open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helitehnika

**Helitehnika** ehk **audiotehnika** on tehnika haru, mis tegeleb helide (heli- ehk audio- ehk akustiliste signaalide) ülekandmise, salvestamise, tekitamise, muundamise ja (taas)esitamisega.

Helitehnika hõlmab mitmeid valdkondi:
* elektroakustika – akustika haru, mis tegeleb helivõnkumise muundamisega elektrivõnkumiseks ja vastupidi;
* helindamine – helivõimendussüsteemi abil heli (muusika, kõne) edasiandmine ruumides või muudes toimumispaikades; ka filmile heli lisamine. 

Helitehnika valdkonda kuuluvad samuti akustilised mõõtmised ja psühhoakustilised uuringud ning audioloogias kasutatavate vahendite arendamine.

## Peamised helitehnikavahendid
Peamised audiotehnilised vahendid on järgmised:
* mikrofonid õhuvõnkumiste muundamiseks neile vastavateks elektrivõnkumisteks (helisignaaliks);
* valjuhääldid, kuularid (kõrvaklapid) ja kõlarid helisignaali taasesitamiseks;
* helivõimendid helisagedusliku elektrisignaali pinge ja võimsuse suurendamiseks;
* helipuldid (mikserpuldid); 
* DJ-kontrollerid;
*tämbri muutmise vahendid (ekvalaiserid);
* dünaamikaulatuse reguleerimise vahendid (dünaamikaprotsessorid, kompressorid, ekspanderid, kompanderid);
* helisignaali salvestamise ja taasesitamise seadmed (magnetofonid, plaadimängijad, CD-mängijad, MP3-mängijad);
* digitaalse signaalitöötluse tehnika, nagu signaaliprotsessorid, AD- ja DA-muundurid, süntesaatorid, sämplerid ja muu (heli)stuudios kasutatav tehnika.

Helitehnika alla kuuluvateks võib lugeda ka need audiosignaali töötluse vahendid, milles kasutatakse mittelineaarseid efekte (elektrikitarride efektiseadmed jms). Kasutamist on leidnud ka magnetilise helisalvestuse vahendid  näiteks tehisliku reverberatsiooni ja tehiskaja tekitamiseks (nn kajamasinad). Ajalooliselt põhinevad need analoogelektroonikal, kuid tänapäeval teostatakse digitaalse signaalitöötluse vahenditega. 

## Vaata ka
* Elektroakustika
* Ruumiakustika
* Helivõimendussüsteem
* Stereofoonia

## Viited

## Kirjandus
* Ilmar Eiskop, Aleksander Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1988

## Välislingid
* Eerik Lossmann. Helitehnika ja akustika: Sissejuhatus, heli iseloomustavad suurused, kõrva ehitus. (Loenguslaidid)
Jüriöö park

**Jüriöö park** on park Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis Sõjamäe kõrgendikul Sõjamäe hiie alal. See rajati Jüriöö ülestõusu Sõjamäe lahingu arvatavasse toimumiskohta. Parki tuntakse Jüriöö pargina aastast 1995.

Praeguse pargi ala korrastamise algatas 1950. aastate lõpus pedagoog ja haridustegelane Karl Laane. 1960. aastatel hakati sinna puid istutama. Aastal 1993 loendati pargis kokku 27 liiki puid ja põõsaid.

Pargi haldamiseks moodustati 1996. aastal Jüriöö pargi fond. Fondi õigusjärglane on aastal 2002 asutatud MTÜ Jüriöö Park. 

Pargis asub kolm mälestusmärki, sealhulgas mälestusmärk Vabadussõjas võitlejatele (valminud 2000, arhitektid Alar Oruvee ja Ferdinand Mäll).

## Viited
Sanatooriumi park (Tallinn)

**Sanatooriumi park** on park Tallinnas Nõmme linnaosas Pargi, Sihi ja Põllu tänava vahel. Pargi pindala on 22 ha ja seal domineerivad männid. 

Park on rajatud endisaegse Põllu tänav 61/63 asunud Vabariikliku tuberkuloosidispanseri ümber.

## Viited
Valgjärve vald (Kanepi kihelkond)

**Valgjärve vald** (saksa keeles *Weissensee*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Valla pindala oli 86 km² ja elanikke oli 1648 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 335 talundit ja elamut ning need kasutasid 6843 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Saverna külas.

1891 liideti Valgjärve vallaga Vana-Piigaste ja 1893 Tõdu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Valguta vald

**Valguta vald** (saksa keeles *Walguta*) oli vald Tartumaal Rannu kihelkonnas. Valla pindala oli 91 km² ja elanikke oli 1233 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 274 talundit ja elamut ning need kasutasid 4682 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Lapetukme külas.

Vallas asus Valguta mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Rannu ja Valguta vallast Rannu vald ja Rõngu, Valguta ja Palupera vallast Rõngu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Kariste vald

**Vana-Kariste vald** (saksa keeles *Alt-Karrishof*) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Valla pindala oli 145 km² ja elanikke oli 1930 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 285 talundit ja elamut ning need kasutasid 8669 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Saapaküla külas.

Vallas asus Vana-Kariste mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast Tihemetsa vald. Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast moodustati Abja vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Kuuste vald

**Vana-Kuuste** (saksa keeles *Alt-Kusthof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Valla pindala oli 101 km² ja elanikke oli 2012 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 400 talundit ja elamut ning need kasutasid 7699 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Vana-Kuuste külas.

1934. aastal oli vallas Reola Vaksali postiagentuur ja telefoni kõnepunkt, Vana-Kuuste posti-telefoni agentuur, Aakaru postitalu ning Kõivu, Laane, Lalli, Lepiku ja Sipe kirjatalu.

1891 liideti Vana-Kuuste vallaga Reola-Uhti vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kristiine heinamaa

**Kristiine heinamaa** on ajalooline piirkond Tallinnas, mis suuresti moodustab tänapäevase Kristiine linnaosa. 

Heinamaa piirnes umbes tänapäeva Endla tänava – Koskla tänava – Pärnu maantee (tänapäeval otse läbipääsu pole) – Tondi tänava – Linnu tee ja Mustamäe teega. Piirkond on saanud nime Rootsi kuninganna Kristiina järgi (Christinenthal 'Kristiine org'). 

Rootsi valitsuse loal jaotas linn selle piirkonna 1653. aastal 46 osaks, igaüks 9 hektarit. Krundid läksid eelkõige Tallinna rae ringkonda kuuluvatele linnakodanikele. Pärast seda asuti kaevama kruntide piiretele kraave, mis osalt on säilinud tänini. 

Maa-alale ehitati suvemõisaid, nende seas Löwenruh', Charlottenthali, Cederhelmi, Dunteni ja Sprinkthali suvemõis.

Suvemõisade hilisemate omanike ajal arendati piirkonnas suvemõisa maa-alal tööstust. Aastatel 1804–1823, 1827 ja 1833 tegutses Kristiine aladel sitsivärvimise manufaktuur, kaupmees J. Ovsjannikovi ning seejärel Tallinna raehärra Diedrich Rode ning lõpuks Eggersite perekonna (Arnold Georg Eggersi (1791–1851), Alexander Eggersi (1828–1877)) omanduses. Eggersitel oli Charlottenthalis ka meierei, piiritusevabrik, tikuvabrik ja auruveski. 1830. aastal asutati Eggersite tinasuhkru- ja äädikavabrik, kus 1845. aastal hakati ka värve tootma. Tikumanufaktuur asutati 1838. aastal ning see oli Venemaal kolmas omataoliste seas. 1864. aastal asutati piiritusevabrik, mis anti varsti üle kaupmees Schalotoffile ning ettevõte töötas kuni 1879. aastani.

