open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kerki

**Kerki** on linn Türkmenistanis Lebapi vilajetis.

Aastatel 1999–2017 oli linna nimi *Atamyrat*.

Linn asub Amudarja jõe kaldal.

Linnas on Kerki lennujaam.
Köneürgenç

**Köneürgenç** (vene Куня-Ургенч *Kunja-Urgentš*) on linn Türkmenistanis Daşoguzi vilajetis.
Jesewitzi vald

**Jesewitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.

Valda kuuluvad Jesewitz, Jesewitz-Bahnhof, Liemehna, Ochelmitz, Bötzen, Wölpern, Groitzsch, Gostemitz, Kossen, Weltewitz, Gordemitz, Wöllmen, Pehritzsch, Gallen, Gotha.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Ýylanly

**Gurbansoltan eje nimeline**, kuni 2004. aastani **Ýylanly**, on linn Türkmenistanis Daşoguzi vilajetis. 2016. aastal sai linnaks. Enne seda oli
alev (*şäherçesi*).

Uus nimi anti riigi president Saparmyrat Nyýazowi ema järgi.

## Rahvaarvu muutus

## Viited
Krostitzi vald

**Krostitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.

Valda kuuluvad Beuden, Hohenossig, Kletzen, Zschölkau, Krensitz, Krostitz, Kupsal, Lehelitz, Mutschlena, Niederossig, Priester, Pröttitz.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Devon Davis

**Devon Davis** (sündinud **Kirsten Thompson**; 21. veebruar 1976 – 17. august 2018) oli USA modell, kes oli abielus ansambli Korn juhi Jonathan Davisega. Aastail 1999–2003 osales ta ka mitmes pornofilmis. 

2003. aastal pildistas Jonathan Davis tulevast abikaasat ajakirja Playboy tarbeks.

## Välislingid
* Devon Davis lehel Internet Adult Film Database
*
Gökdepe

**Gökdepe** on linn Türkmenistanis Ahali vilajetis.

Linnaõigused sai 2008. aastal, enne seda oli alev.
Serhetabat

**Serhetabat** on linn Türkmenistanis Mary vilajetis.

Asula nimi oli varem türkmeeni keeles Guşgy, vene keeles Кушка, lähedalasuva jõe järgi. Asula oli Vene Keisririigi ja Nõukogude Liidu kõige lõunapoolsem punkt.

Alates 1967. aastast on see linn.

1991. aastal elas seal 5200 inimest.
Murgap

**Murgap** on linn Türkmenistanis Mary vilajetis.

1973. aastal elas seal 5700 inimest.

Murgap sai linnaõigused 2016. aastal.

## Viited
Laußigi vald

**Laußig** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.

1. juulil 2007 liideti Laußigi vallaga Kossa vald.

Valda kuuluvad:
* Authausen
* Durchwehna
* Görschlitz
* Gruna
* Kossa
* Laußig
* Pressel
* Pristäblich

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Krossijooksu maailmameistrivõistlused

**Krossijooksu maailmameistrivõistlused** on rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF-i korraldatavad krossijooksu rahvusvahelised meistrivõistlused.

Esimesed krossijooksu meistrivõistlused korraldati juba 1903. aastal. 1973. aastast korraldab võistlusi IAAF ja algul kandsid need rahvuste krossi nime. Alates 1981. aastast on tegemist ametlike MM-võistlustega.

MM-võistlused korraldatakse iga aasta kevadel. Võistlusdistantsid on juunioridel (meestel 8 km ja naistel 6 km) ja täiskasvanutel (meestel 12 km ja naistel 8 km), millel korraldatakse nii individuaalne kui ka meeskondlik võistlus. Lühem distants (4 km) oli esimest korda kavas 1998. aastalMarrakechis ja viimast korda 2006. aastal Fukuokas.

## Seni toimunud maailmameistrivõistlused

## Välislingid
*IAAF-i ametlik koduleht
*Krossijooksu MM-i medalivõitjad 
*Krossijooksu MM-i tulemused 1973-2007
*Rahvusvaheliste krossijooksu meistrivõistluste tulemused 1903-1972
2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

**2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused** olid 34. MM-võistlused ja need toimusid 1.-2. aprillini Jaapanis Fukuokas.

## Tulemused

### Meeste pikk distants (12 km)

 
### Meeste lühike distants (4 km)

### Naiste lühike distants (4 km)

## Välislingid
*2006 MM-i koduleht
Kaka

"**Kaka**" on mitmetähenduslik sõna. 

**Kaka** on lastekeeles **'[[roe]]**'. 

**Kaka** on kohanimi:
***[[Kaka (Türkmenistan)|Kaka]]** on linn Türkmenistanis. 
***[[Kaka (Dagestan)|Kaka]]** on asula Venemaal Dagestanis.

## Vaata ka
*Kaká, Brasiilia jalgpallur
*kaaka, papagoiliik
Krossijooks

**Krossijooks** või **murdmaajooks** (varem nimetati ka maastikujooksuks) on pikamaajooks, mida joostakse maastikul. 

Jooksurada on üldiselt 3–12 km pikk. Stardi- ja finišikoht asuvad tavaliselt lähestikku ja rada kulgeb üldiselt ringina. Osavõtjate hulk on varieeruv.

20. sajandi alguses oli maastikujooks olümpiaala ka kergejõustiku koosseisus, viimati 1924. aastal Pariisis.

Olümpiaalana on murdmaajooks tänapäeval moodsa viievõistluse koosseisus (raja pikkus 3 km).

## Vaata ka
* Krossijooksu maailmameistrivõistlused
Suur Isamaasõda

**Suureks Isamaasõjaks** (vene keeles *Великая Отечественная война*) nimetatakse Venemaal ja teistes endise NSV Liidu liiduvabariikides teise maailmasõja raames Natsi-Saksamaa, selle Euroopa-liitlaste ja Nõukogude Liidu vahel peetud sõda. Suur Isamaasõda toimus 22. juunist 1941 kuni 9. maini 1945. Seega, Suur Isamaasõda oli kogu Teise maailmasõja suurim osa. 

See mõiste erineb teise maailmasõja mõistest, sest peetakse silmas üksnes sõda Saksamaa ja selle Euroopa-liitlaste ning NSV Liidu vahel. Sõda Jaapaniga, sealhulgas Mandžuuria operatsioon 1945. aasta augustis ja sõda läänerindel suure isamaasõja hulka ei kuulu.

Termin tuli kasutusele Jossif Stalini 6. juuli 1941 raadiokõnest Nõukogude rahvale. Enne seda tähistas termin "isamaasõda" (vene keeles *Отечественная война*) Venemaal 1812. aasta Vene-Prantsuse sõda, mida seal nüüd nimetatakse "1812. aasta isamaasõjaks".

Nõukogude historiograafias esitati suurt isamaasõda tavaliselt võitlusena kahe ideoloogia vahel, mis lõppes Nõukogude sotsialismi võiduga fašismi üle.

Sõja ajal asutas NSV Liit Isamaasõja ordeni, mida anti kangelastegude eest.

## Välislingid
* Narratiiviröntgen: Suur Isamaasõda Propastop, 15. juuni 2023
Filofei

**Pihkva Filofei** (; umbes 1465 – umbes 1542) oli vene munk  Pihkvamaa Spaso-Jelizarovski õigeusu kloostrist. Filofeid peetakse 15. ja 16. sajandi vahetusel tekkinud Kolmanda Rooma teooria loojaks: Moskva suurvürstile Vassili III-le saadetud kirjas teatas ta, et nii Rooma kui ka Uus Rooma ehk Konstantinoopol langesid valeõpetusse ja hukkusid uskmatute käe läbi (Moskoovia tugevnemise periood langes ajaliselt kokku Konstantinoopoli vallutamise ajaga türklaste poolt), kolmandaks Roomaks on saanud Moskva ning neljandat Roomat enam ei tule (Venemaa hukkumise järel saabub ka maailma lõpp).

