open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Meinhard Riiv

**Jaan Meinhard Riiv** (24. september 1919 Koiola vald, Võrumaa – 6. aprill 1995 Tartu) oli eesti arstiteadlane, sisearst ja kardioloog.

## Elulugu
Jaan Meinhard Riiv oli tööliste poeg.

Lõpetas 1938. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1945. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1958, TRÜ), väitekiri "Kliinilisi tähelepanekuid une kulu ja mõnede vegetatiivsete näitajate uurimisel, eriti seoses uinutite manustamisega", meditsiinidoktor (1971, TRÜ), väitekiri "Значение симпато-адреналовой системы в патогенезе, лечении и профилактике ишемической болезни сердца". 

Oli aastatel 1943–1946 Tamsalu ja 1946–1949 Kursi jaoskonna arst, 1949–1954 Tartu rajooni tervishoiuosakonna juhataja, 1951–1961 TRÜ arstiteaduskonna sisehaiguste kateedri assistent, 1961–1988 sisehaiguste propedeutika kateedri juhataja, 1963–1973 dotsent, 1973–1991 professor, 1991–1994 Tartu Ülikooli kardioloogiakliiniku erakorraline professor, aastast 1994 emeriitprofessor. 

Eesti NSV teeneline arst (1967). Eesti Kardioloogide Seltsi esimees, Eesti Terapeutide ja Üleliidulise Kardioloogide Seltsi juhatuse liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mitmesuguseid mõjud vegetatiivsele närvisüsteemile, sümpatoadrenaalsüsteemi osa ateroskleroosi ja südame isheemiatõve puhul. Loonud südame isheemiatõve profülaktika meetodid. Umbes 200 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Evaluation of the activity of the sympathoadrenal system by the determination of protein-pound cathecholamines in blood (kaasautorid M. Lind, M. Lööper). // TÜ Toim 254 (1970)
* Sisehaiguste diagnostika alused I–V. Tallinn, 1978–90
* Kardioloogia II (kaasautor K. Valgma). Tallinn, 1978
* Kardioloogia I (kaasautor). Tallinn, 1979
* Показания к хирургическому лечению ишемической болезни сердца и его результаты (kaasautor). // Кардиология (1980) 2
* Изменения газообмена и гемодинамики в результате воостановительной терапии при ишемической болезни сердца (kaasautorid E.Laane, V.Ruga). // Клин. мед. (1982) 5
* Изменения взаимосвязи кислородного обмена и кровообращения у больных гипертонической болезнью II стадии (kaasautorid E. Laane, V. Ruga). // Терапев. архив (1984) 12
* Südame isheemiatõve haigete taastusravi (kaasautor). Tallinn, 1990. 

## Viited

## Kirjandus
* EE 8, 146
* EE 14, 428
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 345
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 118
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 150
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1972) 5, 450–451
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1979) 5, 397
* Eesti Arst (1993) 2, 88
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 961–962
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 132, 312
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 234, 369.
*
Johannes Riives

**Johannes Riives** (1918. aastani **Johannes Rivis**, 1919–38 **Rives**, 31. detsember 1895 Meeri vald, Tartumaa – 19. aprill 1971 Saint John, New Brunswick, Kanada) oli eesti arstiteadlane, neuroloog ja neurokirurg.

## Elulugu
Johannes Riives oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1915 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi, õppis 1915–18 Petrogradi Sõjameditsiini Akadeemias ja lõpetas 1922 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinidoktor (1927, TÜ), väitekiri "Histoloogilised muutused kesknärvikavas eksperimentaalse neerupealiste puudulikkuse toimel". Täiendas end 1922–1923 ja 1925–1926 Pariisis, 1931–1932 Rockefelleri fondi stipendiaadina USA-s, 1936–1937 Rootsis, Inglismaal ja Saksamaal. 

Osales 1918–19 Vabadussõjas. Oli 1922–1924 Tartu Ülikooli närvikliiniku nooremassistent, 1925–1928 vanemassistent, 1928–1938 eradotsent, 1938–1940 dotsent, 1940–1944 närvihaiguste titulaarprofessor, 1943 Tallinna Neurokirurgia Haigla juhataja, 1943–1944 TRÜ närvikliiniku juhataja. 

Asus 1944 Rootsi, oli jaoskonnaarst. Aastast 1948 Kanadas ja 1948–1971 New Brunswickis Lancasteri, Campelltoni ja St. Johni haigla neuroloog.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: neuroloogiline sümptomatoloogia ja neurokirurgiline ravi. 37 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Pseudo-Babinski refleks. // Eesti Arst (1924) 12
* Chordatomie bei Krebs des Kreuzbeins. // Folia Neuropath. Est VII (1927)
* Über die histopatologischen Veränderungen im Zentralnervensystem bei experimenteller Nebenniereninsuffizienz. // TÜ Toim. A, 14 (1929)
* Über Muscelatrophie cerebraler Herkunft. // Folia Neuropath. Est. X (1930)
* Ajukasvajate operatiivse ravi tulemused. // Eesti Arst (1932) 10
* Encephalography as Therapeutic Measure against Headaces of Non-Traumatic Origin. // Folia Neuropath. Est. XV–XVI (1935)
* Zur Frage über die therapeutische Bedeutung der Enzephalo- und Ventriculographie. // Folia Neuropath. Est. XVII (1939)
* Arteriovenous Aneurysms of the Brain (kaasautor). // Arch. Neurol. Psychiatr. 59 (1948).

## Kirjandus
* EE 14, 428
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 36
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 103
* Käbin, I., 496–497, 511
* Paimre, R. Professor Johannes Riives – Tartu Ülikooli Närvikliiniku juhataja aastail 1943–44. // EA (1991) 5, 359-360
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 460–461.
*
Jüri Riives

**Jüri Riives** (23. aprill 1951 Tallinn) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Lõpetanud 1969. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1974. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanika erialal. Täiendanud end Saksamaal Karlsruhe Ülikoolis.

Tehnikakandidaat 1982 (Moskva Tööpingiehituse Instituut, "Исследование вопросов и разработка методики оптимального технологического выбора станков с числовым программным управлением").

## Töökäik
TTÜ: masinaehitustehnoloogia kateedri assistent, vanemõpetaja, dotsent 1974–1987, dotsent 1987, masinaehituse instituudi dotsent 1990–1992, mehaanika ja tööstustehnika instituudi, tootmistehnika õppetooli dotsent 2005–2010, vanemteadur 2010–2011, mehaanika ja tööstustehnika instituudi professor 2011–2021, aastast 2022 emeriitprofessor ja vanemteadur.

Eesti Talleksi arendusdirektor 1992–1997, nõukogu esimees, liige 1997–…, Tehnoloogia Arenduskeskus IMECC juht 2009–… .

