open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krūte

**Krūte** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Bārta vallas.

Küla asub valla lääneosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Vārtāja jõe kaldal. Krūte jääb valla keskusest Bārtast 8,2, piirkonna keskusest Grobiņast 33 ja Riiast 209 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Krūte mõisa (*Kruhten*) ja Krūte kirikumõisa (*Groß-Kruhten*) keskuste juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Küla põhjaosas asub kruusakarjäär.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krūte luteri kirik, selle kantsel ja altar. Kohaliku kaitse all on  Krogzemji keskaegne kalmistu.

Aastal 2005 oli külas ligi 30 elanikku.

## Viited
Kurzętnik

**Kurzętnik** (saksa keeles *Kauernik*) on küla Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Nowe Miasto Lubawskie maakonnas, Kurzętniki valla halduskeskus.

Küla on esmamainitud 1291. aastal. Kurzętnik sai linnaõigused enne 1330. aastat. 1466. aastal läks Kurzętnik Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Kurzętnik 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Kurzętnik kaotas linnaõigused 1905. aastal. Tagasi Poolale läks küla 1920. aastal.

## Viited
Deep Shadows and Brilliant Highlights

**"Deep Shadows and Brilliant Highlights"** on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2001. aasta sügisel.

## Lood plaadil
# "Salt in Our Wounds" - 3:58
# "Heartache Every Moment" - 3:56
# "Lose You Tonight" - 3:42
# "In Joy and Sorrow" - 4:00
# "Pretending" - 3:55
# "Close to the Flame" - 3:46
# "Please Don't Let It Go" - 4:29
# "Beautiful" - 4:33
# "Don't Close Your Heart" - 4:39
# "Love You Like I Do" - 5:14
Screamworks: Love in Theory and Practice, Chapters 1-13

**"Screamworks: Love in Theory and Practice, Chapters 1-13"** on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2010. aasta sügisel.

## Lood plaadil
# "In Venere Veritas" - 3:36
# "Scared to Death" - 3:41
# "Heartkiller" - 3:29
# "Dying Song" - 3:32
# "Disarm Me (With Your Loneliness)" - 3:59
# "Love, the Hardest Way" - 3:19
# "Katherine Wheel" - 3:26
# "In the Arms of Rain" - 3:47
# "Ode to Solitude" - 3:58
# "Shatter Me with Hope" - 3:52
# "Acoustic Funeral (For Love in Limbo)" - 3:58
# "Like St. Valentine" - 3:15
# "The Foreboding Sense of Impending Happiness" - 3:03
Mantelloomad

**Mantelloomad** (*Tunicata*, varem ka *Urochordata*) on alamhõimkond keelikloomade hõimkonnas.

Mantelloomad elavad enamasti meredes. Neid on teada umbes 3000 liiki.

Mantelloomadel on seljakeelik vaid looteeas.

## Süstemaatika
Mantelloomad jaotuvad kolme klassi:
*merituped (*Ascidiacea*)
*ripikloomad (*Larvacea*, *Appendicularia*)
*salbid ehk meritünnikud (*Thaliacea*)

## Eesti liigid
Soome lahes leidub ripiklooma *[[Fritillaria borealis]]*. 
Läänemere edelaosas elab ka meritupp *[[Ciona intestinalis]]*.
Razorblade Romance

**"Razorblade Romance"** on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2000. aasta sügisel.

## Lood plaadil
# "I Love You (Prelude to Tragedy)" - 3:09
# "Poison Girl" - 3:51
# "Join Me in Death" - 3:36
# "Right Here in My Arms" - 4:03
# "Gone with the Sin" - 4:22
# "Razorblade Kiss" - 4:18
# "Bury Me Deep Inside Your Heart" - 4:16
# "Heaven Tonight" - 3:18
# "Death Is in Love with Us" - 2:58
# "Resurrection" - 3:39
# "One Last Time" - 5:10
Tears on Tape

**"Tears on Tape"** on ansambli HIM stuudioalbum, mis ilmus 2013. aasta sügisel.

## Lood plaadil
# "Unleash the Red" - 1:07
# "All Lips Go Blue" - 3:49
# "Love Without Tears" - 3:37
# "I Will Be the End of You" - 3:33
# "Tears on Tape" - 3:21
# "Into the Night" - 3:36
# "Hearts at War" - 3:46
# "Trapped in Autumn" - 1:33
# "No Love" - 3:30
# "Drawn & Quartered" - 5:13
# "Lucifer's Chorale" - 1:18
# "W.L.S.T.D." - 4:12
# "Kiss the Void" - 2:21
Unholy Ground

**"Unholy Ground"** on Sunrise Avenue album, mis ilmus 2013. aastal.

## Lood plaadil
# Unholy Ground – 3.10
# Lifesaver – 3.58
# Little Bit Love – 3.45
# I Can Break Your Heart – 3.47
# Hurtsville – 3.21
# Letters in the Sand – 3.56
# Girl Like You – 3.47
# If I Fall – 3.56
# Aim for the Kill – 3.55
# Don’t Cry (Don’t Think About It) – 3.27
# Afraid of the Midnight – 3.14
Heartbreak Century

**"Heartbreak Century"** on Sunrise Avenue album, mis ilmus 2017. aastal.

## Lood plaadil
# Never Let Go – 3.17
# Heartbreak Century – 2.50
# I Help You Hate Me – 3.12
# Afterglow – 3.38
# Point of No Return – 3.32
# Flag – 3.39
# Let Me Go – 3.12
# Question Marks – 3.47
# Somebody Like Me (Crazy) – 3.37
# Beautiful – 3.57
# Room – 3.33
# Home – 3.02
Käsipall 1936. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1936. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 6.–14. augustini. 1936. aasta suveolümpiamängudel oli käsipall esmakordselt olümpiamängude programmis. Sellel osales kuus meeskonda. Mängiti õues, meeskonda kuulus 11 mängijat. 

Kuus võistkonda jagunesid kaheks alagrupiks. Kõik võistkonnad mängisid alagrupis omavahel. Iga alagrupi kaks parimat meeskonda pääsesid lõppvooru, kolmandal kohal olevad meeskonnad mängisid omavahel viienda ja kuuenda koha nimel. Viimases voorus mängisid kõik võistkonnad omavahel. Lõplik paremusjärjestus selgus nende mängude põhjal.

## Tulemused
### Eelring
#### A-grupp

#### B-alagrupp

### 5. - 6. koha mäng

### Finaalmängud

### Medalivõitjad

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Käsipall 1972. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]]iturniir** peeti **[[1972. aasta suveolümpiamängud]]el** 30. augustist 10. septembrini. 1972. aastal oli käsipall suveolümpiamängude kavas teist korda pärast 36-aastast vaheaega. Võisteldi ainult meeste arvestuses, osales kuusteist võistkonda. 

Võistkonnad olid loositud nelja kaupa nelja alagruppi. Iga võistkond mängis oma grupis kõigi teiste võistkondadega.

A-alagrupigrupi viimane võistkond mängis B-alagrupi viimasega, samas kui C- ja D-alagrupi viimased mängisid omavahel. Nende mängude võitjad mängisid omavahel 13. ja 14. koha, kaotajad aga 15. ja 16. koha nimel.

Samuti mängisid A- ja B-alagrupi kolmandal kohale jäänud võistkonnad, nii nagu C- ja D- alagrupi võistkonnad. Jällegi mängisid omavahel nende mängude võitjad, seekord 9. ja 10. koha selgitamiseks. Kaotajad mängisid 11. ja 12. koha selgitamiseks.

