open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lambiharikromosoom

**Lambiharikromosoom** (inglise *lampbrush chromosome*) on kromosoomi suuremõõtmeline erivorm, mis esineb mitmete selgroogsete ja selgrootute loomade primaarsetes ootsüütides ning *[[Drosophila]]* spermatotsüütide meioosi esimese profaasi keskosa diploteenis.

Neile kromosoomidele on iseloomulik kromatiidide paljudest kromomeeridest lateraalselt välja ulatuvad ja ajas muutuva paiknevusega sajad lingud. Need on varieeruva pikkusega ning tõenäoliselt on neist igaüks geen, millelt toimub aktiivne transkriptsioon ehk RNA süntees. Seetõttu on lingud kaetud RNA ja valkudega ning need kaovad niipea, kui RNA süntees lõpeb. Lingude lõplik kadumine leiab aset siis, kui munarakk läbib diploteeni. Näiteks inimese ootsüütides võib see seisund kesta aastaid – alustades looteea 6–7 kuust kuni fertiilse ea lõpuni. See tähendab, et kromosoomidel võib labiharjataoline struktuur olla väga pikka aega.

Üks ling sisaldab alati sama DNA järjestust, mille pikkus on tavaliselt 50 000 – 200 000 DNA aluspaari, kuid on võimalik ka koosnemine enam kui miljonist aluspaarist. Neilt kromosoomiosadelt toodetakse suures koguses RNA-d, mis on vajalik valgusünteesiks. Suurem osa DNA-st jääb aga siiski tugevalt kondenseerunuks kromosoomi tsentraalsele teljele ning sealsed geenid ei avaldu.

Kõige paremini on lambiharjakromosoomid jälgitavad kahepaiksete oogeneesis, kui toimub esimene profaas. Sel ajal on homoloogilised kromosoomid, mis on eelnevalt duplitseerunud ja koosnevad seetõttu kahest tütarkromatiidist, läbi teinud ristsiirde ning veel kiasmide kohtades koos. Neil on pikkust kuni 800 μm, mistõttu saab neid vaadelda isegi valgusmikroskoobiga. Sabakonnaliste ovotsüütides ongi lambiharikromosoomid kõige suuremad ning seal neid ka esmakordselt vaadeldi (Walther Flemming 1882. aastal salamandril *[[Ambystoma mexicanum]]*).

Lambiharikromosoomidest on olnud kasu kromosoomide transkriptsiooniaktiivsuse uurimisel. See on võimalik tänu sellele, et erinevalt biosünteetiliselt inertsetest mitoosi kromosoomidest ja täiesti lahtipakitud ning lootusetult sassis interfaasi kromatiinist, mis ei luba ühte kromosoomi teisest eristada, on lambiharikromosoomidel hästi näha tugevalt kondenseerunud tütarkromatiidide osad ja lateraalsed lingud ehk individuaalsete kromatiidide transkriptsiooniliselt aktiivsed piirkonnad. Näiteks tõendati lambiharikromosoomide tsütoloogilistele uuringutele toetudes see, et kromosoomi moodustab algusest lõpuni üks DNA molekul.

Lambiharikromosoomid võivad olla isegi suuremad kui kahetiivaliste polüteensed kromosoomid, mis on sarnaselt esimestega erandlikud ja sisaldavad lahtikeerdunud kohti ehk puhve (*puff*), mis näitavad interfaasi ajal kohti, kus toimub aktiivne RNA süntees. Puhvid tekivad ja kaovad teatud kromosoomipiirkondades kindlates arengustaadiumides või vastusena keskkonnamõjutustele.

Termin "lambiharikromosoom" tuleneb arvatavasti sellest, et 19. sajandi lõpu tsütoloogidele meenutasid need kromosoomid petrooleumlambi klaasi puhastamisel kasutatud lambiharja. Tänapäevane vaste lambiharjale võiks olla pudelihari.

## Vaata ka
* Polüteene kromosoom

## Välislingid
*Lampbrush chromosomes (*inglise keeles*)
Palestiina Rahvuslik Omavalitsus

**Palestiina Rahvuslik Omavalitsus** (araabia keeles السلطة الوطنية الفلسطينية‎) on Läänekalda ja Gaza tsooni valitsemiseks loodud haldusorganisatsioon.

Palestiina Omavalitsus loodi 1994. aastal vastavalt Oslo lepinguis kokku lepitule viis aastat tegutsema pidanud vahevalitsusena. Nende viie aasta jooksul pidanuks Iisrael ja PVO jõudma kokkuleppele Palestiina edasise staatuse osas.

Oslo lepingute kohaselt pidid Palestiina Omavalitsuse vastutusalasse jääma Palestiina linnapiirkondade julgeoleku- ja tsiviilküsimused ning Palestiina maapiirkondade tsiviilküsimused. Lepingud ei käsitlenud Ida-Jeruusalemma.

Palestiina Omavalitsuse president on alates 2005. aastast Fataḩi esindaja Maḩmūd ‘Abbās. Tal ei ole võimu Gaza tsooni üle, mida kontrollib konkureeriv Ḩamās.

## Vaata ka
*Palestiina
*Palestiina tunnustamine
Simon Sebag-Montefiore

**Simon Jonathan Sebag Montefiore** (sündinud 27. juunil 1965 Londonis) on Briti ajaloolane ja kirjanik, kes on spetsialiseerunud Venemaa ja Nõukogude Liidu ajaloole.

Ta on rahvuselt juut. Tema isa Stephen Eric oli arst ja pärines mõjukast Sefaradi juudi suguvõsast, kuhu kuulus diplomaate ja pankureid kõikjal Euroopas. Tema ema Phyllis April oli romaanikirjanik ning pärines vaesest õpetlaste perest. Ema vanemad olid Leedu juudid, kes püüdsid emigreeruda New Yorki, aga nad said petta ja nad tõsteti Iirimaal Corkis laevalt maha.

Sebag Montefiore õppis Cambridge'i ülikoolis ajalugu. 1990. aastatel reisis ta palju endises NSV Liidus ning tegi kaastööd ajalehtedele Sunday Times, New York Times, The New Republic ja The Spectator.

Tema raamatuid on tõlgitud enam kui 35 keelde ja neist on saanud ülemaailmsed menukid, mis on võitnud ka kirjandusauhindu. Tema teos "Stalin" võitis 2004. aasta Briti raamatuauhinna aasta parima ajalooraamatu kategoorias. "Noor Stalin" võitis Los Angeles Timesi raamatuauhinna parima eluloo kategoorias ja kaks filmistuudiot on ostnud selle põhjal filmi tegemise õiguse.

Sebag Montefiore on Kuningliku Kirjandusühingu liige. Tema abikaasa Santa Montefiore on samuti romaanikirjanik. Nad elavad koos laste Lily ja Sašaga Londonis.

## Teosed eesti keeles
;Teadusteosed
*"Potjomkin". Varrak 2002 ISBN 9985306023
*"Stalin". Varrak 2005. ISBN 9985310292
*"101 ajaloo suurkuju". Varrak 2008 (tõlkinud Kaja Riikoja ja Rein Turu). ISBN 9789985316771
*"Noor Stalin". Varrak 2008. ISBN 9789985316047
*"Koletised". Varrak 2009. ISBN 9789985319031
*"Jeruusalemm. Biograafia". Varrak 2011 (tõlkinud Aldo Randmaa).

