open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kõpu (Põltsamaa)

**Kõpu** (18. sajandi kaartidel *Köppo*) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Kõpu kirikumõis. Külas paikneb Aidu järv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

## Viited
Torre Glòries

**Torre Glòries** (endise nimega **Torre Agbar**) on pilvelõhkuja Hispaanias Barcelonas.

Torre Glòries on 144,4 meetriga kõrguselt kolmas hoone Barcelonas. Sel on 38 korrust, neist 4 maa-alused. 

Hoone valmis 2005. aasta juulis ja selle avas pidulikult Hispaania kuningas Juan Carlos I 16. septembril 2005.

Hoone projekteeris prantsuse arhitekt Jean Nouvel. 

Hoone kuulus kontsernile Agbar (lühend sõnadest *Aguas de Barcelona*). 2017. aastal ostis hoone kinnisvarafirma Merlin Properties ning hoone sai uue nime asupaigaks oleva väljaku (Plaça de les Glòries Catalanes) järgi.

## Välislingid

*Koduleht
Kivimäe küla

**Kivimäe** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Palamuse valda.

## Viited
Selgeltnägemine

**Selgeltnägemine** on teaduslikult kinnitamata väidetav võime meeltevälise taju abil (mitte tuntud meelte ja mõtlemise abil) ammutada informatsiooni inimese tuntud meelte haardeulatusest eemal paiknevate objektide ja sündmuste (sh väidetavalt tulevikus toimuvate) kohta. Ebausklikud inimesed nimetavad isikut, kellel usuvad antud võimeid olevat,  **selgeltnägijaks.**   Teadlaste kinnitusel on selgeltnägemise puhul tegu teadliku pettuse, autosugestiooni, hallutsinatsiooni vms-ga.   

Ebausklikud  inimesed kasutavad sõna "selgeltnägemine" kasutatakse vahel üldistavalt eri liiki paranormaalsete tajumiste kohta: selgelttajumine, selgeltkuulmine, selgelthaistmine ja selgeltmaitsmine. Selgelttajumise korral ammutavat isik väidetavalt teadmist läbi tajumise. Selgelttajumine on üks budismis mainitud kuuest inimese eriomadusest; oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerija. Selgelttundja võib väidetavalt tunda näiteks teiste inimeste mõtteid, tundeid, haigusi, "vibratsioone" vms. Selgeltkuulmise puhul ammutatakse informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Parapsühholoogide väitel selgeltkuulmine ei pruugi tähendada mitte ainult helide vastuvõttu, vaid "sisemise mentaalse kõrva" taju, umbes nagu mõttes lausutud sõnad. Selgelthaistmise puhul on tegu lõhnade ning selgeltmaitsmise puhul maitsete tundmisega ilma vastava objektiga füüsilist kontakti omamata. 

## Eesti kuulsad selgeltnägijad (osaline)
* Ilona Kaldre
* Marilyn Kerro
* Nastja
* Veeliks Jalakas

## Vaata ka
* Parapsühholoogia
* Meelteväline taju
* Kaugtunnetus
* Telepaatia
* Meditatsioon
* Selgeltnägijate tuleproov
* Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa)
Chiune Sugihara

**Chiune Sugihara** (杉原千畝 *Sugihara Chiune*, 1. jaanuar 1900 Yaotsu, Gifu prefektuur – 31. juuli 1986 Fujisawa) oli Jaapani diplomaat, kes aitas Teise maailmasõja ajal Leedus konsulina töötades tuhandetel juutidel Jaapanisse põgeneda.

## Välislingid
*Chiune Sugihara - Yad Vashem
Augsburgi riigipäevad

**Augsburgi riigipäevad** olid Augsburgi linnas toimunud Saksa-Rooma riigipäevad. Need leidsid aset aastatel 1473, 1474, 1500, 1503, 1510, 1517, 1518, 1525, 1530, 1547/1548, 1550/1551, 1555, 1558/1559, 1566 ja 1582.

Aastail 1558–1559 toimunud riigipäeval oli arutluse all ka Vana-Liivimaale antava abi ulatus. Vürstide kuuria leppis kokku, ent abi antakse 400 000 kuldna väärtuses, kuid kuurvürstide vastuseisu tõttu tuli seda vähendada 100 000 peale. 

Lisaks sellele otsustati rakendada Liivimaa abistamiseks ka diplomaatilisi vahendeid: keiser saatis manitseva kirja Ivan IV-le ning palus teistelt kristlikelt valitsejatelt (välja arvatud Prantsusmaa kuningas, kellega oli riigil sõjaseisukord) Liivimaale abi anda. Peale selle saadeti Moskvasse keisri saadik.

## Vaata ka
*Saksa-Rooma riik
Kose (Võru vald)

**Kose** on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Võrust kagus.

Kose elanike arv oli 566 (2000) ja 565 (2011).

Aleviku peatänavaks on Kose tee nimeline lõik Võru–Verijärve maanteest.

Alevikus asuvad Pappjärv ja Kasaritsa Valgjärv.


Pappjärv 2013.JPG|Pappjärv
Kose, elumaja.JPG|Elumaja Kosel
Kose AjaO.JPG|Coop Kose kauplus


## Viited
MIT Technology Review

**MIT Technology Review** on ingliskeelne tehnoloogiaajakiri, mille väljaandjaks on Massachusettsi Tehnoloogiainstituut.

Ajakiri ilmub alates aastast 1899. Kajastatavateks teemadeks on peamiselt uued innovaatilised tehnoloogiad ning nende juurutamine.

Ajakirja trükiversioon ilmub kuus korda aastas. Veebiversiooni täiendatakse uute artiklitega igal tööpäeval.

## Välislingid
*MIT Technology Review veebiversioon
Tunnetus

Sõnal "**tunnetus**" on mitu lähedast tähendust:

***[[Tunnetus (filosoofia)|Tunnetus]]** on filosoofias protsess, mis viib teadmiseni. 
***[[Tunnetus (psühholoogia)|Tunnetus]]** ehk **kognitsioon** on psühholoogias ...
***[[Tunnetus (esoteerika)|Tunnetus]]** on esoteerikas ...
Mihkel Kaevats

**Mihkel Kaevats** (sündinud 29. mail 1983 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija, esseist, riigi- ja omavalitsusametnik.

Aastatel 2002–2007 omandas Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia bakalaureusekraadi (lõputöö teema ""Närvitrükk" kui tekst"), 2009–2012 õppis TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi magistrantuuris (kaitses magistritöö teema "Uus ilmalik religioon. Itaalia fašismi lätted Firenze avangardis ja ideoloogia avaldumine kirjanik Giovanni Papini "Italia mia's""). Elas vahetusüliõpilasena Lõuna-Itaalias Baris (aastail 2004–2005), Venemaal Voronežis (aastal 2006) ja Itaalias Roomas (aastal 2011). 2013. aastal alustas doktoriõpinguid kultuuriteaduste alal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis (juhendaja Daniele Monticelli, katkestatud), 2022 rakendusliku juhtimise alal Estonian Business Schoolis (juhendajad Niveditha Pankova ja Aleksandra Kekkonen, teema "Leading Green Transition in the Cultural Sector" ("Rohepöörde juhtimine kultuurivaldkonnas")).

