open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Al-Bīrūnī

**Abū ar-Rayḩān Muḩammad ibn Aḩmad al-Bīrūnī** (973 Kath, Horezm – 1048 või pärast 1050. aastat Ghaznī) oli araabiakeelne pärsia matemaatik, astronoom, füüsik, kronoloog, geograaf ja kultuuriloolane, polühistor, üks islamimaailma tähtsamaid ja mitmekülgsemaid õpetlasi, maailma esimene võrdlev kultuuriuurija. 

Ta kirjutas arvukalt traktaate matemaatikast, astronoomiast, füüsikast, botaanikast, geograafiast, üldisest geoloogiast, mineraloogiast, meditsiinist, etnograafiast, ajaloost, kronoloogiast ja kultuuriloost. 

Ta sai teadusliku hariduse ja reisis palju. Aastal 1017 või 1018 viis sultan Maḩmūd-e Ghaznawī ta enda juurde Ghaznīsse, kuhu ta jäigi elama. Ta osales sõjakäigus Indiasse. 

Ta õppis sanskriti keelt ning uuris India kultuuri ja religiooni, mida ta kirjeldas eelarvamusteta oma peateoses "India ajalugu". Ta tõlkis ka India raamatuid araabia keelde. Varakeskaja India ajaloo kohta on tähtis allikas tema traktaat "Indialastele kuuluvate mõistusele vastuvõetavate ja vastuvõtmatute õpetuste selgitus", mille jaoks ta kogus materjali sõjaretkedel Indiasse.

"Vanaaja rahvaste kronoloogias" kirjeldas ta üksikasjalikult araabia, pärsia, juudi, kreeka ja teisi kalendreid.

Ta valdas nii kreeka kui ka india astronoomiat. Tema traktaat "Astronoomia võti" ei ole säilinud, küll aga väike "Sissejuhatus astroloogiakunsti elementidesse", milles on populaarses vormis esitatud matemaatika ja astronoomia alused. 

"Raamatus kõõlude leidmisest ringis" on originaalseid matemaatilisi meetodeid ja tõestusi. Ta taandas nurga trisektsiooni ja kuubi duplikatsiooni ülesande kuupvõrrandite lahendamisele.

Ta kaitses seisukohta, et Maa pöörleb ümber oma telje, ning arvutas Maa ümbermõõdu. Ta arvas, et Maa võib liikuda ümber Päikese.  

Suures traktaadis matemaatilisest ja kirjeldavast geograafiast "Mas‘ūdi kanon" on muu hulgas esitatud geograafilise pikkuse määramise trigonomeetriline meetod, mis on lähedane tänapäeva geodeetilistele triangulatsioonimeetoditele. 

Ta kirjutas mahuka teose Kesk-Aasia topograafiast. Muu hulgas uuris ta Amu-Darja jõesängi muutumist kauges minevikus.

Teoses "Mineraalide erikaalude leidmise reeglid" leidub tänapäevastele andmetele lähedasi andmeid.

## Kirjandus
* Haljand Udam, "Al-Bīrūnī ja idamaine teadus. Usbekistani õpetlase tuhandenda sünni-aastapäeva puhul" – Looming 1973, nr 11, lk 1914–19; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Läänepunkt

**Läänepunkt** on horisondi punkt, mis on meridiaani ja horisondi mõlemast lõikepunktist 90° kaugusel ning milles võrdpäevsuse ajal päike loojub. Läänepunkt on horisondi ja taevaekvaatori läänepoolne lõikepunkt.

Läänepunkti ja päikese loojumise punkti vaheline nurk vaatleja seisukohast on õhtulaius. Võrdpäevsuse ajal on see 0°.

Läänepunkti vastandpunkt on idapunkt.

## Vaata ka
*Ilmakaar

## Välislingid
* Sissejuhatus sfäärilisse astronoomiasse (*saksa keeles*)
David Carstens

**David Krynauw Enslin Carstens** (september 1914 Strand, praegu Lääne-Kapimaa – 6. august 1955 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Carstens võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Carstens poksis novembrist 1932 kuni veebruarini 1939 elukutselisena. Ta osales kokku 25 kohtumisel, millest võitis 11 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 12 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Alidaad

**Alidaad** (araabia keelest العضادة *al-idhâdah*) on astronoomiliste ja geodeetiliste nurgamõõteriistade  (astrolaab, sekstant, teodoliit) detail, mis pöörleb ümber telje. Alidaad on ühendatud gradueeritud skaalaga. Alidaadi küljes asub teleskoop ehk viseerimisseade, lugemisseadised ning vesilood. Teodoliidis nimetatakse kogu pööratavat keskosa alidaadiks.   

*Teleskoopiline alidaad – modernsemat tüüpi alidaad, mille põhiosaks on teleskoop. Lihtsam kasutada ning mõõtmistulemused on täpsemad võrreldes tavalise alidaadiga.  

*Tavaline (vanemat tüüpi) alidaad – meenutab varrast või pulka, mille mõlemas otsas on sihik ning mille peamiseks materjaliks on puit või metall. Kogupikkus on  enamasti kuni 50 cm. Tänapäeval selliseid enamasti ei kasutata kuna nõutud täpsusi on antud alidaadiga raske saada.   

## Alidaadi ajaloost

Tegu on tõenäoliselt ühe vanima teadaoleva kaardistamisinstrumendiga. Mõiste *alidaad* viitas algselt ainult reeglile või sirgele, kuid tähistab nüüd tavaliselt kogu instrumenti, mis sisaldab lihtsaid teleskoopilisi või muid vaateseadmeid koos indekslugemis- või registreerimisseadmetega. 

Esialgne variant alidaadist meenutab pulka või varrast, mille mõlemas otsas asuvad labad, milles omakorda on augud. Läbi mõlema augu pidi nägema vastavat objekti. Alidaadi põhimaterjaliks oli enamasti puit, uhkemad olid valmistatud ka elevandiluust. Hilisemal perioodil oli alidaadi põhimaterjaliks messing või mõni muu metall.

Alidaati kasutatakse objektide suuna määramiseks ja seda kasutatakse tavaliselt üksikasjaliku vaatluse käigus. Igal tiivul (nimetatakse ka tihviks või tihviks) on auk, pilu või muu indikaator, mille kaudu saab vaadata kaugemat eset. Alidaadil võib olla ka osuti või osutid, et näidata asukohta skaalal. Alidaadid on valmistatud puidust, elevandiluust, messingist ja muudest materjalidest. 

## Viited

## Välislingid
Horace Gwynne

**Horace Gwynne** (5. oktoober 1912 Toronto – 16. aprill 2001 Toronto) oli Kanada poksija, rahvuselt inglane. Ta oli koos perega Esimese maailmasõja ajal Inglismaal, sest tema isa oli Briti sõjaväes. Seal õppis noor Horace Gwynne ka poksima. Pärast sõda pöördus pere tagasi Kanadasse ja Gwynne hakkas esindama Kanadat.

