open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2010. aasta Läti parlamendivalimised

**2010. aasta Läti parlamendivalimised** peeti 2. oktoobril.

Läti seimi sajale kohale kandideeris 1239 inimest 13 parteist ja valimisliidust.

## Tulemused
# Inimõiguste Eest Ühtses Lätis: 1,43%, 0 kohta;
# valimisliit Ühtsus (Uus Aeg, Kodanike Ühendus ja Teistsuguse Poliitika Eest): 31,22%, 33 kohta;
# *Ražots Latvijā*: 0,97%, 0 kohta;
# Koosmeele Keskus (Rahva Üksmeele Partei, Läti Sotsialistlik Partei): 26,04%, 29 kohta;
# *Tautas kontrole*: 0,41%, 0 kohta;
# Roheliste ja Talurahva Liit (Läti Talurahva Liit, Läti Roheline Partei): 19,68%, 22 kohta;
# Presidentaalse Vabariigi Eest: 0,74%, 0 kohta;
# Hea Läti Eest (Rahvapartei, LPP/LC): 7,65%, 8 kohta;
# *ATBILDĪBA - sociāldemokrātiska politisko partiju apvienība*: 0,64%, 0 kohta;
# *Daugava - Latvijai*: 0,17%, 0 kohta;
# *Pēdējā partija*: 0,88%, 0 kohta;
# Rahvuslik Liit Kõik Läti Eest! – Isamaale ja Vabadusele/LNNK: 7,67%, 8 kohta;
# Kristlik-Demokraatlik Liit: 0,36%, 0 kohta.

## Viited

## Välislingid
* Veiko Spolitis: Euroliidu liikmesus, masu ja Läti sisu, Diplomaatia nr 80, aprill 2010.
Lääne-Siber

**Lääne-Siber** (vene keeles Западная Сибирь) on piirkond Venemaal, Siberi lääneosa. Ta piirneb läänes Uurali mäestiku ja idas Jenisseiga. Piirkonna pindala on 2 600 000 km² (14% Venemaa territooriumist), rahvaarv on umbes 15 miljonit inimest (10% Venemaa rahvastikust), rahvastiku tihedus 6,25 in/km².

Lääne-Siber ulatub 2500 km kaugusele Põhja-Jäämerest kuni Kasahstani kuivade rohtlateni ning 1500 km kaugusele Uurali mäestikust Jenissei jõeni. Umbes 80% pindalast paikneb Lääne-Siberi lauskmaa territooriumil. 

Lääne-Siberi territooriumil paiknevad osa Sverdlovski ja Tšeljabinski oblastist, Kurgani oblast, Tjumeni oblast, Handi-Mansimaa, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond, Omski oblast, Tomski oblast, Novosibirski oblast, Kemerovo oblast, Altai krai, Altai Vabariik, Hakassia Vabariik ning Krasnojarski krai läänepoolsemad piirkonnad.

Ajalooliselt kuuluvad Lääne-Siberisse ka Kirde- ja Põhja-Kasahstani piirkonnad.

Lääne-Siberi suuremad linnad on Novosibirsk, Omsk, Tjumen, Barnaul, Novokuznetsk, Tomsk, Kemerovo, Kurgan, Surgut.

## Vaata ka
*Ida-Siber
*Kirde-Siber
*Lõuna-Siber
*Kesk-Siber
Ultši rajoon

**Ultši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas. Rajooni läbib Amuuri jõgi.

Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks.

Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 28 746 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 23 930. Asulaid on 32. Suurim asula on Bogorodskoje. Rajooni põliselanikud on ultšid, kes moodustavad 9% rajooni elanikest.

Ultši rajoon moodustati 1933. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Rajoonist Habarovski krai kodulehel
Suntari uluss

**Suntari uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigis. Rajooni läbib Viljui jõgi.

92,5% elanikest olid 2002. aastal jakuudid ja 5% venelased.

Uluss jaguneb 26 kolmanda järgu haldusüksuseks, kus on kokku 39 asulat.

## Viited
Baldwin Spencer

**Winston Baldwin Spencer** (sündinud 8. oktoobril 1948) on Antigua ja Barbuda poliitik. Ta oli 24. märtsist 2004 kuni 13. juunini 2014 Antigua ja Barbuda peaminister.

Alates 6. jaanuarist 2005 oli ta ka välisminister.

Enne poliitikasse siirdumist oli ta ametiühinguliider. Aastal 1989 valiti ta parlamenti.

Ta on Ühendatud Progressiivse Partei esimees.
Hubert Ingraham

**Hubert Alexander Ingraham** (sündinud 4. augustil 1947) on Bahama poliitik.

Ta oli 21. augustist 1992 kuni 3. maini 2002 ja 4. maist 2007 kuni 8. maini 2012 Bahama peaminister.

Hubert Ingraham on hariduselt jurist.

Ta on erakonna Vaba Rahvuslik Liikumine esimees.

Esimest korda valiti ta parlamenti aastal 1977 ning on seejärel kuuel korral tagasi valitud.
Black Canyon

**Black Canyon** on Colorado jõe moodustatud kanjon Ameerika Ühendriikides Arizona ja Nevada osariigi piiril.

Selle geograafilised koordinaadid on .

1930. aastatel rajati kanjonisse Hooveri pais.
Srednekolõmski uluss

**Srednekolõmski uluss** ehk **Orto Halõma uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Kolõma jõe keskjooksul ja piirneb idas Tšuktšimaa ja Magadani oblastiga.

Ulussi halduskeskus on Srednekolõmski linn, kus elab umbes 40% ulussi elanikest.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 8353, neist 81% jakuudid, 12% venelased ja 4% eveenid.

Uluss jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks.

## Viited
Mirnõi uluss

**Mirnõi uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha lääneosas. Piirneb loodes Krasnojarski kraiga ja läänes Irkutski oblastiga.

Ulussi halduskeskus on Mirnõi, suuremad asulad on veel Aihhal, Udatšnõi ja Tšernõševski.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 86 013, neist 6% jakuudid, 69% venelased ja 10% ukrainlased.

Uluss jaguneb üheksaks kohalikuks omavalitsuseks, neist kuus linnaringkonda ja kolm külaasundust (*nasleg*i).

## Viited

## Välislingid
*Mirnõi ulussi koduleht
Aihhal

**Aihhal** on alev Venemaal Sahhas Mirnõi ulussis. Asub Viljui platool 500 km Mirnõist põhjas.

Aihhal asutati 1961. aastal kimberliidileiukoha juurde, aleviks sai 1962. aastal. 

## Välislingid
*http://www.aykhal.ru/
Lõuna-Siber

**Lõuna-Siber** (vene keeles Южная Сибирь) on piirkond Venemaal, Siberi lõunaosa. See on mägine ala, mille ulatus Lääne-Siberi lauskmaast kuni Zeja-Bureja madalikuni on üle 3000 km. Selle laius on 200–800 km. Lõunapiiriks arvatakse Venemaa riigipiir Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga.

Lõuna-Siberis vahelduvad mäeahelikud ja mägedevahelised nõod. Selles piirkonnas paiknevad Vitimi kiltmaa, Aldani mägismaa, Altai, Ida- ja Lääne-Sajaan, Kuznetski Alatau, Salair, Stanovoi mäestik, Jablonovõi ahelik. Piirkond on väga seismiline.

Lõuna-Siberis on mandriline paraskliima. Talv on külm (&minus;32 °С, nõgudes &minus;48 °С). Suvi on soe (+16 °С, nõgudes kuni +24 °С). Aastane sademete hulk väheneb läänest itta 600–400 mm. Suurimad jõed on Jenissei, Angara, Argun, Bija, Katun, Ob, Selenga, Šilka ja Tom. Suurimad järved on Baikali ja Teletsi järv ning Bratski ja Krasnojarski veehoidla.

