open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joakim Brodén

**Joakim Brodén** (sündinud 5. oktoobril 1980) on Rootsi-Tšehhi muusik, kes on Rootsi *[[heavy metal]]*'i bändi Sabaton vokalist, klahvpillimängija ja aeg-ajalt ka kolmas kitarrist. Tema ja bassimees Pär Sundström moodustasid bändi 1999. aastal. 

## Elulugu
Brodéni isa Ulf Olof Brodén on pärit Rootsist ja tema ema Anna on pärit endisest Tšehhoslovakkiast . Tal on Rootsi ja Tšehhi Vabariigi topeltkodakondsus.  Ta on öelnud, et temast sai kolme-nelja-aastaselt metallist tänu muusikavideole Twisted Sisteri loole "We're Not Gonna Take It" .  Ta oli nooruses võistlusujuja. 

## Karjäär
Brodén liitus kunagi Stormwindiga turneel klahvpillimängijana. Brodén asutas Sabatoni 1999. aastal koos bassist Pär Sundströmiga;  ta on vokalist ja klahvpillimängija  ning aeg-ajalt ka kolmas kitarrist. Tema on ka see, kes bändile nime "Sabaton" välja mõtles. 

Brodén on tuntud selle poolest, et kannab Sabatoniga esinedes ebaharilikku metallplaatidega vesti ;" />  Seda on kirjeldatud kui kuulivesti meenutavat.  Ta on tuntud ka oma iseloomuliku mohawk-soengu ja "ruudukujulise" habeme poolest. Ta on bariton .

2015. aastal kaotas Brodén oma bändikaaslastega kihlveo, mis kohustas teda Sabatoni järgmisele kontserdile jalgsi reisima; ta ei teadnud, et nende järgmine kihlus oli Trondheimis, Norras, umbes 560 kilomeetri kaugusel. Brodén viibis sellel teel mitme fänni kodudes.    

26. novembril 2016 osales Brodén Tšehhis lauluvõistlusel Český slavík ja hääletati 9286 punktiga viiendale kohale.  Järgmisel aastal astus ta uuesti sisse, kuid eemaldati konkursilt uue reegli tõttu, mille kohaselt pidid võistlejad esinema eelkõige Tšehhis. 

## ''Pinball''
2016. ja 2017. aastal osales Brodén Rootsi pinball'i meistrivõistlustel, saavutades esimesel korral 167. ja teisel korral 255. koha.  

## Diskograafia

### Sabatoniga

* *Primo Victoria* (2005)
* *Attero Dominatus* (2006)
* *Metalizer* (2007)
* The Art Of War (2008)
* Coat of Arms (2010)
* *Carolus Rex* (2012)
* *Heroes* (2014)
* The Last Stand (2016)
* *The Great War* (2019)
* *The War To End All Wars* (2022)
* Weapons Of The Modern Age (2022)

### Külalisesinemised

## Viited

## Lisalugemist
* 
* 

## Välislingid
* Joakim Broden Flipper Pinball Associationis
Bueng Kum

**Bueng Kum** (tai บึงกุ่ม) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kolmest asumist (*khwaeng*): Khlong Kum, Nawamin ja Nuan Chan.

Bueng Kumi linnaosa on moodustatud 1989. aastal.

## Viited
Khan Na Yao

**Khan Na Yao** (tai คันนายาว) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Khan Na Yao ja Ram Inthra.

Khan Na Yao linnaosa on moodustatud 1997. aastal.

## Viited
Evin Incir

**Evin Incir** (sündinud 15. juunil 1984 Diyarbakıris Türgis) on kurdi päritolu Rootsi jurist ja poliitik, ta on Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1984 Diyarbakıris Türgis. Ta tuli Rootsi aastal 1990, ta kasvas üles Göteborgis Bergsjöni linnaosas. Evinist sai 2006. aastal Göteborgi Sotsiaaldemokraatliku Noorteliidu (SSU) ringkonna esimees ja 22-aastaselt valiti ta Göteborgi linnavolikokku. Ta on olnud Rahvusvahelise Sotsialistlike Noorte Liidu peasekretär ja töötanud Lähis-Ida küsimustega Olof Palme rahvusvahelises keskuses.

Ta omandas aastal 2013 Uppsala ülikoolis õigusteaduse kraadi.

Ta kandideeris aastal 2014 Rootsis Euroopa Parlamendi valimistel. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta Euroopa Parlamendi liikmeks, ta kuulub ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.

## Välislingid
*Tutvustus Euroopa Parlamendi kodulehel
Luleå HF

**Luleå Hockeyförening** on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Luleås. See mängib Rootsi kõrgliigas Svenska Hockeyligan (SHL).

Klubi on asutatud 2. mail 1977. Rootsi kõrgliigas on Luleå mänginud alates hooajast 1984/85. Luleå on tulnud Rootsi meistriks korra, 1996. aastal. See on kõige põhjapoolsem klubi, mis on tulnud Rootsi meistriks. Lisaks on neli korda tuldud teiseks. 2012. aastal võideti European Trophy ja 2015. aastal Jäähoki Meistrite Liiga.

Klubi koduväljak asub Coop Norrbotten Arenal, mis mahutab 6150 pealtvaatajat.

## Praegune koosseis
*Hooaja 2022/23 seisuga*
***Väravavahid**: Matteus Ward, Joel Lassinantti
***Kaitsjad**: Jesper Sellgren, Erik Gustafsson (*[[Kapten (jäähoki)|kapten]]*), Oscar Engsund, Pontus Själin, Jonathan Andersson, Filip Pyrochta, Julius Honka
***Ründajad**: Einar Emanuelsson, Jonas Berglund, Carl Mattsson, Isac Brännström, Mario Kempe, Jack Connolly, Juhani Tyrväinen, Brendan Shinnimin, Olli Nikupeteri, Tomi Sallinen, Leo Komarov, Konstantin Komarek, Linus Fröberg, Joonas Rask

## Saavutused
*Rootsi meistrivõistlused
****Esimene koht** (1): 1995–96
**Teised kohad (4): 1992–93, 1996–97, 2012–13, 2021–22
*Jäähoki Meistrite Liiga:
****Võit** (1): 2014–15
**Teine koht (1): 2022–23
*European Trophy:
****Võit** (1): 2012

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Oleg Makarevitš

**Oleg Makarevitš** (sündinud 30. detsembril 1962 Kuznetskis) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik.

Makarevitš sai kindralpolkovniku auastme 2023. aasta 17. veebruaril.

Arvatakse, et tema andis käsu Kahhovka hüdroelektrijaama purustamiseks 2023. aasta juunis, mis põhjustas ulatusliku üleujutuse.

## Viited
Khlong Sam Wa

**Khlong Sam Wa** (tai คลองสามวา) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb viiest asumist (*khwaeng*): Sam Wa Tawan Tok, Sam Wa Tawan Ok, Bang Chan, Sai Kong Din ja Sai Kong Din Tai.

Khlong Sam Wa linnaosa on moodustatud 1997. aastal.

## Viited
Lat Phrao

**Lat Phrao** (tai ลาดพร้าว) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Lat Phrao ja Chorakhe Bua.

Lat Phrao linnaosa on moodustatud 1989. aastal.

## Viited
Lazzaro Spallanzani

**Lazzaro Spallanzani** (12. jaanuar 1729 – 11. veebruar 1799) oli Itaalia katoliku preester, bioloog ja füsioloog.

Ta õppis Bologna Ülikoolis ning töötas seejärel Reggio Ülikoolis ning aastast 1768 Pavia Ülikoolis Itaalias.

