open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Natalja Zenina

**Natalja Zenina** (sündinud 1969) on Läti alpinist.
__NOTOC__
Ta on Baltimaade esimene naisalpinist, kes on tõusnud Džengiši tippu ja teine Helme Suuki järel, kes sai Lumeleopardi aunimetuse.

Ta on tõusnud üle 8000 m kõrguse mäe tippu.

## Alpinism
Ta on roninud Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis kõigi seitsmetuhandeliste mägede peatippu, neist kahele Pamiiris asuva mäe tippu kahel korral: Korženevskaja (1999, 2005) ja Lenini (2001, 2005) tippu.

### Tõusud kaheksatuhandeliste tippu
2011. aastal võttis ta osa Kõrgõzstani ja Venemaa ühisekspeditsioonist Karakoramis Nanga Parbati  (8125 m) tippu. Ilmastikuolude halvendes tuli grupil tõus kõrgusel 7500 m katkestada.

2013. aasta juunis oli ta uuesti Nanga Parbati tippu püüdlemas Gilgit-Baltistani provintsis Pakistani loodeosas. Ta võttis osa Aleksandra Dziki organiseeritud rahvusvahelisest ekspeditsioonist. 23. juunil tabas jalamil asuvat baaslaagrit Ţālebāni terrorirünnak, mille käigus hukkus 11 alpinisti, sealhulgas tema ekspeditsioonikaaslane leedulane Ernest Markšaitis. Zenina endaga veel 25. juulil ühendust ei saadud. 

2016. aastal osales ta Kõrgõzstani Himaalaja ekspeditsioonil  ja tõusis 30. septembril kaheksatuhandelise Manaslu (8163 m) tippu. Samal päeval tõusis tippu ka ekspeditsiooni koosseisus kaasa teinud Leedu alpinist Saulius Damulevičius.

Enne Zeninat on Läti naistest Manaslu tippu jõudnud Kristīne Kravcova (2011).

### Edukad tipputõusud
Põhiallikas:
*1999 – Korženevskaja (7105 m)
*2001 – Lenini mäetipp (7134 m) 
*2006 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)
*2008 – Han-Tengri (7010 m)
*2010 – Džengiš (7439 m)
*2016 – Manaslu (8163 m)

## Tunnustus
*2010 – pälvis Lumeleopardi aunimetuse (tõusnud viiele endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)

## Viited

## Välislingid
*Произошло нападение на лагерь экспедиций под Нанга-Парбат. Убито 11 человек. climbing.ru
*Наталья Зенина. "Снежный барс" Латвии. lr4.lsm.lv
Aizkraukle mõis

**Aizkraukle mõis** (läti keeles *Aizkraukles muiža*, saksa keeles *Ascheraden*) oli mõis Lätis Aizkraukle kihelkonnas, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Aizkraukle piirkonnas Aizkraukle vallas Aizkraukles muiža asulas.

Mõis rajati Karl Friedrich von Ascheradeni projekti järgi ja ehitustööd lõppesid 1761.

Mõisa kõik hooned (välja arvatud pargipaviljon) hävisid Esimese maailmasõja ajal.

## Vaata ka
*Aizkraukle ordulinnus
La Bayamesa

"**La Bayamesa**" (ka *El Himno de Bayamo*) on Kuuba riigihümn. Hümni viisi ja sõnade autor on luuletaja, muusik ja vabadusvõitleja Perucho Figueredo. Hümni esmaettekanne toimus 1868. aastal. Algses versioonis koosnes tekst kuuest salmist, millest tänapäeva ametlikus hümnis on säilinud kaks esimest. Ametlikult on see riigihümn alates 1902. aastast.

## Hümni sõnad
Zoran Djordjević

**Zoran Djordjević** (serbia keeles **Зоран Ђорђевић**; sündinud 11. veebruaril 1970 Belgradis) on Serbia poliitik, ta kuulub Serbia Progressiivsesse Parteisse. Ta oli alates 2. märtsist 2016 kuni 29. juunini 2017 Serbia kaitseminister.

Ta on õppinud Kreekas Pateioni Ülikoolis ja Belgradi Ülikoolis majandust ja Serbia Sõjaväeakadeemias.

Ta on töötanud erasektoris. Aastast 2012 töötas ta Serbia kaitseministeeriumis. Alates 2. märtsist 2016 kuni 29. juunini 2017 oli ta Serbia kaitseminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ning on poja ja tütre isa.

## Viited
Üheksas laine

"**Üheksas laine**" (vene keeles "Девятый вал" *Devjatõi val*) on armeenia-vene kunstniku Ivan Aivazovski õlimaal lõuendil.

"Üheksas laine" on Aivazovski üks tuntumaist teostest.

Maal anti 1897. aastal Ermitaaži muuseumilt üle Vene muuseumile.

Maalil on kujutatud murdunud laevamastist kinnihoidvat kuut merehädalist tormisel merel.

## Viited
Šampētera mõis

**Šampētera mõis** (läti keeles Šampētera muiža, saksa keeles Champetre) oli mõis Lätis, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Riia linnas Jūrkalnesi ielal.

Mõisast on teateid alates 18. sajandist. Mõisal on olnud eri nimesid. 18. sajandi II poolel sai mõisa omanikus Otto Hermann von Vietinghoff ja mõis nimetati **Šampētera mõisaks** (prantsuspärase nimega Champêtre). 1795 sai mõisa omanikuks Otto Heinrich von Igelström.

19. sajandil oli mõisa alal mitmeid tööstusettevõtteid, näiteks äädikavabrik ja õlletehas.

## Välislingid
*Mõisast Līga Landsberga lätikeelses blogis
Paul Nuttall

**Paul Andrew Nuttall** (sündinud 30. novembril 1976 Bootle'is) on Briti poliitik. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 9. juunini 2017 Suurbritannia Iseseisvuspartei juht.

Ta sündis aastal 1976 Bootle'is Merseyside'i krahvkonnas Seftoni omavalitsusüksuses. 

Ta on aastast 2004 Suurbritannia Iseseisvuspartei liige. 2009–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

28. novembrist 2016 sai tast Suurbritannia Iseseisvuspartei juht.

## Välislingid
* Briti iseseisvuspartei valis uueks esimeheks Paul Nuttalli
Rukis (Šiškin)

„**Rukis**“ (vene keeles „*Рожь*“, Rož) on vene kunstniku Ivan Šiškini õlimaal lõuendil.

1878. aastal valminud teos oli väljas peredvižnikute VI näitusel (1878). Samal aastal ostis maali autorilt Pavel Tretjakov. 

Teos on pandud külastajatele vaatamiseks välja Riikliku Tretjakovi galerii 25. saalis Moskvas.

## Viited

## Välislingid
* Ivan Shishkin - The Rye Field
Stalbe mõis

**Stalbe mõis** (läti keeles *Stalbes muiža*, saksa keeles *Stolben*) oli mõis Lätis, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Cēsise piirkonnas Stalbe vallas Stalbe asulas. Ajalooliselt jäi mõis Straupe kihelkonda.

## Ajalugu

Stalbe mõisa maad kuulusid varem Lielstraupe lossile. Mõis kujunes siis, kui kolm venda Albedyllid selle valduse omavahel ära jagasid. Stalbe mõisa rajas Otto Albedyll. Aastal 1738 kuulus mõis Budbergidele. Teadaolevalt oli järgmine omanik Carl Gustav von Berg. Tema vahetas Stalbe Meckidega Kastrāne mõisa vastu. Aastal 1761 vahetasid Meckid selle omakorda Vietinghoffidega Mujāni mõisa vastu. Aastal 1778 oli mõisa omanikuks juba Johann Gottlieb Münnich. Aastal 1817 müüs mõisa toonane omanik Eleonore Christine Sophie von Mengden 70 000 rubla eest Michael Andreas Barclay de Tollyle.

