open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viru kaevandus

**Viru kaevandus** oli Eesti Energia tütarettevõttele Enefit Kaevandused AS kuuluv allmaakaevandus, kus alustati tööd 1965. aastal ja mis 2013. aastal suleti. 

Kaevandus asus Ida-Virumaal Jõhvi ja Alutaguse valla territooriumil. Kaevandusväljal on põhiliselt künklik moreenmaastik, mis läänes, Kalina järve lähistel, läheb üle laialdaseks soostunud tasandikuks – Kalina sooks. 

Kaevandus andis 2010. aasta seisuga toodangut umbes 2,2 miljonit tonni kaubapõlevkivi aastas. Kaevandus suleti 1. juunil 2013 majanduslikel põhjustel. Kaevandamata jäänud varu plaaniti väljata Estonia kaevanduse kaudu.

## Ajalugu

Otsuse ehitada Eesti "põlevkivibasseini" Viru kaevandus võttis NSV Liidu Söetööstuse Ministeerium vastu 1956. aastal. Kaevanduse tehnilise projekti koostas Leningradi projekteerimisinstituut Giprošaht. See valmis 1956. aasta lõpuks ja kinnitati NSV Liidu Söetööstuse Ministeeriumi otsusega 6. veebruaril 1957. Kaevandusvälja varudeks oli arvestatud 78,5 miljonit tonni põlevkivi. Kaevandus võeti pidulikult käiku 13. jaanuaril 1965. Kaevanduse ehitamise faktiline maksumus oli 5,5 miljonit rubla.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

## Viited
Aidu karjäär

**Aidu karjäär** oli Eesti Energia tütarettevõttele Enefit Kaevandused AS kuuluv 1974. aastal tööd alustanud ja 2012. aastal suletud pealmaakaevandus.

Karjäär asus Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aidu külas.

## Ajalugu

1959. aastal algasid otsingud ja kohavalik uue karjääri ehitamiseks. 1960. aastal kinnitas Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu karjääri asukoha ning Eesti NSV Riiklik Plaanikomitee määras rajatava karjääri tootmisvõimsuseks 3 miljonit tonni põlevkivi aastas. Ida-Virumaa Oktoobri põlevkivikarjäär avati 1974. aastal. Kunagine pealmaakaevandus kannab tänapäeval nime Aidu karjäär.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

Aidu karjäärist kaevandati põlevkivi ligi 40 aastat. Kaevandamistööd lõpetati varude ammendumise tõttu 2012. aastal.

Aidu karjääri põlevkivitoodang ulatus umbes 2,4 miljoni tonnini aastas.

## Veespordikeskuse rajamine

2008. aastal sündis idee rajada suletavale karjäärialale Eesti esimene rahvusvahelistele nõuetele vastav sõudekanal. 2009. aasta detsembris allkirjastati Eesti Olümpiakomitees ühiste kavatsuste protokoll ala arendamiseks ning aasta hiljem valmis Aidu sõudekanali ja veespordi- ning vabaajakeskuse väljaarendamise kava. 2011. aastal kehtestati ala teemaplaneering ning Lüganuse vald (toonase nimega Maidla vald), Eesti Olümpiakomitee, Eesti Sõudeliit, Eesti Aerutamisföderatsioon ja Eesti Veemotoliit asutasid sihtasutuse Aidu Veespordikeskus, mille eesmärgiks on kaasaegse veespordi- ja vabaajakeskuse välja arendamine.

2013. aasta augustis valmis spordikeskuse keskmeks olev 2,3 km pikkune, 162 m laiune ja 3,5 meetri sügavune sõudekanali süvis, mille rajas Eesti Energia. Kaks ekskavaatorit – Tark Öökull ja Aidu Kajakas – tõstsid kanali rajamiseks ringi 5 miljonit tonni mäemassi. 

Lisaks veespordikeskusele on endisele põlevkivikarjääri alale kavandatud tuulepark, Kaitseliidu lasketiir, aheraine taaskasutusala ja erinevad puhkevõimalused. Samuti on Aidus piirkondi, mida katab noor mets, kus elutsevad ka metsloomad. Aastate jooksul on endisele kaeveväljale istutatud üle 4 miljoni puu.

## Vaata ka
* Aidu tuulepark

## Viited

## Välislingid

* Aidu Veespordikeskus
* "Aidu põlekivikarjääri fjorde kimbutab liiga kõrge nikli sisaldus" ERR, 13. mai 2021
Selektiivsus

**Selektiivsus** on võime teha valikut, eraldada ühte ülejäänuist.
***[[Selektiivsus (keemia)|Selektiivsus]]** on keemias ...
***[[Selektiivsus (farmaatsia)|Selektiivsus]]** on farmaatsias ...
***[[Selektiivsus (bioloogia)|Selektiivsus]]** on bioloogias ...
***[[Selektiivsus (tehnika)|Selektiivsus]]** on tehnikas ...
Gallimard (täpsustus)

**Gallimard** on prantsuse perekonnanimi (vaata Gallimard (perekonnanimi)). See võib tähendada:
* Prantsuse raamatukirjastust Éditions Gallimard;
* eelmise tütarettevõtet, lasteraamatute kirjastust Gallimard Jeunesse;
* kirjastuse rajajat, Prantsuse kirjastajat Gaston Gallimardi;
* tema järeltulijat, Prantsuse kirjastajat Michel Gallimardi;
* Gallimardi poolt välja antud raamatusarja "".
Éditions Gallimard

**[[Éditions Gallimard]]** on üks Prantsusmaa juhtivaid raamatukirjastusi. 2003. aastal andis Gallimardi kirjastus koos tütarettevõtetega välja 1418 nimetust raamatuid.

Kirjastuse rajas 1911. aastal Pariisis Gaston Gallimard (1881–1975) nimega **Les Éditions de la [[Nouvelle Revue Française]]** (**nrf**). Stiliseeritud logo nrf kasutatakse tänini paljudel Gallimardi raamatutel.

## Välislingid
* Les Éditions Gallimard
L (auruvedur)

**L** (vene keeles **Л**) oli Nõukogude Liidus aastail 1945–1955 toodetud auruveduri (1-5-0) tüüp.

## Ajalugu
Esimesed kaubavedurid kandsid tehase tähist *П32* (П ehk Победа; eesti keeles "võit"). Alates 1947. aastast anti peakonstruktor Lev Lebedjanski (*Лев Лебедя́нский*) auks tähis **Л**. Veduri konstruktorite kollektiivile anti Stalini preemia. 

Kolomna (*Коломенский завод*), Brjanski (*Брянский машиностроительный завод*) ja Vorošilovgradi (*Ворошиловградский паровозостроительный завод*) tehastes toodeti kokku üle 4000 L-tüüpi veduri.

## Konstruktsioon

Pilt:Parovoz L razmeri.jpg


## Eesti

1963. aastal jõudsid esimesed kaubarongid ka Eestisse, vahetades välja Saksamaal väljatöötatud ja vene rööpalaiusele (1524 mm) ehitatud TE (vene keeles ТЭ; saksa keeles DRB-Baureihe 52) vedurid. Kokku sõitis eri aegadel Eesti rööbastel 41 masinat. Viimane töötas Eesti territooriumil kuni 1980. aastate teise pooleni.

Türil on säilinud Eesti ja Baltimaade ainus töökorras auruvedur, mis on Vorošilovgradi Veduritehases 1953. aastal ehitatud L-tüüpi vedur nimega Kaspar (L-3297).

