open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Julia Klöckner

**Julia Klöckner** (sündinud 16. detsembril 1972 Bad Kreuznachis) on Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) kuuluv Saksamaa poliitik, alates 25. märtsist 2025 Bundestagi president. 

Klöckner on Rheinland-Pfalzi piirkonna CDU esimees, CDU fraktsiooni esimees Rheinland-Pfalzi maapäevas, kuulub CDU presiidiumisse ja on CDU aseesimees. 

Tuntuks sai ta 1995. aastal Saksa veinikuningannana (Deutsche Weinkönigin – veinitööstuse esindaja, kes valitakse üheks aastaks). 

2002–2011 oli Klöckner Saksamaa Liidupäeva liige. 2009–2011 oli ta parlamentaarne riigisekretär Toidu-, Põllumajandus- ja Tarbijakaitseministeeriumis (Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz). 

14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta Saksamaa põllumajandusminister.

## Elu

Klöckner kasvas üles Guldentalis veinimeistrite perekonna noorima lapsena. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta politoloogiat, katoliiklikku teoloogiat ja pedagoogikat. Pärast vaheeksami sooritamist töötas ta Wiesbadenis religiooniõpetajana ja asus siis tegema vabatahtliku tööd ajakirjanikuna. 

## Poliitikukarjäär

Klöckner astus 1997. aastal Kristlik-Demokraatlikku Liitu, selle noorteorganisatsiooni Junge Union (JU) ja naisteorganisatsiooni Frauen-Union (FU). 
Liidupäeva liikmeks saades astus ta CDU ja CSU fraktsiooni noorte parlamendiliikmete ühendusse Junge Gruppe ning sai ühenduse aseesimeheks. CDU Rheinland-Pfalzi liidumaaüleses ühenduses sai temast juhatuse liige. 2006. aastal valiti ta liidupäeva CDU ja CSU fraktsiooni juhatusse ja temast sai fraktsiooni esindaja tarbijakaitse küsimustes. 2006. aastal valiti ta CDU Rheinland-Pfalzi ühenduse aseesimeheks. 2010. aastal valiti ta Mainzis toimunud CDU Rheinland-Pfalzi parteipäeval 96,9% häälteenamusega CDU Rheinland-Pfalzi ühenduse esimeheks. 

2010. aastal sai temast Karlsruhes toimunud CDU 23. parteipäeval CDU presiidiumi liige. 4. detsembril 2012 valiti ta CDU aseesimeheks.

Liidupäeva valimistel 2005. aastal võitis ta 43,0%-ga valimisringkonna otsekandidaadile antavatest häältest Kreuznachi valimisringkonna valimised. See oli esimene kord 50 aasta järel, mil võitis CDU kandidaat. Liidupäeva valimistel 2009. aastal valiti ta valimisringkonnast Kreuznach/Birkenfeld 47% häälteenamusega taas liidupäeva. Klöckner sai 18% rohkem hääli kui tema konkurent Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast (SPD). Pärast Rheinland-Pfalzi maapäeva moodustamist 2011. aasta 18. mail loovutas ta 27. mail 2011 oma mandaadi Saksamaa liidupäevas. 

Klöckner on liidupäeva, maapäevade ja Euroopa Parlamendi liikmeid ühendava Saksamaa Parlamentaarse Ühingu (Deutsche Parlamentarische Gesellschaft) juhatuse liige. Liidupäevas asutas ta Parlamentaarse Veinifoorumi (Parlamentarisches Weinforum) ja kuulus fraktsioonideülesesse arutelufoorumisse Hospiz.
Sutlepa külanõukogu

**Sutlepa külanõukogu** oli külanõukogu Noarootsi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Sutlepa külanõukogule moodustati 1945. aastal Noarootsi valla territooriumile ka Pürksi külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Riguldi valla territooriumile moodustati aga Tuksi ja Vanaküla külanõukogu.

## Ajalugu
1954. aastal liideti senised Sutlepa ja Pürksi külanõukogu ühiseks Pürksi külanõukoguks, kuid 1971. aastal lahutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 10. märtsi seadlusega Sutlepa piirkond (4870 hektarit ja 200–300 inimest) taas Pürksi külanõukogust ja liideti koos Tuksi külanõukogu territooriumiga Linnamäe külanõukogu koosseisu.

1976. aastal liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud Noarootsi valla territoorium (sh Sutlepa piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).

## Vaata ka
* Sutlepa
* Pürksi külanõukogu
* Tuksi külanõukogu
* Vanaküla külanõukogu

## Viited
Tuksi külanõukogu

**Tuksi külanõukogu** oli külanõukogu Riguldi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Tuksi külanõukogule moodustati 1945. aastal Riguldi valla territooriumile ka Vanaküla külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Noarootsi valla territooriumile moodustati aga Pürksi ja Sutlepa külanõukogu.

## Ajalugu
1954. aastal liideti senised Tuksi ja Vanaküla külanõukogu ühiseks Tuksi külanõukoguks. Külanõukogus tegutses Dzeržinski-nimeline kalurikolhoos.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 1971. aasta 10. märtsi seadlusega Tuksi külanõukogu likvideeriti (see piiriteisendus puudutas rohkem kui 300 inimest) ja selle territoorium liideti koos Pürksi külanõukogust lahutatud 4870 hektari suuruse Sutlepa piirkonnaga Linnamäe külanõukogu koosseisu.

Viis aastat hiljem, aastal 1976, liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud endiste Riguldi ja Noarootsi valla territoorium (sh Tuksi piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).

## Tuksi külanõukogu elanike arv

## Vaata ka
* Tuksi
* Pürksi külanõukogu
* Sutlepa külanõukogu
* Vanaküla külanõukogu

## Viited
Mihajlo Mesarovič

**Mihajlo D. Mesarovič** (serbia kirillitsas Михајло Д. Месаровић; sündinud 2. juulil 1928 Zrenjaninis Jugoslaavias) on serbia teadlane, kes on tegelenud süsteemiteooria ja globaalprobleemide modelleerimisega.

1955. aastal sai ta tehnikateaduste doktori kraadi.

Ta on pidanud loenguid rohkem kui 60 riigis.
Vanaküla külanõukogu (Haapsalu rajoon)

**Vanaküla külanõukogu** oli külanõukogu Riguldi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Vanaküla külanõukogule moodustati 1945. aastal Riguldi valla territooriumile ka Tuksi külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Noarootsi valla territooriumile moodustati aga Pürksi ja Sutlepa külanõukogu.

## Ajalugu
1954. aastal sai Vanaküla piirkonnast Tuksi külanõukogu osa: senised Vanaküla ja Tuksi külanõukogu liideti ühiseks Tuksi külanõukoguks.

1971. aastal liideti Tuksi külanõukogu territoorium koos Pürksi külanõukogust lahutatud Sutlepa piirkonnaga Linnamäe külanõukogu koosseisu.

1976. aastal liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud endiste Riguldi ja Noarootsi valla territoorium (sh Vanaküla piirkond) Pürksi külanõukoguga.

