Kituba keel

**Kituba** on bantu keelte rühma kuuluv keel, mis on üks ametlikke keeli Kongo Vabariigis ning mida räägitakse laialdaselt Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Tegemist on kongo keelel põhineva kreoolkeelega.

Kituba keelt räägib emakeelena Kongo Vabariigis 1 160 000 inimest (1987. aasta seisuga) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis 4 200 000 inimest (1990. aasta seisuga).

Kongo Vabariigis on kituba, mida seal nimetatakse ka monokutuba keeleks, levinud riigi lõunaosas, pealinna Brazzaville’i ümbruses. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on kituba, mida tuntakse seal ka *kikongo ya leta* või kikongo-kituba keelena, levinud Alam-Kongo provintsis ja Bandundu provintsi lõunaosas. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1990. aastal kituba keelde tõlgitud ka Piibel.

Kituba keeles on kasutusel ladina tähestik.

## Keele struktuur
### Foneetika

Kituba keeles on viis vokaali (a, e, i, o, u), mis häälduvad sarnaselt eesti keelega.

Konsonantide hääldustabel:

* Mõnedes dialektides on sõna ees asuvad helitud prenasaalsed konsonandid lühenenud lihtsateks konsonantideks. Näiteks on Pointe-Noire’i kituba keeles sõnadest *mpimpa* ja *nketo* saanud *pimpa* ja *kento*.
* Mõned dialektid kasutavad prenasaalsete alveolaarsete frikatiivide ees lisakonsonanti – näiteks on saanud sõnadest *Kinsasa* ja *nzila* *Kintsasa* ja *ndzila*.
* Alveolaarsed frikatiivid võivad muutuda postalveolaarseks enne /i/-d.

### Grammatika
#### Asesõnad

Kituba keeles on isikulised ja omastavad asesõnad. Omastavaid asesõnu kasutatakse isikuliste asesõnade asemel, kui subjekti soovitakse esile tuua, näiteks:

*Mwana na* ***nge*** – sinu laps *vs* *Mwana ya *'munu**'* – *Minu laps (mitte kellegi teise)*.*

#### Nimisõnad

Kituba keeles on enam-vähem, koos mõningate muudatustega, säilinud samad nimisõna klassid mis etnilises kikongo keeles.

#### Arvsõnad
* 1 – mosi
* 2 – zole
* 3 – tatu
* 4 – iya
* 5 – tanu
* 6 – sambanu
* 7 – nsambaudi
* 8 – nana
* 9 – uvua
* 10 – kumi

#### Tegusõnad

Kituba keeles on hästi arenenud tegusõnade süsteem koos ajavormide ja aspektidega. Enamikul tegusõnadel on pikk ja lühike versioon. Pikad vormid on kasutusel formaalses kirjalikus suhtluses, lühikesed vormid tavasuhtluses.

Tegusõnade infinitiivi vormi moodustatakse eesliitega /ku-/.

Tegusõna "olema" (*kuvanda* või *kuvuanda*) on ainuke ebaregulaarne tegusõna kituba keeles.

Kõik muud tegusõnad moodustatakse abitegusõnadega, näiteks sõna *kusala* (töötama).

* /ke(le)/ + verb: hetkel või lähitulevikus toimuv tegevus
* /me(ne)/ + verb: lähiminevik
* /vwandaka/ + verb: kestev minevik
* /(a)ta/ + verb: tulevik

## Sõnavara
Enamik kituba keele sõnu tulevad kikongo keelest. Ka teised bantu keeled, nagu näiteks jaka, lingala ja suahiili on seda mõjutanud. Lisaks on mõned sõnad laenatud prantsuse, portugali, hispaania ja inglise keelest, näiteks:

* sandúku (suah.k *sanduku*) – kast
* matáta (suah.k *matata*) – probleem
* letá (pr.k *l'état*) – riik
* kamiyó (pr.k *camion*) – veoauto
* sodá/solodá (pr.k *soldat*) – sõdur
* masínu (pr.k *machine*) – masin
* mísa (port.k *missa*) – mass
* kilápi (port.k. *lápis*) – pliiats
* katekisimu (ing.k *catechism*) – katekismus
* bóyi (ing.k *houseboy*) – majahoidja
* sapatu (port.k *sapato*) – king
* mesa (port./hisp.k *mesa*) – tabel
* dikopa (hisp.k *copa*) – tass
* simisi (pr.k *chemise*) – särk

## Viited