## Viited

## Artiklid
* Epp Alatalu. Täna väljub depoost viimne auruvedur. Tallinna Postimees, 17. märts 1996
* Tiit Reinberg. Vanale auruvedurile antakse Türil uus elu. Järva Teataja, 2. august 2010

## Välislingid
* http://www.tehnikamaailm.ee/kaspar-ja-teised-l-tuupi-auruvedurid/
* Паровоз Л-5231 в Щербинке (видео)
* Паровоз Л-2344 на экскурсии "Паровозная прогулка"
* https://www.youtube.com/watch?v=qvUqZ1amDS0
Jedward

**Jedward** on Iiri hiphopansambel, mille liikmed on kaksikud John Paul Henry Daniel Richard Grimes ja Edward Peter Anthony Kevin Patrick Grimes (sündinud 16. oktoobril 1991 Dublinis). Ansambli nimi on tuletatud liikmete eesnimedest. 

2009. aastal võtsid nad osa saatest "The X Factor" ja saavutasid kuuenda koha. 

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis esindas Jedward Iirimaad looga "Lipstick". Nad said 8. koha 119 punktiga, mis oli Iirimaa parim tulemus pärast 2000. aastat. 2012. aastal osalesid nad Bakuus Eurovisioonil teist korda ja said lauluga "Waterline" finaalis 19. koha 46 punktiga.

Jedwardil on valminud kolm albumit:  "Planet Jedward" (2010), "Victory" (2011) ning "Young Love" (2012).

## Jedward Eestis
1. oktoobril 2011 esines Jedward Kanal 2 18. sünnipäevapeol, mis oli kaksikuteteemaline. Järgmisel päeval jagasid nad Viru keskuse Laseringis autogramme ja tegid koos fännidega pilte.

29. jaanuaril 2012 tulid nad taas Eestisse ja andsid Rock Cafes oma albumi "Victory" tuuri raames kontserdi.

## Välislingid
*Koduleht: planetjedward.net
*Twitter: twitter.com/planetjedward
*Youtube: youtube.com/user/JEDWARDTV
*Facebook: facebook.com/JEDWARDBOOK
Rünnak Medininkai piiripunktile

1991. aasta 31. juuli öösel toimunud **rünnakus [[Medininkai piiriületuspunkt]]ile** Leedu-Valgevene majanduspiiril tapsid Riia OMONi eriüksuslased Kalašnikovi automaadi laskudega pähe seitse meest: tolliametnik Antanas Musteikis, tolliametnik Stanislav Orlavičius, politsei erirühma Aras ametnik Algimantas Juozakas, politseibüroo "Aras" ametnik Mindaugas Balavakas, liikluspolitseinik Juozas Janonis, liikluspolitseinik Algirdas Kazlauskas. 2. augustil suri haiglas rasketesse vigastustesse politseinik Ričardas Rabavičius. Massimõrvast õnnestus eluga pääseda vaid tolliametnik Tomas Šernasel, kes rünnakus saadud vigastuste tagajärjel invaliidistus.

Leedu võimud on esitanud Venemaale korduvalt taotlusi, et Venemaa annaks välja teised kolm ennast Venemaal varjavad Medininkai massimõrva kahtlusalust – Aleksandr Rõžovi, Tšeslov Mlõnniku ja Andrei Laktionovi (*Александр Рыжов, Андрей Лактионов и Чеслав Млынник*), et nende üle kohut mõista, kuid õigusabipalved on siiani jäänud vastuseta. Augustis 2011 langetas Leedu kohus tagaselja otsuse vahistada kolm endist eriüksuslast, otsuse alusel väljastatakse uus Euroopa vahistamiskäsk. Prokurör Rolandas Stankevičiuse kinnitust mööda kehtestatakse konkreetne vahi all oleku aeg alles siis, kui kahtlusalused kinni peetakse ja Leedusse toimetatakse.

2009. aasta 22. juunil algas Leedus Vilniuse ringkonnakohtus kohtupidamise seni ainsana selles kuriteos süüdistatava endise Riia OMONi miilitsa Konstantin Nikulini (*Константин Никулин*) üle.

Piiriületuspunkti valvurite tapmises süüdistatav 42-aastane Nikulin oli seni elanud Lätis. Ta kuulus tunnistajakaitse programmi, mille alusel oli saanud ka uue Läti passi ja uue nime *Konstantins Mihhailovs*. Mihhailovsi nime all töötas ta bussijuhina ettevõttes Rīgas satiksme. Tunnistajakaitseprogrammi sai ta tänu antud ütlustele tema poolt Lätis toime pandud Läti Riigitulude teenistuse juhataja palgamõrvaks kasutatud relva vahendamise kohta. 2008. aasta 18. jaanuaril andis Läti Ülemkohus ta Euroopas kehtiva vahistamiskäsu alusel aga Leedule õigusemõistmisele välja. 2011. aasta mais mõistis Vilniuse kohus ta süüdi ning eluks ajaks vangi.

## Viited

## Välislingid

* Nemad hukkusid tänase päeva nimel, Küllo Arjakas, Postimees, 22. august 2006
* Evelyn Kaldoja "Medininkai ainus ellujäänu usub, et mälestusüritused hääbuvad" Postimees, 31.07.2011
* Evelyn Kaldoja "Galerii: Medininkai veresauna 20. aastapäeva mälestusüritus Leedus" Postimees, 31.07.2011
* Evelyn Kaldoja "Seitse risti meenutavad Leedu vabaduse hinda" Postimees, 01.08.2011
* Evelyn Kaldoja "Leedu prokurör kinnitab orderi korrektsust" Postimees, 01.08.2011
* Evelyn Kaldoja "Politoloog peab Medininkai veresauna inimsusevastaseks kuritööks tunnistamist kahtlaseks" Postimees, 01.08.2011
* Lauri Laugen "Leedu kohus sanktsioneeris Medininkai kahtlusaluste vahistamise" Delfi, 9. august 2011
В

**В** (**в**) on kirillitsa täht. Enamiku kirillitsat kasutavate keelte tähestikes on В kolmas täht. See hääldub tavaliselt helilise labiodentaalse frikatiivina. 

Sarnane täht ladina kirjas on B.

Vene tähestiku 'в' (kursiivis *в*) vaste eesti kirjas on v. 

В tuleneb kreeka tähest beeta.

Suurtähe Unicode'i kood on U+0412 ja väiketähe oma U+0432.
1994. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]–[[Soome]] 1994. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 24. septembril 1994 Kotkas. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti neli kaheminutilist raundi. Soome võitis 9:3.

## Tulemused
*Helveskaal (kuni 48 kg): ? (Soome) – Oleg Botšin (Eesti) tulemus on teadmata
*Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
*Kukk-kaal (kuni 54 kg): ? (Soome) – Kristjan Enno (Eesti) tulemus on teadmata
*Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Indrek Aeltermann (Eesti) tulemus on teadmata
*Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
*I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Leonti Vorontšuk (Eesti) – Sami Heinänen (Soome) 2–1
*II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Sergei Bogdanov (Eesti) – Toni Nieminen (Soome) 2–1
*I keskkaal (kuni 71 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
*II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Valeri Žarikov (Eesti) tulemus on teadmata
*Poolraskekaal (kuni 81 kg): ? (Soome) – Margus Salumets (Eesti) tulemus on teadmata
*Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
*Üliraskekaal (üle 91 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
São Paulo kunstimuuseum

**São Paulo kunstimuuseum** (*Museu de Arte de São Paulo*) on kunstimuuseum São Paulos.

Muuseum asub Avenida Paulistal ja on üks tuntumaid muuseume Ladina-Ameerikas.

