open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Päll (perekonnanimi)

**Päll** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Päll 227 inimesel: 107 mehel ja 120 naisel. Perekonnanimede levikult on Päll meeste puhul 749. kohal ja naiste puhul 723. kohal. Perekonnanimi Päll on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,12.

## Nime kandjaid

*Eduard Päll, eesti riigitegelane, kirjanik ja keeleteadlane (1903–1989)
*Janika Päll, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija (1965–)
*Peeter Päll, keeleteadlane (1961–)

## Viited
Linnamägi (perekonnanimi)

**Linnamägi** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Linnamägi 116 inimesel: 57 mehel ja 59 naisel. Perekonnanimede levikult oli Linnamägi meeste puhul 1762. kohal ja naiste puhul 1895. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Linnamägi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,65. Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,53 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Karula kihelkonnas Karula mõisavallas ja Läänemaal Vigala kihelkonnas Konuvere mõisavallas nimeks Linameggi ja Linnamäggi (normaliseeritult Linnamägi). 

Nimede eestistamisel võeti Liivamägi aastatel 1935–1939 uueks perekonnanimeks 5 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Everaus, Issakov, Oeveraus, Sekkel ja Vienberg.	

## Nime kandjaid
* Martin Linnamägi, eesti poksija (1917–1994)
* Vello Linnamägi, eesti looduskaitsja ja riigiametnik (1929–2018)
* Voldemar Linnamägi, Eesti riigiametnik ja poliitik (1881–1948)

## Viited

## Välislingid
*
Stalowa Wola maakond

**Stalowa Wola maakond** (poola *powiat stalowowolski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Stalowa Wola linnas.

Stalowa Wola maakond moodustati 1973. aasta detsembris, kuid likvideeriti 1975. aasta juunis. Stalowa Wola maakond loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Stalowa Wola ja Zaklików.

Stalowa Wola maakonnas on viis valda:
*Bojanówi vald
*Pysznica vald
*Radomyśl nad Sanemi vald
*Zaklikówi vald
*Zaleszany vald

## Viited
Kinaver-kangurlind

**Kinaver-kangurlind** (*Foudia madagascariensis*) on kangurlindlaste sugukonda *[[Foudia]]* perekonda kuuluv linnuliik. Linnu põlisareaal on Madagaskari saar, kuid teda on introdutseeritud ka mitmele India ookeani saarele. Oma levialal on ta tavaline linnuliik ja Rahvusvaheline Looduskaitseliit on ta määratlenud soodsas seisundis olevaks.

Perekonna nimetus *Foudia* on tuletatud linnu malagassikeelsest nimetusest "fodi" või "foudi".

## Pildid

Red cardinal fody (Foudia madagascariensis) male transition Reunion.jpg|Isaslind hundsulestikku minemisel. Réunion
Madagascar fody (Foudia madagascariensis) male, transition into breeding plumage.jpg|Hundsulestikku minev isaslind Madagaskaril
Red cardinal fody (Foudia madagascariensis) male Reunion 2.jpg|Isaslind Réunionil
Madagascar fody (Foudia madagascariensis).jpg|Isaslind Madagaskaril
Female Foudia madagascariensis.jpg|Emaslind
Foudia madagascariensis -Seychelles -female-8 (1).jpg|Emaslinnud parves toitumas Seišellidel
Foudia madagascariensis MHNT 228 Tsara Madagascar.jpg|Munad


## Kirjeldus
Kinaver-kangurlinnu kehapikkus on umbes 13 cm ja ta kaalub 14–19 grammi. Isaslind on säravpunast värvi (hundsulestikus kinaverpunane), musta laiguga silma ümber. Linnu tiivad ja saba on oliivpruunid. Ka isaslinnu kõhualune on punane, erinevalt nende saarte põlisliikidest, kuhu kinaver-kangurlind on introdutseeritud. Emaslinnu ülapool on oliivpruun, alakülg hallikaspruun.

## Levik ja eluviis
Kinaver-kangurlind on tavaline liik metsalagendikel, rohumaadel ja kultuurmaastikel, kuid mitte tihedas metsas. Madagaskaril peetakse teda riisikasvatajate nuhtluseks. Linnuliik on asustatud ka Amirantidele, Komooridele, Seišellidele, Mauritiusele ja Réunionile.

Kinaver-kangurlind toitub peamiselt rohttaimede seemnetest ja putukatest, kuid lisaks võib toituda ka puuviljast, nektarist, majapidamisjäätmetest ja koprast.

Väljaspool pesitsushooaega on lind parvelise eluviisiga. Pesitsusajal valivad isaslinnud endale umbes 30-meetrise läbimõõduga territooriumi. Lind on monogaamne; isane hakkab ehitama pesa territooriumi keskele juba enne partneri leidmist. Pesa on ümmargune avaga või toruja sissepääsuga küljel, ehitatud tavaliselt kokku punutud juurekestest, väätidest, rohukõrtest ja muudest pikematest taimeosadest. Pesa ehitab isaslind umbes 7–8 päeva ja hülgab selle juhul, kui partneri leidmine ebaõnnestub.

Introdutseeritud linnud on mitmel väikesel saarel kohalikele liikidele toidu- ja pesitsuskonkurentideks. Eriti mõjutab kinaver-kangurlinnu asurkond saartel ohustatud liike nagu mauritiuse kangurlind (*Foudia rubra*) ja rodriguese kangurlind (*Foudia flavicans*).

## Viited
Foudia

***Foudia*** on lindude,  väikeste värvuliste perekond kangurlindlaste (*Ploceidae*) sugukonnast. 

## Kirjeldus
*Foudia* liigid on väikesed, lühikese koonilise nokaga värvulised kehapikkusega 12–15 cm. Isaslinnud on pesitsusajal eredalt värvunud sulestikuga punastes ja kollastes toonides, puhkesulestikus isased ja emaslinnud on varblasi meenutavalt valdavalt hallikaspruunides toonides.

Tüüpilised elupaigad on metsad ja võsad, aga ka kultuurmaastikud. osa liike toitub valdavalt seemnetest, osa on eelistatult putuktoidulised. *Foudia* liigid ehitavad ümmarguse, küljel paikneva sisenemisavaga, oksa või palmilehe küljes rippuva pesa, põimitud rohust, väätidest ja muust taimsest materjalist.

1850. aastal kirjeldatud perekonna tüüpliik on kinaver-kangurlind. Perekonna nimetus *Foudia* on tuletatud kinaver-kangurlinnu malagassikeelsest nimetusest "fodi" või "foudi".

## Liigid
* *Foudia madagascariensis* - kinaver-kangurlind. Põliselupaik Madagaskar 
* *Foudia eminentissima* - komoori kangurlind. Komoorid, Mayotte ja Seišellid 
* *Foudia aldabrana* - aldabra kangurlind. Aldabra saared
* *Foudia omissa* - mets-kangurlind. Madagaskar. 
* *Foudia rubra* - mauritiuse kangurlind. Mauritius 
* *Foudia sechellarum* - seišelli kangurlind. Seišellid, Cousin, Cousine, Frégate 
* *Foudia flavicans* - rodriguese kangurlind. Rodrigues 
* † *Foudia delloni* - réunioni kangurlind. Réunioni põlisliik, välja surnud.