2017–2018 oli ta sotsiaalministeeriumi asekantsleri nõunik, 2018–2020 Tallinna Linnakantselei strateegiakirjutaja ja 2021–2021 Tallinna Strateegiakeskuse rohepöörde kompetentsikeskuse juht. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli kultuurisemiootika õppejõud ja kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna juhataja.

2007. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.

On olnud koos Erko Valgu ja Marten Kaevatsiga mitmete protestiaktsioonide korraldaja. Oli Vabaduse monumendi konkursil teise koha võitnud töö "Meie inimesed" meeskonnas.

## Luulekogud

*"Ederlezi" (2003; Olev Olematu nime all)
*"Illusionist" (2004)
*"Eile hommikul ja täna" (2009)
*"Minu kangelane on ängelheinaöölane" (2011; tõlkekogu udmurdi keeles, tõlkinud Muš Nadii)
*"Ungari kirsid & teisi luuletusi" (2012)
*"43 luuletust" (2017)
*"Võpatus" (2019)

## Proosateosed

*"The Possession" (2012, Oliver Ruuger, London)

## Tõlked
*Hunter S. Thompson "Hirm ja jälestus Las Vegases" (2010, "Fear and Loathing in Las Vegas")

## Isiklikku
Ta on Ülo Kaevatsi ja Mall Jõgi (Mall Kaevatsi) poeg, Marten Kaevatsi vend.

## Viited

## Välislingid
*
Luul

**Luul** on haiguslik (väär), veendumuslik ja kriitikale allumatu mõtlemishäire.
# Haiguslik (väär) – ilmselgelt tõele mittevastav. Näiteks haige räägib, et teda jälitab kosmiline kurjategijate jõuk. Teinekord on tõesust/väärust raske hinnata, eriti olmeluulude korral. Kui haige räägib, et tema äraolekul käivad vargad korteris ja varastavad tema asju – see võib isegi nii olla, eriti kui patsient ei lukusta oma toa ust.
# Veendumuslik – haige mitte ei avalda arvamust, vaid esitab oma mõtteid kui tõeseid fakte. Haige on veendunud, et kurjategijad teda jälitavad.
# Kriitikale allumatu – ratsionaalsed seletused ei kummuta haige veendumust. 

Luulu diagnoosimiseks peavad kõik kolm nimetatud tingimust täidetud olema. Kui ei ole võimalik tõestada, et veendumus on väär, siis on tegemist näiteks hüpoteesiga. Kui haige on valmis veendumuste üle väitlema ja oma seisukohti kaitsma, siis on tegemist pigem ülekaaluka ideega. Eristada tuleb luulusid sundmõtetest – seisundist, mille korral haige saab mõtte haiguslikkusest/väärusest aru, kuid ei suuda sellegipoolest sellele mõttele vastu seista.

Luuludele on iseloomulik isikukesksus – luulu sisu on seotud haige igapäevaeluga. Haige on sündmuste keskpunktis – haiget kahjustatakse, haige on eriliselt võimekas jne.

Eristatakse paranoilisi, parafreenseid ja depressiivseid luulusid. 

Luulud on üsna iseloomulikud skisofreenia korral. Luulude korral ei ole haige võimeline adekvaatselt hindama ümbritsevat, mistõttu vastuvõetud otsused on väärad ja mis omakorda saab ajendiks teovõimelisuse hindamisel.

Tänapäeval ravitakse luulusid peamiselt neuroleptikumidega. Tavaliselt kaotab luul oma aktuaalsuse paari nädalaga. Mõnel juhul võib luul osutuda ravimiresistentseks ja kesta aastaid.
Raadivere

**Raadivere** (ka: **Raaduvere**) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

## Viited
Selgelttajumine

**Selgelttajumine** (inglise keeles *clairsentience*, prantsuse keelest, *clear* ('selge') + *sentence* ('tajumine')) on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmisttajumise kaudu.

Lisaks parapsühholoogiale räägitakse selgelttajumisest mõnes religioonis. Budismis on selgelttajumine üks kuuest inimese eriomadustest. See on oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerimise tasemel. Üldiselt viitab see termin isikule, kes tunnetab teiste inimeste võnkeid.

On palju erinevaid selgelttajumise astmeid haiguste tajumisest kuni teiste inimeste mõtete või emotsioonide tunnetamiseni.

## Vaata ka
* Selgeltnägemine
* Selgeltkuulmine
* Selgelthaistmine
Selgeltkuulmine

**Selgeltkuulmine** (inglise keeles *clairaudience*, prantsuse *clear* 'selge' + *audience* 'kuulmine') on parapsühholoogia valdkonda kuuluv väidetavalt esinev meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Seda peetakse tihti selgeltnägemise vormiks.

Selgeltkuulmine on põhiliselt paranormaalsel viisil kuulmine, vastandina paranormaalsele nägemisele ("selgeltnägemine") ja tajumisele ("selgelt tajumine").

Selgeltkuulmine ei pruugi viidata otsesele helile, vaid näitab "sisemise mentaalse kõrva" impressiooni. Nagu paljud inimesed mõtlevad sõnu, ilma et neid valjult lausuks. Samuti võib see viidata ka otseste helidele, häältele või müradele, mis ei ole tekitatud teiste inimeste või tehnika poolt. Näiteks võib selgeltkuulja väita, et on kuulnud surnud inimeste hingede hääli või mõtteid.

Selgeltkuulmine (nagu ka parapsühholoogia laiemalt) kuulub pseudoteaduse valdkonda ning puudub igasugune teaduslik tõestus selle tegelikule olemasolule.

## Vaata ka
* selgelthaistmine
* selgelttajumine
Saago

**Saago** (*malai*) on troopikas kasvavate saagopalmide ja palmlehikute tüve säsis sisalduvast tärklisest valmistatud toiduaine.

Saagojahu tarvitatakse leiva, pudru, pirukatäidise ja supi valmistamiseks, Vaikse ookeani edelaosa saartel on saago põhitoite. Saagotangud, granuleeritud tärklis, on mujalgi tuntud toiduaine, seda valmistatakse niiske tärklise graanulite pealispinda kliisterjaks (poolläbipaistvaks) kuumutades ja seejärel kuivatades.

## Vaata ka
*Saagopalm
Selgeltmaitsmine

**Selgeltmaitsmine** on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, mis väidetavalt lubab maitsta ainet, ilma seda suhu panemata.

## Vaata ka
*Selgeltnägemine
*Selgeltkuulmine
*Selgelttajumine
*Selgelthaistmine
Pikkjärve (Valga)

**Pikkjärve** (kohalikus kõnepruugis **Vissi**) on küla Valgamaal Valga vallas. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.

Küla põhjapiiri märgib valdavalt Valga–Koidula raudteelõik.

## Viited
Lusti (Valga)

**Lusti** on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Lusti karjamõis.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.

1. jaanuaril 2024 moodustati küla idapoolsetest maa-aladest Lustimõisa küla, mis liideti Võru maakonna Antsla vallaga.

