open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rändaja udumere kohal

"**Rändaja udumere kohal**" on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Viited

## Kirjandus
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Hartmut Böhme: *Rückenfigur bei Caspar David Friedrich*. In: Gisela Greve (Hrsg.): *Caspar David Friedrich. Deutungen im Dialog*. Edition discord, Tübingen 2006
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C. H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Verlag, Köln 1999
* Karl-Ludwig Hoch: *Caspar David Friedrich in der Sächsischen Schweiz*, Verlag der Kunst, Dresden 1996
* Sigrid Hinz (Hrsg.): *Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen*. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Ludwig Grote: *Der Wanderer über dem Nebelmeer*. In: Die Kunst und das schöne Heim 48, 1950
* Carlos Idrobo: He Who Is Leaving … The Figure of the Wanderer in Nietzsche’s Also sprach Zarathustra and Caspar David Friedrich’s Der Wanderer über dem Nebelmeer, in: Nietzsche-Studien Band 41, Heft 1, Seiten 78–103, ISSN (Online) 1613-0790, ISSN (Print) 0342-1422, , November 2012.

## Välislingid
* Caspar David Friedrich - Wanderer über dem Nebelmeer
Demetrios Thessalonikist

**Demetrios Thessaloníkist** (kreeka keeles Δημήτριος της Θεσσαλονίκης, vene keeles Димитрий Солунский) ehk **püha suurmärter Demetrios**, ka **Demetrios Mürrivoolaja** (kreeka keeles Δημήτριος ο Μυροβλύτης, vene keeles Димитрий Мироточец), on kristlik pühak, keda loetakse suurmärtrite hulka. Surnud aastal 306. Õigeusu kirikus on tema mälestuspäev 26. oktoobril, katoliku kirikus 9. aprillil.Püha Demetrios on Thessaloníki linna kaitsepühak. Thessaloníki Püha Demetriose kirikus (Hagios Demetrios) asub kirst tema säilmetega ning Thessaloníki on pühaku austamise keskus.

Alates 11. sajandist, Kiievi suurvürsti Izjaslavi ajast on ta Rjurikovitšite dünastia kaitsepühak. Eesnimi Dmitri (kirikuslaavi vorm Dimitri) on üks populaarsemaid eesnimesid Venemaal.

Eesti pühakodadest on pühale Demetriosele pühitsetud Ulaskova tsässon Setumaal.

## Legend
Kristliku pärimuse järgi oli Demetrios Rooma prokonsuli poeg, kelle salaja kristlust järgivad vanemad lasid ristida ja kasvatasid üles kristlikke tõekspidamisi järgima. Täisealisena asus Demetrios teenistusse keiser Galeriuse sõjaväes. Pärast enese avalikku tunnistamist kristlaseks ning avalikku jutlustamist lasi keiser ta vanglasse heita ja odadega läbi pista. Thessaloníki kristlased korraldasid salaja tema matused. Üks Demetriose järgijaist võttis enda valdusse pühaku verega määrdunud rüü, millele on hiljem omistatud palju imetegusid.

Teise versiooni järgi oli Demetrios pärit Rooma ametniku perekonnast Sirmiumi linnas. Sellega seoses on arvatud, et ta maeti Sirmiumis ja viidi Thessaloníkisse hiljem, kui Thessaloníki omandas sõjalise tugipunktina suurema tähtsuse.

Esimene teade püha Demetriose austamisest pärineb ajast 150 aastat pärast tema surma, seetõttu on kaheldud ka tema ajaloolisuses. Siiski, Thessaloníki suurim, pühale Demetriosele pühitsetud kirik Hagios Demetrios pärineb aastaist 441–442, seega oli pühak 5. sajandil juba väga tuntud.

Mürrivoolaja nime sai pühak siis, kui pärimuse järgi 7. sajandil kahtles kohalik ülempiiskop Thessaloníki Johannes pühaku säilmete autentsuses, ent muutis meelt, kui neist hakkas nõrguma vedelat lõhnavat mürri.
 
## Ikonograafia
Vanimad, 7.–8. sajandist pärit kujutised pühast Demetriosest Thessaloníki Püha Demetriose kirikus kujutavad teda noore mehena Bütsantsi keiserliku ametniku rõivais (põlvini tuunika ja pahkluudeni ulatuv mantel *[[paludamentum]]*, millel näha *[[tablion]]*). Hiljem, võib-olla tänu temale omistatud imetegudele Thessaloníki piiramistel on ikonograafias juurdunud tava kujutada teda turvises, oda ja kilbiga sõdurina.

## Viited
Gao Gang

**Gao Gang** (lihtsustatud hiina kirjas 高岗 ; traditsioonilises hiina kirjas 高崗, *[[pinyin]]*is *Gāo Gǎng*; 25. oktoober 1905 Hengshan Shaanxi provints – 17. august 1954 Peking) oli hiina kommunist ja Hiina Rahvavabariigi riigitegelane.

Gao Gang oli pärit talupoja perekonnast. Ta astus Hiina Kommunistlikku Parteisse 1926. aastal. Ta võttis osa partisanivõitlusest. 1935. aastal määrati ta Hiina Punaarmee 15. armeegrupi poliitosakonna juhatajaks. 1937–1945 oli to Shaan-Gan-Ningi piiriala parteikomitee sekretär ja Kirde-Hiina HKP Büroo sekretär. Hiina Kommunistliku Partei 7. kongressil 1945. aastal valiti Gao Gang Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1945–1949 oli ta Kirde-Hiina (Mandžuuria) HKP Büroo sekretär, Kirde Rahvavalitsuse esimees ja Kirde sõjaväeringkonna poliitiline komissar. 1949–1952 oli Gao Gang Hiina Keskrahvavalitsuse esimehe asetäitja ja 1952–1953 Hiina Vabariigi Riikliku Plaanikomisjoni esimees.

1953. aasta lõpus langes Gao Gang Mao Zedongi silmis ebasoosingusse. 1954. aasta 6. veebruarist kuni 10. veebruarini toimunud Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee istungil süüdistati Gao Gangi ja Rao Shushid fraktsioonilises tegevuses ja nad vabastati oma ametikohtadelt.

Gao Gangi võimult kõrvaldamise põhjuseks võisid olla tema tihedad kontaktid Nõukogude Liiduga.

17. veebruaril 1954 püüdis ta ennast elektriga tappa, kuid see katse ebaõnnestus. Seejärel hoiti teda koduarestis. Sama aasta augustis tegi ta tulemusliku enesetapu unerohutablettidega.

## Viited
1932. aasta hipodroomivõistlus mootorratastele

**1932. aasta hipodroomivõistlus mootorratastele** oli 25. septembril 1932 Tallinna hipodroomil toimunud mootorrataste võidukihutamine. See võistlus oli ühtlasi esimene Tallinna hipodroomil toimunud võistlus mootorratastele.

