open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Märtson

**Jaan Märtson** VR II/3 ( Vana-Tänassilma vald – 7. veebruar 1942 Saransk) oli Eesti sõjaväelane, nooremallohvitser (1919), nooremseersant (1940). 

## Elulugu
Sündis  Viljandimaal Viljandi kihelkonnas Vana-Tänassilma vallas Rebaste karjamõisas töölise peres. Õppis Vana-Tänassilma vallakoolis, Viljandi kihelkonnakoolis ja Viljandi linnakoolis.

### Sõjaväeline teenistuskäik
1917–1918 võttis suurtükiväes osa Esimesest maailmasõjast. Pärast demobiliseerimist asus 1918 tööle Koorküla mõisa mehaanikuna. 

Osales Eesti Vabadussõjas 6. jalaväepolgus detsembrist 1918. Langes Taagepera mõisas punaväe kätte vangi, saadeti koju Koorküla valda. Astus jaanuaris 1919 taas teenistusse 6. jalaväepolku. Viidi veebruaris 1919 üle suurtükiväe tagavarapatareisse, kust mõni päev hiljem määrati 2. suurtükiväepolgu 1. patareisse. Alates märtsist 1919 teenis Soomusautode kolonni 1. rühmas soomusauto "Kalevipoeg" ülema kapten Einar Lundborgi abina.

Paistis lahinguolukordades silma julguse, vapruse ja suure rahulikkusega. Oli laialdase silmaringiga mees ning kõneles soravalt vene ja saksa keelt. Nimetati augustis 1919 rühma nooremfeierverkeriks. Septembris 1919 ülendati kapraliks. Pälvis Loodearmeelt Georgi risti IV järgu. Ülendati nooremallohvitseriks oktoobris 1919 ja nimetati vanemfeierverkeriks. Võttis osa lahingutest Punaarmee vastu Võrumaal, Põhja-Lätis ning Pihkva, Ostrovi ja Narva rindel. Demobiliseeriti märtsis 1920. Senine aukraad nimetati juunis 1940 ümber nooremseersandiks.

Autasustati 24. augustil 1920 Vabadusristi II liigi 3. järguga nr 770:

Vabadusristile lisandusid 12 000 marka, tasuta maa normaaltalu suuruses, Vabadussõja Mälestusmärk ja Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal.

### Hilisem elukäik
Autasumaa suurusega 18,52 hektarit eraldati mais 1921 Valgamaa Tõlliste valla Tõlliste mõisast. Koht sai nimeks Kuuste talu. Ehitas elumaja ning majandushooned, kinnistati tema nimele septembris 1931. Soetas lisaks 13,6-hektarise Lepiku talu, mis oli samuti eraldatud Tõlliste mõisa maadest. Oli talunik, Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Valga osakonna liige.

Nõukogude repressiivorganid arreteerisid ta 10. aprillil 1941 Kuuste talus. Peeti kinni Valga ja Pihkva vanglates, kust juulis 1941 viidi Venemaale. 27. detsembril 1941 mõisteti Mordva ANSV prokuratuuri otsusega surma. Jaan Märtson lasti maha 7. veebruaril 1942 Saranskis. Matmispaik teadmata.

Tema nimi on 23. aprillil 2004 Tori kirikus avatud Teise maailmasõja ohvritena hukkunud Vabadusristi kavaleridele pühendatud mälestustahvlil.

## Perekond
Abiellus 9. augustil 1914 Tänassilma apostliku õigeusu kirikus Johanna Schultsenbergiga (1891–1940). 

Lapsed: Anna (1916–1917), Maria (1916–1917), Jaan (1920), Arnold (1922–1923), Johannes (1924), Osvald (1928–1933) ja Hans (1930–1994).

## Auastmed
*1919 – kapral
*1919 – nooremallohvitser
*1940 – nooremseersant

## Tunnustus

* Vabadusrist II/3 (24. august 1920)
* Püha Georgi risti IV järk
* Eesti Vabadussõja mälestusmärk
* Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal
* 12 000 marka
* Autasutalu Valgamaal

## Viited
Annise Parker

**Annise Danette Parker** (sündinud 17. mail 1956 Houstonis) on USA poliitik.

2. jaanuaril 2010 astus ta ametisse Houstoni linnapeana. Selles ametis oli ta kuni 2. jaanuarini 2016.

Ta on lesbi. 

Parker kuulub Demokraatlikku Parteisse ja on töötanud Houstoni linnakontrolörina.

## Välislingid

* Koduleht
* Office of the City Controller for Houston official website
Arukus (filosoofia)

**Arukuse** ehk **intelligentsuse** (inglise keeles *intelligence*) all mõistetakse vaimufilosoofias (näiteks seoses Turingi testiga) olendi omadust omada mõtlemist, mõistust, aru vms, või käitumise omadust tuleneda mõtlemisest vms.
Kaug-Ida Vabariik

**Kaug-Ida Vabariik** oli 6. aprillil 1920 Verhneudinskis (Ulan-Udes) Nõukogude Venemaa initsiatiivil loodud puhverriik Nõukogude Venemaa ja Jaapani vahel aastatel 1920–1922. Vabariigi pealinn oli algul Verhneudinsk ja hiljem Tšita.

Kulisside tagant kontrollis Nõukogude Venemaa vabariiki Kaug-Ida bolševike, Siberi parteikomitee ning Moskvast saadetud emissaride kaudu. 5. novembril 1922 asendati vabariigi juhtkond nõukogudemeelse juhiga (Vassili Blücher) ja liideti Venemaa Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee dekreediga Vene SFNV koosseisu.

## Territoorium
Kaug-Ida Vabariigi koosseisu kuulusid: 
*Taga-Baikali oblast, 
*Amuuri oblast, 
*Primorje oblast, 
*Põhja-Sahhalin ja 
*osa Hiina-Ida raudtee rajoonist, kus elas vene elanikkond.

## Riigihaldus
Kaug-Ida Vabariigi juhid olid järgmised:

### Valitsuse juht
*Aleksandr Mihhailovitš Krasnoštšokov 6. aprill 1920 – 29. mai 1921;
*Nikolai Mihhailovitš Matvejev, 29. mai 1921 – 14. november 1922.

### Rahvakomissaride Nõukogu esimees
*Boriss Zahharovitš Šunjanski, 1920. aasta juuni – oktoober, 
*Aleksandr Mihhailovitš Krasnoštšokov, 30. oktoober 1920 – 13. veebruar 1921,
*Pjotr Mihhailovitš Nikiforov 14. veebruar 1921 – 8. oktoober 1922.
*Pjotr Aleksejevitš Kobozev, 8. oktoober – 14. november 1922, 
*Pjotr Aleksejevitš Kobozev, Kaug-Ida Revolutsioonikomitee esimees 15. november 1922 – oktoober 1923).

Formaalselt sõltumatu Kaug-Ida Vabariigi tegevust suunas VK(b)P KK Kaug-Ida büroo (*Дальбюро ЦК РКП(б)*) ja nõukogude kommunistide juhitav Tšekaa analoog – Kaug-Ida Vabariigi Riiklik Poliitkaitse (*Госполитохрана ДВР*), mille ülem oli hilisem GULAGi ülem Matvei Berman.

## Kaug-Ida Vabariigi likvideerimine
Pärast Kaug-Ida Vabariigi liitmist Vene NFSV-ga moodustati piirkonnast Kaug-Ida oblast (1923–1926) ning seejärel Kaug-Ida krai, mis omakorda jaotati 1938. aastal Habarovski kraiks ja Primorje kraiks.

