open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Desciems

**Desciems** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Ventspilsi piirkonna Pope vallas. 

Küla asub valla idaosas. Desciems jääb valla keskusest Popest 6,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 27,1 ja Riiast 175,7 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Rēdnieki bussipeatus.

Asula jääb Rinda jõe kaldale; teisel pool jõge asub Jaunmuiža küla.

## Elanike arv


* 36 (2000)
* 26 (2011)

* 20 (2021)
* 24 (2025)


## Viited
Vēde

**Vēde** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Ventspilsi piirkonna Pope vallas. Küla asub valla põhjaosas. Vēde jääb valla keskusest Popest 12,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 25,9 ja Riiast 182,4 kilomeetri kaugusele.

Asula on tekkinud endise Vēde karjamõisa (*Wedden*) keskuse juurde. Sinna jääb Vēde bussipeatus.

## Elanike arv


* 110 (1989)
* 62 (2000)
* 65 (2011)

* 50 (2021)
* 49 (2025)


## Viited
Amedeo Natoli

**Amedeo Natoli** (23. september 1888, Palermo – 25. juuni 1953, Pariis) oli Itaalia–Prantsuse pankur ja kindlustustegelane. Ta oli kindlustus- ja taaskindlustusettevõtte *[[Alleanza Securitas Esperia]]* asutaja.

Enne elama asumist Pariisi viibis Natoli mõnda aega New Yorgis. Pariisis elas ta Rue de la Paix’l. Tal oli kaks last: poeg *commendatore* Aldo Natoli, kes oli alates 1954. aastast üks Milano suurimaid maksumaksjaid, ning tütar Giuliana Natoli.

Natoli tegutses koos Rothschildide perekonnaga partnerina kindlustusseltsis *[[Alliance Assurance]]* (asutatud 1824), mis kuulub tänapäeval RSA Insurance’i gruppi.

## Pankandus ja finantspublikatsioonid
* *Amedeo Natoli. Assicurazioni e riassicurazioni*, Amedeo Natoli, Edizioni Bestetti, Pariis, 1934 (itaalia, saksa, inglise, hispaania ja prantsuse keel). Harvard’i raamatukogu; Università Bocconi raamatukogu.
* *Kindlustuse areng Euroopas*, Amedeo Natoli, 1935.
* *Mõned olulised jooned 1932. aasta majandus- ja finantsolukorrast*, Assicurazioni Generali kogu.

## Autasud
* **Suurametnik** Itaalia Kroonirüütlite ordus (1933), autasustatud silmapaistvate teenete eest finantssektoris.
* **Suurkrossi rüütel** Austuse Leegionis (Prantsusmaa, 1951).

## Bibliograafia

* Lloyd's Register of Shipping: Appendix, London, 1953
* The Weekly Underwriter - Köide 137 - Lehekülg 484, 1937
* *Bulletin officiel des annonces civiles et commerciales*, osa 1, AMEDEO NATOLI et Ce. S. N. C. 2 miljonit franki. Kindlustus ja taas-kindlustus, 20, rue de la Paix, Pariis, 1956
* Kindlustuse aastaraamat, (Le) Secours, Tulekahju kindlustusfirma, Peakorter: Pariis 30-32, rue Laffitte, Itaalia üldesindaja: Gr. Uf. Amedeo Natoli MILANO – Corso del Littorio, 1, lk. 222, Biblioteca Nazionale Centrale di Roma
* Luis Benítéz de Lugo y Reymundo, *Principios generales e historia del seguro. El Contrato de seguros*, Köide 1 Kindlustustööde traktatis, Instituto Editorial Reus, 1955, lk. 195
* AA. VV., Piero Barucci, Simone Misiani, Manuela Mosca, *Majanduskultuur kahe sõja vahel*, Itaalia majandusteadlaste ajalooline raamatukogu, Franco Angeli, 2015, lk. 262
* Peter Borscheid, Niels Viggo Haueter, *World Insurance: The Evolution of a Global Risk Network*, OUP Oxford, 2012

## Viited
Orav (väitlus)

**Orav** on väitluses, eriti Briti parlamentaarses formaadis teema tõlgendus, mis vähendab ühe poole tõestuskoormat (seda, mida pool peab väitluse võitmiseks tõestama) ebaõiglaselt palju või kitsendab väitlust ebaõiglaselt palju.

Väitluses peab esimene kõne enamasti defineerima mõisted, mis ei ole ilmsed. On lubatud väga äärmuslikud juhud väitlustest välja raamistada, näiteks teemas "Ilukirurgia tuleks keelata" võiks ilukirurgia teenuseid siiski lubada näiteks põlenguohvritele. Samas peetakse oravaks näiteks ilukirurgia keelamist ainult näitlejatele või modellidele.

Samuti näiteks teemas "Suitsetamine tuleks keelata", oleks orav defineerida suitsetamist kui korstendest tulevat suitsu. Teine võimalik orav suitsetamise teemal oleks ebamõistlike erandite lisamine, näiteks "keelame suitsetamise vaid alaealiste jaoks", sest see teeb väitluse ühele poolele liiga lihtsaks ega ole kooskõlas teema tegeliku mõttega.

Võistlusväitluses oravaid ei soosita. Samas ei ole oravad alati üheselt mõistetavad. Kui mõni tiim teeb orava, on teiste tiimide kohus see välja tuua ja seletada, miks on tegemist oravaga.

## Viited
"WUDC Manual". *www.worlddebating.org*. Vaadatud 18. novembril 2025.
Argentina president

:*Vaata ka: [[Argentina riigipeade loend]].*

**Argentina rahva president** (hispaania keeles *Presidente de la Nación Argentina*) on Argentina Vabariigi riigipea ja valitsusjuht. Lisaks on ta Argentina põhiseaduse järgi sõjaväe ülemjuhataja. Presidendi roll ja võimupiirid on ajas muutunud.

Alates 2023. aastast on Argentina president Javier Milei.

## Vaata ka
* Argentina ajalugu
* Argentina poliitika
* Argentina asepresidentide loend
* Argentina presidentide loend

## Viited

## Allikad
* 
* 

## Välislingid
* Koduleht
Austropaxillus

***Austropaxillus*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Austropaxillus infundibuliformis]]*

## Välislingid
*
Kreisikomissar

**Kreisikomissar** ehk marsikomissar (saksa k. *kreiskommissar*, vene k. *уездный комиссар*) oli kreisi ehk maakonnaametnik 17. - 19. sajandil Eesti- ja Liivimaa kreisides, kes valvasid maakonna piires kroonumõisate ja riigimetsade üle, lahendasid kriisiolukordi (taudis, näljahäda, üleujutused), täitsid politselisi ülesandeid, organiseerisid sõjaväe varustamist ja majutamist ning väeosade liikumist, vastutasid kõrgete valitsusametnike läbisõidu korraldamise eest.

Kreisikomissarid nimetati ametisse Rootsi valitsusajal, rootsiaegse 1668. a maapolitseikorraldusega adra- ja sillakohtunike abilistena eelkõige sõjaväe läbimarsi (sh viljamagasinide ja ööbimiskohtade) organiseerimiseks. Eestimaal olid maakonnatasandi politseiasutuseks adrakohtud või adrakohtunikud ja Liivimaal sillakohtud või sillakohtunikud.

