open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eric Buyssens

**Eric Buyssens** (6. juuli 1910 Gent – 19. juuli 2000 Brüssel) oli Belgia keeleteadlane ja semiootik.

Aastail 1956–1970 oli ta Brüsseli Vaba Ülikooli professor.

## Teoseid
*1943. *Les langages et le discours: essai de linguistique fonctionelle dans le cadre de la sémiologie*. Bruxelles: Lebègue.
*1965. *Linguistique historique. Homonymie. Stylistique. Sémantique. Changements phonétiques*. Brüssel
*1967, 1970. *La communication et l’articulation linguistique*. Brüssel/Paris.
William Nylander

**William Andrew Michael Junior Nylander Altelius** (sündinud 1. mail 1996 Calgarys) on Kanadas sündinud Rootsi jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs.

2014. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Leafsi poolt neljanda valikuna. Enne karjääri NHL-is mängis ta Rootsi klubides Södertälje SK, Modo Hockey ja Rögle BK. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2014–15, mängides esimesel hooajal vaid Leafsi noorteklubis Toronto Marlies AHL-is. Leafsi meeskonnas mängis ta oma esimese NHL-i mängu 29. veebruaril 2016 mängus Tampa Bay Lightningu vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 5. märtsil mängus Ottawa Senatorsi vastu.

Rootsi jäähokikoondisega tuli Nylander 2017. aastal maailmameistriks. Ta lõi turniiril seitse väravat, millega oli kahe teise mängija kõrval turniiri edukaim mängija. Nylander valiti turniiri väärtuslikumaks mängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ka tema isa Michael Nylander oli jäähokimängija, kes mängis mitmes NHL-i klubis. Williami vend Alexander Nylander mängib NHL-i klubi Buffalo Sabresi meeskonnas.

## Välislingid
* William Nylander hockeydb.com lehel
Bvaidoka keel

**Bvaidoka keel** on Austroneesia hõimkonda, Paapua poolsaare keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Paapua Uus-Guinea Milne Bay provintsis Goodenoughi ja Fergussoni saarel. 

Kõnelejate arv oli 2000. aasta andmetel 6500. Bvaidoka keelt räägivad teise keelena ka mitmed naaberhõimud.

## Viited

## Välislingid
*http://www.multitree.org/codes/bwd.html
*https://glottolog.org/glottolog?iso=bwd#12/-9.5116/150.2970
Loui Eriksson

**Loui William Eriksson** (sündinud 17. juulil 1985 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Frölunda ründajana paremäärel.

Ta alustas Frölundas ka klubikarjääri. Hooajal 2003–04 valiti ta Rootsi liiga uustulnukaks. Järgmine hooaeg tuli ta klubiga Rootsi meistriks.

2003. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i ''draft''is 33. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2005–06 mängides esimesel hooajal vaid Starsi noorteklubis Iowa Stars AHL-is. Järgmisel hooajal debüteeris ta Dallas Starsi meeskonnas NHL-is. Starsis mängis Eriksson seitse hooaega. Tema edukaimaks hooajaks jäi Starsis 2008–09, kui ta lõi 36 väravat. 2011. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.

2013. aastal liitus ta Boston Bruinsiga, kus mängis kolm hooaega. 2016. aasta juulis sõlmis ta kuueaastase lepingu Vancouver Canucksiga. 2021. aasta juulis kaubeldi ta Arizona Coyotesi.

2022. aasta novembris naasis Eriksson Frölundasse.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Eriksson 2014. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja tuli 2013. aastal maailmameistriks. Lisaks on ta võitnud maailmameistrivõistlustelt veel hõbemedali (2011) ja pronksmedali (2009).

## Välislingid
* Loui Eriksson NHL.com lehel
* Loui Eriksson hockeydb.com lehel
Krimmitatari köök

**Krimmitatari köök** on krimmitatarlaste toiduvalmistamise traditsioon ja rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine. Krimmitatarlased elavad Krimmi poolsaarel.

Enamik krimmitatarlaste traditsioonilistest roogadest on samade juurtega mis volgatatarlastel, kuigi erinevalt volgatatarlastest ei söö nad hobuseliha ega joo märapiima (kumõssi). Krimmitatarlased on oma Kesk-Aasia eksiili aegadest kohandatult üle võtnud mitmeid toite Usbekistani kultuurist ning need toidud on pärast Krimmi naasmist sulandunud rahvuslikku kööki. Usbeki samsat, *laghman*'i ja plovi (pilaffi) müüakse enamikus restoranides, kohvikutes ja kiirsöögikohtades rahvusmenüüna. Usbeki õhuke leib naan (vene keeles *lepjoška*) on samuti aegade jooksul tugevalt rahvuskööki juurdunud.

## Traditsioonilised road

* *Tšee-börek* (ka tšeburekk) on praetud tainas hakkliha- ja sibulatäidisega. Sarnaneb volgatatarlaste peremetšiga, kuid seda tehakse vaid ühe ümmarguse tainatükiga, mis on volditud täidise ümber poolkuud meenutavalt. See krimmitatarlaste rahvusroog on populaarne ka Türgi, Rumeenia, Venemaa ja Usbekistani tatarlaste diasporaades.
* *[[Sarburma]]* on traditsiooniline Krimmi lihapirukas.
* *[[Jantik]]* on tšeburekk, mis on grillitud, mitte praetud.
* *[[Köbete]]* on traditsiooniline riisi- ja lihatäidisega pirukas, mida valmistatakse kahe tainakihiga. Juhtudel, kus *köbete*'t serveeritakse põhiroana, võib see olla ka mõne teise täidisega, nagu näiteks riisi ja lihaga, liha, kartuli ja sibulaga või isegi kartuli ja juustuga.
* ''Tabak börek'' on lihatäidisega väikesed pelmeenid, mida küpsetatakse puljongis ja serveeritakse kas põhiroana või supi sees (''kashik börek''). See roog sarnaneb volgatatarlaste ''pilmän''<nowiki/>'iga, usbekkide ''tšutšvara''<nowiki/>'ga ja Kesk-Aasias levinud ''manti''<nowiki/>'ga.
* *[[Göbädiä]]* (mõnikord ka *gubadia*) on pulmadeks küpsetatav pirukas, mille täidiseks on liha, riis, hakitud munad, rosinad ja *[[kašk]]* (kuiv valge juust). See roog on levinud ka volgatatarlaste seas.
* *[[Šurpa]]* on Kesk-Aasia lihasupp, milles kasutatakse nii veise- kui ka lambaliha. Samuti leidub selles ka sibulat, porgandit ja muid köögivilju.
* *[[Bakla ash]]* on rohelistest hernestest või ubadest valmistatud supp.
* *[[Šeker kejeks]]* on traditsiooniline magustoit, mis sarnaneb Türgi baklavaga.
* *[[Pakhlava]]* on krimmitatarlaste variant baklavast.

## Välislingid
* Krimmitatarlaste rahvusroogade retseptid
Euroopa Liidu kodaniku seadus

**Euroopa Liidu kodaniku seadusega** võeti üle Euroopa Liidu nn vaba liikumise direktiiv 2004/38/EÜ. Euroopa Liidu, Euroopa Liidu majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikul on õigus Eestis viibida kehtiva reisidokumendi või isikutunnistuse alusel kuni kolm kuud. Euroopa Liidu kodanikul pereliikmel on õigus Eestis viibida koos Euroopa Liidu kodanikuga kuni kolm kuud kehtiva reisidokumendi ja vajadusel viisa alusel.