Idee, kuigi põhiliselt ilmselt ajaloolisele pärivusahelale viitav, sisaldas siiski algusest peale maailmavalitsemise ambitsiooni elementi ja see on jõudnud Venemaa järgnevatel sajanditel tugeva riigi ja võimuga seotud retoorikasse.

## Viited
2007. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

**2007. aasta [[krossijooksu maailmameistrivõistlused]]** olid 35. maailmameistrivõistlused ja need toimusid 24. märtsil Mombasas Keenias.

## Tulemused

### Meeste distants 12 km

 

Koht
Sportlane
Riik
Tulemus


1.
Zersenay Tadesse  

35.50  


2.
Moses Mosop 

36.13 
	                

3.
Bernard Kiprop Kipyego 

36.37 
 

4.
Gideon Ngatuny  

36.43  
 

5.
Hosea Macharinyang 

36.46  
 

6.
Mike Kipyego 

37.04  
 

7.
Tola Tadese 

37.04 
 

8.
Mubarak Hassan Shami 

37.09  
 
 
 
 
### Meeste võistkondlik



Koht
Riik
Sportlased
Kohad
Punktid


1.

Mosop Moses  Kipyego Bernard Kiprop  Ngatuny Gideon  Macharinyang Hosea Mwok  Kipyego Michael   Soi Edwin Cheruiyot 

234569
29


2.

Selmouni AnisBaday Ahmed Goumri Abderrahim El Mouaziz Abdelhadi Marofit Mourad Beloua Brahim   

141821313335
152
	                

3.

 Toroitich Martin Kitiyo Aliwa Moses Kiprop Isaac Busienei Wilson Kipkemei Kibet James Musani Francis   

102026373959
191
 

4.

  Tadese Zersenay Abdalla Ali Sium Kiflom Kiflemariam Samson Abraha Adhanom Tadasse Kidane   

12429323687
209
 

5.

 Shami Mubarak Hassan Abdullah Ahmad Hassan Sedam Ali Dawoud Salem Gamal Belal Jaber Ahmed Jumah Kareem Nasser Shams   

81240434992
244
 

6.

Chopa Damian Paul Kwaangu Samwel Sulle Peter Msuri John Yuda Mkami Dickson Marwa Sipe Andrew   

1330464766112
314
 

7.

Dieudonné Disi Rukundo Sylvain Nizeyimana Gervais Simukeka Jean Baptiste Hakizimana Gervais Rutayisire Godfrey   

2338535878110
360
 

8.

Farah Mohammed Skinner Michael Ward Jason Nicholls Philip Buckley Alan Wicks Philip   

116371758083
383
 


### Naiste distants 8 km



Koht
Sportlane
Riik
Tulemus


1.
Kiplagat Lornah 

26.23  


2.
Tirunesh Dibaba 

26.47 
	                

3.
Melkamu Meselech 

 26.48 
 

4.
 Burika Gelete

 26.55
 

5.
Kiplagat Florence Jebet   

27.26 
 

6.
Chepchumba Pamela 

 27.34
 

7.
Ngetich Priscah Jepleting 

27.39 
 

8.
Cheruiyot Vivian 

28.10 
 


 
### Naiste võistkonlik



Koht
Riik
Sportlased
Kohad
Punktid


1.

Tirunesh Dibaba Melkamu Meselech Burika Gelete Ayalew Wude   

23410
19


2.

Kiplagat Florence Jebet Chepchumba Pamela Ngetich Priscah Jepleting Cheruiyot Vivian  

5678
26
	                

3.

 El Kamch Zhor Alaoui Selsouli Mariem Ouhaddou Hanane Benlafkir Malika   

11173338
99
 

4.

Morató Rosa Moreno María Elena Romo Marta Plá Judith   

20324043
135
 

5.

Dean Hattie Yelling Hayley Milton Felicity Baker Eleanor  

15164960
140
 

6.

Thompson Anna Mitchell Victoria Weightman Lisa-Jane Salmon Sarah   

18374257
154
 

7.

Sultan Simret Habtemariam Nebiat Gebreyohannes Letekidan Tedros Weini   

9256266
162
 

8.

Ferrell Catherine Metivier Renee Newberry Kathy Duerbeck Mary   

30363971
176
 


## Juuniorid
### Meeste distants 8 km
### Meeste võistkondlik
### Naiste distants 6 km
### Naiste Võistkondlik
## Välislingid
*IAAF-i koduleht
Tartu Katoliku Hariduskeskus

**Tartu Katoliku Hariduskeskus** on eraõiguslik lasteaed-põhikool Tartus, mis rajati 1993. aastal.

Õppehooned asuvad kahes majas. 5.–9. klassid asuvad  Agathe majas Jakobi 41 ning lasteaed ja 1.–4. klass asuvad Joosepi majas Oru 3. Kooli omanik on MTÜ Tartu Katoliku Hariduskeskus, mille juhatuse liikmed on Aleksandra Sooniste, isa Miguel Angel Arata Rosenthal ja õde Veronika (Monika Komorova). Katoliku koolis õppis 2014/2015. õppeaastal 401 õpilast. 1.–9. klassil on 2015/2016. õppeaastast kõikides klassides kaks paralleeli. Hariduskeskus on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu vaatlejaliige. 2016/2017. õppeaastal plaanis hariduskeskus alustada Tartu Katoliku Gümnaasiumiga, aga loobus sellest. 2020./2021. õppeaastal alustas Tartu Katoliku Hariduskeskuse esimene gümnaasiumiklass. 2023/2024 õpib siin koolis 494 õpilast.

## Tartu Katoliku Hariduskeskuse eripära
* katoliiklik haridus on Tartus tuntud juba vanadest aegadest, kui seal oli toomkool (1250) ja jesuiitide kolleegium ehk gümnaasium (1583) 
* häid inimsuhteid väärtustav kool
* kristlik väärtuskasvatus
* inglise keele süvaõpe (aastast 2001; õde Mary Vénardi meetod)
* avastusõpe ja üldõpetus (aastast 2011; õppejuht Kairi Kutta eestvedamisel)
* mõned õpetajad on doktorandid (ajalugu, inglise keel, kehaline kasvatus, saksa keel)
* pärast tunde on võimalik osaleda 18 huviringi töös
* koolis ja kultuurikojas on võimalik õppida inglise, saksa, vene, ladina ja hispaania keelt
* individuaalne lähenemine ja väikesed klassid lastele, kes seda vajavad
* toetava distsipliini meetod (põhineb ameerika pedagoogi Lee Canteri raamatul "*Assertive Discipline: A take Charge Approach for Today`s Educator*")
* kooli esimene direktor Mihkel Pilv on haridusportaali "Miksike" asutaja
* kooli hümni viisi autor on Tõnis Mägi ja sõnade autor on Kristiina Ehin (esmaettekanne 2015)

## Tartu Katoliku Hariduskeskuse presidendid
* 2007–2012 – Magdalena Krajnakova ehk õde Katarina
* 2013– Monika Komorova ehk õde Veronika

## Tartu Katoliku Kooli ja Tartu Katoliku Hariduskeskuse direktorid
* 1993–1997 Mihkel Pilv
* 1997–1998 Jane Krasilnikova
* 1998–1999 Kristi Kalve
* 1999–2007 Miriam Zikešova ehk õde Vojtecha
* 2007–2014 Liivi Lõhmus
* 2014–2016 Heiki Haljasorg
* 2016 Aleksandra Sooniste, Monika Komorova, Miguel Angel Arata Rosenthal
* aastast 2016 Liina Tamm

## Tähtsamad sündmused Tartu katoliikliku hariduse ajaloos keskajal, uusajal ja tänapäeval
* 1250 – Tartu toomkooli tõenäoline loomine
* 1558 – Tartu toomkirik muutus varemeteks ja toomkool enam ei tegutsenud
* 1583 – Tartu jesutiide kolleegiumi ehk gümnaasiumi loomine
* 1625 – jesuiidid pidid lõpetama oma tegevuse Tartus ning jesuiitide gümnaasium suleti
* 1938 – Tartu Katoliku Lasteaia loomine (Jakobi 41)
* 1940 – Tartu Katoliku Lasteaia sulgemine
* 1991 – Tartu Katoliku Haridusseltsi loomine
* 1993 – Tartu katoliku kooli loomine (Jakobi 41)
* 2006 – Jakobi mäe Kultuurikoja loomine ja lasteaia taasavamine (Jakobi 41)
* 2007 – Tartu katoliku lasteaia ja algkooli maja ostmine (Oru 3)
* 2015 – Valmis Oru 3 aadressil uus võimlahoone
* 2020 – Avati esimene gümnaasiumiklass

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Vintaloosa

**Vintaloosa**  (*Alosa fallax*) ehk **vinträim** on heeringlaste sugukonda aloosa perekonda kuuluv kala.

Vintaloosa elab Euroopa vetes: Atlandi ookeani idakalda põhjapoolkeral Maroko rannikust Norra rannikuni Trondheimi juures ja Islandini, Põhjameres, Läänemere lõunarannikul kuni Stockholmini, Vahemeres ning Mustas meres. 

Eesti vetes kohtab vintaloosat harva. Veel läinud sajandi alguses oli vintaloosal tööndusliku kala tähtsust Eestiski, peamiselt küll lõunapoolses rannikuvees, Läti lähedal. Aga isegi 1930. aastatest on kirjeldusi, mille järgi vintalaloosat on müüdud suitsutatu ja värskena. 

Vintaloosa kasvab 50–60 cm pikkuseks ja keskmiselt 620 g raskuseks. Pea on madal ja kitsas. Keha külgedel on peaaegu alati rida tumedaid tähne. Lõpusepiisid on esimesel lõpusekaanel 30–80, need on lühikesed ja tugevad. Selgroolülisid on 55–59. 

## Alamliigid

Vintaloosa jaguneb 6–8 alamliigiks, kellest osa on siirdekalad ja osa elab magevees. 

Tähtsaimad siirdevormid on atlandi vintaloosa (*Alosa fallax fallax*) ehk vinträim ja vahemere vintaloosa (*Alosa fallax nilotica*). Vinträim saab suguküpseks 2–3-aastaselt, kui ta on 27–30 cm pikk ja kaalub 150 g. Jõgedesse tõuseb ta teistest aloosadest hiljem: aprilli keskpaigast juuni alguseni. See võib tuleneda sellest, et ta on kõige põhjapoolsema levikuga alamliik ja elab paigus, kus jõed on kaua jääs. Ta koeb alamjooksul. 

Vahemere vintaloosa elab Vahemeres, Aadria meres ja Marmara meres ning üksikisenditena Mustaski meres. Tevere jõkke tõuseb ta märtsi algul. Ta koeb öösel madalates kivise põhjaga kohtades Tevere suudmest 210 km ülesvoolu 22–25 °C juures. Kudenud kalad laskuvad juuni lõpul merre. Ta toitub vähikestest, põhiliselt kirpvähist, aga vahel väikestest kaladest (anšoovisest ja väikestest sardiinidest). 

Tähtsaimad mageveelised ehk järverassid on Iirimaal Killarney järvedes levinud alamliik iiri vintaloosa (*Alosa fallax killarnensis*) ja Itaalia osas järvedes levinud alamliik itaalia vintaloosa (*Alosa fallax lacustris*). 

## Eluviis

Vintaloosad toituvad planktonis leiduvatest vähilaadsetest. Kudemiseks rändavad enamasti jõgedesse. Kudemisperioodiks kogunevad nad suuremate jõgede suudmealale ja rändavad sealt kudema jõgede alamjooksudele. Vintaloosa koeb 80–200 tuhat marjatera, millest 3–8 päeva jooksul kooruvad maimud.

## Viited


## Välislingid
*
Taylori printsiip

**Taylori printsiip** on printsiip, mille kohaselt peavad läbivad kaliibrid minema avasse või võlli kogu liite pikkuses, mitteläbivad kaliibrid peavad olema aga võimalikult lühikesed, et lühendada kontrollimiseks kuluvat aega.
Suhteline viga

**Suhteline viga** on absoluutse vea ja mõõteriista näidu suhe protsentides.

## Arvutusvalem

\gamma = \frac { \Delta A}{A_n} 100\%

* \Delta A \frac {}{}- mõõtmise absoluutne viga.
* A_n \frac{}{} - mõõteriista näit.

## Vaata ka

*Absoluutne viga
*Taandatud viga
*Mõõteriista täpsusklass
Kindluskirik

**Kindluskirik** on kirik, mille üks oluline funktsioon on lisaks usuriituste läbiviimise kohaks olemisele ka arvestatava militaarse ülesande täitmine.

Kindluskiriku arhitektuur lähtub kiriku liturgilise ülesehitusega ruumi ühendamisest kaitseehitise elementidega, näiteks paksud laskeavadega müürid, vähesed kitsad kõrgel asetsevad aknad, kaitsekäigud külglöövi akende all, kirikuruumi põrandast 3–4 meetri kõrgusel asetsevad pääsud müüritrepile, mis viib võlvidepealsesse ruumi või torni, riivpalgiga seestpoolt suletavad uksed.

Kindluskirikud olid kasutusel põhiliselt vastkristianiseeritud, tugevate ketserlike liikumistega või sagedasest sõjategevusest haaratud piirkondades alates 10. sajandist.

## Kindluskirikud Eestis
Eestis arvatakse kindluskirikute hulka:
*Haljala Püha Mauritiuse kirik
*Jõhvi Mihkli kirik
*Kadrina Katariina kirik
*Karuse Margareeta kirik
*Kose Püha Nikolause kirik
*Lüganuse Ristija Johannese kirik
*Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik
*Muhu Katariina kirik
*Märjamaa Maarja kirik
*Noarootsi Püha Katariina kirik
*Nõo Püha Laurentsiuse kirik
*Pilistvere Andrease kirik
*Pöide Maarja kirik
*Pühalepa Püha Laurentiuse kirik
*Suure-Jaani Johannese kirik
*Püha kirik
*Soontagana Mihkli Miikaeli kirik
*Valjala kirik
*Väike-Maarja kirik

## Viited
Tokmok

**Tokmok** on linn Kõrgõzstanis, oblastilise tähtsusega linn Tšüj oblastis. Aastail 2003–2006 oli linn ka oblasti keskuseks.

Linna elanikest on kirgiise 46,8%, venelasi 20,5%, tunganeid 16,5% ja usbekke 8,6%.

## Välislingid
* Linna koduleht (vene keeles)
* Forum (Russian)
* Bord (Russian)
* Photo (Russian)
* Dating (Russian)
Taandatud viga

**Taandatud viga** on absoluutse vea ja mõõteriista skaala nimiväärtuse suhe protsentides.

## Arvutusvalem

\gamma = \frac { \Delta A}{A_m} 100\%

* \Delta A \frac{}{} - mõõtmise absoluutne viga
* A_m \frac{}{} - mõõteriista mõõteulatus.

## Vaata ka

* Absoluutne viga
* Suhteline viga
* Mõõteriista täpsusklass
Mõõteriista täpsusklass

**Mõõteriista täpsusklass** on mõõteriista suurim taandatud viga kasutuseloleva skaala piires.

## Arvutusvalem

k= \frac { \Delta A_{max}}{A_{max}} 100\%

* \Delta A_{max} \frac{}{} - mõõtmise absoluutne maksimaalne viga
* A_{max} \frac{}{} - mõõteriista maksimaalne näit.

