open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ken Johnson

**Kenyata Allen Johnson** (sündinud 1. veebruaril 1978 Detroitis) on USA endine korvpallur. 

Ta on 211 cm pikkune ja 109 kg kaaluv tsenter. Ta on mänginud liigades NBA, CBA ja NBDL, Prantsusmaa ja Itaalia klubides ning Saksamaa klubis Bonni Telekom. 2009-2010 mängis ta Eesti klubis BC Kalev/Cramo. 

NBA *draft*is 2001 valiti ta teises voorus 20-ndana Miami Heati ridadesse. Ta mängis NBA-s hooajal 2002/2003 16 mängu, viskas keskmiselt 2,0 punkti ja võttis keskmiselt 2,0 lauapalli mängus.

## Välislingid
*Ken Johnsoni NBA profiil
*bckalev.ee profiil
Mis su nimi on?

**"Mis su nimi on?"** on stsenaristi ja režissööri Maria Avdjuško komöödia žanris lühimängufilm (tootja Taska Film). Film esilinastus 15. detsembril 2009 Tallinna Kinomajas ja televisioonis 28. jaanuaril 2010 Kanal 2s.

Filmi peategelased on Linnar Priimägi, kes mängib iseennast, ja Taavi Eelmaa. Kõrvalosatäitjad on Edgar Savisaar ja Maria Avdjuško (naine raamatukogus) ise. 

Filmi on nimetatud anekdootlikuks ning selles sisalduvat homoseksuaalsete tegelaste erootilist stseeni seni kõige provokatiivsemaks Eesti filmikunstis.

## Viited

## Välislingid
* Eksklusiiv: Linnar Priimäe seksikad kaadrid värskes mängufilmis. Elu24, 17. detsember 2009 
* Mis su nimi on? Blogi Trash Can Dance
Frobisheri laht

**Frobisheri laht** on laht Baffini saare kagukaldal. 

Kagus on laht ühenduses Davise väin. Ta ulatub maasse 230 km ulatuses. Lahe laius on kuni 40 km, sügavus kuni 120 m. 

Lahes on tugevad looded.

Lahe kõige kaugemas sopis asub Nunavuti pealinn Iqaluit.

## Viited
Ago Naarits

**Ago Naarits** (13. august 1954 – 19. juuli 1996 Tallinn) oli Eesti poliitik.   

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna veevarustuse ja kanalisatsiooni eriala.

Naarits oli aastatel 1993–1995 Nõmme linnaosa vanem. Alates 1995. aastast oli ta Tallinna abilinnapea, kelle töövaldkonnad olid linnavarad, omandi- ja maareform, maakasutus ning elamusuhted.

Ago Naarits hukkus autoõnnetuses.

## Välislingid
*Linnavalitsuse juhtkonna tööjaotus. Tallinna Linnavalitsus, 15. juuni 1995 nr 1838-k *"AGO NAARITS" Tallinna Linnavalitsus / Eesti Päevaleht, 22. juuli 1996 (nekroloog)
*Jaanus Putting "Abilinnapea hukkumise põhjuste uurimine pole veel tulemusi andnud" Tallinna Postimees, 31. juuli 1996
Kalju Leppik

**Kalju Leppik** (29. november 1931 – 29. juuni 2017) oli Eesti arvutiteadlane ja omavalitsustegelane.  

Ta lõpetas 1954. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal.

Töötas aastatel 1960–1992 Eesti NSV TA Küberneetika Instituudis, kus oli 1966. aastast operatsionaalanalüüsi sektori juhataja, 1969. aastast programmeerimisbüroo juhataja ja 1976. aastast Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo EKTA direktor.

Aastatel 1992–1995 oli ta Tallinna abilinnapea, kureerides kultuuri, spordi ja tervishoiu valdkondi. Aastatel 1995–1996 oli ta Nõmme linnaosa vanem. 1993. aastal valiti ta valimisliidu Tallinna Raeklubi ja 1996. aastal valimisliidu Tallinn nimekirjas Tallinna linnavolikogu liikmeks. Ta on kuulunud ka Nõmme Linnaosa Halduskogusse.

## Teoseid
*"Automaatjuhtimise põhiküsimused". Valgus. Tallinn 1965.

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline insener
*1991 Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Viited
Cornwallis

**Cornwallise saar** (inglise keeles *Cornwallis Island*) on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Halduslikult kuulub Cornwallis Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda.

Lõuna pool asuvast Somerseti saarest eraldab Cornwallise saart Barrow' väin. Läänes eraldab seda Devoni saarest Wellingtoni väin ja idas asuvast Bathursti saarest McDougalli väin. Saare rannavetes on palju pisikesi saari, millest suurim on Barrow' väinas asuv Griffith. 

Saare geograafilised koordinaadid on 75°5' N, 95° W.

Cornwallise pindala on 6995 km². Saar on suuruselt maailmas 96. ja Kanada saarte hulgas 21. kohal. Tema kõrgus ulatub 359 meetrini merepinnast, aga saare kõrgeimal tipul pole nime. Saar on suhteliselt ümarik, suurim ulatus on 110 km põhjast lõunasse.

Saare lõunakaldal asuv küla Resolute (Qausuittuq) on saare ainus asula. Seal elas 2006. aastal 229 inimest. Välismaailmaga peetakse ühendust peamiselt lennujaama kaudu. Resolute on Kanada peaaegu kõige põhjapoolsem asula, üksnes Ellesmere'i maa lõunarannikul asuv Ausuittuq asub veelgi suuremal laiusel . Lisaks leidub põhja pool polaarjaamu, millest mõni on aasta läbi mehitatud.

Saare avastas 1819 William Edward Parry ja nimetas selle Suurbritannia admirali William Cornwallise järgi.

## Viited
Reinhold von Ungern (täpsustus)

**Reinhold von Ungern** on olnud mitme Ungernite suguvõsa liikme nimi:
***Reinhold von Ungern**, *Limehn*i haru esiisa Kuramaal
***[[Reinhold von Ungern]]** (surnud u. 1544), Läänemaa stiftifoogt
***Reinhold von Ungern**, Aszute mõisnik
***[[Reinhold von Ungern–Sternberg (1618–1684)|Reinhold von Ungern]]** (1618–1684), alates 1653 vabahärra **Reinhold von Ungern-Sternberg**, Väike-Lähtru, Kiideva ja Hohenforsi mõisnik, Rootsi ooberstleitnant, Eestimaa rüütelkonna peamees
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal** (inglise keeles *International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia*, lühendatult **ICTY**) oli ÜRO asutus, mis tegeles kohtumõistmisega endise Jugoslaavia territooriumil pärast 1991. aastat toime pandud sõjakuritegude üle. Tribunal tegutses Haagis ja lõpetas tegevuse 31. detsembril 2017.

Eesti on ICTY-ga sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajaduse korral tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma.

## Vaata ka
* Dragomir Milošević
* Bosnia sõda
Oria keel

**Oria keel** on peamiselt Indias Odisha osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Oria keelt räägib emakeelena umbes 35 miljonit inimest.

Oria keelt kirjutatakse devanaagarile ja bengali kirjale sarnases oria kirjas.

Oria keele nimisõnad eristavad kaht grammatilist sugu (mees- ja naissugu). Lauseliikmete järjestus on subjekt-objekt-verb.

Lähemad sugulaskeeled on bengali ja assami keel. Keelt on kõige rohkem mõjutanud draviidi keeled, araabia, pärsia ja inglise keel.

