open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihkel Kama

**Mihkel Kama** (sündinud 4. mail 1984) on eesti astrofüüsik.

Tema peamine uurimisvaldkond on planeetide tekkimine ja nende keemilise koostise algupära. Tema laiem huvi on elu levik universumis. Kama teisi uurimisvaldkondi: infrapunaastronoomia, tähtede tekkimine, eksoplaneedid, astrokeemia ja kosmiline tolm.

## Haridustee
Ta on lõpetanud 2006.aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga (BSc) füüsikas. Samal aastal oli ta aastasel praktikal USA-s Baltimore'is asuvas Space Telescope Science Institute'is.

2008. aastal sai Kama Amsterdami Ülikoolist magistrikraadi astronoomias ja astrofüüsikas ning 2013. aastal  kaitses ta samas doktoritöö "Young intermediate-mass stars: from a HIFI spectral survey to the physics of the disk inner rim" ("Noored keskmise massiga tähed: HIFI spektraalülevaatest ketta siseserva füüsikani"; juhendaja Carsten Dominik). 

## Töökäik
Pärast kraadikaitsmist oli Kama aastatel 2013–2016 järeldoktor Leideni observatooriumis ja 2016–2019 Cambridge'i Ülikooli astronoomiainstituudi Marie Skłodowska-Curie ''fellow''.

2019. aastal naasis ta Eestisse, kus töötas Tartu observatooriumis tähefüüsika vanemteadurina (2019–2021) ja tähefüüsika kaasprofessorina (2021–2022 osalise tööajaga). Ülikooli kodulehe andmeil jätkab Kama osalemast tähefüüsika osakonna uurimistöös külalisprofessorina (0,2 kohaga).

Alates 2020. aastast on Kama põhitöökoht University College Londoni (UCL) füüsika ja astronoomia osakonnas, kus ta on lektor (UCL-is on lektor 8. klassi akadeemilise töötaja ametikoht ja vastab mujal kasutatava abiprofessori ametikohale).

## Teaduskorralduslik tegevus
*Eesti noorte teaduste akadeemia (ENTA) liige, 2023. aastast ENTA peasekretär

## Loometöö
*2011 – Essee Tartu Ülikooli eetikakeskuse ja Vabariigi Presidendi mõttekoja kirjatalgutel "Eesti ustest – sisse, välja" (üks neljast peapreemia võitjast)
*2012 – Ettekanne "Elu Universumis" TEDx-i inspiratsioonikonverentsil TEDxYouth@Tallinn (https://www.youtube.com/watch?v=sIwjgh1fkKY)

## Viited

## Välislingid
*
*Mihkel Kama. scholar.google.com
*Mihkel Kama University College Londoni lehel
*"Maavälist elu otsides leiame iseenda" Universitas Tartuensis, märts 2020, nr. 3 (2491)
Nielles-lès-Bléquin

**Nielles-lès-Bléquin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nielles-lès-Bléquin asub u. 19 km Saint-Omerist edelas, teede D191 ja D202 ristumiskoha ümbruses, väikese Bléquini jõe kallastel.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 12. sajandist.


MairiedeNielleslesblequin.JPG|Vallamaja
62613-Nielles-lès-Bléquin-Sols.png


## Viited
Mandalgov

**Mandalgov** (mongoli keeles Мандалговь) on linn Mongoolias, Kesk-Gobi aimaki halduskeskus. Mandalgov asub Gobi kõrbe serval, Ulaanbaatarist ligikaudu 245 km lõunas.

Mandalgov on asutatud 1942. aastal.

## Viited
Remontowa laevatehas

## Ajalugu
* Tehas asutati 1. juulil 1952 nimega Baza Remontowa - Ostrów, mille registrijärgne asukoht asub Gdańskis. 
* 7. novembril 1952 muudeti selle nimi Gdańska Stocznia Remontowaks.
* *1960. aastatel ehitas tehas Põhjalaevatehase* nime all tegutsevaid sõja- ja uurimislaevu Poola mereväele ja ekspordiks NSV Liitu . 
* 1997. aastal püstitati tehases kivist monument Poola riigimehele Józef Piłsudskile , kelle nimi lisati hiljem laevatehase täielikule juriidilisele nimele. [ *Vajalik tsitaat* ]

## Teenused
[ redigeeri ]
Remontowa laevatehases on uus laevatehas ja eraldi laevaremonditehas/ümberehitustehas.  Sellel saidil on ka projekteerimisametnik ja mõned komponentide tootmisrajatised.
Ouve-Wirquin

**Ouve-Wirquin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ouve-Wirquin asub u. 16 km Saint-Omerist edelas, teede D225 ja D341 ristumiskoha ümbruses, mis on Rooma tee *Chausée Brunehaut* marsruut. Aa jõgi voolab läbi valla.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* 18. sajandi vesiveski.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Ouve-Wirquini raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.


Ouve-Wirquin (Pas-de-Calais) mairie et école.JPG|Vallamaja ja kool
62644-Ouve-Wirquin-Sols.png


## Viited
Laura Anga

**Laura Anga** (sündinud 20. oktoobril 2009 Tallinnas) on eesti freestyle lumelaudur. Ta tegeleb lisaks veelauaga.

### Lumelaud
Laura Anga tegi 13-aastaselt oma esimese ülemaailmse võistluse lumelaua pargisõidus 17. jaanuaril 2023 Livignos Itaalias World Rookie Touril, kus ta saavutas U15 vanuseklassis 2. koha (1 punkt esikohast) ning sai juunioride arvestuses 4. koha.

Ta on võitnud rahvusvahelistelt võistlustelt medaleid nii lumelaua pargisõidus kui ka BigAiris ja reilisõidus.

2024 FIS Kasurila BigAir 1. koht, FIS Landgraaf reilid 1. koht ja pargisõidus 3. koht.

2024. aastal osales Laura Anga kõigest 14-aastaselt noorte taliolümpiamängudel Gangwonis Lõuna-Koreas, saades nii pargisõidus kui ka BigAiris 13. koha.

Ta on osalenud juunioride maailmameistrivõistlustel Uus-Meremaal Cardronas (2023) ja Itaalias Livignos (2024). Livignos sai ta rasketes ilmastikutingimustes peetud võistlusel BigAiris finaali, mis halva ilma tõttu ära jäeti, kokkuvõttes 9. koht.

Laura Anga on nimetatud Eesti Suusaliidu poolt 2023. ja 2024. aastal Eesti parimaks noorlumelauduriks. 2023. aastal sai ta Haridus- ja Teadusministeeriumi tunnustuse "Tähelend 2023" rahvusvahelistel võistlustel saavutatud silmapaistvate tulemuste eest.

2024/25 hooajal 15-aastaselt kvalifitseerus Laura Anga lumelaudurina freestyle lumelaua World Cup võistlustele.

### Veelaud
Veelauas on Laura Anga mitmekordne Eesti juunioride meister ning 2023. aastal saavutas ta Eesti meistrivõistlustel naiste arvestuses teise koha.

2022 võitis Laura Anga Latvian Wakeboard Open-il U14 esikoha.

2021 3. koht (U14) International Waterski & Wakeboard Federationi ülemaailmsel võistlusel veelauas.

## Viited
Solastalgia

**Solastalgia** (ladina *sōlācium* 'lohutus, troost' + vanakreeka *- algia*  'valu') on keskkonnakriisist ja kliimamuutusest tingitud vaimne stress või eksistentsiaalne kannatus. See on segu leinast ja nostalgiast, mida inimene tunneb, kui talle tuttav ja kodune keskkond märkimisväärselt muutub. Muutus võib olla nii looduslik (nt maavärin, metsapõleng, üleujutus) kui inimtekkeline (nt sõda, lageraie, kaevandamine). Nostalgilisest koduigatsusest eristab solastalgiat see, et ollakse endiselt samas kohas, kuid kodukeskkond on muutunud.

