open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauri Breede

**Lauri Breede** (sündinud 14. novembril 1957) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1977. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli ja 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Ants Üleoja klassis. 1986. aastal täiendas ta end Leningradi Konservatooriumis.

Breede laulis aastatel 1978–1985 ETV-Eesti Raadio segakooris. Ta töötas 1985–1987 Tartu Pedagoogilises Koolis dirigeerimisõppejõuna, 1990–1992 Vanemuises koormeistrina, 1992–1993 kultuurikeskuses Sinimandria koorimuusika peaspetsialistina, 2001–2008 Tartu Ülikooli Õpetajate Seminari dirigeerimise ja hääleseade lektorina. Alates aastast 1985 töötab Breede Heino Elleri Muusikakoolis dirigeerimisõppejõuna.

Lauri Breede on asutanud järgmised koorid:
*1997 segakoor HaleBopp Singers
*1999 Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu noorte meeste meeskoor
*2001 Eesti Meestelaulu Seltsi Jõgevamaa noorte meeste meeskoor
*2001 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli kammerkoor
*2002 Eesti Meestelaulu Seltsi Jõgevamaa poistekoor
*2008 Tartu Rahvaülikooli segakoor
*2009 Eesti Maaülikooli meeskoor

Kooride hulgas, mida Lauri Breede on juhatanud, on veel Meeskoor Gaudeamus, Laulukoor Tarbatu, Euroopa Eestlaste Koor, üliõpilaskorporatsioon Rotalia meeskoor ja Filiae Patriae naiskoor.

## Isiklikku
Tema ema oli laulja Aino Seep-Breede, isa Ago Breede (1923–2000) oli soomepoiss ja metsavend, hiljem töödejuhataja, vanaisa Feliks Breede oli sõjaväelane (major). 

Tema abikaasa Maire Breede (sündinud 25. oktoobril 1956) asutas 1987. aastal Tartu Kultuuriülikooli / Tartu Rahvaülikooli ning juhtis seda alates asutamisest kuni 2026. aasta kevadeni.

## Tunnustus
* 2010 Tartu Kultuurikandja auhind (rahvakultuurikandja)
* 2025 Eesti Kultuurkapitali Tartumaa ekspertgrupi poolt välja antud elutööpreemia(aktiivse koorimuusika edendamise, kooride ja noorte dirigentide juhendamise ning suurepäraste kontsertide korraldamise eest).

## Viited
Meeskoor Gaudeamus

**Meeskoor Gaudeamus** on 1958. aastast tegutsev meeskoor.

Esialgu oli koori nimi **Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoor**. Nime Gaudeamus kannab koor alates 1970. aastast.

Koori asutaja on Roland Laasmäe.

Koori dirigent on Lauri Breede.

## Välislingid
* Gaudeamus Eesti Maaülikooli veebilehel
* EMÜ meeskoor Gaudeamuse kodulehel
Maie Mägi

**Maie Mägi** on mitme inimese nimi:
*Maie Mägi, Eesti veemootorisportlane (1938–)
*Maie Mägi, Eesti mäesuusataja, filoloog, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja (1940–)
Leóni departemang

**Leóni departemang** on esimese järgu haldusüksus Nicaraguas.

Ta asub riigi lääneosas Vaikne ookeani rannikul.

Departemangu pindala on 5107 km² ja elanike arv oli 2005. aastal 389 600. 

Halduskeskus on León.

Leóni departemang jaguneb kümneks vallaks:
* El Jicarali vald
* El Sauce vald
* La Paz Centro vald
* Larreynaga vald
* León
* Nagarote vald
* Quezalguaque vald
* San José de Achuapa vald
* Santa Rosa del Peñóni vald
* Telica vald

Leóni departemangu alale jääb osa Managua järvest. Piirkonnas on palju aktiivseid vulkaane, sealhulgas Telica vulkaan.

## Viited
Managua järv

**Managua järv** (ka **Xolotláni järv**) on järv Nicaragua lääneosas.

Järve geograafilised koordinaadid on .

Managua järve pindala on 1024 km², suurim pikkus kagu-loode suunas 65 km, keskmine sügavus 9,5 ja suurim sügavus 20 meetrit. Järve pind asub merepinnast 39 meetri kõrgusel. Järv on Tipitapa jõe kaudu ühendatud Nicaragua järvega.

Järve vesi on väga reostatud, eelkõige heitvete järve juhtimise tõttu. Sellest hoolimata püütakse sealt kala.

Järve edelakaldal asub Nicaragua pealinn Managua.
Telica vulkaan

**Telica** on tegev kihtvulkaan Nicaraguas.

Telica vulkaan asub riigi lääneosas Leóni departemangus umbes 10 km Telica asulast põhja pool. Tema geograafilised koordinaadid on .

Vulkaan koosneb mitmest osaliselt kattuvast koonusest. Neist kõrgeima tipp on 1061 meetri kõrgune. Vulkaani tipus oleva topeltkraatri läbimõõt on umbes 700 meetrit. Uuema ja sügavama kraatriosa sügavus on umbes 120 meetrit.

Telica on üks Nicaragua aktiivsemaid vulkaane ja üks populaarsemaid vaatamisväärsusi.

Võimsaim teadaolev purse toimus 1529. aastal. Viimati hakkas vulkaan purskama mais 2011. Enne seda purskas ta 2007. ja 2008. aastal.

## Välislingid
* Telica veebisaidil Global Volcanism Program
Telica

**Telica** on asula Nicaraguas Leóni departemangus, Telica valla keskus.

Telica asub Quezalguaque jõe ääres. Asula geograafilised koordinaadid on .

Telicast umbes 10 km põhja pool asub Telica vulkaan.
Momotombo

**Momotombo** on kihtvulkaan Nicaraguas.

Vulkaan asub Leóni departemangus Managua järve põhjakaldast umbes 3 km kaugusel. Selle geograafilised koordinaadid on .

Momotombo kõrgus on 1297 meetrit. 

Vulkaan on pursanud 1610., 1886. ja 1905. aastal ning viimati 2015. aasta 30. novembril.

## Viited

## Välislingid
* Global Volcanism Program
Tipitapa jõgi

**Tipitapa jõgi** (*Río Tipitapa*) on jõgi Nicaragua lõunaosas. See voolab välja Managua järvest ja suubub Nicaragua järve. Jõe pikkus on 35 km.

2010. aastal tõusis Tipitapa jõgi üle kallaste ja tekitas üleujutusi. Selle põhjustas viimase 50 aasta suurim veetaseme tõus Managua järves, mille ainsaks väljavooluks on Tipitapa. Sellise veetõusu põhjustas troopiline torm Matthews. Tavaliselt vähem kui 100 meetrit lai jõgi kasvas rohkem kui 500 meetri laiuseks ning selle kiire vool haaras kaasa kõik oma teel ja ujutas üle kaldal olevad majad. Suur osa elanikke pidi oma kodudest lahkuma.

Lähiminevikus on olnud neli sarnast üleujutust: 1974. aastal orkaani Fifi ja 1988. aastal orkaani Jeanne tõttu, 1998. aastal põhjustas selle orkaan Mitch ja 2008. aastal troopiline torm.