;Ilukirjandusteosed
*"Sašenka". Varrak 2010. ISBN 9789985320457
* "Ühel talveööl". Varrak 2013 (tõlkinud Kersti Unt). ISBN 9789985329085
* "Verev keskpäevataevas". Varrak 2017 (tõlkinud Uno Abram). ISBN 9789985342466

## Välislingid
* Video "Ajaloolane: stalinismi kuritegude hukkamõistmiseks on hilja" – ETV uudiste arhiiv 10. mai 2010
* Vaapo Vaher, "Suurmõrvari elu" – Maaleht 9. juuni 2005
* Aivar Kull, "Stalini uued seiklused" – Postimees 9. juuli 2005
* Jaak Valge, "Stalin ja tema meeskond" – Sirp 5. august 2005
* Marek Laane, "Punase tsaari ''reality show''" – Eesti Päevaleht 5. september 2005
* Teet Veispak, "Montefiore Stalin" – Virumaa Teataja 21. september 2005
* Kalev Kesküla, Nädala raamat: Simon Sebag Montefiore, "Stalin. Punase tsaari õukond" – Eesti Ekspress 17. november 2005
* Ivo Paulus, Simon Sebag Montefiore "Noor Stalin" – Eesti Ekspress 14. august 2008 
* Heiki Suurkask, "Õppida, õppida, õppida, ütleb Stalin" – Eesti Päevaleht 12. september 2008
Kārlis Vērdiņš

**Kārlis Vērdiņš** (sündinud 28. juulil 1979 Riias) on läti luuletaja, kriitik ja kirjandusteoreetik.

Aastatel 1998–2004 õppis ta Läti Kultuuriakadeemias kultuuriteooriat, kus sai bakalaureuse- ja magistrikraadi. Doktorikraadi kirjandusteaduse alal sai ta 2009. aastal Läti Ülikoolis.

## Viited
Russneft

Avatud aktsiaselts naftakompanii **Russneft** (vene keeles *РуссНефть*) on Venemaa ettevõte.

2008. aastal tootis ettevõte umbes 14 miljonit tonni toornaftat. Ettevõtte omanduses on naftarafineerimistehased Orskis ja Krasnodaris, naftaterminal ja sadakond bensiinijaama.

Peakorter asub Moskvas.

Russneft asutati 2002. aasta septembris algselt Slavnefti ning Varjogannefti ühendamisel. Asutajateks ja algseteks omanikeks olid Slavnefti endine juht Mihhail Gutserijev ja tema partnerid. Gutserijevist sai Russnefti president.

2007. aastal kohtu küüsi sattunud Gutserijev müüs oma osaluse Oleg Deripaska ettevõttele Basic Element, loobus ettevõtte presidendi ametist ja pages Suurbritanniasse.

2009. aasta lõpul loobus kohus Gutserijevi vastu esitatud maksupettuse süüdistusest ja Suurbritanniale esitatud väljaandmistaotlusest. 2010. aasta jaanuaris omandas Gutserijev taas kontrollpaketi ettevõttes.

2010. aasta aprillis müüs Gutserijev 49% osalusest ettevõttele AFK Sistema ning hiljem 2% Sberbankile. Aprillis lõpetati ka Gutserijevi vastu algatatud süüdistus illegaalses äritegevuses kuriteokoosseisu puudumise tõttu. Juunis valiti Gutserijev taas ettevõtte presidendiks.

## Välislingid
* Russnefti veebileht
Igor Kotjuh

**Igor Kotjuh** (sündinud 22. mail 1978 Võrus) on Eesti luuletaja, õpetaja, kirjastaja, ajakirjanik, esseist ja tõlkija.

## Elulugu

Kotjuh on nii ema kui isa poolt pooleldi ukrainlane. Ülejäänud taust jaguneb järgmiselt: valgevene (50%), eestlane/setu (25%) ja vene (25%). Tema emapoolsed sugulased, ka vanaema, elasid Tšernihivi lähistel väikses Zabarovka külas Ukrainas. Kodune keel oli vene keel ja sestap on see ka tema emakeel.

Ta õppis 1985–1996 Võru 2. Keskkoolis. Kotjuh on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli, õppinud eesti keelt võõrkeelena, eesti kirjandust ning Tallinna Ülikoolis kõrvalerialana suulist ja kirjalikku tõlget. Alates 2010. aastast on õppinud Tallinna Ülikooli magistriõppes kirjandusteadust. 

Ta on kirjastuse Kite ja eestivene kirjandusportaali Tuulelohe (www.tvz.org.ee) asutaja ja toimetaja. Alates 2006. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. Eesti PEN-klubi taasasutamisel 3. veebruaril 2010 valiti ta selle juhatuse liikmeks.

Ta oli eesti keele ja kirjanduse õpetaja Koigi Koolis (2021–2023)

## Looming
Kotjuh kirjutab ka eesti, kuid eelkõige vene keeles.

Kotjuhi luulet on tõlgitud eesti, soome, rootsi, norra, inglise, bulgaaria ja prantsuse keelde. Ta ise tõlgib eesti luulet, esseistikat ja lastekirjandust vene keelde, samuti vene luulet ja esseistikat eesti keelde.

### Teosed eesti keeles
*"Teises keeles" (Tuum 2007; ISBN 9789985980613)
*"Usaldusliin" (Kite 2010; ISBN 9789949189069)

## Tunnustus
* 2004 Loomingu aastapreemia
* 2007 Bernard Kangro kirjanduspreemia (luulekogu "Teises keeles")
* 2011 noore kultuuritegelase eripreemia
* 2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind luule kategoorias: „Eesti disain“)
* 2015 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2015 Tallinna raemedal
* 2017 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind – „Естественно особенный случай“ („Loomulikult eriline lugu“))
* 2023 Bernard Kangro kirjanduspreemia
* 2023 Ene Mihkelsoni kultuurimõtestaja preemia

## Artikleid
* "Raduga sulgemine kui eestivene kirjanduse lugu", Sirp, 21. aprill 2006
*"Kuidas tuulelohe lendu läks?" Vikerkaar 2007, nr 9, lk 50–66
*Eesti venekeelne kirjandus: kas osa eesti või vene kirjandusest?, Keel ja Kirjandus nr 2/2012
*Kellele kuulub Eesti venekeelne kirjandus?, Delfi, 3. mai 2013

## Isiklikku
Tema vend Dmitri Kotjuh on fotograaf. 

## Viited

## Välislingid

*Igor Kotjuh: Varjus loojad. Postimees, 8. august 2006
*Kaile Kabun. Kaks venda on toonud Norra looduse näitusesaali. Võrumaa Teataja, 21. september 2006
*Andra Teede. Igor Kotjuh "Teises keeles". Eesti Ekspressi lisa Areen, 13. september 2007
*Igor Kotjuh loob usaldusliini. Eesti Ekspress, 30. aprill 2010
*Mihhal Trunin. Loomuliku keele otsingul, Sirp nr 27 (3698), 6. juuli 2018
Neveli rajoon

**Neveli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas. Piirneb Valgevenega.

Halduslikult jaguneb rajoon on alates 2015. aastast Neveli linnaks ja viieks külaasunduseks (vallaks).

1959. aastal oli rajooni rahvaarv 61 653. 2009. aastal oli rajoonis 27 200 elanikku ja 2021. aastal 22 289 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
*http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/nevel
Novorževi rajoon

**Novorževi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti keskosas.

Rajoonis on Novorževi linn ja 3 külaasundust. Külaasundustes on 437 küla, neist suuremad on Orša, Võbor ja Makarovo.

## Külasid
*Žadritsõ

## Viited
Novosokolniki rajoon

**Novosokolniki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas.

Rajoonis on Novosokolniki linn ja 4 külaasundust.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Velikije Luki rajoon

**Velikije Luki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas.

Alates 10. detsembrist 2014 on rajoonis neli külaasundust (valda). Enne seda oli valdu 11. Rajooni halduskeskus asub Velikije Lukis, mis ei kuulu rajooni.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Emil Rutiku

**Emil Rutiku** (sündinud 7. novembril 1963 Bakuus) on eesti poplaulja ja meelelahutustegelane.

Ta on bluusiansambli Compromise Blue solist.