Kreisikomissari ametiaeg oli kolm aastat ja trahvi ähvardusel ei tohtinud sellesse valitu või määratu ametist keelduda. Analoogiline kord kehtis ka 18. sajandil Venemaa keisririigi ajal. Liivimaal oli kroonumaade valitsemiseks kindralkubermangu valitsuse juures eriasutus — majanduspeavalitsus (*General-Oekonomie*), millele allusid Liivimaa eesti osas Tartu-Pärnu majandusvalitsus ja Kuressaare majanduskantseleid (*Oekonomie-Canzlei*). Igas maakonnas tegutsesid kohapealsete ametnikena kreisikomissarid. Eestimaal kubermangu valitsuse juures erilist majanduspeavalitsust ei olnud, kroonumõisade asju ajas kindralkubernerile alluv eriline kameraalametnik (*[[Kammerier]]*).  19. sajandil määras kreisikomissari, kes allus kubermanguvalitsusele, ametisse kroonupalat ja enamasti nimetati sellesse ametisse mõni kohalik mõisnik. 

1917. aastal nimetati Eestis ametisse Eestimaa kubermangukomissar Jaan Poska ja kubermangukomissarile allunud maakonnakomissarid ja 1919. aastal Eesti Ajutise Valitsuse komissarid.
## Viited
2025. aasta Tšiili üldvalimised

**2025. aasta Tšiili üldvalimised** olid üldvalimised Tšiilis 16. novembril 2025. Valiti president, kõik 155 Esindajatekoja liiget ning 27 50-st Senati liikmest. Tesises voorus edestas Vabariikliku Partei kandidaat José Antonio Kast Kommunistliku Partei kandidaati Jeannette Jarad.

Jara sai esimeses voorus rohkem hääli, tema programmi peeti vasaktsentristlikuks. Paremäärmuslane Kast sai küll vähem hääli, kuid kokku said parempoolsed kandidaadid esimeses voorus ligi 70% häältest. Kast lubas kaevata kraavid Tšiili piiridele Peruu ja Boliiviaga, saata riigist massiliselt välja illegaalseid immigrante ja ehitada uusi vanglaid. Teises voorus sai Kast 58% häältest, 7 miljonit häält oli demokraatliku Tšiili ajaloo häälte arvult parim tulemus. Ta võitis kõigis valimisringkondades.

Need olid esimesed valimised pärast kohustusliku hääletussüsteemi taastamist aastal 2022.

## Viited
Sappkollane

**Sappkollane** ehk **sapikarva** on kollaste värvitoonide hulka kuuluv, roheka varjundiga kollakas värvus, mis vastab sapi toonile. Värvinimetust on kasutatud näiteks jume värvuse kirjeldamiseks

Värvus on rohekaskollane või kollakasroheline  .

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab **sapikivikollast** värvust (*gallstone yellow*), mis on mesikollasest oranžikam pruunikas kollane  .

ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color:Universal Language and Dictionary of Names" järgi on värvus *gallstone* murtud kollane (*strong yellow*)  .

## Pildid

Bile specimen.jpg|Sapiproov katseklaasis
Gallensteine 2006 03 28.JPG|Sapikivid
Human gallstones 2015 G1.jpg|Sapikivid
Gallseife.jpg|Sapiseep


## Viited
Pekingi metroo

**Pekingi metroo** (*北京地铁*) on Hiina pealinna Pekingi metroo, mis koosneb 27 liinist ja kokku 420 jaamast. 

Raudteevõrgu pikkus on 879 km, hõlmates 12 Pekingi piirkonda ning ühte Langfangi linnaosa naaberalas Hebei provintsis. 2023. aasta detsembris sai Pekingi metroost raudteevõrgu pikkuselt maailma suurim metroosüsteem, ületades Shanghai metroo. Enne koroonapandeemia puhkemist oli Peking metroo maailma kõige tihedamini kasutatav metroosüsteem.

Pekingi metroo avati 1971. aastal ning see on Hiina ja Ida-Aasia mandriosa vanim metroo. Enne süsteemi kiiret laienemist 2002. aastal oli metrool vaid kaks liini. Pekingi metroo ulatuslikud laienemisplaanid hõlmavad 998,5 km liine ning plaanide kohaselt hakkab metroo teenindama 18,5 miljonit sõitjat päevas.

## Viited
Santiago metroo

**Santiago metroo** (hispaania keeles: *Metro de Santiago*) on metroo, mis teenindab Tšiili pealinna Santiagot. 2025. aasta seisuga koosnes see seitsmest liinist ja 136 jaamast. Metroovõrgu kogupikkus oli 149 kilomeetrit.

Metroo avati 1975. aastal ning see on riigi esimene metroosüsteem. 2005. aastast tegutseb riigis ka Valparaíso metroo.

Santiago metroo veab iga päev umbes 2,5 miljonit reisijat. See on Ladina-Ameerika suuruselt teine metroosüsteem México metroo järel ning Ameerikate suuruselt kuues metroo.

Seni uusima liini ehitus kuulutati välja 2017. aastal ning see peaks valmima 2027. aastal.

## Viited
Bangladeshi peaminister

**Bangladeshi Rahvavabariigi peaminister** (bengali keeles গণপ্রজাতন্ত্রী বাংলাদেশের প্রধানমন্ত্রী, *Gôṇôprôjātôntrī Bāṅlādēśēr Prôdhānmôntrī*) on Bangladeshi Rahvavabariigi valitsusjuht. Peaminister ja tema valitsus on vastutavad parlamendi, erakonna ja kokkuvõttes valijaskonna ees. Peaministri nimetab tseremoniaalselt ametisse president.

Sõjaseisukorra ajal aastatel 1975–1978, 1982–1986 ja 1990–1991 oli peaministri ametikoht sõjaväe käes. Aastatel 1996–2008 oli pärast valimisi võimu üleminekuperioodidel 90 päeva ajutise valitsuse juhina *de facto* valitsusjuht peanõunik. Peanõunik juhtis nendel perioodidel 10-liikmelist nõunikekoda. Peanõunikul olid peaaegu samad ülesanded ja võimupiirid mis peaministril. Süsteem kaotati aastal 2011, aastal 2024 otsustas Bangladeshi ülemkohus, et selle süsteemi kaotamine oli põhiseadusvastane.

Bangladeshi peaminister on aastast 2026 Tarique Rahman.

## Vaata ka
*Bangladeshi peaministrite loend
* Bangladeshi peanõunik
* Bangladeshi põhiseadus
* Bangladeshi välisminister
* Bangladeshi peaministrite loend
* Bangladeshi poliitika
* Bangladeshi president
* Bengali peaminister

## Viited
Saudi Araabia kroonprints

**Saudi Araabia kroonprints** (araabia keeles ولي عهد المملكة العربية السعودية, *walī ‘ahd al-Mamlakah al-‘Arabīyah as-Sa‘ūdīyah*) on pärast kuningat Saudi Araabia tähtsuselt teine võimukandja ning troonipärija. Praeguse süsteemi järgi esitab kroonitud kuningas oma valitsusaja alguses kroonprintsikandidaadi, kelle Truudusnõukogu peab kinnitama. Selle süsteemi kehtestas kuningas Abdullah aastal 2007. Kuninga eemaloleku ajaks antakse käskkiri, mille järgi saab kroonprints kuni kuninga naasmiseni tema kohuseid täita.

Aastast 2017 on Saudi Araabia kroonprints olnud kuningas Salmani seitsmes poeg Mohammad bin Salman.

