open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lõhkjalalised

**Lõhkjalalised** ehk **müsiidilised** ehk **müsiidid** (*Mysidacea*) on kõrgemate vähkide klassi kuuluv loomarühm, mida varem käsitleti seltsina (*müsiidilised*). 

Lõhkjalalised on tillukesed, tavaliselt 2–30 mm pikkused saleda kehaga vähid. Väliselt meenutavad nad krevette, ehkki fülogeneetiliselt nad lähedalt seotud pole (krevetid kuuluvad kümnejalaliste (*Decapoda*) seltsi). Nad on erakordselt laialdase levikuga, enamus müsiidilisi elab meres kõigis sügavuskihtides, mageveest teatakse vaid 42 liiki. Eestis on kuus lõhkjalaliste liiki, kõik nad elutsevad Läänemeres ja on seal laialt levinud.

Laialdase leviku ja suure arvukuse tõttu on müsiidilised tähtsaks toiduks kaladele. Näiteks Läänemeres söövad neid eriti suurel hulgal meritint ja räim. Kagu-Aasias tarvitatavad müsiide toiduks ka inimesed, näiteks valmistatakse neist kastmeid riisitoitude maitsestamiseks.

## Tunnused
Madalas vees elavate lõhkjalaliste keha on poolläbipaistev ja paljudel liikidel kumavad läbi kehakatte suured tumeda pigmendiga täidetud värvrakud ehk kromatofoorid. Tänu nendele rakkudele muutuvad müsiidid valguse käes heledamaks, pimeduses tumedamaks: valges koondub kogu pigment raku piires kokku, pimedas jaotub laiali. Sügavamal vees elavatel müsiididel pole kromatofoore ning need vähid on punase värvusega.

Lõhkjalaliste seljakilp (karapaks) on hästi arenenud. Karapaksi alt ulatub välja peenike tagakeha, mis lõpeb sabalehvikuga. Sabalehvik on moodustunud hästiarenenud ujujalgadest ja otslülist. Paljudel müsiidilistel asetseb sabajalgade küljes veel tasakaaluelund, see on läbi kehakatete hästi nähtav ning selle esinemise järgi on müsiidilisi lihtne eristada teistest sarnastest vähilaadsetest.

Lõhkjalalistel on varrekeste otsas asuvad silmad ja väga pikad meeleharjastega kaetud tundlad. Isastel loomadel paikneb eestundlatel veel eriline meelejätke, mis on abiks emaste otsimisel. Neil on kaheharulised rindmikujalad (pereionid), mida on kaheksa paari; esimesi neist nimetatakse lõugjalgadeks. Lõugjalad on abiks veest toidu haaramisel ja selle kurnamisel. Ülejäänud rindmikujalad on liikumiseks: nii ujumiseks kui roomamiseks, mõnedel soojemate merede liikidel ka põhjamutta kaevumiseks. Tagakehajalad on müsiidilistel tavaliselt taandarenenud ja tillukesed, isastel võivad nad olla muundunud.

## Süstemaatika
Traditsiooniliselt on lõhkjalalisi käsitletud seltsina, uuemates süstemaatikates aga jagatakse retsentsed lõhkjalalised kaheks seltsiks: *[[Lophogastrida]]* ja *Mysida* (müsiidilised), sest nende sarnasus ei põhine ühisel päritolul.

Lühkjalaliste seltsi kuulub sugukond kuulmiksabalased (*Mysidae*).

## Viited

## Välislingid
* "Ruhnu lähedalt leiti uus vähiliik", Postimees Online 17. veebruar 2009
Nii ongi

**"Nii ongi"** on Jääboileri 2001. aasta album.

## Lood
#"Sina said uue elu"
#"Paljajalu asfaldil"
#"Teater"
#"Kuu"
#"Aeglaselt ja raskelt"
#"Ja puud on punased"
#"Nahkhiire lend"
#"Karussell"
#"Kuritöö"
#"Kaks tüdrukut"
#"Unenäovabrik"
#"Lumevärv"
#"Kõik on võimalik"
#"B-hommik"
#"Jäljed"

## Kirjandus
*Jääboileril valmis plaat ja film. – *[[SL Õhtuleht]]*, 17. aprill 2001, lk 4.
Kookospalm

**Kookospalm** ehk **harilik kookospalm** (*Cocos nucifera*) on palmilaadsete sugukonna kookospalmi perekonna ainus liik. Kookospalmi vili (täpsemalt luuvili) on kookospähkel.

Kookospalm arvatakse pärinevat Vaikse ookeani keskosast Polüneesia saartelt. Ta on väga soojanõudlik taim; kui pähkel oma rännakul satub ekvaatorist liiga kaugele, siis võib ta küll kasvama minna, kuid viljad ei valmi. Maailma soojade maade parkides tuntakse kookospalmi ilupuuna.

Kookospalm on kuni 30 meetri kõrgune võimsate sulgjate lehtedega puu. Tüve läbimõõt ulatub 60 sentimeetrini. Ladvas kasvab kuni 40 lehte, umbes kolme aasta vanused lehed langevad maha. Leht on 5 meetri pikkune, ligi 2 meetri laiune ja kaalub 10 kuni 15 kg. Nõnda pole palmi vilus sugugi ohutu magada, kookospähklid kaaluvad ju ka kuni 8 kg.

Ta ei karda soolast vett ja võib kasvada üsna vee piiril. Kookospalmi nimetatakse tüüpiliseks vee kaudu levitajaks ehk hüdrohooriks. Vette kukkunud kookospähkel peab 3 kuni 4 kuu jooksul randuma, sest muidu võib idanema hakanud seeme hukkuda. Kui ookeanis kerkib uus saareke, siis saab selle üheks esimeseks asukaks tõenäoliselt kookospalm.

Kookospalmi õitsemisest kuni vilja valmimiseni kulub 9 kuni 11 kuud. Kookospähklite koristamine ei ole kerge töö: tuleb ronida palmi otsa ja luuviljad alla visata. Ühes kobaras on tavaliselt 8 kuni 10 pähklit. Vahel lüüakse tüvesse sälgud, et jalad ronimisel tuge leiaksid. Tulevikus tahetakse käsitöö osa vähendada, selleks annab võimaluse kookospalmide kääbusvormide kasvatamine, mis hakkavad varem vilja kandma ja mille tüved ei kasva kõrgeks.

## Kookospalmi kasutamine
Keegi misjonär on kirjutanud:

### Juured
Maas suurte pundardena kavavad narmasjuured koosnevad peenikestest niidikestest, millest saab valmistada tantsuseelikuid.

### Tüvi
Palmi tüvest saab palmipuitu, millest saab valmistada mitmesuguseid tarbeesemeid. Arvestama peab aga sellega, et palmi tüvi ei koosne ühesuguse kvaliteediga puidust. Tüve välimistes osades on üsna tihe ja tugev puit, kuid tüve keskosa puidu kvaliteet on tunduvalt halvem. 

### Lehed
Kookospalmi lehtesid on kasutatud mattide ja onnide katuste tegemisel. Noori lehti süüakse salatina, neid nimetatakse ka palmikapsaks.

