open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venemaa merevägi

**Venemaa merevägi**, ametlikult **Venemaa Föderatsiooni Sõjalaevastik** (vene keeles Военно-морской флот Российской Федерации, lühend ВМФ России) on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude väeliik.

## Ajalugu
Venemaa merevägi on asutatud 1696. aastal.

## Struktuur

Merevägi koosneb järgmistest relvaliikidest:

* allveelaevastik
* laevastikud
* merelennuvägi
* Venemaa merejalavägi
* rannakaitsevägi
* eriväed
* tagalaväeosad

Mereväe osad: 
* Balti mere laevastik, laevastiku staap Kaliningradis
* Põhjalaevastik, laevastiku staap Severomorskis
* Vaikse ookeani laevastik, laevastiku staap Vladivostokis
* Musta mere laevastik, laevastikus taap Sevastopolis
*  Kaspia flotill, laevastiku staap Astrahanis

## Laevad
Mereväe lipulaev on lennukikandja Admiral Kuznetsov.

Kokku on laevastikus:
* 1 lennukikandja
* 1 raske ristleja (lahinguristleja)
* 3 ristlejat
* 14 hävitajat
* 10 fregatti
* 80 eri võimekusega korvetti

## Tunnused
**Laevalipud**

**Ametiisikute lipud ja vimplid**

## Fotosid

Pilt:Kirov class cruiser.jpg | Kirovi klassi raske ristleja
Pilt:Slava cruiser DN-SC-94-00156.jpg | Slava klassi ristleja
Pilt:Nastojtshiwij DD610.jpg | Balti laevastiku lipulaev hävitaja Nastoitšivõi
Pilt:Russian naval forces during the Russian Navy Day 2010.JPG
Pilt:Navy Day in Baltiysk, 2011.jpeg


## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide merevägi

## Välislingid
* Imperial Russian Navy Submarines
* Armaments: Jane's Defensive Ships time.com, 4. oktoober 1968
* Vene merevägi ostab 26 multifunktsionaalset hävituslennukit MIG-29K aastatel 2010-2012, mis hakkavad paiknema lennukikandjal Admiral Kuznetsov postimees.ee, 23. aprill 2010
* Vene merevägi saab veel kolm Krivak-klassi fregatti postimees.ee, 15. september 2011
* Google'i otsing "Russian Navy" veebiserverite domeenis janes.com
Viborg

**Viborg** on linn Taani keskosas, Kesk-Jüütimaa piirkonna ja Viborgi valla keskus.

Viborg on Taani vanimaid linnu. Seda mainitakse juba islandi saagas aastast 961. 1060 sai Viborg piiskopilinnaks. 1130 hakati ehitama Viborgi toomkirikut.

Linna käsipalliklubi Viborg HK naiskond on korduvalt Taani meistriks tulnud. Jalgpalliklubi Viborg FF mängib Taani tugevuselt teises liigas.

Viborgis ristuvad maanteed A13 (Ålborg – Vejle) ja A16 (Randers – Holstebro).

## Viited

## Välislingid

*http://www.viborg.dk/
Loodusmuuseum

**Loodusmuuseum** ehk **loodusloomuuseum** on muuseum, kus eksponeeritakse loodust ja looduslugu, sealhulgas loomi, taimi, ökosüsteeme, geoloogiat, paleontoloogiat ja klimatoloogiat. 

Mõnes muuseumis täiendab looduslookogu muid, näiteks ajaloo- ja kunstikogusid. Ka looduskeskustes on vahel ulatuslikke loodusloolisi kogusid.

Maailma tuntumate loodusmuuseumide hulka kuuluvad näiteks USA Riiklik Loodusloomuuseum (National Museum of Natural History) Washingtonis, Ameerika Loodusloomuuseum (American Museum of Natural History) New Yorgis ning Humboldti Muuseum (Museum für Naturkunde – Leibniz-Institut für Evolutions- und Biodiversitätsforschung an der Humboldt-Universität zu Berlin) Berliinis.

Eestis on kaks loodusmuuseumi: Eesti Loodusmuuseum Tallinnas ja Tartu Ülikooli Loodusmuuseum Tartus.
1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. detsembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Soome koondis reisis sõpruskohtumisele Leedu NSV koondisega ja Tallinnas peeti lihtsalt kontrollvõistlus, kuna selle aasta sõpruskohtumine oli juba ära peetud. Eesti NSV võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Valeri Petuškov (Eesti NSV) – Juhani Miettinen (Soome) RSC 3

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Kaarlo Lönnroos (Soome) – Mart Keersalu (Eesti NSV) TKO 3

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jouko Lindberg (Soome) – Voldemar Krimm (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Arseni Sajankin (Eesti NSV) – Esa Järvinen (Soome) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Pentti Saarman (Soome) – Konstantin Primakov (Eesti NSV) tulemus pole teada

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Nikolai Strutškov (Eesti NSV) – Mauri Saarivainio (Soome) tulemus pole teada

I keskkaal (kuni 71 kg): Mikko Saarinen (Soome) – Vladimir Baibakov (Eesti NSV) KO 3

II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Pertti Kaijanlaakso (Soome) TKO 2

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Leonid Mihhanoš (Eesti NSV) – Kai Nopanen (Soome) 2 - 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Kalevi Takala (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): kuna Soome esindaja Leif Roth jäi üks päev enne kohtumist haigeks ja Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja, jäeti selle kaalu kohtumine üldse ära. Selle asemel peeti poolraskekaalus kaks kohtumist.

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*R. Saber. "Homme kl 19 Eesti NSV–Soome poksis". *[[Spordileht]]* 15.12.1969.
*R. Hurt. "Eesti NSV–Soome poksis. Jälle 6:4". *Spordileht* 17.12.1969.
New Music from Estonia

**"New Music from Estonia"** on Eesti Muusika Infokeskuse 2006. aasta album, mis sisaldab fragmente eesti heliloojate uuemast muusikast.

## Lood
#Galina Grigorjeva "There is a Time for Autumn"
#Galina Grigorjeva "Recitativo accompagnato"
#Galina Grigorjeva "Round Dance from Svjatki"
#Tatjana Kozlova "The Shadow of the Scream"
#Tatjana Kozlova "Ice Intermezzo"
#Tatjana Kozlova "Circles"
#Ülo Krigul "Ajakeevitaja"
#Ülo Krigul "JenZeits"
#Ülo Krigul "Kaz Dream"
#Ülo Krigul "If My Guardian Angel Falls..."
#Tõnu Kõrvits "Beyond the Solar Fields"
#Tõnu Kõrvits "Solano"
#Tõnu Kõrvits "... in these gardens"
#Märt-Matis Lill "Echo of Lost Forest"
#Märt-Matis Lill "Fire Dots in the Darkness"
#Märt-Matis Lill "The River of Heaven"
#Toivo Tulev "Don't Call Him Too Early"
#Toivo Tulev "Songs"
#Toivo Tulev "Deux"
#Helena Tulve "Reyah hadas 'ala"
#Helena Tulve "It is Getting So Dark"
#Helena Tulve "Abysses"
#Mari Vihmand "Labyrinth"
#Mari Vihmand "Psalm 126"
Eesti heliloojad II

**"Eesti heliloojad II"** on Eesti Raadio 2002. aastal ilmunud album eesti heliloojate muusikaga.

## Lood
#Helena Tulve "Traces"
#Mirjam Tally / Hasso Krull "Swinburne"
#Tõnu Kõrvits "Allikas"
#Timo Steiner "Kaini järeltulijad"
#Tõnis Kaumann "Long play"
#Märt-Matis Lill "Le rite de passage"
#Mart Siimer "Eluvesi" 

## Välislingid
*Tutvustus EMIK kodulehel
Pihlakate meri

**"Pihlakate meri"** on Mirjam Tally muusikat sisaldav 2003. aastal ilmunud album. Albumi tootis Arm Music. 

Esitavad Hedi Viisma (kannel), Monika Mattiesen, Weekend Guitar Trio, Meelis Vind (bassklarnet), Ardo Ran Varres (näitleja), Iris Oja ja Alar Pintsaar (laul), Kristi Mühling, Ruth Kuhi ja Tuule Kann (kandled), Robert Jürjendal (elektrikitarr), Vambola Krigul (löökpillid), Külli Möls (akordion).

