open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rahu tänav (film)

**"Rahu tänav"** on 1991. aastal valminud Eesti mängufilm.  

Lavastaja Roman Baskin, stsenarist Toomas Kall, operaator Ago Ruus, helilooja Erkki Sven Tüür, lavastuskunstnik Toomas Hõrak, teine režissöör Ly Pulk, filmi direktor Mati Sepping.  

Osatäitjad Katrin Karisma, Mikk Mikiver, Väino Laes, Lauri Vihman, Tõnu Kilgas, Maria Avdjuško, Sulev Luik, Salme Reek, Kaljo Kiisk, Aarne Üksküla, Jüri Järvet, Helene Vannari jt. 

Filmi tegevus toimub 1930. aastate lõpul ja 1940. aastatel ühes Euroopa riigis, mis võib olla ka Eesti, kus rahuaegsesse ühiskonda sekkub absurdses vormis militarism. Väikelinna ilmub enne jõule tundmatu sõjavägi, mis vaikselt tavainimeste ellu tungib. Filosoofilises plaanis on keskseks teemaks konformism okupatsiooni suhtes ning üksikisiku passiivsus ja tahe ajaloo pöördelistes olukordades.

Euroopa Filmiakadeemia luges filmi 1991. aasta maailmajao kuue parima debüüdi hulka. Euroopa Filmiakadeemia Felixi auhinna nominendiks sai Väino Laes kõrvalosatäitja kategoorias.

"Rahu tänav" sai 1992. aastal Cottbusi filmifestivali peapreemia.
Imatrankoski kirik

**Imatrankoski kirik** asub Imatras Soomes. Eesti keeles tähendab selle nimi Imatra kose kirikut.

Imatrakoski kirik ehitati arhitekt Aleksis Linqvist projekti järgi. Kiriku ehitamise tingis asjaolu, et Imatra kogudus kasvas ja teenistuseruumist tuli puudus. Kirik valmis 1954. aastal.

Kiriku sisustamisel kasutati mitmeid esemeid, mis on pärit 1940. aasta Soome ja NSV Liidu vahelise piiri muutumise järel Venemaale jäänud Jääski kirikust. Sealt on pärit näiteks Arvid Liljelundi aastal 1888 maalitud altarimaal ja kirikukell.

## Pildid

pilt:Imatrankoski church 02.JPG|Vaade kirikule
pilt:Imatrankosken kirkko 3.JPG|Vaade kirikule
pilt:Imatrankoski church 03.JPG|Vaade kiriku esikust
pilt:Imatrankoski church 04.JPG|Kiriku sisevaade
pilt:Imatrankoski church 05.JPG|Kiriku sisevaade
pilt:Imatrankoski church 06.JPG|Kiriku sisevaade
pilt:Imatrankoski church 07.JPG|Kiriku sisevaade
pilt:Imatrankoski church 08.JPG|Vitraaž
pilt:Imatrankoski church interior.JPG|Vaade altari suunas
pilt:Imatrankoski church 09.JPG|Altar
pilt:Tulkaa minun tyköni by Arvid Liljelund.JPG|Altarimaal
pilt:Imatrankoski church 10.JPG|Lähivaade altarilauale
pilt:Imatrankoski church 11.JPG|Liturgiavahendid


## Kirjandus
*"Imatran kirkot", Imatran seurakunta. Lappeenranta, 2011.
Priit Raudkivi (näitleja)

**Priit Raudkivi** (varem **Friedrich Raudkivi**; 29. mai 1920 Paatsalu – 3. mai 1970 Tallinn) oli eesti näitleja.

Tema vanemad olid postiametnikud. Ta on õppinud Tallinna kommertskoolis ja lõpetas aastal 1950 Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Teises maailmasõjas osales ta Eesti Laskurkorpuse koosseisus.

Ta oli aastal 1946 Rahva Hääle ajakirjanik. Aastatel 1946–1949 töötas ta näitlejana teatris Estonia, 1949–1959 Draamateatris (olles seal ka õppestuudio juhataja). Aastatel 1959–1963 oli ta režissööri assistent Tallinnfilmis ja aastast 1963 harrastusnäiteringide juht.

Ta on kirjutanud dramatiseeringuid (Eduard Vilde "Kippari unerohi").

## Isiklikku
Tema abikaasa oli raadioajakirjanik Hilda Raudkivi, poeg on ajaloolane Priit Raudkivi.
Toomas Hussar

**Toomas Hussar** (sündinud 1. mail 1962 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja, näitekirjanik ja režissöör.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 16. Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1980–1981 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, 1981–1983 EELK Usuteaduse Instituudis usuteadust ning 1986–1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlemist, kuid ei lõpetanud. 

1988–1996 oli ta Gregori Trupi juht ja lavastas 11 enda kirjutatud näidendit (neist nelja on etendatud teatrifestivalil Baltoscandal). 1994–1996 töötas Hussar Rakvere Teatri kirjandusala juhatajana. Samal perioodil kirjutas ja lavastas ta koos Ervin Õunapuuga näidendid "Ilma sisulise mõtteta riiklik püha" ja "Immelmanni sõlm". 1. jaanuaril 1998 jõudis ekraanile tandemi teledraama "Linnapea ehk Hirmu põhivormid" (nimiosas Arvo Kukumägi). 

Hussar on Eesti Lavastajate Liidu liige (1994).

Toomas Hussar on kirjutanud ja lavastanud näidendeid ja teledraamasid, tema jutustusi on ilmunud mitmes novellikogumikus. 

Esimeseks filmitööks režissöörina oli Tallinnfilmis valminud lühifilm "Mis juhtus, Waldemar?" (1990, Peeter Sirge diplomitöö Moskva filmikoolis, peaosas Mait Lepik). 

2012. aastal lavastas Hussar täispika mängufilmi "Seenelkäik", mille eest pälvis Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna Neitsi Maali (kahasse Sulev Keeduse dokumentaalfilmiga "Varesesaare venelased").

## Lavastusi
* 1989 Hussar, Saarepera " Viimane öö"
* 1990 "Roike taust"
* 1991 "Lågmälda"
* 2012 Tammsaare "Uurimise all"

## Filme
*1990 "Mis juhtus, Waldemar?"
*1990 "Mis juhtus msj. Waldemariga"
*1994 "Tulivesi" (tudeng)
*2012 "Seenelkäik"
*2016 "Luuraja ja luuletaja"

## Tunnustus
* 1997 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Tule minuga lendama", koos Ervin Õunapuuga)
* 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia telenäidendite kategoorias ("Romanss trompetile", koos Ervin Õunapuuga)
* 2012 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Piret Tibbo-Hudginsiga; aasta menufilm "Seenelkäik")
Dave Lepard

**Dave Lepard** (sündinud **David Roberto Hellman**; 28. mai 1980 – 20. jaanuar 2006 Uppsala, Rootsi) oli Rootsi *[[glam metal]]*'i bändi Crashdïet laulja ja kitarrist.

## Elukäik
1990. aastate keskel oli ta laulja vana kooli *[[death metal]]*'i bändis Warpath. 2000. aastal lõi ta bändi Crashdïet, ent 2002. aastal bänd läks lahku ja jätkas uue koosseisuga. Nende muusika oli 1980. aastate *glam metal*'i bändide stiilis, nagu Mötley Crüe ja Twisted Sister, ning bänd sai kiiresti kuulsaks, eriti Rootsis.

Crashdïet ilmutas debüütalbumi "Rest in Sleaze", millest sai Rootsis suur hitt, ning singlina ilmusid laulud "Riot in Everyone", "Breakin' the Chainz", "Knokk 'Em Down" ja "It's A Miracle".

