open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wingene

**Wingene** on Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti ringkonnas asuv hollandikeelne vald.

Valla pindala on 68,42 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 949 inimest, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 204 in/km².

Wingene asub 4 km Tieltist loodes, 16 km Bruggest lõunas, Gentist 30 km läänes ja Brüsselist 80 km lääneloodes.

Lähimad raudteejaamad on Tieltis, Lichterveldes, Beernemis ja Aalteris. Kaugliinirongide lähimad peatused on Brugges ja Gentis. Lähim rahvusvaheline lennujaam on pealinnas Brüsselis.

## Asulad

Wingene jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Sint-Jan (Wingene) - Sint-Jan-Baptistkerk 3.jpg|Ristija Johannese kirik Sint-Janis
Wildenburg - Sint-Joriskerk 1.jpg|Püha Jüri kirik Wildenburgis
Koetsenhuis Kasteelpark Zwevezele.JPG|Zwevezele lossi tõllakuur
Hille - Sint-Jozefskerk 2.jpg|Joosepi kirik Hilles


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Maria Kasepalu

**Maria Kasepalu** (sündinud 11. detsembril 1988) on Eesti poliitik, Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduse IRL Noored esimees.

Kasepalu on lõpetanud Keila Gümnaasiumi. lõpetanud 2020. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga.

2005–2007 kuulus ta Keila Gümnaasiumi ajalehe Teataja toimetusse. Ta on töötanud õpetajana. Septembris 2012 töötab ta majandusministeeriumis minister Juhan Partsi poliitilise nõunikuna.

## Vaated
Valimisea langetamise ettepanekuid kommenteerides on Kasepalu leidnud, et taoline reform lisaks ühiskonda kergesti manipuleeritavaid valijaid ning vajaks seepärast pikemat eeltööd.

## Viited

## Välislingid
* "IRLi noortekogu esimehena jätkab Maria Kasepalu" Postimees, 21.04.2012
* Valdur Vacht "Keila linna nädala tegija: Maria Kasepalu" Keila Leht/Delfi, 28. aprill 2012
* "IRL-i noored: nooremad valijad võivad olla kergemini mõjutatavad" ERR, 01.03.2012
* "IRLi noorte juht: ärgem pangem kehalises kasvatuses hindeid" Postimees, 07.06.2011
* "Koolide pingeritta seadmine tuleks lõpetada"
* Adele Pao "Poliitnõunikud kaotavad oma tööst rääkides jututuju" Postimees, 22. detsember 2011
* "IRLi nõunikud põrusid tulemusvestlusel" Äripäev/Korruptsioonivaba Eesti, 22.12.2011
Ludvig Schmidt

**Ludvig Schmidt** (24. november 1894 Tallinn – 23. veebruar 1982 Tallinn) oli eesti keemik ja Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor (1951–1951).

Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja 1919. aastal Petrogradi Ülikooli (loodusteaduste osakonnas). 1930. aastal lõpetas ta Leningradi Riikliku Ülikooli füüsikalise keemia erialal. Aastal 1940 kaitses ta keemiakandidaadi väitekirja, samal aastal sai ta ka dotsendiks.

Ta oli aastatel 1922–1930 Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna reaalainete õppejõud ja kateedri juhataja. Aastatel 1930–1942 oli ta Leningradi Riikliku Ülikooli ja Leningradi Keemilise Tehnoloogia Instituudi õppejõud, dotsent. Aastatel 1942–1944 oli ta Kaasani Keemilise Tehnoloogia Instituudi dotsent.

Aastatel 1944–1979 oli ta mitmetes ametites Tallinna Polütehnilises Instituudis: 1944–1951 ja 1960–1964 oli ta füüsikalise keemia/füüsikalise ja kolloidkeemia kateedri dotsent, 1974–1979 oli ta samas kateedris vanemteadur, lisaks oli ta 1944–1946 keemia-mäeteaduskonna dekaan ja 1946–1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi asedirektor õppe- ja teadustöö alal. Aastatel 1951–1959 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi direktor, 1964–1968 oli ta anorgaaniliste ainete kateedris dotsent.

