open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alva jõgi

**Alva jõgi** on jõgi Pärnumaal, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõe lähe asub Väljaküla kagupiiril ja see suubub Halliste jõkke 44,3 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 26,9 km ja valgla pindala 59,7 km².

## Välislingid
*
Suulisniemi

**Suulisniemi** on Kotka linnaosa. Asub linna idaosas. 

Suulisniemi kuulus 1950. aastani Kymi valda ja 1951–1976 oli osa Karhula alevist.

Seal on Äijäniemi supelrand ja paadisadam.

Elanikke on 1242 (31.12.2005).
Ura jõgi

**Ura jõgi** (ka *Uulu jõgi*) on jõgi Pärnu maakonnas.

Jõe pikkus on 55,8 km ja valgla pindala 186 km².


Ura jõgi, Pärnumaa.jpg|Ura jõgi Rae järvest


## Viited
Rannametsa jõgi

**Rannametsa jõgi** (ka *Kassioja*) on jõgi Pärnu maakonna lõunaosas. Jõe süvendatud alamjooksu on nimetatud ka *Timmkanaliks*.

Jõgi on 31 km pikk ja 173 km&sup2; valgalaga. 


Timmkanal Võidu külas.jpg|Rannametsa jõgi Võidu külas
Timmkanal Võidu külas 2.jpg|Rannametsa jõgi Võidu külas


## Vaata ka
*Rannametsa jõe lammimets
Suunatud tekstuur

**Suunatud tekstuur** on mitmetele moonde- ja tardkivimeile omane tekstuur, mis väljendub kivimi koostiselises kihistumises, plaatjate või tulpjate mineraalide eelistatud orientatsioonis, vesiikulite  väljavenitatuses jne. 

Eriti omane on suunatud tekstuur paljudele moondekivimitele. Näiteks gneiss ja kilt on tüüpilised suunatud tekstuuriga moondekivimid. Gneisi puhul moodustab suunatud ilme koostiseline kihistumine, kus plaatjatest mineraalidest kihid, enamasti vilgud, vahelduvad võrdteralisematest mineraalidest koosnevate kihtidega, näiteks kvarts. Kilda puhul on tegemist plaatjate mineraalide eelistatud orientatsiooniga (mineraalid paiknevad risti valitseva rõhu suunaga). Suunatud tekstuuri võivad omandada ka laavavoolud, näiteks juhul, kui nende koostisse kuuluvad fenokristallid orienteeruvad voolu suunas või kui vesiikulid voolu suunas välja venituvad.

## Vaata ka
*Kihilisus
*Kildalisus
Nieves Lepp

**Nieves Lepp** (aastani 1966 **Redi**, 1966–1968 **Klas**; sündinud 26. juunil 1945 Karagandõs Kasahstanis) on eesti laulja (sopran) ja näitleja.

Aastatel 1964–1966 õppis Tartu Muusikakoolis, hiljem Vanemuise stuudios. Aastail 1964–1972 oli samas koorilaulja ja tantsija, 1972–1986 ooperi- ja operetilaulja.

Aastast 1986 pühendus näitlemisele.

## Isiklikku

Aastatel 1966–1968 oli ta abielus Eri Klasiga. Abielust on tütar Diana Klas (1967). 

Aastast 1968 oli ta abielus eesti näitleja ja balletitantsija Tõnis Lepaga. Abielust on sündinud tütar Iris Laak, neiuna Iris Lepp.
Maimu Krinal

**Maimu Krinal** (sünninimi **Maimu Palu**; 19. detsember 1926 Tamsalu, Järvamaa – 29. november 2007) oli eesti laulja (metsosopran) ja näitleja.

1944. aastal lõpetas ta Tallinna tütarlaste kaubanduskooli. 

Aastail 1948–1953 õppis laulmist Rudolf Jõksi juhendusel. 1954. aastal jätkas laulmist Vanemuise teatri kooris. 

1967. aastast pühendus ooperi- ja operetilaulmisele.

Ta on esinenud ka ballettides ja sõnalavastustes.

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline kunstnik
*Kolhoosi Avangard teatripreemia
*Eesti Näitlejate Liidu auliige

## Isiklikku
Tema abikaasa oli majandusteadlane Valner Krinal.

## Välislingid
*"Lahkus Vanemuise näitleja ja ooperisolist Maimu Krinal". Tartu Postimees, 29. november 2007
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Häädemeeste jõgi

**Häädemeeste jõgi** on jõgi Pärnumaa lõunaosas. Saab alguse Nigula rabast läänes ja suubub Häädemeestel Liivi lahte.

Jõgi on 16,2 km pikk ja 68 km² valglaga.

## Välislingid
*
Kuresoo (Viljandimaa)

**Kuresoo** (ka: *Kuresoo raba, Leemeti raba*) on raba Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis, suurem osa sellest asub Põhja-Sakala valla piirides, Navesti, Raudna, Halliste ja Lemmjõe vahel.

Kuresoo on Eesti suurim terviklik rabamassiiv, selle kogupindala on 90 km², lääne- ja keskosa pindala on 50 km².

Kuresoo lõunapoolne rabarinnak Lemmjõe ja Raudna jõe ääres ulatub kõrgeimates kohtades 6–8 meetrini, olles sellega üks kõrgemaid Euroopas.

Kuresoos asuvad Kuresoo laugas ja Toonoja rabasaar, viimasel on asunud Toonoja küla. Kuresoosse on rajatud Hüpassaare õpperada ja Ingatsi õpperada.

1970. aastatel tehtud lennukiseire tulemusena oletati, et Kuresoo saarte all leidub naftat. Seda oletust toetas ka Toonoja oja tume ja õline värvus. Lisauuringud näitasid, et see oletus osutus valeks.

## Vaata ka
*Eesti soode loend
*Hüpassaare õpperada
*Ingatsi õpperada

## Viited

## Välislingid
*
Võrdteraline struktuur

**Võrdteraline struktuur** (inglise *equigranular texture*) on kivimi struktuur, mis tähendab kivimi koosnemist enam-vähem ühesuurustest mineraaliteradest.

Terminit kasutatakse peamiselt tard- ja moondekivimite kirjeldamisel. Termin "granoblastiline" on umbes sarnase tähendusega, kuid seda kasutatakse ainult moondekivimite kirjeldamisel.

## Vaata ka
*Porfüüriline struktuur
Richard Antons

**Richard Antons** (11. veebruar (vkj 29. jaanuar) 1899 Uue-Antsla mõis, Vana-Antsla vald, Võrumaa – 10. mai 1966 Moskva lähedal) oli Eesti majandusteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (alates 1951).

## Elukäik
Richard Antonsi isa Juhan oli põllutööline. Richardil olid vanemad vennad Karl ja Kustav ning noorem vend Johannes.

1916. aastal sõitis Richard Antons kodukandist Kostroma kubermangu, kus töötas või- ja juustuvabrikus. 1917–1923 töötas ta meistrina mitmes võivabrikus Altai kubermangus.

1920 astus Antons ÜK(b)P-sse. 1923. aastal lähetas ÜK(b)P Barnauli maakonnakomitee ta Leningradi, õppima Lääne Vähemusrahvaste Kommunistlikus Ülikoolis parteiinstruktorite kursustel, misjärel jätkas õpinguid töölisfakulteedis. 1926–1930 õppis Antons Leningradi Herzeni-nimelises Riiklikus Pedagoogilises Instituudis ning tegutses aktiivselt linna parteiorganisatsioonis.