## Lood
#"Pihlakate meri"
#"Iha ongi õis"
#"Swinburne"
#"Detsembrisse vajuvad kuused"
#"Veetilgas sätendab veel möödunudaastane päike"
#"Air"
#"Struktuurid"
#"Quasi Q"
#"Kui puud jäävad raagu, tuleb nähtavale aasta"
#"Kõik maastikud on vahast" 

## Välislingid
*Tutvustus Arm Music kodulehel
Displays

**"Displays"** on Raimo Kangro aastatel 1991–2000 kirjutatud muusikat sisaldav 2004. aastal ilmunud kahest CD-st koosnev album. Selle tootis Eesti Muusika Infokeskus. Esitavad erinevad ansamblikoosseisud ja orkestrid.

## Lood
### CD 1
#"Display I"
#"Display II"
#"Display III"
#"Display IV"
#"Display V"
#"Display VI"
#"Display VII"

### CD 2
#"Display VIII"
#"Display IX"
#"Display X"
#"Display XI"
#"Display XII"

## Välislingid
*Tutvustus EMIK kodulehel
Eesti heliloojad III

**"Eesti heliloojad III"** on Eesti Raadio 2003. aasta album eesti heliloojate muusikaga. Esitab Hortus Musicus.

## Lood
Galina Grigorjeva "Con misterio" 21:15
:1. "Заклинание" / "Mana" (Velimir Hlebnikov) 6:23
:2. "Колыбельная" / "Hällilaul" (Fjodor Sologub) 3:50
:3. "О Душе" / "Hingest" (Konstantin Balmont) 4.54
:4. #"Ария" / "Aaria" (Jelizaveta Kuzmina-Karavajeva)6:08 
5. Lepo Sumera "Pantomiim" 15.59
6. Lepo Sumera "Dracula ja Zombie laps" 14:27
Galina Grigorjeva "Нa иcхoд" / "Lahkumisele" 17:59
:7. "Не спеша" / "Aeglaselt" 3:25
:8. "С тихой грустью" / "Vaikses nukruses" 4:18
:9. "Мрачно" / "Mornilt" 4:29
:10. #"Просветлённо" / "Kirgastunult" 1:34
:11. "Сдержанно" / "Vaoshoitult" 4:13

## Välislingid
*Tutvustus ERR poes
Be lost in the Call

**"Be lost in the Call"** on Eesti Raadio 2004. aasta album, mis sisaldab Toivo Tulevi muusikat aastatest 1996–2003. Esitavad NYYD Ensemble ja Vox Clamantis.

## Lood
#"Quella sera"
#"Gare de l'Est"
#"Adiós (Śrī Rāma in memoriam)"
#"Isopo"
#"Be lost in the Call" 

## Välislingid
*Tutvustus EMIK kodulehel
Eesti heliloojad IV

**"Eesti heliloojad IV"** on Eesti Raadio 2003. aasta album, mis sisaldab 2002. aasta Eesti Muusika Päevadel salvestatud muusikat.

## Lood
#Ülo Krigul "Seinad"
#Liis Jürgens "PunaneSinineKollane"
#Kristjan Kõrver "Pre"
#Kerri Kotta "Variatsioonid"
#Mart Siimer "Kaks pala. Tiivasirutus"
#Mart Siimer "Kaks pala. Tuju"
#Tõnis Kaumann "Valitud salongipalu. Eksootiline rütm"
#Tõnis Kaumann "Valitud salongipalu. Tango"
#Tauno Aints "Troop"
#Timo Steiner "In memoriam" 

## Välislingid
*Tutvustus ERR poes
Sula (album)

**"Sula"** on Eesti Raadio 2005. aasta album, mis sisaldab Helena Tulve muusikat. 

Esitavad NYYD Ensemble, Irina Zahharenkova (klavessiin), Tommy Mansikka-Aho (didgeridoo), Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Toomas Vavilov).

## Lood
#"Saar"
#"Sans titre"
#"Ithaka"
#"...il neige"
#"Lumineux/Opaque"
#"Sula"
Tantsib klaveril

**"Tantsib klaveril"** on 2004. aasta album, mis sisaldab Rein Rannapi muusikat. Albumi tootis Klaveripoeg. 

## Lood
#"Tantsib klaveril"
#"Luik"
#"Kellade juubeldamine"
#"O sole mio fantaasia"
#"Meenutused Yesterday ainetel"
#"Laps vaatab tähistaevast"
#"Tõtlik teekond"
#"Imetleja"
#"Päikeseklaver"
#"Jäätunud vihm"
#"Luuletus"
Manuscript

**"Manuscript"** on Eesti Raadio 2006. aasta album, millel Monika Mattiesen esitab eesti heliloojate muusikat.

## Lood
#Galina Grigorjeva "Quasi niente"
#Mart Siimer "Pöörlev gloobus"
#Erkki-Sven Tüür "Sisemonoloog II", protsessitud versioon
#Mirjam Tally "Veetilgas sätendab veel möödunudaastane päike"
#Tõnu Kõrvits "Thulemaa laulud"
#Helena Tulve "Lendajad"
#Galina Grigorjeva "Lament"
#Toivo Tulev "Du, ewig Du"
Viit (informaatika)

**Viit** (inglise keeles *pointer*) on informaatikas muutuja, mille väärtus on mäluaadress. Viit tavaliselt viitab mõnele teise muutujale.

Viitasid kasutatakse näiteks siis, kui andmeid jagatakse programmi erinevate osade vahel, aga andmete kopeerimine on kulukas. Sel juhul on otstarbekas edastada vaid viit ehk mäluaadress, kus andmed paiknevad.

Viit ei pruugi alati viidata olemasolevale mälupesale. Seega tuleb hoolikalt jälgida, et viit oleks kasutamisel õigesti väärtustatud. Kõrgema taseme keeled (nt. Java ja Python) väldivad viitade kasutamist, sest olematu või vale mälupesa lugemine või kirjutamine võib programmi kokku jooksutada.

Et vältida väärtustamata viida kasutamist, antakse viidale tihti algväärtus 0. Seda nimetatakse **nullviidaks** (inglise k. *null pointer*). Enamikus süsteemides võib eeldada, et mäluaadressi 0 ei kasutata. Nullviidaga saab märkida ka näiteks listi lõppu või objekti puudumist.

## ''Pointer'' ja ''reference''
Inglise keeles kasutatakse sõnu *pointer* ja *reference* sageli samatähenduslikult, aga mõnedes programmeerimiskeeltes tehakse neil vahet. Nimelt madalatasemelistes keeltes, millel puudub prügikoguja (näiteks C, C++ ja Rust), tähendab *pointer* sageli väärtust, mis esindab mäluaadressi, ning *reference* kõrgematasemelist viidet või aliast teisele objektile.

*Pointeri* puhul on sageli võimalik ka *pointer*'i-aritmeetika, mille puhul on viitadega võimalik teha matemaatilisi tehteid – peamiselt liitmist ja lahutamist – ning *pointer* võib olla ka nullviit. C keeles on *pointer*'itega tehete tegemine loomulik viis ligi pääseda loendite elementidele, kuigi üldjuhul toimub see tehe läbi `[]` operaatori. Mõnedes sarnastes keeltes on aritmeetika *pointer*'itega keelatud, näiteks Go puhul. *Reference* on saadaval näiteks C++i ja Rusti keeltes, kus ta viitab otseselt antud tüüpi objektile. *Reference* ei ole kunagi null ning selle objekti aadressi esindava arvväärtusega ei ole võimalik teha aritmeetilisi tehteid.