## Teosed
*Spallanzani, Lazzaro 1786. *Experiencias Para Servir a La Historia de La Generación De Animales y Plantas*. Genève: Barthelemi Chirol.
Pavia ülikool

**Pavia Ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Pavia*, lühidalt **UNIPV** või lihtsalt *Università di Pavia*; ladina keeles *Alma Ticinensis Universitas*) on avalik ülikool Itaalias Pavias. See asutati 1361. aastal ning kuulub Euroopa vanimate ülikoolide hulka, kandes pikka akadeemilist traditsiooni ja head rahvusvahelist mainet.

Ülikoolis saab õppida paljudel erialadel, muu hulgas humanitaarteadustes, loodusteadustes, meditsiinis ja tehnoloogias.

## Välislingid
* Koduleht
Max Aarons

**Maximillian James Aarons** (sündinud 4. jaanuaril 2000 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Šotimaa kõrgliigaklubis Rangers. Ta mängib põhiliselt paremkaitsjana, kuid võib mängida ka vasakkaitsjana.

Tema jalgpalluriteekond algas Luton Townis. 2016. aastal liitus ta Norwich Cityga. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2018. aastal. Norwich City põhimeeskonnas debüteeris ta 14. augustil 2018 EFL Cupi mängus Stevenage'i vastu. Esimese värava lõi ta klubi põhimeeskonnas kaks nädalat hiljem EFL Cupi mängus Cardiff City vastu.

Kohe hooajal 2018/19 mängis Aarons ennast Norwich City põhikoosseisu, kui pääses Inglismaa esiliigas platsile 41 mängus ja lõi kaks väravat. Ta valiti hooajal 2018/19 Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu ja English Football League'i (EFL) hooaja parimaks noormängijaks. Hooajal 2020/21 valiti Aarons taas Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2019/20 ja 2021/22 mängis ta Norwich Cityga Inglismaa kõrgliigas.

2023. aasta augustis siirdus ta seitsme miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Bournemouth. Hooaja 2024/25 teises pooles oli ta laenul Hispaania kõrgliigaklubis Valencia. 2025. aasta juunis läks ta laenule Rangersisse.

Aastatel 2018–2023 mängis Aarons Inglismaa noortekoondistes. 2023. aastal tuli ta Inglismaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

Ta on Jamaica päritolu. Tema nõbu Rolando Aarons on samuti jalgpallur.

## Viited

## Välislingid
Küttekulujaotur

**Küttekulujaoturid** on hoone radiaatorite külge kinnitatud seadmed, mis mõõdavad individuaalse radiaatori soojusväljastust. Küttekulujaoturid võivad olla kas elektroonilised, kus ühe või kahe elektroonilise temperatuurianduriga  ja mikroprotsessori abil arvutatakse radiaatori soojuskulu radiaatori ja ruumi temperatuuride vahe järgi või aurustus, kus kapillaartorus olev spetsiaalne kalibreeritud vedelik registreerib lisaks radiaatori soojusväljastusele ka õhust saadud kogusoojuse (mille jaoks on arvestatud keskmine ). 

Torusid, mis on täidetud metüülbensoaadiga vastavalt DIN EN 835 järgi saab kasutada, et kontrollida värvimuutust.

## Tööpõhimõte:
Radiaatorit küttes soojeneb ka tagumine osa. Temperatuur (või kahe temperatuurianduriga elektrooniliste allokaatorite temperatuuride erinevus toatemperatuurist) integreeritakse kütteperioodi, mis on üks aasta vastavalt küttekulude määrusele ja seega loeb mõõdetud väärtuse. Kuna soojusväljastus sõltub ka radiaatori parameetritest ning radiaatori ja küttekulujaoturi vahelisest soojusülekandest, korrutatakse iga radiaatori mõõdetud väärtus individuaalse teguriga. Seda saab teha eraldi tabelis. Räägitakse siis ühiku skaalal (HCA), sest iga küttekulujaotur on varustatud sama skaalaga. Kui hoopis erinevatel radiaatoritel olevad küttekulujaoturid on varustatud erinevate skaaladega, nn tooteskaaladega, siis ümberarvestamist ei toimu, kuna tegurit on skaala valikul juba arvesse võetud. Elektrooniliste küttekulujaoturitega saavutatakse arvutamine läbi programmeerimise. Hindamistegur määratakse küttekulujaoturi paigaldamisel. Selleks määratakse võimaluste piires täpne radiaatori tootja ja tüüp ning radiaatori mõõtmed. See toob kaasa radiaatori võimsuse kui hindamisteguri esimese osa. Seejärel korrigeeritakse tegurit nn Kc väärtusega, mis kirjeldab soojusülekannet küttekandja, lõpuks radiaatori ja küttekulujaoturi vahel. Küttekulujaotur kodeeritakse ka vastavalt ebasoodsa paiknemisega korterite paranduskoefitsientide alusel. Radiaatorite hindamine eeldab täpsete andmete tundmist kasutatava küttekulujaoturi ja radiaatori kohta, mis saadakse ekstensiivsete mõõtmiste ja katsetuste käigus.

## Viited
Kenny McLean

**Kenneth McLean** (sündinud 8. jaanuaril 1992 Rutherglenis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib kesk- või vasakpoolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Norwich City ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Šotimaa kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009/10 St Mirreni meeskonnas. Aastatel 2015–2018 mängis ta Šotimaa kõrgliigaklubis Aberdeen. Hooaegadel 2015/16 ja 2016/17 valiti McLean Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Norwich Cityga, kuid hooaja lõpuni jäi ta veel laenule Aberdeeni. Hooaegadel 2019/20 ja 2021/22 mängis ta Norwich Cityga Inglismaa kõrgliigas. Mõlemal hooajal lõi McLean Inglismaa kõrgliigas ühe värava – 14. septembril 2019 Manchester City vastu ja 13. märtsil 2022 Leeds Unitedi vastu.

Šotimaa jalgpallikoondises debüteeris McLean 24. märtsil 2016 sõprusmängus Tšehhi vastu. Koondisekarjääri ainsas värava on ta löönud 24. märtsil 2019 EM-i valikmängus San Marino vastu.

## Viited

## Välislingid
Phra Khanong

**Phra Khanong** (tai พระโขนง) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Bang Chak ja Phra Khanong Tai.

Phra Khanongi linnaosa on moodustatud 1927. aastal. Praegustes piirides on linnaosa alates 1998. aastast.

## Viited
Samphanthawong

**Samphanthawong** (tai สัมพันธวงศ์) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kolmest asumist (*khwaeng*): Chakkrawat, Samphanthawong ja Talat Noi.

Samphanthawong on traditsiooniliselt olnud hiinlaste linnaosa ehk hiinalinn.

## Viited
Evald-Friedrich Keskpaik

**Evald-Friedrich Keskpaik** (12. november 1897 Rakvere – 17. jaanuar 1976 Pärnu) oli Eesti ühiskonna-, tuletõrje- ja majandustegelane. 

Ta sündis Rakveres 1897. aastal, lõpetas Narva linnakooli. 1916. aastal mobiliseeriti Vene sõjaväkke ja suunati 2. Oranienbaumi Lipnikute Kooli. Aastatel 1918–1920 teenis lipnikuna Siberi armees Kaug-Ida ja Uurali rindel. Revolutsiooni ja Vene kodusõja keerises sattus Tomski linna, kust 1922. aastal jõudis tagasi Eestisse. Arvati lipniku auastmes Eesti sõjaväe reservi. 