## Viited
Saagopalm

**Saagopalm** (*Metroxylon*) on palmiliste sugukonda kuuluv taimede perekond. 

Nad on levinud Malaka poolsaarel, Malai saarestikus ja Melaneesias.

Saagopalmid kasvavad kuni 12 m kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda umbes 1 meetrini.
 
Nad õitsevad ja kannavad vilju ainult ühel korral elu lõpul 10...15 aasta vanuselt. 

Saagopalmi säsist valmistatakse saagot. Tüvesse koguneb kuni 400 kg tärklist.
Selgelthaistmine

**Selgelthaistmine** (inglise keeles *clairalience* < prantsuse keeles *clair* 'selge' + *alience* 'haistmine') on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmist läbi haistmise.

## Vaata ka
* Selgeltnägemine
* Selgeltkuulmine
* Selgelttajumine
Varbevere

**Varbevere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

## Viited
Lustimõisa

**Lustimõisa** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Lustimõisa küla moodustati 1. jaanuaril 2024 seni Valga valla Lusti küla alla kuulunud maa-aladest.

## Viited
Raavitsa

**Raavitsa** (ka: **Raavitse**) on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Raavitsa karjamõis ja Raavitse raudteepeatus. Küla lähistel paikneb Raavitsa soo.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.

Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik ja loodepiirile Tartu–Valga raudteelõik.

Raavitsas on Valgamaa metskonna keskus.

## Viited
Elistvere

**Elistvere** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

## Asend
Elistvere küla asub Tartu maakonna põhjaosas Elistvere järvest lääne pool Elistvere voorel. Küla lähistel paiknevad lisaks järvele Elistvere peakraav ja Elistvere soo. Ka Nava oja üks nimevariante on olnud Elistvere oja.

Külas asus Elistvere mõisa keskus. Tänapäeval on esinduslikust mõisaansamblist säilinud vaid mõni kõrvalhoone, nende hulgas ka suurejoonelise kaaristuga hilisbarokne ait.

Piirkonna suurim turismimagnet on Elistvere loomapark.

## Seotud isikud
* Taavet (David) Bergmann (1826–1908) – Elistverest pärit hilisem Tartu majaomanik, kes asutas eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost noorte õppimise toetamiseks kapitali – Bergmanni abiraha.
* Vassili Žukovski – vene luuletaja, kes töötas mõnda aega Elistveres. Lõpetas seal 1836. aastal saksa romantiku Friedrich de la Motte Fouqué novelli "Undiin" vene keelde tõlkimise.
* August Wiera (1853–1919) – eesti teatri- ja muusikategelane, elas lapsepõlves Elistveres.
* Sri Rama Michael Tamm.

## Viited
Kaiavere (Tartu)

**Kaiavere** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paiknevad Kaiavere järv ja Kaiavere soo. 

Kaiaveres aretati Eesti vutitõug. Endises vutifarmis avati 1. juunil 2010 meelelahutuskeskus Vudila mängumaa.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

## Viited

## Välislingid
*Külast
Vahi (Tabivere)

**Vahi** oli küla Jõgeva maakonnas Tabivere vallas. 

Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tartu valda Tartu maakonnas.

Nime eksitava sarnasuse tõttu Vahi alevikuga liideti 2022. aastal Vahi küla Lilu ja Otslava külaga.

## Viited
Maarja-Magdaleena

**Maarja-Magdaleena** (2005. aastani *Maarja*) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas paikneb Maarja-Magdaleena kirik (Maarja-Magdaleena kihelkonna keskus) ja selle juures on olnud Maarja-Magdaleena kirikumõis. Nõukogude ajal on Maarja-Magdaleena kandnud nime Järve.

Külas on kauplus, põhikool, rahvamaja, lasteaed jne. Külas tegutseb ka Maarja-Magdaleena Maarahva Selts, mille kollektiivideks on rahvamajas tegutsevad Maarja-Magdaleena segakoor ja Maarja-Magdaleena külateater. Seltsi põhieesmärgiks on aidata arendustegevuste kaudu kaasa elu säilimisele maal, parandada külainimeste elukvaliteeti, säilitada ja mitmekesistada külaelu ja kohalikke kultuuritraditsioone.

## Vaata ka
* Maarja-Magdaleena segakoor
* Maarja-Magdaleena kogudus
* Maarja-Magdaleena kirik
* Maarja-Magdaleena kihelkond
* Maarja-Magdaleena kalmistu

## Viited

## Välislingid
* Rein Raudvere. Maarja-Magdaleena: tegutseme oma rõõmuks Maaleht.ee, 16. juuli 2009
* Maarja-Magdaleena Maarahva Selts
Newtoni binoomvalem

**Newtoni binoomvalem** avaldab binoomi astme selle liikmete astmete kaudu hulkliikmena. Seda hulkliiget nimetatakse **binoomi arendiks**.

* {(a + b)}^n = \sum_{k=0}^n \binom{n}{k}a^{n-k}b^k
* {(a + b)}^{-n} = \sum_{k=0}^n {(-1)}^k \binom{n+k-1}{k} a^k b^{-n-k}

## Vaata ka

* Astendamine
* Pascali kolmnurk
* Kombinatsioon
Hulkliige

**Hulkliige** on üksliikmete algebraline summa, nt 9a^3 + \ln e - \sqrt{a}. Hulkliiget nimetatakse lineaaravaldiseks ehk esimese astme hulkliikmeks vaadeldavate muutuja suhtes, kui ühegi liikme aste nende muutujate suhtes ei ole suurem kui üks. Näiteks on hulkliige ax+by+c lineaaravaldiseks kahe muutuja x ja y suhtes.

**Reegel:** Kui sulgude ees on plussmärk, siis tuleb sulgude avamisel jätta sulgude sees olnud liikmete märgid endiseks; kui sulgude ees on miinusmärk, siis tuleb sulgude avamisel muuta sulgude sees olnud liikmete märgid vastupidiseks.

Rakendades seda reeglit saame avaldist lihtsustada järgmiselt:
**(2x-5)-(x-7)+(15-9x)-(6x-3) = 2x - 5 - x + 7 + 15 - 9x - 6x + 3 = -14x + 20 = 20-14x**

**Reegel:** Hulkliikme korrutamisel üksliikmega korrutatakse üksliikmega selle hulkliike iga liige ja tulemused liidetakse.

**Reegel:** hulkliikme jagamisel üksliikmega jagatakse hulkliikme iga liige selle üksliikmega ja tulemused liidetakse.

Valem: **(a+b)(c+d) = ac + ad + bc + bd**

**Sõnaded:** Kaksliikme korrutamisel kaksliikmega tuleb ühe kaksliikme kumbki liige korrutada teise kaksliikme kummagi liikmega ja tulemused liita..

**Reegel:** Kahe üksliikme summa ja samade üksliikmete vahe korrutis võrdub nende üksliikmete ruutude vahega.

**Reegel #1:** Kahe üksliikme summa ruut võrdub esimese liikme ruuduga pluss kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.

**Reegel #2:** Kahe üksliikme vahe ruut võrdub esimese liikme ruuduga miinus kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.