Schmidt uuris tasakaalu ja assotsiatiivseid nähtusi lahustes; ta on koostanud õppevahendeid.

Ta oli aastast 1939 NLKP liige, oli ka EKP Tallinna linna- ja rajoonikomitee liige. Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.

Ludvig Schmidt suri aastal 1982 ja ta maeti 2. märtsil 1982 Metsakalmistule.

## Tunnustus
* Medal "Ennastsalgava töö eest Suures Isamaasõjas"
* 1950 orden "Austuse märk"
* 1952 Tööpunalipu orden
* Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjad

## Viited
Wielsbeke

**Wielsbeke** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

Valla pindala on 21,76 km². 2012. aastal elas vallas 9192 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 422 in/km². 7. jaanuari 2005 seisuga moodustasid välismaalased valla elanikest 1,3%.

Wielsbeke asub Leie jõe kaldal 12 km Kortrijkist kirdes, 17 km Roeselaerest kagus, 28 km Gentist edelas, 34 km Bruggest lõunas ja 70 km Brüsselist läänes.

Wielsbekes ei ole raudteed. Lähimad raudteejaamad on Waregemis, Izegemis ja Kortrijkis. Ekspressreisirongi lähim peatus on Gentis, lähim rahvusvaheline lennujaam Brüsselis.

## Asulad

Wielsbeke jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks:

 

Pilt:Ingelmunster Brug Stationsstraat kanaal Roeselare-Leie richting Oostrozebeke.JPG|Roeselare-Leie kanal
Pilt:Wielsbeke kasteel Hernieuwenburg-8.JPG|Wielsbeke
Pilt:Sint-Baafs-Vijve Sint-Bavokerk-1.JPG|Sint-Baafs-Vijve
Pilt:Kasteelooigem.jpg|Ooigem


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Vleteren

**Vleteren** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.

## Asulad
Vleteren jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Elzendamme - Footbridge 3.jpg|Jalakäijate sild üle Yseri jõe


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Anders Aagaard

**Anders Aagaard** (sündis 1664) oli taani arst.

Tema vanemad olid Ørumi, Viskumi ja Vejrumi pastor Niels Olufsen Mariager (suri 1679) ning Mette Pedersdatter Ostenfeld (suri 1689), pastor Anders Lauridsen Aagaardi (1609–1661) lesk. 

Ta lõpetas 1683. aastal Kalundborgis gümnaasiumi ja sai 1686. aastal filosoofiabakalaureuse kraadi. 

1688. aastast oli ta meditsiini ja kirurgia professor. Pärast viie-kuue aasta pikkust välismaal viibimist sai ta professorikoha filosoofiateaduskonnas, kuid hakkas pidama ka meditsiini ja kirurgia loenguid. Viimased ei olnud tol ajal ülikoolis kombeks. Peale selle õpetas ta oma eralaboris metallurgiat.

1696. aastal sai ta tõeliseks kantseleinõunikuks, 1698 tõeliseks justiitsnõunikuks, 1697 konsistooriumi liikmeks ning vanima ülikoolilegaadi Johan Friisi efooriks.

1699. aastal nimetas kantselei komisjoni, et uurida Aagaardi kaebust Michel Stryveri lese vastu, kes hoolimata lubadusest abielluda oli sakslasega põgenenud. 

19. oktoobril 1699 oli Aagaard viimast korda konsistooriumi koosolekul. Mõni päev hiljem lahkus ta riigist. Aprillis 1700 oli ta Haagis. Tema edasise saatuse kohta pole midagi teada. Tuli välja, et legaadi rahast oli kadunud 400 riigitaalrit. Tõenäoliselt oli Aagardil võlg, millest pääsemiseks ta oli ta püüdnud abielluda rikka lesega. Võib-olla aitas tema õnnetusele kaasa Christian V surm, mis tõi kaasa tema sugulaste Mothide mõju vähenemise.

