open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Betty Lou Oliver

**Betty Lou Oliver** (16. juuli 1925 – 24. november 1999) oli Empire State Buildingu liftisaatja, kes elas samal päeval üle kaks suurt õnnetust. Ta on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui kõige kõrgemalt koos liftiga kukkumise üle elanud inimene.

## Lennuõnnetus

28. juulil 1945 töötas Oliver Empire State Buildingu 80. korrusel, kui hoonet rammis pommitaja B-25 Mitchell. Ta sai vigastada, samal ajal 14 inimest hukkusid.

Kui päästetöötajad temani jõudsid, otsustati ta evakueerida liftiga. Päästjad ei olnud teadlikud, et liftikaablid on katkemiseni kahjustada saanud. Kui Oliver oli liftis ja uksed sulgusid, kaablid katkesid ja Oliver kukkus 75 korrust allapoole keldrisse. Ta jäi ellu, kuid päästetöötajad pidid ta teist korda päästma. Ta viidi tõsiste vigastustega haiglasse ja ta paranes.
Pahad poisid

**"Pahad poisid"** (inglise keeles **"Bad Boys"**) on 1995. aastal esilinastunud USA märulikomöödia. 

Filmi režissöör on Michael Bay ning produtsendid Don Simpson ja Jerry Bruckheimer. Peaosatäitjad Martin Lawrence ja Will Smith Miami mängivad narkopolitseinikke Marcus Burnette'i ja Mike Lowreyt. 

2003. aastal linastus filmi teine osa, "Pahad poisid 2".
Kolmårdeni loomaaed

**Kolmårdeni loomaaed** on loomaaed Rootsis Norrköpingi vallas Norrköpingi linna lähedal.

Loomaaed asutati 27. mail 1965. Seal on umbes 100 eri liiki loomi, sealhulgas india elevandid, amuuri tiiger, lõvi, lumeleopard, hundid, võsakoerad ja gorillad. 

Loomaaia pindala on 1,72 km². Seal on Rootsi ainuke delfinaarium ning safaripark, kus loomad liiguvad vabalt ringi ja külastajad saavad neid jälgida 2638 m pikkuse köisraudtee pealt.

## Välislingid
*http://www.kolmarden.com/
Howard Webb

**Howard Melton Webb** (sündinud 14. juulil 1971 Rotherhamis) on endine Inglismaa jalgpallikohtunik, kes peamiselt vilistas Inglismaa Premier League'i mänge. 2005. aastast on ta FIFA rahvusvahelise kategooria kohtunik. 2014. aastal lõpetas ta kohtunikukarjääri.

Webb on Briti impeeriumi ordu liige (MBE).

Howard Webb on esimene kohtunik, kes sama aasta jooksul vilistas nii UEFA Meistrite Liiga kui ka jalgpalli maailmameistrivõistluste finaali.

## Viited

## Välislingid
Joseph Edmund Eduard von Hahn

**Joseph Edmund Eduard von [[Hahn]]** (24. märts/5. aprill 1860 Uue-Lõve mõis Valjala kihelkond Saaremaa – 7. mai 1942 Königsbruch Austria) oli Kuressaare linnapea  aastatel 1915–1916.

Joseph Edmund Eduard von Hahn sündis 1860. aastal Saaremaa Valjala kihelkonna Uue-Lõve mõisas, mõisa rentniku kolleegiumiassessor Karl von Hahni ja Elmire (sünd. von Nolcken) pojana.

J. E. E. von Hahn oli Võhksa, Lööne ja Randvere mõisa rentnik ning Esimese maailmasõja ajal 28. septembrist 1915 kuni 1916. aasta maini Kuressaare linnapea.

Joseph Edmund Eduard von Hahn suri 7. mail 1942 Austrias Königsbruchis.

## Vaata ka
*Kuressaare linnapeade loend

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Marcus Verrius Flaccus

**Marcus Verrius Flaccus** (60...55 eKr – 20 pKr) oli vanarooma grammatik ja õpetaja.

Ta oli vabakslastud ori. Ta oli Marcus Vipsanius Agrippa poegade Gaius Caesari ja Lucius Caesari õpetaja.
Berenike IV

**Berenike IV Epiphaneia** (kreeka keeles Βερενίκη; 77 eKr Aleksandria – 55 eKr Aleksandria) oli Ptolemaioste dünastiast pärinev Egiptuse valitsev kuninganna 58 eKr – 55 eKr. Ta oli Ptolemaios XII ja Kleopatra VI tütar, Kleopatra VII, Ptolemaios XIII ja Ptolemaios XIV õde.

58. aastal eKr sai ta tänu oma isa eemalolekule 20-aastaselt Egiptuse ainuvalitsejaks. Oodati, et ta abielluks ja riik saaks meessoost kaasvalitseja, kuid seda ei juhtunud. 55. aastal eKr naasis Berenike isa Ptolemaios XII troonile ning lasi Berenike hukata.
Titus Livius

**Titus Livius Patavinus**, üldtuntud kui **Titus Livius**, (59 eKr Patavium – 17 pKr) oli vanarooma ajaloolane.

Ta kirjutas mahuka käsitluse Rooma ja roomlaste ajaloost, "Ab Urbe Condita Libri" ("Raamatud linna asutamisest alates"). Linna ajalugu käsitlenud 142 raamatust kolm neljandikku ei ole tänapäevani säilinud. Raamatutest esimene, mis käsitleb linna asutamist, on välja antud ka eesti keeles  ("Linna asutamisest alates. Esimene raamat", ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding, Mart Noorkõiv ja Tuuli Triin Truusalu. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2016). 2018. aastal avaldas Tallinna Ülikooli Kirjastus Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlgitud ning Märt Tänava järelsõna ja kommentaaridega varustatud Liviuse ajalookäsitluse 21. raamatu, mis käsitleb Hannibali tegevust Hispaanias ning tema retke üle Alpide Itaaliasse, mis pani aluse Teisele Puunia sõjale.

## Viited

## Välislingid
*Ab urbe condita libri (ladina keeles)
*The Project Gutenberg eBook, The History of Rome; Books Nine to Twenty-Six (inglise keeles)
Herodes (täpsustus)

***[[Herodes]]**, Juudamaa kuningas 37 eKr – 4 eKr
***[[Herodes Archelaos]]**, Juudamaa etnarh
***[[Herodes Atticus]]**, filatroop
***[[Herodes Antipas]]**
***[[Herodes (perekonnanimi)|Herodes]]** on perekonnanimi
Herodes (perekonnanimi)

**Herodes** on perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Herodes kandjaile uueks perekonnanimeks Harge või Reigo.

## Nime kandjaid
*Arthur Herodes, eesti arst ja sõjaväelane
*Jaak Herodes, eesti omavalitsustegelane
*Kristina Herodes, stilist, moekunstnik, stiilikoolitaja
*Kristiina Herodes, kommunikatsiooniekspert, suhtekorraldaja 
*Ott Herodes, kunstnik, graafik
*Priit Herodes, eesti heraldik
*Regina Herodes, koreograaf, kunstnik
Carmelo Robledo

**Carmelo Ambrosio Robledo** (13. juuli 1912 Buenos Aires – 1981) oli Argentina poksija.

Robledo võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale 4. koha saajale Frank Traynorile (Iirimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Córdoba departemang

**Córdoba departemang** on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombias. See asub riigi loodeosas ning piirneb põhjas Kariibi merega.

Departemang jaguneb 30 vallaks. 

