open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maailma Capoeira Föderatsioon

**Maailma Capoeira Föderatsioon (WCF)** on organisatsioon, mis on registreeritud 4. novembril 2011 Eesti Vabariigis. *[[Capoeira]]* on Brasiiliast pärit tantsuline võitluskunst. Ajaloo vältel see on esimene rahvusvaheline *capoeira* organisatsioon, mis on registreeritud Euroopa Liidus. 

18. juunil 2011 toimus Bakuus Kolmas Rahvusvaheline Capoeira Foorum, kus osalesid kaheksa maa organisatsioonid. Foorumil võeti vastu WCF loomise otsus.
 
Tänapäeval on WCF üks maailma võimsamaid *capoeira* organisatsioone. See hõlmab selliseid rahvuslikke ühendusi nagu Capoeira Brazil, MUZENZA, AXE Capoeira, Capoeira Berimba jm. 
Föderatsiooni ülesanded seisnevad selles, et edendada *capoeira*'t kui spordiala kogu maailmas, luua sõbralikke suhteid riiklike föderatsioonide ja koolide vahel, ühendades neid. Üheks WCF prioriteediks on *capoeira* viimine olümpiaalade hulka. 
Maailma Capoeira Föderatsioon tunnustab *capoeira*'t kui Brasiilia kultuuri pärandit ning peab lugu selle ajaloolistest juurtest. 

Maailma Capoeira Föderatsioon korraldab meistrivõistlusi, seminare ja maailma võistlusi, millest saavad osa võtta kõik *capoeira* rühmad, seal hulgas ka need, kes ei ole föderatsiooni liikmed. 

31. maist 1. juunini 2013 korraldas WCF *capoeira* maailmavõistlused Bakuus. See on esimene nii kõrge taseme üritus *capoeira* ajaloos, mis hõlmab *capoeira* gruppe, koole ja organisatsioone maailma eri paigust. Kutsutute seas on gruppe rohkem kui 80 maalt ja umbes 20 maailmataseme *capoeira* gruppi.

## Välislingid
* http://world-capoeira.com/
* http://mundialcapoeira.com/
Lea Rand

**Lea Rand** (sündinud **Lea Rohlin**; 30. detsembril 1963 Tallinnas) on eesti endine iluuisutaja ja praegune treener.

Aastal 1982 lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli ja 1990 Leningradi Kehakultuuri Instituudi iluuisutamise eriala. 

Aastail 1978–1982 võitis ta Eesti NSV meistrivõistlustel jäätantsus neli hõbemedalit. 

Ta töötab 1981. aastast Tallinna iluuisutamiskoolis treenerina ning omab 7. kategooria kutsetaset. Ta juhendab peamiselt jäätantsijaid ning tema õpilased on teiste seas poeg Taavi Rand, Irina Štork ja Geido Kapp. Varem on treeninud ka poegasid Kristjan Randa ja Taavi Randa, Grethe Grünbergi, Aleksei Trohlevit jpt.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Koonga dolokivimaardla

**Koonga dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Maardla pindala on 580 ha. 

Tootsa kihi paksus on 9,8 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi Siluri ladestu Jaagarahu lademest. Maardla katendi paksus on kuni 5 m. 

Maardlat kaevandamiseks pole kasutatud.

## Viited
Tartu koolid

Tartus on 2024. aasta augusti seisuga 31 üldhariduskooli, millest 22 on munitsipaalkoolid, 6 erakoolid ja 3 riigikoolid.

## Tartu põhikoolid

### Munitsipaalkoolid
* Tartu Kesklinna Kool
* Tartu Mart Reiniku Kool 
* Tartu Veeriku Kool  
* Tartu Raatuse Kool
* Tartu Karlova Kool
* Tartu Forseliuse Kool
* Tartu Kivilinna Kool
* Tartu Tamme Kool
* Tartu Hansa Kool
* Tartu Variku Kool
*Tartu Descartes'i Kool
*Ilmatsalu Põhikool
*Tartu Aleksander Puškini Kool

### Koolid hariduslike erivajadustega õpilastele
* Tartu Maarja Kool
* Tartu Hiie Kool (riigikool)
* Tartu Pärli Kool
* Tartu Luterlik Peetri Kooli Karolini Kool (erakool) 

### Erakoolid

* Tartu Erakool
*Tartu Katoliku hariduskeskus
* Tartu Kristlik Põhikool
* Tartu Luterlik Peetri Kool
* Tartu Rahvusvaheline Kool

## Gümnaasiumid

### Munitsipaalkoolid
* Hugo Treffneri Gümnaasium
* Tartu Jaan Poska Gümnaasium
* Miina Härma Gümnaasium (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)
* Tartu Annelinna Gümnaasium (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)
* Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium
* Tartu Täiskasvanute Gümnaasium (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)

### Riigikoolid

* Tartu Tamme Gümnaasium

### Erakoolid

* Tartu Katoliku Hariduskeskus (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)

* Tartu Waldorfgümnaasium (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)

### Koolid hariduslike erivajadustega õpilastele

* Tartu Emajõe Kool (riigikool; põhikool ja gümnaasium ühe asutusena) 
* Tartu Herbert Masingu Kool (põhikool ja gümnaasium ühe asutusena)

## Vaata ka

* Tartu kõrgkoolid

## Viited
*Tartu üldhariduskoolid
Leopold, Baieri prints

**Leopold Maximilian Joseph Maria Arnulf, Baieri prints** (9. veebruar 1846 München – 28. september 1930 München) oli Baieri sõjaväelane, kindralfeldmarssal (1905).

1905. aastast oli ta Baieri ja 1916. aastast Preisi kindralfeldmarssal, alates 29. augustist 1916 Saksa idavägede ülemjuhataja (*Oberbefehlshaber Ost*). Viimases ametis juhtis ta ka Saksa okupatsioonivägesid Eestis 1917–1918.

## Viited

## Kirjandus
* Hans-Michael Körner, Ingrid Körner (Hrsg.) "Aus den Lebenserinnerungen von Leopold Prinz von Bayern (1846–1930)" Regensburg: Pustet, 1983; ISBN 3-7917-0872-4
* Eugen Wolbe "Prinz Leopold von Bayern" Leipzig: Koehler Verlag, 1920, 172 lk
* Jürgen Hahn-Butry (Hrsg.) "Preußisch-deutsche Feldmarschälle und Großadmirale" Berlin: Safari, 1938

## Välislingid
2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused

**2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused** toimusid 10.–17. märtsini 2013 Kanadas Ontario provintsis Londonis.

Eestit esindas naiste üksiksõidus Jelena Glebova, meeste üksiksõidus Viktor Romanenkov ning jäätantsus Irina Štork ja Taavi Rand.

Valitseva maailmameistrina läksid võistlema Patrick Chan meesüksiksõidus, Carolina Kostner naisüksiksõidus, Olena Savtšenko ja Robin Szolkowy paarissõidus ning Tessa Virtue ja Scott Moir jäätantsus. Maailmameistriks suutis uuesti tulla Patrick Chan. Itaallanna Carolina Kostner võitis naiste üksiksõidus hõbemedali ja maailmameistriks tuli Kim Yu-Na. Paarissõidus sai Saksamaa paar Olena Savtšenko ja Robin Szolkowy samuti hõbemedali, maailmameistriks tuli Venemaa paar Tatjana Volosožar ja Maksim Trankov. Jäätantsus tulid maailmameistriks Meryl Davis ja Charlie White. Eelmise aasta maailmameistrid Tessa Virtue ja Scott Moir võitsid seekord hõbemedalid.