## Vaata ka
* Vanaküla
* Tuksi külanõukogu
* Pürksi külanõukogu
* Sutlepa külanõukogu

## Viited
Otoro jõgi

**Otoro jõgi** on jõgi Hondurases.

See saab alguse Intibucá departemangust ja kannab Santa Bárbara departemangus Ulúa jõe nime.
Donella Meadows

**Donella Hager Meadows** (13. märts 1941 – 20. veebruar 2001) oli keskkonnateadlane.

## Teosed
Ta on raamatu "The Limits to Growth" ("Kasvu piirid") üks autoreid, samuti veel mitme majanduskasvu piiratust ja ökoloogilist tasakaalu käsitleva raamatu autor. 

### Eesti keeles
*Donella H. Meadows, Dennis L. Meadows, Jørgen Randers, William W. Behrens III 2022. Kasvu piirid: Rooma Klubi projekti „Inimkonna ohud“ aruanne. (Tõlkinud Andres Kuusk.) *Akadeemia*, nr 5, 6, 7, 8, 9.
*Meadows, Donella H. 2025. *Süsteemimõtlemise alused*. (Tõlkinud Martin Altraja.) Tallinn: Aegraja Kirjastus.
Gu Fusheng

**Gu Fusheng** (1935 Shanghai Hiina – 4. august 2017) oli Taiwani maalikunstnik ja graafik.

Gu Fushengi isa oli Hiina Vabariigi tippsõjaväelane ja poliitik Gu Zhutong.

1958. aastal lõpetas ta Taiwani Riikliku Normaalülikooli (National Taiwan Normal University). Hiljem on ta elanud Pariisis, New Yorgis, San Franciscos, Portlandis ja mujal. 

Gu Fusheng on maalinud siniseid abstraktseid inimfiguure, kuid ta on teinud ka kollaaže ning kasutanud kirevaid, kirkaid värve. 1961. aastal võitis ta auhinna São Paulo rahvusvahelisel kunstibiennaalil.
Tallinna Moemaja

OÜ **Tallinna Moemaja** (varem ka AS Tallinna Moemaja) on Tallinnas tegutsev rõivaettevõte, mis asutati 1957. aastal. Ettevõte asub Tallinnas aadressil E. Vilde tee 150c.

Aastal 1995 ostis ettevõtte ära Kairi Vilderson.

Ettevõte on välja andnud ajakirja Siluett.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõttest Eesti Rõiva- ja Tekstiililiidu kodulehel
Riiklik Taiwani Pedagoogikaülikool

**Riiklik Taiwani Pedagoogikaülikool** (inglise keeles *National Taiwan Normal University* (NTNU), hiina keeles 國立臺灣師範大學, pinyinis Guólì Táiwān Shīfàn Dàxué) on Hiina Vabariigi (Taiwani) pealinnas Taipeis tegutsev ülikool.

Taiwani Riiklikule Normaalülikoolile pandi alus 20. sajandi alguses Jaapani võimu ajal Taiwanil. 1946. aastal tegi Guomindangi valitsus sellest õpetajate kolledži, mistõttu vahel nimetatakse kooli rajamisaastana ka 1946.

Tänapäeval on NTNU üks Taiwani juhtivaid ülikoole. Sellel on Taipeis kolm linnakut. Igal aastal astub ülikooli umbes 11 000 õppurit, umbes 1500 neist tulevad väljastpoolt Taiwani.
Gu Zhutong

**Gu Zhutong** (hiina keeles 顧祝同, *[[pinyin]]*is *Gù Zhùtòng*; 1893, Lianshui maakond, Jiangsu, Hiina – 17. jaanuar 1987, Taipei, Taiwan) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) väejuht ja poliitik.

Hiina kodusõjas osales ta Hiina Vabariigi sõjaväelase ja väejuhina. 1950. aasta märtsis jõudis Gu Zhutong Taiwanile, kus ta määrati kaitseministriks. Hiljem oli ta riikliku kaitsenõukogu peasekretär, strateegilise nõukogu asejuht ja Chiang Kai-sheki nõunik.
Rotermanni soolaladu

**Rotermanni soolaladu** on paeehitis Tallinnas aadressil Ahtri 2. 

Rotermanni soolaladu valmis 1908. aastal baltisaksa inseneri Ernst Boustedti projekti järgi. Soolalao lasi ehitada Tallinna suurtööstur Christian Barthold Rotermann. Algul oli hoone ühekorruseline. Hoone võlvkeldris asus soolaladu ja üleval töödeldi sisseveetud soola. 

Aastatel 1995–1996 hoone rekonstrueeriti ning kohandati arhitektuuri- ja kunstikeskuseks. Rekonstruktsiooniprojekti koostasid arhitekt Ülo Peil ja sisearhitekt Taso Mähar. Algupäraselt ühekorruseline hoone muudeti vahelae ja galeriide abil mitmekorruseliseks ning see pakkus võimaluse luua mitmesuguse iseloomuga näitusepindu. 

1996. aastal asus hoone ülemisel korrusel Eesti Arhitektuurimuuseum, alumisel korrusel oli Eesti Kunstimuuseumi näitusesaal. 13. mail 2005 kolis Eesti Kunstimuuseum soolalaost välja.
## Viited

## Välislingid

* 
* Ants Juske Pool puuda soola ärirahvale kultuuri poolt – Eesti Päevaleht, 22. aprill 1996
* Maailmapilt. Rotermanni soolaladu Tallinnas – Arhitektuuriteadlane ja arhitektuurimuuseumi aastatel 1991–2010 juhtinud Karin Hallas räägib Rotermanni soolalaost ja nende suguvõsast. 7. juunil 1996 toimus Rotermanni soolalao pidulik avamine. Saate autor ja toimetaja Martin Viirand. ERR, 7. juuni 1996
*Karin Hallas. Rotermanni soolaladu: algus on juba ajalugu – Teater. Muusika. Kino, 1998, nr 1, lk 46–48
*Leonhard Lapin. Rotermanni soolalao avastamine – Sirp, 29. jaanuar 2016
*Karin Hallas-Murula. Kuidas arhitektuurimuuseum Rotermanni soolalattu sai – Sirp, 20. august 2021
Haxhi Muhaxheri

**Haxhi Muhaxheri** (sündinud 4. juunil 1967 Kosuriqi külas Pejë vallas Kosovos) on Kosovo albaania kirjanik.

Muhaxheri õppis keelt ja kirjandust Priština Ülikoolis. 

Ta oli Kosovo Noorkirjanike Liidu president ja Kosovo esimese erootikaajakirja Amori toimetaja. Hiljem on ta andnud välja kolme ajakirja: Pena (kirjandus), Dëshira (pereajakiri) ja Fanari (noortele). 

Muhaxheri on saanud luuleauhindu. 

Praegu elab ta Austrias.
Rajoon (NSVL)

**Rajoon** (prantsuse sõnast *rayon* 'piirkond') oli Nõukogude Liidus haldusüksuse tüüp.

Rajoone hakati moodustama 1923. aastal.
## Eesti NSV
Eesti NSVs moodustati esimesed rajoonid 1945. aastal Tallinnas, kui Tallinn jaotati 4 linnarajooniks. Maarajoonid moodustati Eesti NSV-s 1950. aastal, ühtlasi kaotati maakonnad ja vallad. Algul oli Eesti NSVs 39 rajooni, ent 1953. aastal vähendati neid 30-le, 1957. aastal 15-le, 1960. aastal suurendati 24-le, 1962. aastal vähendati 14-le, 1964. aastast lisandus Kohtla-Järve rajoon ning viimseks Eesti NSV rajoonide arvuks jäi 15.

