open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suurupi (laev)

**Suurupi** (ehitatud Leningradis Сыпрус, проект 722) oli Rohuküla–Heltermaa ja Virtsu–Kuivastu vahel sõitnud parvlaev, mis tuli liinile 1957. aastal koos sõsarlaevadega Sõprus 1956, Severodvinsk 1958  ja Viimsi 1959. 

Suurupi ja tema sõsarlaevad vahetasid välja Virtsu-Kuivastu liinil 1973. aastal parvlaev Tehumardi ja 1979. aastal Koguva. 

Heltermaa-Rohuküla liinil 1984-1987 Vohilaid, Ahelaid, Harilaid ja Kõrgelaid. 

Uued parvlaevad olid külmadel talvedel, mil Väinameri oli jääs, suutelised liini järjepidevalt käigus hoidma, milleks senised laevad ei olnud võimelised. 

Suurupi osales 1967. aastal valminud filmis "Keskpäevane praam".

## Viited
Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu valimised

**Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu valimised** toimusid 16. veebruaril 1947 ja nendes valiti Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseis. Need olid esimesed Eesti NSV (nimetus 21. juulist 1940) Ülemnõukogu valimised. (14.-15. juulil 1940 olid toimunud II Riigivolikogu (hilisema nimega Eesti NSV I Ülemnõukogu) valimised.)  Valimistel osales vaid üks partei: kommunistide ja parteitute blokk. See partei võitis kõik 100 saadikukohta.

## Tulemused

## Välislingid
*Sirje Piho, Eesti NSV Ülemnõukogu valimised 1947. aastal, Tartu Ülikool, magistritöö, 2013
Raimo

**Raimo** on mehenimi.

Nimi on tuletatud eesnimest Raimond.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raimo 832 mehel. Raimo oli siis Eestis populaarsuselt 196. mehenimi. Raimo oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Kõige populaarsem oli eesnimi Raimo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,43, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,24.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raimo 35 inimesel.

## Nime kandjaid
*Raimo Aas, eesti humorist
*Raimo Kangro, eesti helilooja
*Raimo Männis, eesti põllumajandustegelane ja kirjanik
*Raimo Pass, eesti näitleja
*Raimo Pullat, eesti ajaloolane
*Raimo Raag, eesti keeleteadlane ja kultuuriloolane
*Raimo Sule, eesti teadur ja karikaturist
*Raimo Vīgants, Läti murdmaasuusataja

## Viited
Raido

**Raido** on eesti mehenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raido 15 inimesel.

## Nime kandjaid
*Raido Keskküla, eesti näitleja
*Raido Kodanipork, eesti jalgrattasportlane
*Raido Leokin, eesti jalgpallur
*Raido Lilleberg, eesti trummar, helilooja ja laulutekstide autor
*Raido Mitt, eesti orienteeruja ja kergejõustiklane
*Raido Mägi, eesti kergejõustiklane ja sporditegelane
*Raido Roman, eesti jalgpallur
*Raido Värik, eesti kabetaja

## Viited
Priit Järve

**Priit Järve** (sündinud 1941) on eesti poliitikafilosoof.

Ta õppis Tartu Ülikoolis. Kraadi kaitses aastal 1972. Ta osales Generatiivse Grammatika Grupi töös.

Ta on töötanud EKP Keskkomitee teadusosakonna juhataja asetäitjana.

## Teoseid
*Järve, Priit; Laanemäe, Aare; Titma, Mikk 1980. *Elav sõna*: (loengulise propaganda aktuaalseid probleeme). Tallinn: Valgus.
*Järve, Priit 2000. *Ethnic democracy and Estonia: application of Smooha's model*. Flensburg: European Centre for Minority Issues.

## Viited
Rait

**Rait** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Rait 872 mehel. Rait on populaarsuselt 186. mehenimi.

Rait on keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus on 38).

Kõige populaarsem on eesnimi Rait vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,64, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,37.

## Nime kandjaid
*Rait Karm, eesti pianist
*Rait Keerles, eesti korvpallur
*Rait Maruste, Eesti poliitik ja jurist
*Rait Oja, eesti jalgpallur
*Rait Pallo, eesti murdmaasuusataja, rogainija, triatleet ja seiklussportlane
*Rait Rikberg, eesti võrkpallur
*Rait Rosin, eesti kunstnik
*Rait Õunapuu, eesti näitleja
*Rait-Riivo Laane, eesti korvpallur

## Viited
Reena

**Reena** on naisenimi.

Nimi on tuletatud eesnimest Irene.

## Nime kandjaid
*Reena Koll, eesti teivashüppaja
*Reena Pärnat, eesti vibulaskur

## Viited
Ulvi (eesnimi)

**Ulvi** on eesti naisenimi.

Nimi esitati 1929. aastal tegelikult tarvitatavast kontingendist soovitusväärsena. Nime päritolu ei ole selge.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ulvi 859 naisel. Ulvi on Eestis populaarsuselt 207. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Ulvi vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,86 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,22. Ulvi on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on 54).

## Nime kandjaid
*Ulvi Loonurm, eesti jurist ja kohtunik
*Ulvi Mägi, eesti rahvatantsujuht ja kehalise kasvatuse õpetaja
*Ulvi Tamm, eesti muusikapedagoog ja kultuuritegelane
*Ulvi Tiit, eesti kunstnik
*Ulvi Veiden, eesti sõudja ja füsioterapeut
*Ulvi Voog-Indrikson, eesti ujumistreener ning endine ujuja ja allveeujuja
*Ulvi Wirén, Eesti-Soome kirjanik

## Viited
Aare Laanemäe

**Aare Laanemäe** (sündinud 9. mail 1937 Kolovere-Kalju vallas, Kullamaa kihelkonnas, Läänemaal) on eesti ajaloolane, endine Eesti NSV parteitöötaja.

Ta õppis aastatel 1952–1956 Haapsalu Pedagoogilises Koolis ja 1959–1964 Tartu Riiklikus Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. 

Ta oli aastatel 1966–2009 Tallinna Polütehnilise Instituudi/Tallinna Tehnikaülikooli teadusliku kommunismi aluste kateedri assistent, filosoofia kateedri ja politoloogia kateedri dotsent, humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi lektor, haldusjuhtimise ja eurouuringute õppetooli dotsent, filosoofia õppetooli erakorraline lektor. Aastast 2009 on ta TTÜ majandusteaduskonna emeriitdotsent. Lisaks oli ta ERKI-s Ühiskonnateaduste kateedri juhataja.

## Tegevus NLKP-s
Ta töötas aastatel 1969–1972 EKP Tallinna Linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonnas ja 1972–1980 EKP Keskkomitees.

Ta sai EK(b)P KK juures asuvast Partei Ajaloo Instituudist 1975. aasta ajalookandidaadi nimetuse tööga "*Деятельность партии по идейному направлению развития культуры и повышению культурной активности населения Эстонской ССР в годы 1966-1970 (сфера культпросветработы)*" ja NLKP KK juures asuvast Ühiskonnateaduste Instituudist Moskvas 1991. aastal ajaloodoktori nimetuse tööga "*Политика КПСС по формированию духовной культуры в 60-е-первой половине 80-х гг. (на примере Эстонии*".