Córdoba departemangu halduskeskus on Montería.

Osa departemangu territooriumist on valitsusvastaste relvarühmituste kontrolli all.

Elanikest on 76% europiidid või mestiitsid, 13% neegrid (afrocolombialased) ja 10% indiaanlased.

## Välislingid

*Departemangu valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Alberto Lovell

**Santiago Alberto Lovell sen** (23. aprill 1912 Dock-Sud, Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 17. märts 1966) oli Argentina poksija.

Lovell võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Lovell poksis jaanuarist 1934 kuni juulini 1951 elukutselisena. Ta pidas kokku 88 kohtumist, millest võitis 76 (neist 55 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki. Ta on olnud elukutseliste Argentina ja Lõuna-Ameerika meister.

## Isiklikku
Alberto Lovelli noorem vend Guillermo ja poeg Santiago olid samuti tuntud Argentina poksijad.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Santiago Lovell

**Alberto Santiago Lovell, Jr ** (19. jaanuar 1942 Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 8. märts 2002) oli Argentina poksija.

Lovell osales raskekaalus (üle 81 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Vadim Jemeljanovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lovell poksis juulist 1965 kuni aprillini 1978 elukutselisena. Ta pidas kokku 50 kohtumist, millest võitis 33 (neist 24 nokaudiga), kaotas 15 (neist 14 nokaudiga) ning viigistas 2 kohtumist.

## Isiklikku
Santiago Lovelli isa Alberto ja selle vend Guillermo olid samuti tuntud Argentina poksijad.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Crixus

**Crixus** (suri 72 eKr) oli üks 73–71 eKr orjade ülestõusu juhtidest Vana-Roomas.

Ta oli pärit Galliast ning tema nimi tähendas gallia keeles "lokkisjuukseline". Ta oli enne mässu olnud mitu aastat ori ning treenitud gladiaatoriks.

Ta eraldus oma meestega Spartacuse juhitud põhiväest ning jätkas lahingutegevust Lõuna-Itaalias. 72. aasta kevadel sattus ta Apuulias vastamisi roomlastega. Ta kavatses vastast nõrgestada oma germaanlastest sõdalastega ning siis saata lahingusse keldi gladiaatorite koorekihi, kuid plaan ebaõnnestus. 30 000-meheline vägi kaotas ning Crixus ise hukkus lahingus.

Spartacus austas Crixuse mälestust mängudega, kus 300 roomlasest sõjavangi sunniti võitlema gladiaatorite kombel elu ja surma peale.
Herodes

**Herodes I Suur** (73 e.m.a Ashqelon – 4 e.m.a Jeeriko) oli Juudamaa kuningas alates 37. aastast e.m.a kuni surmani.

Herodes oli Juudamaa prokuraatori Antipateri teine poeg.

Herodese karjäär algas aastal 47 e.m.a, kui tema isa nimetas ta Galilea asevalitsejaks. Juudamaa oli sel ajal juba osa Rooma impeeriumist.

Herodese isa oli rahaliselt toetanud Julius Caesari atentaati ning ta mürgitati seetõttu 43. aastal e.m.a. Herodes maksis oma isa eest kätte ning veenis Marcus Antoniust ja Octavianust, et tema isa oli Caesari mõrvajaid toetama sunnitud.

Heroodes I valitsejate suguvõsa: 
* Filippus (vürst) 4 e.m.a - 34 m.a.j. 
* Antipas (vürst) 4 e.m.a - 37 m.a.j. 
* Agrippa I (kuningas) 41–44 m.a.j. 
* Agrippa II (vürst) 47–53 m.a.j.
Bosnia keel

**Bosnia keel** (bosnia keeles *bosanski jezik*, *босански језик*, *بۉسآنسقاى يهزاىق*) on üks lõunaslaavi keeltest. Keel ei erine väga serbia ja horvaadi keelest, mistõttu nende keelte kõnelejad saavad üksteisest hästi aru. 

Bosnia keelt räägib emakeelena umbes 2,2 miljonit inimest Bosnias ja Hertsegoviinas, kus see on üks kolmest riigikeelest. Lisaks räägitakse bosnia keelt ka teistes Balkani riikides, peamiselt Horvaatias, Montenegros ja Serbias.

Peamine erinevus serbia ja horvaadi keelest seisneb selles, et bosnia keeles on rohkesti türgi, araabia ja pärsia keele laensõnu, mis juurdusid seal Osmanite ülemvõimu ajal. 

Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku, üha harvemini kirillitsat. Varem on tarvitatud ka bosnia kirillitsat *bosančica*t (*босанчица*) (11.–15. sajandil) ja bosnia keele jaoks kohandatud araabia tähestikku *arebica*t (15.–19. sajand; taasjuurutamise katsed enne Teist maailmasõda).

## Vaata ka
*Serbia-horvaadi keel

## Viited
Triinu Tamm

**Triinu Tamm** (sündinud 14. septembril 1973) on eesti tõlkija ja toimetaja, aastast 2013 Loomingu Raamatukogu peatoimetaja.

2008. aastast kuulub ta Eesti Kirjanike Liitu.

## Tunnustus
Pärast Kunstide ja Kirjanduse rüütlijärgu ordeni pälvimist 2016. aastal ülendas Prantsusmaa Triinu Tamme 2024. aastal ohvitseri auastmesse.

## Tõlkeid
* Milan Kundera, "Romaanikunst", Loomingu Raamatukogu 11/12, 1998
* Albert Camus, "Esimene inimene", Varrak, 2000
* Agota Kristof, "Eile", Loomingu Raamatukogu 8, 2001
* Benoїt Duteurtre, "Reis Prantsusmaale", Varrak, 2004
* Albert Camus, "Pahupool ja päripool", kogumikus "Pagendus ja kuningriik", Varrak, 2004
* Pascal Quignard, "Kõik maailma hommikud", Varrak, 2004
* Michel Houellebecq, "Võitlusvälja laienemine", Varrak, 2005
* Marguerite Duras, "Tamm Vaikse ookeani vastu", Varrak, 2006
* Anna Gavalda, "Ma armastasin teda", Pegasus, 2006
* Raymond Queneau, "Stiiliharjutused" (koos Jaana Porila ja Ain Kaalepiga), Varrak, 2007
* Philippe Delerm, "Terve pühapäeva oli sadanud", Varrak, 2007
* Andrei Makine, "Ühe elu muusika", Varrak, 2008
* Andrei Makine, "Tundmatu mehe elu", Varrak, 2010
* Anna Sam, "Kassapidaja katsumused", Varrak, 2011
* Nancy Huston, "Murrangujooned", Loomingu Raamatukogu 24–27, 2012
* J. M. G. Le Clézio, "Karantiin", Varrak, 2013
* Kim Thúy, "Ru", Loomingu Raamatukogu 28–29, 2014
* Michel Houellebecq, "Saare võimalikkus", Varrak, 2015
* Marcel Proust, "Valik esseid", Loomingu Raamatukogu 28-30, 2015
* Milan Kundera, "Tühisuse pidu", Varrak, 2016
* Michel Houellebecq, "Alistumine", Varrak, 2016
* Jean-Philippe Toussaint, "Tung ja kannatlikkus", Loomingu Raamatukogu 5, 2017
* Gaétan Soucy, "Väike tüdruk, kes armastas liialt tuletikke", Draakon ja Kuu, 2017
* Nancy Huston, "Ingli märk", 2020

