open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tomas Sooaluste

**Tomas Sooaluste** (25. juuli 1933 Järvakandi vald – 14. juuni 1977) oli Eesti NSV sovhoosidirektor.

Ta lõpetas 1952. aastal Olustvere Põllumajandustehnikumi nooremagronoomina ja 1968. aastal kaugõppes Eesti Põllumajanduse Akadeemia ökonomistina.

1956. aastast töötas ta Holstre külanõukogus asunud Lõssenko-nimelise Puukooli direktorina. 1959. aastal astus NLKP liikmeks. 1960. aastal edutati ta mitte kuigi heal järjel oleva Viiratsi sovhoosi direktoriks. 1961. aastal sai majand Juri Gagarini nime ja reorganiseeriti 1964. aastal Gagarini-nimeliseks Näidissovhoostehnikumiks. 500 hektariga üsna keskmisest sovhoosist sai 15 000 hektariga edukas suurmajand. Sooaluste oli Eesti esimese suure seakasvatuskompleksi ehitamise algataja ja organiseerija.

1963. aastal valiti Sooaluste Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadikuks, 1966. aastal EKP Keskkomitee liikmeks ja 1974. aastal NSV Liidu Ülemnõukogu rahvasaadikuks.

Tomas Sooaluste suri 1977. aastal 43 aasta vanuses ja maeti Viljandi Metsakalmistule. Tema hauda kaunistab  skulptor Ernst Kirsi hauaskulptuur "Kahekesi".

## Tunnustus
*1968 – Eesti NSV teeneline ökonomist
*1973 – sotsialistliku töö kangelane

## Viited
Eeri

**Eeri** on eesti mehenimi.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis nimi Eeri 94 mehel (levikult 714. mehenimi). Eeri oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 64).

## Nime kandjaid
*Eeri Raam
*Eeri Tammik
*Eeri Vahtra

## Viited
František Fechtner

**František Fechtner** (1. jaanuar 1883 Libochovičky – 25. oktoober 1964 Libochovičky) oli aednik, hiljem Praha Karli Ülikooli Botaanikainstituudi ametnik ja taksidermist, seenekorjaja ja seeneekspert.

## Viited
Janusz Antoni Wiśniowiecki

**Janusz Antoni Wiśniowiecki** (14. juuni 1678 – 16. jaanuar 1741) oli Wiśniowieckite aadlisuguvõsast pärit Poola-Leedu riigimees ja sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

Ta oli Krakówi (1706–1726) ning Vilniuse vojevood (1704–1706), Krakówi (1726–1741) ja Vilniuse (1702–1703) kastellaan, Pinski staarost ning Valge kotka ordeni kavaler.

## Elulugu
Janusz Antoni Wiśniowiecki sündis 14. juunil 1678 Bracławi vojevoodi Konstanty Krzysztof Wiśniowiecki ja Anna  Wiśniowiecki (sünninimega Chodorowska) perekonda. 

1695. aastal määrati ta oma kasuisa Jan Karol Dolski poolt Pinski staarostiks. Samal aasta augustis asus ta koos oma venna, tulevase Leedu suurhetmani Michał Serwacy Wiśniowiecki (mõlemad olid hariduse saanud Lwowi jesuiitide kolleegiumist) ning eraõpetaja Jan Kamockiga Euroopa ringreisile. Janusz Antoni sulest pärinevad detailsemad reisikirjeldused. Reisi alustati Varssavist, seejärel liiguti läbi Berliini, Dresdeni, Leipzigi ja Hannoveri. Brüsselis kohtusid vennad Baieri kuurvürsti Maximilian Emanueliga. 

Printsid jõudsid 8. novembril Pariisi, kus kohtusid ka tulevase Poola kuninga Stanisław Leszczyńskiga. Wiśniowieckid elasid Pariisid aasta aega, mille ajal õppisid nad sõjateadust ning käisid kõrgklassi ballidel. Korra külastasid nad ka Louis XIV õukonda, kus neid soojalt vastu võeti. 1697. aasta lõpuks jõudsid nad edasi Rooma, sealt edasi külastasid nad Viini. 1697. aasta aprillis jõudsid vennad Krakówisse tagasi. 

Kodumaale naastes sai Wiśniowiecki 1699. aastal Leedu õukonnamarssal. Koos oma vennaga võitles ta Leedu kodusõja ajal Sapiehade aadlisuguvõsa vastu. 1700. aasta 18. novembril võttis ta osa Valkininkai lahingust, millega Sapiehad otsustavalt lüüa said. 1702. aasta jaanuaris sai ta Vilniuse kastellaaniks. Wiśniowiecki jäi Rootsi sissetungile järgnenud võimuvõitluses August II poolele ning liitus 1704. aastal Sandomierzi konföderatsiooniga. Sama aasta 5. septembril proovis ta koos Stanisław Mateusz Rzewuskiga Rootsi armee eest Lwówi kaitsta, kuid olid lühikese võitluse järel sunnitud taganema. Linn alistus järgmisel päeval.

1706. aasta mais sai ta August II soovil Krakówi vojevoodiks, kuid liitus järgmisel aastal Leszczyński toetajaskonnaga. Poltava lahingu järel läks ta taas August II poole üle. 

1715. aasta 26. novembril kogunenud Augustivastane Tarnogródi konföderatsioon valis oma esimeseks juhiks Wiśniowiecki, kes sellest kohast aga keeldus. Elu lõpu poole taandus Wiśniowiecki poliitikast. 1720. aastal valmis Lwówi Püha Antoniuse kirik, mille ehitust Wiśniowiecki rahastanud oli ning kuhu ta ka maeti. 

Janusz Antoni Wiśniowiecki suri 16. jaanuaril 1741. 

## Perekond
Janusz Antoni Wiśniowiecki abiellus 1704. aastal Teofila Leszczyńskaga. Abielust sündis üks laps.

* Franciszka Urszula Wiśniowiecki (1705–1753). Näitekirjanik ja luuletaja. Abiellus Michał Kazimierz Radziwiłłiga.

## Viited


### Kirjandus

* Filipow, Krzysztof. *[https://pbc.biaman.pl/Content/21477/PDF/Order%20O.B.pdf Order Orła Białego]*. 1995.
* Rosen, Carl.  *Bidrag till kännedom om de händelser, som närmast föregingo svenska stormaktsväldets fall.* Kd. 1. Stockholm: P.A. Norstedt & Söner, 1936*.*
Vojteh Lindtner

**Vojteh Lindtner** (1904–1965) oli Serbia mükoloog.

Tema järgi on nime saanud seente perekond *Lindtneria* ehk ebapoorik ning seeneliik *Meruliella lindtneri* ehk Lindtneri tardnahkis.
Andrew Bloxam

**Andrew Bloxam** (1801 Rugby, Warwickshire – 1878 Warwickshire) oli Inglise vaimulik ja looduseuurija.

Ta osales 1824–1826 toimunud reisil Vaiksele ookeanile, mille käigus viidi Hawaii saartele tagasi kuninga Kamehameha II ja kuninganna säilmed, kes surid Londonit külastades leetritesse.

Tema järgi on nimetatud Bloxami punalehik.
Henry William Ravenel

**Henry William Ravenel** (19. mai 1814 Berkeley maakond, Lõuna-Carolina – 17. juuli 1887 Aikeni maakond, Lõuna-Carolina) oli Ameerika istanduseomanik ja botaanik.

Ta lõpetas 1832. aastal South Carolina College (tänapäeval Lõuna-Carolina ülikool).

Ravenel uuris Lõuna-Carolinas seeni ja eostaimi ning esmakirjeldas mitmeid uusi liike.

