open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sitasjaure

**Sitasjaure** ehk **Siiddasjávri** (Lule saami *Sijdasjávrre*) on järv Skandinaavia poolsaare põhjaosas. Valdav osa temast asub Rootsis Norrbotteni läänis Gällivare vallas, kuid loodetipp ulatub üle piiri Norrasse Nordlandi maakonda Ballangeni valda.

Järve pindala on 72,6 km², millest alla 1 km² asub Norras, pikkus 33 km, laius keskmiselt 2 km. Veevool on reguleeritud, veetase muutub kõrgusvahemikus 604–614 m.

Sitasjaure on Rootsi ja Norra suurte veehoidlate süsteemi sõlmpunkt. Betoonpaisuga kõrgemale tõstetud väljavoolu lähedalt algav 16,3 km pikkune maa-alune tunnel viib vett Ritsemi elektrijaama ning sealt edasi Akkajaure järve. Teine tunnel ühendab Sitasjaure järve Norra piiril asuva Kjårdavatneti järvega ning tema eesmärgiks on ära kasutada Sitasjaurest ülesjõge jääva Langvatneti paisjärve vett. Talvel, kui elektrihind Norras on kõrge, juhitakse Langvatnetist Sitasjauresse saabuv vesi tunneli kaudu Kjårdavatneti järve ja sealt alla Skjomeni fjordi tipus asuvasse hüdroelektrijaama. Suvel aga, kui Norras on vee ülejääk, suunatakse vesi teistpidi Kjårdavatneti järvest Sitasjaure järve, kus teda kasutatakse elektri tootmiseks Ritsemis ja järgmistes Luleälvenile rajatud hüdroelektrijaamades.

Järve lõunatipus on saami asula ja mitu vana saami ohvrikohta. Seal on ka matkamaja.

Aastal 2008 langes Sitasjaure piirkonda Norra piiri äärde suur meteoriit.

## Viited
Tunnen elus end

**"Tunnen elus end"** on laulja Ott Leplandi neljas singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise.

Laul oli Raadio 2 Aastahitt 2011. aasta edetabelis kolmandal kohal.  

Raadio Uuno aastaedetabelis "Uuno Top 100" oli laul esikohal ning esikohta oli see väärt ka raadio Elmar kuulajate arvates. 

## Viited

## Välislingid
* Laulu "Tunnen elus end" sõnad Sasslantise kodulehel
Kōta Hirano

**Kōta Hirano** (jaapani keeles 平野耕太 *Hirano Kōta*; sündinud 14. juulil 1973 Tōkyōs) on jaapani mangakunstnik.

Ta on sündinud ja tema kodu on Tōkyō linnastus Adachis.
Saul Perlmutter

**Saul Perlmutter** (sündinud 22. septembril 1959 Champaign-Urbanas) on Ameerika astrofüüsik, kes koos Adam Riessi ja Brian P. Schmidtiga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb. Riessi ja Schmidtiga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Perlmutter töötab Lawrence Berkeley Riiklikus Laboratooriumis ning on füüsikaprofesor California Ülikoolis Berkeleys. Ta on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia (American Academy of Arts & Sciences) liige ja kuulub 2003. aastast Ameerika Teaduse Edendamise Assotsiatsiooni (American Association for the Advancement of Science). Samuti kuulub Perlmutter USA Rahvuslikku Teaduste Akadeemiasse.

## Tunnustus
*2002 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2006 – Shaw' auhind astronoomias
*2007 – Gruberi kosmoloogiaauhind
*2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2011 – Nobeli füüsikaauhind
*2011 – Albert Einsteini medal
*2014 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmkeks
*2015 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

## Välislingid
* Saul Perlmutter Nobeli auhinna lehel
Translandia

**Translandia** (end *Transgermania*, *Rosebay*, *Eurostar*, *Eurocruiser*, *Rosebay*, *Transparaden*) oli Eckerö Line'i ro-pax-laev.
Laev ehitati 1976 Saksamaal Hamburgis laevatehases J.J. Sietas Werft Lübecki laevakompanii Poseidon Schiffahrts OHG tellimusel. Alates 18. maist 2004 kuni müügini 2013. aasta algul oli Translandia kasutusel Eckerö Line'i Tallinn–Helsingi liinil. Laev lammutati 2014. aastal Indias. 


SPA51786b.JPG|Ro-pax-laev Translandia (2007) 


## Viited
Rahvuskogu 18. valimisringkond

**Rahvuskogu 18. valimisringkond** asus Harjumaal. Sinna kuulusid Saku, Kurna, Rae, Nabala, Viimsi, Nehatu ja Naissaare vald.

Kandideerisid Kustav Kurg ja Vladimir Roopere. Kustav Kurg sai 2084 ja Vladimir Roopere 2037 häält, seega osutus 18. valimisringkonnast valituks Rahvuskogu valimistel Kustav Kurg.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 18. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 12. valimisringkond

**Rahvuskogu 12. valimisringkond** asus Harjumaal. Sinna kuulusid Nõva, Vihterpalu, Pakri, Kloostri, Riisipere, Laitse ja Varbola vald ning Paldiski linn.

Kandideerisid Julius Vollmann ja Mari Voore, kellest Julius Vollmann sai 3978 ja Mari Voore 1028 häält, seega osutus valituks Julius Vollmann.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 13. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 14. valimisringkond

**Rahvuskogu 14. valimisringkond** asus Harjumaal. Sinna kuulusid Rapla, Kabala, Raiküla, Järvakandi, Kehtna ja Ingliste vald.

Kandideerisid Kehtna majapidamiskooli juhataja Aleksander Arak ja Rapla ühispanga asjaajaja Aleksander Plaks, kellest Aleksander Arak sai 2543 ja Aleksander Plaks 2084 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Aleksander Arak.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 15. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 6. valimisringkond

**Rahvuskogu 6. valimisringkond** asus Tallinnas.

6. valimisringkond oli ainus Tallinnas, kus valimised tegelikult toimusid. Hääleõiguslike kodanike üldarv ringkonnas oli 8938. Kandideerisid Oskar Lõvi ja Andres Joasalu, kellest Oskar Lõvi sai 1658 ja Andres Joasalu 842 häält, seega osutus valituks Oskar Lõvi. Hääli anti kokku 2715, maksvusetuks tunnistati 168 häält, osavõtuprotsent oli 30,38.  

## Vaata ka
*Riigivolikogu 6. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Volvo

**Volvo Group** (ametlikult **Aktiebolaget Volvo**, lühendatult **AB Volvo**) on Rootsi rahvusvaheline tööstuskontsern, mille peakontor asub Göteborgis. Kuigi kontsern tootis algselt ka sõiduautosid, müüdi sõiduautode osakond (Volvo Cars) 1999. aastal Ford Motor Companyle. Alates 2010. aastast kuulub sõiduautotootja Hiina kontsernile Geely, kuid AB Volvo ja Volvo Cars jagavad endiselt Volvo kaubamärki ja logo.