## Viited
Uus-Akvitaania

**Uus-Akvitaania** (prantsuse keeles *Nouvelle-Aquitaine*, hääldus *nu'vell aki'tään*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Prantsusmaa lääneosas.

See moodustati 2016. Endiste Akvitaania, Limousini ja Poitou-Charentes'i piirkondade ühinemise tulemusel sai algselt nimeks Aquitaine-Limousin-Poitou-Charentesi piirkond.

See on Prantsusmaa suurim piirkond (Euroopa ja ülemere territooriumid kokku), mille pindala on suurem kui Austrial.

Selle suurim linn, mis on ka piirkonna pealinn, Bordeaux, asub enam kui 1 008 500 elanikuga linnastu südames. See linnastu on suuruselt kuues Prantsusmaal.

Uus-Akvitaania on saavutanud märkimisväärse hulga majanduslikku edu, mis teevad sellest ühe Prantsusmaa dünaamilisema piirkonna. Seega on see käibe poolest Euroopa juhtiv põllumajanduspiirkond, eelkõige tänu rahvusvaheliselt tunnustatud põllumajandusele ja viinamarjakasvatusele (Bordeaux' ja Cognaci viinamarjaistandused) ning Prantsusmaa juhtivale austrite kasvatusele (pool riigi austritoodangust on Marennes-Oléroni vesikonnas).

Tööstussektorit iseloomustab võimas lennunduse- ja kosmosetööstus, keemia- ja farmaatsiatööstus, eriti Bordeaux's, ning tööstuskeraamika Limogesis, mis on piirkonna suuruselt teine linn. La Rochelle'i ümbrus on spetsialiseerunud lõbusõidulaevade ehitusele.

Lõpuks tugineb piirkond märkimisväärselt aktiivsele kolmandale sektorile, näiteks finantssektorile (Niort on Prantsusmaal suuruselt neljas keskus kuhu on koondunud suurimad kindlustus ettevõtted, spetsialiseerudes vastastikustele kindlustusseltsidele) või uuenduslikele sektoritele, nagu pildi-, digitaal- ja disainisektorile. Majandust toetab ka piirkonna teaduspotentsiaal, mis põhineb lisaks ettevõtetele eelkõige viiel ülikoolil (Bordeaux's, Limoges'is, La Rochelle'is, Pau's ja Poitiersis).

Piirkond jaguneb järgmisteks departemangudeks:

## Viited
Parczewi maakond

**Parczewi maakond** (poola *powiat parczewski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Parczewi linnas.

Parczewi maakond asutati 1415. aastal, kuid likvideeriti 1465. aastal. Parczewi maakond moodustati uuesti 13. novembril 1954, kuid kaotati 1975. aastal. Parczewi maakond taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Parczew.

Parczewi maakonnas on seitse valda:
*Dębowa Kłoda vald
*Jabłońi vald
*Milanówi vald
*Parczewi vald
*Podedwórze vald
*Siemieńi vald
*Sosnowica vald

## Viited
Staabiülemate ühendkomitee

**Staabiülemate ühendkomitee** (inglise keeles *Joint Chiefs of Staff* (**JCS**)) on Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi kõrgematest juhtidest koosnev keha, mis annab sõjandusega seotud teemadel nõu Ameerika Ühendriikide presidendile, kaitseministrile, Sisejulgeolekunõukogule ja Riikliku Julgeoleku Nõukogule. Staabiülemate ühendkomitee koosseis on seadusega sätestatud, sinna kuuluvad esimees (lühend CJCS), aseesimees (VJCS) ning maaväe, merejalaväe, mereväe, õhuväe, kosmoseväe ja rahvuskaardi ülemad. Väeliikide ülemad töötavad väljaspool staabiülemate ühendkomiteed oma ala ministrite (maa-, mere- ja õhuväeministri) all.

Staabiülemate ühendkomitee eelkäija oli ühendjuhatus (*Joint Board*, 1903–1942). Ühendkommitee asutati seadusega National Security Act (1947).

Alates Goldwater–Nichols Acti vastuvõtmisest 1986. aastal ei ole staabiülemate ühendkomitee enam käsuliini osa. Käsuliin läheb presidendist sõjaväeni otse kaitseministri kaudu. Sama aktiga loodi ka aseesimehe ametikoht ning esimehest sai kaitseministri, Sisejulgeolekunõukogu, Riikliku Julgeoleku Nõukogu ja presidendi põhiline nõunik kaitseküsimustes.

Staabikomitee asub Pentagonis ning esimeest ja aseesimeest aitab personal kõigist kuuest väeliigist. Igapäevatööd haldab staabikomitee direktor.

## Vaata ka
* Staabiülemate komitee
* Venemaa relvajõudude kindralstaap
* Iisraeli relvajõudude kindralstaap
* Staabiülemate ühendkomitee (Lõuna-Korea)
* Staabiülemate ühendkomitee (India)
* Staap

## Viited

## Kirjandus
* Gillespie, Robert M. *The Joint Chiefs of Staff and the Escalation of the Vietnam Conflict, 1964–1965*. Masters Thesis, Clemson University, 1994.
* Joint Chiefs of Staff. *Organizational Development of the Joint Chiefs of Staff, 1942–1987*. Joint Secretariat, Joint Chiefs of Staff, 1988.
* Jordan, Jonathan W., *American Warlords: How Roosevelt's High Command Led America to Victory in World War II* (NAL/Caliber 2015).
* McMaster, H. R. *Dereliction of Duty: Lyndon Johnson, Robert McNamara, the Joint Chiefs of Staff, and the Lies That Led to Vietnam*. New York: Harper Collins, 1997.
* Perry, Mark. *Four Stars: The Inside Story of the Forty-Year Battle Between the Joint Chiefs of Staff and America's Civilian Leaders*. New York: Houghton Mifflin, 1989, .
* Rearden, Steven L. *History of the Office of the Secretary of Defense*. Two vols. Washington, D.C.: Historical Office, Office of the Secretary of Defense, 1984.
* Schnabel, James F. ''History of the Joint Chiefs of Staff: The Joint Chiefs of Staff and National Policy 1945–1947. Volume I''. Washington, D.C.: Joint History Office, The Joint Staff, 1996.
* Taylor, Maxwell D. *The Uncertain Trumpet*. New York: Harper & Row, 1959.

## Välislingid
* ''Joint Action of the Army and the Navy'' (1935 Joint Board publication)
* Joint Chiefs of Staff Internet Archive'is
Lõmani kobarpommitamine

8. juulil 2023 kella 9.55 paiku tulistasid Venemaa relvajõud 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse Lõmani kesklinnas asuvat elurajooni 9M55K-seeria Smerchi kobarlahingumoonaga. Lõman asus sel ajal umbes 15 kilomeetrit Venemaa poolt okupeeritud aladest läänes. Pommitamises hukkus 9 tsiviilisikut ja 13 sai haavata. See oli suunatud Nezalezhnosti ja Dubonosa tänavate ristumiskohale, kus kohalikud müüsid ja kauplesid oma aedades kasvatatud köögivilju. 

See juhtus Venemaa ebaõnnestunud sõjalise pealetungi ajal Lõmani suunas. Kuna need relvad ei vali tihedalt asutatud piirkondades ohvreid, siis nimetab Human Rights Watch neid rünnakuid kui võimalikku sõjakuritegu. Prantsusmaa kirjeldas ka seda rünnakut tsiviilisikute vastu sõjakuriteoks ja mõistis Venemaa selle eest hukka.

