open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
M. David Merrill

**Marriner David Merrill** (sündinud 27. märtsil 1937 Ameerika Ühendriikides Utah's) on Utah' Ülikooli emeriitprofessor, üks nüüdisaegse õppedisaini (ik *instructional design*) rajajaid. 

## Elulugu
Merrill on lõpetanud Utah' Brigham Youngi Ülikooli (1961, bakalaureusekraad) ja Illinois' Ülikooli (1964, magistri- ja doktorikraad). Merrilli tegevus õppedisaini vallas algas 1959. aastal ja sellest ajast alates on ta välja töötanud mitu õppedisaini mudelit. Tuntuim neist on "Kivike tiigis" (inglise keeles *Pebble in the Pond*). Merrill on ka kahe õppimisteooria – Elaborational Theory (1980) ja Component Display Theory (1994) – autor. Merrill on üks väheseid tänapäeva angloameerika haridusteoreetikuid, kes on keskendunud pigem õpetamise kui õppimise uurimisele. Ta on sõnastanud õpetamise põhiprintsiibid (First Principles of Instruction, 2002)

Merrill on töötanud George Peabody Kolledžis, Brigham Youngi Ülikoolis, Stanfordi Ülikoolis, Lõuna-California Ülikoolis, Utah' Ülikoolis, Brigham Youngi Ülikoolis Havail ja Florida Ülikoolis.

Merrill on avaldanud 12 raamatut, üle 65 ajakirjaartikli, arvutialaseid juhendmaterjale, raamatuarvustusi jpm. Tema nimi seisab produktiivsemate hariduspsühholoogide, sagedamini tsiteeritud arvutialaste juhendmaterjalide autorite ja mõjukamate industriaaltehnoloogia asjatundjate nimistus. Ta on pälvinud AECT (Association for Educational Communications and Technology) elutöö preemia.

## Õpetamise põhiprintsiibid
* Demonstratsiooni printsiip: kui õppijad vaatlevad demonstratsioone (nt katseid, eluliste probleemide lahendusi, juhtumianalüüse), siis see edendab õppimist;
* rakendamise printsiip: kui õppijad rakendavad uusi teadmisi, siis see edendab õppimist;
* ülesandekesksuse printsiip: kui õpetamine on üles ehitatud ülesannetepõhiselt, siis see edendab õppimist;
* aktiveerimisprintsiip: kui õppijad aktiveerivad varasemaid teadmisi või kogemusi, siis see edendab õppimist;
* lõimimisprintsiip: kui õppijad lõimivad õpitut oma igapäevase eluga, siis see edendab õppimist.

## Publikatsioonid
* mdavidmerrill.com/Papers

## Viited
* mdavidmerrill.com
* edutechwiki.unige.ch/en/Component_display_theory
* www.aect.org
* www.instructionaldesign.org/

## Kirjandus
* mdavidmerrill.com, vaadatud 4.10.2014; 
* http://lemill.net/content/webpages/merrilli-oppedisaini-mudel-kivike-tiigis, vaadatud 10.10.2014
Gruberi neuroteaduse auhind

**Gruberi neuroteaduse auhind** on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse välja antav Gruberi auhind neuroteaduse valdkonnas.

2004. aastal asutatud Gruberi neuroteaduse auhinnaga kaasneb 500 000-dollarine auhinnaraha. Lisaks rahalisele preemiale saab iga laureaat kuldse nimelise laureaadimedali ja tunnustusteksti.

## Laureaadid
 
 
* 2004 – Seymour Benzer, ameerika neuroteadlane, juhtivaid neurogeneetikuid ja käitumisgeneetikuid, kes on uurinud erinevate käitumisreakatsioonide, nagu fototaksise ja tsirkaadrütmi geneetilisi aluseid.
* 2005 – Eric Knudsen ja Masakazu Konishi, neurobioloogid, kes on uurinud loomariigis ühe parima kuulmissüsteemiga esindaja – loorkaku – kuulmisteid ja ajukoores paiknevaid kuulmisalasid.
* 2006 – Masao Ito ja Roger Nicoll, neuroteadlased, kes on andnud võtmelahendusi aru saamaks õppimis- ja mäluprotsessi tagamaid molekulaar- ja rakutasandil.
* 2007 – Shigetada Nakanishi, molekulaarneurobioloog, Osaka Bioteaduste Instituudi direktor.
* 2008 – John O’Keefe, neuroteadlane, kes avastas roti aju hipokampuses koharakud (*place cells*).
* 2009 – Jeffrey Hall, Michael Rosbash ja Michael W. Young, neurogeneetikud ja kronobioloogid, kes tegid kindlaks puuviljakärbest (*Drosophila melanogaster*) molekulaarbioloogiliselt uurides otsese seose geenide ja käitumise vahel. Hiljem on nad uurinud bioloogiliste rütmide geneetilisi aluseid.
* 2010 – Robert H. Wurtz, neuroteadlane, kes on tuntud oma töödega primaatide visuaalse süsteemi uurimisega ärkveloleku seisundis.
* 2011 – Huda Zoghbi, arstiteadlane, kes tegi 1999. aastal koos kolleegidega kindlaks, et neuroloogiline haigus Retti sündroom tuleneb X-kromosoomis paikneva MECP2-geeni mutatsioonist.
* 2012 – Lily Jan ja Yuh Nung Jan, neurofüsioloogid, kes on tulemuslikult uurinud kaaliumikanalite valkude perekonda, mis etendavad olulist rolli närvi- ja lihasrakkude töös.
* 2013 – Eve Marder, neurobioloog, kes on uurinud muuhulgas neuronite ahelate homöostaasi ajaliselt pikemal perioodil.
* 2014 – Thomas Jessell, neurobioloog, kes on uurinud keemilisi signaale, mis mängivad rolli neuronite ahelate moodustamisel närvirakkudest.
* 2015 – Carla Shatz, Michael Greenberg
* 2016 – Mu-ming Poo
* 2017 – Joshua Sanes
* 2018 – Ann Graybiel, Okihide Hikosaka ja Wolfram Schultz

## Viited

## Välislingid
*Search All Gruber Prize Laureates By Year Gruber Foundation (inglise keeles)
Ülemiste City

**Ülemiste City** on ärilinnak Tallinnas Lasnamäe linnaosas asuvas Ülemiste asumis, endise Dvigateli tehasekompleksi territooriumil. Linnak asub Tallinna Lennujaama, Ülemiste keskuse ja Ülemiste raudteepeatuse vahelisel alal.

## Ajalugu

19. sajandi lõpus rajatud Dvigateli tehasekompleks, mis oli eri aegadel teenindanud suurte impeeriumide – Vene keisririigi ja Nõukogude Liidu majandust, kaotas seoses Eesti taasiseseisvumisega 1991. aastal oma turupotentsiaali. Pärast erastamist ja ebaõnnestunud katseid kunagiste tootmisvõimsuste taastamiseks otsustasid omanikud kurssi muuta. AS Mainor alustas 2005. aastal soodsa asukohaga 36-hektarilise vana tööstusala ümber kujundamist kaasaegseks tehnoloogialinnakuks, mille eeskujuks võeti Kista City, Stockholmi kõrval asuv Põhjamaade Silicon Valleyks kutsutud tehnoloogialinnak. 2010. aastal kaasati linnaku arendamisse ka Soome ettevõte Technopolis.

## Tegevus

Ülemiste City missiooniks on rahvusvahelise haardega atraktiivse teadmistepõhise töö-, arengu- ja elukeskkonna arendamine, mis suurendaks inimeste ja ettevõtete konkurentsivõimet maailmas, tooks talendid koju end realiseerima ning inspireeriks uute ärimudelite teket.