Sarnaselt Euroopa Liidu kodaniku õigusega viibida Eestis kuni 3 kuud on ka Eesti kodanikul õigus vaba liikumise raames viibida teistes Euroopa Liidu riikides kuni 3 kuud, ilma et oleks vaja oma kohalolu registreerida. 

Euroopa Liidu kodanik saab oma elamisõiguse Eestis registreerida kohalikus omavalitsuses. Euroopa Liidu kodanik võib Eestis töötada ilma välismaalastele üldjuhul kehtivate nn tööturu kaitse nõueteta (nt Eesti Töötukassa loa ja keskmise brutopalga nõue).
Jekaterina Kordas

**Jekaterina Kordas** (aastani 2011 **Jekaterina Nikolajeva**; sündinud 29. veebruaril 1984 Kohtla-Järvel) on Eesti näitleja.

Ta lõpetas 2002. aastal Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasiumi ja 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (24. lend). 

Aastatel 2003–2007 mängis ta Drugoi Teatri lavastustes. Ta on aastast 2011 Vene Teatri näitleja ja aastast 2012 Vene Nukuteatri näitleja.

## Rolle

## Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 91 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on aastast 2011 abielus näitleja Dmitri Kordasega.

## Välislingid
*Jekaterina Kordas Vene Teatri kodulehel
*Jekaterina Kordas EE kodulehel
Arun Tamm

**Arun Tamm** (sündinud 11. aprillil 1989) on Eesti reklaami- ja filmirežissöör..

Arun Tamm on lavastanud filmi "Vasaku jala reede" (2012) ning seriaalid "Von Fock" (2025), "Nurjatud tüdrukud" (2012) ja "Restart" (2015). Samuti filmi Täiuslikud Võõrad (2026)

## Välislingid
*

## Viited
Tallinna Orienteerumisnädal

**Tallinna Orienteerumisnädal** (lühemalt **Tallinna O-Nädal**; inglise *Tallinn Orienteering Week*, lühemalt *Tallinn O-Week*) on rahvusvaheline mitmepäevane orienteerumis. Üritust korraldab MTÜ Spordiklubi 100. Ürituse raames toimuvad võistlused nii Tallinnas kui ka mujal Põhja-Eestis.

Tallinna Orienteerumisnädala eelkäija on võistlus "100 KP jooks", mis toimus esimest korda 2005.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tartu vaimulik laulupidu

**Tartu vaimulik laulupidu** on Tartus toimuv laulupidu, kus esitatakse vaimulikke laule. 

Esimene pidu toimus juunis 2010.

2015. aastal peetud pidu kandis nime "Maarjamaa – Isa maa".

## Viited
Marcus Krüger

**Marcus Krüger** (sündinud 27. mail 1990 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.

Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Djurgårdens IF. 2009. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Chicago Blackhawksi poolt 149. valikuna. 2010. aasta juunis sõlmis ta Blackhawksiga kolmeaastase lepingu, kuid mängis põhiosa hooajast 2010–11 Djurgårdensis. Blackhawksi meeskonnaga liitus ta 2011. aasta märtsis.

2013. ja 2015. aastal tuli ta Blackhawksiga Stanley karika võitjaks. Hooajal 2017–18 mängis ta Carolina Hurricanesis, kuid naasis pärast seda Blackhawksi.

2019. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu ZSC Lionsiga.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Krüger 2014. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja tuli 2017. aastal maailmameistriks.

## Välislingid
* Marcus Krüger NHL.com lehel
* Marcus Krüger hockeydb.com lehel
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised Lätis

**[[2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised]]** toimusid **[[Läti]]s** 25. mail 2019,  eelhääletamine 22.–24. mail.

Need olid neljandad Euroopa Parlamendi valimised Lätis. Lätist valiti europarlamenti 8 saadikut.

## Kandidaadid

Euroopa Parlamenti kandideeris 16 nimekirja, kokku 246 kandidaati. Nimekirja said esitada erakonnad ja erakondade liidud, mil oli vähemalt 500 liiget.
*"Läti Vene Ühendus" (esinumber Tatjana Ždanoka)
*"Läti rahvuslased" (esinumber Andris Rubins)
*Läti Regioonide Ühendus (esinumber Edvards Smiltēns)
*Roheliste ja Talurahva Liit (esinumber Dana Reizniece-Ozola)
*Erakond "KPV LV" (esinumber Kaspars Ģirģens)
*"Progressiivsed" (esinumber Gunta Anča)
*Uus Koosmeel (esinumber Juris Žuravļovs)
*Uus Konservatiivne Partei (esinumber Andis Kudors)
*Arengu Eest/Poolt! (esinumber Ivars Ijabs)
*Sotsiaaldemokraatlik partei "Koosmeel" (esinumber Nils Ušakovs)
*Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK" (esinumber Roberts Zīle)
*Aktsioonipartei (esinumber Einārs Graudiņš)
*Virgumine (esinumber Inguna Sudraba)
*Keskerakond (esinumber Normunds Grostiņš)
*Läti Sotsiaaldemokraatlik töölispartei (esinumber Jānis Dinevičs)
*Uus Ühtsus (esinumber Valdis Dombrovskis)

## Tulemused

## Viited

## Välislingid

*https://epv2019.cvk.lv/pub
*https://www.eiropas-velesanas.eu/
*https://www.soreizesbalsosu.eu/
Geert Booij

**Geert Evert Booij** (1947 Hoogeveen, Holland) on Hollandi keeleteadlane. 

Ta on Leideni Ülikooli keeleteaduse emeriitprofessor. Teda nimetatakse konstruktsioonimorfoloogia rajajaks.

## Karjäär
Booij on õpetanud Vrije Universiteit Amsterdamis ja Amsterdami Ülikoolis. Alates 1997 on ta Hollandi rahvusliku teadusagentuuri humanitaaria valdkonna liige. 2005–2007 oli ta Leideni Ülikooli kunstide valdkonna dekaan.

## Teoseid
* *The phonology of Dutch* (The phonology of the world’s languages), Oxford University Press, 1995
* *The morphology of Dutch*, Oxford University Press, 2002
* *Construction morphology* (Oxford Linguistics), Oxford University Press, 2010
* *The grammar of words: An introduction to linguistic morphology* (Oxford Textbooks in Linguistics), Oxford University Press, 2012
* *Yearbook of morphology* (toimetaja)

## Tunnustus
* 2011 – A. von Humboldti teaduspreemia
* 2015 – Ameerika Keeleteaduse Ühingu (SLE) auliige

## Viited
Eesti peakonsulaat New Yorgis

**Eesti peakonsulaat New Yorgis** oli Eesti diplomaatiline esindus Ameerika Ühendriikides New Yorgis aadressil 3 Dag Hammarskjöld Plaza. Konsulaati juhtis peakonsul. Peakonsulaat suleti 31. juulil 2024.

Konsulaadis töötasid peale peakonsuli ka konsul, kultuurireferent ja sekretär.