12. veebruaril 1923 asus ta arveametnikuna tööle Narva Ühises Haigekassas ja õppis raamatupidamist Narva rahvaülikoolis. Haigekassas töötas kuni Eesti annekteerimiseni Nõukogude Liidu poolt, edutati asjaajajaks-raamatupidajaks ja Haigekassade Liidu revisjonikomisjoni esimeheks. Narva Peetri Vabatahtlike Tuletõrjujate Ühingu liige alates 1931. aastast, ühingu sekretär 1932. aastast, üldjuhi adjutant 1932–1937, Eesti Tuletõrje Korpuse Narva brigaadi adjutant (pealiku abi) alates 1937. aastast. 

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti ta Narva linnavolinikuks Eesti sotsialistliku tööliste partei linnavolikogu kandidaatide nimekirja järgi, oli volikogu juhataja abi. Narva „Võitleja“ liige, jalaväe reservohvitseride sektsiooni juhatuse abisekretär, Eraettevõtete Ametnike Narva Ühingu abiesimees. President Konstantin Pätsi käskkirjaga relvastatud jõududele ülendati Evald-Friedrich Keskpaik nooremleitnandiks alates 24. veebruarist 1939. 

Pärast II maailmasõda asus perega elama Pärnusse, kus töötas kuni pensionile jäämiseni Pärnu Lihakombinaadi pearaamatupidajana ja oli Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi liige.

On maetud Pärnu Metsakalmistule. 

Evald Friedrich-Keskpaigal oli esimesest abielust Alice Reimanniga (1905–1994) tütar Colleen Laigna (1927–1997) ja teisest abielust Aliide-Pauliine Keskpaigaga (1912–1987, enne abiellumist Stroh) kümme last: Malle Dargel (1935–2025), Jüri Keskpaik (s. 1936), Riho Keskpaik (1938–2002), Ellen Juurmann (s. 1940), Rein Keskpaik (s. 1942), Anne Niine (1943–2002), Eha Männart (s. 1946), Marje Kuhta (s. 1947), Einar Keskpaik (s. 1951) ja Sirje Vene (s. 1954).

## Viited

## Välislingid
* Eesti tuletõrje leksikon
* Ohvitseride andmekogu
Kaas (täpsustus)

**Kaas** on mitmetähenduslik sõna.
***[[Kaas]]** on mingi eseme, harilikult nõu, anuma, kasti või muu mahuti (eraldatav) ülemine, avaust sulgev osa.
***Kaas** on tugevamast materjalist (nt papist, nahast) katteleht raamatu, kaustiku või muu sellise eseme kummalgi poolel.
***Kaas** on raamatukaantekujuline kartongist, nahast, plastist või muust materjalist ümbris.
***Kaas** on maa-aluste mahutite ja tehnovõrkude kaevusid kattev ja eemaldatav osa, mis paikneb enamasti ümbritseva katendi tasapinnas. 
*Kaas on perekonnanimi.
Laak

**Laak** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laak 103 inimesel: 50 mehel ja 53 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laak meeste puhul 2105. kohal ja naiste puhul 2164. kohal. Perekonnanime Laak kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Laak vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,63. Perekonnanimi Laak oli levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,29.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Viljandimaal Põltsamaa, Paistu ja Kolga-Jaani kihelkonnas, Harjumaal Rapla kihelkonnas, Läänemaal Emmaste kihelkonnas, Tartumaal Kambja kihelkonnas ning Saaremaal Pöide kihelkonnas 7 korral nimeks Laak, Lak ja Laack (normaalnimi Laak). 

Nimede eestistamise käigus loobus üks isik 1935. aastal nimest Krainev ning võttis uueks nimeks Laak.

## Nime kandjaid
*Aleksander Laak, eesti sõjaväelane, väidetav sõjakurjategija (1907–1960)
*Kertu Laak, eesti võrkpallur (1998–) 
*Marin Laak, eesti kirjandusteadlane (1964–) 
*Tõnu Laak, eesti sporditegelane (1950–2024)
*Vassil Laak, eesti sõudja, treener ja spordikohtunik (1935–2016)

## Viited

## Välislingid
*
Leida Rammo Linnateatri fondi stipendium

Eesti Rahvuskultuuri Fondi alla kuuluv Leida Rammo Linnateatri Fond loodi 2015. aasta oktoobris eesmärgiga tunnustada Tallinna Linnateatrit ja selle loomingulist kollektiivi. Preemiasaaja valivad Linnateatri kollektiivi seast varasemad laureaadid.

Varem tunnustati laureaati või stipendiaati novembris, alates 2022. aastast tehakse seda Leida Rammo sünniaastapäeva, 18. aprilli paiku. 

## Laureaadid ja stipendiaadid
* 2016 – Külli Teetamm ja Indrek Ojari (preemia)
* 2017 – Epp Eespäev (stipendium)
* 2018 – Alo Kõrve (preemia)
* 2019 – Hele Kõrve (preemia)
* 2020 – Evelin Võigemast (stipendium)
* 2022 – Kaspar Velberg (stipendium)
* 2023 – Mart Toome (preemia)
* 2024 – Sandra Uusberg (stipendium) 
* 2025 – Andres Raag (preemia)

## Viited


## Välislingid
* Stipendiumist Tallinna Linnateatri kodulehel
* Fondist ja laureaatidest Eesti Lavastuse andmebaasi kodulehel
Khlong San

**Khlong San** (tai คลองสาน) on Bangkoki linnaosa (*khet*). Khlong San asub Chao Phraya jõe vasakul (läänepoolsel) kaldal.

Linnaosa koosneb neljast asumist (*khwaeng*): Somdet Chao Phraya, Khlong San, Bang Lamphu Lang ja Khlong Ton Sai.

Khlong Sani linnaosa sai Bangkoki osaks 1971. aastal, mil Thonburi linn ühendati pealinnaga.

## Viited
Bangkok Yai

**Bangkok Yai** (tai บางกอกใหญ่) on Bangkoki linnaosa (*khet*). Khlong San asub Chao Phraya jõe vasakul (läänepoolsel) kaldal.

Linnaosa koosneb kahest asumist (*khwaeng*): Wat Arun ja Wat Tha Phra.
KÜ

**KÜ** võib tähistada:
* **[[Korteriühistu]]**
* **[[Katastriüksus]]**

See võib lühendina märkida ka nimetusi "Kirjastusühing" või "Kirjastus-Ühisus", mida on kasutanud mitmed kirjastused.
Saphan Sung

**Saphan Sung** (tai สะพานสูง) on Bangkoki linnaosa (*khet*).

Linnaosa koosneb kolmest asumist (*khwaeng*): Saphan Sung, Rat Phatthana ja Thap Chang.

Saphan Sungi linnaosa on moodustatud 1997. aastal.