## Viited

## Kirjandus
*Robert Nerman, Lilleküla ajalugu 1940-1991, 2014, 626 lk, ISBN 9789949300990
Tänassilma vald

**Tän(n)assilma vald** (varasema nimega **Vana-Tän(n)assilma vald** (saksa keeles *Alt-Tennasilm*)) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Valla pindala oli 78 km² ja elanikke oli 1343 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 337 talundit ja elamut ning need kasutasid 5553 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Tänassilma külas.

Vallas asus Vana-Tännassilma mõis.

## Viited

## Välislingid
*
The High End of Low

**"The High End of Low"** on Ameerika rokkbändi Marilyn Mansoni seitsmes täispikk stuudioalbum. See avaldati Inglismaal 25. mail 2009 ning USA-s 26. mail 2009.   

"The High End of Low" on Marilyn Mansoni viimane album pikaajalise muusikastuudio Intercscope alt. Albumiga tuli kaks singlit: "Arma-Goddamn-Motherfuckin-Geddon" ja "Running to the Edge of the World". Mansoni album debüteeris Billboard 200-s 4. kohal. "The High End of Low" on Twiggy Ramireze, Mansoni basskitarrimängija esimene album koos bändiga pärast 2000. aasta "Holy Woodi". Kriitikud hindasid albumit nii positiivselt kui ka negatiivselt, mõned väitsid selle olevat "väga emotsionaalse ja isikliku albumi", teised aga arvasid, et album on "teatud kohtades liiga korduv" ja "samu muusikalisi kontseptsioone korratakse läbi albumi". Ärilises mõttes on "The High End of Low" Mansoni vähim müügiks läinud album kogu tema karjääri jooksul. Seda osteti esimesel nädalal vaid 49 000 eksemplari ning see kukkudes esimese müüginädala 4. kohalt teisel nädalal 24. kohale. Albumiga tuli ka ringreis "The High End of Low tour", mis kestis 3. juunist 21. detsembrini. See oli bändi 12. turnee.  

## Lood
# "Devour
# "Pretty as a Swastika"
# "Leave a Scar"
# "Four Rusted Horses"
# "Arma-Goddamn-Motherfuckin-Geddon"
# "Blank and White"
# "Running to the Edge of the World"
# "I Want to Kill You Like They Do in the Movies"
# "WOW"
# "Wight Spider"
# "Unkillable Monster"
# "We're from America"
# "I Have to Look Up Just to See Hell"
# "Into the Fire"
# "15"
Vao vald (Väike-Maarja kihelkond)

**Vao vald** (saksa keeles *Wack*) oli vald Väike-Maarja kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939.

Valla pindala oli 227&nbsp;km² ja elanikke oli 5624 (1934. aasta seisuga). 

Vallas oli 1106 talundit ja elamut ning need kasutasid 17 560 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Väike-Maarjas.

Vallas asus Vao küla.

1893. aastal liideti Vao vallaga Kaarma, Kiltsi, Koonu, Kärsa, Lammasküla, Nõmme, Põdrangu, Triigi, Uniküla, Äntu ja Ärina vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Avanduse ja Vao valla aladest Avanduse vald ning Vao ja Porkuni valla aladest moodustati Vao vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond)

**Vastemõisa vald** (saksa keeles *Wastemois*) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Valla pindala oli 209 km² ja elanikke oli 2257 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 485 talundit ja elamut ning need kasutasid 11059 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Vastemõisa külas.

Vallas asus Vastemõisa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vastse-Antsla vald

**Vastse-Antsla vald** (ka **Uue-Antsla vald**; saksa keeles *Neu-Anzen*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Valla pindala oli 71 km² ja elanikke oli 1756 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

Vallas oli 298 talundit ja elamut, mille kasutuses oli 5927 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Kuldre külas.

Vallas asus Vastse-Antsla mõis.

1910. aastal ehitati Vastse-Antsla vallakool, mis oli kahekorruselise tellishoonena vallakoolide seas suuruse poolest haruldane. Nüüdisajal asuvad hoones Kuldre lasteaed ja raamatukogu.

1939. aasta vallareformiga moodustati Vastse-Antsla ja Urvaste vallast Urvaste vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vastse-Kuuste vald (Võnnu kihelkond)

**Vastse-Kuuste vald** (saksa keeles *Neu-Kusthof*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Valla pindala oli 88 km² ja elanikke oli 1676 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939, misjärel läks valla ala Kiidjärve valla koosseisu.

Vallas oli 334 talundit ja elamut ning need kasutasid 6652 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Lootvina külas.

Vallas asus Vastse-Kuuste alevik.

1893 liideti Vastse-Kuuste vallaga Kiidjärve vald.

## Viited

## Välislingid
*
Veltsa vald

**Veltsa vald** (saksa keeles *Welz*) oli vald Läänemaal Mihkli kihelkonnas. Valla pindala oli 177 km² ja elanikke oli 1297 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vald loodi 1866. aasta vallaseadusega Veltsa, Karinõmme, Aru ja Keblaste mõisate maa-aladele, mis kõik kuulusid ühele omanikule. Vallamaja asus tänapäeva Tarva küla aladel.

Vallas oli 292 talundit ja elamut ning need kasutasid 11 272 ha maad (1929. aasta seisuga).

1891 liideti Veltsa vallaga Oidrema vald.

1939 liideti Veltsa ja Koonga vallad üheks Soontaga vallaks, mis jäi Pärnu maakonda. Osa Veltsa vallast liideti aga Lihula vallaga Läänemaal.

## Vaata ka
*Veltsa mõis

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Võidu vald

**Vana-Võidu vald** (saksa keeles *Alt-Woidoma*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Valla pindala oli 62 km² ja elanikke oli 937 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 190 talundit ja elamut ning need kasutasid 5424 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus tänapäeva Verilaske küla aladel.

Vallas asus Vana-Võidu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Veriora vald (Räpina kihelkond)

**Veriora vald** (saksa keeles *Paulenhof*) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas. Valla pindala oli 127 km² ja elanikke oli 2632 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 473 talundit ja elamut ning need kasutasid 9130 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Viluste külas.

1892 liideti Veriora vallaga Palo vald.

## Viited

## Välislingid
*
Vihula vald (Haljala kihelkond)

**Vihula vald** (saksa keeles *Viol*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Valla pindala oli 114 km² ja elanikke oli 2447 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 599 talundit ja elamut ning need kasutasid 8552 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Paasi külas.

1893 liideti Vihula vallaga Annikvere, Karula, Kavastu ja Metsiku vald.

1939. aasta haldusreformiga moodustati uutes piirides uus Vihula vald.

## Viited

## Välislingid
*
Voltveti vald

**Voltveti vald** (saksa keeles *Tignitz*), ka Tihekõnnu vald oli vald Pärnu kreisi Saarde kihelkonnas ja Pärnu maakonnas. 

Valla pindala oli 203 km² ja elanikke oli 1918 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 333 talundit ja elamut ning need kasutasid 7604 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Allikukivi külas.

