open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lääts (kaunvili)

**Harilik lääts** (*Lens culinaris*) on üheaastane taim liblikõieliste sugukonnast. Eestis kutsutakse läätse mitmesuguste nimetustega: liats, liatse, leäts, läätse ja ka lääts. Siiski kasvatatakse kümnest läätse perekonna liigist ainult ühte söödavat – harilikku läätse – paljude sortidena.

Läätsede värvus varieerub olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast – roheline, pruun, hall, kollane, kirju või oranž . Taime vars on 25–60&nbsp;cm kõrge, nõrgalt harunenud 5–7 sulglehekesega ja köitraagudega. Õied on väikesed, valkja või õrnsinise tooniga, üksi või kahe kuni nelja kaupa kaenlasisestes kobarates. Kaunad on lamedad rombja kujuga, ilma vaheseinteta kuni 15&nbsp;mm pikad ja 8–9&nbsp;mm laiad. Kaunas on 1–3 seemet, mis on lapikud ümara kujuga ja mille kaal jääb 40–50 g/1000 seemne kohta. Taimede õitseaeg on juuni–juuli.

## Ajalugu
Kõige varasem läätse teadaolev ajalugu pärineb Kreekast Franchthi koopast paleoliitikumi ja mesoliitikumi kihtidest 13 000 aastat eKr. 

Peamiselt kasvas lääts Indias, Bangladeshis, Pakistanis, Vahemere piirkonnas ning Põhja-Ameerikas. Arheoloogiliste leidude järgi kasutati Põhja-Iisraelis läätse põllumajanduses juba 6800 aastat eKr. Vana-Kreekas kasutati läätse suppides ja lisati leivasse.

## Sordid

Maailmas on palju läätsesorte, allpool on toodud kõige tuntumad.

### Roheline lääts
Rohelised läätsed on üpris suured. Keetmisel nad oma kuju ei muuda. Sobivad hästi salatitesse ja pilaffi.

### Prantsuse roheline lääts
Prantsuse rohelised läätsed on rohelistest läätsedest väiksemad ning värvuselt tumedamad. Toidu valmistamisel on nende küpsemisaeg umbes 40 minutit.

### Kollane lääts
Kollased läätsed on magusad ning seest punaka viljalihaga. Toidu valmistamisel keevad nad väga ruttu katki ning seetõttu sobivad paremini India retseptidesse, kus läätsed keedetakse pudruks.

### Punane lääts
Punastel läätsedel on helepunane kuni oranž värvus. Nad on väiksemõõtmelised. Toidu valmistamisel valmivad need kõige kiiremini ning neist saab väga hea püree.

### Must lääts
Mustad läätsed on väikesed ja ümmargused. Neid kutsutakse tihti ka beluuga läätsedeks, sest küpsedes meenutavad nad beluuga kaaviari.

## Tootmine maailmas
2016. aastal toodeti maailmas läätsi kokku 6,3 miljonit tonni. Maailmaturul on tootja ja eksportijana esikohal Kanada, kus läätsede toodang oli 2017. aastal oli 3,39 miljonit tonni. Kanadas toodetakse 95% läätsedest Saskatchewani provintsis, kus läätsed külvatakse mai alguses ning saak koristatakse juba augusti keskel.

2017. aastal toodeti läätsi kõige rohkem Kanadas (3,39 miljonit tonni aastas), sellele järgnes India (1,01 miljonit tonni aastas).

## Kasutamine
Läätsed sisaldavad ohtralt valke, nad on mineraalaine- ja vitamiinirikkad. Tänapäeval valmistatakse läätsedest suppe ja putrusid. Neid kasutatakse ka salatite valmistamiseks, vormiroogades või lihatoitude kõrvale taimse lisandina. Samuti kasutatakse haljasmassi loomasöödana ja seemnejahu mitmesuguste söötade toiteväärtuse tõstmiseks.

## Viited
Ideaalmaailmad

"**Ideaalmaailmad**" oli Klassikaraadio raadiosaade, mis oli eetris aastatel 2003–2013.  

Saates tutvustati tähelepanuväärseid endis- ja nüüdisaegseid rokkmuusikaalbumeid. 

Esimene saade oli eetris märtsis 2003 ja selles tutvustati 1973. aastal ilmunud Pink Floydi albumit "Dark Side of the Moon".

## Viited

## Välislingid
*Saate arhiivileht
Inemise sisu

**"Inemise sisu"** oli Eesti Raadio / Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriteemaline raadiosaatesari, mis oli Vikerraadio eetris aastatel 1999–2011. Saatesarja autor ja enamiku saadete juht oli Urmas Vadi.  

Saadetes intervjueeriti Eestis elavaid kultuuritegelasi, kelle kaudu käsitleti lisaks nende loomingule ja mõttemaailmale ka nendega seotud kultuurižanre, subkultuure, stiile, liikumisi, suundumusi ja kultuuriüritusi. Saadetes esinesid näiteks Matti Milius, Taavet Jansen, Vaino Vahing, Andres Maimik, Villu Tamme, Berk Vaher, Jaak Johanson, Peeter Jalakas, Sofia Joons, Sven Kuntu, Vello Salo, Jaan Pehk, Aidi Vallik, Andrei Hvostov, Slawomira Borowska-Peterson jpt. 

## Viited

## Välislingid
*Saatesarja "Inemise sisu" järelkuulatavaid saateid koos sisututvustustega ERR-i arhiivis
Tšõgunatšnõ rajoon

**Tšõgunatšnõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 50 km². 2009. aasta seisuga elas seal 45 766 inimest, lisaks veel 7134 inimest Rubas.

Rajoon moodustati 19. juulil 1940. Rajoon asub Daugava vasakkkaldal, selle territooriumi asuvad nii Vitsebski raudteejaam kui ka Vitsebski bussijaam. Valdavalt on sinna ehitatud individuaalelamuid, raudtee läheduse tõttu on see ka üks linna tööstuspiirkondadest. Rajoonile allub administratiivselt Ruba alev.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Tootmisliin

**Tootmisliin** on tehases loodud järjestikuste toimingute kogum, kus materjalid viiakse läbi rafineerimisprotsessi, et toota lõpptoodet, mis sobib edasiseks tarbimiseks; või on detailid kokku pandud valmistoote valmistamiseks.

Tavaliselt vajavad toormaterjalid, nagu metallimaagid või põllumajandussaadused, näiteks toiduained või tekstiilmaterjali saamiseks kasutatavad taimed (puuvill, lina) rafineerimist, et need oleksid kasulikud. Metalli puhul hõlmavad protsessid purustamist, sulatamist ja edasist rafineerimist. Taimede jaoks tuleb kasulik materjal eraldada kestadest või saasteainetest ja seejärel töödelda edasiseks müümiseks. 

## Ajalugu
Varasemad tootmisprotsessid olid piiratud energiaallikate kättesaadavusega, kus tuuleveskid ja vesiveskid andsid jõu rasketesse protsessidesse ja inimtööjõudu kasutati täpsemateks toiminguteks. Varasematel sajanditel levitati toodangut paljudes kohtades, kuna tooraine, võim ja inimesed asusid sageli erinevates kohtades. Tööliste arvukuse kontsentratsioon vabrikus ja hiljem tehases, nagu näitas Richard Arkwrighti puuvillavabrik, hakkas liikuma üksikprotsesside ühispaiknemise poole. 