## Saudi Araabia kroonprintside loend (1933–)
* Saud bin Abdulaziz (1933–1953)
* Faisal bin Abdulaziz (1953–1964)
* Muhammad bin Abdulaziz (1964–1965; *loobus troonist*)
* Khalid bin Abdulaziz (1965–1975)
* Fahd bin Abdulaziz (1975–1982)
* Abdullah bin Abdulaziz (1982–2005)
* Sultan bin Abdulaziz (2005–2011; *suri*)
* Nayef bin Abdulaziz (2011–2012; *suri*)
* Salman bin Abdulaziz (2012–2015)
* Muqrin bin Abdulaziz (2015; *loobus troonist*)
* Muhammad bin Nayef (2015–2017; *kõrvaldati troonilt*)
* Mohammed bin Salman (2017–)

## Vaata ka
* Saudi Araabia troonijärglus
Toivo Tukk

**Toivo Tukk** (3. oktoober 1943 Tallinn – 17. märts 2007 Tallinn) oli eesti spordiajakirjanik ja spordiajaloolane.

Lõpetas 1968. aastal Tallinna 15. töölisnoorte keskkooli. 

Tegi 1960. aastatest alates ajakirjandusele spordialast kaastööd. Töötas ka elukutselise spordiajakirjanikuna, sh:
*1993–1996 ajaleht Post
*1996 Õhtuleht
*1996–1997 Sõnumileht
*1997–1999 (ka tegevtoimetajana) Spordileht
*2000–2003 Eesti Teadeteagentuuri (ETA) sporditoimetaja

## Sportlasena
Sportima hakkas Tallinna 22. Keskkoolis. Mängis Tallinna Kalinini rajooni spordikoolis Jaroslav Dudkini juhendamisel korvpalli.

## Sporditegelasena
*1996–2006 Eesti Lauatenniseliit, volikogu liige
*2002–2006 Eesti Poksiliit, pressiesindaja

## Spordiajaloolasena
### Raamatud
Osales mitme aastaraamatu ja teatmeteose koostamisel.
*"Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak ja Toivo Tukk. Tallinn 1977
*Eesti jäähoki. 1988, autoreid
*Eesti lauatennis läbi 70 aasta. 1996, koostaja
*Kalev. Läbi sajandi. Kolmas osa. Treenerid. 2003, autoreid
*Eesti spordi aastaraamat. 2003–2006, koostajaid

## Liikmesus
*Eesti Spordiajakirjanike Liit
*2001 Eesti Spordiajaloo Selts

## Viited

## ''Personalia''
*"Spordiajakirjanik TOIVO TUKK - hüvastijätt laupäeval 24.03. kell 14.30 Pärnamäel". Eesti Lauatenniseliit

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul.
1981. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (rahvusvaheline kabe)

Eesti meeste 4. kirikabe (rahvusvahelise kabe) meistrivõistlused toimusid aastatel 1980–1981, vältasid kokku poolteist aastat ja lõppesid 15. novembril 1981.

Võistlusel osales 9 kabetajat. Mängiti ringsüsteemis iga vastasega kaks partiid, üks valgete ja teine mustade kabenditega. 

Eesti meistriks tuli Raivo Rist, kellele see oli esmakordne meistritiitel kirikabe mänguvormis. Varem oli ta rahvusvahelises kabes tulnud korduvalt Eesti meistriks tavalises turniiriformaadis. Hõbemedali võitis tiitlikaitsja Kalev Parksepp ja pronksi Ardu Treinbuk.

## Paremusjärjestus

## Viited
Phaeotremella frondosa

***Phaeotremella frondosa*** on kandseente hulka kuuluv seeneliik. See parasiteerub lehtpuudel kasvavatel nahkistel, nt karvasel nahkisel.

Seent on leitud ka Eestist.

## Välislingid
*
2003. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (rahvusvaheline kabe)

Eesti meeste 10. meistrivõistlused rahvusvahelise kabe kirikabes lõppesid 20. septembril 2003.

Mängiti ringsüsteemis iga vastasega kaks partiid, üks valgete ja teine mustade kabenditega. Eesti meistriks tuli Ivo Vana, hõbemedali võitis Kalev Parksepp ja pronksi Villem Lüüs.

## Paremusjärjestus

## Viited
Dissoderma

***Dissoderma*** on kandseente hulka kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Dissoderma odoratum* – soomus-pahkjalg
**[[Dissoderma paradoxum]]*

## Välislingid
*
Candelabrochaete

***Candelabrochaete*** on seltsi torikulaadsed kuuluv seeneperekond.

## Liike
**[[Candelabrochaete verruculosa]]*

## Varasemaid liike
**[[Odonticium septocystidia]]*

## Välislingid
*
Kuu (täpsustus)

***[[Kuu]]** on Maa ainus looduslik kaaslane.
*Kuu on üldmõiste planeedi kaaslase kohta.
*Kuu (astroloogia) on üks olulisimaid taevakehi astroloogias.
*Kuu (film, 1979) on Bernardo Bertolucci 1979. aasta film.
*Kuu (film, 2009) on 2009. aasta ulmefilm.
*Kuu (ooper) on Carl Orffi 1939. aasta muinasjuttooper.
*Kuu (kalender) ehk kalendrikuu on aja mõõtühik.
***Kuu** on ka Kuusalu kihelkonna lühend.
Basidioradulum

***Basidioradulum*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Basidioradulum radula* – hambune sasikammik

## Välislingid
*
Kuu (perekonnanimi)

**Kuu** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on pandud Maardu mõisavallas Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal ning Vana-Prangli mõisavallas Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Kuu 1936. aastal uueks perekonnanimeks kokku kahele isikule, kelle senine perekonnanimi oli Kuuverk (Adavere vallas Viljandimaal) ja Lilleberg (Lillepärk, Pranglisaarte vallas). 

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kuu Eestis 5 mees- ja 5 naissoost isikul.
Sloppy joe

***Sloppy joe*** on toit, mis koosneb valmisküpsetatud kuklist, ja selle vahele pandud praetud veisehakklihast, millele on lisatud tomatikastet (või ketšupit), sinepit ja pruuni suhkrut, lisaks sageli tšillipipart, sibulat, paprikat, küüslauku jms. *Sloppy joe* algupära kohta on palju versioone, üks on et see pärineb Jose Abeal Otero baarist Kuubas 1917. aastal, mida külastas Ernest Hemingway.

Lihtsa *Sloppy joe* valmistamiseks on tarvis pruunistada 0,5 kg veisehakkliha (või muud hakkliha), lisades 120 ml ketšupit, 80 ml mahedat sinepit ja 4 supilusikatäit pruuni suhkrut.

## Vaata ka
* Hamburger

## Viited

## Välislingid
* Best Sloppy Joes Video *sloppy joe* valmistamisest (inglise)
1980. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (rahvusvaheline kabe)

Eesti meeste 3. kirikabe (rahvusvahelise kabe) meistrivõistlused toimusid aastatel 1978–1980, väldates kokku poolteist aastat.

Võistlusel osales 10 kabetajat, mängiti ringsüsteemis iga vastasega kaks partiid, üks valgete ja teine mustade kabenditega.

Eesti meistriks tuli Kalev Parksepp. Hõbemedali võitis Raivo Rist ja pronksi Ardu Treinbuk.

## Paremusjärjestus

## Viited
2001. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (rahvusvaheline kabe)

Eesti meeste 9. meistrivõistlused rahvusvahelise kabe kirikabes lõppesid 15. oktoobril 2001.