Prügikogujatega keeltes on sageli kõik muutujad vaikimisi viidad. Keeltes nagu Java ja C# on võimalik neid määrata ka nullviitadeks, ning nende kasutamine tõstatab erandi (näiteks Java puhul on selleks `NullPointerException`).

Cybernetica andmekaitse- ja infoportaal esitab sõna "*pointer*" eestikeelseks vasteks sõna "viit", ning sõna "*reference*" eestikeelseks vasteks sõna "viide", ehkki nendib, et viimase puhul on tegemist poolkeelse mugandusega.

## Viidad keeltes C ja C++
Programmeerimiskeeltes C ja C++ defineeritakse viit tärni (*) abil, mis asub muutuja tüübi ja nime vahel. Iga viit on seotud kindla andmetüübiga. Sümbol & muutuja nime ees tähistab selle aadressi.

```c
int a = 2;    // a ja b on täisarvu tüüpi muutujad
int b = 3;
int *p = &a;  // p on viit muutujale a
```

:
Viida kaudu saab muuta viidatava muutuja väärtust. Tärn viida ees tähendabki, et kasutatakse viidatavat muutujat.

```c
*p = 6;
```

:
Viida enda väärtust muutes saab viidata teistele muutujatele.

```c
p = &b;
```

:
Viida kaudu saab ka lugeda viidatavaid muutujaid.

```c
a = *p;
```

:

## Viited
Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkond

**Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb põhjas Botswanaga.

Ringkonnas kasvatatakse lihaveiseid. Põllukultuuridest on tähtsamad mais ja maapähkel.

Ringkond jaguneb 5 vallaks: Greater Taung, Naledi, Mamusa, Lekwa-Teemane, Kagisano-Molopo. Halduskeskus on Vryburg.

Ringkond on nime saanud Vryburgi linnapea järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,41%, värvilisi 3,96%, valgeid 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,29%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 83,60% inimesi, afrikaani keelt 7,65%, inglise keelt 1,89%, sotho keelt 1,76% ja koosa keelt 1,54%.

## Viited
Koknese piirkond

**Koknese piirkond** (läti *Kokneses novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskuse oli Koknese.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Koknese piirkonna elanikest lätlasi 88,61%, venelasi 6,19%, valgevenelasi 1,58% ja teistest rahvustest inimesi 3,62%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Bebri, Irši ja Koknese vallast. 2021. aastal liideti Koknese piirkond Aizkraukle piirkonnaga.

## Viited
Läbi öö

**"Läbi öö"** on ansambli HU? 2011. aasta EP (Extended Play). Väljaandmist toetas A Le Coq.

Erinevalt HU? varasematest väljaannetest on EP-l "Läbi öö" kasutatud palju "D'n'B"d ja alternatiivset muusikat, kuid sarnaselt HU? teise albumiga "HU2" on vihjeid ka *electro*'le ja džässile. 

"Läbi öö" sisaldab laule kolmandalt albumilt, mis ilmus 2011. aasta sügisel. 
## Lood
#"Filosoofia, anatoomia" 4:13
#"Kui lähedal on kaugel?" 4:13
#"Torpeedo" 3:35
#"Sügis" 4:27
#"Vaadake, ma pildistasin seent!" 2:58
#"Läbi öö" 4:33
#"Unistuste tapjad" 3:17
#"Unistuste maja" 4:08
#Lisalugu: "Elupõletaja"

## Ajalugu

4. mail 2011 avaldati uue EP pealkiri – "Läbi öö". Samal päeval anti välja esimene ja ühtlasi ka viimane singel "Läbi öö".

9. mail 2011 toimus singli esitlus Facebookis.

## Välislingid
*
Daniel Eberhard

**Daniel Eberhard** (? Prillwitz – 5. august 1710 Riia) oli Eesti vaimulik ja Academia Gustavo-Carolina rektor.

Eberhard sündis Prillwitzis (praegu Hohenzieritzi asula osa, Mecklenburgische Seenplatte kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Ta õppis (immatrikuleeriti 25. juulil 1687) Greifswaldi ülikoolis, aga ka Hamburgi, Kieli, Wittenbergi, Leipzigi, Jena, Erfurdi ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti 1. detsembril 1690). 27. juunil 1691 sai magistriks Wittenbergi ülikoolis. Aastatel 1692–1694 töötas ta Riias lütseumi konrektorina. Ordineeriti veebruaris 1694 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1694–1699 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Ta oli Tartu triviaalkooli direktor, hiljem Academia Gustaviana ülikooli kreeka- ja orientaalkeelte professor. D. Eberhard koostas 1698. aastal Tartu tolleaegsete literaatide leksikoni (127 nime). 

Aastal 1700 oli ta (Pärnus) Academia Gustavo-Carolina rektoriks. Aastast 1702 oli ta Riia toomkooli inspektoriks ning Riia gümnaasiumi usuteaduse ja heebrea keele professoriks.

## Viited
Pau Gasol

**Pau Gasol Sáez** (sündinud 6. juulil 1980 Barcelonas) on endine Hispaania elukutseline korvpallur, kes mängis viimati Hispaania kõrgliigaklubis FC Barcelona. 

Hispaania koondisega hulgaliselt tiitlivõistluste medaleid võitnud Gasol mängis aastatel 2001–2019 korvpalliliigas NBA kokku 18 hooaega ja tuli Los Angeles Lakersiga kahekordseks NBA meistriks. 

9. oktoobril 2021 teatas Gasol pressikonverentsil, et tema karjäär tippsportlasena on läbi saanud.

## Karjäär Euroopas
Gasoli elukutselise korvpalluri karjäär algas 1998. aastal, kui ta liitus FC Barcelonaga, kus ta mängis enne NBA-sse siirdumist kolm hooaega. 

Pärast ligi kaks kümnendit väldanud NBA karjääri liitus 40-aastane Gasol 2021. aastal taas sama klubiga.

## NBA karjäär
2001. aastal valiti Gasol NBA *draft*i esimeses ringis kolmandana. Gasoli valinud Atlanta Hawks vahetas ta Memphis Grizzliesesse, kus Gasol veetis NBA karjääri esimesed kuus ja pool hooaega. Debüüthooajal keskmiselt 17,6 punkti, 8,9 lauapalli, 2,7 tulemuslikku söötu ja 2,1 viskeblokeeringut kogunud Gasol valiti 2002. aastal NBA parimaks uustulnukaks. Karjääri resultatiivseimal, 2006/07. hooajal viskaks Gasol Memphise eest 20,8 punkti mängus.

2008. aasta veebruaris Los Angeles Lakersisse vahetatud Gasol tuli Kobe Bryanti juhitud Lakersiga 2009. ja 2010. aastal NBA meistriks.

2014. aastal kaheks aastaks Chicago Bullsi siirdunud Gasol tõi hooajal 2014/15 keskmiselt 18,5 punkti ja karjääri parimad 11,8 lauapalli mängus.

2016. aasta suvel liitus Gasol San Antonio Spursiga, kuid oli sunnitud vigastuse tõttu 2019. aastal klubiga koostöö lõpetama. Seejärel Milwaukee Bucksiga lepingu sõlminud Gasol sai Bucksiga kaasa teha vaid kolm mängu, kuni vigastus tema hooaja ja ka NBA karjääri lõpetas.

## Saavutused
* 2-kordne NBA meister (2009, 2010)
* 6 korda valitud NBA tähtede mängule (2006, 2009–2011, 2015, 2016)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2011, 2015)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2009, 2010)
* NBA aasta parim uustulnuk (2002)
* NBA uustulnukate esiviisik (2002)

## Rahvuskoondis
Hispaania korvpallimeeskonnaga on Gasol võitnud olümpiamängudelt kaks hõbedat (2008, 2012) ja pronksi (2016), maailmameistrivõistlustelt kulla (2006) ning Euroopa meistrivõistlustelt kolm kulda (2009, 2011, 2015), kaks hõbedat (2003, 2007) ja kaks pronksi (2001, 2017).