Hoone ehitati 1947. aastal raudteejaamaks. Kunstimuuseum avati seal 1968. aastal.

## Välislingid

*Muuseumi koduleht
Luksemburg Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Luksemburg]]** osales **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates selle loomisest 1956. aastal 37 korda kuni aastani 1993. Sel perioodil ei osaletud võistlusel vaid ühel korral, aastal 1959.

Luksemburgi osalus lauluvõistlusel sarnaneb Prantsusmaa ja Hollandi omaga: algul oli riik võrdlemisi edukas, kuigi Luksemburg lõpetas päris palju tabeli tagumises otsas (kõige kehvemini 1958., 1960. ja 1970. aastal, kui jäädi viimaseks), õnnestus Luksemburgil siiski palju jõuda tabeli esimesse poolde, lisaks võideti vahemikus 1961–1983 võistlus viis korda, mis asetab riigi ühele pulgale Prantsusmaa, Suurbritannia ja Hollandiga. Pärast Luksemburgi viiendat (ja viimast) võitu 1983. aastal polnud Luksemburg lauluvõistlusel edukas: aastatel 1984–1993 jõuti vaid kolm korda esikümnesse (1984, 1986 ja 1988).

Kui 1993. aastal tuli Luksemburg 25 osaleja seas kahekümnendaks, ning järgmise aasta lauluvõistluselt diskvalifitseeriti automaatselt seitse viimasel aastal kõige kehvema tulemuse saanud riiki, otsustas Luksemburg lauluvõistluselt täielikult lahkuda, ning alates 1994. aastast ei olegi võistlusel osalenud.

## Osalejad
Luksemburgi väiksuse tõttu oli enamik selle riigi esindajaid pärit välisriikidest, eriti Prantsusmaalt. Peale Vicky Leandrose, kes on pärit Kreekast, on teised neli võistluse võitnud esinejat pärit Prantsusmaalt. Kõigist 38 esitajast on kohalikud vaid kaheksa: Camillo Felgen, Chris Baldo, Monique Melsen, Sophie Carle, Franck Olivier, Sarah Bray, Marion Welter ja Modern Times.

## Hääletamise ajalugu (1975–1993)
Luksemburg on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele.

Luksemburg on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt.

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused
Ogaline leheserv

**Ogaline leheserv** on hambuline leheserv, mille hambad lõpevad väikeste teravate ogadega.


Quercus ilex in Jardin botanique de la Charme 02.jpg|Iilekstamme ogalise servaga lehed
Kaarhambuline leheserv

**Kaarhambuline leheserv** on leheserv, mis on allapoole suunatud hammastega, mis võivad olla omakorda hambulised.
Iseväärtus

**Iseväärtus** ehk **seesmine väärtus** ehk **sisemine väärtus** (inglise *intrinsic value*) on eetiline väärtus, mis on objektil (nt liigil) ainuüksi olemasolu tõttu.

Kõigi elusolendite iseväärtuse tunnistamine on oluliseks eelduseks Arne Naessi käsitlusel süvaökoloogiast.

## Vaata ka
*Kasutamisväärtus
*Olemasoluväärtus

## Viited

## Kirjandus
*John O'Neill. The Varieties of Intrinsic Value. – *[[Monist]]*, 1992, 75, 119–137.
*Dale Jamieson. *Morality's Progress: Essays on Humans, Other Animals, and the Rest of Nature*, Clarendon Press 2002. Google'i raamat
*Relve, K. Kas loodusel on iseväärtus? – *Keskkonnaeetikast säästva ühiskonna eetikani*. SEI väljaanne nr. 5. Säästva Eesti Instituut, Keskkonnainvesteeringute Keskus. Lk 30–37. http://www.seit.ee/projects/1-82.pdf (vaadatud 08.08.2011)

## Välislingid
*Intrinsic vs. Extrinsic Value, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, autor Michael J. Zimmerman
1995. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1995. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 2. septembril Narvas. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4×2-minutilist raundi. Soome võitis 7:5.

Helveskaal (kuni 48 kg): ? (Soome) – Stanislav Krassilov (Eesti) tulemus on teadmata

Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) – Sergei Tassimov (Eesti) tulemus on teadmata
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Aleksandr Sergejev (Eesti) – Tommy Heiniemi (Soome) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Aleksandr Kovaljov (Eesti) tulemus on teadmata

Kergekaal (kuni 60 kg): Vjatšeslav Masterov (Eesti) – Toni Turunen (Soome) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): ? (Soome) – Aleksei Štoda (Eesti) tulemus on teadmata

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Vladimir Zažogin (Eesti) tulemus on teadmata

I keskkaal (kuni 71 kg): Roman Aleksejev (Eesti) – Amin Asikainen (Soome) 3 – 0

II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Kirill Tšernobrivõi (Eesti) tulemus on teadmata

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Valeri Semiškur (Eesti) – Toni Saarinen (Soome) RSC 1

Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus

Üliraskekaal (üle 91 kg): ? (Soome) – Oleg Trofimov (Eesti) tulemus on teadmata
Bert van Marwijk

**Lambertus van Marwijk** (sündinud 19. mail 1952 Deventeris Hollandis) on Hollandi jalgpallitreener ning endine jalgpallur. Aastatel 2008–2012 oli ta Hollandi jalgpallikoondise peatreener. Varem töötas Bert van Marwijk treenerina Rotterdami Feyenoordis ja Dortmundi Borussias.

2002. aastal koos Feyenoordiga võitis van Marwijk UEFA karika.

Pärast UEFA Euro 2012 alagrupi mänge, kus Holland sai kolm kaotust, teatas Bert van Marwijk peatreeneri kohalt lahkumisest. 

2015–2017 oli ta Saudi Araabia jalgpallikoondise peatreener ja 2018. aastal Austraalia jalgpallikoondise peatreener. 2019. aastast on ta Araabia Ühendemiraatide jalgpallikoondise peatreener.

## Viited
Roadracers

**Roadracers** oli Soome *[[rockabilly]]*-ansambel, mis tegutses aastatel 2001–2008, kuid on ka hiljem üksikuteks esinemisteks kokku tulnud.

## Koosseis
*Hannu Kaarto (vokaal)
*Antti Raulamo (kitarr)
*Iikku Riepponen (kontrabass)
*Jarno Saario (trummid)

### Endisi liikmeid
*Iikka Kettunen (kontrabass)

## Diskograafia
### Albumid
*"V-8 Fever" (2004)
*"Roadrage" (2007)

## Välislingid
*Roadracersi MySpace'i lehekülg
V-8 Fever

**"V-8 Fever"** on Soome *[[rockabilly]]*-ansambli Roadracers 2004. aasta album.

## Lood
*"V-8 Fever"
*"Iron Baby"
*"Crazy, Crazy Lovin'"
*"Hot Rod Man"

"V-8 Fever" ja "Iron Baby" on Roadracersi enda kirjutatud lood.
Tarbimisväärtus

**Tarbimisväärtus** (inglise *consumptive use value*) on väärtus, mis on objektil (sh loodusobjektil) tarbitava kaubana. 

Tarbimisväärtus on otsese kasutamisväärtuse üks kahest liigist (teine on tootmisväärtus).