Võistlusraja pikkus oli 1,1 km. Osa võttis kuus võistlusklassi. Võistluse üldvõitja oli Erich Tomson.

## Viited
Evelin

**Evelin** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Evelin 1648 naisel. Evelin on Eestis populaarsuselt 110. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Evelin vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,76 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,28. Evelin on keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus on 36). 

## Nime kandjaid
*Evelin Harjakas
*Evelin Ilves
*Evelin Kivimaa
*Evelin Kõrvits
*Evelin Penttilä
*Evelin Poolamets
*Evelin Samuel
*Evelin Talts
*Evelin Verš
*Evelin Võigemast

## Viited
Luule (eesnimi)

**Luule** on eesti naisenimi. Selle esitas Mats Tõnisson oma kalendris ja uuesti Oskar Kallas 1910. aastal.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Luule 1205 naisel. Luule on Eestis populaarsuselt 157. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Luule vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 43,20 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,75. Luule on keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). 

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Luule 1030 naisel. Luule on populaarsuselt 187. naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Luule 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Luule Aasnõmm
*Luule Allika
*Luule Epner
*Luule Komissarov
*Luule Kormašova
*Luule Käis
*Luule Laanet
*Luule Liivaku
*Luule Maar
*Luule Paljasmaa
*Luule Pavelson
*Luule Põder
*Luule Saat
*Luule Sakkeus
*Luule Žavoronok
*Luule Tull
*Luule Viilma

## Viited
Lihavõttehommik

„**[[Ülestõusmispühad|Lihavõtte]]**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Viited
Jänese kõrts

**Jänese kõrts** (saksa keeles *Hasenkrug*) oli kõrts Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. See oli Vorbuse mõisale kuulunud üks kahest kõrtsist (teine oli Tuule kõrts).

Kõrtsi on markeeritud 1796 Mellini atlases (*Jennisi-Krug*) ja 1839 Carl Gottlieb Rückeri kaardil (*Jennese-Krug*). 

1900 oli kõrtsmikuks Johann Rosenberg, 1909 Aleksander Ader. 1912 langes kõrts tuleroaks. 1926 põles see taas ning järgmisel aastal taotles varemeid ja kõrtsikohta endale Kaitseliit.

## Vaata ka
*Jänese raudteesild

## Viited
Triinu (eesnimi)

**Triinu** on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triinu 1298 naisel. Triinu on Eestis populaarsuselt 142. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Triinu vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,31 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,79. Triinu on keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus on 28). 

## Nime kandjaid
*Triinu Esken
*Triinu Jalg
*Triinu Jürves
*Triinu Kartus
*Triinu Kivilaan
*Triinu Kärbla
*Triinu Kööba
*Triinu Laan
*Triinu Meres
*Triinu Meriste
*Triinu Ojamaa
*Triinu Pakk
*Triinu Rajasalu
*Triinu Tamm
*Triinu Vernik
*Triinu Viilukas

## Viited
44 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 44** sõidab Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel ja Viru keskuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Kuni 1. veebruarini 2019 oli see bussiliin ringliin 19. liinile, st sõitis liinil peegelpildis. Väljumised 15-34 minuti tagant.

Marsruut Viru bussiterminali suunal: Punane tänav, Varraku tänav, Liikuri tänav, Narva maantee.

Marsruut Paul Pinna suunal: Narva maantee, Liikuri tänav, Varraku tänav, Punane tänav.

## Peatused

## Välislingid
* 44. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
* Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 1. veebruarist 2019
41B

**Tallinna bussiliin 41B** sõidab Balti jaama ning Kakumäe poolsaare tipu vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 1-2 tunni tagant

Marsruut Kakumäe suunal: Rannamäe tee, Põhja puiestee, Mere puiestee, Pärnu maantee, Vabaduse väljak, Toompuiestee, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Klooga maantee, Vana-Rannamõisa tee, Kakumäe tee

Marsruut Balti jaama suunal: Kakumäe tee, Vabaõhumuuseumi tee, Paldiski maantee, Toompuiestee, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Rannamäe tee

## Peatuste loend

### Balti jaam > Kakumäe
***Balti jaam**, 6. peatus
*Linnahall
*Viru
*Vabaduse väljak
*Tõnismägi
*Hotell Tallinn
*Kelmiküla
*Ristiku
*Lille
*Hipodroom
*Pirni
*Humala
*Mustjõe
*Looga
*Zoo
*Haabersti
*Haabersti ring
*Sõba
*Pikaliiva
*Tuleraua
*Alemaa
*Vismeistri
*Tõnu
*Kakumäe tee
*Räime
*Sooranna tee
*Landi
*Teeotsa
*Soolahe tee
*Kakumäe
***Kakumäe**

### Kakumäe > Balti jaam
***Kakumäe**
*Soolahe tee
*Teeotsa
*Sooranna tee
*Landi
*Räime
*Kakumäe tee
*Lesta
*Merirahu
*Paljandi
*Õismäe raba
*Hälli
*Rocca al Mare
*Rocca al Mare kool
*Mõisa
*Zoo
*Looga
*Mustjõe
*Humala
*Pirni
*Lille
*Ristiku
*Tehnika
*Hotell Tallinn
*A. Adamsoni
*Vabaduse väljak
*Tõnismägi
*Toompark
*Balti jaam (Toompuiestee)
***Balti jaam** (Rannamäe tee)

## Vaata ka
*Tallinna ühistranspordiliinid
*41
*21
*21A
*21B

## Välislingid
*41B. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Ganyesa

**Ganyesa** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas, Kagisano-Molopo valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganyesa elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,38%, värvilisi 0,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,07% ja teisi 0,46%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,67% inimesi, inglise keelt 1,89%, ndebele keelt 1,29%, suulu keelt 1,17% ja afrikaani keelt 0,64%.

## Viited
Supingstad

**Supingstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Linn asub Botswana piirist ligikaudu 8 km kaugusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Supingstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, värvilisi 0,12% ja valgeid 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,82% inimesi, inglise keelt 1,79% ja suulu keelt 0,98%.

## Viited
Kaja (eesnimi)

**Kaja** on naisenimi. See on levinud Eestis, Norras, Taanis ja Sloveenias.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaja 2313 naisel. Kaja on Eestis populaarsuselt 69. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Kaja vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 55,19 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,1. Kaja on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on samuti 53). 

## Nime kandjaid
* Kaja Kallas
* Kaja Kõlar
* Kaja Kärner
* Kaja Peterson
* Kaja Sildna
* Kaja Sepp
* Kaja Tael

## Viited
Eesti Kohtueelse Uurimise Amet

**Eesti Kohtueelse Uurimise Amet** (täisnimega **Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Amet**, lühemalt **Eesti Uurimisamet** või **Uurimisamet**) oli Eesti valitsusele alluv ja Eesti siseministri valitsemisalas tegutsenud valitsusorgan, mis tegeles kriminaalkohtumenetluses kohtueelse uurimisega. 

Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Amet moodustati Vabariigi Valitsuse 1990. aasta 12. novembri määrusega nr 232, aastast 1991. 

Uurimisameti struktuuri kuulusid: keskasutus, keskuurimisbüroo ning maakondade, linnade ja transpordiliikide uurimisbürood, mis tegutsesid vastavates politseiprefektuurides.

1993. aastal politseiseaduse muutmisega andis Vabariigi Valitsus 1993. aasta 31. mail määruse nr 165, millega moodustati Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti baasil Riigi Politseiameti alluvuses Politsei Keskuurimisbüroo.

## Vaata ka
*Eesti NSV Siseministeeriumi Uurimisvalitsus
## Viited

## Välislingid
*"Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti põhimääruse" ning "Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti töötajate töösuhete põhimõtete" kinnitamise kohta
Esituspraktika

**Esituspraktika** (saksa keeles *Aufführungspraxis*, inglise keeles *performance practice*) on muusikas kogum omadusi, kuidas muusikat esitatakse ning on varem esitatud. 

Esituspraktika uurimine võib keskenduda
* muusika noodikirja rakendamisele esituse käigus, st milline on helide ja neid tähistavate noodikirja märkide suhe. Seejuures on uuritud eelkõige rütmi, tempo ja artikulatsiooni tähistamist noodikirjas;
* improvisatsioonile kui heliteose esituse komponendile;
* ornamentide kasutamisele;
* muusikainstrumentidele, nende ajaloolistele ja füüsilistele omadustele ning mänguvõtetele;
* hääle tekitamisele;
* häälestusele ja intonatsioonile;
* esituskoosseisudele, nende suurusele, paigutusele ning juhtimise struktuurile;
* esitust puudutavate kaasaegsete reeglite kogumite, muusikatraktaatide, muusikakriitika, ikonograafilise info ja muusikainstrumentide kõrvutamisele heliteostega.

Esituspraktika uurimine muutus oluliseks seoses ajalooteadliku esituse (*historically informed performance*) tekkimisega.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet

**Tallinna Linnaplaneerimise Amet** on Tallinna linna amet, mis tegeleb Tallinnas linna planeerimisega. Amet asub aadressil Vabaduse väljak 7. 

2023. aastast juhatab linnaplaneerimise ametit Martin Karro (alates sama aasta 2. maist). Enne teda oli ameti juhataja on juhatanud Ivari Rannama (2023. aasta 17. veebruarini). Juhataja põhipalk kuus on 5500 eurot.

Ameti põhimääruse järgi on selle ülesannete seas:
*linna ruumilise arengu ja planeerimise ühtse strateegia kujundamine;
*üld-, teema- ja detailplaneeringute koostamise korraldamine;
*miljööväärtuslike hoonestusalade kaitse- ja kasutustingimuste määramine, säilitamise ja kaitse ning järelevalve korraldamine;
*ehitusjärelevalve teostamine ja ehitiste vastuvõtmise korraldamine;
*topograafia, kartograafia ja geoinformaatika tööde korraldamine ja andmete väljastamine;
*kohanime ja aadressi määramine.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Linnaplaneerimise Amet Tallinna linnavalitsuse kodulehel
* Tallinna ehituse ja planeeringute veebileht, mida haldab linnaplaneerimise amet
Apartheidi muuseum

**Apartheidi muuseum** (inglise keeles Apartheid Museum) on muuseum Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis.

Muuseum avati 2001. aasta novembris. Muuseumis käsitletakse apartheidi-perioodi Lõuna-Aafrika Vabariigis.

## Galerii

Pilt:South Africa-Johannesburg-Apartheid Museum001.jpg
Pilt:Apartheid Museum Entrance, Johannesburg.JPG
Pilt:Apartheid Museum Reflections2.JPG
Pilt:Apartheid Museum Wall.JPG


## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Tallinna Transpordiamet

**Tallinna Transpordiamet** on Tallinna linna amet, mis tegeleb Tallinnas transpordi valdkonnaga. Amet asub aadressil Toompuiestee 35. Ameti juhataja on Indrek Gailan.

Enne 2005 eksisteeris Tallinnas Transpordi- ja Keskkonnaamet.

## Viited

## Välislingid
*Ametist Tallinna kodulehel
Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet

**Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet** oli Tallinna linna amet, mis tegeles Tallinnas transpordi ja keskkonna valdkonnaga. Amet eksisteeris 2003–2005 ja siis moodustati eraldi ametid Tallinna Transpordiamet ja Tallinna Keskkonnaamet.
Ugala teatrihoone

**Ugala teatrihoone** on kaitsealune teatrihoone Viljandis, kus tegutseb teater Ugala.

Hoone arhitektid on Irina Raud ja Inga Orav, sisearhitekt Mait Summatavet. Ehituskonstruktoriks oli Toomas Aakre.
Hoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena.

## Kirjeldus
Punastest tellistest fassaadiga modernistlik hoone sobitub harmooniliselt ümbritsevasse keskkonda Valuoja orgu tiigi kaldale.

Sisekujunduses annavad tooni vestibüülis asuvad ümmargused toolid ja suured laevalgustid, garderoobipiire, Olev Subbi seinamaal, pilvena paigutatud fuajee laevalgustuse lahendus, suure saali seinte ja lae kujundus.

Hoone mahud, fassaadikujundus ja avalike ruumide siselahendus on säilinud algsel kujul.

## Asukoht
Teatrihoone asub Valuoja oru läänenõlval ojale paisutatud tiigi kaldal. Läänest piirab hoonet Viljandi vana kalmistu, põhjast Vana-Vaksali tänav ja lõunast Reinu tee.

## Kaitsestaatus
Hoone on alates 2016. aastast registreeritud kultuurimälestisena kui silmapaistev hoone Eesti arhitektuuriajaloos, näide nõukogudeaegsest avalikust hoonest ja kõrge arhitektuurse väärtusega autentsena säilinud ehitis. See on Endla ja Vanemuise teatrihoonete kõrval üks kolmest nõukogude ajal ehitatud suurest teatrihoonest ja nendest ainus, mis on kaitse alla võetud. Hoone on Viljandi kontekstis silmapaistva mõjuga kohalikule ruumilisele identiteedile, märgiline objekt nii linnaruumis kui kultuuriloos.

## Ajalugu
Hoone projekteerimiseks toimus aastatel 1968-1971 arhitektuurivõistlus, mille tulemusena said projekteerimisõiguse arhitektid Irina Raud ja Inga Orav. Tööprojekti koostamiseks kaasati Kalju Luts. Projekteerimistööd alustati 1972. ja projekt valmis 1976. aastal.