## Välislingid
*http://www.odia.org
*Odia Books & Literature
Navarra valitsejate loend

**Navarra valitsejate loend** loetleb Navarra kuningriigi (kuni 10. sajandini **Pamplona kuningriik**) valitsejaid.

## [[Íñigueze dünastia]] (824–905)
*824–851 Íñigo Arista (surnud 851)
*851–882 García Íñiguez (surnud 882)
*882–905 Fortún Garcés

## [[Jiméneze dünastia]] (905–1076)
*905–925 Sancho I Garcés (surnud 925)
*925–931 Jimeno Garcés (surnud 931)
*931–970 García Sánchez I (919–970)
*970–994 Sancho II Garcés Abarca (surnud 994)
*994–1004 García Sánchez II (surnud 1004)
*1004–1035 Sancho III Garcés (Sancho Suur; 985–1035)
*1035–1054 García Sánchez III (1016–1054)
*1054–1076 Sancho IV Garcés (1039–1076)

## Jiméneze dünastia [[Aragóni kuningriik|Aragóni]] haru (1076–1134)
*1076–1094 Sancho V Ramírez (1042–1094)
*1094–1104 Pero (1068–1104)
*1104–1134 Alfonso (1073–1134)

## Jiméneze dünastia (vanema haru restauratsioon; 1134–1234)
*1134–1150 García Ramírez (surnud 1150)
*1150–1194 Sancho VI (1133–1194)
*1194–1234 Sancho VII (1157–1234)

## [[Champagne'i dünastia]] (1234–1305)
*1234–1253 Thibaut I (1201–1253)
*1253–1270 Thibaut II (1238–1270)
*1270–1274 Henri I (1244–1274)
*1274–1305 Jeanne I (alates 1284 koos oma abikaasa Philippe I-ga; 1271–1305)

## [[Kapetingid]] (1284–1349)
*1284–1314 Philippe I (1268–1314)
*1314–1316 Louis I (1289–1316)
*1316 Jean I (1316)
*1316–1322 Philippe II (1292–1322)
*1322–1328 Charles I (1294–1328)
*1328–1349 Jeanne II (kuni 1343. aastani koos abikaasa Philippe III-ga; 1312–1349)

## [[Évreux' dünastia]] (1328–1441)
*1328–1343 Philippe III (1306–1343)
*1349–1387 Charles II (1332–1387)
*1387–1425 Charles III (1361–1425)
*1425–1441 Blanche I (alates 1425. aastast koos oma abikaasa Juan II-ga; 1385–1441)

## [[Trastámara dünastia]] (1425–1479)
*1425–1479 Juan II (1397–1479)
*1479 Eleanor (1425–1479)

## [[Foix' dünastia]] (1479–1517)
*1479–1483 François Fébus (1467–1483)
*1483–1517 Catherine (1484–1516 koos oma abikaasa Jean III-ga; 1468–1517)

## [[Albret' dünastia]] (1484–1572)
*1484–1516 Jean III (1469–1516)
*1517–1555 Henri II (1503–1555)
*1555–1572 Jeanne III (1528–1572)

## [[Bourbonid]] (1572–1620)
*1572–1610 Henri III (1553–1610)
*1610–1620 Louis II (1601–1643)
Barcelona provints

**Barcelona provints** on provints Hispaanias Kataloonia keskosas. Provints piirneb kagus ja lõunas Vahemerega.

Suuremad linnad on Barcelona, L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Tarrasa, Mataró, Santa Coloma de Gramanet ja Sabadell.

Barcelona provintsi kuulub 13 maakonda:
* Anoia maakond
* Alt Penedèsi maakond
* Baix Llobregati maakond
* Bagese maakond
* Barcelonèsi maakond
* Berguedà maakond
* Garrafi maakond
* Lluçanèsi maakond
* Maresme maakond
* Moianèsi maakond
* Osona maakond
* Vallès Occidentali maakond
* Vallès Orientali maakond
* *[[Selva maakond]]* (üks vald)

*Täpsemalt artiklist: [[Barcelona provintsi haldusjaotus]]*

## Kliima

Barcelona aasta keskmine temperatuur on +15,4 °C, jaanuaris +8,8 °C, augustis +23,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 658 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 66 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2462 tundi, sealhulgas jaanuaris 146 ja augustis 270 tundi.

## Viited
The Animatrix

**"Animatrix"** on üheksast lühifilmist koosnev animatsioonikogumik, mis on loodud filmisarja "The Matrix" põhjal. Kogumik avaldati 3. juunil 2003.

## Projekti areng
Animatrixi projekti alustati siis, kui filmisarja stsenaristid ja režissöörid, vennad Wachowskid, olid Jaapanis esimest Matrixi filmi reklaamimas. Kuniks nad riigis olid, külastasid nad ka mitmeid animefilmide režissööre, kelle loomingul oli olnud tugev mõju nende tööle ning otsustasid nendega koostööd teha.

Animatrixi üldidee ning projekti käiku jälgisid vennad Wachowskid, aga nad kirjutasid ainult neli üheksast lühifilmist ning ka nende puhul ei kontrollinud nende animeerimise poolt – sellega tegelesid nimekad tegelased Jaapani animemaailmast.

## Kogumiku avaldamine
Neli lühifilmi avaldati kõigepealt filmisarja ametlikul kodulehel; "Final Flight of the Osirist" näidati kinodes koos filmiga "Dreamcatcher"; ülejäänud ilmusid esimest korda VHS ja DVD peal ühise kogumikuna "Animatrix". DVD-l olid veel boonusena lisaks:
* lühike dokumentaalfilm Jaapani animatsioonist: "Scrolls to Screen: A Brief History of Anime"
* seitse lühifilmi režissööridest, intervjuudest ja kaadritagusest materjalidest iga animatsiooni kohta
* audiokommentaarid lühifilmidele "World Record", "Program" ja mõlemale "The Second Renaissance" osale
* arvutimängu "Enter the Matrix" treiler

DVD avaldamisega samal ajal, 2003. aasta juunis näidati New Yorgis New York Tokyo Film Festivalil "Animatrixi" plakatit. http://archive.newyork-tokyo.com/nytff/index_flash.html. 

Esimest korda näidati kogumikku teles Adult Swimi kanalil 17. aprillil 2004 ja mõni kuu hiljem oli eetris Kanada kanalil Teletoon. Suurbritannias näidati Channel 5-lt "Final Flight of the Osirist" vahetult enne DVD väljaandmist ning hiljem ka "The Second Renaissance'i" mõlemat osa – "Kid's Storyt" ja "World Recordi".

Mais 2006 lasti "Animatrix" eetrisse Ladina-Ameerika Cartoon Networki kanalil Toonami. Lisaks näidati seda lühikesel perioodil mitmes kinos üle maailma, et reklaamida tulevase filmisarja teist osa – "Matrix Reloaded".

Seoses *[[Blue-ray]]*-plaadil välja antud kogumikuga "Ultimate Matrix Collection" avaldati ka "Animatrix" esimest korda HD-kvaliteedis.

## Filmid
* "Beyond", režissöör Koji Morimoto
* "A Detective Story", režissöör Shinichiro Watanabe
* "Kid's Story", režissöörid vennad Wachowskid
* "Matriculated", režissöör Peter Chung
* "Program", režissöör Yoshiaki Kawajiri
* "Second Reneissance", kaheosaline film, režissöör Mahiro Maeda
* "Final Flight of the Osiris", režissöörid vennad Wachowskid, stsenarist Andy Jones
* "World Record", režissöör Takeshi Koike, Yoshiaki Kawajiri stsenaariumi põhjal

## Välislingid
* Official Matrix Website
Tõnis Liibek

**Tõnis Liibek** (sündinud 30. septembril 1976) on eesti ajaloolane, museoloog ja raamatukogujuht, alates 1. maist 2019 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor.

