open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pühajärve Põhikool

**Pühajärve Põhikool** on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Sihval.

Pühajärve Põhikool on enda põhiväärtustena määratlenud: hoolivus, omanäolisus, vastutus, tervis, teadmishimu, koostöö. 

## Ajalugu
Pühajärve mõisas tegutses kool juba 1775.

1857 viidi kool Sihvale, kuhu oli ehitatud koolimaja. Pärast koolimaja põlengut jätkati tööd rehetares. Hiljem ehitati uus koolitare, kus õpetati aastani 1901. See koolitare hävis 8. jaanuaril 1901 tulekahjus. Pärast seda tegutses kool lühemat aega Otepää alevis.

1910 kolis kool taas Sihvale, kuhu oli ehitatud uus koolimaja. 1921 muudeti kool 4-klassiliseks. 1929 muudeti kool 6-klassiliseks. Klasside arvu muudeti veel mitu korda. 1962–1988 tegutses kool 8-klassilisena ja seejärel 9-klassilisena.

## Koolijuhid
*...
*1921–1950 Ferdinand Linnamägi
*1950–1952 Linda Kask
*1952–1955 Manivalde Kutsar
*1955–1960 Elli Tüvi
*1960–1987 Manivald Kutsar
*1987–1988 Vaabo Vainomaa
*1988–1989 Karin Järv
*1989–1995 Andrus Eensoo
*1995–2001 Ene-Mall Vernik
*aastast 2001 Miia Pallase
## Traditsioonid
*9. klassi lõpetajatel on vaja kujundada üks koolimajas oleva koridori sein seinamaalinguga. Traditsioon on aastast 1998. Tutiaktuse päeval avab lõpuklass oma värske kunstiteose.
*Aastast 1953 toimub kivi uputamine ehk murekivi pesemine Pühajärves. Lõpuklass peab viima oma lennu numbriga või lõpetamise aastaarvuga kivi Pühajärve ja 8. klassil tuleb kivi järvest üles leida ning välja tuua.
*Aastast 1997 ilmub regulaarselt koolialmanahh.
*Iga-aastane õpilaskonverents, kus 8. klassi õpilased tutvustavad oma uurimistöid.
*Igal sügisel ristitakse kooli värskeid viiendikke, kes saavad algklasside korruselt vanemate õpilaste korrusele.

## Tunnustus
Pühajärve Põhikool on 2007. aastal saanud auhinna "Eesti kaunis kool".

Pühajärve Põhikooli tunnustati 2022. aastal Liikuma Kutsuva kooli vapitahvliga ja samal aastal ka Rohelise Kooli poolt väljaantava Rohelise lipuga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kooli Facebooki leht
Dolores Vegman

**Dolores Vegman** (kodanikunimi alates 1970. aastast **Dolores Kruuse**; sündinud 17. juulil 1941 Nižni Uvelskis Tšeljabinski oblastis) on endine eesti näitleja.

Dolores Vegman lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkooli ja 1962. aastal Tammsaare-nimelise Rahvateatri õppestuudio. Töötas näitlejana 1962–1963 Endla teatris ja 1963–1970 Rakvere Teatris. Aastatel 1974–1998 oli ta Tallinna perekonnaseisuametis abielude registreerija.

## Viited
Männiku Põhikool

**Männiku Põhikool** oli põhikool Tallinnas aadressil Pihlaka tänav 12.

Aastatel 1958–1990 kandis kool nime **Tallinna 39. Keskkool**. Aastatel 1990–1995 kandis kool nime  **Männiku Keskkool** ja seejärel kuni sulgemiseni 1998. aastal **Männiku Põhikool** (vene õppekeelega). Suletud kooli õpilased suunati Tallinna Valdeku Keskkooli.

Endises koolimajas on tänapäeval Nõmme Sotsiaalmaja. Seal tegutseb ka Männiku raamatukogu.  

## Viited
Ivo Velmet

**Ivo Velmet** (kuni 1936. aastani **Christian Villemson**; 27. august 1891 Räägu küla, Sauga vald – 11. juuli 1969 Tootsi) oli eesti näitleja.

Ivo Velmeti vanemad olid talupidajad. Ta omandas alghariduse. Teenis 1913–1920 sõjaväes. Töötas 1920–1930 Pärnus sadamatöölisena ja ajalehetoimetuse arveametnikuna ning mängis Endlas ja Pärnu Töölisteatris, oli 1938–1941 Ehitustööliste Ühingu ja postkontori teenistuja. 1930–1938 ja 1942–1948 oli Endla näitleja.

Ivo Velmet on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Viited
Flydubai lend 981

**Flydubai lend 981** (**FZ981**/**FDB981**) oli Araabia Ühendemiraatide odavlennufirma Flydubai rahvusvaheline tsiviillend Dubaist Doni-äärsesse Rostovisse Venemaal. 19. märtsil 2016 kukkus lendu teenindades alla Boeing 737-8KN, A6-FDN, olles eelnevalt teinud kaks ebaõnnestunut katset maanduda Doni-äärse Rostovi lennujaama. Pärast teist ebaõnnestunut katset maanduda, tõusis lennuk 1200 meetri kõrgusele ning hakkas seejärel n-ö nina ees alla kukkuma. Pärast kokkupõrget maaga süttis lennuk põlema.

Kõik 62 lennukis viibinut hukkusid lennuõnnetuses. See oli Flydubai ettevõtte seitsmeaastase tegutsemisaja jooksul esimene inimohvritega lennuõnnetus.


Авиакатастрофа в Ростове-на-Дону (25).jpg
Авиакатастрофа в Ростове-на-Дону (28).jpg
Авиакатастрофа в Ростове-на-Дону (23).jpg
Работа правительственной комиссии, созданной в связи с аварией лайнера «Боинг-737-800» (5).jpg


## Uurimine
Päev pärast lennuõnnetust lõi Riikidevaheline Lennunduskomitee komisjoni, et uurida juhtunu asjaolusid ja põhjuseid. Komisjoni juhivad vene lennuõnnetuste uurijad, kuid on kaasatud ka lennundusametnikke Araabia Ühendemiraatidest, Ameerika Ühendriikidest ja Prantsusmaalt.

Venemaa uurimiskomitee alluvuses on üle 50 uurija on alustanud kriminaaljuurdlust, uurimaks ohutusnõuete rikkumisi lennul. On välja toodud, et lennuõnnetuse võis põhjustada piloodi viga, tehniline rike, vaenulikud ilmaolud. Terrorirünnak on praeguse seisuga välistatud.

## Järelmid

Rostovi oblasti kuberner Vassili Golubev teatas, et valitsus maksab miljon rubla (12 888 €) hukkunute perekondadele. Õnnetusjärgne päev kuulutati leinapäevaks terves regioonis.

