open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maarda Utuste

**Marta Sophia Lepp** (aastast 1913 **Marta Kirschbaum**, aastast 1927 **Maarda Utuste**; 12. november 1883 Vardi (praegu Varbola), Varbola vald (Nissi kihelkond), Harjumaa – 11. november 1940 Tartu) oli eesti kirjanik ja publitsist (kasutas varjunime **Sophia Vardi**). Ta oli koos abikaasa Kustas Utustega (aastani 1927 Gustav Kirschbaum) taarausu juhte ja peaideolooge.

## Elulugu

Marta Sophia Lepp õppis Tallinnas saksakeelses alg- ja kõrgemas tütarlastekoolis ja aastatel 1902-1904 Peterburis Tšernjajevi pedagoogikakursustel . 

Ta osales 1905. aastal ja hiljem revolutsioonilises tegevuses, võttis 1905. aasta revolutsiooni ajal 16. oktoobril osa Tallinna Uuel turul toimunud tööliste koosolekust ja sai haavata, vangistati ja saadeti Siberi Tobolski kubermangu asumisele. Põgenes sealt 1906. aastal Peterburi, tegutses seal põrandaaluses organisatsioonis, hiljem Kroonlinnas, Tartus ja Pärnus, siis jälle Peterburis ja Soomes. 

1907. aastal sügisel astus ta Peterburis kõrgematele kommertskursustele, arreteeriti ja oli Peterburis Špalernaja vanglas ja Riia keskvanglas. Vabastati 1910. aasta alguses tagatise vastu, viibis kolm kuud vabana Tallinnas, vangistati siis uuesti ja saadeti tagasi Tobolski kubermangu, Tara linna, kust põgenes 1910. aastal sügisel uuesti Peterburi ja sealt Soome.

Töötas 1919–1928 eesti keele ja ajaloo õpetajana Tallinnas (sealhulgas aastatel 1919–1920 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis) ja mujal, toimetas aastast 1930 taarausuliste ajakirja Hiis.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Kustas Utuste (aastani 1927 Gustav Vladimir Kirschbaum). Ta suri maovähki. Maeti Sangaste luteri surnuaeda.

## Looming
Kirjutanud lühijutte, milles kajastub naisõigusluse teema; draamateoseid, romaani ja ooperilibreto. Lisaks avaldanud ka kolmeköitelise mälestusteraamatu.

## Teosed
### Jutukogud
*"Esimesed tuuled" (1914)
*"Seisates" (1919)
### Draamateosed
*"Dekoratsioon" (1922)
*"Sirelid" (1923), lühinäidendite tsükkel
### Romaan
*"Haabvere" (1926)
### Libreto
*"Kalmuneid" (1929), Aare Lemba ooper
### Mälestused
*"Mälestused" (1922–1927)
**Kordustrükk ühes köites: Marta Lepp, "1905. aasta romantika, järellained, lõppvaatus", Tallinn: Eesti Päevaleht, 2010.

## Viited

## Välislingid
*Vasakpoolsed. Marta Lepp - revolutsioonist taarausuni, Eesti lugu, 19.10.2024
Juhan Lilienbach

**Juhan Lilienbach** (24. oktoober 1870 Paatna küla Rakvere lähedal – 9. mai 1928 Leningrad) oli eesti luuletaja ja kirjastaja.

## Elulugu
Õppis Paatna vallakoolis. Eri aegadel Rakveres, Narvas, Kuremäel ja Jõhvis elades pidas mitmesuguseid ameteid, näiteks oli värvija ja kirjakandja. 1901. aastal läks elama Tallinna, kus töötas postkontori kirjutajana. Samal ajal hakkas osalema M. I. Kalinini asutatud sotsiaal-demokraatlikus ringis, kus temast sai veendunud sotsiaaldemokraat. Hakkas VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1905 välja andma tööliskirjandust, toimetas eestikeelset töölisalbumit "Edasi". Lilienbach andis korduvalt välja töölisbrošüüre. Kui seda ühe nime all enam teha ei lubatud, siis tegi ta seda teise nime all. Brošüüride sisu politseile ei meeldinud, nii pandi lendleht "Kogupauk" 1907. aastal aresti alla ja autor saadeti maalt välja. Alles paari aasta pärast võis ta tagasi tulla ja oma tööd jätkata. 1909 asutas kirjastuse Mõte, 1917. aasta suvel valiti ta bolševike fraktsiooni kandidaadina Tallinna linnavolikogu liikmeks. 1918. aastal siirdus Lilienbach Saksa okupatsiooni eest Leningradi, kus 1918–1919 juhtis Eesti Töörahva Kommuuni kirjastusosakonda, ajalehte Punane Lipp ja 1919–1928 kirjastust Külvaja.

## Looming

Nooruses oli tal juba suur huvi rahvaluule vastu ja ta kirjutas üles 500 lehekülje jagu vanu muinasjutte, naljandeid, vanasõnu ja rahvalaule. Juba 1896. aastal ilmus Lilienbachi luuletusi Postimehes, Sakala lisas, Rahva Lõbulehes ja Lindas. Avaldanud ühiskondlik-poliitilist, aime- ja ilukirjandust, pilkelehti ja -ajakirju – VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1906. aastal hakkas välja andma ajakirja Tiiu Tasane, mis avaldati Peterburis ja oli suunatud tsaarivalitsuse pilamisele. Pärast ajalehe sulgemist jätkas ta Peterburis toimetamist ajalehega Tapper (1906 nr 4 ja 5). Kui ka Tapper suleti, alustas ta satiiriajakirjade Kirves (1906), Puss (1906) ja Sügise (1907) väljaandmist, kuid kõik need ajakirjad konfiskeeriti. Lõpuks jätkas Lendlehega (1906–1907). Samal ajal andis välja seeria pilkelehti, kus igal numbril oli erinev nimi: Ajakohane Naljaleht, Edu, Pilkeleht, Reinuwader, Nooled (ilmusid 1906), Kolerakülvaja, Vali Tali (1908). Avaldas albumit Edasi (I–XI, 1905–1917, vaheajaga), mille esimese albumi siseküljel oli Karl Marxi portree, sisuks oli Vene-Jaapani sõja õigustused ja kutsed tuua rahvast revolutsioonile. Kirjutanud menukaid poliitilisi epigramme ja kihutusluulet (kogu "Ommikulaulud", 1909). 1910. aastal asus Lillenbach kirjastama Karl Marxi eestikeelset "Kapitali", kuid tõlkijal jäi töö pooleli. Samal ajal andis välja luulekogud "Sõnajalad", 1911. aastal "Mõtted II" ja "Meie sõna". 1912. aastal ilmusid teosed "Eeva", "Maa elu ja töö", "Aasta", kirjastas Eduard Vilde "Söekaevurid". 1917. aasta augustis hakkas uuesti välja andma ajakirja Tapper, mis ilmus 1918. aastani. Pärast oktoobrirevolutsiooni oli ta bolševike ülesandel ajalehe Punane Lipp toimetaja.

## Viited

## Välislingid
* 
* Nõukogude Õpetaja nr 44, 29. oktoober 1955 – Eesti proletaarse kirjanduse rajaja
Georg Eduard Luiga

**Georg Eduard Luiga** (27. veebruar 1866 Valgjärve vald – 20. märts 1936 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

Õppis Kanepi kihelkonnakoolis, töötas õpetajana Äksi kihelkonnakoolis ning Simbirski ja Tobolski oblastis. Aastast 1901 tegutses ajakirjanduses. 1908 osales Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse asutamises. 1908–1934, olles Päevalehe vastutav ja peatoimetaja, arendas ta koos Hans Rebasega selle üheks Eesti loetavamaks leheks.

## Looming
Kirjutanud luulet ja proosat. Väärtuslikum osa loomingust on tsaariaegse Siberi olusid ja väljasaadetute elu kriitiliselt jälgiv jutukogu "Vägivallamaal" (1912). Laulu "Sääl, kus rukkiväli lagendikul heljub" sõnade autor.

## Isiklikku
Ta oli abielus ning kolme tütre ja ühe poja isa. Tütre Noora abikaasa oli matemaatik Arnold Humal, nende lapsed on matemaatik Ene-Margit Tiit, füüsik Leo-Henn Humal ja muusikateadlane Mart Humal; tütre Aino abikaasa oli pedagoogikateadlane Enn Koemets, nende noorem tütar on pedagoogikateadlane Inger Kraav.
## Välislingid

*
Operatsioon "Valküür"

**Operatsioon "Valküür"** (saksa *Unternehmen Walküre*) oli algselt Wehrmachti tagalas võimaliku vastuhaku mahasurumise plaan, millest Claus von Stauffenberg kujundas riigipöördeplaani. 

## Vaata ka
*20. juuli vandenõu
Das tut unheimlich Weh

**"Das tut unheimlich Weh"** on Jeanette Biedermanni esimene singel, mis ilmus Saksamaal 15. märtsil 1999. Loo kirjutasid Kristina Bach, Andreas Bärtels ja Rick Rossi ning produtseeris Andreas Bärtels. 

Jeanette Biedermann osales selle looga Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistluse rahvuslikus eelvoorus ja saavutas neljanda koha.

## Lood
#"Das tut unheimlich Weh" (*Radio Version*) – 3:34
#"Das tut unheimlich Weh" (*Kuschelradio-Version*) – 3:17
#"Er Gehört zu Mir" (*Viva Marianne Version*) – 3:22
#"Das tut unheimlich Weh" (*Tanz Version*) – 4:38
#"Das tut unheimlich Weh" (*Mitsing-Version*) – 3:34

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Enjoy

**Enjoy** võib olla:
* "**[[Enjoy (Björk)|Enjoy]]**", Björki laul
* "**[[Enjoy (Jackson)|Enjoy]]**", Janet Jacksoni singel
* "**[[Enjoy! (Descendents)|Enjoy!]]**", Descendentsi album
* "**[[Enjoy!]]**", Jeanette Biedermanni debüütalbum
Glow

**Glow** on Eesti *[[popmuusika|pop]]-[[rokkmuusika|rock]]* vokaal-instrumentaalansambel, mis loodi 2004. aastal. 

Ansambel koosneb Marta Piiglist ja Ketlin Hoelist. 

## Ajalugu
Ansambli esimene singel oli "Let It Go", kuid rahva seas tõi neile kuulsuse esimene eestikeelne singel "Kui möödud sa". 
2004. aastal esines Glow Sky Plusi sünnipäeval. Glow astus üles ka Vanilla Ninja kontserdil lauluväljakul soojendusesinejana. 
Glow osales Eurolaulu võistlustel 2004. ja 2005. aastal. 2005. aastal saavutati 3. koht.

2006. aastal ilmus Glowi debüütalbum "Higher".
2006. aasta juulis sai Glow kutse esindada Eestit Rootsis Karlshamni muusikafestivalil.

## Albumid
* "Higher" (2006)
A Hard Day's Night

"**A Hard Day's Night**" võib tähendada:

*"**[[A Hard Day's Night (film)]]**", film, mille peaosades on The Beatles
*"**[[A Hard Day's Night (album)]]**", The Beatlesi album, filmi *soundtrack*
*"**[[A Hard Day's Night (laul)]]**", laul samanimeliselt albumilt
*"**[[A Hard Day's Night (EP)]]**", ansambli Sugarcult EP
*"**[[A Hard Day's Night (Grey's Anatomy)]]**", telesarja "Grey's Anatomy" esimene osa
George Melly

**Alan George Heywood Melly** (17. august 1926 Liverpool – 5. juuli 2007 London) oli inglise džässi- ja bluusilaulja. 

Aastatel   1965–1973 oli ta nädalalehe Observer filmi- ja televisioonikriitik. 

Ta pidas ka loenguid kunstiajaloost, eriti sürrealismist. 

Ta on kirjutanud raamatuid, sealhulgas mälestusi ja teoseid sürrealismist.
Vikerraadio

**Vikerraadio** on Eesti Rahvusringhäälingu (Eesti Raadio) raadioprogramm, mille rõhk on informatsioonil, analüüsil ja üldhuvil. 

Kantar Emori raadiouuringu kohaselt oli Vikerraadio 2022. aasta seisuga Eesti kõige kuulatavam raadiojaam nii päeva, nädala kui ka kuu arvestuses. Päevas kuulas Vikerraadiot 122 000 ja nädalas 230 000 kuulajat.

Vikerraadio alustas saateid 3. aprillil 1967. Vikerraadio kanalil on sündinud tänini populaarsed raadiosaated "Järjejutt" ja "Mnemoturniir" ning viimase aastakümne menusaated "Rahva teenrid", "Müstiline Venemaa", "Kuula rändajat", "Eesti lugu", "Aja jälg kivis" jpt.  Alates 1993. aasta maist Vikerraadiot selle nimega eetris polnud, raadioprogramm taastati 1995. aastal.

Vikerraadio peatoimetaja on alates 4. novembrist 2019 Janek Luts. Toimetajate hulgas on Arp Müller, Lauri Varik, Mirko Ojakivi, Sten Teppan, Anne Erm, Jaan Elgula, Helgi Erilaid, Kaja Kärner, Krista Taim, Meelis Süld, Piret Kriivan, Priit Ennet ja Ülle Karu.

Vikerraadios toimub emakeelepäeva puhul igal aastal alates 2008. aastast eesti keele õigekirja võistlus e-etteütlus.

## Sagedused

* Kärdla 91,2 MHz
* Kuressaare 105,6 MHz
* Orissaare 105,9 MHz
* Sõrve poolsaar 92,1 MHz
* Ruhnu 96,4 MHz
* Haapsalu 105,3 MHz
* Dirhami 91,7 MHz
* Tallinn 104,1 MHz
* Rakvere 106,0 MHz
* Narva 104,7 MHz
* Ida-Virumaa 105,4 MHz
* Sillamäe 92,3 MHz
* Rapla 95,7 MHz
* Pärnu 104,8 MHz
* Viljandi 107,0 MHz
* Tartu 106,7 MHz
* Valgjärve 71,66 ja 106,1 MHz
* Koeru 105,1 MHz

## Saatesarju
*"Kesköömosaiik"
*"Käbi ei kuku..."
*"Mnemoturniir"
* MUUSIKALINE TUND. "Õige valik" (Edgar Selberg ja Helve Võsamäe)
** MUUSIKALINE TUND. "Õige valiku" matkaradadel
*"Poiste klubi" (1967-?) (vt ka Leho Männiksoo)

## Peatoimetajad
* ...
* Riina Rõõmus (1998 – juuni 2017)
* Ingrid Peek (juuni 2017 – november 2019)
* Janek Luts (alates november 2019)

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Vikerraadio vürts on kuulajad ja tegijad Maaleht, 04.04.2002 
* Vikerraadio kuulajate lemmiksaade on "Müstiline Venemaa" Delfi, 03.04.2010
Priekule

**Priekule** () (saksa keeles *Preekuln*) on linn Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Linn asub Riiast 200 kilomeetri kaugusel Kuramaal, merepinnast 60 meetri kõrgusel. Linna järgi on nime saanud Mosseni kihistu Priekule kihistik. Linnas on kool, spordihoone, luteri kirik.

## Ajalugu

Priekulet on kirjalikes allikates esmamainitud 1482. aastal. Toona asus seal Grobiņa foogtidele alluv Priekule mõis. Aastatel 1560–1609 kuulus Preisimaa hertsogiriiki, seejärel Kuramaa hertsogiriiki. 1680. aastal ehitati sinna luteri kirik. Teise põhjasõja ajal ehitasid Rootsi sõjaväelased sinna Rootsi väravate nime all tuntud hoone.

1871. aastal valmis Liibavi–Romno raudtee, mis tõi kaasa asula kiirema arengu. Asulas avati toona Priekule raudteejaam. Linnaõigused sai Priekule 1928. aastal. Kuramaa lahingute ajal ründasid Nõukogude väed 27. oktoobrist 25. novembrini ägedalt linna, 23 000 hukkunut on maetud linnas vennaskalmistule, mis on Läti aladel suurim. 2009. aastani kuulus Priekule Liepāja rajooni hulka. Aastatel 2009–2021 oli linn Priekule piirkonna keskus.

## Vaatamisväärsused

Priekule linnaväravad ja sealsed bareljeefid on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Kuradikübara muinaskalmed.

Looduskaitse all on vaher kõrgusega 26 ja ümbermõõduga 4,29 meetrit, magus kirsipuu ümbermõõduga 1,9 meetrit ning tamm ümbermõõduga 5,01 ja kõrgusega 20,6 meetrit.


Fail:Priekule.JPG|Vaade linnale
Fail:Priekule church.JPG|Luteri kirik
Fail:Gates at The Evening.JPG|Rootsi värav


## Viited

## Välislingid
Amoebozoa

***Amoebozoa*** (eesti keeles on kasutatud nimetust *amööbid*) on eukarüootide rühm, kuhu kuulub ka perekond amööb (*Amoeba*).

Seda rühma võidakse nimetada suurrühmaks, riigiks, hõimkonnaks protistide riigis või klassiks. 

Amööbid on üherakulised organismid, kes on praktilistel kaalutlustel ühe taksoni alla koondatud. Osa neist pole üldse lähedases suguluses. Rühmale on omane, et rakkudel on mingis staadiumis  kulendid kulgemiseks ja toitumiseks.

Neid on jaotatud aktinopoodideks (*[[Actinopoda]]*) ja juurjalgseteks (*Rhizopoda*).

## Süstemaatika
*Amoebozoa* liigitatakse rühmadesse ja määratlemata rühmadesse:

### Rühmad
* *[[Evosea]]*
* *[[Tubulinea]]* 
* *[[Discosea]]* 
* *[[Archamoebae]]* 
* *[[Gracilipodida]]* 
* *[[Multicilia]]* 
* *[[Protosteliida]]* 
* *[[Cavosteliida]]* 
* *[[Protosporangiida]]* 
* *[[Fractovitelliida]]* 
* *[[Schizoplasmodiida]]* 
* *[[Dictyostelia]]* (vt *[[Dictyostelium discoideum]]*)

### Määratlemata rühmad ehk '''[[incertae sedis]]'''
* *[[Gibbodiscus]]*
* *[[Hartmannia]]*
* *[[Janickia]]*
* *[[Malamoeba]]*
* *[[Malpigamoeba]]*
* *[[Echinosteliopsis oligospora]]*
* *[[Microglomus paxillus]]*
* *[[Pseudothecamoeba]]*
* *[[Stereomyxa]]*
* *[[Thecochaos]]*

Rühma liikmete seas on inimestele patogeenseid haigusetekitajaid: 
**[[Entamoeba histolytica]]* (siseamööbi tekitatud sooleinfektsioon)
**[[Acanthamoeba]]*
**[[Balamuthia mandrillaris]]*.

## Vaata ka
*amöbiaas
*amöboom

## Kirjandus

*Adl, S. M., Simpson, A. G. B., Lane, C. E., Lukeš, J., Bass, D., Bowser, S. S., Brown, M. W., Burki, F., Dunthorn, M., Hampl, V., Heiss, A., Hoppenrath, M., Lara, E., le Gall, L., Lynn, D. H., McManus, H., Mitchell, E. A. D., Mozley-Stanridge, S. E., Parfrey, L. W., Pawlowski, J., Rueckert, S., Shadwick, L., Schoch, C. L., Smirnov, A. and Spiegel, F. W., *[http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1550-7408.2012.00644.x/full The Revised Classification of Eukaryotes.*] Journal of Eukaryotic Microbiology, 59: 429–514. doi: 10.1111/j.1550-7408.2012.00644.x (2012) Veebiversioon (vaadatud 11.09.2013) (inglise keeles)
Dušethi

**Dušethi** (varem ka *Dušeti*) on linn Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas, Dušethi rajooni keskus.

## Viited
Khareli

**Khareli** (gruusia omaladinas *Kareli*) on linn Gruusias Šida Kharthli piirkonnas, Khareli rajooni keskus.

## Viited
Lantšhuthi

**Lantšhuthi** (varem ka *Lantšhuti*) on linn Gruusias Guria piirkonnas, Lantšhuthi rajooni keskus.

## Viited
Signagi

**Signagi** on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Signagi rajooni keskus.

Linnast kahe kilomeetri kaugusel asub Bodbe klooster.

## Galerii

Sighnaghi.jpg | Signagi vanalinna vaade
Signagi2.jpg | Tänav Signagis
Signagis.jpg | Vaade Signagis


## Viited

## Välislingid
Thethri Tskaro

**Thethri Tskaro** (varem ka *Tetri-Tskaro*) on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Thethri Tskaro rajooni keskus.

## Viited
Therdžola

**Therdžola** (gruusia omaladinas *Terjola*) on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Therdžola rajooni keskus.

## Viited
Tsageri

**Tsageri** on linn Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Tsageri rajooni keskus.

## Viited
Oni

**Oni** on linn Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Oni rajooni keskus. Linn asub Rioni jõe vasakul kaldal.

## Viited
Gudauta

**Gudauta** on linn Gruusias Abhaasias, Gudauta rajooni keskus. Gudauta asub Musta mere ääres, Suhhumist 37 kilomeetrit kirdes. 

Gudautas asus Nõukogude Liidu õhujõudude baas. Seal asub alates 2008. aastast Venemaa sõjaväebaas 3700 sõjaväelasega, kes kuuluvad lennu-, õhutõrje- ja dessantvägedesse.

## Välislingid
Novõi Afon

**Novõi Afon** (abhaasi keeles Афон Ҿыц *Afon Tšõts*, gruusia keeles ახალი ათონი *Ahhali Athoni*, vene keeles Новый Афон *Novõi Afon*) on linn Gruusias Abhaasias Gudauta rajoonis.

## Välislingid
Kemi (Karjala)

**Kemi** on linn Karjalas, Kemi rajooni keskus. Asub Kemi jõe ääres, selle suudme lähedal Valgesse merre.

Asulat mainitakse esimest korda 1450. aastal. Linnaõigused sai 1785. aastal.

## Pilte

Fail:Shueretskoye by Prokudin-Gorsky 1916.jpg|Kemi vaade 1916. aastal
Fail:Street Scene in Kem.jpg| Kemi tänav 1919. aastal 
Fail:Kem' 04.JPG| Kemi bussijaam 2013. aastal 
Fail:Кемь, Ленина 23а.jpg| Kemi. 2020 


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
* Linn infoportaal
Belomorsk

**Belomorsk** on linn Karjalas, Belomorski rajooni keskus. Asub Võgi suudmes Valge mere kaldal.

1938. aastani kandis nime **Soroki** (vene *Сороки*). Asulat mainiti kirjalikes allikates esimest korda 1419. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal.

Aastatel 1941–1944 oli Belomorsk Karjala-Soome NSV ajutine pealinn.

## Viited
Lahdenpohja

**Lahdenpohja** on linn Venemaal Karjalas, Lahdenpohja rajooni keskus.

Linn kuulus kuni 1940. aastani ja aastatel 1941–1944 Soomele.
Pitkäranta

**Pitkäranta** on linn Karjalas, Pitkäranta rajooni keskus. Asub Laadoga järve kaldal. Enne 1944. aastat oli Soome Impilahti valla keskasula.

## Viited

## Välislingid
*http://www.pitkaranta.ru/
Segeža

**Segeža** on linn Karjalas, Segeža rajooni keskus.

Linnaõigused sai 1943. aastal.

Segeža tselluloosi- ja paberitehas kuulub Venemaa suuremate sekka.

Piirkonnas oli mitu GULAGi süsteemi kuuluvat vangilaagrit (tuntud kui Segezhlag).

Linnas asub parandusliku töö koloonia nr 7, kuhu saadeti 2011. aastal ka Mihhail Hodorkovski.

Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 38&nbsp;207 inimest. Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 29&nbsp;631.
Suojärvi

**Suojärvi** on linn Karjalas, Suojärvi rajooni keskus.

1944. aastani kuulus Soomele ja oli Suojärvi valla keskus.
Sortavala

**Sortavala** on linn Lääne-Karjalas (Laadoga-Karjalas), tänapäeval Venemaal Karjala Vabariigis, Sortavala rajooni keskus.

## Ajalugu
Sortavala sai linnaõigused 1632. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolfi valitsemisajal, kui linn kuulus Käkisalmi lääni koosseisus Rootsi kuningriigile. Aastatel 1651–1681 kuulus Sortavala piirkond Gustaf Adam Banérile, kes oli Sortavala krahvkonna valitseja. Banéri suguvõsavapp on olnud ka kasutusel Sortavala linna vapina.

Aastatel 1656–1658 toimunud Vene-Rootsi sõja ajal vallutasid linna ajutiselt Moskva tsaaririigi väed, kuid sõja lõpetanud 1661. aastal sõlmitud Kärde rahuga tunnistas Moskva tsaaririik piirkonna kuuluvust Rootsile.

1700. aastal alanud Suure Põhjasõja käigus vallutati Sortavala 1705. aasta sõjakäigu ajal, mida juhtis Vene väejuht Pjotr Apraksin. 

1721. aastal loovutati linn Uusikaupunki rahuga Venemaale ning keiser Peeter I annetas piirkonna feldmarssal Aleksander Buturlini eravalduseks. 

Aastatel 1741–1743 toimunud Vene-Rootsi sõja ajal vallutasid linna ajutiselt Rootsi väed, kuid Turu rahulepinguga läks linn uuesti Venemaale. 

1744. aastal liideti piirkond Viiburi kubermangu Käkisalmi provintsi koosseisu. 18. sajandi teisel poolel müüsid Buturlini järglased piirkonna krahvinna Anna Orlov-Tšesmenskile.

Asehalduskorra kehtestamisega nimetati 1783. aastal Viiburi kubermangu Sortavala maakonnalinnaks. Aastatel 1808–1809 toimunud Vene-Rootsi sõja ja selle lõpetanud Hamina rahu alusel liideti 1811. aastal piirkond (Vana-Soome) kui Viiburi kubermang autonoomse Soome Suurvürstiriigiga.

Linn kuulus aastatel 1917–1940 Soome Vabariigile. Pärast Talvesõda põgenes umbes 400 000 elanikku Soome, sealhulgas ka Sortavala elanikud. Soome kaotas 13. märtsil 1940 NSV Liiduga sõlmitud rahulepinguga üle 10% oma aladest – osa Sallast, enamiku Soome Karjalast koos Viiburi linnaga (sealhulgas Sortavala, neli Soome lahe saart ja kogu Laadoga järve läänekalda) ning Petsamo alast Kalastaja poolsaare lääneosa. Sortavala liideti äsjaloodud Karjala-Soome NSV-ga.

Jätkusõja ajal aastatel 1941–1944 kuulus Sortavala taas Soome Vabariigile.

Pärast kaotust sõjas NSV Liidule liideti 19. novembril 1944 sõlmitud vaherahulepingu alusel Sortavala ja üldse Laadoga-Karjala uuesti Karjala-Soome NSV-ga.  Pärast 1956. aastat, kui kaotati Karjala-Soome NSV, oldi Karjala ANSV koosseisus. Linn on NSV Liidu ja Venemaa aegu Sortavala rajooni keskus.

## Vaata ka
*Samuel Alopaeus
*Sortavala rajoon

## Viited
Belaja Kalitva

**Belaja Kalitva** on linn Venemaa Rostovi oblastis, Belaja Kalitva rajooni keskus.

Asulat on esmamainitud 1703. aasta. Belaja Kalitva sai aleviks 1941. aastal ja omandas linnaõigused 1958. aastal.

## Viited
Aksai

**Aksai** on linn Venemaa Rostovi oblastis, Aksai rajooni keskus.

Asulat on esmamainitud 1570. aastal. Linnaõigused sai Aksai 1957. aastal.
Annaalide koolkond

**Annaalide koolkond** on prantsuse teadusajakirja Annales d'histoire économique et sociale (hiljem *Annales. Economies, sociétés, civilisations*, aastast 1994 *Annales. Histoire, Sciences Sociales*) järgi nime saanud ajalookirjutuse koolkond. 

Annaalide koolkond on peamiselt tuntud sotsiaalteaduste vahendite ajalooteadusse ülevõtmise poolest. Ehkki koolkond tegutses Prantsusmaal, on see mõjutanud nii kogu Euroopa kui ka Ameerika ajalooteadust.

Koolkonna asutasid ja ajakirja toimetamist alustasid ajaloolased Marc Bloch ja Lucien Febvre 1929. aastal, mil nad õpetasid Strasbourgi ülikoolis Prantsusmaal. Neid hakati peagi seostama omapärase, geograafiat, ajalugu ja Émile Durkheimi rajatud sotsioloogiaajakirjaga L'Année Sociologique seotud sotsioloogilist lähenemist kasutava lähenemisega, mis jättis kõrvale senise rõhu poliitikale, diplomaatiale ja sõjapidamisele (poliitiline ajalugu). Selle asemel uurisid nad pikaajalisi ajaloolisi sündmuste struktuure (*[[longue durée]]*). Samuti iseloomustas annalistide lähenemist geograafia, materiaalse kultuuri ja epohhide psühholoogia (*mentalités*) uurimine. Koolkonna silmapaistev liige Georges Duby kirjutas eessõnas raamatule "Le dimanche de Bouvines", et ajalugu, mida tema õpetas, "jättis sensatsioonilise kõrvaliseks ning vältis sündmuste lihtsat edasiandmist, vaid püüdis – vastupidi – probleeme püstitada ning lahendada ja pinnasegadusi kõrvale jättes jälgida pikkade ja keskmise pikkusega ajavahemike jooksul majanduse, ühiskonna ja tsivilisatsiooni arengut."

Gestapo lasi Blochi 1944. aastal maha, kuid Febvre jätkas ajakirja toimetamist ka 1940. ja 1950. aastatel. Sel ajal kujunes koolkonna üheks tuntumaks esindajaks Febvre'i õpilane Fernand Braudel, kelle tööd said väga mõjukaks 1960.–1970. aastatel.

Kuigi sellised autorid nagu Emmanuel Le Roy Ladurie ja Jacques Le Goff on jätkanud annaalide koolkonna vaimus uurimistööd, ei ole koolkond tänapäeval enam silmapaistvalt uuendusmeelne, kuna üha enam ajaloolasi töötab sotsiaal-, kultuuri- ja majandusajaloo alal.

Eestis oli annaalide koolkonnast kõige enam mõjutatud Juhan Kahki uurimistegevus, kes avaldas ühe artikli ka Annaalide ajakirjas.
Konstantinovsk

**Konstantinovsk** on linn Venemaa Rostovi oblastis, Konstantinovski rajooni keskus. Asub Doni paremal kaldal.

## Viited
Donetsk (Venemaa)

**Donetsk** on linn Venemaa Rostovi oblastis. Asub 1 km kaugusel Ukraina piirist.

Asula sai linnaõigused 1951. aastal. 1955. aastani oli linna nimi **Gundorovka**. Linn on nime saanud põhjusel, et paikneb Donetsi jõe ääres.

Linna serval asub mitu piiriületuspunkti, neist suurim on Izvarõne piiriületuspunkt.
Proletarsk

**Proletarsk** on linn Venemaa Rostovi oblastis, Proletarski rajooni keskus.

Asula rajati kasakakülana 1670. aastal. 1875. aastal anti külale nimeks **Velikoknjažeskaja**. 1925. aastal sai küla praeguse nime. Linnaks sai Proletarsk 24. juuli 1970.

## Viited
Tsimljansk

**Tsimljansk** on linn Venemaa Rostovi oblastis, Tsimljanski rajooni keskus. Asub Doni jõe ja Tsimljanski veehoidla ääres.

Tsimljanski (Ust-Tsimlja) asutasid 1672 Doni kasakad. Linnaõigused sai 1961. aastal.

Linnas on Tsimljanski HEJ ja veinitehas.
Andie MacDowell

**Andie MacDowell** (õieti **Rosalie Anderson MacDowell**; sündinud 21. aprillil 1958 Gaffneys Lõuna-Carolina osariigis) on USA näitleja ja endine modell. 

MacDowell on tuntud filmirollide järgi romantilistes komöödiates ja draamades. Ta on töötanud Calvin Kleini modellina ja olnud L'Oréali pressiesindaja alates 1986. aastast.

## Lapsepõlv

Andie sündis Gaffney linnakeses Marion ja Paul MacDowelli neljanda tütrena. Tema lapsepõlv ei olnud kuigi õnnelik, vanemate abielu lahutati, kui Andie oli kuueaastane. Emal oli probleeme alkoholiga. Peres oli alatasa rahaga kitsas, õed pidid üksteist palju toetama ja seetõttu oli Andie sunnitud juba teismelisena miinimumpalga eest McDonaldsis ja Pizza Hutis töötama. 

## Modellikarjäär

Kuigi tüdruk asus õppima Winthropi kolledžisse, ei läinud õpingud edukalt ja teisel õppeaastal (1978) langes ta koolist välja. 

Tänu kaunile välimusele leidis ta aga tööd modellina. New Yorgis modelliagentuuris Elite. Paari aastaga kujunes temast New Yorgi kuulsus. 

Kuid Andie läks koos oma õe Beverlyga õnne otsima Pariisi. Seal sai tema modellikarjäär tõeliselt tuule tiibadesse ning Andiest sai Euroopas kuum kaanetüdruk. Tema pilte avaldasid Vogue, Bazaar, Elle ja Marie Claire. Samuti õnnestus tal saada soodne leping kosmeetikafirmaga L'Oréal Paris ning see koostöö jätkub tänini: Andie MacDowell on kortsudevastase nahahooldussarja Revitalift, jumestuskreemi Visible Lift ja juuksevärvi Excellence Créme reklaaminägu.

## Näitlejakarjäär
* 1984 – esimene filmiroll filmis "Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes", kus ta mängis Tarzani kallimat Jane Porterit.
* 1989 – roll filmis "Sex, Lies and Videotape", Kuldgloobuse kandidaat parima naisdraamanäitleja kategoorias.
* 1990 – naispeaosatäitja filmis "Green card", Kuldgloobuse kandidaat parima naismuusikali- või komöödianäitleja kategoorias.
* 1993 – kõrvalosatäitja filmis "Short Cuts", võitis selle eest Kuldgloobuse.
* 1993 – roll filmis "Lõputu küünlapäev", võitis selle eest parima ulmefilmi auhinna Saturn parima naisnäitleja kategoorias.
* 1994 – naispeaosatäitja filmis "Neli pulma ja üks matus", Kuldgloobuse nominent parima muusikali- või komöödianaisosatäitja kategoorias.

## Viited

## Välislingid

*
*E!Online 1999. aasta artikkel ja intervjuu
Valter Kaaver

**Valter Kaaver** (14. aprill 1904 Võru – 16. august 1946 Stalino vangilaager) oli eesti poliitik, luuletaja ja ajakirjanik.

## Elulugu
Kaaver hakkas poliitilisest tegevusest osa võtma 1923. aastal ja sai 1927. aastal Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) liikmeks. 

Aastatel 1927–1928 oli ta EKP ja Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu legaalsete väljaannete (ajalehe Kiir, ajakirjade Noorte Hääl ja Võitlus) toimetajaid ja kaastöölisi. 

1928. aastast Eesti Tööliste Partei revolutsioonilise tiiva juht ja selle häälekandja Edasi toimetaja. Aastast 1929 oli ta ETP KK esimees ja IV Riigikogu ETP rühma liige. 

Vältimaks arreteerimist, läks ta märtsis 1930 NSV Liitu, kuid 5.märtsil arreteeriti hoopis seal spionaažisüüdistusega ja sai karistuseks 5 aastat laagrit. Pärast vabanemist 1934. aastal töötas ta juhutöödel Ukrainas, 30. oktoobril 1937 arreteeriti ta uuesti Mariupolis Donetski oblastis. 

1936. aastal abiellus ta 17-aastase Anna Djatlovaga, sellest abielust sündis 1937 tütar Lidia, kes aga peagi suri. Teine tütar Valentina sündis 20. juulil 1938. Valter Kaaver rehabiliteeriti novembris 1959.  

## Looming
Luules valdavalt kodanikuluule.

### Luulekogu
*"Detsembri hommik" (1979)

## Välislingid
*
*Реабілітовані історією. Київ – Донецьк, 2008. Lk 147
Juta Kaidla

**Juta Kaidla** (kuni 12.12.1936 **Koffroy**; 25. veebruar 1923 Tallinn – 9. mai 1968 Tallinn) oli eesti kirjanik.

## Looming
Kirjutanud lastele südamlikke luuletusi loodusest ning täiskasvanutele loodus- ja lembelaule, lisaks ka lüürilise alatooniga kodanikuluulet.

## Teosed
### Lasteluuleraamatud
*"Laanerahva talvepidu" (1956), värsslugu; 2. trükk 1973; ilmunud ka vene keeles (1959)
*"Suvi" (1958)
*"Mängude maja" (1962) 
*"Valgete liblikate aeg" (1968)
*"Kui maa on valge" (1968)
*"Liblikaga võidu" (1982), valikkogu, koostaja Riina Aro

### Luulekogud (täiskasvanutele)
*"Süda nõuab laule" (1960)
*"Üle mäe ja müüri" (1963)
*"Kaksipidi" (1969)

## Kirjandus
* Nekroloog – Looming 1968, nr 6, lk 959 
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat 1991, lk 242–243 (ülevaate autor Aadu Säärits) ja bibliograafia lk 247

## Välislingid

* Oskar Kruus, "Mälestusi kirjanikest: Juta Kaidla" – Videvik, 21. juuli 2000, lk 4
Primorsk (Leningradi oblast)

**Primorsk** (vene keeles *Приморск* sõnadest *при море* 'mere ääres') on linn Venemaa Leningradi oblasti Viiburi rajoonis, Soome lahe kaldal. Aastani 1918. nimetati linna **[[Björkö]]** (rootsi keeles *björk* – 'kask'), aastatel 1918–1948 **Koivisto** (soome keeles *koivu* – 'kask').

## Ajalugu
Esimest korda mainiti asulat Vene kroonikates Berjozovskoje (Берёзовское) nime all 1268. aastal. Novgorodi vabariik loovutas ala ametlikult Rootsile Pähkinäsaari rahuga 1323. aastal.  Venelased vallutasid piirkonna Põhjasõja lõpus 1721. aastal, seda kinnitati Uusikaupunki rahuga. 

1809. aastal moodustati Soome Suurvürstiriik aladel, mis varem olid kuulunud Rootsi kuningriigile ning linn jäi selle koosseisu Viiburi kubermangu osana. 1917. aastal sai Viiburi kubermang iseseisva Soome osaks. 

Kuni 1940. aastani oli linn Soome koosseisus. Soome loovutas piirkonna Talvesõja tagajärjel Moskva rahulepinguga 13. märtsil 1940. aastal Nõukogude Liidule. Linn oli Soome valduses uuesti 2. septembrist 1941 kuni 18. juunini 1944.

## Primorski terminal
Primorski sadamas paikneb väidetavalt Läänemere suurim naftaterminal. Terminali ehituse maksumus oli kaks miljardit USA dollarit ning ta alustas tegevust 2001. aasta detsembris, ületades nafta ekspordi mahult ühe aasta jooksul Ventspilsi ja teisi Läänemere terminale. Primorski sadamasse juhitakse toornaftat torujuhtmega BPS – Baltic Pipeline System (vene keeles БТС – Балтийская трубопроводная система). 2006. aastal oli läbi Primorski sadama toimunud toornafta ekspordi maht 5 863 000 tonni, olles Venemaal esikohal.

Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse lõppes Euroopa Liidu sanktsioonide tõttu Primorski terminali kaudu diislikütuse väljavedu. 12. septembril 2025 ründas Ukraina droonidega edukalt Primorski terminali, et purustada seadmeid ning takistada naftaeksporti, mis on Venemaa peamine tuluallikas ning võimaldab finantseerida Vene-Ukraina sõda.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
* Pärast Primorski sadama rünnakut seisavad kümned varitankerid Soome lahel ankrus. err.ee, 15. september 2025
Zverevo

**Zverevo** võib olla:
***[[Zverevo (Irkutski oblast)|Zverevo]]** Venemaa Irkutski oblastis
***[[Zverevo (Leningradi oblast)|Zverevo]]** Venemaa Leningradi oblastis
***[[Zverevo (Rostovi oblast)|Zverevo]]**, linn Venemaa Rostovi oblastis
Tosno

**Tosno** (soome *Tusina*) on linn Venemaa Leningradi oblastis, Tosno rajooni keskus. See asub Tosna jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1500. aastal. Aleviks sai 1933. aastal. Linnaõigused sai Tosno 1963. aastal.

29. augustist 1941 kuni 26. jaanuarini 1944 oli linn Saksa vägede poolt okupeeritud.

## Viited
Einar Maasik

**Einar Maasik** (30. detsember 1929 Narva – 11. september 2009 Tsirgumäe) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

Ta lõpetas 1950. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. 

Töötas ajakirja Looming toimetuses ja kirjastuses. Elas Rannakülas Võrtsjärve lähedal. 

Oli aastatel 1960–1990 NLKP liige, lõpetas 1970. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli. 

Maetud Rannu kalmistule.

## Looming
Kirjutanud proosat, millele on omane värvikaid tüüpe ja karaktereid loov argielukujutus. Kasutas paljude arvates ka oma loomingus prototüüpidena Rannaküla elanikke.

Tema jutustuse "Tuisu Taavi seitse päeva" ainetel valmis 1970. aastal film "Tuulevaikus".
### Lühiproosakogud
*"Koduküla teel" (1959)
*"Teekaaslane" (1960)
*"Seitsme küla teedel" (1963)
*"Koorukeste suvi. Takjanupp ja viis kirjalehte" (1966)
*"Oi elu, elukest..." (1968), valik huumorit
*"Legendi lõpp" (1970)
*"Õhtud Rihmakülas" (1974)
*"Üksinda detsembris" (1977)
*"Maa hingab" (1982)
*"Tere, Maria" (1984)
*"Kolmteist ja veel üks" (1979), valikkogu
*"Ning majades, linnas, tänavatel...". 1987), autobiograafiline jutustus
*"Ole mulle sõbraks" (1990)
*"Kunnese elu" (postuumselt avaldatud jutustus, 2009) 
### Romaanid
*"Tuisu Taavi seitse päeva" (III preemia 1965. aasta romaanivõistlusel, 1966; 2. trükk kogus "Kolmteist ja veel üks", 1979; vene keeles 1972; teose järgi on tehtud film "Tuulevaikus" 1970)
*"August Anikatsi katsumine" (1969)
*"Hispaania tants. Jaanistite kroonika" I (1977)
*"Sünnipäevapidu. Jaanistite kroonika" II (1981)

## Tunnustus
*1985 – Friedebert Tuglase novelliauhind ("Et rääkisin puudega")

## Kirjandus
* "Keele ja Kirjanduse" ringküsitlus kirjanikele. Einar Maasik – Keel ja Kirjandus 1961, nr 10, lk 623–624
* August Eelmäe. "Einar Maasik ja "kangelaste vastuhakk"" – Keel ja Kirjandus 1979, nr 12, lk 729–733; sama artikkel pealkirjaga "Liiga hea inimene" A. Eelmäe kriitikakogumikus "Lüürilist ja proosalist", Eesti Raamat, Tallinn 1981, lk 81–88
* "Keele ja Kirjanduse" ringküsitlus kirjanikele. Einar Maasik – Keel ja Kirjandus 1990, nr 1, lk 47–48
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 260–263 (ülevaate autor Reet Krusten) ja bibliograafia lk 280
*Teet Kallas. "Kuidas elad, Einar Maasik?" (kõnelus kolleegiga). Eesti Sõnumid, 19., 21. ja 22. august 1995
*Einar Maasik: personaalbibliograafia. Koostaja: Laine Meos. Rõngu raamatukogu, Tartu 1999, 67 lk
*August Eelmäe. "Pudemeid Päikesepoisist" (meenutusi Einar Maasikust) – Looming 2009, nr 12, lk 1682–86

## Välislingid
*Nekroloog – Looming 2009, nr 10, lk 1454–55
Carl Eduard Malm

**Carl Eduard Malm** (22. veebruar 1837 Tallinn – 1/14. jaanuar 1901 Rapla) oli rootsi-saksa päritolu eesti kirjamees.

Õppis Gahlnbäcki erakoolis ja Tallinna gümnaasiumis 1849–1854. Töötas 1849–1854 koduõpetajana Amblas. 1856–1860 Tartu Ülikoolis, esialgu filoloogiat, hiljem teoloogiat. Oli aastal 1861 koduõpetaja Kambja kirikumõisas ning 1862–1863 Tapa mõisas.

Aastast 1864–1901 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor.

## Looming
Avaldas laulu- ja jutukogu "Vana ja Uut, Eestirahva ajaviiteks" (1870) ja koolilugemiku "Laulud ja Loud" I–III (1874–1884). Tõstis Goethe, Schilleri ja Heine ballaadide ja Krõlovi valmide originaalilähedaste, sõnavararikaste ja värsitehniliselt sujuvate eestindustega eesti luuletõlke taset. Avaldas ka vaimulikku luulet.

## Isiklikku
Tema poeg Karl Otto Malm oli Pühalepa ja Kärdla koguduse õpetaja, hiljem Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* 
*Carl Eduard Malm Eesti kultuuriloolises veebis
Mango Hans

**Mango Hans** ehk **Hans Thal** (u 1713 Urvaste – 11. juuli 1780 Urvaste) oli Urvaste köster ja kirjamees, kes eestindas vennastekoguduse laule ja pietistlikke teoseid. 

1730. aastail oli Hans Urvaste köstrikoolis abiõpetaja ja aastast 1741 Urvaste vennastekoguduse ülevaataja. 1750 kinnitati ta kihelkonna koolmeistriks ning 1758 Urvaste köstriks, pidades seda ametit surmani. 

Ta tõlkis eesti keelde vennastekoguduse laule, Johann Arndti (1555–1621) pietistliku teose "Neli raamatut tõelisest kristlusest" jm, mis liikusid käsikirjadena Lõuna-Eesti talurahva seas. 

Lisasissetulekut hankis Hans raamatuköitjana ning kellassepana. 

## Isiklikku

Mango Hansu äi oli köster ja kirjamees Koljo Adam. 

Mango Hansu poeg oli köster ja orelimeister Carl Johann Thal. 

Mango Hansu pojapoeg oli orelimeister Carl Georg Thal. 

Mango Hansu vend oli köster Jakob Thal. 

Mango Hansu vennapoeg oli köster ja orelimeister Johann Thal.
Raua needmine

**"Raua needmine"** on 1972. aastal kirjutatud Veljo Tormise kooriteos tenorile, baritonile, segakoorile ja šamaanitrummile, mida on peetud üheks tema tuntumaks teoseks.

## Loomine
Olulist inspiratsiooni teose kirjutamiseks sai Tormis Moskvas 1970. aastal toimunud muusikakongressilt, kus ta nägi laval esinemas ehtsat šamaani nõiatrummiga – sarnast pilli ja mängulaadi tahtis Tormis hiljem kasutada ka "Raua needmises". 

## Tekst
"Raua needmine" on esimene Tormise teos, mis põhineb Soome rahvuseepose "Kalevala" tekstidel, mille tõlkis folklorist August Annist ning mida omakorda kohandasid ja täiendasid luuletajad Paul-Eerik Rummo ja Jaan Kaplinski. Teose haripunktis on siiski kasutatud ka kaasaegseid motiive.

Täpsemalt põhineb tekst "Kalevala" üheksandal runol, milles Väinämöinen jutustab tema kirvelöögi tagajärjel tekkinud jalahaava tohterdavale ravitsejale raua sünniloo, sest ilma seda teadmata pole võimalik kirvehaava arstida. Loo järgi lõi ülijumal Ukko kolm ilmaneitsit, kelle rinnapiimast sündis maailma raud, mis lebas soos kuni sepp Ilmarise sünnini. Ilmarinen tagus soomaagist terariistad, kuid võttis raualt lubaduse, et too ei hakka hiljem kurja tegema. Viimaks tahtis ta rauda mesilase meeveega karastada, kuid mesilase asemel lendas kohale herilane ja tilgutas sellele maomürki, mis muutis raua kurjaks ja pani selle sõnamurdlikult lihasse lõikama. Ravitseja hurjutas seejärel rauda ja käskis tehtud kurja parandada. "Raua needmise" lõpptekstist on siiski enamik sarnasusi "Kalevalaga" eemaldatud, näiteks algsed tegelased ja kontekst.

Sõjavastaste motiividega teoses hoiatatakse tehnoloogia (raua) väärkasutamise eest sõjaks ja hävitamiseks, sest loodu ebaeetiline kasutus ja sellesse peidetud kurjus pöörab selle lõpuks looja vastu, tuues kaasa üleüldise hukatuse. Tormise sõnul järgib teos šamanistlikku põhimõtet, mille kohaselt annab inimesele võimu asjade üle just nende saamisloo ja olemuse tundmine.

## Muusika
Teose puhul on hinnatud selle iidset kõla, mis väljendub eriti teoses keskses rollis oleva nõiatrummi kasutamises. Just nõiatrumm loob ka kõige otsesemalt seose "Raua needmise" ja šamanistliku loitsimise vahel: trummi hoidev dirigent kehastub ühtlasi rituaali juhiks.

## Viited

## Kirjandus
* Alwes, Chester Lee (2015). *[https://books.google.ee/books?id=jqykDAAAQBAJ A History of Western Choral Music, Volume 2]*. Oxford University Press. ISBN 9780199377008
* Lippus, Urve (1985). *Analüütiline etüüd "Raua needmisest"*. artikkel ajakirjast Teater. Muusika. Kino 2/1985. ISSN 0207-6535

* Shrock, Dennis (2009). *[https://books.google.ee/books?id=-SVnDAAAQBAJ& Choral Repertoire]*. Oxford University Press. ISBN 9780195327786
Raua needmine (Metsatöll)

**"Raua needmine"** on Metsatöllu ja Eesti Rahvusmeeskoori 2006. aasta CDst ja DVDst koosnev album. Albumil on valdavalt Veljo Tormise ning Metsatöllu liikmete kirjutatud laulud (v.a "*Oma laulu ei leia ma üles*"), mille on seadnud Tauno Aints (v.a "*Kust tunnen kodu*").

Kontsert salvestati Maailmaküla festivalil 16. juunil 2006. Dirigeeris Mihhail Gerts.

## Laulud


  
    
      **Nr**
      **Pealkiri**
      **Muusika autor**
      **Teksti autor**
      **Väljaandja**
    
    
      1
      Intro / Veresulaste koor
      Markus Teeäär
      Markus Teeäär
      Elwood
    
    
      2
      Merepojad
      Markus Teeäär / Lauri Õunapuu
      Markus Teeäär / Lauri Õunapuu
      Elwood
    
    
      3
      Meeste laul
      Veljo Tormis
      Rahvaluule, kohandanud Paul-Eerik Rummo
      SP Muusikaprojekt
    
    
      4
      Saaremaa vägimees
      Lauri Õunapuu
      Rahvaluule, kohandanud Lauri Õunapuu
      Elwood
    
    
      5
      Pikse litaania
      Veljo Tormis
      Ain Kaalep rahvaluule motiividel 
      FennicaGerman
    
    
      6
      Teomehe-laul
      Veljo Tormis
      Rahvaluule, kohandanud Paul-Eerik Rummo
      SP Muusikaprojekt
    
    
      7
      Hiiekoda
      Lauri Õunapuu
      Lauri Õunapuu
      Elwood
    
    
      8
      Hundiraev
      Markus Teeäär, Andrus Tins, Silver Rattasepp
      Markus Teeäär
      Elwood
    
    
      9
      Pärismaalase lauluke
      Veljo Tormis
      Rahvaluule
      FennicaGerman
    
    
      10
      Kaitse, jumal, sõja eest
      Veljo Tormis
      Rahvaluulekogumikust "Kanteletar"
      FennicaGerman
    
    
      11
      Oma laulu ei leia ma üles
      Valter Ojakäär
      Leelo Tungal
      
    
    
      12
      Lahinguväljal näeme, raisk!
      Markus Teeäär / Maire Nilgo
      Markus Teeäär
      Elwood
    
    
      13
      Türgi sõja laul *
      Veljo Tormis
      Rahvaluule
      SP Muusikaprojekt
    
    
      14
      Põhjatuulte pojad ja tütred *
      Markus Teeäär / Andrus Tins
      Markus Teeäär
      Elwood
    
    
      15
      Metsaviha 2
      Markus Teeäär, Andrus Tins, Silver Rattasepp
      Markus Teeäär
      Elwood
    
    
      16
      Raua needmine
      Veljo Tormis
      August Annist "Kalevala" motiividel
      FennicaGerman
    
    
      17
      Kust tunnen kodu *
      Veljo Tormis
      Rahvaluule, kohandanud Jaan Kaplinski
      SP Muusikaprojekt
    
    
      18
      Ussisõnad
      Lauri Õunapuu
      Rahvaluule
      Elwood
    

Ainult DVD-l
*Kõik laulud, v.a "Kust tunnen kodu", on seadnud Tauno Aints.

## Välislingid
* Albumi esmaesitlus Pirita kloostri varemetes 2006. aasta Maailmaküla festivali raames. ERR
Iko Maran

**Iko Maran** (kuni 1935 **Voldemar Madison**; 11. märts 1915 Pihkva – 12. november 1999) oli eesti lastekirjanik.

Ta lõpetas 1935. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas). 

Töötas aastatel 1953–1959 Kingissepa-nimelise TRA Draamateatri ja 1965–1971 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhatajana.

## Looming
Ta on kirjutanud koos Bernhard Lüllega Lall Kahase varjunime all näidendeid, noorsoojutustusi ja jutukogusid. Lisaks kirjutanud lasteproosat, värssjutustuse. Tema teostele on omane tundlik loodustaju ja karakterite peen eritlus.

## Teosed
### Noorsoojutustused
*"Sõbrad" (1949, Lall Kahas)
*"Vabaduskiri" (1961, Lall Kahas)
*"Kuidas kasvatada lastevanemaid : päkapikk Ninatarga pajatused" : [lastele] (1995)

### Jutukogud
*"Pisilugusid Jalukselt" (1956, Lall Kahas)
*"Tere jälle!" (1958, Lall Kahas)

### Proosateosed
*"Lauri ja Kaie kummaline matk" (1964)
*"Kirjud lood" (1970)
*"Londiste, õige nimega Vant" (1972)
*"Pikk päev" (1975)
*"Jass" (1975)
*"Piki ja Tohotiise" (1980)

### Värssjutustus
*"Läki metsa!" (1966)

### Näidend
*"Tuline jäätis" (1968)

## Tunnustus
* 1974 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Londiste, õige nimega Vant")

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
George Gottfried Marpurg

**George** (ka **Georg**) **Gottfried Marpurg** (6. märts 1755 Langensalza, Tüüringi, Saksamaa – 10. november 1835 Rõuge) oli Eesti koolikirjanik ja vaimulik.

Marpurg sündis Langensalzas Tüüringis (praeguse haldusjaotuse ja nimede korral Bad Langensalzas Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal). Ta õppis Langensalza linnakoolis ja pärast selle lõpetamist õppis ta aastatel 1773–1777 (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1773) Leipzigi ülikoolis. 

1777. aastast töötas ta Riias von Grote juures koduõpetajana. Aastatel 1780–1782 töötas ta Tartus kooliõpetajana. Ordineeriti 30. jaanuaril 1782 Riias õpetajaks.

Aastatel 1782–1811 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, samuti teenis ta hooldajana aastatel 1782–1783 ja 1791 luterlikku kogudust Pihkvas ning hooldas aastatel 1795–1798 Võru Katariina kogudust. Aastatel 1811–1835 oli ta (introdutseeriti 17. septembril / 29. septembril) Rõuge Maarja koguduse õpetaja.

## Looming
Avaldanud saksa- ja lõunaeestikeelseid vaimulikke ja kooliraamatuid.

## Teosed
*"Könne Jutto nink Jutustamisse" (1802)
*"Üts hä Mannitsus..." (1802), rõugepanemise õpetus
*"Weikenne oppetusse nink Luggemisse Ramat" (1805)
*"Kristlik nink Söamlik Palvuse Ramat Ma-Risti inimesselle tarbis" (1820)

## Viited

## Välislingid
*
Peter von Manteuffel

Krahv **Peter August Friedrich von Manteuffel** (30. jaanuar 1768 Tallinn – 8. mai 1842 Ravila) oli baltisaksa kirjamees.

Oli Ravila mõisa, Palvere mõisa Harjumaal; Saksi mõisa, Pada mõisa, Satsu mõisa, Saksi mõisa, Jõepere mõisa, Vasivere mõisa Virumaal ja Kaarli mõisa ning Kuie mõisa Järvamaal) omanik ning tuntud talurahvasõbralikkuse, ebatavaliste huvide ja eluviiside poolest (teda kutsuti hulluks krahviks).

## Looming
Noorena luuletas eesti keeles (omistatud värssdialoog "Üks Ennemuiste lugu").
*talurahva elu ja kombeid kajastava "Aiawite peergo walgusel". 1838; 2. tr 1939; 3. tr 1939; 4. tr 2018
*karskussisuline "Willem Nawi ello-pävad" 1839
*П. Мантейффель. "*Досуг при свете лучины*". Перевод с эстонского И. Левина ; вступительная статья и комментарии А. Анниста и И. Левина ; Академия наук СССР, Наука. Москва, Ленинград 1964
*"Teosed". Redigeerinud ja järelsõna kirjutanud August Annist, kujundanud R. Pangsepp, A. Veeberi illustratsioonid. Tallinn: Eesti Raamat, 1967

## Viited

## Kirjandus
*Väinu Rozental. Eesti rikkaimad läbi sajandite. Äripäev Online, 14. detsember 2007. *Vaadatud 18. september 2008*
*"Mees, kes mõtles neile, kes veedavad õhtuid peeruvalgel". Eesti Sõna nr 94, 26. aprill 1942

## Välislingid

*
*Peter August Friedrich von Manteuffel), Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931
*Biograafia
Sjasstroi

**Sjasstroi** on linn Venemaa Leningradi oblasti Volhovi rajoonis. Asub Sjassi jõe suudmes.

Asula sai linnaõigused 1992. aastal.

## Viited
Seadusandlik võim

**Seadusandlik võim** on riigi ühiskondliku korralduse pädevus seadusi välja töötada ja vastu võtta. Võimude lahususe printsiibi järgi on seadusandlik, täidesaatev võim ja kohtuvõim seatud üksteist tasakaalustama ning on seega teatud mõttes vastandlike huvidega. See on vajalik riigivõimu jaotamiseks ja seeläbi demokraatia ja seaduslikkuse printsiibi kindlustamiseks. Eestis kuulub seadusandlik võim Riigikogule. Seadusandliku võimu ülesanne on ka täidesaatva võimu järelevalve ja kontroll.

Parlamentaarne süsteem on klassikaline võimude lahususe printsiibil põhinev valitsemissüsteem, kus parlamendil on seadusandlik, peaministril ja valitsusel täidesaatev ning presidendil esindusfunktsioon, ilma et erinevad võimuharud sekkuksid üksteise pädevuse piiridesse vähendamaks nende rakendusjõudu.
Presidentaalses süsteemis on valijaskonna poolt presidendi institutsioonile antud lai pädevus ning valituks osutunutena on nad kohustatud lubatud poliitikaid ka ellu viima. President saab kujundada seadusi ja neid ise algatada ning lisaks mõjutada poliitilist päevakorda vastavate seaduste ettevalmistamiseks. Rakendades vetoõigust saab president tihti mõjutada seaduseelnõu modifitseerimist või isegi selle tühistamist. Seega presidentaalse riigi president mitte ainult ei vii ellu valitsuse kinnitatud poliitikaid, vaid pigem omab ta võimu neid poliitikaid valida ja arendada või tühistada.
Frederik

**[[Frederik (eesnimi)|Frederik]]** on mehenimi. 

Seda on kandnud järgmised kuningad ja printsid: 

*Frederik I, Taani ja Norra kuningas (1471–1533)
*Frederik II, Taani ja Norra kuningas (1534–1588)
*Frederik III, Taani ja Norra kuningas (1609–1670)
*Frederik IV, Taani ja Norra kuningas (1671–1730)
*Frederik V, Taani ja Norra kuningas (1723–1766)
*Frederik VI, Taani ja Norra kuningas (1768–1839)
*Frederik VII, Taani kuningas (1808–1863)
*Frederik VIII, Taani kuningas (1843–1912) 
*Frederik IX, Taani kuningas (1899–1972) 
*Frederik X, Taani kuningas (1968–)

## Vaata ka
*Frederic
*Frédéric
*Frederick
*Frederico
*Fredrik
*Fryderyk
*Friedrich