## Vaata ka
*Venemaa sõjakuriteod
*Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta märtsis
*Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis
*2023. aasta 28. aprilli õhurünnak Umani korterelamule

## Viited
Maksim Kuzminov

**Maksim Kuzminov** (1995. aasta 19. juuni – 2024. aasta veebruar, Hispaania) oli 2023. aasta 9. augustil Venemaa relvajõududest Ukraina poolele üle läinud Mi-8 kopteripiloot.

## Vaata ka
* Tahan elada

## Viited

## Välislingid
* Пілот армії РФ, який віддав ГУР вертоліт: деталі спецоперації, робота на Україну і війна. Radio Svoboda, 5. september 2023
Käsikahveltõstuk

:*Vaata ka artiklit [[kahveltõstuk]].*

**Käsikahveltõstuk** (ka **käsikahvelkäru** või rahvakeeli **rokla**) on kaubaaluste tõstmiseks ja liigutamiseks mõeldud seadeldis. Käsikahveltõstuk on kahveltõstuki algupärane variant ning see on mõeldud ladudes aluste ümber paigutamiseks.

## Vaata ka
* Euroalus

## Viited

## Välislingid
* Käsikahveltõstuki rentimise ja kasutamise näpunäited (inglise keeles)
* Käsikahveltõstuki kasutamisega kaasnevad ohud (inglise keeles)
Tahan elada

**Tahan elada** (vene keeles Хочу жить, Hotšu žit) on Ukraina sõjaväeluure hallatav otseliin, mille eesmärk on tagada vene sõdurite turvaline alistumine Ukraina armeele. Projekti eesmärk on ka tagada, et Ukrainale kapituleeruvaid venelasi koheldakse vastavalt Genfi konventsioonidele. Samuti on otseliini eesmärk vältida võimalike kapituleerujate langemist petturite lõksu. Väga varsti pärast projekti algust blokeerisid Venemaa ametivõimud juurdepääsu selle lehekülgedele.

Septembris 2022 ütles projekti pressiesindaja Vitali Matvijenko, et liinile saabub 200–300 kõnet päevas. Selle kaudu oli andnud alla enam kui 4000 vene sõdurit.

## Vaata ka
*Maksim Kuzminov

## Viited

## Välislingid
*Projekt "Tahan elada" YouTube'is
*Projekt "Tahan elada" Twitteris
*Projekt "Tahan elada" Facebookis
Pargivöödik

**Pargivöödik** (*Phlegmacium balteatocumatilis*) on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
2023. aasta 6. septembri rünnak Kostjantõnivkale

**2023. aasta 6. septembri rünnak Kostjantõnivkale** oli Vene-Ukraina sõja käigus toimunud rünnak tsiviiliisikute vastu Donetski oblastis Kostjantõnivkas, mille tagajärjel hukkus vähemalt 15 inimest, sealhulgas üks laps, ning sai vigastada vähemalt 32.

Rünnak toimus vaid mõni tund pärast seda, kui USA välisminister Antony Blinken maandus Kiievis, et kohtuda Ukraina ametnikega. Ukraina peaminister Denõss Šmõhal kirjutas vastuseks, et "kõige eest makstakse õiglaselt kätte." Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi mõistis rünnaku hukka ja kirjeldas rünnakut kui "täiesti ebainimlikku", lisades veel, et need, kes tapeti, olid "inimesed, kes ei teinud midagi valesti".

Meediaväljaande The New York Times andmetel võis plahvatus olla tingitud tõrkest Ukraina õhutõrjesüsteemi töös. Ukraina presidendi kantselei esindaja Mõhhailo Podoljak ja õhujõudude pressiesindaja Juri Ihnat teatasid New York Times'i väiteid kommenteerides, et toimunut uuritakse. SBU esialgsete uurimistulemuste järgi võis tegemist olla Vene vägede poolt maapealsete sihtmärkide tulistamiseks kohandatud õhutõrjesüsteemi S-300 raketiga.

## Vaata ka
*Venemaa sõjakuriteod
*2023. aasta 19. augusti raketirünnak Tšernihivile
*2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile
*Rünnakud tsiviilelanike vastu Venemaa sissetungil Ukrainasse
*Ukraina 2023. aasta vastupealetungi kronoloogia

## Viited
Ihor Kozlovskõi

**Ihor Kozlovskõi** (ukraina keeles *Ігор Анатолійович Козловський*; 16. veebruar 1954 Makijivka – 6. september 2023) oli Ukraina teoloog, ajaloolane, kirjanik ja ühiskonnategelane.

Donetskis elanud Kozlovskõi jäi voodihaige poja tõttu sinna ka pärast Donbassi okupeerimist 2014. aastal. 2016. aasta veebruaris võeti ta seal kinni ja viibis vangis 700 päeva kuni 27. detsembrini 2017, kui ta vangide vahetuse käigus vabastati.

Kozlovskõi suri ööl vastu 6. septembrit 2023 südameataki tagajärjel.

## Viited
Free State'i Ülikool

**Free State'i Ülikool** on ülikool, mis asub Bloemfonteinis, Free State'i provintsis, Lõuna-Aafrikas.

Ülikool on asutatud aastal 1904. Aastail 1950–2001 oli ta nimi *University of the Orange Free State*.
Ivankivi lahing

**Ivankivi lahing** oli Venemaa ja Ukraina relvajõudude vahel toimunud lahing, mis oli osa pealetungist Kiievile 2022. aasta Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, et saada kontrolli Ivankivi linna üle, mis on Teterivi jõe peamise ristumiskoha asukoht. Võitlejad olid Venemaa relvajõudude ja Ukraina maavägede sõdurid. Lahing kestis 25. veebruarist 2022 kuni 31. märtsini 2022 ja lõppes Vene vägede väljaviimisega. Lahing oli osa suuremast taktikast Ukraina pealinna Kiievi ümber piiramiseks. Kui Vene väed vallutasid küla 27. veebruaril, osutasid Ukraina relvajõud Venemaa edasitungile vastupanu pealinna läänepoolsetes eeslinnades Irpinis, Butšas ja Hostomelis.

## Lahing
2022. aasta 25. veebruari varahommikul lähenesid Vene väed Ivankivile kirdest pärast läbimurret Tšornobõli lahingus. Ukraina väed hävitasid Ivankivis Teterivi jõge ületava silla, peatades Kiievi poole suunduvate Vene tankide edasitungi. Ukraina õhudessantväed olid Ivankivis ja lähedalasuvas Dõmeri külas lahingutes Vene sõdurite vastu. Teatatud Vene üksuste hulgas oli 5. eraldiseisev kaardiväe tankibrigaad, kes kaotas kaks tanki T-72 ja ühe APC.

Mõned Vene väed suutsid Ivankivist läbi murda ja vallutasid pärast kokkupõrget strateegiliselt olulise Antonovi lennujaama. Lennujaam asub Kiievist vaid 20 kilomeetrit loodes.

Lahingud Ivankivis jätkusid 25. veebruari pärastlõunal ja õhtul, kui Vene väed tulistasid linna suurtükiväega, põhjustades tsiviilohvreid. Ivankivis asub ka suur gaasijuhe, mis hävitamise korral võib peatada Ukraina gaasi ülekandmise suurele osale Euroopast.

