open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolga-Jaani kirikumõis

**Kolga-Jaani kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Klein-St. Johannis*) oli kirikumõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited
José Maria Eça de Queiroz

**José Maria Eça de Queiroz**, ka **José Maria de Eça de Queiroz** (uuema ortograafia järgi **Queirós**; ; 25. november 1845 Póvoa de Varzim, Portugal – 16. august 1900 Pariis, Prantsusmaa) oli portugali kirjanik, kuulsamaid Portugali realiste.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Reliikvia" (originaalis "A Relíquia"), tõlkinud Aita Kurfeldt. Tallinn: Eesti Raamat, 1968.
* "Isa Amaro kuritegu" (originaalis "O Crime do Padre Amaro"), tõlkinud Mart Aru. [Saku]: BPE, 2013.
Daniel Meijel

**Daniel Meijel** (sündinud 26. detsembril 1974) on Eesti jalgpallitreener.

Aastatel 2011–2014 oli ta klubi JK Tallinna Kalev abitreener. Ühtlasi on ta aastast 2011 klubi JK Tallinna Kalev II peatreener.

## Isiklikku
Tema isa on sporditegelane Rein Meijel.

## Viited

## Välislingid
*Lühibiograafia Transfermarkti andmebaasis
Terje Luik

**Terje Luik **(sündinud 13. aprillil 1941) on eesti filminäitleja, telerežissöör ja pedagoog.

Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Koolitüdrukuna õppis ta balletti ja muusikat ning oli tubli sportlane.

1959. aastal mängis ta kaksikõdede Mareti ja Vaike peaosi mängufilmis "Vallatud kurvid", mis saavutas suure populaarsuse. See film tõi talle 1960. aasta Baltimaade ja Valgevene filmifestivalil parima naisnäitleja auhinna. Ta mängis ka mängufilmides "Perekond Männard" ja "Ohtlikud kurvid", kuid näitlejat temast siiski ei saanud. Ta asus tööle Eesti Televisioonis režissööri abina.

21-aastaselt Terje Luik abiellus ja kolis Moskvasse. Seal lõpetas ta pedagoogilise instituudi ja töötas kolm aastat õpetajana. Seejärel õppis kaugõppes Leningradi Riiklikus Muusika- ja Kinematograafiainstituudis. Pärast instituudi lõpetamist töötas ta 17 aastat NSV Liidu Kesktelevisioonis telerežissöörina. 

Ta kolis Eestisse tagasi 1990. aastal. Ta töötas Rapla maakonnas Juuru Gümnaasiumis ja Hagudi Põhikoolis õpetajana.

Luik on olnud Juuru vallavolikogu liige (1996–1999), Mahtra külavanem ning kohaliku kultuurielu aktivist.

## Isiklikku
Tema ema oli kunstnik Laine Lepp (1918–2007) ja abikaasa Moskvast pärit Lev Maksimov. Abielu kestis 17 aastat ning sellest on sündinud pojad Aleksandr ja Martin.

## Looming
### Filmirollid
*1959 "Vallatud kurvid" – Vaike ja Maret
*1960 "Perekond Männard" – Helmi Neider
*1961 "Ohtlikud kurvid" – Marika ja Ellen
*1961 "Maizes ducis" – reisija

## Viited

## Välislingid
*"Kommentaare Eesti filmile: "Perekond Männard"" Eesti Televisioon, 22. märts 1995
Arbo Tammiksaar

**Arbo Tammiksaar** (sündinud 21. juulil 1971 Vändras Pärnu maakonnas) on eesti filmirežissöör.

Arbo Tammiksaar on õppinud Tartu Ülikoolis bioloogiat ja Eesti Kunstiakadeemias keraamikat. Ta on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli filmi ja video õppetooli.

Alates 1993. aastast kuulub Arbo Tammiksaar Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Filmograafia
*1999 "Anton" (tudengifilm; oli režissöör)
*2000 "Verehapnik" (tudengifilm; oli operaator)
*2001 "Magusad unelmad" (tudengifilm; oli produtsent ja režissöör) 	
*2002 "Teine Arnold" (dokumentaalfilm; oli helirežissöör)
*2004 "Kurat tuleb sauna" (mängufilm; mängis kuradi rollis)
*2006 "Tabamata ime" (mängufilm; oli režissöör)
*2008 "Fritsud ja blondiinid" (dokumentaalfilm; oli režissöör, stsenarist ja monteerija)
*2011 "Kormoranid ehk nahkpükse ei pesta" (mängufilm; mängis lavatöölist suvetuuril)
*2011 "Täitsa lõpp" (mängufilm; oli režissöör ja juhendaja)
*2015 "Kristus elab Siberis" (dokumentaalfilm; oli režissöör ja operaator)

## Isiklikku
Arbo Tammiksaare ja teleajakirjanik Tuuli Roosma peres kasvavad kaksikud pojad Andres ja Kristjan, kes on sündinud 23. jaanuaril 2009.
Arbo Tammiksaare vend on Erki Tammiksaar.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kupiškise rajoon

**Kupiškise rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajooni pindala on 1080 km². 2014. aasta seisuga elas seal 19 067 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Alizava, Kupiškise, Noriūnai, Skapiškise, Subačiuse ja Šimonysi vald.

Halduskeskus on Kupiškise linn. Teised tähtsamad asulad on Subačiuse linn ning Alizava, Antašava, Palėvenė, Salamiestise, Skapiškise, Senasis Subačiuse ja Šimonysi alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,17% leedulased, 1,7% venelased, 0,27% poolakad, 0,19% ukrainlased, 0,13% valgevenelased ja 0,54% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Lielupe jõgikonda kuuluvad Pyvesa ja Lėvuo ning Nemunase jõgikonda kuuluv Šetekšna. Kõrgeim koht (137 meetrit) jääb Kinderiai külla.


Adomynė,_centras.JPG|Adomynė rahvamaja
Puozas_lake.jpg|Puožas
Buivėnų_ąžuolas.JPG|Buivėnai tamm


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Pimeaia tänav

**Pimeaia tänav** on tänav Narva vanalinnas. 

See algab Koidula tänava jätkuna, ristub Kraavi ja Hariduse tänavaga ning lõpeb Sepa tänavaga ristudes.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **улица Садовая**, 1912. aasta linnaplaanil **Aia tänav**. 1927. aasta linnaplaanil kandis selle tänava põhjaosa nime **Pimeaia tänav** ja lõunaosa **Koidula puiestee**. 

Pärast Teist maailmasõda kasutatakse Pimeaia tänava nime praeguse tänava kohta.

Pimeaia tänav on nime saanud Victoria bastionil paikneva Pimeaia järgi.

## Viited
Puistevill

**Puistevill** (inglise *blown-in insulation*) isolatsioonivahend, mis puhutakse tehniliste vahenditega hoone seina vahele või pööningule. Tulenevalt materjali kompaktsusest jõuab see ka väiksematesse ja raskemini ligipääsetavatesse kohtadesse.

## Vaata ka
* Majade soojustamine
* Mineraalvill

## Viited
Supercalifragilisticexpialidocious

"**Supercalifragilisticexpialidocious**" (eesti keeles pealkirjaga **"Supernalivägalustlikekstraülivõrdes"**) on laul Disney 1964. aasta muusikalfilmist "Mary Poppins". Laulu autorid on vennad Robert ja Richard Sherman. Filmis esitavad seda Julie Andrews ja Dick Van Dyke.

