open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eratosthenese sõel

**Eratosthenese sõel** on vanakreeka matemaatikule  Eratosthenesele omistatud meetod algarvude tabeli koostamiseks..

## Algoritm
Eratosthenese meetodi rakendamiseks kirjutatakse välja kõik naturaalarvud alates arvust 2 ja lõpetades arvuga N: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, ..., N. Edasi kriipsutatakse toodud jadas läbi kõik arvu 2 kordsed peale arvu 2 enda. Arvu läbikriipsutamise märkimiseks võib teha ristikese vastavassse ruudukesse. Edasi kriipsutatakse läbi kõik arvu 3 kordsed peale 3 ja liigutakse järgmise läbikriipsutamata arvu juurde milleks on arv 5, kuna ta ei jagu algarvudega 2 ja 3, siis kriipsutame läbi arvu 5 kordsed. Sama kordub 7, 9, 11, 13 jne. Kõik läbikriipsutamata arvud on algarvud. 

Algarvude tabelit võib koostada erinevates vahemikes. Juuresoleva arvutisimulatsiooni algarvude tabelis vastab igale ruudule üks 120-st väiksem naturaalarv; läbikriipsutamised on tähistatud erinevalt, kuid ringistatud ruutudele vastavad nüüd algarvud.

## Vaata ka
*Mersenne'i arvud

## Viited

## Kirjandus
*Jakob Gabovitš, Lembit Kivistik, "Arvuteooria", Tartu Riiklik Ülikool, lk 24-25, 1974

## Välislingid
*Alina Carmen Cojocaru, M. Ram Murty, *[https://books.google.ee/books?id=1swo9Yf3d2YC&pg=PA63&dq=Sieve+of+Eratosthenes+discovery&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwjPj6-pkLbWAhWLDZoKHSbHBA4Q6AEIJDAA#v=onepage&q=Sieve%20of%20Eratosthenes%20discovery&f=false An Introduction to Sieve Methods and Their Applications]*, lk 63, 2005
*Clifford A. Pickover, *[https://books.google.ee/books?id=JrslMKTgSZwC&pg=PA62&dq=Sieve+of+Eratosthenes+discovery&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwiGv_3jkbbWAhXpAJoKHe4mCAw4ChDoAQgqMAE#v=onepage&q=Sieve%20of%20Eratosthenes%20discovery&f=false The Math Book: From Pythagoras to the 57th Dimension, 250 Milestones in the ...]*, lk 62, 2009
*YouTube: *[https://www.youtube.com/watch?v=I6HrVRGGYNI Sieve of Eratosthenes ( Algorithm for prime numbers)]*
Kandi

**"Kandi"** on Rootsi-Iraani laulja Arashi üheteistkümnes singel. Sellel teeb kaasa Ameerika laulja Lumidee.

## Kohad edetabelites

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL/ALLALAADITAV**
# Kandi (Radio Edit) – 3:26
# Kandi (Headkandi Remix) – 3:33
* **MAXI-SINGEL**
# Kandi (Radio Edit) – 3:26
# Kandi (021 Mix) – 2:55
# Kandi (Payami Remix) – 3:31
# Kandi (Partners Reggaeton Remix) – 4:06
# Kandi (Partners Remix) – 3:46
One Day

**"One Day"** on Rootsi-Iraani laulja Arashi kuueteistkümnes singel. 

## Muusikavideo
Video filmiti Erbilis (Iraagi Kurdistanis) ja selle režissööriks oli Farbod Khoshtinat. Video on jätk laulude "Pure Love" ja "Broken Angel" klippidele. 

## Laulud CD-singlil
* **ALLALAADITAV/CD-SINGEL**
# One Day (feat. Helena) (Radio Edit) – 3:33
# One Day (feat. Helena) (Golden Star Radio Mix) – 2:58
* **CD MAXI-SINGEL**
# One Day (Original) – 3:33
# One Day (Golden Star Radio Mix) – 2:58
# One Day (Arash Club Remix) – 4:39
# One Day (Golden Star Extended) – 4:11
# One Day (Alexx Slam & Mickey Martini Remix) – 5:45
Dasa Bala

**Dasa Bala** on Rootsi-Iraani laulja Arashi kaheteistkümnes singel. Külalislauljana löövad kaasa Timbuktu, Aylar ja YAG. 

## Muusikavideo
Video filmiti Dubais veebruaris 2010. Videos domineerivad eriefektid. Arashi särgi ja seina peale ilmuvad laulusõnad.

## Laulud CD-singlil
* **ALLALAADITAV/CD-SINGEL**
# Dasa Bala – 3:11
Melody (Arash)

**"Melody"** on Rootsi-Iraani laulja Arashi neljateistkümnes singel. Selles on kasutatud DJ Mendeze laulu "Josephine" lõike. 

## Muusikavideo
Muusikavideo pandi kokku fännide saadetud videotest. Arashi on näha ainult lõpus. 

## Laulud CD-singlil
* **CD-SINGEL/ALLALAADITAV**
# Melody (Radio Edit) – 3:12
# Melody (Pink Crystal Club Mix) – 3:38
Sex Love Rock n Roll (SLR)

**"Sex Love Rock n Roll" (SLR)** on Rootsi-Iraani laulja Arashi seitsmeteistkümnes singel. Selle laulu esitas ta koos T-Painiga. Kasutatud on Trans-X-i laulu "Living on Video" sampleid.  

## Laulud CD-singlil
* **CD MAXI-SINGEL**
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Radio Edit) – 3:00
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Cahill Edit) – 3:36
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Seamus Haji Radio Mix) – 3:14
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Basshunter Remix) – 3:50
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Cahill Edit Remix) – 6:05
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Extended remix) – 4:30
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (Seamus Haji Remix) – 5:33
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (Waeston Remix) – 3:51
# Sex Love Rock N Roll (feat. T-Pain) (SLR Basshunter Remix Extended) – 4:45
* **REMIKSIDE EP**
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Radio Edit) – 2:57
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Extended Version) – 4:30
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Basshunter Remix) – 3:48
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Basshunter Remix Extended) – 4:44
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Waeston Remix) – 3:50
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Seamus Seamus Haji Radio Mix) – 3:14
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Seamus Haji Remix) – 5:33
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Cahill Edit Remix) – 6:05
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (Cahill Edit) – 3:36
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (DJ Absinth Remix) – 3:29
# Sex Love Rock N Roll (SLR) (feat. T-Pain) (DJ Absinth Extended Remix) – 5:31

## Kohad edetabelites
Drottningholmi kuninglik valdus

**Drottningholmi kuninglik valdus** (prantsuse *Domaine royal de Drottningholm*, inglise *Royal Domain of Drottningholm*) on UNESCO maailmapärandi objekt nr 559 Rootsis Stockholmi läänis (Ekerö vallas). 