Eesti sportlastest sai Jelena Glebova 16. koha ja Viktor Romanenkov 22. koha. Mõlemad tagasid Eestile olümpiapääsmed Sotši olümpiamängudele. Jäätantsijad Irina Štork ja Taavi Rand said lühikava eest 45,29 punkti ja vabakava esitama ei pääsenud. Nad jäid 25. kohale. 

## Tulemused
### Meeste üksiksõit

### Naiste üksiksõit

### Paarissõit

### Jäätants

## Viited
Anelema dolokivimaardla

**Anelema dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Maardla pindala on 76 ha. Ürglooduse objektina on arvele võetud kui **Anelema paekarjäär**.

Tootsa kihi keskmine paksus on 7,2 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi Siluri ladestu Jaani lademest. Maardla katendi paksus on kuni 2 m. 

Maardlast on Eestis ka kaevandatud. Saadud dolokivist on valmistatud killustikku, seda on kasutatud klaasitööstuses.

Karjäär on Anelema kihistu stratotüübiks.

## Viited

## Välislingid
*
Hellamaa dolokivimaardla

**Hellamaa dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Saare maakonnas Muhu vallas. Maardla pindala on 40 ha. 

Tootsa kihi paksus on 6,3 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi Siluri ladestu Jaagarahu lademest. Maardla katendi paksus on 1–2 m. 

Hellamaa dolokivi saab kasutada klaasitootmise toorainena.

## Viited
Heinrich (Preisi prints, 1862–1929)

**Albert Wilhelm Heinrich, Preisi prints** (14. august 1862, Potsdam – 20. aprill 1929, Hemmelmark, Schleswig-Holstein) oli keiserliku Saksamaa sõjaväelane, Saksa mereväe suuradmiral ja keiser Wilhelm II vend.

Esimese maailmasõja alguses määrati ta Balti laevastiku juhiks. Ehkki talle eraldatud ressursid jäid Venemaa Balti laevastiku omadele alla, suutis ta Vene laevastikku kuni 1917. aasta revolutsioonini kaitsepositsioonidel hoida, vältides rünnakuid Saksamaa rannikule. Pärast sõja ja Saksa keisririigi lõppu lahkus Heinrich mereväest.

Keisri vennana oli ta üks (vähem populaarseist) Balti hertsogiriigi troonipretendentidest.

## Auastmed
*14.08.1872 mereväe alamleitnant
*18.10.1881 mereväeleitnant
*18.10.1884 kaptenleitnant
*18.10.1887 korvetikapten
*27.01.1889 mereväeleitnant
*15.09.1895 kontradmiral
*19.09.1895 kontradmiral (Austria-Ungari)
*05.12.1899 viitseadmiral
*12.12.1899 viitseadmiral (Austria-Ungari)
*05.02.1901 viitseadmiral (Suurbritannia)
*13.09.1901 admiral
*13.09.1901 admiral (Suurbritannia)
*21.04.1902 admiral (Austria-Ungari)
*04.09.1909 suuradmiral
*04.09.1909 kindralooberst
*04.09.1909 kindralooberst (Saksimaa)
*27.01.1910 laevastikuadmiral (Suurbritannia)
*09.10.1916 suuradmiral (Austria-Ungari)

## Viited

## Kirjandus
* Harald Eschenburg: *Prinz Heinrich von Preußen – Der Großadmiral im Schatten des Kaisers.*  Westholsteinische Verlagsanstalt Boyens, Heide 1989, ISBN 3-8042-0456-2.
* Karin Feuerstein-Prasser: *Die deutschen Kaiserinnen.* Piper, München / Zürich 2006, ISBN 978-3-492-25296-6
* Peter Pantzer, Sven Saaler: *Japanische Impressionen eines Kaiserlichen Gesandten. Karl von Eisendecher im Japan der Meiji-Zeit.* / 明治初期の日本　－　ドイツ外交官アイゼンデッヒャー公使の写真帖より Iudicium, München / OAG, Tokyo 2007, ISBN 978-3-89129-930-2
* Rolf-Harald Wippich: *Prinz Heinrichs Japan-Aufenthalt 1879/80 und der Jagdzwischenfall von Suita.* In: Thomas Beck et al. (Hrsg.): *Überseegeschichte. Beiträge der jüngeren Forschung.*  Steiner, Stuttgart 1999, S. 267–275. ISBN 3-515-07490-2 (= *Beiträge zur Kolonial- und Überseegeschichte,* Band 75)

## Välislingid

* Heinrich von Preußen
* Heinrich von Preußen
* Kiliabrunnen und Biographie
Orgita-Haimre dolokivimaardla

**Orgita-Haimre dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maardla pindala on 604 ha. 

Tootsa kihi paksus on kuni 10,6 m. Geoloogiliselt pärineb dolokivi siluri ladestu Raikküla lademest. Maardla katendi paksus on 1,4–4,5 m. 

Maardlast saadavat dolokivi saab kasutada näiteks ehituskivina ja killustiku valmistamiseks.

Maardlast ons ka kaevandatud (nt 2002).

## Viited
Kaarma dolokivimaardla

**Kaarma dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Saare maakonnas Kaarma vallas. Maardla pindala on 107 ha.

Tootsa kihi paksus on üle 3 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi siluri ladestu Paadla lademest. Maardla katendi paksus on 3,5 m.

Kaarma dolokivi saab kasutada ehitus- ja viimistluskivina.

## Viited
Kurevere dolokivimaardla

**Kurevere dolokivimaardla** on dolokivimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Maardla pindala on 154 ha. 

Tootsa kihi keskmine paksus on kuni 9,8 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi siluri ladestu Jaagarahu lademest. Maardla katendi paksus on keskmiselt 1,2 m. Tootus kiht sisaldab nii tehnoloogilist kui ka ehitusdolokivi.

Kureverest saadavat ehitusdolokivi saab kasutada killustiku valmistamiseks, tehnoloogilist dolokivi aga näiteks tulekindlate materjalide valmistamiseks.

Eestis on maardlast kaevandanud AS Nordkalk (nt aastal 2002).

## Viited
Aleksander Vardi

**Aleksander Vardi** (kuni 8. augustini 1940 **Aleksander Bergman**; 4. september 1901 – 18. juuni 1983) oli eesti impressionistlik maalikunstnik.

Aastatel 1919–1925 õppis Vardi Tartus Kunstiühingu Pallas kunstikoolis Konrad Mäe ning Ado Vabbe juures, 1925–1929 täiendas ta end Pariisis. Töötas mõned aastad Tartus vabakunstnikuna ning valiti 1932. aastal teater Endla dekoraatoriks. 1934. aastal valiti ta Kõrgema Kunstikooli Pallas õppejõuks. 1947. aastal anti Vardile professorikutse. Aastatel 1951–1956 oli Vardi kustutatud Eesti NSV Kunstnike Liidu liikmete hulgast. Teda on peetud Eesti väljapaistvaimaks ja stiilipuhtaimaks impressionistiks.

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Mälestuse jäädvustamine
Tartus on Aleksander Vardi tänav.

## Viited

## Välislingid
* "Kirjutamata memuaare. Aleksander Vardi" Eesti Raadio, 1977
* "Aleksander Vardi 100" Eesti Ekspress, 6. september 2001
* "Aleksander Vardi portree professor Peeter Arumaast TÜ kunstimuuseumis" UT, 8. juuni 2009
Aseri fosforiidimaardla

**Aseri fosforiidimaardla** on fosforiidimaardla, mis asub Ida-Viru maakonnas Jõhvi, Viru-Nigula ja Lüganuse vallas. Maardla pindala on 12 206 ha.