## Teadustöö
Keeruliste süsteemide (tootmissüsteemid) analüüsi- ja sünteesi teooria, integreeritud ja raalintegreeritud (paindtootmissüsteemid) süsteemide olemus, kasutusvaldkonnad, projekteerimise põhimõtted ning vastavate metodoloogiliste aluste väljatöötamine, tootmistehnika. 
Juhendanud 2 doktoritööd ja 5 magistritööd; Avaldanud üle 40 teaduspublikatsiooni ja õppematerjali. , .

### Teadusorganisatoorne tegevus
* 2010−2013 Interreg IVA projekt "Innoreg - Development of Innovative Business Models for Ensuring Competitiveness", juhtekspert
* 2012-... SA Tallinna Teaduspark Tehnopol, mehhatroonika prototüüpimise ja mõõtetehnika keskuse ekspert
* 2003−2004 Leonardo projekti "INNOMET - Development of the innovative database model for adding innovation capacity of labour force and entrepreneurs of the metal engineering, machinery and apparatus sector" koordinaator
* 2004−2006 Phare CBC SPF projekt Innoclus II, klastriarendus
* 2005−2007 Leonardo projekti "INNOMET II - Integrated human resources development and monitoring system for adding innovation capacity of labour force and entrepreneurs of the metal engineering, machinery and apparatus sector" koordinaator
* Eesti Masinatööstuse Liidu, Masina-, Metalli- ja Aparaaditööstuse Kutsenõukogu, Eesti Kvaliteediühingu, Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu,  Eesti Tööandjate Keskliidu ja Mehhatroonika Assotsiatsiooni liige.

## Tunnustus
* Tallinna teenetemärk 2009 
* Eesti Masinatööstuse Liidu auraha 2019 

## Viited

## Välislingid
* Teadusportaal (ETIS)"
* Tööstuse digitaliseerimine ja automatiseerimine"
Kaarin Riives-Kaagjärv

**Kaarin Riives-Kaagjärv** (aastani 2000 **Kaarin Riives**; sündinud 28. augustil 1942 Tartus) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Ta on lõpetanud aastal 1960 Tartu 5. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika osakonna ja 1969 TRÜ aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1973, TRÜ), väitekiri "Связные подгруппы Ли движений и их орбиты в евклидовых пространствах R4 и R5". 

Oli 1966–1969 TRÜ algebra ja geomeetria kateedri aspirant, 1968 Eesti Põllumajanduse Akadeemia matemaatika kateedri assistent, 1969–1971 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti Filiaali nooremteadur, 1971–1974 vaneminsener, 1974–1980 vanemteadur, 1980–1983 Eesti NSV Plaanikomitee juures asuva Majanduse Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur.

1983–1986 EPA vanemõpetaja, 1986–1993 EPMÜ dotsent, 1993–1998 Tartu Ülikooli puhta matemaatika instituudi dotsent, 1998–1999 erakorraline vanemteadur; 1999–2004 EPMÜ matemaatika instituudi dotsent, 2005–2009 EPMÜ tehnikainstituudi dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eukleidiliste ruumide alammuutkondade geomeetria, matemaatikahariduse ja matemaatika õpetamise didaktilised ja psühholoogilised aspektid. Eesti Matemaatika Seltsi liige. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Leo Kaagjärv. Tema ema oli matemaatik Sinaiida Riives, isa astronoom Vladimir Riives.

## Teoseid
* Second order envelope of congruent Veronese surfaces in E. // ACUT 930 (1991)
* On a class of four-dimensional semiparallel submanifolds in Euclidean spaces. // Acad of Athens. Aristotle Univ. of Thessaloniki. Proc. of the 4th International Congr. of Geometry. Thessaloniki, 1996
* Teaching of Geometry with Reference to the Elements of Learning Psychology. // Proc. of the 22nd Conf. of the International Group for the Psychology of Mathematics Education. Univ. of Stellenbosch, South Africa, 1998, 4/299
* On a function of reducibility of a class of four-dimensional semiparallel submani-folds. // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math., 49 (2000) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 310
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 141
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996,128
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 150
* Biobibliography of Ülo Lumiste. Development of differential geometry in Estonia.// Est. Math. Soc., Tartu, 1999, 65
* Eesti Matemaatika Seltsi aastaraamat 2000. Tartu, 2004, 157.
*
Sinaiida Riives

**Sinaiida Riives** (kuni 1938 **Leinfeld**, 1938–1941 **Linalaid**; 11. november 1919 Narva – 25. mai 1987 Tartu) oli Eesti matemaatik.

## Elulugu
Sinaiida Riives oli Vladimir Riivese abikaasa ja Kaarin Riives-Kaagjärve ema. Lõpetas 1937 Narva 1. Gümnaasiumi, õppis 1938–1942 Tartu Ülikoolis, lõpetas 1945 matemaatika eriala; pedagoogikakandidaat (1967, Moskva, NSV Liidu Pedagoogikaakadeemia Üld- ja Polütehnilise Hariduse Teadusliku Uurimise Instituut), väitekiri "Исследование изображений многогранников и их применение в учебном процессе". 

Oli 1945–1951 Tartu Riikliku Ülikooli geomeetria kateedri assistent, 1951–1957 Eesti Põllumajandusakadeemia kujutava geomeetria kateedri vanemõpetaja, 1957–1960 Moskva Avioinstituudi aspirant, 1960–1966 Eesti Põllumajandusakadeemia kõrgema matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1966–1973 matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1973–1987 dotsent. Alates 1964. aastast kuni surmani EPA Ühiskondlike Elukutsete Teaduskonna dekaan.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kujutav geomeetria ja matemaatika õpetamise metoodika. Ligi 50 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV teeneline haridustöötaja

## Teoseid
* Kujutava geomeetria kodused harjutusülesanded (kaasautor A. Ruubel). Tartu, 1963, 2. trükk 1964
* Hulktahukate jooniste rakendamisest ruumikujutluse arendamisel. Tartu, 1964
* Kujutava geomeetria harjutusülesandeid kontrollküsimustega. Tartu, 1969, 41983
* Aksonomeetria: näidisülesannete lahendamisega (kaasautor A. Ruubel). Tartu, 1971.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 322
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 387
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 150
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70.
*
Vladimir Riives

**Vladimir Riives** (28. oktoober 1916 Tartu – 23. mai 1978 Tartu) oli Eesti astronoom.

## Elulugu
Vladimir Riives oli raudteelase poeg, Sinaiida Riivese abikaasa ja Kaarin Riives-Kaagjärve isa.

Lõpetas 1935 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1940 TÜ matemaatikaosakonna; matemaatikamagister (1942, TÜ), väitekiri "Fotomeetrilisi uurimusi komeedipea ehitusest", füüsika-matemaatikakandidaat (1950, TÜ), väitekiri "Gaaside eritumine komeetides", füüsika-matemaatika-doktor (1968, TÜ), väitekiri "Фотометрические исследования комет", Tartu, 1968. 