Teatri nurgakivi pandi 1975. aasta detsembris ja hoone valmis 1981. aastal.

1982. aastal anti hoone eest "Ugalale" NSV Liidu Arhitektide Liidu preemia.

2015. aastal läks hoone kapitaalremonti ja avati uuesti 2017. aasta märtsis. Aastal 2016 võeti hoone ehitismälestisena riikliku kaitse alla kui arhitektuurse, linnaehitusliku ja ajaloolise väärtusega hoone.

## Vaata ka
*

## Viited

## Välislingid
*Ugala maja läheb remondi eel muinsuskaitse alla
Imagia

**Imagia** (ka **Imagia-94**) oli Eesti esimene disaini- ja reklaami mess, mis toimus 10. veebruaril 1994 Tallinnas Eesti Näituste Sinises ja Valges paviljonis.

Messil osales 52 ettevõtet ja seda külastas 5400 inimest.

## Viited
Alexander Kofkini fond

**Alexander Kofkini fond** on suurettevõtja Alexander Kofkini 1993. aastal asutatud fond, mille eesmärk on toetada Eesti näitlejate ja lavastajate täiendõpet välismaal. See fond on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfondidest.

Igal aastal jaotatakse fondist stipendiume 1000 euro väärtuses.

## Viited

## Välislingid
*Fondist Eesti Rahvuskultuuri Fondi kodulehel
Eesti kehalise kasvatuse kongress

**Eesti kehalise kasvatuse kongress** oli Eesti esimesel iseseisvusajal toimunud kehalise kasvatuse valdkonda puudutav kongress.

I kongress toimus 1920 Tallinna raekojas.

II kongress toimus 8.–10. aprillini 1926 Tallinnas.

## Viited
Schwäne im Schilf beim ersten Morgenrot

**"Schwäne im Schilf beim ersten Morgenrot"** ('luiged pilliroos esimese koidupunaga') on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Viited
Purjelaeva pardal

„**[[Purjelaev]]a pardal**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Viited

## Välislingid
* Auf dem Segler - Caspar David Friedrich
Põtkur

**Põtkur** on veesõiduki manööverdamisvõime suurendamiseks mõeldud veealune täiendav käitur-seade, mis toimib risti veesõiduki pikiteljega. 

Põtkur paikneb veesõiduki keres vööris või (ja) ahtris. Põtkur tekitab töötades risti läbi veesõiduki kere kulgevas torus (tunnelis) asuva sõukruvi abil tugeva veevoolu, pannes veesõiduki liikuma külgsuunas. 

Üldjujul on põtkuriga laeva vabaparrastele veeliini lähedusse kantud põtkuri märgistus. 

Põtkureid võib suuremal laeval olla kõrvuti rohkem kui 1.
Kuutõus mere kohal

„**Kuutõus mere kohal**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.


Caspar David Friedrich - Mondaufgang am Meer - Google Art Project.jpg|„Mondaufgang am Meer“Sama autori 1822. aastal valminud teos(Alte Nationalgalerie Berlin)


## Viited
Eesti-Bulgaaria Ühing

**Eesti-Bulgaaria Ühing** oli 2. aprillil 1939 Tallinnas asutatud ühing, mis loodi eesmärgiga edendada Eesti-Bulgaaria suhteid. 

Ühingu juhatusse kuulusid P. Päts, N. Wöhrmann-Hill, O. Suursööt, Johannes Aavik, J. Tandre, H. Raudsepp.

## Viited

## Välislingid
*Asutati Eesti-Bulgaaria ühing, Uus Eesti, nr. 93, 3. aprill 1939
Eesti-Bulgaaria Kultuuriühing

**Eesti-Bulgaaria Kultuuriühing** oli 1938–1940 tegutsenud ühing, mille eesmärk oli tutvustada Bulgaaria kultuuri Eestis. Ühingu asutas Bulgaaria konsul (hon) Nikolai Wöhrmann-Hill.

## Vaata ka
*Eesti-Bulgaaria suhted

## Viited
Üleriiklik kaupmeeste kongress

**Üleriiklikud kaupmeeste kongressid** olid Eesti esimesel iseseisvusajal toimunud kongressid. 

I kongress toimus 1919. aastal Estonia teatris. Sellel kongressil arutati esimest korda laiemalt kaubandus-tööstuskoja asutamise vajadust. Üheskoos võeti vastu otsus, mis tunnistas kaubanduskoja asutamise vajalikuks ning palus valitsusel koja loomiseks samme astuda.

1938. aastal toimus VII kongress.
Nicole Aunapu Mann

**Nicole Victoria Aunapu Mann** (sündinud 27. juunil 1977 Petalumas California osariigis) on Ameerika Ühendriikide katselendur ja NASA astronaut.

Ta on lõpetanud Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Stanfordi ülikooli ja Ameerika Ühendriikide mereväe katselendurite kooli.

Mann valiti astronaudiks 2013. aastal. Augustis 2018 määrati ta Boeingu CST-100 Starlineri esmalennu meeskonnaliikmeks. Ta oli 5. oktoobril 2022 startinud missiooni SpaceX Crew-5 komandör ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 68. ekspeditsiooni liige. Ta naasis Maale 11. märtsil, maandudes kapsliga Mehhiko lahte.

Mann on esimene Eesti juurtega astronaut, teise Eesti juurtega inimesena käis 2021. aastal kosmoses näitleja Julija Peresild.

## Isiklikku
Nicole Aunapu Mann on isa poolt eesti ja ema poolt vailaki juurtega. Tema abikaasa on Travis R. Mann, neil on poeg.

Tema Hiiumaalt pärit vanaisa Helmuth Werner Aunapuu (1903–1957) sündis Tallinnas ja oli meremees. Ta võttis 17. märtsil 1936 Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ning vabastati Eesti kodakondsusest 23. märtsil 1939. Ta teenis teise maailmasõja ajal USA relvajõududes ning sai kolonelleitnandi auastme.

## Eesti külastamine
2023. aasta septembri viimasel nädalal viibis Nicole Aunapu Mann Hiiumaal, Tartus ja Tallinnas. Visiidi käigus pidas ta õpilastele haridus- ja teadusprogrammi Globe loenguid, kohtus valitsuse esindajatega ning tutvus Eesti kosmose- ja teadusprogrammidega seotud ettevõtetega.