## Viited
Carl Albert Intelmann

**Carl Albert Intelmann** (12. veebruar/24. veebruar 1859 Tallinn – 15. detsember 1921 Iisaku) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Tallinnas suurgildivanema pojana. Ta õppis aastatel 1870–1878 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1878–1883. Prooviaastal oli ta Hageri ja Rapla Maarja-Magdaleena koguduses. Ordineeriti 29. detsembril 1885 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1886–1921 Iisaku koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema varalahkunud poeg Reinhold Carl Intelmann oli Narva, Simuna ja Iisaku koguduse adjunktõpetaja, teine poeg Carl Helmut Intelmann oli Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Tema kaks tütart, Erika (1898–1935) ja Renata (1901–1975), olid abielus Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja Bruno Hörschelmanniga.

## Viited

## Välislingid
*http://eheluba.havike.eenet.ee/muuseum/?Vaimulikud
*https://eelk.ee/elulood/intelmann_albert.html
Rūta Staliliūnaitė

**Rūta Staliliūnaitė** (21. jaanuar 1938 Šiauliai – 9. mai 2011 Kaunas) oli leedu teatri- ja filminäitleja.

Aastatel 1963–1993 töötas ta Kaunase Draamateatris.

1983. aastal mängis Staliliūnaitė Arūnas Žebriūnase lavastatud filmis "Rikkur, vaene".

## Tunnustus
*1980 Leedu NSV rahvakunstnik

## Välislingid
*
Reinhold Carl Intelmann

**Reinhold Carl Intelmann** (19. september 1892 Iisaku – 8. mai 1921 Iisaku) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1901–1906 Tartus Zeddelmanni erakoolis, aastatel 1906–1911 Tallinna toomkoolis. Aastatel 1912–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Koeru ja Viru-Nigula koguduses. Ordineeriti 8. oktoobril 1917 õpetajaks.

Ta oli aastal 1917 Narvas adjunktõpetajaks, aastal 1918 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse adjunktõpetajaks, aastatel 1918–1921 oli ta Iisaku koguduse adjunktõpetajaks.

## Isiklikku
Tema isa Carl Albert Intelmann oli Iisaku koguduse õpetaja. Vend Carl Helmut Intelmann oli Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Tema kaks õde: Erika (1898–1935) ja Renata (1901–1975) olid abielus Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja Bruno Hörschelmanniga.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/intelmann_reinhold.html
J

**J** (väiketähena **j**, eesti keeles tähenimetus **jott**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. J on ladina tähestiku 10. täht. Eesti keeles hääldub j poolvokaalina.

J tekkis alles keskajal i-tähe variandina. I ja jotiga hakati eri häälikuid tähistama keskülemsaksa kirjakeeles. Romaani keeltes hakati renessansi ajal jotiga märkima ladina i-st arenenud häälikuid.

## Tähised
***J** on mõõtühik **[[džaul]]i** tähis.  

## Inglise keeles
Inglise keeles hääldub j helilise afrikaadina /dž/. Tähenimetus on /džei/.

## Prantsuse keeles
Prantsuse keeles hääldub j helilise frikatiivina /ž/.
Frank Packard

**Frank Packard** (2. veebruar 1877 Montréal – 17. veebruar 1942 Lachine) oli Kanada kirjanik. Ta on tuntud suurseikleja Jimmie Dale'i (hüüdnimega Hall Pitser) tegelaskuju loojana.

## Elulugu

Kõrgema hariduse omandas Packard oma kodulinnas McGilli ülikoolis, õppides ehitusinseneriks. 1910. aastal abiellus ta Marguerite Pearl MacIntyrega. Suurema osa oma elust töötas kirjanik raudtee-ettevõttes Canadian Pacific Railway. Tema esimene romaan "The Miracle Man" ("Imemees") ilmus 1914. aastal. Packard suri 65-aastaselt Lachine'i linnas.

## Eesti keeles ilmunud
### Jimmie Dale'i sari
* "Jimmy Dale kaksikelu" – *The Adventures of Jimmie Dale*, 1917; eesti keeles: Kaja, 1931; Rakveres : Virumaa Teataja, 1931; 
** "Jimmie Dale kaksikelu", Olion 1995 
* "Jimmie Dale'i uued seiklused" – *The Further Adventures of Jimmie Dale*, 1919; eesti keeles: Kuldsulg, 1997 sarjas "Põnevusromaan"
* "Jimmie Dale ja mõrvad sinise ümbriku pärast" – *Jimmie Dale and Blue Envelope Murder*, 1930; eesti keeles: Kuldsulg, 1997 sarjas "Põnevusromaan"

### Muid teoseid
* "Nüüdsest peale" – *From Now On*, 1919; eesti keeles: Vaba Maa, 1926. Kordustrükk Kuldsulg, 1998
* "Punane kuul" – *The Purple Ball*, 1933; eesti keeles: Kuldsulg, 1997 sarjas "Põnevusromaan"

## Viited

## Välislingid
* Frank Packard. Classic Crime Fiction
* Frank Packard (Packard, Frank Lucius), 1877–1942) The Online Books Page
Ž

**Ž** (**ž**) ehk **žee** on ladina kirja täht, mis esineb bosnia, eesti, liivi, leedu, läti,  karjala, tšehhi, soome, põhjasaami, inarisaami, koltasaami, slovaki, sloveeni, horvaadi, serbia, türkmeeni, vadja ja  vepsa keeles. Eesti tähestikus on ž 20. täht.

Ž-tähe võttis esimesena kasutusele Jan Hus 15. sajandil tšehhi tähestikus. Ljudevit Gaj võttis ž-tähe 1830. aastal kasutusele ka horvaadi keele kirjutamisel.

Eesti ja soome keeles kasutatakse ž-tähte ainult võõrsõnade kirjutamisel ja võõrnimedes. Soome keeles ei ole Ž tähestikutäht, see loetakse Z variandiks. Tähe ž kasutusele võtu ettepanek tehti Eestis hiljemalt 1900. aastal (Ansomardi), lõpliku heakskiidu sai ž 1918. a ilmunud "Eesti keele õigekirjutuse-sõnaraamatus".

Täht leiab kasutamist ka kirillitsas kirjutatavate keelte translitereerimisel ladina kirja, vastab ж-tähele.

Arvutikasutajad asendavad selle vajaduse korral tähekombinatsiooniga **zh**; sellist kirjaviisi on esinenud ka eesti kirjasõnas.

## Viited
Arthur Laurents

**Arthur Laurents** (sünninimi **Arthur Levine**; 14. juuli 1917 New York – 5. mai 2011 New York) oli Ameerika Ühendriikide näitekirjanik ja stsenarist.

Arthur Laurents kirjutas libretod muusikalidele "West Side Story", "Gypsy", "Hallelujah, Baby!" ja "La Cage aux Folles". Samuti on ta filmi "West Side'i lugu" stsenaariumi autor. 

Arthur Laurents võitis kaks Tony auhinda.
594

**594. aasta** (**DXCIV**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 594 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Kōgyoku, Jaapani keisrinna

## Surnud
*...
Väikese Rannavärava bastion

**Väikese Rannavärava bastion** (saksa keeles *Schmales Küstentor*) oli 1647. aastal ehitatud Tallinna muldkindlustusvööndi täiendamiseks ehitatud kaitserajatis bastion, mis asus Väikesest Rannaväravast paremal pool.

## Bastioni ehitamine
1634. aastal Rootsi valitsuse ülesandel koostatud Tallinna generaalplaani kohaselt kavandati seniste kaitserajatiste täiendamiseks Väikese Rannavärava bastion. 