Oli 1938–40 ja 1941–44 Tartu tähetorni abiassistent, 1948–50 juhataja, 1940–41 ja 1944–47 TÜ astronoomia kateedri assistent, 1947–56 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teadur, 1956–60 astronoomiasektori juhataja, 1960–65 TÜ astronoomia ja geofüüsika kateedri juhataja (aastast 1962 dotsent), 1965–70 teoreetilise füüsika kateedri dotsent, 1970–75 professor, 1975–78 üldfüüsika kateedri professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: komeetide ja väikeplaneetide fotomeetria, astronoomia ja astronoomia õpetamise metoodika. Lõi 1946 komeetide matemaatilise mudeli. Jõudis sõltumatult Fred Lawrence Whipple'ist järeldusele, et komeedi tuuma peamine koostisosa on jää. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Some remarks on the photometry of comets (kaasautor). // TÜ Toim 4. Tartu, 1946
* Фотографическая фотометрия комет. // Сборник: Проблемы кометной фотометрии. Kiiev, 1966
* Fotomeetrilisi uurimusi komeetidest. // Tähetorni kalender 1967. aastaks. Tartu, 1966
* Фотографические наблюдения блеска комет 1966–1969 гг. // Кометный циркиляр. Kiiev, (1970) 110
* Uusimaid andmeid komeetide füüsikast. // Tartu Tähetorni kalender 1977. aastaks. Tartu, 1976.

## Viited

## Kirjandus
* EE 8, 146
* EE 14, 428
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 230
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 281
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 137, 198, 193, 227
* Tartu Astronoomia Observatooriumi publikatsioonid. 46 (1979), 3–16
* Raudsepp, M. Astronoomiaprofessor Vladimir Riivese tegevuse põhijooni. // Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XXIII, 142–146.
*
Viktor Rikken

**Viktor Rikken** (17. august 1911 (vkj) Narva – 4. juuni 1982 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Viktor Rikken oli kooliõpetajate Aleksander Rikkeni ja Eleonore Rikkeni poeg.

Lõpetas 1931 Tartus Poeglaste Reaalgümnaasiumi. õppis 1933–36 TÜ-s keemiat ja lõpetas 1947. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemikuna. Keemiakandidaat (1955, Leningradi Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Извлечение фенолов из средней фракции сланцевого дегтя и их использование для синтеза маслорастворимых фенолформальдегидных смол". Oli korporatsioon Vironia liige. 

Võttis II maailmasõjast osa aastatel 1941–1945 Nõukogude armee koosseisus Eesti Laskurkorpuses, osales ka Velikije Luki lahingus. 

Oli 1946–50 Eesti Teaduste Akadeemia Tööstusprobleemide Instituudi nooremteadur, 1950–1953 aspirant. 1953–1959 Eesti NSV TA Keemia Instituudi vanemteaduri kohusetäitja ja vanemteadur, 1959–1960 teadusdirektori kohusetäitja ja sektorijuhataja, 1960–1974 teadusdirektor.

Ta suri 1982. aastal ja on maetud Tallinnas Rahumäe kalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivikeemia ja -tehnoloogia, gaasistumisega seotud probleemid (sh diktüoneemakilda gaasistamine), sünteetiliste pesemisvahendite tootmine põlevkiviõlist, sekundaarsete alküülsulfantide tootmise tehnoloogia. 11 teaduspublikatsiooni, sh 2 autoritunnistust.

#### Teoseid
* Извлечение фенолов из средней фракции сланцевого дегтя и их использование для синтеза маслорастворимых фенолформальдегидных смол. Горючие сланцы. Химия и технология. // АН ЭССР. Ин-т химии.(1956) 2
* О сульфатировании олефиновых углеводоролов сланцевой щмолы (kaasautor). // Изв. Ан ЭССР. Сер. техн. и физ.-матем. наук, 7 (1958) 2
* Способ получения поверхностно-активнъх веществ вторичных алкилсульфатов. NSV Liidu autoritunnistus.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 159.
*
Erle Rikmann

**Erle Rikmann** (sündinud 31. juulil 1974 Tallinnas) on eesti sotsioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1992 Tallinna 37. Keskkooli, 1997 Eesti Humanitaarinstituudi (EHI) ja 2001 Tallinna Pedagoogikaülikooli magistriõppe; sotsioloogiamagister (2001, TPÜ), väitekiri "Kodanikuosalus Eestis: ressursid ja takistused". Oli 1993–1995 Friedrich Naumanni Fondi -toimetaja, 1996–1998 Eesti TA Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi uurimisassistent, 1997–1998 EHI lektor, 1999– teadur, 2000–2001 ühiskonnateooria õppetooli juhataja kohusetäitja, 2002 Helsingi Ülikooli külalisteadur, 2003–2004 Helsingi Ülikooli CERENi instituudi külalisteadur, 2000– TPÜ (aastast 2005 TLÜ) lektor. 2005–2006 Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi teadur, 2006 TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi ühiskonnateooria õppetooli juhataja kohusetäitja ning kodanikuühiskonna uurimise ja arenduskeskuse arendusjuht.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kodanikuühiskond, sotsioloogiline poliitikaanalüüs, kultuurisotsioloogia, sotsiaalsed probleemid. Eesti Sotsioloogide Liidu liige, Rahvusvahelise Kolmanda Sektori Uurijate Liidu (ISTR), The Westermarck Society liige. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kansalaisosallistumisen Kulttuuri Virossa. // Finnish Review of East European Studies, 1 (2003)
* Sotsiaalsete probleemide identifitseerimisest Eestis Pärnu metanoolitragöödia näitel (kaasautor O. Roots). // Eesti inimarengu aruanne 2003. Tallinn: TPÜ, RASI
* Non-Profit Sector and the Consolidation of Democracy (kaasautor). // Studies on the Development of Civil Society in Estonia. Tallinn, 2004
* Learning Democracy through Administration: The Attitudes, Roles and Everyday Practices of Estonian Public Servants (kaasautor M. Lagerspitz). // Post-Communist Public Administration: Restoring Professionalism and Accountability. Bratislava, 2007
* Kodanikualgatuse organiseerumine Eestis 1998–2005 (kaasautor). // Algatus, osalus ja organisatsioonid: uurimusi Eesti kodanikuühiskonnast. Tallinn, 2007
* Estonia (kaasautor M. Lagerspetz). // Anheier, Helmut K.
* Daly, Siobhan (toim). The politics of foundations: a comparative analysis. London, New York, 2007.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Evald Rink

**Evald Rink** (23. juuli 1916 Undla vald Virumaa – 14. august 2015 Kensington, Maryland, USA) oli eesti ajaloolane ja bibliograaf.

## Elukäik
Evald Rink oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1935. aastal Rakvere Ühisgümnaasiumi ja 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (ajaloo osakonnas); aastatel 1940–1944 oli ta . 