## Surm
26. jaanuaril 2006 tegi 25-aastane Dave Lepard enesetapu. See juhtus ta enda korteris depressioonihoo käigus. Tema kolm bändikaaslast korraldasi veebruaris tema austuseks mälestuskontserdi. Nad otsustasid endiselt kokku jääda ja 2007. aasta oktoobris teatasid nad pärast läbirääkimisi Lepardi perekonnaga, et jätkavad endiselt Crashdïet' nime all. Uueks lauljaks sai H. Olliver Twisted.
2012.–2013. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

**2012.–2013. aasta maailma karikasari mäesuusatamises** oli **47**. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 27. oktoobril 2011. aastal Austrias Söldenis ja viimane peeti 17. märtsil 2012. aastal Šveitsis Lenzerheides. Meestel oli kavas kokku 36 etappi ja naistel 37. Hooaja jooksul toimus kaks linna etappi paralleelslaalomis, millest üks toimus Münchenis ja teine Moskvas. Lisaks peeti meeskonnavõistlus MK-sarja viimasel etapil Lenzerheides.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

 
### MK-sarja paremusjärjestus

Seisuga 29. detsember 2012

* Ametlik tabel

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja paremusjärjestus

Seisuga 9. detsember 2012

* Ametlik tabel

## Välislingid

* FIS-i maailma karikasarja koduleht
Preilikivi

**Preilikivi** on Kärde mäel asuv kivi, mis märgib Stackelbergide vanima tütre (Margarethe Victoria, sünd. 1882) hauda Kärde mõisa kalmistul. 

Noore neiu surma asjaolud jäid rahvale ebaselgeks, seetõttu on tekkinud mitmeid versioone. Ametlikult uppus Margarethe Victoria 27. juunil 1903 Lõuna-Tartumaal Löwenhofis (Kuigatsis). Kuna enesetapjaid kirikuaeda matta ei tohtinud, leidis isa talle viimse puhkepaiga Kärde mäe lõunapoolse oru veerul. Suur looduslik kivi Stackelbergide sisseraiutud vapi ja nimega olevat jäänud haua jalutsisse, sest preili ei surnud loomulikku surma. 

Kivil seisis mustast kivist rist, haua peatsis tahvel täieliku nimega. Lõhutud risti tükke võib veel praegugi näha, tahvel on kaduma läinud. Hauakivi juurde viib nulgudega ääristatud rada. Kivisse raiutud vapikilbil on all kolm mäge, millel kaks pärnatüve kahe paremale ja vasakule alla rippuva lehega. Murtud tüved lehtedega sümboliseerivad Stackelbergide suguvõsa, mida võib küll murda, aga ei saa hävitada, sest tugevatest juurtest sirguvad uued harud. 

Victor von Stackelberg olevat tahtnud Kärde mäele ehitada ka kabeli, kuid mõtteks see jäigi. Kui ajalugu poleks pöördunud, võinuks sellest kohast saada Stackelbergide perekonna matmispaik.
Rahva hulgas on enesetapu ajendina nimetatud õnnetut armastust mõisatöölise või talupoisi vastu, aga ka kihlatut – Kuremaa noorparuni – reetlikku käitumist. Aegade jooksul on neiu uppumiskohana nimetatud Kuremaa järve, Elva järve, Väikest Linajärve, Kärde tiiki ja Endla järve. 

## Vaata ka
*Kärde mõisa kalmistu

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Torma mõis

**Torma mõis** (saksa keeles *Torma*) on endine mõis, mis kuulus Tartumaal Torma kihelkonda. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuvad mõisahooned Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Mõisat on esmamainitud 1493. aastal. 19. sajandi esimesel poolel viidi mõisasüda selle praegusse asukohta, varem asus see 2 kilomeetrit lõuna pool ja kandis saksakeelset nime *Padefest*. 


Torma_park.jpg|Torma mõisa park
TormaMõisaSaeveski.jpg|Mõisa saeveski
TormaMõisaKüün.jpg|Mõisa küüni varemed
TormaMõisaTõllakuur.jpg|Tõllakuuri varemed
TormaMõisaSõiduhobusteTall.jpg|Mõisa sõiduhobuste tall
Torma mõisa kupjamaja.jpg|Mõisa kupjamaja
Torma mõisa viinavabrik.jpg|Mõisa viinavabrik


## Välislingid

* Torma mõis Mõisaportaalis
* Torma mõisahoonete kaitse alla võtmise ettepanek Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
*Torma mõis (Torma khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pajusi mõis

**Pajusi mõis** (saksa keeles *Pajus*) on endine rüütlimõis Põltsamaa kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Pajusi mõis Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas. 

## Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil. 1721. aastal kinkis Peeter I mõisa sõjaliste teenete eest riiginõunik Heinrich von Fickile. Alates 1820. aastast kuulus mõis Wahlidele. 

## Mõisakompleks
### Peahoone
Tänapäeval tegutseb mõisa peahoones Pajusi rahvamaja.

### Kalmistu
Mõisa südamest linnulennult umbes 1,35 km kaugusele põhjakirdesse jääb mõisa kalmistu.

## Fotod

File:Pajusi mõisa peahoone 1.JPG|Pajusi mõisa peahoone
File:Pajusi mõisa valitsejamaja 1.JPG|Mõisa valitsejamaja
File:Pajusi mõisa ait 2.JPG|Mõisa ait
File:Pajusi mõisa park.JPG|Mõisa park
File:Pajusi mõisa meierei.JPG|Mõisa meierei


## Viited

## Välislingid
*Pajusi mõisast Eesti mõisaportaalis
*Pajusi mõis (Põltsamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Modellindus

**Modell** (prantsuse keeles *modèle, *varasem nimetus ka mannekeen) on inimene, kelle tööks on edendada, demonstreerida ja reklaamida kaubanduslikke tooteid (eelkõige rõivaid). 

Eristatakse moemodelle, kataloogimodelle, glamuurimodelle, fitnessmodelle ja kunstimodelle. Moemaailmas jagunevad modellid kõrgmoe ning kataloogimoe modellideks. Kõrgmoe modellid osalevad moeetendustel ja poseerivad kõrgmoe ajakirjades, nagu Vogue. Headeks näideteks on Cindy Crawford, Naomi Campbell ja Kate Moss. Kataloogimoe modellid esinevad moeajakirjades ja reklaamides ning reklaamivad jaekaubandustooteid. Mõned tuntumad reklaamimodellid on Irina Shayk, Bar Refaeli ja Josie Maran.

Modellinduses on palju erinevaid žanre, sealhulgas moetoimetus, elustiilitoimetus, poodium, reklaam, kataloog, glamuur, treening, ilu, kaunid kunstid ja elustiil. Iga žanr on seotud teatud modellinduse tüübiga. Moemodellid võivad töötada igas žanris. Teisest küljest, teiste modellide, nagu glamuuri- või reklaamimodellide (mõnikord nimetatakse ka elustiilimodellideks) töö võib olla piiritletud.
Mällikvere mõis

**Mällikvere mõis** (saksa keeles *Melligfer*) oli Uue-Põltsamaa mõisa kõrvalmõis Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

## Vaata ka
*Mällikvere
Kaavere mõis

**Kaavere mõis** (saksa keeles *Kawershof*) oli mõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põltsamaa valla territooriumile.
## Ajalugu
Kaavere mõisa omanikuks sai 1750. aastal Jakob Heinrich von Lilienfeld oma äia Heinrich von Ficki testamendi järgi, kui Kaavere 1750. aastal eraldati Vana-Põltsamaa mõisast. 1787. aastal andis J. H. von Lilienfeldi lesk Christina (sünd. von Fick) mõisa üle oma pojale, kuninglikule preisi kammerhärrale Carl Magnus von Lilienfeldile., kes 1824. aastal pantis mõisa Reinhold Johann Ludwig von Samson-Himmelstjernale, kes mõisa 1835. aastal lõplikult omandas. 

