open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katse väikese Albertiga

**Katse väikese Albertiga** oli uuring, mis tõestas empiiriliselt, et klassikaline tingimine toimib ka inimestel. Katse korraldasid 1920. aastal John B. Watson ja tema assistent Rosalie Rayner Johns Hopkinsi ülikoolis.

John B. Watson soovis saada kinnitust tähelepanekutele, et laste reaktsiooni valjule helile põhjustas hirm. Watsoni arvates oli hirm kas kaasasündinud või tingimata vastus stiimulile. Ta leidis, et kui järgida klassikalise tingimise reegleid, siis võib õpetada last kartma sellist stiimulit, mida laps normaalsetel tingimustel ei kardaks.

### Katse käik
Katses osalenud väike Albert oli üheksakuune ning Johns Hopkinsi ülikooli alla kuuluva Phippsi psühhiaatriakliiniku töötaja poeg. Enne eksperimendi algust testiti väikese Alberti emotsioone, st talle näidati lühikest aega ja esimest korda elus valget rotti, jänest, koera, ahvi, karvadega ja karvadeta maske, puuvillast lõnga, põlevat ajalehte jms. Väike Albert ei väljendanud hirmu nähes ülaltoodud objekte.

Katse ajal asetati Albert ruumi keskel olevale madratsiga kaetud lauale. Valge laborirott pandi lapse lähedusse ja lubati tal rotiga mängida, kusjuures siis laps rotti ei kartnud. Järgmistel katseseeriatel tekitasid eksperimentaatorid valju heli, lüües haamriga vastu raudpulka, lapse selja taga hetkel, mil ta rotti puutus. Heli kuuldes hakkas laps nutma, mis väljendas hirmu. Pärast mitut sellist kahe stiimuli seostamist esitati Albertile taas ainult rott (ilma valju helita). Kui rott ilmus, siis muutus Albert kartlikuks, hakkas nutma, pööras ja püüdis loomast eemale liikuda. Seega oli laps seostanud valge roti (esialgne neutraalne stiimul, nüüd tingitud stiimul) valju heliga (tingimata stiimul), mille tõttu tekkis Albertil tugev emotsionaalne vastus (algne tingimata vastus valjule helile, nüüd tingitud vastus rotile).

Väike Albert üldistas oma reaktsiooni (nutmine) roti nägemisel ka teistele karvastele objektidele, nagu karvasele koerale, kasukale ja valge habemega jõuluvanamaskile.

### Tulemused
Katses ilmnesid järgmised tulemused:
*Kui esitada vali heli (tingimata stiimul), on tulemuseks hirm (tingimata vastus), mis on loomulik vastus.
*Kui esitada rott (neutraalne stiimul) üheaegselt valju heliga (tingimata stiimul), on tulemuseks hirm (tingimata vastus).
*Kui esitada rott (tingitud stiimul), on tulemuseks hirm (tingitud vastus), mis näitabki õppimist.

## Viited
535

**535. aasta**

## Sündmused
*Johannes II järel sai paavstiks Agapetus I.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Belisarius ja Decius Flavius Theodorus Paulinus.
*Bütsantsi väejuht Belisarios tungis Lõuna-Itaaliasse. Algas Gooti sõda.
*Krakatau hiidpurskega tekkis Sunda väin.
*Mitmes maailma paigas teatati ebatavaliselt külmast ja pimedast ilmast (vaata 535.–536. aasta kliimakatastroof).
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*8. mai – Johannes II, paavst
Vitšuga

**Vitšuga** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Vitšuga rajooni keskus. Asub 30 km Kinešmast edelas Volga lisajõe Vitšuga ääres.

Linn rajati 1925. aastal 19 töölisküla ja mitme küla liitmise teel.

1932. aastal toimus Vitšugas leivanormide järsu vähendamise tõttu tööliste streik ja ülestõus, mille käigus kukutati linnas nõukogude võim. Linna saadeti sõjavägi. Mässu mahasurumise käigus hukkus mitusada töölist.

Vitšuga on tekstiilitööstuse keskus.
Võluri Tagasitulek

**Võluri Tagasitulek OÜ** on Eesti kirjastus.

Selle eestvedaja on Lemmit Kaplinski.

## Välislingid
*Kirjastuse blogi
Puhja kirik

**Puhja kirik** (ka: **Puhja Püha Dionysiuse kirik**) on kirik Puhja alevikus, Elva vallas, Tartu maakonnas. Varem jäi kirik Puhja kihelkonda. Kirikut kasutab Puhja kogudus.

Gooti stiilis kivikirik ehitati aastail 1495–1499. Võimalik, et varem asus samas puukirik, mille ehitamisest 500 aasta möödumist on meenutatud 1862. aastal. Puukirik rajati tõenäoliselt samal ajal kui Kavilda linnus (Kawelecht) Tiesenhausenite poolt. Paika on esimest korda mainitud 1397. aastal (Pujen).

Kirik on üks kolmest Lõuna-Eesti kõige vanemast kirikust ning on arvatud riiklike muinsusobjektide nimekirja. Kirik ehitati algul kolmelöövilise kodakirikuna, mis 1627. aastal osaliselt hävis. Säilinud on rikkalik konsooltorniga (hävinud osad asendatud puitdetailidega) läänefassaadi kujundus.

Kirik on hea akustikaga ja seal korraldatakse nii kohaliku kui ka ülemaakonnalise tähtsusega kontserte. Kirikus asub haruldane mehaaniline Müllverstädti orel (ehitatud 1882). 
Kiriku juures on vana ait.

1999. aastal tähistati Puhja kivikiriku 500. aastapäeva.

## Galerii

Fail:Puhja kiriku torn.jpg|alt=|Puhja kiriku torn
Fail:Puhja kiriku eestvaade.jpg|alt=|Puhja kirik
Fail:Kivirist Puhja kirikus.jpg|alt=|Kivirist Puhja kiriku ukse kõrval
Fail:Käsu Hansu mälestuskivi Puhjas.jpg|alt=|Käsu Hansu mälestuskivi Puhja kiriku aias
Fail:Aerial view of Puhja and its church in August 2022.jpg|Ülaltvaade Puhja kirikule ja asulale 2022. aasta augustis


## Allikad
*Puhja valla vaatamisväärsused

## Välislingid

*
*Lea Täheväli Stroh, Puhja kiriku niiskuskahjustuste ülevaatuse aruanne (lühiajalugu, kiriku välis- ja sisekujundus, pildid), 2003
*"Puhja kirikus on kivipõrand", Eesti Kirik, 28.06.2005
Eesti kirjastuste loend

Siin on loetletud Eesti kirjastusi.