## Aurumootori lühitutvustus
Aurumootori arenguga 18. sajandi teisel poolel muutusid tootmisliinid vähem sõltuvaks toiteallika paiknemisest, seega viidi kaupade töötlemine materjalide allika või inimeste juurde, kes hakkasid neid ülesandeid täitma. Eraldi protsessid erinevate töötlusetappide puhul viidi samasse hoonesse ning kombineeriti rafineerimise või valmistamise eri etappe. 

## Tööstuslik revolutsioon
Auruvõimsuse üha suurenev kasutamine ja masinate kasutuselevõtu suurenemine (inimtööjõu vähendamiseks) aitasid integreeritud meetoditel tootmisliinides kaasa Euroopa ja Põhja-Ameerika tööstuslikele revolutsioonidele.  

## Konveierliin
Seega, alates toormaterjalide töötlemisest kasulikeks kaupadeks, oli järgmiseks sammuks konveierliini kontseptsioon, nagu tutvustas Eli Whitney. See jõudis 1913. aastal Ford Motor Companyle järgmisse etappi, kus Henry Ford tutvustas innovatsiooni pidevalt liikuvate autode kokkupanemisel varasematest individuaalsetest töökohtadest. See tõi kaasa standardiseerimise idee. Konveierliin oli kummaline seade erinevate kettide ja lülidega, mis paigutasid erinevad osad auto erinevatesse kohtadesse. Auto kere liikus mööda 45-meetrist kettkonveierit, et 140 töötajat saaksid neile ettenähtud detailid lisada autosse. Teised töötajad tõid autotootjatele täiendavaid detaile, et hoida nende varud täis. Konveierliin lühendas märgatavalt auto montaaži aega, nimelt langes ühe auto tootmise aeg kaheteistkümnelt tunnilt üheksakümne kolmele minutile. 

## Viited
Kahkjas niiduritsikas

**Kahkjas niiduritsikas** (*Bicolorana bicolor*) leiti Eestist esmakordselt 2015. aastal Vana-Kuustest . Ta laul on kõrgetooniline väikeste pausidega sirin. Kahkja niiduritsika levila ulatub Prantsusmaast Uuraliteni, elupaigana eelistab kuivasid kõrge rohustuga niite.

## Viited

## Välislingid
*
Bavaria (ausammas)

**Bavaria** on 19. sajandi monumentaalne pronksist skulptuur, mis asub Müncheni kesklinnas Lõuna-Saksamaal. 

See on Baierimaa naiselik personifikatsioon, mis sümboliseerib liidumaa jõudu ja hiilgust. Ruhmeshalle ette püstitatud kujuesisel väljakul peetakse igal aastal Oktoberfesti pidustusi.

## Vaata ka
*Ateena (klassitsistlik eponüüm)
*Baierimaa

*München
Ieva Zasimauskaitė

**Ieva Zasimauskaitė-Kiltinavičienė** (sündinud 2. juulil 1993 Kaunases) on Leedu laulja. 

2015. aastal lõpetas ta Vilniuses rahvusvahelise õiguse ja ärikooli (Tarptautinė teisės ir verslo aukštoji mokykla (TTVAM)).

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Leedut lauluga "When We're Old" ning sai finaalis 12. koha. Leedu eelvoorus on ta osalenud ka aastatel 2013, 2014, 2016 ja 2017.

2015. aasta juunis abiellus ta korvpallitreener Marius Kiltinavičiusega.

## Viited

## Välislingid
*Ieva Zasimauskaitė. Music.lt
Equinox

**Equinox** on Bulgaaria kvintett, mille liikmed on Bulgaaria lauljad Zhana Bergendorff, Georgi Simeonov ja Vlado Mihailov ning USA vokalistid Johnny Manuel ja Trey Campbell.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Bulgaariat lauluga "Bones".

Ansambli nimi tuleneb ingliskeelsest sõnast, mis tähendab "pööripäeva". Laulu "Bones" produtsent Borislav Milanov on samuti märkinud, et *equinox* tuleneb sõnast, mis tähendab "võrdsust", viidates sellele, et kõik ansambli liikmed on võrdsed.

## Liikmed
Zhana Bergendorff (sündinud 20. oktoobril 1985 Sofias) on laulja. Ta sai tuntuks 2013. aastal Bulgaaria talendisaate "X Factor" teise hooaja võitajana.

Georgi Simeonov on laulja, laululooja ja produtsent.

Vladimir Mihailov on laulja ja laululooja. Ta laulab Bulgaaria ansamblites Safo ja Sleng. 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Bulgaaria esindaja Kristian Kostovi taustalaulja.

Johnny Manuel (bulgaaria keeles Джони Манюел) on pärit USA-st Michigani osariigist. Ta on esinenud juba lapsepõlvest. Ta sai tuntuks 2017. aastal USA talendisaatest "America's Got Talent", kus esitas Whitney Houstoni laulu "I Have Nothing".

Trey Campbell on Los Angeleses tegutsev laulukirjutaja ja laulu "Bones" üks autoritest. Ta on kirjutanud laule teiste seas Alexandra Stanile.

## Viited
Maruste

**Maruste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Maruste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maruste Eestis 9 mehel ja 12 naisel.

*Rait Maruste (sündinud 1953), Eesti poliitik ja kohtunik
Hull (perekonnanimi)

**Hull** on perekonnanimi, mis on levinud inglise keeleruumis ja mida on pandud ka Eestis.

Eestis on perekonnanime Hull (Ull) on pandud Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas ja Leisi mõisas Karja kihelkonnas Saaremaal ning Hurmi mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Haljas, Lehtmaa, Palmiste, Randma, Reva, Saare ja Sõmer.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Nime kandjaid
*Clark L. Hull, USA psühholoog (1884–1952)
*Cordell Hull, Ameerika Ühendriikide poliitik (1871–1955)
Karutamm

**Karutamm** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Karutamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberk (Luiste vallas 1937. aastal) ja Värravatagga (Paldiskis).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Jodokus Clodt von Jürgensburg

**Jost (Jodokus, Justus) Clodt (Claudius)** (1517–1572) oli Tallinna rae juures tegutsenud kõrgem ametnik ning Kuramaa hertsogiriigi 1. kantsler aastatel  1562–1566.

Tema isa oli 1515. aasta Vestfaalist Marki krahvkonnast Tallinna kolinud Rolof Clodt.

Jost Clodt oli õppinud Wittenbergi ja Marburgi Ülikoolis. 1545. aastal võttis Tallinna raad ta oma teenistusse sündikuna. Clodti soovitajateks olid Lübecki sündik Johannes Rudelius ja Brauschweig-Calenbergi superintendent Antonius Corvinus, viimane oli ka Clodti sugulane. Aastapalgaks oli ette nähtud 500 marka, 20 sülda puid ja prii elamine. 1547. aasta jõuludel võttis Josti oma liikmete sekka ka Tallinna Suurgild. 