Aastal 1934 lõpetas ta Punase Professuuri Instituudi Leningradis. Oli 1934–1940 Rostovi Ülikooli ja Udmurdi Kõrgema Põllumajanduse Parteikooli kateedrijuhataja. Aastatel 1940–1941 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis poliitilise ökonoomia õppejõud. Osales Eesti laskurkorpuses Teises maailmasõjas. Seejärel oli 1945–1951 TRÜ-s kateedrijuhataja ja 1949–1951 ühtlasi õppeprorektor. Aastail 1951–1954 oli EPA (praegu Eesti Maaülikool) esimene rektor, samas poliitilise ökonoomia kateedri juhataja.

Majandusteaduste kandidaadi kraadi omandas Antons 1949. aastal. Samal aastal valiti ta EK(b)P Tartu Linnakomitee liikmeks.

Aastatel 1954–1966 oli Richard Antons Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi direktor. Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1951) ja akadeemik (1961). 1950–1954 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt agraarsuhteid Eestis.

## Töid
* Agraarsuhted kodanlikus Eestis. Tln, 1957.
* Tähtsamaid küsimusi põllumajanduse arendamise uuel etapil. – Põllumajandusökonoomika küsimusi II, 1959. 

## Tunnustus
* 1944 Punatähe orden
* 1950 Tööpunalipu orden
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941—1945"
* medal "Eeskujuliku töö eest Suure Isamaasõja ajal 1941—1945"

## Viited

## Välislingid
* "Richard Antons. Meie saadikukandidaat NSV Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogusse", TRÜ, 3. märts 1950, lk 2
* Richard Antons, Geni.com
Kivimi tekstuur

**Kivimi tekstuuri** moodustavad peamiselt kivimi makroskoopilist ehitust iseloomustavad tunnused.

Sageli on tekstuur paremini jälgitav paljandeis kui käsipalades või õhikuis. Siiski ei hõlma tekstuur ainult kivimi makroskoopilisi tunnuseid. Mõned tekstuurielemendid, nagu näiteks miarooliline tekstuur, ongi sageli nähtavad vaid mikroskoopi kasutades. 

## Tekstuur ja struktuur
Üldiselt nimetatakse kivimi struktuuriks kivimi koostisse kuuluvate mineraalide suurust ja omavahelisi suhteid, tekstuuriks aga nende paigutust ja nn ruumitäitmisviisi. Erinevalt tekstuurist on enamik struktuurseid tunnuseid paremini jälgitavad mikroskoobi abil.

Terminite "struktuur" ja "tekstuur" eristamine tekitab mõnikord segadust. Näiteks inglise keeles on mõnel juhul loobutud nende eristamisest ning asendatud nad terminiga *fabric*, mis hõlmab nii kivimi tekstuuri kui ka struktuuri. Segadust võib tekitada ka see, et mandrieuroopa ja ingliskeelsete maade traditsioonides on nende terminite kasutus vastupidine. "Struktuur" on inglise keeles *texture* ja tekstuur on *structure*.
Vesiikul (geoloogia)

**Vesiikul** on laavast eraldunud gaaside poolt moodustatud siledate seintega tühemik laavas või sellest moodustunud vulkaanilises kivimis.

Vesiikuleid sisaldavaid vulkaanilisi kivimeid nimetatakse vesikulaarseiks. Väga vesikulaarne kivim on näiteks pimss, mis on suure vesiikulite hulga tõttu isegi veest väiksema tihedusega. Vesiikulid võivad hilisemate hüdrotermaalsete protsesside käigus osaliselt või täielikult sekundaarsete mineraalidega täituda, moodustades miaroolilise või mandlilise tekstuuri.
Vesiikul

***[[Vesiikul (bioloogia)|Vesiikul]]** on  lihtsa membraaniga väike põieke rakus. 
***[[Vesiikul (geoloogia)|Vesiikul]]** on laavast eraldunud gaaside poolt moodustatud siledate seintega tühemik laavas või sellest moodustunud vulkaanilises kivimis.
*...
Rein Avarmaa

**Rein Avarmaa** (26. detsember 1940 Tallinn – 7. august 1987 Tartu) oli eesti füüsik.

1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. 

Aastail 1966–1973 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudis, hiljem oli ENSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi vanemteadur ja laborijuhataja.

Ta uuris peamiselt fotosünteesivate biopigmentide optilist kõrglahutusspektroskoopiat. 

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV riiklik preemia
*1986 NSV Liidu riiklik preemia töödetsükli "Spektrite püsisälkamine ja keerukate molekulide selektiivspektroskoopia" eest (kaasautorid Anšel Gorohhovski, Roman Personov, Boris Harlamov, Jevgeni Alšits, Ljudmila Bõkovskaja, Vladimir Maslov, Ljubov Rebane, Jaak Kikas ja Konstantin Solovjov)
Patarei (täpsustus)

**Patarei** (inglise keeles *battery pack*) on süsteemselt kokku ühendatud või koos töötavad üheliigilised seadmed, seadised,  ehitused või muud sarnased asjad.  Sõna patarei tuleneb prantsuskeelsest sõnast *batterie*. 

ÜÜhendatud seadmete järgi eristatakse järgmisi patareisid:
* patarei – keemiline vooluallikas, mis koosneb ühest või mitmest galvaanielemendist või akust
*hüdropatarei
*galettpatarei
*keskküttepatarei ehk keskkütteradiaator
*kondensaatorpatarei
*päikesepatarei
*patarei (sõjandus) – suurtükiväe ja õhutõrje relvaliigi, harvem jalaväe miinipildujate  väeüksus
**suurtükipatarei
*raketipatarei ehk raketikompleks

## Vaata ka
* Patareisadam
*Patarei vangla
Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols

"**Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols**" on esimene ja ka viimane ametlik Sex Pistolsi stuudioalbum. Pärast seda ilmunud albumid on kokku pandud ülejäänud lugudest ja demodest.

Album ilmus 28. oktoobril 1977 Virgin Recordsi väljaandel. Esimene väljalase (1000 tükki) erines järgnevatest, sellelt puudus lugu "Submission". Ka lugude järjekord oli veidi erinev.

## Laulud
Kõigi laulude autorid on Paul Cook/Steve Jones/Glen Matlock/Johnny Rotten, kui pole märgitud teisiti.

### A-pool
#"Holidays in the Sun" (Cook/Jones/Rotten/Sid Vicious) – 3:22
#"Bodies" – 3:03
#"No Feelings" – 2:51
#"Liar" – 2:41
#"God Save the Queen" – 3:20
#"Problems" – 4:11

### B-pool
#"Seventeen" – 2:02
#"Anarchy in the U.K." – 3:32
#"Submission" – 4:12
#"Pretty Vacant" – 3:18
#"New York" – 3:07
#"EMI" – 3:10

*Ameerika Ühendriikides Warner Brothersi poolt välja lastud versiooni kaane kujundus on roheline ja roosa ning lugude järjestuses on "God Save the Queen" ja "Problems" kohad vahetanud.
*Prantsusmaal Barclay Recordsi poolt välja lastud versiooni lugude järjestus on sama, mis Suurbritannia 11 looga variandil, "Submission" on lisatud A-poole lõppu.
Girona

**Girona** on linn Hispaanias Kataloonias, Girona provintsi keskus. Asub Teri ja Onyari jõe liitumiskohas. Girona on tähtis kaubanduse ja kultuuri keskus. Linn on tuntud oma vanalinna müüri ja Onyari-äärsete 19. sajandist pärinevate elumajade poolest.

## Ajalugu

Linna kohale ehitasid oma kastelli roomlased, hiljem oli linn visigootide valduses. Gironale on oma jälje jätnud ka maurid, kes valitsesid linna 785. aastani, mil Karl Suur linna tagasi vallutas. 12. sajandil elas linnas suur juudi kogukond ja Girona oli kabalistika keskus. 1492. aastal aeti juudid Hispaaniast välja. 17. ja 18. sajandi jooksul peeti Girona kindluse pärast mitmeid lahinguid Prantsusmaaga. 1809. aastal vallutas Napoleon linna pärast 7-kuulist piiramist.

