open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Altai Vabariik

**Altai Vabariik** on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

Ta asub Lõuna-Siberis. Piirneb Kemerovo oblasti, Hakassia Vabariigi, Tõva Vabariigi ja Altai kraiga ning välisriikidest Mongoolia, Hiina ja Kasahstaniga.

## Ajalugu

Moodustati 1922. aastal kui Oiroodi autonoomne oblast. 1948. aastal nimetati ümber Mägi-Altai autonoomseks oblastiks, 1990. aastal Mägi-Altai ANSV-ks, 1991. aastal Mägi-Altai Vabariigiks ja 1992. aastal Altai Vabariigiks.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 202 947 inimest, kellest 116 510 (57,4%) olid venelased, 62 192 (30,6%) altailased ja 12 108 (6%) kasahhid.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Altai Vabariigi elanikest venelasi 55,68%, altailasi 35,33% ja kasahhe 6,07%.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus olevad rajoonid ja vabariikliku alluvusega linn:

**Rajoonid**:
* Koš-Agatši rajoon (Koš-Agaši rajoon) (vene *Кош-Агачский район*, altai *Кош-Агаш аймак*)
* Maima rajoon (Majma rajoon) (*Майминский район*, *Майма аймак*)
* Ongudai rajoon (Ongdoj rajoon) (*Онгудайский район*, *Оҥдой аймак*)
* Šebalino rajoon (Šebalini rajoon) (*Шебалинский район*, *Шебалин аймак*)
* Tšemali rajoon (Tšamali rajoon) (*Чемальский район*, *Чамал аймак*)
* Tšoja rajoon (?) (*Чойский район*, ?)
* Turotšaki rajoon (Turatšaki rajoon) (*Турочакский район*, *Турачак аймак*)
* Ulagani rajoon (*Улаганский район*, *Улаган аймак*)
* Ust-Kani rajoon (Kan-Oozõ rajoon) (*Усть-Канский район*, *Кан-Оозы аймак*)
* Ust-Koksa rajoon (Kök-Suu Oozõ rajoon) (*Усть-Коксинский район*, *Кӧк-Суу Оозы аймак*)

**Linn**:
* Gorno-Altaisk (*Горно-Алтайск*, *Улулу Алтай* (mitteametlik))

## Viited

## Välislingid

* Altai Vabariigi internetiportaal
Hakassia

**Hakassia Vabariik** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Siberi föderaalringkonnas.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid ja vabariikliku alluvusega linnad:

**Rajoonid**:
*Altai rajoon (Altai rajoon) (vene *Алтайский район*, hakassi *Алтай аймағы*)
*Askizi rajoon (Ashõsi rajoon) (*Аскизский район*, *Асхыс*)
*Beja rajoon (*Бейский район*, *Бея*)
*Bogradi rajoon (*Боградский район*, *Боград*)
*Ordžonikidzevski rajoon (*Орджоникидзевский район*, *Орджоникидзевск*)
*Šira rajoon (*Ширинский район*, *Шира*)
*Taštõpi rajoon (*Таштыпский район*, *Таштып*)
*Ust-Abakani rajoon (Agban-Piltiri rajoon) (*Усть-Абаканский район*, *Ағбан-Пилтірі*)

**Linnad**:
*Abakan (Agban) (*Абакан*, *Ағбан*)
*Abaza (?) (*Абаза*, ?)
*Sajanogorsk (?) (*Саяногорск*, ?)
*Sorsk (?) (*Сорск*, ?)
*Tšernogorsk (Haratas) (*Черногорск*, *Харатас*)

## Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Hakassia elanikest venelased 81,7%, hakassid 12,1%, sakslased 1,1% ja ukrainlased 1,0%.

## Viited

## Välislingid

* Hakassia Vabariigi valitsuse koduleht
* Sajanogorsk (ru)
Inguššia

**Inguši Vabariik** ehk **Inguššia** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas.

See moodustati 4. juulil 1992 Tšetšeeni-Inguši ANSV lääneosast.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised vabariikliku alluvusega linnad ja rajoonid:
### Linnad
* Karabulak
* Magass
* Malgobek
* Nazran

### Rajoonid
* Džairahhi rajoon (*Джайрахский район*)
* Malgobeki rajoon (*Малгобекский район*)
* Nazrani rajoon (*Назрановский район*)
* Sunža rajoon (*Сунженский район*)

## Ajalugu
* Tšetšeeni-Inguši ANSV

Oktoobrist 2008 juunini 2019 oli president Junus-bek Jevkurov, kes vahetas välja Murat Zjazikovi (oli ametis alates 2002. aastast). 26. juunist 2019 on Inguššia eesotsas Mahmud-Ali Kalimatov.

## Rahvastik
93% elanikest on ingušid, 2,4% tšetšeenid. Venelasi on 0,64%.

Venemaa Föderaalse Statistikateenistuse andmetel oli Inguššia 2009. aasta 1. jaanuari seisuga Venemaa tihedaimalt asustatud regioon Moskva oblasti järel, rahvastiku tihedusega 140 inimest ruutkilomeetril.

Varasem elanike arv: 468 000 (2002).

## Viited

## Välislingid
* Inguši Vabariigi koduleht (*vene keeles*)
* Igor Taro:  Uus Kaukaasia konflikt vindub Inguššia ümber Postimees, 18. november 2008
* Jaanus Piirsalu. Inguši õiguskaitsjad: eriteenistused röövisid aastaid avalikult inimesi EPL, 6. detsember 2008
* Jaanus Piirsalu. Veritasu Inguššias: üks tapmise ja sugulaste kättemaksu lugu EPL, 27. detsember 2008
Kalmõkkia

**Kalmõkkia Vabariik** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Lõuna föderaalringkonnas.

## Ajalugu

Kalmõki autonoomne piirkond moodustati 1920. aastal ja nimetati autonoomseks vabariigiks aastal 1935. Teise maailmasõja ajal oli Kalmõkkia Saksa okupatsiooni all. Kalmõkke süüdistati massilises koostöös sakslastega ning vabariik likvideeriti 1943. aastal. Kalmõkid küüditati Siberisse ja Kesk-Aasiasse. 1956. aastal kalmõkid rehabiliteeriti ja taastati autonoomne oblast, mis 1958. aastal muudeti Kalmõki ANSV-ks. 18. oktoobril 1990 võttis Kalmõki ANSV Ülemnõukogu vastu "Deklaratsiooni riiklikust suveräänsusest", vastavalt millele muudeti Kalmõki ANSV Kalmõki NSV-ks. 24. mail 1991 kinnitas Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress muudatuse, tehes vastava paranduse Vene NFSV konstitutsiooni. Pärast NSV Liidu lagunemist muudeti Kalmõki NSV 21. aprillil 1992 Kalmõkkia Vabariigiks.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
* Gorodovikovski rajoon (Городовиковский район)
* Iki Buruli rajoon (Ики-Бурульский район)
* Jašalta rajoon (Яшалтинский район)
* Jaškuli rajoon (Яшкульский район)
* Justa rajoon (Юстинский район)
* Kettšenerõ rajoon (Кетченеровский район)
* Lagani rajoon (Лаганский район)
* Malõje Derbetõ rajoon (Малодербетовский район)
* Oktjabrski rajoon (Октябрьский район)
* Prijutnoje rajoon (Приютненский район)
* Sarpinski rajoon (Сарпинский район)
* Tselinnõi rajoon (Целинный район)
* Tšernozemelski rajoon (Черноземельский район)

## Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest kalmõkke 162 740 (57,4%) ja venelasi 85 712 (30,2%). Suuremad vähemusrahvad olid dargid (7590 ja 2,7%), kasahhid (4948 ja 1,7%) ja tšetšeenid (3343 ja 1,2%).