Umbes 3/4 Lõuna-Siberi territooriumist hõlmavad mäetaiga lehise- ja tumeokasmetsad. Kõrgustel üle 2000–2500 m on mäetundra. Lõunanõlvadel ja nõgude põhjas on rohtla. Loomastikus esineb Siberi taiga ja Kesk-Aasia poolkõrbete liikide esindajad.

## Vaata ka
*Lääne-Siber
*Ida-Siber
*Kirde-Siber
John Sheppard

**John Sheppard** (teda mängib Joe Flanigan) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-USA ulmetelesarjas "Tähevärav Atlantis". 

Sheppardil on kolonelleitnandi auaste ning pärast Marshall Sumneri surma (osas "Rising") saab temast Atlantise ekspeditsiooni teine juht. 

John Sheppard ja Rodney McKay (David Hewlett) on ainsad tegelaskujud, kes ilmuvad igas sarja osas.
## Välislingid
* John Sheppard "Tähevärav" vikis
* John Sheppard SyFy kanalil ("Tähevärav Atlantis")
Teyla Emmagan

**Teyla Emmagan** (teda mängib Rachel Luttrell) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-USA ulmetelesarjas "Tähevärav Atlantis". Ta on esimene inimene, kes Pegasuse Galaktikast Atlantise ekspeditsiooniga liitub. 

Teyla on Tagani tütar ning oli küla pealik Athose planeedil. Suurem osa tema perekonnast on Wraithide lõikusel otsa leidnud, kuigi tema ja mõned inimesed Athosialt omavad võimet "tunnetada" Wraithe. Lisaks on ta osav sõjalises strateegias, võitluskunstis, Pegasuse Galaktika taktilisuses ja omab teadmisi Maa tehnoloogia kasutamiseks; ta harjutab John Sheppardiga mingit kaikavõitluse stiili (mis põhineb Eskrimal) ja kasutab osavalt Maa relvi (nagu näiteks FN P90).

## Välislingid
* Rachel Luttrelli koduleht
* "Tähevärav Atlantise" ametlik näitlejate biograafia
* "One on One" Rachel Luttrelliga. Intervjuu Rachel Luttrelliga tema karjääri ja "Tähevärav Atlantise" neljanda hooaja kohta
* Rachel Luttrell/Teyla Emmagan Fännileht
* Rachel Luttrell Filmiteemalises andmebaasis IMDb
2010. aasta Tšiili kaevandusõnnetus

**2010. aasta Tšiili kaevandusõnnetus** juhtus 5. augustil 2010 Tšiili põhjaosas Copiapó lähedal San José vase- ja kullakaevanduses, kus varises kaevanduskäik.

Kaevanduses viibis sel ajal kaks gruppi kaevureid. Üks grupp oli kaevanduse sissekäigu lähedal ja pääses tervena. Suurem grupp - 33 kaevurit - jäi lõksu viie kilomeetri kaugusel kaevanduse sissekäigust umbes 700 m sügavusel. 

Lõksu jäänud kaevurid üritasid välja pääseda ventilatsioonikanaleid pidi, aga neis puudusid redelid. Katsed rajada ummistunud käigu kõrvale tunnel põhjustasid uusi varinguid ja tööd peatati. Lõksujäänud kaevurite leidmiseks puuriti kaheksa 15 cm läbimõõduga puurauku. 19. augustil jõudis üks puurauk piirkonda, kus arvati olevat kaevurid, aga elumärke ei leitud. 22. augustil jõudis teine puurauk 688 m sügavusel kaldkäiku umbes 20 m kaugusel lõksujäänud kaevurite varjendist. Kaevurid kinnitasid käiku jõudnud puuriotsa külge kirja teatega, et 33 kaevurit on elus ja terved. 

Kaevurite päralt oli 50 m² varjend kahe pingiga, aga ventilatsiooniprobleemide tõttu pidid nad varjendist väljuma kaevanduskäikudesse. Neil oli liikumisruumi umbes 2 km. Vee kogumiseks kaevasid nad auke, vett saadi ka kaevanduses olevate masinate jahutusradiaatoreist. Toiduvaru oli igal kaevuril kaheks-kolmeks päevaks, aga toitu kasutati kokkuhoidlikult ja nii suutsid nad vastu pidada 17 päeva, kuni saadi kontakt päästjatega. Varjendini puuriti veel kaks puurauku ja nende kaudu toimetati varjendisse hapnikuga rikastatud õhku ning toitu.

Kaevurid toodi maa alt välja ükshaaval trossi otsas rippuva 54 cm läbimõõduga kapsliga Fénix-2 13. oktoobril. Kapsel liikus tunnelis kiirusega 1 m/s, ühe kaevuri ülesviimine kestis veidi üle kümne minuti. Kogu päästeoperatsioon esimese päästja laskumisest kaevandusse, kuni viimase päästja maapinnani jõudmiseni kestis veidi üle 25 tunni. Ühelgi 69 päeva kaevanduses lõksus olnud kaevuril ei olnud tõsiseid terviseprobleeme.
Raadio Uuno

**Raadio Uuno** oli eestikeelne raadiojaam Eestis.

Raadio Uuno alustas tegevust  1. novembril 1994, olles esimene muusikaraadiojaam Eestis. Raadiojaama omanik oli AS Trio LSL. 2004. aastast oli raadio peatoimetaja Andres Panksepp.

5. septembril 2016 teatas Trio LSL, et Raadio Uuno lõpetab peagi tegevuse ja selle asemele luuakse sarnasele sihtrühmale suunatud raadiojaam. Raadio Uuno lõpetas tegevuse 16. oktoobril 2016 ja selle asemel alustas tööd uus raadiojaam MyHits.

## Viited


## Välislingid
*Koduleht
Faime Jurno

**Faime Jurno** (sünninimi **Faime Sprenk**; ka **Jürno**; sündinud 28. veebruaril 1951 Lääne-Berliinis) on eesti näitleja ja modell.

## Päritolu
Tema ema Meeta Sprenk abiellus 1944. aastal Saksa sõjaväelasega ja läks koos mehega enne teise Saksa okupatsiooni lõppu Saksamaale. Noorpaar asus elama Baierimaale, kuid kui paar läks lahku, asus Meeta elama Berliini.

Meetal ja kohalikul sakslasel Hans Prehnil sündis Lääne-Berliinis tütar Faime. Isaga kohtus Faime uuesti alles 1978. aastal. Varem kokkulepitud kohtumine leidis aset Rootsis Stockholmis Faime välismaareisil viibides.

## Elukäik
1957. aastal kolis ema koos Faime ja kahe tema (pool)õega Eestisse.

Faime Sprenk lõpetas 1969. aastal Tallinna 1. Keskkooli.

## Modellina

Tööd Tallinna Moemaja modellina alustas ta juba 9. klassi õpilasena ja oli peagi moeajakirja Siluett tuntud kaanetüdruk. Moskvas toimunud suurtel moeetendustel oli ta tavaliselt ainus Eesti esindaja. Viimase moedemonstratsiooni tegi ta kaasa 1992. aastal, kui Tallinna Moemaja lõpetas tegevuse.

## Näitlejana
Rahvusvahelises filmilevis on tema nimi esinenud ka kujul F. Yurna, F. Yurno ja Faime Yurno.
*"Kolme katku vahel" (telemängufilm, 1970) – lese tütar
*"Rikas anne" (dokumentaalfilm, 1971)
*"Siin kulgeb piir" (*"Здесь проходит граница"*, miniseriaal, 1971, filmistuudio Uzbekfilm)
*"Verekivi" (1972) – Konradi naine
*"Colas Breugnon" (muusikafilm, telemängufilm, 1974) – mademoiselle de Termes
* "Mõrv inglise moodi" (*"Чисто английское убийство"*, 1974) – leedi Camilla
* "Variant "Omega"" (*"Вариант «Омега»"*, 1975) – Apteeker
* "Siin kulgeb piir" (*"Здесь проходит граница"*, 1976) – neiu baaris
* "Lugulaul Sijavušist" (*"Сказание о Сиявуше"*, 1976; IMDb järgi valmis see film filmistuudios Tadžikfilm 1977)
* "Navigaator Pirx" (*"Дознание пилота Пиркса"*, 1979)
* "Stalker" (1979) – kirjaniku kaasvestleja (daam autorooli taga)
*"Kolm meest paadis (koerast rääkimata) (*"Трое в лодке, не считая собаки"*, 1979)

## Isiklikku
Tema õde on näitleja Nady Sprenk-Dorn.

Tal on poeg Tambet.