Ta kandideeris Eesti Iseseisvuspartei nimekirjas 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja sai 338 häält.

20. septembrist 2014 on ta Eesti Vabaerakonna juhatuse liige.

Rutiku osales 2012. aastal telesaates "Tähed jääl", kuid jättis tervislikel põhjustel saate pooleli. 

Ta on üles astunud ka Eesti metsa kaitseks.  

## Isiklikku
Tema tütar Hanna Korsar on moelooja.

## Viited

## Välislingid
*Marilin Vikat. Emil Rutiku kolib tütre pärast linna tagasi. Kroonika, 15. detsember 2009
Hugo Schuchardt

**Hugo Ernst Mario Schuchardt** (4. veebruar 1842 Gotha – 21. aprill 1927 Graz) oli väljapaistev saksa keeleteadlane.

Ta uuris eriti romaani keeli ja baski keelt.

Ta on arendanud keelemuutuste lainemudelit, sellega avaldades mõju lingvistilise geograafia arengule. Ta töödel oli mõju F. de Saussure'i strukturalismile.
Peeter Pihel

**Peeter Pihel** (sündinud 28. veebruaril 1980) on eesti kokk.

Ta on lõpetanud Kuressaare Ametikooli koka erialal.

Pihel on juhtinud TV3 saadet "Peetri köök". 

Ta on osalenud Sörve JK ja Saaremaa JK liikmena 2011. aastal Eesti meistrivõistlustel jalgpallis. 

## Tunnustus
* 2008 Aasta kokk

## Viited

## Välislingid
*Reimo Raja. Peeter Pihel: Eesti toidu rüütel. Playboy, veebruar 2010
* Viktoria Humal, Peeter Pihel läheb laia maailma end proovile panema, Saarte Hääl, 5. juuli 2013
Gemmatimonas

***Gemmatimonas*** (*gemmatus* 'pungumise teel tekkiv' ja *monas* 'üksus, ühik') on perekond gramnegatiivseid baktereid, millest on seni õnnestunud laboris kasvatada ainult kahte esindajat (*[[Gemmatimonas aurantiaca]]* ja *[[Gemmatimonas phototrophica]]*).

Sellesse perekonda kuuluvad bakterid on liikuvad, pulgakujulised ja mesofiilsed. Kasvavad aeroobsetes tingimustes ja ei moodusta endospoore. Paljunevad pooldumise teel, kuid esineb ka pungumist. Rakukest ei sisalda diaminopimeliinhapet. Põhilised rasvhapped on iso-C15:0, C16:1 ja C14:0. Tüüpesindaja (*G. aurantiaca*) DNA G+C sisaldus on 66,0 %.
Margus Jaanovits

**Margus Jaanovits** (sündinud 13. juulil 1970 Türil) on eesti näitleja.

## Haridus
Ta lõpetas 1988. aastal Türi 1. Keskkooli ning 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend) ja töötab samast aastast näitlejana Vanemuise teatris.

## Filmid
* 1997 – "Jõulumees" lühifilm, Sten-Eriku isa 
* 2011 – "Mereröövlimäng" lühifilm
* 2016 – "Õnn tuleb magades" – Gunn
* 2018 – "Õigus õnnele" - ajakirjanik
* 2020 – "Vee peal" – Miilits
* 2022 – "Kalev" – Heino Jürviste
* 2022 – "Kuulsuse narrid" – kõrtsmik 
* 2024 – "Vari" – Doktor
* 2024 – "Aurora" – Vardo

## Teleseriaalid
* 1995 – "Wikmani poisid" – õpilane
* 2006, 2010 – "Kelgukoerad" – Kalev / Konstaabel Mäger
* 2007 – "Ohtlik lend" – Olle Luumann
* 2010, 2013, 2017 – "Kättemaksukontor" – Jaak Peeker / Kristjan Nahk / Laur Reegas
* 2013 – "Riigimehed" – Rahvuslane
* 2014 – "Kartulid ja apelsinid" – Henn
* 2014-2016 – "Pilvede all" – Urmas Kiviloo
* 2015 – "Vabad mehed" – Elmo Suplin
* 2017 – "Siberi võmm" – Kalle Ambros
* 2020 – "Sinu, minu, meie"
* 2022 – "Reetur" – Marek Kuusing
* 2022 – "Sassis" – Rein

## Tunnustus
* 2005 Vanemuise teatri draamaauhind
* 2008 parim meesnäitleja, kolleegipreemia
* 2010 parim meeskõrvalosa, kolleegipreemia
* 2016 Hotell Londoni stipendium loominguliseks enesetäiendamiseks Inglismaal, Londonis

## Isiklikku
Ta on 2010. aastast abielus balletiõpetaja ja võimlemistreeneri Maarja Jaanovitsiga, neil on tütar Hanna Brigita..

## Viited

## Välislingid
*Margus Jaanovits. Eesti filmi agentuur.
*Margus Jaanovits. IMDb.
*Margus Jaanovits. Eesti Teatri Agentuur.
*Margus Jaanovits. Teater Vanemuise kodulehel.
*Andres Laasik. Margus Jaanovits, Hamletile lähedane näitleja. Eesti Päevaleht. 13. juuli 2000.
*Aigi Viira. Margus Jaanovits: Kogu aeg midagi uut pakkuda on keeruline. Kuid ma arvan, et on mingi latt, millest allapoole ei tohi minna. Õhtuleht, 12. juuli 2014
*Margus Jaanovits: Tartu kesklinn peab jääma roheliseks. tartu.postimees.ee, 20. aprill 2021.
*Margus Jaanovits KAPO peadirektori rollist: proovisin mängida eelkõige inimest. kroonika.delfi.ee, 25. november 2021.
Hüüdlause

**Hüüdlause** ehk **eksklamatiivlause** on kommunikatiivne lausetüüp, mis väljendab kõneleja emotsionaalset suhtumist lauses esitatu kohta. 

Kirjas on hüüdlause järel hüüumärk. Tundmuste rõhutamiseks kasutatakse hüüdlauses mitmesuguseid hüüdsõnu, nt *ahaa, oi, oo, oijah*.

Hüüdlause viitab sellele, et millegi intensiivsus on ootuspärasest suurem. **Hüüutuum**, millega tähistatut tõstetakse esile kui tähelepanuväärset, sisaldab mingi skaalalise tähendusega sõna.

* *Küll on *'ilus**!'' (hüüutuumaks [[omadussõna]]) 
* ''Küll ta laulab **ilusti**!'' (hüüutuumaks [[määrsõna]]) 
* ''On alles **iludus**!'' (hüüutuumaks [[nimisõna]], mille tähenduskomponendiks on varieeruva intensiivsusega omadus) 
* ''Oi, millist **laulu** lauldakse!'' (hüüutuuma võivad moodustada ka muud [[nimisõna]]d, kuid siis peab tähelepanuväärsus selguma kontekstist)

==Väitlausepärane hüüdlause==

**Väitlausepärasel hüüdlausel** on kaks ülesehitustüüpi: 

* [[lauselaiendiga]] ''küll'' või ''kus'' algav lause, kus võib olla ka [[fraasilaiend]] ''alles'', ''vast'', ''aga'', ''ikka''

***Küll*' sa oled **ikka** armas! **Kus** pistis **alles**  kisama!* 

* pöördjärjega, [[tegusõna]]ga algav lause, kus hüüutuumale eelneb [[fraasilaiend]]

***On alles** segadus! **Rääkis** ta **vast** loo!*

==Komplementlausekujuline hüüdlause==

*'Komplementlausekujuline hüüdlause** algab siduva [[asesõna|ase-]] või [[määrsõna]]ga ''kui, missugune ~ milline ~ mis, kuidas''. Teiste siduvate sõnade puhul peab tuumaga märgitu tähelepanuväärsus selguma kontekstist.