## Viited
Lodja (Pärnu)

**Lodja** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ja Reiu jõe ääres.

## Lodja linnaosa tänavad
Lodja linnaosas on viis tänavat: 
*Lodja tee
*Lätte
*Paide maantee
*Reideni
*Videviku
Kesklinn (Pärnu)

**Kesklinn** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ääres linna keskel.

## Kesklinna linnaosa tänavad
Kesklinna linnaosas on 31 tänavat, milleks on:
Mai (Pärnu)

**Mai** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ja mere ääres, Eeslinna ja Raeküla vahel.

## Mai linnaosa tänavad
Mai linnaosas on 19 tänavat, milleks on: 

### Planeeritud tänavad
Mai linnaosas planeeritud tänavad:
*Junga
*Jõekääru
*Kaldapealse
*Liivaoja
*Madruse
*Pootsmani
*Terminali
Blaschko triibud

**Blaschko triibud** on normaalse raku arenemisega kaasnevad jooned nahas, mis on silmaga nähtavad vaid teatud nahahaiguste esinemise korral. Triipe võib näha ka ultraviolettvalguses. Triibud katavad keha laikudena, pööristena, pidevate või katkendlike joontena ja vöödimustrina: kolm põhilist mustrit on V-kujuliselt seljal, S-kujuliselt rinnal ning külgedel, laineliselt peal. Oletatakse, et jooned järgivad embrüo rakkude arengut, kuna need ei järgi närvi-, lihas- või lümfisüsteemide kulgu. Triibud ilmnevad lisaks inimestele ka teistel loomadel. Triibud avastas saksa dermatoloog Alfred Blaschko 1901. aastal.

## Vaata ka

* lööve
* jagunemine

## Viited
Tavira

**Tavira** on linn Lõuna-Portugalis Segua ja Gilao jõe vahel. Taviras on romantilised kitsad tänavad, linnapilti ilmestavad kirikute tornid. Linnas on kokku 23 kirikut, kuulsaim nendest on Igreja da Misericordia. Tavira sümbol Rooma sild pärineb mauride ajast.

Esimesed kirjalikud teated pärinevad 11. sajandist.
Tammiste (Pärnu)

**Tammiste** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ääres, Rääma kõrval.

## Tammiste linnaosa tänavad
Tammiste linnaosas on 8 tänavat, milleks on: 

### Planeeritud tänavad
Tammiste linnaosas planeeritud tänavad:
*Männituka

## Galerii

Suvila Tammiste suvilarajoonis.jpg|Suvila Tammiste suvilarajoonis
Suvila Tammiste suvilarajoonis 2.jpg|Suvila Tammiste suvilarajoonis
Tammiste suvilarajoon 3.jpg|Tammiste suvilarajoon Pärnus
Tammiste suvilarajoon 7.jpg|Tammiste suvilarajoon Pärnus
Tammiste suvilarajoon 4.jpg|
Tammiste suvilarajoon 5.jpg|
Tammiste suvilarajoon 6.jpg|
Rust (Burgenland)

**Rust** on statuudiga linn (*Statutarstadt*) Austrias Burgenlandi liidumaal. See asub Neusiedli järve läänekaldal Ungari piiri lähedal. Ligikaudu 1900 elanikuga on see riigi väikseim statuudiga linn, kuna Ungari kroon andis 1681. aastal sellele kuningliku vabalinna õigused. Kui *Statutarstadt*, see moodustab ka omaette haldusringkonna (*Bezirk*). Linn on kuulus oma veinide (Beerenauslese, jäävein ja *Ruster [[Ausbruch]]) poolest*.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud nimega *Ceel* Ungari kuninga Károly I poolt välja antud 1317. aasta dokumendis, mille nimi tulenes ungarikeelsest sõnast *szil* (jalakas), hiljem tõlgiti saksa keelde *Rüster* või *Rusten*. Tänapäevane ungarikeelne nimi *Ruszt* on jällegi tõlge saksakeelsest terminist. Rusti kodanikud said turuõiguse 1470. aastal ja privileegi tähistada oma veinivaadi korgid kuulsa R-margiga 1524. aastal. Jõukas linn saavutas lõpuks iseseisvuse 1681. aasta Soproni Riigipäeval Ungari kuninga, keiser Leopold I käsul.

Koos Burgenlandi piirkonnaga läks Rust 1921. aastal Ungarilt Austria vabariigile.


Rust Fischerkirche.JPG|Kalurite kirik
Rust (Burgenland) - Rathaus, Gemeindeamt (01).jpg|Raekoda


## Sõpruslinnad
* Kulmbach, Saksamaa, 1981. aastast
* Tokaj, Ungari, 2006. aastast

## Viited
Retsentne takson

**Retsentne** ehk **nüüdisaegne takson** on takson, millesse kuuluvad organismid (või vähemalt osad neist) on tänapäeval elus. 

Retsentse taksoni vastandiks on väljasurnud takson.
Eisenstadt-Umgebungi ringkond

**Eisenstadt-Umgebung** (horvaadi *Kotar Željezno-okolica*) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.

Ringkonna pindala on 455,5 km² ja elanike arv 40 996 (2012). Ringkonna halduskeskus asub Eisenstadtis, mis ise ringkonda ei kuulu.

## Haldusjaotus
Ringkonda kuuluvad jätgmised vallad:

## Viited
Karustiivalised

**Karustiivalised** (*Dermoptera*) on Kagu-Aasias leviv imetajate selts, kelle lähimad sugulased on esikloomalised ja tupaialised.

Karustiivaliste seltsis sisaldub üks sugukond, kaguanlased, kahe perekonna ja liigiga:
* malai kaguan e. malai kolugo (*Galeopterus variegatus*)
* filipiini kaguan e. filipiini kolugo (*Cynocephalus volans*).

Kaguanid meenutavad välimuselt lennusega leemureid. Võrreldes teiste liuglejatega on kaguani lennus rohkem arenenud, ulatudes kaelast saba tipuni ja varvaste otsteni.

## Viited
Rüütelvend

**Rüütelvend** oli keskaegne sõjalise ordu liige.

Ordude algne ülesanne oli palverändurite kaitsmine ja kristluse levitamine. Nende liikmed andsid kuulekuse-, vaesuse- ja kasinustõotuse.    

## Liivimaa ordus
Saksa ordu Liivimaa ordu rüütelvennad olid Liivimaa ordu sisehierarhias tähtsaimad, nad valitsesid ordut poliitiliselt: kõik ordukäsknikud olid rüütelvennad. Nende vormiriietuseks oli Saksa ordu valge mantel musta ristiga. 1230. aastatel kuulus ordusse umbes 120 rüütelvenda, neist veidi üle poole arvatavasti endised Mõõgavennad. 13. sajandil kuulus Liivimaa ordusse kuni 200 rüütelvenda, 14. sajandil oletatavasti kuni 400. 

1451. aasta visitatsiooniprotokollide säilinud osadest on kokku arvestatud 197 rüütelvenda, tõenäoliselt oli nende koguarv siiski mõnevõrra suurem, ulatudes vähemalt 220-ni. 15. sajandi lõpust hakkas orduvendade arv langema, 1550. aastatel polnud neid arvatavasti enam rohkem kui veidi üle 100. Koos hallmantlite, sõjasulaste ja vasallidega moodustasid rüütelvennad ordu sõjaväe. 14. sajandi lõpust hakati kasutama ka palgasõdureid, nende osatähtsus muutus määravaks 15. sajandi lõpuks.

## Viited
Neusiedl am See ringkond

**Neusiedl am See** (ungari *Nezsideri járás*, horvaadi *Kotar Niuzal*) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadikeelne nimi):

## Viited
Struktuurne värvus

**Struktuurne värvus** (ingl k *structural coloration*) on värvuse tüüp, mis tuleneb värvilisena tajutava objekti mikroskoopilisest struktuurist ja on tingitud nähtava valguse interferentsist objekti pinnal.

