open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olli Rehn

**Olli Ilmari Rehn** (sündinud 31. märtsil 1962 Mikkelis) on Soome ja Euroopa Liidu poliitik, pikaaegne Euroopa Komisjoni volinik ja Soome majandusminister (2015–2016).

Olli Rehn on õppinud USA-s Minnesota osariigis Saint Paulis majandust, rahvusvahelisi suhteid ja ajakirjandust ning saanud 1989. aastal Helsingi Ülikoolis magistrikraadi politoloogias. Doktorikraadi sai ta 1996. aastal Oxfordi Ülikoolist väitekirjaga "Korporatiivsus ja väikeste Euroopa riikide konkurentsivõime".

Ta on mänginud aastatel 1979–1982 jalgpalli klubis Mikkelin Palloilijat ja olnud aastatel 1996–1997 Soome meistriliiga Veikkausliiga juht.

## Poliitikukarjäär
Poliitikukarjääri alustas Olli Rehn Soome Keskerakonna noortekogust. 1987. aastal valiti ta Soome Kesknoorte presidendiks ja peatselt ka Põhjala Kesknoorte presidendiks. Need kohad ennustasid kõrget poliitikukarjääri. 1988. aastal valiti ta Helsingi linnavolikokku. Aastatel 1988–1994 oli ta Keskerakonna aseesimees. Aastatel 1991–1995 oli ta Soome parlamendi liige. Aastatel 1992–1993 oli ta Soome peaministri Esko Aho nõunik.

### Euroopa Parlamendi liige
Aastatel 1995–1996 oli Olli Rehn Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse.

Teist korda oli ta Euroopa Parlamendi liige 1. juulist 2014 kuni 27. aprillini 2015. 29. maist 2015 kuni 29. detsembrini 2016 oli Rehn Soome majandusminister Juha Sipilä valitsuses.

### Euroopa Komisjoni volinik
Aastatel 1998–2002 oli Olli Rehn Euroopa Komisjoni ettevõtlus- ja informatsioonivoliniku Erkki Liikase büroo direktor. 

2002. aastal sai Olli Rehnist Helsingi Ülikooli Euroopa asjade keskuse juht ja 2003. aastal Soome peaministri Matti Vanhase majandusnõunik. 

12. juulil 2004 võttis ta Erkki Liikaselt üle Prodi komisjoni ettevõtlus- ja informatsioonivoliniku koha. Sel kohal oli ta kuni 11. novembrini 2004. Seejärel oli ta alates 22. novembrist 2004 kuni 9. veebruarini 2010 Barroso esimeses komisjonis laienemisvolinik. Äsja oli toimunud suur Euroopa Liidu laienemine, mida juhtis tema eelkäija Günter Verheugen. Siiski ei vähenenud Rehni juhtimise ajal laienemisvoliniku tähtsus kuigivõrd. Tema ametiajal liitusid Euroopa Liiduga Bulgaaria ja Rumeenia, liitumiskõnelused jätkusid Horvaatiaga ja algasid Türgiga. Rehni seisukoht Türgi liikmesuse osas on vastuoluline: ühelt poolt ta toetab Türgi liikmesust, teiselt poolt pooldab igavest piirangut tööjõu vabale liikumisele Türgist teistesse Euroopa Liidu maadesse.

Barroso teises komisjonis 9. veebruarist 2010 kuni 1. juulini 2014 oli Olli Rehn Euroopa Liidu majandus- ja rahandusvolinik.

## Tunnustus

* 2011 – Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Isiklikku

Olli Rehn on abielus Merja Rehniga ja neil on tütar Silva (sündinud 1998).

Lisaks oma emakeelele soome keelele oskab Rehn inglise, prantsuse, rootsi ja natuke saksa keelt.

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
* Olli Rehn: miks peab euroliit edasi laienema Postimees.ee, 17. aprill 2009
Ambla jõgi

**Ambla jõgi** (ka *Albu jõgi*) on Jägala jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi algab Roosna järvest ning suubub Jägala jõkke. Jõe pikkus on 27,9 km, jõgikonna pindala 157,7 km². Jõe ülemjooks paikneb Pandivere kõrgustikul ja alamjooks jääb Kõrvemaale.

## Eutrofeerumine ja elustik
Jõe kesk- ja alamjooks olid varem sobivad forellide elupaigad ja kudemiskohad, kuid nüüdseks on vääriskalad jõgikonnal toimunud maaparanduste ja ulatusliku jõe eutrofeerumise tõttu kadunud .
Jõe eutrofeerumise kahjulikku mõju kinnitavad ka 2003. aastal tehtud kompleksuuringud, mille käigus Ambla jões loendati Jägala jõgikonna jõgedest kõige vähem taksoneid. Sama uuringu järgi osutusid jõe põhjas kõige domineerivamaks loomarühmaks surusääsklaste vastsed.

## Viited

## Kirjandus
* A. Järvekülg. Eesti jõed. Tartu, 2001.

## Välislingid
*
Dialektiline loogika

**Dialektilise loogika** all mõistetakse Hegeli teostes arendatud loogikat, Karl Marxi "Kapitali" aluseks olevat loogikat või formaalset loogikat, milles vastuolud on lubatud.

Marksistlikud filosoofid pöörasid dialektilise loogika arendamisele erilist tähelepanu alates 1960. aastatest. Kriitikute hinnangul ei avaldanud dialektiline loogika mõju formaalse loogika ega matemaatikafilosoofia arengule NSV Liidus ja seda on iseloomustatud skolastilisena.

## Vaata ka
*dialektika

## Viited
Rio de Janeiro osariigi lipp

**Rio de Janeiro osariigi lipp** on Brasiilia osariigi Rio de Janeiro lipp.

Kangas on jagatud neljaks võrdseks väljaks, vardapoolne ülemine ja lehvipoolne alumine on valged ning vardapoolne alumine ja lehvipoolne ülemine sinised. Lipu keskele on paigutatud Rio de Janeiro osariigi vapp.

## Välislingid
*
Paraná osariigi lipp

**Paraná osariigi lipp** on Brasiilia Paraná osariigi lipp.

Lipp on kinnitatud 27. mail 2002, sama lipp oli kasutusel ka aastatel 1947–1990.

## Välislingid
*
Santa Catarina osariigi lipp

**Santa Catarina osariigi lipp** on Brasiilia Santa Catarina osariigi lipp.

Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 1953.

Kangas on jagatud horisontaalselt kolmeks laiuks (punane, valge, punane) ning lipu keskel on roheline romb, mille sees Santa Catarina osariigi vapp.

## Välislingid
*
São Paulo osariigi lipp

**São Paulo osariigi lipp** on Brasiilia osariigi São Paulo lipp.

Lipp on ametlikult kinnitatud 27. novembril 1946.

Kangas on jagatud horisontaalselt kolmeteistkümneks must-valgeks triibuks (7 musta ja 6 valget) ning vardapoolses ülanurgas on punane ristkülik, mille nurkades on kollased viisnurksed tähed ja keskel valge sõõr sinise Brasiilia kaardi kujutisega.

Lipu proportsioonid on 2:3, laius 13 ja pikkus 19,5 triipu. Punase ristküliku kõrgus on 5 ja laius 7,5 ning valge sõõri diameeter 4 triipu.