Tartus astus Evald Rink Eesti Yliõpilaste Seltsi Veljesto liikmeks. Seal tutvus ta Hildegard Rometiga (sünd. 25. oktoobril 1915 Narvas), kellega 2011. aastal pühitseti 70. pulma-aastapäeva. 

Asunud 1944. aastal Saksamaale, oli ta 1945. aastal Leipzigi Ülikooli raamatukogus bibliograaf, õppis aastatel 1945–1946 Frankfurdi Ülikoolis, oli aastatel 1945–1947 ajalooõpetaja eesti gümnaasiumis Wiesbadenis ja Kasselis, 1945–1949 USA tsooni eestlaste keskesinduse büroo juhataja. 

1949. aastast elas ta USA-s, kus oli aastatel 1956–1981 Hagley Muuseumi Ameerika tehnoloogia, tööstuse ja majanduse arengule keskendunud raamatukogus kataloogija, 1961. aastast trükiste osakonna juhataja.

Raamatukogundusmagister (1956, Rutgersi Ülikool, New Jersey). 

Evald Rink on olnud üks Seabrooki Eesti Seltsi ning E.E.L.K. Seabrooki koguduse asutajaid ja juhatuse liige. 

Aastatel 1963–2001 oli ta EELK Philadelphia koguduse esimees.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Ameerika varasemate, eriti tehnikaalaste trükiste ajalugu. Toimetanud ülevaateteose "DP-kroonika: eesti pagulased Saksamaal 1944–1951" (Lakewood, New Jersey, 1999). Artikleid trükiasjanduse ajaloost ja tehnikakirjanduse bibliograafiaid.

## Teoseid
* Printing in Delaware 1761–1800. Wilmington, 1969
* Jacob Leupold and his Teatrum Machinarum. // The Libary Chronicle 38 (1972) 2
* Technical Americana: a checklist of technical publications printed before 1831. Millwood, New York, 1981, 1982.

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 236.
*  

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=769
Urve Rink

**Urve Rink** (1963–1994 **Urve Noormaa**; sündinud 11. septembril 1939 Rakveres) on eesti arstiteadlane ja neuroloog.

## Elulugu
Urve Rink on talupidaja tütar.

Lõpetas 1958 Rakvere 1. Keskkooli ja 1964 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1973, TÜ), väitekiri "Vee-elektrolüütide ainevahetuse dünaamika ajukoljutrauma haigetel". Oli 1964–1966 Kohtla-Järve Haigla neuroloog, 1966–1976 Tartu Kliinilise Haigla neuroloog ja neuroreanimatoloog, 1976–1993 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) ajuvereringehaiguste labori vanemteadur, 1993–1995 TÜ närvikliiniku vanemteadur. 1995–1998 Eesti Haigekassa usaldusarst, 1998–2000 ÜMPI patofüsioloogia õppetooli teadur, 2000–2005 Tartu Ülikooli Kliinikumi taastusravi arst-õppejõud. Täiendanud end Moskvas (1988), Helsingis (1980), Bremenis (1996) ja Berliinis (2000). Eesti Neuroloogide ja Neurokirurgide Seltsi ja Eesti-Ungari-Soome Arstide Assotsiatsiooni liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: peaaju kahjustustega haigete metaboolsed häired, peaaju lokaalne intravaskulaarne koagulatsioon, neurointensiivravi. Üle 150 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Системная и мозговая рассеянная внутрисосудистая коагуляция при острой черепномозговой травме (kaasautor A. Tikk). // Анестезиол. реаниматол. (1978) 5
* Cerebral intravascular coagulation and increased platelet aggregation as mechanisms of cerebral ischemia in patients with acute cerebrovascular diseases and brain injury (kaasautor A. Tikk). // Acta. Neurol. Scand. Suppl 72 (1979)
* Studies of cerebrospinal fluid haemostatic properties. // Лабораторное дело (1989) 5
* Jugular venous blood haemostasis and cerebrospinal fluid haemostatic pathways in stroke (kaasautorid H. Vadi, A. Tikk). // Hemostasis and Stroke. CRC Press. Boca Raton, (1994)
* Computerized tomography and prognosis in pediatric head injury (kaasautor). // Acta Neurochir. 138 (1996) 5.

## Viited

## Kirjandus
* TÜ BL, 105
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1974) 2, 153
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 242, 244
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 164.
*
Ago Rinken

**Ago Rinken** (sündinud 13. juunil 1960 Võrus) on eesti keemik, meditsiinilise ja bioorgaanilise keemia eriteadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1978. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1983 Tartu Riikliku Ülikooli bioorgaanilise keemia erialal ja 1986 samas aspirantuuri; keemiakandidaat (1987, Eesti NSV TA Keemia Instituut), väitekiri "Мускариновый рецептор: солюбилизация и ее влияние на химическую модификацию и кинетику связывания лиганда", meditsiinidoktor (1996, Uppsala Ülikool), väitekiri "Studies on the solubilization and characterization of muscarinic receptor subtypes.". Täiendanud end Tōkyō ja Uppsala Ülikoolis.

Ta on töötanud aastatel 1986–1989 Tartu Riikliku Ülikooli bioorgaanilise keemia labori teadurina, 1989–2000 Tartu Ülikooli keemilise füüsika instituudi vanemteadurina, 2000–2003 Tartu Ülikooli orgaanilise ja bioorgaanilise keemia instituudi dotsendi ja bioorgaanilise keemia õppetooli hoidjana. 2003. aastast on ta professor ja instituudi juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: G-valguga seotud retseptorite (muskariini-, dopaminergiliste, serotonergiliste, melanokortiini-, adenosiiniretseptorite) ja nendega seotud regulaatorite uurimine.

## Teoseid
Rinken on avaldanud üle 110 teadusartikli.
* Subtype-specific changes in ligand binding properties following solubilization of muscarinic receptors from baculovirus infected Sf9 insect cell membranes. // J. Pharmacol. Exp. Ther. 272 (1995) 1
* Formation of the functional complexes of m2 muscarinic acetylcholine receptors with GTP-binding regulatory proteins in solution. // J. Biochem. 120 (1996) 1
* Pharmacological characterization of dopamine-stimulated [35S]GTPgS binding in rat striatal membranes (kaasautorid U.-B. Finnman, K. Fuxe). // Biochem. Pharmacol. 57 (1999) 2
* D2 dopamine receptor-G protein coupling. Cross-regulation of agonist and guanosine nucleotide binding site (kaasautor). // Neurosci. Lett. 302 (2001) 1
* Reversible and irreversible components of [3H]-N-propylnorapomorphine interactions with rat brain striatal membranes (kaasautor). // Neurosci. Lett. 325 (2002) 2
* Characterization of M2 muscarinic receptors in activation of different G protein subtypes (kaasautor). // Neurochem. International 46 (2004) 2
* Kinetic and functional properties of [3H]ZM241385, a high affinity antagonist for adenosine A2A receptors (kaasautor).// Life Sci.76 (2005) 13

## Tunnustus
*1996 Rootsi Kuningliku Teadusühingu Berzeliuse auhind

* 2010 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Ago Rinkeni abikaasa on Toonika Rinken.

