Koivaliina vald

**Koivaliina vald** (läti keeles *Gaujienas pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas.

Vald piirneb läänes Zvārtava ja Grundzāle vallaga, lõunas Vireši vallaga, idas Trapene vallaga ja põhjas Eesti Valga ja Rõuge vallaga.

Valla pindala on 126&nbsp;km². 2016. aasta seisuga elas seal 940 inimest. Aastal 2011 elas vallas 848 lätlast, 38 venelast, 8 valgevenelast, 5 ukrainlast ja 2 poolakat. Valla keskus on Koivaliina küla. Vallavanem on Inese Lukjanoviča.

Valda läbib Koiva jõgi, seal asub ka Zvārtava järv.

## Ajalugu

Koivaliina mõisa juurde tekkis mõisavald aastal 1822. Aastal 1895 liideti sellega Sikšņi vald, aastal 1897 Grundzāle vald, aastal 1902 aga Bormaņi vald. Agraarreformi ajal oli Koivaliina mõisa (*Schloß-Adsel*) pindala koos Dārta mõisaga ja Koivaliina kirikumõisaga 2665,44 hektarit, Sikšņi mõisale kuulus aga 1179,65 hektarit maad. Agraarreformi järel loodi taas Grundzāle ja Bormaņi vallad.

Aastal 1935 oli valla pindala 232&nbsp;km², elanikke oli seal 2487. 1945. aastal moodustati valda Koivaliina ja Vidaga külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1967 liideti Koivaliina külanõukoguga Zvārtava külanõukogu Straume kolhoosi maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Koivaliina mõisakompleks (park, ait, tall, tallmeistri maja, laut (hilisem tuletõrjujate maja), aedniku maja (hilisem viinaköök), kasvuhoone, mõisavalitseja maja, peahoone ja kahe selle toa laed), Zvārtava tuulik, Zvārtava mõisa park, tallid, ait, aedniku maja, Zvārtava mõisa peahoone ja Koivaliina kirikumõisa hoonetekompleks (peahoone, tall, ait, laut, tõllakuur, kaks ahju ja viis ust), samuti ka Atsele ordulinnus, Koivaliina kalmistu kabel ja helilooja Jāzeps Vītolsi kodukoht. Kohaliku kaitse all on Wulffide perekonna rahula värav. Regionaalse kaitse all on Wulffide perekonna rahula, Koivaliina keskaegne kalmistu ja Salakase muinaskalme.

Looduskaitse all on Jaunrāmnieki pärn, Zvārtava mõisa pargis kasvavad tamm ja ebatsuuga, Vārpase lehiseallee, Vārpase jalakas, Koivaliina dolomiidipaljand, Kalameca ja Markuzi kraavid. Valda jäävad ka 51 hektari suurune Koivaliina männiku hoiuala, 325 hektari suurune Lepuri soo hoiuala, 618 hektari suurune Melnsala soo hoiuala ja 528 hektari suurune Slokase soo hoiuala. Valla keskosa läbib Ziemeļgauja kaitstav maastik.

"Lauvas mutes" avots Gaujienas pils parkā 04.jpg|Allikas Lauvas mutes
Gaujienas mācītājmuižas apbūve, Gaujienas pagasts 01.jpg|Koivaliina kirikumõis
Gauja pie Gaujienas 1998-09-10.jpg|Koiva jõgi Koivaliina all
Kapliča (Gaujienas kapos) 03.jpg|Koivaliina kalmistu kabel
Anniņās, Komponista J.Vītola dzīves vieta (2).jpg|Helilooja Jāzeps Vītolsi kodukoht


## Asustus

Valla elanikest on 89,9% lätlased, 6,0% venelased ja 1,2% valgevenelased. Teisi rahvusi on 2,9%.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Gaujiena Castle ruins 08.JPG|Atsele ordulinnus
Koivaliina Uus loss 04.JPG|Koivaliina mõisa uus loss
Zvārtavas pils 1999-09-13.jpg|Zvārtava mõis


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (eesti, läti ja inglise keeles)