Liibek on tegelenud peamiselt 18.–19. sajandi kultuuri- ja linnaajaloo ning fotograafiaajaloo uurimisega. 

2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppe. 2002. aastal sai ta Kesk-Euroopa ülikoolist magistrikraadi. 

2011. aastal kaitses Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Fotograafiakultuur Eestis 19. sajandil".

## Haridustee
*2004–2010 Tallinna Ülikool, kultuuriajalugu PhD
*2003–2004 Konstanzi Ülikool, täiendõpe
*2001–2002 Kesk-Euroopa Ülikool, ajalugu MA
*2000–2000 Kieli Ülikool, täiendõpe
*1996–1997 Göttingeni Ülikool, täiendõpe
*1994–2000 Tartu Ülikool, üldajalugu BA cum laude
*1991–1994 Tallinna Pääsküla Keskkool

## Töökohad ja ametid
*2019–... Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu direktor
*2017–... Tallinna Tehnikaülikooli muuseumi juhataja
*2017–2019 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu peavarahoidja
*2014–2017 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu teadur
*2009–2014 Eesti Ajaloomuuseumi teadusdirektor
*2004–2008 Eesti Ajaloomuuseumi teadur-digitehnoloog
*2002–2003 Eesti Filmiarhiivi spetsialist
*2002–2004 Tallinna Sõle Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja
*2000–2001 Euroland OÜ veebidisainer
*1998–2000 Eesti Rahva Muuseumi fotokogu hoidja

## Välislingid
*
Verbaalne notatsioon

**Verbaalne notatsioon** (inglise keeles *verbal notation*) on muusika noodikiri, milles muusika üleskirjutamiseks kasutatakse ainult sõnu.

## Vaata ka
*Graafiline notatsioon
*Noodikiri
*Numbernotatsioon
*Tabulatuur

## Välislingid
*A verbal notation symposium. Bath Spa University. 21.9.2011
Graafiline notatsioon

**Graafiline notatsioon** on muusika noodikiri, milles muusika ülesmärkimiseks kasutatakse mittetraditsioonilisi sümboleid. Graafilist notatsiooni hakati kasutama 20. sajandi alguses, kui eksperimentaalset muusikat loovad heliloojaid leidsid, et tavapärane lääne muusikas kasutatav muusika üleskirjutamise viis ei ole piisav uute muusikaliste ideede väljendamiseks. Graafilises vormis esitab muusikat ka 1950. aastatel leiutatud mehaaniline transkribeerimisvahend melograaf.

Graafilisel notatsioonil on mitu vormi:
* **graafiline partituur**, milles muusikat väljendatakse sümbolite ja illustratsioonide abil:
Horisontaaltelg on ajatelg, partituuri lugeda vasakult paremale;
* **suhtelist helikõrgust näitav noodijoonestik**, kus tegelik helikõrgus selgub esituse jooksul;

* **klaviatuur-notatsioon**, mille algidee pärineb mehaanilistes klaverites kasutatud nn noodirullidest. Taoline notatsioon on populaarne arvutite abil MIDI-muusika loomisel.

## Graafilised sümbolid
Tavapärasem graafilise notatsiooni eesmärk on sümbolite abil väljendada interpreedile informatsiooni selle kohta, kuidas muusikateost peaks esitama. Taolised sümbolid tulid esimestena esile avangardiheliloojate nagu Karlheinz Stockhausen ja Krzysztof Penderecki teostes, samuti eksperimentaalse muusika heliloojate nagu John Cage ja Earle Brown teostes 1950. ja 1960. aastatel. Kui need sümbolid on mõeldud konkreetse helitulemuse saavutamiseks, siis tõeline graafiline notatsioon on sageli tahtlikult mitmetähenduslik, võimaldades erinevaid interpretatsioone ühest ja samast partituurist. Järgmised sümbolid on nüüdismuusika partituurides tavalised:

## Vaata ka
*kuulamispartituur

## Viited
Everi Vähi

**Everi Vähi** (sündinud 14. augustil 1961 Tallinnas) on eesti kunstnik ja kujundaja.

## Elulugu
Everi Vähi on sündinud Tallinnas muusiku perekonnas. 
Ta lõpetas 1988. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (praegune Eesti Kunstiakadeemia) graafika ja raamatukujunduse erialal. Pärast õpinguid tegutses vabakutselise kujundusgraafikuna. 

Ta on alates 1999. aastast Eesti Kujundusgraafikute Liidu liige.

Suur osa loomingust on seotud muusikaga – ta on kujundanud mitme festivali plakateid (Ida Muusika Festival "Orient", Arvo Pärdi Festival), samuti plaadiümbriseid Eesti, Saksa, Soome, USA ja Vene plaadifirmadele ning teinud koostööd Eesti Muusika Infokeskusega.

2000. aastast töötab Eesti Kontserdis.

## Looming
Isikunäitused: 
*„Mantra tee” – 1998 Tallinn, 2000 Pärnu, 2001 Helsingi.
Ühisnäitused: 
*Eesti lasteraamatute illustratsioonid 2000-2001, Prima Vista 
*Eesti lasteraamatute illustratsioonid 2009
*Jõulunäitus Kuressaares 2009
Criss Angel Mindfreak

**"Criss Angel Mindfreak"** oli Ameerika Ühendriikide A&E telekanali saatesari, mille autor ja põhiesineja oli mustkunstnik Criss Angel.  

Esimene saade oli eetris 20. juulil 2005. Saatesari kestis kuus hooaega aastatel 2005–2010. Kokku anti eetrisse 97 saadet.

1. ja 2. hooaeg filmiti Las Vegase hotellis The Aladdin ning 3. ja 4. hooaeg hotellis Luxor Hotel. Criss Angel on saadetes kõndinud vee peal, hõljunud Luxor Hoteli kohal, lennanud ühelt hoonelt teisele, kaotanud Lamborghini, lõiganud end pooleks, jäänud teerulli alla jne.
Sirje Kaasik

**Sirje Kaasik** (sündinud 21. novembril 1958) on eesti helilooja, muusikaõpetaja ja koorijuht. 

Töötab Cyrillus Kreegi nimelises Haapsalu Muusikakoolis õpetajana. 

## Tunnustus
* Isamaaliste koorilaulude konkursi laste- ja poistekooride kategooria esimene preemia 2007 (laul "Tahan presidendiks")
* Läänemaa Kultuuripärli preemia 2008
* Eesti luteri kiriku Tooma missa lauluvõistluse 2011 esimene auhind (laul "Armas Jumal, mind sa kuule")
*2018 Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk

## Viited
Anne Pääsuke

**Anne Pääsuke** (sündinud 1958) on eesti koorijuht. 

Ta juhatab Haapsalu laste laulustuudiot DO-RE-MI.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2013 Läänemaa kultuuripärl

## Viited

## Välislingid
*Anne Pääsuke
Avenida Paulista

**Avenida Paulista** on avenüü São Paulos. See avati 8. detsembril 1891, ning sellel asub hulk finants- ja kultuuriasutusi. Tänava pikkus on 2,8 kilomeetrit. 

## Välislingid

* Avenida Paulista
Merike Vaher

**Merike Vaher** (sündinud 5. juunil 1955 Tartus) on eesti keemik.

## Haridus
Ta lõpetas Võru 1. Keskkooli 1973, Tartu Riikliku Ülikooli keemia osakonna 1978 ja aspirantuuri Eesti Teaduste Akadeemia Keemia Instituudis 1985.
1999. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis magistritöö ja 2002. aastal samas doktoritöö.

## Töökäik
Ta töötas TRÜs insenerina 1977-1978 ning Keemia Instituudis vaneminsenerina 1978-1982 ja teadurina 1982-2002, ühtlasi oli Tallinna Pedagoogikaülikoolis osalise koormusega lektor 1999-2000.