## Vaata ka
*Eesti Suursaatkond Washingtonis
*Ameerika Ühendriikide Suursaatkond Tallinnas

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Perdekop

**Perdekop** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Pixley ka Seme vallas.

Perdekop tähendab afrikaani keeles 'hobuse küngas'. Perdekop asub merepinnast 1889 meetri kõrgusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Perdekopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,42%, India või Aasia päritolu inimesi 1,67%, valgeid 0,41%, värvilisi 0,30% ja teisi 0,20%. Suulu keelt pidas emakeeleks 82,28% inimesi, sotho keelt 9,86%, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,54%, afrikaani keelt 0,97% ja svaasi keelt 0,83%.

## Viited
Daniil Tšornõi

**Daniil Tšornõi** (Даниил Чёрный; u 1350 – 1428) oli ikoonimaalija ja munk, Andrei Rubljovi kaasaegne ja kaastööline. 

Temale enam-vähem kindlalt omistatavad teosed on freskod Vladimiri Jumalaema Uinumise peakiriku altariruumi kirdeosas (1408) ja Troitse-Sergi suurkloostri Kolmainsuse peakiriku ikonostaasi *[[deesis]]*e vasak pool (u 1425).

Vene Õigeusu Kirik loeb ta pühakuna Moskva Androniku õpilaste hulka ja austab kui vaga (*преподобный*) 26. juunil, Troitse-Sergi suurkloostri vagade pühal, samuti Radoneži pühade päeval 19. juulil.

## Eluloolist
Lisanimi Tšornõi esineb esimest korda 17.–18. sajandi vahetuse tekstis "Сказания о святых иконописцах", see võib olla moonutus sõnast *чернец*, st munk. Enamikus varastes allikates esineb ta lihtsalt nime Daniil all. Kroonikad nimetavad tekstis Daniili nime esimesena, mis võib viidata tema auväärsemale vanusele ja suuremale kogemusele. 15. sajandi teoloog ja kirikukirjanik Jossif Volotski, kes kirjutab neist kui Androniku kloostri munkadest, kes tegutsesid ikoonimaalijatena koos, nimetab Daniili Andrei Rubljovi õpetajaks. Krooniku teate kohaselt suri Daniil Andrei Rubljoviga ühel ajal, millalgi 1430. aasta paiku ja on maetud nagu temagi Moskva Androniku Lunastaja kloostrisse.

1992. aastal, kui puhastati kloostri Lunastaja peakiriku altariruumi, leiti iguumenite ja kloostri asutajate kõrvale maetuna kaks lihtmunka (nahast punutud ristidega ja nahkjalatsitega), vanuses umbes 50 ja 80 aastat. Uurijad tuvastasid luude seisukorra järgi, et tegemist oli ümbermatmisega. Asjaolu, et kaks lihtmunka olid maetud väga auväärsesse paika, andis alust oletusele, et tegemist on Andrei Rubljovi ja Daniil Tšornõi säilmetega.

## Looming
Asjaolu, et Daniil ja Andrei Rubljov töötasid alati koos, muudab keerukaks nende loomingu eristamise, eriti kuna ikoonimaali pole tavaks signeerida. Uurija on püüdnud leida erisusi käekirjas, stiilis ja tehnikas. Igor Grabar nimetab Andrei Rubljovi stiili graafilisemaks ja Daniili oma maalilisemaks. Arvesse võttes, et Daniil kuulus vanemasse põlvkonda, soovitas Grabar omistada talle maalid, milles ilmnevad 14. sajandi bütsantsipärase maalikooli jooned, nagu "Aabrahami rüpp" Vladimiri Jumalaema Uinumise peakiriku lõunalöövis, freskod sama kiriku pealöövi lõunaseinas, rida osaliselt säilinud freskosid altariruumi põhjaseinal ja mõned ikoonid ikonostaasis.

Daniilile omistatud ikoone Vladimiri Jumalaema Uinumise peakirikust leidub Tretjakovi galerii kogudes Moskvas ja Vene Muuseumi kogudes Peterburis.

## Muud
Daniil Tšornõi esineb tegelaskujuna Andrei Tarkovski filmis "Andrei Rubljov" (Nõukogude Liit, 1966), teda mängis Ukraina näitleja Nikolai Grinko.

## Viited

## Välislingid
* Daniil Tšornõi veebileksikonis "Иллюстрированный словарь по иконописи"
* Daniil Tšornõi "Православная Энциклопедия" lehel
Mattias Ekholm

**Mattias Hans Ekholm** (sündinud 24. mail 1990 Borlänges) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.

Ta alustas karjääri Rootsi klubides Mora IK ja Brynäs IF.

2009. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i ''draft''is 102. valikuna. Ta liitus Predatorsi meeskonnaga hooaja 2011–12 alguses, kuid pärast kaht mängu NHL-is naasis Brynäsi, kellega tuli sel hooajal Rootsi meistriks. 2011–12 pälvis ta lisaks Rootsi liiga parimale kaitsjale antava Salmingi auhinna. Järgmisel hooajal suundus Ekholm tagasi Põhja-Ameerikasse, mängides terve hooaja AHL-i klubis Milwaukee Admirals ning sai Predatorsis sel hooajal kirja vaid ühe mängu. Predatorsi põhikoosseisus mängis Ekholm alates hooajast 2013/14 kokku kümnel hooajal.

2023. aasta veebruaris kaubeldi ta Predatorsist Edmonton Oilersi.

Rootsi jäähokikoondisega tuli Ekholm 2018. aastal maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Mattias Ekholm NHL.com lehel
* Mattias Ekholm hockeydb.com lehel
Visuaallennureeglid

**Visuaallennureeglid** (ingl *visual flight rules*, akronüüm VFR) on reeglite kogum, mille alusel piloot juhib õhusõidukit vaadeldava maapinna või horisondi järgi. (väikelennundus, lennusport, lennuvägi jne.) Reisi- ja kommertslennunduses peavad ilmastikutingimused  olema paremad kui VFR-lennu miinimumväärtused, mille on sätestanud piirkonna lennundust reguleeriv amet. Visuaallennul juhib piloot lennukit silmsides maastikuga ja nähtava horisondiga, jälgides õhuruumis olevaid teisi lennukeid ja takistusi. 

Juhul kui ilmastikutingimused on halvemad kui sätestatud visuaallennu miinimumid, on piloodid kohustatud järgima instrumentaallennureegleid (IFR), mille korral juhindutakse peamiselt instrumentidest, mitte ainult  nähtavast vaateväljast. Mõningatel juhtudel on võimalik lennujuhtimisüksuselt saada eri-VFR-lennu luba.

Euroopa Liidu riikides ning nende riikide registristunnustega õhusõidukitega toimub VFR-lend tingimustes, milles nähtavus ja õhusõiduki kaugus pilvedest on võrdsed või suuremad kui need, mille on sätestanud Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO). Euroopa Komisjon on kehtestanud rakendusmäärusega nr 923/2012 lennureeglid, sealhulgas visuaallennureeglid, mis kehtivad ka Eestis ning millele on kehtestatud mõned riigisisesed erandid.

*Tabel on koostatud Lennuliiklusteeninduse AS-i avaldatud "ENR 1.2 VISUAALLENNUREEGLID" põhjal.*

Visuaallennureeglitest juhinduvatel lendudel võib lennata madalamal kui määratud piirkonnad vaid siis, kui see on vajalik õhkutõusuks või maandumiseks.