## Viited

## Kirjandus
*EE 14. Lk 429
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Leht 150

## Välislingid

* 
*
Toonika Rinken

**Toonika Rinken** (aastani 1988 **Toonika Lihu**, sündinud 13. novembril 1962 Viljandis) on eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas 1980 Tartu 2. Keskkooli ja 1985 TRÜ keemiateaduskonna; keemiamagister (1995, TÜ), väitekiri "Glükoositundliku biosensori konstrueerimine ja uurimine", Ph.D. (kolloid- ja keskkonnakeemia, 2000, TÜ), väitekiri "The Modelling of amperometric biosensors based on oxidoreductases". 

Oli 1985–1998 TÜ anorgaanilise keemia kateedri nooremteadur, 1998–2004 füüsikalise keemia instituudi teadur, 2005– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: biosensorite uurimine, konstrueerimine ja väljundsignaalide modelleerimine ning sensorite kalibreerimine erisuguste ainete määramiseks; biosensorites kasutatavate ensüümide eraldamine, puhastamine ja immobiliseerimine, immobiliseeritud ensüümide iseloomustamine ning kasutamine biosensorsüsteemide selektiivse elemendina.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
Üle 40 teaduspublikatsiooni, 1 patent (kaasautorlus).
* A model of oximeter-based enzyme electrode (kaasautor). // Anal. Lett. 29 (1996) 6
* Calibration of glucose biosensors by pre-steady state kinetics (kaasautor). // Biosens. Bioelectr. 13 (1998) 7–8
* Dynamic model of amperometric biosensors. Characterisation of glucose biosensor output (kaasautor T. Tenno). // Biosens. Bioelectr. 16 (2001) 1–2
* Determination of kinetic constants and enzyme activity from biosensor transient signal. // Anal. Lett. 36 (2003) 8
* Biosensor and method of its construction (kaasautor). // Est. Patent nr. EE 04250 B1, avaldatud 16.02.2004
* Transient phase calibration of tyrosinase-based carbaryl biosensor (kaasautor E. kuusk). // Enzyme and Microbiol. Technol. 34 
* Determoiation of antibiotic residues and their interaction in milk with lactate biosensor (kaasautor H. Riik). // Biochem. And Biophys. Methods 66 (2006) 1–3

## Isiklikku
Toonika Rinkeni abikaasa on Ago Rinken.

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Leht 150

## Välislingid
*
Aime Rinne

**Aime Rinne** (aastani 1936 **Aime Paldrock**, 17. aprill 1913 Tartu – 15. aprill 2001) oli eesti arstiteadlane, pediaater.

## Elulugu
Aime Rinne oli  tütar. Lõpetas 1931 Tartu Tütarlastegümnaasiumi ja 1938 TÜ arstiteaduskonna. Täiendas end 1939–41 Humboldti fondi stipendiaadina Ungaris ja Saksamaal. Oli 1938–39 lastearst Debreceni Ülikooli lastekliinikus, 1939–45 Friedrich Wilhelmi Ülikooli kliinikus Charité ja Münchenis Schwabingi Linnahaiglas, 1946–47 United Nations Relief and Rehabilitation Administration'i (UNRRA) Hospital Team First'is. 

Aastast 1947 Rootsis. Töötas mitmel pool haigla- ja jaoskonnaarstina. 1947–48, 1950 ja 1960–61 Stockholmi Karolinska Instituudi lastekliiniku uurimisassistent, aastast 1961 alam- ja ülemarst samas ja mujal.

Maetud Bromma kalmistule.

## Viited

## Teoseid
* Very Unequal "Identical" Twins (kaasautor G. v. Sydow). // Acta Paediatrica Scand. 74 (1958) 2
* Polyunsaturated Fatty Aids in Serum of Infants Fed Breast Milk or Cow`s Milk (kaasautor). // Acta Paediatrica Scand. 54 (1965) 6.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 77
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 104
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 461–462.
*
Leo Rinne

**Leo Rinne** (kuni 1936 **Alfred Leopold Rinne**, 19. detsember 1892 Pärnu – 22. jaanuar 1976 Carmel, California, USA) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Leo Rinne oli postiametniku poeg.

Ta lõpetas 1915. aastal Riia Polütehnilise Instituudi agronoomina. Täiendas end 1921 Saksamaal, Rootsis ja Soomes. Ta väitles end 1927. aastal Tartu Ülikoolis agronoomiadoktoriks (väitekiri "Eesti madalsoode kõlblikkusest põllumajanduslikuks taimekasvatuseks". 

Ta lõpetas Esimese maailmasõja ajal 1916. aastal Peterburis suurtükiväekooli ning teenis aastatel 1916–1917 Vene sõjaväes.

Oli Lätis Petermuiža katsejaamas 1915–16 assistent ja 1917–1920 Kaluuga kubermangus jaoskonnaagronoom. 

Ta töötas aastatel 1921–1940 Eesti Sooparanduse Seltsi Tooma sookatsejaama (aastast 1938 Tooma Soouurimis- ja Katseinstituudi) juhataja, ühtlasi oli ta 1924–1927 TÜ kultuurtehnika ja geodeesia õppetooli (hiljem maaparanduse ja sookultuuri õppetooli) dotsent, 1929–1944 professor ning 1931–1940 Vee- ja Maaparanduse Ühingute Liidu esimees. 

Asus 1944 Saksamaale, oli maaparanduse õppejõud Bonni Ülikoolis ja Hamburgis Balti Ülikoolis. Siirdus 1950 USA-sse, oli 1950–1954 keemik ja 1954–1963 teedeinsener San Franciscos teedeehitusbüroos.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: sooviljelus ja maaparandus, sh Eesti madalsoode kõlblikkus taimekasvatuseks.

## Teoseid
Koostanud ja toimetaja 1923–40 Eesti Sooparanduse Seltsi aastaraamatut "Sookultuur" I–XIX. Koostanud esimese eestikeelse maaparanduse õpiku.
*"Maaparanduse alused". Tallinn 1931
*"Andmeid heinaseemnesegude valikust kultuurniitude sisseseadmiseks madalsool Tooma sookatsejaama 10 a. katsete alusel". // Riigi Katseasjanduse Nõukogu toimetised 30 (1934)
*"Lühike sookultuuri õpetus algajaile sooharijaile". // Riigi Katseasjanduse Nõukogu toimetised, rahvalik sari 1. Tallinn 1935
*"Sooparandusest Eesti taludes". // Eesti Sooparanduse Seltsi teated 24 (1937)
*"Sooniidu kaaliväetis". // Riigi katseasjanduse Nõukogu Toim 76 (1938)

## Viited

## Kirjandus
*EE 14. Lk 429
*"Eesti biograafiline leksikon". Täiendusköide. Tartu, Tallinn 1940. Lk 277–278
*Richard Toomre. 101–103
*Anto Juske. "Leo Rinne personaalnimestik". Tallinn 1991
*Elmar Järvesoo. "Professor Leo Rinne sajandaks sünniaastapäevaks". // Agraarteadus (1992) 3. Lk 132–153

## Välislingid
*
Simuna kirik

**Simuna Siimona ja Juuda kirik** ehk **Püha Siimoni kirik** on kirik Lääne-Virumaal Simuna alevikus. 

Ajalooliselt oli see Virumaal asunud Simuna kihelkonna keskus. Kirikut kasutab Simuna kogudus.

