open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helle Helle

**Helle Helle** (sünninimi **Helle Olsen**, kodanikunimi **Helle Krogh Hansen**; sündinud 14. detsembril 1965 Nakskovis) on taani kirjanik.

Ta sündis Lollandi saare suurimas linnas Nakskovis. 1969. aastal lahutasid vanemad abielu ning Helle kolis koos emaga Lollandi lõunaosa väikelinna Rødbysse ja sai uueks nimeks **Helle Hansen**. Hiljem abiellus ema uuesti ja Helle nimeks sai Helle Krogh Hansen.

Lapsena veetis ta palju aega Rødby raamatukogus ja õppis kirjandust armastama. Pärast Maribo gümnaasiumi lõpetamist 1984. aastal töötas ta vaheaastal Rødby ja Saksamaal asuva Puttgardeni vahet sõitva parvlaeva kosmeetikapoes. Seejärel õppis kirjandusteadust Kopenhaageni Ülikoolis ja loovkirjutamist kirjutamiskursustel.

1987. aastal ilmus tema esikteosena novell "Et blommetræ". 1993. aastal ilmus eksperimentaalne tekstifragmentaarium "Eksempel på liv". 2018. aastal ilmus romaan "de". Tema teoseid on tõlgitud rohkem kui 15 keelde.

Neli tema luuletust ilmusid Poul Borumi (1934–1996) toimetatud kirjandusajakirjas Hvedekorn. Seepeale täiendas Helle end 1989–1991 Kopenhaagenis Borumi loovkirjutamiskoolis. Sel ajal otsustas ta varjunimeks võtta vanaema perekonnanime Helle, sest arvas, et ühesugused ees- ja perekonnanimi aitavad tema karjäärile kaasa.

Aastatel 1990–1995 töötas ta Taani Raadios.

2019. aastal pälvis ta Holbergi medali.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Maja ja kodu" (2000, tõlkinud Juta Reiska)
*"Kui tahad" (2017, tõlkinud Eva Velsker)

## Viited
Darija Dmitrijeva

**Darija Ivanovna Dmitrijeva** (vene keeles Дария Ивановна Дмитриева; sündinud 29. juulil 1976 Tšuraptšas Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha teeneline kunstnik.

2015. aastal määras Sahha kultuuriminister ta Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži direktoriks.

## Haridus- ja töökäik
Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1994. aastal asus Darija Dmitrijeva balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse. Alates 2001. aastast töötab ta ühtlasi pedagoogina Jakutski koreograafiakoolis. 2001. aastal täiendas ta end Peterburis Vaganova-nimelises Balletiakadeemias ja 2006. aastal lõpetas ta Ulan-Udes Ida-Siberi Riikliku Kultuuriinstituudi tantsuteaduskonna koreograafia pedagoogika erialal.
 
2013. aastast õpib ta Moskva riikliku koreograafia akadeemia aspirantuuris klassikalise balleti pedagoogika erialal.

Tema õpilasi on Renat Hon, Sarõal Afanasjev ja Mihhail Dmitrijev.

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa on balletitantsija ja pedagoog Dmitri Dmitrijev.

## Viited
Dolguntša

**Dolguntša**, õieti **Jevdokija Jegorovna Sleptsova**, (vene keeles Долгунча; Евдокия Егоровна Слепцова; 
29. veebruar 1935 Moma rajoon, Jakuudi ANSV – 2002) oli eveeni põhjapõdrakasvataja, kütt ja jahilaskur, kes läks Sahha ajalukku täpsuslaskurina ja kelle kohta kasutatakse sageli epiteeti "legendaarne eveenitar". Rahvas hakkas kutsuma teda Dolguntšaks. 

Ta oli Jakuudi ANSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik. Ta tegutses 20 aastat kütina (töötas sovhoosis Iskra). 

## Isiklikku
Tema kasulaps on ansambli Dolguntša looja Svetlana Dmitrijeva. Jevdokija Sleptsova lapselaps Dmitri Dmitrijev on balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

## Tunnustus
*Tööpunalipu orden
*orden Austuse märk
*Moma rahvusulussi aukodanik

## Mälestuse jäädvustamine
2000. aastal maalis maalikunstnik Afanassi Ossipov tema portree. Jevdokija Sleptsova auks on nimetatud 2007. aastal loodud eveeni etnofolklooriansambel Dolguntša.

## Viited
Medõni rajoon

**Medõni rajoon** (vene keeles *Медынский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Medõni linn.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Borovski rajooniga, kagus Malojaroslavetsi rajooniga, lõunas Dzeržinski rajooniga ja läänes Iznoski rajooniga.

Rajooni pindala on 1148 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 13 069 ja 2002. aastal 13 783.

Medõni rajoonis on 133 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Medõni linna) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Medõnka, Luža ja Rut.

## Viited
Malojaroslavetsi rajoon

**Malojaroslavetsi rajoon** (vene keeles *Малоярославецкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Malojaroslavetsi linn.

Rajoon piirneb põhjas Borovski rajooniga, idas Žukovi rajooniga, kagus Tarussa rajooniga, lõunas Ferzikovo rajooniga, edelas Kaluga lähiümbrusega, läänes Dzeržinski rajoon ja loodes Medõni rajooniga.

Rajooni pindala on 1547 km². Elanike arv oli 2012. aastal 53 409, 2009. aastal 53 285 ja 2002. aastal 55 910.

Malojaroslavetsi rajoonis on 217 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Malojaroslavetsi linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Luža ja Suhhodrev.

## Viited
Žukovi rajoon

**Žukovi rajoon** (vene keeles *Жуковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Žukovi linn.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Moskva oblastiga, lõunas Tarussa rajooniga, läänes Malojaroslavetsi rajooniga ja loodes Borovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1360 km². Elanike arv oli 2012. aastal 48 338, 2009. aastal 45 400 ja 2002. aastal 46 180.

Žukovi rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Beloussovo, Žukovi ja Kremjonki linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Protva, Istja ja Nara.

## Viited
Hsieh Su-wei

**Hsieh Su-wei** (sündinud 4. jaanuaril 1986) on Taiwani profitennisist. Ta on enam tuntud paarismängijana, milles ta oli 2014. aastal ka viis nädalat WTA edetabeli esinumber.

Koos hiinlanna Peng Shuaiga võitis ta 2014. aastal Wimbledoni turniiri ja Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused.

## Välislingid
*Hsieh Su-wei WTA veebilehel
Karksi kolhoos

**Karksi kolhoos** oli kolhoos Viljandi rajoonis Karksi külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Karksis.

Kolhoosi esimees oli 1970. ja 1980. aastatel Enno Puks.

