open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sofistid

**Sofistid** (kr *sophia* "tarkus", *sophistes* "tark") olid Vana-Kreeka filosoofid, kes 5. ja 4. sajandil e.m.a õpetasid tasu eest tarkust ja kõnekunsti. Sofistid kogunesid rändõpetlastena sõnavabaduse ja filosoofia kantsi, Ateena linnriiki.

Sofistid pole kunagi moodustanud filosoofilist koolkonda, kuigi Platoni kriitika sofistide suhtes on teinud neist ühise nimetusega nähtuse filosoofias. Sofiste ühendab eelkõige nende kriitilisus traditsioonilise ühiskonnakorralduse, religiooni ja eelneva filosoofia suhtes.

Sofistide peamiseks tegevusalaks võib pidada retoorikat, mida nad linnriikides tasu eest õpetasid. Retoorika oli vajalik sellepärast, et Ateenas oli kõrgeimaks võimuorganiks rahvakoosolek, kuhu kogunes otsustama kogu linnriigi täiskasvanud kodanikkond. Otsustamine käis hääletamise teel ja võimalikke valikuid esitati eelnevalt poliitikute-retoorikute poolt. Nii et kui keegi tahtis rahvakoosolekul oma huvisid saavutada, siis oli talle tähtis neid veenvalt esitada või esitada lasta. Sellele kaasaaitamine oligi sofistide peamine tuluallikas. Et aga huvide kaitsmine tingib ka vajaduse lasta nõrgematel argumentidel paista tugevamatena, siis said sofistid peagi kuulsaks kui isikud, kes oskavad musta valgeks rääkida. Platon püüdis lugejat veenda, et Sokrates mõisteti surma just selle tõttu, et inimesed pidasid tedagi sofistiks, ning oli nii selle tõttu kui ka põhimõtteliselt sofistide suhtes vaenulik. Platoni dialoogides, mis on ka üheks mahukamaks säilinud allikaks sofistide kohta, polemiseeritakse sofistide liberaalsete ja nihilistlike vaadetega.

Sofistid tegelesid filosoofiaga muu tegevuse kõrvalt ega loonud enamasti filosoofilisi teooriaid. Ometi pidid nad kasutama filosoofia toonaseid arusaamasid ning nendesse mingil viisil suhtuma. Mõningate  sofistide arusaamised filosoofiast on osaliselt säilinud. Osa uurijaid väidab, et sofistide tähendust filosoofia ajaloos  on Platoni halvustava kriitika tõttu tohutult alahinnatud.

Tuntumad filosoofia seisukohast olulised sofistid olid Gorgias, Protagoras ja Antiphon, nimetamist väärivad ka Lykophron, Thrasymachos, Hippias, Kritias, Prodikos, Alkidamas, Xeniades, Bryson Herakleiast.

Sofistlike teoste hulka arvatakse sageli ka anonüümne "Dissoi logoi" (eesti keeles "Vastanduvad kõned").

## Kirjandus
* "Filosoofia ajalugu", I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, peatükk "Sofistid", lk 138–157
Terni provints

**Terni provints** on provints Itaalias Umbria maakonnas. Provintsi keskus on Terni linn.

## Haldusjaotus
Terni provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Terni provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

### Väikseima elanike arvuga omavalitsusüksused


Orvieto-cattedrale02.jpg|Orvieto
Narnipiazza.JPG|Narni
Abbazia di San Cassiano.jpg|Narni
Sangemini verso nord.jpg|San Gemini.
Cascatemarmore.jpg|Marmore


## Välislingid

* Terni provintsi koduleht (itaalia keeles)
Rimini provints

**Rimini provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus on Rimini linn.

## Haldusjaotus
Rimini provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Rimini provintsi koduleht (itaalia keeles)
2003. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade [[2003]]. aasta maailmameistrivõistlused** olid 44. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18. veebruarist 1. märtsini Itaalias Val di Fiemmes. Esimest korda oli kavas uut moodi jälitussõit, kus distantsi keskel seoses suusastiili muutusega sai selleks ette nähtud boksis suuski vahetada.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 1,5 km sprint vabastiilis




Finaal: 26. veebruar
Osavõtjaid: 77
Ametlikud tulemused


#### 15 km klassikas




Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 89
 Ametlikud tulemused


#### 20 km jälitussõit ühisstardist (10 km kl + 10 km vaba)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### 30 km klassikas ühisstardist

#### 50 km vabastiilis

1. märts
Osavõtjaid: 66

#### 4x10 km teatesõit




Finaal:
Osavõtjaid:


### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 1,5 km sprint vabastiilis

26. veebruar
Osavõtjaid: 58

#### 10 km jälitussõit ühisstardist (5 km kl + 5 km vaba)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### 10 km klassikalises stiilis

#### 15 km ühisstardist klassika




Finaal: 18. veebruar
Osavõtjaid: 51


#### 30 km vabastiilis

28. veebruar
Osavõtjaid: 46

#### 4x5 km teatesõit




Finaal: 24. veebruar
Osavõtjaid: 11 võistkonda


### [[Kahevõistlus]]

#### Sprint (K-120/7,5 km)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### Tavavõistlus (K-95/15 km)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### Meeskonnavõistlus (K-95/4x5 km)




Finaal:
Osavõtjaid:


### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi (K-95)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### Suur mägi (K-120)




Finaal:
Osavõtjaid:


#### Meeskonnavõistlus suurel mäel




Finaal:
Osavõtjaid:


## Medalid
Perugia provints

**Perugia provints** on provints Itaalias Umbria maakonnas. Provintsi keskus on Perugia linn.

## Haldusjaotus
Perugia provints jaguneb 59 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 20 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.

146 elanikuga Poggiodomo on provintsi ja maakonna väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus.

## Välislingid

* Perugia provintsi koduleht (itaalia keeles)
Forlì-Cesena provints

**Forlì-Cesena  provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Forlì linn.

## Haldusjaotus
Forlì-Cesena provints jaguneb 30 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Välislingid

* Forlì-Cesena provintsi koduleht (itaalia keeles)
Teramo provints

**Teramo provints** on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Teramo linn.

## Haldusjaotus

Teramo provints jaguneb 47 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Teramo provintsi koduleht (itaalia keeles)
* Teramo turismiportaal (itaalia, inglise ja saksa keeles)
Rakke valla lipp

**Rakke valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Rakke valla lipp.

Lipp on kinnitati 19. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal on valge kolmnurk, mis suundub lipu alanurkadest ülaserva keskele. Valgel kolmnurga keskel on seitsme kroonlehega sinine rukkilill. Kummalgi sinisel väljal valge veepiisk. Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

## Põhjendus
Valge kolmnurk tähistab paekivi ja sellest toodetavat lupja ning nende kasutamist ehitustel. Rukkilille seitse kroonlehte märgivad Rakke valla moodustanud seitset mõisat. Valged veepiisad osutavad valla maade paiknemisele Pandivere veemaardealal.

## Lipu kasutamise kord

#Rakke valla vapi ja lipu kujutist võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema struktuuriüksuste ning vallaasutuste pitsatitel. 
#Rakke valla vapi ja lipu kujutist võivad kasutada esimeses punktis loetletud üksused dokumendiplankide, trükiste, embleemide, meenete ja siltide kujunduselementidena. Muudel juhtudel reguleeritakse vapi ja lipu kujutise kasutamine vallavalitsuse poolt.
#Neile, kellel on vapi ja lipu kujutise kasutamise õigus, väljastab nende etalonkujutiste koopiad vallasekretär.
#Rakke valla lipp heisatakse alaliselt vallamaja hoone ees ning selle võib heisata ka allasutuste lipumastidel. Valla lipu võib heisata riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, avalikel üritustel ja perekondlike sündmuste puhul.
#Rakke valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga või mõne teise riigi lipuga asub valla lipp lippude poolt vaadates vasakul.
#Vapi ja lipu etalonkujutisi säilitatakse Rakke Vallavalitsuse kantseleis.