### Pähkel

Kookospähklit peetakse kookospalmi kõige väärtuslikumaks osaks.

## Viited

## Välislingid
1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **12.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–18. veebruarini Tšehhoslovakkias Vysoké Tatrys. 

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 15. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 4 x 10 km teatesõit




**Kuupäev**: 18. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 13. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 13. veebruar



## Medalid
Patused mõtted

**Patused mõtted** on ‎INBoileri 2001. aastal ilmunud album.

## Laulud
#"Suitsu sees"
#"Patune mõte"
#"Haige jalaga lind"
#"Haldjamälestus"
#"Üksi ja lasteta"
#"Jää äär"
#"Laul olematust linnast"
#"Üle laua"
#"Nool selga"
#"Magamata öö"
#"Mees tuleb koju"
#"Lapsele"
#"Tuletorn"
#"Leedu tüdruk"
#"Oma häda"
InBoiler

**InBoiler** on eesti ansambel.

## Liikmed
*InBoil (laul)
*Alari Piispea (basskitarr)
*Marek Talts (kitarr)
*Tiit Kevad (löökriistad)
*Tiit Kikas (elektriviiul)
*Meelis Unt (saksofon)

## Albumid
* 2001 "Patused mõtted"
* 2013 "Tere, ma armastan sind"
* 2015 "Isiklikult"

## Vaata ka
*Jäääär
*Jääboiler
*Jaan Sööt
*Bonzo
Mull

**Mull** on gaasi piirkond, mis on igalt poolt ümbritsetud vedeliku või tahkisega ja on tavaliselt selle pindpinevuse rõhu all.

Igapäevaelust on tuntud mullid, mis moodustuvad vedeliku keemaminekul, kui algselt vedelikus lahustunud gaas eraldub vedelikust ja kerkib mullina pinnale. Mänguasjadena on levinud seebimullid, mille puhumiseks kasutatakse spetsiaalseid seebimullipuhujaid. Sageli puhutakse mulle närimiskummi närimise käigus. Niisugused olmes sagedased mullid on olemuselt ajutised ja lõhkevad peatselt, mistõttu metafoorselt kutsutakse mullideks sisutühje väiteid ja sõnavõtte. Samas nimetatakse näiteks tööstuses mullideks ka metallivalu käigus tahkesse materjali jäänud gaasikogumeid, mis on vee-, seebi- ja nätsumullidega võrreldes märksa püsivamad.

Süsihappegaasi mullid on olulised karastusjookide ja kääritatud jookide nagu kalja, õlle ja vahuveini tootmises. Tehnikas kasutatakse mulle näiteks vesiloodiga nivelliirides, kus mulli asendi abil mõõteriistal saab määrata, kuivõrd erineb aluspinna asend horisontaalist.

## Vaata ka
* Mullsortimine
1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **14.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–18. veebruaril Prantsusmaal Chamonix's. 

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 14. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 16. veebruar



#### 4×10 km teatesõit




**Kuupäev**: 18. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 12. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 12. veebruar



## Medalid
Leto svet

**"Leto svet"** oli laul, mis esindas Eestit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Serbia pealinnas Belgradis Beogradska arenal. 

Laul valiti Eestit esindama telefonihääletuse teel 2. veebruaril 2008.

Muusika ja sõnad kirjutasid Priit Pajusaar, Glen Pilvre, Peeter Oja, Hannes Võrno, Tarmo Leinatamm. Loo esitas Kreisiraadio. Lavaesituses lõid kaasa tantsijad Kauna Kõrge-Hårajuvet, Laura Lambut ja Merit Reigam.

Lugu esitati vigases, üksikute horvaadikeelsete sõnadega vene keele mõjudega serbia keeles, saksa ja soome keeles .

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Kreisiraadiole pandi süüks labasust ja läbimõtlemata lavaesitust.

## Viited

## Välislingid
* Laulu video ja sõnad ERR-ETV veebis
* Anna Verschik, Jim Hlavac. “LETOSVET”: Kas labane laul või (rahva)sotsiolingvistiline eksperiment?
Elus!!!

**"Elus!!!"** on Jääboileri 1996. aasta album.

#"Telegramm"
#"Majakavahi puhkuse laul"
#"Leedu tüdruk"
#"Võru blues"
#"Ennustus"
#"Ilus päev"
#"Minu pruut"
#"Laualinad"
#"Veider sõber"
#"Pole ammu olnud sinu juurde asja"
#"Õhtulaul"
#"Haldjamälestus"
#"Jääkaru lugu"
1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **15.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 25.-28. veebruarini Soomes Lahtis. Lahtis korraldati juba teised maailmameistrivõistlused. Eelmised MM-võistlused Lahtis toimusid 1926. aastal.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 25. veebruar

Osavõtjaid: 188

Lõppetajaid: 187



#### 50 km




**Kuupäev**: 27. veebruar
Osavõtjaid: 99

Lõppetajaid: 66



#### 4 x 10 km teatesõit




**Kuupäev**: 28. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 24. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 27.  veebruar



## Medalid
Nigolas Loone

**Nigolas Loone** (kuni 1933. aastani **Nikolai Treumuth**; 2. november 1907 Valga – 9. mai 1937 Taagepera) oli eesti ajaloolane.

## Elukäik
Nigolas Loone õppis kuni 1925. aastani Valga Poeglaste Gümnaasiumis ning siirdus seejärel Tartu Ülikooli ajalugu õppima. 1933. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloomagistri kraadiga. Oli aastast 1930 Riigi Keskarhiivi ametnik, aastast 1933 osakonnajuhataja. Temast oli kujunemas Eesti silmapaistvaim ekspert 16.–17. sajandi Eesti ajaloo, eriti Poola aja teemal, kuid ta suri juba 29-aastaselt Taagepera sanatooriumis tiisikusse. Seetõttu lükkus edasi ka koguteose *[[Eesti ajalugu (1935–)|Eesti ajalugu]]* kolmanda köite, mille tegevtoimetaja ta pidi olema, ilmumine.

Avaldas bibliograafilisi ülevaateid (sealhulgas koos Evald Blumfeldtiga "Eesti ajaloo bibliograafia 1877–1917" ja uurimusi Eesti ajaloo alalt.

## Isiklikku
Nigolas Loone oli abielus Leida Loonega, kes oli samuti ajaloolane. Nende poeg on filosoof Eero Loone.
## Publikatsioone
* Patkuli küsimus Riia konvendil 1700. a. juuni- ja juulikuus – Ajalooline Ajakiri nr. 3-4 1927
*"Narva sündmused 1599. a. sügisel", Ajalooline Ajakiri 1931 nr. 1
*Nikolai Treumuth, Otto Liiv. Polonica Eesti Riigi Keskarhiivis, Eesti Riigi Keskarhiivi Toimetised nr 1, Tartu 1931
*"Liivimaa koloniseerimise kavatsus (1582—1584)." Koguteosest „Kultuuri ja teaduse teilt”, 1932
* Der Plan der Kolonisierung Livlands 1582—1584. Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused XXX, TARTU 1938, lk 393-414.