Girona katedraal (Santa Maria katedraal) valmis aastatel 1015–1036, kuid seda on hiljem korduvalt ümber ehitatud. See on kõige laiema gooti stiilis lööviga kirik (laius 22,98 m). Hilisgooti stiilis Sant Feliu kirik on ehitatud 14. sajandil.

## Haldusjaotus

Girona jaguneb 9 linnaosaks ja 31 asumiks.

## Transport

Gironast möödub autotee AP-7 (E-15). Linnast 12&nbsp;km lõunas asub Girona Costa Brava rahvusvaheline lennujaam. Raudteeühendus on Barcelona ja Prantsusmaaga.

## Haridus
Girona ülikool on asutatud 1992. aastal.

## Sport
Linna jalgpalliklubi Girona FC mängib Hispaania kõrgliigas.

## Viited

## Välislingid

*Girona linnavalitsuse koduleht
Karirahu

**Karirahu** on 0,65 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes, Vaika saarte põhjapoolseim saar.

Saar asub 200 meetrit Alumisest Vaikast põhja pool.

Tormilained käivad Karirahust üle.

Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab võsa.

## Viide

## Välislingid
*
Kullipank

**Kullipank** on Vaika saarte hulka kuuluv 0,11 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaikast edelas.

Saare koordinaadid on .

Saar on kivise pinnamoega. Tormilained käivad Kullipangast üle.

## Välislingid
*
Mustpank (Vaika)

**Mustpank** on 0,17 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes ja 300 meetrit Keskmisest Vaika saarest idas. Mustpank on üks Vaika saartest. Saare rannajoone pikkus on 210 meetrit.

## Välislingid
*
Matti Moguči

**Matti Moguči** on Eesti kirjanduses tähelepanu pälvinud kirjanduslik müstifikatsioon – pseudonüüm, mida kasutasid ühiselt luuletaja Priidu Beier ja kunstikogujana tuntud Matti Milius. See sündis 1980. aastate algul varjunimena, mille all kirjutas tollase ühiskonna vastu protestivaid luuletusi peamiselt Beier, Milius kandis neid ette. Miliuse väitel on pseudonüümi kasutanud teisedki autorid, näiteks Hasso Krull.

Esimesed kaks Moguči autorinimega luulekogu olid "Mina – Eiffeli torn" (1982) ja "Mina – metsikuim mehike" (1984). Ametlikult sai trükiloa alles kolmas luulekogu, 1989. aastal ilmunud "Õrn ja rõve". Luulekogu tutvustamiseks korraldasid Milius ja Beier ühise turnee mööda Lõuna- ja Kesk-Eestit. 1989. aastal avaldas Moguči luulevaliku ka ajakiri Vikerkaar nr 4 ("K. J. Petersoni mälestussamba avamise puhul", "Kooljate ball", "Hymn KGB-le", "Rändaja", "Järelhyye iseendale", "Laul")

1993. aastal Beieri ja Miliuse suhted jahenesid. 1998. aastal avaldas Moguči nime all uue kogu "Sind armastan, president Meri: luulet aastaist 1995–1998" Matti Milius. Beier ähvardas kirjastus Umara kohtusse anda, kuna Matti Moguči oli tema ametlikult registreeritud pseudonüüm. Miliuse hinnangul oli varjunimi ühine, kuid ta siiski vabandas Beieri ees ja lisas raamatule vahelehe, mille järgi on kogu autor Mats Maalen.

Ka Moguči kaks käsikirjalist luulekogu avaldati lõpuks trükis: 1999. aastal "Mina – Eiffeli torn" ja 2005. aastal "Mina – metsikuim mehike".

Priidu Beieri looming, mis koondus Moguči nime alla, on olnud valdavalt maskuliinne, jõuline ja käsitlenud ka otseselt seksuaalseid teemasid, säilitades samas Beierile omase (enese)iroonia. Nõukogude kirjanduses valdavalt taunitud teemad ja otsekohene keel muutsid Moguči kuju toonases õhustikus skandaalseks, sellele aitas kaasa Miliuse kui poolpõrandaaluse kultuuritegelase kuvand. Sven Kivisildniku hinnangul on Moguči-luule Beieri loomingu paremik, ta taunis innukalt selle väljajätmist autori soovil Beieri 2008. aastal ilmunud valikkogust.

Moguči nime all avaldatud tekste on kasutanud muusikas ansamblid Rosta Aknad (luuletus "Olen Sappho!"), J.M.K.E. ja Vennaskond ("Dostojevskilik Doris", luuletus Doris Karevast).

2004. aastal tegi Tartu režissöör Toomas Griin omaaegsest müstifikatsioonist filmi "Moguči".

## Viited

## Kirjandus
* Jaak Urmet, "Lähemalt ühest legendist" (pseudonüümist Matti Moguči) – Vikerkaar 2000, nr 4, lk 81–90

## Välislingid
* Doris Kareva "Autor välja!"
Mäetaguse

**Mäetaguse** on alevik Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, endise Mäetaguse valla keskus. Asub maakonna keskel Kohtla-Järve linnast lõuna pool. Mäetaguse alevikust kirdes saab alguse Mäetaguse jõgi. 

Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 555 inimest. Neist 271 olid eestlased. 2000. aastal oli alevikus 561 ja 1. jaanuaril 2006 608 elanikku. 

Alevikus asub Mäetaguse mõis, mida on esmamainitud 1542. aastal. Mäetaguse mõisa park on kaitse all. Alevikust 1 km ida pool asub Mäetaguse maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Atsalama Segakoor
*Mäetaguse Põhikool

## Pildid


Mäetaguse mõisa ait.jpg|Mäetaguse mõisa ait
Mäetaguse mõisa kasvuhoone 01.JPG|Mäetaguse mõisa kasvuhoone
Mäetaguse manor park 01.JPG|Mäetaguse mõisa park pimeduses
Mäetaguse tammik Mäetaguse MKA talvel.JPG|Tammik Mäetaguse maastikukaitsealal

## Viited

## Välislingid

*Mäetaguse mõis
*Mäetaguse mõis
*Mäetaguse mõisa park
Tihvini rajoon

**Tihvini rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. 

Rajoonis on Tihvini linn ja 8 valda, kus on kokku 201 alevikku ja küla.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
Vilanova i la Geltrú

**Vilanova i la Geltrú** on linn Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis, Garrafi maakonna keskus. 

Vilanova i la Geltrú on oluline sadamalinn.

## Viited

## Välislingid

* Vilanova i la Geltrú koduleht (*katalaani keeles*)
Raivo Hein

**Raivo Hein** (sündinud 23. novembril 1966) on eesti ettevõtja, visionäär ja astrofotograaf. 

Ta tegi 2008. aastal ettemaksu Virgin Galacticu kosmoseturismireisil osalemiseks.

Ta asutas 2000. aastal tööpakkumiste portaali CV Keskus. Lisaks kuulusid Raivo Heinale OÜ Moonfish Media kaudu veebiportaalid kinnisvaraportaal kv.ee, osta.ee ja hydra.ee ning Leedu suurimad veebiportaalid edomus.lt, skelbiu.lt, autogidas.lt, tuktuk.lt jt, mille 2008. aastal omandas meediaettevõte Naspers ja 2014. aastal omakorda meediagrupp Postimees.

Hiljem on Raivo Hein tegutsenud panganduses (LHV Group), energeetikas (Nelja Energia), jaekaubanduses (Puumarket ja Fotoluks) ning kinnisvarainvestorina Eestis ja Hispaanias.