## Välislingid
* Ivo Paulus, Ivo Paulus: Kaug-Ida Vabariik, Eesti Päevaleht, 12. aprill 2010
Helmuth Luik

**Helmuth Luik** (19. veebruar 1928 Paikuse vald, Pärnumaa – 4. mai 2009 Tallinn) oli eesti maletaja ja malekohtunik. 

Ta tegutses malekohtunikuna. Sai üleliidulise spordikohtuniku kategooria.

## Välislingid
* Elulugu Maleliidu lehel
* Mõni sõna Helmuthist
* Maleringkonnad leinavad Helmuth Luike
*
Diedrich von Tiesenhausen

**Diedrich von Tiesenhausen** on mitme Tiesenhauseni suguvõsa liikme nimi:
*Vabahärra **[[Johann Diedrich von Tiesenhausen|Diedrich von Tiesenhausen]]** (1767–1834), Vene major, Rakvere ja Tudulinna mõisnik, Virumaa kreisikohtunik
*Vabahärra **[[Diedrich Johann Georg von Tiesenhausen|Diedrich von Tiesenhausen]]** (1825–1894), Sõmeru mõisnik, Virumaa kreisikohtunik, eelmise poeg
Johann Diedrich von Tiesenhausen

Vabahärra **Johann Diedrich von Tiesenhausen** (ristiti 23. aprill (vkj 12. aprill) 1767 Tallinnas; suri 8. mail (vkj 26. aprill) 1834 Rakveres) oli Venemaa sõjaväelane (major) ja Eestimaa mõisnik.

Johann Diedrich von Tiesenhausen sündis Rakvere ja Tudulinna mõisniku vabahärra Jakob Johann von Tiesenhauseni (1729–1784) ja Wilhelmine Margarethe von Baranoffi (1737–1808) pojana.

Talle kuulusid Rakvere ja Tudulinna mõis ning ta oli Virumaa kreisikohtunik.

## Perekond
Johann Diedrich von Tiesenhausen abiellus 26. juunil (vkj. 15. juunil) 1795 Türi-Alliku mõisas Anna Wilhelmine Henriette von Baranoffiga (1776–1801), kes oli Suure-Lähtru mõisniku Christoph von Baranoffi (suri 1747) ja Helene von Helffreichi tütar. Abielust sündisid:
*Wilhelmine von Tiesenhausen;
*Henriette Jakobine Amalie von Tiesenhausen (sünd. 1797);
*Emilie Henriette von Tiesenhausen (1798–1878), abiellus Iisaku mõisniku Konrad von Breverniga (surnud 1870);
*Christoph von Tiesenhausen (sünd. 1798),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister);
*Charlotte Juliane Konstantine von Tiesenhausen (sünd. 1799).

Hiljem abiellus Johann Diedrich von Tiesenhausen Julie Charlotte von Wrangelliga, kes oli Uhtna mõisniku Georg von Wrangelli (surnud 1836) ja vabapreili Katharina von Ungern-Sternbergi tütar. Abielust sündisid:
*Georg von Tiesenhausen (1811–1850),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsakaardiväe polkovnik);
*Juliane Katharina Helene von Tiesenhausen (1813–1824);
*Jakob von Tiesenhausen (1816–1902),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), abiellus 1851 Otto von Kotzebue tütre Luise von Kotzebuega (1829–1866) ja 1867 Sangaste koguduse õpetaja Friedrich Heinrich Sellheimi tütre Luise Sellheimiga (1841–1929);
*Diedrich von Tiesenhausen (1825–1894), Sõmeru mõisnik, kreisikohtunik, abiellus 1849 kindralleitnant Gustav Gerhard von Plateri (1781–1848) tütre Katharina Sophia von Plateriga (1827–1913);
*Julie Sophie von Tiesenhausen (sünd. 1818).
### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Tiesenhausen

## Viited
Saksi-Meiningeni hertsogiriik

**Saksi-Meiningeni hertsogiriik** (saksa *Herzogtum Sachsen-Meiningen*) oli hertsogiriik Saksamaal 1680–1918, üks ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini dünastia ernestiinide haru.

1675. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Ernst I ja tema seitse poega asusid koos hertsogkonda valitsema. 1680. aastal jagasid vennad oma valdused; vanuselt kolmas poeg Bernhard sai Meiningeni linna ja selle juurde kuuluvad alad. Temast sai esimene Saksi-Meiningeni hertsog.

1826. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Friedrich IV ning tema Altenburgi valdused päris Saksi-Hildburghauseni hertsog Friedrich. Friedrichi enda senised valdused liideti aga Saksi-Meiningeniga.

1871. aastast kuulus hertsogiriik Saksa keisririigi koosseisu.

Hertsogkond kaotati 1918. aastal.

## Saksi-Meiningeni hertsogid
* 1680–1706 Bernhard I
* 1706–1724 Ernst Ludwig I
* 1724–1729 Ernst Ludwig II 
* 1729–1743 Karl Friedrich 
* 1743–1746 Friedrich Wilhelm
* 1743–1763 Anton Ulrich 
* 1763–1782 Karl Wilhelm 
* 1782–1803 Georg I
* 1803–1866 Bernhard II
* 1866–1914 Georg II 
* 1914–1918 Bernhard III 

## Vaata ka
*Saksi-Meiningeni hertsog
Serblased

**Serblased** on lõunaslaavi rahvas, kelle asualaks on Balkani poolsaare kesk- ja lääneosa, põhiliselt Serbia, Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina ning mingil määral Horvaatia. Koguarvu hinnatakse umbes 10,5 miljonile. Enamik serblasi on õigeusklikud.


Image: Serbs in Croatia, Bosnia, Montenegro and Serbia, 1981.png
Image:SerbsInYugoslavia1992-1995.png
Image:Balkans05.png
Image:Balkans2010.png


## Vaata ka
*Bosnia ja Hertsegoviina serblased

## Viited
Mbeya

**Mbeya** on linn Tansaanias, Mbeya piirkonna halduskeskus. Halduslikult moodustab linn Mbeya linnaringkonna.

Mbeya asub riigi edelaosas Sambia piiri lähedal. Linn asub umbes 1700 meetri kõrgusel merepinnast ning on ümbritsetud mägedega.

Mbeya asutati 20. sajandi alguses puhkenud kullapalaviku tulemusel 1920. aastatel kaevandusasulana. Hiljem rajatud raudtee meelitas kohale põlluharijad ja väkeettevõtjad.

Aastal 2005 elas Mbeyas umbes 280 000 inimest.
Nikolai Morilov

**Nikolai Sergejevitš Morilov** (vene keeles Николай Сергеевич Морилов; sündinud 11. augustil 1986 Permis) on Venemaa murdmaasuusataja, kes sõidab põhiliselt sprindidistantse.

Morilov sai 2004. aastal juunioride MM-i Strynis 10 km vabasõidus pronksmedali. Esimest korda osales ta täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos, kus ta sai paarissprindis koos Vassili Rotševiga hõbemedali. 2009. aasta MM-il Liberecis oli Morilov sprindi vabasõidus kolmas. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Aleksei Petuhhoviga pronksmedali.