Vallas asusid Voltveti mõis, Kärsu mõis ja Saarde kirikumõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Laatre, Abja, Voltveti ja Jäärja vallast – Rajangu vald.  Voltveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast moodustati Tihemetsa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Võisiku vald (Kolga-Jaani kihelkond)

**Võisiku vald** (saksa keeles *Woiseck*) oli vald Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas. Valla pindala oli 205 km² ja elanikke oli 2526 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 560 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 356 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Eesnurga külas.

Vallas asus Võisiku mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Võru vald (Põlva kihelkond)

**Võru vald** (saksa keeles *Werrohof*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Valla pindala oli 41 km² ja elanikke oli 1720 (1934. aasta seisuga). Vald moodustati 1866.

Vallas oli 389 talundit ja elamut ning need kasutasid 4790 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Võrus.

Valla alale jäi Võru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Inga Ivanova

**Inga Ivanova** (sünninimi **Inga Luhasoo;** sündinud 13. detsembril 1961 Venemaal Komi Vabariigis Inta linnas) on eesti venekeelne lastekirjanik.

## Haridus
* 1969–1979 – Kallaste Keskkool
* 1979–1984 – Tartu Riiklik Ülikool, matemaatika eriala

## Peetud ametid
*1984–1987 Tamsalu Keskkool, matemaatikaõpetaja
*1987–1996 Tartu Ülikooli Raamatukogu, programmeerija
*1996–2000 AS Data Telecom, programmeerija
*2000–2002 AS Dialoog, süsteemiadministraator
*2002–2013 OÜ BOSE, andmesüsteemispetsialist
*aastast 2016 – Eesti Kirjandusmuuseum, müügispetsialist

## Teosed
* jutt "Облако огненного дождя" ("Таллинн" 3-4/2010)
* jutt "Одноклассник" ("Таллинн" 3-4/2015 )

### Raamatud
* "Õnnekass" (2006)
* "Kadunud koerte saladus" (lastejutustus, 2008; tlk Ahti Kelder)
* "Üllatusmunade saladus. Autoparkla saladus" (lastejutustused, 2010; tlk Sirje Kupp)
* "Juhtum lossis" (lastejutustus, 2013; tlk Ahti Kelder)

## Välislingid
*Inga Ivanova e-kataloogis ESTER
*Inga Ivanova projektis Tartu ilukirjanduses
*Ljudmila Schultz, "Eesti vene kirjanduse uued viljad" – Sirp 9. veebruar 2007
*Aime Jõgi, "Matemaatik nuputab lastele kriminulle" – Postimees 24. mai 2007
*Aime Jõgi, "Põnevusjutt viib lugeja Alatskivile" – Postimees, 14. detsember 2013
Vigala vald (Vigala kihelkond)

**Vigala vald** (saksa keeles *Fickel*) oli vald Läänemaal Vigala kihelkonnas. Valla pindala oli 240 km² ja elanikke oli 3137 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 681 talundit ja elamut ning need kasutasid 14 955 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Tõnumaa külas.

Vanamõisa ja Tõnuma küla risttee äärde ehitati 1877. aastal Vigala vallamaja. Uude vallamajasse asus Vigala vallavalitsus ja vallakohus. 1885. aastal ehitati vallamaja kõrvale üle tee Vigala valla magasiait.

1891 liideti Vigala vallaga Jädivere vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati uus Vigala vald, mis suuresti jälgis vanu valla piire. Velise vallast liideti Rääsküla ja Kurevere.

## Viited

## Välislingid
*
Puuhooldus

**Puuhooldus** (**puude hooldus**, **arboristika**) on asustatud piirkondades kasvavate puittaimede (peamiselt puude) hooldamine kogu nende eluea jooksul. Puuhoolduse spetsialisti rahvusvaheliselt kasutatav nimetus on arborist.

Terminid "arboristika" (inglise keeles *arboriculture*) ja "arborist" võeti kasutusele 1930. aastatel USA-s, kui tekkis vajadus eristada asula- ja pargipuude hooldust metsandusest. 1924. aastal loodi seal esimene erialaühendus, millest hiljem sai rahvusvaheline arboristide organisatsioon ISA (International Society of Arboriculture). 

Euroopas moodustati 1992. aastal EAC (European Arboricultural Council), mille liikmeteks on riikide puuhoolduse ühingud. Eestit esindab mõlemas organisatsioonis Eesti Arboristide Ühing.

## Välislingid
* Organisatsiooni International Society of Arboriculture koduleht
* Organisatsiooni European Arboricultural Council koduleht
* Eesti Arboristide Ühingu koduleht
Eduard Kanasaar

**Eduard Kanasaar** (2. veebruar 1902 Soosaare vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 23. veebruar 1992 Tallinn) oli eesti energeetik ja tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1925. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning 1932. aastal Tallinna Tehnikumi elektriinsenerina. 

Ta oli aastatel 1945–1956 Tallinna Polütehnilises Instituudis vanemõpetaja. 

Ta töötas aastatel 1937–1939 insenerina Eesti Rahvuslikus Jõukomitees ja osales Eesti elektrifiteerimise kava koostamises. Ta oli aastatel 1939–1945 AS Elektrikeskuse insener ja osakonnajuhataja ning aastatel 1956–1963 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee insener ning Eesti Põllumajandusprojekti projekti peainsener.

Ta suri 23. veebruaril 1992 Tallinnas ning maeti 28. veebruaril 1992 Kolga-Jaani kalmistule.

## Teoseid
*1939 "Elekter Soome põllumehe teenistuses". Tehnika Kõigile 7/8, 1939
*1940 "Muljeid elektrifitseeritud Rootsi põllumajandusest". Tehnika Põllumajanduses 2, 1940
*1954 "Ökonoomsuse põhialuseid põllumajanduslike elektrivõrkude projekteerimiseks". Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1954
*1954 "Üldine elektrotehnika". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1954 (kaasautor)
*1983 "Eesti põllumajanduse elektrifitseerimise algaastad". // TPI Toimetised. 678 (1983)

## Viited

## Kirjandus
*2000 – Tiit Metusala. "Kanasaar, Eduard". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 550

## Välislingid
Tallinna–Mõisaküla rongiliin

**Tallinna–Mõisaküla rongiliin** oli reisirongiliin, mis läbis Harju-, Rapla-, Pärnu- ja Viljandimaad. Lõpp-peatused olid Tallinnas Balti jaamas ja Mõisakülas. 

Ligi 190 km pikkusel liinil oli kokku 30 peatust ning sellel opereeris diiselrongidega EVR, sõit kestis 1995. aasta seisuga umbes neli tundi. 

1995. aastaks kujundati Tallinna–Mõisaküla raudteeliinist üks kõige kahjumlikumaid liine. Sõitjate vähesusele aitas kaasa ka ebapraktiline sõiduplaan, mille järgi oli näiteks 1995. aastal liini mõlemal suunal käigus vaid üks reisirong päevas, kusjuures ainus rong väljus Mõisakülast juba kell 04.48.

Liin suleti 31. jaanuaril 1996. 

## Peatused
* Tallinn
* Tallinn-Väike
* Liiva
* Männiku
* Saku
* Kasemetsa
* Kiisa
* Roobuka
* Vilivere
* Kohila
* Lohu
* Hagudi
* Rapla
* Keava
* Lelle
* Koogiste
* Eidapere
* Kõnnu
* Viluvere
* Tootsi
* Tori
* Tammiste
* Pärnu Kaubajaam
* Pärnu
* Vaskrääma
* Surju
* Sigaste
* Kilingi-Nõmme
* Tihemetsa
* Mõisaküla 

## Vaata ka
* Tallinna–Pärnu–Riia rongiliin
* Tallinna–Pärnu rongiliin

## Viited
Narva Kaheteistkümne Püha Apostli kirik

**Narva Kaheteistkümne Püha Apostli kirik** (vene keeles Храм Двенадцати апостолов) on õigeusu kirik Narvas Soldina linnaosas Mõisa tänaval 4. 

Kirik kuulub 1995. aastast tegutsevale MPEÕK Narva Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse kogudusele. 

Enne kiriku ehitamist kasutasid koguduse liikmed 1993. aastal avatud Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku abikirikut Narva kolledži ühiselamu hoones, mis tegutses **Narva Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse kiriku** nime all ja rajati Narva Õigeusu Humanitaarkooli vajadusteks.

2010. aastal otsustati Narva ja Peipsiveere piiskopi Laatsaruse initsiatiivil ja õnnistusel ehitada uus kirikuhoone Narvas Mõisa tänaval.

Arhitekt Nikolai Volkovi projekti järgi Novgorodi arhitektuuristiilis kiriku ehitamine algas 2012. aastal. 

1. septembril 2014 püstitati kiriku kuppel ja rist.

Alumine kirik pühitseti 8. mail 2015 Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse auks.

Peakirik pühitseti 3. oktoobril 2015 Kaheteistkümne Püha Apostli auks.

Kiriku kõrgus on 26,5 meetrit.

Kiriku eesseisja on preester Artemi Bondarev.

## Viited
Intensiivsus (füüsika)

**Intensiivsus** füüsikalise suurusena näitab, kui palju energiat läbib pindalaühikut ajaühikus,  Intensiivsuse tähis on enamasti I ja mõõtühik vatt ruutmeetri kohta  (W/m2):
:I=\frac{P}{A},
kus P on võimsus ja A pindala.

Kiirguse või heli levimisel on intensiivsus energia hulk, mis langeb ajaühikus levimissuunaga risti oleva pinna pindalaühikule.

## Vaata ka
* Kiiritustihedus
* Heliintensiivsus

## Viited
Mihkel Varrik

**Mihkel Varrik (Warrik)** (9. september 1879 Rannu vald – 8. jaanuar 1967 Toronto, Kanada) oli Eesti pedagoog ja ühiskonnategelane.

1905–1906 õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust ja 1906–1911 Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.

1912–1940 ja 1941–1944 oli ta Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi (hilisema Viljandi I Gümnaasiumi) direktor.

Ta oli Asutava Kogu liige. 1934 ja 1939 valiti ta Viljandi linnavolinikuks.

Varrik oli Viljandi Kodu-uurimise Seltsi liige (1929–1940 ja 1943) ning valitud auliikmeks (1937).

Saksa okupatsiooni ajal oli ta 1943 Viljandi raehärra.

1944 põgenes ta Saksamaale, kus 1946-1948 oli Blombergi eesti algkooli ja gümnaasiumi juhataja. 1950-1951 oli ta Inglismaal Chorley eesti täienduskooli juhataja. 1952 siirdus ta elama Kanadasse. Kanadas oli ta Toronto Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu II ja V koosseisu liige.

## Tunnustus
* 1938 Kotkaristi V klassi teenetemärk.

## Viited
Patti Smith

**Patricia Lee Smith** (sündinud 30. detsembril 1946 Chicagos) on ameerika laulja, helilooja, luuletaja ja kunstnik. Ta on üks mõjukamatest naissoost rokkstaaridest. Tema debüütalbum "Horses" (1975) oli New Yorgi *[[punk rock]]*'i liikumise esimene avaldatud album.

Patti Smithi on kutsutud pungiluule laureaadiks ja pungi ülempreestrinnaks, sest tema laulud ühendavad tihti rokki ja luulet. Tema tuntuim lugu on Bruce Springsteeni kirjutatud (Patti muudatustega) "Because the Night", mis saavutas 1978. aastal Billboard Hot 100 edetabelis 13. koha. 2005. aastal anti Patti Smithile Prantsuse kunstide ja kirjanduse ordu komandörikraad (*Commandeur de l'ordre des Arts et des Lettres*) ja 2007. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2010. aasta detsembris ajakirjas Rolling Stone avaldatud 100 kõigi aegade parimate artistide nimekirjas oli Patti Smith 47. kohal. 2011. aastal võitis ta Polar Musicu auhinna.

17. novembril 2010 võitis Patti Smith mälestusteraamatu "Kõigest lapsed" ("Just Kids") eest National Book Awardi. Raamat räägib Patti Smithi ja fotokunstnik Robert Mapplethorpe'i kooselust ja kasvamisest ning on kirjutatud viimase palvel. Aastal 2014 ilmus "Kõigest lapsed" Martin Rünga tõlgituna eesti keeles.

21. juulil 2014 esines Patti Smith Tallinnas Nordea Kontserdimajas.

## Diskograafia
;Stuudioalbumid
* *[[Horses (album)|Horses]]* (1975)
* *[[Radio Ethiopia]]* (1976)
* *[[Easter (Patti Smith Group' album)|Easter]]* (1978)
* *[[Wave (Patti Smith Group'i album)|Wave]]* (1979)
* *[[Dream of Life]]* (1988)
* *[[Gone Again]]* (1996)
* *[[Peace and Noise]]* (1997)
* *[[Gung Ho (album)|Gung Ho]]* (2000)
* *[[Trampin']]* (2004)
* *[[Twelve (Patti Smith album)|Twelve]]* (2007)
* *[[Banga (album)|Banga]]* (2012).

## Raamatud

* *[[Seventh Heaven (luulekogu)|Seventh Heaven]]* (1972)
* *[[Early Morning Dream]]* (1972)
* *[[A Useless Death]]* (1972)
* *[[Witt (raamat)|Witt]]* (1973)
* *The Night* (1976) koos Tom Verlaine'iga 
* *[[Ha! Ha! Houdini!]]* (1977)
* *[[Babel (raamat)|Babel]]* (1978)
* *[[Woolgathering]]* (1992)
* *[[Early Work]]* (1994)
* *[[The Coral Sea (raamat)|The Coral Sea]]* (1996)
* *[[Patti Smith Complete]]* (1998)
* *[[Strange Messenger]]* (2003)
* *[[Auguries of Innocence (luuletused)|Auguries of Innocence]]* (2005)
* *Poems (Vintage Classics)* William Blake. toim. Patti Smith (2007)
* *Land 250* (2008)
* *Trois* (2008)
* *Great Lyricists*; eessõna Rick Moody (2008)
* Kõigest lapsed (Just Kids; 2010, eesti keeles 2014)
* *Hecatomb* (2014) koos Jose Antonio Suarez Londono joonistega
* *[[M Train (raamat)|M Train]]* (2015)
* *[[Pühendumus (Patti Smithi raamat)|Pühendumus]]* (Devotion, 2017, eesti keeles 2022)

## Viited
Jaanilinna Püha Imetegija Nikolai kirik

**Püha Imetegija Nikolai kirik** ehk **Püha Nikolai kirik** (vene keeles Церковь святителя Николая Чудотворца) on õigeusu kirik Venemaal Jaanilinna linnuses.

Kirik ehitati kas 15. sajandi lõpus või 16. sajandi keskpaigas. See on väike, paekivist, harukordse kahe apsiidiga hoone kitsaste laskeavataoliste akendega. Kiriku ülemine osa on raske, torni meenutav tambuur madala kiivriga.

Arvatakse, et 17. sajandil oli kirik suletud, kuid 18. sajandi algul see taastati ning seal korraldati õigeusu jumalateenistusi.

Narvast on leitud kolm imetegevat ikooni, neist üks – Imetegija Nikolause ikoon – viidi 18. sajandi keskel Narva Issanda Muutmise peakirikust Nikolai kirikusse.

Teise maailmasõja ajal sai kirik kannatada. Püha Nikolai kirikut restaureeriti 1970. aastate keskpaigast 1988. aastani. Pärast restaureerimist anti hoone üle Jaanilinna ajaloolis-arhitektuurilisele muuseum-kaitsealale püsinäituse ülespanekuks. 

Praegu kuulub kirik Vene Õigeusu Kiriku Jaanilinna Jumalaema Uinumise kirikule.
## Viited

## Välislingid
Jaan Karusoo

**Jaan Karusoo** (2. märts 1928 Tartu – 12. aprill 1992 Tallinn) oli eesti arst ja arstiteadlane (pulmonoloog).

## Elulugu
Ta lõpetas 1947. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli aastatel 1957–1960 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis 1963. aastal väitekirja "Сравнительное исследование функционального состояния коры надпочечников с целью определения реактивности у больных туберкулезом легких во время лечения" (Kopsutuberkuloosihaigete organismi reaktiivsuse võrdlev uurimus ravi vältel neerupealiste koore funktsionaalse seisundi määramise abil) ning sai meditsiinikandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1953–1957 Tartu Linna Tuberkuloositõrjedispanseris. Ta oli aastatel 1961–1992 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogiaosakonna teadur.

## Teoseid
* 1962 – "Kopsutuberkuloosihaigete organismi reaktiivsuse võrdlev uurimus ravi vältel neerupealiste koore funktsionaalse seisundi määramise abil". Tallinn 1962. Käsikiri Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus.
* 1976 – "Kopsupõletikud". Valgus. Tallinn 1976.
* 1992 – "Punktimassaaž". Valgus. Tallinn 1992.

## Liikmesus
* Eesti Arstide Liit, nõelravi sektsiooni esimees

## Kirjandus
* 2000 – "Karusoo, Jaan". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000, lk 580.
Kullo noortelaager

**Kullo noortelaager** on Tallinna Huvikeskuse Kullo noortelaager Lääne-Viru maakonna Haljala valla Karepa külas.

Noortelaagri peamajaks on Villa Taormina (ehitatud 1896), mis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses kuulus Selja ja Kunda mõisa omaniku John Carl Girard de Soucantoni perekonnale.

Laager töötab suveperioodil, maist augustini. Seal toimuvad Kullo huviringide suvelaagrid, aga ka mitmeid muid õppe-, praktika- ja spordilaagreid. Laagris on kokku 160 majutuskohta.

Nõukogude perioodil tegutses samas Karepa pioneerilaager.

## Viited
Leonid Tsõpkin

**Leonid Tsõpkin** (vene keeles **Цыпкин, Леонид Борисович**; 20. märts 1926 Minsk – 20. märts 1982 Moskva) oli juudi rahvusest Vene ja Nõukogude kirjanik ning arstiteadlane (meditsiinidoktor).

Ta sündis aastal 1926 Minskis juudi rahvusest arstide pojana. Teise maailmasõja alguses õnnestus perekonnal evakueeruda Ufasse, kus ta astus aastal 1942 kohalikku meditsiiniinstituuti, mille lõpetas aastal 1947.

Aastal 1948 asus ta tööle patoanatoomina Moskva oblasti Jakovenko nimelisse Psühhiaatriahaiglasse №2 (asus Meštšerskojes Tšehhovi rajoonis).

## Isiklikku
Tema isa Boriss Tsõpkin (1897–1961) oli ortopeed-traumatoloog, isa sugulased hukkusid Minski getos; ema Vera Poljak töötas ftisiaatrina, tädi Lidia Poljak oli kirjandusteadlane, tädimees Ruben Avanessov oli keeleteadlane. Poeg Mihhail Tsõpkin (ka Mikhail Tsypkin) on USA-s politoloog.
Vepsküla

**Vepsküla** on praegu paikkond Narva põhjaosas, mis varem oli küla (saksa keeles *Wensküll*, vene keeles *Вепскюла* või *Вепскюля*) Vaivara kihelkonnas.

Asulat on esimest korda mainitud 1374 külana nimega *Wepzendorpe*, 1493 *Wepszendorpe*, 1503 *Wepsendorp*, 1620 *Wäpssekyllaby*. 1796. aastal on mainitud kõrtsi nimega Wöbskül.

Küla nime kohta on Andrus Saareste arvanud, et see tuleb tollaste elanike vepslaste nimetusest.

## Vaata ka
*Vepsküla tänav (Narvas)
*Vepsküla mõis  Vaivara kihelkonnas Virumaal
## Viited
George Kennedy

**George Harris Kennedy, Jr.** (18. veebruar 1925 New York – 28. veebruar 2016 Middleton, Idaho) oli USA näitleja.

Kennedy pälvis 1967. aastal rolli eest filmis "Murdumatu Luke" ("Cool Hand Luke"; 1967) Oscari parima meeskõrvalosatäitja kategoorias. Tema tuntumad rollid olid veel filmides "Räpane tosin" ("The Dirty Dozen"; 1967), "Lennujaam" ("Airport"; 1970) ja filmisarjas "Palja relvaga" ("Naked Gun"). Kennedy mängis peaosa kahes Clint Eastwoodi filmis: "Thunderbolt and Lightfoot" (1974) ja "Eigeri mägi" ("The Eiger Sanction; 1975). Tema viimane filmiroll oli 2014. aastal Ed'i osa filmis "Õnnemängur" ("The Gambler"). Ta mängis kokku üle 200 filmis ja telesarjas.

Kennedyl on Hollywoodi kuulsuste alleel omanimeline täht.

Kennedy oli Teise maailmasõja veteran.

## Isiklikku
Kennedy oli harrastuslendur. Tal olid lennukid Cessna 210 ja Beechcraft Bonanza. 

Ta on neli korda abielus. Dorothy Gilloolyga oli ta abielus aastatel 1946–1959. Norma Wurmaniga oli ta abielus ja lahutas kaks korda: 1959–1971 ja 1973–1978; neil oli kaks last. 1978. aastal abiellus Kennedy Joan McCarthyga, kellega nad adopteerisid neli last.

Kennedy suri 2016. aasta veebruaris 91-aastaselt Idaho osariigis Middletoni linna vanadekodus kopsuvähki.

## Viited

## Välislingid
*
Agnès Martin-Lugand

**Agnès Martin-Lugand** (sündinud 22. juulil 1979 Saint-Malos) on prantsuse kirjanik.

Ta on sündinud 1979. aastal Saint-Malos (Ille-et-Vilaine'i departemangus Bretagne'i piirkonnas). Ta on hariduselt lastepsühholoog.

Ta töötas kuus aastat kliinikus psühholoogina, kuid pärast poja sündi jäi koduperenaiseks. Ta hoolitses poja eest ja kirjutas raamatu "Les gens heureux lisent et boivent du café", mis ilmus 2013. aastal. Eesti keeles ilmus see pealkirjaga "Õnnelikud inimesed loevad raamatuid ja joovad kohvi" 2014. aastal sarjas "Punane raamat"; raamatu on tõlkinud prantsuse keelest Pille Kruus.

## Teoseid
* 2013 "Les gens heureux lisent et boivent du café"
* 2014 "Entre mes mains le bonheur se faufile"
* 2015 "La vie est facile, ne t'inquiète pas"

## Isiklikku
Agnès Martin-Lugand on abielus ja peres on kaks poega.
Kambi mõis (Pärnu)

**Kambi mõis** (saksa keeles *Kambi*) oli Sauga mõisa kõrvalmõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.


Kambi mõis.jpg|Kambi mõis 2024. aastal
Kambi mõis 2.jpg|Kambi mõis kagust
Kambi mõis 3.jpg|Kambi mõisa hoovi poolne külg


## Viited

## Välislingid
*
Pärnu kirikumõis

**Pärnu kirikumõis** ehk **Pärnu-Eliisabeti kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Pernau-St. Elisabeth*) oli kirikumõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Rääma mõis

**Rääma mõis** (saksa keeles *Rawasaar*) oli linnamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal. 

Mõisast on teateid alates 1560. aastast. Mõisa omanik oli Pärnu linn. 

1782. aastal oli mõisarentnik, ooberstleitnant Johann Andreas von Drewnick (1727–1786) .

1920. aastal liideti mõisa alad Pärnu linnaga.

## Nimetus
Pärnu Rääma linnaosas asuvat mõisa on 16. sajandil nimetatud *Bremen* (*hof tho Bremen*). Renneri kroonika väitel põletati mõis Liivi sõja käigus 1560. aastal maha. 

1684. aastast on teada mõisa ilmselt eesti keelest pärit nimetus *Rawasaar* (ka *Rawassar*). Nimetus *hof tho Bremen* on andnud eestikeelse nime tervele Rääma piirkonnale: 1731. aastal on esimest korda mainitud *Rehma* küla. Samuti on selle järgi arvatavasti saanud nime ka Räämaga külgnev Ülejõe linnaosa, mille saksakeelne vaste oli *Bremerseite*: 1662. aastal on mainitud seal asuvat kaluriküla *Breymerseitt*. 

Rääma vald tekkis 19.-20. sajandi vahetusel ning 1920. aastal liideti see Pärnu linnaga. 

Rääma idaosas oli varem Rääma mõisa kõrvalmõis Niidu (saksa keeles *Oskarshof*, 1839. aastast alates *Nitau*).

## Viited

## Välislingid
*Rääma. – Eesti kohanimeraamat
*
*Rääma mõis (Pärnu-Elisabethi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Sauga mõis

**Sauga mõis** (saksa keeles *Sauck*) oli linnamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal Sauga jõe alamjooksul.

Mõisat on esimest korda mainitud 1560. aastal. Mõisa omanik oli Pärnu linn.

Mõisa peahoone, mis oli ühekorruseline ja hilisklassitsistlik, ehitati 1849. aastal. 21. sajandi algul on peahoone varemetes.

## Viited

## Välislingid
*
Tammiste mõis

**Tammiste mõis** (saksa keeles *Tammist*) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis asutati 1560. aastatel. 18. sajandil olid mõisa omanikud Stackelbergid. Pärast 1809. aastat kuulus mõis Seebergidele. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist kuulus mõis Wulffidele; viimane omanik Josef Wulff.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Ester Vilgats,  Tammiste mõisa maa-alad
Vitsajärg

**Vitsajärg** (ka *vitsavestmispink*) on tööpink, mida kasutati vanasti abivahendina väiksemate puitesemete töötlemisel liimeistriga.  

Vitsajäril istus töömees kaksiratsi ning sai pingil töödeldavat eset lisaseadmega jala abil kinni hoida. Vitsajärge kasutati peamiselt puunõude vitste sisekülgede silumisel (sellest ka kõige levinum nimetus). Pingi muid variante kasutati katusepilbaste käsitsi kiskumisel (**pilpapink**), vankrirataste kodarate vestmisel (**kodarapink**) jms. Vitsajäri ja muud sarnased tööpingid kadusid 20. sajandi esimeses pooles seoses vastavate käsitööalade kadumisega.

## Viited

## Kirjandus
*Ants Viires. Eesti rahvapärane puutööndus: ajalooline ülevaade. ENSV TA AI, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960

## Välislingid
*Pilpapink, Mõniste Talurahvamuuseum
*Vitsajärg ja tööriistad E-varamu
Selja vald

**Selja vald** oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas aastatel 1866–1893.

Selja vald kujunes endise Selja mõisa alale.

1894. aastal ühendati Selja vald Varangu, Kandle ja Andja vallaga ning moodustati Maria vald.

## Viited
Vaskrääma mõis

**Vaskrääma mõis** (saksa keeles *Waldhof*) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 19. sajandil Surju mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Pilgujälgimine

**Pilgujälgimine** ehk **silmajälgimine** on pilgu suuna ja fookuse ning silmaliigutuste mõõtmine ja selle tulemuste kuvamine. Seadmeid, mida selleks kasutatakse, nimetatakse **pilgujälgijateks**.

## Vaata ka
*Emotsioonilugeja
Tali mõis

**Tali mõis** (saksa keeles *Freyhof*) oli rüütlimõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 1861 Jäärja mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Tuuliku mõis

**Tuuliku mõis** (saksa keeles *Thule*) oli Tali mõisa kõrvalmõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kaskede puiestee

**Kaskede puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Tänav algab Tammede puiesteelt ja lõppeb Pajude puiesteega ristudes. Kaskede puiesteega peaaegu paralleelselt kulgeb 100 m põhja pool Paplite puiestee.

Tänav sai nime 4. septembril 1970.

## Viited
Kangelaste prospekt

**Kangelaste prospekt** (vene keeles *проспект Героев*) on tänav Narvas Kerese ja Pähklimäe linnaosas ning Kalevi ja Pähklimäe linnaosa piiril. Tänava pikkus on umbes 1,45 km. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Hariduse, Rakvere, Kivilinna, Pähklimäe tänavaga ja Kangelaste põiguga ning lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Oletatavasti sai tänav nime Suures Isamaasõjas langenud Nõukogude Liidu kangelaste mälestuseks.

1927. aasta linnaplaanil on samas kohas **2. Roheline tänav**.

Praegu on tänaval korrusmajad ja kauplused. 

Aadressil Kangelaste prospekt 32 asub Narva Keeltelütseum.

## Viited
Kesk-Luha tänav

**Kesk-Luha tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis.

Tänav jääb Virmalise tänava ja Uue-Maailma tänava vahele.

Tänav sai nime 1882. aastal, saksa keeles nimetati seda kui Mittlere Wiesenstraße ja vene keeles kui Средняя Луговая ул.

Tänava nimi ennistati Tallinna tänavate nimistusse 1996. aastal.