## A
* Ajakirjade Kirjastus
* Aktsiaselts Medicina
* Argo
* Atlex AS
* Avita

## D
* Dharma kirjastus
* Dialoog (kirjastus)
* Do Nation Books
* Draakon & Kuu

## E
* Eesti Ajalehed
* Eesti Digiraamatute Keskus
* Eesti Ekspressi Kirjastus
* Eesti Entsüklopeediakirjastus
* Eesti Keele Sihtasutus
* Eesti Kirjanike Kooperatiiv
* Eesti Kirjastus Orto
* Eesti Loodusfoto
* Eesti Raamat
* Eesti Riiklik Kirjastus
* Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus
* Eesti Ülikoolide Kirjastus
* EKSA
* Elmatar
* Ersen
* EurAsian Scientific Editions

## F
* Fantaasia
* Fookus Meedia

## G
* Gallus
* Grenader

## H
* Kirjastus Hermes
* Huma
* Hea Lugu
* Hea Novell
* Hea Tegu

## I
* Ilmamaa
* Ilukirjandus ja Kunst
*Inspiratsiooniraamatukogu (kirjastus ja e-pood)
* IPP (kirjastus)

## K
* Kaarnakivi selts (kirjastus)
*Kentaur (kirjastus)
* Kirilind (kirjastus)
* Kirjastus Elust Enesest
* Koolibri (kirjastus)
* KPD
* Kunst (kirjastus)
* Kupar (kirjastus)
* Künnimees (kirjastus)

## L
* Lambri Raamat
* Legend (kirjastus)
* Leelo Kassikäpp
* Loeb (kirjastus)
* Loodus (kirjastus)
* Loodusajakiri

## M
* Maarjamaa (kirjastus)
* Maurus (kirjastus)

## N
* Nauding (kirjastus)
* Noor-Eesti
* Nõiaraamat
* Näo Kirik

## O
* Olion

## P
* Pedagoogiline Kirjandus
* Pegasus
* Perioodika
* Petrone Print
* Pilgrim
* Postimees Kirjastus 
* Päike ja Pilv
* Paberikunst

## R
* Randvelt Kirjastus
* Raudwara
* Rahva Raamatu Kirjastus

## S
* Saara Kirjastus
* SE&JS
* Skarabeus (kirjastus)
* Sõprus (kirjastus)

## T
* Tallinna Ülikooli Kirjastus
* Tartu Ülikooli Kirjastus
* TEA Kirjastus
* Teaduste Akadeemia Kirjastus
* Tiritamm
* Toledo
* TORE kirjastus
* Trak Pen
* Tänapäev

## V
* Valgus (kirjastus)
* Varrak (kirjastus 1919)
* Varrak (kirjastus), asutatud 1991
* Virgela
* Võluri Tagasitulek

## Ä
* AS Äripäev

## Ü
* Ühinenud Ajakirjad

## Vaata ka
* Tartu kirjastuste loend (1918–1940)
Imeni Stepana Razina

**Imeni Stepana Razina** on asula (töölisalev) Venemaal Nižni Novgorodi oblasti lõunaosas Lukojanovi rajoonis. 

Asula tekkis 1910 rajatava klaasitehase juurde. Aastal 1942 sai asula alevi staatuse.

Asulas tegutseb Stepan Razini nimeline klaasivabrik, mis toodab klaastaarat.
Mariinski Possad

**Mariinski Possad** (tšuvaši Сĕнтĕрвăрри) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Mariinski Possadi rajooni keskus. Asub Volga jõe vasakul kaldal 36 km kaugusel Tšeboksarõst.

Linn tekkis Sundõri küla kohale ja sai praeguse nime ja linnaõigused 1856. aastal. Nimi anti linnale Aleksander II abikaasa Maria Aleksandrovna järgi.

## Viited

## Välislingid

*Mariinski Possadi koduleht
Ahula Lasteaed-Algkool

**Ahula Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Järva maakonnas Järva vallas Ahula külas. Lasteaed-algkool reorganiseeriti 2017. aastal ja liideti Albu Põhikooliga.

1992. aastal avati tavalises korterelamus **Ahula Algkool**. 1. septembril 2004 liideti algkool ja laste mängutuba ning uus õppeasutus hakkas kandma nime **Ahula Lasteaed-Algkool**. Kooli käsutuses oli algul kaks korterit, seejärel kogu maja. Ruumipuudus lahendati 2008. aastal valminud juurdeehitisega, kus alustas tööd sõimerühm. Lisaks koolile ja lasteaiale tegutsesid samas majas raamatukogu, postkontor ja noortekeskus.

## Ajalugu
* 31. august 1992 – avati Ahula Algkool (I ja II klass, kummaski 10 last). Kooli juhatajaks sai Marika Tamtik, õpetajaks Inge Kuusemaa. Koolimajas tegutses õhtuti ka muusikaring, mida hakkas juhendama Pille Väisanen.
* 1. aprill 1993 – alustas tööd Ahula Laste Mängutuba.
* September 1993 – klassiruumiks kohandati ka kolmas korter ning lisandus üks klassikomplekt ja uus õpetaja – Ingrid Külv.
* September 1994 – koolis oli juba neli klassi, kuigi II ja III klass liitklassina. Tööd alustas ka ettevalmistusklass.
* September 1995 – õpetajaks tuli Merle Martinson.
* 1997 – koolimaja sai katlamaja ja uued aknad. Ahula Algkool tähistas viiendat aastapäeva.
* 1998 – suvel kohendati koolimaja fassaadi. Kool sai arvutiklassi, esialgu kolme arvutiga, tööd alustas arvutiring (õp. Inge Kuusemaa). Kunstiõpetajaks tuli tööle Marika Niinsalu.
* 2000 – keldrikorrusele ehitati garderoob. Hakkas ilmuma Ahula Algkooli ajaleht Koolikas.
* 2001 – keldrikorrusel valmis söögisaal kooli ja lasteaia lastele.
* 2002 – Ahula Algkool pidas 10. aastapäeva.
* 2004 – Ahula Algkool ja Ahula Laste Mängutuba liideti Ahula Lasteaed-Algkooliks.
* 2007 – koolimaja keldris avati Ahula Noortekeskus.
* 2008 – koolimaja ette kerkis mänguväljak.
* 2008 – valmis lasteaed-algkooli juurdeehitis, kus alustas tööd sõimerühm.
* 2009 – kooli ja lasteaia tegemisi asuti kajastama ajaveebides.
* 2017 – lasteaed-algkool reorganiseeriti ja Ahula lasteaed liideti Albu Põhikooliga.

## Välislingid
* Ahula algkooli ajaveeb
* Ahula lasteaia ajaveeb
Satiss

**Satiss** (vene *Сатис*) on kahe alevi nimi:

*Satiss, alev Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Divejevo rajoonis
*Satiss, alev Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Pervomaiski rajoonis

## Vaata ka
*Satissi jõgi
Šumerlja

**Šumerlja** (tšuvaši Çĕмĕрле) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Šumerlja rajooni keskus. Asub Sura jõe paremal kaldal 110 km kaugusel Tšeboksarõst.

Asula tekkis 1916. aastal rajatava Moskva-Kaasani raudtee äärde. 1930. aastal sai aleviks, 1937 sai linnaõigused.

68% elanikest on venelased, 24% tšuvašid.

## Viited
Ondrej Nepela Arena

**Ondrej Nepela Arena**, endine Samsung Arena, on Slovakkias Bratislavas asuv jäähall.

Spordihalli hakati ehitama 1930. aastatel, kuid ametlikult avati hall 14. detsembril 1940. Hiljem on halli mitu korda rekonstrueeritud ja algset istekohtade arvu 8500 on suurendatud 10 000 istekohani. Põhiliselt kasutab halli kohalik jäähokiklubi HC Slovan Bratislava. 

1958. aastal peeti seal Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. 1992. ja 2011. aastal toimusid seal jäähoki maailmameistrivõistlused. 2011. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste finaalturniiri ajal kutsuti halli **Orange Arena**.
Hiromant Pastelli

**Hiromant Pastelli** (sündinud Pastel) on Oskar Lutsu näidendi "Tagahoovis" tegelane, Eesti kirjanduse tuntuim hiromant.

1956. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilmis "Tagahoovis" mängis Hiromant Pastellit Ervin Abel.

Sama pseudonüümi all ilmus 1997. aastal Viljandi kirjastuses Sünnimaa kaks esoteerikaraamatut: "Hiromant Pastelli: Horoskoobid, ennustused, testid" ja "Hiromant Pastelli uurib saatust".
Euroopa Liidu Väljaannete Talitus

**Euroopa Liidu Väljaannete Talitus** (väljaannete talitus) on institutsioonidevaheline talitus, „kelle ülesanne on kirjastada parimates võimalikes tingimustes Euroopa ühenduste ja Euroopa Liidu institutsioonide väljaandeid“.

