open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Endonüüm

**Endonüüm** ehk **sisekeelne nimi** on kohalik nimi sel kujul, nagu teda koha peal kasutatakse. See on nimi, millega seal elav grupp inimesi viitab iseendale, oma kodukohale või oma keelele. Endonüümi vastandmõiste on eksonüüm.

## Viited
Roman Martõnenko

**Roman Martõnenko** (sündinud 1977. aastal Tallinnas) on endine eesti sportlane, iluuisutaja.

Ta on kolmekordne Eesti meister. Alates 2016. aastast treener Norras Askeris (Asker kunstløpklubb).

## Viited

## Välislingid
* The Russian Ice Stars
Bogdan Vaštšuk

**Bogdan Vaštšuk** (sündinud 4. oktoobril 1995 Tallinnas) on eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Iirimaa kõrgliiga klubis Sligo Rovers FC.

## Klubikarjäär

### Sofia Levski (laenul)
Hooajal 2018/19 mängis ta Läti kõrgliiga klubist Riga FC laenul Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia PFC Levski.

### Tallinna Levadia
2021. aastal tuli ta Tallinna FCI Levadiaga Eesti meistriks.

### Poltova Varskla (laenul)
2022. aasta jaanuaris läks ta Tallinna FCI Levadiast laenule Poltava Vorsklasse. 24. veebruaril 2022 oli ta sunnitud riigist põgenema seoses Venemaa sõjalise sissetungi pärast ja ühtlasi lõpetati ka laenuleping.

### Mieleci Stal
2022. aasta juulis liitus ta Poole kõrgliiga klubiga Mieleci FKS Stal.

### Sligo Rovers
2023. aasta jaanuaris liitus ta Iirimaa kõrgliiga klubiga Sligo Rovers FC.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Vaštšuk 24. märtsil 2021 MM valikmängus Tšehhi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Maksim Paskotši ja Karl Rudolf Õigus.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 11. märts 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 11. märts 2023*

## Saavutused
### Klubi
;Riga:
*Virslīga: 2018
*Latvijas Kauss: 2018

;Tallinna FCI Levadia:
*Meistriliiga: 2021
*Eesti karikas: 2021

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Statistika soccerway.com
*Statistika transfermarkt.com
STS-4

**STS-4** oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia neljas missioon. See startis 27. juunil 1982 ja maandus 4. juulil. STS-4 oli kosmosesüstiku viimane katselend ning süstik kuulutati pärast missiooni lõppu kasutuskõlblikuks. Süstik viis kosmosesse mõned sõjalised seadmed ja süstiku pardal sooritati mõned teaduskatsed.

Süstiku meeskonda kuulusid Ken Mattingly, kellele oli see Apollo 16 järel teine missioon, ja Henry Hartsfield, kes oli oma esmalennul. Mattingly ja Hartsfield olid Space Shuttle'i programmi viimane kaheliikmeline meeskond. STS-4 oli ka esimene missioon, mille jaoks NASA ei komplekteerinud varumeeskonda.

## Viited
Piret Karro

**Piret Karro** (sündinud 31. jaanuaril 1991) on eesti semiootik, ajakirjanik ja kunstikriitik.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat (BA 2014) ning Kesk-Euroopa Ülikoolis soouuringuid. 2015–2018 töötas ta Müürilehes kultuuri- ja keskkonnatoimetajana.

## Teoseid
*Karro, Piret; Orav, Kristin (toim.) 2014. *Sõbralik semiootika: Semiosalongi tekste aastast 2011-2014*. Tartu: Semiosalong.
*Karro, Piret 2016. Iga maastik on hingeseisund. *[[Kunst.ee]]* 1. [Arvustus Laura Põllu näitusele.]

## Tunnustus
*2014 Eesti Semiootika Seltsi aastaauhind Semiootiline Jälg (*Sõbralik semiootika: Semiosalongi tekste aastast 2011-2014*. Tartu: Semiosalong)
*2018 Ants Orase kriitikaauhinna nominent (*Laku vittu, Nihilist*, Vikerkaar 1-2 2018)

## Välislingid

*Berk Vaheri intervjuu Piret Karroga
*Kalevi Kulli intervjuu Piret Karroga
Nublu (räppar)

**Nublu** (kodanikunimega **Markkus Pulk**; sündinud 26. juunil 1996) on Keilast pärit Eesti räppar.

## Laulude ajalugu
Nublu tuntumad lood on näiteks "Mina ka", "1-2", "für Oksana", "tmt" ja "Universum". 

Tema YouTube'i kanalil on kokku üle 74 miljoni vaatamise. Tema populaarseim muusikavideo on "Für Oksana" (7,7 miljonit vaatamist). Spotifys on kõige populaarsemaks looks üle 10 miljoni kuulamisega "Universum", mille kaasesitaja on Soome räppar Mikael Gabriel.

Nublu ja Maria Kallastu lugu "Push It" kuulati voogedastusplatvormil Spotify ilmumise päeval (31. mail 2024) 21 561 korda, mis on rekord Eesti laulude avapäeva kuulamiste osas Eestist registreeritud Spotify kontodelt.

## Haridus
Markkus Pulk õppis põhikoolis Tallinna Inglise Kolledžis ja keskkoolis Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassis. 2016. aastal astus ta Tartu Ülikooli õppima ajakirjandust ja kommunikatsiooni, kuid ülikool jäi lõpetamata.

## Tunnustus
Auhinnagalal "MyHits Awards 2018" oli Nublu nomineeritud auhinnale kolmes kategoorias, millest võitis kaks: aasta artist ja aasta hitt (lauluga "Mina ka"). Tema hitid "Mina ka" ja "öölaps!" saavutasid 2018. aasta Raadio 2 Aastahiti tabelis vastavalt esimese ja teise koha. 2019. aasta Eesti muusikaauhindade galal valiti Nublu aasta meesartistiks ja "Mina ka" aasta parimaks lauluks.

2020. aasta Eesti muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale aasta meesartisti ja aasta *Hip-Hop/Rap/R'n'B* artisti kategoorias, lisaks püüdis ta lauluga "Für Oksana" auhinda ka aasta muusikavideo ja aasta parima laulu kategoorias.

2021. aasta Eesti Muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale seitsmes kategoorias. Ta võitis kuus auhinda: aasta album, aasta muusikavideo, aasta debüütalbum, aasta artist (rahvahääletus), aasta meesartist ning aasta hip-hop/rap/r'n'b/ artistiks.

2025. aasta Eesti Muusikaauhindade galal oli Nublu nomineeritud auhinnale neljas kategoorias. Ta võitis kolm auhinda: aasta popartist, aasta aasta muusikavideo ja aasta laul.

## Isiklikku
Tema õde on iluuisutaja ja üksiksõitja Eva-Lotta Kiibus. 

## Viited

## Välislingid
Hilton Budapest

**Hilton Budapest** on viietärnihotell, mis asub Ungari pealinnas Budapestis, Buda kindluse lähistel.

Hotell on osa Hilton Hotels & Resortsi brändist ning hotelli opereerib Danubius Hotels Group. 