## Viited

## Välislingid
*Faime Jurno IMDb-s. Inglise keeles
*Faime Jurno www.Kino-Teatr.Ru lehel. Vene keeles
*Faime Jurno ja Faime Jürno Eesti filmi andmebaasis
*Alastistseen ehmatas Faime Jürno Agnese ahvatlevast osast loobuma. Õhtuleht, 15. märts 2002
*Faime Jurno armastus. Õhtuleht, 27. oktoober 2006
*Faime Jurno, moelavade esinumber. Postimees, 26. mai 2007
*Faime Jürno: kuulan juukseid värvides raadiot ja laulan. Õhtuleht, 6. veebruar 2009
*"Prillitoos", vestlus Faime Jurnoga tema maakodus, lõigu algus 38:30. ETV 2017. Video ERR-i arhiivist
*Siiri Rebane. "Faime Jurno elu algas Saksamaal: ema pani meid vahel Baieri rahvariietesse, käisime nagu nukud". Naisteleht, 13. mai 2020
Paul Schneider (arst)

**Paul Heinrich Schneider** (12/24. märts 1839 Halliste – 27. juuli/8. august 1910) oli arst ja Pärnu raehärra.

Ta oli Halliste kirikuõpetaja Johannes Wilhelm Schneideri poeg. Õppis Tartu ülikooli arstiteaduskonnas 1858–1864, alates 1865 oli arst Pärnus. Sai Pärnu kodanikuks 1867, oli Pärnu linnaarst 1873–1890. Raehärra oli ta 13/25. maist kuni rae likvideerimiseni 24. novembril/6. detsembril 1889. Kuni 1905. aastani oli ta linnavolinik.

Kui 1896. aastal asutasid kohalikud baltisaksa haritlased Pärnu Muinasuurimise Seltsi, siis oli Schneider üheks selle eestvedajaks. Seltsitegevuse käigus loodi ka väike muuseum, millest kujunes hiljem välja Pärnu Muuseum.

## Viited

## Välislingid
* Dr. Paul Schneideri portree muis.ee
Karl Siider

**Karl Siider** (30. märts 1905 Peterburi – 8. aprill 1988 Västerås, Rootsi) oli eesti notar.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1931, oli alates 1933 notar Järva-Jaanis. 

Põgenes 1944 Rootsi.

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Johan Pill

**Johan Pill** (8. mai 1890 Tarvastu vald, Viljandimaa – 28. september 1981 Tallinn) oli eesti notar.

Ta õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1911. aastal ning õigusteaduskonnas 1915–1918 ja 1920–1924 (lõpetas), Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Vabadussõjas. Aastail 1924–1932 oli ta Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat ja kohtu-uurija, 1932–1939 ja 1942–1944 oli ta notar Viljandis, seejärel invaliidina kodus. 

Alates 1970 elas Iru vanadekodus.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 65.
Nicolaus Michael Bremer

**Nicolaus Michael Bremer** (15. aprill (3. aprill vkj) 1826 – 19. veebruar (7. veebruar vkj) 1898) oli Pärnu raehärra.

Ta oli raehärra 18/30. maist 1869 kuni rae likvideerimiseni 24. novembril/6. detsembril 1889. Hiljem oli ta linnanõunik ja Pärnu linnapanga direktor. Ta oli abielus Anna Rosalie de Bruye'ga.
Justus Friedrich Specht

**Justus Friedrich Specht** (27. jaanuar/8. veebruar 1822 – 28. märts/10. aprill 1907) oli Pärnu raehärra.

Ta oli raehärra Justus Bernhard Spechti ja Maria Elisabeth Siegeli poeg. Ta oli raehärra kaks korda: 15/27. märtsist 1859 kuni 15/27. detsembrini 1869 ja 24. maist/5. juunist 1883 kuni rae likvideerimiseni 24. novembril/6. detsembril 1889. Ta oli abielus kaks korda, Julie Luise de Bruye' ja Justine Sophie Auguste Bornholdiga.
Adõgee keel

**Adõgee keel** (varem eesti keeles *tšerkessi keel*, *adõõgi keel*; adõgee keeles адыгабзэ) on üks kahest Adõgee Vabariigi riigikeelest Venemaal (teine on vene keel). 

Adõgee Vabariigis on umbes 128 000 adõgee keele kõnelejat, kellest enamik räägib seda emakeelena. Kokku räägib adõgee keelt ligikaudu 300 000 inimest. Suurim adõgee kogukond on Türgis, adõgee keelt räägitakse ka Krasnodari krais.

Adõgee keel kuulub Kaukaasia keelte hulka (abhaasi-adõgee keelkonda). Adõgee keelega sarnaneb väga ka kabardi-tšerkessi keel, mida on käsitletud ka adõgee murdena. Abhaasi ja abasiini keel on samuti adõgee keelele lähedased.

Keel standarditi pärast oktoobrirevolutsiooni. 1918. aastal võeti kasutusele araabia kiri, 1927. aastal ladina kiri. Alates 1938. aastast on kasutusel kürilliline kiri.

## Morfoloogia
### Nimisõna
#### Mitmus
Mitmuse tunnus on -хэ. Näiteks sõna кӀалэ ('poiss') on mitmuses кӀалэхэ, шы ('hobune') on mitmuses шыхэ.
Robert Johann Dietrich Luther

**Robert Johann Dietrich Luther** (5. oktoober 1816 Tallinn – 4. märts 1888 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastani 1823 Hageni erakoolis, aastatel 1824–1834 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1835–1841 (lisaks õppis ta aastatel 1835–1837 arstiteadust). 

Seejärel oli aastaid koduõpetaja, lõpuks Ambla pastori Alexander Leopold Paulseni juures. Ambla Maarja koguduses oli ta ka prooviaastal. Ordineeriti 9. märtsil 1847 ordineeriti ta õpetajaks.

Oli aastatel 1847–1884 Jüri koguduse õpetaja. Jäi 20. aprillil 1884 emerituuri.

Andis koostöös Carl Russwurmiga Lutheri perekonna ajaloo Eestis ja Venemaal.

## Isiklikku
Tema vend Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Tema isa, Tallinna suurgildi oldermann Dietrich Martin Luther oli ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Johann Christian Luther

**Johann Christian Luther** (1/13. juuni 1804 Tallinn – 28. juuli/9. august 1853 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1817–1823 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1823–1826 (grad. Stud.), Berliini Ülikoolis aastatel 1826–1827 ja Heidelbergi Ülikoolis aastal 1828. Ordineeriti 5. detsembril 1834 õpetajaks. Suri aastal 1853 koolerasse.

Oli aastatel 1834–1853 Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.

Luther oli Eesti Piibliseltsi komitee liige ja Eestimaa Kirjanduse Ühingu üks asutajaid. Tema matustel peetud jutlused ja kõned andis välja C. J. Paucker (*Reden zum Gedächtnisz des weiland Herrn Predigers und Diaconus zu St. Nicolai Johann Christian Luther*. Reval, 1853.), kus on leinajutlused August Ferdinand Huhnilt (Tallinna Oleviste koguduse abiõpetaja), Wilhelm Bräunlichilt (Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja), Christoph Heinrich Otto Girgensohnilt (Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent), teol dr. Carl Christian Friedrich Reinilt (Eestimaa kindralsuperintendent) ja dr. Eduard Weberilt (Tallinna Toomkooli ülemõpetaja).