Võistlusel osales 8 kabetajat. Mängiti ringsüsteemis iga vastasega kaks partiid, üks valgete ja teine mustade kabenditega. Eesti meistriks tuli Ivo Vana, hõbemedali võitis Raivo Rist ja pronksi Kalev Parksepp.

## Paremusjärjestus

## Viited
1978. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (rahvusvaheline kabe)

Eesti meeste 2. kirikabe (rahvusvahelise kabe) meistrivõistlused toimusid aastatel 1977–1978, väldates kokku poolteist aastat.

Võistlusel osales 8 kabetajat, mängiti ringsüsteemis iga vastasega kaks partiid, üks valgete ja teine mustade kabenditega.

Eesti meistriks tuli Vello Luht. Hõbemedali võitis Kalev Parksepp ja pronksi Heino Kartau.

## Paremusjärjestus

## Viited
Birzgale lennuväli

**Birzgale lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Ogre piirkonnas Birzgale vallas.  

Lennuväli asub Birzgalest kaks kilomeetrit loode pool. 

Lennuväli rajati Nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Lennuraja põhjaküljele rajati ka väike platvorm. Lennuvälja asfaltkate on kohati aukus, nii et seda soovitatakse kasutada üksnes hädaolukordades. Lennuvälja hoonetesse on rajatud puidutöötlemisettevõte.

## Viited
Ferdinand Mühlau

**Heinrich Ferdinand Mühlau** (20. juuni 1839 Dresden – 18. september 1914 Wernigerode) oli saksa usuteadlane.

Ametniku poeg. Õppis Leipzigi Ülikoolis, kus ka töötas, tudeeris veel Erlangeni Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis eksegeetika professorina 1871–1895, seejärel oli professor Kieli Ülikoolis kuni 1911. aastani.  Tartu Geograafia Seltsi asutajaliige.

## Viited

## Välislingid
*Foto (kirjelduses on ta eksikombel nimetatud Johann Heinrich Mühlauks)
*Erik-Amburger-Datenbank
*BBLd – Baltisches Biografisches Lexikon digital
*Профессора и преподаватели российских университетов (вторая половина XVIII - начало XX в.)
Ramuel Tafenau

**Ramuel Tafenau** (sündinud 24. septembril 1991) on eesti trummar.

2014. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse bakalaureuseõppe helidisaini kõrvalerialaga.
2017. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli rütmimuusika pillide (löökpillid) erialal. 
2021. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jazzmuusika löökpillide eriala magistriõppe *cum laude* (juhendaja Tanel Ruben).

## Tunnustus
*2015 Uno Naissoo nimeline stipendium

## Isiklikku
Tema isa on Raivo Tafenau.

## Viited

## Välislingid
*Ramuel Tafenau. Jazz.ee
*Käbi ei kuku... Raivo ja Ramuel Tafenau. Vikerraadio, 7.10.2018
1974. aasta Eesti meeste meistrivõistlused kirikabes (vene kabe)

Eesti meeste 7. kirikabe (vene kabe) meistrivõistluste turniir lõppes 1974 kevadel.

Võistlusel osales 29 kabetajat.

Eesti meistriks tuli Peeter Luik. Hõbemedali võitis Endel Niineväli ja pronksi Peeter Rääk.

## Paremusjärjestus

## Viited
Meelis Punder

**Meelis Punder** (sündinud 2. märtsil 1956) on eesti muusik (laulja ja basskitarrist) ja muusikapedagoog.

Ta on õppinud Viljandi Lastemuusikakoolis. 

2008. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koolimuusika eriala.

Ta on olnud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli rütmimuusika pillide eriala ansamblimängu õpetaja ja mõnda aega ka rütmimuusika osakonna juhataja. 2022. aastast on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika suuna ansambli õpetaja. 

Ta on mänginud ansamblites Elektra, Karavan (aastatel 1983–1994) ning teinud koostööd mitmete Eesti artistidega, sh Antti Kammiste, Bianca Rantala, Martin Trudnikov, Priit Pihlap jt.

## Tunnustus
*2023 MUBA aasta rütmimuusika õpetaja

## Isiklikku
Tema vend on Neeme Punder.

## Viited

## Välislingid
*ERR fotoarhiiv. Meelis Punder
*ÕL TV Tiiu õhturännakud, 13.10.2025. Muusik Meelis Punder
Axios (veebileht)

**Axios** on Ameerika Ühendriikide uudistesait. See tegutseb Arlingtonis Virginias. Lehe avalikustasid aastal 2017 endised Politico ajakirjanikud Jim VandeHei, Mike Allen ja Roy Schwartz. Selle nimi pärineb vanakreekakeelsest sõnast "ἄξιος" (*áxios*) ehk "väärtuslik".

Axiose artiklid on üldiselt lühikesed ning kiiresti loetavad: alla 300 sõna ning alapunktidena. Peale artiklite ilmuvad Axios erinevate valdkondade igapäevased või -nädalased uudiskirjad.

Aastal 2022 omandas Axiose Ameerika Ühendriikide ettevõte Cox Enterprises.

## Vaata ka
* FiveThirtyEight
* RealClearPolitics

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Narva stsenaarium

"Narva stsenaarium" on hüpoteetiline sõjaline operatsioon, millega Vladimir Putini juhitav Venemaa võib uurida NATO käitumist oma ekspansioonilise poliitika arendamisel. 

Pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt 2014. aastal on mitmed poliitilised kommentaatorid arutlenud sellise hüpoteesi teemal.https://www.theatlantic.com/international/archive/2019/01/narva-scenario-nato-conflict-russia-estonia/581089/

Saksa politoloog Carlo Masala on sarnast stsenaariumi käsitlenud raamatus "Kui Venemaa võidab. Üks stsenaarium"

## Vaata ka
* NATO liikmesriigid
* Vene-Ukraina sõda
* Venemaa sissetung Ukrainasse

## Viited
Märt Kruus

**Märt Kruus** (18. oktoober 1942 – 17. november 2025) oli eesti entomoloog.

Ta on töötanud Eesti Loodusmuuseumi zooloogiaosakonnas ja Maaülikooli zooloogiliste kogude
spetsialistina.

## Välislingid
Ex libris Märt Kruus (autor kunstnik Silvi Väljal)
Angerciems

**Angerciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lääneosas.

Küla asub Rinda jõe kaldal. Angerciemsi teenindab Krāni bussipeatus.

Külas  on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all Mazistabi keskaegne kalmistu ja hieepaik Mazistabi Stieguļi mägi. Küla jääb osaliselt Rinda ja Stende orgude hoiualale. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2.72 m.

Külast läände jääb muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Rinda piiskopilinnus.

## Viited
Georgina Rodríguez

:*See on [[hispaania nimetamiskombed|hispaaniapärane nimi]]. Esimene ehk isapoolne perekonnanimi on Rodríguez ning teine ehk emapoolne perekonnanimi on Hernández.*

**Georgina Rodríguez Hernández** (sündinud 27. jaanuaril 1994 Buenos Aireses) on Hispaania-Argentina sotsiaalmeediapersoon, modell ja ettevõtja. Ta sai kuulsaks oma suhte tõttu Portugali jalgpalluri Cristiano Ronaldoga, mis tagas talle suure tähelepanu ja laia jälgijaskonna Instagramis ning mujal sotsiaalmeedias. Georgina Rodríguez on tegelenud modellinduse ja moega, tal on oma rõivabränd. Aastal 2022 valmis temast Netflixi dokumentaalsari "I Am Georgina" (inglise keelest *Ma olen Georgina*), mille produtsent ta oli.
Jakub Montewka

**Jakub Jerzy Montewka** (sündinud 29. mail 1978) on poola tehnikateadlane (merendusinsener), Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia kaasatud professor.