**Reegel:** Kahe hulkliikme korrutamisel tuleb ühe hulkliikme iga liige korrutada teise hulkliikme iga liikmega ja tulemused liita.

Näiteks kaksliikme a+b ja kolmliikme x+y+z korrutamisel saame: **(a + b)(x + y +z) = ax + ay + az + bx + by + bz**

## Vaata ka
* Üksliige ehk monoom
* Kaksliige ehk binoom
* Kolmliige ehk trinoom
*Polünoom
Lilu

**Lilu** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Külas asub Õlleoja (Lilu peakraav). Külas on asunud Lilu karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal liideti Liluga osa endisest Vahi külast.

## Viited
Pataste

**Pataste** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Pataste soo, külas on olnud Pataste karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

## Vaata ka
*Tindimurru rauasulatuskoht

## Viited
Üksliige

**Üksliige** ehk **monoom** on:

# avaldis, milles viimasena sooritatav operatsioon ei ole liitmine või lahutamine, nt \sin (x + y);
# avaldis, milles ei ole liitmise ega lahutamise operatsiooni, nt x^2 \ln e
# üheliikmeline polünoom, s.t muutujate naturaalarvuliste astmete ja konstantse kordaja korrutis ax_1^{k_1}x_2^{k_2}\ldots x_n^{k_n}.

Ükliikmeid nimetatakse *sarnaseks*, kui need erinevad teineteisest konstantse kordaja poolest.

## Vaata ka

* Hulkliige
* Kaksliige ehk binoom
* Kolmliige ehk trinoom

## Viited
Kolmliige

**Kolmliige** ehk **trinoom** on kolme üksliikme algebraline summa, nt a2 + sinα – c.

Kaksliikme ehk binoomi ruudu saab teisendada kolmliikmeks, nt (a + b)2 = a2 + 2ab + b2.

## Vaata ka
* Hulkliige
Uhmardu

**Uhmardu** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi.

Uhmardu jõge ja veskit on esmamainitud 1627. aastal kujul *Ohmarde Jeggy* ja *Ohmar Wessky*. Uhmardu kõrtsi on nimetatud 1695. aastal kujul *Umaschi Krug* ja 1758. aastal kujul *Uhmardasche*. Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla on esmamainitud 1922. aastal. 1977. aastal liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kirillitsas kujul Сарья.

Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna *uhma* ('trots') ning eesti sõnad "uhmama" ('end pingutama, rähklema') ja "uhmane" ('sogane, tuim, ebaselge').

## Viited
Voldi

**Voldi** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Küla loodepoolne osa kuulus varem Tabivere mõisale (Voldi mõis). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal viidi Äksi kiriku ümbrus Voldi külast külgneva Äksi aleviku koosseisu.

## Viited
Õvanurme

**Õvanurme** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas asub Hiiemägi.

Õvanurmel on lapsepõlves elanud polaaruurija Vello Park, julgeolekutöötaja Anti Talur ning dokumentalist ja etnoloog Liivo Niglas. 

## Viited
Altnurga

**Altnurga** (ka **Altnuka**) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikust 5 km kaugusel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Küla juures asub Altnurga saarik.

## Vaata ka
*Altnurga klaasikoda

## Viited
Härjanurme (Jõgeva)

**Härjanurme** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Puurmani valda.

1977. aastast hõlmab küla ka endise Saare küla ja Kaave jõe äärsed Kaatvere ja Kurukse küla. 2012. aastal elas külas 79 inimest.

## Asend
Härjanurme küla läbib Painküla–Puurmani tee ning seal lõpevad Pikknurme–Härjanurme ja Siimusti–Härjanurme tee.

## Ajalugu
Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati sinna Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas.

## Kultuur
Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990. aastate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts.

## Seotud isikud
* Eduard Wöhrmann (1863–1934) – luuletaja. Sündis Härjanurme külas Veski talus.

## Viited
Jõune

**Jõune** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

2012. aastal elas külas 56 inimest.

Külas asub Jõune ohvrikivi ja Hiiemäe kivikalme.

## Asend
Jõune küla asub kahel pool Härjanurme külast Puurmanisse viivat maanteed, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel on Jõune soo.

## Ajalugu
Küla on esimest korda mainitud 1426. aastal (*Jewue*).

## Härjanurme Kalatalu
Jõune küla maal Pedja jõe keskjooksul rajati 1973. aastal Kaarepere metsakatsejaama Härjanurme tiigimajand. 1995. aastal ostis selle Kaarepere kalakasvatusbioloog Aarne Liiv, kes rajas sinna Eesti esimese tootliku vähikasvatuse. Tänapäeval on see Eesti suurim ja moodsaim kala- ja vähikasvatuskompleks – Kalatalu Härjanurmes.

## Viited

## Välislingid
* Kalatalu Härjanurmes
Laasme

**Laasme** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 3 km kaugusel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Külas elas maalikunstnik ja graafik Peeter Allik.

## Viited
Pööra

**Pööra** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Pööra paikneb Puurmani alevikust 12 km kaugusel. Küla lähistel paikneb Pööraküla soo.

## Viited

## Välislingid
* Rein Raudvere: Dolomiit ajab Pööra küla pööraseks Maaleht, 30. oktoober 2008
Saduküla

**Saduküla** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Elanike arvult oli see Puurmani valla suurim küla. 2012. aastal elas seal 182 inimest. 

## Asend
Saduküla paikneb Painküla–Pikknurme tee ääres, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel voolab Saduküla kraav.

## Ajalugu

Vanimad kirjalikud ülestähendused Sadukülast pärinevad 1426. aastast (*Satkuil*). 1634. aastal on mainitud Sadukülas asunud mõisa, mis olevat kuulunud Tartu linnale. Tänini on säilinud 19. sajandi teisest poolest pärinevad mõisa peahoone ja mõni maakivist kõrvalhoone. Pärast Teist maailmasõda kasvatati endise mõisa aladel seemnevilja ja tõuloomi.

1920. aastatel moodustati Saduküla mõisa maadest **Saduküla [[asundus]]**. 1977. aastal muudeti asundus Sadukülaks.

## Haridus
Sadukülas on kooliõpetust antud vähemalt 1766. aastast, kui asutati talurahvakool. Kool rajati kohaliku mõisniku kulul valitsusepoolse trahviähvarduse tulemusena. Arvatavasti asus kool Pööra külas. Rahvas kutsus kooli Nurmiku kooliks. 

Praegune lasteaed-algkool on 1871. aastal asutatud õigeusu kihelkonnakooli järglane. 2010. aastal kujundati seni põhikoolina tegutsenud kool ümber lasteaed-algkooliks.

## Vaatamisväärsused
* Saduküla mälestusobelisk – mälestusmärk tähistab 1919. aasta rindepööret – Vabadussõjas peatati punaste pealetung.

