open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taisto Noor

**Taisto Noor** (sündinud 12. aprillil 1953 Tallinnas) on eesti ooperilaulja.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassi.

Aastatel 1975–1977 töötas Estonia ooperikooris.

Aastatel 1977–2012 töötas ta ooperisolisti ja -lavastajana Vanemuises.

Taisto Noore repertuaari kuulub üle 40 ooperi peaosa. 

Aastast 1997 on ta (vaheaegadega) õpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning on aastast 1986 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli õppejõud (aastast 2009 klassikalise laulu alal). 

## Töid lauljana
### Rollid Vanemuise teatri solistina
*Leporello Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Don Giovanni" 
*Figaro Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Figaro pulm" 
*Osmin Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Haaremirööv" 
*don Alfonso Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Cosi fan tutte" 
*Bartolo Gioacchino Rossini ooperis "Sevilla habemeajaja" 
*Mustafa Gioacchino Rossini ooperis "Itaallanna Alžiiris" 
*Horn Giuseppe Verdi ooperis "Maskiball" 
*Raimondo Gaetano Donizetti ooperis "Lucia di Lammermoor" 
*Don Pasquale Gaetano Donizetti ooperis "Don Pasquale" 
*Dulcamara Gaetano Donizetti ooperis "Armujook"
*Mephistopheles Charles Gounod' ooperis "Faust"
*Peetrus Carl Orffi ooperis "Kuu"
*Hertsog Sinihabe Judith Bartóki "Hertsog Sinihabeme lossis" 
*Don Inigo Gomez Maurice Raveli ooperis "Hispaania tund" 
*Polyphemus Georg Friedrich Händeli barokkooperis "Acis ja Galatea" 
*Higgins Frederick Loewe muusikalis "Minu veetlev leedi" 
*Porgy Georg Gershwini ooperis "Porgy ja Bess" 
*Cervantes, Don Quijote Mitch Leigh' muusikalis "Mees La Manchast 
*Karl Stefan Liebenberg Imre Kálmáni operetis "Krahvinna Mariza" 
*Kaifas Andrew Lloyd Webberi muusikalis "Jesus Christ Superstar" 
*Yamadori/Keiserlik Komissar Giacomo Puccini ooperis "Madame Butterfly" (2004)
*Sarastro Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Võluflööt" (2005) 
*Frank Johann Straussi operetis "Nahkhiir (2006) 
*Benny Andersson, Björn Ulvaeus "Chess" (2006) 
*Kirikuteener Giacomo Puccini ooperis "Tosca" (2007) 
*Schlemil, Crespel, Luther Jacques Offenbachi ooperis "Hoffmanni lood" (2007) 
*Sparafucile Giuseppe Verdi ooperis "Rigoletto" (2007) 
*Vanglaülem John Kanderi muusikalis "Ämbliknaise suudlus" (2009)
*Bartolo Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Figaro pulm" (2010)
*Krahv Des Grieux Jules Massenet'i ooperis "Manon" (2009) 
*Parun Mirko Zeta Ferenc Lehári operetis "Lõbus lesk" (2011)

## Töid lavastajana
### Lavastused Vanemuises
*Giacomo Puccini "Õde Angelica" ja "Gianni Schicchi" 
*Gaetano Donizetti "Don Pasquale" ja "Lucia di Lammermoor" 
*Giuseppe Verdi "La traviata" ja "Falstaff" 
*Gian Carlo Menotti "Telefon" 
*Nikolai Rimski-Korsakov "Mozart ja Salieri" (1999)
*Gioacchino Rossini "Abieluveksel" (2004)
*Eugen Kapp "Talvemuinasjutt" (2004)
*Giuseppe Verdi "Rigoletto" (2007)

## Tunnustus
* 1981 Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia
* 1985 Georg Otsa nimeline auhind
* 1991 Eesti Teatriliidu muusikaauhind
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on baleriin Rufina Noor.

## Viited

## Välislingid
* Taisto Noor saates "Kukul külas", 16. august 2009, kuula arhiiv
515

**515. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Anthemius ja Florentinus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Xuanwu, Põhja-Wei valitseja
513

**513. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Probus ja Clementinus

## Sündinud
*...

## Surnud
* Shen Yue, hiina ajaloolane
512

**512. aasta** (**DXII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. Arvu 512 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Toimus Vesuuvi purse.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Paullus ja Muscianus.

## Sündinud
*...

## Surnud
* ...
510

**510. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliks oli Anicius Manlius Severinus Boetius.

## Sündinud
*Xiaoming, Põhja-Wei valitseja
*Xiaowu, Põhja-Wei valitseja

## Surnud
* ...
Mustlaik-apollo

**Mustlaik-apollo** (*Parnassius mnemosyne*) on liik liblikaliste seltsist ratsulibliklaste sugukonnast apollo perekonnast.

Mustlaik-apollo tiibade siruulatus on 51–63 mm, tiiva ülakülg on valge, eestiiva tipuosa poolläbipaistev, eestiiva ülaosa keskel kaks musta laiku. Mustlaik-apollo röövikud toituvad vaid hariliku lõokannuse lehtedest. Mustlaik-apollo on levinud peamiselt jõeäärsetel niitudel. Valmikud on päikeselembesed ja lendavad avamaastikul, kuid röövikute toidutaimed lõokannused kasvavad leppade läheduses. Lennuaeg on mai lõpust juuni lõpuni.

Mustlaik-apollo on Eestis looduskaitse alla võetud II kaitsekategooria liik.

2017. aasta sügisel esitati mustlaik-apollo üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.


Parnassius mnemosyne MHNT CUT 2013 3 5 Le Mont Dore Male dos.jpg|♂
Parnassius mnemosyne MHNT CUT 2013 3 5 Le Mont Dore Male ventre.jpg|♂ △.
Parnassius mnemosyne MHNT CUT 2013 3 5 Le Mont Dore Femelle dos.jpg|♀
Parnassius mnemosyne MHNT CUT 2013 3 5 Le Mont Dore Femelle ventre.jpg|♀ △.


## Vaata ka
*punalaik-apollo

## Viited

## Kirjandus
*Viidalepp, Jaan 2000. *Mustlaik-apollo (Parnassius mnemosyne) Eestis*. (Abiks loodusevaatlejale 98.) Tartu–Tallinn.
* Saame tuttavamaks aasta liblikaga

## Välislingid
*
Üstirt

**Üstirt** ehk **Üstirti platoo** on platoo Kasahstanis ja Usbekistanis, mis paikneb Mangõšlaki poolsaare ja Garabogazi lahe ning Araali mere ja Amudarja delta vahel.

Üstirti platoo pindala on umbes 200 000 km², absoluutkõrgused üle 300 m. Maastikus on enamasti esindatud savikõrb, kus kasvavad pujud ja ogamaltsad, kaguosas on savi- ja kivikõrb. Kohati on solontšakid, põhjaosas ka liivakõrb.

Üstirti platool on korraldatud maa-aluseid tuumarelvakatsetusi, sh 1970. aastatel pandi toime kolm plahvatust Manggõstau oblastis Mangõšlaki poolsaarel.
Erich Moik

**Erich Moik** (21. juuni 1948 Tallinn – 28. jaanuar 2009) oli eesti laevakapten ja sadamakapten.

Erich Moik lõpetas Tallinna Merekooli ja Leningradi Kõrgema Merekooli ning 1992. aastal Eesti Diplomaatide Kooli väliskaubandussuhete alal.