Termini pakkus välja austraalia keskkonnafilosoof Glenn Albrecht oma 2005. aastal ilmunud artiklis. Termin juhib tähelepanu sellele, millist mõju võivad kliima- ja keskkonnamuutused avaldada inimese vaimsele heaolule.

## Viited
Ellujääjate efekt

**Ellujääjate efekt** ehk ellujääja kallutatus on loogikavea tüüp, mille puhul keskendutakse uuringu või muu protsessi tulemuste tõlgendamisel ainult isikute, sündmuste või juhtumite rühmale, mis läbis teatud eelnevat selektsiooni (nn ellujäänud – kas otseses või ülekantud tähenduses), jättes seejuures arvestamata selektsiooni mitteläbinud populatsiooni. Teisiti öeldes keskendutakse ellujääja kallutatuse korral kergesti hinnatava eduka alarühma omadustele, pidades seda ekslikult terveks valimiks.

Ellujääte efekti riskiga tuleb lisaks teadustegevusele arvestada ka muudes eluvaldkondades, sh majanduses, ettevõtluses ja meditsiinis.

## Näiteid reaalelust

### Lennundus

Teise maailmasõja ajal teostas Columbia ülikooli juures tegutsev ekspertrühm statistilisi uuringuid eesmärgiga vähendada pommituslennukite kaotusi vaenlase tule all. Selleks analüüsisid eksperdid missioonidelt naasnud lennukite kahjustusi. Statistik Abraham Wald arvestas ellujääjate efektiga oma arvutustes ja soovitas lisada soomust lennukikere piirkondadele, mis näitasid kõige vähem kahjustusi. Nimelt näitasid Waldi sõnul kuulijäljed naasnud lennukitel just neid alasid, kus pommitaja võis kahjustada saada, kuid siiski piisavalt hästi õhus püsida, et ohutult baasi tagasi jõuda. Seetõttu tegi Wald ettepaneku tugevdada lennukikorpuse alasid, mis naasnud lennukitel olid puutumata, järeldades, et nendes piirkondades tabatud lennukid olid kõige tõenäolisemalt kaotatud.

### Veterinaaria
1987. aastal ilmus ajakirjas *Journal of the American Veterinary Medical Association* teaduslik uuring, mille kohaselt kassid, kes kukkusid alla hoone kõrgematelt korrustelt, jäid ellu suurema tõenäosusega kui kassid, kes kukkusid alla madalamatelt korrustelt. Uuringus esitati teoreetiline füüsikaline mudel, mis pidi selgitama nähtud statistikat. 1996. aastal ilmus aga ajakirjanduslik uuring, kus juhiti tähelepanu, et algses teadusuuringus nähtud statistika arvestas ainult kasse, kes jõudsid loomaarsti vastuvõtule. Seega jäid vaatluse alt välja kassid, kes kukkusid alla hoone kõrgetelt korrustelt ja surid kohapeal, ning ka kassid, kes kukkusid alla hoone madalamatelt korrustelt ja olid piisavalt hea tervise juures (st kelle omanikud ei pidanud tarvilikuks teostada lemmiklooma veterinaarset ülevaatust).

### Vaktsiiniskeptitsism
Vaktsiiniskeptikute sagedaseks argumendiks on asjaolu, et vaktsineerimisega kaasnevad eelised ei kaalu üles võimalikke kõrvaltoimetega seotud riske, sest ka vaktsineerimata inimesed jäävad viirustega kokkupuutel ellu. See argument toetub sageli isiklikule kogemusele, eriti lapseeas läbipõetud infektsioonihaiguste kontekstis. Samas unustatakse ära, et nakkuse tõttu surnud isikute kogemus selles arvamuses ei kajastu.

## Vaata ka

* eelarvamus
* arutlusviga
* valikuline faktide esitamine
* põhjuslikkus

## Viited
Pihem

**Pihem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Pihem asub u. 8 km Saint-Omerist lõunas, tee D195 ääres.

## Huviväärsusi

* St. Pierre'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* Lossivaremed.


Pihem (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja
62656-Pihem-Sols.png


## Viited
Andra Kütt-Leedis

**Andra Kütt-Leedis** (sündinud 25. septembril 1989 Viljandis) on eesti keeleteadlane, kelle peamine uurimisvaldkond on esimese keele omandamine. Tema teadustöö huvikeskmes on erineva kasvukeskkonna mõju laste keelelisele arengule.

**Hariduskäik**

Andra Kütt-Leedis lõpetas 2009. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja alustas Tallinna Ülikoolis õpinguid eesti filoloogia alal. Aastal 2015 lõpetas  Tallinna Ülikoolis lingvistika eriala (*cum laude*). Kaitses 2023. aastal doktoriväitekirja teemal "5-8-aastaste eesti laste keeleline areng ja selle seos keelelise kasvukeskkonnaga.

**Töökäik**

Töötab Tallinna Ülikoolis eesti keele lektori ja teadurina. On asutanud Keeleilu Erahuvikooli, mille õpe on suunatud eesti keeleõpetamisele.

**Teadusorganisatsiooniline ja -administratiivne tegevus**

On Emakeele Seltsi liige (2016-...), kuuludes 2021. aastast Emakeele Seltsi juhatusse. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (2018-...) ja ajakirja Oma Keel toimetuskolleegiumi liige (2024-...). Kuulub 2015. aastast Eesti Lugemisühingusse. Alates 2018. aastast on ta rahvusvahelise lingvistikaorganisatsiooni  Societas Linguistica Europaea liige.

## Viited
Tšojbalsan

**Tšojbalsan** (kuni 1941. aastani **Bajan-Tümen** või **Bajantümen**; mongoli keeles Чойбалсан) on linn Mongoolias, Idaaimaki halduskeskus. Tšojbalsan asub Herleni jõe ääres, Hiina piirist ligikaudu 75 km kaugusel.

Tšojbalsan on suuruselt neljas linn Mongoolias Ulaanbaatari, Erdeneti ja Darhani järel.

Asula hakkas arenema 19. sajandil. 1941. aastal sai senine Bajan-Tümen Mongoolia Rahvavabariigi kommunistliku liidri ja marssali Horloogijn Tšojbalsani auks uueks nimeks Tšojbalsan.

## Viited
Uldis Bērziņš

**Uldis Bērziņš** (17. mai 1944 Riia – 24. märts 2021 Riia) oli läti luuletaja ja tõlkija.

Ta on tõlkinud luulet ja proosat paljudest keeltest, nt türgi, aserbaidžaani, pärsia, poola, vene, rootsi, vanaislandi, araabia, heebrea ja hiina keelest.

Bērziņš on õpetanud türgi keelt Läti Ülikoolis.

Eesti keeles on ilmunud tema luulekogu "Kahekõne ajaga" Helvi Jürissoni ja Mats Traadi tõlkes (Tuum, 1998) ning luuletusi kogumikus "Läti uuema luule valimik" (Eesti Raamat 1997).