Tema järgi on nimetatud seeneperekond *[[Ravenelia]]*.
Iluuisutamine 1920. aasta suveolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1920. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 24.–26. aprillini 1920. aastal Belgias Antwerpenis Anversi jääpalees. Võisteldi kolmel  alal, kuid need olid neli kuud enne enamikku teisi 1920. aasta mängude olümpiaalasid. 

Rootslane Gillis Grafström võitis 1920. aastal meeste üksiksõidus esimese kolmest järjestikusest olümpiakullast. Theresa Weld, kes tuli naiste üksiksõidus kolmandale kohale, oli esimene Põhja-Ameerika uisutaja, kes võitis olümpiamedali. 1908. aasta kuldmedalivõitja Ulrich Salchow lõpetas neljandana. 44-aastane pronksmedalivõitja Martin Stixrud on vanim mees, kes on kunagi võitnud olümpiamedali talvisel individuaalsel alal. 

Vaatamata sellele, et ta ei saanud naiste üksiksõidus kohtunikelt ühtegi esikoha häält, võitis rootslanna Magda Julin kulla kolme teise koha tulemusega. Ta oli sel ajal kolmandat kuud rase.

Suurbritanniast pärit pronksmedalist Phyllis Johnson oli 1908. aasta olümpiamängudel hõbemedali võitnud teise partneriga.

## Tulemused

### Meeste üksiksõit




Finaal: 27. aprill 
Osavõtjaid: 9
Riike: 6
**[[Iluuisutamine 1908. aasta suveolümpiamängudel#Meeste üksiksõit 2|Olümpiavõitja 1908]]:** Ulrich Salchow, 
**[https://www.olympedia.org/results/12572 Ametlikud tulemused]** 


### Naiste üksiksõit




Finaal: 25. aprill 
Osavõtjaid: 6
Riike: 4
**[[Iluuisutamine 1908. aasta suveolümpiamängudel#Naiste üksiksõit 2|Olümpiavõitja 1908]]:** Madge Syers, 
**[https://www.olympedia.org/results/12548 Ametlikud tulemused]** 


### Paarissõit




Finaal: 26. aprill 
Osavõtjaid: 16
Riike: 6
**[[Iluuisutamine 1908. aasta suveolümpiamängudel#Paarissõit 2|Olümpiavõitja 1908]]:** Anna Hübler - Heinrich Burger,  Saksamaa
**[https://www.olympedia.org/results/12590 Ametlikud tulemused]** 


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Antwerpen 1920 
|-

## Viited

## Välislingid

* Official Olympic Reports: 1920 Antwerp
Lars Romell

**Lars Romell** (1854–1927) oli Rootsi  mükoloog.

Romell töötas mõnda aega õpetajana, kuid tal tekkisid probleemid, sest ta õpetas evolutsiooni. Seejärel asus ta tööle patendiametis.

Tema järgi on nimetatud Romelli antrodiell, Romelli napsik ja Romelli pilvik.

Tema abikaasa Maria Romell (1859–1949) oli leiutaja. Nende poeg Lars-Gunnar Romell (1891–1981) oli metsateadlane ja botaanik.
Ralf Pauker

**Ralf Pauker** (15. detsember (vkj 2. detsember) 1915 Roosna-Alliku vald – 2. detsember 1993) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane, Viljandi linnajuht  (1946–1948).

Pärast 1937. aastal Vahi aiandus-mesinduskooli lõpetamist agrotehnikana töötas ta aastatel 1937–1938 oskustöölisena aianduse alal Oru lossis. 1939. aastal sai temast Viljandi Maavalitsuse kommunaalnõunik ja pärast juunipööret 1941. aasta veebruaris Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee kommunaalosakonna juhataja. Sõja puhkedes varjas ta end Viisu külas isatalus. 17. oktoobril 1941 arreteeris Saksa Julgeolekupolitsei ta haarangu käigus. Ta sai karistuseks poolteist aastat koonduslaagrit.

Pärast Eesti taasokupeerimist 1944 sügisel võttis maakonna täitevkomitee esimees Elfriede Piip ta uuesti tööle kommunaalosakonda. Ta oli hea organisaator, juhatas linna taastamistöid. 10. oktoobril 1946 sai temast Viljandi Linna TSN Täitevkomitee esimees. 17. novembril 1948 astus Pauker ametist tagasi põhjendusega, et ta pole suutnud täitevkomiteed hästi juhtida.

5. septembril 1949 Pauker arreteeriti. Formaalseks põhjuseks oli, et ta polnud 1941. aastal täitnud varade evakueerimise korraldust. Tegelikuks põhjuseks oli konflikt tolleaegse Viljandimaa sõjakomissariga.

Pauker vabanes Kuibõševi lähedal asunud vangilaagrist 1955. aastal ja tuli tagasi Eestisse ning töötas mesinikuna. Ta rehabiliteeriti alles 1990. aastal.

Ralf Pauker suri 1993. aastal ja maeti Tartu Pauluse kalmistule.

## Viited
Sandomierzi konföderatsioon

**Sandomierzi konföderatsioon** oli Põhjasõja ajal 1704. aastal loodud Poola-Leedu aadelkonna (šlahta) sõjaline liit (konföderatsioon), mille eesmärgiks oli kukutada Rootsi kuningriigi toel Poola kuningaks saanud Stanisław Leszczyński ning taastada troonile eelmiseks kuningaks olnud August II Tugev. Konföderatsioon saadeti laiali 1717. aastal. 

## Ajalugu

1702. aasta jaanuaris alustasid Karl XII juhitud Rootsi väed sissetungi Poola-Leedu vabariiki. Tolleaegne Poola kuningas August II põgenes oma õukonnaga Sandomierzi. Varssavis kogunenud seim valis 1704. aasta 12. juulil rootslaste survel uueks kuningaks Poznani vojevoodi Stanisław Leszczyński, kelle kroonimine leidis aset septembris. 

20. mail moodustas August II-st toetav šlahta Sandomierzis konföderatsiooni. Leszczyński valimist ning Augusti kuningatiitli eemaldamist nad ei tunnistanud, et mitte ebaseaduslikult tegutseda. Alles 1707. aasta 11. juulil tunnistas konföderatsioon, et riigis on *interregnum.* Samal aastal taganesid konföderatsiooni väed Sileesiasse ning sealt Olomoucisse. 

Konföderatsiooni juhatajaks (konföderatsioonimarssal) määrati Stanisław Ernest Denhoff. Konföderatsiooni peamine toetajaskond asus Väike-Poolas ning koosnes peamiselt kohalikust aadelkonnast. Konföderatsiooni toetasid ka Gniezno peapiiskop Stanisław Szembek ja Włocławeki piiskop Konstanty Felicjan Szaniawski. Konföderatsiooni toetaja oli ka Vene tsaar Peeter I. Aadlikud olid siiski Poltava lahingu järel suurenenud Vene mõjuvõimu vastu, näiteks protesteerisid nad Vene vägede viibimise üle endistel Poola riigi aladel. 

Sandomierzi konföderatsioon saadeti 1. veebruaril 1717 toimunud Vaikse seimi ajal laiali, olles olnud kõike pikema tegutsemisajaga konföderatsioon Poola-Leedu ajaloos.

## Viited


### Kirjandus

* Frost, Robert. ""Everyone understood what it meant": The Impact of the Battle of Poltava on the Polish-Lithuanian Commonwealth". *Harvard Ukrainian Studies.* Kd. 31. 4 (1). 2009–2010. 
* Kopiec, Jan. "Papal Diplomacy in the Face of the Dispute for the Throne of Poland in the Years 1704–1709". *Nasza Przeszłość*. Kd. 138. 2. 2022. 
* Orgelbrand, Samuel. *Encyklopedyja powszechna*. Kd. 24. 1867. 

## Välislingid

* **.
Alps2Alps OÜ

**Alps2Alps OÜ** on Eesti reiside ja maismaatranspordi ettevõte, mis tegutseb kaubamärgi **Alps2Alps** all. Ettevõte pakub lennujaamast kuurortidesse suunduvaid transporditeenuseid, peamiselt Alpide piirkonna sihtkohtades Prantsusmaa, Šveits, Austria ja Itaalia. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas ning selle suurim turg on Suurbritannia.

## Ajalugu
Ettevõtte tegevus sai alguse aastatel 2006–2007, kui asutaja Raitis Bullits hakkas pakkuma lennujaamatranspordi teenuseid Pariisis. 2008. aastal võeti kasutusele kaubamärk *Alps2Alps*, keskendudes talvisele turismile ja mägikuurortide transpordile Alpide piirkonnas.

2022. aasta veebruaris registreeriti ettevõte Eestis juriidilise isikuna nime all Alps2Alps OÜ, mis võimaldas rahvusvahelise tegevuse laiendamist ja ärimudeli arendamist.

2025. aastal nimetati ettevõtte tegevjuhiks Artjoms Fokejevs.

## Tegevus
Alps2Alps korraldab era- ja jagatud maismaatransporti lennujaamade ja turismikuurortide vahel. Ettevõte pakub teenuseid aastaringselt, suurendades marsruutide arvu hooajaliselt talveperioodil. Broneerimine ja marsruutide planeerimine toimub veebipõhise platvormi kaudu ning transporditeenuseid osutatakse koostöös litsentseeritud piirkondlike partneritega.

## Tunnustus
Ettevõte on pälvinud reisitööstuse tunnustust, sealhulgas korduvalt TripAdvisori „Travellers’ Choice” auhinna.

## Vaata ka
* Taliturism

## Viited
Preeriavigle

**Preeriavigle** (*Limosa fedoa*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Preeriavigle on 42–48 cm pikk. Isaslinnu tiiva pikkus on 221–228 mm, emaslinnul 212–235 mm. Isaslinnu nokk on 92–119 mm pikk, emaslinnul 88–118 mm. Isaslind kaalub keskmiselt 320 g, emaslind 420 g.

*L. f. beringiae* on veidi raskem kui põhialamliik, kuid tema nokk, tiib ja jookse on lühemad.

Sulestik on peamiselt helepruun tumedate triipudega. Välimised labahoosuled on mustad. Nokk on roosa, nokaots on must. Jalad on hallid. Silmad on pruunid.

Hundsulestik on triibulisem kui puhkesulestik.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kaks alamliiki:
**L. f. beringiae* Gibson ja Kessel, 1989 – Alaska poolsaarel. Talvitavad USA läänerannikul Washingtonist Californiani;
**L. f. fedoa* (Linnaeus, 1758) – Lõuna-Albertast Lääne-Minnesotani ja Kirde-Ontarios. Talvitavad Põhja-Ameerika läänerannikul Californiast Panamani, idarannikul Põhja-Carolinast Panamani.

Pesitsevad preeriates veekogude ääres, niisketel aasadel ja padurates. Talvel elavad peamiselt rannikul.

## Toitumine
Pesitsusalal toituvad peamiselt putukatest. Talvel toituvad ka limustest, koorikloomadest, ussidest ja kaanidest.

## Pesitsemine
Preeriavigled pesitsevad poolkoloniaalselt. Ühel ruutkilomeetril pesitseb kuni 27 paari. Preeriavigled on paigatruud.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 57 × 40 mm. Muna kaalub 44,5 g. Haudevältus on 21–23 päeva. Emaslind haub päeval, isaslind öösel. Pojad saavad lennuvõimeliseks 3-nädalaselt.

## Eluiga
Preeriavigled võivad elada 25-aastaseks.

## Viited
Euroopa vabakaubanduspiirkond

**Euroopa vabakaubanduspiirkond** *(European Free Trade Area; EFTA)* on Euroopa rahvusriikide kaubandusühendus, kus ei kasutata riikidevahelises kaubanduses mingeid tollibarjääre. Kolmandate riikide suhtes rakendatakse kõikide liikmesriikide poolt ühesuguseid piiranguid (tollitariife ja -kvoote). 

Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumid moodustavad ühtse tolliterritooriumi ning sellel territooriumil kehtivad ühtlustatud tollieeskirjad. Riigid rakendavad meetmeid kaubanduse soodustamiseks ja tollimaksude sissenõudmiseks. Soodustamaks riikidevahelist kaubavahetust, kasutavad riigid tolliliite. **Tolliliit** (inglise *customs union*) on kahe või enama riigi vahel sõlmitud lepe, mille alusel tühistatakse riikide vahel kehtinud kaubanduslikud piirangud (tollitariifid ja -kvoodid) ning kujundatakse kolmandate riikide suhtes ühine kaubanduspoliitika. Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks tähendab tolliliit kokkulepet kõigi EL liikmesriikide vahel, millega on tühistatud kõik kaubanduslikud piirangud (tollitariifid ja -kvoodid) liitu kuuluvate riikide vahelises kaubanduses. 

Väljastpoolt Euroopa Liitu saabuvatele kaupadele rakendatakse tollimenetlust. Kuni impordideklaratsiooni vormistamiseni jääb kaubasaadetis tollijärelevalve alla tollilaos või tolliterminalis. Enne vabasse ringlusse lubamist võidakse kohaldada kaupadele erinevaid järelevalve- ja kontrollitoiminguid. Maaletollimiseks võib toll nõuda päritolusertifikaati, impordiluba jms. 

Riigi **tolliterritoorium** (inglise *customs territory*) on geograafiline piirkond, kus suveräänne riik kehtestab oma impordi- ja ekspordiregulatsioonid ning maksud. Riigi tolliterritooriumil kehtivad tollieeskirjad. Eesti tolliterritoorium on Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all olev territoorium, mis hõlmab maa-ala, territoriaalveed ja õhuruumi nende kohal. 

**EL tollistaatusega kaup** (inglise *EU customs status of goods*) on Euroopa Liidu tolliterritooriumil saadud või toodetud kaup, mis ei sisalda imporditud kaupa kolmandatest riikidest. Samuti on see kolmandatest riikidest imporditud ja Euroopa Liidu tolliterritooriumil vabasse ringlusse lubatud kaup. 

## Viited
2026. aasta Iraani veresaunad

**2026. aasta Iraani veresaunad** on alates 2025. aasta detsembrist Iraani julgeolekujõudude poolt toime pandud meeleavaldustes osalevate tsiviilisikute tapmine. 25. jaanuaril 2026 oli Iraani režiimi ametlik hinnang tapetud tsiviilisikute arvu kohta 3117, kuid ilmselt oli tegelik arv palju suurem (kuni 36 500). Nende seas 209 valitsusega seotud sõjaväelast ja tsiviilametnikku. See on üks Iraani kaasaja verisemaid sündmusi.

Võimud katkestasid riigis internetiühenduse peaaegu täielikult ehk häiritud olid riigisisene side ja statistika lekkimine riigist välja. Tsiviilisikute tapmist kinnitas ka Iraani välisministeerium.

Väidetavalt viisid julgeolekujõud veresaunad läbi ajatolla Ali Khamenei käsul ning Kõrgeima Riikliku Julgeolekunõukogu pealiku Ali Larijani juhtimisel. Khamenei olevat andnud käsu "hävitada meeleavaldajad kõikide vahenditega". Meeleavaldused saadi suuresti kontrolli alla 19. jaanuaril, kuid teatud vastupanu jätkus.