26. veebruaril jätkusid lahingud Ivankivis ja 27. veebruaril hävitasid Vene väed lahingu käigus Ivankivi ajaloo- ja koduloomuuseumi, kaotades üle kahekümne Ukraina kunstniku Marija Prõmatšenko teose. Ukraina kultuuriminister Oleksandr Tkatšenko esitas sellele reageerides taotluse, et Venemaa kaotaks UNESCO liikmesuse.

27. veebruari hommikul oli satelliidipiltidel näha enam kui 4,8 kilomeetri pikkust Vene sõidukite kolonni, mis suundus Ivankivi poole. 28. veebruariks oli kolonn kasvanud umbes 64 kilomeetri pikkuseks. Ivankivi vallutamine Vene vägede poolt kinnitati 2. märtsil.

## Tagajärjed
31. märtsil võtsid Ukraina väed uuesti kontrolli Ivankivi ja Dõmeri üle pärast Vene sõjaväe lahkumist linnast.

## Viited
Puhas duodeetsim

**Puhas duodeetsim** (inglise keeles *perfect twelfth*) ehk **tritaav** (inglise keeles *tritave*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 3 / 1 ehk 1901,955 tsenti.
Vassõlkivi lahing

**Vassõlkivi lahing** oli Venemaa ja Ukraina relvajõudude vahel toimunud lahing, mis oli osa pealetungist Kiievile 2022. aasta Venemaa sissetungil Ukrainasse
26. veebruaril 2022.

## Lahing
26. veebruari varahommikul alustasid Ukraina meedia teatel Venemaa õhudessantväelaste langevarjurid Kiievist 40 kilomeetrit lõuna pool asuva Vassõlkivi linna lähedal maandumist, püüdes kindlustada Vassõlkivi lennubaasi. Linnas toimusid rasked lahingud Vene langevarjurite ja Ukraina kaitsjate vahel.

Ukraina ametnike sõnul tulistas Ukraina hävitaja Su-27 kell 01.30 alla Vene Iljušin Il-76, tappes ühe raketiga üle 250 Venemaa eliit langevarjurit. Kell 03.20 tulistati lähedal asuva Bila Tserkva linna kohal alla ka teine Il-76, see kandis üle 100 langevarjuri. 2022. aasta septembri seisuga pole lennukite rususid leitud.

Vassõlkivi linnapea Natalija Balasõnovõtš teatas, et lahingutes sai haavata üle 200 ukrainlase. Hiljem teatas ta, et Ukraina väed tõrjusid Vene langevarjurite rünnaku linna lähedal asuvale sõjaväe lennubaasi ja kesktänava pihta ning olukord linnas oli rahunenud. Wall Street Journal kirjutas, et Ukraina väed patrullisid hommikul linnas ja otsisid venelastest hulkujaid.

Vene Il-76 kaotuste kohta pole veel kinnitust esitatud. The Guardiani andmetel "ei ole veenvaid avalikke tõendeid kahe allatulnud lennuki ega ka langevarjurite langemise kohta Vassõlkivis."

New York Times viitas nimetutele Ukraina ametnikele, et vähemalt osa ründajatest olid magavad rakud, kes ostsid Vassõlkivi linnapea Natalija Balasõnovõtši sõnul sissetungieelsel kuul kortereid ja tõid kaasa oma pered. Ukraina relvajõudude maakaitsejõud ei olnud ümbruskonnast leidnud ühtegi tõendit hukkunud lennukite kohta.

## Tagajärg
### Veebruar ja märts
27. veebruari varahommikul tabas Vene rakett Vassõlkivis asuvat naftabaasi, süütades selle põlema. 12. märtsil hävitas Venemaa raketirünnak lennubaasi.

### Aprill
2. aprillil 2022 kuulutas Ukraina kaitseministeerium pärast Vene vägede lahkumist piirkonnast kogu Kiievi oblasti, kus asub ka Vassõlkiv, "sissetungijatest" vabaks.

## Vaata ka
*Antonovi lennujaama lahing

## Viited
Linno

**Linno** on perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Linno 100 inimesel: 43 mehel ja 57 naisel. Perekonnanimede levikult oli Linno meeste puhul 2528. kohal ja naiste puhul 1989. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Linno vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,11. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,01 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Viljandimaal Paistu kihelkonna Aidu mõisavallas, Tartumaal Palamuse kihelkonna Kaarepere mõisavallas ja Järvamaal Koeru kihelkonna Preedi mõisavallas nimeks Linno. 

Nimede eestistamisel võeti Linno aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 7 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Eglit, Limbervek (2 juhul), Linde, Lutterus, Petrov ja Saksberg.	

## Nime kandjaid
*Georg Linno, eesti lendur (1884–1927)
*Lehar Linno, eesti auto- ja jalgrattasportlane (1954–) 
*Peep Linno, eesti ajakirjanik, arhitekt ja karikaturist (1970–)

## Viited

## Välislingid
*
Brzozówi maakond

**Brzozówi maakond** (poola *powiat brzozowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Brzozówi linnas.

Brzozówi maakond moodustati haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Brzozów.

Brzozówi maakonnas on kuus valda:
*Brzozówi vald
*Domaradzi vald
*Dydnia vald
*Haczówi vald
*Jasienica Rosielna vald
*Nozdrzeci vald

## Viited
Dębica maakond

**Dębica maakond** (poola *powiat dębicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Dębica linnas.

Dębica maakond moodustati haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Brzostek, Dębica ja Pilzno.

Dębica maakonnas on kuus valda:
*Brzosteki vald
*Czarna vald
*Dębica vald
*Jodłowa vald
*Pilzno vald
*Żyrakówi vald

## Viited
Jasło maakond

**Jasło maakond** (poola *powiat jasielski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lääneosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Jasło linnas.

Jasło maakond moodustati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linn: Jasło ja Kołaczyce.

Jasło maakonnas on üheksa valda:
*Brzyska vald
*Dębowieci vald
*Jasło vald
*Kołaczyce vald
*Krempna vald
*Nowy Żmigródi vald
*Osiek Jasielski vald
*Skołyszyni vald
*Tarnowieci vald

## Viited
Ling

**Ling** on perekonnanimi.

2014. aastal oli Hiinas Ling (ladina tähestikuga kirjapilt) sageduselt 129. perekonnanimi (üle 1,1 miljoni nimekandja). Mandariini keeles hääldatakse ja kirjutatakse see nimi Líng (凌), vähemal määral ka Lìng (令), Linghu (令狐) ja Lín (林). Arvatavalt tekkis nimi Zhou dünastia ajal vastutava kohtuametniku ametinimest.  

Malaisias oli Ling sageduselt 100. (nimekandjaid üle 38 000) ja Singapuris 31. perekonnanimi (üle 28 000).

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ling 168 inimesel: 80 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ling meeste puhul 1124. kohal ja naiste puhul 1115. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Ling vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,81. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 11,0 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jõelähtme, Kuusalu ja Juuru kihelkondades, Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas,  Võrumaal Vastseliina kihelkonnas, Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas ja Viljandimaal Helme kihelkonnas 8 korral nimeks Ling. 

Nimede eestistamisel võeti Ling aastatel 1936–1937 uueks perekonnanimeks 6 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Silling (2 juhul), Tollinling, Vindling (2) ja Vintling.	