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,3&nbsp;m ja geoloogiliselt pärineb see kiht Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademest. Fosforiidiks on maardlas nn oobolusliivakivi. Maardla katendi paksus on 1–34&nbsp;m, olles väiksem maardla põhjaosas ja paksem lõunaosas.

Maardla alale jääb mitu kaitseala, nt Ontika maastikukaitseala.

Maardlast pole Eestis kaevandatud

## Viited
Rakvere fosforiidimaardla

**Rakvere fosforiidimaardla** on fosforiidimaardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere ja Vinni vallas. Peale fosforiidi on maardlas ka muid maavarasid (kompleksne maardla). Maardla pindala on 14 235 ha. 

Tootsa kihi paksus on 3,1–7,6 m ja geoloogiliselt pärineb see kiht Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademest. Fosforiidiks on maardlas nn oobolusliivakivi. Maardla katendi paksus on 42–210 m, olles väiksem maardla põhjaosas ja paksem lõunaosas. 

## Viited
Metauro

**Metauro** (ladinakeelsed nimed *Metaurus* ja *Mataurus*) on jõgi Itaalias Marche maakonnas. Oma kogupikkuse (121&nbsp;km, sh jõe **Meta** nime kandev haru, ilma milleta oleks kogupikkus 110 km), keskmise vooluhulga (umbes 21 m³/s) ja valgala pindala (1325 km²) poolest on Metauro Marche maakonna tähtsaim jõgi.

Metauro saab alguse mitmetest Alpe della Luna, Monte Nerone (1526 m) ja Monte Catria (1702 m) vahel umbes 50 km ulatuses paiknevatest allikatest ja veekogudest. Peamisteks allikateks on **Meta** ja **Auro** mägiojad, mille nimedest on tuletatud jõe nimi Metauro. 

Metauro suubub Aadria merre Fano linnast kagus.

Lisajõgedest on tähtsaim Candigliano, millest voolab Metaurosse aastas keskmiselt 13,6 m³/s, mis on enam kui 2/3 jõe kogu vooluhulgast. 

## Lahingud
Antiikajal peeti Metauro kallastel kaks lahingut:
* aastal 207 eKr – Metauruse lahingus said Kartaago väejuhi Hasdrubali (Hannibali noorem vend) väed lüüa konsulite Claudius Nero ja Marcus Livius Salinatori juhitud vägedelt (umbes 30 000 langenut);
* aastal 271 – Fano lahingus keiser Aurelianuse ja juthungide vahel võtsid roomlased revanši samal aastal Placentia lahingus saadud kaotuse eest.

## Jõega seotud pidustused
Iga aasta septembris peetakse "Metauro jõe festivali".

## Viited
Marco Reus

**Marco Reus** (sündinud 31. mail 1989 Dortmundis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib Saksamaa klubis Dortmundi Borussia ründava poolkaitsjana. Saksamaa jalgpallikoondisse kuulub Reus 2011. aastast.

Aastatel 2009–2012 mängis Marco Reus Mönchengladbachi Borussias. Bundesliga hooajal 2011–2012 lõi ta 18 väravat ja andis 8 resultatiivset söötu, aidates klubil jõuda UEFA Meistrite Liiga eelringini.

Suvel 2012 asus Reus Dortmundi Borussiasse, mille jalgpalliakadeemias ta mängis aastatel 1996–2006.

Aastatel 2012 ja 2019 on ta valitud Saksamaa aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi Reus 7. oktoobril 2011 mängus Türgi vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 27. mail 2012 sõprusmängus Šveitsi vastu.

Ta kuulus Saksamaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Ukrainas ja Poolas. 22. juunil toimunud veerandfinaalimängus lõi ta värava Kreekale. Poolfinaalis kaotati Itaaliale ning jäädi jagama 3.–4. kohta.

2014. aasta maailmameistrivõistlustest ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustest jäi ta vigastuste tõttu eemale.

2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Rootsi vastu.

## Saavutused
;Dortmundi Borussia
*DFB-Pokal: 2016–17
*DFL-Supercup: 2013, 2014, 2019

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Maardu graniidimaardla

**Maardu graniidimaardla** on kristalliinse ehituskivi maardla, mis asub Harju Viru maakonnas Jõelähtme vallas. Maardla pindala on 1916 ha. 

Tootsa kihi paksus on 155 m ja geoloogiliselt pärineb see graniidikiht protesoikumist. Maardla katendi paksus on kuni 160 m. 

Maardla graniiti saab kasutada näiteks ehituskiviks ja killustiku valmistamiseks.

Maardlast pole kaevandatud.

## Viited
Enel

**Enel S.p.A.** (akronüüm sõnadest **E**nte **N**azionale per l'Energia **El**ettrica) on Itaalia  energeetikaettevõte.

Enel toodab, jaotab ja müüb elektrienergiat ning gaasi Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Ladina-Ameerikas.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (itaalia ja inglise keeles)
Tallinna-Saku liivamaardla

**Tallinna-Saku liivamaardla** on liivamaardla, mis asub Harju maakonnas Saku vallas. Maardla pindala on 1039 ha. 

Tootsa kihi paksus on 2,6 – 19,8 m ja geoloogiliselt on see Kvaternaari ajastu liiv. Maardla katendi paksus on kuni 0,8 m. 

Maardla liiva saab kasutada ehitusmaterjalina.

Maardlast on Eestis liiva ka kaevandatud (nt 2002)

## Viited
Kaku liivamaardla

**Kaku liivamaardla** on liivamaardla, mis asub Võru maakonnas Võru vallas. Maardla pindala on 17 ha. 

Tootsa kihi paksus on kuni 15,6 m ja geoloogiliselt on see devoni ladestu Amata lademe pude liivakivi. Maardla katendi paksus on kuni 0,5 m. 

Maardla liiva saab kasutada näiteks värvilise klaasi valmistamiseks.

Maardlast on ka kaevandatud (nt 2002).

## Viited
Rachel de Queiroz

**Rachel de Queiroz** (17. november 1910 Fortaleza, Ceará – 4. november 2003 Leblon, Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik ja ajakirjanik.

1977. aastal sai ta esimese naiskirjanikuna Academia Brasileira de Letras liikmeks.

## Teoseid
### Romaanid
* "O quinze" (1930)
* "João Miguel" (1932)
* "Caminho de pedras" (1937)
* "As Três Marias" (1939)
* "O galo de ouro" (1950)
* "Dôra, Doralina" (1975)
* "Memorial de Maria Moura" (1992)

### Näidendid
* "Lampião" (1953)
* "A beata Maria do Egito" (1958)
* "Teatro" (1995)

### Lasteraamatud
* "O menino mágico" (1969; eesti keeles "Võlurpoiss", portugali keelest tõlkinud Aita Kurfeldt, illustreerinud Enno Ootsing, Tallinn: Eesti Raamat, 1978)
* "Cafute e Pena-de-Prata" (1986)

### Kroonikad
* "A donzela e a moura torta" (1948)
* "Cem crônicas escolhidas" (1958)
* "O brasileiro perplexo" (1964)
* "O caçador de tatu" (1967)
* "As menininhas e outras crônicas" (1976)

### Autobiograafilised teosed
* "Nosso Ceará" (1997, koos oma õe Maria Luiza de Queiroz Salekiga)
* "Tantos Anos" (1998, koos oma õe Maria Luiza de Queiroz Salekiga)
* "Não me deixes: suas histórias e sua cozinha" (2000, koos oma õe Maria Luiza de Queiroz Salekiga)

## Tunnustus
* 1958 Machado de Assisi auhind
* 1993 Camõesi auhind
Tsitre fosforiidimaardla

**Tsitre fosforiidimaardla** on fosforiidimaardla, mis asub Harju Viru maakonnas Kuusalu vallas. Maardla pindala on 1106 ha. 