Laulu 34-täheline originaalpealkiri "Supercalifragilisticexpialidocious" ('midagi eriti head ja ilusat') on üks pikemaid ingliskeelseid sõnu, mida võib leida sõnaraamatutest. See neologism jõudis Oxfordi inglise keele sõnaraamatusse 1986. aastal ning selle sõnaraamatu järgi on seda kasutatud 1940. aastatest.

Pealkirja eestikeelset vastet "supernalivägalustlikekstraülivõrdes" on kasutatud Noorsooteatri 1970. aasta muusikalis ja hilisemates lavateostes.

## Viited
Uslar

**Uslar** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 113,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 278 inimest. Uslar asub Sollingist lõunas, viimane on Weserberglandi osa.

## Geograafia

Uslar asub Hesseni ja Nordrhein-Westfaleni piiride lähedal. Hannover on 110 km põhjas, Hesseni suurim linn Frankfurt am Main on 240 km lõunas ja Berliin on 350 km kirdes.

### Vallaosad

Uslari valda kuulub 19 linna ja küla: Ahlbershausen, Allershausen, Bollensen, Delliehausen, Dinkelhausen, Eschershausen, Fürstenhagen, Gierswalde, Kammerborn, Offensen, Schlarpe, Schönhagen, Schöningen, Sohlingen, Uslar, Vahle, Verliehausen, Volpriehausen ja Wiensen.

## Ajalugu

Uslarit on esmamainitud aastal 1006/1007. 12. sajandi teises pooles hakkasid Welfid Uslarit valitsema (kuni 19. sajandini). 1599. aastal ehitati Freudenthali loss, mis põles 1612. aastal maha. 1819. aastal põles suur osa Uslari linnast maha.

## Majandus

Uslari tööstus kasutab piirkonna loodusvarasid puitu, liiva ja vett. 20. sajandil oli maailmakuulus Uslari mööblitööstus (*Ilse-Möbel*, 1950. aastatel umbes 2000 töötajat). Tänapäeval mängib Uslari piirkonnas (*Uslarer Land*) olulist rolli ainult turism. Seal on ka *Privatbrauerei Haffner*, mis pruulib Bergbräu perekonna õlut, mis on villitud *pop-top* pudelitesse, nagu Schleswig-Holsteini Flensburgeri õlu ja Hollandi Grolsch.

Uslari vald on kaelani võlgades. Näiteks kohalik ujula tuli sulgeda 2011. aasta mais ja taasavati alles 2012. aasta novembris, kohaliku algatuse abil. 2005. aastast on elanikkond pidevalt vähenenud, keskmiselt 168 inimest aastas.

## Sõpruslinn

* Człuchów, Poola, aastast 1999.

## Viited

## Välislingid
* www.uslar.de
Dransfeld

**Dransfeld** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 28 km². 31. detsembril 2016 elas seal 4327 inimest. Linn asub umbes 12 km Göttingenist läänes.

## Turism

Linnast lõunas on vabaõhu bassein ja telkimisala.

## Dransfeldis sündinud

* Johannes Jeep, (1581/1582 – 1644), Saksa organist, kapellmeister ja helilooja

## Viited

## Välislingid

* www.dransfeld.de
Gaižaičiai vald

**Gaižaičiai vald** (leedu keeles *Gaižaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 108 km². 2011. aasta seisuga elas seal 527 inimest. Valla keskus on Gaižaičiai küla. Vallamaja asub aadressil Vilties g. 9. Vallavanem on Stanislava Andrulaitienė.


Gaižaičiai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Žukančių_bažnyčia_3.JPG|Žukančiai kirik
Raistų_liepa.JPG|Raistai pärn
Juodeikiai,_ąžuolas.JPG|Buivydai (Juodeikiai) tamm
Church_of_Juodeikiai.jpg|Juodeikiai kirik


## Viited
Heinaturu tänav

**Heinaturu tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Suurest tänavast ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 115 m.

1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi **Раздельная улица**, 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel **Vahe tänav**.
Systembolaget

**Systembolaget** on Rootsi riiklik alkoholimonopol. See on ainuke kauplusekett, mis müüb Rootsis 3,5-protsendilisest kangemat õlut, veini ja destilleeritud alkohoolseid jooke.

Systembolaget asutati 1955. aastal. Ketti kuulub üle 400 kaupluse. See vahetas Rootsis välja seni kasutatud Bratti süsteemi, millega tohtis alkohoolseid jooke osta kuu jooksul normi piires, Systembolagetist saab osta piiramatul hulgal. Kuna see suurendas alkoholitarbimist, tõsteti alkoholimaksu ja tehti ostmisel kohustuslikuks dokumendi näitamine. Algselt pidi Systembolagetist ostes soovitud jooke küsima kaupluse teenindajalt, nii loodeti vältida suurtes kogustes ostmist. Iseteenindamist hakati Systembolageti kauplustes lubama alles 1991. aastal. 2014. aastaks olid kõik kauplused läinud üle iseteenindamisele, kuid mõnedes kauplustes tuleb kangemaid jooke endiselt küsida kassas teenindajalt.

Systembolageti president on Cecilia Schelin Seidegård (2008–) ja tegevdirektor Magdalena Gerger (2009–).

## Vaata ka
* Alko
* Vinmonopolet
* Vínbúðin

## Välislingid
* Systembolaget.se (rootsi keeles)
Moringen

**Moringen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 82,25 km². 31. detsembril 2019 elas seal 6955 inimest. Linn koosneb Moringeni keskusest ja kaheksast ümbritsevast külast, Fredelsloh on üks neist.

## Ajalugu

Linn ja selle külad asutati üle tuhande aasta tagasi. Linnas on 19. sajandi lõpus asutatud psühhiaatriahaigla. Teise maailmasõja ajal haigla tühjendati ja natsid kasutasid seda koonduslaagrina. Tänapäeval tegutseb see taas psühhiaatriahaiglana.

## Majandus

Kogukonna suuremate tööandjate hulgas on tööstuslikke ventilaatoreid tootev ettevõte Piller. Northeimi kreisi suur prügila on Moringenis.

## Vaata ka

* Lutterbeck

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Zoran Živković

**Zoran Živković** (serbia keeles *Зоран Живковић*; sündinud 22. detsembril 1960 Nišis) on Serbia poliitik. Ta oli 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 Serbia peaminister.

Ta sündis aastal 1960 Nišis (praeguse haldusjaotuse järgi Nišava ringkonnas), kus ta lõpetas Bora Stankovići gümnaasiumi. Aastal 1983 lõpetas ta Belgradi Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta astus poliitikasse aastal 1992, kui ta valiti Demokraatliku Partei koosseisus Serbia parlamenti. 26. jaanuarist 1997 kuni 10. novembrini 2000 oli ta Niši linnapea. Oktoobris 2000 oli ta üks 5. oktoobri Serbia Demokraatliku Opositsiooni algatatud miitingu organiseerijaid (mille tulemusena lahkus ametist Slobodan Milošević). 4. novembrist 2000 kuni 17. märtsini 2003 oli ta Serbia ja Montenegro liitriigi kaitseminister. 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 oli ta Serbia peaminister.

Ta kuulus aastatel 1992–2012 Demokraatliku Partei ridadesse. Aastast 2013 on ta partei Nova stranka asutajaliige ja esimees.

## Isiklikku
Zoran Živković on abielus, tema abikaasa Biserka Živković on jurist, neil on kaks last ning nad elavad Nišis.
Osterode am Harz

**Osterode am Harz** (sageli lihtsalt *Osterode*) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Linna pindala on 102,46 km². 31. detsembril 2015 elas seal 21 985 inimest. Linn asub Harzi mägede edelaservas. See oli varem Osterode kreisi keskus.