Bastion ehitati linnainseneri ja kindlustustööde juhataja Gebhard Himseliuse järelevalve all. Algselt Himseliuse koostatud projekti korrigeeris ning kinnitas Rootsi fortifikatsiooniasjanduse ülem Johan Wärnschöld. Täiendatud projekti kohaselt ehitati Väikese Rannavärava ning Viru värava vahele kaks uut nn Hollandi süsteemi bastioni. Bastionid olid täisnurksed ning ilmselt väga lihtsa ehitusiseloomuga.

## Ümberehituskavad
1682. aastal Erik Dahlbergi, Rootsi kindralkortermeistri, fortifikatsiooni kontori ülema korraldusel koostatud Tallinna kindlustuste hindamisel tunnistas Dahlberg G. Himseliuse projekteeritud bastioni Suure Rannavärava ja Viru värava vahel vananenuks ja kõlbmatuks. Väikese Rannavärava asemele kavandati Liivimaa bastion ja selle ette Julichi ravelliin, kuid see plaan jäi vahendite puudusel teostamata.

Mõlemad nimetatud bastionid (Väikese ja Suure Rannavärava bastionid) säilisid üldjoontes kuni Tallinna kindlustuslinnade nimestikust kustutamiseni, mis toimus pärast Krimmi sõda 1857. aastal. Väikese Rannavärava muldkindlustuste kompleks demilitariseeriti 1867. aastal ja bastioni vananenud kivikonstruktsioonid (eskarbid ja kontreskarbid ehk vallikraavi sise- ja välisküljed) lammutati, muldvallid ja kraavid tasandati. 

## Bastioni tänapäev

Bastioni kivikonstruktsioonid (Väikse Rannavärava, Rannamäe tee, Kanuti tänava, Aia tänava ja Uue tänava vahelisel alal) taastati aastatel 1984–1987 (arhitektid Kalle Rõõmus ja Erki Kreis) ning sinna paigutati Tallinna Vanalinna Ekspluatatsiooni Valitsuse administratiiv- ja tootmishooned.

Aia tänav 20 asub tänapäeval Reval-Sport Spordiklubi & Veekeskus.

## Viited

## Välislingid
*Heldur Sander, Tallinna vanalinn ja selle haljastus, Sirp, 26. mai 2006
574

**574. aasta** (**DLXXIV**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 574 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused

## Sündinud

## Surnud
*Johannes III,  paavst
*Klef, langobardide kuningas
Timur Kulõbajev

**Timur Kulõbajev** (kasahhi Тимур Құлыбаев; sündinud 10. septembril 1966) on Kasahstani ärimees, president Nursultan Nazarbajevi tütre Dinara abikaasa.

Kulõbajev on pidanud kõrgeid ameteid loodusvarasid haldavais riigiettevõtetes ning tal on suur mõju riigi nafta- ja gaasitööstuses. Ta on 2007. aastast Kasahstani nafta-, gaasi- ja energeetikakompleksis tegutsevaid organisatsioone ühendava assotsiatsiooni KAZENERGY president ning 2011. aastast aktsiaseltsi Rahvuslik Heaolu Fond Samruk-Kazõna juhatuse esimees.

Tal on Dinaraga kolm last.

Väidetavalt on tal 2007. aastal sündinud abieluväline laps Goga Ashkenaziga.
## Viited

## Välislingid
* Кулибаев Тимур Аскарович (biografia.kz)
* КУЛИБАЕВ Тимур Аскарович (centrasia.ru)
Jääger

**[[Jääger]]** (saksakeelsest sõnast *Jäger*) tähendab elukutselist kütti ehk jahimeest, kes tunneb ka jahinduse majanduslikku ja eetilist poolt.

Ajalooliselt olid jäägrid palgal suuremates mõisates, millele kuulus palju ulukirohket metsa. Ehkki jäägri üks ülesanne oli tuua liha mõisaomaniku lauale, oli vähemalt sama tähtis ka tema töö majanduslik ja eetiline pool: jääger jälgis metsa üldist seisundit, korraldas jahte ning püüdis salakütte. Selles suhtes olid jäägrid lähedased metsavahtidele.

Juba keskajal pidasid jõukad aristokraadid oma maavaldustes elukutselisi jahimehi. Jäägriks õpiti kolmeaastase õpipoisiaja jooksul, milleks uusajal oli kindel õppekava. Saksa traditsioonis nimetati jäägriõpilasi *Jägerbursche* ja kuninglikke õuejäägreid *Hofjäger*. Kasutati ka piirkondliku hierarhia nimetusi nagu ülemjääger (*Oberjäger*), ülemõuejääger (*Oberhofjäger*), jäägermeister (*Jägermeister*) ja ülemjäägermeister (*Oberjägermeister*).

Isegi aadlikud pidid läbima õpipoisiaja, et olla hiljem võimelised täitma oma kohta kuninglikus jahikorralduses. Saksa vürstidele võis keiser anda tiitli *Reichserzjägermeister*, näiteks pälvis selle Saksimaa kuurvürst Johann Georg I.

Tänapäeval leidub jäägreid suurtes maavaldustes harva. Küll aga on elukutselisi kütte turismifirmade palgal, mis korraldavad safareid jt jahiretki.

## Sõna tähendused
Sõna *jääger* tähendus on eesti keeles kitsas, piirdudes eelkõige palgaliste jahimeestega, samas kui saksa keeles (ja mõnes selle sugulaskeeles) tähendab *Jäger* lihtsalt igasugust kütti - kuni küttide ja korilasteni välja.

Sarnaselt saksa keelega on *jäägri* tähendus kandunud ka sõjaväelastele, kes kuuluvad kütiväeosadesse (nt Eesti kütiväed). Traditsiooniliselt nimetatakse nii jalaväe valiküksusi, mis kasutavad laialdaselt jahimeheoskusi, tegutsedes metsas või mägedes. Tihti rakendatakse neid võitluses vastupanuliikumiste ja diversantidega. Jäägrite nimetust on kandnud ka mõned paramilitaarsed organisatsioonid (Soome jäägriliikumine, Läänemaa Vabatahtlik Jäägrikompanii jts).

Saksa keeles on *Jäger* andnud arvukalt tuletisi ja liitsõnu (*Aasjäger, Jägerbataillon, Jägerei, jägerisch, jägergrün, Jägerhut, Jägerhütte, Jägerschaft, Jägerschnitzel, Jägersprache, Jägerzaun, Schürzenjäger*), millest eesti keelde on jõudnud vähesed; enamasti kasutatakse eesti vastetes sõnu *jahimees* ja *kütt*. Küll aga on eestlastele tuttav ürdiliköör "Jägermeister".

## Vaata ka
* jahindus
* metsandus
Narva Kesklinna Kool

**Narva Kesklinna Kool** on põhikool Narva keskosas Kalevi linnaosas aadressil Aleksander Puškini tänav 29. 

Alates 2011. aastast on kooli direktori kohusetäitja Anna Zubova. 

## Ajalugu
Narva Kesklinna Kool on üks Narva vanemaid koole. See asutati 1926. aastal. Hoone arhitekt oli Nikolai Opatski. Alates 1944. aastast tegutses kool hoones aadressil Vabaduse tänav 20 ja kandis alates 1945. aastast nime **Narva 1. Mittetäielik Keskkool.**

1950. aastal nimetati kool ümber **Narva 1. Keskkooliks** ja samal aastal sai kool kolida tagasi taastatud koolimajja aadressil Aleksander Puškini tänav 29. 1956. aastal sai kool **Narva Internaatkooli** staatuse. Alates 1975. aastast oli kooli nimi taas **Narva 1. Keskkool**. 1996. aastal nimetati kool ümber **Narva Kesklinna Kooliks**. 1998. aastal omistati koolile gümnaasiumi staatus ja kooli nimeks sai **Narva Kesklinna Gümnaasium**.

