open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silvi Virkepuu

**Silvi Virkepuu** (30. jaanuar 1951 – 7. märts 2020) oli eesti kujunduskunstnik.

Ta õppis Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri teaduskonna tööstuskunsti erialal aastatel 1970–1975.

Seejärel töötas ta Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi projekteerimise, tehnoloogia ja kujunduse instituudis kujunduse ja konstrueerimise insener-kujundajana ning alates 1978. aastast projekti peakonstruktor-disainerina.

Virkepuu esimeseks ülesastumiseks oli näitus "Harku 75" (see oli kahe naise näitus), pärast seda esines ta oma teostega paljudel grupinäitustel. 1976. aastal liitus Virkepuu Kunstnike Liidu tarbegraafika sektsiooniga, 1978. aastal Kunstnike Liidu noortekoondisega ja 1980. aastal võeti vastu Kunstnike Liidu liikmeks.

Virkepuu leidis rakendust graafilise disainerina ja kujundas pakendeid, plakateid, logosid ja meeneid – näiteks tehasele Tarbeklaas, tootmiskoondisele Flora, tootmiskoondisele Vasar, Tartu Plastmasstoodete Katsetehasele, Tallinna Klaverivabrikule, plastmasstoodete vabrikule Salvo, nahkgalanteriikombinaadile Linda, kondiitritoodete vabrikule Kalev, tootmiskoondisele Polümeer ja 1980. aasta purjeregati kultuuriprogrammile.

Ta tegeles lisaks tarbegraafikale ka tootedisainiga – puust konstruktor Knops ja arendavad visuaalsed mängud "Maja 1", "Maja LL", "Sild" lastele, pehme mänguauto Dixi, tootmiskoondise Norma auto ohutusrihmade detailidisain, elektriline muruniiduk tootmiskoondisele Vasar, lastekelk ja väikelapse kiik tootmiskoondisele Tootsi, hambatehnika osakonna lahendus sanatooriumile Tervis jpm.

Ta tegi ka raamatukujundusi.

## Välislingid
*Lahkunud on kujundusgraafik ja disainer Silvi Virkepuu, Postimees, 11. märts 2020
*Suri kujundusgraafik Silvi Virkepuu, ERR, 11. märts 2020
Reszel

**Reszel** (saksa *Rößel*) on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Kętrzyni maakonnas, Reszeli valla halduskeskus. Reszel asub Kętrzynist umbes 15 km läänes ja Olsztynist ligikaudu 53 km idakirdes.

Reszel asutati 1241. aastal, linnaõigused sai 1337. aastal. 1466. aastal läks Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tulemusel läks 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poola piires alates 1945. aastast.

## Viited
Kulumaks

**Kulumaksuks** võib nimetada Eesti tulumaksu ainulaadset lahendust, mille puhul tuleb väljamakstavatelt dividendidelt tasuda tulumaks lisaks väljamakstavale tulule. Kui ettevõtte otsustab näiteks välja maksta dividende 1000 eurot  (mis makstakse aktsia omanikule välja netotuluna), siis tuleb maksukohustuse määramiseks see esmalt suurendada brutosummaks (s.t tuluks, millelt tulumaksu pole veel maha arvestatud) ja alles seejärel arvestada sellelt 20% tulumaks. Arvutuskäiguna toimuks see järgmisel viisil:

1000 / 0,8 = 1250 x 20% = 250 eur, s.t dividendide väljamaksja kogukulu on 1250 eurot.

Sellise korra kehtestamise vajadus tuleneb sellest, et Eestis ei maksustata ettevõtte tulu mitte iga-aastase kasumimaksuna, vaid selle maksu tasumise kohustus on edasi lükatud ajale, mil see tulu makstakse ettevõtte omanikele välja dividendidena. Kui väljamaksmisel rakendataks allikamaksu põhimõtet, siis loetaks see tulu kapitali tuluks, mille sissenõudmise õigus on investori residentriigil – s.t välisinvestoritele väljamakstavatelt tasutav kapitali tulumaks (*Capital Gain tax*) laekuks teiste riikide eelarvetesse ja Eesti osutuks maksuparadiisiks, kus ettevõtete tulu ei maksustata. Sellise olukorra vältimiseks ongi kehtestatud kulumaksu tasumise kohustus, s.t kui dividendide tulumaks tuleb tasuda lisaks väljamakstavale tulule siis on see n.ö edasilükatud ettevõtte tulumaks. 

## Viited
Rohtlaan

**Rohtlaan** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rohtlaan on määratud nimede eestistamisel isikuile, kelle perekonnanimi oli Berendson, Börjer, Ende, Fröhberg, Grentsmann, Kelt, Kraut, Limonov, Oinas, Paalberg, Palberg, Putting, Räbovõitra, Reimund, Rodeman, Rohhan, Rooberg, Rothgänger, Russak, Sloga, Stein, Stepanov, Tabor, Täkk, Veimen, Zutz ja Zutz.

*Paul Rohtlaan (1930–2020), eesti laevakapten
Tulbikantsel

**Tulbikantsel** (saksa keeles *Tulpenkanzel*) on umbes 1505. aastal porfüürsest tufist raiutud ja välimuselt tulbiõit meenutav kantsel, mis asub Freibergi toomkirikus ja mida peetakse saksa kiviraiduri H. W. peateoseks.

## Kirjeldus
Kantsel ei toetu seinale ega sambale, see seisab vabalt võimsal tüvesel, mis aga on õhuliselt ümbritsetud fantaasiataimestiku lehtede ja võrsetega ja väikeste inglitega lehestiku vahel, nii et kantsel meenutab mitme pungisega karikat. Viinamarjakobaratest rõngale toetub paljukroonlehelise ülal kergelt väljapoole pööratud lilleõie kujuline kantslikorv, mille välimisse kihti on ažuursete lehtede vahele paigutatud nelja kiriku doktori kõrgreljeefsed rinnaportreed – Milano piiskop Ambrosius, kardinalina kujutatud Hieronymus, Augustinus ja paavst Gregorius Suur. Kantslisse viivad põimuvast oksastikust alusele toetuvad astmed. 

Kantsli kohal ripub puust nikerdatud kõlaräästas, mille alumisel pinnal kulgeb kiri "Ite in orbem predicare evangelium omni creature" (Markuse 16:15 "Minge kõike maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule!"). Selle kohal ümbritsevad kõlaräästast tiivulised nelja evangelisti sümbolid, neist kõrgemal on müstilisest õiest välja kasvavat neitsi Maarjat ja Jeesuslast kujutav skulptuur kuldses kiirtepärjas.

Kantsli jalal istub üks roosikrantsi hoidev kuulaja, võib-olla on nii kujutatud annetajat. Trepi all ühes oksaharus istuv lühikeses töömeheriietuses mees võib olla kunstnik ise.

Kantslit kasutatakse piduliku kantslina suurematel kirikupühadel.

## Pildid

Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-005.jpg|Kantslikorv Gregoriuse ja Ambrosiusega
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-019.jpg|Kantslijala pungis inglitega
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-020.jpg|Kantslikorvi aluse pungise kujundus
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-010.jpg|Lõvi kantsli jalamil
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-012.jpg|Kuulaja
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-007.jpg|Trepi all istuv mees


## Viited

## Välislingid
* Pilte kantslist Wikimedia Commonsis
* Die Tulpenkanzel. – Freiberger Dom
Będzin

**Będzin** (saksa Bendzin) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Będzini maakonna halduskeskus. Będzin asub Katowice kesklinnast ligi 11 km kirdes.