Reinhold Johann Ludwig von Samson-Himmelstjernale kuulusid ka Urvaste, Torma, Kivijärve ja Kurista mõis.

Aastatel 1820–1919 kuulus Kaavere mõis Kurista mõisa kõrvalmõisana von Samson-Himmelstjernadele.. Alates 1855. aastast oli Kaavere mõis koos Kurista mõisaga fideikomissmõis.

1866. aasta vallaseadusega eraldati mõisa järelevalve alt Kaavere vald, mis läks Venemaa keisririigi ametnike järelevalve alla.

Mõisa haldusalasse kuulusid Kaavere ja Sulustvere küla.

## Viited

## Välislingid
*Kaavere mõis kultuurimälestiste registris
*Kaavere mõis (Põltsamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jartsevo

**Jartsevo** on linn Venemaal Smolenski oblastis, Jartsevo rajooni keskus. Asub Smolenskist 63 km kaugusel Vopi jõe vasakkaldal.

Asulat on esmamainitud 1610. aastal. 1873. aastal rajati seal suur tekstiilitehas. 1925. aastal sai asulast Smolenski kubermangu Duhhovštšina maakonna keskus, ka maakond nimetati ümber Jartsevo maakonnaks. Asula sai linnaõigused 1926. aastal.

## Välislingid
*http://www.yartsevo.ru
Krisse Salminen

**Krisse Salminen** (täisnimega **Heidi Kristiina Salminen**; sündinud 28. mail 1976 Hollolas Soomes) on Soome lavakoomik ja telesaatejuht. 

Salminen on telesaatejuht Reijo Salmineni ja näitleja Kaarina Turuneni tütar, tema vend Eppu Salminen on samuti näitleja. Koomikuna on tema lavakuju enesekeskne ja ennast täis blondiin, kes räägib liialdatud nasaalses Helsingi kõnekeeles. Salminen on Soomes viimastel aastatel esile kerkinud lavakoomika keskne kuju.

Krisse Salminen oli 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuht. Ta on juhtinud telesaateid "Krisse Show" ja "Krisse Road Show". 2012. aastal esines Salminen sarja "Tantsud tähtedega" Soome versioonis "Tanssii tähtien kanssa", kus tema kutselisest tantsijast partner oli Matti Puro.

## Auhinnad
* 2003 Telvis – parim seriaalinäitlejanna
* 2003 Venla – parim esineja
* 2004 Telvis – parim seriaalinäitlejanna
* 2005 Telvis – parim seriaalinäitlejanna

## Telesarjad
* 2004–2005 "Krisse"
* 2006–2007 "Krisse Show"
* 2007 "Krisse Road Show"
* 2007 "Röyhkeä diplomaatti"
* 2009–2010 "Ne Salmiset"
* 2011– "Krissen vaaligrilli"

## Filmid
* 2005 "Robotid", Piperi hääl soome keeles
* 2006 "Keisarin salaisuus", hääl
* 2007 "Shrek 3", Lumivalgekese hääl soome keeles
* 2010 "Toy Story 3", Barbie hääl soome keeles

## Välislingid
* 
* Krisse Road Show (soome keeles)
Viivi Pumpanen

**Viivi Amalia Pumpanen** (sündinud 20. juulil 1988 Soomes Vantaas) on Soome iluduskuninganna, kes võitis 2010. aastal konkursi Miss Suomi ning esindas Soomet 2010. aasta konkursil Miss Universe.

2009. aastal valiti Pumpanen Miss Helsinkiks.

Miss Suomi konkursi 71. võitjana võttis Viivi Pumpanen krooni 2009. aasta missilt Essi Pöystilt vastu 17. jaanuaril 2010, öeldes: "Ma olen sellest unistanud juba kaheksa-aastasest peale. Mu ema ja isa on mind toetanud." Temalt võttis tiitli omakorda üle 2010. aasta võitja Pia Pakarinen.

23. augustil 2010 võistles ta konkursil Miss Universe Las Vegases USA-s, Nevada osariigis.

Viivi Pumpanen kaalus võistluse ajal 52 kilo, tema pikkus oli 169 cm ja tal olid pruunid juuksed.

Ta on mänginud soomekeelsetes filmides ja sarjades.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Otso Rantakariga.

## Viited

## Välislingid
*Official Miss Suomi konkursi koduleht
Lola Wallinkoski

**Iyabode Ololade (Lola) Remilekun Wallinkoski** (neiupõlvenimega **Odusoga**; sündinud 30. juunil 1977 Soomes Turus) on Soome modell ja Miss Suomi konkursi võitja 1996. aastal.

1997. aastal võitis ta konkursi Miss Scandinavia. 17. juunil 1996 tuli ta teiseks printsessiks konkursil Miss Universe Las Vegases. Wallinkoski on 174 cm pikk ja kaalus Soome missina 54&nbsp;kg. Tema ema on pärit Soomest ja isa Nigeeriast.

12. augustil 2005 abiellus ta Jarkko Wallinkoskiga. Neil on tütar Denise Patricia (sündinud 2004) ja poeg Sylvester Ilmari Jalmari (sündinud juulis 2006).

## Viited

## Välislingid
* Lola Wallinkoski elulugu (soome keeles)
Pomplamoose

**Pomplamoose** on Ameerika Ühendriikide *indie*-ansambel, mille liikmed on Jack Conte ja Nataly Dawn. Ansambel sündis 2008. aasta suvel ning on saanud tuntuks eelkõige YouTube'i kaudu. Ansambli mõlemad liikmed on teinud ka soolokarjääri.

## Albumid
* "Pomplamoose" (2009)
* "Tribute to Famous People" (2010)
* "Pomplamoose: Season 2" (2014)
* "Besides" (2015)
* "Hey It's Pomplamoose" (2016)
* "Winter Wishes" (2018)
* "Best of 2018" (2018)
* "Best of 2019" (2020)
* "Lucid Dreaming Soundtrack" (2020)
* "Invisible People" (2020)

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Ansambel YouTube'is
Haidad

**Haidad** on Põhja-Ameerika indiaanirahvas, kes räägivad haida keelt. Üldarv umbes 3000. Nende asuala on Vaikse ookeani rannikul USA Alaska osariigis ja Kanada Briti Columbia provintsis.
Hadia Tajik

**Hadia Tajik** (sündinud 18. juulil 1983 Rogalandis) on Norra jurist, ajakirjanik ja poliitik.

Tema vanemad emigreerusid Pakistanist Norrasse 1970. aastate alguses.

Ta on Norra Töölispartei liikmena parlamendiliige. 

21. septembril 2012 nimetati ta Norra kultuuriministriks. Seega sai ta Norra läbi aegade noorimaks ja esimeseks muslimist ministriks. Ta oli selles ametis kuni 16. oktoobrini 2013.
Pala mõis

**Pala mõis** (saksa keeles *Palla*) oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Tänapäeval on mõisahooned Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumil. 

Pala mõis eraldati 1701. aastal Jõe (*Jaegel*) mõisast. Esimesteks omanikeks said von Bockid, kui 1701. aastal müüs Carl Wilhelm von Stackelberg Jõe mõisast eraldatud Pala mõisa Georg Johann von Bockile. Bockid vahetasid selle 1716. aastal Kivijärve mõisa vastu. 

1716. aastal sai Pala mõisa ainuomanikuks Andreas von Stryk, kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis von Strykide aadliperekonna omanduses.

Pala mõisa karjamõisad olid Aleksandri, Mareti ja Nuka mõis.
## Viited

## Välislingid
*Pala mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 200 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/218.
Konrad (Tüüringi maakrahv)

**Konrad** (tuntud ka **Konrad Raspe** nime all; umbes 1206 – 24. juuli 1240) oli Saksa ordu viies kõrgmeister aastatel 1239–1240.