2014. aasta seisuga tegutseb Ülemiste City 82 000 m2 äripindadel 300 ettevõtet 6000 töötajaga. Linnakus on saadaval lai valik ettevõtetele ja töötajatele mõeldud olme- ja äriteenuseid. Ülemiste Citys tegutsevad muu hulgas Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor, Emili Kool ja Kalli-Kalli lasteaed. Linnakus paikneb ka E-Estonia demokeskus ning Eesti suurim restoran Dvigatel.

Ülemiste City lähedal asuvad Lennart Meri Tallinna lennujaam, Eesti suurim kaubanduskeskus Ülemiste keskus, Eesti suurim transpordisõlm, Ülemiste raudteejaam ja Ülemiste hotell.

Ülemiste City linnakul on kaks arendajat. Kolmandikku Ülemiste Cityst arendab Technopolis Ülemiste AS, millest 51% kuulub Soome börsifirmale Technopolis Plc. Kaht kolmandikku linnakust arendab Mainor Ülemiste AS, mille enamusosanikuks on AS Mainor.

## Perspektiivid

Ülemiste Cityst plaanitakse arendada 2025. aastaks ööpäev läbi toimiv mitmeotstarbeline linnak, mis ühendab 15 000 ettevõtete ja asutuste töötajat ning 5000 elanikku.

2017. aasta augustis avati Ülemiste Cityt läbiv trammiteepikendus lennujaama. Lähitulevikus on Ülemiste piirkonda planeeritud mitu olulist infrastruktuuriobjekti (nt Rail Balticu reisirongiterminal) ja kinnisvaraarendusi.

## Trivia

Ülemiste City hooned on nimetatud Eesti teaduse suurkujude järgi. Näiteks leiduvad linnakus Ludvig Puusepa, Walter Zappi, Ragnar Nurkse, Ustus Aguri, Artur Lindi, Alexandre Liwentaali, Johannes Käisi ja Boris Tamme, Ernst Öpiku, Viktor Palmi, Alma Tominga nimelised hooned.

17. juunil 2014 toimus linnakus esimest korda Ülemiste City Festival.

## Viited
Kodutunne

**"Kodutunne"** oli Eesti heategevuslik telesaade.

Saadet näitas Kanal 2 ja tootis produktsioonifirma Õuetuba OÜ. Esimene osa oli eetris 26. detsembril 2010 Kanal 11-s.

## Saatest
Saade on loodud eesmärgiga aidata inimesi, kes mingil põhjusel on hätta sattunud ja ise oma jõududega olukorrale lahendust ei leia. Keskendutakse peamiselt lastele. Igal lapsel on õigus soojale toale, pesemisvõimalusele ning päris oma voodile.

Saate ehitustegevust rahastavad ettevõtjatest ja eraisikutest annetajad. Eraisikud saavad annetada annetustelefoni kaudu.

### Meeskond
Kristi Loigo (Nilov) – produtsent (saate autor)

Algul oli saatejuht Kirsti Timmer ja 2012. aastast Anneli Lahe. 2015. aastast oli saatejuht Signe Lahtein. 22. märtsil 2018 sattus Lahtein autoõnnetusse, mille vigastuste tõttu suri ta 2. aprillil Tartu Ülikooli Kliinikumis.

Pärast Signe Lahteina surma võttis saatejuhtimise üle endine saatejuht Anneli Lahe.

* Signe Lahtein – saatejuht (2015–2018)
* Kertu Põldmaa – sisekujundaja (2018–...)
* Aivar Sipelgas – tegevprodutsent (2016– ...)
* Aleks Lind – ehitusjuht (2016–...)
* Kalle Hansen – ehitusjuht (2014–2016)
* Anti Ratas – ehitusjuht (2011–2014)
* Kaido Otsmaa – ehitusjuht (2010–2011)
* Karola Tobro – sisekujundaja (2013–2018)
* Anneli Lahe – saatejuht (2012–2015, 2018–)
* Kirsti Timmer – saatejuht (2010–2011)
* Helen Ilves – sisekujundaja (2011–2013)
* Marika Krillo – sisekujundaja (2011)

## Vaadatavus
### Kevad 2016

### Sügis 2016

Allikas: Kantar Emor

## Viited

## Välislingid
* "Kodutunne" Kanal 2
Berliet (sõiduauto)

**Berliet** on üks konkreetne kabriolett-tüüpi sõiduauto, mis on Eestis tehnikamälestisena arvele võetud. Auto asub on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula mõisas. Auto (mudel Torpedo) tootis 1927. aastal Prantsusmaal Lyonis ettevõte Berliet.   

Enne maailmasõda Eesti vabariigi ajal oli see kolonelleitnant Kochi sõiduauto.

## Viited

## Välislingid
*
*Autost Vihula mõisa kodulehel
*Pilte autost Virtuaalse Vanatehnikamuuseumi kodulehel
Lynsey de Paul

**Lynsey de Paul** (Lynsey Monckton Rubin; 11. juuni 1950 London – 1. oktoober 2014 London) oli briti laulja.

Lynsey de Paul ja Mike Moran said Suurbritanniat esindades 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Rock Bottom" 2. koha.

## Albumid
*"Surprise" (1973)
*"The World of Lynsey de Paul" 
*"Taste me... don't waste me" (1974)
*"Love bomb" (1975)
*"Before you go tonight" (1976)
*"No Honestly"
*"Tigers and Fireflies" (1979)
*"Just a little time" 
*"The best of Lynsey de Paul"
*"Greatest hits"
*"Best of the 70s Lynsey de Paul"

## Välislingid
*Koduleht
Lembit Saarts

**Lembit Saarts** (28. september 1924 Rebase – 16. märts 2016 Tartu) oli eesti maalikunstnik. Aastast 1959 Eesti NSV Kunstnike Liidu liige.

## Elulugu
Lembit Saarts sündis Vana-Kuuste vallas Rebasel talupidaja peres. Kooliteed alustas ta 1930. aastatel kodukandis Sipe algkoolis ja jätkas seda hiljem Tartu üldhariduslikus täienduskoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Sellele järgnesid aastatel 1942–1943 õpingud Kõrgematel Kujutavkunstide Kursustel, 1943–1944 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas ja 1944–1948 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis.

1949. aastal ta vahistati süüdistatuna osalemises nõukogudevastases liikumises ning aastani 1956 viibis ta Kasahstanis vangilaagris. Sealt naasis ta Tartusse.

Lembit Saarts töötas Tartus joonistusõpetajana ja katseremonditehase kunstnikuna.

Kuulus 1960. aasta kunstirühmitisse.

Aastal 1960 valmis kunstnikul maja Tartus Veeriku linnaosas Õie tänaval. Samas asus ka tema ateljee.

## Looming
Saartsi loomingut kujundas Pallase maalikooli vaimsus. Tema peamised õpetajad olid Johannes Võerahansu ja Elmar Kits. Oma loomingus otsis ta eeskuju vanemast kunstist, eriti vaimustus ta prantsuse kunstnike Claude Monet', Auguste Renoir' ja Pierre Bonnardi loomingust.

Lembit Saarts valdas meisterlikult kõiki žanre. Ta viljeles kõige enam figuraalkompositsioone, maastikke, akte, portreid, natüürmorte ja lilli ning tegi seda väga erinevates tehnikates: õlimaal, akvarell, kollaaž ning joonistused sule ja pliiatsiga.

Tartu kunstinäitustel osales Saarts alates aastast 1957 ja üle-eestilistel kunstinäitustel alates aastast 1959. Tema kümnete isikunäituste seas olid kõige tähtsamad 1974. ja 1983. aastal Tartu Kunstimuuseumis toimunud näitused. Tema tööd olid väljas presidendi kureeritud näitustel 2000. aastal Tallinnas ja Berliinis ning 2001. aastal Pariisis.