## Nime kandjaid
*Harry Ling, eesti zooloog (1928–1984)
*Inno Ling, eesti orienteeruja (1965–)
*Kaisa Ling, eesti bluusilaulja ja kultuuriajakirjanik (1990–)
*Ruth Ling, eesti bioloog (1926–)
*Tõnu Ling, eesti loodusfotograaf (1971–)

## Viited

## Välislingid
*
Theodor Fontane

**Theodor Fontane** (30. detsember 1819, Neuruppin – 20. september 1898, Berliin) oli saksa proosakirjanik ja luuletaja, realismi esindaja. Ta kirjutas ballaade ning argielu ja naiste sisemaailma käsitlevaid romaane nagu „Cecile”, „Effi Briest” ja „Proua Jenny Treibel”.

1864. aastal reisis ta Kopenhaagenisse ning kirjutas Saksa-Taani sõjast. 1870 sõitis ta Pariisi, et Prantsuse-Preisi sõjast kirjutada. Ta võeti kinni kahtlustatuna spionaažis, kuid vabastati kahe kuu pärast. Oma kogemustest kirjutas ta mälestustes "Kriegsgefangen. Erlebtes 1870".

## Teoseid
* *Gedichte*  (1851)
* *Wanderungen durch die Mark Brandenburg* (1862–82)
* *Der Krieg gegen Frankreich 1870–71* (1873)
* *Vor dem Sturm* (1878)
* *Grete Minde* (1880)
* *Ellernklipp* (1881)
* *L’adultera* (1882, eesti keeles "Abielurikkuja" 1913, 1939 ja 1997)
* *Schach von Wuthenow* (1883)
* *Graf Petöfy* (1884, eesti keeles "Krahv Petöfy" 1997)
* *Unterm Birnbaum* (1885)
* *Cecile* (1887, eesti keeles 1997)
* *Irrungen, Wirrungen* (1888, eesti keeles "Mõtete vivarr" 1993)
* *Stine* (1890)
* *Unwiederbringlich* (1891)
* *Frau Jenny Treibel* (1892, eesti keeles "Proua Jenny Treibel" 1989)
* *Meine Kinderjahre*  (1894)
* *Effi Briest* (1895, eesti keeles 1980)
* *Die Poggenpuhls* (1896)
* *Der Stechlin* (1898)
* *Von Zwanzig bis Dreißig* (1898)

## Välislingid
*Theodor Fontane Selts
Leżajski maakond

**Leżajski maakond** (poola *powiat leżajski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Leżajski linnas.

Leżajski maakond loodi 1855. aastal, kuid likvideeriti 1867. aastal. Teist korda loodi Leżajski maakond 1956. aasta jaanuaris. 1975. aastal maakond likvideeriti. Leżajski maakond loodi uuesti 1979. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Leżajsk ja Nowa Sarzyna.

Leżajski maakonnas on neli valda:
*Grodzisko Dolne vald
*Kuryłówka vald
*Leżajski vald
*Nowa Sarzyna vald

## Viited
Lumevarblane (perekond)

**Lumevarblane** (*Montifringilla*) värvuliste seltsi lindude perekond sugukonnast varblaslased (*Passeridae*). Perekonnas on kolm liiki. Tegemist on kõrgel mäestikes elavate lindudega, kes on levinud Lõuna-Euraasia mäestikupiirkondades Püreneedest Himaalaja, Tiibeti ja Lääne-Hiinani.

## Kirjeldus
Lumevarblased on jässaka kehaga ja tugeva koonilise nokaga varblased kehapikkusega 13,5–17 cm. Nende ülakülg on kahvatupruun, alakülg valge ja tiibadel säravvalged laigud, mis moonutavad lennul lindude kuju. Täiskasvanud lindudel võib olla musti laike noka all ja silmade ümber. Emas- ja isaslinnud on enamasti väga sarnased, ehkki Euroopas elava lumevarblase (*Montifringilla nivalis*) isaslinnul on iseloomulik hall pea. Noorlinnud on tuhmimat värvi kui täiskasvanud. Laul on lühike ja korduv, esitatud kas kivi otsas istudes või iseloomulikul ringleval demonstratsioonlennul.

## Pildid

Tibetan Snowfinch.JPG|Pruun-lumevarblased (*Montifringilla henrici*) parves pärast lumesadu
Montifringilla nivalis Francer.jpg|Lumevarblane (*Montifringilla nivalis*) talvesulestikus Tarnis Prantsusmaal
A Tibetan Snowfinch juvenile - Tso Moriri, Ladakh, Jammu Kashmir India.jpg|Noor tuhkrind-lumevarblane (*Montifringilla adamsi*) Ladakhis


## Levik ja eluviis
Enamik lumevarblasi asustab piirkondi, mis on kõrgemal kui 3500 m merepinnast. Vaid Euroopas elav lumevarblane võib esineda juba 1800 m kõrgusel ja kõrgemal. Linnud tegutsevad avatud mägiaasadel. Lumevarblane pole rändlind, kuid võib talviti liikuda allapoole, asulate lähedusse, moodustades suuri parvesid. Lumevarblased toituvad eelkõige maapinnal seemnetest, kuigi nad võivad süüa ka väikesi lülijalgseid, eriti pesitsusperioodil. Nad on tüüpiliselt kartmatu loomuga, uidates uudishimulikult suusakuurortide, asulate ja prahipaikade ümbruses.

Lumevarblased pesitsevad kaljulõhedes või näriliste (näiteks pika) mahajäetud urgudes. Kurna suurus on tüüpiliselt 3–6 muna.

## Taksonoomia
Varem paigutati *Montifringilla* perekonda ka liigid *[[Pyrgilauda]]* ja *[[Onychostruthus]]*, kes nüüd on eristatud omaette perekondadesse DNA molekulaarsete uuringutega kindlaks tehtud fülogeneetiliste suhete, erineva eluviisi ja erineva häälitsuse järgi.

## Viited
Kaarlimägi

**Kaarlimägi** on Tallinna keskosas asuv kõrgendik, Tõnismäe ja Toompea vahelisel alal .

Enne Tallinna kindluse likvideerimist oli Kaarlimäe kohal De la Gardie reduudi nimeline Tallinna muldkindlustis.

Kaarlimäel asub 1870. aastal valminud Kaarli kirik. 
## Viited
Pirita mägi

**Pirita mägi** on Tallinnas Pirital asuv kõrgendik.

Pirita mäel paiknevad 1436. aastal rajatud Pirita (Birgitta) kloostri varemed.

Pirita mäest ja kloostrist ida pool asetses omal ajal Viimsi mõisa omaniku Buxhoevedeni perekonna hauakabel, mille järgi sai nime ka Pirita jõest ja selle vanast jõesängist piiratud kõrgendik Kabelimägi.
## Viited
Anet Vaikmaa

**Anet Vaikmaa** (sündinud 12. novembril 1989) on eesti laulja.

## Haridus
Vaikmaa on õppinud Tallinna 21. Koolis muusika süvaõppega klassis, Tallinna Muusikakoolis klaveri eriala, Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia muusikaosakonnas koolimuusikat.

Ta on saanud häälekoolitust Maire Elistelt, Leelo Talvikult, Mare Väljatagalt ja Sirje Medellilt.

## Muusikutee
Anet Vaikmaa on olnud Eesti Televisiooni Lasteekraani Muusikastuudio laululaps ja esinenud Estonia kontserdisaalis ka solistina (Toivo Kurmet "Vaikuse laul").