Będzinit on esmamainitud 1301. aastal. Magdeburgi linnaõigused andis Będzinile Poola kuningas Kazimierz III 1358. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks Będzin Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Będzin 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Esimene kivisöe kaevandus rajati Będzinis 1825. aastal, seejärel kujunes linnast oluline tööstuskeskus.

## Sõpruslinnad
* Basse-Ham, Prantsusmaa
* Kaišiadorys, Leedu
* Tatabánya, Ungari

## Viited
Juri Zotov

**Juri Zotov** (vene keeles Юрий Зотов; kirjanikunimega **Nil Nerlin**, vene keeles *Нил Нерлин*; 23. juuni 1937 – 25. mai 2015 Tallinn) oli Eestis elanud luuletaja ja proosakirjanik. 

Ta lõpetas Uurali Riikliku Ülikooli.

Ta oli ajakirja Võšgorod peatoimetaja asetäitja, Venemaa Kirjanike Liidu (Moskva) liige.

Ta elas Eestis alates 1980. aastast.

## Tunnustus
*2011 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: 2011. aasta luulelooming)
*2015 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: «*Лунный круг. Семь романов*»/ „Kuu ring: seitse romaani“) 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Eesti ajakirjanik Ljudmilla Gluškovskaja. 

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Kinoliitude Konföderatsioon

**Kinoliitude Konföderatsioon** (vene keeles Конфедерация союзов кинематографистов) on SRÜ riikide ja Baltimaade kinematografistide liitude ühendus.

Kinoliitude Konföderatsioon on NSV Liidu Kinematografistide Liidu õigusjärglane. Asutati mais 1990. 

Konföderatsiooni kuuluvad filmiliidud 15 riigist (Aserbaidžaan, Armeenia, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Läti, Leedu, Moldova, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Eesti, Venemaa). Venemaalt kuuluvad konföderatsiooni Venemaa Kinematografistide Liit ja KinoSojuz, Eestist Eesti Kinoliit.

Konföderatsiooni juhtorganiks on 11-liikmeline konföderatsiooni nõukogu. Konföderatsiooni esimees on Aserbaidžaani Kinematografistide Liidu esimees Rüstəm İbrahimbəyov. 2017. aastal kuulus konföderatsiooni nõukogu koosseisu Eesti Kinoliidu esimees Martti Helde. Konföderatsiooni peakorter asub Moskvas aadressil ulitsa Družinnikovskaja 15. 

Konföderatsioon asutas 2018. aastal rahvusvahelise Euraasia filmiauhinna "East–West. The Golden Arch" (vene keeles Восток-Запад. Золотая арка).

## Viited

## Välislingid
*Konföderatsiooni koduleht
Rüstəm İbrahimbəyov

**Rüstəm Məmməd İbrahim oğlu İbrahimbəyov** (vene keeles Рустам Ибрагимбеков *Rustam Ibragimbekov*; 5. veebruar 1939 Bakuu – 11. märts 2022) oli aserbaidžaani kirjanik, filmistsenarist ja filmirežissöör.

İbrahimbəyov lõpetas 1963. aastal Bakuus Aserbaidžaani Nafta- ja Keemiainstituudi, 1967. aastal Moskvas Kõrgemad Stsenaristide Kursused ja 1974. aastal Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis kõrgemad režissööride kursused.

İbrahimbəyov oli Kinoliitude Konföderatsiooni esimees, ühtlasi 2003. aastast Aserbaidžaani Kinematografistide Liidu esimees ja 2018. aastast filmiauhinna "East–West. Golden Arch" juhatuse esimees.

2013. aastal loobus İbrahimbəyov topeltkodakondsusest (oli sellal Aserbaidžaani ja Venemaa kodanik) ning üritas kandideerida Aserbaidžaani presidendivalimistel, kuid ebaõnnestunult.

İbrahimbəyov kirjutas üle 40 filmistsenaariumi, sealhulgas on ta olnud Eesti filmi "Karu süda" ja Oscari saanud filmi "Päikesest rammestunud" kaasstsenarist. Samuti on ta olnud kaastegev NSV Liidu riikliku preemia (1981) ja Venemaa Föderatsiooni riikliku preemia (1993, 1996, 1998, 2000) saanud filmide stsenaariumite loomisel. 

İbrahimbəyov on olnud kuue mängufilmi režissöör. Tema film "Kabusun gözüylə" (2010) võitis 2011. aastal filmiauhinna Nika.

## Tunnustus
*1976 – Aserbaidžaani NSV teeneline kunstitegelane
*1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
*1998 – Aserbaidžaani rahvakirjanik
*2011 – Rahvusvahelise Antalya filmifestivali elutööauhind
*2011 – filmiauhind Nika kategoorias "Parim SRÜ, Baltimaade ja Gruusia film" 
*2020 – filmiauhind Nika kategoorias "Au ja väärikus"

Ta oli valitud Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks.

## Välislingid
Lwówek Śląski

**Lwówek Śląski** (saksa *Löwenberg in Schlesien*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Lwówek Śląski maakonna ja Lwówek Śląski valla halduskeskus. Lwówek Śląski asub Jelenia Górast umbes 25 km põhjaloodes Bóbri jõe ääres.

Asula sai linnaõigused 1217. aastal. Linnast kujunes oluline käsitöö ja kaubanduse keskus. Kolmekümneaastases sõjas sai linn rängalt kannatada ja selle tähtsus vähenes. 1659. aastal ja 1704. aastal laastasid linna suured tulekahjud. 18. sajandil oli linn endise tähtsuse minetanud, majanduse elavnemine algas 19. sajandi teisel poolel. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Sääminginsalo

**Sääminginsalo** on saar Soomes, kui kaevatud kanaliga eraldatud maa-ala saareks pidada. See on Soome suurim saar, kui eeldada, et veetase peab olema kõigil saare randadel samal kõrgusel. Sääminginsalo randade veetase on 76 meetrit merepinnast. Sääminginsalost suurem on Soisalo, kuid selle rannad on merepinnast erineval kõrgusel. 

Sääminginsalot ümbritsevad Haukivesi, Pihlajavesi, Puruvesi, Paasivesi ja Enonvesi järv. Lisaks järvedele eraldab seda muust maast idas Raikuu kanal, mis rajati 1750. aastatel.

Selle üle, kas Sääminginsalot saab pidada saareks peeti arutelu Soome statistikaameti (Tilastokeskus) ja Soome keskkonnakeskuse vahel, mille tulemusena tunnistati 2001. aastal Sääminginsalo saareks.

Sääminginsalol asuvad Savonlinna idaosa ning Enonkoski ja Kerimäki kirikukülad.

## Viited
Kamienna Góra

**Kamienna Góra** (saksa *Landeshut*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Kamienna Góra maakonna ja Kamienna Góra valla halduskeskus. Kamienna Góra kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 11 km kaugusel.

Linn asub Bóbri jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1232. aastal. Linnaõigused sai 1292. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Aet Süvari

**Aet Süvari** (sündinud 30. septembril 1977) on eesti spordiajakirjanik.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1995. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1999. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal ja 2005. aastal Edinburghi Napieri ülikooli ajakirjandusosakonna magistriõppe. 

## Töö ja looming
9-aastaselt hakkas ta käima ajalehe Säde noorte korrespondentide koolis. Hiljem töötas noortelehes Meie Meel ja ajalehes Hommikuleht.

Ta on töötanud kaasturunduse (*affiliate marketing*) valdkonnas.