Konrad oli Tüüringi maakrahvi Hermann I poeg. Alates 1227. aastast oli ta Hessen-Gudensbergi krahv ja kuulus 1227–1231 Tüüringi regendivalitsusse, mida juhtis tema vend Heinrich Raspe.

1234. aastal loobus Konrad krahvitiitlist ja liitus Saksa orduga. 1239. aastal valiti ta ilmselt oma perekonna suure mõju tõttu paavsti kuurias Hermann von Salza järel Saksa ordu uueks kõrgmeistriks. Oma lühikese ametiaja kestel paistis ta eelkõige silma Tüüringi ja oma suguvõsa huvide edendamisega. 

Sõitnud varasuvel 1240. aastal Itaaliasse, haigestus ta seal ja suri. Tema põrm viidi Saksamaale ja maeti Marburgi Püha Elisabethi kirikusse.
Arved Külanurm

**Arved Külanurm** (sündinud 9. septembril 1948 Võrumaal Meremäe vallas Tääglova külas) on eesti maadlus- ja sumotreener.

## Elulugu
Arved Külanurm lõpetas 1969. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi põllumajanduse mehhaniseerimise erialal ja 1974. aastal Tartu Pedagoogilise Kooli Pärnu filiaali kehalise kasvatuse erialal.

Töömeheteed alustas ta Põltsamaa Põllu- ja Kodumajanduskoolis traktorite õppesõidu õpetajana. Aastail 1970–2000 töötas ta samas koolis kehalise kasvatuse õpetajana. 

Külanurm on võistelnud Eesti meistrivõistlustel suusatamises, murdmaajooksus, orienteerumises, tõstmises, Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses. Ta on tulnud Eesti meistriks autoorienteerumises.  

## Treeneritöö

Arved Külanurm alustas treeneritööd 1. jaanuaril 1966.

Aastatel 1975–1978 oli Arved Külanurm Eesti orienteerujate noortekoondise treener. Tema esimene õpilane oli hilisem meistersportlane Maido Kaljur. 

2003–2007 oli Külanurm Eesti sumo noortekoondise treener ja 2006–2007 Eesti naistemaadluse treener. 2000. aastast on ta Põltsamaa spordiklubi Nipi maadlustreener. 

27. oktoobril 2020 anti Külanurmele Eesti Kvalifikatsiooniraamistiku 7. taseme maadlustreeneri kutse (eluaegne). Lisaks on tal sumotreeneri 3. kategooria kutse.

Arved Külanurme käe all on teiste seas treeninud kahekordne Euroopa meister Johanna Kikkas ja Epp Mäe. Meestest on häid tulemusi saavutanud Hergo Andruse, Ardi Andruse, Aimar Andruse, Sander Orion ja Hendrik Orion. 

## Tunnustus
*Jõgevamaa parim treener (2010, 2011, 2012)
*Jõgevamaa Kuldrist (2012)
*Põltsamaa valla aukodanik (2021) 

## Viited
 

## Välislingid
*
Harta 77

**Harta 77** (tšehhi ja slovaki keeles *Charta 77*) oli opositsiooniline rühmitus Tšehhoslovakkias aastatel 1976–1992, mis nõudis kodanikuühiskonna, demokraatia ja õigusriigi taastamist. Liikumise nimetus tulenes jaanuaris 1977 välja antud manifestist ja selle põhilised initsiaatorid olid Václav Havel, Jan Patočka, Zdeněk Mlynář, Jiří Hájek ning Pavel Kohout.

Harta 77 loodi vastusena tšehhi rokigrupi The Plastic People of the Universe arreteerimisele. Harta 77 manifest, mis koostati 1976. aasta lõpus, avaldati Lääne-Saksamaa ajalehtedes 6. jaanuaril ja see sai kohe ka ülemaailmset kajastust, kui selle trükkisid ära paljud välismaa väljaanded. Manifest kutsus Tšehhoslovakkia valitsust jälgima 1975. aasta Helsingi lepetes sätestatud inimõigusi. 1977. aasta lõpuks oli sellel enam kui 800 allkirja.

Tšehhoslovakkia kommunistlikud võimud organiseerisid vastukaaluks nn. Antiharta "Sotsialismi nimel", millele pidid alla kirjutama 76 rahvakunstnikku ja -kirjanikku, 360 teenelist kunstnikku-kirjanikku ja 7000 tiitliteta loomeinimest.

Harta 77 esines uue avaliku kirjaga samal päeval kui Mihhail Gorbatšov 1985. aastal uueks NLKP parteijuhiks valiti. 45 allakirjutanut kutsusid üles austama kodanike vabadusi ja inimõigusi: "Üksikute kodanike vabadus ja inimõigused on võtmeks rahvaste vabadusele ja enesemääramisele ning vaid sõltumatud rahvad võivad muuta Euroopa võrdsete osapoolte ühenduseks, mis ei looks globaalse tuumasõja ohtu, vaid oleks näiteks tõelisest rahumeelsest kooseksistentsist."

1989. aastal toimunud Sametrevolutsiooni järel said mitmetest allakirjutanutest uute liikumiste ja parteide (kaas)loojad. Nende seast oli tuntuim Kodanike Foorum (hiljem nime all Kodanikuliikumine). Václav Havelist sai Tšehhoslovakkia president. Harta 77 poliitiline mõju hakkas vähenema ja harta lõpetas ametlikult oma tegevuse 3. novembril 1992. Paljud selle liikmed asusid Kodanike Demokraatliku Partei ja Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirja.

## Allakirjutanuid
* Vincent Cheremi
* Petr Chudožilov
* Gábor Demszky
* Jiří Dienstbier
* Anna Fárová
* Jiří Hanzelka
* Jiří Gruša
* Jiří Hájek
* Václav Havel
* Zbyněk Hejda
* Ladislav Hejdánek
* Josef Hiršal
* Jaroslav Hutka
* Vladimír Kadlec
* Eva Kantůrková
* Svatopluk Karásek
* Alexandr Kliment
* Vladimír Klokočka
* Pavel Kohout
* Jiří Kolář
* Florin Kovach
* Marta Kubišová
* Rudolf Kučera
* Vaclav Lamser
* Tomas Laslo
* Miroslav Lehký
* Milan Machovec
* Václav Malý
* Zdeněk Mlynář
* Jan Patočka
* Petr Pithart
* Jaroslav Šabata
* Anna Šabatová
* Jaroslav Seifert
* Jiřina Šiklová
* Dominik Tatarka
* Jan Trefulka
* Milan Uhde
* Petr Uhl
* Ludvík Vaculík

## Viited

## Välislingid
* Iivi Zájedová: "Harta 77 ja Läänemere Liit – kaks ilmekat näidet "vastupanust Tšehhi moodi"" Riigikogu Toimetised, 2007
I Eesti naiste tantsupidu

**I Eesti naiste tantsupidu** oli tantsupidu 12. juunil 2011 Jõgeva linna staadionil. 

Tantsuetendus kandis pealkirja "NaiseLugu".

Tantsupeo pealavastaja oli Ülo Luht ja vahetekstide autor Leelo Tungal. Tantsupeo patroon oli Evelin Ilves.

Etenduses osales üle 3000 tantsija.

## Vaata ka
* II Eesti Naiste Tantsupidu

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*"Külmapealinn Jõgeva võõrustab naiste tantsupidu", Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi koduleht
Scarchives Vol. 1

**Scarchives Vol. 1** on CD ja DVD plaadiga kogumik Soome bändiltLordi, mis ilmus 3. septembril 2012. CD peal on varem ilmumata stuudioalbum Bend Over And Pray The Lord aastalt 1997. DVD peal on galerii ilmumata fännitoodetest 2002. aastal ja Lordi esimene kontsert Helsingis 2002. aastal, millel on lisadena Mr. Lordi kommentaarid. CD plaadil on kaks boonuslugu: originaalversioon laulust *Get Heavy* (salvestatud 1997. aastal, mis pidi ilmuma algupäraselt albumil boonusloona) ja 2002. aastal salvestatud laul *Hulking Dynamo*, mis jäi ilmumata bändi albumilt Get Heavy. 