Vaikmaa on tuntud eelkõige ansambli Mahavok solisti ja klahvpillimängijana, kellena ta alustas 2013. aasta märtsis. Ansambli Mahavok juht on tema isa Heini Vaikmaa 1982. aastast. 2005. aastal alustas ta lauljateed Heini Vaikmaa stuudios mitmele artistile tausta laulmisega. 2008. aastal, kui Mahavok kontserdilavadele naasis, oli Anet Vaikmaa juba ansambli taustalaulja.

Vaikmaa avaldas 14. oktoobril 2014 loo "Musta kiviga sõrmus" (koostöö Olav Osoliniga) ja 22. mail 2015 singli "Nii nii nii" (autor Olav Osolin).

2. juulil 2015 ilmunud Mahavoki singlil laulis Vaikmaa lugu "Su kannul kõnnib saatus" (Heini Vaikmaa / Oskar Ove). Seejärel valmisid singlid "Liiga palju" (H. Vaikmaa / O. Ove 2017), "Elan unes" (H. Vaikmaa 2017) ning "30 sekundit stardini" (2019).

2021. aastal alustas Vaikmaa koostööd laulukirjutaja ja produtsendi Sven Lõhmusega ning septembris 2021 avaldati laul "Heades kätes", mis oli ka telesaate "Suvereporter" tunnuslaul. Juunis 2022 ilmus Anet Vaikmaa soolokarjääri järgmine singel "Tuleb, mis tuleb" (koostöö Sven Lõhmusega). Ka sellest loost sai "Suvereporteri" tunnuslaul. Aprillis 2023 tuli välja koostöösingel "Viimane tants", kus Anet Vaikmaa mängis ka kitarripartiid. "Viimane tants" oli esimest korda publiku ees TV3 saates "Uus laul". Lugu jõudis Alexela kontserdimajas toimunud finaalsaatesse ja saavutas teise koha.

Juunis 2023 esitles Mahavok telesaates "Terevisioon" uut lugu "Ees on veel paremgi" (H. Vaikmaa / O. Ove), solist oli Anet Vaikmaa.

Lauluvõistluse "Eesti laul 2024" 10 finalisti seas oli ka Anet Vaikmaa "Serotoniin". Loo autor on Sven Lõhmus. Võistlusloo esmaesitus oli 8. detsembril 2023. Eesti Laulu finaal toimus 17. veebruaril Tondiraba Jäähallis.

## Viited

## Välislingid
*Anet Vaikmaale meeldib teha positiivset peomuusikat elmar.pleier.ee, 14. aprill 2023
*Anet oli laval koos Barbiega ohtuleht.ee, 29. mai 2023
Strzyżówi maakond

**Strzyżówi maakond** (poola *powiat strzyżowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Strzyżówi linnas.

Strzyżówi maakond moodustati 1896. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. Strzyżówi maakond taastati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Strzyżów.

Strzyżówi maakonnas on viis valda:
*Czudeci vald
*Frysztaki vald
*Niebyleci vald
*Strzyżówi vald
*Wiśniowa vald

## Viited
Przemyśli maakond

**Przemyśli maakond** (poola *powiat przemyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna idaosas. Piirneb idas ja kagus Ukrainaga. Maakonna keskus asub Przemyśli linnas, mis maakonda ei kuulu.

Przemyśli maakond moodustati 1945. aastal.

Przemyśli maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Dubiecko.

Przemyśli maakonnas on kümme valda:
*Bircza vald
*Dubiecko vald
*Fredropoli vald
*Krasiczyni vald
*Krzywcza vald
*Medyka vald
*Orły vald
*Przemyśli vald
*Stubno vald
*Żurawica vald

## Viited
Oscar Monteliuse medal

**Oscar Monteliuse medal** (rootsi keeles *Svenska fornminnesföreningens Oscar Montelius-medalj*) on 1947. aastal Oscar Monteliuse mälestuseks asutatud autasu (pronksist medal). 

Medalit annab välja Rootsi muististekaitse ühing isikutele, kellel on arvestatavaid teeneid arheoloogilise uurimistöö arendamises, muististe kaitsmisel või arheoloogilises-museaalses töös. 

Eeskirja järgi pidi medalit välja antama 1947. aastast iga kahe aasta järel, kuid esimene medal anti välja alles 1952. aastal. Esimese autasu sai norra arheoloog Haakon Shetelig ja teise 1962. aastal Rootsi kuningas Gustaf VI Adolf.

## Medali laureaadid
* 1952 – Haakon Shetelig
* 1962 – Gustaf VI Adolf
* 1970 – Birger Nerman
* 1975 – Wilhelm Holmqvist
* 1980 – Greta Arwidsson
* 1986 – Sten Karling, Einar Kjellén ja Michael Müller-Wille
* 1987 – Jüri Selirand
* 1990 – Louis Binford ja Sverker Jansson
* 1993 – David M. Wilson
* 1994 – Ian Hodder
* 1995 – Mats P. Malmer
* 2000 – Berta Stjernquist
* 2002 – Brita Malmer 
* 2002 – Märta Strömberg
* 2003 – Ragnhild Boström
* 2003 – Åke Hyenstrand
* 2003 – Marian Ullén
* 2004 – Björn Ambrosiani
* 2005 – Evert Baudou
* 2010 – Dick Harrison
* 2011 – Knut Drake
* 2011 – Claes Gejrot
* 2012 – Jan Svanberg
* 2012 – Lennart Karlsson
* 2013 – Hans Gillingstam
* 2014 – Lars Larsson
* 2015 – Ulla Lund Hansen
* 2015 – Erik Cinthio
* 2016 – Alexandra Pesch
* 2019 – Nils Ringstedt
* 2019 – Jarl Nordbladh
* 2019 – Ann Catherine Bonnier
* 2019 – Annie Winblad Jakubowski 

## Välislingid
*Autasust (rootsi keeles)
Mieleci maakond

**Mieleci maakond** (poola *powiat mielecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Mieleci linnas.

Mieleci maakond moodustati 1853. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Mielec, Przecław ja Radomyśl Wielki.

Mieleci maakonnas on üheksa valda:
*Borowa vald
*Czermini vald
*Gawłuszowice vald
*Mieleci vald
*Padew Narodowa vald
*Przecławi vald
*Radomyśl Wielki vald
*Tuszów Narodowy vald
*Wadowice Górne vald

## Viited
Christian Abraham Rotermann

**Christian Abraham Rotermann**  (19. juuli 1801 Paide – 17. juuli 1870 Tallinn) oli baltisaksa kaupmees ja tööstur.

Christian Abraham Rotermann oli Paide kullassepa poeg ja mütsimeister, kes asus 1828. aastal Tallinna elama ning asutas sinna 1829 kaubahoovi Chr. Rotermann. Kaubahoov tegeles peamiselt ehitustarvete valmistamise ning nende sisse- ja väljaveoga. 1859. aastal sai C. A. Rotermann Tallinna raehärraks ning jäi selleks surmani, 1870. aastal.