Hotellis on 322 tuba.
Waldorf Astoria Berlin

**Waldorf Astoria Berlin** on luksushotell, mis asub Saksamaa pealinnas, Berliinis. Hotell asub Berlin City West-i südames. Hotell avati 3. jaanuaril 2013, ja on esimene Waldorf Astoria brändinimega hotell Saksamaal. Hotelli on 32 korrust ja hoone on 112 meetrit kõrge.
Hilton London Metropole

**Hilton London Metropole** on neljatärnihotell, mis asub 225 Edgware Roadil Suurbritannia pealinnas Londonis.  

Hotell valmis 1999. aastal ning hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide. Hotellis on 1059 tuba. Hotell on 91 meetrit kõrge.
Paide linnapea

**Paide linnapea** on Paide Linnavalitsuse juht.

## Tööülesanded
* 1) korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist;
*   2) esindab Paide linna ja linnavalitsust vastavalt seadusega, linna põhimäärusega ning linnavolikogu antud pädevusele;
*   3) annab linnavalitsuse liikmete ja muude talle vahetult alluvate isikute kohta ning ametiasutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
*   4) kirjutab alla linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele linnavalitsuse dokumentidele;
*   5) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavalitsuse koosseisu;
*   6) esitab linnavolikogule ettepaneku linnavalitsuse täiendava liikme kinnitamiseks ja linnavalitsuse liikme vabastamiseks linnavalitsuse liikme kohustustest ning palgalise linnavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
*   7) nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras siseaudiitori kutsetegevuse alaste ülesannete täitmiseks ametniku või vastava struktuuriüksuse juhi;
*   8) esitab linnavalitsusele ametisse kinnitamiseks ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi;
*   9) esitab huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
*   10) täidab muid talle seaduse alusel ja linna põhimäärusega pandud ülesandeid;
*   11) esindab Paide linna avalik-õiguslikes ja tsiviilõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel või volitab selleks teisi isikuid.

## Paide linnapead
### Paide linnapead 1879−1918
*1879−1891 Eduard Johann Silsky (1814−1899)
*1891−1901 Gustav Adolf Weber (1842−1910)
*1902–1918 Oskar Brasche (1865−1954)

### Paide linnapea 1918
*1918 Oskar Brasche

### Paide linnapead 1918−1940
*1921–1930, Eduard Purfeldt
*1930–1939, Gerhard Pärli
*1939–1940, Hans Leeman
*1940, Artur Tire

### Paide linnapead alates 1991
*1991–1996, Jaan Rõuk
*1996–2004, Tõnis Kõiv
*2004–2005, Indrek Kivimäe
*2005, Heli Suvi
*2005–2011, Kersti Sarapuu
*2011–2013 Kaido Ivask
*2013–2014 Alo Aasma
*2014–2015 Priit Värk
*2015–2017, Siret Pihelgas.
*2017–2021, Priit Värk
*2021–2022, Siret Pihelgas (2. ametiaeg)
*05.2022–10.2022, Eimar Veldre
*10.2022–07.2023, Kulno Klein
*13.07.2023–06.03.2025, Kaido Ivask (2. ametiaeg)
*Alates 06.03.2025, Aivar Tubli

## Viited
DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile

**DoubleTree by Hilton Chicago Magnificent Mile** on DoubleTree hotell, mis asub Chicagos Ameerika Ühendriikides.  

Hotell on 29-korruseline ning seal on 495 numbrituba. Hotelli nimi DoubleTree on brändi nimi Hilton Worldwide'i süsteemis, aga hotelli opereerib teine ettevõte.
Vana Tühi

**Vana Tühi** on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on allmaailma valitseja Sarviku kälimees.

Teda on mainitud eepose viieteistkümnendas loos (Tagaajajad,  Raudoja nõianeitsi,  Olevipoeg ja linnaehitus,  Põrgupiigade saatus).

Peale Sarvik-taadiga võitlemist esimesel põrguskäigul, jõudis Kalevipoeg võlujõuga küüntest kübara abil põrgu koopasuusse, kaasas kullakotid ja põrgupiigad. Võtnud koopasuust lisaks lauakoorma, alustas vägimees koduteed. Vaevalt jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. 
:Tühi-taati, see tulekse
:Seitsmekümne selli seltsis
:Kalevida kiusamaie;
:Tahtis kälimehe tüli,
:Sarve-taadi segadusta
:Mehepojal ära maksta,
Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas kasutada põrgust kaasa võetud võluvitsa abi. Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood. 

Nähes, et pagejaid kätte ei saa, hakkas Vana Tühi küsimusi küsima:
:Kas sa võitsid kälimehe
:Võidumängil vainiulla,
:Torkasid teda teibana
:Sõmerliiva seisemaie?
Soovis teada, kas Kalevipoeg viis kasulapsed, kodukanad kambrist?  Kas tema vangistas põrgu vanaeide? Kas tema riisus Sarviku mõõga varnast ja tema küüntest kübara seinalt? Kas Kalevipoeg käis varakambris puistamas ja võttis kaasa ka võuvitsa, sillavalmistaja? Kalevite poeg tunnistas, et see kõik on tema kätetöö. Vana Tühi küsis lõpuks: "Kas sa tahad teisel korral tüli tulla talitama?" Vastuseks pajatati:
:"Kes võib teada, vennikene,
:Kuidas lugu veel lähekse,
:Kui mul puudub kopikaida,
:Ehk siis tulen teisel korral
:Kullakambrit koristama,
:Talitan ehk vanad tülid
:Ühes uute võlgadega."
Seepeale tormas Tühi-taat koos sellidega kodu poole, nagu oleks tal taskus tulekübe. 

## Viited
Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah

**Waldorf Astoria Dubai Palm Jumeirah** on viietärnihotell Palm Jumeirahal Dubais Araabia Ühendemiraatides, ja on osa Hilton Worldwide'ist. Hotell avati 12. märtsil 2014.  

Tegu on teise Waldorf Astoria Hotels & Resortsi hotelliga, mis avati Araabia Ühendemiraatides. Hotellis on 319 tuba.
Tallinna Merekohus

**Tallinna Merekohus** oli 1757–1889 Tallinnas tegutsenud kohtuorgan, aastatel 1818–1889 Mere- ja Prahikohus. 

Organ tegeles kohaliku laevaliikluse ja merekaubandusega seotud seaduserikkumiste ning laevaavariidega. Kohtupidamises võttis organ aluseks eelkõige rahvusvahelised meresõidutavad ja seadused.

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing

**Tallinna Merekooli Lõpetanud Kaugsõidukaptenite Ühing** oli 1934-1940 Tallinnas tegutsenud ühing, mis ühendas Tallinna Merekooli lõpetanud laevakapteneid (sh kaugsõidukapteneid). Ühingu eesmärk oli edendada ka Eesti laevandust.