Kaugsõidukapteniks sai Erich Moik 1980. aastal, 1980. aastate lõpul töötas ta kaks aastat Eesti Merelaevanduse esindajana Nigeerias. 1990. aastate algusest töötas Erich Moik reisilaevakaptenina, esmalt Tallinna-Helsingi liinil parvlaevade Saint Patrick II ja Vana Tallinn ning alates 1994. aastast Tallinna-Stockholmi liinil parvlaevade Mare Balticum ja Regina Baltica kaptenina.

Pärast merelt äratulekut töötas Erich Moik Vene-Balti sadama, Paldiski Põhjasadama ja Sillamäe sadama sadamakaptenina.

1990. aastate lõpul valiti Erich Moik Eesti Kaptenite Klubi presidendiks. Ta kuulus ka paljudesse komisjonidesse ja ekspertide töörühmadesse.

## Viited

## Välislingid
* Rein Hanson. Teateid tegelikkusest: 214 | Laevaliiklus, meresõidu ohutus
* Hubert Veldermann. AHOI! Erich Moik ja Mare Balticum
* Lahkus kapten Erich Moik; Maaleht, 29.01.2009
Saint Denis' basiilika

**Saint Denis' basiilika** (prantsuse keeles *Cathédrale royale de Saint-Denis* või lihtsalt *Basilique Saint-Denis*, varem *Abbaye de Saint-Denis*) on kloosterkirik Pariisi eeslinnas Saint-Denis's.

See oli traditsiooniline Prantsusmaa kuningate matmispaik. Kuninglikku krüpti on maetud 42 kuningat, 32 kuningannat, 63 printsi ja printsessi ja 10 Prantsusmaa silmapaistvat riigitegelast.

Hauad avati Prantsuse revolutsiooni ajal ja kuningate jäänused kuhjati kahte suurde auku. Alexandre Lenoir päästis hauamonumendid muuseumieksponaatidena. 1817. aastal ühishauad avati, kuid kuna jäänused ei olnud enam identifitseeritavad, maeti nad krüpti. Seepärast on algsed hauad tänapäeval tühjad.

Basiilika laskis ehitada Dagobert I 7. sajandil püha Denis' matmispaika.

## Maetud kuningad

 
Järgnevas loendis on välja toodud mõned tuntumad kuningad:

* Clovis I (465–511)
* Childebert I (496–558)
* Arégonde (u 515 – u 573)
* Fredegonde (Chilperic I naine) (? – 597)
* Dagobert I (603–639)
* Clovis II (635–657)
* Charles Martel (686–741)
* Pippin Lühike (714–768)
* Karlmann I (u 751 – 771)
* Charles II Paljaspea (823–877)
* Karlmann II (866–884)
* Robert II (972–1031)
* Henri I (1008–1060)
* Louis VI (1081–1137)
* Louis VII (1120–1180) ja Kastiilia Constance (1141–1160)
* Philippe II (1180–1223)
* Philippe III (1245–1285)
* Philippe IV (1268–1315)
* Levon V (Leo V) (1342–1393)
* Louis XII (1462–1515)
* François I (1494–1547)
* Henry II (1519–1559) ja Caterina de' Medici (1519–1589)
* François II (1544&nbsp;–1560)
* Charles IX (1550–1574)
* Henry III (1551–1589)
* Henry IV (1553–1610)
* Louis XIII (1601&nbsp;–1643)
* Louis XIV (1638&nbsp;–1715)
* Louis XV (1710&nbsp;–1774),
* Louis XVI (1754&nbsp;–1793) ja Marie Antoinette (1755&nbsp;–1793)
* Louis XVII (1785–1795) (ainult süda, tema keha visati massihauda)
* Louis XVIII (1755–1824)

## Viited
Richard Rorty

**Richard McKay Rorty** (4. oktoober 1931 New York – 8. juuni 2007 Palo Alto) oli Ameerika Ühendriikide filosoof.

## Tunnustus
Richard McKay Rorty valiti 2005. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Ta oli valitud ka Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liikmeks.

Eesti keeles on sarjas "Avatud Eesti raamat" ilmunud tema raamatud "Sattumuslikkus, iroonia ja solidaarsus" (originaalis "Contingency, irony and solidarity", tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Märt Väljataga, 1999) ning "Filosoofia ja looduse peegel" (originaalis "Philosophy and the mirror of nature", tõlkinud Taavi Laanpere, toimetaja ja järelsõna autor Henrik Sova, 2025).
Gordoni setter

**Gordoni setter** on Suurbritanniast pärit koeratõug, setteri tõuperekonna liige.

Tema turjakõrgus on 62–66 cm.

Karvastik on must pruunikate laikudega käppadel, rinnal, koonul ja silmade kohal. Harva sünnib punase karvaga koeri retsessiivse geeni avaldumise tõttu. Karv on sirge või kergelt laineline, pikk ja siidine.

Gordoni setterid on teistest setteritest raskemad, isased võivad kaaluda kuni 36 kg.

Gordoni setterite eluiga on tavaliselt 10–12 aastat.
Viski küla

**Viski** on küla Venemaa Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas.

Aastatel 1920–1944 oli Viski küla Petserimaa Senno valla koosseisus.
Kåfjord (Nordkapp)

**Kåfjordi** on küla Norras Finnmargi maakonnas Nordkapi vallas.

Küla asub Kåfjordeni fjordi ida-, lõuna- ja läänekallastel.


pilt:Kåfjord village in Nordkapp, Norway 02.jpg|Vaade Kåfjordeni läänekaldalt ida suunas
pilt:Kåfjord village in Nordkapp, Norway 03.jpg|Küla Kåfjordeni läänekaldal
pilt:Kåfjord village in Nordkapp, Norway 04.jpg|Küla Kåfjordeni läänekaldal. Vaade lõuna suunas
Küvett

**Küvett** on  ristkülikukujuline või silindriline väike läbipaistev anum, mis on valmistatud klaasist, plastist või kvartsist, ja mis on ette nähtud analüüsitava aine proovi spektromeetrisse paigutamiseks.
Richard McTaggart

**Richard McTaggart** (15. oktoober 1935 Dundee – 9. märts 2025) oli Šotimaa ja Suurbritannia poksija.

McTaggart oli kokku viiekordne Suurbritannia meister - kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1956, 1958 ja 1960 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1963 ja 1965. Ta on võistelnud harrastajana kokku 634 korda ning on võitnud neist 610 ja kaotanud 24 kohtumist.

McTaggart võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika. 

Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kazimierz Paździorile (Poola). Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jerzy Kulej'le (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

McTaggart võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Gerhard Dieterile (Lääne-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Sita järv

**Sita järv** (valgevene keeles Возера Сіта, läti keeles *Sitas ezers*, vene keeles Сито *Sito*) on järv, mis asub osaliselt Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis, 16 km kaugusel Brasłaŭ linnast, ja osaliselt Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas. 

Järve kaldad on kuni 12 m kõrged, lõunaosas 5–6 m kõrged ja on kaetud metsa ning põõsastikuga, lõunaotsas soostunud. Kaldaveetaimestiku vöönd on 6–10 m ja taimestiku vöönd üldse kuni 50 m laiune. Veetaimed ulatuvad umbes 6 m sügavuseni. Järves elab reliktne koorikloom *[[Limnocalanus macrurus]]*. Järves on ka saar. Sita järve valgala on 9,45 km².
Spektromeeter

**Spektromeeter** on elektromagnetilise kiirguse intensiivsuse ja lainepikkuse vahelise sõltuvuse määramise riist.

Spektromeetriteks nimetatakse mitmesuguseid seadmeid, mis töötavad kiirguse etteantud lainepikkuse piirkonnas: raadiolained, mikrolained, infrapunakiirgus, valgus, ultraviolettkiirgus, röntgenikiirgus, gammakiirgus. Spektromeetris mõõdab igale lainepikkusele vastava kiirguse kas fotoelement, fotokordisti, termoelement vms ja tulemuse – spektri – fikseerib registreeriv seade.