2018. aastal otsustati Narva luua 540 õppekohaga riigigümnaasium ja Narva Kesklinna Gümnaasium reorganiseerida 854 õppekohaga põhikoolik. Narva Linnavolikogu 20. detsembri 2018. aasta otsusega nr 72 kehtestati Aleksander Puškini tänav 29, 29a, 31, 33 ja lähiala detailplaneering. Plaanis oli lammutada B- ja C-korpus ning aul ning säilitada arhitektuurse väärtusega A-korpus ja võimla. Narva Kesklinna Kooli hoone suuruseks kavandati 5900 m2. Hoone arhitektuurilahenduse autorid on Maarja Kask, Ralf Lõoke ja Martin McLean ning projekteerija on Salto AB OÜ.

1. septembrist 2023 on kool põhikool ja kannab nime **Narva Kesklinna Kool**.

Kooli õppekeel on vene keel, keelekümblusklassides on õppekeeleks eesti keel.

## Kooli direktorid
*1944 – Vassili Golubev
*1945 – Marina Nezamajeva
*1951 – Leonid Klimberg
*1983 – Vladimir Matvejev
*1997 – Galina Oja
*2000 – Arno Timoškin
*2011 – Anna Zubova (kt)

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*АННА ЗУБОВА: «НАША МИССИЯ – ПОМОЧЬ ОСУЩЕСТВИТЬ МЕЧТУ» Narvaleht.ee, 24.08.2016
Moxico provints

**Moxico provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.

Provintsis asub Cameia rahvuspark ning riigi suurim järv Dilolo järv.

Halduskeskus on Luena. Moxico provints jaguneb 12 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

2024. aastal eraldati Moxico provintsist Ida-Moxico provints. Enne seda oli Moxico provintsi pindala 223 023 km².

## Välislingid
* Provintsi koduleht
Aroura

***Aroura***, ka ***arura*** (vanakreeka keeles ἄρουρα, ladina keeles *arura*)  oli Vana-Kreekas kasutusel olnud pindalaühik. 
__NOTOC__

## Etümoloogia
Homeros kasutas 'ἄρουρα't tähenduses 'künnimaa' . Mõiste 'ἄρουρα' on tuletatud verbist  "ἀρόω" (aroō), 'kündma' . Selle sõna  vanim  tõendatud kirjakuju  on pärit mükeeneaegse lineaarkirja B silpkirjast, kus 'a-ro-u-ra' tähendas 'kündma' .

## Pindalaühikuna
1 *arura* = ¼  *plethron*'it = 625 vanakreeka ruutjalga.

## Vana-Egiptuses
Mõistet *arura* kasutati Vana-Egiptuses maamõõduühikuna (aaker), *arura* võrdus 100 egiptuse küünraga

## Vaata ka
*Plethron

## Viited
Silpkiri

**Silpkiri** ehk **süllaabiline kiri** on kirjasüsteem, mille märgid annavad edasi mitte üksikuid häälikuid, vaid silpe. 

Silbimärgid on välja kujunenud ideograafia ideogrammidest.
__NOTOC__
## Silpkirjad, mis ei ole enam kasutusel
*vanapärsia kiilkiri
*mükeene kiri (lineaarkiri B)
*lineaarkiri A

## Segasilpkirjad
Mõnes kirjasüsteemis kasutati ideogramme ja silbimärke läbisegi:
*sumeri kiilkiri
*egiptuse kiri
*heti kirjad

## Silpkirjad, mis on ka tänapäeval kasutusel
*india kirjad (kujunenud brahmist).
*jaapani kiri *kana*: hiragana ja katakana.
*etioopia kiri

## Vaata ka
*Kiri (keeleteadus)

## Viited
Gi-Fi

**Gi-Fi** on traadita ühenduse tehnoloogia. See võimaldab edastada andmeid kuni 5 gigabitti sekundis.

## Vaata ka
*WiFi
Tala (ehitus)

**Talaks** nimetatakse horisontaalset varrast, mille koormuseks on peaasjalikult teljega risti suunatud jõud.
__NOTOC__
## Sisejõud
Praktikas reeglina horisontaalselt asetsev tala võtab vastu vertikaalse ristioleva koormuse, kuid üksikutel juhtudel tuleb arvestada võimalike horisontaalsete põikijõududega (näiteks tuulekoormuse või maavärinast tingitud põikjõudega). Koormatud tala koormab omakorda tugesid, milleks võivad olla postid, riputid, seinad või teised talad (vahetalad). Nende vahendusel antakse koormus edasi, mille tulemusena paljudel juhtudel võtavad koormuse vastu survele töötavad konstruktsioonielemendid – alustoed.

## Liigitus
Nüüdisaegsetes ehitistes kasutatakse reeglina teras-, raudbetoon- või puittalasid.

Tugede arvu ja liigi järgi: ühesildelised, mitmesildelised, liht-, konsool-, jäigalt kinnitatud otstega, jätkuvtalasid ja mõned teised.

Ristlõike kuju järgi: ristkülik-, karp-, T- ; I- tala ja mõned teised. Üks levinud terastala ristlõike tüüpe on I-kujulise tala ristlõige, mida kasutatakse laialdaselt hoonekarkasside või sildade püstitamisel.

## Arvutus
Talade dimensioneerimist ja tugevuskontrolli käsitleb tugevusõpetus. Seejuures arvestatakse enamasti talade tugevust, jäikust ja püsivust.

## Vaata ka
*Lihttala
*Aampalk

## Viited
Lihttala

**Lihttala** on ühesildeline tala, vardakujuline konstruktsioonielement, mis töötab peamiselt paindele.

## Arvutus
Lihttala arvutatakse tugevusõpetuse reeglite järgi. Arvutatavad suurused on tavaliselt tugevus, jäikus ja püsivus.
Kandur

**Kandur** ehk **kandetarind** ehk **kandekonstruktsioon** on ehituskonstruktsioon, mis moodustab ehitise kandva toese (võtab vastu peamisi koormusi ning tagab ehitise tugevuse, püsivuse ja jäikuse).

## Liigitus kanduri paiknemise järgi
*Püstkandurid (seinad, postid, sambad, püloonid). Võtavad vastu peamiselt survejõudusid.
*Rõhtkandurid (talad, vahelaepaneelid, riiglid, katusefermid). Võtavad vastu peamiselt paindemomente ja tõmbejõudusid.
 
## Liigitus kanduri materjali järgi
Kandureid valmistatakse betoonist, raudbetoonist, terasest, puidust, tellistest ja looduskivist.
Arhitektoonika

**Arhitektoonika** (vanakreeka keeles ἀρχιτεκτονική ’ehituskunst’) on ehitise konstruktiivse skeemi struktuuriliste seaduspärasuste kunstiline väljendus. Laiemas mõttes on arhitektoonika kunstiteose ülesehitus, mille puhul peamised ja teisejärgulised elemendid täiendavad üksteist.

Analoogset lähenemist rakendatakse ka skulptuuri ja ruumilise dekoratiivkunstiteose osas.

## Vaata ka
*Arhitektuur
Pontoon

**Pontoon** (prantsuse keeles *ponton* < lad *pōns* 'lamedapõhjaline laev; ujuvsild') on spetsiaalne ujuk, parv või silindrikujuline ujuvvahend, mis on mõeldud mitmesuguste seadmete, rajatiste või ujuksildade või hoidmiseks veepinnal. 