Morilov suusatas esimest korda maailma karikasarjas 2004. aasta detsembris Bernis, kus ta sai 1,35 km sprindi vabasõidus 36. koha. 2007. aasta 30. detsembril võitis ta Prahas peetud Tour de Ski sarja kuulunud sprindi vabasõidu. Esimese poodiumikoha MK-etapil sai ta 2009. aasta märtsis Lahtis, kui oli 1,2 km sprindi vabasõidus kolmas.

2009. aasta detsembris Düsseldorfi MK-etapil sai Morilov koos Aleksei Petuhhoviga paarissprindi vabasõidus esikoha.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2010  Vancouveris
**  pronksmedal teatesprindis vabastiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2007  Sapporos
** hõbemedal paarissprindis 

*2009  Liberecis
**  pronksmedal 1,6 km sprindi vabasõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
*2004  Stryni vallas
**  pronksmedal 10 km vabasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Sprindi karikas
** 2. koht: 2012

Nikolai Morilov on osalenud MK-etappidel 93 korral (seisuga 23. veebruar 2015). Poodiumile on ta jõudnud seitsmel korral, millest kolm korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

 
## Välislingid

* Nikolai Morilov FIS-i kodulehe (fis-ski-com)
* Nikolai Morilov ЦСКА leheküljel (cska.ru) (vene keeles)
* Nikolai Morilovi intervjuu enne Libereci MM-i (vene keeles)
Kein Einaste

**Kein Einaste** (sündinud 22. veebruaril 1985 Pärnumaal) on Eesti murdmaasuusataja, kes võistleb peamiselt sprindidistantsidel.

2008. aasta jaanuaris Jõulumäel peetud Skandinaavia karikavõistlustel sai Einaste sprindi klassikasõidus 2. koha. 2009. aasta Eesti meistrivõistlustel tuli ta koos Andrus Veerpaluga paarissprindi klassikasõidus Eesti meistriks ja kuulus pronksmedali võitnud Jõulu Suusaklubi meeskonda 3×10 km teatesõidus.   

Einaste suusatas esimest korda maailma karikasarjas 2005. aasta jaanuaris Otepääl, kus osales 15 km klassikasõidus ja sai 59. koha. Ta on osalenud () 51 MK-etapil ja jõudnud punktikohale ehk 30 parema hulka 12 korral. Esimene punktikoht tuli 2009. aasta MK-etapil novembris Kuusamos, kui ta sai 1,4 km sprindi klassikasõidus 13. koha. Parim koht MK-etapil on 17. jaanuaril 2010 Otepääl saadud 7. koht klassikasprindis.

Kein Einaste esindas Eestit Vancouveri olümpiamängudel 2010. aastal, kus ta sai klassikasprindis 59. koha.

2011. aastal Holmenkollenis peetud maailmameistrivõistlustel sai ta sprindis 44. koha ja teatesprindis 11. koha. 2013. aasta Val di Fiemme MM-il jõudis Einaste klassikasprindis 53. kohale.

## Välislingid
* Kein Einaste Eesti Suusaliidu kodulehel
* 
*
Kromofoor

**Kromofoor** ehk kromofoorne rühm on küllastumata, tihti konjugeeritud küllastumata keemiliste sidemetega aatomite rühm, näiteks aso-, nitroso-, nitro-, karbonüülrühm, mis kromofoori-auksokroomiteooria järgi põhjustab orgaanilise ühendi värvuse. 

Nüüdisaegse värvusteooria põhjal on värvus tingitud kogu ühendi struktuurist.

Võrdle: Kromatofoor
## Vaata ka
*Karotenoidid
Kalle Kaarli

**Kalle Kaarli** (sündinud 27. juulil 1948) on eesti matemaatik.

Ta lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (1966) ja Tartu Riikliku Ülikooli (matemaatikateaduskond, 1971); 1979. aastal kaitses füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja.

Ta on olnud 1974. aastast Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna algebra ja geomeetria kateedri õppejõud, 1983. aastast dotsent, 1994. aastast puhta matemaatika instituudi (hiljem matemaatika instituudi) professor universaalalgebra alal. 2014. aastast on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor. 

Ta on olnud Eesti Matemaatika Seltsi president aastatel 2003−2009.

Ta on tegelenud universaalalgebra ja rühmateooriaga.  

Koos Alden Pixleyga on ta koostanud monograafia "Polynomial Completeness in Algebraic Systems" (2001). 

## Tunnustus
*2002 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2008 Tartu Ülikooli medal
*2012 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
*2014 Tartu Ülikooli suur medal

* 2018 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Tema isa oli põllumajandusteadlane Karl Kaarli, vend on füüsik Rein Kaarli.

## Viited

## Välislingid
*Kalle Kaarli koduleht
Rakvere mõis

**Rakvere mõis** (saksa keeles *Schloß Wesenberg*) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis loodi 1618. aastal, mil Rakvere linnuse ala läänistati Reinoud van Brederodele (1567–1633). Rootsi kuningas Gustav Adolfi kinkekiri Reinhold von Brederode'le Rakvere mõisa kohta on dateeritud 11.07.1618, Rootsi kuningas Gustav II Adolf oli 12. juunil 1616 teinud Reinhold/Reinoud van Brederode Rakvere vabahärraks, ta oli Hollandi esindajana ja rahuläbirääkimiste saadikuna osalenud Rootsile eduka Stolbovo rahu sõlmisel. 

1629. aastal kinkis Gustav Adolf, Reinhold von Brederode'le Rakvere lossi,  kinkekiri Rakvere lossi kohta on dateeritud 16.05.1629. 1631. aastal kinkis Gustav Adolf, Reinhold von Brederode'le Rakvere lossi ja linna

Mõisahoonetena kasutati algul ilmselt linnuse tervemaid osi, hiljem rajati uus mõisasüda frantsisklaste kloostri varemeile.

1669. aastal omandasid mõisa Tiesenhausenid ning 19. sajandi keskel Rennenkampffid. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Vao ja Rakvere mõisa pärushärra Carl August Edler von Rennenkampff (1874–1934).

1783. aastal kehtestati Venemaa keisririigis asehalduskord ja loodi Tallinna asehalduskonna Rakvere kreis. Rakvere linn osteti Tiesenhausenilt 45 011 rubla eest ära ning nimetati kreisilinnaks. 

## Mõisakompleks
Rakvere mõisakompleks rajati 18.–19. sajandil. Mõisa historitsistlik algselt ühekorruseline härrastemaja rajati 1850. aastatel. 

Hoone ehitati 1920. aastatel kahekorruseliseks. Mõisa härrastemaja oli nüüd Rakvere Rahvamaja ning oli Rakvere Haridusseltsi omanduses. Mõisapark oli aga Rahvaaed. 1920. aastate teisel poolel ehitati endise härrastemaja ühte otsa teatrihoone, mis valmis lõplikult alles 1930. aastate lõpus. 

Tänapäeval kasutab kunagist mõisakompleksi Rakvere Teater.

18. sajandi keskelt pärineb mõisa ait, mille kolmnurkfrontooni ilmestab rokokoostiilis kaunistus. Aidahoones asub teatri väike saal.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Rakvere mõis (Rakvere khk)
*Odette Kirss, Rakvere mõisa peremehed ja teenijad, Virumaa Teataja, 26. aprill 2011
Aleksander Pettai

**Aleksander Pettai** (7. september 1902 Varstu – 23. veebruar 1997 Tartu) oli eesti pedagoog ja koorijuht, Vabadussõja veteran.

