open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Futuna-aniva keel

**Futuna-aniva keel** (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. 

Keelt kõneldakse Futuna ja Aniwa saarel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniwa saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat.

## Arvsõnad
*1 – *tasi, tahi*
*2 – *rua*
*3 – *toru*
*4 – *fa*
*5 – *rima*
*6 – *ono*
*7 – *fitu*
*8 – *varo*
*9 – *iva*
*10 – *tagafuru, taragafuru, rogafuru, rogofuru* 

## Häälikud

 

## Silpide paigutus

Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad.

(C – konsonant, V – vokaal)

## Sõnajärg

Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge.

## Grammatika
### Sõnamoodustus

* Selleks, et futuna-aniva keeles moodustada tegusõnast nimisõna, lisatakse tegusõnale lõpp **-ga**.

Näiteks:
1) *fijikau* – töötama, *fijikauga* – töö
2) *fakatupu* – kohtuma, *fakatupuga* – kohtumine
3) *maki* – haige olema, *makiga* – haigus
4) *forau* – reisima, *forauga* – reis

* Selleks, et ainsusest moodustada mitmust, lisatakse nimisõnale lõpp **-nea**

Näiteks:
1) *rau* – leht, *raunea* – lehed/ lehestik
2) *se* – lill, *senea* – lilled
3) *fua* – puuvili, *fuanea* – puuviljad
 
* Nimisõnadest tervikliku mitmuse vormi moodustamiseks lisatakse sõna algusse **ga-/hga**-liide.

Näiteks
*a one* – liivaterad 

*gaone* – rand

### Artiklid

Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid.

* **Määravad artiklid**

Ainsuses: *ta/ te/ ti*

duaalartikkel: *ru*

triaalartikkel: *taka*

Mitmuses: *a*

* **Umbmäärased artiklid**

Ainsuses: *sa*

mitmuses: puudub

### Adjektiivid

Adjektiiv võib

**a)** järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib
Näiteks
1) *Ta fatu sore*

*Ta* – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles)
*fatu* – kivi
*sore* – suur
tõlge: *Suur kivi*

**b)** järgneda tegusõnale
Näiteks
1)*Ta fatu e sore*
*Ta* – artikkel
*fatu* – kivi
*e* – on
*sore* – suur
tõlge: *Kivi on suur.*

2) *E sore ta fatu*
*e – on*
*sore* – suur
*ta* – artikkel
*fatu* – kivi
tõlge: *Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi)*

## Hääldus

## Tähestik

Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. 

Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine:
a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v

## Keelenäited

1. *Ta tai e marino* – meri on rahulik

2. *Roroveka nei toua ta fare nei* – Roroveka ehitas selle maja

3. *Avau kan sitokina akoe* – ma aitan sind

4. *Pupusi i tagk ifia* – ma ei oska seda mängida

## Viited
Timukas

**Timukas** oli varasematel sajanditel kutseline palgatud isik, kelle tööks oli kohtuotsuse alusel surmamõistetud kurjategijate avalik hukkamine või piinamine. Timuka lisatöödeks oli linnaruumist koristatud loomakorjuste ja enesetapjate matmine.

Timukatesse on ajalooliselt suhtutud eelarvamusega ja nad on sageli olnud avalikusest tõrjutud, erinevalt kohtunikest, kelle teenistuses nad seisid.

Poomist kasutav timukas on pooja.
## Vaata ka
*Tallinna timukate loend
## Viited

## Välislingid

*Sri Lanka otsib hukkajaid. Postimees 13.2.2019
Kaavi vald

**Kaavi** on vald Soomes Põhja-Savo maakonnas.

Valla pindala on 789,87 km², millest 115,58 km² on veega kaetud. Vald on soomekeelne. Kaavi vald loodi 1875. aastal.

Kaavi naabervallad on Kuopio linn, Juuka vald, Polvijärvi vald, Outokumpu linn ja Tuusniemi vald.

Kaavi kirikuküla asub Kaavinjärvi järve ääres. Kaavi asub umbes 60 km kaugusel Kuopiost ja 90 km kaugusel Joensuust.

## Külad
Kaavi kirikuküla, Hirvisaari, Karsikkovaara, Kellolahti, Rasimäki, Kortteinen, Kortteiskylä, Luikonlahti, Maarianvaara, Mäntyjärvi, Niinivaara, Onnivaara, Retunen, Rovevaara, Sivakkavaara, Suovaara, Syrjävaara ja Vehkalahti.

## Sõprusvallad

*  Mõniste, Eesti
*  Võru maakond, Eesti

## Sport
Kaavis asub spordiklubi Kaavin Kaiku, mis tegeleb kergejõustiku, võrkpalli, sulgpalli, jalgpalli, jäähoki, saalihoki ja suusaspordiga.

Kaavis asub ka judo klubi Koshado.

## Kuulsaid kaavilasi

* Harri Hakkarainen, odaviskaja
* Isto Hiltunen, muusik, muusikaprodutsent
* K. Kiljander (Karl Mårten Kiljander), preester ja tõlkija
* Hannu Koponen, maailmameister suusaorienteerumises (1988)
* Seppo Kononen, Savon Sanomate ajakirjanik
* Erkki Laatikainen, Keskisuomalaise peatoimetaja (1975–2008)
* Erkki Räsänen, muusik

## Vaata ka
* Kaavinjärvi

## Viited

## Välislingid

* Kaavi koduleht
Ivan Sikorski

**Ivan Sikorski** (ukraina keeles Іван Олексійович Сікорський; vene keeles Иван Алексеевич Сикорский; 7. juuni (vkj 26. mai) 1842 Kiievi kubermang – 1. veebruar 1919 Kiiev) oli ukraina ja vene psühhiaater ja psühholoog, Kiievi ülikooli professor.

Ta sündis Antonovo asulas Skvira maakonnas Kiievi kubermangus (tänapäevase haldusjaotuse järgi Skvõra rajoonis Kiievi oblastis). Ta lõpetas Kiievi vaimuliku kooli ja Kiievi vaimuliku seminari. Aastal 1862 sooritas ta eksternina gümnaasiumi lõpueksamid Esimese Kiievi Gümnaasiumi juures ja astus seejärel Kiievi Ülikooli loodusteaduskonda; aastal 1863 läks ta üle arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1869 kiitusega. 6. märtsil 1872 kaitses ta tööga "О лимфатических сосудах лёгких" doktoriväitekirja.

## Isiklikku
Tema poeg Igor Sikorski oli lennukite ja helikopterite konstruktor.
Norfuki keel

**Norfuki keel** (ka Pitcairn-Norfolk, Norfolkese ja Pitcairn English) on inglise keele põhine Vaikse ookeani kreoolkeel. Keelt kõneldakse enamasti Norfolki saarel, vähem ka Austraalias, Uus-Meremaal, Fidžil ja Pitcairni saarel.  2007. a lisas UNESCO norfuki keele väljasuremisohus olevate keelte hulka. Norfuki keel on selgelt ohustatud (ingl *definitely endangered*), mis tähendab, et lapsed ei õpi enam keelt emakeelena.

## Arvsõnad
Arvsõnad ühest kümneni:

**Üks** – *wan*

**Kaks** – *tu*

**Kolm** – *thrii*

**Neli** – *foor*

**Viis** – *fiiw*

**Kuus** – *siks (seks)*

**Seitse** – *sewen*

**Kaheksa** – *iet*

**Üheksa** – *niin*

**Kümme** – *ten*

## Grammatika
Norfuki keel kasutab ladina tähestikku. Keelt ei kasutata aga väga palju kirjas, see on pigem suuline keel. Sõnavara sarnaneb suurel määral inglise keele sõnavaraga. Fonoloogiliselt sarnaneb see Austraalia inglise keelega.