## Tunnustus
*Läti Teaduste Akadeemia auliige (1992)
*Kolme Tähe orden (1995)
*Balti Assamblee kirjanduspreemia (1995)
*Läti kirjanduse aastapreemia (2005)

## Teosed
* Piemineklis kazai (1980)
* Poētisms baltkrievs (1984)
* Nenotikušie atentāti (1990)
* Kukaiņu soļi (1994)
* Laiks (koos Juris Kronbergsiga; 1994)
* Daugavmala (1999)
* Nozagtie velosipēdi (1999)
* Maijs debešos (2002)
* Dzeja (2004)
* Saruna ar pastnieku, Rīga: Neputns (2009)
* Izšūpojušies. Bibliotēka ostmalā (2014)
* Idilles (2018)
Mercedes-AMG

**Mercedes-AMG GmbH** on Saksa autotootja Mercedes-Benz tütarettevõte, mis on spetsialiseerunud tehaseautode võimsuse ja suutlikkuse suurendamisele. Ettevõtte peamiseks konkurendiks turul on BMW tütarfirma BMW M.

## Ajalugu
Ettevõtte asutajad Hans Werner Aufrecht ja Erhard Melcher töötasid 1960. aastatel Mercedes-Benzi arendusosakonnas mootoriinseneridena. 1967. aastal rajasid nad Burgstall an der Murris oma firma **AMG**, mis keskendus Mercedes-Benzi mootorite baasil võistlusmootorite väljatöötamisele ja testimisele. Nimi AMG moodustati asutajate perekonnanimede ja Aufrechti sünnilinna Großaspach esitähtedest (Aufrecht, Melcher, Großaspach).

1976. aastal kolis ettevõte Affalterbachi. Kuigi Erhard Melcher lahkus samal ajal juhatusest, jäi ta ettevõttesse insenerina edasi töötama.

## Koostöö Mercedes-Benziga

1993. aastal sõlmitud ametlik koostööleping võimaldas AMG mudeleid müüa ja hooldada Mercedes-Benzi ülemaailmses võrgustikus. Esimene ühiselt arendatud ja toodetud mudel oli **Mercedes-Benz C 36 AMG** (W202).

1999. aastal omandas toonane DaimlerChrysler AG ettevõttes 51% osaluse ning nimeks sai **Mercedes-AMG GmbH**. Võidusõiduosakond eraldati iseseisvaks ettevõtteks **HWA AG** (Hans Werner Aufrechti initsiaalide järgi). Alates 2005. aastast kuulub AMG täielikult Mercedes-Benz Groupile.

## Märgilised saavutused

AMG üks kuulsamaid varajasi projekte oli 1971. aasta Spa 24 tunni sõidul teise koha saavutanud **Mercedes-Benz 300 SEL 6.8 AMG**, mida tuntakse hüüdnimega *Rote Sau* ('punane siga'). Auto mootori töömahtu suurendati 6834 cm³-le, mis andis võimsuseks **316 kW (430 hj)**. Kokku valmistati vaid viis sellist eksemplari.

1988. aastal algas pikaajaline koostöö Mercedes-Benziga DTM-i ringrajasarjas, kasutades W201 (190 E) mudeleid, mis pani aluse AMG edasisele edule mootorispordis.

## Viited
El Chavo del Ocho

"**El Chavo del Ocho**" on Mehhiko situatsioonikomöödiasari, mille lõi Roberto Gómez Bolaños (Chespirito) ja produtseeris Televisa. See esilinastus 26. veebruaril 1973 ja lõppes 7. jaanuaril 1980. Sari kestis kokku kaheksa hooaega ning eetrisse jõudis 312 jagu. Seriaal oli eetris kogu Ladina-Ameerikas ning Hispaanias.

## Osatäitjad
* Roberto Gómez Bolaños
* María Antonieta de las Nieves (1972–1973, 1975–1992)
* Carlos Villagrán (1972–1978)
* Ramón Valdés (1972-1979, 1981–1982)
* Florinda Meza (1972–1992)
* Rubén Aguirre (1973–1992)
* Édgar Vivar (1972–1992)
* Angelines Fernández (1972–1991)
* Horacio Gómez Bolaños (1974–1992)
* Raúl "Chato" Padilla (1979–1980, 1982–1992)

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Pszczew

**Pszczew** (varasem poolakeelne nimi **Pczew**, saksa keeles *Betsche*) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Międzyrzeczi maakonnas, Pszczewi valla halduskeskus. Pszczew asub Międzyrzeczist ligikaudu 14 km idas.

Pszczewi on esmamainitud 1256. aastal. Tol ajal oli küla Poznańi piiskoppide omanduses. Linnaõigused sai Pszczew 1288. aastal. 1631. aastal põletasid Rootsi väed linna maha. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Pszczew 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Lühiajalisest oli linn aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Tagasi Poolale läks linn 1945. aastal. Linnaõigused kaotas Pszczew 1946. aastal.

## Viited
Valikuline faktide esitamine

**Valikuline faktide esitamine** ehk **faktinope** (ka **tõiganope**) on mitteformaalse arutlusvea tüüp ja sageli ka demagoogiline võte, mille puhul juhitakse tähelepanu üksikutele faktidele või juhtumitele, mis toetavad teatud teooriat või arvamust, ning ignoreeritakse ülejäänud infot. 

Ingliskeelne vaste *cherry picking* illustreerib seda nähtust viljade korjamise analoogiaga: kui kirsipuult noppida vaid küpseid vilju, võib välisvaatlejale jääda korjatud kirsside põhjal mulje, et kõik viljad puu otsas on küpsed.

Faktinope võib olla tahtlik või tahtmatu ning seda liigitatakse mõnikord ka kinnituskalduvuse alatüübiks. Faktinopet esineb nii pseudoteaduslikus argumentatsioonis, mis vastandab ennast klassikalisele teadusele (nt evolutsiooniõpetuse või kliimamuutuste eiramine), kui ka teadusliku väärkäitumise (ingl *scientific misconduct*) alatüübina, kus püütakse näidata mudeli või hüpoteesi kehtivust, sobitades analüüsitud andmeid teatud mustrit jäljendama või tekitades infofiltrite süsteemi, mis võimaldab lõppjäreldusi teha vaid kallutatud valimi alusel.

Samuti võib faktinope olla seotud äriliste ja poliitiliste huvidega. Nii on vastastikused süüdistused faktinoppe kasutamises kõlanud tubakatoodete tootjate ning tervise- ja keskkonnakaitse organisatsioonide arvamusavaldustes, mis keskenduvad tubakatoodete mõju hindamisele aktiivsete ja passiivsete suitsetajate tervise seisukohalt. Tubakatoodete tootjad on rahastanud teadusuuringuid, mis peaksid korreleerima tubakatoodete kasutust vähi, südame- ja veresoonkonna haiguste jm terviseprobleemide esinemisega populatsioonis. Selliste uuringute kvaliteedi hindamisel tuleb arvestada huvide konfliktiga, kus uuringu rahastaja võib mõjutada uuringu tulemusi, sätestades uuringu tingimusi ning kontrollides avalikustatavat infot.

Tahtmatu faktinope võib kaasneda ka süstemaatilise kvaliteetse teadustegevusega: näiteks ülevaateartikli või metaanalüüsi koostamisel toetuvad autorid varem ilmunud uuringutele, kuid publitseerimise protsess ise soosib vaid õnnestunud uuringute raporteerimist (publitseerimise kallutatus, ingl *publication bias*).

## Viited
Nudibranchia

***Nudibranchia*** on selts tigusid.

## Sugukondi
**[[Fionidae]]*

## Välislingid
* ''Nudibranchia'' andmebaasis eElurikkus
Fionidae

***Fionidae*** on sugukond tigusid.

## Perekondi
**[[Tenellia]]*

## Välislingid
* ''Fionidae'' andmebaasis eElurikkus
Stiligeridae

***Stiligeridae*** on sugukond tigusid.

## Perekondi
**[[Alderia]]*

## Välislingid
* ''Stiligeridae'' andmebaasis eElurikkus
Niedoradz

**Niedoradz** (saksa keeles *Nittritz*) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Nowa Sóli maakonnas Otyńi vallas. Niedoradz asub Otyńist 4 km loodes, Nowa Sólist umbes 8 km põhjaloodes ja Zielona Góra kesklinnast ligikaudu 14 km kagus.