## Välislingid
*
Élena Paparízou

**Élena Paparízou** (kreeka keeles *Έλενα Παπαρίζου*; sündinud 31. jaanuaril 1982 Göteborgis Rootsis) on kreeka laulja, kelle esitatud laul "My Number One" võitis 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.
Käravete järv

**Käravete järv** (ka *Käravete paisjärv, Käravete veehoidla*) on paisjärv Käravete alevikus. Järv rajati Ambla jõele 1979. aastal. Kuulub Harju alamvesikonda. Valgla suurus on 110,9 km², veekogu pindala 2,7 ha ja kaldajoone pikkus 1336&nbsp;m. Järves on üks saar.

Paisjärv ei ole Järvamaa ametlike ujumiskohtade nimestikus. 2005. aasta suvel uppus sinna mees, kelle otsimist tuukritel raskendas halva läbipaistvusega vesi. 

1991. aastal lasti Käravete paisjärve umbes 10 000 ahvenat.

## Viited
Günter Verheugen

**Günter Verheugen** (sündinud 28. aprillil 1944 Bad Kreuznachis) on Saksamaa ja Euroopa Liidu poliitik.

Verheugen õppis Kölni ja Bonni ülikoolis ajalugu, politoloogiat ja sotsioloogiat.

1982. aastani kuulus ta Vabasse Demokraatlikku Parteisse, olles alates 1978 selle peasekretär. Kui VDP lahkus Helmut Schmidti valitsusest, astus ta koos mõttekaaslastega VDP-st välja ja astus samal aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 

1983–1999 oli ta Bundestagi liige ja kuulus selle väliskomisjoni. 1994–1997 oli ta SDP parlamendifraktsiooni aseesimees ja 1998–1999 välisminister.

Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Komisjoni laienemisvolinik. 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtlus- ja tööstusvolinik ning üks komisjoni viiest asepresidendist.

Laienemisvolinikuna külastas ta korduvalt Eestit ja oli üks Eesti Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisolekut käsitlevate eduaruannete koostajaid.

## Tunnustus
*2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
Günter Verheugen on abielus. Tal on tütar.

## Välislingid
*Koduleht Euroopa Komisjonis
*T. H. Ilvese intervjuu Günter Verheugeniga 2003. aasta septembris
Janez Potočnik

**Janez Potočnik** (sündinud 22. märtsil 1958 Kropas Sloveenias) on Sloveenia majandusteadlane ja poliitik, aastatel 2004–2014 oli Euroopa Komisjoni volinik.

Janez Potočnik lõpetas 1983. aastal Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1984–1987 töötas ta Ljubljanas Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi asedirektorina ning 1988–1993 Majandusuuringute Instituudi vanemteadurina. 1993. aastal kaitses ta Ljubljana ülikooli juures doktoriväitekirja majandusteaduses ning töötas seejärel Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi direktorina.

1998. aastal nimetati ta Sloveenia pealäbirääkijaks liitumiskõnelustel Euroopa Liiduga. Sellel ametikohal oli ta kuni Sloveenia liitumiseni Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Aastatel 2001–2002 kuulus ta ühtlasi ministrivolitustega nõunikuna Sloveenia valitsusse, aastatel 2002–2004 oli ta Sloveenia Euroopa asjade minister.

Pärast Sloveenia liitumist Euroopa Liiduga oli Janez Potočnik 2004. aasta maist kuni novembrini Euroopa Komisjoni portfellita volinik, assisteerides tollast laienemisvolinikku Günter Verheugenit. Barroso esimese komisjoni ametisse astumisel sai temast 22. novembril 2004 teadus- ja arendustegevuse volinik. Barroso teises komisjonis aastatel 2010–2014 oli ta keskkonnavolinik.

## Isiklikku
Janez Potočnik on abielus ja tal on kaks poega.

## Välislingid

*Euroopa Komisjoni ametlik veebileht (inglise ja sloveeni keeles)
Kolmnurkdiagramm

**Kolmnurkdiagramm** on võrdkülgse kolmnurga kujuline diagramm, mida kasutatakse kolme muutuja suhte esitamiseks.

Kolmnurkdiagramme kasutatakse peamiselt kolmekomponendilise süsteemi koostise esitamiseks. Kui komponente on rohkem, siis kolme peamise  või antud juhul olulisima komponendi, kusjuures nende sisaldus arvutatakse ümber nii, et summa oleks 100%. Seega on kolme muutuja summa alati 1 ehk 100%.

Kolmnurkdiagrammid on kasutusel peamiselt geoloogias (näiteks QAPF-diagramm), kus neid kasutatakse setete ja kivimite koostise iseloomustamiseks ning klassifitseerimiseks.

## Näide
Oletagem, et analüüs satub kõrvaloleval joonisel kolmnurga alumisse vasakpoolsesse nurka. See tähendaks seda, et vastav proov koosneb sajaprotsendiliselt komponendist "A" (roheline täpp). Kui aga analüüsi tulemusel ilmneks, et proov ei sisalda üldse komponenti "B", küll aga sisaldab võrdselt komponente "A" ja "C", siis paigutub vastav proov kolmnurga alumise külje keskpunkti (sinine täpp). Punase täpiga tähistatud analüüs koosneb 10% komponendist "C", 40% komponendist "B" ning 50% komponendist "A".
Rastergraafika

**Rastergraafika** (ingl *raster graphics*, *bitmap graphics*) ehk **pikselgraafika** on arvutigraafika liik, milles kuva esitatakse pikslite (enamasti ruudukujuliste pildipunktide) maatriksina.

Iga piksli asukoha määravad tema koordinaadid  ristkoordinaadistikus. Kõrvaloleval pildil on üks piksel 15×15 piksli suuruses võrgustikus. Selleks et seda punkti kirjeldada, on vaja ainult üks kirje (8,8,0): esimene komponent on koordinaat X-teljel, teine koordinaat Y-teljel ja kolmas piksel määrab värvi (arvutitehnikas väljendatakse pikslite andmed mõistagi kahendsüsteemis). Kokku on siin pildi kirjeldamiseks vaja 16×16 = 256 niisugust kirjet.

Rasterkuva esitab arvuti ekraan, samuti printer ja digikaamera (erinevalt nt plotterist, mis loob kuva vektorgraafika abil). Rastergraafika puudusteks vektorgraafikaga võrreldes on geomeetriliste kujundite ebatäpne esitus (nn trepiefekt) ja suhteliselt suur salvestusmaht. Samuti võib digitaalkuva skaleerimisega (kuva suuruse muutmisega) kaasneda infokadu info heleduse- ja värvimoonutuste kujul.

## Parameetrid
Rasterkuva kvaliteedi määravad lahutusvõime (resolutsioon) ja värvisügavus.
***Lahutusvõimet** on võimalik väljendada kas kuva suurusena või pikslitihedusena:
**kuva suurus on ekraani  täitva kuva pikslite arv reas × pildiridade arv (nt 1920×1080 px) või pikslite üldarv (nt 8 Mpx, peamiselt digikaamerate korral);
**pikslitihedust väljendatakse pildipunktide arvuga pikkusühiku, enamasti  tolli kohta, tähis ppi (*pixel per inch*); kõige enam kasutatakse pikslitihedusi 150 ja 300 ppi.
***Värvisügavust** näitab pikslite värviesituseks kasutatav  bittide arv. Näiteks 8-bitise värvisügavuse korral on RGB-värvisüsteemis võimalik esitada teoreetiliselt kuni 16,7 miljonit värvitooni. 

#### Näiteid

## Levinuimad  rastergraafika failivormingud
Rasterpilte on võimalik esitada erinevates failivormingutes: 
*JPEG (failinime laiend .jpg) – kadudega tihendamise vorming, kasutatakse peamiselt fotode esitamiseks;
*PNG (.png) –  kadudeta tihendamise vorming, peamiselt joonised ja diagrammid veebilehtedel (asendab varasemat vormingut GIF);
*TIFF (.tif) – tihendamata, professionaalne pilditöötlus.