Põhiosa objektist moodustab Drottningholmi loss koos lossiansambli muude oluliste ehitistega, kuhu kuuluvad lossiteater, lossikirik, hiina loss jm, kokku umbes 40 ehitist ning eri parkide osasid. Maailmapärandi objekti pindala on 162,429 ha, mis moodustab umbes ⅓ kuningliku valduse alast 18. sajandil.

Objekt kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 1991. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Drottningholmi kuninglik valdus UNESCO Maailmapärandi Komitee kodulehel. Prantsuse ja inglise keeles
Trubtševski rajoon

**Trubtševski rajoon** (vene keeles *Трубчевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Trubtševski linn.

Rajoon piirneb põhjas Võgonitši rajooniga, kirdes Navlja rajooniga, idas Suzemka rajooniga, lõunas Sumõ oblastiga (Ukraina), läänes Pogari rajooniga ja loodes Potšepi rajooniga.

Rajooni pindala on 1843,2 km². Elanike arv oli 2017. aastal 34 661.

Trubtševski rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Trubtševski linna ja Belaja Berjozka alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Nerussa ja Posor.

Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets.

## Viited
Suzemka rajoon

**Suzemka rajoon** (vene keeles *Суземский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Suzemka alev.

Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, kirdes Brassovo rajooniga, idas Komaritši rajooniga, kagus Sevski rajooniga, edelas Sumõ oblastiga (Ukraina) ja läänes Trubtševski rajooniga.

Rajooni pindala on 1339,32 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 359, 2009. aastal 17 634 ja 2002. aastal 19 513.

Suzemka rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad  kahe linnaasunduse (Suzemka ja Kokorevka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerussa, Sev, Gorodnja, Bobrik, Tara ja Ul.

Trubtševski ja Suzemka rajoonis on biosfäärikaitseala Brjanski mets.

## Viited
Komaritši rajoon

**Komaritši rajoon** (vene keeles *Комаричский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Komaritši alev.

Rajoon piirneb põhjas Brassovo rajooniga, kirdes Orjoli oblastiga, idas Kurski oblastiga, lõunas Sevski rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga.

Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 773, 2009. aastal 18 588 ja 2002. aastal 20 065.

Komaritši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Komaritši alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Brassovo rajoon

**Brassovo rajoon** (vene keeles *Брасовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Lokoti alev. Kuni 1931. aastani oli rajoonikeskuseks Brassovo, sellest ka rajooni nimi.

Rajoon piirneb põhjas Navlja rajooniga, idas Orjoli oblastiga, lõunas Komaritši rajooniga ja läänes Suzemka rajooniga.

Rajooni pindala on 1210 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 022, 2009. aastal 22 598 ja 2002. aastal 24 972.

Brassovo rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Lokoti alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Krapivna ja Nerussa.

## Viited
Navlja rajoon

**Navlja rajoon** (vene keeles *Навлинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Navlja alev.

Rajoon piirneb põhjas Brjanski rajooniga, kirdes Karatševi rajooniga, idas Orjoli oblastiga, kagus Brassovo rajooniga, lõunas Suzemka rajooniga, edelas Trubtševski rajooniga ja loodes Võgonitši rajooniga.

Rajooni pindala on 2030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 135, 2009. aastal 28 205 ja 2002. aastal 29 783.

Navlja rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad  kahe linnaasunduse (Altuhhovo ja Navlja alevite) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Navlja ja Rjovna.

## Viited
Marlengo

**Marling** (itaalia: *Marlengo*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 12,8 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2517 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 86,41% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,41% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt.

Marling külgneb järgmiste valdadega: Tscherms, Algund, Lana, Merano ja Partschins.


Marling mit Meran im Hintergrund.jpg
Marling Oberwirt.jpg
Sankt Anna, Tscherms Panorama.jpg
Marling Zypressen bei der Schickenburg.jpg
02 Bahnhof Marling.JPG


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
UNESCO maailmapärand Rootsis

**[[Rootsi]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 15 objekti ja üks objekti kandidaat.

Nimistusse on kantud:
*13 kultuuripärandi objekti:
**1991 Drottningholmi kuninglik valdus
**1993 Birka ja Hovgården
**1993 Engelsbergi rauatehas
**1994 Tanumi kaljumaalingud
**1994 Skogskyrkogården
**1994 Visby
**1996 Gammelstadi kirikuküla, Luleå
**1998 Karlskrona meresadam
**2000 Lõuna-Ölandi põllumajandusmaastik
**2001 Suure Vasemäe kaevandusala Falunis
**2004 Grimetoni raadiojaam, Varberg
**2005 Struve geodeetiline kaar. Ühispärand Eesti, Leedu, Läti, Moldova, Norra, Soome, Ukraina, Valgevene ja Venemaaga
**2012 Hälsinglandi maalingutega talumajad
*üks looduspärandi objekt:
**2000, 2006 Kõrgrannik/ Merenkurkku saarestik. Ühispärand Soomega
*üks segapärandi objekt:
**1996 Laponia piirkond
*nimistusse kandideerib alates 2009. aastast üks objekt

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Rootsis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Google Scholar

**Google Scholar** on Google'i hallatav tasuta interneti otsingumootor teadustekstide otsimiseks. 

Google Scholar indekseerib teaduskirjanduse täistekste ja metaandmeid. Google Scholar'i indekseeritavate teadustekstide hulka kuuluvad eelretsenseeritavates teadusajakirjades ilmunud teadusartiklid, raamatud, resümeed, konverentsiettekanded, väitekirjad, uuringuraportid ja muu teaduskirjandus.

Andmebaasis indekseeritud teadustekstide põhjal arvutab Google Scholar registreerunud teadlaste tsiteeringute üldarvu, H-indeksi ja i10-indeksi.

Google Scholar'i beetaversioon käivitus 2004. aasta novembris.
Karatševi rajoon

**Karatševi rajoon** (vene keeles *Карачевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Karatševi linn.

Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Orjoli oblastiga, edelaosas Navlja rajooniga ja loodeosas Brjanski rajooniga.

Rajooni pindala on 1350 km². Elanike arv oli 2012. aastal 35 597, 2009. aastal 36 190 ja 2002. aastal 37 857.

Karatševi rajooni asulad kuuluvad  ühe linnaasunduse (Karatševi linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Snežet, Revna ja Mõlinka.

## Viited
Brjanski rajoon

**Brjanski rajoon** (vene keeles *Брянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Gliništševo küla.

Rajoon piirneb põhjas Djatkovo rajooniga, kirdes Kaluga oblastiga, idas Karatševi rajooniga, lõunas Navlja rajooniga, edelas Võgonitši rajooniga, läänes Žirjatino rajooniga ja loodes Žukovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1860 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 765, 2009. aastal 55 242 ja 2002. aastal 52 959.