## Publikatsioone
* "Quartier Latin. Prantsuse keele õpik ja töövihik". Kaasautor Leena Tomasberg, 2010
* "Prantsuse tänapäeva kirjanduselust", Vikerkaar 7-8/2008
* "Värske nobelist Le Clézio tuli mässates", Postimees, 10. oktoober 2008
* "Nobeli kirjandusauhind taas kord prantslasele", Looming 2008, nr 11, lk 1753–54
* "Prantsuse kirjanduse nullindad", Vikerkaar 7-8/2010
* "Kuidas elab ilukirjanduse tõlkija Prantsusmaal?", Looming 2011, nr 11
* "Paule Constant ja prantsuse romaan", Sirp, 14. juuni 2012
* "Valgustuse postihobused. Tõlkijad ja toimetajad enne ja nüüd", Keel ja Kirjandus 2013, nr 1
* "Modiano tegelastel on alati minevikuga arved klaarida", ERR, 10.10.2014

## Viited
Seisab üksi mäe peal

"**Seisab üksi mäe peal**" on Eesti kirjaniku Maimu Bergi romaan, mis kirjeldab stseene esimese eesti kirjaniku Kristjan Jaak Petersoni elust. Ajaloolise aine varal käsitleb Berg eesti rahvusliku identiteedi probleeme. Teos ilmus 1988. aastal samade kaante vahel teise ajaloolise romaaniga "Kirjutajad" (raamatus on avaldamisaastaks kirjutatud 1987), 2. trükk ilmus 1998.

Sündmustikku kirjeldab autor Petersoni sisemonoloogi kaudu, mistõttu lugeja näeb kogu tema ajastut peategelase vaatenurgast. Kriitik Rein Veidemann on nimetanud sellist lähenemist autopsühhograafiliseks. Berg täiendab teadaolevaid ajaloolisi fakte fantaasiaga ning õigustab seda eessõnaski; faktitruuduse seisukohalt kritiseeris romaani ka Malle Salupere. Veidemanni hinnangul võimaldab säherdust kriitikat asjaolu, et tekst pole Petersoni-tõlgenduse fiktiivsuse rõhutamisele vaatamata liialt fiktsionaalne, et faktide paikapidavuse vaidlustamine mõttetuks muutuks.

## Viited
Kirjutajad

"**Kirjutajad**" on Eesti kirjaniku Maimu Bergi romaan, mis kirjeldab Barbara von Tisenhuseni elu. Ajaloolise aine varal käsitleb Berg eesti rahvusliku identiteedi probleeme. Teos ilmus 1988. aastal samade kaante vahel teise ajaloolise romaaniga "Seisab üksi mäe peal" (raamatus on avaldamisaastaks kirjutatud 1987), 2. trükk ilmus 1998. I. Grönholmi tõlgituna ilmus see 1993. aastal saksa keeles pealkirjaga "Barbara von Tisenhusen".

## Viited
Vigri

**Vigri** on XXII olümpiamängude purjeregati maskott. Hülgepoeg Vigri autorid on keraamik Saima Sõmer ja Polümeeri töötaja ­Elsie Johanson. Nimi on tuletatud sõnast viiger.

## Vaata ka
*Karupoeg Miška (*Мишка*), 1980. aasta suveolümpiamängude ametlik maskott 

## Viited
Soola tänav

**Soola tänav** on tänav Tartus Kesklinna linnaosas.

Tänav ühendab Kalevi tänavat Tartu turuga ja on 0,5 km pikkune. Soola tänav ristub Aleksandri tänava, Turu tänava, Kaluri tänava ja Väike-Turu tänavaga.

Soola tänava ääres asuvad Tartu bussijaam, Emajõe Ärikeskus ja kaubanduskeskus Kvartal.
Olev Maimets (insener)

**Olev Steven Maimets** (sündinud 21. detsembril 1951 Torontos) on väliseesti insener.

Ta lõpetas Kanadas De La Salle College'i ja 1977. aastal Waterloo Ülikooli.

Ta on tegev E.E.L.K. Toronto Peetri Koguduses ning on Korporatsioon Rotalia liige.

Tartu Ülikooli Sihtasutus annab igal aastal välja Olev ja Talvi Maimetsa stipendiumi, mille eesmärgiks on toetada infektsioonhaiguste ja rakubioloogia alast õppe- ja teadustööd Tartu Ülikoolis, ning perekond Maimetsa stipendiumi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üliõpilasele.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Talvi Maimets. Neil on kaks tütart ja poeg. Vanem tütar Mari Maimets on advokaat Torontos ja noorem tütar Kaili Maimets on flötist Orchestra Londonis. Poeg Riho Esko Maimets on helilooja.

Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud Olev Maimets oli Olev Maimetsa isa vend.

## Välislingid
*Olev ja Talvi Maimetsa stipendium
*Perekond Maimetsa stipendium
Khān Yūnis

**Khān Yūnis** on linn Palestiinas, Gaza tsoonis. Asub 4 km kaugusel Vahemerest ja 8 km kaugusel Egiptuse piirist.

Linna juures asub 1948. aastal asutatud suur põgenikelaager.

## Välislingid
*http://www.khanyounis.mun.ps/
Valdur Visnapuu

**Valdur Visnapuu** (16. juuni 1917 Sangaste vald, Valgamaa – 28. juuli 1944 Sinimäed) oli Eesti (lipnik) ja Teise maailmasõja ajal Saksa Relva-SSi 20. Füsiljerpataljoni ohvitser. 

Langes sõjategevuses Sinimägede lahingus 28. juulil 1944. 

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Alex Milits

**Alex Milits** (19. jaanuar 1932 Pankjavitsa vald – 11. juuni 2012 Rootsi) oli eesti ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija.

Ta sai alghariduse Petseris ja Tartus. 1944. aastal põgenes perekond Rootsi. Seal õppis ta reaalkoolis, aga lõpetas 1953. aastal Lundi Toomkooli humanitaarharu. Lundi Ülikooli lõpetas Alex Milits 1957. aastal slaavi ja soome-ugri keelte ning võrdleva keeleteaduse alal ning õppis hiljem Stockholmi Ülikoolis slavistikat. 

Töötas Huddinge gümnaasiumis õpetajana, tegeles poksi ja muusikaga. 

Alex Milits tegi kaastööd Vabaduse Raadiole, BBCle, Kanada Raadiole, Eesti Raadio Stockholm (Stockholmi Eesti lähiraadio, 1980–1991) ja Lääne-Saksa televisioonile, samuti väliseesti ja välisvene ajalehtedele.

## Teoseid
*"Translations from Estonia into jazz", Alex Milits & Co heliplaat, 1969
*"Röster från öster", 1974
*"Peeter, sõja laps", Olion, 1995
*"Kommentaarid", Kirjastus VÄLIS-EESTI&EMP Stockholm, 1983
*"Tro och makt i Sovjet" Den Kristna Bokringen, Örebro, 1973
*"Peter, barn av ett krig", Forum, Stockholm, 1978
*"Peter från ingenstans", Forum, Stockholm, 1979
*"Peter Radek", Forum, Stockholm, 1980

## Tunnustus
* Rootsi Eestlaste Liidu 2001. aasta kultuuriauhind "Kalevipoja" tõlke eest rootsi keelde
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* "Alex Milits – kirjanik ja publitsist Petserimaalt"
Ma armastasin venelast

"**Ma armastasin venelast**" on Eesti kirjaniku Maimu Bergi lühiromaan, mis kirjeldab rahvusliku kuuluvuse ja tärkava seksuaalsuse probleeme. 