## Vaata ka
*Arvutigraafika
*Vektorgraafika
*Pilditöötlustarkvara

## Välislingid
* Arvutigraafika liigid
* Piksel- ja vektorgraafika
Saarsilikaadid

**Saarsilikaadid** ehk **nesosilikaadid** ehk **ortosilikaadid** ehk **singelsilikaadid** on silikaatsed mineraalid, mis sisaldavad isoleeritud ränioksiidi tetraeedreid.

Saarsilikaadid erinevad teistest silikaatidest selle poolest, et üks räni ioon ei jaga hapniku iooni teise räni iooniga. Hapnik moodustab sideme vaid ühe räni aatomiga, mistõttu on sellistes mineraalides ideaalse koostise ja defektideta struktuuri korral räni ja hapniku suhe enamasti 1:4.

Nimetus "saarsilikaadid" tuleb sellest, et ränioksiidi tetraeedrid on mineraali kristallstruktuuris teistest ränioksiidi tetraeedritest isoleeritud täpselt nagu saared saarestikus. Üks tetraeeder meenutab seega saart.

Saarsilikaadid on näiteks oliviin, granaat ja tsirkoon.
Hantelsilikaadid

**Hantelsilikaadid** ehk **sorosilikaadid** ehk **disilikaadid** on silikaatsed mineraalid, mis sisaldavad kahte omavahel ühe hapniku iooni abil ühendatud ränioksiidi tetraeedrit, mis on mineraali ülejäänud ränioksiidi tetraeedritest isoleeritud.

Hantelsilikaatides on räni ja hapniku suhe 2:7.

Hantelsilikaadid on näiteks epidoot ja vesuviaan.
Campo Grande

**Campo Grande** (portugali keeles 'suur väli') on linn ja vald Brasiilias, Mato Grosso do Suli osariigi pealinn ja suurim linn. 

Campo Grande valla pindala on 8093 km². Linna pindala on 154,454 km². Kogu valla elanike arv on 2021. aasta seisuga 916 001.

Campo Grande on asutatud 1877. aastal. 1977. aastal sai see vastloodud Mato Grosso do Suli osariigi pealinnaks. 20. sajandi alguses valmis raudtee, mis ühendab linna Boliivia piiri ääres asuva Corumbága ja São Paulo osariigis asuva Bauruga.

Alates 2022. aastast on Campo Grande linnapea Adriane Lopes.

Linnas tegutseb 1979. aastal asutatud Mato Grosso do Suli Föderaalülikool.

Linna teenindab Campo Grande rahvusvaheline lennujaam.

Maantee BR-262 on kaudu on Campo Grandel ühendus läänes Corumbága ja idas São Paulo osariigiga. Maantee BR-163 viib põhjas Cuiabásse ja Amazonase piirkonda ning lõunas Douradose linna. Maantee BR-060 viib kirdesse Goiasi osariiki ja Brasiilia pealinna Brasíliasse.

Linna peamised jalgpalliklubid on Esporte Clube Comercial ja Operário Futebol Clube, mis mängivad Mato Grosso do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Sul-Mato-Grossense. Mõlema klubi kodustaadion on üle 38 000 pealtvaataja mahutav Morenão. Linnas asub lisaks motoringrada Autódromo Internacional Orlando Moura.

## Viited

## Välislingid
* http://www.campogrande.ms.gov.br/
Randaal

**Randaal** (vananenud nimetused **taldrikäke**, **ketasäke**) on mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje. 

Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes on üks või mitu kettapatareid. 

Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised.

Randaalimine on mullaharimine randaaliga. Randaalides purustatakse rohukamar, tükeldatakse umb­rohud ja segatakse koristusjäätmed mullaga.

Maapinda valmistatakse ette nii külvi kui ka istutamise eel, aga ka siis, kui on soov kaasa aidata metsa looduslikule uuenemisele. Nii on istutatud või tärkaval puutaimel vähem konkurente ning ka metsaomanikul on lihtsam hiljem noort metsa hooldades puutaimi üles leida.

Hooldamist hõlbustavat maapinna ettevalmistamist võib teha täisharimisena või pinda osaliselt harides. Täisharimist kasutatakse selle kõrge hinna tõttu haruharva. Tänapäeval valmistatakse maapinda ette valdavalt mehhaniseeritult (adraga), vähemal määral käsitsi.

Maapinna osalise ettevalmistamise viise on mitu:
* Vaod tehakse adraga liigniisketele muldadele või mullakihi tüsendamiseks ka looaladele, kus tuleb taimed istutada vao harjale.
* Ribad tehakse parasniisketele või kuivadele muldadele ülemise mullakihi kobestamiseks, segades toorhuumuse mineraalmullaga.
* Lapid tehakse värsketele raiesmikele, kus lapi suurus sõltub kasvukoha viljakusest – viljakatel aladel tehakse suuremad lapid. Külvatakse-istutatakse lapile. Sellisele lapile istutatud taime puhul võib istutamise aastal piisata ühest hooldamiskorrast. Kindlasti tuleks jälgida istutussügavust, et taimejuured ei jääks kõdukihti, vaid saaks mineraalmaasse – kõdukiht on kiire kuivama.

## Viited
Raster

**Raster** ehk **meander** on paljudest ühesugustest elementidest koosnev optikasüsteem.

## Rastrite kasutamine andurites

Andurites kasutatakse rastreid samaks otstarbeks nagu nooniust. Rastriks on tavaliselt teineteise suhtes teatud nurga all kaldu olevad piludega plaadid, mida nimetatakse rastrivõredeks. Rastrivõrede sammude ning kaldenurkade sobiva valikuga saab uue skaalajaotise muuta tunduvalt väiksemaks kui on rastripilude laius. Seega saab rastritega suurendada andurite täpsust. 

## Vaata ka

*rastergraafika
Vektorgraafika

**Vektorgraafika** (inglise *vector graphics*) on arvutigraafika liik, milles kuva moodustatakse asukohavektorite kogumina elementaarkujutiste (sirg- ja kõverjoonte) abil, seega mitte pikslitena, nagu rastergraafikas.

Objektide kuju ja omadusi väljendavad vektorid esitatakse koordinaatide või funktsioonidena. Elementaarkujutistena kasutatakse sirglõike, hulknurki, ringjoont ja selle kaari.

## Näiteid
Ringjoone saamiseks on vaja järgmisi andmeid:
* ringi raadius;
* keskpunkti asukoha koordinaadid;
*joone suhteline paksus ja värvus;
*värvus, millega värvida saadud ring.

Et joonestada sirglõiku, anname arvutile järgmise võrrandi:

:1,8,1,14 **kui** X1

Vektorgraafika kuva suurust saab moonutusvabalt muuta (skaleerida) 
 
 

**Plussid**:
* vektorgraafikas loodud kuva on võimalik moonutusvabalt suurendada, vähendada ja pöörata; 
* pildielementidel on sujuvad ääred, sõltumata pildi suurusest;
*vektorgraafika sobib illustratsioonide tegemiseks, kus pole vaja fotorealismi;
*printimisel saadud pilt on alati terav;
*vajalik salvestusmaht on üldiselt väiksem kui vastaval rasterkuval.