## Loodus

Söse jõgi voolab läbi linna Söse tammi järvest umbes 5 km ülesvoolu. Tamm ehitati 1931. aastal ja sinna taha mahub 25,5 miljonit m³ vett. Harzwasserwerke veefirma juhib joogivett Bremenisse.

## Linnaosad

Järgmised linnaosad (peamiselt ümberkaudsed külad) on Osterode am Harzi osad: Dorste, Düna, Förste, Freiheit, Kazenstein, Lasfelde, Lerbach, Marke, Nienstedt am Harz, Osterode am Harz, Petershütte, Riefensbeek-Kamschlacken, Schwiegershausen, Ührde.

## Sõpruslinnad

* Armentières, Prantsusmaa
* Ostróda, Poola
* Scarborough, Inglismaa

## Kultuur ja vaatamisväärsused
### Muuseumid

Museum im Ritterhaus näitab dokumente Osterode ajaloost, keskajast lähiminevikuni, samuti juhuslikke ajutisi näitusi.

Lichtensteini koobas on arheoloogiline paik Dorste juures, omavalitsuse lääneosas. Kahel Nienstedt am Harzi küla elanikul, 2 km koopast põhjas, on sama haruldane DNA muster, kui see, mis leitud mehe luustikult, mille luud leiti Lichtensteini koopast, pärinevad umbes aastast 1000 eKr.

### Arhitektuur

Osterode ümbruses on mitu linnusevaret ning Lichtensteini loss Dorste ja Förste vahel.

Linna ait, ehitatud aastatel 1719–1722, on üks kõige imposantsemaid ehitisi, ehitatud Ülem-Harzi kaevanduskülade viljaga varustamiseks. Täna, pärast ulatuslikku renoveerimist, on sellest saanud raekoda.

### Puhkus

Osterode on 100 km pika *[[Harzer Hexenstieg]]i*, Thale matkaraja alguspunkt.

## Tuntud inimesi

* Andreas Cludius (1555–1624), õigusteadlane, professor
* George William Alberti (1723–1758), esseist
* Paul Homeyer (1853–1908), kontsertorelimängija
* Fritz Jorns (1837–1910), Riigipäeva delegaat (1893–1907), *Osteroder Kupferhammeri* omanik
* Otto Wernicke (1893–1965), näitleja
* Renate Krößner (1945– ), näitleja
* Regina Seeringer (1949– ), poliitik (CDU)
* Ulrich Schreiber (1956– ), geoloog, professor ja kirjanik
* Petra Emmerich-Kopatsch (1960– ), poliitik (SPD)
* Marco Bode (1969– ), jalgpallur
* Tilman Riemenschneider (1460–1531), skulptor ja kunstnik
* Peter Petrusch (1944– ), ooperi bass-bariton


OsterodeAltesRathausSeite.jpg|*Altes Rathaus*, külgvaade
OsterodeKornmarkt.jpg|*Kornmarkt* (viljaturg)
OsterodeStAegidien.jpg|Püha Aegidiuse kirik
OsterodeStJacobi.jpg|Püha Jakobi kirik
OsterodeBurgruine.jpg|lossivaremed
OsterodeAltesRathausVorne.jpg|*Altes Rathaus* (endine raekoda), eestvaade


## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid

* www.osterode.de
* Linna ajalugu
Herzberg am Harz

**Herzberg am Harz** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Linna pindala on 71,88 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 051 inimest.

## Geograafia

Herzberg asub Harzi mäestiku ja Harzi rahvuspargi edelaservas. Loodusmälestised ümbruskonnas on Ükssarviku koobas, Karstirada ja Rhume allikas.

Kesklinn asub Sieberi jõe ääres, umbes 32 km Göttingenist kirdes ja 90 km Hannoverist kagus. Haldusalasse kuuluvad Lonau, Pöhlde, Scharzfeldi ja Sieberi küla.

## Ajalugu

Herzbergi lossi Saksimaa hertsogkonnas on esmamainitud 1143. aasta dokumendis. Jahimaja selles paigas oli püstitatud juba aastatel 1024 kuni 1029 kuningas Lothar III poolt. 1144. aastal hõivas selle Saksi Welfide dünastia ja 1158. aastal sai sellest Hohenstaufenist keisri Friedrich I Barbarossa nõusolekul hertsog Heinrich Lõvi omand.

Loss oli Welfide Braunschweigi hertsogi Heinrich I Grubenhageni valduste osa, mille ta sai 1291. aastal, kui tema ja ta vennad pärandit jagasid. Asulat lossi all on esmamainitud 1337. aastal. Grubenhageni vürstkonna Braunschweigi valitsejad elasid seal aastast 1486 kuni liini hääbumiseni 1596. aastal. 1617. aastal sai Braunschweig-Lüneburgi hertsog Georg keiser Matthiase poolt kinnitatud pärandvaraõiguse ja elas koos oma naise Anna Eleonore von Hessen-Darmstadtiga taas lossis kuni oma residentsi kolimiseni aastal 1636 Leineschlossi Hannoveris.

Herzberg arenes esialgu riide ja linase tootmiskeskuseks. 18. ja 19. sajandil lisandusid olulised tööstused õllepruulimine, valukoda ja metallitöötlemine, põllumajandusmasinate ja saabaste tegemine, samuti relvade tootmine Hannoveri vägedele. Herzberg sai linnaõiguse 1929. aastal, kui see oli Preisimaa Hannoveri provintsi osa.

## Esperanto-linn

Herzbergis on klubi, mis edendab rahvusvahelist abikeelt esperanto, *Interkultura Centro Herzberg* ("Herzbergi kultuuridevaheline keskus"). 2006. aastal otsustas linna nõukogu reklaamida Herzbergi kui *Esperanto-Stadt* ("Esperanto-linn", esperanto: *Esperanto-urbo*).

## Sõpruslinn

* Góra, Poola, aastast 1993

## Tuntud inimesi

* Christian Ludwig (1622–1665), Lüneburgi ja Calenbergi vürstkonna hertsog
* Georg Wilhelm (1624–1705), Lüneburgi ja Calenbergi vürstkonna hertsog
* Johann Friedrich (1625–1679), Calenbergi vürstkonna hertsog
* Ernst August (1629–1698), esimene Hannoveri kuurvürst
* Karl von Einem (1853–1934), Preisi *[[Generaloberst]]*
* Wolf Spillner (1936– ), Saksa loodusfotograaf ja kirjanik
* Otto Koch (1937–2010), Chicken Delight Canada omanik
* Lutz Bandekow (1948– ), Bundeswehri peakirirg
* Wilfried Ließmann (1958– ), mineraloog ja kaevandusajaloolane
* Tatjana Steinhauer (1991– ), veepalli rahvusmeeskonnas ja Euroopa meistrivõistlustel osaleja
* Eva Herman (1958– , Emdenis), autor ja endine televisiooni saatejuht, muuhulgas Tagesschau, veetis enamuse oma lapsepõlvest Herzbergis ja käis *Ernst Moritz Arndt-Gymnasiumis*

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Esperanto keskus
Duderstadt

**Duderstadt** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Linna pindala on 95,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 20 677 inimest.

Linn on Eichsfeldi põhjaosa ("Untereichsfeld") keskus. Varem on see olnud Mainzi peapiiskopi eravaldus.