Nõukogude Liidu ideoloogiakäsitluses lähenesid rajoonide moodustamisega nii parteiline kui ka nõukogude juhtimine külale, kolhoosidele, sovhoosidele ja traktorijaamadele, tugevnesid partei ja nõukogude võimu sidemed laiade maarahvahulkadega, paranes sotsialistliku ülesehitustöö juhtimine nii vabariiklike kui ka kohalike organite poolt.

## Viited
Prishtina Ülikool

**Prishtina Ülikool** (serbia keeles Универзитет у Приштини / Univerzitet u Prištini) on serbiakeelne ülikool Mitrovicës ja teistes linnades Kosovos. Ülikool samastab end 1999. aastani Prištinas tegutsenud Prishtina Ülikooliga. Kosovo võimud nimetavad seda **Mitrovicë Ülikooliks**.

Ülikoolis on 10 264 üliõpilast, 730 õppejõudu ja teadlast ning 320 administratiivtöötajat. Ülikooli rektor on Zdravko Vitošević.

## Välislingid
* Prishtina Ülikooli koduleht
Harish Nagpal

**Harish Nagpal** (sündinud 3. augustil 1964) on India poliitik, kes esindab Amrohat (Lok Sabha valimisringkond) Uttar Pradeshi osariigis. Ta ei kuulu ühtegi erakonda.

Harish Nagpal on abielus Anjula Nagpaliga, neil on kaks tütart. Nad elavad J. P. Nagari rajoonis Bengaluru lähedal.
Sonia Sabri

**Sonia Sabri** on India päritolu Briti tantsija, laulja ja tantsupedagoog, kes on spetsialiseerunud Põhja-India *[[kathak]]*-tantsule. Ta elab Birminghamis, kuid on käinud india tantse õpetamas ka Soomes.
Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid

**Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid** (leedu keeles Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai) on Leedu paremtsentristlik kristlik-demokraatlik partei. 1993. aasta mais asutatud parteisse kuulub 18 000 inimest ja sel on Leedu seimis 33 kohta 141-st. Erakonna juht on Gabrielius Landsbergis.

## Välislingid
* Partei koduleht
Jurbarkase rajoon

**Jurbarkase rajoon** (leedu keeles Jurbarko rajono savivaldybė) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Tauragė maakonnas Leedus. Rajoon piirneb edelas Venemaa Kaliningradi oblastiga.

Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1507 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 28 675 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Eržvilkase, Girdžiai, Juodaičiai, Jurbarkai, Raudonė, Seredžiuse, Skirsnemunė, Smalininkai, Šimkaičiai, Veliuona ja Viešvilė vald. Omaette omavalitsuse moodustab veel Jurbarkase linn.

Suurim asula on halduskeskus Jurbarkas (13 797 inimest). Teine linn rajoonis on Smalininkai. Lisaks asuvad rajoonis Eržvilkase, Raudonė, Seredžiuse, Stakiai, Šimkaičiai, Vadžgiryse, Veliuona ja Viešvilė alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,3% leedulased, 0,5% venelased, 0,12% sakslased, 0,11% mustlased, 0,11% valgevenelased, 0,1% ukrainlased, 0,07% poolakad ja 0,7% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on lõunapiiril voolav Nemunas. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Mituva ja Dubysa, samuti Jūra lisajõgi Šešuvis. 

Jurbarkase rajooni territooriumile jäävad osaliselt Panemunė regionaalpark, osaliselt aga Viešvilė looduskaitseala.


Imsrė.Jurbarkas.JPG|Imsrė jõgi
Ivaziavimas_i_Juodaicius.jpg|Juodaičiai
Zvyriai.jpg|Skirsnemunė kirik
Girdziu_baznycia.jpg|Girdžiai kirik
Erzvilko_piliakalnis.jpg|Eržvilkase linnamägi
Lapgiriu dvaras pavasari.jpg|Lapgiryse mõis


## Viited

## Välislingid

* Jurbarkase rajooni koduleht
Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia

**Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia** (2019. aastani **Aleksandras Stulginskise Ülikool**) on põllumajandusülikool Leedus Akademija alevis Kaunase lähedal.

Praegune Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia rajati 3. septembril 1924 Dotnuvas, kui liideti Dotnuva Põllumajanduskool ja Leedu Ülikooli põllumajandus-metsandusteaduskond. 2011. aastal oli ülikoolis 5 teaduskonda ja 5950 üliõpilast.
Akademija

**Akademija** on alev Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis. Alev asub Kaunase linna serval, Nemunase jõe lõunakaldal. 

Seal asub Akademija valla halduskeskus. Vaatamisväärsusteks on Kaunase kindluse Marva fordi varemed, Obelynė park ja professor Tadas Ivanauskase majamuuseum. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna rajati Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Alev moodustati 1999. aastal, mil see eraldati Noreikiškėse külast. 2001. aastal oli alevis 4213 elanikku.


Tado Ivanausko namas.JPG|Tadas Ivanauskase maja
Karmelavos Balio Buraco gimnazija.jpg|Koolimaja
Akademija, ASU centrinis pastatas.JPG|Ülikooli peahoone
Užtvenktas upelis Obelynės parke.JPG|Obelynė park
Obelynės parkas. Tujų alėja.JPG|Jugapuuallee Obelynė pargis


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Zenkō Suzuki

**Zenkō Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 善幸 *Suzuki Zenkō*; 11. jaanuar 1911 Yamada, Iwate prefektuur – 19. juuli 2004 Tōkyō) oli Jaapani poliitik.

Ta sündis Yamadas Iwate prefektuuris. Ta lõpetas aastal 1935 Tōkyō Mereteaduse- ja Tehnoloogiaülikooli. Ta on olnud juhtivatel positsioonidel jaapani kalatööstuslikes organisatsioonides.

Pärast Teist maailmasõda lülitus ta aktiivsesse poliitikasse. Ta astus Jaapani sotsialistlikku parteisse, ta valiti selle partei ridades aastal 1947 parlamenti. Aastal 1948 läks ta üle Jaapani liberaalsesse parteisse (mis aastal 1955 formeerus Jaapani Liberaaldemokraatlikuks Parteiks) ja seejärel on kogu tema karjäär olnud seotud Jaapani Liberaaldemokraatliku Parteiga. Ta oli aastatel 1965–1966 tervishoiu- ja sotsiaalminister Eisaku Satō kabinetis ja aastatel 1976–1977 metsandus- ja maavaldusminister Takeo Fukuda kabinetis. Ta on täitnud Jaapani Liberaaldemokraatlikus Parteis juhtivaid kohti.

17. juulist 1980 kuni 27. novembrini 1982 oli ta Jaapani peaminister.

Zenkō Suzuki suri 19. juulil 2004 Tōkyōs Jaapani Rahvusvahelises Meditsiinikeskuses kopsupõletikku.

## Isiklikku
Tema tütre Chikako abikaasa Tarō Asō oli Jaapani peaminister aastatel 2008–2009, ka poeg Shun'ichi Suzuki on poliitik.
Meuse'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Meuse'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. 