**Miinused**:
*fotosid on peaaegu võimatu vektorgraafikaks muuta, sest need on selleks liiga detailsed;
*iga programm võib funktsioonide valemeid tõlgendada ja kujutisi taasesitada omamoodi, näiteks võib programm jätta kujutise sakilised servad silumata;
*keerukate graafiliste objektide esitamine vektorkujul vajab väga palju elementaarkujutisi ja nii loodud kuva palju salvestusruumi.

## Vaata ka
*Vektorgraafikatarkvara
*Rastergraafika

## Välislingid
* Vektorgraafika õppimine vabavaralise tarkvara baasil
Peredvižnikud

**Peredvižnikud** (vene keeles *передвижники*) olid Venemaal tegutsenud **Rändnäituste Ühingu** (vene keeles *Товарищество передвижных художественных выставок*) liikmed. 

Ühing asutati Peterburis 1870. aastal Grigori Mjassojedovi, Ivan Kramskoi, Vassili Perovi ja Nikolai Ge initsiatiivil.

Peredvižnikute eesmärgiks oli tutvustada ja propageerida Venemaal vene realistlikku kunsti. Selleks organiseeriti ühingu liikmete töödest rändnäitus, mida eksponeeriti suuremates linnades.

Peredvižnikuid toetas rahaliselt Pavel Tretjakov. 

Esimene peredvižnikute näitus toimus 1871. aastal, viimane 1923. aastal. Kokku toimus 48 näitust. Esimene näitus avati 29. novembril 1871. aastal Peterburis. Sealt saadeti see edasi Moskvasse, hiljem Kiievisse ja seejärel Harkivi. Sellel näitusel oli välja pandud 46 maali ja joonistust.

## Peredvižnikud

*Nikolai Jarošenko
*Ivan Kramskoi
*Issaak Levitan
*Rafail Levitski
*Vladimir Makovski
*Grigori Mjassojedov
*Nikolai Nevrev
*Vassili Perov
*Illarion Prjanišnikov
*Ilja Repin
*Konstantin Savitski
*Aleksei Savrassov
*Valentin Serov
*Vassili Surikov
*Ivan Šiškin
Roseau

**Roseau** on sadamalinn Dominica saare edelarannikul Kariibi mere kaldal. Ühtlasi on see Dominica riigi pealinn ja suurim linn saarel. 

2001. aastal elas Roseaus rahvaloenduse andmetel 14 539 inimest. Linna geograafilised koordinaadid on 15°18′N 61°23′W.

Roseau, mis on rajatud kalinago indiaanlaste muistse küla Sairi asukohta, on üks vanemaid asulaid saarel. Alates 16. sajandist hoidsid saart vaheldumisi enda kontrolli all Prantsusmaa ja Inglismaa, kuni saar 1763. aastal lõplikult Suurbritannia võimu alla läks. Inglise koloniaalvõimu perioodil kandis Roseau vahepeal Charlotte Towni nime. Kui Dominica 1978. aastal iseseisvus, sai Roseaust riigi pealinn.

Linnas asub väike lennujaam. Roseau on ka saare kõige tähtsam kaubanduskeskus. Peamised kaubandusartiklid on laimid, laimimahl, looduslikud õlid, troopilised puuviljad ja vürtsid.

## Viited
Eestimaa hertsog

**Eestimaa hertsog** oli Eestimaa hertsogkonda valitsenud riikide valitsejate tiitlistikku kuuluv titulaartiitel.

Eestimaa hertsogi tiitel kuulus Taani kuningatele hiljemalt 1269. aastast kuni Põhja-Eesti Saksa ordule müümiseni 1346. aastal.

Pärast Eestimaa alistumist Rootsi kuningale 1584. aastal hakati Eesti ala nimetama Eestimaa kubermanguks, vahel ka Eestimaa hertsogkonnaks või Eesti vürstkonnaks, sest Rootsi kuningakojale läks üle ka titulaartiitel "Eestimaa hertsog".

Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist aastal 1721 läks Vene keisrikojale üle ka tiitel "Eestimaa hertsog". Viimane Eestimaa hertsog oli Nikolai II.
 
## Eestimaa hertsogid
### Taani kuningad
*.
**1220 – nominaalselt 1232 Knud Valdemarsen, Eestimaa hertsog
* 1240–1241, Valdemar I Suur 
*1241–1250 Erik IV Adraraha, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog Erik I
*1250–1252 Abel, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog
* 1252–1259 Christoffer I, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog
*1259–1266 Erik V, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog Erik II
**1266–1282 Margaret Sambiria
* 1282–1286 Erik V, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog Erik II
* 1286–1320 Erik VI Menved, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog  Erik III
* 1320–1326 Christoffer II, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog
**Erik V, Taani kuningas koos isa Christoffer II-ga 1321–1326 ja 1329–1331
* 1326–1329 Valdemar III, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog  Valdemar II
* 1329–1332 Christoffer II, Taani kuningas
**1329–1330 – Knut Porse  vanem (surn. 1330) (Taani Hallandi hertsog, Eestimaa hertsog, kes sai Eestimaa hertsogkonna lääniks Taani kuningalt, pandiks laenu vastu), koos abikaasa Norra printsess Ingeborgiga
*1332–1338 Otto Taanist, Eestimaa hertsog Otto I, Valdemari vend
*1338–1340 Valdemar III, Eestimaa hertsog Valdemar II
* 1340–1346 Valdemar IV Atterdag, Eestimaa hertsog  Valdemar III, Taani kuningas aastani 1375

### Rootsi kuningad

*1568–1592 Johan III
*1592–1599 Sigismund (oli pärast Rootsis kukutamist ka Poola kuningas kuni 1632. aastani)
*1604–1611 Karl IX 
*1611–1632 Gustav II Adolf
*1632–1654 Kristiina
*1654–1660 Karl X Gustav
*1660–1697 Karl XI
*1697–1718 Karl XII

### Vene keisrid
*1704–1725 Peeter I Eestimaa hertsog aastast 1721
*1725–1727 Katariina I 
*1727–1730 Peeter II 
*1730–1740 Anna Ivanovna
*1740–1741 Ivan VI
*1741–1762 Jelizaveta Petrovna
*1762–1762 Peeter III 
*1762–1796 Katariina II
*1796–1801 Paul I 
*1801–1825 Aleksander I 
*1825–1855 Nikolai I 
*1855–1881 Aleksander II 
*1881–1894 Aleksander III 
*1894–1917 Nikolai II

## Vaata ka
*Eestimaa hertsogkond
* Taani valdused Eestis
## Viited
Vulbi maastikukaitseala

**Vulbi maastikukaitseala** asub Järvamaal Järva vallas Vulbi oosil oosi ja sellel kasvavate taimharulduste kaitseks. Kaitseala pindala on 10 hektarit. Oosil kasvab vähelevinud liigirikas sürjamets. Vulbi maastikukaitseala asub RMK Rava metskonna alal.

Kaitseala on loodud 1993. aastal liigirikka oosi, ning sealsete kaitsealuste liikide (sile tondipea, palu-karukell, verev kurereha, kuldkann, rohekas käokeel ja kahelehine käokeel) kaitseks. Siinne sileda tondipea kasvukoht on Eesti suurim. Oosi puurindes domineerivad mänd, kask ja kuusk. Alusmetsas esineb noori tammesid, pihlakat, põõsarindes kadakat ja türnpuud. Haruldastest linnuliikidest on kohatud musträhni ja väike-kirjurähni.  

## Välislingid
* Vulbi maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Abu Dhabi

**Abu Dhabi** on Abu Dhabi emiraadi ja Araabia Ühendemiraatide pealinn. Linn paikneb Abu Dhabi saarel Pärsia lahes veerandi kilomeetri kaugusel Araabia poolsaare idarannikust. Mandriga ühendab linna kaks maanteesilda.