## Välislingid
*Sissekanne Taani biograafilises leksikonis
Judy Nunn

**Judy Nunn** (sündinud 13. aprillil 1945) on Austraalia näitleja ja kirjanik.

Ta on Eesti televaatajale tuntud seriaalist "Kodus ja võõrsil", kus ta 1988–2000 mängis Ailsa Hogan Stewartit.

Ta on kirjutanud näiteks stsenaariumi mõnele seriaali "Naabrid" osale.
Aldoosid

**Aldoosid** on monosahhariidid, mis sisaldavad aldehüüdrühma (-CH=O).

Aldoos on näiteks desoksüriboos.

## Vaata ka
*Ketoosid
Ketoosid

**Ketoosid** on monosahhariidid, mis sisaldavad ketorühma (RC(=O)R').

Lihtsaim ketoos on dihüdroksüatsetoon, teised näited on erütruloos, ribuloos, ksüluloos, fruktoos.

## Vaata ka
*Aldoosid
Jacques Paul Migne

**Jacques Paul Migne** [žak pol minj] (25. oktoober 1800 Saint-Flour, Cantali departemang – 24. oktoober (teistel andmetel 25. oktoober) 1875) oli prantsuse preester, kes avaldas soodsa hinnaga ning laialdaselt levinud teoloogilisi tekste ja entsüklopeediaid. 

Ta andis oma trükikojas 1840–1845 välja piibli raamatute kommentaaride sarja "Scripturae sacrae cursus completus" ("Pühakirja täielik kursus") ning sarja "Theologiae cursus" ("Teoloogiakursus"), mis mõlemad hõlmasid 28 köidet. Samuti avaldas ta kristlike autorite tekstide sarja "Collection des auteurs sacrés" ("Pühade autorite kollektsioon", 100 köidet, 1846–1848) ning väljaande "Encyclopédie théologique" ("Teoloogiaentsüklopeedia", 171 köidet, 1844–1846).

Tuntuim ja väärtuslikem on Migne'i toimetatud kirikuisade tekstide väljaanne "Patrologiae cursus completus" ("Patroloogia täielik kursus", Pariis, 1844–1866), mis koosneb kahest sarjast. "Series Latina" ("Ladina sari") ehk "Patrologia Latina" ilmus 221 köites perioodil 1844–1855. "Series Graeca" ("Kreeka sari") ehk "Patrologia Graeca" avaldati esmalt ladina tõlkes (85 köidet, 1856–1857) ning seejärel kreekakeelse paralleeltekstiga (165 köidet, 1857–1858). Ehkki hilisemad uurijad on neid väljaandeid kritiseerinud, on need jäänud aastakümneteks põhiliseks aluseks, mille põhjal kirikuisade tekstidele viidatakse. 

## Välislingid
* Migne'i väljaandeid lehel Documenta Catholica Omnia
Matt Vogel

**Matthew Haynes Vogel** (sündinud 3. juunil 1957 Fort Wayne'is) on Ameerika Ühendriikide ujuja, mitmekordne olümpiavõitja.

Ta võistles 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis, kus võitis kuldmedali nii 100 meetri liblikujumises kui ka 4×100 meetri kombineeritud ujumises. 4×100 meetri kombineeritud ujumises saadud olümpiavõit oli ühtlasi ka maailmarekord, mis püsis sellena kuni 7. augustini 1982.
 
Vogel töötas aastaid Fort Wayne'is ujumistreenerina. Pärast 2014. aastat on ta töötanud peatreenerina Coastal Maine Aquaticsi klubis Maine'i osariigis Cape Elizabethis.
Saka veelask

**Saka veelask** on Nõukogude ajal Ontika-Saka panka Ida-Virumaal murtud sälkorg, see on 60 meetrit lai ja 30 meetrit sügav.

## Geoloogia
Sälkoru tehispaljandi veepiirile jäävad alamkambriumi Pirita lademe Lükati kihistu liivakivid ja savid, ülaserva keskordoviitsiumi Lasnamäe lademe lubjakivid. Paljand on Volhovi lademe Toila kihistu Saka kihistiku stratotüüp.

Ordoviitsiumi kivimite seas on Saka paljandis muuhulgas Toila glaukoniitlubjakivi, Kunda nautiloidlubjakivi (hall lubjakivi nautiloidide valatistega; Kunda lade, Loobu kihistu), Aseri ooidlubjakivi, Mäekalda glaukoniitliivalubjakivi (hallikasroheline glaukoniitliivalubjakivi, Eesti vanim paeerim; Billingeni lade, Mäekalda kihistik), Saka glaukoniitlubjakivi (peene- kuni keskmisekristalne rohekashall lubjakivi glaukoniidiga; Volhovi lade, Toila kihistu, Saka kihistik), Telinõmme lubjakivi (mikrokristalne glaukoniiti sisaldav rohekashall lubjakivi; Volhovi lade, Toila kihistu, Telinõmme kihistik) ja Voka ooidlubjakivi (savikas lubjakivi kuni mergel raudooididega; Kunda lade, Sillaoru kihistu, Voka kihistik).

## Viited
Glükoos-6-fosfaat

**Glükoos-6-fosfaat** (C6H13O9P) on glükoosi suhkur, mille 6. süsinik on fosforüülitud.

## Glükoos-6-fosfaadi produktsioon
Glükoos-6-fosfaat tekib glükoosi 6. süsiniku fosforüülimisel. Rohkem arenenud loomadel toimub see peamiselt maksarakkudes. Reaktsiooniks kulub 1 ATP molekul.
Vasta mõis

**Vasta mõis** (saksa keeles *Waschel, Waschul*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.

Esimesed kirjalikud andmed Vasta mõisa kohta pärinevad 1398. aastast, kui mõisa omandas Taani kuninga Harju-Viru vasall Maydell.

Vasta mõisa peahoones tegutseb kool alates 1940. aastast, nüüdisajal on seal Vasta Kool.

## Ajalugu
Vasta mõisat on esmamainitud 1398. aastal, kui mõisa omanik oli Berthold Meckes von Waschel. 1797. aastal panditi mõis Otto Wilhelm von Knorringule (1759–1812) ning 14 aasta pärast muudeti pandileping ostulepinguks. Kokku oli Vasta mõis Knorringute valduses pea 90 aastat (1797–1885). 1874. aastal liideti mõis Unukse mõisaga. 1885. aastal ostis Vasta mõisa Reinhold Johann Erich von Samson-Himmelstierna (1856–1933). Tema ajal hakati edendama mõisas tõukarjakasvatust. 1896. aastal sai mõisa omanikuks Reinhold von Winkler, kes pärast mõisa võõrandamist 1919. aastal elas mõisasüdamest eraldatud asunikutalus. 

Knorringute järeltulijad elavad Soomes ja on siiani Vasta mõisaga heades suhetes, näiteks 2008. aastal kinkisid nad mõisale raamitud pildi perekonnavapiga. 

## Mõisakompleks
Mõisakompleksi kuuluvad peamaja, valitsejamaja, sepikoda, ait, laudad, tall, rehikuivati ja teenijatemaja. Mõisa peahoonel on kõrge soklikorrus, kus asusid köök, teenijatetoad ja abiruumid, soklikorrusel asub käsipumbaga kaev. Peahoone taga asub umbes 3 hektari suurune pargiala, kus on rohkesti pärni. Mõisasüdamesse suunduva tee ääres asub valget värvi mõisavalitsejamaja, kus 1833. aastal pidas F. R. Kreutzwald oma pulmapeo, kui ta abiellus Marie Elisabeth Saedleriga. 

## Kool
1867. aastal asutati Vasta külakool, kuid 1897. aastal puhkes majas tulekahju, milles see aga täielikult ei hävinenud. Kuni 1870. aastani töötas Vastal õpetaja Jaan Timoleon. Õpetaja Johannes Kaljumäe õpetas Vasta algkoolis kuni 1939. aastani, mil vabanesid Vasta mõisa ruumid ja sinna hakati looma kuueklassilist algkooli.  Algselt olid klassid ajutiselt ka mõisa valitsejamajas. 1967. aastal ehitati endine mõisa koertetall klassi- ja töökoja ruumideks. Osa praeguse kooli klassiruumidest asub endises aidamajas.

## Tunnustus
2019. aastal sai Vasta kool auhinna “Parim mõis koolis”.

## Viited

## Pildid

Vasta mõisa tuuleveski varemed.jpg |Tuuleveski varemed
Vasta mõisa koertemaja.jpg|Koertemaja
Vasta mõisa park.jpg|Park
Vasta mõisa karjakastell.jpg|Karjakastell
Vasta mõis, Sprengler.jpg|Vasta mõis, Theodor Albert Sprengeli pliiatsijoonistus (1894)
Malla mõis

**Malla mõis** (saksa keeles *Malla*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.

## Ajalugu

Esimesed kirjalikud andmed Malla mõisa kohta pärinevad aastast 1443. Keskajal oli Malla mõis rajatud vasallilinnusena. 

1581. aastal läänistati Malla Matts Larsson  Cruusile.

Eesti NSV ajal kuulus mõis Eesti kalatööstuse tootmiskoondis Ookeanile

Mõis pälvis tähelepanu 2014. aastal, kui soomlane Risto Pietilä soetas selle bitcoinide eest.

Mõisa peahoone põles 7. septembril 2018. aastal.

## Galerii

Malla mõisa tuuleveski varemed.jpg|Tuuleveski varemed
Malla mõisa tõllakuur.jpg|Tõllakuur
Malla mõisa teenijatemaja.jpg|Teenijatemaja
Malla mõisa kelder 1.jpg|Kelder


## Viited

## Välislingid

*Malla mõis (Viru-Nigula khk), Kinnistute register
* "Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: värskelt põlenud bitcoinimõis, ehk Malla mõisa lugu" Delfi Forte, 29. september 2018
*Malla mõisa lugu Mõisablogis
Juhistik

**Juhistik** on energiatehnikas elektrijuhtide kogum elektrienergia edastamiseks elektripaigaldise ühelt osalt teisele või ühelt paigaldiselt teisele. Elektrijuhi all mõeldakse siin elektri edastamist võimaldavat seadmekomponenti, toodet või tarindit.

Juhid jagunevad otstarbe ja ülesande järgi faasi-, neutraal- ja kaitsejuhtideks. Selle järgi, kuidas neid juhte ühendatakse elektriliini sõlmpunktides, on kasutusel erinevaid juhistikusüsteeme. 

## Vaata ka
*Elektrijuht
*Juhistikusüsteem

## Viited
Semitistika

**Semitistika** ehk **semitoloogia** uurib semiidi keeli ja semiidi keeltes kirja pandud tekstimaterjali. Üks orientalistika harudest.
Rekreatsioon

**Rekreatsioon** ehk **virgestus** ehk **virgestamine** on töövõime taastamine, lõdvestumine, puhkus ja meelelahutus, mis enamasti toimub looduses. 

Tavalised rekreatsioonipaigad on näiteks kaitse- või puhkealad, asulate haljasvööndid.

## Vaata ka
*Rehabilitatsioon

## Viited
Vaba juurdepääs

**Vaba juurdepääs** (inglise keeles *free access*) on digitaalselt avaldatud ning Interneti kaudu vabalt ja tasuta kättesaadavat teadusinformatsiooni iseloomustav mõiste. Seda tuleb eristada terminist "avatud juurdepääs" (inglise *open access*).

Vaba juurdepääsuga teoseid võib refereerida ja tsiteerida, kasutada illustreeriva materjalina ja reprodutseerida teoste katkendeid motiveeritud mahus. Muude toimingute tegemiseks on vaja autorilt või kirjastajalt luba küsida.

## Vaata ka
*avatud juurdepääs
*avatud lähtekood

## Viited
Jõgeva linnapea

**Jõgeva linnapea** on Jõgeva linnavalitsuse juht.

Jõgevat on ajaloos peale linnapeade juhtinud ka ja täitevkomitee esimehed.