21. märtsil avas Flydubai Perekondade abikeskuse hukkunute perekondadele ning teatas 20 000 dollari suurusest toetusest hukkunute perekondadele. Lennufirma jätkas kohe pärast lennujaama avamist regulaarlende Rostovisse, kuid muutis lennu numbrit.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik Flydubai õnnetuse teadeteleht
* Ametlik hukkunute nimekiri EMERCOM
* Õnnetuse uurimise info (Riikidevaheline Lennunduskomitee)
* Venemaal Rostovi oblastis kukkus alla reisilennuk, hukkusid kõik 62 inimest
* Postimees: Rein Porro: Lennuki põlemine enne allakukkumist selgitaks veidrat trajektoori
*Delfi: Rostovis alla kukkunud lennuk sööstis pea otsejoones alla
Tallinna Südalinna Kool

**Tallinna Südalinna Kool** on Tallinnas kesklinnas Liivalaia tänaval asuv põhikool.

Aastatel 1966–1977 oli kool eesti-vene segakool; eestikeelse kooliosa eelkäija oli Tallinna 14. 8-klassiline kool, venekeelse kooliosa eelkäija Tallinna 32. Keskkool.

2024. aasta seisuga on kooli direktor Veiko Rohunurm.

## Nimi
Kool on kandnud mitut nime:
*1966–1968 *Tallinna 47. 8-klassiline Kool*
*1968–1991 *Tallinna 47. Keskkool*
*1991–1996 *Liivalaia Keskkool*
*1996–2013 *Liivalaia Gümnaasium*
*aastast 2013 **Tallinna Südalinna Kool**

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tallinna Kaugõppekeskkool

**Tallinna Kaugõppekeskkool** (ka **Tallinna Kaugõppe Keskkool**) oli keskkool Tallinnas aadressil Vabriku 18. Kool tegutses aastatel 1954–1987.

Kaugõppekeskkool kasutas Vabriku 18 asuvat koolimaja aastatel 1972–1987 ehk kuni sulgemiseni, praegu tegutseb seal Kalamaja Põhikool.

## Viited
Metsakantonid

**Metsakantonid** on mõiste, mida kasutatakse ajaloos alates 14. sajandi algusest ning tähendab see metsaseid alasid Šveitsi keskosas. Need on Uri, Schwyz ja Unterwalden, mis moodustasid Vana Šveitsi Konföderatsiooni.
Humanistlik psühholoogia

Humanistliku psühholoogia kohaselt psühholoog ei pea olema mitte niivõrd inimese uurija, kuivõrd abistaja. Psühholoogi roll on aidata inimesel realiseerida temas talle olev arengupotentsiaal. Psühholoog on pigem abistaja kui teooriate püstitaja.
Meetodid, mida nad enamasti kasutavad on vestlus ja vaatlus, harva ka eksperiment.

## Vaata ka
* Abraham Maslow
* Carl Rogers
* Rollo May
Uko Halla

**Uko Halla** (kuni 1935. aastani **Ulrich Holtz**; 7. juuni 1906 Tallinn – 9. märts 1966 Rakvere) oli eesti teatrikunstnik ja näitleja.

Uko Halla lõpetas 1922. aastal Tallinna Reaalgümnaasiumi, 1927. aastal Riigi Kunsttööstuskooli ja 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli. 1937. aastal täiendas end Näitekunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina Pariisis. Oli 1926–1932 Draamastuudio Teatri ning 1933–1961 Endla dekoraator ja näitleja, 1961–1966 Rakvere Teatri näitleja.

## Viited
Moḩammad Javād Z̧arīf

**Moḩammad Javād Z̧arīf Khonsārī** (pärsia keeles محمدجواد ظریف خونساری; sündinud 7. jaanuaril 1960 Teheranis) on Iraani poliitik. Ta oli 15. augustist 2013 25. augustini 2021 Iraani välisminister. Moḩammad Javād Z̧arīf oli 1. augustist 2024 kuni tagasiastumiseni 11. augustil 2024 Iraani Islamivabariigi asepresident.

Ta sündis aastal 1960 Teheranis. Tema isa oli Eşfahānist pärit kaupmees, tema ema oli kuulsa Teherani kaupmehe tütar.
Vestli mõis

**Vestli mõis** (saksa keeles *Wesseldorf*) oli Meedla mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1730. aastatel Meedla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Kaarma mõis

**Uue-Kaarma mõis** (saksa keeles *Neu-Karmel*) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1872 Kaarma mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tingiste mõis

**Tingiste mõis** (saksa keeles *Tingist*) oli linnamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanik oli Kuressaare linn.

## Viited

## Välislingid
*
Tahula mõis

**Tahula mõis** (saksa keeles *Tahhul*) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Praakli ja Mustjala mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
Vennarti mõis

**Vennarti mõis** (saksa keeles *Fenieth*) oli Paadla mõisa kõrvalmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Paadla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Tergemäe mõis

**Tergemäe mõis** (saksa keeles *Terkimäggi*) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi algusest.

## Viited

## Välislingid
*
Oriküla mõis

**Oriküla mõis** (saksa keeles *Orriküll*) oli rüütelkonnamõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Oriküla mõis annetati  Bernhard von Bartholomäi testamendiga 1871. aastal Saaremaa aadlipreilide kasvatusasutuse (saksa k. *Bartholomäi´sches Stift*) ülalpidamiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Mäe-Nõmpa mõis

**Mäe-Nõmpa mõis** (saksa keeles *Hoch-Nempa*) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1731 Vana-Nõmpa mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Mõnnuste mõis

**Mõnnuste mõis** (saksa keeles *Mönnust*) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Lümanda ja Paju mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
Kärla kirikumõis

**Kärla kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Kergel*) oli kirikumõis Saaremaal Kärla kihelkonnas.

## Viited
Paatsa mõis

**Paatsa mõis** (saksa keeles *Paatz*) oli riigimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 18. sajandi algul.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ohtja mõis

**Ohtja mõis** (saksa keeles *Ochtjas*) oli Küdema mõisa kõrvalmõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.

Esimesed teated Ohtja mõisast pärinevad 1566. aastast. Mõis oli mitme omaniku valduses, kuni 1749. aastal ostis mõisa Johann Gustav von Güldenstubbe Küdemalt.

Praegune maja on ehitatud umbes 19. sajandi teise poole algul.  

Eesti ajal müüdi Ohtja mõisa maja Kärlalt tulnud metsavahile Oskar Jõelehele. Nimi muudeti Kesküla taluks. 

## Viited

## Välislingid
*
Mustjala kirikumõis

**Mustjala kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Mustel*) oli kirikumõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Voose mõis

**Voose mõis** (saksa keeles *Wosel*) oli Massu mõisa kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Virtsu mõis

**Uue-Virtsu mõis** (saksa keeles *Neu-Werder*, vene keeles *Ней-Вердеръ; Полумз. Уэ Виртсу; Им. Ней-Вердеръ*) oli Vana-Virtsu mõis kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.
## Ajalugu
Mõis rajati 1771 Vana-Virtsu mõisast eraldatud alast.

Aastail 1865–1913 oli mõisa omanik Elisabeth von Uexküll. 1913. aastal müüs
Elisabeth von Uexküll Vana-Virtsu, Uue-Virtsu (733 tessatiini) ja Paadrema (2756 tessatiini) oma vennapojale Jakob Johann von Uexküllile. 