Departemangus on kolm ringkonda:
* Bar-le-Duci ringkond
* Commercy ringkond
* Verduni ringkond
## Kantonid
Departemangus on kokku 17 kantonit. Vallad Bar-le-Duc (kogupindalaga 23,62 km²) ja Verdun (kogupindalaga 31,03 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 499 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Algimantas Kuncaitis

**Algimantas Kuncaitis** (sündinud 18. detsembril 1958 Šakiai rajoonis Leedus) on leedu insener ja poliitik.

Kuncaitis lõpetas 1983. aastal Leedu Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainsenerina. Ta on olnud Jurbarkase rajooni postiülem ja bussipargi direktor.

Algimantas Kuncaitis on Leedu kristlik-demokraatliku partei Isamaaliit liige. 2007–2009 kuulus ta Jurbarkase rajooni volikokku.
Kristlik demokraatia

**Kristlik demokraatia** on konservatiivne poliitiline vool, mis püüab ühendada kristlikke moraaliprintsiipe sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, jõudes heaoluriigi kui keskteeni turumajandusliku kapitalismi ja sotsialismi vahel. Kristlik demokraatia ei ole üheselt seotud konkreetsete kristluse harudega, kristlik-demokraatlikke parteisid esineb nii protestantlikes kui ka katoliiklikes maades. 

Euroopa Liidu poliitikas on kristlikul demokraatial oluline roll. Näiteks on Saksamaa üks traditsiooniliselt mõjukamaid parteisid Kristlik-Demokraatlik Liit, mida 2014. aasta seisuga juhib Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. Eestis on kristlikule demokraatiale suurtest erakondadest lähim Isamaa ja Res Publica Liit, väikeparteidest eelkõige Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid, kuid vähemal määral ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (endine Rahvaliit).
Terminal (transport)

**Terminal** võib olla iga koht, kuhu reisijad koonduvad ja lähevad laiali või kus last laaditakse maha või peale. Kumbki ei saa liikuda eraldi, vaid kompleksina. Reisijad peavad minema näiteks bussi- või lennujaamadesse, et neid saaks vedada bussi- või lennukoormana sihtpunkti, kuhu nad peavad jõudma. 

Terminalid võivad olla ümberpaigutuskohad. Sadamaterminal on kai, laadimisplats ja/või hoone(d), kus sadama käitaja teeb lastimistoimnguid, olgu tegu reisijate, veeremi või lastitava kaubaga. Hiljem laienes sõna 'terminal' tähendus sedavõrd, et selle sõnaga hakati tähistama ka bussi-, raudtee- ja lennujaamu.

Lennujaamas on terminal hoone, kus reisijad viibivad enne lennukile minemist või sealt maha tulles. Ühes lennujaamas võib olla mitu terminali. Reisijad, kes soovivad sõita näiteks Pariisist Rotterdami, peavad ümber istuma Brüsseli lennujaamas, ja reisijad, kes lendavad Montréalist Los Angelesse, peavad ümber istuma uuele lennukile Torontos. Üldiselt võib lennujaamaterminale pidada keskusteks ja vahelülideks reisijate ja lastide veos.

Vahel nimetatakse bussijaamu terminalideks. Näiteks on sellise nimega maailma suurim bussijaam Port Authority Bus Terminal, mis asub New Yorgis Manhattanil ja teenindab 65 miljonit inimest aastas. Samuti võidakse terminalideks nimetada raudteejaamade jaamahooneid (nt Grand Central Terminal).

Transporditerminalide kolm põhilist tunnust, mis on olulised:

* **Asukoht** – peamine transporditerminali ülesanne on teenindada suurt hulka inimesi, esindades terminali kui turgu. Spetsiifilised terminalid omavad täpseid asukohapiiranguid, nagu nt sadama ja lennujaama asukoht. Uuemad transporditerminalid on tavaliselt paigutatud keskustest väljapoole, et vältida kõrget maamaksu ja ülerahvastatust ning ummikuid.

* **Ligipääsetavus** – lokaalsel, regionaalsel ja globaalsel tasandil. On oluline, kuidas terminalid on seotud teiste terminalidega transpordisüsteemis. Näiteks kui sadama terminal on paigutatud efektiivsesse asukohta, kus saab hästi reguleerida mereliiklust, kuid on halvasti ühendatud sisemaa transpordiliiklusega, pole see hea lahendus.

* **Infrastruktuur** – terminali peamine funktsioon on juhtida lasti ja reisijate ümberpaigutumist, kus nad on füüsiliselt eraldatud. On kindel mahutavus ja tehnoloogilised võimalused, mille piiri ei tohi ületada. Infrastruktuursed kaalutlused on väga olulised, sest tuleb arvestada tulevikutrende ning tehnoloogilisi ja logistilisi muutusi. Modernsed terminalide infrastruktuurid nõuavad suuri investeeringuid ja on suurimad struktuurid, mis on ehitatud.

## Vaata ka
* Lennujaama terminal
* Sadamaterminal

## Viited
Žürii

**Žürii** (prantsuse sõnast *jury*) on võistluse, näituse või muu sellise ettevõtmise auhinnasaajate väljaselgitamiseks mingite tööde hindamise tarvis, näiteks näitusele valitavate tööde väljaselgitamiseks moodustatud komisjon.

## Viited
Tiitel

**Tiitel** on koos nimega kasutatav sõna või liide, mis viitab näiteks seisusele või teaduskraadile. 

Aadlikul võib olla aadlitiitel.

## Vaata ka

*Kõnetlussõna
Karula Stahhaanovlane

**Karula Stahhaanovlane** oli Karulas 15. juunist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Karula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Traktor (ajaleht)

**Traktor** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vastseliinas 1. augustist 1951 kuni 27. detsembrini 1953; Vastseliina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Elu (Rakke)

**Uus Elu** oli Rakkes 9. juunist 1951 kuni 12. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rakke Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Küla

**Uus Küla** oli Sipa külas 22. juunist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Sipa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Tiitel (täpsustus)

Sõnal **tiitel** on mitu tähendust:
***[[Tiitel]]** on nime ees kasutatav sõna või liide.
***[[Tiitel (bibliograafia)|Tiitel]]** on trükinduses ja bibliograafias tiitellehel olevad teatud andmed.
***Tiitel** on teose pealkiri.
*...
Torma Stahhaanovlane

**Torma Stahhaanovlane** oli Tormas 10. augustist 1951 kuni 29. novembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Torma Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rein Miller

**Rein Miller** (2. august 1938 Tallinn – 10. aprill 2017) oli Eesti rahandustegelane, poliitik ja sporditegelane.

## Haridus
Ta lõpetas 1957. aastal Kiviõli 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal.

## Töökäik
Ta töötas aastatel 1962–1963 Tallinna linna rahandusosakonnas ökonomistina, aastatel 1963–1966 Tallinna Mererajooni rahandusosakonna asejuhataja ja juhatajana. Aastatel 1966–1990 töötas ta Eesti NSV Rahandusministeeriumis, olles kaubanduse ja teeninduse finantseerimise osakonna juhataja, kontrolli ja revisjoni valitsuse juhataja, riigitulude valitsuse juhataja ning eelarve valitsuse juhataja. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Edgar Savisaare valitsuses rahandusminister. 

