open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1873. aasta Viini maailmanäitus

**Weltausstellung 1873 Wien** oli Austria-Ungari pealinnas Viinis toimunud suur rahvusvaheline ekspositsioon, mis kestis ajavahemikul 1. maist kuni 31. oktoobrini 1873. Selle saksakeelne tunnuslause oli „Kultur und Erziehung” („Kultuur ja haridus”).

Väljapaneku tarvis rajatud hoonetesse ja paviljonidesse mahutati umbes 26&nbsp;000 eksponenti. Sealhulgas ehitati Prateri linnaparki šoti inseneri John Scott Russelli projekteeritud rotund, mis oli tol ajal tohutute mõõtmetega. Rotund hävines tulekahjus 17. septembril 1937.

## Vaata ka
*Õitsengu ajastu (*La Belle Époque*)
*Maailmanäitus
Béla Vikár

**Béla Vikár** (1. aprill 1859 Hetes – 22. september 1945 Dunavecse) oli ungari etnograaf ja tõlkija, Ungari Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige. 

1870. aastate lõpus hakkas ta koguma ungari rahvalaule ja muinasjutte. 1896. aastal hakkas ta fonograafiga salvestama ungari rahvalaule.

Vikár tõlkis ungari keelde "Kalevala", kõik La Fontaine'i muinasjutud ja Šotha Rusthaveli "Kangelase tiigrinahas". Ta tõlkis ungari keelde ka katkendeid "Kalevipojast".

Ta töötas Ungari parlamendi stenografistina.
John Scott Russell

**John Scott Russell** (9. mai 1808 Glasgow – 8. juuni 1882 Ventnor, Wighti saar) oli šoti tsiviilehituse insener, laevaehitusinsener ja laevaehitaja. 

Ta ehitas koos Isambard Kingdom Bruneliga laeva SS Great Eastern. See oli oma valmimise ajal maailma suurim laev ja sai kuulsaks Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise transatlantilise telegraafikaabli paigaldamisega 1866. aastal.

Russell avastas lainelükke, mis pani aluse kaasaegsele solitonide (elastselt interakteeruvad üksiklained) uuringule ning töötas välja laine-sirgete süsteemi laevaehituses. Ta oli üks Šoti valgustusajastu järgse tööstusliku pöörde esindajaid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigis.

Russell korraldas ühtlasi kuningliku komisjoni liikmena Londoni 1851. aasta maailmanäitust (*The Great Exhibition*). Tema projekti järgi ehitati Viinis asuvasse Prateri linnaparki 1873. aasta maailmanäituse tarvis suursugune rotund (Rotunde).

Ta oli 1860. aastal Royal Institution of Naval Architectsi asutajaliikmeid.

## Tunnustus
*valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks (umbes 1835)
*valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (1847)
Teresa Czerwińska

**Teresa Tatiana Czerwińska** (neiuna **Teresa Tatiana Tumanowska**; sündinud 7. septembril 1974 Daugavpilsis) on Lätis sündinud Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 Poola rahandusminister.

Ta sündis aastal 1974 Daugavpilsis. Ta lõpetas aastal 1997 Gdański Ülikool sotsiaalteaduskonna ja aastal 1998 sama ülikooli juhtimise teaduskonna. Aastal 2000 kaitses ta doktoriväitekirja kindlustusseltside investeerimistegevus Poola kapitaliturul. Ta oli aastast 2011 professor Varssavi ülikoolis. Aastatel 2015–2018 oli ta Poola Teaduste Akadeemia rahanduskomisjoni sekretär.

Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 oli ta Poola rahandusminister.
Emiliano Madriz

**Emiliano Madriz** (1800 León – 1844 León) oli Nicaragua advokaat ja poliitik, aastail 1844–1845 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu sõda alustati, siis saatis eelmine riigipea Manuel Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu ning nii tagandas põhiliselt Liberaalse partei kontrollitav parlament Péreze 16. septembril ja tema kohuseid asus täitma liberaalide hulka kuuluv Emiliano Madriz. Pérez siiski vabatahtlikult ametit maha ei pannud ja jätkas tööd kuni 4. novembrini. Emiliano Madrizi residentsiks oli sel ajal Nicaragua liberaalide keskus León.

25. oktoobril tungisid Malespíni juhitavad El Salvadori ja Hondurase ühisväed Nicaraguasse. 26. novembril alustasid nad rünnakut Leónile, mis kestis 45 päeva. Viimaks otsustasid rünnaku halvast ettevalmistusest häiritud Hondurase väed taganeda ja vaid Malespíni isiklik sekkumine suutis neid veenda kaitsetegevust jätkama. Konfliktid tekkisid ka Nicaragua konservatiivide ja liberaalide vahel. Konservatiivid lahkusid linnast ja otsustasid valida endi seast uue ülemdirektori, kelleks pidi saama Silvestre Selva, ning osad konservatiivide väesalgad liitusid ka linna ründajatega.

Linna kaitsjatele kujunes saatuslikuks see, et nende ostetud suur relvasaadetis püssirohu, 200 vintpüssi ja 1000 musketiga langes Chinandega departemangus vastaste kätte. 16. detsembril 1844 vallutasid Malespíni väed linna. Malespín lasi hukata kõik linna juhtivad tegelased ja olulisemad liberaalid, samal päeval sai ilmselt surma ka Emiliano Madriz. 25. jaanuaril 1845 korraldas Malespín linna kaitsmist vapralt juhatanud Emiliano Madrizi ametliku mahalaskmistseremoonia.

## Viited
Silvestre Selva

**Silvestre Selva Sacasa** (1777 Granada – 31. detsember 1855 Granada) oli Nicaragua advokaat ja poliitik, aastail 1844–1845 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Silvestre Selva oli abielus Sabina Estrada Carrilloga. Neil oli tütar Lorenza Selva Estrada.

Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu sõda alustati, saatis riigipea Manuel Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu, nii tagandas põhiliselt Liberaalse partei poolt kontrollitav parlament Péreze 16. septembril ja tema kohuseid asus täitma liberaalide hulka kuuluv Emiliano Madriz. 25. oktoobril tungisid Malespíni juhitavad El Salvadori ja Hondurase ühisväed Nicaraguasse. 26. novembril alustasid nad rünnakut Leónile. Rünnak kestis 45 päeva. Konfliktid tekkisid ka Nicaragua konservatiivide ja liberaalide vahel, konservatiivid lahkusid linnast ja otsustasid valida endi seast uue ülemdirektori kohusetäitja, kelleks sai 16. detsembril Silvestre Selva, osad konservatiivide väesalgad liitusid ka linna ründajatega. Uue konservatiivide valitsuse residentsiks kujunes Masaya.

## Viited
McLaren (täpsustus)

**McLaren** võib tähendada mitut asja:
***[[McLaren]]**, võidusõidu (Vormel-1) meeskond
***[[McLaren Automotive]]**, autotootja
***[[McLaren P1]]**, ettevõtte McLaren Automotive toodetav auto

## Inimesed
*Bruce McLaren, võidusõitja
Valeri Assapov

**Valeri Assapov** (1. jaanuar 1966 Kalinino – 23. september 2017 Dayr az-Zawr) oli Venemaa sõjaväelane. 

## Viited
Ilusal sinisel Doonaul

**"Ilusal sinisel Doonaul"** (saksa keeles *"An der schönen blauen Donau"*) on Austria päritolu helilooja Johann Strauss II 1866. aastal komponeeritud menukas valss. Op. 314 tuli esmaettekandele Viini Meestelaulu Seltsi (*Wiener Männergesangsverein*) kontserdil Volksgarteni puhkepargis Corti kohvikus (*Cortisches Kaffeehaus*) 15. veebruaril 1867. 