Ajatolla Khamenei tunnistas, et meeleavalduste käigus tapeti "tuhandeid inimesi" ning süüdistas selles Ameerika Ühendriikide president Donald Trumpi. Ta nimetas kõiki meeleavaldajaid Ameerika Ühendriikide ja Iisraeliga seotud märatsejateks ja terroristideks. Režiimi sõnul hukkus 3117 inimest, kellest 2447 olid tsiviilisikud ja julgeolekutöötajad ning ülejäänud olid terroristid.

## Vaata ka
* 1988. aasta Iraani poliitvangide hukkamised
* Must reede (1978)
* Cinema Rexi tulekahju
* Surmad Mahsa Amini meeleavalduste ajal
* ‘Erfān Solţānī surmanuhtlus
* Demotsiid

## Viited
Iluuisutamine 1924. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1924. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus Prantsusmaal Chamonix's Stade Olympique'is 29.–31. jaanuarini 1924. aastal. Võisteldi kolmel iluuisutamise alal: meeste üksiksõit, naiste üksiksõit ja paarissõit.

See oli kolmas kord, kui iluuisutamises olümpiamängudel võisteldi, kuna see ala oli varem olnud programmis 1908. ja 1920. aasta suveolümpiamängudel. Gillis Grafström kaitses edukalt oma 1920. aasta tiitlit.

1924. aasta taliolümpiamängudel peeti iluuisutamise alasid viimase hetke muudatusena ruudukujulisel väljakul ristkülikukujulise asemel. Seetõttu oli mõnel võistlejal raskusi oma vabakava programmi jääpinnale vastavaks kohandamisega.

Naiste iluuisutamises osaleb noor norralanna Sonja Henie, kes oli vaid 11-aastane. Rootslane Gillis Grafström võidab napilt (neli häält seitsmest) austerlase Willy Böckli ees. Naiste võistluse võitis Austria meister Herma Plank-Szabó, kes oli üks äsja moodustatud iluuisutamise "Viini koolkonna" sportlastest. Poodiumile astusid ka ameeriklanna Beatrix Loughran ja britt Ethel Muckelt.

Esmakordselt olümpiamängudel osales meeste individuaalvõistlusel üle kümne uisutaja ja iluuisutamise aladel osaleb üle kümne riigi.

## Osalejad

1924. aasta taliolümpiamängudel osales 29 uisutajat 11 riigist: 16 meest ja 13 naist.

Pärast Esimest maailmasõda ei kutsutud Saksamaa delegatsiooni mängudele osalema. Austria aga naasis mängudele.

Austria, Kanada ja Tšehhoslovakkia osalesid esimest korda taliolümpiamängude iluuisutamise aladel.

## Tulemused

### Meeste üksiksõit




Finaal: 30. jaanuar 
Osavõtjaid: 11
Riike: 9
**[[Iluuisutamine 1920. aasta suveolümpiamängudel#Meeste üksiksõit|Olümpiavõitja 1920]]:** Gillis Grafström, 
**[https://www.olympedia.org/results/12598 Ametlikud tulemused]** 


### Naiste üksiksõit




Finaal: 29. jaanuar 
Osavõtjaid: 8
Riike: 6
**[[Iluuisutamine 1920. aasta suveolümpiamängudel#Naiste üksiksõit|Olümpiavõitja 1920]]:** Magda Julin, 
**[https://www.olympedia.org/results/12622 Ametlikud tulemused]** 


### Paarissõit




Finaal: 31. jaanuar 
Osavõtjaid: 18
Riike: 7
**[[Iluuisutamine 1920. aasta suveolümpiamängudel#Paarissõit 2|Olümpiavõitja 1920]]:** Ludowika Jakobsson - Walter Jakobsson, 
**[https://www.olympedia.org/results/12646 Ametlikud tulemused]** 


## Medalitabel
*  Korraldajariik (Prantsusmaa)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Chamonix 1924 
|-

## Viited

## Välislingid

* Chamonix 1924 Figure skating Results
Trude Teige

**Trude Teige** (sündinud 27. juunil 1960 Herøys) on Norra ajakirjanik, kirjanik ja telesaatejuht.

Ta sündis aastal 1960 Herøys (asub Møre og Romsdali maakonnas). Ta lõpetas aastal 1984 Agderi regionaalkõrgkooli (praegu Agderi Ülikool) tõlkijana. Ta alustas oma ajakirjanikukarjääri Bergens Tidendes, enne kui jätkas raadiokanalis Dagsnytt Møre og Romsdalis. Alates TV 2 käivitamisest aastal 1992 on ta seal töötanud reporterina ja teinud muuhulgas dokumentaalfilmi "KameratAr".

Ta on kirjutanud kaks romaani 19. sajandil elavatest kristlastest. Lood on geograafiliselt ja ajalooliselt juurdunud Herøysse ning räägivad muuhulgas sellest, kui raske oli sel ajal vallaline naine olla. Trude Teige on kirjutanud ka kokaraamatu, mis sisaldab muuhulgas retsepte tema Herøy lapsepõlvest. Ta on tuntud oma krimilugude poolest, mille peaosas on uuriv ajakirjanik Kajsa Coren, ning ajalooliste romaanide poolest. Eesti keelde on tõlgitud tema aastal 2015 ilmunud romaan *Mormor danset i renget.* Eesti keeles ilmus romaan aastal 2026 sarjas Punane raamat, tõlkijaks norra keelest Annika Kupits.
João Canijo

**João Canijo** (sünninimi **João Manuel Altavilla Canijo**; 10. detsember 1957 Porto – 29. jaanuar 2026 Vila Viçosa) oli portugali filmirežissöör ja stsenarist.

Canijo alustas filmi­karjääri 1980. aastatel töötades assistendina selliste režissööride juures nagu Manoel de Oliveira, Wim Wenders, Alain Tanner ja Werner Schroeter.

Režissööridebüüdi tegi ta 1988. aastal filmiga "Três Menos Eu". Canijo filmograafias on mitu tuntud linateost, sealhulgas "Sapatos Pretos" (1998), "Ganhar a Vida" (2001), "Noite Escura" (2004), "Sangue do Meu Sangue" (2011) ja "Fátima" (2017).

Tema 2023. aasta film "Mal Viver" võitis 73. Berliini filmifestivalil žürii Hõbekaru auhinna ning oli Portugali kandidaat Oscarile parima rahvusvahelise filmi kategoorias.

João Canijo suri 68-aastaselt 29. jaanuaril 2026. 

Ta oli abielus näitleja Margarida Marinhoga, abielust sündis poeg Manuel.

## Viited

## Välislingid
*
Tux Paint

**Tux Paint** on lihtne vabavaraline pilditöötlusprogramm, mis on loodud 3 kuni 12 aasta vanuste kasutajate vajadusi arvestades, põhiliselt kasutamiseks koolides, kuid seda kasutavad ka teised. Seda saab kasutada operatsioonisüsteemides FreeBSD, OpenBSD, Linuxi derivaadid, Microsoft Windows, macOS, Haiku ja Android. Tux Paint sisaldub vaikimisi õpetamiseks ettenähtud operatsioonisüsteemis Edubuntu. Tux Painti esimene versioon loodi aastal 2002.

Tux Paint võimaldab joonistada erinevate pintslitega, lisada pitsereid (olemasolevaid pilte) erineva suurusega igasse kohta, joonistada jooni, geomeetrilisi kujundeid ja teksti ning täita piirkondi. Lisaks on "maagia" tööriistad, mis võimaldavad kasutada moonutavaid või eriefektidega pintsleid, samuti pilti suurendada, vähendada ning nihutada. On valik värve, kuid valida saab ka igasugust värvi. Tux Paint salvestab (PNG formaadis) joonistused teatud kausta, ning joonistust saab avada valides selle pöidlapildi. Teises kaustas on ka pitserid. Tux Paint võimaldab samuti joonistust trükkida ning teha  piltidest GIF animatsioone. Eraldi programm võimaldab muuta sätteid, nagu joonistuse suurust.