''(Vaata), **kui** kena neid! **Milline** kaunitar! (Näe), **kuidas** elu muutub! **Keda** ma kuulen!''

==Hüüdfraaslause==

**Hüüdfraaslause** on ainult [[hüüdsõna]]st koosnev [[vormellause]]. 

''Ahaa! Noh! Hahaa! Hurraa!''

==Nimisõnafraasiga hüüdfraaslause==

**Nimisõnafraasi sisaldav hüüdfraaslause** koosneb [[hüüdfraas]]ist, mille tuumaks on [[nimisõnafraas]].

''Oi **neid lapsi**! Oh **poisid, poisid**! Oh **õnnetust*'!*

## Vaata ka
*Väitlause
*Küsilause
*Käsklause
*Soovlause
Bernhard Hövelmann

**Bernhard Hövelmann** oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1395–1404.

Hövelmanni täpset päritolu pole teada, küll aga oli ilmselt tema lähisugulaseks Dietrich Hövelmann, kes temaga tegevusajal Kuldīga komtuur oli.

Aastatel 1387–1390 oli Hövelmann Dünaburgi komtuur, viie aasta pärast sai temast aga maamarssal. Pärast seda, kui tema ametiaeg 1404. aastal lõppes, pole tema saatusest enam midagi teada.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 421 (lk 334–335).
Aleksander Kapp

**Aleksander Leon Richard Kapp** (6. juuli 1874 Suure-Jaani – 9. september 1940 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Aleksander Kapp sündis Suure-Jaanis köster Joosep Kapi pojana. Lõpetas Liivimaa Maagümnaasiumi 1892. aastal kuldaurahaga. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1892–1901. Oli prooviaastal Peterburi Jaani koguduses (Rudolf Kallase juures). Vajalikud konsistooriumi eksamid sooritas kahes osas: Riias Liivimaa Konsistooriumis 1901. aastal ning Peterburi Konsistooriumi juures 1904. aastal. Ordineeriti õpetajaametisse 29. veebruaril 1904. Korp! Fraternitas Estica auvilistlane.

Ta oli Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja 1904–1905. Aastal 1906 oli Tallinna Pauluse koguduse õpetaja. Aastatel 1906–1940 oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Oli 1927–1935 Tallinna praostkonna praost. Aastatel 1931–1934 ja 1940 oli Konsistooriumi assessor ning 1933–1934 piiskopi kohusetäitja.

Oli Asutava Kogu ja IV Riigikogu liige Kristliku Rahvaerakonna liikmena.

## Pere
Isa Joosep Kapp oli Suure-Jaanis koolmeister, samuti vend Hans Kapp; vend Artur Kapp oli helilooja. Heliloojad olid ka vennapojad Eugen Kapp (venna Arturi poeg) ja Villem Kapp (venna Hansu poeg). Emapoolne tädi oli skulptor Erna Viitol.

Abikaasa oli Hanna von Ruckteschel. Aleksander Kapil oli neli last. Väimees (tütre Martha mees) Julius Juhkentaal oli samuti kirikuõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu
Johann von Ohle

**Johann von Ohle** oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1387–1393.

Johann von Ohle pärines Kölni peapiiskopkonnas Vestfaalis asuvast Ohlest Plettenbergi lähedalt. Tema suguvõsa pärines Arnsbergi krahvide ministeriaalide seast ja hiljem sai see lääne nii Arnsbergi krahvidelt kui ka Kölni peapiiskopilt. Johanni isa oli arvatavasti Eberhard von Ohle.

1381. aastal oli Johann veel ilmikuna Vestfaalis, kuid seejärel astus ta Saksa ordusse ja tegi kiiret karjääri, tõustes juba 6 aasta pärast Liivimaa haru maamarssaliks. Selles ametis oli ta kuus järgmist aastat, siis aga ta loobus sellest ning oli aastatel 1402–1403 Dünamünde komtuur. Tema edasisest saatusest pole midagi teada.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 639 (lk 488–489).
Viive Noor

**Viive Noor** (sündinud 7. oktoobril 1955) on eesti graafik.

Lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli, töötas aasta Joonisfilmis. 1976. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti moekunsti erialale. Lõpetas 1981. aastal *cum laude*. Lõputööna esitas komplekti rahvuslikel ainetel kostüüme ning graafika erialal lõputöö “Lasteraamatuillustratsioonid ja kujundus”.

Tema teoseid asub Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogus, Eesti Lastekirjanduse Keskuse kunstikogus, Hiroko Mori & Stasys Museumi kogus Jaapanis ning paljudes erakogudes Eestis, Jaapanis, Lätis, Leedus, Prantsusmaal, Soomes, Saksamaal, Venemaal jm.

Viive Noor on Eesti Kujundusgraafikute Liidu juhatuse liige, raamatugraafika sektsiooni esimees.

Ta töötab Eesti Lastekirjanduse Keskuses kunstieksperdi ja kuraatorina ning Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemia illustratsiooni õppejõuna. On Tallinna illustratsioonitriennaali “Pildi jõud” (TIT) – Läänemere maade raamatukunstnike näitus-konkurss – algataja, organisaator ja kuraator (2003, 2006, 2009, 2013).

## Tunnustus
* 2020 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2009 Muhvi auhind

### Konkursiauhinnad
* 1981, 1991, 1995, Raamatukunstikonkurss "25 kauneimat Eesti raamatut", illustratsioonide eest diplom, Tallinn 
* 1991 Balti riikide ja Valgevene raamatukunstikonkurss, illustratsioonide eest diplom, Minsk 
* 1995 "Stabilo Swan Estonia" auhind illustratsioonide eest, Tallinn 
* 1997 Vilniuse rahvusvaheline raamatukunstitriennaal, illustratsioonide eest diplom, Vilnius 
* Raamatukunstikonkurss "5 kaunimat lasteraamatut", illustratsioonide eest (2 diplomit 1998, 2 diplomit 2004, Tallinn, diplom 2005) 

## Viited

## Välislingid
*Maris Podekrat. Viive Noor joonistab kahupäid, kel must täpp suu juures. Eesti Päevaleht. 4. veebruar 2006
Emajõe-Suursoo looduskeskus

**Emajõe-Suursoo keskus** on Kavastu külas Emajõe vasakul kaldal asuv looduskeskus.

Keskuse hoone on ehitatud endise Kantsi kõrtsi müüridele. Varem asus samas paigas Uue-Kastre piiskopilinnus.

Keskuse juures asub Kantsi loodusrada, mis tutvustab Emajõe kallast ning mille juures on väike vaatetorn.

## Välislingid
* Keskuse koduleht https://emajoesuursookeskus.voog.com/
Oskar Ellek

**Oskar Ellek** (vene keeles *Оскар Генрихович Эллек*; 21,juuni 1875 Tallinn – 1933 Leningrad, NSV Liit) oli eesti kommunist, Eesti Töörahva Kommuuni *kontrrevolutsioniga võitlemise kommisjoni Narwa osakonna* esimees. 5. detsembrist 1918 kuni 18. jaanuarini 1919 allkirjastas ta 53 inimese surmaotsused.