Aates 11. jaanuarist kuni 28. veebruaeini 2006 oli Võru Linnagaleriis avatud Lembit Saartsi ja Eeva Andi ühisnäitus "Kahed pildid kahest sajandist".

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2003 Ado Vabbe nimeline stipendium
* 2004 Konrad Mäe preemia
* Kunstiühingu Pallas auliige

## Mälestuse jäädvustamine
Aastal 2006 valmis režissöör Rein Raamatul kunstnikust rääkiv dokumentaalfilm "Lembit Saarts". 18 minuti pikkuses filmis saavad sõna nii kunstnik ise kui ka tema sõbrad ja kunstiajaloolased.

## Isiklikku
Lembit Saartsi abikaasa oli maalikunstnik Eeva Ant (24. november 1940 – 6. november 2020).
## Viited

## Välislingid
* Tartu sõpruskond ja Ülo Sooster, näitus Kumu Kunstimuuseumis, 5.12.2014 – 29.03.2015
MMK

**MMK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Mainori Majanduskool
*Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus
*Mittestatsionaarne Matemaatikakool
...
NÕ

**NÕ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Nõukogude Õigus, ajakiri (hilisema nimega Eesti Jurist)
*Nõukogude Õpetaja, ajaleht (lühend ka NÕpet; praeguse nimega Õpetajate Leht)
*...
Viimsi mõisa kalmistu

**Viimsi mõisa kalmistu** oli matmispaik Pirita kloostri taga Kochi perekonnakalmistu kabeli vastas jõe põhjakaldal. 1860. aastatel rajasid mõisa tollased omanikud Buxhoevedenid sinna matusekabeli. Kalmistu pole säilinud ja selle täpne asukoht on teadmata. Viimsi mõisa südamest asus kalmistu linnulennult umbes 4,2 km kaugusel lõunas. Ajalooliselt jäi see Jõelähtme kihelkonna territooriumile.

On oletatud, et kalmistu võis asuda Kabelimäel. Arheoloogiliste ja kirjalike allikate järgi asus seal arvatavasti varasem keskaegne kabel, mis 17. sajandi keskpaigaks oli tõenäoliselt lammutatud. Peetakse võimalikuks, et Viimsi mõisnikud rajasid oma matmispaiga keskaegse kabeli varemetesse.

Kuigi hauakohad pole teada, peetakse Piritat järgmiste mõisnike matmiskohaks:
* Alexander von Buxhoeveden (18. mai (vkj) 1783 – 13. märts (vkj) 1837)
* Theodor von Buxhoeveden (27. aprill (vkj) 1813 – 27. detsember (vkj) 1871)

## Viited

## Kirjandus
* Karl Laane. Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 69
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu, 2002 (käsikiri).
* Robert Nerman. Pirita. Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn, 2008. Lk 94-95
ML

**[[ML (programmeerimiskeel)|ML]]** on programmeerimiskeel.

**ML** või **Ml** või **ml** või **.ml** on lühend, mis võib tähendada järgmist:

*ML on Maalikunstnike Liit
*ML on Metallikunstnike Liit
*Ml on Muusikaleht (kuukiri)
*ML on Mali kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi
*ML on Maaleht
*ML ja ka m/l on mootorlaev
**.ml on Mali Interneti tippdomeen
*ml on milliliiter

**mL** on millilambert
MKI

**MKI** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Muinsuskaitseinspektsioon (praegu Muinsuskaitseamet)
*Mulgi Kultuuri Instituut
*...
Nurgakett

**Nurgakett** on kantkividest vertikaalnurk krohvimata murdkivihoonel. Üksik kvaader nurgaketis on **nurgakvaader**.

## Välislingid
*Foto
Vahepere sild

**Vahepere sild** on sild üle Vasalemma jõe Laitse aiandusühistute tee 5. kilomeetril. Silla pikkus on 7,1 m. Sild on 8 m lai, sealhulgas sõidutee laius 7,5 m. Sild on ehitatud aastal 1963, viimati restaureeriti aastal 2013.
Pontifícia Universidade Católica de Minas Gerais

**Pontifícia Universidade Católica de Minas Gerais** (**PUC-MG**) on eraülikool Brasiilias Minas Geraisi osariigis.

## Välislingid
*Koduleht
Baluster

**Baluster** (pr. k. *balustre*, kr. k. *balaustion* = granaadipuu õis) on pirnitaoliselt paisutatud profiiliga lühike sammas, mis koosneb jalamist, tüvesest ehk vaasist ja kapiteelist.

## Vaata ka
*Balustraad
Karl Fatal

**Karl Fatal** (18. oktoober (vkj)/ 31. oktoober 1911 Tapa, Ambla kihelkond, Järvamaa – 6. august 1935 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja), elukutselt piirivalvur ja politseinik.

Ta sai Eesti meistrivõistlustel 1934. aastal 4×400 m teatejooksus Tallinna Kalevi meeskonnas esikoha ning 800 m ja 1500 meetri jooksus 2. koha. Ta sai 1933. aasta Eesti meistrivõistlustel 5000 m jooksus 3. koha. 

Ta võitis I Eesti mängudel (1934) 1500 m jooksus esikoha ja sai 800 m jooksus 2. koha. Ta võistles 3 korda Eesti koondise koosseisus. 

Suri tüüfusesse.

## Püstitatud Eesti rekordid
### [[800 meetri jooks|800 m]]
*1.57,9
### [[1000 meetri jooks|1000 m]]
*2.36,0
### [[1500 meetri jooks|1500 m]]
*4.03,6 

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Karl Fatali sporditulemused
Surnud 29. septembril

*Siin loetletakse [[29. september|29. septembril]] surnud tuntud isikuid.*

*1304 – Agnes, Taani kuninganna
*1560 – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas
*1833 – Fernando VII, Hispaania kuningas aastatel 1808 ja 1813–1833
*1861 – Tekla Badarzewska, poola helilooja
*1884 – Eugène Bourdon, prantsuse kellassepp ja leiutaja
*1902 – Émile Zola, prantsuse kirjanik
*1908 – Joaquim Maria Machado de Assis, Brasiilia kirjanik
*1913 – Rudolf Diesel, saksa leiutaja
*1918 – Eduard von Keyserling, baltisaksa kirjanik
*1930 – Ilja Repin, vene maalikunstnik
*1941 – Koit Rink, Eesti sõjaväelane
* 1941 – Vilmos Aba-Novák, ungari maalikunstnik ja graafik
*1942 – Karl Haas, Eesti sõjaväelane
*1966 – Aleksander Arder, eesti laulja
*1967 – Carson McCullers, USA kirjanik
*1979 – Arpad Andreller, eesti arhitekt
*1983 – Edvīns Bietags, läti maadleja
*1984 – Ārija Elksne, läti luuletaja ja tõlkija
* 1984 – Hugo Pärno, eesti luteri vaimulik
*1988 – Fred Kudu, eesti kergejõustikutreener
*1990 – Hannes Koivunen, soome poksija ning poksitreener ja -organisaator
*1991 – Johannes Talmre, eesti kergejõustiklane
*1994 – Artur Taska, eesti õigusteadlane ja kultuuriloolane
* 1994 – Salme Lott, eesti näitleja
*1995 – Lembit Poverus, eesti tehnikateadlane
* 1995 – Madalyn Murray O'Hair, Ameerika Ühendriikide aktivist ja ateistliku liikumise tegelane
*1996 – Shūsaku Endō, jaapani kirjanik
*1997 – Roy Lichtenstein, USA kunstnik
*1999 – Hans Kaiva, eesti poksija ja poksitreener
*2004 – Christer Pettersson, Olof Palme mõrvas kahtlustatu
* 2004 – Thure von Uexküll, saksa arstiteadlane ja semiootik
*2005 – Ivar Ugi, eesti keemik
*2005 – Patrick Caulfield, inglise kunstnik
*2005 – Ants Aamisepp, eesti põllumajandusteadlane
*2006 – Aado Slutsk, Eesti ringhäälingutegelane, Eesti Raadio direktor 1969–1981
*2006 – Arvo Putmaker, eesti korvpallur
*2006 – Erki Silvet, eesti jurist ja õigusterminoloog 
*2006 – Jan Werner Danielsen, norra laulja
*2007 – Lois Maxwell, Kanada näitleja
*2007 – Gyula Zsivótzky, ungari vasaraheitja, kuldmedal 1968. aasta olümpiamängudelt
*2008 – Stan Kann, USA organist
*2008 – Sultan Salahuddin Owaisi, India poliitik
*2008 – Relus ter Beek, Hollandi poliitik
*2009 – Henry Bellmon, USA poliitik
*2009 – Pavel Popovitš, Nõukogude Liidu kosmonaut
*2009 – Sperántza Vraná, kreeka näitleja ja laulja
*2009 – Hindrek Meri, Eesti riigitegelane
*2009 – Ray Nettles, Kanada jalgpallur
*2009 – Greg Ladanyi, USA muusikaprodutsent 
*2009 – Karl Kimmel, eesti jurist
*2010 – Georges Charpak, poola päritolu Prantsusmaa füüsik
*2010 – Tony Curtis, USA näitleja
*2011 – Pierre Dansereau, Kanada ökoloog
*2011 – Hella Haasse, hollandi kirjanik
*2011 – Tatjana Lioznova, vene filmirežissöör 
*2012 – Arthur Ochs Sulzberger, USA kirjastaja, ajalehe The New York Times väljaandja
*2012 – Hebe Camargo, Brasiilia näitleja ja laulja
*2012 – Enn Seppet, eesti arstiteadlane
*2013 – Carl Joachim Classen, saksa klassikaline filoloog
*2017 – Ljudmila Beloussova, vene iluuisutaja
*2020 – Mac Davis, Ameerika laulja
* 2020 – Helen Reddy, Austraalia-Ameerika laulja
*2024 – Tõnu Maarand, eesti skulptor
Muchaviec