Iga alagrupi kaks paremat meeskonda pääsesid lõppvooru. A- ja B-alagrupi kaks esimest võistkonda mängisid I-alagrupis, C- ja D-alagrupi kaks paremat aga mängisid II-alagrupis. Nendes alagruppides mängiti veel üks voor, kusjuures eelvooru tulemused kanti üle.

Mõlemas lõppvooru alagrupis neljandaks jäänud meeskonnad mängisid omavahel 7. ja 8. koha nimel. Kolmandaks jäänud meeskonnad mängisid omavahel 5. ja 6. koha eest. Teise koha saanud võistkonnad mängisid pronksmedali ja 4. koha eest. I ja II alagrupi võitjad mängisid omavahel kuld- ja hõbemedalite nimel.

## Tulemused
### Eelvoor

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### C-alagrupp

#### D-alagrupp

### 13.–16. koha mängud

#### 15.–16. koha mäng

#### 13.-14. koha mäng

### 9.–12. koha mängud

#### 11.–12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

### Lõppvoor
#### I-alagrupp
Ida-Saksamaa võit Tšehhoslovakkia üle kanti edasi sellesse vooru, nagu ka Rootsi ja Nõukogude Liidu eelvooru mängu tulemus.

#### II-alagrupp

Rumeenia võit Lääne-Saksamaa ja Jugoslaavia võit Ungari üle olid osa selle vooru tulemustest.

### Finaalvoor

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3. koha mäng

#### Finaal

### Medalivõitjad

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Lammaste paljunemine

**Lammaste paljunemine** on uute järglaste tekkimise protsess. Lammas paljuneb sugulisel teel ja ta käitumine seejuures sarnaneb teiste karjaloomade omaga. Lambakarja paaritatakse tavaliselt ühe valitud jääraga. Metsikute lammaste populatsioonide puhul saab paaritamisõiguse füüsiliselt domineerivam jäär. 

Lamba tiinus kestab ligikaudu 150 päeva. Enamik lambaid poegib sügisel, kuid mõned on võimelised järglasi saama aasta läbi. Uttedel sünnib tavaliselt 1–2 talle, harvemini 3.

## Paaritumine

Uted saavutavad suguküpsuse ligikaudu 6–8 kuu vanuselt ja jäärad 4–6 kuu vanuselt. Uttedel on indlusperiood iga 17 päeva tagant ning kestab ligikaudu 30 tundi. Jäärad on võimelised indleva ute ära tundma. Nende vomeronasaalelundis ehk Jacobsoni elundis on retseptorid, mis suudavad tuvastada östrogeeni ute uriinis. Selleks nad nuusutavad ute uriini, millele järgneb Flehmeni vastus. See on nähtus, kus jäära kael laieneb ja tema ülemine mokk keerdub. Ligikaudu kolmandikul jääradest puudub seksuaalne huvi uttede vastu, mistõttu karja tuuakse rohkem jäärasid, et kindlustada uttede viljastamine. 

## Tiinus
Pärast paaritumist kestab uttede tiinus ligikaudu viis kuud. See sõltub lambatõust ja tallede arvust. Tavaliselt ei sünnita uted enne 142 päeva möödumist ja tiinus kestab keskmiselt 145 päeva.Alles kuus nädalat enne poegimist on tiine lamba kõht teistest silmaga eristatav. Enne sünnitust võivad uted hakata käituma ülejäänud karjast erinevalt, näiteks võivad nad rohkem lamada või end pikali visata, kaapida ja patsutada sõraga maad.

## Poegimine
Esimesed sünnituse lähenemise märgid on ute udara märgatav täitumine ja häbeme paisumine. Utt eraldub karjast ja otsib sobiva varjatud paiga sünnituseks. Tarandikus lähevad uted tüüpiliselt nurka poegima. Utt hakkab pesas ringe tegema ja madalal häälel määgima. Kui emaka kokkutõmbed muutuvad tugevamaks ja loode liigub vaagnasse, hakkab utt end tihedamini pikali heitma ja püstise peaga pressima. Ühe talle puhul kestab intensiivselt pressimine ligikaudu 30 minutit või vähem. Mitme talle puhul võib sünnitus kesta mitu tundi.

Õige talle asend sünnitusel on kui eesjäsemed eelnevad ninale umbes 6 cm. Samuti on normaalne, kui tall sünnib tagajalad ees, kuid selline positsioon on riskantsem. Kui sünnitus võtab rohkem aega ning nabanöör on surutud talle ja vaagna vahele, võib tall enne sünnituse lõppu lämbuda. Pärast talle sünnitust seisab utt püsti, et nabaväät puruneks, keerab ümber ja hakkab talle lakkuma, et teda puhastada ning stimuleerida tema hingamist ja püstitõusu.

Ema võtab talle omaks esimese tunni jooksul pärast poegimist. Kui tall ei suuda leida nisa ja emaga sidet luua, on see riskitegur alajahtumisele ja sepsisele. Seetõttu on oluline, et lammas ja vastsündinud tall saaksid olla eraldatuna teistest lammastest rahulikus keskkonnas, et vältida talle hülgamist ema poolt.

## Tõuaretus

## Viited
Jon Favreau

**Jonathan Kolia Favreau** (sündinud 19. oktoobril 1966 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja.

Ta on filmide "Raudmees" ja "Raudmees 2" režissöör.

Marveli kinouniversumi filmides on ta mänginud Happy Hogani tegelaskuju.

Ta lõi "Star Warsi" telesarja "The Mandalorian".
Komandandi tänav (Kuressaare)

**Komandandi tänav** on tänav Kuressaare kesklinnas.

Tänav saab alguse Kohtu tänavalt ja suundub itta. Tänav ristub Torni ja Rootsi tänavaga ning lõppeb seejärel pärast käänakut Tallinna tänavaga ristudes. Tänava esimene ja kolmas lõik on ühesuunalised ida suunas, teine lääne suunas.

Tänav on umbes 500 meetrit pikk.

1940. aastast oli tänava nimi Oktoobri.
## Hoonestus
*Komandandi tänav 1 ja Kohtu tänava nurgahoones tegutses aastatel 1902–1915 Kuressaare merekool. Eesti NSV ajast on hoones asunud mitme ajalehe toimetused. 1985. aastast asus hoones Saarte Trükikoda.
*Komandandi tänav 5 asub endine Pajumõisa koda, 1918. aastal oli hoone omanik Léon von Freytag-Loringhoven (1851–1920)
*Komandandi tänav 8 asub endine Ilpla koda, 1918. aastal oli hoone omanik Balthasar Alexander Ludwig Odert von Poll
*Komandandi tänav 9 hoone kuulus 1786. aastast Kuressaare kindluse komandandile Christian Friedrich von Eckile. 18. sajandi lõpul rajatud klassitsistlik hoone oli omal ajal linnas traditsioone loov ehitis, üks Kuressaare silmapaistvamaid hooneid.
*Komandandi tänav 10 asus Kõljala koda, mis kuulus 1918. aastal Marie ja Elisabeth von Buxhoevedenile. Tänapäeval asub kõrvalmajaga ühendatud hoonetes Kuressaare Muusikakool.