Raivo Hein tegeleb astrofotograafiaga. Tema taevapiltidest koostatud raamat "Taeva puudutus" ilmus 2011. aastal. Raamatu fotod on pildistatud Tallinnas Veskimöldres ja Saaremaal Selgase külas Raivo Heinale kuuluvates observatooriumides. 

2013. aastal viis Hein oma Veskimöldres asuva observatooriumi üle Selgasele. Vanemas nendest on monteeringuks Paramount ja teleskoobiks Planewave 17" CDK tüüpi peegelteleskoop. Uuemas ASA N12" teleskoop ja ASA DDM 60 *pro monteering*. 

2014. aastast on Raivo Hein teinud kolumnistina kaastööd majandusajalehele Äripäev.

2014. aastal valmis Allfilmis režissöör Heini Drui dokumentaalfilm "Otsides valgust", mis räägib Raivo Heina astronoomiahuvist ja plaanist lennata Richard Bransoni Virgin Galacticu kosmoselennukiga kosmosesse.

## Sillaehitusidee

Raivo Hein on öelnud, et loodab riigi soosiva suhtumise korral juba 2020. aastal alustada Suure väina silla ehitamist, mis peaks valmima kolme aastaga ja läheks maksma kuni 500 miljonit eurot. Kui Suure väina sild juba toimib, tuleks tema arvates ehitada veel teinegi sild, mis hakkaks ühendama Saare- ja Hiiumaad. 2023. aastal otsustas valitsus kõnealuse eriplaneeringu rahapuuduse tõttu lõpetada.

## Poliitiline tegevus

2002. aastast oli ta Res Publica liige ja kuulus pärast Res Publica ühinemist Isamaaliiduga erakonda Isamaa ja Res Publica Liit. Lahkus erakonnast 2012. aastal.

## Tegevus sotsiaalmeedias
Raivo Hein on aktiivne ka sotsiaalmeedias, jagades oma teadmisi ja kogemusi investeerimisest, ettevõtlusest, enesearengust ja tervislikust eluviisist. Ta on inspireerinud tuhandeid järgijaid püüdlema finantsvabaduse poole ja elama täisväärtuslikku elu. Tal on sotsiaalmeedias kokku üle 50 000 jälgija. Peamiselt teeb ta postitusi Instagramis.

Raivo Hein on sage külaline ka koolides, kus ta jagab oma rahatarkuse kogemusi ning innustab noori pühenduma hariduse omandamisele, haritusele ja laiale silmaringile.

2024. detsembris ilmus Raivo Heina arutlev autobiograafia "Termodünaamika II Seadus. Arutelud rahast ja elust"

## Viited

## Välislingid
* Raivohein.ee
* Raivo Heina blogi
* Taeva puudutus
* Otsides valgust
* Wandy Arhol – Selgase observatooriumid
* Äripäeva artiklid
Tekstuur

Sõnal "**tekstuur**" on valdkonniti mitu tähendust. 

*Tekstuur on millegi loodusliku iseloomulik ehituslaad:
****[[Kivimi tekstuur|tekstuur]]** on geoloogias kivimi makroskoopilist ehitust iseloomustav tunnus;
****[[Tekstuur (metsandus)|tekstuur]]** on mõiste metsanduses;
****tekstuur** on mõiste füüsikas ja keemias.

***[[Tekstuur (muusika)|Tekstuur]]** on muusikas teose üldine helikvaliteet, mida iseloomustavad häälte arv ja häältevaheline suhe.
* **[[Tekstuur (kirjastiil)|Tekstuur]]** on 13. sajandi kirjastiil, mis liigitatakse gooti kirjade alla.
Karijärv

**Karijärv** on järv Elva vallas Tartumaal, ulatuslikus Elva (Ulila) orundi lääneosas (2 km Keeri järvest edelas). Järv on tekkinud pärast Suur-Võrtsjärve taandumist. Karijärv kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.

Järve (86 ha, suurim sügavus 14,5 m) vesi on kollakasroheline ja 3,5 m ulatuses läbipaistev. Kaldad on enamasti allikaterohked ja mudased, leidub ka liivakallast. Veepiiril kasvab tihe kõrkjastik, supluskohad asuvad metsasel ida-, kohati ka edelakaldal. Järv on kraavi abil ühenduses Asema järvega, väljavool toimub paari kilomeetri pikkuse jõe kaudu Keeri järve. Kevadel on Karijärv koos Külaaseme ja Keeri järve ning Elva jõega üks suur veteväli. 

Järv on kalarikas (latikas, haug, ahven jt).

Karijärve-Suurekivil võib näha ümbruskonna suurimat rändrahnu – Suurekivi (ümbermõõt 16 m), Reinol suurt pärna.

## Rahvapärimus
Muistendi järgi olnud Karijärve kohal ennemuiste väike lombike, kuhu karjased ajanud karja jooma. Igaüks püüdnud oma loomad esimesena lombi juurde ajada, et need selgemat vett saaksid. Tüli lõpetamiseks sadanud maha suur järv, mis uppunud karja järgi saanudki oma nime.
Mustpank

**Mustpank** (ka *Tšernovi madal*) on madal Eesti territoriaalmere kõige läänepoolsemas osas. Asub Vilsandist umbes 15 km läänes.

Madala juures asub Mustpanga läänepoi.

## Viited
Tšernovi madal

**Tšernovi madala** all võidakse mõelda kolme Eesti madalat:
*Tšernovi madal on madal Lääne maakonnas
*Tšernovi madalaks on vigaselt nimetatud Harju maakonnas asuvat Hülkari madalat
*Tšernovi madal on Saare maakonnas asuva Mustpanga varasem nimi
Integriteet

**Integriteet** (ka *moraalne integriteet*, *moraalne terviklikkus*) on üks eetika põhimõisteid, millega tähistatakse inimese kaasasündinud loomuõigusi. 

Religioonid on olemuslikult esimesed katsed neid loomuõigusi määratleda.

Tänapäeval lähtutakse inimese moraalse terviklikkuse aluse määratlemisel inimõigustest.
Ilfovi maakond

**Ilfovi maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Maakond ümbritseb Bukaresti.

1997. aastani oli nimi *Sectorul agricol Ilfov*.

## Linnad
* Bragadiru
* Buftea
* Chitila
* Măgurele
* Otopeni
* Pantelimon
* Popești-Leordeni
* Voluntari

## Viited

## Välislingid
* Ilfovi maakonna koduleht
Asema järv

**Asema järv** (ka **Suur Külaaseme järv**, **Suur Asema järv**, **Sügavjärv** ja **Alamärdi järv**) asub Tartu maakonnas Elva vallas, Jõnni järvest umbes 100 m lõuna pool ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.

Umbjärve kaldad on soostunud ja põhja katab paks muda.

Järves leidub latikat, ahvenat ja särge.
Vâlcea maakond

**Vâlcea maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias. Väike põhjaosa asub Transilvaanias.

## Linnad
* Băbeni
* Băile Govora
* Băile Olănești
* Bălcești
* Berbești
* Brezoi
* Călimănești
* Drăgășani
* Horezu
* Ocnele Mari
* Râmnicu Vâlcea

## Viited

## Välislingid
* Vâlcea maakonna koduleht
Jõnni järv

**Jõnni järv** (ka *Väike Külaaseme järv ,Väike Asema järv*) on järv Tartumaal Elva vallas Külaaseme külas. Asub Karijärvest umbes 300 m lõunas ja Asema järvest 50 m loodes ning kuulub Keeri-Karijärve looduskaitseala koosseisu.

Järve kaldad on soised.