## Teoseid
*Priit Järve, Aare Laanemäe, Mikk Titma. "Elav sõna. Loengulise propaganda aktuaalseid probleeme". Tallinn: Valgus, 1980
*Arenenud sotsialismi dialektika. Tallinn: Eesti NSV Ühing "Teadus", 1984
*"Kultuurilugu". Tallinn: Ilo, 2003
**Igor Garšnek. "Need asjad on kurjast. Aare Laanemäe, Kultuurilugu. Ilo, 2003. 351 lk". Sirp, 10. oktoober 2003. Lk 9
*"Kuldsed kuuekümnendad". Tallinn: Argo, 2011
*"Kümme aastat valges majas: ausalt ja avameelselt". Tallinn: Argo, 2013
**Tauno Vahter. "Karl Vaino kõnekirjutaja avab kommunistide saladusi". Eesti Ekspress, 1. august 2013
**Olev Remsu. on lahti tehtud" (retsensioon Aare Laanemäe memuaaridele "Kümme aastat Valges Majas. Ausalt ja avameelselt"). Postimees, 27. august 2013
*"Ussipesa Tõnismäel ja teisi meenutusi". Tallinn: Argo, 2015
*"Enne ja pääle Stalini surma. Haapsalus õpetajaks õppimas, 1952-1956". Tallinn: Argo, 2017

## Viited

## Välislingid
*CV Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel
*Aare Laanemäe, Mälestus tööst EKP Tallinna linnakomitees: kui Moskvast saabus Elsa Gretškina, Eesti Naine, 12.08.2015
Laine (eesnimi)

**Laine** on naisenimi.

## Eestis
Mats Tõnisson esitas oma kalendris nime juba 1886. aastal. Laina kujul on kalendrinimena fikseeritud 1883. aastal. Oskar Kallase nimestikus 1911. aastal esineb "viimastel aastatel juba tarvitusele võetud" nimena. 1930.–1950. aastatel oli Laine esimesel sageduskohal eestipärane naisenimi. Aastatel 1935–1940 võtsid täiskasvanud rohkesti Lainet võõrnimede asemele.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Laine 2196 naisel. Laine oli Eestis populaarsuselt 75. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Laine üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 150,87, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,48. Laine oli keskmiselt 76 aasta vanune (mediaanvanus oli 79). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Laine 1709 naisel. Laine oli Eestis populaarsuselt 98. naisenimi.

## Lätis
Lätis oli 2023. aasta 30. septembri seisuga eesnimi Laine 670 inimesel. Lisaks esines see 12 mitmeosalises eesnimes.

## Nime kandjaid
*Laine Hone, eesti tõlkija ja filoloog
*Laine Kadakas, eesti filosoof
*Laine Kallas, eesti põllumajandusteadlane ja endine kergejõustiklane
*Laine Karindi, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Laine Kunnberg-Bortnikov, Eesti kunstnik, poliitik ja Eesti Punase Risti tegelane
*Laine Mesikäpp, eesti näitleja
*Laine Mägi, eesti näitleja
*Laine Paavo, Eesti saksa filoloog
*Laine Pant, Kanada eesti seltsitegelane
*Laine Peep, eesti raamatukogundustegelane ja psühholoog
*Laine Pukk, eesti kunstiteadlane
*Laine Randjärv, Eesti poliitik ja muusikapedagoog
*Laine Roht ehk Kaika Laine, eesti rahvaravitseja
*Laine Tarvis, Eesti poliitik
*Laine Toomsalu, eesti õpetaja ja kodu-uurija

## Viited
Reet (eesnimi)

**Reet** on eestipärane naisenimi.

Reet on Margaretha traditsiooniline, aga ühtlasi ka üks tarvitatum lühend.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Reet 2919 naisel. Reet on Eestis populaarsuselt 45. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Reet vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 66,35 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,36. Reet on keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus on 62). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Reet 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Reet Allikvere, Eesti jurist, endine kohtunik
*Reet Auksmann, eesti raamatukogundustegelane
*Reet Aus, eesti moe-, teatri- ja filmikunstnik
*Reet Bender, eesti filoloog, kultuuriloolane ja tõlkija
*Reet Eru, eesti vaimulik
*Reet Grosberg, eesti tõlkija ja toimetaja
*Reet Hendrikson, eesti pärimusmuusik ja luuletaja
*Reet Hiiemäe, eesti folklorist
*Reet Jürna, eesti disainer
*Reet Krusten, eesti kirjandusteadlane
*Reet Linna, eesti tele- ja raadioajakirjanik ning laulja
*Reet Montonen, eesti psühholoog.
*Reet Naber, eesti ajaloolane ja etnoloog
*Reet Paavel, eesti tantsija ja näitleja
*Reet Palm-Killing, eesti sõudja ja sõudetreener
*Reet Pirrus, eesti geoloog ja palünoloog
*Reet Pulk-Piatkowska, eesti kunsti- ja arhitektuuriajaloolane
*Reet Roos, Eesti ettevõtja ja poliitik
*Reet Roos, eesti naha- ja raamatukunstnik
*Reet Rääk, eesti sotsiaaltöötaja ja õpetaja
*Reet Sool, eesti kirjandusteadlane ja luuletaja
*Reet Varblane, eesti kunstiteadlane

## Viited
Reigo

**Reigo** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Reigo 533 mehel. Reigo on Eestis levikult 263. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Reigo vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,73, ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,03. Reigo oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).

## Nime kandjaid
*Reigo Ahven, eesti trummar
*Reigo Nõmm, eesti korvpallur
*Reigo Rosenthal, eesti ajaloolane
*Reigo Tamm, eesti ooperilaulja

## Viited
Rünno

**Rünno** on eesti mehenimi.

Nime Rünno nimepäev on 12. mai.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Rünno Eestis 171 mehel.

## Nime kandjaid
*Rünno Saaremäe, näitekirjanik ja ajakirjanik
*Rünno Vissak, ajaloolane ja tõlkija

## Viited
Reio

**Reio** on eesti mehenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Reio Eestis 291 mehel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Reio 2 inimesel.

## Nime kandjaid
*Reio Aare, eesti fotokunstnik
*Reio Avaste, eesti arhitekt
*Reio Laabus, eesti jalgpallur
*Reio Jõelo, eesti muusik

## Vaata ka
*Reijo

## Viited
Raigo

**Raigo** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raigo 725 mehel. Raigo oli siis Eestis populaarsuselt 213. mehenimi. Raigo oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 34). Kõige populaarsem oli eesnimi Raigo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,98, ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,64.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raigo 7 inimesel.