Väljaannete talitus avaldab iga päev ilmuvat Euroopa Liidu Teatajat 22 keeles (23 keeles juhul, kui on nõutud ka iiri keeles avaldamine), mis on ainukordne nähtus kirjastamismaailmas.

Väljaannete talitus kirjastab või kaaskirjastab väljaandeid seoses institutsioonide teabevahetusmeetmetega.

Lisaks pakub väljaannete talitus veebipõhiseid teenuseid, mille kaudu pääseb tasuta juurde Euroopa õigusaktidele (EUR-Lex), EL-i väljaannetele (EU Bookshop), EL-i riigihangetele (TED) ja EL-i teadus- ja arendustegevusele (CORDIS).

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Liidu Väljaannete Talitus 
* EU-Bookshop – kõik ELi väljaanded 
* EUR-Lex – juurdepääs Euroopa Liidu õigusaktidele
* CORDIS – ELi teadus- ja arendustegevuse materjalid
* Ted – Euroopa Liidu Teataja lisa
Johann Georg Zimmermann

**Johann Georg Zimmermann** (22. veebruar 1717 Büchenbach, Kesk-Frangimaa – 8. oktoober / 19. oktoober 1783 Kambja) oli Liivimaa vaimulik.

Zimmermann sündis Büchenbachis (asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Rothi kreisis Kesk-Frangimaal Baieri liidumaal). Ta lõpetas Schwäbisch Hallis gümnaasiumi. Ta õppis alates 1737. aastast (immatrikuleeriti 18. juunil 1737) Altdorfi ülikoolis usuteadust. 

Töötas aastatel 1742–1747 Hirschbergis (praegu Jelenia Góra Alam-Sileesia vojevoodkonnas Poolas) kooliõpetajana, pärast seda koduõpetajana. Aastatel 1750–1763 töötas Barby seminaris (asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Aastatel 1763–1772 töötas ta koduõpetajana Liivimaal. Ordineeriti 31. mail / 11. juunil 1772 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1772–1783 Kambja koguduse õpetaja.

## Viited
Rockefeller Street (album)

**"Rockefeller Street"** on Getter Jaani esimene stuudioalbum. Selle andis välja Moonwalk studio 2. mail 2011. Albumi produtseeris Sven Lõhmus ning üldiseks stiiliks kogu albumil on *urban-pop*, kuid sellelt leiab ka klassikalisi ballaade. Seni on albumilt välja antud kolm singlit: "Rockefeller Street", "Valged ööd" ja "Me kõik jääme vanaks". Külalisartistidena löövad plaadil kaasa Koit Toome ja Mihkel Raud. 

## Lugude nimekiri
# Rockefeller Street
# Valged ööd (koos Koit Toomega)
# Robot
# Grammofon
# Must klaver
# Parim päev
# Me kõik jääme vanaks (koos Mihkel Rauaga)
# Saladus
# Teater
# Ebareaalne
# Alles alguses
# Rockefeller Street (remix)
Endel Isop

**Endel Isop** (21. märts 1922 Võsu – 19. juuli 2007 Võsu) oli eesti spordipedagoog ja -teadlane.

## Elulugu
Endel Isop sündis 21. märtsil 1922 Võsul (Palmse vallas Virumaal) kapten Voldemar Isopi perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Rakvere Gümnaasiumi ja õppis seejärel Tallinna Õpetajate Seminaris. 1941. aastal sundmobiliseeriti Endel Isop Punaarmeesse. 1941–1942 viibis ta tööpataljonides, 1942. aasta lõpul ja 1943. aasta algul osales Velikije Luki lahingutes. Suunati seejärel Podolski sõjakooli, mille lõpetas 1944. aasta aprillis nooremleitnandina. 1944–1945 osales lahingutes Saaremaal ja Kuramaal.

Töötas aastatel 1946–1948 Rakvere 1. Keskkoolis ning 1948–1955 Rakvere Õpetajate Seminaris sõjalise ja kehalise kasvatuse ala juhatajana. Töötamise kõrval õppis Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis, mille lõpetas 1955 *cum laude*. 1955–1963 oli Endel Isop Tartu Riikliku Ülikooli kehalise kasvatuse kateedri vanemõpetaja. Neil aastail tekkis tal tõsisem teaduslik huvi orienteerumise ja orienteerumisspordi vastu. Lisaks orienteerumisalasele teaduslikule ja pedagoogilisele tööle konstrueeris Endel Isop uut tüüpi orienteerumiskompassi, mille võttis tootmisse Soome firma Suunto. Endel Isop oli ka esimeste orienteerumise võistlusmääruste projekti (1959) autor ning lõplike määruste (1960) kaasautor. 1967. aasta detsembris kaitses ta teaduste kandidaadi (PhD) väitekirja.

Aastatel 1963–1982 töötas Endel Isop Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse metoodika kateedri juhatajana, olles algul vanemõpetaja, aastast 1969 aga dotsent. Sel eluperioodil lõi Endel Isop märkimisväärsel hulgal eestikeelset õppekirjandust – kõrgkooliõpikuid ja muid õppematerjale. Paljud neist on ilmunud mitmes kordustrükis ja kasutusel tänapäevani. Kogu oma teadusliku ja pedagoogilise tegevuse vältel kirjutas ja koostas Endel Isop enam kui 200 teaduslikku või populaarteaduslikku artiklit ja õppevahendit.

Pärast 1982. aastal kateedrijuhataja kohalt pensionile minekut juhtis Endel Isop kuni 1998. aastani TPedI ja TLÜ kirjastusgruppi.

## Looming

"Orienteerumissport" I-VIII, "Orienteerumine Eestis aastail 1918–1940", "Mängude suurraamat" I-VII, jne. (vt *Endel Isopi personaalbibliograafia 1953-1988, Tallinn, 1987*).

## Tunnustus
*1976 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Välislingid
*
Johann Erik Immanuel Telenius

**Johann Erik Immanuel Telenius** (4. oktoober/16. oktoober 1806 Turu – 2. detsember 1863 Nauvo, Päris-Soome maakond) oli Eesti vaimulik.

Telenius õppis aastatel 1814–1825 Turus gümnaasiumis ning aastatel 1825–1828 Turu Akadeemias. Oli aastatel 1828–1830 Kangasalas abivaimulikuks. Oli aastatel 1830–1833 õpetajaks ja aastatel 1833–1857 kaplaniks Tammisaaril (Ekenäsis).

Aastatel 1857–1862 oli ta (introdutseeriti 15. juunil/27. juunil 1857) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1862–1863 oli ta Nauvo koguduse (asub Päris-Soome maakonnas) õpetaja.