Ühing andis välja mitu mereteemalist raamatut: näiteks Evald Pasti "Meresõidu romantikat ja traagikat" (1936) ning Evald Pasti ja F. Wichmanni käsiraamatu "Tallinna Sadam" (1936).

## Vaata ka
*Eesti Kaptenite Klubi
    
## Viited

## Välislingid
*
Waldorf Astoria Amsterdam

**Waldorf Astoria Amsterdam** on viietärnihotell Hollandi pealinnas Amsterdamis. 

Hotell on osa Hilton Worldwide'ist. Waldorf Astoria Amsterdamis on 93 tuba. Hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide.

Waldorf Astoria Amsterdam avati 1. mail 2014. Hotell on 25. Waldorf Astoria Hotel & Resortsi hotell.
Saka vald (Läti)

**Saka vald** (läti keeles *Sakas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pāvilosta linna ning Vērgale, Dunalka, Laža ja Cīrava vallaga, Kuldīga piirkonna Alsunga ja Gudenieki vallaga ning Ventspilsi piirkonna Jūrkalne vallaga.

Valla pindala on 318 km². 2016. aasta seisuga elas seal 530 inimest. Valla keskus on Saka küla.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Ulmale, Saliena, Ostbaka, Pilsmuiža, Mācītājmuiža, Stembre, Sarkanās muiža ja Minde mõisavallad, mis aastal 1866 ühendati ühiseks Upesmuiža vallaks. Saka valla nime kannab see aastast 1923. Maareformi ajal moodustati sellest vallast veel Ulmale vald. Aastal 1935 oli valla pindala 141,1 km². Aastal 1945 moodustati vallas Pāvilosta, Saka ja Saliena külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Saka külanõukoguga likvideeritav Saliena külanõukogu ja osa Pāvilosta külanõukogust, sellal kui Pāvilosta ise sai töölisasula staatuse. Aastal 1960 liideti külanõukoguga veel osa Cīrava külanõukogust, aastal 1962 aga Ulmale külanõukogu. Aastal 1987 liideti osa Saka külanõukogu maadest Jūrkalne külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2004 liideti Pāvilosta linn ja Saka vald ühiseks Saka piirkonnaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pāvilosta piirkonda.

## Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Akmeņragsi tuletorn (*Akmeņraga bāka*, *Akmensraga bāka*), Saka luteri kirik ja selle kantsel, hiiepaik Piņņi ohvrikivi, Saka vasallilinnus, Saka linnamägi, Nikāse talu elumaja, hiiepaik Dzeņi Ohvrikivi, Puuslikumäe nime kandev linnamägi, Laši muinaskalmed ja Ķuķi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Akmeņragsi majaka keskaegne kalmistu ja Maznodupji kivirajatis.

## Loodus

Suurimad jõed on Rīva jõgi ja Saka jõgi ning viimase lisajõed Tebra ja Durbe. Looduskaitse all on Ulmale park, Rīva Balti jääpaisjärve kaldaluited, Ostbaha parunite matmispaiga puudetukk, Gulēni mänd ja Strante-Ulmale järsakrannik, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 170 hektari suurune Saka erikanõmme hoiuala, selle lääneossa jääb ka osaliselt Pāvilosta hallide luidete hoiuala, edelaossa aga osaliselt Ziemupe hoiuala. Lisaks asub seal Grīnise looduskaitseala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 504 lätlast, 12 venelast, 4 valgevenelast, 5 ukrainlast, 1 poolakas ja 14 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Akmensrags lighthouse.jpg| Akmeņragsi majakas
Saļienas baznīca 2008-08-10.jpg| Saļiena kirik
Akmeņrags.jpg| Akmeņrags
Maznodupju Stone Load (Mara's Sanctuary) Maznodupju akmens krāvums (Māras svētnīca) - panoramio (2).jpg|Maznodupji kivirajatis


## Viited

## Välislingid
Saka (Läti)

**Saka** on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Saka valla halduskeskus. 

Küla asub Tebra ja Durbe ühinemispaigas merepinnast 5 meetri kõrgusel, Riiast 212 ja endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 5 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad vallamaja ja raamatukogu, lisaks veel luteri ja babtisti kirik, neist esimene on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Muinsuskaitse all on ka Saka vasallilinnus ja Saka linnamägi. Sakas asuvad Sakas C. P. ja Darbnīcase bussipeatus. 

Küla on esmamainitud 1230. aastal *Saccze* või *Sacese* nimega. Hiljem rajati sinna Saka vasallilinnus (*Sackenhausen*) Linnus rajati aastal 1386, kaitsmaks Saka jõe kaldaid ja sissepääsu toona laevatatavale Tebra jõele. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.

Küla oli Nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. 2005. aastal oli Sakas 293 elanikku, 2018. aastal 29 ja 2020. aastal 30.

## Viited
Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing

**Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing** oli 1935-1939 Tallinnas tegutsenud kutseühing, mis ühendas Tallinna sadama laevatöölisi.

Ühing registreeriti 14. mail 1935. Ühingu eesmärk oli muu hulgas kaitsta liikmete õigusi, osutada liikmetele majanduslikku abi, eriti haigestumise puhul.

Ühing kustutati registrist 15. detsembril 1939, sest Tallinna Sadama Laevatööliste Ühing, Pärnu Sadamatööliste Ühing ja Tallinna Sadamatööliste Ametiühisus moodustasid liitumise tulemusena uue organisatsiooni: Sadamatööliste Üleriigiline Kutseühing.
    
## Viited

## Välislingid
*
Vērgale

**Vērgale** (vanasti ka *Vērgaļi*) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Vērgale valla halduskeskus. Küla asub Liepājast 32 kilomeetri kaugusel.

Vērgale on kujunenud Behridele kuulunud Vērgale mõisa (*Virginahlen*) juurde. Mõisakompleksi hoonetes asuvad tänapäeval vallamaja, raamatukogu, kultuurimaja, põhikool ja muuseum. Külas asub ka luteri kirik. Nõukogude perioodil oli Vērgale Ļeņina ceļši kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.

Vērgale park ja seal kasvavad pärnad (ümbermõõduga 4,6 m, 4,88 m, 4,35 m ja 4,52 m) on looduskaitse all.

Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga ning Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone ja Vērgale kiriku vapireljeef.

Kirikuaias asuvale kalmistule on ühisesse hauda maetud kohaliku paruni Stempeli poeg ja talutüdruk Anna Lazdiņa, kelle õnnetu armastuse lugu on kujunenud kohalikuks legendiks.

Külas asuv 46 puurauk on siluri Adavere lademesse kuuluvate Dēgole kihtide stratotüüp.
## Viited
Oberholzer

**Oberholzer** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Oberholzer asutati 1939. aasta märtsis Wonderfonteini farmi territooriumile. Linn on saanud nime farmi omaniku Hendrik Oberholzeri järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oberholzeri elanikest valgeid 61,70%, mustanahalisi aafriklasi 35,80%, värvilisi 1,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,41%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 55,40% inimesi, tsvana keelt 12,30%, inglise keelt 10,84%, sotho keelt 8,60%, koosa keelt 4,59% ja suulu keelt 3,39%.

