open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karje

**"Karje"** (norra *Skrik*; valminud 1893–1910) on norra kunstniku Edvard Munchi ekspressionistlike maalide ja graafiliste lehtede sari. See kujutab pead käte vahel hoidvat agoonias inimest avatud suu ja "tühjade" silmadega punase taeva taustal. Taustal olev maastik kujutab Oslo fjordi nähtuna Ekebergi mäelt Oslos.

"Karje" on üks tähtsamaid Norra kunstiaardeid. Sellest on saanud rahvusvaheliselt tuntud sümbol, mida kasutatakse sageli originaal- või muudetud kujul reklaamides.

Munch lõi sarnaseid maale mitu versiooni eri tehnikates. Oslos asuvas Munchi muuseumis on hoiul 1910 valminud temperamaal ja üks pastellmaal. Norra rahvusgaleriis asub veel üks õli- ja temperamaal 1893. aastast. Neljas versioon, pastellmaal, oli 2012. aastani miljardär Petter Olseni kogus. Mais 2012 müüs ta maali oksjonil 119,9 miljoni dollari eest.

Munch lõi 1895 ka litograafia samal teemal.

"Karje" on sageli varguste ohvriks langenud. 1994 varastati Norra rahvusgalerii maal, kuid see leiti mõned kuud hiljem. 2004. aastal varastati Munchi muuseumist "Karje" ja "Madonna". Mõlemad maalid leiti 2006. aastal kannatada saanuna. Pärast restaureerimist pandi nad uuesti välja 2008. aasta mais.

Munch pani maalile algul saksakeelse nime **"Der Schrei der Natur"** ('Looduse karje').

## Viited
Faktootum

**"Faktootum"** on 2005. aastal valminud film, mille lavastas Bent Hamer. Film põhineb Charles Bukowski juttudel ja samanimelisel romaanil.

## Auhinnad
*Kopenhaageni filmifestivali auhind (2005)
** Kuldluik parima režii kategoorias

## Välislingid
*Marianne Kõrver. Steriilne ja kohitsetud Bukowski, Eesti Ekspress, 20. jaanuar 2006
*Valner Valme. Kas te ulatute juba kraanikausini, Postimees, 21. jaanuar 2006
*Bent Hameri "Faktootum" kinos "Sõprus", Norra saatkond, 30. jaanuar 2006
*Faktootum, Sõprus
Bergeni Fleslandi lennujaam

**Bergeni Fleslandi lennujaam** (norra: **Bergen lufthavn, Flesland**) (IATA: **BGO**, ICAO: **ENBR**) on lennujaam Norras Bergenis. 

See asub 19 km Bergeni kesklinnast lõunas Fleslandi asumis. Lennujaam ehitati NATO rahastusel ja avati 1955. Seda on kasutatud nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväelennujaamana. Lennujaama haldab Avinor.

Flesland on Norra suuruselt teine lennujaam, mis näiteks 2007. aastal teenindas 4 852 740 reisijat. Seitse lennufirmat pakuvad riigisiseseid lende 16 sihtkohta, kaheksa lennufirmat pakuvad lende 19 rahvusvahelisse sihtkohta, sh ka igapäevaseid lende Aberdeeni, Amsterdami, Kopenhaagenisse, Frankfurti, Londonisse ja Stockholmi. Vana terminal muudeti kopterite maandumisväljakuks, mis üldiselt teenindab puurtorniplatvorme Põhjamerel.

Kõige tähtsam marsruut on Oslosse, kuhu tehakse umbes 35 lendu iga päev Boeing 737-ga. Seda lennuliini teenindavad Norwegian Air Shuttle ja SAS.

### Kopterite maandumispaik

* CHC Helikopter Service
* Norsk Helikopter

## Viited
Ferdinand Lester

**Ferdinand Lester** (23. veebruar 1908 – 9. märts 1969 Tallinn) oli eesti poksija. 

Ta poksis Tartu Kalevis.

Lester oli kokku neljakordne Eesti meister: 
* 1926. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg); 
* 1927. aastal kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) ning 
* 1931. ja 1932. aastal kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg). 

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009
Ringvassøy

**Ringvassøy** (põhjasaami keeles *Ráneš*) on saar Norras Tromsi maakonnas. Ta on Norra põhiosa suuruselt kuues saar. Saare pindala on 656 km². 

Saar on jaotatud Tromsø ja Karlsøy valla vahel. 

Saare kõrgeim punkt Soltindan asub 1051 m kõrgusel merepinnast. Saarel paiknev 10 km pikkune Skogsfjordvatnet on suurim saarejärv Norras.
Kalmistu

**Kalmistu** ehk **surnuaed** on paik, kuhu maetakse surnuid kas laibamatustel või tuhastatult urniga.

Kalmud ehk hauad on surnuaial tähistatud hauatähise – hauakivi, hauasamba, hauaplaadi, risti või kenotaafiga. 

Sajandeid paiknesid kalmistud koos kirikutega linnade ja külade keskustes. Surnuaiad tekkisid tavaliselt ümber pühakoja, kuid ka kirikud ise olid läbi aegade hinnatud matmiskohad. Surnuaeda ümbritses tavaliselt kivist müür ning seal võisid paikneda väiksemad kabelid või luukambrid. Keskaegsetel kalmistutel seisid kivist või puust surilaternad, milles põlev tuli kaitses surnuid sümboolselt kurja eest. Maeti ida-läänesuunaliselt, sageli sängitati lahkunud ilma puusärgita, vaid surilinasse mässituna ning hauakoht märgistati puust ristiga.

Luterlikes piirkondades hakati juba 16. sajandi keskel rajama surnuaedu asulatest väljapoole. Eesti aladel keelustati kirikutesse ning külade ja linnade keskustes asuvatesse surnuaedadesse matmine 18. sajandi lõpul. 1772. aastal välja antud Vene keisrinna Katariina II ukaasi kohaselt pidid surnuaiad asuma eluhoonetest vähemalt 600 meetri kaugusel. 

Tänapäeva Eesti surnuaiad on enamasti puude, põõsaste ja teeradadega pargid.

## Vaata ka
*Haud
*Kabel
*Kolumbaarium
*Külakalmistu
*Matus
*Tallinna kalmistud
*Tartu kalmistud
*Surnuaiapüha
*Metsakalmistu (üldmõiste)

## Viited

## Välislingid

* Robert Treufeldt. "Ühest vähetuntud nähtusest eesti kalmistukultuuris" Maaleht, 28. oktoober 2022
Tartu kalmistud

**Tartu kalmistud** paiknevad praegusajal viies paigas: Raadi, Puiestee, Võru, Jänese tänava ning Räpina maantee ääres. 

## Endised kalmistud
Varasemad kesklinna kirikute (sh Tartu toomkiriku ja Tartu vana Maarja kiriku) ümber olnud kalmistud on hävinud, samuti ei ole säilinud juudi kalmistu ning islamiusuliste kalmistu Raadi kalmistu servas. Kadunud on ka Riia mäel olnud Püha Anna kalmistu ja kõrval Lille mäel olnud Püha Antoniuse kalmistu.