Simuna kirikul oli pühale Laurentiusele pühitsetud abikirik, kabel Paasveres.

## Arhitektuur
Algselt kolmelöövilisest ning kolme traveega kodakirikust on osaliselt ümberehitatuna säilinud pikihoone läänesein torniosaga ja külgseinad, mille paksus on kohati kuni 180 cm. Paksus lääneseinas on võlvidele viiv müüritrepp, see algab lõunalöövist ja suundub läbi torni. Lääneseinaga seotud neljatahuline torn eendub sarnaselt Väike-Maarja kirikuga veidi nii sise- kui ka välisküljel. Ülejäänud osa kirikust on hilisem ümberehitis: vana koori asemele püstitati kolme hulknurkse apsiidiga juurdeehitis, mille idaapsiidis on altariruum ja külgmised moodustavad midagi ristlöövi taolist.

Korduvalt uuendatud tornikiivri barokne kuju pärineb arvatavasti 1760. aastatest.

## Sisustus
Sisekujundus on tallinnapärasest hilisgootikast mõjutatud vormikas uusgooti stiilis (kaarfriisid, fiaaliga tugipiilarid, suured ehisraamistikuga teravkaaraknad).

Simuna kiriku polükroomse altari tegi 1684. aastal puunikerdaja Christian Ackermann, altarimaali tegi Carl Sigismund Walther. Polükroomne barokk-kantsel pärineb 1724. aastast. Kirikus on kaks vaskset laelühtrit 17. ja 18. sajandist.

Orelimeister Gustav Normann ehitas kirikusse oreli. See on üks vanemaid eesti rahvusest orelimeistri töid.

2007. aastal paigutati pärast konserveerimist kiriku interjööri kunagi kirikus kantslijalaks olnud polükroomne puuskulptuur, mis oletatavasti kujutab apostel Siimonat.

## Ajalugu

Simuna kirik kuulub koos Tallinna toomkirikuga Eesti vanimate hulka (13. sajand). Katkuküla piirkond (Pudiviru) oli 1219. aastal Taani valduste lõunapiir. Läti Henriku kroonika järgi käis 1226. aastal Riia sakslaste ja Tallinna taanlaste ristimistüli kohapeal lahendamas Rooma paavsti legaat. 14. sajandil annetes Taani kuningas Valdemar IV Simuna kiriku Tallinna toomkirikule.

Sõdades on kirik mitmel korral hävinud. Liivi sõjast (1558–1583) kuni aastani 1622 olevat "kirik täiesti tühja ja mahajäetuna seisnud". Säilinud on osa kaitseotstarvet täitnud tornist. Torni kõrgus on 53,5 meetrit. Kirik hävines Põhjasõjas ja ehitati uuesti üles aastatel 1728–1729. Kirikule ehitati torn, mis hävines 1831. aastal pikselöögist. 1833. aastal ehitati torn uuesti üles. Aastatel 1855–1856 uuendati kirik seest ja ehitati suuremaks.

Viimati hävis Simuna kiriku torn 26. juulil 1951 tulekahju tagajärjel. Tulekahju põhjusena on peetud kõrvalasuva meierei korstnast lennanud sädet. Tulekahju kustutamisel olevat kirikust leitud sinna metsavendade poolt peidetud relvi.

Kiriku torn taastati 1980. aastatel. Külastajatel on võimalik minna tornis asuvale vaateplatvormile.

## Vaata ka
*Simuna pastoraat

## Viited

## Välislingid
*
*
Inglise restauratsioon

**Inglise restauratsioon** (ka **Stuartite restauratsioon**) oli ajajärk Inglismaa ajaloos, mil 1660. aastal taastati monarhia pärast Inglise kodusõda ja sellele järgnenud vabariiklikku perioodi. Restauratsiooni käigus kutsuti troonile tagasi kuningas Charles II, kelle võimu alla ühendati taas Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa.

Restauratsioon lõpetas Oliver Cromwelli juhitud protektoraadi ning tähistas vabariikliku riigikorra lõppu Inglismaal. Kuigi monarhia taastati, ei olnud kuningavõim enam absoluutne ning pidi arvestama Inglismaa parlamendi kasvava rolliga riigi juhtimisel.

Mõiste 'restauratsioon' tähistab nii monarhia taastamist kui ka sellele järgnenud perioodi Charles II ja tema venna James II valitsemise ajal. Perioodi iseloomustasid katsed taastada poliitiline stabiilsus, monarhia ja parlamendi vahelised pinged ning kultuuri ja teaduse areng. 

Religioossed ja poliitilised vastuolud püsisid ning viisid lõpuks Kuulsa revolutsioonini aastal 1688, mille käigus James II troonilt kukutati ning Inglismaal kinnistus parlamendi ülemvõim monarhi üle.

## Viited
Helena Risthein

**Helena Risthein** (sündinud 24. jaanuaril 1954 Moskvas) on eesti kunstiteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1972. aastal Tallinna Õhtukeskkooli ja 1978. aastal Ilja Repini nimelise Maali-, Skulptuuri- ja Arhitektuuriinstituudi kunstiajaloo ja -teooria erialal. Kaitses 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistriväitekirja "Püha perekond ja antiikjumalad XVI sajandil, Madalmaade maale ja graafikat Eesti Kunstimuuseumis". 

Töötas aastatel 1978–2016 Eesti Kunstimuuseumis teaduri, vanemteaduri ja vanemgiidina. Pidanud ettekandeid konverentsidel ning loenguid keskajast ja Madalmaade kunstist mitmes kõrgkoolis. 

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkond on Madalmaade, eesti ja baltisaksa kunst. Koostanud näitusi: "Kunstnike perekond Hau", "Kunstnikke Kügelgenide suguvõsast", "Carl Timoleon von Neff" Kadrioru lossis; kaks osa näitusest "Barokk Eestis" jt, samuti rändnäituse "Michel Sittow".  liige alates 1998. aastast. 