## Piirangud
Tihedalt asustatud piirkondade või inimeste vabaõhukogunemiste kohal ei tohi visuaallennureeglite kohaselt lennata madalamal kui 300&nbsp;m (1000 jalga) ning seda kõrgeimast takistusest 600 meetri raadiuses. Väljaspool eelmainitud piirkondi ei tohi lennata madalamal kui 150&nbsp;m (500 jalga) kõrgeimast takistusest 150 meetri raadiuses. VFR-lende tohib sooritada ka öösel, kuid sel juhul ei tohi lennata allpool minimaalset kehtestatud lennukõrgust või mägistel aladel allpool 600&nbsp;m kõrgeimast takistusest. Visuaallennureeglite järgi ei tohi sooritada lende kõrgemal kui FL 195 (19 500 jalga) ega helikiiruselähedasel või ülehelikiirusel välja arvatud juhul, kui pädevalt asutuselt on saadud luba.

## Eri-VFR-lennud
VFR-lennud võivad startida ja maanduda tingimustes, kus lennuvälja lähialas on pilvekõrgus madalam kui 450&nbsp;m (1500 jalga) või nähtavus maal alla 5&nbsp;km vaid siis, kui selleks on saadud lennujuhtimisüksuse luba eri-VFR-lennuks lähialas. Sellisel juhul peab lend toimuma väljaspool pilvi, nähtavus nii lennul kui ka maal peab olema vähemalt 1500&nbsp;m või kopterite puhul vähemalt 800&nbsp;m ning indikaatorkiirus võib olla kuni 140 sõlme. Erijuhtudel, milleks peab lennujuhtimisüksuselt loa saama, võivad kopterid lennata ka nähtavusega alla 800&nbsp;m, et osutada arstiabi või teha otsingu-, pääste- või tuletõrjelende.

## Viited
Bridget Riley

**Bridget Louise Riley** (sündinud 24. aprillil 1931 Norwoodis Londonis) on inglise kunstnik. Ta elab ja töötab Londonis.

## Haridus
Riley õppis aastatel 1949–1955 Goldsmithi Kolledžis ja Londoni Kuninglikus Kunstikolledžis.

## Mõjutajad
Bridget Riley kunsti on mõjutanud sellised kunstnikud nagu Victor Vasarely, Joseph Albers, üsna ammustest aegadest Claude Monet, Paul Cezanne, Georges Seurat. Looduse olulisus ja esiletõstmine oma maalides on tähtsal kohal kuni vaimse ja vormikeele kätkeva tähenduseni. Ta ise on oma tööde kohta öelnud: "Ma ammutan loodusest. Ma töötan loodusega, kuid täiesti teistel põhimõtetel. Mulle pole loodus maastik, vaid visuaalse jõudude dünaamika – pigem sündmus kui nähtus." Ta pidas värvi ja vormi lõppväärtusteks ja pidas oluliseks, et neid visuaalsed jõud vabastati kirjeldavast või funktsionaalsest rollist (Gariff 2009).

## Näitused

Esimene isikunäitus toimus aastal 1962 Gallery One'i galeriis Londonis, 1965 toimus Rileyl opkunsti arengust ülevaatlik MoMA näitus "Reageeriv silm" juba New Yorgis, kus ta saavutas suure edu ning oli üle aegade moodsa kunsti muuseumis publikumagnet (Areen, 6.05.2004). Kui muidu oli ta viljelenud enamus must-valgeid pilte, siis 1967 aastal jõudis läbi siniste ja hallide toonide värvideni, mis andis edasi optilisi illusoorseid loomingut, emotsionaalseid nägemusi. Tema eesmärk polnud luua optilisi illusioone, vaid ta pidas oma kasutatavaid elemente osa loodusest, nagu ka näiteks pilved, puud, taimed on osa maastikust. (Lynton 2001).

## Tunnustus
1968. aastal anti Rileyle Veneetsia biennaali kõrgeim autasu, esimest korda oli selleks naine ja inglanna. Bridget Riley on rahvusvahelise kunstimaailma trendiloojast kunstnik (Areen, 06.05.2004).

## Viited
Milne Bay provints

**Milne Bay provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Asub riigi kaguosas ning hõlmab Paapua poolsaare tipu ning palju saari, nende seas ka D'Entrecasteaux' saared, Kiriwina saared ja Louisiade'i saarestik.

Provints jaguneb halduslikult neljaks ringkonnaks:

# Alotau ringkond
# Esa'ala ringkond
# Kiriwina-Goodenoughi ringkond
# Samarai-Murua ringkond
Usenitsa kool

**Usenitsa kool** oli kool Setumaal Poloda nulgas Usenitsa külas.

Kool asutati 1890. Esimesel õppeaastal õppis koolis 12 poissi.

1910 sai kool endale eraldi koolimaja. Varem oli õppimine toimunud eramajas.

1918 muudeti kool algkooliks.

Kool lõpetas tegevuse 1920. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*https://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/120-aastat-kooliharidust-poloda-nulgas?id=43894821
Bougainville'i autonoomne piirkond

**Bougainville'i autonoomne piirkond** on 1. järgu haldusüksus Paapua Uus-Guineas. Piirkond hõlmab Bougainville'i saare, Buka saare ja lähedalasuvad väiksemad saared. Kõik saared kuluvad Saalomoni saarte hulka.

Piirkond jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks.

Bougainville'i autonoomne piirkond moodustati 2005. aastal Põhja-Saalomoni saarte provintsist.

23. novembrist 7. detsembrini 2019 toimus Bougainville'i autonoomses piirkonnas iseseisvusreferendum. 98% hääletanutest (176 928 referendumil osalejat) hääletas iseseisvuse poolt.

Juulis 2021 leppisid keskvalitsus ja Bougainville'i valitsus kokku, et Bougainville iseseisvub 2027. aastal.

Erinevalt muust Paapua Uus-Guineast asub Bougainville ajavööndis UTC+11:00. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.abg.gov.pg/
Manusi provints

**Manusi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas, mis hõlmab Admiraliteedisaared.

Provintsi moodustab üks ringkond, mis jaguneb 11 kohalikuks omavalitsuseks.
II maailmasõjas hukkunute matmispaik Vistlas

**II maailmasõjas hukkunute matmispaik Vistlas** (ka Vistla sõjaväekalmistu) on Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vistla külas asuv matmispaik, kuhu on maetud Porkuni lahingus hukkunuid. 

Matmispaik on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Tee

**Eduard Tee** (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on Eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2000. aastal Tallinna Tõnismäe Reaalkooli. 2004 lõpetas ta Moskva polügraafia tehnikumi trükkalina ja 2008. aastal Moskva Riikliku Polügraafia Ülikooli. 2017. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend).

Aastatel 2017–2022 töötas Vene Teatris näitlejana.

## Viited
Võimalik maailm

Filosoofias ja loogikas kasutatakse mõistet **võimalik maailm** selleks, et selgitada modaalsete väidete tähendust, st väiteid, mille sisu kvalifitseeritakse modaalsete mõistetega, nagu "võimalik" ja "paratamatu" (vt modaalne loogika).