Brjanski rajoonis on 98 asulat, mis kuuluvad 15 külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Bolva ja Snežet.

## Viited
Georg von Helmersen

**Georg Karl von Helmersen** (9/21. märts 1840 Lõhavere – 8/21. juuni 1902 Lõhavere) oli Lõhavere ja Prauliena (Praulen) mõisnik.

Tema vanemad olid Lõhavere jt mõisnik Reinhold von Helmersen (1802–1857) ja Marie von Stackelberg (1815–1854). 

Ta õppis 1860–1862 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta oli  Suure-Jaani kihelkonna Lõhavere ja  Võnnu kreisis Lazdona kihelkonna Prauliena mõisnik ja Pärnu 4. kihelkonnakohtunik. Ta avastas Lõhavere linnuse, ja tema kutsel teostas Jaan Jung 14/26. juunil 1880 seal esimesed kaevamised.

Ta abiellus 1868. aastal Dresdenis Marie von Fölkersahmiga (1840–1913), nende poeg oli Lõhavere mõisnik Gomar von Helmersen.

## Esivanemad

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Sevski rajoon

**Sevski rajoon** (vene keeles *Севский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Sevski linn.

Rajoon piirneb põhjas Komaritši rajooniga, idas Kurski oblastiga, lõunas Ukrainaga ja loodes Suzemka rajooniga.

Rajooni pindala on 1220 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 535, 2009. aastal 17 559 ja 2002. aastal 18 759.

Sevski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Sevski linn) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sev.

## Viited
Djatkovo rajoon

**Djatkovo rajoon** (vene keeles *Дятьковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Djatkovo linn.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Kaluga oblastiga, lõunas Brjanski rajooniga ning loodes Rognedino rajooniga.

Rajooni pindala on 1420 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 728, 2009. aastal 77 458 ja 2002. aastal 45 773.

Djatkovo rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Djatkovo linna ning Bõtoši, Ivoti, Ljubohna ja Stari alevite) ning viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Bolva.

## Viited
Hääled

**"Valimisliit Hääled - International and Local Voices for the Prosperous Future of Tallinn / rahvusvahelised ja kohalikud hääled Tallinna õitsva tuleviku jaoks"** oli 2017. aasta septembris Tallinnas kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste tarbeks loodud valimisliit.

Valimisliidul oli kandidaate kaheksast Tallinna valimispiirkonnast neljas.

Liidu "Hääled" valimisprogrammi eesmärgiks oli tallinlaste otsesem kaasamine linna valitsemisse, samuti julgustamine neid tegema oma lähiümbrust puudutavaid algatusi.

Liidu "Hääled" loojateks oli väike rühm välismaalasi erinevatest Euroopa riikidest, hiljem liitus ka põliseid tallinlasi ja teisi eestlasi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Oliver Wehner

**Oliver Wehner** (sündinud 7. juulil 1984 Pirnas) on Saksa poliitik (CDU). Ta oli Saksimaa parlamendi liige aastatel 2009–2019.

## Haridus ja töö
Pärast õppimist Pirna Johann-Gottfried-Herderi Gümnaasiumis ja tsiviilteenistuse läbimist organisatsioonis St. John Accident Assistance lõpetas Wehner kaubanduse haridusprogrammi (Tööstus- ja Kaubanduskoja) Saksa Beamtenkasses, kus asus hiljem ühtlasi tööle.

Seejärel õppis Wehner Dresdeni Tehnikaülikoolis peaerialana politoloogiat ja kõrvalerialana sotsioloogiat ning sai bakalaureusekraadi. Praegu on ta Saksa Punase Risti juhataja Pirnas.

## Poliitilised tegevused
Oliver Wehner on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja selle Noorteliidu (Junge Union) liige. 2006. aastal sai Wehner juhatuse liikmeks ning praegu on ta Pirna CDU esimees. 2009. aastal oli ta parlamendivalimiste ajal Saksimaa ja Alam-Saksimaa noorteliidu peamine kandidaat parlamenti ning võitis valimisringkonnas Sächsische Schweiz (valimisringkond 49).

2014. aasta augustis valiti Wehner 50. valimisringkonnast (Wahlkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge 3) uuesti Saksimaa parlamenti.

Oliver on heaolu-/tarbijakaitsekomitee, riikliku noorte heaolu komitee ja petitsioonikomisjoni liige. Samuti on Wehner muutunud vabariigi CDU fraktsiooni esindajaks valitsuse juhtiva koalitsiooni esimeheks Abfall-Misstands-Enquette'i komisjonis.

## Välislingid
* Oliver Wehneri koduleht
* Oliver Wehneri tutvustus parlamendi kodulehel
Zurab Sotkilava

**Zurab Sotkilava** (12. märts 1937 Suhhumi – 18. september 2017 Moskva) oli gruusia ooperilaulja (tenor) ja laulupedagoog, Moskva Suure Teatri solist (1974–2017). 

1959. aastal astus ta Thbilisi konservatooriumi. 1964. aastal võttis ta osa Taga-Kaukaasia muusikute konkursist ja sai esimese preemia. 

Aastatel 1965–1974 oli ta Gruusia Ooperi- ja Balletiteatri solist. 
1966–1968 stažeeris Itaalias Milano La Scalas.
1973. aastal debüteeris Moskva Suures Teatris ja 1974 sai teatri ooperisolistiks.

Sotkilava on esinenud maailma parimates teatrites: La Scala, Londoni Kuninglik Ooper, Dresdeni Ooper jt. Kontserditurneedel on ta esinenud lisaks paljudele Venemaa linnadele ka Lääne-Euroopas, USA-s ja Jaapanis. 

1976–1988 oli ta Moskva konservatooriumi professor ning 2002. aastast samas õppejõud. 

2015. aasta juulis teatas ta, et põeb vähki. Pärast ravi Saksamaal naasis ta loomingulise töö juurde, tema esimene kontsert pärast ravi toimus 25. oktoobril 2015 Moskvas.

Sotkilava suri 18. septembril 2017 Moskvas, hüvastijätmine toimus 20. septembril Suures Teatris. Matused olid 23. septembril Thbilisis.

## Tunnustus

*Ülemaailmse noorsoo- ja üliõpilasfestivali „Kuldne Orfeus” peapreemia (Bulgaaria, 1968)
* Tšaikovski nim. Rahvusvahelise konkursi 2. preemia (1970)
* Rahvusvahelise vokalistide konkursi 1. preemia (Barcelona, 1970) 
* Gruusia NSV teeneline kunstnik (1970)
* Gruusia NSV rahvakunstnik (1973)
* Orden Austuse märk (1971)
* Tööpunalipu orden (1976)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1979) 
* Gruusia NSV riiklik preemia (1983)
* Gruusia Vabariigi Šota Rustaveli nimeline riiklik preemia (1998)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2001)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk (2007)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 2. järk (2017) 
* Gruusia Au orden (1997, 2007, 2016).