## Vaata ka
*Pontoonsild
*Parv
Sillasammas

**Sillasammas** on silla tarind, mis hoiab sildeehitist vajalikus asendis ja edastab koormuse pinnasele.

Sillasammas koosneb vundamendist ning sambakehast ja -peast.

Sillasambaid tehakse betoonist, raudbetoonist või puidust, harvemini kivist või terasest.

Sillasambaid liigitatakse kalda- ja jõesammasteks. Kaldasambad on silla äärmised sambad ja jõesambad on silla vahesambad.

## Viited
Sildeehitis

**Sildeehitis** on tarind, mis toetub sillasammastele ja katab nendevahelise ala. Sildehitis tehakse metallist, raudbetoonist, betoonist, puidust või looduskivist.

#### Põhielemendid
*Peakandurid (talad, kaared, fermid, võlvid, trossid)
*Sõidutee (paikneb peakanduritel või nende vahel)
*Jäigastussidemed (ühendavad peakandureid omavahel)
*Tugiosad (tarindid, mille kaudu sildeehitis toetub sillasambaile, näiteks liigendtugi)

#### Sildade liigitus sildehitise staatilise skeemi järgi
*Talasild
*Kaarsild
*Raamsild
*Rippsild
*Vantsild
*Kombineeritud sildeehitisega sild
Toortellis

**Toortellis** (ka **plonn**) on põletamata tellis, päikese käes kuivatatud korrapärase kujuga ehituskivi.
 __NOTOC__
## Ajalugu
Sumerlased leiutasid toortellise, seda tunti sealmail juba 3. aastatuhande alguses eKr. Toortelliste ladumisel kasutati mörti, mis segati kokku savist, tuhast ja looduslikust asfaldist.

## Vaata ka
*Tellis

## Viited

## Välislingid
*Encyclopaedia Britannica
Võlv

**Võlv** on kaarekujulise ristlõikega ruumiline kandetarind. Valdavalt mõjuvad selles survejõud ja nii nagu kaareski on võlvile iseloomulik horisontaalreaktsioonide olemasolu. Viimaseid võtavad harilikult vastu tõmbid, kontraforsid või seinad. Võlv, erinevalt kaarest, on ruumiline tarind. Ruumi võlvide süsteem on võlvistik.

Võlvi kandesein on kilpsein, võlvi ja seina liitejoonel eenduvad kilpkaared. Vööndkaared jaotavad võlvlae osadeks ehk võlvikuteks, mis tavaliselt toetuvad neljale toele. Võlvisiilud ehk võlvipinnalõigud võivad olla eraldatud roietega, mille ristumiskohal, kiirul, võib olla päiskivi, üldjuhul dekoreeritud, ornamenteeritud või figuraalse reljeefiga kaunistatud kividetail, mis pingestab roided. Võlvinurga toetuspunkt müüris on võlvikand.

## Tüübid
Lihtsaim võlvitüüp on poolringikujulise ristlõikega silindervõlv ehk aamvõlv. Kahe silindervõlvi ristuval lõikumisel tekkivat võlvi nimetatakse ristvõlviks või ristservjoonvõlviks.

Kontsentriliselt laotud kiviridadega võlvi nimetatakse kuppelvõlviks või domikaalvõlviks.

Roietega toestatud võlvi nimetatakse roidvõlviks, see omakorda võib olla ristroidvõlv (eristatakse nelja- ja kuueosalist ristroidvõlvi) või kuuluda mõnda keerulisema roidestikuga tüüpi, nagu tähtvõlv, võrkvõlv, kärgvõlv või lehvikvõlv.

## Ajalugu
### Vana-ajal
Tellistest laotud võlve hakati kasutama Mesopotaamias vähemalt 4. aastatuhandel eKr. Võlvide leiutamise au kuulub sumeritele. Nende ehituskunsti näide on Uri kuningahauad, kus ruumide laed on võlvitud umbes 3500–3400 eKr. 3000 aastat hiljem leidsid sumerite võlvid mõningat edasiarendamist assüürlaste poolt. Sumerid ladusid toortellisest, assüürlastel sai 8. sajandil eKr põhiliseks ehitusmaterjaliks keraamiline tellis.

Mõne sajandi pärast jõudis Mesopotaamia ehituskunst oma arengu tippu Kaldea riigis (riik eksisteeris lühikest aega – aastatel 625–539 eKr). Babüloni rippuvate aedade ehitustarindite jäänuseid uurides selgitas Robert Koldewey välja, et palee keldriruumide välis- ja siseseintele toetusid võimsad kivivõlvid, mille sildeava oli umbes 2,5 meetrit. Võlvkaarte arhitektuurilt teist sellist tarindit ei olnud üheski Vana Maailma riigis. Babüloni tähtsaima värava Ištari 9 meetri kõrgune ja 4,5-meetrise sildega värav oli kaetud silindervõlviga.

Egiptlased võlvitehnikat ei tundnud, esines küll võlvi algeid ja valevõlve, kuid egiptlased jäid lõpuni truuks oma lihtsale talasüsteemile. Euroopa mandril Etruurias jõudsid etruskid 3. sajandil eKr lukukiviga kiilvõlvi ehitamise oskusteni. Üks neist – Porta Marzia värav Perugia linnas Umbrias – on tänapäevani säilinud.

### Antiikajal
Antiikajal Kreekas leidsid võlvid vähe kasutust, erinevalt Roomast, kus ehitati rohkesti võlvtarindeid. Alustati lihtsamast silindervõlvist ja võlvitehnika arenedes jõuti kuppelvõlvideni välja.

## Võlvitüüpide loend
* silindervõlv
* segmentvõlv
* kloostervõlv
* ristvõlv
* servjoonvõlv
* roidvõlv
* ristroidvõlv
* domikaalvõlv
* tähtvõlv
* võrkvõlv
* lehvikvõlv
* kärgvõlv
* kuppelvõlv
* peegelvõlv
* moldvõlv

## Vaata ka
* kaar
* võlvkäik
* pseudovõlv
* stalaktiitdekoor

## Viited

## Kirjandus
* Hubert Matve. "Ehitus läbi aegade", Tallinn: Valgus, 1976
Sillus

**Sillus** on ehitustarind, mis ülalt katab seinas olevat ava ja võtab vastu kõrgemal asetseva konstruktsiooniosa koormuse. Näiteks ukse- või aknaava sildav kaar, võlv või tala.

## Ajaloolisi silluseid
* Kiviehitistes on vanades ehitistes sageli kasutatud sillusena monoliitset kiviplokki (näiteks Euroopa, Aasia ja Ameerika megaliitehitised). Sillusele langeva raskuse vähendamiseks võidi jätta silluseploki kohale pseudokaarne ava (näiteks nn Atreuse varakamber) või täideti see kergemast kivist dekooriga (näiteks Mükeene Lõvivärav).
* Mesoameerika ehitistes on kasutatud kivimüürides kiviplokist silluste kõrval või asemel sillusena suurt puittala.
* Vana-Roomas leiutati horisontaalne sillusetüüp, mida kasutati 19. sajandini välja ja mis koosneb horisontaalsest silluseplaadist ava kohal ning selle kohale laotud lamedast kergenduskaarest. Tavaliste telliste asemel kasutasid nad silluseplaadi jaoks väga kõvast vesiehitiste jaoks mõeldud rooma betoonist detaili.
* Keskajal, eriti hilisgootikas esines konsoolsillus, mille puhul vähendati silluseploki nõutavat pikkust sel viisil, et ava külgedelt ulatusid ülaservas välja konsoolid, millele sillus toetus. Sel viisil tekkis olenevalt konsooli kujust õlgkaarne või rippkaarne ukseava.
* Ajalooliselt vanemad on talasillus ja pseudokaarsillus, mille puhul survejõud on suunatud alla ja sillatava ava laiuse määras tala või müüritise vastupidavus tõmbejõududele. Kaarsillus võimaldas laiemate avade sildamist, sest igasuguse kaarsilluse puhul juhitakse otse alla suunatud raskusjõud rohkem või vähem külgsuunas, ava külgede suunas.