Võrreldes teise lihtsa populaarse pilditöötlusprogrammiga Microsoft Paint on mõned võimalused puudu, nagu joonistuse muutmine suurendatult, kuid mõningaid võimalusi on rohkem, nagu "maagia" tööriistad.

## Pildirida

Tux Paint 3 Work done stamp on Tux Paint page.png
Tuxpaint-stamps-example.png
Tuxpaint-magic-tools.png
Tux paint pantaila-argazkia.png
Tuxpaint-drawing.png
Tuxpaint pantosoa.png


## Vaata ka
* Pilditöötlustarkvara

## Viited

## Välislingid
* How to use Tux Paint Video Tux Painti kasutamisest (inglise)
An-Marlen

**An-Marlen** (kodanikunimega **Ingel Marlen Mikk**; sündinud 5. jaanuaril 1999) on eesti laulja ja näitleja.

## Haridus
An-Marlen õppis aastatel 2006–2015 Tallinna Reaalkoolis ning lõpetas 2018. aastal Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi. Aastatel 2007–2013 õppis ta paralleelselt Tallinna Muusikakoolis klaveri erialal. Aastatel 2018–2021 õppis ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis jazzlaulu erialal.

## Rahvusooper Estonia
Rahvusooper Estonia laval esines ta esmakordselt 2006. aastal Pipina Vinteri ja Raudmäe muusikalise lavastuse „Pipi Pikksukk“ Estonia 100. juubeligalal. Alates 2011. aastast on ta Rahvusooper Estonia lavastuses kehastanud nimiosa.

## Eesti Laul
An-Marlen osales konkursil Eesti Laul 2022 lauluga „Lõpuks Muutub“, teises veerandfinaalis, kuid ei pääsenud edasi finaali. Eesti Laul 2025 konkursil osales ta lauluga „Külm“, mis saavutas finaalis kolmanda koha.

## Album ja singlid

#### Album

* 2023 "Iseendale"

#### Singlid

* 2019 "*Orange Sky*"
* 2021 "*Golden*"
* 2021 "Sinust Lahti Ei Saa"
* 2021 "Lõpuks Muutub"
* 2021 "anna teada" (koos säm ja KiROT)
* 2022 "Kaoks"
* 2022 "Valikud" (koos Andrei Zevakiniga)
* 2023 "endale"
* 2023 "mõtlen sinust"
* 2023 "tuled meelde"
* 2024 "tana-tana"
* 2024 "umbne"
* 2024 "10x"
* 2024 "õhkutõus"
* 2024 "lava keskmes"
* 2024 "100 roosi"
* 2024 "su juurde"
* 2024 "kõike seda väärt."
* 2024 "külm"
* 2025 "peegel"
* 2025 "trügige must mööda"

## Isiklikku
Tema ema on ooperilaulja Angelika Mikk ja isa on Rahvusooper Estonia turundusjuht Rein Mikk. Tal on kaks venda. Tema vanaisa on lavastaja ja teatritegelane Arne Mikk.

Tal diagnoositi 9-aastasena 1. tüüpi diabeet.

## Tunnustus

* 2021 Raadio 2 aastahitt – debüütauhind looga "*Golden*" (eriauhind)
* 2022 Raadio 2 aastahitt – Aasta Uus Tulija
* 2026 Eesti Muusikaauhinnad – Aasta naisartist

## Viited
Ain Hanschmidt

**Ain Hanschmidt** (sündinud 10. novembril 1961 Paides) on eesti majandus- ja pangandustegelane, AS-i Tallink Grupp suuromanik ja AS-i Infortar juhatuse esimees. 

Ta lõpetas 1984 tööstuse planeerimise erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi. 

Ta on olnud 1984–1988 näidiskolhoosi Sõprus pearaamatupidaja, 1988–1989 Haapsalu Agrotööstuskoondise esimehe asetäitja ning planeerimise, finantseerimise, töö- ja töötasu osakonna juhataja. 

1989–1990 oli ta Haapsalu rajooni täitevkomitee esimehe asetäitja, 1990–1992 Läänemaa abimaavanem, 1992–1993 Haapsalu Maapanga nõukogu esimees, 1992–2005 SEB Eesti Ühispanga president ja juhatuse esimees, 2005 aastal lühikest aega sama panga nõukogu esimees. 

2000–2002 Eesti Pangaliidu juhatuse esimees. 

Ta on AS-i Tallink Grupp suuromanik ja nõukogu liige, AS-i Infortar juhatuse esimees.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Jantra jõgi

**Jantra** (bulgaaria keeles *Янтра*) on jõgi Bulgaarias, Doonau parempoolne lisajõgi. See voolab riigi põhjaosas ning on üks olulisemaid jõgesid Kesk-Bulgaarias.

Jantra saab alguse Balkani mäestiku keskosas 1340 meetri kõrgusel merepinnast ja voolab üldiselt põhja suunas, kuni suubub Doonausse. Jõe org on mitmekesine: ülemjooksul on see kitsas ja mägine, alamjooksul aga laiem ning sobiv põllumajanduseks.

Jõe pikkus on 285 km ja valgala pindala 7862 km².

Jõe kallastel asuvad mitmed linnad ja asulad, neist tuntuim on Veliko Tǎrnovo, kus Jantra moodustab sügava ja käänulise jõeoru. Jõgi on linna ajaloolise kujunemise seisukohalt olnud väga tähtis. Teised suuremad jõeäärsed linnad on Gabrovo, Gorna Orjahovitsa ja Bjala.

## Viited

## Välislingid
Liselle

**Liselle** on naisenimi.

2026. aasta seisuga oli Liselle Eestis esinemissageduselt 698. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Liselle 135 naisel. Liselle oli keskmiselt 13 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 13).

## Viited

## Välislingid
*
Tumevigle

**Tumevigle** (*Limosa haemastica*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Tumevigle on 36–42 cm pikk. Tiibade siruulatus on 66 cm. Isaslinnu tiiva pikkus on 196–203 mm, emaslinnul 195–225 mm. Isaslinnu nokk on 69–92 mm, emaslinnul 67–99 mm. Isaslind kaalub 196–266 g, emaslind 246–358 g.

Hundsulestikus on pea ja kael helekollased tumehallide triipudega. Selg on must või tumehall heledate triipude või täppidega. Pealtiiva kattesuled on pruunid heledate täppidega. Hoosuled on hallikaspruunid, välimised labahoosuled võivad olla ka hallid. Saba on must, sabaots on valge. Alapool on punakaspruun hallide triipudega. Nokk on roosakas, nokaots on must. Jalad on sinakashallid. Silmad on pruunid.

Emaslinnu sulestik on heledam, nokk on lillakas ning nokk ja jookse on pikemad.

Puhkesulestik on peamiselt hallikaspruun, kõht on valge.

Udusulis poegade ülapool on hall või pruun tumepruunide triipude ja laikudega, alapool on helehall.

## Levik
Tumevigled pesitsevad Alaskal ja Hudsoni lahe ääres. Talvitavad Lõuna-Ameerika idarannikul.

Pesitsevad padurates. Talvitavad järvede, estuaaride ja laguunide ääres, üleujutatud rohtlates, riisipõldudel ning liivarandades.

## Toitumine
Pesitsusalal toituvad tumevigled putukatest, limustest ja seemnetest. Talvel toituvad ka ussidest ja koorikloomadest.