## Vaata ka

* Absoluutne viga
* Suhteline viga
* Taandatud viga
Carina

***Carina*** tähendab ladina keeles 'laevakiil, emapuu, andur, laevapalk; laev'.

**[[Carina (eesnimi)|Carina]]** on naisenimi.

***Carina*** on **[[Kiil (tähtkuju)|Kiilu tähtkuju]]** ladinakeelne nimi.
Kõzõlkõja

**Kõzõlkõja** on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis.

Linn on riigi üks vanimaid söekaevanduskeskusi. Linnaõigused sai 1938. aastal.
Karakol

**Karakol** (aastatel 1889–1922 ja 1939–1992 kandis nime **Prževalsk**, *Пржевальск*) on linn Kõrgõzstanis, Õsõk-Köli oblasti keskus.

## Välislingid
Flyswatter

***Flyswatter*** on inglise keeles 'kärbsepiits'. 

***"[[Flyswatter (album)|Flyswatter]]"** on ansambli blink-182 album. 
***"[[Flyswatter (laul)|Flyswatter]]"** on ansambli EELS laul ja singel.
Özgön

**Özgön** on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis, Karadarja jõe kaldal.

Elanikest umbes 90% on usbekid.
Aastani 1956 oli Uusa-Henti kihelkond. Sel linnaosal elas eestlased.
## Viited
Narõn

**Narõn** on linn Kõrgõzstanis, Narõni oblasti keskus. Asub Narõni jõe mõlemal kaldal 2020–2040 m kõrgusel merepinnast.
Päikesetuul

**Päikesetuuleks** nimetatakse laetud osakeste voogu, mis on vabanenud Päikese pealmisest atmosfäärikihist ehk Päikese kroonist. See plasma koosneb peamiselt elektronidest, prootonitest ja alfaosakestest soojusenergiaga 1.5 kuni 10 keV. Päikesetuule tihedus, temperatuur ja kiirus vahelduvad sõltuvalt ajast ja päikese laius- ja pikkuskraadidest. Päikesetuule osakesed vabanevad päikese gravitatsioonist tänu päikest ümbritseva plasmakihi kõrgele temperatuurile.

## Ajalugu

Esimesena vihjasid päikesetuulele briti astronoomid Richard Carrington ja Richard Hodgson, kes vaatlesid iseseisvalt nähtust, mida hiljem hakati kutsuma Päikese loiteks.

1916. aastal väitis Norra teadlane Kristian Birkeland, et päikesetuule kiired ei koosne ainult positiivsetest või negatiivsetest osakestest vaid mõlemast: negatiivsetest elektronidest ja positiivsetest ioonidest.

Päikesetuule olemasolu ennustati juba 20. sajandi algul. Esimest korda registreeris päikesetuult 4. jaanuaril 1959 Nõukogude Liidu automaatjaam Luna 1, mis oli startinud kaks päeva varem. Päikesetuule olemasolu kinnitas ka järgmine Luna seeria automaatjaam Luna 2, mis suunati 1959. aasta septembris Kuule.

## Kiirendus
Päikesetuulena vabaneb päikesest ligikaudu 1.3×10^36 osakest sekundis ehk umbes miljard kilogrammi aastas. Sellegipoolest on ainult 0.1% päikese kogumassist päikesetuulena minema kandunud.

## Kiire ja aeglane päikesetuul
Päikesetuul jagatakse kahte peamisesse olekusse. Aeglase päikesetuule temperatuuriks on maalähedases kosmoseruumis mõõdetud 1.4–1.6×10^6 K ja kiiruseks 300–500 km/s. Kiire päikesetuule tunnuslik kiirus on 750 km/s ja temperatuur 8×10^5 K.

## Mõju Maale
Maa on enamjaolt päikesetuule kiirguse eest kaitstud tänu oma magnetväljale, mis suunab suurema osa laetud osakestest eemale. Päikesetuult võib Maa peal näha, kui see kutsub esile virmalised või geomagnetilise tormi.

## Vaata ka
* Virmalised

## Välislingid
*
Talas

**Talas** on linn Kõrgõzstanis, Talasi oblasti keskus. Asub Talasi jõe ääres 1280 m kõrgusel merepinnast.

751 toimus Talasi lähedal Talasi lahing Abbassiidide ja Hiina Tangi dünastia vägede vahel.

Tänapäeva linna asutasid 1877. aastal vene ja ukraina asunikud.

Nõukogude Liidu ajal olid linnal tihedad majandussidemed Kasahstaniga, sest Kõrgõzstani põhiosast eraldavad linna kõrged mäed. Pärast Kõrgõzstani iseseisvumist sidemed katkesid ja linna majandus jäi kiratsema.

6. aprillil 2010 puhkes linnas valitsuse vastu mäss, mis kasvas üle president Kurmanbek Bakijevi kukutanud ülestõusuks.
Tõnu Tuvikene

**Tõnu Tuvikene** (28. juuni 1952 – 13. märts 2010) oli eesti astrofüüsik ja rakendusmatemaatik.

Ta lõpetas aastal 1970 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli astrofüüsikuna. 

Kuni aastani 1988 oli Tartu Observatooriumi insener ja nooremteadur tähtede füüsika uurimisel. Seejärel töötas arvutite alal (Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu EENet programmeerijana).

Ta juhatas Tartu Tähetorni astronoomiaringi ning populariseeris astronoomiat ja kosmonautikat. Tal oli oma rubriik Vikerraadio saates "Labor". Ta avaldas artikleid ajakirjades Tehnikamaailm, Horisont, Tarkade Klubi jm, tegi kaastööd ka entsüklopeediatele. Ta on umbes saja populaarteadusliku artikli autor.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks on nimetatud asteroid 11829 Tuvikene, mille avastas Henri Debehogne Belgia Kuninglikust Observatooriumist. Koos Tuvikesega sai mais 2011 omanimelise asteroidi ka kauaaegne Tõravere astronoom Izold Pustõlnik. Tegemist oli Chris Sterkeni algatusega, kellel Debehogne palus avastatud asteroididele nimed panna.

## Viited

## Välislingid
*Tanel Veenre. Tõnu Tuvikene, sild inimese ja kosmose vahel. Eesti Päevaleht, 27. märts 2010
*Asteroid
Bazar-Korgon

**Bazar-Korgon** on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.

Bazar-Korgon sai linnaõigused 2021. aastal.

Elanikkonnast umbes 80% moodustavad usbekid, kirgiise on ligikaudu 20%.

## Viited
Taš-Kömür

**Taš-Kömür** on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub Fergana orus Narõni jõe paremal kaldal.

Taš-Kömür sai linnaõigused 1943. aastal ja oli nõukogude ajal suur kivisöe kaevandamise keskus. 

## Välislingid

*http://www.citykr.kg/tashkymir.php
Kalju Eerme

**Kalju Eerme** (sündinud 10. detsembril 1938 Vainus Paikuse vallas) on eesti astronoom ja geofüüsik.

## Elulugu
Ta sündis vabrikutööliste peres. Lõpetas 1958 Sindi töölisnoorte keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli astronoomia erialal ja 1969 Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni aspirantuuri. 

1963–1966 töötas vanemlaborandina TRÜ satelliitide vaatlusjaamas. 1969. aastast on töötanud Tartu Observatooriumis nooremteaduri ja seejärel vanemteadurina, 1983–1999 ka Tartu Ülikoolis dotsendina.

## Teadustöö
Teadustegevust alustas astronoomina.
1973. aastal kaitses TRÜ-s kandidaadiväitekirja astrofüüsika erialal "Atmosfäärivälisest fotoelektrilisest fotomeetriast", juhendaja Arved-Ervin Sapar.
Osales NSV Liidu esimese astronoomiauuringuteks loodud tehiskaaslase Kosmos 215 uurimisandmete analüüsis. Hiljem on tegev atmosfäärifüüsika uuringutes.
Osalenud mitmes mereekspeditsioonis.
Aastatel 1968–1993 tegeles Eerme atmosfääri optiliste omaduste uurimisega kosmoselaevadele Saljut ja Mir paigaldatud aparatuuri abil. 1993. aastast on pühendunud atmosfääriosooni ja ultraviolettkiirguse uuringutele Eestis. Osaleb Euroopa Liidu vastavate ühisuuringute ettevalmistamises ja koordineerimises.
* Eesti Geofüüsika Komitee sekretär
* Ultraviolettkiirguse, osooni ja aerosoolide uurimise koordineerimise komisjoni esimees
* Atmosfääri seire töögrupi juht Tartu Observatooriumis

Avaldanud üle 60 teaduspublikatsiooni ja rohkesti aimeartikleid.

## Publikatsioone
* Veismann, Uno; Eerme, Kalju; Koppel, Rutt (2003). Päikese ultraviolettkiirgus. Tooming, Heino (Toim.). Eesti kiirguskliima teatmik (102-113). Tallinn: Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut.
* Veismann, Uno;Eerme, Kalju (2011). Päikese ultraviolettkiirgus ja atmosfääriosoon. Tartu: Ilmamaa.
* Mitu artiklit kogumikus R. Veskimäe ja U. Veismann (toimetajad) Universum valguses ja vihmas, REVES Group, Tallinn 2005.
* Eerme, K.; Veismann, U.; Koppel, R. (2002). Estonian total ozone climatology. Annales Geophysicae, 20, 247-255.
* Eerme, K.; Veismann, U.; Koppel, R. (2002). Variations of erythemal ultraviolet irradiance and dose at Tartu/Tõravere, Estonia. Climate Research, 22, 245-253.
* Krzyscin, J. W.; Eerme, K.; Janouch, M. (2004). Long-term variations of the UV-B radiation over Central Europe as derived from reconstructed UV time-series. Annales Geophysicae, 22, 1473-1485.
* Koepke, Peter; Schmalwieser, Alois; De Backer, Hugo; Bais, Alkiviadis; Curylo, Aleksander; Eerme, Kalju; Feister, Uwe; Johnson, Björn; Junk, Jürgen; Kazantzidis, Andreas; Krzyscin, Janusz; Lindfors, Anders; Olseth, Jan Asle; den Outer, Peter; Pribullova, Anna; Slaper, Harry; Steiger, Henning; Verdebout, Jean; Vuillemier, Laurent; Weihs, Philip. (2007). Comparison of algorithms and input data for modelling solar ultraiolet radiation in the past.
* Ansko, Ilmar; Eerme, Kalju; Lätt, Silver; Noorma, Mart; Veismann, Uno (2008). Study of suitability of AvaSpec array spectrometer for solar UV field measurements. Atmospheric Chemistry and Physics, 8(12), 3247-3253.

## Tunnustus
* 1977 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis)
* 2019 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Majlõ-Suu

**Majlõ-Suu** on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub 100 km kaugusel oblastikeskusest Džalal-Abadist 800–900 m kõrgusel merepinnast.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 22 853, neist olid 17 357 ehk 76,0% kirgiisid, 2382 ehk 10,4% venelased, 1697 ehk 7,4% usbekid ja 878 ehk 3,8% tatarlased.

Aastatel 1946–1968 tegutses linnas kaevandus- ja keemiakombinaat. Selle aja jooksul kaevandati linna lähedalt nõukogude tuumatööstuse jaoks 9100 tonni uraanimaaki. Uraanimaaki toodi sinna töötlemiseks ka Saksa DV-st, Bulgaariast ja Tšehhoslovakkiast. Linna lähedal asub üks maailma suurimaid radioaktiivsete jäätmete hoidlaid. 2006. aastal nimetas Blacksmith Institute Majluusuud ühena maailma 10 kõige reostatumast linnast.
Toktogul

**Toktogul** alev Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis.

Asula on nime saanud poeedi ja laulja Toktogul Satõlganovi järgi.
Löbnitzi vald (Saksimaa)

**Löbnitz** on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas.

## Vallaosad
Valda kuuluvad Löbnitz-Roitzschjora, Sausedlitz-Reibitz.

## Viited
Jüri Ivask

**Jüri Ivask** (sündinud 23. detsembril 1961) on eesti keemik ja teadusajakirjanik. 

On õppinud aastatel 1969–1980 Tallinna 44. Keskkoolis ning 1980–1988 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonnas, mille lõpetas analüütilise keemia erialal. 1992-1994 jätkas sealsamas õpinguid magistriõppes ning 1995-2000 doktoriõppes, mille lõpetas cum laude.  

Aastatel 1988–2021 töötas inseneri ja teaduri ametikohtadel Eesti TA Geoloogia Instituudis ja Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis. Põhilisteks uurimisobjektideks on olnud Balti Arteesiabasseini põhjavesi ning Antarktise ja Teravmägede liustike jääpuursüdamikud. Eesti Polaarklubi liige. Aastatel 2022–2023 töötas Eesti Keskkonnauuringute Keskuses keemikuna.

Aastast 2007 ajakirja Horisont kaasautor, avaldanud peamiselt astronoomiateemalisi populaarteaduslikke artikleid. 2014. aastast ajakirja Horisont kosmosekroonik.

Jüri Ivask on üks astronoomiahuviliste ühenduse Ridamus asutajaid ja Eesti Astronoomia Seltsi liige.

## Viited
Kara-Suu

**Kara-Suu** on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis.

Kara-Suu asub Fergana orus, Ošist umbes 25 kilomeetrit põhja pool Usbekistani piiri ääres. Usbekistani poolel asub naaberlinn Qorasuv.

Kara-Suu linna läbib Biškekki ja Ošši Ürümqiga ühendav maantee ning Džalal-Abadi ja Andijoni ühendav raudtee.
Ridamus

**Ridamus** oli vanade eestlaste tähtkuju.

Selle moodustasid üheksa tähte Peegasuse, Andromeeda, Perseuse, Veomehe ja Kaksikute tähtkujust.
Razzakov

**Razzakov** (2022. aastani **Isfana**) on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis, Leileki rajooni keskus. Asub Fergana oru lõunaosas, piirkonnas, mis on kolmest küljest ümbritsetud Tadžikistani aladega.

Linna haldusalasse kuulub ka kuus linnalähedast küla. Linna elanike arv oli 2021. aastal 23 038, koos haldusaluste küladega 34 219.

16. märtsist 2022 on linna nimi Razzakov Ishak Razzakovi järgi, kes oli 1950–1961 Kõrgõzstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

## Viited

## Välislingid
*http://isfana.kg/
Kiievi ülikool

**Kiievi ülikool** (ametlikult *Kiievi Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool*, ukraina keeles *Київський національний університет імені Тараса Шевченка*) on ülikool Kiievis. Ülikool on asutatud 1834. aastal ja on korduvalt nime vahetanud.

## Näitajad
* Edetabelis QS World University Rankings 2021 oli 601.–650. kohal.

## Struktuur
### Teaduskonnad
* Geograafia teaduskond
* Majandusteaduskond
* Ajalooteaduskond
* Mehaanika-matemaatika teaduskond
* Infotehnoloogia teaduskond
* Arvutiteaduste ja küberneetika teaduskond
* Psühholoogia teaduskond
* Raadiofüüsika, elektroonika ja arvutisüsteemide teaduskond
* Sotsioloogia teaduskond
* Füüsika teaduskond
* Filosoofiateaduskond
* Keemiateaduskond

### Instituudid
* Sõjaline instituut
* Kõrgtehnoloogia instituut
* Ajakirjanduse instituut
* Rahvusvaheliste suhete instituut
* Diplomijärgse hariduse instituut
* Õigusinstituut
* Ukraina riigikaitse juhtimise instituut (*Iнститут Управлiння державної охорони України*)
* Filoloogia instituut
* Geoloogia instituut
* Bioloogia ja meditsiini instituut

### Muud struktuuriüksused
* Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu

## Galerii

Universidad Roja de Kiev.jpg|Kiievi ülikooli peahoone
Biblioteca de la Universidad de Kiev (8152098924).jpg|Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu


## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht
* Зеленский встретился с руководителями вузов - Lb.ua, 02.06.2020
Neukyhna

**Neukyhna** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis.

Vald moodustati 1994. aastal kaheksast endisest vallast. 2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga.

## Endised vallaosad
* Doberstau
* Kyhna
* Lissa
* Pohritzsch
* Quering
* Serbitz
* Zaasch
* Zschernitz
Sülüktü

**Sülüktü** on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis.

Sülüktü on Kesk-Aasia vanimaid söekaevandamise paiku. 1868. aastal avati seal esimene tööstuslik söekaevandus. 1940. aastast on Sülüktü linn. Nõukogude ajal olid seal suured söekaevandused ja -tehased, samuti toiduaine- ja rõivatööstus. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist lahkus linnast palju venelasi ja tatarlasi. Enamik tehaseid lõpetas töö.

Kliima on mandriline kuumade suvede ja külmade, kuid lühikeste talvedega. Suvel on temperatuur 20–36 kraadi, talvel –2 kuni +5 kraadi. 

2009. aastal elas linnas 13 378 inimest. Suurim vähemusrahvus on usbekid (2009. aastal Sülüktüs ja kahes linna haldusalas olevas külas 19,5%). Vähem on tatarlasi, venelasi ja tadžikke. Valdavaks usuks on islam. Linnas on 15 mošeed ja üks õigeusu kirik.

Linnas on raamatukogu ja eraldi lasteraamatukogu, muusikakool, jalgpallistaadion ja spordikeskus.
Annaberg

**Annaberg** on mitme koha nimi:
***[[Annaberg (Saksimaa)|Annaberg]]**, endine linn Saksamaal Saksimaal, aastal 1945 liidetud Buchholziga **[[Annaberg-Buchholz]]iks**  
***[[Annaberg (Austria)|Annaberg]]**, vald Alam-Austrias
***[[Annaberg (Alkoven)|Annaberg]]**, katastraalvald Austrias Alkoveni vallas
***[[Annaberg (Rodeberg)|Annaberg]]**, asula Saksamaal Tüüringis Rodebergi vallas
***[[Annaberg (Sulzbach-Rosenberg)|Annaberg]]**, mägi Sulzbach-Rosenbergi linnas
*Poolas Sileesia vojevoodkonnas Racibórzi maakonnas asuva **[[Chałupki (Racibórzi maakond)|Chałupki]]** küla saksakeelne nimi

## Vaata ka
*Annabergi kreis Saksamaal Saksimaal 
*Annaberg-Buchholz, linn Saksimaal
*Annaberg-Lungötz, vald Austrias
*Annabergi linnus Bonnis
Rackwitzi vald

**Rackwitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis.

Valda kuuluvad Biesen, Brodenauendorf, Kreuma, Lemsel, Podelwitz, Rackwitz ja Zschortau.

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Freesimine

**Freesimine** on materjalide lõiketöötlemine pöörleva lõikeriistaga, mida nimetatakse freesiks. Frees võidakse paigaldada nii freespinki kui ka käsifreesmasinasse (näiteks ülafreesi). Mittelahtivõetavad tervikfreesid valmistatakse ühest tükist ning need on üldjuhul profiilsete lõiketeradega. Lahtivõetavate freeside (koostusfreeside) korpuse moodustab noavõll (freespea), mille külge kinnitatakse lõikurid.

Freesimine on suure tootlikkusega ja eriti levinud töötlusviis nii metallide kui ka puidu puhul.

Freesimise abil antakse toorikule soovitud mõõtmed, väliskuju ja pinnakvaliteet. Freesida võib muuhulgas sooni ja profiilseid pindu. On ka freesid pöördkehade töötlemiseks, metallide mahalõikamiseks, keermetamiseks, hammasrataste töötlemiseks jne.

## Vaata ka
* Koonusfreesimine
Kerben

**Kerben** võib tähendada mitut asja.
***[[Kerben (Kõrgõzstan)|Kerben]]** on linn Kõrgõzstanis.
***[[Kerben (Saksamaa)|Kerben]]** on asula Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.

## Vaata ka
*Kerbeni vald Mayen-Koblenzi kreisis
Baasalus

**Baasalus** on spetsiaalne töölaud, kuhu saab kinnitada rakise. Baasaluse pealispinnal on T-kujulised sooned ja avad rakiste kinnitamiseks. Kinnitusmehhanismina kasutatakse tavaliselt baasaluse sisemuses asuvaid pneumo- või hüdrosilindreid.
Nookat

**Nookat** (Ноокат, varem Эски-Ноокат *Eski-Nookat*) on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis, Nookati rajooni halduskeskus. Asub 46 km kaugusel Ošist ja 1802 m kõrgusel merepinnast.

Eskinookat on asutatud 1823. aastal ja sai linnaõigused 2003. aastal.

87,5% elanikest on usbekid, 9,7% kirgiisid.
Turusild

**Turusild** on Tartu esimene ja ainuke vantsild. Eesti esimene vantsild on Sauga vantsild, ametlikult Vana-Pärnu jalakäijatesild, mis asub Pärnus ja ületab Sauga jõge. Sild avati 2. novembril 1998. 

Turusilla projekteerisid OÜ Tartu Arhitektuuribüroo ja K-Most, ehitas K-Most. Sild valmis aastal 2003.

Turusild ühendab Tartu väliturgu Annelinnaga ning on ette nähtud ainult jalakäijatele, eraldatud lõigul saab sõita jalgratta ja väikese mopeediga. Silla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad seitse paari vante. Sildeava kõrgus Emajõe veepinnast on 7,5 meetrit.

Silla kandeposti otsas on hansakoget kujutav tuulelipp, mis kannab nime Lennuk. Tuulelipu autor on sepp Ivar Feldmann.

Sild pälvis 2003. aastal Tartu linna kodanikelt Aasta Teo auhinna.
Tikkpolt

**Tikkpolt** on polt, millel puudub poldipea. Tikkpoldi mõlemad otsad on keermestatud. Keermestatud osade vahel asub sile keermestamata osa. Valmistatakse kahte liiki tikkpolte:

* keermestamata osa läbimõõt on võrdne keerme nimiläbimõõduga.
* keermestamata osa läbimõõt on keerme nimiläbimõõdust väiksem.
Schönwölkau

**Schönwölkau** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.

Valda kuuluvad Badrina, Brinnis, Hohenroda, Lindenhayn, Boyda ja Wölkau.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Treipink

**Treipink** on treimisel kasutatav tööpink. Treimisel antakse töödeldavale toorikule pöörlev liikumine ning ettenihe lõikeriistale (vastupidi freesimisele, kus pöörleb lõikeriist ja ettenihe antakse toorikule). Viimastel aastatel levivad üha rohkem CNC- ja APJ-treipingid, mida on eriti otstarbekas kasutada sari- ja masstootmisel.

## Metallilõiketreipingile esitatavad nõuded

Metallilõiketreipink peab olema küllalt võimas, jäik (värisemiskindel), võimaldama suuri lõikekiirusi, pidama kaua vastu, töötamisel ohutu ja lühikese masinaaja ja abiajaga.

## Treipingi käigukast
Treipingi käigukast sai 19. sajandil eeskujuks autode käigukasti loomisel. Treipingi käigukastiga saab muuta pöörlemise kiirust ja suunda.

## Ajalugu
Treipink on iidne tööriist, mis oli juba kasutusel Kreekas 13. ja 14. sajandil eKr. Kreekas Mycaneanis on leitud tõendusmaterjali treipingi olemasolust.

## Treipingi põhiseadmed
**Esipukk** on paigaldatud masina korpusele. Pöörlev liikumine antakse juhikutel asuvalt elektrimootorilt käigukastile edasi kiilrihmadele ja rihmratta abil.

**Ettenihkekast** on kinnitatud masina korpuse küljele, esipuki alla. See sisaldab kõiki mehhanisme, mis on vajalikud ettenihke või keerme sammude reguleerimiseks. Ettenihke või keerme sammude reguleerimine toimub vastavate trumlite abil, mis asuvad ettenihkekasti esiküljel.

**Supordigrupp**

Supordigrupp fikseerib ja käitab lõikamist. See koosneb viiest põhiosast: supordikast, supordiplaat, alumine liugur, risttugi ja ülemine liugur.

**Supordikast**

Supordikast on kinnitatud supordiplaadile. See sisaldab mehhanisme supordi piki- ja ristisuunaliseks ettenihkeks ning keermestamisel käigukruvi mutri käitamiseks, samuti supordi käsiettenihke mehhanismi.

**Supordiplaat**

Supordiplaat asub korpuse juhikutel. Kõik ülejäänud supordikasti osad on kinnitatud supordiplaadi külge. Alumine liugur liigub põikisuunaliselt supordiplaadi juhikutel. Lühikeste koonuste käsitreimiseks saab risttuge pöörata 90º alumise liuguri suunas mõlemas suunas ja fikseerida sobivate poltide ja mutritega soovitud asendisse. Ülemist liugurit, millele on kinnitatud nelja asendiga terahoidik, saab nihutada ainult käsitsi risttoe suunas. Seega võib saavutada lõiketera pikisuunalise, ristisuunalise ja kombineeritud ettenihke.

**Keermeindikaator**

See seade on kinnitatud supordikastile (käigukruvist vabastatud) keerme sammu jälgimiseks.

**Tagapukk**

Tagapukk on kinnitatud korpuse juhikutele. See on mõeldud töödeldava detaili kinnitamiseks tsentritevahelisel treimisel ning puurimiseks lõiketera manuaalse ettenihkega.

**Tugirauad**

Fikseeritud tugiraud on kinnitatud korpuse juhikutele ja liikuv tugiraud supordiplaadi külge.
## Välislingid
* Kõik treipinkidest (inglise keeles)
*https://www.tooriistamarket.ee/sites/default/files/user_manual/XWS004.pdf
Wiedemari vald

**Wiedemar** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.

Valda kuuluvad Wiedemar, Kölsa, Klitschmar, Peterwitz, Wiesenena, Rabutz, Werlitzsch.

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Zschepplini vald

**Zschepplin** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis.

## Vallaosad
Valda kuuluvad Zschepplin, Hohenprießnitz, Glaucha ehk Niederglaucha, Oberglaucha, Noitzsch, Krippehna, Naundorf, Rödgen, Steubeln, Göritz.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Zwochau vald

**Zwochau** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis.

2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga.

Valda kuulusid Zwochau, Grebehna.
Preislased

**Preislased** on väljasurnud rahvas, kes elas Läänemere kagurannal Preisimaal. Nad rääkisid balti keelte hulka kuuluvat preisi keelt.

10. sajandil alanud sõdades vallutati paganlik Pommeri. 11. sajandi alguses liideti see piirkond Poola kuningriigiga ning allutati kiriklikult roomakatoliku kiriku Gniezno peapiiskopkonnale. 12. sajandil toimunud vendi ristisõja tulemusel allutati ja ristiusustati Visla ääres ja sellest ida pool elanud lääneslaavlased – vendid. 13. sajandi alguses toimus sama Liivi ristisõja ja Eestimaa vallutamise tulemusel tänapäeva Läti ja Eesti alal.

Alistatud territooriumide vahele jäid paganlikeks territooriumideks Preisimaa Kulmimaa, Pomesaania, Pogesaania, Warmia, Natangia, Sambija, Nardovia ehk Jatvingia, Skalvia, Sudovia ja Galindia – balti hõimudega asustatud alad.

Preisi hõimude ja kristluse vastu võtnud Poola kuningriigi vahel, mis hakkas 12. sajandil lagunema sisemiste lahkhelide tõttu, toimusid vastastikused rüüsteretked, mis laastasid Preisimaa piirialasid, eriti Masoovia hertsogkonda ja Płocki piiskopkonda. Masoovia hertsog Konrad kutsus preislaste rüüsteretkede tõkestamiseks 1225. aastal appi Saksa ordu kõrgmeistri Hermann von Salza, lubades tasuks preislaste alistamise eest ordule Kulmimaa (saksa keeles Kulmland).  

Preislased saksastusid 17. sajandiks.

## Vaata ka

*balti keeled
*Põhjala ristisõjad
*vendi ristisõda
Mullikamber

**Mullikamber** ehk **mullkamber** on seade kiirete laetud osakeste registreerimiseks.

Mullikambri leiutas 1952 USA füüsik Donald Glaser, kes pälvis selle eest 1960 Nobeli füüsikasuhinna. Mullikambrit täiustas USA füüsik Luis Alvarez, kes hakkas ülekuumendatud vedelikuna kasutama vedelat vesinikku. Ühtlasi hakkas ta mullikambris tehtud sadade tuhandete fotode analüüsimiseks kasutama arvutiprogrammi. Alvarez pälvis 1968 Nobeli füüsikaauhinna.

Mullikambri abil saab registreerida paljusid niisuguseid osakesi, mida varem kasutatud analoogilise Wilsoni kambriga registreerida ei saanud. Ühtlasi saab selle abil osakeste kohta palju rohkem teavet kui Wilsoni kambris.

## Tööpõhimõte

Mullikambris on vedelik, mille temperatuur on lähedane keemistemperatuurile. Kiired laetud osakesed tungivad läbi kambri seinas oleva õhukese akna kambri tööruumi ning ioniseerivad ja ergastavad seal oma teel vedeliku aatomeid. Kui kambris rõhku järsult vähendada, siis läheb vedelik lühikeseks ajaks ülekuumendatud olekusse. Sel ajal kambrisse tunginud laetud osakesed jätavad oma teele aurumullidest koosneva jälje, sest ülekuumenenud vedelik hakkab keema eeskätt ioonide lähedal.

Vedeliku tihedus mullikambris on tunduvalt suurem gaasi tihedusest Wilsoni kambris. Sellepärast saab mullikambriga tõhusamalt uurida kiirete laetud osakeste vastasmõju aatomituumadega. Mullikambri täidisvedelikuna kasutatakse vedelat vesinikku, propaani, ksenooni jm vedelikke.
Neeldumisdoos

**Neeldumisdoos** on füüsikaline suurus (tähis D) aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia aine massiühiku kohta (džauli kilogrammi kohta, J/kg). Kiirgusdoosi ühik on grei (tähis Gy). 

Neeldumisdoosi mõistega iseloomustatakse iga liiki ioniseeriva kiirguse toimet ainele. Kiirguskaitses on neeldumisdoos dosimeetriline alussuurus ekvivalentdoosi määramisel. 

Kiiritusravi korral kasutatakse neeldumisdoosi tähenduses termineid **kiirgusdoos** ja **kiiritusdoos**, mis tähendab neeldunud energiat kiiritatud koe kilogrammi kohta (mõõtühik samuti grei).

Saab eristada surmavat doosi, maksimaalset ja minimaalset doosi, toksilist doosi ning efektiivset (mõju avaldavat) doosi. Inimesele on suurim ohutu kiirgusdoos 0,05 greid aastas. Kiirgusdoos üle 2 grei aastas põhjustab kiiritustõbe ja doosid 7–8 või rohkem greid aastas lõppevad peaaegu alati surmaga.

## Vaata ka
* Ekvivalentdoos
* Grei

## Viited
Döbelni kreis

**Döbeln** oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.

## Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006.

Linnad:
# Döbeln (20 943)
# Hartha (8257)
# Leisnig (6854)
# Roßwein (7353)
# Waldheim (8884)

Vallad:
# Bockelwitzi vald (2798)
# Ebersbach (1079)
# Großweitzscheni vald (3284)
# Mochau vald (2685)
# Niederstriegise vald (1340)
# Ostrau vald (4273)
# Ziegra-Knobelsdorfi vald (2323)
# Zschaitz-Ottewig (keskus Zschaitz, 1455)
Pascal-B

**Pascal-B** oli Ameerika Ühendriikides maa sisse ehitatud aatomisuurtükk. Aatomipomm oli paigutatud 150 meetri pikkuse ja 1,2-meetrise läbimõõduga maa-aluse suurtükitoru põhja. Pommide võimsus oli 300 kilotonni, mis oli Hiroshimale heidetud pommist umbes 20 korda võimsam. Šahti ava, kus paiknes suurtükitoru, oli pealt kaetud 0,1 meetri paksuse metallist luugiga. Tänapäevaks on projekt lõpetatud, pomme šahtides enam pole ning šahte müüakse erafirmadele, kuhu nood ehitavad eriti eksklusiivseid elukohti. Samuti kasutatakse šahte radioaktiivsete jäätmete prügimäena.
Tigutorn

**Tigutorn** on 23-korruseline kõrghoone Tartus Emajõe paremkaldal. Seda ehitati 2006. aasta märtsist 2008. aasta märtsini.

Juuli keskel 2007 jõudis Tigutorni ehitamine nii kaugele, et hoone tippu paigaldati pärg, tähistamaks täiskõrguse 89,92 m saavutamist. Detailplaneeringuga lubatud kõrgus oli 70 m. 

Tigutorn on oma 23 korrusega Tartu kõrgeim hoone. Hoone arhitektid on Vilen Künnapu ja Ain Padrik (Arhitektuuribüroo Künnapu & Padrik OÜ). Hoone tellija oli AS Linnaehitus ja projekteerija AS Tari. Betoonitöid tegi AS Kontek INT.

Seoses hoone rajamisega hakati arutlema, kuivõrd sobiksid Tartusse kõrghooned, mis võistlevad kõrguselt Jaani kirikuga. Arvamusi diskussioonist:
* "Kõrghooned Tartus peaksid olema tehtud erakordselt delikaatselt ja heade projektidega."
* "Plasku on tavaline ja Tigutorn ei tundu tartulik."
* "Mõni maamärk Tartusse sobiks, aga sobiva kõrguse määramisel tuleks lähtuda linna mastaabist."

Tigutornis on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas".

## Viited

## Välislingid

* "Ülisuur hinnalangus müüs Tigutornis üksikud korterid" Soov, 22. mai 2009
Plasku

**Emajõe Ärikeskus** (kõnekeeles **Pläsku**/**Plasku**) on 1998. aastal valminud büroohoone Tartus Emajõe kaldal Rahu silla juures. Ehitise projekteeris arhitekt Indrek Vainu Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroost. Kõrghoonest on saanud üks Tartu sümboleid ja orientiir, mida kasutatakse tihti teejuhatamisel.

Emajõe Ärikeskuse arendaja on olnud AS Estiko. 1996. aasta oktoobris moodustasid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus ASi Emajõe Ärikeskus. Sügisel 1997 alustas AS EMV ehitustöid ja 24. juulil 1998 oli büroohoone valmis. Ehitise maksumuseks kujunes 92 miljonit krooni (5,9 miljonit eurot).

## Juurdeehitis

2006. aasta sügisel algasid Emajõe Ärikeskuse laiendustööd, mis lõppesid 2008. aastal. Emajõe Ärikeskuse juurdeehitise Tasku Keskuse projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus ja selle ehitas YIT Ehitus.


Image:Emajõe Business Centre 1.jpg|Juurdeehitis, vaade Võidu sillalt (juuli 2007)
Image:Emajõe Business Centre 2.jpg|Juurdeehitis, vaade Vabaduse puiestee ja Uueturu tänava ristmikult (august 2007)


## Vaata ka
* Tasku Keskus

## Viited

## Välislingid
* Emajõe Ärikeskuse koduleht
* Emajõe Ärikeskusest Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroo kodulehel
Döbeln

**Döbeln** on linn Saksamaal Saksimaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli Döbelni kreisi halduskeskus. Seda kutsutakse ka *Saapalinnaks*.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Sadamateater

**Sadamateater** on *[[black-box]]*-tüüpi saal Tartus. Seal korraldatakse teatrietendusi, konverentse, vastuvõtte jm. Tartu Vanemuise teater annab seal statsionaaretendusi alates aastast 2001 ("Tähed  hommikutaevas", "Paanika", "Maetud laps", "Kogutud teosed" jpm).

## Välislingid
* Teatrimajad Vanemuine
* "Tartu Sadamateater lubab publikuleenneolematuid teatrielamusi" Eesti Päevaleht, 1. oktoober 2001
Kreis (Ungari)

Ungaris oli **kreis** (*járás*) 2. järgu haldusüksus 1983. aasta lõpuni. Kreisid loodi uuesti 2013. aasta alguses. Komitaadis (*vármegye*) on 6–18 kreisi, kokku oli neid 2016. aasta seisuga 174.

## Vaata ka
*Ungari kreiside loend
Nantes (täpsustus)

**Nantes** on mitme koha ja asja nimi.

***[[Nantes]]** on linn Prantsusmaal.
***[[Nantes (Brasiilia)|Nantes]]** on linn ja vald Brasiilias São Paulo osariigis. 
***[[Nantes (Portugal)|Nantes]]** on küla Portugalis. 

 
***'[[Nantes (porgand)|Nantes]]**' on porgandisort.
Hudžand

**Hudžand** (1936 kuni 1991 Leninabad) on linn Tadžikistanis, Sugdi vilajeti keskus.

Asub Sõrdarja jõe ääres, Fergana oru alguses.

Hudžand on suuruselt teine Tadžikistani linn.

Linnas asus Kesk-Aasia kõrgeim (postamendiga 23 meetrit) Lenini kuju, 2011. aasta aprillis see demonteeriti.

## Viited
Bohtar

**Kurgonteppa** (tadžiki Қурғонтеппа, pärsia قرغان‌تپه; varem venepäraselt ka Kurgan-Tjube) on linn Tadžikistanis, Hatloni vilajeti keskus.

2018. aastast kannab ametlikult nime **Bohtar**.

## Viited

## Välislingid
*http://www.bokhtar.tj/
Istaravšon

**Istaravšon** on linn Tadžikistanis Sugdi vilajetis.

Endine nimi *Uroteppa* (venepäraselt *Ura-Tjube*).
Vahdat

**Vahdat** on linn Tadžikistanis, vabariikliku alluvusega Vahdati rajooni keskus.

Varasemad nimed *Ordžonikidzeobod* (venepäraselt *Ordžonikidzeabad*) ja *Kofarnihon*.
Norak

**Norak** on linn Tadžikistanis Hatloni vilajetis.

Linn rajati 1960. aastal Noraki paisu ehituse käigus.