## Vaata ka
* Tala
* Kaar
* Pseudokaar
Sildeava

**Sildeava** ehk **sille** on kahe sillasamba vaheline kaugus. Sildeava mõõdetakse ühest sillasamba teljest teise samba teljeni (puhaspikkust sambast sambani nimetatakse sambavaheks).

Mõistet "sildeava" või "sille" kasutatakse ka võlviga või mõne muu kanduriga sillatava ava pikkuse tähistamiseks muude ehitiste puhul.

## Mitmesildeline sild
Kui sillal jõesambaid ei ole, siis nimetatakse silda ühesildeliseks. Sõltuvalt silla avade arvust nimetatakse sildu vastavalt kas kahe-, kolme- või enamasildeliseks sillaks.
Diva

**"Diva"** (heebrea **דיווה**) oli heebreakeelne laul, mis võitis 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Seda esitas Iisraeli eest Dana International. Võistlusel osales 25 riiki ja kokku sai see 172 punkti. See oli Iisraeli kolmas Eurovisiooni lauluvõistluse võit.

Enne 2007. aastat oli see viimane võitnud laul, mis polnud ingliskeelne. Dana esitusse kaasati viimast korda orkester, mida alates 1999. aastast enam ei kasutata.

Laul on pühendatud mõjuvõimsale naisele – Kleopatrale. Kleopatra on ainuke reaalselt eksisteerunud isik, keda laulus nimetatakse. Samuti mainitakse Victoriat, kes on vanarooma võidujumalanna, ja Aphroditet, kes on ilujumalanna.
Ehitustarind

**Ehitustarind** ehk **ehituskonstruktsioon**, ka **insenerikonstruktsioon**, on ehituskokkuseade, projekteeritud kande- või piirdedetailide terviklik kogum.

Ehitustarindid leiavad kasutamist ehitiste püstitamisel ja nad projekteeritakse ehitusmehaanika arvutuste alusel.

## Põhielemendid
*vardad (postid, talad, raamid, kaared, vandid)
*pindkandurid (plaadid, koorikud)
*massiivid

## Liigitus arvutusskeemi järgi
*tasandilised tarindid
*ruumilised tarindid

## Liigitus põhimaterjali järgi
*metalltarindid (teras-, kergsulam- (sealhulgas alumiiniumkonstruktsioonid) ja muud metalltarindid)
*raudbetoontarindid
*puittarindid
*kivitarindid
*plasttarindid

## Liigitus otstarbe järgi
*kandetarindid 
*piirdetarindid

## Vaata ka
* Rakis
* Telling
Ümarkaar

**Ümarkaar** on kaaretüüp, mille sillus vastab täpselt poolringile (180 kraadi) ning kaare kõrgus vastab poolele sildeava laiusele.
### Konstrueerimine
Ümarkaare konstrueerimiseks leitakse kaare lähtekividelt (A ja B) tõmmatud sildeava keskpunkt (M). Sellelt tõmmatakse poolring raadiusega, mis vastab poolele sildeava laiusele.

Pilt:Rundbogen.JPG|Ümarkaare konstrueerimine

Ümarkaare üks erivorme on lamekaar ehk segmentkaar, mille kaare raadius paikneb lähtekividest allpool ja kaar on poolringist väiksem.

## Ajalugu
Ümarkaart kasutati juba Mesopotaamia kultuurides. Vana-Rooma ehituskunstis kujundati ümarkaar täiuslikult funktsioneerivaks ja rakendati seda väga palju mitmesugustes ehitistes, nagu sildadel, akveduktidel, ühiskondlike hoonede arkaadides, triumfikaartes. Vana-Rooma arhitektuurist võeti ümarkaare kasutamine üle keskaja ehitistesse ja ümarkaart kasutav keskaja arhitektuuristiil nimetati 19. sajandil romaani stiiliks. Uue tõusu elas ümarkaar läbi renessanss- ja barokkarhitektuuris. Neostiilidest kasutati ümarkaart uusromaanikas, uusrenessansis ja uusbarokis.

## Viited
Père-Lachaise'i kalmistu

**Père-Lachaise'i kalmistu** (prantsuse keeles *Cimetière du Père-Lachaise* ; ametlikult *Cimetière de l'Est* "ida surnuaed") on surnuaed Prantsusmaal Pariisi idaosas. Père-Lachaise on Pariisi linna suurim kalmistu.

Kalmistu on nime saanud jesuiidi preestri ja Louis XIV pihiisa François de la Chaise'i järgi. 

Père-Lachaise'i kalmistu avati 1804. aastal.

Eestlastest on kalmistule maetud Eduard Wiiralt ja Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid
* Pierre Abélard
* Marie d'Agoult
* Jehan Alain
* Guillaume Apollinaire
* Karel Appel
* Miguel Ángel Asturias
* Daniel Auber
* Honoré de Balzac
* Henri Barbusse
* Gilbert Bécaud
* Judah P. Benjamin 
* Pierre-Jean de Béranger 
* Sarah Bernhardt 
* Alphonse Bertillon 
* Georges Bizet 
* Sophie Blanchard
* François-Adrien Boieldieu 
* Rosa Bonheur 
* Ludwig Börne 
* Pierre Bourdieu
* Eugène Bourdon
* Maria Callas (tuhaurn varastati; kui see leiti, puistati tuhk Egeuse merre, kalmistul on tühi urn)
* Jean-François Champollion 
* Gustave Charpentier 
* Luigi Cherubini 
* Frédéric Chopin (süda on maetud Varssavisse)
* Émile Cohl 
* Colette 
* Auguste Comte
* Alain Corneau
* Jean-Baptiste-Camille Corot
* Georges Cuvier 
* Édouard Daladier
* Alphonse Daudet 
* Honoré Daumier 
* Jacques-Louis David (ainult süda, sest surnukeha ei lubatud Prantsusmaale tuua)
* Gérard Debreu
* Eugène Delacroix
* Gustave Doré 
* Isadora Duncan 
* Paul Éluard 
* Max Ernst 
* Joseph Fourier 
* Joseph Louis Gay-Lussac 
* Théodore Géricault
* Annie Girardot 
* Stéphane Grappelli 
* René Just Haüy
* Jean Auguste Dominique Ingres 
* Claude Jade
* Léon Jouhaux 
* Jean de La Fontaine
* Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar
* Nestor Mahno
* Maurice Merleau-Ponty 
* Amedeo Modigliani 
* Molière 
* Yves Montand 
* Jim Morrison
* Alfred de Musset
* Félix Nadar 
* Gérard de Nerval 
* Andranik Ozanian 
* Adelina Patti 
* Georges Perec
* Édith Piaf 
* Camille Pissarro 
* Francis Poulenc 
* Marcel Proust
* Gioachino Rossini (1887. aastal viidi säilmed Firenzesse, ent kalmistul on krüpt)
* Claude Henri de Rouvroy, comte de Saint-Simon
* Henri Salvador
* Jean-Baptiste Say
* Georges-Pierre Seurat
* Emmanuel-Joseph Sieyès 
* Simone Signoret 
* Gertrude Stein 
* Félix Ziem
* Alice B. Toklas
* Marie Trintignant
* Eduard Wiiralt
* Oscar Wilde