## Viited

## Välislingid
*
Paatsalu mõis

**Paatsalu mõis** (saksa keeles *Patzal*) oli rüütlimõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.
## Ajalugu
Mõis rajati ajavahemikul 17. sajandi lõpp kuni 18. sajandi algus Paadrema mõisast eraldatud alast.

1871. aastal omandas Paatsalu, Nehatu ja Illuste mõisa Gotthard von Maydell (1808–1872) ning 1887. aastast oli Illuste, Paatsalu ja Nehatu mõisnik Eduard von Maydell (1849–1917). 1917. aastal hukati Vene sõjaväelaste poolt rüüstamise käigus viimane mõisaomanik Theodor Eduard von Maydell ja tema õed Sophie Wilhelmine von Maydell ja Helene Anna Wilhelmine von Maydell.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kulli mõis (Kärla)

**Kulli mõis** (saksa keeles *Kulli*) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kandla mõis

**Kandla mõis** (saksa keeles *Kandel*) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1542.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tahu mõis

**Tahu mõis** (saksa keeles *Schottanäs*) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Sause mõis

**Sause mõis** (saksa keeles *Sauß*) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Sipa mõis (Lihula)

**Sipa mõis** (saksa keeles *Sippa*) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1667 Karinõmme mõisast eraldatud alast. ja panditi Christoph Bülderingi poolt raehärra Kochile

## Viited

## Välislingid
*
*Sipa mõis (Lihula khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Lihula kirikumõis

**Lihula kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Leal*) oli kirikumõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.

## Viited
Jõesse mõis

**Jõesse mõis** (saksa keeles *Jesse*; ka **Jõesoo mõis**) oli Võnnu mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõisast on teateid alates 1498.

Mõis likvideeriti 1840 ja selle alad jaotati Sinalepa ja Võnnu mõisa vahel.

## Viited

## Välislingid
*
*Jõesse mõis (Martna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Sándor Pintér

**Sándor Pintér** (sündinud 3. juulil 1948 Budapestis) on Ungari poliitik. 

Ta on 29. maist 2010 Ungari siseminister. Ta oli siseminister ka aastatel 1998–2002.

Sándor Pintér sündis 1948. aastal Budapestis. Ta lõpetas aastal 1978 Ungari Politseiohvitseride kolledži ja 1986. aastal Loránd Eötvösi Ülikooli.

Ta töötas muu hulgas politseiniku ja politseijuhina, hiljem tegeles äriga. Ungari Rahvavabariigi ajal oli ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei liige, hiljem on olnud sõltumatu.
Lembitu (poeem)

**"Lembitu"** on Eesti kirjandusklassiku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi avaldatud rahvusromantiline eepiline poeem muinaseestlaste vanemast Lembitust. Kreutzwald kirjutas teksti 1870–1882, poeem ilmus pärast tema surma 1885. aastal Tartus Martin Varese kirjastamisel.

Teost on nimetatud "ulatuslikuks maailmavaatepoeemiks, mis väljendab autori usulis-filosoofilist maailmavaadet". Ehkki Läti Henriku "Liivimaa kroonika", mis on ainus allikas ajaloolise Lembitu kohta, kirjeldab teda sakslaste vastu sõdinud vanemana, on ta poeemis eelkõige eksistentsialistlik patsifist, kes eitab vägivalda.

1927. aasta märtsis ilmus Postimehes Ado Sääritsa uurimus, mille kohaselt polnud "Lembitu" siiski Kreutzwaldi algupärane teos, vaid valdavas osas mugandus saksa-šveitsi kirjaniku Joseph Viktor Widmanni 1869. aastal ilmunud eeposest "Buddha". Sääritsa hinnangul oli tekstis Kreutzwaldi enda salme vaid 11,57 protsenti.

## Viited

## Kirjandus
* "Lembitu: Kreutzwaldi usulis-filosoofiline maailmavaade. Friedrich Reinhold Kreutzwald 200" Koostajad Mare Pikkel ja Urmas Sutrop, kujundaja Mari Kaljuste. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2003 (uustrükk ja artiklikogumik)

## Välislingid
* "Lembitu" Kirjandusmuuseumi veebis "Kreutzwaldi sajand"
* Ado Säärits "Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ühiskonnasuhe" Eesti Kirjandus 11/1932, andmebaasis "Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika"
* Aivar Kull Kreutzwaldi uue eepose katse osutus tõlkeliseks muganduseks Postimees, 18. detsember 2003
* Leole „Lembitu“ – eepos, poeem või hoopis tõlkemugandus? Delfi/Eesti Elu, 5. veebruar 2012
Paul Tekkel

**Paul Tekkel** (12. jaanuar 1882 Piiri talu, Kriimani, Võnnu kihelkond (Haaslava vald), Tartumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti lastekirjanik ja luuletaja, mitme populaarse laulu sõnade autor.

Paul Tekkel õppis kohalikus vallakoolis, omandades hiljem Võnnus elades rätsepakutse. 1910. aastast elas ta Tartus. Paul Tekkel oli ühiskondlikult aktiivne, ta kuulus sellistesse seltsidesse nagu Karskuse Sõber, Ugaunia ja Eesti Noorsoo Karskusselts. Ta oli ajalehtede Postimees, Kodu ja Lasteleht kaastööline.

Tekkeli  on tõenäoliselt tuntuim 1913. aastal ilmunud luuletus "Kevadel", mis algab värssidega "Juba linnukesed väljas laulavad,/ kenad kasekesed kingul kohavad", mille  Karl August Hermann. Tekkeli tekste on viisistanud ka Paul Konsap ("Nüüd käes meil õnnis õhtutund") ja Juhan Aavik ("Üksik majakene põllu sees"). Luule kõrval kirjutas Tekkel ka proosat.

## Isiklikku
Paul Tekkeli vanemad olid Hans Tekkel ja Anno Tekkel, õed-vennad Johan Tekkel, Anna Kukk, Liis Kurrik, Hans Tekkel, Leonhard Tekkel, Jaan Tekkel, Theodor Tekkel ja Vilhelm Tekkel. 

Abielust Marie Tekkeliga sündis kolm last: Victor Johannes Tekkel (1906 – surmaaeg teadmata); 1941. aastast Punaarmees 8. Eesti laskurkorpuses, mille koosseisus osales Teises maailmasõjas Poola, Berliini, Praha, Viini ja Budapesti lahingutes), Linda Rosa Tekkel (1909–1910) ja Leida Koppel (1911 – 2003, Greensboro, Põhja-Carolina, USA).

## Viited

## Artikleid
* "Häid ja halbu päevi" Postimees nr. 338, 12. detsember 1931 (meenutused sündmustest Tartus 1917. aastal, mil enamlased Postimehe toimetuse üle võtsid)

## Kirjandus
* "Paul Tekkel 50-aastane" Postimees, 26.01.1932, lk 5
Jolyon Palmer

**Jolyon Carlyle Palmer** (sündinud 20. jaanuaril 1991 Horshamis) on Suurbritannia vormelisõitja.

Ta sõitis Vormel 1 sarjas 2016-2017 Renault' meeskonnas.