**Muchaviec** või **Muhhavets** on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, Bugi parempoolne ja suurim lisajõgi. Nii valgevene kui ka vene keeles on jõe nimi *Мухавец*.

Jõe pikkus on 150 km ja valgla on 6350 km². Jõe lang on 0,2 m/km.

Muchavieci jõgi algab Valgevenest Pružany rajoonist Pružany linnast Mucha jõe ja Vieci kanali ühinemispaigast. Ülemjooksul läbib jõgi Pružany ja Kobryni rajoone, olles maaparandustööde kõigus õgvendatud. Kraavitatud jõge kutsutakse ka Muchavieci kanaliks. Looduslik säng algab Dnepri-Bugi kanali vana sängiga ühinemise paigast Kobryni rajoonis. Alates Kobryni linnast on jõe säng osa Dnepri-Bugi kanalist, kuni Kobrynini on jõgi ka laevatatav (64 kilomeetrit). Parema laevatatavuse huvides on veehulk jões Kobryni linnast alates reguleeritud.

Kobrynist allpool läbib jõgi Žabinka ja Bresti rajoone. Nende kahe rajooni piiril voolab jõkke ka Muchavieci suurim lisajõgi Ryta.

Lisaks Kobryni ja Pružany linnadele asub jõe kaldal ka Žabinka linn. Suurim asula jõe kaldal on aga Bresti linn jõe suudmes. Vahetult enne suubumist Bugi jõkke asub ühel Muchavieci jõe saarel Bresti tsitadell.

Jõe laius on ülemjooksul 4–8 meetrit, keskjooksul 20–35 meetrit, alamjooksul aga 60–70 meetrit. Vooluhulk kõigub jões suudmes märgatavalt, mõõdetud miinimum on 3,4 m³/s (1971–1972), mõõdetud maksimum aga 269 m³/s (1979).

Oru laius on ülemjooksul 400–600 meetrit, alamjooksul 1,5–2 kilomeetrit, sügavus 4–8 (alamjooksul 3–6) meetrit. Lammi liigendavad arvukad soodid ja kuivenduskraavid, kohati on see soostunud. 

## Välislingid
Ryta

**Ryta** või **Rõta** on jõgi Valgevenes, Muchavieci vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Рыта*, vene ja ukraina keeles aga *Рита* (Rita).

Jõe pikkus on 62 km, jõe valgla pindala 1730 km². Lang on 0,6 m/km. Ryta läbib Bresti oblasti  Małaryta ja Bresti rajoone.

Tänapäeval algab jõgi Małaryta rajoonist, aga varem algas see Ukrainast. Seoses maaparandustöödega suunati sealsed veed aga Małaryta jõkke. Ülemjooksul on jõe säng maaparandustöödega kraavitatud ja mitmes kohas reguleeritud, osa vett suunatakse  Łukava veehoidlasse. Alamjooksul on jõe säng looduslik.

Lammi laius on 0,3—0,5 kilomeetrit, see on valdavalt soostunud, ülem- ja keskjooksul ka kuivendatud. Lammi läbivad arvukad kuivenduskraavid.

## Välislingid
Małaryta jõgi

**Małaryta** või **Malarõta** on jõgi Valgevenes Bresti oblasti Małaryta rajoonis, Ryta vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Маларыта*, vene keeles aga *Малорита* (Malorita).

Jõe pikkus on 30,5 km, jõe valgla on 602 km². Lang on 0,2 m/km.

Jõgi läbib Małaryta linna, mis on ka suurim asula jõe kaldal. Varem algas Ryta jõgi Ukrainast. Seoses maaparandustöödega suunati sealsed veed aga Małaryta jõkke. Jõe säng on täies ulatuses maaparandustöödega kraavitatud ja mitmes kohas reguleeritud. Jõe laius on 6–8 meetrit, lammi laius aga 1–1,5 kilomeetrit.
Harilik nurmikas

**Harilik nurmikas** (*Poa trivialis*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Hariliku nurmika pööris on pikkade peente harudega, kuni 16 cm pikkune ja rohkepähikuline. Pähikud on 2,5–5,3 mm pikkused, helerohelised kuni tumelillad. Välissõkla andur on ripskarvane. Keeleke on 3–7 mm pikkune ja teritunud tipuga. Lehed on 4 mm laiad, pikalt teritunud tipuga ja alumisel pinnal tugevasti läikivad. Alumised lehetuped lapikud ning enamasti karedad. Taimel on rohkelt maapealseid võsundeid ja maa-aluseid risoome. Taimed on 20–100 cm kõrgused ja õitsevad juunis-juulis. 