Selleks, et hinnata modaalse propositsiooni tõesust, ei piisa selle teadmisest, kas väljendatud asjaoluga on tegelikkuses tegemist või mitte:

# "On võimalik, et maa on kettakujuline."
# "On paratamatu, et maa on kerakujuline."

Teadmine, et maa on kerakujuline, ei anna veel selgust selles suhtes, kas (1) oleks võimalik, et maal oleks teistsugune vorm; või kas (2) on paratamatu, et maal on kera kuju, st kas ta saaks üleüldse teistsugune olla.

"Võimalikuks maailmaks" nimetatakse loogikat järgivat ettekujutust sellest, milline tegelikkus *võiks* olla - s.t võimalike asjaolude ettekujutuste loogiliselt järjekindel tervik.

Tõesed on sellised propositsioonid, mis on tegelikus maailmas tõesed (nt "Gerhard Schröder sai 1998. aastal Saksamaa liidukantsleriks").
Väärad on sellised propositsioonid, mis on väärad tegelikus maailmas (nt "Angela Merkel sai 1998. aastal Saksamaa liidukantsleriks").
Võimalikud on sellised propositsioonid, mis on tõesed vähemalt ühes võimalikus maailmas (nt "Esther Schweins sai 1998. aastal Saksamaa liidukantsleriks").
Kontingentsed on sellised propositsioonid, mis on vähemalt ühes võimalikus maailmas tõesed ja vähemalt ühes võimalikus maailmas väärad (nt "Gerhard Schröder sai 1998. aastal Saksamaa liidukantsleriks").
Paratamatud on sellised propositsioonid, mis on tõesed kõigis võimalikes maailmades (nt "Kõik ringid on ümmargused").
Võimatud on sellised propositsioonid, mis on väärad kõigis võimalikes maailmades (nt "Mõni ring on täisnurkne").

## Vaata ka
*Tühi võimalik maailm

## Välislingid

*Menzel, Christopher. Possible Worlds - The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University.
Katrin Sutt

**Katrin Sutt** (sündinud 28. detsembril 1993) on Eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2017. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend).

Ta on alates 2017. aastast Vene Teatri näitleja.

## Rollid

### 2017
G. Rodari "Jõulupuude planeet" , lavastaja N. Indeikina – Mario Milani

G. Bjork "Gagarini tee" – Tanja

### 2019
A. Kivirähk "Eesti matus", lavastaja Ü. Saaremäe – Lee

## Isiklikku
Ta elab Maardus.

## Viited

## Välislingid
*Katrin Sutt Vene Teatri kodulehel
*Katrin Sutt Viljandi Kultuuriakadeemia kodulehel
Poola pass

**Poola kodaniku pass** on rahvusvaheline reisidokument, mis on väljastatud Poola kodanikele ja võib olla ka tõend Poola kodakondsuse kohta. Lisaks sellele, et pass võimaldab hõlbustada reisimist rahvusvahelisel tasandil ja olla Poola kodakondsuse märk, hõlbustab Poola konsulaarametnike abistamise protsessi välismaal või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, kui Poola konsulaar puudub.

Iga Poola kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Vistla (Järvamaa)

**Vistla** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Rava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rava külaga.

Külast on teateid arvatavasti alates 1615 (Wistellby).

## Viited

## Välislingid
*
Internaatkool

**Internaatkool** on õppeasutus, kus õppivad õpilased elavad kooli juures asuvas internaadis ja õpivad õpetajate ja kasvatajate järelevalve all.
## Eestis
Eesti NSV Ministrite Nõukogu võttis 23. novembril 1956. aastal vastu määruse nr. 296 „Abinõudest internaatkoolide organiseerimiseks“. Määrusega kinnitati ka internaatkoolide põhimäärus. Eesmärgiks seati organiseerida Eesti NSV Haridusministeeriumi süsteemis aastatel 1956–1960 internaatkoolid kokku 2970 õpilase jaoks. Internaatkoolidesse võeti esmajärjekorras vastu üksikemade, sõja- ja tööinvaliidide lapsi, orbusid, samuti lapsi, kelle ülalpidamiseks perekonnas puuduvad vajalikud tingimused. 

Määrusega kavatseti rajada Eestis järgmised internaatkoolid: Rakvere internaatkool (330-kohaline, 1956); Narva internaatkool (330-kohaline, 1956); Tallinna I internaatkool Nõmmel (660-kohaline, 1957); Elva internaatkool (330-kohaine, 1958); Tartu internaatkool (660-kohaline, 1960); Võru internaatkool (330-kohaline, 1960) ja Pärnu internaatkool (330-kohaline, 1960). Hiljem asutati ka Vaeküla, Orissaare, Otepää, Riisipere ja Vastseliina internaatkool ja Kaagvere Internaatkool (1960–1963)

Internaatkooli liike:
*eriinternaatkool (nt Tallinna I Eriinternaatkool, Tallinna II Eriinternaatkool), eriinternaatkoolid kasvuraskustega noortele (Kaagvere Eriinternaatkool, Puiatu Eriinternaatkool);
*sanatoorne internaatkool (nt Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool, Helme Sanatoorne Internaatkool).

## Vaata ka
*koolkodu
*õpilaskodu
*internaat

## Viited
Ameerika Ühendriikide pass

**Ameerika Ühendriikide kodaniku pass** on dokument, mida väljastatakse Ameerika Ühendriikide kodanikele. Neid väljastab ainult USA välisministeerium. Peale passi (brošüüri kujul) väljastab sama valitsusasutus piiratud kasutusega passikaarte samade nõuete alusel. USA kodanikel on ebaseaduslik siseneda Ameerika Ühendriikidesse või sealt lahkuda ilma kehtiva USA passi või Läänepoolkera reisialgatuse nõuetele vastava passi asendamise dokumendiga, kuigi on palju erandeid, erandeid antakse tavaliselt Ameerika Ühendriikide kodanikele, kes naasevad ilma passita, ja väljumise nõuet ei täideta.

USA passiraamatud vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) soovitatud standarditele (s.o suurus, koostis, paigutus, tehnoloogia). Passibrošüüre on viit tüüpi. Alates 2007. aasta augustist antakse välja ainult biomeetrilisi passe, kuigi mittebiomeetrilised passid kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni. Ameerika Ühendriikide passid on Ameerika Ühendriikide omand ja need tuleb nõudmisel USA valitsusele tagastada.

Seaduse kohaselt on kehtiv Ameerika Ühendriikide pass (või passikaart) veenev (mitte ainult esmapilgul usutav) tõend USA kodakondsuse kohta ja tal on sama jõud ja mõju kui Ameerika Ühendriikide kodakondsuse tõendina kodakondsuse või kodakondsuse tõendina, kui see on välja antud USA kodanikule kogu seadusega lubatud ajavahemiku jooksul. USA seadus ei keela USA kodanikel hoida teiste riikide passe, kuigi nad on kohustatud kasutama USA passi USAsse sisenemiseks ja sealt lahkumiseks.
Aserbaidžaani pass

**Aserbaidžaani kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Aserbaidžaani kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Tavaline pass kehtib 10 aastat (alates 2007. aastast) alates väljastamise kuupäevast ja sisaldab 34 viisalehekülge. Passi sisu trükitakse nii aserbaidžaani kui ka inglise keeles.