Kolhoosiga seotut eksponeeritakse Karksi külamuuseumis, kus on moodustatud eraldi kolhoosituba.

## Viited
Kuusalu kolhoos

**Kuusalu kolhoos** oli 1949. aastal asutatud kolhoos Harju rajoonis Kuusalu külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Kiius.

1980. aastatel kuulusid kolhoosile elektroonikatehas Estron (kus toodeti telefonisüsteemi Estron 100) ja näidisabiettevõte Bioestron (kus toodeti söödavalku).

1988-1993 juhtis kolhoosi Aleksander Pajuri. Talle eelnenud esimees Arnold Vunk sai 1976. aastal sotsialistliku töö kangelase aunimetuse.

Kolhoos saadeti laiali kolhoosi üldkoosoleku otsusega märtsis 1993, septembris kinnitas otsuse Kuusalu vallavolikogu.

## Vaata ka
* Estron Pro 
* HTT Instrument
* kartulikuhja temperatuuriandur 
* teravilja niiskusemõõtur
* Remedia

## Välislingid
* "Seminar Kuusalu kolhoosi ajaloost – tärklisevabrikust Remediani", Sõnumitooja, 24. september 2013
*
* Ülle Tamm, "Kuusalu vallamajas oli 7 aastat elektroonikatehas", Sõnumitooja, 7. detsember 2010
* "ZIS 127 Kuusalus", vanatehnika.ee foorum
* FOTIS: EFA.204.P.0-150909, Harju rajooni Kuusalu kolhoosi Põllumajanduse Elektronaparatuuri tehase Estron biotehnoloogialaboratooriumi juhataja Indrek Kirss söödapärmi tootmise seadme juhtimispuldi juures. Veebruar 1988
Afanassi Ossipov

**Afanassi Nikolajevitš Ossipov** (vene keeles Афанасий Николаевич Осипов; 28. veebruar 1928 Gornõi uluss, Jakuudi ANSV – 11. september 2017) oli jakuudi maalikunstnik ja õppejõud, professor, NSV Liidu rahvakunstnik.

Ta oli Sahha teaduste akadeemia auliige ja 1996. aastast  Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia president.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1945. aastal Jakutskis tehnikumi, 1947. aastal Moskvas Surikovi-nimelise instituudi juures asuva kunstikeskkooli ja 1955. aastal Surikovi-nimelise Moskva Kunstiinstituudi maalikunsti teaduskonna.

Ta oli aastatel 1955–1957 õppejõud Jakutski kunstikoolis. 1957. aastal läks ta üle loomingulisele tööle. Aastatel 1994–2000 töötas ta Krasnojarski Riikliku Kunstiinstituudi Jakutski filiaali maalikunsti kateedri juhatajana ja 2000–2004 Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi maalikunsti kateedri juhatajana ja professorina. 2004. aastast oli ta taas loomingulisel tööl.

## Tunnustus
*1962 – Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane
*1973 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia korrespondentliikmeks
*1978 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1986 – Repini-nimeline Vene NFSV riiklik preemia
*1988 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1988 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia (1991. aastast Venemaa Kunstide Akadeemia) akadeemikuks
*2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
*2005 – valiti Kõrgõzstani Rahvusliku Kunstide Akadeemia liikmeks 

Ta oli valitud ka Jakuudi ANSV rahvakunstnikuks.

## Õlimaale
*"Izgnanije šamana" ("Изгнание шамана", 1957)
*"Jakutskije bortsõ" ("Якутские борцы", 1967) 
*"Õssõhh" ("Ысых", 1980)
*"Retška Argomai" ("Речка Аргомай", 1984)
*"Ustje Injali" ("Устье Иньяли", 1984)
*"Arhangaiskije aratõ" ("Архангайские араты", triptühhon, 1987–1988) 
*J. J. Sleptsova (Dolguntša) portree (2000)

## Viited
Vambola kolhoos

**Vambola kolhoos** oli mitme Eesti kolhoosi nimi:
*Vambola kolhoos asus Viljandi rajoonis, keskus Soe asulas
*Vambola kolhoos asus Elva rajoonis
*Vambola kolhoos asus Valga rajoonis
*Vambola kolhoos asus 
*...
Vihula kolhoos

**Vihula kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Karulas.

1976 ühinesid Vihula kolhoos, Aaspere kolhoos ja Haljala kolhoos uueks loodavaks Viru kolhoosiks.

Endisaegse kolhoosi sigalakompleksi haldab tänapäeval Oleg Grossi Talu OÜ.
Kambja sovhoos

**Kambja sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Kambja ja Haaslava külanõukogu alal. Sovhoosi keskus asus Kambjas. sovhoosi pindala oli 13 700 ha (seisuga 1978).
Luunja sovhoos

**Luunja sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Luunja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Luunjas. Kolhoosi pindala oli 6200 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Aianduse Peavalitsuse majand. Sovhoos asutati 1940. aastal.

Luunja sovhoos erialaks oli lille- ja köögiviljakasvatus. 

Sovhoos kasutas hoonetena mitmeid Luunja mõisa hooneid.

## Viited

## Välislingid
*
Sõmerpalu sovhoos

**Sõmerpalu sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Sõmerpalus. Sovhoosi pindala oli 6200 ha (seisuga 1978).

Aastatel 1945–1950 oli sovhoosi direktor Aleksander Mette, hiljem Vello Saarman.

Sõmerpalu sovhoos oli spetsialiseerunud linaseemnekasvatusele.

## Välislingid
*
Dmitri Dmitrijev (balletitantsija)

**Dmitri Nikolajevitš Dmitrijev** (vene keeles Дмитрий Николаевич Дмитриев; sündinud 8. aprillil 1971 Honuus Moma rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1989. aastal asus ta balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse. Alates 1998. aastast töötab ta ühtlasi klassikalikse balleti pedagoogina Jakutski koreograafiakoolis. 

2007. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Koreograafia Akadeemia koreograafia pedagoogika erialal.
 
## Tunnustus
*1994 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik
*2005 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa on balletipedagoog Darija Dmitrijeva. Dmitri Dmitrijevi vanaema on legendaarne eveenitar Dolguntša ja ema Svetlana Dmitrijeva on eveeni etnofolklooriansambli "Dolguntša" looja.

## Viited

## Välislingid
*Foto. sakhaballet.ru
Tartu Näidissovhoos

**Tartu Näidissovhoos** oli näidissovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ilmatsalus. Sovhoosi pindala oli 8500 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.

Tartu katsesohvoos oli kunstliku seemenduse jaam, puuvilja ja marjade sordikatsepunkt Lõuna-Eestis; puu- ja teraviljaseemnekasvatuse sordikatsepunkt, erialaks oli veiste tõuaretus.