## Rahvastik

2018. aasta algul elas linnas hinnanguliselt 1,45 miljonit inimest. 80% elanikkonnast moodustavad immigrandid, peamiselt võõrtöölised Indiast, Pakistanist, Egiptusest, Filipiinidelt ja Suurbritanniast. Abu Dhabi on elanike arvult Araabia Ühendemiraatide suuruselt teine linn.

Rahvaloenduste andmetel elas 1980. aastal Abu Dhabis 243 257, 1990. aastal 283 361 ja 1995. aastal 398 695 elanikku. Nii on viimase kahekümne aastaga rahvaarv enam kui kahekordistunud.

## Ajalugu

Abu Dhabi on asutatud 1760. aastal. Linna asutamise kohta räägitakse sellist legendi. Ühest oaasist pärit araablastest jahimehed jälitasid kõrbes gaselli. Gasell põgenes kaua aega nende eest, suundudes lõpuks Pärsia lahe rannikule, kus viskus merelainetesse ja ujus lähedal asuvale saarele. Jahimehed jälitasid teda üle vee saarele ja gasell juhtis oma väsinud jälitajad imeilusa puhta veega allika juurde. Tänutäheks kinkisid jahimehed talle elu, allika lähedale loodud asula nimetasid aga Abu Dhabiks, mis eesti keelde tõlgituna tähendab gaselli isa.

Abu Dhabist kujunes peatselt samanimelise emiraadi keskus, kuid kuni 20. sajandi teise pooleni oli linn majanduslikult vähearenenud. Seal elati peamiselt suveperioodil, mil Pärsia lahes sai tegeleda pärli- ja kalapüügiga. Enamik elamuid oli rajatud palmiokstest, jõukamad pered elasid savionnides.

Linn hakkas jõudsalt arenema peale nafta avastamist 1958. aastal. Rajati esimesed betoonelamud ja 1961 ehitati esimene kõvakattega tee. Arengule lisas kiirust 1966 emiraadis läbi viidud paleepööre ja Araabia Ühendemiraatide iseseisvumine 1971. aastal. Sellest ajast peale on linn tundmatuseni muutunud ning kujunenud tänapäevaseks kõrghoonetega pangandus- ja kaubanduskeskuseks.

## Majandus

Linna ärielu on koondunud põhjapoolsetesse kvartalitesse, kus domineerib kaasaegne hoonestus ja on hulgaliselt pilvelõhkujaid. Seetõttu nimetatakse mainitud osa Abu Dhabist ka Lähis-Ida Manhattaniks. Abu Dhabi saarest 500 meetri kaugusel asuv Sadiati saar plaanitakse tulevikus samuti kasutusele võtta äri- ja elamupiirkonnana. Linna on plaanis rajada metroo.

Linn on oluline pangandus- ja kaubanduskeskus, kuid tähtsat rolli etendab ka turism. 2005. aastal avati Abu Dhabis üks maailma luksuslikumaid hotelle, riigile kuuluv Emirates Palace Hotel. Suurtööstusi linnas ei paikne, kuid see on mitmete juhtivate naftakompaniide büroode asukohaks.

1981. aastast teenindab linna 30 kilomeetri kaugusel mandril asuv rahvusvaheline lennujaam. Mereühendus on tagatud Abu Dhabis asuva Mina' Zayidi süvaveesadama kaudu.

## Kirjandus
*Lara Dunston ja Sarah Monaghan. *Dubai ja Abu Dhabi*. (Silmaringi reisijuht). Inglise keelest tõlkinud Margus Elings. [Tallinn]: Koolibri, 2009. ISBN 9789985024645
Sile tondipea

**Sile tondipea** (*Dracocephalum ruyschiana*) on huulõieliste sugukonda tondipea perekonda kuuluv looduskaitsealune rohttaimeliik.

## Välimus
Sile tondipea on harunenud risoomiga 20–60 sentimeetri kõrgune püsik. Puhmikud koosnevad mitmest püstisest lühikarvasest või paljast varrest. Pealt tumerohelised ja alt kahvatumad rootsutud lehed on peaaegu lineaalsed ning terve ja enamasti keerdunud servaga. Lehtede kaenlaist arenevad kitsamate lehtedega lühivõrsed. Kuuekaupa ebamännastesse koondunud õied kasvavad kuni 10 sentimeetri pikkuste õisikutena varte tippudes. Õied on lillakassinised. Viljadeks on mustjaspruunid pähklikesed. Õitseb juunist augustini. Viljad valmivad alates augustist. Sile tondipea on hea meetaim.

## Kasvukoht

Kasvab kuivadel niitudel ja metsades, nõlvadel ning servadel, samuti ka kõrgendikel, seljakutel, loo- ja sürjametsades, valgusrikastel ja poolvarjulistel liivase või paese pinnasega kohtades.

## Levila
Kasvab kontinentaalses Euraasias. Levila põhjapiiril asuvas Eestis on levinud paiguti, sagedam riigi põhja- ja kaguosas. 

Naaberaladel on sileda tondipea sagedus vähenenud. Puudub Soomes ja Taanis, kasvab aga Lõuna-Norras ja Laadoga-Ilmeni piirkonnas. Lääne pool lõpeb levik Kesk-Euroopaga. 

## Looduskaitse
Sile tondipea kuulutati Eestis 1994. aastal II kaitsekategooriaaluseks liigiks. Teda leidub Elva-Vitipalu maastikukaitsealal, Ohepalu looduskaitsealal ja Jalase küla kaitsealal.

Eesti punases raamatus on ta määratletud kolmanda kategooria ehk haruldase liigina.

Sile tondipea kuulub Euroopa looduskaitselepingu Berni konventsiooni järgi rangelt kaitstavate taimeliikide nimekirja.

## Vaata ka
*Tammiku looduskaitseala 
*Vulbi maastikukaitseala

## Välislingid
*
Smarty

**Smarty** on mallimootor, mis on kirjutatud PHPs. Smarty eraldab PHP HTMList ja põhiliselt kasutatakse teda dünaamilise HTML sisu tekitamiseks, lubades dokumendis spetsiaalseid *Smarty märgendeid*. Lubatud märgendite hulgas on muuhulgas muutujad nagu {$muutuja}, ja valik loogika ning tsükli operaatoreid.

Kõige sagedamini kasutatakse Smartyt PHP-põhistes rakendustes, et eraldada "äriloogikat" esitlusest. Nii on võimalik hoida lähtekoodi palju puhtamana ja tema muutmine on paindlikum. Näiteks võib tavaliselt muuta Smarty-põhise rakenduse välimust (või, *rüüd*) hõlpsasti, ilma, et peaks üldse jälgima äriloogikat või PHP koodi.

Smarty võimaldab mallidega programmeerimisel kasutada:
* regulaaravaldisi
* foreach'i
* if
* nl2br
ja palju teisi lisavõimalusi. Ka teised mallimootorid toetavad neid käske mallides.