## Vaata ka
*Rakke valla vapp
*Lääne-Viru maakond

## Välislingid
* Rakke valla sümboolika
* Rakke valla põhimäärus
Pescara provints

**Pescara provints** on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Pescara linn.

## Haldusjaotus
Pescara  provints jaguneb 46 omavalitsusüksuseks (*comune*).


Pescara Porto 2004 by-RaBoe.jpg|Pescara
Pescara Lungomare NPescara lungomare N.JPG|Pescara
Pescara_Trabucco_02_(RaBoe).jpg|Pescara
Desck05.jpg|Alanno – S.Maria delle Grazie
Serramonacesca_chiesa_benedettina_03.jpg|Serramonacesca – San Liberatore a Majella
Popoli 2005 -Chiesa di Santissima Trinità- by-RaBoe 01.jpg |Popoli – SS Trinita
Spoltore_cstorico_giorno_01.jpg|Spoltore – ajalooline keskus
Serramonacesca 04.jpg|Orfento jõgi


## Viited

## Välislingid

* Pescara provintsi koduleht (itaalia keeles)
Rakvere valla lipp

**Rakvere valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rakvere valla lipp.

Lipp on kinnitatud 14. mail 1993.

Rakvere vald ja Sõmeru vald ühinesid haldusreformi käigus 2017. aastal ja ühendvalla lipuna jäi kasutusele varasem Rakvere valla lipp.

## Lipu kirjeldus
Lipp on täisnurkne riidekangas, mis on jaotatud vardapoolsest ülanurgast langeva diagonaaljoonega kaheks kolmnurkseks väljaks. Ülemine, sinine väli on aga omakorda kahe langeva valge triibuga jaotatud kolmks võrdse laiusega osaks. Sinised triibud on 3 korda laiemad valgetest triipudest. Alumisel, valgel väljal on roheline tamme kaksikleht.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalmõõdud 100×150 cm.

## Vaata ka
*Rakvere valla vapp

## Välislingid
* Rakvere valla sümboolika
Piacenza provints

**Piacenza provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Piacenza linn.

## Haldusjaotus
Piacenza provints jaguneb 48 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 15 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.

## Välislingid

* Piacenza provintsi koduleht (itaalia keeles)
Grosseto provints

**Grosseto provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Grosseto linn.

## Haldusjaotus

Grosseto provints jaguneb 28 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Viited

## Välislingid

* Grosseto provintsi koduleht (itaalia keeles)
Massa ja Carrara provints

**Massa ja Carrara provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Kuni 2009. aastani kandis provints nime *Massa-Carrara provints*. Provintsi keskuseks on Massa linn.

## Haldusjaotus
Massa ja Carrara provints jaguneb 17 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Massa ja Carrara provintsi koduleht (itaalia keeles)
Agrigento provints

**Agrigento provints** (*Provincia di Agrigento*) oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Agrigento linn.

Agrigento provints jagunes 43 omavalitsusüksuseks (*comune*):

## Välislingid

* Agrigento provintsi koduleht (itaalia keeles)
Enna provints

**Enna provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Enna linn.

## Haldusjaotus
Enna provints jagunes 20 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Enna provintsi koduleht (itaalia keeles)
* Enna
Prato provints

**Prato provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskus on Prato linn. Itaalia provintsidest on pindalalt ja omavalitsusüksuste (*comune*) arvult väiksem vaid Trieste provints.

Prato provints jaguneb seitsmeks omavalitsuseks.


Mix Provincia Prato 1.jpg|
Mix Provincia Prato 2.jpg|
Mix provincia prato 3.jpg|


## Välislingid

* Prato provintsi koduleht (itaalia keeles)
Caltanissetta provints

**Caltanissetta provints** (ametlik nimetus *provincia regionale di Caltanissetta*) oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Caltanissetta linn.

## Haldusjaotus
Caltanissetta provints jagunes 22 omavalitsusüksuseks (*comune*).


Tratto costa gelese.jpg|Lõunarannik
Mazzarino O Cannuni.jpg|Mazzarino kastell


## Viited

## Välislingid
* Caltanissetta provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ragusa provints

**Ragusa provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Ragusa linn.

Ragusa provints jagunes 12 omavalitsusüksuseks (*comune*):

## Viited


## Välislingid

* Ragusa provintsi koduleht (itaalia keeles)
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete loend

**Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete loend** sisaldab narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimetusi tähestikulises järjekorras.

## #
*2C-B
*2C-B-FLY
*2C-C
*2C-D
*2C-E
*2C-I 	
*2C-T-2 	 	
*2C-T-4	
*2C-T-7 	
*2C-T-21	
*3C-P
*4-ACETOXY-DET
*4-ACETOXY-DIPT 	
*4-HYDROXY-DIPT	
*4-METHYLAMINOREX 	
*4-MTA
*5-MeO-AMT 	
*5-MeO-DALT
*5-MeO-DMT
*5-MeO-DIPT
*5-MeO-MIPT

## A
*alfametüülamiinoetüül-fenüülketoon
*alkohol
*amfetamiin
*AMT
**[[ayahuasca]]*

## B
*bensiin
*bufoteniin

## D
*dekstroamfetamiin
*Dekstrometorfaan (DXM)
*DET
*dimetoksimetüülamfetamiin (DOM)
*Dimetüültrüptamiin (DMT)
*DMA
*DMHP
*DOB
*DOET

## E
**[[ecstasy]]*
**[[empathy]]*

## F
*fentsüklidiin

## G
*GHB

## H
*harmaliin
*hašiš
*heroiin

## K
*kanep
*katinoon
*ketamiin
*kodeiin
*kofeiin
*kokaiin

## L
*LSA
*LSD

## M
*MDMA
*MDP-2-B
*MDP-3-B
*mefedroon
*meskaliin
*metamfetamiin
*metüülfenidaat
*MMDA
*morfiin
**[[Morning Glory]]*

## N
*nitaseen

## O
*oopium

## P
*PCE
*PCP
*PCPY
*Pervitiin
*PHP
**[[poppers]]*
*psilotsübiin
*puff

## R
*RAM
*Rohypnol

## S
**[[Salvia Divinorum]]*

## T
*TAREN
*TCP (aine)
*THC
*TMA
*tubakas
*tungaltera

## W
**[[amfetamiin|whizz]]* (amfetamiin või metamfetamiin)

## X
*XTC

## Vaata ka
*Mõnuaine
Vulcano

**Vulcano** (sitsiilia keeles ***Vurcanu***)  on saar ja vulkaan Türreeni meres. Saar on üks Lipari saartest. Vulkaani kõrgus on 499 meetrit.

Saarel elab ligi 500 inimest.

Saar on nime saanud vanarooma mütoloogia sepistamise jumala Vulcanuse järgi.