## Viited
Karjala karukoer

**Karjala karukoer** on Soomest Karjalast pärinev koeratõug.

Koera kasutatakse peamiselt põdra ja karu küttimisel.


Karjalankarhukoira, Karelian Bear Dog, head with tracking collar.jpg
Karjalankarhukoira, Karelian Bear Dog looking at camera.jpg
Karelski pies na niedźwiedzie LM.jpg


## Viited

## Välislingid

* Karjala karukoer veebisaidil koer.ee
Eesti-Mari Selts

**Eesti-Mari Selts** (niidumari keeles Эстон-Марий Ушем, mäemari keeles Эстон-Мары Ушем) oli Eestis 1990. ja 2000. aastatel tegutsenud selts, mille eesmärkide seas oli tutvustada maride kultuuri Eestis.

1992–1999 oli seltsi esimees Jaak Prozes.

## Vaata ka
*Tallinna Mari Selts

## Välislingid
*Seltsist mariuver.info kodulehel
Soome hagijas

**Soome hagijas** on Soomest pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Jäneste ja rebaste jahiks kasutatav hagijas, kes järgneb innukalt lõhnale ka äärmiselt rasketes tingimustes peetaval jahil. Ta töötab iseseisvalt, on mitmekülgne ajukoer ja ajab oma saaklooma kõlavahäälse haukumisega."

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Rahulik ja sõbralik, mingil juhul mitte agressiivne; täis tegutsemisindu."

## Viited

## Välislingid

* Soome hagijas veebisaidil koer.ee
Norra õuekoer

**Norra õuekoer** on Norrast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Julge, energiline, sõbralik."


Norsk Buhund.jpg
Norsk Buhund6.jpg
Norsk Buhund3.jpg
Black Buhund dogs.jpg


## Viited

## Välislingid
* Norra õuekoer veebisaidil koer.ee
Mening Baxtim

**"Mening Baxtim"** on Shoira Otabekova 2013. aasta album. Sealt pärineb ka üks tema hittidest Digi-digi. 

## Laulud
Jessy J

**Jessica Arellano** (sündinud 20. detsembril 1982), lavanimega **Jessy J**, on Ameerika Ühendriikide ''contemporary jazz''i stiili muusik.

## Elulugu
Jessica Arellano sündis Oregoni osariigis Portlandis 20. detsembril 1982, aga kasvas üles California osariigis Hemetis. Ta on Ameerika-Mehhiko verd, tema isa on mehhiklane ja ema pärit Texasest.  

Ta hakkas klaverimängu õppima nelja-aastaselt. Viieteistaastaselt võitis ta auhinna Béla Bartóki festivalil "Piano State Championship". Ta mängis saksofoni osariiklikult tunnustatud bändides, näiteks ansamblis The Grammy Band, ja esines rahvusvahelistel üritustel, sealhulgas Montreux' džässifestivalil Šveitsis. Saanud stipendiumi Lõuna-California Ülikooli, õppis ta džässmuusikat ja teda nimetati kõige väljapaistvamaks džässiõpilaseks. 

Pärast lõpetamist töötas ta stuudios koos Michael Bubléga. Ta on käinud kontserditurneedel selliste ansamblite ja artistidega nagu The Temptations, Jessica Simpson, Michael Bolton ja Seal.
Šara rajoon

**Šara rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigi lõunaosas. Rajoon piirneb idas Dagestaniga ja edelas Gruusiaga.

Rajoonis on 11 küla. Halduskeskus on Hima küla.

2010. aastal moodustasid avaarid rajooni elanikest 54,49% ja tšetšeenid 45,09%.

## Viited

## Välislingid
Rognedino rajoon

**Rognedino rajoon** (vene keeles *Рогнединский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Rognedino alev.

Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Djatkovo rajooniga, lõunas Žukovka rajooniga, edelas Dubrovka rajooniga ning läänes ja loodes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1060 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7129, 2009. aastal 7637 ja 2002. aastal 8952.

Rognedino rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Rognedino alevi) ning viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Rudolf Bachmann

**Rudolf Bachmann** 9. november 1888 Puurmani vald, Tartu maakond – 24. märts 1942 Solikamsk) oli Eesti kaitsepolitseinik. 

Ta sai Kaitsepolitsei Tartu osakonna ülema kohusetäitjaks 1. juunil 1920. Tartu osakonna ülemaks kinnitati 18. septembril 1921, kus teenis kuni 10. aprillini 1935. 

Teenistusest vabastati tervislikel põhjustel.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935
*Poola Vabariigi hõberisti teenetemärk, 1932
Erkki Hüva

**Erkki Hüva** (sündinud 2. oktoobril 1965) on eesti muusik.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi reaalsuunal. 

Hüva alustas muusikuteed 1980. aastate alguses punkbändides kitarristina, hiljem õppis Elleri muusikakoolis kontrabassi. 1990. aastatest on vabakutseline. 

Laulab folklaule kitarri saatel. Mängib bassi, soolokitarri, viiulit, laulab, mängib löök- ja elektroonilisi pille, komponeerib elektroonilist muusikat. Hüva on salvestanud kümneid kassette.

Hüva on mänginud Tõnis Aaliste amatöörfilmis "Võimlev jänes ja asjad" (1995), dokumentaalfilmis "2 RI" (režissöör Margus Kiis) ja monomängufilmis "Lindiskandaali aastapäeva puhul". 2004. aastal osales ta Jaan-Jürgen Klausi dokumentaalfilmides "Supilinn" ja "Alma Mater Power Tartuensis". 

Jaan-Jürgen Klaus on teinud temast dokumentaalse portreefilmi "Sinitäheke" ja humoreski "Erkki Hyva läheb Tallinna". 
Ta on oma kodulinna Tartut huvilistele tutvustanud ka "Loeng-jooksude" vormis.

Osales 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidu Südamega Tartu linnapeakandidaadina. 

Teda on ajakirjanduses nimetatud multitalentseks trubaduuriks ja Tartu suurimaks friikmuusikuks, kel on ka loomulik kõnemehe annet. 

## Muusikapalu helikandjatel
* "Klaveri impro" (singel) (Õunaviks, 2004, CD )
* "Varjust rambini" (Õunaviks, 2004, CD )
* "Erkki Hyva – Loeng-jooks" (Õunaviks; lühifilm, idee Lauri Sommer, režissöör Ivailo Zladkov, 2005)

## Isiklikku
1980. aastal jalgrattaga sõites sai kokkupõrkes autoga tugevalt põrutada. 

## Välislingid
*https://www.ounaviks.ee/hyva/
*http://www.muusika.ee/ansamblid/erkki-huva.html
*Erkki Hüva loengujooks
*Hullu Erkki elulood
*Võimlev Jänes ja Asjad (Exercising Hare and The Things) 1996 
*https://ounaviks.bandcamp.com/album/varjust-rambini
*https://sirp.ee/s1-artiklid/varamu/khm-mida-elda-hyvanguks/
*http://ekspress.delfi.ee/kuum/onnis-trubaduur-ja-poeet?id=69003089
*http://www.muurileht.ee/legendaarne-tartlane-erkki-huva-tegutseb-taas-vaata-lustakat-galeriid/
*http://tartu.postimees.ee/1608525/erkki-huva-sara-toi-saali-rahvast-puupusti-tais
Erika Sawajiri

**Erika Sawajiri** (沢尻 エリカ *Sawajiri Erika*; esinejanimega **Kaoru Amane**; sündinud 8. aprillil 1986, Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja, laulja ja fotomodell. 

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Uku Kuut

**Uku Sulev Kuut** (8. juuli 1966 – 22. september 2017) oli eesti muusik ja helilooja.

Ta produtseeris Ameerika Ühendriikide ja Rootsi artistide muusikat, peamiselt džässi ja rütmibluusi stiilis.

2014. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel oli tema "Grand Hotel" nomineeritud aasta elektroonikaalbumi kategoorias.

2009–2010 oli ta Vormsi vallavanem.

Kuut suri 22. septembril 2017 amüotroofsesse lateraalskleroosi. On maetud Saaremaale, Tornimäe uuele kalmistule. 

2021. aastal esilinastus temast režissöör Ivar Murdi tehtud portreefilm "U.Q.".

## Isiklikku
Tema ema oli Marju Kuut.

## Viited

## Kirjandus
*Intervjuu “Marju ja Uku”. Marju Kuut ja Uku Kuut (elust välismaal, pereelust, usust). Intervjueerija Kalle Kurg. Ajakiri Sina ja Mina
*Merike Pitk. "Uku ja Kertu Kuut: kõige olulisem on jätta haigele alles inimväärikus". Saarte Hääl, 3. september 2014

## Välislingid
*Haud Tornimäe uuel kalmistul
Nanako Matsushima

**Nanako Matsushima** (jaapani keeles 松嶋 菜々子 *Matsushima Nanako*; sündinud 13. oktoobril 1973 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani filminäitleja ja modell. 

## Isiklikku
Ta on abielus Takashi Sorimachiga, kellega tal on kaks tütart. 

## Viited


## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Hygeni hagijas

**Hygeni hagijas** on Norrast pärinev koeratõug.

Tõug on saanud nime XIX sajandi I poolel koera aretamisega tegelenud Hans Fredrik Hygeni järgi

## Viited

## Välislingid
* Hygeni hagijas veebisaidil koer.ee
Argun

**Argun** on linn Tšetšeenias, mis moodustab samanimelise linnaringkonna. Asub vabariigi keskosas, 17 km Groznõist ida pool.

Argun tekkis 1819 Ustrada külana. Nõukogude ajal nimetati asula **Kolhoznojeks**. 1967 sai linnaõigused.

Linn purustati esimeses ja teises Tšetšeenia sõjas, kuid on taastatud. 2014. aastal avati linnas Aimani Kadõrovi nimeline mošee.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 29 528 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://newargun.ru
Darja

**Darja** on vanapärsia päritolu naisenimi.

Nimevariante: 
*Daria, Darya (inglispärane)
*Daria (saksapärane)
*Одарка, Дарія, Дарина, Дар'я (ukrainapärane)
*Tarja (soomepärane)
*Тарие (tšuvašipärane)

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Darja 3281 inimesel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1782 naisel. Darja oli Eestis populaarsuselt 102. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Darja vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 44,69 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 33,51. Darja on keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus on 16).  1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1797 naisel ja Darja on Eestis populaarsuselt 100. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Darja Domračava, Valgevene laskesuusataja
*Darja Jurlova, endine Eesti laskesuusataja
*Darja Kassatkina, Venemaa tennisist
*Darja Lavõgina, Eesti biokeemik
*Darja Švajger, Sloveenia laulja
*Darja Tkatšenko, Venemaa kabetaja
*Darja Vorontsova, Eesti fotograaf
*...

## Viited
Dubrovka rajoon

**Dubrovka rajoon** (vene keeles *Дубровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dubrovka alev.

Rajoon piirneb kirdes Rognedino rajooniga, kagus Žukovka rajooniga, edelas Kletnja rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 529, 2009. aastal 20 992 ja 2002. aastal 23 145.

Dubrovka rajoonis on 113 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dubrovka alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Belizna ja Seštša.

## Viited
Paul Delvaux

**Paul François Ernest Delvaux** (23. september 1897 Antheit – 20. juuli 1994 Veurne) oli Belgia maalikunstnik.

Paul Delvaux õppis Brüsseli Kaunite Kunstide Akadeemias esialgu arhitektuuri, hiljem maalikunsti Constant Montaldi juhendamisel. 

Sint-Idesbaldis asub 1982. aastal avatud Paul Delvaux' muuseum.

## Välislingid

*Biograafia Guggenheimi muuseumi kodulehel
Žukovka rajoon

**Žukovka rajoon** (vene keeles *Жуковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Žukovka linn.

Rajoon piirneb põhjas Rognedino rajooniga, kirdes Djatkovo rajooniga, kagus Brjanski rajooniga, lõunas Žirjatino rajooniga, läänes Kletnja rajooniga ja loodes Dubrovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1114 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 520, 2009. aastal 37 138 ja 2002. aastal 39 770.

Žukovka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žukovka linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna ja Vetma.

## Viited
Petrov

**Petrov** (naise puhul **Petrova**) on vene- ja bulgaariapärane perekonnanimi. Nimi on moodustatud mehenimest Pjotr (vene keeles Пётр). Venemaa perekonnanimede esinemissageduse edetabelis (vene keeles Список общерусских фамилий, :ru) on see perekonnanimi 10. kohal.

Eestis kandis 2018. aasta alguses nime Petrov 1140 meest ja Petrova 1198 naist. Sellega oli see levikult 9. perekonnanimi Eestis.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Petrova 1198 naisel. Perekonnanimede levikult on Petrova  9. kohal.

## Nime kandjaid
*Jelena Petrova
*Gabriela Petrova
*Nikolai Petrov, vene pianist
*Vitali Petrov, Venemaa vormelisõitja
*...

## Viited

## Välislingid
* 
*
Haldeni hagijas

**Haldeni hagijas** on Norrast pärinev koeratõug.

Tõug on saanud nime Kagu-Norras asuva Haldeni linna järgi.

## Viited

## Välislingid
* Haldeni hagijas koer.ee saidil
Semjon Novgorodov

**Semjon Andrejevitš Novgorodov** (jakuudi keeles Семен Андреевич Новгородов; vene keeles Семён Андреевич Новгородов; 13. veebruar (vkj 1. aprill) 1892 Tšuraptša uluss, Jakuudi oblast – 28. veebruar 1924 Leningrad) oli jakuudi keeleteadlane, jakuudi tähestiku loojaid.

Üliõpilasena uuris ta paljusid kirjasüsteeme eesmärgiga luua jakuudi kiri. Tema tähelepanu äratas rahvusvaheline foneetiline tähestik. Ta hakkas propageerima ideed, et jakuudi kiri, mis põhines seni kirillitsal, viidaks üle rahvusvahelisel foneetilisel tähestikul põhinevale tähestikule. 1917. aastal esitas ta enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ka ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. 

## Haridus- ja töökäik
Pärast reaalkooli lõpetamist Jakutskis 1912. aastal töötas Novgorodov õpetajana Viljuiski neljaklassilises koolis. Kogus jakuudi folkloori ning võttis osa esimese jakuudikeelse kirjandusliku ajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата"; ilmus 1912–1913) loomisest ja avaldas seal oma kirjutisi. 1913. aastal astus taKeiserlikku Peterburi Ülikooli (1914. aastast Keiserlik Petrogradi Ülikool) orientalistika teaduskonnas. 1913. aastal esines ta ettekandega ülevenemaalisel rahvakooli õpetajate kongressil. Ettekande teemaks oli vähemusrahvuste laste õpetamine emakeeles ja jakuudikeelsete õpikute loomise vajadus. 

1916/1917. õppeaastal töötas ta Jakuutias kooliõpetajana. 1917. aasta sügisel jätkas ta õpinguid Petrogradi ülikoolis. 1922. aastal esindas ta koos Maksim Ammossoviga Jakuutiat rahvusasjade rahvakomissariaadis. Ülikooli lõpetas Novgorodov 1923. aastal. 

1923. aastal sügisel arvati taPetrogradi ülikooli Lääne ja Idamaade kirjanduste ja keelte võrdleva ajaloo teadusuurimisinstituudi teaduriks. Mõni päev enne oma surma võttis ta vastu Irkutski ülikooli pakkumise asuda sinna õppejõuna tööle.

## Vastuseis Novgorodovi tähestiku kasutusele
1917. aastal esitas Novgorodov enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Sellisele lahendusele seisis vastu grupp jakuudi kultuuritegelasi Aleksei Kulakovskiga eesotsas, kes kaitses kirillitsa baasil loodud jakuudi kirja.

## Mälestuse jäädvustamine
1996. aastal seati Sahhas sisse emakeele päev. Seda tähistatakse Semjon Novgorodovi sünnipäeval 13. veebruaril.

## Isiklikku
Ta valdas burjaadi keelt.

## Viited

## Välislingid
Miguel Ángel Osorio Chong

**Miguel Ángel Osorio Chong** (sündinud 5. augustil 1954 Pachucas) on Mehhiko poliitik. Ta on olnud Hidalgo osariigi kuberner. 1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister.

Ta sündis aastal 1954 Pachucas Hidalgo osariigis. Ta on lõpetanud *Universidad Autónoma del Estado de Hidalgo*'s *Õigusteaduste kool*'i.

Ta oli 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2011 Hidalgo osariigi kuberner.

1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister.
Adam Vissitajev

**Adam Movsarovitš Vissitajev** (vene keeles Адам Мовсарович Виситаев; sündinud 24. juulil 1948 Atšhoi-Martani rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on tšetšeeni tsirkuseartist (köielkõndija), Venemaa rahvakunstnik.
 
Köielkõndimisega hakkas ta tegelema 10-aastaselt. 1988. aastal lõi ta tsirkusenumbri "Duett köiel", kus ta esines koos Aina Vissitajevaga. Nende duett esines koos palju aastaid. Nad olid ainus esinejapaar Venemaal, kes esitas oma tsirkusenumbri ilma julgestuseta (numbri algusest lõpuni), kuigi Adam on alla kukkunud kuuel ja Aina ühel korral.

2002. aastal ületas Vissitajev Dagestanis trossil 53 meetri laiuse kuristiku. Tross asus 194 meetri kõrgusel veepinnast. Edukas sooritus kanti Guinnessi rekordite raamatusse.

## Tunnustus
*1994 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa on Aina Vissitajeva.

## Viited

## Välislingid
*Foto. ruscircus.ru
*Лeгeнды циpкa чеченец Адам Виситаев 2014. YouTube, 25. jaanuar 2015
Merkava

**Merkava** (heebrea keeles «מרכבה» , 'sõjavanker') on Iisraelis toodetud lahingutank, mida kasutab Iisraeli armee. Sellest on välja arendatud neli versiooni.

Tanki hakati välja töötama 1970. aastal ning see jõudis teenistusse 1979. Sõjategevuses kasutati seda esimest korda 1982. aasta Liibanoni sõjas.
Mark Žirkov

**Mark Nikolajevitš Žirkov** (vene keeles Марк Николаевич Жирков; 20. aprill (vkj 8. aprill) 1892 Viljuisk, Viljuiski uluss, Jakuudi oblast – 17. aprill 1951 Jakutsk) oli Sahha helilooja ja muusikateadlane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane.

Ta oli Sahha esimene helilooja. Koos Moskva helilooja Genrihh Letinskiga kirjutas ta jakuudi esimesed muusikalised lavateosed –ooperid "Njurgun Bootur" ("Ньургун Боотур", 1947) ja "Sõgõi Kõrõnaastõõr" ("Сыгый Кырынаастыыр", 1947) ning balletid "Polevoi tsvetok" ("Полевой цветок", 1947) ja "Alõi platotšek" ("Алый платочек", 1949).

1945. aastal võeti ta vastu NSV Liidu Heliloojate Liitu. Muusikateadlasena on ta kirjutanud monograafia jakuudi rahvuslikust orkestrist.

## Päritolu, haridustee ja töökäik
Žirkov oli pärit Viljuiski kasakaperest. Valdas hästi vene ja jakuudi keelt. Ta lõpetas 1908. aastal Jakutskis reaalkooli ja 1911. aastal Viljuiski kreiskooli. 1909. aastal organiseeris ta Viljuiskis esimese orkestri. Aastatel 1912–1914 töötas ta kreiskoolis muusikaõpetajana. Umbes samal ajal hakkas ta komponeerima jakuudi rahvalaulude motiividel. Žirkovi eestvedamisel loodi 1921. aastal Viljuiski rahvamajas rahvapilliorkester, draamaring ja koor. 