## Välislingid
*Pau Gasol – NBA.com
*Pau Gasol – Basketball-Reference.com
Out of Style

**"Out of Style"** on Sunrise Avenue kolmas album, mis ilmus 2011. aastal.

## Lood
#"Hollywood Hills"
#Damn Silence
#Somebody Help Me
#I Don’t Dance
#I Gotta Go
#Stormy End
#Kiss Goodbye
#Sex & Cigarettes
#The Right One
#Out Of Tune
#Angels On A Rampage
#Sweet Symphony
Imperatiiv (filosoofia)

**Imperatiiv** on vormel, mis väljendab kõlbluse käsku. 

## Kant
Immanuel Kanti järgi on imperatiiv vormel, mis väljendab käsku, st ettekujutust vabaduse objektiivsest seadusest (st üldkehtivast moraaliseadusest) tahtele (st võimele printsiibi järgi toimida; langeb siin kokku praktilise mõistega) sundivana (tahtele võõraste vastukäivate määratlusaluste vastu). 

Imperatiiv väljendab olemapidamist. Indiviidi tahe ei ole imperatiiviga paratamatult määratletud, Põhjuseks võib olla kas see, et indiviid ei tea, et imperatiiviga määratletud tegu on praktiliselt ehk kõlbeliselt hea, sest ta ei tea, et see tegu langeb imperatiivi alla, või see, et tema maksiimid on imperatiiviga vastuolus. 

Täiuslikult head tahet (sellisena tuleb mõelda näiteks Jumala tahet), ei ole tarvis sundida, mistõttu tema kohta imperatiivid ei käi. Seetõttu on imperatiivid ainult vormelid, millega väljendatakse tahtmise kui niisuguste objektiivsete seaduste suhet ühe või teise mõistusega olendi tahte subjektiivse ebatäiuslikkusega.

Imperatiiv ranges mõttes on iseenesest hea: mõistus teeb selle tahtmise eesmärgiks, ilma et sel omakorda mingit eesmärki oleks. Laiemas mõttes nimetab Kant imperatiivideks ka maksiime, mis on objektiivsed mis tahes indiviidile, kellel on see või teine eesmärk (hüpoteetilised ehk tingitud imperatiivid). Mõlemat sorti imperatiivid määratlevad teo, mis on hea tahte printsiibi järgi paratamatu.

Imperatiiv on praktiline reegel, mille kui tingimusega on iga mõistusega olendi tahe paratamatult seotud. Praktiline reegel on ettekujutus tingimusest, mille järgi tegu saab toimuda. 

Imperatiiv on praktiline reegel, millega iseenesest (subjektiivselt) juhuslik tegu tehakse paratamatuks. Selle poolest ta erineb praktilisest seadusest, mille puhul tegu võib olla ka iseenesest (juhuslikult) paratamatu (näiteks Jumala puhul).  

### Imperatiivide liigitus
Hüpoteetiline imperatiiv on imperatiiv, mis ei määratle tahet mitte absoluutselt, vaid ainult mingi soovitava tagajärje suhtes. 

Kategooriline imperatiiv määratleb tahet absoluutselt.  

## Vaata ka
*libertaarimperatiiv

## Märkused
Mõistusega olend

**Mõistusega olend** ehk **mõistuslik olend** (ka *intelligents*; ladina keeles *ens intelligens*) on olend, kellel on aru või mõistus.

## Kant
Immanuel Kanti järgi on mõistuslik olend (*Intelligenz*) olend, kes on võimeline tegudeks ettekujutuse järgi seaduste kohta.  Mõistusega olend on olend, kes on mõistusetarvituses meeltemuljetest sõltumatu. 

## Viited
Grubenhageni vürstkond

**Grubenhageni vürstkond** ehk **Braunschweig-Grubenhagen** oli Welfide Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna osa Saksa-Rooma riigis. See paiknes Harzi edelaservas ja seal asusid linnad Osterode am Harz, Herzberg am Harz, Duderstadt, Einbeck, samuti idapoolne eksklaav Elbingerode. 

Grubenhagen eraldati Braunschweigi hertsogkonnast 1291. aastal, selle esimene valitseja oli Heinrich I. Heinrichi pojad jagasid aastal 1322 väikest vürstkonda edasi, kuna neil endil oli arvukalt pärijaid. Hertsog Heinrich II poeg vürst Otto lahkus oma väikest pärandiosa nähes Monferratosse, abiellus 1376. aastal Napoli kuninganna Johanna I-ga ja temast sai aastal 1383 Taranto vürst. Grubenhageni vürstkond taasühendati lõpuks 1526. aastal Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Philipp I valitsemise alla. 

Kui Grubenhageni haru 1596. aastal hääbus, vaidlesid territooriumi üle Braunschweig-Lüneburgi dünastia erinevad liinid. Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Heinrich Julius okupeeris Grubenhageni, tema poeg Friedrich Ulrich loovutas selle siiski keiserliku õuekohtu (*Reichskammergericht*) 1617. aasta otsusega Lüneburgi vürstile Christianile. Koos Lüneburgi vürstkonnaga päris Grubenhageni lõpuks aastal 1648 Calenbergi vürst Christian Ludwig. Pärast tema surma 1665. aastal lõpetas Grubenhagen eksisteerimise iseseisva vürstiriigina. Ametlikult jäi ta Saksa-Rooma riigi osastisriigiks kuni selle lõpetamiseni aastal 1806. 

## Braunschweig-Lüneburgi hertsogid, Grubenhageni vürstid
* Heinrich I Imetlusväärne, 1291–1322
* Heinrich II, eelneva poeg, 1322–1351, koos temaga vennad
** Ernst I, 1322–1361
** Wilhelm, 1322–1360
** Johann I, 1322–1325
* Albrecht I, Ernst I poeg, 1361–1383, koos temaga vend
**Johann II, 1361–1364
* Erich, Albrecht I poeg, 1383–1427
* Heinrich III, Erichi poeg, 1427–1464, koos temaga vennad Albrecht II ja Ernst II
** Albrecht II, 1427–1485
Vürstkond jagati aastal 1479.
* Heinrich, Heinrich III poeg, 1479–1526
** Philipp I, Albrecht II poeg, 1486–1551
Grubenhagen taasühendati aastal 1526.
* Ernst III, Philipp I poeg, 1551–1567
* Wolfgang, eelmise vend, 1567–1595
* Philipp II, eelmise vend, 1595–1596
Peremeesorganism

**Peremeesorganism** (lühemalt **peremees**) on organism, kelle kehas või kehapinnal elutseb parasiit. Parasiidiks võib olla viirus, bakter, protist või seen. 

## Vaata ka
*Peremehevahetus
*Vaheperemees

## Viited
Õie tänav

**Õie tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Õie tänav Aespas
*Õie tänav Antslas
*Õie tänav Aseris
*Õie tänav Elvas
*Õie tänav Hüürus
*Õie tänav Jüris
*Õie tänav Kadrinas
*Õie tänav Kanepis
*Õie tänav Kilingi-Nõmmes
*Õie tänav Kuressaares
*Õie tänav Mammastes
*Õie tänav Märjamaal
*Õie tänav Paralepas
*Õie tänav Pärnus
*Õie tänav Rakveres
*Õie tänav Saustis
*Õie tänav Sindis
*Õie tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
*Õie tänav Tapal
*Õie tänav Tartus
*Õie tänav Viljandis
...