## Lähtekoodi näidis

Kuna Smarty eraldab PHP HTMList, on tegemist kahe failiga:


```
<!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD XHTML 1.1//EN" "http://www.w3.org/TR/xhtml11/DTD/xhtml11.dtd">
<html>
<head>
   <title>{$title_text}</title>
   <meta http-equiv="content-type" content="text/html; charset=iso-8859-1" />
</head>

<body> {* See on väike kommentaar, mis ei ole HTML lähtekoodis nähtav *}

<p>{$body_text}</p>

</body>&lt;!-- see on väike kommentaar, mis on HTML lähtekoodis nähtav --&gt;
</html>
```


Äriloogika lähtekoodis saab Smarty häälestada kasutama seda malli:

```
define('SMARTY_DIR', 'smarty-2.6.9/' );
require_once(SMARTY_DIR . 'Smarty.class.php');

$smarty = new Smarty;
$smarty->config_dir = SMARTY_DIR;
$smarty->template_dir = './tmpl';
$smarty->compile_dir = './tmpl/compile';
$smarty->compile_check = TRUE;
$smarty->debugging = FALSE;

$smarty->assign('title_text', 'See on Smarty lihtne näidis ...');
$smarty->assign('body_text', 'See on sõnum, mis seati assign() käsuga');

$smarty->display('basic.htm');
```


## Tarkvara, mis on kirjutatud Smarty baasil
* Bitweaver
* last.fm
* bBlog
* Gallery
* Ozone PHP Framework
* TikiWiki
* XOOPS
* paFileDB
* ATK - Achievo ToolKit
* Zoop Framework for PHP
* Supersite
* CMScout
* Flickr
* Trybes by Accepté (Netherlands)

Ametlik Smarty allikate veebileht.

## Vaata ka

* PRADO, komponendipõhine veebiarendusraamistik PHP5le
* CakePHP, PHP veebiarendusraamistik inspireerituna Ruby on Railsist

## Välislingid
* Ametlik Smarty koduleht (*inglise keeles*)
* Smarty Foorum (*inglise keeles*) - teised keeled
* Smarty kasutajate Wiki
* PHP Templating with Smarty Cezar Floroiu - Smarty õpetus
* Smarty versus XML/XSLT - DevPapers.com, Sergei Makogon
* Artikkel "Templates, Gift from Heaven or Syntactic Junk Food?", Nathan Oostendorp
* Peatükk Smarty PHP Template Programming and Applications raamatust.
Alfredo Palacio

**Luis Alfredo Palacio González** (22. jaanuar 1939 Guayaquil – 22. mai 2025 Guayaquil) oli Ecuadori poliitik, president aastatel 2005–2007.

Ta oli eelmise, parlamendi poolt ametist tagandatud presidendi Lucio Gutiérreze asepresident 2003. aastast alates.

15. jaanuaril 2007 andis ta ameti üle 2006. aasta presidendivalimised võitnud Rafael Correale.

Alfredo Palacio oli hariduselt kardioloog.
Surusääsklased

**Surusääsklased** ehk **hironomiidid** (*Chironomidae*) on suur sugukond sääselisi, keda praeguseks on teada üle 3500 liigi. 

Surusääsed on enamasti küllalt väikesed, kehapikkus alla ühe sentimeetri. Väliselt meenutavad surusääsed pistesääsklasi, kuid nad toituvad valmikuna väga harva või mitte kunagi. Isaste surusääskede tundlad on sulgjad, eesjalad on tugevasti pikenenud ja neid kasutatakse kompimisel tundlate asemel. Vaikse ilmaga parvlevad surusääsed õhtuti veekogude lähistel, seejuures tekkivat meloodilist undamist võib mõnikord kuulda üsna kaugele. Nendes parvedes leiavad putukad endale partneri.
Liigi *Pontomyia natans* vastsed on kohastunud eluga merevees. Ka on selle liigi emased tiivutud ja ei lahku kunagi veest, isased leiavad neid mööda veepinda joostes.

## Paljunemine

Üsna varsti pärast paaritumist munevad emased surusääsed vette. Vastsed elavad põhja kaevunult, nad võivad endale mõnikord ka midagi kojataolist ehitada. Toiduks on neile enamasti põhjamudas elavad pisiorganismid, üksikute liikide vastsed on rööveluviisiga, nad ründavad väikeseid usse ja vastseid.

Surusääskede vastsed saavad elada ka üsna hapnikuvaeses keskkonnas reostunud veekogude põhjas. Surusääskede vastseid võib mõnes suures järves leida rohkem kui 300 meetri sügavuselt. Nukkumine toimub vees, koorunud valmik kerkib pinnale ja lendab minema. 

Surusääsklaste vastsed on hästi tuntud akvaariumipidajate hulgas. Neid sageli erepunaseid, aga ka hallikaid või rohekaid vastseid kasutatakse akvaariumikalade toiduna. Ka looduslikes veekogudes on nad kalade tähtis toiduobjekt. 

Vastsed kasutavad hingamiseks vees lahustunud hapnikku. Punase värvi annab neile imetajate ja lindude veres leiduva hemoglobiini sarnane aine.

## Surusääsklased [[bentos]]e osana
Eesti järvede bentoses domineerivad biomassilt surusääskede vastsed.

## Eestis esindatud perekondi
**Chironomus* – surusääsk
Karl Terras

**Karl Johannes Terras** (9. september 1890 Vaivara vald, Virumaa – 16. oktoober 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli jurist, Eesti Vabariigi riigisekretär 1921–1940, I Riiginõukogu liige.

Ta õppis Narva Gümnaasiumis (1903–1911) ja seejärel Peterburi Ülikoolis õigusteadust (1911–1916). 1917. aastal lõpetas suurtükiväekooli lipnikuna.

Karl Terras arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 7. jaanuaril 1941 ja hukati Nõukogude Liidu vangilaagris Kirovi oblastis 25. veebruaril 1942. Kohtumõistmine Terrase üle toimus aasta pärast tema surma, kui ta tagaselja 10 aastaks sunnitööle mõisteti liikmeksoleku pärast nõukogudevastases organisatsioonis – Kaitseliidus.

## Ametikohad
* Sõjaministeeriumi Kodifikatsiooniosakonna juhataja
* 5. jaanuaril 1920 määratud Vabariigi Valitsuse asjade valitsejaks
* 16. märtsil 1921 nimetatud Riigisekretäriks
* 1927–1940 Kaitseliidu Toompea malevkonna pealik
* Raadionõukogu liige
* 1934–1940 Eesti Spordi Keskliidu esimees
*Eesti Olümpiakomitee liige
* 1936 Majandusloenduse komitee esimees
* Põhiseaduse väljatöötamise erikomisjoni liige
* Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse esindaja Rahvuskogus
* Sihtasutise Riigikantselei Ametnike Puhkekodu nõukogu esimees
* Riigi Trükikoja nõukogu esimees
* Kuulus Estonia teatriseltsi juhatusse
* EÜS Põhjala liige
* Muusikaseltsi "Edu" auliige

## Tunnustus
* Kotkaristi V klassi teenetemärk (6. juuni 1930)
* Kotkaristi I klassi teenetemärk (22. veebruar 1934)
* Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk (20. veebruar 1934)

## Isiklikku
Tema isa oli vallakirjutaja ja III Riigiduuma liige Aleksander Terras; vennad olid advokaat ja Põhja-Eesti Omakaitse ülem ning Tallinna linnapea (1941) Artur Terras ning Riigikontrolli sõjaväeosakonna peakontrolöri asetäitja Alfred Terras. Tema poeg oli Aleksander Terras.

## Viited

## Kirjandus
* K. Terras 20 aastat riigisekretäriks. Uus Eesti, 4. jaanuar 1940, nr. 3, lk. 2.

## Välislingid
*
Välispoliitiline doktriin

**Välispoliitiline doktriin** on riigi avalik seisukohavõtt mingis välispoliitilises küsimuses. Kõige arvukamalt kasutatakse seda mõistet seoses USA-ga. Välispoliitilise doktriini esitavad sageli presidendid ja see kannab sageli selle esitanud isiku nime (nt Eisenhoweri doktriin).