## Välislingid

*
Pihklased

**Pihklased** (*Myxini*) on meres elavate koljuste klass. Välisehituselt meenutavad nad silmusid. Pihklaste klassi kuulub üks selts ja üks sugukond seitsme perekonnaga.

Pihklased on ainsad loomad, kel on küll kolju, kuid puudub selgroog. Pihklaste taksonoomilises kuuluvuses pole teadlased üksmeelele jõudnud, kuid fülogeneetilises tähenduses võib pihklasi hoolimata selgroo puudumisest siiski selgroogseteks nimetada. 

## Viited
Eru laht

**Eru laht** (ka *Mungalaht*) on Soome lahes paiknev laht, mis asub Pärispea ja Käsmu poolsaare vahel.

Lahte suubub Loobu jõgi.

## Vaata ka
*Eesti lahtede loend
*Painuva rändrahn
Metskõrkjas

**Metskõrkjas** (*Scirpus sylvaticus*) on mitmeaastane õistaim lõikheinaliste sugukonnast. 

Tavaliselt kasvab metskõrkjas niisketes ja märgades kohtades, näiteks veekogude kallastel.

Eestis tavaline.

## Kirjeldus

Taime vars on 50...100 cm pikk. Taime lehed on kergelt läikivad ja teravaservalised. Metskõrkjal on suured õisikud, mis koosnevad väiksematest osaõisikutest. Taim õitseb juunist septembrini. Taime vilja kutsutakse pähklikeseks.

## Viited

## Välislingid
*
Transvaal

**Transvaal** (hollandi keeles *Zuid-Afrikaansche Republiek* 'Lõuna-Aafrika Vabariik') oli iseseisev buuride loodud riik Lõuna-Aafrikas 1852–1902.

Transvaali riigipea oli president. Seadusandlikku võimu teostas 24-liikmeline parlament Volksraad.

Riigi pealinn oli Pretoria, kuid valitsus asus Potchefstroomis.

Transvaal sai nime Vaali jõe järgi. Riik asus jõe vasakul ehk põhjakaldal ja riigi nimi tähendab 'Vaali taga asuv'.

Transvaali riik loodi 17. jaanuaril 1852 Sand Riveri lepinguga, millega Suurbritannia tunnistas umbes 40 000 buuri asuniku sõltumatust Suurbritanniast.

Suurbritannia annekteeris Transvaali 1877. aastal. Pärast Esimest buuri sõda tagas Suurbritannia Pretoria konventsiooniga Transvaali autonoomia ja omavalitsuse. Täielik iseseisvus taastati 1884.

30. juulil 1888 võttis Transvaal vastu keeleseaduse, millega Transvaali ainus ametlik keel oli hollandi keel. Kõiki ülejäänud keeli peeti võõrkeelteks. Praktikas kasutati laialdaselt ka afrikaani keelt, inglise keelt ja bantu keeli.

Teise buuri sõja käigus annekteeris Suurbritannia 2. septembril 1900 Transvaali. Sõda jätkus partisanisõjana ja lõppes 31. mail 1902 Vereenigingi rahuga, millega Transvaal liidendati Suurbritanniaga.

Tänapäeval asuvad endise Trasvaali alal Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi, Limpopo ja Mpumalanga provintsid.

Transvaali järgi on nimetatud Transvaali tänav Kuressaares.

## Vaata ka
* Oranje vaba riik
Johannes Kert

**Johannes Kert** (3. detsember 1959 Petseri – 4. märts 2021 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (auastmelt kindralleitnant), poliitik ja riigiametnik.

Ta oli aastail 1996–2000 Eesti kaitseväe juhataja. Muu hulgas teenis ta vahemikus 2001–2002 Eesti maaväe ülemana ning oli 2002–2008 Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures. 2008. aasta jaanuaris läks ta reservi.

Oktoobrist 2014 oli ta Reformierakonna liige. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 8 ning osutus valituks ringkonnamandaadiga (752 häält).

Ta oli üks MTÜ Vaba Ukraina algatajatest ja Korp! Sakala vilistlane. Maetud Tallinna Kaitseväe kalmistule. 

## Haridus
Johannes Kert oli lõpetanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Kert lõpetas 1988. aastal rooduülemate kursuse Harkivi Kõrgema Tankivägede Kooli juures ning 1994. aastal kõrgemate riigiametnike strateegilise planeerimise kursuse George C. Marshalli nimelises Euroopa Julgeoleku-uuringute Keskuses Saksamaal. Ta oli õppinud Soome Vabariigi Maakaitse Kõrgkooli Eesti riigikaitse kõrgema juhtkonna erikursusel 1998–1999 ning Ameerika Ühendriikide Army War College'is Pennsylvanias 1999–2000.

## Teenistuskäik
### Kaitseväelasena
Johannes Kert oli tegevteenistuses Nõukogude sõjaväes rühmaülemana ja rooduülema kohusetäitjana 1983–1985. Ta oli Kaitseliidu liige alates 1990. Ta oli Kaitseliidu Tartu maleva pealik 1991, Kaitseliidu operatiivgrupi ülem 1991–1992, Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni ülem 1992. Kert oli Kaitseliidu ülem 1993–1996. Kaitseväe juhataja kohusetäitja 1996 ning Kaitseväe juhataja 1996–2000, seejärel Kaitseväe juhataja nõunik ning Maaväe ülema kohusetäitja 2000–2001 ja Maaväe ülem 2001–2002. Ta oli Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures 2002–2008.

Kerdi teeneteks kaitseväe juhatajana on julgeolekuekspert ja riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali pidanud inimkeskse juhtimise juurutamist, Põhjamaade stiilis väljaõppesüsteemi rajamist. Samuti kaitseväe muutmist "tööliste ja talupoegade väest demokraatliku riigi rahvaväeks".

Ta lahkus tegevteenistusest 31. jaanuaril 2008.

### Riigiametnikuna
Alates 1. veebruarist 2008 oli ta kaitseministeeriumi nõunik. Ta nõustas ministeeriumi põhiliselt küberkaitse, kaitsejõudude mehitamise, Kaitseliidu arengu, kaitseministeeriumi haldusala personalipoliitika ja komplekteerimise asjus. Ta valmistas ette NATO Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse tööd (ta oli olnud ka selle idee algataja ja eestvedaja), esindab seda keskust rahvusvahelises juhtkomitees ja NATO komisjonides, analüüsis Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste komplekteerimise ja ajateenistusega seotud probleeme ning osales Kaitseliidu strateegilises arendamises protsessis ning kaitsealase arendus- ja teadustegevuse koordineerimises.

## Auastmed
### Nõukogude sõjavägi

### Eesti kaitsevägi

## Autasud

## Viited

## Välislingid

* Kindral Kerdi karjäär: kiire, särav ja dramaatiline Eesti Päevaleht, 28. august 2000
Marss-seilkuunar

**Marss-seilkuunar**, ka **marsskuunar** (inglise *topsail schooner*), on 2- või 3-mastiline kuunar, millel on fokkmasti ülaosas lisaks pikipurjestusele ka raapurjestus. 

## Kirjeldus
Marss-seilkuunari mastid koosnevad ühest alamastist ja ühest tengist. Fokktengis, mis on masti ülaosaa, on kaks raapurje: fokk-ülamarsspuri ja fokk-alamarsspuri. Fokk-alamasti tagaküljel on kahvelpuri. Teistes mastides on kahvelpurjed ja topseilid.