Duderstadti on esmamainitud 929. aastal ning linn tähistab oma aastapäevi sellest aastast loendades.

## Arhitektuur

Linnas on paljud ajaloolised hooned poolpuit stiilis, peamiselt peatänava ääres, mis ulatub St. Cyriakuskirche (katoliiklik, ehitatud 1250–1490, ka "Oberkirche" ehk 'ülemine kirik') juurest alla St. Servatiuskirche (protestantlik, ehitatud 1370–1520, ka "Unterkirche" ehk 'alumine kirik') juurde.

1343. aastal ehitatud Westerturm on üks linna kindlusemüüri vähemalt kaheksast väravatornist ja kaitsetornist; see põles 1424. aastal maha ja ehitati 12 aasta jooksul taas üles. Westerturmil on väga eriline väändunud katus. Kuigi see pole ainus väändunud katusega torn Saksamaal, on see samalaadsetest üks huvitavamaid ja populaarsemaid. On arvukalt rahvajutte väändumise selgitamiseks: üks jutt väidab, et roostes tuulelipp sundis tuult katust väänama. Teine väidab, et kui kurat ajas Duderstadti mehed jooma, ajasid naised ta minema, kuid mitte enne, kui ta krabas tornist ja väänas seda üle müüri põgenedes.

Raekoja ehitamine algas 1302. aastal, uusi tiibu ja komponente lisati 1674. aastani. See taastati täielikult 1980. aastatel ja viimati 2002. aastal. Kindlatel tundidel mängib ühes tornidest kariljon, kui "Anreisi" (ka: "Anreischke") büst tuleb välja ja noogutab.

## "Anreischke"

Linna *Innenstadt* on ümbritsetud 3 km pika muldvalliga, mille ehitas rändav kindluseehitusmeister nimega Andreas. Duderstadti linnanõukogu (*Rat*) leppis Andreasega 1506. aastal kokku ehitada müür. Kuna ümbruskonna talunikud pidid ka müüri kaitse alla saama, värbas *Rat* nad müüri ehitustööle. Andreas oli väidetavalt julm töölesundija ja talunikud põlgasid teda. Peagi süüdistasid nad oma hädades ka Duderstadti kodanikke ja hakkasid neid kõiki Andrease järgi kutsuma "Anreischke", mis kõlas talunike kõneldavas (alam)saksa murdes "Anreis".

Duderstadti kodanikud ehitasid omakorda puidust Andrease büsti ja lisasid selle kellamängule. Iga kahe tunni tagant tuleb puidust "Anreischke" välja ja noogutab turule tulnud talunikele, et meenutada neile põlatud Andreast ja nende sõltuvust linnast.

Puidust Anreischke noogutab sellest päevast saati raekoja tornist kell 9, 11, 13, 15, 17 ja 19.

## Otto Bock

Duderstadtis on peakorter oma asutaja järgi nime saanud korporatsioonil Otto Bock. Otto Bock toodab proteese ja muid tervisetooteid. Kuigi nüüd rahvusvaheline ettevõte, on tema peakorter ikka Duderstadtis. Kasum 2003. aastal oli 355,5 miljonit eurot. Otto Bock oli majanduskasvu oluline toetaja piirkonnas sõjajärgsel ajal.

## Kultuur

Duderstadt Heimatmuseumis on oluliste kohalike esemete kogu.

## Tuntud inimesi
* Georg von Kopp (1837–1914), Saksa katoliku kiriku kardinal

## Viited

## Välislingid
* www.duderstadt.de
Zainski rajoon

**Zainski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Zainski linn.

Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 86 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 56 164. 2010. aasta seisuga olid elanikest  57,5% tatarlased, 39,2% venelased ja 1,4% tšuvašid .

## Viited

## Välislingid

* Zainski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Aznakajevo rajoon

**Aznakajevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Aznakajevo linn.

Rajoonis on 2 linna ja 26 külaasundust, kus on kokku 78 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 62 994. 2010. aasta seisuga olid elanikest 86,1% tatarlased ja 11,2% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Aznakajevo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Leninogorski rajoon

**Leninogorski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Leninogorski linn.

Rajoonis on 1 linn ja 24 külaasundust, kus on kokku 67 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 84 403. 2010. aasta seisuga olid elanikest  51,5% tatarlased, 37% venelased, 4,5% tšuvašid ja 4,6% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Leninogorski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Panislamism

**Panislamism** ehk üle-islamaism (Araabia keeles: اتحاد الإسلام, DMG: *ittiḥād al-islām*) on religioosne-poliitiline liikumine, mille esindajad rõhutavad islamisisest ajaloolist, kultuurilist ja religioosset sarnasust. Eesmärk on üleislamine ühtsus, kõik moslemid ühendada ühte islami riiki või kalifaati. Panislamism tekkis vastuseks Euroopa laienemisele Indias ja Lähis-Idas 19. sajandi lõpus. Mõiste võeti kasutusele Euroopas.
Elbingerode

**Elbingerode** on asula Harzi kreisis Saksamaa Saksi-Anhalti liidumaal. 

1. jaanuarist 2010 on see halduslikult Oberharz am Brockeni linna osa. Enne seda oli Elbingerode linnana iseseisev haldusüksus.
Alkejevo rajoon

**Alkejevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Bazarnõe Mataki.

Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 71 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 439. 2010. aasta seisuga olid elanikest  64,2 tatarlased 19,2% tšuvašid ja 15,7% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Alkejevo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Otto (Braunschweig-Grubenhagen)

**Otto, Braunschweig-Grubenhageni hertsog** (1320 – 1. detsember 1398) oli Napoli kuninganna Giovanna I neljas ja viimane abikaasa. Ta kandis ka Taranto vürsti tiitlit. Tema hüüdnimi oli **Otto Tarantolane**.
Haapsalu kirikumõis

**Haapsalu kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Hapsal*) oli kirikumõis Ridala kihelkonnas Läänemaal.

Mõisat on esmamainitud 1593. aastal. Mõisa koosseisu kuulusid Tanska ja Ahli küla Ridala kihelkonnast. 1906. aastal eraldati Haapsalu kirikumõisast maad raudtee ehituseks.

## Vaata ka
*Haapsalu kihelkond

## Viited
Kambja kirikumõis

**Kambja kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Kamby*) oli kirikumõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 116-7.
Rakvere kirikumõis

**Rakvere kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Wesenberg*) oli kirikumõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Rakvere linna territooriumile.

## Viited

## Välislingid

*
Küüneviil

**Küüneviil** on tööriist, mida kasutatakse sõrme- ja varbaküünte õrnaks lihvimiseks, poleerimiseks ning kujundamiseks pärast seda, kui küüs on küünetangide või -kääridega lühemaks lõigatud. 

Küüneviilid võivad olla keraamilised, klaasist, kristallist, lihtsast metallist või abrasiiviga kaetud (nt safiir) metallist.
Kasutusel on ka ühekordsed küüneviilid. Need on tehtud papist, millele on liimitud abrasiivpaber. Seetõttu on need painduvad ja neid on mugav kasutada sõrme- ja varbaküünte hoolduseks, kujundamiseks ja silumiseks. Küüneviilid võivad olla ka haiguste edasikandjad, kui sama viili kasutatakse rohkem kui ühel inimesel piisava steriliseerimiseta. Nii on ühekordne viil metallviilist hügieenilisem alternatiiv. Enamasti on ühekordsed viilid odavamad ja soovituslik on need pärast kasutamist ära visata. Ühekordsed küüneviilid on tavaliselt vähem abrasiivsed kui metallist küüneviilid, mistõttu võtab nendega küünte lihvimine rohkem aega.  