## Viited
404

**404. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Aristagnetus
*1. jaanuar - Toimus viimane teadaolev gladiaatorite võitlus Roomas.
*Lääne-Rooma keisrite residentsiks ja seega Lääne-Rooma riigi pealinnaks sai Ravenna.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Aelia Eudoxia, Arcadiuse naine
Urutüll

**Urutüll** (*Thinornis novaeseelandiae*) on tülllaste sugukonda kuuluv Uus-Meremaa endeemne lind. Urutülli maoorikeelne nimi on Tuturuatu.
## Levik ja kaitse
Urutüll asustas kunagi Lõunasaare rannikut, kuid 1870. aastateks suri sealt välja tõenäoliselt kasside ja rändrottide tõttu. Liik jäi alles Rangatira saarel ja sealt on teda ümber asustatud mõnedele saartele Chathami saartel ja Põhjasaare lähedal.  
Urutüll on maailma haruldasemaid kahlajaid.
2009. aastal hinnati urutüllide arvuks 250 isendi ümber. 
Rangatira saare ja kõiki ümberasustatud populatsioone seiratakse igal aastal. http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=3145

## Välimus
Urutülli pikkus on 20 cm. Täiskasvanud isaslinnu laup, kurgualune ja pea küljed on mustad, täiskasvanud emaslinnul pruunid. 
Täiskasvanud urutülli pealagi ja kere ülapool on hallpruunid, kere alapool valge, nokk oranžpunane ja musta tipuga, jalad oranžid. Noorlinnul on pea ja kael valged, pealagi ja silma ümbruse laik pruunhallid, nokk pruun, oranži tüvikuga. http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=3145

## Eluviisid
Urutüll teeb pesa tiheda taimestiku või kivirahnu alla. Kurnas on kaks kuni kolm muna.
Toiduks tarvitab väikeseid koorikloomi, limuseid ja selgrootuid. http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=3145
## Välislingid
* Birdlife International
Osaalus

**Osaaluseks** ehk **partsiaalsubjektiks** nimetatakse eesti keeles osastavas käändes olevat alust. Osaalus ei ühilda endaga öeldisverbi ja seega jääb öeldisverb alati ainsuse 3. pöördesse: *Tänavanurgal seisis *'inimesi***.

==Millistes lausetes kasutatakse osaalust==
Osaalust kasutatakse [[olemasolulause]]s ja [[kogeja-omajalause]]s, mille alguses seisab [[teema]]na teadaolevat kohta, aega, omajat vms väljendav [[määrus]] ja lõpus uue info kandja ehk [[reema]]na [[alus (keeleteadus)|alus]].
Näiteks:
*olemasolulause: ''Selles metsas on '''haruldasi taimeliike*** (alus),
*omajalause: *Mul on *'vett*** (alus),
*kogejalause: ''Mardile meeldib '''laulda*** (alus).

Olemasolulause aluse käändevorm oleneb põhiliselt lause jaatavast või eitavast sisust, samuti subjektieseme hulgalisest piiritletusest või mittepiiritlusest jm asjaoludest.

* Sisult eitavas olemasolulauses esineb alati osaalus:
:*Laual pole *'raamatut***
* Sisult jaatavas olemasolulauses võib esineda kas [[täisalus]] või osaalus:
:''Laual on '''raamatud/raamatuid***
* Sisult jaatavas lauses on vaheldus võimalik ainult nende sõnade ja sõnavormide korral, mis oma tähenduse poolest on hulgaliselt piiritlemata (*liiv, leib, lootus, rahvas*).

Kui osaalus on mitmuses, siis öeldisega väljendatud tegevust mõeldakse mitte iga üksiku poolt eraldi sooritatuna, vaid kollektiivse tegevusena:
:*Õues jookseb *'poisse***

== Sihitise ja osaaluse eristamine ==
=== Öeldiseks sihiline tegusõna ===
Alusega lauses võib öeldiseks olla nii [[sihiline tegusõna|sihiline]] kui ka [[sihitu tegusõna]].

Sihilised tegusõnad on sellised tegusõnad, mis esinevad lauses enamasti koos [[sihitis]]ega. Need tähistavad väljapoole suunatud kedagi või midagi hõlmavat tegevust, millega kutsutakse midagi esile või mis põhjustab muutust juba olemasolevas kvaliteedis, seisundis või suhetes [[tegevusobjekt]]iga.

* Seoses sihilise öeldisverbiga esineb nii jaatavas kui ka eitavas lauses üksnes [[täisalus]].
:''Tuult ja lumerõskust tõi see '''salkkond''' tulles.''

=== Öeldiseks sihitu tegusõna ===
Öeldiseks võib olla ka [[sihitu tegusõna]]. Sihitud on sellised tegusõnad, mis esinevad lauses harilikult ilma sihitiseta. Sihitu tegusõna ei haara ega hõlma oma tegevusega otseselt ega aktiivselt midagi väljaspool seisvat, et seda esile tuua või põhjustada muutust selle kvaliteedis, seisundis või suhetes tegevusobjektiga.

Eesti keeles võib kõikide sihitute tegusõnadega seoses nii jaatavas kui ka eitavas lauses esineda täisalus.
:''Ja nüüd tõusis hirmus '''kisa''' vaidlusest''.

Kuid erinevalt sihilistest tegusõnadest  võib sihitute tegusõnadega seoses olla alus ka sageli osastavas käändes (vastab küsimusele: keda? mida?). See ei tähenda, et osa- ja täisalus võiks samas lauses sama mõtte edasiandmisel võrdse õigusega kasutada, vaid kummalgi on oma erinev tähendusfunktsioon.

Seejuures ei ole osaalus võimalik kõigi sihitute tegusõnadega.
:Mitte ''Mulle meeldib '''lilli***, vaid *Mulle meeldivad *'lilled**''.

==Osaaluse erandlik kasutamine==
Erandlikult on osaalusevorm eitava kohaosutuslause sõnadel:

''Kahjuks ei olnud **Teid** tööl, kui ma helistasin. **Mind*' ei ole õhtul kodus.*

## Viited
597

**597. aasta**

## Sündmused
*Augustinus saabub Kenti kuningriiki, et ristida kuningas Æthelberht, kes võtab misjonäre hästi vastu. Augustinusest saab esimene Canterbury peapiiskop.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Ceol, Wessexi kuningas
*Columba, iiri munk, kes tegeles kristluse levitamisega Šotimaal
*Fredegunda, Chilperic I naine
*Zhiyi, hiina budistlik munk ja õpetlane
405

**405. aasta**

## Sündmused
*Hieronymus avaldas Vulgata.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Stilicho ja Anthemius

## Sündinud
* ...

## Surnud
*...
450

**450. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Placidus Valentinianus III ja Gennadius Avienus
*Ida-Rooma keisriks krooniti 25. augustil Theodosius II järel Marcianus.
*Ida-Rooma keiser Marcianus abiellus eelmise keisri õe Pulcheriaga.

## Sündinud
* Justinus I – Ida-Rooma keiser 518–527

## Surnud
*28. juuli – Theodosius II

## Viited
Furmanov

**Furmanov** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Furmanovi rajooni keskus. 

Linn aastast 1918. 1941. aastani oli linna nimi **Sereda**. Uue nime sai kirjanik Dmitri Furmanovi järgi.

## Viited
Asiitilased

**Asiitilased** (*Philepittidae*) on Madagaskaril levinud nelja liigiga värvuliste sugukond. Asiitisid on kaks hästieristuvat perekonda: *Philepitta* ja *Neodrepanis*, kummaski kaks liiki.
Asiitid on väikesed, väga lühikese sabaga metsalinnud. Sugupooled on erineva sulestikuga. Isastel asiitidel on silma ümber eredavärvilised nahasagarad. Asiitid toituvad peamiselt marjadest, aga söövad ka putukaid ja teisi väikeseid selgrootuid. Asiitid perekonnast *Neodrepanis* toituvad ka õienektarist.

## Liigid
**Philepitta castanea* (samet-asiiti)
**Philepitta schlegeli* (kold-asiiti)
**Neodrepanis coruscans* (õieasiiti)
**Neodrepanis hypoxantha* (mägi-õieasiiti)

## Viited

### Kirjandus
* Loomade elu 6. kd, lk 342–343
Fabre'i löök

**Fabre'i löök** (prantsuse keeles *Coup Fabre*) (eesti keeles kasutatakse ka paralleelnimetust **poolkuu**) on rahvusvahelises kabes klassikalistes seisudes esinev standardne kombinatsioon. Kombinatsioon on nime saanud maailmameister Marius Fabre'i järgi.

Diagrammil olevas seisus võidab valge, mängides 27-22 (18x27) 33-29 (24x31) 30-24, ning pärast lööki 28x37 jääb valge enamkiviga. 