Struktuurse värvuse tekkimiseks peab objekti pind kas koosnema korrapärase paigutusega kihtidest (soomustest, fiibritest, kristallidest vms), mille mõõtmed on nähtava valguse lainepikkuse suurusjärgus (ligi 380–760 nanomeetrit), või siis kujutama endast peent kilet. Esimesel juhul tekib interferents valguse lainete vahel, mis peegelduvad ruumiliselt eri tasanditel paiknevatelt kihtidelt (sisuliselt difraktsioonivõrelt). Teisel juhul tekib interferents valguse lainete vahel, mis peegelduvad ühtlase paksusega kile välis- ja sisepinnalt (füüsikas kasutatakse selle nähtuse kohta ka mõistet õhukese kile interferents, ingl k *thin-film interference*).

## Vastandumine pigmentide optilistele omadustele

Struktuurne värvus mõnevõrra vastandub pigmendipõhisele värvusele, mis on tingitud nähtava valguse (osalisest) neeldumisest pigmendimolekulis. Samas tekib mitmete bioloogiliste objektide värvus tegelikult struktuurse ja pigmendipõhise värvuse kombineerumisel. Näiteks sisaldavad paabulinnu suled ainult pruuni värvusega pigmenti, kuid sule otsa sinise, helesinise ja rohelise värvuse tekke aluseks on sule mikroskoopiline struktuur. Samuti suudavad mõningad peajalgsed oma naha värvust kiiresti muuta, kombineerides nahas sisalduva pigmendi värvust ja muutes samas nahaaluste lihaste abil naha mikroskoopilist struktuuri (st sisuliselt muutes difraktsioonivõre võrekonstanti).

## Õhukese kihi interferents ja irisatsioon

Õhukese kile interferents kui struktuurse värvuse alaliik on äratuntav selle järgi, et objekti värvus muutub oluliselt, olenevalt vaatenurgast ja valguse pealelangemise nurgast objektile (näiteks nagu seebimull või kütuselaik veepinnal). Ingliskeelses kirjanduses kohtab seoses struktuurse värvusega sageli ka mõistet *iridescence* (eesti keeles esineb mõiste "irisatsioon" küll põhiliselt meteoroloogias, seoses mõnda tüüpi pilvede sillerdava värvusega) – mingisuguse pinna värvuse muutumist, olenevalt vaatenurgast (näiteks nagu CD-ketta puhul). Irisatsiooni füüsikaline määratlus on mõnevõrra ebaselge: see on tingitud interferentsist valguse lainete vahel, mis on korduvalt peegeldunud läbipaistvatelt ja poolläbipaistvatelt õhukestelt pindadelt. Seega võib irisatsiooni vaadelda kombinatsioonina difraktsioonivõre-tüüpi interferentsist ja õhukese kile-tüüpi interferentsist.

## Esinemine looduses

Struktuurne värvus esineb looduses näiteks ka paljude liblikaliste ja kiililiste tiibades, vikerforelli soomustes, mõningate õistaimede õites ja taime *Pollia condensata* marjades, pärlmutris, mineraalis opaalis, vismuti kristallides jms.

## Viited
Silver Tambur

**Silver Tambur** (sündinud 24. mail 1977 Pärnus) on eesti ajakirjanik ja kultuurikorraldaja.

Tambur on lõpetanud Sütevaka Humanitaargümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ning Birkbecki Kolledžis (Londoni Ülikool) politoloogiat. 2016. aastal täiendas ta end Deutsche Welle juures Bonnis Saksamaal.

Pärast elamist 13 aastat Suurbritannias, peamiselt Londonis, naasis ta 2014. aastal Eestisse.

Tambur on ingliskeelse veebiajakirja Estonian World kaasasutaja ja peatoimetaja. Ta on teinud kaastööd ka Eesti Rahvusringhäälingule, Delfile / Eesti Päevalehele ja Kuku Raadiole ning tema arvamuslugusid on ilmunud Postimehes, Delfis, Müürilehes ja ERRi portaalis. Alates 2014. aastast on Tambur teinud Eesti reportaaže Uus-Meremaa Rahvusringhäälingule.

## Ühiskondlik tegevus

2017. aastal asutas Tambur koos kolme mõttekaaslasega ingliskeelsete ürituste sarja Estonishing Evenings, mille eesmärk on tutvustada mujalt Eestisse elama tulnud inimestele paremini siinset ühiskonda ja kultuuri ning ühendada erinevaid kogukondi – eestlasi ja teise kultuuritaustaga inimesi – üksteisega. Estonishing Evenings on korraldanud Tallinnas üle 35 ürituse, millest on osa võtnud üle 3000 inimese 75 eri rahvusest.

2019. aasta märtsis kaasasutas Tambur kodanikuliikumise Kõigi Eesti, mis kogus paari päevaga sotsiaalmeedias üle 20 000 inimese toetuse. 14. aprillil 2019 korraldas ta Tallinna Lauluväljakul kontserdi Kõigi Eesti Laul, millel osales 10 000 inimest.

Tambur on modereerinud paneeldiskussioone ja konverentse nii eesti kui ka inglise keeles.

Ta on Toronto Eesti Keskuse nõukogu liige.

## Tunnustus

* 2016 – Eesti Välisministeeriumi hõbemärk (ministeeriumile osutatud silmapaistvate teenete ja abi eest)
* 2018 – Eesti Vabaühenduste Liidu aasta missiooniinimene (koos Rainer Sternfeldiga)
* 2020 – Estonian Worldi Avatud Eesti Fondi koosmeele auhind
* 2022 – Välisministeeriumi kodanikudiplomaatia tänukiri ("järjekindla ja tundliku tegevuse eest ingliskeelse väljaande Estonian World juhtimisel, mis ühendab eestlasi ja Eesti sõpru Eestis ja laias maailmas"

## Viited
Marek Plura

**Marek Mirosław Plura** (18. juuli 1970, Racibórz – 21. jaanuar 2023, Katowice) oli Poola poliitik, psühhoterapeut ja ühiskonnategelane. Ta oli kaks ametiaega Poola parlamendi alamkoja liige ja Euroopa Parlamendi liige 2014–2019.

Kuulus erakonda Kodanikuplatvorm.

Ta põdes spinaalset lihasatroofiat.

## Välislingid
*https://www.europarl.europa.eu/meps/et/124881/MAREK_PLURA/history/8
Vassy massimõrv

**Vassy massimõrv** oli veresaun 1. märtsil 1562, kui Guise'i hertsog François väed Wassys Prantsusmaal hugenotte tapsid. Tegu oli hugenotisõdade esimese suure sündmusega. Sellele järgnenud lahingud päädisid 19. märtsil 1563 Amboise'i ediktiga.

Vassy sündmusi on kujutatud seitse aastat hiljem Genfis valminud kuulsatel graveeringutel.

## Vaata ka
* Pärtliöö veresaun

## Viited

## Välislingid
*Virtual Museum of Protestantism: ''The protestant Museum in the Wassy barn''
Punapiraaja

**Punapiraaja** (*Pygocentrus nattereri*), tuntud ka kui ruusveltikala või punakõht-piraaja, on Lõuna-Ameerikas elav kurikuulsate piraajade hulka kuuluv röövkala. Punapiraajasid saab eristada teistest piraajaliikidest neile iseloomuliku punase kõhu järgi.