## Viited
Kingu tänav (Kuressaare)

**Kingu tänav** on tänav Kuressaares. 

See algab Juhan Smuuli tänavalt Ristiku lasteaia juurest ja lõpeb Hariduse tänaval Kuressaare Hariduse Kooli kõrval. Tänav on umbes 190 meetri pikkune.
Barbara Barrett

**Barbara McConnell Barrett** (sündinud 26. detsembril 1950) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, advokaat, diplomaat ja poliitik. Ta oli 18. oktoobrist 2019 kuni 20. jaanuarini 2021 Ameerika Ühendriikide õhuväeminister. 

Maist 2008 kuni jaanuarini 2009 töötas ta Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Soomes. Lisaks on ta ka instrumentaallennu piloot ning veiste ja piisonite kasvataja.

Ta on lõpetanud Arizona Osariigi Ülikooli. 

Ta on töötanud ettevõtluses, akadeemilises ringkonnas, lennunduses ja avalikus sektoris. Ta on teiste hulgas The Aerospace Foundationi juhatuse esimees ning California Tehnoloogiainstituudi, Smithsoniani Instituudi ja RAND Corporationi juhatuses.

Ta on pürginud 1994. aastal Arizona kuberneriks.

Ta oli 13. märtsist 2008 kuni 20. jaanuarini 2009 Ameerika Ühendriikide suursaadik Soomes.

18. oktoobrist 2019 kuni 20. jaanuarini 2021 oli ta Ameerika Ühendriikide õhuväeminister.

Arizonast pärit Barret juhib rantšot Montana osariigis. Talle meeldib sport, ta on roninud Tansaanias Kilimanjaro mäele. Ta on ka esimene tsivilistist naine, kes maandus hävitajaga F/A-18 Hornet Ameerika Ühendriikide lennukikandja tekile. Ta võttis ülesandeks tõestada, et naine suudab täita ka nõudlikke lahingulenduri ülesandeid.
Shamániac

"**Shamániac**" on soome ansambli Shaman teine album. See ilmus 2002.

## Lood
# Mu sieiddi beales mun gottan (Kanöhta lávlla / Álihasta / Mu sieiddi beales mun gottan) – 17.33
# Ii lea voibmi – 3.30
# Shamániac – 4.10
# Jalla – 4.44
# Sugađit – 8.28
# Duoddarhálti – 4.49
# Vuola lávlla – 2.45
Spirit of the Forest

"**Spirit of the Forest**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2003.

## Lood
# Wooden Pints – 3.42
# Before the Morning Sun – 4.25
# God of Wind – 3.14
# With Trees – 8.06
# Pellonpekko – 3.36
# You Looked Into My Eyes – 2.14
# Hullunhumppa – 1.29
# Man Can Go Even Through the Grey Stone – 2.22
# Pixies Dance – 2.19
# Juokse sinä humma – 1.16
# Crows Bring the Spring – 5.25
# Hengettömiltä hengiltä – 0.34
# Shaman Drum – 4.57
# Mother Earth – 4.37
Voice of Wilderness

"**Voice of Wilderness**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2005.

## Lood
# Cottages and Saunas – 3.16
# Journey Man – 2.33
# Fields in Flames – 3.52
# Pine Woods – 4.25
# Spirit of the Forest – 4.27
# Native Land – 4.32
# Hunting Song – 3.02
# Ryyppäjäiset – 3.03
# Beer Beer – 2.59
# Old Tale – 5.39
# Kädet siipinä – 3.12
Tales Along This Road

"**Tales Along This Road**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2006.

## Lood
# Happy Little Boozer – 3.35
# Väkirauta – 3.44
# Midsummer Night – 3.27
# Tuli kokko – 5.25
# Spring Dance – 3.05
# Under the Sun – 4.12
# Korpiklaani – 4.39
# Rise – 5.20
# Kirki – 4.23
# Hide Your Riches – 4.39
Tervaskanto

"**Tervaskanto**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2007.

## Lood
# Let's Drink – 2.44
# Tervaskanto – 3.55
# Viima – 3.34
# Veriset äpärät – 4.28
# Running with Wolves – 3.53
# Liekkiön isku – 2.56
# Palovana – 5.05
# Karhunkaatolaulu – 2.53
# Misty Fields – 3.25
# Vesilahden veräjillä – 6.59
# Nordic Feast – 2.47
Korven kuningas

"**Korven kuningas**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2008.

## Lood
# Tapporauta – 4.12
# Metsämies – 3.00
# Keep on Galloping – 4.09
# Northern Fall – 3.04
# Shall We Take a Turn? – 3.27
# Paljon on koskessa kiviä – 3.44
# Ali jäisten vetten – 4.08
# Gods on Fire – 3.48
# Kantaiso – 4.08
# Kipumylly – 3.50
# Suden joiku – 4.22
# Runamoine – 4.03
# Syntykoski syömmehessäin – 3.05
# Korven kuningas – 21.56
Karkelo

"**Karkelo**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2009.

## Lood
# Vodka – 3.00
# Erämaan Ärjyt – 2.57
# Isku pitkästä ilosta – 4.11
# Mettänpeiton valtiaalle – 6.41
# Juodaan viinaa – 3.15
# Uniaika – 4.22
# Kultanainen – 6.16
# Bring Us Pints of Beer – 2.49
# Huppiaan aarre – 5.13
# Könnin kuokkamies – 3.04 
# Vesaisen sota – 3.40
# Sulasilmä – 5.37
# Kohmelo – 3.28
Ukon Wacka

"**Ukon Wacka**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2011.

## Lood
# Louhen yhdeksäs poika – 3.23
# Päät pois tai hirteen – 3.14
# Tuoppi oltta – 3.34
# Lonkkaluut – 5.39
# Tequila – 2.42
# Ukon wacka – 5.08 (featuring Tuomari Nurmio)
# Korvesta liha – 4.31
# Koivu ja tähti – 4.17
# Vaarinpolkka – 2.19
# Surma – 6.20
Manala (Korpiklaani album)

"**Manala**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2012.

## Lood
# "Kunnia" - 3:25
# "Tuonelan tuvilla" - 3:10
# "Rauta" - 3:06
# "Ruumiinmultaa" - 3:37
# "Petoeläimen kuola" - 3:15
# "Synkkä" - 5:25
# "Ievan Polkka" - 3:08
# 3"Husky Sledge" - 1:48
# "Dolorous" - 3:05
# "Uni" - 3:49
# "Metsälle" - 5:41
# "Sumussa hämärän aamun" - 6:19
Noita

"**Noita**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2015.

## Lood
# "Viinamäen mies" - 2:58
# "Pilli on pajusta tehty" - 2:42
# "Lempo" - 5:35
# "Sahti" - 3:28
# "Luontoni" - 3:01
# "Minä näin vedessä neidon" - 6:08
# "Jouni Jouni" - 4:51
# "Kylästä keväinen kehto" - 4:41
# "Ämmänhauta" - 5:17
# "Sen verran minäkin noita" - 6:37
# "Antaja" - 5:13
Kulkija

"**Kulkija**" on soome ansambli Korpiklaani album. See ilmus 2018.

## Lood
# "Neito" - 3:52
# "Korpikuusen kyynel" - 4:07
# "Aallon alla" - 4:05
# "Harmaja" - 5:08
# "Kotikonnut" - 4:23
# "Korppikalliota" - 5:38
# "Kallon malja" - 9:46
# "Sillanrakentaja" - 6:44
# "Henkselipoika" - 3:56
# "Pellervoinen" - 3:19
# "Riemu" -5:15
# "Kuin korpi nukkuva" - 3:56
# "Juomamma" - 3:49
# "Tuttu on tie" - 7:22
Ain Pinnonen

**Ain Pinnonen** (sündinud 16. märtsil 1962 Tapal) on Eesti käsipallur ja käsipallitreener.

## Treeneritöö

Alustas käsipallitreeninguid 1972 Tapal ning jätkas Tartu Riiklikus Ülikoolis. Töötanud aastast 1999 spordiklubis Viimsi HC treenerina (7. kutsetase, 2009). 2008–2011 Tallinna käsipalliklubi ja 2011–2018 HC Viimsi/Tööriistamarket meeskonna peatreener.