Selle vulkaani järgi on vulkaanid nime saanud.
Veli Saarinen

**Veli Selim Saarinen** (16. september 1902 – 12. oktoober 1969) oli Soome meessuusataja.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
1932 Lake Placidis
* kuldmedal 50 km
* pronksmedal 18 km

### Maailmameistrivõistlustel
1926 Lahtis
* 3. koht 30 km

1929 Zakopanes
* 1. koht 17 km
* 2. koht 50 km

1933 Innsbruckis
* 1. koht 50 km

1933 Sollefteås
* 1. koht teatesõidus
* 2. koht 18 km
1157

**1157. aasta** (**MCLVII**) oli 12. sajandi 57. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* 8. september – Richard I Lõvisüda, Inglise kuningas

## Surnud

* 15. märts – Juri Dolgoruki, Kiievi suurvürst
1199

**1199. aasta** (**MCXCVIX**) oli 12. sajandi 99. aasta.

## Sündmused maailmas

*Galiitsia ja Volõõnia vürstiriigid ühendatakse Volõõnia vürsti Roman Mstislavitši juhtimisel Galiitsia-Volõõnia vürstiriigiks

## Sündmused [[Eesti]]s

*11. märtsi paiku pühitsetakse Liivimaa piiskopiks Albert Buxhoeveden.

## Sündinud

* ...

## Surnud

*6. aprill – Richard I Lõvisüda, Inglise kuningas

## Viited
Ainar Ruussaar

**Ainar Ruussaar** (sündinud 30. oktoobril 1966 Tartus) on eesti ajakirjanik ja meediategelane.

2018. aastal keelas Venemaa Ainar Ruussaarel riiki sisenemise. 

## Haridus ja töökäik
* 1984 Jõgeva Keskkool
* 1984–1991 Tartu Ülikooli ajakirjandusosakond 
* 1988–1990 Tartu Postipoiss (Tartu Rahvarinde ajaleht), reporter 
* 1990–1991 Noorte Hääl (Päevaleht), reporter
* 1991–1995 uudisteagentuuri Baltic News Service (BNS) toimetaja 
* 1995–1996 Sõnumilehe peatoimetaja
* 1996–2003 BNSi Baltimaade ülduudisteosakonna peatoimetaja 
* 2003–2005 Eesti Televisiooni programmidirektor 
* 2006–2007 Eesti Televisiooni juhatuse esimees
* 1. juuni 2007 – 2014 uudisteagentuuri Baltic News Service vastutav peatoimetaja ja BNS Eesti OÜ juhatuse esimees
* 2014–2017 Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige
* 2017–2018 ERR-i toimetaja 
* 2018–2019 AS Eesti Meedia erikorrespondent
* 2019–2020 Kohtla-Järve Gümnaasiumi humanitaarainete õppetooli juhataja
* 2020–2021 Kuku raadio peatoimetaja 
*2021– Kuku raadio tegevtoimetaja

## Tunnustus
* 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
* Medal "10 aastat taastatud kaitseväge"

## Isiklikku
Tema isa oli Madis Ruussaar. Ainar Ruussaar on abielus kunstiajaloolase Anne Ruussaarega. Neil on poeg Otto (sündinud 2004) ja tütar Itti (sündinud 2009). 
Eelmisest abielust on Ainar Ruussaarel poeg Indrek.

## Viited
Thorleif Haug

**Thorleif Haug** (28. september 1894 – 12. detsember 1934) oli Norra suusataja ja suusakahevõistleja.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
1924 Chamonix's
* kuldmedal 18 km
* kuldmedal 50 km
* kuldmedal suusakahevõistluses
1423

**1423. aasta**
## Sündmused maailmas

* 31. juuli – Cravanti lahing Saja-aastases sõjas

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 30. mai – Georg Purbach, saksa astronoom ja matemaatik

## Surnud

* 10. august – Caspar Schuwenflug, Saare-Lääne piiskop
* Benedictus XIII, vastupaavst
Andrijan Nikolajev

**Andrian Grigorjevitš Nikolajev** (tšuvaši keeles *Андриян Григорьевич Николаев*; 5. september 1929 Šoršelõ küla, Mariinski Possadi rajoon, Tšuvaši ANSV, Vene NFSV, Nõukogude Liit – 3. juuli 2004 Tšeboksarõ, Venemaa Föderatsioon) oli Nõukogude Liidu kosmonaut, rahvuselt tšuvašš.

Ta oli kolmas Nõukogude Liidust pärinev inimene kosmoses ja osales kahel kosmoselennul Vostok 3 (1962) ja Sojuz 9 (1970) pardal.

Nikolajev oli esimene inimene, kes tegi televisioonisaate kosmosest 1962. aasta augustis. 1963. aastal abiellus ta Valentina Tereškovaga, abielu lahutati aastal 1982. Neil sündis üks tütar.
Valentina Tereškova

**Valentina Tereškova** (vene keeles *Валентина Владимировна Терешкова*; sündinud 6. märtsil 1937 Bolšoje Maslennikovos Tutajevi rajoonis Jaroslavli oblastis) on endine Nõukogude Liidu kosmonaut, maailma esimene naiskosmonaut.

Ta lennutati kosmosesse Vostok 6 pardal 16.–19. juunil 1963.

Tereškoval on lennuväe kindralmajori auaste.

Tereškova sai 1963. aastal Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse.

Tema abikaasa (1963–1982, abielu lahutati) oli kosmonaut Andrian Nikolajev. Nende pulma aukülaline oli Nikita Hruštšov.

Tallinnas oli kuni 1993. aastani Kosmonaut V. Tereškova nimeline Tallinna 59. Lastepäevakodu (praeguse nimega Männiku lasteaed).

1965. aastal laulis Poola neidude ansambel Filipinki menukalt laulu "Wala twist" ('Valja tvist'), mis aasta hiljem tõlgiti ka eesti keelde. Laul sai pealkirjaks "Valentina tvist" ja seda esitas Klara Kotter. Laulu refrääni algusrida kõlas: "Valentina, Valentina, oled taevalik tähemiss!"

Ta oli Venemaa kuuenda Riigiduuma koosseisu liige, on ka seitsmenda koosseisu liige. Ta on partei Ühtne Venemaa kõrgema nõukogu liige.

## Tunnustus
*2013 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Viited

## Välislingid
* Filipinki "Wala twist" YouTube'is
Hiroshima prefektuur

**Hiroshima prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Seto kaldal

## Sümbolid
Hiroshima prefektuuri tunnuslind on punakurk-kaur (*Gavia stellata*) ja tunnuspuu on jaapani vaher (*Acer palmatum*).

## Haldusjaotus
Hiroshima prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Akitakata
* Etajima
* Fuchū
* Fukuyama
* Hatsukaichi
* Higashihiroshima
* Hiroshima
* Kure
* Mihara
* Miyoshi
* Onomichi
* Ōtake
* Shōbara
* Takehara

## Viited

## Välislingid
* Hiroshima prefektuuri koduleht *(inglise keeles)*
Monza ja Brianza provints

**Monza ja Brianza provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Monza linn. Monza ja Brianza provints on pindalalt üks Itaalia väiksemaid, sellest väiksemad on vaid Trieste ja Prato provints.

Provintsi moodustamise seadus võeti vastu 2004. aastal. Seadus jõustus pärast valimisi, mis toimusid 6. ja 7. juunil 2009.

## Piirid
Monza ja Brianza provints piirneb põhjas Lecco ja Como provints provints]]iga, läänes Varese provintsiga, idas Bergamo provintsiga ning idas ja lõunas Milano provintsiga.

## Haldusjaotus

Monza ja Brianza provints jaguneb 55 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.