**Õie tänav** oli Tallinna **[[Õilme tänav]]a nimi 1959. aastani. **
## Vaata ka
* Õie põik
Ühekorraesemed

**Ühekorraesemed** on esemed, mis pärast ühekordset (harvem pärast paari korra) kasutamist ära visatakse. Pakendeid, mida kasutatakse üks kord, nimetatakse ühekorrapakenditeks.

## Vaata ka
* Ühekorranõud
* Ühekorrapakend
* Korduskasutus
* Ringluspakend
* Taaskasutus, taaskasutamine
* Objektorienteeritud programmeerimine, objektide taaskasutamine

## Viited
Õie tänav (Tallinn)

**Õie tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Õie tänav algab Raudtee tänavalt Nõmme raudteejaama juurest. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on .

Tänav kulgeb loode-kagu suunas, ristub Valdeku, Rohelise, Liiva, Sihi, Kuljuse, Pesa ja Puhma tänava ning Õie põiguga. Tänav lõpeb Vabaduse puiesteel. Valdeku tänavast kuni Vabaduse puiesteeni on tänav ühesuunaline. Teisel pool Vabaduse puiesteed jätkub tänav Paul Kerese nimelisena.

Õie tänava pikkus on umbes 950 meetrit. Suurim majanumber on 48.

Õie ja Valdeku tänava nurgal asub Nõmme Saksa Lunastaja kirik. Õie tänava ääres asub Nõmme loodusmaja ning Õie park ja Kiige park. 1940-1941 Tõdva.

## Galerii

Pilt:Elamu Õie 10.jpg|Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja elamu aadressil Õie 10
File:Elamu Õie 21-2.jpg|Õie 21-2
File:Elamu Õie 21-3.jpg|Õie 21-3
File:Elamu Õie 21-4.jpg|Õie 21-4
Pilt:Betoonaed Õie 42 aed 1.jpg|Betoonaed Õie 42
Pilt:Loodusmaja Õie 14.jpg|Nõmme loodusmaja aadressil Õie 14
Pilt:Õie 46.JPG|Elamu Õie 46
Pilt:Õie park.jpg|Õie park



## Viited
Nenad Krstić

**Nenad Krstić** (serbia keeles Ненад Крстић; sündinud 25. juulil 1983 Kraljevos) on Serbia korvpallur.

Aastatel 2004–2008 mängis NBA klubis New Jersey Nets, 2008–2011 Oklahoma City Thunderis ja 2011. aastal Boston Celticsis.

Viimati mängis ta Türgi klubis Anadolu Efes S.K..

Serbia korvpallikoondisega on ta võitnud hõbemedali 2014. aasta maailmameistrivõistlustelt ja 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustelt.

Nenad Krstić on 213 cm pikk.

## Välislingid
*http://www.nba.com/home/playerfile/nenad_krstic/
Viktor Hrjapa

**Viktor Hrjapa** (*Виктор Владимирович Хряпа*; sündinud 3. augustil 1982 Kiievis) on Venemaa korvpallur.

Ta mängib Moskva CSKAs.

2007 tuli ta koos Venemaa koondisega Euroopa meistriks.

Viktor Hrjapa on 206 cm pikk.

## Välislingid
*http://www.euroleague.net/competition/players/showplayer?clubcode=csk&seasoncode=E2010&pcode=BCQ
Jalakalised

**Jalakalised** (*Ulmaceae*) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub roosilaadsete seltsi.

Cronquisti süsteemis kuulub see sugukond nõgeselaadsete seltsi.
Kabala vald (Pilistvere kihelkond)

**Kabala vald** (saksa keeles *Gemeinde Kabbal*) oli vald Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.

1870. aastal ehitati Arkma külasse Kabala valla vallamaja. 2011 seisis maja tühjana.

1910.a. asutati 2 piimaühingut: Kabala-Kurlas ja Villeveres.

1934.a. oli Kabala valla üldpind 204 ruutkilomeetrit ja seal elas 3032 inimest.

1. aprillil 1939 jagati valla maa-ala uue Kabala valla ja Kõo valla vahel.

## Viited
Loodi vald (Paistu kihelkond)

**Loodi vald** (saksa keeles *Gemeinde Kersel*) oli vald Paistu kihelkonnas Viljandi kreisis ja Viljandi maakonnas. Vallamaja asus Hendriku külas.

1. juulil 1937 liideti valla maa-ala uue Paistu vallaga, valla väiksemaid osi liideti Holstre, Tarvastu, Kärstna ja Kaarli vallaga.

## Viited
Holstre vald (Paistu kihelkond)

**Holstre vald** (saksa keeles *Gemeinde Holstfershof*) oli vald Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Vallamaja asus Holstre külas.

Vald moodustus 19. sajandil ja sai nime Holstre mõisa järgi.

1911. aastal oli ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil Holstre vallas kaks kooli: Pulleritsu vallakool ja Pirmastu vallakool (mõlemad asutatud 1830. aastate alguses). Pulleritsu koolis oli aastatel 1852–1879 õpetaja rahvusliku liikumise tegelane Jaan Adamson. 1935. aastal ühendati Pulleritsu ja Pirmaste koolid, vallakeskusesse ehitati uus avar koolimaja.

1. aprillil 1939 arvati valla maa-ala uue Holstre valla koosseisu.

Holstre vallas on sündinud helilooja Juhan Aavik, kirjanik Juhan Kunder, kohtunik Jaan Lõo, botaanik Jaan Port, arst Peeter Hansen, loomaarst Juhan Ainson, õpetaja Toomas Algma, arst Johan Järv, arhitekt Hendrik Otloot.

## Viited
Are vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)

**Are vald** (saksa keeles *Gemeinde Arrohof*) oli vald Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus tänapäeva Are aleviku aladel.

Vald lahutati Suigu vallast 1. jaanuaril 1920, ühtlasi liideti tema külge ka Hallinga, Sauga ja Enge valla alasid.

1. aprillil 1939 arvati valla maa-ala uue Are valla koosseisu.

Vallas on sündinud Mihkel Mathiesen ja Juhan Aul.

## Viited
Suigu vald

**Suigu vald** (saksa keeles *Gemeinde Suik*) oli vald Tori kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus Suigu külas.

1939. aasta vallareformiga 1. aprillil 1939 arvati valla maa-ala koos osadega Are, Enge, Tori vallaga ja Viluvere vallast uue Are valla koosseisu.

Suigu vallas on sündinud tantsu- ja võimlemisõpetaja Jakob Adamtau ning fotograaf Heinrich Tiidermann.

## Viited
Jõgeva vald (Laiuse kihelkond)

**Jõgeva vald** (saksa keeles *Laisholm*) oli aastatel 1866–1939 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagine vald Jõgeva maakonda Jõgeva valda. Vallamaja asus Eristvere külas.

Jõgeva vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega ning selle esialgne halduspiirkond kattus Jõgeva mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Kustav Pirn (1867–1872).

Algsesse Jõgeva valda kuulusid järgmised külad: Võduvere, Kõssima, Ellakvere, Jõgeva, Mäe, Mõisamaa, Õuna, Eristvere, Painküla ja Väljaotsa küla.

1922. aastal kuulusid Jõgeva valda nimetatutele lisaks Pakaste, Kaave, Kurista, Siimusti, Viruvere ja Oonurme küla.

Selliseks jäi vald kuni 1939. aasta haldusreformini.