Toituvad 10–15 cm sügavuses vees.

## Pesitsemine
Pesitsevad mai lõpust juulini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 55 × 37 mm. Muna kaalub 37,5 g. Haudevältus on 22–25 päeva. Emaslind haub päeval, isaslind öösel. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30-päevaselt.

## Viited

## Välislingid
Pimeduses

"Pimeduses" on Eesti telesari, mis esilinastus 2026. aastal.

## Sisututvustus

Tallinnas elava isa ja tema kahe lapse elu muutub tundidega, kui elekter kaob ja pealinnas hakkab kaduma elementaarne turvatunne. Perekond otsustab põgeneda linnas valitsevast kaosest ning suundub Soomaa poole esivanemate mahajäetud talumajja, lootes leida sealt pelgupaiga. Teekond, mis näib alguses ainsa mõistliku väljapääsuna, kujuneb aga ohtlikuks retkeks läbi mureneva ühiskonna ja inimliku hapruse. 

## Viited
Johannes Gezelius

**Johannes Gezelius** või **Johann Gezelius** või **Johan Gezelius** oli mitme vaimuliku nimi:
* Johannes Gezelius vanem
* Johannes Gezelius noorem
Hevaa kihelkond

**Hevaa kihelkond** on endine ajalooline ingerisoome luteriusuline kihelkond Ingerimaal.

Luteriusu Hevaa  (rootsi k. *Heva*) kirikukihelkonda Koporje lääni Samoskoj pogostis on allikates mainitud esimest korda 1640, mil oli ühine kirikuhärra Serpetta kihelkonnakogudusega. 

Hevaa kirikukogudus tegutses aastail Rootsi Ingeris Ingerimaa kubermangu Kaprio läänis 1640–1658, hiljem liideti 1763 Kaprio kihelkonnakogudusega ja Hevaa koguduse kabel asus Ojankyläs.
## Viited
Daiga Mieriņa

**Daiga Mieriņa** (sünninimi **Daiga Cekule**, endise nimega **Daiga Jurēvica**; sündinud 3. märtsil 1969 Riias) on Läti munitsipaaltöötaja ja poliitik, ta on Roheliste ja Talurahva Liidu liige. Ta on 20. septembrist 2023 Seimi spiiker, esindab Läti Roheliste ja Talurahva Liitu (ZZS). 

## Elukäik
Ta õppis Ādaži kaheksaklassilises koolis ja Bulduri Sovhoostehnikumis. Ta lõpetas 1995. aastal Läti Põllumajandusülikooli aianduse erialal. Ta töötas riigitulude ametis ja seejärel Läti transpordiministeeriumis. 2009. aastal omandas ta Riia Tehnikaülikoolis kvaliteedijuhtimise magistrikraadi.

2001. aasta Läti kohalikel valimistel valiti Daiga Jurēvica Riia rajooni Carnikava vallavolikokku ühingust "Par savu pagastu". 2005. aasta valimistel valiti ta taas Carnikava vallavolikokku, juba Rahvapartei nimekirjast. 2009. aasta kohalikel valimistel valiti ta Carnikava piirkondlikku volikokku Roheliste ja Talurahva Liidu, Jaunā laika ja Visu Latvijai! ühisnimekirjast ning valiti esimest korda ka piirkondliku volikogu esimeheks. Ta valiti omavalitsusse tagasi ka 2013. aasta valimistel Läti Põllumeeste Liidu nimekirjast ning valiti taas volikogu esimeheks.

2015. aastal kaotas Daiga Mieriņa Carnikava piirkondliku volikogu esimehe koha Imants Krastiņšile, kuid 2016. aastal sai ta selle koha tagasi. 2017. aasta kohalikel valimistel valiti ta tagasi Carnikava vallavolikokku, kus temast sai volikogu esimees. Ta oli ka Riia planeerimispiirkonna arengunõukogu esimees.

Pärast haldusterritoriaalset reformi, kui Carnikava vald liideti Ādaži vallaga ja moodustati Ādaži piirkond, valiti Daiga Mieriņa 2021. aasta Läti kohalikel valimistel Ādaži piirkonna volikogusse, kus ta töötas opositsioonis.

20. septembril 2023 valiti Daiga Mieriņa Saeima esimeheks. Ta asendas Edvards Smiltēnsi "Ühisnimekirjast", kes jäi opositsiooni pärast Evika Siliņa valitsuse heakskiitu. Tema poolt hääletas 55 ja vastu 34 saadikut.

## Tunnustus
* Vürstinna Olha I klassi orden 2024
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi komandör 2025
* Dannebrogi ordu Suurristi kavaler 2025
Paragyromitra

***Paragyromitra*** on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Paragyromitra ambigua* – põhjakogrits
**Paragyromitra infula* – sügiskogrits

## Välislingid
*
Ere kogrits

**Ere kogrits** (*Gyromitra splendida*) ehk **lumekogrits** (*Gyromitra longipes*) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.

## Välislingid
*
Hydnotrya

***Hydnotrya*** on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**[[Hydnotrya bailii]]*
**[[Hydnotrya tulasnei]]*

## Välislingid
*
Maublancomyces

***Maublancomyces*** on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**Maublancomyces gigas* – hiidkogrits, hiid-kogritsliudik, kogritsliudik
**[[Maublancomyces geogenius]]*

## Välislingid
*
Ezerkauķi

**Ezerkauķi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla jääb valla kirdeossa ja asub  valla keskusest Tumest 9,6, piirkonna keskusest Tukumsist 4 ning Riiast 72,9 kilomeetri kaugusel. 

Küla rajati suvilapiirkonnana. Sinna jääb osaliselt looduskaitsealune Vāgnerise aed. Kaks külas kasvavat mägivahtrat, neli suurelehist pärna, neli läiklehist pärna ja üks läänepärn on looduskaitse all.

## Viited
Unaditsa kihelkond

**Unaditsa kihelkond** on endine ajalooline ingerisoome luteriusuline Ingeri kirikukihelkond Ingerimaal.

Unaditsa  (rootsi k. *Unadits*) kirikukihelkonda on allikates mainitud enne  1648. aastat.

Unaditsa kirikukogudus tegutses aastail Rootsi Ingeris Ingerimaa kubermangu Kaprio lääni Ratsinskoj pogostis, hiljem 18. sajandi alguses liideti Moloskovitsa kihelkonnakogudusega.

17. sajandil tegutsesid kihelkonnakoguduse pastoritena: ~1648–1653 Magnus Andreae Hiök; ~1661–1663, Petrus Simonis Aleqwist; 1663, Ericus Henrici; 1671–1675/1681, Simon M Peurenius; 1681–1682, Johan Reuter; 1687–1695/97 Adam Falck; 1698–1701 Bernhardus Schnettler.
## Viited
Iluuisutamine 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 6.–22. veebruarini 2014. aastal Sotši Icebergi iluuisutamiskeskuses Venemaal.

Võistlustel osales 30 riiki ja 149 sportlast (75 meest ja 74 naist).

Esmakordselt olümpiamängudel toimus iluuisutamises võistkondlik võistlus. Selle uue võistluse tõttu algasid uisutamisvõistlused päev enne avatseremooniat. See oli esimene kord taliolümpiamängude ajaloos, kui iluuisutamisvõistlused algasid enne mängude ametlikku avamist.

Jäätantsus asendati kohustuslik tants ja originaal tants lühitantsuga. See oli ISU algatusel nii olnud juba alates 2010/2011 hooajast.

Väärib märkimist, et Venemaa võitis 5 medalit, sealhulgas 3 kulda, samas kui Venemaa institutsionaalne dopingusüsteem, mis mõjutas eriti tugevalt 2014. aasta olümpiamänge, mõisteti hukka. 