## Nime kandjaid
*Raigo Haabu, Eesti politseiametnik
*Raigo Jahu, Eesti poliitik
*Raigo Mõlder, eesti autorallisõitja (kaardilugeja)
*Raigo Paimla, Eesti sõjaväelane
*Raigo Toompuu, eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja)

## Viited
Eha (eesnimi)

**Eha** on eesti naisenimi.

Talurahva kalendris esines eesnimi Eha esimest korda 1883. aastal, Mats Tõnissoni "Rahva tähtraamatus" 1884. aastal. Sünniregistris esineb nimi alles 1920. aastatel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eha 2451 naisel. Eha on Eestis populaarsuselt 62. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Eha vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 63,49 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,51. Eha on keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus on 67). 

## Nime kandjaid
*Eha Kard, eesti näitleja
*Eha Komissarov, eesti kunstiteadlane ja kuraator
*Eha Lättemäe, eesti luuletaja
*Eha Masing, Uku Masingu abikaasa
*Eha Pärg, eesti laulja ja laulupedagoog
*Eha Raend, eesti nahakunstnik
*Eha Ratnik, eesti kunstiteadlane
*Eha Rünne, eesti kergejõustiklane (kettaheide, kuulitõuge)
*Eha Rüütel, eesti psühholoog
*Eha Tillmann, eesti raamatukogundustegelane
*Eha Undo, eesti näitleja

## Viited
Ene (eesnimi)

**Ene** on eesti naisenimi.

Nimi esineb 18. sajandi ja 19. sajandi kirikuraamatutes Eno ning Enu kujul. Varasemates ürikutes esineb nimi Ene ja Hene kujul. Andmed ei võimalda Ene alusnime kohta praegu midagi lõplikku väita. Praegusesse pruuki tuli kirjandusliku nimena. Nime pandi kõige rohkem 1930.–1940. aastatel.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Ene 4158 naisel. Ene on Eestis populaarsuselt 20. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Ene vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 81,26 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 55,51. Ene on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 59).

## Nime kandjaid
*Ene Ahven, eesti koorijuht, koormeister, muusikaõpetaja ja flötist
*Ene Aigro, eesti suusataja, treener ja spordipedagoog
*Ene Ergma, Eesti astrofüüsik ja poliitik
*Ene Grauberg, eesti loogik ja filosoof
*Ene Järvis, eesti näitleja
*Ene Kallas, eesti ajakirjanik ja luuletaja
*Ene Kolbre, eesti majandusteadlane
*Ene Mihkelson, eesti kirjanik
*Ene Nael, eesti klavessinist
*Ene Paaver, eesti dramaturg ja ajakirjanik
*Ene Rämmeld, eesti näitleja
*Ene Sepp, eesti ajakirjanik
*Ene Tomberg, Eesti lastearst, riigiametnik ja poliitik
*Ene Vainik, eesti keeleteadlane
*Ene Üleoja, eesti koorijuht
*Ene-Margit Tiit, eesti statistik ja rahvastikuteadlane

## Viited
Maimu

**Maimu** on eesti naisenimi.

Eesnimi Maimu esineb esimest korda Mats Tõnissoni 1886. aasta tähtraamatus (ilmunud 1885). Maimu on ka üks tegelane Georg Eduard Luiga 1886. aastal ilmunud jutustuses "Muruneid". August Kitzbergi jutustus "Maimu" ilmus 1892. aastal. Aastatel 1910–1930 anti nime suhteliselt palju, seejärel kasutus vähenes tunduvalt.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Maimu 1286 naisel. Maimu on populaarsuselt 144. naisenimi. Maimu on keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus on 76). Kõige populaarsem on eesnimi Maimu üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 59,81.

## Nime kandjaid
*Maimu Berg, Eesti kirjanik, kriitik, tõlkija, ajakirjanik ja poliitik
*Maimu Kaarnaväli, eesti arhitekt
*Maimu Krinal, eesti laulja (metsosopran) ja näitleja
*Maimu Ohanian, eesti arstiteadlane (radioloog)
*Maimu Saarepera, eesti majandustegelane
*Maimu-Koidula Sirel, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja
*Maimu Rahel Vannas, eesti kunstnik

## Viited
Avatud teadus

**Avatud teadus** (inglise keeles *open science*) tähistab vaba juurdepääsu elektroonilisele teadusinformatsioonile, esmajoones publikatsioonidele ning teadusandmetele, mille loomiseks ja avaldamiseks on kasutatud avalikke vahendeid.

Avatud teaduse eesmärk on muuta teadusuuringud avatuks, globaalseks, loovaks ning koostööl põhinevaks, kasutades tänapäevaseid e-infrastruktuure. Avatud teaduse kontseptsioon muudab teadusuuringud efektiivsemaks ja läbipaistvamaks, suurendab koostööd teadlaste ja teadusvaldkondade vahel, soodustab innovatsiooni ning on seega kasulik ühiskonnale.

Eestis on avatud teaduse eest seisnud eelkõige Eesti Teadusagentuur ja ülikoolide raamatukogud, teadusagentuuri eestvedamisel moodustati 2015. aastal avatud teaduse ekspertkomisjon, mis on välja tulnud poliitikasoovituste paketiga.

## Vaata ka
*avatud teadmus
*avaandmed
*avatud juurdepääs
**[[Copyleft]]*
*infovabadus
*teadusandmed

## Viited
Krõõt (eesnimi)

**Krõõt** on eesti naisenimi.

Krõõt on Margareta lühendnimi. Oli väga levinud 18.–19. sajandil.

Nime kannab A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" I osa üks tähtsamaid tegelasi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Krõõt 44 naisel. Krõõt on Eestis populaarsuselt 1177. naisenimi. Nime Krõõt kandja oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 27). Kõige populaarsem oli eesnimi Krõõt vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,88.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Krõõt 45 naisel. Krõõt oli populaarsuselt 1192. naisenimi. Krõõt oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).

## Nime kandjaid
*Krõõt Tarkmeel, eesti moe- ja portreefotograaf

## Viited
Aune

**Aune** on soome ja eesti naisenimi.

Nimi on lühend eesnimest Agnes.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aune 182 naisel. Aune on levikult 553. naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aune 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Aune Past, eesti sotsiaalpsühholoog
*Aune Rehema, eesti arstiteadlane, biokeemik ja perearst
*Aune Suve-Kütt, eesti muuseumijuht ja skaudiliikumise tegelane
*Aune Taamal, eesti tekstiilikunstnik
*Aune Valk, eesti psühholoog ja haridusametnik

## Viited
Aili

**Aili** on soome ja eesti naisenimi.

Aili võib olla lühend nimedest Alice või Adelheid. Eestis sai nimi populaarseks 1930. aastatel.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aili 2004 naisel. Aili on Eestis esinemissageduselt 86. naisenimi.

Kõige sagedasem oli eesnimi Aili vanuserühmas 75–79, kus seda esines 10 000 elaniku kohta 44, ning Saare maakonnas, kus seda esines 10 000 elaniku kohta 28,69. Nime kandjate  keskmine vanus oli 62 aastat (mediaanvanus oli 64).

## Nime kandjaid
*Aili Aarelaid-Tart, eesti kultuuriuurija, ajaloolane, teatriteadlane ja sotsioloog
*Aili Aasoja, eesti sisearhitekt
*Aili Aben, eesti haridus- ja parteitegelane
*Aili Jõgi, eesti laskesportlane ja treener
*Aili Karindi, eesti õpetaja ja koduloolane
*Aili Kogerman, eesti keemik
*Aili Leetva, eesti laulja, hääleseadja ja näitleja
*Aili Miks, eesti ajakirjanik, koduloolane ja kultuuritegelane
*Aili Norberg, eesti lingvist ja bibliograaf-informist
*Aili Paju, eesti arstiteadlane ja kirjanik
*Aili Raendi, eesti ajaloolane
*Aili Rannaste, eesti balletitantsija
*Aili Univere, eesti keeleteadlane
*Aili Vahtrapuu, eesti skulptor ja graafik
*Aili Vint, eesti maalikunstnik ja graafik
*Aili-Reet Käärik, eesti rahvusest Rootsi bioloog ja keskkonnateadlane

## Viited
Saksi-Coburg-Eisenach

**Saksi-Coburg-Eisenach** oli hertsogkond Saksa-Rooma riigis. See eksisteeris kahel üsna lühikesel perioodil: 1572–1596 ja 1633–1638. Selle territoorium oli osa tänapäevastest Baieri ja Tüüringi liidumaadest.

## Ajalugu

Hertsogkond loodi aastal 1572 Erfurdi jagamisega, mis rakendas aastal 1570 Speyeri Riigipäeva otsuse eraldada Coburg ja Eisenach Saksi-Weimari hertsogkonnast ja anda need Johann Casimirile ja Johann Ernstile, Johann Friedrich II kahele pojale. Kuid kuna kaks printsi olid sel ajal veel alaealised, valitses esmalt riiki Saksimaa kuurvürst August.

Aastal 1586 lõppesid eestkoste ja regentlus ning Johann Casimir ja Johann Ernst hakkasid üheskoos hertsogkonda valitsema. Johann Ernst taandus varsti ja asus oma jahimõisa Marksuhlis. Aastal 1590 loobus ta ametlikult kogu oma osalusest hertsogkonna valitsuses viieks aastaks. Pärast selle perioodi lõppu nõustusid kaks venda riiki jagama. Johann Casimir sai Saksi-Coburgi ja Johann Ernst sai Saksi-Eisenachi.

Kui Johann Casimir aastal 1633 lastetuna suri, päris Johann Ernst tema valdused ning Coburg ja Eisenach ühendati taas lühikeseks ajaks. Kui Johann Ernst aastal 1638 samuti lastetuna suri, lõppes Saksi-Coburg-Eisenachi hertsogite liin ning riik jaotati kahe muu samal ajal eksisteerinud Ernestiinide hertsogkonna Saksi-Weimari ja Saksi-Altenburgi vahel.

Saksi-Coburg ja Saksi-Eisenach ei kuulunud enam samasse riiki, kuni kõik Ernestiinide hertsogkonnad aastal 1920 Tüüringi moodustamiseks ühendati.
Robert Simson

**Robert Simson** (26. juuli 1921 – 18. detsember 2004) oli eesti jurist.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Juriidilise Kooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristina. 

1941. aastal töötas ta Leningradi oblastis Kroonlinnas raamatupidajana. 1942. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, osales Teises maailmasõjas Eesti korpuses 27. Laskurpolgu koosseisus.

1946. aastast oli ta ELKNÜ Pärnumaa Komitee instruktor, 1949. aastast Tallinna Mererajooni rahvakohtunik. 1951. aastast oli ta Eesti NSV Kohtuministeeriumi Kohtuorganite Valitsuse juhataja. 1953. aastast töötas EKP Keskkomitee aparaadis. 1955. aastast oli ta Eesti NSV Ülemkohtu liige.

Aastatel 1957–1959 oli ta Eesti NSV Ülemkohtu esimehe asetäitja, 1959. aastal lühemat aega Eesti NSV prokuröri asetäitja. Aastatel 1959–1985 oli ta Eesti NSV Ülemkohtu esimees.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemkohtu esimees Robert Simson esineb poliitpäeval Põlva rajooni Ed. Vilde nim. kolhoosis (1983)
Daniel Bekker

**Daniel Wepener Bekker** (9. veebruar 1932 Dordrecht, praegu Ida-Kapimaa – 22. oktoober 2009 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Bekker oli kokku seitsmekordne Lõuna-Aafrika Liidu meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1952, 1955–1959 ja 1961.

Bekker sai raskekaalus (üle 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Peter Rademacherile (USA).

Ta sai raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francesco De Piccolile (Itaalia). 

## Elukutselisena
Bekker poksis novembrist 1961 kuni septembrini 1968 elukutselisena. Ta osales kokku 9 kohtumisel, millest võitis 6 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Ta oli 9. juunist 1962 kuni 21. jaanuarini 1963 Lõuna-Aafrika Vabariigi meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg). 

## Viited

## Välislingid
* 
* Daniel (Daan) Bekker lehel BoxRec. Inglise keeles
Malle

**Malle** on eesti naisenimi.

Tõenäoliselt on Malle tuletatud eesnimest Maria. Eestis on nimi esimest korda kirja pandud Padisel 1565. aastal. Kuigi Malle oli püsivalt kalendrites, oli 19. sajandil eesnimena juba haruldane. Uuesti läks nimi moodi 1930. aastatel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Malle 2957 naisel. Malle oli populaarsuselt 43. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Malle Järve, eesti näitleja
*Malle Koost, eesti näitleja
*Malle Krunks, eesti keemik ja endine vehkleja
*Malle Leht, eesti botaanik
*Malle Leis, eesti maalikunstnik
*Malle Niit, eesti arstiteadlane, pediaater ja hügieenik
*Malle Nilson, eesti pedagoogikateadlane
*Malle Paalmann, eesti tehnikateadlane
*Malle Pärn, eesti näitleja, teoloog, publitsist ja poliitik
*Malle Salupere, eesti ajaloolane, kultuuriloolane, arhivist ja vasakpoolne poliitik
*Malle Talvet-Mustonen, eesti tõlkija, luuletaja ja diplomaat
*Malle Treial, endine eesti näitleja

## Viited
Elmar Luhats

**Elmar Luhats** (27. november 1908 Raadama, Räpina vald – 5. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti rahvamuusik, orkestrijuht ja ooperilaulja.

Ta õppis Raadama Algkoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Reaalgümnaasiumis. Juba gümnaasiumis õppimise ajal juhatas ta lastekoori, mängis puhkpilli- ja sümfoniettorkestris, laulis segakooris, mängis teatrilavastustes, lavastas operetti ja korraldas noorteüritusi.

Aastatel 1927–1937 õppis ta (vaheaegadega) Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Õpingute vaheaegadel näitles ta Tartu Töölisteatris ja oli sõjaväeteenistuses, kus mängis Ratsarügemendi orkestris.