Aastal 1847 müüs tema poeg Magnus Stalbe 70 000 rubla eest Carl Bruiningkile. Aastal 1859 müüs too mõisa 185 000 rubla eest Carl Guido Theodor Boltho von Hohenbachile. Aastal 1865 ostis mõisa 180 000 rubla eest Johann Christophn Wöhrmann.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 1/8 adramaad, sellele allus 293 mees- ja 296 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 8 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 5 ja 5/8, aastal 1757 aga 10 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 11 ja 3/10 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 11 ja 3/10, aastal 1881 aga 7 ja 49/80, lisaks 12 ja 33/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisat: *Althof* ja *Georgenhof*.

## Viited
Rantsna mõis

**Rantsna mõis** ehk **Rencēni mõis** (saksa keeles *Ranzen*, läti keeles *Rencēnu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Valmiera piirkonnas Rencēni vallas Rencēnmuiža külas.

## Ajalugu

Mõisa maad kuulusid varem Astijärve mõisale. Aastal 1586 panditi sealsed maad 600 kuldna eest vendadele Büringitele.

Esimene mõisavaldaja oli krahv Francesco Santi, kellele Jelizaveta Petrovna aastal 1744 sealsed maad annetas. Osa mõisa maadest annetati aga aastal 1749 kammerpreili Franzenile. Hiljem kuulus mõis Sieversitele. Aastal 1784 kinkis mõisa omanik Friedrich von Sievers veerandi adramaa suuruse maatüki mõisa ülevaatajale Jacob Wachholderile. Aastal 1836 ostis mõisa 154 000 rubla eest kommertsnõunik Emilie Mathilde Kriegsmann. 

## Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 25 ja 1/2 adramaad, sellele allus  koos *Fioren*i nime kandva mõisaga (pindala 2 ja 3/8 adramaad) 457 mees- ning 596 naishinge. Aastal 1688  ja 1734 oli mõisa suurus 20 ja 3/4 adramaad, aastal 1757 aga 27 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 20 ja 7/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 20 ja 7/20, aastal 1881 aga 13 ja 17/80, lisaks allus mõisale 21 ja 26/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

## Mõisaansambel
Mõisakompleks, sealhulgas vana häärber, mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök, uus häärber ja park, on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Pargis asuvad viis kaskaadina ühendatud tiiki. Mõisa juures asub looduskaitsealune tammeallee. Arhiivides on infot 45 mõisakompleksi kuulunud hoone kohta; muuhulgas olid mõisal ka oma elektrijaam ja tuletõrjedepoo.

## Viited
Bill Drummond

**William Ernest Drummond** (sündinud 29. aprillil 1953) on Lõuna-Aafrika päritolu Šoti kunstnik, muusik, kirjanik ja produtsent. 

Ta on tuntud kui 1980. aastate lõpu avangard-popansambli The KLF üks asutajaliikmeid. 1994. aastal pärast KLF-i laialiminekut korraldasid Drummond ja tema bändikaaslane Jimmy Cauty *performance*′i, mille käigus põletasid ära miljon naela muusikaäris teenitud raha.

## Viited
Salzburgi kuurvürstkond

**Salzburgi kuurvürstkond** (saksa: *Kurfürstentum Salzburg* või *Kursalzburg*), vahetevahel ka **Salzburgi suurhertsogkond**, oli aastatel 1803–1805 Saksa-Rooma riigi kuurvürstkond, vürstliku Salzburgi peapiiskopkonna lühiealine järglasriik.

## Ajalugu

1800. aastal okupeerisid Prantsuse väed Teise koalitsiooni sõja ajal vürstliku peapiiskopkonna territooriumi, kusjuures peapiiskop krahv Hieronymus von Colloredo põgenes Viini. Suurendatuna Berchtesgadeni praostkonna ning endiste vürstlike piiskopkondade Eichstätti ja Passau osade võrra korraldati tema maad ümber Salzburgi kuurvürstkonnaks, mis loodi keiser Franz II noorema venna Ferdinand III jaoks.

Ferdinand valitses Toscana suurhertsogkonda aastani 1801, kui keiser Franz pidi Lunéville'i rahu kohaselt Toscana valitsemise Prantsusmaale ja Louis de Bourbon-Parme'ile loovutama. Suurhertsog, olles Napoleoniga heades suhetes, jõudis oma hüvitiseni, endisse peapiiskopkonda detsembris 1802. Ilmalikustamine sai teoks, kui vürstlik peapiiskop Colloredo loobus 11. veebruaril 1803 oma Viini maapaos ametlikult Ferdinandi kasuks. Kaks nädalat hiljem ilmalikustati piiskopkonna territoorium Saksamaa mediatisatsiooni (*Reichsdeputationshauptschluss*) osana. 

Ferdinand osutus võimekaks valitsejaks. Ta rajas Salzburgi ülikooli meditsiiniteaduskonna ja kutsus austatud pedagoogi Franz Michael Vierthaleri haridusreformi tegema. Samuti käskis ta parandada mäekuruteid Bad Gasteini, St. Johann im Pongausse ja Radstadti, samas äratasid tema majanduslikud reformid Salzburgi tsunftide vastuseisu. Kui Prantsuse väed oktoobris 1805 Kolmanda koalitsiooni sõja ajal taas sisenesid, pidi Ferdinand, nagu tema eelkäija peapiiskop Colloredogi, vahetama oma residentsi oma venna õukonna vastu Viinis.

Pärast Austria kaitse purustamist Austerlitzi lahingus kaotati Salzburgi kuurvürstkond 26. detsembril 1805 sõlmitud Pressburgi rahuga. Endise peapiiskopkonna maad koos Berchtesgadeniga läksid Austria keisririigile, samas Eichstätti ja Passau territooriumid annekteeriti Baieri kuningriigi poolt. Ferdinand sai taas hüvitist, seekord äsjaloodud Würzburgi kuurvürstkonna. 

Saksa-Rooma riigi lõpliku kaotamisega aastal 1806 muudeti kuurvürstkond Austria Salzburgi hertsogkonnaks ja Franz lisas oma Austria keisri tiitlile tiitli "Salzburgi hertsog". Kuid Salzburg jäi huvide ja läbirääkimiste objektiks kõigi Napoleoni sõdade ajaks. Pärast Viienda koalitsiooni sõda läks see vastavalt 1809. aasta Schönbrunni rahule Baierile, see liidendati aastal 1810 koos Tirooli Kitzbüheli, Traunsteini ja Ried im Innkreisiga Salzachi ringkonda. 

Salzburgi piirkond jaotati Austria ja Baieri vahel lõplikult 1814. aasta Pariisi rahuga. Aastast 1816 hallati suurt ala Salzachi jõest idas Linzist Ülem-Austrias, kuni Salzburgi hertsogkond aastal 1850 taasloodi.
Älvalek

„**Tantsivad haldjad**“ (rootsi keeles „Älvalek“) on rootsi kunstniku August Malmströmi  (1829–1901) õlimaal lõuendil.

Maalil on kujutatud vee kohal kuuvalguses hõljuvaid haldjaid.