Pärast Moskva konservatooriumi lõpetamist 1936. aastal kompositsiooni erialal, asus Žirkov tööle Jakuudi draamateatrisse, kus tema juhtimisel hakkas tööle Jakuudi rahvuskoor. Ühtlasi oli ta aastatel 1936–1949 draamateatri muusikaala juhataja. 1944. aastal oli ta Jakutskis muusikateatristuudio loomise eestvedajaid ja esimese laste muusikakooli rajajaid.

1947. aastast juhatas ta NSV Liidu TA Jakuudi Filiaali Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Teadusuurimisinstituudi kunstiteaduse sektorit.

## Tunnustus

*1941 – Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane
*1947 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

## Mälestuse jäädvustamine
Tema nime kannab muusikaõppeasutus Jakutskis – Žirkovi-nimeline Jakutski Muusikakolledž.

## Raamatud
*Жирков М.Н. "Якутская народная музыка". Якутск, 1981

## Viited
Nals

**Nals** (itaalia: *Nalles*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1815 inimest ja valla pindala on 12,3 km².

Nals külgneb järgmiste valdadega: Andrian, Eppan, Gargazon, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix, Terlan ja Tisens.

### Frazioni

Nalsi vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Sirmian (Sirmiano).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 90,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 8,78% itaalia keelt ja 0,64% ladiini keelt.
Kamran & Hooman

**Kamran & Hooman** on ansambel, mille liikmed on vennad Kamran ja Hooman Jafar ning Babak Mostafaee. Laulavad popmuusikat inglise ja pärsia keeles. Vennad elavad Los Angeleses.

## Karjäär ja elulood
Kamran Jafari (sündinud 25. novembril 1978) ja Hooman Jafari (sündinud 23. novembril 1980) kolisid aastal 1985 oma õe Katayooni ja vanematega Teheranist Montréali. Hooman tegeles laulmisega juba noorelt, kuid Kamran hakkas enne lennukitehnikuks õppima, kui leidis endale lauljana koha ansamblis Parvaz.

Kamranil on olnud suhe pärsia modelli Claudia Lynxiga.

## Diskograafia
# "Bist" (2005)
# "Remix" (2007)
# "Yadegari" (2011)
# "Shenasnameh" (2011)
Miki Nakatani

**Miki Nakatani** (中谷 美紀 *Nakatani Miki*; sündinud 12. jaanuaril 1976 Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja ja laulja. Ta on eelkõige tuntud 1998. aasta filmist "Ring".

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Moos in Passeier

**Moos in Passeier** (itaalia: *Moso in Passiria*) on vald *(comune)* Passeieri orus. See paikneb Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 40 km provintsi pealinnast Bolzanost loodes, Austria piiri ääres.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2174 inimest ja valla pindala on 193,8 km².

Sõna *Moos* tähendab saksa keele austria-baieri murdes sood või märgala.

Moos in Passeier külgneb järgmiste valdadega: Partschins, Ratschings, Riffian, St. Leonhard in Passeier, t. Martin in Passeier, Schnals, Tirol ja Sölden (Austrias).

### Frazioni

Moos in Passeieri vallas on *[[frazione|frazioni]]* Pfelders (Plan), Platt (Plata), Rabenstein (Corvara), Stuls (Stulles), Ulfas.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,33% itaalia keelt ja 0,09% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Naturns

**Naturns** (itaalia: *Naturno*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 5739 inimest ja valla pindala on 67,0 km².

Naturns külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Algund, Lana, Partschins, Plaus, St. Pankraz, Schnals ja Ulten.

### Frazioni

Naturnsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Staben (Stava) ja Tabland (Tablà).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,83% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,04% itaalia keelt ja 0,14% ladiini leelt.

## Huvitavad kohad

* Püha Proculuse kirik: ehitatud 7. sajandil, säilitab Karolingide-eelseid freskosid
* Juvali loss: Reinhold Messneri elukoht, näitab erinevaid kunstinäitusi
* Texelgruppe looduspark
* Rongimaailm
* Erlebnisbad/ Acquavventura Naturno

## Sündmused

* Schwalbe-TOUR-Transalp (seitsmeetapiline MTB võistlus üle Austria ja Itaalia Alpide)
* Ötzi alpimaraton (äärmuslik triatlon/rattasõit mägedes, jooksmine, suuskadel mägironimine)
* Naturno pottsepatöö turg (rahvusvahelise osalusega, iga kahe aasta tagant) 
* Valguse öö (õhtusöök tähtede all, juulis)
* Naturno naerab! (rahvusvaheline suvine komöödiafestival) 
* Riislingi veinifestival (Naturno gurmeesügis)
* Farmeri toiduvalmistamine Monte Solest (Naturno gurmeesügis) 
* Kastanifestival Naturnos (traditsiooniline kulinaarne kogemus, oktoobrikolmapäevadel)

## Galerii
 

Pilt:Naturno1.jpg|Naturns
Pilt:St_prokulus.jpg|Püha Proculuse kirik
Pilt:ChiesaSanProculo.jpg|Püha Proculuse kirik (2)
Pilt:St Prokulus Fresken 2.jpg|7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus
Pilt:ProkulsFresken.JPG|7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus - detail
Pilt:St Prokulus Fresken 3.jpg|7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus
Pilt:St Prokulus Fresken 4.jpg|7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus
Pilt:Staben, Liebfrauenkirche ID16232 foto7 2012-08-12 13.06.jpg|Kirik (die Liebfrauenkirche) Stabenis


## Sõpruslinnad

* Axams Austrias
* Rhein-Pfalz-Kreis Saksamaal

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Norra lunnikoer

**Norra lunnikoer** on Norrast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Tänu kehaehitusele on see tõug nagu loodud lunnide jahtimiseks rannikuäärsetel järskudel kaljudel ning fjordides."

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Valvas, energiline ja elavaloomuline."

Norra lunnikoeral on käppadel kuus varvast ja mitmeid teisi anatoomilisi erijooni.


Puffin (2).jpg|Lunn
Lundehund-2003.jpg
Lundehund (16416584179).jpg
Norsk Lundehund in Riga 4.JPG


## Viited

## Välislingid

* Norra lunnikoer veebisaidil koer.ee
Luk Perceval

**Luk Perceval** (sündinud 30. märtsil 1957 Lommelis) on Belgia teatrilavastaja ja -näitleja.

Aastail 1980–1985 töötas ta näitlejana Antwerpeni teatris Het Toneelhuis (tol ajal kandis see nime Koninklijke Nederlandse Schouwburg). Aastail 1998–2005 oli ta selle teatri direktor. Aastast 2005 lavastab erinevates Saksamaa teatrites (Hamburgis, Münchenis, Berliinis).