## Viited


## Välislingid

* Monza e Brianza provintsi koduleht (itaalia keeles)
L'Aquila provints

**L'Aquila provints** on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on L'Aquila linn.

## Haldusjaotus
L'Aquila provints jaguneb 108 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Kirjandus
* Provincia dell'Aquila, *Guida turistica della Provincia dell'Aquila*, L'Aquila, Provincia dell'Aquila, 1999
* Touring Club Italiano, *L'Italia - Abruzzo e Molise*, Milano, Touring Editore, 2005

## Välislingid

* L'Aquila provintsi koduleht (itaalia keeles)
Bari provints

**Bari provints** oli provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskus oli Bari linn.

## Haldusjaotus

Bari provints jaguneb 41 omavalitsusüksuseks (*comune*).


Conversano-Castellofotoaerea.jpg|Conversano kastell
Alberobello.jpg|
Gravina in Puglia - Vista de la Cattedrale e torrente la 'Gravina'1.jpg|
Vedutamonopoli2.jpg|Monopoli rannik
Bari BW 2016-10-19 13-35-11 stitch.jpg|San Nicola basiilika fassaad Baris
Molfetta - Porto.jpg|Molfetta katedraal
Polignanoamare0001.jpg|Polignano
Puglia Altamura1 tango7174.jpg|Altamura
Giovinazzo02.jpg|Giovinazzo
Cattedralebitonto.JPG|
Bari - Palazzo Fizzarotti - 1.jpg|*Palazzo Fizzarotti* Baris
Grotte Castellana (5).jpg|Castellana grotid
Trullomurgia.jpg|
Puglia Ruvo tango7174.jpg|Ruvo di Puglia
Castello Conversano sera.jpg|Conversano kastell
Alberobello BW 2016-10-16 12-24-29.jpg|Sant'Antonio kirik Alberobellos
Ognissanti Valenzano.JPG|Chiesa di Ognissanti, Valenzano
Puglia Alberobello tango7174.jpg


## Viited
Brindisi provints

**Brindisi provints** on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Provintsi keskus on Brindisi linn.

## Haldusjaotus

Brindisi provints jaguneb 20 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Viited


## Välislingid

* Brindisi provintsi koduleht (itaalia keeles)
Lecce provints

**Lecce provints** on provints Itaalias Apuulia maakonnas. Hõlmab Salento poolsaare lõunaosa. Provintsi keskuseks on Lecce linn.

## Haldusjaotus

Lecce provints jaguneb 97 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
20 suuremat omavalitsusüksust on järgmised.

## Viited

## Välislingid

* Lecce provintsi koduleht (itaalia keeles)
Matsue

**Matsue** (jaapani 松江) on linn Jaapanis, Shimane prefektuuri keskus. Keskus asub Shinji järve kaldal, linna halduspiiridesse jääb kogu ala Shinji ja Nakaumi järve vahel kuni rannikuni koos Shimane poolsaarega.

Linnas on palju templeid ja 1611. aastal Tokugawa dünastia ehitatud Matsue kindlus. 

Matsues asub Shimane ülikool.

Elanike arv on 195 000 (2005) ja pindala 530 km&sup2;.

## Vaata ka
*Eshima Ohashi sild

## Välislingid

* Matsue koduleht
Chieti provints

**Chieti provints** on provints Itaalias Abruzzo maakonnas. Provintsi keskuseks on Chieti linn.

## Haldusjaotus

Chieti  provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (*comune*), mille elanike arv oli 2011. aasta veebruari seisuga järgmine.

## Välislingid

* Chieti provintsi koduleht (itaalia keeles)
* Fotogalerii, Chieti provints
Charles II

**Charles II** (29. mai 1630 – 6. veebruar 1685) oli Inglismaa ja Šotimaa kuningas alates 1660. aastast (*[[de iure]]* alates Charles I hukkamisest 1649. aastal) kuni surmani. Ta oli Charles I poeg ja James II vend.

Charles II sai võimule pärast seda, kui puritaanide juht Oliver Cromwell oli surnud ja tema poeg Richard Cromwell võimust loobuma sunnitud. Londonisse marssinud Šoti armee kutsus Charlesi Inglise troonile ning Stuartite dünastia võim taastus. Charles püüdis samuti saavutada absolutismi, kuid edutult, ta ei leidnud endale piisavat toetajaskonda. Parlamendi roll oli üpris suur, siiski oli kuningal riigiasjade otsustamisel oluline osa. Charles toetas parlamendi poolt põlatud katoliiklasi ning astus surivoodil koguni sellesse usku. Ta oli suhteliselt ebapopulaarne valitseja, ent tema järeltulijast vend James II osutus inglise üldsusele veelgi vastumeelsemaks.

## Abielu ja lapsed
Charles II oli abielus Braganza Catherine'iga, kes oli aga viljatu ning kellega tal lapsi polnud.

Väljaspool abielu sai Charles II paljude armukestega mitmeid lapsi.
Cosenza provints

**Cosenza provints** on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Cosenza linn.

Cosenza provints piirneb Potenza, Matera, Crotone ja Catanzaro provintsiga.

## Haldusjaotus
Cosenza provintsi haldusalas on 150 omavalitsusüksust (*comune*)

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Alumises tabelis on enam kui 10 000 elanikuga omavalitsusüksused (alanevas järjekorras).

## Välislingid

* Cosenza provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ptolemaios III

**Ptolemaios III Euergetes** (Ptolemaios Helde, ka *Ptolemaios III Euergetes I*; umbes 286&ndash;222 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas alates 246 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios II ja tema õde-abikaasa Arsinoe I vanim poeg.

Ptolemaios III on tuntud peamisel 243 eKr korraldatud sõjakäigu tõttu Süüriasse, mille ta tegi oma õe Berenice Phernophoruse mõrva eest kättemaksmiseks. Samuti püstitati tema ajal Kanoopuse sammas, millel oli egiptusekeelne tekst ja selle kreekakeelne tõlge. Teksti sisu oli religioosne ning puudutas preestrite kohustusi. Sealhulgas esineb seal ka dekreet panna Egiptuse kalender vastavusse päikeseaastaga, lisades iga nelja aasta tagant lisapäeva. Reformi läbiviimise ajaks oli aasta 238 või 237 eKr, ent see ei kehtinud kauem kui ainult tema surmani. Kanoopuse sammas on üks olulisi Vana-Egiptuse ajaloo allikaid ning eelnes Rosetta kivile, mille püstitas Ptolemaios III järeltulija Ptolemaios V.
Ptolemaios IV

**Ptolemaios IV Philopator** (Ptolemaios Isaarmastaja; pärast 240 eKr &ndash; 204 eKr) oli Egiptuse kuningas alates 222 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios III ja tema naise Berenice II poeg.

Ptolemaios IV oli nõrk ja kergesti mõjutatav valitseja, tegelikult juhtisid riiki tema favoriidid. Ta abiellus oma õe Arsinoe III-ga, kuid tegelikult valitses ka edaspidi riiki tema armuke Agathoklea. Siiski oli temaaegne välispoliitika edukas, sest Seleukiidide riigi armeed suudeti lüüa Raphia lahingus ning nii kindlustada pikaks ajaks riigi põhjapiirid. Samas tekitas armeesse värbamine rahulolematust egiptlaste seas ning Lõuna-Egiptuses tekkis iseseisev riik, mida valitsesid vaaraod Harmakis ja Ankhmakis ligi 20 aastat.