## Lood plaadil
### Bend Over and Pray the Lord (CD)
# Playing the Devil - 4:10
# Cyberundertaker - 4:35
# Steamroller - 4:42
# Almost Human (Kissi kaver) - 3:14
# Idol - 5:12
# Paint in Blood - 3:48
# Death Suits You Fine - 3:55
# I Am the Leviathan - 3:26
# Take Me to Your Leader - 4:25
# Monstermotorhellmachine - 5:13
# The Dead Are The Family - 3:35
# White Lighting Moonshine - 5:07
# With Love And Slegdehammer - 3:59
# Get Heavy (boonuslugu) - 3:00
# Hulking Dynamo (boonuslugu) - 3:03

### Get Heavy – First Gig Ever (DVD)
* Lordi's very first concert
* Commentary track with Mr. Lordi
* Gallery of unreleased merchandise from 2002
Salla Põhikool

**Salla Põhikool** oli kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla mõisa härrastemajas.

## Ajalugu
Salla kool alustas tegevust 1838. aastal Hans Müllerhofi juhatusel 20 õpilasega. 1839. aastal andis Salla parun (von Harpe) koolile 1,3-tiinulise maatüki Salla külas, millele ehitati esimene koolimaja. Kool töötas detsembrist aprillini viis päeva nädalas. Alates 1902. aastast hakkas kool tööle 3-talvelisena ja 6 päeva nädalas. Õpilaste arv kõikus 16–20 vahel. 1920. aastaks oli maja niivõrd lagunenud, et suurvesi tungis klassiruumi. Salla kooli kunagisel asukohal on mälestuskivi.

1921/22. õppeaastal kolis kool Salla härrastemajja, kus see asub tänaseni. 1923. ja 1946. aasta tulekahjude järel on kooliruume seest ümber ehitatud. Kogu aja jooksul on maja seitse korda põlenud. Salla mõisa härrastemaja on ehitismälestis nr. 15716, mõisa park on kultuurimälestis nr. 15717. 

1948/49. õppeaastal õppis Salla koolis 151 õpilast,  2002/03. õppeaastal ainult 40. 1994. aasta kevadel alustas Rakke vald Salla mõisas remonti. 2001. aasta 16. juulil murdis torm maha enamiku mõisapargi põlispuudest. 2014. aasta veebruaris otsustas Rakke volikogu Salla Põhikooli sulgeda.

## Koolijuhid
*Hans Müllerhof (1838–1865)
*Juhan Müllerhof (1865–1898)
*Johannes Pällo (1898–1906)
*J. Traumann (1906–1913)
*Rudolf Spiegel (1919–1925)
*Eduard Mälgi (1925–1936)
*Elmar Liiv (1936–1941)
*Rudolf Reiman (1941–1945)
*Anni Heinpalu (1945–1946)
*Fedja Madissoon (1946–1950)
*Johannes Parm (1950–1953)
*Aino Irve-Aul (1953–1959)
*Julius Torro (1959–1975)
*Vilma Oitmaa (1975–1994 ja 2001–2012)
*Anneliis Liblik (1994–1999)
*Anne Pohlak (1999–2001)

## Vaata ka
*Salla mõis
*Salla raamatukogu

## Viited
Aidu looduskaitseala

**Aidu looduskaitseala** on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Selle maismaaosa pindala on 310,5 ha.

Aidu looduskaitseala oli loodud 19. novembri 2002 Vabariigi Valitsuse määrusega nr 356. Kaitseala loomise eesmärgiks on must-toonekure, metsise, laanepüü ja kassikaku elupaika ning ürgmetsailmeliste puistute säilitamine.

Looduskaitseala territooriumil on levinud kuusikud ja männikud vanusega kohati 180 aastani. Inimtegevus seal peaaegu puudub, välja arvates kuivendamise mõju.

Aidu looduskaitsealal on palju ohustatud liike, eriti sammaltaimed, seened ja selgrootud loomad, peamiselt mardikad. Seal on leitud järgmisi kaitsealuseid taimi: ungrukold, kaunis kuldking, kahkjaspunane sõrmkäpp ja pruunikas pesajuur. 

Peale ülalnimetatud haruldasemaid linde pesitsevad Aidus valgeselg-kirjurähn ja kanakull.

## Viited
Jeremiaad

**Jeremiaad** on nutulaul või kaebelugu, enamasti proosas, ent mõnikord värsis. See sõna on kasutusele tulnud Vana Testamendi prohvet Jeremia nutulaulu järgi.

## Vaata ka
*Eleegia
*Itk
Bend Over And Pray The Lord

**"Bend Over and Pray the Lord"** on Lordi esimene stuudioalbum, mis salvestati 1997. aastal. Plaadifirma omanik Ari Tiainen plaanis esialgu albumi avaldada, ent firmal polnud piisavalt ressursse. Tiainen soovitas Lordile Kimmo Hirvoneni kompaniid, mille omanik oli Anaconda. Album siiski jäi ilmumata, kuna firmas kuulutati välja pankrot pisut enne albumi ilmumist. Lordi ei astunud kunagi lavale oma algupärases koosseisus, mida siiski lubati 1999. aastal plaadi ilmumise ajal. Album ilmus 15 aastat hiljem kogumikus Scarchives Vol. 1 3. septembril 2012.

## Lood albumil
# Playing The Devil (Bend Over and Pray the Lord) - 4:10
# Cyberundertaker - 4:35
# Steamroller - 4:42
# Almost Human (Kissi-kaver) - 3:14
# Idol - 5:12
# Paint In Blood - 3:48
# Death Suits You Fine - 3:55
# I Am The Leviathan - 3:26
# Take Me To Your Leader - 4:25
# Monstermotorhellmachine - 5:13
# The Dead Are The Family - 3:35
# White Lightning Moonshine - 5:07
# With Love And Sledgehammer - 3:59
# Get Heavy (boonuslugu) - 3:00

## Esitav koosseis
*Mr. Lordi - vokaalid
*Amen - kitarr
*G-Stealer - basskitarr
*Enary - klahvpillid
Vitali Lagutenko

**Vitali Lagutenko** (vn. **Виталий Павлович Лагутенко**; 18. märts 1904 Mahiloŭ – 26. detsember 1969 Moskva) oli Nõukogude Liidu arhitekt ja insener.

Tema projekti järgi ehitatud viiekorruselised paneelelamud on tuntud kui hruštšovkad.
The Plastic People of the Universe

**The Plastic People of the Universe** (PPU) on rokkbänd Tšehhis.

Ansambel alustas tegevust 1968. aastal pärast seda, kui NSV Liidu väed olid maha surunud Praha kevade ning sellest kujunes üks Tšehhoslovakkia vastupanuliikumise sümboleid. Ansambli kohtu alla andmine 1976. aastal innustas takka Harta 77 loomist.

Bändi tegevust on põgusalt käsitlenud ka Tom Stoppard oma näidendis "Rock'n'roll".

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
British Invasion

**"British Invasion"** on bändi Steel Panther esimene kontsert-DVD, mis ilmus 2012. aastal. Kontsert filmiti 2010. aastal Brixton Academys Londonis. Plaadi boonusena on kaasas dokumentaalfilm ja klipp nende esinemisest Download Festivalil 2012. aastal. 