## Galerii

Pilt:Main_gate_of_the_P%C3%A8re-Lachaise_Cemetery,_Paris_13_June_2014.jpg|Père-Lachaise'i kalmistu peavärav
Pilt:MOLIERE PERE LACHAISE.JPG|Molière'i hauamonument
Pilt:Piaf.grave.600pix.jpg|Édith Piafi haud
Pilt:Grave of Sarah Bernhardt Père Lachaise.jpg|Sarah Bernhardti haud


## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Kent Hovind

**Kent E. Hovind** (sündinud 15. jaanuaril 1953) on USA kreatsionist.

Ta on tuntud oma evolutsioonivastaste ja loomise põhimõtet pooldavate seminaride tõttu. Kõige tuntumad nendest on 6 seminari (pikkus kokku 17 tundi):
# Maa vanus (Age of the Earth)
# Eedeni aed (Garden of Eden)
# Dinosaurused ja Piibel (Bible and the Dinosaurs)
# Valed õpikutes (Lies in the Textbook)
# Evolutsiooni ohud (Dangers of Evolution)
# Hovindi teooria (Hovind's Theory)

## Viited
Yaoi

**Yaoi** on jaapani keeles tuntud kui "poiste armastus", termin viitab animele või mangale, mis keskendub idealiseeritud armastusele kahe meessoost tegelase vahel. Yaoi mangad hakkasid levima 1970. aastate lõpul 1980. aastate algul kuid on ka levinud tänapäeval. 

Yaois käsitletakse sarnased teemad heteroseksuaalsetele shōjo mangadele, mis käsitlevad noorukite sh ka hingeelulisi otsinguid. Yaoi peategelased vastavad tavaliselt skeemile *seme* (top ehk domineeriv kuju) üritab võita *uke* (bottom" ehk passiivne kuju) sümpaatiat. 

Naistegelasi kujutatakse yaois vähe või mitte üldse.

Yuri on 'naiste armastus'.

## Vaata ka
*Anime 
* "Claymore"
* "Mermaid Melody"
* "Kamikaze Kaito Jeanne"

*Seinen: anime või manga, mis on suunatud meessoost teismelistele ja noortele täiskasvanutele, näiteks *[[Berserk]]*.
*Shōjo: anime või manga, mis on suunatud noortele tütarlastele ja tavaliselt romantilise sisuga, näiteks *[[Nana]]*, *[[Hana yori Dango]]* ja *[[Kimi ni todoke]]*
*Shōjo-ai/Yuri: jaapani keeles "tüdrukute armastus", viitab animele või mangale, mis keskendub armastusele kahe naissoost tegelase vahel, näiteks *[[Revolutionary Girl Utena]]* või *[[Kannazuki no Miko]]*. Yuri on intiimsem ja tihti seksuaalsem kui Shōjo-ai.
*Shōnen: anime või manga, mis on suunatud poistele, näiteks ''Naruto''.
2012. aasta Venemaa presidendivalimised

**2012. aasta Venemaa presidendivalimised** olid Venemaa presidendivalimised, mis toimusid 4. märtsil 2012. Esimeses voorus osutus valituks Vladimir Putin, kellest sai 7. mail 2012 Venemaa president järgmiseks kuueks aastaks. 

24. septembril 2011 tegi Dmitri Medvedev võimupartei Ühtse Venemaa kongressil peaminister Vladimir Putinile ettepaneku kandideerida 2012. aasta presidendivalimistel. Putin võttis tehtud ettepaneku vastu ja nõustus kandideerima presidendiks.

Keskvalimiskomisjon registreeris viis kandidaati: Vladimir Putini, Gennadi Zjuganovi, Vladimir Žirinovski, Sergei Mironovi ja Mihhail Prohhorovi. 

Opositsioonierakondade kandidaatidest teatasid oma kandideerimiskavatsusest ka Grigori Javlinski (Jabloko juht), Eduard Limonov (liikumine Teine Venemaa) ja Mihhail Kasjanov, endine peaminister. Grigori Javlinskit keskvalimiskomisjon ei registreerinud, sest leidis, et Javlinski toetuseks kogutud üle 2 miljoni toetusallkirja hulgas oli üle 25 protsendi võltsinguid.
Linnaste

**Linnaste** (eesti keeles ka **Korodissa**) on küla Setumaal. Tänapäeval asub Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Eesti piiri lähedal.

1944. aastani kuulus Eesti Petserimaa Järvesuu valla koosseisu.

Laupäeval, 21. mail 2011 pühitseti külas sisse uus kirik. Kirikus peab teenistusi Tailova preester isa Georgi.

## Välislingid
*Setumaal pühitseti Migulapäeval sisse uus kirik
Thomas Johann Seebeck

**Thomas Johann Seebeck** (29. märts (vkj)/9. aprill 1770 Tallinn – 10. detsember 1831 Berliin) oli baltisaksa füüsik, kes uuris termoelektrilisi nähtusi, magnetismi ja optikat. Avastas Seebecki efekti.

Seebeck sündis Tallinna kaupmehe ja Tallinna Suurgildi oldermanni Johann Christoph Seebecki (1729–1786) perekonnas. Ta lõpetas 1788. aastal Tallinna Linna Keiserliku Gümnaasiumi. 

Aastal 1788 läks ta Berliini õppima arstiteadust. Lisaks kuulas ta loenguid botaanikast, füsioloogiast ja keemiast. Aastal 1789 oli ta Göttingeni Ülikoolis meditsiiniprofessorite Johann Friedrich Blumenbachi ja August Gottlieb Richteri loengutel; aga ka aforismikirjanikust füüsikaprofessori Georg Christoph Lichtenbergi loengutel.  Hilisemaid kokkupuuteid Seebeckil Tallinna ja Eestiga ei olnud.

Aastal 1792 sooritas ta edukalt eksamid arstiteaduses ja praktilises kirurgias ning siirdus Bayreuthi, et iseseisvalt tegelda füüsikaga. Eluaseme sai ta õuenõunik Boye majas, kelle tütre Julia Amalia Ulrikaga abiellus ta aastal 1795. 1802. aasta juulis andis Göttingeni ülikool Seebeckile meditsiinidoktori kraadi. Samal aastal kolisid nad Jenasse.

1812. aastal kolis ta Nürnbergi, kus 1813. aastal tegi Seebeck olulise avastuse optika ja fotoelastsuse valdkonnas. 1818. aastal valiti Seebeck Berliini Teaduste Akadeemia täisliikmeks ja ta asus elama Berliini. 1821. aastal avastas Seebeck termoelektrilise efekti. Seebecki termoelektrilise efekt seisneb faktil, et kahe elektrit juhtiva, aga erineva füüsikalise loomusega metalli kokkupuutepinna kuumutamisel kujuneb välja elektriline potentsiaal, pinge, mis on suuteline tekitama ka elektrivoolu.  1822. aastal avaldas ta Preisi Teaduste Akadeemia toimetistes artikli „Mõningates maakides ja metallides temperatuuride erinevuste tõttu tekkiva magnetpolarisatsiooni küsimusi”. 1825. aastal valiti ta ka Pariisi Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks. Seebeck avastas ka piesoelektrilise ehk fotoelastsuse efekti, ta uuris ka pooljuhtidele omaseid termoelektrilisi nähtusi, nn Seebecki elektromotoorjõudu.