Oli Tallinna Tehnikaülikooli keemiainstituudi teadur 2002-2004 ja vanemteadur 2004-2016, keemia ja biotehnoloogia instituudi vanemteadur 2017-2022 ning juhtivteadur aastast 2022.

## Teadustöö
Põhilised uurimisvaldkonnad: analüütilised lahutusmeetodid biomeditsiinis ja keskkonnakeemias, kapillaarelektroforees, bioaktiivsed ühendid.

## Tunnustus
2007. aastal sai ta Eesti Vabariigi teaduspreemia.

## Viited

## Välislingid
* 
* Merike Vaheri publikatsioone
Fédération Internationale Féline

**Fédération Internationale Féline** (lühend FIFe) on rahvusvaheline kassiregistrite liit. 

FIFe tegutseb 41 riigis üle maailma ja seda on nimetatud ka kasside ÜRO-ks.

FIFe loomise idee algatas 1930. aastatel prantsuse kassisõber Marguérite Ravel.

Eestist kuulub organisatsiooni Eesti Kassikasvatajate Liit Felix. 

## Välislingid
* Koduleht
Christoph Sumann

**Christoph Sumann** (sündinud 19. jaanuaril 1976 Judenburgis) on endine Austria laskesuusataja, kes võistles laskesuusatamise maailma karikasarjas aastatel 2000–2014. 

Sumann sai 2003. aasta MM-il Hantõ-Mansiiskis kaheksanda koha sprindis ning oli kümnes nii 20 km eraldistardiga sõidus, kui ka 12,5 km jälitussõidus. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Hochfilzenis suusatas ta viimast vahetust 4×7,5 km teatesõidus Austria meeskonnas, kes sai pronksmedali, kus peale tema osalesid veel Daniel Mesotitsch, Friedrich Pinter ja Wolfgang Rottmann. Austria kaotas võitjaks tulnud Norrale 43,3 sekundiga ja kasutas nelja lisa padrunit, Norra aga pidi samas kasutusele võtma seitse lisa padrunit. Hõbemedali saanud Venemaa kasutas viit lisalasku ja kaotas Norrale 26 sekundiga. 

2006. aasta olümpiamängudel Torinos oli Sumann jälitussõidus seitsmes ja 15 km ühisstardiga sõidus üheksas. 2007. aasta MM-il Anterselvas jäi tema parimaks tulemuseks seitsmes koht ühisstardiga sõidus. 2009. aasta MM-il Pyeongchangis sai Sumann kaks hõbemedalit, olles teine nii 15 km ühisstardiga sõidus, kus ka kaotas kaasmaalasele Dominik Landertingerile 8,9 sekundiga, kui ka 4×7,5 km teatesõidus, kus ta sõitis viimast vahetust. 

Laskesuusatamise MK-sarjas võitis Sumann kuus etappi. Esimene MK-etapi võit tuli 2001. aastal Osbrlies sprindis.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2014  Sotšis
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Hochfilzenis
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* 2009  Pyeongchangis
**  hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* 
* Christoph Sumanni koduleht
Peter Hessler

**Peter Benjamin Hessler** (sündinud 14. juunil 1969) on USA ajakirjanik. Ta sai tuntuks kahe Hiina-teemalise raamatuga: "Jõelinn: Kaks aastat Jangtse jõel" ("River Town: Two Years on the Yangtze", 2001) ja "Ennustusluud: Reis Hiina minevikus ja olevikus" ("Oracle Bones: A Journey Between China's Past and Present", 2006).

## Elulugu
Peter Hessler kasvas üles Columbia linnas Missouri osariigis ja lõpetas 1988. aastal Hickmani keskkoolis. Tema isa oli Missouri ülikooli sotsioloogiaprofessor ja ta ema õpetab ajalugu Columbia kolledžis Missouris. Keskkoolis hakkas Hessler tundma huvi kirjanduse ja kirjutamise vastu. Ta õppis inglise keelt ja loovkirjutamist Princetoni ülikoolis, kus osales John McPhee kirjutamisseminaris. Hessler lõpetas ülikooli 1992. aastal ning võitis Rhodesi stipendiumi, et jätkata inglise keele ja kirjanduse õpinguid Oxfordi ülikoolis. 1996 astus ta Rahukorpusesse ja veetis kaks järgmist aastat, õpetades inglise keelt Hiinas, Fulingi linna keskkoolis. 1999. aastast elab ta Pekingis, töötades vabakutselise kirjaniku ja ajakirjanikuna. Hessler on abielus kirjaniku ja ajakirjaniku Leslie T. Changiga. Peter Hessleri hiinakeelne nimi on 何|伟 (**He Wei**, Hé Wěi).

## Karjäär
Hessler oli ajakirja The New Yorker Pekingi korrespondent ja National Geographicu kaastööline. Ta on avaldanud artikleid ajalehtedes Atlantic Monthly, New York Times, Boston Globe, Wall Street Journal ning teistes Ameerika ajakirjandusväljaannetes. 

Hessler on tuntud eelkõige oma kahe autobiograafilise Hiina-raamatu järgi. "Jõelinn: Kaks aastat Jangtse jõel" (2001) kirjeldab tema kaheaastast tööd Rahukorpuse liikme ja keeleõpetajana Fulingi linnas Hiinas; raamat võitis Kiriyama auhinna. "Ennustusluud: Reis Hiina minevikus ja olevikus" koosneb artiklitest, mille ta kirjutas Pekingis elades. Ehkki Hessler käsitleb peamiselt tavaliste inimeste elu, keskendumata poliitikale, kirjeldavad need siiski inimeste elulugude kaudu ajaloolisi ja poliitilisi sündmusi, näiteks kultuurirevolutsiooni. Raamatu keskseteks teemadeks on arheoloog Chen Mengjia ja tema naise, luuletaja ja tõlkija Zhao Luorui (ehk Lucy Chao) elulugu ning Hessleri tuttava uiguuri poliitiliselt motiveeritud emigreerumine Hiinast USAsse.

## Bibliograafia
### Raamatud
**[[Ennustusluud: Reis Hiina minevikus ja olevikus]]* (2006; eesti keeles 2010, tlk Olavi Jaggo)
**[[Jõelinn: Kaks aastat Jangtse jõel]]* (2001)
**Country Driving: A Journey from Farm to Factory* (ilmub kirjastuses HarperCollins 9. veebruaril 2010)

### Artiklid
* 

* 

* Abstract

### Videosalvestised
* 

* 

## Välislingid
* 

* 

* 

* 

* 

* 

*
Mudelprojekteerimine

**Mudelprojekteerimine** (inglise keeles *building information modeling, lühend BIM) on ruumilise infomudeli loomise protsess, mis sisaldab mudeli(te)na ruumilist [[ehitusprojekteerimine|projekteerimist]] ning hõlmab tööde ajaplaneerimist, eelarvestust, ehitise [[ekspluatatsioon|ekspluatatsiooni]], muutes ehitamise ja käitluse tõhusamaks ning tulusmaks.

Mudelprojekteerimise kasutamine pakub uusi ja paremaid võimalusi alternatiivsete projektlahenduste võrdlemiseks ning erinevate valdkondade projektlahenduste omavaheliseks koordineerimiseks. Infomudelite andmete põhjal teostatavad hoonesimulatsioonid võimaldavad paremini hinnata projekteeritava hoone tulevast energiavajadust, halduskulusid ja kasutusmugavust.
Mudelprojekteerimise osana automaatselt saadavatest mahuarvutustest tulenevad kergemini teostatavad ehitusmaksumuse hinnangud, mis võimaldavad hoonestajal modelleerimise käigus operatiivselt jälgida ja parandada finantseeringu ning kogu hoonestusprotsessi lõpuks tekkiva kvaliteedi suhet.