## Vaata ka
*Kasutamisväärtus
*Tootmisväärtus

## Viited
Roadrage

**"Roadrage"** on Soome *[[rockabilly]]*-ansambli Roadracers 2007. aasta album.

## Lood
# "No Fool" – 2:34
# "Roadrage" – 2:27
# "Believe What You Say" – 2:11
# "Trouble Hound" – 2:22
#  "My Way" – 3:27
# "8 Days On A Road" – 2:48
# "Call Me Shorty" – 1:51
# "True To You" – 2:45
# "Pistol Packin Mama" – 2:00
# "New Shoes" – 2:26
# "Rock 'n' Roll Ship" – 2:36
# "Nice From Far" – 2:51
# "Things Is What I Drink" – 2:09

Kõik lood peale "Believe What You Say" (Johnny Burnette'i ja Ricky Nelsoni lugu), "My Way" (Eddie Cochrani lugu), "Call Me Shorty" ja "Pistol Packin' Mama" (Gene Vincenti lugu) on Roadracersi enda kirjutatud lood.
Ressursimajandus

**Ressursimajandus** (inglise *resource management*) on otsusetegemise üks osa, mille käigus jaotatakse ära loodusvarade jm vahendite kasutamine teatud aja ja ruumi piires, et ühiskond saaks saavutada seatud eesmärke oma tehnoloogiliste, poliitiliste ja sotsiaalsete võimaluste kohaselt. 

Et ressursimajandus püüab seatud eesmärke (nt majanduslikke) saavutada loodusvarasid jm vahendeid arvestades, siis on oluline teada mingi piirkonna keskkonna varusid ja nende kasutamine siduda vaadeldava sotsiaalmajandusliku süsteemi vahel.

## Vaata ka
*Keskkonnaruum
*Looduskasutus

## Viited
Emasurb

**Emasurb** on ainult emasõitest koosnev urb.

Lepa emasurbi nimetatakse nende käbija kuju tõttu kõnekeeles lepakäbideks.
Let's Get Loud

"**Let's Get Loud**" võib tähendada järgmist:
* **"[[Let's Get Loud (Jennifer Lopez)|Let's Get Loud]]"**, Gloria Estefani laul Jennifer Lopeze esituses
* **"[[Let's Get Loud (kontsert)|Let's Get Loud]]"**, Jennifer Lopeze 2001. aasta kontsert
* **"[[Let's Get Loud (DVD)|Let's Get Loud]]"**, Jennifer Lopeze 2003. aasta DVD
* **"[[Let's Get Loud (Suntribe)|Let's Get Loud]]"**, Sven Lõhmuse laul, millega Suntribe esindas Eestit 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
Kalmistu tänav

**Kalmistu tänav** (kuni 14. novembrini 1927 *Maarja tänav*; *Marienstraße*) on umbes 520 m pikkune tänav Tartus.

Tänav algab Nurme tänavalt ja kulgeb kuni Raadi kalmistu peaväravani, kus ta teeb täisnurkse pöörde ja kulgeb Peetri tänavani, millest edasi jätkub Liiva tänavana. Kalmistu tänavaga ristuvad paremalt sellised tänavad nagu Maarjaturg, Lubja tänav, Risti tänav ja uuesti Maarjaturg. Maarjaturu tänavast alates kulgeb tänav Raadi kalmistu servas kuni kalmistu peaväravani. 
Teisel pool Nurme tänavat jätkub tänav Aru tänavana.

1936. aastal leiti Kalmistu 27 kaevu puhastamisel paetahvel väidetava kiilkirjaga. 

Kuni 1968.aastani, mil tehas Võit selle osaliselt kinni ehitas, oli Kalmistu tänav tunduvalt  pikem, ulatudes üle Narva (Leningradi) maantee kuni Kasarmu tänavani. 24.detsembrist 1968 nimetati see osa  Orava tänavaks.

## Viited
Maarjaturg

**Maarjaturg** (*Marienmarkt*) on tänav Tartus.

Selle tänava ääres oli varem samanimeline turg.

Tänav algab Kalmistu tänavalt, ristub Peetri tänavaga, teeb täisnurkse pöörde, ristub seejärel Lubja tänavaga, teeb veel kord täisnurkse pöörde, ristub uuesti Peetri tänavaga ning jõuab uuesti Kalmistu tänavale. Tänava pikkus on 300 meetrit. 

## Vaata ka
*Peetriturg
Hanne Ørstavik

**Hanne Cathrine Ørstavik** (sündinud 28. novembril 1969 Deatnu vallas Finnmargi maakonnas) on norra kirjanik.

Ta sündis Finnmargi maakonna Deatnu vallas. 16-aastaselt kolis ta Oslosse. Ta sai magistrikraadi Oslo Ülikoolist, kus õppis psühholoogiat, prantsuse keelt ja sotsioloogiat. Seejärel õppis ta Bø vallas Telemargis ilukirjanduslikku kirjutamist. Lisaks on ta käinud ka kujutava ja näitekunsti kursustel.

## Teoseid
*1994 "Täke" ("Hakk")
*1995 "Entroopia" ("Entropi")
*1997 "Armastus" ("Kjærlighet")
*1999 "Nii tõesti nagu ma siin seisan" ("Like sant som jeg er virkelig")
*2000 "See võtab aega" ("Tiden det tar")
*2002 "43. nädal" ("Uke 43")
*2004 "Kirikuõpetaja" ("Presten") (eesti keelde tõlkinud Sigrid Tooming, Eesti Raamat 2010, Tallinn, ilmunud sarja "Nüüdisromaan" III valikus)
*2009 "48 rue Defacqz"

## Tunnustus
* 2002 – Doblougi preemia
Alalehed

**Alalehtedeks** nimetatakse varre alusel olevaid labata lehti. Alalehed on sageli soomusjad või tupekujulised ning üldjuhul väikesed. Alalehed võivad esineda ka võsundite alaosas ning varre muudenditel: sibulatel ja risoomidel. Alalehtede ülesandeks on kaitsta tipupunga võrse kasvu algfaasis. Alalehed on taime esimesed pärislehed. Punga kaitsevad pungasoomused on üks alalehtede vorme.

## Viited
Muru tänav

**Muru tänav** (nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 19. juunist 1939) on tänav Tartus.

Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb Kummeli tänavani. 
Tänav ristub Aru tänavaga (paremalt), Vaikse tänavaga (paremalt), Aasa tänavaga (paremalt), Vainu tänavaga (paremalt), Kruusamäe tänavaga ja Vilja tänavaga (paremalt). Tänava pikkus on umbes 640 meetrit.

Muru tänava servas on Uus-Peetri kalmistu.
Kruusamäe tänav

**Kruusamäe tänav** on tänav Tartus, pikkusega 1,28&nbsp;km.

Tänav algab Narva maanteelt, ristub Killustiku tänavaga (paremalt), Liivamäe tänavaga (paremalt), Kruusavälja tänavaga (paremalt), Kruusakuru tänavaga (paremalt), Aasa tänavaga (vasakult), Kruusa tänavaga (vasakult), Nurme tänavaga, Niidu tänavaga (vasakult) ja Muru tänavaga ning lõpeb tänavaristis, kust edasi laheb Välja tänav, vasakule Põllu tänav ning paremalt Kummeli tänav.

Kruusamäe tänava äärde ulatub Raadi kalmistu.
Roosi tänav

**Roosi tänav** (*Rosenstraße*) on tänav Tartus.

Tänava pikkus on umbes 1,63 km.