## Ajalugu
Ettevõtte ametlikuks asutamisajaks peetakse 14. aprilli 1927, mil tehaseväravast sõitis välja esimene sõiduauto Volvo ÖV 4 (hüüdnimega Jakob). Idee said asutajad Assar Gabrielsson ja Gustaf Larson töötades kuullaagrite tootja SKF juures, kus alustati ettevalmistusi autotootmiseks juba 1915. aastal.

Sõna volvo tähendab ladina keeles 'ma veeren' (verbist volvere). SKF registreeris selle kaubamärgina 1911. aastal algselt plaanitava uue kuullaagriseeria jaoks, kuid seda hakati kasutama hoopis autodel.

## Tegevusvaldkonnad
Volvo Group on jaotatud mitmeks spetsialiseeritud äriüksuseks:

* Volvo Trucks, Mack Trucks ja Renault Trucks: raskeveokite tootmine ja arendus.
* Volvo Construction Equipment (VCE): ekskaavaatorid, laadurid, teetöömasinad ja muu ehitustehnika.
* Volvo Buses: linna- ja kaugsõidubussid ning bussiraamid.
* Volvo Penta: mootorid ja ajamid merendusele ning tööstusele.
* Volvo Autonomous Solutions: autonoomsete transpordisüsteemide arendamine kaevandustele ja logistikakeskustele.
* Volvo Energy: akude elutsükli haldamine ja laadimistaristu lahendused.

## Innovatsioon ja tulevik
2020. aastate keskel on Volvo Group keskendunud dekarboniseerimisele. Ettevõte on üks maailma suurimaid seeriaviisiliste elektriliste raskeveokite tootjaid. Koostöös Daimler Truckiga arendatakse Cellcentrici ühisettevõtte kaudu vesinikkütuseelemente kaugsõiduveokitele. 2026. aasta seisuga on Volvo eesmärk, et suur osa müüdavatest sõidukitest oleksid heitmevabad.

## Galerii

Fail:Knick-Radlader VOLVO L60H.jpg|Volvo laadur L60H
Fail:Volvo Skid Steer Wheel Loaders.jpg|Volvo kompaktlaadur
Fail:Volvo FH 460 Euro 6 Globetrotter Biotta.jpg|Volvo FH veok
Fail:Volvo 7700 G CNG von BernMobil.jpg|Volvo 7700 gaasibuss


## Vaata ka
* Volvo Cars
* Scania AB
* TRATON

## Viited
Rahvuskogu 65. valimisringkond

**Rahvuskogu 65. valimisringkond** asus Narvas ja Narva-Jõesuu linnaosas.

Kandideerisid Johan Hansing ja Narva linnapea Jaan Lust, kellest Johan Hansing sai 4288 ja Jaan Lust 2451 häält, seega osutus valituks Johan Hansing.

Valimas käis 10 94 hääleõiguslikust kodanikust 7423 ehk 69,7%.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 65. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 71. valimisringkond

**Rahvuskogu 71. valimisringkond** asus Virumaal. Sinna kuulusid Erra, Püssi, Maidla, Kohtla ja Järve vald.

Kandideerisid Jaan Kurn ja seltskondliku komitee kandidaat Johannes Preimuth, kellest Jaan Kurn sai 1352 ja Johannes Preimuth 2842 häält, seega osutus valituks Johannes Preimuth.

Ringkonnas oli 8295 hääleõiguslikku kodanikku, valimistel osales 4403, osavõtu % 54,2.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 71. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 69. valimisringkond

**Rahvuskogu 69. valimisringkond** asus Virumaal. Sinna kuulusid Salla, Avanduse, Venevere, Paasvere ja Vao vald.

Valimisringkonnas oli 9360 hääleõiguslikku kodanikku, neist käis hääletamas 6029, maksvaks tunnistati 5941 ja maksvusetaks 88, osavõtuprotsent oli 64,4.

Kandideerisid Avispea algkooli juhataja August Lepik (seltskondliku komitee kandidaat), Elmar Lehtmets (Venevere, Salla ja Paasvere valla seltskondliku komitee kandidaat) ja Gustav Lorenz, kes said vastavalt 2571, 2556 ja 824 häält, seega osutus valituks August Lepik.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 69. valimisringkond

## Kirjandus
*Virumaa 69. valimisringkonnast valiti Rahvuskogusse A. Lepik. Uus Eesti, 16. detsember 1936, nr 341, lk 2.
Rahvuskogu 44. valimisringkond

**Rahvuskogu 44. valimisringkond** asus Tartus.

Kandideerisid Mihkel Vellema ja Julius Lill, kes said vastavalt 1739 ja 1415 häält, seega osutus valituks Mihkel Vellema.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 44. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 45. valimisringkond

**Rahvuskogu 45. valimisringkond** asus Tartus.

Kandideerisid Oskar Rütli ja Paul Kanarik, kes said vastavalt 2401 ja 1834 häält, seega osutus valituks Oskar Rütli.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 45. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5. 
*Paul Kanarik. Tänuavaldus eestlastele. Rahvaleht, 18. detsember 1936, nr. 148, lk. 3.
Rahvuskogu 50. valimisringkond

**Rahvuskogu 50. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Kudina, Kaarepere, Elistvere, Saadjärve, Sootaga, Laeva ja Kuremaa vald.

Kandideerisid Otto Pärlin ja Eduard-Adolf Vau, kes said vastavalt 2892 ja 1349 häält, seega osutus valituks Otto Pärlin.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 50. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 53. valimisringkond

**Rahvuskogu 53. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Haaslava, Vana-Kuuste, Krüüdneri, Kambja, Kodijärve, Luke, Meeri ja Ropka vald.

Kandideerisid Jüri Ottas ja Rudolf Riives, kes said vastavalt 2532 ja 2094 häält, seega osutus valituks Jüri Ottas.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 53. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 47. valimisringkond

**Rahvuskogu 47. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Vaimastvere, Laius-Tähkvere, Laiuse, Jõgeva, Härjanurme ja Puurmanni vald ning Jõgeva alev.

Kandideerisid Jaan Järve ja Karl Roomet, kes said vastavalt 2973 ja 2240, seega osutus valituks Jaan Järve.

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 49. valimisringkond

**Rahvuskogu 49. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Roela, Saare, Ranna, Pala, Kokora, Alatskivi ja Peipsiääre vald ning Kallaste alev.

kandideerisid Ernst Habicht ja J. Mägi, kes said vastavalt 2690 ja 2275 häält, seega osutus valituks Ernst Habicht.

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 48. valimisringkond

**Rahvuskogu 48. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Avinurme, Lohusuu, Torma ja Kasepää vald ning Mustvee alev.

Kandideerisid August Jürman ja Viktor Gubin, kes said vastavalt 3838 ja 1261 häält, seega osutus valituks August Jürman.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 48. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 55. valimisringkond

**Rahvuskogu 55. valimisringkond** asus Tartumaal. Sinna kuulusid Uderna, Pangodi, Valguta, Rannu, Konguta, Aru, Kavilda, Ulila ja Kirepi vald ning Elva alev.

Kandideerisid Martin Rõigas ja Endel Haljasmaa, kes said vastavalt 3048 ja 1702 häält, seega osutus valituks Martin Rõigas.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 55. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 46. valimisringkond

**Rahvuskogu 46. valimisringkond** asus Tartus.

Kandideerisid Ferdinand Karlson ja August Laas, kes said vastavalt 2258 ja 1010 häält, seega osutus valituks Ferdinand Karlson.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 46. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 75. valimisringkond

**Rahvuskogu 75. valimisringkond** asus Võrumaal. Sinna kuulusid Kasaritsa, Lasva, Loosi, Pindi, Orava, Timo ja Veriora vald.

Kandideerisid Karl Puusemp ja August Kõll, kes said vastavalt 2709 ja 1020 häält, seega osutus valituks Karl Puusemp.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 75. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 59. valimisringkond

**Rahvuskogu 59. valimisringkond** asus Viljandi linnas.

Kandideerisid Evald Konno ja August Maramaa, kes said vastavalt 3935 ja 1615 häält, seega osutus valituks Evald Konno.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 59. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 61. valimisringkond

**Rahvuskogu 61. valimisringkond** asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Imavere, Kabala, Kõo, Rutikvere ja Adavere vald.

Kandideerisid Peeter Kõpp ja Jaan Põdra. Seltskondliku komitee hääletusel sai Jaan Põdra Kõo vallas 17 ja Kabala vallas 25 häält, Peeter Kõpp vastavalt 1 ja 8, kolme väiksema valla komitees sai Peeter Kõpp poolthäälte ülekaalu. Kuna seltskondlik komitee kandidaadi suhtes kokkuleppele ei jõudnud, tuli valimisringkonnas korraldada üldvalimised.

Peeter Kõpp sai 2372 ja Jaan Põdra 2222 häält, seega osutus valituks Peeter Kõpp.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 61. valimisringkond

## Viited

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 60. valimisringkond

**Rahvuskogu 60. valimisringkond** asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Pajusi, Kurista, Lustivere, Vana-Põltsamaa ja Uue-Põltsamaa vald ning Põltsamaa linn.

Kandideerisid August Laur, J. Põldra ja N. Loss, kes said vastavalt 2819, 1778 ja 419 häält, seega osutus valituks August Laur.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 60. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 31. valimisringkond

**Rahvuskogu 31. valimisringkond** asus Petserimaal. Sinna kuulusid Meremäe ja Petseri vald ning Petseri linn.

Kandideerisid Alfred Mäeloog ja Igor Tjutrjumov, kes said vastavalt 3547 ja 3464 häält, seega osutus valituks Alfred Mäeloog.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 31. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 29. valimisringkond

**Rahvuskogu 29. valimisringkond** asus Petserimaal. Sinna kuulusid Senno ja Irboska vald.

Kandideerisid Mihail Kurtschinski ja Ivan Gorshkov, kes said vastavalt 3918 ja 2681 häält, seega osutus valituks Mihail Kurtschinski.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 29. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 30. valimisringkond

**Rahvuskogu 30. valimisringkond** asus Petserimaal. Sinna kuulusid Laura, Rootova ja Vilo vald.

Kandideerisid Vladimir Roslavlev ja Johan Holberg, kes said vastavalt 4481 ja 1651 häält, seega osutus valituks Vladimir Roslavlev.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 30. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 42. valimisringkond

**Rahvuskogu 42. valimisringkond** asus Saaremaal. Sinna kuulusid Torgu, Salme, Kaarma-Suure ja Ruhnu vald ja Kuressaare linn.

Kandideerisid Johannes Perens ja Mihkel Neps, kes said vastavalt 2682 ja 2660 häält, seega osutus valituks Johannes Perens.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 42. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 41. valimisringkond

**Rahvuskogu 41. valimisringkond** asus Saaremaal. Sinna kuulusid Mustjala, Kihelkonna, Kärla ja Lümanda vald.

Kandideerisid August Mälk ja Hendrik Otstavel, kes said vastavalt 4585 ja 1420 häält, seega osutus valituks August Mälk.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 41. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 40. valimisringkond

**Rahvuskogu 40. valimisringkond** asus Saaremaal. Sinna kuulusid Leisi, Pärsamaa, Valjala, Loona ja Pihtla vald.

Kandideerisid Otto Pukk ja Aleksander Kärner, kes said vastavalt 2738 ja 2540 häält, seega osutus valituks Otto Pukk.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 40. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 39. valimisringkond

**Rahvuskogu 39. valimisringkond** asus Saaremaal. Sinna kuulusid Muhu-Suure, Hellamaa, Maasi, Uuemõisa ja Laimjala vald.

Kandideerisid Lembit Kolk ja Theodor Ugi, kes said vastavalt 2811 ja 2755 häält, seega osutus valituks Lembit Kolk.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 39. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 28. valimisringkond

**Rahvuskogu 28. valimisringkond** asus Petserimaal. Sinna kuulusid Mäe, Järvesuu, Satserinna ja Kulje vald.

Kandideerisid Jakob Kalju, Boris Linde ja Mihail Perion, kes said vastavalt 3364, 1336 ja 910 häält, seega osutus valituks Jakob Kalju.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 28. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Rahvuskogu 24. valimisringkond

**Rahvuskogu 24. valimisringkond** asus Läänemaal. Sinna kuulusid Saulepi, Paatsalu, Paaderma, Veltsa, Massu ja Lihula vald.

Kandideerisid Valter Krimm ja Ervin Sõrmus, kes said vastavalt 4166 ja 1500 häält, seega osutus valituks Valter Krimm.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 24. valimisringkond

## Kirjandus
*Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5.
Koreli tänav

**Koreli tänav** on tänav Võrus.

Tänav algab Räpina maanteelt ja kulgeb üldjoontes lõunasse kuni Luha tänavani. Koreli tänav ristub Salme, Linda, Sulevi ja Piiri tänavaga. Tänav on 679 meetrit pikk.

## Vaata ka
*Koreli oja
Krokomi vald

**Krokomi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb loodes Norraga.

Krokomi valla keskus on Krokom. Suuremad asulad on veel Ås ja Nälden.

## Välislingid
*Valla koduleht
Daniel Shechtman

**Daniel Shechtman** (ka **Dan Shechtman**; heebrea keeles דן שכטמן; sündinud 24. jaanuaril 1941 Tel Avivis) on Iisraeli materjaliteadlane, Nobeli keemiaauhinna laureaat.

Daniel Shechtman on lõpetanud 1968. aastal Iisraeli tehnikainstituudi ja saanud 1972. aastal samas doktorikraadi.

Ta töötab tehnikainstituudi materjaliteaduse professorina.

2011. aastal pälvis ta kvaasikristallide avastamise eest Nobeli keemiaauhinna.

## Tunnustus
*1999 – Wolfi füüsikaauhind
*2000 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks

## Välislingid
* Raivo Stern. Alusetu hirmu ületamine Sirp, 13. oktoober 2011
* Kvaasikristallide leidja: Dan Shechtman ERR Vikerraadio saates "Labor", 30. september 2012
Uimaharju

**Uimaharju** on küla Joensuu vallas Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soomes.

Külas asub Stora Enso tehas. 31. detsembril 2009 oli Uimaharjus 1375 elanikku.
Edifício Copan

**Edifício Copan** ehk **Copani maja** on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos. See on maailma suurim elumaja. Majas on 1160 korterit, kus elab umbes 5000 inimest.

Pilvelõhkuja kõrgus on 140 meetrit ja sellel on 38 korrust. Hoone projekteeris Oscar Niemeyer. Hoones asuvad kauplused, söögikohad, raamatupood, reisibüroo ja kirik. Keldrikorrusel tegutseb umbes 100 firmat.

Kuna majas elab nii palju inimesi, eraldas São Paulo linnavalitsus majale oma postikoodi.

## Viited

## Välislingid
Till Eulenspiegel

**Till Eulenspiegel** on legendaarne keskaegne tegelaskuju, trikster, kellest on kirjutatud hulk populaarseid lugusid.

Tema tegutsemispiirkond oli juttude järgi Kesk-Euroopa. Tõenäoselt on tegu väljamõeldud kujuga, kuigi on otsitud ja oletatud ka prototüübi olemasolu. Tema eluajaks peetakse 14. sajandi esimest poolt.

Belgia kirjaniku Charles-Theodore-Henri De Costeri romaan "Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist" (1867) avaldati eesti keeles Jaan Kangilaski ja Silvia Luksepa tõlkes 1980. aastal (värsitõlkija Georg Meri, kirjastus Eesti Raamat), lõike raamatust loeti Klassikaraadios 2002. aastal järjejutuna. Romaanil põhineb ka Aleksandr Alovi ja Vladimir Naumovi film "Legend Ulenspiegelist" (vene keeles "Легенда о Тиле", 1976), kus peaosa mängis Lembit Ulfsak.

Till Eulenspiegeli ainetel on Richard Strauss loonud sümfoonilise poeemi "Till Eulenspiegel" ("Till Eulenspiegels lustige Streiche", 1895). Eulenspiegel on ka Saksamaal ilmuva populaarse satiiriajakirja nimi.

Priit Aimla on eestindanud näidendi "Thijl Ulenspiegel", mida on mängitud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris (1986), Endlas (1996), Ugalas (2003–2004) ja Rakvere Teatris (2016).
Kuzmolovski

**Kuzmolovski** on alev Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub Peterburist 20 km põhjakirde pool.

Asula tekkis Kuismala küla lähedale ehitatud keemiatehase juurde. Aleviks sai 1961. aastal.

## Välislingid

*http://www.kuzmolovo.ru/
AS Silva

**AS Silva** oli aastatel 1919–1931 Eestis tegutsenud kaubandus- ja metsatööstusettevõte.

AS Silva omas äriruume Tallinnas: Jaani tänav 6 (1919. aastal); Väike-Roosikrantsi tänav 1 (1920), Merepuiestee 17 (1921–1930?) ja enne likvideerimist ka Estonia puiestee 19 (aastatel 1929–1931).

AS Silva asutasid 1919. aastal metsasaadustega kauplemiseks teiste seas Jüri Parik, Eduard Kusik, Robert Artur Holst, Alfred Sinisoff, August Janson ja Voldemar Selling.

Loodud äriühing arenes pärast Vabadussõda kiiresti ning tegeles puidukaubanduse ja -töötlemisega – osteti kokku suuri metsaga maatükke üle Eesti ning asutati mitu saeveskit puidu töötlemiseks. Äriühing varustas toodanguga Eestit ja eksportis ka suurtes kogustes puitu välismaale. 

Lisaks puiduärile tegutses äriühing ka põllumajandustarvete (loorehade, heina- ja viljaniidumasinate, koorelahutajate), mootorite, petrooleumi, bensiini ja õlide, ehitusmaterjalide, autokaupade ning autode (Studebaker Corporationi, Erskine'i ja Brockway veoautod) impordi ja müügiga. 1921. aastal sai aktsiaselts Silva Tamsalu lubjatehase omanikuks.

Äriühingu tegevuse lõpetas 1930. aastate ülemaailmne majanduskriis ning 1930. aasta kevadel pidas Tallinna Börsikomitee poolt AS Silva majandusseisundi hindamiseks moodustatud komisjon vajalikuks AS Silva juhtimine administratsioonile allutada, kuid 30. mail 1931 tunnistas Tallinn-Haapsalu rahukogu AS Silva maksujõuetuks.

## Viited

## Välislingid
*III. Aktsiaselts "Silva" põhikiri, Riigi Teataja, nr. 36, 7 juuni 1919
543

**543. aasta** (**DXLIII**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 543 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Benedictus
542

**542. aasta**

## Sündmused
*Konstantinoopolis suri üle 230 000 inimese katku ja vähemalt kaks miljonit mujal Bütsantsi impeeriumis.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
О

**О** (**о**) on kirillitsa täht. 

Ladina kirjas on sarnane täht o.

Vene tähestikus on *о* 16. täht ja selle vaste eesti kirjas on o.
С

**С** (**с**) on kirillitsa täht. 

Ladina kirjas on sarnane täht c.

Vene tähestikus on *с* 19. täht ja selle vaste eesti kirjas on üldjuhul s, kuid täishäälikute vahel ja sõna lõpul täishääliku järel **ss**.

## Viited
Т

**Т** (**т**, kursiivis *Т т*) on kirillitsa täht. 

Ladina kirjas on sarnane täht t.

Vene tähestikus on *т* 20. täht ja selle vaste eesti kirjas on t.
Santa Monica

**Santa Monica** on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Asub Vaikse ookeani rannikul Santa Monica lahe ääres. Santa Monicat piirab kolmest küljest Los Angelese linn.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 93 076. Aastal 2010 oli elanikke 89 736.

Santa Monica sai linnaõigused 30. novembril 1886. Linn on saanud nime varakristliku pühaku Monica järgi.

Tänu meeldivale kliimale sai Santa Monica 20. sajandi alguses tuntud kuurort- ja turismilinnaks. See hakkas meelitama mitmeid tuntud kuulsuseid, kes lasid sinna oma häärberid ehitada.

Santa Monica üks olulisemaid vaatamisväärsusi on 1909. aastal valminud Santa Monica kai.

Santa Monica oli ajaloolise maantee Route 66 lõpp-punkt. Linna läbib lisaks maantee California State Route 1 ehk Pacific Coast Highway.

Santa Monica oli kitarristi Randy Rhoadsi ja näitleja Gloria Stuarti sünnilinn.

## Viited

## Välislingid
* http://www.santa-monica.org/
Brian Schmidt

**Brian P. Schmidt** (sündinud 24. veebruaril 1967 Missoulas) on Austraalia astrofüüsik, kes koos Adam Riessi ja Saul Perlmutteriga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et Universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb. 

Riessi ja Perlmutteriga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Schmidt on Austraalia Riikliku Ülikooli asekantsler, Mount Stromlo observatooriumi astrofüüsik ning Austraalia Uuringunõukogu (Australian Research Council) laureaat. Ta on tuntud supernoovade uurijana.

## Tunnustus
*2006 – Shaw' auhind astronoomias
*2007 – Gruberi kosmoloogiaauhind
*2008 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks
*2008 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2011 – Nobeli füüsikaauhind
*2012 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*2012 – Diraci medal
*2015 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

## Välislingid
* Brian Schmidt Nobeli auhinna lehel
Е

**Е** (**е**) on kirillitsa täht. See on loodud kreeka tähestiku epsiloni eeskujul.

Ladina kirjas on sarnane täht e.

Vene tähestikus on *е* 6. täht ja selle vaste vene-eesti transkriptsioonis on üldjuhul **e**, aga sõna algul, samuti täishääliku, ь‑ ning ъ‑märgi järel **je**.

## Viited

## Vaata ka
*Ё
Sumi-e

**Sumi-e** (jaapani keeles 墨絵) ehk **suibokuga** (水墨画) on Jaapani tušimaali tehnika. 

Algselt ühevärviline (must) maalimistehnika võeti üle Hiinast 14. sajandil. Tušimaali hiilgeaeg oli Kamakura (1185–1333) ja Muromachi (1333–1568) ajastul.

Teosed jagunevad žanriliselt kaheks: maastikud (*sansuiga*) ja figuurid (*jimbutsuga*), kus kujutatakse inimesi, loomi ja taimi.

## Välislingid
* VII Muromachi 1333–1573. KOTLI-d
* Kersti Koll. Pühendumise võlu jaapani traditsioonilises kunstis. Sirp, 23. september 2005
* Maret Nukke. Varjude ja joonte mäng jaapani kunstis. Sirp, 23. september 2005
* Sumi-e esimene semester. Blogi konnichiwa, 12. aprill 2010
Adam Riess

**Adam Guy Riess** (sündinud 16. detsembril 1969 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide astrofüüsik, kes koos Saul Perlmutteri ja Brian Schmidtiga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb.

Perlmutteri ja Schmidtiga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Riess töötab Johns Hopkinsi Ülikoolis ja Kosmoseteleskoobi Teadusinstituudis (Space Telescope Science Institute).

2008. aastal sai ta MacArthuri stipendiumi.

## Tunnustus
*2006 – Shaw' auhind astronoomias
*2008 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2009 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2011 – Nobeli füüsikaauhind
*2011 – Albert Einsteini medal
*2015 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

## Välislingid
* Adam Riess Nobeli auhinna veebilehel
И

**И** (**и**, kursiivis *И и*) on kirillitsa täht. 

Vene tähestikus on *и* 10. täht ja selle vaste eesti kirjas on üldjuhul i, aga sõna algul täishääliku ees **j**.

Ukraina tähestikus on *и* 11. täht ja selle vaste eesti kirjas on õ.

## Viited
X (Kylie Minogue)

**"X"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i kümnes stuudioalbum. See avaldati 26. novembril 2007. Albumilt on avaldatud singlid "2 Hearts", "Wow", "In My Arms", "All I See" ja "The One". Album ilmus aprillis 2008 Ameerika Ühendriikides.

## Lugude nimekiri
#"2 Hearts" – 2:52
#"Like a Drug" – 3:16
#"In My Arms" – 3:32
#"Speakerphone" – 3:54
#"Sensitized" – 3:55
#"Heart Beat Rock" – 3:19
#"The One" – 4:05
#"No More Rain" – 4:02
#"All I See" – 3:03
#"Stars" – 3:42
#"Wow" – 3:12
#"Nu-di-ty" – 3:02
#"Cosmic" – 3:08
TYPO3

**TYPO3** on tasuta, avatud lähtekoodiga sisuhaldustarkvara ja arendusraamistik, mis on suunatud ärikasutajatele ja avaldatud üldise avaliku litsentsi all.

TYPO3 töötab mitmesugustes veebiserverites, näiteks Apache ja IIS, ning paljude operatsioonisüsteemidega, näiteks Linux, Microsoft Windows, FreeBSD, Mac OS X ja OS/2.

TYPO3 esimese versiooni töötas 1997. aastal välja Kasper Skårhøj. Tänapäeval arendab seda kaks töörühma. Hooldusrühma, milleks on tänapäeval versioonid 4.x, juhib Oliver Hader, ja arendusrühma, milleks on tänapäeval versioonid 5.x, juhib Robert Lemke.

TYPO3 jaoks on loodud rohkem kui 5000 rakendust. Need on kõik samuti GNU üldise avaliku litsentsi alusel allalaaditavad TYPO3 rakenduste andmeaidast (*TYPO3 Extension Repository*). Enamiku neist on loonud kolmandad isikud.

Kontseptuaalselt koosneb TYPO3 kahest osast: kasutajale nähtavast esiküljest (*Frontend*) ja süsteemihaldurile nähtavast tagaküljest (*Backend*). Esiküljel kuvatakse võrgu sisu, tagakülg vastutab süsteemi haldamise ja sisu muutmise eest.

TYPO3 tarnitakse üksnes liideste, vahendite ja moodulite baaskomplektiga. TYPO3 suur vahendite valik saavutatakse allalaaditavate rakenduste abil. TYPO3 kasutab PHP 5.2 või uuemat skriptimiskeelt ja relatsioonandmebaase, mida toetab TYPO3 andmebaasi abstraktsioonikiht. Nende relatsiooniliste andmebaaside hulka kuuluvad MySQL, Oracle ja PostgreSQL, kuigi MySQL on ainus andmebaasisüsteem, mida kolmandate isikute loodud rakendused laialdaselt toetavad. Süsteemi suudab käitada iga veebiserver, millel on nüüdisaegne keskprotsessor ja vähemalt 256 MB muutmälu. Süsteemi tagakülge saab kuvada iga nüüdisaegne brauser, mis toetab JavaScripti. TYPO3 tekitatud ja kasutajale suunatud sisu kuvamisele ei ole brauserite piiranguid.

TYPO3 abil defineeritakse andmete mitmesugused põhitüübid. Standardtüüpide hulka kuuluvad tekstid, pildid, tekstiga pildid, HTML, tabelid, videod ja loendid, aga neid on enamgi ning pluginate abil saab luua muidki tüüpe. Kõige põhilisem tüüp on lehekülg, sest kõik, mida kasutajale näidatakse, peab asuma mingil leheküljel. Leheküljed on hierarhilised. Olemas on ka lehekülgede eritüübid, näiteks ümbersuunamised, mis kuvavad teiste lehekülgede sisu, mis lisavad teistele lehekülgedele päised ja välislingid.

Süsteem kasutab spetsiaalset konfiguratsioonikeelt TypoScript. Selle abil juhendatakse süsteemi andmebaasidest andmeid sisse lugema, neid töötlema ja nende põhjal veebisisu tekitama. Tavaliselt kasutatakse TypoScripti koos mõne mallimootoriga, mille hulka kuuluvad Fluid, automaketemplate ja TemplaVoila, et luua ühe või mitme HTML-malli abil süsteemi väljundit.
У

**У** (**у**, kursiivis *У у*) on kirillitsa täht. 

Vene tähestikus on *у* 21. täht ja selle vaste eesti kirjas on u.

## Vaata ka
*Y (ladina täht)
*Üpsilon (kreeka täht)
Torneträsk

**Torneträsk** (põhjasaami *Duortnosjávri*, soome/meä *Torniojärvi*) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas.

Torneträsk on suuruselt Rootsi seitsmes järv ning Skandinaavia suurim mägijärv. Järve pindala on 330 km², pikkus 69 km ja suurim laius 9,4 km. Ta asub liustikutekkelises nõos. Järve suurim sügavus on 168 m (Rootsi teine Hornavani järel), keskmine sügavus 51,8 m, ruumala 17,1 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 341 m. Suuremad saared on Vuoresuolo (100 ha), Soahkesuolo (20 ha), Jiebrensullot (26 ha) ja Ábeskosuolu (20 ha). 

Vesi on puhas, vetikate ja hõljumi kontsentratsioon on väga väike. Asudes kaugel tööstuspiirkondadest ja suurtest linnadest, on järv peaaegu reostusevaba. Suurim sissevoolav jõgi on Abiskojåkka, mis suubub lõuna poolt järve lääneossa. Valgala pindala on 3346 km². Järve kaguotsast voolab välja Tornio jõgi. 

Jääkate püsib tavaliselt detsembrist juuni keskpaigani. Keskmine jäätekkimise aeg on 21. detsember, keskmine jäälagunemise aeg 13. juuni, järv on jääs keskmiselt 174 päeva aastas. 

Järve edelakaldal asuvad Abisko rahvuspark ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Lapimaa piirkond. Piki edelakallast kulgevad Euroopa maantee E10 ning raudtee Malmbanan. Edelakalda läänepoolses osas asuvad Abisko küla koos lähedalasuva suure Abisko turismibaasiga ning väike suusakuurort Björkliden. Põhjakallas on looduse poolest suhteliselt puutumata, seal kehtib maastikusõidukite liikumiskeeld.

Torneträsk on populaarne kalastuspiirkond. Kevaditi, eriti nädalalõppudel, saabub Kirunast palju huvilisi jäält kala püüdma. Igal kevadel korraldatakse järve idaosas asuvas Stenbackenis Lapimaa meistrivõistlusi jääaluses kalapüügis (Lapplandsmästerskapet i pimpelfiske), millest võtab osa 1500 ja rohkemgi võistlejat.


Pilt:Torneträsk, May 5.JPG|Vaade maanteelt E10 Torneträskile mais 2009
Pilt:Lapporten 2.jpg|Vaade Björklidenist üle Abisko rahvuspargi Lapporteni orule
Pilt:Leander Engström Höstvegetationsbild från Torne Träsk. 1910.jpg|Leander Engström. "Sügistaimestiku pilt Torneträskilt", 1910


## Viited
Elvi Pirk

**Elvi Pirk** (sünninimi **Elvi Ormus-Akman**; 28. september 1921 Nõmme – 22. juuli 2005 Tallinn) oli eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane.

Elvi Pirk õppis Hiiu algkoolis ja Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastatel 1940–1941 töötas ta Nõmmel linna arveametnikuna, 1942 lasteaiakasvatajana Nõmmel ja Juurus.

Ta õppis aastatel 1943–1944 majandusteadust Tartu Ülikoolis ja seejärel lühikest aega Berliini ülikoolis.

23. septembril 1944. aastal osales ta koos taganevate Pitka-meestega Keila lahingus ning evakueeris seejärel rongi haavatutega Haapsallu. Sõja lõpus põgenes Elvi Pirk Saksamaa ja Taani kaudu Rootsi. Aastal 1946 tuli ta luurajana mootorpaadiga üle Läänemere Hiiumaale Haukka-grupile sideseansside koode tooma ning võeti tagasiteel Rootsi kinni. Seejärel viibis ta kuni 1955. aastani Vorkuta vangilaagris, kus töötas sapöörina.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Elvi Pirk üks gaidiliikumise taaselustajaid. Ta oli Endiste Poliitvangide Seltsi Nõmme osakonna asutajaid ja juhte ning Nõmme Heakorra Seltsi aktiivne liige. E. Pirk oli Pääsküla küüditatute mälestusmärgi rajamise initsiaator (1991) ning tema ettepanekul hakati 2. veebruaril korraldama Tartu rahu mälestusteenistust EELK Nõmme Rahukirikus. 

Maetud Tallinna Metsakalmistule, kunstnike kvartalisse. 

## Tunnustus
* 1997 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
*Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist
*Keila lahingu mälestusrist.
*Vabadusvõitleja mälestusmedal
*1996 – Nõmme medal
*2000 – Suure Nikolai autasu
*2003 – Nõmme aastate tegija

## Isiklikku
Varmo Pirk oli Elvi Pirgi abikaasa.

## Viited

## Välislingid
* Endiste Poliitvangide Nõmme Grupp mälestas Elvi Pirki
* “Kevade” ilmus täna 90 aastat tagasi. Õhtuleht, 5. november 2002
Tušš

**Tušš** on must vedelik, mida kasutatakse kirjutamiseks, trükkimiseks, joonistamiseks ja maalimiseks. Mustale tušile annab värvuse lambitahm, mis on segatud sideainega, näiteks kummiaraabikuga. Tänapäeval toodetakse ka värvilisi tušše.

## Välislingid
* Tušš.
Tobin Bell

**Tobin Bell** (sündinud **Joseph H. Tobin, Jr.**; 7. august 1942 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja.

Ta on ainus näitleja, kes on mänginud kõigis filmisarja "Saag" kaheksas filmis.
Zinjibār

**Zinjibār** (araabia keeles زنجبار‎) on linn Jeemeni lõunarannikul, Abyāni kubernerkonna ja Zinjibāri ringkonna halduskeskus.

Linna geograafilised koordinaadid on . Ta asub Wādī Banā kaldal.

Zinjibār on ajalooliselt olnud kaubanduskeskus teel Kaug-Itta. Linn on mitu korda hävitatud ja uuesti üles ehitatud. Aastatel 1962–1967 oli Zinjibār Faḑlī sultanaadi pealinn.

Aastal 2004 elas linnas 19 879 inimest.

Aastal 2011 on linnas aset leidnud sõjalised kokkupõrked islami emiraadi välja kuulutanud mässuliste ja valitsusvägede vahel.
Varmo Pirk

**Varmo Pirk** (kuni 1936. aastani **Valentin Birk**; 12. oktoober 1913 Smolenski kubermang – 27. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik

Valentin Birk sündis 1913. aastal Smolenski lähedal mõisa viinavabriku meistri Georg Birki esimese lapsena. Tema ema oli kohaliku mõisavalitseja tütar. Kui poeg oli alla aastane, kolis perekond tagasi Eestisse, Georg Birki isatallu Laeva valda Savikojale. 1923. aastal kolis pere Tartusse. Isa töötas vabrikus Tegur valumeistrina. Tema valatud oli muu hulgas Amandus Adamsoni Tartu Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg" ja Alatskivi kalmistul asuv Juhan Liivi hauamonument.  

Valentin Birk õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, kus tema õpetajateks olid Juhan Nõmmik ning Eerik Haamer. Pärast gümnaasiumi lõpetamist tegi ta õppereisi Soome, kus tutvus Ateneumi kunstivaradega. 

Õpetajate soovitusel astus Varmo Pirk Pallasesse, kus õppis aastatel 1938–1940 Aleksander Vardi, Kaarel Liimandi ja Villem Ormissoni käe all, 1942–1944 Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel ja seejärel kuni 1945. aastani Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis.

Varmo Pirk arreteeriti NKVD poolt 1945. aasta kevadel. Teda süüdistati kaastöös sõjaaegsele Postimehele. Kuni 1954. aastani viibis ta Arhangelski oblastis Molotovski vangilaagris, kus ta töötas metsatöödel. Pärast haigestumist ning rasket operatsiooni sai koha kultuuriosakonnas kunstnikuna, kus maalis koopiaid kuulsatest vene autorite teostest. Hiljem töötas ta Tartu 10. 8-klassilises koolis joonistusõpetajana.

## Looming
Esines esimest korda näitusel 1939. aastal veel Pallase õpilasena. Tema illustratsioonid ja karikatuurid ilmusid ajakirjas Tänapäev. 

Õpingute kõrvalt töötas ta muu hulgas teatridekoraatori (maalis dekoratsioone Tartu Töölisteatrile) ja Postimehe illustraatorina ning joonistas Eesti Naisele moesiluette. Talle määrati stipendium Viini Kunstiakadeemiasse, kuid poliitiliste olude tõttu ei olnud võimalik enam välismaale sõita.

Tartu Riikliku Kunstiinstituudi lõputööks maalis suuremõõtmelise kompositsiooni "Ümera lahing", mis jäi õpingute katkemise tõttu kaitsmata.

Vangilaagrist Tartusse naasnuna alustas 1957. aastal taas näitustel esinemist. 1959. aastal võeti vastu Eesti NSV Kunstnike Liitu. 1963. aastal toimus Tallinnas Kunstisalongis tema esimene isikunäitus. 

Ta lõi eelkõige akvarelle, kuid ka õlimaale ja joonistusi; nii figuurikompositsioone, portreesid, maastikumaale, šarže, monumentaalmaale kui ka lavadekoratsioone. Alates 1950. aastate lõpust viljeles ta ka abstraktsionismi.

## Isiklikku
Alates 1961. aastast oli Varmo Pirk abielus Elvi Pirgiga.

## Viited

## Välislingid
*Enn Lillemets. Varmo Pirk enne valguse vaheaega Sirp, 22. oktoober 2010
*Varmo Pirk e-kunstisalongis
Kamakura ajastu

**Kamakura ajastu** (jaapani keeles 鎌倉時代, *Kamakura jidai*) on Jaapani ajaloo periood aastatest 1185 kuni 1333, kui võim kuulus Kamakura šogunaadile.

Aajastu algust määratletakse aastaga 1192, kui võimule tuli Kamakura šogun Minamoto no Yoritomo. Šogunaat lõppes aastal 1333, kui Nitta Yoshisada vallutas ja hävitas Kamakura linna

Kamakura ajastu märgib samuraide esiletõusu algust ning feodalismi kehtestamist Jaapanis.

## Välislingid
*
Suur-Palkna järv

**Suur-Palkna järv** (läti k. **Lielais Baltiņš**) on järv Põhja-Lätis, Eesti lõunapiiri lähistel. Ühenduses Väike-Palkna järvega.

Kuulub Korneti järvestikku.
Berend von Wetter-Rosenthal

**Berend Hermann Otto von [[Wetter-Rosenthal]]** (venepäraselt Boris von Wetter-Rosenthal; 8. november 1874 Tallinn – 10. märts 1940 Wartheland) oli Eesti advokaat ja ettevõtja.

Ta õppis aastatel 1889–1894 Tallinnas Nikolai Gümnaasiumis. Õigusteadust õppis ta aastatel 1894–1899 Peterburi Ülikoolis ja 1898–1899 Berliini Ülikoolis.

Berend Hermann Otto von Wetter-Rosenthal oli  Läänemaa Lihula ja Sipa, Oidermaa Karinõmme mõisa mõisnik.

Berend von Wetter-Rosenthal asus 1912. aastal Eestimaa Rüütelkonna teenistusse ja oli aastatel 1914–1918 Eestimaa Rüütelkonna kantselei I sekretär ja ka Eestimaa Maapäeva kreisisaadik. 1918. aastal küüditati ta eesti bolševike poolt koos juhtivate baltisaksa poliitikute ning teiste baltisakslastega Nõukogude Venemaale ning vabanes alles pärast Saksa-Vene Brest-Litovski rahulepingu sõlmimist 1919. aasta jaanuaris.

1919. aastal toimunud mõisate natsionaliseerimisega Eesti valitsuse poolt jäeti B. von Wetter-Rosenthalile Oidrema mõisasüda ning pärast Vabadussõja lõppu pidas B. von Wetter-Rosenthal talle kuuluvat Pärnumaa Mihkli kihelkonna Oidermaa mõisu. Aastatel 1925–1935 töötas ta Tallinnas advokaadina.

B. von Wetter-Rosenthal oli Saksa Kultuuromavalitsuse asepresident ja asendusliikmena (Georg Rudolf Stackelbergi asemel) ka saksa elanikkonna saadik I Riigikogus 1923. aastal (10. jaanuarist 30. maini).

1935. aastal määrati ta AS Rotermanni Tehased direktoriks. Ta oli ka Eesti suurimate kaubandusettevõtete hulka kuuluva AS Estaklandi aktsionär ja revisjonikomisjoni liige aastatel 1935–1939.

1939. aastal kolis Berend von Wetter-Rosenthal ümberasujana Saksamaale Krughofi (praegu Kijaszkowo külla Czernikowo valda Toruńi maakonda Kujawy-Pomorze vojevoodkonda Poolas),  kuid suri juba 1940. aastal. Ta on maetud Berliini.

Herman de Wetter oli tema poolvend.

## Viited
Mahhatškala Anži

**Mahhatškala Anži** (vene keeles *ФК "Анжи" Махачкала*) on 1991. aastal Dagestani pealinnas Mahhatškalas asutatud Venemaa jalgpalliklubi.

## Tuntud mängijad
Roberto Carlos - Samuel Eto'o - Juri Žirkov - Balázs Dzsudzsák - Vladimir Gabulov - Mbark Boussoufa - Diego Tardelli
UEA

**UEA** on lühend, mis võib tähendada:

***[[East Anglia Ülikool]]** (*University of East Anglia*)
***[[Amazonase Riiklik Ülikool]]** (*Universidade do Estado do Amazonas*)
***[[Ülemaailmne Esperantoliit]]** (*Universala Esperanto-Asocio*)
Helmut Vaag

**Helmut Vaag** (sünninimi **Arthur-Helmuth Vaag**; 29. mai 1911 Juuru vald – 8. juuli 1978 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. 

Vaag õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Töölisteatri õppestuudios.

Aastatel 1931–1933 kuulus Tallinna Töölisteatri tantsurühma, töötas aastatel 1933–1940 Tallinna Töölisteatri näitlejana. Aastatel 1940–1951 ja 1961–1975 oli ta Tallinna Draamateatri näitleja.