1550. aastatel hakkas õpetatud jurist Clodt üha enam osutama teeneid ka Saksa Ordu Liivimaa harule. Teda kohtab tihti ordumeistri lähikonnas ja tähtsate diplomaatiliste ülesannete täitmisel. 1552. aastal läänistas ordumeister Heinrich von Galen Jost Clodtile Valkla veski. 

Jost Clodt oli üks ordumeister Gotthard Kettleri tähtsamaid läbirääkijaid Liivimaa Poolale alistumistingimuste üle. Kui Tallinn 1561. aastal alistus Rootsile, lahkus Clodt linna teenistusest. 

Temast sai Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri Kuramaa hertsogiriigi 1. kantsler aastatel  1562–1566. Kettler läänistas talle Jürgensburgi (Jaunpils) mõisa ja Zaube linnuse (saksa k. Jürgensburg), mille järgi Clodti asutatud aadlisuguvõsa hakkas kandma nime Clodt von Jürgensburg. 

Jost Clodt suri 1572. aastal.

## Viited
Sibi (perekonnanimi)

**Sibi** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sibi (Sibbi) on pandud Harjumaal, Järvamaal, Pärnumaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Virumaal. Hiljem võtsid perekonnanime Sibi kandvad isikud nime muutes uuteks nimedeks Jõgiste, Oja, Palm, Raagmets, Rohtla, Sabbi, Siibre ja Siim.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Biider

**Biider** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Biider (Bieder) on pandud Voore mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas ja Äntu mõisas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Biidri-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kannes (Kolga vallas 1936. aastal), Piidre (Haljala vallas 1940. aastal) ja Piidri (Rägavere vallas 1937. aastal). 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Biider Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Martin Short

**Martin Short** (õieti **Martin Hayter Short**; sündinud 26. märtsil 1950 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas) on Ameerika Ühendriikide komöödianäitleja.

## Välislingid
*
Peet Sillaots

**Peet Sillaots** (3. oktoober 1920 – 2. aprill 1996) oli eesti muuseumijuht.

1941. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala 1952.

Aastatel 1965–1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor, hiljem kuni surmani Tallinna Tehnikaülikooli muuseumi juhataja.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor Peet Sillaots (1973)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kultuuritegelane, Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi direktor Peet Sillaots (1978)
*ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare. Peet Sillaots
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Usundiõpetus

**Usundiõpetus** on usu- ja mõttevabaduse põhimõtetest lähtuv üldhariduslik õppeaine, mille raames käsitletakse erinevaid religioone, usulisi liikumisi ja maailmavaateid; õpitakse tundma religiooni väljendumist kultuuris ning inimese ja ühiskonna elus; arutletakse eksistentsiaalsete küsimuste üle, et aidata orienteeruda mitmekesises maailmas.

Usundiõpetuses lähtutakse tasakaalustatud teaduslikust lähenemisest, selle raames õpitakse tundma religioonide mitmekesist pärandit tänapäeva nii positiivsetes kui ka probleemsetes ilmingutes.

## Usundiõpetuse eesmärgid
* Orienteerumine kultuuris. Ajaloolis-kultuuriliste tegurite mõistmine ning Eestis esindatud usuliste liikumiste põhiõpetuste tundmine; maailmavaadete mõju teadvustamine nii ühiskonna kui üksikinimese elus.
* Respekti kujundamine. Oskus lugupidavalt ja suhteid     ülesehitavalt kõnelda maalimavaateliste küsimuste üle ning vastu seista     eelarvamuslikule suhtumisele, mõista usuvabaduse põhimõtteid ja piire.
* Kõlbelise arengu toetamine. Teadlikkus oma peamistest väärtushoiakutest,     väärtuste rolli analüüs nii enda kui ka teiste inimeste toimimises.
* Kriitiline mõtlemine, eneserefleksioon ja tegelemine eksistentsiaalsete küsimustega. Oma     maailmavaate põhiliste joonte sõnastamine ja oma tõekspidamiste analüüs käsitletud religioonide valguses.

Eesti riiklikus õppekavas on kirjeldatud 5 kursust: I kooliastmes kursus "Tavad, lood ja väärtused", II kooliastmes kursus "Väärtused ja valikud", III kooliastmes kursus "Maailmareligioonid", gümnaasiumiastmes kaks kursust: "Eesti usuline maastik" ja "Inimene ja religioon.

## Viited
Sopho Halvaši

**Sopho Halvaši** (gruusia keeles სოფო ხალვაში; sündinud 31. mail 1986 Bathumis) on Gruusia laulja.
2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Gruusiat lauluga "Visionary Dream".
Uplinn

**Uplinn** on muistne pelgupaik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kinksis.

=Mälestise kirjeldus=
Uplinna pelgupaik on ümbritsevast maapinnast 1–2&nbsp;m kõrgem, põhja-kirde – lõuna-edelasuunaline seljandik. Seljandiku ida-, lääne- ja lõunanõlv langeb laugjalt. Põhja-kirde poolt aga piirab pelgupaika kaevatud kraav, mille tõttu omandas seljandiku põhjanõlv järsu kallaku.

Pelgupaiga laius on 50–60&nbsp;m, kõrgema osa pikkus ligikaudu 100&nbsp;m. Piki seljandiku keskosa kulgeb maapinnast umbes 80&nbsp;cm kõrgem 10&nbsp;m laiune tasane ala. Selle lääneserv ühtib laugjalt seljandiku pinnaga, idaserv aga langeb järsult. Piki tema keskosa kasvab aga kõrgemate puude (peamiselt tammede) rida. Hõredalt kasvab tammi ka seljandiku lääneosas. Kultuurkiht pelgupaigal puudub.

Muistis kuulub arvatavalt II aastatuhande I poolde või keskpaika.

## Viited

## Välislingid
*
Vabaakadeemia Nord

**Vabaakadeemia Nord** on Tallinnas aadressil Siili tänav 14 asuv eraõppeasutus. 

Kool pakub ja edendab loomealast vabahariduslikku tegevust läbi vabahariduslike projektide, meistriklasside ja koolituste. Kooli haldab Nord Arendus OÜ.

Koolil on kunstigalerii, kus toimuvad kunstinäitused ja kus müüakse kunstiteoseid.
 
## Vaata ka
*Akadeemia Nord

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Rita (Iraani ja Iisraeli laulja)

**Rita Yahan-Farouz** (ריטה יהאן-פרוז; ریتا جهان‌فروز‎; esinejanimega **Rita** (ריטה); sündinud 24. märtsil 1962 Teheranis Iraanis) on Iisraeli-Iraani laulja.

Alates 1970. aastast elab ta Iisraelis.

1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Shara Barkhovot".
Tritikale

**Tritikale** (ka **tritik**; *Triticosecale*) on ristamisega saadud hübriid, mille emastaim on nisu (*Triticum*) ja isastaim rukis (*Secale*).