## Isiklikku
Mikk Pinnonen on tema poeg.
Tarmo Volt

**Tarmo Volt** (sündinud 10. september 1957 Tartu) on eesti käsipallur, käsipallitreener ja sporditegelane.

Lõpetas 1975 Põlva Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Treeneritöö
1979–1993 käsipallitreener ja spordijuht.

1993–2004 Põlva Serviti ja 2004-2009 Tallinna käsipalliklubi treener (7. kutsetase (2005)).

2002–2003 Eesti meeste käsipallikoondise peatreener ja 2012–2014 abitreener.

Õpilasi: (U27, 1992) Andres Neeme, Aavo Pai, Jaanus Rätsep, Aivar Silm; (Eesti U15, 1992) Marko Troon, Indrek Vaheoja, Marko Volt; (U18, 1999) Risto Lepp, Martin Lillepea

## Organisatoorne tegevus
1979–2004 spordiühingu Jõu rajooninõukogu esimees, Põlva Maakonna Spordiseltsi esimees ja Põlva maavalitsuse spordi-peaspetsialist.

1992–1997 Eesti Spordi Keskliidu juhatuse liige.

1990 alates Eestimaa Spordiliidu Jõud juhatuse liige.

1998–2006 Käsipalliliidu juhatuse liige.

2006 alates Ühenduse Sport Kõigile juhatuse.

2006 alates Eesti Regionaalse Spordinõukogu juhatuse liige.

2001–2005 ja aastast 2008 Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu.

2001–2002 Eesti Regionaalse Spordinõukogu esimees.

1995–1999 Põlva Maakonna Spordiliidu president ja 1999–2004 asepresident.

1995–1999 Põlva Käsipalliklubi asepresident.

2004 Tallinna käsipalliklubi president.

2004–2007 Eestimaa Spordiliidu Jõud projektijuht ja aastast 2007 peasekretär.

## Saavutused
### Mängijana
*Võitnud Eesti meistrivõistlustel käsipallis Tartu Riikliku Ülikooli meeskonnas 2 hõbedat ja 1 pronksi.
### Treenerina
*1998, 2000–2002 Põlva Serviti Eesti meister.
*2005 Tallinna käsipalliklubi Eesti meister.
*1990–2002 Põlva Serviti Eesti karikas.
*2006 ja 2009 Tallinna käsipalliklubi Balti liiga 2. koht.

## Tunnustus
*1998 Eesti parim käsipallitreener
*1995, 1998, 2001 Põlvamaa parim treener
*2013 Riiklik spordipreemia
*2015 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia
*2023 Põlvamaa teenetemärk

## Allikad
*Ajaleht Koit, 1987 – 1995
*Biograafia ESBL-is
Trešie Dubeņi

**Trešie Dubeņi** (ka **Dubeņi 3** või **Dubeņi-3**) on küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla edelaosas. Trešie Dubeņi jääb valla keskusest Dubeņist 2,5, piirkonna keskusest Grobiņast 7,5 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele.

Trešie Dubeņi on koos Otrie Dubeņi ja Pirmie Dubeņi suvilakooperatiividega arvatud uue Jaundubeņi küla koosseisu. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

## Viited
Jaundubeņi

**Jaundubeņi** on küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas.

Küla asub valla edelaosas. Jaundubeņi jääb valla keskusest Dubeņist 2,5, piirkonna keskusest Grobiņast 7,5 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis, kui Pirmie Dubeņi, Otrie Dubeņi ja Trešie Dubeņi suvilakooperatiivid administratiivselt uueks Jaundubeņi küla liideti. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Aastal 2020 oli külas 65 elanikku.

## Viited
Lehtmetsa aed

**Lehtmetsa aed** (ka *Taani kuninga aed*) on salumets Naissaare idarannikul. Mitte ajada segi saare keskel asuva Kunila mäega, mida on vahel kutsutud ka kui Taani kuninga mäeks, sest tegu oli saare kõrgeima punktiga.

## Viited


## Välislingid
*
Silm munas

**"Silm munas"** on Ülo Soosteri  õlimaal aastast 1962.

Maal kujutab abstraktset munakujulist objekti, milles olevast avast paistab lõputu arv üksteise sees asuvaid sarnaseid objekte.

Teos on valminud pärast seda, kui kunstnik vabanes 7 aastat kestnud kinnipidamisest sunnitöölaagris ja oli asunud elama Moskvasse. Sooster eksperimenteeris muna kujundiga René Magritte'i mõjul. Töö oli väljas 1. detsembril 1962 Moskva Maneeži galeriis toimunud kurikuulsal näitusel, mida külastas ka NSV Liidu partei- ja valitsusjuht Nikita Hruštšov, kes süüdistas raevukalt avangardkunstnikke degenereerunud kunsti propageerimises (episood on tuntud kui Maneeži skandaal).

Maal asub Tartu Kunstimuuseumis.

## Viited

## Välislingid
*
Kaileen Mägi

**Kaileen Mägi** (21. mai 1975 – 5. november 2020) oli eesti ajakirjanik.

Mägi lõpetas 2012. aastal Tartu Ülikooli avatud ülikooli psühholoogia erialal, enne seda oli seal õppinud majandust. Keskkooli lõpetas Keilas.

Ta alustas tööd Eesti Televisioonis 1998. aastal "Aktuaalse kaamera" toimetuses. Mägi juhtis "Terevisiooni" koos Priit Kuusega kuni 2009. aasta mai lõpuni.

Ta juhtis majandusuudiste saadet "Kapital", oli "Aktuaalse kaamera" toimetaja ning tegi portreesaateid sarjas "Tähelaev".

Mägi lahkus Eesti Rahvusringhäälingust töölt 2014. aasta mai lõpus.

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Fredi-Armand Tomps

**Fredi-Armand Tomps** (sündinud 27. mail 1928) on eesti arhitekt ja muinsuskaitsja.

## Haridus
Ta õppis Kohala 6-klassilises algkoolis, seejärel jätkas haridusteed Rakvere 1. Keskkoolis. Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna arhitektuuri osakonna.

## Erialaline töö ja tegevus

*1953–1959 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi kapitaalehituse peavalitsus. Arhitekt, vanemarhitekt
*1959–1962 Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum. Arhitekt
*1962–1969 Teaduslik Restaureerimise Töökoda. Projektjaoskonna juhataja, peaarhitekt
*1969–1984 Vabariiklik Arhitektuurimälestiste Kaitse Inspektsioon. Juhataja
*1984–1993 Vabariiklik Linnaehitus- ja Arhitektuurimälestiste Kaitse Valitsus. Juhataja
*1972–1993 Lahemaa rahvuspark. Arhitekt, ehitusnõunik
*1993–2020 RAS „Eesti Restauraator". Arhitekt, täiendkoolituste korraldaja
*1993–2010 Arhitekt Fredi Tompsi Projektikoda.