## Tulemused
Rio Haryanto

**Rio Haryanto** (sündinud 22. jaanuaril 1993) on Indoneesia vormelisõitja.

Ta on Indoneesia kõigi aegade esimene sõitja Vormel 1 sarjas. 2016. aasta hooajal sõidab ta Manori meeskonnas.

## Tulemused
Pascal Wehrlein

**Pascal Wehrlein** (sündinud 18. oktoobril 1994) on saksa vormelisõitja.

Ta sõidab 2016. aasta Vormel 1 hooajal Manori meeskonnas.

## Tulemused
Anseküla kirikuvald

**Anseküla kirikuvald** (saksa keeles *Pastorat Anseküll*) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

Kirikuvalla alal asus Anseküla kirikumõis.

1891 liideti Anseküla kirikuvald Abruka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Malle Treial

**Malle Treial** (alates 1975. aastast **Malle Toimeta**; sündinud 6. oktoobril 1945 Viljandis) on  eesti endine näitleja.

Malle Treial lõpetas 1964. aastal Tõrva Keskkooli. Oli 1964–1965 Tõrvas õpetaja. Töötas aastatel 1965–1976 Endlas näitlejana. Hiljem oli Pärnus hotelli majandusjuhataja.

## Viited
Vanavall

**Vanavall** oli 1582. aastal ehitatud bastion Narva linna lääneosas. See ehitati Viru värava juurde ja sisuliselt oli see bastei edasiarendus. Sellega jäi Viru värav selle peale rajatud Vanavalli sisse.

## Vaata ka
*Kristervall
*Kuningavall
*Liivavall

## Viited
Astrid Pirn

**Astrid Pirn** (4. september 1929 Tartu – 10. mai 2003 Saaremaa) oli eesti näitleja.

Astrid Pirn lõpetas 1947. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. 

Töötas 1951 Kuressaare Teatri ja 1953–1963 Endla näitlejana. 

Oli 1969–1984 Tallinnas Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teaduslikus Metoodikakeskuses metoodik. 

Astrid Pirn kirjutas ka dramatiseeringuid, laulutekste (näiteks "Kalamehe jutt ehk "Oi latikas, oi lutsupoeg") ja Villem Kapi ooperi "Lembitu" libreto. 

## Viited
Ahti Puudersell

**Ahti Puudersell** (sündinud 6. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti näitleja ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Elva Keskkooli ja 1985. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1985–1990 Nukuteatris ja 1990–2014 Endla teatris näitleja ja lavastajana. 2015. aastast teeb ta taas Endla lavastustes kaasa.

Puudersell on töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Pärnu kooliteatris lavapedagoogina, esinenud Pärnu Raadios ja Päikeseraadios, mänginud telelavastustes, olnud saatesarja "Pärnu suvi" produtsent ja saatejuht.

2017. aasta seisuga peab ta koos abikaasa Piiaga Pärnu kesklinnas kohvikut Nullpunkt ja on õppinud kutsekoolis juurde koka eriala.

## Rolle
### Filmides ja seriaalides
* 2006 "Kassid" (teleseriaal) – Robert
* 2015 "Vehkleja" (mängufilm) – lapsevanem koosolekul
* 2016 "Savisaare protsess" (teleseriaal) – advokaat
* 2017 "Igitee" (mängufilm) – kinnivõtja
* 2019 "Tõde ja õigus" (mängufilm) – kaasistuja Puudersell

### Telelavastustes ja -salvestistes
* 1985 "Kahekesi kiigel" (Nukuteatri lavastus)
* 1988 "Suutäite vahel" – Martin
* 1988 "Mul on külm" (Tudengiteatri lavastus)
* 1989 "Koll Kalli" (ETV lastelavastus)
* 1989 "Võlupliiats" (ETV lastelavastus)
* 1989 "Tuhkatriinu"
* 1993 "Öised lood. Lipugambiit"
* 1995 "Miks Jeppe joob?" (Pärnu teatri lavastus)
* 1996 "Täieline Eesti Vabariik"
* 1996 "Armastuse võimalikkusest Vargamäel : 1" – Oskar
* 1997 "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" (ETV lastelavastus)
* 1998 "Üks, kaks, kolm" (Pärnu teatri lavastus)
* 2000 "Kodanlasest aadlimees"
* 2006 "Ohtlik lend: 3 | Isa ja tütar"

## Viited
Hans Pulst

**Hans Pulst** (23. aprill 1895 Paikuse vald – 25. mai 1933 Tartu) oli eesti näitleja.

Hans Pulsti vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Linnakooli. Alustas lavategevust 1915. aastal Pärnu Näitlejate Ühingus. Võttis osa Vabadussõjast, mängis sõjaväeteatris. Töötas näitlejana 1919–1925 Endlas ja 1925–1933 Vanemuises. Oli ka laulja ja rekvisiitor.

## Isiklikku
Hans Pulst oli alates 1920. aastast abielus Anu Murss-Põldariga.

## Viited
Piero Messina

**Piero Messina** (sündinud 30. aprillil 1981 Caltagirones, Sitsiilias) on Itaalia filmirežissöör, stsenarist ja helilooja.

Messina äratas juba filmikoolis õppides festivalidel tähelepanu oma lühifilmidega.

2011. aastal jõudis tema lühifilm "Maa" (*Terra*) Cannes'i filmifestivali võistlusprogrammi.

Ta töötas režissööri assistendina Paolo Sorrentino filmi "Kohutav ilu" (2013) juures, mis sai 2014. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari.

2015. aastal esilinastus Veneetsia filmifestivalil Messina esimene täispikk mängufilm "Ootus" (*L'attesa*), peaosas Juliette Binoche. Selles filmis kõlab ka Arvo Pärdi muusika.

Messina ise on kirjutanud samuti muusikat mitmetele filmidele.

## Välislingid
* ‘The Wait’ Director Piero Messina Discusses Bringing Out Juliette Binoche’s Character, Numerous Takes, and More
Kristervall

**Kristervall** ehk **Kristlasvall** on 16. sajandi lõpus ehitatud bastion (mõnedes allikates poolbastion) Narva linna edelaosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus.

See paekivimüüridega tugevdatud muldvall on siiani säilinud.

1980. aastate jooksul korrastati Kristervalli bastion ja selles asuv kasematt. Restaureerimise käigus avastati Kristervalli muldkehandis keskaegne linnamüüri torn. See konserveeriti ja restaureeriti ning sai koonusekujulise katuse.

## Vaata ka
*Vanavall
*Kuningavall
*Liivavall

## Viited
Putkaste mõis (Martna)

**Putkaste mõis** (saksa keeles *Putkas*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandi I poolel.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Putkaste mõis (Martna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Harry Porter

**Harry Franklin Porter** (31. august 1882 Bridgeport – 27. juuni 1965 Hartford) oli USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja.

1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis tuli ta olümpiarekordiga **1.90** olümpiavõitjaks kõrgushüppes.
Kuningavall

**Kuningavall** oli 16. sajandi lõpus ehitatud bastion Narva vanalinna loodeosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus.

Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri loodetorn ümber basteiks ja hakati seda hüüdma Kuningavalliks. 17. sajandi alguses ehitati torn ümber uus-itaalia tüüpi bastioniks. 17. sajandi lõpus loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.