## Kasvukoht
Harilik nurmikas kasvab niitudel, põldudel, metsas, teeäärtel.

## Levik
Eestis sage.

## Galerii

Pilt:Ruwbeemdgras Poa trivialis ligula.jpg|Hariliku nurmika keeleke
Pilt:Poa trivialis seeds 3mm.jpg|Hariliku nurmika terised
Pilt:Dactylis glomerata, Commanster, Belgium 2.jpg|Hariliku nurmika õis
Pilt:Poa.trivialis.jpg|Hariliku nurmika pööris
Pilt:Poa.trivialis3.-.lindsey.jpg|Hariliku nurmika välissõkla andur on ripskarvane
Pilt:Illustration Poa trivialis0.jpg|Harilik nurmikas, joonis


## Viited

## Välislingid
* 

*Harilik nurmikas e-taimemäärajas
MES

**MES** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Maaelu Edendamise Sihtasutus
*Moskva Eesti Selts
*...
MK

**MK** või **Mk** mk **.mk** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*MK on Maakodu (ajakiri)
*MK on Maakohus
*mk on maakond
*mk on maakutsekool
*Mk on Muusikakool
*.mk on Põhja-Makedoonia Interneti tippdomeen
*...
* Meditsiinivarustuse komplektid (ka esmaabivarustuse komplekt) (inglise medical kit),vt ka Esmaabi lahingkannatanule(inglise TCCC - Tactical Combat Casualty Care)
** MK1 üksikvõitleja meditsiinikomplekt, taskus
** MK2 jaosanitari meditsiinikomplekt, paunas/seljakotis
** MK3 rühmaparameediku meditsiinikomplekt, seljakotis
** MK4
** MK5
** MK6 meditsiiniline evakuatsiooni transpordivahend
** MK18
*...
Laura Mersini-Houghton

**Laura Mersini-Houghton** on albaania kosmoloog.

Ta on Põhja-Carolina Ülikooli teadlane, kes koostas uurimistöö "Musta augu informatsioonikaotuse paradoks". Oletuse aluseks on nii Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria, mille kohaselt mustad augud saavad tekkida, kui ka kvantteooria, et mitte mingi informatsioon ei saa universumist lõplikult kaduda.

Mersini-Houghtoni arvates kaotab lagunev täht vaid massi ning mitte mingit musta auku (millesse aine ümbrusest neeldub) ei teki.
Km (täpsustus)

**km** võib tähendada järgmist:
*kilomeetri lühend

**KM** võib tähendada järgmist:
***[[Kaitseministeerium]]**
***[[Kohtuministeerium]]**
***[[Kommunaalministeerium]]**
***[[Kultuuriministeerium]]**
***[[Kultuurimaa]]** (ajaleht)
***[[käibemaks]]**
KL

**KL** või **Kl** või **kl** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*KL on Kaitseliit
*KL on (Eesti) Keraamikute Liit
*KL on (Eesti) Kirjanike Liit
*KL on (Eesti) Kosmeetikute Liit
*KL on (Eesti) Kujundusgraafikute Liit
*KL on (Eesti) Kunstnike Liit
*...
Kristi Mühling

**Kristi Mühling** (sündinud 28. märtsil 1971) on Eesti kromaatilise kandle interpreet, kelle peamiseks tegevusvaldkonnaks on klassikaline ja nüüdismuusika. 

Ta on paljude kandlele loodud teoste esmaettekandja nii solisti kui kammermuusikuna ning kuulub ansamblitesse Resonabilis (asutatud 2002) ja Una Corda (asutatud 2009). Kristi Mühling on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kromaatilise kandle õpetuse alusepanija ning on töötanud samas õppejõuna alates kandle eriala asutamisest 2002. aastal.

## Haridustee ja pedagoogiline tegevus

Kristi Mühling alustas kandleõpinguid Tallinna Muusikakoolis Els Roode juhendamisel ning jätkas samal erialal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Aastatel 1991–2000 õppis ta Sibeliuse Akadeemias Helsingis, mille lõpetas magistrikraadiga kandle erialal solisti osakonnas (õppejõud Ritva Koistinen).

Aastal 2000 pälvis Kristi Mühling Vilniuses korraldatud Jonas Švedase nimelisel Baltimaade ja Soome kandlemängijate konkursil esikoha.

Alates 1997. aastast töötab Kristi Mühling kandleõppejõuna Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning alates 2002. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

## Tegevus interpreedina
Kristi Mühing on aktiivne interpreet, kes esineb solisti ja kammermuusikuna nii kodu- kui ka välismaal. Ta on pühendunud eesti kromaatilise kandle kui mitmekülgsete võimalustega instrumendi tutvustamisele, arendamisele ja propageerimisele ning teeb koostööd heliloojatega uue kandlerepertuaari loomiseks. Ta on arvukate kandlele loodud uudisteoste esiettekandja, esitades Mirjam Tally, Lauri Jõelehe, Helena Tulve, Tatjana Kozlova-Johannese, Malle Maltise, Märt-Matis Lille, Kristjan Kõrveri ja teiste teoseid.

Lisaks ansamblitele Resonabilis (kannel, flööt, hääl, tšello) ja Una Corda (kannel, harf, klavessiin) osaleb ta ka muudes muusikaprojektides. Ta on esinenud solistina koos Tallinna Kammerorkestri, ERSO ja NYYD Ensemblega, osalenud džässmuusiku ja -helilooja Maria Fausti projektis "Sacrum Facere" jm. 

## Diskograafia
* 2005 CD Helena Tulve autoriplaat Sula, track. nr. 4....Il Neige... (kandlele ja klavessiinile) (Eesti Raadio)
* 2009 2- CD Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia 90, CD 2, track nr.1 H. Tulve Silmajad (kandlele, klavessiinile ja harfile)
* 2009 CD Resonabilis, kaasaegset kandle kammer- ja soolomuusikat (Resonabilis)
* 2011 CD Una Corda (Una Corda, Eesti Raadio)
* 2012 CD Resonabilis. North wind, South wind (ERP)
* 2014 CD Jazz album Maria Faust Sacrum Facere  (Barefoot records)

## Tunnustus
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk'

## Viited
KK

**KK** või **Kk** või **kk** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*KK on Keel ja Kirjandus (ajakiri; lühend ka KKirj)
*KK on Kiirguskeskus
*KK on (Eesti) Kultuurkapital (lühend ka Kulka)
*KK on kutsekoda
*kk on kalurikolhoos
*kk on keskkomitee
*kk on keskkool
*kk on internetislängis OK
Hando Sutter

**Hando Sutter**  (sündinud 25. aprillil 1970) on Eesti tippjuht. 

## Haridus
* 1977–1988 Nõo keskkool, matemaatika süvaõpe
* 1988–1993 Tallinna Tehnikaülikool, mehaanikainsener
* 1990–1992 Estonian Business School, MBA kursus

## Töökäik
* 1991–1994 AS Eesti Talleks, juhatuse liige, kommertsdirektor
* 1994–1996 Eesti Julgestusteenistuse AS ESS (AS ESS Group), tegevjuht
* 1996–1999 AS ESS Group ( hilisem FALCK Baltics ja G4S), juhatuse liige, Security divisjoni direktor
* 1999–2002 Tolaram Investments AS, kommertsdirektor
* 2002–2006 Olympic Entertainment Group, operatsioonide direktor, COO
* 2006–2009 US Invest AS, arengu nõunik
* 2010–2014 Nord Pool Spot AS, regiooni juht, Eesti, Läti, Leedu ja Venemaa
* 2014–2023 Eesti Energia AS, juhatuse esimees
* 2024-...       Eesti Tööandjate Keskliit, tegevjuht

## Tunnustus
* 2020 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

## Isiklikku
Abikaasa: Marika Sutter
Tütar: Gabriela Sutter

## Viited

## Välislingid
* Hando Sutter – mitmekülgne ja staažikas juht
Altaan

**Altaan** (saksa keeles *Altan* < ladina keeles *altus* – üleval) on sammastele või allkorrusele toetuv hoonest eenduv lahtine platvorm, mis enamasti on ümbritsetud rinnatisega.

## Vaata ka
*rõdu
*empoor
*lodža
Baldwin Lonsdale

**Baldwin Jacobson Lonsdale** (1950 – 17. juuni 2017) oli Vanuatu poliitik ja vaimulik, alates 22. septembrist 2014 kuni surmani Vanuatu president.

Enne presidendiks saamist oli ta Torba provintsi peasekretär.

## Välislingid
Georgi Bliznaški

**Georgi Petkov Bliznaški** (bulgaaria keeles *Георги Петков Близнашки*; sündinud 4. oktoobril 1956) on Bulgaaria õigusteadlane ja poliitik, kes oli 6. augustist kuni 7. novembrini 2014 Bulgaaria peaministri kohusetäitja.