## Levila
Punapiraajade looduslik levila on Lõuna-Ameerika. Nad on levinuimad Amazonase vesikonnas, kuid elavad ka Brasiilia lõunaosa ja Argentina soojemates jõgedes. Punapiraajat on introdutseeritud ka Põhja-Ameerikasse, kus kala on muutunud invasiivseks võõrliigiks. Punapiraajat on viidud ka Euroopasse, mille veekogudesse on kala sattunud peamiselt akvaariumitest vette laskmisega. 

## Eluviis
Punapiraajad on parvekalad. Parved moodustatakse toitumise ja kaitse eesmärgil. Punapiraajad on eelistavalt öise eluviisiga loomad, siis peavad nad ka kõige ärksamalt jahti. Punapiraaja on eluviisilt paikne. Kalad koevad jõgede üleujutatud aladel.

## Toitumine
Punapiraajasid peetakse üheks ohtlikumaks mageveekalaks. Punapiraajad peavad jahti suures parves. Nad ründavad nii väikeseid kalu kui ka palju suuremaid toiduobjekte, näiteks veelinde. Kuid punapiraajade menüüsse kuulub ka maailma suurim näriline kapibaara. Peamiseks toiduobjektiks on punapiraajal siiski kalad, kuid nad söövad meelsasti ka korjuseid. Kõrvaltoiduna sööb punapiraaja ka taimi, putukaid ja vähilaadseid. Väikese saagi neelab punapiraaja tervelt, suurema saagi rebib punapiraajade parv teravate hammastega lõhki. Toidu vähesuse korral on punapiraaja võimeline ka pikemalt nälgima. Punapiraaja on suuteline ühe toidukorraga sööma toidupala, mis on kaheksandik kala enda massist.

## Oht inimestele
Punapiraajad on inimesele ohtlikud kalad. Piraajarünnakud inimesele leiavad aset pea alati näljaperioodidel, kui muu toitu pole kättesaadav. Kuigi punapiraajad ründavad inimesi väga harva, on piraajarünnakud väga eluohtlikud.

## Viited
Roshel Senator

**Senator** on Kanadas valmistatud soomusauto. 

## Ajalugu
Roshel alustas Senatori tootmist 2018. aastal. 

## Kasutajad
*  - 2022. aasta seisuga olid kasutajateks sõjaväeluure HUR MO ja Ukraina piirivalve.

## Viited
Güssingi ringkond

**Güssingi ringkond** (horvaadi *Kotar Novi Grad*) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal. Ringkond piirneb Ungari Vasi komitaadiga, mille osa oli see enne 1921. aastat.

Ringkonna pindala on 486,71 km² ja elanike arv 26 636 (2012). Ringkonna halduskeskus on Güssing.

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad:

## Viited
Navarra Antoine

**Antoine de Bourbon, roi de Navarre** (22. aprill 1518 – 17. november 1562) oli Navarra kuningas aastatel 1555–1562. Ta oli abielus kuninganna Jeanne III-ga. Ta oli Bourbonide esimene monarh ja 1537. aastast dünastia juht. 

Kuigi ta oli vereliini järgi konkurentidest kõrgemal, ei olnud ta Prantsusmaa kuninga Henri II soosik. Kui Henri 1559. aastal suri, ei olnud Antoine'il peamiselt Guise'i valitsuses kohta ning tema vend reetis ta. Kui Guise'i hertsog François suri, pääses Antoine tagasi suurde poliitikasse ning temast sai Prantsusmaa kindralleitnant. Ta juhtis kuningriigi vägesid esimeses hugenotisõjas. 

Antoine suri 1562. aastal Roueni piiramisel saadud vigastustesse. Ta maeti Vendôme'i Prantsusmaal. Tema pojast Henrist sai 1589. aastal Prantsusmaa kuningas Henri IV.

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Jennersdorfi ringkond

**Jennersdorfi ringkond** (ungari *Gyanafalvi járás*, horvaadi *Kotar Jennersdorf*, sloveeni *Okrožje Ženavci*) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad:

* Deutsch Kaltenbrunn
* Eltendorf
* Heiligenkreuz im Lafnitztal
* Jennersdorf
* Königsdorf
* Minihof-Liebau
* Mogersdorf
* Mühlgraben
* Neuhaus am Klausenbach
* Rudersdorf
* Sankt Martin an der Raab
* Weichselbaum

## Viited
Oberpullendorfi ringkond

**Oberpullendorfi ringkond** (horvaadi *Kotar Gornja Pulja*) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadi- või ungarikeelne nimi):

## Viited
Kellerii

**Kellerii** on eesti nelikvärsiline, lõppriimiline luulevorm, riimiskeemiga ABAA, kusjuures riime moodustab üks ja seesama sõna.

Rubaii eeskujul on sellist luulevormi kasutanud Kalle Istvan Eller.

Nimetus "kellerii" ongi tuletatud isikunimest 'K(alle) Eller' ja selle lõi tema mälestuseks Peep Ilmet. Kelleriist inspireerituna on Peep Ilmet loonud omakorda luulevormi "ilmerii".

Esmakordselt ilmusid esimesed kolm kelleriid omakirjastuslikus almanahhis „Õitsev tuul. Kamikadze” (Tartu, 1969). Veel kaks kelleriid lisandusid Kalle Istvan Elleri luulekogus „Bärsärk” (Tartu, Ilmamaa, 2001).

Kellerii näide:
Üleraie

**Üleraie** (*overharvesting*/*overexploitation*) on raietüüp, mida teostatakse siis, kui metsa käesoleva aasta raiemaht ületab puidu sama-aastast juurdekasvu.

RMK koostab igal aastal statistilise aruande tehtud raiemahtude kohta. Raiete statistiline aruanne koondab andmeid metsaraie pindala kohta hektarites (ha) ja raiemahu kohta tihumeetrites (m³) kalendriaastas.

## Tagajärjed

Üleraie halvim tagajärg on metsamaa kadumine ja metsa täielik hävimine. Igal aastal raiutakse Amazonase vihmametsas üle miljoni hektari vihmametsa. Kliimamuutus on metsade degradeerumise ja raadamise põhjus ning tagajärg. Metsade hävitamine kahjustab kliimat, sest metsad aitavad tagada puhast õhku, talletada CO2, reguleerida veeringlust ning hoida ära elurikkuse vähenemist ja mulla erosiooni.

Üleraie tõttu tekivad äärmuslikud kliimanähtused, mis põhjustavad tulekahjusid, põuda ja üleujutusi. See omakorda häirib inimtegevust ja -elu, hävitab inimeste ja loomade elu- ja pesitsuspaiku. 

Üleraie mõjutab ka inimest. Näiteks väheneb selle tõttu ravimite ja meditsiiniliste ressursside tootmiseks vajaminev elurikkus.

## Üleraie põhjused

Üleraie esineb puistutes, kus kasvab kõrge hinna ja suure nõudlusega puit. Halb on olukord troopilistel aladel kasvavate diospüüri perekonna puudega, sest ajalooliselt on nende järele olnud suur nõudlus, aga kuna puude kasv on aeglane, on toimunud üleraie, mis ei lase puudel suureks ega tüvedel jämedaks kasvada.

## Viited
Gabriel de Lorges, Montgommery krahv

**Gabriel de Lorges, Montgomery krahv, Lorgese ja Ducey lord** (5. mai 1530 – 26. juuni 1574) oli Šotimaalt pärit Prantsuse aadlik ja kuningas Henri II šoti kaardiväe ülem. Ta surmas Henri II piigiturniiril ning hakkas pärast seda protestandiks ehk šoti kaardiväe vastaseks. Temast sai hugenottide juht.