## Ajalugu
Esimeste nisu ja rukki hübriidide sünniaasta küündib juba 1875. aastani, kuid tänapäeval kasutusel olevad suurt saaki andvad tritikale sordid on aretatud viimastel aastakümnetel. Nisu ja rukki ristamise mõte seisnes selles, et ühendada nisu kvaliteet, produktiivsus ja resistentsus haigustele ning rukki vastupidavus keskkonnatingimustele.

Algul kasvatati tritikalet söödaviljana, nüüdisaegseid sorte kasvatatakse ka inimtoiduks mitmete küpsetiste tegemiseks.

## Külvamine
Suvitritikalet tuleks külvata nii vara kui võimalik, et saak jõuaks valmida, kuna suvitritikalel on hiline valmimisaeg. Suvitritikale tuleks külvata mai teisel nädalal. Soovituslikult tuleks külv lõpetada 15. maiks. Talitritikale külvamiseks sobilik aeg on alates 15. augustist. Talitritikale idanemine sõltub eelkõige mulla temperatuurist. Mida hilisemaks jääb külv, seda vähem talvekindel on taim, ja kui külvata liiga vara, on oht, et taim saavutab liiga suure kasvu ning see muudab ta samuti vähem talvekindlaks.

## Tritikale kasvatamine
Talitritikale kasvupind Eestis olnud 6000–8000 ha, saagikus 2,5–3,5 t/ha. Eestis kasvatatakse tritikalet peamiselt loomasöödaks. Suvitritikalet viimastel aastatel meil kasvatatud ei ole. Suvitritikale jaoks on meie suved lühikesed ja päikesevaesed.

1960. aastatel kasvatati ainuüksi Ameerikas tritikalet 250 000 hektaril, kuid ajapikku kadus tritikale järele nõudlus. Nüüdisajal kasvatatakse USAs tritikalet vaid mõnel tuhandel hektaril ja sedagi ainult loomasöödaks.

Tritikale sortidel on suurepärane haiguse resistentsuse profiil. Kuigi nad on haiguskindlamad kui mõned muud teraviljad, vähendab kevadiste sortide hiline küpsus teatud piirkondades sobivust teravilja tootmiseks. Talvine tritikale on väga hea külmakindlusega, kuid mitte nii kindel kui rukis. Tritikale on ka põuakindlam kui kaer, nisu ja oder.

## Maailma kogutoodang
2017. aastal toodeti maailmas kokku 15,56 miljonit tonni tritikalet.

## Viited
Karvane viirpuu

**Karvane [[viirpuu]]** (*[[Crataegus]] submollis*) kasvab madala puu või kõrge põõsana. 

Karvane viirpuu kasvab looduslikult Põhja-Ameerika kirdeosas ja Kanadas. Tavaliselt esineb teda alusmetsarindes ja metsaservadel.

## Kirjeldus

Crataegus_submollis_flowers.jpg | Karvase viirpuu viljad

Kasvab 5–8 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt kuni 30 cm ning see on tihe ja munajas. 

Karvase viirpuu koor on hallikaspruun, peenerõmeline. Noored võrsed on karvased ja rohekad, hiljem muutuvad punakaspruuniks. Pungad on pruunid ja ümarad. Okstel asuvad 4–10 cm pikkused punakaspruunid astlad.

## Lehed
Lehed on tal hõlmised lihtlehed, mis on 5–13 cm pikad, 9–11 hõlmaga, 5–7 paarina. Lehe alus on ümardunud laikiilja või sirge alusega. Värvus on neil pealt kollakasroheline, alt heledam. Lisaks on lehed mõlemalt küljelt noorena karvased, hiljem on vaid rood või alumine külg karvane. Leheroots on 2–5 cm pikk, samuti karvane, kaetud näärmetäppidega. Sügisel värvuvad lehed purpurpunaseks.

## Viljad
Karvase viirpuu vili on oranžikaspunane tumedate täppidega õunvili. Sellel on kollakas viljaliha 3–5 luuseemnega. Õitseb mai lõpust juunini. Tema õied on valged, läbimõõduga 2–2,5 cm, valkjaskollaste tolmukatga. Õied asuvad 10–15 kaupa hõredates kännasõisikutes. Viljad valmivad oktoobris ja tihti jäävad puule/põõsale terveks talveks. Viljad on maitselt jahukasmahlased.

## Kasutamine
Kasvatatakse ilupõõsana, kõige rohkem hekitaimena, sest summutab hästi müra ja püüab tolmu. Lisaks on hea meetaim.

## Huvitavat
Karvane viirpuu on külmakindel, poolvarjutaluv – samas õitseb ainult täisvalguses, talub kärpimist. On mulla viljakuse suhtes nõudlik ehk eelistab kasvada liivsavi- või viljakamatel saviliivmuldadel.

## Viited

## Välislingid

*
Alin Olteanu

**Alin Olteanu** (sündinud 1987) on rumeenia päritolu semiootik.

2017. aastast töötab ta Kaunase Tehnoloogiaülikoolis. Tema erialaks on haridussemiootika. Ta on õppinud Rumeenias, kognitiivsemiootikat Aarhusi Ülikoolis Taanis, semiootika ajalugu Bologna Ülikoolis Itaalias, ning saanud doktorikraadi Roehamptoni Ülikoolist Inglismaal. Seejärel on ta töötanud Kaunases ja Tartus.

## Töid
* Andreica, Oana; Olteanu, Alin (eds.) (2018). *Readings in Numanities*. Springer.
* Alin Olteanu (2015). *Philosophy of Education in the Semiotics of Charles Peirce: A Cosmology of Learning and Loving*. Peter Lang.
Tenzing Rigdol

**Tenzing Rigdol** (sündinud 16. jaanuaril 1982 Katmandus) on tiibeti kunstnik, aktivist ja kirjanik. Ta elab Ameerika Ühendriikides. Tema teoseid on eksponeeritud mitmetel näitustel ja ta on avaldanud kolm luulekogu.
Mei Finegold

**Mei Finegold** (מיי פיינגולד; sündinud 12. detsembril 1982) on Iisraeli laulja.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Same Heart".
Gustav Valgma

**Gustav Valgma** (1935. aastani **Gustav Weismann**; 30. september 1917 Pärnu – 2. veebruar 1997 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane, tõlkija ja publitsist.

1950. aastate alguses oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsuse juhataja asetäitja. 1953. aasta juunist kuni 1954. aasta detsembrini oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse ülem.

EKP IX kongressil 1956. aastal valiti ta EKP Keskkomitee liikmeks.

Ta oli Eesti Riikliku Kirjastuse direktor, hiljem kirjastuse Perioodika direktor.

Ta on tõlkinud vene keelest eesti keelde õppekirjandust ning koostanud kogumiku Teise maailmasõja ajal Venemaal nõukogude tagalas elanud eestlaste mälestustest.