Küla on esmamainitud 1376. aastal, kuid tõenäoliselt oli küla olemas juba 12. sajandil. Raudteeühenduse sai küla 1870. aastal. Poola koosseisu läks Niedoradz 1945. aastal.

## Viited
Mallocybe

***Mallocybe*** on šampinjonilaadsete seltsi narmasnutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**[[Mallocybe agardhii]]*
**[[Mallocybe leucoblema]]*
**[[Mallocybe heimii]]*
**[[Mallocybe substraminipes]]*
**Mallocybe terrigena* – rõngas-narmasnutt

## Välislingid
* ''Mallocybe'' andmebaasis eElurikkus
Czartajew

**Czartajew** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Siemiatycze maakonnas Siemiatycze vallas. Czartajew asub Siemiatyczest ligi 4 km põhjaloodes, Valgevene piirist 29 km kaugusel.

## Viited
Otidea cantharella

***Otidea cantharella*** on liudikulaadsete liik.

Seen kasvab ka Eestis.

## Välislingid
* ''Otidea cantharella'' andmebaasis eElurikkus
Piotr Serafin

**Piotr Arkadiusz Serafin** (sündinud 12. jaanuaril 1974 Sulęcinis) on Poola poliitik ja jurist. Ta on alates 1. detsembrist 2024 Euroopa Komisjoni eelarve, pettusevastase võitluse ja avaliku halduse volinik von der Leyeni teises komisjonis.

## Haridus
Piotr Serafin on lõpetanud Varssavi majanduskooli majandusteaduse erialal ja Varssavi ülikooli õigusteaduse erialal. Ta on õppinud ka Sussexi Ülikoolis Euroopa integratsiooni magistriõppes.

## Poliitiline karjäär
Piotr Serafin alustas oma tööd Euroopa Integratsiooni Komitee (UKIE) büroos 1998. aastal. 2004. aastal sai temast analüüsi- ja strateegiaosakonna juhataja. Alates 16. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 oli Serafin UKIE asekantsler ning Phare ja Transition Facility programmide riigiabi koordinaator. Pärast UKIE ja välisministeeriumi ühendamist 2010. aastal sai temast Poola välisministeeriumi asekantsler.

2010. aasta veebruaris määrati Serafin Euroopa Komisjoni finantsplaneerimise ja eelarve voliniku Janusz Lewandowski kabinetiülema asetäitjaks. 

22. maist 2012 kuni 24. septembrini 2014 oli ta Poola välisministeeriumi kantsler. 1. detsembril 2014 sai Piotr Serafinist Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski kabineti juht.

Alates 13. detsembrist 2023 kuni 14. oktoobrini 2024 oli Piotr Serafin Poola alalise esindaja kohusetäitja Euroopa Liidu juures. 

## Euroopa Komisjoni volinik
2024. aasta augustis nimetas Poola valitsus Piotr Serafini Euroopa Komisjoni voliniku kandidaadiks. 17. septembril 2024 nimetas Ursula von der Leyen ta Euroopa Komisjoni eelarve, pettusevastase võitluse ja avaliku halduse voliniku kandidaadiks. Tema kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 7. novembril 2024. Von der Leyeni teine komisjon astus ametisse 1. detsembril 2024.
Quelmes

**Quelmes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Quelmes asub u. 8 km Saint-Omerist läänes, teede D208 ja D207 ristumiskoha ümbruses, kiirtee A26 läbib valda.

## Huviväärsusi

* St. Pierre'i kirik, pärineb 13. sajandist.


035Quelmes ( 62500 ).JPG|Vallamaja
62674-Quelmes-Sols.png


## Viited
Quercamps

**Quercamps** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Quercamps asub u. 16 km Saint-Omerist läänes, teede D206 ja D225 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 19. sajandist.


Quercamps église.jpg|Kirik
62675-Quercamps-Sols.png


## Viited
Jessika Roswall

**Jessika Elisabeth Roswall** (neiupõlvenimi **Vilhelmsson**; sündinud 18. detsembril 1972 Uppsalas) on Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige. Ta oli aastatel 2022–2024 Rootsi Euroopa Liidu asjade ja Põhjamaade koostöö minister Ulf Kristerssoni valitsuses. Alates 1. detsembrist 2024 on ta Euroopa Komisjoni keskkonna, veemajanduse kriisivalmiduse ja konkurentsivõimelise ringmajanduse volinik von der Leyeni teises komisjonis.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1991. aastal keskkooli ja õppinud aastatel 1995–1997 Stockholmi Ülikoolis ajalugu. Seejärel kolis ta Uppsalasse, et õppida Uppsala Ülikoolis õigusteadust. Ta lõpetas 2002. aastal Uppsala Ülikooli õigusteaduse magistri kraadiga. 

Pärast Uppsala Ülikooli lõpetamist asus ta tööle advokaadibüroos Wigert & Placht abinõunikuna. Seejärel sai temast advokaat, spetsialiseerudes kriminaal- ja perekonnaõigusele.

## Poliitiline karjäär
Advokaaditöö kõrvalt oli Jessica Roswall Enköpingi linnavolikogu asejuht.

Rootsi 2010. aasta parlamendivalimistel valiti Jessica Roswall Mõõduka Koalitsioonipartei nimekirjas Rootsi parlamenti. Värskelt ametisse nimetatud parlamendiliikmena sai temast maksukomisjoni liige. Alates 2011. aastast on ta tsiviilasjade komisjoni liige, kus tegeleb muu hulgas tarbijapoliitika küsimustega. Alates 2015. aastast on ta ka Rootsi Tarbijaameti läbipaistvusnõukogu liige. 2019. aastal sai temast Mõõduka Koalitsioonipartei ELi suhete eestkõneleja.

Alates 18. oktoobrist 2022 kuni 10. septembrini 2024 oli Jessika Roswall  Ulf Kristerssoni valitsuses Euroopa Liidu asjade ja Põhjamaade koostöö ministrina.

## Euroopa Komisjoni volinik
Pärast 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisi nimetas Rootsi valitsus Jessika Roswalli Euroopa Komisjoni voliniku kandidaadiks von der Leyeni teises komisjonis. 17. septembril nimetas Ursula von der Leyen ta Euroopa Komisjoni keskkonna, veemajanduse kriisivalmiduse ja konkurentsivõimelise ringmajanduse voliniku kandidaadiks. Tema kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 5. novembril 2024. Von der Leyeni teine komisjon astus ametisse 1. detsembril 2024.

## Isiklikku
Jessika Roswalli isa on advokaat Anders Roswall, tema ema on õpetaja.
Safaviidide Iraan

**Safaviidide Iraan** oli riik Aasias, üks ajaloo tugevamaid ja kauem kestnud Pärsia riike. Seda valitses Safaviidide dünastia ning see eksisteeris aastatel 1501–1736. Seda loetakse tihti tänapäevase Iraani ajaloo esimeseks osaks ning üheks Lähis-Ida nn püssirohuimpeeriumitest. Safaviidide šahh Ismail I asutas šiia islami kaheteistkümnendike haru ning tegi sellest Pärsia riigiusu. See oli üks islami ajaloo tähtsamatest pöördepunktidest.