## Viited

## Välislingid
* Holger Roonemaa, Sander Ilvest. "Esimene naine Kuul? Eesti juurtega Nicole Aunapu Mann teeb kosmoseajalugu". Postimees, 23. jaanuar 2020
* Mariliis Kolk. "Suur nägu. Eestlane, põlisameeriklane ja astronaut ühes isikus". Postimees, 8. oktoober 2022
* Piret Eesmaa. "Hiiumaa juurtega astronaut põrutas kosmosesse". Hiiu Leht, 11. oktoober 2022, lk 5
* Mari Kukk, Eda Post. "Eesti juurtega astronaut kosmosejaamas: "Me ei olnud millekski selliseks valmistunud"". Maaleht, 8. juuni 2023
Petra Pau

**Petra Angelika Pau** (sündinud 9. augustil 1963 Ida-Berliinis) on Saksamaa poliitik (Vasakpartei).

Petra Pau õppis polütehnilises keskkoolis ja Pioneeriogranisatsiooni Keskinstituudis, mille ta lõpetas 1983. aastal.  1983. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse (millest 1990. aastal sai Demokraatliku Sotsialismi Partei). 1988. aastal lõpetas ta Parteikõrgkooli "Karl Marx" ühiskonnateadlasena. 1983–1985 töötas ta õpetaja ja pioneerijuhina. 1988–1990 töötas ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogus. 1991. aasta jaanuarist kuni oktoobrini oli ta Berliini Marzahn-Hellersdorfi linnaosa Demokraatliku Sotsialismi Partei allorganisatsiooni esimees. 1991. aasta oktoobrist kuni 1992. aasta oktoobrini oli ta Demokraatliku Sotsialismi Partei Berliini allorganisatsiooni esimehe asetäitja ja 1992–2001 esimees. 1995. aasta novembrist kuni 1998. aasta oktoobrini oli ta Berliini Linnavolikogu liige. Alates 1998. aasta oktoobrist on Petra Pau Saksamaa Liidupäeva liige. 2000. aasta oktoobrist kuni 2002. aasta oktoobrini oli ta Demokraatliku Sotsialismi Partei fraktsiooni aseesimees ja partei esimehe asetäitja. Alates 2006. aasta aprillist on Petra Pau Liidupäeva asepresident.

## Viited
Nurgaleht

**Nurgaleht** on puulehte meenutav ehisdetail samba baasi nurkadel, mis moodustab ülemineku neljakandiliselt sambaaluselt (plint, kreeka keeles πλίνθος) ümmargusele mõikale. Nurgaleht on tunnuslik romaani ja varagooti kunstile. Võib olla kujult ka pungataoline, õie- või õisiku- või ka looma- või inimfiguurikujuline.

Eesti arhitektuuris on selle üks näide nurgalehest Viljandi ordulinnuse varemetest välja kaevatud raidkividetailid – paarissammaste pungkapiteelid ja neile vastavad nurgalehega peenelt töödeldud baasid. Nurgalehemotiiv esineb ka Haapsalu toomkiriku poolsammaste baasidel.

## Pildid

Lusignan Notre-Dame-et-Saint-Junien Crypte 622.jpg|Nurgalehtedega topeltsammas romaani kiriku krüptis Lusignanis Prantsusmaal (11. sajand)
Входной портал Дмитриевского собора.JPG|Nurgalehed Vladimiri Püha Dimitri katedraali portaalil (12. sajandi lõpp)
Regensburg St. Jakob Eckblatt 837.jpg|Loomamaskikujuline nurgaleht Regensburgi Püha Jakobi kirikus Lõuna-Saksamaal (11. sajand)
Bad Reichenhall St. Zeno Westportal Eckknolle 848.jpg|Pungataoline nurgaleht kiriku lääneportaalil Bad Reichenhallis Lõuna-Saksamaal (12. sajand)
Saint-Gilles St-Gilles Eckblatt 83.JPG|Õiekujuline nurgaleht St Gilles' kiriku kooris Lõuna-Prantsusmaal (12. sajand)
Boigneville Notre-Dame-de-l'Assomption 437.jpg|Nurgaleht Boigneville'i kirikus (12.-13. sajandi vahetus, Île-de-France Prantsusmaal)
Jakobwüllesheim St. Jakobus5694.JPG|Nurgaleht uusromaani kirikul Jakobwüllesheimis (19. sajand, Nordrhein-Westfalen Saksamaal)


## Viited
Carnarvon (LAV)

**Carnarvon** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Kareebergi valla halduskeskus.

Carnarvon on asutatud 1853. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carnarvoni elanikest värvilisi 86,83%, valgeid 7,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,14%, inglise keelt 1,59%, tsvana keelt 0,69%, koosa keelt 0,49% ja viipekeelt 0,30%.

## Galerii

Pilt:14 New Street, Carnarvon.JPG
Pilt:Carnarvon 10 Daniel St.JPG
Pilt:Carnarvon entrance.jpg
Pilt:Carnarvon, Northern Cape.jpg


## Viited
Aggeneys

**Aggeneys** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas.

Aggeneys on 1976. aastal asutatud kaevanduslinn. Kaevandatakse tsinki, pliid, vaske ja hõbedat.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aggeneysi elanikest värvilisi 61,76%, mustanahalisi aafriklasi 23,08%, valgeid 14,28%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 0,27%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,44% inimesi, koosa keelt 10,32%, tsvana keelt 3,34%, inglise keelt 2,86% ja suulu keelt 0,68%.

## Viited
Ganspan

**Ganspan** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ganspani elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,22%, värvilisi 9,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,04%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,48% inimesi, afrikaani keelt 8,78%, inglise keelt 1,26%, koosa keelt 1,00%, suulu keelt 0,70% ja ndebele keelt 0,70%.

## Viited
Rooma koolkond

**Rooma koolkond** on kogum 16. - 17. sajandil Roomas tegutsenud heliloojaid, kes järgisid suhteliselt täpselt Trento kirikukogu kirikumuusikat puudutavaid ettekirjutusi. 

Rooma koolkonna heliloojad
* kirjutasid valdavalt vaimulikku muusikat
* vältisid muusikas ilmalikke laene
* pöörasid suurt tähelepanu teksti mõistetavusele

Paljudel Rooma koolkonna heliloojatel olid tööalased suhted Püha Tooliga.

Rooma koolkonna tuntumad heliloojad on Giovanni Pierluigi da Palestrina (umbes 1525–1594) ja Tomás Luis de Victoria (1548–1611).

## Rooma koolkonna heliloojate loend
* Giovanni Pierluigi da Palestrina (umbes 1525–1594)
* Tomás Luis de Victoria (1548–1611)
* Giovanni Animuccia (umbes 1520–1571)
* Felice Anerio (umbes 1564–1614)
* Giovanni Francesco Anerio (umbes 1567–1630)
* Gregorio Allegri (1582–1652)
* Paolo Bellasio (1554–1594)
* Antonio Cifra (1584–1629)
* Domenico Allegri (umbes 1585–1629)
* Marc'Antonio Ingegneri (umbes 1545–1592)
* Giovanni Maria Nanino (1543–1607) 
* Emilio de' Cavalieri (umbes 1560–1602)
* Annibale Stabile (umbes 1535–1595)
* Giovanni Dragoni (umbes 1540–1598)
* Francesco Soriano (umbes 1548–1621)
* Paolo Quagliati (umbes 1555–1628)
* Ruggiero Giovannelli (umbes 1560–1625)
* Giovanni Bernardino Nanino (1560–1623)
* Stefano Landi (1586/1587–1639)
* Virgilio Mazzocchi (1597–1646)
* Francesco Foggia (1604–1688)
* Annibale Zoilo (umbes 1537–1592)
* Bartolomeo Roy (umbes 1530–1599)
* Giovanni de Macque (umbes 1550–1614)
* Johannes Matelart (enne 1538–1607)
* Rinaldo del Mel (umbes 1554–1598)
* Giacomo Carissimi (1605–1674)
Lime Acres

**Lime Acres** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kgatelopele vallas.

Lime Acres on asutatud 1964. aastal.

Lime Acres on kaevanduslinn, mis on saanud nime suurte paekivi leiukohtade järgi. Linnast 2 km kaugusel asub Finschi teemandikaevandus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Limes Acres'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,44%, värvilisi 21,80%, valgeid 18,22%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,23%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 40,87%, afrikaani keelt 40,25%, inglise keelt 6,13%, suulu keelt 3,98%, koosa keelt 3,25%, sotho keelt 1,94%, ndebele keelt 1,39% ja viipekeelt 1,26%.

## Viited
Nababeep

**Nababeep** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Nababeep on 1860. aastal asutatud kaevanduslinn. Linnas asub vasekaevandus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nababeepi elanikest värvilisi 91,18%, valgeid 4,24%, mustanahalisi aafriklasi 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,24% inimesi, koosa keelt 1,45%, viipekeelt 0,80% ja inglise keelt 0,65%.

## Viited
2Cellos

**2Cellos** (tihti kirjutatud **2CELLOS**) on Horvaatia tšelloduo, mille moodustavad Luka Šulić ja Stjepan Hauser. 

Alates 2011. aastast, mil nad sõlmisid lepingu plaadifirmaga Sony Masterworks, on nad avaldanud neli albumit, peamiselt esitavad nad instrumentaalversioone tuntud pop- ja rokklugudest ning klassikalist ja filmimuusikat. Paar on esinenud üle maailma, 2018. aasta juulis andsid nad kontserdi ka Eestis.

## Viited
Schmidtsdrift

**Schmidtsdrift** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas. Linn asub Vaali jõe paremal kaldal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Schmidtsdrifti elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,08%, värvilisi 9,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,77% ja teisi 0,69%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 69,30% inimesi, afrikaani keelt 22,87%, ndebele keelt 2,24% ja inglise keelt 1,89%.

## Viited
Agenda

**Agenda** (ladinakeelne sõna tähenduses 'see, mis tuleb teha'):
*agenda on kirikutalituste käsiraamat
*agenda on märkmik või märkmikkalender
*agenda on päevakord, tegevuskava, programm
**Agenda 2000
**Agenda 21
Wegdraai

**Wegdraai** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas !Kheisi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wegdraai elanikest värvilisi 96,25%, mustanahalisi aafriklasi 2,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja valgeid 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,72% inimesi, tsvana keelt 0,27%, suulu keelt 0,27% ja viipekeelt 0,23%.

## Viited
Elf (mütoloogia)

**Elf** (sageli kasutatud mitmuses, ka **elbid**, **alfid**) on tegelane germaani mütoloogias. Elfe peeti enamasti alamateks loodusvaimudeks. Elfide kuningas oli Alberich.

## Viited
Estica

**Estica** (ladinakeelne sõna) võib tähendada järgmist:
*Estica on raamatukogunduses mõiste, eristamaks Eestiga seotud asjadest (Estonica) neid, mis on eesti keeles või Eestis ilmunud
*"Estica", venekeelne telesaade
*Estica, Hiina eestlaste endine ettevõte
*Estica, Eesti esimene ametlik kanepisort, mis registreeriti EL-i taimesortide kataloogis 2021. aasta detsembris.

## Vaata ka
*Estonica
Aleksandr Burdonski

**Aleksandr Vassiljevitš Burdonski** (sünninimi **Aleksandr Stalin**; vene keeles Александр Васильевич Бурдонский; 14. oktoober 1941 Kuibõšev, Vene NFSV – 24. mai 2017 Moskva, Venemaa) oli vene teatrilavastaja, Venemaa rahvakunstnik, Jossif Stalini lapselaps. 

__NOTOC__

Ta sündis Vassili Stalini perekonnas. Ta lõpetas Kalininis Suvorovi sõjakooli (õppis seal isa tahtel 1951. aastast), seejärel teatrikooli ja 1971. aastal Moskvas GITIS-e. Hiljem töötas ta teatritöö kõrval kümme aastat GITIS-es õppejõuna. Alates 1972. aastast oli Burdonski Venemaa Armee Akadeemilise Keskteatri lavastaja.

Ta oli esimene Jossif Stalini järglastest, kes lasi avaldada enda DNA uuringute tulemused. Lapsi tal ei olnud. Tema abikaasa oli leedu päritolu õpetaja Dalia Tamulevičiūtė (suri 2006).
  
## Tunnustus

*1985 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
*1996 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Vaata ka
*Jossif Allilujev

## Viited

## Välislingid
*Stalin's grandson who rejected dictator's name dies at 75. bbc.com, 24. mai 2017
Seesam (perekond)

**Seesam** (*Sesamum*; ka **kunžuut**, **kunžut**) on rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 30 liiki ja nendest enamik kasvab Aafrikas.

Perekonna tuntuim liik on harilik seesam (*Sesamum indicum*).

## Viited
Jossif Allilujev

**Jossif Grigorjevitš Allilujev** (vene keeles Иосиф Григорьевич Аллилуев; 22. mai 1945 Moskva, Nõukogude Liit – 2. november 2008 Moskva, Venemaa) oli vene arstiteadlane, kardioloog, meditsiinidoktor, Jossif Stalini lapselaps.

Ta lõpetas meditsiiniinstituudi ja töötas kardioloogina, viimati Setšenovi-nimelise Moskva Meditsiiniakadeemia kliinikumis. Memuaare ta ei kirjutanud ja intervjuude andmist vältis.

Tema ema oli Svetlana Allilujeva ja isa Vassili Stalini klassivend Grigori Morozov (1921–2001), kes hiljem sai õigusteaduste doktoriks ja professoriks. 

Allilujev on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*Vene NFSV teeneline teadustegelane

## Vaata ka
*Aleksandr Burdonski

## Viited
Üleliidulise Vabatahtliku Ametühingute Kehakultuuri- ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon "Kalev"

**Üleliidulise Vabatahtliku Ametühingute Kehakultuuri- ja Spordiühingu Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon "Kalev"** (lühemalt **Eesti NSV Ametiühingute Vabatahtlik Spordiühing "Kalev"** või **VSÜ Kalev**) oli 1944–1987 Eesti NSVs tegutsenud spordiorganisatsioon.