Analüütilises keemias kasutatavad spektromeetrid on seadmed ainete kvalitatiivseks või kvantitatiivseks määramiseks (tihti identifitseerimiseks) spektroskoopia meetoditega. See tähendab, et uuritakse füüsikalise mõjuri (elektromagnetiline kiirgus, magnetväli) toimet aine aatomituumadele, elektronidele, aatomitele, molekulidele või kristallidele. Seejuures registreeritakse ainele iseloomulik spekter, tavaliselt kiirguse intensiivsuse sõltuvus sagedusest või lainepikkusest.

Nähtava valguse või lähiultraviolett- või lähiinfrapunakiirguse piirkonnas töötavat spektraalaparaati, mis on ette nähtud aine spektri mõõtmiseks absoluutühikutes (mitte suhtelistes), nimetatakse **spektrofotomeetriks**.
## Vaata ka
*Spektroskoopia
*Spektrianalüsaator
Robert Guérin

**Robert Guérin** (28. juuni 1876 – 1952) oli prantsuse ajakirjanik ja esimene FIFA president. 

Tema eestvõtmisel kogunesid 22. mail 1904 Pariisis seitsme riigi esindajad, kes kirjutasid alla FIFA asutamislepingule ja põhikirjale. Robert Guérin valiti samas ka esimeseks FIFA presidendiks. Sel ametikohal oli ta kaks aastat. Tema ametiaja jooksul astus organisatsiooni veel kaheksa liiget.
Oskar Hendrikson

**Oskar Hendrikson** (29. oktoober 1906 Riia – 27. oktoober 1983 USA) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Vironia vilistlane.

Aastail 1933–1938 oli ta vandeadvokaat Valter Everi abi Tallinnas, 1938–1940 vandeadvokaat samas. 1934–1938 oli ta Tallinna linnavalitsuse juriidilise büroo nõunik, alates 1937. aastast Eraettevõtete Ametnikkude Koja peasekretär. 

Oskar Hendrikson põgenes 1944. aastal Saksamaale, siirdus sealt 1949. aastal USA-sse, kus suri.
Edgar Henning

**Edgar Henning** (19. oktoober /1. november 1900 Tsooru vald, Võrumaa – 19. oktoober 1975 Tartu) oli Võru linnapea aastail 1942–1944.

Sündis Karl ja Helene Henningi kolmanda pojana.

Ta õppis 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Edgar Henning osales Tartu kooliõpilaste pataljoni koosseisus Vabadussõjas, oli aastail 1931–1933 vandeadvokaat Johannes Mõtte abi, 1933–1935 patroonita vandeadvokaadi abi, 1935–1940 vandeadvokaat Erich Rummi abi Võrus. 1940. aastal avaldas Põllupidaja juriidilise käsiraamatu (kaasautorid August Mölder ja Johannes Veske). 

Varjas end alates 1944. aastast, tabati mais 1953. Värvati agendiks nimega "Juri". Tappis samal aastal metsavenna Feliks Hõbe Pärast sõda oli ta tööline.

## Viita
Eugen Irv

**Eugen Irv** (kuni 1935. aastani **Eugen Hirsch**; 11. november 1903 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 16. jaanuar 1992 Stockholm)  oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Fraternitas Liviensise vilistlane.

Ta oli aastail 1932–1937 vandeadvokaat Evald Tekeli abi Tartus, 1937–1940 vandeadvokaat samas. 

Põgenes 1944. aastal Rootsi, kus töötas riigiametnikuna.
Arnold Jaska

**Arnold-Voldemar Jaska** (2. september 1899 Tähtvere vald, Tartumaa – 23. jaanuar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.

Arnold Jaska osales Vabadussõjas, oli 1926–1930 Tallinn-Haapsalu rahukogu kohtuameti kandidaat, 1930–1932 vandeadvokaat Johannes Elerzi abi, 1932–1934 patroonita vandeadvokaadi abi, 1934–1940 vandeadvokaat Tartus. 

Vangistati NKVD poolt 22. juunil 1941 Tartus, mõisteti 12. detsembril 1941 erinõupidamisel 10 aastaks vangilaagrisse. Oli vangistuses Kirovis.

Ka Arnold Jaska onupoeg Rudolf Jaska oli advokaat.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Nora Jassov

**Nora Jassov** (sündinud **Nora Gabriel**, 1925–1934 **Nora Horn**; 5. aprill 1905 Võru – 13. juuni 1954 Tartu) oli eesti advokaat.

Tema isa oli Rudolf Gabrel.

Ta lõpetas 1927. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, oli Korporatsioon Filiae Patriae vilistlane.

Ta oli aastatel 1927–1935 vandeadvokaat Jaan Kriisa abi ja 1935–1940 vandeadvokaat Tartus. 

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Juhan Järv

**Juhan Järv** (14. oktoober 1891 Karksi vald, Pärnumaa – 26. oktoober 1959 Uppsala) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Ugala vilistlane.

Aastail 1913–1931 oli ta pangandustegelane Pärnus, sh Pärnu Panga asjaajaja-direktor, 1927–1932 vandeadvokaat Jaan Leesmenti abi, 1932–1940 vandeadvokaat Pärnus. 

1944. aastal põgenes Rootsi.
Tõnis Jürine

**Tõnis Jürine** (22. veebruar 1873 Viiratsi vald, Viljandimaa – 7. august 1947 Haapsalu) oli eesti advokaat.

Ta õppis aastatel 1883–1884 Viiratsi vallakoolis, aastatel 1885–1886 Viljandi kihelkonnakoolis, aastatel 1887–1889 Viljandi linnakoolis, aastal 1891 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, aastatel 1893–1895 Pärnu gümnaasiumis, aastatel 1896–1900 Jaroslavlis Demidovi juriidilises lütseumis, mille lõpetas *cand. jur.* astmega.

Ta oli aastail 1900–1901 Kohtuameti kandidaadiks Jaroslavlis ja Tallinnas. Aastatel 1901–1903 oli ta vandeadvokaadiks Viljandis, aastatel 1903–1907 oli ta talurahvaasjade komissariks Haapsalus. Aastal 1907 valiti ta Vene Riigiduumasse (II koosseisu). Vandeadvokaadiks Tallinnas oli ta aastatel 1907–1914, 1916–1918 ja aastast 1919. Aastatel 1932–1935 oli ta vandeadvokaadiks Haapsalus.

Aastatel 1914–1915 võttis ta osa esimesest maailmasõjast, kus sai raskesti haavata. Aastatel 1918–1919 oli ta sõjaministri abiks.

Tõnis Jürine suri 7. augustil 1947 Haapsalus, ta on maetud Haapsalu vanale kalmistule.

## Isiklikku
Tema tütar oli kunstnik Edith Paris. 

## Viited
Leonid Kaart

**Leonid Kaart** (12. veebruar 1910 Peterburi – 26. veebruar 1994) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aastail 1932–1937 oli ta vandeadvokaat Theodor Kanemäe abi, 1937–1940 vandeadvokaat Tartus. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus suri.
Ernst Laiv

**Ernst Laiv** (24. november 1894 Lasva vald, Võrumaa – 18. november 1941 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1923–1924 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas ja 1924–1930 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli Eesti-Läti piirikomisjoni maamõõtja, 1931–1936 vandeadvokaat Hugo Sumbaki abi Tartus ja 1936–1940 vandeadvokaat Võrus. 

Vangistati 14. juunil 1941. Suri eeluurimisel Sevurallagis. 

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Hans Leeman

**Hans Leeman** (21. veebruar 1901 Saadjärve vald, Tartumaa – 27. november 1997 San Carlos, California) oli eesti advokaat ja Paide linnapea.

Ta lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1929. aastal, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Hans Leeman osales Vabadussõjas, oli 1927–1930 kohtuniku sekretär Paides, 1930–1931 vandeadvokaat Friedrich Rosenbergi, 1931–1934 Waldemar Bocki abi, 1934–1936 patroonita vandeadvokaadi abi, 1937–1939 vandeadvokaat Paides, 1939–1940 Paide linnapea. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, siirdus sealt USA-sse, kus 1997 suri.

## Viited
Artur Jung

**Artur Jung** (4. märts 1877 Kabala vald, Viljandimaa – 7. aprill 1959 USA) oli eesti advokaat.

## Elukäik
Artur Jung sündis Kabala vallas Kurla koolimajas. Ta isa Hans oli samas koolis õpetajaks. Õppis Adavere-Sillaotsa koolis, siis 1890. aastani Pilistvere kihelkonnakoolis ja 1893. aastani Põltsamaal Eesti Aleksandrikoolis. Kaks aastat hiljemini sooritas õpetaja kutseeksami. 1894–1895 oli õpetajaks Risti vallakoolis ja 1895–1900 Abjas Käidi koolis. Ühtlasi oli samal ajal Halliste kiriku organistiks. 1900–1907 oli köstriks Pärnu Eliisabeti koguduses, 1906. ja 1907. aastatel oli tegev ajakirjanikuna, olles Postimehe Pärnu toimetuse liikmeks. Tema sulest ilmus muuseas 1908. aastal "Emakeele õpetus". 1906. aastal lõpetas Jung eksternina Pärnu kroonugümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1910. aastal.

Ta oli 1910–1911 Tartus vandeadvokaat Oskar Rütli abi, 1911–1915 advokaat Pärnus, ühtlasi Meie Kodumaa toimetaja kuni 1914. aastani. 1915–1917 oli semstvo juriskonsult Novgorodis. 1918. aastal sai vandeadvokaadiks ja asus elama Viljandisse. Lisaks advokaadiametile pidas Artur Jung oma sünnitalu, oli tunnustatud muusikamees ja kirjandusetundja.

## Ühiskondlik tegevus
Artur Jung oli tegev paljudes organisatsioonides: Eesti Üliõpilaste Seltsi liige ja Korporatsioon Sakala asutajaliige, Pärnu Eesti Kooliseltsi asutaja, Novgorodi Eesti Seltsi asutaja, Jaani koguduse nõukogu esimees, propagandapealik Sakala malevas, Viljandi Haridusseltsi eestseisuse liige jne.

Ta oli ka Viljandi Kodu-uurimise Seltsi liige (1929–1940 ja 1943) ning 1937. aastal valiti ta seltsi auliikmeks.

## Viited

## Välislingid
*
Peeter Jänes

**Peeter Jänes** (11. detsember 1900 Laatre vald, Tartumaa – 16. märts 1943 Vosturallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.

Peeter Jänes osales Vabadussõjas ja oli 1932–1940 vandeadvokaat Raplas. 

Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti 21. märtsil 1942 erinõupidamisel 10 aastaks vangilaagrisse, kus suri.
Jaan Leesment

**Jaan Leesment** (ka **Johan Leesment** ja **Johann Leesment**; 11. november 1870 Abja vald, Pärnumaa – 8. jaanuar 1941 Pärnu) oli eesti advokaat ja Pärnu linnapea.

Ta õppis aastatel 1879–1880 Jäärja-Veelikse vallakoolis, aastatel 1881–1883 Pärnus Jochmanni elementaarkoolis, aastatel 1884–1891 Pärnu gümnaasiumis, lõpetas selle kuldaurahaga; õppis aastatel 1891–1895 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas selle *[[cand. jur.]]* astmega, saades kuldauraha, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Jaan Leesment oli 1896–1897 vandeadvokaadi abi Peterburis, 1897–1900 Pärnus, 1900–1902 Riias, 1903–1940 vandeadvokaat Pärnus. Aastatel 1917–1918 oli ta Pärnu linnapea. Ta oli ka Prantsusmaa aukonsul Pärnus.

14. juunil 1919 osales Eesti vannutatud advokaatide üldkoosolekul Tallinnas ja ta valiti Eesti Advokatuuri esimese juhatuse liikmeks. 

Jaan Leesment on maetud Pärnusse Alevi kalmistule. 

## Pärnu linnapea (1917-1918)
1917. aastal sai Oscar Alexander Brackmanni mantlipärijana sai Leesmendist Pärnu esimene eestlasest linnapea.

1918. aasta lõpul andis Leesment selle ametiposti üle Hugo Kuusnerile ja pühendus uuesti advokaadipraksisele ja majandustegevusele.

## Isiklikku
Tema vend Hans Leesment oli arst.

Aastal 1900 abiellus ta laevakapten Olssoni tütre Olinde-Emiliega (1875–1949), kellega tal sündis kolm poega (Otto August Leesment, Karl-Olof Leesment (1909–1987), õigusteadlane Leo-Johann Leesment)  ja tütar Linda-Emilie-Anna (abielus Peetre) (1903–1961). 

Väimees Arthur Peetre oli advokaat, kes töötas algul tema juures vandeadvokaadi abina, hiljem ajaloolane. 

Aastal 1944 põgenesid Jaan Leesmendi poeg Karl-Otto Leesment ning tütar Linda-Emilie-Anna Peetre koos abikaasa Arthur Peetrega Rootsi. Linda ja Arthur Peetre pojad matemaatik Jaak Peetre elas ning hambakliiniku juhataja Jaan Peetre elab Rootsis.

## Viited
Cary Elwes

**Ivan Simon Cary Elwes** (sündinud 26. oktoobril 1962 Londonis) on inglise päritolu USA näitleja.

## Isiklikku
Tema isa oli inglise portreemaalija Dominick Elwes ja ema sisekujundaja Tessa Kennedy, isapoolne vanaisa Simon Elwes oli kunstnik, tema vanem vend Cassian Elwes on filmiprodutsent, noorem vend Damian Elwes on kunstnik.

Ta on mänginud filmides "Saag 1" ja Saag 7.
Otto Luck

**Otto Joseph August Luck** (4. mai 1900 Tšussovoi, Permi kubermang – 4. detsember 1964 Aachen, Saksamaa) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1922. aastal Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi. Aastatel 1922–1925 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas). 

1924. aastal võitis ta Varssavi universiaadil kuldmedali tennise meespaarismängus (koos A. Rubliga).

Aastatel 1927–1934 oli Otto Luck vandeadvokaat Roman Tarraski abi Tartus, 1934–1939 vandeadvokaat samas. Lahkus 1939. aastal Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
*geni.com
Christian Luha

**Christian Luha** (5. oktoober 1874 Haaslava vald, Tartumaa – 24. detsember 1946) oli eesti eraadvokaat.

Ta oli aastail 1903–1944 (välja arvatud Nõukogude okupatsiooni aasta) eraadvokaat Tartus, 1926–1941 ka juriskonsult.
Sulg (täpsustus)

"**Sulg**" on mitmetähenduslik sõna.

#### Vastavalt käändumisele sulg : sule
* **[[Sulg]]** on sarvainest moodustis lindude pealisnahal.
* **[[Sulg (kirjutusvahend)|Sulg]]** on endisajal suure linnu tiiva‑ või sabasulest lõigatud, hiljem metallist valmistatud kirjutusvahend tindi, tuši või muu vedelikuga kirjutamiseks; joonestus‑ või joonistusvahend.

#### Vastavalt käändumisele sulg : sulu
* **[[Sulg (ummik)|Sulg]]** on kinniolek, sulgus, ummik. 
* **[[Sulg (veetõke)|Sulg]]** on veetõke, pais. Samuti jääsulg.  
* **[[Sulg (loomakasvatus)|Sulg]]** on harilikult laudas olev taraga piiratud ruum (noor)loomade eraldamiseks, aedik.
* **[[Sulg (matemaatika)|Sulg]]** on kirjavahe- ja matemaatiline märk.

**Sulg** on ka perekonnanimi:
* **[[Edgar Sulg]]** oli Eesti majandustegelane ja poliitik.
* **[[Hans Sulg]]** oli eesti arst.
Saksa talurahvasõda

**Saksa Talurahvasõda** (saksa keeles *Deutscher Bauernkrieg*) oli Kesk-Euroopa saksakeelseil aladel 1524–1526 toimunud laiaulatuslik rahvaülestõus. Konflikti tippajal, 1525. aasta kevadel ja suvel, osales selles ligikaudu 300 000 talupoega; kaasaegsete hinnangul oli surnud 100 000. Nagu ka eelnenenud Bundschuh-liikumine ja hussiitide sõjad, hõlmas see terve rea niihästi majanduslikke kui ka usulisi ülestõuse, milles osalesid talupojad, linnarahvas ja aadel.

Ülestõusu käigus sattusid talupojad silmitsi mitme põhimõttelise probleemiga. Nende organisatsiooni demokraatlik loomus raskendas sõjalist organiseerumist. Talupoegi häiris ka kahurväe ja ratsaväe puudumine. Paljudel neist puudus sõjaväekogemus ning neil polnud raha, et palgata palgasõdureid. Seevastu olid talupoegade vastastel kogenud väejuhid ja küllalt varandust sõja rahastamiseks. Takistustele vaatamata oli Saksa Talurahvasõda Euroopa suurim ja levinuim rahvaülestõus kuni Prantsuse revolutsioonini 1789. aastal. See haaras kaasa linnarahva, maaelanikud ja aristokraadid; selles kasutati esiletõusva protestantliku reformiliikumise retoorikat, millega talupojad püüdsid oma tegevust põhjendada. Sõda algas ülestõusudega, mis puhkesid tänapäeva Edela-Saksamaal ja Elsassis, levis sealt Kesk- ja Lõuna-Saksamaale ning tänapäeva Austria aladele. Kui ülestõus oli Saksamaal maha surutud, lahvatas see veel lühidalt mitmes Šveitsi kantonis.

Historiograafias pani Saksa Talurahvasõda aluse Friedrich Engelsi ja Karl Marxi ajaloolise materialismi kontseptsioonile. Engels kirjeldas talurahva võitluse nurjumist 1524–1526 oma töös "Talurahvasõda Saksamaal". Engels pidas ebaõnnestumise põhjuseks talupoegadele loomuomast konservatiivsust. Sellest järeldasid Marx ja Engels, et tulevast kommunistlikku revolutsiooni peab juhtima mitte talurahvas, vaid linnaproletariaat. Sellest saati on teised ajaloolased tõlgendanud Saksa Talurahvasõja majanduslikke aspekte teistmoodi. Ühiskonna- ja kultuuriloolased vaidlevad jätkuvalt ülestõusu iseloomu ja põhjuste üle: kas see kerkis esile arenevast religioossest vastasseisust, mis kuhjus Martin Lutheri ümber, püüdis jõukate talupoegadekiht taastada oma kaduvat jõulust ja õigusi, või seisid talupojad vastu moderniseeruva ja tsentraliseeruva poliitilise riigi tekkele.

## Viited
Charles Maurice de Talleyrand-Périgord

**Charles Maurice de Talleyrand-Périgord** [šarl  mor'iss dö taler'aan-perig'oor] (; 2. veebruar 1754, Pariis – 17. mai 1838 Pariis), esimene Benevento vürst, oli Prantsuse diplomaat ja poliitik.

Ta tegutses edukalt kuningas Louis XVI valitsusajal, Prantsuse revolutsiooni vältel ning seejärel keiser Napoleon I, Louis XVIII, Charles X ja Louis-Philippe I ajal. Talle on antud vastandlikke hinnanguid. Mõne ajaloolase arvates oli Talleyrand üks kõige paindlikumaid, osavamaid ja mõjukamaid diplomaate kogu Euroopa ajaloos. Teisal on arvatud, et ta reetis järgemööda Prantsuse Ancien Régime'i, revolutsiooni, Napoleoni ja Bourbonide restauratsiooni. Talleyrand on kurikuulus ka seepoolest, et ta pööras katoliku kirikule selja pärast seda, kui oli pühitsetud preestriks ja piiskopiks.

## Kirjandus
*Jevgeni Tarle. Talleyrand. Tallinn, Olion, 1993.
Kadaka puiestee

**Kadaka puiestee** on tänav Tallinnas Mustamäe ja Nõmme linnaosas. See kulgeb läbi Kadaka, Vana-Mustamäe, Hiiu ja Pääsküla asumi.

Kadaka puiestee algab Kadaka teelt. Ta ristub Mäealuse (vasakult), Lehtri (paremalt), Karsti (paremalt), Mäepealse (vasakult), Trummi (vasakult) ja Nõva tänavaga (paremalt). Pärast ristumist Tähetorni tänavaga (risti) kulgeb puiestee üle Mustamäe nõlva ja Tihniku viadukti, mille alt läheb endine Hiiu – Harku karjääri raudteetamm. 

Pääskülas ristub tänav Kalda (paremalt), Tammepärja (risti), Tammiku (risti), Päikese puiestee (paremalt), Hommiku (vasakult), Kasteheina (vasakult), Mesila (vasakult), Vainu (vasakult), Õitse (risti), Muuluka (vasakult), Raie (paremalt), Sireli (vasakult), Kaasiku (risti), Suvila (risti), Kastani (risti), Lõo (vasakult), Seedri tänavaga (paremalt) ja Toome põiguga (paremalt) ning lõpeb Pärnu maantee ja Rohula tänava ristmikul. 

## Tänava varasemad nimed
Esimesed teated tänava nime kohta on aastast 1925 (*Kadaka tn*, vene *Кадакская ул.*, 1926 saksa *Kaddaksche Promenade*, vene *Кадакский бульвар*). 

Aastatel 1940–1941 kandis puiestee *Kommunaari* nime.

## Ühistransport
Mööda Kadaka puiesteed sõidavad Tallinna ühistranspordi liinibussid 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 20 (Reisisadam (D-Terminal) – Pääsküla jaam) ja 20A (Laagri alevik – Viru Keskus).

## Popkultuur
Kadaka puiestee, Kadaka tee ja Hiiu – Harku karjääri raudtee vahelisel rabasel ja paesel alal on filmitud Lenfilmi mängufilmi "Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused: Baskerville'ide koer" (*Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона: Собака Баскервилей, [[1981]]*) finaalis kasutatud stseenid.

## Vaata ka
* Kadaka puiestee Suurkivi

## Viited
Hiidturako

**Hiidturako** (*Corythaeola cristata*), vana nimega **siniluuri**, on turakolaste sugukonda kuuluv lind.

Hiidturako elab Aafrika keskosas ekvatoriaalses, harvem lähisekvatoriaalse kliimaga metsades. Ta asustab tasandike metsaservi, galeriimetsi jõgede kallastel, mägimetsi ja savannide metsasaari.

## Välimus

Hiidturako on käoliste seltsi kõige suurem lind. Tema kehapikkus on 70–76 cm ja kaal 800–1231 g.

Tal on pikk saba ja lühikesed ümarad tiivad. Pealael on suur tumesinistest sulgedest ˇalati turris tutt. Hiidturako ülapool on rohekassinine, eriti intensiivse värvusega on pea. Kael on sinine, kurgualune valge, rind kollane ja muu alapool ruske. Saba on kollane sinise tüviku ja laia musta tipueelse vöödiga. Nokk on kollane punase tipuga, silma vikerkest on punane ja jalad tinahallid.

## Elupaik ja pesitsemine

Hiidturako on arg lind, tegutseb tavaliselt 5-8-isendilistes salkades. Lind lendab halvasti, rohkem hüppab oksalt oksale.

Hiidturako häälitsused on valjud. Mõnikord linnud lihtsalt karjuvad kooris mitu minutit. Lindude koor alustab kaeblevate kutsehüüdudega, järgnevad lühikesed hüüded "kok-kok" ning linnud lõpetavad üha sügavamate ja vibreerivamate kutsehüüdudega.

Hiidturako ehitab kuivadest okstest lameda pesa kõrgele puu otsa. Kurnas on kaks muna, mida emane üksinda haub umbes 18 päeva. Isane toidab teda selle aja jooksul. Linnupoegi toidavad mõlemad vanemad. Noorlindudel on tiibadel väikesed küünised, mille abil nad puuvõra mööda ringi ronivad. Nad iseseisvuvad 24–26 päeva vanuselt.

## Toitumine

Hiidturako toiduks on peamiselt puuviljad, aga teda on täheldatud toitumas ka lehtedest, võsudest ja lilledest. Vähem sööb ta selgrootuid.

Turakolaste sugukonda nimetati varem banaanitoitlaste sugukonnaks. Kuigi sellesse kuuluvad linnud on üldiselt puuviljatoidulised, pole siiski veel kunagi täheldatud, et mõni sellesse sugukonda kuuluv lind vabas looduses ka päriselt banaane sööks. Sellepärast muudeti selle sugukonna inglis- ja eestikeelset nime, kusjuures ladinakeelne nimi jäi endiseks. Sugukonna uus nimi turakolised pärineb selle kõige liigirikkamalt perekonnalt.

Kongo DVs Bandundu provintsis kütitakse hiidturakosid liha ja sulgede pärast. Linnu siniseid ja kollaseid sabasulgi hinnatakse talismanide tegemisel.

## Viited
Galeriimets

**Galeriimets** ehk **ribamets** on igihaljas mets, mis kasvab koridoridena jõekallastel või soiste kohtade ümber muidu poollagedal või lagedal maastikul.

## Vaata ka
*ripaal
Maailma Tolliorganisatsioon

**Maailma Tolliorganisatsioon** (inglise keeles **World Customs Organization**, lühend **WCO**) on valitsustevaheline organisatsioon. Oma ülemaailmse liikmeskonnaga peetakse WCOd globaalseks tollide kommuuniks. WCO tegeleb kaupade klassifitseerimise, tolliväärtuste määramise, päritolureeglite, tollitulude kogumise, tarneahela turvalisuse, rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamise, intellektuaalomandi õiguste toetamise (seoses tolli toimingute võltsimisega), terviklikkuse edendamise ja stabiilse tolli suutlikkuse tagamisega. Samuti aitab ellu viia tollireforme ja -moderniseerimisi.

1947. aastal asutasid 13 Euroopa riiki uurimisrühma, et uurida GATTi avastatud tolliprobleeme. Selle tulemusena võeti 1950. aastal vastu Tollikoostöö Nõukogu (CCC – Customs Co-operations Council) asutamise konventsioon, millele kirjutati alla Brüsselis. 26. jaanuaril 1953 toimus Tollikoostöö Nõukogu avaistung, millel osales 17 asutajariiki. WCO liikmesus laienes kõigile maailma riikidele. 1994. aastal võttis organisatsioon praeguse nime. Praegu vastutavad WCO liikmed rohkem kui 98% rahvusvahelise kaubanduse tollikontrolli eest.

WCO on rahvusvaheliselt tunnustatud kui maailma tollialaste teadmiste keskpunkt, mis mängib juhtivat rolli tolli küsimustes, aruteludes, arendamises ning tänapäevaste tollisüsteemide ja protseduuride rakendamises. On vajalik vastavalt oma liikmete vajadustele ning strateegilisele keskkonnale ja selle vahenditele.

WCO peamiseks eesmärgiks on suurendada tolliasutuse liikmete tõhusust ja tulemuslikkust, aidates seeläbi neil anda oma panus riigi arengu eesmärkidesse, eriti tulude kogumisel, riigi julgeolekul, kaubanduse lihtsustamisel ja kaubandusstatistika kogumisel.

Oma eesmärkide saavutamiseks on WCO vastu võtnud mitmeid tollialased õigusakte, näiteks:
*Rahvusvaheline konventsioon kaupade kirjeldamise ja kodeerimise (HS Convention)
*Rahvusvaheline konventsioon tolliprotseduuride lihtsustamiseks ja kooskõlastamiseks (RKC)
*ATA-konventsioon ja ajutise impordi konventsiooni (Istanbuli konventsioon)
*Arusha deklaratsioon tolli terviklikkusest
*SAFE standardite raamistik, et lihtsustada ja muuta turvalisemaks Global Trade
Kadaka tee

**Kadaka tee** on tänav Tallinnas Mustamäe ja Haabersti linnaosas. See kulgeb läbi Kadaka ja Astangu asumi.

Kadaka tee algab Mustamäe teelt. Ta ristub Artelli tänava (paremalt), Laki tänava (paremalt), Tuuliku tee (paremalt), Meistri tänava (paremalt), Ehitajate tee (risti), Akadeemia tee (risti), Iva tänava (paremalt), Kassi tänava (paremalt), Kadaka puiestee (vasakult) ja Rehe tänavaga (vasakult).

Bussidest teenindavad Kadaka teed liinid 9, 11, 13, 16, 20A, 20, 23, 24 ja 33.

## Ajalugu
Kadaka tee 8 asus ja tegutses Tallinna Liimitehas.

## Tänava nime variandid
Esimesed teated tänava nime kohta on aastast 1916 (vene *Каддакская ул.*, *Кадакская дорога*; saksa *Kaddakscher Weg*). Lisaks kasutati ka lihtsat *Kadaka* (1925).

## Hoonestus
* Kadaka tee 2, endise Tallinna Kalakombinaadi tootmishooned
* Kadaka tee 4, K1 Ärihoone
* Kadaka tee 36, Roman Tavast OÜ, endine Tallinna Juveelitehas
* Kadaka tee 42, Elering AS-i peahoone
* Kadaka tee 42A, Automaailm Mustamäe
* Kadaka tee 42K, Veskimetsa alajaam (220 kV)
* Kadaka tee 56A, Kadaka Selver
* Kadaka tee 56B, Büroomaailm (endine Kadaka Säästumarketi hoone)
* Kadaka tee 62, Burmani Willa, pansionaadihoone, ehit. 1923, arhitekt Karl Burman, kuulub Tallinna Linnatranspordi AS-le
* Kadaka tee 62A, Tallinna Linnatranspordi AS-i peahoone ja Kadaka bussipark
* Kadaka tee 62B, Kadaka Spordihall
* Kadaka tee 63, Elektrilevi OÜ peahoone
* Kadaka tee 65, Ehituse ABC ehitusmaterjalide kauplus
* Kadaka tee 70C, Kadaka Keskus ärihoone, kunagine Key Kaubamaja
* Kadaka tee 72A, ärihoone (ABC Motors, Nordauto, Eurostauto)
* Kadaka tee 76F, Akadeemia Rimi mini (endine Akadeemia Säästumarket)
* Kadaka tee 82, Eesti Geoloogiateenistuse laboratoorium ja geoloogiafond
* Kadaka tee 88B, Kadaka alajaam (110 kV)
* Kadaka tee 133, K3 ärihoone
* Kadaka tee 153, Tallinna Tugikeskus Juks
* Kadaka tee 155, Tallinna Männikäbi Lasteaed
* Kadaka tee 181, AS Utilitase Mustamäe katlamaja
* Kadaka tee 183, Kannu Kõrts

## Viited

## Välislingid
Héctor López

**Héctor López Colín** (1. veebruar 1967 México – 24. oktoober 2011 México) oli Mehhiko poksija.

López sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Maurizio Steccale (Itaalia).

López poksis jaanuarist 1985 kuni juulini 2000 elukutselisena. Ta osales kokku 49 kohtumisel ning võitis neist 41 (neist 23 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Põhja-Ameerika ja maailmameister.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Puravikulaadsed

**Puravikulaadsed** (*Boletales*) on selts seeni kandseente hõimkonnas.

## Sugukondi
**[[Astraeaceae]]*
**Boletaceae* – puravikulised
**Coniophoraceae* – mädikulised
**[[Diplocystidiaceae]]*
**Gomphidiaceae* – liimikulised
**Gyrodontaceae* – lepapuravikulised
**[[Gyroporaceae]]*
**Hygrophoropsidaceae* – kukeseenikulised
**Hymenogasteraceae* – maamügaralised
**Melanogastraceae* – pigipugulised
**Paxillaceae* – vahelikulised
**[[Pisolithaceae]]*
**Rhizopogonaceae* – juurepähklilised
**Sclerodermataceae* – murukeralised
**[[Serpulaceae]]*
**Suillaceae* – tatikulised
**[[Tapinellaceae]]*

## Kindla sugukonnata perekonnad
**Buchwaldoboletus* – puidupuravik
**Chalciporus* – pipartatik
**[[Hydnomerulius]]* 
**[[Leucogyrophana]]*

## Välislingid
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne MycoBank-is
Hobueesel

**Hobueesel** on eeslimära ja hobusetäku ristand. Vastupidine ehk hobusemära ja eeslitäku ristand on muul. 

Keskmine hobueesel on tavaliselt keskmisest muulast veidi väiksem, osalt seetõttu, et eeslimära üsa on väiksem kui hobusemäral. Pole kindel, kas see on ainus põhjus.

Eeslil on 62 kromosoomi, hobusel 64. Hobueeslil on seega 63 kromosoomi ja ta on sigimisvõimetu.

Hobueesleid on raskem saada kui muulasid, sest hübriidjärglase eostumine ja areng on tõenäolisemad, kui isaks on väiksema kromosoomide arvuga eesel.
Mürkpeoleo

**Mürkpeoleo** (*Pitohui*) on Uus-Guineal levinud värvuliste perekond. Perekonda kuulub neli liiki.

Mürkpeoleod on omnivoorsed linnud. Mõnede mürkpeoleode, eriti *Pitohui kirhocephalus* ja *Pitohui dichrous* nahk ja suled sisaldavad tugevaid neurotoksilisi alkaloide batrahhotoksiini rühmast. Arvatakse, et see on lindude keemiline kaitse ektoparasiitide või välisvaenlaste (maod, röövlinnud või inimesed) vastu. Mürkpeoleode organism tõenäoliselt batrahhotoksiini ise ei tooda. Tõenäolisemalt saavad nad toksiini ühest oma toiduallikast – *Choresine* perekonna mardikatest http://www.calacademy.org/science_now/academy_research/powerful_poison.html (Dumbacher, *et al.*, 2004).

Paapua uus-guinealased kutsuvad mürkpeoleosid nende halva söödavuse pärast prahilindudeks, keda saab toiduks tarvitada alles pärast sulgede ja naha eemaldamist, liha katmist puusütega ja viimastel praadimist (Piper, 2007).

## Liigid
* *[[Pitohui cerviniventris]]*
* *Pitohui dichrous* – nõlva-mürkpeoleo
* *Pitohui kirhocephalus* – eris-mürkpeoleo
* *[[Pitohui uropygialis]]*

## Viited
* del Hoyo, J.; Elliot, A. & Christie D. (editors). (2007). *[[Handbook of the Birds of the World]]*. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Lynx Edicions. ISBN 9788496553422
* 
* 
* 
* Piper, R. *Extraordinary Animals: An Encyclopedia of Curious and Unusual Animals*, Greenwood Press
Gattšina Pauluse katedraal

**Gattšina Püha Pauluse katedraal** on Vene Õigeusu Kirikule kuuluv kirik Gattšinas Leningradi oblastis.

Katedraali ehitati aastail 1846–1852 vene arhitekt Roman Kuzmini projekti järgi ja Nikolai I initsiatiivil. Arvatavasti oli kiriku projekteerimisse kaasatud ka Konstantin Thon (kasutatakse ka nimekuju Ton), kes oli Nikolai I õukonna arhitekt ning paljude sarnaste projektide autor üle Venemaa.

Kirik pühitseti 29. juunil 1852 ja sellest tseremooniast võttis osa Nikolai I poeg, suurvürst Konstantin Nikolajevitš. 

1891. aastal ehitati katedraali juurde kahekorruseline kivist koolihoone, milles said õppida nii poisid kui ka tüdrukud.

19. sajandi lõpus tegutsesid kiriku juures eesti vaimulikud, kes pidasid seal ka eestikeelseid jumalateenistusi. 1908. aastal loodi eraldi kogudus.

Gattšina Pauluse katedraali sajandat aastapäeva tähistati 12. juulil 1952. Piduliku jumalateenistuse viis läbi Leningradi ja Novgorodi metropoliit Grigori koos Tallinna piiskopi Romaniga. 

Katedraal on tänapäevani säilinud muutumatuna.

## Viited

## Välislingid
Korporatsioon Syringa

**Korporatsioon Syringa** (*korp! Syringa*) oli 7. aprillil 1990 Tallinnas asutatud akadeemiline organisatsioon; asutatud veel Nõukogude Eestis, olles esimene naiskorporatsioon, mis loodud Eesti iseseisvuse taastamise perioodist alates.

## Viited
Maatihane

**Maatihane** (*Pseudopodoces humilis*) on tihaslaste sugukonda kuuluv lind.

## Süstemaatika
Liiki arvati üle sajandi kuuluvaks vareslaste sugukonda.
## Välimus
Maatihane on umbes koduvarblase suurune. Sulestik on tagasihoidlikult hele hallikaspruun. Sarnaselt osade tihase liikidega on tal kuklal hele laik.
Nokk ja jalad on mustad. Nokk on tugev ja natuke allapoole kõver.
Hääl on vilistuste jada. Sugupooled on sarnased.
## Elupaik
Maatihase elupaiguks on Tiibeti kiltmaa stepid ja kuivad alad enamasti 3000 meetri kõrgusel üle merepinna. Tiheda taimkattega aladel teda ei leidu.
## Pesitsemine
Maatihane uuristab maapinda pesa jaoks tavaliselt rõhtsa uru, mille pikkus võib ulatuda kuni 1,8 meetrini. Uru lõppu rajab ta rohust ja villast pesa. Kurnas on neli kuni kuus muna.

## Toitumine
Otsib maast lülijalgseid, sageli jaki sõnnikut nokaga sonkides ja ümber pöörates.  
## Viited
*IBC
Brian Nielsen

**Brian Nielsen** (sündinud 1. aprillil 1965 Korsøris Slagelse vallas Sjællandi piirkonnas) on Taani endine poksija.

Nielsen oli üliraskekaalus (üle 91 kg) viiekordne Taani meister aastatel 1988–1992. Ta on võistelnud harrastajana kokku 111 korda ning on võitnud neist 104 ja kaotanud 7 kohtumist.

Nielsen sai 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlusel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Roberto Baladole (Kuuba).

Nielsen võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Schniedersile (Saksamaa). Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Nielsen poksis septembrist 1992 kuni aprillini 2002 elukutselisena ning naasis üheks kohtumiseks poksiringi mais 2011. Ta on pidanud kokku 67 kohtumist, millest on võitnud 64 kohtumist (neist 43 nokaudiga) ja kaotanud 3 kohtumist (need kõik nokaudiga). 

## Viited

## Välislingid
* 
*Brian Nielsen lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Tihane

**Tihane** (*Parus*) on lindude perekond tihaslaste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Parus ater* – musttihane
**Parus caeruleus* – sinitihane
**Parus cinctus* – taigatihane
**Parus cristatus* – tutt-tihane
**Parus cyanus* – lasuurtihane
**Parus major* – rasvatihane
**Parus montanus* – põhjatihane
**Parus palustris* – salutihane ehk sootihane

## Eestis mitteesinevad liigid
**Parus bokharensis* – turkestani rasvatihane
**Parus holsti* –  kiivertihane
**Parus lugubris* – tammetihane
**Parus semilarvatus* – lauktihane

## Vaata ka (teised tihase nime kandvad perekonnad)
**Aegithalos* – sabatihane
**Melanochlora* – sultantihane
**Pseudopodoces* – maatihane
**Remiz* – kukkurtihane
Džentelmen

Sõnal *džentelmen*, nagu ka selle sünonüümil *härrasmees*, on eesti keeles kaks tähendust:
* *džentelmeniks* nimetatakse meesterahvast, kes käitub viisakalt (*džentelmenlikult*), eriti seoses naisterahvastega. Selles kontekstis peetakse sageli silmas mõnevõrra vanamoodsaid, patriarhaalsest ühiskonnast pärinevaid kombeid nagu meeste tava naistele istet pakkuda või neile ust avada ja neid esimesena siseneda lasta. Samuti peetakse džentelmenile omasteks ausust, sõnapidamist ja vaprust;
* *džentelmen* võib tähendada ka meessoost väikeaadlikku või jõukat ("head") päritolu meest, eelkõige Briti kontekstis.
Arc de Triomphe

**Arc de Triomphe** (Arc de Triomphe de l'Étoile) on võidukaar ehk triumfikaar Prantsusmaal Pariisis. See on üks Pariisi kuulsamaid ja külastatumaid vaatamisväärsusi.

Rajatis asub suure teederistmiku – Place Charles de Gaulle'i – keskel. See püstitati revolutsioonisõdades ja Napoleoni sõdades hukkunute auks. Mälestusmärgi sise- ja väliskülgedele on kirjutatud prantslaste lahinguvõidud ja väejuhid.

Triumfikaare võlvi all on I maailmasõjas hukkunud tundmatu sõduri haud.

Igal aastal külastab Arc de Triomphe'i poolteist miljonit inimest.

## Galerii

Fail:Paris - Orthophotographie - 2018 - Place Charles-de-Gaulle 02.jpg|Arc de Triomphe asub 12 tee hargnemiskohas
Fail:Paris Arc de Triomphe de l'Étoile Grabmal des Unbekannten Soldaten 2.jpg|Tundmatu sõduri haud
Fail:Arc Triomphe at night, 21 October 2007.jpg|Arc de Triomphe
Fail:Arc de triomphee.jpg|Mälestusmärgi sise- ja väliskülgedele on kirjutatud prantslaste lahinguvõidud ja väejuhid
Fail:Arc de Triomphe de lÉtoile, Paris 7 June 2012.jpg|Place Charles de Gaulle
Fail:Arc de Triomphe, Paris 2022.webm|Droonivideo Pariisi triumfikaarest 2022. aastal


## Viited

## Välislingid

* "Kuidas Pariis sai maailmakuulsa triumfikaare", Tõnis Erilaid, 29. juuli 2010.
Türgi sultan

**Türgi sultaniteks** nimetatakse Osmanite riigi valitsejaid, kes kandsid 1382. aastast sultani tiitlit. Alates 1453. aastast kandsid sultanid ka Rooma keisri tiitlit (Kayser-i Rûm). 1922. aastal lõppes sultanite võim ja Türgi iseseisvussõja järel kuulutati 1923. aastal välja Türgi Vabariik.

Osmanite riigi esimesed valitsejad kandsid bei tiitlit. Esimesena kuulutas end sultaniks Murad I.

Kuna Türgi sultanid kuulusid mitme sajandi vältel lisaks Lähis-Idale ka Euroopa mõjukaimate valitsejate hulka, on neid ohtralt kajastatud Euroopa kultuuris, sealhulgas maalikunstis ja kirjanduses. Samuti on neid mainitud eesti uuemates rahvalauludes (näiteks "Sultan on kuningas").

## Vaata ka
*Türgi riigipeade loend

## Viited
Bei

**Bei** (osmanitürgi keeles بك *beg*, *beğ*) on aadlitiitel, mida traditsiooniliselt kasutatakse väikeste turgi hõimurühmade juhtide (pealike) kohta. 

Mõne allika kohaselt pärineb see sõna türgi keelest. Ajalooliste teadete kohaselt on paljud türklaste, teiste turgi rahvaste ja ka Pärsia valitsejad kandnud tiitlit *bei*, *beg*, *bek*, *bai*, *baig* või *beigh*. Need kõik on variandid samast sõnast, mis tähendab 'isandat'.

Beide valitsetud piirkondi või provintse nimetati beilikkideks.

Tänapäeval on *bei* meeste mitteametlik sotsiaalne tiitel, ligikaudu samatähenduslik kui "härra". Erinevalt "härrast" järgneb *bei* aga nimele (näiteks "Fahrettin bei") ning seda kasutatakse vaid koos eesnimedega.

## Viited