## Viited

## Välislingid
Kabardi-Balkaaria

**Kabardi-Balkaaria** ehk **Kabardi-Balkaari Vabariik** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas.

Kabardi-Balkaarias on kõrgeid mägesid ja mitu alpilaagrit, näiteks Bezengi alpilaager). Kabardi-Balkaaria ja Karatšai-Tšerkessia piiril asub Venemaa kõrgeim mägi Elbrus.

## Haldus

Kabardi-Balkaaria piirneb lõunas Gruusiaga, läänes Karatšai-Tšerkessiaga, põhjas Stavropoli kraiga ja idas Põhja-Osseetiaga.

Kabardi-Balkaaria keskus ja suurim asula on Naltšik, mis asub ka geograafiliselt haldusüksuse keskel. Naltšikis elab 2021. aasta seisuga 239 054 inimest. See on umbes sama suur kui NSV Liidu lagunemise ajal 1991. aastal (u 241 000 inimest).

Kabardi-Balkaaria president oli 1993–2005 Valeri Kokov, 2005–2014 Arsen Kanokov, 2014–2018 Juri Kokov ja alates 2018. aastast Valeri Kokovi poeg Kazbek Kokov.

Kogu Kabardi-Balkaarias on kolm ametlikku keelt: kabardi-tšerkessi keel, karatšai-balkaari keel ja vene keel.

### Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
* Baksani rajoon (Баксанский район)
* Elbruse rajoon (Эльбрусский район)
* Maiski rajoon (Майский район)
* Prohladnõi rajoon (Прохладненский район)
* Zolski rajoon (Зольский район)
* Tereki rajoon (Терский район)
* Tšegemi rajoon (Чегемский район)
* Tšereki rajoon (Черекский район)
* Urvani rajoon (Урванский район)

## Ajalugu

1. septembril 1921 moodustati Kabardi autonoomne oblast. 16. jaanuaril 1922 nimetati see ümber Kabardi-Balkaari autonoomseks oblastiks. 5. detsembril 1936 nimetati see Kabardi-Balkaari ANSV-ks. 1992. aastal moodustati Kabardi-Balkaaria Vabariik Venemaa Föderatsiooni koosseisus.

## Rahvastik

Kabardi-Balkaarias elab 2021. aasta seisuga 869 191 inimest. See on palju suurem kui NSV Liidu lagunemise ajal (780 768). Kuid 2002. aastal saavutas rahvaarv maksimumi (901 494) ja pärast seda pole kasvanud.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid kabardid rahvastikust 55,3%, venelased 25,1%, balkaarid 11,6% ja osseedid 1,1%. Eestlasi oli 44.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kabardi-Balkaaria elanikest kabarde 57,2%, venelasi 22,5%, balkaare 12,7%, türklasi 1,6% ja osseete 1,1%.

Sündimus oli 2014. aastal 15,7 last 1000 inimese kohta. See oli peaaegu kõige suurem näitaja alates 1995. aastast, kuid jääb siiski maha Nõukogude ajast, kui see oli püsivalt 19–22.

Loomulik iive on Kabardi-Balkaarias alati olnud positiivne, ainsa erandina 2005. aasta. 2014. aastal oli see näitaja 6,9 1000 inimese kohta, mis jääb siiski selgelt alla Nõukogude ajale, kus see oli püsivalt 11–14.

Oodatav eluiga oli 2013. aastal 73,7 aastat ja see on võrreldes eelmiste aastatega kasvanud (1990. aastal oli see 71, aga 1993–2005 alla 70 aasta).

1000 mehe kohta oli 2017. aastal 1134 naist ja see suhe on läbi aastate ligikaudu püsinud.

## Viited
Adõgee

**Adõgee** (ametlik nimi **Adõgee Vabariik**, adõgee keeles Адыгэ Республик) on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Lõuna föderaalringkonnas.

Adõgee asub enklaavina Krasnodari krai keskel.

## Ajaloost
Venemaa hakkas suurendama 19. sajandil oma mõju Taga-Kaukaasias, alustades 1817. aastal Kaukaasia sõda. Kuni 1864. aastani kestnud sõja tagajärjel oli osa adõgeedest sunnitud kolima Osmanite riigi aladele. Osa elanikest asusid ümber Kubani jõe vasakkalda tasandikele.

27. juulil 1922. aastal moodustati Tšerkessi (Adõgee) autonoomse oblast Kubano-Tšernomorskaja oblastis Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariigi koosseisus. Seejärel nimetati ringi Adõgee (Tšerkessi) autonoomseks oblastiks. 1928. aastal nimetati Adõgee autonoomseks oblastiks. See kuulus eri aegadel Põhja-Kaukaasia krai, Asovi-Tšernomorski krai ja Krasnodari krai koosseisu. 1936. aastal liideti autonoomse oblastiga Maikopi linn, mis sai keskuseks.

1960. aastate lõpus alustati Krasnodari veehoidla ehitust; rajatis täideti veega 1975. aastaks. Veehoidla alla jäi osa Adõgee territooriumist, põhjustades kahju majandusele (vee alla jäid põllumajandusmaad, metsad, asulad), kultuurile (vee all pühapaigad, kultuse kohad) ja ökoloogiale.

5. oktoobril 1990 muutsid kohalikud rahvasaadikud oblasti nime Adõgee Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks, aga sel polnud juriidilist jõudu. NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi otsusega viidi Adõgee välja Krasnodari krai koosseisust. 

3. juulil 1991 moodustati ametlikult riigivõimude otsusega Adõgee Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Adõgee Vabariigi nimi võeti kasutusele 23. märtsil 1992 vabariigi ülemnõukogu otsusega.

## Haldus
### Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on 7 rajooni ja 2 linnaringkonda:
* Giaginskaja rajoon (Гиагинский район)
* Košehhabli rajoon (Кошехабльский район)
* Krasnogvardeiskoje rajoon (Красногвардейский район)
* Maikopi rajoon (Майкопский район)
* Šovgenovski rajoon (Шовгеновский район)
* Tahtamukai rajoon (Тахтамукайский район)
* Teutšežski rajoon (Теучежский район)
* Adõgeiski linnaringkond
* Maikopi linnaringkond

## Rahvastik

### Rahvuslik koosseis
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Adõgee Vabariigis venelasi 270 700 (63,6%), adõgeesid 107 000 (25,2%), armeenlasi 15 600 (3,7%) ja ukrainlasi 5900 (1,4%).

## Viited

## Välislingid

* http://www.adygheya.ru/
Karatšai-Tšerkessia

**Karatšai-Tšerkessi Vabariik** ehk **Karatšai-Tšerkessia** (Карачаево-Черкесия) on Venemaa  1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas. Piirneb lõunas Gruusia vaidlusaluse territooriumi Abhaasiaga.

## Loodus

Karatšai-Tšerkessia asub Põhja-Kaukaasias. 80% territooriumist on mägine, põhjaosas on maa tasasem. Kagupiiril asub Euroopa kõrgeim tipp Elbrus.

## Ajalugu

Karatšai-Tšerkessi autonoomne oblast moodustati 1922. aastal. See jagati 1926. aastal Karatšai autonoomseks oblastiks ja Tšerkessi rahvusringkonnaks. Viimane muudeti 1928. aastal autonoomseks oblastiks. Teise maailmasõja ajal süüdistati karatšaisid massilises koostöös sakslastega. Karatšai autonoomne oblast likvideeriti 1943. aastal, karatšaid küüditati Kasahstani ja Usbekistani. 1956. aastal karatšaid rehabiliteeriti ja 1957 taastati Karatšai-Tšerkessi autonoomne oblast, mis 1991. aastal nimetati Karatšai-Tšerkessi ANSV-ks. Pärast NSV Liidu lagunemist sai vabariik oma praeguse nime. 1999. aasta presidendivalimiste järel ähvardas vabariiki lagunemine, sest tšerkessid ja abasiinid soovisid luua eraldi vabariiki. 9. novembril 2004 vallutas vihane rahvamass valitsuse residentsi ja tungis presidendi tööruumidesse. Mässajad lahkusid hoonest järgmisel päeval, pärast läbirääkimisi Venemaa presidendi esindajaga Lõuna föderaalringkonnas.

## Rahvastik

Vabariigi elanikest olid 2002. aastal 38,5% karatšaid, 33,6% venelased, 11,3% tšerkessid, 7,4% abasiinid ja 9,2% teistest rahvustest. Eestlasi oli 65. Valdav osa elanikest on islamiusulised.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karatšai-Tšerkessia elanikest karatšaisid 41,0%, venelasi 31,6%, tšerkesse 11,9%, abasiine 7,8% ja nogaisid 3,3%.

Suuremad linnad on Tšerkessk, Ust-Džeguta ja Karatšajevsk.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
* Abasiini rajoon (Абазинский район)
* Adõge-Habli rajoon (Адыге-Хабльский район)
* Habezi rajoon (Хабезский район)
* Karatšajevski rajoon (Карачаевский район)
* Malokaratšajevski rajoon (Малокарачаевский район)
* Nogai rajoon (Ногайский район)
* Prikubanski rajoon (Прикубанский район)
* Zelentšukskaja rajoon (Зеленчукский район)
* Urupi rajoon (Урупский район)
* Ust-Džeguta rajoon (Усть-Джегутинский район)

## Poliitika

Alates 2011. aastast on vabariigi president Rašid Temrezov. Aastatel 2008–2011 oli ametis president Boriss Ebzejev. Seadusandlikku võimu teostab neljaks aastaks valitav 73-liikmeline parlament (Народное Собрание).

Riigikeel on vene keel. Ametlikud keeled lisaks vene keelele on karatšai keel, nogai keel, abasiini keel ja kabardi-tšerkessi keel.

## Vaata ka
*Adõgee

## Viited

## Välislingid
* Karatšai-Tšerkessia lehekülg
Komi

**Komi** (ametlik nimi **Komi Vabariik**) on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Loode föderaalringkonnas. Asub Venemaa Euroopa-osa kirdenurgas.

Haldusüksus moodustati 22. augustil 1921 Komi (Sürja) autonoomse oblastina. Aastal 1936 sai sellest Komi ANSV. 26. mail 1992 võeti kasutusele praegune nimi.

## Loodus
Metsad hõlmavad 72,5% vabariigi territooriumist.

## Rahvastik
### Demograafilised näitajad

### Etniline koosseis
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 1 018 674 inimest, kellest 607 021 (59,6%) olid venelased, 256 464 (25,2%) komid ja 62 115 (6,1%) ukrainlased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 901 189 inimest, kellest 555 963 (65,1%) olid venelased, 202 348 (23,7%) komid ja 36 082 (4,2%) ukrainlased. 46 886 (5,2%) isiku rahvus jäi teadmata.

### Asulad
Suuremad linnad on Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised munitsipaalrajoonid (15) ja linnaringkonnad (5):

**Rajoonid:**
* Ižma rajoon (Izva rajoon) (vene *Ижемский район*, komi *Изьва район*)
* Knjažpogosti rajoon (Njazpogosti rajoon, Jemva rajoon) (*Княжпогостский район*, *Нязьпогост район*, *Емва район* )
* Koigorodoki rajoon (Kojgorti rajoon) (*Койгородский район*, *Койгорт район*)
* Kortkerossi rajoon (Körtkerösi rajoon) (*Корткеросский район*, *Кӧрткерӧс район*)
* Petšora rajoon
* Priluzski rajoon (Luza rajoon) (*Прилузский район*, *Луза район*)
* Sosnogorski rajoon (Sösnagorti rajoon) (*Сосногорский район*, *Сöснагорт район*)
* Sõktõvdini rajoon (*Сыктывдинский район*, *Сыктывдін район*)
* Sõssola rajoon (Sõktõvi rajoon) (*Сысольский район*, *Сыктыв район*)
* Troitsko-Petšorski rajoon (Mõldini rajoon) (*Троицко-Печорский район*, *Мылдін район*)
* Udora rajoon (*Удорский район*, *Удора район*)
* Ust-Kulomi rajoon (Kulömdini rajoon) (*Усть-Куломский район*, *Кулӧмдін район*)
* Ust-Tsilma rajoon (Tšilimdini rajoon) (*Усть-Цилемский район*, *Чилимдін район*)
* Ust-Võmi rajoon (Jemdini rajoon) (*Усть-Вымский район*, *Емдін район*)
* Vuktõli rajoon

**Linnaringkonnad:**
* Inta linnaringkond, keskus Inta (*Инта*)
* Sõktõvkari linnaringkond, keskus Sõktõvkar (*Сыктывкар*)
* Uhta linnaringkond, keskus Uhta (Ukva) (*Ухта*, *Уква*)
* Ussinski linnaringkond, keskus Ussinsk (Uskar) (*Усинск*, *Ускар*)
* Vorkuta linnaringkond, keskus Vorkuta (Vörkuta) (*Воркута*, *Вӧркута*)

## Vaata ka
* Komi ANSV
* Permikomi autonoomne ringkond

## Viited

## Välislingid

* Komi Vabariigi ametlik server
* Infoagentuur KomiInform
Mordva

**Mordva Vabariik** on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Volga föderaalringkonnas.

Vabariigi ametlikud keeled on vene, ersa ja mokša keel.

## Haldus
Mordva Vabariigi pea on alates 2021. aastast Artjom Zdunov. 1995–2012 oli Nikolai Merkuškin ja 2012–2020 Vladimir Volkov.

### Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:

* Ardatovi rajoon (vene *Ардатовский район*)
* Atjaševo rajoon (*Атяшевский район*)
* Atjurjevo rajoon (*Атюрьевский район*)
* Bolšije Berjozniki rajoon (*Большеберезниковский район*)
* Bolšoje Ignatovo rajoon (*Большеигнатовский район*)
* Dubjonki rajoon (*Дубенский район*)
* Insari rajoon (*Инсарский район*)
* Itšalki rajoon (*Ичалковский район*)
* Jelniki rajoon (*Ельниковский район*)
* Kadoškino rajoon (*Кадошкинский район*)
* Kotškurovo rajoon (*Кочкуровский район*)
* Kovõlkino rajoon (*Ковылкинский район*)
* Krasnoslobodski rajoon (*Краснослободский район*)
* Ljambiri rajoon (*Лямбирский район*)
* Romodanovo rajoon (*Ромодановский район*)
* Ruzajevka rajoon (*Рузаевский район*)
* Staroje Šaigovo rajoon (*Старошайговский район*)
* Zubova Poljana rajoon (*Зубово-Полянский район*)
* Temnikovi rajoon (*Темниковский район*)
* Tenguševo rajoon (*Теньгушевский район*)
* Torbejevo rajoon (*Торбеевский район*)
* Tšamzinka rajoon (*Чамзинский район*)

## Ajalugu
10. jaanuaril 1930 moodustati Mordva autonoomne oblast, mis 20. detsembril 1934 nimetati Mordva ANSV-ks. Aastast 1990 kannab see nime Mordva Vabariik.

Mordva ANSV Zubova Poljana rajoonis Potma lähedal asusid NSV Liidu Siseministeeriumi Kinnipidamisasutuste Valitsusele allunud poliitvangide vangilaagrid nr 19 (Lesnõi asula), nr 17 (Ozjornõi asula) ja nr-d 3-5. Laager nr 19 teenindas puidutöötluskombinaati, laagrites nr 17 ja nr-d 3-5 tegelesid kinnipeetud presentkinnaste õmblemisega.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas vabariigis 888 766 inimest. Neist 60,8% olid venelased, 31,9% mordvalased ja 5,2% tatarlased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mordva Vabariigi elanikest venelasi 53,4%, mordvalasi 40,0% ja tatarlasi 5,2%.

## Viited

## Välislingid
Karjala Vabariik

**Karjala Vabariik** (vene *Республика Карелия*, karjala *Karjalan tazavaldu*, vepsa *Karjalan Tazovaldkund*, soome *Karjalan tasavalta*) on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Loode föderaalringkonnas. See piirneb Soome, Leningradi oblasti, Vologda oblasti, Arhangelski oblasti ja Murmanski oblastiga.

Vabariigi ainus riigikeel on vene keel. Karjala, vepsa ja soome keel on seaduse järgi "riiklikult toetatavad" keeled. Nende käibimise valdkondadeks on kultuur, kunst, haridus, meedia, kohalik omavalitsus ning riigivõimuorganid; neid säilitatakse, uuritakse ja arendatakse.

Karjala Vabariigi juht on alates 2017. aastast Artur Parfentšikov.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
* Aunuse rajoon (Олонецкий район)
* Belomorski rajoon (Беломорский район)
* Kalevala rahvusrajoon (Калевальский район)
* Karhumäe rajoon (Медвежьегорский район)
* Kemi rajoon (Кемский район)
* Kontupohja rajoon (Кондопожский район)
* Lahdenpohja rajoon (Лахденпохский район)
* Louhi rajoon (Лоухский район)
* Mujejärvi rajoon (Муезерский район)
* Pitkäranta rajoon (Питкярантский район)
* Prääsä rajoon (Пряжинский район)
* Puudosi rajoon (Пудожский район)
* Segeža rajoon (Сегежский район)
* Suojärvi rajoon (Суоярвский район)
* Äänisranna rajoon (Прионежский район)
* Sortavala linn
* Petroskoi linn
* Kostamuse linn

## Loodus
### Kliima

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karjala Vabariigi elanikest venelasi 82,2%, karjalasi 7,4%, valgevenelasi 3,8%, ukrainlasi 2,0%, soomlasi 1,4%, vepslasi 0,5% ja teistest rahvustest inimesi 2,7%.

1926. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karjala ANSV elanikest venelasi 56,8%, karjalasi 40,7%,  soomlasi 1,1%, ja teistest rahvustest inimesi 1,4%.

## Vaata ka
* Kalevala rahvuspark
* Karjala
* Karjala rahvuslipp
* Karjala ANSV
* Karjala-Soome NSV

## Viited

## Välislingid
* Karjala riigivõimuorganite veebileht (vene, inglise ja soome keeles)
* Aja- ja kultuurilooline Karjala (soome, inglise ja vene keeles)
* http://www.karelia.ru/ (inglise, soome ja vene keeles)
Tšuvaššia

**Tšuvaššia** (ametlik nimi **Tšuvaši Vabariik – Tšuvaššia** (vene keeles *Чувашская Республика–Чувашия*); ka *Tšuvašimaa*) on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Volga föderaalringkonnas.

Suuremad linnad on Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr.

## Haldusjaotus

Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:

* Alatõri rajoon (Алатырский район)
* Alikovo rajoon (Аликовский район)
* Batõrevo rajoon (Батыревский район)
* Ibressi rajoon (Ибресинский район)
* Jadrini rajoon (Ядринский район)
* Jaltšiki rajoon (Яльчикский район)
* Jantikovo rajoon (Янтиковский район)
* Kanaši rajoon (Канашский район)
* Komsomolskoje rajoon (Комсомольский район)
* Kozlovka rajoon (Козловский район)
* Krasnoarmeiskoje rajoon (Красноармейский район)
* Krasnõje Tšetai rajoon (Красночетайский район)
* Mariinski Possadi rajoon (Мариинско-Посадский район)
* Morgauši rajoon (Моргаушский район)
* Poretskoje rajoon (Порецкий район)
* Šemurša rajoon (Шемуршинский район)
* Šumerlja rajoon (Шумерлинский район)
* Tsivilski rajoon (Цивильский район)
* Tšeboksarõ rajoon (Чебоксарский район)
* Urmarõ rajoon (Урмарский район)
* Vurnarõ rajoon (Вурнарский район)

## Rahvastik
2002. aastal moodustasid tšuvaši keelt rääkivad tšuvašid 67,7% Tšuvaššia elanikest. 26,5% olid venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšuvaššia elanikest tšuvašše 67,7%, venelasi 26,9%, tatarlasi 2,8% ja mordvalasi 1,1%.

## Viited

## Välislingid

* Tšuvaši Vabariigi võimuorganite portaal
Tõva

**Tõva Vabariik** on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

Oli aastatel 1921–1944 formaalselt sõltumatu rahvavabariik.

Piirneb põhjas Krasnojarski krai ja Irkutski oblastiga, läänes Hakassia Vabariigiga ja Altai Vabariigiga, idas Burjaatia Vabariigiga ja välisriikidest Mongooliaga lõunas.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 307 930 inimest, kellest olid 82,0% tõvad ja 16,3% venelased. Linnades elas 52,0% rahvastikust. Ainuke suurem linn on pealinn Kõzõl.

Venelaste osakaal on alates 1959. aasta rahvaloendusest (40 protsenti) pidevalt langenud. Suurem väljaränne järgnes 1990. aastal toimunud etnilistele rahutustele, milles hukkus ligi 90 venelast.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised kožuunid:

## Ajalugu

* 17. aprill 1914 – 1921 Urjanhai krai
* 14. august 1921 – 1926 Tannu-Tuva Rahvavabariik
* 24. november 1926 – 1944 Tuva Rahvavabariik
* 13. oktoober 1944 – 1961 Tuva autonoomne oblast (*Vene NFSV koosseisus*)
* 10. oktoober 1961 Tuva ANSV

## Vaata ka
* Tõva riigipeade loend

## Viited

## Välislingid

* Tõva Vabariigi koduleht
Altai krai

**Altai krai** on Venemaa haldusüksus Siberi föderaalringkonnas. Asub Lõuna-Siberis Obi jõe ülemjooksul. Piirneb lõunas Kasahstaniga.

Suuremad linnad on Barnaul, Biisk, Zarinsk, Novoaltaisk ja Rubtsovsk.

93% elanikest on venelased.

## Haldusjaotus
Krai koosseisus on järgmised rajoonid:

## Välislingid
Habarovski krai

**Habarovski krai** on 1. järgu haldusüksus (krai) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.

## Haldusjaotus
Habarovski krai koosseisus on kaks linnaringkonda ja 17 rajooni. Oblastis on 236 munitsipaalmoodustist, neist 29 linnalist ja 188 maa-asundust.

### Linnaringkonnad
# Habarovsk
# Komsomolsk Amuuri ääres
### Rajoonid
# Ajani-Maja rajoon (*Аяно-Майский район*; keskus Ajani küla)
# Amurski rajoon (*Амурский район*; keskus Amursk)
# Bikini rajoon (*Бикинский район*; keskus Bikin)
# Habarovski rajoon (*Хабаровский район*; keskus Habarovsk)
# Komsomolski rajoon (*Комсомольский район*; keskus Komsomolsk Amuuri ääres)
# Lazo-nimeline rajoon (*район имени Лазо*; keskus Perejaslavka alev)
# Nanai rajoon (*Нанайский район*; keskus Troitskoje küla)
# Nikolajevski rajoon (*Николаевский район*; keskus Nikolajevsk Amuuri ääres)
# Ohhotski rajoon (*Охотский район*; keskus Ohhotski alev)
# Polina Ossipenko nimeline rajoon (*район имени Полины Осипенко*; keskus imeni Polinõ Ossipenko küla)
# Solnetšnõi rajoon (*Солнечный район*; keskus Solnetšnõi alev)
# Sovetskaja Gavani rajoon (*Советско-Гаванский район*; keskus Sovetskaja Gavan)
# Tuguri-Tšumikani rajoon (*Тугуро-Чумиканский район*; keskus Tšumikani küla)
# Ultši rajoon (*Ульчский район*; keskus Bogorodskoje küla)
# Vanino rajoon (*Ванинский район*; keskus Vanino alev)
# Verhnebureinski rajoon (*Верхнебуреинский район*; keskus Tšegdomõni alev)
# Vjazemski rajoon (*Вяземский район*; keskus Vjazemski)

2018–2020 oli krai kuberner Sergei Furgal.
Krasnojarski krai

**Krasnojarski krai** (*Красноярский край*) on 1. järgu haldusüksus Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

Krai koosseisu kuuluvad ka Evengi rajoon (endine Evengi autonoomne ringkond) ja Taimõri rajoon (endine Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond), mis olid 1. jaanuarini 2007 föderatsiooni subjektid.

## Haldusjaotus
Haldusüksuse koosseisus on:

## Rahvastik
Suuremad linnad on Krasnojarsk, Norilsk, Atšinsk, Kansk, Železnogorsk ja Zelenogorsk.

## Viited

## Välislingid
Krasnodari krai

**Krasnodari krai** on haldusüksus Venemaa Lõuna föderaalringkonnas. Piirneb läänes Musta merega, põhjas Rostovi oblastiga, idas Stavropoli krai ja Karatšai-Tšerkessiaga, lõunas Abhaasiaga. Krai keskel asub enklaavina Adõgee Vabariik.

Krai loodi 1937. aastal.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas krais 5 226 647 inimest, kellest 4 522 962 (88,3%) olid venelased, 281 680 (5,5%) armeenlased, 83 746 (1,6%) ukrainlased, 22 595 (0,4%) kreeklased, 16 890 (0,3%) valgevenelased ja 24 840 (0,5%) tatarlased. Krasnodari krais elas 2002. aastal ka 1138 eestlast.

Linnades elas 2002. aastal 53,5% elanikest. Krais on 26 linna, suuremad linnad on Krasnodar, Sotši, Novorossiisk, Armavir, Jeisk, Kropotkin, Slavjansk-na-Kubani, Tihhoretsk ja Tuapse.

## Koosseis
Administratiivse piirkonna koosseisus on järgmised rajoonid:

## Viited

## Välislingid

* Krasnodari krai hümn
Stavropoli krai

**Stavropoli krai** on administratiivne piirkond Venemaa Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas. Krai piirneb Rostovi oblasti, Krasnodari krai, Kalmõkkia, Karatšai-Tšerkessia, Kabardi-Balkaaria, Põhja-Osseetia, Tšetšeenia ja Dagestaniga.

Suuremad linnad on Stavropol, Pjatigorsk, Nevinnomõssk, Kislovodsk, Jessentuki, Mineralnõje Vodõ, Georgijevsk ja Budjonnovsk.

## Haldusjaotus
Krai koosseisus on järgmised rajoonid:
* Aleksandrovskoje rajoon (Александровский район)
* Andropovi rajoon (Андроповский район)
* Apanassenkovskoje rajoon (Апанасенковский район)
* Arzgiri rajoon (Арзгирский район)
* Blagodarnõi rajoon (Благодарненский район)
* Budjonnovski rajoon (Буденновский район)
* Georgijevski rajoon (Георгиевский район)
* Gratševka rajoon (Грачевский район)
* Ipatovo rajoon (Ипатовский район)
* Izobilnõi rajoon (Изобильненский район)
* Kirovi rajoon (Кировский район)
* Kotšubejevskoje rajoon (Кочубеевский район)
* Krasnogvardeiskoje rajoon (Красногвардейский район)
* Kurskaja rajoon (Курский район)
* Levokumskoje rajoon (Левокумский район)
* Mineralnõje Vodõ rajoon (Минераловодский район)
* Neftekumski rajoon (Нефтекумский район)
* Novoaleksandrovski rajoon (Новоалександровский район)
* Novoselitskoje rajoon (Новоселицкий район)
* Petrovski rajoon (Петровский район)
* Predgornõi rajoon (Предгорный район)
* Sovetski rajoon (Советский район)
* Stepnoje rajoon (Степновский район)
* Špakovskoje rajoon (Шпаковский район)
* Trunovskoje rajoon (Труновский район)
* Türkmeeni rajoon (Туркменский район)

## Rahvastik
1. septembril 2007 oli krai arvestuslik rahvaarv 2 702 700. 2011. aasta 1. jaanuaril 2 785 327.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Stavropoli krai elanikest venelased 80,11%, armeenlased 5,79%, dargid 1,77%, kreeklased 1,20%, mustlased 1,11%, ukrainlased 1,09%, nogaid 0,79%, aserid 0,64%, karatšaid 0,56%, turkmeenid 0,54%, tšetšeenid 0,43%, tatarlased 0,42% ja türklased 0,37%.

Stavropoli krai kuberner on 2014. aastast Vladimir Vladimirovitš Vladimirov.

## Vaata ka
* Põhja-Kaukaasia krai
* Ordžonikidze krai

## Viited

## Välislingid
Aserbaidžaan (Iraan)

**Aserbaidžaaniks** (pärsia keeles آذربايجان *Āz̄arbāyjān*; aserbaidžaani keeles آذربایجان *Azərbaycan*) nimetatakse Iraanis selle riigi koosseisus olevaid ajaloolise Aserbaidžaani alasid, mis on jagatud Ida-Aserbaidžaani, Lääne-Aserbaidžaani, Ardabīli ja Zanjāni provintsiks.

Väljaspool Iraani nimetatakse neid alasid tavaliselt **Lõuna-Aserbaidžaaniks** või **Iraani Aserbaidžaaniks**.

## Vaata ka
Lääne-Aserbaidžaani provints

**Lääne-Aserbaidžaani provints** (pärsia keeles *Āz̄arbāyjān-e Gharbī*; rööpnimi *Āz̄arbāījān-e Bākhtarī*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. 

## Suuremad linnad

* Urmia (*pärsia* Orūmīyeh) (499 100)   
* Khvoy  (170 800)  
* Būkān (137 600)
* Mahābād (123 600)
* Mīāndoāb (103 400)
* Piranshahr (100 500)
* Naqadeh (74 300)
* Salmās (75 000)
* Mākū (38 300)
:*Märkus: elanike arv on arvestuslik (2003. aasta lõpu seis)*

## Vaata ka
*Aserbaidžaan (Iraan)
9

**9. aasta** pKr 

## Sündmused
* Septembris toimus Teutoburgi lahing, milles heruskide pealik Arminiuse ehk Hermani juhitud germaanlaste ühisvägi (sh markomannide vägi Maroboduuse ehk Marbodi juhtimisel) hävitas kolm Rooma leegioni. Rooma väejuht Publius Quinctilius Varus sooritas enesetapu ja brukteerid kindlustusid Reini lõunakaldal. Rooma põhjapiir stabiliseerus Reini jõel. Sinna hakati rajama kindlusi.
* Teutoburgi lahingus hävitatud leegionide asemele viidi Germaaniasse *[[Legio II Augusta]]*, *[[Legio XX Valeria Victrix]]* ja *[[Legio XIII Gemina]]*. 
*Katuvellaunid ründasid trinovante ja vallutasid Camulodunumi (praegu Colchester). 
*Pannoonia (Ungari) alistati lõplikult Roomale.
*Illüüria muudeti pärast ülestõusu mahasurumist provintsiks. 
*Võeti vastu *[[Lex Papia Poppaea]]*, mis leevendas Vana-Rooma rangeid abieluseadusi. Keelati tsölibaat ja lasteta paarid.
*Gallialane Pompeius Trogus sai valmis esimese ladinakeelse maailma ajaloo *Historiae Philippicae*. 
* Wang Mang rajas Hiinas lühiajalise Xini dünastia (aastani 25). Wang Mang kõrvaldati mässuga 23. aastal.
* Wang Mang keelas Hiinas orjakaubanduse ja maa eraomanduse.

## Sündinud
* 18. november – Vespasianus, Vana-Rooma keiser (suri 79)

## Surnud
* Publius Quinctilius Varus, Rooma väejuht (sooritas Teutoburgi lahingus enesetapu; sündis 46 eKr)
Uus-Hispaania asekuningriik

**Uus-Hispaania asekuningriik** (hispaania *Nueva España*) sai alguse Mehhiko vallutamisega Hernán Cortési poolt aastatel 1519–1521. Vallutatud territooriumist loodi asekuningriik 1535 ning sellega rajas Hispaania oma esimese asunduse väljaspool Kuubat ja Hispañola saart.

Uus-Hispaania alla kuulus kogu Hispaania Ameerika Panamast põhja pool. Kuid see lagunes, kui Mehhiko sai iseseisvaks. Mehhiko iseseisvumine sai alguse Miguel Hidalgo y Costilla algatatud revolutsiooniga aastal 1810.

Asekuningriiki juhtis asekuningas. Asekuninga puudumisel (ainult asekuningas määrati ametisse Hispaania kuninga poolt, ja see võis vahel aega võtta) tegi seda *Audiencia*. *Audiencia* (või *Audencia*) oli valitsuskohus, mis koosnes kohtunikest, süüdistajast ja teistest ametnikest, kes töötasid asekuninga, kindralkapteni või presidendi juhtimisel.

## Vaata ka
* Uus-Hispaania asevalitsejate loend
* Hispaania-Florida
* Hispaania-Louisiana
Hispaania koloniaalimpeerium

**Hispaania koloniaalimpeerium** oli Hispaania kuninga ja Hispaania asumaad, mis vallutati 16.–17. sajandil.

## Ajalugu
Christoph Kolumbuse, kes 1492. aastal ületas Kastiilia (Hispaania) lipu all Atlandi ookeani ja jõudis Ameerikasse, avastusretke järel toimus 16. sajandi esimesel poolel aktiivne Ibeeria poolsaare riikide (Hispaania ja Portugali) poolt Põhja-, Kesk-, Lõuna-Ameerika ja Aasia alade avastamine, vallutamine ja koloniseerimine.

16. sajandi alguses vallutasid Hispaania konkistadoorid, asteekide, maiade, inkade riigid.

Hispaania koloniaalimpeeriumi aluseks sai 1494. aastal sõlmitud Tordesillase leping, mis andis kõik mittekristlikud alad lepingus määratud eraldusjoonest läänes Hispaaniale ja kindlustas Portugalile kontrolli sellest eraldusjoonest itta jäänud mittekristlike alade üle. See võimaldas ära hoidas ka kahe koloniaalimpeeriumi vahelisi suuremaid territoriaalvaidlusi.

## Hispaania valdused

* Kanaari saared (1404–1420, 1479 kuni tänapäev)
* Melilla (1497 kuni tänapäev)
* Uus-Hispaania asekuningriik (1521–1821)
** Kuuba kindralkaptenaat (1511–1898)
** Santo Domingo (Hispaniola) kindralkaptenaat (1492–1795, 1809–1821,1861–1865)
** Louisiana kindralkaptenaat(1763–1800)
** Florida (1513–1763, 1783–1821)
** Jamaica (1509–1655)
** Puerto Rico (1512–1898)
** Guadalajara presidentuur
** Yucat&aacute;ni intendents
** Oaxaca intendents
** Guadalajara intendents
** Uus-Mehhiko intendents 
** Vieja California intendents 
** Uus-California intendents 
** Sonora intendents 
** Durango intendents 
** Guadalajara intendents 
** Vera Cruzi intendents 
** San Luis Potosi intendents 
** Valladolidi intendents 
** Zacatecasi intendents 
** Mehhiko ''audiencia''
* Hispaania Portugal (1586–1640)
* Mariaani saared (1521/1668–1898) 
* Karoliini saared (1527–1899) 
* Marshalli saared (1529–1898) 
* Peruu asekuningriik (1533–1824)
** Cuzco presidentuur (*audiencia*)
** Lima ''audiencia''
** Tšiili kindralkaptenaat
* Gal&aacute;pagose Saared (1535) 
* Juan Fernándeze saarestik (1563) 
* Filipiinid (1570–1898) 
* Ceuta (1580 kuni tänapäev) 
* Uus-Granada asekuningriik (1739–1819)
** Caracase kindralkaptenaat 
** Santa F&eacute; ''audiencia'' 
** Guatemala kindralkaptenaat 
** Quito presidentuur 
* R&iacute;o de la Plata asekuningriik (1776–1816)
** Buenos Airese ''audiencia'' 
** Charcase Presidentuur (*audiencia*) 
* Hispaania Guinea (1778–1827, 1884–1968)
** R&iacute;o Muni 
** Fernando P&oacute;o 
** Annob&oacute;n 
* Hispaania Sahara (1509–1524, 1860–1976) 
* Ifni (1476–1524, 1860–1970) 
* Lihav&otilde;ttesaar (1770) 
* Hispaania Maroko (1912–1956)

## Vaata ka
*Portugali koloniaalimpeerium
Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkond

**Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkond** (ka *Ratša-Letšhumi ja Alam-Svanethi*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias.

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-RL.

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb halduslikult neljaks rajooniks:
*Ambrolauri rajoon
*Lentehhi rajoon
*Oni rajoon
*Tsageri rajoon
Piirkonna elanikud on praktiliselt eranditult grusiinid: 2014. aasta rahvaloenduse kohaselt olid piirkonna 32 089 elanikust vaid 112 (0.35%) teistest rahvustest.

## Vaata ka
* Svanethi
Khuthaisi

**Khuthaisi** (varasem, ebasoovitatav eestikeelne nimekuju *Kutaissi*) on linn Gruusia lääneosas Rioni jõe ääres kohal, kus jõgi jõuab mägedest tasandikule. 

Linna elanike arv oli 147 635 (2014). See on suuruselt teine linn Gruusias, Imerethi keskus ning Lääne-Gruusia majanduslik ja kultuuriline keskus.

Alates 2012. aastast paikneb Khuthaisis Gruusia parlament.

## Nimi

Linna nimi on tuletatud gruusia sõnast *khuata* ('kivine').

Khuthaisi nimi on inglise keeles *Kutaisi* või *Khuthaisi*, leedu keeles *Kutaisis*, 
prantsuse keeles *Koutaïssi*, saksa keeles *Kutaissi* ja vene keeles *Кутаиси*.

## Majandus

Khuthaisi on tähtis liiklussõlm ja tööstuskeskus. 
Linnas toodetakse spetsiaalseid veoautosid mägiteede jaoks, väiketraktoreid, siidi, nahka, jalatseid, keemiatööstuse tooteid.

Rioni jõel, selle lisajõel Ladžanural ja Inguri jõel töötavad hüdroelektrijaamad. 

## Kultuur

Linnas on mitu kõrgkooli (sealhulgas ülikool). 

Khuthaisi gümnaasiumis, mis ehitati 1840, on õppinud luuletajad Akaki Tseretheli, Galaktion Tabidze ja Vladimir Majakovski, keeleteadlane Nikolai Marr ning psühholoog Dmitri Uznadze. Hoones on praegu Majakovski-nimeline keskkool. 

Linnas on ajaloo-etnograafiamuuseum, helilooja Zakaria Paliašvili majamuuseum, kunstimuuseum.

Linna keskväljakul on Lado Meshišvili nimeline draamateater. Linnas on ka Zakara Paliašvili nimelise Thbilisi ooperiteatri filiaal, nukuteater ja Gruusia Filharmoonia filiaal. 

## Ajalugu

Khuthaisist on teateid 6.–2. sajandist eKr Kolchise riigi ajast. Ta on olnud Gruusia riigi (10. sajandist kuni 1122. aastani) ja Imerethi kuningriigi (15.–19. sajand) pealinn. 

## Vaatamisväärsused

Ida-Gruusiast Lääne-Gruusiasse Khuthaisini viiva Imerethi maantee ääres on Surami aheliku nõlvadel asuvad külad. 

Linna kohal kõrgub Gabašvili mägi. Sellelt avaneb vaade Khuthaisi vanade majade punastest tellistest katustele, mis on ümbritsetud rohelusega, sildadele ja valget värvi uuselamurajoonidele. 

Linnas asuvad 10. sajandist kuni 11. sajandi algusest pärit Bagrati katedraali ehk kuningas Bagrat III kiriku varemed.

Bussijaama viiva tee ääres on Kuulsuse memoriaal, mis koosneb kolmest kompositsioonist: "Ema lein", "Viinapuud õitsevad jälle" ja "Võidusõnumi tooja". Nende autor on Merab Berdzenešvili. 
 
Linna lähedal, madalatel metsaga kaetud mägedel on Gelati klooster, mis rajati 12. sajandi alguses. Seal asus ka Gelati Akadeemia (asutatud 12. sajandi alguses), keskaegne ülikool.

## Vaata ka
*Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam

## Viited

## Välislingid
Portugali koloniaalimpeerium

**Portugali koloniaalimpeeriumi** aluseks sai 1494. aastal sõlmitud Tordesillase leping, mis andis kõik mittekristlikud alad lepingus määratud eraldusjoonest idas Portugalile ja kindlustas Hispaaniale kontrolli sellest eraldusjoonest läände jäänud mittekristlike alade üle. See võimaldas ära hoida ka suuremaid territoriaalvaidlusi kahe koloniaalimpeeriumi vahel.

Portugali endised ja praegused koloniaalvaldused on:
*Brasiilia (1500–1822)
**Rio de Janeiro
**Minas Gerais
**S&atilde;o Paulo
**Santa Catarina
**Rio Grande do Sul
**Esp&iacute;rito Santo
**Goi&aacute;z
**Bahia
**Sergipe
**Pernambuco
**Piau&iacute;
**Maranh&atilde;o
**Rio Negro
**Pará
**Mato Grosso
***[[Madeira]]** (1419 kuni tänini)
***[[Assoorid]]** (1431 kuni t&auml;nini)
*Roheneemesaared (Cabo Verde) (1462–1975)
*Portugali Guinea (Guinea-Bissau) (1446/1879–1974) 
*S&atilde;o Tom&eacute; ja Pr&iacute;ncipe (1485–1975)
*Portugali Kongo (Cabinda) (1885–1951/1975)
*Angola (1574–1975)
*Mosambiik (1505–1975)
*Mombasa (1500–1698), (1728–1729) 
*Sokotra (1506–1511) 
*Bahrein (1515–1622) 
*Masqat (Omaan) (1550–1650)
*Hormuz (Iraan) (1515–1622)
*Portugali India
**Goa (1510–1961)
**Calicut (1510–1616)
**Bombay (1530–1664)
**Diu (1535–1961)
**Hugli (1537–1640)
**Sūrat (1540–1615)
**Daman (Dam&atilde;o) (1558–1961)
**Bhatkal (1560–1637)
**Masulipatam (1570–1605)
*Tseilon (Sri Lanka) (1518–1644)
*Melaka (Malaisia) (1512–1641)
*Jaava (1522–1596)
*Maluku saared (Indoneesia) (1512–1621) 
*Portugali Timor (Ida-Timor) (1520–1975) 
*Portugali Hiina
**Ningbo (1533–1545) 
**Fuzhou (1547–1549) 
**Macau (Aomen) (1557–1974/1999)
*Nagasaki (Jaapan) (1570–1637)

## Vaata ka
* Portugali koloniaalarhitektuur

## Viited
Adžaaria lipp

**Adžaaria lipp** on Gruusia Adžaaria Vabariigi lipp. Praegusel kujul võeti kasutusele 2004. aastal.

## Adžaaria lipp 2000–2004

Lipu tumesinine värv sümboliseerib Musta merd, mille rannikul Adžaaria asub. Seitse tähte on kaks Adžaaria linna (Bathumi ja Khobulethi) ja viis rajooni (Helvatšauri, Khobulethi, Kheda, Šuahhevi, Hulo).

## Välislingid
* Adžaaria lipp FOTW kodulehel
Guria piirkond

**Guria piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias. 

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-GU.

## Haldusjaotus
Regioon jaguneb kolmeks rajooniks:
*Lantšhuthi rajoon
*Ozurgethi rajoon
*Tšohhatauri rajoon

## Välislingid
*Guria regiooni tutvustav lehekülg
Mtshetha-Mthianethi piirkond

**Mtshetha-Mthianethi piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias. 

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-MM.

## Haldusjaotus
Regioon jaguneb halduslikult 
*Dušethi rajoon
*Kazbegi rajoon
*Mtshetha rajoon
*Thianethi rajoon
*Ahhalgori rajoon (end Leningori rajoon; asub Lõuna-Osseetia alal)
Kahhethi piirkond

**Kahhethi piirkond** on idapoolseim Gruusia piirkondadest.

Piirkond on tuntud veinipiirkond (peamiselt Thelavi ja Kvareli rajoonides), seal toodetakse 70% Gruusia veinidest, sealhulgas kuulus Kindzmarauli.

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KA.

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb halduslikult kaheksaks rajooniks:

## Vaata ka
* Pankisi kuru

## Välislingid
Khvemo Kharthli piirkond

**Khvemo Kharthli piirkond** (ka *Alam-Kharthli*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Gruusias.

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KK.

## Haldusjaotus
Regioon jaguneb halduslikult kuueks rajooniks ja üheks rajooni staatuses linnaks:
#Rusthavi
#Bolnisi rajoon
#Dmanisi rajoon
#Gardabani rajoon
#Marneuli rajoon
#Thethri Tskaro rajoon
#Tsalka rajoon

## Rahvastik
Piirkonna elanikest olid 2014. aasta rahvaloenduse andmetel 51,25% grusiinid, 41,75% aserid ja 5,7% armeenlased. Piirkonna põhjaosas (Rusthavi ning Thethri Tskaro, Gardabani ja Tsalka rajoon) elavad peamiselt grusiinid; lõunaosas (Marneuli, Dmanisi ja Bolnisi rajoon) aserid. Armeenlased elavad peamiselt Tsalka rajoonis.

## Vaata ka
*Kharthli

## Viited
Samtshe-Džavahhethi piirkond

**Samtshe-Džavahhethi piirkond** on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SJ.

## Haldusjaotus
Regioon jaguneb halduslikult kuueks rajooniks:
*Adigeni rajoon
*Ahhalkhalakhi rajoon
*Ahhaltsihhe rajoon
*Aspindza rajoon
*Bordžomi rajoon
*Ninotsminda rajoon

## Rahvastik
2014. aasta rahvaloenduse järgi olid piirkonna elanikest 50,5% armeenlased ja 48,3% grusiinid. Läänepoolseima, Adigeni rajooni elanikest olid 97,1% grusiinid, Bordžomi rajoonis 87,2% (armeenlasi 8,63%), Aspindza rajoonis 86,.38% (armeenlasi 13,31%) ja Ahhaltsihhe rajoonis 64,8% grusiinid ning 34,5% armeenlased. Ninotsminda rajooni elanikest on 95% ja Ahhalkhalakhi rajoonis 93% armeenlased.
Šida Kharthli piirkond

**Šida Kharthli piirkond** (ka *Sise-Kharthli*) on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SK.

Tema põhjaossa jääb suurem osa end iseseisvaks kuulutanud Lõuna-Osseetia territooriumist. Piirkonna pindala on 6200 km², millest Gruusia kontrolli all on 4807,7 km².

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb üheks rajooni õigustes linnaks (Gori) ja viieks rajooniks:
#Gori rajoon
#Hašuri rajoon
#Kaspi rajoon
#Khareli rajoon
#Džava rajoon (asub Lõuna-Osseetia alal)

## Vaata ka
* Kharthli
Samegrelo–Zemo Svanethi piirkond

**Samegrelo–Zemo Svanethi piirkond** (ka *Samegrelo–Ülem-Svanethi*) on Gruusia 1. järgu haldusüksus (piirkond). 

Piirkonna ISO 3166 kood on GE-SZ.

## Haldusjaotus
Regioon jaguneb kaheksaks rajooniks ning kaheks rajooni staatuses linnaks:
#Phothi
#Zugdidi

#Abaša rajoon
#Hobi rajoon
#Martvili rajoon
#Mestia rajoon
#Senaki rajoon
#Zugdidi rajoon
#Tsalendžihha rajoon
#Tšhorotsku rajoon

## Vaata ka
* Samegrelo (Megreelia) 
* Svanethi
Laos

**Laos**, ametlikult **Laose Demokraatlik Rahvavabariik** (lao keeles ສາທາລະນະລັດ ປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ, *Sathalanalat Paxathipatai Paxaxôn Lao*) on merepiirita sotsialistlik riik Kagu-Aasias Indohiina poolsaarel. Piirneb Kambodža, Vietnami, Tai, Myanmari ja Hiinaga.

Laos oli 1949. aastani Prantsusmaa protektoraat Prantsuse Indohiinas.

1354. aastal rajati praeguse Laose alale Lan Xangi kuningriik.

## Haldusjaotus

Laos jaguneb halduslikult 17 provintsiks ja pealinna prefektuuriks:

Provintsid jagunevad 140 ringkonnaks, mis jagunevad rohkem kui 11 000 vallaks.

## Vaata ka
* Laose riigipeade loend
* Laose jalgpallikoondis
* Laose Kuningriik
* Laose kodusõda

## Viited
Saalihoki

**Saalihoki** (algne termin *saalibändi* on ebasoovitatav) on siseruumides mängitav maahokisarnane võistkondlik sportmäng. Kaks võistkonda võistlevad teineteise vastu plastist hokikeppidega eesmärgiga lüüa kerge aukudega plastpall vastasvõistkonna väravasse.

Saalihoki sai alguse koolidest ja on lisaks võistlusspordile populaarne harrastussport. Suurima populaarsuse on mäng saavutanud Soomes, Rootsis ja Šveitsis. Populaarsus kasvab jätkuvalt nii Euroopa riikides kui ka Aasias (Singapur, Jaapan, Taiwan).

Maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1996. aastast. Nii meeste kui ka naiste maailmameistrivõistlusi peetakse iga kahe aasta järel, paarisaastatel meeste, paaritutel naiste MM. 2008. aastal mängis Eesti koondis esimest korda saalihoki A-divisjoni maailmameistrivõistlustel, mis korraldati Tšehhis 6.–14. detsembril.

## Reeglid
*Saalihokipall on tühi õhuline 26 auguga plastist pall läbimõõduga 72 millimeetrit. Palli suurim lubatud kaal on 23 grammi
*Väljaku mõõtmed on 40×20 meetrit. Väljakut ümbritseb 50 cm kõrgune ümarate nurkadega piire
*Värava mõõdud on 160×115 cm, sügavus 65 cm. Värava ees on väravavahiala, kus võib viibida ainult väravavaht
*Mängukepp on valmistatud plastist, klaasplastist või muust sünteetilisest materjalist. Väravavaht ei tohi mängukeppi kasutada
*Võistkonnast on väljakul 5 mängijat ja väravavaht 
*Mänguaeg: 3×20 minutit (kaks 10-minutilist vaheaega)
*Mängu eesmärk on lüüa pall vastasvõistkonna väravasse. Rohkem väravaid löönud võistkond on võitja

## Eesti saalihoki
Eestis on umbes 1400 saalihokimängijat. Kõrgeim liiga on Meistriliiga.

## Vaata ka
*Saalihokimängijate loend
*Eesti saalihokikoondis
*Eesti naiste saalihokikoondis
*Tänavahoki
*TVK Leegid

## Välislingid

*Rahvusvaheline Saalihoki Föderatsiooni koduleht (inglise keeles)
*Saalihoki MM 2008
Põhja-Korea haldusüksused

Põhja-Korea on jaotatud üheksaks provintsiks ja neljaks keskalluvusega linnaks.

## Eristaatusega linnad (''si'')

# Pyongyang (pealinn)
# Rasŏn (varem Najin (Najin Sŏnbong-si))
# Kaesŏng
# Namp'o

## Provintsid (''do'')

# Chagangi provints (Chagang-do)
# Põhja-P'yŏngani provints (P'yongan-bukto)
# Lõuna-P'yŏngani provints (P'yongan-namdo)
# Lõuna-Hwanghae provints (Hwanghae-namdo)
# Põhja-Hwanghae provints (Hwanghae-bukto)
# Kangwŏni provints (Kangwŏn-do)
# Lõuna-Hamgyŏngi provints (Hamgyong-namdo)
# Põhja-Hamgyŏngi provints (Hamgyong-bukto)
# Yanggangi provints (Yanggang-do)
Lõuna-Korea haldusjaotus

Lõuna-Korea koosneb 17 provintsi taseme haldusüksusest: 9 provintsist (*do*), 7 keskalluvusega linnast ja pealinnast (*teukbyeolsi*). Provintsi taseme haldusüksused jagunevad maakondadeks (*gun*), ringkondadeks (*gu*) ja maakonna õigustega linnadeks (*si*).

## Provintsi taseme haldusüksused

## Maakonna taseme haldusüksused
Järgmises tabelis on loetletud maakonnad, ringkonnad ja maakonna õigustega linnad provintsi taseme haldusüksuste kaupa.
Adventism

**Adventism** on kristlik liikumine, mis kuulub protestantide hulka ning tekkis 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Jeesuse Kristuse teise tuleku ootuses. Nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast *adventus* 'saabumine', mis viitab Kristuse teisele tulemisele. 

Adventistide tuntuimaks jutlustajaks oli algusaastatel William Miller ning liikumine kogus kiiresti 50 000 – 100 000 järgijat, kes uskusid, et Jeesus Kristus tuleb tagasi 22. oktoobril 1844. See arvamus oli tekkinud Piibli prohvetikuulutuste väärtõlgendamisest ning tõi endaga kaasa suure pettumuse, mille tagajärjel paljud kaotasid usu.

Esialgu oli tegu liikumisega, milles osales mitme kiriku liikmeid, sealhulgas baptiste, metodiste ja universaliste. Pärast suurt pettumust jagunesid usklikud eri liikumistesse, millest tekkisid uued kogudused. Peamiseks adventistide koguduseks on Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus, mis organiseerus 1863. aastal ja millel oli 2008. aastal üle maailma 15,8 miljonit liiget. Lisaks Kristuse teisele tulemisele peavad nad tähtsaks ka kümne käsu pidamist, sealhulgas hingamispäeva sabati pühitsemist laupäeval ning tervislikke eluviise.

## Vaata ka
*Adventistide Koguduste Eesti Liit
*Seitsmenda päeva adventistid
*Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus

## Viited