## Viited
Waldorf Astoria Shanghai on the Bund

**Waldorf Astoria Shanghai on the Bund** on viietärnihotell, mis asub 2 Zhongshan East 1st Roadil, The Bundi kõrval Shanghais Hiinas.   

Hotell on osa Waldorf Astoria Hotels & Resortsi hotelliketist.
Vērgale vald

**Vērgale vald** (läti keeles *Vērgales pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saka, Dunalka ja Medze vallaga.

Valla pindala on 191 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1363 inimest. Valla keskus on Vērgale küla, vallavanem on Jānis Vitrups.

## Ajalugu

Valla aladel asusid varem Saraiķi, Vērgale, Ziemupe ja Vecbebe mõisad. Vald ise moodustati aastal 1877. Aastal 1935 oli selle pindala 65,9 km². Aastal 1945 moodustati vallas Vērgale ja Vērnieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Vērgale külanõukoguga likvideeritav Vērnieki külanõukogu. Aastal 1954 liideti külanõukoguga veel Ziemupe külanõukogu ja osa Medze külanõukogust, aastal 1975 veel osake Medze külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pāvilosta piirkonda.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ziemupe luteri kirik ja selle piirdemüür, altar, altarimaalid ning kantsel, Vērgale kiriku altar koos kahe altarimaaliga, Vērgale mõisa fassaadi reljeefid ja rosetid, Puuslikumäe nime kandev linnamägi ning Ošenieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Vērgale mõisa peahoone, Vērgale kiriku vapireljeef, Bruņenieki muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Mazkalni keskaegne kalmistu ja Mazkažose talu elumaja.

## Loodus

Vald asub Rannikumadalikul. Suurim jõgi on Bubieris. Looduskaitse all on Vērgale park, Bruņenieki tamm, Audžuļi pärn ja Putni künnapuu, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla põhjaossa jääb ka osaliselt Ziemupe hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1158 lätlast, 36 venelast, 5 valgevenelast, 19 ukrainlast, 4 poolakat ja 56 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
>

Aužuļu dižliepa, 12.10.2013..jpg|Audžuļi pärn
Saraiķu luterāņu baznīca 3.jpg|Saraiķi kirik
Ziemupes baznīca.jpg|Ziemupe kirik
Ziemupe.jpg|Ziemupe mõisa häärber


## Viited

## Välislingid
Naaskelsaba

**Naaskelsaba** (*Enterobius vermicularis*) on liik ümarusse.

Uss on 3–13 mm pikk.

Naaskelsabad parasiteerivad inimeste peen- ja jämesooles, põhjustades enterobiaasi.
Khutsong

**Khutsong** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Khutsongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,38%, värvilisi 0,32%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 34,83% inimesi, koosa keelt 25,02%, sotho keelt 19,25%, suulu keelt 7,28%, tsonga keelt 5,56%, inglise keelt 1,93% ja pedi keelt 1,42%.

## Viited
Timmkanali raudteejaam

**Timmkanali raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 11,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Kõveri külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.

Timmkanali raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hoone oli üks selle liini suurematest jaamahoonetest. Jaama ülakorrusel olid raudteetööliste eluruumid.

Timmkanalile eelnes Riisselja poolt Ristiküla raudteejaam ja järgnes Laiksaare raudteejaam.

## Viited
Laiksaare raudteejaam

**Laiksaare raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 19. kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Nepste külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.

Laiksaare raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes, säilinud on jaama juures asunud saun.

Laiksaarele eelnes Riisselja poolt Timmkanali raudteejaam ja järgnes Massiaru raudteejaam.

## Viited
Ristiküla raudteejaam

**Ristiküla raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 5,5 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Saarde valla Ristiküla külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Pati valda.

Ristiküla raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hooned on eravalduses.

Riistikülale eelnes Riisselja poolt Riisselja raudteejaam ja järgnes Timmkanali raudteejaam.

## Viited
Eesti-Läti Ühing

**Eesti-Läti Ühing** oli Eesti esimesel iseseisvusajal tegutsenud ühing, mille eesmärk oli edendada eeskätt Eesti ja Läti kultuuri- ja majandussuhteid. Ühingu esimees oli Ants Piip.

Ühing asutati 14. septembril 1928 Arthur Uibopuu, Leo Sepa ja Karl Korneli eestvedamisel. Teiste andmete järgi avati ühing uuesti 13. juunil 1932 ja asutajad ei olnud samad mis 1928.

Ühing lõpetas tegevuse 1940. Aastal 1940 oli ühingus vähemalt 148 liiget.

## Viited
PRO (ansambel)

**PRO** oli ansambel, mis on asutatud 1984. aastal Raplas. Stiil oli (kosmi heavy raju) *punk-rock*. Bänd lõpetas tegevuse 1989. või 1990. aastal "NoorteMuusa" festivali järel, kus jäädi teiseks. 

Asutajaliikmed olid Tarmo Komsaare, Marjo Luik ja Ardi Tabor. Neljas liige, trummar Tarmo Kukk, liitus aasta pärast asutamist. Trummar võeti bändi, sest tagus vasturütmi (ei ole looga rütmis, sel ajal haruldane nähtus). 

Tuntumad laulud:
* "Sellel teel"
* "Moskva pisaraid ei usu"
* "Pioneerid"
* "Kosmiline rock"
Teaste raudteepeatus

**Teaste raudteepeatus** oli raudteepeatus kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 35 kilomeetril. Peatuse asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru ja Majaka küla piirile. Peatus avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.

Teaste raudteepeatus suleti 1975. aastal. Peatuse lähistel paikneb üle Lemmejõe viinud hävinud puitsild, millest Läti poole on raudteetrass võsastunud.

Teastele eelnes Riisselja poolt Massiaru raudteejaam ja järgnes Orajõe raudteejaam.

## Viited
Munsieville

**Munsieville** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Munsieville on asutatud 1903. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Munsieville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,91%, värvilisi 0,61%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, valgeid 0,10% ja teisi 0,24%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 67,16% inimesi, suulu keelt 6,68%, koosa keelt 6,50%, sotho keelt 5,32%, inglise keelt 2,80% ja pedi keelt 2,77%.

## Viited
Orajõe raudteejaam

**Orajõe raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 43,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Metsapoole külla. Jaam avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Orajõe valda.

Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Aastal 1925 pikendati raudteed Iklasse.

Orajõe raudteejaam suleti 1975. aastal. Jaamahoone on varemetes. Säilinud on üks liipritest ehitatud abihoone.

Orajõele eelnes Riisselja poolt Teaste raudteepeatus ja järgnes Ikla raudteejaam.