Safaviidide dünastia kasvas välja sufistlikust Safaviidide ordust, mille olid loonud kurdi šeigid. Safaviidid abiellusid tihti turkomani, gruusia, tšerkessi ja Pontose kreeka päritolu aadlikega ning turgistus seetõttu. Safaviidid juhtisid riiki Ardabīli linnast ning võtsid oma kontrolli alla ning levitasid iraani identiteeti üle kogu Suur-Iraani. Seega oli Safaviidide Riik pärast bujiiide esimene Pärsia rahvusriik.

Safaviidid olid võimul 1501. aastast 1722. aastani ning uuesti lühikest aega 1729–1736 ja 1750–1773. Dünastia hiilgeajal katsid nende riigi alad tänapäeva Iraani, Aserbaidžaani, Armeenia, Gruusia idaosa, osad Põhja-Kaukaasiast (sh Venemaa ja Iraagi alad) ning osad Türgist, Süüriast, Pakistanist, Afganistanist, Türkmenistanist ja Usbekistanist.

Kuigi dünastia lagunes suuresti aastal 1736, jäi nendest maha siiani piirkonda mõjutav pärand. Iraanist sai taas majanduslik suurtegija ida ja lääne vahel, neist jäi maha võrdlemisi efektiivselt toimiv bürokraatia ning arhitektuurilised ja kunstilisd edasiminekud. Lisaks jäi riigis kehtima Safaviidide algusajaga kaasa tulnud šiiism. Dünastia ajal levis usulahk üle Lähis-Ida, Kesk-Aasia, Kaukaasia, Anatoolia, Pärsia lahe piirkonna ja Mesopotaamia.

## Vaata ka
* Pärsia ühiskond
* Šiiitlike dünastiate loend
* Iraani üleminek šiiismi
* Kaukaasia khaaniriigid

## Kirjandus
* 
* 
* Christoph Marcinkowski (tr.),*Persian Historiography and Geography: Bertold Spuler on Major Works Produced in Iran, the Caucasus, Central Asia, India and Early Ottoman Turkey*, Singapore: Pustaka Nasional, 2003, .
* Christoph Marcinkowski (tr., ed.),*Mirza Rafi‘a's [[Dastur al-Muluk]]: A Manual of Later Safavid Administration. Annotated English Translation, Comments on the Offices and Services, and Facsimile of the Unique Persian Manuscript*, Kuala Lumpur, ISTAC, 2002, .
* Christoph Marcinkowski,*From Isfahan to Ayutthaya: Contacts between Iran and Siam in the 17th Century*, Singapore, Pustaka Nasional, 2005, .
* "The Voyages and Travels of the Ambassadors", Adam Olearius, translated by John Davies (1662),
*
Širvani vallutamine safaviidide poolt

**Širvani vallutamine safaviidide poolt** oli sõda, millega Safaviidide ordu vallutas Širvani piirkonna. See oli Ismail I esimene suurem sõjakäik, ta viis 1500. aasta lõpus oma väed Širvani ning arvulisest vähemusest hoolimata alistas širvanšahh Farrukh Yasari. Sõjas hukkus nii Farrukh Yasar kui kogu tema sõjavägi. Vallutuse tulemusena lõppes Kaukaasias aastasadu kestnud širvanšahhide võim ning piirkond liideti Safaviidide Iraaniga.

## Vaata ka
* Tabrizi piiramine (1501)

## Allikad
* 
* 
* 
* 
*
Lasteneuroloogia

Lasteneuroloogia on neuroloogia alaeriala, mis tegeleb perifeerse ja kesknärvisüsteemi kahjustuste ning haiguste diagnoosimise ja raviga 1. elukuust kuni 18. aastani.

Lasteneuroloogia ülesandeks on tegeleda arengueas oleva närvisüsteemi häiretega, milleks võib olla motoorse ehk liikumise arengu häire, kõnearengu häire ja/või vaimse arengu häire.

Lastel diagnoositakse ja ravitakse näiteks epilepsiat, ATH-d, autismi, unehäireid, tasakaaluhäireid  ja geneetilisi haigusi.

## Viited
Heleuim-koha

**Heleuim-koha** (*Sander vitreus*) on ahvenlaste sugukonda ja koha perekonda kuuluv kalaliik.

## Levik
Heleuim-koha on levinud Põhja-Ameerikas, eriti Saint Lawrence'i jões ja Suures järvistus ning Mississippi jõgikonnas. Samuti on liik levinud Kanada kaguosas, Alabama osariigi lõunaosas ja Arkansase osariigis. Heleuim-koha on mageveekala, kes elab jõgedes, looduslikes järvedes ja veehoidlates. Heleuim-koha eelistab jahedamat ja sügavat vett.
## Paljunemine
Heleuim-koha kudemisperiood on kevadel ja suve alguses. Nad koevad jõgedes või madalates veekogudes kruusasel põhjal, kus vool on piisavalt tugev, et setted eemaldada ja kudu õhutada. Emased heleuim-kohad suudavad kudeda kuni 100 000 marjatera, mis kooruvad kahe nädalaga.

## Välimus
Heleuim-koha on perekonna *[[Sander (kala)|Sander]]* suurim liige. Neil on kaks seljauime: üks ogadega ja teine uimekiirtega. Pärakuuimedel ja alumistel sabauimedel on valged tipud. Silmad on suured ja kergelt udused ning hambad on lehvikutaolised silmahambad. Erinevalt kollasest ahvenast puuduvad neil vertikaalsed triibud. 

## Kalastamine
Heleuim-koha saab kõige paremini püüda varahommikul ja õhtul, kui neil on toitumisaeg. Peamised püügisöödad on kummilandid, kaanid, vihmaussid ja mudamaimud.

## Viited
Durian Sukegawa

**Durian Sukegawa** (jaapani ドリアン助川 Dorian Sukegawa, pärisnimi Tetsuya Sukegawa (助川哲也 Sukegawa Tetsuya, sündinud 17. juunil 1962) on Jaapani proosakirjanik, luuletaja ja muusik.

Sukegawa on õppinud Waseda ülikoolis filosoofiat.

2013. aastal ilmunud romaan "Oamoos" (あん) on tõlgitud paljudesse keeltesse ja selle põhjal lavastas Naomi Kawase 2015. aastal esilinastunud mängufilmi "Magusad oad".

## Tunnustus
* 2023 – Caméléoni auhind

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Oamoos", Postimehe Kirjastus 2024. Tõlkinud Alari Allik.
Marta Kos

**Marta Kos** (sündinud 28. juunil 1965) on Sloveenia diplomaat ja poliitik. Ta on alates 1. detsembrist 2024 Euroopa Komisjoni laienemisvolinik von der Leyeni teises komisjonis.

Nooruses oli Marta Kos Jugoslaavia ja Sloveenia ujumismeister, rekordiomanik. Ta õppis ajakirjandust ja liitus Sloveenia raadio-televisiooni (RTV) spordiosakonnaga ning kolis hiljem Saksamaale, kus töötas Deutsche Welles ja alates 1993. aastast RTV Bonni korrespondendina. Aastatel 1997–1999 töötas ta Sloveenia valitsuse infobüroo direktori ja valitsuse pressiesindajana. 2000. aastal määrati ta Sloveenia Kaubandus-Tööstuskoja aseesimeheks.

2013. aastal nimetas Alenka Bratušeki valitsus ta poliitilise kvoodi raames (karjäärivälised diplomaadid) Sloveenia suursaadikuks Saksamaal Berliinis. 2017. aastal määrati ta suursaadikuks Šveitsis Bernis. 2020. aastal astus loobus ta suursaadiku tööst, sest ei nõustunud valitsuse välispoliitikaga, samuti süüdistuste tõttu *mobbing*'is ja sellest tuleneva sisekontrolli tõttu saatkonna töö üle.