Aastatel 1993–1994 oli ta Sotsiaalpanga juhatuse esimees, aastatel 1994–1996 AS Naviplasti peadirektor, 1992–2008 oli ta turvafirma Falck Baltic finantskontrolli juhataja.

## Sporditegelasena
1950. aastast harrastas ta Jõgeva Keskkoolis Valdur Rajalo juhendamisel jäähokit. Aastatel 1976–1999 oli ta Eesti NSV/ Eesti Jäähokiföderatsiooni president.

## Tunnustus
* 1999 Jäähokiföderatsiooni teeneteplaat
* 2004 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
* 2008 Jäähokiliidu teeneteplaat
*2017 Eesti jäähoki kuulsuste hall

## Isiklikku
Milleri tütretütar on tennisist Anett Kontaveit.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951-2000. Ilo. 2003

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Juulivihm

**"Juulivihm"** on 1966. aastal Mosfilmis valminud mängufilm.

## Süžee
Filmi peategelane Leena töötab trükikojas insenerina. Tema peigmees Volodja on andekas ja lootustandev teadlane. Filmis jälgitakse nende suhteid mitme kuu jooksul, juulist kuni hilissügiseni. Nende suhe tundus esialgu olevat ideaalne, kuid Leena pettub Volodjas ja nad lähevad lahku.

## Osatäitjad
*Jevgenia Uralova – Leena
*Aleksandr Beljavski – Volodja
*Juri Vizbor – Alik
*Jevgenia Kozõreva – Leena ema
*Aleksandr Mitta – Vladik
*Ilja Bõlinkin – Ženja
*Juri Iltšuk – Ljova
*Alla Pokrovskaja – Ljolja Kurihhina
*Boriss Beloussov – Šapovalov
*Valeria Beskova – Šapovalovi naine
*Valentina Šarõkina – Ljusja
*Vitali Beljakov – Jura
Otto Friedrich von Pistohlkors

**Otto Friedrich von Pistohlkors** vanem (21. märts (10. märts vkj)  1754 Rutikvere mõis – 22. juuni (10. juuni vkj)  1831 Põltsamaa) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (major), Liivimaa maanõunik, kartograaf, kunstnik, arhitekt ja Rutikvere mõisnik.

Otto Friedrich von Pistohlkors oli aktiivne ühiskonnategelane, väljapaistev harrastusarhitekt, botaanik, kohtunik, Liivimaa maanõunik, kartograaf ja Põltsamaa kiriku eestseisja. Tema kavandite ja plaanide järgi kujundati 18. ja 19. sajandi vahetusel Rutikvere mõisaansambel praeguse Järva- ja Jõgeva maakonnapiiril. Pistohlkorsi joonistused on hoiul peamiselt Eesti Kunstimuuseumis.

Ta suri  1831. aastal Põltsamaal ning maeti esialgu Põltsamaa saksa kalmistule, kuid hiljem maeti ümber Rutikvere mõisa kalmistule.  

## Isiklikku
Otto Friedrich von Pistohlkorsi noorem vend oli Woldemar Conrad von Pistohlkors, kes ehitas Tartu linnamuuseumi praeguse hoone, mida tuntakse Pistohlkorsi majana.

26. detsembril 1785 (vkj)/ 7. jaanuaril 1786 abiellus ta Kuremaal Maria Elisabeth von Helmerseniga (1757–1831). Nende poeg oli samuti Otto Friedrich von Pistohlkors (1789–1843).

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Merlin Lumiste. "Otto Friedrich von Pistohlkorsi (1754-1831) elu ja tegevus Liivimaal". Bakalaureusetöö. Tartu 2013
*"Tartu Linnamuuseumis avatakse näitus "Kunst, arhitektuur, vabamüürlus. Rutikvere mõisa Pistohlkorsid"". Tartu Linnamuuseumi pressiteade, 21. mai 2014
Tallinna Jahtklubi

**Tallinna Jahtklubi** on Tallinnas tegutsev Eesti jahtklubi. Ühtlasi on tegemist ühe Eesti vanima jahtklubiga.

Klubi ajalugu ulatub aastasse 1910, kui võeti vastu klubi põhikiri.

Klubisse kuuluvad peamiselt kaatri- ja jahiomanikud, võistluspurjetajaid, huvimeresõitjaid, võistlusametnikud ja treenerid.
 
Aastal 2006 avas klubi purjetamiskooli.

Klubi juhatuse eesotsas on kommodoor Kuno Peek.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Tallinn Music Week

**Tallinn Music Week** (lühend **TMW**) on Tallinnas toimuv üritus, mille põhiosad on talendifestival ja muusikatööstuse konverents. 
2014. aasta TMW talendifestivalil osales ligi 200 artisti nii Eestist kui välismaalt.


Gorö Lana at Jooks bike shop.jpg|Gorö Lana rattapoes Jook (2015)
Me and My Drumme.jpg|Me and My Drumme (2016)
Liima at Kino Sõprus.jpg|Liima kontsert kinos Sõprus (2016)
Kristjan Järvi and and Glasperlenspiel Sinfonietta at TMW 2016 opening concert.jpg|Kristjan Järvi ja Glasperlenspiel Sinfonietta (2016)


## Lavad
### Folktroonika lava
Folktroonika lava on alates 2020. aastast bändi OOPUS liikmete poolt korraldatud lava, kus astuvad publiku ette žanri- ja meediumiülesed artistid, kelle loomingus on ühendatud traditsioonid ja tänapäev. Folktroonika laval üles astuvad artistid esitlevad pärimusmuusikat elektroonilise muusika ja/või kaasaja tehnoloogiliste võimalustega. Folktroonika lava on TMW tagasisideküsitluste põhjal festivali üks populaarsemaid lavasid.

2020. aasta 28.augustil toimus Folktroonika lava esmakordselt. Seal astusid üles Mick Pedaja (EE), Ilkka Heinonen (FI), OOPUS (EE) ja Argo Vals (EE).

2021. aastal toimus Folktroonika lava 2. oktoobril ning seal esinesid DJ Ken Kuusk (EE), GG Gulaygorod (UA), Mehehe (PL), Puuluup (EE), Annamaret (FI), OOPUS (EE) ja Oligarkh (RU).

2022. aastal toimus Folktroonika lava 6. mail ning seal astusid üles Kymbali Williams (EE), Tõnu Tubli (EE), Omnion (CZ), Fanfara Station (IT), OOPUS (EE) ja Balaklava Blues (CA/UA).

## Viited

## Välislingid

*TMW koduleht
*Karin Koppel, Henry-Laur Allik: "TMW koostööpartnerid süüdistavad Sildnat arvete maksmata jätmises" ERR, 24. juuli 2018
Must Peeter (film 1963)

**"Must Peeter"** on 1963. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

## Süžee
Filmis kujutatakse 16-aastase Petri suhteid vanematega ning eakaaslastega ja tema praktikat koolivaheajal. Tegemist on vaimuka sotsiaalpsühholoogilise ja ühiskonnakriitilise filmiga, milles on ka absurdikoomika elemente.