Löögi 28x37 kuju tõttu on kasutusel ka paralleelnimetus *poolkuu* (seda võib pidada otsetõlkeks venekeelsest nimetusest полумесяц, kuigi ka näiteks hollandi keeles on kasutusel nimetus *maanslag*).
Judd Trump

**Judd Trump** (sündinud 20. augustil 1989 Bristolis) on inglise elukutseline snuukrimängija.

Trump sai populaarseks 2011. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta alistas põhivõistluse avaringis tiitlikaitsja Neil Robertsoni 10:8, teises ringis Martin Gouldi 13:6, veerandfinaalis 2006. aasta maailmameistri Graeme Dotti 13:5 ning poolfinaalis Ding Junhui 17:15. Trump kaotas tasavägise finaali John Higginsile 15:18. Pärast mängu nimetas kumbki teist mängijat endast paremaks.

Varasem parim tulemus maailmameistrivõistlustelt pärineb 2007. aastast, kus ta kaotas avaringis Shaun Murphyle. Aastatel 2006 ja 2008–2010 Trump kvalifikatsiooniringist edasi ei pääsenud.

2012. aasta maailmameistrivõistlustel oli tal toidumürgistus. Sellele vaatamata jõudis ta teise ringi, kus kaotas Ali Carterile 12:13 (eelnevalt juhtis ta 12:9).

Teistest suurematest turniiridest on ta võitnud Hiina lahtised meistrivõistlused (2011, 2016), rahvusvahelised meistrivõistlused (*International Championship*; 2012), Ühendkuningriigi meistrivõistlused (*UK Championship*; 2011), Austraalia lahtised meistrivõistlused (Australian Goldfields Open; 2015) ja jooksvas edetabelis mittearvestatava Champions League'i (2009, 2014, 2016) võistluse. Ta on olnud Inglismaa alla 13-aastaste ja alla 15-aastaste meister.

Trump on vasakukäeline.

## Viited

## Välislingid

* Judd Trump *World Snooker Tour*
* Judd Trump *Snooker.org*
* Judd Trump *SnookerInfo*
*Judd Trumpi profiil Pro Snookeri lehel
Kongo Demokraatliku Vabariigi vapp

**Kongo Demokraatliku Vabariigi vapp** on Kongo Demokraatliku Vabariigi riigivapp. 

Praegune vapp on kasutusel 2006. aastast. Vapp kujutab leopardi pead, millest vasakul on elevandi võhk ja paremal oda. Allpool on prantsuskeelne moto: "Justice, Paix, Travail" ('õiglus, rahu, töö'). 


Pilt:Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State_2.jpg|Kongo Vabariigi vapp (1885–1908)
Pilt:Coat of arms of the Congo Free State.jpg|Belgia Kongo vapp(1908–1960)  
Pilt:Coat of arms of the Republic of the Congo (Léopoldville) (1960–1963).svg| vapp aastast 1960
Pilt:Coat of arms of Congo-Kinshasa (1963-1971).svg| vapp aastast 1963
Pilt:Coats of arms of Zaire (1971-1997).svg|Zaire'i vapp (1971–1997)
Pilt:Coat of arms of the Democratic Republic of the Congo (1997-1999).svg|vapp aastast 1997
Pilt:Coat_of_arms_of_the_Democratic_Republic_of_the_Congo_(1999-2003).svg|vapp aastast 1999
Pilt:Coat_of_arms_of_the_Democratic_Republic_of_the_Congo_(2003-2006).svg|vapp aastast 2003
595

**595. aasta**

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Johannes IV, Konstantinoopoli patriarh
*Childebert II, Frangi kuningas
596

**596. aasta** (**DXCVI**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas pühapäeval. Arvu 596 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Childebert II, frangi kuningas
Jasonit ei huvita

**"Jasonit ei huvita"** on J.M.K.E. album 2011. aastast.

## Laulud
# "Üle 2 nädala ilma voodita!"
# "Tuule suund on Nord"
# "Jason Donovani munn"
# "Lähme sõidame (kui ront läheb käima)"
# "Eesti on my mind"
# "Väike õllesõber"
# "Dorogi"
# "Küsi miilitsalt"
# "Bella Kont"
# "Die Hymne der DDR"
# "Tšaikovski klaverikontserdi nr 1 algus
# "Vastu kerkivale kuule"
# "Bože tsarja hrani"
# "Murheellisten laulujen maa"
# "Hanede bänd esitab kankaani"
# "Vabana võid"

## Välislingid
*
Toto

**Toto** on USA rokkansambel, mis asutati Los Angeleses 1977.

Ansambli hittlood on "Africa", "Hold The Line", "Rosanna", "99", "Stop Loving You".

Toto esines Eestis 1999. aasta 27. veebruaril Tallinna Linnahallis, 2018. aasta 12. veebruaril Nordea Kontserdimajas ja 2022. aasta 2. augustil Rakvere vallimäel. 

## Viited
Carl Ernst Rohland

**Carl Ernst Rohland** (10. mai/22. mai 1802 Tartu – 11. detsember/23. detsember 1865 Kaarma) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1820–1823 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta töötas aastatel 1825–1832 Liivimaal koduõpetajana. Aastatel 1832–1837 töötas ta koduõpetajana Peterburis, aastatel 1837–1841 töötas ta kirjanduse ja saksa keele õpetajana Peterburi kommertskoolis ning aastatel 1841–1850 samas ametis 2. kadetikorpuses. Ordineeriti 25. veebruaril/9. märtsil 1851 Kuressaares õpetajaks.

Ta oli aastatel 1851–1865 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Ta suri aastal 1865 vähki.

## Viited
Ave Pajo

**Ave Pajo** (sündinud 9. juulil 1984 Rakveres) on endine jalgpallur (ründaja).

Ta on kuulunud ka Eesti noortekoondisse sulgpallis.

10. oktoobril 2023 astus Pajo erakonda KOOS.

## Tunnustus
* Aasta parim naisjalgpallur 2006
* Naiste Meistriliiga resultatiivseim mängija 2008, 2009, 2010

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Luik

**Jaan Luik** (sündinud 17. septembril 1953) on eesti kunstnik.

## Haridus
*1960–1972 Tallinna 24. Keskkool
*1973–1979 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, skulptor-pedagoog

## Töö
*1979–2000 Tartu Kunstikool, skulptuuri, kompositsiooni ja joonistamise õpetaja
*1993–... Tartu Ülikooli kunstide osakond, anatoomia, skulptuuri ja joonistamise õppejõud
*1995–1997 Tartu Kunstnike Liidu esimees
*1995–... külalisõppejõud Imatra Kõrgemas Kunstikoolis Soomes

## Tunnustus
* 2006 Anton Starkopfi stipendium

## Loomingu näiteid

Jaan Luik - Lehvik II.jpg|Lehvik II
Jaan Luik - Ikthus III.jpg|Ikthus III
Jaan Luik - Kiikuja(Tasakaal)99.jpg|Kiikuja (Tasakaal)
Jaan Luik - Kulg 16.jpg|Kulg 16
Jaan Luik - Muutumine 14.jpg|Muutumine 14
Reet Jürna

**Reet Jürna** (sündinud 30. oktoobril 1952) on eesti disainer.

Ta lõpetas aastal 1977 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi disaini erialal.

On töötanud Eesti Televisioonis, kunstikombinaadis ARS, VAAL galerii disainigrupis OVAAL, vabakutselisena; kuulub Eesti Disainerite Liitu.

## Välislingid
* Tutvustus Disainerite Liidu lehel
Kalev Parksepp

**Kalev-August Parksepp** (sündinud 16. septembril 1945 Räpina vallas Võrumaal) on Eesti kabetaja. Peamiselt mängib ta rahvusvahelist kabet.