Georgi Bliznaški õppis Sofia ülikoolis õigusteadust ja töötas seejärel mitmes ülikoolis õppejõuna.

Jaanuarist juunini 2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta kuulus varem Bulgaaria Sotsialistlikku Parteisse; alates 2014. aastast on parteitu.
Pingul keel

**"Pingul keel"** on 1987. aastal valminud Tallinnfilmi muusikafilm, milles esinevad eesti solistid ja ansamblid.

## Esinejad
*Anne Veski ja Nemo
*Ivo Linna ja Rock Hotel
*Tõnis Mägi ja Ultima Thule
*Marju Länik ja Kontakt
*Silvi Vrait ja Gunnar Grapsi Grupp
*Karl Madis ja Karavan
*Kare Kauks ja Mahavok
*Urmas Alender ja Ruja
*Aivar Mäe ja Vitamiin
*Thea Paluoja ja Proov 583
Õppedisain

**Õppedisain** (inglise keeles *instructional design*) on haridustehnoloogia haru, mis keskendub õpetamise ja õppimisega seotud terviklike õpisüsteemide arendamisele. Õppedisain hõlmab pedagoogika- ja andragoogika-, tänapäeval ka infotehnoloogiateadmisi.

Tuntumad õppedisaini mudelid on järgmised: 
* ADDIE (välja töötatud Florida Ülikoolis), 
* IDLS (autorid Peter J. Esseff ja Mary Sullivan Esseff), 
* Dicki ja Carey mudel (autorid Walter Dick, Lou Carey ja James Carey), 
* 4C/ID-mudel (autor Jeroen van Merriënboer), 
* 3C-mudel (autor David H. Jonassen)
* "Kivike tiigis" (*Pebble in the Pound*, autor M. David Merrill).

## Ajalugu
Õppedisain sai alguse 1940. aastatel, kui pedagoogikateadlased hakkasid õpetamise protsessi senisest põhjalikumalt ja suuremas plaanis kavandama. Õppedisaini pioneerid olid Edgar Dale ja Robert Mills Gagné. Kui algul toetuti õppedisainis peamiselt kognitiivpsühholoogiale ja Burrhus Frederic Skinneri käitumispsühholoogiale, siis tänapäeval pigem Benjamin Bloomi taksonoomiale ja konstruktiivsele didaktikale.

## Välislingid
Alberto Moreno

**Alberto Moreno Pérez** (sündinud 5. juulil 1992 Sevillas) on Hispaania jalgpallur, vasakkaitsja.

Moreno alustas klubikarjääri Sevillas. Aastatel 2014–2019 mängis ta Inglismaa kõrgliigaklubis Liverpool FC. 2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania kõrgliigakubiga Villarreal. 2024. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu äsja Itaalia kõrgliigasse tõusnud Comoga.

Moreno debüteeris Hispaania jalgpallikoondises 15. oktoobril 2013 mängus Gruusia vastu. Hispaania koondises mängis Moreno aastatel 2013–2017 kokku neli korda.

## Saavutused
;Sevilla
*UEFA Euroopa Liiga: 2013–14
;Liverpool
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
;Villarreal
*UEFA Euroopa Liiga: 2020–21

## Viited

## Välislingid

* Profiil Liverpool FC kodulehel
KEK

**KEK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*kolhoosidevaheline ehituskontor, vt ka Eesti Kolhoosiehitus ja EKE Projekt
*kommunaalettevõtete kombinaat (lühend ka KEtK)
*kooperatiivne ehituskoondis
*Kehalise ettevalmistuse kursus
JOL

**JOL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Jõgevamaa Omavalitsuste Liit
*Järvamaa Omavalitsuste Liit
*...
Kose mõisa kalmistu

**Kose mõisa kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi aadressiga Rummu tee 3d Pirita linnaosas Tallinnas. Kalmistu jääb Kose suvemõisa südamest linnulennult umbes 0,85 km kaugusele lääneloodesse. Kalmistu pindala on 0,03 ha.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Kochid ajavahemikus 1790 (siis eraldati maad Nehatu mõisast ja loodi Kose suvemõis) kuni 1875 (siis rajati kalmistule kabel). Seni asus suguvõsa hauakabel Kopli kalmistul.

Kalmistu püsis Kochi suguvõsa valduses ka veel pärast 1919. aasta mõisate riigistamist. 1929. aastal telliti kalmistule üks marmorist hauakuju ka Juhan Raudsepalt. Kalmistule maetute üldarv pole teada. See on olnud jäetud maha ja rüüstatud, kuid praegu on kalmistu korrastatud.

## Kalmistule maetuid
*1895 – Andreas Christian Koch (25. juuli (vkj) 1803 – 12. detsember (vkj) 1895)

## Kalmistu kabel
Andreas Cristian Koch tellis Rudolf Otto von Knüpfferilt kalmistule kabeli projekti. Kabel valmis 1875. aastal, tõenäoliselt oli selle rajamise eeskuju üle Pirita jõe avanenud romantilised vaated jõeorule, Pirita kloostri varemetele ning Viimsi mõisa kalmistu kabelile. 

Kabelis olid August Weizenbergi loodud marmorskulptuurid, osa kujusid on hävinud või läinud kaduma, osa kujusid on aga siiani säilinud Eesti Kunstimuuseumis. Kabelisse pole maetud kedagi.

1990. aastate alguseks oli matusekabel siiski juba lagunenud ning kabel taastati arhitekt Tiina Linna projekti järgi aastatel 1999–2003, seda toetasid ka Kochi perekonna järeltulijad.

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 69-70
*Robert Nerman. Pirita. Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2008. Lk 61-62
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 1193 "Koch’ide kabel ja perekonnakalmistu"
*Kose mõisa kalmistu kabel. Foto: Karl Laane, 23.04.1982. Eesti Filmiarhiiv, EFA 683 0-202272
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Pobleti klooster

**Santa Maria de Pobleti klooster** (katalaani Reial Monestir de Santa Maria de Poblet) on tsistertslaste klooster Hispaanias Kataloonias Conca de Barberà maakonnas.

Kloostri asutas Barcelona krahv Ramόn Berenguer IV 1151. aastal tänutäheks Kataloonia tagasivõitmise eest mauridelt. Pobleti klooster on esimene kolmest nn tsistertslaskolmnurgana tuntud kloostrist (teised on Vallbona de les Mongese klooster ja Santes Creusi klooster).

Peaaltari retaabli tegi tuntud hispaania skulptor Damià Forment 1527. aastal. Vaatamisväärsusteks on veel 12.–13. sajandil rajatud ristikäigud.

1835. aastal, karlistide sõja ajal, sai klooster tugevalt kahjustada. Klooster taastati alles 1930. aastatel. Mungad pöördusid tagasi 1940. aastal.  

Klooster kuulub 1991. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Pobleti kloostri kuningate matusepaika on maetud Aragóni kuningad:
*Alfonso II
*Jaime I
*Pedro IV
*Juan I
*Martin I
*Fernando I
*Alfonso V
*Juan II

## Kloostri vaateid

Pilt:070 Monestir de Poblet, cimbori.jpg|
Pilt:Spain PobletMonastry FrontView.jpg|
Pilt:Retablo forment poblet lou2.jpg|Retaabel
Pilt:Sala privada de poblet.jpg|12. sajandi refektoorium
Pilt:Arcos de Poblet.jpg|


## Välislingid

*Koduleht
Reetmise päevad

**"Reetmise päevad"** on 1973. aastal valminud kaheosaline Tšehhoslovakkia mängufilm.

## Sisu
Filmi tegevus toimub 1938. aastal ja seal kujutatakse sündmusi, mis eelnesid Müncheni kokkuleppele ja lepingu sõlmimist. Suurbritannia ja Prantsusmaa poliitika tõttu oli Tšehhoslovakkia sunnitud Saksamaale loovutama Sudeedimaa. See määras ka Tšehhoslovakkia edasise saatuse.