## Vallavanemad
*Kustav Pirn (1867–1872)
*Juhan Pirn (1873–1881)
*Kustav Kustlov (1882–1887)
*Jaan Koit (1888–1893)
*Mart Reit (1894–1896)
*Jaan Raja (1897–1899)
*Jaan Kivistik (1900–1901)
*Iisak Aru (1901–1905)
*Mart Päll (1906–1908)
*Mart Muts (1909–1911)
*Kustav Ant (1912–1914)
*Hans Past (1915–1917)
*Rudolf Klausson (1917–1918)

## Vaata ka
*Jõgeva mõis
*Jõgeva vald (1939)
*Tänapäeva Jõgeva vald

## Viited
Heinrich Scheidemann

**Heinrich Scheidemann** (umbes 1595 Wöhrden, Holstein – 1663 Hamburg) oli saksa organist ja helilooja.

## Elukäik
Oma esimesi mänguoskusi orelil omandas isa käe all. Aastatel 1611–1614 õppis Jan Pieterszoon Sweelincki juures Amsterdamis Hollandis. Heinrich Sceidemann oli üks Sweelincki üks paremaid õpilasi. 1629. aastast Heinrich Scheidemann sai organisti koha Hamburgi Katariina kirikus (Catharinenkirche). Seal ta töötas rohkem kui 30 aastat, kuni surmani Hamburgi katkuepideemia ajal 1663. aasta algul.

## Looming
Heinrich Scheidemann on kirjutanud kõige rohkem heliloomingut orelile ja oli tuntud organistina. On säilinud mõned laulud ja klavessiiniteosed, mis on oreliteostest vähem tuntud.

Heinrich Scheidemann kirjutas oreliprelüüde, mis kannavad nime "Praeambulum". Tuntud on ka tema "Koraaliprelüüdid" ehk "Koraalifantaasiad", kus koraali meloodiat on töödeldud *[[cantus firmus]]*'es. Viimastes on tunda Jan Pieterszoon Sweelincki mõjusid. 

Heinrich Scheidemann esindas Põhja-Saksa barokikoolkonda. Tema õpilased olid tuntud organistid ja heliloojad Johann Adam Reincken, kes hiljem pärast õpetaja surma oli organistiks Hamburgi Katariina kirikus, ja Dietrich Buxtehude. Viimased kaks olid ka tuntud Põhja-Saksa baroki esindajad.

## Välislingid
*/ Werner Music Archive (WIMA)
Artūrs Skrastiņš

**Artūrs Skrastiņš** (sündinud 18. septembril 1974 Jelgavas) on läti näitleja.

Alates 1996. aastast töötab ta Läti Kunstiteatris.

## Filmirollid
*"Saatuseveski" ("Likteņdzirnas") (1997)
*"Vana vallamaja saladus" ("Vecās pagastmājas mistērija") (2000)
*"Hirmus suvi" ("Baiga vasara") (2000)
*"Veepomm paksule kõutsile" ("Ūdensbumba resnajam runcim") (2004)
*"Riia kaitsjad" ("Rīgas sargi") (2007)
*"Väikesed röövlid" ("Mazie laupītāji") (2009)
*"Rudolfi pärandus" ("Rūdolfa mantojums") (2009)

## Välislingid
*Artūrs Skrastiņš IMDb-s
*Artūrs Skrastiņš Läti Kunstiteatri kodulehel
Albert Szent-Györgyi

**Albert Imre Szent-Györgyi de Nagyrápolt** (16. september 1893 Budapest, Austria-Ungari – 22. oktoober 1986 Woods Hole, Massachusetts, USA) oli ungari füsioloog, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat (1937). 

## Panus orgaanilise keemia arengusse
Albert Imre Szent-Györgyit peetakse askorbiinhappe (C-vitamiini) avastajaks, kes algul nimetas laboris apelsinimahlast, kapsamahlast ja lehmade neerupealiste koorest (ingl k *adrenal gland cortex*) eraldatud nn redutseerivat faktorit (ingl k *reducing factor*) ainet kord *ignose*, kord *Godnose.* Koos Walter Norman Haworthiga arvasid nad, et on avastanud uue hormooni, ja seejärel, osalt publikatsiooni tarvis ja toimetaja sunnil, nimetas ta 1928. aastal aine heksuroonhappeks (ingl k *hexuronic acid*). 

Hiljem, pidevalt uusi allikaid otsides avastas ta punase pipra ehk paprika (*[[Capsicum annuum]]*) (arvatavasti osalt ka Nellie Szent-Györgyi "täidetud paprikatele" mõeldes), neis avastas ta suuretes kogustes nimetatud ainet ning koos Walter Norman Haworthiga (kes aine struktuuri koostas ja mille Gordon Cox (ingl k *X-ray diffraction*'iga kinnitas) nimetas aine ümber askorbiinhappeks.

*1936. aastal eraldas Szent-Györgyi algselt sidrunimahlast ja hiljem sidrunikoorest vees halvasti lahustuva flavonoidide kompleksi, mille ta  nimetas *citrin*'iks. Kuna kompleks koosnes mitmest ainest, nimetati selle aktiivne komponent algul P-vitamiiniks.

## Viited

## Välislingid
* "Albert Szent-Györgyi - Nobel Lecture: Oxidation, Energy Transfer, and Vitamins". Nobelprize.org. Nobel Media AB 2013. Web. 23 Jun 2013 (vaadatud 23.06.2013)
*Publications by Albert Szent-Györgyi, Reference: Biol. Bull. 174: 234-240. (June, 1988) (vaadatud 23.06.2013)
Elektroosmoos

**Elektroosmoos** (inglise keeles *electro-osmosis*) on vedeliku liikumine läbi kapillaaride või poorse diafragma välise elektrivälja mõjul.

Elektroosmoos on oluline komponent mitmetes analüütilise keemia lahutusmeetodites, nt kapillaarelektroforeesis.

## Vaata ka
*Osmoos
*Pöördosmoos

## Viited
Elujõulisus

**Elujõulisus** ehk **vitaalsus** on isendi või populatsiooni võimelisus eluks ja tegevuseks.

Populatsiooni elujõulisuse mõõtmine või hindamine on oluline valdkond näiteks looduskaitsebioloogias.

## Vaata ka
*ellujäämus
*minimaalne elujõuline populatsioon
*populatsiooni elujõulisuse analüüs
*vitalism

## Viited
Joachim Nicolaus Wilcken

**Joachim Nicolaus Wilcken** (1685 – 4. august 1738 Hageri) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 26. oktoobril 1705) Jena ülikoolis.

Ta oli aastatel 1711–1738 (introdutseeriti 25. detsembril 1711) Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

Aastal 1725 saatis ta konsistooriumile oma mälestused 17. sajandi lõpu keeletülidest. Uute andmete põhjal on teada, et osa aastal 1739 ilmunud eestikeelse piibli Vana Testamendi tekstidest on tema tõlgitud.

## Isiklikku
Tema isa Johann Wilcken oli Jõelähtme ja Keila Miikaeli koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Wilcken (Vaimõisa)

## Viited
Rēzija Kalniņa

**Rēzija Kalniņa** (sündinud 23. detsembril 1970 Riias) on läti näitleja. 

1994. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi lavakunsti teaduskonna ja samast aastast töötab Läti Kunstiteatri näitlejana.  

Kalniņa on mänginud ka filmides, telesarjades ja telelavastustes. 

Rēzija Kalniņa mängis 2001. aastal valminud Eesti ja Läti koostööfilmis "Head käed" Margitat.

## Isiklikku
Rēzija Kalniņa isa on helilooja Imants Kalniņš ja ema oli Läti Rahvusteatri näitleja Helga Dancberga, tema kaksikvend on luterlik vaimulik Krists Kalniņš.

## Välislingid

*
*Rēzija Kalniņa Läti Kunstiteatri kodulehel
Edvardas Gudavičius

**Edvardas Gudavičius** (6. september 1929 Kaunas – 27. jaanuar 2020 Vilnius) oli leedu ajaloolane, kes peamiselt on tegelenud Leedu keskaja uurimisega.

Gudavičius lõpetas 1953. aastal Kaunase Polütehnilise Instituudi insenerina ning töötas seejärel Kaunases mehaanikuna. 1958 kolis ta Vilniusse ja 1962. aastal astus Vilniuse ülikooli, et õppida ajalugu. 1971. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mis käsitles pärisorjuse kujunemise protsessi Leedus. 1989. aastal sai ta doktorikraadi, tema doktoritöö teemaks oli Leedu osalemine baltlaste ja saksa ristisõdijate vahelistes sõdades. Lisaks on ta põhjalikult uurinud ka Leedu statuute.