Selles kabeliigis on ta tulnud kahel korral (1981 ja 1991) individuaalselt Eesti meistriks. Võistkondlikult on ta Eesti meistriks tulnud kolmel korral (1991 ja 1999 Keila Kabeklubi ning 2009 Lasnamäe Male-Kabeklubi koosseisus). Samuti on ta võitnud kahel korral Eesti meistrivõistlused kirikabes (1978–1980 ja 1981–1983).

## Välislingid
*
Jason Donovan

**Jason Sean Donovan** (sündinud 1. juunil 1968 Malvernis) on Austraalia laulja ja näitleja. Ta mängis teleseriaalis "Neighbours".

on Austraalia näitleja ja laulja. Algselt saavutas ta kuulsuse Austraalia seebis *Neighbors* , mängides Scott Robinsonit , enne kui alustas 1988. aastal muusikakarjääri. Ühendkuningriigis on ta müünud ​​üle 3 miljoni plaadi. Tema debüütalbum *Ten Good Reasons* oli 1989. aastal Ühendkuningriigis enimmüüdud album, mida müüdi üle 1,5 miljoni. Tal on olnud neli UK nr 1 singlit. Ta on esinenud ka mitmetes lavamuusikalides, enim 1990. aastate alguses *Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat* peaosas .

Donovan on abielus Angela Mallochiga, kellega tal on kolm last.  Nad elavad Lääne-Londonis ja Oxfordshire'is .  Donovani poolõde on endine Naabrite *staar* Stephanie McIntosh .  Kuigi ta on emast võõrdunud, on ta lähedane oma emapoolse vanaema ja teiste sugulastega. 

Donovan oli teemaks BBC telesarjas *Who Do You Think You Are?* 30. augustil 2010, kus ta avastas, et ta on pioneeri William Coxi järeltulija, kes ehitas 1814. aastal esimese tee üle Austraalia Sinimägede . Donovan kinnitas oma emapoolse vanavanaema Eileen Dawsoni (neiuna Lyons) kaudu, et on juut . 

Donovan oli Kylie Minogue'iga suhetes aastatel 1986–1989. [ *Vajalik tsitaat* ]

## Albumid
* Ten Good Reasons (1989)
* Between the lines (1989)
* Joseph and the amazing technicolor dreamcoat (1991)
* Greatest Hits (1991)
* All around the world (1993)
* Greatest Hits (2006)
* Let It Be Me (2008)
* Soundtrack Of The 80s (2010)

Ansambli J.M.K.E. repertuaaris on lugu "Jason Donovani munn".

## Välislingid
*http://jasondonovan.org.uk/
Ferdinand August Schneider

**Ferdinand August Schneider** (20. november/1. detsember 1796 Tallinn – 20. aprill/2. mai 1864 Jaani) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest, edasise hariduse Tallinna toomkoolist. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Töötas seejärel koduõpetajana Tumalas ja Riguldis. Ordineeriti märtsis 1823 Kuressaares õpetajaks.

Schneider oli aastatel 1823–1864 (introdutseeriti 23. märtsil/4. aprillil 1823) Saaremaa Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
John Tripp

**John Tripp** (sündinud 4. mail 1977 Kingstonis Ontario provintsis Kanadas) on Saksa-Kanada jäähokimängija.

Ta mängis karjääri jooksul ka NHL-s, kuuludes kahel hooajal vastavalt New York Rangersi ja Los Angeles Kingsi ridadesse. Ta oli aastaid ka Saksamaa jäähokikoondise liige. Mängis ääreründajana.

Ta on 191 cm pikk.
Arnold Kerem

**Arnold Aleksander Kerem** (27. oktoober (vkj)/ 8. november 1893 Karula vald, Võrumaa – 4. jaanuar 1942 Kirovi oblast) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartu Aleksandri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1914–1918 ja 1920–1923 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas 1923) ning aastatel 1926–1927 filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

1918–1919 võttis ta 7. Jalaväerügemendi koosseisus osa Vabadussõjast. 

Oli 1920–1921 Berliini saatkonna sekretär. Seejärel töötas ta Tallinna Teataja vastutava toimetaja ja 1922–1925 Postimehe toimetuse sekretärina. Prooviaastal oli ta Tartu Maarja ja Ülikooli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 12. oktoobril 1924.

Ta oli 1924–1925 Ülikooli koguduse abiõpetaja. 1925–1940 oli ta Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja. 31. oktoobril 1935 avaldas Palamuse kihelkonna kodanike koosolek üksmeelselt talle umbusaldust, paludes ta koguduse sisemise rahu mõttes paigutada ümber mõne teise koguduse peale. 1940–1941 oli ta Tartu Jaani koguduse õpetaja. 

Arreteeriti NKVD poolt 4. juunil 1941 ja viidi Vene NFSVsse, kus ta Kirovi oblastis suri jaanuaris 1942.

Arnold Kerem oli Kaitseliidu Tartu maleva liige.

## Isiklikku
Tema vend minister oli August Kerem. Tema väimees Ago Aunver oli arst (praost Jakob Aunveri poeg).

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Alexander Ernst Siegfried

**Alexander Ernst Siegfried** (12. veebruar 1876 Moskva – 19. august 1957 Helsingi) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Soome vaimulik.

Ta õppis aastatel 1885–1895 Peterburi Püha Anna Koolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1895–1899. Prooviaastal oli ta Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti 11. märtsil 1901 õpetajaks.

Ta oli aastal 1901 Sangaste Püha Andrease koguduses adjunktõpetaja. 1901. aastal kandideeris ta Pöide koguduse õpetajaks. Aastatel 1901–1902 oli ta Vaivara koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1904 oli ta vikaarõpetaja ja aastatel 1904–1907 õpetaja Harju-Madise koguduses. Aastatel 1907–1920 oli ta Moskvas Moskva Peeter-Pauli koguduse pastor, olles aastatel 1919–1920 veel kindralsuperintendendi asetäitja. Aastatel 1921–1925 oli ta Saksa praostkonna vikaar Nõmme saksa Lunastaja koguduses. Aastatel 1925–1928 oli ta Turu saksa koguduse õpetaja, aastast 1928 oli ta Viiburi saksa koguduse õpetaja, aastatel 1943–1946 oli ta Helsingi saksa koguduse abiõpetaja, aastast 1943 ka praost. Aastatel 1946–1950 oli ta uuesti Turu saksa koguduse õpetaja. Jäi aastal 1950 emerituuri. Suri Helsingis.

## Viited
Andrea Bowen

**Andrea Lauren Bowen** (sündinud 4. märtsil 1990 Columbuses Ohio osariigis) on Ameerika näitleja. 

Üks tema tuntumaid rolle on Julie Mayer telesarjas "Meeleheitel koduperenaised" (2004–2012). 

## Päritolu
Bowen on pärit Suurbritanniast Walesist. Ta on näidelnud alates kuuendast eluaastast. 1996.–2001. aastal esines ta sageli New Yorgis Broadway teatrilavadel. 2000. aastal mängis ta Adele'i rolli "Jane Eyre'i" muusikaliversioonis. Bowen oli ka Broadway laste kontserditrupi liige. Ta on oma õdedest-vendadest noorim. Andrea õdedest-vendadest on Broadway muusikalides osalenud ka Graham Bowen, Alex Bowen, Cameron Bowen, Jessica Bowen ja Jillian Bowen. 

Ta on olnud korduvalt külaline "One Three Hilli" vestlussaates (koos sõbranna Sophia Bushiga). Bowen on mänginud telesarjades "Seaduse nimel. Seksuaalkuritegude uurimisüksus" (2001), "Boston Public" (2003) ja "Vahelevõtja" (2008). Bowen on mänginud filmis "Punamütsike" ühte kolmest Ashleyst ja Candace'i osa esoteerilises seiklusfilmis "Eye of the Dolphin", osalenud Lifetime TV filmis "Tüdruk, positiivne" ja teinud kaasa sarja "Kummituselausuja" neljanda hooaja ühes osas.

