Juhan Partsi valitsus

**Juhan Partsi valitsus** oli Eesti Vabariigi 43. valitsus, mis oli ametis 10. aprillist 2003 kuni 13. aprillini 2005. Valitsusse kuulusid Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica, Eesti Reformierakond ja Eestimaa Rahvaliit. Erakonnad nimetasid end "koosmeele koalitsiooniks".

Valitsuse moodustas Res Publica esimees ja endine riigikontrolör Juhan Parts 2003. aasta Riigikogu valimiste järel. Peamised valitsuskoalitsiooni lubadused olid uutmoodi poliitika tegemine ja korruptsiooni vastu võitlemine, sündivuse suurendamine ja tulumaksu langetamine. Valitsuse kõrval räägiti palju ka Juhan Partsi juurde Stenbocki majja kolinud kass Miisust.

Valitsus püsis ametis kaks aastat. 2005. aasta alguseks olid Res Publica ja Reformierakonna omavahelised suhted muutunud väga halvaks. Kui Reformierakond ja Rahvaliit otsustasid toetada umbusaldusavaldust mõõdikuskandaali sattunud jusiitsminister Ken-Marti Vaherile, siis teatas peaminister Juhan Parts oma tagasiastumisest. Järgmise valitsuse moodustas Reformierakonna esimees Andrus Ansip koos Keskerakonna ja Rahvaliiduga.

## Valitsuse moodustamine
2003. aasta Riigikogu valimistel said valimised võitnud Keskerakond ja Res Publica võrdse arvu mandaate ning mõlemad soovisid valitsuse moodustada koos kolmandaks tulnud Reformierakonnaga. Reformierakond eelistas koalitsiooni Res Publicaga, sest mõlemad olid parempoolsed erakonnad ning seetõttu oli neil erakondadel ühisosa rohkem. Kuna Res Publical ja Reformierakonnal ei olnud Riigikogus piisavalt kohti enamusvalitsuse moodustamiseks, siis kutsus Res Publica esimees Juhan Parts koalitsioonikõnelustele ka Rahvaliidu ja Isamaaliidu. Partsi sõnade järgi asusid erakonnad looma nn koosmeele koalitsiooni, sest see pidi põhinema kõigi erakondade vahel valitseval koosmeelel. Mõned päevad pärast koalitsioonikõneluste algust palusid Reformierakond ja Rahvaliit Partsil Isamaaliit koalitsioonikõnelustelt kõrvale jätta, sest ka kolmel erakonnal oli Riigikogus enamus ning Isamaaliit oli valimistel saanud nõrga mandaadi, vaid seitse kohta.

Res Publica, Reformierakond ja Rahvaliit esitlesid koalitsioonilepingut 27. märtsil 2003. Uue valitsuse üks peamiseid prioriteete oli sündimuse tõstmine, mis sooviti saavutada emapalga kehtestamise ja sünnitoetuse tõstmise abil. Veel plaanis koalitsioon 2006. aastaks järkjärgult langetada tulumaks 20 protsendini ja tõsta tulumaksuvaba miinimum 2000 kroonini, hoida riigieelarve tasakaalus, karmistada kriminaalkaristusi ning tõsta õpetajate palka. Välispoliitikas lubati kaitsta Eesti huve Euroopa Liidus ning hoida häid suhteid USAga.

2. aprillil tegi president Arnold Rüütel Juhan Partsile ettepaneku valitsuse moodustamiseks. Päev varem oli Rüütel pakkunud valitsuse moodustamise võimalust Keskerakonna esimees Edgar Savisaarele, kuid Savisaar loobus, sest teised erakonnad olid koalitsiooni juba moodustanud. Parts sai 7. aprillil Riigikogult volitused valitsuse moodustamiseks Juhan Partsi valitsus astus ametisse 10. aprillil 2003.

### Hääletus Riigikogus

## Valitsuse koosseis

## Ministrite vahetumise põhjused
2003. aasta mais üritas tagasi astuda liikluses lubatud kiirust ületanud justiitsminister Ken-Marti Vaher. Res Publica minister esitas peaministrile küll tagasiastumispalve, mida viimane ei rahuldanud. Esimesena lahkus rahandusminister Tõnis Palts, kes astus 2003. aasta oktoobris tagasi, kuna talle alluv maksuamet asus uurima tema väidetavaid maksupettusi. 
Rahvaliit jäi 2004. aasta aprillis ilma põllumajandusminister Tiit Tammsaarest. Riigireservi viljaröövi tõttu viis Tammsaar samuti Partsile lahkumispalve, mille Parts heaks kiitis. Reformierakonna esimees Andrus Ansip võttis 2004. aasta sügisel Meelis Atonenilt üle majandusministri posti. Atonen astus ise tagasi, sest jäi heitluses riigile soodsate parvlaevaliikluse dotatsioonide pärast alla Saaremaa Laevakompaniile. Kaitseminister Margus Hansonile sai saatuslikuks riigisaladusi sisaldanud portfell, mis temalt varastati. 2004. aasta novembrist kuulus kaitseministri portfell Jaak Jõerüüdile. 

Kriis valitsuses sai alguse 8. veebruaril 2005, kui peaminister Parts tegi ootamatult president Rüütlile ettepaneku vabastada välisminister Kristiina Ojuland usalduse kaotuse tõttu ametist. Põhjuseks oli päev varem esitatud kaitsepolitsei aruanne, mis viitas välisministeeriumis riigisaladustega ümberkäimisel valitsevale korralagedusele. Dokumente oli kadunud ka Ojulandi ministriks oleku ajal, varem oli Ojuland seda eitanud. Ojulandi vahetas välja Rein Lang.
Juunis toimunud 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised näitasid, et peaministri partei on kaotanud kogu usalduse ning valitsuskriis jätkus. 

2. septembril toimusid Lihula vallas sündmused, mille eest jäi avalikkuse silmis süüdi Juhan Parts isiklikult. Vallavanem Tiit Madisson püstitas valla territooriumil mälestusmärgi, mida tuntakse Lihula monumendi nime all. Mälestusmärk kujutas endast SS-vormis sõdurit. Õhtul, kui pimedaks läks, tulid valitsuse käsul sammast maha võtma päästeamet ja politsei. Ettevõtmist turvasid koerte ja kumminuiadega politseinikud, kuid selle kiuste hakkasid üritusest nördinud kohalikud sambalammutajaid kividega pilduma. Politsei ähvardas neid seepeale pisargaasiga. Taastatud Eesti Vabariigis ei olnud varem rahva vastu avalikku vägivalda kasutatud.

Märtsi alguses otsustasid Reformierakond ja Rahvaliit avaldada umbusaldust Res Publica justiitsministrile Ken-Marti Vaherile, mille tingis plaan hakata kasutama mõõdikuid korruptantide tabamiseks. Riigikogu umbusaldas 54 poolthäälega justiitsminister Ken-Marti Vaherit, pärast hääletust ütles peaminister Juhan Parts, et astub tagasi. 24. märtsil 2005 esitas Juhan Parts president Arnold Rüütlile tagasiastumispalve ning Juhan Partsi valitsus astus tagasi.

## Viited


## Välislingid
*Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica, Eesti Reformierakonna ja Eestimaa Rahvaliidu koalitsioonileping aastateks 2003–2007