204 eKr suri Ptolemaios IV ootamatult.
Catanzaro provints

**Catanzaro provints** on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Catanzaro linn.

## Haldusjaotus
Catanzaro provints jaguneb 80 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
2013. aasta 31. märtsi seisuga elas üle 5000 inimese järgmistes omavalitsusüksustes.

## Viited

## Välislingid

* Catanzaro provintsi koduleht (itaalia keeles)
Viirus (täpsustus)

* **[[Viirused]]** (*Vira*; ladina keeles *virus* 'mürk') on nukleiinhappest ja valkudest koosnevad bioloogilised objektid, millel puudub rakuline ehitus ning mis paljunevad, nakatades elusorganismide rakke.
* **[[Arvutiviirus]]** on isepaljunev programm, mis on loodud teostama arvutikasutaja tahte vastased toiminguid.

***"[[Viirus (film 1995)|Viirus]]"** ("Outbreak"), USA 1995. aasta põnevusfilm; peaosades Dustin Hoffman, Rene Russo, Morgan Freeman ning Kevin Spacey
Saga prefektuur

**Saga prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel. Piirneb põhjas Jaapani merega, lõunas Ariake merega.

## Haldusjaotus
Saga prefektuur on jaotatud 20 omavalitsusüksuseks, sealhulgas on 10 linna (市, *shi*).

Prefektuur jaguneb 8 ajalooliseks maakonnaks (郡, *gun*).

### Linnad

* Imari
* Kanzaki
* Karatsu
* Kashima
* Ogi
* Saga
* Takeo
* Taku
* Tosu
* Ureshino

## Sümbolid
Saga prefektuuri tunnuslind on harakas (*Pica pica*), tunnuspuu on kampripuu (*Cinnamomum camphora*) ja tunnuslill kampripuu õis.

## Vaatamisväärsusi
* Karatsu loss

## Viited

## Välislingid

* Saga prefektuuri koduleht
Vitamiinide loend

''Siin on loetletud vitamiinide ja nende rühmade ning vitameeride nimetusi. 

## A
*A-vitamiin (retinool, akseroftool)
*akseroftool (A-vitamiin, retinool)
*antianeemiline vitamiin (foolhape)
*askorbiinhape (C-vitamiin)

## B
*B-rühma vitamiinid
*B<sub>1</sub>-vitamiin (tiamiin)
*B<sub>2</sub>-vitamiin (riboflaviin)
*B<sub>3</sub>-vitamiin (PP-vitamiin, nikotiinhape, niatsiin)
*B<sub>5</sub>-vitamiin (pantoteenhape)
*B<sub>6</sub>-vitamiin (püridoksiin)
*B<sub>7</sub>-vitamiin, B<sub>8</sub>-vitamiin (biotiin)
*B<sub>9</sub>-vitamiin, B<sub>10</sub>-vitamiin, B<sub>11</sub>-vitamiin (foolhape)
*B<sub>12</sub>-vitamiin (kobalamiinid)
*B<sub>15</sub>-vitamiin (pangaamhape)
*B<sub>C</sub>-vitamiin (foolhape)
*biotiin (H-vitamiin)

## C
*C-vitamiin (askorbiinhape)

## D
*D-vitamiin
*D<sub>2</sub>-vitamiin tavatermin  (ergokaltsiferool)
*D<sub>3</sub>-vitamiin tavatermin  (kolekaltsiferool) 
*D<sub>5</sub>-vitamiin tavatermin  (sitokaltsiferool) 

## E
*E-vitamiin (tokoferoolid)

## F
*foolhape
*füllokinoon (K-vitamiin)

## G
*G-vitamiin (riboflaviin)

## H
*H-vitamiin (biotiin)

## K
*K-vitamiin (füllokinoon)
*K-vitamiinid (naftokinoonid)
*kaltsiferoolid (D-vitamiinid)
*ergokaltsiferool (D<sub>2</sub>-vitamiin)
*kobalamiinid (B<sub>12</sub>-vitamiin)

## N
*naftokinoonid, (K-vitamiinid)
*nikotiinhape (PP-vitamiin, B<sub>3</sub>-vitamiin)
    
## P
*P-vitamiin (rutiin)
*pangaamhape (B<sub>15</sub>-vitamiin)
*pantoteenhape (B<sub>5</sub>-vitamiin)
*PP-vitamiin (B<sub>3</sub>-vitamiin,   nikotiinhape) 
*püridoksiin (B<sub>6</sub>-vitamiin)

## Q

## R
*retinoidid (A-vitamiinid, akseroftool)
*retinool (A-vitamiin, akseroftool)
*riboflaviin (B<sub>2</sub>-vitamiin)

## T
*tiamiin (B<sub>1</sub>-vitamiin) 
*tokoferoolid (E-vitamiinid)
*tsitriin (P-vitamiin)

## U
*ubikinoonid

## Vaata ka
*rasvlahustuvad vitamiinid
*vesilahustuvad vitamiinid
Teadusfilosoofide loend

''Siin on loetletud teadusfilosoofe.

## A
Peter Achinstein - Aristoteles
## B
Gaston Bachelard - Francis Bacon - Roger Bacon - Aleksei Barabašev - John Bernal - David Bohm - Richard Boyd

## C
Nancy Cartwright - Auguste Comte

## D
René Descartes - Pierre Duhem
## E
Jüri Eintalu - Brian Ellis
## F
Paul Feyerabend - Arthur Fine - Bas van Fraassen - Philipp Frank

## G
Galileo Galilei - Clark Glymour 
## H
Rom Harré - Carl Hempel - Mary Hesse - Vladimir Hütt
## K
Ülo Kaevats - Immanuel Kant - Enn Kasak - Thomas Kuhn
## L
Imre Lakatos - Larry Laudan - Jarrett Leplin - Peter Lipton - Endla Lõhkivi
## M
John Stuart Mill - Alan Musgrave - Peeter Müürsepp juunior
## N
Gustav Naan - Leo Näpinen
## P
David Papineau - Charles Sanders Peirce - Michael Polanyi - Karl Popper - Hilary Putnam
## S
Wesley Salmon - Lawrence Sklar - Frederick Suppe
## T
Stephen Toulmin  
## V
Lembit Valt - Rein Vihalemm
## W
John Worrall
Teadusfilosoofia mõisteid

*Siin on loetletud [[teadusfilosoofia]] mõisteid.



==A==
[[abduktsioon]] - [[abihüpotees]] - [[absoluutne aeg]] - [[absoluutne ruum]] - [[abstraktsioon]] - [[ad hoc-hüpotees|*ad hoc*-hüpotees]] - [[aeg]] - [[aksiomaatika]] - [[aksioom]] - [[alamääratus]] - [[analoogia]] - [[anomaalia (teadusfilosoofia)|anomaalia]] - [[antimetafüüsika]] - [[antinaturalism]] - [[antirealism]] - [[aprioorne teadmine]] - [[argument]] - [[avastuskontekst]]
==B==
[[Bayesi teoreem]] - [[Berkeley interpretatsioon]]

==C==
*ceteris absentibus* - *ceteris paribus''
## D
demarkatsiooniprobleem
## E
eksperiment - emergentsus - empiiriline valem - ennustus - entiteedirealism

## F
falsifikatsionism - falsifikatsioon - falsifitseeritavus - füsikalism - f-teadus - füüsikaline maailmapilt - füüsikaseadus