Ta töötas aastatel 1999–2004 Eesti Ekspressis toimetajana, 2005–2006 Šotimaa nädalalehes Fife Free Press kohtureporterina, 2007–2008 ETV jalgpallisaate „Lisaaeg“ saatejuhi ja toimetajana. 2006. aastal asus tööle Eesti Päevalehe sporditoimetuses. 2014. aastast töötab Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses.

Ta on tõlkinud inglise keelest eesti keelde ilu- ja aimekirjandust.

### Teosed
Kahasse Kertu Ruusiga ilmus 1995. aastal luulekogu „Aeg jookseb. Lilled vangile“.

Samuti olid nad 1999. aastal ilmunud brošüüri „Tallinna 7. keskkool ja Tallinna Inglise Kolledž: 55 lendu“ autorid.

## Isiklikku
Lapsepõlves on ta tegelenud iluvõimlemise ja rahvastepalliga, laulnud kooristuudios Ellerhein ja õppinud flööti. Hiljem on tegelenud ka jooksmisega.

Huvi jalgpalli vastu tekkis esimese jalgpallimatši vaatamise järel 5. juunil 1999, pärast Kadrioru staadionil toimunud Eesti-Tšehhi mängu. Ta on Hispaania jalgpallikoondise poolehoidja ja mänginud ise aastatel 1999–2000 FC Fauna jalgpallinaiskonnas.

## Viited

## Välislingid
Ed Sullivan

**Edward Vincent Sullivan** (28. september 1901 New York – 13. oktoober 1974 New York) oli Ameerika Ühendriikide telesaatejuht ja ajakirjanik. 

1919. aastal töötas ta lühikest aega ajalehes The Hartford Post, misjärel asus tööle ajalehe The New York Evening Mail toimetusse, kuhu jäi kuni väljaande sulgemiseni 1923. aastal. 1923–1927 tegi ta kaastööd uudisteagentuuridele ja väljaannetele Associated Press, The Philadelphia Bulletin, The Morning World, The Morning Telegraph, The New York Bulletin ja The Leader. 1927–1929 töötas ta ajalehe The Evening Graphic toimetuses, algul spordiajakirjanikuna ja seejärel sporditoimetajana. 1929. aastal asus ta tööle ajalehe The New York Daily News kolumnistina. Selle töö kõrvalt juhtis ta raadiosaateid raadiojaamas WABC, mis hiljem sai nimeks WCBS.

1948. aastal asus ta telejaamas CBS juhtima telesaadet "Toast of the Town", mis 1955. aastal nimetati "The Ed Sullivan Show'ks". Saade oli eetris kuni 1971. aastani. Tähelepanuväärsed olid Elvis Presley esinemine saates 6. jaanuaril 1957 ja ansambli The Beatles esinemine 9. veebruaril 1964.

## Viited
Valgerähn

**Valgerähn** (*Melanerpes candidus*) on linnuliik rähnlaste sugukonnast.

Linnu kehapikkus on 24–27 cm. Kaal on 98–136 g.

## Levik
Valgerähn on levinud Lõuna-Ameerikas Andidest ida pool (Suriname, Prantsuse Guyana, Brasiilia, Boliivia, Paraguay, Uruguay ja Argentina).

## Viited

## Välislingid

*
Maanaine

**Maanaine** oli Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi kodumajanduse ajakiri, mis ilmus aastatel 1940–1941 ajakirja Taluperenaine järglasena. Ajakiri ilmus kord kuus. Ajakirjaga olid kaasas lõikelehed.

Ajakirja vastutav toimetaja oli Veera Kõpp, tegevtoimetaja Kai Lukk, käsitööosa toimetaja Helme Toomaste. Toimetus asus 1940. aastal Tartus Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi ruumides Peeter Põllu 5.
Üks number maksis 1940. aastal 1 rubla ehk 80 senti.

1941. aasta jaanuarinumbri esikaas on punane ja päismikus on määratlus "ühiskondlik, poliitiline ja kirjandus-kultuuriline ajakiri"; numbri väljaandja oli EK(b)P KK. Vastutava toimetaja kohusetäitja oli siis Ellinor Rängel. Üksiknumber maksis 75 kopikat.

1941. aasta juuninumber oli Eesti NSV vapiga. Maanaise toimetus asus siis Tartus Ülikooli tn 9-2. Tegevtoimetaja kohusetäitja oli siis Helene Kenn. Üksiknumber maksis 1 rubla.
Biała

**Biała** (ka **Biała Prudnicka**, saksa *Zülz*, sileesia *Biołŏ*) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Prudniki maakonnas, Biała valla halduskeskus. Biała kesklinn asub Tšehhi piirist ligi 7 km kaugusel, Prudnikist ligi 10 km kirdes.

Asulat on esmamainitud 1225. aastal, linnaõigused sai 1311. aastal. 1544. aastal hävis linn suures tulekahjus peaaegu täielikult. Kolmekümneaastases sõjas rüüstati linna mitmel korral. Suured tulekahjud olid ka aastatel 1791 ja 1793. 1945. aastal läks Biała Saksamaa koosseisust Poolale.

## Viited
Elin Tober

**Elin Tober** (11. märts 1942 Tallinn – 11. juuni 2020) oli eesti skulptor.

## Haridustee
Tober sündis Tallinnas, ent pere kolis peagi Raplamaale. Ta õppis Velise algkoolis, Valgu seitsmeklassilises koolis ja Tartu 7. 7kl koolis. 1957. aastal astus ta Tartu Kunstikooli skulptuuriosakonda, kus õppis kuni 1962. aastani. Kunstikooli lõpetamise järel suunati ta tööle Vaeküla internaatkooli, kus ta töötas joonistusõpetaja ja kasvatajana. 

1963. aastal kolis Tober Tallinna, astus 1965. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuriosakonda ning lõpetas kuueaastase stuudiumi skulptorina 1971. aastal *cum laude*. Aastatel 1971–1981 töötas Tober Eesti Dolomiidis kunstniku ja kivitahujana, kus töötas muuhulgas välja dekoratiivskulptuuride ja -vormide kavandeid. 

## Looming
Näitustel esinemist alustas ta 1972. aastal mitmesuguses tehnikas portreeskulptuuride ja kompositsioonidega. 1977. aastal esines ta Moskvas toimunud suurnäitusel "Maa noorus". Tema isikunäitused on toimunud Tallinna Kunstihoone galeriis 1977. ja Tartu Kunstnike Majas 1987. aastal, lisaks  on tema tööd olnud esindatud paljudel programmilistel ja kuraatorinäitustel. Toberi viimaseks näituseks jäi "Naiskunstnikud Pallasest" Kõrgema Kunstikooli Pallas galeriis Noorus Tartus 2019. aastal, kus ta esines koos omaaegsete õpingukaaslastega. Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1978. 

## Teoseid
* "Piigad pingil", puit, 1973 (Tartu Kunstimuuseum)
* "Ema portree", pronks, 1976 (Eesti Kunstimuuseum)
* "Marje", pronks, 1982 (Eesti Kunstimuuseum)
* Jüri Sillarti portreepea, pronks, 1982 (Balti Filmi-ja Meediakool)
* Peet Areni portreepea, pronks marmoralusel, 1982 (Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum)
* Tamara Ditmani pronkspea graniidil, 1983 (Eesti Kunstimuuseum)

## Viited
Andris Ameriks

**Andris Ameriks** (sündinud 5. märtsil 1961 Jūrmalas) on Läti poliitik. Ta oli aastatel 2019–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1961 Jūrmalas. Ta on õppinud Jūrmala 1. Keskkoolis. Aastal 1984 lõpetas ta Riia Polütehnilise Instituudi automatiseerimise ja arvutitehnika teaduskonna insener-süsteemitehniku ​​kvalifikatsiooniga, aastal 1987 lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusteaduse erialal. 1980. aastatel oli ta Riia Polütehnilise Instituudi komsomolisekretär.