2022. aasta aprillist septembrini oli Marta Kos erakonna Vabadusliikumine aseesimees. Sloveenia 2022. aasta presidendivalimiste eel teatas ta, et kandideerib Sloveenia presidendiks. Teadmata põhjustel loobus ta augustis oma kandidatuurist ja astus tagasi ka Vabadusliikumise aseesimehe kohalt. 

Kui siseminister Tatjana Bobnar lahkus ametist, sattus Marta Kos vastuollu peaminister Robert Golobiga ja astus 2023. aastal Vabadusliikumisest välja, öeldes, et see pole enam tema erakond. Nii avaldas ta toetust Tatjana Bobnarile.

## Euroopa Komisjoni volinik
Pärast Tomaž Veseli loobumist tegi Sloveenia valitsus 2024. aasta septembris Marta Kosile ettepaneku kandideerida Euroopa Komisjoni volinikuks. 17. septembril 2024 nimetas Ursula von der Leyen ta Euroopa Komisjoni laienemisvoliniku kandidaadiks. Tema kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 7. novembril 2024. Von der Leyeni teine komisjon astus ametisse 1. detsembril 2024.

## Isiklikku
Masta Kosi abikaasa on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni peasekretär Henri Gétaz.
Alexander Selkirk

**Alexander Selkirk** (1676 – 13. detsember 1721) oli šotlasest Briti kuningliku mereväe ohvitser, kes veetis neli aastat ja neli kuud merehädalisena (1704–1709) pärast seda, kui ta algselt tema palvel Vaikse ookeani lõunaosa asustamata saarele jäeti. Ta elas selle katsumuse üle, kuid suri aastaid hiljem Lääne-Aafrika lähedal sõjalaeval leitnandina teenides troopilisse haigusse.

Selkirk oli ohjeldamatu nooruk ja osales Hispaania pärilussõja ajal Vaikse ookeani lõunaossa suunduvatel ekspeditsioonidel. Ühe sellise ekspeditsiooni laeva Cinque Ports kapten oli Thomas Stradling ja ekspeditsiooni juhtis William Dampier. Stradlingi laev peatus varude täiendamiseks Lõuna-Ameerikast läänes asuvatel asustamata Juan Fernándeze saartel ning Selkirk otsustas õigesti, et laev ei ole merekõlbulik ja palus end saartele maha jätta. Selkirki kahtlused said peagi kinnitust, kuna Cinque Ports uppus Malpelo saare lähedal ning Stradling ja teised ellujäänud meeskonnaliikmed võeti hispaanlaste poolt vangi.

Selkirki päästis 1709. aastal Woodes Rogers, kellega oli kaasas ka Dampier. Selkirki ellujäämislugu sai laialdast tähelepanu ning võis anda Daniel Defoele inspiratsiooni romaani "Robinson Crusoe" kirjutamisel.

## Viited
Rebergues

**Rebergues** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Rebergues asub u. 19 km Saint-Omerist läänes, tee D216E ääres.

## Transport

*[[Chemin de fer Boulogne - Bonningues]]* avas Le Moufloni jaama Rebergues'i lähedal 22. aprillil 1900. Reisijateveost loobuti 31. detsembril 1935, aga taastati novembris 1942. Raudtee suleti 1948. aastal.

## Huviväärsusi

* 18. sajandi kirik.
* Rougeforti loss, pärineb 18. sajandist.


Rebergues (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Vallamaja
62692-Rebergues-Sols.png


## Viited
Remilly-Wirquin

**Remilly-Wirquin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Remilly-Wirquin asub u. 13 km Saint-Omerist edelas, tee D192 ääres, Aa jõe kallastel.

## Huviväärsusi

* St. Omeri kirik, pärineb 13. sajandist.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Remilly-Wirquini raudteejaama 1881. aastal. Wirquinis oli ka peatus. Raudtee suleti 1955. aastal.


Remilly-Wirquin.jpg|Vaade Remilly-Wirquinile
62702-Remilly-Wirquin-Sols.png


## Viited
Szczaniec

**Szczaniec** (poola keeles *Stentsch*) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Świebodzini maakonnas, Szczanieci valla halduskeskus. Szczaniec asub Świebodzinist ligikaudu 10 km idas ja Zielona Górast umbes 39 km põhjakirdes.

Küla on esmamainitud 1236. aastal. Kuni Teise Poola jagamiseni 1793. aastal asus küla Rzeczpospolita piiri ääres. Raudteeühenduse sai küla 1870. aastal. Poola koosseisu läks Szczaniec 1945. aastal.

## Viited
Jaan Jürisson

**Jaan Jürisson** (1. oktoober 1929 – 12. oktoober 2023) oli eesti koolijuht ja õpetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Jürisson töötas Koluvere Lastekasvatuse Koloonias, mis 1954. aastal likvideeriti, mille järel töötas ta Kolga 7-klassilises Koolis ühe aasta direktori ja neli aastat õpetajana, Murastes õppealajuhatajana, aastatel 1959–1966 Raasiku 8-klassilise Kooli direktorina (1962. aastal valmis uus koolimaja) ning 1966. aastast 25 aastat Raasiku Katseremonditehases, ka direktori asetäitjana varustuse ja turustuse valdkonnas. Ta oli hiljem Raasiku Põhikooli majandusjuhataja ja poiste tööõpetuse asendusõpetaja, 30 aastat ilmalik matusekorraldaja, aastatel 1993–1996 Raasiku vallavolikogu liige.

Jürisson laulis Raasiku segakooris ja mängis puhkpilliorkestris klarnetit.

## Tunnustus

* 2008 Raasiku valla aukodanik

## Viited
Širvanšahhid

**Širvanšahhid** (araabia ja pärsia keeles شروانشاه) olid Širvani (praeguses Aserbaidžaanis) valitsejad aastatel 861–1538. Esimene haru olid Jazidiidid, araablastest dünastia, mis hiljem pärsiastus ning oli tuntud Kasranidide dünastiana. Teine haru oli Darbandid, kes olid Jazidiidide ja Kasranidide kauged sugulased.

Širvanšahhide Riik kestis peaaegu 700 aastat ning on seega siiani islamimaailma ajaloo üks pikimaid järjest võimul olnud dünastiaid. Nende riik oli vahetevahel täiesti iseseisev, kuid tihti tuli tunnustada piirkonna suurriikide ülemvõimu. Dünastia oli tuntud kultuurilembuse poolest, 12. sajandil oli Širvan pärsia kirjanduse keskus, sealt olid pärit silmapaistvad luuletajad, nagu Khaqani, Nizami Ganjavi ja Falaki Shirvani. Darbandide haru sai võimule aastal 1382, kui trooni võttis Ibrahim I.

Širvanšahhide Riigi kõrgaeg oli 15. sajandil Khalilullah I ja Farrukh Yasari võimuaegadel. Aastal 1500 vallutas Širvani Ismail I ja tema Safaviidide ordu, Farrukh Yasar tapeti. Širvanšahhidest said loodava Safaviidide Iraani vasallid. Ajajärk Iraani vasallina lõppes 1538. aastal, kui šahh Tahmasp I širvanšahh Šahrukhi truudusetuse tõttu tagandas. Sellega širvanšahhide võimuaeg lõppes ning Širvanist sai Safaviidide Riigi provints.

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
*
Osvald Praust

**Osvald Praust** (22. märts 1929 – 19. juuni 2024) oli eesti insener.

## Elulugu
Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kütuste keemilise tehnoloogia erialal.

Praust oli Kehra Tselluloosi- ja Paberikombinaadi insener, tsehhijuhataja aseäitja ja peatehnoloog.