## Lugude nimekiri

# Eyes of a Panther
# Eatin Aint Cheatin
# Fat Girl
# Hair Solo
# Party All Day
# Hells on Fire
# Stripper Girl
# Asian Hooker
# Turn Out the Lights
# Girl From Oklahoma (koos Corey Tayloriga)
# We Want Pussy
# Community Property
# The Shocker
# Death to All But Metal
Boonusplaat
# Dokumentaalfilm
# Supersonic Sec Machine (Download 2012)
# Community Property (Download 2012)
# Just Like Tiger Woods (Download 2012)
# 17 Girls in a Row (Download 2012)
# Death to All But Metal (Download 2012)

## Allikad
Tawadros II

**Tawadros II** (kopti keeles Ⲡⲁⲡⲁ Ⲁⲃⲃⲁ Ⲑⲉόⲇⲱⲣⲟⲥ, sünninimi وجيه صبحى باقى سليمان **Waǧīh Ṣubḥī Bāqī Sulaymān**; sündinud 4. novembril 1952 Mansouras) on kopti kiriku vaimulik, Aleksandria paavst alates 4. novembrist 2012.

Ta valiti paavstiks 4. novembril 2012 ja on 118. kopti kiriku paavst. Ta seati ametisse Kairo Püha Markuse Kopti Õigeusu katedraalis 18. novembril. 

Tawadros II on elukutselt farmatseut. 1985. aastal pühitseti ta preestriks ja kolm aastat hiljem mungaks. 1997. aastal valiti ta piiskopiks.

## Välislingid
*Koduleht
*Egiptuse kristlased said uue usujuhi
*Paavst Tawadros: Egiptuse uus põhiseadus peab olema kõiki kaasav, ERR, 6. november 2012
Žanna Kulakova

**Žanna Kulakova** (sündinud 8. aprillil 1965) on Läti poliitik, 2011–2013 Daugavpilsi linnapea.

2011. aastani kuulus erakonda LPP/LC. 2011–2012 kuulus Arenguparteisse, alates 24. septembrist 2012 Reformierakonda.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Daugavpilsi pedagoogikainstituudi keskkooli matemaatikaõpetajana ja 1990 Leningradi Riikliku Ülikooli praktilise psühholoogia erialal.

Ta on rahvuselt lätlanna.

## Viited
Aleksei Trohlev

**Aleksei Trohlev** (sündinud 15. märtsil 1990) on Eesti endine iluuisutaja, jäätantsija. Tema partnerid jäätantsus on olnud Anastasia Tsumak ja Kristina Kiudmaa ning treener Lea Rand. Tema võistluskarjäär lõppes 2009. aastal.

2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl", kus tema partner oli Marilyn Jurman.

## Viited


## Välislingid
*Tulemused portaalis Sport24
Voldemar Erm

**Voldemar Erm** (15. mai 1905 Uru, Pärnumaa – 5. november 1994 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane, muuseumi- ja kirjastustöötaja.

## Elulugu
Voldemar Erm sündis talupidajate peres. 1916. aastal siirdus õppima Pärnu Eesti Kooliseltsi Progümnaasiumi, sealt Pärnu Linna Ühisgümnaasiumi, mille lõpetas 1924. aastal. Järgmisel aastal astus ta Tartu Ülikooli õppima kirjandusajalugu.

Õpingud katkesid täielikult, kui ta 1930. aastal kirjastusühisuses Loodus tööle asus, toimetades peamiselt entsüklopeediaid. Selle töö juures hakkas kasvama Voldemar Ermi kunstihuvi ning 1941. aastal asus ta esmalt teadusliku töötajana tööle aasta varem avatud Tartu Kunstimuuseumi juurde. Saksa okupatsiooni ajal määrati ta juhataja kohusetäitjaks ning juhatajana töötas seal 1951. aastani, kui poliitilistel põhjustel lahkuma sunniti. 

## Tunnustus
* 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 
* 1979 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Sada aastat eesti monumentaalmaali sünnist” ja “Veelkord Köleri ema ja isa portreest”)
* 1985 Kristjan Raua preemia (kunstiteaduslike artiklite kogumik "Lähtemeistrid")

## Artiklid
* Meie kunstielu mureküsimusi. Võim ja vaim 1940
Rahu tänav

**Rahu tänava** nime kannavad järgmised tänavad Eesti asulates:

*Rahu tänav, tänav Ahja alevikus
*Rahu tänav, tänav Aseri alevikus
*Rahu tänav, tänav Aste alevikus
*Rahu tänav, tänav Elvas
*Rahu tänav, tänav Haapsalus
*Rahu tänav, tänav Jõhvis
*Rahu tänav, tänav Järvakandi alevis
*Rahu tänav, tänav Kallastel
*Rahu tänav, tänav Kuressaares
*Rahu tänav, tänav Kuusalu alevikus
*Rahu tänav, tänav Kärdlas
*Rahu tänav, tänav Lavassaare alevis
*Rahu tänav, tänav Leisi alevikus
*Rahu tänav, tänav Loksal
*Rahu tänav, tänav Narvas
*Rahu tänav, tänav Narva-Jõesuus
*Rahu tänav, tänav Orissaare alevikus
*Rahu tänav, tänav Paides
*Rahu tänav, tänav Põltsamaal
*Rahu tänav, tänav Pärnus
*Rahu tänav, tänav Rakke alevikus
*Rahu tänav, tänav Rakveres
*Rahu tänav, tänav Rõuge alevikus
*Rahu tänav, tänav Räpinas
*Rahu tänav, tänav Sindis
*Rahu tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis
*Rahu tänav, tänav Tamsalus
*Rahu tänav, tänav Tapal
*Rahu tänav, tänav Tartus Ropka linnaosas
*Rahu tänav, tänav Valgas
*Rahu tänav, tänav Vastseliina alevikus
*Rahu tänav, tänav Virtsu alevikus
*Rahu tänav, tänav Viru-Jaagupi alevikus
*Rahu tänav, tänav Väike-Maarja alevikus
*Rahu tänav, tänav Vändra alevis

**"Rahu tänava"** nime kannab ka üks kujutava kunsti teos:
*Rahu tänav (film)

## Vaata ka
*Rahu tee
Morki rajoon

**Morki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Elis. Piirneb kagus Tatarstaniga.

Suuremad jõed on Ilet ja Jušut. 62% pindalast on kaetud metsaga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 9 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morki rajooni elanikest marisid 82,05%, venelasi 8,83% ja tatarlasi 8,42%.

## Viited
Jüri Šumakov

**Jüri Šumakov** (sünninimi **Georgi Šumakov**; 18. september 1914 Peterburi – 24. detsember 1997 Tallinn) oli Eesti luuletaja, tõlkija ja publitsist.

Ta sündis Peterburis matemaatikaõpetaja pojana. Aastal 1931 lõpetas ta Tartu Linna Vene Ühisgümnaasiumi, mille direktor oli tema isa. Aastal 1931 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, aastatel 1932–1937 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Lisaks lõpetas ta aastal 1956 saksa filoloogina Jaroslavli Pedagoogilise Instituudi.

Aastal 1938 asus ta Tallinna, kus tegutses luuletajana ja tõlkijana. Aastal 1939 pidas loenguid eesti kirjandusest Moskvas ja Leningradis. Aastatel 1940–1941 oli ta ajakirja Viisnurk toimetuses. 

Aastal 1941 siirdus ta Saksa okupatsiooni eest Nõukogude tagalasse, kus kuulus aastatel 1942–1944 Jaroslavli kunstiansamblite koosseisu. 

Aastal 1944 ta arreteeriti ja ta saadeti 8 aastaks töölaagrisse Arhangelski lähedale, sellele järgnes veel aastatel 1952–1956 4 aastat sundasumist Jaroslavlis (kus lõpetas pedagoogilise instituudi).