Tänav algab Narva maanteelt, ristub Puiestee tänavaga ja kulgeb Muuseumi teeni.

Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu.

## Välislingid

* Avalda arvamust Roosi tänava eskiisprojekti kohta
* ERMi uue hooneni viiv Roosi tänav saab uue ilme
* Piltuudis: pidurüüs Roosi tänav on avamiseks valmis
* Galerii: uuenduskuuri läbinud Roosi tänav avati tantsuga
* FOTOD: Milline näeb välja ERMi juurde viiv ja 2,6 miljonit maksma läinud Roosi tänav?
Mianyang Shi

**Mianyang Shi** (hiina 綿陽市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Sichuani provintsi põhjaosas. Piirneb põhjas Gansu provintsiga.

## Haldusjaotus
Mianyang on ringkonnaõigustega linn, mis koosneb 2 linnarajoonist (区 *qu*), 1 maakonna õigustega linnast (市 *shì*), 5 maakonnast (县*xian*) ja 1 autonoomsest maakonnast:
* Fuchengi linnarajoon (涪城区)
* Youxiani linnarajoon (游仙区)
* Jiangyou linn
* Santai maakond
* Yantingi maakond
* Ani maakond
* Zitongi maakond
* Pingwu maakond
* Beichuani Tsjangi autonoomne maakond
Ökoloogiline ökonoomika

**Ökoloogiline ökonoomika** (ka **ökoloogia ökonoomika**, **ökoloogiline majandus**; inglise keeles *ecological economics*) on teadusharu, mis vaatleb inimkultuuri majandust osana ökosüsteemi protsessidest, milles majandus toimib.  Ta uurib majandamist ökoloogilisest vaatekohast lähtudes.

Muuhulgas püütakse ökoloogilises ökonoomikas demonstreerida loodusobjektide väärtuse rahalist ekvivalenti ning loodusobjektide väärtuse kujunemist inimeste silmis. Teisisõnu, ökoloogilise majanduse oluline alateema on keskkonnafunktsioonide väärtustamine.

Ökoloogilise majanduse eesmärk on majandusteaduse ja ökoloogia seostamine. Ökoloogiline majandus hõlmab nii neoklassikalise keskkonnamajanduse kui ökoloogia ning püüab edendada uusi ja edasiviivaid mõtlemisviise ökoloogiliste ja majandussüsteemide seoste kohta.

## Vaata ka
*jätkusuutlikkus
*mitme-kriteeriumi hindamine
*rohemajandus
*sinine majandus
*tasaareng

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=606 (vaadatud 25.07.2011)

## Kirjandust
*Veinla, H., 2011. Loodus versus majandus: kas lahendamatu konflikt? Eesti Loodus 06/07. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/index.php?artikkel=1641 (vaadatud 11.08.2011)
Kristjan Raua monument

**Kristjan Raua monument** on 1968. aastal Tallinna kesklinnas Hirveparki püstitatud monument kunstnik Kristjan Rauale.

Monumendi skulptor on Kalju Reitel, arhitekt Eha Reitel. Seda peetakse Kalju Reiteli üheks paremaks tööks.

Monumendil on kujutatud stseene Kristjan Raua illustratsioonidest Eesti rahvuseeposele "Kalevipoeg", samuti on selle fassaadil kunstniku nimi, eluaastad ja tsitaat:

## Viited

## Välislingid
* Kalju Reiteli innovatsioonimuuseum.ee kodulehel
Petri Männikkö

**Petri Männikkö** (sündinud 28. märtsil 1973) on Soome endine poksija.

Männikkö osales harrastajana kokku 150 kohtumisel. Männikkö oli Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1992. aastal. Ta sai Soome meistrivõistlustel 1996. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) ja 1997. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg) 2. koha ning 1991. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) ja 1993. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg) 3. koha. Ta osales ühe korra Eesti – Soome maavõistlustel, kus võitis 1998. aastal oma kohtumise.

Männikkö poksis veebruarist 2004 kuni aprillini 2005 elukutselisena ning pidas 3 kohtumist ja võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).

## Välislingid
*
Harilik tanuseen

**Harilik tanuseen** ehk **maarasv** (*Phallus impudicus*) on tanuseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik, mis kasvab Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas.

Noor viljakeha on kerajas, värvuselt valge või kollakas. Täiskasvanud viljakeha on 10–20 cm kõrge. Raipehaisuga meelitab seen ligi kärbseid, kes levitavad ta eoseid.

Väga ebameeldiva lõhna tõttu peetakse teda mittesöödavaks, kuid noored viljakehad on söödavad.

Eestis on ta üsna tavaline, mõnel aastal (kuum suvi) esineb massiliselt; kasvab tavaliselt leht- ja okasmetsades, põõsastikes huumusrikkal pinnasel juunist oktoobrini.


Pilt:Phallus-impudicus027.jpg
Pilt:Phallus impudicus5.jpg
Pilt:Phallus impudicus Stinkmorchel 2.jpg
Pilt:Stinkmorchel (Phallus Impudicus) jung.jpg
Phallus impudicus 233.jpg
Phallus impudicus 33.jpg
Phallus impudicus 01.jpg
Phallus sp.jpg
Phallus impudicus 4.jpg
Phallus impudicuns 6.jpg
Phallus impudicus 9.jpg


## Viited

## Välislingid

* 
*Tanuseen
Spioon, kes pääses külma käest

**"Spioon, kes pääses külma käest"** on John le Carré 1963. aastal ilmunud külma sõja aegne spiooniromaan Suurbritannia ja Saksa DV luure vastasseisudest.

## Tegelaskujud
* Alec Leamas – Briti luure agent, kes saadetakse Ida-Saksamaale
* Hans-Dieter Mundt – Ida-Saksa salateenistuse juht
* Fiedler – Ida-Saksa spioon, Mundti asetäitja
* Liz Gold – noor inglise raamatukogutöötaja, kommunistliku partei liige
* Control – Briti luure ülem
* George Smiley – pensionil olev Briti luuraja
* Peter Guillam – Briti spioon
* Karl Riemeck – Briti luure teenistuses olev Ida-Saksa ametnik

## Teos eesti keeles
* 1991. Kirjastus Kupar. 224-leheküljeline tavaformaadis, pehmes köites raamat. Inglise keelest tõlkinud Enn Soosaar.
* 2007. Kirjastus Mediasat Group sarjas "Eesti Päevalehe romaaniklassika" nr 40. 188-leheküljeline tavaformaadis, kõvas köites raamat.

## Teose adaptatsioonid
* "Spioon, kes pääses külma käest" (film) (1965). Lavastaja Martin Ritt. Peaosades Richard Burton, Oskar Werner ja Claire Bloom.

## Tunnustus
*1963. Briti kriminaalkirjanduse auhind Kuldne Pistoda 
*1965. Ameerika Ühendriikide kriminaalkirjanduse auhind Edgar Allan Poe auhind parima romaani kategoorias.
*1990. aastal avaldatud edetabeli "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) tulemuste põhjal on teos **kolmandal** kohal. 
*1995. aastal ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) asub raamat **kuuendal** kohal.
* Romaan valiti ajakirja Time 2005. aastal koostatud edetabelisse "All Time 100 Novels" (100 best English-Language novels from 1923 to the present).
* 2006. aastal nimetas Publishers Weekly seda teost "kõigi aegade parimaks spiooniromaaniks" (*best spy novel of all-time*). 