Viljaka loometöö eest on Gudavičiust tunnustatud näiteks Leedu Rahvuskultuuri preemia (1998), Gediminase ordeni komandöriristi (1999) ja Vytautas Suure ordeni suurkomandöriristiga (2003).

## Teoseid
* *Žymenys ir ženklai Lietuvoje XII-XX a.*, Vilnius, 1981.
* *Pirmasis Lietuvos Statutas* (together with Stanislovas Lazutka), Vilnius, 1983, t. 1, d. 1: Paleografinė ir tekstologinė nuorašų analizė; Vilnius, 1985, t. 1, d. 2: Dzialinskio, Lauryno ir Ališavos nuorašų faksimilės; Vilnius, 1991, t. 2, d. 1: Tekstai senąja baltarusių, lotynų ir senąja lenkų kalbomis. ISBN 5-417-00548-7.
* *Kryžiaus karai Pabaltijyje ir Lietuva XIII amžiuje*, Vilnius, 1989, 192 p.&nbsp;ISBN 5-420-00241-8.
* *Miestų atsiradimas Lietuvoje*, Vilnius, 1991, 95 p.&nbsp;ISBN 5-420-00723-1.
* *Mindaugas*, Vilnius, 1998, 360 p.&nbsp;ISBN 9986-34-020-9.
* *Lietuvos istorija. Nuo seniausių laikų iki 1569 metų*, Vilnius, 1999, 664 p.&nbsp;ISBN 9986-39-112-1.
* *Lietuvos europėjimo keliais: istorinės studijos*, Vilnius, 2002, 384 p.&nbsp;ISBN 9955-445-42-4.
* *Lietuvos akto promulgacijos kelias: nuo Vytauto kanceliarijos iki Lietuvos Metrikos*, Vilnius, 2006, 80 p.&nbsp;ISBN 9986-19-913-1.
Pluss üks

**"Pluss üks"** on kuues singel HU? albumilt "HU2".

Loo muusika on kirjutanud Bert Prikenfeld ja Leslie Laasner, sõnad kirjutas Leslie Laasner.

14. detsembril 2010 avaldati singel veebis allalaadimiseks. Raadiotesse jõudis see järgmisel päeval.
Marian Seldes

**Marian Hall Seldes** (23. august 1928 New York – 6. oktoober 2014 New York) oli USA filmi- ja seriaalinäitleja.

## Osaline filmograafia

## Viited

## Välislingid
*Marian Seldes IMDb-s
Lucien Febvre

**Lucien Paul Victor Febvre** (22. juuli 1878 Nancy – 11. september 1956 Saint-Amour, Jura departemang) oli Prantsusmaa ajaloolane, kes on peamiselt tuntud ühena Annaalide koolkonna asutajaist.

Febvre õppis aastatel 1899–1902 Pariisis École normale supérieure'is ajalugu ja geograafiat ning töötas seejärel lütseumiõpetajana. 1911. aastal kaitses Fabvre oma doktoritöö "Philippe II et la Franche-Comté" (Felipe II ja Franche-Comté). 

1914–1919 teenis Febvre Prantsusmaa sõjaväes ning sai seejärel Strasbourgi ülikooli uusaja professoriks. Seal tutvus ta ajaloolase Marc Blochiga, kellest sai tema lähedane sõber ja mõttekaaslane. 1929. aastal asutasid Febvre ja Bloch ajakirja Annales d'histoire économique et sociale ('majandus- ja sotsiaalajaloo annaalid').

1933. aastal valiti Febvre Collège de France'i üldajaloo ja meetodite õpetuse professoriks, 1934–1940 oli ta ühtlasi Prantsuse entsüklopeedia toimetuskolleegiumi juhataja. Teise maailmasõja ajal kirjutas ta raamatuid, ent jätkas ka Annaalide ajakirja väljaandmist. Sõjajärgsetel aastatel avaldas ta artikleid ning temalt ilmus ka kaks artiklikogumikku (1952 ja 1957, viimane postuumselt).

Ajaloolasena uuris Febvre peamiselt varauusaegse (eriti 16. sajandi) Prantsusmaa kultuurilugu, sealjuures kasutas ta oma uurimustes olulisel määral ka sotsiaalteaduste meetodeid ja uurimistulemusi. 

## Teoseid eesti keeles
*"Taevane ja maine armastus. Marguerite de Navarre ja tema Heptaméron" (2000)
*"Martin Luther. Üks inimsaatus" (2003).
Romualds Ancāns

**Romualds Ancāns** (1. aprill 1944 Līvāni vald, Daugavpilsi maakond; nüüd Līvāni piirkond – 15. september 2011 Riia) oli läti näitleja. 

Ta lõpetas 1970. aastal Läti Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri. Töötas aastatel 1973–1993 Läti Kunstiteatris. 

Seejärel mängis sõltumatu stuudioteatri "Skatuve" lavastustes. Romualds Ancāns mängis rohkem kui 30 filmis.

## Välislingid

*Romualds Ancāns andmebaasis IMDb
*Romualds Ancāns kinopoisk.ru leheküljel
Džanõbek Bakijev

**Džanõbek Bakijev** (sündinud 16. märtsil 1958 Džalalabati oblastis) on Kõrgõzstani endise presidendi Kurmanbek Bakijevi vend ja endine Kõrgõzstani Riikliku Julgeolekuteenistuse juhataja (2008. aasta juunist kuni Bakijevi kukutamiseni 2010. aasta aprillis). 2009. aastal andis presidendist vend talle kindralleitnandi auastme.

Džanõbek Bakijev on alates 2010. aastast tagaotsitav süüdistatuna ametiseisundi kuritarvitamises ja inimeste tapmises Kurmanbek Bakijevi kukutanud sündmuste käigus sama aasta aprillis. Ise on ta tunnistanud, et andis neil päevil käsu avada tuli relvastatud isikute pihta.

2011. aasta septembris teatas siseminister, et uurimise käigus on selgunud, et Džanõbek Bakijev osales president Bakijevi administratsiooni endise juhi Medet Sadõrkulovi mõrvas 2009. aastal.

## Viited

## Välislingid
* БАКИЕВ Жаныбек (Жаныш) Салиевич centrasia.ru-s.
Bauska piirkond (2009–2021)

**Bauska piirkond** (läti keeles *Bauskas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.

Piirkond moodustati 2009. aastal Bauska rajooni kaheksast vallast ja Bauska linnast. 2021. aastal moodustati senisest Bauska piirkonnast ning Iecava, Rundāle ja Vecumnieki piirkonnast uus Bauska piirkond.

## Viited
Tongji Ülikool

**Tongji Ülikool** (hiina lihtsustatud kirjaviisis 同济大学, traditsioonilises kirjaviisis 同濟大學, pinyinis Tóngjì Dàxué) on üks Hiina Rahvavabariigi vanemaid tänapäevaseid ülikoole, mille 1907. aastal rajasid Shanghais Saksamaa valitsuse toel Saksa arstid. 

2011. aastal on Tongji Ülikoolis umbes 50 000 üliõpilast ja 4200 akadeemilist töötajat. 2007. aasta 1. septembril oli ülikoolis 30 000 üliõpilast ja 8000 töötajat. Ülikool on Hiina haridusministeeriumi otsealluvuses ning seda rahastab keskvalitsus. 

Eriti kõrgelt on hinnatud Tongji inseneriteadus; sealsed arhitektuuri, linnaplaneerimise ja tsiviilinseneriteaduse osakonnad on aastakümneid olnud Hiina ülikoolide seas esikohtadel. Maailma tippülikoole reastava QS Rankingu 2010. aasta edetabelis on Tongji ülikool 388. kohal.
 