## Sovhoosi esimehi/direktoreid
*...
*1960–1963 Jaan Parts
*1963–1969 Arnold Rüütel
*...

## Viited
Viljandi näidissovhoos

Tööpunalipu ordeniga **Viljandi näidissovhoos** oli näidissovhoos Viljandi rajoonis Pärsti külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Pinskal. Sovhoosi pindala oli 16 100 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.

## Viited
Waratah

**Waratah** oli Ühendkuningriigi reisiaurik, mis opereeris Euroopa ja Austraalia vahel 1900. aastate esimesel kümnendil.

26. juulil 1909 väljus 150 m pikkune Waratah pardal 211 reisijat/meeskonnaliiget ning 10 000 t kaupa Durbani sadamast, ega jõudnud 
ettenähtud ajal (29. juulil) sihtsadamasse Kaplinna. Laeva leidmiseks korraldati ulatuslik otsimisoperatsioon, mis ei andnud vähimaidki tulemusi.
Kummaline oli see, et merest ei leitud vrakitükke, päästevahendeid ega hukkunute surnukehasid.
15. detsembril 1909 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd reisiauriku Waratah teadmata kadunuks.

Suure tõenäosusega läks laev tohutu tormi ajal ootamatult põhja. Reisiauriku Waratah kadumine on tänaseni üks suurimaid mõistatusi meresõidu ajaloos.
Naljalisa (1911 Narva)

**Naljalisa** : *"Meie Elu" hinnata kaasanne* oli huumoriajaleht, mis ilmus 1911. aastal Narvas ajakirja Meie Elu lisana. 

Väljaandja oli Jaan Offril ja vastutav toimetaja Kristjan Kaarna. 

Naljalisa trükiti Tallinnas M. Antje trükikojas. 

## Viited
Tarussa rajoon

**Tarussa rajoon** (vene keeles *Тарусский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tarussa linn.

Rajoon piirneb põhjas Žukovi rajooniga, kirdes Moskva oblastiga, idas ja kagus Tula oblastiga, edelas Ferzikovo rajooniga ning läänes Malojaroslavetsi rajooniga.

Rajooni pindala on 715 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 338, 2009. aastal 14 998 ja 2002. aastal 15 680.

Tarussa rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tarussa linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Tarusa.

## Viited
Ultra Music Festival

**Ultra Music Festival** on elektroonilise muusika festival, mis toimub Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miamis iga aasta märtsis. 

Festivali asutasid 1999. aastal Russel Fairbisch ja Alex Omes. 

Ultra Music Festivalil on viimastel aastatel osalenud üle 150 000 inimese.

## Välislingid
* Koduleht
Ferzikovo rajoon

**Ferzikovo rajoon** (vene keeles *Ферзиковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Ferzikovo asula.

Rajoon piirneb põhjas Malojaroslavetsi rajooniga, kirdes Tarussa rajooniga, idas ja lõunas Tula oblastiga, edelas Peremõšli rajooniga ja läänes Kaluga lähiümbrusega.

Rajooni pindala on 1249,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 273, 2009. aastal 16 272 ja 2002. aastal 15 804.

Ferzikovo rajoonis on 155 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Kalužka.

## Viited
Palk (noodikiri)

**Palk** (inglise keeles *beam*) on noodikirjas horisontaalne joon, mis ühendab kahte või enamat helivältust. Palke kasutatakse helivältuste rühmitamiseks löökide alusel. Suurim helivältus, mille puhul palki kasutatakse, on kaheksandiknoot.

Pealistikuste palkide arv tähistab ühendatavat helivältust:
* 1 palk: kaheksandiknoot
* 2 palki: kuueteistkümnendiknoot
* 3 palki: kolmekümnekahendiknoot
* 4 palki: kuuekümneneljandiknoot
Du Nord

**Du Nord** võib tähendada järgmist:
*Du Nord, endine restoran Tallinna vanalinnas, Rataskaevu tänav 3
*Du Nord, endine hotell Rakveres
*Du Nord, toitlustusettevõtte OÜ Pak L&P kaubamärk
Agnes Obel

**Agnes Caroline Thaarup Obel** (sündinud 28. oktoobril 1980 Kopenhaagenis) on Taani muusik ja laulukirjutaja. 

Tema esimene album "Philharmonics" avaldati 4. oktoobril 2010. aastal. Agnes Obel võitis Taani muusikaauhindadel viis auhinda. Tema kolmas album "Citizen of Glass" võitis IMPALA 2016. aasta albumi auhinna. 

Agnes Obel ja tema noorem vend Holger kasvasid üles omapärases keskkonnas. Tema isal oli kolm last teisest abielust. Agnese isale meeldis koguda imelikke asju ja instrumente. Ema Katja Obel oli muusik ja jurist. Ta mängis sageli klaveril Bartókit ja Chopini. Agnes Obel õppis noorelt klaverit mängima. Ta on selle kohta öelnud: "Mul oli klaveriõpetaja, kes ütles, et ma ei pea mängima seda, mis mulle ei meeldi. Nii ma mängisingi palasid, mis mulle meeldisid. Ma ei olnud kunagi sunnitud mängima midagi muud."

## Stuudioalbumid
* "Philharmonics" (2010)
* "Aventine" (2013)
* "Citizen of Glass" (2016)
* "Myopia" (2020)

## Viited
Dokumendihaldurite Ühing

**Dokumendihaldurite Ühing** (lühend: DHÜ) on dokumendihaldusega tegelevaid inimesi ühendav organisatsioon, mille liikmeid ühendab huvi dokumendihalduse valdkonna ning selle edendamise vastu. Ühing asutati 12. juunil 2004. aastal Viljandis.

## Visioon
Dokumendihaldurite Ühingu visioon on olla juhtiv dokumendihalduse alal tegutsevate inimeste ühendus Eestis. Selle saavutamiseks soovib ühing teha koostööd sarnaseid eesmärke taotlevate isikute ja organisatsioonidega Eestis ja mujal maailmas ning korraldada dokumendihaldurite omavahelist kutsealast suhtlemist ja koostööd.

## Missioon
Ühingu missioon on väärtustada dokumendihalduri kutset ning teadvustada hästi toimiva dokumendihalduse vajalikkusest tööandjaid, spetsialiste ja laiemat üldsust. Missiooni täitmiseks soovib ühing erinevaid kanaleid kasutades korraldada dokumendihalduse alase info võimalikult head kättesaadavust, levitada erialaseid teadmisi ja kogemusi, nõustada ning jagada asjatundlikke soovitusi.

## Eesmärgid
Dokumendihaldurite Ühingu eesmärgid on järgmised:
* dokumendihalduri kutse populariseerimine ja väärtustamine ühiskonnas;
* dokumendihaldurite kutsealase suhtlemise ja koostöö korraldamine;
* erialaste teadmiste ja kogemuste levitamine;
* dokumendihalduse alal tegutsevate isikute kutsealaste, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste ja huvide kaitsmine;
* dokumendihaldurite huvide esindamine Eesti Vabariigi teadus- ja hariduspoliitika kujundamisel ning rakendamisel;
* koostöö arendamine kõigi ühinguga sarnaseid eesmärke taotlevate isikute ja organisatsioonidega dokumendihalduse valdkonna edendamiseks Eestis.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Pati

**Pati** on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Leipste küla alal. Varem oli see ka küla staatuses, kandes eri aegadel nimesid **Mõisaküla** ja **Pati-Mõisaküla**.

## Vaata ka
*Pati mõis
*Pati soo
*Pati vald
Trimmer (laevandus)

**Trimmer** oli (on) aurulaeva laevameeskonna masinameeskonna lihtliige, kes abistas kütjat.
## Kirjeldus
Trimmeri töö oli kühveldada punkrist sütt kütjale ette, viia välja tahked põlemisjäägid ja kütust, ballasti või lasti ümber paigutades laeva tasakaalustada. Trimmer oli aurulaeva masinameeskonna madalaima kvalifikatsiooniga ja vastutusega liige. Temast aste kõrgemal oli kütja. Väiksemal aurulaeval täitis kütja ka trimmeri ülesandeid. Trimmeri töö nõudis märkimisväärset füüsilist vastupidavust. Esines juhuseid, kus trimmerina alustanud meremees tõusis lõpuks aurulaeva mehaanikuks. 

Kuna tänapäeval on aurulaevu jäänud väheks (peamiselt vaid muuseumlaevad või ajaloolised laevad), ei ole ka enam praktiliselt jäänud trimmereid. Aurulaeva kütmine ja söe ette vedamine on tänapäeval pigem elamustegevus, kui palgatöö. 

## Vaata ka
* Kütja
* Motorist
* Aurumasin

## Viited
Peremõšli rajoon

**Peremõšli rajoon** (vene keeles *Перемышльский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti idaosas. Rajooni keskus on Peremõšli asula.

Rajoon piirneb põhjas Ferzikovo rajooniga, kagus Tula oblastiga, edelas Kozelski rajooniga, läänes Babõnino rajooniga ja loodes Kaluga lähiümbrusega.

Rajooni pindala on 1156 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 694, 2009. aastal 11 898 ja 2002. aastal 13 952.

Peremõšli rajoonis on 146 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Žizdra.

## Viited
Vana Meie Mats (1930)

**Vana Meie Mats** *: pilke ja nalja kuukiri* oli huumoriajakiri, mis ilmus 1930. aasta detsembris Viljandis. 

Ajakirja väljaandja, vastutav ja tegevtoimetaja oli August Jänes. 

Ajakirja trükiti Viljandis Johan Nurmbergi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.

## Viited
Päästearmee

**Päästearmee** on sõjaväesarnaselt korraldatud evangeelne kirik ja ülemaailmne heategevusorganisatsioon.

Päästearmee kasvas välja metodismist, selle asutasid 1865. aastal William Booth (esimene Päästearmee kindral) ja tema abikaasa Catherine Booth.

Alates 2013. aastast juhib Päästearmeed kindral André Cox. 

## Päästearmee Eestis
L. Bakul tegi esimese katse Eestis Päästearmee meetodil töötama Paides, aga ta ei saavutanud suurt edu.

Uus katse tehti 1927. aastal, seekord saadi organisatsioon toimima. Päästearmee loeb enda alustuskuupäevaks Eestis 1927. aasta 31. detsembrit, ametlikult registreeriti ühing „Päästearmee" Eesti siseministeeriumis esimest korda 22. novembril 1928. aastal. Tööruumid renditi meremeeste misjoni majas. Organisatsiooni tööle saamiseks toodi liikmeid kohale Lätist ja Rootsist, kus Päästearmee juba kanda oli kinnitanud. Juhatajaks Eestis ja Lätis oli Karl Johanson. Ametlik häälekandja Eestis oli ajakiri „Sõjahüüd," mis ilmus esialgu L. Bakuli, hiljem Lilly Lutheri toimetusel.

Sisekaitseülema otsusega suleti ühing 4. juulist 1940. aastal, põhjendusega, et Päästearmee tegelaskonna enamiku moodustasid välismaalased.

Eestis taastati iseseisvudes Päästearmee tegevus. Praegune eesti regionaalkomandör on major David Kotrikadze. Eestis on Päästearmeel Jõhvi korpus, Narva korpus, Tallinna Kopli korpus, Tartu korpus ja Võru korpus.

## Viited
Marija Saidõkulova

**Marija Vassiljevna Saidõkulova**, sünninimi **Marija Kolmogorova**, (vene keeles Мария Васильевна Сайдыкулова; sündinud 5. jaanuaril 1955Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja ballettmeister, Sahha teeneline kunstnik.

Ta on 1997. aastast Sivtsev-Omollooni nimelise riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister. 

Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudi teatrikunstikateedri õppejõuna õpetab takoreograafilise kompositsiooni aluseid, koreograafia meisterlikkust ja balletiteatri näitlejameisterlikkust. 
 
## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud Novosibirski riikliku koreograafiakooli (alustas seal õpinguid 1965. aastal). 1975. aastal asus ta balletiartistina tööle Jakutski muusikateatrisse (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater).

Ta lõpetas 1997. aastal Moskvas GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. Samast aastast on ta riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister.
 
## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa Essen Saidõkulov on endine balletitantsija, kes 1980. aastatel tuli tööle Jakutski muusikateatrisse. Praegu on ta ettevõtja ja kirgiisi diasporaa esimees Sahhas.Nende tütar Sardana Saidõkulova lõpetas 2006. aastal Jakutski koreograafiakooli ning töötab Riiklikus ooperi- ja balletiteatris balletisolistina.

## Viited

## Välislingid
*Мария Сайдыкулова расскажет о премьере якутского балета “Полевой цветок”. sakhalife.ru, 10. juuni 2015
*Прекрасным принцем мне является балет. ona-plus.ru, 22. märts 2017
Gulnara Dulova

**Gulnara Vassiljeva Dulova** (vene keeles Гульнара Васильевна Дулова; sündinud 14. novembril 1965) on jakuudi balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Ta on Jakutski koreograafiakooli pedagoog. 2013. aasta oktoobrist 2014. aasta novembrini töötas ta pedagoogina Jaapanis Toyotas asuvas balletikoolis.