1937. aastast mängis ta Vanemuise teatris orkestris kontrabassi. Vanemuises töötas ta kokku 25 aastat, sellest 15 aastat orkestrandina ja hiljem 10 aastat ooperisolistina.

1958. aastast töötas ta Tartu Muusikakoolis rahvapillide ja kontrabassi õpetajana. 

1950.–1960. aastatel juhatas ta Tartu Riikliku Ülikooli Rahvakunstiansambli rahvapilliorkestrit. Ta valmistas ja rekonstrueeris ise ka rahvapille(mh oli ta üks väheseid päkarauakandle traditsiooni edasikandjaid), õpetas välja mängijaid ja tegi seadeid orkestrilugudele.

## Isiklikku
Tema poeg oli Toivo Luhats ja pojapoeg on Toomas Luhats.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvapillide konstruktor Elmar Luhats kandlel mängimas oma 50. sünnipäeval (1958)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist ja Tartu Muusikakooli õpetaja kontrabassi ja rahvapillide erialal Elmar Luhats mängib enda rekonstrueeritud külakandlel
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist Elmar Luhats ja tema poeg Toivo Luhats mängivad külakandlel rahvaviise (1960)
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Elmar Luhats
Vaike Merka

**Vaike Merka** (19. jaanuar 1936 – 24. juuli 2025) oli Eesti kohtunik.

1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1970–1980 oli ta Kalinini rajooni rahvakohtunik, 1980–1990 Eesti NSV Ülemkohtu kriminaalkohtu kolleegiumi liige, 1990–1991 Eesti Vabariigi Ülemkohtu liige. 1991 jaanuaris vabastati ta Ülemkohtu liikme kohustustest seoses pensionile minekuga. 

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1987 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Merka, Vaike Erichi tütar - Kalinini rajooni rahvakohtuniku kandidaat (fotograaf Oskar Juhani), 1970
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kalinini rajooni rahvakohtunik Vaike Merka ja kaasistujad Salme Lainsalu ning Valve Mau enne järjekordset kohtuistungit (fotograaf Oskar Juhani), 1970
Mähma oja

**Mähma oja** (ka **Mähma peakraav** ja **Auajaagu peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Viljandi vallas, Tänassilma jõe parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 5,9 km, valgla pindala 10,4 km², langus 10 m ja lang 1,7 m/km. Kraav saab alguse 49 m kõrgusel Riuma ja Vasara küla piirilt ning suubub Mähma ja Tõnuküla küla piiril 39 m kõrgusel paremalt poolt Tänassilma jõkke 20,1 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
* Tänassilma jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Michael Tippett

Sir **Michael Kemp Tippett** OM&#x20;AHELS&#x20;CBE (2. jaanuar 1905 London – 8. jaanuar 1998 London) oli Suurbritannia helilooja, kes tõusis esile Teise maailmasõja ajal ja vahetult pärast seda.

Ta oli üks silmapaistvamaid 20. sajandi Briti heliloojaid, keda eluajal võrreldi mõnikord tema kaasaegse Benjamin Britteniga. Tema tuntumaid teoseid on oratoorium "A Child of Our Time" ('Meie aja laps', 1946), orkestriteos "Fantasia Concertante on a Theme of Corelli" ja ooper "The Midsummer Marriage" (1955).
Linettšõna

**Linettšõna** (ukraina keeles Лінеччина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 8. Pindala on 0,183 km².
Semenkõ (Bari rajoon)

**Semenkõ** (ukraina keeles Семенки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 385. Pindala on 7,3 km².
Marek Helm

**Marek Helm** (sündinud 27. oktoobril 1973) on Eesti endine riigiametnik, aastatel 2011–2017 Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 

Ta on lõpetanud 1992. aastal Vändra Gümnaasiumi, 1996. aastal Eesti Sisekaitse Akadeemia tolli ja maksunduse alal (bakalaureuseõppes) ning 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli avaliku halduse alal (magistriõppes).

Marek Helm oli 2003–2006 Maksu- ja Tolliameti peadirektori asetäitja, 2006. aastal Siseministeeriumi sisejulgeolekupoliitika osakonna juhataja, 2006–2007 Siseministeeriumi sisejulgeoleku asekantsler, 2007–2009 Siseministeeriumi sisejulgeoleku ühendasutuse loomise juht, 2009–2011 Rahandusministeeriumi halduspoliitika asekantsler.

Alates 2011. aasta detsembrist oli ta Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 2017. aasta jaanuarist töötab Marek Helm tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttes Nortal, juhtides valdkonda, mis nõustab eksporditurgudel avaliku sektori kliente muutuste juhtimise ja riigirahanduse vallas.

## Tunnustus
*2008 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2015 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
*2017 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Port Depositi sild

**Port Depositi sild**, ka **Susquehanna sild**, ka **Rock Run Toll Bridge**, (inglise *Port Deposit Bridge*) oli katusega sild üle Susquehanna jõe Port Depositi lähedal Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis. 

See oli varaseim püsisild Columbiast allavoolu Susquehanna jõe alamjooksul, esimesi katusega sildu Marylandi osariigis, ühtlasi ka tuntumaid.

Sild ühendas kahte maakonda: Harfordi ja Cecili maakonda.

## Silla rajamine
Katusega puitsilla ehitas aastatel 1817–1818 Susquehanna Bridge and Bank Company. Silla asukoht valiti kohta, kus jões asub mitu jõesaart, mis tegi silla rajamise lihtsamaks. Üle nende saarte (Steel Island, Robert Island ja Wood Island) projekteeritigi sild. See jäi Port Depositist 2 km loodesse. Silla autor oli Theodore Burr, kes varasematel aastatel oli jõudnud projekteerida Susquehanna jõele neli silda. Ka selle silla kandekonstruktsiooni lahendusena kasutas ta Burri kaarsõrestikku. 

Sild avati liikluseks 1818. aastal. Tarinduselt oli rajatis 18-avaline puidust kaarsõrestiksild sildeavadega 200 jalga (61,0 m). 

Silla üldpikkus koos pealesõitudega oli 4170 jalga (1271 m).

## Silla taastamine ja hävimine
Sild sai 1823. aastal tulekahjus kannatada. Taastustöid juhtis 1824. aastal Louis Wernwag.

Sild oli ekspluatatsioonis kuni 1857. aastani.

## Viited
Bohdanivka (Ovrutši rajoon)

**Bogdanivka** (ukraina keeles Богданівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 274. Pindala on 1,291 km².
Charles Catterall

**Charles Catterall** (16. oktoober 1914 Salisbury, Rodeesia – 1. november 1966) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Catterall sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Oscar Casanovasile (Argentina). 

## Elukutselisena
Catterall poksis oktoobrist 1936 kuni märtsini 1946 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 16 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning kaotas 1 ja viigistas 1 kohtumise.