Karl XV testamendiga läks teos 1872. aastal Stockholmi Rahvusmuuseumi kogudesse.

## Viited
Köki ja Kokka Ramat

**"Köki ja Kokka Ramat"** (täispealkiri: "Köki ja Kokka Ramat, mis Rootsi Kelest Eesti-ma Kele üllespandud on. Tallinnas, trükkitud 1781. Aastal") on esimene eestikeelne kokaraamat.

Cajsa Wargi kokaraamatu "Hjelpreda I Hushållningen För Unga Fruentimber" tõlkis eesti keelde Johann Lithander. Eestikeelse tõlke ilmumise ajaks oli Wargi kokaraamatust ilmunud kaks saksakeelset trükki. Ehkki Lithander tõlkis raamatu rootsi keelest, oli ta ka kursis saksakeelse versiooniga, kust võttis oma tõlkesse roogade saksakeelsed nimetused, mis esinevad kõrvuti eestikeelsetega. Tõlkes on kasutatud hulgaliselt tol ajal veel vähe tuntud, kuid hiljem kinnistunud toidutermineid, nagu *supp*, *pulljong*, *soost*, *kortlettid*, *sallad*, *krääm*, aga ka ridamisi toorlaenusid, mis elavas keeles ei kinnistunud, nagu *pakkitud* (sks *gebackte*, 'praetud'), *wüllitud* (sks *gefüllte*, 'täidetud') jne.  Raamat sisaldab 986 õpetust ja retsepti. Raamatu eessõnas on öeldud:

Tõuge teose "Hjelpreda I Hushållningen För Unga Fruentimber" tõlkimiseks eesti keelde tuli baltisaksa aadlilt, kes oli huvitatud mõisakokkade paremast väljaõpetamisest. Algupärandis olnud peatükid, mis käsitlevad riidevärvimist ja jagavad majapidamisalaseid juhiseid, on eestikeelsest versioonist välja jäetud, osutades, et teose sihtrühmaks on ainult kokad.

## Viited

## Välislingid
* Köki ja Kokka Ramat eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Pascal (täpsustus)

Pascal on prantsuspärane nimi, mille tuntuim kandja on prantsuse teadlane ja filosoof **[[Blaise Pascal]]**.

Nime/nimetusega "**Pascal"** võidakse tavaliselt silmas pidada kas Blaise Pascali või mõnda tema järgi nime saanud nähtust:
* **[[Pascal]]**, kõrgtasemeline programmeerimiskeel
* **[[Pascal (mikroarhitektuur)|Pascal]]**, ühe Nvidia graafikaprotsessori mikroarhitektuuri koondnimi
* **[[Pascal (kraater)|Pascal]]**, kraater Kuul

* **[[paskal]]**, rõhuühik

Teisi selle perekonnanime kandjaid:
* Adam Pascal, näitleja ja muusik
* André Pascal, helilooja ja laulukirjutaja
* Christine Pascal, näitleja
* Claude Pascal, helilooja
* Étienne Pascal, Blaise Pascali isa
* Gabriel Pascal, filmiprodutsent
* Gisèle Pascal, näitleja
* Jacqueline Pascal, nunn ja Blaise Pascali õde
* Jean Pascal, poksija
* Jean-Claude Pascal, koomik ja laulja
* Marie-Georges Pascal, näitleja
* Olivia Pascal, näitleja
* Pedro Pascal, näitleja

See perekonnanimi tuleneb eesnimest, mis omakorda on seotud ladinakeelsete sõnadega *paschalis* või *pashalis* ja märgib ülestõusmispühadega seotut. Nime kandjate hulgas on näiteks pühak Paschal Baylon, fotograaf Pascal Sébah, pianist Pascal Rogé ja vormelisõitja Pascal Wehrlein.
Elgi Reemets

**Elgi Reemets** (11. mai 1910 Tallinn – 21. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti tarbekunstnik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi keraamika erialal. Lisaks keraamikale viljeles ta nahkehistööd, metalli- ja tekstiilikunsti. Aastatel 1949–1954 töötas Eesti NSV Kunstifondi Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljee kunstnik-tehnoloogina ja dekooriateljee kunstnik-kavandajana ning 1957–1958 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse Eesti NSV paviljoni peakunstnikuna. 1958. aastast oli vabakutseline kunstnik. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1976 Eesti NSV rahvakunstnik
*1976 Kristjan Raua preemia (vaibad "Rahvakunstimeistrid" ja "Põld")

## Isiklikku
Tema õde oli arhitekt Valve Pormeister. Tema väimees on Jüri Kuuskemaa.

## Viited

## Kirjandus
* Helene Kuma. Elgi Reemets. Tallinn: Kunst, 1981 

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tarbekunstnik Elgi Reemets (1967)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kunstnik, Elgi Reemets (1970)
*ERR arhiiv. Õhtu kunstniku ateljees: Elgi Reemets (1975)
*ERR arhiiv. Kirjutamata memuaare: Elgi Reemets (1980)
Anne Kaaver

**Anne Kaaver** (20. juuni 1947 Tallinn – 13. jaanuar 2024) oli eesti maastikuarhitekt.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1971. aastal Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal.

Ta on uurinud Eesti parke ja kirjutanud monograafia maastikuarhitekt Georg Kuphaldtist.

Ta on kujundanud Betti Alveri pargi Jõgeval.

## Publikatsioone
*Anne Kaaver. Maastikuaednik Georg Kuphaldt. Tallinn: Keskkonnainvesteeringute Keskus, 2003

## Viited
Ikšķile mõis

**Ikšķile mõis** (läti keeles *Ikšķiles muiža*, saksa keeles *Uexküll Üxküll*) oli mõis Liivimaal Ikšķile kihelkonnas. Endine mõisasüda asub tänapäeval Lätis Ogre piirkonnas Ikšķile asulas. Tänapäeval on mõisa ala vee all.

Mõisa viimane omanik enne 1920. aasta Läti maareformi oli parun Alexander Von Wolf (läti keeles Aleksandrs fon Volfs).

## Välislingid
*Mõisast Līga Landsberga lätikeelses blogis
Jaunrauna mõis

**Jaunrauna mõis** (saksa keeles *Ronneburg-Neuhof*, läti keeles *Jaunraunas muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub endine mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas Jaunrauna asulas. 

## Ajalugu
Mõisat on omanud Panderid. 

## Mõisaansambel
Häärber ehitati 19. sajandil. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 17 ja 1/2 adramaad, sellele allus 378 mees- ja 413 naishinge.

## Viited


Jaunraunas Muiza 2016.jpg|Jaunrauna mõisa peahoone (2016)
Jaunrauna mõisa ait 2017. aastal.jpg|Jaunrauna mõisa ait (2017)


## Vaata ka
*Fideikomiss

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 140.

## Välislingid
*Jaunrauna mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis
Krystyna Palmowska

**Krystyna Palmowska** (11. november 1948, Varssavi – 15. juuni 2025) oli poola alpinist.

Ta oli mägironija, kes tõusis esimese naisalpinistina kaheksatuhandelise Broad Peaki tippu. 

Palmowska oli hariduselt elektroonikainsener.

## Alpinism

1977. aastal tõusis ta koos Anna Czerwińskaga Matterhorni tippu põhjaseina kaudu. Järgmisel aastal ronis ta jälle Matterhorni põhjaseinal, seekord jõudis ta koos Anna Czerwińska, Irena Kęsa ja Wanda Rutkiewicziga esimeste naistena Matterhorni tippu põhjaseina kaudu talvisel perioodil.