## Organisatsioonid
* 1959–1995 Eesti Vabaõhumuuseumi teadusnõukogu liige ja esimees
*1964 Eesti Arhitektide Liit alates
* 1969–1989 Üleliiduline ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse nõukogu NSVL Kultuuriministeeriumi juures
* 1969–1993 Eesti ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse nõukogu Kultuuriministeeriumi juures
* 1974–1993 Lahemaa rahvuspargi vanemate nõukogu
* 1978–1993 ICOMOS Nõukogude komitee, korrespondentliige ajalooliste linnade kaitse alal
* 1990 ICOMOS Balti komitee asutajaliige ja aseesimees
* 2005–2009 Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital
*2016 ICOMOS Eesti komitee liige
**2018 ICOMOS Eesti komitee auliige 

## Tunnustus
*2019 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Perekond
Fredi-Armand Tompsi abikaasa oli kunstiteadlane Niina Tomps (1927–1987). Tal on tütar Enel-Katrin Vahter, kes on samuti arhitekt, ning poeg Leho-Toomas Tomps, kes töötab insener-restauraatorina.

## Viited

## Kirjandus
*Riin Alatalu, Fredi Tomps. "Minu sajand. Muinsuskaitsja Fredi Tomps". Tallinn 2024. ISBN 9789949730124
Anthony Fauci

**Anthony Stephen Fauci** (sündinud 24. detsembril 1940) on Ameerika Ühendriikide arst ja immunoloog.

Fauci on alates 1984. aastast Ameerika Ühendriikide Riikliku allergia ja nakkushaiguste instituudi direktor ning alates jaanuarist 2020 on ta Valge Maja Koroonaviiruse töörühma juhtivekspert.  
 
Ta on arstina töötanud üle 50 aasta ning olnud presidendi nõunik kõigile Ameerika Ühendriikide presidentidele alates Ronald Reaganist. 

20. jaanuaril 2021 nimetas president Joe Biden dr Fauci USA delegatsiooni juhiks Maailma Terviseorganisatsiooni juures.

## Tunnustus
*2008 – pälvis president George W. Bushilt töö eest AIDSi vastu võitlemisel Presidendi Vabadusmedali
*2021 – Dan Davidi auhind

## Viited
Paleekomandandi Valitsus

**Paleekomandandi Valitsus** (vene keeles *Управление дворцового коменданта*) oli aastatel 1905−1917 Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumi asutus, mille ülesanne oli tagada keiserliku perekonna julgeolek ja kaitse. Valitsuse ülem oli paleekomandant.

## Ajalugu
Asutus loodi 1905. aasta 11. oktoobril keisri ukaasiga ja selle ülemaks määrati paleepolitsei juht paleekomandant. Kui varem oli keisri ihukaitse allunud otse keisrile, siis nüüd arvati valitsus Venemaa õukonnaministeeriumi koosseisu. Asutuse kaotas Ajutine Valitsus 8. aprillil 1917.

## Paleekomandant
Paleekomandandile, kelle ametikoht oli loodud juba 1896. aastal, allus paleepolitsei, keisri rongide inspektsioon, Tema Keiserliku Majesteedi isiklik konvoi, üksik kaardiväepataljon ja 1. raudteepataljon. Lisaks olid talle allutatud Tsarskoje Seloo, Peterhofi, Gattšina ja Pavlovski linnapolitsei, paleevalitsuste kaitsekomandod ning Peterburi ja Moskva keiserlike teatrite politseimeistrid. Õukonnaministri äraolekul sai paleekomandant juhised otse keisrilt.

### Ülemad 1905−1917

## Välislingid
*Становление системы государственной охраны России saidil runivers.ru
Pfizer

**Pfizer Inc.** (ameerika inglise keeles ; saksa keeles ) on Ameerika Ühendriikides asuv ravimi peakorteriga New Yorgis.

## Ajalugu
Ettevõtte nime all "Chas. Pfizer & Co. Inc" asutasid Ludwigsburgist (Württemberg) pärit nõod Karl Christian Friedrich Pfizer (USA-s kasutas nime Charles Pfizer; 1824–1906) ja Karl Erhart (USA-s kasutas nime Charles F. Erhart; 1821–1891) 1849. aastal tollases Brooklyni linnas New Yorgi osariigis. 

### Koroonavaktsiin
2020. aasta 9. novembril teatas ettevõtte esindaja dr Bill Gruber saavutustest koroonavaktsiini väljatöötamisel.

Ühendkuningriigi Riiklik tervishoiuteenistus (NHS) andis Pfizeri/BioNTechi väljatöötatud koroonavaktsiinile kasutusloa 2. detsembril 2020 ning elanikkonna vaktsineerimist alustati 2020. aasta 50. nädalal.

## Viited

## Välislingid

* Comirnaty vaktsineeri.ee
* Sarah Boseley ja Philip Oltermann, Covid-19 vaccine candidate is 90% effective, says Pfizer, TheGuardian.com, 9. november 2020
* Covid vaccine: Pfizer applies for first approval in US, BBC News, 20. november 2020
Gaabriel Tavits

**Gaabriel Tavits** (sündinud 27. veebruaril 1972 Haapsalus) on eesti õigusteadlane, õppejõud. Ta oli aastatel 2019–2025 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna direktor. 

## Haridustee
Gaabriel Tavits on lõpetanud Haapsalu 1. Keskkooli.  1990. aastal astus ta Tartu Ülikooli, kus õppis õigusteaduskonnas. 1994. aastal sai ta bakalaureusekraadi (*[[cum laude]]*), 1996. aastal magistrikraadi (*cum laude*). 2001. aastal kaitses Gaabriel Tavits Inge-Maret Orgo juhendatud doktoritöö "Tööõiguse rakendusala määratlemine".

## Töökäik
Tartu Ülikoolis õpetama asus Tavits 1996. aastal, kus kõigepealt töötas töö- ja sotsiaalhooldusõiguse lektori ja hiljem dotsendina. 2016. aastal sai temast sotsiaalõiguse professor. 2018. aastal oli Gaabriel Tavits Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna õppeprodekaan. Õigusteaduskonna direktoriks sai Tavits 2019. aastal.  

Gaabriel Tavits on nii kohalike kui ka rahvusvaheliste koostöövõrgustike liige. Teiste seas näiteks Euroopa tööõiguse koostöövõrgustiku (*European Labour Law Network*), tööõiguse, tööhõive ning tööturu poliitika Euroopa keskuse, MPI Soc.net – Ruess Networki (Sotsiaalkindlustuse õiguse üldpõhimõtete koostöövõrgustiku), Eesti Advokatuuri, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja sotsiaalteaduste valdkonna nõukogu liige ning Eesti Õigusfilosoofia Seltsi asutajaliige. 

Tavits on töötanud ka juristina: aastatel 1994–1996 OÜ Vermo Kinnisvaras, aastatel 1996–1998 OÜ Pactas ja aastatel 1999–2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi Fondis. 

Gaabriel Tavitsa teadustöö põhisuunad on rahvusvaheline ja Euroopa tööõigus ning rahvusvaheline ja Euroopa sotsiaalõigus.   

Ülikoolis õpetab või on õpetanud Gaabriel Tavits võrdlevat tööõigust, rahvusvahelist sotsiaalkindlustusõigust, tööõigust, sotsiaalkindlustusõigust, sotsiaaltöö õiguslikke aluseid, ärijuhtimise õigust, rahvatervise tööõigust magistrantidele ja sotsiaalkindlustusõigust õendusüliõpilastele.

Gaabriel Tavits on osalenud ka seadusloomes, olles lisaks muule sotsiaalseadustiku kodifitseerimise peakomisjoni liige. 

## Poliitiline tegevus
Gaabriel Tavits kuulub ka Sotsiaaldemokraatlikku erakonda, keda esindades tegutseb Tartu Linnavolikogu hariduskomisjonis.

## Teosed
Gaabriel Tavits on sotsiaalõiguse ja tööõiguse valdkonnas avaldanud hulganisti artikleid. Näiteks ajakirjas Juridica on ilmunud tema artiklid "Individuaalse tööõiguse põhimõtted" ja "Töölepingu seadus: kuhu edasi ehk paindlikkus Eesti moodi". 

Ta on ka raamatute "Avaliku teenistuse õiguslikud alused", "Tööõigus. Loengud" ja "Sotsiaalhooldusõigus" autor. 

## Isiklikku
Gaabriel Tavits tegeleb vabal ajal kergejõustiku ja muusikaga. Ta räägib eesti, vene, inglise ja saksa keelt. 

## Viited

## Välislingid
* Gaabriel Tavits Google Scholari lehel
* Gaabriel Tavits ResearchGate'i lehel
Magūnai vald

**Magūnai vald** (leedu keeles *Magūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 101&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 736 inimest. Valla keskus on Magūnai küla. Vallamaja asub aadressil Balingrado g. 25. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Käsipall 1976. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1976. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 18.–28. juulini. 1976. aasta Montréali suveolümpiamängudel oli käsipall kolmandat korda olümpiamängude programmis. Võistlus oli mõeldud nii naistele, kui meestele. Naised osalesid esimest korda käsipallis olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 6 võistkonda.

NSV Liit võitis kuldmedalid nii naiste kui ka meeste arvestuses. Esimesel naisteturniiril domineeris Nõukogude Liit , kes võitsid kõik viis mängu. Meeste turniiril jäi Rumeenia teiseks, olles kaks aastat varem võitnud maailmameistrivõistlused. Finaalis NSV Liit võitis Rumeeniat 19:15. Kolmanda koha mängus oli Poola parem Saksa FV-st 21:18.

## Tulemused, mehed

### Kvalifikatsioon
Võõrustaja Kanada kvalifitseerus olümpiaturniirile otse, millele lisandus valitsev 1974. aasta maailmameister Rumeenia. Aafrikast pääses Tuneesia, kes selgitati välja 1976. aasta aprillis. USA meeskond pääses võitluseta olümpiale, kuna Ameerika mõlema mandri arvestuses Lõuna-Ameerikast pärit Argentina loobus osalemisest. Aasiast pääses olümpiale Jaapani võistkond läbi kvalifikatsiooniturniiri. Euroopa võistkondade kvalifikatsioonigrupid loosis Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon (International Handball Federation, IHF) 13. aprillil 1975 Dortmundis. Valikmängud toimusid ajavahemikus 3. november 1975 kuni 7. märts 1976. Euroopast pääsesid olümpiamängudele Jugoslaavia, Tšehhoslovakkia, Ungari, NSV Liit, Saksa FV, Poola ja Taani. 

### Eelvoor
#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

* loobus pärast 2 kohtumist, mille kaotasid Poolale (12:26) ja Tšehhoslovakkiale (9:21).

### Finaalvoor

#### 11. koht

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Tulemused naised

Esimesele naiste käsipalliturniirile pääsesid 1975. aasta käsipalli maailmameistrivõistluste neli parimat võistkonda koos Saksa DV-ga maailmameistrina veel Nõukogude Liidu, Ungari ja Rumeenia võistkonnad. Lisaks pääses võõrustajana Kanada ning Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Aafrika ning Aasia parimate naiskondade kvalifikatsiooniturniiri võitjana Jaapani naiskond.

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Montréal 1976 
|-

## Vaata ka
*Käsipall olümpiamängudel
Tõnis Männiste

**Tõnis Männiste** (sündinud 2. juuli 1973) on Eesti sõjaväelane ja pedagoogikateadlane.

## Välislingid
* Tõnis Männiste Eesti Teadusinfosüsteemis
Maailm vs. Lilian

**"Maailm vs. Lilian"** on ansambli Terminaator 2020. aasta novembris ilmunud album. See on Terminaatori 10. stuudioalbum, kui mitte arvestada muusikalide "Risk" ja "Romeo & Julia" *soundtrack*'e.

Terminaatori solisti Jaagup Kreemi kinnitusel on albumi pealkirjas mainitud Lilian päriselt olemas ning ka laulud "13 sammu", "Tunneli lõpus" ja "Liiter Jacki" räägivad elust ja päris asjadest. 

## Lood

# "Tunneli lõpus"
# "Tavaline tüdruk"
# "Loomade farm"
# "Las tuiskab"
# "Maailm vs. Lilian"
# "Liiter Jacki"
# "Aegade lõpuni"
# "13 sammu"
# "Põhjani"
# "Ainult sina võid mu maailma muuta (Live)"

## Koosseis

* Jaagup Kreem – laul
* Taavi Langi – kitarr
* Henno Kelp – bass
* Roland Puusepp – trummid
Presidendi Vabadusmedal

**Presidendi Vabadusmedal** (*Presidential Medal of Freedom*) on Ameerika Ühendriikide teenetemärk, mille annab president inimestele, kel on erilisi teeneid riigi huvide või julgeoleku ees või on andnud erilise panuse maailmarahusse, kultuuri ja muusse silmapaistvasse valdkonda. 

Presidendi Vabadusmedal ja Kongressi kuldmedal on Ameerika Ühendriikide kõrgeimad teenetemärgid. Vabadusmedali võib anda ka välismaalastele ning kuigi see on tsiviilauhind, saab seda anda ka sõjaväelastele. 

Teenetemärgi asutas 1963. aastal president John F. Kennedy. 

Vabadusmedali on teiste hulgas saanud ka mitmed USA presidendid:

John F. Kennedy (1963)

Lyndon B. Johnson (1980)

Ronald Reagan (1993)

Gerald Ford (1999)

Jimmy Carter (1999)

George H. W. Bush (2011)

Bill Clinton (2013)

Joe Biden (2017).

## Viited
Käsipall 1980. aasta suveolümpiamängudel

1980. aasta Moskva suveolümpiamängudel oli käsipall olümpiamängude programmis neljandat korda. Olümpiaturniiril, mis toimus 20.–30. juulini, osalesid nii mehed kui ka naised. Naised osalesid olümpiamängudel teist korda. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 6 võistkonda. Käsipalli olümpiaturniir peeti kahes kohas: Moskva keskosas asuvas Sokolniki spordipalees ja kirdeosas asuvas Dünamo spordipalees Himki.

## Meeste võistkondade tulemused

### Eelvoor
* 12 võistkonda mängisid omavahel kahes alagrupis, et selgitada, millise koha pärast võistkonnad viimases voorus võistlevad.

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### 11.-12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Naiste võistkondade tulemused

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
ABS-CBN

**ABS-CBN Corporation** või **ABS-CBN** on Filipiinide meediakonglomeraat, mille peakorter asub Quezon Citys. Ettevõte asutati 1946. aastal kui Bolinao Electronics Corporation. See moodustati Alto Broadcasting Systemi ja Chronicle Broadcasting Networki ühinemisel.
GMA Network

**GMA Network, Inc.** või **GMA**, on Filipiinide meediaettevõte, mille peakorter asub Quezon Citys. Selle asutas 1950. aastal Robert Stewart. Ettevõte haldab Filipiinidel mitmeid raadio- ja telejaamu, sealhulgas GMA-7, GTV-27, Super Radyo DZBB 594 ja Barangay LS 97.1.
Channel 7

**Channel 7** ehk **BBTV Channel 7**(tai: สถานีโทรทัศน์สีกองทัพบกช่อง 7) on Tai telekanal, mille omanik on Bangkok Broadcasting Television. Selle peakontor asub Bangkokis.