## Haridus
Ta lõpetas Szczecini Kõrgema Merekooli magistrikraadiga laevajuhtimises 2001, täiendas end Lublinis Maria Sklodowska-Curie Ülikoolis Euroopa Liidu õiguse alal 2003-2004 ning kaitses Szczecini Mereakadeemias doktorikraadi geodeesias ja kartograafias 2008. Kraadi ''Doctor habilitatus'' sai ta Radomi Kazimierz Pulaski Ülikoolis aastal 2015.

## Teenistuskäik
Jakub Montewka oli laevaohvitser laevaühingus Hamburg Süd 2001-2006, assistent Szczecini Mereakadeemias 2001-2008, külalisteadur ja -professor Aalto Ülikoolis 2009-2021, vanemteadur Soome Geograafilise Teabe Keskuses 2015-2018 ja kaasprofessor Gdynia Merendusülikoolis 2015-2021.

Ta on Gdańskis asuva Veetranspordi Innovatsiooni Sihtasutuse (*Waterborne Transport Innovation Foundation*) teadur aastast 2011 ja tegevjuht alates 2022, Gdański Tehnikaülikooli professor aastast 2015 ning Wuhani Tehnikaülikooli külalisprofessor aastast 2022.

Aastast 2024 on Jakub Montewka Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia kaasatud professor ja rohelise meretehnoloogia uurimisrühma juht.

## Viited

## Välislingid
* Jakub Montewka Eesti Teadusinfosüsteemis
* Jakub Montewka publikatsioone
Papipalu karjamõis

**Papipalu karjamõis** (saksa k.  *Pappenpahl, Pappipallo M.* ) oli Paasiku mõisa karjamõis Harju-Jaani kihelkonnas.

Papipalu karjamõis asus Looküla ja Vikipalu piiril, oli 1564–1565 kroonutalu, 18. sajandi teisel poolel oli Papipalu kroonumõis. 1765 ja 1782 Anija mõisa kõrts, 1798 karjamõis, 1880 liideti Papipalu karjamõis Paasiku mõisaga.

## Viited

## Välislingid
*
Veltiņi

**Veltiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve valla lääneosas. Küla lähistel asub looduskaitsealune Beķeri hiidrahn.

## Viited
Leči

**Leči** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. Küla asub valla keskosas Venta jõe vasakul kaldal ja jääb valla keskusest Ventavast 6,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 14,6 ning Riiast 202,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Leči bussipeatus.

Küla on tekkinud Leči mõisa (*Gut Atlitzen*) juurde. Looduskaitse all on Leči park, Leči tamm ja pärn ümbermõõduga 3.58 m.

## Elanike arv


* 39 (1989)
* 46 (2000)
* 43 (2011)

* 39 (2021)
* 39 (2025)


## Viited
Ostupciems

**Ostupciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lääneosas.

Küla asub Ostupe jõe kaldal.

## Viited
Sotsiaalne kohalolu

Kreijns, Xu ja Weidlich (2021) määratlevad sotsiaalse kohalolu kui ulatuse, mil määral õppijad tunnevad end üksteisega seotuna ning kogevad rühmas tegutsedes kuuluvustunnet. Autorite järgi kujuneb sotsiaalne kohalolu välja grupiliikmete vastastikuse suhtluse käigus ning väljendub tunnetuses, et teised osalejad on suhtluses psühholoogiliselt kohal.

Gefen ja Straub (2003) leidsid, et sotsiaalne kohalolu mõjutab oluliselt kasutajate usaldust e-teenuse pakkuja vastu, mis omakorda suurendab ostu- ja kasutussoovi. Empiiriline analüüs näitas, et sotsiaalne kohalolu tugevdab usaldust ning usaldus mõjutas ostukavatsust tugevamalt kui tehnoloogilise kasulikkuse hinnangud.

Cyr *et al*, 2007, uurimuse tulemused näitasid, et sotsiaalne kohalolu – kasutaja kogemus, et teine osapool on suhtluses „kohal“ – tõstab oluliselt nii usaldust kui rahulolu, mis omakorda suurendavad lojaalsust e-teenustele. Autorid rõhutavad, et sotsiaalne kohalolu pole pelgalt kommunikatiivne omadus, vaid toimib „psühholoogilise sillana“ kasutaja ja teenusepakkuja vahel, tugevdades emotsionaalset sidet ja valmidust teenust uuesti kasutada. Järeldustes rõhutatakse, et organisatsioonid peaksid disainima e-teenused nii, et need toetaksid inimlikku kontakti – näiteks sõbraliku keele, visuaalsete vihjete ja interaktiivsete elementide kaudu. Kokkuvõttes näitab uurimus, et **sotsiaalse kohalolu suurendamine on otseselt seotud kliendi lojaalsusega**, ning võib olla isegi tugevam lojaalsuse mõjutaja kui teenuse tehniline kvaliteet.
Humaniseerimine teenusedisainis

Humaniseerimine teenusedisainis tähendab teenuste kujundamist nii, et need lähtuksid inimeste emotsionaalsetest, sotsiaalsetest ja kogemuslikest vajadustest. Humaniseeritud teenus toetub inimkeskse disaini põhimõtetele: empaatia loomine kasutajaga, kontaktpunktide kogemuslik terviklikkus ning inimliku kohalolu või soojuse lisamine ka digitaalsesse teenusesuhtesse. Stickdorn *et al*. (2018) rõhutavad, et teenusedisain peab arvestama kasutajate emotsioone ja kogemusi kogu teenuse teekonnal, samal ajal kui Cyr *et al*. (2007) näitavad, et digikeskkondades aitab inimlik kontakt või „sotsiaalne kohalolu“ suurendada usaldust ja rahulolu. Macdermidi *Humanising IT: Human-centred Design for IT Service Management* lähenemine täiendab seda, tuues esile vajaduse taastada inimlikkus tehnoloogiapõhistes teenustes — keskendudes suhtlusele, empaatiavõimele ja inimliku kogemuse toetamisele IT-teenuste kontekstis.
Emotsionaalne tugi digitaalses teeninduses

Emotsionaalne tugi digitaalses teeninduses viitab digitaalse assistendi või teenusepakkuja võimele pakkuda kasutajale empaatilisi, julgustavaid või toetavaid väljendeid. Gelbrich, Hagel ja Orsingher (2021) näitasid neljas eksperimendis, et selline emotsionaalne tugi suurendab oluliselt kasutaja rahulolu ja püsivust teenuse kasutamisel. Rahulolu kasv tulenes peamiselt kasutaja tajutud soojusest (*warmth*), mis kujunes digitaalassistendi empaatiliste väljendite mõjul. Uuringust selgus, et emotsionaalne tugi võib kompenseerida inimliku kontakti puudumist tehnoloogiavahendatud teenustes ja aidata ületada digitaalse suhtluse impersonaalsust. Emotsionaalselt toetav tagasiside, näiteks julgustavad või lohutavad väljendid, tugevdas kasutaja usaldust teenuste vastu ja motiveeris jätkama teenuse kasutamist ka siis, kui ülesanne oli keeruline või kasutaja ei olnud tulemusega rahul. Autorid leidsid, et digitaalne assistent võib pakkuda sarnast kasu nagu inimteenindaja, sest kasutajad tõlgendavad emotsionaalset tuge kui teenusepakkuja positiivset hoiakut nende suhtes. See suurendas kasutaja tajutud head tahet (*benevolence*) ja lõi tugevama psühholoogilise sideme teenusega. Kokkuvõttes järeldati, et emotsionaalne tugi on tõhus viis parandada digiteenuste kvaliteeti ja kasutajakogemust, eriti valdkondades, kus inimlik kontakt on piiratud või puudub täielikult.
Antropomorfism digitaalses teenuses

Antropomorfism viitab inimlike omaduste omistamisele tehnoloogiale või masinatele. Nass ja Moon (2000) defineerivad seda kui tendentsi omistada arvutitele inimlikke jooni või käitumist, isegi kui inimesed ise seda teadlikult eitavad. Antropomorfism tähendab inimlike omaduste omistamist tehnoloogiale (nt nimeline chatbot, inimlik suhtlusstiil). Uurimused näitavad, et teatud tingimustel võib see suurendada kliendirahulolu ja kaasatust.

Kleini ja Martinezi (2023) uurimuse tulemused näitasid, et antropomorfismi tase mõjutas oluliselt chatbotiga suhtlevate klientide rahulolu. Kõrgema antropomorfismi tingimustes (nt kui chatbot kasutas inimlikumat keelt ja käitumist) hindasid osalejad teeninduskogemust oluliselt positiivsemalt kui madala antropomorfismi olukorras. Analüüs kinnitas, et antropomorfism suurendas nii tajutud empaatiat, meeldimust kui ka üldist rahulolu . Järeldustes rõhutavad autorid, et chatbotide humaniseerimine on mitte ainult esteetiline valik, vaid omab otsest mõju teeninduskvaliteedi hinnangule. Antropomorfne chatbot loob kasutajaga suurema psühholoogilise läheduse, mis suurendab valmisolekut teenust uuesti kasutada. Autorid soovitavad teenusepakkujatel teadlikult rakendada inimlikke elemente (nt sõbralik keelekasutus, suhtlusstiil), sest need võivad olla olulised konkurentsieelised digitaalses teeninduses.
Ēvartciems

**Ēvartciems** (ka **Ēvarti**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla edelaosas. Ēvartciems jääb valla keskusest Tārgalest 2,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 8,6 ja Riiast 191,6 kilomeetri kaugusele. Külas asub Dokupe bussipeatus.

Küla asub Venta jõe vasakul kaldal. Seal kasvav raagremmelgas ümbermõõduga 4.1 m on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 62 (1989)
* 53 (2000)
* 66 (2011)

* 116 (2015)
* 53 (2021)


## Viited
Imepuia

**Imepuia** (*Puya mirabilis*) on bromeelialiste sugukonda puia perekonda kuuluv õistaimeliik, mille looduslik kasvukoht on kaljused mäenõlvad 750–2590 meetri kõrgusel Andide mäestikus Boliivias (Cochabamba ja Tarija departemangus) ja Loode-Argentinas (Salta ja Tucumáni provintsis).

## Pildid

Puya mirabilis (4).JPG|Lehed
Starr-100803-8449-Puya mirabilis-flowers-Enchanting Floral Gardens of Kula-Maui (24927642542).jpg|Õied
Puya mirabilis seeds, by Omar Hoftun.jpg|Seemned


## Viited
Nuga (väitlus)

**Nuga** ehk **noa andmine** on väitlusmõiste, mis tähendab vastuollu minemist omaenda poolega. Eriti kasutatakse mõistet Briti parlamentaarses formaadis, kus jaatuse (valitsuse) poolel on kaks erinevat meeskonda, kes ei tee omavahel koostööd, kuid neil ei ole lubatud ka omavahel vastuollu minna.

Näiteks võib noa andmiseks pidada olukorda, kus poole esimene kõneleja on mõiste mõistlikult definerinud ja sama poole järgmine kõneleja ütleb, et definitsioon on ei sobi ning proovib ümber defineerida. Samuti peetakse noa andmiseks omaenda poolele ümberlükete tegemist. Noa andmine ei ole uute teistsuguste argumentide tegemine või uutel alustel vana materjali võrdlemine.

Briti parlamentaarses formaadis on kindlatel juhtudel oma poolega vastuollu minek lubatud:

* avav pool on muutnud väitluse muidu võidetamatuks,
* avav pool on nõustunud vastaspoolega olulisteks punktides sulgeva poole saboteerimiseks,
* avav pool on teinud orava,
* avav pool väidab ilmselgelt valet, sh "tavaline haritud valija" suudaks aru saada, et tegemist on valega (nt väites, et Kuu on tehtud juustust),

Samal ajal ei tohi sulgev pool oma avava poolega muudes küsimustes siiski vastuollu minna. 

Eesti keskkoolide väitluses kasutatakse samuti mõistet "nuga andma" tähenduses võistkonnakaaslaste vastuollu minema.

## Viited
Ameerika Ühendriikide maaväeminister

:*Mitte segi ajada [[Ameerika Ühendriikide maaväe staabiülem]]aga.*

**Ameerika Ühendriikide maaväeminister** (inglise keeles *United States Secretary of the Army*; **SA** või **SECARMY**) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi ametnik. Tema vastutusalasse kuulub kõik Ameerika Ühendriikide maaväega seotu: isikkoosseis, personal, reservteenistus, taristu, keskkond, relvastuse ja varustuse hankimine, avalikud suhted ja rahandus.

Maaväeministri nimetab president ning kinnitab ametisse Senat. Maaväeminister ei kuulu valitsuskabinetti, tema otsene ülem on kaitseminister. Maaväeministri amtikoht loodi aastal 1947, kui Sõjaministeeriumi jaotamisega Maaväeministeeriumiks ja Õhuväeministeeriumiks kadus sõjaministri ametikoht.

Aastast 2025 on Ameerika Ühendriikide maaväeminister Daniel P. Driscoll.

## Ameerika Ühendriikide maaväeministrite loend presidenditi
*Kaldkirjas* on maaväeministri kohusetäitjad.
### Harry Truman (1945–1953)
* Kenneth Claiborne Royall (1947–1949)
* Gordon Gray (1949–1950)
* Frank Pace (1950–1953)

### Dwight Eisenhower (1953–1961)
* *[[Earl D. Johnson]]* (1953)
* Robert T. Stevens (1953–1955)
* Wilber M. Brucker (1955–1961)

### John Kennedy (1961–1963)
* Elvis Jacob Stahr Jr. (1961–1962)

### Lyndon Johnson (1963–1969)
* Cyrus Vance (1962–1964)
* Stephen Ailes (1964–1965)

### Richard Nixon (1969–1974)
* Stanley Rogers Resor (1965–1971)
* Robert Frederick Froehlke (1971–1973)

### Gerald Ford (1974–1977)
* Bo Callaway (1973–1975)
* *[[Norman R. Augustine]]* (1975)
* Martin Richard Hoffmann (1975–1977)

### Jimmy Carter (1977–1981)
* Clifford Alexander Jr. (1977–1981)

### Ronald Reagan (1981–1989)
* *Percy A. Pierre* (1981)
* John O. Marsh Jr. (1981–1989)

### George H. W. Bush (1989–1993)
* Michael P. W. Stone (1989–1993)

### Bill Clinton (1993–2001)
* *John W. Shannon* (1993)
* *[[Gordon R. Sullivan]]* (1993)
* Togo D. West Jr. (1993–1997)
* *[[Robert M. Walker]]* (1997–1998)
* Louis Caldera (1998–2001)