Järves leidub latikat, roosärge ja särge.
Dimitri Klenski

**Dimitri Klenski** (vene keeles *Димитрий Кириллович Кленский*; sündinud 2. detsembril 1945 Tallinnas) on  Eesti ajakirjanik ja poliitikategelane. 

Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi aastal 1969. 

Ta on töötanud ajalehtedes Den za Dnjom ja Sovetskaja Estonija ning raadiokanalis Raadio 4. Ta on olnud ajakirja Ogonjok erikorrespondent ning ajalehe Pravda korrespondent.

2023. aastal heitis Eesti Ajakirjanike Liit Dimitri Klenski oma ridadest välja.

## Tegevus NLKP-s
Ta lõpetas 1982. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.

## Poliitiline tegevus
Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige.

Ta on juhtinud valimisnimekirja Klenski nimekiri ning kandideeris Konstitutsioonierakonna nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1064 häält ja ei osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita) Vene Erakonna Eestis nimekirjas ja sai 1237 häält, kuid ei osutunud valituks.

## Seotus 2007. aasta aprillirahutustega
5. oktoobril 2007 teatati, et Klenski on kuulutatud aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks. 14. jaanuaril 2008 algas Harju Maakohtus kohtuprotsess Dimitri Klenski ja tema kaasosaliste üle seoses nende väidetava osalusega aprillirahutuste organiseerimisel. 5. jaanuaril 2009 mõistis Harju maakohus Dmitri Klenski ja tema kaassüüdistatavad õigeks 2007. aasta aprilli pronksiööde korraldamise süüdistuses. Prokurör kaebas otsuse edasi. Ka Tallinna ringkonnakohus mõistis ta õigeks. Riigikohus prokuröri kassatsioonkaebust arutusele ei võtnud.

## Kirjutisi
*Dimitri Klenski arvamuslood portaalis Regnum.ru (*vene keeles*)

## Tunnustus
*Venemaa suursaadiku aukiri "Suure panuse eest Eesti venekeelsesse ajakirjandusse"

## Isiklikku
Dimitri Klenski elab Tallinnas. Tal on poeg Kirill. Tema õde oli Eesti Draamateatri näitleja Maria Klenskaja. Dmitri Klenski kaksikvend Sergei elab Moskvas, ta on elukutselt kirurg.

## Viited

## Välislingid
*''On-line''-intervjuu Postimehe lugejatele
*Mida Klenski oma käitumisega taotleb? Jüri Vlassovi arvamuslugu Eesti Päevalehes
*Klenski sai politseilt Tõnismäe-keelu. Delfi, 14. september 2007
*Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist. Postimees 6. november 2004
*Klenski kuulutati aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks
*Tarmo Vahter, Krister Kivi. Pöörane intervjuu: Dmitri Klenski - Eesti neeger. Ekspress.ee, 23. oktoober 2009
Elton John

Sir **Elton Hercules John** (sünninimega **Reginald Kenneth Dwight**; sündinud 25. märtsil 1947) on inglise pop- ja rokklaulja, helilooja ja pianist. Tema albumeid on müüdud üle 450 miljoni ja ta on üks kõigi aegade menukamaid muusikuid. 1998. aastal löödi ta rüütliks.

Eestis on ta esinenud 22. juulil 2001 Tallinna Lauluväljakul, 14. septembril 2007 Saku Suurhallis ja 29. juunil 2013 Tallinn Star Weekendi raames Tallinna Lauluväljakul.

## Isiklikku
1960. aastate lõpus kihlus Elton John oma esimese armastatu Linda Woodrow'ga, keda on mainitud laulus "Someone Saved My Life Tonight". 14. veebruaril 1984 abiellus John Sydneys Renate Blaueliga. 1976. aastal teatas Elton John intervjuus muusikaajakirjale Rolling Stone, et ta on biseksuaalne. Pärast Blauelist lahkuminekut 1988. aastal ütles ta samale ajakirjale, et talle ei valmista muret geiks olemine.

1993. aastal algas tema suhe filmimehe David Furnishiga. 21. detsembril 2005 (päev, kui Suurbritannias jõustus tsiviilpartnerluse seadus) olid John ja Furnish esimeste paaride seas, kes sõlmisid tsiviilpartnerluse. John ja Furnish abiellusid oma kooselu üheksandal aastapäeval, 21. detsembril 2014. Sama aasta märtsis oli Inglismaal legaliseeritud samasooliste abielu. Paaril on kaks last ning Johnil on kümme ristilast.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*1969 – "Empty Sky"
*1970 – "Elton John"
*1971 – "Tumbleweed Connection"
*1971 – "Madman Across The Water"
*1972 – "Honky Château"
*1973 – "Don’t Shoot Me I’m Only The Piano Player"
*1973 – "Goodbye Yellow Brick Road"
*1974 – "Caribou"
*1975 – "Captain Fantastic And The Brown Dirt Cowboy"
*1975 – "Rock Of The Westies"
*1976 – "Blue Moves"
*1978 – "A Single Man"
*1979 – "Victim Of Love"
*1980 – "21 At 33"
*1981 – "The Fox"
*1982 – "Jump Up!"
*1983 – "Too Low For Zero"
*1984 – "Breaking Hearts"
*1985 – "Ice On Fire"
*1986 – "Leather Jackets"
*1988 – "Reg Strikes Back"
*1989 – "Sleeping With The Past"
*1992 – "The One"
*1993 – "Duets"
*1994 – "Chartbusters Go Pop. 20 Legendary Covers from 1969/70 as sung by Elton John" (või ka "Covers as Sung by Elton John")
*1995 – "Made In England"
*1997 – "The Big Picture"
*2001 – "Songs From The West Coast"
*2004 – "Peachtree Road"*20
*2006 – "The Captain And The Kid"
*2010 – "The Union"
*2013 – "The Diving Board"
*2016 – "Wonderful Crazy Night"
*2021 – "Regimental Sgt. Zippo"

## Tunnustus

* 1995 – Briti impeeriumi ordu komandör (CBE)
* 1998 – löödi rüütliks (Knight Bachelor)
* 2020 – Order of the Companions of Honour (CH)
* 2024 – Time’i Aasta Ikoon Icon of the Year

## Vaata ka
* "Sorry Seems to be the Hardest Word"

## Viited

## Välislingid
*Elton John: Jeesus oli homo Õhtuleht, 19. veebruar 2010
Haliit

**Haliit** on mineraal. 

Keemiliselt on puhas haliit naatriumkloriid (NaCl). Kivimina tuntakse teda kivisoolana. Tööstuslikult toodetud ja puhastatud haliiti nimetatakse lauasoolaks või lihtsalt soolaks.

Haliit on suhteliselt pehme (kõvadus 2,5); erikaal 2,16; lõhenevus täiuslik. Värvuselt on puhas haliit läbipaistev ja värvitu, kuid lisandite tõttu võib olla punakas, kollakas või sinakas.

Haliit esineb peamiselt settekivimites. Haliit kuulub evaporiitide hulka, sest ta moodustub auruvast veest välja kristalliseerudes. Merevees lahustunud sooladest moodustab haliit 77,6%. Haliit hakkab mereveest kristalliseeruma siis, kui vee kogus on aurumise tõttu vähenenud kümnendikuni esialgsest kogusest. Haliit moodustub peamiselt soolajärvedes ning madalates laguunides ning aeg-ajalt üleujutatavates merelahtedes, kus toimub kiire aurustumine (näiteks Garabogazi laht). Et haliit on enamlevinud silikaatseist kivimeist väiksema tihedusega, siis hakkavad sügavamale maakoorde mattuvad soolakihid peallasuvate raskemate kivimite mõjul moodustama aeglaselt kõrgemale liikuvaid tilgalaadseid soolakehi, mida nimetatakse soolakupliteks või sooladiapiirideks. Naftarikastes piirkondades on soolakuplitega seotud paljud naftaleiukohad, sest soola ja ümbritsevate kivimite vahele tekib struktuurne lõks, mis käitub naftapüünisena. Haliiti leidub ka ariidsete piirkondade muldades, kus aurumine ületab sademetehulga.
Sölvesborgi vald

**Sölvesborgi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Bromölla valla, Olofströmi valla ning Karlshamni vallaga.