## Mälestuse jäädvustamine
Tallinna Tehnikaülikooli õuel asub Thomas Johann Seebecki mälestussammas. Tema järgi on nimetatud ka TTÜ elektroonikainstituut. 

## Viited

## Kirjandus
*Enn Velmre. "Tallinnast võrsunud avastaja". Horisont nr 11, 1971. Lk 44–47
*Enn Velmre. "Tallinnast võrsunud avastaja Thomas Johann Seebeck (1770-1831)". 4. detsember 2001
*Hillar Aben. On the role of T. J. Seebeck in the discovery of the photoelastic effect in glass, Proc. Estonian Acad. Sci. Eng., 2007, 13, 4, 283–294.
*Eesti kingitus maailma füüsikale. 9. aprillil möödus 237 aastat Thomas Johann Seebecki sünnist Tallinnas. Mente et Manu, 6 (1727), 18. aprill 2007, lk 3
*Leonid Temkin. Thomas Johann Seebeckile pühendatud  termoelektriuurijate ja -rakendajate eliit kogunes Tallinnas, Sirp, 20.06.2013
Aleksander Vilipere

**Aleksander Vilipere** (21. aprill 1955 – 13. mai 2011) oli eesti muusik.

Ta mängis trumme ansamblites Ornament, Palderjan, Rock Hotel, Vanaviisi, Apelsin.

Ta oli muusikute hulgas tuntud **Vilipere Sassina**.

## Välislingid
*Ansambli Apelsin koduleht
*Ansambli Rock Hotel koduleht
Take Me to Your Heaven

**"Take Me to Your Heaven"** on 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võidulaul. Laulu esitas Rootsi laulja Charlotte Nilsson. Laul sai finaalis 163 punkti ja see oli neljas kord, kui Rootsi Eurovisiooni lauluvõistluse võitis.

Charlotte Nilsson võitis Rootsi eelvooru "Melodifestivaleni" hoopis laulu rootsikeelse versiooniga **"Tusen och en natt"** (eesti keeles "Tuhat ja üks ööd"). Ta esindas Rootsit ka 2008. aastal Belgradis, kuid toonast laulu ei saatnud suur edu.

Laulu taustalauljate seas oli ka Sahlene, kes esindas soololauljana Eestit 2002. aastal Tallinnas, ning Dea Norberg. Viimane on olnud paljude Rootsi ja mitme muu riigi esinduslugude taustalaulja (aastatel 1999, 2000, 2003, 2004, 2006, 2008, 2009, 2013, 2014 jm).
Satellite

**"Satellite"** oli 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võidulaul. Laulu esitaja oli Lena Meyer-Landrut ja selle autorid olid ameeriklane Julie Frost ja taanlane Dane John Gordon. "Satellite" sai finaalis 246 punkti.

Laul valiti Saksamaad Eurovisioonil esindama 12. märtsil 2010 telefonihääletuse teel.

## Edetabelid

## Viited

## Välislingid
* Ametlik muusikavideo YouTube'is
London Arch

**London Arch** (varem ka **London Bridge**) on looduslik kaar Austraalias Port Campbelli rahvuspargis.  

Kaljukaar on üks turismimagneteid Great Ocean Roadi maantee ääres Port Campbelli lähedal Victoria osariigis. See merest väljaulatuv kalju on tekkinud järkjärgulise erosiooni tagajärjel ja kuni 1990. aastani moodustas tervikliku kahesildelise loodusliku silla.

## Ühe kaare kokkuvarisemine
Kaljusilla kaldale lähemal asuv kaar varises ootamatult 15. jaanuaril 1990, jättes kaks turisti loodussilla merepoolsele kaarele lõksu, kuni nad helikopteriga päästeti. Keegi selle õnnetuse käigus kannatada ei saanud. Enne kokkuvarisemist oli kaljukaar tuntud ka kui London Bridge tänu sarnasusele oma nimekaimuga. 

## Viited
Robert Rebas

**Robert Rebas** (ka **Rain-Robert Rebas** ja **Rain Rebas**; 6. märts 1916 Tallinn – 29. jaanuar 2008 Göteborg) oli väliseesti kunstiajaloolane ja kunstikriitik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1936. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Seejärel läbis ta ajateenistuse ja lõpetas 1937. aastal Sõjakooli jalaväe klassi kursuse laskuri alal, ülendati lipnikuks 1938. Aastatel 1937–1939 toimetas ta ajakirja Tuleviku Rajad. Aastatel 1939–1942 õppis ta õigusteadust Tartu Ülikoolis. 1943. aastal läks Soome, et võidelda vabatahtlikuna Soome sõjaväes. Soomes olles toimetas ta pataljoni ajalehte Üle Lahe. 

1944. aastal kolis Rebas koos abikaasa Heli (Toomara) ja väikse pojaga Rootsi Rävlandasse, kus sündisid tütar ja poeg. 1947. aastal kolis pere Göteborgi. Robert Rebas õppis Göteborgi Ülikoolis kunstiajalugu ja antiigi ajalugu. Töötas gümnaasiumiõpetajana Göteborgis ja Jönköpingis ning rahvaülikooli õpetajana Övertorneas, Storumanis, Hjos ja Vessigebros. Oli Hjo rahvaülikooli direktor. Kaks suve (1955 ja 1957) töötas ta ELA suvekodu juhatajana Kärr-Sämstadis. Ta korraldas Eduard Wiiralti teoste mapi koostamist ja turustamist. Korraldas ka hulgaliselt eesti kunsti näitusi Göteborgis – eriti Erik Haameri, Eduard Wiiralti ja Enno Halleki teostest. Kirjutas rohkesti artikleid eesti kunsti kohta. Sai litsentsiaadikraadi, tema väitekirja teema oli Michel Sittowi loomingu analüüs. Tema uurimused äratasid tähelepanu ja muutsid Euroopa kunstiajaloos seni vähetuntud Michel Sittowi senisest tuntumaks. Ta oli üks Göteborgi Väliseesti Muinsuskaitse Seltsi asutajaid ja esimene esimees.

Maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1944 Soome IV klassi Vabadusrist (mõõkadega)
*1999 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vanem poeg Hain Rebas on ajaloolane, Kieli Ülikooli põhjamaade ajaloo professor, oli aastatel 1992–1993 Eesti kaitseminister; noorem poeg on Aho Rebas. Tütar on Ell Rebas.

## Viited

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1069
*http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=2988
Konstantin Selli

**Konstantin Selli** (sündinud 18. novembril 1990) on Eesti kabetaja.

## Välislingid
*Konstantin Selli Eesti Kabeliidu kodulehel
*Selli jõudis MM-il esikümnesse Eesti Päevaleht, 30. august 2009
Elvia Sõber

**Elvia Sõber** (sündinud 27. aprillil 1993) on eesti kabetaja, Eesti naiste meister rahvusvahelises kabes 2011.

Ta lõpetas 2011. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi.

2009. aasta augustis jagas ta juunioride maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes Viciebskis 8 punktiga 17.–18. kohta.

## Viited

## Välislingid
*Elvia Sõber Eesti Kabeliidu kodulehel
*Elvia Sõber KNDB turniiride andmebaasis