Mitmesuguste tarkvaraliste vahenditega loodud protsessi tulemuseks peaks olema ühtselt käsitletav *.IFC (Industry Foundation Classes) laiendiga fail, mis sisaldab eri ehitusvaldkondade infot, tehnilisi omadusi ja parameetreid. Faile saab avada samaaegselt ühes programmis, millega saab mudeleid analüüsida koos ning eraldi. 

BIMi juhtivaks standardite organisatsiooniks maailmas on buildingSMART, mis on välja töötatud 12 suurfirma koostöös.

==[[BIM]] funktsionaalsus==

* *'Ruumiliselt kujutamine** aitab valida projekteerimise alternatiivide vahel, aga sobib ka projekti edukaks "müümiseks" kliendile või näiteks kohalikule elanikkonnale, kellel võib olla [[Veto|vetoõigus]] kogu projekti osas.

* **Muudatuste haldamine**, kus mudeli andmeid hoitakse tsentraalselt, kajastuvad muudatused hoone projektis automaatselt kõikides vaadetes (korruseplaanid, lõiked ja vaated). See võimaldab lisaks dokumentatsiooni kiiremale loomisele ka ranget kvaliteedi järgimist.

* **Hoone simulatsioon**, kus mudelid sisaldavad lisaks arhitektuursetele andmetele ka muud informatsiooni hoone kohta, näiteks [[insener]]<nowiki/>ierialade andmeid - kandvad konstruktsioonid, ventilatsioon ja torud ning isegi energiasäästlikkus. 

* **Andmete haldamine** sisaldab informatsiooni, mis pole visuaalselt nähtav. Näiteks ajakava selgitab vajalikku tööjõudu, koordineerimist ja kõike ülejäänut, mis võiks mõjutada projekti valmimise aega. Ka maksumus on BIM osa, mis võimaldab näha eelarvet või hinnatavat maksumust projekti mistahes faasis.

* **Hoone kasutamine'''

## Digitaalehituse klaster
Eestis loodi 2015. aastal Digitaalehituse klaster https://digitaalehitus.ee, mis arendab kaasaegsete tehnoloogiliste vahendite abil ehitussektorit ning populariseerib ausate äritavade ja -mudelite kasutamist, eesmärgiga toetada klastri liikmete ärisid nii kodu- kui välismaal.

## Viited

## Välislingid
*https://www.buildingsmart.org/
*https://www.autodesk.com/solutions/bim
Saksi-Hildburghauseni hertsogiriik

**Saksi-Hildburghauseni hertsogiriik** (saksa *Herzogtum Sachsen-Hildburghausen*) oli hertsogiriik Saksamaal 1680–1826, üks ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini dünastia ernestiinide haru.

1675. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Ernst I ja tema seitse poega asusid koos hertsogkonda valitsema. 1680. aastal jagasid vennad oma valdused; vanuselt kuues poeg Ernst sai omale Hildburghauseni, Eisfeldi ja Heldburgi linna ning Veilsdorfi ja Schalkau ametkonnad. Temast sai esimene Saksi-Hildburghauseni hertsog.

1684. aastal viidi hertsogkonna pealinn Heldburgist Hildburghausenisse.

1826. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Friedrich IV ning Saksi-Hildburghauseni hertsog Friedrich päris tema Altenburgi valdused. Tema enda valdused aga liideti Saksi-Meiningeniga.

## Saksi-Hildburghauseni hertsogid
* 1680–1715 Ernst (1675–1715)
* 1715–1724 Ernst Friedrich I
* 1724–1745 Ernst Friedrich II
* 1745–1780 Ernst Friedrich III
* 1780–1826 Friedrich

## Vaata ka
*Saksi-Hildburghauseni hertsog
Lleida provints

**Lleida provints** on provints Hispaanias Kataloonias. Provints piirneb põhjas Prantsusmaa ja Andorraga.

Suurimad linnad on Lleida, Tàrrega, Balaguer, Mollerussa ja La Seu d'Urgell.

Lleida provints on jagatud 13 maakonnaks.

## Kliima

Lleida provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,6 °C, jaanuaris +5,5 °C, augustis +24,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 376 mm, sealhulgas jaanuaris 23 mm ja augustis 25 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2760 tundi, sealhulgas jaanuaris 122 ja augustis 319 tundi.

## Viited
Tihniku viadukt

**Tihniku viadukt** (ka *Kadaka viadukt*) on raudbetoonist sild Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla, Vana-Mustamäe ja Hiiu asumi piiril. Viadukt ületab endise Hiiu – Harku karjääri raudtee tammi, mida mööda kulgeb nüüdisajal kergliiklustee. 

Mööda Kadaka puiesteed sõidavad Tallinna ühistranspordi liinibussid 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 20 (Reisisadam (D-terminal) – Pääsküla jaam) ja 20A (Viru keskus – Laagri alevik).

2004. aastal tehti viadukti avariiremont.

## Välislingid

* "Tihniku viadukt Tallinnas on bussidele suletud" Postimees, 7. juuli 2004
* "Varisemisohu tõttu suleti Tihniku viadukt raskeliiklusele" Eesti Päevaleht, 7. juuli 2004
Naine kütab sauna

**"Naine kütab sauna"**  on Tallinnfilmi mängufilm aastast 1978.

Filmi süžee põhineb Villem Grossi romaanil "Talvepuhkus". Film räägib ühest töölisnaisest ning tema karmist igapäevaelust, millega hakkama saamiseks on ainus võimalus säilitada positiivne ellusuhtumine. 

Filmis kujutatud saun asub Kuusalu vallas Põhja külas Kurblu (Kurdlu) oja kaldal. 

Filmi muusika looja on Veljo Tormis, kelle sünnikoht asub saunast umbes 10 kilomeetri kaugusel. 

## Osades
* Ita Ever – Anu
* Aarne Üksküla – Tõnis
* Katrin Välbe – Aita
* Heino Mandri – Moorits
* Lisl Lindau – Minna
* Veljo Käsper – Vootele
* Tene Ruubel – Katrin
* Svetlana Orlova – Olja
* Mati Klooren – Martma
* Karl Jürgens – Raudsepp
* Enn Klooren – Tahkur
* Jüri Krjukov – Mooritsa poeg

## Film arvudes

Esimesel linastusaastal kogus film Nõukogude Liidus 1,75 miljonit vaatajat, Eestis 16 500.

## Viited

## Välislingid
*
Navarra kuningas

**Navarra kuningas** (naissoost valitsejatel **kuninganna**) oli Navarra kuningriigi valitseja tiitel 10. sajandist kuni kuningriigi kaotamiseni 1620. aastal. Prantsusmaa kuningate titulatuuris säilis see 1830. aastani. Hispaania kuningate titulatuuris on see säilinud tänapäevani.

Tiitlit kasutas esimesena Sancho II Garcés Abarca, kes valitses aastatel 970–994.

## Vaata ka
*Navarra valitsejate loend
Cuenca

**Cuenca** on linn Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas, Cuenca provintsi ja Serranía Media-Campichuelo y Serranía Baja maakonna halduskeskus.  Linn asub 180 km kaugusel Madridist ja 206 km kaugusel Valenciast. 

Cuenca on Castilla–La Mancha linnade seas elanike arvult kuues.

Cuenca kindlustatud vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Tuntud vaatamisväärsused on 1182–1270 ehitatud gooti stiilis katedraal, kõrgele Júcari jõe kaldale ehitatud nn rippuvad majad (*Las casas colgadas*) ja abstraktse kunsti muuseum.