See oli esimene kord, kui USA võitis jäätantsus kuldmedali.

## Tulemused

### Meeste üksiksõit




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 29
Riike: 20
**[[Iluuisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#Meeste üksiksõit|Olümpiavõitja 2010]]:** Evan Lysacek, 
**Ametlikud tulemused** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Naiste üksiksõit




Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Riike: 20
**[[Iluuisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#Naiste üksiksõit|Olümpiavõitja 2010]]:** Yuna Kim, 
**Ametlikud tulemused** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Paarissõit




Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Riike: 10
**[[Iluuisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#Paarissõit|Olümpiavõitja 2010]]:** Shen Xue - Zhao Hongbo, 
** Ametlikud tulemused** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Jäätants




Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Riike: 15
**[[Iluuisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#Jäätants|Olümpiavõitja 2010]]:** Tessa Virtue - Scott Moir, 
** Ametlikud tulemused** Lühitants - Vabakava - Lõpptulemus


### Võistkonnavõistlus




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 74
Riike: 10
**[https://www.isuresults.com/results/owg2014/TEC001RS.HTM Ametlikud tulemused]** 


#### Võistkonnavõistluse koosseisud

;
*LK – Lühikava
*VK – Vabakava
*LT – Lühitants
*VT – Vabatants

## Medalitabel

*  Korraldajariik (Venemaa)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sotši 2014 
|-

## Viited

## Välislingid

* Sotši 2014 Tulemused
Jean Louis Émile Boudier

**Jean Louis Émile Boudier** (6. jaanuar 1828 Garnay – 4. veebruar 1920 Blois) oli Prantsuse apteeker ja mükoloog.

Tema järgi on nimetatud seente perekond *[[Boudierella]]* ja seeneliik Boudieri harisirmik.
Hubert Bourdot

**Hubert Bourdot** (30. oktoober 1861 – 30. september 1937) oli Prantsuse katoliku preester ja mükoloog.

Tema järgi on nimetatud Bourdot' oganahkis.
Andrus Seelik

**Andrus Seelik** on eesti luuletaja.  

## Looming
Andrus Seeliku esimene luuleraamat "Abi on olemas ja teisi muinasjutte"  ilmus 2026. aastal.

### Stiil ja teemad
Seeliku looming on ühiskonnakriitiline, luuletused käsitlevad universaalseid teemasid, näiteks ühiskondlikke stigmasid ja taastavat õigust, samas on tekst humoorika alatooniga. Enda Illustratsioonid lisavad teosele isikliku visuaalse dimensiooni.  

Mitmes luuletuses, sealhulgas "Tingimisi" , käsitleb Seelik moraali suhtelisust ja väärtuste tingimuslikkust tänapäeva ühiskonnas. Tekstis tuuakse esile paradoks, kus elementaarsed inimõigused ja eetilised põhimõtted esitatakse mitte enesestmõistetavate, vaid vaieldavate ja tingimuslike seisukohtadena, kus seaduste ja karistuste rakendamine võib olla piiratud. 

## Viited
Pilati riisikas

**Pilati riisikas** (*Lactarius pilatii*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen meenutab hallipiimast riisikat, aga on kühmuga kübara keskel. Seent on leitud Eestist ja see sai nime Tšehhi mükoloogi Albert Piláti järgi.

## Välislingid
*
Massee põdranahkis

**Massee põdranahkis** (*Asterostroma cervicolor*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen sai nime Inglise mükoloogi, taimepatoloogi ja botaaniku George Edward Massee järgi.

## Välislingid
*
George Edward Massee

**George Edward Massee** (20. detsember 1845 – 16. veebruar 1917) oli inglise mükoloog, taimepatoloog ja botaanik.

Tema järgi on nimetatud Massee põdranahkis.

Ta abikaasa oli Emily Jane Aldridge, kellega tal oli kuus last. Nende poeg Arthur Morel Massee oli entomoloog ning tütar Ivy Massee oli mükoloog, botaanik ja illustraator.
Albert Pilát

**Albert Pilát** (2. november 1903 Praha – 29. mai 1974 Praha) oli Tšehhi mükoloog.

Tema järgi on nimetatud Pilati riisikas.
Bresadola riisikas

**Bresadola riisikas** (*Lactarius zonarioides*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Itaalia mükoloogi Giacomo Bresadola järgi.

## Välislingid
*
Giacomo Bresadola

**Giacomo Bresadola** (14. veebruar 1847 Mezzana, Austria keisririik – 9. juuni 1929 Trento) oli Itaalia preester ja mükoloog.

Ta kirjeldas 1017 seeneliiki.
Risto Tuomikoski

**Risto Kalevi Tuomikoski** (1911 Joensuu – 1989 Helsingi) oli Soome botaanik ja entomoloog.

Ta alustas kahetiivaliste putukate uurimisega, kuid 1930. aastate lõpus keskendus ta botaanikale ja kaitses doktoritööd Ida-Soome soode taimestikust. Jätkusõja ajal tegeles ka krüptoanalüüsiga ning kirjutas hiljem keeleteaduslikke artikleid.

1960–1966 oli ta Vanamo Seltsi ehk Soome bioloogiaseltsi esimees.

Tema järgi on nimetatud Tuomikoski riisikas.
Romagnesi riisikas

**Romagnesi riisikas** (*Lactarius romagnesii*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Prantsuse mükoloogi Henri Charles Louis Romagnesi järgi. 

## Välislingid
*
Louis-Adolphe Bertillon

**Louis-Adolphe Bertillon** (1821 Pariis – 1883 Neuilly-sur-Seine) oli prantsuse arst, statistik, antropoloog ja mükoloog.

Tema järgi on nimetatud Bertilloni riisikas.

Tuntud on ka tema pojad Alphonse Bertillon (1853–1914), kes töötas välja inimeste identifitseerimise antropomeetrilise süsteemi, ja Jacques Bertillon (1851–1922), kes oli statistik ja rahvastikuteadlane.
Tuomikoski riisikas

**Tuomikoski riisikas** (*Lactarius tuomikoskii*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Soome mükoloogi Risto Tuomikoski järgi. 

## Välislingid
*
Henri Charles Louis Romagnesi

**Henri Charles Louis Romagnesi** (7. veebruar 1912 – 18. jaanuar 1999) oli prantsuse mükoloog.

Tema järgi on nime saanud näiteks seeneperekond *[[Romagnesiella]]* ja liik Romagnesi riisikas.
Hibbardiuse riisikas

**Hibbardiuse riisikas** (*Lactarius hibbardae*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Ameerika mükoloogi Ann Hibbardi järgi. 

## Välislingid
*
August Batsch

**August Johann Georg Karl Batsch** (28. oktoober 1761 – 29. september 1802) oli Saksa looduseuurija.

Tema järgi on nimetatud Batschi heinik.
Ann Hibbard

**Ann Hibbard** (1858–1940) oli ameerika botaanik ja mükoloog.

Tema järgi on nimetatud Hibbardiuse riisikas.
Boni heinik

**Boni heinik** (*Tricholoma bonii*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Prantsuse mükoloogi Marcel Boni järgi.

## Välislingid
*
Raimonds Staprāns

**Raimonds Staprāns** (13. september 1926 Riia, Läti – 29. jaanuar 2026 San Francisco, Ameerika Ühendriigid) oli läti päritolu Ameerika maalikunstnik, näitekirjanik ja lavakujundaja. 

Staprāns sündis Riias arsti ja õpetaja perekonnas. 1944. aastal põgenes ta koos perega Saksamaale ning 1947. aastal kolis pere Ühendriikidesse.