## Osatäitjad
*Jiří Pleskot – Edvard Beneš
*Bohumil Pastorek – Klement Gottwald
*Gunnar Möller – Adolf Hitler
*Jaroslav Radimecký – Neville Chamberlain
*Martin Gregor – Édouard Daladier
*Bořivoj Navrátil – Sergei Aleksandrovski
*Otakar Brousek – Georges Bonnet
*Josef Langmiler – Duff Cooper
*Jiří Holý – polkovnik Fiala
*Günter Zschieschow – Karl Hermann Frank
*Fred Alexander – Joseph Goebbels
*Rudolf Jurda – Hermann Göring
*Čestmír Řanda – Gwatkin
*Werner Ehrlicher – Konrad Henlein
*Vladimír Šmeral – Milan Hodža
*Jaroslav Rozsíval – Horák
*Jaromír Hanzlík – Jiří
*Jiří Krampol – Karel
*Vítězslav Jandák – Standa
*Svatopluk Beneš – Newton
*Michal Dočolomanský – Jan Šverma
*Vladimír Hlavatý – Maurice Gamelin
*Rudolf Krátký – Paul Schmidt, Hitleri tõlk
Mercedes-Benz Vito

**Mercedes-Benz Vito** on Saksa autotootja Mercedes-Benzi poolt toodetav keskmise suurusega tarbesõiduk, millest on saadaval nii kaubikud (Vito) kui ka luksuslikumad sõiduauto-versioonid (**[[Mercedes-Benzi V-klass|V-klass]]**, **Viano**). Mudelit on toodetud kolm põlvkonda ning see on tuntud oma mitmekülgsuse poolest, pakkudes erinevaid pikkusi, teljevahesid ja istmete konfiguratsioone.

Sõiduk on saanud nime Hispaania linna Vitoria-Gasteizi järgi, kus asub Mercedes-Benzi suuruselt teine kaubikute tehas ja kus on Vitot toodetud alates selle turuletulekust 1995. aastal. Põhja-Ameerika turul müüdi mudelit aastatel 2015–2023 nimega **Mercedes-Benz Metris**.

## Põlvkonnad

### Esimene põlvkond (W638; 1996–2003)
Esimest põlvkonda esitleti 1996. aastal ning see oli peamiselt esiveoline sõiduk. Selle mudeliga tutvustas Mercedes-Benz uut lähenemist, kus tarbesõiduk (Vito) ja luksuslik mahtuniversaal (esialgu nimega **V-klass**) kasutasid sama keredisaini, kuid erinesid varustuse ja mugavuse poolest.

### Teine põlvkond (W639; 2003–2014)
Teine põlvkond tõi olulise tehnilise muudatuse, minnes üle tagaveolisele platvormile (saadaval oli ka nelikvedu). Mudelivalik jagunes selgemalt: **Vito** oli mõeldud kauba- ja tööveoks, samas kui luksuslikum reisijate versioon sai nimeks **Mercedes-Benz Viano**. Sõidukit toodeti kolmes erinevas pikkuses ja kahe erineva teljevahega.

### Kolmas põlvkond (W447; 2014–tänapäev)
Kolmandat põlvkonda esitleti 2014. aastal Hannoveri tarbesõidukimessil ning see naasis osaliselt esiveolise platvormi juurde (soodsamad mudelid), säilitades samal ajal tagaveo ja nelikveo võimsamatel versioonidel. Reisijate versioon sai tagasi nime **V-klass**. 

Selles põlvkonnas on pandud suur rõhk elektrifitseerimisele:
* **eVito:** Täiselektriline versioon kaubikust ja väikebussist.
* **EQV:** V-klassi luksuslik elektriline versioon, millel on suurem aku ja luksuslikum viimistlus.

## Kasutusvaldkonnad
Tänu oma vastupidavusele ja ruumikusele on Mercedes-Benz Vito leidnud laialdast kasutust erinevates valdkondades:
* **Kaubavedu:** Akendeta kaubikud on populaarsed kullerite ja käsitööliste seas.
* **Reisijatevedu:** Mitmekohalised bussid (Mixto ja Tourer) teenindavad hotelle, taksofirmasid ja peresid.
* **Eriotstarbelised sõidukid:** Vito platvormile ehitatakse kiirabiautosid, politseisõidukeid ja ratastoolibusside lahendusi.
* **Matkaautod:** Koostöös Westfaliaga toodetakse mudelit **Marco Polo**, mis on tehase poolt ette valmistatud matkaauto.

## Pilte

Fail:Mercedes_vito_1_v_sst.jpg|Esimese põlvkonna V-klass (W638)
Fail:2012 Mercedes-Benz Vito (W 639 MY11) 113 CDI van (2012-10-26) 01.jpg|Teise põlvkonna Vito (W639)
Fail:Mercedes-Benz Vito 2010 E-Cell LFront MBMuse 9June2013 (14980485141).jpg|Varajane elektriline Vito E-Cell
Fail:2017 Mercedes-Benz Vito 111 CDi 1.6.jpg|Kolmanda põlvkonna Vito (W447)


## Vaata ka
* Mikrobuss
* Väikebuss
* Mercedes-Benz Sprinter

## Viited
Maserati Alfieri

**Maserati Alfieri** on Maserati ideeauto. Maserati Alfieri sai nime firma asutaja Alfieri Maserati auks. Alfieri mootoriks on 4,7-liitrine V8, mida kasutab ka Maserati Gran Turismo. 

Alfieri veermik võeti Maserati MC Stradalelt. Juhul, kui Alfieri tootmisse tuleb, asendab see vananenud Gran Turismot. Alfieri telgede vahe on 2 dm Gran Turismo omast lühem. Alferi loodi lisaks firma asutajale ka Maserati A6 GTSi ja 250Fi auks. Tuledena kasutab Alfieri Bi-ksenoone ja LEDe, veljed on ees 20- ja taga 21-tollised. Näidikuid asendab suur TFT-ekraan. Alfieri kujundus meenutab Maserati 3500GTd ja 5000GT Allemaanot. Arvatavasti tuleb Alfieri müügile 2016. aasta lõpus.
Tonenke

**Tonenke** on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, 23,5&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest loodes.

Tonenke kõrgus merepinnast on 175 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 320 inimest.

12 novembril 2016 hukkus sõjategevuse tõttu tsiviilelanik.

## Viited

## Välislingid
* 5. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Ночью боевики обстреляли позиции сил АТО из "Градов" (*vene keeles*)
Damià Forment

**Damià Forment** (ka **Damián Forment**; umbes 1480 – 1540) oli Hispaania skulptor.

Forment õppis Roomas ja Firenzes, seejärel naasis kodulinna Valenciasse, kus ta elas ja töötas aastail 1500–1509. Seejärel siirdus elama ja töötama Zaragozasse.

Tema teoste hulgas on alabastrist retaabel Basílica de Nuestra Señora del Pilari katedraalis Zaragozas ja Pobleti kloostris.

## Töid

Pilt:Retablo mayor de la Basílica del Pilar.jpg|Retaabel Basílica de Nuestra Señora del Pilari katedraalis
Pilt:Huesca - Catedral, interior 26 (Retablo Mayor).jpg|Retaabel Huesca katedraalis
Pilt:Santo Domingo de la Calzada - Catedral, retablo mayor 02.jpg|
Pilt:Real Monasterio de Santa Maria de Poblet - Retablo.jpg|Retaabel Pobleti kloostris
Pilt:Zaragoza - San Pablo - Retablo mayor01.jpg|
Pilt:Tarazona - Santa Maria Magdalena 4.jpg|
Taevane sadakond

**Taevaseks sadakonnaks** (ukraina keeles *Небесна сотня*) ehk **Taevaseks [[sotnja]]ks** nimetatakse 2013. aasta detsembrist kuni 2014. aasta veebruarini Kiievis valitsusvastastes kokkupõrgetes hukkunud inimesi.