C. A. Rotermann ehitas 1849. aastal Viru värava ees Rotermanni kaubamaja ja rajas 1861. aastal Maarjamäele Tallinna esimese auruveski oma tärklise- ja piiritusevabrikule. 1811. aastal oli kaupmees Johan Gottlieb Clementz rajanud Pirita tee äärde suhkruvabriku, mille järgi hakati praegust Maarjamäe asumit Suhkrumäeks kutsuma. 1837. aastal omandas vabriku Christian Abraham Rotermann  ja hiljem kujundas ta hooned ümber tärklise- ja piiritusevabrikuks, mis põles 1869. aastal suures osas maha.  Tulekahju järel ehitas C. A. Rotermann, tänapäeva Rotermanni kvartali piirkonnas, vabrikule uue auruveski ja vabriku Hobujaama tänavale ning nende juurde siguri- ja soolajahvatusveski.

## Isiklikku
Christian Barthold Rotermanni vanaisa oli pärit Saksamaalt Mecklenburg-Vorpommernist kullassepp Abraham Christian Rotermann (1728–1770), isa Christian Rotermann (1757–1808) tegutses Paides kullassepana, Christian Abraham Rotermann abiellus Tallinna kaupmehe, oldermanni, pagari ning Tallinna foogtikohtu kaasistuja Johann Joachim Willerti tütre Margaretha Augustine Louise Rotermanniga (sünd. Willert) (1810–1866).  C. A. Rotermann poeg Christian Barthold Rotermann (1840–1912) oli Tallinna 19. ja 20. sajandi alguse suurtööstur.

## Vaata ka
*Rotermanni Tehased
## Välislingid
*Christian* Abraham Rotermann, www.geni.com
Jarosławi maakond

**Jarosławi maakond** (poola *powiat jarosławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna idaosas. Piirneb idas ligi 8 km ulatuses Ukrainaga. Maakonna keskus asub Jarosławi linnas.

Jarosławi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Jarosław, Pruchnik ja Radymno.

Jarosławi maakonnas on üheksa valda:
*Chłopice vald
*Jarosławi vald
*Laszki vald
*Pawłosiówi vald
*Pruchniki vald
*Radymno vald
*Rokietnica vald
*Roźwienica vald
*Wiązownica vald

## Viited
Ropczyce-Sędziszówi maakond

**Ropczyce-Sędziszówi maakond** (poola *powiat ropczycko-sędziszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Ropczyce linnas.

Ropczyce-Sędziszówi maakonna eelkäija oli Ropczyce maakond, mis loodi 1956. aastal ja likvideeriti 1975. aastal. Ropczyce-Sędziszówi maakond moodustati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Ropczyce ja Sędziszów Małopolski.

Ropczyce-Sędziszówi maakonnas on viis valda:
*Iwierzyce vald
*Ostrówi vald
*Ropczyce vald
*Sędziszów Małopolski vald
*Wielopole Skrzyńskie vald

## Viited
Tiigiveski

**Tiigiveski** oli ajalooline vesiveski Tallinnas (tänapäeva kesklinnas Keldrimäe asumis), Härjapea jõel Tiigiveski tiigi juures.

Juhkentali tänava kohal asus juba 13. sajandil  vesiveski, mida kutsuti Tiigiveskiks. Esialgu kuulus see Tallinna linnasarasest väljaspool asuv veski Tsistertslaste ordu Mihkli nunnakloostrile, kuid 1354. aastal ostis Tallinna raad 40 margaga selle ära.  1365. aastal  läänistas Liivimaa ordu maameister,  maaisandana selle veski igaveseks Tallinna linnale. Raad müüs vesiveski hiljem nahaparkalitele, kes rajasid sinna valgenaha- ja seemisnahatöökoja. Hiljem tegutses hoonestuses katelsepaveski. 

1688. aasta Samuel Waxelbergi Rootsi aegsel Tallinna linnaplaanil on Härjapea jõel näidatud 8 vesiveskit. Lähtudes ülemjooksult: 1) Ülemiste veski; 2) Vase-Paberiveski; 3) Suru-seemisnahaveski; 4) Vaseveski; 5) Suru-Tiigiveski; 6) Jaaniveski; 7) Suruveski; 8) Saeveski – neist esimesed 5 Juhkentali piirkonnas. Waxelbergi 1688 kaardil on Tiigiveskit nimetatud vanutus- ehk uhtumisveskiks. Põhjasõja järel rajati lagunenud veskisse 1716. aastal saeveski, kus sisseseade toodi Peterburist ja millele 1727. aastal lisati eraldi vesirattaga jahuveski ning 1800. aastal jahvatati veskis jälle vilja.

Tiigiveski sattus 1828. aastal uuesti Tallinna rae omandusse,  1830. aastatel toimusid veskis suuremad ehitustööd ja kinnistul valmis ka rentniku F. Hasenjägeri elumaja. 1840. aastatel rentis veskit paberitööstur Johann Wilhelm Donat, kes aga seejärel eelistas  Ülemiste veski rentimist. Aastatel 1843–1869 oli veski rentnik David Ebehard Martens ja tema poeg Carl August Martens ning veski töötas kuni 1843. aastani kui paberiveski, seejärel 1886. aastani kui viljaveski. Veski ja sellega seotud tööstusega väljakujunenud hoonestus 14.–19. sajandist, Juhkentali tänava ääres suunaga Vana-Liivamäe tänava poole, on ümberehitatud kujul tänaseni säilinud. 

Viimase Tiigiveski rentnikuna tegutses Georg Langner kuni 1886. aastal veski müümiseni paberivabrikant Eduard Johansonile, kes omandas lisaks ka sellega külgnenud Jaaniveski, kavandatud paberivabriku jaoks. 1887. aastal Tiigiveski tegevus veskina likvideeriti ning hoonet hakati kasutama Johansoni paberivabriku laona. Veskihoone muudeti pärast teist maailmasõda, 1947. aasta taastamisprojektiga metallitöökojaks.

20. sajandi algul rajati endise Härjapea jõe voolusängi ja Tiigiveski tiigi kohale Tiigiveski park. Tiigiveski tiik hakkas 20. sajandi alguses soostuma ning aeti aastatel 1912–1913 kinni ja täideti Estonia teatri vundamendiaugust võetud prahiga. Härjapea jõgi suleti selles lõigus lõplikult maa alla alles 1930. aastate teisel poolel. 

Koos Tiigiveski pargiga rajati ka 0,9 ha suurune puukool ja kasvuhoonetega aiand. Tiigiveski täidetud alale alustati ka Tiigiveski jalgpalliväljaku rajamist.

## Viited
Rhodose vanalinn

**Rhodose vanalinn** on keskaegne vanalinn Rhodosel, aastail 1309–1523 Johanniitide ordurüütlite rajatud Rhodose linna osa. 

1988. aastal kanti vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Õigluse ratsanikud

**"Õigluse ratsanikud"** ("Retfærdighedens ryttere") on 2020. aastal linastunud Taani film, mille lavastas Anders Thomas Jensen.

Peaosa mängib Mads Mikkelsen.

Filmis mängivad ka Eesti näitlejad, näiteks Kaspar Velberg, Raivo Trass ja Marta Riisalu.

Film esilinastus Eestis 26. veebruaril 2021.

## Välislingid

* Õigluse ratsanikud andmekogus IMDB-s
Lubaczówi maakond

**Lubaczówi maakond** (poola *powiat lubaczowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna idaosas. Piirneb idas ja kagus Ukrainaga. Maakonna keskus asub Lubaczówi linnas.

Lubaczówi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Cieszanów, Lubaczów, Narol ja Oleszyce.