## Välislingid
* Taavi Minnik, "Vana bolševiku" portree – Postimees/AK: arvamus, kultuur 12. aprill 2014, lk 7
Karl von Silfwerharnisk

**Karl Ernst von Silfwerharnisk** (20. aprill 1759 – 15. märts 1809 Tallinn) oli rootsi päritolu Saksi-Weimari sõjaväelane (ooberstleitnant) ja Viimsi mõisnik (1802–1809).

1798. aastani oli ta abikaasa kaudu ka Läänemaa Karuse kihelkonna Kiska ja Vatla mõisa pandiomanik.

## Perekond
Tema vanemad olid 1653 Rootsi aadlikuks (nr 697) saanud Hämeenlinna komandandi Mathias Silfwerharniski (maetud 1670) Eestimaale elama asunud pojapoeg, Haeska mõisnik leitnant Karl Gustav von Silfwerharnisk ja Essu mõisast pärit Anna Margaretha von Rehbinder (1724–1790). Tema vend Gustav Wilhelm von Silfwerharnisk (1755–1820; Густав Карлович Зильбергарниш) oli Peterburi ülempolitseimeister (1800), Harkivi kubermangu (Слободско-Украинская губерния) kuberner (1802) ja salanõunik (1807).

Ta abiellus 15. märtsil 1784 Eestimaa maanõuniku riigikrahv Berend Heinrich von Tiesenhauseni tütre, Vatla mõisa pärijanna Charlotte Christine von Tiesenhauseniga (surnud 1806). 
 Abielust sündisid:  
*Catharina (surnud 1810), major Karsky abikaasa. 
*Karl Gustav Reinhold (ristitud 1787 Tallinnas)
*Alexander Georg (1787 Vatla – u1806)
*Johanna Dorothea Margaretha (1791 – 1800 Tallinn)

## Viited
Passiivilause

**Passiivilause** on lause, kus mingitel põhjustel tegevussubjekt ei esine grammatilise subjektina, näiteks *See pilt on valmis joonistatud*; *Mängija visati võistkonnast välja*.

## Aluseta passiivilaused
**Aluseta passiivilaused** väljendavad alati tegevust, jättes selle tegija ebamääraseks või tõrjudes selle tagaplaanile. Aluseta passiivilaused on dünaamilised, nt *Pärast kooli *'mindi** trenni''; ''Kusagil **karjutakse***. Aluseta passiivilause [[öeldis|öeldiseks]] võib olla nii [[sihilisus|sihiline]] kui ka [[sihilisus|sihitu]] verb.
*Olevik: ***Joonistatakse** (sihiline verb) pilti''; ***Hüpatakse*** ''(sihitu verb)''
*Lihtminevik: ***Joonistati*' (sihiline verb) pilti*; ***Hüpati*** *(sihitu verb)*
*Täisminevik: ***On joonistatud** (sihiline verb) pilti*; ***On hüpatud*** *(sihitu verb)*
*Enneminevik: ***Oli joonistatud** (sihiline verb) pilti*; ***Oli hüpatud*** *(sihitu verb)*

Aluseta passiivilause öeldis võib esineda ka kujul *saama*-verbi ainsuse 3. pööre + *tud*-kesksõna, nt *Kavandi kallal **saab/sai** kõvasti **tööd tehtud***. Selliseid lauseid kasutatakse siis, kui tahetakse osutada iseenda (s.o kõneleja) osalemisele tegevuses ilma ennast otse nimetamata.

==Alusega passiivilaused==
*'Alusega passiivilaused** väljendavad pigem seisundit, millesse tegevusobjekt on mingi tegevuse tulemusel sattunud. Alusega passiivilaused on staatilised.
*Olevik: ''Aknad (alus) **on avatud*** ''(tulemus)''
*Lihtminevik: ''Aknad (alus) '''olid avatud*** *(tulemus)*
*Täisminevik: *Aknad (alus) *'on olnud avatud*** ''(tulemus)''
*Enneminevik: ''Aknad (alus )'''olid olnud avatud*** *(tulemus)*

## Vaata ka
*Umbisikuline tegumood
Georges Bataille

**Georges Bataille** (10. september 1897 Billom – 8. juuli 1962 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja filosoof. Ta on mõjutanud kõiki poststrukturaliste, eeskätt Jacques Derrida'd ja Gilles Deleuze'i.

## Teosed eesti keeles
### Raamatud
* "Madame Edwarda". Prantsuse keelest tõlkinud Hasso Krull. Tallinn 1993, 48 lk; ISBN 9985804007
* "Silma lugu" (*Histoire de l'oeil*; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull. Tallinn 1993, 115 lk; ISBN 9985804031

### Üksikud esseed
* "Emily Brontë" (Brontë romaanist "Vihurimäe"). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull – Vikerkaar 1995, nr 4, lk 65–73; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka H. Krulli raamatus "Katkestuse kultuur. 35 teksti", Vagabund, Tallinn 1996, lk 177–187; ISBN 9985835131
* "Kulutuse mõiste". Tõlkinud ja järelsõna: Hasso Krull – Vikerkaar 1995, nr 11, lk 68–82; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Arhitektuur. Muuseum. Tapamaja". Tõlkinud Ene Priimets  – Sirp 18. september 1998, lk 19
* "Jules Michelet". Prantsuse keelest tõlkinud Anti Saar; järelsõna: M. T. – Vikerkaar 2014, nr 1/2, lk 108–115

## Kirjandus ja välislingid
* Jaanus Adamson, "Bataille'i lugu: silmad ja pisarad" (raamatust "Silma lugu") – Vikerkaar 1995, nr 4, lk 60–64; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka J. Adamsoni raamatus "Läbirääkimised: kirjutisi 1995–2003", Veljesto, Tartu 2004, lk 69–80; ISBN 9985923766
* Tiina Nagland, "Kirjandus ja religioon. Georges Bataille" (referaat: pühaduseteotusest Georges Bataille'i romaanis "Silma lugu", 1928, ja novellis "Madame Edwarda", 1941) – kogumikus: Tiina Aunin, "Võrdlev kirjandusteadus. I, Kirjandusteaduse interdistsiplinaarsus", TPÜ Kirjastus, Tallinn 2003, lk 89–94; ISBN 9985582918
* Maurice Blanchot, "Sõprus" (järelehüüd Georges Bataille'le). Prantsuse keelest tõlkinud ja järelsõna: Anti Saar – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 138–142; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Ylämaa vald

**Ylämaa** on endine vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Asub Lõuna-Soome läänis.

1. jaanuaril 2010 ühines Ylämaa vald Lappeenranta linnaga.

Ylämaa vald asutati 1929. aastal. Valla kagupoolseim osa Timperilä anti 1940. aastal üle Nõukogude Liidule.

## Külad
Hujakkala, Hyttilä, Häsälä, Ihaksela, Kallola, Lahnajärvi (keskus), Lavola, Nurmela, Nutikka, Paakkala, Rumpu, Sirkjärvi, Säämälä, Villala, Väkevälä, Ylijärvi
Hjalmar Pöhl

**Hjalmar-Fritjof Pöhl** (24. veebruar 1908 Tallinn – 12. juuni 1964 Maarianhamina, Ahvenamaa, Soome) oli eestirootsi vaimulik ja usuteadlane.

## Elulugu
Hjalmar Pöhli isa Hans Pöhl oli kooliõpetaja, eestirootslaste esimesi haritlasi ja rahvuslikke äratajaid. Hjalmar Pöhl lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1928–1933 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, õppis 1935–1936 ja 1940–1941 TÜ õigusteaduskonnas, *lic. teol.* (1954, Lundi Ülikool), *lic. phil.* (1956, samas). Seejärel jätkas ta õpinguid Uppsala Ülikoolis ja ordineeriti õpetajaametisse 5. juunil 1933 Skara toomkirikus piiskop Hjalmar Danelli poolt.