## Osatäitjad
*Ladislav Jakim – Petr
*Pavla Martínková – Pavla
*Jan Vostrčil – Petri isa
*Božena Matušková – Petri ema
*Pavel Sedláček – Sako
*Vladimír Pucholt – Čenda
*Zdeněk Kulhánek – Kudrnáček
*František Kosina – poejuhataja
Unustatud esivanemate varjud

**"Unustatud esivanemate varjud"** on 1964. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Poeetilise ja kujundliku filmi tegevus toimub Karpaatides hutsuulide maal. Ivan ja Maritška on pärit vaenutsevatest suguvõsadest. Maritška isa tapab Ivani isa, see aga ei takista noorte vastastikust armastust. Noored kavatsevad abielluda. Maritška aga kukub õnnetult jõkke ja upub. Ivan langeb sügavasse masendusse. Hiljem ta abiellub Palagnaga, kuid nende kooselu ei kujune õnnelikuks – Ivan ei suuda kuidagi Maritškat unustada.

## Osatäitjad
*Ivan Mõkolaitšuk – Ivan Palitšuk
*Igor Dzjura – Ivan lapsena
*Larissa Kadotšnikova – Maritška Gutenjuk
*Valentina Glinko – Maritška lapsena
*Tatjana Bestajeva – Palagna
*Spartak Bagašvili – Jurko Molfara
*Nikolai Grinko – Batag
*Leonid Jengibarov – Miko
*Nina Alissova – Ivani ema
*Aleksandr Gai – Ivani isa
*Neonila Gnepovskaja – Maritška ema
*Aleksandr Raidanov – Onufri Gutenjuk, Maritška isa
Malik Bendjelloul

**Malik Bendjelloul** (14. september 1977 Ystad – 13. mai 2014 Stockholm) oli Rootsi filmilavastaja.

2013. aastal võitis ta dokumentaalfilmi "Searching for Sugar Man" (eesti keeles "Suhkrumeest otsimas") eest parima dokumentaalfilmi Oscari. Lisaks võitis film BAFTA ja muidki mainekaid auhindu. 

Ta sooritas 36-aastaselt enesetapu.

## Välislingid

*
Ooker

**Ooker** (vanakreeka keeles *ochros* 'kahvatu') on rauarikastes mineraalides sisalduv kollane, punane, pruunikasvioletne, punakaspruun kuni pruun värvipigment.

Ookrit kasutatakse igasuguste sideainetega värvides, nagu liim-, lubi-, akvarell-, tempera- õli- ja emailvärvides.

Ookrit tunti juba neoliitikumis.

Ookriks nimetatavad muldpigmendid võivad värvuselt erineda ja kanda seetõttu erinevaid nimetusi.
* kollaste ookrite hulka kuuluvad hele ooker, kuldooker, küprose ooker, ka sieena (*terra di Siena*). Kollane ooker on põhikomponent Schönbrunni kollases.
* punaste ookrite hulka inglispunane, india punane, Pozzuoli punane, Ercolano punane, Sinope punane, Pompei punane, Veneetsia punane jt, ka lilla ooker
* pruuni ookrina on nimetatud erineva koostisega raudoksiide sisaldavaid mineraale, nagu götiit jt

## Vaata ka

* punane ooker
* sieena
* umbra
* roheline muld
* ookerkollane (värvus)

## Viited
Tokuo Yamashita

**Tokuo Yamashita** (jaapani keeles 山下 徳夫 *Yamashita Tokuo*; 7. oktoober 1919 Imari – 1. jaanuar 2014) oli Jaapani poliitik.

Ta sündis aastal 1919 Imaris (asub Saga prefektuuris). Ta lõpetas Fukuokas keskkooli. Ta on õppinud õigusteadust algul Meiji Ülikoolis ja hiljem Senshu Ülikoolis, mille lõpetas aastal 1944.
Marlen Hutsijev

**Marlen Hutsijev** (vene keeles Марлен Мартынович Хуциев; 4. oktoober 1925 Thbilisi – 19. märts 2019 Moskva) oli Vene filmirežissöör, -stsenarist ja pedagoog.

Ta lõpetas 1950. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmilavastajana.

1953–1958 töötas režissöörina Odessa filmistuudios, 1959. aastast M. Gorki nim. filmistuudios, 1965. aastast filmistuudios Mosfilm.
Lisaks on ta lavastanud Moskva teatris Sovremennik ja mänginud mitmes filmis.

1966. aastal kirjutas ta alla 25 kultuuritegelase kirjale NLKP KK peasekretärile Leonid Brežnevile Stalini rehabiliteerimise vastu..

1968–1971 – Kesktelevisiooni tootmiskoondise Ekran kunstiline juht.

1965–1986 – NSV Liidu Kinematografistide Liidu juhatuse sekretär.

## Lavastajatöid
*"Kevad Ülejõe tänaval" (1956)
*"Kaks Fjodorit" (1958)
*"Iljitši vahipost" (1964)
*"Juulivihm" (1966)
*"Oli maikuu" (1970) (telefilm)
*"Järelsõna" (1983)

## Tunnustus
* Vene NFSV teeneline kunstnik (1965)
* Orden "Austuse märk" (1975)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1977)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1986)
* Vene Föderatsiooni riiklik preemia (1993) 
* Orden Teenete eest Isamaa ees 4. järk (1996)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk (2000)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 2. järk (2006)
* Austuse orden (2010)
* Sõpruse orden (2016)

## Viited

## Välislingid
*
Synophis

***Synophis*** on Nastiklaste sugukonda (Colubroidea) kuuluv madude perekond. Selle perekonna madude kohta on väga vähe teada, inglise keeles kutsutakse neid *fishing snakes*, kuid tõenäoliselt nad siiski kalu ei söö. Teada on vaid, et vähemalt üks neist liikidest toitub sisalikest. 
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Synophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Synophis bicolor]]* Peracca, 1896
* *[[Synophis calamitus]]* Hillis, 1990
* *[[Synophis lasallei]]* (Maria, 1950)
* *[[Synophis plectovertebralis]]* Sheil & Grant, 2001. 

2015. aasta detsembrikuus ajakirjas *[[ZooKeys]]* avaldatud artiklis kirjeldavad Omar Torres-Carvajal, Lourdes Echevarría, Pablo Javier Venegas jt maoperekonna *Synophis* kolme uut liiki: 
* *[[Synophis bogerti]]* Torres-Carvajal, Echevarria, Venegas, Chávez & Camper, 2015

* *[[Synophis insulomontanus]]* Torres-Carvajal, Echevarria, Venegas, Chávez & Camper, 2015
* *[[Synophis zamora]]* Torres-Carvajal, Echevarria, Venegas, Chávez & Camper, 2015

## Levila

Selle maoperekonna esindajad elavad Andide mäestikus Colombias, Ecuadoris ja Peruus kõrgusvahemikus 460-2200m. *S. plectovertebralis* on endeemne Colombiale ja *S. calamitus*, *S. bogerti* ja *S. zamora* on endeemsed Ecuadorile. *S. bicolor* ja *S. lasallei* on levinud mõlemas riigis. *S. insulomontanus* on endeemne Andide ida küljele kesk- ja põhja-Peruu piirkonnas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Synophis]] seisuga 24.05.2014.*
Volnovahha

**Volnovahha** (ukraina keeles *Волноваха*) on linn Ukrainas Donetski oblasti edelaosas, Volnovahha rajooni halduskeskus. Linn asub 48,5&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest edelas.