## Haridustee ja töökäik
Pärast Ulan-Udes Burjaatia riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1984. aastal asus ta balletisolistina tööle Jakutski muusikateatrisse (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater).

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
*Foto. sakhaballet.ru
*Самыми большими проблемами якутянки в Японии были…. sakhalife.ru, 13. oktoober 2014
Tihhon

**[[Tihhon (eesnimi)|Tihhon]]** on kreekapärane mehenimi. Seda nime on kandnud ka mitmed vaimulikud:
*Tihhon (Moskva patriarh)
*Tihhon (Ševkunov)
*Tihhon Hrennikov oli vene helilooja
*Tihhon Rabotnov (1904–2000) oli vene botaanik ja fütotsönoloog
*Tihhon Šišov (1983–) on Eesti jalgpallur
*Tihhon Tammes (1975–) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempreester ja teoloog
Anatoli Ulturgašev

**Anatoli Pavlovitš Ulturgašev** (jakuudi keeles Анатолий Павлович Ултургашев; sündinud 20. aprillil 1950 Askizi rajoonis Hakassi autonoomses oblastis) on hakassi rahvusest Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Vene NFSV teeneline kunstnik.

Ta oli 1980. aastate Jakuudi ANSV tuntumaid balletitantsijaid, Jakuudi Muusikateatri juhtiv solist. Praegu on ta Jakutski koreograafiakooli pedagoog.  

## Haridustee ja töökäik
Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1968. aastal asus Anatoli Ulturgašev balletisolistina tööle Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse. 1971. aastal asutati Jakuudi Muusikateater (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater) ja ta sai selle solistiks.

## Tunnustus
*1979 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1988 – Vene NFSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Balletitantsijad on ka tema lapsed – Sajan Ulturgašev  (töötab Cambridge'is koreograafiakooli õppejõuna) ja Galina Ulturgaševa  (töötab Riiklikus ooperi- ja balletiteatris).

## Viited

## Välislingid
*Foto. sakhaballet.ru
Volga-Balti veetee

**Volga–Balti veetee** (vene keeles Волго-Балтийский водный путь; 1810–1963 kandis nime **Maria veetee**, vene keeles Мариинская водная система) on kanalitest, jõgedest ja järvedest koosnev veetee Loode-Venemaal, mis ühendab Volga jõestikku Läänemerega ja Valge mere – Läänemere kanali kaudu Valge merega. Veetee pikkus on umbes 1100 km.

Veetee üks ots saab alguse Rõbinski veehoidlast (Volga jõel) ja kulgeb Tšerepovetsi veehoidlani, sealt Šeksna jõe, Beloje järve, Kovža jõe, Maria ehk Volga–Balti kanali ja Võtegra jõe alamjooksu kaudu Oneega järveni ja sealt edasi Sviri jõe, Laadoga ümbersõidukanali ja Neeva jõe kaudu Läänemereni.

Veetee ehitati aastatel 1799–1810, rekonstrueeriti 1890–1896 ja pärast põhjalikke rekonstrueerimistöid 1964 sai nüüdisaegse nime **Volga-Balti veetee**.

## Viited

## Välislingid
*
Hvastovitši rajoon

**Hvastovitši rajoon** (vene keeles *Хвастовичский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hvastovitši asula.

Rajoon piirneb põhjas Duminitši rajooniga, kirdes Uljanovo rajooniga, kagus Orjoli oblastiga, edelas Brjanski oblastiga ja kirdes Žizdra rajooniga.

Rajooni pindala on 1413 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 628, 2009. aastal 10 977 ja 2002. aastal 12 677.

Hvastovitši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Resseta.

## Viited
Rändurid

**Rändurid** (inglise keeles *Travellers* või *pavees*, halvustavalt ka *tinkers* ja *pikeys*; iiri keeles *an lucht siúil*, norra keeles *skøyere* ja *reisende*, rootsi keeles *resandefolket *) on Lääne-Euroopas (eelkõige Briti saartel ja Skandinaavias) leiduv rändleva eluviisiga rahvarühm või rahvarühmade kogum, kes ei ole mustlased, kuid mõne allika hinnangul võivad olla nendega suguluses. Rändurid kõnelevad enamasti kohalikke keeli mustlaskeele mõjutustega.

## Iirimaa rändurid
Briti saarte rändurid elavad peamiselt Iirimaal, ehkki suurel hulgal ka Suurbritannias ja sealt väljarännanuna Ameerika Ühendriikides. Peamiselt kõnelevad nad omaenda šelta keelt, vähemal määral teisi segakeeli. Rändurite päritolu on vaieldav. Pikk võitlus nende kui rahva õiguste eest Iirimaal päädis valitsuse ametliku tunnustusega 2017. aastal.

2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli Iirimaa rändureid Iiri Vabariigis 22 369. Hinnanguliselt lisandus neile 1700–2000 Põhja-Iirimaal.

## Šotimaa rändurid
Šoti rändurite päritolu ja võimaliku segunemisastme asjus mustlastega on eri autorid väga erinevatel seisukohtadel. Üldiselt näib mustlaste mõju olevat väiksem Šoti mägismaal. Eesti keeleandmebaas LINGUAE nimetab šoti rändurikeeleks nii mägismaal kõneldavat šoti keele põhist ja iiri rändurikeelega suguluses olevat keelt (*Beurla reagaird*) kui ka madalmaal räägitavat inglise keele šoti murde põhist keelt (*Scottish cant*), neid samastades ja kirjeldades kui segakeelt, "milles on Elizabethi-aegse argoo ja mustlaskeele mõjutusi". Mägismaa rändureid nimetatakse šoti keeles "Ceàrdannan" ("meistrimehed") või "luchd siubhail" ("rändrahvas"), nad on lähedalt seotud paiksete šotlastega ning kannavad sageli klanninimesid nagu Macfie või MacPhee, Stewart, MacDonald, Cameron, Williamson ja Macmillan. Traditsiooniliselt elasid nad telkides ning tegutsesid plekkseppade, hobuseparisnike või pärlipüüdjatena, kuid 1950. aastatest on enamik asunud elama majades või alalistes telkimiskohtades. Väidetavalt olevat olnud šoti majandusteadlane Adam Smith lapsepõlves lühikest aega rändurite poolt röövitud.

## Norra rändurid
Lisaks kohalikule mustlaste harule elavad Norras ka põlismaised rändurid, norra keeles *skøyer* või *fant*, omanimetusega *reisende*. 19. sajandi Norra sotsioloogi Eilert Sundti iseloomustuse kohaselt rändasid Norra põlismaised rändurid lühemaid vahemaid kui mustlased. Norra (ja taani) rändurikeelt nimetatakse ka rodi keeleks.