### Tõusud kaheksatuhandelistele
1975. aastal võttis ta osa Poola ekspeditsioonist Gasherbrum II-le (8034 m). 1980. aastal üritas ta tõusta Kanchenjungale (8586 m), kuid tippu ei jõudnud.

1982. ja 1984. aastal võttis ta osa Karakoramis  maailma kõrguselt teise mäetipu K2 (8216 m) vallutuskatsest, kuid mõlemad tõusud ebaõnnestusid. 

#### Edukad tipputõusud
*1983 – Broad Peak (8051 m) 
*1985 – Nanga Parbat (8125 m), koos Wandą Rutkiewiczi ja Anna Czerwińskaga

## Viited
Jeri mõis

**Jeri mõis**, ka **Ģeri mõis** (saksa keeles *Seyershof*, ka *Jehrenhof*, läti keeles *Jeru muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas Jeri asulas.

Mõisa peahoones asuvad tänapäeval Jeri vallamaja ja raamatukogu.

## Ajalugu
Hilisema mõisa ala läänistas 1529 Liivimaa ordumeister Rötger Zeyerile. Rötger sai toona pool adramaad maad, ent ta ostis maad juurde. Hiljem lisandus pärimise teel veel Dreyenite suguvõsale kuulunud *Dreyenhof*. Mõisade pärija Helena Seyer abiellus Liivimaa maanõunik Hermann Gordianiga (surn. 1672). Aastal 1673 läänistas Karl XI mõisa Martin Schoulßile. Edasi sai omanikuks Margaretha von Hülsen. Kuna tolle lapsed kõik enne teda surid, pärandas ta mõisa Reinhold von Glasenappile, seejärel sai selle omanikuks aastal 1688 tolle lesk Elisabeth Glasenapp.Hiljem läks mõis reduktsiooni käigus riigile, ent aastal 1725 tagastati mõis vendadele Carl Friedrich ja Martin Schoulßile. Edasi läks see Magdalene Gertrude von Brümmeri omandisse, tolle poeg Engelbrecht Wilhem von Brümmer müüs aga aastal 1745 mõisa 5000 taalri eest oma kasupojale Jacob Christian von Hanenfeldile. Too müüs mõisa selsamal aastal 6000 taalri eest edasi Heinrich Johann von Löwisele. Tolle lesk müüs aastal 1749 mõisa Anna Margaretha von Bergile, kes pärandas selle oma kasutütrele ja selle abikaasale Bernhard Heinrich von Derfeldenile. Aastal 1793 müüs Carl von Derfelden Jeri mõisa 27 000 hõberubla eest Caspar Reinhold von Engelhardile.

Aastal 1798 ostis mõisa 28 000 hõberubla eest major Adolph von Sivers. Aastal 1838 pantis ta selle 17 000 hõberubla eest Amalie Kaasile. Aastal 1847 loovutas lipnik Carl Johann Rußbaum mõisa 32 000 hõberubla eest staabikapten George Olderoggele, see müüs aga mõisa aastal 1857 Caroline von Sternile, kelle valdusse mõis järgmisel aastal ka ametlikult läks. Sternide omandisse jäi mõis kuni võõrandamiseni..

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/4 adramaad, sellele allus 99 mees- ja 99 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3/4 adramaad, aastal 1688 aga neli adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 2 ja 1/4, aastal 1757 aga 2 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 4/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 11/15, aastal 1881 aga 3 ja 16/80, lisaks allus mõisale 5 ja 31/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Ringel*.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 130-131 https://reader.digitale-sammlungen.de/de/fs1/object/display/bsb10782487_00142.html.

## Välislingid
*Jeri mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis
Ilmārs Bernāns

**Ilmārs Bernāns** (8. oktoober 1954 – 9. detsember 2003 Aoraki, Uus-Meremaa) oli läti alpinist.

Ta on tõusnud Pamiiri ja Tian Shani nelja üle 7000 m kõrguse mäe tippu, mille eest pälvis kolmandana Lätist Lumeleopardi aunimetuse.

Ta võttis 1993. aastal osa Läti esimesest Himaalaja ekspeditsioonist – kaheksatuhandelise  Dhaulagiri (8167 m) tippu, kuid sinna ta ei jõudnud.

Ta on tegutsenud ärinduses.

9. detsembril 2003 (kohaliku aja järgi 10. detsembril) hukkus ta koos Teodors Ķirsise, Evija Ķirse  ja  Aivars Prošenkovsiga Uus-Meremaal, olles tõusnud Aoraki (3754 m) tippu. 

## Tunnustus
*1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited

## Välislingid
*Neli Läti alpinisti hukkus Uus-Meremaa mägedes. 11.12.2003. postimees.ee
Anne Kaaver (bibliograaf)

**Anne Kaaver** (26. juuli 1936 – 8. jaanuar 2014) oli eesti raamatukoguhoidja.

1960. aastatel oli ta Kohtla-Järve II lasteraamatukogu juhataja, hiljem Kohtla-Järve Rajooni Keskraamatukogu direktori asetäitja.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi aukiri
*1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Je t'aime... moi non plus

**"Je t'aime... moi non plus"** (prantsuse keeles "Ma armastan sind... mina ka mitte") on Serge Gainsbourgi 1967. aastal kirjutatud duett. 

Laulu kirjutas ta Brigitte Bardot'le ning koos Bardot'ga ta selle ka salvestas. See versioon jõudis aga avalikkuseni alles 1986. aastal, kuna Bardot' abikaasa, saksa ärimees Gunter Sachs, nõudis selle kõrvaldamist. Nii salvestas Gainsbourg 1969. aastal loo uuesti koos oma tollase kallima Jane Birkiniga. See singel jõudis mitmel pool edetabelite tippu, muu hulgas Suurbritannias esimese võõrkeelse lauluna esikohale.

Laul keelati mitmel pool seksuaalse sisu tõttu ära, muu hulgas keelas laulu ära ka BBC. See oli esimene Briti singliedetabeli tipus olnud laul, mis on saanud esitamiskeelu.
Anna Czerwińska

**Anna Czerwińska** (10. juulil 1949 Varssavi – 31. jaanuar 2023) oli poola alpinist.

Ta oli mägironija, kes on tõusnud kaheksa üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. Ta on teine poolatar Wanda Rutkiewiczi järel, kes on seisnud Džomolungma tipul.

Ta on kirjutanud alpinismi teemal mitu raamatut.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas Varssavi Meditsiiniakadeemia farmaatsia teaduskonna. Pärast kolm aastat kestnud õpinguid doktorantuuris kaitses ta doktoritöö farmaatsia alal. Õpitud erialal töötas ta lühikest aega. 

Hiljem oli ta ettevõtja, kes importis Indiast rõiva- ja juveelikaupu.

## Alpinism
Ta harrastas mägironimist 1969. aastast. 

1977. aastal tõusis ta koos Krystyna Palmowskaga Matterhorni tippu põhjaseina kaudu. Järgmisel aastal ronis ta jälle Matterhorni põhjaseinal, seekord tõusis ta koos Krystyna Palmowska, Irena Kęsa ja Wanda Rutkiewicziga esimeste naistena Matterhorni tippu põhjaseina kaudu talvisel perioodil.

Aastatel 1995–2000 ronis ta esimese poolatarina seitsme tipu klubi kõigile eri paigus asuvaile mäetippudele.