### Täishäälikud
Norfuki ja Austraalia inglise keele lühikeste täishäälikute võrdlus.

Norfuki ja Austraalia inglise keele pikkade täishäälikute ja diftongide võrdlus.

### Asesõnad

### Tegusõnad

Tegusõna pöördelõpud tekkisid norfuki keeles paralleelselt inglise keele reeglitega. Lõpetamata tegevuse näitamiseks lisatakse sufiks -en (inglise keeles -ing). Näiteks: *Ai wok*'en*** – 'Ma töötan' (ingl ''I am working'').

[[Sufiks|Sufiksit]] -en ei lisata sõnadele "mõtlema" (''thort'' – 'mõtlen') ja "kaotama" (''lors'' – 'kaotan'). Need on tulnud ingliskeelsetest sõnadest ''thought'' (sõna "mõtlema" mineviku 2. põhivorm) ja ''lost'' (sõna "kaotama" mineviku 2. põhivorm).

Sufiksit -en kasutatakse ka [[omadussõna]]dega. Näiteks: ''Ai rinkl'''en''' en yu bolbied'''en*** – 'Mulle tekivad kortsud ja sina kiilaned' (ingl *I am getting wrinkled and you are getting bold*).

## Keelenäited

*Wut a way you*? – 'Kuidas sul läheb?'

*Webout you gwen*? – 'Kuhu sa lähed?'

*Lubbe side is.* – 'Jäta see sinna, kus see on.'

## Lisaks

Siin veebilehel saab kuulata piiblilugu norfuki keeles.

Palju on arutletud teemal, kas norfuki keel on ikka kreoolkeel, sest keeles on palju kreoolkeeltele mitteomaseid tunnuseid. Näiteks on norfuki keeles omadussõnade võrdlusastmed, palju eessõnu ja artikleid, keerulised täishäälikute ühendid ja enesekohased asesõnad. Samas on keelel ka tunnused, mis sarnanevad Kariibi ja teiste inglise keele põhiste kreoolkeeltega.

## Viited
Kaavinjärvi

**Kaavinjärvi** on järv Soomes Põhja-Savo maakonnas. Ta asub Kaavi valla alal.

Suurem osa Kaavijärvest on madalaveeline, kuid sügavaim koht on 41,9 m sügavune. Järve pikkus on umbes 14 km ja laius 1-4 km. Rannajoone pikkus on 126,56 km. Kaavijärve voolab välja Kaavinkoski, mis suubub Rikkavesi.

## Sadamad
Sadamad Kaavijärvel on Kaavi kirikuküla, Mönkkössaari ja Melttusvirta.

## Kalaliigid
Tähtsaimad kalaliigid on ahven (*Perca fluviatilis*), haug (*Esox lucius*), vikerforell (*Oncorhynchus mykiss*), koha (*Sander lucioperca*), järveforell (*Salmo trutta lacustris*), siig (*Coregonus lavaretus*), särg (*Rutilus rutilus*), säinas (*Leuciscus idus*) ja rääbis (*Coregonus albula*).

## Vaata ka
* Vaikkojoki

## Viited

## Välislingid
* [Kaavinjärvi (JärviWiki.fi)](http://www.jarviwiki.fi/wiki/Kaavinj%C3%A4rvi_(04.731.1.001))
Vaikkojoki

**Vaikkojoki** on umbes 50 kilomeetri pikkune jõgi Soomes. Jõgi saab alguse Vaikkojärvist Juuka vallas ja suubub Kaavinjärvi Kaavi vallas. 

## Kalandus

Jõgi on kalarikas. Esinevad muuhulgas meriforell (*Salmo trutta*), harjus (*Thymallus thymallus*), säinas (*Leuciscus idus*), vikerforell (*Oncorhynchus mykiss*) ja haug (*Esox lucius*).    

## Vaata ka
* Juuka vald
* Kaavi vald
* Kaavinjärvi

## Viited

## Välislingid
* Vaikkojoki kaart
* Vaikko.net
Kabekari keel

**Kabekari keel** on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse Costa Ricas, täpsemalt Kartaago provintsi Turrialba regioonis. 2000. aasta seisuga rääkis kabekari keelt 8840 inimest. 7070 neist (80%) ei oska peale kabekari ühtegi teist keelt.  Kabekari keel on arenev keel, mis tähendab seda, et keelekasutus on aktiivne, kuid omakeelse kirjanduse standardiseerimine ja kasutus pole veel üldlevinud. Siiski on alates 1950. aastatest kabekari piiblitõlge kõvasti arenenud. 

## Keele struktuuri andmed
### Foneetika

Süstemaatiline vastandlikkus suuliste ja nasaalsete täishäälikute vahel. Kaashäälikute süsteemis on 14nel konsonandil foneemi staatus.  Kabekari keeles on 12 täishäälikut: Viis tavalist täishäälikut, mis on sarnased viiele hispaania keele täishäälikule (a, e, i, o, u). Nende viie täishääliku nasaalsed versioonid, tähistatud allajoonega (a̱, e̱,  i, o̱, u̱). Kaks täppidega täishäälikut (ä, ö), mõnedes tähistustes ka kolmas, ë. Nagu ka hispaania keeles, on täishäälikud “puhtad” vokaalhelid – puudub häälikutest eemale libisemine.  Enamus kabekari kaashäälikuid hääldatakse samamoodi nagu inglise või hispaania keeles. 

Tabel 1. Vokaalide tabel, mis näitab keele positsiooni suus vokaalide lausumise ajal. 

### Morfoloogia ja süntaks

Kabekari keeles moodustatakse nimisõnafraas kas nimisõna või asesõna abil. Nimisõna võib nimisõnafraasi moodustada kas täiesti omaette või koos omadussõnade või demonstratiividega. 

Tabel 2. Asesõnade tabel. 

Tabel 2 näitab kabekari isikuliste asesõnade süsteemi. Isikulised asesõnad ei varieeru kabekari keeles tingituna nende süntaktilistest funktsioonist. Seepärast kasutatakse neid samal kujul, olenemata sellest kas asesõna on omastavas käändes, alus või sihitis. 

Kabekari keel kasutab SOV (subjekt-objekt-verb) sõnajärge. 

## Sõnavara
### Arvsõnad

Kabekari numbrisüsteem kasutab loendamisel põhiühikuna numbrit viis. See tähendab, et viiest suuremad numbrid saadakse kas liitmise või korrutamise teel. Selleks kasutatakse numbrilisi klassifikaatoreid, mis valitakse vastavalt loendatava objekti kuuluvusele. Näiteks fraasis *móglö sá jula bótkö kí mañátabö* (“kolmteist relva”) viitab *bótkö* (“kaks”) *sá jula*’le (“meie käsi”) ning kasutab seepärast klassifikaatorit lamedate esemete jaoks. *Mañátabö* (“kolm”) on seevastu otseselt seotud loendatava objektiga *móglö* (“relv”) ning kasutab klassifikaatorit pikkade objektide jaoks. 

## Keelenäiteid

*Yaba jí kie José.* / Selle lapse nimi on José.

*Jí ju dö kéyegé.* / See maja on suur.

*Jiéwá tsó köpö.* / Nad magavad. 

*Yís të yaba suwá.* / Ma nägin last. 

*Jir ksë na barama.* / Täna laulavad nad kenasti. 

## Kirjaviis

Kabekari keel kasutab ladina kirjaviisi. 

## Viited

## Välislingid
*Verhoeven, E. Cabécar – a Chibchan language of Costa Rica.http://www.linguistik.hu-berlin.de/institut/professuren/sprachwissenschaft-syntax/dateien/Verhoeven%202011%20Cabecar.%20A%20Chibchan%20Language%20of%20Costa%20Rica
Pühendusnimi

**Pühendusnimi** on kohanimi, mis on mingile objektile antud mõne isiku mälestuseks või austuseks. Pühendusnimi sisaldab eesnime(sid) ja perekonnanime (nt Lydia Koidula tänav) või täielikku varjunime (nt A. H. Tammsaare tee).