## Artikleid
* V. I. Lenini teoste seitsmeteistkümnes köide eesti keeles. Eesti Kommunist, 8/1953
* Sotsialistliku industrialiseerimise kongress. (ÜK(b)P XIV kongressi 30. aastapäevaks). Eesti Kommunist, 12/1955
* Mõningaid raamatukirjastamise küsimusi. Polügrafist, 4/1958
* Väliskirjanike teoseid eesti keeles. Tõe Hääl, mai 1959
* Mis on revolutsiooniline kriis? Küsimused ja Vastused, 3/1963
* Mida kujutab endast "Ühisturg"? (6 Lääne-Euroopa riigi blokist). Küsimused ja Vastused, 6/1963
* Mis on varjatud tööpuudus? (Kapitalistliku tootmisviisi arenemisega kaasnev tööpuudus põllumajanduses). Küsimused ja Vastused, 9/1963
* Mis on streigivõitlus? (Proletariaadi klassivõitluse vorm kapitalistlikus ühiskonnakorras). Küsmused ja Vastused, 11/1963
* Millist osa etendavad poliitilised parteid sotsialistlikus ja kapitalistlikus ühiskonnas? Küsimused ja Vastused, 7/1965
* Millises suunas areneb Araabia ÜV? Küsimused ja Vastused, 9/1965
* Kas sotsialismi saab ehitada isoleeritult? Küsimused ja Vastused, 11/1965

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1977 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1979 Tööveterani medal

## Viited
Nooska linnamägi

**Nooska linnamägi** (ka *Talimäe*, *Tal(l)ima linnamägi*) on linnamägi Võru maakonna Võru vallas Nooskas. Esimene linnus rajati sinna umbes 6. sajandi II poolel. Linnamägi jäeti maha ilmselt 11. sajandi I poolel.

## Asukoht ja välisilme
Linnamägi asub Haanja kõrgustiku põhjaosas Võru vallas Nooska külas. Nooska linnamägi jääb 6 km põhjakirdesse Rõuge linnamäest ja selle kõrval ida pool on Uraoja, mis voolab Vagula järve ja Võhandu jõe kaudu Lämmijärve. Linnamägi paikneb neemel ja seda piiravad kolmest küljest sügavad orud, neljandast küljest aga umbes 5 m kõrgune kallak.

## Arheoloogilised uuringud
Linnamäge kirjeldati esmakordselt 1922. aastal, ehkki see kajastub ka varasemas rahvapärimuses. Keraamika juhuleidude alusel dateeriti algselt selle kasutamine viikingiaja eelsesse perioodi.

2010. aastal teostati linnamäel arheoloogilised väljakaevamised. Platoole tehtud kaevandis oli kultuurikiht 0,5 m paksune ja leiuvaene. Avastati 1. aastatuhande teisele poolele iseloomulikku keraamikat ja pronksspiraal, nõlvapoolses servas oli põlenud raudkivide vöönd. Kivide vahelt saadud süsinikudateering paigutab kivistiku ja kultuurikihi ülaosa 10. sajandisse. Looduslikult aluspõhjalt leiti kahe ristuva palgi jäänused, mis võisid pärineda mingist hoonest. Palgist saadud söeproov dateeriti vahemikku 553–765 pKr. Platoo servalt, 1 m kaugusel nõlva algusest, avastati põlenud kaitsetara jäänused, mis dateeriti vahemikku 339–591 pKr. Mäenõlvale tehtud kaevandi alaosa erosioonikihist saadus tukk dateeriti vahemikku 1041–1270 pKr. Ilmnes, et mäenõlva on kindlustustööde käigus järsemaks kaevatud.

Süsinikudateeringud osutavad kahele erinevale asustusperioodile. Esimene algas rahvasterännuajal. Looduslikult aluspõhjalt leitud palgi ja kaitsetara jäänuste vanuste põhjal on linnuse rajamise ajaks hinnatud 6. sajandi II poolt. Teine asustusperiood oli ilmselt viikingiajal. Kuigi mäenõlvalt saadud söeproov lubab ka hilisemat kasutust, siis keraamika iseloom ja viikingiajale tunnuslik kivilasu osutavad siiski sellele, et linnus oli seal vaid kuni 11. sajandi esimese pooleni.

## Viited

## Välislingid
* 
* Heiki Valk, Ingrid Ulst, Jüri Metssalu, Anti Lillak. Excavations on the hill forts of south-eastern Estonia: Nooska, Kaloga, Karula, Võuküla and Lääniste. *[[Arheoloogilised välitööd Eestis = Archeological fieldwork in Estonia]]*, 2010, lk 49−72.
KRI

**KRI** või **Kri** võib tähendada järgmist:
*Kri on saar Indoneesias
*Kri on naisenimi
*...

## Vaata ka
*krii keel
Melliste Lingutusmägi

**Melliste Lingutusmägi** on linnamägi küla Tartu maakonnas Kastre vallas Mellistes.

=Kirjeldus=

Tegemist on edela-kirdesuunalise umbes 240 meetrit pika, pikliku ja laugjate nõlvadega moreenseljandikuga. Linnamäel puuduvad kindlad märgid vallidest ja kaitserajatistest ning ei ole ka arheoloogilisi kaevamisi tehtud. Ilmselt on tegemist I aastatuhande lõpu – II aastatuhande alguse linnusega. 

## Viited

## Välislingid
*
Usuõpetus

**Usuõpetus** on ühe usu (usundi) aluseid tutvustav õppeaine, mille õpetamist korraldavad vastava usundi institutsioonid. 

## Vaata ka
*usundiõpetus
*religiooniõpetus
Oktofoonia

**Oktofoonia** on kaheksa kanaliga elektroakustilise heli ruumiline esitusviis, milles kasutatakse korraga kaheksat sümmeetriliselt paigutatud heliallikat. Heliallikad (kõlarid) paiknevad kuulajat ümbritsevas heliruumis, asetsedes ühel või kahel tasapinnal.  

## Oktofoonia kasutamine
Oktofooniat on oma loomingus kasutanud näiteks heliloojad John Cage, Karlheinz Stockhausen ja teised. Tähelepanuväärseks oktofooniliseks teoseks peetakse saksa helilooja Karlheinz Stockhauseni suurvormi "Oktophonie" (1991).
Fail:Octophonic cube.png|8 kõlarit asetatuna kuubi tippudesse
Fail:Octophonic squares single.png|8 kõlarit asetatuna ringjalt 45° nurkade vahedega, esimene kõlar asetatud nurgal 0°.
Fail:Octophonic squares 22.5 single.svg|8 kõlarit asetatuna ringjalt 45° nurkade vahedega, esimene kõlar asetatud nurgal 22.5°.