## Praegused Tartu kalmistud
*Raadi kalmistu – mitme koguduse kalmistu, mille osad on 
**Vana-Jaani kalmistu – Raadi kalmistu kaguosas, Narva maantee poolsel küljel (asutatud 1773)
**Maarja kalmistu – Raadi kalmistu kesk- ja põhjaküljel
**Peetri kalmistu – Raadi kalmistu ees- ja keskosas
**Uspenski kalmistu – Raadi kalmistu edelaküljel Kalmistu tänava ääres (asutatud 1773)
**Tartu sõjaväekalmistu – Raadi kalmistu Nurme tänava poolsel küljel (asutatud 1924)
**Ülikooli kalmistu – Raadi kalmistu põhjanurgas Kruusamäe tänava ääres (asutatud 1920)

*Puiestee tänava kalmistud
**Uus-Jaani kalmistu – Puiestee tänava ääres, Vana-Peetri kalmistust linna pool (asutatud 1890)
**Vana-Peetri kalmistu – Puiestee tänava ääres (asutatud 1892)
**Uus-Peetri kalmistu – Puiestee ja Muru tänava ääres (asutatud 19. sajandi lõpul)
**Tartu baptisti kalmistu – Puiestee tänava ääres, kõige linna serva poolsem (asutatud 20. sajandi algul)

*Võru tänava kalmistud
**Pauluse kalmistu – asutatud 1913
**Aleksander Nevski kalmistu (Pauluse kalmistu kaguosas; asutatud 1917)

*Jänese tänava kalmistud
**Tartu juudi kalmistu – Jänese ja Roosi tänava ääres (asutatud 1859)
**Vanausuliste kalmistu – Jänese tänava ääres, vana juudi kalmistu kõrval

*Rahumäe kalmistu – asutatud 1910. Räpina maantee ääres; sellel asub ka 1996. aastal ehitatud Tartu krematoorium

## Vaata ka
*Lohkva juudi kalmistu – Räpina maantee ääres Tartu piiri lähedal (asutatud 1935, 1,5 ha)
*Tuigo kalmistu – Haaslava vallas, rajatud 1994. aastal Tartu linna vajadusi silmas pidades

## Välislingid
*Tartu kalmistud
Re vald

**Re vald** oli vald Norras Vestfoldi maakonnas. Valla halduskeskus oli Revetal.

Vald loodi 1. jaanuaril 2002 Våle ja Ramnesi valla liitumise teel. Valla pindala oli 224,6 km² ja 2009. aastal elas seal 8527 inimest. Rahvastiku tihedus oli 38 inimest/km².

Re valla asjaajamiskeel oli *[[bokmål]]*.

Valla endiselt alalt voolab läbi Aulielva jõgi.

Valla maa-alal toimus 1177. aastal lahing, mis on viimane Snorri Sturlusoni poolt "Heimskringlas" mainitud lahing. Valla endiselt alalt on leitud nii selles lahingus langenute haudu kui ka varasemast viikingiajast pärit leide.

2003. aastast on vallavanem Keskpartei liige Thorvald Hillestad.

2020. aastal liideti Re vald Tønsbergi vallaga.

## Viited

## Välislingid
Freemani väin

**Freemani väin** (norra keeles *Freemansundet*) on väin Teravmägedes.

Freemani väin ühendab Storfjordenit Olga väinaga ning eraldab Barentsi saart Edgeøya saarest.

Freemani väina pikkus on umbes 35 km ja laius umbes 6 km.

Väin on peamine laevatee Hinlopeni väina läbivate laevade jaoks. See on lai ja hästi laevatatav, kuid lõunaosas tugeva vooluga.

Väin on saanud nime 17. sajandi alguses tegutsenud vaalaküti Ralph Freemani auks. . 

Freemani väina geograafilised koordinaadid on .

## Pildid

Pilt:Freeman_strait_2.jpg|Freemani väin
Pilt:Freeman_strait_1.jpg|Freemani väin 


## Viited

## Välislingid
*Norra Polaarinstituut Place names in Norwegian polar areas

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Freeman Strait]] seisuga 10. aprill 2009 ja norrakeelset artiklit [[:no:Freemansundet]] seisuga 23. aprill 2009*.
Peeter Noppel

**Peeter-Jaan Noppel** (28. juuli 1945 Tartu – 19. september 2015) oli eesti poksija ja poksitreener.

Ta lõpetas 1965. aastal Tartu 1. Keskkooli. Aastatel 1965–1966 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias. 1973. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri alal.

Ta poksis aastatel 1959–1974 Tartu Kalevis, kus tema treener oli Vello Kade. Ta pidas 197 kohtumist ja võitis neist 162.
 
Noppel oli II keskkaalus (kuni 75 kg) Eesti NSV meister (1971) ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) kahekordne Eesti NSV meister (1972 ja 1974). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel II koha I keskkaalus (kuni 71 kg) 1966. aastal ja II keskkaalus (kuni 75 kg) 1970. aastal ning III koha II keskkaalus (kuni 75 kg) 1969. aastal.

## Treenerina
Noppel töötas 1973. aastast Tartus poksitreenerina, tema õpilaste hulgas olid näiteks Priidu Isak, Alar Roos, Artur Sinilill, Sergei Škatov jt.

## Tunnustus
*1971 NSV Liidu meistersportlane

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 441–442

## Välislingid
*Eesti spordi biograafiline leksikon
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Grünerløkka linnaosa

**Grünerløkka** on linnaosa Oslos. 

Linnaosa on nime saanud Friedrich Grüneri järgi, kes seal 1672. aastal veski ostis. 19. sajandil sai sellest tööliste linnaosa, kus asusid mitmed vabrikud ja tehased.

Linnaosa asumid on Grünerløkka, Foss, Sofienberg, Rodeløkka, Dælenenga, Carl Berner, deler av Tøyen, Lille Tøyen, Hasle, Keyserløkka, Sinsen, Rosenhoff ja Løren. 

## Välislingid

* Grünerløkka linnaosa koduleht
Niko Bellic

**Niko Bellic** (serbia: Нико Белић) on arvutimängu Grand Theft Auto IV peategelane.

30-aastane mees Ida-Euroopast Niko Belić läheb otsima paremat elu Ameerikast Liberty City-st, kus kõik pidi palju parem olema. Kui ta oma nõo kutsel Ameerikasse uut elu alustama tuli, nägi ta, et elu polegi nii hea, nagu ta nõbu Roman seda e-kirjas kirjeldas. Kuid Niko ei pöördunud tagasi oma koju, vaid jätkab elu Liberty City-s, kus kõik on võimalik. Seal olemine teeb Niko omamoodi õnnetuks, sest kohtab juba sealgi oma vanu nii nimetatud "kamraade". Niko avastab uut maailma. Leiab uusi sõpru, leiab uusi inimesi, kes talle raha pakuvad. Niko tuli ka Ameerikasse sellepärast, et põgeneda halvast mälestusest kus kunagi Serbia sõjaväes tapeti kõik ta sõbrad. Kuid kui Niko teab, et mõned neist on juba ka Ameerikasse kolinud, hakkab ta tõde otsima kes tappis ära tema sõbrad. Niko peab läbima pika elu muutva lugu, et saada tõde teada kes tappis ta sõbrad.
Larviki vald

**Larviki vald** on vald Norras Vestfoldi maakonnas. Larviki valla keskus on Larvik.

1. jaanuaril 1988 liideti Larviki (omavalitsusüksus 1838. aastast) ja Staverni linn ning Brunlanesi, Hedrumi ja Tjøllingi vald. 2018. aastal liideti Larviki vallaga Lardali vald.

Larviki vald asub Oslost 105 km edelas.

## Nimi
Nime muinaspõhjakeelne vorm oli *Lagarvík*, mille esimene osa tuleneb omastavas käändes sõnast *logr* 'vesi' või 'jõgi' (viitab Numedalslågeni jõele) ja teine osa on *vík* 'laht'. Nii on nime tähendus "laht (Numedals)lågeni suudmes". Enne 1889. aastat kasutati nimekuju *Laurvik* või *Laurvig*.

## Loodus
Tähtsamad loodusobjektid on Farrise järv ja Numedalslågeni jõgi, mille kohalik nimi on *Lågen*.

Larviki vald on tuntud ka Farriskildene mineraalveeallikate poolest. Sealt pärit mineraalvett müüakse Farrise kaubamärgi all.

Larviki vald on kõige põhjapoolsem hariliku pöögi (*Fagus sylvatica*) kasvukoht maailmas.

## Sümboolika
Valla vapp on kinnitatud aastal 1989. Sinisel kilbil on kujutatud hõbedast värvi mast kolme purjega, mis viitab valla seotusele merega.

## Elanikkond
Valla pindala on 813 km² ja rahvaarv 47 204.

Valla koosseisu kuulub ka Staverni asula (rahvaarv 5000) ning Nevlunghavni, Helgeroa, Kvelde, Hvarnesi ja Tjøllingi küla.

## Majandus
Peamised majandusharud on põllumajandus, kaubandus ja teenindus, tähtsuselt järgmised on tööstus ja veondus.

## Kultuur
Kaupangi lähedal Tjøllingis on keskaegse Skiringssali kaubaeeslinna varemed.

## Sõpruslinnad

* Borlänge, Dalarna maakond, Rootsi
* Frederikshavn, Nordjyllandi piirkond, Taani
* Jyväskylä, Kesk-Soome, Soome
* Malbork, Pomorze vojevoodkond, Poola

## Viited
Vello Kaunismäe

**Vello Kaunismäe** (20. juulil 1940 Tallinn – 17. märts 2015) oli eesti poksija. 

Kaunismäe poksis aastatel 1954–1966 Tallinna Kalevis, tema treener oli Raimond Turja. Ta pidas kokku 166 kohtumist ja võitis neist 133.

Kaunismäe oli I kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) kokku kolmekordne Eesti NSV meister aastatel 1959, 1960 ja 1963.

Ta osales neli korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel poksis. Ta kaotas kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) oma kohtumise 1958. aastal, I kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) võitis oma kohtumise 1959. aastal ja kaotas 1960. aastal ning I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) võitis oma kohtumise 1966. aastal.

## Tunnustus
*1960 Nõukogude Liidu meistersportlane

## Isiklikku
Tema isa oli poksija Ralf Kaunismäe ja vend oli poksija Toivo Kaunismäe.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Vello Kaunismäe sporditulemused
Kalakasvandus

**Kalakasvandus** on kalakasvatuseks vajalike rajatiste kompleks, mida haldab selleks spetsialiseerunud ettevõte.

Tüüpilisse kalakasvanduse kompleksi kuuluvad haudemaja, noorkalatiigid, kaubakalakasvatustiigid, talvitustiigid jne.
Mereannid

**Mereannid** (inglise keeles *seafood*) on üldnimetus vesiviljeluses või looduslikult kasvanud mereorganismidele, keda inimene tarvitab toiduks. 

Kõige tähtsamad mereannid on kalad ja veeselgrootud.
Biofilter

**Biofilter** ehk **nõrgbiofilter** on teatava reoveepuhastussüsteemi (biofiltratsiooni) olulisim komponent, kus tehisstruktuurides (milleks tüüpiliselt on betoon- või terasmahutid) olevate mikroorganismidest koosneva biokile abil puhastatakse sellest läbinõrguv reostunud vesi. Tavaliselt toimub süsteemisiseselt ka reostunud vee loomulik või sundõhustus, tagamaks oksüdeerumistingimused. 

Biofiltrit kasutatakse laialdaselt kalakasvatustes suletud veekasutusega süsteemis (nn retsirkulatsioonisüsteem), kus kalade metaboliitsed vette sattuvad mürgised lämmastikuühendid (näiteks ammoniaak) oksüdeeritakse.

## Vaata ka
*Märgalapuhasti
Gyda

**[[Gyda (eesnimi)|Gyda]]** on naisenimi.

**Gyda** (vanapõhja **Gyða**) oli mitme ajaloolise isiku nimi:

***[[Gyda Eiriksdatter]]** (Gyða Eiríksdóttir; Hordalandi kuninga Eiriki tütar, üks Harald Kaunisjuukse abikaasadest
***[[Gyda Sveinsdatter]]** (sündis umbes 980), Taani kuninga Svend Harkhabeme tütar, Lade jarli Eirik Håkonssoni abikaasa  
***[[Gyda Torkelsdatter]]** (Gyða Þorkelsdóttir), Torkel Styrbjørnssoni tütar, Godwini, Wessexi krahvi abikaasa (11. sajand)
*Gyda Anundsdotter ehk Gunhild Anundsdotter, Rootsi kuninga Anund Jakobi tütar, Taani kuninga Svend Estridseni abikaasa 

**[[Gyda (paadiklass)|Gyda]]** on ka paadiklass (Gyda-klassen). 

## Vaata ka
*Gyda naftaväli (Gydafeltet)
*Gydas vei
*Gyða, naisenimi
Kevadine märtsikelluke

**Kevadine märtsikelluke** (*Leucojum vernum*) on amarülliliste sugukonda märtsikellukese perekonda kuuluv taimeliik. 

## Levik
Pärismaine Lõuna-Euroopas.
Eestis kasvatatakse kultuurtaimena.

## Välislingid

*
Gyda Eiriksdatter

**Gyda Eiriksdatter** (vanapõhja **Gyða Eiríksdóttir**) oli Snorri Sturlusoni järgi Hordalandi kuninga Eiriki tütar, üks Norra kuninga Harald Kaunisjuukse abikaasadest.

Saaga järgi kasvas Gyda üles ühe rikka Valdresi talupoja juures. Tulevane Norra kuningas Harald armus temasse ning saatis oma saadikud teda endale kosima, kuid Gyda lükkas ta tagasi kui mitte küllalt vägeva: miks ei ole Harald endale alistanud kogu Norrat?  Harald võttis väljakutse vastu ning tõotas mitte enne oma juukseid lõigata, kui ta on Norra ühendanud. Kui see oli tehtud, abiellus ta Gydaga.  

Neil sündisid pojad Ålov Årbot, Rørek Haraldsson, Sigtrygg Haraldsson, Frode Haraldsson ja Torgils Haraldsson.

Gyda järgi on nime saanud Gyda naftaväli (Gydafeltet) ning Gydas vei (tänav Oslos ja mitmel pool mujal).

## Märkused
Artikli kirjutamisel on kasutatud norrakeelse Vikipeedia artiklit :no:Gyda Eiriksdatter ja "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gyda – kongedatter".
Harilik lumikelluke

**Harilik lumikelluke** (*Galanthus nivalis*) on taimeliik amarülliliste sugukonnast lumikellukese perekonnast.

## Levik
Pärismaine Lõuna- ja Kesk-Euroopas.
Eestis kultuurtaimena, vahel metsistub.

## Välislingid

* 
* Tiia Jaanus. "Vapper lumikelluke" Maakodu, 29. märts 2013
Hitra vald

**Hitra** on vald Norras Trøndelagi maakonnas. Hõlmab Hitra saare, mis on Norra suurim Põhjapöörijoonest lõuna pool asuv saar, ja mitmeid väikesaari. Valla halduskeskus on Fillan.

Hitra asutati vallana 1. jaanuaril 1938. Frøya eraldati Hitrast 1877. aastal ja sellest sai omaette vald. Ka kolm valda Hitra põhiosast eraldati omaette valdadeks. Need olid  Fillan 1877., Kvenvær 1912. ja Sandstad (Fillanist) 1914. aastal. Kokku liideti need vallad jälle 1. jaanuaril 1964. 2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Hitra vallaga osa endisest Snillfjordi vallast.

## Energia
Saarel paikneb 2004. aastal avatud Hitra tuulepark, kus on 24 tuulegeneraatorit koguvõimsusega 55 MW.

## Viited
Gyda (eesnimi)

**Gyda** on naisenimi, mis on levinud Norras ja Taanis.

Ta pärineb vanapõhja nimest Gyða, mis on algselt lühikuju nimedest, mille alguses on Guð- (sõnast *guð*, *goð* ('jumalad').

Norras on rööpkujud Gjøa, Jødda ja Jåddå.

Nimepäev on Norras 6. juuni.

## Nime kandjaid
*Gyda Eiriksdatter (Gyða Eiríksdóttir; Hordalandi kuninga Eiriki tütar, üks Harald Kaunisjuukse abikaasadest
*Gyda Sveinsdatter (sündis umbes 980), Taani kuninga Svend Harkhabeme tütar, Lade jarli Eirik Håkonssoni abikaasa  
*Gyda Torkelsdatter (Gyða Þorkelsdóttir), Torkel Styrbjørnssoni tütar, Godwini, Wessexi krahvi abikaasa (11. sajand)
*Gyda Anundsdotter ehk Gunhild Anundsdotter, Rootsi kuninga Anund Jakobi tütar, Taani kuninga Svend Estridseni abikaasa 
*Gyda Voss, norra kunstnik (1871–1961)
*Gyda Christensen, norra näitleja (1872–1964)
*Gyda Hansen, taani näitleja (1938–)
*Gyda Kongsted, Taani poliitik (1942–)
*Gyda Ellefsplass Olssen, norra laskur (1978–)
*Gyda Enger, norra suusahüppaja (1994–)

Artikli kirjutamisel on kasutatud norra-, taani- ja rootsikeelse Vikipeedia andmeid ning "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gyda – kvinnenavn".
Sigbjørn Obstfelder

**Sigbjørn Obstfelder** (21. november 1866 Stavanger – 29. juuli 1900 Kopenhaagen) oli norra kirjanik.

Sigbjørn Obstfelder on tuntud eelkõige luuletajana. Esimese luulekogu avaldas ta 1893. aastal. Kogumikku peetakse üheks esimeseks modernistlikuks teoseks norra kirjanduses.

Tugevaid mõjutusi sai ta prantsuse luuletajalt Charles Baudelaire'ilt. Obstfelderi töid on sageli nimetatud Edvard Munchi maalide kirjanduslikuks vasteks. Obstfelder ja Munch olid sõbrad. 

Suurema osa elust elas Obstfelder vaesena, vahetades tihti elukohti. Tema vaimne tervis polnud hea, tihti elas ta üle närvivapustusi. 

Aastal 1898 abiellus Obstfelder taani laulja Ingeborg Weekega. Abielu kujunes lühiajaliseks ja rahutuks. 

Ta suri 29. juulil 1900 Kopenhaageni haiglas Kommunehospitalet tuberkuloosi. Ta maeti Kopenhaageni Frederiksbergi kalmistule. Matusepäeval sündis tema tütar Lili.  

Aastal 1917 valmis sõprade tellimusel tema hauasammas, mille tegi Gustav Vigeland. 

## Teosed
* "Digte" ('Luuletused'), 1893 
* "To novelletter" ('Kaks novelletti'), 1895 
* "Korset" ('Rist', romaan), 1896 
* "De røde dråber" ('Punased tilgad', näidend), 1897 
* "En præsts dagbog" ('Pastori päevik'', romaan), poolik, avaldati postuumselt 1900 
* "Efterladte arbeider" ('Tööd pärandist'), 1903 
* "Samlede skrifter I-III" ('Kogutud teosed'), 1950, sisaldab palju varem mitteavaldatud materjali
Seiland

**Seiland** (saami keeles *Sievju*) on saar Norras Finnmargi maakonnas Kvaløyast edelas.

Saar on jaotatud Hammerfesti ja Alta valla vahel.

Seilandi pindala on 559 km². See on Norra pindalalt 12. (põhiosa 8.) ja kõrguselt 9. (põhiosa 6.) saar.

Arheoloogilised kaevamised on näidanud, et inimesed on saarel elanud umbes 7000 aastat. Aastal 2007 elas saarel 190 inimest. Saare asulad on Kårhamn, Hønseby, Eidvågen, Fiskebukta, Survika, Altneset ja Hakkstabben.

Seilandil on kaks liustikku – Seilandsjøkelen ja Nordmannsjøkelen. Saare kõrgeim mägi on 1078 meetri kõrgune Seilandstuva.

Saarel on 2006. aastal loodud Seilandi rahvuspark, mille pindala on 316 km².
Oslo kuningaloss

**Oslo kuningaloss** (norra *Slottet*; ametlik nimetus *Det Kongelige Slott*) on Norra kuningaloss Oslos, Norra kuninga ametlik residents.

Loss asub Bellevue kõrgendikul Oslo peatänava Karl Johani tänava lõpus. Selle koordinaadid on .

Ampiirstiilis loss on rangelt sümmeetriline. Lossi ümbritseb 22,5 hektari suurune lossipark.

Lossi hakati ehitama Rootsi ja Norra kuninga Karl III Johani jaoks, kuid tema lossi valmimist ei näinudki. Lossi arhitekt oli Hans Linstow. Asukoha valikul osales kuningas isiklikult. Lossi hakati planeerima aastal 1821 ning kuningas pani sellele nurgakivi aastal 1825. Loss valmis aastal 1849, kui valitses juba Oskar I. 

Kuni 1905. aastani oli loss kasutusel vaid ajuti, kui Oskar I, Karl IV ja Oskar II seda oma Oslo visiitidel kasutasid. Iseseisva Norra esimene kuningas Haakon VII hakkas lossi kasutama püsiva residentsina.

Loss on kolmekorruseline. Ülemine korrus oli esialgu ette nähtud teenijate jaoks, kuid praegu kasutatakse seda külaliste majutamiseks. Vastuvõturuumid ja saalid asuvad teisel korrusel.

Suvel on osa lossist avatud külastajatele. 1990. aastatel renoveeriti loss põhjalikult. 

Lossikabelis toimuvad igal pühapäeval teenistused. Kabelit kasutatakse kuningliku perekonna ristimis- ja leeritalitustel.

Kuningalossi ette on püstitatud Brynjulf Bergslieni loodud Karl Johani ratsamonument.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Hans Linstow

**Hans Ditlev Franciscus von Linstow** (1787–1851) oli taani päritolu Norra arhitekt.

Hans Linstowi tuntumad tööd on Oslo kuningaloss ja kümned Norra kirikud.

Hans Linstow õppis algul Kopenhaagenis kunsti ja õigusteadust. 1812. aastal läks ta Norrasse Kongsbergi, kus hakkas õppima sõjaväeinseneriks õppimist, kuid katkestas õpingud. Selle kõrvalt õppis ta ka arhitektuuri. 

Kui Taani 1814. aastal Norrast loobuma pidi, töötas Linstow õukonnas. Ta otsustas seejärel Norrasse kolida ning töötas aastatel 1815–1820 sõjaväejuristina.

Seejärel õpetas ta Christiania kunstikoolis kipsi valamist ja ehitust.

Aastal 1823 sai Hans Linstow ülesande projekteerida Norra kuningaloss ja seda ümbritsev park. Loss valmis aastal 1849.

Aastatel 1828–1835 töötas ta välja kirikute tüüpprojekte. Tema projektide järgi ehitati Norras umbes 80 kirikut.

## Välislingid
Austvågøy

**Austvågøy** on saar Norras Nordlandi maakonnas, Lofootide kõige idapoolsem saar. 

Saarel paikneb suurem osa Vågani vallast; saare kirdepoolne osa kuulub aga Hadseli valda. Saare suurim asula on Vågani valla keskus Svolvær. 

Saare pindala on 526,7 km². Austvågøy ulatus ida-lääne suunas on 40 km ja põhja-lõuna suunas 30 km. Austvågøy on valdavalt mägine. Saare idaosas asub Lofootide kõrgeim mägi Higravstinden (1146 m).

Austvågøy on populaarne mägironijate seas.

Austvågøyd ühendab idas Hinnøyaga Raftsundi sild ja läänes Gimsøyaga Gimsøystraumeni sild.


Austvågøya Nord-04-2019-gje.jpg|Austvågøya
Henningsvær-24-Hafen-2019-gje.jpg|Henningsvær
Kabelvåg-32-Yachthafen-2019-gje.jpg|Kabelvåg
Kabelvåg-Kirche-04-2019-gje.jpg|Kabelvåg kirke 
Sildpollnes-Kirche-18-2019-gje.jpg|Sildpollnes
Svolvær-16-Segelboote-2019-gje.jpg|Svolvær 
Raftsund-04-2019-gje.jpg|Raftsund
Lofoten-Trollfjord-04-Einfahrt-2019-gje.jpg|Trollfjord
Nordstrandi linnaosa

**Nordstrand** on halduslik linnaosa Norra pealinna  Oslo lõunaosas. Ta asub Bunnefjordeni ning maantee E 6 vahel ning piirneb põhjas Ekebergskråningeni ja Kvernerdaleniga ning põhjas Ljanselvdaleniga.

Linnaosa on nime saanud Nordstrandi asumi järgi. 

## Haldusajalugu
Aastal 1917 liideti Osloga Norsstrand seoses Ekbergbaneni pikendamiseni Sæterini (1941 pikendati seda Ljabruni).

Praegune linnaosa tekkis 2004, kui linnaosareformiga liideti varasemad Nordstrandi linnaosa, Lambertseteri linnaosa, Karlsrud ja osa Ekeberg-Bekkelageti linnaosast (välja jäi suurem osa  Ekebergskrentenist ja Ekebergskråningast, miks läks uue  Gamle Oslo linnaosa koosseisu).

## Rahvastik
Elanike arv:
*2004: 42 204
*2005: 43 297
*2008: 44 802
*2009: 45 710 (1. jaanuar)

Nordstrandi linnaosa on elanike arvult Oslo linnaosade seas teisel kohal.

Rahvastikutihedus oli 2004. aastal 2502 in/km²

Keskmine eluiga on Oslos üks kõrgemaid.    
  
## Hoonestus ja ilme
Hoonestuses on valdavad väikesed majad, mis paiknevad fjordiäärsel kallakul ja idapoolsel lavamaal. Idaserval Lambertseteril on paneelmajad, mis moodustavad Oslo esimese satelliitlinna. 

Oslo fjordile avaneb kaunis vaade.

## Majandus
Majandustegevust on vähe. Äri- ja teeninduskeskused on Sæteris ja Lambertseteris.

Nordstrandi linnaosal on Oslos üks jõukamaid elanike sissetulekute taseme ja kinnisvarahindade poolest.

## Asumid
Nordstrandi linnaosa asumid on:

* Nordstrand 
* Bekkelaget 
* Ekeberg 
* Lambertseter
* Karlsrud  
* Holtet 
* Ljan
 
## Kirjandus
* M. Hydle. *Nordstrand før og nå*, 1942
* Finn Erhard Johannessen. *Utsikt over Nordstrands historie*, 2000, ISBN 82-7847-061-8

## Välislingid
*Linnaosa koduleht
Nordre Akeri linnaosa

**Nordre Aker** on Oslo linnaosa.

See piirkond liideti Osloga 1948. aastal.

Nordre Aker koosneb järgmistest asumitest:

* Grefsen 
* Kjelsås 
* Ullevål Hageby 
* Nordberg 
* Tåsen 
* Korsvoll 
* Nydalen

## Viited
Nordstrand

**Nordstrand** on elamuasum Norra pealinnas Oslos  Nordstrandi linnaosas. 

## Ajalugu ja nimi
Piirkonna nimi oli algselt **Sæterstranda**. 

Praegust nime kasutati algselt Nordstranda kinnistu kohta, mis praegu asub Mosseveien 196 Mosseveieni ja Nordstrandsveieni ristumiskohal vanemast, Bunnefjordeni ääres asetsevast kinnistust põhja pool. Kui 1884 rajati Østfoldbaneni raudtee Norstrandi jaam, sai see nime kõrval olevalt Nordstrandi kinnistult. Nimi laienes  kogu piirkonnale, ning 1905 või 1906 sai selle järgi nime uus, Nordstrandi kihelkond, mis hõlmas Akeri valla lõunaosa.
Bertine Zetlitz

**Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz** ehk **Bertine Zetlitz** (sündinud 9. aprillil 1975) on norra poplaulja. Ta on üks populaarsemaid norra meelelahutajaid. 

## Elulugu
Bertine alustas muusikukarjääri juba varajases nooruses. Pärast põhjaliku klassikalise muusika õppimist ja muusika instituudi lõpetamist pühendus ta rohkem oma pikaajalisele unistusele saada lauljaks-lauludekirjutajaks. 

Tema debüütalbum oli "Morbid Latenight Show", millele järgnes Tore Johansson (The Cardigans) 2000. aastal produtseeritud album "Beautiful So Far". Tema kolmas album "Sweet Injections" ilmus aastal 2003, produtseeritud Howie B & Magnus Fiennes ja produtsent Richard X (Sugababes, Rachel Stevens) poolt. Album sisaldas hittsinglit "Girl Like You" millele kaasnes laialdane kriitikute heakskiit ja kaubanduslik edu. Tema neljas album "Rollerskating" sisaldas singlit "Fake Your Beauty", mis saavutas edetabelites esikohti. Bertine avaldas oma viienda albumi "My Italian Greyhound" septembris 2006.

Bertine on öelnud: "Album "My Italian Greyhound" on nagu koer: elegantne, humoorikas, sale ja hästilõhnav, koos sarmika vihjega neuroosile."

2007. aasta jaanuaris sündis tal tütar Lill ja ta tegi laulmises vaheaja. Hiljem avaldas ta oma laulude kogumiku. Norra lavadele asus ta taas 2008. aasta alguses. 

## Viited
Maria Mena

**Maria Viktoria Mena** (sündinud 19. veebruaril 1986) on norra poplaulja. 

## Elulugu
Maria Mena sündis loomingulises perekonnas. Tema norralannast ema kirjutas näidendeid ja nicaragualasest isa oli trummar. Isa on mänginud mitmes Oslo ansamblis. 

Maria ja ta vend Tony said nime Leonard Bernsteini muusikali "West Side Story" tegelaste järgi. Nende vanemad lahutasid abielu, kui Maria oli üheksane. Tüdruk kannatas depressiooni ja toitumishäire all. 

13-aastaselt läks Maria elama isa juurde. Ta laulis ja kirjutas laule oma tunnetest ja pettumustest. Mitte kõikidest päevikusse kirjutatud lugudest pole saanud laule, aga "My Lullaby" on üks nendest, väljendades tema valu vanemate lahutuse pärast. 

Maria palus, et isa korraldaks ta demo tegemise. Peagi sõlmis Sony Music Maria Menaga lepingu. 2002. aastal esitles ta Norras oma debüütsinglit "Fragile (Free)", mis edetabelitesse ei jõudnud. Teine singel „My Lullaby“ saavutas Norra muusikaedetabelites 5. koha. Noor laulja sai kiiresti palju fänne ja peagi tähendas see populaarsus plaatinaplaati. Pärast suurt edu avaldas ta oma debüütalbumi „Another Phase“, mis saavutas Norra edetabelites kuuenda koha. 

20. juulil 2004 esines Mena oma esimese rahvusvahelise albumi "White Turns Blue" esitlemiseks David Lettermani saates. 

Laulud "You're the Only One" ja "Just a Little Bit" jõudsid edetabelite tippu.

## Diskograafia
;Stuudioalbumid
*"Another Phase" (2002)
*"Mellow" (2004)
*"White Turns Blue" (2004)
*"Apparently Unaffected" (2005)
*"Cause and Effect" (2008)

## Viited

## Välislingid
Kvalsundi vald

**Kvalsundi vald** (põhjasaami *Fálesnuori gielda*, kveeni *Valasnuoran komuuni*) oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Finnmargi maakonnas. Valla halduskeskus oli Kvalsund.

Kvalsund eraldati Sørøysundi vallast 1. juulil 1869. Aastal 2020 liideti Kvalsundi vald Hammerfesti vallaga.

Valla alla kuulusid Kvaløya saare lõunaosa ja Seilandi idaosa.

## Nimi

Nime *Kvalsund* muinaspõhja kuju oli *Hvalsund*. Nime esimene osa *hvalr* tähendab vaala ja lõpp *sund *väina. Põhjasaamikeelse nime *Fálesnuorri* osad *fáles* ja *nuorri* tähendavad vastavalt vaala ja väina.

## Sümboolika
Vapp on kinnitatud 27. märtsil 1987. Sinisel kilbil on kujutatud kolme hõbedast lõhet, mis on paigutatud Y-tähe kujuliselt ümber kilbi keskpunkti. Lõhe sümboliseerib kalapüüki kui tavapärast eluviisi, sissetulekuallikat, kaasaegset kalakasvatust ja vaba aja veetmise viisi.

## Loodus
Kvalsundi vallas on mitu mitmekesise linnustikuga paika. Üks nendest on Repparfjordbotn, kus on suur randtiirude koloonia ja sügisel palju jääkosklaid.

## Viited
Alna

*Alna linnaosa Oslos
*Alnaelva, jõgi mille järgi linnaosa on nime saanud
*Łyna jõgi (leedu keeles Alna), jõgi Poolas ja Kaliningradi oblastis
*Alna, Leedu üks suuremaid IT-firmasid, mis on nime saanud selle jõe järgi
*Alna klooster (ka Aulne klooster), endine algselt benediktiinide, hiljem tsistertslaste klooster Valloonias
Frogner

**Frogner** on Norras mitme koha nimi:
* Frogneri linnaosa, linnaosa Oslos
* Frogner (asum), asum Oslos Frogneri linnaosas
* Frogner (Lillestrøm), küla Akershusi maakonnas Lillestrømi vallas
Kvalsund

**Kvalsund** (põhjasaami *Ráhkkerávju*) on asula Norras Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas, endise Kvalsundi valla keskus.

## Viited
Kvalsundi sild

**Kvalsundi sild** (norra keeles *Kvalsundbrua*) on rippsild Norra Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas. Sild ületab Kvalsundeti, ühendades maismaad ja Kvaløya saart. Sild on 741 m pikk.

Kvalsundi sild on pikkuselt 63. rippsild maailmas.

Sild avati liiklusele 1977. aastal.
Dagbladet

**Dagbladet** on Oslos ilmuv Norra suuruselt kolmas ajaleht. Lehe keskmine tiraaž väljaande kohta ulatus 2008. aastal 123 383 eksemplarini, mis on 12 228 võrra vähem kui 2007. aastal. 

Sõna *dagbladet* tähendab otsetõlkes päevalehte.

Ajaleht asutati 1869. aastal, 1983. aastal läks see üle tabloidformaadile. 

Aastatel 1884–1977 oli leht seotud Norra Liberaalse Parteiga (*[[Venstre (Norra)|Venstre]]*). Alates 1977. aastast on Dagbladet poliitiliselt sõltumatu.

Dagbladet ilmub seitsmel päeval nädalas. Veebiväljaanne Dagbladet.no on üks Norra külastatumaid veebiportaale keskmiselt 3,6 miljoni päringuga kuus.

Ajalehe peatoimetaja oli 2014. aasta alguses John Arne Markussen.

## Vaata ka
* Norra ajalehtede loend

## Viited

## Välislingid

*Dagbladeti veebiväljaanne
Lars Løkke Rasmussen

**Lars Løkke Rasmussen** (sündinud 15. mail 1964 Vejles) on Taani poliitik, 15. detsembrist 2022 Taani välisminister. Aastatel 2009–2011 ja 2015–2019 oli ta Taani peaminister. 

1986–1989 oli ta Venstre noorteorganisatsiooni Venstres Ungdom liider. Sel ametikohal korraldas ta alternatiivi iga-aastasele ühepäevasele rahakogumiskampaaniale *Operation Dagsværk*, kus korjati raha arengumaade jaoks, sest seda kampaaniat juhtisid Taani kommunistlikud noored. Rasmusseni ja tema noorteorganisatsiooni kampaania käigus koguti 600 000 Taani krooni, mille eest osteti koolitarbeid Nõukogude Liidu okupeeritud Afganistanile. Rasmussen juhtis Taani delegatsiooni, mis kogutud raha üle andis. Afganistanis tehtud fotod, mis kujutavad Rasmusseni afgaani riietuses, käes AK-47, muutusid Taanis populaarseks pärast seda, kui Taani Afganistani sõtta astus, ja eriti pärast seda, kui Lars Løkke Rasmussen tähtsatele riiklikele ametikohtadele tõusis. 

Rasmussen lõpetas Kopenhaageni Ülikooli juristina ning töötas aastatel 1990–1995 vabakutselise konsultandina. 

Aastal 1994 valiti ta Folketingi liikmeks. 1998 valiti ta Venstre aseesimeheks samal ajal, kui Anders Fogh Rasmussen valiti erakonna esimeheks Uffe Ellemann-Jenseni asemel. Aastatel 2001–2007 oli ta Anders Fogh Rasmusseni valitsuse sise- ja tervishoiuminister ning alates 2007. aastast rahandusminister. 

Sise- ja tervishoiuministrina korraldas Rasmussen Taani haldusreformi. Selle käigus vähenes Taani omavalitsuste arv 271-lt 98-le ja 14 maakonda asendati 5 piirkonnaga. 

Lars Løkke Rasmussen sai peaministriks pärast seda, kui Anders Fogh Rasmussen tagasi astus, et valmistuda NATO peasekretäri ametisse asumiseks. 

Lars Løkke Rasmussen oli liberaalse Venstre partei esimees 17. maist 2009 kuni 31. augustini 2019.
Kabeli tänav

**Kabeli tänav** (*Kirchhof-Strasse*) on tänav Tartus. Tänava pikkus on 300 meetrit.

Ta ühendab Võru tänavat raudtee ülesõidu kaudu Raudtee tänavaga. Teisel pool Raudtee tänavat jätkub see tänav Kesk-Kaare tänavana.

Kabeli tänava servas on Pauluse surnuaed.
Tartu Pauluse kalmistu

**Tartu Pauluse kalmistu** on surnuaed Tartus Võru tänava ja Kabeli tänava ääres, Võru tänav 75a. See hõlmab suurema osa kalmistust, mille nimeks sai hiljem **Ropka-Tamme kalmistu**. Tihti samastatakse Pauluse kalmistuosa terve kalmistuga ja kasutatakse terve kalmistu kohta nime Pauluse kalmistu. Teise osa kalmistust moodustab Tartu Aleksander Nevski kalmistu, nende kalmistuosade vahel pole looduses selget piiri.

Kalmistu õnnistati sisse 1913. aastal.

## Maetuid
* Artur Alliksaar
* August Ein
* Aleksander Elango
* Mart Elango
* Manivalde Lubi
* Oskar Luts
* Adolf Mölder
* Eduard Oja
* Jüri Parijõgi
* Agu Põld
* Peeter Põld
* Evald Rooma
* August Sarapuu
* Johannes Selliov
* Leevi Selliov
* Otto Tallinn
* Heino Viks
* Aksel Vooremaa


Pilt:Mälestusmärk II maailmasõjas hukkunud saksa sõduritele Tartu Pauluse kalmistul.JPG|Mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud saksa sõduritele
Pilt:Terroriohvrite ühishaud Tartu Pauluse kalmistul.JPG|Terroriohvrite ühishaud
Pilt:Tartu Pauluse kalmistul.JPG|Tartu Pauluse kalmistu kabel
Pilt:Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Tartu Pauluse kalmistul.JPG|Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud
Vabadussõja mälestussammas 01.JPG|Vabadussõja monumendi figuurigrupp (skulptor Mati Karmin, 1998)


## Vaata ka
* Tartu kalmistud

## Kirjandus
* Viktor Masing 1947. Tartu Pauluse kalmistu linnustik (Auhinnatöö). Käsikiri
* Lemming Rootsmäe. Tartu Ropka-Tamme kalmistu linnustikust 1988. aastal. // Loodusvaatlusi 1988 I. Koostaja Eve Mägi. 1990. Lk 64–67

## Välislingid

*
Ülikooli kalmistu

**Ülikooli kalmistu** on Tartu ülikooli koguduse surnuaed Tartus.

Ülikooli kalmistu on asutatud 1920. aastail. See on Raadi kalmistu osa, paiknedes kalmistu põhjanurgas Kruusamäe tänava ääres. Kalmistu aadress on Kalmistu tänav 24.

Kalmistu on regulaarse teestikuga, kõrghaljastusega (peamiselt lehtpuud, leidub ka okaspuid), piiratud puitlippaiaga.

Sinna on maetud teiste seas Tartu Ülikooli rektorid Alfred Koort, Feodor Klement, Heinrich Riikoja ja Volli Kalm. Samuti teadlased Harry Ling, Jaan Sarv, Liidia Poska-Teiss, Aleksander Remmel, Alma Tomingas, Cerelius Ruus, Gerhard Rägo, Jaan Konks.

Kalmistule on maetud ka Johannes Voldemar Veski, kelle haud on ajaloomälestis.

## Vaata ka
*Tartu kalmistud

## Välislingid
*
Lyngeni vald

**Lyngeni vald** (saami *Ivggu suohkan*) on vald Norras Tromsi maakonnas Lyngeni fjordi ja Ullsfjordeni vahel.

Vald on mägine, kõrgeim tipp on Jiehkkevárri (1833 m).

## Viited

## Välislingid
* Lyngeni valla koduleht
Karl von Frisch

**Karl von Frisch** (20. november 1886 – 12. juuni 1982) oli Austria zooloog, Nobeli auhinna laureaat.

Ta uuris mesilaste kommunikatsiooni (sealhulgas mesilaste tantsu) ja putukate feromoone. 

Koos Jakob von Uexkülli, Konrad Lorenzi, Niko Tinbergeni ja teistega oli ta üks etoloogia rajajaid. Koos Lorenzi ja Tinbergeniga pälvis ta 1973. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1952 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1954 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1956 – Magellanic Premium
*1962 – Balzani auhind
*1973 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind

## Teosed eesti keeles
*Frisch, Karl. "Mesilased ja lilled". *Eesti Loodus* 1974. 6: 339–349.
Aita Leida nimeline segakoor

**Aita Leida nimeline segakoor** oli Ida-Virumaal Jõhvi vallas tegutsenud projektikoor, mis loodi Tammiku segaansambli baasil, et osaleda Eesti Televisiooni lauluvõistlusel "Laululahing". Koori dirigent oli Keio Soomelt. Koor ei pääsenud 28. märtsi 2009 saatest edasi.

2010. aastal loobus Keio Soomelt koori juhatamisest ja koori ootas ees lagunemisoht. Siis ühinesid endine Voka segakoor ja Aita Leida nimeline segakoor uueks kooriks, mille nimeks sai Kirderanniku koor.

## Välislingid
* ETV bändi lahinguplaan – õppida selgeks The Doorsi lugu Postimees / Elu 24, 28. märts 2009
* Tiia Linnard. Jõhvi segakoor Aita Leida saab sel laupäeval viimase võimaluse. Põhjarannik, 31. märts 2009
* 1. laul. "Sa tule nüüd". "Laululahing". video.delfi.ee
* 2. laul. "Viimane auruvedur". "Laululahing". video.delfi.ee
Tallinna kalmistud

**Tallinna kalmistud** on Tallinnas paiknevad matmispaigad. 

## Tänapäev
Praegusajal toimuvad matmised kaheksal kalmistul:
* Aleksander Nevski kalmistu (hõlmab ka Juhkentali Koolerakalmistu)
* Vana-Kaarli kalmistu
* Kaitseväe kalmistu (Filtri tee 14). Asutatud 1887, üldpindala 2,6 ha
* Rahumäe kalmistu (Rahumäe tee 5b, 8 ja 58c (koos juudi osaga)). Asutatud 1903, üldpindala 33 ha
* Hiiu-Rahu kalmistu (Hiiu-Suurtüki tänav 1). Asutatud 1920, üldpindala 2,3 ha
* Metsakalmistu (Kloostrimetsa tee 33 ja 36 (kontori osa)). Avati ametlikult 1939, üldpindala 48,3 ha
* Pirita uus kalmistu (Rummu tee 7a). Asutatud 19. sajandi lõpp, 
* Pärnamäe kalmistu (Pärnamäe tee 36 (kontori osa) ja Muuga tee 2). Asutatud 1963, üldpindala 104,4 ha
* Liiva kalmistu (Kalmistu tee 34 (kontori osa) ja Valdeku tee 134). Asutatud 1935, üldpindala 133 ha

## Ajaloolised
*Antoniuse kalmistu
*Barbara kalmistu
*Gertrudi kalmistu
*Hiiu baptistide kalmistu
*Hundipea Koolerakalmistu
*Jaani seegi kalmistu
*Vana juudi kalmistu
*Jälgimäe mõisa kalmistu
*Kalamaja kalmistu
*Kalamaja õigeusu kiriku kalmistu (Theodores Väeülema kiriku kalmistu)
*Vana katoliku kalmistu (vt. Poolamägi)
* Kaasani kiriku kalmistu
*Kose mõisa kalmistu
*Juhkentali Koolerakalmistu
*Kopli kalmistu
*Kopli loodearmeelaste kalmistu
*Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu
*Mõigu kalmistu
*Vana muhamedi kalmistu
*Keskmine muhamedi kalmistuCarl-Dag Lige, Oliver Orro. "Muhamedi kalmistu". Lk 90 ja 92 // "Igaviku paigad kaasaegses linnaruumis. Tallinna hüljatud kalmistud". Muinsuskaitse Aastaraamat 2007. Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. Tallinn 2008. ISSN 1736-468X
*Pirita sõjavangide kalmistu
*Pirita vana kalmistu
*Tallinna 1710. aasta katkukalmistu
*Tallinna Mere- ja Maaväe hospidalikalmistu
*Tallinna Tõnismäe eeslinna kalmistu
*Vana vanausuliste kalmistu
*Tuletõrjeühingu kalmistu
*Viimsi mõisa kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Kalmistute arengusuunad aastani 2012. Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2004. a määrus nr 59 / Elektrooniline Riigi Teataja
*Carl-Dag Lige ja Oliver Orro,  IGAVIKU PAIGAD KAASAEGSES LINNARUUMIS. Tallinna hüljatud kalmistud, lk 84-92. MUINSUSKAITSE 2 0 0 7. A A S T A R A A M A T. Väljaandjad: Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. ISSN 1736-468X

## Välislingid

* Eesti kalmistute koduleht
Tammiku segaansambel

**Tammiku segaansambel** on Eesti ansambel, mis loodi 1999. aastal.

Proove tehakse Tammiku rahvamajas (Jõhvi vald, Ida-Virumaa). Kontserdigeograafias on Soome, Belgia, Norra, Rootsi, Saksamaa (ESTO 2009, Münster), Poola, Valgevene, Läti.

## Koosseis
*Sopranid: Kadi Rebban, Evi Pinna
*Aldid: Tiina Küttis, Heli Vähk, Piret Unt
*Tenorid: Tõnu Randmer,  Andrus Rekor
*Bassid: Hannes Konsa, Aare Rebban, Andre Lüüde
*Juhendaja: Anu Kaljusaar

### Endised liikmed
Küllike Śapovalov

Mare Aadumäe
*Tiit Salvan
*Ardo Vildak
*Kaido Türkson
*Andres Karp
Ivo Tamm
Juhitav tankitõrjeraketisüsteem

**Juhitav tankitõrjeraketisüsteem** (juhitav tankitõrjerakett, tankitõrjeraketisüsteem, tankitõrjeraketikompleks) - JTTRS (inglise keeles Anti-tank guided missile system, ATGS) - on peamiselt soomustehnika vastu mõeldud relv või relvasüsteem, mis koosneb stardiseadmest ja juhitavast või isesihtuvast raketist. 

Tankitõrjeraketisüsteemid on reeglina kandesõidukil (näiteks soomuk, maastur või kerge taktikaline veoauto) veetavad, mõnikord ka jalaväelaste poolt kantavad. Neid on samuti paigaldatud lennuvahenditele.

Esimesed tankitõrjeraketid töötati välja Saksamaal 1944-1945. Nende kasutamisest pole teavet, kuid võitjariigid võtsid projektist eeskuju oma relvastuse arendamisel. Esimene tegelik lahinguline kasutus toimus 1956. aasta Iisraeli-Egiptuse Kuuepäevases sõjas. Tänapäeval moodustavad tankitõrjeraketisüsteemid iga sõjaväe tankitõrje lahutamatu osa.
## Tankitõrjeraketisüsteeme
*BGM-71 TOW
*AGM-114 Hellfire, AGM-114 Longbow Hellfire 2
*Aérospatiale AS 11, Aérospatiale AS 15TT
*MAPATS
*AT-6, ATX-16
*3M6 Šmel, 9K111 Fagot, 9K112 Kobra, 9K114 Šturm, 9K115 Metis, 9M14 Maljutka, 9M17 Flööt, 9M113 Konkurs, 9M117 Bastion, 9M119 Svir/Refleks, 9M120 Ataka
*RK-3 Korsar, Stugna-P
Arnljot Eggen

**Arnljot Eggen** (13. august 1923 Tolga – 4. veebruar 2009 Oslo) oli norra kirjanik. 

Eggen kirjutas luuletusi, näidendeid ja lasteraamatuid. Tema debüütluulekogu "Eld og is" ilmus 1951. aastal.

Ta pälvis Norra kirjanduskriitika auhinna (norra *Den norske Kritikerprisen for litteratur* või *Kritikerprisen*) lasteraamatu "Den lange streiken" eest. Melsomi auhinna sai ta lauluraamatu "Bakside-viser" eest 1971. aastal ja luulekogumiku "Det flyktige varige" eest 1995. aastal. 

Ta kirjutas nii *[[bokmål]]*'is kui ka *[[nynorsk]]*'is.

## Tunnustus
* 1971, 1995 – Melsomi auhind 
* 1981 – Norra kirjanduskriitika auhind 
* 1985 – Doblougi auhind
Sverre Fehn

**Olav Sverre Fehn** (14. august 1924 Kongsberg – 23. veebruar 2009) oli norra arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat.

## Hooneid

*Økerni vanadekodu Oslos (1995; koos Geir Grungiga)
*Hedmarki muuseum Hamaris
*Norra liustikemuuseum Fjærlandis (1991)
*Aukrusti keskus Alvdalis (1996)
*Ivar Aaseni keskus Ørstas (2000) 
*Norra fotograafiamuuseum Hortenis (2001)

## Tunnustus
*1989 – valiti Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks
*1997 – Pritzkeri auhind
Liar

"**Liar**" on Vanilla Ninja singel albumilt "Traces of Sadness". Singel ilmus 24. mail 2004.

## Lood
#"Liar" (Radio-Edit) – 3:36
#"Liar" (Unplugged-Version) – 3:35
#"Liar" (Extended-Version) – 8:38
#"Heartless" – 3:49
St. Hanshaugeni linnaosa

**St. Hanshaugen** on linnaosa Oslos kesklinnast põhja pool. 

Linnaosa on nime saanud seal asuva St. Hanshaugeni pargi ning St. Hanshaugeni asumi järgi.

St. Hanshaugenis asub Bisletti staadion ja Oslo vanim säilinud ehitis, Gamle Akeri kirik. Seal asuvad ka Nordre gravlund, Vår Frelsers gravlund ja Vestre Akeri kalmistu.

## Välislingid

*St. Hanshaugeni linnaosa koduleht
Brundtlandi komisjon

**Brundtlandi komisjon** ehk **Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjon** (*World Commission on Environment and Development*, **WCED**) oli 1983. aastal ÜRO juures moodustatud ja Gro Harlem Brundtlandi juhitud komisjon, mille ülesandeks oli säästliku arengu põhimõtete määratlemine. 

## Brundtlandi aruanne

Komisjon esitas oma aruande "Meie ühine tulevik" ("Our Common Future") 1987. aastal. See (tuntud ka kui "Brundtlandi raport") sisaldab muu hulgas laialt tuntud jätkusuutlikkuse definitsiooni: "Jätkusuutlik areng on niisugune praeguse põlvkonna vajaduste rahuldamine, mis ei tee seda tulevaste põlvkondade vajaduste rahuldamise arvelt".
Munchi muuseum

**Munchi muuseum** (norra keeles *Munch-museet*) on muuseum Norras Oslos, mis tutvustab Edvard Munchi loomingut ja elu.

## Muuseumist
Muuseumi asutamist rahastasid Oslo linnakinod ja Jaapani ettevõte Idemitsu Kosan co. Ltd. See avas uksed 1963. aastal, kunstniku 100. sünniaastapäeval. Kogud koosnevad Munchi kunstiteostest ja artiklitest, mille kunstnik pärandas Oslo linnale. Kunstniku õe Inger Munchi käest saadi maale ja osa kirjavahetust, osa teostest on saadud vahetuste kaudu (topelttõmmised jne). Kogumistöö tulemusena on muuseumil praegu üle poole kunstniku maalidest ja vähemalt üks tõmmis igast tema trükisest. Kogu sisaldab 1100 maali, 4000 joonistust, 18&nbsp;000 tõmmist, 6 skulptuuri, 500 trükiplaati, 2240 raamatut ja palju muid esemeid.

Muuseumi hoone projekteerisid arhitektid Gunnar Fougner ja Einar Myklebust. Myklebust mängis tähtsat rolli ka muuseumi laiendamisel ja renoveerimisel 1994. aastal, Munchi 50. surma-aastapäeval. 2005. aastal ehitati muuseum ümber, et suurendada turvalisust.

## Maali "Karje" vargus
Pühapäeval, 22. augustil 2004 röövisid kaks maskeeritud meest muuseumist kaks Munchi maali, "Karje" ja "Madonna", kasutades ära tulekahjualarmi. Röövlid põgenesid musta Audi A6-ga, mille politseinikud leidsid hiljem mahajäetuna. 31. augustil 2006 leidis Oslo politsei maalid üles.

## Viited

## Märkused

## Välislingid

*Munchi muuseumi koduleht