Cornelius Hasselblatt on nimetanud romaani teemadena ka keeleküsimust ja pedofiiliat, rõhutades, et selline teos ei saanuks mingil juhul ilmuda Nõukogude Liidus. Tõepoolest pälvis raamat ilmudes suurt tähelepanu ning on Bergi enim tõlgitud romaan. Hasselblatt tõstab esile ka teksti keelelist avatust ja radikaalsust. Nii teema kui keele poolest on "Ma armastasin venelast" iseloomulik taasiseseisvunud Eesti esimese kümnendi kirjandusele, mis suures osas käsitles seniseid tabuteemasid ning katsetas seni keelatud väljendusvahendeid.

Teos ilmus 1994. aastal samade kaante vahel teise lühiromaaniga "Nemad" (raamatus on avaldamisaastaks kirjutatud 1987). 

"Kirjutatud" on tõlgitud vene (1994), rootsi (1997), soome (1998) ja saksa keelde (1998, "Ich liebte einen Russen"). 

Raamatu pealkiri viitab Anton Hansen Tammsaare romaanile "Ma armastasin sakslast".

## Viited
Vigri (täpsustus)

**[[Vigri]]** on XXII olümpiamängude purjeregati ametliku maskoti nimi. Nimi on võetud viigri järgi.

***[[KSK Vigri]]** oli jalgpalliklubi Tallinnas.
***[[Vigri (kohvik)|Vigri]]** on kohvik Tallinnas.
***[[Vigri (lasteaed)|Vigri]]** on lasteaed Hiiumaal Kõrgessaares.
***[[Vigri (laev)|Vigri]]** on Eesti heitmekogurlaev.
Kokaraamat

**Kokaraamat** on raamat, mis sisaldab toitude valmistamise kirjeldusi ja harilikult ka retsepte koos koostisosadega või üldisi kokandusalaseid nõuandeid ning selleks kasutatavate köögivahendite loetelu.

Kokaraamat võib sisaldada toitude illustratsioone.

Esimene eestikeelne kokaraamat oli Tallinnas aastal 1781 ilmunud "Köki ja Kokka Ramat" (tõlkinud Johann Lithander, nummerdatud lehekülgi 699 pluss 18 lk sissejuhatust ja lõpus register; sisaldas 986 õpetust ja retsepti).

Tänapäeval antakse kokaraamatuid välja ka e-raamatuna.

## Välislingid

* "Köki ja Kokka Ramat" (1781) Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus Eeva
Ignazio Abate

**Ignazio Abate** (sündinud 12. novembril 1986 Sant'Agata de' Gotis) on Itaalia jalgpallur (paremkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri Itaalia kõrgliiga Serie A klubis AC Milan ja on seal mänginud ka suurema osa karjäärist. Itaalia kõrgliigas on ta mänginud veel Empoli ja Torino koosseisus.

Rahvuskoondises debüteeris Abate 11. novembril 2011 Poola jalgpallikoondise vastu. Varem mängis ta Itaalia U-21 koondises, kokku 10 mängu ja lõi neis ka ühe värava. Ta on kuulnud Itaalia koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Itaalia olümpiameeskonda.

## Saavutused
;Milan
*Serie A (1): 2010–11
*Supercoppa Italiana (2): 2011, 2016

## Välislingid
*Ignazio Abate AC Milani kodulehel
Bella Thorne

**Annabella Avery Thorne** (sündinud 8. oktoobril 1997) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

## Välislingid
* Koduleht
Eppu Normaali

**Eppu Normaali** on Ylöjärvist pärit Soome rokkbänd.

Ansambel loodi 1976. aastal ja see viljeles algul punki. 

Bändi algkoosseisu kuulusid vennad Martti Syrjä (laul) ja Mikko "Pantse" Syrjä (kitarr ja laul), nende nõbu Aku Syrjä (trummid), Juha Torvinen (kitarr) ja Mikko Saarela (basskitarr). Alates 1989. aastast mängib basskitarri Sami Ruusukallio.

Eppu Normaali albumid ja kogumikud on teeninud 15 plaatinaplaati ja seitse kuldplaati. Kokku on müüdud üle 1,5 miljoni Eppu Normaali plaadi.

## Stuudioalbumid

* "Aknepop" (1978)
* "Maximum Jee & Jee" (1979)
* "Akun tehdas" (1980)
* "Cocktail Bar" (1981)
* "Tie vie" (1982)
* "Aku ja köyhät pojat" (1983)
* "Rupisia riimejä, karmeita tarinoita" (1984)
* "Kahdeksas ihme" (1985)
* "Valkoinen kupla" (1986)
* "Imperiumin vastaisku" (1988)
* "Historian suurmiehiä" (1990)
* "Studio Etana" (1993)
* "Sadan vuoden päästäkin" (2004)
* "Syvään päähän" (2007)
* "Mutala" (2011)

## Kogumikud
* "Pop pop pop" (1982)
* "Hatullinen paskaa" (1984)
* "Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot" (1987)
* "Poko-klassikko" (1987)
* "Lyömättömät" (1989)
* "Hatullinen paskaa / Soolot" (1990)
* "Paskahatun paluu" (1991)
* "Repullinen hittejä" (1996)
* "Maximum Jee & Jee" (1999)
* "Reppu 2 – toinen repullinen kuolemattomia Eppu-klassikoita" (2003)
* "Singlet 1978–1991" (2003)
* "Kahdeksas ihme" (2005) CD/DVD
* "Syvään päähän" (2008)
* "Jackpot – 101 Eppu-klassikkoa 1978–2009" (6CD, 2009)

## Välislingid
* Koduleht
Reino Helismaa auhind

**Reino Helismaa auhind** on soome muusiku ja kirjaniku Reino Helismaa mälestuseks 1989. aastal asutatud auhind, mida antakse iga 3–5 aasta tagant laulusõnade autorile.

Auhinnasumma on 4000 eurot (varem 20 000 marka).

## Auhinna saanud
* 1989 Vexi Salmi
* 1994 Jaakko Teppo
* 1999 Sauvo Puhtila
* 2004 Martti Syrjä
* 2009 Hector
* 2013 Heikki Salo
* 2019 Paula Vesala
* 2022 Mariska

## Välislingid
* Reino Helismaa auhind
Martti Syrjä

**Martti Ilmari Syrjä** (sündinud 17. mail 1959 Ylöjärvis) on soome laulja, laulusõnade autor ja näitleja.

Ta on eelkõige tuntud bändi Eppu Normaali laulja ja laulusõnade tegijana. Bändis mängivad ka tema vend Mikko Syrjä ja nõbu Aku Syrjä. Martti Syrjä vanemad on kirjanikud Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä.

Aastal 1997 sai Martti Syrjä Juha Vainio auhinna ja 2004 Reino Helismaa auhinna.

Martti Syrjä on mänginud ka ligi paarikümnes filmis.

## Välislingid
*
Vaiko Vooremaa

**Vaiko Vooremaa** (sündinud 27. septembril 1962 Haapsalus) on purjetaja ja jääpurjetaja. 

XXII olümpiamängude purjeregati avatseremoonial Pirita Purjespordikeskuses süütas ta olümpiatule. 

1981. aastal lõpetas Vooremaa Haapsalu 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

## Isiklikku
Tema isa oli Endel Vooremaa ja ema Ehalaine Vooremaa.

Tema poeg Argo Vooremaa on samuti purjetaja ja jääpurjetaja.

## Viited

## Välislingid
* Vaiko Vooremaa tuli taas Eesti meistriks. Lääne Elu, 13. märts 2012
Vooremaa (täpsustus)

**[[Vooremaa]]** on maastikurajoon Jõgeva maakonnas, kus asuvad ka Vooremaa maastikukaitseala ja Vooremaa metsaökoloogia jaam.

* **[[Vooremaa (ajaleht)|Vooremaa]]** on Jõgeva maakonna ajaleht.
* **[[Vooremaa auhinnavõistlus maadluses]]** on Jõgeval korraldatud maadlusvõistlus
* **[[Vooremaa (Tolkien)|Vooremaa]]** on väljamõeldud maakond J. R. R. Tolkienie teostes.

* **[[Vooremaa (perekonnanimi)|Vooremaa]]** on perekonnanimi
Kiirtoit

**Kiirtoit** on toit, mis on tarbitav kas väga vähese eeltöötlemisega (nt soojendamisega mikrolaineahjus) või üldse ilma eeltöötlemiseta. Sageli peetakse kiirtoidu all silmas sööklates, baarides, restoranides jne serveeritud toitu (nt hamburger, *[[hot dog]]*), ent ka mitmed kodus valmistatud toidud võib lugeda kiirtoidu alla.

## Mõju tervisele
Kiirtoit sisaldab palju kaloreid, suhkruid, rasvu, lihtsaid süsivesikuid, transrasvu, küllastunud rasvu ja naatriumkloriidi. Seetõttu võib kiirtoidu liigne või sagedane tarbimine põhjustada ülekaalulisust või rasvumist. Rasvumine omakorda võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme: südamehaigusi, diabeeti, insulti, hingamishäireid, eri vähitüüpe ja muid haigusi.

Kiirtoitu tarbides söövad inimesed makrotoitaineid, mis on väga kaloririkkad. Makrotoitainete liigtarbimine põhjustab rasvumist ja mitmeid kroonilisi haigusi. Makrotoitained seeduvad kiiresti ning seetõttu võivad põhjustada ülekaalulisust, haigusi ning ka enneaegset vananemist. Sellised toitained mõjuvad organismile nii-öelda tühikaloritena, sest nende toiteväärtus on väike. Uuringud näitasid, et toidule liigses koguses õli lisamine põhjustab samuti ülesöömist. Õli ongi just see, mida kasutatakse mitmete kiirtoitude valmistamiseks. Organism vajab makrotoitaineid, aga lisaks neile on vajalikud ka mikrotoitained ja kiudained, mis aitavad söögiisu kontrollida ning vältida ülesöömist.

Kiirtoit pole üksnes kiirtoidurestoranides müüdav toit, vaid ka näiteks krõpsud, hommikusöögihelbed, batoonikesed, küpsised, kommid jne. Selline toit sisaldab tihtipeale mitmeid sünteetilisi koostisosi ja kemikaale ning imenduvad vereringesse väga kiiresti.

Kui võtame vaatluse alla Ameerika Ühendriigid, siis näeme, et suur osa ameeriklasi vaevavaid haigusi on põhjustatud just sellisest elustiilist. Võrreldes Ameerika erinevaid piirkondi leiti, et vahel on juurdepääs supermarketitele piiratud, mistõttu tarbitakse töödeldud toitu, mis on kergesti kättesaadav.

## Globaliseerumine
Uuringute põhjal leiti, et mõned keskkonnategurid võivad mõjutada isikuomadusi ning sellega koos ka kehakaalu. Põhimõte seisneb selles, et kui toitlustuskohti on palju ja toit odav ning kättesaadav, siis tarbitakse seda tihti. Viimastel aastakümnetel on kiirtoiduketid kiiresti arenenud. Saavutanud väga suure populaarsuse, eelkõige noorte ja laste seas, tänu maitsele ja turundusstrateegiale.

## Vaata ka
*Kiirtoidurestoran
*"Kiirtoidu rahvas"
*Hamburger
*Poolfabrikaat
*Rämpstoit

## Viited

## Välislingid
* "Tauno Vahter: kuidas lihtne kotlet murdis Vana-Roomast linnaosade vorstipidudele" ERR, 6. juuni 2018
Jasper Pääkkönen

**Joona Jasper Pääkkönen** (sündinud 15. juulil 1980 Helsingis) on Soome näitleja. 

## Filminäitlejana
2021. aasta seisuga on ta näidelnud umbes 30 mängufilmis. Näiteks on ta mänginud filmides "Pahat pojat" (2003, Eero Takkuneni rolli), "Matti", "Paha maa" ja "Polaarjoone sangarid". 

2018. aastal mängis ta USA tipprežissööri Spike Lee mängufilmis "BlacKkKlansman: Must mees klannis" Felix Kendricksoni.

Aastatel 2016–2020 mängis ta seriaalis "Viikingid" Halfdan the Blacki.

Soome ajalehe Iltalehti andmetel on Pääkkönen Soome kõige suurema sissetulekuga filminäitleja.

Pääkkönen on Vision fly fishing world teami liige  ja on osalenud mitmetes lendkala telesaadetes külalisesinejana.

## Tunnustus
* 2003 – rolli eest filmis "Pahat pojat" sai ta Brüsseli Rahvusvahelisel Sõltumatu Filmi Festivalil parima näitleja auhinna..
* 2013 – Jussi auhind osatäitmise (Harri rolli) eest Dome Karukoski filmis "Karusüda" ("Leijonasydän") 

## Rollid
### Telesarjades
* "Salatut elämät" (1999–2002) – Saku Salin
* "Kaunis mies" (2003) – Joonatan Kuusisto
* "Irtiottoja" (2003) – Johnny

### Filmides
* Ihmiselon ihanuus ja kurjuus (1988) – Arvi Hongisto
* Pahat pojat (2003) – Eero Takkunen
* Levottomat 3 (2004) – Aleksi
* Vares – yksityisetsivä (2004) – Jarmo, the pizza boy
* Paha maa (2005) – Niko Smolander
* Matti (2006) – Matti Nykänen
* V2 – Jäätynyt enkeli (Vares 2) (2007) – Dante Hell
* Kummeli Alivuokralainen (2008) – Kikke
* Rööperi (2009) – Korppu
* Polaarjoone sangarid – Kapu
* The Kiss of Evil (2011)
* Leijonasydän (2013) – Harri

## Isiklikku
Jasper Pääkkonen sündis näitleja Seppo Pääkköneni ja ema Virve Havelini pojana.  Ka tema lell Antti Pääkkönen on näitleja.

Teismeeas elas ta Baltimore'is (USA Marylandi osariigis).

## Viited
Krasnogorskoje rajoon

**Krasnogorskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.

Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 38% elanikest udmurdid, 59% venelased ja 1,3% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

*http://mo-krasno.ru/
Illusioon (kino)

**Illusioon** oli kino Tartus, Raatuse tänaval.

Nõukogude ajal oli selle kino nimi **Komsomol**. 

## Vaata ka
*Club Illusion
Globaalne kapitalism

**Globaalne kapitalism** ehk **globaalne kapitalistlik süsteem** ehk **kapitalistlik maailmamajandus** on maailmamajandus, mida iseloomustab kogu maailma ulatuses toimuv vaba kauplemine kaupade ja teenustega ning kapitali vaba liikumine. 

Globaalne kapitalism toimis kuni Esimese maailmasõjani suhteliselt stabiilsena. Stabiilsuse tagas George Sorosi arvates kolm asjaolu: 
:*imperialistlike suurriikide olemasolu, kes süsteemi tuumikuna koos hoidsid,
:*kulla näol ühtse ja ainsa rahvusvahelise valuuta kehtimine,
:*ühiselt tunnustatud kindlate tõekspidamiste ja kõlbeliste normide olemasolu, mida vabatahtlikult enamasti küllaltki rangelt järgiti. 

Need kolm väärtust "ühendasid endas usu, mõistuse ja austuse teaduse vastu ning juudakristliku eetilise traditsiooni, olles kokkuvõttes märksa kindlamaks teenäitajaks õige ja vale äratundmisel kui tänapäeval valitsevad tõekspidamised".

Hiljem on need kolm asjaolu oma tähtsuse kaotanud ja koos sellega on globaalne kapitalism järk-järgult muutunud aina ebastabiilsemaks, kuni on jõudnud nüüdisaegsesse kriisiseisundisse. 

Globaalset kapitalismi kriitika osas toob Georg Soros välja kaks olulist punkti. Esiteks kritiseerib ta turumehhanismi puudusi, eeskätt finantsturgude loomupärast ebastabiilsust; teiseks osutab ta suurtele vajakajäämistele turuvälises sektoris (poliitika, eetika).

## Viited
Saluut (Tartu kino)

**Saluut** oli kino Tartus. 

See asus praegusel Küütri tänaval. Varem oli samas kino Ateen, hiljem oli samas kino Ateena. 

## Välislingid
*Foto
Polaarjoone sangarid

**"Polaarjoone sangarid"** on Soome 2010. aasta komöödiafilm, mille režissöör on Dome Karukoski.

## Sisu

Lapimaa mees Janne saab tüdruksõbralt Inarilt viiskümmend eurot uue digiboksi jaoks: õhtul tuleb telekast “Titanic”, mida ei saa ühelgi juhul vaatamata jätta. Baari põigates kohtab Janne sõpru ja raha kaob nagu mutiauku. Kodus ootab ultimaatum: kui järgmise päeva hommikuks kodus digiboksi pole, kolib Inari välja ja jutul lõpp. Poistel ei jää muud üle kui tuunitud Sierra garaažist välja lükata ning läbi Lapimaa öö Rovaniemi poole kihutada. Tee peal tuleb kolmel töötul semul ka välja mõelda, kuidas elektroonikaostu finantseerida. Peatuma sunnivad ahvatlevad spaahotellid, vene uusrikkad, politseinikud ja põhjapõdrad, pealekauba veel Inari kunagine austaja, kellel on oma salaplaanid.

## Osades

* Jussi Vatanen – Janne
* Jasper Pääkkönen – Kapu
* Timo Lavikainen – Räihänen
* Pamela Tola – Inari
* Kari Ketonen – Pikku-Mikko
* Miia Nuutila – Marjukka

## Tunnustus
* 2011 Jussi auhind

## Viited
Athena (kino)

**Athena** (eri aegadel ka **Ateen**, **Ateena** ja **[[Saluut (Tartu)|Saluut]]**) oli kino Tartus aadressil Küütri tänav 1.

Filme hakati seal näitama 1923. aastal, mil hoone omanik oli Jaan Otter. Kino kõrval asusid kohvik Athena (ka Ateen) ja söögisaal. 

1926. aastal tellis Otter sisekujunduse skulptor Ferdi Sannamehelt ja arhitekt Arnold Matteuselt. "Eesti kõige rikkalikuma seinakaunistusega kinohooneks" nimetatud majja lõi Sannamees antiikmütoloogia ainetel eklektitsistlikud skulptuurid ja reljeefid, mis Nõukogude ajal "ebamoraalsust õhutavatena" kinni kaeti. Teistel andmetel tegi kino ja kohviku sõjaeelse sisekujunduse arhitekt Nikolai Willer. 1950. aastatel ehitati kino- ja kohvikuruumid ümber ning kino fuajeest kaotati kohvikusse sissepääs. Viimane regulaarne kinoseanss toimus 12. detsembril 1998.

Endist kinohoonet on nimetatud Athena keskuseks. See on korduvalt vahetanud omanikke, kellest üks tuntumaid on olnud ettevõtja Rein Kilk. Lisaks filminäitamisele on majas korraldatud konverentse (nt TEDx Tartu), kontserte ja muid avalikke üritusi. Hoones on tegutsenud Tartu restoran Volga. Endiselt näidatakse kaks korda aastas Athenas ka filme: sügiseti Pimedate Ööde filmifestivali ning suviti Tartuffi filmifestivali raames.

Rõduga saalis oli 325 kohta, sealhulgas 20 Tartu kinokülastajate hulgas populaarset loožikohta.

## Vaata ka
* Athena Keskus

## Viited

## Välislingid
* Rasmus Rekand. Tartu esimene kino taasavas uksed Tartu Ekspress, 7. november 2013 (DIGAR)
* Jaan Olmaru. Ateena maja otsib uut peremeest Postimees, 6. september 2012
* Peeter Piiri. Tartlased, käige kinno! Sirp, 17. juuni 2011
* Margit Tõnson. Tartu Athena kino on ootamas särav tulevik EPL, 8. jaanuar 2005
* Kummituslik omanik laseb Tartu Athena kino hoonel laguneda Tartu Postimees, 23. september 2001
* "76 Reljeef "Orpheus ja Euridike", F. Sannamees, 1926 (kips)" – üks Athena bareljeefidest kultuurimälestiste riiklikus registris
Ekraan (kino)

**Ekraan** on endine kino Tartus, mis tegutses aastatel 1961–2021.

See asub spetsiaalselt kinoks ehitatud hoones Riia tänava ja Väike-Tähe tänava nurgal, aadressil Riia 14. Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Kohtla-Järvel (Kosmos), samuti Mustamäel (Kaja) ning Viljandis (Rubiin). Viimased kaks on lammutatud. 

Algselt ehitati selle tüüpprojekti kinod ühe saaliga (427 kohta). Pärast ümberehitust on majas kaks kinosaali (150 ja 68 kohta) ning kohvik fuajees. Ekraan avati 1961. aastal, see oli esimene laiekraankino Tartus. 2010. aastal remonditi saalid ja võeti kasutusele uuem tehnika.

2021. aastal teatati tegevuse lõpetamisest. 2022. aastal otsustas Muinsuskaitseamet hoone muinsuskaitse alt välja jätta.

## Viited

## Välislingid

*Tutvustus Forum Cinemase kodulehel
Grahhovo rajoon

**Grahhovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb lõunas Tatarstaniga.

Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

1959. aastal oli rajooni elanike arv 22 631, 1970. aastal 16 401 ja 2002. aastal 10 879.

2002. aastal olid 36,6% elanikest udmurdid, 42,3% venelased, 10,9% marid, 6,1% tatarlased ja 3,3% tšuvašid.

Peamine majandusharu on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid

*http://grahovo.udmurt.ru/
Seltõ rajoon

**Seltõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb loodes Kirovi oblastiga.

Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi.

Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 58% elanikest udmurdid ja 40% venelased.

## Viited

## Välislingid

* http://selty.udmurt.ru/
Ajupesu

**Ajupesu** ehk **ajuloputus** on teatud eesmärgi saavutamise või selle saavutamise ärahoidmise nimel seadusandliku või täitevvõimu ülemistele astmetele jõudnud/tõusnud inimeste (tavaliselt poliitikute) poolt teadlikult/teadmatult läbiviidav inimeste mõjutamine vaimse või füüsilise surve avaldamise, järjepideva veenmise vms teel. 

## Vaata ka
* Propaganda
* Hübriidsõda
* Allikapesu
* Kasulik idioot
* Psühhosõda
* Allikakriitika

## Viited

## Välislingid
Ringtee tänav

**Ringtee tänav** on tänav Paides.

Tänav kulgeb ringristmikust, kus kohtuvad Sllaotsa ja Tallinna tänav ning Järve tee, kuni Paide läänepiirini. Tänav on osa Rakvere–Pärnu maanteest.
Yohan Cabaye

**Yohan Cabaye** (sündinud 14. jaanuaril 1986 Tourcoingis) on Prantsusmaa jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängis viimati Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Nasr.

Klubikarjääri jooksul on ta mänginud Inglismaa Premier League'i klubides Newcastle United ja Crystal Palace ning oma kodumaal Lille'is ja Paris Saint-Germainis.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Cabaye 11. augustil 2011 sõprusmängus Norra vastu. Esimene värav tuli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupimängus Ukraina vastu, kui Prantsusmaa võitis 2:0.

## Saavutused
;Lille
*Ligue 1: 2010–11
*Coupe de France: 2010–11
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2013–14, 2014–15
*Coupe de France: 2014–15
*Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15

## Viited

## Välislingid
Jérémy Ménez

**Jérémy Ménez** (sündinud 7. mail 1987 Longjumeau's) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Reggina 1914 poolkaitsja või ründajana.

Ménez kuulus aastatel 2010–2013 Prantsusmaa jalgpallikoondisse. Koondisedebüüdi tegi ta 11. augustil 2010 sõprusmängus Norra vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. juunil 2012 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi teises alagrupimängus värava Ukraina vastu.

## Saavutused
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2012–13, 2013–14
*Coupe de la Ligue: 2013–14
;Club América
*Liga MX: Apertura 2018
*Copa MX: Clausura 2019
*Campeón de Campeones: 2019

## Välislingid
Institutsionaliseerumine

**Institutsionaliseerumine** on mingi inimese või inimrühma tegevuse pinnalt vastava eraldi käsitatava kutsetöö kujunemine (**subjektiivne institutsionaliseerumine**) või eri organisatsioonilise üksuse (nt asutuse) rajamine, mis spetsialiseerub edaspidi vastavate toimingute sooritamisele (**organisatsiooniline institutsionaliseerumine**).

## Vaata ka
*Institutsioon
*Institutsionalism

## Viited
Kollektivism

**Kollektivism** on maailmavaade või poliitiline vaatesuund, mis väärtustab eeskätt suurte inimrühmade, ent ka mis tahes teiste ühiselt oma eesmärke taotlevate isikute rühmade püüdlusi, asetades need kõrgemale mis tahes individuaalsetest huvidest või taotlustest. 

Kollektivismi vastand on individualism.

Äärmuslikud kollektivistid usuvad, et eraomandit lubades ja eramajanduse tingimustes (eirates nõnda inimkonna seniseid ajaloolisi kogemusi) pole kunagi võimalik saavutada sellist majanduslikku heaolu nagu kollektiivsel omandil põhinev majandus. 

## Vaata ka
*Individualism
*Kogukondlikkus

## Viited
Liis Sagadi

**Liis Sagadi** (sündinud 3. augustil 1981 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi (hõbemedaliga).

Aastatel 1999–2003 õppis ta Tallinna Tehnikakõrgkoolis arhitektuuri. Tema lõputöö teema oli "Patarei vangla ümberehitus Eesti Kunstiakadeemiaks".

## Välislingid
*Patarei projekt Eesti Kunstiakadeemia
Triangulatsioon (täpsustus)

**Triangulatsioon** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Triangulatsioon]]** on geodeesias geodeetilise alusvõrgu punktide koordinaatide määramise meetod.
***[[Triangulatsioon (mõõtmistehnika)|Triangulatsioon]]** on kauguste mõõtmine nurkade mõõtmise teel kolmnurgas.
***[[Triangulatsioon (sotsiaalteadused)|Triangulatsioon]]** on sotsiaalteadustes meetod, mis nõuab üldiselt vähemalt kolme eri andmeallika kasutamist, et anda millestki usaldusväärne hinnang.
***[[Triangulatsioon (arhitektuur)|Triangulatsioon]]** ehk **triangulatuur** on arhitektuuris ehitiste proportsioonide ja sõlmpunktide määramise moodus, mis lähtub mingist geomeetrilisest kujundist.
*...
Implantaat

**Implantaat** ehk **implant** on koe sisse isutatud ehk implanteeritud võõrkeha või aine. 

## Vaata ka
*Hambaimplantaat
*Radioaktiivne implantaat
*Rinnaimplantaat
*Südamerütmur
*Transplantaat

## Viited
Triangulatsioon (sotsiaalteadused)

**Triangulatsioon** ehk **kolmikallika meetod** on sotsiaalteadustes kasutatav kogemuslik meetod, mis nõuab põhimõtteliselt alati vähemalt kolme eri andmeallika kasutamist, et saada situatsiooni ja tulevikuväljavaadete hindamiseks enam-vähem usaldusväärseid hinnanguid.

## Viited
Kompensatoorne fiskaalpoliitika

**Kompensatoorne fiskaalpoliitika** (inglise *compensatory fiscal policy*) on poliitika, millel on kriisivastane ja täielikku tööhõivet tagav toime, hoolimata sellest, missugused on selle rakendamise muud tagajärjed.

## Viited
Konsumptsioon

**Konsumptsioon** (inglise *consumption*) võib tähendada:
*tarbimist ehk konsumeerimist või
*tarbimismahtu, s.t tarbitud kaupade ja teenuste hulka mingeis ühikuis.
Batsillid

**Batsillid** (< ld sõnast *bacillus*, *bacillum* 'kepike') on *[[Bacillaceae]]* sugukonna perekondadesse batsill (*Bacillus*) ja klostriid (*Clostridium*) kuuluvad bakterid. Kirjanduses on neid nimetatud ka **keppbakteriteks** või **pulkbakteriteks**.	  

*Bacillus*'e perekonnas on arvatavasti 33 ja klostriidide perekonnas umbes 80 liiki.

## Viited

## Kirjandus
*TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009.
Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituut

**Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituut** oli Eesti NSV-s tegutsenud meditsiiniline teadusasutus.

Instituut rajati 1952. aastal Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi alluvuses. 1988. aastal nimetati see ümber *Profülaktilise Meditsiini Instituudiks* (PMI) ning 1997. aastal ühendati Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudiga (EKMI).

## Viited
Saluut (täpsustus)

"**Saluut**" on mitmetähenduslik sõna:
***[[Saluut]]** on tervitustulevärk.
***[[Saluut (Tartu kino)|Saluut]]** on endine kino Tartus.
***[[Saluut (Keila kino)|Saluut]]** on endine kino Keilas.
***[[Saluut (Valga kino)|Saluut]]** on endine kino Valgas.
***[[Saluut (Järva-Jaani kino)|Saluut]]** on endine kino Järva-Jaanis.
***[[Saluut (taimesort)|Saluut]]** on ühekojaline kanep.
Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut

**Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut** oli Eesti NSV-s tegutsenud meditsiiniline teadusasutus.

Aastatel 1947–1963 tegutses instituut Eesti NSV Teaduste Akadeemia, 1963–1991 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi ning 1992–1997 Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi alluvuses. 

1993. aastal eraldus sellest Kurortoloogia Instituut. 

1997–2003 oli see iseseisev riiklik uurimisasutus Sotsiaalministeeriumi haldusalas, 2003. aastal liideti koos Eesti Tervisekasvatuse Keskuse ning Rahvatervise ja Sotsiaalkoolituse Keskusega Tervise Arengu Instituudiks.

## Viited

## Kirjandus
* "Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987" Tallinn, 1987.
Kuldvasikas

**Kuldvasikas** on kullast vasikakuju, mida iisraellased olevat kunagi kultuseobjektina kummardanud. 

Tänapäeval kasutatakse seda näiteks väljendites "kuldvasika kummardamine" ja "tants kuldvasika ümber", kus see sümboliseerib mammonat, haiglast rahahimu ja raha võimu kui sotsiaalselt õigustamatut negatiivset nähtust.

## Viited
Kultuuriimperialism

**Kultuuriimperialism** on mitmeti mõistetud termin, millega enamasti iseloomustatakse tänapäeval üha rohkematesse riikidesse laienevat ühepoolset infokorraldust, mis pärineb Lääne-Euroopa riikidest.

Neomarksist Herbert Schiller on seda väljendanud kui ühesuunalist infovoogu arenenud riikidest arengumaadesse, kindlustades seal lääneriikide kultuurilist ja majanduslikku domineerimist. Sellega kaasnevat neis maades lokaalse, kohalikele oludele optimaalselt kohanenud majandamiskultuuri laostumine ja rahvusliku identiteedi kadumine.

## Viited
 

## Kirjandus
*U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Kaamelkaelalised

**Kaamelkaelalised** (*Rhaphidioptera*) on selts putukaid.

Maailmast on teada veidi üle 200 liigi kaamelkaelalisi, Eestis elab neist 4.

Valmikud on enamasti umbes 1 cm pikkused. Suisteks on haukamissuised. Pea on tagumises osas kitsam ja kinnitub pikale eesrindmikule, mille järgi on kaamelkaelalised ka nime saanud. 

Nad on röövtoidulised, söövad aeglasemaid putukaid ja nende vastseid. Vastsed söövad ka taimi, sealhulgas õietolmu.

Vahel paigutatakse kaamelkaelalised ka võrktiivaliste (*Neuroptera*) seltsi.

## Eesti liigid
**[[Inocellia crassicornis]]*
**[[Phaeostigma notata]]*
**[[Raphidia ophiopsis]]*
**[[Xanthostigma xanthostigma]]*

## Välislingid
*Kaamelkaelalistest.
Karl Happich

**Karl Happich** (18. aprill 1863 Pootsiku küla, Iisaku vald – 9. juuli 1923) oli Eesti baltisaksa bakterioloog.

Happich sündis Pootsiku mõisa koduõpetaja peres. Ta õppis Tartu Veterinaariainstituudis (lõpetas 1888. aastal), veterinaariamagister (1892); töötas 1892. aastast samas õppejõuna, sealhulgas 1905–1918 oli professor (1914–1918 ka direktor). Aastatel 1919–1923 oli ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna professor ja dekaan. 

Happich on tuntud ka piima kääritamiseks tarviliku piimhappebakteri *[[Lactobacillus acidophilus]]* avastajana.

Ta suri Schömbergis Württembergis, kuid maeti Tartus.

1979. aastal paigaldati Pootsiku külas säilinud mõisaparki Happichi mälestuskivi.

## Viited
Eduard Värav

**Eduard Värav** (1. jaanuar 1906 Pärnu – 17. juuli 1962 Tartu) oli eesti ajakirjanik.

Ta sündis töölisperes, õppis Pärnus algkoolis, Abja Kultuurtehnika Ühisgümnaasiumis ja Narvas kolledžis.

1930. aastatel töötas ta Sindis raamatupidajana. 1933–1934 osales ta Kaarel Irdi juures toimunud kirjandushuviliste noorte kogunemistel. Samasse aega jäävad tema esimesed kaastööd Pärnu ajalehtedele.

Eduard värav oli 6. juulil 1940 ilmuma hakanud Pärnu Rahva Hääle vastutav toimetaja kuni 35. lehenumbrini.

1. augustil 1940 sai Väravast EK(b)P liige ja ta suunati Tallinna Talurahva Hääle toimetajaks. Kuna samades ruumides tehti ka ajalehte Töötav Läänlane, oli ta sellegi vastutav toimetaja.

Aastatel 1945–1948 toimetas ta Tartus Postimeest. Pärast seda oli ta Edasi esimene vastutav toimetaja.

Eduard Värav suri tuberkuloosi ja on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Viited
Juuli Vispel

**Juuli Vispel** on tegelane Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarjas. Juuli kolib koos oma õe Maaliga lugude sündmuskohta Paunverre jutustuses "Argipäev". Esmalt mainib Luts, et on õdede perekonnanime ajaga unustanud, ent hiljem selgub jutustuse käigus, et nende liignimi on Vispel.

Juuli on kasvult väga pikk ja kondine. Lutsu kirjelduse kohaselt on Juulil laiad õlad ja pisike pea, mida ehib alatihti punane kübar. Luts mainib Juuli heatahtlikke silmi, millega ta kõiki maailma asju vaatab. Vaatamata heasüdamlikkusele on Juuli sageli kurvameelne, jäädes näiteks akna alla istuma ja ainiti pimedusse vaatama. 

Juuli on õmbleja. Paunverelased kiidavad tema tööd ning rätsepaperekond Kiir näeb Juulis ohtlikku konkurenti. Kiired püüavad seetõttu talle leiutada naeruvääristavaid hüüdnimesid nagu Kintsvinkel, Kuhjalava Vai, Kaelkirjak ja Pilvelõhkuja. Juuli füüsiline kuju ja riietumisstiil toob talle Paunveres hüüdnime Jaamaülema Abi, mis kokkusattumusena ei ole pärit siiski Kiirte perekonnast. 

Juuli õde Maali Vispel on kampsunikudujana ning samuti Kiirte konkurent. Õed satuvad Jorh Aadniel Kiirega vestlusse ja meelitavad rätsepa endale külla. Õed ja Jorh sõbrunevad ning Kiir kosib hiljem vaatamata oma vanemate vastuseisule Juuli naiseks. Hiljem murrab ta abikaasale truudust tolle õe Maaliga.

Abielunaisena romaanisarjas "Sügis" on Juuli allaheitlik ning püüab kõike seada nii, nagu Jorh soovib, kuid abikaasa on tujukas ja Juuli püüdlused ei kanna vilja. Juuli peab seepärast taluma Kiire mõnitusi ja valab pisaraid. Samas säilib temas sõbralik meel ja inimlik lahkus. Raamatusarja viimases osas "Talve" mainitakse põgusalt, et Juuli on jäänud vanaks ja vajunud küüru ning vahel on teda koos Kiirega Paunvere vahel liikumas näha. 

Mängufilmis "Sügis" (1990, režissöör Arvo Kruusement) kehastas Juulit Liina Tennosaar, "Tootsi pulma" ja "Argipäeva" ainetel valminud Eesti Televisiooni telelavastuses "Pildikesi Paunverest" (1986, Gunnar Kilgas) aga Viire Valdma. Teatrilaval on teda kehastanud näiteks Tiina Ideon ja Fausti Turban.