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,7 m ja geoloogiliselt pärineb see kiht Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademest. Fosforiidiks on maardlas nn oobolusliivakivi. Maardla katendi paksus on 7 – 32 m. 

Eestis maardlast pole kaevandatud, ehkki hüdrogeoloogilised tingimused on kaevandamiseks soodsad.

## Viited
Pannjärve liivamaardla

**Pannijärve liivamaardla** on liivamaardla, mis asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Maardla pindala on 209 ha.

Tootsa kihi paksus on 25&nbsp;m ja geoloogiliselt on see kvaternaari ajastu suure kvartsisisaldusega liiv. Maardla katendi paksus on kuni 0,5 m.

Maardla liiva saab kasutada ehitusmaterjalina.

## Viited
Karinu lubjakivimaardla

**Karinu lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Järva maakonnas Järva vallas. Maardla pindala on 130 ha. 

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 3–4,4 m ja geoloogiliselt on see siluri ladestu Juuru lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 6 m. 

Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks lubja ja killustiku valmistamiseks.

Maardlast on ka kaevandatud (nt 2002).

## Vaata ka
*Karinu lubjakivipaljand

## Viited
Enel (eesnimi)

**Enel** on eesti naisenimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Enel 120 naisel. Enel oli levikult 698. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Enel Eha, miss
*Enel Melberg, kirjanik ja tõlkija
*Enel Ormus, tõlkija
*Enel Sander, botaanik-lihhenoloog
*Enel-Katrin Vahter, arhitekt

## Viited
Kunda lubjakivimaardla

**Kunda lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maardla pindala on 2382 ha. 

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 9,5 m, millest 3,0 m on ehitus- ja 6,5 m tsemendilubjakivi. Geoloogiliselt on see tootus kiht Ordoviitsiumi ladestu Kunda, Aseri, Lasnamäe ja Uhaku lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 5 m. 

Maardlast on Eestis kaevandatud (nt 2002. aastal) nii tsemendi- kui ka ehituslubjakivi

## Viited
Metsla lubjakivimaardla

**Metsla lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Järva maakonnas Järva vallas. Maardla pindala on 46 ha. 

Tootsa kihi paksus on 2,2–5,9 m ja geoloogiliselt on see siluri ladestu Juuru lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on keskmiselt 3 m. 

Maardla lubjakivist saab toota näiteks ehituslupja.

Raskete mäetehniliste olude tõttu maardlast ei kaevandata.

## Viited
Ungru-Sepaküla lubjakivimaardla

**Ungru-Sepaküla lubjakivimaardla** on endine üleriigilise tähtsusega lubjakivimaardla, mis asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Maardla pindala on 32 ha. 

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 4,9 m ja geoloogiliselt on see Siluri ladestu Raikküla lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 2,5 m. 

Maardla lubjakivi saab kasutada ehituskivina ja -killustikuna.

Maardlast on Eestis ka kaevandatud (nt 2002)

## Viited
Vasalemma lubjakivimaardla

**Vasalemma lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Maardla pindala on 660 ha. 

Maardlal eristatakse kahte osa, mida nimetatakse vastavalt **Padise Paemurrud nr 1** ja **Padise Paemurrud nr 2**. Paemurdudes nr 1 on tehnoloogiline lubjakivi (tootsa kihi paksus keskmiselt 9,1 m) ja Paemurdudes nr 2 ehituslubjakivi (tootsa kihi paksus 9,3 m). Geoloogiliselt on need tootsad kihid Ordoviitsiumi ladestu Oandu ja Keila lademe lubjakivid. Maardla katendi paksus on kuni 8 m. 

Padise Paemurdudest nr 2 on Eestis ka kaevandatud (nt 2002)

## Viited
Aavere lubjakivimaardla

**Aavere lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maardla pindala on 87 ha. 

Tootsa kihi paksus on kuni 5 m ja geoloogiliselt on see siluri ladestu Juuru lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 2,4 m. 

Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks lubja valmistamiseks.

Sellest maardlast ei kaevandata.

## Viited
Harku lubjakivimaardla

**Harku lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Harju maakonnas Harku ja Saue vallas. Maardla pindala on 249 ha. 

Tootsa kihi paksus on 3,3–10,0 m ja geoloogiliselt on see ordoviitsiumi ladestu Kunda, Aseri, Lasnamäe ja Uhaku lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 1,5 m. 

Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks ehituskillustiku valmistamiseks.

AS Harku Karjäär kaevandab maardlas 54 hektaril ning on esitanud taotluse senise kaevandusala laiendamiseks 27 hektari võrra. Samuti on neil üks 14- ja üks 19-hektariline kaevandusala. 7 hektarit karjääri kuulub ka ettevõttele AS Balti Kivi.

Kuni 2007. aastani oli kasutusel ka Astangut läbinud Hiiu – Harku karjääri raudtee.

## Viited
Tronto

**Tronto** (ladinakeelsed nimed *Truentum* ja *Truentus*; ascoli murdes *Truntë*) on jõgi Itaalias Lazio, Marche ja Abruzzo maakonnas.

Jõe läte on Laga mägedes asuva Laghetta mäe nõlval, umbes 2400 meetri kõrgusel merepinnast. Tronto suubub Aadria merre mööda San Benedetto del Tronto ja Martinsicuro vahelist piiri.

Tronto keskmine vooluhulk on 17 m³/s, sügisesel vihmaperioodil võib vooluhulk olla kuni 1500 m³/s.

## Viited


## Kirjandus
* Sebastiano Andreantonelli, *Storia di Ascoli*, Traduzione di Paola Barbara Castelli e Alberto Cettoli – Indici e note di Giannino Gagliardi, Ascoli Piceno, G. e G. Gagliardi Editori, Centro Stampa Piceno, giugno 2007, pag. 34 - 35.
* Giuseppe Marinelli, *Dizionario Toponomastico Ascolano* - *La Storia, i Costumi, i Personaggi nelle Vie della Città*, D'Auria Editrice, Ascoli Piceno, marzo 2009, pag. 350 - 352.

## Välislingid
Livenza

**Livenza** ([liˈvɛnʦa], ladinakeelne nimi *Liquentia*; veneetsia keeles *Łivensa*; friuuli keeles *Livence*, lääne-friuuli murdes *Lighintha*) on jõgi Itaalias Veneto ja Friuli-Venezia Giulia maakonnas.

Jõe lätted asuvad Polcenigos ja Canevas, suue Porto Santa Margheritas.

Livenza keskmine vooluhulk on 85 m³/s. Jõgi on peaaegu kogu pikkuses laevatatav, selle laius Portobuffolést kuni Aadria mereni on 10 kuni 30 meetrit.

Jõe kallastel asub palju omavalitsusüksusi, näiteks Polcenigo, Caneva, Fontanafredda, Sacile, Gaiarine, Brugnera, Portobuffolé, Prata di Pordenone, Pasiano di Pordenone, Meduna di Livenza, Motta di Livenza, San Stino di Livenza, Torre di Mosto ja Caorle.