Pilt:Cuenca-panoramica4.JPG|Cuenca vanalinn
Pilt:Cuenca Catedral de Cuenca.jpg|Cuenca katedraal
Pilt:A Black and White Photo of the Cuenca Cathedral in Spain.jpeg|Cuenca katedraal
Pilt:Cuenca CasasColgadas1.jpg|Rippuv maja Cuencas


## Viited

## Välislingid

*Cuenca koduleht
Pääsküla kivisild

**Pääsküla kivisild** on kahevõlviline paesild Tallinnas Nõmme linnaosas, mis ületab Pääsküla jõe. Kogu pikkus 21 meetrit ja laius 6,14 meetrit, sellest sõidutee laius 4,8 meetrit. Kuni 1960. aastani kulges üle silla Tallinna–Pärnu maantee.

Kivisilla valmimise aja suhtes ollakse eriarvamusel. Mõnede andmete kohaselt oli praeguse kivisilla kohal juba 1700. aasta paiku üheavaline puitsild, millele 19. sajandi alguses ehitati juurde teine sildeava. Puitsilda on mainitud sellel kohal olevat veel 1857. aastal. Arvatavasti ehitati kivisild puitsilla asemele 1873. aastal ehitusettevõtja Jaan Telleri poolt. Teise maailmasõja ajal sild osaliselt purustati ning taastati alles 1956. aastal. Sild on muinsuskaitse all (registri nr. 3132). 

## Pildid

Pilt:Pääskülakivisild.jpg
Pilt:Pääsküla kivisild.jpg


## Arhiivimaterjalid
* Pääsküla. Kivisilla väliuurimise aruanne. 1965 ERA.T-55.4-1.28. AIS
* Pääsküla kivisild. Paikse uurimise aruanne. S. Allika. P-660 1965 ERA.T-76.1.604. AIS
* Laagri. Pääsküla kivisild. Kaust 24. 1965 ERA.T-76.1.17164
* Tallinn Laagri vana Pärnu maantee. Pääsküla kivisild. Arhitektuurimälestise kaitse-rendileping. P-11857. 1971 ERA.5025.2.1309. AIS
* Pääsküla kivisild. Tehnilise seisukorra kirjeldus ja konserveerimistööde eelarve. E. Tõnupärt, G. Lindvere. P-8694. 1989 ERA.T-76.1.8802. AIS

## Välislingid

* Leho Lõhmus. Nõmme Sõnumid, 20. aprill 2007, lk. 4.
* Oliver Orro. Linnaleht, 16. detsember 2008, lk. 3

*
Virgin Atlantic

**Virgin Atlantic Airways Limited** (**Virgin Atlantic**) on Suurbritannia lennufirma, mis kuulub Richard Bransoni Virgin Groupile (51%) ja Singapore Airlinesile (49%). Peakorter asub Crawleys West Sussexis Inglismaal, Londoni Gatwicki lennujaama lähedal.

Lennufirma opereerib lende oma kahest kodulennujaamast Gatwickist ja Heathrow'st Põhja-Ameerikasse, Kariibidele, Aafrikasse, Lähis-Itta, Aasiasse ja Austraaliasse.

## Lennukid
Virgin Atlanticul on järgmised lennukid (2009. aasta novembri seisuga):

## [[Koodijagamine]]

Virgin Atlanticul on koodijagamise lepingud järgmiste lennufirmadega:

Teised partnerlennufirmad:
Mikael Niemi

**Per Mikael Niemi** (sündinud 13. augustil 1959 Tärnabys Rootsis) on rootsi kirjanik. 

Ta on pärit Põhja-Rootsist Pajalast, mis asub Lapimaal Soome piiri lähistel, ning kirjutab küll rootsi keeles, kuid kasutab oma teostes märkimisväärselt ka meä keelt.

Tema kuulsaim teos on "Popmuusika a la Vittula", täiskasvanuile mõeldud humoorikas romaan noortest ja nende suureks kasvamisest Lapimaal Pajalas. Romaan ilmus 2000. aastal (eesti keeles 2003) ning saavutas lühikese ajaga suure menu: ainuüksi Rootsis on seda ostetud miljon eksemplari, lisaks on seda tõlgitud rohkem kui 30 keelde ning kasutatud mitme lina- ja lavateose alusmaterjalina. Teos pälvis 2000. aastal Rootsi väärikaima kirjandusauhinna – Augustipreemia. 

2017. aastal ilmunud romaan "Karu keetmine", mille tegevus toimub 1852. aastal samuti Lapimaal Kengise külas, räägib saami päritolu pastorist Lars Levi Laestadiusest ja lestaadiusluse jüngritest ning murdjast karust inimese nahas, kes tapab noori naisi. Terava botaanikusilmaga vaimulik, kes tunneb hästi inimhingede sügavamaid soppe, leiab koos oma abilisega üha uusi jälgi kurjusest. Teos pälvis 2021. aastal parima Skandinaavia maade kriminaalromaanina Petrona auhinna. Romaani vastu on tundnud suurt huvi Disney filmistuudio, kes plaanib sellest teha kuuejaolise telesarja. 2025. aasta mai seisuga on teos tõlgitud või tõlkimisel 24 keelde.

## Teosed
* 1988 – "Näsblod under högmässan" (luulekogu)
* 1988 – "Mitt i skallen!"
* 1989 – "Änglar med mausergevär" (luulekogu)
* 1989 – "Med rötter här uppe"
* 1994 – "Kyrkdjävulen" (noorteromaan)
* 1997 – "Blodsugarna" (noorteromaan)
* 2000 – "Populärmusik från Vittula" (romaan, mille põhjal on Rootsis tehtud 2004. aastal mängufilm "Populärmusik från Vittula")
* 2004 – "Svålhålet – Berättelser från rymden" (ulme-lühijutukogu)
* 2006 – "Mannen som dog som en lax" (kriminaaljutustus)
* 2006 – "Jag gjorde Vietaskuppen" (näidend)
* 2010 – "Skjut apelsinen" (noorteromaan)
* 2012 – "Fallvatten" (romaan)
* 2017 – "Koka björn" (romaan, mille põhjal on Rootsis tehtud ka telesari; eesti keeles "Karu keetmine", 2024)
* 2023 – "Sten i siden" (romaan)

### Eesti keeles ilmunud
* Mikael Niemi. "Popmuusika a la Vittula". Rootsi keelest tõlkinud Ülev Aaloe. Tallinn, Faatum 2003. 
* Mikael Niemi. "Karu keetmine". Rootsi keelest tõlkinud Ene Mäe. Tallinn, Varrak 2024; audioraamat: Eesti Rahvusraamatukogu Pimedate Raamatukogu, 2025.

## Viited
Walibi World

**Walibi World** on üks Hollandi suuremaid lõbustusparke. Park asub Flevolandi provintsis Dronteni vallas Biddinghuizenis. Esimene Walibi park asub Belgia, pargi lõi Belgia ärimees Eddy Meeùs. Nimi "Walibi" pärineb kolmest vallast, kus park asub: Wavre, Limal ja Bierges, Belgia.

Park avati 1971, Flevohof (vana park).
Tiit Hunt

**Tiit Hunt** (sündinud 30. mail 1961) on eesti zooloog ja loodusfotograaf, üks Vereta Jahi korraldajaid.

## Elulugu

Tiit Hunt sündis 30. mail 1961. Esimesed kaks ja pool eluaastat elas ta Laashoonel Pedja jõe ääres, pärast seda kolis pere Padisele.

Esimese fotoaparaadi ostis Hunt 11-aastaselt Keila metskonnas teenitud rahaga ning on sestpeale järjepidevalt pildistamisega tegelenud.