Esimestel aastatel pärast Läti iseseisvuse taastamist asutas ta ettevõtte Letonija, mis andis laene, mille intressimäär oli kuni 35% aastas, ostis erastatud kinnistuid, otsis neile ostjaid, aitas inimestel vara sissenõudmise dokumente korrastada. Selle aja jooksul sai Andris Ameriks miljonäriks.

Aastal 1993 pääses ta seimi liikmeks Rahva Üksmeele Partei nimekirjas.

## Välislingid
*Andris Ameriks Euroopa Parlamendi kodulehel
General Electric GE9X

**GE9X** on tööstuskonglomeraadi General Electricu toodetud maailma suurim ja võimsaim reaktiivmootor. See on aretatud spetsiaalselt maailma suurima kahemootorilise lennuki Boeing 777X jaoks. Mootorit hakati välja töötama 2013. aastal. Uus tehnoloogia ning uued materjalid teevad selle 10% kütusesäästlikumaks kui tema eelkäija GE90. 2017. aasta 10. novembril aset leidnud testis arendas mootor 597 kN tõukejõudu, mis on 30 kN rohkem kui eelmisel rekordiomanikul GE90-115B.

## Arendus

General Electric teatas 2012. aastal, et hakkab otsima efektiivsemat lahendust Boeingu uute kahemootoriliste lennukite 777-8 ning suurema 777-9 jaoks. 2013. aastal alustati GE9X arendamist. Uue mootori ventilaatori diameeter on 9 cm pikem kui selle eelkäija GE90 ventilaator. Sellega on uue mootori kogupikkus 339 cm. Mootori diameeter on 442 cm, mis on umbes sama suur kui Boeing 737 kere diameeter. Ventilaatori labade arvu on vähendatud ning GE9X kasutab 16 laba varasema 22 asemel. Mitu komponenti on valmistatud uuest komposiitmaterjalist ning 6 erinevat komponenti on 3D-prinditud. See tähendab, et hoolimata GE9X suurusest, ei kaalu see palju rohkem kui eelkäija GE90. Uue mootori nominaalset tõukejõudu on suurendatud 13 kN võrra.

## Testimine

GE9X testimiseks ei saanud kasutada olemasolevaid katserajatisi, mistõttu tuli selle katsetamiseks ehitada täiesti uus rajatis. Esialgsed maapealsed testid mootori prototüübiga tehti 2016. aasta aprillis ning jäätumistestid 2017. aasta talvel. 2017. aasta maikuus tehti esmased testid teise toodetud mootoriga. Lennutestid olid planeeritud 2017. aastasse, kuid mitme probleemi tõttu lükkus esimene test 2018. aasta märtsikuusse. Lende testiti Boeing 747 lennukiga, mis tuli mootorite suuruse tõttu ümber ehitada. Esimene lend Boeing 777-9 lennukiga oli planeeritud 2019. aasta lõppu, kuid uute probleemide tõttu lükkus test edasi järgmisse aastasse. Esimene testlend Boeing 777X lennukiga toimus 2020. aasta 25. jaanuaril ning see kestis 3 tundi ja 52 minutit. General Electric loodab GE9X sertifikaadi kätte saada 2020. aasta jooksul.

## Viited
Bubanza provints

**Bubanza provints** on Burundi 1. järgu haldusüksus, üks 17 provintsist.

Provints piirneb läänes Kongo DV-ga. Põhjas ja loodes piirneb Cibitoke provintsiga, idas Kayanza ja Muramvya provintsiga ning lõunas Bujumbura maaprovintsiga.

Provintsi pindala on 1089 km². Elanike arv oli 2008. aasta andmetel 338 023.
Kaugushüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

**[[Kaugushüpe|Kaugushüpp]]e [[Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.]]**

## Mehed

## Naised
Kõlaräästas

**Kõlaräästas** ehk **kõlakatus** (saksa keeles *Schalldeckel*) on kantsli kohal asetsev baldahhiinitaoline katus, mis võib toetuda vabalt seisvaile tugedele või isegi rippuda, kuid mis enamasti on  kinnitatud kantsli kohal seina külge. Kõlaräästa ülesanne on peegeldada kantslis jutlustaja häält allapoole koguduse suunas.

## Pildid

Waiblingen - Michaelskirche - Kanzel.jpg|15. sajandi hilisgooti vormides kantsel ja kõlaräästas Waiblingeni Miikaeli kirikus
Freiberg, Dom, Tulpenkanzel-011.jpg|Rippuv kõlaräästas Freibergi toomkiriku Tulbikantslil 
Salzburg - Gnigl - Pfarrkirche Gnigl - Kanzel 02.jpg|Kivist barokne kõlaräästas Gnigli kirikus Austrias
Santo Domingo - Kanzel 1.jpg|Barokne kõlaräästaga kantsel Santo Domingo kirikus Mehhikos
Vilnius - St. Peter and St. Paul&#039;s Church 09.jpg|Metallist kõlaräästaga kivikantsel Vilniuse Peetruse ja Pauluse kirikus
Púlpito.JPG|Nelinurkse baldahhiini kujuline kõlaräästas Santa Maria da Feira Püha Martini kirikus Argoncilhes Portugalis
Otepää church 2007 7.jpg|Otepää kiriku uusgooti kantsel ažuurse torni kujulise kõlaräästaga 
Pühavaimu kiriku kantsel 2 20110930 by Ahsoous.jpg|Pühavaimu kiriku kantsli barokne kõlaräästas


## Viited
Knurów

**Knurów** (saksa *Knurow*, varem *Knauersdorf*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas. Kuulub Ülem-Sileesia linnastusse. Knurów asub Gliwicest umbes 8 km lõunas ja Katowicest ligikaudu 25 km läänes.

Küla on esmamainitud 1295. aastal. 20. sajandi algusest hakkas arenema tööstus, kivisöe kaevandamist alustati 1908. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks asula 1922. aastal Poolale. Linnaõigused sai Knurów 1951. aastal.

## Viited
Valter Mäng

**Valter Mäng** (20. aprill 1911 Tallinn – 27. september 1954 Tallinn) oli eesti jalgpallur. 

Mängis 1934–40 Tallinna JS Estonia rivistuses ja tuli 5 korda Eesti meistriks. 1934–35 mängis 2 korda Eesti koondises ning kuulus 3 korral B-koondisse.

## Viited
Montenegrolased

**Montenegrolased** (ka *tšernogoorlased*, montenegro keeles *Crnogorci* / *Црногорци*) on lõunaslaavlased, kelle elupaik on Montenegros. Montenegrolasi elab maailmas umbes 460 000 inimest, sealhulgas koduriigis umbes 280 000 inimest.
Pignus

***Pignus*** oli pandiliik Vana-Roomas, millega võlgnik andis võlausaldajale pandieseme tagatisena valdusse, kuid säilitas omandi. *Pignus* tekkis Vana-Roomas *fiducia* pandiliigist, mille järgi läks võlgnikult võlausaldajale üle ka pandieseme omand. Ehkki *pignus* oli levinum pandiliik, eksisteerisid nii *pignus* kui ka *fiducia* samaaegselt Vana-Roomas sajandeid. Tänapäeval võib *pignus*’t võrrelda käsipandiga.

**D. 13, 7, 9, 2 Ulp. 28 ad ed.** 
*Proprie pignus dicimus, quod ad creditorem transit, hypothecam, cum non transit nec possessio ad creditorem.*
(Me nimetame pandiks võlausaldajale antud asja; ja kui isegi omand ei lähe võlausaldajale üle, nimetame seda hüpoteegiks.) 
 
Pandi üleandmisel oli vaja mõlemapoolset nõusolekut. Niipea kui võlgnik oli võlausaldajale võla tagastanud, pidi võlausaldaja võlgnikule pandieseme valduse tagasi andma. 
 
**D. 2, 14, 3 Mod. 3 reg.** 

*Postquam pignus vero debitori reddatur, si pecunia soluta non fuerit, debitum peti posse dubium non est, nisi specialiter contrarium actum esse probetur.*

(Kuid pärast seda, kui pant on võlgnikule tagastatud, pole küsimustki, et võlga saab sisse nõuda, kui raha pole makstud; kui pole selgesõnaliselt tõendatud, et eesmärk oli vastupidine.) 

Võlgnik pidi käituma pandi üleandmisel heauskselt. Kui võlgnik andis pandiesemeks võlausaldajale asja, mis kuulus kellelegi teisele, oli võlausaldajal õigus vastuhagile. Kui võlgnik oli pandieseme omanik osaliselt, võis ta panti panna ainult enda osa. Teise isiku omandis olevat eset võis võlgnik panti panna ainult siis, kui eseme omanik nõustus sellega tollel hetkel või hiljem. 

Kui võlgnik ei suutnud võlga maksta, oli levinuim seisukoht, et võlausaldaja jäi pandieseme valdajaks, kuniks võlg on tasutud. Võlausaldaja ei saanud pandieseme omanikuks, mistõttu ei saanud ta seda müüa või sellest muul viisil lahti saada. Kuna selline olukord oleks võlausaldajale kahjulik, leppisid tihti võlgnik ja võlausaldaja omavahel kokku, et võlausaldajal on õigus pandieset müüa, kui võlgnik võlga ei tasu. 

**Dig. 20, 1, 1 Papin. 11 resp. pr.**

*Conventio generalis in pignore dando bonorum vel poesta quaesitorum recepta est: in speciem autem alienae rei collata conventione, si non fuit ei qui pignus dabat debita, postea debitori dominio quaesito difficilius creditori, qui non ignoravit alienum, utiilis actio dabitur, seda facilior erit possidenti retentio.*

(Üldised kokkulepped olemasoleva või tulevikus omandatava vara käsipandiks andmise kohta on tunnustatud [s.t kehtivad]. Kui kokkulepe puudutas seevastu konkreetset võõrast asja, mida isegi veel ei võlgnetud seda käsipandiks andvale isikule – ja kui võlgnik sai hiljem selle eseme omanikuks –, on sellest teadnud võlausaldajale raske anda analoogset hagi [käsipandieseme valduse saamiseks]; pigem on tal – kui ta on valdaja – õigus seda mitte välja anda.)

## Viited
Evald Smitt

**Evald Smitt** (Šmitt) (24. märts 1915 Tallinn – 12. jaanuar 2007) oli eesti jalgpallur. 

Aastatel 1935–1941 mängis ta Tallinna Jalgpalli Klubi rivistuses ja võitis 1940. aastal Eesti karika. 1943. aastal tuli ta JK Estonia koosseisus Eesti meistriks.

## Viited
Boris Riisik

**Boris Riisik** (19. aprill 1920 Võrumaa – 15. juuli 1992 Melbourne) oli eesti jalgpallur.

Ta alustas jalgpallurina Võru Ilmarises, 1938 siirdus Tartu Olümpia ridadesse. Tuli Eesti meistriks jalgpallis 1940 ja 1942 ning võrkpallis 1943. 

1944. aastal põgenes Saksamaale, hiljem siirdus Austraaliasse.

## Viited
Ban Jelačići väljak

**Ban Jelačići väljak** (horvaadi keeles *Trg bana Jelačića*) on Zagrebi linna keskväljak, mis on nimetatud ban Josip Jelačići järgi.

## Välislingid
*
Püha Markuse kirik (Zagreb)

**Püha Markuse kirik** (horvaadi keeles *Crkva sv. Marka*) on Zagrebi vanalinnas asuv katoliiklik kihelkonnakirik, mis paikneb Püha Markuse väljakul.

## Välislingid
*
Kopel Koslovski

**Kopel Koslovski** (Koslovsky) (23. jaanuar 1918 – jäi kadunuks 1941 sügisel) oli juudi päritolu Eesti jalgpallur. 

Ta võitis 1938. aastal Tallinna Spordi meeskonnas Eesti karika. Mängis Eesti koondise 1939. aasta maavõitluses Läti vastu.

## Viited
Helmuth Kippar

**Helmuth Kippar** (10. september 1910 Tallinn – 1. juuli 1969) oli Eesti jalgpallur. 1933. aastast mängis Tallinna Jalgpalli Klubi koosseisus. Mängis 1935. aastal 8 korda Eesti koondises.

## Viited
Andam

**Andam** ehk **tribuut** on alistatud või valitsetavalt rahvalt nõutav maks, eriti talupojalt nõutav naturaalmaks feodalismiajastul. Andam moodustas 13.–15. sajandil Eestis feodaalkoormiste põhiosa.
Nikolai Linberg

**Nikolai Linberg** (3. aprillil 1915 Tallinn – ?) oli läti päritolu Eesti jalgpallur. 

Jalgpallitreeninguid alustas Pärnus. 1934. aastal sai Eesti kodakondsuse ning kutsuti Tallinna JS Estonia klubisse. Tuli seitse korda Eesti meistriks. 1936. aastal lõi meistriliigas 14 mängus 21 väravat, mis püsis 58 aastat Eesti rekordina.

Ta mängis kolm korda Eesti koondises ja lõi kaks väravat.

Pärast sõda mängis Dünamo ja Kalevi ridades. Jäi 1940. aastate teisel poolel teadmata kadunuks.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Aleksander Valkenpert

**Aleksander-Leopold Valkenpert** (19. oktoober 1908 Tallinn – oktoober 1980) oli Eesti jalgpallur. 

Alustas karjääri Tallinna SR Võitlejas, 1930 liitus Tallinna Puhkekodu klubiga. Ta mängis 1935–37 9 korda Eesti koondises.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Viited
Ülo Ollis

**Ülo Ollis** (10. detsember 1916 – 1991)oli eesti jalgpallur ja jalgpallitreener. 

Aastatel 1936–1940 oli ta klubi Tallinna Sport varuväravavaht.

## Viited
Johan Tšutšelov

**Johan Tšutšelov** (8. juuni 1912 – ?) oli Eesti jalgpallur.

Johan Tšutšelov mängis oma jalgpallurikarjääril, millest on teada vaid aastad 1935 ja 1936, Eesti meistrivõistlustel Tallinna VS Spordis, millega ta oli 1936 hooajal Tallinna JS Estonia järel teiseks.

Mängis 1935 kaasa 7 Eesti koondise maavõistluses. Ta debüteeris Leedu vastu juunis 1935. Samal aastal osales ta rahvusvalikuga Balti karikavõistlustel. 

## Viited
Bernhard Nooni

**Berhard Voldemar Nooni** (10. veebruar 1902 Rannamõisa – 8. mai 1997 Tallinn) oli eesti korvpallur ja jalgpalliväravavaht.