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli Fredericke Amalie Luther, kelle isa Dietrich Martin Luther oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja. Abikaasa vend Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja, teine vend Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Johann Christiani isa Christian Wilhelm Luther oli kaupmees ja raehärra, vend Alexander Martin Luther oli tööstur ja Tallinna Niguliste koguduse eestseisja.

## Viited
SWIFT

**SWIFT** (**Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication)** on üleilmne pankadevahelise finantstelekommunikatsiooni ühing, millel on üle 9000 kliendi.

Ühing asutati 1973, selle peakorter ja üks kontoritest asub Belgias. SWIFT haldab pangatehingute teabe edastamiseks kasutatavat ülemaailmset sõnumiedastussüsteemi. Süsteem omistab kõigile rahvusvahelistele pangaülekannetele unikaalse koodi, mis võimaldab tuvastada ülekande tegija ja kande vastuvõtja.

SWIFT-süsteemist saadavate finantstehingute andmed võivad sisaldada teavet, mille abil saab tuvastada tehingu sooritaja/vastuvõtja, sealhulgas tema nime, kontonumbri, aadressi, isikukoodi ja muid isikuandmeid.

SWIFT tegeleb ka tarkvara ja teenuste müügiga finantsasutustele.

## Ulatus
Enamiku rahvusvaheliste pankadevaheliste sõnumite edastamisel kasutatakse SWIFT-võrku. 2015. aastal ühendas SWIFT üle 11 000 finantsasutuse rohkem kui 200 riigis ja territooriumil, kes vahetasid keskmiselt üle 32 miljoni sõnumi päevas (võrreldes 1995. aasta keskmiselt 2,4 miljoni sõnumiga).

Seoses 2022. aasta Venemaa sissetungiga Ukrainasse otsustasid lääneriigid piirata Venemaa ligipääsu SWIFT süsteemile. Varem on kehtestatud sanktsioone ka Iraani vastu seoses nende tuumaprogrammiga.

## SWIFTi eripärad ja toimimine
SWIFT transpordib finantsteateid turvalisel viisil, kuid ei hoia oma liikmete kontosid ega täida kliiringu (vastastikuste nõudmiste ja kohustuste tasaarvestus sularahata arveldustena) või arveldamise vorme. SWIFT ei hõlbusta rahaülekannet: selle asemel saadab see maksejuhiseid, mis tuleb tasuda korrespondentkontode (konto, mille pank on arvelduste tegemiseks avanud mõne teise riigi pangas) kaudu, mida institutsioonid omavahel omavad. Igal finantseerimisasutusel peab pangatehingute vahetamiseks olema pangasuhe, selleks tuleb olla pank või liituda ühe või mitme pangaga, et neid konkreetseid teenuseid kasutada.

## Tähtsad isikud ja asukoht
SWIFT on Belgia seaduste alusel tegutsev ühistu, mille omanikud on selle liikmeks olevad finantsinstitutsioonid, kellel on kontorid üle maailma. Ricardo Bofill Taller de Arquitectura disainitud SWIFTi peakontor asub Belgias La Hulpe lähedal Brüsselis. SWIFTi esimees on Yawar Shah, pärit Pakistanist ja selle juhatuse esimees on Gottfried Leibbrandt, pärit Madalmaadest.

## Viited
Leeklill

**Leeklill** ehk **floks** (*Phlox*) on mitmeaastaste taimede perekond siniladvaliste sugukonnast.

## Liike
* aed-leeklill (*Phlox paniculata*) 
* alaska leeklill (*Phlox borealis*)
* Arendsi leeklill (*Phlox ×arendsii*)
* Douglasi leeklill (*Phlox douglasii*) 	 
* karoliina leeklill (*Phlox carolina*)
* karvane leeklill (*Phlox pilosa*) 	 
* kevad-leeklill (*Phlox divaricata*)	 
* laiguline leeklill (*Phlox maculata*) 	 
* lamav leeklill (*Phlox ×procumbens*)
* meelis-leeklill (*Phlox amoena*)	 
* nõeljalehine leeklill (*Phlox subulata*) 	 
* sile leeklill (*Phlox glaberrima*) 	 
* suvi-leeklill (*Phlox drummondii*) 	 
* sämp-leeklill (*Phlox bifida*) 

## Välislingid

* Kirjeldus
Cibitoke

**Cibitoke** on linn Burundi loodeosas 111 km kaugusel Bujumburast Kongo DV piiri lähedal, Cibitoke provintsi keskus. Geograafilised koordinaadid on 2° 53' S, 29° 07' E.

Elanike arv on olnud:
*1990: 8200 (hinnang), 8280 (rahvaloendus)
*2002: umbes 14 600
*2005: 14 220 
*2006: umbes 14 600 (World Gazetteeri arvutus), 15 100
*2007: umbes 15 100 (World Gazetteeri arvutus)
*2010: 17 757 (World Gazetteeri arvutus)

Aastal 1990 oli Cibitoke elanike arvu poolest riigi viies linn, 2005. aasta hinnangu järgi 11. kohal.

Kõrgus merepinnast on 915 m. teistel andmetel on keskmine kõrgus merepinnast 932 m.

Linnas on toiduainete- ja tekstiilitööstusettevõtteid.

Cibitoket läbib maantee Route Nationale 5.

## Vaata ka
*Burundi linnade loend

## Viited
Burundi linnade loend

''Siin on loetletud Burundi linnu. 

*Bubanza (14 500; 2008)
*Buhongo
*Bujumbura (pealinn; 336 600; 2006)
*Bukirasazi
*Bururi (20 100; 2006)
*Cankuzo (7 340; 2008)
*Cibitoke (15 100; 2006) 
*Gitega (24 000; 2008)
*Kabezi
*Karuzi (12 300, 2008)
*Kayanza (19 400; 2006)
*Kayero
*Kayogoro
*Kibondo
*Kirundo (6860; 2008)
*Kisozi
*Makamba (21 000; 2006)
*Mukenke
*Muramvya (18 800; 2006)
*Murore
*Musenyi
*Musigati
*Muyaga
*Muyinga (74 800; 2006)
*Mwaro (5240; 2008)
*Ngozi (41 000; 2006)
*Myanza-Lac
*Rugari
*Rumonge
*Rutana (21 000; 2006)
*Ruyigi (43 000; 2008)

## Suuremad linnad

Suurim linnastu on Bujumbura linnastu, kus  1. jaanuaril 2005 elas 901 345 inimest, mis moodustab riigi rahvastikust umbes 12%. 

Järgnevas tabelis on toodud üle 4000 elanikuga linnad. 1990. aasta rahvaloendue (16. august) andmed, elanike arvu hinnangud 1. jaanuari 2005 seisuga ning provintsid. Elanike arv on toodud ilma eeslinnadeta. Linnad on järjestatud suuruse järgi 2005. aasta hinnangu põhjal. 