## Artiklid
* Boris Pasternak, Looming 1937, nr 1
* Tartu – Mihhailovskoje, Looming 1939, nr 3

## Välislingid
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Seljamäe hoiuala

**Seljamäe hoiuala** on 199 hektari suurune hoiuala Väike-Maarja vallas.

Seljamäe hoiuala on arvatud hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka.  

Kaitstavad elupaigatüübid on järgmised:
*huumustoitelised järved (Edru Kaanjärv) ja järvikud, 
*aas-rebasesaba ja 
*ürtpunanupuga niidud, 
*vanad loodusmetsad,
*vanad laialehelised metsad, 
*rohunditerikkad kuusikud, 
*okasmetsad oosidel (Seljamägi) ja moreenkuhjalistel, 
*soostuvad ja soo-lehtmetsad. 

Hoiualal on matkarada, mis on märgistatud suunaviitadega.

## Vaata ka
*Seljamägi
*Edru Kaanjärv
*Edru voor
*Seljajärv
*Edru
*Koluvere (Väike-Maarja)

## Viited

## Välislingid
*Seljamäe hoiuala katastriüksused, Maa-amet, juuni 2004
Rahvaleht

**Rahvaleht** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1923–1940. 

Algselt ilmus ajaleht Kosjalehe nime all. Alates neljandast numbrist hakkas ilmuma Rahvalehe nimetust ja säilitas ka sama numeratsiooni. Ajalehe enda väitel oli Rahvaleht Eesti ainus tõesti erapooletu ajaleht. 1927. aastal ostis ajalehe kirjastusühisus Vaba Maa. Sisekaitseülema otsusega 17. augustist 1933 pandi ajalehe ilmumine kolmeks kuuks seisma, kuna seal ilmus Miini Mihkli (Pedro Krusten) artikkel "Liisil on punane pliiats". Kuni 1938. aastani ilmus ajaleht kaks kuni kolm korda nädalas ja oli sisult meelelahutuslik ja pigem kõmuleht. Kuid kui 1938. aastal suleti Vaba Maa ajaleht, siis muutus ta selle asendavaks päevaleheks ja sellega muutus nii ajalehe sisu kvaliteet kui ka ilmumissagedus. Ajaleht hakkas ilmuma kuni kuus korda nädalas. Täiendavalt hakati avaldama lisasid ja kaasandeid, kus avaldati palju tõlkekirjandust. Rahvalehe tiraaž oli 1939–1940 aastatel umbes 40 000–45 000 eksemplari, olles sellega Eesti loetavaim ajaleht.

**Lisad**  

* Perekonnaleht (1929–1930)
* Juturaamat (1931–1940)
* Eritelegrammid (1. ja 3. septembril ning 9. novembril 1939)
* Valikromaanid (1940) 
* Töörahvas laulab (1940) 

1940. aasta suvel oli Nõukogude Liidu okupatsiooni tõttu ajalehe väljaandmine katkendlik ja viimane väljaanne ilmus 17. septembril 1940. 

## Vaata ka

* Liisil on punane pliiats

## Väljaandjad

*A. ja G. Underid ja J. Jürisson 1923, nr 1 – 13. – Vastutav toimetaja: A. Lippo 1923 – 1924 nr 25 ; (ilmus Kosjaleht all) 
*Adolf Lippo 1923, nr 4–14 ; 
*Jaan Muni 1923, nr 15 – 1924, nr 49 ; nummerdus jätkab Kosjalehe nr 1–34 (10. mai. – 1. sept. 1923) nummerdust. 
*H. Saksen 1924, nr 50–75, 1925 nr 61 – 1926 nr 153 ; 
*K. Pohla 1924, nr 76 – 1925, nr 60 ; 
*A. Allisson 1924 nr 26–49 ; 
*N. Küng 1924 nr 50 – 1926 nr 95, 1926 nr 154 – 1930 nr 17 ; 
*Kirjastus Bibliofiil 1926, nr 154 – 1927, nr 124 Trükikoda: Vaba Maa 1923, 1928 nr 97 – 1940 ;
*Ühiselu 1924 – 1928 nr 96.
*H. Saksen 1926 nr 96–153 ; 
*O. Soots 1930 nr 18 – 1940 nr 174 ; 
*A. Antson 1940 nr 175–218 Väljaandja: Vaba Maa 1927–1940 ; 

## Viited
Drususe kenotaaf

**Drususe kenotaaf** ehk **Drususe kivi** (saksa keeles *Drususstein*) on Saksamaal Mainzis (rooma Mogontiacum) asuv rooma hauamonument, mis pärineb 1. sajandist eKr. Igeli samba kõrval on see ainus algupärasel kohal säilinud maapealne rooma hauamonument Alpidest põhja pool.

Tegemist on ligi 20 meetri kõrguse tellisehitisega, mis oli algselt ümbritsetud marmoriga. Usutakse, et see on sama ehitise jäänus, mida mainivad oma kirjutistes Eutropius ja Suetonius. See püstitati 9. aastal eKr surnud Rooma väejuhi Drususe auks. Drusus oli Augustuse kasupoeg, kes rajas 13. või 12. aastal eKr Mogontiacumi sõjaväelaagri, mis pidi olema strateegiline lähtepunkt Magna Germania vallutamiseks.

Printsipaadi alguses oli Drususe kenotaaf Mogontiacumi keisrikultuse keskmes. Varakeskajal eemaldati sellelt marmorümbris ning ehitist kasutati vahitornina. 16. sajandil rajati seni massiivse ehitise sisse trepp ja ukseava.


pilt:Drususstein Abbildung Huttich.jpg|Johann Huttichi puulõige (1512/13 ja 1517 vahel)
pilt:De Merian Mainz Trier Köln 009.jpg|Matthäus Meriani gravüür raamatust "Topographia Germaniae" (1646)
pilt:Drususstein Ende 19. JH.jpg|Varane foto (1892 või 1895/96)
pilt:DBP 1962 375 2000 Jahre Mainz.jpg|Saksamaa postmark 1962. aastast: 2000 aastat Mainzi linna


## Viited

## Välislingid

* Der Drususstein – Ehrenmal für Nero Claudius Drusus
* Drususstein
Analüüs

**Analüüs** ehk **eritlus** on protsess, mille käigus terviklik või kompleksne teema või objekt lahutatakse lihtsamateks osadeks (elementideks), et lihtsustada teemast või objektist arusaamist, sealhulgas nendevaheliste suhete avastamist. 

Analüüsi vastandmõiste on süntees.

Analüüs on üks peamisi tunnetusmeetodeid.

Analüüsi kasutatakse paljudes valdkondades:
*filosoofias (filosoofiline analüüs)
**analüütilises filosoofias on analüüsil eritähendus
*matemaatikas (matemaatiline analüüs, üldisemalt analüüs)
*analüütilises keemias (keemiline analüüs, instrumentaalanalüüs, ainete lahutamine)
*keeleteaduses (lauseanalüüs)
*majanduses (majandusanalüüs)
*muusikas (muusikaanalüüs)
*psühholoogias (eneseanalüüs, psühhoanalüüs)
*sõjanduses (luureanalüüs, taktikaline analüüs)
Pascali kihlvedu

**Pascali kihlvedu** on Blaise Pascali tõestus Jumala uskumise kasulikkusest.

Võimalikud on neli varianti: 
# uskuda Jumalasse, kui ta tegelikult eksisteerib; 
# uskuda, kui Jumalat tegelikult olemas pole;
# Jumalasse mitte uskuda, kui ta tegelikult eksisteerib; 
# mitte uskuda, kui Jumalat polegi olemas. 
Pascali järgi annavad kaks viimast, s.t mitteuskumise valikud inimese elu jaoks kas neutraalse (4: ei avalda mõju) või negatiivse tulemuse (3: põrgu), seevastu mõlemad uskumise valikud annavad positiivse tulemuse; kui uskuda ja Jumal eksisteeribki (1), siis tagatakse paradiis, kui uskuda ja Jumalat pole (2), teeb usk inimese elu lihtsalt paremaks ja harmoonilisemaks. Seega on Jumalasse uskumine igal juhul kasulik.