Volnovahha asustustihedus on keskmiselt 1116 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
2014. aasta 22. mail ründasid tuvastamata relvastatud isikud Volnovahha juures Ukraina armee kontrollpunkti. Rünnakus hukkus vähemalt 14 Ukraina ajateenijat. 12 haavatasaanud sõdurist suri üks hiljem, mis tegi sellest Ukraina relvajõudude selle ajani suurima inimkaotuse Donbassi sõjas.

2015. aasta 13. jaanuaril, umbes kella poole kolme ajal päeval lõhkes Volnovahhast 4&nbsp;km kaugusel asuva Bugassi küla juures mitmelasulisest raketiheitjast "Grad" tulistatud rakett reisibussi kõrval. Kohapeal hukkus 10 inimest (6 naist ja 4 meest), 18 sai haavata, kolme haavatu elu ei õnnestunud arstidel päästa. 2017. aasta 13. jaanuaril avati Volnovahhas monument hukkunute mälestuseks.

### 2022. aasta sõjategevus
25. veebruarist 12. märtsini 2022 toimus Volnovahha lahing. 6. märtsil 2022 andis president Zelenskõi linnale kangelaslinna tiitli. Vene väed okupeerisid linna 11. märtsil 2022.

## Vaata ka
*Volnovahha veresaun

## Viited

## Välislingid
* 26. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Избирателей в Волновахе охраняла украинская бронетехника. VIDEO (1:51) (*vene keeles*)
Jüri Trepp

**Jüri Trepp** (23. november 1867 Valila küla, Udeva vald, Koeru kihelkond – 6. jaanuar 1934) oli Eesti vedurijuht ja Vabadussõja veteran.

Ta lõpetas raudtee tehnikakooli, seejärel töötas teemeistri ja vedurijuhina. 1917. aastal oli Jüri Trepp Tallinna Omakaitse I jaoskonna ülem, Vabadussõjas teenis soomusrongi vedurijuhina, pärast sõda oli kuni 1928. aastani raudteetehaste depoo meister.

Jüri Trepp oli Tallinna Majaomanikkude Seltsi juhatuse liige ja Tallinna linnavolinik.
Vassõlivka (Illintsi rajoon)

**Vassõlivka** (ukraina keeles Василівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 365. Pindala on 2,1 km².
Esindus

**Esindus** võib tähendada järgmist:

## [[Õigus]]
* Esindus (poliitika), üksikisiku võime mõjustada poliitikat
** Esindusdemokraatia
** (Alaline) esindus, diplomaatilise esinduse tüüp
** Rahvusvahelise NGO esindus – Rahvusvahelise valitsusvälise organisatsiooni (INGO) missiooni esindav amet  
* Õiguslikku esindamist ehk advokaaditeenust osutavad juristid
* Üksikisikute gruppide või ettevõtete huvides läbiviidav kuluaaripoliitika

## Ühiskonnateadus
* Sotsiaalne esindus on rühma või kogukonna liikmete vahel jagatav väärtuste, ideede, uskumuste ja tavade kogum

## [[Teadus]]
* Esindus (psühholoogia), välimist reaalsust esindav hüpoteetiline 'sisemine' kognitiivne sümbol
Eesti Teatri Agentuur

**Eesti Teatri Agentuur** on Eesti ja vähemal määral ka välismaa teatritemaatikaga tegelev sihtasutus. 

Eesti Teatri Agentuur loodi 2007. aasta juunis Eesti Teatriliidu ja Eesti Etendusasutuste Liidu poolt Eesti Näitemänguagentuuri ja Eesti Teatriliidu Teabekeskuse baasil. Eesti Teatri Agentuur võttis üle mõlema asutuse töökohustused, olles võtnud üle kõik Eesti Näitemänguagentuuri sõlmitud lepingud, jätkates dramaturgia autoriõiguste omandamist ja vahendamist, eesti näitekirjanduse edendamist, teatriinfo koondamist ja edastamist, eesti teatri tutvustamist välismaal ning Eesti teatristatistika kogumist ja publitseerimist. Agentuur alustas tegevust 1. jaanuaril 2008.

Põhikirja järgi on agentuuri eesmärkideks muu hulgas:
*edendada teatri- ja dramaturgiaalast tegevust Eesti Vabariigis;
*tutvustada eesti teatrit väljaspool Eesti Vabariiki;
*omandada ja vahendada autoriõigusi;
*koguda ja vahendada teatrialast informatsiooni ja statistikat;
*korraldada teatrit ja dramaturgiat populariseerivaid üritusi: koolitusi, seminare, ettelugemisi, näitusi jms.

Agentuur jätkab 1995. aastal alustatud näidendivõistluste korraldamist ja Eesti algupärandite tõlgete tellimist. Veel tegeleb agentuur teatriinfo kogumise, edastamise ja vahendamisega. Eesti Teatri Agentuur jätkab ka Eesti Teatriliidu Teabekeskuse alustatud riigi dotatsioonil teatrite repertuaari- ja majandusstatistika koondamist ja publitseerimist.

Eesti Teatri Agentuur haldab Eesti Näitemänguagentuuri juurde loodud raamatukogu, mis sisaldab eesti algupäraste näidendite kõrval ka võõrkeelseid ja tõlgitud näidendeid, anti samuti üle Eesti Teatri Agentuurile. Kõik näidendid on kantud näidendite andmebaasi, mis sisaldab infot ka Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Eesti Draamateatri arhiivis ja mõningates erakogudes olevate näidendite kohta. Näidendeid on võimalik laenutada.

## Vaata ka
*Eesti Näitemänguagentuur
*Eesti Teatriliidu Teabekeskus
*Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistlus

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teatri Agentuuri veebisait
Dramaturgia

**Dramaturgia** on draamateose ülesehituse ja lavastamise teooria ja praktika. Samuti võib dramaturgiana käsitleda näitekirjaniku loomingusse, ajastusse või kultuuri kuuluvaid näidendeid.

Seda sõna ei soovitata kasutada näitekirjanduse tähenduses.

## Viited
Balilased

**Balilased** on austroneesia rahvas Indoneesias. Balilaste üldarv on ligikaudu 4 miljonit. Nad kõnelevad bali keelt ja indoneesia keelt. Põhiliselt elavad nad Bali saarel, kus moodustavad ligi 90% elanikkonnast. Vähemal määral elab balilasi ka Jaava idaosas ja Lomboki lääneosas.

Balilased järgivad Bali hinduismi, mis on omapärane sulam hinduismist, budismist ja kohalikest loodususkudest.

## Viited
Vanim eesti naine

**Vanim eesti naine** on mingil ajavahemikul vanim elusolev Eesti elanikest naine. Teadaolevad andmed nende kohta on esitatud tabelis.