## Viited

## Välislingid
* Traveller Equality Project, Irish Chaplaincy in Britain
* Traveller Heritage and Photo Site from Navan Travellers Workshops
* Irish Travellers' Movement
* Pavee Point Travellers Centre
*
Ljudinovo rajoon

**Ljudinovo rajoon** (vene keeles *Людиновский район*)  on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ljudinovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Kirovi rajooniga, idas Duminitši rajooniga, lõunas Žizdra rajooniga, idas Brjanski oblastiga ja loodes Kuibõševski rajooniga.

Rajooni pindala on 955 km². Elanike arv oli 2020. aastal 41 258, 2012. aastal 44 549, 2009. aastal 45 891 ja 2002. aastal 4864.

Ljudinovo rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ljudinovo linna) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bolva ja Nepolot.

## Viited
Kuibõševski rajoon (Kaluga oblast)

**Kuibõševski rajoon** (vene keeles *Куйбышевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Betlitsa asula.

Rajoon piirneb põhjas Spass-Demenski rajooniga, idas Kirovi rajooniga, kagus Ljudinovo rajooniga, lõunas Brjanski oblastiga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1243 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7663, 2009. aastal 8233 ja 2002. aastal 9700.

Kuibõševski rajoonis on 134 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Snopot, Vetma, Hatoža ja Šuitsa.

## Viited
Linnutee tuuled

**"Linnutee tuuled"** on 1977. aastal valminud Lennart Mere kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm soome-ugri ja samojeedi rahvaste igapäevaelust, etnograafiast, folkloorist ja traditsioonilisest kultuurist.

Film valmis koostöös Mainos-TV ja Magyar Televízióiga (Ungari televisioon), olles esimene Tallinnfilmi rahvusvaheline koostööprojekt. Filmivõtted toimusid Põhja-Soomes, Lapimaal, Vepsamaal, Vadjamaal, Mordvas, Handi-Mansimaal, Ungaris, Taimõri poolsaarel, Setumaal, Neenetsimaal, Saaremaal ja Muhu saarel.

2009. aastal taastati film digitaalselt projekti "Eesti film 100" raames, tähistamaks ühtlasi ka Lennart Mere 80. sünniaastapäeva. 2014. aastal taastati filmi täiendavalt. Filmi originaalmaterjale säilitab Eesti Filmiarhiiv.

1986. aastal ilmus filmi järg "Kaleva hääled".

## Linastused
* 10. mai 1978 – Vanemuise kontserdisaal, Tartu, Eesti
* 1. oktoober 1978 – Stockholmi filmimaja Viktori saal, Rootsi

### Kinos
* 16. mai 1978 – Bio Bristol, Helsingi, Soome
* 5. september 1978 – Uppsala, Rootsi
* 6. oktoober 1978 – kino Sõprus, Tallinn, Eesti
* 27. märts 2009 – kino Sõprus, Tallinn, Eesti

### Televisioonis
* 31. detsember 1978 – Mainos-TV, Soome
* 29. märts 2009 – Eesti Rahvusringhääling, Eesti

## Auhinnad
* Hõbemedal, (1979) New York Film Festival
* Kultuuriministeeriumi auhind parimale kultuuriainelisele filmile, (1979) TPI filmifestival
* Preemia erilise kultuuriloolise väärtuse eest, (1980) Nõukogude Eesti filmifestival

## Viited

## Vaata ka
* "Šamaan"

## Välislingid
* Sissekanne Eesti filmi andmebaasis
* Sissekanne IMDbs
* "Linnutee tuuled" (1977). YouTube.
* Tiit Tuumalu (27. märts 2009) "Tal on üks viga. Aga see läheb üle. Noorus!". Postimees
Anija kolhoos

**Anija kolhoos** oli kolhoos Harju rajoonis Anija külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Anijal.

Kolhoos loodi 1948. aasta 25. augustil. 1956. aastast alates oli kolhoosi esimees Artur Sarap, sotsialistliku töö kangelane ja Lenini ordeni kavaler.

1976. aasta 2. veebruaril otsustas Anija kolhoosi üldkoosolek ühineda Kehra sovhoosiga ja moodustada Kehra sovhoosi Anija osakonna, juhatajaks Villem Ellus. Üle anti 362 lehma, 562 noorlooma, 1170 siga, 37 hobust, 23 traktorit, 11 veoautot, 2 autobussi, 3 teraviljakombaini, 2 sõiduautot.

## Vaata ka
* Anija sovhoos

## Viited

## Kirjandus
* Villem Ellus. „Mälestusi Anija kolhoosist“. Ilmunud 2008 Ants Miidla koostatud kogumikus „Anija lood“.

## Välislingid
* Foto Anija kolhoosi juhatuse liikmetest 1961. aastal
Aravete kolhoos

**Aravete kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Ambla külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Aravetel. Kolhoosi pindala oli umbes 13 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 804 (seisuga 1977).

## Viited
Järva-Jaani kolhoos

**Järva-Jaani kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Järva-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Järva-Jaanis. Kolhoosi pindala oli umbes 11 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 667 (seisuga 1977).

## Viited
Koeru sovhoos

**Koeru sovhoos** oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vaos. Sovhoosi pindala oli 6000 ha (seisuga 1978).

## Vaata ka
*Kolhoos Majak (keskus Koerus)
Juri Grigorovitš

**Juri Nikolajevitš Grigorovitš** (vene keeles Юрий Николаевич Григорович; 2. jaanuar 1927 Leningrad – 19. mai 2025 Moskva) oli vene koreograaf ja ballettmeister. 

Pärast Leningradi Koreograafiakooli lõpetamist 1946. aastal sai Juri Grigorovitšist Kirovi-nimelises Leningradi Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatri balletisolist. Oma esimesed lavastajatööd tegi ta Gorki-nimelises Kultuuripalees 1947. aastal. 1961. aastal sai ta Kirovi teatri ballettmeistriks ja 1964. aastal Moskva Suure Teatri peaballettmeistriks. 

1965. aastal lõpetas ta GITIS-e. 

Ta tegutses alates 1974. aastast ka õppejõuna – aastatel 1974–1988 oli ta professor Leningradi Riikliku Konservatooriumi režiiteaduskonna ballettmeistriosakonnas ja 1988. aastast juhtis ta Moskva Riikliku Koreograafia Instituudi koreograafiakateedrit.

Suures Teatris töötas ta peaballettmeistrina üle 30 aasta (kuni 1995. aastani). Aastatel 1995–2001 töötas ta ballettmeistrina mitmes teatris, ka välismaal. 2001. aastaks taastus tal koostöö Moskva Suure Teatriga, 2008. aastal sai ta selle balletitrupi koosseisuliseks koreograafiks.