## H
hädavajalikkushüpotees - hüpotees - hüpoteetilis-deduktiivne meetod

## I
induktiivne meetod - induktsionism - induktsioon - induktsiooniprintsiip - induktsiooniprobleem - inimtegevus - instrumentalism

## J
juhtumianalüüs

## K
keemiafilosoofia - kinnitus - kogemusteadus - komplementaarsusprintsiip - konventsionalism - kreatsionism

## L
leidlikkus - looduse raamat - looduse ühetaolisus - loodusseadus - loogiline positivism - loomulik ontoloogiline hoiak

## M
maailm - matemaatika - matemaatikafilosoofia - modelleerimine - mõistatus - mõtteline eksperiment

## N
naiivinduktsionism - normaalteadus - nõrk programm

## O
operatsionaalsus - otsustav eksperiment

## P
paradigma - parima seletuse järeldamine -  pessimistlik induktsioon - platonism - pseudoteadus - põhjus - põhjuslikkus

## R
Ramsey lause - realism - reduktsionism - rongaparadoks - ruum

## S
seletus - semantiline instrumentalism - semantiline realism - semantiline teooriatekäsitus - stsientism - sümmeetriakaalutlused
## T
teadus - teaduse demarkatsioon - teaduse ühtsus - teadusharu - teaduslik teooria - teaduslikud teadmised - tegelikkusteooria - tehisintellekt - tehnoteadus - "Teine analüütika" - teooria - teooriate nõrk alamääratus - teoreem

## U
uurimistöö - uus induktsioonimõistatus

## V
vaatlus - vaikiv teadmine

## Õ
õigustuskontekst
Demetrios Poliorketes

**Demetrios Poliorketes** (kreeka keeles Δημήτριος Πολιορκητής; 337–283 eKr) oli Makedoonia väepealik ja diadohh Antigonos I poeg. 294–288 eKr oli ta Makedoonia kuningas.

Demetrios osales koos oma isaga diadohhide sõdades, saavutades hiilgavaid võite Kreekas ja Aasias. Et ta suutis linnu väga edukalt vallutada, pandi talle hüüdnimeks Poliorketes ('linnapiiraja'). Lõpuks aga pöördusid kõik teised diadohhid tema ja ta isa vastu ning nad said lüüa 301 eKr. Antigonos langes, aga Demetrios põgenes ning suutis ennast lõpuks Makedoonias maksma panna. Siis liitusid tema vastu aga Lysimachos ja Pyrrhos. Aastal 288 eKr saigi ta nende käest lüüa ja põgenes Väike-Aasiasse. Seal hakkas ta sõdima Seleukos I vastu, kuid sai lüüa ja langes vangi, kus ta peagi suri. Tema poeg Antigonos II sai aga Makedoonia kuningaks ning antigoniidid valitsesid riiki kuni roomlaste sissetungini.
Alevtina Koltšina

**Alevtina Koltšina** (sündinud Bakilina; 1951–1954 Leontjeva; 11. november 1930 Permi oblast – 1. märts 2022) oli NSV Liidu suusataja. Olümpiavõitja (1964) ja seitsmekordne maailmameister (1958, 1962 ja 1966).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1956 Cortina d'Ampezzos 
**  hõbemedal 3x5 km
* 1964 Innsbruckis 
**  **olümpiavõitja** 3x5 km
**  pronksmedal 5 km
* 1968 Grenoble'is
**  pronksmedal 5 km
**  pronksmedal 3x5 km

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1958 Lahtis 
**  **maailmameister** 10 km 
**  **maailmameister** 3x5 km 
* 1962 Zakopane 
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 10 km
**  **maailmameister** 3x5 km
* 1966 Oslos 
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 3x5 km
**  hõbemedal 5 km

## Isiklikku

Alevtina Koltšina oli abielus Pavel Koltšiniga (1930–2010). Nad elasid alates 1973. aastast Eestis, Otepääl. Koos abikaasa Paveliga on nad maailma kuulsaim suusatajatest abielupaar, kes võitis kokku 21 tiitlivõistluste medalit (Alevtina 13, Pavel 8). Nende poeg Fjodor Koltšin oli kahevõistleja. Aastast 1996 oli ta Eesti kodanik.

## Viited

## Välislingid
*
Pannoonia

**Pannoonia** oli piirkond Kesk-Euroopas, kus elas illüürlaste hõim pannoonlased. Nende ala piirnes põhjas ja idas Doonau jõega, lõunas enam-vähem Sava jõega ning läänes Alpide eelmäestikuga.

Keldid vallutasid Pannoonia 4. sajandil eKr. 

Roomlased vallutasid omakorda Pannoonia 9. aastal eKr ja muutsid selle Tiberiuse valitsemise ajal pärast pannoonlaste ülestõusude mahasurumist Rooma provintsiks.  Traianus jagas aastal 103 Pannoonia kaheks provintsiks: Pannonia Superior ja Pannonia Inferior, viimase pealinnaks sai  Sirmium.

Aastal 296 reorganiseeris Diocletianus Pannoonia neljaks provintsiks: Pannonia Prima, Pannonia Valeria, Pannonia Savia ja Pannonia Secunda, ning Sirmium sai Pannonia Secunda pealinnaks. Ta ühendas need Noricumi ja Dalmaatsiaga, et rajada Pannoonia diötsees, mille pealinn oli samuti Sirmium. Aastal 293, seoses tetrarhia loomisega, jagati Rooma keisririik neljaks osaks.

5. sajandil asusid Pannooniasse hunnid. Pärast nende valitseja Attila surma on Pannoonia olnud mitmete rahvaste elupaigaks. Hunnide riigi järel, pärast Attila surma aastal 453, algas idagoodite ajalugu Pannoonias, kui Thiudimiri juhitud gepiidid ja idagoodid saavutasid hunnide üle võidu Nedao lahingus aastal 454.

Idagoodid sõlmisid nüüd suhted keisririigiga ja asusid Pannooniasse. Suurema osa 5. sajandi teisest poolest mängisid idagoodid Kagu-Euroopas peaaegu sama rolli, mida läänegoodid mängisid sajand varem.

## Tähtsamad linnad
* Arrabona (tänapäeva Győri kohal)
* Aquincum (Óbuda Budapesti Buda linnaosas)
* Carnuntum
* Cibalae (Vinkovci)
* Gorsium-Herculia (Székesfehérvár)
* Marsonia (Slavonski Brod)
* Mursa (Eszék)
* Savaria (Szombathely)
* Scarbantia (Sopron)
* Taurunum (Zimony) 

## Vaata ka
*Pannoonia mark
*Keszthely kultuur
Kelgutamine

**Kelgutamine** on lumel või jääl kelguga sõitmine.

Kelgutamine on talvine harrastus, ka kehakultuuri ja talispordi ala.

Esimesed teated kelgutamise kohta pärinevad 1480. aastast Norrast. Laialdasemalt hakati kelgutamist harrastama 1520. aasta paiku Kesk-Euroopas. 

Kelgutamine kui võistlussport hakkas arenema 19. sajandil. Esimene kelgurada ehitati Šveitsi Alpides 1879. aastal. Rahvusvaheline suurvõistlus kelgutamises toimus esimest korda 1883. aastal Davosi-Klostersi üle 3 kilomeetri pikkusel rajal. Osalejaid oli Hollandist, Saksamaalt, Šveitsist, Inglismaalt ja isegi üks paar Austraaliast. Võistluse võitis šveitslane Peter Minschi. Kelgutati kõige tavalisema istekelguga.