Marsspurjedele võib fokkmastis lisanduda fokkraa, mis kannab brefokiks nimetatavat raapurje. Sel puhul nimetatakse fokktengi ala- ja ülaosa fokkmarss- ja fokkpraamtengiks, purjesid fokkmarss- ja fokkpraapurjeks ning purjekat praamseilkuunariks. 

## Vaata ka
Lähedasi purjelaevatüüpe:
* Barkantiin
* Kuunar
* Brigantiin
MS

**MS** või **Ms** või **ms** või **.ms** või **m/s** on lühend või kood, mis võib tähendada järgmist:
*MS on Maa Sõna (ajaleht)
*MS on meistersportlane
*MS on murdesõnastik
***[[multiipelskleroos]]**
***[[metsaseadus]]**
*MS on **[[Mississippi osariik]]** (lühend ka Mi. või Miss., USA postiteenistuse kood)
*MS on **[[Montserrat]]** (ISO 3166) (lühend ka MSR)
*MS või M/S laeva nime prefiksina tähendab, et tegu on mootorlaevaga (ingl *motor ship*)
*Ms või Ms. on ingliskeelne kõnetlusvorm
*Ms. on USA feministlik ajakiri
*.ms on Montserrati Interneti tippdomeen
*ms on mõis
*ms on millisekund
*m/s on meeter sekundis
Keriloomade loend

*Siin on loetletud [[keriloomad|keriloomi]].

Selles nimekirjas on keriloomade [[liik (bioloogia)|liigid]]  ja teised -[[takson]]id. Muud [[zooloogia]] [[mõiste]]d on loetletud loendites [[zooloogia mõisteid]] ja [[anatoomia mõisteid]]. Kogu [[bioloogia]]s käibel olevad mõisted on loetletud loendis [[Bioloogia mõisteid]].

Kui taksonil on [[eesti keel|eestikeelne]] nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on [[sulud|sulgudes]] [[ladina keel|ladinakeelne]] nimetus [[Kaldkiri|kursiivis]]. Edasi tulevad lühiandmed [[Sugukond (bioloogia)|sugukondliku kuuluvuse]] (sgk) ja [[levila]] kohta, samuti leviku kohta Eestis:
**Eestis tavaline* – kogu Eestis tavaline või sage
**Eestis kohati* – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane
**Eestis haruldane* – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud

__NOTOC__

== K ==
*[[karikkerilane]] (*Keratella*), perekond

== V ==
*[[vappkerilane]] (*Brachionus*), perekond, sgk *Brachionidae''
Heartbeat

**"Heartbeat"** on mitme teose pealkiri:

***"Heartbeat"** (**"[[Südameasi]]"**), Suurbritannia seriaal
***"[[Heartbeat (Enrique Iglesiase laul)]]"**, Enrique Iglesiase laul
***"[[Heartbeat (Justsi laul)]]"**, Justsi laul
Kallisto

**Kallisto** (kreeka keeles Καλλιστώ, ladina keeles **Callisto**) on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju, üks paljudest Zeusi armukestest.

Kallisto kasvas üles jahijumalanna Artemise seltskonnas. Nagu teisedki Artemise kaaskondlased, oli ta vandunud neitsiks jääda. Zeus nägi teda, armus temasse, lähenes temale Ovidiuse sõnul oma tütre Artemise kujul ja võrgutas ta. Sellega tõmbas Kallisto endale Hera viha, kes pärast seda, kui Kallisto poja sünnitas, neiu karuks moondas. Teisendi järgi muutis Kallisto karuks Artemis, kui suplemise ajal avastas, et Kallisto on rase: neitsilikku jahijumalannat see pahandas. Poja nimi Arkas tähendabki kreeka keeles karu.

Kallisto isa oli Arkaadia kuningas Lykaon, kes muudeti hundiks selle eest, et ta pakkus Zeusile süüa inimese liha, kui jumal teda külastas. Hesiodose sõnul Arkas oligi see laps, kelle Lykaon oli tapnud ja tükkideks lõiganud. Pärast Zeus taaselustas lapse.

Kui poeg Arkas suureks kasvas ja jahile läks, juhtis Hera Kallisto tema ette, lootes, et kütt oma ema maha laseb. Viimasel hetkel haaras Zeus karu ja tõstis ta taevasse Suure Vankri tähtkujuks, mida antiikajal kutsuti Suureks Karuks (ladina keeles *Ursa Major*).

Kallisto pojast Arkasest sai arkaadlaste esiisa. Kui ta suri, tõstis ka Zeus tema taevasse Väikese Vankri tähtkujuks, mida antiikajal kutsuti Väikeseks Karuks (ladina keeles *Ursa Minor*). Herale ei meeldinud, et tema võistlejale sellist au osutati, ja ta veenis Okeanost (või Thetist) mitte lubama karudel teiste tähtede kombel silmapiiri taha merre vajuda. Niisiis on need ainsad tähtkujud, mis Kreeka laiuskraadil antiikajal pilvitul ööl alati näha olid.

Pretsessiooni tõttu see tänapäeval enam nii ei ole. Kui veel Ovidiuse Roomas 1. sajandil vajusid silmapiiri taha üksnes Suure Karu vasaku jala tähed, siis tänapäeval käivad Roomas ja eriti Ateenas silmapiiri tagant läbi Suure Karu mõlemad jalad, nii et Ovidiuse sõnul saab Kallisto oma jalgu ja sääri meres jahutada. Seevastu Väike Karu on kogu aeg nähtav isegi nii madalail laiustel nagu Hongkongis ja Honolulus. Eestis on mõlemad alati näha.

Kallisto nimi tähendab kreeka keeles kõige ilusamat. On oletatud, et see on Artemise enese epiteet ja kunagine üks jumalanna on kaheks mütoloogiliseks tegelaseks lahknenud. Ateenas oli tõepoolest Artemis Kalliste tempel, kuid nähtavasti alles 3. sajandist eKr, sest ükski varasem Ateena kirjeldus templit ega selle preestreid ei maini. Artemis Kalliste tempel asus väljaspool Dipyloni väravat, Akadeemiasse viiva tee ääres.

## Kallisto kunstis

Aischylos kirjutas tragöödia "Kallisto", mis ei ole säilinud. Alkaios kirjutas komöödia "Kallisto", mis pole säilinud. Ateenas oli antiikajal Deinomenese skulptuur Kallistost. Arkaadlased näitasid turistidele Kallisto hauda.

Kujutavas kunstis on Kallistot (harilikult koos Artemisega) jäädvustanud Jacopo Amigoni, François Boucher, Gillis Congnet, Dosso Dossi, Gérard Lairesse, Sebastiano Ricci, Peter Paul Rubens, Antonio Tempesta, Johann Heinrich Tischbein vanem ja Palma il Vecchio. Tizianil on kaks sarnast maali hetkest, kus nümfid avastavad, et Kallisto on rase.

Francesco Cavalli kirjutas ooperi "Kallisto" (1651).