Gwynne võitis kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Gwynne poksis septembrist 1932 kuni maini 1939 elukutselisena. Ta osales kokku 44 kohtumisel, millest võitis 34 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Bernard Lovell

Sir **Alfred Charles Bernard Lovell** (31. august 1913 Oldland Common, Gloucestershire – 6. august 2012) oli inglise füüsik ja astronoom, raadioastronoomia teerajaja.

Ta oli 1951–1980 Manchesteri Ülikooli raadioastronoomia professor. Ta rajas Nuffieldi raadioastronoomialaboratooriumid (Jodrell Bank) ning oli selle direktor.

Ta laskis ehitada Jodrell Banki juurde suure raadioteleskoobi. Ta tegeles ka USA ning Nõukogude ja Vene tehiskaaslaste ja kosmosesondide raadioseirega. Ta on kirjutanud ka meteoorastronoomiast. Ta on lokaliseerinud hulga meteooriparvi.

## Tunnustus
*1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1974 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1981 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

## Teoseid
*"Meteor Astronomy" (1954)
*"The Exploration of Space by Radio" (1957)
*"Our Present Knowledge of the Universe" (1967)
*"Out of the Zenith. Jodrell Bank 1957–70" (1973)
*"Man's Relation to the Universe" (1975)
*"In the Centre of Immensities" (1979)
*"Emerging Cosmology" (1981)

## Välislingid
*Elulooartikkel (*inglise keeles*)
Briseis

**Briseis** (kr Βρισηΐς) oli vanakreeka kangelaseeposes Achilleuse kaunis orjatar, kelle ta oli saanud Trooja sõjas sõjasaagina.

Achilleus pidi Briseise loovutama Agamemnonile, kuna too oli ilma jäänud sõjasaagiks saadud Chryseisest, kes anti tagasi oma isale, Apolloni preestrile Chrysesele, et päästa kreeklaste sõjaväge katkust. Achilleuse viha Agamemnoni peale on oluline süžeemotiiv "Iliases".
Aş-Şūfī

**‘Abd ar-Raḩmān aş-Şūfī** (pärsia keeles عبدالرحمن صوفی‎) (7. detsember 903 Rey – 25. mai 986 Shīrāz) oli pärsia astronoom. 

Ta tegutses Bagdadi õukonnas. 

Tema tähtsaim töö on tähekataloog aastast 964. See sisaldab üle 1018 tähe koos asenditega tähesuurustega. Asendid võttis ta Ptolemaiose "Almagestist", korrigeerides neid vahepealse pretsessiooni tõttu 12°42′ võrra. Tähesuurused andis ta oma vaatluste põhjal, mistõttu kataloogi põhjal saab otsustada selle üle, kui palju tähesuurused olid muutunud. Seal on esmamainitud Andromeeda udukogu, mis Euroopas avastati alles 17. sajandil. Kataloogi andis 1874 välja Hans Schjellerup.

Ta määras aasta pikkuse, koostas planeetide tabeleid ja tegi geodeetilisi mõõtmisi.
Canis Canem Edit

"**Canis Canem Edit**" on avatud maailmaga videomäng, mille töötasid välja Rockstar Vancouver ja Rockstar New England ning andsid välja Rockstar Games ja Bethesda Softworks. Mängu levitati USA-s ja Kanadas nimega "**Bully**".

2016. aasta 8. detsembril tuli müügile mobiilimängu uuendatud versioon "Bully: Anniversary Edition".

## Viited

## Välislingid
* Canis Canem Edit ametlik koduleht
Scandinavian Star

**Scandinavian Star** (endine **Massalia**) oli 1971. aastal Prantsusmaal ehitatud parvlaev. 1990. aastal oli laeval tulekahju, milles hukkus 159 inimest.

## Ajalugu
Massalia ehitati 1971. aastal firmas Dubegion-Normandie S.A. Laeva omanikuks sai Compagnie de Paquebots ja laev pandi liinile Marseille-Málaga-Casablanca. 1984. aastal vahetusid laeva omanikud ja nimi mitu korda ning lõpuks sai laeva nimeks **Scandinavian Star**. Laev pandi tegema kruiise Tampa ja Cozumeli vahel.

## Tulekahju
1990. aastal müüdi laev Vognmandsrutenile ja see hakkas sõitma DA-NO Linjeni liinil Oslo-Frederikshavn. 7. aprillil 1990 puhkesid Scandinavian Stari kolmandal tekil kolmes kohas tulekahjud, mis olid püromaani kätetöö. Kui kapten sai põlengust teate, üritas ta tulekindlaid uksi sulgeda, aga sillalt ei olnud see võimalik. Uste sulgemiseks tuli vajutada nuppu uste lähedal. Kapten andis paadihäire ja saatis välja hädakutsungi. Evakuatsioon oli keeruline, sest laevapere ei osanud norra, taani ega inglise keelt. Kapten lahkus laevalt, teadmata, kas kõik laeval olijad on evakueeritud. 

Paljud ei pääsenud, sest:
*osa reisijad ei kuulnud alarme ja seetõttu ei ärganud õigel ajal üles
*paksu suitsu tõttu oli väljapääsude leidmine raske
*mürgine suits põhjustas kiire teadvusekaotuse ja surma
*laevapereliikmetel oli puudulik väljaõpe ja ebapiisav keeleoskus.

Õnnetusele reageerinud Rootsi päästjad suutsid põlengu kustutada 10 tunniga.

Järgnenud uurimisega ei oldud rahul ning ikka ja jälle kerkis üles kahtlusi. 2013. aastal otsustas Oslo politsei kohtuda tulekahjuekspertidest uurimisrühmaga, kes oletavad tulekahju põhjusena kindlustuspettust.

## Edasine saatus
Pärast katastroofi laev müüdi. Taastati 1994. aastal ja sai nimeks **Regal Voyager**. Laev lammutati 2004. aastal.

## Viited
Universaalinstrument

**Universaalinstrument** on astronoomiline nurgamõõteriist, millega saab täpselt mõõta nii asimuuti kui ka kõrgusnurka.
Haida

**Haidak**, setupäraselt **Haida**, on Krasnojarski krais Partizanski rajoonis asuv setu küla.

Haida küla on kolmekilomeetrine ridaküla, mis asub Sajaanide eelmäestikus, Krasnojarskist 150 kilomeetrit idas. Külatee keskpaigas on külaklubi ja setu muuseumitare. Klubi on ehitatud kunagise kiriku kohale, mis suleti 1930. aastatel, oli seejärel aastakümneid kasutusel viljahoidlana ning lõpuks 1970. aastatel lammutati.

## Ajalugu

Aastatel 1893–1914 rändas Setumaalt Siberisse tuhandeid vabatahtlike ümberasujaid, kes lootsid seal maad saada. Väljarändajate täpset arvu pole teada, aga 1920. aastal elas Krasnojarski ümbruskonnas 9300 eestlast, kellest 5000 pidasid end setuks. Mõnekümne aasta jooksul asustasid setud Siberis Setumaast kordades suurema maa-ala. Nende keskuseks sai Haida küla, mida isekeskis kutsuti Siberi Setomaa pealinnaks. Kuigi setud ja eestlased elasid Haida ümbruses kõrvuti, omavahel esimese põlvkonna väljarändajad ei abiellunud. Eestlaste suhteliselt vähese arvu tõttu muutusid segaabielud hiljem siiski tavaliseks. Venelastele eelistasid nii setud kui eestlased pigem omavahel paari heita.