Ta oli 18. novembrist 1939 Lõuna-Aafrika Liidu meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg). Pärast elamaasumist Põhja-Rodeesiasse Luanshyasse (praegu Copperbelti provintsis Sambias) 1940. aastal jäi see tiitel talle 6. augustini 1948, ehkki ta ei kaitsnud seda kordagi. 

## Viited

## Välislingid
* 
*Charles (Charlie) Catterall lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Alfrēds Valdmanis

**Alfrēds Artūrs Aleksandrs Valdmanis** (29. august / 11. september 1908 Saka kihelkond – 11. august 1970 Alberta, Kanada) oli Läti jurist ja poliitik. Ta oli aastatel 1938–1939 Läti rahandusminister.

Ta sündis 1908. aastal Saka kihelkonnas Aizpute kreisis. Ta lõpetas Liepājas gümnaasiumi. Seejärel kolis Riiga, õppis Läti Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas ülikooli 1931. aastal.

Seejärel töötas rahandusministeeriumis. Ta oli 16. juunist 1938 kuni 25. oktoobrini 1939 Läti rahandusminister Kārlis Ulmanise viiendas valitsuses. Jaanuarist 1940 töötas ta Ķegumsi Hüdroelektrijaama peadirektorina.

## Isiklikku
Tema poeg Gundars Valdmanis (1940–2005) oli Läti poliitik, 6. seimi liige.
Salaspilsi lade

**Salaspilsi lade** on Ülem-Devoni ladestiku lade. Eesti aladel seda ei esine. Salaspilsi lade lamab Lätis Dubniki lademel ja temal lasub Daugava lade.

Lade avaneb Lätis 1-5 kilomeetri laiuse ribana, Rēzekne ümbruskonnas on lademe avamusala aga 38 kilomeetri laiune. Lademe paksus Lätis on 6-31 m.  Lademel on väikeseid paljandeid mitmete Daugava, Lielupe, Abava ja Venta lisajõgede orgudes.

Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti, savi ja kipsi. Läti idaosas esineb lademe kivimites ka anhüdriiti. Allaži ümbruskonnas esineb selle lademe kivimites karstinähtuseid. 

## Viited
Giruliai

**Giruliai** on Leedu linna Klaipėda osa. Saksa keeles kandis piirkond nime *Försterei*. Giruliai asub linna põhjaosas Läänemere kaldal, seal asub Klaipėda raadio- ja teletorn.

## Ajalugu

Algselt oli Giruliai tõrvavalmistajate asula. Tõrva aeti lähedalasunud männiistandusest saadavatest puudest. Asula saksakeelne nimetus Försterei tähendab metskonda, selle järgi on asula ka oma leedukeelse nimekuju saanud. XIX sajandi lõpus hakkasid sinna kerkima ka suvilad. Toona rajati piirkonda esimesed pargid, kuhu istutati tammesid ja pööke. Aastal 1915 valmis asulat läbiv raudtee, mille äärde rajati Giruliai raudteejaam.

II maailmasõja ajal rajati asulasse rannakaitsepatarei tarbeks kolm dotti. Nende juures asus suurtükiväelaste sanatoorium.

Aastal 1946 liideti Giruliai koos lähedalasuva Melnragėga Klaipėdaga. 12. novembril 1947 sai Giruliaist Klaipėda haldusalas asuv linn. Aastal 1959 oli Giruliais 655 elanikku. Aastal 1961 rajati Giruliaisse 200 meetri kõrgune Klaipėda teletorn. Aastal 1970 oli linnas 719 elanikku. Aastal 1975 Giruliai linn likvideeriti. Aastail 1993–2010 oli linnaosa koos Melnragėga Klaipeda linnaosa koosseisus Melnragė ja Giruliai vallana.
Õpilaste Teaduslik Ühing

**Õpilaste Teaduslik Ühing** (lühend **ÕTÜ**) on õpilaste teadustegevust korraldav organisatsioon.

ÕTÜ on asutatud 1980. aastal.

Õpilaste Teaduslik Ühing – mitte oivikute targutamis- ja etlemisklubi, vaid enesearendus mõtlevale noorele – asutati 22. novembril 1980. Hiilgeaegadel koondas see ühing ligi 500 teadushuvilist noort inimest, kellest mitmetest on tänaseks saanud tuntud ja lugupeetud teadlased. Ühingul olid oma õpilasjuhid, traditsioonilised ettevõtmised (kevad- ja sügiskonverents, suveseminar Viitnal ja Balti Õpilaste Teaduslike Ühingute teaduskonverents) ning anti välja mitmeid kogumikke. 1990. aastate keskel ühingu tegevus aga vaikselt hääbus. 2004. aastal ÕTÜ vilistlased osaliselt taastasid tegevuse koostöös Sihtasutus Archimedesega, seejärel Eesti Teadusagentuuriga ja Eesti Teaduste Akadeemiaga. Tegevuste eestvedajaks on olnud Peeter Lorents. 

Silmapaistev ajalooline fakt Eesti teadusajaloolaste jaoks on aastast 1986, kui ÕTU laureaadiks sai Kersti Kaljulaid (juhendaja Raivo Mänd, ZBI, hiljem TÜ). Raivo Mänd oli sel aastal juhuslikult ka hindamiskomisjoni esimees (andmed ÕTÜ arhiivist ja osalenute mälestustest). Võitnud töö edasiarendus ilmus artiklina ajakirjas Eesti Loodus (nr 4, 1987), autorid Kersti Kaljulaid (tollane abiturient) ja Enn Roodes (10. klassi õpilane). Tippteadlase ja tipp-poliitiku viljakas koostöö jätkub.
Theodore Burr

**Theodore Burr** (16. august 1771 Torrington, Connecticut – 22. november 1822 Middletown, Pennsylvania) oli USA sillaehitaja ja leiutaja, Burri sõrestiku leiutaja.  

Ta oli USA esimesi sillaprojekteerijaid. 

1793. aastal asus ta elama Oxfordi külla Chenango maakonnas (New Yorgi osariik), kus 1794. aastal ehitas vesiveski ja 1800. aastal üle Chenango jõe talasilla. 

Aastatel 1809–1811 ehitas ta Oxfordis oma perele muljetavaldava föderaalstiilis kahekorruselise elumaja, mis on tänini säilinud laiendatud kujul (hoone külgtiivad ehitati hiljem). Tänapäeval asuvad hoones, mis tuntud kui Theodore Burr House, avalik raamatukogu (Oxford Memorial Library) ja Burri katusega sildade uurimiskeskus (Theodore Burr Covered Bridge Resource Center). Hoone on ajaloomälestis.

## Burri sõrestik
1804. aastal leiutas ta uue sillasõrestiku tarinduse – Burri sõrestiku – ning kasutas seda lahendust tulemuslikult enda projekteeritud sildadel. Neist esimene sellise tarindusega oli 1804. aastal valminud sild Waterfordis Saratoga maakonnas Hudsoni jõe keskjooksul. Üle saja aasta ekspluatatsioonis olnud sild hävis 1909. aastal tulekahjus. 