Küüne silumiseks ja kujundamiseks tehakse kergeid, ühtlaseid ja täpseid ühesuunalisi tõmbeid üle küüne otsa. Pikkade sõrmeküünte lühendamiseks kulub tavaliselt 20–30 kerget tõmmet, 5–6 tõmbest aga enamasti piisab küüntele kuju andmiseks. 

Kitarrimängijad kasutavad ühekordseid küüneviile selleks, et pilli sõrmitsemisest tekkinud ja kitarrikeelte taha takerduvaid nahapaksendeid pehmendada.

Ühekordse küüneviili patenteeris J. Parker Pray 1883. aastal New Yorgis.
Tervajoki kool

**Tervajoki kool** on kuueklassiline kool Soomes Vaasa linnas Tervajoki asulas. Koolis on 74 õpilast ja 5 õpetajat.  Samas hoones on eelkool ja lasteaed. 

## Ajalugu
Kooli kõrval on väike mets Ekometsä ('ökomets'), kus   kasvab  mitut liiki puid. Õpilased tõid 1980–1981 kodust istikud ja need istutati maha. 

Vanas Tervajoki koolimajas oli hallitus, mis tegi siseõhu mürgiseks. Oktoobris 2011 korraldasid õpetajad streigi. Vana hoone otsustati lammutada ja ehitada uus. Alates 2012. aasta  algusest toimus õppetöö neli aastat barakkides. 

Uus hoone võeti kasutusele 2016. aasta alguses. Seda  hakati ehitama 2014. aasta lõpus. Seal on söökla ja võimla, mida vanas majas ei olnud.
  
Kooli direktorid on olnud Anu Vaarasto, Jorma Liljeqvist ja Erkki Kataja-Rahko. Alates 2006. aastast on direktoriks Tuulia Halkola.

## Tuntud vilistlasi
*Anu Koski (1986–)
*Nanna Sumuvuori (1976–)

## Välislingid
*Intervjuu Marianne Hautamäkiga 
*Intervjuu Tuulia Halkolaga
*Intervjuu Erkki Katja-Rahkoga
*Kooli tutvustus Vaasa linna saidil
*Tervajoki kooli Youtube'i kanal
Suitsuahi

**Suitsuahi** on toiduainete suitsutamiseks mõeldud seadeldis.

Tööstuslikult toodetud suitsuahju küpsetuskamber on tavaliselt silindrikujuline. Põhja külge kinnitatud, lühem ja väiksema diameetriga silinder on mõeldud tulekoldeks. Liha küpsetamiseks süüdatakse väike tuli koldesse, kus õhuvoog on tihedalt kontrollitud. Kuumus ja suits juhitakse toruga või otse läbi ava küpsetuskambrisse. Enamiku tootjate mudelid põhinevadki sellel lihtsal, kuid efektiivsel süsteemil. Sama süsteemi kasutatakse ka kaubanduslikul tootmisel.

## Trummelsuitsuahi

Püstine trummelsuitsuahi koosneb püstisest terasest trumlist, mida on kohandatud pseudo-kaudseks kuumsuitsutamiseks. Trumli allosas asub korv söe hoidmiseks ja küpsetuskott ahju eesotsas. Trummel on kaetud ventileeritud kaanega. Kasutatakse eri suurusega terasest trumleid, näiteks 110 liitrit, 210 liitrit ja 320 liitrit, aga eriti populaarne on 200-liitrine trummel. Temperatuuri kontrollitakse õhu pealevooluga trumli põhjast ja võimaldades õhu väljumist kaanes asuvatest aukudest. Püstised trummelsuitsuahjud on väga tõhusad ja paindlikud oma võimaluste poolest tagamaks õiged suitsutamisvõimalused, kas siis kasutades veepanni/rasvapanni või mitte. Enamus trummel-suitsuahju kasutajad eelistavad veepanni mitte kasutada, sest rasv, mis tilgub liha pealt, peaks kukkuma sütele, seal ära põlema ja andma lihale ainulaadse maitse. 

## Vesisuitsuahi
Püstine vesisuitsuahi (kuju järgi nimetatud ka kuulsuitsuahjuks) erineb trummelsuitsuahjust. See kasutab puusütt või puitu, et tekitada suitsu ja kuumust. Tule ja küpsetusrestide vahel asub veepann. Veepann tagab optimaalse suitsutamistemperatuuri ja lisab suitsuahju kambrisse niiskust. Veeaur ja suits kondenseeruvad, maitsestades suitsutatavat toodet. Veepann püüab kinni kogu rasva, vähendades nii tulekahju ohtu. Püstised vesisuitsuahjud on väga stabiilse temperatuuriga ja nõuavad väga väikest kohendamist, kui soovitud temperatuur on saavutatud. Nende suhteliselt madala hinna ja stabiilse temperatuuri tõttu on neid kasutatud mõnikord ka grillimisvõistlustel, kus propaan- ega elektrilised suitsuahjud pole lubatud.

## Propaansuitsuahi

Propaansuitsuahi on disainitud nii, et saaks suitsutada liha mõnevõrra rohkem kontrollitud keskkonnas. Peamised erinevused teiste suitsuahjudega tulenevad soojusallikast ja suitsust. Propaansuitsuahju kuumus luuakse gaasipõletiga. Kuumus liigub terasest või rauast tehtud kasti, mis on täidetud puidu või söega, mis toodab kuumutamisel suitsu. Metallist kasti pealmises osas on ventilatsiooniaugud. Aukudest väljub põlemiseks vajalik hapnik, et kastis olev puit või süsi ei süttiks põlema. 

## Suitsukastiga suitsuahi
See rohkem traditsiooniline meetod kasutab kahe kambri süsteemi: tulekolde kamber ja küpsetamise kamber. Tulekolde kamber asub kas toidukambri kõrval või all ning seda saab reguleerida soovitud temperatuurile. Kuumus ja suits tulekoldest liigub kambrisse, kus seda kasutatakse suitsutatud toote valmistamiseks.

## Allikad
* [:en:Smoking_(cooking) https://en.wikipedia.org/wiki/Smoking_%28cooking%29]
Asta Vihandi

**Asta Vihandi** (neiupõlvenimega **Kronberg**, 1947–1958 **Vihandi**, 1958–1970 **Ostmein**, 1970–1980 **Panksepp**; 21. juuli 1929 Tartu – 5. märts 1993 Tallinn) oli eesti ooperilaulja ja näitleja. 

Aastatel 1945–1947 õppis ta Tartu 5. Õhtukeskkoolis ja 1946 Vanemuise balletistuudios. Laulmist õppis ta Pärnus Klaudia Taevi juhendamisel ning Tallinnas Linda Sauli ja Elsa Maasiku juhendamisel.

Aastatel 1947–1948 oli ta Vanemuise koorilaulja. 1948–1950 oli ta Endlas nii näitleja kui ka koorilaulja ja tantsija. 1950–1985 oli ta Estonia ooperilaulja. 1985. aastast töötas ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia administraatorina.

Ta mängis mitmes filmis (näiteks "Pöördel" (1957), "Perekond Männard" (1960) ja "Noor pensionär" (1972)).

Ta suri 5. märtsil 1993 Tallinnas ja on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Aastatel 1947–1958 oli ta abielus laulja, näitleja ja fotograafi Oskar Vihandiga.