1985. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Seejärel töötas kuni 1990. aastani Lahemaa rahvuspargis vanemteadurina. Kuni 1996. aastani töötas ajakirjas Horisont bioloogia ja meditsiini toimetajana. Seejärel oli zooloog Eesti Loodusmuuseumis.

1997. aastast on Tiit Hunt olnud üks Vereta Jahi korraldajaid (esimesel korral korraldas ta seda koos toonase loodusmuuseumi direktori Peeter Ernitsaga).

## Looming
Tiit Hunt on toimetanud zooloogiateemalisi raamatuid, neid ka ise kirjutanud ja tõlkinud.

Hundi fotoloomingust on suuremat tähelepanu pälvinud kalapildid. Ta on jõudnud pildistada enamikku Eesti vetes elavatest kalaliikidest. Et Eesti tingimustes on kalade pildistamine nende loomulikus keskkonnas ja eriti veel neile omaste värvidega peaaegu võimatu nii vee halva läbipaistvuse kui ka teatud kalaliikide põhjalähedase eluviisi tõttu, siis on Hunt leidnud sobivaks abivahendiks akvaariumi, kuhu kalad pildistamise ajaks paigutada. Nõnda sündinud fotosid on avaldatud ajakirjanduses ja jõudnud raamatukaande vahele, neist on kokku pandud ka Eesti Loodusmuuseumis toimunud näitus.

### Raamatud
* "Kalad = Рыбы", Tallinn: BIT 2003. ISBN 9985208714
* "Eestimaa. Looduse teejuht", Tallinn: Kunst 2005. ISBN 9949407451
* "Väike kalaraamat : Eesti 40 tuntud ja vähem tuntud kala", Tallinn: Maalehe Raamat 2007. ISBN 9789985643402

### Loomingu näited

Pilt:Gymnocephalus cernuus Pärnu River Estonia 2010-01-06.jpg|Pärnu jõe kiisk
Pilt:Merivarblane.jpg|Vääna-Jõesuu rannikumere merivarblane
Pilt:Jõesilmud2.jpg|Pirita jõe jõesilmud
Pilt:Platichthys flesus Vääna-Jõesuu in Estonia.jpg|Vääna-Jõesuu rannikumere lest


## Viited

## Kirjandus
* Tiit Hunt "Kuidas pildistada Eesti kalu: akvaariumis!" Loodusesõber, detsember 2009. lk 26–29

## Välislingid
* Ingmar Muusikus "Tiit Hunt "Eestimaa. Looduse teejuht."" Eesti Ekspress, 24. august 2005.
* Allar Viivik "Eestlased tungisid dzhunglisse" Õhtuleht, 17. aprill 2000.
Gijón

**Gijón** (astuuria Xixón) on linn Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas. Asub Põhja-Hispaanias Biskaia lahe lõunakaldal. Gijón on suur sadamalinn.

Rooma ja keskajal tunti linna nimega Gigia.

Linnas on jalgpalliklubi Sporting de Gijón.

## Viited

## Välislingid

* http://www.gijon.es/
Sk (auruvedur)

***Sk*** tähistab Tallinnas, AS Franz Krulli tehases valmistatud kitsarööpmeliste auruvedurite seeriat. Tegemist on esimese ja seni ainsa Eesti Vabariigis toodetud auruveduriga. Kokku toodeti 16 vedurit, millest tänaseks ei ole säilinud mitte ühtegi.

## Tootmise algus

Aastal 1930 esitas Riigi Raudteevalitsus AS Franz Krullile tellimuse kümne kitsarööpmelise põlevkiviküttel auruveduri ehituseks. Veduri projekt telliti Saksamaal, Berliinis asunud tolleaegsest tuntud auruvedureid tootvast A. Borsigi tehasest. 1931 märtsis jõuti esimeste katsesõitudeni ning sama aasta aprillis anti esimene vedur (Sk-151) ametlikult tellijale üle, ülejäänud üheksa vedurit valmisid ning anti üle sama aasta jooksul.

30. mail 1934 lubas Vabariigi Valitsus Raudteevalitsusel tellida veel kolm vedurit koos tendritega, mis valmisid aastal 1935 ning aastal 1940 valmis (Eesti NSV-s, tehas kandis nime "Punane Krull") veel kolm vedurit. Aastal 1940 valminud vedurid kandsid ees suurt viisnurgamärki ning "Punase Krulli" embleeme.

## Toodetud vedurid

Vedurite nimetähised on esitatud valmistamise järjekorras.

Aastal 1931 valminud:
***Sk-151**
***Sk-152**
***Sk-153**
***Sk-154**
***Sk-155**
***Sk-156**
***Sk-157**
***Sk-158**
***Sk-159**
***Sk-150**

Aastal 1935 valminud:
***Sk-160**
***Sk-161**
***Sk-162**

Aastal 1940 valminud ("Punane Krull")
***Sk-163**
***Sk-164**
***Sk-165**

## Viited


## Kirjandus
*Raudruuna sünd. Esmaspäev, 27. jaanuar 1935, nr. 4, lk. 4.

## Välislingid
*Mulgi Raudtee
*aiaraudtee.planet.ee
B92

**B92** on Serbia raadio-, televisiooni- ja internetiettevõte, mille peakorter on Belgradis. B92 on liberaalse kallakuga, selle publikuks on eelkõige linnaelanikud ja nooremad inimesed.

B92 oli väheseid sõltumatuid infokanaleid Slobodan Miloševići juhitud 1990. aastate Serbias.

## Välislingid
* B92 veebileht
Hoffmanni tilgad

**Hoffmanni tilgad** (ka *liikva*, *õuhka*)  on eetri ja piirituse segu. Eetri ja piirituse vahekord on 1:2 või 1:3 . Hoffmanni tilkade leiutaja on Saksa arst ja keemik Friedrich Hoffmann. 

Algselt soovitati Hoffmanni tilku kasutada südamenõrkuse või minestuse korral. Et eeter lahustab ka osade viiruste kesti, siis on Hoffmanni tilgad osutunud efektiivseks ka mõne viirushaiguse (näiteks gripi) ravis, eriti haiguse algetapil.

## Viited
Sarigan

**Sarigan** on Põhja-Mariaanidele kuuluv saar Mikroneesias Mariaanides. 

Sarigani geograafilised koordinaadid on 

Saare pindala on 4,97 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 538 m.

Saarel oli varem elanikke, kes tegelesid peamiselt kopra tootmisega. Aastal 2000 elanikke enam ei olnud.

Sariganil on looduskaitseala.
Jordan Hubbard

**Jordan K. Hubbard** (sündinud 8. aprillil 1963 Honolulus) on programmeerija. Ta tegeleb juba pikka aega vaba lähtekoodiga tarkvaraga ja on FreeBSD projekti kaasautor. 

Ta alustas FreeBSD projekti 1993. aastal koos Nate Williamsi ja Rodney W. Grimesiga.

2001. aasta juulis asus ta tööle Hubbard Apple Computersisse ja sai BSD tehnoloogiagrupi mänedžeriks. 2005. aastast on ta Apples olnud UNIX tehnoloogia direktor ja 2007 oktoobrist UNIXi tehnoloogia arendusgrupi direktoriks.

## Viited
* Feb 20th, 2017 4:05 PM EST, John Martellaro, The Mac Observer, TMO Background Mode: Interview with Open Source Developer &amp; Former Apple Manager Jordan Hubbard

.
Inhul

**Inhul** (ukraina keeles Інгул) on jõgi Ukrainas. 

Jõgi algab Dnepri kõrgustikult, voolab valdavalt lõunasse ning suubub vasakult Lõuna-Bugi. Jõe pikkus on 300 km.