Kanal jõudis eetrisse 27. novembril 1967.
MCOT HD

**MCOT HD** või **Channel 9 MCOT HD** (Tai: เอ็มคอตเอชดี) on Tai telekanal, mille omanik on MCOT. Selle peakontor asub Bangkokis.
Hunan Television

**Hunan Television** ehk **Hunan TV** on Hiina telekanal, mille omanik on Hunan Broadcasting System. Selle peakontor asub Changshas.

Telekanal alustas saadete edastamist 1997. aasta jaanuaris.
Dragon Television

**Dragon Television** või **Dragon TV** on Hiina telekanal, mis kuulub Shanghai Media Groupile. Selle peakontor asub Shanghais.

Telekanal alustas saadete edastamist 1998. aasta oktoobris Shanghai televisiooni nime all. Praeguse nime sai kanal 2003. aasta oktoobris.
CCTV-1

**CCTV-1** on Hiina telekanal, mille omanik on China Central Television (CCTV). Selle peakontor asub Pekingis.

See on Hiina riigitelevisiooni peamine kanal. Kanal loodi 1958. aastal **Pekingi televisiooni** nime all. Kuni 1978. aastani edastati programmi igal õhtul neli ja pool tundi. 1978. aastal nimetati kanal ümber Hiina kesktelevisiooniks. Alates 2004. aastast edastatakse programmi ööpäev läbi.
TV5 (Filipiinid)

**TV5** on Filipiini telekanal, mille omanik on PLDT tütarettevõte MediaQuest Holdings, Inc. Selle peakontor asub Mandaluyongis.
Sariai vald

**Sariai vald** (leedu keeles *Sarių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. Vald piirneb kagus Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 144&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 443 inimest. Valla keskus on Sariai küla. Vallamaja asub aadressil Malūno g. 5, vallavanem on Natalja Lukauskienė. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Strūnaitise vald

**Strūnaitise vald** (leedu keeles *Strūnaičio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 106&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1178 inimest. Valla keskus on Naujas Strūnaitise küla. Vallamaja asub aadressil Kasčiukų g. 2 , vallavanem on Rita Jastremskienė. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Priit Vahter

**Priit Vahter** (sündinud 21. veebruaril 1979) on eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli rakendusliku majandusteaduse professor. 

Tema peamised uurimisteemad on innovatsioon, tootlikkuse tegurid, väliskaubandus ja välisinvesteeringud. 

## Haridustee
Vahter lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja 2004. aastal sai sealsamas magistrikraadi. 2010. aastal kaitses ta Nottinghami Ülikooli majandusteaduskonnas doktoriväitekirja "Microeconomic Effects of Competition on Productivity in the EU" ("Mikroökonoomilised konkurentsi mõjud tootlikkusele Euroopa Liidus", juhendajad Daniel Bernhofen ja David Greenaway).

## Töökäik
Priit Vahter töötas aastatel 2001–2002 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Välisinvesteeringute Agentuuris ning 2004–2006 oli Eesti Panga ökonomist.

2009–2012 töötas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas rahvusvahelise ettevõtluse teadurina, 2011–2012 Birminghami Ülikooli teadurina. 2013–2015 oli ta Astoni Ülikooli külalisuurija. Aastatel 2014–2016 oli ta Tartu Ülikooli majandusteaduse doktoriõppe programmijuht ning 2016–2017 dotsent Warwicki Ülikoolis.

Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli innovatsiooniökonoomika vanemteadur, 2019. aastast rakendusliku majandusteaduse professor. 

### Liikmesus
Priit Vahter on 2004. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi, 2006. aastast Royal Economic Society, 2012. aastast Academy of International Business ja 2019. aastast The European International Business Academy (EIBA) liige. 

## Tunnustus
* 2012 – Academy of International Business, auhinna Temple/AIB Best Paper Award nominent 
* 2013 – Ernst Jaaksoni mälestusfondi stipendium 
* 2015 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi Teaduste Akadeemia fondi noore teadlase stipendium 
* 2019 – 45. EIBA (European International Business Academy) 2019 konverentsi auhind "JIBE International Trade & Industrial Organization in International Business Prize“ 
* 2024 – Tartu Ülikooli aumärk 

## Viited

## Välislingid
* Priit Vahter Google Scholaris
* Priit Vahter ResearchGate'is
Cirkliškise vald

**Cirkliškise vald** (leedu keeles *Cirkliškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 47&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 875 inimest. Valla keskus on Cirkliškise küla. Vallamaja asub aadressil Liepų al. 1, vallavanem on Valentina Lysenko.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Tiia Vissak

**Tiia Vissak** (sündinud 11. aprillil 1975) on eesti majandusteadlane. 

Tema peamised uurimisteemad on mittelineaarsed ja lineaarsed rahvusvahelistumise protsessid, võrgustike ja otsustamisloogikate mõju ettevõtete rahvusvahelistumisele ning juhtumianalüüsi rakendamine rahvusvahelistumise uurimiseks.  

## Haridustee

Vissak on lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli turunduse ja välismajanduse erialal *[[cum laude]].* 1999. aastal sai ta sealsamas majandusteaduse magistrikraadi *cum laude* ning 2003. aastal kaitses väitekirja "The Internationalization of Foreign-owned Enterprises in Estonia: an Extended Network Perspective" ("Välisosalusega Eesti ettevõtete rahvusvahelistumine: laiendatud võrgustikukäsitlus", juhendaja Janno Reiljan) ja sai doktorikraadi.  

## Töökäik

Tiia Vissak oli aastatel 1999–2003 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna välismajanduse teadur ja 2004–2011 välismajanduse vanemteadur. 2008–2011 oli ta rahvamajanduse instituudi vanemteadur. Alates 2012. aastast töötab ta rahvusvahelise ettevõtluse vanemteadurina.  

## Teadusorganisatsiooniline tegevus

Vissak on 2004. aastast AIB (Academy of International Business) ja 2006. aastast EIBA (European International Business Academy) liige. 2013. aastast on ta AIB (Academy of International Business) CEE (Central and Eastern Europe) allorganisatsiooni asejuht teadusürituste korraldamise alal. 

Aastatel 2014–2019 oli ta Eesti esindaja EIBAs (European International Business Academy). 

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* Tiia Vissak Google Scholar lehekülg
* Tiia Vissak ResearchGate lehekülg
*Foreign market entries, exits and re-entries: The role of knowledge, network relationships and decision-making logic. Vissak, T., Francioni, B., Freeman, S.
*The interplay of entrepreneurial and non-entrepreneurial internationalization: an illustrative case of an Italian SME. Nummela, N., Vissak, T., Francioni, B.
*Recommendations for Using the Case Study Method in International Business Research. Vissak, T.
*Export patterns: Typology development and application to Estonian data. Vissak, T., Masso, J.
Birgit Kermes

**Birgit Kermes** (sündinud 20. novembril 1979 Tartus) on kommunikatsioonispetsialist ja suhtlemistreener. 

Lisaks on Birgit Kermes praktiseerinud ja õppinud NLP-d (neurolingvistiline programmeerimine) ning omandanud selles meistri taseme ning on ainus kommunikatsiooni ja neurokeele taustaga kommunikatsioonispetsialist Eestis. 