## Viited
Hermes (tantsurühm)

**Hermes** on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhendab Mariann Rajang.

Rühm asutati septembris 1980.

Rühm esines 2004 festivalil Europeade.

2019. aastal osales rühm XX tantsupeol Minu arm.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Ikla raudteejaam

**Ikla raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 48,8 kilomeetril. Jaama asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Ikla külla. Jaam avati aastal 1925. Rajamisel jäi see Orajõe valda.

Algselt oli tegemist raudtee lõppjaamaga. Teise maailmasõja ajal pikendasid Saksa väed raudteed Heinastesse, ühendades selle Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteega.

Ikla raudteejaam suleti 1975. aastal. Algne jaamahoone hävis teise maailmasõja ajal. Uus jaamahoone on tänapäeval eravalduses ja kasutusel elamuna.

Iklale eelnes Riisselja poolt Orajõe raudteejaam ja järgnes Heinaste raudteejaam.

## Viited
Mabalstad

**Mabalstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabalstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,86% ja värvilisi 0,14%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,17% ja koosa keelt 3,89%.

## Viited
Conrad Osaka

**Conrad Osaka** on viietärnihotell, mis asub Jaapanis Osakas. Conrad Osaka brändinimi Conrad kuulub Conrad Hotels & Resortsile ning see omakorda Hilton Worldwide'ile.  

Hotellis on kokku kuus restorani ja ootesaali: atmos dining, KURA - Teppanyaki & Sushi, C: Grill, Aeria, 40 Sky Bar & Lounge ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa ja 20-meetrine soojendusega bassein.
Embalenhle

**Embalenhle** on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas.

Embalenhle on rajatud 1970. aastatel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Embalenhle elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,36%, valgeid 0,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,21%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,82% inimesi, koosa keelt 10,90%, sotho keelt 10,10%, ndebele keelt 9,15%, svaasi keelt 5,05%, tsonga keelt 4,68%, pedi keelt 3,91% ja inglise keelt 2,09%.

## Viited
Tsirguliina Kool

**Tsirguliina Kool** on põhikool Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Kooli direktor on Katre Kikkas.

1912 alustas tööd Tsirguliina 3-klassiline külakool. Järjepidevat kooliharidust hakati Tsirguliinas andma aastast 1919, kui alustas tööd Tsirguliina 8-klassiline algkool.

1952 nimetati kool ümber Tsirguliina 7-klassiliseks kooliks. 1956 nimetati kool ümber **Tsirguliina Keskkooliks**.

2018. aasta kevadel suleti keskkooliosa ning kool jätkas 1. septembrist 2018 tööd **Tsirguliina Kooli** nime all.

## Viited

## Välislingid

* Kooli koduleht
Benny Hill

**Alfred Hawthorne Hill** (21. jaanuar 1924 Southampton – 20. aprill 1992 London) oli inglise koomik, näitleja, stsenarist ja helilooja. Ta on eelkõige tuntud telesarja "The Benny Hill Show" loojana ja peaosatäitjana, mis oli üks rahvusvaheliselt menukamaid Briti komöödiasaateid.

Hill alustas oma karjääri raadios ja teatris ning jõudis televisiooni 1950. aastatel. "The Benny Hill Show" oli eetris aastatel 1955–1989 ning saavutas suure populaarsuse paljudes riikides. Saadet iseloomustasid visuaalne huumor, sõnadeta sketšid, kiirendatud tagaajamisstseenid ning muusikaline lõpulugu "Yakety Sax".

Benny Hilli huumor põhines sageli pantomiimil, füüsilisel komöödial ja satiiril. Tema loomingut on kritiseeritud stereotüüpse ja seksistliku sisu pärast, kuid sellest hoolimata kuulub ta 20. sajandi tuntumate Briti koomikute hulka.

Hill elas eraklikku elu ega abiellunud. Ta suri 1992. aastal Londonis südamerabanduse tagajärjel.

## Viited

## Välislingid

*
Tjakastad

**Tjakastad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Albert Luthuli vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjakastadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,44%, värvilisi 0,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,94% inimesi, suulu keelt 4,94% ja inglise keelt 0,58%.

## Viited
Vaatus

**Vaatus** on lavateose suurim alajaotus, mis on eraldatud pikemate vahepausidega. Vaatused võivad omakorda jaguneda piltideks ja stseenideks. Lavateos võib koosneda ühest või mitmest vaatusest.

Esimest korda jagati lavateoseid vaatusteks ja vaheaegadeks vanarooma teatris.

## Viited
Morgenzon

**Morgenzon** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Lekwa vallas.

Morgenzon on asutatud 1912. aastal. Morgenzon tähendab hollandi keeles 'hommikupäike'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morgenzoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,04%, valgeid 43,21%, India või Aasia päritolu inimesi 1,64%, värvilisi 1,43% ja teisi 0,63%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,36% inimesi, afrikaani keelt 38,00%, inglise keelt 5,50%, svaasi keelt 1,93% ja ndebele keelt 1,79%.

## Viited
Ruta Tamre

**Ruta Tamre** (sündinud 1979) on eesti hüdrograaf ja riigiametnik, "Eesti järvede nimestiku" (2006) koostaja.

Aastatel 2002–2007 õppis ta Eesti Maaülikoolis magistriõppes (juhendaja Ingmar Ott, teema "Valgla mõju rannajärvedele").

2022. aasta seisuga töötas Tamre Keskkonnaagentuuri keskkonnakasutuse osakonna peaspetsialistina. Varem on ta töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

## Teoseid
* "Eesti järvede nimestik: looduslikud ja tehisjärved". Koostaja Ruta Tamre. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006
* "Ülevaade Virumaa veekogudest" Rmt: "XXIX Eesti looduseuurijate päev. XXIX Estonian naturalists' congress. Põlevkivimaa loodus. Nature of oil shale region. 1.–2. juuli, 2006, Illuka" Eesti Looduseuurijate Selts, 2006
* Ruta Tamre, Toomas Kõiv, Ingmar Ott (2008). Young and quickly vanishing coastal lakes in Estonia. Structure and function of world shallow lakes, Néstor Mazzeo, Mariana Meerhoff (eds.). Punta del Este, Uruguay. Facultad de Ciencias, Universidad de la Republica. Montevideo. Uruguay: 110.

## Viited

## Välislingid
* Raimu Hanson, "Ülelugemine andis järvedele tublisti lisa", Postimees, 24. aprill 2007
Madli

**Madli** on eesti naisenimi. See on mugandus nimest Magdalena.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Madli 436 naisel. Madli oli populaarsuselt 329. naisenimi. Madli oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 26). Kõige populaarsem oli eesnimi Madli vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,5.

## Nime kandjaid
*Madli Lippur, eesti kirjanik
*Madli Luuk, eesti kunstnik ja õpetaja
*Madli Lääne, eesti filmirežissöör
*Madli Murel, eesti sportlane
*Madli Puhvel, eesti arstiteadlane ja mikrobioloog
*Madli Vitismann, eesti ajakirjanik

## Vaata ka
*Madlike

## Viited
Võluvits

**Võluvits** on müütiline võlujõuga ese eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Võluvitsa on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).

Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja eluolu. Vanem piiga mainis, et enne kui Sarvik saabub, tuleb võtta võlujõuga küüntest kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja jäi Sarvikut ootama. Vanem piiga vahetas Sarvik-taadi rammusünnitaja ja rammusuretaja joogiklaasid. Noorem piiga võttis võluvitsa, mis oli sillasünnitaja. Pärast esimest heitlust Sarvikuga, mis lõppes tolle allajäämise ja maa sisse kadumisega, võttis vägimees põrgupiigad ja kullakoormad ning jõudis võlukübara abiga põrgu koopasuusse. Alustanud koduteed, jõudis ta sada sammu astuda, kui tema kannule jõudis kiusajate kari. Noorim põrgupiiga, nähes tagaajajaid lähenemas, otsustas vibutada põrgust kaasa võetud võluvitsa ja hüüdis:
:Moonda see maa mereksi,
:Luhad laialt laineteksi,
:Võsukesed vetevoodeks,
:Etta silda sünnitele,
:Taha vetta veeretele!
Võluvitsa toel muutusid luhad veteväljaks, kuid nii, et pagejatel tekkis ette sillatee, taganttulijatele jäid ette aga ainult vetevood. 

## Viited
Paide Gümnaasium

**Paide Gümnaasium** on riigigümnaasium Paides. Kool tegutseb 1. septembrist 2018.

2021. aastast tegutseb Paide Gümnaasium uues majas aadressil Posti tänav 12.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Rekvisiitor

**Rekvisiitor** on lavastuses kasutatavate esemete (rekvisiitide) soetaja ja nende eest vastutav isik.

## Kujutamine kultuuris
Saksa dramaturg Eberhard Streul on kirjutanud ühe rekvisiitori elust ja tööst mononäidendi "Die Sternstunde des Josef Bieder. Revue für einen Theaterrequisiteur". 

Pealkirjaga "Rekvisiitori tähetund" on selle Eestis 2012. aastal lavastanud Margo Teder VAT Teatris. Nimiosa mängis Lauri Saatpalu. Eesti keelde on näidendi tõlkinud Hannes Villemson. 

2021. aastal kohandas, kujundas muusikaliselt ja lavastas Karlova Teatris näidendi Andres Dvinjaninov pealkirjaga "Heinari tähetund". Dvinjaninov mängis ise ka nimitegelast. Näidendit on lavastatud ka Vanalinnastuudios (nimiosas Jüri Aarma) ja Vanemuises (nimiosas Jüri Lumiste).

## Viited
Laura (eesnimi)

**Laura** on naisenimi.

Nimi hakkas levima Francesco Petrarca loomingu kaudu. Tema armastatu nimi Laura on naissoo vorm ladina sõnast *laurus* 'loorberipuu' ja sama tähendusega on kreeka Daphne.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Laura 3307 naisel. Laura on populaarsuselt 30. naisenimi.

Laura on keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus on 23).

Kõige populaarsem on eesnimi Laura vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 63,89, Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 28,99.

Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Laura 9380 inimesel.

## Nime kandjaid
*Laura Alba
*Laura Bush
*Laura Dahlmeier
*Laura Dekker
*Laura Dern
*Laura Flessel-Colovic
*Laura Freudenthaler
*Laura Groeseneken
*Laura Huhtasaari
*Laura Ikauniece
*Laura Ingraham
*Laura Jaanhold
*Laura Joonas
*Laura Kipper
*Laura Kiviselg
*Laura Kukk
*Laura Kõrgemäe
*Laura Leighton
*Laura Lepasalu
*Laura Lepistö
*Laura Maasik
*Laura Mersini-Houghton
*Laura Niils
*Laura Nurmsalu
*Laura Nõlvak
*Laura Pausini
*Laura Prits
*Laura Põld
*Laura Põldvere
*Laura Rogule
*Laura Siegemund
*Laura Tesoro
*Laura Võigemast

## Viited
STS-8

**STS-8** oli NASA Space Shuttle'i programmi kaheksas ja kosmosesüstiku Challenger kolmas missioon. See startis 30. augustil 1983 ja maandus 5. septembril. Challenger sooritas programmi esimese öise stardi ja maandumise. Missioonil osales esimene mustanahaline astronaut, Guion Bluford. STS-8 viis orbiidile tehiskaaslase ja tegi teaduskatseid. Missioon oli edukas, kuid seda varjutas asjaolu, et insenerid avastasid tahkekütusekiirendite kontrollimisel, et vasakpoolne kiirendi oli tugevalt kahjustada saanud ning oli oht, et see võib stardil puruneda.

## Meeskond

Missioonil osales viis astronauti, kellest kolm olid missiooni spetsialistid. See oli tollal suurim arv astronaute ühe kosmoselaeva pardal. Missiooni komandör oli Richard Truly, kellele see oli teine missioon. Ülejäänud astronaudid olid oma esmalennul.

Meeskonda kuulusid:
* komandör – Richard Truly
* piloot – Daniel Brandenstein
* missiooni spetsialist 1 – Guion Bluford
* missiooni spetsialist 2 – Dale Gardner
* missiooni spetsialist 3 – William Thornton

## Viited
Frazione

***Frazione*** (mitmus *frazioni*) on Itaalias, San Marino ja Šveitsi haldusüksus, mis on madalam kui vald ehk *[[comune]]* ning millele eesti keeles ligikaudselt vastab termin "osavald".

## Kirjeldus
Üldjuhul kasutatakse terminit *frazione* külade kohta, mis ümbritsevad valla ehk *comune* keskust (*[[capoluogo]]*). Mõne Itaalia valla sees pole ühtki osavalda, mõnel on aga mitukümmend. Tavaliselt, kuid mitte alati, kannab vald vallakeskuse nime.

Enamasti on *frazione* küla, kuid mitte iga küla pole *frazione*; selliseid külasid nimetatakse sageli *[[località]]*. Vahel on *frazione* elanike arv suurem kui vallakeskusel. Sellistel puhkudel võidakse kolida vallavalitsus osavalda, ehkki nominaalne vallakeskus ja valla nimi jäävad samaks.

## Ajalugu
Ajalooliselt loodi paljud osavallad Itaalias fašistliku valitsuse ajal, kui riigi haldusjaotust püüdi konsolideerida. Vahel loodi osavallad endistest valdadest nende liitmise käigus.

2000. aastani lõi osavallad ja määras nende piirid Itaalia keskvalitsus, välja arvatud viies autonoomses piirkonnas, kus seda tehti piirkonna tasandil. Itaalia põhiseaduse muudatuse 267/2000 kohaselt määrab nüüd iga vald ise oma osavallad.