Ta sündis Matumäe taluperemehe Kaarli Pettai ja ta naise Anna (sündinud Sepp, pärit Karula vallast Paluotsa talust) pojana. Oli abielus õpetaja Aliide Kindsikoga.

Aleksander Pettai lõpetas Võru Õpetajate Seminari, kus üks tema õpetajaid oli Johannes Käis. 1930. aastatel töötas ta Leevi Algkooli juhatajana, kuulus Kaitseliidu Võrumaa malevasse. 

Pärast teist maailmasõda töötas Rõuge 8-klassilise kooli (praegu Rõuge Põhikooli) direktorina ning 1951–1963 Kolepi 8-klassilise kooli matemaatika- ja laulmisõpetajana. Hiljem elas pensionärina Elvas. Ta juhatas elu jooksul mitut koori.

## Tunnustus
*1940 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta vend oli eesti pedagoog ja ühiskonnategelane Theodor Petai, ta poeg oli loomakasvatusteadlane Eino Pettai. 

## Kirjandus
*Signe Strohm (koostaja). Leevi kandi lood. 500 aastat esmamainimisest tänapäevani. Leevi, 2025. Lk 115–116.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*"Võrumaa vanim koor juubeliõites" Võrumaa Teataja, 14. aprill 2005
ZiU-5

**ZiU-5** (*ЗиУ-5*) on Nõukogude Liidu trollibussimudel, mida valmistas Saratovi oblastis Engelsis asuv firma Trolza aastatel 1959–1972. Tüübitähis ZiU tuleneb tootja toonasest nimest (vene keeles *Завод имени Урицкого*, Uritski-nimeline tehas).

Esimesel II maailmasõjale järgnenud kümnendil arenes trolliliiklus Nõukogude Liidus tormiliselt. Trollibussi peeti innovatiivseks lahenduseks võrreldes „vananenud“ ja kallite trammidega. Tollal oli kasutusel peamiselt väga lihtne, töökindel ja vastupidav MTB-82. See oli aga liiga väike ning ebamugav nii juhile kui ka sõitjatele. Pärast väikest eksperimentaalset TBU-1 seeriat töötas ZiU masstootmiseks välja täiesti uue mudeli ZiU-5, millel olid kõrvaldatud kõik MTB-82 puudused. Valmistati enam kui 200&nbsp;trollibussi, mida testiti Moskvas 1959.&nbsp;aastal. Saadud kogemuste alusel muutsid insenerid ZiU ehitust ja 1960.&nbsp;aastal käivitati masstootmine. Ka selle käigus tehti mõningaid tehnoloogilisi muudatusi. 1971.&nbsp;aastal tõi ZiU välja täiesti uue trollibussi ZiU-9. See oli odavam ja mahutas rohkem reisijaid, mistõttu ZiU-5 masstootmine 1972.&nbsp;aastal lõpetati.

## Konstruktsioon
ZiU-5 on kõrge põrandaga trollibuss. Selle alumiiniumkere on monteeritud terasest raamile ja karkassile. Uksi on kaks ja need paiknevad otstes. Trollil on 95 kW elektrimootor DK-207A. Veojõu muutmine toimub kiirendi abil. ZiU-5 on varustatud mootorgeneraatoriga 550&nbsp;V alalispinge muundamiseks 24&nbsp;V alalispingeks. Selleks on 550&nbsp;V pingega töötav elektrimootor otse ühendatud 24&nbsp;V elektrigeneraatoriga. Sellise lihtsa konstruktsiooni puudus on pidev müra, mida on hea õlitamise ja tsentreerimisega võimalik vähendada talutava tasemeni. 24&nbsp;V pingega töötavad muuhulgas kontroller, sise- ja välisvalgustus ning uksed. Kõik reisijateruumis ja juhikabiinis olevad seadmed töötavad ainult selle ohutu pingega. 550&nbsp;V jõuahelad asuvad põranda all. Pidurisüsteem koosneb elektrodünaamilisest, seisu- ja õhkpidurist. Õhkpiduri toitmiseks on trollil elektriline suruõhugeneraator.

## Tehnilised andmed
* Pikkus: 11,87 m
* Laius: 2,68 m
* Kõrgus: 3,53 m
* Tühimass: 9,8 t
* Kohti kokku: 122
** Istekohti: 38
** Seisukohti: 84
* Mootori võimsus: 95 kW
* Suurim kiirus: 68 km/h (ilma reisijateta on saavutatud ka 100 km/h)

## Kasutamine
Seda tüüpi trollibusse toodeti üle 20 000, mistõttu see oli tolleaegsetes nõukogude linnades domineeriv mudel. Samuti olid seda tüüpi trollid kasutusel Budapestis ja Bogotás. Viimased ZiU-5-d kõrvaldati kasutusest 80. aastate keskel ja järel on vaid mõned seda tüüpi muuseumtrollid.

### ZiU-5 Tallinnas
Tallinn sai 1965. aastal 9 trolli ZiU-5 (1–9). Tegu oli esimeste trollidega Tallinnas ja nendega avati liiklus marsruudil Teater "Estonia"–Hipodroom. Viimane seda tüüpi troll kanti maha 1973.&nbsp;aastal.

## Viited

## Välislingid
* ZiU-5 Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise kodulehel
* ZiU-5 Budapestis (inglise keeles)
Artur Nilson

**Artur Nilson** (19. september 1931 – 19. juuni 2022) oli eesti metsateadlane. 

Artur Nilson lõpetas 1950. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). Aastatel 1969–1994 oli ta EPA / Eesti Põllumajandusülikooli õppejõud, sealhulgas metsakorralduse õppetooli juhataja; 1994. aastast emeriitprofesor.

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk 2008
* Metsanduse elutööpreemia 2008

## Isiklikku
Bioloog Eva Nilson on Artur Nilsoni õde.

## Artikleid
* Eri mõtteviisidest metsanduses ja ökousust, Eesti Mets, 3/2004
* Minu metsandusfilosoofiast, Eesti Mets 2/2008
* Raie kavandamise kunstist, Eesti Mets 3/2008
* Metsa mahuküpsuse leidmine kui kohtuprotsess, Eesti Mets 1/2009
* Artur Nilson. Mõtlemise stiilist – globaalne tulumaksu akrobaatika. Sirp 31.01.2020

## Välislingid
* 
* Arvamused ei tohiks arvutustest liiga üle käia, Intervjuu, Eesti Mets 2/2008
Alena Procházková

**Alena Procházková** (sündinud 9. augustil 1984 Banská Bystricas Tšehhoslovakkias) on Slovakkia murdmaasuusataja. 

Procházková esimene rahvusvaheline suurvõistlus oli 2003. aasta maailmameistrivõistlused Val di Fiemmes, kus ta sai 30 km ühisstardiga vabasõidus 40. koha. 2007. aasta MM-ilSapporos saadud 7. koht on siiani ta parim koht paarissprindi vabasõidus. Individuaalselt on ta parim koht 2009 MM-il Liberecis saadud 8. koht sprindi vabasõidus. 

Procházková võistles esimest korda maailma karikasarjas 2004. aasta 11. detsembril Lago di Teseros ja sai 15 km suusavahetusega jälitussõidus 58. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2006. aastal Oberstdorfis, kui oli 0,9 km sprindi klassikasõidus 27. kohal. Kolme parema hulka jõudis Procházková esimest korda 2007. aasta detsembris Kuusamos 1,2 km sprindi klassikasõidus, kui sai 3. koha. Esimese võidu sai ta MK-etapil 16. jaanuaril 2009 Vancouveris eelolümpial 1,2 km sprindi klassikasõidus.

## Saavutused

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2007  Tarvisios
**  **juunioride maailmameister** sprindis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Alena Procházková on osalenud maailma karikasarja etappidel 132 korda (seisuga 17. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile kuuel korral, neist ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Norbert Elias

**Norbert Leo Elias** (22. juuni 1897 Breslau (tänapäeval Wrocław, Poola) – 1. august 1990 Amsterdam) oli juudi päritolu saksa sotsioloog, kes omandas hiljem Suurbritannia kodakondsuse.

Eliase tuntumaid teoseid on kaheköiteline "Tsiviliseerumisprotsess".

## Teoseid eesti keeles
* "Tsiviliseerumisprotsess. I köide: Käitumise muutused Õhtumaa ilmalikes ülemkihtides". Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve. Tallinn: Varrak 2005
* "Tsiviliseerumisprotsess. II köide: Ühiskonna muutused. Ühe tsiviliseerumisteooria visand". Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve. Tallinn: Varrak 2007
* "Mis on sotsioloogia?". Saksa keelest tõlkinud Katrin Kaugver. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2013
Anne Laius

**Anne Laius** (sündinud 25. märtsil 1956) on eesti bioloog.

Ta on lõpetanud Tartu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli hüdrobioloogi ja ihtüoloogina ning bioloogia- ja keemiaõpetajana. Sai 2003. aastal teadusmagistri kraadi ning 2011. aastal doktorikraadi bioloogia ja maateaduste hariduse erialal Tartu Ülikoolis.

Ta on Tartus Miina Härma gümnaasiumi bioloogiaõpetaja ja Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna loodusteadusliku hariduse keskuses bioloogiahariduse kaasprofessor.

## Kirjandus
*Kadri Pulk. "Inimlik headus: õpetaja põhiomadus". Roheline Värav 30 (13. november) 2009. Lk 8

## Tunnustus

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Rodrigo Carazo Odio

**Rodrigo José Ramón Francisco de Jesús Carazo Odio** (27. detsember 1926 Cartago – 9. detsember 2009 San José) oli Costa Rica poliitik ja riigitegelane. Ta oli Costa Rica president aastatel 1978–1982.

Carazo Odio õppis majandust ja õigusteadust ning tegutses enne presidendiks saamist nii ettevõtja kui ka poliitikuna. Ta kuulus algselt Rahvusliku Vabastuse Parteisse (Partido Liberación Nacional), kuid kandideeris presidendiks sõltumatu kandidaadina.

Tema presidendiaega iseloomustasid tõsised majanduslikud probleemid. Costa Rica sattus 1980. aastate alguses sügavasse majanduskriisi, mida süvendasid välisvõla suurenemine, inflatsioon ja rahvusvahelise laenuraha nappus. Carazo Odio valitsus püüdis kriisiga toime tulla, kuid oli sunnitud rakendama ebapopulaarseid majandusmeetmeid.

Välispoliitikas oli Carazo Odio aktiivne Kesk-Ameerika piirkonnas. Ta toetas demokraatlikke liikumisi ja seisis autoritaarsete režiimide vastu, eriti seoses Nicaragua ja teiste naaberriikide poliitiliste konfliktidega. Tema tegevus tugevdas Costa Rica rolli rahvusvahelisel areenil kui demokraatlikku ja rahumeelset riiki.

Pärast ametiaja lõppu jäi Carazo Odio avalikku ellu ning avaldas arvamust poliitilistes ja majanduslikes küsimustes. Teda peetakse oluliseks, kuid vastuoluliseks tegelaseks Costa Rica poliitilises ajaloos.
Tarbatu (rahvatantsuansambel)

**[[Eesti Maaülikool]]i rahvatantsuansambel Tarbatu** on Tartus tegutsev rahvatantsuansambel.

1951. aastal eraldati Tartu Riiklikust Ülikoolist (TRÜ) põllumajanduslikud erialad ning loodi Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) ehk praeguse nimega Eesti Maaülikool. Varem TRÜ tantsurühmas tantsinud rahvatantsuhuvilised üliõpilased asutasid eesotsas Ilmar Reidlaga EPA rahvatantsurühma.

Rahvatantsurühma kunstilised juhid
# 1951–1952 Ilmar Reidla
# 1953–1962 Linda Malviste
# 1963–1965 Kristjan Torop
# 1966–1968 Linda Malviste
# 1969–1975 Jolante Madi
# 1976–1996 Enn Madi
# 1996–2022 Jaanus Randma
# 2022–... Kristel Maruste

1983. aastal anti rühmale ansambli nimetus. 1990 sai ansambli nimeks Tarbatu.

Rahvatantsuansamblis on üle saja tantsija vähemalt seitsmes rühmas. Igal aastal tantsib vähemalt kaks põhirühma, kaks noorterühma, vilistlasrühm, gümnaasiumirühm ning lasterühm.

## Tunnustus
* 2011 Tartu Kultuurikandja auhind (harrastuskollektiiv)

## Välislingid

*Tarbatu koduleht
Kjell Eugenio Laugerud García

**Kjell Eugenio Laugerud García** (24. jaanuar 1930 Guatemala – 9. detsember 2009 Guatemala) oli Guatemala sõjaväelane ja poliitik.

Tema isa oli Norra ja ema Guatemala päritolu.

1. juulist 1974 kuni 1. juulini 1978 oli ta Guatemala president.

Enne presidendiks saamist oli ta muu hulgas armeejuht ja kaitseminister.
Stanislav Prins

**Stanislav Prins** (varem **Stanislav Pedõk**; sündinud 6. juunil 1988 Donetskis) on Eesti jalgpallur (väravavaht). 

5. detsembril 2014 määras Eesti Jalgpalli Liit Prinsile nelja-aastase mängukeelu mängutulemustega manipuleerimise eest.

## Klubikarjäär
## Koondisekarjäär
Eesti koondisse kutsuti ta esimest korda 30. detsembril 2009 Angolaga peetavaks sõpruskohtumiseks, kus ta oli Meistriliiga klubi Tallinna FC Flora varuväravavaht. 
Oma ainsa mängu A-koondises tegi Prins 8. novembril 2012 sõpruskohtumises Omaani vastu. Samas mängus tegid oma koondisedebüüdi veel Ken Kallaste, Ilja Antonov, Karl Mööl ja Andre Frolov. 

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

### Koondis

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2010, 2011
* Evald Tipneri karikas: 2008
* Eesti Superkarikas: 2011, 2012, 2014

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Ioniidid

**Ioniidid** ehk **ioonivahetajad** (harvem ka **ioonivahetusvaigud**) on tahked vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatud polümeersed materjalid (polüelektrolüüdid), mis astuvad kergesti ioonivahetusreaktsioonidesse; seega on võimelised oma ioone vahetama lahuses olevate ioonide vastu. 

Ioniidid võivad olla anorgaanilised või orgaanilised, looduslikud või sünteetilised. Enamik ioniite baseerub võrkstruktuuriga (inglise *crosslinked*) polüstüreenil, mille struktuuri on viidud aktiivsed rühmad: happelised või aluselised rühmad.

Ioniidid liigitatakse kationiitideks, mis võtavad vastu katioone, ja anioniitideks, mis vahetavad anioone. 