Andrea Bowen on levitanud noorte seas HIV-vastast sõnumit.

## Filmograafia
* "Batman: The Brave and the Bold" – Talia al Ghul (hääl) (2010)
* "Kummituselausuja" – Rebecca Kelly (2009)
* "Crisis Core: Final Fantasy VII" (arvutimäng) – Aerith Gainsborough (hääl ingliskeelses versioonis) (2008)
* "Tüdruk, positiivne" – Rachel Sandler (Lifetime TV film) (2007)
* "Eye of the Dolphin" – Candace (2006)
* "The Texas Panhandler" – Guest Voice (2006)
* "Bambi II" – Faline (hääl) (2006)
* "Jälgi jätmata" – Becky Grolnick (2005)
* "Meeleheitel koduperenaised" – Julie Mayer (2004–)
* "Party Wagon" – Billie Bartley/Manifest Destiny (hääl) (2004)
* "Punamütsike" – Ashley nr 2 (2004)
* "Strong Medicine" – Sara Buck (2003)
* "One Tree Hill" – Stella (2003) 
* "Boston Public" – Riley Ellis (2003)
* "Seaduse nimel. Seksuaalkuritegude uurimisüksus" – Sophie Douglas (2001)

## Tunnustus
*2005 Ekraaninäitlejate Gildi auhind parimale komöödiasarja näitetrupile
*2006 Ekraaninäitlejate Gildi auhind parimale komöödiasarja näitetrupile
*2008 PRISM Award parimale telesarjanäitlejale

### Auhinnanominatsioonid
*2005 Noore näitleja auhind parimale noorele naispeaosatäitjale
*2007 Ekraaninäitlejate Gildi auhind parimale komöödiasarja näitetrupile
*2008 Ekraaninäitlejate Gildi auhind parimale komöödiasarja näitetrupile
*2009 Ekraaninäitlejate Gildi auhind parimale komöödiasarja näitetrupile

## Välislingid
* Andrea Bowen IBDB-s
* Andrea Bowen IMDB-s
Muinsuskaitseamet

**Muinsuskaitseamet** (lühend **MKA**) on kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis esindab oma ülesannete täitmisel riiki. Muinsuskaitseameti põhiülesanne on riigi kultuuripärandipoliitika ja arengukavade elluviimine.

Alates 1. märtsist 2023 on Muinsuskaitseameti peadirektor Marilin Mihkelson.

Muinsuskaitseamet asub Tallinnas aadressil Pikk 2, esindused asuvad kõikides maakondades.

Muinsuskaitseamet tööd juhib peadirektor. Põhiülesannete täitmiseks on ametil kaheksa osakonda:
#Kommunikatsiooniosakond
#Nõustamisosakond 
#Arheoloogiapärandi osakond
#Ehituspärandi osakond
#Muuseumide ja kunstipärandi osakond
#Pärandihalduse osakond
#Õigusosakond
#Tugiteenuste osakond

Muinsuskaitseamet ülesanne on hoolitseda Eesti kultuuripärandi väärtuslikuma osa säilimise ja arendamise eest ning väärtustada ja hoida Eesti kultuuripärandit.

Muinsuskaitseameti hallatavad valdkonnad on

* muinsuskaitsetöö korraldamine;
* riiklik järelevalve mälestiste ja muinsuskaitsealade üle;
* muuseumipoliitika rakendamine ja valdkonna arendamine;
* kultuurimälestiste registri ja muuseumide infosüsteemi pidamine;
* kultuuriväärtuste väljaveotaotluste läbivaatamine ja pädevustunnistuste väljastamine. 

Muinsuskaitseamet nõustab mälestise ja muinsuskaitsealal asuva ehitise omanikke või valdajaid mälestise või ehitise hooldamise, remondi, ehitamise, konserveerimise ja restaureerimise küsimustes, annab soovitusi ja juhendid ning vajaduse korral väljastab hoolduskavasid.

Muinsuskaitseamet on töötanud mälestise omanikele ja valdajaile välja juhendeid ja teabematerjale.

Muinsuskaitseamet viib ellu muuseumide pärandihoidlate projekti, koordineerib muuseumide riiklikku kogumispoliitikat, korraldab muuseumide aastaauhindade konverentsi ja galat, nõustab muuseumide tegevusega seotud küsimustes ning korraldab muid valdkonna arendusprojekte. 

## Ajalugu
Muinsuskaitseamet alustas tegevust 1. oktoobril 1993. 1997. aastal korraldati ameti tegevus ümber ja muudeti ameti struktuuri. Uueks nimeks sai **Muinsuskaitseinspektsioon** (MKI). 2002. aastal taastati endine struktuur ja nimi **Muinsuskaitseamet**. 2018. aastal oli kavas nimetada Muinsuskaitseamet ümber Kultuuripärandiametiks. 

## Vaata ka
*Muinsuskaitseameti arhiiv
*Muinsuskaitseameti raamatukogu
*Muinsuskaitse aastaraamat
*Raamatusari "Eesti kirikud"

## Viited

## Kirjandus
*Kadri Tael. "25 aasta tagusest Muinsuskaitseameti loomisest". – Muinsuskaitse aastaraamat 2017, lk 114–117.

## Välislingid
*Muinsuskaitseameti koduleht
*Muinsuskaitseameti põhimäärus
Kupra kriminaalromaan

**"Kupra kriminaalromaan"** on kirjastuse Kupar aastatel 1992–1999 avaldatud kriminaalromaanide sari.

Eesti autoritelt ilmusid Karl Ristikivilt "Hurmakägu on surma nägu" (1992, rootsi keelest tõlkinud Jaan Kross), Juhan Pajult "Lasud kodutänaval" (1995) ja Aarne Biinilt "Casanova ja kurtisaan" (1998).

## Sarjas ilmunud raamatud

## Viited

## Välislingid
* Kupra kriminaalromaan. Raamatukoi raamatupood
Pregolja

**Pregolja** (antiikaegne nimi *Chronos*, vanapreisi *Preigara* ja *Preigile*, , , , ) on Kaliningradi (Visla) lahes Läänemerre suubuv jõgi. 

Pregolja on 123 km pikk, koos Angrapa lisajõega 292 km. Pregolja bassein katab 15 500 km². Jõe keskmine voolumaht on 90 m³/s. Pregolja peamised lisajõed on Lava, Angrapa ja Instrutš.

Jõgi on täies pikkuses laevatatav. Selle tähtsus veeteena langes siiski järsult pärast raudteeliini rajamist Königsbergi (nüüdse Kaliningradi) ja Insterburgi (nüüdse Tšernjahhovski) vahel 19. sajandil.

## Etümoloogia
Klaudios Ptolemaios nimetas Pregolja jõge *Chronos*. Gootide ajal kutsuti seda *Skara*, Saksa ordu aegadel kandis see ka *Lipsa* nime. Seda nime on tõlgendatud mitmeti: Peteraitise järgi tähendab see "kiire, julge", Vanagase andmeil "põrguauk" ning Gerullise väitel "ebakindel tee kuristikku". Nime Pregel (vanapreisi sõnast "preigillis" 'madalaim koht') on esmamainitud 1302. aastal.