## Viited
Riia piiramine

**Riia piiramine** võib viidata ühele järgmistest:
*Riia piiramine (1601), Rootsi-Poola sõjas (1600–1611)
*Riia piiramine (1621), Rootsi-Poola sõjas (1621–1625)
*Riia piiramine (1656), Teises Põhjasõjas
*Riia piiramine (1700), Põhjasõjas
*Riia piiramine (1710) Põhjasõjas, mis kulmineerus Eesti- ja Liivimaa kapituleerumisega (Harku kapitulatsioon)
*Riia piiramine (1812), 1812. aasta Prantsuse-Vene sõjas
Kirde tänav (Tallinn)

**Kirde tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas.

Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb Vabaduse puiesteega ristudes.

Tänav sai nime 27. septembril 1929.

## Viited
Konstantin Türnpu tänav

**Konstantin Türnpu tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.

Tänav jääb Tartu maantee ja Laagna tee vahele.

Tänav sai nime 26. oktoobril 1932 ja see nimetati eesti helilooja ja koorijuhi Konstantin Türnpu (1865–1926) auks.

## Viited
Riia piiramine (1656)

**Riia piiramine** tsaar Aleksei I Mihhailovitši juhitud Venemaa sõjaväe poolt oli aastatel 1656 kuni 1658 peetud Vene-Rootsi sõja olulisim sündmus. Riia varasemad kindlustused koosnesid kraaviga müürist ja vanalinna ümber asunud viiest bastionist. Aastal 1652 olid rootslased alustanud uue müüri ja 12 eeslinnade ümber asuva bastioni ehitamist, kuid aastaks 1656 ei olnud tööd veel lõpetatud.

Vladimir v. Vizini ratsanikest, Daniel Kraferti jalaväest ja Junkmanni tragunitest koosnenud Vene eelvägi lähenes Riiale 20. augustil ja sundis Pärnu krahvi Heinrich von Thurni juhtimise all olnud rootslased linna taganema. Von Thurn lahingutegevuse ajal kas tapeti või vangistati. Rootslased evakueerisid eeslinnad ja tõmbusid vanalinna.

Mõni päev hiljem saabus mööda Daugava jõge tsaari juhitud põhiarmee, mis asus Riia linna piirama. Venelaste sõjavägi hõivas kolm laagrit: neist kaks hõivati Daugava idakaldal Riia eeslinnades ja ühe hõivas Ordõn-Našokini juhtimise all olev korpus Daugava läänekaldal, Kobruni kaevikute vastas.

Kuna Venemaal ei olnud täieulatuslikku sõjalaevastikku, et peatada rootslaste garnisonile üle Läänemere saabuvaid täiendusi, suutis Riia pidada vastu oktoobrini, mil väikest Vene flotill käsutanud välismaa ohvitserid jooksid rootslaste poole üle ja venelased pidid piiramise lõpetama. Selle ebaedu tulemusena vallutasid rootslased tagasi suurema osa Ingerimaast ja Petseri kloostri ning alistasid aastal 1657 toimunud Valga lahingus kindlalt ka Vene kindrali Matvei Šeremetjevi väe.

Piiramise sündmused on talletatud Adam Perelli gravüüris, mis anti esmakordselt välja aastal 1697 Samuel Puffendorf'i töös "*Konung Carl X Gustafs Bragder*".

## Viited
Natrix astreptophora

***Natrix astreptophora*** on maoliik nastiku perekonnas.

Varem peeti seda hariliku nastiku alamliigiks ***Natrix natrix astreptophora***.

Ta elab Põhja-Aafrikas Magribis, Pürenee poolsaarel ja Lõuna-Prantsusmaal. Tema levila kattub hariliku nastiku levilaga ainult Lõuna-Prantsusmaal Püreneede jalamil. Hübridiseerumist ei toimu. 

## Elupaigad ja eluviis

*Natrix astreptophora* sõltub veest väga vähe ja eelistab seega teistsugust elukeskkonda kui harilik nastik.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis
Endla Tuutma

**Endla Tuutma** (5. detsember 1948 Liivi – 9. august 2020 Nõmme küla) oli eesti metalli- ja maalikunstnik ning raamatukujundaja.

## Elukäik

Endla Tuutma lõpetas Tartu Kunstikooli dekoratsiooni osakonna ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metalli erialal. Töötas Tartu Arsis metallikunstnikuna ning aastatel 1989–1995 Saare maakonna peakunstnikuna. 

1980. aastate lõpus hakkas ta peakunstniku ameti kõrvalt merd maalima, kasutades peamiselt pastelltehnikat. Ta korraldas näitusi Haapsalus, Kuressaares, Tallinnas, Bornholmi saarel Taanis ja Soomes.  Tema mahedas koloriidis teosed erinevad traditsioonilisest pastelltehnikast: kortsutatud taustapaberil ja vaikelulistel detailidel on võrdne roll emotsionaalse terviku loomisel.

Ta kujundas ja illustreeris raamatuid ning koostas raamatu "35 aastat Saaremaa kunstiklubi".

Endla Tuutma hukkus 9. augustil 2020 kella 22 paiku Saaremaal Laadjala–Karja tee 26. kilomeetril juhtunud liiklusõnnetuses . 

## Isiklikku

Ta sündis Läänemaal Liivi külas. Tema poeg on kunstnik Taave Tuutma.

## Viited
Gustav III kohvieksperiment

**Gustav III kohvieksperiment** oli Rootsi kuninga Gustav III käsul 18. sajandi teisel poolel tehtud meditsiiniuuring, millega uuriti kohvijoomise mõju tervisele. Eesmärk oli tõestada kohvi ohtlikkust, kuid eksperiment seda ei kinnitanud. Samas on selle sündmuse ehtsuses ka kaheldud.

## Taust
Kohv jõudis esimest korda Rootsi küll 1674. aasta paiku, kuid kuni sajandivahetuseni tarbiti seda vähe. Alles seejärel läks jook jõukate seas moodi. 1746. aastal anti välja kohvi ja tee tarbimise vastu suunatud kuninglik edikt, mis tulenes "ülemäärasest tee ja kohvi joomisest ja selle väärtarvitamisest". Nende jookide tarbimine maksustati suurte maksudega ja ettenähtud maksu mittetasumise tulemuseks olid trahvid ja tasside ning nõude konfiskeerimine. Kuigi hiljem keelustati kohv täielikult, selle tarbimine jätkus.

Gustav III, kes nägi kohvi tarbimises ohtu rahvatervisele, otsustas tõestada selle negatiivset mõju tervisele ja andis käsu teadusliku katse läbiviimiseks.

## Eksperiment
Kuningas andis käsu eksperimendi läbiviimiseks kahel identsel kaksikul. Mõlemad olid kuritegude eest süüdi mõistetud ja neile oli määratud surmanuhtlus. Eksperimendis osalemise tingimusel muudeti nende karistused eluaegseteks vangistusteks: seda juhul kui üks kaksikutest nõustus iga päev kuni elu lõpuni jooma kolm kannu kohvi ja teine sama koguse teed.

Eksperimendi jälgimiseks ja kuninga selle tulemustest teavitamiseks määrati ametisse kaks arsti, kuid mõlemad arstid surid enne eksperimendi lõppemist (oletatavalt loomulikku surma). Enne lõpptulemuste nägemist suri 1792. aastal ka kuningas Gustav III ise.