## Sadukülas sündinud isikuid
* Viktor Koern (1892–1941) – Eesti Vabariigi kolonel
* Ülo Oll (1927–1997) – loomakasvatusteadlane
* Virve Aruoja – tele- ja filmirežissöör
* Alo Kõrve (1978– ) – näitleja

## Vaata ka
* Saduküla sovhoos
* Saduküla kalmistu
* Saduküla Vaga Joosepi kogudus

## Viited
Tõrve

**Tõrve** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Põltsamaa alevikust 9 km kaugusel. Küla lähistel asuvad Tõrve paisjärv, Tõrve peakraav ja Tõrve soo.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

## Viited
Diksiländ

**Diksiländ** (inglise keeles *dixieland*) on džässistiil. 

Valgenahaliste muusikute džässorkestrite võidukäik algas Jack "Papa" Laine'iga, keda peetakse valge džässi isaks. Seda džässiliiki iseloomustavad sujuvad meloodiad, puhas harmoonia ja mitte nii äärmuslikud kõlavärvid. Muusikutel oli sageli väiksem väljendusjõud, kuid mõnikord parem mängutehnika. Diksiländiansambli koosseisu kuuluvad trompet (varem kornet), klarnet, tromboon, bandžo (või seda asendav kitarr), bass (kõige arhailisem on tuuba, hiljem hakati kasutama kontrabassi), löökpillid ja klaver (klaver tuli koosseisu hiljem). Juba Chicago koolkonnas olevat kasutatud ka saksofoni. Vanades diksiländiansamblites ja vahel ka hilisemates koosseisudes on kasutatud kahte trompetit. On ka muid koosseisulisi võimalusi. Oli tavaks lahterdada kogu New Orleansi valge džäss diksiländi alla, kuid kahe stiili piirjooned on jätkuvalt ähmased. 

## Tuntud ansambleid
Original Dixieland Jazz Band, New Orleans Rhythm Kings (klarnetist Leon Rappolo ja trombonist Georg Brunis).

## Vaata ka
* Džäss
Jüriküla

**Jüriküla** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 2 km kaugusel.

## Loodus
Küla asub Pedja jõe ääres. Küla piires suubuvad Pedja jõkke Umbusi jõgi ja Pikknurme jõgi. Küla lähistel voolab Jüriküla kraav.

Suur osa küla territooriumist jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.

Külas kasvab Puurmani Jaani-Hansu mänd.

## Ajalugu
Arheoloogiamälestistena on kaitse alla võetud üks küla piires asuv asulakoht ja Madisemägi.

1977. aastal liideti Jürikülaga Utsali küla. 1755.–1771. aastal töötas seal Utsali klaasikoda.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

## Vaata ka
*Kirna talu

## Viited
Kursi (Põltsamaa)

**Kursi** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 4 km kaugusel. Külas on asunud Kursi kirikumõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.

Kursi küla järgi on nime saanud Tartus tegutsev kunstnike rühmitus Kursi koolkond.

## Vaata ka
* Kursi vald
* Kursi kirik
* Kursi Vabadussõja mälestussammas

## Viited
Iigaste

**Iigaste** (kohalik hääldus **Iigastõ**) on küla Valga maakonnas Valga vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.

## Viited
Gavin Rossdale

**Gavin McGregor Rossdale** (sündinud 30. oktoobril 1965) on USA-s tegutsev Briti muusik ja filminäitleja, kes sai tuntuks bändis nimega Bush. 

## Isiklikku
14. veebruaril 2002 abiellus ta Gwen Stefaniga. 26. mail 2006 sündis neil poeg Kingston James McGregor Rossdale.

## Välislingid

*
Jaanikese

**Jaanikese** on küla Valga maakonnas Valga vallas. See jääb Valga linnast vahetult põhja ja Eesti-Läti piiri äärde.

Idas piirab küla Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja läänes Valga–Uulu maantee.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.

Külas asub Valga Tartu maantee kalmistu.

Külas asus NSV Liidu sõjalennuväli (Valga lennuväli).

## Viited
Korijärve

**Korijärve** on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Korijärve lähistel.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.

Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.

## Viited
Rampe

**Rampe** on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla lähistel voolab Rampe oja, külas on olnud Rampe mõis.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.

Külas asub Rampe ristipettai.

## Viited
Tõlliste

**Tõlliste** (ka: **Tõllistõ**) on küla Valga maakonnas Valga vallas. Ajalooliselt oli küla Sangaste kihelkonnas ja külas asus Tõlliste mõis.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.

Tõllistes on mälestusmärk Eesti Vabadussõjas võidelnud Põhja Poegade rügemendile.

## Viited
Dreamfall

**"Dreamfall"** on seiklusmäng, mis on välja antud Windowsi ja Xboxi platvormidele 17. aprillil 2006. See on järg Funcomi välja antud mängule "The Longest Journey".

"Dreamfalli" sündmustik toimub 10 aastat pärast esimese osa "The Longest Journey" sündmusi.

1. märtsil 2007 teatas Funcom "Dreamfalli" järjest.

## Sisu
On aasta 2219. Mängu peategelane Zoë Castillo elab Marokos Casablancas. Ta on õpilane, kes jättis pooleli ülikooli, et võtta aeg maha ja enda tulevikuplaanides selgusele jõuda. Äsja läks ta lahku oma poiss-sõbrast Rezast. Peagi ta taipab, et pärast seda, kui ta ülikoolist lahkus, on ta elu nii igavaks läinud. Tema päevad mööduvad kodus, voodis lebades ja seebioopereid vaadates. Ühel päeval juhtub aga midagi väga imelikku. Televiisorist näidatava uudistesaate ajal katkeb järsku programm ja ekraanile tekib õudusfilmi meenutav klipp, kus väike tüdruk Faith ütleb Zoë nime ja räägib: "Otsi April, päästa April". Zoë aga ei pööra sellele erilist tähelepanu, sest ta arvab, et see on lihtsalt mingi tehniline viga. Kuid peatselt, kui tema endine poiss-sõber teadmatult kaob ja teleprogrammi vahelesegamine aina tihedamalt toimub, korrates kogu aeg sedasama lauset, siis Zoë mõistab, et see ei olnud lihtsalt juhus, kui tüdruk tema nime ütles. Selle video taga peitub midagi süngemat, kui ta algul arvatagi oskas.

## Tegelased
***Zoë Castillo** on mängu peategelane. Ta elab koos oma isaga Casablancas. Zoë ema suri, kui Zoë oli viieaastane. Hiljuti jättis ülikooli pooleli. Mängu põhiteema algab siis, kui tema endine poiss-sõber Reza palub temalt ühte teenet.

***April Ryan** oli esimese osa "The Longest Journey" peategelane. Ta on pööranud selja oma endisele maailmale – Starkile. Praegu elab ta teises maailmas – Arcadias.

***Kian Alvane** on Azadi sõdur ja osav mõõgavend, kes elab pühas linnas Sadiris. Ta on Apostel.

***Reza Temiz** on Zoë endine poiss-sõber, kuid praegu on nad lihtsalt sõbrad. Ta on ajakirjanik, keda tuntakse paremini varjunimega Jericho.

***Olivia DeMarco** on Zoë parim sõbranna. Ta on väikese tehnikapoe omanik. Ta on ekspert selle aja tehnoloogias.

***Damien Cavanaugh** töötab Jaapani meelelahutusfirmas WATIcorp. Algul oli ta seotud WATIcorpi ülisalajase projektiga "Project Alchera".