## Välislingid

*Valla koduleht
Põhimass

**Põhimass** on peeneteralise või afaniitse struktuuriga osa porfüürilisest tardkivimist.

Porfüürilised kivimid koosnevad põhimassist ning selles sisalduvatest fenokristallidest. 

## Vaata ka
*Maatriks (geoloogia)
Cesare Borgia

**Cesare Borgia** (september 1475 – 12. märts 1507) oli paavst Aleksander VI ja tema armukese Vannozza Cattanei poeg, kondotjeer. 

Ta oli Valentinois' ja Romagna hertsog. Lucrezia Borgia oli tema õde, Hispaania ülik Goffredo Borgia ja Navarra kuningas Giovanni III olid tema vennad.

Kui ta oli 15-aastane, tegi isa temast Pamplona piiskopi, 17-aastaselt sai ta Valencia peapiiskopiks ja 18-aastaselt kardinaliks. Pärast isa surma ja sellele järgnenud paavst Pius III üürikest valitsusaega (suri 1503. aasta 18. oktoobril), kes toetas Cesaret, sai paavstiks Borgiate vaenlane paavst Julius II, misjärel Cesare kaotas kõik tänu isale saavutatu ja suri mõne aasta pärast kuulsusetult Navarras.

Prantsuse kuningas andis 1498. aastal talle Valentinois' hertsogi tiitli, mille tõttu ta sai hüüdnimeks il Valentino. Ta oli ka Romagna hertsog, Andria ja Venafro vürst, Dyois' krahv ning Piombino, Camerino, Forlì, Imola, Rimini, Urbino ja Faenza isand. 

Cesare Borgiale on sageli viidatud seoses Niccolò Machiavelli traktaadiga "Valitseja (Il Principe)". Paavsti poja tegevus leiab traktaadis käsitlemist ("Cesare Borgia, pööbli poolt hertsog Valentinoks kutsutu, saavutas ja ka kaotas võimu läbi isa saatuse."&nbsp;– "Valitseja", VII ptk).

Paavsti kuuleka pojana oli Cesare Borgia verejanuline käsutäitja, kes laskis hukata oma sugulasi ja väejuhte, meelitades neid lõksu valelubadustega. Pärast oma isa surma kaotas ta peatselt nii võimu kui ka tiitlid. Järgmine paavst Pius III toetas teda, kuid tema võimuaeg jäi lühikeseks. Seejärel valiti paavstiks Borgia surmavaenlane Julius II. Borgia oli sunnitud põgenema Hispaaniasse, kus ta asus oma õemehe, Navarra kuninga Jean III teenistusse ja hukkus Viana piiramisel.

Tema õukonnas tegutses 1502–1503 arhitekti ja insenerina ka Leonardo da Vinci. Borgia andis Leonardole piiramatu juurdepääsu kõigile plaanitavatele ja pooleliolevatele ehitustele oma valdustes. Kuigi Leonardo viibis verejanulise Borgia teenistuses, reisis tema armeedega kaasas ja pakkus oma teadmistega abi sõjatehnikas, siis iroonilisel kombel on Leonardo oma üleskirjutistes mitmeid kordi tunnistanud, et sõda ja vägivald talle absoluutselt ei meeldinud. 1502. aasta 31. detsembrist kuni 1503. aasta 18. jaanuarini toimus Cesare Borgia eestvedamisel Senigallia veresaun, mille käigus tapeti ka Leonardo sõber Vitellozzo Vitelli. See võis olla üheks põhjuseks, miks Leonardo lahkus veidi aega pärast seda sündmust Borgia teenistusest. 1503. aasta märtsis elas Leonardo jälle Firenzes, olles selleks ajaks lahkunud Borgia juurest.

Borgia abiellus 10. mail 1499 Charlotte d'Albret'ga (1480–1514), kes oli Navarra kuninga õde. Abielust sündis tütar Luisa Borgia (1500–1553).

Lisaks sellele oli Cesare Borgial veel vähemalt 11 abieluvälist last.

Suri Navarras ja on maetud Vianasse Hispaanias.

## Viited
Vesiloo maa

**Vesiloo maa** (ka *Vesiloo saar*) on saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandi saarest 500 meetrit põhja pool.

Vesiloo taimestikus domineerivad mage sõstar, türnpuu ja kadakas.

Madala vee puhul pääseb Riimisääre kaudu jalgsi Vilsandilt Vesiloole.


Maasäär Vesiloo laiul.JPG|Maasäär Vesiloo laiul


## Viited
Martín Torrijos

**Martín Torrijos** (sündinud 18. juulil 1963, Panamás) on Panama poliitik. 

1. septembrist 2004 kuni 1. juulini 2009 oli ta Panama president.

Tema isa oli Omar Torrijos, Panama sõjaväeline valitseja aastatel 1968–1981.
Nicanor Duarte Frutos

**Óscar Nicanor Duarte Frutos** (sündinud 11. oktoobril 1956) on Paraguay poliitik, president aastatel 2003–2008.
Osmussaare tuletorn

**Osmussaare tuletorn** on tuletorn Läänemaal Noarootsi vallas Osmussaare loodetipul.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 39 meetrit.

Tuletorn ehitati 1954. aastal.

## Ajalugu
 
Esimene kivist tulepaak ehitati Osmussaarele 1765. aastal. Seda kõrgendati 1804. aastal ja varustati laternaruumiga, milles oli katoptriline 24 lambi ja reflektoritega valgustusseade. 

Pärast torni kokkuvarisemist ehitati 1814. aastal puittorn. 1850. aastal püstitati uus kivitorn, mis varustati 1875. aastal dioptrilise Fresneli valgustusseadmega. 1902 sai tuletorn elektrivalgustuse. Selle torni õhkisid Nõukogude sõdurid 2. detsembril 1941. aastal enne saarelt evakueerumist.

Pärast sõjajärgset ajutist puittorni valmis 1954. aastal praegune raudbetoontorn.

## Välislingid

* 
* "Osmussaare tuletorn avati külastajatele" ERR, 24. mai 2019
Võhmuta

**Võhmuta** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Külas asub Võhmuta mõisa kalmistu.

## Pildid

Võhmatu mõis1.jpg|Võhmuta mõisa peahoone
Võhmuta mõisa tõllakuur.jpg|Võhmuta mõisa tõllakuur
Võhmuta mõisa väravahoone.jpg|Mõisa väravahoone


## Vaata ka
*Võhmuta vald (Järva-Jaani kihelkond)
*Võhmuta vald (1939)
*Võhmuta raudteepeatus

## Viited
Ann Marksoo

**Ann Marksoo** (20. september 1930 Tartu – 5. aprill 2023) oli eesti geograaf, TÜ geograafia instituudi emeriitprofessor. 

Aastal 1954 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastast 1954 oli ta samas õppejõud, hiljem dotsent ja 1984–1992 majandusgeograafia kateedri juhataja.

Ta on peamiselt uurinud Eesti asustuse süsteemset arengut ja linnastumist.

Aastail 1985–1990 oli ta Eesti Geograafia Seltsi asepresident.

Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi (ÕES) liige.

## Tunnustus
*1996 Tartu Ülikooli suur medal
*2005 Tartu Ülikooli aumärk
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Pere
Ann Marksoo on Aliise Moora ja Harri Moora tütar.