Pühendusnimesid annab välja kohalik omavalitsus ja neid nimesid ei anta isiku eluajal, vaid pärast tema surma.

## Viited
Põrnatõvebatsill

**Põrnatõvebatsill** (*Bacillus anthracis*) on aeroobne grampositiivne, eoseid moodustav bakteriliik. Looduslikult on nad pinnases levinud. Põrnatõvebatsill on loomadel (sh inimesel) põrnatõve tekitaja.

## Morfoloogia
*Suurus: pikkus 3–10 µm, laius 1–1,5 µm 
*grampositiivsed
*kepp-pisikud
*liikumatud
*moodustavad eoseid
*hästi kultiveeritavad ja vähenõudlikud
*vastupidav erinevatele keskkonnateguritele (miinuskraadid, keetmine, radiatsioon jt)
* hävivad kuivas kuumuses (150 °C, 60 minutit).

## Tüved

Põrnatõvebatsillil on teada 89 tüve, tuntuimad neist: *Sterne strain*,*Vollum strain*, *Vollum 1B*, *Vollum-14578*, *V770-NP1-R*, *Ames strain*, *Ames Ancestor*, *Ames Florida*, *H9401* jpt. 

### Kasutusalad
Põrnatõvebatsilli spoore võib *[[in vitro]]* toota. Neid on lihtne säilitada, kuna nad on väga vähenõudlikud ja vastupidavad. Tootmise eesmärgiks on ilmselt võimalik kasutamine bioloogilise relvana või ka teaduslike uuringute läbiviimiseks. 

#### Õnnetused

Ameerika Ühendriikide sõjavägi saatis 29. aprillil 2015 FedExiga mitme osariigi ettevõtetesse ja Lõuna-Koreasse elavad põrnatõvebatsillid. Elavad bakterid saadeti surnute pähe seega vallandus väike paanika. Kuid koostöös Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskusega on välja selgitatud, et oht tsiviilelanikele on väike ja 4 laboritöötajat USA-s ja 22 mujal maades saavad kokkupuutejärgse profülaktika raames, vastavalt vajadusele, kas arstlikku kontrolli, antibiootikume või antraksivaktsiini.

## Patogeensus

Põrnatõvebatsill võib loomadel põhjustada mitut liiki nakkushaigusi. 

## Ajaloolist
Põrnatõvebatsilli avastas 1849. aastal Aloys Pollender.

## Nimetus
Liigi nimi tuleneb kreekakeelsest sõnast ἄνθραξ ('süsi') – mustade karbunkulite järgi, mida põrnatõvebatsilli põhjustatud haigus nahale jätab.

## Viited

## Välislingid

*JULIE STEENHUYSEN, Exclusive: U.S. says 75 government scientists possibly exposed to anthrax, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014) (*inglise keeles*)
*Matti Aivar Lind, USA teaduskeskuses pääses lahti siberi katk, www.DELFI.ee 22. juuni 2014 11:28, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014)
*Official: U.S. CDC says 84 lab workers possibly exposed to live anthrax bacteria, 20. juuni 2014, veebiversioon (vaadatud 22.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Bacillus anthracis]] seisuga 23.11.2013.*
Afanassi Bulgakov

**Afanassi Bulgakov** (vene keeles **Афанасий Иванович Булгаков**; 29. aprill 1859 Orjoli kubermang – 27. märts 1907 Kiiev) oli vene teoloog ja kirikuajaloolane, kirjanik Mihhail Bulgakovi isa.

Ta sündis Boititšis Brjanski maakonnas Orjoli kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Žirjatino rajoonis Brjanski oblastis) külavaimuliku Ivan Bulgakovi (1830–1894) pojana. Varsti sõitis perekond Orjoli, kus ta isa sai Sergiuse kalmistukiriku vaimulikuks. Aastal 1876 lõpetas ta Orjoli vaimuliku kooli, aastal 1881 Orjoli vaimuliku seminari. Aastatel 1881–1885 õppis ta Kiievi Vaimulikus Akadeemias kirikuajaloo osakonnas, mille lõpetas teoloogiakandidaadi astmega.
Paunaka keel

**Paunaka keel** (ka **pauna keel**) on Boliivias räägitav väljasuremisohus keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Paunaka keel on lähedalt seotud veel elava mojo keelega. Paunaka keelt kõneldakse Boliivia idaosas Santa Cruzi departemangus Chiquitania piirkonnas. Ei ole teada, et paunaka keel oleks praegu kellegi esimene keel.

## Kõnelejate arv
Paunaka keel on liigitatud ohustatud keelte hulka. Selle keele kõnelejaid on 10, lisaks leidub neid, kes mingil määral seda keelt valdavad, kuid nad kõik on vanemad kui 50 aastat. Keele edasiandmine lastele on lõppenud juba palju aastaid tagasi, seega on raske kasutada seda igapäevases suhtlemises.

Paunaka keel on lähedases suguluses teiste Boliivias kõneldavate lääne-aravaki keeltega, milleks on paikoneka keel, baure keel ning moxo keeled: trinitario keel ja ignaciano keel.

## Arvsõnad
Ainult numbrile 1 vastav arvsõna on algupärane, ülejäänud arvsõnad pärinevad hispaania keelest. Arvsõnad 8, 10, 12 ja 20 on ilma sufiksita -tʃɨ ning tugeva hispaania keele mõjutusega.

## Keele struktuur
### Foneetika
Paunaka keeles on 13 kaashäälikut ja 4 täishäälikut.

#### Kaashäälikud

#### Täishäälikud

## Keelenäiteid
*päike - s*ache*
*vesi - e*né*
*tuli - y*ukĩ*
*maja - s*ese*
*silm - i*huike*

**chi-uku-yae* – sinu jalg
**ne-peu  kabe-mëne* – minu kutsikas
**n-ati-ji-nube* – vennad

## Kirjaviis
Paunaka keel kasutab ladina kirjaviisi.

## Viited
Raamatupidamise Toimkond

**Raamatupidamise Toimkond** (ka *Eesti Vabariigi Raamatupidamise Toimkond* (EVRT)) on Eesti "Raamatupidamise seaduse" alusel moodustatud sõltumatu komisjon, mille ülesandeks on välja anda "Raamatupidamise seadust" selgitavaid ja täpsustavaid raamatupidamise juhendeid ning suunata raamatupidamisalast tegevust.

## Viited

## Välislingid
*Toimkonna koduleht
*Raamatupidamise Toimkonna töökord
Kaitseliidu valveteenistus

**Kaitseliidu valveteenistus** on kutseline Kaitseliidu rahuaja süsteem, mille eesmärk on valvata Kaitseministeeriumi, Kaitseväe ja Kaitseliidu territooriume ja vara. Seadusega on neil lubatud valvata ja nad ka valvavad muid riigile kuuluvaid asutusi. Praegu osaleb Kaitseliidu valveteenistuses umbes 500 kaitseliitlast üle Eesti. 

Kaitseliidu valveteenistuse tegevuse eesmärgiks on riigikaitseobjekti või riigikaitse eesmärgil kasutatava vara ja selle ümbruse jälgimine ründeohu või ründe avastamiseks, õigusrikkumiste ärahoidmiseks või takistamiseks ja ohu kõrvaldamiseks ning jõu meetmete võtmiseks valvatava objekti või vara puutumatuse tagamiseks.   

2019. aastal oli valve korraldatud Kaitseliidu valveüksuste baasil kokku 56 objektil: 23 Kaitseliidu objekti, 30 Kaitseväe objekti ning Kaitseministeerium, Kaitseressursside Amet, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus. 

## Organisatsioon ja ettevalmistus
Valvekompaniid on mitmel Kaitseliidu maleval. Nende töö koordineerimiseks on Kaitseliidu peastaabis valveteenistuse jaoskond. Objekti valve teostamise ülesande annab Kaitseliidule kaitseväe juhataja. Ülesande andmisest peab teavitama esimesel võimalusel kaitseministrit.

Kõik Kaitseliidus tööle asuvad valveüksuse liikmed peavad esmalt läbima kahenädalase erialakursuse, mis lõpeb eksami ja füüsilise testi sooritamisega. Kursusel õpitakse isikute ja sõidukite läbiotsimist ning turvataktikat koos erivahenditega. Lisaks toimub kursusel intensiivne laskeväljaõpe valveüksuse relvadest.

Valveteenistust täitvad kaitseliitlased kannavad vasakul käel oranži valveüksuse tähistusega käiselinti või embleemi. Kaitseliitlased võivad valveteenistuses ka inimesi kinni pidada ja läbi otsida. Lisaks laienevad neile riiklikud sotsiaaltagatised teenistuskohustuste täitmisel vigastuse või hukkumise korral. 

## Relvastus
9 mm püstol HK USP

9 mm püstolkuulipilduja m/45 B

## Ajalugu
27. detsembril 2002 andis Kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts välja käskkirja, millega pandi Kaitseliidule kohustus võtta valve alla alates 1. jaanuarist 2003 kaheksa Kaitseväe väeosa. Seda saab lugeda valveteenistuse loomise ametlikuks algusajaks, kuigi juba enne seda tegeles Kaitseliit osade Kaitseväe objektide valvamisega. 2008 loodi Kaitseliidu peastaabi juurde valveteenistuse jaoskond kelle ülesandeks oli viia valveteenistuse töö seaduslikele alustele ning töötajad välja õpetada ja varustada tänapäevaste töövahenditega.

2019. aastal valmis „Valveteenistuse arengukava“ ja „Strateegiaplaan aastaks 2023“. 

## Välislingid
* Harju maleva valvekompanii 
* Tallinna maleva valvekompanii
Korku keel

**Korku keel** (varem eesti keeles *kurku keel*) on Austroneesia hõimkonna munda keelkonda kuuluv keel. Seda kõnelevad korkud India keskosas Madhya Pradeshi ja Mahārāshtra osariigis. Kõnelejaid oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 730 000, 2001. aasta rahvaloenduse andmetel umbes 574 000. ISO 639-3 keelekood on **kfq**.

Keele nimetus tuleb korkukeelsest sõnast *koroku* ('inimesed'). Keele korkukeelne nimetus on *nawasi*. Ingliskeelne nimetus on *Korku*, on kasutatud ka nimetusi *Bondeya*, *Bopchi*, *Korki*, *Kuri*, *Kurku*, *Kurku-Ruma* ja *Ramekhera*.

## Viited

## Välislingid
*Korku, Ethnologue
Gerardo Martino

**Gerardo Daniel Martino** (ka **Tata Martino**; sündinud 20. novembril 1962 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründav poolkaitsja).

Jalgpallurikarjääri jooksul (1980–1996) mängis ta peamiselt Argentina klubis Newell's Old Boys, kellega tuli kolm korda Argentina meistriks, lisaks lühikest aega Hispaania klubis Tenerife, Argentina klubis Lanús, Tšiili klubis O'Higgins ja Ecuadori klubis Barcelona S.C.. 1991. aastal mängis ta ühel korral ka Argentina jalgpallikoondises.

Alates 2023. aasta juunist on Martino Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami peatreener.

Ta on varem juhendanud muuhulgas Hispaania kõrgliiga klubi Barcelonat (2013–2014), MLS-i klubi Atlanta Unitedi (2016–2018) ning Paraguay (2007–2011), Argentina (2014–2016) ja Mehhiko jalgpallikoondist (2019–2022). 2007. aastal valiti Martino Paraguay koondise peatreenerina Lõuna-Ameerika aasta jalgpallitreeneriks. 2018. aastal valiti ta Atlanta Unitedi peatreenerina MLS-i aasta parimaks peatreeneriks.

## Välislingid
Munda keeled

**Munda keeled** on Austroaasia keelte haru, mis on levinud Lõuna-Aasias. Seda peetakse keelkonnaks (**munda keelkond**).
See sisaldab 19 keelt, mida kõneleb umbes 10 miljonit inimest peamiselt Indias, samuti Bangladeshis. 

Munda keeled on nime saanud mundade järgi.     

Tähtsaim munda keel on santali keel, mida kõneleb 6 miljonit inimest ja mis kuulub India põhiseadusliku staatusega keelte hulka (*[[scheduled languages]]*). 

Munda keelte kõnelejad kuuluvad kirjaoskamatute hõimude (*[[ādivāsī]]*) hulka, mistõttu nad kasutavad oma kirjakeeli vähe.

## Klassifikatsioon

*põhjamunda keeled
**korku rühm
*** korku keel (478 000 kõnelejat)
**khervari keeled
** santali rühm 
*** santali keel (6 miljonit)
** mundari keeled
*** mundari keel (1,5 miljonit)
*** mahali keel (33 000)
*** munda keel (469 000)
*** hoo keel (1 miljon)
*** korva keel (66 000)
*** kodaku keel (15 700)
*** assuri keel (16 600)
*** birhori keel (10 000)
*** agarija keel (72 000)
*** bidžori keel (25 000)
*** turi keel (2000)
*** kooda keel (1600)
*** koli keel (1660)
*lõunamunda keeled
**kharia-džuangi keeled 
*** kharia keel (293 000)
*** džuangi keel (50 000)
** Koraputi munda keeled
***sora-džurai-gorumi keeled
****sora-džurai keeled
*****sora keel (288 000)
*****džurai keel (801 000)
*****lodhi keel (25 000)
****gorumi rühm
***** parenga keel
*** gutobi-remo-geta keeled
**** geta rühm
***** gata keel (3000)
**** gutobi-remo keeled 
***** gadaba keel (8000)
***** bondo keel (9000)

## Kirjandus
* Gregory D. S. Anderson. *The Munda Verb: Typological Perspectives*,  Berlin: Mouton de Gruyter 2007.
* Gregory D. S. Anderson (toim). *The Munda Languages*, London, New York: Routledge 2008.

## Välislingid
* Munda keeled saidil Ethnologue
* Munda keeled, World Atlas of Language Structures Online
* J. M. Peterson.  Munda keelte bibliograafia
* D. Stampe. Munda keelte bibliograafia (1983. aastani)
Eila Pennanen

**Säde Eila Talvikki Pennanen** (8. veebruar 1916 Tampere – 23. jaanuar 1994 Tampere) oli soome kirjanik, kriitik, esseist ja tõlkija.

## Tunnustus
* 1965 Aleksis Kivi auhind

## Loomingut eesti keeles
* Novellid "Unenäolaps" ja "Kahekesi" kogumikus "Soome novell", 1968
* "Saladus". Novellid. Soome keelest tõlkinud ja eessõna kirjutanud Luule Sirp. Perioodika, 1976 (Loomingu Raamatukogu nr 34; sisaldab novelle "Saladus", "Hommikulaul", "Peata isasliblikad ehk Markku, see laps" ja "Tagaukse kaudu")
* Novellid "Hirm! Hirm! Hirm!" ,"See õrn hääleke" ja "*Au crépuscule*" kogumikus: Eila Pennanen, Kerrtu-Kaarina Suosalmi, Eeva Kilpi, Marja-Leena Mikkola, "Novelle", 1987
Ana Pauker

**Ana Pauker** (sünninimi **Hannah Rabinsohn**; 13. veebruar 1893 – 14. juuni 1960) oli juudi rahvusest Rumeenia kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

Ana Pauker sündis Vaslui maakonnas Codăeștis vaeses usklikus juudi perekonnas. Ta töötas Bukarestis juudi koolis õpetajana ning astus 1915. aastal Rumeenia Tööliste Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Ta mängis aktiivset rolli vasakpoolses tiivas, mis sai 1921. aastal võimu parteis oma kätte. Samal aastal oli ta koos oma abikaasa Marcel Paukeriga Rumeenia Kommunistliku Partei asutajate hulgas. Ana Pauker arreteeriti võimude poolt 1923. aastal, seejärel elas eksiilis Lääne-Euroopas. 1928. aastal siirdus ta Moskvasse, kus õppis Kominterni Rahvusvahelises Lenini Koolis, seejärel tegutses Prantsusmaal Prantsuse Kommunistliku Partei instruktorina. 1934. aastal pöördus ta Rumeeniasse tagasi, kus ta järgmisel aastal vahistati ning mõisteti kümneks aastaks vangi. 1941. aasta mais vahetas Rumeenia valitsus ta Nõukogude Liiduga vangide vahetuse korras Ion Codreanu vastu.

Ana Pauker pöördus Rumeeniasse tagasi 1944. aasta septembris, kui Punaarmee oli riigi hõivanud. 1947. aasta novembris sai ta Rumeenia välisministriks. Ta oli Rumeenia Kommunistlikus Parteis üks nn Moskva fraktsiooni juhte ning teda on peetud ka 1940. aastate lõpu ja 1950. aastate alguse Rumeenia tegelikuks liidriks. Rumeenia Kommunistliku Partei peasekretär Gheorghe Gheorghiu-Dej kasutas ära Stalini antisemiitlikku "kosmopoliitide" vastast kampaaniat, et kõrvaldada Ana Pauker 1952. aasta mais välisministri ametist. 1953. aasta veebruaris ta arreteeriti, kuid Stalini surma järel vabastati ning paigutati koduaresti kuni 1954. aastani. 1956. aastal kutsuti ta parteikontrolli komisjoni ette ja nõuti, et ta oma süüd tunnistaks. Pauker ennast süüdi ei tunnistanud. Ta nõudis enda parteisse tagasivõtmist, kuid edutult. Oma viimastel eluaastatel tegeles ta prantsuse ja saksa keelest tõlkimisega.

## Viited
Kohir Rasulzoda

**Kohir Rasulzoda** (tadžiki keeles Қоҳир Расулзода; sündinud 8. märtsil 1961) on Tadžikistani poliitik, alates 23. novembrist 2013 Tadžikistani peaminister.

Ta kuulub valitsevasse Tadžikistani Rahvademokraatlikku Parteisse. Ta on juhtinud Sugdi vilajetti.

## Välislingid
* Longtime Tajik Prime Minister Dismissed
Juan Jiménez Mayor

**Juan Federico Jiménez Mayor** (sündinud 5. augustil 1964 Limas) on Peruu poliitik. Ta oli 23. juulist 2012 kuni 31. oktoobrini 2013 Peruu peaminister.
Vao ürgorg

**Vao ürgorg** ehk **Vao-Porkuni ürgorg** on ürgorg Väike-Maarja valla lääneosas ning Tapa valla kaguosas. 

Ürgorg on umbes 3 km pikk ja 100–200 m lai ning metsamaastiku või luhtadega. Vao ürgoru lõunaosas asuvad allikad, mis on Põltsamaa jõe lätteiks. Keset Pandivere kõrgustikku on säärased allikad haruldased. Kõik allikad ei ole aasta ringi püsivad ja "töötavad" vaid suurvee aegadel.  

Ürgorus võib kohata suurtest kaitsealustest lindudest sookurge, kassikakku, väike-konnakotkast ja must-toonekurge; pesitseb kanakull; toiduotsinguil käib merikotkas. 
Suurimetajatest leiduvad põtra, pruunkaru ja metssiga. Kiskjatest hulguvad vahel ürgorus hundid ja sagedamini ilves. 

Ürgorg ei ole kaitse all. 2018 aasta kevadel loodud MTÜ "Uus Ürgorg" on loodud Vao ürgoru kaitse alla viimiseks ja tema paremaks tutvustamiseks. 

Marek Vahula eestvõttel on seal avatud matkamarsruut (koos giid-matkajuhiga) "Tunnid Vao Ürgorus". Viimane sobib läbimiseks eelkõige kevadise suurvee aegadel. Väike-Maarja - Tamsalu teest põhja suunas, Ilumäelt alates, tuntakse ürgorgu **Porkuni ürgoru** nime all. Selle põhjaosas avanevad omakorda Valgejõe lätted, seda Porkunist ning need suunduvad põhja suunas.
Jeffrey Dean Morgan

**Jeffrey Dean Morgan** (sündinud 22. aprillil 1966 Seattle'is) on USA filminäitleja.

Eesti televaataja tunneb teda peamiselt seriaalist "Grey anatoomia", kus ta mängis Denny Duquette'i. Seriaalis "Supernatural" mängis ta patriarh John Winchesteri.
Kazimirvāle mõis

**Kazimirvāle mõis** (läti keeles *Kazimirvāles muiža*, saksa keeles *Kasimirswahl* või *Casimirswahl*) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Kazimirvāles. 

Kazimirvāle mõis rajati Prode mõisa karjamõisana. Aastal 1816 ostis mõisa esimene omanik Casimirswahl karjamõisa ära ja sellest sai iseseisev mõis. Aastast 1830 said mõisa omanikeks Lysanderid ja nende kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Aastal 1970 tehti Kazimirvāle mõisakompleksis Ivan Turgenevi jutustuste põhjal film "Mõisnik Tšertofanovi elu ja surm". Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses, seal asub võõrastemaja "Kazimirvāle".
Kazimiriški

**Kazimiriški** (vanasti ka *Kazimirišķi*) on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Pilskalne vallas.

Kazimiriškis asub endise Kazimiriški mõisa (*Kasimirischek*) keskus. Aastatel 2003–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Kazimiriški mõis

**Kazimiriški mõis** (läti keeles *Kazimirišķu muiža*, saksa keeles *Kasimirischek*) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Pilskalne vallas Kazimiriškis.

Kazimiriški mõis kuulus võõrandamiseni aastal 1920 Plater-Zyberkide suguvõsale. Mõisa uusgooti stiilis peahoone rajati aastal 1878. Mõisakompleks sai esimese maailmasõja ajal rängalt kannatada, hävisid kõik hooned. Säilinud on vaid mõisa park.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Jaunborne

**Jaunborne** (vanasti ka **Neiborna**) on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas.

Asulas asub Jaunborne mõisa (*Neu-Born*) süda. Lisaks asub Jaunbornes veel katoliku kirik. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Pilt:Jaunbornes katoļu baznīca 2004-08-06.jpg|Jaunborne kirik
Salakaubavedu

**Salakaubavedu** (ka: *konterbandivedu, smugeldamine*; inglise *smuggling*) on kaupade või muude esemete toimetamine üle riigipiiri, kui see on kas ühes või mitmes riigis õigusvastane. Salakaubaga äritsemist nimetatakse **salakaubanduseks**.

Salakaubaveoga välditakse tollimakse või muid makse või minnakse mööda teatud kaupade impordi- või ekspordikeelust, näiteks relvadega kauplemisel.

## Vaata ka

* Uimastikaubandus
* Inimkaubandus
* Relvakaubandus
* Piiritusevedu, salaviinavedu
* Salakaup
* Strateegiline kaup, strateegiline materjal
* Transiit
* Knygnešystė

## Viited
Jaunborne mõis

**Jaunborne mõis** (läti keeles *Jaunbornes muiža*, saksa keeles *Neu-Born*) oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas Jaunbornes. 

Jaunborne mõis sai alguse aastal 1753. Aastast 1838 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Dermont-Siwickide perekonnale. Peahoone ehitas K.J.J Dermont-Siwicki 19. sajandi alguses, 19. sajandi lõpus ehitati mõisakompleksis hooned ümber uusgooti stiilis ehitisteks. 

Pärast võõrandamist kasutas mõisakompleksi Läti sõjavägi. 1990. aastatel ehitati peahoone tundmatuseni ümber. Esialgsel kujul on säilinud mõisa maakividest ja punastest tellistest teenijate maja, samuti mõisa ait. Mõisakompleksi juurde kuulub huvipakkuva objektina veel Jaunborne maakividest ja tellistest krutsifiks.
Kazimirvāle

**Kazimirvāle** (vanasti ka *Kazimirvalde*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas. Ta jääb Kazimirvāle järve kaldale.

Kazimirvāles asus endise Kazimirvāle mõisa (*Kasimiriswahl*) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Marcelo Bielsa

**Marcelo Alberto Bielsa Caldera** (sündinud 21. juulil 1955 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Ta on olnud Argentina (1998–2004) ja Tšiili koondise (2007–2011) peatreener ning muu hulgas RCD Espanyoli (1998), Athletic Bilbao (2011–2013) ja Marseille Olympique'i (2014–2015) peatreener.

Alates 2018. aastast on ta Inglismaa esiliiga klubi Leeds Unitedi peatreener.
Ilga

**Ilga** on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas.

Asulas asub endise Ilga mõisa (*Ilgen*) süda. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda. Mõisa peahoones asub Daugavpilsi ülikooli katsebaas.


Pilt:Ilgu pils 2001-08-11.jpg
Ilga mõis

**Ilga mõis** (läti keeles *Ilgas muiža*, saksa keeles *Ilgen*) oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Skrudaliena vallas Ilgas. 

Ilga mõisa peahoone ehitati aastal 1890, arhitekt oli Wilhelm Neumann. Historitsistlik peahoone oli praktiliselt kasutusel vaid jahilossina, mõis oli praktiliselt suvemõis. Tänapäeval asub mõisa peahoones Daugavpilsi ülikooli katsebaas, varem asus seal aastal 1977 asutatud Silene looduspargi keskus. Mõisa pargis kasvab kaks põlist tamme.
Tõld

**Tõld** on endisaegne neljarattaline vedrustusega ja üleni kinnine hobuveok. 

Tõldasid tuntakse alates 15. sajandist.

## Vaata ka

* Kuldne riigitõld
*Postitõld
*Tõllakuur
*Sõjavanker

## Viited
Anastomoos (täpsustus)

**Anastomoos** on teadusdistsipliinides rakendatav kontseptsioon ja võib tähendada:

***[[Anastomoos]]** on anatoomias vere- või lümfisooni-  ühendav soon aga ka närve ühendav närviharu ning õõneselunditevaheline ühendus;
***[[Anastomoos (arhitektuur)|anastomoos]]** - arhitektuuris;  
***[[Anastomoos (botaanika)|anastomoos]]** - on botaanikas piimasoontega taimedel soontevahelised ühendused ka side leheroodude vahel;
***[[Anastomoos (hüdroloogia)|anastomoos]]** - on hüdroloogias seotud anastomoseeruvate jõgedega, ka jõe harude uuesti ühinemine; 
***[[Anastomoos (geoloogia)|anastomoos]]** - geoloogias;  
***[[Anastomoos (kirurgia)|anastomoos]]** - on kirurgias kirurgiliste protseduuride käigus rajatud soonte ka soolte ühendused; 
***[[Anastomoos (mükoloogia)|anastomoos]]** - on mükoloogias seene hüüfide ühinemine, ka suguline paljunemine ;
***[[Anastomoos (rakubioloogia)|anastomoos]]** - rakubioloogias võib  tähendada tsütoplasma endoplasmaatilise retikulumi võrgustiku ühendusi . 
 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Anastomosis]] seisuga 24.11.2013.*
Gabriel Narutowicz

**Gabriel Józef Narutowicz** (17. märts 1865 Telšiai – 16. detsember 1922 Varssavi) oli poola insener ja poliitik, Poola esimene president.

Gabriel Narutowicz oli pärit šlahta hulka kuuluvast perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis ta lühikest aega Peterburis ning aastatel 1887–1891 Zürichis Šveitsi Föderaalses Tehnikakõrgkoolis, mille ta lõpetas inseneridiplomiga. 1896. aastal sai ta Šveitsi kodakondsuse. Seejärel tegutses Narutowicz kõrgkooli õppejõuna ning osales insenerina tammide ehitustel.

Poola iseseisvuse taastamise järel pöördus ta 1920. aastal kodumaale tagasi. Esialgu oli ta teedeminister. 28. juunil 1922 sai ta välisministriks.

9. detsembril 1922. valiti Gabriel Narutowicz Poola parlamendi poolt esimeseks Poola presidendiks. Tema valimist toetasid vasakpoolsed, Talurahvapartei ja rahvusvähemuste esindajad. 11. detsembril andis ta presidendivande ja astus täitma ametikohustusi. 16. detsembril 1922 mõrvas paremäärmuslane Eligiusz Niewiadomski ta kunstigaleriis kunstinäituse avamise ajal.

## Viited
Regulatiiv

**Regulatiiv** on mingi määrus, reglement, juhend.

Ajalooliselt ka regulatiiviks nimetatud ka:
*Eestimaa 1802. ja 1804. aasta talurahvaseadusi
*aastatel 1842–1919 Balti kubermangude kirikukoormiste (regulatiivimaksude) loendit.
*tööregulatiiv

## Kasutatud allikad
*
Dorothy Kilgallen

**Dorothy Mae Kilgallen** (3. juuli 1913 Chicago – 8. november 1965 New York) oli USA ajakirjanik.

Keskkooli lõpetamise järel õppis Kilgallen kaks semestrit ülikoolis, kuid jättis õpingud pooleli ja asus tööle ajakirjanikuna. Alates 1938. aastast sai ta ajalehe New York Journal American kolumnistiks ja alates 1950. aastast oli ka televisiooni saatejuht.

Dorothy Kilgallen väitis, et ta intervjueeris 1964. aasta märtsis kohtuprotsessi ajal Ameerika Ühendriikide presidendi John Kennedy oletatava tapja Lee Harvey Oswaldi mõrvarit Jack Rubyt. Nende vestluse sisu aga jättis ta enda teada. Hiljem sai ta enda kätte koopia Jack Ruby tunnistustest Warreni komisjonile ning avaldas kolm esimest lõiku sellest 1964. aasta augustis ajakirjanduses. Warreni komisjoni materjalid muudeti avalikult kättesaadavaks alles sama aasta septembri lõpus.

1964. aasta septembris käisid ta kodus kaks Luure Keskagentuuri agenti, kes tahtsid teada, kelle käest ta sai Warreni komisjoni aruande koopia. Kilgallen keeldus neile seda ütlemast.

8. novembril 1965 leiti Dorothy Kilgallen oma kodust surnuna. Tõenäoliselt suri ta alkoholi ja unerohtude koosmõjul. Ei ole selge, kas tegemist oli õnnetusjuhtumi või enesetapuga. Mõned uurijad on aga oletanud, et ta tapeti, kuna tal oli olulist informatsiooni John Kennedy mõrva kohta.

## Viited
Kulend

**Kulend** ehk **pseudopood** on ainurakseil ja mõnedel hulkraksete loomade rakkudel (näiteks leukotsüütidel) ajutine kuju muutev protoplasmajätke.

Kulendid tekivad vajaduse korral raku pinnale ning kaovad hiljem. Nende abil rakud olenevalt rakutüübist, kas liiguvad, haaravad toitaineid või organismi sattunud võõrkehi (näiteks makrofaagid).

## Liigitus
Kulendid liigitatakse kuju järgi: 
*sagarkulendid
*niitkulendid
*juurkulendid
*kiirkulendid.

## Vaata ka
*juurjalgsed
*lobopoodid

## Viited

## Välislingid
*Eesti nõukogude entsüklopeedia. 4. köide: KIRV-MAAO. Tallinn: Valgus, 1972, lk 223.
*Marko Prous ,*[http://www.eestiloodus.ee/artikkel2706_2686.html Päristuumsete elupuu]*, EestiLoodus 2009/2, Veebiversioon (vaadatud 24.11.2013)
Heli-Expo

**Heli-Expo** on maailma suurim helikopterite ja nende lisaseadmete väljapanek ja mess, mida korraldab Helicopter Association International. 

2013. aastal Las Vegases toimunud näitust külastas 20&nbsp;393 huvilist kogu maailmast. 

USAs igal aastal peetava neli päeva kestva messi toimumispaigaks valitakse sageli mõni uuenduste juurutamiskoht, näiteks 2014. aasta mess toimus 24.–27. veebruarini Anaheimis.

## Viited

## Välislingid
*Heli-Expo ametlik koduleht
Anateem

**Anateem** (kreeka keelest ἀνάθημα *anáthema*) ehk **kirikuvande alla panek** on mitme kristliku kiriku (nt katoliku ja õigeusu kiriku) kõrgeim karistus, mis tähendab kiriku liikme kirikust väljaheitmist.

Anateemi rakendatakse väärõpetuste kandjate ja levitajate suhtes. Kellelegi anateemi kuulutamine on kinnitus, et inimene on end ise oma tegudega kirikust eraldanud seniks, kuni ta pole kahetsenud ja pöördunud. Samuti on see hoiatuseks ülejäänud kirikurahvale eksinud isiku ideede ja õpetuse kahjulikkusest.
Saho keel

**Saho keel** on Afroaasia keelkonda, kušiidi keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Eritreas, Etioopias ja Djiboutis. Saho keel on üks üheksast Eritrea riigikeelest ning sarnaneb väga afari keelega.
Emakeelena räägib saho keelt üle 260 000 inimese. Lõunasaho dialekti räägib veel umbkaudu 27 000 inimest Irobi regioonis Etioopias ning mõned väiksemad hõimud Tigree põhjapiirkonnas. Saho kõnelejad kutsuvad oma keelt *Saahot luqha* ehk saho keeleks. Koos afari keelega moodustavad nad idakušiidi keelte rühma. 
### Keele struktuur
Saho keelel on kokku neli dialekti: toroa, assaorta, minifero ja irobi. Põhja- ja lõunasaho dialektid on foneetiliselt väga erinevad ning palju esineb ka morfoloogilisi ja leksikaalseid erinevusi. Mõned lõunasaho dialektid jagavad rohkem isoglosse afari keelega. Sõnade järjekord on SOV ehk subjekt-objekt-verb.

Saho keel kasutab pikki ja lühikesi häälikuid, pikad kirjutatakse kahe tähega, nt *caasa*'kala', *anna* 'tädi', *cashsho* 'muru'. Mitu erinevat täishäälikut üksteise järel ei ole saho keeles lubatud. Kasutatakse ühendeid ay, ey, aw, ew, jne. Kolme tähega kaashäälikuühendid ei ole samuti lubatud, nagu ka pikad kaashäälikud sõna lõpus või alguses (nt kk, rr jne).
Põhjasaho dialektid kasutavad helituid kaashäälikuid (ch [t!’], q [k’], qh [x’], th [t’] ja ts [s’]) ning kolme frikatiivi, mida ei esine lõuna dialektides: kh [x], sh [!] ja z [z]. 

Mõnes laensõnas esineb sõna algul kh, näiteks *khaatim* ‘ring’ ja *khadaama* ‘töö, töötama’, kuid alati on olemas ka mugandatud vaste, nt *kaatim* ja *kadaama*. 

Saho keeles on kaks grammatilist sugu, mees- ja naissugu.

### Keelenäited
1 – *inik* , 2 – *lamma*, 3 – *adox*, 4 – *afar*, *mafarra*, 5 – *koon*, 6 – *lix*, 7 – *malxin*, 8 – *baxar*, 9 – *sagal*, 10 – *taman.* 

*Ishi afah waanisha* – Ta räägib oma keeles.
*Cali ishi abbah dhageeko inki af geye* – Ali sai ühe osa oma isa põllust. 

Eritreas kasutatav kirjakeel kasutab alates 1986. aastast ametlikult ladina tähestikku ning põhineb enamasti põhjasaho dialektil. 
Eritreas ei ole saho keel väljasuremisohus, küll aga ümbritsevatel aladel, näiteks Tigree piirkonnas. Eritrea haridusministeeriumi andmetel oli 2007. aastal Eritreas 39 sahokeelset algkooli kuni 5000 õpilasele. Koolides kasutatavad õpikud on kirjutatud Eritrea saho kirjakeeles, mis võib kohalike dialektide eripära nooremate põlvkondade keelekasutusest kõrvaldada. Kogu kõnelejate arvust on kirjaoskajad 1–3%. 

## Viited
Puinave keel

**Puinave keel** (alternatiivne nimi *puinabe* ) on Lõuna-Ameerikas räägitav keel, mis kuulub puinave keelkonda. 

Puinave keelkonda kuulub kokku 7 keelt: puinave, hupde, nukak, *[[dâw]]*, *[[cacua]]*, *[[yuhup]]* ja *[[nadëb]]*.  Selle keelkonna kõnelejate arv on kokku 6205.  Puinave keelt kõneldakse Colombias Guainía departemangus Inírida jõe ning selle lisajõgede läheduses. Lisaks ka Venezuelas . Keele kõnelejate arv on erinevates allikates varieeruv. Ethnologue'i andmeil on rääkijaid 2880, kellest 2000 asub Colombias . UNESCO järgi on kõnelejate arvuks 7377 . Puinave keel on väljasuremisohus. 

## Arvsõnad

## Keele struktuur
Puinave keele silbistruktuuriks on (K)V(K). Kui silbituumas esineb nasaale, siis põhjustab see samas silbis kaashäälikuliste segmentide allofoonilist variatsiooni. Häälikutel /m n/ on oraalsed, mittesonorantsed allofoonid [b d] oraalse tuumaga silbi täishäälikule eelnevates kaashäälikutes.

Puinave keel teeb vahet neljal põhilisel foneetilisel toonil. Nendeks on kaks lihtsat (H ja L) ja kaks kontuurtooni (HL ja LH).

Keel kasutab foneetilist kirjaviisi.

Puinave keeles on 7 konsonanti ja 11 vokaali.

### Konsonandid
 

### Vokaalid
 

## Keelenäide
*ka- mi- sãn- nut mã-tɯi-òt* – 'me ei näinud sinu poegi' 

## Muud huvitavat
Puinave on keele üldnimetus, mida kasutavad kõrvalised isikud. Vanemad kõnelejad kutsuvad keelt *wãnsöhöt*'iks ning soovivad, et seda teeksid ka ülejäänud. 

Puinave keelt on üritatud liigitada maku keelkonna alla, kuid siiani pole piisavalt tõestusi selle kohta leitud. 

## Viited
AgustaWestland Project Zero

**AgustaWestland Project Zero** on tiivasiseste pööratavate turboventilaatormootoritega mehitamata õhusõiduki katseeksemplar, mille loomist alustati 2010. aasta detsembris.

Esmalend toimus Itaalias Cascina Costas 2011. aasta juunis. Ettevõtte teatel ei kasuta õhusõiduk "hüdraulikat ega põleta fossiilkütust." Õhusõiduki süsteemid on elektrilised, toiteallikaiks on akud.

Programm avalikustati 4. märtsil 2013 Helicopter Association Internationali (HAI) poolt Las Vegases korraldatud Heli-Expol. AgustaWestland on avaldanud õhusõiduki kohta kaks pressiteadet.

## Viited

## Galerii

AgustaWestland Project Zero at Paris Air Show 2013 2.jpg|Pariisi lennundusnäitus 2013
AgustaWestland_Project_Zero_at_Paris_Air_Show_2013_1.jpg|Pariisi lennundusnäitus 2013
AgustaWestland Project Zero PAS 2013 01.jpg|Pariisi lennundusnäitus 2013

## Välislingid

*“Project Zero” All-Electric Tilt Rotor Technology Demonstrator International Collaboration
Tšuugi keel

**Tšuugi keel** kuulub truki keelte hulka. Sama keele muid nimetusi: chuuk, ruk, truk või truki keel. Tšuugi keelt räägitakse peamiselt Chuuki saartel, Mikroneesias. Selle keele kõnelejaid leidub ka Pohnpeil ja Guamil. Tšuugi keel kuulub Austroneesia keelkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning on üks Mikroneesia keeltest.

Tšuugi keel kasutab ladina tähestikku. 

Tšuugi keele sõnavara sarnaneb mitme teise keele sõnavaraga. Mortloki keel on 80–85% ulatuses sarnane, puluvati keel 81%, satavali keel 79%, karoliini keel 78% ja voleai keel 75% ulatuses sarnane.

## Keele struktuur

Misjonärid töötasid 19. sajandil välja viisi, kuidas tšuugi keelt üles kirjutada, kasutades ladina tähestikku. 1970. aastatel muutsid keeleteadlased misjonäride süsteemi, lisades juurde diakriitilised tähed.
Keeles on 9 vokaali (a, á, e, é, i, o, ó, u, ú), sama palju nagu eesti keele tähestikus ning 14 konsonanti (eesti keeles on 17), millele lisandub 9 kaksikkonsonanti. 

konsonandid: f, ff, s, ss, k, kk, m, mm, mw, mmw, n, ng, nng, p, pp, pw, ppw, r, ch, t, tt, w, y

klusiilid: p, pw, t, k
afrikatiivid: ch [ʧ]
frikatiivid: f, s 
nasaalid: m, mw, n, ng[ŋ] ,
lateraalid: (l), r
poolvokaalid: w, y [j] 

Tšuugi keelel on ebatavaline sõnaalguline kaksikkonsonandi tunnus. Ühistel esivanematel Lääne-Mikroneesias, arvati samuti keeles olevat see tunnus, aga tänapäevasel keelekasutusel on see enamasti kadunud. 

* Tavapärane on SVO sõnajärg (subjekt-verb-objekt)
* Puudub minevikuvorm
* Iseloomulik on täielik ja osaline reduplikatsioon

Silbistruktuur
Tšuugi keeles on võimaldatud produktiivselt täielikku ja osalist reduplikatsiooni, näiteks:
 ◦Kõndima: fátán
 ◦Kõndima (jätkab kõndimist): fátánátán 

Tšuugi keel kasutab erinevaid loendamissüsteeme erinevat tüüpi esemete jaoks. Sõnalõpud muutuvad olenevalt eseme tüübist(pikk, lame, kihiline, või tahke). 
Näiteks:
  ◦ tšuugi keeles eu - üks 
  ◦ üks pikk ese: efoch (lõpp -foch)
  ◦ üks lame ese: echo (ending -cho)
  ◦ üks kihiline ese: esar (ending -sar)
  ◦ üks tahke ese: efou (ending -fou)

## Sõnavara
### Arvsõnad

## Keelenäide

**Tšuugi keeles**:
Esap wor och mettoch epwe appeti aramas seni fansoun ar uputiu non ar tufich me rait. Ar ekiek epwe mecheres o esap pet ren och sakkun mettoch pun ir repwe nonnomfengen non kinamwe o pwipwi annim.

**Tõlge**:
Kõik inimesed on sündinud vabadena, võrdse väärikuse ja õigustega. Nad on õnnistatud mõistusega ja südametunnistusega ning peaksid suhtuma üksteise vennaliku vaimuga.

## Viited
Protozooloogia

**Protozooloogia** (ladina keeles *protozoologia*) on zooloogia ja protistoloogia haru, mis tegeleb ainuraksete (*Protozoa*) uurimisega.

Teadusharu sai alguse arvatavasti 17. sajandil ja selle juurutajaks peetakse Antonie van Leeuwenhoek'i, kes vaatles ainurakseid mikroskoobiga.

## Vaata ka
*protosoosid

## Viited
Huasteegi keel

**Huasteegi keel** kuulub maaja keelkonda. Keelt kõneldakse enamasti maapiirkondades San Luis Potosi osariigis Kesk-Mehhikos, Tamaulipase osariigis Mehhiko kirdeosas ja Veracruzi osariigis Mehhiko kaguosas. Need on küllatki mereäärsed alad, kuid San Luis Potosi osariik ulatub ka sisemaale. Kõnelejate arv võib jääda umbes 131 000 inimese piirimaile (2000. aasta Mehhiko Riikliku Põlisrahvaste Keelte Instituudi (INALI) poolt korraldatud uuringu seisuga). Uuemate andmete järgi, võttes arvesse 2005. aasta rahvaküsitlust, on Mehhikos 150 000 huasteegi keele kõnelejat (umbes 90 000 San Luis Potosi osariigis ning umbes 50 000 Veracruzi osariigis). Huasteegi keel kasutab ladina kirjasüsteemi.

## Foneetika
### Täishäälikud

**Lühikeste vokaalide tabel**

**Pikkade vokaalide tabel**

### Kaashäälikud
**Konsonantide tabel**

## Arvsõnad

## Morfoloogia
Huasteegi keeles esineb sõnamoodustises üldiselt vähe afikseid.

Nagu eesti keeleski, kasutatakse eitust järjekorras SNegVO, ehk eitus järgneb subjektile ja eelneb verbile

### Sõnajärg
Huasteegi keeles kasutatakse sõnajärge SVO (subjekt, verb, objekt).

## Semantika
Huasteegi keel on osalt ka üpris polüseemiline keel. Näiteks "silm" ja "nägu" on huasteegi keeles mõlemad tähistatud sõnaga 'lé'. Kuid sõnad "käsi" ja "käsivars" on vastavalt 'in c'ubac' ja 'in'ocōb'.

## Keelenäide
**Patal an inik ani an uxum u wa'tsinal walkadh abal jununúl kin bats'uw an alwa'taláb ani ka pidhan in éy jant'ini' in tomnál; in kwa'al in tsalpádh ani in k'ayá' abal kin k'anidha' in juntal.*
*All human beings are born free and equal in dignity and rights. They are endowed with reason and conscience and should act towards one another in a spirit of brotherhood.
*Kõik inimolendid sünnivad vabade ja võrdsetena nii (enese)väärikuses kui õigustes. Neid on õnnistatud mõistuse ja südametunnistusega ning peaksid üksteise vastu käituma vennalikkuse vaimus. 

## Huvitavat
*Kuigi huasteegi keele kõnelejad on maaja keelte kõnelejaskonnast suhteliselt isoleeritud, on huasteegi keel teiste maaja keeltega päris tihedalt seotud.
*Huasteegi keeles eksisteerib kolm murret ehk dialekti.
*Kirjeldamaks värve ja toone, nagu must, valge, sinine, punane jne, kasutavad huasteegid erivärviliste lindude näiteid. Samuti on huvitav see, et sõnades puudub kindlaksmääratud rõhukoht, ehk rõhk võib paikneda kus tahes.

## Viited