## Nimekiri

## Mälestamine
### Riiklik
* Alates 2015. aastast tähistatakse 20. veebruaril Ukrainas taevase sadakonna kangelaste päeva (*День Героїв Небесної Сотні*).

### Nende järgi nimetatud kohad
* Kiievis on taevase sadakonna kangelaste allee (*Алея Героїв Небесної Сотні*).

### Usuline
Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja metropoliit Epifanius märkis 2019. aasta veebruaris Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega kloostris toimunud Taevase sadakonna mälestusjumalateenistusel, et tänu nende ohvrimeelsusele on olemas avatud piir Euroopa Liiduga ja autokefaalne Ukraina Õigeusu Kirik.

### Galerii

Heaven's Centurion street.jpg|Mälestamine


## Vaata ka
*2014. aasta Ukraina revolutsioon
*Euromaidan

## Viited

## Välislingid

* Небесна сотня
* Небесна сотня
* «Небесна сотня» - сайт Укр.Нет
* Небесна Сотня. Список загиблих Героїв України&nbsp;— ''Радіо Свобода''
* 13. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. До сих пор не нашли 29 майдановцев, исчезнувших зимой. Список (*vene keeles*)
* 3. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Награжденных орденом Героев Небесной Сотни будут называть рыцарями – указ (*vene keeles*)
* 20. veebruar 2018. Censor.NET releases list of Heavenly Hundred heroes killed Feb. 20, 2014 (vaadatud 2018-02-23)
* ГПУ передаст дела Майдана Госбюро расследований - ZN.ua, 13.06.2019 (*vene keeles*)
*В ГБР назначили ответственного за расследование дел Майдана - Liga Novosti, 02.01.2020 (*vene keeles*)
HMV

**HMV** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Harju Maavalitsus
*Hiiu Maavalitsus
*His Master's Voice on plaadifirma
*...
HM

**HM** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*HM, **[[Haridusministeerium]]**
*HM, inglise keeles ***His Majesty*** või ***Her Majesty*** (eesti keeles: Tema Majesteet) - kuninga või kuninganna puhul kasutatav pöördumine.
*HM, Henry Molaison, kuulus mäluhäirega patsient.
*Hm, Hiiumaa lühend

## Vaata ka
*H&M, Hennes & Mauritz AB on Rootsi rõivafirma
*.hm, Heardi ja McDonaldi Interneti tippdomeen
HL

**HL** või **Hl** või **hl** on lühend, mis võib tähendada järgmist:

***HL** on (Eesti) Heliloojate Liit

***Hl** on ajalehe **[[Hommikuleht]]** lühend.

***hl** on **[[hektoliiter|hektoliitri]]** tähis.
Teiči looduskaitseala

**Teiča looduskaitseala** on looduskaitseala Lätis Madona, Krustpilsi ja Varakļāni piirkonnas. Kaitseala (läti keeles **Teiču dabas rezervāts**) loodi 1982. Kaitseala pindala on 19 074 ha. 1995. aastast kuulub Teiča soo Ramsari märgalade hulka. Kaitseala loodi selleks, et kaitsta soo ökosüsteemi, sealset rikkalikku linnustikku, loomastikku ja floorat.

Teiča looduskaitseala asub Läti suurimas soos. Suurema osa kaitsealast moodustab raba, metsa all on 3729 hektarit. Looduskaitseala territooriumil on 18 düstroofset järve. Looduskaitseala läbivad Odze ja Teicija jõgi, viimase kohaliku nime *Teiča* järgi on nime saanud nii Teiča soo kui ka looduskaitseala.

Kaitsealal kasvab 36 liiki sõnajalgtaimi, 37 liiki lehtsammaltaimi ja 14 liiki samblikke. Samuti on kaitsealalt leitud 332 liiki liblikaid, 272 liiki kahetiivalisi ja 469 liiki mardikalisi. Imetajaid on 41 liiki.

Kaitseala administratiivne keskus on Ļaudona.
Grīnise looduskaitseala

**Grīnise looduskaitseala** on looduskaitseala (*dabas rezervāts*) Lätis Kuramaal Lõuna-Kuramaa piirkonnas Saka vallas. Kaitseala (läti keeles *Grīņu dabas rezervāts*) loodi 1936. aastal. Algul oli kaitseala suurus 750 hektarit, kuid 1989. aastal suurendati kaitseala pindala 1472 hektarini. Kaitseala kaotati aastal 1945, ent loodi taas aastal 1957. Aastast 1979 allub kaitseala administratiivselt Slītere rahvuspargile. Looduskaitseala läbib endise Liepaja–Ventspilsi raudtee trass.

Kaitseala loodi Lätis haruldase männikutüübi (läti keeles *grīnis*) kaitseks. Ka kasvab seal soo-eerika (läti keeles *Grīņa sārtene*), samas kasvukohas kasvavad veel kuninga-kuuskjalg, harilik porss, madal luga, lodukannike, loim-vesipaunikas ja padutarn. Tolle kasvukoha pindala on 140,9 hektarit. Luhad võtavad enda alla 10,7 hektarit, sood 53,4 hektarit, ülejäänud looduskaitseala katab mets. Kuigi kaitseala ei ole kuigi suur ja selle pinnas pole viljakas, kasvab seal arvukalt Läti punases raamatus olevaid liike, nende seas käpalisi ja kollalisi. Seal kasvavad sookäpp, vööthuul-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, rohekas käokeel, kahelehine käokeel, karukold, kattekold, harilik ungrukold, harilik sookold, vahelmine huulhein, värvi-paskhein, harilik võipätakas ja siberi võhumõõk. Loomadest elavad seal punahirv, põder, metskits, metssiga, halljänes, mäger ja kobras, vahel satuvad sinna ka ilves ja hunt. Lindudest võib seal kohata tetre, laanepüüd, valge- ja must-toonekurge ning mitmesuguseid värvulisi; tähelepanuväärseim lind looduskaitsealal on aga seal sageli peatuv madukotkas. Selgrootutest esineb seal *[[Vertigo lilljeborgi]]*, täpptigu, sarvjas jooniktigu, suur merivaiklane, väike labatigu, harilik lametigu, kaldatigu ja rihmtigu. Kaitsealal elavad ka rohukonn, rabakonn, veekonn, harilik kärnkonn, tähnikvesilik, arusisalik, vaskuss, rästik ja nastik.

## Viited

## Välislingid

*Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Andres Laisk

**Andres Laisk** (sündinud 24. septembril 1970 Tartus) on Eesti audiitor ja poliitik.

Ta lõpetas 1988. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1993. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal.  On täiendanud end finants- ja juhtimisalal Stockholm School of Economicsi juures. 

Töötanud Tallinna Väärtpaberibörsil ja Finantsinspektsioonis. 
Ta on alates 2009. aasta novembrist Saue vallavanem. 

Aastatel 2014–2021 kuulus ta Isamaa ja Res Publica Liitu. 

Andres Laisk kandideeris 2023. aasta valimistel Parempoolsete nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 285 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2018 Harjumaa teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa on akadeemik Agu Laisk ning tal on kaks venda: Tõnis Laisk ja psühholoog Mart Laisk.

## Viited
Alar Sudak

**Alar Sudak** (sündinud 19. märtsil 1964) on eesti harrastusnäitleja ja *[[performance]]*i-kunstnik. Kasutab kunstnikunime **Elaan**. 

On võtnud sõna ajakirjanduses.  

On mänginud filmis "Püha Tõnu kiusamine". 

## Viited