### Teoseid
Ligi 50 teadusartiklit.
*Akadeemik Woldemar Hau. // RKM-i kogude teatmik 1981. Tallinn 1982
*Agaate Veeber. Kataloog. Tallinn 1984
**Estnische Malerei des frühen 19. Jahrhunderts*. Kieler Stadtmuseum. Kiel 1986
* Märkmeid Niguliste kiriku Kannatusaltari kohta. // Kunstiteaduslikke Uurimusi 9. Tallinn 1998 
*Kannatusaltarist ja frantsiskaanlusest. Über den Passionsaltar und die Franziskaner. Die ursprüngliche Gestalt der Flügelaussenseite. // Die Kunstbeziehungen Estlands mit den Niederlanden in den 15.–17. Jahrhunderten. Konf. 25–26. September 1995. EKM. Tallinn 2000
*Madalmaade kunst. Flaami kunst XVI–XVIII sajandil. Hollandi kunst XVII sajandil. // Kadrioru loss. Väliskunsti Muuseum. EKM. Tallinn 2001 
*Salapärane meister Michel (Michel Sittowist). // Tuna (2001) 4 
*Öö Leonardo ja Eesti Kunstimuuseum. (L. Bramerist). // Kunstiteaduslikke Uurimusi 11. Tallinn 2002
*Märkmeid kahe flaami maastikumaali kohta Eesti Kunstimuuseumis. Tõlgendusvõimalusi, atributsiooniküsimusi. // Kunstiteaduslikke uurimusi 14 (2005) 4
*Notes on St Petersburg Academy of Arts. Kunstiteaduslikke Uurimusi / Studies on art and architecture, 22, 213−226. Tallinn, EKKÜ 2013.
*Märkmeid Jaan Siirakust ja tema maalist "Verduni katedraal sõjapurustustes". Hinrikus, Mirjam ja Ave Mattheus (Toim.). Esimene maailmasõda eesti kultuuris (333−360). Tallinn, TLÜ, Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus. 2015
*Maamehed kunstitemplis. KUNST.EE, 3, 50−52. 2015
*Toomas Pauli keerulised küsimused [The difficult questions of Toomas Paul]. Leppik, Lea (Toim.). Rahvusülikooli omad ja võõrad. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi nr 44 (151−180). Tartu: Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseum. 2016.

## Isiklikku
Tema isa on elektrotehnikateadlane Endel Risthein. Tema abikaasa on orelikunstnik Tiit Kiik, üks nende poegadest on poliitik Tanel Kiik.

## Viited

## Kirjandus
*Muuseum 17 (2005) 1

## Välislingid
*
*Eesti Artiklite Andmebaas ISE
Merike Ristikivi

**Merike Ristikivi** (sünninimi **Merike Soodla**, sündinud 9. juulil 1973 Tallinnas) on eesti klassikaline filoloog ja õigusajaloolane.

Tema peamised uurimisteemad on ladina keel ja õigusterminoloogia, õigusajalugu ja Rooma õigus. 

## Haridustee
Ristikivi lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia erialal, 2006. aastal sai sealsamas magistrikraadi. 2010. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas doktoriväitekirja teemal "Ladina terminid Eesti õiguskeeles: esinemiskuju, tähendus ja mõjutused" (juhendajad Marju Luts-Sootak ja Anne Lill). 

## Töökäik
Merike Ristikivi on õpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1995. aastast. Aastatel 2006–2010 oli ta õigusteaduskonna õiguse ajaloo (ladina keele ja Rooma õiguse) lektor. 

2010. aastast on ta Tartu Ülikooli õiguse ajaloo dotsent, 2016. aastast õigusteaduskonna doktoriõppe programmijuht ning 2020. aastast õigusteaduskonna asedirektor. 

### Teaduskorralduslik tegevus
Ristikivi kuulub Eesti Rakenduslingvistika Ühingusse, Õpetatud Eesti Seltsi ja Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi. Lisaks on ta Association of Young Legal Historians'i, European Society for Comparative Legal History ning Law and Society Association’i liige. 

Ta on rahvusvaheliste teadusajakirjade Comparative Legal History ja GLOSSAE. European Journal of Legal History toimetuskolleegiumi. Temalt on ilmunud teaduspublikatsioone. 

## Teoseid
*Ladina keel juristidele. Tallinn, 2000, 2003, 2006, 2009, 2019.
* Studia Latina. Ladina keele õpik humanitaarerialade üliõpilastele (kaasautorid A. Lill, M. Kanter). Tallinn, 2002, 2004, 2015.
*Fontes iuris Romani: Rooma õiguse allikate kogumik (kaasautor H. Siimets-Gross). Tartu, 2019.
* Ladina-eesti sõnaraamat. 2. tr (kaasautor). Tallinn, 2002.
* Ladina-eesti õigussõnastik (kaasautorid K. Adomeit, H. Siimets-Gross). Tallinn, 2005.
* Latin terms in the Estonian legal language: form, meaning and influences. Dissertationes Iuridicae Universitatis Tartuensis, 26. Tartu, 20

## Tunnustus
* 2010 Eesti üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia doktoritööde kategoorias, väljaandja Haridus- ja Teadusministeerium; konkursitöö "Ladina terminid Eesti õiguskeeles: esinemiskuju, tähendus ja mõjutused" 
* 2013 Tartu Ülikooli aumärk
* 2017 Tartu Ülikooli aasta programmijuht 

## Viited

## Välislingid
*
*Merike Ristikivi Google Scholari veebileht
* Keelesaade "Brexit ja Euroopa õiguskeel". ERR Vikerraadio, 21.05.2017
* Keelesaade "Ladina keel – tuleviku keel?". ERR Vikerraadio, 19.11.2017
* Keelesaade "Ladina keel - antiigist popini". ERR Vikerraadio, 26.11.2017
Tiina Ristimäe

**Tiina Ristimäe** (aastani 1987 **Tiina Teesalu**, alates 2008 **Tiina Uuetoa**) (sündinud 19. mail 1965 Kuressaares) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elulugu
Tiina Ristimäe on Rein Teesalu tütar.