## [[Argentina]]
* Calvo doktriin
* Drago doktriin

## [[Hiina]]
* Sanmini doktriin

## [[Saksamaa]]
* Hallsteini doktriin
* Ulbrichti doktriin

## [[Nõukogude Liit]] ja [[Venemaa]]

* Brežnevi doktriin
* Sinatra doktriin

## [[Ameerika Ühendriigid]]
* 1823: Monroe doktriin
* 1932: Stimsoni doktriin
* 1947: Trumani doktriin
* 1957: Eisenhoweri doktriin
* 1961: Kennedy doktriin
* 1965: Johnsoni doktriin
* 1969: Nixoni doktriin
* 1980: Carteri doktriin
* 1981: Kirkpatricku doktriin
* 1984: Weinbergeri doktriin
* 1985: Reagani doktriin
* 1990: Powelli doktriin
* 1999: Clintoni doktriin
* 2002: Bushi doktriin
* 2002: Rumsfeldi doktriin

## [[Venezuela]]
* Betancourti doktriin
Dover (Delaware)

**Dover** on linn USA-s, Delaware'i osariigi pealinn ja Kenti maakonna halduskeskus.

Doveri asutas 1683. aastal William Penn.
Kavitatsioon

**Kavitatsiooniks** nimetatakse nähtust, kui vedeliku voolamisel voolu pidevus katkeb ja vedelikku tekivad tühikud ehk kavernid. 

## Miks tekib kavitatsioon

Tühikute teke on seotud vedeliku rõhu langemisega alla tema aurumise kriitilist rõhku. Vedelik aurustub ja vedelikus tekivad vedeliku auru mullid. Samuti võib madalal rõhul vedelikust eralduda temas lahustunud õhk. Õhu ja vedeliku auru mullid kaovad, kui rõhk vedelikus uuesti suureneb. Mullide tekkimine ja kadumine toimub suure sagedusega, kuni 1000 korda sekundis, see põhjustab lööke ning vibratsiooni. Metalli pinnaga kokku puutudes tekitab kavitatsioon metalli pinnakihis pulseerivaid pingeid, mis põhjustavad metalli väsimist ja kulumist.

## Kavitatsioonkulumine

On täheldatud, et mullide kadumisel sööstab vedelik tekkinud tühikusse suure kuni 1000 m/s kiirusega. Samal ajal võib rõhk mulli täitva vedeliku servas tõusta kuni 100 000 baarini (1 baar on ligikaudu võrdne normaalrõhuga). Kui sellise kiirusega liikuvad vedeliku osakesed põrkuvad metalli pinnaga, löövad nad sealt lahti väikeseid metalli osakesi, mis ongi kavitatsioonkulumise põhjuseks. Kavitatsiooniga kaasneb iseloomulik põrisev heli, mis hoiatab tekkinud kavitatsiooninähtuse eest (näiteks veetorude kõmisemine paneelmajades on tingitud kavitatsioonist).

## Kavitatsioon pumpades

Pumpades tekkiva kavitatsiooniohu vähendamiseks paigutatakse pump võimalikult paagis oleva vedeliku tasapinna lähedale või vahetult vedeliku sisse. Nii vähendatakse ohtliku vaakumi teket pumba imemistorus. Jaoturites kasutatakse kavitatsiooniohu vähendamiseks erikujulisi siibreid või püütakse vähendada rõhulangu jaoturis. Torustikus saab kavitatsiooni vähendada vedeliku voolukiiruse vähendamise teel.

## Oluline

Oluline on seadmetes kasutada valmistaja poolt soovitatud rõhku.
Mineraal-, sünteetiliste ja taimsete õlide aurumisrõhk on 0,2 baari, vesiemulsioonidel 0,1 baari.
Dover

**Dover** on sadamalinn Inglismaal Kenti krahvkonnas. Asub La Manche'i ääres.

Dover asub 34 km kaugusel Calais' sadamast Prantsusmaal.

Dover on tuntud valgete kriidikaljude poolest, mille järgi roomlased Inglismaa Albioniks nimetasid.


Dover from air.jpg
Dover Seafront And Castle.jpg
Dover Castle 05.jpg|Doveri linnus
White cliffs of dover 09 2004.jpg|Doveri kriidikaljud


## Välislingid
Remscheid

**Remscheid** on kreisivaba linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

## Ajalugu

Remscheid on asutatud 12. sajandil. 1818. aastal sai linnaõigused, kuid naaberlinn Lennep, mis hiljem Remscheidiga liideti, sai linnaõigused juba 1230. aastal. 1888. aastal sai kreisivaba linna staatuse. Remscheid, Lennep ja Lüttringhausen liideti üheks linnaks 1929. aastal.

Lennepis, mis on tänapäeval Remscheidi linnaosa, on sündinud Wilhelm Röntgen. Linnas asub Röntgenimuuseum.

## Viited

## Välislingid

* Remscheidi koduleht
* http://www.remscheid24.info/
* Röntgenimuuseumi koduleht
Vesiroos

**Vesiroos** (*Nymphaea*) on kosmopoliitne taimede perekond vesiroosiliste sugukonnast. 

## Liigid
Eestis kasvavad looduslikult valge vesiroos ja väike vesiroos. Liike on kokku umbes 50, sealhulgas:

**Nymphaea alba* (valge vesiroos) 
**[[Nymphaea amazonium]]* 
**[[Nymphaea ampla]]* 
**[[Nymphaea blanda]]* 
**Nymphaea caerulea* (sinine vesiroos) 
**[[Nymphaea calliantha]]* 
**Nymphaea candida* (väike vesiroos)
**Nymphaea capensis* (kapimaa vesiroos)
**[[Nymphaea citrina]]* 
**[[Nymphaea colorata]]* 
**[[Nymphaea elegans]]* 
**[[Nymphaea fennica]]* 
**[[Nymphaea flavovirens]]* 
**[[Nymphaea gardneriana]]* 
**[[Nymphaea gigantea]]* 
**[[Nymphaea heudelotii]]* 
**[[Nymphaea jamesoniana]]* 
**Nymphaea lotus* (egiptuse lootos) 
**Nymphaeae lutea* ehk *Nuphar lutea*  (kollane vesikupp; arvatakse ka vesikupu perekonda) 
**Nymphaea mexicana* (mehhiko vesiroos)
**[[Nymphaea micrantha]]* 
**Nymphaea odorata* (lõhnav vesiroos) 
**[[Nymphaea pubescens]]* 
**[[Nymphaea rubra]]* 
**[[Nymphaea rudgeana]]* 
**[[Nymphaea stellata]]* 
**[[Nymphaea stuhlmannii]]* 
**[[Nymphaea sulfurea]]*
**Nymphaea zanzibarensis* (sansibari vesiroos) 
**Nymphaea tetragona* ehk *Nymphaea pygmaea* (kandiline vesiroos)
**Nymphaea thermarum* (pisi-vesiroos) 
**[[Nymphaea tuberosa]]* (mugul-vesiroos)

Aias kasvatatakse hübriidset aed-vesiroosi (*Nymphaea hybrida* hort.).

## Vaata ka

*vesikupp
Johor Bahru

**Johor Bahru** (ka *Johor Baharu* ja *JB*) on linn Malaisias, Johori osariigi pealinn ja riigi suuruselt teine linn. Asub Malaka poolsaare lõunatipus ja on seega Aasia mandriosa lõunapoolseim linn.