## Viited
Põhja suusaalad 1948. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1948. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Šveitsis Sankt Moritzis viiel alal: murdmaasuusatamises (18 km, 50 km ja 4×10 km teatesõidus), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka kui 1948. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused
### [[Murdmaasuusatamine]]
#### 18 km



**Kuupäev:** 31. jaanuar



#### 50 km



**Kuupäev:** 6. veebruar



#### 4x10 km teatesõit



**Kuupäev:** 3. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km



**Kuupäev:** 31. jaanuar–1. veebruar



### [[Suusahüpped]]
#### Normaalmägi



**Kuupäev:** 7. veebruar


## Medalid

## Vaata ka
* Suusatamise maailmameistrivõistlused
Põhja suusaalad 1952. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1952. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Norras Oslos kuuel alal: murdmaasuusatamises meeste distantsidel 18 km, 50 km ja 4×10 km teatesõidus ning esimest korda oli olümpiamängude kavas ka naiste 10 km, kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ühtlasi 1952. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 18 km




**Kuupäev**: 18. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev:** 20. veebruar





#### 4x10 km teatesõit




**Kuupäev:** 23. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 10 km




**Kuupäev:** 23. veebruar




### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev:** 14. veebruar




### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev:** 18. veebruar




## Medalid

## Vaata ka

* Suusatamise maailmameistrivõistlused
Trenčín

**Trenčín** (saksa *Trentschin*, ungari *Trencsén*) on linn Slovakkias, Trenčíni maakonna ja Trenčíni ringkonna halduskeskus. Asub Váhi jõe kaldal.

## Ajalugu

Linna on kirjalikes allikates esmamainitud umbes 150. aastal (*Leukaristos*).

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid

*Trenčíni koduleht
Prešov

**Prešov** (saksa *Eperies / Preschau*, ungari *Eperjes*, russiini *Пряшів*) on linn Slovakkias, Prešovi maakonna ja Prešovi ringkonna halduskeskus. Asub Torysa jõe kaldal. Prešov on elanike arvult kolmas linn Slovakkias.

Slovakid moodustavad 94% elanikkonnast. Mustlasi on 1%, tšehhe 1%, russiine 1% ja ukrainlasi 1%. Teistest rahvustest ja teadmata rahvusega inimesi on kokku 2%.

## Ajalugu
1247. aastal on kirjalikes allikates esmamainitud (*Epuries*).

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid

*Prešovi koduleht
Neft Daşları

**Neft Daşları** on 1940. aastate lõpus Bakuu lähistele Kaspia merre metallestakaadidele rajatud naftatootjate asula. 

Püsielanikke pole, naftatöölisi on 4000–5000.

Asula venekeelne, eesti keeles nõukogude ajal kasutatud nimi on Neftjanõje Kamni.
## Vaata ka
*Byford Dolphin
## Välislingid

*Neft Daşları tutvustus *(vene keeles)*
*Artikkel ja fotod asulast *(vene keeles)*
*Artikkel "Ogonjokis" *(vene keeles)*
Uetersen

**Uetersen** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Pinnebergi kreisis. 

Uetersen asutati 1234. aastal. Linnaõigused sai 1870. aastal.

13. mail 1987 alustas Mathias Rust Ueterseni lennuväljalt oma lennureisi, millega ta jõudis Islandi kaudu 28. mail Nõukogude Liitu Moskvasse.

## Viited

 
## Välislingid
*Ueterseni koduleht
Ganglioni tsüst

**Ganglioni tsüst** ehk **ganglion** või **kooljaluu** ehk **eksostoos** on paistetus, mis enamasti tekib liigeste või kõõluste piirkonda jalgadel või kätel. Tsüsti suurus varieerub olenedes selle vanusest ja nad muutuvad tavaliselt põletikulisteks. Kõige sagedasem esinemine on randmel ja sõrmedel või varvastel. 

Kooljaluuks (ka pätk või surnuluu) nimetatakse hobustel sageli kannaliigese juurde tekkivat luukasvajat.
Endla looduskaitseala

**Endla looduskaitseala** on kaitseala Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Kaitseala piirneb kolme maakonnaga: Järva- (Järva vald), Jõgeva- (Jõgeva ja Põltsamaa vald) ja Lääne-Virumaa (Väike-Maarja vald). Kaitseala suurus on 10 110 hektarit.

Piirkonda hakati kaitse alla võtma 1980. aastal, kui loodi kohaliku tähtsusega Norra allikate ja Endla soo kaitseala, millest 1981. aastast moodustati Endla-Oostriku sookaitseala. 1985. aastal loodi sookaitseala ja Tooma Soojaama baasil Endla riiklik looduskaitseala iseloomulike sooalade ja Pandivere kõrgustiku karstiallikate kaitsmiseks. Kaitse rõhuasetus on ka looduskaitsealaks reorganiseeritud maa-alal samasugune.

Kaitsealal asub palju jäänukjärvi, millest suurim on Endla Sinijärv. Ühed tähtsaimad kaitseala objektid on rabad: Endla raba, Oostriku soo, Rummallika raba, Kanamatsi raba, Linnusaare raba, Kaasikjärve raba, Männikjärve raba, Toodiksaare raba ja Punaraba. Turbakihi paksus võib ulatuda kuni 8 meetrini. Linnusaare raba on loodusreservaat.

Kaitseala territooriumil pesitseb umbes 180 liiki linde, 42 liiki imetajaid, taimeliike on sealt leitud umbes 450.

Aastast 1997 kuulub Endla looduskaitseala Ramsari-alade nimekirja.

## Vööndid
Kaitseala vööndeid:
* Järvealuse piiranguvööönd
* Piibe piiranguvöönd
* Linnusaare loodusreservaat
* ...


Männikjärve raba (2).JPG|Männikjärve raba
Kaasikjärve raba 01.jpg|Kaasikjärve raba
Endla järv.jpg|Endla järv
Sopa allikas2.jpg|Sopa allikas
Sopa allikas1.jpg|Sopa allikas
Männikjärve raba tornist.jpg|Vaade Männikjärve raba tornist
Metsanurga_allikas.jpg|Üks Metsanurga allikatest
Oostriku_jõgi_02.jpg|Oostriku jõgi talvel
Põltsamaa_jõgi.jpg|Põltsamaa jõgi Endla looduskaitsealal
Vilbaste_siniallikas_talvel.jpg|Vilbaste siniallikas talvel
Endla Nature Reserve (Gardmanahay) 4.JPG|
Endla Nature Reserve (Gardmanahay) 1.JPG|Purskav allikas
Endla Nature Reserve (Gardmanahay) 3.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Endla looduskaitseala Eesti kaitsealade kodulehel
* Endla looduskaitseala kaitse-eeskiri
Põhja suusaalad 1960. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1960. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid USA-s Squaw Valleys kaheksal alal: murdmaasuusatamises meestel oli kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpped). 
Võistlused olid ka kui 1960. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km