## Viited
Maria Albert

**Maria Albert** (2009. aastast **Maria Mäihäniemi**; sündinud 7. jaanuaril 1985) on Eesti endine ujuja ja praegune ämmaemand.

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi ning õppinud Tallinna Meditsiinikoolis ja vahetusõpilasena Soomes Tamperes ämmaemanda erialal.

Maria Albert on TOPi Ujumisklubi õpilane. Tema Eesti treener oli Tiit-Urmas Reiter ja Soomes Jouni Laakso. Soomes oli tema koduklubi Tampereen Uimaseura.

2005. aasta veebruaris sai ta Oulus Soome lühirajaujumise meistrivõistlustel viis kuld- ja ühe pronksmedali.

2005. aasta juulis sai Maria Albert Soome meistrivõistlustel kaks kuld- ja ühe hõbemedali.

2006. aasta märtsis sai Maria Soome meistrivõistlustel kolm kuld- ja ühe hõbemedali.

2007. aasta märtsis sai Maria Soome meistrivõistlustel kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.

2007. aasta juulil sai ta Jyväskyläs toimunud Soome lühiraja meistrivõistlustel sai ta kaks kuld- ja ühe hõbemedali.

**Tema nimel on Eesti [[1500 m vabaujumine|1500 m vabaujumise]] rekord 17.10,26** (25 m), mille ta püstitas 9. veebruaril 2005 Soomes.

### Karjäär ja elu Soomes
Tulnud 7 korda (2005–2006, 2008), lühirajal 11 korda (2005–2008) Soome meistriks. 

2008. aastast töötab Tampere Ülikooli haiglas ämmaemandana. 

## Isiklikku
Tema vend on Eesti triatleet Marko Albert, tema isa on endine eesti suusataja Mati Albert.

## Viited
Tuletundlikkus

**Tuletundlikkus** on tuleohutusnõuete tähenduses mõiste, mis kirjeldab materjali süttivust ning põlemisega kaasnevaid protsesse. 

## Viited
East–West. Golden Arch

**"East–West. Golden Arch"** (vene keeles Восток-Запад. Золотая арка) on rahvusvaheline iga-aastane Euraasia filmiauhind, mida antakse välja saavutuste eest filmikunstis.

Filmiauhinna "East–West. Golden Arch" asutas Kinoliitude Konföderatsioon. Auhindu jagatakse alates 2018. aastast.

Filmiauhinna kodulehel on kirjas, et auhind antakse saavutuste eest filmikunstis Ida-Euroopa ja Lääne-Aasia maades toodetud filmide autoritele. See pole päris täpne. Filmiauhinnale East–West. Golden Arch saavad pretendeerida Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia maade, Balkani maade, Baltimaade, samuti Soome, Aserbaidžaani, Gruusia, Armeenia, Türgi, Küprose ja Iisraeli filmid – kokku 31 riigist.

Filmiauhinna haldamiseks on loodud viieliikmeline auhinna hoolekogu (selle liikmeid on Venemaa presidendi eriesindaja Mihhail Švõdkoi) ja 20-liikmeline auhinna juhatus (juhatuse esimees Rüstəm İbrahimbəyov). Valdav osa hoolekogu ja juhatuse liikmetest on Venemaa filmindustegelased. Juhatus moodustab viieliikmelise filmide valikukomisjoni (siiani Venemaa filmikriitikutest). Auhinna nominendid ja võitjad valib 24-liikmeline žürii (žürii liikmeteks kutsutakse filmikriitikud ja filmiteadlased üle maailma).  

Filmiauhinda East–West. Golden Arch jagatakse 11 kategoorias. Kategooria võitjale antakse auhinnakuju **Kuldne Kaar**. Esimesed kaks auhindade kätteandmise tseremooniat (2018, 2019) peeti Moskvas.

## Võitjad kategoorias "Parim mängufilm"
*2018 – "Armastuseta" (filmirežissöör Andrei Zvjagintsev)
*2019 – "Külm sõda" (filmirežissöör Paweł Pawlikowski)

## Võitjad kategoorias "Panuse eest filmikunsti"
*2018 – Krzysztof Zanussi 
*2019 – Marlen Hutsijev (postuumselt)

## Nomineeritud Eesti filmiloojad

Filmiauhinna "East–West. Golden Arch" esimesel konkursil (2018) sai Rainer Sarneti 2017. aastal valminud mängufilm "November" kolm nominatsiooni: 
*kategoorias "Parim kunstnikutöö" Jaagup Roomet ja Matis Mäesalu;
*kategoorias "Parim operaatoritöö" filmioperaator Mart Taniel;
*kategoorias "Parim filmi muusikaline kujundus" helilooja Michał Jacaszek.

Rahvusvaheline žürii andis kategoorias "Parim kunstnikutöö" esikoha ja auhinnakuju Kuldne Kaar filmikunstnikele Roometile ja Mäesalule.

## Viited

## Välislingid
*Filmiauhinna koduleht
*Jaagup Roomet. Auhinnad efis.ee
*East-West. Golden Arch - International Film Award efis.ee
Liisi Voolaid

**Liisi Voolaid** (23. september 1988) on Eesti muusikakuraator, kolumnist, (muusika)mänedžer ja DJ. 

Ülikoolihariduse on ta omandanud Balti Filmi- ja Meediakoolis suhtekorralduse ja meedia valdkonnas. Muude tööde seas on ta juhtinud Universal Musicu Baltikumi filiaali suhtekorraldusosakonda. 2016. aastal hakkas ta tegutsema vabakutselisena muusikavaldkonna meediasuhete ja kommunikatsiooni valdkonnas.  

Ta on tegelenud artistide Anett, Elephants From Neptune, Jüri Pootsmann, Liisi Koikson, Öed, Leslie Da Bass, reket ja Bert on Beats albumite suhtekorralduse ja meediasuhete korraldamisega ning festivalide Võnge ja Viljandi pärimusmuusika festivali järelpeo kommunikatsiooniga. 2010. aastast alates on ta tegutsenud ka eelkõige souli ja funki mängimisele keskendunud DJ-na. Praegu tegutseb ta ka muusikatoimetajana ajakirjas Edasi.org.

## Viited

## Välislingid
* Liisi Voolaiu koduleht
* „DJ-ankeet: Liisi Voolaid“. Müürileht, 9. märts 2016
*Anne Vetik „Liisi Voolaid: muusika, mood ja Ivo Nikkolo ''pre-autumn'' 2018“. Portail, 9. juuli 2018
*„Liisi Voolaid loob ilu läbi kiirustamata tegutsemise“. *Tilk.bio*, 2019
Aleksander Mägi (jalgpallur)

**Aleksander Mägi** (1904 – ?) oli Eesti jalgpallur. 

Tuli Tallinn Spordi koosseisus 1927–33 neli korda Eesti meistriks. Mängis Eesti koondises 4 maavõistluses 1929–35.

## Viited
Martin Jensen

**Martin Jensen** (8. september 1909 Mõisaküla – 8. august 1992 Toronto) oli eesti jalgpallur. 

Alustas Pärnus, 1934. aastast kuulus JK Estonia rivistusse. Eesti koondises mängis 1934–1938 6 korral.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2558
Herbert Saarne

**Herbert-Friedrich Saarne** (kuni 18. märtsini 1937 **Herbert-Friedrich Segner**; 2. jaanuar 1908 Hageri kihelkond, Harjumaa – 21. juuli 1986 Tallinn) oli eesti jää- ja jalgpallur ning jäähokimängija.

Tuli Tallinn Spordi koosseisus 6 korral jääpallis (1928–1932 ja 1935), 1 korra jäähokis (1940) ja 3 korral jalgpallis (1931–1933) Eesti meistriks.