## Tunnustus

* 1961 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja
* 2001 Kehra linna teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on küberneetik ja mõisate uurija Valdo Praust.

## Viited


## Artiklid

* Osvald Praust. Mis kasu on Tallinna-Tartu rongist? arvamus.postimees.ee, 28. veebruar 2001

## Välislingid

* Imbi Tomberg. Mälestusi isast Oktoober 2012
Vene-Pärsia sõda (1722–1723)

**1722.–1723. aasta Vene-Pärsia sõda** (ehk **teine Vene-Pärsia sõda**) oli sõda Venemaa Keisririigi ja Safaviidide Iraani vahel, mis puhkes, kui tsaar tahtis laiendada Vene mõjusfääri Kaspia mere ja Kaukaasia piirkonnas ning vältida Osmanite Riigi rikastumist langeva Safaviidide Iraani kulul.

Venemaa võitis sõja ning pärslased olid sunnitud loovutama oma valdused Lõuna- ja Põhja-Kaukaasias ning tänapäevase Iraani põhjaosa ehk Derbenti linn Dagestanis, Bakuu ning selle ümbruse ja Gilani, Širvani, Mazandarani ja Astrabadi provintsid. Sõda lõppes 1723. aasta Peterburi rahuga.

Need alad jäid Vene võimu alla umbes kümneks aastaks, kuni need Anna Ivanovna ajal Rašti (1732) ja Gjandža (1735) rahudega uuesti Iraani kätte läksid.

## Vaata ka
* Konstantinoopoli rahu (1724)
* Vene-Pärsia sõjad
* Vene-Türgi sõjad

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Great Soviet Encyclopedia 
*The Armenian Rebellion of the 1720s and the Threat of Genocidal Reprisal
*http://users.erols.com/mwhite28/wars18c.htm#7YrW|Casualties
* .
Dimitri Lipping

**Dimitri Lipping** (30. november 1931 – 6. jaanuar 2024) oli eesti insener ja vaimulik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, kus pinginaaber Rein Uuemõis kutsus ta 1947. aastal Tallinna Karmeli Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudusse, 1955. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) masinaehitustehnoloogia metallilõikepinkide ja -instrumentide erialal *cum laude* ning 1950. aastatel Tallinnas poolametlikud piiblikursused ja 1980. aastal Moskvas kaugõppe piiblikursused.

Lipping töötas TPI-s õppimise ajal Kommunaaris, pärast TPI lõpetamist 9 aastat Punases RET-is vaneminsener-tehnoloogi, tehnoloogiabüroo juhataja ja peatehnoloogi asetäitjana ning 11 aastat Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalses Konstrueerimisbüroos konstruktori ja teaduslike aparaatide konstrueerimise osakonna juhatajana. Ta sai aastal 1970 Oleviste koguduse diakoniks, oli 1976–1991 Tapa baptistliku koguduse pastor, 1979–1989 Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu presbüterite nõukogu sekretär, ka evangelismi- ja misjonisektori juhataja (väitis 1988. aastal, et pole tööga hakkama saanud, ja lahkus sellelt kohalt), hiljem põhikirjakomisjoni liige, pensionile jäädes aitas kaasa Mähe Baptistikoguduse töös kuni surmani.

Lipping oli aastatel 1998–2017 Erakond Eesti Kristlikud Demokraatid liige.

## Isiklikku
Tema poeg on signaalitöötluse professor Tarmo Lipping, lapselapsed on pastor Madis Kivisild ja basskitarrist Tõnis Kivisild.

## Viited


## Artiklid

* Dimitri Lipping. Eetika vaekausil Sõnumileht, 5. märts 1999
Žanis Butkus

**Žanis Butkus** (29. juuli 1906 Dobele kreis – 15. mai 1999 Alaska, Ameerika Ühendriigid) oli Läti sõjaväelane. Teise maailmasõja ajal teenis ta alul 26. Tukumsi politseipataljonis, sõdides Valgevenes partisanidega, seejärel sõdis ta 19. Relvagrenaderide SS-diviisis Volhovi rindel ja Lätis. Teda autasustati 21. septembril 1944 Raudristi Rüütliristiga.
Ahaha

**Ahaha** oli Assüüria investor ja üks varasemaid teadaolevaid ärinaisi ajaloos. Teada on, et ta langes finantspettuse ohvriks ja anus oma hõbedat tagasi.  Pole teada, kas tema palvetele vastati.

## Ajalugu
Ahaha elas Vana-Assüüria perioodil ja kasvas üles Assuris. Tema ema Lamassī kasvatas Ahahat, samal ajal kui tema isa oli peamiselt Kaneshis ja tegeles äriasjadega. Sel ajal oli tavaks, et naised juhtisid majapidamist ja langetasid rahalisi otsuseid, samal ajal kui nende abikaasad kaupmeestena ringi reisisid. Naised juhtisid ühisettevõtteid ning tegelesid laenude, kinnisvara ja muu parasjagu tulusa tegevusega. Assüürlased teenisid raha Babüloni (ja teiste välisriikide) ja Kaneshi kaubavahetusega, osaledes voorides, mida rahastasid investorid, kes teenisid edukate tehingute korral kasumit, näiteks kulda ja hõbedat. Pärast ema surma võttis Ahaha isa pärandi üle kontrolli.

## Investeeringud
Ärinaisena investeeris Ahaha erinevatesse ühisettevõtetmistesse, sealhulgas ühte, mida juhtis isa partner Pazzur-Aššur. Ka üks Ahaha vendadest, Buzāzu, investeeris samasse ettevõtmisse ja sai ülesandeks hallata oma õe osalust. Buzāzu kasutas seda vastutust aga ära, omastades õe raha oma äri jaoks. Tol ajal tavapärase investeeringuna paigutas Ahaha raha eeslivoori, mis pidi vedama Assuri ja Kaneshi kaupu. Voori tagasi jõudes pidi Ahaha oma osa kasumist hõbeda kujul kätte saama. Kui aga talle hõbedat ei makstud, sai Ahahale selgeks, et teda on petetud.

## Väljapetetu tagasinõudmise kiri
Kaneshis välja kaevatud kiilkirjatahvlid näitavad, et Ahaha kahtlustas, et pettur oli tema enda vend Buzāzu. Oma teisele vennale ligikaudu 1870 eKr kirjutatud savitahvlil anus Ahaha tema abi:"Mul pole peale selle raha midagi muud... Palun aita mind, et ma ei laostuks!... Saada mulle üksikasjalik kiri kohe järgmise kaubavooriga, kas nad maksavad hõbeda. .. Nüüd on aeg teha mulle teene ja päästa mind rahalistest raskustest!"Kirjas rõhutatakse varastatud hõbeda tagastamise kiireloomulisust ja tema soovi saada vastus pärast kirja kättesaamis.

## Vaata ka

* pettus

## Viited
Vene-Pärsia sõda (1796)

**Kolmas Vene-Pärsia sõda** oli sõda Venemaa ja Pärsia vahel 1796. aastal. Nagu ka peaaegu kõik teised Vene-Pärsia sõjad, ei sündinud ka sellest kummalegi osapoolele pikaaegseid tagajärgi.

18. sajandi lõppu iseloomustas pidev võitlus Hindustani nn paabulinnutrooni pärast. Keisrinna Katariina II kasutas ebastabiilset olukorda ära, et laiendada Vene mõjusfääri Kaukaasias, mis oli varem kuulunud Pärsiale. 1783. aastal sai sajandeid Pärsia vasalliks olnud Gruusiast Vene protektoraat: kuningas Erekle II sõlmis keisrinnaga Georgijevski lepingu, millega venelased lubasid grusiine pärslaste rünnaku korral kaitsta. Kolm aastat hiljem sõlmis Venemaa samasuguse lepingu ka Traki Šamhaliriigiga.