Inhuli ääres asub Kropõvnõtskõi ja suudmes Mõkolaiv.
Kalle Kirsimäe

**Kalle Kirsimäe** (sündinud 5. aprillil 1967 Tartus) on eesti geoloog, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik (valitud 2018).

## Elukäik
Ta lõpetas Tartu Ülikooli geoloogiaosakonna 1992. aastal, kaitses samas asutuses geoloogia teadusmagistri töö 1994. aastal ja doktoritöö ("Clay mineral diagenesis of the Lower Cambrian "Blue Clay" in the Northern part of the Baltic Paleobasin") 2000. aastal.

Aastatel 1992–1994 töötas Tartu Ülikooli geoloogia instituudis vanemlaborandi ja assistendina ning 1995–2001 lektori ja teadurina. 2002. aastast on ta Tartu Ülikooli geoloogia-mineraloogia professor. Aastatel 2018–2021 oli ta ka Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi geoloogia osakonna juhataja. 

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2018. aastal geoloogia alal, kuulub akadeemia bioloogia, geoloogi ja keemia osakonda. Ta on õpilaste teadustööde riikliku konkursi akadeemia alakomisjoni liige ning L’Oreal-UNESCO stipendiumide “Naised teaduses” hindamiskomisjoni esimees. Ta on Estonian Journal of Earth Sciences kaastoimetaja ning ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige.  

Ta on Eesti Geoloogia Rahvuskomitee esimees, Eesti Geoloogiateenistuse nõukogu liige (2022).

## Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad: 
*Maa varajase atmosfääri hapnikustumine ja settelise fosfogeneesi tekkimine;
*kontinentaalsed murenemiskoorikud atmosfääri koostise ja paleokliima arhiivina;
*kivim-fluidi reaktsioonid settelistes, diageneetilistes ja hüdrotermaalsetes protsessides;
*tööstus- ja kaevandusjäätmete mineraloogia ja geokeemia ning taaskasutus.

Ta on juhendanud mitmeid bakalaureuse, magistri- ja doktoritöid. Viimaste hulgas juhendaja või kaasjuhendajana Evelin Verš, (2006), Peeter Somelar (2009), Kati Tänavsuu-Milkeviciene (2009), Rutt Hints (2009), Riho Mõtlep (2010), Valle Raidla (2010), Kristjan Urtson (2011), Nele Muttik (2011), Martin Liira (2012), Annette Talpsep (2013), Peeter Talviste (2014), Sirle Liivamägi (2015), Lauri Joosu (2015), Päärn Paiste (2017), Mikk Gaškov (2017) doktoritööd.

## Tunnustus

*2012 – Eesti Vabariigi teaduspreemia
*2015 – Tartu Ülikooli aumärk
*2017 – Tartu Ülikooli medal
*2021 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2022 – Academia Europaea liige
*2025 – Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Välislingid
*
*Kalle Kirsimäe Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
Määratud integraal

Olgu reaalmuutuja funktsioon f(x) pidev ja tõkestatud lõigus *a*,&nbsp;*b*, siis **määratud integraal**

: \int_a^b f(x)\,dx \,

on arvuliselt võrdne *xy*-tasandil funktsiooni \ f(x) graafiku, *x*-telje ning vertikaalsete sirgetega *x*&nbsp;= *a* ja *x*&nbsp;=&nbsp;*b* piiratud kujundi märgiga pindalaga, s.o *x*-teljest ülespoole ja allapoole jääva osa pindalade vahega.

## Newtoni-Leibnizi valem

Olgu funktsioon \ f(x) lõigus *a*,&nbsp;*b* integreeruv ja leidugu tal selles lõigus algfunktsioon \ F(x). Siis

:\int_a^b f(x)\,dx = F(x)\Big|_a^b = F(b) - F(a)\,

Arve a ja b nimetatakse vastavalt integraali alumiseks ja ülemiseks rajaks. Lõiku [a; b] nimetatakse integreerimislõiguks.

### Näide
:\int_0^2 2x\,dx = x^2\Big|_0^2 = 2^2 - 0^2 = 4\,

## Riemanni integraalsumma

Olgu *a* ja *b* reaalarvud (a  a = x_0 \le t_1 \le x_1 \le t_2 \le x_2 \le \cdots \le x_{n-1} \le t_n \le x_n = b . \,\!

Lõigu [*a*,*b*] *n* osalõiguks [*x**i*−1, *x**i*] jaotamisel (*i*=1,2,...,n) ja fikseerides igas osalõigus suvaliselt mingi punkt *t**i* ∈ [*x**i*−1, *x**i*], avaldub funktsiooni *f(x)* Riemanni integraalsumma lõigus [*a*, *b*] kujul

:\sigma = \sum_{i=1}^{n} f(t_i) \Delta_i = \sum_{i=1}^{n} f(t_i) (x_{i}-x_{i-1}), 

kus iga liige summas on väikese ristküliku pindala. Ristküliku kõrgus on võrdne funktsiooni väärtusega kohal *t**i* ja laius on sama mis osalõigu [*x**i*−1, *x**i*] pikkus Δ*i*. Olgu Δ*i*&nbsp;= *x**i*−*x**i*−1 osalõigu *i* pikkus; siis osalõikude maksimaalne pikkus on λ=max1≤*i*≤*n*&nbsp;Δ*i*. Seega esindab λ kõiki selliseid jaotusi, sõltumata jaotusviisist, kus osalõikude [*x**i*−1, *x**i*] maksimaalne pikkus on λ. Kui eksisteerib piirväärtus

:\lim_{\lambda \to 0} \sigma = \lim_{\lambda \to 0} \sum_{i=1}^{n} f(t_i)\Delta_i .
mis ei sõltu lõigu [a; b] osalõikudeks jaotamise viisist ja punktide *t**i* valikust, siis kõneldakse, et funktsioon *f(x)* on integreeruv (Riemanni mõttes) lõigus [a; b] .

## Vaata ka

* Määramata integraal
* Päratu integraal
Varjestamata keerdpaarjuhe

**Varjestamata keerdpaarjuhe** (UTP - *Unshielded twisted pair*) on levinuim telefonijuhtme tüüp. Seda kasutatakse peamiselt 10BaseT kohtvõrkudes. Seda kasutab ka Ethernet.
Saint-Malo laht

**Saint-Malo laht** on laht La Manche'i lõunakaldal. 

Laht piirneb lõunas Bretagne'i ja idas Cotentini poolsaarega. 

Lahe laius suudmes on 125 km, ulatub maasse 110 km ulatuses. Sügavus kuni 51 m. 

Lahes on kõrged looded. 

Saint-Malo lahes asuvad Kanalisaared ja Mont-Saint-Micheli saar (Mont-Saint-Micheli laht).
Varjestatud keerdpaarjuhe

**Varjestatud keerdpaarjuhe** (inglise keeles *Shielded twisted pair*, STP) on keerdpaarjuhe, mis on ümbritsetud metallvarjega väliste häirete kõrvaldamiseks. Eri tähistused on kaablitele, kus varjestatud on juhtmepaarid, juhtmepaaride kimp või mõlemad.
Traadita võrk

**Traadita võrk** ehk** raadiovõrk** on arvutivõrk, milles edastatakse andmeid klientide ja serverite ning muude võrguseadmete vahel, ilma et kasutataks kaablit või juhet.

## Välislingid
* Raadiovõrgud: korduma kippuvad küsimused
Fel d 1

**Fel d 1** on proteiin, mis põhjustab inimestel allergiat kasside vastu. Seda toodavad kassi süljenäärmed ja rasunäärmed.