## Geograafia
Pregolja on pikim jõgi, mis voolab tervenisti praeguse Vene Föderatsiooni Kaliningradi oblasti piirides. Jõgi saab alguse Instrutši ja Angrapa liitumiskohalt Tšernjahhovski linna lähistel. Jõe laius on Tšernjahhovskis 20 meetrit, Kaliningradis 80 meetrit. Sügavus on ülemjooksul ja kuni Angrapani 2–3 meetrit. Pärast Gvardeiskit, Ozerki asula lähedal jaguneb Pregolja kaheks paralleelseks haruks: Uus-Pregolja (põhjapoolne) ja Vana-Pregolja (lõunapoolne). Mitmel pool ühendavad Pregolja peaharusid väiksemad harud, moodustades suure hulga saari. Viimane saar enne jõesuuet on Kneiphof (Kanti saar) Kaliningradis, pärast seda Uus- ja Vana-Pregolja ühinevad.

Pregolja ääres asuvad neli linna: Tšernjahhovsk (endine Insterburg), Znamensk (endine Wehlau), Gvardeisk (endine Tapiau) ja Kaliningrad (endine Königsberg).

Kanal ühendab Pregolja jõge Nemunasega. Sisuliselt on Pregolja haru ka Deima jõgi, mis eraldub Pregoljast Gvardeiski juures ja suubub Kura lahte Polesski linna lähedal.

## Vaata ka

* Königsbergi sildade probleem

## Viited
Agdenesi vald

**Agdenesi vald** oli vald Norras Trøndelagi maakonnas, osa Orkdaleni piirkonnast.

Valla halduskeskus on Lensvik. Vallas on veel Ingdaleni, Selbekkeni, Vassbygda ja Leksa küla.

1. jaanuaril 1896 eraldati Ørlandi vallast väiksem Værnesi vald. See hõlmas Trondheimsleia piirkonda ning esialgne rahvaarv oli 1412. 17. mail 1897 sai kuningliku korraldusega valla nimeks Agdenes.  2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Agdenesi vald Orklandi vallaga.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Wilhelm Johann Benedikt Meder

**Wilhelm Johann Benedikt Meder** (25. oktoober / 6. november 1802 Märjamaa – 2. märts / 14. märts 1874 Kärla) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1817–1822 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1824–1826 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Töötas koduõpetajana Riisipere mõisas ja aastatel 1827–1828 Einmanni mõisas (Järva-Jaani kihelkonnas). Ordineeriti 18. aprillil 1829 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1829–1874 Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 1840. aastast pastorileskede kassa juht.

## Tunnustus
*1865 Kullatud rinnarist

## Isiklikku
Tema isa Carl Justus Wilhelm Meder ja vanaisa Benedikt Gottlieb Haken olid Märjamaa Maarja koguduse õpetajad, onu Gottlieb Georg Heinrich Meder oli Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja, onupoeg Leopold Friedrich Meder oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Ta oli abielus Ernestine Mederiga (Gottlieb Georg Heinrichi tütre ja Leopold Friedrichi õe, oma onutütrega).

## Viited
Commedia dell'arte

***Commedia dell'arte*** [komm'eedia dell'arte] on 16. sajandil Itaalias tekkinud rahvakomöödia.

*Commedia dell'arte* on lühendatud vorm itaaliakeelsest nimetusest *commedia dell'arte all'improviso* (vabas tõlkes 'improvisatsioonikomöödia'). Selle tekkekohaks peetakse Veneetsiat ning selle peamiseks tunnusjooneks on kindlate tegelastüüpide kasutamine. See on saanud mõjutusi farssidest ja karnevalipidustustest ning vastandus nn *[[commedia erudita]]*le ehk antiikeeskujudel loodud õpetatud komöödiale. Erinevalt viimasest mängisid *commedia dell'arte* etendustes kutselised näitlejad (it *comici*), kes rändasid mööda maad ringi. *Commedia dell'arte* mõjutas oluliselt rahvuslike teatrite teket mujal Euroopas.

Näitlejad esinesid ajutistel välilavadel, millel ei kasutatud palju dekoratsioone. Paremad trupid said toetust patroonidelt, karnevalide ajal võisid neid rahastada ka linnad, kus nad esinesid. Lisaraha saadi annetustest, ent etenduste vaatamine oli tasuta. Etendused toimusid kindla plaani ehk stsenaariumi järgi, ent näitlejad improviseerisid teksti. Etendused sisaldasid akrobaatikat, bufonaadi, muusikat, pantomiimi, tantsu ja näitlejate soolonumbreid (it *lazzi*). Näitlejate osas oli uudiseks naise astumine lavale.

## Maskid ehk tegelaskujud
*Commedia dell'arte* tegelaskujud esindavad kindlaksmääratud tüüpe (it *tipi fissi*), mis jagunevad kolme suurde rühma:

* noored armastajad – kaks armastajapaari, enamasti vastandlikud karakterid;
* koomilised vanamehed – rikas ja ihne Veneetsia kaupmees Pantalone, targutav arst (Dottore ehk Balanzone), hooplev sõjamees (Capitano, enamasti karikeeritud hispaanlane);
* teenijaskond (it *zanni*), kes hoidis ülal intriigi; nende hulgast tõusid esile kohmakad talumatsid (Pulcinella, Arlecchino, Pedrolino, Burattino, Truffaldino, Scaramuccia) ja osavad linnasulid (Brighella, Scapino, Coviello). Teenijatüdrukuist olid tuntumad Servetta, Smeraldina, Franceschina ja Colombina.

Lisaks Põhja-Itaalia keskustele (eelkõige Veneetsia ja Mantova) arenes *commedia dell'arte* erivorm Lõuna-Itaalias Napolis, kus oluliseks tegelaskujuks sai Pulcinella.


Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 01.jpg|Arlecchino
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 02.jpg|Brighella
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 03.jpg|Colombina
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 04.jpg|Balanzone
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 05.jpg|Pulcinella
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 06.jpg|Pantalone
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 07.jpg|Scaramuccia
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 08.jpg|Scapino
Pilt:SAND Maurice Masques et bouffons 09.jpg|Capitano
Janek Luts

**Janek Luts** (sündinud 8. jaanuaril 1970) on eesti meediategelane ja riigiametnik. 

Meediakanalites töötab ta alates 1993. aastast. Aastatel 2000–2003 oli ta Tartu Raadio juhatuse esimees ja 2003–2011 Kuku Raadio peatoimetaja. 

4. maist 2011 kuni 2013. aastani oli ta Eesti Ekspressi peatoimetaja. 2. jaanuarist 2015 juunini töötas ta ERRi venekeelse telekanali arendusjuhina. Aastatel 2015–2019 on Janek Luts olnud õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht. 

Alates 4. novembrist 2019 töötab Luts Vikerraadio peatoimetajana. 

Tema abikaasa on Sisekaitseakadeemia täiendusõppe keskuse juhataja Aire Luts-Vähejaus.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Benedikt Gottlieb Haken

**Benedikt Gottlieb Haken** (18. august / 29. august 1744 Ventspils – 8. oktoober / 20. oktoober 1810 Märjamaa) oli Eesti vaimulik.

Haken immatrikuleeriti 20. jaanuaril 1764 Jena Ülikooli, 28. mail 1764 Helmstedti Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Saaremaal. Ordineeriti 23. märtsil / 3. aprillil 1771 õpetajaks.

Oli aastatel 1771–1781 Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja. Aastatel 1781–1810 oli ta Märjamaa Maarja koguduse õpetaja ja 1807–1810 ka Maa-Lääne praostkonna abipraost.

Aastal 1787 avas ta Märjamaal aadli lastele õppeasutuse, sellest teatas ta Tallinna ajalehes Revalsche Wöchentliche Nachrichten.

## Isiklikku
Tema isa Wilhelm Moritz Haken oli Ventspilsis luterlik vaimulik, tema väimees Carl Justus Wilhelm Meder oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, tema tütrepoeg Wilhelm Johann Benedikt Meder oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited