open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rosoboroneksport

Föderaalne Riiklik Unitaarettevõte **Rosoboroneksport** (ФГУП «Рособоронэкспорт») on Venemaa riiklik relvakaubandusettevõte, kellel on ainuõigus varustada välisturgu.

## Välislingid
*Firma lehekülg
* USA valitsus kehtestas Vene riiklikule relvaeksportöörile majandusembargo, Postimees 5. jaanuar 2007
* Vene relvaeksportijad loodavad müüa Ladina-Ameerikasse väikelaevu, Postimees, 28. märts 2008
L'Autre...

**"L'Autre..."** on Mylène Farmeri kolmas stuudioalbum. See ilmus 9. aprillil 1991. Albumis on Farmeri edukaim singel "Désenchantée", mis püsis Prantsusmaa edetabelis esikohal üheksa nädalat.

## Lood plaadil

1 Duett Jean-Louis Muratiga

## Singlid

## Sertifikatsioonid ja müügid

## Viited
Püstikuühik

**Püstikuühik** (inglise keeles *rack unit*, tähis **U**, harvemini **RU**, saksa keeles **HE**) on mõõtühik, mis kirjeldab standardsesse, 19 või 23 tolli laiusesse püstikusse või seadmekappi paigaldatavate elektroonikaseadmete kõrgust. Üks U on 1,75 tolli ehk 44,45&nbsp;mm kõrge.

Ühe püstikuühiku kõrgust seadet tähistatakse "1U", kahe ühiku kõrgust "2U" jne.

Kui mingit seadet kirjeldatakse poole püstiku laiusena (*half-rack*), siis see tähendab, et ta võtab enda alla vaid poole 19 tolli laiuse seadmekapi laiusest. Nii näiteks "4U, pool püstikut" (*4U half-rack*) tähistab seadet, mille kõrgus on 4U ehk 7 tolli ja laius 9,5 tolli. Teoreetiliselt peaks selliseid seadmeid saama seadmekappi paigutada kaks tükki kõrvuti.

Seadmete esipaneelid ei ole siiski täpselt 1,75 tolli kõrged. Selleks, et lihtsustada seadmete paigaldamist, on esipaneelid 1/32 tolli (0,79&nbsp;mm) madalamad kui U-ühik ise. Kasutades *n* ühikut kõrget seadet, on tema esipaneeli kõrgus *h* arvutatav valemiga h = (1,750n − 0,031) tolli = (44,45n − 0,79) mm.

U on täpselt võrdne samuti Inglise tollil põhineva vana Vene pikkusühiku verssokiga.

U põhineb seadmekappide spetsifikatsioonil, mis on määratletud standardiga EIA-310.

## Välislingid
* EIA-310 standard Electronic Industries Alliance'i kodulehel.
Leedu jalgpallikoondis

**Leedu jalgpallikoondis** on Leedu Jalgpalli Liidu esindusmeeskond, mis esindab Leedut rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Leedu koondis pidas oma esimese mängu 1923. aastal. 1940. aastal okupeeris riigi Nõukogude Liit. Järgmine rahvuskoondise mäng toimus alles 1990. aastal, kui vabaneti Nõukogude okupatsiooni alt ning mängiti 27. mail Gruusia jalgpallikoondise vastu.

## Lähiajalugu

1990. aastatel olid Leedu jalgpallikoondise tulemused oma kvalifikatsioonigruppides head. 1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel jäädi grupis kolmandaks, sama koht võideldi välja ka 1998. aasta maailmameistrivõistluste grupis. Head mängu suudeti näidata ka 2004. aasta Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsioonigrupis: viiki mängiti Saksamaaga ja kodus võideti Šotimaad, kuid Leedu võimalused edasipääsuks rikkus 1:0 kaotus Šotimaale viimases valikmängus. 

2008. aasta EM-i kvalifikatsioonimängus Napolis õnnestus Leedul mängida viiki maailmameistri Itaaliaga 1:1.

6. septembril 2008 alistas Leedu Rumeenia 3:0 2010. aasta MM-valikmängus. Seda peeti koondise ajalooliseks võiduks. Sellele järgnes ka teine õnnestunud etteaste: 2:0 võit Austria üle.

## Mängijad
### Praegune koosseis
Leedu jalgpallikoondise koosseis 2021. aastal Balti turniiril ja sõprusmängus Hispaania vastu:
***Väravavahid**: Tomas Švedkauskas, Titas Krapikas, Deividas Mikelionis
***Kaitsjad**: Saulius Mikoliūnas (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Egidijus Vaitkūnas, Edvinas Girdvainis, Rolandas Baravykas, Markas Beneta, Vytas Gašpuitis, Linas Mėgelaitis, Sigitas Olberkis
***Poolkaitsjad**: Arvydas Novikovas, Donatas Kazlauskas, Ovidijus Verbickas, Justas Lasickas, Deimantas Petravičius, Domantas Šimkus, Martynas Dapkus, Paulius Golubickas, Tautvydas Eliošius, Karolis Šilkaitis
***Ründajad**: Fedor Černych, Karolis Laukžemis, Edgaras Dubickas

### Parimad väravakütid

### Kõige enam koondisemänge

## Peatreenerid

## Mängud Eesti koondise vastu
2021. aasta mai seisuga on Eesti jalgpallikoondis Leeduga kohtunud 49 korda, millest Leedu on võitnud 21 korda ja Eesti 20 korda ning kaheksa korda on mäng lõppenud viigiga. Leedu oli neljas FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.

## Viited

## Välislingid
* Leedu Jalgpalli Liit FIFA.com lehel
* Leedu jalgpallikoondise ametlikud kohtumised
Sudeedimaa

**Sudeedimaa** (saksa keeles *Sudetenland*, tšehhi keeles *Sudety*) on ajalooline piirkond Loode-Tšehhis, mis on nime saanud Sudeedi mägede järgi. Sudeedimaa hõlmas Böömimaa ja Määrimaa piirialasid, Böömimaaga piirnevaid Sileesia osi.

Teise maailmasõja eel oli piirkond asustatud sakslastega (umbes 25% Tšehhoslovakkia elanikkonnast), kes olid sinna jäänud pärast esimesele maailmasõjale järgnenud Austria-Ungari ja Saksa keisririigi lagunemist ja rahvusriikide tekkimist. 1938. aastal anti Sudeedimaa Müncheni kokkuleppega Saksamaale. Pärast teist maailmasõda sudeedisakslased deporteeriti.
Erzurum

**Erzurum** (armeenia Կարին (Karin)) on linn Türgis Ida-Anatoolia piirkonnas, Erzurumi provintsi keskus. 

Linna nimi tuleb pärsia keelest (tähendas 'roomlaste maad'). 

Linn asub 1750 meetri kõrgusel merepinnast.

Erzurumi rahvaarv oli 2000. aasta rahvaloendusel 361 235. 

Erzurum on Bakuu-Thbilisi-Erzurumi gaasijuhtme praegune lõpp-punkt ning Nabucco gaasijuhtme planeeritud alguspunkt.

Külma sõja vältel asus Erzurumis NATO kagupoolseim õhujõudude baas.

Linn on olemas antiikajast, olnud Armeenia, Pärsia, Rooma, Seldžukkide ning Osmanite impeeriumi koosseisus.

## Välislingid
Harry Mallin

**Harry Mallin** (õieti **Henry William Mallin**; 1. juuni 1892 – 8. november 1969) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija. 

Mallin võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks nii 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kui ka 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel. 

Mallini ja Roger Brousse'i (Prantsusmaa) 18. juulil 1924 Pariisis peetud veerandfinaalkohtumine on üks kõige rohkem vaidlusi tekitanud poksivõistlusi olümpiamängude ajaloos. Kohtunikud andsid algul võidu Brousse'ile, kuid pidid ta lõpuks diskvalifitseerima, sest Mallin tõestas, et Brousse hammustas teda. Selle tagajärjel muutusid prantsuse fännid rahutuks, ning finaalkohtumise ajal hoidsid kohapeal korda suured politseijõud.

Ta ei kaotanud harrastajana ühtegi kohtumist ning ei hakanud kunagi elukutseliseks. Ta on László Pappi, Jerzy Kulej', Boriss Lagutini, Teófilo Stevensoni ja Félix Savóni kõrval olnud üks edukamaid poksijaid olümpiamängudel. 

## Välislingid
*Profiil
*Harry Mallin
*
Amindiivid

**Amindiivid** on saared Araabia ja Lakadiivi mere vahel, Lakadiivide osa.  Pindala 926 ha. Saared on kõik madalad korallatollid. Kuuluvad Indiale.
Christopher Stringini

**Christopher Richard Stringini** (ka **Richie Stringini**; sündinud 28. novembril 1988 Chicagos) on USA näitleja, tantsija ja laulja.

Ta kuulus aastatel 2005–2010 tegutsenud ansamblisse US5, mis andis välja neli stuudioalbumit.
Point de Suture

**"Point de Suture"** on prantsuse laulja Mylène Farmeri seitsmes stuudioalbum ja üldse neljateistkümnes album.

## Lugude nimekiri
*Dégénération 5:25
*Appelle mon numéro 5:32
*Je m’ennuie 4:22
*Paradis inanimé 4:25
*Looking for my Name (duett Mobyga) 4:19
*Point de Suture 4:49
*Réveiller le monde 4:15
*Sextonik 4:38
*C’est dans l’air 4:33
*Si j’avais au moins... 5:31
*Ave Maria 4:58

## Singlid

## Sertifikatsioonid ja müügid

## Edetabelid

## Viited
Kummihaamer

**Kummihaamer** ehk **kummivasar** (inglise keeles *rubber mallet*) on nuiade hulka kuuluv tööriist. Kummihaamer koosneb puidust käepidemest, mille otsas on kummist osa. Kumm on tugevast materjalist, mida kasutatakse puit- ja metallpindadel ning teistel kergesti purunevatel materjalidel, sest ei kahjusta pinda. Kummihaamrid on erinevas mõõdus ja kaalus.

## Vaata ka
*Nui
*Tööriist
*Vasar
Sepavasar

**Sepavasar** ehk **sepahaamer**, ka **suurvasar**, **kuvalda**, (inglise keeles *sledgehammer*, vene keeles *кувалда*) on algses tähenduses käsivasarate hulka kuuluv vabasepistamisel kasutatav tööriist. 

Tänapäeval nimetatakse sepavasarateks ka auru-, suruõhu- ja muid mehaanilisi vasaraid.

## Ehitus
Käsitsi kasutatav sepavasar on kahest otsast tömbi või ühest otsast tömbi ja teisest otsast pinniga enamasti terasest pea ja puidust või metallist varrega tööriist metalli töötlemiseks, rammimis- ja muudeks suurt löögitugevust vajavateks töödeks. Sepavasara varre pikkus võib olla kuni 120 cm (tavaliselt 70–90 cm). Sepavasara mass võib olla vahemikus 2,0–16,0 kg ning sepavasaraid valmistatakse terasemarkidest 40, 45, 50, У7. Sepavasara tööpinnad karastatakse kõvaduseni 32,5 HRC.

## Vaata ka
*Nui
*Tööriist
*Vasar

## Viited
Adelaida Lemberg

**Adelaida Lemberg** (ka **Adelaide Lemberg**; 4. veebruar 1904 Kuressaare – 25. september 1986 Stockholm) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija.

Aastatel 1923–1929 (lõpetas) õppis Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat. 

1944. aastal põgenes Rootsi. Aastatel 1949–1953 ja 1960–1975 oli ajalehe Teataja tegevtoimetaja, 1953–1960 Ameerika Hääle eestikeelsete saadete toimetuse liige Münchenis.

Adelaida Lemberg valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Kirjandus
*K. Ee. Romaan vahetab keelt. Uus Eesti, 3. detsember 1939, nr. 330, lk. 6.
*Harri Kiisk. Adelaida Lembergi mälestades. Teataja, 11. oktoober 1986, nr. 19, lk. 7.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Arnold Purre

**Arnold Purre** (kuni 1935 **Arnold Puskov**, 27. oktoober 1902 Tallinn – 16. september 1986 Stockholm) oli Eesti ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).

Osales Vabadussõjas soomusrongi nr 2 dessantkompaniis. 

Õppis 1925 ja 1930 Tartu Ülikooli õigus- ning 1939–1943 majandusteaduskonnas, oli korporatsioon Vironia vilistlane.

Oli aastail 1934–1940 Ratsarügemendi 1. eskadroni ülem.

Põgenes Rootsi. Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu ja Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis liige.

## Looming
Ta on Rootsis kirjutanud artikleid koguteostesse "Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas" ning "Eesti saatusaastad 1945-1960". Tema kogutud ainest Nõukogude okupatsiooni kohta Eestis on paljuski jäänud käsikirja (andmed vabanenud Saksa sõjavangidelt, andmed Läände põgenenud eestlastelt jms).

## Kirjandus
*Voldemar Palm. Arnold Purre't mälestades. Teataja nr 19, 11. oktoober 1986, lk 9

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Jaroslav Stetsko

**Jaroslav Stetsko** (ukraina Ярослав Семенович Стецько, poola *Jarosław Stećko*; 19. jaanuar 1912 Ternopil – 5. juuli 1986 München) oli ukraina poliitik. 

1930. aastatel sai temast üks Ukraina Rahvuslaste Organisatsiooni (OUN) juhte. 

30. juunil 1941 kuulutas OUN-B Ukraina iseseisvaks ja nimetas Stetsko peaministriks. 

12 päeva jooksul arreteerisid sakslased kõik valitsuse liikmed ja saatsid nad Sachsenhausen-Zellenbau koonduslaagrisse. Stetsko vabastati detsembris 1944. 

## Kirjandus
*Vaba Ukraina peaminister Jaroslav Stetsko surnud. Teataja, 27. september 1986, nr. 18, lk. 5.
Kriketikurikas

**Kriketikurikas** (inglise keeles *cricket bat*) on kriketis kasutatav nui kriketipalli löömiseks.

Kirketikurikas on valmistatud puidust ning koosneb käepidemest ja käepideme otsa kinnitatud silindrikujulisest peast. Varre pikkus ei tohi ületada 4,25 tolli (108 mm) ning kurika kogupikkus ei tohi olla üle 38 tolli (970 mm).
Harvardi ülikool

**Harvardi Ülikool** (inglise keeles *Harvard University*) on eraõiguslik ülikool, mis asub Cambridge'is Massachusettsi osariigis Ameerika Ühendriikides. Ülikool asutati 1636. aastal. Harvardi Ülikool on Ameerika Ühendriikide vanim kõrgkool. Ülikool on Ivy League'i liige. 

Harvardi Ülikooli raamatukogu on Ameerika Ühendriikide suurim akadeemiline raamatukogu, seal on üle 15 miljoni köite.. Ülikoolis on ka kunsti-, ajaloo-, bioloogia- ja muid muuseume.

Harvardi Ülikool on rahvusvaheliste ülikoolide pingeridades olnud sageli esikohal. Asutus on kasumitaotluseta organisatsioonide hulgas (kui välja jätta Bill & Melinda Gates Foundation) suurima rahalise eelarvega ülikool.

Harvard Ülikool on Nobeli auhinnale esitanud 75 inimest ja alates 1974. aastast on selle saanud 19 vilistlast. Pulitzeri preemia on saanud 15 Harvardi Ülikooli üliõpilast.

Kuigi Harvardi Ülikooli on kritiseeritud kui elitaristlikku ja "progressiivsete intellektuaalide vaenulikku", on seal õppinud nii tuntud konservatiive kui ka liberaale. Harvardi Ülikooli ärikooli on lõpetanud vabariiklaste president George W. Bush. Harvardi Ülikooli Kolledži lõpetasid demokraatide president John F. Kennedy ja asepresident Al Gore. 

## Teaduskonnad

Harvardi Ülikoolis on tänapäeval üheksa teaduskonda:
*Faculty of Arts and Sciences ja selle allteaduskond School of Engineering and Applied Sciences, mis teenindavad:
**Harvard College, ülikooli 1. astme kõrgharidusasutus (1636)
**Graduate School of Arts and Sciences (asutatud 1872)
**Harvard Division of Continuing Education, sisse arvatud Harvard Extension School (1909) ja Harvard Summer School (1871)
* Meditsiiniteaduskond, millesse on arvatud Meditsiinikool (1782) ja Harvard School of Dental Medicine (1867).
*Harvard Divinity School (1816)
*Harvard Law School (1817)
*Harvard Business School (1908)
*Graduate School of Design (1914)
*Graduate School of Education (1920)
*School of Public Health (1922)
*John F. Kennedy School of Government (1936)

1999. aastal reorganiseeriti endine Radcliffe College Radcliffe Institute for Advanced Studyks.

Harvardi Ülikool korraldab kõigile soovijatele ka vaba juurdepääsuga e-kursuseid (*[[MOOC]]*). E-kursuste valimisel saab lähtuda teaduskonnast, teemadest, alustamiskuupäevadest, kestusest, raskusastmetest, õppevormitest. E-kursused võivad olla tasuta.

## Viited

## Välislingid

*Harvardi Ülikooli koduleht
*Harvardi Ülikooli e-kursused (ülikooli koduleht)
*Harvardi Ülikooli MOOC (edX koduleht)
Aleksander Kruus

**Aleksander Kruus** VR I/3 (2. august 1892 Käpa talu, Vana-Otepää vald – 25. juuli 1946 Nõo) oli Nõo kirikuõpetaja ja Vabadussõja veteran.

Aleksander Kruus sündis Vana-Otepää vallas Käpa talus. Keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1912. aastal. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Järgmisel aastal läks üle usuteaduskonda, kus õppis 1914–1916. 1916 õppis ta mõnedel andmetel ka Odessa sõjakoolis. 

Aleksander Kruus võttis osa Esimesest maailmasõjast. Ta astus Eesti kaitseväkke selle loomisel ja tegi kaasa kogu Vabadussõja, jõudes alamkapteni aukraadini ja saades haavata. Teenete eest sai ta 25. augustil 1920 Vabadusristi ja kingiks asundustalu. 

Pärast sõda jätkas Kruus õpinguid, lõpetades 1920. aastal usuteaduskonna ja 1928. aastal õigusteaduskonna. 1922. aastal sooritas ta konsistooriumieksamid, misjärel õnnistati 21. veebruaril 1923 kirikuõpetaja ametisse Tallinna Jaani kirikus. 4. märtsil 1924 siirdus ta pastoriks Nõo kogudusse, jäädes sellesse ametisse 1944. aastani.

Aleksander Kruus suri 1946 vähki ja maeti Nõo kalmistule .

Nõos töötades lõi Aleksander Kruus kaasa kohalikus kultuuri- ja seltsielus. Tema asutatud on Nõo lauluselts ja Nõo noorteühing Valgus. Ta uuris Nõo koguduse ajalugu ja jäädvustas Vabadussõjas langenute mälestust. 24. veebruaril 1934 avati tema eestvedamisel Nõo kirikusse paigaldatud mälestustahvel, mis asub seal 1992. aastal uuesti sisseõnnistatuna tänapäevani.

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Kruusa hauaplatsi kirjeldus
Einar Kiviste

**Einar Kiviste** (kuni 1923 **Einar Steinfeldt**; 15. oktoober 1906 Tallinn – 10. juuni 1986 Sydney) oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku vaimulik.

## Elulugu
Einar Kiviste lõpetas Narvas Gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1925–1932. Oli prooviaastal Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti praost Aleksander Kapi poolt õpetajaametisse 10. septembril 1933.

Oli aastatel 1933–1934 praost Aleksander Kapi isiklik adjunkt, 1933–1934 Tallinna Toompea Kaarli koguduse noorsootöö õpetaja ja 1937–1944 Narva Peetri koguduse õpetaja.

1944. aastal põgenes Saksamaale, kus oli aastatel 1944–1947 põgenikelaagrites õpetaja. 1947. aastal siirdus Inglismaale, kus asutas Kesk-Inglismaa koguduse ja Bolton-Prestoni pihtkonna ning teenis neid aastatel 1948–1960.

1961. aastast elas Austraalias, töötas Sydney Jaani koguduse õpetajana 1961–1986 ja oli Austraalia praost 1972–1986.

Praostina oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni esimehe abi.

## Isiklikku
Einar Kiviste isa Georg Kiviste oli Teškovo-, Harju-Jaani- ja Narva Peetri koguduse õpetaja. Tema vend Georg Wilhelm Kiviste oli Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Tema ristiisad olid isa ametivennad Aleksander Kapp ja Harald Põld.

## Viited

## Kirjandus
*Praost Einar Kiviste mälestuseks. Teataja, 16. august 1986, nr 15, lk 11.

## Välislingid
*Külli Saard: Auväärne risti kavaler. Koguduse diakonõpetajast Einar Hilarius Kivistest
Eduard Poom

**Eduard Rudolf Poom** (kuni 1935. aastani **Eduard Rudolf Bomm**, 19. september 1902 Tallinn – 13. juuni 1986 Stockholm) oli eesti majandusteadlane.

## Elukäik
Lõpetas 1924. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi reaalharu ja 1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusteaduste osakonna *cum laude*. Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat kodu- ja välismaal 1929–1933; Berliini Kaubandusülikool 1933–1934. Teaduskraad: mag. rer. oec. 1933 (Tartu Ülikool).

1930. aastail oli Kõrgema Sõjakooli lektor; Tartu Ülikooli õppeülesande täitja, dotsent 1934–1937, erakorraline professor 1937–1940, 1941/42–1944 ja majandusteaduskonna esimene dekaan 1938–1940.

Aastatel 1937–1938 õpetas Tallinna Tehnikaülikoolis. Õppeülesande täitja majandusõpetuse alal 1937–1938,  1940–1941 ettevõtete organiseerimise ja planeerimise kateedri professor. Tartu Ülikooli käitismajandusteaduse õppetooli professor 1941–1944.

1944. aastal põgenes Rootsi. Aastatel 1945–1947 töötas ta arhiiviassistendina. Aastatel 1947–1959 oli ta Stockholmi Kaubandusülikooli riiklik stipendiaat, aastatel 1959–1970 oli ta Stockholmi Ülikooli käitismajanduse lektor.

Oli Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rajajaid 1938 ja ettevõtteökonoomika õpetamise algatajaid Eestis. 

Eesti Entsüklopeedia majandustoimkonna liige ja toimetaja 1932–1937. Töötülide Lahendamise Komisjoni majandusekspert 1936–1938, esimees 1938–40. Eesti Majandusministeeriumi ratsionaliseerimiskomitee nõunik 1936–1940, Riigi Statistika Keskbüroo nõunik. Akadeemilise Majandusteaduse Seltsi juhatuse liige; Eesti Majandusteadlaste Seltsi juhatuse liige, abiesimees; Eesti Majandusseltsi Rootsis rajajaid ja esimees; Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis auliige.

Teadustöö põhisuunad: ettevõtteökonoomika, sotsiaalpoliitika ja demograafia; Eesti NSV ja NSV Liidu majanduselu. Avaldas töid nõukogude majandusest Saksamaa ja Rootsi ajakirjades.

## Ühiskondlik tegevus
Eesti Rahvusnõukogu ja Eesti Rahvuslaste Klubi asutajaid, Eesti Rahvusfondi juhatuse liige Rootsis. Esindas Eesti Rahvusnõukogu juhatuses Eesti Rahvusliku Liitu.

Eesti Vabaduskapitali ajutise juhatuse esimees 1968–1973. 

## Viited

## Kirjandus
*Arvo Horm. Prof. Eduard Poomi mälestades. *[[Teataja (Stockholm)|Teataja]]*, 12. juuli 1986, nr. 14, lk. 9.
*EE 2000, 14; 
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad. Stockholm, 1984, lk 94–95; 
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 86, 330, 339; 
*Krinal, V. Tartu Ülikooli majandusteaduskonna minevikust ja tänapäevast. Trt, 1999, lk 40, 55–57, 65.

## Välislingid
* Tartu Rotary klubi liikmed 1932–40
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Leini Mälk

**Leini Mälk** (sündinud **Pauline Triipan**, 24. oktoober (vkj) / 6. november 1904 Saaremaa, Kihelkonna kihelkond, Lümanda vald – 10. juuni 1986 Stockholm) oli eesti õpetaja.

Ta lõpetas 1924. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi pedagoogikaharu.

Töötas Lümanda algkoolis ja alates 1937. aastast Haabersti algkoolis.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Aastatel 1945–1971 oli ta õpetaja Stockholmi Eesti Algkoolis.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli alates 9. septembrist 1933 kirjanik August Mälk ja tütar oli skandinavist Elna-Halliki Mälk.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Haud Stockholmi Metsakalmistul
Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik

**"Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik"** (vene *Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона*; lühend **BEE**) on suurim Tsaari-Venemaal välja antud venekeelne entsüklopeedia.

BEE valmis tuntud Leipzigi entsüklopeediakirjastuse Brockhaus ja Peterburis tegutsenud vene kirjastaja Ilja Efroni koostöös.

BEE tekstid on koostatud suhteliselt vabas stiilis, kasutades nii haaravalt kirjutatud elulugude kui ka teadusartiklite puhul belletristilisi stiilivõtteid. Et tollal ei olnud kombeks artiklite stiili toimetajate poolt ühtlustada, siis on autorite isikupärane stiil jäänud puutumata.

Vaatamata sellele, et tänapäevaks on suurem osa BEE teatmeaparaadist vananenud, anti pärast Nõukogude Liidu kokkukukkumist kogu sarjast välja faksiimiletrükk ja digiteeritud versioon CD-del. Praeguseks on digiteeritud entsüklopeedia kättesaadav ka veebiversioonina.

## Suur entsüklopeediline sõnastik
Aastatel 1890–1907 välja antud suures BEE-s on 121 240 märksõna, 7800 illustratsiooni ja 235 kaarti.

BEE koosnes 82 põhiköitest ja 4 lisaköitest. Raamatuselgadel jookseb ka vastav numeratsioon. Tiitellehtede järgi on BEE struktureeritud jagudeks, millest igaüks koosneb kahest pooljaost. Üks pooljagu moodustab ühe köite. Näiteks köidete 49 ja 50 (araabia number köite seljal) pooljaonumbrid on vastavalt XXV ja XXVa (Rooma number tiitellehel). Väike osa tiraažist oli köidetud kahe pooljao kaupa, nendel komplektidel on kokku 43 köidet.

Esimese nelja jao puhul valdavalt vaid tõlgiti saksakeelsed artiklid vene keelde ja neid adapteeriti veidi vene kultuuriruumi jaoks. See tekitas tellijates tõsist rahulolematust ja peatoimetaja Ivan Andrejevski vahetati välja. Ülejäänud köited ilmusid Konstantin Arsenjevi ja Fjodor Petruševski üldjuhtimise all.

Koos nendega kutsuti toimetuse töös osalema tolle aja väljapaistavad vene teadlased, näiteks Dmitri Mendelejev, Vladimir Solovjov, Semjon Vengerov, Andrei Beketov, Aleksandr Vojeikov jt. Sellest ajast hakkas BEE-s kasvama Venemaale, selle ajaloole, kultuurile ja geograafiale tähelepanu pööravate originaalartiklite osakaal. Samuti kajastusid entsüklopeedias vene teadlaste uusimad tööd.

BEE-s leidub artikkel, kus keemiliste elementide perioodilisussüsteemi kirjeldamisel ei mainita kordagi Dmitri Mendelejevit. Artikli autor on Mendelejev ise.

## Väike entsüklopeediline sõnastik
Aastatel 1899–1902 anti välja kolmeköiteline "Väike Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik", aastatel 1907–1909 selle teine trükk neljaköitelisena.

## Uus entsüklopeediline sõnastik
Aastal 1911. alustati uue suure entsüklopeedia väljaandmist. See oli kavandatud 48-köitelisena, millest 1916. aastaks jõuti trükki anda 29. köide. Säilinud on ka 30. ja 31. köite korrektuurpoognad.

## Viited
Loivalised

**Loivalised** (*Pinnipedia*) on poolvee-eluliste mereimetajate alamselts (käsitletud ka alamseltsi *[[Caniformia]]* ülemsugukonnana). Loivalised on laialt levinud kogu maailmas. 

Loivaliste alamseltsi on arvatud järgmised sugukonnad:
* morsklased (*Odobenidae*)
*kõrvukhülglased (*Otariidae*)
*hülglased (*Phocidae*)

Eestis elab kolm liiki loivalisi – randal, viigerhüljes ja hallhüljes –, kes kõik kuuluvad hülglaste sugukonda.
Sitakoti Mats

**Sitakoti Mats** (ka **Sitta Kodt Matz**, surnud 1621 Kullamaa kihelkonnas) oli Eestimaa talupoeg, kes maeti Kullamaa kiriku juurde.

Tema hauale püstitati rõngasrist, mis on üks Eesti vanemaid dateeringuga rõngasriste, mis on tänapäevani säilinud.

## Päritolu
Rahvapärimuse järgi oli Mats suurekasvuline talupoeg, kes korjas hobusepabulaid, millega väetas oma põldu. Ta sai rukkikasvatamisega jõukaks meheks ja ostis end kohaliku mõisniku käest pärisorjusest vabaks.

Ta kinkis Kullamaa kirikule kroonlühtri ning tema jõukust kinnitab asjaolu, et ta maeti kirikuaeda ja tema hauale pandi rõngasrist. Talupojale tol ajal haruldase õiguse saada maetud kirikuaeda võiski olla lunastatud läbi kirikule kroonlühtri kinkimise.

Laiemat tähelepanu on pälvinud Sitakoti nimi, mille populaarsusele on kaasa aidanud rahvapärimuslik lugu. Selle tõepärasuses on aga põhjust kahelda.

Kalev Jaago on loetlenud Kullamaa kihelkonnas mitmeid Sitakoti-nimelisi talusid ning pakkunud, et nimi tuli talu nimest. Hiiumaa päritolu väliseesti ajaloolane Jakob Koit kirjutas Rootsi riigiarhiivist ümber hulga koopiaraamatutes leiduvaid Eestit puudutavaid andmeid (nn regestid ehk ümberkirjutused) ning temalt pärineb info, et vanim teadaolev Sitakoti talu mainimine toimus juba 1505. aastal.

Üriku vastavat lõiku on püütud tõlkida järgnevalt: "1505. aastal müüs tema venna poeg Hermann Lode pärandina Otto Uxkullile Fickelis Palli talu, nimelt Palli talu koos oma adramaadega, Vier ja **Zittakot** 9 adramaad, Virgate 4 adramaad, Kersemech 4 adramaad, Kobbertas, Keso, Huck, Reomecki, Wilkota, Oresell, Pust, Genis, Aigsmull ja Ludes, mis moodustavad kokku 12 ½ adramaad Landesit, kusjuures kõik jalamehed kuulusid samale vakusele, mis asusid Wieckis (Läänemaal) Goldenbecki kihelkonnas (Kullamaa)."

Ilmar Jõesoo andmetel võis ta pärineda Sassi-Jaani talust. 

Teise versiooni järgi on ristil olev tekst rannarootsikeelne ja tähendab: "Siin on Jumalas Mats". Sel juhul on "Sitakoti" rahvaetümoloogiline arusaamatu sõna seletuskatse. Samas jäid rannarootslaste asustatavad alad Kullamaast üsna kaugele.

Matsi mälestuseks on vibulaskjad korraldanud Sitakoti Matsi vibuturniiri jahilaskmises.

## Vaata ka
* Sitakoti Matsi rõngasrist

## Viited
Söödav rannakarp

**Söödav rannakarp** (*Mytilus edulis*) on rannakarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.

Nagu nimigi vihjab, tarvitatakse neid rannakarpe söögiks. 

Söödavate rannakarpide levila hõlmab Põhja-Ameerika Atlandi ookeani põhjaranniku, Euroopa ja muid parasvöötmesse ja polaaraladele jäävaid alasid. Teda leidub ka Läänemeres. 

Rannakarp asustab enamasti eulitoraali ehk loodetevööndit, kinnitudes oma büssusega kividele ja muudele tugevatele substraatidele.

## Lähedased liigid
Rannakarbil *Mytilus edulis* on kaks lähedast liiki – Vahemeres elav *[[Mytilus galloprovincialis]]* ja Atlandi ning Vaikse ookeani põhjaosas elav *[[Mytilus trossulus]]*. Neid nimetatakse ka *Mytilus edulis*-rühmaks, keda vahel on käsitletud ühe liigina.

## Välislingid
*
Surnud kassi põrge

**Surnud kassi põrge** (inglise keeles *dead cat bounce*) on situatsioon majanduses, kus börsikrahhi ajal pärast aktsiaturgude langust toimub lühiajaline tõus (*bounce*), mida peetakse ekslikult turuhindade tõusuks, kuid mille järel jätkub langus. Aktsiaturgude käive on "surnud kassi põrke" ajal väike.

Termini võttis 1985. aastal kasutusele Financial Timesi ajakirjanik Christopher Sherwell, kes iseloomustas aktsiaturu olukorda Malaisias.

## Välislingid
*BÖRS: Euroopa surnud kassi põrge jäi üürikeseks Äripäev. 17 september 2008
*BÖRSid Euroopas: heal lapsel mitu nime Äripäev. 17 september 2008
*Nasdaqil surnud kassi põrge Äripäev 14. märts 2001
Maastikuluure

**Maastikuluure** on väeüksuse (allüksuse) ülema (asetäitja) või sõjalist tegevust ette valmistava grupi tutvumine maastiku iseärasuste ja sõjalise kasutamise võimalustega. Maastikuluure eelneb reeglina igale sõjalisele operatsioonile.

## Isikkoosseis
Maastikuluuret viib sõltuvalt olukorrast ja protseduurijuhenditest läbi kas väeüksuse ülem või tema asetäitja vajaliku juhtivkoosseisu ja alluvate allüksuste ülematega (asetäitjatega). Kaasa võetakse julgestav allüksus. Maastikuluuresse ja ettevalmistustöödesse püütakse kaasata koosseisu kõigist üksustest-allüksustest, mis hiljem vastaval alal tegutsema hakkavad. Üksuse koosseisus võib olla aga ka spetsiaalne grupp vajalike (näiteks spetsiifiliste) ettevalmistustööde teostamiseks. 

## Tegevus
Maastikuluurele eelneb tavaliselt kaardiluure, mille käigus omandatakse võimalikult palju eelinformatsiooni topograafilistelt kaartidelt, aerofotodelt ja kättesaadavatelt skeemidelt.

**Maastikuluure käigus üldjuhul**:
*Tutvutakse looduslike iseärasuste ja orientiiridega ning võrreldakse neid topograafilistel kaartidel antuga
*Selgitatakse eeldatavad vaenlase tegevuseks sobivad alad ja suunad
*Selgitatakse oma väeüksuste või allüksuste tegevuseks sobivad kohad (tavaliselt kaitsepositsioonid, pealetungikoridorid, tulepositsioonid või paiknemisalad)
*Jaotatakse ja piiritletakse maa-alad oma üksuste vahel
*Selgitatakse takistuste olemasolu või tõkestamise vajadused maastikul
*Selgitatakse ja määratakse oma väeüksuste liikumisteed alale
*Tehakse vajalikud maastikuskeemid või märkmed

Maastikuluuret viiakse võimalusel läbi korduvalt ja saadud andmeid võrreldakse, töödeldakse ning kasutatakse lahinguplaanide koostamisel. Maastikuluuret tuleb läbi viia sedavõrd varjatult, et vaenlasele ei paljastuks omade üksuste täpsemad kavatsused.

## Vaata ka
*Lahinguluure

## Viited
Aleksandr Vojeikov

**Aleksandr Vojeikov** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

* Aleksandr Fjodorovitš Vojeikov (1779–1839), vene luuletaja, kriitik, tõlkija ning ajakirjanik
* Aleksandr Ivanovitš Vojeikov (1842–1916), vene meteoroloog ja geograaf
Päikesekala

**Päikesekala** all võidakse mõelda:
***[[kuukala]]** (*Mola mola*) 
*päikeseahvenat ***[[Lepomis macrochirus]]***
Aleksandr Vojeikov (meteoroloog)

**Aleksandr Ivanovitš Vojeikov** (vene keeles *Александр Иванович Воейков*; 20. mai 1842 Moskva – 22. veebruar 1916 Petrograd) oli vene meteoroloog ja geograaf, põllumajandusliku meteoroloogia rajaja.

Vojeikov leidis 20. sajandi alguses selgituse probleemile, miks on kõige soolasem merevesi Atlandi ookeanis. Suurem soolsus on seletatav sellega, et Atlandi ookeani ei piira mäed ja suurem osa ookeanist auruvast niiskusest kannavad läänetuuled eemale ja see langeb sademetena maha ookeani jõgikondadest väljaspool - Sahara ja Kaspia äravooluta aladel. Esmakordselt tehti Atlandi ookeani suurem soolsus kindlaks Johann Krusensterni poolt tema ümbermaailmareisi käigus.

Ta oli luuletaja Aleksandr Fjodorovitš Vojeikovi vennapoeg.

## Viited
Tabloo

**Tabloo** (pr *tableau* < lad *tabula –* 'laud, tahvel') on kaugele nähtav vahetatavate teadete tahvel.

Tablood on kasutusel näiteks spordivõistlustel, dispetšerteenistuses, lennu-, raudtee- ja bussijaamades ning mujal.

Nüüdisaegsetes tabloodes tekitatakse pildipunktid enamasti valgusdioodidega.

## Vaata ka
* LED-ekraan
Larnaca rahvusvaheline lennujaam

**Larnaca rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **LCA**, ICAO: **LCLK**) on Küprose peamine rahvusvaheline lennujaam ja suurem kahest Küprose Vabariigi kontrolli all olevast lennujaamast, teine on Paphose rahvusvaheline lennujaam saare edelarannikul.

## Asukoht

Larnaca lennujaam asub Larnaca kesklinnast kaheksa kilomeetrit edelas ja 40 kilomeetrit kagus Nikosiast. See asub Larnaca soolajärve ja Vahemere ranniku vahel.

Lennujaamale pääseb A3 kaudu. Larnaca kesklinna pääseb hästi taksoga (fikseeritud hind) ja linnaliinibussidega 431, 440, 418, 419 ja 417. Need bussid väljuvad lennujaama väljumistasandilt. Saabumistasandil on väike bussijaam kaugliinibusside jaoks, mis teenindavad muuhulgas Agia Napa, Limassoli ja Nikosia linna.

## Ajalugu

Pärast Nikosia lennujaama sulgemist Küprose konflikti tõttu avati 1974. aastal ajutiselt uus rahvusvaheline lennujaam vanal Briti sõjaväelennuväljal. 1975. aastal ehitati terminal.

Uus terminal avati 2009. aasta novembris. Selle pindala on 98 000&nbsp;m² ja selles on 16 väravat. Täiendav laiendamine oli kavandatud kuni 2013. aastani, kuid lükati reisijate arvu vähese kasvu tõttu edasi. Algselt pidi vana terminal lammutatama, kuid seejärel omandas selle Hiina ettevõte; kavas on rajada Hiina ettevõtete jaoks kaubanduskeskus.

## Lennufirmad ja sihtkohad
Lennufirmad, mis teenindavad regulaarlende Larnaca lennujaamast:

## Statistika

## Viited

## Välislingid

* Lennujaama haldaja koduleht
Kuuvarjutus

**Kuuvarjutus** on selline varjutus, kui Kuu satub Maa tekitatud varju. Kuuvarjutus toimub siis, kui Maa on Päikese ja Kuu vahel ning Maa vari langeb Kuule.

21. sajandil on oodata 228 kuuvarjutust, millest täielikke kuuvarjutusi on 85.

Paljudes kultuurides esineb müüte kuu- ja päikesevarjutuse kohta.

Kui vaatleja asuks kuul, siis tema jaoks oleks tegemist päikesevarjutusega, sest Maa varjutab Päikese.

## Kuuvarjutusi

## Viited

## Vaata ka
:
:
Friedrich Schneeberg

**Friedrich Schneeberg** (ka *Schneberg*) oli Liivi ordu diplomaat, ordumeister Wolter von Plettenbergi sekretär ja kantsler aastatel 1525–1535.

Schneeberg pärines tõenäoliselt Liivimaalt. Tema tegevuse põhiaeg langes aastatesse, mil kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern oli Saksa ordu Preisimaal sekulariseerinud ja üritas oma Riia peapiiskopi koadjuutorist venda Liivimaal igati toetada. Just vahetult pärast Preisimaa sekulariseerimist, 1525. aasta mais, ongi Schneebergi ordumeistri sekretärina mainitud. 1526–1527 viibis Schneeberg Saksamaal, kus üritas kaitsta Liivi ordu positsioone Saksa ordu Saksa haru võimupüüdluste vastu. 1530. aastal oli ta Augsburgi riigipäeval ja tagas riigivürsti regaalide jõudmise Plettenbergini. 

Samal riigipäeval süüdistas Brandenburgi kuurvürst Joachim I Nestor teda Brandenburgi valitsejasoo (Hohenzollernite dünastia) solvamises. See oli seotud tema teravate märkustega Albrechti venna, koadjuutor  Wilhelmi aadressil. Schneeberg ei võtnud süüdistust siiski omaks ja suutis enda ning ordu au kaitsta. 1535. aastal, pärast orduametitest lahkumist, tunnistas Schneeberg siiski, et oli Hohenzollernite kohta halvasti öelnud, kuid korranud vaid ühe Nürnbergi kodaniku sõnu.

1532–1533 oli ordukantsleriks aga Lorenz von Ochtern, tõenäoliselt seetõttu, et erinevalt katoliiklusele truuks jäänud Schneebergist suutis luterlike sümpaatiatega Ochtern hästi läbi saada ka Liivimaa protestantlike võtmetegelaste, nagu Johann Lohmülleri ja peapiiskopi koadjuutori Wilhelmiga. Siiski ei jäänud Schneeberg kantsleriametist jäädavalt ilma, peagi oli ta tagasi vanas ametis ning tegutses sellena kuni Plettenbergi surmani 1535. aasta veebruaris. Sama aasta märtsis märgiti teda maapäeval veel ordu sekretärina, kuid seejärel lahkus ta ilmselt peagi Liivimaalt. 1536. aasta augustis on teda märgitud Lübeckis elavana. Rohkem andmeid tema kohta pole.
Semjon Vengerov

**Semjon Afanasjevitš Vengerov** [veng'eerov] (vene keeles Семён Афанасьевич Венгеров; 17. aprill (5. aprill vkj) 1855 Lubnõ, Poltava kubermang, praegu Ukraina territooriumil – 14. september 1920 Petrograd) oli vene kirjanduskriitik, kirjandusajaloolane, bibliograaf ja toimetaja.

Vengerov oli rahvuselt juut. Tema isa Honon Leibovitš (Afanassi Leontjevitš) oli Konotopist pärit ja töötas Minskis pangadirektorina, suri 1892. Ema Polina Judelevna (Paulina Julievna, sündinud Epštein, 1833–1916) oli saksa keeles kirjutanud memuarist kirjanikunimega Pauline Wengeroff. Neile sündis 6 last, poeg ja 5 tütart. Semjon oli neist vanuselt teine. Tema õdede seas olid kirjanduskriitik, ajaloolane ja tõlkija Zinaida Vengerova (1867–1941) ja pianist Isabella Vengerova (1877–1956).

Nende lapsepõlv möödus Minskis, kus isale kuulus 4 maja. Semjon sai alghariduse kodus.

1868. aastal astus ta Peterburis õigeusklikku gümnaasiumi, kust ta visati välja, sest keeldus ikooni ees põlvitamast, kuid võeti hiljem tagasi. Kuna Venemaal oli juutidele akadeemiline karjäär keelatud, võttis ta kooli lõpetamise järel 1872 vastu õigeusu ja sai eesnimeks Semjon (kooli lõpudiplomil oli ta veel Simon). Kokkusattumusena lõpetas 1875 sama gümnaasiumi veel üks Semjon Vengerov.

Samal 1872. aastal astus ta Peterburi Meditsiini ja Kirurgia Akadeemiasse ning lõpetas selle 1874. Pärast Peterburi ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist 1879 töötas Vengerov kohtukaasistuja abina. 1880 sooritas ta eksternina eksamid Tartu ülikooli ajaloo-filosoofiateaduskonnas ja võeti vastu Peterburi ülikooli vene kirjanduse ajaloo kateedrisse, kus teda hakati ette valmistama professoriks saamiseks, kuid rahapuuduse pärast pidi ta 1882 sellest loobuma ja töötas järgmised 8 aastat, kuni 1890. aastani Liepaja–Romnõ raudtee valitsuses. Neist esimesel kolmel aastal oli ta ohranka salajase jälgimise all. Politsei jälgimine seadustati Venemaal 1882. aastal, nii et Vengerov oli üks esimesi inimesi Venemaal, keda politsei jälgis.

Alates 1890. aastast pühendus Vengerov täielikult kirjandusajaloole ja bibliograafiale. 1897 võeti ta Peterburi ülikooli eradotsendiks, kuid 1899 vallandati poliitilise ebausaldusväärsuse tõttu. 1906 tohtis ta pedagoogilist tööd jätkata. 1909 omistas Harkovi ülikool Vengerovile tema seniste tööde põhjal doktorikraadi vene sõnakunsti alal. 1910 valiti ta Bestuževi kursuste ja Peterburi psühhoneuroloogiainstituudi professoriks. Alates 1917 oli ta Venemaa raamatupalati direktor ja 1919 sai Peterburi ülikooli professoriks.

Semjon Vengerovil oli 6 last, 3 poega ja 3 tütart. Vanim laps Aleksei (1881–1915) oli jurist, kes langes Esimeses maailmasõjas. Kolm last surid isaga samal või järgmisel aastal. Keskmine poeg revolutsionäär, ühiskonnategelane ja advokaat Vsevolod Vengerov (1887–1938) represseeriti, lasti maha, rehabiliteeriti postuumselt.

## Kirjandus
* Sergei Issakov, "S. Vengerov ja Tartu ülikool" – Keel ja Kirjandus 1981, nr 2, lk 93–99
Avant que l'ombre...

**"Avant que l'ombre..."** ('Enne, kui vari...') on Mylène Farmeri kuues stuudioalbum. See anti  välja 4. aprillil 2005.

## Singlid

## Laulud plaadil

## Edetabelid

## Viited
Toomas Aru

**Toomas Aru** (pseudonüüm **Toomas F. Aru**) on Eesti luuletaja ja kultuurikorraldaja.

## Tegevus
* Töötanud Pärnu Avatud Noortekeskuse Che juhina, mille eest pälvis 2005. aastal Pärnu linna aasta noorsootöötaja preemia.
* Luunja Kultuuri- ja Vabaajakeskuse direktor
* Rae Kultuurikeskuse juhataja

## Teosed
* Batman ja Robin 2012  "Eesti Tule Jumal Appi kirjandus", Jumalikud ilmutused
* Toomas F. Aru 2009: "Tahaks keppi jääääre saatel ehk Georges Charles de Heeckeren d'Anthès pihtimus", Jumalikud Ilmutused
* Toomas F. Aru Täielik teoste kogu I-II 2016
* Toomas F. Aru "Kuidas seletada Varro Vooglaiule surnud jumalat"
* Toomas F. Aru (Foma Zaum) 2025: "Геометрия любви" 

## Välislingid
* Aasta noorsootöötaja on Toomas Aru, Pärnu Postimees, 6. detsember 2005
Lubjanka väljak

**Lubjanka väljak** (Лубянская площадь) on väljak Moskvas Punase väljaku lähistel.

Aastatel 1926–1990 kandis väljak Nõukogude poliitilise politsei asutaja Feliks Dzeržinski auks **Dzeržinski väljaku** nime.

Lubjanka väljakut on esmamainitud leetopissides 1480. aastal, kui Ivan III pärast 1478. aastal Novgorodi vabariigi liitmist Moskva suurvürstiriigiga asustas sundkorras osa novgorodlasi Moskvasse. Väljak on saanud nime Novgorodi Lubjanitsõ linnaosa auks. Novgorodlased ehitasid sinna ka Sofia katedraali, mis pidi meenutama Novgorodi Sofia katedraali.

Nimi Lubjanka on saanud Nõukogude Liidu repressiivorgani Siseasjade Rahvakomissariaadi (SARK) ehk vene keeles NKVD sünonüümiks, kuna Suur- ja Väike-Lubjanka tänava piirkonnas asusid ja asuvad Nõukogude ja Venemaa julgeolekuasutuste peakorter.

1990. aastal avati väljakul Solovetsi kivi, kui mälestusmärk Nõukogude Liidu poliitiliste repressioonide ohvritele.

Lubjanka väljaku all asub Lubjanka metroopeatus (1990. aastani kandis ka see Dzeržinski nime). Väljakust kvartali kaugusel on teine metroopeatus Kuznetski Most.
Warren Buffett

**Warren Edward Buffett** (sündinud 30. augustil 1930 Omahas) on Ameerika Ühendriikide investor, ettevõtja ja filantroop. 

Ta oli aastatel 1970–2025 valdusettevõtte Berkshire Hathaway tegevjuht ja üks maailma rikkamaid inimesi. Teda peetakse üheks ajaloo edukaimaks investoriks. 
2026. aasta jaanuaris arvestas Forbes tema varanduse väärtuseks 148,9 miljardit USD.

## Elulugu
Warren Buffett sündis Ameerika Ühendriikide kongresmeni Howard Homer Buffetti ja Leila Stahli pojana. Ta ostis aktsiaid esimest korda 11-aastaselt. Ta õppis Whartoni ärikoolis Pennsylvanias, lõpetas Nebraska ülikooli ning seejärel sai magistrikraadi Columbia ülikooli ärikoolis. Ta on õppinud ka New Yorgi finantsinstituudis. Ta töötas oma õpetaja ja kumiiri Benjamin Grahami ettevõttes, seejärel siirdus tagasi kodulinna Omahasse ning alustas omal käel mastaapset äritegevust, algul usaldusühingute juhina, hiljem Berkshire Hathaway tegevjuhina.  

Forbesi andmetel oli Buffett 2008. aasta kevadise seisuga maailma rikkaim inimene varandusega üle 60 miljardi USA dollari. 2006. aastal oli ta ajakirja Forbes andmetel Bill Gatesi järel maailma rikkuselt teine inimene (varandus vastavalt 666,4 ja 618,8 miljardit Eesti krooni) ning 2004. aastal samuti (varandus vastavalt 543 ja 513 miljardit krooni). Buffetti aastane sissetulek on alates 1993. aastast olnud vähemalt 100 000 dollarit. 2022. aasta oktoobri seisuga oli tema vara väärtus 94,2 miljardit dollarit, millega ta on rikkuselt maailma kuues inimene.

Financial Timesi ja PricewaterhouseCoopersi maailma kõige hinnatumate juhtide edetabelis oli Buffett 2003. aastal 2. ja 2004. aastal 4. kohale.

## Poliitilised vaated
Buffett on paljudele poliitikutele ja kampaaniatele raha annetanud. Näiteks toetas ta Arnold Schwarzeneggerit 2003. aasta valimiskampaanias.

2008. aasta presidendivalimiste ajal toetas Buffett Barack Obamat ning väitis, et tema ja Obama vastaskandidaadi John McCaini vaated sotsiaalsele õiglusele on nii erinevad, et McCain peab läbi tegema lobotoomia, enne kui Buffett teda toetama asub. Presidendikampaanias nimetasid nii Obama kui ka McCain 10. oktoobril teleesinemises Buffettit kandidaadina riigisekretäri kohale. Novembris mainis Obama Buffettit võimaliku majandusnõunikuna.

## Isiklikku
1952. aastal abiellus Buffett Susan Thompsoniga. Neil on tütar Susie ning pojad Howard ja Peter. Abikaasad asusid 1977. aastal lahku elama, kuid ei lahutanud abielu. Susan suri juulis 2004. 2006. aastal abiellus Buffett oma sünnipäeval 60-aastase lätlanna Astrid Menksiga, kellega ta elas koos juba 1979. aastast.

2007. aastal avaldati Buffetti DNA kümneleheküljeline analüüs, mille kohaselt Buffetti mtDNA-liinis (emaemaema jne) esivanemad võivad olla pärit Ibeeriast või Eestist. Praegu teadaolev kaugeim esiema oli Susan Ann Barber (neiuna Watson), kes elas juba 1880. aastail Ameerika Ühendriikides Nebraskas.

## Viited

## Välislingid

*Ülevaade Warren Buffettist TarkInvestori veebilehel
Marginalism

**Marginalism** on majandusteooria mikroökonoomikas, mis uurib tarbimist, nõudlust, pakkumist. Peaaegu samasugust majandusteooriate ja teadlaste koolkonda, rõhuasetusega Ameerika majandusteadlastele, kutsutakse USA käsitluse järgi neoklassikaliseks majandusteaduseks.

1870. aastal kerkis majandusteaduses esile marginalistlik majandusmõtte koolkond, mis valitses läänemaailma majandusharidust kuni 1930. aastani ning mis on tänapäevani oluline mikroökonoomikas. Tuntumad majandusteadlased, kes kuuluvad marginalistide esimesse generatsiooni on William Stanley Jevons Inglismaal, Carl Menger Austrias ja Léon Walras Šveitsis.

Jevons leidis teoses "Theory of Political Economy" (1871), et majandusteadus on samuti matemaatikaga seotud. Samas kasutas ta utilitarismi psühholoogilist baasi, et selgitada tarbimist heaolu maksimeerimise seisukohalt.

Walras teoses "Elements of Pure Economics" (1871) tuletas nõudluskõvera.

Menger "Grundsatze der Volkswirtschaftslehre" (1871) ei olnud nii matemaatiline kui teised. Tema selgitas inimese majandustegevuse aktiivsuse põhjusena vajaduste rahuldamist.

Teise generatsiooni marginalistid on Inglismaalt Philip Henry Wicksteed, William Smart ja Alfred Marshall, Austriast Eugen von Böhm-Bawerk ja Friedrich von Wieser, Šveitsist Vilfredo Pareto ja USAst Herbert Joseph Davenport ja Frank A. Fetter.

## Marginaalanalüüs
Marginaalanalüüsi kasutamine lähtutakse majanduslike protsesside kirjeldamisel kogutulu, kogukulu ja kasumlikkuse näitajate muutumise uurimisest. Uuritakse lisanduvat tulu, kulu ja kasumlikkust. Majandusteoorias on kasutusel mõisted: piirtulu, piirkulu ja piirkasulikkus. Marginaalanalüüsi kasutamine viis ka ressursside paigutuse uurimiseni. Esimeseks rakenduseks oli nõudlusteooria, kus arendati välja piirkasulikkuse kontseptsioon.
Nõudluskõver

**Nõudluskõver** on majandusteaduses graafik, mis näitab mingi kauba hinna ja tarbijapoolse nõudluse suhet. Reeglina on kauba hind ja tarbitav kogus pöördvõrdelises seoses ehk kõrgema hinna juures tarbitakse vähem kui madalama hinna juures.
Empiirilisus

**Empiirilisus** ehk **kogemuslikkus** on kogemusel põhinevus. 

## Vaata ka
*Teoreetilisus
*Empirism
*Empiiriline teadmine
*Empiiriline teadus
*empiiriline tõde
*Empiiriline valem
*Empiiriline valem (teadusteooria)
*Empiiriline jaotus
*Empiiriline mõiste
*Empiiriline õigustus
Põhja-Kivu provints

**Põhja-Kivu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Põhja-Kivu asub riigi idaosas ning piirneb Uganda ja Rwandaga. 

Provintsi halduskeskus on Goma, lisaks kuulub provintsi veel kaks linna – Butembo ja Beni, ning kuus territooriumi – Beni, Lubero, Masisi, Nyiragongo, Rutshuru ja Walikali. 

Põhja-Kivu provintsis asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Virunga rahvuspark, kus elavad ohustatud mägigorillad. Piirkonnas leidub kulda ning väärtuslikku nioobiumi- ja tantaalimaaki.

Põhja-Kivu on kannatanud aastaid kestnud kodusõja käigus toimunud tapatalgute, laastamise ja lapssõdurite värbamise all. Aastal 2008 käis piirkonnas äge võitlus valitsusvägede ja Laurent Nkunda juhitavate tutsi mässuliste vahel. Mitusada tuhat inimest põgenes verevalamise tõttu oma kodudest. 

Provintsi keskuses Gomas asub kohalike ÜRO rahuvalvejõudude peakorter. Kongo DV 17 000 inimesest koosnevad rahujõud olid konflikti haripunktil ÜRO suurim rahuvalveüksus.

## Välislingid
* Koduleht
Super Junior

**Super Junior** on Lõuna-Korea poistebänd, mille moodustas 2005. aastal S.M. Entertainment. Grupis on aegade jooksul olnud 13 liiget, mis teeb Super Juniorist ühe maailma suurima poistebändi. Nad tegid oma debüüdi 6. novembril 2005 nimega "Super Junior 05'", algkoosseisus oli 12 liiget: Leeteuk, Heechul, Yesung, Kangin, Shindong, Sungmin, Hangeng, Eunhyuk, Siwon, Donghae, Ryeowook ja Kibum. Bändi debüütlaul oli "TWINS".

Super Juniori liikmed pidid algse plaani järgi iga aasta tagant vahetuma, ent tänu nende kiiresti saavutatud populaarsusele võeti nime tagant "05'" ära ja Super Junior jätkas samade liikmetega. Aastal 2006 liitus grupiga Kyuhyun. Alates 2009. aastast on Kibum mitteaktiivne, aastal 2011 lahkus grupist ametlikult Hangeng.

Ülemaailmne tuntus saabus aastal 2009 lauluga "Sorry Sorry", mida peetakse ka üheks niinimetatud K-pop'i hümniks. "Sorry Sorry" oli ka statistiliselt nende kõige edukam album, mida müüdi näiteks juba esimesel päeval 30 000 eksemplari.

Fänniklubi nimi on E.L.F (Everlasting Friends) ja fänniklubi värv on pärlsinine.

Aastate jooksul on Super Junior jagunenud erinevateks alagruppideks (Super Junior-M, Super Junior-T, Super Junior K.R.Y, Eunhyuk & Donghae), mis samaaegselt keskenduvad eri muusikastiilidele ja publikule.

## Liikmed
;Praegu aktiivsed liikmed
* Heechul 
* Shindong
* Eunhyuk
* Donghae
* Siwon
* Leeteuk
* Yesung
* 
;Passiivsed liikmed
* Ryeowook
* Kyuhyun
* Kangin
* Sungmin
;Alagruppide liikmed
* Zhou Mi
* Henry

;Varasemad liikmed
* Hangeng
* Kibum

## Diskograafia

### Korea diskograafia
;Stuudioalbumid

* "Twins" (2005)
* "Don't Don" (2007)
* "Sorry, Sorry" (2009)
* "Bonamana" (2010)
* "Mr. Simple" (2011)
* "Sexy, Free & Single" (2012)
* "Play" (2017)

;Singlid
* "Show Me Your Love" (2005)
* "U" (2006)

### Jaapani diskograafia
;Stuudioalbumid
* "Hero" (2013)

;Singlid
* "Bonamana" (2011)
* "Mr.Simple" (2011)
* "Opera" (2012)
* "Sexy, Free & Single" (2012)
* "Blue World" (2013)

## Välislingid
*Koduleht
*Facebooki fännileht