## Osavallavalitsus
Varasema korra kohaselt võis osavallal olla oma *prosindaco* (asevallavanem), kelle määras vallavanem (*il sindaco*). Tihti toimus see vallavolikogu (*consiglio*), *giunta* või teiste esindusorganite soovituse või kohalike elanike petitsiooni alusel. Tänapäeval aga kehtestab seaduse 267/2000 paragarahv 54, et vallavanem võib delegeerida oma ülesanded osavalla tasandil vallavolikogu liikmele.

Paljudes valdades on osavaldadel mitte üksnes nõuandev roll, vaid ka oma ametnikud, kuid mitte oma arhiivi.
Valged

Sõna ***valged*** on kasutusel mitme terminina.
* Valged nupud ja nendega mängiv mängija males ja kabes.
* Venemaa kodusõja osaline, kes võitles bolševike revolutsioonilise valitsuse vastu.
* Eesti Vabadussõja osaline, kes võitles Eesti Vabariigi eest ja Eesti Töörahva Kommuuni vastu.
* Soome kodusõja osaline, kes võitles Venemaa bolševike valitsuse toetatud sotsialistliku poole vastu.
* Valgenahalised elanikud mitme riigi statistikas (eelkõige Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning Aafrikas), üldjuhul europiidid, kuid juriidiline määratlus võib olla kitsam.
Bolševik (täpsustus)

**[[Bolševik]]** ehk **enamlane** oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei radikaalse tiiva esindaja. Sõna võib tähendada ka järgmist:
***[[Bolševik (Jõgeva rajooni kolhoos)|Bolševik]]**, kolhoos Jõgeva rajoonis
***[[Bolševik (Pärnu rajooni kolhoos)|Bolševik]]**, kolhoos Pärnu rajoonis
*Mõisaküla linaketramis- ja kudumisvabrik Bolševik
*...

## Vaata ka
*Bolševiku saar
Punased

Sõna ***punased*** on kasutusel mitme termini ja väljendina.
* Venemaa kodusõja osaline, kes toetas bolševike revolutsioonilist valitsust.
* Soome kodusõja osaline, kes pooldas sotsialismi ja keda toetas Venemaa bolševike valitsus.
* Eesti Töörahva Kommuuni pooldajad, keda toetas Venemaa bolševike valitsus Eesti Vabadussõjas.
* Kommunistid, sotsialistid, sotsiaaldemokraadid ja teised vasakpoolsed olenevalt kontekstist.
* Ameerika indiaanlased, vananenud keelepruugis ka "punane rass" või "punanahad".

"Punased" on ka mitme teose pealkiri.
* Eesti ajaloolase Jaak Valge monograafia vasakpoolsetest, hilisematest Nõukogude kollaborantidest, sõdadevahelises Eesti Vabariigis (1. osa ilmus 2014).
* "Punased" on 1981. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film ("Reds"), mille lavastaja Warren Beatty pälvis Oscari.
Soomusfriis

**Soomusfriis** või **soomusornament** (saksa keeles *Schuppenfries*, *Schuppenmuster*, prantsuse keeles *écailles*) on ehisliist või pinnakaunistus, mille ornamendi moodustavad näiliselt üksteist katvad soomusetaolised elemendid. Soomused võivad olla suunatud nii üles- kui allapoole, olla reljeefsed või maalitud.

Ornamenti on kasutatud juba antiikajal, eelkõige rikkalikkust ja toredust taotlevas Rooma arhitektuuris, samuti kohtab seda friisina romaani arhitektuuris Saksamaal, Austrias ja Prantsusmaal, kuigi palju harvem võrreldes näiteks siksak- või täringfriisiga. Pinnatäitena on soomusemotiiv kasutusel ka Prantsusmaa gooti arhitektuuris, näiteks katedraalide kontraforssidel ja fiaalidel. Ka renessanss- ja barokkarhitektuuris ksutatakse soomusemotiivi rohkem pinna kaunistamiseks kui friisina.
 
Sarnase nimega, ent väljanägemiselt erinev ehisliist on soomuslitrimotiiv, kaunistuselement baroki mööblikunstis ja selle mõjutustega talupojamööblis. Sel on iseloomulik üksteist katvate soomuste kulgemine ühe reana paralleelselt friisi suunale.

## Pildid

DecorazioneASquame.jpg|Kaherealine soomusornament karniisil, Rooma
WalheimRömerhausJupiter.jpg|Jupiteri sammas Walheimi Rooma muuseumis, 2.-3. sajand, Baden-Württemberg
Maria_Laach_04.jpg|Värviline soomusfriis Maria Laachi kloostrikiriku peatorni karniisil, 12. sajand, Reinimaa
Maria Laach Paradies 20823.JPG|Soomusemotiiv kaarfriisi siseküljel, Maria Laachi kloostrikirik
Thaon eglisesaintpierre bascote sud.jpg|Thaoni Peetruse kiriku lõunakülg, 11.-12. sajand, Normandia
Église Saint-Pierre de Thaon Août 2009 a.jpg|Täisnurksed soomusemotiivid seinal, Saint-Pierre' i kirik Thaonis
Rioux église Chevet 3.JPG|Soomusemotiiv Rioux Jumalaema kiriku kooriseinal, 12. sajand, Akvitaania
San Juan de Rabanera-Soria - P7234547.jpg|Soomusjad motiivid petikakende dekoratsioonis ja aknaraamistuses, San Juan de Rabanera kirik, Soria
Haapsalu_toomkiriku_kabel.jpg|Joachim Winteri tehtud ristimiskivi Haapsalu toomkiriku kabelis


## Vaata ka
* friis
* ehisliist

## Viited
Vanaisa (mütoloogia)

**Vanaisa**, ka **Taevataat** on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on taevaliste Taara tarkade juht, mõnes kontekstis saab teda samastada Ukuga.

Teda on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks.  Lahingud.  Raudmeeste saadikud.  Kalevipoja surm.  Põrgu väravas.).

Soome sepa pandud needuse tõttu lõikas mõõk Kääpa jõel Kalevipojal jalad alt. Vägilase vaim pääses põrmu paelust ja tõusis linnuna üles taevasse. Taevas anti vaimule uus keha, millel küll polnud jalgu. Kalevipoeg istus taevas Taara kangelaste keskel ja kuulas laulikute lugulaule oma vägitegude kohta. Samal ajal vanaisa mõlgutas mõtteid - mida anda taevas kangele mehele ametiks? Vanaisa kutsus kokku Taara taevalised targad ning peale paaripäevast nõupidamist mõeldi ühel meelel:
:Põrgu vahipoisiks panna
:Alta-ilma hoidemaie,
:Väravaida vahtimaie,
:Et ei selli sidemesta,
:Kuri pääseks kütketesta.
Kalevipoeg pandi valge ratsu selga ja saadeti põrguriigi piiridele. Seal raksas ta raske käega kaljut ning rusik jäi kinni kivirahnu. Nüüd ta kaitseb kütkes olles teiste kütkeid. Kui põrgulased püüavad kahest otsast põlenud piirul ahelaid habrastada, siis:
:Kui saab hüüdma koidukukke
:Vanaisa väravalta
:Jõulupüha tulekuda:
:Lähvad ahelate lülid
:Järsku jälle jämedamaks. 