Aastal 1933 teenis ta Rootsi praostkonna vikaarõpetajana. Aastal 1934 Tallinna Rootsi-Soome Mihkli kogudust. Kuna Karl Nilsson lahkus Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja kohalt, siis asus Hjalmar Pöhl aastal 1934 Vormsi koguduse õpetaja kohale. Samuti oli ta 1934–1944 tegev ka Rootsi meremisjoni õpetajana ja oli rahvusvahelise meremisjoni juhataja Tallinnas. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige.
1937–1944 EELK Rootsi praostkonna praost. Läks 1944 Rootsi, oli eestlaste kirikuõpetaja Stockholmi, Göteborgi ja Lõuna-Rootsi piirkonnas, 1954–1964  õpetaja.

1941. aastal saatis ta Canterbury peapiiskopile protestikirja viimase bolševismimeelsuse tõttu. 1944. aasta sügisel aitas ta Eesti haritlaskonnal ja kultuuritegelastel põgeneda Rootsi oma laevukesel Triinu (teiste hulgas oli põgenejate seas ka helilooja ja dirigent Olav Roots perekonnaga, kes hiljem suundus edasi Colombiasse).

## Teadustöö
Avaldanud töid usuteaduse alalt. Societas Ethica liige.

## Isiklikku
Tema vend oli eestirootsi vaimulik Ivar Hans Poëll. Nende isa Hans Pöhl oli üks rannarootslaste juhte.

## Teoseid
*Eesti-rootslaste usuline elu. // Jumala abiga edasi. Stockholm 1949
**Contenu théologique de la critique Berdiaeff sur le marxisme et la communisme*. // Charisteria Iohanni Kõpp octogenaria oblata. Stockholm 1954
*Kas usk või usuteadus. // Issanda kiriku tööpõllul. Stockholm 1962
*Kirik ja ühiskond. // Eesti Kirik (1964)

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944* II. Trt 1994. Lk 520
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = *Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory*. Stockholm 1984. Lk 97

## Välislingid
*
Tõnu Seero

**Tõnu Seero** (25. juuli 1957 Tartu – 27. september 1998 Tallinn) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Seero töötas Küberneetika Instituudis vaneminsenerina ja ajakirjanikuna noortelehes Säde, kus kirjutas teatri- ja raamatuarvustusi. Hiljem tegutses ta ajalehtedes Meie Meel, Eesti Sõnumid, Sõnumileht ja Õhtuleht kultuuriajakirjanikuna. Tema viimaseks töökohaks jäi Postimehe lisaleht Tallinna Postimees, kus ta jõudis töötada vaid nädala. Viimasel kolmel eluaastal andis ta ühtlasi ajakirjandustunde Tallinna Ühisgümnaasiumis.

Seero intervjueeris mitmeid Eesti kultuuritegelasi, näiteks aastal 1993 Rahva Hääles Mart Susi, 1994 Eesti Sõnumites Peeter Oleskit, 1995 Sõnumilehes Aksel Tamme, Mati Rebast, Jaak Allikut, Arne Pajulat ja Mati Luike, 1996 Karin Hallast, Rein Veidemanni ja Juune Holvandust, 1998 Õhtulehes Aita Kivi, Priit Pärna ja Katri Helenat, Sõnumilehes Rein Raamatut ja Lea Valterit. Eesti Sõnumites intervjueeris ta Leelo Tungalt, Ave Alavainut, Kalev Rattust, Paul Himmat ja Peeter Kreitzbergi. Tema sulest ilmus üle 300 kultuuriteemalise artikli, raamatu-, teatri- ja kontserdiarvustuse.

Seero teos "Paber kannatab kõik" võitis 1996. aastal Ajakirjanike Liidu ja Amerpapi huumorivõistluse, 1997. aastal ilmus temalt varjunime Zero all kogumik "Lahked inimesed ja õunasööjad".

Esseekogumikus "Elu sumeduses" (Tallinn: Tuum, 2009) ilmunud miniatuuris "Kus inimesed elavad" meenutas Seerot tema kursusekaaslane literaat Kalev Kesküla.

Seero suri infarkti.

## Teoseid
*"Kaarel teab", Tallinn: Tallinna Sõnumid, 1994
*"Jürimari pere lood", Tallinn: Monokkel 1995 (ISBN 9985540131), Tallinn: Tänapäev 2002 (ISBN 9985620712)
* "Lahked inimesed ja õunasööjad" (varjunime Zero all), Tallinn: RE Stuudio 1997 (ISBN 9985910036)
*"Kaarli lood", Tallinn: Ilo 2007 (koostanud Hille-Mai Seero, illustreerinud Kaie Lilleorg, ISBN 9789985578384)
*"Tubli lapse juturaamat", Tallinn: Tiritamm 2007 (illustreerinud Kadri Ilves, ISBN 9789985552346)

## Viited

## Välislingid
* "In memoriam Tõnu Seero" Tallinna Postimees, 29.09.1998 (Internet Archive)
* Tõnu Seero "Rõõmus Tiit" Täheke 10/1997 (DIGAR)
Beni

**Beni** on mitme asja nimi:

***[[Beni (Kongo DV)|Beni]]**, asula Kongo DV-s
***[[Beni jõgi]]**, jõgi Boliivias

## Vaata ka
*El Beni departemang, departemang Boliivias
*Beni savann, savann Boliivias
Mika Kihlström

**Mika (Mikael) Kihlström** (17. märts 1969 Helsingi – 1. oktoober 2000 Helsingi) oli Soome poksija.

Kihlström oli neljakordne Soome meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 1991–1994. Ta osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1991. aastal.

Kihlström sai pronksmedali üliraskekaalus (üle 91 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel 1993. aastal (Bursas).

Kihlström poksis septembrist 1995 kuni maini 2000 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 11 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. 

Kihlström oli septembris 2000 puhastamas lahustiga ühe Helsingi poksisaali põrandat, kui lahustiaurud süttisid ja tema riided võtsid samuti tuld. Nädalajagu hiljem suri Kihlström saadud põletushaavadesse. 

## Välislingid
*
Ringvaade (saade)

**"Ringvaade"** on Eesti Televisiooni päevakajaline meelelahutussaade, mille esimene saade toimus 2009. aasta suvel Marko Reikopi ja Anu Välba juhtimisel. 

"Ringvaade" käsitleb aktuaalseid teemasid ja pakub tööpäevajärgset meelelahutust; otse-eetri-intervjuud vahelduvad päevakajaliste reportaažide ja videolõikudega. Tunniajane saade on eetris argipäeviti algusega kell 19. Suviti on tehtud saadet pisut teistmoodi, enamasti ühe saatejuhiga ja hilisemal kellaajal, saate pealkiri on siis olnud "Ringvaade suvel".

Algul tehti otsesaadet ETV stuudios, novembrist 2009 kuni 27. oktoobrini 2017 aga Solarise keskuses selleks kohandatud väikeses välistuudios. 30. oktoobrist 2017 tehakse saadet taas telemajas, kus esialgu kasutati 2. stuudiot. Hiljem sai "Ringvaate" kodustuudioks 3. stuudio, mis on rajatud kunagisse telestuudiote maalisaali.

"Ringvaade" on ETV üks populaarsemaid saateid, 7. septembril 2020 läks eetrisse 2000. saade ning 28. jaanuaril 2026 läks eetrisse 3000. saade. Juubelisaate puhul kutsuti esimest korda stuudiosse stuudiopublik.

2013. aasta sügisest juhivad saadet Marko Reikop ja Grete Lõbu, reporterid on Jüri Muttika, Christel Karits, Hannes Hermaküla ja Heleri All.

## "Ringvaate" Terasmikrofon
"Ringvaade" annab alates 2014. aastast välja auhinda Terasmikrofon, millega tunnustatakse teatripäeval üht Eesti näitlejat või lavastajat, kelle intervjuu andmise lahkus, oskus otse-eetris särada ja mängulisus on toimetusele kogu hooaja jooksul kõige parema mulje jätnud.

### Terasmikrofoni laureaadid

* 2014 – Tiit Sukk
* 2015 – Märt Avandi
* 2016 – Mart Müürisepp
* 2017 – Juss Haasma
* 2018 – Anne Veesaar
* 2019 – Gert Raudsep
* 2020 – Jan Uuspõld
* 2021 – Tõnis Niinemets
* 2022 – Piret Kalda
* 2023 – Ülle Lichtfeldt
* 2024 – Lauri Liiv
* 2025 – Christopher Rajaveer
* 2026 – Elmo Nüganen

## Viited

## Välislingid
* Saade "Ringvaade" Eesti Televisiooni kodulehel
* "Ringvaade" (2009–) andmekogus IMDb (inglise)
Siirdemajandus

**Siirdemajandus** on ühest süsteemist teise siirduv majandus, näiteks sotsialismijärgne majandus, mis arendab klassikalise turumajanduse suunas; ka üleminekumajandus.

## Vaata ka
*Siirdeühiskond
*Üleminekuperiood
Karavan Vol.1

"**Karavan Vol.1**" on ansambli Karavan 1996. aasta album. 

## Lood
#Pärlipüüdja
#Vaikselt
#Seisvad seierid
#Väikest poissi tean
#Tund aega varem
#Talveöö
#Sulle
#Üks naine öös
#Uinu väikemees
#Külmast ilmast
#Rock'n'rolli lapsed
#Tulehoidja
#Tule oh tule
#Vaat mis juhtus
#Ainus soov
#Kõik mis kisub kaasa
#Kauge kõu
#Me armastame suplemist
#Tulen jälle
Kommunikatiivsed lausetüübid

**Kommunikatiivsed lausetüübid** on lausetüübid, mida eristatakse suhtluseesmärgi järgi.

Lausetel võivad olla erinevad suhtlusülesanded: midagi väita, küsida, käskida, soovida või hüüda.

* Väitlausega teatatakse, jutustatakse, kirjeldatakse, seletatakse midagi kaasvestlejale või vastatakse esitatud küsimustele. *Ma olen kirjanik. Õues sajab vihma. Eile käisid meil külalised.*
* Küsilause on pöördumine küsimusega kellegi või millegi poole. Kirjaliku küsilause lõpus on küsimärk. Küsilause algab küsiva määr- või asesõnaga. Kui küsiv sõna puudub, siis paikneb lause alguses enamasti öeldis või õeldistäide, harvemini alus või mõni lause kõrvalliige. *Juhtud sa homme Haapsallu sõitma?*
** Valikküsilause võimalikud vastused on ette antud. *Kas sa pesid käsi? Kumb on sinu pastakas, sinine või must?* 
** Eriküsilause võimalikud vastused ei ole ette antud. *Kui palju raamatuid sa oled lugenud? Missuguse autoga te sõidate? Kuidas käsi käib?*
* Käsklause väljendab käsku või keeldu, avaldab mõju kaasvestleja või kuulaja tahtele. Lause lõppu pannakse hüüumärk, kui käsk või keeld on väljendatud tunderõhuga. Rahulikus toonis lause lõppu pannakse punkt. 
** Otsese käsu adressaat või allikas on kuulaja. *Ole vait! Korista oma tuba ära. Tule minuga kaasa. Olgem sõbralikud!*
** Kaudne käsk on kellelegi kolmandale suunatud. *Las Mari läheb koju. Lapsed hakaku kiiremini jooksma.*
* Soovlause väljendab soovi, igatsust, lootust, ähvardust või emotsionaalset suhtumist. Lause järele pannakse enamasti hüüumärk. *Oleks minul ka sellised juuksed! Et sul okas kurku kasvaks! Jätku leiba!* Emotsionaalsuse ja ilmekuse tõstmiseks kasutatakse soovlause alguses hüüdsõna, mille järele käib rõhutamise korral koma. *Oi, sa oled nii naljakas!*
* Hüüdlause väljendab emotsionaalset suhtumist, elamusi (rõõmu, vaimustust, ehmatust, kannatust, kaastunnet jne). Lause algul võidakse kasutada hüüdsõnu, mis võivad ka üksikult moodustada lause O*h!, Ennäe! jne*. Samuti võib hüüdlauset alustada asesõna *Kui kena võib üks mets olla!*, hüüdlause võib olla muudetud sõnajärjega *Oli mul seda haigust nüüd tarvis!*

## Kirjandus
* Mihkla, K; Rannut, L; Riikoja, E; Admann, A (1974). Eesti keele lauseõpetuse põhijooned I.
* Mihkla, K; Valmis A (1979) Eesti keele süntaks kõrgkoolidele.
* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross Kristiina (1997) Eesti keele käsiraamat.
Ansambel "Karavan" (1987)

**Ansambel "Karavan"** on ansambli Karavan 1987. aastal ilmunud album.
## Lood
#Suvelaul
#Käopesa
#Talv mu toas
#Tagasitulija
#Head päeva
#Talv
#Kauge kõu
#Võõras
#Lõpulaul
Tähelaev

**"Tähelaev"** oli portreesaadete sari, mis oli Eesti Televisiooni eetris aastatel 2004–2014 (pühapäeviti kell 10).

Esimene saade läks eetrisse 2004. aasta jaanuaris, kui "Tähelaev" vahetas välja senise pühapäevase hommikuprogrammi "Pühapäevitaja". Viimane saade oli eetris 2014. aasta jaanuaris ja ühtekokku valmis sarjas 350 saadet. 

Tegemist oli 75-minutise portreesaatega, milles saate külaline rääkis oma elust, tööst, loomingust ja lähedastest. Sõna said portreteeritava kolleegid, mõttekaaslased ja pereliikmed. Stuudios oli üllatuskülalisi ja kõlas muusikat saatekülalise soovil või maitse järgi.

Kindlat saatejuhti "Tähelaeval" polnud. Läbi aegade on "Tähelaeva" juhtinud Mati Talvik, Reet Linna, Margit Kilumets, Jüri Aarma, Margus Saar, Piret Jõemägi, Meelis Kompus, Katrin Viirpalu, Grete Lõbu, Katrin Vaga jt. Külaliste seas on olnud Helgi Sallo, Marju Lauristin, Helle Meri, Siim Kallas, Mart Laar, Edgar Savisaar, Maarja-Liis Ilus, Tõnu Kaljuste, Anne Veski, Urve Tauts, Jaan Einasto, Hando Runnel jpt. Sarja toimetajad olid Anne-Mari Neider, Krista Taim jt, režissöörid Kalev Lepik ja Elo Selirand, produtsent Kaia Häelme.

## Välislingid
* "Tähelaeva" saated ERR-i arhiivis
Oort (album)

**"Oort"** on ansambli Oort album. See anti välja 2001. 

## Lood
#Aeti mu mõtsa
#Neiukesed noorukesed
#Noodilood
#Labajalad
#Oles sina mulle tulnu
#Arg kosilane
#Mehetapja Maie
#Venna sõjalugu
#Orjapõlve valss
#Parmupillilugu
#Tee ilu
#Isa luige lugu
Veere, veere, päevakene

**"Veere, veere, päevakene"** on ansambli Oort plaat, mis koosneb rahvamuusikatöötlustest, enamasti seatud regilauludest. 