Ioniite kasutatakse mitmesugustes ainete lahutamise ja puhastamise protsessides, näiteks ioonivahetuskromatograafias. Laialt on ioniidid kasutuses vee pehmendamisel ja puhastamisel.

## Vaata ka
*Ioonreaktsioon
Mati Tarma

**Mati Tarma** (10. august 1938 – 23. märts 1995) oli eesti tehnikateadlane ja omavalitsustegelane.

Muuhulgas oli ta Nõmme Linna Taastava Kogu ja Nõmme Linnaosa Halduskogu 1. koosseisu esimees. Aastatel 1993–1995 oli ta halduskogu liige.

Ta lõpetas 1956. aastal kiitusega Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete eriala. Aastal 1961 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna tööstusettevõtete ja seadmete elektrivarustuse erialal ja kaitses aastal 1970 Leningradi V.I.Lenini nimelises Elektrotehnika Instituudis tehnikakandidaadi väitekirja. Töötanud TTÜ Elektriajamite ja jõuelektroonika instituudis dotsendina ning Elektritööstuse Planeerimis- ja Juhtimissüsteemide Instituudi jõupooljuhtseadmete osakonna juhatajana.

Mati Tarma oli Eesti Kongressi liige (1990–1992).

Mati Tarma on maetud Kose kalmistule.

## Ilmunud teosed
* Arno Annus, Mati Tarma, Heino Väli. Andurid. Valgus 1968 (Raamatukoi)

## Viited
Tiina Mõis

**Tiina Mõis** (neiupõlvenimega **Tiina Laatspera**; sündinud 24. veebruaril 1957 Järvakandis) on Eesti majandus- ja omavalitsustegelane. 

Aastatel 1999–2002 oli ta Nõmme Linnaosa Halduskogu esimees ja Tallinna Linnavolikogu liige. Ta on kuulunud Eesti Reformierakonda ja Erakonda Res Publica. Tiina Mõisal on omanimeline stipendium Tallinna Tehnikaülikooli Arengufondis.

## Haridus
* Järvakandi Keskkool 
* 1975 Tallinna Spordiinternaatkool (kergejõustik)
* 1975–1980 Tallinna Tehnikaülikool (majandus, *cum laude*) 

## Töökäik
* 1980–1989 Eesti Onkoloogiakeskus, pearaamatupidaja 
* 1989–1991 Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, pearaamatupidaja 
* 1991–1995 Hansapanga pearaamatupidaja
* 1995–1998 Hansapanga administratsiooni divisjoni direktor

## Tunnustus
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2017 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk

## Vara
Ta on olnud Eesti jõukaim naine. Näiteks 2007. aastal arvestas Äripäev tema vara väärtuseks 549 miljonit krooni ehk 35,1 miljonit eurot, millega paigutas Tiina Mõisa Äripäeva rikaste edetabelis 56. kohale. 2025. aastal hindas Äripäev tema vara väärtuseks 61,1 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 98. kohale.

## Isiklikku
Tiina Mõis oli abielus Jüri Mõisaga. Neil on kaks tütart. Tiina õde Maie on abielus olümpiavõitja Jaak Uudmäega.

## Viited

## Välislingid
* TIINA MÕISA DOKTORIÕPPE STIPENDIUM TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOLI ARENGUFONDIS STATUUT
* Tiina Mõis. Teenetemärkide kavalerid. Vabariigi President.
* Argo Ideon. Tiina Mõis. Eesti Ekspress, 22. aprill 2004
* Paavo Kangur. Rangelt suursugune Tiina Mõis. Kroonika, 8.juuli 2008
At Sixes and Sevens

**"At Sixes and Sevens"** on Sirenia 2002. aastal ilmunud debüütalbum. See on ainus album, kus laulab kaasa Prantsusmaalt pärit laulja Fabienne Gondamin. Selle plaadi pildil olev tüdruk on Norra modell, kes oli valitud kujundaja poolt, et esindada sireeni. See album jätkub samas vaimus nagu Tristania "Beyond the Veil". Suurim erinevus on naissoost laulja.

## Lood
#"Meridian" – 6:20
#"Sister Nightfall" – 5:38
#"On the Wane" – 6:37
#"In a Manica" – 6:03
#"At Sixes and Sevens" – 6:46
#"Lethargica" – 5:30
#"Manic Aeon" – 6:26
#"A Shadow of Your Own Self" – 5:58
#"In Sumerian Haze" – 4:39
An Elixir for Existence

**"An Elixir for Existence"** on aastal 2004 ilmunud Norra sümfoonilise metali bändi Sirenia album. Album jätkab samas vaimus nagu eelmine. Seekord teeb aga kaasa uus laulja – Henriette Bordvik.

## Lood
#Lithium And A Lover – 6:33
#Voices Within – 6:52
#A Mental Symphony – 5:25
#Euphoria – 6:35
#In My Darkest Hours – 6:04
#Save Me From Myself – 4:14
#The Fall Within – 6:48
#Star-Crossed – 6:28
#Seven Sirens And A Silver Tear – 4:45
Nine Destinies and a Downfall

"**Nine Destinies and a Downfall**" on Norra bändi Sirenia 2007. aastal ilmunud album.

## Lood
# "The Last Call" – 4:45
#"My Mind's Eye" – 3:38
#"One By One" – 5:30
#"Sundown" – 5:04
#"Absent Without Leave" – 4:53
#"The Other Side" – 3:55
#"Seven Keys And Nine Doors" – 4:55
#"Downfall" – 4:44
#"Glades Of Summer" – 5:37
Ülo Kotkas

**Ülo Kotkas** (sündinud 27. septembril 1943) on Eesti poliitik.

## Elukäik
Ta on lõpetanud Tallinna 1. Keskkooli (1961), Tallinna Polütehnilise Instituudi (1966) ja Moskva Timirjazevi-nimelise Põllumajandusakadeemia 1983. aastal.

Aastatel 1993–1996 oli ta Nõmme Linnaosa Halduskogu teise koosseisu esimees ning Tallinna Linnavolikogu liige. Ta on kuulunud Eesti Koonderakonda ja Eesti Keskerakonda.

Ta on töötanud AS Eesti Tekstiili peadirektorina. Aastal 2009 oli ta Tallinna Loomaaia finantsteenistuse ülem.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 21 häält ning ei osutunud valituks.

## Artiklid
* Andres Reimer. Elekter veab kaubad hinnatõusule. ÄP Online, 18. märts 2002 
*Ettevõtja praktilisi kogemusi kauplemisel Venemaaga peale 1.maid. Eesti Väliskaubanduse Liit, 26. mai 2004

## Viited

## Välislingid
* Kandidaat nr. 547 ÜLO KOTKAS. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised 2009
* Valimistulemus: kogus oma Valimisringkonnas **15** häält
2S19 Msta-S

**Iseliikuv haubits 2S19 Msta-S** (vene keeles *Самоходная гаубица 2С19 Мста-С*) on Nõukogude Liidus valmistatud soomustatud liikurhaubits. GRAU koodnimetus 2S19. 

## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 152,4 mm (6 tolli)
*Raua pikkus: 53 kaliibrit
*Laskesektor: 360°
*Tõstenurk: –4...+68°
*Mürsu algkiirus: 655 m/s
*Laskekiirus: 6–8 lasku/min
*Laskekaugus tavalise mürsuga: 25 km
*Lahingkomplekt 50 mürsku
*Kuulipilduja: NSVT, 12,7 mm

*Pikkus: 7,15 m
*Laius: 3,38 m
*Kõrgus: 2,99 m
*Kaal: 42 t
*Mootor: vedelikjahutusega neljataktiline diiselmootor V-84A
*Silindrid: V12
*Mootori võimsus: 840 hj / 626,39 kW
*Erivõimsus: 20 hj/t
*Kiirus: 60 km/h
*Sõidukaugus: 500 km
*Meeskond: 5

## Kirjeldus
Liikurhaubits Msta-S on toodetud tanki T-80 veermikul, kuigi on kasutatud tanki T-72 jõuseadet. Veermiku ühe poole jooksurattad on u 10 cm edasi nihutatud. Sarnane laskeseade on veetaval välisuurtükil Msta-B. Laskevalmidus on võimalik saavutada kuni 2,5 minuti jooksul. Laadimine on automatiseeritud. Masin on varustatav lisaseadmetega, mille abil on võimalik läbida veekogusid põhjal sõites. 

Lahingkomplekt (50) on paigutatud torni. Laskekaugus tavaliste kildmürskudega on 24 700 m, gaasigeneraatoriga mürsuga 28 900 m. Mürsutüüpidest on võimalikud kild-, suitsu-, valgustus-, kobar-, keemia- ja tuumamürsud. Lisaks on võimalik kasutada raketimootoriga mürsku lennukaugusega kuni 36 km ja laserjuhitava mürsu Krasnopol lühendatud (tavaline ei sobi automaatlaadimissüsteemi) versiooni Krasnopol-M.

Raadiojaam R-173 omab sidekaugust kuni 20 km. Pardasidesüsteem võimaldab kaasata kuni 7 abonenti. Olemas on pardageneraator võimsusega 16 kW. Alates 2000. aastast kuulub varustusse ka navigatsiooni- ja positsioneerimissüsteem GLONASS. Valmistamisel on automatiseeritud juhtimis- ja laskeandmete arvestussüsteem.

## Ajalugu
Msta-S töötati välja liikurhaubitsa 2S3 Akatsija järeltulijana 1980. aastatel. Väljatöötamist alustati 1985 nime "Ferma" all ja tootmine algas 1989. Paralleelselt töötati välja nii veetav kui ka liikurversioon. Nimi "Msta" on antud Venemaa jõe järgi, mis suubub Ilmeni järve. Hiljem on lisandunud moderniseeringuid. Valmistatud on ka 155 mm mudel 52-kaliibrilise rauaga. Väljatöötamisel on samal veermikul kaheraudne suurtükk Koalitsija-SV, mille katsetused pole veel edu toonud. Toodetud on kokku kuni 700 haubitsat. Neid rakendati edukalt Tšetšeenia sõdades (suurusjärk 1 rügement) ja ilmselt ka Venemaa-Gruusia sõjas. Neid on kasutatud ka Vene-Ukraina sõjas.

### Galerii

MSTA-S.jpg|Msta-S Venemaal 2009. aastal paraadi ootel 
Марш российских артиллерийских подразделений в ходе вторжения на Украину 007.png|Venemaa Msta-S 2022. aasta märtsis
2S19 Msta-S of the Ukrainian Army.jpg|Ukraina 2S19 Msta-S 2008. aastal 
Військовослужбовці провели тактичне заняття 10.jpg|Ukraina 2S19 Msta-S 2018. aastal 


## Kasutajad
*  – 550; suurtükiväepataljonis on 18 relva
*  – 13
*  – oli kasutuses 2021. aasta seisuga.
*  – 10
*  – 1
*  – 

## Vaata ka

* 2A65 Msta-B
* 2S35 Koalitsija-SV
* AS-90
* M109
* PzH 2000

## Viited
Aksel Mei

**Aksel Mei** (8. veebruar 1896 Rõngu vald, Tartumaa – 26. juuni 1964 New York, USA) oli Eesti riigiametnik.

Aastatel 1919–1940 töötas Riigikontrollis, mille tsiviilosakonna juhataja ta lõpuks oli. Aastatel 1935–1939 oli Nõmme linnavolikogu esimees.

1944. aastal põgenes Saksamaale, kust 1949 siirdus Ameerika Ühendriikidesse.

## Haridus
* 1905–1906 Rõngu Tilga Apostliku Õigeusu Kihelkonnakool
* 1906–1912 Tartu Linnakool
* 1920–1921 Tallinna Õhtugümnaasium
* 1921–1925 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, Korporatsioon Sakala ning

## Töökäik
* 1912–1913 Vana-Antsla kohtusekretäriabi
* 1913–1915 Vana-Otepää Nõuni Algkooli juhataja
* 1916–1919 postiametnik Petrogradis ja Pihkvas.

Alates 1919 aastast töötas Eesti Vabariigi Riigikontrollis
* 1919–1921 asutuse revident
* 1925–1929 asutuse kantseleijuht ja Riigi Kontrollnõukogu asjadevalitseja
* alates 1929 asutuse kontrollnõukogu liige ja tsiviilosakonna juhataja ning 1936–1938 ka rahandusosakonna juhataja

Aastatel 1945–1949 Saksamaal põgenikelaagris kooliõpetaja.

## Ühiskondlik tegevus
Aksel Mei oli E.E.L.K. New Yorgi Pauluse Koguduse nõukogu liige ja revisjonikomisjoni esimees. Majaomanike Koja ja New Yorgi Eesti Haridusseltsi juhatuse liige. Vaba Euroopa Eesti Nõuandev Kogu (ka laekur), Vaba Eesti Komitee liige.

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1932
* Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk, 1936
* Valgetähe II klassi teenetemärk, 1938

## Kirjandus
* Eesti avalikud tegelased. Tartu, 1932, lk 186.
* Stockholms-Tidningen Eestlastele (Stockholm, Rootsi), 1952, 31. mai, nr 122, lk 2: foto.
* Aksel Mei (in memoriam). / Vaba Eesti Sõna (New York, USA), 1964, 2. juuli, nr 27, lk 11.

## Välislingid
* Aksel Mei. Album Academicum Universitatis Tartuensis. Eesti Ajalooarhiiv
* 
* Aksel Mei. Teenetemärkide kavalerid. Vabariigi President.
Aleksandr Kulatšenko

**Aleksandr Kulatšenko** (sündinud 25. mail 1987) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis FC Viljandi.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2010
Ats Sillaste

**Ats Sillaste** (sündinud 8. aprillil 1988) on eesti jalgpallur, kes mängib Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.

## Klubikarjäär
*Viimane mäng 30.06.2012*

## Isiklikku
Tema vend Mikk Sillaste on samuti jalgpallur.

## Välislingid
*Tutvustus lehel soccerway.com
*Ats Sillaste jalgpall.ee veebis
Alfred Hrdlicka

**Alfred Hrdlicka** (27. veebruar 1928 Viin – 5. detsember 2009) oli Austria skulptor, graafik ja maalikunstnik.

Alfred Hrdlicka õppis aastatel 1943–1945 hambatehnikuks, seejärel õppis ta kuni 1952. aastani Viini kunstiakadeemias maalikunsti ja kuni 1957. aastani Fritz Wotruba käe all skulptuuri. Aastal 1960 esines ta Viinis oma esimese näitusega. Aastal 1964 äratas ta Veneetsia biennaalil rahvusvahelist tähelepanu.