Alates 1. jaanuarist 2018 oli Aserbaidžaani kodanikel viisavabadus või viisa saabumisel 63 riigi ja territooriumiga, asetades Aserbaidžaani passi 72. kohale reisivabaduse osas vastavalt Henley viisanõuete indeksile.
Leedu pass

**Leedu kodaniku pass** on dokument, mis on välja antud ainult Leedu kodanikele, et end ise identifitseerida ja / või hõlbustada reisimist väljaspool Leedut (Leedu ametiasutused võivad väljastada muid passe, mida võivad kasutada mittekodanikud, nt "välismaalase pass" või "kodakondsuseta isiku pass" või "pagulase pass").

Iga Leedu kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Leedu pass koos riikliku isikutunnistusega võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Saksamaa pass

**Saksamaa kodaniku pass** on dokument, mida väljastatakse Saksamaa kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Saksa pass on lisaks Saksa ID-kaardile ja Saksa hädaolukorra reisidokumendile (nn Reiseausweis als Passersatz), ainus teine ​​ametlikult tunnustatud dokument, mille Saksamaa ametiasutused võtavad kui regulaarselt isikut tõendavat dokumenti Saksamaa kodanikelt. Lisaks Saksa kodakondsuse identiteedi ja eelduse tõendamisele hõlbustavad nad välismaal asuvate Saksa konsulaarametnike (või Saksamaa konsulaaresinduse puudumise korral teiste ELi liikmete) abi tagamise protsessi. 

Saksamaa passid kehtivad kümme aastat (üle 24-aastastele inimestele) või kuus aastat (kuni 24-aastastele inimestele) ning jagavad standardiseeritud paigutust ja bordoopunast disaini teiste ELi passidega.

Iga Saksamaa kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Etioopia pass

**Etioopia kodaniku pass** on passi dokument, mis väljastatakse Etioopia kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks ja selle hõlbsustamiseks. Dokument on biomeetriline masinloetav pass, mille vapp on pealkirjaga "Etioopia Föderaalne Demokraatlik Vabariik" ja mille all on tekst "pass" inglise ja amhara keeles. Pass kehtib 5 aastat ja sisaldab 32 lehekülge.

Etioopia kodanikud võivad saada passe valitsuse määratud kohtades.
Iirimaa pass

**Iirimaa kodaniku pass** on dokument, mis väljastakse Iirimaa kodanikele. Iirimaa pass võimaldab kandjal rahvusvahelist reisimist ja tõendab Iiri kodakondsust ja Euroopa Liidu kodakondsust. Samuti hõlbustab see juurdepääsu konsulaarabile välismaal nii Iiri saatkondades kui ka teiste Euroopa Liidu liikmesriikide saatkondades.

Nii Iirimaa passid kui ka Iirimaa passikaardid võimaldavad Iiri kodanikel reisida, elada ja töötada piiramatult mõnes Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi riigis.

Nii Iirimaa passid kui ka Iirimaa passikaardid võimaldavad Iiri kodanikel reisida, elada ja töötada piiramatult mõnes Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi riigis.
 
## Välimus

Iirimaa passid kasutavad Euroopa Liidu standardset kujundust masinloetava isikut tõendava lehekülje ja 32 või 66 viisaleheküljega. Kaas on tumepunane ja sellel on Iirimaa rahvussümboli harfi kujutis. Kaanel olevad sõnad on nii inglise kui ka iiri keeles. Isikut tõendav lehekülg on trükitud iiri, inglise ja prantsuse keeles:

* Passiomaniku foto (standardne 35*45mm)
* Tüüp (P)
* Riik (IRL)
* Passi number
* Perekonnanimi
* Eesnimi
* Kodakondsus
* Sünnikuupäev
* Sugu
* Sünnikoht
* Väljastamise kuupäev
* Kehtivusaja lõpp
* Väljastav asutus

## Kehtivus

Tavaline pass kehtib maksimaalselt 10 aastat. 3–17-aastastele alaealistele väljastatud passid kehtivad maksimaalselt 5 aastat. 0–3-aastastele väljastatud passid kehtivad 3 aastat.

## Viited
Belgia pass

**Belgia kodaniku pass** on dokument, mis on Belgia riik oma kodanikele väljastab rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Belgia passide väljastamise ja uuendamise eest vastutab välisministeerium, mida varem nimetati välisministeeriumiks. Iga Belgia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Kodakondsus võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu riikides ning teistes Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis passi või riikliku isikutunnistuse olemasolu korral.
Portugali pass

**Portugali pass** on ametlik dokument, mis väljastatkse Portugali kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Passi või Portugali kodanikukaardiga on võimalik vabalt liikuda ning elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.

Kõigil Portugali kodanikel on õigus Portugali passile. Portugalis tuleb Portugali passi taotlused esitada isiklikult, kas tsiviilregistris, kodanikukaardi osakondades või *Loja do Cidadão*ses. Ülemereterritooriumide taotlused tuleb teha isiklikult konsulaaresinduses (st saatkonnas või konsulaadis).
Dan Jeršov

**Dan Jeršov** (sündinud 3. juunil 1994) on Eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2013. aastal Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend).

Ta on alates 2017. aastast Südalinna Teatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
*Dan Jeršov Vene Teatri kodulehel
*Dan Jeršov Viljandi Kultuuriakadeemia kodulehel
Sergei Dorenko

**Sergei Dorenko** (vene keeles Сергей Леонидович Доренко; 18. oktoober 1959 Kertš – 9. mai 2019 Moskva) oli vene ajakirjanik, sotsioloog ja produtsent.  

Ta oli raadiojaama Govorit Moskva (Говорит Москва 'Räägib Moskva') peatoimetaja (2014–2019) . 

Ta lõpetas aastal 1982 Patrice Lumumba nimelise Rahvaste Sõpruse Ülikooli, saades kolm kvalifikatsiooni: filoloog, vene keele kui võõrkeele õpetaja, hispaania keele tõlk ja portugali keele tõlk.

Aastatel 1977–1982 töötas ta tõlgina ÜLKNÜ delegatsioonide juures Aafrikas ja Ladina-Ameerikas.
1982–1984 NSV Liidu Kõrgema ja Kesk-erihariduse Ministeeriumi tõlgina Angolas.

Alates 1. aprillist 1985 töötas ta Kesktelevisioonis. 1990–1991 oli ta NSV Liidu Teleraadiokomitee välisuudiste saadete toimetaja, saatejuht-kommentaator ja korrespondent.

Jaanuaris 1991 vallandati ta Kesktelevisioonist seoses Lätis ja Leedus toimunud sündmuste "ebaõige" käsitlemisega. Märtsis 1991 oli ta üks telesaate "Vesti" loojaid ja saatejuht.

1992–1993 juhtis ta uudistesaateid telekanalis Ostankino .

1993 – telejaama CNN Hispaania uudiste korrespondent. 

1993–1994 oli ta Moskva sõltumatu telekanali TV-6 Moskva (ТВ-6 Москва) infotoimetuse juht.

Aastal 1995 töötas Dorenko telekanali ORT saatejuhina. Tema saated kõrvaldati eetrist pärast seda, kui ta oli teinud reportaaži Boriss Jeltsini ja Viktor Tšernomõrdini tervislikust seisundist. 

1996. aastal hakkas ta tegema jutusaateid telekanalis Ren TV. Oktoobris 1996 edutati Dorenko telekanali ORT (ОРТ) uudistesaate "Vremja" peaprodutsendi esimeseks asetäitjaks ning märtsist 1998 jaanuarini 1999 oli ta "Vremja" peaprodutsent ja saatejuht. Vallandati intervjuude seeria eest, milles ta paljastas mõnede KGB juhtide ebaseaduslikku kommertstegevust. 

Septembrist 1999 septembrini 2000 juhtis ta omanimelist autorisaadet telekanalis ORT. 
Dorenko kõrvaldati eetrist pärast seda, kui ta oli kritiseerinud Vladimir Putini tegevust allveelaeva Kursk hukkumise järel.

Septembris 2001 tekkis tal võimalus jätkata oma saate juhtimist kanalis (ЗАО ТРВК «Московия»). 

Aastal 2003 astus Dorenko Venemaa Föderatsiooni Kommunistlikku Parteisse, märtsis 2012 astus parteist välja.

2004–2008 tegi Dorenko kaastööd raadiojaamale Ehho Moskvõ. 2008–2013 oli ta raadiojaama Russkaja Služba Novostei (Русская служба новостей) saatejuht ja peatoimetaja. 

2013–2014 – saatejuht telekanalis TV Tsentr. 

Alates veebruarist 2014 kuni elu lõpuni töötas Dorenko raadiojaama Govorit Moskva (Говорит Москва) peatoimetajana. 

Dorenko hukkus 9. mail 2019 liiklusõnnetuses Moskvas Kurski vaksali lähedal. Juhtides mootorratast, hakkas tal halb, ratas sõitis vastassuunda ja põrkas vastu kõnnitee äärekivi. Dorenko viidi üliraskete vigastustega haiglasse, kus suri teadvusele tulemata.

## Viited
Timișoara Traian Vuia lennujaam

**Timișoara Traian Vuia** **lennujaam** (IATA: TSR, ICAO: LRTR) on reisijate arvu järgi suuruselt kolmas lennujaam Rumeenias. 

2003. aastal nimetati see samas maakonnas sündinud leiutaja ja lennupioneeri järgi Traian Vuia lennujaamaks. See on Banaati piirkonnas tähtsaim lennujaam, olles varu nii Bukaresti (OTP), Belgradi (BEG) kui ka Budapesti (BUD) lennujaamale. 2017. aasta algusest sai Timișoara lennujaamast esimene lennujaam Rumeenias, millel on EASA sertifikaat.
## Ajalugu

Algne lennubaas arenes Timiși maakonnas esimese maailmasõja ajal, olles tööl 15. novembrist 1915 kuni 1917. aasta aprillini. 1935. aastal otsustati Timișoarasse rajada ühiskondlik lennujaam. Kuigi ametlikult avati see sama aasta 20. juulil, maandus esimene õhusõiduk seal kolm päeva varem.

1960. aastatel muutus Timișoara järk-järgult aina olulisemaks majanduspiirkonnaks ning 28. veebruaril 1964 avati terminal riigisiseste lendude jaoks. 1970. aastatel otsustati lennujaam renoveerida ning 1977–1979, tööde toimumise ajal, kasutati lendudeks lähedal asuvat Aradi lennujaama, kust Timișoara lennujaam korraldas transpordi kahe linna vahel. 1980. aastatel said reisijad lennata Bukaresti (kuus korda nädalas), Constanțasse (kaks korda nädalas), Frankfurti (kaks korda nädalas) ning Chicagosse ja New Yorki (üks kord nädalas).

1989. aasta revolutsiooni ajal oli lennujaam piiramisrõngas ja suure tähelepanu all, sest just Timișoarast sai revolutsioon alguse. Pärast 1989. aasta sündmusi muutus Lääne-Rumeenia koos Timișoara lennujaamaga ka välisinvestoritele atraktiivsemaks piirkonnaks – arendati uusi lennuliine ning hakati asutust järkjärguliselt renoveerima. Peale hoogsalt kasvava reisijate arvu on praeguseks lennujaam ka tähtis kaubaveopunkt.

## Rajatised
Muu hulgas on Traian Vuia lennujaamas lennurada mõõtmetega 3500 × 45&nbsp;m, 18 parkimiskohta õhusõidukitele. Terminal 1 on lennujaamas kõige vanem – see ehitati aastal 1964 ning kaasajastati 2002. aastal. Esialgu pidi see tulema väiksem, kuid reisijate arv kasvas ning 2010. aasta lõpuks oli terminali ala 2000 m2. Terminal 1 peaks teenindama Schengeni viisaruumist väljajäävaid lende, kuid tegelikult on see keskendunud pigem riigisisestele lendudele ning seda võib läbida kuni 500 reisijat tunnis. Terminal 2 avati 1980. aastal ning seda laiendati ja kaasajastati 2004. aastal. See on lennujaama suurim terminal, mis suudab teenindada kuni 800 reisijat tunnis ning millel on üheksa väravat. Sealt väljuvad ja sinna saabuvad rahvusvahelised lennud.

## Lennuliinid ja sihtkohad
2019. aastal on lennujaamas neli lennufirmat, kes korraldavad regulaarselt lennuliiklust reisijatega: Lufthansa, Ryanair, TAROM ja Wizz Air. Lisaks on kuus firmat, kes korraldavad kargolende, ja kolm firmat, kes korraldavad suvel tšarterlende.

## Statistika
Reisijate arv on viimastel aastatel tänu Timișoara majandusliku olukorra arengule kasvanud. Kui 2016. aastal läbis lennujaama päevas umbes 3200 reisijat, siis 2005. aastal ei küündinud see arv 1500 reisijani. Riigisiseste lendude hulgas läbib Traian Vuia lennujaama 15,1% Rumeenia reisijatest, 32,8% kaupadest ja 13,2% kõikidest lendudest.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Iskra

**Iskra** võib tähendada järgmist:
*Iskra (Venemaa ajaleht)
*Iskra (Eesti ajaleht)
*Iskra (Pihkva oblast), asula Venemaal Pihkva oblastis
*Iskra (kaubamärk), Nõukogude Liidus
**Iskra 1030
**Iskra 1080
Iskra (Eesti ajaleht)

**Iskra** (vene keeles Искра) oli aastatel 1986–1990 Tallinnas ilmunud Eesti NSV kommunistliku noorsooühingu ja pioneeriorganisatsiooni venekeelne häälekandja. Iskra oli põhiväljaande Säde venekeelne versioon. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.

## Viited

## Välislingid
*
Magori keel

**Magori keel** on Austroneesia hõimkonda Paapua poolsaare keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Paapua Uus-Guinea keskprovintsis.

Kõnelejate arv oli 2000. aasta andmetel 100. Magori keele kõnelejad on läinud suures osas üle mailu keelele, mis on magori keelt tugevalt mõjutanud.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/mago1248
Koduvald (Kambja ajaleht)

**Koduvald** oli Kambja valla ajaleht, mis ilmus aastatel 1995–2017. 

Ajalehte andis välja Kambja vallavalitsus ja selle peatoimetaja oli Toivo Ärtis. 

Aastatel 2000–2017 ilmus ajaleht sagedusega 1 kord kuus. Pärast 2017. aasta haldusreformi ühines Koduvald ajalehega Olevik ning asutati uus ajaleht, Olevik ja Koduvald.

## Viited

## Välislingid
*
Reaali Poiss (ajaleht)

**Reaali Poiss** on Tallinna Reaalkooli ajaleht. Leht ilmub 1997. aastast ja sagedusega üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*Koolilehest Tallinna Reaalkooli kodulehel
*
Raeküla Sõnumid

**Raeküla Sõnumid** on aastast 2010 ilmuv MTÜ Selts Raeküla ajaleht, mis vahendab seltsi enda ja Pärnus asuva Raeküla linnaosa uudiseid. Leht ilmub sagedusega üks kord kvartalis.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehest Raeküla Vanakooli Keskuse kodulehel
*
Rîbnița

**Rîbnița** (ka Рыбница) on linn Moldovas, *de facto* Transnistrias. Linn on Rîbnița rajooni keskus. Linnast on pärit palju Moldova ja Transnistria poliitikuid.

## Nimi
Linna nimi tuleb venekeelsest sõnast , mis tähendab kala.

## Majandus
Linnas asub Transnistria suurim ettevõte – terasevabrik, mille eksport moodustab Transnistria SKT-st 40–50%.

## Välislingid
* Linna koduleht
Honingfontein

**Honingfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Honingfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Venda keelt pidas emakeeleks 85,04% inimesi, tsonga keelt 9,28% ja pedi keelt 4,26%.

## Viited
Roheline Häädemeeste

**Roheline Häädemeeste** oli 2007–2009 Häädemeestel ilmunud kohalike roheliste ajaleht. Leht oli seotud erakonnaga Eestimaa Rohelised (EER Häädemeeste rakk). Lehe toimetaja oli Tiit Merenäkk. Leht ilmus üks kord kuus. Lehte ilmus kokku 21 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*
UNESCO maailmapärand Ungaris

**[[Ungari]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 8 objekti ja 11 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*7 kultuuripärandi objekti:
**1987 Hollókő vanaküla ja selle ümbruskond
**1987, 2002 Budapest, kaasa arvatud Doonau kaldad, Buda linnuse kvartal ja Andrássy avenüü
**1996 Pannonhalma benediktlaste peaklooster ja selle looduskeskkond
**1999 Hortobágy rahvuspark – ''Puszta''
**2000 Pécsi varakristlik nekropol (Sopianae)
**2001 Fertö / Neusiedlersee kultuurmaastik. Ühispärand Austriaga
**2002 Tokaj' veiniregiooni ajalooline kultuurmaastik
*üks looduspärandi objekt:
**1995, 2000 Aggteleki Karsti ja Slovaki Karsti koopad. Ühispärand Slovakkiaga 
*nimistusse kandideerib alates 1993. aastast veel 11 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Ungaris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Saare Muusika

**Saare Muusika** oli 2000-2002 ilmunud kultuurileht, mis oli keskendunud Saare maakonnas toimuvate muusikaürituste tutvustamisele. Lehte andis välja Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutus. Lehe toimetaja oli Monika Puutsa. Leht ilmus kuni kaks korda kuus. Lehest ilmus kokku 32 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*
Saarte Suvenädal

**Saarte Suvenädal** (1993–1996 *Saaremaa Suvenädal*) on alates 1993. aastast suvekuudel ilmuv Meie Maa ja Hiiu Lehe nädalalõpulisa, mis vahendab eelkõige Saaremaaga seotud uudiseid. Ajalehte annab välja Saaremaa Raadio OÜ. Ajaleht ilmub vaid suvekuudel ja sagedusega üks kord kuus. Seda levitatakse Saaremaal, Hiiumaal ja parvlaevadel.

## Viited

## Välislingid
*
Sõlmsammas

**Sõlmsammas** on sammas, mille tüves on kujundatud väiksematest sammastest paari- või neljakaupa moodustatud sõlme kujulisena. Esineb arhitektuurielemendina ainult romaani kunstis, sõlmsambaid leidub enamasti kirikutel Itaalias (Trento, Verona, Ferrara, Lucca, Veneetsia), aga ka Austrias ja Saksamaal. Sõlmega sambale on omistatud tõrjemaagilist mõju (*[[apotropaion]]*), see asetseb sageli portaalil või läänefassaadil.

File:Bifora del campanile di Pieve di Santa Maria in Acquedotto.JPG|Paarissambast sõlm Forli Aquedotti Maarja kiriku kellatornis
File:Abbazia di Chiaravalle Chiostro 2.jpg|Neljast sambast sõlmsammas. Chiaravalle kloostrikirik
File:Gropina pulpito.jpg|Kahest sambast sõlm. Gropina Peetri kiriku kantsel
File:Modena Duomo colonne intrecciate.JPG|Sõlmsammas Modena toomkiriku portaali kõrval
File:222FerraraCattedrale.JPG|Sõlmsambad raamimas Ferrara katedraali portaali
File:Karner hl Pantaleon in Mödling - Detail.jpg|Sõlmsambad Karneri Pantaleoni kirikul Mödlingis (Alam-Austria)
File:MerseburgNeumarktkirche6.JPG|Detail Merseburgi Neumarktkirche portaalist (Sachsen-Anhalt)


## Viited
Valentin Asmus

**Valentin Ferdinandovitš Asmus** (vene keeles *Валентин Фердинандович Асмус*; 18. detsember / 30. detsember 1894 Kiiev – 4. juuni 1975 Moskva) oli vene filosoof ja loogik. Tuntud eelkõige Immanuel Kanti spetsialistina.

Ta lõpetas Kiievi ülikooli 1919. aastal.

1927 kolis Moskvasse. Aastatel 1942–1972 oli professor Moskva ülikoolis.

## Teosed eesti keeles
* "Platon". Tõlkinud Sulev Hallik. Lisa: katkend dialoogist "Pidusöök" (lk 141–145). Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1971, 152 lk.
Rietvallei

**Rietvallei** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietvallei elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,00%, värvilisi 0,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,06% ja teisi 0,49%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 24,74% inimesi, suulu keelt 22,27%, koosa keelt 18,91%, tsonga keelt 11,81%, sotho keelt 8,40%, pedi keelt 4,40%, inglise keelt 1,70%, venda keelt 1,64% ja ndebele keelt 1,11%.

## Viited
Ukraina pass

**Ukraina kodaniku pass** on Ukraina kodanikele väljastatud dokument, mis on Ukraina kodakondsuse peamine tõend. Ukraina valitsus on väljastanud kahte liiki passe, mida tuntakse üldiselt kui sisepassi ja rahvusvahelist passi. Ukraina passiivseks identifitseerimisdokumendiks on sisemine passi pehme brošüür (väljastatud 2016. aastal ja enne seda) / krediitkaardi suurusega ukraina isikutunnistus (välja antud alates 2016. aastast). Rahvusvahelist passi kasutatakse välismaal reisimiseks.
Teataja (täpsustus)

**Teataja** on/oli mitme väljaande nimi:
***[[Teataja]]**, Konstantin Pätsi Tallinnas ilmunud ajaleht
*Teataja (Stockholm), Stockholmis ilmunud ajaleht
*Teataja (ajaleht, 1922), Tallinnas ilmunud ajaleht
*Teataja (ajaleht, 1994), Nissi valla ajaleht