## -Viited
Võhmetu

**Võhmetu** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

## Vaata ka
*Võhmetu-Lemküla kaitseala

## Viited
Moraaliteoloogia

**Moraaliteoloogia** mõistet kasutavad peamiselt katoliku kiriku teoloogid Jumalaga seotud eetika küsimustele vastamiseks. 

Inglise keeles on moraaliteoloogia asemel mõisteühend teoloogiline eetika (*theological ethics*).
Alglood

**"Alglood"** on Toora esimese raamatu "Genesis" (sündimine, tekkimine; Moosese raamat). 1.–11. peatüki pealkiri.

Alglood jaotuvad:
*maailma ja inimese loomine,
*pattulangemine (vt algpatt),
*veeuputus.

"Genesises" on kokku pandud kaks erinevat loomislugu, millest teine on iidsem ja pärineb sumeri-akkadi mütoloogiast, mis hiljem sobitatud Jahveh' usundiga. Esimene lugu on hilisem ja enam mitte nii mütoloogilise kuuega. Samuti mitmed teised lood (nt veeuputuslugu jm) on kokku pandud erinevate allikate põhjal, mida teoloogid kutsuvad näiteks "Jahvistlik allikas", "Elohistlik allikas", "Preestrikoodeks". Suuremal-vähemal määral on redaktoritel õnnestunud need allikad üksteisega põimida, kuid kohati on näha, et see põimimine on olnud väga kohmakas ja seetõttu on nende allikate vahel näha ka vastuolusid (nt ühe loo järgi võtab Noa laeva nii ja niipalju loomi ja teise allika järgi kasutab hoopiski teistsugust valimit).
Veeuputus

**Veeuputus** on müütides kujutatav sündmus, kui elukõlblik maismaa osaliselt või täielikult veega kattub.

Veeuputuse motiiv on Uku Masingu väitel levinud erinevates vormides kõikide vanamaailma kultuurrahvaste legendides.

Usundiloos on tuntud suur veeuputus piiblis, milles hävis enamik elusolenditest ja inimkonna päästjaks osutus laevnik Noa.
Praost

**Praost** on amet kirikus. 
## Eestis
Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus juhendab praost praostkonna vaimulike tegevust. Praosti ülesanded protestantlikus kirikus sarnanevad piiskopi omadega – praost juhendab piirkonna vaimulike ametialast ja administratiivset tegevust.

Rootsi valitsusajal Eestis kinnitas vastavalt  Rootsi protestantistliku luteriusu  1686. aasta kirikuseadusele praostkonna praostid ametisse piiskop/ülemsuperintendent, kuid kohalikud kirikuõpetajad (luterliku pastori mitteametlik nimetus) võisid esitada endale enam meeldivaid kandidaate. Praostidel oli kohustus igal aastal külastada oma praostkonna kogudusi ning koguneda kaks korda aastas korraldatavale piiskoplikule sinodile, et arutada kirikuprobleeme, eksamineerida õpetajaameti-kandidaate ja pühitseda neid ametisse.

1710. aastal liideti Eesti- ja Liivimaa Põhjasõja tulemusena Venemaa keisririigi koosseisu ja pärast 1710. aastat määras Liivimaal praostkondade praostid ametisse kuberner ülemsuperintendendi ettepanekul, Eestimaal nimetas praostid ametisse Eestimaa konsistoorium. 

Venemaa keisririigi 1832. aasta evangeelse luterliku kiriku seaduse ja koos selle juurde kuuluvate vaimulikkonnale ja kirikuasutustele suunatud instruktsioonidega, millega kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks. Praostkondade pastorid valisid endi keskelt kaks kandidaati, kellest ühe kinnitas Venemaa Keisririigi Siseministeerium kohaliku konsistooriumi ettepanekul praostiks. Praost allus otseselt kubermangu ülemsuperintendendile. Ametissemääratud praostkonna praosti kohustuseks oli edastada praostkonna pastoritele kõrgemalt tulnud ettekirjutusi, koguda pastorite aruandeid, külastada vähemalt kord aastas praostkonna kirikuid ja saata igal aastal ülemsuperintendendile enda ja pastorite teenistuskirjad. Kirikuseaduse kohaselt oli nii VELK Eesti kui ka VELK Liivimaa konsistooriumipiirkond jaotatud kaheksasse praostkonda.

## Vaata ka
* *EELK [[:Kategooria:Praostkonnad|Kategooria:Praostkonnad]]*
Vistla

**Vistla** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Vistlas asub Porkuni lahingus hukkunute memoriaal.

Sealsest puuraugust on pärit Koigi kihistiku neostratotüüp.

## Viited
Reet Paavel

**Reet Paavel** (sündinud 18. juulil 1953 Tartus) on eesti tantsija ja näitleja. Ta on Eesti Teatriliidu liige aastast 1975 ja Eesti Balletiliidu liige aastast 1997.

## Hariduskäik
* 1966–1973 Tallinna Balletikool.
* 1982–1987 Moskva Teatriinstituudis (GITISes) näitleja-lavastaja kursusel (lõpetas *[[cum laude]]*).

## Töökäik
Paavel on töötanud teatrites Vanemuine ja Estonia, Anatoli Vassiljevi erateatris Draamakunsti Kool, varieteedes Kaunas (Tartus) ja Viru (Tallinnas), balletikoolis Fouette, Vanalinna Hariduskolleegiumis, Kanutiaia Noortemajas ja Saku Huvikeskuses näiteringi juhendajana, Kaari Sillamaa Kaunite Kunstide Koolis pedagoog-lavastajana, Tammsaare Teatris lavastajana, Salme Teatris kunstilise juhi ja lavastajana.

Alates 1994. aastast juhendab ta Reet Paaveli Tantsu- ja Näitestuudiot.

## Osatäitmisi filmides
* "Stereo" (1978), režissöör Peeter Simm
* "31. osakonna hukk" (1980) režssöör Peeter Urbla 
* "Ideaalmaastik" (1980), režissöör Peeter Simm
* "Arabella, mereröövli tütar" (1982), režissöör Peeter Simm
* "Naerata ometi" (1985), režissöörid Leida Laius, Arvo Iho
* "Vereringe" (2011), režissöör Peeter Simm, kõrvalosa
* "Üksik saar" (2012), režissöör Peeter Simm, episoodides
* "Vee peal" (2020), režissöör Peeter Simm, matemaatikaõpetaja

## Osatäitmisi muusikalides
* "Oliver!" (2003)
* "Cabaret" (2003)
* "Jane Eyre" (2013)
* "Desiree" (2017)

## Isiklikku
Ta on eesti näitleja Voldemar Paaveli tütar ja Estonia teatri orkestri viiuldaja Maie Kalause ja Vanemuise kunagise laulja Anu Paaveli õde. 
Ta on olnud kaks korda abielus. Esimene abielu oli vene balletitantsijaga. Teine abielu oli ERSO metsasarvemängija Valdek Põlluga, kellega Reedal on tütar Elizabeth Paavel, kes on klassikaline laulja. Seejärel oli tema elukaaslane filmilavastaja Peeter Simm.

## Viited

## Välislingid
* IMDb: Reet Paavel
* Reet Paavel Eesti filmi andmebaas
* Reet Paavel Eesti Teatriliit
* Reet Paavel: "Olen jalgade peal inimene"
* Verni Leivak. Reet Paavel pikast suhtest Peeter Simmiga: Ta pole mulle abieluettepanekut teinud. Õhtuleht, 12. märts 2026
Maie Kalaus

**Maie Kalaus** (aastani 1974 **Paavel**; sündinud 22. aprillil 1951) on eesti viiuldaja.

Ta on lõpetanud Tallinna Konservatooriumi ning mängis Estonia teatri orkestris viiulit.