Ta oli ka hea maletaja ning esindas Austriat 1953. aasta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid
Felipe Nunes

**Felipe de Araujo Nunes** (sündinud 2. märtsil 1981) on endine Brasiilia jalgpallur.

2008. aastast mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Nõmme Kalju, 2010. aastal siirdus ta FC Levadia ridadesse.

2014. aasta suvel taasliitus Nunes Nõmme Kaljuga. Aasta hiljem lõpetas ta karjääri.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Nõmme Kalju parim väravakütt 2009

## Viited
Vitali Leitan

**Vitali Leitan** (sündinud 1. detsembril 1978) on Eesti jalgpallur (ründaja). 

Ta mängib Eesti klubis Tallinna FC Levadia.

## Klubikarjäär

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2000, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009

## Välislingid
* 
* 
* Soccernet.ee veebis
Siim Luts

**Siim Luts** (sündinud 12. märtsil 1989 Tallinnas) on eesti jalgpallur (ründav poolkaitsja), kes mängib Eesti Meistriliiga klubis Paide Linnameeskond.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Siim Luts debüteeris A-koondises 17. novembril 2010 Liechtensteini vastu, kui vahetas 76. minutil välja Tarmo Kingi. Mäng viigistati 1:1. Oma esimeses mängus A-koondises lõi Luts palli latti. Esimese värava lõi ta koondises 7. juunil 2014 sõprusmängus Tadžikistaniga.

## Saavutused
### Klubi
;Flora:
*Meistriliiga: 2010, 2011
*Eesti karikas: 2011
*Eesti Superkarikas: 2009, 2011, 2012

;Levadia:
*Eesti Superkarikas: 2016

;Paide:
*Eesti karikas: 2022
*Eesti Superkarikas: 2023

### Individuaalsed
*Hõbepall: 2014, 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Põhja-Saksi kreis

**Põhja-Saksi kreis** on kreis Saksimaa põhjaosas. See moodustati 2008. aastal Delitzschi ja Torgau-Oschatzi kreisi liitmisel.

## Kreisi omavalitsusüksused

Linnad:

Vallad:

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (saksa keeles)
Maagimäestiku kreis

**Maagimäestiku kreis** (saksa keeles *Erzgebirgskreis*) on kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal. See moodustati 2008. aastal Annabergi,  Aue-Schwarzenbergi, Stollbergi ja Kesk-Maagimäestiku kreisi liitmisel.

## Kreisi omavalitsüksused

Linnad:

Vallad:
Andre Frolov

**Andre Frolov** (sündinud 18. aprillil 1988 Kärdlas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Alates 2017. aastast mängib ta Paide Linnameeskonnas. Ta on klubi meeskonna kapten.

## Klubikärjäär
### Paide Linnameeskond
29. detsembril 2016 sõlmis Frolov kahe-aastase lepingu Paide Linnameeskonnaga.

## Koondisekärjäär
A-koondise debüüdi tegi Frolov 8. novembril 2012 sõprusmängus Omaani vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Ken Kallaste, Ilja Antonov, Karl Mööl ja Stanislav Prins.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2010, 2011, 2015
* Evald Tipneri karikas: 2011, 2013, 2016
* Eesti Superkarikas: 2011, 2012, 2014

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Paide Linnameeskonna profiil
*Transfermarkti profiil
Risto Kägo

**Risto Kägo** (sündinud 4. augustil 1989) on eesti jalgpallur, kes mängib Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Edwin Stüf

**Edwin Stüf** (sündinud 30. juulil 1989) on eesti jalgpallur. 

Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Markus Jürgenson

**Markus Jürgenson** (sündinud 9. septembril 1987 Tõravere) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängis viimati Eesti Meistriliiga kõrgliiga klubis Tallinna FCI Levadia.

## Klubikarjäär
## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Jürgenson 18. detsembril 2010 sõpruskohtumises Hiina vastu. Samas mängus debüteerisid ka Rauno Alliku ja Marko Meerits.

## Isiklikku
Tema isa Kalle Jürgenson on Eesti poliitik, füüsik ja õpetaja. Vend Joonatan Jürgenson on pianist.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 3. detsember 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Meistriliiga: 2010, 2011, 2015
*Eesti karikas: 2009, 2011, 2013, 2016
*Eesti Superkarikas: 2009, 2011, 2012, 2014, 2016
;FCI Levadia
*Eesti karikas: 2017/2018
*Eesti Superkarikas: 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*Markus Jürgenson Eesti Jalgpalli Liidu lehel
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Albert Taar

**Albert Taar** (sündinud 15. jaanuaril 1990) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). 

Ta mängis Eesti klubis Tallinna FC Levadia.

Detsembris 2014 määrati talle 4-aastane mängukeeld (kuni 5. detsembrini 2018) kihlveopettuses osalemise eest.

## Klubikarjäär

## Viited
Mikk Haavistu

**Mikk Haavistu** (sündinud 27. märtsil 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Nõmme Kalju.

## Isiklikku
Tema vend Kert Haavistu on endine jalgpallur.
Janar Toomet

**Janar Toomet** (sündinud 10. augustil 1989) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Nõmme Kalju FC.

Ta õpib Estonian Business Schoolis ettevõtluse ja ärijuhtimise erialal.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Toomet 19. novembril 2016 sõpruskohtumises Saint Kittsi ja Nevise vastu. Samas mängus debüteeris ka Pavel Dõmov.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Levadia:
* Evald Tipneri karikas: 2012

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Sergei Jegorov

**Sergei Jegorov** (sündinud 1. jaanuaril 1989) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti esiliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Rauno Alliku

**Rauno Alliku** (sündinud 2. märtsil 1990 Paikusel) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Eesti jalgpallikoondises on Alliku mänginud 10 mängu. A-koondise debüüdi tegi Alliku 18. detsembril 2010 sõpruskohtumises Hiina vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Markus Jürgenson ja Marko Meerits.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 8. detsember 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 8. detsember 2023*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Meistriliiga: 2010, 2011, 2015, 2017, 2019, 2020, 2022, 2023
*Eesti karikas: 2011, 2013, 2016, 2020
*Eesti Superkarikas: 2011, 2012, 2014, 2016, 2020, 2021

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
*Rauno Alliku tõusis vutikoondise liidriks Pärnu Postimees, 14. oktoober 2008
Timo Teniste

**Timo Teniste** (sündinud 27. oktoobril 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Tartu Taara.

## Isiklikku
Tema vend Taijo Teniste on samuti jalgpallur.
Mikk Reintam

**Mikk Reintam** (sündinud 22. mail 1990 Tallinnas) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti klubis Nõmme Kalju.

## Klubikarjäär
2014. aasta veebruaris sõlmis Reintam Nõmme Kaljuga üheaastase lepingu.

## Koondisekarjäär
Reintam on mänginud Eesti noortekoondises. Ta debüteeris rahvusmeeskonnas 25. mail 2011 kohtumises Baskimaa vastu, kuid see ei olnud ametlik kohtumine. Tema esimene ametlik A-koondise mäng oli Tšiili vastu 19. juulil 2011. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Henri Anier, Joonas Tamm, Siim Tenno, Joel Indermitte, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis. Teises rahvuskoondise mängus Uruguay vastu lõi ta omavärava.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 23. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Evald Tipneri karikas: 2009
*Eesti Superkarikas: 2009

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud