open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kako (kunstnik)

**Kako Topouria** (sündinud 1960 Thbilisis) on gruusia kunstnik.

Ta on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli kunstiajaloo ja -teooria erialal. Alates 1990. aastast elab Prantsusmaal. 

## Isikunäitused
*1991: Lisette Alibert Gallery, Pariis, Prantsusmaa
*1992: Europ Art, Genf, Šveits
*1993: Lisette Alibert Gallery, Pariis
*1995–1999: Lisette Alibert Gallery, Pariis
*2001: Gertsev Gallery, Moskva, Venemaa

## Grupinäitused
*1989: Artists of the 1980s, Thbilisi, Gruusia
*1994: Merrill Chase Gallery, Chicago, USA
*1994: "art, animal et compagnie..", Musee d'Art Moderne de Troyes, Prantsusmaa
*1996: Art Americas, Miami, USA
*1996: Merrill Chase Gallery, Chicago, USA
*1996–2001: Gertsev Gallery, Moskva, Venemaa
*1997: Maximilian Gallery, Aspen, Colorado, USA
*1997–2001: The Central House of Artists, Moskva, Venemaa
*1999: "Rencontres D'Art en Nature", Chateau de l'Oisellerie, Charente, Prantsusmaa
*2002: "6emes Rencintres d'Art Contemporain", Chateau de Saint-Auvent, Limousin, Prantsusmaa
Corazon Aquino

**Maria Corazon Sumulong Cojuangco-Aquino** (tuntud ka nimega **Cory Aquino**; 25. jaanuar 1933 – 1. august 2009) oli Filipiinide poliitik, Filipiinide president 1986–1992. Ta oli esimene naispresident Aasias. 

Valitsejana oli ta demokraatlik, rahu pooldav, naisõigusi kaitsev ning religioonide suhtes salliv. Tema valitsusajal toimus kuus riigipöördekatset ja valitses kabinetisisene opositsioon. Sellest hoolimata oli ta võimul oma ametiaja lõpuni.

Aquino oli abielus Benigno Aquino juunioriga ja kui Beniqno 21. augustil 1983 Manila Rahvusvahelises Lennujaamas mõrvati, sai Corazón Aquinost valitseva autokraadi Ferdinand Marcose vastase opositsiooni liider.
Weiße Elster

**Weiße Elster** (saksa keeles, tõlkes 'valge Elster'; tšehhi keeles ***Bílý Halštrov***) on jõgi Saksamaal. 

Jõgi algab Vogtlandis Aši linna lähedalt, voolab valdavalt põhja, alamjooksul pöördub läände. Suubub paremalt Saalesse. 

Valge Elsteri ääres asuvad Gera, Plauen, Zeitz, Halle, Leipzig jt asulad.

Jõe pikkus on 257 km.

## Vaata ka
* Schwarze Elster
Cotti Alpid

**Cotti Alpid** on mäestik Euroopas, moodustades osa Alpidest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 3841 meetrit. Idanõlvult algab Po jõgi.
Tahaa

**Tahaa** on saar Polüneesias, üks Tuulealustest saartest. Pindala 90 ruutkilomeetrit. Saarel elab ligi 5000 inimest. Saar on mägine, kõrgus kuni 590 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Peetripäev

**Peetripäev** on kahe kirikupüha nimetus:

* talvine peetripäev, 22. veebruar
* suvine peetripäev, 29. juuni
Pearl S. Buck

**Pearl Sydenstricker Buck** (tuntud ka nimega **Pearl S. Buck**; sünninimega **Pearl Comfort Sydenstricker**; 26. juuni 1892 – 6. märts 1973) oli USA kirjanik, kes 1938. aastal pälvis romaani "Hea maa" eest Nobeli kirjandusauhinna.

## Elukäik
Pearl sündis Carolina (neiupõlvenimega Stulting) ja Absalom Sydenstrickeri peres. 1892. aastal, kui Pearl oli kolmekuune, saadeti perekond Hiinasse Zhenjiangi. Pearl kasvas seal üles ja hiina keelt õpetas talle Mr. Kung. Emalt ja õpetajalt õppis ta teise keelena inglise keelt. Kirjutamiskatsetusi tegi ta varakult.

1910. aastal reisis ta Ameerikasse, kus õppis Randolph-Maconi Tütarlastekolledžis, mille lõpetas 1914. aastal. 

Seejärel siirdus ta tagasi Hiinasse, kus 13. mail 1917 abiellus põllumajandustegelase John Lossing Buckiga. 1921. aastal sündis tütar Caroli, kes põdes fenüülketonuuriat. Hiljem kolis perekond Nanjingi, kus Pearl õppis Nanjingi ülikoolis inglise kirjandust. 1925. aastal õppis ta lühikest aega Cornelli Ülikooli magistriõppes humanitaarteadusi.

Mahukamaid ilukirjandusteoseid hakkas Pearl kirjutama 1930. aastal.

## Tunnustus
*1936 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

## Looming
### Romaane
*"Ema" 
*"Suur armastus"
*"Uhke süda"
*"Hea maa"
*"Idatuul, läänetuul"
*"Draakoni seeme"
Elsa Maasik

**Elsa Maasik** (23. juuli 1908 Vastseliina vald – 30. september 1991) oli eesti ooperilaulja (sopran). 

1935. aastal lõpetas ta Tallinna konservatooriumi Aleksander Arderi lauluklassis, hiljem oli täiendõppel Itaalias. 

Aastatel 1933–1935 laulis ta Endlas, 1935–1941 Vanemuises ja 1942–1963 Estonias.

## Rolle
*Eugen Kapp "Tasuleegid" (Saima)
*Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Tatjana)
*Giuseppe Verdi "Traviata" (Violetta)
*Giacomo Puccini "Madame Butterfly" (Butterfly)

## Tunnustus
* 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1946 orden "Austuse märk"
* 1950 Tööpunalipu orden
* 1952 Nõukogude Eesti preemia
* 1952 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1956 Lenini orden
Georg Tenno

**Georg Tenno** (20. september 1911 Brjansk – 22. oktoober 1967 Moskva) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu sportlane.

NSV Liidu võimude poolt represseeritud (seda koos abikaasaga) spordimees. Külastas mitu korda ka Eestit. On maetud vastavalt tema enda soovile Eestisse Pärnamäe kalmistule, matus toimus 27. oktoobril 1967.

Georg Tenno lapsepõlv möödus Venemaa lastekodudes. Hiljem töötas nii tsiviil- kui ka sõjalaevadel. Oli komandör NSV Liidu mereväes. Valdas vabalt inglise keelt. Teise maailmasõja ajal töötas sideohvitserina Inglise mereväes ja vahendas Inglise konvoisid, mis vedasid Põhjamerel varustust Arhangelski ja Murmanski sadamatesse.

Tegeles raskejõustiku, akrobaatika, atleetvõimlemise (oli üks esimesi selle spordiala harrastajaid NSV Liidus) ja muude spordialadega. Harrastas mnemotehnikaid (meeldejätmistehnikad). Aastatel 1970–1989 ja 2001 korraldati Eestis tema mälestuseks Georg Tenno nimelisi atleetvõimlemise meistrivõistlusi.

Arreteeriti (1949?) koos abikaasaga, süüdistatuna spioneerimises ja pärast kaks aastat kestnud uurimist mõisteti talle karistuseks 25 aastat sunnitööd. Saadeti Žezkazgani vangilaagrisse Kasahstanis. Vabanes Hruštšovi amnestiaga (1956? aastal). Seejärel püüdsid võimud värvata teda sõjaväe vastuluuresse. Sellest pääsemiseks teeskles vaimuhaiget. Asus seejärel tööle kehakultuuri instituuti Moskvas. Töötas seal kuni oma surmani. Georg Tenno on üks 1968. aastal ilmunud ja varem väga populaarse raamatu "Атлетизм" autoritest (Г. Тэнно, Ю. Сорокин "Атлетизм", 1968 г). Haigestus raskelt teel Tallinna oktoobris 1967 ja viidi lennukil tagasi Moskvasse, kus tal diagnoositi kaugele arenenud maksavähk ning teda opereeriti. Tenno tervis enam ei taastunud ja ta suri sama aasta oktoobris.