### George W. Bush (2001–2009)
* *[[Gregory R. Dahlberg]]* (2001)
* *[[Joseph W. Westphal]]* (2001)
* Thomas E. White (2001–2003)
* *[[Les Brownlee]]* (2003–2004)
* Francis J. Harvey (2004–2007)

### Barack Obama (2009–2017)
* Pete Geren (2007–2009)
* John M. McHugh (2009–2015)
* *[[Eric Fanning]]* (2015–2016)
* *[[Patrick Murphy (Pennsylvania poliitik)|Patrick Murphy]]* (2016)
* Eric Fanning (2016–2017)

### Donald Trump (2017–2021)
* *Robert M. Speer* (2017)
* *[[Ryan D. McCarthy]]* (2017)
* Mark Esper (2017–2019)
* Ryan D. McCarthy (2019–2021)

### Joe Biden (2021–2025)
* *John E. Whitley* (2021)
* Christine Wormuth (2021–2025)

### Donald Trump (2025–)
* *Mark Averill* (2025)
* Daniel P. Driscoll (2025–)

## Viited
Punarind-karkjalg

**Punarind-karkjalg** (*Cladorhynchus leucocephalus*) on karkjalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Punarind-karkjalg on 35–43 cm pikk. Tiib on 190–203 mm pikk, nokk 68–73 mm. Isaslinnu jookse on 87 mm pikk, emaslinnul 80 mm. Isaslind kaalub 213–250 g, emaslind 110–247 g.

Sulestik on peamiselt valge. Rinnal on lai punakaspruun vööt. Tiiva ülapool on peamiselt must. Pikk ja veidi ülespoole kõver nokk on must. Silmad on pruunid. Jalad on roosad, varvaste vahel on lestad.

Noorlinnu alapool on üleni valge ja tiivad on pruunikad.

Udusulis pojad on valged.

## Levik
Punarind-karkjalad elavad Austraalia kesk- ja lõunaosas.

Elavad rannikul ja soolajärvede ääres.

## Toitumine
Toituvad peamiselt väikestest koorikloomadest, kuid ka veeputukatest, limustest, kaladest ja taimedest.

Toituvad päeval madalas vees.

## Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates, kus võib olla kümneid tuhandeid pesi. Ühel ruutmeetril võib olla kuni 18 pesa. Pesa asub maapinnal.

Kurnas on 3–4 valget mustade triipudega muna mõõtmetega 55 × 40 mm. Muna kaalub 44 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 19–21 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 50 päeva vanuselt.

## Looduslikud vaenlased
Punarind-karkjala mune ja poegi söövad punanokk-kajakad.

## Viited

## Välislingid
Punarind-karkjalg (perekond)

**Punarind-karkjalg** (*Cladorhynchus*) on karkjalglaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on punarind-karkjalg (*Cladorhynchus leucocephalus*).

## Viited
Endel Press

**Endel Press** (16. veebruar 1929 Tallinn – 6. mai 1982 Tallinn) oli eesti ujuja, veepallur, veepallitreener ja spordiajakirjanik.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna Rahandustehnikumi ja õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Oli aastatel 1950–1953 Nõukogude sõjaväes ajateenistuses.

Aastatel 1955–1958 ja 1961–1966 töötas ta Tallinna Dünamo ja Eesti NSV veepallikoondise treenerina. Tema juhendamisel tuli Dünamo meeskond 1955–1957 ja 1962-1965 Eesti NSV meistriks. Töötas ka Dünamo õppeosakonnas.

Alates 1966. aastast oli ta Spordilehe ja Noorte Hääle spordiajakirjanik, hiljem Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi pressiesindaja.

## Sportlasena
Endel Press hakkas ujumist harrastama 1940. aastate algupoolel Herbert Rachmanni õpilasena, jätkas Tallinna Kalevis Friedel Raudsepa ja hiljem Tallinna Dünamos Kristjan Arusoo juhendamisel, aastatel 1950–1953 sportis Nõukogude sõjaväe ajateenijana Moskva CSKA-s.

Ta tuli 22 korda Eesti NSV meistriks (1948–1949 ja 1955–1962) vaba- ja teateujumises, 1948. aastal ka avavee pikamaaujumises. Ta püstitas Eesti NSV rekordeid lühikeses ja pikas basseinis kokku 43 korral, sh 14 korral teateujumises. Kuulus ujumises 1946–1950 ja 1954–1960 Eesti NSV koondisse.

Veepallis tuli ta Eesti NSV meistriks 6 korda: Tallinna Kalevi meeskonnas 1949. aastal ja Tallinna Dünamo meeskonnas aastatel 1955–1958, 1960. Kuulus veepallis aastatel 1948, 1953 ja 1955–1960 Eesti NSV koondisse.

Sai Helsingi 1952. aasta olümpiamängude ujumisvõistlusel 1500 m vabaujumises 27. koha. Sai 1953. aasta ülemaailmsetel üliõpilasmängudel 1500 m-s hõbeda ja 4 x 200 m teateujumises pronksi ning 400 m-s 6. koha. Tuli 1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel Torinos 1500 m-s 5. kohale.

NSV Liidu meistrivõistlustel ujumises sai ta aastatel 1948–1956 6 hõbedat (kaks 400 m-s, kolm 1500 m-s ja ühe 4 x 200 m teateujumises) ning 6 pronksi (ühe 400 m-s, kolm 1500 m-s ja kaks 4 x 200 m teateujumises). Püstitas vabaujumises 6 NSV Liidu rekordit. Kuulus aastatel 1951–1955 NSV Liidu koondisse.

Veepallis sai ta NSV Liidu meistrivõistlustel 1950. aastal hõbe- ning 1951. ja 1953. aastal pronksmedali. Kuulus aastatel 1952–1953 NSV Liidu koondisse.

## Sporditegelasena
*1957–1964 Eesti NSV Veepalliföderatsiooni presiidiumi liige 

## Looming
*"Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak ja Toivo Tukk. Tallinn 1977
*Eesti "Dünamo" viis aastakümmet, 1990, koostajaid

## Liikmesus
*1970 Eesti NSV Ajakirjanike Liit

## Tunnustus
*1948 NSV Liidu meistersportlane ujumises
*1951 NSV Liidu meistersportlane veepallis

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1950–1956 abielus Silvi Pressiga.

Tema tütar esimesest abielust on endine ujuja Ülle Ossip. Teisest abielust on tal poeg Gunnar Press, kes on samuti spordiajakirjanik ja spordiraamatute autor.