## Viited

## Arvustused
* Books: Ruthless Is as Ruthless Does. Time, 17. jaanuar 1964
* Peeter Olesk. Romaaniülikool: John le Carré "Spioon, kes pääses külma käest". Eesti Päevaleht, 14. detsember 2007

## Välislingid
* The Spy Who Came In From The Cold. John le Carré kui kirjaniku koduleht
ManPower 4

**ManPower 4** on Eesti vokaalansambel, mis tegutseb alates 2009. aastast.

## Eurovisiooni lauluvõistlus
Ansambel valiti 12. märtsil 2010 Eestit esindama 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslo. Eesti laulu 2010 finaalis esitati laul "Siren", koos Malcolm Lincoln. Poolfinaalis 24. mail saavutati 14. koht.

## Koosseis
* Jaanus Saago
* Andrei Ozdoba
* Mick Pedaja
* Kristjan Knight

## Viited
14. armee (Nõukogude Liit)

**14. armee** oli koondnimetus üksusele, mis formeeriti NSV Liidus oktoobris 1939 Leningradi sõjaväeringkonnas ning mis osales Nõukogude Liidu ja Soome vahelistes sõjalistes konfliktides Talvesõjas ja Jätkusõjas.
William Alfred Fowler

**William Alfred Fowler** (**Willy Fowler**; 9. august 1911 Pittsburgh – 14. märts 1995 Pasadena) oli USA astrofüüsik.

## Tunnustus
*1961 – Richtmyeri mälestusauhind
*1962 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1963 – Henry Norris Russelli auhind
*1973 – Vetleseni auhind
*1978 – Eddingtoni medal
*1983 – Nobeli füüsikaauhind

## Välislingid
* William A. Fowler Nobeli auhinna lehel
Chaminda Vaas

**Chaminda Vaas** (täisnimega *Warnakulasuriya Patabendige Ushantha Joseph Chaminda Vaas*, singali වර්නකුලසුරිය පටබැන්දිගේ උශාන්ත ජොසප් චමින්ද වාස්, sündinud 27. jaanuaril 1974 Mattumagalas) on Sri Lanka kriketimängija.

2010. aastast mängib ta Northamptonshire'i kriketiklubis.

Ta on katoliiklane ja palvetab enne igat mängu.

Chaminda Vaas on mänginud 111 test kriketi mängu (rahvuskoondisemängu) ja teinud neis üle 3000 jooksu. 2007. aastal toimunud kohtumises Bangladeshi kriketikoondisega tegi ta 100 jooksu.

## Välislingid
*http://www.espncricinfo.com/srilanka/content/player/50804.html
John Slidell

**John Slidell** (1793 New York – 9. juuli 1871 Cowes, Wighti saar) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik ja diplomaat.

Ta oli Konföderatsiooni esindaja Pariisis, kuid ei saavutanud oma riigile rahvusvahelist tunnustust.
Kaia Triisa

**Kaia Triisa** (sündinud 23. juulil 1985) on eesti seltskonnategelane ja jumestaja.

Ta õppis Euroülikoolis sisekujundajaks.

## Isiklikku

Triisa elukaaslane oli Tanel Tatter. Hiljem oli tal suhe Kristjan Kasearuga, mis lõppes seetõttu, et neil jäi teineteise jaoks vähe aega.

Koit Toomega sündis Triisal 2008. aastal tütar Rebecca ning 15. aprillil 2017 poeg Richard.

## Viited
Ambrose Dudley Mann

**Ambrose Dudley Mann** (26. aprill 1801 Hanover Courthouse, Virginia osariik – 15. november 1889 Pariis) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni diplomaat.

Ta oli USA konsul Bremenis, hiljem esindaja Ungaris ja saadik Šveitsis.

Kodusõja ajal oli ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni esindaja Belgias ja Vatikanis.
Tallitorn

**Tallitorn** on torn Tallinna linnamüüri edelalõigul Neitsitorni ja Lühikese jala värava vahel.Tornist vanalinna poole itta jääb Taani kuninga aed, väljapoole läände Komandandi aed.Tegemist on ühega vähestest ešogett (prantsuse keeles *échauguette)* ehk ripptornidest mis toetuvad müürist eenduvale konsoolile. Ešogette kasutati vahitornidena, neile on iseloomulikud vaate-ja laskeavad. Tornis asuvad ka piginukid vaenlase tõrjumiseks. Teised tuntumad konsooltornid on Pilsticker (alamsaksa keeles "nooleteritaja") Toompea Väikese Linnuse loodenurgal ja Padise kloostri kiriku nurgatorn. Pärast keskaega kujunes ešogetist arhitektuurne kaunistuselement losside ja kirikute juures.

Nime sai 14. sajandil rajatud Tallitorn selle kõrval asunud Marstalli hoovi ehk tööhoovi järgi, kus valati muuhulgas suurtükke ja kirikukelli, ning samas asusid ka hobusetallid. Torni ülaosa sai 1577. aasta pommitamisel kannatada ja lagunes hiljem. 17. sajandil kasutati torni ka vanglana kergemate süütegude puhul. 20. sajandil tehti linnamüüri läbipääs, et luua Toompealt otsetee Taani kuninga aeda. Käesoleval ajal on tornis võimalik ringi vaadata, kui külastada Kiek in de Köki kindlustustemuuseumi.
## Galerii

Pilt:Tallitorn2.JPG|Tallitorn vaade Taani kuninga aiast


## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik
Lühikese jala värav

**Lühikese jala värav** asub Tallinna keskaegse linnamüüri edelalõigus vastu Toompea Suurt linnust ning viib Lühikesest jalast Toompeale.

Värav asub Lühikese jala väravatorni (Lühike jalg 10) põhjaosa 1. korrusel, sellest põhja poole jääb Pika jala väravatorn ja lõuna poole jääb Tallitorn.

Lühikese jala värav oli pikka aega Tallinna all-linna ja Toompea piir. Värav suleti ööseks. Rootsi ajal on värava kohta kasutatud ka nime *Rootsi värav*, sest see viis Tallinna linnast Rootsi keskvõimu all olevasse Toompeale.

## Väravatorn

## Vaata ka
*Lühike jalg
*Tallinna linnamüür
*

## Viited

## Kirjandus
*Rudolf Kenkmann. Kõne Tallinna gildide ajaloost Päewaleht nr 93, 4. aprill 1930
*Andri Ksenofontov. Linnamüür osutab lammutajatele vastupanu Eesti Päevaleht, 15. august 2002
*Kristel Valk. "Lühikese jala torn ja värav". 2006. Käsikiri MTÜ Castellumi arhiivis
*Tallinn jätab Lühikese jala värava avamistseremoonia ära Postimees, 6. mai 2009

## Välislingid
Assauwe torn

**Assauwe torn** kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka ning asub tänapäeval aadressil Müürivahe 12. Torni taga asub sisehoov – Asso õu ehk Karjase hoov.

Algselt asusid Viru värava ja Assauwe vahel linnamüüris Hinke torn, Kuraditorn (ehk Duveli torn) ja Karja värav, teisele poole, ülesmäge aga jäid Assauwe ja Kiek in de Köki torni vahele Harju värav ja Kitsetorn. Suurem osa Assauwe naabritest on nüüdseks hävinud, lähimad säilinud tornid on Viru värav ja Kiek in de Kök. Ka osa Hinke tornist on säilinud Pärnu maantee äärsete majade vahel.