## Kirjeldus
Oktofoonilist esitust kasutatakse salvestatud elektroakustiliste heliteoste esitamisel, elektroonilise muusika improviseerimisel ja muusikalise heliruumi loomisel interpreedi poolt ja/või algoritmi abil. Tänaseni pole oktofoonia leidnud laialdast kommertskasutust, jäädes peamiselt eksperimentaalse muusika pärusmaaks. Kuna puuduvad edastust reguleerivad kokkulepped ning kaheksa kanaliga salvestis pole toetatud levinud helikandjate poolt, sõltub oktofoonilise heliteose esitamine palju interpreedi tegevusest heliruumi loomisel. Oktofooniline esitus annab edasi informatsiooni heliruumi kohta heli suuna, kõrguse ja tugevuse, helivõnkumise faasi ja tämbri abil, sarnaselt stereofoonilise ja kvadrofoonilise esitusega.  Ka kõlarite paarisarvuline sümmeetriline paigutus viitab oktofoonia sarnasusele stereofoonilise edastusega. Kui kõlarid paiknevad ühel tasapinnal, moodustavad need mõttelise kaheksanurkse kujundi.  Kahel tasapinnal asetsevad kõlarid moodustavad ruumilise kujundi – kuubi või risttahuka. Suurendades heliallikate ja -kanalite hulka, on võimalik luua veelgi detailsemaid heliruume ning sarnaselt oktofooniaga võib ette kujutada ka 16 ja 32 heliallikaga ruumi jne. Helilooja Karlheinz Stockhausen on loonud muusikat nii nelja- ja kaheksakanalisele kui ka suuremale heliruumile.

## Puudused
Oktofoonilise esituse puuduseks on selle tehniline keerukus. Oktofoonia puhul on keeruline algset heliteost detailselt edasi anda, kuna kuulaja poolt vastu võetud informatsioon sõltub palju tema asukohast ja paiknemisest kolmemõõtmelises heliruumis. Lihtsustatult võib öelda, et heliruumi on võimalik detailselt häälestada ühe kuulaja jaoks, kes kuulamise käigus oma asukohta ei muuda, kuid praktiliselt võimatu ühtlaselt terve ruumi jaoks.

## Vaata ka

* Octophonie
* Kvadrofoonia
* Stereofoonia

## Viited
Lemsalu kirikumõis

**Lemsalu kirikumõis** ehk **Limbaži kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Lemsal*, läti keeles *Limbažu mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Limbažis.

Mõisa maad eraldati varasema Gerķise mõisa maadest.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kaks adramaad, sellele allus 42 mees- ja 54 naishinge. 1688. aastal oli mõisa suurus 1 ja 3/4 adramaad, samuti ka aastal 1734. Aastal 1757 oli adramaid kaks. Aastal 1823 oli mõisa suurus 1 ja 19/20 adramaad. Sama suur oli mõis ka aastal 1832. 1881. aastal oli 2 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
MIS

**MIS** või **mis** võib tähendada järgmist:
*juhtimise infosüsteem (inglise *management information system*)
**marine isotope stage*, klimatoloogia mõiste
*...
Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat

**"Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat"** on 2017. aastal Tallinna Ülikooli Kirjastuse avaldatud esimene eestikeelne raamat interneti- ja sotsiaalmeediauuringutest. Raamatu autor on Katrin Tiidenberg.

## Sisu

Raamat selgitab võrgutehnoloogiast vahendatud inimsuhtluse ja minaloome erinevaid tahkusid sidudes originaaluurimuste andmeid rahvusvaheliste uuringute tõlgendustega. “Ihu ja hingega internetis” on mõeldud kõigile, keda huvitab inimeseks olemine tänases digitaalselt rikastatud elukeskkonnas. Raamat juhatab lugeja selgelt ja mõistetavalt läbi digielu võtmemõistete, arutledes platvormilubavuste, muutuvate kultuurinormide, visuaalse eneseväljenduse, digitaalse minaloome, online-kogukondade, digitaalse kehalisuse ning kehtivaile tavadele vastuhakkamise üle.

Ehkki sellele, kuidas ja miks inimesed sotsiaalmeediat kasutavad, ei ole võrgutehnoloogiast palistatud ja kiirelt muutuvas maailmas ajatut ja universaalset vastust, pakub autor vajaliku ülevaate viimaste aastate teemakohastest teadusuuringutest, soovitab keeruka situatsiooni mõistmiseks sobivaid analüütilisi raamistikke ning illustreerib seda kõike empiiriliste andmetega. “Ihu ja hingega internetis” on inimkeskne, sotsiaalteaduslik käsitlus võrgustatud maailmas inimeseks olemise, suhtlemise ja suhestumise kogemustest ja tulemustest.

## Autor
Dr. Katrin Tiidenberg on Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi sotsiaalmeedia ja visuaalkultuuri dotsent, järeldoktorant Taanis Aarhusi Ülikooli Kommunikatsiooni ja Kultuuri instituudis ning Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige. Tema teadustöö keskendub digitaalselt rikastatud suhtluse, visuaalse eneseesitluse ja mõlemaga seotud kultuuriliste normide uurimisele.

## Välislingid
* Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat? Tallinna Ülikool

; Meedias
* Katrin Tiidenbergi raamat kummutab sotsiaalmeedia kohta levivaid müüte, ERR
* Ihu internetis + On see tempel, vangla või lõbustuspark? Katrin Tiidenberg, Sirp
* Gutenbergist ja Zuckerbergini ehk kuidas kommunikatsioonitehnoloogiad inimest ja ühiskondi muudavad. Mihkel Kunnus. Postimees
* Lagunevas armastuses pole süüdi arvuti. Madis Jürgen. Eesti Ekspress. 
* Vikerkaar loeb. Sotsiaalmeedia kasutusväärtus. Aro Velmet. Postimees.
Lemsalu mõis

**Lemsalu mõis** ehk **Limbaži mõis** (saksa keeles *Schloß Lemsal*, läti keeles *Limbažu muiža*, ka *Limbažu pilsmuiža*) oli Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Limbažis, peahoone asub aadressil Burtnieku iela 7.

## Ajalugu

19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Lemsalu piiskopilinnuse koos kõige sinna kuuluvaga Riia linnale. Kingitu hulgas oli ka Lāde mõis, mis oli toona 2 ja 1/2 adramaa suurune, Heinrich Hastferile kuulunud mõis ja Viļķene vakus (Wilcken), millest kujunes hiljem Riia linnale alluv Viļķene mõis. Hiljem omandas Riia linn ümbruskonnas veel teisigi maatükke, mis liideti Lemsalu mõisaga.

1621. aastal loovutas Arend Thor Avest linnale Krüdenershofi mõisa. Aastal 1630 omandas linn Caspar Grothausenilt maad, mille Johann Jarensbach aastal 1612 panti pannud oli. Aastal 1638 ostis Riia linn George Koskullilt 165 taalri eest Viffhuseni mõisa. Buddenbrockshofi mõisa ostis linn 600 taalri eest aastal 1640, selle varasem omanik oli George Buddenbrock. Aastal 1647 ostis Riia Gerķise mõisa, mille maad liideti Lemsalu mõisaga 1657. aastal. 9. mail 1653 ostis Riia linn Albedyllidelt Rēza mõisa. Aastal 1657 kinnitas Karl X Gustav selle Riia linna omandiks ja allutas Lemsalu mõisale. Aastal 1732 müüs parun Campenhausen, kellele Ķipēni mõis oli panditud, osa maadest Vecķipēni mõisa nime all Lemsalu mõisale.

1759. aastal ostis parun Campenhausen Lemsalu mõisalt tüki maad (*Ahlenhof*), mis liideti Katvari mõisaga.