Lubaczówi maakonnas on valda:
*Cieszanówi vald
*Horyniec-Zdrój vald
*Lubaczówi vald
*Naroli vald
*Oleszyce vald
*Stary Dzikówi vald
*Wielkie Oczy vald

## Viited
Łańcuti maakond

**Łańcuti maakond** (poola *powiat łańcucki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Łańcuti linnas.

Łańcuti maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Łańcut.

Łańcuti maakonnas on kuus valda:
*Białobrzegi vald
*Czarna vald
*Łańcuti vald
*Markowa vald
*Rakszawa vald
*Żołynia vald

## Viited
Harri Heliövaara

**Harri Heliövaara** (sündinud 4. juunil 1989 Helsingis) on Soome tennisist. 

Tema kõrgeim koht üksikmängus on maailma 194. koht (alates 19. detsembrist 2011). Tema kõrgeim edetabelikoht paarismängus on maailma 3. koht (31. märts 2025). 

Paarismängus on ta võitnud neli ATP Touri turniiri, millest esimene võit tuli koos Lloyd Glasspooliga 2021. aastal. Samuti on ta võitnud 20 ITF Futuresi paarismängus ja kaheksa ITF Futuresi turniiri üksikmängus. Koos Graeme Dyce'iga võitis ta ka 2007. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril poiste paarismängu.

Üsna ebatavaline asi tema profitennisekarjääri juures on see, et ta lõpetas selle 2013. aasta keskel, kuid otsustas tagasi tulla neli aastat hiljem, 2017. aastal.

2023. aasta võitis ta koos Kasahstani tennisisti Anna Danilinaga USA lahtistel tennisemeistrivõistlustel segapaarismängu. 2024. aastal võitis ta koos Henry Patteniga Wimbledoni turniiri paarismängu turniiri ja 2025. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused.
Odessa sadam

**Odessa sadam** on Ukraina suurim meresadam ja üks suurimaid sadamaid kogu Musta mere valgalal. Sadama aastane läbilaskevõime on 40 miljonit tonni (15 miljonit tonni puistlasti ja 25 miljonit tonni vedellasti). See on ainus Panamax klassi laevade vastuvõtuvõimekusega sadam Ukrainas.

## Vaata ka
* Musta mere teravilja algatus

## Viited
Jüri Jahnson

**Jüri Jahnson** (sündinud 5. jaanuaril 1936) on Admiral Pitka Relvavendade klubi esimees. 

Ta sündis Tallinnas Toompea ehitusmeistri Aleksander Jahnsoni esiklapsena. 

Peres kasvasid veel ka  noorem õde, vend  Adolf ja  poolvend Kalev Jahnson (1935–2025). 

Ehitusmeistri tööriistakuuris on tänasel päeval avatud Pika Jala Restoran. 
link:https://toidunautleja.ee/blogi/hubane-pika-jala-restoran-on-sobilik-veiniohtuks-ja-ka-lounasoogiks/ 

Teise maailmasõja ajal elas vanavanemate juures Viimsis ja ka Lõuna-Eestis, siiski elas ka mõned pommilennukite rünnakud Tallinnale üle oma Toompea kodus. 

Pärast sõda õppis Tallinna Mehaanika ja Tehnika Instituudis, töökohaks oli suunamine tollasesse raadiovabrikusse Punane RET. 

Töötas aastast 1959 Eesti Teaduste Akadeemia SKB-s (spetsiaalkonstrueerimisbüroo). 

Hilisemajal ajal oli Admiral Pitka Relvavendade klubi esimees. 
link:https://pitkarelvavennad.ee/2020/01/01/5-jaan-5/&sa=U&ved=2ahUKEwjnwIDFo56BAxVHX_EDHaCXD984ChAWegQIAhAC&usg=AOvVaw0AbkP9CNO8S51kag123SJr
Steve Harwell

**Steven Scott Harwell** (9. jaanuar 1967 Santa Clara – 4. september 2023 Boise) oli Ameerika Ühendriikide laulja, ansambli Smash Mouth asutajaliige ja pikaaegne solist. Ta lahkus bändist 2021. aastal.

## Viited
Przeworski maakond

**Przeworski maakond** (poola *powiat przeworski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Przeworski linnas.

Przeworski maakond on moodustatud 1999. aastal.  

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Kańczuga, Przeworsk ja Sieniawa.

Przeworski maakonnas on kaheksa valda:
*Adamówka vald
*Gaći vald
*Jawornik Polski vald
*Kańczuga vald
*Przeworski vald
*Sieniawa vald
*Zarzecze vald
*Tryńcza vald

## Viited
Álvaro Martín

**Álvaro Rafael Martín Uriol** (sündinud 18. juunil 1994 Badajozi provintsis Llerenas) on Hispaania käija. Tema seni suurimate sportlike saavutuste hulka kuuluvad võidud 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis 20 ja 35 km distantsil ning 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis 20 km ja 2022. aastal Münchenis 20 km distantsil.

## Välislingid
* [Álvaro Martín [World Athletics] veebilehel]
* [Álvaro Martín [Rahvusvaheline Olümpiakomitee|ROK-i] veebilehel]
* Álvaro Martín Olympedia veebilehel
* Álvaro Martín Hispaania olümpiakomitee veebilehel
Krosno maakond

**Krosno maakond** (poola *powiat krośnieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna edelaosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Krosno linnas, mis maakonda ei kuulu.

Krosno maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Dukla, Iwonicz-Zdrój, Jedlicze ja Rymanów.

Krosno maakonnas on kümme valda:
*Chorkówka vald
*Dukla vald
*Iwonicz-Zdrój vald
*Jaśliska vald
*Jedlicze vald
*Korczyna vald
*Krościenko Wyżne vald
*Miejsce Piastowe vald
*Rymanówi vald
*Wojaszówka vald

## Viited
Oliver Ojakäär

**Oliver Ojakäär** (sündinud 10. veebruaril 2005) on eesti tennisist.

Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis on 1112. (12. veebruar 2024) ja paarismängus 1574. (12. veebruar 2024).

Oliver Ojakäär võitis 2023. aastal paarismängus rootsi tennisisti Max Dahliniga USA lahtiste meistrivõistluste noorteturniiri.

## Viited

## Välislingid
* Oliver Ojakäär ATP veebilehel
* Oliver Ojakäär ITF-i veebilehel
2023. aasta Marrakech-Safi maavärin

8. septembril 2023 kell 23:11 Maroko suveaja järgi (22:11 UTC) tabas Maroko Marrakech-Safi piirkonda 6,8-6,9 magnituudiga maavärin. Maavärina epitsenter asus Marrakechist 71,8&nbsp;km edelas, Atlase mägedes asuva Ighili linna lähedal. Teatati vähemalt 2960 surmajuhtumist, millest enamik leidis aset väljaspool Marrakechi. Kahjud olid ulatuslikud, sealhulgas Marrakechi ajaloolistele vaatamisväärsustele. Maavärinat oli tunda ka Hispaanias, Portugalis, Gibraltaril, Mauritaanias ja Alžeerias.

## Viited
Tamme-limanutt

**Tamme-limanutt** (*Hygrophorus cossus*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 

Seen kasvab tammede all ja on kergelt pruunikas-valge. Sellel on hapukas pajumailase lõhn.

## Välislingid
*
Hiidvöödik

**Hiidvöödik** (*Cortinarius praestans*) on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*