Temaga isiklikult tuttav olnud Aleksander Solženitsõni raamatu "Gulagi arhipelaag" põhjal oli Tenno ääretult julge ja sihikindel inimene. Samast raamatust pärineb ka kirjeldus (üks kahest) Georg Tenno seikluslikust põgenemisest Karagandõ Ekibastuzi vangilaagrist mööda Irtõši jõge Pavlodari. See on ka üks raamatu osadest, mis on kirjutatud Georg Tenno enda poolt; Aleksander Solženitsõn olevat pakkunud talle raamatu kaasautorsust. Solženitsõn on kasutanud Tennot prototüübina tegelase Buinovski jaoks oma raamatus "Üks päev Ivan Denissovitši elus".

Georg Tenno puutus kokku ka NSV Liidu võimude poolt arreteeritud USA saatkonna töötaja Alexander Dolguniga, kellega jätkusid kontaktid ja sõprus kuni Tenno surmani. Koos planeerisid nad Dolguni põgenemist NSV Liidust ja käisid Dolguni autoga uurimas võimalusi ületada riigipiir lõunas.
Georg Tenno viis omavahel kokku Aleksander Solženitsõni ja Alexander Dolguni.

## Isiklikku
Ta oli Paul Tenno poeg.

## Viited

## Kirjandus
* "Gulagi arhipelaag"; Alexander Solženitsõn; 3 köidet; Tallinn; 1990.
* "Alexander Dolgun's story: an American in the Gulag"; Alexander Dolgun with Patric Watson; New York 1975.
* "Legendaarne Georg Tenno": Karl Vahtra; ajaleht Teataja nr 14, 3. september 1977; Stockholm.
* "Kivid kõnelevad: ajaloolisi rännakuid"; Ly Lehtmets; Toronto 2004.

## Välislingid
* 
*Georg Tenno pilt
Kaalud

**Kaalud** (ladina keeles *Libra*, omastav *Librae*, lühend *Lib*) on ekliptikal asuv tähtkuju. See on pindalalt 29. tähtkuju, kattes tähistaevast 538 ruutkraadi.

Kaalud on ainus ekliptika tähtkuju, mis ei kanna elusolendi nime.

Kaalude tähtkuju asub taeva lõunapoolkeral. Ta piirneb järgmiste tähtkujudega: Madu, Neitsi, Hüdra, Kentaur (ainult nurgast), Hunt, Skorpion ja Maokandja.

Kaaludes asub tähesüsteem Gliese 581, milles 2007. aastal avastati esimene Maa-sarnane planeet.

## Tähed
**α* Lib (Zuben Elgenubi)
**β* Lib (Zuben Eschemali)
**γ* Lib (Zuben Elhakrabi) 
**δ* Lib (Zuben Elakribi)
**υ* Lib (Kaalude Üpsilon)
**σ* Lib (Kaalude Sigma)

Kaalude Sigma oli vanasti tuntud Skorpioni Gammana (γ Sco), ehkki ta oli Skorpionist kaugel. Esimesena nimetas seda asukoha järgi Kaalude Sigmaks Benjamin Gould 1851. aastal.

## Viited
Eduard von Böhm-Ermolli

**Eduard Freiherr von Böhm-Ermolli** (12. veebruar 1856 Ancona – 9. detsember 1941 Troppau) oli Austria-Ungari sõjaväelane (feldmarssal, 1918), Tšehhoslovakkia armeekindral (1928) ja Saksa kindralfeldmarssal (1938).
Bernhard Georg Hanssen

**Bernhard Georg Jacob Hanssen** (12. aprill 1844 Hamburg – 9. september 1911 Travemünde) oli saksa arhitekt.

Hanssen töötas puusepasellina ning õppis arhitektuuri aastatel 1863–1864 Karlsruhes ja 1865 Stuttgardis. Seejärel töötas ta töödejuhatajana maakirikute taastamisel ja õppis pärast seda veel kaks aastat Berliinis. Alates 1870. aastast elas ta Hamburgis. Koos oma õpingusõbra Emil Meerweiniga juhtisid nad mitme tuntud hoone ehitust. Aastatel 1880–1886 kuulus Hanssen Hamburgi linnavalitsusse.
Ilmatsalu jõgi

**Ilmatsalu jõgi** on jõgi Tartumaal, Emajõe parempoolne lisajõgi.

Ilmatsalu jõe pikkus on 23,7 km ja valgla pindala 133,8 km². Saab alguse Unipiha põhjapiiril ja suubub Emajõkke.

## Välislingid
*
Mädajõgi

**Mädajõgi** (ka Mädäjõgi) on jõgi Võru maakonnas ning Võru- ja Põlvamaa piiril, Võhandu jõe parempoolne lisajõgi.

Mädajõe pikkus on 30,1 km ja valgla pindala 245,4 km². Saab alguse Orava külas ja suubub Võhandu jõkke.

## Välislingid
*
Joan Robinson

**Joan Violet Robinson** (neiupõlvenimi **Maurice**; 31. oktoober 1903 – 5. august 1983) oli inglise majandusteadlane.

Tema isa oli Briti ohvitser ja sõjaajaloolane Frederick Maurice. Joan sündis aasta pärast isa naasmist teisest buuri sõjast.

1926. aastal abiellus Joan majandusteadlase Austin Robinsoniga. Neil sündis kaks tütart.

## Peamised tööd

* *The Economics of Imperfect Competition* (1933)
* *An Essay on Marxian Economics* (1942)
* *Accumulation of Capital* (1956)
* *Essays in the Theory of Economic Growth* (1962)
* *Economic Philosophy: An essay on the progress of economic thought* (1962)
Grimoire

**Grimoire** on sortsi nõiaraamat, kus on kirjas võlujookide retseptid, kombetalituste kirjeldused ning maagilised sümbolid ja kujutised. Niisugused raamatud on iidsed ja haruldased ning tekstid sageli salakirjas, sest aegade jooksul on salakunst olnud paljudes riikides keelu all ning selle harrastajaid karistati sageli surmanuhtlusega.
Horatiuste vanne

**"Horatiuste vanne"** (*Le Serment des Horaces*; 1784) on Jacques-Louis Davidi maal.

"Horatiuste vanne" kujutab heroilist stseeni, kus kolm venda annavad oma isale, Rooma patriitsile Horatiusele, vannet võidelda vapralt kodumaa eest. Poegade ema ja õed oma kurbusega rõhutavad sündmuse traagikat ja annavad eeskuju oma tunnete vaoshoidmiseks. 

Teose puhul on suurepäraselt tabatud õige ajalooline riietus ja olustik. Teos kutsub üles kangelaslikkusele kodumaa kaitsmisele ja võtab hästi kokku revolutsiooni nõudeid maalikunstile, kuigi ilmus peaaegu viis aastat enne revolutsiooni.

Teos pälvis tohutu publikumenu ja muutis Davidi hetkega kuulsaks. Isegi paavst soovis maali näha.

## Vaata ka
*Jacques-Louis David
*Uusklassitsism

## Välislingid
* Horatiuste vanne
Talisman

**Talisman** on amuletitaoline ese, mis erinevalt amuletist on oma jõu omandanud väljastpoolt.

Esemed, mis igapäevases elus kipuvad talismaniga segi minema:
*ohutis
*amulett
Natalja Abramova

**Natalja Abramova** (sündinud 5. detsembril 1981 Tapal) on Eesti kunstnik.

Aastail 1989–1994 õppis ta Narva Kunstikoolis ja 2000–2005 Eesti Kunstiakadeemia Rakenduskunsti Kolledžis.

Osalenud näitustel:

*2005 – isikunäitus Kuressaare linnuse keldrikorruse näitusesaalis.
*2006 – ühisnäitus "Kunstide vaim" koos Tauno Kangro ja Eugen Sterpuga Narva Hermanni linnuses.
*2007 – osalemine eestivene mitteformaalse kunstnikeühenduse Ježi grupinäitusel Kuressaare linnuse kaitsetornis.
*2008 – isikunäitus "Vana Tallinn minu silmade läbi" Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus.
Tõeline lahus

**Tõeline lahus** on lahus, milles on lahustunud aine ioonide või molekulidena ja osakeste suurus on alla 10−9m. 

Tõelised lahused tekivad, kui vees on lahustunud hästi lahustavad ained – teatud soolad, leelised, happed jm. Näiteks tekib tõeline lahus naatriumkloriidi või sahharoosi lahustumisel.
Goodid (subkultuur)

**Goodid** (inglise k *goths*) on subkultuuri esindajad, kes püüavad riietuse ja aksessuaaridega saavutada sünget ja dramaatilist välimust (mustaks lakitud küüned, julgelt sünge silmameik, ajastutruu riietus). Nimetus pärineb 18. sajandi õuduskirjandusest (nn gooti romaanid), kus figureerisid sünged keskaegsed lossid, kummitused, koletised, hullumeelsed jms. Gooti  subkultuur põhineb muusikal. 1980. aastate alguses sai Inglismaal alguse *gothic rock*´i muusikastiill, mis sai omakorda alguse post-pungist. Gootide seas olid väga austatud Joy Division, Bauhaus, Siouxsie and the Banshees jt. 

Goote ühendab sarnane muusika-, riietumis- ja elustiil. Selle subkultuuri muusika hõlmab mitmeid muusikastiile, lisaks *[[gothic rock]]*´ile *[[deathrock|death rock]]*, *[[Industrial metal|industrial]]*, post-punk, *[[darkwave|dark wave]]*, *[[ethereal wave]]*, *[[neoclassical]]* jne. Riietumises leiavad nad inspiratsiooni peamiselt *death rocki*, punki ja Victoria ajastu stiilidest, mille juurde käib tavaliselt kahvatu nägu, joonistatud kulmud ja mustaks värvitud juuksed. Goodid kannavad sageli lisaks mustale ka muid jõulisi toone: punast, lillat, sinist, rohelist. Materjalidest on populaarsed nahk ja samet. Naised armastavad pihikuid ja korsette. Jalas kantakse kõrgeid platvormsaapaid või -kingi, aksessuaaridena kette, needitud vöid, nahkkindaid, sõrmuseid, kaela- ja käerihmu.  

Subkultuur on populaarne ka aastakümneid hiljem. Lääne-Euroopas, peamiselt Saksamaal, toimuvad mitmed iga-aastased gootide festivalid, millest kuulsaimateks on M'era Luna Festival, Wave-Gotik-Treffen ja Amphi Festival. 

## Ajalugu
Sõna "gooti" (inglise k *gothic*) võttis 1967. aastal kasutusele muusikakriitik John Stickney. Ta kirjeldas kohtumist Jim Morrisoniga, mis toimus hämaralt valgustatud veinikeldris, ja nimetas seda täiuslikuks kohaks avaldamaks austust *gothic rock*´i ansamblile The Doors. 1970. aastate lõpus hakati omadussõnaga "gooti" kirjeldama post*-*punk bändide Siouxsie and the Banshees, Magazine ja Joy Division loodud atmosfääri. Nimetus "goot, goodid" tulenes muusikastiilist. 

## Vaata ka
* Nimekiri gooti subkultuuri festivalidest
* Gooti ilukirjandus
* ''Gothic rock''

## Viited
Foggia

**Foggia** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Apuulia maakonnas, Foggia provintsi keskus. Foggia sai linnaõigused vabariigi presidendi 2001. aasta 17. septembri dekreediga.

Foggia kõrgus merepinnast on 76 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Foggia on elanike arvult Apuulia maakonnas kolmandal kohal ning territooriumi pindalalt Itaalias kaheksandal kohal.

## Haldus

Foggia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ascoli Satriano, Carapelle, Castelluccio dei Sauri, Lucera, Manfredonia, Ordona, Orta Nova, Rignano Garganico, San Giovanni Rotondo, San Severo, Troia.

Foggia halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Arpinova, Cervaro, Duanera La Rocca, Borgo Eridania, Incoronata, Segezia, Tavernola.

## Sõpruslinnad
*  – Göppingen, alates 1971
*  – Pescasseroli, alates 1971
*  – Wałbrzych, alates 1998
*  – Forlì, alates 2009
*  – L'Aquila, alates 2009
*  – Peterborough, alates 2009
*  – Quimper, alates 2011


Piazzacavourfoggia.JPG
Chiesa del Carmine Vecchio.jpg|Carmine Vecchio kirik
ChiesaDelleCroci-Foggia.jpg|
Chiesa di San Domenico 2 (Foggia).jpg|Dominicuse kirik
Epitaffio-Foggia.jpg|
Villacomunalefoggia.JPG|*Villa comunale*
Grattacielo Foggia.JPG|


## Vaata ka
* Foggia lennujaam

## Viited

## Kirjandus
* Compact, *Enciclopedia della geografia*, DeAgostini [1990]. ISBN 88-402-0075-4
* Vincenzo Salvato, *Foggia città territorio e genti*, Claudio Grenzi Editore [2005]. ISBN 88-8431-155-1

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Maria Reppo

**Maria Reppo-Šabarova** (sündinud 5. juunil 1975 Tallinnas) on eesti kunstnik.

Ta on lõpetanud Tallinna 53. Keskkooli ja Tallinna Kunstikooli. Kõrghariduse omandas 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas vene ja slaavi filoloogia erialal. 

Ta on end täiendanud kunstnike Oleg Võssotski ja Tatjana Buhhenskaja meistriklassides Tallinnas ning Pavel Kozlovi meistriklassis Moskvas. 2012. aastal lõpetas stuudiumi Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemias vabade kunstide erialal.

2002. aastal ilmus tema luulekogu "Nartsissimo". Samal aastal liitus ta mitteformaalse eestivene kunstnikeühendusega Ježi.

## Näitused
*2002 – Ježi ühisnäitus Kadrioru pargis (Tallinn)
*2002 – "Art XXI" – Ježi ühine vabaõhunäitus Tallinna Linnateatris
*2003 – "Siilid teatris" – Ježi ühisnäitus Tallinna vene draamateatris
*2004 – Ježi ühisnäitus Viru kaubanduskeskuses (Tallinn)
*2005 – Narva kunstifestival "Narva kunstnike päev 2005" Narva Kunstigaleriis
*2005 – Ježi ühisnäitus galeriis Bindes (Tallinn)
*2005 – grupinäitus "Muinasjutt" galeriis Aatrium (Tallinn)
*2006 – osalemine Narva Kunstigalerii talvenäitusel
*2007 – kunstnikeühenduse Ježi viienda aastapäeva näitus (Tallinn)
*2007 – Ježi ühisnäitus Kuressaare linnuse kaitsetornis
*2008 – isikunäitus Majanduse ja Juhtimise Instituudis ECOMEN (Tallinn)
*2009 – "Vaade aknast" – ühine maalinäitus koos Anžela Beljakovaga Kastellaanimaja galeriis (Tallinn)
*2011 – osalemine Tallinna XV graafikatriennaali noortenäitusel
*2011 – ühisnäitus koos Igor Zikoga Kuressaare linnuse keldrikorruse näitusesaalis
*2013 – isikunäitus Orissaare kohvikus Soneburg
*2013 – isikunäitus Heinaste merekooli muuseumis

## Välislingid
*http://mariart.livejournal.com/ 
*http://www.stihi.ru/author.html?mariareppo
Marat' surm

**"Marat' surm"** (prantsuse *La Mort de Marat*, *Marat assassiné*; 1793) on Jacques-Louis Davidi maal. 

Teos on üks tuntumaid Prantsuse revolutsiooni kujutavaid maale. 1790. aastate alguses oli Jacques-Louis David innukas jakobiin, kes mälestas Marat' tapmist siiralt leinava teosega.

Teema põhineb ajaloolisel seigal: 13. juulil 1793 tungis üks noor normandlanna Marat' korterisse ja tappis ta, kui too kümbles vannis.

## Vaata ka
*Jacques-Louis David
*Uusklassitsism
*Jean-Paul Marat
Alexander Julius Klünder

**Alexander Julius Klünder** (vene keeles Александр Иванович Клюндер (Клиндер); 20. veebruar (vkj 8. veebruar) 1802 Tallinn – 8. jaanuar 1875 (vkj 27. detsember 1874) Tallinn) oli baltisaksa päritolu Vene kunstnik. 

Klünder sündis Johann Joachim Klünderi ja Sophia Elisabeth Ripke pojana. Ta õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis (1818–1823) ja majandusteadust Tartu Ülikoolis (1823–1826), kuid käis ka C. A. Senffi joonistuskooli tundides. Tol ajal valmis tema portree Friedrich Robert Faehlmannist. Pärast lõpetamist tegutses Klünder Tallinnas kunstniku ja joonistusõpetajana. Aastatel 1827–1829 valmis tal Tartu ülikooli taasavamise 25. aastapäeva puhul Tartu professorite portreede sari (16 lehte).

Arvatavasti siirdus ta juba 1829. aastal Peterburi, kus tegutses portretistina. 1834. aastal sai ta vabakunstniku nimetuse ja 1841. aastal võeti Peterburi Kunstiakadeemia liikmeks.

1839. aastal sai ta preemia Husaarirügemendi 6 ohvitseri portree eest. Ta maalis nii tsaariperekonna liikmeid kui ka tuntud seltskonnategelasi ja kunstnikke, teiste seas ka Mihhail Lermontovi (neljal korral) ja Karl Brüllowit. Klünder oli tuttav ka Aleksandr Puškiniga.

Elu viimased aastad veetis Klünder Tallinnas.

Tema teoseid leidub kõigis Venemaa tähtsamates muuseumides (Vene Muuseum, Tretjakovi galerii, Puškini Muuseum jne).

## Viited

## Välislingid
*
Roger Walsh

**Roger N. Walsh** (sündinud 1946) on transpersonaalse psühholoogia ja müstitsismi alaste teoste autor. Tal on California Ülikoolis Irvine'is kaks professuuri: psühhiaatria alal ning filosoofia ja antropoloogia alal.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Vaimsuse põhitõed" (orig. *Essentials of Spirituality*) (eessõna 14. dalai-laamalt, Tallinn:Pilgrim 2006) ISBN 9985-9651-2-4
*"Egost kõrgemale" (kogumikteos, orig. *Paths beyond Ego*) (Tartu: Väike Vanker 2007) ISBN 978-9985-9757-7-0

## Välislingid
*Biograafia Irvine'i ülikooli lehel
Kommensalism

**Kommensalism** on eri liiki organismide  kooselu vorm, liikidevaheline suhe ökosüsteemis, milles üks osapool saab kasu ning teisele osapoolele on see kooselu kahjutu, erilist kasu toomata (näiteks samblik ja puu).

Näiteks elab mardikas sipelgapesas ja saab sealt kaitset ja toitu, aga sipelgad ei saa sellest midagi, kui mardikas nende pesas elab.

## Vaata ka
*amensalism
*sümbioos
Kisklus

**Kisklus** ehk **röövlus** ehk **episitism** ehk **predatsioon** on röövlooma ja saaklooma vaheline toitumissuhe.

Kiskjad ehk röövloomad peavad jahti teistele loomadele (saakloomadele), surmavad nad ning söövad ära. Samas võib kiskja olla mõne teist liiki kiskja toiduobjekt (mõni kiskja võib üheaegselt olla nii kiskja kui ka saakloom, kui ta ise langeb saagiks). Sel viisil moodustub kiskahel, mille viimaseks lüliks on tippkiskja.

Kisklus hõlmab ka putuktoiduliste ja lihasööjataimede toitumissuhteid.
  
## Vaata ka
*jahipidamine
*kiskahel
*parasitism

## Viited

## Välislingid
*Michael Allaby, "*A Dictionary of Ecology (Oxford)*", lk 306, 2003, ISBN 0-19-925469-9
*Michael Allaby, ''A Dictionary of Plant Sciences'', lk 508, 2012, Oxford University Press, ISBN 978 0 19 960057 1, Veebiversioon (vaadatud 09.11.2013)
Harilik juudapuu

**Harilik juudapuu** (ka *euroopa juudapuu*; *Cercis siliquastrum*) on juudapuu perekonna esindaja Vahemere maadest. 

See on kerakujulise võraga 7–15 meetri kõrgune puu peaaegu musta puukoorega. Euroopa juudapuu kasvab põhiliselt kivistel mäenõlvadel ja tihnikutes. Ta on reliktne taim. 

Legendi järgi poos Juudas Iskariot end selle puu otsa.

## Välislingid
*
Herbivooria

**Herbivooria** ehk **taimtoidulisus** on herbivoori ehk taimtoidulise looma liigi ja taimeliigi vaheline toitumissuhe.
Pierce Brosnan

**Pierce Brendan Brosnan** (sündinud 16. mail 1953) on iiri näitleja, filmiprodutsent ja keskkonnakaitsja. 

Tema ema oli meditsiiniõde ja isa puusepp, kuid isa lahkus pere juurest, kui Brosnan oli väike poiss. Brosnanil on nii Iirimaa kui ka Ameerika Ühendriikide kodakondsus.   

Lahkus koolist 16-aastaselt. Näitekunsti õppis Londonis Drama Centre'i koolis. Esimese telefilmirolli tegi 1980. aastal 27-aastaselt.  

Tema läbimurderolliks sai kriminaalsari "Remington Steele" (1982–1987). 1993. aastal kehastas ta filmis "Mrs. Doubtfire" Stuart Dunmeyerit. 1997. aastal mängis ta filmis "Dante's Peak", kehastades vulkanoloogi. 

Aastatel 1995–2002 kehastas ta James Bondi filmides "Agent 007: Kuldsilm" (1995), "Agent 007: Igavene homne" (1997), "Agent 007: Liiga kitsas maailm" (1999) ja "Agent 007: Surra veel üks päev" (2002).

Aastatel 1977–1991 (kuni naise surmani) oli ta abielus Austraaliast pärit näitleja Cassandra Harrisega. 2001. aastast on ta abielus Keely Shaye Smithiga. Brosnanil on viis last.

## Filmid

## Välislingid

*
Rudolf Buchheim

**Rudolf Richard Buchheim** (1. märts 1820 Bautzen – 25. detsember 1879 Gießen) oli saksa arst ja farmakoloog.

## Elu ja töö
1845. aastal sai ta doktorikraadi Leipzigi Ülikoolis, peatselt pärast seda võttis ta aga vastu professorikoha Tartu Ülikoolis.

Juba esimesel Tartu-aastal lõi ta maailma esimese eksperimentaalfarmakoloogialabori ja aastal 1860 Eksperimentaalfarmakoloogia Instituudi. Oma laboris rajas ta aluse täpsete teaduslike uurimuste meetoditele ja võttis kasutusele keemiliselt puhtad aktiivsed ained. Ta võttis farmakoloogias kasutusele biotestid ja lõi meetodeid keemiliste ainete koostisosade ja meditsiiniliste mõjude määramiseks. Ta võttis kasutusele tänaseni kasutatava ravimainete klassifikatsiooni keemilise toime järgi. 1867. aastal lahkus ta Tartust ning sai farmakoloogia- ja toksikoloogiaprofessoriks Gießeni Ülikoolis.

Õppides veel Leipzigis, tõlkis Buchheim Jonathan Pereira (1804–1853) farmakoloogia käsiraamatu inglise keelest saksa keelde. Ta ka toimetas selle ise, eemaldades vananenud ja väheefektiivsed ravimid ja meetodid, samal ajal uuendades informatsiooni ja lisades terve peatüki – "Art der Wirkung" ("Farmakoloogiline mõju"). Üks tema tuntumaid õpilasi oli Oswald Schmiedeberg (1838–1921), keda peetakse moodsa farmakoloogia loojaks. Tänapäevalgi on Gießeni ülikoolis Rudolf Buchheimi nimeline farmakoloogiainstituut.
## Kirjandust
*Maie Toomsalu, "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". – Tartu, 2002, lk 121–127. (Sisaldab ka bibliograafiat.)

## Välislingid
*Biografische Notiz auf den Seiten der Uni Graz
*Biografische Würdigung der Uni Gießen
Henry Rider Haggard

Sir **Henry Rider Haggard** (22. juuni 1856 Norfolk, Inglismaa – 14. mai 1925 London) oli inglise kirjanik. Tema seiklusromaanide tegevustik toimub tolle aja lugejate jaoks eksootilistel maadel. 

Sai tuntuks romaaniga "Kuningas Saalomoni kaevandused" (1885, eesti keeles ilmunud 1960. aastal sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" koos "Seeba kuninganna sõrmusega"), millega pani aluse nn "kadunud maailma" kirjandusžanrile, mis inspireeris muuhulgas Edgar Rice Burroughsi, Arthur Conan Doyle'i,Edgar Wallace'i ja Rudyard Kiplingi loomingut.

## Vaata ka
*A Winter Pilgrimage
2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised

2007. aastal toimusid Euroopa Parlamendi valimised kahes sama aasta alguses Euroopa Liiduga liitunud riigis:

*2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Bulgaarias
*2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Rumeenias
Seeba kuninganna sõrmus

"**Seeba kuninganna sõrmus**" on Henry Rider Haggardi 1910. aastal ilmunud seiklusromaan, milles kesksel kohal on Seeba kuningannale kuulunud sõrmus. Esimene eestikeelne tõlge (Lidia Miller'ilt) ilmus 1924. aastal, sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" ilmus 1960. aastal Lia Rajandi tõlkes.
Loona mõis

**Loona mõis** (saksa keeles *Kadvel*) oli rüütlimõis Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Nüüdisajal asub kunagine mõisasüda Saaremaa vallas Loona külas.

Mõisa varaklassitsistliku peahoone põhiosa on ehitatud 19. sajandi alguses, mantelkorsten ja köögiosa aga varem. 1980. aastal rekonstrueeriti hoone puhkebaasiks, praegu on seal külalistemaja ja Vilsandi rahvuspargi keskus. 

## Välislingid
*Loona mõisa koduleht
*Loona mõis. Ajalooline õiend kultuurimälestiste registris
*Loona mõis Eesti mõisaportaalis
2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Bulgaarias

**[[2007]]. aasta [[Euroopa Parlament|Euroopa Parlamendi]] [[valimised]]** toimusid Bulgaarias 20. mail. Ühtlasi oli see Bulgaaria esimene kord valida Euroopa Parlamenti.

## Valimissüsteem
*Valimiskünnis: 1/18 kehtivatest häältest
*Kinnised nimekirjad
*Meetod: Hare/Niemeyer

## Valimistulemused

Valimisaktiivsus oli 28,6%.
Geenivool

**Geenivool** ehk **geenisiire** (inglise *gene flow*) on geneetilise materjali vahetus populatsioonide või populatsiooni allosade vahel isendite migratsiooni ja ristumise teel.

## Vaata ka
*Geenitriiv
Genofond

**Genofond** ehk **geenifond** on populatsiooni või liigi kõigi geenide ja nende alleelide ning muude geneetiliste elementide kogum.

## Vaata ka
*mikroevolutsioon
Herbivoor

**Rohusööja** ehk **herbivoor** on loom, kes on anatoomiliselt ja psühholoogiliselt kohandunud toituma taimsest toidust, näiteks lehtedest või rohust. Herbivoori vastand on karnivoor. 

Mõnikord eristatakse herbivooride seas füko- ehk algofaage, kes toituvad vetikatest. Rohusööjad võivad olla sama väiksed kui mõned putukad, aga ka suuruselt võrreldavad elevantidega. Herbivoorid on primaartootjad ja nad on esimesed tarbijad toiduahelas. Erinevad organismid on jaotatud toiduahelas erinevatele troofilistele tasemetele. Rohusööjad kuuluvad teise troofilisele tasemele ning nad toituvad autotroofidest. 

Herbivooride organism on sageli kohastunud seedima või läbi töötlema kiudainerikast toitu. Näiteks hobustel ja teistel herbivooridel on laiad hambad ja tänu sellele saavad nad süüa ka kõvemaid materjale, näiteks puukoort. Mäletsejate magu on kaheosaline, kus esimeses osas aitavad taimset materjali lagundada spetsiaalsed bakterid. Bakterite poolt poolseeditud toit suunatakse uuesti mäletseja suhu teistkordseks mälumiseks.

Herbivoorid kulutavad sageli palju aega söömisele. Näiteks elevandid söövad päevas 130 kg toitu ning selle koguse söömiseks võib neil kuluda kuni 18 tundi ööpäevas.
Mõned herbivoorid toituvad ainult surnud taime- ja loomajäänustest, neid kutsutakse detrivoorideks. 

## Vaata ka
*Herbivooria
*Fükofaag
*Karnivoor
*Omnivoor

## Viited
Divergents (bioloogia)

**Divergents** on liikide ja muude taksonite evolutsiooniline lahknemine ühest eellasvormist, organismide mitmekesistumine evolutsioonis. 

Divergentsi vastand on konvergents.

## Vaata ka
*Ökoloogiline divergents
*Konvergents
Kohanemine

**Kohanemine** (ehk ontogeneetiline adapteerumine) on isendi fenotüübi otstarbekas muutumine genotüübi raames. See toimub enamasti vastusena keskkonnatingimuste toimele, ning on potentsiaalselt pöörduv, s.t. sellega ei kaasne geneetilisi muutusi. 

Kohanemine esineb isendi tunnuste geneetiliselt mittepärilikes (modifikatsioonilistes) muutustes tema geneetiliselt määratud reaktsiooninormi piires.

Kohanemise tulemust võib nimetada kohanemuseks.

## Vaata ka
*adaptatsioon
*kohastumine
*ökoloogiline sobitumine
Röövloom

**Kiskja** ehk **röövloom** ehk **predaator** on kiskeluviisiga loom, kes peab jahti saakloomadele. 

Üldkeeles peetakse **röövloomadeks** sageli kiskjalisi (*Carnivora*) röövimetajaid, kuid kiskeluviisiga loomi on ka lindude (röövlinnud), kalade (röövkalad) ja putukate (röövputukad) seas.

Bioloogias peetakse sageli röövloomadeks ka teisi heterotroofseid organisme, kes süstemaatiliselt ei kuulu loomade (*Animalia*) hulka, näiteks paljud protistid. 

## Vaata ka
*Kannibalism
*Kiskjalised
*Karnivoor
*Kisklus
*Suurkiskjad
Aigar Vahemetsa

**Aigar Vahemetsa** (pseudonüüm **Lembit Kivisaar**; 7. märts 1936 Tallinn – 8. mai 2007) oli eesti ajaloolane, sotsioloog ja kirjanik.

Hariduse omandas Aigar Vahemetsa aastatel 1943–1954 Tallinnas (lõpetas aastal 1954 Tallinna 2. Keskkooli). Õpingud jätkusid seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille ta lõpetas 1959. aastal ajaloo erialal.

Aastatel 1959–1962 töötas Vahemetsa Tartu Riikliku Ülikooli NLKP ajaloo kateedri assistendina ja jätkas siis õpinguid aspirantuuris Moskvas. Tema töökohaks sai NSV Liidu Teaduste Akadeemia, kus ta oli tegev algul filosoofia instituudi nooremteadurina ja hiljem sotsioloogia instituudi vanemteadurina.

1970. aastate alguses taandus ta süveneva stagnatsiooni tõttu teadusest ja alustas 1974. aastal tööd Eesti Televisiooni lepingulise stsenaristina. Näitekirjaniku ja stsenaristina pakkus talle huvi Eesti ajalugu, eriti periood 1917–1924. 

1980. aastate lõpust sidus teda koostöö filmilavastaja Olav Neulandiga ja ta oli tegev mitmete dokumentaalfilmide valmistamise juures ("Hitler ja Stalin", "XX sajandi dokumentaalmüsteerium. Kristuse dilemma", jpm). Tema tuntumad filmistsenaariumid on kirjutatud filmile "Romantikud" (lavastaja Virve Aruoja) ja teleseriaalile "Poliitilised kired" (1979, lavastaja Tõnis Kask).

1980. aastate lõpus avaldas ta mitmeid nõukogude ideoloogiast kantud brošüüre Eesti Vabariigi tekke ja algusaastate kohta:

*"Sügis 1917 Tallinnas" (Tallinn: Perioodika, 1987)
*"114 küsimust Viktor Kingissepale: olematu intervjuu" (Tallinn: Perioodika, 1988)
*"24. veebruar 1918" (Tallinn: Eesti Raamat, 1988)
*"Surmamõistetud noormehe päevaraamat: ühe revolutsioonieelse kriisi lugu" (Tallinn: Eesti Raamat, 1989)

Aastal 1988 ilmusid kirjastuselt Eesti Raamat Vahemetsa koostatud Viktor Kingissepa "Teosed" kahes osas.

Lembit Kivisaare nime all on ta avaldanud 1974. aastal romaani "Paradiisi Illu" noore teadlase vahekorrast võimuga ja 1977. aastal romaani "Vana diivan", mis kajastas eestlase elu Moskvas. Vahemetsa novell "Peetud positiivseks kangelaseks" võitis 1960. aasta Loomingu novellivõistlusel kolmanda preemia.

Ta on ka näidendite "Maailmareis" ning "Martin Luther ja Leo Medici" autor.

## Välislingid
*Nekroloog ajalehes Sirp
*
Konvergents (bioloogia)

**Konvergents** on erineva evolutsioonilise päritoluga organismide mõnede tunnuste üksteisest sõltumatu sarnastumine, mis on tavaliselt seotud kohastumisega ühesugustele keskkonnatingimustele või ökoloogilise nišiga.

Konvergentsi vastand on divergents.

## Näited
Austraalia kukkurhunt, kes väliselt sarnaneb dingoga, on DNA andmetel lähedamalt suguluses hoopis känguruga. Kuigi kukkurhundi ja dingo lähim ühine esivanem elas 160 miljonit aastat tagasi juuraajastul, muutusid nende kolju- ja kehakujud sarnaseks, sest mõlemad liigid olid sarnases keskkonnas hõlvanud sarnase ökoloogilise niši. Mõlemad liigid toitusid värskest lihast ning arendasid välja sarnase jahipidamisviisi, mistõttu konvergentse evolutsiooni tagajärjel nägi kukkurhunt lõpuks välja nagu kukruga dingo.

## Vaata ka
*Divergents
*Parallelism
*Vikarism

## Viited
Lagundajad

**Lagundajad** ehk **destruendid** ehk **redutsendid** on surnud organismide koostisaineid, orgaanilisi ühendeid lagundavad heterotroofsed organismid (bakterid, seened, selgrootud loomad). Peale surnud organismide võivad destruendid lagundada ka veel elusolevate organismide koostisaineid, sest neil puudub kõrgem närvisüsteem selleks, et vahet teha elus ja surnud organismil. Sellised lagundajad on näiteks seenhaigused, seened, kes võivad elada elava inimese jalgadel, varvaste vahel. Seega seal, kus on lagundaja jaoks sobivad tingimused, ta ka tegutseb. 

Lagundamine toimub ensüümide toimel. Lagundajate osa bioloogilises aineringes on elu kui tervikliku, jätkusuutliku süsteemi jaoks fundamentaalse, hädavajaliku tähtsusega. Ilma nende tegevuseta ei saaks eluslooduses, biosfääris eksisteerida dünaamilist, ökoloogilist tasakaalu.

## Vaata ka
*bioloogiline lagunemine
*saprogeen
*saprotroof
*varis
*ökosüsteem
Omnivoor

**Omnivoor** (ladina sõnast *omnivorus* 'kõikeõgiv') ehk **eurüfaag** ehk **polüfaag** ehk **kõigetoiduline** ehk **kõigesööja** on segatoiduline loom, kes toitub nii taimedest kui ka loomadest. Omnivoorsetest loomadest rääkides peetakse tavaliselt silmas loomaliiki, näiteks siga.

Inimene on omnivoorne liik vaatamata sellele, et mõned isendid söövad ainult taimset toitu (taimetoitlane) ja mõned loomset päritolu toitu (karnivoor). Üldiselt söövad inimesed võrreldes teiste primaatidega rohkem loomset toitu.

## Vaata ka
*Herbivoor
*Karnivoor
Adeniin

**Adeniin** ehk **6-aminopuriin** on lämmastikalus (puriinalus), üks neljast tähtsamast nukleiinalusest nii DNA kui ka RNA koosseisus. See on heterotsükliline ühend, puriini derivaat, millel on 6. positsioonis aminorühm. Aine nimetus orgaaniliste ühendite süstemaatilises nomenklatuuris on **9H-puriin-6-amiin**. Adeniini molekulivalem on C5H5N5.

Adeniini nukleosiidid on desoksüadenosiin (DNA-s) ja adenosiin (RNA-s).

Adeniin moodustab aluspaari DNA-s tümiini ja RNA-s uratsiiliga.

### Füüsikalised omadused
Tema molaarmass on 135,13 g/mol ja sulamispunkt on 360–365&nbsp;°C.

### Keemilised omadused
Adeniin moodustab mitu tautomeeri, mis võivad kiiresti üksteiseks muutuda ja mida peetakse tihti samaväärseteks.

### Biosüntees
Puriini metabolism hõlmab adeniini ja guaniini sünteesimist. Mõlemad sünteesitakse nukleotiidist, mille nimetus on inosiinmonofosfaat (IMP). IMP-d sünteesivad ribosoomid keeruka mitmeastmelise protsessi abil, kasutades glütsiini, glutamiini ja asparagiinhappe molekulide aatomeid.

Pagaripärm sünteesib P-ribosüül-PP molekuli adeniiniks 7 vaheastet sisaldava protsessi abil.

### Bioloogiline roll
Adeniin esineb nii DNA ja RNA kui ka bioloogiliselt aktiivsete ja makroergiliste molekulide (AMP, ADP, ATP) koosseisus.

Adeniin on üks kahest puriini nukleiinalusest (teine on guaniin), mida kasutatakse nukleiinhapete nukleotiidide sünteesimisel. Vastavalt komplementaarsusprintsiibile seondub adeniin DNA koosseisus tümiiniga kahe vesiniksideme abil, et aidata stabiliseerida nukleiinhappestruktuure. Valkude sünteesiks kasutatava RNA koosseisus seondub adeniin uratsiiliga.

Kui adenosiin on seotud riboosiga, siis moodustab ta nukleosiidi adenosiin, aga kui ta on seotud desoksüriboosiga, siis desoksüadenosiini. Temast sünteesitakse adenosiintrifosfaati (ATP), nukleotiidi, milles ühele adenosiini molekulile on lisatud kolm fosfaatrühma PO4-. ATP-d kasutatakse rakkude metabolismis keemilise energia peamise säilitamise ja edastamise vahendina.

### Seos vitamiinidega
Vanasti nimetati adeniini vahel B4-vitamiiniks. Seda ei peeta enam korrektseks, adeniini ei peeta enam B-rühma vitamiinide hulka kuuluvaks. Kuid kaks B-vitamiinide hulka kuuluvat ainet, niatsiin ja riboflaviin, reageerivad adeniiniga, moodustades vastavalt nikotiinamiidadeniindinukleotiidi (NAD) ja flaviinadeniindinukleotiidi (FAD).

## Uurimislugu
Üks esimesi teadlasi, kes uuris adeniini, oli Hermann Emil Fischer.

## Vaata ka
*Adenosiin
Yūshō

***Yūshō*** (jaapani 優勝) on turniirivõit sumo mis tahes liigas.

*Yūshō*ga kaasneb tavaliselt tõus ühe võrra kõrgemasse liigasse või kõrgeimas *[[makuuchi]]*-liigas kõrgem positsioon.
Honolulu

**Honolulu** on Vaikses ookeanis asuva ning Ameerika Ühendriikide koosseisu kuuluva Hawaii osariigi pealinn ja rahvaarvult suurim linn. See asub O'ahu saare kagurannikul ning on Ühendriikide läänepoolseim ja lõunapoolseim suurlinn. Honolulu on Hawaii peamine värav maailma. See on ka suur äri-, rahandus-, ja riigikaitse keskus nii osariigis kui ka Okeaanias. Linna iseloomustab erinevate Aasia, Lääne ja Vaikse ookeani kultuuride segu, mis kajastub selle mitmekesises demograafias, köögis ja traditsioonides.

Honolulu tähendab hawaii keeles "varjatud sadam" või "rahulik sadam". Linn on olnud Hawaii saarte pealinn alates 1845. aastast, olles esmalt iseseisva Hawaii Kuningriigi ning alates 1898. aastast Ameerika Ühendriikide territooriumi ja alates 1959. aastast Hawaii osariigi pealinn. Linn saavutas ülemaailmse tunnustuse pärast Jaapani Keisririigi rünnakut lähedalasuvale Pearl Harborile 7. detsembril 1941, mis ajendas USA sisenema Teise maailmasõtta. Sadam on tänapäevalgi mereväe jaoks oluline, sest seal paikneb USA Vaikse ookeani laevastik.

2020. aastal elas Honolulus 350 964 inimest, millega see on Okeaania rahvarohkeim väljaspool Australaasiat asuv linn. Linna soodne troopiline kliima, rikkalik loodusmaastik ja suured rannad muudavad selle turistide seas populaarseks ülemaailmseks sihtkohaks. Honolulu oli 2022. aasta seisuga enam kui 711 000 külastajaga Ameerika Ühendriikide külastatavuselt kümnendal kohal.

## Viited

## Välislingid

*Honolulu koduleht
Pattaya

**Pattaya** on linn Tais Chon Buri provintsis, tuntud turismipiirkond.


Pattaya Beach, Pattaya Bay, Thailand.jpg
Pattaya Soi 7 Thailand.jpg|Tänav Pattayas


## Viited

## Välislingid
*Tai spetsialistid: Pattaya liivarand kaob viie aasta jooksul. *[[Postimees]]* 01.02.2011.
Giza

**Giza** on Kairo eeslinn Egiptuses Niiluse vasakul kaldal.

Väga tuntud on Giza püramiidid, Chephreni sfinks ja Giza platoo.

## Välislingid
Denver

**Denver** on linn ja maakond Ameerika Ühendriikides, Colorado osariigi pealinn ja suurim linn. Linn paikneb Kõrgtasandiku lääneservas Kaljumäestiku Front Range'i mäeahelikust idas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 715 522. Aastal 2010 oli elanikke 600 158. Denver on üks kõige kiiremini kasvavaid suurlinnu USA-s. See on suurim linn 900 km raadiuses ning Phoenixi järel suuruselt teine linn mägiosariikides. USA-s on see rahvaarvult 19. kohal.

1858. aasta suvel rajasid kullakaevurid toonase Kansase territooriumil Pike's Peaki kullapalaviku ajal Lõuna-Platte'i jõe äärde Montana City, millest arenes välja Denveri linn. Algselt oli Denver osa Arapahoe maakonnast, kuid alates 1902. aastast on Denver konsolideeritud linn-maakond.

Linn on saanud nime Kansase territooriumi kuberneri James W. Denveri järgi. Linna hüüdnimi on *Mile High City*, kuna selle ametlik kõrgus merepinnast on täpselt üks miil (1609 meetrit).

Denveris tegutsevad Denveri Ülikool (asutatud 1864), University of Colorado Denver (1912), mille üks linnak asub Auroras, ja Metropolitan State University of Denver (1965).

Denver on üks kümnest linnast USA-s, millel on meeskond Põhja-Ameerika viies suurimas profiliigas. Linnas tegutsevad ameerika jalgpalliklubi Denver Broncos, korvpallklubi Denver Nuggets, pesapalliklubi Colorado Rockies, jäähokiklubi Colorado Avalanche ja jalgpalliklubi Colorado Rapids.

## Viited

## Välislingid
* Denveri koduleht
Esther Roode

**Esther Roode** (nõukogude ajal **Ester Roode**; sündinud **Esther Raudsepp**; aastatel 1945–1957 **Ester Potisepp**; 15. jaanuar 1923 Tallinn – 9. mai 2007 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

## Haridus ja elukäik
Ta sündis Tallinna ettevõtjate perekonnas ja lõpetas 1939. aastal Lenderi tütarlaste eragümnaasiumis progümnaasiumi. Sõja-aastatel õppis Esther Raudsepp Tallinna I Naiskutsekoolis ja lõpetas selle 1944. aastal moekunsti erialal.

Juba samal aastal jätkas ta õpinguid Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, kuid läks 1947. aastal üle Tartu Riikliku Kunstiinstituudi maaliosakonna teisele kursusele. Õpingute ajal Tartus tutvus Ester Potisepp (nimi Potisepp üürikeseks jäänud abielust) õpingukaaslase, oma tulevase abikaasa, kunstnik Henn Roodega. Seal kujunes välja tema tutvusringkond, kuhu kuulusid hilisemad tuntud kunstnikud Ülo Sooster, Lembit Saarts, Heldur Viires, Valve Janov, Lüüdia Vallimäe-Mark jt.

Novembris 1949 arreteeriti Ester Potisepp, Henn Roode, Lembit Saarts, Ülo Sooster, Valdur Ohakas, 1950. aasta alul Heldur Viires. Ester Potisepp oli ligi seitse aastat Venemaal Mordvas Javasis (Dubravlagis) vangilaagris. 1956. aasta sügisel vabastati Ester Potisepp, Henn Roode ja teised kaaslased ennetähtaegselt ja rehabiliteeriti. 

Pöördunud kodumaale tagasi, Ester ja Henn Roode abiellusid (19. veebruaril 1957), peres sündis kaks tütart. Ester Roode jätkas koos abikaasaga õpinguid Tallinnas Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mõlemad lõpetasid selle 1959. aastal maalikunstniku diplomiga.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Ester Roode kunstiõpetajana Tallinna Õpetajate Majas ja Tallinna Kultuuriülikoolis. Aastatel 1962–1978 õpetas ta maalimist ja joonistamist Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning tegi illustraatorina kaastööd kirjastustele.

Aastast 1971 oli Ester Roode Eesti Kunstnike Liidu liige.
Maetud Tallinnas Metsakalmistule.

## Teoseid
Esther Roode on tuntud eelkõige õlimaalitehnikas portreede ja akvarellitehnikas maastikumaalide poolest. Tema tuntumate tööde hulka kuuluvad Lisl Lindau portree aastast 1963 ja Rein Areni portree aastast 1969.

Näitustel debüteeris ta maalidega 1958. aastal. Elu jooksul õnnestus tal esineda kolme suurema isikunäitusega – aastatel 1971 ja 1975 Tallinna Kunstihoones ning aastal 1983 Tallinna Kunstisalongis. 1997 toimus isikunäitus galeriis La Galerie Passage Tallinnas. Ta osales regulaarselt akvarellistide aastanäitustel ja tema maalid olid sageli esindatud Riia akvarellitriennaalidel.

Ühe viimase teosena valmis Esther Roodel akvarelliseeria Eestimaa kirikutest. Arvukad Ida-Virumaa tööstusmaastikul valminud akvarellid on omandanud oma kunstikogusse Eesti Põlevkivimuuseum. Esther Roode loomingut on erakogudes Eestis, Saksamaal, Kanadas, Rootsis, Belgias ja mujal. 


## Viited
Zielona Góra

**Zielona Góra** (saksa keeles *Grünberg in Schlesien*) on maakonnaõigustega linn Lääne-Poolas Lubuszi vojevoodkonnas. Koos Sulechówi ja Nowa Sóli linnaga moodustab nn Lubuszi kolmiklinna – Trójmiasto Lubuskie. 

Linnaõigused sai 1323. aastal. Kuni 1945. aastani kuulus Saksamaa koosseisu. Saksa rahvusest elanikud, kes polnud põgenenud, deporteeriti Saksamaale.

Zielona Góra on tuntud kui Poola veinipealinn. Mungad tootsid seal veini juba aastal 1250. 

## Välislingid
*Zielona Góra koduleht
*Zielona Góra e-kaart
Lõunarist

**Lõunarist** (ladina *Crux*) on ristikujuline lõunataeva tähtkuju. See on tänapäeva 88 tähtkujust kõige väiksem – selle suurus on vaid 68 ruutkraadi ehk 0,165% öötaevast.  See on kergesti äratuntav, sest kõigi nelja peamise tähe näiv tähesuurus on suurem kui +2,8.

Lõunaristi tähtesid Acrux (*Alfa Crucis*) ja Gacrux (*Gamma Crucis*) on kasutatud navigatsioonis lõunasuuna näitajatena. 

Lõunaristi stiliseeritud kujutist on kasutatud mitme riigi lipul, näiteks Brasiilia lipul, Austraalia lipul, Samoa lipul ja Paapua Uus-Guinea lipul, aga ka Mercosuri lipul.

## Viited

## Välislingid
Kärbes (tähtkuju)

**Kärbes** (ladina *Musca*, lühend *Mus*) on lõunataeva tähtkuju. Selle pindala on 138 ruutkraadi, millega see on 88 tänapäeva tähtkuju seas 77. kohal.

Tähtkuju moodustasid Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman aastate 1595 ja 1597 vahel.

Kärbses asub planetaarne udukogu NGC 5189.

## Viited
Lea Veelma

**Lea Veelma-Sinissaar** (25. mai 1947 Tallinn – 9. mai 2007 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, kes sai tuntuks Vikerraadio keskööprogrammide ja Raadio 2 saate "Kunstikanal" juhina.

## Elulugu
Lea Veelma õppis Tallinnas Allika tänava põhikoolis ja Tallinna 2. Keskkoolis, mille ta lõpetas 1965. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas inglise keele ja kirjanduse erialal.

Ülikooli kõrvalt alustas Lea Veelma tööd ajakirjanikuna, töötades aastatel 1966–1970 ajalehes Rahva Hääl. 1973. aastast töötas ta Eesti Raadios, kus juhtis ühe saatejuhina Vikerraadios keskööprogrammi ja aastatel 1993–2004 Raadio 2 kunstisaadet "Kunstikanal" (mis valmis koostöös aktsiaseltsiga Restor).

Vahepeal või raadiotöö kõrvalt töötas ta ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1971–1973), Teatri- ja Muusikamuuseumis (1973–1979), aktsiaseltsis Restor (1993–1998) ja Ajakirjade Kirjastuses (1998–2000).

Lea Veelma-Sinissaar suri pärast pikka ja rasket haigust Tallinnas 9. mail 2007.

## Isiklikku
Aastast 1987 oli Lea Veelma abielus ajakirjaniku ja hilisema poliitiku Tiit Sinissaarega, neil on 1989. aastal sündinud poeg Roald-Henrik Sinissaar.

## Viited
Diamond of Night

**"Diamond of Night"** on laul, mis esindas Eestit 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Jeruusalemmas. Meloodia autorid on Priit Pajusaar ja Glen Pilvre, sõnad kirjutas Maian-Anna Kärmas. Laul sai 90 punkti ja pälvis 6. koha. Ennustustabelid ja kihlveokontorid ennustasid Eestile kindlalt kohta esikümnes. Lugu kõlas kontserdil viimasena enne rahvahääletuse algust. 

Esitajad olid Evelin Samuel (laul), Camille (viiul), Saale Kivimaker (harf), Maian-Anna Kärmas (taustalaul) ja Anneli Tõevere (taustalaul). Esitajate valget tooni lavarõivad disainis moelooja Arne Niit.

Eesti Eurolaulu finaali pääses laul eestikeelsena, kuid finaali televoorude ajaks tõlgiti lugu inglise keelde. Eestikeelne versioon pealkirjaga "Langevate tähede aeg" (autor Kaari Sillamaa) avaldati alles 1999. aasta suvel, paar kuud pärast võistlust Jeruusalemmas. 

## Spekulatsioonid

Kinnitamata andmetel oleks "Diamond of Night" Eurovisiooni lauluvõistluse ülekaalukalt võitnud, kui telefonihääletus oleks mingil põhjusel ebaõnnestunud. Riikide varužüriide punktid (191) olevat Eesti esindusloo asetanud esikohale Islandi ees (137 punkti). Võistluse korraldaja EBU pole 1999. aasta varasuvel internetti lekkinud teateid Eesti "võidust" selgesõnaliselt kinnitanud ega ka ümber lükanud. Võistluse tegelik võitja Rootsi saavutanuks nendel kinnitamata andmeil viienda koha.

## Lisateave

Plaadifirma Universal avaldas laulust singli, mida müüdi mitmes Euroopa riigis. "Diamond of Night" on lisatud ka Evelin Samueli sooloplaadile AlterNature "Over The Water Blue" (2002).

Laulust salvestas Gerli Padar 2018. aastal kaverversiooni, mis ilmus tantsuspordimuusika albumil "The Music of German Open". Padari esituses kõlab laul aeglase valsi rütmis ehk taktimõõdus 3/4. Evelin samueli originaalversioonis on laulu taktimõõt 4/4 ning see kõlab do-mažooris. 

Laulu teksti autor Maian Kärmas on tunnistanud, et loo refrääni viimane fraas "*now I can say it is my time*" sündis teadlikult, seoses kurva kogemusega aasta varem, kui Evelin Samuel jäi Eurolaulu koduses eelvoorus napilt teisele kohale.

## Välislingid
*Muusikavideo YouTube'is