Linna haldusalas elab umbes 500 000 inimest, koos eeslinnadega on elanike arv umbes 1,5 miljonit.

Linnas asub sultanipalee.

## Viited
Roman Herzog

**Roman Herzog** (5. aprill 1934 Landshut – 10. jaanuar 2017 Jena) oli saksa jurist ja poliitik, ta oli Saksamaa president 1994–1999. 

1958 sai ta Münchenis õigusteaduse doktoriks ja töötas Müncheni ülikoolis assistendina kuni 1964. Samal aastal sai ta oma teadustöö "Riikliku organisatsiooni iseloomustus juriidilisest ja ajaloolise arengu vaatekohast" (*Die Wesensmerkmale der Staatsorganisation in rechtlicher und entwicklungsgeschichtlicher Sicht*) professoriks. Professorina töötas ta Müncheni ülikoolis 1966. aastani, mil siirdus Berliini Vabasse Ülikooli õpetama avalikku õigust ja politoloogiat. 1969. aastal asus ta Berliini Vabas Ülikoolis administratiivsele tööle ja oli 1971–1972 ülikooli rektor.

1970 astus Roman Herzog Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu. 1973 algas tema poliitikukarjäär Rheinland-Pfalzi liidumaa esindajana Bonnis föderaalvalitsuses. 1978 sai ta Baden-Württembergi liidumaa kultuuri- ja spordiministrika. 1980 valiti ta liidumaa parlamenti maapäeva ja sai liidumaa siseministriks.

Alates 4. oktoobrist 1983 oli Roman Herzog Karlsruhes asuva Saksamaa Konstitutsioonikohtu asepresident ja 1987–1994 president. Siis valiti ta Johannes Rau järglasena Saksamaa presidendiks.

Tema naine Christiane Herzog suri 19. juunil 2000. Roman Herzog abiellus hiljem   Alexandra von Berlichingeniga.

## Tunnustus
* 1997 – Karl Suure auhind
* 1999 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks (ühiskonnateaduste osakond)
* 2000 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Landshut

**Landshut** on linn Saksamaal Baieri liidumaal, Alam-Baieri keskus. Asub Isari jõe ääres. Saksamaal on Landshut tuntud oma vapi järgi ka kui *Dreihelmenstadt* (Kolme kiivri linn).

## Ajalugu
Landshut asutati 1204. aastal. 1255. aastal sai Landshutist Alam-Baieri pealinn. 14. sajandi lõpust oli Landshut Baieri tähtsamaid linnu, Baieri-Landshuti hertsogkonna pealinn, kuid seal elanud Wittelsbachide aadlisuguvõsa meesliini väljasuremisega 1503. aastal lõppes linna õitseaeg.

Aastail 1800–1826 asus Landshutis hilisem Müncheni Ülikool.

Landshutis on sündinud Roman Herzog ja Ludwig Feuerbach.

## Vaata ka
*Landshuti pärilussõda

## Viited

## Välislingid
*Landshuti koduleht
Nias

**Nias** on saar Indoneesias, Sumatrast 125 km läänes.

Niasi pindala on 5121,3 km². Saare kõrgeim punkt on 887 m. Saarel elab 2010. aasta rahvaloenduse põhjal 756 762 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 147,8 in/km².

Niasi lähimad naabersaared on loodes Babi ja selle taga Simeulue, põhjas Banyaki saared, kirdes Musala saar, kirdes ja idas Sumatra, kagus Batu saarte hulka kuuluvad Pini ja Tanahbala ning lõunas Simuk.

Saare idaosa on mägisem, lääneosa madalam. Saare kaks suurimat asulat on kirderannikul olev Gunungsitoli ja lõunatipus olev Telukdalam. Neid ühendab omavahel saare idarannikut mööda kulgev maantee.

Nias oli hipide ja surfarite populaarseks reisisihtkohaks 1960. aastatel.

Lagundri lahte Niase ääres peetakse üheks maailma parimaks surfikohaks.

## Maavärinad

2004. aasta India ookeani maavärin, mis toimus 26. detsembril 2004, põhjustas Niasil kuni 10 m kõrguse tsunami, mis ulatus sisemaale mitme kilomeetri kaugusele rannikust. Selles hukkus 122 inimest ja sajad jäid kodutuks.

2005. aasta Sumatra maavärinat, mida on nimetatud ka Niasi maavärinaks ja mis toimus 28. märtsil 2005, peeti algul eelmise järeltõukeks, kuid hiljem tunnistati see iseseisvaks maavärinaks. See on kõigi aegade võimsuselt kolmas maavärin, mis iialgi Indoneesias täheldatud, ja kuulub 10 maailma võimsaima maaväina hulka, mis alates 1900. aastast maailmas toimunud. Registreeriti vähemalt 800 surmajuhtumit ja neid võis olla kuni 2000. Sajad hooned lagunesid ja tuhanded inimesed jäid kodutuks.

Need maavärinad muutsid Niasi rannajoont oluliselt. Mõnel pool uhuti rannikut minema, nii et merepiir ulatub nüüd üle 50 m kaugemale sisemaale. Teisalt tõusis maapind maavärina tulemusel mõnel pool kuni 2,9 m ja seetõttu liikus kallas kohati kuni 100 m kaugemale mere suunas.

Halduslikult kuulub Nias Põhja-Sumatra provintsi.

## Viited

## Välislingid

* http://www.niasisland.com
Siberut

**Siberut** on saar Indoneesias, suurim Mentawai saartest. 

Pindala on 4030 km&sup2;. Elanikke on Siberutil umbes 35 000. Umbes 10% neist on mentaveid.

Saarel on biosfäärireservaat ja Siberuti rahvuspark. Saar on tuntud hulga erinevate primaatide poolest, teiste hulgas on esindatud liigid kääbusgibon (*Hylobates klossii*), *[[Simias concolor]]*, *[[Presbytis potenziani]]*, *[[Macaca pagensis]]*.

Siberut kuulub Lääne-Sumatra provintsi.
Mentawai saared

**Mentawai saared** on saarestik Indoneesias. Idas asuvast Sumatrast eraldab neid umbes 150 km laiune Mentawai väin. 

Suuremad saared on Siberut, Sipura, Põhja-Pagai (*Pagai Utara*) ja Lõuna-Pagai (*Pagai Selatan*).

Kuuluvad Lääne-Sumatra provintsi.

## Välislingid

*Mentawai saarte antropoloogia *(inglise keeles)*
Bangka

**Bangka** on saar Indoneesias. Asub Sumatrast idas. 

Pindala on 11 910 km&sup2;. 

Bangkal on elanikke umbes 627 000 (1990). Suurim linn saarel on Pangkalpinang.

Kuulub Bangka-Belitungi provintsi.
Belitung

**Belitung** on saar Indoneesias. Asub Sumatra ja Kalimantani vahel. 

Pindala on 4833 km&sup2;. 

Belitungil on elanikke umbes 160 000. Suurim linn saarel on Tanjungpandan.

Kuulub Bangka-Belitungi provintsi.
18

**18. aasta** pKr 

## Sündmused
* Tiberius ja Germanicus olid Rooma konsulid.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Arhelaos, Juudamaa etnarh.
* ...
Morotai

**Morotai** on üks Maluku saartest. Saar asub Halmaherast põhjas.

Saare pindala on 1800 km².

Morotai on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1250 meetrit. 

Saar kuulub Indoneesia Põhja-Maluku provintsi.