Aastate 1937–1938 massirepressioonide käigus arreteeritud meestest jäid ellu vaid üksikud. Teine maailmasõda ja järgnevad aastad mõjusid külaelule laastavalt. 1960. aastatel küla kosus veidi, kui kohalik sovhoos sai jalad alla. 1990. aastatel alanud sotsiaalmajanduslike muutuste käigus on allakäik jätkunud, seda peamiselt noorte lahkumise tõttu linna.

## Rahvastik
2010. aasta seisuga on Haida külla sisse kirjutatud 192 inimest, ehkki tegelikke püsielanikke on mõnikümmend vähem. Umbes 80% elanikest peab ennast setuks. Setu keelt valdab vaid vanem põlvkond, kes omavahelises suhtluses eelistavad seda vene keelele. 40-aastastest nooremate seas setu keele oskajaid enam ei ole. Eesti kirjakeelt ei osata. Viimase saja aasta jooksul on kohalikku keelde laenatud palju uusi sõnu vene keelest, millega tähistatakse pärast 19. sajandit kasutusele tulnud mõisteid.

## Haridus ja kultuur
Suurem osa külaelanikest on naispensionärid. Noori ja lapsi on vähe, mistõttu külakooli ähvardab õpilaste arvu vähenemise tõttu sulgemine. 2007. aastal õppis koolis 27 enamasti setu päritolu last, keda õpetas 8 õpetajat. Kool asub kolmes tares, millest ühes asub muuseum ja mõned klassiruumid, teises klassiruumid ja kolmandas, veidi sügavamaks kaevatus, võimla. 2001. aastal asutatud muuseumi on kogutud riideid, vanu tarbeesemeid ja fotosid. Muuseumi kogud pole eriti suured, sest 1990. aastatel Eesti Rahva Muuseumi korraldatud ekspeditsioonide käigus viidi enamik Siberi setudel säilinud vanavara Eestisse. 2005. aastal asutati Haida laste folklooriansambel Kullõrkukk (Куллэрь Кук).

## Vaata ka
* Semmeni Olli

## Viited
Clarence Walker

**Clarence Leonard Walker** (13. detsember 1898 Port Elizabeth, praegu Ida-Kapimaa – 30. aprill 1957 Roodepoort, praegu Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Walker võitis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Walker poksis jaanuarist 1922 kuni septembrini 1927 elukutselisena. Ta osales kokku 16 kohtumisel, millest võitis 7 ja kaotas 7 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Albert Schneider

**Julius Gustav Albert Schneider** (1. juuli 1897 Cleveland, Ohio osariik, USA – 20. veebruar 1986 Montréal, Québeci provints, Kanada) oli Kanada poksija.

Schneider võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Schneider poksis jaanuarist 1921 (on ka andmeid, et jaanuarist 1916, kuid sel juhul on arusaamatu, kuidas teda lubati harrastajana olümpiamängudele) kuni juunini 1927 elukutselisena. Ta osales kokku 43 kohtumisel, millest võitis 19 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 21 (neist 7 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Peeter Padrik

**Peeter Padrik** on kahe tuntud inimese nimi:
***[[Peeter Padrik (arst)|Peeter Padrik]]**, arstiteadlane
***[[Peeter Padrik (veterinaar)|Peeter Padrik]]**, loomakasvatusteadlane
Murd

; Matemaatikas
*Harilik murd
*Lihtmurd
*Liigmurd
*Kümnendmurd
*Ahelmurd

; Looduses
*Kivimurd
*Murdlaine
*Tormimurd
*Tuulemurd

Murd on ka tunglev rahvamass. Murd võib tähendada ka murdekohta, näiteks luumurd või kivimi murdepind.

*"Murd" ("Fracture") on 2007. aasta põnevusfilm, režissöör Gregory Hoblit, peaosades Anthony Hopkins ja Ryan Gosling.

; **Murd** on ka Eesti perekonnanimi:
* Aimur Murd on Eesti muusik
* Boris Murd on Eesti fotograaf
* Carolina Murd on Eesti teadlane
* Herbert Murd (1954-) on Eesti muusik ja produtsent
* Jaan Murd on Eesti NSV teeneline õpetaja
* Janek Murd on Eesti muusik
* Julius Murd oli Eesti poliitik
* Karin Murd on Eesti korvpallur
* Martin Murd oli Eesti metsandustegelane
* Meeta Murd (1928–1990) oli Eesti majandusteadlane
* Raivo Murd (1945-2019) oli Eesti poliitik
William Smith (poksija)

**William Alexander Smith** (19. juuli 1904 Johannesburg – 20. detsember 1955 Roodepoort, praegu Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Smith võitis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Smith poksis juunist 1925 kuni detsembrini 1936 elukutselisena. Ta osales kokku 55 kohtumisel, millest võitis 38 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 14 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Johann Sebastian Nelkerdt

**Johann Sebastian Nelkerdt** (26. märts 1758 Eisenach – 23. aprill/5. mai 1824 Sangaste) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis koolis Erfurdis. Aastatel 1780–1783 õppis ta (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1780) Halle ülikoolis. Aastatel 1784–1790 oli ta koduõpetaja Preisimaal, aastast 1791 oli ta Liivimaal, Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Adam Grossenbachi juures eesti keelt õppimas. Ordineeriti 10. aprillil/21. aprillil 1793 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1793–1824 (introdutseeriti 10. juulil/21. juulil 1793) Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Wilhelm Gustav Nelkerdt oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Johann Adam Grossenbach

**Johann Adam Grossenbach** (28. oktoober 1756 Saksi-Meiningeni hertsogiriik – 26. jaanuar/7. veebruar 1801 Rõngu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. juulil 1779) Jena ülikoolis. Ordineeriti 15. märtsil/26. märtsil 1786 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1786–1801 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Grossenbach oli kaks korda abielus. Nii tema esimese naise Johanna Dorothea (surnud 1796) kui ka teise naise Helene Wilhelmine isa oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Johann Benjamin Sczibalski.

## Viited
Wilhelm Gustav Nelkerdt

**Wilhelm Gustav Nelkerdt** (29. detsember 1799/9. jaanuar 1800 Sangaste – 15. november/27. november 1832 Puhja) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1819–1821 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 5. oktoobril/17. oktoobril 1830 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1830–1832 Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Johann Sebastian Nelkerdt oli Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Uhhaa

**Uhhaa** on Vene köögist pärinev paksu selge leemega kalasupp. 

Ajalooliselt keedeti uhhaad kui pidurooga pulmade ja vastlate puhul. Sajandite jooksul kujunesid kindlad uhhaa keetmise reeglid.

Klassikalist uhhaad valmistatakse kaladest, mille keetmisel jääb keeduleem selge – koha, ahven, kiisk ja siig. Tõugjast, karpkalast, roosärjest ja kogrest keedetud uhhaad nimetatakse mustaks uhhaaks. Punasest kalast – tuurast, beluugast, nelmast ja lõhest – keedetud kalasuppi nimetatakse punaseks ehk merevaigu uhhaaks. Uhhaa jaoks ei kõlba särg, latikas, rünt, viidikas ega heeringalised.