Luk Perceval on lavastanud Friedrich Schilleri "Maria Stuarti", William Shakespeare'i "Troilus ja Cressida", "Othello", "Hamleti" ja "Macbethi", Maksim Gorki "Päikese lapsed" jpm.

## Välislingid
*
*Koduleht
Henricus dictus Westval

**Henricus dictus Westval** oli Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.

Ta esineb tunnistajana kapten Eylarduse ürikus 4. juunist 1277 Tallinnas.  

## Viited
Remix (Kamran ja Hoomani album)

**"Remix"** on Kamran ja Hoomani miksidest koosnev album. Lisaks on sellel ka kaks varem avaldamata lugu. 

## Laulud
Partschins

**Partschins** (itaalia: *Parcines*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3523 inimest ja valla pindala on 55,4 km².

Partschins külgneb järgmiste valdadega: Algund, Lana, Marling, Moos in Passeier, Naturns, Plaus, Schnals ja Tirol.

### Frazioni

Partschinsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asulad) Sonnenberg (Montesole), Quadrathöfe (Quadrato), Rabland (Rablà), Tabland (Tablà), Töll (Tel) ja Vertigen (Vallettina).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,79% itaalia keelt ja 0,27% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Yadegari

**"Yadegari"**, teise pealkirjaga **"Remembrance of Ebi & Kamran and Hooman"**, on album, mis sündis ansambli Kamran ja Hooman ja Ebi koostöös.  
## Laulud
Plaus

**Plaus** on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 683 inimest.

Valla pindala on 187,0 km².

*Plaus * on üks kolmest Lõuna-Tirooli vallast, mille nimi jäi muutmata 20. sajandi alguse ümbernimetamisprogrammis, mille eesmärgiks oli peamiselt saksa  kohanimede asendamine itaaliapärastega, teised kaks olid Gais ja Lana.

Plaus külgneb järgmiste valdadega: Algund, Naturns ja Partschins.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,42% itaalia keelt.

## Välislingid

*Plausi valla ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Proveis

**Proveis** (itaalia: *Proves*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost läänes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 274 inimest ja valla pindala on 18,5 km².

Proveis külgneb järgmiste valdadega: Cagnò, Laurein, Rumo ja Ulten.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,71% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,29% itaalia keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Aleksander Rosin

**Aleksander Rosin** (???? 1884 – 7. jaanuar 1918 Pärnu) oli eesti kunstnik ja näitleja. 

Kasutas pseudonüümi VETO. 

Elukutselt oli Aleksander Rosin dekoratsioonimaalija, kuid ta joonistas ka poesilte ja maalis portreid. Praktiliselt kõikide Pärnu ja Viljandimaa seltsimajade dekoratsioonid olid Aleksander Rosina maalitud. 

Tema karikatuurid ilmusid ajalehtedes Meie Mats ja Ulak. 

Suri esimeses maailmasõjas saadud haigusse.

## Viited
Püha Pauluse kabel

## Apostel Pauluse kabelid

### Ameerika Ühendriigid
* St. Paul's Chapel (Lower Manhattan)

## Vaata ka
*Püha Pauluse katedraalid
*Püha Pauluse kirikud
*Apostel Paulus
Hall norra põdrakoer

**Hall norra põdrakoer** on Norrast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Kartmatu, energiline ja vapper."


Tessu.jpg
Norwegian Elkhound 0006.jpg|Kutsikas
Norwegian Elkhound 1.jpg


## Vaata ka
* Must norra põdrakoer

## Viited

## Välislingid

* Hall norra põdrakoer koer.ee saidil
Kletnja rajoon

**Kletnja rajoon** (vene keeles *Клетнянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Kletnja alev.

Rajoon piirneb põhjas Dubrovka rajooniga, kirdes Žukovka rajooniga, idas Žirjatino rajooniga, kagus Potšepi rajooniga, lõunas Mglini rajooniga, edelas Suraži rajooniga, läänes Valgevenega ja loodes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1580 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 776, 2009. aastal 20 600 ja 2002. aastal 22 501.

Kletnja rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kletnja alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Iput, Nadva, Zadnja, Oporot, Dregina ja Bõstraja.

## Viited
Kolmainu kirik

**Kolmainu kirik** (inglise *Trinity Church*) on mitme kiriku nimi või nime osa.

## Eestis
***[[Aruküla Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik Aruküla lähedal
***[[Jämaja kirik]]**
***[[Kaika Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik
***[[Lelle Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik
***[[Nõo Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik 
***[[Paadrema Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik
***[[Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik Tõstamaa vallas Kõpu külas
***[[Rakvere Kolmainu kirik]]**
***[[Türi Püha Kolmainu Jumala kirik]]**, õigeusu kirik  
***[[Ööriku Püha Kolmainu kirik]]**, õigeusu kirik Orissaare vallas Öörikul

## Ameerika Ühendriikides
***[[Trinity kirik]]** New Yorgis Manhattanil

## Rumeenias
***[[Püha Kolmainu kirik (Sighișoara)|Püha Kolmainu kirik]]** Sighișoaras

## Suurbritannias
***[[Kolmainu kirik (Bembridge)|Kolmainu kirik]]** Bembridge'is

## Valgevenes
***[[Łyskava Püha Kolmainu kirik]]**
***[[Ružany Kõigepühama Kolmainu kirik]]**
***[[Šarašova Kõigepühama Kolmainu kirik]]**

## Venemaal
*Peterburi Püha Kolmainu katedraal
SK-105 Kürassier

**SK-105 Kürassier** on alates 1971. aastast Austrias toodetud tank.

## Kasutajad
### Praegused kasutajad
* 
*  
* 
* 
* 
* 
*
M-84

**M-84** on Jugoslaavia kolmanda generatsiooni lahingutank, variatsioon Nõukogude Liidu T-72-st.

## Kasutajad

### Praegused kasutajad
*  
* 
*  
*  
*  
### Endised kasutajad
* Jugoslaavia
Potšepi rajoon

**Potšepi rajoon** (vene keeles *Почепский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Potšepi linn.

Rajoon piirneb põhjas Žirjatino rajooniga, idas Võgonitši rajoon, kagus Trubtševski rajooniga, lõunas Pogari rajooniga, edelas Starodubi rajooniga, läänes Unetša ja Mglini rajooniga ning loodes Kletnja rajooniga.

Rajooni pindala on 1887 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 776, 2009. aastal 44 267 ja 2002. aastal 46 972.

Potšepi rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Potšepi linna ja Ramasuha alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sudost.

## Viited