## Karjamõisad

Ozolaine küla on tekkinud Mežmuiza karjamõisa juurde. Karjamõis rajati tõenäoliselt XVII sajandil ja Riia linn rentis seda välja. Varem kandis see nime *Forster*, millest see on saanud ka oma lätikeelse nime. Hilisematel kaartidel on see mängitud nimega *Westhof*. 1962. aastal ehitati karjamõisa peahoone põhjalikult ümber. Vana sisustus eemaldati, lisati teine korrus. Teisele korrusele paigutati sovhoosi spetsialistide kabinetid, alumisele korrusele rajati parkettpõrandaga saal ja kinoruumid. Plaanis oli ka rajada keskküte, kuid selgus, et keskküttetorustik oli hoonesse paigaldatud juba varem. 1993. aastal hoone erastati ja jäi tühjaks. 2013. aastal maja põles.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 23 ja 3/8 adramaad, sellele allus 547 mees- ja 624 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Lāde ja Viļķene mõisaga 65 adramaad. 1688 oli mõisa suurus 29 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 14 ja 3/8, aastal 1757 aga 23 ja 2/3. Aastal 1823 oli mõisa suurus 23 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 23 ja 13/20, aastal 1881 aga 12 ja 8/80, lisaks 24 ja 1/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Nabe mõis

**Nabe mõis** (saksa keeles *Nabben*, läti keeles *Nabes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas, mis kujunes endise Nabe vasallilinnuse linnuseläänist. Osad vana linnuse jäänused võivad olla säilinud mõisa hoonestuses; ka on säilinud üks vana torn, mis on arhitektuurimälestisena kaitse all. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Limbaži valda Nabe küla aladele.

## Ajalugu

1584–1600 kuulus Nabe poolameelsele Johann Gotthard von Tiesenhausenile. 1600 saatis Nienstedti kroonika järgi Södermanlandi hertsog Karl mõned väeosad üle võtma Liivimaal poolakatele alluvate sakslaste käes olevaid linnuseid, sealhulgas ka Nabet. Alistumisettepanek võeti vastu. 1601. aasta rootslaste revisjoniaktis on Nabe linnust jälle mainitud. Kuningas Gustav II Adolf läänistas Nabe Caspar von Tiesenhausenile, kes aga ilma järglasteta suri ja mõis  Rootsi krooni omandusse tagasi läks.

1629 andis Rootsi kuningas Nabe riigisekretär, sõjanõunik ja ooberst Lars Grubbele. 1651 müüsid viimase pärijad valduse ooberst Valentin von Meyerile. Aastal 1661 ostis selle George Grohte, kes selsamal aastal mõisa Kuressaare linnakohtu eesistujale von Hagenile edasi müüs. Tolle tütar abiellus aastal 1688 notar Christoph Manekeniga. Manekenide suguvõsa kätte jäi mõis aastani 1802, mil von Stegmanniga abiellunud Amalie Elisabeth selle Sieversitele müüs. 

## Mõisakompleks

Mõisakompleks on rajatud endise Nabe lossi juurde. 

Mõisakompleks, mõisa härrastemaja, elumaja, ait, viinaköök, tootmishoone ja tõllakuur on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Kaks mõisakompleksi juures kasvavat tamme, pärn ja kaks hõberemmelgat on looduskaitse all.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 3/4 adramaad ning sellele allus 229 mees- ning 253 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus üksteist adramaad. 1688 oli mõisa suurus 14 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 2 ja 3/4, aastal 1757 aga 5 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 7 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 13/20, aastal 1881 aga 5 ja 47/80, lisaks 8 ja 52/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: *Althof* ja *Neuhof*.

## Pilte
Mõisa hooned 2012. aastal:

Nabe Manor 01.JPG
Nabe Manor 02.JPG
Nabe Manor 03.JPG
Nabe Manor 04.JPG
Nabe Manor 05.JPG
Nabe Manor 06.JPG
Nabe Manor 09.JPG
Nabe Manor 10.JPG
Nabe Manor 11.JPG
Nabe Manor 12.JPG
Nabe Manor 13.JPG
Nabe Manor 14.JPG
Nabe Manor 15.JPG
Nabe Manor 16.JPG
Nabe Manor 17.JPG
Nabe Manor 18.JPG
Nabe Manor 19.JPG

## Viited
Lāde mõis

**Lāde mõis** (saksa keeles *Ladenhof*, varem *Namküll*, läti keeles *Lādes muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas.

## Ajalugu

Mõisa läänistas Riia peapiiskop Michael Hildebrand aastal 1508 Peter von der Lodele. Aastal 1695 sai selle omanikuks Ewold Mengden.

19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Lemsalu piiskopilinnuse koos kõige sinnakuuluvaga Riia linnale. Kingitu hulgas oli ka  Lāde mõis, mis oli toona 2 ja 1/2 adramaa suurune.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 355 mees- ning 413 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Lemsalu ja Viļķene mõisaga kuuskümmend viis adramaad. 1688 oli mõisa suurus 12 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 7 ja 3/4, aastal 1757 aga 9 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 11 ja 9/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 11 ja 9/20, aastal 1881 aga 6 ja 39/80, lisaks 11 ja 18/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Sara Lenninger

**Sara Lenninger** on rootsi semiootik.

Ta töötab Kristianstadi Ülikoolis. Tema erialaks on arengu- ja visuaalsemiootika, ning kognitiivsemiootika laiemalt. Pikka aega töötas ta Lundi Ülikoolis kognitiivsemiootika uurimisgrupis, mida juhtis Göran Sonesson.

## Töid
Lenninger, S. (2012). *When Similarity Qualifies as a Sign : A Study in Picture Understanding and Semiotic Development in Young Children*. Lund University. Dissertation.
India metsad

**India metsad** ei ole ainult majandusressurss, vaid on kohad, kus võib leida maailmas ainulaadset taimestikku ja loomastikku.

India metsad on maailma mastaabis üks kaheteistkümnest suurima elurikkusega paigast. Lääne-Ghati ja Ida-Himaalaja mäestik on maailmas elurikkuselt kuulsad.

India metsades kasvab 12% maailmale tuntud taimedest, umbes 47 000 õitsevat ja mitteõitseva taime liiki. Lisaks leidub veel umbes 59 000 putukaliiki, 2500 kalaliiki ja 17 000 katteseemnetaime liiki. Loomaliike leidub seal metsadest umbes 90 000, mis on 7% maailmale tuntud loomaliikidest. Imetajaid leidub seal umbes 4000 liiki. India metsades on rikkalik linnustik, sest seal elab umbes 12,5% maailma linnuliikidest. 

## Ajalugu
Tõenäoliselt katsid Indiat varem tihedad metsad, aga inimtegevus on nende arvukust ja tihedust vähendanud.

Iidsed tekstid kajastavad India metsade puude ja taimede tähtsust. Metsas tehti pidevalt rituaale. “Agni Purana”, 4000 aasta vanune tekst õpetas, et inimene peaks puid hoidma hea toormaterjali ja jumalate õnnistuse nimel.