## Allikad
*
LMT R-20 Rahe

**LMT R-20 RAHE** on Ameerika Ühendriikide ettevõttes LMT Defense (Lewis Machine and Tool Company) toodetud automaattulirelv Eesti Kaitseväe ja Kaitseliidu jaoks.
Relval on variatsioon R-20L (Tuntud ka kui TA-R20, 7.62×51 mm NATO), mida saab kasutada täpsuspüssina ja R-20S, mida saab kasutada linnalahingutes jms kohtades, kus lühem relv on mugavam kasutada.
R-20 on LMT MARS-L (Modular Ambidextrous Rifle System - Light) relva Eesti Kaitseväe versioon.

Mitmetel relvadel ilmnes pärast Eesti Kaitseväele 2017. aastal tarnimist probleeme täpsusega, gaasisüsteemiga, lukusüsteemi, vintrauaga, enneaegse lagunemisega. Aastatel 2024–2025 saadeti kõik 7,62 mm kaliibriga Rahed garantiiremonti tootja juurde.

## Pilte

Pilt:Jõgeva maleva õppus Luud 28.-29.01.2023 (52687035215).jpg
Pilt:Kevadtorm 2024 (53799545308).jpg
Pilt:Lõuna MKR õppekogunemine (52362523637).jpg


## Viited
Stockholmi sadamad

**Stockholmi sadamad** (rootsi keeles *Stockholms Hamnar*, ametlikult *Stockholms Hamn AB*) on Stockholmi linnavalitsusele kuuluv munitsipaalettevõte, mis haldab sadamaid Stockholmis kui ka Kapellskäris ja Nynäshamnis.

Ettevõte opereerib Rootsi suurlinna kaisid, Stockholmi vanalinna ääristavast Skeppsbrokajenist jäävad ettepoole peamised sadamaalad Stadsgårdshamnen, Frihamnen ja Värtahamnen.

Ettevõtte eesmärgiks on laevanduse edendamine ja kaubavarude kindlustamine Stockholmi lääni põhilistes sadamalinnades. Sadamaid läbivad eelkõige kauba- ja reisijateveod. 2018. aastal läbis sadamaid rohkem kui 12 miljonit reisijat.

## Välislingid
*
*Koduleht
Trichoplax adhaerens

***Trichoplax adhaerens*** on naastloomade hõimkonda kuuluv loomaliik. Liik paigutatakse ainsa liigina perekonda *[[Trichoplax]]* ja sugukonda *[[Trichoplacidae]]*. 

Need on väga lamedad organismid, mille läbimõõt on umbes 1 mm. Neil puuduvad elundid ja koed. Neil on kaks rakukihti. Pealmine epiteelitaoline kiht koosneb ripsmetega organismi välisküljel lamedatest "katterakkudest". Alumine kiht koosneb silindrilistest rakkudest, millel on kulgemisel kasutatavad ripsmed, ning ripsmeteta näärmerakkudest.
Kiirgusvoog

**Kiirgusvoog**  (inglise keeles *radiant flux*), tähis \Phi_e, on radiomeetrias kiirguse võimsus (ühik vatt), s.o reaalse või virtuaalse pinna poolt ajaühikus kiiratava või vastuvõetava elektromagnetkiirguse energia: 
: \Phi_e = \frac{\mathrm{d}Q}{\mathrm{d}t},
kus \mathrm{d}Q_e on energia, mida elektromagnetkiirgus ajavahemikus \mathrm{d}t edasi kannab.

Kiirgusvoog võib olla seotud kogu elektromagnetilise spektriga  või selle osaga (sagedusvahemikuga).

Pinda \Sigma läbiv kiirgusvoog on seotud Poyntingi vektoriga:
\mathbf{S} järgmiselt:
:\Phi_e = \oint_\Sigma \mathbf{S} \cdot \mathbf{\hat{n}}\, \mathrm{d}A, 
kus \mathbf{\hat{n}} on pinna normaali suunaline vektor ja \mathrm{d}A on pinna element.

Kui kiirgusvoog siduda kiirgava või kiiritatava pinna suurusega, saadakse kiiritustihedus E_e (ühik W/m²):
: E_e = \frac{\mathrm{d}\Phi_e }{\mathrm{d}A}.

## Vaata ka
* Radiomeetria
Kiiritustihedus

**Kiiritustihedus** (inglise keeles *irradiance*) on radiomeetrias kiirgusvoog kiirgust vastuvõtva efektiivpinna kohta (tähis E_e, ühik W/m2) ehk pinnaelemendile langeva kiirgusvoo \Phi ja elemendi pindala A jagatis:
:E_e = \frac{\mathrm{d}\Phi}{\mathrm{d}A}.

Spektraalne kiiritustihedus E_{e,\lambda} on kiiritustihedus \mathrm{d}E_e diferentsiaalse lainepikkusvahemiku \mathrm{d}\lambda kohta:
: E_{e,\lambda}(\lambda)=\frac{\mathrm{d}E_e}{\mathrm{d}\lambda}.
Spektraalset kiiritustihedust mõõdetakse  ʽvattʼides ruutmeetri ja meetri kohta, ühik W/(m2⋅m) = W/m3. Kuna kiirguse lainepikkust mõõdetakse harilikult nanomeetrites, siis praktikas on kasutusel ühik W/(m2· nm).

## Vaata ka
* Radiomeetria
Kiirgustugevus

**Kiirgustugevus** (inglise keeles *radiant intensity*), tähis I_{\mathrm{e}}, on radiomeetrias kiiratud, peegeldunud, edastatud või vastuvõetud kiirgusvoog ruuminurga ühiku kohta. Kiirgustugevus on vektoriaalne (suunaga) suurus.

Spektraalne kiirgustugevus on kiirgustugevus sageduse või lainepikkuse ühiku kohta olenevalt sellest, kas spektrit esitatakse sageduse või lainepikkuse funktsioonina. 

Kiirgustugevuse SI ühik on vatt steradiaan kohta (W/sr) ja spektraalse kiirgustugevuse ühik sageduse järgi on vatt steradiaani ja hertsi kohta (W·sr−1·Hz−1), vastavalt lainepikkuse järgi tavaliselt vatt steradiaani ja nanomeetri kohta (W·sr −1·nm−1).

## Matemaatiline esitus
Kiirgustugevus on avaldatav kujul
:I_{\mathrm{e},\Omega} = \frac{\partial \Phi_\mathrm{e}}{\partial \Omega},
kus
*∂ on osatuletise sümbol;
*Φe on kiirgusvoog;
**Ω* on ruuminurk.

Üldjuhul on *I*e,Ω vaatenurga *θ* ja potentsiaalse asimuutnurga funktsioon. Lamberti pinna erijuhul järgib *I*e,Ω Lamberti koosinusseadust *I*e, Ω = *I*0 cos *θ*.

Spektraalne kiirgustugevus sageduse järgi
:I_{\mathrm{e},\Omega,\nu} = \frac{\partial I_{\mathrm{e},\Omega}}{\partial \nu},
kus \nu on sagedus.

Spektraalne kiirgustugevus lainepikkuse järgi
:I_{\mathrm{e},\Omega,\lambda} = \frac{\partial I_{\mathrm{e},\Omega}}{\partial \lambda},
kus \lambda on lainepikkus.
.
Suuruste tähises kasutatakse indeksit "e" (sõnast *energetic*), et vältida segiajamist vastavate fotomeetriliste suurustega (nt valgustugevus I_{\mathrm{v}}). Kui vaatluse all on ainult radiomeetrilised suurused, jäetakse indeks sageli ära. 