**Kuupäev:** 23. veebruar 



#### 30 km



**Kuupäev:** 19. veebruar 



#### 50 km



**Kuupäev:** 27. veebruar 



#### 4x10 km teatesõit



**Kuupäev:** 25. veebruar 



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 10 km



**Kuupäev:** 20. veebruar 



#### 3x5 km teatesõit



**Kuupäev:** 26. veebruar 



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev:** 22. veebruar 



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev:** 28. veebruar 



## Medalid
Põhja suusaalad 1964. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1964. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Austria-s Innsbruckis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km (uue alana), 10 km ja 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes lisandus normaalmäele ka suur mägi. 
Võistlused olid ka kui 1964. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km



**Kuupäev:** 2. veebruar 



#### 30 km



**Kuupäev:** 30. jaanuar 



#### 50 km



**Kuupäev:** 5. veebruar 



#### 4x10 km teatesõit



**Kuupäev:** 8. veebruar 



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev:** 5. veebruar 



#### 10 km



**Kuupäev:** 1. veebruar 



#### 3x5 km teatesõit



**Kuupäev:** 7. veebruar 



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev:** 2.-3. veebruar 



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev:** 31. jaanuar 



#### Suur mägi



**Kuupäev:** 9. veebruar 



## Medalid
HOL

**HOL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Harjumaa Omavalitsuste Liit
*Hiiumaa Omavalitsuste Liit
*...
Põhja suusaalad 1968. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1968. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Prantsusmaal Grenoble`is kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4x10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi. 
Võistlused olid ka kui 1968. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km



**Kuupäev:** 10. veebruar 



#### 30 km



**Kuupäev:** 7. veebruar 



#### 50 km



**Kuupäev:** 17. veebruar 



#### 4x10 km teatesõit



**Kuupäev:** 14. veebruar 



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev:** 13. veebruar 



#### 10 km



**Kuupäev:** 9. veebruar 



#### 3x5 km teatesõit



**Kuupäev:** 16. veebruar 


### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev:** 10.-11. veebruar 



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev:** 11. veebruar 



#### Suur mägi



**Kuupäev:** 18. veebruar 



## Medalid
Rusikavõitlejate mäss

**Rusikavõitlejate mäss** ehk **Bokserite ülestõus** ehk **Yihetuani ülestõus** (ka *Ihetuani ülestõus*; hiina keeles 義和團運動 *Yìhétuán Yùndòng*) oli rahvaülestõus Hiinas  1899–1901.

Ülestõus sai nime ülestõusnute embleemil olnud rusika järgi. 

Bokserite arvates tulenesid Hiina probleemid võõraste liiga suurest võimust Hiina üle.

Nende maalt välja ajamiseks asusid nad hävitama kõike, mis oli seotud lääne tsivilisatsiooniga, kohkumata tagasi välismaalaste ning ristitud hiinlaste tapmise ees. Bokseritega ühines osa Hiina armeest: nad hõivasid Pekingi, kus 1900. aasta suvel piirati sisse välismaalaste kvartal, mis suutis end aga rünnakute eest kaitsta.

24. augustil 1900 autasustati *"bokserite ülestõusu ajal Pekingi diplomaatilise kvartali kaitsmisel ilmutatud vapruse eest"* Tallinnas sündinud Ferdinand von Rahdenit (1863–1919) Georgi ordeni 4. järguga.

## Viited
Harjumaa Omavalitsuste Liit

**Harjumaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Harju maakonna omavalitsusi.

Liidu esialgne põhikiri kinnitati 10. detsembril 1992 maavanem Mati Zernandi korraldusega nr 1239 ja organisatsioon registreeriti Harju maakonna ettevõtteregistris 29. detsembril 1992. 

Liidu teine põhikiri registreeriti Harju maavanema 5. juuli 1994 korraldusega nr 501. 

Liidu kolmanda põhikirja kinnitas volikogu oma 27. augusti 2003 otsusega nr 17. 

Neljas põhikiri kinnitati volikogu 17. mai 2006 otsusega nr 14 ning muudeti 17. veebruari 2007 otsusega nr 2.
Mwene Ditu

**Mwene Ditu** on linn Kongo DV-s Lomami provintsis. Linnas arvatakse olevat ligi 200 000 elanikku. Mwene Ditu kasvas oluliselt 1992. aastal, kui sinna saabus hulgaliselt põgenikke Katanga provintsist. Asula sai ametlikult linnaks 2003. aastal.
Põhja suusaalad 1976. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1976. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid Austria Innsbruckis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi.
Võistlused olid ka kui 1976. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev:** 8. veebruar



#### 30 km




**Kuupäev:** 5. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev: [[14. veebruar]]**



#### 4x10 km teatesõit




**Kuupäev: [[12. veebruar]]**




### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev: [[7. veebruar]]**
Algselt kolmandaks tulnud Galina Kulakova diskvalifitseeriti, kuna jäi dopinguga vahele, .



#### 10 km




**Kuupäev: [[10. veebruar]]**



#### 4x5 km teatesõit



**Kuupäev: [[12. veebruar]]**


### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km




**Kuupäev: [[8. veebruar|8.]]-[[9. veebruar]]**




### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev: [[7. veebruar]]**



#### Suur mägi



**Kuupäev: [[15. veebruar]]**



## Medalid
Liezel Huber

**Liezel Huber** (neiupõlvenimi **Liezel Horn**; sündinud 21. augustil 1976 Durbanis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Ameerika Ühendriikide naistennisist. Liezel Huber on võitnud koos oma paarismängu partneri Cara Blackiga 2005. aasta Wimbledoni ja 2007. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste paarismänguturniiri. Alates novembrist 2007 oli ta koos Cara Blackiga WTA paarismängu edetabeli juht.

2005. aastal lõi Liezel fondi USA lõunarannikul möllanud orkaani Katrina tõttu kannatada saanutele annetuste kogumiseks.

2007. aastal sai tennisist USA kodakondsuse.

## Välislingid
*Liezel Huber WTA kodulehel
Nikolai Zimjatov

**Nikolai Semjonovitš Zimjatov** (Vene keeles Николай Семёнович Зимятов, sündinud 28. juulil 1955 Rumjantsevos) on endine Nõukogude Liidu suusataja. Neljakordne olümpiavõitja (1980 ja 1984).

1978. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai Zimjatov 30 km hõbemedali kaasmaalase Sergei Saveljevi järel. 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis tuli ta kolmekordseks olümpiavõitjaks (30 km, 50 km ja 4x10 km teatesõidus).

1984. aasta OM-il kordas ta 30 km oma olümpiavõitu ja kuulus 4x10 km teatesõidus hõbemedali võitnud Nõukogude Liidu meeskonna koosseisu.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1980 Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** 30 km
**  **olümpiavõitja** 50 km
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus
* 1984 Sarajevos
**  **olümpiavõitja** 30 km
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1978 Lahtis
**  hõbemedal 30 km

## Välislingid
* 
*Biograafia ja pildid vene keeles
Christian Gottfried Ehrenberg

**Christian Gottfried Ehrenberg** (19. aprill 1795 Delitzsch – 27. juuni 1876 Berliin) oli saksa loodusteadlane, zooloog, geoloog ja mikrobioloog, keda peetakse läbi aegade üheks viljakamaks teadlaseks. Sageli loetakse teda protistoloogia rajajaks.