### Tõusud kaheksatuhandelistele
1975. aastal võttis ta osa Poola Karakorami ekspeditsioonist Gasherbrumi mäemassiivi. 1980. aastal üritas tõusta Kanchenjungale (8586 m), kuid tippu ei jõudnud. Ka teisel katsel 1990. aastal, kui ta juhtis ekspeditsiooni, tipputõus ebaõnnestus.

1986. aastal üritas ta tõusta Karakoramis maailma kõrguselt teisele mäele K2 (8216 m), kuid kõrgusel 8200 m oli sunnitud tagasi pöörduma. See oli tema kolmas tõusukatse sellele mäele (varasemad aastatel 1982 ja 1984).

#### Edukad tipputõusud
*1983 – Broad Peaki (8051 m) eeltipp Rocky Summit (8028 m) 
*1985 – Nanga Parbat (8125 m), koos Wandą Rutkiewiczi ja Krystyna Palmowskaga 
*2000 – Džomolungma (8848 m), tipus teise poola naisalpinistina
*2000 – Xixabangma kõrvaltipp Xixabangma Central Summit (8008 m)
*2001 – Lhotse (8516 m), poola naialpinistide esmatõus
*2001 – Cho Oyu (8188 m)
*2003 – Gasherbrum II (8034 m)
*2006 – Makalu (8485 m), poola naisalpinistide esmatõus

## Tunnustus
*Poola Alpinismi Assotsiatsioon valis ta oma auliikmeks

## Viited

## Välislingid

*Anna Czerwińska koduleht czerwinska.szkolagorska.com
Toce mõis

**Toce mõis** (saksa keeles *Tootzen*, läti keeles *Toces muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas Toces.

## Ajalugu
Mõisat on omanud Laudohnid. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/2 adramaad, sellele allus 97 mees- ja 118 naishinge.

## Viited
Õige vaade

**Õige vaade** (paali keeles *sammā-diṭṭhi*, sanskriti keeles *samyagdṛṣṭi*) on Buddha antud arija kaheksaosalise tee esimene osa, mida Buddha õpetas paljudes suttades, sh Dhammaratta käimapanemise suttas (paali keeles *Dhammacakkappavattanasuttaṁ*), ja mis kätkeb endas õiget vaadet 

# neljast arija tõest (paali k. *catusacca sammādiṭṭhi*), 
# kammast ehk karmast (paali k. *kammassakatā sammādiṭṭhi*) ehk teo ja vilja seaduspärast, ning
# kümnes olulises asjas (paali k. *dasavatthuka sammādiṭṭhi*).

## Viited
Tolka mõis

**Tolka mõis** (saksa keeles *Tolkenhof*, läti keeles *Tolkas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas Tolka asulas.

## Ajalugu
Mõisat on omanud Rosenid ja Krögerid. 

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone ehitati 1879. aastal ja see on uusrenessansi stiilis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/2 adramaad, sellele allus 212 mees- ja 229 naishinge.

## Viited

## Viited
Turna mõis

**Turna mõis** (saksa keeles *Turneshof*, läti keeles *Turnas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonnas Härgmäe vallas Turna asulas.

## Ajalugu
Sealsed valdused olid varem osa Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. Pärast mõisate reduktsiooni läksid need valdused Rootsi riigile, ent hiljem taastati Barrede õigused sellele alale ja lään jagati eelmise omaniku Anton de la Barre poegade vahel. Robert Friedrich de la Barrel oli kolm tütart, kelle vahel tema pärandiosa jagunes. Neist vanim, Renata Johanna, oli aiellunud Carl Johann von Wrangeliga. Tema valdusse läkski Turna mõis. Hiljem päris mõisa tema poeg Carl Johann Wilhelm Wrangel, aastal 1818 aga Anton von Wrangel. 

1841. aastal kirjutas Anton Turna oma tütre Margaretha Maria Johanna nimele. Too suri aastal 1877 ja mõis läks tema laste valdusse. Pärandi jagamisel ostis siis Theodor Wrangel mõisa 50 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 247 mees- ja 264 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Vana-Kaarküla ja Uue-Kaarküla mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 7 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 3/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 8 ja 78/80, lisaks allus mõisale 9 ja 54/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi ajal, mil mõis tükeldati, kuulus sellele 712 hektarit maad.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisus oli kaks karjamõisa: *Muischneek* ja Silamuiža (*Heideberg*).

## Viited
Õige kavatsus

**Õige kavatsus** (paali keeles *sammā-saṅkappa*, sanskriti keeles *samyaksaṃkalpa*) ehk õige mõte on Buddha antud Kaheksaosalise tee teine osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali k. *Dhammacakkappavattana sutta*)  ja mille sisuks on

# mitte tahtmise kavatsus ehk loobumise mõte (*nekkhamma-sankappa*), 
# mittepahatahtlik kavatsus ehk headuse mõte (*avyāpāda-sankappa*),
# mittevägivaldne kavatsus ehk rahumeelsuse mõte (*avihiṃsā-sankappa*).

## Viited
Urga mõis

**Urga mõis** (saksa keeles *Orgishof*, varem *Idel* ja *Idelshof*, läti keeles *Urgas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas Urga külas.

Mõisa pargis kasvav Urga nulg on looduskaitse all.

## Ajalugu
Mõisast on esimesi teateid aastast 1436, kui Liivi ordumeister läänistas Jan Orgisele maad. Aastal 1597 sai mõisa omanikuks samast suguvõsast Philip Orgas, kes müüs selle Zoegede soost daamile, kes andis selle aastal 1630 oma Dönhoffide soost pojale. See suri meessoost järglasteta ja nii omandas mõisa aastal 1636 Jürgen Zoege, kes selle aasta hiljem Ungern-Sternbergidele müüs. Aastal 1757 läks mõis Ceumernite valdusse. Aastal 1833 läks mõis abielu kaudu Stadenite valdusse.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 157 mees- ja 159 naishinge. Sama suur oli mõis ka aastal 1757, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 7/8, aastal 1688 aga 5 ja 1/2. Aastal 1641 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1832 oli adramaid 5 ja 16/20, aastal 1881 aga 4 ja 15/30, lisaks veel 11 ja 40/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisat: *Kihle* ja *Kabbul*.

## Viited

## Välislingid
*Urga mõis Līga Landsberga lätikeelses blogis
Õige eluviis

**Õige eluviis** (paali keeles *sammā ājīva*, sanskriti keeles *samyagājīva*) on Buddha antud Kaheksaosalise tee viies osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas ja mille sisuks on hoidumine

# oskamatust eluviisist ehk kannatusi tekitavast eluviisist hoidumine (paali k. *duccarita micchājīva virati*),  
# sobimatust eluviisist (*anesana micchājīva virati*),  
# ebaausast eluviisist (*kuhanādi micchājīva virati*) ja 
# madalatest kunstidest ehk loomalikust eluviisist hoidumine (*tiracchānavijjā micchājīva virati*).

## Viited
Õige püüdlus

**Õige püüdlus** (paali keeles *sammā vāyāma*, sanskriti keeles *samyagvyāyāma*) on Buddha antud Kaheksaosalise tee kuues osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas ja mille sisuks on neli püüdlust: 

# veel esile kerkimata oskamatute meeleseisundite vältimine (paali k. *anuppannānaṃ akusalānaṃ dhammānaṃ anuppādāya vāyāmo*), 
# esile kerkinud oskamatute meeleseisundite hajutamine (*uppannānaṃ akusalānaṃ dhammānaṃ pahānāya vāyāmo*), 
# veel esile kerkimata oskuslike meeleseisundite arendamine (*anuppannānaṃ kusalānaṃ dhammānaṃ uppādāya vāyāmo*), 
# esile kerkinud oskuslike meeleseisundite säilitamine (*uppannānaṃ kusalānaṃ dhammānaṃ bhiyyo bhāvāya vāyāmo*

## Viited
Õige tegu

**Õige tegu** (paali keeles *sammā-kammanta*, sanskriti keeles *samyakkarmānta*) on Buddha antud Kaheksaosalise tee neljas osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali k. *Dhammacakkappavattana sutta*)  ja selle sisuks on hoidumine

# elu võtmisest ehk hoidumine tapmisest (paali. k. *pāṇātipāta virati*),
# selle võtmisest, mida pole antud ehk hoidumine varastamisest (paali. k. *adinnādāna virati*) ja 
# naudingut pakkuvast valest käitumisest (paali. k. *kāmesu* *micchācāra virati*).

## Viited
Õige teadvustamine

**Õige teadvustamine** (paali keeles *sammā sati*, sanskriti keeles *samyaksmṛti*) ehk õige teadvelolek on budismis Kaheksaosalise tee seitsmes osa Dhammaratta käimapanemise suttas. 

Õige teadvustamine hõlmab järgmisi aspekte:

# Füüsiliste nähtuste ja keha teadvustamine ja vaatlemine (paali k. *kāyānupassanā satipaṭṭhānam*), 
# Tunnete teadvustamine ja vaatlemine (*vedanānupassanā satipaṭṭhānam*), 
# Meele (mõtete, teadvuse) teadvustamine ja vaatlemine (*cittānupassanā satipaṭṭhānam*) 
# Meeleobjektide, dhammade ehk seadmuste teadvustamine ja vaatlemine (*dhammānupassanā satipaṭṭhānam*).

Teadvustamine sisaldab ka viie nähtuse (*pañca abhiṇhapaccavekkhaṇa*) pidevat meelespidamist:

# Kõik me vananeme ja keegi ei pääse sellest (*jarādhammatā*)
# Me kõik kannatame valu ja keegi ei pääse sellest (*byādhidhammatā*)
# Me kõik sureme ja keegi ei pääse sellest (*maraṇadhammatā*)
# Me kõik lahkume sellest, mis/kes on saanud meile kallisks ja armsaks: lastest, vanematest ja isegi oma kehast (*piyavinābhāvatā*).
# Me vastutame oma tegude eest igal juhul, kuna saame vääramatult tagasi vaid selle, mida ise oleme teinud - (*kammassakatā*). 

Pidev meelespidamine sisaldab ka viit saavutamatut (*pañca alabbhanīya ṭhāna*):

# Me vananeme (*jarādhamma*).
# Me haigestume (*vyadhidhamma*).
# Me sureme (*maraṇadhamma*). 
# Me laguneme (*khayadhamma*). 
# Me lakkame (*nassanadhamma*).

### 21 teadvustamise objekti

“Teadveloleku loomise sutta” peatükkides (*pabba*)  on loetletud teadvustamise 21 objekti, milleks on:           

**1. Keha teadvustamine ja vaatlemine** **(paali k. ''kāyānupassanā satipaṭṭhānaṃ'')**

1) Hingamise teadvustamine (*ānāpāna*).

2) Neli keha asendit (*iriyāpatha*).

3) Selge teadvelolek (*sampajañña*).

4) Keha koostisosade mõtlus (*paṭikkūlamanasikāra*).

5) Nelja elementi mõtlus (*dhātumanasikāra*).

6) - 14) Keha ebapuhtuse mõtlus (*navasīvathikā = asubha-bhāvanā*)

**2. Tunnete teadvustamine ja vaatlemine (''vedanānupassanā satipaṭṭhānaṃ'')**

15) Tunnete teadvustamine ja vaatlemine

**3. Meele teadvustamine ja vaatlemine (''cittānupassanā satipaṭṭhānaṃ'')** 

16) Meele teadvustamine ja vaatlemine

**4. Meeleobjektide teadvustamine ja vaatlemine (''dhammānupassanā satipaṭṭhānaṃ'')** 

17) Viis takistust (*pañca nīvaraṇāni*)

18) Viis olemasollu klammerdumise agregaati (*pañcupādānakkhandhā*)

19) Kuus sisemist ja välimist tajubaasi ning nende objekti

20) Seitse virgumise tegurit (*bojjhaṅga*)

21) Neli aarjalikku tõde

----

## Viited
Viis takistust

**Viis takistust** (paali keeles *pañca nīvaraṇāni*, sanskritis *pañca nivāraṇa*) on budismis viis tegurit, mis segavad ja takistavad inimese vaimset arengut, pühendumuslikku praktikat ja igapäevast elu.  

## Allikad

Viie takistuse loetelusid, käsitlusi, võrdpilte ja nende ületamise soovitusi võib leida paljudes Tipitaka tekstides.

## Ülevaade

Enam-vähem samas järjekorras loetletud takistajate ühiseks põhjuseks nimetatakse enamasti rumalust. 

### Iha

Iha, kiindumus, janu, kirg, himu, igatsus ehk kõik soovid ja tahtmised, mis on seotud õnne või rahulduse otsimisega nii meelelises (*kāmacchanda*) kui ka vaimses mõttes, näiteks kinni hoidmine rituaalidest, kommetest, eelarvamustest vmt.

Võrdpilt: roosaks värvunud vesi, millest läbi vaadates tundub kõik ahvatlevana.

Ületamine: vaadata asjadele puhtalt ja selgelt, nii nagu nad just on, samal ajal ise ennast ja oma tahtmisi kõrvale jättes ja välistades.

### Viha

Viha, pahatahtlikkus, põlgus (*abhijjhā-vyāpāda*), tigedus, sallimatus, vastumeelsus, mis on vastand eelmisele takistusele, ihale.

Võrdpilt: lakkamatu surve all olev keev vesi, mis ei lase midagi selgelt näha.

Ületamine: rahuneda, võtta asju lihtsalt ja kergelt. Ei pea võitlema, ei pea õiendama ega vaidlema. Saab olla vabalt ja rõõmsalt, hästi ja muretult.

### Laiskus

Laiskus, uimasus (*thīna-middha*), loidus, igavus, väsimus, tüdimus, hoolimatus, hooletus, käegalöömine, minnalaskmine. Ei viitsi, ei jõua, ei saa, ei taha, ei huvita.

Võrdpilt: kinnikasvav, seisva veega tiik, millest ei näe enam midagi läbi.

Ületamine: pidev ja teravdatud tähelepanu koos hädavajaliku energiaga.

### Ärevus

Ärevus ja mure (*uddhacca-kukkucca*), rahutus, sekeldamine, rahmeldamine. Tahtmine kõigesse sekkuda, kõike kontrollida, silm peal hoida, ise kõik ära teha, midagi saavutada, valmis saada. Ka hirm, kartus, masendus, ebakindlus, et ei jõua, ei jaksa, ei saa hakkama, ei tule toime. 

Võrdpilt: lakkamatult lainetav vesi, mis ei lase endasse selgelt näha.

Ületamine: puhata, rahuneda, loobuda, lasta lahti, vabaneda.

### Kahtlus

Kahtlus (*vicikicchā*), kahtlemine, kahtlustamine, umbusk, usaldamatus, võõrastamine, skepsis.  

Võrdpilt: mürgitatud vesi, milles ei saa midagi kasvada, õitseda ega vilja kanda. 

Ületamine: usaldus, sõbralikkus, veendumus, enesekindlus, siiras pühendumus.

Voolusesse astunu on sellest takistusest vabanenud.

## Vaata ka

* Kolm meelemürki
* Köidikud
* Sõltuvuslik tekkimine
* Virgumise tegurid

## Viited
Cosmoglotta

**Cosmoglotta** on ajakiri, mida annab välja tehiskeele interlingue (varem oktsidentaal) propageerimiseks loodud Interlingue-Union.

## Ajalugu
Cosmoglotta eelkäija oli aastatel 1922–1926 Tallinnas ilmunud ajakiri **Kosmoglott**, mida andis välja baltisaksa keeleteadlase Edgar von Wahli eestvedamisel rajatud samanimeline ühing.

1927. aastal nimetati ajakiri Cosmoglottaks ja seda hakati välja andma Viinis. Pärast seda, kui ajakirja peatoimetajaks sai A. Z. Ramstedt, viidi selle väljaandmine Stockholmi. Seal trükiti ajakirja kuni Ric Bergeri peatoimetajaks saamiseni.

1934. aasta alguseks ühendati Cosmoglottaga aastatel 1928–1933 Šveitsis ilmunud oktsidentaaliteemaline ajakiri Helvetia. Ühtlasi hakati Cosmoglottat edaspidi välja andma Šveitsis.

1935. aastast ilmus ka Cosmoglotta juurde kuulunud lisaleht. Põhi- ja lisalehte hakati hiljem eristama nimetustega "A-seeria" ja "B-seeria".

Tänapäeval ilmub ajakiri ebaregulaarselt.

## Suunitlus
Kuna Tallinnas ilmumise perioodil oli ajakiri ühingu Kosmoglott väljaanne, siis avaldati seal muudeski tehiskeeltes kirjutatud tekste. Wahl ise kirjutas sinna küll vaid oktsidentaalis. Hiljem sai ajakirjast rahvusvahelise oktsidentaaliühingu Association International Cosmoglotta (hilisem Occidental-Union) häälekandja ja sellest ajast on see olnud vaid oktsidentaalikeelne, vaid erandina on seal ilmunud üksikuid muukeelseid tekste.

## Toimetajad
* 1922–1926 Edgar von Wahl (numbrid 1–37 Kosmoglotti nime all)
* 1927–1930 Engelbert Pigal
* 1931–1933 A. Z. Ramstedt
* 1933 Bertil Blomé
* 1934–1950 Ric Berger
* 1951–1957 Interlingue Instituut
* 1958–1985 Alphonse Matejka
* 1985–2000 Adrian J. Pilgrim
* 2000–... Bedřich Plavec

## Viited

## Välislingid
*Cosmoglottast IE-Munde kodulehel.
;Kosmoglotti ja Cosmoglotta digiteeritud numbrid
*Kosmoglotti ja Cosmoglotta numbrid aastatest 1922–1948 Austria rahvusraamatukogu kodulehel
*Cosmoglotta B-seeria numbrid aastatest 1935–1948 Austria rahvusraamatukogu kodulehel
*Kosmoglotti ja Cosmoglotta numbrid aastatest 1927–1950 lihttekstina
*Kosmoglotti ja Cosmoglotta numbrid kuni 1939. aasta septembrini
*Cosmoglotta numbrid 289–302A
*Kosmoglotti ja Cosmoglotta numbrid 1–158
Kosmoglott

**Kosmoglot(t)** oli 1916. aastal Peterburis loodud ja 1921 Tallinnas taasrajatud tehiskeelte huvilisi koondanud ühing.

Kosmoglot loodi 1916. aasta märtsis eesmärgiga koondada Venemaa tehiskeelte huvilisi, rajada raamatukogu ja propageerida tehiskeelte ideid. Ühingu asutajaliikmed olid Vsevolod Tšešihhin, Vladimir Szmurlo, Ernest Drezen ja Petro Stojan. Nendega liitusid peagi Jakob Linzbach ja Edgar von Wahl. Ühingu eestvedajaks kujunes Waldemar Rosenberger, kelle korteris toimusid ühingu koosviibimised.

1917. aasta revolutsioonilised sündmused Venemaal põhjustasid mitmete ühingu liikmete lahkumise Peterburist. Ühingu tegevus hakkas hääbuma pärast Rozenbergeri surma 1918. aasta detsembris ja see suleti lõplikult 1921. aastal. Samal aastal elustasid Linzbach ja Wahl ühingu tegevuse Tallinnas juba Kosmoglotti nime all. Linzbachist sai ühingu president ja Wahlist sekretär. Kosmoglott säilitas kontaktid ka vanade liikmetega, kes nüüd tegutsesid erinevates Euroopa riikides.

Ehkki ühing säilitas Peterburi aegadest pärineva põhimõtte pühenduda tehiskeelteprojektidele, kujunes see eelkõige Wahli loodud keele oktsidentaali (nimetati 1949 interlingueks) propageerijaks. Ühing hakkas välja andma endanimelist ajakirja, mida toimetati oktsidentaalis, ehkki kirjutisi ilmus ka teistes keeltes. Ajakiri ilmus ühingu välja antuna kuni 1926. aastani, seejärel hakkas seda välja andma Engelbert Pigal Viinis. Kosmoglotti tegevus hakkas seejärel hääbuma ja selle viimane teadaolev märkimisväärsem üritus oli 6. detsembril 1928 peetud mälestuskoosolek Waldemar Rozenbergeri 10. surma-aastapäeva puhul.

## Viited

## Kirjandus
*Sergei Kuznetsov. "Космоглот" – первое интерлингвистическое овщество в России = "Kosmoglot" – la unua interlingvistika societo en Ruslando. – Interlinguistica Tartuensis, nr 3. Tartu 1984.
*Andreas Künzli. Eine neue Sprache für Russland und die ganze Welt Unabhängige Schweizer Interlinguistische Studien, nr 3, 2015.
Paolo Gentiloni

**Paolo Gentiloni Silveri** (; sündinud 22. novembril 1954 Roomas) on Itaalia poliitik, aastatel 2016–2018 Itaalia peaminister. 

Ta on lõpetanud Torquato Tasso klassikalise lütseumi ja seejärel Rooma La Sapienza Ülikooli politoloogia alal.

## Poliitiline karjäär Itaalias

Ta on Itaalia Demokraatliku Partei liige.

2001. aasta Itaalia parlamendivalimiste ajal valiti ta Itaalia parlamendi liikmeks (erakonna *Democrazia è Libertà - La Margherita* nimekirjas). 

Alates 17. maist 2006 kuni 8. maini 2008 oli ta Romano Prodi teises valitsuses Itaalia sideminister.

Alates 31. oktoobrist 2014 kuni 11. detsembrini 2016 oli ta Itaalia välisminister.

11. detsembril 2016 tegi Itaalia president Sergio Mattarella Gentilonile ülesandeks moodustada uus valitsus. Alates 12. detsembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia peaminister.

## Euroopa Komisjoni volinik
Alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024 oli ta Euroopa Komisjoni majandusvolinik von der Leyeni esimeses komisjonis.