## Isiklikku
Tema isa oli eesti näitleja Voldemar Paavel. Tema abikaasa oli tromboonimängija ja pedagoog Heiki Kalaus.
Tugev hape

**Tugev hape** on hape, mis dissotsieerub vees täielikult, vastavalt võrrandile:
:HA(veega seotud) → H+(veega seotud) + A−(veega seotud)
Mitmeprootoniliste hapete puhul (nt väävelhape) mõeldakse tugeva happe all ainult dissotsiatsiooni esimest astet:
:H2SO4(veega seotud) → H+(veega seotud) + HSO4−(veega seotud)
Täpsema definitsiooni järgi on tugev hape hape, mille p''K''<sub>a</sub> 4 
* Vesinikkloriidhape HCl
* Vesinikbromiidhape HBr 
* Vesinikjodiidhape HI
* Lämmastikhape HNO3
* Väävelhape H2SO4
## Väga tugevad happed
* Floroantimonhape H[SbF6]
* Võluhape FSO3HSbF5
* Karboraansuperhape H(CHB11Cl11)
* Fluoroväävelhape FSO3H
*Trifluorometaansulfoonhape CF3SO3H

## Vaata ka
*Nõrk hape 
* Keskmise tugevusega hape 
* Hapnikhapped 

## Viited
Mikva

**Mikva** (heebrea מִקְוֶה *mikvaeh*, mitmuses *mikvaot*) on judaismis bassein, mida kasutatakse rituaalseks puhastamiseks.

Mikvas pesevad end naised enne pulmi, pärast menstruatsiooni ja sünnitust.

Mehed pesevad end mikvas enne judaismi pöördumist.
Sibiu

**Sibiu** (ungari *Nagyszeben*, saksa *Hermannstadt*) on linn Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias, Sibiu maakonna keskus. Asub Cibini jõe ääres.

Linn kuulus enne Esimest maailmasõda Ungarile Austria-Ungari koosseisu ning suurema osa elanikest moodustasid sakslased ja ungarlased. Tänapäeval on 95% elanikest rumeenlased. 

Linnas toodetakse autoosi, elektroonikat ja tekstiiltooteid. Seal on Siemensi tehas.

Sibiu oli koos Luxembourgiga 2007. aastal Euroopa kultuuripealinn.

Aastatel 2000–2014 Sibiu linnapea olnud Klaus Iohannis valiti novembris 2014 Rumeenia presidendiks.

## Viited

## Välislingid

*Sibiu koduleht
Petrokeemia

**Petrokeemia** on petroloogia haru, mis uurib keemiliste elementide jaotumist tardkivimites ja kivimit moodustavates mineraalides. 

Mõiste "petrokeemia" võttis kasutusele 1944. aastal vene geoloog Aleksandr Zavaritski. Iseseisva uurimissuunana tekkis petrokeemia kahe teaduse - petrograafia ja keemia - piirimail.

## Viited
Voldemar Paavel

**Voldemar Paavel** (29. juuni 1919 Tartu – 12. märts 1992 Tartu) oli eesti näitleja. 

Aastail 1940–1947 oli Nõukogude Liidu armees. 

1947. aastal alustas näitlemist Vanemuises.

## Rolle
*1965 "Mäeküla piimamees"
*1977 "Põrgupõhja uus Vanapagan"
* 1984 "Hundiseaduse aegu" (külatark)

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1980 Tööveterani medal

## Isiklikku
Tal sündis kolm tütart: Reet Paavel (sünd. 18. juulil 1953), Maie Kalaus (aastani 1974 Paavel; sünd. 22. aprillil 1951) ja Anu Paavel. Vend: maalija Louis Pavel (1915–1977)
Eksperimentaalne petroloogia

**Eksperimentaalne petroloogia** on petroloogia haru, mis üritab laboratoorseis tingimustes tekitada kivimite ja mineraalide tekketingimusi, et uurida nende moodustumisprotsesse.
Blekinge vapp

**Blekinge vapp** on Rootsi Blekinge ajaloolise maakonna ning praeguse Blekinge lääni vapp. 

Sinisel vapikilbil on kuldne tammepuu, mille tüve ümber on kolm kuldset krooni. 

Maakonnavapil, on vapikilbi kohal hertsogikroon. Läänivapil ei ole hertsogikrooni, kuid läänivalitsus võib vapil kasutada kuningakrooni.   

Blekinge oli Skånelandi maakondadest teadaolevalt ainus, millel oli *[[härad]]* ühine pitser. Sellel oli lehtedega kaunistatud küngas, mis kõrgus lainetest ning  oli kroonitud  krooniga. Vapi värvid pole teada. On arvatud, et vapikilp oli sinine, lained vaheldumisi sinised ja valged ning kroon kuldne. Anders Thiseti arvates oli vapikilp punane ja küngas roheline.   

Pärast Blekinge üleminekut Rootsile Roskilde rahuga 1658 võeti Karl X Gustavi matuste puhul 1660 kasutusele praegune vapp, mille aluseks oli üks 15. sajandi pitser. Kolm krooni tüve ümber tähistavad Rootsi võimu.  

## Teised vapid
Blekinge *[[härad]]* ja linnade vappidest on keskajast teada ainult kaks:  Medelstadi ja  Elleholmi vapp. Mõlemal on püha Laurentiuse röst.
Geomeetriline stiil

**Geomeetriline stiil** on üks Vana-Kreeka keraamika stiilidest. Geomeetriline stiil sai alguse umbes 900 aastat eKr ja seda kasutati eriti laialdaselt 8.–7. sajandil eKr. Geomeetriline stiil arenes välja Ateenas.

Dekooris kasutati palju geomeetrilisi elemente, millele lisandusid hiljem stiliseeritud inim- ja loomakujutised. Esimesed inimkujutised ilmusid umbes 770. aastal eKr.

Sellele perioodile oli iseloomulik väga suurte vaaside loomine. 

## Välislingid
Condoleezza Rice

**Condoleezza Rice** (sündinud 14. novembril 1954 Birminghamis Alabama osariigis USA-s) on Ameerika Ühendriikide poliitik, George W. Bushi valitsuse riigisekretär 26. jaanuarist 2005 kuni 20. jaanuarini 2009. 

Ta oli sellel ametikohal esimene mustanahaline naine, teine mustanahaline (pärast Colin Powelli) ja teine naine (pärast Madeleine Albrighti). 

Aastatel 1989–1991 oli ta George H. W. Bushi nõunik Nõukogude Liidu ja Ida-Euroopa asjades. Aastal 2000 aitas ta George W. Bushi presidendikampaanias ja sai pärast Bushi ametisseastumist riiklikuks julgeolekunõunikuks. 

Condoleezza Rice räägib lisaks inglise keelele hispaania, prantsuse, vene ja saksa keelt.

Ajakirjanduses spekuleeriti tema võimaliku kandideerimise üle 2008. aasta presidendivalimistel.

## Välislingid
* Marc Huker: Condoleezza Rice: USA on valmis mustanahalise presidendi saamiseks, EPL, 5. november 2008
Colin Powell

**Colin Luther Powell** (5. aprill 1937 New York – 18. oktoober 2021) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane (erukindral) ja poliitik. 

Ta oli Ameerika Ühendriikide riigisekretär aastatel 2001–2005.

84-aastane Powell suri 2021. aasta oktoobris koroona tüsistustesse.

## Tunnustus
Colin Powell valiti 1998. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Viited

## Välislingid
* Will Dunham. OBITUARY Colin Powell, U.S. military leader and first Black Secretary of state, dies. Reuters, 18. oktoober 2021