Torn rajati aastatel 1370–1380. Väidetavalt saanud Assauwe torn nime karjus Assauwe ehk Asso järgi. 19. sajandil asus selles hobusetall. Hiljem kolis torni Tallinna Konservatoorium, 1934. aastast tegutseb Assauwe tornis ja sellega seotud hoones Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid
Okaapi

**Okaapi** (*Okapia johnstoni*) on kaelkirjaklaste sugukonda kuuluv sõraline.

Okaapiga samasse sugukonda kuulub kaelkirjak. Okaapi kehaehitus sarnaneb kaelkirjaku omaga, kuid kael on palju lühem.

Okaapi kehapikkus on umbes 2,5 m, õlakõrgus 1,5 m ja kaal 250 kg. Emasloomad on isasloomadest veidi suuremad. Keha on punakaspruun, kuid esi- ja tagajalad on musta-valgetriibulised, mistõttu nad meenutavad eemalt sebrat. Okaapil on umbes 35 cm pikk sinist värvi keel, millega ta saab puhastada nii silmalaugusid kui ka kõrvu nii seest kui väljast. Kõrvad on peaga võrreldes suured. Isastel okaapidel on lühikesed nahaga kaetud sarvemügarad.

Okaapi levila piirdub Kongo DV kirdeosa vihmametsadega. Nad elavad 500–1000 m kõrgusel merepinnast. Ituri vihmametsas, kuhu on loodud Okaapi reservaat, elab hinnanguliselt 10 000 – 20 000 okaapit.

Okaapid toituvad puulehtedest, puuviljadest ja rohttaimedest.

Okaapide peamine looduslik vaenlane on leopard.

Okaapi avastati läänemaailma jaoks alles 20. sajandi alguses. Liik määrati 1901. aastal Euroopasse saadetud kolju järgi. Philip Sclater andis liigi teaduslikuks nimeks Briti Uganda kuberneri Harry Johnstoni järgi *Okapia johnstoni*. 1918 jõudis esimene elus okaapi Euroopasse. 1953 sündis Belgias Antwerpenis esimene väljaspool Kongot vangistuses olev okaapi.
2011. aastal on maailma loomaaedades 154 okaapit. Suurem osa neist asub Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Jaapanis on 7 okaapit.

## Galerii

Pilt:Okapitongue.jpg|Okaapi keelega koonu puhastamas.
Pilt:Okapia johnstoni -Marwell Wildlife, Hampshire, England-8a.jpg
Pilt:Okapia johnstoni5.jpg


## Viited
Hellemani torn

**Hellemani torn** (ka **Hellemanni torn**) asub Tallinna vanalinnas ja kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Tänapäeval on torni aadress Müürivahe tänav 48/Uus tänav 1 ja ta asub Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Hellemani tornist ühele poole jääb linnamüüris Viru värav, teisele poole Munkadetagune torn.

Nõukogude ajal kuulus torn Kinoliidule. Torni all on sissepääsuta alusruum, mis tõenäoliselt tehti niiskuse vähendamiseks. 1960.  aastatel kaldus torn koos külgneva müürilõiguga meetri võrra välja, see toestati ja konserveeriti. 

Hellemani torn restaureeriti põhjalikult 2006. aastal, Hellemani ja  Munkadetagust torni ühendav kaitsekäik taastati 2007. Koos Hellemanni tornist Viru tänava poole mineva kaitsekäiguga on kaitsekäigu pikkus ligi 200 meetrit ning see on turistidele avatud.

Pilt:Hellemani torn Müürivahe tänaval, vaade Viru väravate poolt, 8. august 2011.jpg|Vaade Hellemani tornile Viru värava poolt, suvi 2011
File:Hellemanni torn 2011-05-21.JPG|Vaade Hellemani tornile Tallinna linnamüüris
Pilt:Hellemani torn Müürivahe tänaval, altvaade, 8. august 2011.jpg|Altvaade Hellemani tornile, suvi 2011


## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid
* "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14. juuni 2010
Munkadetagune torn

**Munkadetagune torn** asub Tallinna vanalinnas ja kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Tänapäeval jääb see Müürivahe ja Munga tänava risti, Müürivahe ja Uue tänava vahele ning selle aadress on Müürivahe 54.

Munkadetagusest tornist ühele poole jääb linnamüüris Bremeni torn, teisele poole Hellemani torn. Nime sai Munkadetagune torn oma asukohast kunagise dominiiklaste Katariina kloostri taga.

18. sajandi lõpuni oli tornis sõjamoonaladu, mistõttu 17. sajandil sai see rahvasuus nime Süütenööride torn. Torn on korduvalt põlenud, viimati 1994.

1970.–80. aastatel Munkadetagune torn restaureeriti ja selles avati kohvik. Pärast 1994. aasta põlengut seisis torn tühjana, kuid 2010. aastal lõppenud remondi järel on see külastajatele avatud.


Pilt:Munkadetagune torn.jpg|Munkadetagune torn altvaates Müürivahe tänava poolt, kevad 2011
Pilt:Munkadetagune torn Müürivahe tänaval, vaade Hellemani torni poolt, 8. august 2011.jpg|Munkadetagune torn Müürivahe tänaval, vaade Hellemani torni poolt, suvi 2011
Pilt:Munkadetagune torn 2011-05-21.JPG|Munkadetagune torn naabermaja katuselt Müürivahe tänaval, kevad 2011


## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid

* "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010
Pinnas

**Pinnas** on maakoore pindmise kihi moodustavad setendid ja kivimid koos neile moodustunud mulla ja kultuurkihiga. Pinnasest rääkides peetakse sageli silmas selle viljakandvust, viljeldavust, seetõttu mõeldakse **pinnase** all üldkeeles tavaliselt mulda.

## Vaata ka
*litosfäär
*maakoor
*maapind
*muld
*pinnakate

## Viited
Taara puiestee

**Taara puiestee** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas.

See algab Näituse tänavalt ja kulgeb loodesse kuni Hiie tänavani. Esimese poole ulatuses asub tänava keskel puudega ääristatud kõnnitee. Taara puiestee ristub K. A. Hermanni, J. Hurda, C. R. Jakobsoni ja Vikerkaare tänavaga.

Taara puiestee on 840 meetrit pikk.

## Galerii

Pilt:Taara pst.jpg
Pilt:Taara pst-2.jpg
Pilt:Taara pst-3.jpg


## Välislingid
Hans Rebase Euroopa Instituut

**Hans Rebase Euroopa Instituut** oli Eesti sihtasutus, mis asutati 2006. aasta alguses Hans Rebase mälestuseks perekondade Ilvese ja Rebase initsiatiivil, et arendada välis- ja julgeolekupoliitilist mõttevahetust.

"Tahame korraldada seminare ja konverentse, toetada ja avaldada uuringuid. Samuti soovime avada Ärmal raamatukogu, mis oleks üks Baltikumi paremaid välispoliitikateemalisi kogusid," kirjeldas president Toomas Hendrik Ilves toona ühingu eesmärke.

2006. aasta juunis korraldas instituut Tallinnas konverentsi, kus poliitikud ja teadlased pidasid ettekandeid Euroopa Liidu ja Venemaa energiasuhete teemal.

15. märtsil 2011. aastal sundlõpetas Tartu maakohus sihtasutuse Hans Rebase Euroopa Instituut tegevuse, kuna juhatuse liige Evelin Ilves ei esitanud majandusaasta aruannet ega mõjuvat põhjust, mis takistab majandusaasta aruande esitamist.