## Vanimad Eesti naised

## Vaata ka
*Vanim eestlane
*Vanim eesti mees
*Eesti saja-aastased

## Viited
Watrous

**Watrous** võib tähendada järgmist:

***[[Watrous (New Mexico)|Watrous]]**, ajalooline piirkond USA-s New Mexico osariigis
***[[Watrous (Põhja-Dakota)|Watrous]]**, asula USA-s Põhja-Dakota osariigis
***[[Watrous (Saskatchewan)|Watrous]]**, linn Kanadas Saskatchewani provintsis
***Watrous** on perekonnanimi
**Al Watrous, USA golfimängija
**Bill Watrous, USA trombonist
**Jerome Anthony Watrous, USA sõdur ja kirjanik
**John Charles Watrous, USA kohtunik
**John S. Watrous, USA poliitik
Vennad Kriisad

**Vennad Kriisad** (ka: **Kriisad**) olid kolm Eesti orelimeistrit, suguluselt vennad:
***[[Tannil Kriisa]]**
***[[Juhan Kriisa]]**
***[[Jakob Kriisa]]**

Kirjanduses on neist sageli räägitud koos, sest koos ehitasid ja taastasid nad mitmeid oreleid.

Nende elutöö mälestamiseks on Võru linnas Orelimuuseum "Vennad Kriisad Haanjamaalt ja nende orelid".
Vabariigi Valimiskomisjon

**Vabariigi Valimiskomisjon** (lühend: **VVK**) on Eesti Vabariigi riigiasutus, mis kontrollib Eestis toimuvate valimiste seaduslikkust.

Vabariigi Valimiskomisjon teeb kindlaks, et valimistel järgitaks valimiste vabaduse, üldisuse, ühetaolisuse ja otsesuse, samuti hääletamise salajasuse põhimõtteid. VVK registreerib kandidaate ning kuulutab välja üleriigilised hääletamis- ja valimistulemused. VVK valvab valimiste korraldajate tegevuse seaduslikkuse järele ja lahendab kaebusi.

Komisjoni volitused kestavad neli aastat. Komisjoni juhib esimees, kes valitakse VVK liikmete poolt. 3. juunil 2020 valiti juhatajaks Oliver Kask.

Seaduse muudatusega 1. jaanuarist 2017 pandi valimiste korraldamise ülesanne Vabariigi Valimiskomisjonilt riigi valimisteenistusele.

Vabariigi Valimiskomisjon ja riigi valimisteenistus asub Tallinna komandandimajas.

Vabariigi Valimiskomisjon moodustati 16. aprillil 1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusega.
## Komisjoni liikmed
Vabariigi Valimiskomisjoni liikmed on:
* Riigikohtu esimehe nimetatud esimese astme kohtu kohtunik;
* Riigikohtu esimehe nimetatud teise astme kohtu kohtunik;
* õiguskantsleri nimetatud õiguskantsleri nõunik;
* riigikontrolöri nimetatud Riigikontrolli ametnik;
* riigi peaprokuröri nimetatud riigiprokurör;
* riigisekretäri nimetatud Riigikantselei ametnik;
* Audiitorkogu juhatuse nimetatud infosüsteemide audiitor.

Perioodil 3. mai 1996 kuni 31. detsember 2016 kuulus valimiskomisjoni Riigikogu Kantselei ametnik.

### 2020–2024

### 2016–2020

### 2012-2016

## Vaata ka
*Valimiste Peakomitee (Eesti I iseseisvusajal)

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Valimiskomisjon
Esindamine (poliitika)

Poliitikas kirjeldab **esindamine** (ka **esindus**) viisi, kuidas mõned üksikisikud asendavad teatud kindla ajavahemiku jooksul teisi üksikisikuid või üksikisikute gruppe. Esindamine viitab tavaliselt esindusdemokraatiale, kus valitud ametiisikud räägivad seadusloomes osalemisel nominaalselt oma valijate nimel. Üldiselt on esindus valitsuses võimaldatud valimisõiguse kaudu üksnes riigi kodanikele, kuigi mõnes demokraatlikus riigis on see õigus avaram.

### Bibliograafia
* Disch, Lisa. (2011) "Toward a Mobilization Conception of Democratic Representation" *American Political Science Review,* vol. 105(1): 100-114.
* Mansbridge, Jane.  (1999) "Should Blacks Represent Blacks and Women Represent Women?  A Contingent `Yes'" *Journal of Politics,* vol. 61(3): 627-657.
* Phillips, Anne. (1995) *The Politics of Presence.* Oxford: Oxford University Press.
* Pitkin, Hannah.  (1967)  *The Concept of Representation.*  University of California Press.
* Plotke, David. (1997) "Representation is Democracy."  *Constellations* 4 (1): 19-34.
* Ulbig, Stacy G. (2005) "Political Realities and Political Trust: Descriptive Representation in Municipal Government". *Southwestern Political Science Association Meeting*. Retrieved from http://courses.smsu.edu/sgu646f/conf/SWPSA2005.pdf on July 19, 2005.
* Vieira, Mónica Brito and David Runciman. (2008) *Representation.* Cambridge: Polity Press.
* Williams, Melissa S. (1998) *Voice, Trust, and Memory: Marginalized Groups and the Failings of Liberal Representation.* Princeton: Princeton University Press.

## Viited

## Välislingid
*Analysis of reapportionment after the 1990 US census, from an Arizona State University website
*Stanford Encyclopedia of Philosophy entry on Political Representation by Suzanne Dovi. http://plato.stanford.edu/entries/political-representation/
The Daily Telegraph

**The Daily Telegraph** on hommikuti Londonis ilmuv Suurbritannias ja rahvusvaheliselt levitatav laiaformaadiline (*broadsheet*) ajaleht. Ajalehe asutas **The Daily Telegraph and Courier** nime all Arthur B. Sleigh 1855. aasta juunis.

Alates 2004. aastast on ajalehe omanikeks kaksikvennad David ja Frederick Barclay.

Lehe päevatiraaž oli 2013. aasta alguses 552&nbsp;065, 2014. aasta märtsis aga 523&nbsp;048 eksemplari. Võrdlusena oli The Timesi keskmine päevatiraaž 400&nbsp;060, langusega 394&nbsp;448 eksemplarile 2014. aasta märtsis.

The Daily Telegraph on väljaande The Sunday Telegraph sõsarleht. Lehti antakse välja eraldi, toimetajad on erinevad, kuid avaldatakse ka mõningaid samu lugusid ning kaks väljaannet jagavad sama veebisaiti.

Et leht esindab valdavalt parempoolset, konservatiivsemat maailmavaadet, on seda mõnikord kutsutud Konservatiivse Partei nimetuse tooride (Tories) järgi *Torygraph*'iks.

## Toimetajad
:1855 – Thornton Leigh Hunt
:1873 – Edwin Arnold
:1888 – John le Sage
:1923 – Fred Miller
:1924 – Arthur Watson
:1950 – Colin Coote
:1964 – Maurice Green
:1974 – Bill Deedes
:1986 – Max Hastings
:1995 – Charles Moore
:2003 – Martin Newland
:2005 – John Bryant
:2007 – William Lewis
:2009 – Tony Gallagher
:2014 – Ian MacGregor

## Viited

## Välislingid

* telegraph.co.uk
* TMG Careers
* TMG Academy
* The digital edition of The Telegraph
* Leaping into the future at the Telegraph's Camelot – from The ''Guardian''
* The ''Guardian'': The plight of Hollinger
* BBC: Telegraph empire in tycoons' grip – 18 Jan 2004
* 'Daily Telegraph "will not be the house organ of the Conservatives"' – from BBC News Online
* The continuing takeover saga – from BBC News 7 March 2004
*
*Russia Now on The Daily Telegraph, produced by Russia Beyond the Headlines