Pascali kihlvedu, mis ei ole küll jumalatõestus, püüab mänguteooria abil näidata, et Jumalasse uskumine on parim strateegia: kui Jumalat ei ole olemas ja temasse uskuda, on sellest sündiv kahju väike. Kui aga Jumal on olemas ja temasse ei usuta, siis on kahju suur. Niisiis on Jumalasse uskumine nagu kindlustuspoliis.

## Vaata ka
*Jumalatõestused
Lepatriinu

**Lepatriinu** (*Coccinella*) on perekond mardikalisi sugukonnast lepatriinulased (*Coccinellidae*).

Euroopas 11 liiki. 

## Eesti liigid
**Coccinella hioroglyphica* – raba-lepatriinu
**Coccinella magnifica*
**Coccinella quinquepunctata* – viistäpp-lepatriinu
**Coccinella septempunctata* – seitsetäpp-lepatriinu
**Coccinella trifasciata*
**Coccinella undecimpunctata* – üksteisttäpp-lepatriinu
Thomas

**Thomas** on isiku- ja kohanimi. See võib esineda järgmistes tähendustes:

***[[Thomas (eesnimi)|Thomas]]** on laialt levinud mehenimi, mille eestikeelne vaste on Toomas;
***[[Thomas (perekonnanimi)|Thomas]]** on perekonnanimi, mida esineb peamiselt prantslastel ja germaani rahvastel.

***[[Thomas (Lääne-Virginia)|Thomas]]** on linn Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis;
***[[Thomas (Oklahoma)|Thomas]]** on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis.

***[[THOMAS]]** on USA Kongressi raamatukogu juriidilise info andmebaas.
Alexander Friedrich von Bock

**Alexander Friedrich von Bock** (19. juuni 1829 Reastvere mõis – 29. august 1895 Peterburi) oli baltisaksa kujur.

Sündis Lahmuse Bockidest, leitnant Ludwig Reinhold von Bocki viienda lapsena. Tulles vastu poja soovile saada kunstnikuks, viis isa Alexandri 1849. aastal Peterburi ning esitles teda tuttavale baltisaksa kujurile Peter Jakob Clodt von Jürgensburgile. Aastatel 1850–1857 õppis Bock Peterburi Kunstide Akadeemias. Saanud oma reljeefi "Kristuse ristilöömine" eest akadeemia kõrgeima auhinna suure kuldmedali ning kuueaastase reisistipendiumi, sõitis Bock end täiendama Dresdenisse, Pariisi ja Rooma.

1864 sai ta Peterburi Kunstide Akadeemia professoriks ja akadeemikuks. Sellel ametikohal töötas ta ligi 30 aastat ning oli paljude eesti nimekate skulptorite õpetajaks, seal hulgas ka Amandus Adamsoni ja August Weizenbergi.

Alexander von Bock on kujutanud näiteks maalikunstnik Johann Kölerit.

## Viited

## Välislingid
*
Igor Abarenkov

**Igor Abarenkov** (sündinud 26. augustil 1963) on Eesti ettevõtja ja poliitik. Kuulub Eesti Keskerakonda.

Abarenkov on OÜ Medway juhataja. 

Ta on Tartu Linnavolikogu liige alates 2005. aastast.

2013. aasta KOV valimistel sai ta 224 häält ja osutus taas valituks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 10. Ta sai 507 häält ning valituks ei osutunud. Ta kulutas kampaaniaks 9467,62 eurot isiklikku raha.

2017. aasta KOV valimistel sai ta  102 häält ning valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 74 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
*Valesti hääletamine maksis koha
*Foto
Stix Zadinia

**Stix Zadinia** (kodanikunimega **Darren Leader**; sündinud 25. detsembril 1969) on Ameerika Ühendriikide trummar. 

Ta on tuntud *[[glam metal]]*'i bändi Steel Panther (varem Metal Skool) liikmena. Ta on saanud mõjutusi Bon Jovilt ja teistelt rokkbändidelt, kes alustasid tegevust 1970. ja 1980. aastatel.

Stix on koos Steel Pantheri kitarristi Russ Parrishiga olnud ka ansamblis The Thornbirds, mille liikmed olid veel Jeff Duncan ja Dean Cameron.

## Viited
Keres

**Keres** on perekonnanimi.

Perekonnanime Keres on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal ja Kaagvere mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keres Eestis 26 mehel ja 38 naisel.

## Nime kandjaid
* Harald Keres, eesti füüsik, akadeemik
* Paul Keres, eesti maletaja
* Gabriel Keres, eesti õigeusu vaimulik
Russ Parrish

**Russ Parrish** (sündinud 24. novembril 1970 Redwood Citys) on Ameerika kitarrist. *[[Glam metal]]*'i ansambli Steel Panther liikmena kasutab ta esinejanime **Satchel**. 

Russ on ka oma bändi The Thornbirds juhtfiguur koos Darren Leaderiga, kes on samuti Steel Pantheri liige. 

1990. aastate alguses oli Russ koolitaja G.I.T.is (The Guitar Institute of Technology) Hollywoodi Muusikainstituudis. Russ mängis kitarri Jeff Pilsoni Dokkeni eelses bändis War&Peace ning avaldati üks CD, enne kui ta lahkus Rob Halfordi bändi Fight. 1995. aastal mängis Parrish kitarri Kevin Gilberti bändis, mis oli parasjagu ringreisil, et reklaamida Gilberti albumit *Thud*. Parrishi ja Gilberti koos musitseerimine on jäädvustatud CD/DVD-kogumikul "Welcome to Joytown – Thud Live at the Troubadour", mis ilmus 2009. aastal ning kujutab endast dokumentaalfilmi ansambli esinemist 1. juunil 1995 kontserdil "The Troubadoris Los Angeleses".

1996. aastal mängis ta kitarri koos Sebastian Bachiga laulus "Rock Bottom" Ace Frehley mälestusalbumi "Spacewalk (A Salute To Ace Frehley)" jaoks. Alates ajast, kui ta liitus Steel Pantheriga, on tema kitarrisponsor Kramer Guitars. Varem on ta mänginud Marshall JCM 2000 kitarri.
Ralph Saenz

**Ralph Saenz** (esinejanimedega **Michael Starr** ja **Michael Diamond**; sündinud 17. mail 1965 Chicagos) on USA laulja *[[glam metal]]*'i bändis Steel Panther. 

Saenz on olnud laulja David Lee Rothi aegse Van Haleni tribüütbändis Atomic Punks.

Saenz on olnud laulja L.A. Gunsis ja selle EP-l "Wasted". Ta on mänginud ka bändides 7% Solution, First Cause, Longgone ja Nightfall.

## Välislingid

* Ralph Saenz andmekogus Discogs
Komparaator (analoogtehnika)

**Komparaator** on analoogelektroonikas lülitus, mis võrdleb kahte elektripinget. Väljundsuurus väljendab binaarkujul (kahendarvuna), kumb sisendpingetest on kõrgem.

Komparaatori töö sarnaneb operatsioonvõimendi tööga. Kui pinge on mitteinverteerival sisendil (+) kõrgem kui inverteerival sisendil (–), siis on väljundis 1, vastupidisel juhul 0. Seega võib niisugust komparaatorit vaadelda ka 1-bitise analoog-digitaalmuundurina.

Komparaatori sisendastmeks olev diferentsvõimendi peab taluma kõrget sisenditevahelist pinget, peaaegu kuni toitepingeni. Väljundpinge väärtused on kohandatud järgneva loogikaelemendi sisendiga.

## Välislingid
* Op-amp comparator