## Viited
Blue & Lonesome

**"Blue & Lonesome"** on ansambli The Rolling Stones album. Tegu on bändi 23. stuudioalbumiga Suurbritannias ja 25. stuudioalbumiga USA-s. Album ilmus 2. detsembril 2016. Album sisaldab üksnes kavereid ja on täielikult bluusipõhine. Albumi esimese singlina anti 6. oktoobril välja kaver Little Walteri esitatud laulust "Just Your Fool". Albumil teeb kahes loos kaasa Eric Clapton.

## Lugude nimekiri

## Muusikud
**The Rolling Stones**
* Mick Jagger&nbsp;– laul, suupill
* Keith Richards&nbsp;– kitarr, laul
* Ronnie Wood&nbsp;– kitarr
* Charlie Watts&nbsp;– trummid

**Lisaks**
* Eric Clapton&nbsp;– kitarr lauludes "Everybody Knows About My Good Thing" ja "I Can't Quit You Baby"
* Matt Clifford&nbsp;– klahvpillid
* Chuck Leavell&nbsp;– klahvpillid
* Darryl Jones&nbsp;– basskitarr
* Jim Keltner&nbsp;– löökpillid loos "Hoo Doo Blues"
Samādhi

**Samādhi** (sanskriti ja paali keeles *samādhi*; tiibeti keeles *ting nge dzin*; hiina keeles 三昧 *sanmei*; jaapani keeles *sammai*) on keskendus, meditatsiooniõpetus ja teadvuse seisund paljudes Indiast pärinevates õpetustes (budism, hinduism, džainism, sikhism, jooga jt). 

*Samādhi* seisund saavutatakse enamasti vastava õpetuse ja meditatsioonitehnika abil, kasutades süüvimist, tähelepanu koondamist ja püsivat keskendust. Paljudes õpetustes eristatakse erinevaid *samādhi* seisundeid.

## Mõiste

*Samādhi* sagedane tõlge on 'keskendumine' (ingliskeelse *concentration*’i vastena) ehk 'keskendus', mida võib mõista kui meele korrastamist, organiseerimist, ühtlustamist ja korda seadmist. Mõiste *samādhi* tuleneb ühes etümoloogilises tõlgenduses tüvest *sam-a-dha*, tähendades koondamist, kokku toomist.

*Samadhi* on tihedalt seotud mõistega *samatha*, mis tähendab rahu. 

## Hinduism

Hinduismis leidub *samādhi* kirjeldusi ja õpetusi upanišadides, Patandžali "Joogasuutras" jm. Kaheksaastmelises Ashtanga joogas on *samādhi* kui "sulandumine" kaheksas ja viimane aste. Sellele eelnevad dharana (keskendumine) ja dhyāna (meditatsioon). 

## Budism

Õige keskendumine (*sammā samādhi*) on Dhammaratta käimapanemise suttas antud kaheksaosalise tee kaheksas osa, või kaheksaosalise tee kolme viimase osa koondnimetus (õige püüdlus, õige ja õige keskendus). 

Samadhi on üks viiest vaimsest võimest (indriya) ja üks seitsmest virgumise tegurist. 

Õige keskendumine kujuneb välja õigest teadlikkusest (*sammā-sati*) ja hõlmab erinevaid keskendustasandeid. 

*Samādhi* seisundini jõudmiseks ületatakse *samatha bhāvanā* abil esmalt  viis takistust ning liigutakse sealt edasi järjestike *[[jhāna]]*'de arendamisele..

Tipitakas leidub õpetusi rahu (*samatha-bhāvanā*) ja läbinägemise (*vipassanā-bhāvanā*) arendamiseks

## Vaata ka

* Meditatsioon
* Bhavana
* Budistlik psühholoogia

## Viited
Carlos Alberto Brenes

**Carlos Alberto Brenes Jarquín** (2. detsember 1884 Masaya – 2. jaanuar 1942 Managua) oli Nicaragua arst ja poliitik, Nicaragua presidendi kohusetäitja 9. juunist 1936 1. jaanuarini 1937.

Carlos Alberto Brenes sündis Masayas konservatiive toetavas peres. Ta õppis meditsiini Guatemala San Carlose ülikoolis, kus tutvus liberaalset maailmavaadet pooldava Manuel Estrada Cabreraga, kelle mõjul ta astus liberaalide parteisse. Hiljem jätkas ta õpinguid San Franciscos.

Adolfo Díaze võimuloleku ajal saabusid Nicaraguasse USA väed, mille vastu peetud võitlus aitas liberaalide partei võimule. Kuna USA väed pidid Nicaraguast lahkuma, siis formeeris esimene liberaalist president José María Moncada sandinistide vastu võitlemiseks rahvuskaardi, mille esimeseks juhiks sai Anastasio Somoza García. Järgmise presidendi Juan Bautista Sacasa võimulolekut kahjustasid ülemaailmne majanduskriis, mis tõi kaasa kohvihindade languse ja Nicaragua majanduse kokkuvarisemise, samuti ka aastal 1934 toimunud parlamendivalimistel aset leidnud pettusejuhtumid. Aasta 1936 alguses kasutas Somoza rahvuskaardi abi, et eemaldada võimult Sacasale lojaalsed isikud. Sacasa oli sunnitud juunis ametist lahkuma, tema järglaseks sel postil sai Somozale lojaalne presidendi kohusetäitja Carlos Alberto Brenes, kes oli ametis aastavahetuseni. Carlos Alberto Brenesit toetasid nii liberaalid kui ka konservatiivid, samuti oli tal diplomaatilise korpuse toetus (kuna USA valitsus oli otsustanud sellel perioodil Nicaragua siseasjadesse mitte sekkuda, siis kiitis selle valiku heaks ka USA saadik Arthur Bliss Lane). Novembris, valimiste ajal, pidas Brenes riigi esimese raadiokõne.

## Viited
Tetnuldi

**Tetnuldi** (gruusia keeles თეთნულდი) on mägi Suur-Kaukasuse mäestiku Peaahelikus Gruusia Svanethi piirkonnas.

Tetnuldi on Suur-Kaukasuse mäestiku kõrguselt kümnes tipp. 

Mäe esmavallutajaks loetakse Briti juristi ja mägironijat Douglas Freshfieldi, kes jõudis tippu 1896. aastal.

2016. aasta veebruaris avati mäel suusakeskus.
Dzērbene mõis

**Dzērbene mõis** (saksa keeles *Schloß Serben*, läti keeles *Dzērbenes muiža*, ka *Dzērbenes pilsmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Dzērbene kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas Dzērbene asulas. 

## Ajalugu
Mõis rajati 16. sajandil keskaegse Dzērbene piiskopilinnuse kohale. 

Mõisa peahoones tegutseb praegu Dzērbene vallavalitsus, rahvamaja ja muusikakool.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/4 adramaad, sellele allus 572 mees- ja 595 naishinge.

## Viited


Dzērbene manor 01.JPG
Dzērbene manor 02.JPG
Dzērbene manor 03.JPG
Dzērbene manor 04.JPG
Dzērbene manor 05.JPG
Dzērbene manor 06.JPG
Dzērbene manor 07.JPG
Englārte mõis

**Englārte mõis** (saksa keeles *Engelhardshof*, läti keeles *Englārtes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Krimulda vallas Ragana asula lähedal.

## Ajalugu
Mõisa omanikud on olnud Oxenstiernad.

## Englārte postijaam

Mõisa aladel asus ka Peterburi–Riia postimaantee Englārte (Engelhardshof) postijaam.