Ta on töötanud turundus- ja PR-juhina erasektoris ning juhtinud Päästeameti kommunikatsiooniosakonna tööd. Oli Teeme ära! alguse juures ja juhtis Teeme Ära 2007 kampaanias vabatahtlikest koosnevat logistikatiimi. Maailmakoristuspäevl 2018 oli Birgit Kermes kõikide *action* tiimide juht, kes vastutas kogu ürituse sujuva kulgemise eest Maailmakoristuse peastaabis. 

Birgit Kermes kuulub ka produktsioonifirma POINT loovisikute tiimi, mille tuntumad lavastused on Tõnis Niinemetsa “Homme on täna”, “Homme on täna 2,0”, “Homme on täna 200”, “The Kid” ja Kristjan Lüüsi “Olla või ohkida” jne. Ta oli ka telesarja “Alo” üks produtsente. 

Alates 2020. aastast panustab oma teadmisi Eesti suurima roheprojekti Rohetiiger heaks ja tegutseb kommunikatsiooni koolitajana, nõustab organisatsioone ning eraisikuid, teeb supervisioone ja coachinguid.

## Viited
Channel 3 (Tai)

**Channel 3** (Tai: สถานีโทรทัศน์ไทยทีวีสีช่อง 3 (ช่อง 3 เอชดี ช่อง 33)) on Tai telekanal, mille omanik on BEC Multimedia Company Limited. Selle peakontor asub Bangkokis.
China Central Television

**China Central Television (CCTV)** on Hiina avaõiguslik ringhääling. CCTV-l on 50 kanalist koosnev võrk, mis edastab erinevaid programme ja on kättesaadav enam kui miljardile vaatajale kuues keeles. Enamik selle programme on segu uudistest, dokumentaalfilmidest, ühiskondlikust haridusest, komöödiast, meelelahutusest ja draamast, millest suurema osa moodustavad Hiina seebiooperid ja meelelahutus.

CCTV loodi 1. mail 1958 riigile kuuluvaks uudiste ja avaliku arvamuse juhtimisagentuuriks, mis tegutses Hiina kommunistliku partei suupillina. CCTV-l on mitmesuguseid funktsioone, nagu uudiste vahendamine, sotsiaalne haridus, kultuur ja meelelahutusteabe teenused. Riikliku televisioonina vastutab see nii Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee kui ka Riiginõukogu ees.

## Kanalid
* CCTV-1 
* CCTV-2
* CCTV-3 
* CCTV-4 
* CCTV-5 
* CCTV-5+ 
* CCTV-6 
* CCTV-7 
* CCTV-8 
* CCTV-9 
* CCTV-10 
* CCTV-11
* CCTV-12 
* CCTV-13  
* CCTV-14  
* CCTV-15  
* CCTV-16  
* CCTV-17  
* CCTV-4K 

### CGTN
* CGTN
* CGTN Arabic
* CGTN Documentary
* CGTN French
* CGTN Russian
* CGTN Spanish
* CGTN America
* CGTN Africa

## Välislingid
* CCTV koduleht
Kristi Klaas

**Kristi Klaas** (sündinud 1980) on Eesti keskkonnaametnik. 

Kristi Klaasil on Tartu Ülikoolis omandatud haldusjuhtimise magistrikraad.

Alates 1. septembrist 2023 töötab ta Kliimaministeeriumi rohereformi asekantslerina.

Enne seda töötas ta 2022. aastast Riigikantseleis riigi rohepöörde eestvedajana. Varem on ta alates 2002. aastast töötanud Keskkonnaministeeriumis, olles aastatel 2018–2022 Keskkonnaministeeriumi asekantsler, kes vastutas kliima ja strateegilise planeerimise küsimuste eest. Ta on tegelenud ka muude keskkonnakaitse küsimustega.

Aastatel 2014–2018 töötas ta diplomaadina Eesti Vabariigi Alalises Esinduses OECD ja UNESCO juures Pariisis ning Eesti Vabariigi Alalises Esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis.

## Viited
Piia Kalamees

**Piia Kalamees** (sünninimi **Piia Karu**, sündinud 10. juunil 1983) on eesti õigusteadlane. 

Tema peamised uurimisteemad on tarbijaõigus, lepinguõigus ja Euroopa Liidu digitaalse ühisturuga seotu. 

## Haridustee
Kalamees lõpetas 2002. aastal Tallinna Reaalkooli hõbemedaliga, 2005. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse bakalaureuse- ja 2007. aastal magistriõppe ning kaitses 2013. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Hinna alandamine õiguskaitsevahendite süsteemis" (juhendajad Karin Sein ja Kalev Saare). 

## Töökäik
Kalamees oli aastatel 2008–2010 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse instituudi tsiviilõiguse assistent ja 2010–2015 tsiviilõiguse lektor. 2015. aastast on ta tsiviilõiguse dotsent ning 2020. aastast õigusteaduskonna bakalaureuse- ja magistriõppe programmijuht.

### Teaduskorralduslik tegevus
Alates 2016. aastast on Kalamees Tarbijavaidluste komisjoni esimees. 

Ta on osalenud teadus- ja arendusprojektides, näiteks „Eesti õigusruum globaalses õigusruumis (1.01.2006−31.12.2011)“, „Tarbijakrediidi aktuaalsed probleemid Eestis ja Norras (3.09.2013−30.06.2016)“ ning „Tarbijate õiguste kaitse digitaalses ühisturus – lepinguõiguslikud aspektid (1.01.2018−31.12.2021)“. 

## Viited

## Välislingid
* Piia Kalamees Google Scholaris
* Piia Kalamees doktoritöö "Hinna alandamine õiguskaitsevahendite süsteemis"
Valijavalimine

**Valijavalimine** (inglise keeles *gerrymandering*) on üks valimispettuse viisidest, kus valimisringkondadega spetsiifilist viisi manipuleerides on võimalik anda ühele osapooltest ebaaus eelis, kui tegu on majoritaarse valimissüsteemiga, st. süsteemiga kus vähemusse jääv osapool jääb esindamata.

Valijavalimise läbiviimiseks on kaks peamist taktikat:

* vastaspoole toetajate hääletusvõime lahjendamine paljude valimisringkondade vahel;
* vastaspoole hääletusvõime koondamine ühte piirkonda, et vähendada nende häälte osakaalu teistes ringkondades.

Illustratsioonil on (vasakul ülal) näide sellest, kuidas enamuserakond kasutab oma paremaid valimistulemusi selleks, et tagada vähemuserakonna valimiskaotus igas piirkonnas.

Lisaks soovitud valimistulemuste saavutamisele konkreetse partei jaoks võib valijate valimist kasutada ka teatud demograafiliste rühmade, näiteks etniliste, rassiliste, keeleliste, usuliste või klassirühmade aitamiseks või takistamiseks. Põhja-Iirimaal kasutati valijavalimist protestantlike unionistide enamuse tagamiseks. Valijavalimist saab ennetades kasutades näiteks geneetilisi algoritme või K-keskmiste klasterdamist.

Ingliskeelne mõiste *gerrymandering* on tuletatud Ameerika poliitiku Elbridge Gerry nimest, kes 1812. aastal kirjutas alla seaduseelnõule, millega loodi Bostonis valimisringkond, mida võrreldi salamandri kujuga.

## Viited