Kuningavalli varemed on säilinud Narva Vanalinnas Rüütli tänav 6 maja ees Vestervalli ja Kraavi tänava nurgal. See on küngas, mis tõenäoliselt sisaldab bastioni aluseks olnud basteid või isegi basteile eelnenud keskaegse torni jäänuseid.


Pilt:Kuningavall-1.JPG|Kuningavalli jäänused
|Kivimüüri jäänused
|Vana kivimüür on jäänud garaažide vahele
|Vaade Kraavi tänavalt


## Vaata ka
*Vanavall
*Kristervall
*Liivavall

## Viited
Liivavall

**Liivavall** oli aastatel 1583–1585 ehitatud bastion Narva linnas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. See asus Victoria bastionist lõuna pool.

Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri  kirdetorn ümber basteiks. 17. sajandi lõpul loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.

## Vaata ka
*Vanavall
*Kuningavall
*Kristervall

## Viited
Brittney Reese

**Brittney Davon Reese **(sündinud 9. septembril 1986 Inglewoodis Californias) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja).

2012. aastal tuli ta kaugushüppes tulemusega 7.12 olümpiavõitjaks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 7.15-ga hõbemedali.

Ta on tulnud kaugushüppes neljal korral maailmameistriks ja kolmel korral ka sisemaailmameistriks.

Tema isiklik rekord kaugushüppes on välitingimustes **7.31**, millega ta jagab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta. Selle tulemuse püstitas ta USA meistrivõistlustel 2. juulil 2016 Eugene'is. Tema varasem rekord oli 7.25, mis oli hüpatud 10. mail 2013 Dohas. Tema isiklik rekord sisetingimustes on **7.23**, mille ta püstitas 11. märtsil 2012 İstanbulis ja mis on maailma kõige aegade kolmas tulemus.

## Viited

## Välislingid
*
Sophie Sooäär

**Sophie Sooäär** (ka **Sofie Sooäär**, 1935–1941 **Sophie Rathfelder**, aastast 1961 **Sophie Moisar**; 27. september 1914 Pärnu – 14. märts 1996 Tallinn) oli eesti laulja ja näitleja.

Sophie Sooäär oli pärit töölisperekonnast. 1931. aastal lõpetas ta Pärnus algkooli, õppis seejärel õmblemist. Ta oli 1934–1941 Endla näitleja ja tantsija ning 1941–1944 solist. 1944–1971 oli Sophie Sooäär Estonia solist. Ta on esinenud ka estraadil.

Sophie Sooäär on mänginud filmides "Mehed ei nuta", "Tuulevaikus", "Don Juan Tallinnas" ja "Ohtlikud mängud".

## Isiklikku
*Sophie Sooäär oli abielus arst Erich Moisariga.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Erra mõisavald

**Erra mõisavald** (saksa keeles *Gemeinde Erras*) oli mõisavald Virumaal Lüganuse kihelkonnas Erra mõisas. Vald eksisteeris aastani 1866, mil moodustati Erra vald.

## Viited
Brianne Theisen-Eaton

**Brianne Theisen-Eaton** (sündinud 18. detsembril 1988 Saskatoonis) on Kanada endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja).

Ta on õppinud Oregoni Ülikoolis.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas ta seitsmevõistluses 6383 punktiga 11. koha.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta 6530 punktiga ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekings 6554 punktiga hõbemedali.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta viievõistluses isikliku rekordi 4881 punktiga kuldmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta oma esimese olümpiamedali, kui sai 6653 punktiga pronksmedali.

Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6808 punkti, mis on püstitatud 31. mail 2015 Götzises.

Ta on abielus kümnevõistleja Ashton Eatoniga.

Ta lõpetas 2017. aasta jaanuaris koos oma abikaasa Ashton Eatoniga sportlaskarjääri.

## Välislingid
*
Wolfenstein (videomäng)

**"Wolfenstein"** on 2009. aastal valminud videomäng, mis on järg 2001. aasta mängule "Return To Castle Wolfenstein". Mängu tulevad tagasi tegelased eelmisest mängust, näiteks B. J. Blazkowicz, Wilhelm Strasse jt. Mäng jutustab natside plaanist kasutada teises dimensioonis leiduvat "musta Päikest" linnade hävitamiseks ja II maailmasõja võitmiseks. Mäng (nagu selle eelkäijagi) on FPS-mäng.

## Süžee
Agent Blazkowicz infiltreerub natside sõjalaevale Tripitzile, kust ta leiab imeliku medaljoni. Ta lendab OSA peakorterisse, kust saab teada, et medaljonil olevaid kujutisi kasutas sajandeid tagasi leiduv grupp, kes kummardasid "musta Päikest", kuid sümbolid on adapteeritud nüüd natside erirühmale, kes otsivad "musta Päikest", et vastaste hävitamiseks selle energiat kasutada. Blazkowicz saab teada, et selle uurimisega tegeleb Obergruppenführer Viktor Zetta, kelle Blazkowicz uurimise käigus tapab, ning teda tuleb asendama mängu tõeline peamine antagonist Wilhelm Strasse, kellega Blazkowicz on juba eelmises mängus kohtunud. Hiljem infiltreerub Blazkowicz natside tsepeliinile, kus ta saab aru, et tema aitaja dr. Leonid Alexandrov on reetur ja töötab natsidele. Viimane võitlus toimub "musta Päikese" dimensioonis, kus Blazkowicz peab tapma Strasse ihukaitsja Hans Grosse. Dimensioon kukub siis kokku ja Blazkowicz põgeneb portaali kaudu ning hüppab langevarjuga tsepeliinilt minema, just enne kui too plahvatab ja lendab puruks. Pärast tiitreid näidatakse, et Strasse jäi plahvatuses ellu ja vannub vihaselt kättemaksu.
Armstrongi piir

**Armstrongi piir** on kõrgus, kus atmosfäärirõhk on nii madal (0,0618 atmosfääri või 6,3 kPa (47 mmHg)), et vesi keeb inimkeha normaaltemperatuuril (37,0&nbsp;°C).

Mõiste on nimetuse saanud USA sõjalenduri ja arsti Harry George Armstrongi järgi. Maal on selle piiri kõrguseks 18–19&nbsp;km.

## Mõju inimkehale

Kui inimene ei kanna skafandrit, siis Armstrongi piiril ja sellest kõrgemal hakkavad tema väliskeskkonnale avatud kehavedelikud keema. Sellised kehavedelikud on sülg, silmi niisutavad pisarad ja kopsualveoole niisutavad vedelikud (veri ei hakka keema). Seetõttu ei püsi ka hapnikumaski kandev inimene sel kõrgusel elus üle viie minuti.

## Viited
Marja-Liisa Landar

**Marja-Liisa Landar** (sündinud 19. juulil 1990) on eesti kergejõustiklane.

2016. aastal Poolas Toruńis toimunud kurtide sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 1.58.

## Viited
Rõuge vald (Rõuge kihelkond)

**Rõuge vald** (saksa keeles *Rauge*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Jaanipeebu külas.

1893 liideti Rõuge vallaga Rõuge kirikuvald ja Sänna vald.