## Teoseid
*"Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Kirjandus
*"Herbert Friedrich Saarne (Seegner)". // "Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977. Lk 248

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
László Püha

**László Püha** (ka **Ladislas Püha**; ungari keeles *Szent László*, horvaadi keeles *Ladislav I.*, slovaki keeles *Svätý Ladislav*, poola keeles *Władysław I Święty*; umbes 1040 – 29. juuli 1095) oli Ungari kuningas aastast 1077 ja Horvaatia kuningas alates aastast 1091. Ta oli Ungari kuninga Béla I teine poeg.
Arnold Eentamm

**Arnold Eentamm** (aastani 1936 **Arnold Estam**; 11. november 1906 Tallinn – 21. detsember 1992 Tallinn) oli Eesti jalgpallur ja kergejõustiklane.

Jalgpalli mängis Tallinna Spordis, hiljem klubides Sirius, Kalev, JK Estonia. Tuli neljakordseks Eesti jalgpallimeistriks (1930, 1934–36). Eesti meister 4x400 m teatejooksus.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Adolph-Robert Rüütel

**Adolph-Robert Rüütel** (nimi ka **Adolf**; 3. september (vkj)/ 16. september 1906 Võnnu, Võnnu maakond – 4. august 1981 Tallinn) oli Eesti jalgpallur ja veeremängija.

Lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1924–1930 ja 1936–1940 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Vironia liige.

Töötas 1926–1940 pangaametnikuna.

Võttis Punaarmeesse mobiliseerituna osa II maailmasõjast.

Hiljem töötas Kalevi kesknõukogus revidendi ja raamatupidajana.

## Sportlasena
Sai jalgpallis Tallinna Kalevi ja Tallinna Jalgpalli Klubi (TJK)  meeskonnas Eesti mv-tel 1925–1933 2 hõbedat ja 3 pronksi, hiljem oli TJK kapten. Kuulus 1930–1931 neli korda Eesti koondisse. Püstitas keeglimängus Eesti rekordi (430).

## Sporditegelasena
Kuulus alates 1937. aastast Tallinna Jalgpalli Klubi juhatusse. Oli tegev Tallinna Veeremänguklubis.

## Tunnustus
*1966 Kalevi auliige

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*
*Sporditulemused. Adolf Rüütel
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Padova Püha Antoniuse basiilika

**Padova Püha Antoniuse basiilika** (itaalia keeles: *Basilica di Sant’Antonio*, kohalik lühend ka *Basilica del Santo*) on Padovas asuv otseselt Pühale Toolile alluv roomakatoliku kirik ja *[[Basilica minor]]*, mis on pärimuse järgi püstitatud püha Padova Antoniuse hauale.

## Kirjeldus
Kirik on esimene suurem võlvitud kirikuhoone *[[Terraferma]]* piirkonnas, ehitatud ajavahemikus 1232.–1310. aastatel romaanikalt gootikale üleminekustiilis. Tervikhoonena näib kiriku arhitekt olevat lähtunud Veneetsia Püha Markuse kiriku eeskujust, kavatiselt on ta romaanipärane, kuid interjöör, sealhulgas kõrge apsiid ja kabelipärja üheksa kabelit on gooti stiilis. Sisustuses leidub palju muudel hilisematel perioodidel, renessansi- ja barokiajal loodut.

Padova Püha Antoniuse basiilika on üks enim külastatud pühakodadest Itaalias ja populaarne palverännusihtpunkt.

## Viited

## Välislingid
* Kiriku ja koguduse koduleht (itaalia, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles)
* Basiilika 3D-mudel. Kasutaja Enrico Dalbosco, 3D Warehouse
* Virtuaaltuur basiilikas
Josef Rudolf Hiden

**Josef Rudolf Hiden** (9. märts 1909 Graz – 11. september 1973 Viin) oli Austria jalgpalliväravavaht. Mängis Austria koondises. Hiljem võttis Prantsusmaa kodakondsuse.
V (album)

**"V"** on eesti laulja Birgit Õigemeele viies stuudioalbum. See ilmus 2018. aastal plaadifirma Enjoy Music kaudu. Plaadilt anti välja viis singlit: "15 000 sammu," "Ma tean, et sa tead," "Leekides tee," "Alles sügisel mõtleme" ja "Kingitus."

## Lugude nimekiri:

# "15 000 sammu"
# "Me täna öösel ei maga"
# "Sinuga"
# "Ma tean, et sa tead"
# "Öö ja päev"
# "Kustutage kuu"
# "Valin oma õnne"
# "Leekides tee"
# "Tahan tunda ennast vabana"
# "Alles sügisel mõtleme"
# "Silmapiir"
# "Kingitus"
Osvald Kastanja

**Osvald Kastanja** (19. oktoober 1910 Narva – 29. detsember 1993 Tallinn) oli Eesti jalgpallur.

Alustas jalgpallikarjääri kodulinnas klubis Narva KS Võitlejas. Aastast 1930 osales oma klubiga Eesti kõrgliiga turniiril, aastal 1930 sai klubi parimaks väravakütiks (2 väravat), aastal 1931 oli liiga teine väravakütt (4 väravat).  Aastal 1932 liitus pealinna klubiga Tallinna Jalgpalli Klubis, kus mängis kuni Eesti liitumiseni Nõukogude Liiduga. Mängis 3 korda Eesti koondises aastatel 1931–1932.

Tuli Eesti meistrivõistlustel hõbe- ja pronksmedalile ning võitis Eesti karika ja oli karikafinaalis. Oli Eesti meistrivõistluste kolmas väravakütt aastal 1932 (8 väravat) ja 1933 (6 väravat), samuti hooaja 1938/39 parim väravakütt (13 väravat). Kokku lõi Eesti iseseisvates meistrivõistlustes 46 väravat. 1.septembril 1931 tegi debüüdi Eesti koondises mängus Läti vastu (3:1) Balti turniiril ja võitis selle turniiri. Aastatel 1931–1932 mängis ta koondises kokku 3 mängu.

## Isiklikku
Vanemad: Julius Kastra (Kastan, 1884—?) ja Alida Rosalia (neiupõlvenimi Piilberg, 1880—?).
Abikaasa: Ilse Margareta (neiupõlvenimi Lever, 1919—2003).

## Viited
Roman Mõtlik

**Roman Mõtlik** (12. mai/25. mai 1911 – ?) oli eesti jalgpallur.

Alustas Põhjalas, 1932–1937 oli Puhkekodu paremäär. Mängis 1932. aastal neli korda Eesti koondises.

## Viited
Świebodzin

**Świebodzin** (saksa *Schwiebus*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Świebodzini maakonna ja Świebodzini valla halduskeskus. Świebodzin asub Zielona Górast umbes 32 km põhjas.

Świebodzin on raudteesõlm.

Świebodzin sai osalised linnaõigused 1319. aastal ja täielikud linnaõigused 1469. aastal. Tööstus hakkas linnas arenema 19. sajandil, raudteeühenduse sai 1870. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Kluczbork

**Kluczbork** (saksa Kreuzburg in Oberschlesien) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas, Kluczborki maakonna ja Kluczborki valla halduskeskus. Kluczbork asub Opolest umbes 40 km põhjakirdes.

Kluczbork sai linnaõigused 1274. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal sai linn rängalt kannatada. 19. sajandil arenes linnas metallitööstus ja toiduainetööstus. Raudteeühenduse sai linn 1875. aastal. 1921. aastal jäi linn rahvahääletuse tulemusel Saksamaale. Poola koosseisu läks Kluczbork 1945. aastal.