VSÜ Kalev asutati 1944 Moskvas.

1982–1987 oli VSÜ Kalev Üleliidulise Vabatahtliku Spordiühingu "Trud" Eesti Vabariiklik Spordiorganisatsioon. 1987 ühines VSÜ Kalev spordiorganisatsiooniga Jõud.

1985 oli VSÜ Kalevil liikmeid umbes 233 000.

## Viited
Delareyville

**Delareyville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Tswaingi valla halduskeskus.

Delareyville on asutatud 1914. aastal. Linn on saanud nime Teise buuri sõja-aegse kindrali Koos de la Rey järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Delareyville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 88,22%, valgeid 8,30%, värvilisi 2,01%, India või Aasia päritolu inimesi ja teisi 0,67%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 77,64% inimesi, afrikaani keelt 10,28%, inglise keelt 5,13%, sotho keelt 2,30%, koosa keelt 1,42% ja suulu keelt 1,22%.

## Viited
Kraaipan

**Kraaipan** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ratlou vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kraaipani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,27%, värvilisi 0,44%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,92% inimesi, sotho keelt 4,04%, koosa keelt 2,64% ja inglise keelt 1,00%.

## Viited
Stilfontein

**Stilfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Matlosana vallas.

Stilfontein on asutatud 1949. aastal kullakaevanduste töötajate linnana. 'Stilfontein' tähendab afrikaani keeles 'vaikne allikas'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stilfonteini elanikest valgeid 55,53%, mustanahalisi aafriklasi 42,51%, värvilsi 1,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,23%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,21% inimesi, tsvana keelt 11,12%, inglise keelt 10,59%, sotho keelt 10,25%, koosa keelt 7,70%, tsonga keelt 2,46% ja suulu keelt 1,66%.

## Viited
Rhede (Ems)

**Rhede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 75,02 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4174 inimest. Vald paikneb Emsi jõe ja Hollandi piiri ääres, umbes 10 km Papenburgist läänes ja 20 km Winschotenist kagus.

## Viited

## Välislingid
* www.rhede-ems.de
Salzbergen

**Salzbergen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 53,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7570 inimest. Vald paikneb Emsi jõel, umbes 25 km Lingenist lõunas ja 10 km Rheinest loodes.

Seal on vanim naftatöötlemise tehas maailmas, avatud 1860. aastal.

Salzbergeni raudteejaam asub Emslandi raudteel.

## Viited

## Välislingid
* www.salzbergen.de
Kalevi ujula

**Kalevi ujula** all võidakse mõelda mitut Tallinnas olnud/olevat ujulat, mis kuulus spordiorganisatsioonile Kalev:
*Kalevi vana ujula oli Pirita jõel, ehitati 1919
*Kalevi uus ujula (ka Kloostrimetsa ujula) oli Pirita jõel, ehitati 1934
*Kalevi siseujula on aadressil Aia tänav 18, ehitati 1956–1965 (praegune Kalev Spa)
Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing

**Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing** oli 3. jaanuaril 1940 asutatud Eesti ja Nõukogude Liidu vaheline ühing, mis loodi eesmärgiga tutvustada vastastikku kultuurisaavutusi. Ühingu esimees oli Mihkel Pung.

## Viited

## Välislingid
*https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=paevalehtew19400104.2.21
Surusääsk (perekond)

**Surusääsk** (*Chironomus*) on surusääsklaste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub vähemalt 640 liiki.

## Eesti liigid
**Chironomus plumosus* – harilik surusääsk
Hilton Worldwide

**Hilton Worldwide Holdings Inc.**, varem tuntud ka kui **Hilton Hotels Corporation**, on Ameerika rahvusvaheline hotelli kompanii, mis tegeleb nii oma hotellide kui ka oma frantsiisidega ülemaailma. Hilton Worldwide asutati Conrad Hiltoni poolt 1919. aastal.

## Tütarettevõtted

* Hilton Hotels & Resorts
* Conrad Hotels & Resorts
* Waldorf Astoria Hotels & Resorts
* Curio Collection by Hilton
* Tapestry Collection by Hilton
* DoubleTree by Hilton
* Hampton by Hilton
* Hilton Garden Inn
* Tru by Hilton
* Embassy Suites by Hilton
* Home2 by Hilton
* Homewood Suites by Hilton
* Canopy by Hilton
* Hilton Grand Vacations
Tomás Luis de Victoria

**Tomás Luis de Victoria** (umbes 1548 – 27. august 1611) oli Giovanni Pierluigi da Palestrina kõrval üks olulisemaid vastureformatsioonist mõjutatud Rooma koolkonda kuulunud heliloojaid. Olles küll päritolult hispaanlane, möödus suurem osa tema viljakast tegutsemisajast Roomas. 

Victoria oli tõenäoliselt Palestrina õpilane.

## Victoria muusika stiil
Victoria loomingut on võrreldes Palestrina omaga peetud emotsionaalsemaks. Selle emotsionaalsus väljendub 
* vabamas meloodiakäsitluses: tema muusikas esineb ka 16. sajandi ranges stiilis keelatud hüppeid;
* vabamas suhtumises dissonantsidesse, mis ei ole Palestrinaga võrreldes nii jäik.

Victoria loomingust leiab ka Veneetsia koolkonnale iseloomulikke mitmekooristiilis teoseid.

## Victoria helilooming
Victoria tuntumad teosed on liturgilise muusika tsükkel kannatusnädala teenistusteks "Officium Hebdomadae Sanctae" (1585) ja "Reekviem".
Roskilde toomkirik

**Roskilde toomkirik** on kirik Roskildes Taanis.

Tõenäoliselt just praeguse toomikiriku asukohas asus juba rohkem kui 1000 aastat tagasi puust kirik, mille lasi ehitada Harald Sinihammas. Ühtki jälge sellest kirikust pole leitud.

Umbes 1000. aasta paiku asendati puust kirik kivist ehitatud kirikuga. Selle ehitas patu lunastamiseks kuningas Knud Suure õde Estrid (Knud Suur oli tapnud Estridi abikaasa, Ulf Jarli). 1080. aasta paiku õnnistati sisse uus kirik, mille ehitas piiskop Svend Normand. Pole täpselt teada, kas selle kiriku püstitamine algas piiskop Vilhelmi juhtimisel ja lõpetati Svend Normandi poolt või olid need kaks eraldi kirikut: üks, mille ehitas Estrid ja teine, mille ehitas Svend Normand.

Umbes 1100. aasta paiku ehitati ümber katedraali nn Arnoldi (piiskop Arnoldi järgi) müür.