Uhhaad keedetakse harilikult kahest, kuid mitte enam kui neljast eri liiki kalast. Juurviljadest lisatakse väike kogus kartulit, porgandit ning tingimata sibulat. Maitsestamiseks lisatakse peterselli, porrulauku, sibulapealseid, tilli, musta pipart, loorberi, estragoni ja pastinaaki. Maitseainete täpne valik sõltub kalaliigist. Selle omapärase maitse ja aroomi annab uhhaale õige keetmisrežiim. Kala lisatakse keevasse puljongisse, mageveekala keedetakse 15–20 minutit, merekala 8–12 minutit. Uhhaad keedetakse lahtises kaaneta nõus mõõdukal tulel.  

## Allikas
* Aleksandr Muraškin, Maitsvad vene road, Valgus, 2008, lk 72–73

## Välislingid
* Uhhaa retsept
August Mühlberg

**August Mühlberg** (sündinud aastal 1888 Kabala vallas – ?)

Ta oli tööline ja poliitik, Töörahva Ühise Väerinna liige. Sai 9. aprillil 1924 II Riigikogu liikmeks (Oskar Sepre asemel). Tagandati Riigikogust 17. mail 1924, teda asendas Johannes Sillenberg. Mühlbergi edasine saatus on teadmata.

## Viited
Apollon (jõumees)

**Apollon** (sünninimega **Louis Uni**; jaanuar 1862 Marsillargues – 18. oktoober 1928 Évreux) oli prantsuse jõumees. 

Ta oli tuntud oma jõulise haarde ja tugevate randmete poolest. Ta surus ülepea kaks rongiratast koos isetehtud kangiga, mis kaalus 166 kg. Legendi järgi suutis ta ka vaakumi lahti tõmmata.
Muinsuskaitseameti raamatukogu

**Muinsuskaitseameti raamatukogu** on erialaraamatukogu Muinsuskaitseameti haldusalas. Raamatukogu asub Tallinnas, Pikk tänav 2.

Raamatukogu eesmärk on kultuuripärandi kaitset käsitleva kirjanduse kogumine, säilitamine ja lugejatele kättesaadavaks tegemine. Raamatukogu suurus on umbes 14 500 teavikut. Raamatukogu on avalik ning teenindab kõiki inimesi. Teavikutega saab tutvuda kohapeal või laenutada koju.

## Ajalugu
Muinsuskaitseameti raamatukogu on saanud alguse kahest raamatukogust – Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogust ning Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodilise Nõukogu raamatukogust. Mõlemad raamatukogud anti 1994. aastal üle Muinsuskaitseametile. Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogu loomise algatasid 1955. aastal kunstiajaloolased Helmi Üprus ja Marta Männisalu. 1963. aastal hakkas kogu komplekteerimise eest hoolt kandma arhitektuuriajaloolane Jevgeni Kaljundi. Eraldi allfondidena kuuluvad kogusse aastast 1987 Helmi Üpruse ja aastast 1990 arhitekt Anton Soansi raamatukogud. 

## Kirjandus
*1990 – Jevgeni Kaljundi. "RUPI "Eesti Ehitusmälestised" raamatukogu". – *Eesti ehitusmälestised : aastaraamat*. Tallinn 
*2010 – Marju Raabe. "Muinsuskaitseameti raamatukogu". // Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Tallinn 2010. Lk 119

## Välislingid
*Muinsuskaitseameti raamatukogu koduleht
Poolus (kompleksmuutuja funktsiooniteooria)

Isoleeritud iseärast punkti z_0 nimetatakse funktsiooni f(z) **pooluseks**, kui selle funktsiooni arenduses Laurenti ritta punkti  z_0 punkteeritud ümbruses sisaldab negatiivne osa lõpliku arvu nullist erinevaid liikmeid, st


f(z) = \sum_{k=-\infty}^{\infty} {f_k}(z-z_0)^k = P(z)+f_{-n}(z-z_0)^{-n}+ \ldots + f_{-1}(z-z_0)^{-1}
, kus P(z) on positiivne osa.

Kui f_{-n} \ne \ 0 , siis z_0 nimetatakse n-järku pooluseks.
Kui n=1, siis poolust nimetatakse lihtsaks.

## Pooluse määramise kriteeriumid
# Punkti z_{0} on poolus siis ja ainult siis, kui  \lim_{z \to {z_0}}f(z) = \infty .
# Punkti z_{0} on k-järku poolus siis ja ainult siis, kui  \lim_{z \to {z_0}}f(z)(z-z_0)^{k-1} = \infty , а  \lim_{z \to {z_0}}f(z)(z-z_0)^k \ne \infty .
# Punkt z_{0} on k-järku poolus siis ja ainult siis, kui ta on funktsiooni  F(z)=\frac{1}{f(z)} k-järku nullkoht.

## Vaata ka
* Kõrvaldatav iseärane punkt
* Oluliselt iseärane punkt
Täisfunktsioon

**Täisfunktsioon** on kompleksmuutuja funktsioon, mis on holomorfne kogu komplekstasandil. Täisfunktsiooni mõiste on üldistatav ka mitme kompleksmuutuja funktsioonidele.

Täisfunktsiooni Taylori rida koondub kogu komplekstasandil.

## Omadused
Täisfunktsioonil võib olla iseärane punkt (sealhulgas oluliselt iseärane punkt) lõpmatuses.

Nagu järeldub Liouville'i teoreemist, peab funktsioon, millel puuduvad iseärased punktid kogu laiendatud komplekstasandil, olema konstantne (seda omadust saab kasutada algebra põhiteoreemi elegantseks tõestamiseks).

Täisfunktsioon, millel on lõpmatuses poolus, peab olema polünomiaalfunktsioon. Seega on kõigil täisfunktsioonidel, mis ei ole polünomiaalsed (sealhulgas konstantsed), lõpmatuses oluliselt iseärane punkt. Sellised funktsioonid on transtsendentsed täisfunktsioonid.

Picardi väike teoreem tugevdab Liouville'i teoreemi tunduvalt: mittekonstantne täisfunktsioon võtab kõik kompleksarvulised väärtused peale võib-olla ühe. Näiteks on eksponentsiaalfunktsioon, mis võtab väärtusteks kõik kompleksarvud peale nulli.

### Lahutus lõpmatuks korrutiseks
Nii nagu meromorfseid funktsioone võib vaadelda ratsionaalsete murdfunktsioonide üldistusena, võib täisfunktsioone vaadelda polünomiaalfunktsioonide üldistusena. Kui meromorfsetele funktsioonidele võib üldistada lahutuse lihtsaimateks murdudeks (Mittag-Leffleri teoreem meromorfse funktsiooni lahutusest), siis täisfunktsioonidele üldistub lahutus teguriteks – Weierstrassi teoreem täisfunktsioonidest.

## Näited ja mittenäited
Täisfunktsiooni tüüpilised näited on polünomiaalfunktsioon ja eksponentsiaalfunktsioon, samuti nende funktsioonide summad, korrutised ja superpositsioonid.

John Littlewood nimetab täisfunktsiooni tüüpilise näitena Weierstrassi sigmafunktsiooni.

Logaritmfunktsioon ja ruutjuur ei ole täisfunktsioonid.

## Mitme kompleksmuutuja täisfunktsioonid
Täisfunktsiooni võib vaadelda ruumis \Complex^n.

Olgu k multiindeks, z\in\Complex^n. Rea

\sum_{|k|=0}^\infty a_kz^k(*)

koonduvuse mõiste sõltub liikmete numeratsiooni viisist, seetõttu peetakse koonduvusest rääkides silmas absoluutset koonduvust: 
\sum_{|k|=0}^\infty |a_k||z^k|

Seega, kui rida (*) koondub ruumis \Complex^n, siis selle reaga esitatav funktsioon on täisfunktsioon.

## Täisfunktsioonide ruum
Täisfunktsioonid moodustavad vektorruumi.

Täisfunktsioonide ruumi tähistatakse E (sõnast *entire*), C^n puhul 
E_n. Uuemas kirjanduses kasutatakse tähist H.
Baas (topoloogia)

**Baas** ehk **topoloogia baas** ehk **lahtine baas** ehk **topoloogilise ruumi baas** on topoloogilise ruumi X lahtiste alamhulkade niisugune pere, et iga lahtine hulk topoloogilises ruumis X on baasi elementide ühend. 

Baasi mõiste on üks topoloogia põhimõisteid. Paljudes küsimustes, mis puutuvad mingi ruumi lahtistesse hulkadesse, on piisab piirduda selle ruumi baasi elementide vaatlemisega. 

Sageli esitatakse topoloogia baas selleks, et topoloogiat *defineerida*. Näiteks meetrilisel ruumil defineeritakse topoloogia baasi kaudu, mille moodustavad kõik lahtised kerad.

## Omadused
Topoloogilisel ruumil võib olla palju baase. Suurim neist on kõigi lahtiste hulkade hulk. Teispidiselt ei vasta ühele baasile mitu topoloogiat ehk igale baasile vastab unikaalne topoloogia. Viimane omadus võimaldab topoloogiaid defineerida baasi määratlemise kaudu.

Baaside kaks olulist omadust on:

# Baas  *[[hulga kate|katab]]* hulga X.
# Olgu B_2, B_2 baasi elemendid ja I nende ühisosa, siis iga punkti x \in I  jaoks leidub baasi element B_3, mis kuulub ühisossa I ja mis sisaldab punkti x.

Ükski X alamhulkade kogum, mis ei rahulda üht ülaltoodud tingimiustest ei saa olla ühegi X topoloogia baas. Teistpidiselt, kui mõni X alamhulkade kogum B rahuldab ülaltoodud tingimusi, siis leidub üheselt määratud topoloogia hulgal X, mille baasiks on B. Sellise baasi määratlemine on väga tavapärane viis topoloogiate defineerimiseks. Märkigem veel, et piisav ((kuid mitte tarvilik) on nõuda, et B oleks suletud ühisosade võtmise suhtes. Sel juhul saab teine ülaltoodud tingimustest alati täidetud, sest võib vaida B_3 = I.

## Näited
* Kui X ja Y on topoloogilised ruumid topoloogiate baasidega \mathfrak{B}_X ja \mathfrak{B}_Y, siis topoloogia ruumide korrutisel  X\times Y antakse baasi 
: \mathfrak{B}_{X\times Y} = \{U\times V\,: U\in\mathfrak{B}_X,\,V\in\mathfrak{B}_Y\} abil.Seejuures ei sõltu topoloogia ruumil X\times Y sellest, milliseid ruumide X ja Y baase kasutatakse topoloogia defineerimiseks. Niisugust topoloogiat nimetatakse topoloogiliste ruumide korrutise (standardseks) topoloogiaks.

* Reaalarvude ruumi \R topoloogia defineeritakse kõigi vahemike (a,b) süsteemi abil, mis moodustab selle topoloogia baasi. Analoogselt defineeritakse ruumi {\R}^n topoloogia lahtiste ristkülikute (a_1,b_1)\times(a_2,b_2)\times\dots\times(a_n,b_n) baasi abil, ja see topoloogia langeb ilmselt kokku ruumide otsekorrutise  standardse topoloogiaga.

## Vaata ka
* Eelbaas
Punkteeritud ümbrus

Punkti **punkteeritud ümbrus** on punkti ümbrus, millest see punkt on välja jäetud. 

Punkteeritud ümbrus ei ole rangelt võttes punkti ümbrus, sest punkti ümbrusse peab kuuluma ka punkt ise.

## Formaalne definitsioon
Hulka \dot{V} nimetatakse punkti x\in X punkteeritud ümbruseks, kui 
: \dot{V} = V \setminus \{x\},
kus V on punkti x ümbrus.
Isoleeritud iseärane punkt

**Isoleeritud iseärane punkt** on punkt, mille mingis punkteeritud ümbruses funktsioon f(z) on ühene ja analüütiline, kuid punktis endas kas pole antud või ei ole diferentseeruv.

## Klassifikatsioon

Kui z_0 on funktsiooni f(z) iseärane punkt, siis kuna ta on analüütiline selle punkti mingis punkteeritud ümbruses, siis ta arendub Laurenti ritta, mis selles ümbruses koondub. 

f(z)=\sum_{n\in\Z}a_n(z-a)^n=\sum_{n=0}^{\infty}a_n(z-a)^n+\sum_{n=1}^{\infty}\frac{a_{-n}}{(z-a)^n}.

Selle lahutuse esimest osa nimetatakse Laurenti rea positiivseks osaks, teist osa negatiivseks osaks. 

Funktsiooni punkti iseärane punkt määratakse selle lahutuse negatiivse osa järgi. 

## Vaata ka
*Kõrvaldatav iseärane punkt
*Poolus (kompleksmuutuja funktsiooniteooria)
*Oluliselt iseärane punkt
Üldtopoloogia

**Üldtopoloogia** ehk **hulgateoreetiline topoloogia** on topoloogia haru, milles uuritakse pidevuse (pidev kujutus) ja piirväärtuse mõistet kõige üldisemas mõttes.

## Uurimisvaldkond

Traditsiooniline lähenemine üldtopoloogiale on hulgateoreetiline. Hulka nimetatakse topoloogiliseks ruumiks, kui on antud tema lahtiste hulkade pere, mis rahuldab aksioome.

Topoloogilise ruumi struktuur on ühel hulgal võimalik anda mitmel moel: diskreetsest ruumist kuni mitte-Hausdorffi "triviaalse (antidiskreetse) topoloogiani", mis kleebib kõik punktid kokku.

Hulgateooria alusmõisted (hulk, funktsioon, ordinaal- ja kardinaalarvud, valikuaksioom, Zorni lemma jt) ei ole üldtopoloogia aine, kuid üldtopoloogia kasutab neid aktiivselt.

Üldtopoloogia aine moodustavad:
*topoloogiliste ruumide ja nende kujutuste omadused
*tehted topoloogiliste ruumide ja nende kujutustega
*topoloogiliste ruumide klassifikatsioon

Erinevalt diferentsiaal- ja algebralisest topoloogiast keskendub üldtopoloogia kõige üldisema kujuga pidevate kujutuste (topoloogiliste ruumide omavaheliste kujutuste, mitte keerukamate (algebraliste jne) struktuuridega ruumidele suunatud kujutuste) uurimisele.
 
Üldtopoloogia mõistete hulgas on ümbrus, hulga sulund, hulga sisemus, kompaktne ruum, jada piirväärtus (koonduv jada, koonduv filter).

Üldtopoloogiasse kuulub mõõtmeteooria.

## Ajalugu
Üldtopoloogia sündis 19. sajandi lõpus ja kujunes iseseisvaks matemaatiliseks teaduseks 20. sajandi alguses.

Alustrajavad tööd kuuluvad Felix Hausdorffile, Henri Poincaréle, Pavel Aleksandrovile, Pavel Urõssonile, Luitzen Egbertus Jan Brouwerile.

Muu hulgas lahendati üks üldtopoloogia peamisi ülesandeid – topoloogilise ruumi metriseeritavuse tarvilike ja piisavate tingimuste leidmine.

Kõige tormilisemalt arenes üldtopoloogia kui iseseisev uurimisvaldkond 19. sajandi keskpaigas, 21. sajandi alguses on ta aga pigem abidistsipliin, mis oma mõisteaparaadiga teenindab paljusid matemaatika harusid: topoloogiat, funktsionaalanalüüsi, kompleksmuutuja funktsiooniteooriat, graafiteooriat jne.
 
## Üldistus

Üldtopoloogias defineeritav funktsiooni piirväärtuse mõiste on üldistatav pseudotopoloogiliste ruumide teooria raames.

## Kirjandus
*П. С. Александров, В. В. Федорчук, В. И. Зайцев Основные моменты в развитии теоретико-множественной топологии 
* *Александров П. С.* Введение в теорию множеств и общую топологию – М: Наука, 1977
* *Архангельский А. В., Пономарёв В. И.* Основы общей топологии в задачах и упражнениях – М: Наука, 1974
* *Бурбаки Н. * Элементы математики. Общая топология. Основные структуры – М Наука, 1968
* *Келли Дж. Л.* Общая топология – М: Наука, 1968
* *Энгелькинг Р.* Общая топология – М: Мир, 1986
* *Виро О. Я., Иванов О. А., Харламов В. М., Нецветаев Н. Ю.* Элементарная топология. Учебник в задачах (vene ja inglise keeles)
Jacob Finkelstein

**Jacob Finkelstein** (hiljem tuntud kui **Jackie Fields**; 9. veebruar 1908 Chicago – 3. juuni 1987 Los Angeles) oli USA poksija, rahvuselt juut.

## Harrastajana
Finkelstein võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Finkelstein poksis oktoobrist 1924 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 84 kohtumisel ning võitis neist 72 (neist 31 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Edward Flynn

**Edward Flynn** (25. oktoober 1909 New Orleans, Louisiana – 14. oktoober 1982 Tampa, Hillsborough' maakond, Florida) oli USA poksija.

Flynn võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Flynn poksis detsembrist 1932 (on ka andmeid, et jaanuarist 1930, kuid sel juhul on arusaamatu, kuidas teda lubati harrastajana olümpiamängudele) kuni juunini 1936 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel ning võitis neist 27 (neist 13 nokaudiga) ja kaotas 7 kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Samuel Mosberg

**Samuel A. Mosberg** (14. juuni 1896 Tsisleitaania, Austria-Ungari – 30. august 1967 New York) oli USA poksija, rahvuselt juut.

Mosberg võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Mosberg poksis detsembrist 1920 kuni oktoobrini 1923 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel ning võitis neist 8 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Lainejuhe

**Lainejuhe** ehk **lainejuht** on elektromagnetlaine või helilaine edasikandmise kanal. Elektromagnetlaineks võib olla raadiolaine või valguslaine.

Raadiolainet juhib näiteks kahest rööbitisest elektrijuhist koosnev sümmeetriline liin, samuti asümmeetriline liin ehk koaksiaalliin, mis koosneb traatjuhist ja seda ümbritsevast silindrilisest või ristkülikukujulisest välisjuhist.

Mikrolainete juhtimiseks kasutatakse enamasti ristkülikukujulise ristlõikega metalltoru (ilma sisejuhita), mille ristlõike sisemõõtmed on võrreldavad edasikantava laine pikkusega. Niisuguse lainejuhtme puhul on mikrolaineallikaks magnetron, näiteks radaril ja mikrolaineahjul. 

Trükkplaadil toimib lainejuhina ribaliin, mille moodustab näiteks vaskfooliumi riba fooliumaluspinnaga trükkplaadil.

Valguslainejuhtmeks on klaasist või plastist kiud, milles laine kulgeb kiu kattekihi sisepinnalt peegeldudes.

Detsimeeterlainete ja kõrgemate sagedustega lainete puhul kasutatakse lainejuhet ka induktiivelemendina, mida nimetatakse siis resonaatoriks. 

## Välislingid
*Ülekandeliinid
Ribaliin

**Ribaliin** ehk **mikroribaliin** on ette nähtud mikrolainealasse kuuluvate sagedustega analoog- ja digitaalsignaalide edasikandmiseks trükkplaadil või mikrolülituses.

Ribaliin koosneb ribakujulisest elektrijuhist dielektrilisel kihil ehk substraadil, mille all on maaga (üldjuhtmega) ühendatud juhtiv pind. Ribaliini moodustab näiteks vaskriba fooliumaluspinnaga trükkplaadil, kuid ribaliin võib üleni paikneda dielektriku sees. Samalaadset tarindust kasutatakse ka planaarantennis.

Ribaliini parameetrid sõltuvad isoleerkihi paksusest *h* ja selle materjali suhtelisest dielektrilisest läbitavusest *ε*r. Juhtiva riba laiuse *W* ja pikkuse *L* mikrolaine võnkesagedusel *f* saab arvutada, lähtudes vajalikust lainetakistusest (impedantsist) *Z*0 ja elektrilisest pikkusest, mida väljendatakse radiaanides (rad) või kraadides (deg).

## Viide
Planaarantenn

**Planaarantenn** ehk** plaatantenn** (inglise keeles *patch antenna* või *microstrip antenna*) on kitsaribaline mikrolaineantenn, mille moodustab ristkülikukujuline metallplaat, mis paikneb suuremast maandatud (üldjuhtmega ühendatud) pinnast teatud kaugusel. Niisugune plaat, mille pikkus vastab poolele lainepikkusele (*λ*/2), toimib nagu poollainedipool. Maandatud plaat annab ühtlasi antennile suunatoime. Kõrgemate sageduste korral paikneb vaskplaat ja maandatud pind keraamilise isoleerplaadi vastaskülgedel.

Antenni efektiivsuse ‒ võimenduse ja suunatoime ‒ suurendamiseks moodustatakse niisugustest elementaarantennidest ribaliinide abil mitmeelemendiline lameantenn.Ribaliin on struktuurilt samasugune kui planaarantenn, ainult kitsam; erinev on põhiline tunnussuurus: planaarantennil resonantsisagedus, ribaliinil lainetakistus.

Planaarantenni kasutatakse näiteks mobiilsetes seadmetes (varrasantenni asemel), samuti WiFi-seadmetes.

## Välislingid
* Planaarne antenn
*Patch antenna
Frank DiGennara

**Frank DiGennara** (hiljem tuntud kui **Frankie Genaro**; 26. august 1901 New York – 27. detsember 1966 New York) oli USA poksija.

DiGennara võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

DiGennara poksis oktoobrist 1920 kuni veebruarini 1934 elukutselisena. Ta osales kokku 106 kohtumisel ning võitis neist 76 (neist 17 nokaudiga) ja kaotas 22 (neist 4 nokaudiga) kohtumist ning 8 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Fidel LaBarba

**Fidel LaBarba** (29. september 1905 New York – 2. oktoober 1981 Los Angeles) oli USA poksija, rahvuselt itaallane.

LaBarba võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
LaBarba poksis oktoobrist 1924 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 89 kohtumisel ning võitis neist 68 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 15 kohtumist ning 6 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Lainetakistus

**Lainetakistus** ehk **tunnustakistus** (inglise keeles *characteristic impedance*) on kõrgsageduslikku elektrisignaali edasikandva liini (lainejuhtme) tunnussuurus ja võrdub peegeldusteta liinis kulgeva elektromagnetlaine pinge ja voolu suhtega laine levitee mingis punktis. Lainetakistuse väärtus oleneb liini  tüübist, materjalist ja mõõtmetest, ent mitte liini pikkusest.

Lainetakistus on oluline parameeter energia ja samuti signaali edasikandmisel. Energiaülekanne on maksimaalne, kui liini lainetakistus on võrdne generaatori sisetakistusega ja koormustakistusega, s.t kui liin on generaatori ja koormusega sobitatud. Samuti toimub signaali ülekanne allika ja vastuvõtjaga sobitatud liinis moonutusteta ja vähima kaoga.
## Vaata ka
* Lainetakistus
Resonaator

**Resonaator** (ladina keeles *resonare* 'vastu kajama') on füüsikas keha või kehade süsteem, mis on võimeline hakkama välise ergutuse toimel võnkuma resonantsi tõttu. Enamasti tekitab resonaator harmoonilisi (siinusfunktsioonikohaseid) võnkumisi, mille sagedus on määratud võnkuva süsteemi parameetritega. 

Eristatakse järgmist liiki resonaatoreid:
 
* Akustiline resonaator on näiteks helihark ja pillikeel. Akustilise õõsresonaatori moodustab osaliselt avatud õhumaht, nagu see on oreliviles või viiuli kõlakastis, samuti mõlemast otsast avatud torus, näiteks bassireflekskõlari invertertorus.

* Elektromehaanilise resonaatorina on tuntuim kvartsresonaator (näiteks elektronkellas on kellakvarts omavõnkesagedusega 32 768 hertsi).

* Elektromagnetiline resonaator koosneb mahtuvusest ja induktiivsusest. Levinuim elektriline resonaator on kondensaatorist ja induktiivpoolist koosnev võnkering. Mikrolainete piirkonnas kasutatakse pooli asemel kahest rööbitisest elektrijuhist koosnevat liinilõiku. Niisugune ühest otsast lühistatud liinilõik avaldab lahtises otsas induktiivtakistust. Seega võib liinilõiku vaadelda ühe keeruga poolina. Kui ühendada liinilõigu lahtisse otsa kondensaator, saadaksegi võnkering. Kondensaator võib ka puududa, kui resonantsi saavutamiseks piisab liinilõigu omamahtuvusest.

* Elektromagnetilise resonaatori eriliik on õõsresonaator ‒ metallseintega ümbritsetud suletud ruum, mida võib käsitada mõlemast otsast lühistatud lainejuhtmena. Ruumi mõõtmed ja kuju määravad selle ruumi seintelt peegelduva elektromagnetlaine resonantsisageduse. Niisugust õõsresonaatorit kasutatakse mikrolainete genereerimise seadistes (näiteks magnetronis).

* Optiline resonaator vastastikku asetsevate peeglitega leiab rakendamist lasereis.
## Vaata ka
*Resonants
*Kvartsostsillaator

## Välislingid
*Resonator
Magnetron

**Magnetron** on mikrolaineid (ülikõrgsagedusvõnkumisi vahemikus 0,3…300&nbsp;GHz) tekitav vaakumlamp. Seadise  hõõgkatoodi ja elektromagnetilise õõsresonaatorina toimiva anoodi vahel mõjub elektronidele peale elektrivälja ka ristsuunaline magnetväli. Elektromagnetvõnkumise lainepikkus on määratud resonaatori mõõtmetega. Magnetron sisaldab mitu niisugust sektsiooni, mis on omavahel pilude kaudu ühendatud.

Impulssrežiimis magnetrone kasutatakse mikrolainegeneraatorina radarites ja pidevrežiimis magnetrone näiteks mikrolaineahjus. Magnetrongeneraatori tööks vajalik kõrge anoodpinge – mikrolaineahjul umbes 2000 volti – saadakse võrgupingest transformaatori ja alaldi abil.

## Allikas
*Magnetron
Häädemeeste Issanda Muutmise kirik

**Häädemeeste Issanda Muutmise kirik** ehk **Häädemeeste õigeusu kirik** on EAÕK haldusalas olev õigeusu kirik Häädemeeste vallas Häädemeestel.

## Arhitektuur
Kirik ehitati aastatel 1870–1872 arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Historitsistlikul, ladina risti kujulise põhiplaaniga, maakivist ja tellistest seintega kirikul on kõrged ümarkaarsed aknad ja ümaraknad. Torne on kaks: üks sibulkupliga haritorn ja läänesissepääsu kohal paiknev kaheksatahuline telkkiivri ja sibulaga kellatorn. Fassaadid on pilastritega, lihtsa tellis- ja krohvdekooriga, mida teistel samalaadsetel kirikutel ei leidu. Interjööris on rikkaliku dekooriga kolmekorruseline eklektilises stiilis ikonostaas-kujusein. Kirikut on korduvalt remonditud. 1888. aasta tulekahjus vajus külili peatorni rist. Katust parandati 1990. aasta lõpus.

Kirik on 1998. aastast ehitismälestisena riikliku kaitse all.

Tänapäeval kasutab Häädemeeste õigeusu kirikut Häädemeeste Issandamuutmise kogudus.

## Pildid

Häädemeeste õigeusu kirik 2012.JPG|Kirik 2012. aastal
Häädemeeste Apostliku Õigeusu Issandamuutmise kirik.JPG|Kirik eesvaates
Häädemeeste õigeusu kirik - kroonlühter.JPG|Kroonlühter
Häädemeeste õigeusu kiriku sisemus.JPG|Kiriku sisemus
Häädemeeste õigeusu kirik - vabadussõjas langenute mälestuseks.JPG|Vabadussõjas langenute mälestusplaat
Häädemeeste õigeusu kirik - kirikukellad.JPG|Moskvas valatud tornikellad
Häädemeeste õigeusu kirik (2024).jpg|Häädemeeste õigeusu kirik (2024)
Häädemeeste õigeusu kirik (2024) 2.jpg|Häädemeeste õigeusu kirik (2024)


## Vaata ka
*Häädemeeste vald
*Peeter Laredei

## Viited

## Kirjandus
*"Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri." Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2015. Lk 28-37
*Jaanus Plaat, Arne Maasik "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 324-329

## Välislingid

*
Ekliptilised koordinaadid

**Ekliptilised koordinaadid** on taevasfääri sfäärkoordinaadid, mille põhisuurring on ekliptika ning poolused ekliptika põhja- ja lõunapoolus. 

Vaadeldava taevakeha asendi (suuna) määravad kaks suunakoordinaati: ekliptiline pikkus ja ekliptiline laius. 

## Viited
Friedrich Wilhelm Leuckfeld

**Friedrich Wilhelm Leuckfeld** (ka **Friedrich Wilhelm Leukfeld**; 13. juuli/24. juuli 1749 Paistu – 16. mai/28. mai 1800 Paistu) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tallinnas gümnaasiumi. Ta õppis aastast 1769 Jena ülikoolis, aastast 1772 (immatrikuleeriti 1. juunil 1772) Kieli ülikoolis ja Greifswaldi ülikoolis. Ordineeriti 22. juunil/3. juulil 1777 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1777–1782 Paistu Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1782–1800 oli ta sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Leuckfeld oli samuti Paistu Maarja koguduse õpetaja, onu Johann Georg Leuckfeldt oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. Vanaisa Hermann Zimmermann oli Riia Jaani koguduse abiõpetaja.

## Viited
Ildus Faiz

**Ildus Faiz** (vene keeles Ильдус Ахметович Файзов, Ildus Ahmetovitš Faizov, tatari keeles Илдус Әхмәт улы Фәиз, sündinud 29. jaanuaril 1963) on Tatarstani islami vaimulik, mufti. 

Ta oli 2011–2013 Tatarstani vabariigi muslimite ametliku organisatsiooni esimees.

Ta sai haavata 19. juulil 2012 tema pihta suunatud autopommi plahvatuses.
Georg Friedrich Leuckfeld

**Georg Friedrich Leuckfeld** (13. märts 1718 Großheringen – 22. jaanuar/2. veebruar 1782 Paistu) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Großheringenis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Weimarer Landi kreisis, Tüüringi liidumaal). Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 25. aprillil 1736) Jena ülikoolis. Ordineeriti 11. veebruaril/22. veebruaril 1746 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1746–1782 Paistu Maarja koguduse õpetaja ja aastatel 1767–1782 Pärnu kreisi praost.

## Isiklikku
Tema poeg Friedrich Wilhelm Leuckfeld oli samuti Paistu Maarja koguduse õpetaja, vend  Johann Georg Leuckfeldt oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Christina isa Hermann Zimmermann oli Riia Jaani koguduse abiõpetaja.

## Viited
Nullpunkt

**Nullpunkt** on nulliga märgitud punkt skaalal (ka alguspunkt või lähtepunkt) või koordinaadistikus (koordinaatide alguspunkt).

Nullpunkt võib tähendada ka millegi nullilist väärtust kujutavat (tinglikku) punkti, järku ja muud sellist, näiteks absoluutne nullpunkt. See võib märkida ka kohta, kust mõõtmist alustatakse (nt linna keskpunkt, kust mõõdetakse kõiki kaugusi).

## Allikad
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. http://www.eki.ee/dict/ekss/
Eksponentsiaalne kasvamine

**Eksponentsiaalne kasvamine** (ka **eksponentsiaalne kasv**) on suuruse y suurenemine seose y = a^x järgi, kus a > 1. 

Eksponentsiaalse kasvamise vastandnähtus on eksponentsiaalne kahanemine.

## Viited
Eksponentsiaalne kahanemine

**Eksponentsiaalne kahanemine** (ka **eksponentsiaalne langus**) on suuruse y vähenemine seose y = a^x järgi, kus  0 < a < 1. 

Eksponentsiaalse kahanemise vastandnähtus on eksponentsiaalne kasvamine.

## Viited
Aita Artma

**Aita Artma** (aastani 1956 **Aita Traks**; 17. november 1936 Kõo vald – 8. aprill 2014 Pärnu) oli eesti sõudesportlane ja sõudetreener.

Ta lõpetas 1955. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja õppis Taškendi Kehakultuuriinstituudis.

Ta oli aastatel 1955 ja 1957 Eesti meister sõudmises ning 1963–1966 Usbekistani meister. Tegutses aastaid sõudekohtunikuna, 1966. aastast oli üleliidulise kategooria kohtunik. Ta kuulus spordiühingutesse Spartak ja Kalev.

Ta töötas aastatel 1955–1957 Spartaki sõudetreenerina Pärnus, 1962–1968 sõudetreenerina Usbekistanis ja 1968–1991 laevastiku Tallinna jahtklubis. Aastatel 1956–1960 oli ta sõudeföderatsiooni presiidiumi liige.

## Isiklikku
Ta oli sõudja ja sõudetreeneri Hugo-Herbert Artma abikaasa. 

Tütar Piret Artma (sündinud 1958) on olnud sõudekohtunik ja Sõudeliidu žürii sekretär.
Poeg Toomas Artma (1969) on aerutaja.

## Viited

## Välislingid
*
Kolme sigma reegel

**Kolme sigma reegel** on rakendustes kasutatav tunnuse hajuvuspiiride hindamise eeskiri, mis ütleb, et normaaljaotusega juhusliku suuruse väärtustest kuulub 99,74% lõiku [\bar{x}-3\sigma;\bar{x}+3\sigma], sõltumata keskväärtuse \bar{x} ja standardhälbe \sigma suurusest.

## Viited
Seniitkaugus

**Seniitkaugus** on taevakeha nurkkaugus seniidist; üks horisondilisi koordinaate. 

Seniitkauguse täiendusi 90o-ni nimetatakse taevakeha kõrguseks.

## Vaata ka
*Asimuut
*Asimutaalring
*Vertikaal
*Kõrgus

## Viited
Hans Nielsen

**Hans Jacob Nielsen** (2. september 1899 Næstvedi vald, Sjællandi piirkond – 6. veebruar 1967 Ålborg) oli Taani poksija.

Nielsen oli kokku neljakordne Taani meister – sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1921, 1923 ja 1924.

Nielsen võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carlo Orlandile (Itaalia) ning 3. koha kohtumise Gunnar Berggrenile (Rootsi).

## Viited

## Välislingid
*
Gunnar Berggren

**Gunnar Alf Erik Berggren** (26. jaanuar 1908 Söderby-Karl, Norrtälje vald – 2. september 1983 Stockholm) oli Rootsi poksija.

Berggren oli kokku neljakordne Rootsi meister – kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1925–1927 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aastal.

Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Stephen Halaikole (USA) ning võites 3. koha kohtumises Hans Nielsenit (Taani).

Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jacob Domgörgenile (Saksamaa) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Håkon Lindilt (Norra).

## Viited

## Välislingid
*Gunnar Berggren lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
*