Tongji ülikoolil on kaheksa keskust koostööks välisriikide ülikoolidega, neis toimivad ühised õppekavad ja -programmid. Keskuste eesmärk on tihendada ülikoolidevahelisi kontakte ning pakkuda välisriigi ettevõtetele platvormi, sisenemaks Hiina turule.

## Välislingid
*Tongji Ülikooli koduleht
Krister Höckerstedt

**Krister Anders Victor Höckerstedt** (sündinud 8. augustil 1942 Tornios) on Soome arstiteadlane ja kirurg. 

Ta on Helsingi ülikooli kirurgia emeriitprofessor.

Höckerstedt sai doktorikraadi 1979. aastal Helsingi ülikoolis, kus on hiljem töötanud dotsendi ja 2002. aastast professorina. Ta on Soome ja Euroopa üks tunnustatumaid maksasiirdamise spetsialiste, paljude erialaartiklite ja -õpikute autor.

2011. aasta 27. mail valis Tartu Ülikooli nõukogu Krister Höckerstedti Tartu ülikooli audoktoriks pikaaegsete teenete eest Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja Tartu Ülikooli autoriteedi tõstmisel. Höckerstedt on aidanud juurutada ja arendada Tartus maksa- ja neerusiirdamist ning kaasajastada kirurgia erialade residentuuriõpet vastavalt Euroopas aktsepteeritud nõuetele.

## Viited
Thongsing Thammavong

**Thongsing Thammavong** (lao keeles ທອງສິງ ທຳມະວົງ; sündinud 12. aprillil 1944) on Laose poliitik.

Ta oli 23. detsembrist 2010 kuni 20. aprillini 2016 Laose peaminister.

Ta on alates 1991. aastast riigi ainsa partei Laose Revolutsioonilise Rahvapartei poliitbüroo liige.

Aastatel 2006–2010 oli ta Laose parlamendi esimees.

Aastatel 1963–1979 töötas Thammavong õpetajana.
Erik Nerep

**Erik Nerep** (sündinud 3. detsembril 1951 Stockholmis) on eesti päritolu Rootsi õigusteadlane, Stockholmi Majandusülikooli Rootsi ja rahvusvahelise äriõiguse professor.

Nerep on õppis õigusteadust Stockholmi ja Lundi ülikoolis, sai magistrikraadi võrdlevas õigusteaduses New Yorgi ülikoolis 1977. ning õigusteaduse doktori kraadi Stockholmi ülikoolis 1982. aastal. 1986. aastast töötab ta Stockholmi Majandusülikoolis Rootsi ja rahvusvahelise äriõiguse professorina.

Erik Nerep on äriõiguse asjatundja. Tema peamised uurimisvaldkonnad on ühinguõigus, lepinguõigus, konkurentsiõigus, finantseerimisõigus, arbitraažiõigus ja rahvusvaheline eraõigus. 

## Tunnustus
1997. aastal pälvis ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.

2011. aasta 27. mail valis Tartu Ülikooli nõukogu Erik Nerepi Tartu Ülikooli audoktoriks pikaaegsete teenete eest Tartu Ülikooli õigusteaduskonna teadustegevuse ja doktoriõppe arendamisel ning kogu Eesti õigussüsteemi äriühinguid, krediidiasutusi ning pankrotti käsitleva osa kujundamisel.

## Viited
Vladimir Zintšenko

**Vladimir Petrovitš Zintšenko** (vene keeles Владимир Петрович Зинченко; 10. august 1931 Harkiv – 6. veebruar 2014 Moskva) oli Venemaa psühholoog.

Zintšenko oli pärit psühholoogide perest. Tema isa Pjotr Zintšenko (1903–1969) ja noorem õde Tatjana Zintšenko (1939–2001) olid samuti psühholoogid.

1953 lõpetas Zintšenko Moskva Riikliku Ülikooli psühholoogina. 1957 sai ta kandidaadikraadi. 1967 kaitses ta samas doktorikraadi ja sai aasta pärast professoriks.

1969. aastal avaldas Vladimir Zintšenko koos N. Vergilesega mõjuka raamatu "Visuaalse kujundi tekkimine". Ta on väljapaistev kultuurilis-ajaloolise suuna esindaja psühholoogias, vene keeles ilmuva ajakirja "Культурно-историческая психология" ("Kultuurilis-ajalooline psühholoogia") asutaja ja peatoimetaja. Ta on ka ajakirja "Вопросы психологии" ("Psühholoogia küsimused") toimetuse liige.

1960–1982 töötas ta Moskva Riiklikus Ülikoolis. Seal organiseeris ta töö- ja inseneripsühholoogia kateedri ning oli alates 1970 selle esimene juhataja. 1968–1983 oli ta NSV Liidu Psühholoogide Ühingu asepresident. 1969–1984 oli ta NSV Liidu tehnilise esteetika teadusliku uurimise instituudi ergonoomika osakonna juhataja. Ta on ka Samara Riikliku Pedagoogikaülikooli professor. 1984. aastal asutas ta Moskva Riiklikus Raadiotehnika, Elektroonika ja Automaatika Instituudis ergonoomika kateedri, mida juhatab tänapäevani. 1989. aastast oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia presiidiumi juures oleva antropoloogia keskuse esimehe asetäitja. Samal aastal sai ta Ameerika teaduse- ja kunstiakadeemia auliikmeks. 1992 sai ta Venemaa Hariduse Akadeemia akadeemikuks.

27. mail 2011 valiti Vladimir Zintšenko Tartu Ülikooli audoktoriks teenete eest eksperimentaalse psühholoogia alusepanijana Tartu Ülikoolis. Ta on juhendanud paljude Eesti psühholoogide kandidaadi- ja doktoritöid ning aitas Eesti psühholoogia välja nõukogudeaegsest isolatsioonist.

## Viited
Michel Roger

**Michel Roger** (sündinud 9. märtsil 1949) on Monaco poliitik, kes oli 29. märtsist 2010 kuni 16. detsembrini 2015 Monaco peaminister.

Ta on hariduselt jurist ega kuulu ühtegi parteisse.
Lawrence Gonzi

**Lawrence Gonzi** (sündinud 1. juulil 1953) on Malta poliitik.

23. märtsist 2004 kuni 11. märtsini 2013 oli ta Malta peaminister.

Aastatel 2014–2013 oli ta Rahvusliku Partei esimees.

Aastatel 1988–1996 oli Gonzi Malta parlamendi esimees. Aastatel 1998–2004 oli ta sotsiaalminister, 1994–2004 asepeaminister ja 2004–2008 peaministrina ühtlasi rahandusminister.

Lawrence Gonzi on õigusteaduse doktor. Enne poliitikasse siirdumist töötas ta aastatel 1975–1988 juristina.

## Välislingid
* Malta peaministri büroo
Looduslik kooslus

**Looduslik kooslus** on niisugune biotsönoos, mille väljakujunemisel pole inimese kujundav mõju olnud märkimisväärne. 

Looduslikud kooslused koosnevad pärismaisest elustikust.

Kui looduslikku kooslust majandatakse, võib sellest kujuneda pool-looduslik kooslus ehk pärandkooslus. Kui looduslik kooslus asendada, on tegu tehiskooslusega.
Cabdiweli Maxamed Cali

**Cabdiweli Maxamed Cali** (sündinud 2. juulil 1965) on Somaalia majandusteadlane ja poliitik.

19. juunist 2011 kuni 6. oktoobrini 2012 oli ta Somaalia peaminister. Oktoobris 2012 nimetas riigi uus president Xasan Shiikh Maxamuud Maxamed Cali asemel peaministriks Cabdi Faarax Shirdoon Saacidi.

8. jaanuaril 2014 valiti Cali autonoomse Puntlandi piirkonna presidendiks ja vannutati samal päeval ka ametisse.