Praeguse, tellistest kiriku ehitamist alustati piiskop Absaloni juhtimisel 1170. aastatel. See oli aeg, mil telliste valmistamise kunst jõudis Taani. Roskilde toomkiriku ehitamise alguse dateering põhineb võrdlemisel teiste sarnaste ehitistega, peamiselt Sorø kloostrikirikuga, mille kohta on teada, et selle ehitamist alustati pärast 12. sajandi keskpaika.

Pikkade arutelude tulemusel 1800. aastatel jõuti järeldusele, et katedraal on ehitatud sarnaselt Prantsuse katedraalidega, üleminekuajal romaani stiililt gooti stiilile, ent Roskilde katedraal on siiski kodumaise karakteriga – seda eeskätt tänu materjalide valikule – ning on sügavalt mõjutatud kohalikest traditsioonidest üksikute ehitusdetailide disainis.

Katedraali ehitus kestis rohkem kui 100 aastat. Märkimisväärseid muudatusi tehti juba ehituse ajal, esimese 30 aasta jooksul pärast ehitamise algust. Suurimad muudatused võrreldes plaanidega enne ehituse algust tehti 1200. aastate alguses. Sel ajal domineeris gooti stiil. Kiriku põhiosa valmis 1280. aastal. Alates sellest ajast on kirikut laiendatud mitmete kabelite ja kodadega.

Alates 1995. aastast on Roskilde toomkirik UNESCO maailmapärandi nimistus.

## Kirjandus
*Rosendal, A., Høyer, D. Roskilde Domkirke / Roskilde Cathedral. Guide. 2017
Tarkuseraamat

**Tarkuseraamat** on müütiline raamat eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Seda on mainitud eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus,  Õnneaeg,  Pidu ja Kalevi tarkusraamat,  Sõjateated).

Kalevipoeg aheldas põrgus Sarviku, võttis kaasa tema varakambrist neli kotitäit kulda ja hõbedat ning naasis maa peale kuristiku koopasuu kaudu, kus teda Alevipoeg oli kolm nädalat oodanud.
Seejärel istuti sõpradega Lindanisas lustima, hõiskama ja mõdu jooma.

Lapu tark Varrak oli teejuhiks tulnud Lennuki tagasisõidul maailma otsast. Varrak oli selle tasuks peale kulla ja hõbeda küsinud:
:Pane palgaks peale hinna,
:Mis sul kodu kütke′essa
:Seina küljes seisenekse!"
Kalevipoeg oli nõus ning Varrak käis nüüd tema kojas ringi ning leidiski midagi, mis oli seina küljes:
:"Leidsin kirjalehekesi,
:Raudakaanel raamatuda
:Kindla ahelate kütkes.
:Anna luba aruasja,
:Vana kirja kaasa võtta!" 
Lustiline Kalevipoeg ei teadnud aga, kuhu vana Kalev oma pika elu pärandusest tululikke tarkusi oli lasknud üles panna. Vastavalt varem antud lubadusele võis Varrak aheldatud kirjatöö kaasa võtta. Keegi ei teadnud, kus vastavad võtmed raamatu avamiseks on. Varrak teadis küll, kus võtmed, aga tark ei andnud seda teada. 
Vaatamata Sulevipoja ja Olevipoja manitsustele väärt raamatut mitte loovutada, jäi Kalevipoeg endale kindlaks. Aga raamatus oli sees:
:Kallim veel kui kuld ja hõbe
:Seisis kütkendatud kirjas
:Vanaaegne vaba põli,
:Meie meestepoege priius...... 

## Viited
Päikeseloojang (maal)

„**Päikeseloojang**“, tuntud ka kui „**Vennad**“ („Brüder“), „**Õhtumaastik kahe mehega**“ („Abendlandschaft mit zwei Männern“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.


Caspar David Friedrich - Mondaufgang (ca.1835-37).jpg|„Mondaufgang“, paber, seepia, Ermitaaž (u 1835–1837)
Zwei Jünglinge bei Mondaufgang am Meer.jpg|„Zwei Jünglinge bei Mondaufgang am Meer“, paber, seepia,Puškini muuseum


## Viited
Kaks meest kuud vaatlemas

**"Kaks meest kuud vaatlemas"** on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teoste sari.

Dresdeni Albertinumis asuv versioon (1819–1820) arvatakse olevat sarja esimene teos.


Caspar David Friedrich - Man and Woman Contemplating the Moon - WGA08271.jpg|„Mees ja naine kuud vaatlemas“, Alte Nationalgalerie, u 1824, 34&nbsp;cm&nbsp;× 44 cm
Friedrich - Two Men Contemplating the Moon.jpg|„Kaks meest kuud vaatlemas“, Metropolitani Kunstimuuseum, u 1825–1830, 34,9&nbsp;cm&nbsp;× 43,8 cm


## Viited

## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Werner Busch: *Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion*. Verlag C. H. Beck, München 2003
* Hilmar Frank: *Aussichten ins Unermessliche. Perspektivität und Sinnoffenheit bei Caspar David Friedrich*. Akademie Verlag, Berlin 2004, S. 212
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Verlag, Köln 1999
* Kasper Monrad: *Friedrich and Two Danish Moonwatchers*. In: Kat. Ausst. *Caspar David Friedrich Moonwatchers*. The Metropolitan Museum of Art, New York 2001, S. 23–29.
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Werner Sumowski: *Caspar David Friedrich Studien*. Franz Steiner Verlag, Wiesbaden 1970
Charles Percy Snow

**Charles Percy Snow** (15. oktoober 1905 – 1. juuli 1980) oli inglise kirjanik, teadlane (füüsikalise keemia alal) ja poliitik.

## Teosed eesti keeles
*Võimu telgitagused. Tõlkinud Urve Lehtsalu. Tallinn: Eesti Raamat, 1968
*Surm purjede all. Tõlkinud Linda Ariva. Põnevik. Tallinn: Eesti Raamat, 1990
*Kaks kultuuri ja teadusrevolutsioon. Tõlkinud Mart Trummal. Koos teosega Jerome Kagan. Kolm kultuuri. Avatud Eesti raamat. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2017

## Tunnustus
*1961 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
Eesti NSV Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool

**Eesti NSV Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool** (ka **Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool**) oli 1946–1988 Tallinnas tegutsenud spordikool. Kool oli ENSV Spordiühingute ja -organisatsioonide Liidu Tallinna Linna Nõukogu alluvuses. Kooli eesmärk oli koolitada tippsportlasi Nõukogude Liidu, sh Eesti NSV koondvõistkondadele.

Kool avati 1946 nime all **Tallinna Noorsoo Spordikool**. 1967 korraldati kool ümber **Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooliks**. 1988 korraldati kool ümber koondiseks Eesti Sport.

## Viited

## Välislingid
*