## Viited


## Välislingid
Mandala (romaan)

**"Mandala"** on 2012. aastal ilmunud Tõnu Õnnepalu autobiograafiliste sugemetega romaan. 

Romaani keskmes on Kirjanik/Metsavaht (kelles võib leida rohkelt viiteid autorile endale), kes asub elama nn Kollasesse majja – mõisa kõrvalhoonesse, kus ta seltsilisteks on kaks kassi (nn Kirjaniku periood, ideeliseks eeskujuks Esna mõis Järvamaal), ning hiljem siirdub elama saarele üksikusse nn Kärbse majja (nn Metsavahi periood, eeskujuks maja Hiiumaal). Üksildase peategelase ja tema kasside kaudu avaneb mõtisklus minevikust, olnust, mida kannab romaani läbiv väljend "on, nagu on" ("oli, nagu oli"). Erinevalt varasematest romaanidest on see kirjutatud kolmandas isikus. 

"Mandalal" on rohkelt kokkupuutepunkte sama autori romaaniga "Paradiis" (2009). 

## Viited

## Välislingid
*Heili Sibrits "Early morning ja every day". Looming, nr 9, 2012
*Kaarel Kressa "Tõnu Õnnepalu: tore, kui hakkad märkama ka väiksemaid asju ja olendeid". Eesti Päevaleht, 1. september 2012
*Heili Sibrits "Õnnepalu peitis kriisi ja üksinduse kassiraamatusse". Postimees, 12. september 2012
*Jürgen Rooste "Tõnu Õnnepalu – kirjanik surnute külast". Maaleht, 13. september 2012
*Janar Ala "Tõnu Õnnepalu esitles oma värskeimat romaani "Mandala"" – err.ee, 19. september 2012
*Arno Oja "Edasi paradiisi, südame väel". Sirp, 20. september 2012
*Doris Kareva "Kassikangas. Kõnelus Tõnu Õnnepaluga ööl vastu esimest juubelit". Sirp, 20. september 2012
*Marek Tamm "Kassidest, kirjutamisest ja kergusest: vestlus Tõnu Õnnepaluga". Varraku raamatublogi, 27. september 2012
*Marion Jõepera "Nädala raamat: Kui aeg õpib inimesi hoidma. Ja vastupidi". Eesti Ekspress, Areen, 21. oktoober 2012
*Vilja Kiisler "Vaatenurk. Peeter + Tõnu = armastus. Külalised jumala kodus". Vikerkaar, nr 12, 2012
*Sven Vabar "Kirjandusväline asi. Tõnu Õnnepalu: "Mandala"". Looming, nr 12, 2012
Tartu kõrgkoolid

Tartu linnas asuvad mitmed ülikoolid või nende filiaalid.

* Tartu Ülikool
* Eesti Maaülikool
* Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Tartu filiaal
* Eesti Lennuakadeemia
* Tartu Kõrgem Kunstikool
* EKBL Kõrgem Usuteaduslik Seminar
* Tartu Teoloogia Akadeemia
* Tartu Tervishoiu Kõrgkool
* Kaitseväe Akadeemia
* Balti Kaitsekolledž
* Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledž
* Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor Tartu õppekeskus
John Banville

**William John Banville** (sündinud 8. detsembril 1945 Wexfordis Iirimaal) on iiri kirjanik ja stsenarist. Ta kasutab ka pseudonüümi **Benjamin Black**.

Banville on võitnud mitu mainekat kirjandusauhinda ning teda on mitmel korral peetud Nobeli kirjandusauhinna pretendendiks.

## Tunnustus
* 1976 – James Tait Blacki mälestusauhind
* 2005 – Bookeri auhind
* 2011 – Franz Kafka auhind
* 2013 – Iiri PEN-klubi auhind, Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
* 2014 – Astuuria printsi auhind

## Teoseid
;Romaanid
* "Nightspawn" (1971)
* "Birchwood" (1973)
* "The Revolutions Trilogy":
** "Doctor Copernicus: A Novel" (1976)
** "Kepler: A Novel" (1981)
** "The Newton Letter: An Interlude" (1982; eesti keeles "Newtoni kiri: vahepala", tõlkinud Krista Kaer, Loomingu Raamatukogu 40, 1990)
* "Mefisto" (1986)
* "The Book of Evidence" (1989)
* "Ghosts" (1993)
* "Athena: A Novel" (1995)
* "The Ark" (1996)
* "The Untouchable" (1997; eesti keeles "Puutumatu", tõlkinud Krista Kaer, Tallinn: Varrak, 2005)
* "Eclipse" (2000)
* "Shroud" (2002; eesti keeles "Surilina", tõlkinud Krista Kaer, Tallinn: Varrak, 2015)
* "Prague Pictures: Portrait Of A City" (2003)
* "The Sea" (2005, Bookeri auhind; eesti keeles "Meri", tõlkinud Karin Suursalu, Tallinn: Pegasus, 2006)
* "The Infinities" (2009)
* "Ancient Light" (2012)
* "The Blue Guitar" (2015)

;Näidendid
* "The Broken Jug: After Heinrich von Kleist" (1994)
* "Seachange" (lavastati 1994 Dublinis, avaldamata)
* "Dublin 1742" (lavastati 2002 Dublinis, avaldamata)
* "God's Gift: A Version of Amphitryon by Heinrich von Kleist" (2000)
* "Love In The Wars" (Heinrich von Kleisti "Penthesilea" adapteering, 2005)

;Pseudonüümiga "Benjamin Black"
* "Christine Falls" (2006)
* "The Silver Swan" (2007)
* "The Lemur" (2008)
* "Elegy for April" (2010)
* "A Death In Summer" (2011)
* "Vengeance" (2012)
* "Holy Orders" (2013)

## Viited

## Kirjandus
* Derek Hand, *John Banville: Exploring Fictions*. Dublin: Liffey Press, 2002. ISBN 1-904148-04-2
* Rüdiger Imhoff, *John Banville: A Critical Introduction*. Dublin: Wolfhound Press, 1997. ISBN 0-86327-582-6
* John Kenny, *John Banville*. Dublin: Irish Academic Press, 2009. ISBN 978-0-7165-2901-9
* Joseph McMinn, *John Banville: a critical study*. Dublin: Gill and MacMillan, 1991. ISBN 0-7171-1803-7
* Joseph McMinn, *The Supreme Fictions of John Banville*. Manchester: Manchester University Press, 1999. ISBN 0-7190-5397-8

## Välislingid
* John Banville Aosdána lehel
* Benjamin Blacki koduleht
Mindy McCready

**Malinda Gayle McCready** (30. november 1975 – 17. veebruar 2013) oli ameerika kantrimuusika laulja.

Mindy McCready leiti surnuna oma kodust, kus ta oli ilmselt sooritanud enesetapu.

## Stuudioalbumid
*"Ten Thousand Angels" (1996)
*"If I Don't Stay the Night" (1997)
*"I'm Not So Tough" (1999)
*"Mindy McCready" (2002)
*"I'm Still Here" (2010)

## Viited

## Välislingid
* Enesetapu teinud kantrilauljatar lasi enne suitsiidi oma koera maha
Artur Vahter

**Artur Vahter** (23. veebruar 1913 Kalvi vald, Virumaa – 12. august 2004 Tallinn) oli eesti muusikateadlane, dirigent ja muusikapedagoog.

## Elulugu
Artur Vahter õppis 1920. aastatel Koila koolis. 1932. aastal lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari ja 1941. aastal Eesti NSV Tallinna Konservatooriumi koolimuusika erialal.