## Viited
Pille-Riin Purje

**Pille-Riin Purje** (sündinud 19. augustil 1963) on eesti teatrikriitik.

Pille-Riin Purje on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Ta alustas ülikooliõpinguid statsionaaris, kuid lõpetas kaugõppes.

Ta töötab Raadioteatri toimetajana. 

## Teoseid
*Jüri Krjukov. Eesti Teatriliit, 2004
*Olla! Tallinna Linnateater, 2009
*Jüri Järvet. Narr ja Kuningas. Autor koos Reet Neimariga. Eesti Teatriliit, 2009
*Johannese passioon. Üks koostajaid. Rakvere Teatrimaja, 2010
*Aitab naljast! Legend Dan Põldroosist. Fookus Meedia, 2011
*Lemmikute raamat. Kasteheinas põlvini - lõikeheinas põlvili. Tänapäev, 2013
*Velda Otsus - nimi eesti kultuuris. Eesti Teatriliit, 2013

## Isiklikku
Tema ema oli näitleja, teatripedagoog ja publikuteenindaja Ester Purje.

## Tunnustus
* 2012 Priit Põldroosi nimeline auhind
* 2015 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2016 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind

## Viited

## Välislingid

*
Värskendussagedus

**Värskendussagedus** (inglise keeles *refresh rate*) väljendab, mitu korda ekraani riistvara uuendab oma puhvrit.

Värskendussageduse ühik on herts (Hz).

## Vaata ka
*kaadrisagedus
Hearthstone: Heroes of Warcraft

**"Hearthstone: Heroes of Warcraft"** on Blizzard Entertainmenti loodud tasuta mängitav arvutimäng. Tegemist on mitmemängijamänguga, milles mängitakse üksteise vastu World of Warcrafti tegelaskujudel põhinevate kaartidega. Mängus rohkemate kaartide avamiseks on vaja teha mikromakseid.
Metskass (Mehhiko sari)

**"Metskass"** (hispaaniakeelne originaalpealkiri "La Gata") on Mehhiko seriaal, mis jooksis Mehhiko televisioonis 5. maist 2014 kuni 19. oktoobrini 2014. Eestis näidati sarja TV3 vahendusel alates 4. jaanuarist 2016, viimane osa oli ekraanil 22. juunil 2016.

Peaosi mängivad Maite Perroni, Daniel Arenas, Jorge Poza, Mónika Sánchez ja Laura Zapata.  

## Sisu
Esmeralda on elust räsitud teismeline tütarlaps, kelle koduks on räpane prügimägi, kuid kes saatuse kiuste leiab rikka mehe ja oma elu armastuse. 

Noor Pablo ei tunne klassivahet. Ta jälgib kadestades aknast, kuidas Esmeralda, keda kutsutakse Metskassiks, teiste lastega mängib. Esmeralda elab agulis koos oma musta kassiga ja teda kasvatab Doña Rita, kes ei ole hea inimene. Kui Jarocha toob Esmeraldale süüa, ei luba Doña Rita tal seda süüa.

Kui Pablo ja Esmeralda kohtuvad, saavad neist lõpuks sõbrad ja poiss soovib tüdrukut aidata. Pablo emale Lorenzale nende sõprus aga ei meeldi ning alati kui ta näeb Esmeraldat enda aias, siis ajab ta tüdruku sealt minema. Ent kui Lorenza lõpuks avastab, et tema poeg Pablo saab temaga peaaegu iga päev kokku, üritab naine seda kõike takistada.

## Tegelased

* Maite Perroni – Esmeralda "Metskass" Cruz
* Daniel Arenas – Pablo Martínez Negrete; Esmeralda abikaasa ja tema laste isa
* Erika Buenfil – Blanca Rafaela de la Santa Cruz; Esmeralda ema, keda Esmeralda alguses hooldas
* Laura Zapata – Lorenza de Martínez Negrete; õel ja paha naine ning Pablo ja Mariano ema
* Manuel Ojeda – Don Fernando "Tumm" de la Santa Cruz; endine vang, Esmeralda isa
* Jorge Poza – Mariano Martínez Negrete; Pablo vend
* Mónika Sánchez – Gisela Cienfuegos
* Marcelo Córdoba – Dr. Javier Peñuela
* Pilar Pellicer – Doña Rita Olea Pérez; paha naine, kes kasvatas Esmeraldat lapsena ning ennustas talle tulevikku
* Leticia Perdigón – Jarocha; Esmeralda parim sõbranna
* Juan Verduzco – Agustín Martínez Negrete; Pablo ja Mariano isa, Lorenza abikaasa
* Socorro Bonilla – Mercedes "Doña Meche" Reyes
* Carlos Bonavides – Doménico "Italiano" Almonte; õel mees, kes tahab iga hinna eest Metskassi endale
* Paloma Ruiz de Alda – Mónica Elizalde Castañeda
* Mariluz Bermúdez – Virginia Martínez Negrete; Pablo õde
* Pierre Louis – Carlos "Sentaavo"
* Ianis Guerrero – Damían Reyes
* Ricardo Baranda – Garabato / Víctor de la Fuente
* Ruth Rosas – Dorila
* Lupita Lara – Eugenia Castañeda de Elizalde
* Alejandra Robles Gil – Inés; Rita lapselaps
* Jorge Alberto Bolaños – Omar
* Laurinne Kuaku – Verónica
* Mauricio de Montellano – Rey
* Jesús Carus – Billy
* Iván Peniche – Antonio "Tony"
* Jaime Puga – Casimiro
* Patricia Maqueo – Esmeralda (lapsena)
* José Eduardo Álvarez – Pablo (lapsena)
* Christian Vega – Mariano (lapsena)
* Mauro Navarro – Garabato (lapsena)
* Karim – Carlos "Sentaavo" (lapsena)
* Ana Sofia Durand – Virginia (lapsena)
* José Luis Badalt – Willy
* George Harrington Butts – Henry; Pablo koolikaaslane New Yorgis
* África Zavala – Leticia Martínez (noore täiskasvanuna)
Kruusimäe

**Kruusimäe** (ka *Kruusimäe-Kadarpiku*) oli küla Virumaal Kadrina kihelkonnas, praeguse Kadapiku küla alal. 

## Vaata ka
*Kruusimäe mõis
*Kruusimäe põik (Harjumaal Loo alevikus)
*Kruusimäe tee (Harjumaal Loo alevikus)

## Viited
Victoria Ruffo

**Victoria Ruffo** (sünninimi **Maria Victoria Eugenia Guadalupe Martínez del Río Moreno-Ruffo**; sündinud 31. mail 1962 Mexicos) on Mehhiko näitleja.

## Elulugu

### 1980. aastad

Ruffo alustas näitlejakarjääri 1980. aastatel kõrvaltegelasena seebiooperis "Conflictos de un Médico" ja seejärel sarjas "Al Rojo vivo". 1983. aastal andis Valentín Pimsteín talle võimaluse mängida sarjas "La fiera" peategelast Natalie Ramirezt, tema partner oli seal Guillermo Capetillo.

1985. aastal mängis ta Carlos Téllezi sarjas "Juana Iris" koos Valentín Trujjilo ja oma õe Gabrielaga. Ta mängis ka Ernesto Alonso sarjas "Victoria" 1987. aastal. Ernesto Alonso andis talle ka peategelase rolli sarjas "Simplemente María".

### 1990. aastad

1995. aastal mängis ta peategelast Enrique Segoviano sarjas "Pobre Niña Rica" Consuelo Villagránina.