Ta õppis kunstnikuks Washingtoni Ülikoolis Seattle'is, kus omandas 1952. aastal bakalaureusekraadi kujutavas kunstis ja dramaturgias. Seejärel jätkas Staprāns õpinguid California Ülikoolis Berkeleys, kus õppis maalikunsti ning omandas 1954. aastal maalikunsti magistrikraadi (Master of Fine Arts).

Staprāns oli eelkõige tuntud maalikunstnikuna, kelle loomingut iseloomustasid tugevad värvipinnad, lihtsustatud vormid ja selge kompositsioon. Tema maalid kujutasid sageli maastikke, sadamaid, arhitektuurseid motiive ja vaikelusid, eriti California ja Vahemere piirkonnast inspireerituna. Tema stiili on kirjeldatud kui abstraktset realismi, milles on ühendatud nii kujutavad kui ka abstraktsed elemendid. Tema töid on eksponeeritud paljudes Ameerika ja Euroopa kunstimuuseumides ning avalikes kogudes.

Lisaks maalimisele tegutses Staprāns näitekirjanikuna. Tema näidendid käsitlesid sageli Läti ajaloos olulisi sündmusi. Üks tuntumaid on "Četras dienas jūnija" ("Neli päeva juunis"), mis põhineb Nõukogude okupatsioonil. Tema näidendeid on lavastatud nii Ameerika Ühendriikides kui ka Lätis.

Raimonds Staprānsit peetakse üheks tuntumaks läti päritolu kunstnikuks eksiilis, kelle looming ühendas Euroopa kultuuripärandi ja Ameerika kunstikeskkonna mõjud.

Staprāns elas suurema osa oma elust San Franciscos, Californias, koos abikaasa ja tütardega.

## Tunnustus
* 2002 – Kolme Tähe ordeni ohvitser

## Viited
Marcel Bon

**Marcel Bon** (17. märts 1925 – 11. mai 2014) oli prantsuse mükoloog.

Tema järgi on nimetatud seeneperekond *[[Bonomyces]]* ja Boni heinik.
Ulvineni heinik

**Ulvineni heinik** (*Tricholoma ulvinenii*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen sai nime Soome mükoloogi Tauno Ulvineni järgi.

## Välislingid
*
Tauno Ulvinen

**Tauno Ulvinen** (sündinud 1930) on soome botaanik ja lihhenoloog.

Tema järgi on nimetatud Ulvineni heinik.
Kristina Tokesdotter

**Kristina Tokesdotter** (ka **Christina** ja **Tocke**; sündinud 1364?) oli Rootsi katoliku nunn, birgitiinide ordu liige ja Pirita kloostri esimene abtiss.

Päritolult väikeaadlik, astus ta 1382. aastal Vadstena nunnakloosteri konventi, osaledes ühtlasi selle rajamisel.

17. septembril 1412 lähetati ta koos Kristina Johansdotteri ja kahe teise votiivõega ordu uude kloostrisse Pirital, et sealseid nunnasid õpetada. Samal aastal valiti ta seal ka kloostri abtissiks. Kui votiivõed 1416. aasta juulis kloostrist lahkusid, jäi ta koos K. Johansdotteriga Piritale. Ilmselt täitis ta oma ametikohustusi vähemalt ka veel 1418. aastal, järgneva aasta novembris ametisse valitud Tallinna piiskop Heinrich II Uexküll pühitses Kristina ka abtissiks.

Pärast ta surma sai kloostri järgmiseks abtissiks ilmselt Kône.

## Märkused
*  Ruth Rajamaa järgi oli ta Piritasse lähetamise ajaks (1412) kloostris elanud 30 aastat ja oli "vähemalt 48 aastat vana". Rajamaa arvab, et Kristina suri enne aastat 1438, sest sel aastal on kloostri dokumente allkirjastanud abtiss Kône.
*  Votiivõdedeks nimetati birgitiinide ordus, kus noviitsistaatust polnud, konventi vastuvõetud tütarlapsi, kes soovisid nunnaks saada.

## Viited
Tabivere valla teenetemärk

**[[Tabivere vald|Tabivere valla]] teenetemärk ehk vapimärk** anti (2011-2017) füüsilisele isikule Tabivere vallale osutatud eriliste teenete eest.

**Tabivere valla teenetemärgi omanikud:**

2011 Tiia Pärtelpoeg

2013 Helve Teever, Andu Uus

2014 Tarmo Tein, Kaupo Ilmet

2015 Villu Kottisse

2016 Viive Aunap, Kalju Matson, Janno Pärnsalu

2017 Endla Suvi, Ilme Roosmäe, Liia Koorts, Anne Tein, Rein-Lembit Taniloo

Teenetemärki kantakse üldreeglina pidulike riiklike ja ülevallaliste sündmuste või vastuvõttude puhul. 

Teenetemärki võib kanda üksnes isik, kellele see on omistatud.
Must-kivirullija

**Must-kivirullija** (*Arenaria melanocephala*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Must-kivirullija on 22–25 cm pikk. Tiib on 147–162 mm pikk, nokk 21–25 mm, jookse 24–27 mm, saba 59–65 mm. Kaalub 98–148 g.

Ülapool ja rind on mustad. Kõht, küljed, pealtiiva väiksed kattesuled, suurte kattesulgede otsad ja sisemised küünrahoosuled on valged. Hundsulestikus on valjasriba ja kulmutriip valged ning rinnal ja kaela külgedel on valged täpid. Nokk on must, jalad on tumepruunid. Silmad on pruunid.

## Levik
Must-kivirullijad pesitsevad Lääne- ja Lõuna-Alaskal. Talvitusala ulatub Kirde-Alaskast Loode-Mehhikoni.

Pesitsevad tundras riimveeliste tiikide ääres. Talvitavad kivisel rannikul.

## Toitumine
Must-kivirullijad toituvad koorikloomadest, limustest ja idaheeringa marjast.

Toituvad väikestes parvedes. Otsivad toitu veepinnalt ja vetikate alt.

## Pesitsemine
Must-kivirullijad pesitsevad üksikult või poolkoloniaalselt. Ühel ruutkilomeetril pesitseb 40–111 lindu. Pesa asub vee lähedal.

Kurnas on neli muna mõõtmetega 41 × 29 mm. Muna kaalub 17,3 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 21 päeva.

## Viited

## Välislingid
Doping Venemaal

**[[Sport Venemaal|Venemaa sportlaste]] süstemaatiline [[doping]]u tarvitamine** on toonud kaasa 51 olümpiamedalit Venemaalt (ja Venemaaga assotsieerunud võistkondadest), mis on neli korda rohkem kui järgmisel kohal olevalt võistkonnalt ja üle 30% kogu maailma medalikogusest. Venemaal on maailmas enim olümpiamängudel dopinguga vahele jäänud sportlasi, üle 150.

Maailma Antidopingu Agentuur (WADA) on kirjeldanud Venemaa sportlaste dopingu tarvitamist riiklikult toetatuna ja süstemaatilisena, kusjuures on leitud, et Venemaa riik on sportlastele tarninud steroide ja muid ravimeid. Laialdaste dopinguvastaste eeskirjade rikkumiste, sealhulgas arvutiandmete manipuleerimise teel käimasolevate uurimiste saboteerimise katse tõttu keelas WADA 2019. aastal Venemaa Föderatsioonil osaleda neljaks aastaks kõigil suurematel spordiüritustel, sealhulgas olümpiamängudel. 2020. aastal lühendas Spordi Arbitraažikohus (CAS) keeluperioodi kahe aastani pärast Venemaa apellatsiooni. Venemaa võistlejad võivad samal ajal rahvusvahelistel võistlustel osaleda neutraalse lipu ja nimetuse all.

## Viited