Valgevene 1995. aasta referendum

14. mail 1995 toimus Valgevenes koos parlamendivalimistega nelja küsimusega referendum. Ettepanekuteks olid: anda vene keelele võrdne staatus valgevene keelega, võtta kasutusele uued rahvussümbolid, suurem majanduslik lõimumine Venemaaga ja muudatused põhiseaduses, mis võimaldaksid presidendil korraldada ennetähtaegseid valimisi, kui parlament süstemaatiliselt põhiseadust rikub. Ametlike tulemuste kohaselt kiitis kõik neli heaks vähemalt kolmveerand valijatest, osalus oli 64,8%.

OSCE Parlamentaarne Assamblee teatas, et referendum rikkus rahvusvahelisi standardeid. Opositsiooniliikmed väitsid, et rahvahääletuse korraldamisel tuvastati mitmeid tõsiseid seadusandluse, sealhulgas põhiseaduse rikkumisi.

## Taust
Enne presidendiks saamist 1994. aastal oli Aljaksandr Lukašenka püüdnud 1993. aastal parlamendiliikmena korraldada sarnast rahvahääletust riigisümboolika teemal, kuid ta ei saanud parlamendi toetust. Kaks kuud enne 1995. aasta mai referendumit pakkus Lukašenka välja lipukujunduse, mis koosnes kahest väikesest rohelisest ja ühest laiast punasest ribast. Kuigi pole teada, mis sellest ettepanekust sai, pakuti mõni päev hiljem välja uued kujundused, mis pandi seejärel hääletusele.

11. aprillil 1995 arutas parlament rahvahääletuse küsimusi, kinnitas toimumiskuupäeva, kuid kiitis heaks ainult küsimuse majandusliku integratsiooni kohta Venemaaga. Lukašenka teatas, et ei muuda oma otsust ja võtab referendumi eest isikliku vastutuse ning lahkus parlamendist, teatades, et see on tema viimane arutelu parlamendiga selle praegusel kujul. Üheksateist Valgevene Rahvarinde saadikut, sealhulgas Zianon Paźniak, Piatro Sadoŭski ja teised, otsustasid korraldada parlamendis näljastreigi, protesteerides selle vastu, et president korraldas parlamendi otsusest hoolimata referendumi. Nad peksti OMON poolt läbi ja eemaldati parlamendihoonest.  Parlamendisaadikud üritasid eriüksuslased peksmise eest kohtusse kaevata, kuid see ei õnnestunud.

Presidendi ja parlamendi vahelise konflikti lahendamiseks kutsuti kokku lepituskomisjon, mis otsustas president Lukašenka kasuks.

## Küsimused
Valijatele esitati neli küsimust:

# Kas olete nõus vene keelele valgevene keelega võrdväärse staatuse omistamisega?
# Kas toetate presidendi tegevust, mis on suunatud majanduslikule lõimumisele Venemaaga?
# Kas toetate ettepanekut Valgevene Vabariigi uue riigilipu ja riigivapi kasutuselevõtu kohta?
# Kas nõustute vajadusega teha Valgevene Vabariigi põhiseadusesse muudatused, mis näevad ette Valgevene Vabariigi presidendi poolt Ülemnõukogu täiskogu volituste ennetähtaegse lõpetamise, kui süstemaatiliselt või tõsiselt rikutakse konstitutsioon?

## Tulemused

## Reaktsioonid

### Valgevenes
Opositsioon seadis kahtluse alla 1995. aasta referendumi seaduslikkuse. Endise parlamendiliikme Siarhei Navumchyki sõnul oli referendum ebaseaduslik ja seega puudub selle tulemustel seaduslik jõud:

* Vastavalt 1995. aasta rahvahääletuse seadusele ei tohtinud rahvahääletusel kahtluse alla seada riigi sümboleid ja riigikeelt
* Rahvahääletuse parlamendi poolt heakskiitmise formaalsused olid täitmata
* Opositsioonil oli piiratud juurdepääs meediale, opositsiooni vaatlejad teatasid  valimispettusest häälte lugemisel

Opositsioon tõstatas veel mitmeid rahvahääletuse korraldamisega seotud küsimusi:

* Referendumile eelnes ülekaalukalt riigile kuuluvas meedias laimukampaania, mis rõhutas, et tollast riigivappi kasutasid Teise maailmasõja ajal natsidega koostööd teinud Valgevene Kesknõukogu. Näiteks Valgevene Vabariigi esimene juht Stanislav Šuškevitš mainis ühes intervjuus, et Pahooniat kujutas riigile kuuluv meedia toona "fašistliku sümbolina".
* Enne rahvahääletuse tulemuste lõplikku väljakuulutamist eemaldas Lukašenka administratsiooniülem Ivan Titenkov isiklikult valitsuspaleest vana lipu ja rebis selle tükkideks.
* Rahvahääletuse küsimus oli sõnastatud ebamääraselt: paljud inimesed väitsid, et nad olid hääletanud uskudes, et "uued" sümbolid olid need, mis võeti kasutusele 1991. aastal.
* Uue embleemi kiitis heaks vaid 48,6% valijaskonnast, kuna üle kolmandiku hääleõiguslikest ei avaldanud arvamust. Mõned väidavad, et see suutmatus häälteenamust võita oli põhiseaduse rikkumine, kuid Valgevene seaduses ei olnud valimiskünnist määratletud.
* Lõpuks väidavad BPF-i partei ja teised mõjukad opositsiooniparteid, et referendumil, millele järgnes valgevenekeelsete koolide massiline sulgemine ning valgevenekeelsete saadete eemaldamine riiklikus televisioonis ja raadios, on olnud kahjulik mõju valgevene keelele ja kultuurile.

Valgevene konstitutsioonikohtu endise kohtuniku Mihhail Pastuhhovi sõnul on referendum "õiguslikust seisukohast kehtetu ja see tuleks tühistada". Ta nõustub väitega, et paljud rahvusliku ajaloo, traditsioonide, kultuuri ja keelega seotud küsimused pandi rahvahääletusele, rikkudes sellega Valgevene Vabariigi põhiseadust. Pastuhhovi sõnul jäävad Pahoonia ja valge-puna-valge lipp de jure Valgevene riigisümboliteks. 

### Rahvusvaheliselt
Venemaa riigiduuma tegi avalduse, milles toetas referendumi ametlikke tulemusi.

OSCE Parlamentaarne Assamblee nentis, et referendum rikkus rahvusvahelisi standardeid ning märkis valitsuse kontrolli meedia üle, hääletusprotsessi sekkumist ja opositsiooni tegevuse takistamist. Ka Ameerika Ühendriikide välisministeerium kritiseeris Valgevene valitsust referendumi pärast. 

## Tagajärjed
Määrustele uue riigilipu ja uue vapi kohta kirjutas Lukašenka alla 7. juulil 1995. aastal. Aasta hiljem, 1996. aasta referendumi järel, ajas Aljaksandr Lukašenka parlamendi laiali ning muutis selle kahekojaliseks. Mitmeid opositsiooniliidrid, sealhulgas Zianon Paźniak lahkusid seejärel riigist.

## Viited