Oluline areng India metsanduses toimus 1976. aastal, kui koostati kaks viisaastaku plaani, mille teemaks olid "Areng ilma hävitamata" ja "Metsad ellujäämise nimel". Nende eesmärk oli loomastiku ja taimestiku taastamine ja hõimukultuuri sidumine metsade arenguga.

## India metsade probleemid
IIASA (International Institute for Applied Systems Analysis) uuris 2007. ja 2008. aastal India metsi. Leiti, et India metsamajandamises on neli suurt probleemi: andmete vähesus, tõhusate strateegiate ja seaduste puudumine, süsteemi puudumine, mis annaks ülevaate India metsade tuleviku kohta, ning puudulik koostöö majandussektorite vahel.

## Rahvuspargid
Indias raiutakse ülemääraselt metsa, selleks et rajada põllumaad. Selle põhjus on India suur rahvaarv. Indias on ka väga palju ja suuri rahvusparke, suurimad neist on Corbeti ja Sasan Giri rahvuspark.

## Savann
Lähisekvatoriaalne mussoonkliima paikneb 10. ja 20. laiuskraadide vahemikus. Seal on kaks ligikaudse võrdse pikkusega aastaaega - kuiv ja niiske. Põhiliselt asuvad savannid Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas, kuid väiksemaid savanne leidub nii Indias kui ka Kesk-Ameerikas. Savannid on tekkinud mussoonmetsade põlengu, metsaraie, maaviljeluse ja karjakasvatuse tõttu. Savannide valitsevaks rohttaimeks on põhiliselt kõrrelised aga seal leidub ka suuri üksikuid puid. Kõrrelistel on tihe ning sügav juurestik ja need võivad kasvada kuni 2 meetri pikkuseks. Mullastik on punakat värvi, mis põuaperioodil kuivab kivikõvaks. Peapuuliigid on seal akaatsiad, palmid, pudelpuud ja baobabid. Savannides leidub palju rohusööjaid loomi kui ka kiskjaid näiteks antiloobid, elevandid tiigrid ja nii edasi.

## Viited
Klaus Hasselmann

**Klaus Ferdinand Hasselmann** (sündinud 25. oktoobril 1931 Hamburgis) on saksa klimatoloog, meteoroloog ja okeanoloog. 2021. aastal pälvis ta koos Syukuro Manabe ja Giorgio Parisiga Nobeli füüsikaauhinna.

Tema peamised uurimisalad on klimatoloogia, stohhastilised protsessid, ookeaniained, satelliitkaugseire, integreeritud hindamisuuringud ja ühendväljateooria.

Ta on tunnustatud kliimaekspert ja esimese adekvaatse lainemudeli WAM looja. Rohkem kui 17 aasta vältel on ta teinud Eesti teadlastest koostööd okeanoloog Tarmo Soomerega.

1975. aastal oli ta üks peamisi Max Plancki Meteoroloogiainstituudi asutajaid ja aastatel 1975–1999 oli ta ka selle instituudi direktor. 1999. aastast on ta sama instituudi emeriitprofessor.

## Haridustee ja töökäik
Hasselmann sai koolihariduse Inglismaal, kuhu tema perekond oli 1934. aastal emigreerunud. 1949. aastal naasis ta Hamburgi. 1955. aastal lõpetas Hamburgi Ülikooli, kus oli õppinud füüsikat ja matemaatikat. Diplomitöö teemaks oli turbulents. Aastatel 1955–1957 õppis ta Göttingeni Ülikooli ja Max Plancki dünaamika instituudi doktoriõppes füüsikat ja hüdrodünaamikat.

Hasselmann sai 1957. aasta juulis Göttingeni ülikoolist doktorikraadi (PhD). 1963. aastal ta habiliteerus. Aastatel 1963–1975 oli ta Hamburgi Ülikooli professor (1972–1975 teoreetilise geofüüsika täisprofessor). Vahepeal, aastatel 1967–1968 töötas ta külalisprofessorina Cambridge'i Ülikoolis ning 1970–1972 oli ta USA uurimiskeskuses Woods Hole Oceanographic Institution Doherty professor.

ja selle esimene direktor. Ühtlasi oli ta aastatel 1988–1999 Hamburgis asuva Saksamaa Kliima Arvutuskeskuse teadusdirektor.

2001. aastal asutas ta koos Carlo Jaegeriga Euroopa Kliimafoorumi. 

## Tunnustus
* 1971 – Sverdrup Gold Medal Award (Ameerika Meteoroloogiaseltsilt)
* 1988 – valiti Academia Europaea liikmeks 
* 1990 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1996 – Symonsi kuldmedal (Kuningliku Meteoroloogiaseltsi autasu)
* 2000 – East Anglia Ülikooli audoktor
* 2009 – BBVA Foundation Frontiers of Knowledge Awards

Ta on valitud ka Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks. ‎

## Viited

## Välislingid
* Klaus Hasselmanni koduleht
Ludvig Parkas

**Ludvig Parkas** (11. august 1900 Kolga vald, Harjumaa – 26. märts 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti majandusteadlane.

Ta õppis aastatel 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, korporatsiooni Vironia liige.

Aastatel 1921–1933 oli Eesti Panga ametnik, alates 1933 välisjaoskonna juhataja. 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja liikmeks, 1. (ettevõtete) sektsiooni esimees. Kaitseliidu Tallinna maleva Kalevi malevkonna liige.

Arreteeriti NKVD poolt 19. juulil 1940 Tallinnas, suri Vjatlagis.

## Välislingid
* Laulatatud: Ludvig Parkas ja Leida Willemson. Päewaleht nr. 42, 13. veebruar 1925
* Ametnikkudekoja koosseis, 1. (ettevõtete juhtkonna-) sektsioonist waliti ... 4. Ludvig Parkas (Eesti Pank Tall.) 538h... Postimees nr. 8, 9. jaanuar 1937
* Tänaseid sünnipäewi. Postimees nr. 213, 11. august 1939
* 5. Ludvig Barkas'e perekonnanimeks on „Parkas" ning tema Nõmmel, Olevi 13, asuva õlikuubedetööstuse firmaks „Ludvig Parkas". Kaubandus-Tööstuskoja Teataja Nr. 7. XV aastakäik, 1. aprill 1940
Fromhold Lauristin

**Fromhold Lauristin** (10. veebruar 1900 Tallinn – 11. oktoober 1964 Toronto) oli eesti majandusteadlane.

Õppis 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1926–1927 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia liige.

Osales Vabadussõjas, 1917–1921 ETK ametnik, hiljem pearaamatupidaja, 1921–25 AS Tartumaa Pank ametnik. 1926–1927 Tartu Töösturite Ühispanga asjaajaja, 1927–1929 AS Krediit Pank Haapsalu, 1929–1933 Tartu osakonna juhataja. 1933–1934 AS Sakala Pank juhatuse esimees, 1934–1937 AS Krediit Pank pearaamatupidaja, alates 1937 asedirektor. Kinnisvarade Kasutamise Aktsiaseltsi juhatuse liige. 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja liikmeks 1. (ettevõtete) sektsioonis. 

1944 põgenes Rootsi, hiljem siirdus Kanadasse.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944