Ta oli kirglik kalamees.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Pezold (aadlisuguvõsa)

**Pezold** oli baltisaksa suguvõsa.

Suguvõsa pärines Salzburgist, ja esindajad olid 18. sajandist Hannoveri kuurvürstkonnas ja Eestimaal. Suguvõsa esindajad aadeldati 1799. aastal Venemaa keisririigis, kanti 1840. aastal Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse (*Пецольд*) ja 1871. aastal Eestimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Ernst August Pezold (surn. 1767 Wiedensahl Alam-Saksimaa), vaimulik, pastor Saksamaal
*Sigismund Pezold (1746–1809), Liivimaa vaimulik, Vändra, Palamuse koguduse pastor
*Johann Ernst August von Pezold (1750–1778), arst, Paide kreisiarst 1783–1788
*Johann Diedrich von Pezold (1752–1804), Rakvere kreisiarst 1785–1793
*August Georg Wilhelm Pezold (1794–1859) (Пецольд, Август Георг Вильгельм), maalikunstnik ja graafik
*''Ernst'' Johann Wilhelm ''von Pezold'' (1796–1870), Rakvere kreisiarst 1820–1870
*Alexander Pezold (1802–1851), jurist, Tsarskoje Selo lütseumi professor
*Carl August Pezold (1826–1904), Eestimaa vaimulik,  Märjamaa Maarja koguduse pastor, Maa-Lääne praostkonna praost
*August Wilhelm von Pezold (1828–1882 Tver), arst, meditsiinidoktor, arst Rakveres, sõjaväearst Soomes, arst Rakveres, Jaroslavlis ja Tveris
*Leopold Dietrich ''Ernst von Pezold'' (1832–1907), Eesti baltisaksa kunstnik, kunstiloolane ja ajakirjanik, Revalsche Zeitung ja Rigasche Zeitung toimetaja. 
* Ernst Johann von Pezold (1836–1901), Rakvere linnaarst 1870–1889
*Theophil Ferdinand von Pezold (1840–1923), pedagoog ja ajakirjanik
*''Ernst'' Wilhelm ''von Pezold'' (1862–1940), pedagoog, Tallinna 2. Reaalkooli direktor (1918)
*Wilhelm Dietrich Pezold (1863–1923), Eesti vaimulik, Lihula ja Kirbla koguduse kirikuõpetaja, Maa-Lääne praostkonna praost
*Hans von Pezold (1870–1935 Karlsruhe), meditsiinidoktor ja professor Karlsruhes, sõjaväearst, Karlsruhe linnahaigla arst.
*Aleksander Jakob Dietrich von Pezold (1870–1945 Nienburg an der Saale), Eesti arstiteadlane ja genealoog, arst Tallinnas
*August Bernhard Karl Julius von Pezold (1872 Tver – 1902 Peterburi), arst Venemaal
*Bernhard von Pezold (1875–1940), jurist
*Walter von Pezold (1882–1955 Hamburg), Eesti jurist,  I Riigikogu liige, Saksa-Balti Erakonna poliitik

## Viited

## Kirjandus
*Järvamaalt lahkunud 260 sakslast, Dorotee Pezold, Johann-Dietrich Pezold, Johann-Friedrich-August-Erich Pezold, Järva Teataja, nr. 27, 4 märts 1940, lk 2
## Välislingid
*
*Perekonnad Frey ja Pezold, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1720
Arvi Toominga

**Arvi Toominga** (19. märts 1937 Rakvere – 16. jaanuar 2004 Rakvere) oli eesti kabetaja, meistersportlane. 

1955. aastal lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli. 

Aastatel 1965–1993 võitis ta Eesti meeste meistrivõistlustel vene kabes 3 hõbedamedalit (1965, 1975, 1978) ja 3 pronksi (1976, 1982, 1993). Lisaks võitis 2 hõbedat (1990, 1991) ja 2 pronksi (1985, 1986) Eesti meistrivõistlustel vene kabe kiirkabes ning tuli Eesti meistriks välkkabes 1978. aastal. 1969. aastal tuli ta Rakvere võistkonnas Eesti meistriks Eesti võistkondlikel kirimale meistrivõistlustel. 

Ta töötas Teeninduskombinaadis "Viru" emailijana.

## Viited
Aleksander Puusepp

**Aleksander Puusepp** (23. mai 1905 – 6. juuni 1981 Põltsamaa) oli Põltsamaa omavalitsustegelane ja Põltsamaa linnavanem 1939. aasta lõpust 1940. aasta Juunipöördeni.

## Poliitiline tegevus
1938. aastal loodi linnavanema abi koht. Sellele kohale nimetati senine volikogu aseesimees ja linnavolinik Aleksander Puusepp.

Puusepp kandideeris 1939. aastal Põltsamaa linnavolikokku ja osutus valituks. 21. detsembril 1939 toimunud linnavolikogu istungil seati ta üles üheks linnavanema kandidaadiks senise linnavanema Georg Koldi ja Villem Alari kõrval. Viimane loobus kandideerimast. Hääletusel kogus Puusepp 8 poolt ja 4 vastuhäält, Kold 6 poolt- ja 6 vastuhäält. Sellega sai senine linnavanema abi Aleksander Puusepp kolmandaks valitud Põltsamaa linnavanemaks.

Seni viimased 10 aastat Põltsamaa linnapeana ja linnavanemana valitsenud Georg Kold elas kaotust valusalt üle. Ta olevat koostanud märgukirju ja kogunud toetusallkirju Puusepa vastu. Ka ähvardanud Kold oma pooldajatega volikogust lahkuda.

Aleksander Puusepp sunniti linnavanema kohast loobuma pärast Juunipööret. Ta vabastati siseministri käskirjaga 27. juulist 1940. Puusepa asemel nimetati uueks linnapeaks Peeter Mölder.

Ent Puusepp jätkas koostööd uute võimudega. Juba 1940 juuni lõpus oli ta asunud linnas organiseerima kohalikku töölisühingut. Hiljem valiti ta töölisühingu esimeheks. Lisaks nimetati Puusepp sama aasta juuli lõpus Viljandi maavanema poolt „Torniveski" sae-, jahu- ja villatööstuse ning J. Heidmetsa trükikoja komissariks.

## Ühiskondlik tegevus enne II maailmasõda
Puusepp oli 1930ndate aastate lõpus Põltsamaa ühishaigekassa esimees.

## Tegevus pärast II maailmasõda
Aleksander Puusepp taandus aktiivsemast ühiskondlikust elust ja asus tegelema põllumajandusega, pidades Põltsamaa vallas Möldri talu. Pärast märtsiküüditamist astus Põltsamaa valla Uuepõllu kolhoosi liikmeks, saades põllutööbrigaadi brigadiriks. Hiljem liideti väiksemad ümbruskonna kolhoosid J. Stalini nimeliseks ühendkolhoosiks. Oli hiljem Põltsamaa masina-traktorijaama vanemmehhaanik loomakasvatusfarmide mehhaniseerimise alal. Puusepp kuulus ka Annikvere külanõukogu põllumajanduskomisjoni. 1959. aastal sai J. Stalini nimelise kolhoosi esimeheks. Jõgeva EPT parteialgorganisatsiooni liige.

Aleksander Puusepp suri 6. juunil 1981 ja on maetud Põltsamaa kalmistule.

## Viited
2025 PN7

**2025 PN<sub>7</sub>** on Maa-lähedane objekt, hiljuti avastatud kvaasisatelliit.

2. augustil 2025 täheldas väikest asteroidi esimest korda Haleakalā observatooriumi teleskoop Pan-STARRS 1, mis asub Hawaii saarel Mauil.

19-meetrise läbimõõduga Apollo-tüüpi asteroid kuulub Arjuna asteroidide rühma, mille orbiidid on väga sarnased Maa omadega. Astrofüüsikalistest analüüsidest on järeldatud, et niiöelda kvaasikuu on loodusliku satelliidina ajutiselt planeediga konfiguratsioonis olnud vähemasti 60 aastat, jäädes eeldatavasti resonantsesse olekusse veel kuni 2083. aastani.

Tagantjärele on arhiiviandmeist leitud, et kosmosekivim oli jäädvustatud fotodele juba 2014. aastal.

## Vaata ka
*164207 Cardea
*(277810) 2006 FV35
*2013 LX28
*2014 OL339
*469219 Kamo'oalewa
*2022 YG
*2023 FW13

## Viited