Lõpetas 1982 Tartu 10. Keskkooli, 1990 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 1991 samas internatuuri, 1997 doktorantuuri ja 2001 residentuuri kardioloogias; meditsiinidoktor (1998, TÜ), väitekiri "Heart rate variability in patients with coronary artery disease". Oli 1991–1992 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kliinilise füsioloogia labori vanemlaborant, 1993 TÜ kardioloogia kliiniku assistent, 1996–1998 samas vanemlaborant, 1998–2001 TÜ kardioloogia kliiniku teadur ja resident, aastast 2002 samas vanemteadur ja Tartu Ülikooli Kliinikumi kardioloogia kliiniku kardioloog, 2004–2005 ka TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline dotsent, aastast 2005 dotsent. Mitmeid Eesti Teadusfondi grante, rahvusvaheliste töörühmade liige. Eesti ja Euroopa Kardioloogide Seltside liige, Eesti Hüpertoonia Ühingu president (2004).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: südame-veresoonkonna haigused ja nende kliiniline farmakoloogia. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Heart rate variability in patients with mild heart failure secondary to coronary artery disease: comparisation of patients with and without prior myocardial infarction (M. Thetloff, R. Teesalu). // J. Electrocardiol. 29, Suppl (1996)
* Heart rate dynamics in patients with stable angina pectoris and utility of fractal and complexity measure (kaasautor). // American J. Cardiol. 81 (1998) 1
* Homocysteine and red blood cell gluthatione as indices for middle-aged untreated essential hypertension patients (kaasautor). // J. Hypertens. 21 (2003) 12
* The relationship between inflammation and arterial stiffness in patients with essential hypertension (kaasautor). // International J. Cardiol. 112 (2006) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Arst (1999) 2, 184
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 133, 135
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 93, 94, 238, 240.
*
Aadu Ritso

**Aadu Ritso** (aastani 1939 **Aleksei Ritson**, 13. september 1915 Petrograd – 18. jaanuar 2010) oli eesti tehnikateadlane.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1935 Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1936–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ)/ Tallinna polütehnilise Instituudis (TPI), lõpetas 1947 TPI mehaanikateaduskonna.

Tehnikakandidaat (1952, Leningradi Raudteetranspordi Instituut), väitekiri "*Технология получения качественного мела из озерного сырья в условиях Эстонской ССР*".

## Töökäik
1941 Kergetööstuse Rahvakomissariaadi Tekstiilitööstuse Peavalitsuses vaneminsener-mehaanik.

1941–1943 mobiliseerituna Punaarmees.

Oli 1943–1952 Eesti Teaduste Akadeemia Tööstusprobleemide Instituudis (aastani 1947 ) vanemtehnik, grupiinsener, tööstustehnoloogia labori töödejuhataja ja projektide konstruktsioonide büroo ülem, 1954–1957 Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi toorainete labori juhataja ja 1957–1963 Ministrite Nõukogu Eesti Riikliku Teadustehnilise Komitee (hilisem Riikliku Teadusliku Uurimistööde Komitee) peaspetsialist masina- ja aparaadiehituse alal.

1948–1954 TPI tööstusökonoomika kateedri assistent ja 1963–1992 TRI/ TTÜ metallide tehnoloogia kateedri teadur, 1963–1983 dotsent.

1949–1961 ka Üleliidulise Finantsinstituudi Tallinna õppe-konsultatsioonipunkti õppejõud.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid ehitusmaterjalide (, glaukoniitpigment, kukersool) ning magnetpehmete liitmaterjalide tootmise tehnoloogia ja kasutamine, Eesti masina- ja aparaadiehituse insenerimõtte areng ja õppemetoodilised probleemid.

## Teoseid
Tal on umbes 100 teaduspublikatsiooni ja 6 autoritunnistust.
* Vooltootmine. Tartu 1946
* Metallkeraamiliste magnetjuhtmaterjalide uurimine. Tallinn 1966
* Reduktorite võrdluskatsete teostamine ja soovituste väljatöötamine sobiva hammasrataste materjali valikuks tehas "Norma" tingimustes. Tallinn 1968
* Eesti esimese põlve tehnikaharitlastest ja mehaanikainsener Villem Reinokist. // Insenerikultuur Eestis. 1. Tallinn 1992

## Isiklikku
Tema isa oli diplomaat ja arst Eduard Ritson, õde arst Olga Kistler-Ritso, tütar on majandustegelane Marika von Wolski.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 256, 467

## Välislingid
*  
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Arnu Rivis

**Arnu Rivis** (aastani 1936 **Arnold Rivis**, 4. veebruar 1913 Tallinn – 1. veebruar 1984 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Arnu Rivis oli töölise poeg.

Lõpetas 1933 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1941 TÜ agronoomina; põllumajanduskandidaat (1958, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Maisikasvatuse võimalikkusest ja mõningatest agrotehnika iseärasustest Eestis"; põllumajandusdoktor (1975, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Научные основы агротехники кукурузы в Эстонской ССР " (doktorikraad jäi Moskva Kõrgemas Atestatsioonikomisjonis kinnitamata). 

Oli 1941–44 Haapsalu jaoskonnaagronoom ja Uuemõisa Põllutöökooli õpetaja, 1944–47 Kuusiku katsejaama Hauksi katsepunkti juhataja, 1947–57 Kuusiku katsejaama teadur, 1957–62 juhataja, 1962–77 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) maisi ja söödakultuuride sektori juhataja ning vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: väetiste kasutamine ja maisikasvatus.

## Teoseid
*Turvasmulla ja turvaskompostide kasutamine. Tartu, 1949
*Umbrohtude tõrje. Tallinn, 1949
*Maisi siloks kasvatamise agrotehnika. Tallinn, 1954
*Maisi kasvatamise kogemusi Eesti NSV-s. Tallinn, 1955
*Mida õpetavad möödunud aasta kogemused maisi kasvatamise alal. // Sotsialistlik Põllumajandus (1955) 3
*Maisikasvatuse kogemusi Eesti NSV-s. Tallinn, 1956.

## Viited

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 285.
*
Reimo Rivis

**Reimo Rivis** (sündinud 17. oktoobril 1974 Tallinnas) on eesti geoökoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli, 1998. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogina, 2000. aastal samas magistriõppe ja 2004. aastal doktorantuuri; loodusteaduste magister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Formation of landscape diversity of small islands exemplified by Abruka and Vilsandi", Ph.D. (ökoloogia, 2005, Tallinna Ülikool), väitekiri "Shoreline dynamics in Estonia associated with climate change".

Oli aastatel 1997–1998 Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti TA Ökoloogia Instituudi tehnik, 1998–2000 insener-tehnik, 1998–2004 tunnitasuline õppejõud, 2001–2004 teadur, 2004. aastast lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rannikumaastike areng, rannaprotsessid, rannajoone muutused aktiivsetes randades. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Biophysical impacts of climate change on some terrestrial ecosystems in Estonia (kaasautor). // GeoJournal. 57 (2002) 3
* Increasing Activity of Coastal Processes Associated with Climate Change in Estonia (kaasautor). // J. Coastal Res. West Palm Beach, Florida, 19 (2003) 2
* A landscape-geochemical approach in insular studies as exemplified by islets of eastern Baltic Sea (kaasautor). // Landscape Ecology. 18 (2003) 2
* Coastal dune landscape of Estonia (kaasautor U. Ratas). // Forestry Studies / Metsanduslikud uurimused, XXXIX, 2003
* Changes in shoreline positions on the Harilaid Peninsula, West Estonia, during the 20th century. // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. Ecol. 53 (2004) 3
* Diversity of Est. Coastal Landscapes: Past and Future (kaasautorid E. Puurmann, U. Ratas). // Eur. Rural Landscapes: Persistence and Change in a Globalising Environment. Springer. 2004.

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*