1827. aastal nimetati ta Berliini ülikooli meditsiiniprofessoriks.

Ligi 30 aastat uuris ja tegi ta hulgaliselt vee-, mulla- ja setteproove, määras fossiile, samuti kirjeldas tuhandeid uusi liike, millest suur osa olid algloomad (viburloomad, tsiliaadid jne). Erilist tähelepanu osutas ta üherakulistele ränivetikatele. Oma teadustöö tulemused ja ülestähendused pani ta kirja umbes 400 teaduspublikatsioonis.

1877. aastal pälvis ta postuumselt Leeuwenhoeki medali.
Tunnetusteadus

**Tunnetusteadus** ehk **kognitsiooniteadus** (ka *kognitiivteadus*, *kognitiivteadused*; inglise keeles *cognitive science*, saksa keeles *Kognitionswissenschaft*, soome keeles *kognitiotiede*) on teadusharu, mille eesmärk on uurida tunnetuslikke võimeid. Selliste võimete hulka kuuluvad näiteks taju, mõtlemine, õppimine, motoorika ja keel. Tunnetusteaduse all mõistetakse enamasti interdistsiplinaarset valdkonda, mis lõikub psühholoogia, neuroloogia, informaatika, lingvistika ja filosoofiaga. Eksisteerivad ka näiteks teadusharud kognitiivne etoloogia, kognitiivne lingvistika, kognitiivne psühholoogia ja kognitiivne semiootika.

## Vaata ka
*tunnetus
Fütosemiootika

**Fütosemiootika** on biosemiootika haru, mis uurib märgiprotsesse taimedel, või üldisemalt vegetatiivset semioosi. Vegetatiivne semioos on algeline märgiprotsesside tüüp, mis esineb elusorganismide rakulisel ja koelisel tasandil. Ennekõike kuuluvad fütosemiootika valdkonda rakkudevahelise kommunikatsiooni, geneetiliste ja epigeneetiliste informatsiooniprotsesside ja mälu, ensümaatilise äratundmise, transduktsiooni, orgaaniliste koodide ja spontaanse liikumisega seotud valikuprotsesside semiootiline uurimine. Seega kattub fütosemiootika suures osas endosemiootika ehk organismisiseste märgiprotsesside uurimisega.

Termini võttis kasutusele Martin Krampen 1981. aastal.

## Vaata ka
*zoosemiootika

## Kirjandus
* Krampen, Martin 1981. Phytosemiotics. *Semiotica* 36(3/4): 187–209.
* Krampen, Martin 1992. Phytosemiotics revisited. In: Sebeok, Thomas A.; Umiker-Sebeok, Jean (eds.), *Biosemiotics: The Semiotic Web 1991*. Berlin: Mouton de Gruyter, 213–219.
* Kull, Kalevi 2000. An introduction to phytosemiotics: Semiotic botany and vegetative sign systems. *Sign Systems Studies* 28: 326-350.
*Faucher, Kane 2014. Phytosemiotics revisited: Botanical behavior and sign transduction. *[[Semiotica]]* 202: 673–688.
Lend CCCP-65856

**Aerofloti** lennuk registritunnusega **CCCP** (SSSR)**-65856** oli kahe reaktiivmootoriga lennuk Tupolev Tu-134, mis lendas liinil Tallinn – Kišinjov ja mille lend lõppes katastroofiga.

Lennuk tõusis lendu Tallinna lennuväljalt 3. mail 1985 kell 10.38 regulaarsele liinilennule sihtkohaga Kišinjov Moldaavia NSV-s. Kütuse tankimiseks oli ette nähtud vahemaandumine Lvovi lennuväljal Ukraina NSV-s. Olles laskumisel Lvovi lähedal lauspilvisuses, lendas Tu-134 ristuval kursil kell 12.13 kokku Nõukogude sõjaväele kuuluva Antonov An-26 lennukiga (nr 101, registritunnus CCCP-26492), mis oli äsja tõusnud õhku Lvovi lennuväljalt. Mõlemad lennukid kaotasid õhus tiiva parema poole ja sabaosa ning kukkusid juhitamatult Zolotševi küla lähedal põllule. Ellujäänuid ei olnud.

## Õnnetuse põhjus

Õnnetuse põhjuseks loeti kogenematu dispetšeri (lennujuhi) Pavel Savtšuki viga, kes lohakalt töökohustusi täites andis Aerofloti Eesti NSV lennukile liiga vara käsu laskumiseks, jättes tähelepanuta ristuval kursil õhkutõusva An-26. Mõne sekundi jooksul, mil lennukite piloodid hädaohtu märkasid, ei olnud enam võimalik katastroofi vältida. Dispetšer vahistati ning ta suri teadmata põhjustel paar nädalat pärast seda.

## Õnnetuses hukkunuid
Katastroofis hukkus 94 inimest, neist Tu-134 pardal 79 ja An-26 pardal 15. Peaaegu poolesajal hukkunud reisijal oli elukoha sissekirjutus Eestis.

Katastroofi ohvrite hulgas olid Lvivi võistlustele sõitev noor lauatennise tulevikulootus Alari Lindmäe (sündinud 15. septembril 1967) ja kaks Nõukogude armee kindralit, kes olid teel Moskvasse Kõrgema Sõjanõukogu töökoosolekule. 

Tu-134 komandör (lennuki kapten) Nikolai Dmitrijev (sündinud 18. oktoobril 1931), oli suurte kogemustega ja kõrgesti hinnatud Aerofloti liinilendur, keda peeti üheks parimaks Nõukogude Liidus.

## Viited

## Välislingid
*"TU! Sa lendad liiga madalalt!"
*Столкновение Ту-134А и Ан-26 над Львовом
Variatsioonivorm

**Variatsioonivorm** ehk **variatsioonid** ehk **teema ja variatsioonid** on muusikas variatsioonil põhinev muusikavorm, milles muusikalist teemat, näiteks meloodiat, bassiliini, akordijärgnevust või muud muusikalist objekti korratakse muudetud kujul.
Põhja suusaalad 1980. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1980. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid USA-s Lake Placidis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi. 
Võistlused olid ka kui 1980. aasta maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev:** 17. veebruar



#### 30 km




**Kuupäev:** 14. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev:** 23. veebruar



#### 4×10 km teatesõit




**Kuupäev:** 20. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km




**Kuupäev:** 15. veebruar 



#### 10 km




**Kuupäev:** 18. veebruar 



#### 4×5 km teatesõit




**Kuupäev:** 21. veebruar 



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km




**Kuupäev:** 18. ja 19. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev:** 17. veebruar 



#### Suur mägi




**Kuupäev:** 23. veebruar 



## Medalid

## Vaata ka

* Suusatamise maailmameistrivõistlused
Detriit

**Detriit** (ladina *detritus –* 'peeneks hõõrutud') ehk **pude** on lagunenud orgaanilised jäänused vees, veekogu põhjas või mullas (varises). Detriidi hulka loetakse ka fekaalset päritolu materjal. 

Vees olevast detriidist moodustavad suurema osa planktiliste organismide ja põhjataimestiku jäänused.

Enamasti asustavad ja toituvad detriidist mikroorganismid (nt bakterid), kes detriidi lõplikult lagundavad (dekompositsioon). Detriidist toituvaid organisme nimetatakse detritofaagideks.

## Vaata ka
*Detritofaagid
*Detriitahel
*Huumus
*Seston
*Tripton

## Viited
Meremärk

**Meremärk** (navigatsioonimärk) on veeliikluse liiklusmärk ja abivahend, millega märgistatakse ohutud laevateed ja ohtlikud kohad.

Meremärgi kavandamisel püütakse see teha ümbritsevast keskkonnast selgesti eristuvaks inimsilmale.

Ehituse väljatoomiseks ümbritsevast kasutatakse kõrgust ja kuju, värvi ja tulesid.

## Vaata ka
* Süsteem A
Referentsellipsoid

**Referentsellipsoid** on geodeesias kasutusel olev matemaatilisel mudelil põhinev Maa või ka teiste taevakehade kuju. Nende suhtelise lihtsuse tõttu eelistatakse mitmesuguste geograafilistel koordinaatidel põhinevate arvutuste tegemiseks referentsellipsoidi pinda. Kaartide, sealhulgas ka merekaartide loomisel kasutatakse kaardiprojektsiooni millega (kasutusel oleva) referentsellipsoidi pinnal olevad objektid kantakse tasapinnale ehk siis kaardile.

### Erinevad referentssüsteemid
On hulk referentsellipsoide oma Maa matemaatilise mudeliga. Seepärast ei lange ühe referentssüsteemi laius ja pikkus kokku teise referentssüsteemi laiuse ja pikkusega. Euroopa  referentssüsteem põhineb Hayfordi ellipsoidil aastast 1910 ja aastal 1924 nim. Rahvusvaheliseks ellipsoidiks. Endises Nõukogude Liidus põhines referentssüsteem Krassovski ellipsoidil 1943. aastast. Satelliitnavigatsiooni süsteem Transit kasutab referentssüsteemina globaalset geodeetilist süsteemi WGS-72 1965. aastast. Selle asukoht ei lange kokku mõne muu referentssüsteemi alusel koostatud kaardi asukohaga, näiteks WGS84, vahe võib olla kuni üks kaabeltau. Eri süsteemide vahel kehtivad konstandid, mis lubavad määratud koordinaate ümber arvutada. Paljudel merekaartidel on antud parandid, mida tuleb rakendada satelliitsüsteemi abil saadud koordinaatide ümberarvutamisel.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem

## Viited

* Riigi Teataja: Geodeetiline süsteem, Keskkonnaministri määrus
Hulgajuurine vesilääts

**Hulgajuurine vesilääts** (*Spirodela polyrhiza*) on võhaliste sugukonda vesiläätse perekonda kuuluv mitmeaastane ujulehtedega veetaim. 

Ujulehtede diameeter on kuni 10 millimeetrit. Sageli moodustavad veekogus kolooniaid. Taim õitseb – ehkki haruharva – juulist augustini.

Välisehituselt meenutab ta suuresti lemleid, kuid lehealuseid juuri pole tal mitte üks (nagu lemletel), vaid palju. 

Hulgajuurist vesiläätse võib leida paljudest veekogudest. Eestis tavaline.

## Vaata ka
*väike lemmel

## Välislingid
*
Vesilääts

**Vesilääts** (*Spirodela*) on võhaliste sugukonda lemleliste alamsugukonda kuuluv veetaimede perekond.

Taime läbimõõt võib olla kuni 10 mm. Nii on ta suurem kui lemle (2–5 mm, 1 juur taime kohta) või *[[Landoltia punctata]]* (3–6 mm, 2-3 juurt taime kohta). 2–5 taime võib olla üksteise külge kinnitunud. Vesiläätsed võivad veekogude pinnale moodustada rohuvaipu koos lemlede ja maailma kõige väiksemate õistaimede volfiatega.

Vesiläätsede pealmine külg on roheline, kuid alakülg võib olla punane või pruun. Iga taime küljest tuleb välja 7–12 juurt.

Vesiläätsed ujuvad vabalt veekogu pinnal. Nad eelistavad seisva veega veekogusid.

## Liigid
Vesiläätsi on kolm liiki:
**[[Spirodela intermedia]]*
**Spirodela polyrhiza* - hulgajuurine vesilääts (ainuke Eestis leiduv vesilääts)
**[[Spirodela punctata]]*
Roostik

**Roostik** on kõrgete kaldaveetaimede ehk helofüütide kooslus. Roostikke moodustavad taimed paljunevad enamasti vegetatiivselt, moodustades suuri kloone.

Eestis on tavalisteks roostikku moodustavateks taimedeks pilliroog, kare kaisel, järvkaisel, meri-mugulkõrkjas, suur parthein, laialehine hundinui, ahtalehine hundinui, rooghein, päideroog, kalmus.

Roostikud on taimede osas liigivaesed, kuid tihti linnurikkad.

Eesti suurimad roostikud asuvad Matsalu lahes, mõnevõrra väiksema pindalaga roostikud kasvavad Peipsi ja Võrtsjärve kaldavööndis.

## Vaata ka
*Audru roostik
Abajtõ Vaso

**Abajtõ Vaso** (osseedi *Абайты Васо*; ametlikult *Vassili Abajev*; vene *Василий Иванович Абаев*; 15. detsember 1900 Kobi küla, Gruusia – 18. märts 2001 Moskva) oli osseedi keeleteadlane, iranist. 

Abajtõ Vaso on uurinud osseedi ja iraani keelte etümoloogiat, osseedi folkloori. Temalt on ilmunud osseedi keele ajaloolis-etümoloogilise sõnaraamatu, osseedi grammatika ja töid üldkeeleteaduse alalt. Koostöös Georges Duméziliga uuris ta sküüdi keelte ja osseedi keele suhteid. Tema varased tööd on mõjutatud Nikolai Marri teooriatest.

Tshinvalis asub Abajtõ Vaso mälestussammas. Vaso oli paljude akadeemiate ja teaduslike seltside auliige.

## Tunnustus

*Nõukogude Liidu riiklik preemia (1981)

## Välislingid

*Ülevaade Abajtõ Vaso elust ja teadustööst ossetians.com(inglise keeles)
*Fotod ja lühike elulugu (saksa keeles)
*Abajtõ Vaso koostatud osseedi keele grammatika (vene keeles)
John C. Wiley

**John Cooper Wiley** (26. september 1893 Bordeaux, Prantsusmaa – 3. veebruar 1967 Washington) oli USA diplomaat.

Aastail 1938–1940 oli ta USA saadik Eestis (samal ajal oli ta ka saadik Lätis). Hiljem oli Wiley USA suursaadik Colombias (1944–1947), Portugalis (1947–1948), Iraanis (1948–1950) ja Panamas (1951–1953).

Alates 1934. aastast oli ta abielus Irena Baruch Wileyga (1906–1972), kelle mälestused "Kahekümne aastaga ümber maailma" on ilmunud eesti keeles 2013. aastal.

## Kirjandus
* Ameerika saadik esitas volitused. Uus Eesti, 25. november 1938, nr. 323, lk. 3.