***Benrime Salmin** on kõrtsi The Journeyman Inn omanik. Kõrts asub Arcadia maailmas Mercuria linnas.

***Brian Westhouse** on rändur ja õpetlane, kes elab Arcadias. Mäng algab sellega, kui ta Tiibeti mungakloostri rituaali käigus saadetakse teise maailma.

***Crow** on Arcadias elav rääkiv lind, kes ei ole tegelikult vares, kuigi välimuselt näeb ta välja just selline. Esimeses osas "The Longest Journey" oli ta Aprili abiline. "Dreamfallis" on ta ka algselt Aprili abiline, kuid hiljem otsustab Zoële appi minna.
Corleone

**Corleone** (itaalia keeles 'lõvisüda'; sitsiiliakeelne nimi **Cunigghiuni**) on asula Itaalias Sitsiilias Palermo suurlinnapiirkonnas ja on Corleone valla keskus.

Elanike arv on umbes 12 000.

## Pildid

Corleone.jpg
Corleone2.jpg
2009 09 23 september 372 corleone dolceria.jpg|Dolceria: Droghe, Liquori, Gelati – magusamüügikohad Corleone keskväljakul


## Viited
Mõtlemise häired

**Mõtlemishäire** on üks psüühiliste funktsioonide häire.

Kliinilises psühhiaatrias eristatakse mõtlemishäiretel:
* vormilist aspekti,
* sisulist aspekti.

## Mõtlemise vormiline häire
Vormiline mõtlemishäire avaldub sellistes nähtustes nagu tempo, seoslikkuse, sihipärasuse, mõistete häiretes.

Mõtlemise tempo häired:
*mõttekäigu aeglustumine
*mõttekäigu kiirenemine
*mõttekäigu tõkestus

Mõtlemise seoslikkuse häired:
*autistlik mõtlemine
*dereistlik mõtlemine
*katkendlik mõtlemine
*paraloogiline mõtlemine
*resoneerne mõtlemine
*seosetu mõtlemine
*sümbolistlik mõtlemine

Mõtlemise sihipärasuse häired:
*mõttekäigu laialivalguvus
*mõttekäigu stereotüüpsus
*patoloogiline üksikasjalikkus

Mõistete häired:
*mõistete väärastus
*neologism

## Mõtlemise sisuline häire
Eristatakse järgmisi mõtlemise sisulisi häireid:
*sundmõtted
*ülekaalukad ideed
*luulud
Põderpõrnikas (perekond)

**Põderpõrnikas** (*Lucanus*) on põderpõrniklaste sugukonda kuuluv põrnikas. 

Eestis elab teiste seas liik põderpõrnikas (*Lucanus cervus*).

## Galerii

Image:Lucanus capreolus sjh.jpg|*Lucanus capreolus*
Image:Lucanus capreolus variation sjh.jpg|*Lucanus capreolus* 
Image:Cerf-volant MHNT Dos.jpg|*Lucanus cervus*
Image:Lucanus cervus variation sjh.jpg|*[[Lucanus cervus]]* 
Image:Lucanus elaphus variation sjh.jpg|*Lucanus elaphus* 
Image:Lucanus formosanus sjh.jpg|*Lucanus formosanus*
Image:Lucanus maculifemoratus maculifemoratus sjh.jpg|*Lucanus maculifemoratus*
Image:Lucanus maculifemoratus taiwanus sjh.jpg|*Lucanus maculifemoratus*
Image:Lucanus mazama sjh.jpg|*Lucanus mazama*
Image:Lucanus mazama variation sjh.jpg|*Lucanus mazama* 
Image:Lucanus placidus variation sjh.jpg|*Lucanus placidus]]* 
Image:Lucanus swinhoei sjh.jpg|*Lucanus swinhoei*
Image:Lucanus tetraodon sjh.jpg|*Lucanus tetradon*
Psüühika

**Psüühika** on individuaalsele kogemusele toetuv käitumist organiseerivate protsesside süsteem.

Kuigi psüühika on kompleksne nähtus, on siiski võimalik eristada järgmisi psüühilise tegevuse etappe:
#Tajumine – tajumise abil hangitakse teavet ümbritseva kohta.
#Teabe tõlgendamine – selgitatakse, millist tähendust omab saadud teave olendi jaoks – nähtuse olemuse mõistmine.
#Hindamine – tõlgendamise teel saadud informatsiooni olulisuse hindamine olendi optimaalse talitlemise aspektist – keskkonna muutus on olendile kas kahjulik, kasulik või tähtsusetu.
#Motivatsiooni tekitamine keskkonna nähtuse suhtes ja vastava tegutsemismustri käivitamine. Püüdlemine toidu poole, põgenemine vaenlase eest.
#Saadud informatsiooni talletamine, et hõlbustada edaspidiseid tõlgendusi ja tegevusi.
Kuigi reeglina on psüühika ajutegevuse väljendus, ei ole alati võimalik psüühilise tegevuse substraati selgelt piiritletud kujul välja tuua. Kõige primitiivsemaid psüühilise tegevuse avaldusvorme võib täheldada juba ainuraksetel – ainurakne ujub valguse poole või eemaldub liiga eredast valgusest (fototaksis), ainurakne ujub mineraalide kogumi poole või eemaldub mineraalide kogumi juurest (kemotaksis) – taksised. Ainuraksetelt on leitud ka primitiivseid mälu ja intellekti algeid.

## Viited
Kongō

**Kongō** (金剛山 *Kongō-zan*) on mägi Jaapanis Honshū saarel. See on 1125 meetri kõrgune ja on seega Ōsaka prefektuuri kõrgeim mägi. Asub Chihayaakasaka küla haldusalas.

Mäe järgi on nime saanud mitmed Jaapani sõjalaevad.

## Välislingid

*http://www.kongozan.net/
*http://www.kongozan.com/
Inimese seedeelundkond

**Inimese seedeelundkond** koosneb seedekanalist ja seedenäärmetest. Täiskasvanud inimese seedekanal on keskmiselt 8–10 meetrit pikk. Seedekanalisse kuuluvad 
suuõõs koos hammaste ja keelega, neel, söögitoru, magu, peensool, jämesool ja pärak. Seedeelundkonda kuulub veel kaks nääret – maks ja kõhunääre.