## Viited

## Välislingid
*
Moonalao tänav (Narva)

**Moonalao tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavast, ristub Hariduse ja Vaeselapse tänavaga ning lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 185 meetrit.

1912. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **Magasini tänav**, 1927. aasta linnaplaanil **Moonalao tänav**. 

Pärast Teist maailmasõda kandis tänav aastast 1952 nime **V. Majakovski tänav** (**улица им. В. Маяковского**) vene luuletaja Vladimir Majakovski järgi. 11. mail 1994 taastati linnavalitsuse otsusega Moonalao tänava nimi.

## Viited
Põlgaste vald

**Põlgaste vald** (saksa keeles *Pölks*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Põlgaste külas.

1892 liideti Põlgaste vallaga Sõreste vald.

1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Erastvere,  Põlgaste, Kõlleste, Kooraste ja Sõmerpalu vallast Kanepi vald, Aleksandri ja Põlgaste vallast moodustati  Laheda vald ning Peri, Koiola,  Kiuma ja Põlgaste vallast moodustati Põlva vald.

## Viited

## Välislingid
*
Omakapitali tootlus

**Omakapitali tootlus** (sageli lühend **ROE** ingliskeelsetest sõnadest *return on equity*, kasutatakse ka **omakapitali rentaablus**) näitab lihtaktsionäride omakapitali tulumäära. See mõõdab, kui tõhusalt ettevõte toodab tulu omakapitalist ehk netovaradest. ROE näitab, kui hästi ettevõte tulusid kasvatab investeeringuid kasutades. Üldiselt peetakse heaks ROE määraks 15–20%. 

## Võrrand
: \mathrm{ROE} = \frac{\mbox{kogutulu}}{\mbox{aktsionäride omakapital}} 
ROE protsendi saab jagades eelarveaasta puhastulu (pärast eelisaktsiate dividende ja enne lihtaktsiate dividende) omakapitali kogusummaga. Samuti, nagu teiste finantssuhtarvudega, siis eelkõige aitab ROE võrrelda sama äriharu ettevõtteid. 
* Kõrge ROE ei oma otseseid eeliseid. Aktsiahindu kujundab peamiselt kasum aktsia kohta, seega 20% ROE-ga ettevõtte aktsia on kaks korda kallim 10% ROE-ga ettevõtte aktsiast. Madal ROE on parem, kui tulud reinvesteeritakse ettevõtte kasvu. Samuti võib madal ROE näidata, et ettevõte maksab lihtaktsionäridele dividende, või dividendida ja reinvesteerimise kooslust. ROE on vähem oluline, kui raha ettevõtte kasvu ei reinvesteerita.

* Jätkusuutliku kasvumudeli kohaselt aeglustab dividendide maksmine tulude kasvu. Kui dividendide maksmine on 20%, siis kasv on 80% (ROE määrast).
* Kasv väheneb, kui tulusid kasutatakse aktsiate tagasiostuks. Kui aktsiate ostuhind erineb raamatupidamislikust väärtusest (x korda raamatupidamislik väärtus), siis tulude kasv väheneb samaväärselt (ROE/x).
* Uute investeeringute tulusus ei pruugi ühtida olemasoleva ettevõtte tulususega. Tuleb esitada küsimus "kuidas ettevõte tulu teenib?"
* ROE arvestatakse vaadeldes ettevõtet tervikuna. Kuna aktsiate väljastamine ja tagasiostmine muudab pilti, võib investor väärtust aktsia kohta arvestada erinevalt. 

## DuPonti võrrand
DuPonti võrrand ehk strateegiline tulumudel on levinud meetod, kuidas ROE jagada kolmeks tähtsaks osaks. ROE on iseenesest puhaskasumi marginaal korda koguvara käive korda finantsvõimendus. Näiteks kõrgem puhaskasumi marginaal tähendab, et ühe müügi kohta teenitakse rohkem tulu, mis omakorda tähendab kõrgemat ROE-d. Samamoodi, kõrgem koguvara käive tähendab, et ettevõte teenib omakapitale pealt rohkem tulu, mis jällegi tähendab kõrgemat ROE määra. Kolmandaks, kõrgema finantsvõimendusega ettevõte kasutab rohkem võlgu ja vähem varasid. Finantsvõimendus on vähem tulus, kui see kasvab, sest see tähendab kõrgemat maksevõimetuse ohtu. Seega, liiga suured võlad suurendavad võla maksumust. Et seda kompenseerida, tõstab suurem võlg ROE-d ainult juhul, kui võla varade tootlus ületab võla intressimäära.

:\mathrm{ROE} = \frac{\mbox{puhaskasum}}{\mbox{müük}}\times\frac{\mbox{müük}}{\mbox{koguvara}}\times\frac{\mbox{koguvara}}{\mbox{aktsionäride omakapital}}

## Viited
Erastvere vald

**Erastvere vald** (saksa keeles *Errestfer*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Erastvere küla aladel.

1894 liideti Erastvere vallaga Vana-Piigandi vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kõlleste vald (Kanepi kihelkond)

**Kõlleste vald** (saksa keeles *Köllist*; ka **Krootuse vald**) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Krootuse külas.

1892 liideti Kõlleste vallaga Heisri ja Karaski vald.

## Viited

## Välislingid
*
Sõmerpalu vald (Urvaste kihelkond)

**Sõmerpalu vald** (saksa keeles *Sommerpahlen*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Osula külas.

1867 liideti Sõmerpalu vallaga Peetrimõisa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Putkaste vald

**Putkaste vald** (saksa keeles *Putkas*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil see liideti Martna vallaga.

Valla alal asus Putkaste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Haeska vald

**Haeska vald** oli kahe Eesti endise valla nimi:
*Haeska vald, vald Martna kihelkonnas
*Haeska vald, vald Valjala kihelkonnas
Rõude vald

**Rõude vald** (saksa keeles *Ruhde*; enne 1890 **Suure-Rõude vald** (saksa keeles *Gross-Ruhde*)) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja seejärel liideti see Martna vallaga.

1890 liideti Rõude vallaga Väike-Rõude vald.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgisoo vald

**Jõgisoo (Jõgisuu) vald** (saksa keeles *Joeggis*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

Vallamaja asus tänapäeva Liivi küla aladel.

1890 liideti Jõgisoo vallaga Liivi vald ja 1893 Patsu vald.

1939. aasta vallareformiga liideti Jõgisoo vald uue Kullamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vihterpalu vald

**Vihterpalu vald** (saksa keeles *Wichterpall*) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vallamaja asus Änglema külas.

Vald eksisteeris 1866–1890 ja uuesti 1893–1939. Ajavahemikul 1890–1893 oli Vihterpalu vald liidetud Nõva vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
*
Narva Kreenholmi Kool

**Narva Kreenholmi Kool** on põhikool Narva lõunaosas Kreenholmi linnaosas aadressil Vassili Gerassimovi tänav 2.

## Ajalugu
1. septembril 1945 avati **Narva 4. Algkool**, mis tegutses Narva linna haigla poolhävinud hoones. 1945. aasta detsembris oli koolis 234 õpilast. Alates 1. septembrist 1949 töötas kool majas aadressil Joala tänav 24 ja alates 1. septembrist 1951 uues hoones Pargi tänaval (1953. aasta jaanuaris ümber nimetatud Vassili Gerassimovi tänaval).

12. juunil 1952 moodustati algkooli baasil 7-klassiline põhikool, 1955. aastal keskkool nimega **Narva 4. Keskkool**, hiljem **[[Adolf Pauk|Adolf Paugu]] nimeline Narva 4. Keskkool**. Uute koolide avamise tulemusel muudeti kool 1. septembrist 1960 taas põhikooliks, kuid 1968. aastal uuesti keskkooliks. Alates 1994. aastast oli kooli nimi **Narva Kreenholmi Kool.** Aastatel 2003–2023 oli kooli nimi **Narva Kreenholmi Gümnaasium**. Õppekeel oli vene keel, gümnaasiumiastmes eesti keel.

Kooli direktor on Irina Bahramova.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Marie Dorin Habert

**Marie Dorin Habert** (sündinud 19. juunil 1986 Lyonis) on Prantsusmaa laskesuusataja. Habert on olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister. 

Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustelt on Haber võitnud kokku 17 medalit.

Habert lõpetas karjääri 2018. aasta 18. märtsil, päev pärast naiste teatevõistluse võitu, Oslo jälitussõidu 20. kohaga.

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasari]]
Marie Dorin Habert on esikolmikusse jõudnud 28 korral, millest võitnud 7 (seisuga 11. märts 2017).

#### Maailma karikasarjas saadud võidud

#### Maailma karikasarjas saadud kohad

## Viited
Laura Dahlmeier

**Laura Dahlmeier **(22. august 1993 Garmisch-Partenkirchen – 28. juuli 2025 Laila mägi, Gilgit-Baltistan, Pakistan) oli Saksamaa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja. 

Dahlmeier hakkas laskesuusatamist treenima 2002. aastal ja esimest korda osales ta maailma karikasarjas 2012/13 hooajal.

2011. aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel kaks pronksmedalit ning 2013. aastal juba kolm kuld- ja ühe hõbemedali.

Täiskasvanute seas tuli tema esimene maailmameistritiitel 2015. aastal Kontiolahtis teatesõidus. Aasta hiljem, 2016. aastal Oslos, tuli ta maailmameistriks ka jälitussõidus.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel oli Dahlmeier selge liider võites viis kuldmedalit (sh kõik individuaalsed distantsid peale sprindi) ja ühe hõbemedali. Teda nimetati nende maailmameistrivõsitluste kuningannaks.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta kaks kuldmedalit (sprindis ja jälitussõidus) ning ühe pronksmedali (tavadistantsil).

2019. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta kaks pronksmedalit ning teatas seejärel, et lõpetab sportlaskarjääri 25-aastaselt.

Maailmakarikasarjas tuli Dahlmeier üldvõitjaks 2017. aastal. Ta võitis karjääri jooksul 22 individuaalset MK-etappi ning 13 teatesõitu.

Pärast sportlaskarjääri on ta töötanud Saksamaa telekanalis ZDF laskesuusatamise ekspertkommentaatorina.

## Hukkumine
28. juulil 2025 hukkus Dahlmeier Pakistanis Karakorami mäestikus Hushe orus asuva Laila tipu vallutamisel juhtunud kaljuõnnetuse tagajärjel. Esialgu arvati, et ta oli raskelt vigastada saanud, mistõttu käivitati päästeoperatsioon, kuid päästemeeskonnad ei suutnud tema asukohta halbade ilmastikutingimuste tõttu jõuda. 30. juulil 2025 kinnitas Dahlmeieri esindus, et ta suri õnnetuse hetkel. Samuti teatati, et Dahlmeier oli selgesõnaliselt väljendanud soovi, et tema päästmiseks ei seataks kellegi elu ohtu ning et tema surnukeha jäetaks mäele.

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasari]]
Laura Dahlmeier võitis individuaalarvestuses 22 maailma karikasarja etappi.

### Maailma karikasarja etapivõidud

### Maailma karikasarjas saadud kohad

## Viited
László Nemes

**László Nemes** (sündinud 18. veebruaril 1977 Budapestis) on Ungari filmirežissöör ja stsenarist.

Nemesi isa on lavastaja András Jeles ning aastatel 1989–2003 elas ta Pariisis, kus hakkas juba 13-aastaselt oma keldris õudusfilme tegema.

2015. aastal esilinastus Cannes'i filmifestivalil tema esimene täispikk mängufilm "Sauli poeg" (*Saul fia*), mis sai seal žürii suure auhinna. Hiljem anti filmile nii parima võõrkeelse filmi Oscar kui ka Kuldgloobus.

Enne seda töötas Nemes muu hulgas kaks aastat režissööri assistendina Béla Tarri filmi "Mees Londonist" (2007) tegemisel.

Tema enda lemmikud filmirežissööride hulgas on Michelangelo Antonioni, Andrei Tarkovski, Ingmar Bergman, Terrence Malick ja Stanley Kubrick.

## Välislingid
* Surmatehas läbi vangi silmade (intervjuu László Nemesiga)
Saku vald (Keila kihelkond)

**Saku vald** (saksa keeles *Sack*) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

Valla alal asus Saku mõis.

## Vaata ka
*Saku vald (1921)

## Viited

## Välislingid
*
Terje Eipre

**Terje Eipre** (neiuna **Terje Tari**; sündinud 18. juunil 1968 Tartus) on Eestis tegutsev vandeadvokaat.

## Haridus ja töökäik
Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1992. aastal. 1994–1996 töötas Eesti Põllumajandusülikoolis juristi ja rektori abina. Aastast 1997 töötab advokaadina ja alates 2001 vandeadvokaadina. 2002. aastast töötab Terje Eipre oma büroos Advokaadibüroo Eipre & Partnerid vandeadvokaadina/partnerina.

## Liikmesus
* 1992 – Eesti Pankrotihaldurite Koda
* 1994 – Eesti Juristide Liit
* 1997 – Eesti Advokatuur, Eesti Advokatuuri maksejõuetusõiguse komisjoni liige
* 2010 – Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige,
* 2010 – Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koda, Kutsekogu juhatuse esimees, Koja aseesimees ja eestseisuse liige
* 2018 – Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja vahekohtu esimees

## Ühiskondlik tegevus
* 1989 – Terje Eipre on üliõpilaskorporatsiooni Amicitia taasasutaja ja liige, 1999. aastast vilistlaskogu asutaja ja liige 
* 1998 – Eesti Noorte Advokaatide Ühingu asutajaliige
* 1999 – Tartu Ülikooli üliõpilasesinduse asutaja, valitud esindaja, Eipre kuulus Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna Edustuse juhatusse
* 2002 – Toastmasters International Tallinna klubi liige
* 2002 – Eesti Naisettevõtjate Liidu, asutaja ja liige
* 2003 – Lions-klubi Tallinn Reval asutaja, liige, varasem president

## Tunnustus
* 2003 – Lions-klubide konkursi “Aasta Tegu” auhind, ema kaotanud laste aitamise eest

## Viited
Nõva vald (Risti kihelkond)

**Nõva vald** (saksa keeles *Newe*) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893. 

1893. aastal eraldusid Nõva vallast Risti ja Hatu vald, mis liitusid Padise vallaga. Vald eksisteeris uuesti 1893–1896, mil Nõva ja Vihterpalu vald eraldati eraldi valdadeks. 