1998. aastal kehastas ta sarjas "Vivo por Elena" Elena Carvajalit.
Kaspar Raudkivi

**Herlend-Kaspar Raudkivi** (hüüdnimega Mini/Miniatuur; sündinud 27. märts 1988) on ansambli Põhja-Tallinn laulja. 

Õppis laulmist Kaari Sillamaa Kaunite Kunstide Koolis ning räppis juba enne 2000. aastat. 

Ta on teinud lugusid koos Veiko Marley (Bob) ja Kristjan Soomrega. Veiko Marley ja Kaspar Raudkivi laulsid ansamblis Redcap Goblins. 2011. aasta mais valmis Põhja-Tallinnal muusikavideo loole "Me ei salli vaikust", milles teevad kaasa Mini, Wild Disease, Chance, Fate ja Kenny. See lugu on ka Chris Kala raamatu "Ebaõnnestunud" treileri taustamuusikaks ja samanimelise filmi taustamuusika.

Kui 2015. aasta alguses lahkus Põhja-Tallinna koosseisust Kenneth Rüütli, läks Kaspar Raudkivi, kes vahepeal oli laulnud ansamblis Redcap Goblins, ansamblisse tagasi. 2016 osales Põhja-Tallinna Eesti Laulul.
Motra Tone

**"Motra Tone"** (või "Õde Tone") on Albaania maalikunstniku, arhitekti, stsenografisti, skulptori, fotograafi ja pildikunstniku Kolë Idromeno 1883. aastal valminud poolpikkuses portree naisest. Maali on nimetatud "Albaania Mona Lisaks". 

Pildil on kujutatud kunstniku vanem õde Tone nägu mõnevõrra rätikuga kaetud ja traditsioonilises kleidis, mida kasutasid katoliku naised Shkodërs, ning millega rõhutati tema tagasihoidlikkust ja vaimset puhtust.

"Õde Tone" on Idromeno varase perioodi meistriteos ja üks suurimaid saavutusi ning esimene psühholoogiline ja sotsiaalne portree, mil kunstnikku on köitnud realistlik kujutusviis. Portree on Albaania ajaloos esimene visuaalse kunsti ilmalik teos, mil tegelasteks ei ole pühakud või apostlid, vaid lähedane sugulane. Esimest korda rõhutatakse maisust, traditsioonilisust ja kultuurilist pärandit. Maksimaalse autentsusega maalitud rahvariided kajastavad nii Albaania folkloori kui Shkodërsse naasnud ja Ottomani võimuvastasest patriootlikust liikumisest osavõtnud kunstniku etnograafilist arusaama ja iseseisvuspüüdlusi. Seetõttu teost peetakse uue etapi alguseks Albaania maalikunstis.

Maal kuulub Albaania Rahvusliku Kunstigalerii kogusse.

## Viited
Paul Ruubel

**Paul Ruubel** (8. jaanuar 1913 Palupera – 19. veebruar 1970 Pärnu) oli eesti näitleja.

Paul Ruubel lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi Tartus ja jätkas õpinguid Tartu Näitekunsti Stuudios aastatel 1934–1936 .

## Teatritöö

* 1936–1939 Draamateater
* 1939–1942 Pärnu L. Koidula nimeline Draamateater 
* 1942–1944 Tartu Vanemuine
* 1944–1946 Rakvere Teater
* 1946–1947 Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (1947. aastal likvideeriti ja liideti Draamateatriga)
* 1947–1948 Narva Teater Paides
* 1948–1951 Tartu Vanemuine
* 1951–1954 Viljandi Ugala Teater
* 1954–1959 Pärnu L. Koidula nimeline Draamateater
* 1959–1965 Tartu Vanemuine
* 1965–1969 Pärnu L. Koidula nimeline Draamateater

## Lavarolle

* 1939 Ahas (Kivika ja Annisti "Nimed marmortahvlil"), Värsi Kusti (Blumthali "Töölaagri paos"), Robert Fabre- Marines (Birabeau "Minu poeg – minister"), Carlo (Holvati "Ootan last"), Jonas (Mobergi "Naine")
* 1940 Arvi Katra (Wuolijoe "Vastumürk"), Varik (Kitzbergi "Rätsep Õhk"), Kaval-Ants (Tammsaare ja Särevi "Põrgupõhja uus Vanapagan"), Arne Tilvyk (Helleri ja Schützi "Eesriie langeb")
* 1941 Jarovoi (Trenjovi "Ljubov Jarovaja"), näitleja (Gorki "Põhjas"), Jass Tiiskäpp (Vallaku "Epp Pillapardi Punjaba potitehas"), juudi vanamees (Arbuzovi "Tanja"), Max Marlove (Rombergi "Võidulaul")
* 1942 Njegus (Lehari "Lõbus lesk")
* 1949 Kretšinski (Suhhovo-Kobõlini "Kretšinski pulm")
* 1954 Kurbatov (Makajonoki "Vabandage väga")
* 1955 Katku Villu (Tammsaare "Kõrboja peremees", Tšenonus (Krapiva "Kes naerab viimasena"), Julian Skupen (Jurandoti "On niisugused ajad"), Sir Oliver Pinnaline (Sheridani "Keelepeksu kool")
* 1956 Martynas (Saja "Kihlvedu"), Kondelka (Werneri "Inimesed ajujääl"), Dzirnis (Upiti "usanna supleb")
* 1957 Jörgen Tesman (Ibseni "Hedda Gabler"), Rudolf Ikka (Tammsaare ja Särevi "Elu ja armastus"), Veršinin ( Ivanovi "Soomusrong 14–69")
* 1958 Jaan (Kitzbergi "Tuulte pöörises"), Peeter Pint (Koidula "Säärane mulk")
* 1959 Roman Ljubeskin (Mihhailkovi "Metslased"), Simon (Feuchtwangeri "Lesk Capet"), Mustkikas (Lahe "Atlandi heeringas")
* 1965 Gordei Pavlovitš (Lavrentjevi "Elu, armastan sind")
* 1967 Simon Renard (Hugo "Mary Tudor"), Tiit Kondor (Jakobsoni "Võitlus rindejooneta")
* 1968 Abe Honesty (Bredecka "Hala ja Rychliku "Limonaadi Joe"), Muff Potter (Twaini ja Kilgase "Tom Sawyer")

## Filmograafia

* 1957 "Juunikuu päevad" – Saarmann
* 1960 "Perekond Männard" – Andres Männard
* 1963 "Jäljed" – Tarkop
* 1965 "Supernoova" – vanamees
* 1966 "Kirjad Sõgedate külast" – Garibald Sturm
* 1968 "Viini postmark" – Salurand 

## Tunnustus
*1959 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Paul Ruubel oli abielus Salme Udekülliga (1920–2007) ja hiljem Selma Sõõroga (1920–2006). Viimasest abielust on sündinud tütar Tene Ruubel (1961) ja poeg Runo Ruubel (1960).

## Viited

## Välislingid
*Ruubel mängis end legendiks. Pärnu Postimees, 7. jaanuar 2003
Buinski rajoon

**Buinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Buinski linn.

Rajoonis on 1 linn ja 30 külaasundust, kus on kokku 97 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 43 976. 2010. aasta seisuga olid elanikest  65,9% tatarlased, 13,3 venelased ja 19,9% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Buinski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Menzelinski rajoon

**Menzelinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Menzelinski linn.

Rajoonis on 1 linn ja 19 külaasundust, kus on kokku 70 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 832. 2010. aasta seisuga olid elanikest  60,1% tatarlased, 35,4% venelased ja 2,7% marid.

