open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haavlid

**Haavlid** on väikese läbimõõduga ümmargused metallist lendkehad, mida kasutatakse haavlipüsside laengutes.

Tavaliselt on haavlid valmistatud antimonilisandiga pliist, vanasti kasutati haavlites lisandina ka arseeni. Antimon ja arseen on lisatud pliile haavli tugevuse suurendamiseks. Kvaliteethaavlid nikeldatakse pealispinna tugevdamiseks. Tänapäeval kasutatakse haavlite valmistamiseks järjest enam ka terast, vismutit või volframit.

Haavleid tugevdatakse selleks, et need lasu hetkel rauaõõnest väljudes vähem deformeeruks. Ümar haavel lendab paremini ja tagab ühtlasema haavlite külvi märgil. Samuti määrib tugevam haavel vähem püssi. 

Kuna plii on mürgine, siis nõuavad keskkonnakaitsjad pliihaavlite keelustamist ja üleminekut terashaavlitele, sest linnud võivad neelata keskkonda sattunud pliihaavleid kivikeste pähe ja seetõttu mürgistusse surra.

## Haavlitega laskmine
Jahil lastakse haavlitega väikeulukeid ja jahilinde. Haavli läbimõõt valitakse vastavalt sihtmärgiks valitud looma või linnu suurusele.   

Sportlikus jahilaskmises kasutatakse haavleid lendavate märkide (taldrikute) laskmiseks: haavleid nr 9 kasutatakse kaarrajal laengukaaluga 24 g. Haavleid nr 7 kasutatakse laskmiseks kaevikrajal ja sportingus laengukaaluga 28 g.

## Haavli maksimaalne lennu kaugus
Normaalse, relvale ette nähtud püssirohulaengu ning lasu 20–30-kraadise tõusunurga korral on haavlitera lennukaugus üldjuhul võrdne haavlitera 100-kordse läbimõõduga meetrites. 
                                                                
## Haavlite andmed

## Kartetšide andmed
Üle 5,50 mm läbimõõduga haavleid nimetatakse kartetšiks ning tähistatakse Rooma numbritega, liikudes suuremalt väiksemale. Kõige suurem käsirelvadest tulistatav kartetš on I – 8,20 mm.

## Vaata ka
*Haavlipüss
*Terashaavlid
*Haaveldamine

## Viited
Pontos

**Pontos** on mäestik Väike-Aasias. Kulgeb Musta mere lõunakaldal ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 3937 meetrit (Kaçkar Dağı) (teistel andmetel ka 3931 ja 3942 m).
Guernsey saar

**Guernsey saar** on saar La Manche'i väinas Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel, Inglise kroonile kuuluva samanimelise krooni sõltkonna peasaar.

Saare pindala on 63 ruutkilomeetrit. Guernsey on künklik, kõrgus merepinnast kuni 110 meetrit.

Saar jaguneb kümneks vallaks.

Põhiosa Guernsey elanikkonnast on tänapäeval ingliskeelne. Romaani keelte hulka kuuluvat Guernsey murret, Guernsey saare varasemat kohalikku keelt, valdas 2001. aasta rahvaloenduse andmetel üksnes 2% rahvastikust. Siiski teatas rahvaloendusel 14% elanikkonnast, et nad saavad Guernsey murdest mingil määral aru. Keelepärand elab edasi saare perekonna- ja kohanimedes. Guernsey murdes kirjutas Georges Métivier (1790–1881), keda peetakse saare rahvusluuletajaks.

Keele kadumine ja inglise keelele üleminek sai alguse 19. sajandil ning hoogustus Teise maailmasõja aastatel, kui enamik koolilapsi oli Saksa okupatsiooni ajaks (1940–1945) Ühendkuningriiki evakueeritud.

Victor Hugo kirjutas mitmed oma tuntumad teosed, nende seas romaani "Hüljatud" ("Les Misérables", 1862), Guernsey saarel eksiilis viibides. Ta pühendas saarele oma 1866. aastal avaldatud romaani "Meretöölised" ("Travailleurs de la Mer", 1866). Selle romaani tegevus toimub just Guernsey saarel. Victor Hugo elukoht Hauteville House Saint Peter Portis on tänapäeval muuseum, mida haldab Pariisi linn. 

Saarele on kirjanduslikku kuulsust lisanud ka Mary Ann Shafferi ja Annie Barrowsi kiriromaan "Guernsey kirjandus- ja kartulikoorepiruka selts" (2008, eesti keeles Evelin Banhardi tõlkes 2018).

Saarel on sündinud ja kasvanud lastekirjanik ja illustraator Shirley Barber.
Vootele Vaska

**Vootele Vaska** (21. märts 1930 Tallinn – 8. oktoober 2021) oli eesti filosoof.

Ta õppis Tallinnas Riiklikus Inglise Kolledžis, pärast 1940. aastat Narva maanteel asunud Tallinna Õpetajate Seminari algkoolis.  

Vaska siirdus pagulusse 1944. aasta septembris 14-aastaselt koos ema, isa, venna Lauri ja õe Jutaga. Pärast Eestist lahkumist õppis Saksamaal Göttingenis eesti gümnaasiumis ja astus seejärel Bonni ülikooli. 

1951. aastal siirdus Vaska New Yorgi Columbia ülikooli filosoofiat õppima, seejärel sai ta stipendiumi Baldwin-Wallace'i kolledžisse Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, mille lõpetas filosoofia erialal. Magistritöö "Nihilismi mõiste Nietzschel" kaitses ta juba Columbia Ülikooli juures. 

1954. aastal teenis sõjaväes ja oli aasta aega Koreas. Tänu sõjaväeteenistuses olemisele sai stipendiumi, täiendas end magistritöö kirjutamise järel Saksamaal Münchenis, Freiburgis, Baselis. 

1964. aastal omandas doktorikraadi Columbia Ülikoolis, kaitstes väitekirja teemal "Olemise mõiste Teichmülleri filosoofias". (Gustav Teichmüller oli 19. sajandil Tartu ülikoolis õpetanud filosoofiaprofessor).

V. Vaska töötas 31 aastat Pennsylvania osariigi Waynesburgi ülikoolis filosoofia õppejõuna.

Ta oli mõjutatud Heideggeri, Jaspersi jpt filosoofiast.

V. Vaska naasis Eestisse pärast 1995. aastat. 

## Ühiskondlik tegevus
Akadeemiliselt kuulus V. Vaska EYS Veljestosse.

Vootele Vaska on asutanud Tartu Ülikooli Sihtasutuse juures Eesti ainsa vaid filosoofiaüliõpilastele mõeldud Gustav Teichmülleri stipendiumi.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Vootele Vaska isa Jakob Vaska oli Vabadusristi kavaler ja Omakaitse ülem Virumaal Teise maailmasõja ajal; keemik Lauri Vaska oli Vootele Vaska vanem vend.

## Välislingid
* Doktoriväitekiri "The Concept of Being in the Philosophy of Teichmüller" Columbia Ülikooli kodulehel
* Andres Langemets, "Filosoofi kojutulek" – Luup, 5. oktoober 1998, nr 20, lk 36–39
*Maris Balbat, Tulin Eestisse nagu koju, Elukiri, 20. august 2011
Liin

**Liin** (tuleneb ladinakeelsest sõnast *linea* 'nöör' või 'joon') on mitmetähenduslik sõna:
***[[Liin (pikkusühik)|Liin]]** on vana pikkusühik Inglismaal, Prantsusmaal ja Venemaal.
***[[Elektriliin|Liin]]** on kahte (või enamat) punkti ühendav elektrienergia edastusrada.
***[[Liin (purjekas)|Liin]]** on purjelaeva taglase osa.
***[[Liin (sordiaretus)|Liin]]** on termin sordi- ja tõuaretusest.
***[[Kaitseliin|Liin]]** on vööndina paiknev kaitserajatiste kompleks.

## Transport
***[[Liin (transport)|Liin]]** on maa-, vee- või õhutee, mida kasutatakse enamasti korrapärase liikluse pidamiseks kahe või enama punkti vahel:
****Liin** on kahte punkti ühendav raudteeliin kõigi sinna juurde kuuluvate ehitiste ja rajatistega.
****Liin** on kahte punkti ühendav rongiliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav bussiliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav reisijate või kaubaveo laevaliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav trollibussiliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav trammiliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav metrooliin.
****Liin** on kahte punkti ühendav lennuliin.
Mediaan

**Mediaan** on variatsioonirea keskmise liikme väärtus. Näiteks variatsioonirea {3, 3, 5, 9, 11} mediaan on 5. Kui reas on paarisarv liikmeid, loetakse mediaaniks tavaliselt kahe keskmise liikme aritmeetiline keskmine, näiteks  {3, 5, 7, 9} mediaan on (5 + 7) / 2 = 6. Kui rea keskel on mitu sama väärtusega liiget, ei identifitseeri mediaan neist ühte liiget, vaid peegeldab nende igaühe väärtust.

Mediaan on 2. kvartiil ehk keskmine kvartiil.
Liin (pikkusühik)

**Liin** oli pikkusühik Inglise Prantsuse ja Vene mõõtühikute süsteemis.

## Inglismaa
::1 liin = 1/12 tolli = 2,1167 mm

## Prantsusmaa
Prantsuse keeles *ligne*, kasutatakse tänapäeval ka kellatööstuses
::1 pariisi liin = 1/12 prantsuse tolli = 2,256 mm

## Venemaal
::1 liin = 1/10 tolli = 2,54 mm 

Venemaal oli liin  relvade kaliibri määramise mõõtühikuks.
Põhja-Aasovimaa

**Põhja-Aasovimaa** (vene *Северное Приазовье*, ukraina *Північне Приазов'я*) on Aasovi mere äärne ala Ukrainas ja Venemaal. 

Aasovimaal elavad muu hulgas Aasovimaa kreeklased.

Aasovimaa hõlmab 8 rajooni Ukraina Donetski, Zaporižžja ja Hersoni oblastis.

Suurim linn on Mariupol.

Piirkonnas on arenenud põllumajandus, toiduainetetööstus ja kalapüük.

## Viited
* Avaldati 15. juuli 2018, Захоплення Азовського моря: військові кораблі Росії за чотири милі від українських пляжів, youtube.com
Abşeroni poolsaar

**Abşeroni poolsaar** (aseri *Abşeron yarımadası*) on poolsaar Kaspia mere ääres. Kuulub Aserbaidžaanile. Poolsaarel asub Bakuu linn.

Abşeroni poolsaar ulatub 60&nbsp;km pikkuselt Kaspia merre, selle suurim laius on 30&nbsp;km. Poolsaare tipus asub Abşeroni rahvuspark.

Abşeroni poolsaarel on rikkalikud nafta- ja maagaasimaardlad.
Otterwischi vald

**Otterwisch** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Vallaosad
Otterwisch ja Großbuch.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Aceh

**Aceh** ['atšeh] on autonoomne provints (1. järgu haldusüksus)  Indoneesias. Hõlmab Sumatra saare põhjapoolse otsa. Piirneb idas Põhja-Sumatra provintsiga.

## Ajalugu
Esimene sultanaat, Perlak, asutati Acehil 804. aastal. 1205. aastal asutati Acehi sultanaat. Esimese eurooplasena külastas Acehi alasid Marco Polo 1292. aastal. 18. sajandil sattus Aceh Hollandi mõjusfääri. 1873–1903 toimus Acehi sõda Hollandi Ida-India kompanii ja Acehi sultanaadi vahel. Kuigi Holland võitis sõja jätkus sisside relvastatud vastupanu 1942. aasta Jaapani okupatsioonini. 1945–1949 toimunud Indoneesia iseseisvussõjas toetasid Acehi elanikud Indoneesia valitsust. 1953. aastal puhkes Acehil mäss, mille mahasurumiseks kulus keskvalitsusel mitu aastat. 1959. aastal anti provintsile eristaatus.

1976. aastal asutatud Acehi iseseisvusliikumine avaldas keskvalitsusele relvastatud vastupanu 2005. aastani. 15. augustil 2005 sõlmiti Soomes Vantaas rahulepe Acehi Vabastusliikumise ja Indoneesia valitsuse vahel. Lepingu kohaselt pani vabastusliikumine relvad maha ning Indoneesia viis provintsist välja sõjaväe ja politsei. Leppe täitmist valvavad ASEANi ja Euroopa Liidu vaatlejad.

Acehi rannikualad said tugevasti kannatada 2004. aasta India ookeani maavärinas ja sellele järgnenud tsunami tõttu.

Acehil on Indoneesia suurimad nafta- ja maagaasivarud.

## Haldusjaotus

Aceh jaguneb 18 maakonnaks (kabupaten) ja 5 linnaks (kota).

## Viited

## Välislingid

*Acehi koduleht
*http://www.achehtimes.com/
*http://www.aceh.net/
Radio Bam

**"Radio Bam"** oli Bam Margera raadiosaade satelliitraadios Sirius kanalil 28 Faction.

Saade oli eetris esmaspäevaõhtuti ja kestis 60 minutit. Esimene saade läks eetrisse 15. novembril 2004 ja viimane 18. veebruaril 2013, kokku tehti 302 saadet.
Pão de Açúcar

**Pão de Açúcar** [paun de ass'ukar] (eesti keeles mööndav *Suhkrupeamägi*) on kaljumägi (monoliit) Brasiilias Rio de Janeiros. See on üks Rio de Janeiro tuntumaid vaatamisväärsusi. Mägi tõuseb merepinnast 396 m kõrgusele. Tippu viib 1400 m pikkune köisraudtee.
Adamstown

**Adamstown** on asula Pitcairni saarel, Pitcairni halduskeskus. Seda peetakse maailma väikseimaks pealinnaks.

Asulas elab umbes 45 inimest (u 90% Pitcairni elanikest, teistel andmetel kõik saareelanikud). 

Adamstownis on kool, kirik, muuseum ja postkontor.
Dinoflagellaadid

**Dinoflagellaadid** (*Dinoflagellata*) ehk **vaguviburvetikad** on alveolaatide superhõimkonda kuuluv suur rühm protiste. Dinoflagellaate on teada umbes 4000 liiki.

Enamik dinoflagellaate kuulub mereplanktonisse, vähem leidub magevees elavad vorme. Dinoflagellaatide populatsioon ja levik sõltub suuresti temperatuurist ja soolsusest. Nendest umbes pooled on autotroofsed ning ränivetikate järel on nad arvukuselt eukarüootsete vetikate seas teised. Primaarprodutsentidena on nad tähtsal kohal vee toiduahelates. Mõned liigid, näiteks zooksantellid, elavad endosümbiontidena mereloomades ja teistes protistides, samuti mängivad nad olulist rolli korallriffide ökosüsteemis. Mõned dinoflagellaadid on ka röövloomad, üksikud vormid parasiitsed.

Mõnedel liikidel esineb bioluminestsentsi. Ka Eestis võib hilissuveõhtuti Läänemeres kohata veele eresinise kuma andvaid dinoflagellaate (*[[Alexandrium ostenfeldii]]*). 

## Klassid
**[[Dinophyceae]]*
**[[Noctiluciphyceae]]*
**[[Syndiniophyceae]]*

## Eesti liike
**[[Ceratium hirundinella]]*
**[[Ceratium furcoides]]*
**[[Dinophysis acuminata]]*

## Viited
Aden

**Aden** ('paradiis') on linn Jeemenis, Jeemeni peamine majandus- ja kaubanduskeskus. Asub Adeni lahe kaldal, Bab el Mandebist 170 km ida pool.

Adeni vanalinn koos endise sadamaga asub kustunud vulkaani kraatris. 

Adenis on naftatöötlemistehas ning konteinersadam, mille juures on vabakaubandustsoon. 

Aastal 1975 asutati Adeni ülikool. 

## Ajalugu
Vana- ja keskajal oli Aden tähtis sadamalinn, mille kaudu käis Euroopa ja Aasia vaheline kaubandus.

1838. aastal loovutati Aden Suurbritanniale. 1. aprillil 1937 loodi Adeni ja selle ümbruse territooriumil eraldi Adeni Koloonia.  18. jaanuaril 1963 läks see territoorium Adeni Riigi nime all Lõuna-Araabia Föderatsiooni koosseisu.  

1967–1990 oli Aden Lõuna-Jeemeni pealinn.

## Vaatamisväärsused
Adenis on 11. sajandist pärinev linnamüür kuue 13. sajandist pärineva torniga. 

 

## Välislingid

*Adeni sadama koduleht
Travendali rahu

**Travendali rahu** oli rahuleping, mis sõlmiti 18. augustil 1700 Rootsi kuninga Karl XII ja Taani kuninga Frederik IV vahel.

Rahuleppe kohaselt tagastas Taani Schleswigi maakonna Holstein-Gottorpi hertsogile, kes oli Rootsi liitlane. Samuti lubas Taani mitte sõdida Rootsi vastu.
Sergei Kovaljov

**Sergei Kovaljov** (*Сергей Адамович Ковалев*; 2. märts 1930 Seredõna-Buda – 9. august 2021 Moskva) oli Venemaa poliitik, inimõigusaktivist, endine dissident ja poliitvang. 

Hariduselt bioloog, lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli 1954. aastal.

Kovaljov mõisteti 1974. aastal 7 aastaks sunnitööle "nõukogudevastase agitatsiooni ja propaganda" eest. Pärast sunnitöölt vabanemist viibis ta 3 aastat asumisel Kolõmas. 

Ta oli üks inimõigusorganisatsiooni Memorial asutajaid ja selle kaasesimees.

Ta on olnud Riigiduuma liige (Venemaa Demokraatlik Valik) ja Venemaa inimõiguste volinik.

Kovaljov kritiseeris teravalt autoritaarseid tendentse Venemaal ja sõda Tšetšeenias.

## Tunnustus
* 1995 – Euroopa Nõukogu inimõiguste auhind
* 2005 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
* 2009 – Sahharovi auhind (koos inimõigusorganisatsiooniga Memorial)

## Teosed
*"Putini sõda" (2000)

## Välislingid
* Miks Putin võidab, Postimees, 8. detsember 2007
Ādaži

**Ādaži** on linn Lätis, Ādaži piirkonna ja  Ādaži valla halduskeskus. Asub Riiast 25 km kirdes Koiva jõe ääres.

Linnas eristatakse järgmisi linnaosasid: Dailas, Gaujmalas, Muiža, Podnieki, Smilgas ja Vējupe.

Kuni 2009. aasta haldusreformini kuulus Ādaži Riia rajooni. Linnaõigused sai 1. juulil 2022.

Linnast läheb läbi maantee A1. Seal asuvad Strēlnieki ja Pagriezens uz Carnikavu bussipeatus (Tallinna suunal) ning Ādažu muiža, DUS Viada, Ādaži, Draudzības iela, Podnieki, Krastupes iela, Siltumnīca, Ādažu skola ja Ādažu centrsi bussipeatus.

Ādažis asub mälestusmärk Nõukogude sõduritele. Linnas on raamatukogu.

Looduskaitsealustest puudest kasvavad linnas Smilgase tamm, üks hall nulg, punane tamm, läänepärn (ümbermõõt 4,03 m) ja veel seitse nimetut kaitsealust tamme.

## Elanike arv


* 303 (1965)
* 587 (1970)
* 3450 (1979)
* 4000 (1989)
* 4214 (2000)
* 4610 (2006)
* 5000 (2008)

* 5773 (2011)
* 6103 (2015)
* 5773 (2021)
* 7482 (2021)
* 7913 (2025)


## Vaata ka
*Ādaži ordulinnus (saksa *Neuermühlen*)
*Ādaži kihelkond
*NATO HQ MND North (*Headquarters Multinational Division North*)

## Viited

## Välislingid

*http://www.adazi.lv
Det Radikale Venstre

**Det Radikale Venstre** on Taani sotsiaalliberaalne partei. Partei asutati Venstre partei vasakpoolse tiiva eraldumisega 21. mail 1905. Partei on läbi aja teinud koostööd nii parempoolsete kui ka vasakpoolsete erakondadega. Viimaste valimiste ajal toetasid sotsiaalliberaalid sotsiaaldemokraatide peaministrikandidaadi Helle Thorning-Schmidti kandidatuuri.

## Valimised
2007. aasta Taani parlamendivalimistel sai partei 5,1% häältest ja 9 mandaati 179-st. Pärast valimisi jäid nad endiselt opositsiooni.
## Rahvusvahelistesse organisatsioonidesse kuulumine
Partei kuulub nii liberaalsetesse kui ka tsentristlikesse organisatsioonidesse. Rahvusvahelisel tasandil kuulutakse nii Liberaalsesse Internatsionaali kui ka omatakse vaatlejastaatust Euroopa Keskparteide Võrgustikus. Euroopas kuulutakse Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse. Põhjamaade nõukogus kuulutakse Keskparteide gruppi. Euroopa Parlamendis erakonnal kohti pärast erakonna lõhenemist 2007. aastal enam ei ole.
## Ajalugu
Partei esimene programm oli Odense programm. Nimi "Det Radikale Venstre" tähendab taani keelest otsetõlkes "radikaalne vasak". Seda tõlget tuleb vaadata 19. sajandi kontekstis, kus vasakpoolseks peeti liberaale. Kuna nad olid lahkulöönud Venstrest vasakpoolsem/radikaalsem, siis võtsid nad enda eristamiseks kasutusele täiendi "Radikal". Enne 1940. aastat pidas partei end sotsiaalradikaalseks erakonnaks, 1949. aastast peab erakond end sotsiaalliberalismi esindajaks. 

7. mail 2007 lahkus erakonnast parem tiib, mis asutas paremtsentristliku Uue Alliansi.
## Välislingid
*Erakonna koduleht (peamiselt taani keeles)
*Ingliskeelne resümee erakonna kodulehel
Playboy Eesti väljaanne

**Playboy Eesti väljaanne** ilmus oktoobrist 2007 detsembrini 2011.

## Vaata ka
*Playboy

## Välislingid
*Playboy kirjastajat ähvardab pankrot, e24.ee, 2. detsember 2009
Kuulojuhe

**Kuulojuhe** on mitmesooneline elektrijuhe, mida varasematel aegadel kasutati laialdaselt ruumide siseinstallatsiooniks.  

Kuulojuhe koosneb kahest või rohkemast isoleeritud juhtmest, mille peale on keritud paberist kaitsekiht ning selle peale on tihedalt pikivaltsiga valtsitud õhuke metallkest. 

Kuulojuhtme leiutas ja patenteeris 1905. aastal saksa elektriinsener Ernst Kuhlo.

## Vaata ka
* Juhe
* Nöörjuhe
Kuivelement

**Kuivelement** on Leclanché element, mille vedel elektrolüüdilahus on muudetud voolamise vältimiseks pastaks või on sellega immutatud elemendi elektroode eraldav, separaatorina toimiv materjal. Georges Leclanché valmistas niisuguse kuivelemendi juba 1876. aastal, kasutades separaatorina elektrolüüdiga immutatud vatti. Seejärel on kuivelementidena toodetud kõik Leclanché elemendi edasiarendused (tsinksüsielemendid) ja samuti leeliselemendid.

## Vaata ka
*Galvaanielement
*Primaarelement
Ripsloomad

**Ripsloomad** ehk **tsiliaadid** ehk **ripsmekandjad** (*Ciliophora* ehk *Ciliata*) on üks tähtsamaid protistide rühmi, mis kuulub alveolaatide superhõimkonda. Tsiliaate võib leida enamikust veekogudest ja mullast. Tsiliaatide seas on nii endo- kui ektosümbionte, samuti parasiitse eluviisiga vorme. Ripsloomi on teada umbes 12 000 liiki.

Tsiliaatide suurus on enamasti väiksem kui 2 mm. Hõimkonna nimetus tuleneb sellest, et nende kehal esineb ripsmeid, mille struktuur sarnaneb viburi omaga. Ripsmeid kasutavad nad nii ujumiseks, ronimiseks, kinnitumiseks, toitumiseks kui ka ärrituste vastuvõtmiseks.

Mõned ripsloomad on fotosünteesi võimelised, tänu endosümbiootsetele vetikatele või neelatud plastiididele.

Ripsloomad moodustavad suure osa meie veekogude zooplanktonist.

Eestis on ripsloomade uurimisega tegelenud Priit Zingel.

## Süstemaatika
### Klassid ja alamklassid
**[[Karyorelictea]]*
* *[[Spirotrichea]]*
** *[[Choreotrichia]]*
** *[[Oligotrichia]]*
** *[[Stichotrichia]]*
** *[[Hypotrichia]]*
* *[[Litostomatea]]*
** *[[Haptoria]]* 
** *[[Trichostomatia]]* 
* *[[Phyllopharyngea]]*
** *[[Phyllopharyngia]]*
** *[[Rhynchodia]]*
** *[[Chonotrich]]*
** *[[Suctoria]]* 
* *[[Nassophorea]]*
* *[[Colpodea]]*
* *[[Prostomatea]]* 
* *[[Oligohymenophorea]]*
** *[[Peniculid]]* 
** *[[Hymenostome]]* 
** *[[Scuticociliate]]*
** *[[Peritrichia]]* 
** *[[Astome]]*
** *[[Apostome]]*
* *[[Plagiopylid]]*

## Eestis esinevate liikidega perekondi
Eestis on ripsloomi kokku umbes 200–300 liiki.
**Balantidium*
**Colpidium* 
**Ichthyophthirius*
**Mesodinium*
**Ophrydium*
**Paramaecium* – kingloom
**Spirostoma*

## Vaata ka
*infusoorid
**[[Tetrahymena]]*
Leclanché element

**Leclanché element** on prantsuse keemiku Georges Leclanché valmistatud galvaanielement (primaarelement), mille ta patenteeris 1866. aastal. Esialgu oli see vedela elektrolüüdiga, kuid juba 1876. aastal valmistas ta ka nn kuivelemendi. 

Leclanché elemendi edasiarendustena valmistatud tsinksüsielemendid ja neist koostatud patareid (nt kolmest elemendist koosnev taskulambipatarei) olid eelmisel sajandil akude kõrval peamised autonoomse (võrguvaba) toite allikad.

Elemendi positiivne elektrood on mangaan(IV)oksiidist, millele on lisatud grafiiti ja tahma, voolujuhiks on grafiitpulk. Negatiivne elektrood on valmistatud tsingist. Elektrolüüdiks on ammooniumkloriidi või mõne muu kloriidi vesilahus, mis on kuivelementides paksendatud nt tärklisega.

Leclanché elementide algpinge on 1,5–1,6 V ja lõpp-pinge, millel säilib töövõime, on 0,7–0,9 V. 

## Vaata ka
*Tsinksüsielement
*Primaarelement
Kaelusviburlased

**Kaelusviburlased** ehk **kaelusflagellaadid** (*Choanoflagellatea*, *Choanoflagellata*, *Choanomonada*, varasema nimega *Craspedophyceae*) on väike rühm viburiga protiste. 

Neid peetakse loomade fülogeneetiliselt lähimateks sugulastek. 

Kaelusviburlased elavad nii mere- kui ka magevees.

Kaelusviburlasi on teada umbes 150 liiki.

Kõikidel kaelusviburlastel on üks vibur. Viburiga tekitavad nad vees rakupoolse keerise, mis tagab toiduosakeste jõudmise rakupinnale (kaelustele). Toit neelatakse alla kulenditedega.

## Klassifikatsioon
Kaelusviburlasi on kolm sugukonda:
**[[Acanthoecidae]]* 
**[[Codosigidae]]* 
**[[Salpingoecidae]]*
Galettpatarei

**Gallettpatarei** on lapikutest primaarelementidest koostatud keemiline vooluallikas. 

Lapikelemendid võimaldavad kõige otstarbekamalt kasutada patarei mahtu. Niisugustest patareidest on kõige laiemalt kasutusel tsinksüsielementidest või leeliselementidest patareid 9-Volt-Block (endisaegse nimega „Krona“). Peale risttahukakujuliste on ka silindrilisi primaarpatareisid (vt tabel artiklis "Primaarelement").

Gallettpatareisid kasutatakse elektritoiteallikana peamiselt autonoomset (võrguvaba) toidet vajavates kompaktsetes seadmetes, näiteks suitsuanduris, testris, juhtimispuldis jm.

## Vaata ka
* Primaarelement
Adam Friedrich von Stackelberg

**Adam Friedrich von Stackelberg** (30. aprill (vkj 19. aprill) 1703 Pidula mõis – 3. mai (vkj 22. aprill) 1768 Mäo mõis) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane, vabahärra.

Adam Friedrich von Stackelberg sündis Saaremaa kuberneri vabahärra Karl Adam von Stackelbergi ja Hedvig Ingeborg Clodt von Jürgensburgi pojana.

Aastail 1725–1729 oli ta Eestimaa rüütelkonna sekretär, 1740–1741 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik 1741–1751.

Talle kuulusid Mäo, Koigi, Triigi, Mündi, Piiumetsa Alavere, Voka mõis ja Raasiku mõis.

## Perekond

Adam Friedrich von Stackelberg abiellus 1727. aastal rüütelkonna peamehe Bengt Gustav von Roseni tütre Katharina Elisabeth von Roseniga (1707–1775). Abielust sündisid:

*Hedwig Elisabeth von Stackelberg (1728–1758), abiellus Johann Adam von Grünewaldtiga
*Berend Reinhold von Stackelberg (1733–1795), Mäo, Mündi, Aru, Laimetsa, Salametsa ja Ollepa mõisnik
*Matthias Friedrich von Stackelberg (1734–1789) Triigi ja Vodja mõisnik
*Katharine Elisabeth von Stackelberg (1735–1816), abiellus Johann Adam von Grünewaldtiga
*Johann Wolmar von Stackelberg (1736–1775), Vodja mõisnik ja Eestimaa rüütelkonna sekretär
*Anna Elisabeth von Stackelberg (1740–1818), abiellus vabahärra Wolter Adam von Stackelbergiga. 
*Woldemar von Stackelberg (sündis 1741)
*Helene Elisabeth von Stackelberg (1743–1815), abiellus Eestimaa rüütelkonna peamehe Moritz Engelbrecht von Kurselliga
*Juliane Elisabeth von Stackelberg (sündis 1747)
*Peter Otto von Stackelberg (1747–1758)

### Sugupuu

## Vaata ka
*Stackelberg
## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Thallwitzi vald

**Thallwitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis, Leipzigist pisut idas.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

Vallast voolab läbi Mulde jõgi, mis suubub Elbesse.

Valla pindala on 53,00 km². Vallas elas 1. jaanuari 2007 seisuga 3838 ja 31. detsembri 2009 seisuga 3793 inimest.

Vallaosad on Böhlitz, Canitz, Kollau, Lossa, Nischwitz, Röcknitz mit Treben und Zwochau, Zwochau, Thallwitz ja Wasewitz.

Valla keskus asub 110 m kõrgusel merepinnast.

Thallwitzi on esmamainitud 31. juulil 1253 Meißeni markkrahvi Heinrichi dokumendis Talvitzi nime all. On oletatud, et Thallwitz on mäksa vanem, võib-olla isegi slaavlaste asutatud, kes sealkandis enne germaanlasi elasid.

16. sajandil ehitasid kohalikud elanikud Thallwitzi lossi, mis koos pargiga on tänapäevani valla üks peamisi vaatamisväärsusi. 1575. aastal on mainitud Canitzi ja Dallwitzi asulat. Tänapäevast nimekuju on esimest korda kasutatud alles 1791. Teine loss ja park asub Nischwitzis ja ka Röcknitzis on härrastemaja. Lisaks on vallas säilinud viis kirikut: Böhlitzis, Nischwitzis, Röcknitzis, Thallwitzis ja Wasewitzis.

Pärast Saksa DV 1952. aasta haldusreformi oli Thallwitzi vald tänapäevasest palju väiksem, seal elas tuhatkond inimest. 1957. aastal liideti vallaga Kollau, 1973 Canitz ja Lossa ning 1993 Nischwitz. 1. aprillil 1996 liideti vallaga Röcknitz ja Böhlitz.

Vallast läheb läbi raudtee, aga reisirongiliiklus lõpetati sellel 1978. Nüüd asub lähim raudteejaam Ellenburgis, mis asub samuti Mulde jõe ääres umbes 5-6 km põhja pool. Ellenburg asub Halle–Cottbusi raudteeliinil. Tänapäeval läbib igal tööpäeval valda mitu bussiliini.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Toiteallikas

**Toiteallikas** on mitmetähenduslik sõna. Selle all võidakse mõelda
*Toiteplokki
*Impulsstoiteallikat
*Vooluallikat
Thümmlitzwalde vald

**Thümmlitzwalde** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2011 liideti Grimma linnaga.

## Vallaosad
* Böhlen koos osadega Böhlen ja Seidewitz
* Dürrweitzschen koos osadega Dürrweitzschen, Motterwitz ja Muschau
* Leipnitz koos osadega Leipnitz, Frauendorf, Keiselwitz, Kuckeland, Papsdorf ja Zeunitz
* Ragewitz koos osadega Ragewitz, Bröhsen, Haubitz, Pöhsig ja Zaschwitz
* Zschoppach koos osadega Zschoppach, Draschwitz, Nauberg, Ostrau ja Poischwitz
Zschadraßi vald

**Zschadraß** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2011 liideti Colditzi linnaga.

## Vallaosad
Zschadraß, Zollwitz, Terpitzsch, Hausdorf, Erlbach, Bockwitz, Meuselwitz, Commichau, Zschirla, Kaltenborn, Skoplau, Collmen, Erlln, Koltzschen, Maaschwitz, Podelwitz, Raschütz, Tanndorf.
Alam-Sileesia Oberlausitzi kreis

**Alam-Sileesia Oberlausitzi kreis** oli 1994–2008 kreis Saksimaa idaosas, otse Poola piiri ääres. Kreis oli Saksamaal idapoolseim ja ka pikima nimega. 2008. aastast kreisi vallad Görlitzi kreisi koosseisus.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:
# Bad Muskau (4038)
# Niesky (10 766)
# Reichenbach (4209)
# Rothenburg (5653)
# Weißwasser, suur kreisilinn (20 823)

Vallad:
Agartala

**Agartala** on linn Indias, Tripura osariigi pealinn. Asub 2 km kaugusel Bangladeshi piirist.

Linn on kaubanduse keskus. Selle ümbruses Haroa jõe äärsel tasandikul on arvukalt külasid.
Aginskoje

**Aginskoje** on alev Venemaal Taga-Baikali krais. Oli 2008. aastani Aga Burjaadi autonoomse ringkonna keskus. Asub Aga jõe vasakul kaldal.

Aginskoje asutati 1811. aastal, aleviks nimetati 1959. 

## Kultuur
### Vaatamisväärsused
Alevis asub Aga datsan.

## Elanikkond

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest burjaate 74,3% ja venelasi 23,4%.

## Välislingid

*Palana koduleht

Aginskoe (Zabaykalsky Krai)
Aguascalientese osariik

**Aguascalientese osariik** (hispaania keeles 'kuumad allikad') on osariik Mehhiko keskosas. See paikneb Zacatecase osariigi ja Jalisco osariigi vahel.

2023. aastal on Aguascalientese osariik Ameerika kultuuripealinn.

See on elanike arvult riigi kuues väiksem ja pindalalt neljas väiksem osariik, kuid rahvastikutiheduselt neljandal kohal. Osariigi 1,3 miljonist elanikust elab üle 900 000 osariigi pealinnas Aguascalienteses.

Aguascalientese piirkonnas asub palju kuumaveeallikaid. Ajalooliselt on Aguascalientes tuntud raudtee- ja tekstiilitööstuse poolest, samuti ka tänapäevani levinud veini valmistamise poolest.

## Ajalugu
Aguascalientese osariik on loodud 1835. aastal.

## Haldusjaotus
Aguascalientese osariik on jagatud 11 kohalikuks omavalitsusüksuseks.

## Vaata ka
* Aguascalientese osariigi lipp

## Viited
Aguascalientes

**Aguascalientes** (hispaania 'kuumad veed') on linn Mehhikos, Aguascalientese osariigi ja Aguascalientese valla halduskeskus.

Aguascalientes asutati 1575. aastal.

Linn on tuntud seal iga aasta aprillis peetava rahvapeo Feria Nacional de San Marcose järgi.
Järva-Peetri kirik

**Järva-Peetri Püha Peetruse kirik** (ka *Peetri kirik*; vanemais allikais ka *Ämbra kirik*) on kirik Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus. Varem jäi kirik Järvamaale Peetri kihelkonda.

Pühale Peetrusele pühitsetud kirikut kasutab EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus.

## Ajalugu

Kirikut hakati ehitama tõenäoliselt 13. sajandi lõpus ja see valmis arvatavasti 14. sajandi alguses, mis teeb sellest Järvamaa noorima kodakiriku.

Järvamaa suurim kirik järgib tüüpilist maakonna kodakirikute stiili ja koosneb kolmelöövilisest pikihoonest, ühe võlvikuga väiksemast nelinurksest kooriruumist ja läänetornist.

Kiriku kellatorn oli algselt pikihoone seinast vaid platvormkorruse võrra kõrgem. Alumine võlvkorrus on idaküljest avatud ja moodustab kesklööviga ühtse ruumi. Müüritrepp paikneb lääneseinas ning viib nii torni platvormkorrusele kui ka pikihoone võlvipealsele.


Järva-Peetri kirik2.jpg|Järva-Peetri kirik
Peetri kabel.jpg|Kabel kirikuaias.
Järva-Peetri Vabadussõja mälestussammas 2010.jpg|Vabadussõjas langenute monument kirikuaias


Pikihoone põhjaseinas ja tornifassaadis asuvad Järvamaa kirikutele iseloomulikud kitsad ja teravkaarsed raidportaalid.

Pikihoone võlve toetab kolm paari jämedaid ümarsambaid.

Kiriku kellatorn sai praeguse kuju ja kõrguse (69,7 m)  1868. aastal, arhitekt Johann Gottfried Mühlhauseni projekti järgi. Peetri kiriku torn on Järvamaa omadest kõrgeim ja Pilistvere kiriku torni järel pikkuselt teine maakiriku torn Eestis.

Tõenäoliselt 14. sajandi teisel poolel rajati raidportaaliga põhjaeeskoda.

Kiriku juures on kirikuaed (Järva-Peetri kirikuaed).

Järva-Peetri kirikus on töötanud Heinrich Stahl ja Christoph Beermann.

## Sisustus

Peetri kiriku altar, kantsel ja pingistik pärinevad 19. sajandi teisest poolest.

Säilinud on kaks 16. ja 17. sajandi krutsifiksi, kaks laelühtrit aastaist 1651 ja 1652, messingist laelühter 18. sajandist ja mõned 16. ja 17. sajandi hauaplaadid.


Fail:Järva-Peetri kiriku interjöör 2010.jpg|Interjöör
Fail:Järva-Peetri kiriku altar.jpg|Vaade altarile
Fail:Järva-Peetri kirik. Vaade orelile.jpg|Vaade orelile
Fail:Evangelistide kujutisega hauaplaat Järva-Peetri kirikus.jpg|Köisi mõisniku Peter Stormkrantzi ja tema abikaasa hauaplaat 17. sajandist
Fail:Sõjamehe kujutisega hauaplaat Järva-Peetri kirikus.jpg|Brun Drolshageni hauaplaat 16. sajandist, mis varem asus Paide vanas kirikus


## Välislingid

*
*
*Järva-Peetri kirik Järvamaa infoportaalis
Oranienburg

**Oranienburg** on linn Saksamaal Brandenburgi liidumaal, Oberhaveli kreisi keskus. Asub Haveli jõe ääres, 35 km Berliinist põhja pool.

## Ajalugu

Oranienburg on rajatud 12. sajandil. 1216. aasta on teda mainitud nimega **Bötzow**. Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelm kinkis Bötzowi ümbruse 1650. aastal oma naisele Oranje-Nassau krahvi tütrele Luise Henriettele ja lasi sinna ehitada hollandipärase lossi. 1653. aastal nimetati Bötzow Oranienburgiks.

1933. aastal rajasid natsid linna Sachsenhauseni koonduslaagri.

Oranienburg on Berliini S-Bahni liini S1 lõpp-peatus.

## Linnaosad
*Friedrichsthal
*Germendorf
*Lehnitz
*Malz
*Oranienburg (Kernstadt)
*Sachsenhausen
*Schmachtenhagen
*Wensickendorf
*Zehlendorf

## Viited

## Välislingid

*Oranienburgi koduleht
Bengt Gustav von Rosen

**Bengt Gustav von Rosen** (1665–1725) oli baltisaksa poliitik.

Rosenite aadlisuguvõsast, Bengt Gustav von Rosen sündis Tallinna asehalduri Axel von Roseni ja Helene Dorothea von Wrangelli pojana. 

Rosen teenis Rootsi sõjaväes, kus sai lõpuks majori auastme. 

1702–1705 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem 1705–1710 Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Roosna-Alliku, Mäo, Vodja ja Viisu mõis.

## Perekond

1693. aastal abiellus Rosen kindralleitnant Hans von Ferseni tütre Magdalena Elisabeth von Ferseniga. Neil oli kolm tütart:
*Margaretha Anna von Rosen (1695–1731), Roosna-Alliku mõisnik, abiellus 1721 Haljava mõisniku ja maanõuniku, vabahärra Georg Johann von Stackelbergiga (surn.1766).
*Katharina Elisabeth von Rosen (1707–1775), Mäo ja Vodja mõisnik, abiellus 1727 rüütelkonna peamehe vabahärra Adam Friedrich von Stackelbergiga.
*Brita Eleonora von Rosen (surnud 1746), Viisu mõisnik, abiellus 1727 Kukruse mõisniku ja maanõuniku Kaspar Friedrich von Engelhardtiga (surn.1768).

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*
Moritz Engelbrecht von Kursell

**Moritz Engelbrecht von Kursell** (21. juuni (vkj 10. juuni) 1744 Ehmja mõis – 13. oktoober (vkj 2. oktoober) 1799 Esna mõis) oli baltisaksa poliitik.

Moritz Engelbrecht von Kursell sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Christopher Engelbrecht von Kurselli (1685–1756) ja Gertrude Sophie von Schwengelmi pojana.

Ta õppis aastatel 1763–1766 Leipzigi ülikoolis.

1767–1777 oli ta Eestimaa rüütelkonna kantselei majandussekretär, 1783. aasta jaanuarist kuni oktoobrini Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1783–1786 kubermangu aadlimarssal ning 1783−1796 Tallinna südametunnistuskohtu president ning  1796. aastast Eestimaa maanõunik.

Ta oli ka Eestimaa Rüütli- ja Toomkooli kuraator ja tegelik riiginõunik.

Moritz Engelbrecht von Kursellile kuulus Väike-Kareda ja Esna mõis.

## Perekond
Moritz Engelbrecht von Kursell abiellus rüütelkonna peamehe Adam Friedrich von Stackelbergi tütre Helene Elisabeth von Stackelbergiga.

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Kertš

**Kertš** on linn Ukrainas Krimmi poolsaare idatipus, Kertši poolsaarel. Asub Kertši väina ääres. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub *de facto* Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.

Kertši kohta kasutati Venemaa Keisririigi ajal nime (*Керчь-Еникал*) Kertš-Jenikal.

Kreeka kolonistid asutasid Kertši kohale 7. sajandil eKr Pantikapaioni linna.

2001. aastal oli Kertši elanikest venelasi 78,7%, ukrainlasi 15,4%, krimmitatarlasi 1,9%, valgevenelasi 1,1%, moldaavlasi 0,2% ja poolakaid 0,1%.

## Vaata ka
* Kertši koolitulistamine

## Viited

## Välislingid
* Veebikaamera pilt Kertši linna kaldapealselt
* Kertši koduleht
Hea Tahte mängud

**Hea Tahte mängud** (inglise keeles **Goodwill Games**) olid rahvusvahelised spordivõistlused, mida korraldati kokku kuus korda aastatel 1986–2001. Hea Tahte mängud algatas USA suurärimees Ted Turner 1986. aastal pärast 1980. ja 1984. aasta olümpiaboikotte.

Pärast Nõukogude Liidu sõjalist sissetungi 1979. aastal Afganistani otsustasid USA ja paljud teised lääneriigid boikoteerida Moskvas korraldatud XXII olümpiamänge, mille tulemusel omakorda NSV Liit ja tema liitlasriigid keeldusid osalemast Los Angeleses peetud 1984. aasta olümpiamängudel.

Esimestel Moskvas 1986. aastal toimunud Hea Tahte mängudel osales üle 3000 sportlase 79 riigist, kus võisteldi 182 spordialal. Uued maailmarekordid tegid Sergei Bubka teivashüppes, Jackie Joyner-Kersee seitsmevõistluses ning Michael Hübner ja Erika Salumäe meeste ja naiste 200 meetri trekisõidus. Rekordid sündisid ka 1990. aasta mängudel Seattle'is: Mike Barrowman püstitas maailmarekordi 200 m rinnuliujumises ja Nadežda Rjaškina 10 km käimises.

1994. aasta Hea Tahte mängud toimusid Peterburis Venemaal pärast iseseisvumist Nõukogude Liidu lagunemise tulemusel. Venelased püstitasid viis maailmarekordit tõstmises. Need mängud olid esimene rahvusvaheline spordiüritus, kus oli esindatud rannavõrkpall. Rannavõrkpallist sai hiljem olümpiaala 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas. Viimasteks Ted Turneri korraldatud mängudeks jäid 1998. aastal New Yorgis ja selle lähedal toimunud mängud, kus suursündmuseks oli Jackie Joyner-Kersee neljas järjestikune seitsmevõistluse võit ja USA meeskonna maailmarekord 4×400 m teatejooksus.

Ted Turner müüs mängude korraldamise õigused hiljem Time Warneri Austraalia kontorile, kes korraldas viimaseks jäänud mängud 2001. aastal.
 
## Hea Tahte mängud

### Suvemängud

 
### Talimängud

## Välislingid

* Hea Tahte mängud
Apia

**Apia** on Samoa pealinn.

Apia asub Samoa suuruselt teise saare Upolu põhjarannikul. Apia geograafilised koordinaadid on 13° 50' lõunalaiust ja 171° 45' läänepikkust.

Apia on riigi peamine sadam ja ainus suur linn (üle 10 000 elaniku). 2005. aasta seisuga elas linnas 40 400 inimest.

Nimi "Apia" on kahetähenduslik. Kõigepealt tähendab ta endist küla, millest kasvas välja Apia linn ja mille järgi on linn ka nime saanud. Sellel asulal on oma linnapea. Teiseks võidakse selle all mõista linnastunud ala, mis on mõnevõrra suurem. Seda viimast nimetatakse üldjuhul *City of Apia* ja 2001. aastal elas seal 58 800 inimest.

Apia asub Vaisigano jõe suudmes looduslikus sadamapaigas kitsal rannaribal ookeani ja Vaea mäe vahel. Linna keskosa kõrguseks merepinnast loetakse 2 meetrit, Vaea mäe kõrgus on 472 meetrit.

## Ajalugu

Apia asutati 1850. aastatel.

15. märtsil 1889 juhtus sadamas õnnetus, kui sadamas oli 7 Saksamaa, USA ja Suurbritannia laeva ja sadamale lähenes taifuun. Tarvis oli sadamast põgeneda, kuid ükski laev seda ei teinud, arvates, et seda, kes esimesena jalga laseb, peetakse argpüksiks. 6 laeva läks põhja rohkem kui 200 meremehega, üksnes Briti ristleja Calliope pääses vaevu, suutes pärast tormi arendada kiirust kõigest 1 sõlm.

Kirjanik Robert Louis Stevenson veetis neli viimast eluaastat Apias. Ta on maetud Vaea mäele, kust avaneb vaade linnale ja sealhulgas tema kodule, mille ta ehitas ja kus on praegu tema muuseum.

## Transport
Apias on suhteliselt hea teedevõrk. Enamik teid on kattega. Liiklus on parempoolne. Kiiruspiirangud on üsna suured: kesklinnas 25 miili tunnis (40 km/h), ülejäänud linnas 35 miili tunnis (56 km/h), eriolukordades 15 miili tunnis (24 km/h).

Apias ei ole ronge ega tramme, selle asemel on hea bussiliiklus ja palju taksosid. Kohalikud elanikud kõnnivad linna piires ja kaugemalegi üldjuhul jala. jalgrattaid ja mootorrattaid on vähe. Eraautode arv suureneb ja seetõttu on viimastel aastatel hakanud kesklinnas tekkima liiklusummikud.

Lennujaam on Apiast 40-minutilise autosõidu kaugusel läänes. See on Faleolo lennujaam. Varem töötas linnalähedane Fagali lennujaam, kust väljusid siselennud ja rahvusvahelised lennud Ameerika Samoa keskusse Pago Pagosse, kuid see on nüüd suletud. Apias on lennufirma Polynesian Airlines peakorter.

Apia sadam on Samoa suurim sadam. Sealt väljuvad korralised laevaliinid Tokelausse ja Ameerika Samoasse.

## Haridus
Apias on 12 keskkooli (kolledžit) ja 5 põhikooli. Kõik põhikoolid on kristlikud ja neid hoiavad käigus kirikud.

Apias asub kolm ülikooli: Samoa Riiklik Ülikool, Lõuna-Vaikse Ookeani Ülikool ja Okeaania Meditsiiniülikool.
Euglenozoa

***Euglenozoa*** on suur rühm viburitega protiste. Siia kuulub nii vabalt elavaid vorme, samuti parasiite, kes võivad nakatada ka inimesi. *Euglenozoa* on jagatud kahte suurde alamrühma (klassi): eugleniidid (*Euglenoidea*) ja kinetoplastiidsed (*Kinetoplastea*). Eugleniidid on üherakulised, enamasti 15–40 µm pikad. 

*Euglenozoa* elavad nii meres kui ka magevees.
Gustav Reinhold von Löwen

Parun **Gustav Reinhold von Löwen** (8. detsember 1690 – 17. juuli 1766) oli baltisaksa sõjaväelane ja poliitik.

Gustav Reinhold von Löwen sündis Friedrich von Löweni ja Christina Elisabeth von Nierothi pojana.

Ta astus sõjaväkke, teenis Rootsi armees (kapten, 1710) ja sai hiljem kindralmajori auastme Venemaa keiser Peeter III Holsteini kaardiväes.

1734–1737 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem 1741–1745 Eestimaa maanõunik.

Ta oli Eestimaa Koluvere lossihärra ja Koluvere mõisa, Suure-Kullamaa, Väike-Kullamaa, Reopä, Vaikna, Vanamõisa, Seira, Piirsalu, Kuijõe mõisaomanik.

## Perekond

Gustav Reinhold von Löwen abiellus kindralleitnant Wolmar Anton von Schlippenbachi tütre paruness Siri Helena von Schlippenbachiga (surnud 1730). Abielust sündisid:

* Friedrich von Löwen (1725–1800) Vene kindralleitnant ja kammerhärra, viimane Koluvere Löwen
* Gustav Reinhold von Löwen (1727–1734)

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Eurolaul 1993

**"Eurolaul 1993"** oli esimene "Eurolaulu" võistlus. Sellel valiti 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Eestit esindav laul. 

Eesti oli üks seitsmest riigist, kes soovis 1993. aastal osaleda esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlusel. Seepärast korraldati Eurovisioonile pääsevate riikide arvu vähendamiseks eelvalik, kus selgitati välja kolm riiki, kes pääsesid mais toimuva võistluse finaali.

## "Eurolaul 1993"

### Laulja valik
15. jaanuaril 1993 teatas ETV, et on 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele valinud Eestit esindama Janika Sillamaa. Koos laulja väljakuulutamisega teatas ETV, et laulu valimiseks toimub Eesti eelvooru finaal.

ETV korraldas laulude esitamise konkursi, mis kestis 15. jaanuarist kuni 5. veebruarini 1993. Eesti eelvooru finaal "Eurolaul" peeti 20. veebruaril 1993 Tallinnas Eesti Rahvusringhäälingu stuudios. Saadet juhtis Mart Sander.

Võidulauluks valis profižürii laulu "Muretut meelt ja südametuld", mis võistles 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele edasipääsu nimel.

## Ida-Euroopa riikide eelvoor
Nõukogude Liidu ja Jugoslaavia lagunemisega iseseisvus palju riike, kes tahtsid Eurovisiooni lauluvõistlusel osaleda. Kuna uued riigid avaldasid soovi osaleda, oli Euroopa Ringhäälingute Liit sunnitud korraldama uue eelvooru, et võistlusel ei osaleks liiga palju riike. 1993. aasta konkursi jaoks otsustas EBU korraldada ühekordse konkursi, et valida välja kolm riiki, kes ühinevad nende 22 riigiga, kes juba Eurovisiooni lauluvõistlusel osalevad.

Ida-Euroopa riikide poolfinaal toimus 3. aprillil Sloveenias Ljubljanas Sloveenia ringhäälingu Radiotelevizija Slovenija (RTV SLO) telestuudiotes. Võistles seitse riiki, sealhulgas Eesti. Janika Sillamaa sai 47 punkti, millega ta sai viienda koha ega pääsenud Iirimaale Eurovisiooni finaali, mis toimus 15. mail 1993.
Eurolaul 1994

**Eurolaul 1994** oli 2. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. Eurolaulul osales esimest korda mitu artisti, Silviga Vraiti "Nagu merelaine" valiti žürii poolt Iirimaale Eestit esindama. Võistluses jäi Vrait aga 24. kohale (ehk eelviimasele), saades punktiarvestuses vaid kaks punkti ja edestades vaid Balti riiki Leedut.

## Eurolaul 1994
Eurolaul 1994 toimus 26. veebruaril 1994 Tallinna Linnahallis, saadet juhtisid Reet Oja ja Guido Kangur. Erinevalt eelmisest aastast osales Eurolaulul mitu artisti, kokku oli 10 laulu. Pearu Paulus esitaks kaks laulu, Evelin Samuel esitas kolm. Pearu Pauluse ja Hedvig Hansoni "Kallim kullast" jäi lõppkokkuvõttes napilt alla Silvi Vraiti "Nagu merelaine", konkursi võitis Vrait, kes pälvis õiguse esindada Eestit Dublinis.

Finaalis hääletanud žürii koosseisu kuulusid Kare Kauks, Faime Jurno, Uno Loop, Lagle Mäll, Erik Morna, Toomas Vanem, Olav Osolin, Heidy Tamme, Helgi Erilaid, Lembit Ulfsak, ​​Tarmo Kruusimäe, Maian Kärmas, Kaidi Klein, Peeter Vähi, Indrek Sei ja Cathy Korju.

## Eesti Eurovisioonil
Eurovisiooni finaalis esines Silvi Vrait pärast Šveitsi ja enne Rumeeniat kümnendana. Eesti laul sai 2 punkti ning 25 konkurendi seas 24. koha.

### Hääletamine
Ubagan

**Ubagan** (vene *Убаган*) on jõgi Aasias. Algab Turgai lavamaalt. Ülemjooksul voolab kirdesse, seejärel laskub Turgai orgu ja voolab seal põhja. Suubub paremalt Tobolisse. Pikkus 376 km.
Aabra järv

**Aabra järv** (ka *Aabri järv, Peetra järv, Raudjärv, Raudnurme järv, Peetva järv*) on järv Võrumaal Rõuge vallas Tallikese järvest 1 km lääne pool. 

Järv asub Haanja looduspargis.

## Viited
Aardla järv

**Aardla järv** (ka *Ardla järv, Aardlajärv*) on järv Tartumaal Kastre ja Kambja valla piiril. Järve ümbritseb Aardla polder.

Järvekoosluse, eriti lindude, kaitseks moodustati 1991. aastal Aardla järve botaanilis-ornitoloogiline kaitseala. 2014 laiendati oluliselt kaitseala piire ja sellega moodustati Ropka-Ihaste looduskaitseala.

## Vaata ka
*Aardla linnutorn

## Viited

## Välislingid
Rockpiraadid

**"Rockpiraadid"** on ansambli Vennaskond 1992. aasta septembris kassetil ilmunud kogumik.
Lindistatud Helsingis ja Kopenhaagenis.

## Laulud
#"Tütarlaps mustas" (Tõnu Trubetsky; kitarrisoolo Allan Vainola)
#"Ajastu" (Trubetsky/Doris Kareva; kitarrisoolo Vainola)
#"Riia mu arm" (Vainola/Trubetsky)
#"Kassid ja koerad (Vainola/Trubetsky & Villu Tamme)
#"Surm Pariisis" (Vainola/Mait Vaik)
#"Suhkruga tee" (Trubetsky/Priidu Beier)
#"Sine" (Trubetsky)
#"Ma armastan Ameerikat" (Andrus Lomp/Trubetsky)
#"Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik" (Vainola & Vaik/Trubetsky; idee Andres Rodionov)
#"Minu kodu on mu kindlus" (Ivo Schenkenberg noorem)
#"Lend" (Vaik; kitarrisoolo Vainola)
#"Death in Paris" (Vainola/Vaik & Trubetsky)
#"Ootame sind Pimedusemaal" (Jüri Klyszejko/Trubetsky)
#"Appi! Ma vajan armastust!!!" (Trubetsky)
#"Öine valgus" (Vaik)

## Koosseis
*Vokaal – Tõnu Trubetsky
*Kitarr – Anti Pathique, Allan Vainola, Jüri Klyszejko
*Bass – Mait Vaik, Tom Kinkar
*Trummid – Hindrek Heibre, Ivo Schenkenberg noorem
*(Heli – Hendrik Sal-Saller)

## Välislingid
*Laulude sõnad
*Eesti Ansamblite Andmebaas
Hagåtña

**Hagåtña** (tšamorro; hispaania *Agaña*; inglise *Agana*) on Guami halduskeskus. Asub saare läänerannikul. Seal elab umbes 2000 inimest.

Linnas on palju omapäraseid monumente, näiteks paavst Johannes Paulus II ausammas, mis teeb pööreldes 24 tunni jooksul ühe ringi ümber oma telje.

Linna asutasid 1668. aastal hispaanlased.

## Välislingid
Insener Garini hüperboloid (laul)

**"Insener Garini hüperboloid"** (Allan Vainola/Aleksei Tolstoi/Tõnu Trubetsky) on ansambli Vennaskond 1993. aasta juulis ilmunud albumi "Usk. Lootus. Armastus." üks menukamaid laule.

Laul on inspireeritud vene kirjaniku Aleksei Tolstoi samanimelisest raamatust.
## Välislingid
*Laulusõnad
*Muusikavideo YouTube'is
Insener Garini hüperboloid

**"Insener Garini hüperboloid"** (vene keeles "Гиперболоид инженера Гарина") on vene kirjaniku Aleksei Tolstoi aastatel 1926–1927 kirjutatud ulmeromaan. 

Raamatu venekeelne esmatrükk ilmus 1927. aastal. Eesti keelde tõlkis teose Artur Gross ja see ilmus 1958. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" koos Aleksei Tolstoi romaaniga "Aeliita".

Teos inspireeris eesti ansamblit Vennaskonda ning ansambel avaldas samanimelise laulu ja plaadi.

Nõukogude liidu rokkansambel Kino oli algul tuntud nime all Garin ja Hüperboloidid (vene keeles Гарин и Гиперболоиды).

## Sisu
Vene insener Pjotr Petrovitš Garin leiutab võimsa surmakiireaparaadi "hüperboloidi". Tema teisik mõrvatakse ja inimesed proovivad hüperboloidi talt ära osta või teda tappa. Garin põgeneb Pariisi, kus ta kohtub Zoja Monrose'iga, kellesse ta armub. Garin paljastab Zojale oma plaani saada maailmavalitsejaks. Ta plaanib teha inimestele ajuoperatsiooni, mille tagajärjel saaksid neist arutud orjad, kes oleks nõus ööd ja päevad töötama. Samas valiks ta inimeste seast välja mõned, kes elaksid kirjeldamatus luksuses ning mugavuses. 

Garin võtab vangi Ameerika Ühendriikide kodaniku, keemiakuninga Mr. Rollingu, ning pressib talt välja suure hulga raha. Hõivanud ühe saare Atlandi ookeanis, laseb Garin sinna ehitada kaevanduse. Ta eesmärk on murda Maa koore sügavamatesse kihtidesse, kus leidub piiramatus koguses kulda. Garin müüb kulda üliodavalt ja alandab seeläbi raha kurssi kõikides valuutades ning tekitab kaose, mille käigus ta kuulutab ennast diktaatoriks. Samal ajal organiseerib Nõukogude kommunist Šelga töörahva revolutsiooni, võtab üle Kullasaare ning ärgitab ka teiste maade proletaarlased mässama. Garin põgeneb ning saab ulgumerel kokku Zojaga. Nende laev satub tormi kätte ja puruneb. Zoja ja Garin jäävad ellu, kuid lõpetavad üksikul saarel, kuhu nad jäävad nähtavasti elu lõpuni.

## Viited
Darwini mäed

**Darwini mäed** on mäestik Tulemaal. Kulgeb Tulemaa saare lõunarannikul ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 2488 meetrit (Darwini mägi).
Diby järv

**Diby järv** ehk **Dibyträske** (ka *Dibö järv, Träski järv*) on järv Läänemaal Vormsil Diby külas Diby poolsaarel. Järve kaldajoone pikkus on 1742 m. Järvest umbes 200 m kirdesse jääb Diby laht, umbes 500 m läände Austurvike.

Järv on soolatoiteline rannikujärv. Järv jääb Vormsi maastikukaitseala Diby piiranguvööndisse. Vormsi saare järvede hulgas on ta suuruselt kolmas järv.

Diby järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Diby järve keskkonnaregistri kood on VEE2038200.

## Viited

## Välislingid

*