1884. aastal projekteeris inglise major W. H. Bulpett Sankt Moritzi lähedale Cresta külla 1200 m pikkuse kelguraja, millest sai aastakümneteks kelgutamise Meka. Niinimetatud Cresta Runi rada oli kuulus üle maailma.

1913. aastal asutati Saksamaa, Šveitsi ja Austria kelgutajate eestvedamisel Dresdenis esimene rahvusvahelise kelgutamisühing, mis juba järgmisel aastal korraldas esimesed Euroopa meistrivõistlused. 1923. aastal asutati Rahvusvaheline Bobisõidu ja Skeletoni Föderatsioon, mille juurde moodustati kelgutamisühing. Iseseisev Rahvusvaheline Kelgutamisföderatsioon (FIL) asutati 1957. aastal.

## Vaata ka
*Kelk
*Kelgutamine taliolümpiamängudel

## Välislingid
*Rahvusvaheline Kelgutamisföderatsioon
1991. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Suusaalade [[1991]]. aasta maailmameistrivõistlused** toimusid 7.–17. veebruarini Val di Fiemmes Itaalias. 
* välja jagati 15 medalikomplekti

## [[Murdmaasuusatamine]]

### Meeste 10 km klassikalises stiilis

11. veebruar 1991 

### Meeste 15 km vabastiilis

9. veebruar 1991 

### Meeste 30 km klassikalises stiilis

7. veebruar 1991 

### Meeste 50 km vabastiilis

17. veebruar 1991 

### Meeste 4×10 km teatesuusatamine

15. veebruar 1991 
19 võistkonda

### Naiste 5 km klassikalises stiilis

12. veebruar 1991 

### Naiste 10 km vabastiilis

10. veebruar 1991 

### Naiste 15 km klassikalises stiilis

8. veebruar 1991 

### Naiste 30 km vabastiilis

16. veebruar 1991 

### Naiste 4×5 km teatesuusatamine

14. veebruar 1991 
12 võistkonda

## [[Kahevõistlus]]

### Individuaalvõistlus
* Suusahüpped 8. veebruar 1991 
* 15 km vabastiilis 9. veebruar 1991 

48 võistlejat

### Meeskonnavõistlus
* Suusahüpped 12. veebruar 1991 
* 3x10 km vabastiilis 13. veebruar 1991  

11 võistkonda

## [[Suusahüpped]]

### Normaalmägi

16. veebruar 1991 

### Suur mägi

10. veebruar 1991 

### Meeskonnavõistlus suurel mäel

14. veebruar 1991

14 võistkonda

## Mitteametlik paremusjärjestus
Towada järv

**Towada** (jaapani 十和田湖 *Towada-ko*) on järv Jaapanis Honshū saare põhjaosas. Asub Aomori ja Akita prefektuuri piiril. 

Towada on kaldeerajärv, mis asub merepinnast 400 m kõrgusel. Pindala on 61,1 km&sup2;. Suurim sügavus on 327 m, keskmine sügavus 71 m. 

Järvest voolab välja Oirase jõgi.
Kulla Aavik

**Kulla Aavik** (sündinud 21. detsembril 1963) on eesti muusikapedagoog. 

Ta on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogina. Aastal 1986 kirjutas ta Venno Laulu juhendamisel kursusetöö "Koolinoorte laulupidude tähtsusest laste ja noorte muusikalises kasvatuses". 

Ta on Märjamaa Gümnaasiumi muusikaõpetaja ja koorijuht,  Märjamaa Laste Laulustuudio juhendaja, Orgita Lasteaia muusikaõpetaja ning Märjamaa Muusika- ja Kunstikooli kontsertmeister.
Tottori prefektuur

**Tottori prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal. Elanike arvult on see Jaapani väikseim prefektuur. 2020. aasta alguse seisuga oli elanike arv 554 855.

## Loodus
Tottori prefektuuri kõrgeim tipp on Daiseni vulkaan. Prefektuuris asub Tōgō järv.

## Sümbolid
Tottori prefektuuri tunnuslind on mandariinpart (*Aix galericulata*), tunnuspuu on ida-jugapuu (*Taxus cuspidata*) ja tunnuslill pirniõis (*Pyrus*).

## Haldusjaotus
Tottori prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 4 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Kurayoshi
* Sakaiminato
* Tottori
* Yonago

## Viited

## Välislingid
* Tottori prefektuuri koduleht
Suwa järv

**Suwa** (jaapani 諏訪湖 Suwa-ko) on järv Jaapanis Honshū saare keskosas. Asub Nagano prefektuuris 759 m kõrgusel merepinnast. Pindala on 13,3 km&sup2;, suurim sügavus 7,2 m.

Järve põhjas asuvad kuumaveeallikad.
Okayama prefektuur

**Okayama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Seto kaldal.

## Loodus
Prefektuuri põhjaosa jääb Chūgoku mägedesse, lõunapoolne rannikuala on tasane. Mägedest saavad alguse kolm suuremat jõge Yoshii, Asahi ja Takahashi.

## Sümbolid
Okayama prefektuuri tunnuslind on rohefaasan (*Phasianus versicolor*), tunnuspuu on kalmumänd (*Pinus densiflora*) ja tunnuslill virsikuõis.

## Haldusjaotus
Okayama prefektuur on jaotatud 29 omavalitsusüksuseks, millest 15 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Okayama prefektuuri koduleht
Teenetemärk

**Teenetemärk** on autasu, mida antakse teenete eest. 

## Eesti teenetemärgid

## Välismaa teenetemärke
*Hansarist
*Lõuna Aurist
*Kuldtähe medal
*Võidu orden
*Sirp ja Vasar (medal)

## Vaata ka
* Faleristika
* Orden
* Ordenikett
PTO-4

**PTO-4** oli Eestis 1938. aastal konstruktorite Voldemar Posti, Rein Tooma ja Otto Orgi (lennuki nimetus moodustati konstruktorite perekonnanimede esitähtedest) loodud kahe lahtise kabiiniga alltiivaline puitkonstruktsiooniga monoplaan õppelennuk.

Esimene PTO-4 võeti kasutusele õhukaitses 12. oktoobril 1938 nr 161 all. Teine lennuk, kinnise kabiiniga PTO-4a (valmistati vaid üks lennuk), saadi 13. märtsil 1939 nr 162 all. Eesti Aeroklubile ehitatud PTO-4-d kandsid pardatähiseid registritunnustega: ES-EAK, ES-EAL, ES-EAM, ES-EAN, ES-EAO ja ES-EAP. Neist ES-EAP jäi lõpuni ehitamata. 

Kokku valmistati seitse PTO-4 lennukit, millest kaks oli Eesti Õhukaitse ja viis Eesti Aeroklubi kasutuses. 1940. aastal kui NSV Liit oli Eesti okupeerinud, läksid kolm PTO-4 lennukit Eesti lennuväe baasil moodustatud Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksiku lennueskadrilli kasutusse ning OSOAVIAHIM -i Aeroklubi sai neli lennukit. 1941. aastal hävitasid taganevad Nõukogude väed lennueskadrilli lennukid Jägala lennuväljal. Eesti lendurid peitsid enne Punaarmee taganemist Aeroklubi valduses olnud lennukid ära ning seetõttu jäid need lennukid pärast Nõukogude vägede minemakihutamist terveks.

Neli Aeroklubi käes olnud PTO-4 lennukit võeti 1942. aastal kasutusele Saksa lennuüksuses Sonderstaffel Buschmann. Hiljem olid samad lennukid kasutusel Liepajas loodud lennukoolis; need viidi 1944. aastal üle Pärnus avatud lennukooli. Pärnu lennukooli evakueerimisel viidi need lennukid Saksamaale, kus ilmselt hävisid.