Ta oli mitme rahvusvahelise ja üleliidulise balletikonkursi žürii esimees. Üks neid konkursse, mille žüriid ta juhtis, on 2006. aastal tema eestvedamisel loodud rahvusvaheline konkurss "Maailma noor ballett".

## Tunnustus

*1966 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1970 – Lenini preemia
*1973 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1976 – Lenini orden 
*1977 – NSV Liidu riiklik preemia
*1981 – Usbeki NSV rahvakunstnik
*1985 – NSV Liidu riiklik preemia
*1986 – sotsialistliku töö kangelane
*1995 – Kasahstani teeneline kunstitegelane
*1996 – Baškortostani Vabariigi rahvakunstnik
*2003 – Kuldne Mask, eripreemia "au ja väärikuse eest"
*2004 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks
*2017 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
*2017 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 16)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli baleriin Natalja Bessmertnova (eluaastad 1941–2008).

## Viited

## Välislingid
Pärnu Kalur

**Pärnu Kalur** oli Pärnu rajoonis tegutsenud kalurikolhoos. 

Pärnu Kalur moodustati 1969 kahe liitunud kalurikolhoosi (Jahta ja Vaal) baasil. Kolhoosi keskus asus Pärnus. Kolhoosil olid osakonnad Lius, Kihnus, Ruhnus, Treimanis ja Võistes.

Kolhoos haldas Pärnu konservitehast.

Aastast 1969 oli kolhoosi juhatuse esimees Feliks Kangur.

## Viited
Annikvere külanõukogu

**Annikvere külanõukogu** oli külanõukogu Vihula vallas ja hiljem Loksa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Annikvere asulas.

## Viited
Aravete külanõukogu

**Aravete külanõukogu** oli külanõukogu Albu vallas ja hiljem Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Albu külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aravete asulas.

## Viited
Roohabekas

**Roohabekas** ehk **roovilbas** (*Panurus biarmicus*) on habeklaste sugukonda kuuluv linnuliik. 

Lind on Eestis harv kuni väikesearvuline haudelind, samuti talikülaline.

## Viited

## Välislingid
* 
*Olav Renno, Linnunurk: kas oled seda lindu näinud?, Maa Elu, 14. märts 2018
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos

Viktor Kingissepa nimelisi kolhoose (sageli kirjutati keelekujuga **V. Kingissepa nimeline kolhoos**) oli Eestis mitu tükki:
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon) - Valjala
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kohtla-Järve rajoon) - Maidla
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Tartu rajoon)
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Paide rajoon)
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Roela vald) 1954–1956
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Pärnu rajoon) – Tali vald
Colby O'Donis

**Colby O'Donis** (sündinud **Colby O'Donis Colón**; 14. märts 1989) on Ameerika laulja, laulukirjutaja, näitleja ja produtsent. 

Ta on tuntud külalisartistina Lady Gaga loost "Just Dance", mis oli rohkem kui 11 kuud Billboard Hot 100 edetabelis. Ta on tuntud ka oma esimese singli "What You Got" poolest, mis ilmus tema albumil "Colby O" ja selle laulu külalisesinejaks oli Akon. Laul jõudis edetabelis Hot 100 14. kohale. Hiljem tegi Akon koos temaga laulu "Beautiful", mis jõudis samas edetabelis 19. kohale.

## Lapsepõlv ja noorus
Colby O'Donis Colón on pooleldi Puerto Rico, pooleldi Itaalia verd. Ta sündis New Yorgis Queensis, kuid elas nii Queensis kui ka Florida osariigis. Tema ema Olga on laulja, kes on kroonitud ka Miss Puerto Ricoks New Yorgis. Tema isa Freddy Colón on New Yorgi DJ. Ta sai nime tuletõrjuja Colby O'Donise järgi, kes sai surma, päästes tema isa elu. O'Donisel on üks õde, kes on viis aastat vanem kui tema. Colby on öelnud ka seda, et õde aitas maksta tema tantsu-, klaveri- ja kitarriõppe eest seitse aastat oma palgast. Vanemad said tema talendist aimu, kui ta kolme ja poole aastaselt talendisaates Michael Jacksoni laulu laulis.

## Inspiratsioon
O'Donis kasvas üles, kuulates The Temptationsit, Luther Vandrossi, Michael Jacksonit, Justin Timberlake'i, Usherit ja Mariot.

## Diskograafia
* "Colby O" (2008)

## Filmograafia

## Auhinnad ja nominatsioonid
Hartmuth Lahm

**Hartmuth Lahm** (kasutatud ka *Hardtmuth Lahm, Hardtmut Lahm, Hottie Lahm, Hotti Lahm, Hotpoint Lahm*; 23. detsember 1912 Tallinn – 28. mai 1981 Sydney, Austraalia) oli eesti kunstnik, illustraator ja karikaturist.

## Elulugu
Lahm sündis Tallinnas juveliiri pojana. 

1929. aastal kolis pere Austraaliasse. Algul oli Hartmuth Lahmil soov leida tööd elektriinsenerina, kuid ta asus õppima kolledži Irish Sydney Technical College in Darlinghurst kunstikoolis. Kursusekaaslased hüüdsid teda algul Hotpointiks, peagi aga lühemalt Hottieks. 

## Looming
Tema esimesed karikatuurid Austraalias avaldas 1930. aasta jaanuaris ajaleht Sydney Mail. 1930. aastatel töötas vabakutselisena ning tegi kaastööd väljaannetele Smith’s Weekly ja Bulletin. 

1934. aastal hakkas tegema kaastööd koomiksiajakirjale Fatty Finni Weekly, kus ta lõi kaks koomiksitegelast: **karu Basso** ja **pingviin Popsy**. Kui 1935. aastal ajakiri suleti, siis joonistas mõnda aega hotellide baarides külastajatest šarže, kuid teenitud raha kulus peamiselt pettunud klientidele joogi väljategemisele. 

1937. aastal pöördus ta tagasi Sydneysse, kus hakkas koos Associated Newspapersiga looma koomiksi ja karikaturistide ühendust, mille kaudu varustati karikatuuride ja koomiksitega paljusid väljaandeid. 1937. aastal sündis tema kuulsaim tegelaskuju: **koer Snifter**, kes üle 30 aasta oli ajakirja Man tagaküljel ja kellest on trükitud spetsiaalseid väljaandeid, et koguda raha sõja jõupingutustele. 