Seejärel eksisteeris ka Harju kreisi ja Harju maakonna Nõva vald 1896–1939. Vallamaja asus Nõva külas.

1890 liideti Nõva vallaga Hatu, Risti ja Vihterpalu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Euroopa ühisturg

**Ühisturg** *(Common market)* loodi **Rooma leppega 1958. a.** ja oli algselt Euroopa majanduse ühenduse (**EMÜ**) nimetus. Ühisturu peamiseks eesmärgiks oli liikmesriikidevahelise kaubanduse ja teenuste liikumise liberaliseerimine tolliliidu loomise ja liikmesriikidevaheliste kvantitatiivsete piirangute eemaldamise teel. Esimese sammuna eemaldati 1968.a. liitu kuuluvate riikide vaheliselt kaubanduselt tollimaksud ja kvoodid ning kehtestati ühtne väline tollimaks kolmandatele riikidele. Kuid kaupade ja teenuste vabal liikumisel jäid kehtima füüsilised takistused (piirikontrolli sälimine sisepiiridel), tehnilised takistused (rahvuslikud piirangud) ja maksudega seotud takistused.

1986. a. allkirjastati Ühtne Euroopa Akt, mis nägi ette hiljemalt 1992. a-ks ühtse turu ehk siseturu (Single market) loomise, eesmärgiga kaotada kõik piirangud siseturul.

Ühtne turg käivitus 1. jaanuaril 1993 Maastrichti lepinguga. Sellest ajast toimivad ka 4 vabadust (kapitali, isikute, teenuste ja kaupade vaba liikumine).
Metšetlino rajoon

**Metšetlino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Bolšeustikinskoje.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 49 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 394. 2010. aasta seisuga olid elanikest 59,8% baškiirid, 23,6% tatarlased ja 15,4% venelased.

## Viited

## Välislingid
Auga

**Auga** on paikkond Narva-Jõesuus. See on olnud tuntud supluspaik ja suvituskoht.

Varem oli see küla (saksa keeles Luga-Schmetzke, eesti keeles *Šmetske*) Vaivara kihelkonnas. 

## Viited
Nabala vald

**Nabala vald** oli vald Harjumaal. Vallamaja asus Nabala külas.

Vald moodustati 1919, kui see eraldati Kurna vallast, ja vald lõpetas tegevuse 1939, kui see liideti 1939. aasta vallareformiga Tõdva vallaga..

## Viited

## Välislingid
*
Nabala vald (Jüri kihelkond)

**Nabala vald** (saksa keeles *Nappel*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald asutati 1866. Aastal 1891 liideti see Kurna vallaga.

Valla alal asus Nabala mõis.

1. aprillist 1919 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Kurna vallast Nabala kogukond iseseisvaks Nabala vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Vinni-Pajusti Gümnaasium

**Vinni-Pajusti Gümnaasium** (akronüümina **VPG**) on Lääne-Viru maakonnas Vinni alevikus asuv üldhariduskool. 

VPG moto on "Toimeta targasti!" ja maskott Vinni-Puhh (Winnie-Puhh).

## Ajalugu
VPG alustas õppetööd 1988. aastal, tegutsedes kuni 1994. aastani **Vinni-Pajusti Keskkooli** nime all. Legendi järgi olevat koolile valitud kahele alevikule – Vinnile ja Pajustile – viitav nimi selleks, et nende "elanikud omavahel riidu ei läheks". Kooli direktor aastatel 1988–2014 oli Jüri Vanajuur, 2014. aastast on direktor Henry Kallaste.

Kooli hoonet renoveeriti 2010. aastal.

2016. aastal lahvatas Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaal, milles kooli abiturient sattus Twitteri säutsu pärast konflikti kooli juhtkonna ja emakeeleõpetajaga. Kooli ja õpetaja käitumist kritiseeriti teravalt üleriigilises ajakirjanduses.

## Viited

## Välislingid
*Vinni-Pajusti Gümnaasiumi koduleht
Karaideli rajoon

**Karaideli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Karaidel.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 99 asulat.

20165. aastal oli rajooni elanike arv 25 766. 2010. aasta seisuga olid elanikest 47% baškiirid, 26,9% tatarlased, 19,8% venelased ja 15,9% marid.

## Viited

## Välislingid
Bižbuljaki rajoon

**Bižbuljaki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Bižbuljak.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 85 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 356. 2010. aasta seisuga olid elanikest 35,3% tšuvašid, 26,1% tatarlased, 22% baškiirid ja 11,8% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Bižbuljaki rajooni koduleht
Davlekanovo rajoon

**Davlekanovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Davlekanovo.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 92 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 381. 2010. aasta seisuga olid elanikest 36,3% baškiirid, 36,1% venelased, 17,5% tatarlased,  3,4% tšuvašid ja  3,3% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Davlekanovo rajooni koduleht
Kęstutis Trečiokas

**Kęstutis Trečiokas** (sündinud 3. märtsil 1957 Telšiais) on Leedu poliitik (Kord ja Õiglus). Ta oli 17. juulist 2014 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu keskkonnaminister.

Ta lõpetas aastal 1975 Telšiais keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna. Aastal 1991 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli mänedžmendi erialal.

Ta töötas aastatel 1982–1993 algul elektriinsenerina, hiljem kommertsdirektorina trikotaažiettevõttes Mastis. Aastatel 1993–1998 töötas ta aktsiaseltsis Telteksa. Lisaks oli ta aastatel 1995–2011 Telšiai rajoonivolikogu saadik.

Veebruarist 2013 kuni juulini 2014 oli ta Leedu asemajandusminister. 17. juulist 2014 kuni 13. detsembrini 2016 oli ta Leedu keskkonnaminister.

Ta oli aastatel 1987–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastast 1994 kuulus ta Leedu Tsentristide Uniooni, aastast 2002 Leedu liberaaldemokraatlikku parteisse, aastast 2006 kuulub ta erakonda Kord ja õiglus.

## Isiklikku
Kęstutis Trečiokas on abielus, tal on kaks poega.
Sterlibaševo rajoon

**Sterlibaševo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Sterlibaševo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 69 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 18 469. 2010. aasta seisuga olid elanikest 54,3% tatarlased, 36,2% baškiirid, 5,9% venelased ja 5,9% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Sterlibaševo rajooni koduleht
Bratislav Petković

**Bratislav Petković** (serbia keeles **Братислав Петковић**; 26. september 1948 Belgrad – 9. mai 2021 Belgrad) oli Serbia filmilavastaja, näitekirjanik ja poliitik.

Ta oli automuuseumi ja modernse garaažiteatri asutaja ja direktor.

Bratislav Petković oli Serbia Progressiivse Partei liige.

Ta oli 27. juulist 2012 kuni 2. septembrini 2013 Serbia kultuuri- ja informatsiooniminister.