## Vaata ka
* Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

## Kirjandus
* Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. "Aeg. Mehed. Lennukid. Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani". Tallinn, 2001. 
* Toivo Kitvel Johannes Tilk, "Eesti lennukroonika". Tallinn: Aviopol, 2003. 
* Arvo Lennart Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2. Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Külim, Tallinn 2015
* Kristel R. Sitz, "Tiivad". Tallinn: Koolibri, 2003. 
* Algab kuue lennuki ehitamine. Uus Eesti, 12. november 1938, nr. 310, lk. 7.
* Läti tellib Eestist lennukeid.Uus Eesti, 9. juuni 1939, nr. 154, lk. 2.

## Välislingid
* Eesti aeroklubi uue mootorlennuki ristsed.
Einstein (täpsustus)

**Einstein** on mitme tuntud isiku perekonnanimi ning mitme muu asja nimi või nimetus. 

## Inimesed
Einstein (perekonnanimi)
*Kõige tuntum Einsteini-nimelistest isikutest on füüsik **[[Albert Einstein]]** (1879–1955), relatiivsusteooria rajaja.
*Hans Albert Einstein, Albert Einsteini poeg, professor Berkeley Ülikoolis
*Albert Brooks, näitleja, koomik ja filmilavastaja, kelle kodanikunimi on **Albert Einstein**
***[[Alfred Einstein]]** (1880–1952) oli väljapaistev muusikaajaloolane

## Astronoomia
* asteroid **[[2001 Einstein]]**
* Kuu kraater **[[Einstein (kraater)|Einstein]]**
* Einsteini kosmoseteleskoop

## Keemia
* einsteinium, keemiline element järjekorranumbriga 99
* Monokromaatiliste footonite hulga mõõtühik **[[einstein (ühik)|einstein]]** fotokeemias

## Vaata ka
*"Einstein on the Beach" ("Einstein rannas"), Philip Glassi ooper
Religioosne ordu

**Religioosne ordu** (ladina keelest *ordo*, kord) on religioosse pühendumusega inimeste organisatsioon.

Vastavalt religioonile võivad religioosse ordu liikmed olla ühel või teisil viisil eraldunud muust ühiskonnast, elada oma reeglite kohaselt vmt. Religioossel ordul võib olla oma kombestik ja hierarhia, mis tavaliselt erineb vastavas religioonis üldiselt kasutusel olevatest kombestikust, pühitsuste ja/või kleerikute astmetest jmt. Religioosse ordu meessoost liikmeid nimetatakse sageli munkadeks või vendadeks; naissoost liikmeid nunnadeks või õdedeks. Enamasti on nad pühendunud kogu eluks, andnud mitmeid tõotusi, saanud pühitsusi jne. Sageli kuulub religioossesse ordusse ka inimesi (ajutiselt või püsivalt), kes pole ei pühitsetud ega kuulu ka hierarhiasse. Mõnede religioossete ordude liikmed võivad olla eraldunud muust maailmast, elades kloostrites; teised võivad olla säilitanud suhted ühiskonnaga, sagedasti õpetades või teenides tavapärasel viisil. Tavapärasemaid tegevusi on religioosse otstarbega käsitööesemete valmistamine, tekstide ümberkirjutamine vms.

Religioossete ordude pühendumuslik tegevus hõlmab ühiseid teenistusi, palveid või meditatsioone jpm.

Enam tuntud on kristlikud ja budistlikud ordud. Religioosse pühendumusega inimeste kogukondi leidub ka mitmete Aafrika ja Lõuna-Ameerika hõimude hulgas. Budistlikes ühiskondades (Sri Lankal, Tais, Koreas, Tiibetis) on üsna suured mungaordud. Kirjanduse ja filmide kaudu on hästi tuntud Hiina Ch'an (Zen)-budistlik Shaolini ordu (koolkond).

Kristlikud ordud on peamiselt katoliikluses, aga ka mõnes protestantlikus harus.

## Vaata ka
*Katoliku ordude loend
Ptolemaios V

**Ptolemaios V Epiphanes** (210&ndash;180 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse valitseja alates 204 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios IV ja tema õde-abikaasa Arsinoe III poeg.

Esialgu valitsesid tema eest regendid, kes ei saanud  riigijuhtimisega aga kõige ideaalsemalt hakkama ning Egiptus kaotas enamiku oma ülemerevaldustest (Väike-Aasia rannikualad ja selle läheduses asetsevaid saared) ning Lõuna-Süüria. Rahuleppe kohaselt pidi ta abielluma Seleukiidide dünastiasse kuuluva Antiochos III tütre Kleopatra I-ga.  

Umbes 194 eKr hakkas Ptolemaios V iseseisvalt valitsema ning paistis eestkätt silma sportlasena. Tema ajal loodi ka Rosetta kivi. Tema ajal taasliideti Ptolemaioste riigiga ka Lõuna-Egiptus. Kuid 180 eKr mürgitati ta õukondlike intriigide tulemusena.
Ptolemaios VI

**Ptolemaios VI Philometor** (Emaarmastaja; umbes 191 eKr &ndash; 145 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas 180&ndash;164 ja 163&ndash;145 eKr. Ta oli Ptolemaios V ja Kleopatra I poeg.

Algul (kuni 176 eKr) valitses Ptolemaios koos oma emaga, tolle surma järel abiellus ta oma õe Kleopatra II-ga. 170 eKr alustas Ptolemaios taas sõda Seleukiidide riigi vastu, kuid see lõppes katastroofiga: Antiochos IV tungis Egiptusse ning lasi end kuningaks kroonida. Kuid et Ptolemaiosel olid head suhted Roomaga, pidi Antiochos peagi Egiptusest taanduma. Seejärel valitses Ptolemaios riiki koos oma õest abikaasa ning noorema vennaga, kes sai hiljem tuntuks Ptolemaios VIII nime all. 164 eKr kukutas too oma vanema venna ning tõusis ainuvalitsejaks. Kuid Ptolemaios VI põgenes Rooma, kus pälvis Marcus Porcius Cato Vanema ja senati toetuse. Rooma toetusel võitis ta juba järgmisel aastal trooni tagasi ning valitses ebakindlalt ja julmalt veel 20 aastat, kuni ta Süürias tapeti. 152 eKr tõstis ta oma kaasvalitsejaks poeg Ptolemaios Eupatori, kuid too suri ilmselt juba samal aastal.
Eudaimonism

**Eudaimonism** (vanakreeka sõnast *[[eudaimonia]]* 'õnnelikkus, hea käekäik, hea saatus') on eetiline teooria või mõtteviis, mille kohaselt on inimese eesmärgiks õnneliku elu saavutamine. Õnnelikkus ei seisne seejuures mitte mõnesuguses rõõmustamises millegi üle või üldse rõõmsas meeles, vaid tuleneb pigem teatud positiivsest vabadusest viia täide inimesele loomu poolest antud võimalusi ehk voorusi parimal viisil. Tegemist ei ole seega isoleeritud egoismiga, vaid ennast ja teisi arvestava eneseteostusega (vt inimvajaduste hierarhia).

Aristotelese ja teiste Vana-Kreeka filosoofide (stoikud, küünikud) järgi on õnne saavutamise aluseks teadlik enesepiiramine ning loobumine meelelistest naudingutest.