## Viited
Conrad Beijing

**Conrad Beijing** on viietärnihotell, mis asub Hiina pealinnas Pekingis.  

Hotellis on 13 tüüpi tube ja sviite, kokku 289 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ootesaali: Chapter, 29 Grill, Lobby Lounge, Lu Yu, Vivid ja Executive Lounge. Hotellis on ka spaa, spordisaal ja 25 meetri pikkune soojendatud sisebassein.
Alma mater

***Alma mater*** (ladina keeles 'toitev ema') on ladinakeelne allegooriline nimetus ülikooli või kõrgkooli kohta, kust keegi on hariduse saanud. 

Kujund viitab ülikoolile kui üliõpilaste vaimutoidu allikale. Seepärast kujutatakse haridusasutusi kunstis sageli antiigipäraseid rõivaid kandva naisena.

Enne niisugust uusaegset kasutust oli *alma mater* tiitel, millega austati mitut Vana-Rooma jumalannat, eriti Cerest ja Cybelet, hiljem katoliikluses aga neitsi Maarjat. Akadeemilisse kasutusse jõudis see, kui Euroopa vanim ülikool Bolognas võttis oma motoks väljendi "Alma Mater Studiorum" ('õpingute toitev ema'). Fraas on seotud ka ladina sõnaga *[[alumnus]]*, mida mitmes keeles kasutatakse ülikoolide vilistlaste kohta ja mis otseselt tähendab 'toidetut' või 'imetatut'.

## Etümoloogia
Kuigi *alma* ('toitev') oli Cerese, Cybele, Venuse ja teiste emajumalannade tavaline epiteet, ei kasutatud seda klassikalises ladina keeles sageli koos *mater*iga. Oxfordi ladina sõnaraamatus omistatakse see fraas Lucretiuse "De rerum naturale", kus seda kasutatakse epiteedina maajumalanna kirjeldamiseks:

Denique caelesti sumus omnes semine oriundi

omnibus ille idem pater est, unde alma liquentis

umoris guttas mater cum terra recepit (2.991–93)

Me kõik oleme sellest taevaseemnest sündinud,

meil kõigil on sama isa, kellelt maa,

toitev ema saab tilka vedelat niiskust 

Pärast Rooma langemist tuli see termin kasutusele kristlikus liturgias seoses neitsi Maarjaga. "Alma Redemptoris Mater" on tuntud 11. sajandi antifon, mis on pühendatud Maarjale. Selle termini varajasim dokumenteeritud kasutamine ülikooli tähistamiseks ühes ingliskeelses riigis jääb 1600. aastasse, kui Cambridge'i ülikooli trükkal John Legate hakkas kasutama ülikooli trükikoja jaoks embleemi.

## Viited
Conrad Bangkok

**Conrad Bangkok** on viietärnihotell, mis asub Tai pealinnas Bangkokis.  

Hotellis on 14 tüüpi tube ja sviite, kokku 391 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ajaveetmissaali: Liu, City Terrace, KiSara, Diplomat Bar, Cafe@2 ja Deli by Conrad. Hotellis on ka spaa, spordisaal, bassein ja tenniseväljak ning katusel asub jooksurada. 

## Välislingid
* Hotelli koduleht
Kavalik

**Kavalik** on Elva vallas Annikoru külas tegutsev segarahvatantsurühm. Rühma juhendab Kaie Tali.

Rühm alustas tegevust 1989.

Rühm esines 1997, 1999, 2001, 2003, 2005 ja 2023 festivalil Europeade.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Värkssepad

**Värkssepad** on Saaremaa vallas Leisi asulas tegutsev rahvamuusika- ja rahvatantsurühm. Rühma juhivad Irja Aardam ja Tiina Oks.

Rühm alustas tegevust 2003.

Rühm esines 2005 festivalil Europeade.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Sõlus

**Sõlus** on Saaremaa vallas Leisis tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Anne Keerd.

Rühm alustas tegevust septembris 1987.

Rühm esines 2005 festivalil Europeade.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Oświęcim

**Oświęcim** (saksa keeles *Auschwitz*, jidiši keeles *אָשפּיצין* ehk *Oshpitzin*, Poola mustlaskeeles *Auszwica*) on linn Väike-Poola vojevoodkonnas, Oświęcimi maakonna halduskeskus. Oświęcim asub 53 kilomeetrit Krakówist läänes, Soła jõe liitumiskohas Wisła jõega.

## Ajalugu
Oświęcimi asulat on esmamainitud 1117. aastal, linnaõigused sai see 1291. aastal. Hiliskeskajast alates oli linn tähtis kaubanduskeskus. 14. sajandil nimetasid saksa kaupmehed seda *Auswintz*, 15. sajandil sai uueks nimekujuks *Auschwitz*. 1772–1918, kui Oświęcim kuulus Galiitsia ja Lodomeeria kuningriiki (mis oli Austria Keisririigi poolautonoomne protektoraat), kasutati ametlikult nii poola kui ka saksa nime. Teise maailmasõja ajal jäi Oświęcim Poola ossa, mille Saksamaa annekteeris, ning tolleaegsetes dokumentides kasutati nime Auschwitz. Nime Oświęcim sai linn tagasi pärast 27. jaanuari 1945, mil Nõukogude Liidu Punaarmee lõi linnast välja Wehrmachti väed.

## Koonduslaager

Linna teatakse eelkõige Teise maailmasõja aegse traagilise ajaloo pärast. Linna lähistel koonduslaagris hukati Saksamaa natsionaalsotsialistliku režiimi all ligemale 1 000 000 juuti, 150 000 poolakat, 23 000 mustlast, 15 000 Nõukogude sõjavangi ja 400 Jehoova tunnistajat, lisaks kümneid tuhandeid teiste rahvuste ja vähemuste esindajaid. Oświęcim oli tollal Mandri-Euroopa raudteeliikluse sõlmpunkt, vangid transporditi kõikjalt Euroopast kohale loomavagunites.

## Vaata ka
*Oświęcimi Juudi Keskus

## Välislingid
Madelin

**Madelin** on Nõo vallas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Made-Heljo Ruul.

Rühm alustas tegevust 1963.

Rühm esines 1999 ja 2001–2005 festivalil Europeade.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Naita

**Naita** on Tartu linnas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Hanna-Liisa Kuusik.

Rühm alustas tegevust umbes 1959.

Rühm esines 2004 festivalil Europeade.

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon
Rõõmutallad

**Rõõmutallad** on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Ulvi Mägi.

Rühm alustas tegevust sügisel 2000.

Rühm esines 2005 festivalil Europeade.

## Vaata ka
*Kohila

## Viited

## Välislingid
*Tantsurühmast Europeade 2005 kodulehel, arhiiviversioon