1817. aastal patenteeris ta oma leiutise.

## Katustatud sillad Susquehanna jõel
Aastatel 1811–1818 projekteeris ja ehitas ta (või oli järelevaataja rollis) viis kaetud ehk katustatud silda Susquehanna jõe kesk- ja alamjooksul. Neist neli silda ehitati Pennsylvania osariigis: Nescopeck Fallsis Berwickis, Columbias (McCall's Ferry Bridge), Harrisburgis ja Northumberlandis. Viies sild, 1,3 km pikkune Port Depositi sildSusquehanna jõe alamjooksul, valmis 1818. aastal Port Depositi lähedal Marylandi osariigis.

## Isiklikku
Tema nõbu oli USA asepresident Aaron Burr.

## Viited

## Välislingid
*Oxford Memorial Library and Theodore Burr Covered Bridge Resource Center. Theodore Burri ehitatud hoone renoveeritud ja laiendatud kujul
Saarevälja kraav

**Saarevälja kraav** on kraav Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Uusna külas, Tänassilma jõe parempoolne lisajõgi. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Olavi Pihlamägi

**Olavi Pihlamägi** (sündinud 14. veebruaril 1949 Tartus) on eesti muusikakriitik ja kultuuritegelane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1967. aastal Tallinna Kaugõppe Keskkooli ja 1971. aastal Eduard Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuritöötaja-näitejuhi erialal.

## Töö ja looming
Tallinna Tehnikaülikooliga on Olavi Pihlamägi seotud 1973. aastast, mil alustas tööd tolleaegse nimetusega Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ametiühinguklubi kunstilise juhina. Tema initsiatiivil loodi 1. jaanuaril 1975 TPI Üliõpilasklubi, hilisem Tallinna Tehnikaülikooli Kultuurikeskus, mille juhatuse esimees ja tegevdirektor oli ta kuni aastani 2019. 

Olavi Pihlamägi on aidanud kaasa paljude akadeemiliste traditsioonide juurutamisele ja kinnistamisele Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ-s). 2000. aastal alustas ta esimese TTÜ avalike suhete osakonna juhina osakonna loomist ja arendamist, hiljem on ta töötanud ka rektoraadi kultuurinõunikuna. 

Olavi Pihlamägi on juhtinud TTÜ-s nii akadeemilisi kui ka kultuuriüritusi ja osalenud rahvusvaheliste teadusürituste korraldamisel. Ta on paljude üleriigiliste kultuuriürituste ning üliõpilaste laulu- ja tantsupidude Gaudeamus üks korraldajaid. 

### Saated ja filmid
Põhitöö kõrvalt on Olavi Pihlamägi aidanud teha kümneid kultuurisaateid Vikerraadios ja Eesti Televisioonis. 1978. aastal valmis Eesti Telefilmis tema kui stsenaristi ja intervjueerija panusega kontsertfilm "Tudengiloss", kus näidatakse Tallinna Polütehnilise Instituudi taidluskollektiive ja jutustatakse Glehni lossi taastamise lugu. 
2011. aastal valmis tal stsenaristina koos režissöör Peeter Brambatiga muusikaline dokumentaalfilm "Kosmos 68", mis jutustab inimestest, kes tõid 1960. aastatel ühiskonna ellu killukese vabadust, ning kajastab muusikamaailma avanemist tollase nooruse ees ja selliste ühiskondlike liikumiste algust, mis viisid lõpuks sotsialismileeri lagunemiseni. Ka ülikooli juubelite puhul on Pihlamägi koostanud mitme saatesarja saateid nii Eesti Raadios kui ka ETV-s. 

### Eurovisiooni lauluvõistlused
Pihlamägi oli esimene muusikakommentaator, kellele usaldati Eesti Televisioonis 1993. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse ülekande kommenteerimine uute maade võistluselt Ljubljanas, kus esimest korda osales ka Eesti. Hiljem on ta eksperdina Eurovisiooni lauluvõistluse teemasid kommenteerinud muudeski meediakanalites. 2002. aastal ilmus seni ainus eestikeelne eurovisiooniteemaline raamat "Eurovisioon läbi aastate", mille üks kaasautoreid ta on. 

21. sajandi algupoolel on Pihlamägi meedias peatähelepanu pööranud 1960. aastate biit- ja estraadimuusika tutvustamisele. Ta on tunnustatud ekspert mitmesugustes žüriides ja kultuurikogudes. Aastate jooksul on ta korraldanud ja juhtinud sadu kontserte nii Eestis kui ka välismaal.

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2009 – Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal "Mente et Manu"
*2014 – Tallinna linna teenetemärk
*2014 – Tallinna Tehnikaülikooli auliige
*2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
*2024 – Kuldne Plaat panuse eest Eesti muusikasse (elutööauhind)

## Viited
Soome linnuste loend

**Soome keskaegsete linnuste loend** on loetelu Soome territooriumil asunud keskaegsetest, hiliskeskaegsetest ja varauusaegsetest (XII–XVII sajand) kivilinnustest.

*Brahelinna linnus (Braheslotti linnus),  Savo maakonnas;
*Borgbackeni kindlus, Porvoo juures Uusimaa maakonnas;
*Grabbacka linnus,  Uusimaa maakonnas;
*Haapaniemi linnus,  Uusimaa maakonnas;
*Häme linnus (Tavastehusi linnus), Häme linnuselääni, Häme lääni keskus, Häme maakonnas;
*Junckarsborgi linnus,  Uusimaa maakonnas;
*Kajaani linnus (Kajaniborgi linnus), Pohjanmaa maakonnas;
*Kastleholma linnus (Kastelholmi linnus), Ahvenamaal;
* Korsholmi kindlus, Pohjanmaa maakonnas;
*Kuitia linnus (Qvidja linnus) (), Päris-Soome maakonnas;
*Kuusisto piiskopilinnus (Kustö piiskopilinnus) (), Turu juures, Päris-Soome maakonnas;
***[[Käkisalmi linnus]] ([[Kexholmi linnus]])*, Karjala kannasel
*Lieto linnus, Päris-Soome maakonnas;
*Liinmaa linnus (Vreghdenborgi linnus), Satakunta maakonnas;
*Olavinlinna linnus (Olofsborgi linnus),  Savo maakonnas;
*Oulu linnus (Uleåborgi linnus), Pohjanmaa maakonnas;
*Raasepori linnus (Raseborgi linnus),  Uusimaa maakonnas;
*Rapola linnus, Häme maakonnas;
*Sipoo linnus (Sibbesborgi linnus),  Uusimaa maakonnas;
*Sjundby linnus,  Uusimaa maakonnas;
*Stenberi linnus (Stenberga linnus) ()  Turu foogti residents, Päris-Soome maakonnas;
*Turu linnus (Åbo linnus), Päris-Soome maakonnas;
***[[Viipuri linnus]] ([[Viborgi linnus]])* Viiburi linnuselääni keskus;

---

:** varem (1920–1940) [[Soome Vabariik|Soome Vabariigi]] territooriumil asunud keskaegsed linnused*, praegu Venemaa Föderatsioonis
## Galerii
 
Pilt:Tavastehus.jpg|Hämeenlinna 1850-aastail
Pilt:Raseborg 06042008 Außenansicht 05.JPG|Raasepori kindlus
Pilt:Kastelholms slott vid slutet av 1600-talet (ur Svenska Familj-Journalen).png|Kastelholmi loss
Õisu Veskejärv

**Veskejärv** ka (**Õisu Veskejärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu alevikus.

Järve pindala on 3 ha, pikkus 1,04 km, laius 110 m ja valgla suurus 70 km² ja kõrgus merepinnast 53 m. Järv on paisutatud Vidva ojale ja selles asub üks saar pindalaga 0,02 ha.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
* Õisu järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Raúl Villarreal

**Raúl Vicente Villarreal** (29. oktoober 1909 – surma-aeg ja -koht on teadmata) oli Argentina poksija.

Villarreal sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jean Despeaux'le (Prantsusmaa) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Henryk Chmielewskilt (Poola).

## Elukutselisena
Villarreal poksis aprillist 1940 kuni detsembrini 1941 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning kaotas need kõik (neist 2 nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*Raúl Villarreal lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Uueveski maastikukaitseala

**Uueveski maastikukaitseala** on kaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi linnas.

Kaitseala pindala on 13 ha. Orus asuvad Uueveski oja ja sellele paisutatud Uueveski järv.

## Välislingid
* 
*
Harry Isaacs

**Harry Isaacs** (26. jaanuar 1908 Johannesburg – 13. september 1961 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Isaacs sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale John Daleyle (USA) ning võites 3. koha kohtumises Frank Traynori (Iirimaa).

## Viited

## Välislingid
*
Nuudsaku järv

**Nuudsaku järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Muri ja Suuga külas.

Järve pindala on 8 ha, pikkus 550 m, laius 180 m ja kõrgus merepinnast 89 m.
Järvest voolab läbi Nuudsaku oja, samuti voolab järve Müüri järvest lähtuv kraav. 

Järve kagukallas asub Tuhalaane külas.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Agu Pilt

**Agu Pilt** (26. august 1951 Tartu – 11. märts 2002) oli eesti teatri- ja moekunstnik ning akvarellist.
 
Agu Pilt sündis Tartus ja lõpetas Tartu 7. keskkooli. Aastatel 1969–1972 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. Sel ajal alustas ka kunstiõpinguid Kaljo Põllu õpilasena ülikooli kunstikabinetis.

1972. aastal kolis Tallinna, kus astus Tõnis Vindi rühmituse Studio 22 liikmeks. 2000. aasta algul avasid Agu Pilt ja Tõnis Vint Kastellaanimaja galeriis ühisnäituse "Hingelt alasti", manifesteerides ühiseid tõekspidamisi kunstis ja aastakümnetepikkust sõprust. 

Pildi kunsti *[[art déco]]*'lik elegants ja fantaasia tegid temast hinnatud kostüümikunstniku nii Tallinnas kui ka Moskvas, kus ta kavandas esinemisriietust varietee- ja estraaditähtedele. Agu Pilt alustas varieteekostüümide kujundamist 1979. aastal, kui olümpiamängudeks hakati ette valmistama kava, mille lavastas Mait Agu ja mille keskmes säras laulja Els Himma. Ta on loonud kostüüme ka mitmele Tallinna Linnateatri (Ludlumi "Irma Vippi saladus" (1993), Fassbinderi "Petra von Kanti kibedad pisarad" (1994)) ja Rakvere Teatri lavastusele, ajaloolistest kostüümidest fantaasiarõivasteni välja.

Ühena vähestest eesti kunstnikest on tema looming esindatud Pariisis Louvre'i kogudes kõrvuti Giorgio Armani, Karl Lagerfeldi ja Christian Lacroix' loominguga. Louvre'i kogudes on kaks Agu Pildi kostümeeritud legendaarset mängukoerakest Snoopyt, keda tema 40. aastapäeva näituse jaoks riietasid mitmed suured moeloojad üle maailma.

## Viited
Kitsipilli kraav

**Kitsipilli kraav** (ka **Kimmeli peakraav**) on peakraav Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jõeküla külas, Tänassilma jõe parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 3,3 km, valgla pindala 2,1 km², langus 7 m ja lang 2,1 m/km. Kraav saab alguse 43,5 m kõrgusel Jõeküla külas ning suubub samas külas 36,5 m kõrgusel paremalt poolt Tänassilma jõkke 4,5 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
*Tänassilma jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Ināra Mūrniece

**Ināra Mūrniece** (sündinud 30. detsembril 1970 Riias) on Läti poliitik ja ajakirjanik. Ta oli 4. novembrist 2014 kuni 1. novembrini 2022 Läti Seimi spiiker. Detsembrist 2022 septembrini 2023 oli ta Läti kaitseminister.

Ta lõpetas aastal 2007 Riias Majandus- ja Kultuurikõrgkooli bakalaureusena tõlkimise alal ning aastal 2009 Läti Ülikooli.

Ta töötas aastani 2011 ajakirjanikuna ajalehes Latvijas Avīze. 2011. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele / LNNK" nimekirjas seimi 11. koosseisu liikmeks. 2014. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta samas nimekirjas seimi 12. koosseisu liikmeks. 4. novembrist 2014 kuni 1. novembrini 2022 oli ta seimi spiiker.

## Isiklikku
Ta oli abielus ajaloolase ja poliitiku Ritvars Jansonsiga, abielust sündis tütar. Aastal 2015 abielu lahutati.

## Viited

## Välislingid
* Ināra Mūrniece Läti Seimi kodulehel (inglise keeles)
* [Ināra Mūrniece CV (inglise keeles)](http://titania.saeima.lv/personal/deputati/saeima12_depweb_public.nsf/0/31D2A50601CB5C40C2257D7B0032D9DB/$FILE/CV%20(in%20English).pdf)
Žõgalivka

**Žõgalivka** (ukraina keeles Жигалівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 609. Pindala on 1,903 km².
Johannes Virm

**Johannes Virm** (19. august 1925 Lasva vald Vastseliina kihelkond Võrumaa – 2. august 2015 Picton, Sydney, Uus-Lõuna-Wales) oli Austraalia poksija, päritolult eestlane. 

## Elukutselisena
Virm poksis aprillist 1949 kuni juunini 1953 elukutselisena. Ta pidas kokku 16 kohtumist ning võitis neist 11 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta viigistas 1 kohtumise ning 1 kohtumise tulemust pole teada.

## Välislingid
*Johannes (Johnny) Virm lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Kalvre järv

**Kalvre järv** on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kalvre külas.

Järve pindala on 1,8 ha, valgla suurus 69 km², kõrgus merepinnast 68,5 m ja see on paisutatud Vidva ojale.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*