## Kiirgustugevus antennitehnikas
Kiirgustugevust kasutatakse antenni kiirgusvõime iseloomustamiseks:
:I_{\mathrm{e},\Omega} = E_\mathrm{e}(r) \, r^2,
kus
**E*e on antenni kiiritustihedus;
**r* on kaugus antennist.

Erinevalt võimsustihedusest ei sõltu kiirgustugevus kaugusest: kuna kiiritustihedus on defineeritud kui võimsus läbi ruuminurga, siis kompenseeritakse kauguse suurenemisest tingitud võimsustiheduse vähenemine pindala suurenemisega.

## Vaata ka
* Radiomeetria
Veinikott

**Veinikott** kaitseb veinipudeleid (ja muid pudeleid, näiteks käsitööõlle-, äädika-, oliiviõli- ja lõhnaõlipudeleid) purunemise eest. Spetsiaalses kotis või ümbrises on veinipudel ja pudeli silt polsterdatud ja kaitstud. Samuti aitab imavast materjalist või vedelikku mitteläbilaskvast materjalist veinikott pagasis kaitsta teisi pakendatud esemeid.

Veinide kinkekotid on tavapärasest paberkotist kõrgemad ja kitsamad. Paberist veinikotid valmistatakse vastupidavast jõupaberist (spetsiaalne paber paberkottide valmistamiseks), sageli on koti põhjas ja sangade all kartongist tugevdused, mis lisavad kotile tugevust.

Veinikotte valmistatakse ka muudest materjalidest, näiteks riidest või nahast, nii käes kandmiseks kui kasvõi jalgrattale kinnitamiseks.

Veinikotte valmistatakse ühele või mitmele pudelile, ühekordseid ja korduvkasutatavaid. Veinikott võib olla ka vooderdatud isoleeriva materjaliga, mis hoiab veini õigel temperatuuril.

## Viited
Punanurk

**Punanurk** (ka **Punane nurk**, vene keeles *красный уголок*) oli Nõukogude Liidus vabrikutes, kolhoosides, koolides ning riigi- ja muudes asutustes levinud tuba (või toa osa), mis oli pühendatud kommunistlike sõnumite levitamiseks ning meelelahutuseks. Punanurkade loomine muutus tavaliseks 1920. aastatel, hilisemas Nõukogude Liidus muutusid punanurkade asemel tavaliseks selgemalt määratletud reeglitega Lenini toad.  

Punanurkades oli tavaliselt üleval Marxi, Lenini ja Nõukogude Liidu juhi pildid ning kommunistlik Nõukogude sümboolika. 20. aastatel oli punanurga üheks sihiks arendada ka Nõukogude elanike lugemisoskust, mistõttu oli punanurkades enamasti palju raamatuid ning tihti täitis punane nurk külades ka raamatukogu ülesannet.  Nurkades peeti miitinguid, õpetati kommunismi-vaimus elamist ja kommunismi ajalugu, levitati riigi propagandat ja üritati motiveerida kohalikke produktiivsust tõstma.  

Tegemist oli Nõukogude süsteemi ühe ebastabiilsema osaga. Kuigi punanurk oli asutustes kohustuslik, muutusid nurga nõuded ja isegi punase nurga nõue ise sagedasti, sõltudes Moskvas levivatest meeleoludest ja ideedest. Kohalikud partei ja poliithariduse juhid olid tihti hädas punanurkade täitmisega riigi nõuetele vastavalt ning tundsid end nendes muutlikes oludes sageli eksinult.

## Vaata ka
* Lenini tuba

## Viited
Kiievi Rahvusvaheline Sotsioloogiainstituut

**Kiievi Rahvusvaheline Sotsioloogiainstituut** (ukraina keeles *Київський міжнародний інститут соціології*; lühend **KMIS**) on Ukraina eraettevõte, mis teeb koostööd Kiievi Mogila Akadeemiaga. Asutatud 1990. aastal kui Ukraina Sotsioloogia Assotsiatsiooni uurimiskeskus, mis 1992. aastal kujundati ümber eraettevõtteks.

KMIS tegeleb sotsioloogilise ja sotsiaalpoliitika uurimistööga, samuti turundus- ja terviseuuringutega.

KMIS kuulub assotsiatsiooni European Society of Marketing Research Professionals (ESOMAR).

KMIS-i peadirektor on Volodõmõr Paniotto, kes on ühtlasi Kiievi Mogila Akadeemia sotsioloogiaprofessor.

## KMIS-i küsitlusi sõja ajal
### Sümpaatsemad poliitikud Ukrainas juulis 2022

Juulis 2022 korraldas USA valitsusväline organisatsioon National Democratic Institute (NDI) koostöös Kiievi Rahvusvahelise Sotsioloogiainstituudiga küsitluse, et selgitada, keda ukrainlased poliitikutest ja ühiskonnategelastest sümpatiseerivad kõige rohkem (etteantud nimistus oli 16 persooni). Küsitluse tulemused: 

*1. Volodõmõr Zelenskõi
*2. Oleksi Arestovõtš
*3. Vitali Klõtško
*4. Serhi Prõtula, poliitik ja telesaatejuht
*5. Denõss Šmõgal
*6. Mõhhailo Podoljak 
*7. Valeri Zalužnõi
*8. Dmõtro Razumkov
*9. Davõd Arahhamija
*10. Volodõmõr Hroisman

### Usaldusväärsemad arvamusliidrid Ukrainas juulis 2022

Juulis 2022 korraldas KMIS sotsioloogilise küsitluse, et selgitada, keda ukrainlased usaldavad kõige rohkem (iga küsitletav võis pakkuda kuni viis nime). Küsitluse tulemused:
*1. Volodõmõr Zelenskõi
*2. Oleksi Arestovõtš
*3. Oleg Ždanov, sõjandusekspert 
*4. Valeri Zalužnõi
*5. Serhi Prõtula, poliitik ja telesaatejuht
*6. Vitali Kim
*7. Mõhhailo Podoljak
*8. Oleksi Reznikov
*9. Dmõtro Gordon
*10. Juri Butussov

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Lehvikvoldik

**Lehvikvoldik** (*Plicaturopsis*) on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Plicaturopsis crispa* – kähar lehvikvoldik
**[[Plicaturopsis scarlatina]]*

## Välislingid
*
Linda Eensaar

**Linda Eensaar** (sündinud 2. aprillil 1994) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Ta on õppinud Tartu Erakoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis ning kõrghariduse omandas Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal, kus sai 2016. aastal bakalaureusekraadi ning kaitses 2019. aastal magistritöö teemal "Juutuuberite video sisu analüüsi metoodika".

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Eensaar on töötanud Eesti Rahvusringhäälingus (teadusportaalis Novaator, Vikerraadio saates Huvitaja) ja Äripäevas.

## Tunnustus

* 2010 Tartu ringkonna Aasta Kodutütar
* 2013 III koht usundiõpetuse olümpiaadil
* 2025 Aasta parim olemuslugu (Eesti Meediaettevõtete Liit)

## Viited
Breitenbrunn am Neusiedler See

**Breitenbrunn am Neusiedler See** (ungari *Fertőszéleskút*, horvaadi *Patipron*) on väike veiniküla (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Eisenstadt-Umgebungi ringkonnas.

## Viited