Aastatel 1932–1940 töötas Artur Vahter õpetajana Narvas. 1941. aastal, mobiliseerituna Punaarmeesse, saadeti ta algul metsatöödele Venemaa põhjaossa Ivdelisse. Kui loodi Eesti rahvuskorpus, sai temast korpuse kapellmeister kuni demobiliseerimiseni 1946. aasta augustis.

Aastatel 1946–1957 oli Artur Vahter Riikliku Akadeemilise Meeskoori (RAM) dirigent Gustav Ernesaksa kõrval. Aastatel 1959–1963 dirigeeris ta Eesti Raadio segakoori (peadirigent Jüri Variste). Samal ajal oli Vahter Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikaajaloo ning dirigeerimise õppejõud ja aastatel 1949–1966 muusikateaduse kateedri juhataja. 1966–1971 töötas ta muusikapedagoogika kateedri juhatajana Eduard Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Kui kateeder viidi üle Tallinna Riiklikku Konservatooriumi, jätkas ta kateedrijuhatajana tööd kuni 1983. aastani. 1962. aastast oli ta dotsent ja 1968. aastast professor. 

Muusikateadlasena oli Vahter Eesti Heliloojate Liidu liige.

Artur Vahter suri 12. augustil 2004 Tallinnas ja ta maeti 21. augustil 2004 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Aastast 1944 oli Artur Vahter abielus Salme Vahteriga (neiuna Maripuu, 1925–2010). Neil oli kaks poega: muusik Tauno Vahter (1946–2018) ja kunstnik Kuulo Vahter (sündinud 1954). Arturi vend oli õigusteadlane ja poliitik Leonhard Vahter (1896–1983).

## Teosed
*"Gustav Ernesaks", Tallinn 1959
*"Gustav Ernesaks", Moskva 1961
*"Aleksander Läte", Tallinn 1963
*"Lauluga läbi aegade" (koos Arvo Ratassepaga), Tallinn 1965
*"Eesti heliloojad ja muusikateadlased. Bibliograafiline leksikon". Koostaja ja kaasautor, Tallinn 1966
*"Nõukogude Eesti muusikast" (koos Leo Normetiga eesti, vene ja inglise keeles), Tallinn 1965
*"Aleksander Läte" (vene keeles), Leningrad 1968
*"Eesti muusika I". Koostaja ja kaasautor, Tallinn 1968
*"Eesti muusika II". Koostaja ja kaasautor, Tallinn 1975
*"Miina Härma", Tallinn 1971
*"Karl August Hermani päevik", Tallinn 1989
*"Kapellmeistri päevik", Tallinn 1990
*"Karl August Hermann. Lühimonograafia", Tallinn 1990
*"Konstantin Türnpu. Monograafia", Tallinn 2003
*"Eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng", Tallinn 2003
*"Kui mina alles noor veel olin" (mälestuspilte karjapõlvest, koolitee algusest, õppimisest algkoolis, Rakvere Õpetajate Seminaris ja Tallinna Konservatooriumis, kohustuslikust sõjaväeteenistusest ning kutsetööst algkooliõpetajana), Tallinn 2003

## Viited
Väo lubjakivimaardla

**Väo lubjakivimaardla** on lubjakivimaardla, mis asub Harju maakonnas Rae vallas. Maardla pindala on 487 ha. 

Tootsa kihi paksus on maksimaalselt 6,7 m ja geoloogiliselt on see ordoviitsiumi ladestu Lasnamäe lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 4,5 m. 

Väo lubjakivikarjäär koosneb kahest lahustükist ja asub kinnistutel Peterburi tee 94, Peterburi tee 94h, Peterburi tee 94j, Paneeli tänav 1, Paneeli tn 9 ja Betooni tänav 51 ja Peterburi tee 94c.

Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks killustiku valmistamiseks.

Maardlast on kaevandatud (nt 2002).

Kaevandamisel tekkinud Väo karjäär on Väo kihistu stratotüübiks. Kuna karjääris kaevandatakse, on sealne läbilõige aktiivselt uuenev. 

## Viited
Mullutu-Suurlahe meremudamaardla

**Mullutu-Suurlahe meremudamaardla** on meremudamaardla, mis asub Saare maakonnas Kaarma vallas paiknevas Mullutu-Suurlahes. Maardla pindala on 106 ha.

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,2 m ja geoloogiliselt on see kolotseeni ladestiku meremuda. Lasundi maksimumpaksus on üle 2 meetri.  

Mullutu Suurlaht on suurima meremuda ravimuda varuga (919 000 tonni) maardla.

Maa-ameti Maardlate kaart

## Viited
Eesti põlevkivimaardla

**Eesti põlevkivimaardla** on põlevkivimaardla, mis asub Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonnas. Maardla on jagatud 23 kaeve- ja uuringuväljaks. Maardla pindala on 1695&nbsp;km2, koos juba kaevandatud ala ja prognoosalaga 3000&nbsp;km2.

Tootsa kihi paksus on 1,4–2,9&nbsp;m ja geoloogiliselt on see ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Kiviõli kihistiku 7 kukersiidikihti, mille vahel on 6 lubjakivikihti. Maardla katendi paksus on mõnest meetrist kuni üle saja meetrini.

Maardla põlevkivi kasutatakse peaasjalikult soojusenergia tootmiseks (82%), vähem muuks otstarbeks, näiteks keemiatööstuse tarbeks.

Maardlas alustati kaevandamist 1918. aastal ja 2002. aastaks oli kaevandatud kokku ligi 940 mln tonni põlevkivi. Praegu kaevandab maardlast Enefit Kaevandused.

## Viited
Eleriin Haas

**Eleriin Haas** (sündinud 4. juulil 1992) on Eesti kõrgushüppaja.

Tema isiklik rekord välistingimustes on 1.94 (Zürichi EM 2014) ja siserekord 1.90.

## Välislingid
*
Heinrich Hertz (vaimulik)

**Heinrich Hertz** (ka **Heinrich Härtz** ja **Heinrich Harz**; 1678 Käkisalmi – 19. detsember/30. detsember 1732) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Käkisalmis, kus tema isa Reinhold Hertz oli kooli rektoriks. Hiljem oli isa pastoriks Jaakkima koguduses (asub Laadoga ääres). Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 29. juunil 1698). Pärast ülikooli lõpetamist oli ta välivaimulikuks Liivimaal.

Ta oli aastatel 1710–1732 Paistu Maarja koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1711–1714 Helme Maarja kogudust.

## Isiklikku
Heinrich Hertz oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Maria isa Andreas Stålfot oli Rõngu, Puhja ja Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema teise abikaasa Agnetha Sophia isa Heinrich Arrhias Nicolai oli Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja. Tema väimees oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Clare. 

## Viited
Arumetsa savimaardla

**Arumetsa savimaardla** on savimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maardla pindala on 26 ha. 

Tootsa kihi paksus on üle 11,4 m ja geoloogiliselt on see Devoni ladestu Burtnieki lademe savi. Maardla katendi paksus on keskmiselt 1,0 m. 

Maardla savi saab kasutada näiteks ehituskeraamika valmistamiseks.

Ehkki mäetehnilised olud on üsna keerulised, on sellest maardlast Eestis savi kaevandatud (nt 2002).

## Viited
Aseri savimaardla

**Aseri savimaardla** on savimaardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maardla pindala on 39 ha. 

Tootsa kihi paksus on üle 15 m. Geoloogiliselt on see kambriumi ladestu Lontova ja Lükati kihistu savi. Maardla katendi paksus on keskmiselt 2 m. 