1951–1954 joonistas ta Manile veel muude tegelastega koomikseid, näiteks "Snowy McGann in the Sunday Sun". Lühikest aega tundis huvi ka must-valge fotograafia vastu ja tema fotosid avaldati 1951. aasta augustis ajakirjas The Australasian Photo Review. 1947. aastal kirjutas ja illustreeris lasteraamatu "Paddy Bow Wow" ja illustreeris muidki lasteraamatuid.
 
## Tunnustus
1950. aasta 2. augustil nimetas ajakiri People teda "üheks Austraalia elavamaks ja originaalsemaks kunstnikuks".
 
Tema originaalteoseid on säilinud State Library of New South Walesis (Uus-Lõuna-Walesi Riigiraamatukogu), Art Gallery of Western Australias (Lääne-Austraalia kunstigalerii), Austraalia Rahvusraamatukogus, The Cartoon Bunkeris ja Coffs Harbour NSW-s.
 
Ta suri Sydneys 1981. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Collecting Books And Magazines – Hardtmuth Lahm
* Design & Art Australia Online – Hardtmuth Lahm
Colby O

**"Colby O"** on Ameerika artisti Colby O'Donisi debüütalbum. Selle avaldas 16. septembril 2008 Akoni plaadifirma Kon Live. 

## Laulud

## Kohad edetabelites
Johan Laidoneri plats 1

**Johan Laidoneri plats 1** on elamu Viljandis aadressil Johan Laidoneri plats 1. Hoone valmis 1924. aastal ja selle arhitekt on Artur Perna.
Loone (perekonnanimi)

**Loone** on eesti perekonnanimi. 

Loone on eestistatud nimi. Nime on antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Paukmoorson, Treimut ja Treumuth.

Nikolai Loone palvel kanti Loone perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 136 all.

## Nime kandjaid
*Eero Loone, eesti filosoof ja haridustöötaja
*Leida Loone, eesti ajaloolane ja tõlkija
*Leiki Loone, eesti matemaatik
*Nigolas Loone, eesti ajaloolane
*Oudekki Loone, eesti poliitik ja publitsist
*Piret Loone, eesti päritolu jurist
*...
Redfoo

**Stefan Kendal Gordy**, esinejanimega Redfoo, on ameerika muusik, Monotow Recordsi asutaja Barry Gordy noorim poeg. 

Koos oma vennapoja Skyler Husten Gordy ehk Sky Bluga moodustas ta 2006. aastal ansambli LMFAO, mis saavutas 2010. aastate algul ülemaailmse tuntuse.
Austria pinšer

**Austria pinšer** on Austriast pärinev koeratõug. 

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Tugeva iseloomuga, elav, tähelepanelik, mänguline ja eriti kiinduv ning sõbralik suhtlemisel lähedaste isikutega."

## Viited

## Välislingid

* Austria pinšer koer.ee saidil
Kajara

**Kajara** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanimi Kajara on nimede eestistamise käigus 1940. aastal Tartus antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Blaubirk ja Blaubrik. Valmar Kajara palvel kanti Kajara perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 407 all.
Aavakivi (perekonnanimi)

**Aavakivi** on eesti perekonnanimi.

Viktooria-Eliisabet Aavakivi palvel kanti Aavakivi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 107 all.

Nime on kandnud:
*Jaan Aavakivi
*Richard Aavakivi (suri 1906)
*Romulus Aavakivi, eesti majandustegelane (1903–1942)
*Tanel Aavakivi, eesti trompetist
*Viktoria Aavakivi, eesti raamatukogutöötaja (1897–1951)
Aavelaid

**Aavelaid** on eesti perekonnanimi.

Nime on eestistamise tagajärjel antud isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Knibbis.

Aavo Aavelaiu (endine Alfred Josef Knibbis) palvel kanti Aavelaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 50 all.
Spass-Demenski rajoon

**Spass-Demenski rajoon** (vene keeles *Спас-Деменский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Spass-Demenski linn.

Rajoon piirneb idas Barjatino rajooniga, kagus Kirovi rajooniga, lõunas Kuibõševski rajooniga ning põhjas ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1380 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7071, 2012. aastal 7999, 2009. aastal 8578 ja 2002. aastal 10 017.

Spass-Demenski rajoonis on 129 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spass-Demenski linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Demina, Snopot ja Bolva.

## Viited
Aedna

**Aedna** on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel on perekonnanime Aedna antud isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adamov, Kiisa, Piebalk ja Tõnisson. Raik Aedna palvel kanti Aedna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 105 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aedna 7 mehel ja 10 naisel.

Perekonnanime Aedna on kandnud:
*Merike Aedna, eesti viiuldaja
*Üllar Aedna, vandeadvokaat

## Viited
Kirovi rajoon (Kaluga oblast)

**Kirovi rajoon** (vene keeles *Кировский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kirovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Barjatino rajooniga, kirdes Suhhinitši rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, lõunas Ljudinovo rajooniga, läänes Kuibõševski rajooniga ja loodes Spass-Demenski rajooniga.

Rajooni pindala on 1000,4 km². Elanike arv oli 2020. aastal 39 798, 2012. aastal 41 875, 2009. aastal 43 320 ja 2002. aastal 46 011.

Kirovi rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kirovi linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat ja Bolva.

## Viited
Renat Hon

**Renat Hon** (vene keeles Ренат Иванович Хон; sündinud 6. augustil 1986) on Sahha balletitantsija ja pedagoog, Sahha teeneline kunstnik.

Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski koreograafiakooli ja asus balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse.

2015. aastast on Renat Hon ühtlasi Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži õppejõud, esimese kursuse klassikalise balleti pedagoog

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema vend Rustam Hon on estraadilaulja.

## Viited

## Välislingid
*Foto. sakhaballet.ru
Bokser

**Bokser**, tuntud ka kui **saksa bokser**, on Saksamaalt pärinev koeratõug. 

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Tema pühendumus ja truudus oma peremehe ja kodu suhtes, tema valvsus ja enesekindel julgus on lausa legendaarsed."


HYPSO.JPG|
Bokser portret.jpg|
Brindle cd.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Saksa bokser koer.ee saidil
Koorküla külanõukogu

**Koorküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Koorküla asulas. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1960. 

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Koorküla valla koosseisus. Aastatel 1950–1959 kuulus külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni.

8. oktoobrist 1960 Koorküla külanõukogu likvideeriti ja selle maad arvati Helme külanõukogu koosseisu.

Endise Koosküla külanõukogu maad asuvad nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Tõrva valla lõunaosas.

## Viited

## Välislingid
*
Aidu külanõukogu

**Aidu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.

Aidu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Aidu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aidu külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Aidu külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Neanurme külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu. 

## Viited
Ao külanõukogu

**Ao külanõukogu** oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati see Rakke külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Rakke valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Ao asulas.

## Viited

## Välislingid
*