## Seedimise kulg
Seedimine algab suus, kus toit peenestatakse hammastega. Suuõõnde eritub mälumisel süljenäärmest sülg. Süljes on ensüüm amülaas, mis lõhustab tärklist. Seega algab tärklise lõhustumine juba suus. Suust liigub toit neelu. Neel on lehtrikujuline lihaseline elund. Neelamisel keel aheneb, pehme suulagi tõuseb ning sulgeb tee ninaõõnde. Samal ajal katab klapikujuline kõrikaas sissepääsu kõrisse, vältides toidu sattumist hingamisteedesse. Neelust liigub toit söögitorusse. Toidu liikumist hõlbustab ohtralt erituv lima, mis aitab juhtida toitu makku. Maos algab toidu intensiivne seedimine, lisaks on magu toidu mahuti. Maonõre soolhappe toimel hävib maos enamik toidus leiduvatest mikroobidest. Maos algab valkude ning jätkub süsivesikute seedimine soolhappe ja ensüüm pepsiini toimel. Osaliselt seedunud toit liigub maost edasi peensoolde, mille esimest osa nimetatakse kaksteistsõrmiksooleks. Kaksteistsõrmiksooles toimub seedimise põhiline osa ning sinna suubuvad mitmed tähtsad seedenõred, kaasa arvatud trüpsiin. Soole siseseinad on kurrulised ja lisaks suurendavad soole seina väikesed väljasopistised – soolehatud. Peensooles lõpeb süsivesikute, valkude ja rasvade seedimine. Süsivesikute ja valkude koostisosad ning vitamiinid imenduvad verre ja rasvade koostisosad lümfisoontesse. Seedimata toidujäägid liiguvad edasi jämesoolde. Seal enam seedimist ei toimu. Jämesoole sisaldis on esialgu poolvedel, kuid kuna vesi pidevalt organismi tagasi imendub muutub toidumass tahkeks. Jämesoolde jäävad lõpuks alles toidujäätmed, mida keha ei vaja ja mis eemaldadakse organismist päraku kaudu. Väljaheide koosneb põhiliselt toidujääkidest, bakterimassist ja veest.

## Kehalise koormuse mõju
Kehalise koormuse ajal on seedeelundite talitlus pärsitud. Toimuvad erinevate hormoonide (adrenaliin, noradrenaliin) kontsentratsiooni muutused. Väheneb seedeelundite verevarustus.

## Kirjandus
"Bioloogia põhikoolile IV" - Urmas Kokassaar ja Mati Martin
Sanglepp

**Sanglepp** ehk **must lepp** (*Alnus glutinosa*) on kaseliste sugukonda lepa perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik. 

Rahvapäraseid nimetusi: **mustlepp**, **emalepp**, **soolepp**, **seatamm**.

Eestis pärismaine.

Ta on ühekojaline. Kõrgus kuni 30 (35) m . Eesti kõrgeim must lepp (33,3 m, diameeter 63 cm) kasvab Järvseljal . Puu eluiga küünib 100–130 aastani. 

## Vaata ka
*Lüllemäe sanglepp
*värdlepp

## Viited

## Välislingid

* 
*Sanglepp õpikeskkonnas "Eesti taimed"
Kongo

**Kongo** on kahe riigi nimi:
***[[Kongo Demokraatlik Vabariik]]**
***[[Kongo Vabariik]]**

Kongo nime kandnud kolooniad:
* Kongo Vaba Riik, Belgia kuninga isiklik valdus (1885–1908)
* Belgia Kongo (1908–1960)
* Prantsuse Kongo (1880–1960)

*Kongo (perekonnanimi)
**Alfred Kongo, maalikunstnik
**Linda Kongo, koduloouurija
**Marilin Kongo, laulja

## Vaata ka
***[[Kongo jõgi]]**
***[[Kongō]]**, mägi Jaapanis
Depressiivne luul

**Depressiivne luul** on mõtlemishäire, mille puhul haigel on veendumuslikud negatiivse sisuga mõtted. Haige on ekslikult veendunud, et ta on tühine, tähtsusetu, saanud hakkama mingi raske teoga.

Tüüpilisel kujul esineb depressiivne luul bipolaarsete häirete ja skisoafektiivsete häirete korral.

Kõikedest luuludest moodustab depressiivne luul ~5%.

Depressiivseid luule:
*Alaväärsusluul
*Eitusluul
*Enesesüüdistusluul
*Hukuluul
*Hüpohondriline luul
*Patuluul
*Vaesusluul
*Väiksusluul
António Teixeira de Sousa

**António Teixeira de Sousa** (5. mai 1857 – 5. juuni 1917) oli viimane Portugali kuningriigi peaminister.

Ta lõpetas 1883. aastal meditsiiniõpingud Porto Ülikoolis.

1889. aastal valiti ta Portugali parlamenti. 1900–1903 oli ta mereväe ja meretaguste alade minister ning 1903–1904 ja uuesti 1906 rahandusminister. Ta sai peaministriks 26. juunil 1910 ja oli ametis kuni 5. oktoobrini samal aastal, kui kukutati kuningas Manuel II ning Portugal kuulutati vabariigiks.
Francisco da Veiga Beirão

**Francisco da Veiga Beirão** (24. juuni 1841 Lissabon – 11. november 1916 Lissabon) oli Portugali jurist ja poliitik. Ta oli Portugali ministrite nõukogu esimees (*Presidente do Conselho de Ministros*) 22. detsembrist 1909 kuni 26. juunini 1910, olles üks viimaseid peaministreid enne Portugali monarhia kukutamist.

Veiga Beirão õppis õigusteadust Coimbra ülikoolis ja töötas hiljem seal professorina. Ta kuulus mõõdukate liberaalide hulka ning täitis mitmeid valitsusametikohti, sealhulgas justiitsministri ülesandeid. Tema valitsuse ajal püüti stabiliseerida poliitilist olukorda ja vähendada korruptsiooni, kuid riigi süvenevad kriisid ja monarhia populaarsuse langus viisid lõpuks tema tagasiastumiseni.

Pärast 1910. aasta revolutsiooni taandus Veiga Beirão aktiivsest poliitikast. 

Ta suri 1916. aastal Lissabonis.
Auksi

**Auksi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külas asub Auksi järv, millest saab alguse Uueveski oja. Samuti asuvad külas kaitsealused Auksi rändrahn ja Auksi jalakas ning kaitse all mitte kuuluv Auksi põllukivi.

Küla läbib Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, mille 38. kilomeetrilt (Auksi järve ligidalt) saab alguse lääne suunas kulgev 3,6 km pikkune Auksi tee.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Vaata ka
*Auksi kivi
*Auksi põllukivi

## Viited
Venceslau de Sousa Pereira de Lima

**Venceslau de Sousa Pereira de Lima** (15. november 1858 – 24. detsember 1919) oli Portugali poliitik ja geoloog, peaminister 14. maist kuni 22. detsembrini 1909.
Suurusluul

**Suurusluul** ehk **parafreenne** ehk **ekspansiivne** ehk **megalomaaniline** ehk **makromaaniline** luul on luul, mille korral on inimesel ekslik veendumus, et tal on mingi eriline positiivne võime, koht, ülesanne. Inimene võib olla veendunud, et tal on selgeltnägija võimed (võimekusluul); ta on kuninga nõuandja (võimuluul); tema ülesanne on paljastada juutide salavandenõud (missiooniluul) vms.

Suurusluulu korral tuleb alati kontrollida inimese väidete vastavust tegelikule olukorrale.

Suurusluul esineb tavaliselt skisofreenia, bipolaarse häire ja skisoafektiivsete häirete korral.
Suurusluulu esineb ligikaudu 20% kõigist luulujuhtudest.