## 10 suuremat linna

## Vaata ka
*Burundi haldusjaotus

## Välislingid
*Linnade elanike arvud 1990. aasta rahvaloenduse järgi (citypopulation.de)
*World Gazetteeri viimased arvutused
Edasi (Leningradi ajaleht)

**Edasi** oli ajaleht, mis ilmus Petrogradis/Leningradis aastail 1917–1937. 

## Toimetajad
Edasi toimetajad
* V. Klein (1918)
* Genrihh Vaino (1918–1919)
* K. Treufeldt (1924–1925)
* Hans Pöögelmann (1925–1927)
* Leo Looring (1927–1928, 1930–1932)
* E. Alas (1928–1930)
* A. Saar (1930)
* J. Käspert (1931)
* Osvald Madisson (1931–1936)
* A. Ossip (1933, 1935) 
* Otto Rästas (1935–1937)

## Eriväljaanded
Edasi andis välja ka eriväljaandeid ja lisalehti:
* Edasi kalender (1922–1937)
* Kollektiviseerimise väerinnal (1930)
* Teadus ja Tehnika (1927)
* Enesearendaja (1923)
* Põllumees (1924–1929)
* Leegid (1927–1936)
* Kirjandus ja Teadus (1922)
* Vemmal (1923)

## Vaata ka
*VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee
*Eestlased Venemaal#Eesti kommunistid emigratsioonis NSV Liidus
*Eesti Kirjastuse Ühisus, Leningrad
*Ajaleht Partei Elu (*"Партей элу" ("Партийная жизнь")*)
*Ajaleht Uus Loomistöö (*"Уус лёёмистеэ" ("Новое творчество")*)

## Viited

## Kirjandus
* Eduard Ertis, "К 70-летию ленинградской газеты Эдази: [изд. 1917–1937 г.]" – Tartu ajaleht Vperjod (*Вперед*), 12.12.1987 (*vene keeles*)
Edasi (täpsustus)

## Ajalehed ja ajakirjad
***Edasi** oli ajalehe Postimees nimi 1. maist 1948 kuni 30.detsembrini 1990. a.
***[[Edasi (Peterburi ajaleht)|Edasi]]** oli eestikeelne sotsiaaldemokraatlik ajaleht, mis ilmus Peterburis 16. kuni 29.detsembrini 1905.
***[[Edasi (ajaleht, 1917–1919)|Edasi]]** oli 1917–1919 ilmunud Tartu Soldatite, Tööliste ja Maatameeste Saadikute Nõukogu häälekandja.
***[[Edasi (Leningradi ajaleht)|Edasi]]** oli Petrogradis/Leningradis aastail 1917–1937 vaheajaga ilmunud eestikeelne ajaleht. Ilmus 31.juulini 1918 ja uuesti 5.01.1919-22.12.1937 „Edasi” oli Venemaa Kommunistline (enamlaste) Partei Peterburi Eesti osakonna häälekandja
***[[Edasi (häälekandja 1928–1930)|Edasi]]** oli 1928–1930 ilmunud Eesti Tööliste Partei häälekandja.
***[[Edasi (ajakiri)|Edasi]]** oli 1924 Tallinnas ilmunud ajakiri.
*Edasi oli ka 1998.aastal Tartus ilmunud tasuta ajaleht.
***[[Edasi.org|Edasi]]** (Edasi.org) on aastast 2016 ilmuv võrguajakiri ja aastast 2019 ilmuv paberajakiri

## Külad
***[[Edasi (küla)|Edasi]]** (*Эдази*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis.

## Seltsid
***[[Edasi (selts)|Eesti Selts "Edasi"]]** oli eestlaste organisatsioon Peterburis, mis eksisteeris kuni 1870. aastate lõpuni.

## Kolhoosid
### Eestis
***[[Edasi (Pärnu rajooni kolhoos)|Edasi]]** oli kolhoos Pärnu rajoonis, keskusega Libatses
***[[Edasi (Paide rajooni kolhoos)|Edasi]]** oli kolhoos Paide rajoonis, keskusega Taikses
***[[Edasi (Võru rajooni kolhoos)|Edasi]]** oli kolhoos Võru rajoonis 
***[[Edasi (Haapsalu rajooni kolhoos)|Edasi]]** oli kolhoos Haapsalu rajoonis, keskusega Paliveres
***[[Edasi (Viljandi rajooni kolhoos)|Edasi]]** oli kolhoos Viljandi rajoonis, keskusega Pärstis
***[[Edasi (Orissaare rajooni kolhoos|Edasi]]** oli kolhoos Orissaare rajoonis, keskusega Laimjalas

### Venemaal
***[[Edasi (Stavropoli krai kolhoos)|Edasi]]** oli eesti kolhoos Allmäe külas Stavropoli krais
***[[Edasi (Pihkva oblasti kolhoos)|Edasi]]** oli eesti kolhoos Bõkovo külas Pihkva oblastis
Edgar Ots

**Edgar Bernhard Ots** (9. mai 1917 Ihasalu – 2. november 1963 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1925–1931 Neeme algkoolis, aastatel 1931–1936 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis. Ta soovinuks õppida Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid see polnud majanduslikel põhjustel võimalik. Seejärel teenis ta Eesti sõjaväes, õppis Tondi sõjakoolis ja sai lipniku auastme. 

Ta oleks võinud jääda sõjakooli õppejõuks, kuid ta otsustas tööle minna raudteele, kus ta korrigeeris rongide sõiduplaane. 1941. aastal kolis Raudteevalitsus Riiga, kuhu ka Edgaril tuli minna. Kuna töö oli pingeline, haigestus ta südamelihaste põletikku. Kui Anton Eilart 1956. aastal vangistusest vabanes ja Rannamõisa koguduse õpetajaks sai, soovitas ta Edgaril õppima asuda EELK Usuteaduse Instituuti (Edgar Ots oli seal juba vabakuulajana õppinud). Kuna tervis oli tal kehv, siis lahkus ta Raudteevalitsusest 1. aprillil 1956 omal soovil. Ja hakkas tööle Rannamõisa koguduse organistina (mängides harmooniumil). Prooviaastal oli ta Nõmme Rahu koguduses praost Georg Klausi juures. Selle kõrvalt tegutses ta Harku tänava palvemajas jutlustajana. Edgar Ots ordineeriti 27. juunil 1957 Tallinna Toomkirikus aseõpetajaks.

Kui õpetaja Kaide Rätsep läks Inglismaale õppima, määras peapiiskop Jaan Kiivit 1958. aastal Edgar Otsa Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetajaks, kus ta kolm aastat õpetaja Edgar Hargi kõrval teenis. Kui õpetaja Kaide Rätsep tuli Inglismaalt tagasi, tegi kirikuvalitsus Edgarile ettepaneku asuda teenima Järva-Peetri kogudust. Kuna see olnuks tema vanadest vanematest kaugel, määrati ta (aastal 1961) teenima Randvere kogudust. Ent tema tervis halvenes ja 2. novembril 1963 ta suri haiglas. Edgar Ots saadeti ära Tallinna Jaani kirikust ja ta maeti 9. novembril 1963 Jõelähtme kalmistule.

## Isiklikku
Tema vennapojapoeg Tanel Ots on Jüri koguduse õpetaja ja Ida-Harju praostkonna praost.

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/ots_edgar.html
*https://eelk.ee/elulood/ots.html
*http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=22779
Anna Chapman

**Anna Chapman** (*Анна Васильевна Чапман*; sünninimi **Anna Kuštšenko** (*Кущенко*); sündinud 23. veebruaril 1982 Volgogradis) on Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse paljastatud salaagent, kes tegutses Ameerika Ühendriikides. Tema kohta on kasutatud ingliskeelses ajakirjanduses ka nimetust **Agent 90-60-90**. Kõrghariduse sai naine Moskvas Rahvaste Sõpruse Ülikoolis, millel on pikaajalised sidemed KGB-ga. Tema isa on Venemaa diplomaat ja endine KGB agent Vassili Kuštšenko.

Anna Chapman kolis Suurbritanniasse 2003. aastal ja elas seal neli aastat. Lennukite rentimisega tegelev erafirma NetJets Europe kinnitas pärast luureskandaali väljatulekut, et Chapman töötas müügiosakonna assistendina 2004. aasta maist juulini.

Lisaks töötas ta Barclays Banki investeerimisdivisjonis ja investeerimisfondis Navigator.

Anna Chapman oskab vene, inglise, saksa ja prantsuse keelt ning on majandusteaduse magister.

Anna Chapman vahistati 2010. aasta juunis, tunnistas end kohtus süüdi ja vahetati koos üheksa kaasagendiga USA ja Suurbritannia kasuks luuramises süüdistatud nelja Venemaa kodaniku vastu (sh Sergei Skripal).

USA Justiitsministeeriumi esindaja kinnitusel oli luurajate esmane ülesanne imbuda sisse riigi sise- ja välispoliitikaga tegelevatesse ringkondadesse ning edastada saadud andmed Venemaa luureorganitele.

Spioonid kogusid andmeid ka sõjaliste objektide, tuumakatsetuste, kullakaubanduse ning Luure Keskagentuuri juhtide ja kongresmenide kohta. Kohtudokumentide kohaselt pidid tabatud spioonid saatma keskusele luureraporteid ka Ameerika Ühendriikide Iraani-poliitika, Valge Maja kõlakate, Luure Keskagentuuri juhtkonna vahetuse ning Ameerika Ühendriikide erakondade kohta.

## Karjäär pärast Venemaale naasmist
Chapman on pärast Venemaale tagasi saatmist poseerinud ajakirjadele nappides rõivastes, käinud peaminister Vladimir Putiniga suusatamas. Samuti on ta aktiivne Venemaa võimuringkondades ning Kremli poliitikat pooldavas noorteorganisatsioonis. Chapman töötab FondServiceBanki presidendi nõunikuna ja on Molodaja Gvardija ühiskondliku nõukogu liige.

Anna Chapman registreeris oma nime kaubamärgina kaubamärgiregistris ja seda kasutatakse nüüd näiteks viina-, rõiva- ja kellaäris.

Lisaks on ta oktoobrist 2015 Venemaa ühe telekanali saate "Tainõ Chapman" ('Chapmani saladused') juht.

2010. aastal tunnistati Anna Chapman Venemaa aasta neiuks.

## Välislingid
*Spiooniafääri osaline tutvustas Eesti ärimehele oma portaali, Postimees, 30. juuni 2010
*Eksmees: spiooni-Anna „aklimatiseerus” Londonis, Delfi, 2. juuli 2010
*Arvatavat spiooni võis mõjutada KGB minevikuga isa, Postimees, 2. juuli 2010
*MI5: spiooni-Anna üritas Briti printsidele külje alla pugeda, Delfi, 5. juuli 2010
*Leht: FBId ärgitas spioone vahistama Chapmani kõne isale, Postimees, 12. juuli 2010
*Spioon Anna Chapmanilt võeti Briti kodakondsus, Postimees, 14. juuli 2010
*Spiooni-Annast on saanud Venemaal superstaar, www.DELFI.ee, 27. oktoober 2010
*Venemaa tähtspioon Anna Chapman kipub poliitikasse, www.DELFI.ee, 23. detsember 2010
*

## Viited
Edasi (Peterburi ajaleht)

**Edasi** oli eestikeelne Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Peterburi organisatsiooni eesti grupi ajaleht, mis ilmus Peterburis 16. detsembrist (vkj 3. detsember) kuni 29.detsembrini (vkj 16. detsember) 1905.

## Viited
Ruslan Jamadajev

**Ruslan Jamadajev** (*Руслан (Халид) Бекмирзаевич Ямадаев*; 10. detsember 1961 – 24. detsember 2008) oli Venemaa ja Itškeeria sõjaväelane ja poliitik. Tapeti Moskvas.

1990. aastatel osales koos vendadega Esimeses Tšetšeenia sõjas iseseisvuslaste poolel. Teise Tšetšeenia sõja päevil võitlesid Jamadajevid Venemaa föderaalvägede poolel.

Aastatel 2003–2007 oli Jamadajev Venemaa Riigiduuma liige. Jamadajev kuulus Ühtse Venemaa fraktsiooni.

Ruslan Jamadajev tapeti Moskva kesklinnas Smolenskaja naberežnajal. Mõrtsukas astus Jamadajevi juhitud auto juurde, kui see peatus foori taga. Jamadajev suri koha peal. Samas autos olnud endine Tšetšeenia sõjakomandant kindralpolkovnik Sergei Kizjun sai raskeid vigastusi. Hiljem identifitseeris Kizjun mõrtsukana Aslanbek Dadajevi.

Kohus mõistis mõrva täideviimises süüdi Dadajevi, kaasosalistena Elim-paša Hatsujevi ja Timur Issajevi. Uurijate sõnul maksti Dadajevile mõrva toimepanemise eest 3,5 miljonit rubla. Kohtualused end süüdi ei tunnistanud.

Jamadajevi sugulased eesotsas Ruslani venna Issa Jamadajeviga pidasid mõrva tellijaiks Tšetšeenia võime. 2010. aasta augustis Ramzan Kadõroviga kohtunud ja leppinud Issa keeldus neid süüdistusi kohtuotsuse väljakuulutamise järel kommenteerimast.

Ruslan Jamadajev oli Sulimi (tapeti 2009. aastal) ja Džabrail Jamadajevi (tapeti 2003. aastal) vend. Sulimi mõrva tellimises kahtlustab Dubai politsei Ramzan Kadõrovi lähedast kaastöölist Adam Delimhanovit. 2010. aasta novembris oli elus kolm Ruslan Jamadajevi venda: Issa, Mussa ja Badruddi.

Ruslan Jamadajev oli abielus, temast jäi maha kolm poega ja kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Ямадаев Руслан (Халид) Бекмирзаевич, Кавказский узел.
Kamtšõbek Tašijev

**Kamtšõbek Tašijev** (kirgiisi Камчыбек Кыдыршаевич Ташиев; sündinud 27. septembril 1968) on Kõrgõzstani poliitik, partei Ata-Džurt juht alates 2006. aastast, 
Ministrite kabineti aseesimees ja Kõrgõzstani riikliku julgeoleku riikliku komitee esimees 16. oktoober 2020 – 10. veebruar 2026. 

Varem on ta olnud erakorraliste olukordade minister aastatel 2007–2009. Alates 2010. aastast on Tašijev Kõrgõzstani Ülemnõukogu liige, Ata-Džurti fraktsiooni juht. 

Aastatel 2005–2008 oli Tašijev Kõrgõzstani Poksiliidu president, alates 2008. aastast asepresident. 

2008. aastal andis president talle kindralmajori auastme. 

Aastatel 2005–2007 oli Tašijev Džogorku Kengeši (Ülemnõukogu) liige, kütuse- ja energiakompleksi ning veeressursside komisjoni juht. 

Aastatel 2003–2005 oli ta Biškeki linnavalitsuse Lenini rajooni administratsiooni juhi asetäitja ja esimene asetäitja. 

2002–2003 oli ta Kõrgõzstani Vabariigi peaministri aparaadi juhataja abi.

## Välislingid
* ТАШИЕВ Камчыбек Кыдыршаевич centrasia.ru-s.
* Tašijevi Twitteri konto
San José kaevandus

**San José kaevandus** on kulla- ja vasekaevandus Tšiili põhjaosas Atacama piirkonna halduskeskusest Copiapóst 45 km loode pool.

Selle geograafilised koordinaadid on .

Kaevandus asutati aastal 1889. 1957 asutati selle haldamiseks ettevõte Compañía Minera San Esteban Primera. San José kaevandus oli ainus selle ettevõtte hallatav kaevandus.

21. sajandil toodi kaevandusest maapinnale maaki keskmiselt 20 miljoni USA dollari väärtuses aastas. Samas toimus alates 2003. aastast kaevanduses mitu õnnetust, mille tulemusel hukkus vähemalt 3 inimest. 2007. aastal kaevandus suleti pärast seda, kui üks geoloog oli õnnetuses hukkunud, kuid kaevandus avati taas 2008. aasta mais.

San José kaevandus sai terves maailmas tuntuks pärast 5. augustil 2010 toimunud kaevandusõnnetust, mille tagajärjel jäid varingu tõttu maa alla lõksu 33 kaevurit. Pärast üle kahe kuu kestnud päästetöid toodi kõik kaevurid 13. ja 14. oktoobril maapinnale.

Pärast kaevurite päästmist jäi kaevandus suletuks. Tšiili presidendi Sebastián Piñera sõnul on kaevandus suletud senikaua, kuni pole taastatud meetmed elu ja väärikuse kaitseks. Compañía Minera San Esteban Primeral pole peale San José kaevanduse teisi sissetulekuallikaid, mistõttu tema tegevus on peatunud, kohtumäärusega on tema varad külmutatud ja ta on pankrotiolukorras.
Antoonovka

**Antoonovka** on hilisvalmiv külmakindel õunasort.

Eesti keeles on sõna "antoonovka" kahetähenduslik. Selle sõnaga märgitakse nii sellesse sorti kuuluvaid õunapuid kui nendel kasvanud õunu.

Antoonovkat kasvatatakse peamiselt Venemaal, Baltikumis ja Poolas ehk endise Venemaa impeeriumi alal. Tema populaarsuse põhjuseks on külmakindlus: antoonovka talub hästi Ida-Euroopa kohati karme talvesid. Ühtlasi säilivad õunad hästi. Eriti palju kasvatatakse antoonovkaid suvilates ja Venemaal nimetatakse antoonovkat vahel rahvaõunaks (*народное яблоко*). Mujal maailmas kasutatakse antoonovkaid peamiselt pookealusena, sest nad suurendavad poogitud taimede külmakindlust.

Antoonovkas on suhteliselt vähe suhkrut. Sellepärast sobivad antoonovkad eriti hästi õunakoogi ja õunaveini valmistamiseks.

Ivan Bunini üks esimesi avaldatud lühijutte "Antoonovkad" ("Антоновские яблоки", 1900) on justkui kiidulaul sellele õunasordile.
Russki Newsweek

**Russki Newsweek** (ametlik nimekuju *Русский Newsweek*) oli aastatel 2004–2010 Moskvas ilmunud venekeelne uudisteajakiri.

Russki Newsweek hakkas ilmuma juunis 2004 Saksamaa kirjastuskontserni Axel Springer AG Venemaa tütarettevõtte Axel Springer Russia väljaandena sagedusega üks kord nädalas.

Ajakirja anti välja Ameerika Ühendriikide uudisteajakirjaga Newsweek sõlmitud litsentsilepingu alusel. Lisaks nimele võimaldas see leping kasutada ka ingliskeelses Newsweekis avaldatud artiklite tõlkeid, kuigi enamus Russki Newsweeki sisust pärines Venemaa ajakirjanike sulest.

Ajakirja tiraaž oli 45 000 eksemplari. See levis ka väljaspool Venemaad, näiteks oli seda võimalik nii osta kui ka tellida Eestis ja teistes Balti riikides.

Russki Newsweeki toimetas aastatel 2004–2007 Leonid Parfjonov, aastast 2007 kuni ajakirja sulgemiseni Mihhail Fišman.

18. oktoobril 2010 ilmus ajakirja viimane number, sest kirjastus Axel Springer Russia otsustas litsentsilepingut Newsweekiga mitte pikendada. Otsust põhjendati suutmatusega ajakirja kasumlikult välja anda.

## Vaata ka

*Newsweek

## Viited
Kožõm

**Kožõm** on alev Venemaal Komi Vabariigis Inta linnaringkonnas. See asub Kožõmi jõe ääres 54 km Intast edelas.

Kožõm tekkis 1940. aastatel raudteejaama juurde. 1950. aastatel hakati seal kivisütt kaevandama. 1954. aastal sai asula aleviks. 1989. aastal elas alevis üle 700 inimese. 1990. aastatel kaevandus suleti. 

2007. aastal elas Kožõmis 13 inimest, 2010. aasta rahvaloenduse andmetel vaid 4.

## Välislingid
*http://kogim.ru/
Emiline ja etiline

**Emiline** ja **etiline** (ehk **eemne** ja **eetne**) on kaks kirjeldusviisi – vastavalt sisemine ja väline.

Need on keeleteadlase Kenneth Pike'i poolt 1954. aastal kasutusele võetud mõisted, millega eristatakse sisevaatleja ja välisvaatleja positsiooni, neist positsioonidest tehtud kirjelduste erinevust. Neid kasutatakse eelkõige antropoloogias ja sotsiaalteadustes.

See mõistepaar üldistab keeleteaduses kasutatavat eristust foneemika (ehk fonoloogia) ja foneetika vahel, mis seisneb kõne elementide kirjeldamises vastavalt kas foneemide või häälikutena.

## Kirjandus
* Pike, Kenneth Lee 1967. *Language in Relation to a Unified Theory of Structure of Human Behavior*. 2nd ed. The Hague: Mouton.
* Kenneth Lee Pike, Language in relation to a unified theory of the structure of human behavior, Mouton, 1967 – Language Arts & Disciplines – 762 pages, books.google.com
Kenneth Pike

**Kenneth Lee Pike** (9. juuni 1912, Woodstock, Connecticut – 31. detsember 2000 Dallas, Texas) oli USA keeleteadlane ja antropoloog.

Ta õppis Michigani Ülikoolis ja tegi doktoritöö Edward Sapiri juhendamisel.

Ta võttis kasutusele mõistepaari eemne ja eetne.

Kenneth Pike'i juhendatavaks oli teiste seas Ilse Lehiste (samuti Daniel Everett).

## Viited
* Kenneth Pike, books.google.com
Alexander Martin Luther

**Alexander Martin Luther** (8 vkj/20. jaanuar 1810 Tallinn – 22. september/4. oktoober 1876 Tallinn) oli baltisaksa päritolu eesti tööstur, Tallinna bürgermeister.

Alexander Martin Lutheri isa oli kaupmees ja Tallinna raehärra Christian Wilhelm Luther (1774–1841), vend Johann Christian Luther (1804–1853 ) oli vaimulik ja Tallinna Niguliste koguduse diakon, õde Gerdruta Caroline Paulsen (1805–1892) oli abielus Alexander Leopold Paulseniga, Ambla Maarja koguduse õpetajaga, vend Leopold David Luther (1810–1886) oli kaupmees ja Ferdinand Wilhelm Luther (1815–1854) oli sõjaväearst.

Ta lõpetas Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Töötas perefirmas (mille asutas tema Breslaust saabunud vanaisa Georg Christian Luther aastal 1742), mis algul tegeles lina ja soola vahendamisega, hiljem ka puiduga kauplemisega. Ettevõttel läks hästi, muretseti kinnisvara (soodsad laopinnad Tallinna sadama lähedal). 

1870. aasta paiku asutas ta koos kaupmees Markel Makaroviga ettevõtte, mis tegeles puitmaterjalist ehitustarvete ostu ja müügiga (puuhoov). Selle ettevõtmise edukaimaks müügiartikliks olid Soomest toodud katusesindlid, mis oli Eestis toona veel üsna uudne materjal. Õige varsti taibati, et sindleid on kasulikum kohapeal lõigata. Saeveski ehitamise jaoks saadi luba 1877. aastal, pärast Alexander Martin Lutheri surma.

Tema järgi nimetati 1880. aastal mööblit tootnud Lutheri vabrik.

## Isiklikku
Alexander Martin Lutheri isa oli kaupmees ja Tallinna raehärra Christian Wilhelm Luther (1774–1841), vanaisa Georg Christian Luther (1717–1800).
Alexander Martin Luther oli kolm korda abielus.