Eksperimendis osalenud kaksikutest suri esimesena 83-aastaselt see, kes jõi teed. Temast kauem elanud kohvi joonud katseisiku surmaaeg ei ole teada.

## Tagajärjed
1794. aastal otsustas Rootsi valitsus taas kohvi ära keelata, kuid keeld, mida uuendati korduvalt kuni 1820. aastateni, ei olnud kohvi tarbimise vastu võitlemisel kunagi edukas. Kui keeld lõpuks tühistati, sai kohvist Rootsis kõige populaarsem jook ja sestpeale on Rootsi olnud üks suurima kohvi tarbimisega riike maailmas (elaniku kohta).

Eksperimenti on naljatlevalt kutsutud ka "Rootsi esimeseks kliiniliseks uuringuks".

## Vaata ka
*Kofeiiniuuringud
*Tee tervislikud omadused

## Viited
Aasta ajakirjanik

**Aasta ajakirjanik** on auhind silmapaistvale Eesti ajakirjanikule. Auhinda annab välja Eesti Meediaettevõtete Liit.

Auhind sisaldab rahalist preemiat 5000 eurot (algselt 70 000 krooni) ja hinnalist meenet (2015. aastal).

## Aasta ajakirjanikud
*2007 Alo Lõhmus
*2008 Sulev Vedler 
*2009 Jaanus Piirsalu
*2010 Koit Brinkmann
*2011 Kadri Jakobson
*2012 Rein Sikk
*2013 Katariina Krjutškova
*2014 Nils Niitra
*2015 Tuuli Jõesaar
*2016 Koit Brinkmann
*2017 Madis Jürgen
*2018 Tarmo Vahter
*2019 Erik Gamzejev
*2020 Holger Roonemaa
*2021 Holger Roonemaa
*2022 Jaanus Piirsalu (Postimees), Roman Starapopov (Delfi), Anton Aleksejev ja Kristjan Svirgsden (mõlemad ERR) ehk Ukraina sõja kajastajad.
*2023 Vilja Kiisler
*2024 Martin Laine
*2025 Dannar Leitmaa

## Viited
Catherine Cookson

**Catherine Ann Cookson** (20. juuni 1906 – 11. juuni 1998) on üks tuntumaid 20. sajandi Inglise naiskirjanikke. Tema loomingu populaarseim osa on 19. sajandil Inglismaal aset leidvad perekonnasaagad.

## Elukäik
Cookson sündis Kirde-Inglismaa tööstuslinnas South Shieldsis vaese vallasema lapsena. 20. sajandi alguse Inglismaal oli selline päritolu ühiskonna silmis suureks puuduseks. Palju aastaid uskus Cookson, et ta on väikelapsena hüljatud ning pidas ema oma vanemaks õeks. Ta sai hädapärase hariduse ning asus noores eas teenijana tööle rikaste perekondade juures. Need varajased kogemused lõhest rikka kõrgklassi ning vaese töölisklassi vahel said tema romaanide inspiratsiooni allikaks.
Cookson kolis Lõuna-Inglismaale ning abiellus 34 aasta vanuses kohaliku kooliõpetajaga. 

## Ülevaade loomingust

Abikaasa pealekäimisel ning rohkem vaba aega omades hakkas Cookson kirjutama elust Kirde-Inglismaal. 1950. aastal avaldati tema romaan "Kate Hannigan", noorest neiust, kellel tema omaga sarnane elukäik. Peatselt omandasid Cooksoni teosed tööstusliku Inglismaa sotsiaalajaloo kroonikate maine. 1968.aastal võitis tema romaan "Ümartorn" parima kohalikust elust pajatava teose auhinna. Kuigi Cooksoni raamatutes jutustatakse ühe kindla paiga lugusid, omandasid tema raamatud rahvausvahelise tuntuse. Tänaseks on neid tõlgitud paljudesse keeltesse ning need on tõusnud paljude raamatuedetabelite tippu.

## Teoseid

*1950 "Kate Hannigan"
*1964 "The Wingles Bird" ("Tiibadeta lind", e k 2011)
*1968 "The Round Tower" ("Ümartorn")
*1969 "The Glass Virgin" ("Klaasneitsi", e k 2011)
*1973 "The Mallen Streak" ("Mallenite needus", e k 2008)
*1974 "The Mallen Girl" ("Malleni tüdruk", e k 2009)
*1974 "The Mallen Litter" ("Mallenite järeltulijad", e k 2009)
*1980 "Tilly Trotter" (e k 1997)
*1981 "Tilly Wed" ("Tilly Trotter abielus", e k 1998)
*1982 "Tilly Alone" ("Tilly Trotter lesepõlves", e k 1999)
*1983 "Hamilton" (e k 2010)
*1984 "Goodbye Hamilton" ("Hüvasti, Hamilton", e k 2010)
*1985 "Harold (e k 2011)
*1997 "The lady on my left" ("Daam minu vasakul käel", e k 2000)

## Kirjandus
* "Maailmakirjanduse leksikon: 1000 kirjanikku, 10 000 teost", Tallinn: TEA Kirjastus, 2012, lk 141
Fugass

**Fugass** on maa- või veepinna alla või mõnesse objekti paigaldatud improviseeritud lõhkelaeng, mis lõhatakse vastase edasiliikumise takistamiseks. Fugass on olnud kasutusel paljudes sõdades keskajast alates; algselt kasutati lõhkeainena püssirohtu.

## Viited

## Kirjandus
* Hayward, James. *The Bodies On The Beach — Sealion, Shingle Street and the Burning Sea Myth of 1940.* CD41 Publishing, 2001 ISBN 0-9540549-0-3.
* FM 20-33. *Combat Flame Operations.* Headquarters Department of the Army, Washington, June 1967.

## Välislingid
* German 'Fougasse flame thrower' Reference to November 1942 Intelligence Bulletin US War Dept.
* The Fougasses of Malta and Gozo Dr. Stephen C. Spiteri Ph.D, Military Architecture
Vana-Narva maantee

**Vana-Narva maantee** (tee number 11608) on kõrvalmaantee Harjumaal Tallinnas, Viimsi vallas ja Maardu linnas.

Vana-Narva maantee algab Tallinnas Narva maantee ja Pronksi tänava ristmikult, mida läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee ja Tallinna–Narva tee. Maantee ristub Tallinna–Viimsi–Randvere tee ja Saha-Loo teega. Maardus läbib maantee Kärmu linnaosa, ületab seejärel mööda Kroodi viadukte Muuga ja Miiduranna sadamasse suunduvad raudteeharud ning Muuga sadama tee. Vana-Narva maantee lõpeb Muuga sadama tee teisel kilomeetril. Maantee pikkus on 15,4 km.

2021. aasta seisuga arvati maantee koosseisu vaid Viimsi vallas ja Maardus asuv teelõik (6,6 km). Maantee alguseks loeti Narva maantee ja Pärnamäe tee ristmik Tallinna idapiiril.

Enne Kroodi viaduktide valmimist aastal 2015 ületas Vana-Narva maantee raudtee ühetasandiliselt ja lõppes Tallinna–Narva maantee 14. kilomeetril.

Maardus ühtib Vana-Narva maantee samanimelise liikluspinnaga (aadressiobjekt). Maantee ühtib osaliselt Tallinna–Narva maantee vana trassiga.

## Viited

## Välislingid