Suurusluul võib avalduda erinevates vormides:
*Kõrge päritolu luul
*Leidurlusluul 
*Missiooniluul
*Reformaatorlusluul 
*Rikkusluul
*Seksuaalse külgetõmbe luul
*Võimekusluul  
*Võimuluul

## Vaata ka

*Dunningi-Krugeri efekt
*Nartsissism
*Uhkus
Karula (Viljandi)

**Karula** (varem *Uue-Võidu*) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Uueveski oja üks nimevariant on Karula oja. Küla läänepiiril asub Karula järv.

Küla kuulus Viljandi kihelkonda, külas on olnud Karula mõis.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Vaata ka
*Karula mõisa kalmistu
*Uue-Võidu järv
*Uue-Võidu maastikukaitseala
*Uue-Võidu vald
*Vana-Võidu

## Viited
Kokaviidika

**Kokaviidika** (ka *Koka-Viidika*) on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Kokaviidika oli 2000. aasta seisuga Saarepeedi valla elanike arvult kõige väiksem küla: 25 elanikku.

Kokaviidikale lähimad külad on idas Saarepeedi, lõunas Taari, edelas Tobraselja ja loodes Võistre.

Külast voolab läbi Koka oja.

## Nimi

Koka on Eesti kohanimedes üsna laialt levinud. 18. sajandi algul leidus seda ainuüksi Viljandi kihelkonnas mujalgi. See võis tuleneda sõnast "kokka" 'küngas, mägi', ametinimetusest kokk või eesnimest Cocke, Koke. Viimase tuletas Leo Tiik isikunimest Habakuk.

Viidik (*Widik*) on samuti levinud eesnimi. Sealsamas Võidu mõisas pidas 1751 hajatalu *Teya Olo Widick*. Arvatavasti on see kas nime *Vitus* teisend või lühend germaani Wid-tüve sisaldavatest nimedest *Widdig, Wittichen, Wiedi(n)g* või *Wieti(n)g*, mis on rahvasuus segunenud kalanimetusega viidikas.

## Ajalugu

Tänapäeva Kokaviidika küla maa-ala asus Viljandi kihelkonnas ja kuulus Uue-Võidu mõisale.

Kokaviidika on asendanud varasemad külanimed Harjaka ja Lustivere, vähemalt tänapäeval sellenimelisi paiku ei ole. 18. sajandi algul olid Koka talud Harjaka küla (*Harjakas*) all. 1583. aastal nimetati seda paika *Lustifer* ja 1797. aastal *Lustiwer*.

1751. aastal oli Võidu mõisas taluperemees *Kocka Marti Widik*, kelle järgi küla võibki olla nimetatud. 1806 elas Võidu mõisas talupoeg *Kokka Widiko Josep*, kes võib olla eelmise poeg. 1900. aasta paiku nimetati Коккавидика talu. Esimest korda mainiti Kokaviidika küla alles 1945. aastal.

Riigivanem Jüri Jaakson ja matemaatik Hermann Jaakson sündisid Kokaviidikal. 1995. aastal püstitati Kokaviidika külla Jüri ja Hermann Jaaksonile mälestuskivi.

Küla nimi esines 2016. aastal Kanal 2-s eetris olnud huumorisaates "Suur komöödiaõhtu", kus teiste seas naerutas televaatajaid väljamõeldud tegelane, Kokaviidika postiljon Herbert Ving (näitleja Argo Aadli).

## Viited
Moori

**Moori** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Moori mõis.

Moori küla jääb Viljandi – Kolga-Jaani – Põltsamaa maanteed pidi 10 km Viljandi linnast Põltsamaa suunda, maanteelt 1 km paremale. See on väike hajaküla 40 elanikuga (2011).

Küla keskuses asub 8 korteriga kortermaja.

Moori külas tegutseb külaseltsing külavanem Karmen Roosi eestvedamisel. Külas toimub iga-aastane jaanituli ja muid ühiseid üritusi aasta läbi.

Külast saavad alguse Teraseoja ja Tusti oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Viited
Peetrimõisa (Viljandi)

**Peetrimõisa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

Külas on olnud Peetrimõisa karjamõis ja Väikemõisa mõis.

Küla idapiiril voolab Tänassilma jõgi, külast voolab läbi Uueveski oja. Küla territooriumil asuvad Peetrimõisa paisjärv ja osa Rutsniku mädajärvest, samuti väike osa Uue-Võidu maastikukaitsealast.


Väikemõisa.JPG|Väikemõisa mõisa peahoone
Peetrimõisa mõisa valitsejamaja.JPG|Peetrimõisa mõisa valitsejamaja
Peetrimõisa mõisa laut 1..JPG|Peetrimõisa mõisa laut


## Viited
Taari

**Taari** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

Küla lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi, samuti jookseb lõunapiir piki Vana-Võidu Mädajärve. Külast voolavad läbi Viru oja ja Koka oja, mõlemad suubuvad lõunapiiril Tänassilma jõkke. Viru ojale on külas paisutatud Kehklase järv. Küla kirdeosas asuvad Varesemäed.

Külast läheb läbi Viljandi–Põltsamaa maantee.

## Viited
Tõnissaare

**Tõnissaare** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda. Külas asub Pingu järv. 

Tegemist on tüüpilise 20. sajandi monofunktsionaalse maa-asulaga. Sajandi algul ehitati külla kahekorruselisi ahiküttega, paljude väikeste korteritega elumaju, kus majutati teiste seas Viljandi tikuvabriku metsatöölisi. Tänapäeval seisab mitu sellist endist eluhoonet tühjalt ja on avariilises seisukorras. 

Laiemat tuntust on küla kogunud seoses 2008. aastal Kanal 2 eetris olnud Peeter Võsa saatega "Võsareporter", mille reportaažis kajastati Tõnissaare elanike omavahelisi tüliküsimusi. Kaamera ja mikrofoni ees lahati väidetavaid vargusi üksteise tagant, rohkeid alkoholi kuritarvitamise ja avaliku korra rikkumise juhte, pikantset kõneainet pakkusid külarahva intiimsuhted. Videoreportaaž valiti saatesarja populaarseimaks ning selle kaudu võis Eesti televaataja tutvuda värvikate tegelastega (hüüdnimedega Pudi, Kitukas, Vesipea, õed Puugid jm), kellest mõni on ka hiljem meedias esinenud.

## Viited
Neftekamsk

**Neftekamsk** on tööstuslinn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Kama jõe ääres.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Neftekamski elanikest tatarlasi 30,5%, venelasi 29,1%, baškiire 27,8%, marisid 9,4% ja udmurte 1,2%.

## Ajalugu

1955. aastal leiti Arlani mari küla juurest naftat. Naftapuuraukude juurde tekkis töölisasula, mis 1963 sai linnaõigused. 1962 hakati ehitama hüdroelektrijaama ja 1968 kunstnahavabrikut.

Linnas on auto- ja bussitehas ning lennujaam.

## Viited

## Välislingid

*Neftekamski koduleht
Välgita

**Välgita** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Välgita mõis.

Külas asuvad Välgita ohvrikivi ja Välgita järv. Külast saab alguse Rootsi kraav. 
Külast voolab läbi Viru oja, millele on paisutatuda Muraka järv.
Küla lähistel paikneb Välgita soo.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Viited