Nukuteatri näitlejana töötas Vaag aastatel 1952–1953, aastatel 1952–1961 oli ta ENSV Riikliku Filharmoonia estraadinäitleja. Selle kõrvalt oli Helmut Vaag veel ka 1940–1951 Tallinna Draamateatri nukutrupi näitejuht, 1944–1947 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri lavastaja ning 1951–1961 Tallinna Pioneeride Palee teatri juht.

## Filmirollid
Helmut Vaag on mänginud ka filmides.
*"Mäeküla piimamees" (1965)
*"Keskpäevane praam" (1967) – kaardimängija
*"Viimne reliikvia" (1969) – kõrtsmik
*"Mehed ei nuta" (1969) - vetelpäästejaama ülem
*"Посол Советского Союза" (1970)
*"Tuuline rand" (1971)
*"Noor pensionär" (1972) – Leopold
*"Maaletulek (1973) – Ella mees

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Välislingid
*Helmut Vaag andmebaasis IMDd
Craig Venter

**John Craig Venter** (sündinud 14. oktoobril 1946 Salt Lake Citys) on USA bioloog ja ettevõtja.

Tema silmapaistvaimad saavutused on võtmeisikuna osalemine esmakordses inimese genoomi järjestamises. 2010. aastal lõi tema töörühm esimese raku, mille genoom oli tehislikult kokku pandud. Seda nimetatakse ka maailma esimeseks tehisliku eluvormi loomiseks.

## Tunnustus
*2013 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2016 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Välislingid
*J. Craig Venter Institute
Sander Raus

**Sander Raus** (26. jaanuar 1939 – 29. november 1984) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1954. aastal Räpina Aiandustehnikumi, 1958. aastal Tallinna Kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend). 

Ta töötas aastatel 1961–1966 näitlejana Eesti Draamateatris ja 1966–1975 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris.

## Isiklikku
Sander Rausi vend oli näitleja ja luuletaja Mauri Raus. Nende ema Linda Raus oli rahvatantsuõpetaja ja lavastaja.

## Rolle
*1961 Juhan Sütiste "Lembitu" (Vootele)
*1961 Mart Raud "Suveöö ilmsi" (Pilli-Peeter)
*1962 Tammsaare / Voldemar Panso "Inimene ja jumal" (Bebutov)
*1963 Ardi Liives "Viini postmark" (Uku)
*1963 Egon Rannet "Haned" (Aarne Lammas)
*1964 Juhan Smuul "Kihnu Jõnn" (Schneider)
*1964 Boris Kabur "Rops" (Toits)
*1965 Molière "Tartuffe" (Valère)
*1965 Boris Kabur "Rops aitab kõiki" (Toits)
*1966 Shakespeare "Hamlet" (Fortinbras)
Mihkel Järvi

**Mihkel Järvi** (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on eesti pianist.

Ta alustas klaveriõpingud 1992. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis Maigi Pakri klaveriklassis. Aastatel 1995–2002 õppis ta Soomes Lahti Päijät-Häme konservatooriumis Rauno Jussila käe all. 2004. aastast õppis ta Helsingis Sibeliuse Akadeemias Hamsa Jurise klaveriklassis ja 2009. aasta sügisest täiendas end Salzburgi Mozarteumis. Nüüd õpib magistriõppes Juhani Lagerspetzi klaveriklassis. 

Mihkel Järvi on osalenud Matti Raekallio, Alexander Markovitchi, Lauri Väinmaa, Ivari Ilja, Kalle Randalu, Piero Rattalino ja Lazar Bermani meistrikursustel.

Ta on esinenud solistina Eestis, Soomes, Saksamaal, Hispaanias, Portugalis, Itaalias, Rumeenias, Tšehhis, Suurbritannias ja Leedus. Ta käis kammerorkestri Vivaldika klaverisolistina Šveitsi ringreisil (Bern, Zürich, Genf, Lausanne, Aarau). 

Mihkel Järvi on võitnud auhindu Sally Westerdahli nimelisel konkursil. 1997. aastal jagas ta pianist Leevi Madetoja nimelisel konkursil esikohta, 2000. aastal saavutas ta samal konkursil teise koha. Kevadel 2001 saavutas Mihkel koos oma õe Miina Järviga teise koha kammermuusikakonkursil Juvenalia Soomes. Sügisel 2001 osales Järvi Prahas toimunud rahvusvahelisel Carl Czerny nimelisel klaverikonkursil, kus pälvis žürii eripreemia.

Mihkel Järvi on ka rahvusvahelise festivali Lihula Muusikapäevad üks korraldajaid ning ühtlasi ansambli Järvi Instrumentalists liige. Alates 2023. aastast õpetab Lihula muusika- ja kunstikoolis klaverit. 

## Isiklikku
Tema isa on tšellomängija Teet Järvi, vanaisa oli dirigent ja ühtlasi Järvide dünastia alusepanija Vallo Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi.

## Viited
Rudolf Nuude

**Rudolf Nuude** (25. juuni 1909 Oudova – 2. september 1980 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Ta mängis aastatel 1931–1937 Narva teatris Võitleja. Lõpetas 1939. aastal Tallinna Töölisteatri õppestuudio ja mängis samas teatris kuni 1942. aastani. Aastatel 1936–1938 ja 1949–1968 oli Tallinna Draamateatri näitleja. Vahepeal töötas aastatel 1942–1949 Estonia Teatri näitlejana.

Rudolf Nuude mängis ka filmides.

## Filme
*"Elu tsitadellis" (1947)
*"Valgus Koordis" (1951)
*"Juunikuu päevad" (1957)
*"Vallatud kurvid" (1959)
*"Näitleja Joller" (1960)
*"Jääminek" (1962)
*"Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965)

## Tunnustus
* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Albert Üksipi – Rudolf Nuude taskukell

## Isiklikku
Rudolf Nuude oli laulja ja tõstesportlase Mati Nuude onu.

## Välislingid
*Rudolf Nuude andmebaasis IMDb

## Viited
Jaskametsa

**Jaskametsa** oli küla Tarakvere mõisapiirkonnas Torma kihelkonnas ajaloolisel Tartumaal. Tänapäeval jäävad kunagise küla maad Jõgeva valla territooriumile Jõgeva maakonnas.  

Küla nimi pärineb seal asuvalt Jaska metsalt. 

## Muistendid
*Põhja-loode küljes kasvab [[Kalevipoeg|Kalevipoja]] sängi osas mets. Mäe tagant läheb (s. o. metsaga kaetud põhja-loodepoolse serva tagant) [[Tartu]]–[[Torma]] maanteelt tulev tee, mis viib läbi Jaska metsa [[Palastvere|Palastverre]].* 

## Viited
Rein Mets

**Rein Mets**  on mitme inimese nimi:

* **[[Rein Mets (kunstnik)|Rein Mets (1942–2011)]]**, eesti metallikunstnik
* **[[Rein Mets (pianist)|Rein Mets (1957–2003)]]**, eesti pianist
* **[[Rein Mets (usutegelane)|Rein Mets (1951–)]]**, eesti usutegelane ja tantsija