Maardla savi saab kasutada näiteks telliste tootmiseks.

Maardlast on savi ka kaevandatud (nt 2002).

## Viited
Võhmuta lubjakivimaardla

**Võhmuta lubjakivimaardla** on lubjakivi maardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maardla pindala on 49 ha.

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 4,6 m ja selles on siluri ladestu Tamsalu kihistu lubjakivi. Maardla katendi paksus on umbes 9 m. 

Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks paberitööstuses ja lubja tootmiseks.

## Viited
Kallavere savimaardla

**Kallavere savimaardla** (ka: **Ülgase savimaardla**) on savimaardla, mis asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Maardla pindala on 36 ha. 

Tootsa kihi paksus on 15–25 m ja geoloogiliselt on see Kambriumi ladestu Lontova kihistu aleuriitsavi. Maardla katendi paksus on maksimaalselt 3 m. 

Maardla savi saab kasutada näiteks telliste valmistamiseks.

Maardlast on savi kaevandatud (nt 2002).

## Viited
Joosu savimaardla

**Joosu savimaardla** on savimaardla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Tootsa kihi paksus on 7–13&nbsp;m ja geoloogiliselt on see Devoni ladestu Burtnieki lademe savi. Maardla pindala on 25&nbsp;ha, maardla katendi paksus on maksimaalselt 9&nbsp;m.

Joosu maardla savi kuulub rasksulava savi kategooriasse, savi sulamistemperatuur on 1530–1750 kraadi.

Joosu maardla savi on kasutatud 1920. aastatest telliste, šamottkivide, keraamika ja portselani tootmiseks. Nõukogude perioodil kasutasid Joosu savi tellisetehas Võrukivi ja Tallinna Ehituskeraamika Tehas.

Tagatisraha on täielikult ammendatud. Karjäär on täitunud veega, tekkinud järve nimetatakse Savijärveks.

## Viited
Kunda savimaardla

**Kunda savimaardla** on savimaardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Maardla pindala on 81 ha. 

Tootsa kihi paksus on keskmiselt 34,1 m ja geoloogiliselt on see Kambriumi ladestu Lontova kihistu savi. Maardla katendi paksus on maksimaalselt 3,7 m. 

Maardla savist on valmistatud portlandtsemendiklinkrit.

## Vaata ka
*Kunda vana savikarjäär

## Viited
Küllatova savimaardla

**Küllatova savimaardla** on savimaardla, mis asub Võru maakonnas Setomaa vallas. Maardla pindala on 36 ha. 

Tootus kiht on geoloogiliselt devoni ladestu Gauja lademe savi. 

Maardla savi saab kasutada näiteks telliste valmistamiseks.

Ehkki maardla mäetehnilised olud on head, siis maardlast ei kaevandata.

## Viited
Niidumari keel

**Niidumari keel** (varem ka *idamari keel* või *tšeremissi keel*; ) on soome-ugri keel, mida kõneldakse Venemaa Föderatsioonis Marimaal. Selle lähim sugulane on mäemari keel, ehkki need kaks ei ole vastastikku mõistetavad.

Niidumari kirjakeeles kasutatakse niidumari kirillitsat. Marimaal kuulub niidumari keel ametlike keelte hulka koos vene ja mäemari keelega. ISO standardis on niidumari keelekood *mhr*.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli niidumari keele kõnelejaid 460 000.

## Tähestik

## Viited

## Välislingid

* Eesti-mari sõnaraamat
* Ethnologue.com niidumari keelest
Sile

**Sile** (veneetsia keeles *Sil* ['sil] või *Siłe* ['sie]) on jõgi Itaalias Veneto maakonnas.

Jõe läte asub Treviso provintsis Casacorbas (Vedelago), umbes 15 km kaugusel Trevisost. Jõgi suubub Aadria mere Venezia lahte Veneta laguuni juures .

## Kirjeldus
**Pikkus*: 90,49 km;
**Suurim laius*: 40 m;
**Vooluhulk* (keskjooksul): vähim 33 m3/s, keskmine 55 m3/s, suurim 76 m3/s;
**Kiirus*: 2 m/s;
**Veetemperatuur*: talvel + 11/12 °C, suvel + 14/15 °C;
**Valgala*: 628 km²;
**Parempoolsed lisajõed*: Piovega, Dosson, Bigonzo, Serva;
**Vasakpoolsed lisajõed*: Corbetta, Gronda kanal, Cerca, Botteniga, Limbraga, Storga, Melma, Nerbon, Musestre.

## Galerii

Pilt:Sile before Santa Cristina.jpg|
Pilt:Il Sile a Treviso.jpg|
Pilt:Sile a San Martino.JPG|
Pilt: VillaValier.jpg|


## Välislingid
Ellamaa turbamaardla

**Ellamaa turbamaardla** on turbamaardla, mis asub Harju maakonnas Saue vallas. Maardla pindala on 913,12 ha. 

Tootsa kihi paksus on hästilagunenud turba puhul 1,9 m ja vähelagunenud turba puhul 1,1 m. Peale turba on maardlas ka 0,6–3,7 m paksuselt järvemuda.

Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada näiteks kütteks, vähelagunenud turvast näiteks aiandusturbaks.

## Viited
Endla turbamaardla

**Endla turbamaardla** on turbamaardla, mis jääb mitme maakonna territooriumile: Järva maakonnas (Järva vallas), Jõgeva maakonnas (Jõgeva ja Põltsamaa vallas) ja Lääne-Viru maakonnas (Väike-Maarja vallas). Maardla pindala on 18 075 ha.

Tootsa kihi moodustab nii hästilagunenud kui ka vähelagunenud turvas.

Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada näiteks kütteks, vähelagunenud turvast aiandusturbaks, jne.

## Viited
Mäemari keel

**Mäemari keel** (varem ka *läänemari keel*; ) on soome-ugri keel, mida kõneldakse Venemaa Föderatsioonis, Marimaal Mäemari, Jurino ja Kilemarõ rajoonis. Selle lähim sugulane on niidumari keel, ehkki need kaks ei ole vastastikku mõistetavad.

Mäemari kirjakeeles kasutatakse mäemari kirillitsat. Marimaal kuulub mäemari keel ametlike keelte hulka koos vene ja niidumari keelega. ISO standardis on mäemari keelekood *mrj*.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli mäemari keele kõnelejaid 36 822, neist Marimaal 18 056 (49%). 2010. aastal oli neid 23 062.

Mäemari keeles ilmuvad ajalehed Жерӓ ja Йӓмдӹ ли! ning kirjandusajakiri У сем. Mäemari raadio edastab programmi kohaliku aja järgi 14.00-15.00 ja 18.00-19.00.

## Tähestik

## Viited

## Kirjandus
* Юадаров К. Г. Горномарийский язык: (учебное пособие для учителей родного языка, студентов). Йошкар-Ола, 1997
* Саваткова А. А. Словарь горного наречия марийского языка. Йошкар-Ола, 1981
* Шорин В. С., Маро-русский словарь горного наречия, Казань, 1920
* Коведяева, Е. И. "Горномарийский вариант литературного марийского языка", Языки мира: Уральские языки. Moscow, 1993, lk 164-173

## Välislingid

* Pildid Mäemari rajoonist
Taraškievica

***Taraškievica*** ehk **valgevene klassikaline ortograafia** (valgevene keeles *тарашкевіца*, *клясычны правапіс*) on valgevene keele kirjaviis.

See põhineb tänapäeva valgevene kirjakeele normil, mille esimesena määratles 1918. aastal Branisłaŭ Taraškievič ja mis oli Valgevenes ametlikult kasutusel kuni valgevene õigekirjareformini 1933. aastal. 1933. aastast on *taraškievica*'t kasutatud välismaal elavate valgevenelaste seas ning Valgevenes üksnes mitteametlikult.

Nimetus *taraškievica* rõhutab selle kirjaviisi lähedust Branisłaŭ Taraškieviči tööle ning võib pärineda ajast enne Teist maailmasõda.

1994. aasta paiku võttis kirjaviisi teise nimetuse "klassikaline kirjaviis" kasutusele Vincuk Viačorka, tänapäevase *taraškievica* edendaja ja looja.

2005. aastal, mil avaldati "Valgevene klassikaline ortograafia", normiti tänapäevane *taraškievica*. 2007. aastal määras Internet Assigned Numbers Authority *taraškievica*'le omaette allkeelekoodi (täiskood on "be-tarask", kus "be" tähistab valgevene keelt).

## Viited

## Välislingid

* "БЕЛАРУСКІ КЛЯСЫЧНЫ ПРАВАПІС" ("Valgevene klassikaline ortograafia"), 2005
* R. G. A. de Bray "1968: Grammatical Changes in Modern Literary Belarusian Language" Loeng Inglise-Valgevene Seltsis Londonis 26. jaanuaril 1968
* "Арфаграфічны слоўнік (Наша Ніва)" Valgevene õigekeelsussõnaraamat "Naša Niva", 2001
Epu-Kakerdi turbamaardla

**Epu-Kakerdi turbamaardla** on turbamaardla, mis jääb Harju, Järva ja Rapla maakonna territooriumile. Maardla pindala on umbes 25 000 ha. Maardla territooriumile jääb 9 sood.

## Vaata ka
*Epu-Kakerdi soostik

## Viited
Mariel Aim

**Mariel Aim** (sündinud 20. augustil 1994 Elvas) on eesti poplaulja.

2011. aastal võttis ta osa Tallinna Televisiooni telesaatest "Tallinn, I'm Famous". Ta pääses saates Ivar Musta tiimis finaali.

2012. aasta alguses valmis tal koostöös W.L.T-ga (kodanikunimi Taavo Mägi) lugu "Öised teed" , mis on tuntud Cyndi Lauperi loo "Time After Time" kaverlugu.

Sama aasta augustis alustas ta koostööd produtsent Tõnu Lindretiga, kellega koos valmis neil kolm lugu.

Oktoobris 2012 valmis tal koostöös Dünastiaga lugu "Su peol on vabadus". Juunis 2014 avaldati singel "Suvetuules" .

Alates 2019. aastast tegutseb Mariel pop-rock'i bändis Tidal Dunes, kellega koos avaldati aprillis 2020 esimene singel "Drag Race" .

Juunis 2020 avaldas Mariel kaveri ja video loole "Toxic" , mis originaalis kuulub Britney Spearsi repertuaari.

## Diskograafia
### Singlid
* 2011 – "Laul südamest" (koos Martin Alttoaga)
* 2012 – "Öised teed" (koos W.L.T-ga)
* 2012 – "Unistus"
* 2012 – "Kauge lend"
* 2012 – "Su peol on vabadus" (koostöös Dünastiaga)
* 2012 – "Aisakell"
* 2014 – "Suvetuules"
* 2020 – "Drag Race" (bändiga Tidal Dunes)
* 2020 – "Toxic" (kaverlugu – originaalis Britney Spears)

## Viited
Puhatu turbamaardla

**Puhatu turbamaardla** on turbamaardla, mis asub Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas ning Alutaguse  ja Jõhvi vallas. Maardla pindala on 21 064 ha. 

Tootsa kihi paksus on hästilagunenud turba puhul keskmiselt 2,9 m ja vähelagunenud turba puhul 1,7 m. 

Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada näiteks kütteks ja vähelagunenud turvast aiandusturbaks.

## Viited
OÜ Talmar & Põhi

**Talmar & Põhi** on 1993. aastal Raul Talmari ja Heiki Põhi loodud muusikakirjastus.

Kirjastus on välja andnud noote ja kirjastanud muusikaraamatuid, näiteks Toomas Siitani õpiku "Õhtumaade muusikalugu" (1999; koos kirjastusega Avita) ja koorilaulukogumiku "Vanad head jõululaulud" (2004).

## Viited

## Välislingid
*Muusikakirjastuses välja antud trükiseid ja helikandjaid veebisaidil Estonianmusic.com
Talurahva Kuulutaja

**Talurahva Kuulutaja** oli 1824–1889 paljude nimede all Tartus ilmunud leht, mille peasisu moodustasid Lõuna-Eesti ametlikud kuulutused.

## Nimekujusid
Leht on kandnud järgmisi nimesid:
*1824 Kulutamisse Leht
*1824–1856 Tallorahwa kulutaja
*1857 Talorahwa kuulutaja
*1857–1864 Talurahwa kuulutaja
*1864–1872 Tallorahwa kulutaja
*1873 Tallorahwa Kulutaja
*1874–1889 Talurahva Kuulutaja

## Viited
Talveöö unenägu

**Talveöö Unenägu** on aastast 2000 Tallinna Linnateatri korraldatav rahvusvaheline teatrifestival.

Festival toimub biennaalina detsembri viiel viimasel päeval.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Tallinna Linnateatri kodulehel (vaadatud 18.02.2013)
Tammsaare Teater

**Tammsaare Teater** on aastast 1947 Tallinnas tegutsev teater.

Aastatel 1947–1991 ja 1994–1996 kandis teater nime **A. H. Tammsaare nimeline Rahvateater**. 1991. aastal ühines teater nukurahvateatriga Käpik ja aastatel 1991–1994 tegutseti koos nime **Toomteater** all. 1996. aasta jaanuaris sai Toomklubi endale sooja ja ruumika kodu Vene tänaval, kuhu sai kolida ka teater. Alates 1996. aasta märtsist kandis teater jälle nime **A. H. Tammsaare nimeline Teater**. Aastast 2011 tegutseb teater mittetulundusühinguna **Tammsaare Teater**.

## Tunnustus
* 2004 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (etendus "Jaanituli" ning sotsiaalsete ja ühiskonnakriitiliste probleemide kajastamine lavastuses)

## Viited

## Välislingid
*Tammsaare Teatri veebisait
Sangla turbamaardla

**Sangla turbamaardla** on turbamaardla, mis asub Tartu maakonnas. Maardla pindala on 12 124 ha. 

Tootsa kihi paksus on hästilagunenud turba puhul 2,2 m ja vähelagunenud turba puhul 1,5 m. 

Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada näiteks kütteks, vähelagunenud turvast näiteks aiandusturbaks.

## Viited
Tehnika Ajakiri

**Tehnika Ajakiri** oli igakuine ajakiri, mis ilmus Tallinnas aastatel 1930–1940.

Ajakiri jätkas 1922–1927 ilmunud ajakirja Eesti Raudtee ja 1928–1929 ilmunud ajakirja Tee ja Tehnika järjepidevust. 

Ajakirjas kajastati muu hulgas ehituse, energeetika, materjaliteaduse, teede temaatikat.

Aastatel 1936–1940 ilmus ajakirja lisaväljaanne Insenerikoja Teated.

## Vaata ka
*Autorevüü

## Viited