## Viited

## Välislingid
* "Ilvese asutatud Hans Rebase Euroopa Instituut lõpetas tegevuse" Delfi, 9. august 2011
Õpilasmalev

**Õpilasmalev** on koolinoortele (peamiselt suvist) tööpraktikat võimaldav organisatsioon, milles noortel on piiratud autonoomia. Selle analoogi, mis tegeleb noorte täiskasvanutega, nimetatakse üliõpilasmalevaks. Töö õpilasmalevas on enamasti tasustatud.

Õpilasmalevad said alguse Nõukogude Eestis ning on sellisena Eestile üsna ainuomased, ehkki sarnaseid organisatsioone, mis pakuvad lastele tööpraktikat, esineb mujalgi. Samas on ka Eesti praegustel õpilasmalevatel olulisi erinevusi nõukogudeaegsetest - oli ju tollal noorsootöö aluseks ideoloogiline kasvatustöö kommunismiehitajate kasvatamise vaimus.

## Eesti Õpilasmalev

Esimene õpilasmalev Eestis oli Eesti Õpilasmalev (EÕM), mis loodi 1967. aastal - kolm aastat pärast seda, kui Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing (ELKNÜ) asutas 1964. aastal Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva. Ka EÕM kuulus ELKNÜ struktuuri. See oli ettenähtud 15-18-aastastele, kes said malevarühmadena teha suviti rahalise tasu eest majandustöid Eestis ja vahetusgruppidena ka välismaal (teistes sotsialismimaades).

Nagu EÜE-st, on ka EÕM-ist võrsunud rida tuntud ühiskonna- ja kultuuritegelasi. Aastatel 1976–1977 oli EÕMi komissar hilisem Eesti peaminister Edgar Savisaar.

Eesti taasiseseisvumisega lõppes ka noortemaleva tegevus, kuna ühes nõukogude režiimiga lagunesid ka suuremad ja peamised tööandjad - ühismajandid ja kolhoosid. Omandivormi muutumisega kadus huvi maleva vastu. Maakonniti lõpetasid malevarühmad tegevuse erinevalt.

## Õpilasmalevad taasiseseisvunud Eestis
2000. aastate alguses hakati Eestis taas õpilasmalevaid korraldama, 2003. aastaks olid need juba aktiviseerunud.

Tuntuim praegustest õpilasmalevatest on Eesti Õpilasmaleva nime all tegutsev Tallinna linna sihtasutus Õpilasmalev, mis võtab vastu vaid 13-18-aastaseid Tallinna sissekirjutusega noori. Malevaid on organiseeritud ka teistes omavalitsustes ja regioonides, näiteks tegutsevad või on tegutsenud Põlvamaa Õpilasmalev, Lõuna-Järvamaa Õpilasmalev, Pärnumaa Õpilasmalev jts.

Paljud õpilasmalevad saavad toetust Hasartmängumaksu Nõukogult üleriigilise koondprojekti kaudu, mida koordineerib Eesti Noorsootöö Keskus.
Pähik

**Pähik** on väike ühe- kuni mitmeõieline (peajas) osaõisik. Tavaliselt on hulk pähikuid koondunud liitõisikuks – tähaks, liittähaks või pööriseks.
Hattorpe-tagune torn

**Hattorpe-tagune torn** (saksa keeles *Hatdorp*) on Tallinna linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluv torn. Tänapäeval on selle aadress Pikk tänav 62.

Hattorpest ühele poole jääb Bremeni torn, teisel pool on linnamüüris Stoltingi torn.

Torn ehitati 14. sajandi lõpul – 15. sajandi algul. 1410–1414 oli Tallinna linnaisade seas keegi Hattorpe, torn võis saada nime tema või ta mõne sugulase järgi.

1878. aastal ehitas arhitekt Rudolf Bernhard, Peterburi tsiviilinseneride instituudi esimene rektor, endale torni krundile Pikk 62 uusgooti stiilis maja. "Ajal, mil paljude tornide viimased jäänused linnapildist järjest kadusid, kujundas Bernhard linnamüürist ja tornist oma hoone kagufassaadi. Hattorpe torni sisse tulid ümmargused toad, akendeks keskaegsed laskepilud," kirjutab selle kohta arhitekt Andri Ksenofontov. "Samas tõmmati torn seestpoolt tühjaks kui kokteilikõrs. 1896. aastal ehitas Rudolfi poeg Erwin, samuti kuulus arhitekt, tornile uue korruse peale neogooti muinasjutustiilis."

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited
Itaalia Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Itaalia]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** aastatel 1956–1997 (välja arvatud 1981, 1982, 1986, 1994–1996) ja uuesti 2011. aastast. See on üks seitsmest riigist, kes osalesid esimesel võistlusel.

2011. aastal naasis Itaalia taas võistlusse ja lisandus "suurde viisikusse", kuhu kuuluvad lisaks Itaaliale suurriigid Suurbritannia, Hispaania, Prantsusmaa ja Saksamaa. Seetõttu ei pea Itaalia osalema poolfinaalides ja pääseb igal aastal automaatselt finaali.

1974. aastal, kui lauluvõistlus toimus kuu aega (6. aprill) enne Itaalia referendumit abielulahutuse seadustamise osas (12. mail), keeldus Itaalia ringhääling RAI võistlust edastamast, kuna riigi esinduslugu "Sì" ("jah") oleks võinud esineda alateadusliku sõnumina referendumil lahutuse poolt hääletamiseks. Lugu tsenseeriti Itaalia meediast veel kuu aega, kuni referendum oli lõppenud.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1975–2019 finaalid)
Itaalia on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Itaalia on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Impressionen

Raphael Gualazzi cropped.jpg|Raphael Gualazzi Düsseldorfis (2011)
Nina Zilli – ESC2012, Grand Final, Dress Rehearsal (cropped).jpg|Nina Zilli Bakuus (2012)
ESC2013 - Italy 07.jpg|Marco Mengoni Malmös (2013)
Emma Marrone, ESC2014 Meet & Greet 10 (crop).jpg|Emma Marrone Kopenhaagenis (2014)
20150520 ESC 2015 Il Volo 8866.jpg|Il Volo Viinis (2015)
ESC2016 - Italy 03.jpg|Francesca Michelin Stockholmis (2016)
Francesco Gabbani Eurovision 2017.jpg|Francesco Gabbani Kiievis (2017)
Ermal Meta and Fabrizio Moro (Italy 2018).jpg|Ermal Meta ja Fabrizio Moro Lissanbonis (2018)
Mahmood at the 2019 Eurovision Song Contest Grand Final Dress Rehearsal (4).jpg|Mahmood Tel Avivis (2019)

## Viited
Corry Brokken

**Corry Brokken** (kodanikunimega **Cornelia Maria Brokken**; 3. detsember 1932 Breda – 2. juuni 2016 Laren) oli hollandi laulja.

Ta võitis Hollandit esindades 1957. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Net als toen" (autorid Guus Jansen ja Willy van Hemert).

Ta esindas Hollandit ka 1956. (lauluga "Voorgoed voorbij") ja 1958. aasta lauluvõistlusel (lauluga "Heel de wereld"). 1976. aasta võistlusel oli ta õhtujuht ning 1997. aastal teadustas Hollandi punkte.

Ta lõpetas oma lauljakarjääri 1976. aastal, et õppida õigusteadust. 1988. aastal sai temast kohtunik.