## Laulud
#Pulmamarss
#Saaremaa põlemine
#Kohus koju minna
#Hukkaläinud laev
#Ninakad neiud
#Lase kiik käia!
#Torupillipolka
#Ema haual
#Öised orjad
#Veere, veere, päevakene
Suur härg (Oort)

**"Suur härg"** on ansambli Oort 2009. aastal ilmunud plaat (CD), mis koosneb eesti rahvamuusika töötlustest, enamasti seatud regilauludest. Tooni annavad mütoloogilised lüroeepilised laulud ("Suur härg", "Suur tamm", "Tähemõrsja")

## Laulud
#Kurg kündmas
#Lähme kuud kuulama
#Pruuditants Pakrilt
#Klopandi
#Kallis kiik
#Kus me lähme kolmekesti
#Suur tamm
#Tähemõrsja
#Memme vaev
#Suur härg

## Arvustused
* Margus Haav. Oort, “Suur härg”. 24tundi.ee, 5. mai 2009.
* Margus Haav. Suur härg. Oort. Muusika 2009, nr 7, lk 57–58.
* Ott Heinapuu. Oort "Suur härg". Nädala plaat. Eesti Päevaleht, 16. mai 2009. 
* Mart Kalvet. Oort “Suur härg”. Sünnitusabimuusika väljasurnud kariloomadele. Eesti Ekspress: Areen, 22. mai 2009.

## Välislingid

* Martin Šmutov. Oorti uus plaat keskendub müütilistele regilauludele. Elu24.ee, 4. mai 2009.
Kõik müügiks!

**"Kõik müügiks!"** on ansambli Kuldne Trio album, mis ilmus 1996. aastal produktsioonifirma Bermuda kaudu.

## Lood
#"Metsik häda"
#"Davai davai"
#"Devil coctail"
#"Shubidivuu"
#"Bim-bom"
#"Vanad sõbrad"
#"Kõik müügiks"
#"Trahteris"
#"Riist"
#"Lubja Raul"
#"Invaliidi tervitus"
#"Kört ja kama"
Göran Magnus Sprengtporten

**Göran Magnus Sprengtporten** (16. detsember 1740 – 13. oktoober 1819) oli Rootsi krahv ja Soome separatistliku liikumise juht, kes kavatses luua iseseisva Soome riigi Venemaa keisririigi kaitse all. Sprengtporten koostas ka iseseisva Soome riigi konstitutsiooni, mille eeskujuks oli Madalmaade põhiseadus.
Teadjamees

**"Teadjamees"** on ansambli Justament 2000. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Võitjad"
#"Mis juhtus eile?"
#"Kutse"
#"Kuutõbine"
#"Jänesel on suur jõud"
#"@-i laul"
#"Naer"
#"Laul, tants ja viin"
#"Vahtramahl"
#"Õhupall"
#"Virmalised"
#"Teadjamees"
#"Vaikselt"

## Välislingid
*
Aarne Anmann

**Aarne Anmann** (6. aprillil 1957 Tartu – 26. detsember 2020 Valga) oli eesti kirjanik.

Alates 2001. aastast elas ta Valga linnas. Tegeles vähesel määral ka kirjastamisega (enda looming).

## Looming
*luulekogu "Loomine ja kadu" (2007)
*sõjaromaan "Kuristiku serval kõndijad" (2008)
*luulekogu "Südametunnistuse mälestuseks" (2009)
*luulekogu "Kolm on õnnenumber" (2011)
*lühiromaan "Sturmwaldide mõisa saladused" (2012)
*lühinäidend "Sõjast - otse ja ilustamata". Kogumik "Lühinäidendid. Väärtuskasvatuse abivahend koolidele" (2012)
*kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt. Legendi sünd". Kaasautor Kivisildnik. 2013
*kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt ja Karlova inimsööjad". Kaasautor Kivisildnik. 2013
*luulekogu "Elavate surnute antoloogia". Üks kaasautoreid. 2013
*kriminaalromaan "Visa hing Kilingi-Nõmmelt ja Donetski Lolita". Kaasautor Kivisildnik. 2014
*luulekogu "Lõputu tänav". 2017
*luulekogu "Tormilatern". 2018

## Isiklikku
Tema isa oli poksija Mihkel Anmann.

## Välislingid
*Haud Tartu Rahumäe kalmistul
Võlanõustamine

**Võlanõustamine** on sotsiaalvaldkonda kuuluv kompleksne teenus, mis lähtub iga abivajaja personaalsetest vajadustest. Teenus on suunatud üksikisikutele, peredele ja leibkondadele, kellel on tekkinud või tekkimas võlgnevus ning kes ei ole iseseisvalt  võimelised tekkinud võlgnevustega toime tulema.

Võlanõustamise teenuse eesmärgiks on nõustada, kuidas võlgadega seaduslikult toime tulla ning ennetada ja leevendada võlgade tagajärjel tekkivaid muid sotsiaal-, majanduslikke ja tervislikke probleeme.
Hella Kink

**Hella Kink** (26. aprill 1933 Tallinn – 9. juuni 2014 Tallinn) oli eesti geoloog. 

Ta tegeles peamiselt hüdrogeoloogia ning põhja- ja pinnavee kaitsega.

1951. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ja 1968. aastal Moskva Üleliidulise Ehitusgeoloogia Instituudi kaugõppeaspirantuuri. 

1970. aastal kaitses ta geoloogia-mineraloogiateaduste alase kandidaadiväitekirja, mis käsitles Eesti kuivendatavate madalsoode geoloogiat ja hüdrogeoloogiat ning geofüüsikaliste meetodite kasutamisvõimalusi nende probleemide uurimisel.

Aastail 1956–1962 töötas Hella Kink geoloog-kaardistajana Krasnojarski Geoloogiavalitsuses. Kodumaale naasnuna töötas ta aastail 1962–1965 insenerina Eesti Põllumajandusprojektis ja 1970–1973 teadurina Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis ja seejärel kuni 2006. aastani Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis, hilisemas Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis noorem- ja vanemteadurina, nõunikuna ja vetesaaste uuringute töörühma juhina. Ta on rohkem kui 200 teadustöö autor. 

Aastail 1968–1978 õpetas ta kohakaasluse alusel üld- ja hüdrogeoloogiat Eesti Põllumajanduse Akadeemias ning aastail 1978–1998 melioratiivset hüdrogeoloogiat ja hüdrogeoökoloogiat Tartu Ülikoolis. 

Ta on kuulunud Looduseuurijate Seltsi ja Tallinna Looduskaitse Seltsi juhatusse. Hella Kink oli üks peamisi "Eesti ürglooduse raamatu" koostajaid, ta algatas ka populaarse sarja "Loodusmälestised" väljaandmise ja oli selle kõige viljakam autor. Ta oli ka MTÜ Pakri Looduskeskus asutaja ja juhatuse liige. 

## Tunnustus
* 1997 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
* 1998 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa oli eesti tehnikateadlane Aleksander Kink.

## Viited

## Välislingid
* Eesti ürglooduse raamat, nimeotsing rubriigis "Ajalugu ja inimesed"
Võlanõustaja

**Võlanõustaja** on spetsiaalse haridusega inimene, kes osutab abivajajale (tasuta) nõustamisteenust.

Võlanõustaja kuulab ära, mõistab ja toetab võlaprobleemidega inimest, selgitab võlgnikule tema seaduslikke õigusi ja kohustusi, aitab suhelda võlausaldajate, kohtutäiturite, ametiisikute jt. asjaosalistega, aitab koostada pere-eelarvet, on abiks lahenduste leidmisel (realistlikud maksegraafikud, maksupuhkused, kompromisside sõlmimine jms.)

## Vaata ka
*Võlanõustamine