Aastal 1794 päris Pärsia trooni šahh Agha Mohammad Khan Qajar, kellega tuli kaasa kursimuutus välispoliitikas. Ta lõpetas võimuvõitluse ning tugevdas Pärsia kohalolekut Kaukaasias viies Pärsia sõjaväelased tagasi tänapäeva Dagestani, Aserbaidžaani ja Armeenia aladele. Lisaks vallutas ta 1795. aastal tagasi Gruusia ning põletas pealinna Thbilisi maatasa. Keisrinna Katariina II otsustas asuda vasturünnakule. Katariina eesmärk oli kukutada venevaenulik šahh ning asendada ta šahhi poolvenna Morteza Qoli Khan Qajariga, kes oli Venemaale pagenud ning venemeelne.

Kuigi 50 000-mehelise Vene väe etteotsa oodati kogenud väejuht Ivan Gudovitšit, otsustas keisrinna kuulata oma soosikut vürst Platon Zubovit ning määras väge juhtima Zubovi noorema venna krahv Valerian Zubovi. Vene sõjavägi hakkas Kizljarist liikuma aprillis 1796 ning 10. mail piirati võtmetähtsusega Derbenti linna. Luuletaja Gavrila Deržavin ülistas sündmust oma oodis. Hiljem kirjutas ta Zubovi kuulsusetust taandumisest veel ühe märkimisväärse oodi.

Juuni keskpaigaks olid Zubovi väed suurema vastupanuta vallutanud peaaegu kogu tänapäeva Aserbaidžaanist, sealhulgas suurlinnad Bakuu, Şamaxı ja Gəncə. Novembriks jõudsid venelased Araksi ja Kura kohtumispaika ning valmistusid Pärsia emamaad ründama.

Katariina II suri novembris 1796. Tema troonipärija Paul I ei saanud Zubovitega läbi ning kuna tal olid sõjaväe jaoks teised plaanid, käskis ta vägedel Venemaale naasta. Teade valmistas Zubovitele ja teistele sõjast osa võtnud aristokraatidele pettumust ning nende vimm päädis keisri atentaadiga viis aastat hiljem.

## Allikad
*Gen. V.A. Potto. *The Caucasian Wars of Russia from the 16th century onward*. Volumes 1–5. SPb, 1885–86, reprinted in 2006. .
Vello Subi

**Vello Subi** (15. september 1930 – 29. märts 2019) oli eesti arst.

## Elulugu
Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Subi oli Ambla haigla peaarst, 1958. aastast Tapa rajooni haigla peaarst, 1960. aastal siirdus Moskvasse aspirantuuri, kus uuris vereloomeelundite seisundi määramist kasvajate ravi puhul keemiliste preparaatidega. Hiljem oli ta Tallinna sadama haigla (hilisem Meremeeste Haigla) peaarst. Peaarstiks saades võttis ta juhtkonda ainult eestlased, mistõttu saabus Moskvast kaebus.

Subi tuli 1949. aastal 800+400+200+100 m teatejooksus Eesti meistriks, oli ka treener.

## Tunnustus

* 1980 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri
* 1981 Eesti NSV teeneline arst

## Viited


## Artiklid

* Vello Subi. Atsidofiilbaktermassist Edasi Kommunismile, 8. oktoober 1957
* Vello Subi. Muljeid Läti NSV Gulbenesi rajoonist. Külas naabrite tervishoiu alal töötajatel Edasi Kommunismile, 7. august 1958

## Välislingid

* M. Juhani. Viljandimaa koolinoored-sportlased vabariiklikul olümpiaadil Sakala, 6. juuli 1948
* M. Juhani. Viljandimaa koolinoorte spordipidustustelt Sakala, 23. juuni 1949
* L. Naton. Kalevlastelt 5 uut Viljandimaa rekordit Sakala, 26. juuli 1949
* Harri Treial. Pääsenutele ja hukkunute omastele Eesti Sõnumid, 4. oktoober 1994
* Jüri Hansen. Ravikindlustusrahaga käiakse lahkelt ümber Eesti Sõnumid, 20. detsember 1994
* Jüri Hansen. Segadused meremeeste haigla majanduselus Eesti Sõnumid, 21. veebruar 1995
* Kaido Einama. "Estline - mälestus kogu eluks" Päevaleht, 29. september 1994
Heteroradulum deglubens

***Heteroradulum deglubens*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab lehtpuudel, sellele tekivad iseloomulikud tüükad ja ebakübar.

## Välislingid
* ''Heteroradulum deglubens'' andmebaasis eElurikkus
Gulistani rahu

**Gulistani rahu** (vene keeles Гюлистанский договор, *Gjulistanski dogovor*; pärsia keeles عهدنامه گلستان, *Ahdnāme-ye Golestān*) oli rahuleping, mille Venemaa ja Iraan sõlmisid 24. oktoobril 1813, et lõpetada neljas Vene-Pärsia sõda (1804–1813). Leping allkirjastati Gulistani külas (praegu Gülüstan Goranboy rajoonis Aserbaidžaanis). Pärslased sunniti rahu sõlmima sama aasta jaanuaris toimunud eduka Lankarani piiramisega, mida juhtis kindral Pjotr Kotljarevski. See oli esimene mitmest rahulepingust, millega Pärsia loovutas Venemaale oma Kaukaasia alad.

Gulistani rahuga liideti Venemaaga praegused Dagestan, Gruusia idaosa, suur osa Aserbaidžaanist ning tükk Armeenia põhjaosast.

Lepingu teksti valmistas ette Briti diplomaat Gore Ouseley, kes oli läbirääkimiste vahendaja ning Pärsia õukonnas mõjukas. Venemaa poolel allkirjastas rahu Nikolai Rtišev ning Pärsia poolel Mirza Abolhassan Khan Ilchi.

Lepinguga kaotas Iraan suure osa oma valdustest Kaukaasias. Lisaks pani see seemne järjekordse Vene-Pärsia sõja lahvatamiseks: aastatel 1826–1828 said pärslased viiendas Vene-Pärsia sõjas taas lüüa. Viiendale sõjale järgnenud Turkmentšai rahuga kaotas Iraan oma viimased Kaukaasia alad ehk tänapäeva Armeenia ja ülejäänud Aserbaidžaani. Aastaks 1828 oli Iraan kaotanud kõik oma Ees- ja Taga-Kaukaasia alad.

Gulistani ja Turkmentšai lepingute tagajärjel sai Venemaa (ja hilisem Nõukogude Liit) need alad enda kätte umbes 180 aastaks ning Dagestan on Venemaa osa tänapäevani. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist iseseisvusid Gulistani ja Turkmentšai rahulepingutest saadud aladelt kolm riiki: Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia.

## Vaata ka
* Briti-Vene konventsioon
* Armeenia-Iraani piir
* Aserbaidžaani-Iraani piir
* Fath Ali-šahh
* Iraani-Vene suhted
* Vene-Pärsia sõda (1804–1813)
* Vene-Pärsia sõda (1826–1828)
* Turkmentšai rahu
* Vene Armeenia

## Allikad
*H. Pir Nia, Abbas Eghbal Ashtiani, B. Agheli. *History of Persia*. Tehran, 2002. pp.&nbsp;673–686. 
* 
*

## Välislingid
* BBC: Gulistani rahu 200 (pärsia keeles)