## Viited
Kogula lennuväli

**Kogula lennuväli** oli kunagine NSV Liidu lennuväe lennuväli Saaremaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Saaremaa valla alal Mõnnuste küla lähedal. 

Saaremaa Kogula lennuväljal (vene keeles аэродром Кагул *aerodrom Kagul*) baseerus 1941. aasta  juunis Balti laevastiku lennuväe 5. hävituslennukite lennupolgu 5. eskadrill 28 I-15bis hävituslennukiga ja 12. üksik hävituslennukite eskadrill 24 I-153 hävituslennukiga.

Saaremaa Kogula lennuväljal baseerus 1941. aasta augustis-septembris Balti laevastiku lennuväe 8. pommituslennukite brigaadi 1. miini-torpeedopolk, mis tegi ööl vastu 8. augustit 1941 13 lennukiga DB-3 pommitusreidi Berliinile.  6. septembril pommitas Luftwaffe Kogula lennuvälja puruks.

Kärla aleviku Kärla kalmistu lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja langenute ühishaud, sealhulgas 1941. aasta augustis Berliini pommitamisel langenud Nõukogude lendurite mälestusmärk.

## Viited

## Kirjandus
*Михайловский Н. Г. Таллинский дневник, Тайна аэродрома «Кагул». М.: Советская Россия, 1985.
*Хохлов Петр Ильич. Над тремя морями, Бомбы падают на Берлин Л.: Лениздат, 1988. — 240 с.

## Välislingid
*Kogula (Mõnnuste) lennuväli
Grigori Tšutšelov

**Georgi Tšutšelov** (30. november 1907 – 15. jaanuar 1943) oli Eesti jalgpallur.

Alustas 1928. Meteori meeskonnas. 1930. aastast oli TJK vasakäär. Mängis 1932 Eesti koondise maavõistluses Rootsi vastu. Hukkus II maailmasõjas.

## Viited
Horvaatia kuningas

**[[Horvaatia]] [[kuningas]]** oli kuningriigi valitseja tiitel aastatel 925–1918 (ametlikult kuni 1943. aastani).
Pungis

**Pungis** ehk **nodus** (ladina keeles *nodus* 'sõlm') on karika jala keskel olev paisutusega osa. Pungis kujunes Lääne-Euroopa armulauakarikal välja hõlbustamaks vaimulikul karika hoidmist selle ülestõstmisel missa ajal. Pungis võib olla ka muul karikakujulisel anumal, näiteks tsibooriumil, või mõne teise eseme tüvesel, näiteks küünlajalal või monstrantsil.

## Pildid

Juraj Jordán Dovala, Kalich.jpg|Vaimulik karikat tõstmas
Carolingian chalice from the Princely burial from Kolín, 187589.jpg|9. sajandi karikas Kolínist ažuurse pungisega
Chalice Pizino MBA Lyon L689.jpg|Nurgelise pungisega karikas 14.-15. sajandi vahetusest
Chalice from the Tyniec Abbey.jpg|Tynieci 15. sajandi karika pungis on kujundatud arhitektuursete motiividega
Calice in argento, xviii secolo.JPG|18. sajandi hõbekarikas
Ciborium, German, c. 1420-1430, gilt copper - John and Mable Ringling Museum of Art - Sarasota, FL - DSC00515.jpg|15. sajandi alguse saksa tsiboorium nurgelise pungisega
Orfao veneziano, pisside, argento, 1600-50 ca., dal duomo di trento.jpg|17. sajandi tsiboorium Veneetsiast


Karika kui jooginõu pungise kohta on kasutatud ka sõna "pide".

## Vaata ka
* Kupa (karika osa)
* Kabi (karika osa)

## Viited
Kuulitõuke Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

*Siin on loetletud [[Kuulitõuge|kuulitõuke]] [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste]] medalivõitjaid.*

Meeste Eesti rekord kuulitõukes on **20.76**, mis on Kristo Galeta  nimel ja mille ta tõukas 21. juulil 2019. aastal Pärnus. Naiste Eesti rekord on  **18.03**, mille Veronika Minina saavutas 25. mail 1980. aastal Nokias Soomes.

## Mehed

		
## Naised

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus
Esivere lennuväli

**Esivere lennuväli** oli NSV Liidu merelennuväe varulennuväli Läänemaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Hanila valla alal Esivere küla lähedal. 

## Välislingid
*Esivere varulennuväli, Kultuurimälestiste register
Kupa (karika osa)

**Kupa** (ladina keeles *cupa* – 'mahuti', 'anum') on karika või mõne muu jalaga jooginõu, näiteks pokaali või veiniklaasi ülemine, vedelikku mahutav osa. Sõna kasutatakse analoogiliselt karikaga ka ristimiskivi ülemise nõgusa osa kohta, kuhu valatakse ristimisvesi või asetatakse ristimisvaagen.

## Viited
Ernst Matrov

**Ernst Matrov** (7. veebruar 1923 Petrograd – 28. august 1975 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1953 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, 1959–1964 oli Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ja 1964–1969 teadusliku kommunismi kateedri dotsent.
Triller

**Triller** on muusikaline ornament, mis moodustub keskse heli ja ülemise naaberheli pidevast ja kiirest vaheldumisest. Trillerit tähistatakse märkidega tr või tr koos lainejoonega noodi kohal. Tavaliselt alustatakse trilleri esitamist kesksest helist ja selle kestus vastab noodi vältusele.

## Vaata ka
* tremolo
* vibraato

## Viited
Britannia (laev, 1953)

**Tema Majesteedi Jaht Britannia** (inglise keeles *Her Majesty's Yacht Britannia*) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuninganna Elizabeth II endine kuninglik jahtlaev, mida kasutati aastatel 1954–1997. Oma 43-aastase teenistuskäigu jooksul sõitis jaht, millel peeti muuhulgas pidusööke ja ametlikke vastuvõtte, üle maailma umbes miljon meremiili. Tänaseks kuninglikust teenistusest lahkunud laev on püsivalt sildunud Šotimaa pealinna Edinburghi sadamas Leithis asuva Ocean Terminali kai ääres. See on populaarne vaatamisväärsus, mida külastatakse aastas üle 300 000 korra.

See oli kaheksakümne kolmas taoline laev alates kuningas Charles II troonile asumisest aastal 1660. Samas on see teine kuninglik jaht, mis kannab sama nimetust, esimene neist oli 1893. aastal tollasele Walesi printsile ehitatud laev Britannia.

## Välislingid
*
Tartu Loomaarstikõrgkool

**Tartu Loomaarstikõrgkool** (Tierärztliche Hochschule zu Dorpat) oli 1918. aastal Tartus tegutsenud veterinaarkõrgkool.

Kõrgkool alustas Saksa okupatsiooni ajal tegevust Tartusse jäänud Tartu Veterinaariinstituudi õppejõudude algatusel. Rektor oli Karl Happich, professorid Voldemar Gutmann, Johann Valdmann, Ludvigs Kundzinš, Ernst Schröder ja Ernests Paukulis ning prosektor Arturs Mālmanis. Üliõpilasteks võeti vastu ka naisi. Õppetöö toimus 28. oktoobrist kuni 14. detsembrini 1918 31 üliõpilase ja 5 kuulajaga. 28. jaanuaril 1919 võeti kõrgkool Tartu Ülikooli koosseisu loomaarstiteaduskonnana, Karl Happich sai loomaarstiteaduskonna dekaaniks.