Esimene abikaasa (1836) oli Louise Luther, neiuna Gebauer (1812–1844). Sellest abielust sündis kaks poega ja tütar:
*Luise,
* Christian Martin Edmund Luther (1837–1889 Helsingi), kaupmees Soomes Helsingis,  
*Ferdinand Justius Luther (1838–1910), Emmaste Immanueli koguduse pastor, Käina Martini koguduse pastor ja Tallinna Niguliste koguduse ülempastor.
Teine abikaasa (1846) oli Therese Luther, neiuna Berg (1805–1852). Sellest abielust sündis kolm tütart ja üks poeg:
* Margarethe (Margot) Henriette Amalie Paulsen (1847–1940), kes abiellus arsti Julius Leopold Paulseniga (1837–1885),
* Helene Marie Elisabeth Steding (1849–1919), kes abiellus kaupmees Alexander Johann Stedingiga (1854–1904),
* Alexander Martin Daniel Luther  (1852–1940 Preußisch-Stargard), ülemõpetaja ja kreeka keele õpetaja Pärnu gümnaasiumis
Kolmas abikaasa  (1855) oli Henriette Caroline Luther, neiuna Steding, sellest abielust sündis kolm poega:
* Christian Wilhelm Luther (1857–1914), tööstur,
* Carl Wilhelm Luther (1859–1903), tööstur,
* Johannes Heinrich Luther (1861–1932), Kadrina ja Narva Johannese koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Preisimaal Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis).

## Viited

## Välislingid
*http://www.ap3.ee/?PublicationId=31503ED6-39D4-4163-9D98-74AA1E3959CE&code=3160/new_eri_artiklid_316016
*
*Luther, Alexander, EE 14, 2000
Mustlase missioon

**"Mustlase missioon"** on Eesti 2010. aasta dokumentaalfilm Eestis elavatest mustlastest. Filmi režissöör on Vahur Laiapea. 

Filmi keskmes on mustlane, Võru Nelipühikiriku pastor Georg Vinogradov. 

## Välislingid
*Anneli Aasmäe. "Mustlaste kauge traagika". Maaleht, 28. veebruar 2010
*Andres Laasik. ""Mustlase missioon" näitab teistmoodi olemise võlu". Eesti Päevaleht, 2. märts 2010
*Eva-Liisa Roht, Ele Pajula. "Tants stereotüüpidel". Sirp, 12. märts 2010
*Kati Murutar. "Mustlase missioon – üle edevuse, lapsi ohverdamata". Teater. Muusika. Kino, aprill 2010, lk 93–97
*Vahur Laiapea. "Mustlased. Elu filmi taga". Sirp, 20. mai 2010
Eetilisus

Sõna 'eetiline' tähendab tavaliselt 
*eetikaga seotust.

Ent ta võib vahel olla kasutusel tähenduses
*etiline.
Kresttsõ

**Kresttsõ** on alev Venemaal Novgorodi oblastis, Kresttsõ rajooni keskus. Asub Veliki Novgorodist 77 km kagus Holova jõe kaldal. Alevit läbib Moskva ja Peterburi vaheline kiirtee M10.

Kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1393. aastal. Aastatel 1776–1926 oli Kresttsõ maakonnalinn.

## Välislingid

* krestcy.h1.ru (*vene keeles*)
Rom Harré

**Horace Romano Harré** (ta kasutas enamasti oma nimena **Rom Harré**, 18. detsember 1927 Manawatu, Uus-Meremaa – 18. oktoober 2019) oli Briti teadusfilosoof ja psühholoog.

Ta lõpetas Punjabi Ülikooli Pakistanis, ning õpetas seal ka mõnda aega. Doktoritöö tegi ta John Langshaw Austini juhendamisel Oxfordi Ülikoolis. Hiljem töötas ta Georgetowni Ülikoolis Ameerika Ühendriikides ning Londoni Majanduskoolis.

Ta on näiteks põhjendanud kvalitatiivsete meetodite fundamentaalsemat rolli kvantitatiivsete meetodite suhtes teadusuuringutes.

Ta on mitmel korral esinenud Eestis.

## Publikatsioonid
*Harré, Rom 2004. Staking our claim for qualitative psychology as science. – *[[Qualitative Research in Psychology]]*, 1(1): 3–14.
*Martin W. Bauer, Rom Harré, Carl Jensen (toim), 2013. *Beyond Rationality: Resistance and the Practice of Rationality*, Cambridge Scholars Publishing.
5. kategooria kaabel

**Cat 5 kaabel** (inglise keeles *Category 5 cable*) on 1991. aastal standardiseeritud keerdpaarjuhe, mis on maailmas laialt levinud ning mida kasutatakse arvutivõrkudes, telefonsides ning videosignaali edastamisel. Kaabel on tavaliselt varjestamata, mis on ka põhjuseks, miks paarid keerdus on. Keerdudel on omadus vähendada müra mõju kaablis levivale signaalile. Cat 5 kaabel on asendumas Cat 5e, Cat 6 kaablitega. Ühendamiseks kasutatakse RJ-45 pistikuid. Nimetatakse ka võrgukaabliks või UTP (*Unshielded Twisted Pair*) kaabliks.

Tavaliselt kasutatakse Cat 5 kaablis 0.205&nbsp;mm2 vaskjuhet ning Cat 6 kaablis veidi jämedamat.

## CAT 5 Standard

Cat 5 kaabel on defineeritud EIA-568-A standardiga. Kaabli sagedus on kuni 100&nbsp;MHz. Cat 5 kaablis on 4 keerdpaari. Laialt kasutuses 100&nbsp;Mbit/s võrkudes nagu 100BASE-TX Ethernet. Iga paar omab kindlat keerdude arvu meetri kohta. Keskmiselt on kaablis 6 keerdu 5 sentimeetri kohta. Traadid kaablis on tehtud vasest. Cat 5 kaabli maksimum pikkus võib olla kuni 100 meetrit. Pikemate ühenduste jaoks läheb vaja kommutaatoreid või repiitereid.

## CAT 5 kaabli tüübid

Cat 5 kaablit on 3 tüüpi: otsene, pööratud ja tagurpidi kaabel. Erinevus on vaid traatide järjekord pistikutes. Otsene kaabel on kõige levinum. Seda kasutatakse erinevate seadmete ühendamiseks:

* Arvuti ühendamiseks kommutaatori/kontsentraatori tavalisse porti.
* Arvuti ühendamiseks DSL modemi/Ruuteri LAN porti.
* Ruuteri WAN pordi ühendamiseks DSL modemi LAN porti.
* Ruuteri LAN pordi ühendamiseks switchi/hubi uplink porti.

Pööratud kaablit kasutatakse enamasti kahe samat tüüpi seadme ühendamiseks. Seda kaablit saab kasutada:

* Kahe arvuti otseseks ühendamiseks.
* Ühendamaks ruuteri LAN port switchi/hubi tavalise pordiga.
* Ühendamaks 2 kommutaatori/kontsentraatori tavaliste portide kaudu.

Tagurpidi kaablit kasutatakse aga terminalide ühendamiseks keerulisemate ruuterite konsooli porti.

Kaablite tüübid on tänapäeval oma rolli kaotamas, kuna uuemad seadmed suudavad eristada traatide järjekorda ning signaalid saata õigesse punkti. Sisuliselt pole vahet, mis kaablit kasutada.

## CAT 5e

Cat 5e (*extended*) on 2001. aastal kasutusele tulnud Cat 5 edasiarendus. Maksimum pikkus on sama, mis Cat 5’l, kuid andmeside kiirus on kuni 1000&nbsp;Mbit/s ning paaride vahelist müra on märgatavalt vähendatud. Kasutuses Gigabit võrkudes. Cat 5e kaablit kutsutakse tänapäeval Cat 5 kaabliks, kuna ta töötab probleemideta vanemates 10/100Mbit Ethernet võrkudes ning eelkäijat Cat 5 kaablit enam ei toodeta.

## Omadused

## Viited

## Välislingid
* Cat 5 kaabli valmistamine
* Cat5, Cat5e ja Cat6 erinevused