## Viited

## Välislingid

* Menzelinski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Gataučiai vald

**Gataučiai vald** (leedu keeles *Gataučių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis.  Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1615 inimest. Valla keskus on Gataučiai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 5. Vallavanem on Agnė Daugėlaitė.


Gataučiai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
2010_05_22_042Stripeikiai.JPG|Stripeikiai
2010_05_22_076Barysiai.JPG|Barysiai lennuväli
2010_05_22_069Priešginiai.JPG|Priešginiai
Ivoškių_koplyčia_2.JPG|Ivoškiai kabel
Gataučiai,_tvenkinys.JPG|Gataučiai


Lisaks küladele asub vallas ka Eglynlaukise huutor, kus 1011. aastal elanikke ei olnud.

## Viited
Siseringjoon

Kolmnurga **siseringjoon** on ringjoon, mis puutub kolmnurga kõiki külgi.

Nurgapoolitajate lõikepunkt on kolmnurga siseringjoone keskpunktiks.
Johann von Braunschweig-Grubenhagen

**Johann von Braunschweig-Grubenhagen** (enne 1322 – 23. mai 1367) oli Püha Aleksandri kloostrikiriku praost Einbeckis.

Ta oli hertsog Heinrich I "Imetlusväärse" ja tema naise Agnes von Meißeni poeg.
Heinrich IV (Braunschweig-Grubenhagen)

Hertsog **Heinrich IV** (1460 – 6. detsember 1526 Salzderhelden, nüüd Einbecki osa) oli Welfide dünastia liige ja Grubenhageni vürst.
Drožžanoje rajoon

**Drožžanoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Staroje Drožžanoje küla.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 52 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 148. 2010. aasta seisuga olid elanikest  57,5% tatarlased, 41,1% tšuvašid ja 1,1% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Drožžanoje rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Rõbnaja Sloboda rajoon

**Rõbnaja Sloboda rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Rõbnaja Sloboda linn.

Rajoonis on 1 alev ja 26 külaasundust, kus on kokku 78 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 290. 2010. aasta seisuga olid elanikest  52% tatarlased, 25% tšuvašid ja 21% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Rõbnaja Sloboda rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Eugen Ruge

**Eugen Ruge** (sündinud 24. juunil 1954 Venemaal Sverdlovski oblastis Sosvas) on saksa kirjanik, filmirežissöör ja tõlkija.

Eugen Ruge isa oli Saksa DV ajaloolane Wolfgang Ruge, marksist, kes oli asunud pärast Adolf Hitleri võimuletulekut koos vanematega elama Nõukogude Liitu ning viibis 15 aastat Sosva vangilaagris.

Kui Eugen Ruge oli kaheaastane, kolis pere Ida-Berliini. Ruge õppis Berliini Humboldti Ülikoolis matemaatikat ning oli seejärel Saksa DV Teaduste Akadeemia teadustöötaja.

1986. aastast tegutses Ruge kirjaniku, dokumentalisti ja stsenaristina. 1988. aastal emigreerus ta Lääne-Saksamaale.

2011. aastal ilmus Ruge autobiograafiliste sugemetega debüütromaan "Kahaneva valguse aegu" ("In Zeiten des abnehmenden Lichts"), mis kajastab Saksa DV ajalugu ühe perekonna saatuse kaudu. Romaan pälvis Saksa Raamatuauhinna. 

## Eesti keeles ilmunud
* "Cabo de Gata", tõlkinud Tiiu Relve, Loomingu Raamatukogu nr 9–10, Tallinn 2016
* "Kahaneva valguse aegu", tõlkinud Tiiu Relve, Varrak, Tallinn 2018
Blokeeringuga tellised

**Blokeeringuga tellised** (inglise keeles *interlocking brick*) on legoklotse meenutavad tellised. Need on kasutusel Kagu-Aasias. Blokeeringuga tellised on levinud oma odavuse ja lihtsuse tõttu. Seda tüüpi telliseid on odav kasutada seetõttu, et nende kasutamine hoiab kokku aega ja tsementi.

Erinevalt tavalistest tellistest on blokeeringuga tellise sees väikesed õhumullid, mis aitavad hoida madalamat temperatuuri, mis on kuuma kliima tõttu oluline.

Kõigepealt laotakse umbes poolemeetrine müür, siis paigaldatakse müüri sisse metallvardad ning valatakse müüri sisse tsementi.

## Valmistamine
Blokeeringuga telliseid valmistatakse vastavalt vajadusele liivast, savist, mullast, veest, tsemendist.

Tsemendist ja mullast telliste valmistamiseks segatakse alguses muld ja tsement kokku, segu asetatakse pressi, mis pressib sellest segust kindla kujuga tellise ning seejärel jäetakse see kuivama.

## Viited

## Välislingid
*Pilt blokeeringuga tellisest
Satelliidisähvatus

**Satelliidisähvatus** on nähtus, mida põhjustab mõne satelliidi läikivalt pinnalt, näiteks päikesepaneelilt või antennilt Maa pinnale peegelduv valgus. Maal olev vaatleja näeb siis lühiajalist eredat sähvatust.

Iridiumi satelliitide võrgustikku kuulub 66 aktiivset sidesatelliiti, mis paiknevad madalatel Maa orbiitidel ja need põhjustavad eredamaid sähvatusi kui ükski teine Maa orbiidil tiirlev satelliit.

## Iridiumi satelliitide sähvatused

Enamik Iridiumi võrgustikku kuuluvaid satelliite on endiselt kontrollitavad, seega on nende sähvatusi võimalik ennustada. Iridiumi sidesatelliitidel on kolm hästi valgust peegeldavat antenni. Vahetevahel peegeldavad need päikesevalgust Maale, tekitades kiirelt liikuva valgustatud laigu Maa pinnal. Laigu läbimõõt on umbes 10 km. Vaatlejale näib see ereda sähvatusena taevas, mille kestus on mõni sekund. Ulatudes tähesuuruseni –8 (harva ka –9,5), on mõned sähvatused nii eredad, et need on nähtavad isegi päevasel ajal.

Teised satelliidid põhjustavad samuti satelliidisähvatusi, aga need pole kaugeltki nii eredad: tüüpiliselt ei ületa nende sähvatuste tähesuurus -3,5.

## Vaatlemine

On veebilehti ja mobiilirakendusi, mis pakuvad asukohapõhist infot satelliidisähvatuste võimalike toimumisaegade kohta.

Humanity Star oli passiivne satelliit, mille peamine ülesanne oli peegeldada päikesevalgust maale. Ta tegutses 2014. aasta jaanuarist märtsini.
Ülestõus (Tharaphita album)

**"Ülestõus"** on ansambli Tharaphita album.

See ilmus 27. juunil 2014.

Vaarang Records, stiil *Pagan Black*, kestus 39:39

## Lood
# Ülestõus 04:59
# Viimsepäeva koidik 06:11
# Luupainaja 05:00
# Tuhandeaastase orjaöö tuhast 04:25
# Sõnad sõlmedesse 03:40
# Surma-arbujad 06:13
# Tuuled rändavad ringi 04:40
# Terasest taotud teel 04:31

## Välislingid
* https://www.nailboard.org/g/t/10593/tharaphita-ulestous-cd
Apastovo rajoon

**Apastovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Apastovo alev.

Rajoonis on 1 alev ja 21 külaasundust, kus on kokku 73 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 20 425. 2010. aasta seisuga olid elanikest  86,2% tatarlased, 6,9% tšuvašid ja 6,8% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Apastovo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)