Esmaettekande järel kasutati ajalehes Wiener Fremdenblatt 17. veebruaril 1867 teadaolevalt esimest korda ühe muusikateose kohta sõna *[[Schlager]]*, mis tähendab ülekantud tähenduses lööklaulu või hitti. Ajalehe kirjeldus valsi kohta oli: "Teise poole avanumber oli vaieldamatu šlaager" (*"Die Eröffnungsnummer der zweiten Abteilung war ein entschiedener Schlager"*). 

Kõrgseltskonnas levis esialgu arvamus, et teost saadab leige edu. Strauss olevat öelnud: "Kurat võttis valsi, mulle ei meeldi kooda – soovin, et see olnuks võimsam!". "Ilusal sinisel Doonaul" on aga klassikalise repertuaari hulgas järjepidevamalt üks kõige populaarsemaid heliteoseid.

Strauss täiendas hiljem teost, sõnad lisas kooriühingu poeet Joseph Weyl. Strauss kohandas teose 1867. aasta Pariisi maailmanäituse jaoks instrumentaalseks orkestriversiooniks, mida saatis suur menu. Instrumentaalversiooni esitatakse tänapäeval kõige sagedamini. Alternatiivteksti "Doonau nii sinine" ("Donau so blau") kirjutas Franz von Gernerth.

New Yorgis jõudis Doonau valss ettekandele 1. juulil 1867.

Londonis toimunud Covent Gardeni ooperiteatri promenaadikontserdil esitati seda juba kooriversioonis 21. augustil 1867.

Heliteos väljendab saksa juubeldusega nii kõlas kui ka sõnas Viini linna seltskondlikku romanssi Doonau jõega. Austrias edastatakse valssi aastavahetuse keskööl televisioonis ja raadios. Viini uusaastakontserdil on see lisapalana nõutav meistriteos. Doonau on pikkuselt teine jõgi Euroopas, mis läbib selle kesk- ja kaguosa ning suubub Musta merre.

## Kooripartii sõnad

## Viited
Bangor (Wales)

**Bangor** on linn Walesis Gwyneddis. Linn asub Menai väina ääres. Anglesey saarega ühendavad linna Britannia sild ja Menai rippsild.

Linna ajalugu saab alguse 6. sajandi alguses rajatud kloostrist.

36,4% linna elanikest oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõmrikeelsed.

Bangori ülikoolis on umbes 10 000 üliõpilast.

## Viited
Varangu metskond

**Varangu metskond** tekkis 1927. aastal, kui **Koeru metskond** ümber nimetati. Koeru metskond loodi 1920. aastal Karinu, Pähu, Kuksema, Kuusna, Vaali, Udeva, Norra, Preedi, Väinjärve, Ervita, Piibe, Liigvalla, Varangu, Raigu, Ao, Kuie, Aruküla, Võhmuta, Kapu, Vaoküla, Rõhu, Ammuta, Vägeva ja Pedaniku mõisa maadel. Kantselei asus Varangu mõisas. 

## Metsaülem
*Leonhard Stegman 1920–1944 

## Viited
Kohtla metskond

**Kohtla metskond** loodi 1924. aastal Püssi metskonna (Aa, Kohtla ja Purtse metsandik) ja Jõhvi metskonna (Kiikla metsandik) maadel. 

## Metsaülemad
*Aleksander Mesi 1924–1925
*Boris von Harten 1925–1932
*Aleksander Raukas 1932–1934
*Helmut Parmas 1934–1940
*Konstantin Vallner 1940–1941
*Toomas Tava 1941–1944 

## Viited
Kolga metskond

**Kolga metskond** loodi 1920. aastal Kolga, Kõnnu ja Suru mõisa ning endise Vene Põllupanga Kõnnu mõisa  maadel. Kantselei asus Kolga mõisas. 

## Metsaülemad
*Kristian Alberg 1920–1928
*Arnold Buldas, revidentmetsaülem 1930–1932
*Edgar Vester, revidentmetsaülem 1932–1935
*Jaan Järv, revidentmetsaülem 1935–1944 

## Viited
Kvenja keel

**Kvenja keel** (kvenja ja inglise *Quenya*) on tehiskeel, mille konstrueeris oma fantaasiaromaanide maailma jaoks inglise kirjanik ja keeleteadlane J. R. R. Tolkien. See on üks Keskmaa haldjakeeltest, kõrvuti sindariniga.

Kvenja keele loomist alustas Tolkien 1910. aastal. Keele konstrueerimisel kasutas Tolkien olulisel määral soome keelt.
Konguta metskond

**Konguta metskond** loodi 1920. aastal Suure-Konguta, Väike-Konguta, Valguta, Keeri, Meeri, Rannu, Suure-Ulila, Aru, Kirepi, Uderna ja Hellenurme mõisa ning endise Võru riigimetskonna (Väike-Rõngu, Vastse-Nõo, Vana-Nõom, Tamme, Väike-Ulila) maadel. Kantselei asus Vissi mõisas. 

## Metsaülemad
*Boris Zarewski 1920–1921
*Julius Sõber 1921–1929
*Nikolai Kärk 1929–1944 

## Viited
Pihlaspea kalmistu

**Pihlaspea kalmistu** on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Pihlaspea külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu juures asus Pihlaspea kabel. Kabel ehitati 1673. Kabel viidi 1845 Eskule.


Pihlaspea-kalmistu OlariPilnik-5.jpg
Pihlaspea-kalmistu OlariPilnik-7.jpg
Pihlaspea-kalmistu OlariPilnik-8.jpg
Pihlaspea-kalmistu OlariPilnik-9.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Piila kalmistu

**Piila kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Piila külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 0,88 ha.

Kalmistu rajati 1859.

## Viited

## Välislingid
*
Volksgarten

**Volksgarten** (eesti keeles 'rahvaaed') on vaba aja veetmise park Austria pealinna Viini 1. munitsipaalringkonnas ehk Innere Stadtis.

Pargi rajasid Napoleoni väed 1809. aastal hävitatud kaitserajatistele. Aeda, mis kuulub Hofburgi palee juurde, hakkas Ludwig Remy rajama 1821. aastal. Volksgarten avati avalikkusele 1823. aastal.

Selle tuntumad objektid on rosaarium, kaks purskkaevu ning keisrinna Elisabethi ja kirjanik Franz Grillparzerit kujutavad skulptuurid. Pargi keskel asub uusklassitsistlik Theseuse tempel. Corti kohvimaja (*Cortisches Kaffeehaus*), kus on esinenud heliloojad Johann Strauss I ja Joseph Lanner, valmis samuti aia avamisaastal. Johann Strauss II dirigeeris kohvimajas 1867. aasta veebruaris oma menukaks osutunud heliteose "Ilusal sinisel Doonaul" esmaettekannet.

## Välislingid
Koorküla metskond

**Koorküla metskond** loodi 1920. aastal Koorküla, Leebiku, Helme, Holdre, Taagepera, Patküla, Roobe ja Jõgeveste mõisa maadel. Kantselei asus Taagepera mõisas.

1935. aastal nimetati metskond ümber **Taagepera metskonnaks**. 

## Metsaülemad
*Karl Arro 1920–1929
*Jüri Jalvet 1929–1933
*August Vaher 1933–1944 

## Viited
Puhja vana kalmistu

**Puhja vana kalmistu** on kalmistu Tartu maakonnas Elva vallas Mäeselja külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Puhja kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Püha vana kalmistu

**Püha vana kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Püha külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu rajati tõenäoliselt 18. sajandi lõpul kuni 19. sajandi algul.

## Vaata ka
*Püha kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Raasiku vana kalmistu

**Raasiku vana kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku asulas.

Kalmistu pühitseti 4. augustil 1846, samal päeval toimetati ka esimene matus. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Raasiku uus kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Pindi kalmistu

**Pindi kalmistu** on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Võru vallas Pindi külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistule on maetud teiste seas Eesti sõjaväelane Friedrich Vreemann.

## Viited

## Välislingid
*
Rõngu kalmistu

**Rõngu kalmistu** on kalmistu Rõngu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Elva vallas Lossimäe külas. 

Kalmistu rajati 19. sajandil. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Don Stark

**Donald Mario Stark** (sündinud 5. juulil 1954 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Maidla Algkool (Raplamaa)

**Maidla Algkool** oli kool Läänemaal Märjamaa rajoonis ja Rapla rajoonis Maidlas, mis tegutses aastatel 1864–1972.
 

Maidla algkool asutati 23. novembril 1864. Kool alustas tööd Jäneseturu mäel Maidla mõisa poolt ehitatud paekivist hoones. Sealt koliti kool peagi mõisa teolistemajja. Pikemat aega tegutses kool Tikamäe kõrtsis. 1932. aastal kolis tolleks ajaks juba kuueklassiline kool mõisa härrastemajja; siis õppis kooli kolmes klassikomplektis kokku 113 õpilast ja seal töötas 3 õpetajat.

1961. aastal muudeti kool kaheksaklassiliseks. Kool likvideeriti 1972. aastal.

## Kooli juhatajad/direktorid
* Mart Põder
* Tõnis Nuun
* Villem Leital
* Karl Leital
* Madis Ester
* Karl Sternach
* Gustav Raimtal
* Voldemar Tiigenberg
* Teresa Peetmann
* Gustav Põldmann
* Anton Mamers
* Vilhelm Otenson
* Marie Uustalu
* Ilmar Leital
* August Vreintaal
* Ingrid Krevald
* Vilma Ainomäe
* Hillar Ainomäe
* Leida Kuusik
* Leo Jõulu
* Egon Lilienthal
* Eltsu Uueda

## Viited
Oopus

**Oopus** (ladina keeles *opus* ehk eesti keeles *töö*) on loominguline teos enamasti kirjanduses, teaduses või muusikas. 

Kunstilist teost, mis taotleb esteetilist veetlust, nimetatakse ladina keeles *opus artis* ja inglise keeles *work of art*. *Magnum opus* või *masterpiece* on kunstniku, kirjaniku või helilooja tähtsaim töö, šedööver (prantsuse *chef-d'œuvre*) ehk meistriteos.

## Vaata ka
*Meistriteos
*Kirjandusteos
*Teadusteos
*Heliteos
*Bänd OOPUS

## Viited
Kontekstualism

**Kontekstualism** on filosoofiliste vaadete kogum, mis rõhutab teo või väljenduse konteksti. Kontekstualistide väitel saab tegu ja väljendust mõista vaid selle kontekstiga suhestatult. Kontekstualistid usuvad, et "X-i teadmine", "Y jaoks põhjuse omamine" ning isegi "õige olemine" ja "tõsi olema" omavad tähendust vaid täpsustatud konteksti suhestatuna. Kontekstualism vaatleb poliitikat seotuna selle keskkonnaga. Sotsiaalne klass, geograafia, kliima, rahvus, keel, kultuur, majandus, demograafia, tehnoloogia, ideoloogia, religioon ja institutsioonid mõjutavad poliitikat, aga poliitika ei mõjuta neid. Tulemusena on institutsioonid iseseisvad faktorid.

Eetikas seostatakse kontekstuaalseid vaateid moraalse relativismiga.

Arhitektuuris on kontekstualism disainiteooria, kus modernsed hooned ühtlustatakse traditsionaalse linna vormidega.

## Epistemoloogia

#### Sissejuhatus
Epistemoloogias on kontekstualism sõna "teab" käsitlemine kui kontekstist olenevat. Kontekstist olenevad väljendid "kirjeldavad erinevaid väited, mis on suhtelised erinevate konteksti kasutamistega". Näiteks "mina", "siin" ja "nüüd". Kes on "mina" oleneb väite esitajast. Kontekstualism üritab leida vastust skeptilisuse probleemile. Kontekstuaalse epistemoloogia peamine uskumus on see, et teadmise omistused on konteksti-tundlikud. Kontekstis, kus tõe nõudmise standardid on kõrged - skeptilises kontekstis - kui öelda "mul on käed", oleks väide väär. Kui väita sama tavalisemas igapäevases kontekstis, kus standardid on madalamad, oleks väide tõsi.

#### Näide
On väidetud, et neurofilosoofial on kontekstualiseerimise eesmärk. "Me peame kontekstualiseerima küsimused, millega tavaliselt tegeletakse füüsilistes ja epistemoloogilistes valdkondades, empiirilise valdkonna konteksti, vaatluse valdkonda ja kolmanda isiku vaatenurka."

#### Kriitika
Mitmed filosoofid on kontekstualistlikku epistemoloogiat kritiseerinud. Kontekstualism vastandub invariantismile, mis väidab, et teadmine ei ole kontekstist sõltuv. Invariantistid on näiteks Jason Stanley ja John Hawthorne. Jonathan Schaffer tegi ettepaneku kontekstualismi alternatiivile, kontrastivismile.

#### Eksperimentaalne uurimistöö
Läbi viidud uuringutes pole toetust kontekstualismile leitud.

## Vaata ka
* Tõde
* Perspektivism
* Disjunktsioon
* Relativism
* Loogika

## Viited
Mauritiuse kuninganna

**Mauritiuse kuninganna** oli Mauritiuse riigipea alates riigi iseseisvumisest 12. märtsil 1968 kuni 12. märtsini 1992. 

Ainus Mauritiuse kuninganna oli Elizabeth II (sündinud 1926), kuid ta ei viibinud riigis kohal ja tema ülesandeid täitis kindralkuberner. 

Kuninganna külastas Mauritiust koos oma abikaasa prints Philipiga 24.–26. märtsini 1972. 

1992. aastal muutus Mauritius vabariigiks ja senine kindralkuberner Veerasamy Ringadoo sai vabariigi presidendiks.
Kunda metskond

**Kunda metskond** alustas tegevust 1920. aastal **Pada metskonna** nime all ning nimetati ümber 1929. aastal. Metskond loodi Pada, Koogu, Kalvi, Samma, Vasta, Varudi, Malla, Uhtna, Kohala, Andja, Varangu, Selja, Kunda ja Kabala mõisa ning Viru-Nigula kirikumõisa maadel. Kantselei asus Malla mõisas. 

## Metsaülemad
*Jaan Parik 1920–1927
*Leonhard Puksoo 1927–1930
*Vassili Boguslavski 1930–1934
*Eduard Tarikas 1934–1944 

## Viited
Ristipalo kalmistu

**Ristipalo kalmistu** on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Ristipalo külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Landseer

**Landseer** on Kanadast pärinev koeratõug.

Tõug on saanud nime kunstnik Edwin Landseeri (1802–1873) järgi, kes kujutas seda tõugu koera mitmel teosel.

Tõustandardis puuduvad kirjed koera käitumise/iseloomu kohta.

Acerratownik.JPG
Junger Rüde.jpg
Landseer Poldi.jpg


Landseer Saved.jpg|"Saved" ("Päästetud"), Edwin Landseer
Pierre-Auguste Renoir 094.jpg|Proua Charpentier lastega, Pierre-Auguste Renoir
A_Distinguished_Member_of_the_Humane_Society_by_Sir_Edwin_Landseer.jpg|"A Distinguished Member of Humane Society" („Inimühiskonna väljapaistev liige“), Edwin Landseer, 1838


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Carl-Johan Adlercreutz. *Hundar i världen*, Västerås 2006, ISBN 91-534-2870-6
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Landseer koer.ee saidil
Katk (täpsustus)

* Katk on katkubakteri (*Yersinia pestis*) tekitatud nakkushaigus.
* "Katk" on Albert Camus' romaan.
* "Katk" on Eesti 2017. aasta dokumentaalfilm (Andres Keil, Jaak Kilmi, Taavi Arjus, Joosep Matjus, Silver Lepaste)
Hannes Vallikivi

**Hannes Vallikivi** (sündinud 19. veebruaril 1974 Tallinnas) on eesti õigusteadlane ja advokaat. 

Ta on lõpetanud Tartu ülikooli õigusteaduskonna (1996) ja samas kaitsnud magistrikraadi õigusteaduses (2001, *[[cum laude]]*). 

Ta on alates 1996 Eesti Advokatuuri liige. 2010–2016 oli Eesti Advokatuuri juhatuse liige, 2016-2019 Eesti Advokatuuri esimees. 

Tegutseb advokaadibüroos Derling Primus. 

Alates 2007 Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjoni liige. Alates 2009 Rahvusvahelise Advokaatide Assotsiatsiooni (International Bar Association) pangandusõiguse komitee liige. Avaldanud töid rahvusvahelise avaliku õiguse, inimõiguste, äriõiguse ja õiguse ajaloo alal.

## Tunnustus
*Aasta advokaat, 2019
*Eesti Advokatuuri teenetemedal, 2021
Sten Luiga

**Sten Luiga** (sündinud 20. jaanuaril 1968 Tallinnas) on Eesti Advokatuuri liige aastast 1992 ja vandeadvokaat aastast 1996.  

Sten Luiga lõpetas 1986. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi, 1992. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja 2016 Aalto Ülikooli (MBA). 

Praktiseerimist advokaadina alustas Sten Luiga advokaadibüroos Tark, kus töötas aastatel 1992–1997. Aastast 1998 praktiseeris Sten advokaadibüroos Luiga & Mugu, mis on hilisemate arengute tulemusel kandnud ka nime Luiga, Mody, Hääl, Borenius ja veelgi hilisemalt Borenius. Aastal 2015 moodustasid advokaadibüroo Borenius ja advokaadibüroo Lawin liitumise teel Balti turu juhtiva advokaadibüroo COBALT. 
----Vandeadvokaat Sten Luiga kuulus advokatuuri juhatusse aastatel 2001–2003 ning eetika- ja metoodikakomisjoni aastatel 2004–2013. Aastatel 2006–2013 oli Sten advokatuuri eetika-metoodika komisjoni esimees. Aastatel 2013–2016 oli Luiga Eesti Advokatuuri esimees ja kohtute haldamise nõukoja liige. Samuti on ta kuulunud advokatuuri arengukava koostamise töögruppi, üliõpilastööde konkursi hindamiskomisjoni ning osalenud õigusloome protsessides eksperdina. Aastast 2016 nimetati Sten taas advokatuuri eetika-metoodika komisjoni liikmeks ja hilisemalt esimeheks, millises rolli tegutseb tänaseni. 

Luiga on spetsialiseerunud äriühingute ühinemiste ja omandamiste, riskikapitali investeeringute ja ülevõtmistehingute läbiviimise nõustamisele. Lisaks hõlmab Luiga tegevusvaldkond rahvusvaheliste äriühingute, kommerts- ja investeerimispankade ning noteeritud ettevõtete tegevuse nõustamist, aktsionäride vaheliste suhete reguleerimist, organisatsioonide igapäevase tegevuse ja juhtimise ning juhtorganite vastutusega seotud õiguslikke küsimusi.

Aastatel 2013–2016 läbis Luiga Aalto Ülikooli MBA programmi ja täiendas ennast aastal 2016 Cambridge'i ülikooli *Judge Business School* kursustel.

Sten Luiga on olnud aastatel 2010–2016 ja 2020–2024 Tartu Ülikooli Sihtasutuse nõukogu esimees ning 2010–2013 Sihtasutus Noored Kooli nõukogu liige. 2016. aastast kuulub Luiga advokatuuri eetika- ja metoodikakomisjoni. Aastal 2017 valiti Sten Luiga Tallinna Börsi Vahekohtu Nõukogu aseesimeheks. 

Sten Luiga pälvis 2017. aastal Eesti Advokatuuri teenetemedali  ja 2021. aastal Tartu Ülikooli Tänutähe.
## Tunnustus
2017. aastal Eesti Advokatuuri teenetemedal

2021 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Isiklikku
Luiga on abielus ja tal on 4 last.

## Viited
Žurba

**Žurba** on Eesti ukrainlaste folklooriansambel.

Ansambel loodi 1992.

Peale ukraina rahvalaulude on ansambli repertuaaris ka eesti rahvalaule ja eesti keelde tõlgitud ukraina rahvalaule.
 
Ansambel on esinenud rahvusvahelistel folkloorifestivalidel nii Eestis kui ka välismaal.
 
## Viited

## Välislingid
*Eesti Folkloorinõukogu kodulehel
Haaslava parv

**Haaslava parv** oli parv Emajõel Haaslava lähedal. 

Parve kohta on esimesed teated 1870. aastatest.

## Vaata ka
*Kavastu parv
*Reku parv

## Viited

## Välislingid
*Taivo Kirm, Haaslava parv, Teataja: Haaslava valla infoleht. Nr 6 (157) juuni 2007. Lk 7
Magnetiline ümberühendumine

**Magnetiline ümberühendumine** (inglise *magnetic reconnection*) on füüsikaline nähtus plasmas, kus magnetvälja topoloogia muutub (magnetvälja jõujooned ühenduvad ümber nii, et nende topoloogilised omadused muutuvad). Magnetvälja energiatihedus väheneb protsessi käigus ja vabanev energia läheb üle plasma laetud osakestele. Selle tulemusena tõuseb järsult plasma temperatuur (tiheda plasma korral) ja/või kiirendatakse plasma osakesi (hõreda plasma korral). Sageli kiirendatakse osakesi ülisuurte energiateni, näiteks päiksetuul, virmalisi tekitavad osakesed, protsessid gaasi neelavate mustade aukude ümber.

Magnetiline ümberühendumine toimub plasmas ajaskaalas, mis on aeglase takistusliku difusiooni ja kiire Alfvéni ajaskaala vahel. Probleem on selles, et reaalses plasmas on magnetiliste ümberühenduste toimumise sagedus miljardeid ja triljoneid kordi kiirem, kui ennustab lihtne magnethüdrodünaamika. Kui lisada juurde ka teadaolevad efektid (turbulents, kineetilised efektid jms), siis vastuolu küll väheneb, aga siiski jääb sagedus mitmeid suurusjärke sagedamaks teooria poolt ennustatust.

Magnetiline ümberühendumise mõistmine on oluline Päikse pursete füüsika, Maa magnetväljade ja päiksetuule vastasmõju modelleerimisel, ülienergeetiliste protsesside mõistmisel neutrontähtede ja gaasi (plasmat) neelavate mustade aukude ümber. Kuna magnetiline ümberühendus on peamine põhjus, miks kuum plasma lekib plasmalõksudest (näiteks tokamaki tüüpi fusioonireaktorid), siis on selle mõistmine oluline ka praktilistes rakendustes.

Ajalooliselt esimene mudel nähtuse kirjeldamiseks oli Sweeti–Parkeri mudel (1956). Mudel töötab hästi kahes ruumidimensioonis, aga ei ole heas kooskõlas vaatlus- ja katseandmetega kolmedimensionaalsel juhul.

## Vaata ka
*Plasma
*Magnetiline sulustamine
*Termotuumareaktsioon
*Virmalised
*Magnettorm
*Astrofüüsika

## Välislingid
*Magnetic Reconnection Experiment (MRX) at Princeton Plasma Physics Laboratory (PPPL) (*inglise keeles*)
*International Thermonuclear Experimental Reactor (ITER) (*inglise keeles*)
Lääne-Virumaa vapimärk

**Lääne-Virumaa vapimärk** on teenetemärk, mida antakse isikutele Lääne-Viru maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks.

Vapimärke on kahte tüüpi: **kuldne vapimärk** ja **hõbedane vapimärk**. Kuldne vapimärk "antakse Eesti Vabariigi kodanikule, kes oma silmapaistva töö ja tegevusega on kaasa aidanud Lääne-Viru maakonna arengule, samuti muude saavutuste eest, mis on toonud au ja tunnustust maakonnale". Hõbedane vapimärk "antakse välismaalasele, kes ei ela Eestis ning kes oma silmapaistva töö ja tegevusega on kaasa aidanud Lääne-Viru maakonna arengule, samuti muude saavutuste eest, mis on toonud au ja tunnustust maakonnale".

## Viited

## Välislingid
*https://virumaateataja.postimees.ee/4015213/laane-virumaa-vapimargi-saab-kaheksa-inimest
Revidentmetsaülem

**Revidentmetsaülem** (ka **revident-metsaülem**) oli ametikoht metskondade töö kontrollimiseks ja juhendamiseks Eestis.

Revidentmetsaülema ametikoht loodi 1. aprillil 1931 ringkonna **metsarevidendi** asemele. 1925.-1926. aastal töötasid metsarevidendid 12 ringkonnas. 1927. aasta 1. jaanuaril vähendati ringkondade arvu üheksale ja tööle jäi 9 metsarevidenti. 1931. aasta muudatuse järel asus tööle 26 revidentmetsaülemat.

Revidentmetsaülem oli suurte kogemustega metsaülem, kes peale oma metskonna juhtimise juhendas ja kontrollis ka naabermetskondi, enamasti kolme. 

## Viited

## Välislingid
*Metsaülemad ameti algusaegadel. Toivo Meikar, Eesti Mets, Nr. 1/2011
Moraalsus

**Moraalsus** (ladina keelest *moralis* ″komme, iseloom, korralik käitumine″)  on väärtuste, normatiivsete reeglite või põhimõtete süsteemi alusel kas vääraks või õigeks mõistetud käitumisviisid, otsused või kavatsused. Selline määratlemine võib tuleneda kultuurilistest 
, religioossetest või filosoofilistest veendumustest, samuti inimese enda standarditest, mida usub olevat universaalne.
 
Moraalifilosoofia käsitleb muuhulgas moraaliontoloogiat kui moraali päritolu ning moraaliepistemoloogiat kui moraaliteadmist. Läbi aastate on välja pakutud erinevaid moraaliväljendus süsteemide lahendusi. Käsitletud on seejuures deontoloogilise eetika süsteemi, mis omistab seesmise väärtuse teole endale, mitte selle tagajärgedele ning, et  moraalne tegu on ajendatud teatud moraalsest motiivist või kohusetundest järgida moraalireegleid, kusjuures otsustavaks pole mitte teole järgnev tagajärg, vaid tegutsemise ajendiks olnud hea tahe.  Samuti käsitletakse ka normatiivse eetika süsteeme, mis võtavad arvesse just nimelt teod ning nende tagajärjed. Näide normatiivse eetika filosoofiast on kõlbluse kuldreegel, mis ütleb: „Käitu teiste suhtes nii, nagu sa soovid, et teised sinu suhtes käituksid“.

Moraalitus on vastand moraalsusele ehk ebamoraalsus, kõlblusetus, seejuures amoraalsus väljendub kui mitte uskumises üleüldse konkreetsetesse moraali standarditesse ning reeglitesse.

## Filosoofia
### Eetika
**Eetika** (tuntud ka kui moraalifilosoofia ) on filosoofia valdkond, mis küsitleb moraalsust. Sõna "eetika" võime üldiselt mõista kui teadust moraalist ning on mõnikord mõeldud kitsamas tähenduses kirjeldamaks kindlate traditsioonide, gruppide või indiviidi moraalireegleid. Samuti eristavad mõningad teatud eetika teooria tüübid, eriti deontoloogiline eetika, eetikat moraalsusest: „Kuigi inimeste moraalsus ja eetika on samaväärsed, on olemas tava, mis piirab moraalsuse süsteemidesse nagu Immanuel Kanti oma, põhinedes sellistel väärtustel nagu kohus, kohustus ja käitumisreeglid, jättes eetika rohkem aristooteliku praktikalise argumentatsiooni käsitlusse, põhinedes väärtusel nagu voorus ning üldise moraalsete kaalutluste eraldamist praktilistest.“

### Kirjelduslik ja normatiivne
Ei paista olevat üht ja kindlat definitsiooni sõnale "moraalsus", mis oleks kohandatud vastavalt kõikidele moraalsetele aruteludele. Üks põhjustest ongi nimelt "moraalsususe" kaheti tõlgendamine kirjelduslikuks ning normatiivseks. 

Kirjeldusliku eetika tähenduses viitab sõna "moraalsus" personaalsetele või kultuurilistele väärtustele, käitumisreeglitele või sotsiaalsetele tõekspidamistele ühiskonnas, mille järgi need käitumisreeglid rakenduvad ning on vastuvõetavad üksikisiku poolt. Andmata siiski kindlaid arvustusi õigest või väärast, vaid viitab ainult tõekspidamistele õigest ja väärast. Just sellises võtmes uuribki kirjeldusliku eetika filosoofia haru mõistet "moraalsus".

Normatiivses mõistes aga viitab sõna "moraalsus" sellele, et kas miskit (kui üldse midagi) saab pidada õigeks või vääraks, toetudes üksikisiku või rahvuste enda tõekspidamistele või väärtustele. Just sellisel arusaamal uurib sõna, "moraalsus", normatiivse eetika filosoofia haru.

## Viited
Peter Berresford Ellis

**Peter Berresford Ellis** (sündinud 10. märtsil 1943) on Briti ajaloolane, biograaf ja kirjanik, kellelt on ilmunud üle saja raamatu nii tema kodanikunime kui ka pseudonüümide **Peter Tremayne** ja **Peter MacAlan** all. Ta on ka paljude teadusartiklite, esseede, lühijuttude, seiklusromaanide jne autor. 

Peter Tremayne'i nime all on ta kirjutanud rahvusvahelise menu osaliseks saanud ajaloolise kriminaalromaanide sarja, milles peategelane õde Fidelma lahendab 7. sajandi Iirimaal mõrvamüsteeriume. Peter Berresford Ellise teoseid on avaldatud rohkem kui 25 keeles.

## Elukäik

Peter Berresford Ellis on sündinud Coventrys. Tema isa Alan Ellis oli ajakirjanik ja ema oli pärit Sussexi vanast saksi suguvõsast.

Ellis õppis Brightoni Kunstikolledžis ja Londoni Ülikoolis slaavi ja Ida-Euroopa kultuuri instituudis. 1989. aastal lõpetas ta praeguses Ida-Londoni Ülikoolis keldi kultuuri ja ajaloo õpingud ning omandas seal ka magistrikraadi.

## Looming

1975. aastast pühendus Ellis täielikult kirjutamisele. Ajaloolist tausta põhjalikult tundes kirjutas ta hulgaliselt teadusartikleid ja esseesid keldi kultuuri ja ajaloo kohta. Teda on nimetatud üheks suuremaks autoriteediks keltide kultuuri ja ajaloo kirjanduslikul käsitlemisel. 

### Looming eesti keeles

Peter Tremayne'i nime all on ta kirjutanud 55 teost, millest kõige tuntum on ajalooline kriminaalromaanisari õde Fidelma lugudega ("Sister Fidelma Mysteries"). Selle sarja 29 raamatust on eesti keelde tõlgitud järgmised:
* "Lunastus mõrva läbi", 2006, Odamees; tõlkija Tiia Krass
* "Peapiiskopi surilina", 2007, Odamees; tõlkija Tiia Krass
* "Laske lapsukesed ...", 2008, Odamees; tõlkija Tiia Krass
* "Kaval madu", 2018, Viiking; tõlkija Tiia Krass

## Viited

## Välislingid
* "Lunastus mõrva läbi"
Nina Sublatti

**Nino Sulaberidze** (gruusia keeles ნინო სულაბერიძე, esinejanimega **Nina Sublatti** (gruusia keeles ნინა სუბლატი); sündinud 31. jaanuaril 1995 Moskvas) on Gruusia laulja, laulukirjutaja ja modell.

2013. aastal võitis ta Briti telesaate "Idols" Gruusia versiooni.

Rahvusvahelise tuntuse saavutas ta 2015. aastal, kui esindas Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Gruusiat lauluga "Warrior". Finaalkontserdil saavutas ta 51 punktiga 11. koha.

Hiljem on ta olnud Briti talendisaate "The X Factor" Gruusia versioonis "X Factor Georgia" ja Gruusia "Idolsi" üks kohtunikest.

## Välislingid
Canterbury

**Canterbury** on linn Inglismaal Kenti krahvkonnas, City of Canterbury ringkonna keskus. Asub Londonist 89 km kagus.

2011. aastal elas seal 55 240 inimest.

Linnas asub Canterbury katedraal.

Canterbury on üks Inglismaa populaarsmaid turismisihtkohti. Seda külastab üle miljoni turisti aastas.

## Sõpruslinnad
*  Reims

## Viited

## Välislingid
*
Ecuador 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Ecuador ]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Ecuador taliolümpiamängudel osales.

Ecuadori esindas meeste murdmaasuusatamises Klaus Jungbluth.

## Viited
Filipiinid 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Filipiinid]]** osalesid **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis. See oli viies kord, kui Filipiinid taliolümpiamängudel osalesid.

Filipiine esindasid kaks sportlast: iluuisutamises Michael Christian Martinez ja mäesuusatamises Asa Miller.

## Viited
Muusikateater

**Muusikateater** (saksa keeles *Musiktheater*) on teatri valdkond, milles lavaline tegevus on seotud muusikaga. 

Muusikateatrižanrid on näiteks ooper, operett, ballett ja muusikal.

Muusikateater on sõnateatri, nukuteatri ja tantsuteatri kõrval teatri üks neljast klassikalisest valdkonnast.

## Vaata ka
* Muusikateatrižanr
* Muusikateatrižanrite loend
Kilekott

**Kilekott** on kilest valmistatud kott.

Polüetüleenist kilekotte toodetakse toornaftast ning sünteesiprotsessi tulemusena saadakse tugev või pehme materjal. Sellise kilekoti lagunemine on väga pikk protsess ja sellepärast on parem kasutada riidest kotti.

Kilekotte võib lagunemise järgi liigitada 3 põhilisse rühma.

## Polüetüleenkilest tehtud kilekotid
Kõige tavalisemad kilekotid, mida toodetakse naftast ning mille lagunemisaeg jääb 700–1000 aasta vahele, ebasoodsates tingimustes need ei lagunegi.
Kilekotid lagunevad väiksemateks tükkideks, eraldades selle aja jooksul mürgiseid ühendeid. Samuti pakkudes surmavat peibutustoitu kaladele, lindudele ja loomadele. Kilekotid on näiteks põhjustanud kanalisatsioonitorude ummistuse Bangladeshis, mille tagajärjel tekkinud uputuses suri tuhandeid inimesi.

Polüetüleenkilet saab uuesti töödelda, ümbertöötamisele jõuab hinnanguliselt 1–3% kogu kiletoodangust.

## Kiirendatud laguprotsessiga kilekotid
Tihti ekslikult nimetatud ka biolagunevateks kilekottideks. Need on sellised kilekotid, kus on lisaks polüetüleenmaterjalile kasutatud ka taimse päritoluga molekule. Soodsasse keskkonda sattunud kile satub bakterite toimevalda. Bakterid söövad täiteaine ära ja tekitavad kilesse suure hulga tühimikke, mille arvel kile poorsus suureneb ja see omakorda soodustab edasist lagunemist erinevatel viisidel, ka bakterite toimel.

Selliste kilekottide keskkonnasäästlikkuse üle on palju vaieldud, sest kiire lagunemise tulemusena ei muutu kilekott olematuks. See muutub vaid väiksemateks tükkideks, mis on koormaks keskkonnale ja ohuks loomadele ja lindudele. Toiduahela kaudu jõuab kile meie toidulauale. Tänapäeva inimese organismis on sadakond sellist sünteetilist keemilist ühendit, mida veel 50 aastat tagasi seal ei olnud.
Sellised kotid ei sobi kindlasti biojäätmete prügikasti ega õigupoolest ka plastjäätmete konteineritesse, sest raskendavad kogu taaskäitlusprotsessi.

## 100% biolagunevad kilekotid
Kilekotid, mis on tehtud 100% bakterite söödavast materjalist, näiteks maisi-, kookose- ja riisitärklisest, sojavalgust või muust. Paraku on sellised kilekotid nõrgemad ja kallimad kui polüetüleenkilekotid. See-eest aga biolagunevad need soodsates tingimustes sajaprotsendiliselt ning lühikese aja jooksul. Samas tõstab nende tootmine toiduainete üldist hinda maailmas. Selliseid kilekotte võib panna ka komposti hulka.
Meistriteos

**Meistriteos** ehk **tippteos** kui suurepäraselt viimistletud töö (ladina keeles *magnum opus*; prantsuse keeles *chef-d'œuvre*; inglise keeles *masterwork* või *masterpiece*) on põhimõtte (vt kunstimeetod) taotlusega looming, mis on pälvinud kiitvat või ülistavat kriitikat.

Eriti peetakse seda inimese karjääri silmapaistvaimaks tähtteoseks seoses oskuste, osavuse, esituse, loovuse või kaemusega. Ajalooliselt teatakse tippteostena väga kõrgete standarditega töid, läbi mille omandasid inimesed liikmeskondasid mõne gildi, tsunfti või akadeemia erinevates kunsti ja käsitöö valdkondades. Seega oli tõestava meistritöö valmimine eesmärk omaette, mis tihtipeale haaras endasse esteetikat, eetikat ning teisi printsiipe.

Prantsuse algupäraga eestikeelne võõrsõna "**šedööver"** on meistriteose sünonüüm.

Meistritöid kui autorite loodud vaimusünnitisi seostatakse nende väljendunud geniaalsusega.

## Vaata ka

*Magister
*Oopus

## Viited
Otepää kivilabürint

**Otepää kivilabürint** on Otepääl Võru maantee ääres asuv väidetav väepaik. Tegemist on kunagise hiiemäe osaga. See koosneb kolmest osast: kuldlõike spiraal, Chartresi labürint ja püstkoda. 

Otepää kivilabürint on 11-rajaline ja selle läbimõõt on 11 meetrit.

Labürindiplatsi rajasid kaks Otepää elanikku, keda aitasid sõbrad ja tuttavad ning seda hoitakse korras rajajate vabatahtlikkuse korras.

## Vaata ka
* Otepää energiasammas

## Viited
Nikolai Dmitrijev

**Nikolai Dmitrijev** (kirillitsas *Николай Иванович Дмитриев*; 18. oktoober 1931 Kovrov – 3. mai 1985 Zolotšivi lähedal, Lvovi oblast) oli Nõukogude Liidu tsiviillendur, kes hukkus lend CCCP (SSSR)-65856 lennuõnnetusel. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik.
Saia kalmistu

**Saia kalmistu** on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Saia asulas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 2,64 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Seliste kalmistu

**Seliste kalmistu** on õigeusu kalmistu Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Seliste külas Pärnu linnas Pärnu maakonnas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.


Seliste kalmistu värav2.jpg|Kiri Seliste kalmistu väraval
Seliste kalmistu.jpg|Seliste kalmistu
Seliste kalmistu2.jpg|Seliste kalmistu
Seliste kalmistu3.jpg|Seliste kalmistu


## Viited

## Välislingid
*
Simuna kalmistu

**Simuna kalmistu** on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Võivere külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistu rajati pärast Katariina I ukaasi 1772.

## Viited

## Välislingid
*
Otepää vana kalmistu

**Otepää vana kalmistu** on kalmistu Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.


Otepää - wmee-091.jpg
Otepää - wmee-104.jpg
Otepää - wmee-107.jpg
Otepää - wmee-109.jpg
Otepää - wmee-114.jpg

## Vaata ka
*Otepää uus kalmistu

## Viited

## Välislingid

*Kalmistu Haudi andmebaasis
*
Suure-Rõsna kalmistu

**Suure-Rõsna kalmistu** on kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Suure-Rõsna külas. 

Kalmistul asub muu hulgas Suure-Rõsna tsässon.

## Vaata ka
*Rõsna kääbaskalmistud

## Välislingid
*
Tuhalaane kalmistu

**Tuhalaane kalmistu** on  kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tuhalaane külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. 

Kalmistu rajati 15. augustil (vkj) 1900 Tuhalaane Jumalaema Uinumise koguduse jaoks.

## Viited

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 53–54
Vana-Roosa kalmistu

**Vana-Roosa kalmistu** on kalmistu  Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Rõuge valla kodulehel
*
Kivi-Vigala kalmistu

**Kivi-Vigala kalmistu** (ka Vigala kalmistu) on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistule on maetud ka Bernhard Laipman.

## Vaata ka
*Vana-Vigala mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Küberfüüsiline süsteem

**Küberfüüsiline süsteem** ehk **küberfüüsikaline süsteem** (inglise keeles *cyber-physical system*, lühendatult *CPS*) on mehhanism, mis seob infotöötluse kaudu füüsilise maailma virtuaalsega ning võib sisaldada tarkvarasüsteeme, sidetehnoloogiat, sensoreid, ajameid jmt, mis suhtlevad muuhulgas sardsüsteemide tehnoloogiat kasutades reaalse maailmaga. 

Küberfüüsikaliste süsteemide näideteks on targad elektrivõrgud, meditsiini kaugseiresüsteemid, isejuhtivad sõidukid, nutikodu lahendused jmt, aga ka tuumajaamades, reisilennukites ja sõjaväes kasutatavad süsteemid või nende komponendid. Kuna küberfüüsikaliste süsteemide puhul on sageli tegu turvakriitiliste süsteemidega, mis seovad füüsilist tegelikkust eri infosüsteemidega, siis eeldab see eraldi transdistsiplinaarset lähenemist. Küberfüüsikalisi süsteeme uurib küberfüüsika.

Eestis seisab valdkonna edendamise eest 2016. aastal asutatud Eesti Küberfüüsika Selts. Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledžis on 2015. aastast alates avatud telemaatika ja arukate süsteemide õppekava küberfüüsikalise süsteemitehnika peaerialaga.

## Vaata ka
* Asjade internet ehk nutistu

## Viited
150 eKr

**Aasta 150 eKr** ehk ab urbe condita DCIV (604).

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Demetrios I Soter, Seleukiidide riigi kuningas
* Laodike V, Makedoonia kuninga Perseuse naine
Väike-Rõsna kalmistu

**Väike-Rõsna kalmistu** on kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Väike-Rõsna asulas. 

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kalmistul asub muu hulgas Väike-Rõsna tsässon.

## Vaata ka
*Suure-Rõsna kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Aardlapalu prügila

**Aardlapalu prügila** oli prügila Tartu maakonnas Haaslava vallas Aardlapalu külas. See avati 1971.aasta kevadel. 

Prügila suleti 2009. Prügilasse viidi muu hulgas Tartu jäätmed.

Tänapäeval tegutseb endise prügila juures jäätmekäitluskeskus.

## Viited

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/141257/aardlapalu-prugila-jatkab-jaatmete-vastuvottu
Kurevere karstiala

**Kurevere karstiala** on karstiala Harju maakonnas Kiili vallas Kurevere küla lähedal Vääna jõe ülemjooksul. 

Karstialal on kaheksa maa-alust karstijõge. Kurevere karstiala on ühenduses Tuhala karstialaga.

## Viited
149 eKr

**Aasta 149 eKr** ehk ab urbe condita DCV (605).

## Sündmused
* Algas Kolmas Puunia sõda. Rooma väed maabusid Aafrikas.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Cato Vanem, Rooma riigitegelane
Dino Bardot

**Donald 'Dino' Bardot Barr** (sündinud 8. mai 1972) on šoti muusik. 

Alates 2017. aastast on ta ansambli Franz Ferdinand kitarrist. Ta on teinud kaasa ka ansamblites V-Twin, Stinky Munchkins ja 1990s.

Aastal 2002 tuli bändil V-Twin välja esimene album "The Blues Is A Minefield", kus Bardot mängis kitarri. Bändis oli ka trummar Michael McGaughrin, kes hiljem mängis koos temaga bändis 1990s.

Ansambel Stinky Munchkins on välja andnud singli "Release The Lions", mille A-poolel on nimilugu ja B-poolel "Bad Timing". YouTube'is on kaks muusikavideot: "Release The Lions" ja "No 2 Everything".

Bardot liitus bändiga 1990s aastal 2007, kui eelmine basskitarrist lahkus bändist paar päeva enne nende maailmaturneed. 2009. aastal tuli neil välja teine album "Kicks", kus laulis ja mängis bassi Dino. Albumile kirjutas ta lood "Local Science" ja "Sparks". Koos bändiga kirjutas ta lood "I Don't Even Know What That Is", "59" ja "Balthazar". Dino laulis enamasti tausta, kuid laulus "Local Science" on tal põhilaulja roll, pluss veel enamus laulust "I Don't Even Know What That Is". Muusikavideo on laulul "59".

2017. aastal kuulutati välja bändi Franz Ferdinand uus koosseis, kus pärast Nick McCarthy lahkumist on kitarrist Dino Bardot ning klahvpillimängija ja ka kitarrist Julian Corrie. Uue koosseisuga on välja antud kolm muusikavideot: "Always Ascending", "Feel The Love Go" ja Glimpse Of Love (Version). Ansambli viies album ilmus 2018. aasta veebruaris. Bänd esines 2018. aastal Õllesummeril.

## Viited
Great Eastern

**Great Eastern** (prefiksiga SS *steam ship*) oli Isambard Kingdom Bruneli projekteeritud ja John Scott Russelli juhtimisel ehitatud raudkerega aurulaev.

Sõurattaga ja purjemastidega laev ehitati Millwall Iron Worksi laevadokis Thamesi jõe ääres Londonis 1858. aastal. Valmimise ajal oli see maailma suurim laev, mis suutis vedada 4000 reisijat Inglismaalt Austraaliasse ilma vahetankimisteta. Selle pikkus oli 211 meetrit, mille ületas alles 1899. aastal 215 meetri pikkune Oceanic. Selle brutotonnaaži 18 915 ületas 1901. aastal vaid Celtic. Laevale ehitati viis korstnat, mis oli sel ajal haruldaselt palju. Hiljem vähendati korstnate arvu siiski neljale. 

Laeva esmareisil toimus plahvatus. Pärast parandusi sõitis see mitu aastat reisi-liinilaevana Suurbritannia ja Põhja-Ameerika vahel. 1866. aastal hakkas laev paigaldama esimest vastupidavat transatlantilist telegraafikaablit. Lõpuaastatel kasutati alust Liverpoolis ujuvvarieteena ja kuulsa Lewise kaubamaja reklaamseinana. 1889. aastal laev lammutati.

## Välislingid
*
Isambard Kingdom Brunel

**Isambard Kingdom Brunel** (9. aprill 1806 Portsmouth, Inglismaa – 15. september 1859 London) oli Briti mehaanika- ja ehitusinsener.

Teda peetakse üheks innovaatilisemaks ja viljakamaks inseneriks ajaloos. Ta oli Suurbritanniast lähtunud tööstusrevolutsiooni hiilgeaja üks suurimaid tegijaid, kes suutis muuta Inglise agraarse maastiku väljanägemist pöördelise kujundusega ja geniaalsete konstruktsioonidega. Brunel ehitas raudteevõrgu Great Western Railway, mõned laevatehased, seeria aurulaevu (sealhulgas esimese sõukruviga sõudva transatlantilise aurulaeva) ning palju olulisi sildasid ja tunneleid.

## Transatlantilised aurulaevad
Ta konstrueeris ja ehitas kolm auru jõul töötavat laeva, mis osutusid merenduses murrangulisteks: SS Great Western (1838), SS Great Britain (1843) ja SS Great Eastern (1859).

## Tunnustus
*1830 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*2002 – BBC korraldatud küsitlusel valiti 100 suurima briti hulka, pälvides Winston Churchilli järel teise koha

## Vaata ka
*Tööstuslik pööre
Grins

**Grins** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1006 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1407 inimest. Vald paikneb 3,7 km Landeckist läänes ja 18 km Sankt Anton am Arlbergist idas. Külal on 10 allosa. Piirkonna asustamine algas päikeselise kliima tõttu juba 2000 aastat tagasi, kuid küla on kirjalikult esmamainitud 1288. aastal kui *Grindes*.

1945. aastal räsis paika suur tulekahju, kuid see taastati algsel kujul. Peamine sissetulekuallikas on suveturism, kuid küla muutub üha enam kodu ja töö vahet pendeldajate kogukonnaks.

## Viited

## Välislingid

* www.grins.tirol.gv.at
Ion Ciubuc

**Ion Ciubuc** (29. mai 1943 Hădărăuți – 29. jaanuar 2018 Chișinău) oli Moldova poliitik.

Ciubuk oli 24. jaanuar 1997 – 5. veebruar 1999 Moldova peaminister.
Great Western

**Great Western** (prefiksiga SS) oli tammepuidust kerega ja sõurattaga aurulaev, mis valmis 1838. aastal. Kahe aasta jooksul oli Great Western Steamship Company esiklaev maailma suurim reisilaev. See oli esimene aurulaev, mis ehitati spetsiaalselt Atlandi ookeani ületamiseks. 

Insener Isambard Kingdom Bruneli projekti järgi ehitatud ratasaurik oli eeskujuks omasugustele puidust keredega laevadele. Atlandi ületamise kiirusrekordi tegi Great Western 1843. aastal ning pälvis Sinise Lindi nimelise aumärgi. 

Laev teenindas 8 aastat liini Bristol–New York ja osales väeüksuste laevana Krimmi sõjas. Laev lammutati 1856. aastal.

Sama ettevõtte tellis ühtlasi laeva Great Britain, mis oli maailma suurimaks reisilaevaks aastatel 1845–1853.
Orissaare telemast

**Orissaare telemast** on telemast Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare asulas. 

Masti kõrgus on 191 m. See on üks Eesti kõrgemaid ehitisi.

## Viited
Aegviidu telemast

**Aegviidu telemast** on telemast Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu asulas. 

Masti kõrgus on 107 m. See on üks Eesti kõrgemaid ehitisi.