## Jõgeva linnapead, täitevkomitee esimehed
* Johannes Võsu (märts 1934 –10. juuli 1940) oli algselt alevivanem, alates Jõgeva linnaks kuulutamisest 1. mail 1938 linnavanem; samuti oli Võsu linnapea 25. juuli 1941 – 7. jaanuar 1942
* Joosep Sild (7. jaanuar 1942 – 19. september 1944)
...
* Otto Anslan (1987–1993)
* Ants Orgulas (1993–1996)
* Kalev Lillo (1996–1999)
* Aivar Lumi (1999–2000)
* Ants Paju (2000–2001)
* Viktor Svjatõšev (2001–2009)
* Kalmer Lain (2009–2013)
* Mihkel Kübar (2013–2013)
* Aare Olgo (2013–2016)
Oostrozebeke

**Oostrozebeke** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

## Asulad
Oostrozebeke koosneb järgmistest asulatest:


Oostrozebeke St-Amanduskerk-3.JPG|St Amanduse kirik
Oostrozebeke pastorie St Amandus -3.JPG|Oostrozebeke
Oostrozebeke stadhuis post politie -1.JPG|Halduskeskus


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kortemark

**Kortemark** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.

## Asulad
Kortemark jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Edewalle - Onze-Lieve-Vrouw Hemelvaartkerk 1.jpg|Edewalle
Zarren Couchezmolen R01.jpg|Zarren
Handzame - Gemeentehuis 1.jpg|Handzame
Werken - Town hall.jpg|Werken
Kortemark - Sint-Bartholomeuskerk 1.jpg|Sint-Bartholomeuskerk


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Johann Bärner

**Johann Bärner** (1630 Tallinn – 9. november/19. november 1695 Hanila) oli Eesti vaimulik.

Ta on õppinud usuteadust (immatrikuleeriti 4. veebruaril 1651) Tartu Ülikoolis, (immatrikuleeriti 31. mail 1654) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti 6. veebruaril 1657) Wittenbergi ülikoolis (oli seal kohal veel 4. veebruaril 1659). Wittenbergis olles oli koos Michael Möllenbeckiga kostil Wittenbergi ülikooli professor Johann Andreas Quenstedti juures. Ordineeriti 9. augustil 1661 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1661–1695 Hanila Pauluse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vanaisa Bartholomäus Bärner oli Tallinna Niguliste ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema väimees (tütre Christina Elisabethi abikaasa) Johann Zimmermann oli samuti Hanila Pauluse koguduse õpetaja.

## Viited
Johannes Põvvat

**Johannes Põvvat** (14. juuli 1890 – 5. aprill 1921) oli Eesti politseinik.

5. aprillil läks ta koos kolleegiga uurima Hellenurme mõisas toimunud vargust. Nad tabasid varga, kelleks osutus sama mõisa tööline Voldemar Lohk. Põvvat jäi Lohki tuppa valvama. Kui teine politseinik tagasi tuli, läks ta talle õue vastu, jättes kahtlusaluse valveta. Lohk haaras relva ja lasi Põvvati läbi akna maha.
Juuretis

**Juuretis** on mitmesuguste kääritatavate (hapendatavate) toitude ja jookide koostisosa, aga ka taina kobestaja. Selleks kasutatakse mikroorganisme (erinevad baktereid ja seeni) või ensüüme. 

*Juuretis (inglise keeles *leaven*) on ka erineva konsistentsiga (vedel, tahke, kuiv jm), hapnemis- ja käärimisseisundis oleva taina osa, mille valmistamiseks kasutatakse rukki-, rukki-nisu- või nisujahu ja vett ning teisi kääritamist soodustavaid lisaaineid.

### Piimhappeline käärimine
Piimhappeline käärimine kutsutakse esile piimhappebakteritega nagu näiteks:
*homofermentatiivsete piimhappebakteritega – tüved *[[Streptobacterium]]*, *[[Thermobacterium]]* jpt;
*heterofermentatiivsete piimhappebakteritega – tüved *[[Lactobacillus]]*ed. 

## Juuretise aretamine
Kui koduses majapidamises toiduvalmistamisega seotud toitainete hulgas ja/või tööstuses ei ole valmisjuuretist käepärast, tuleks kaaluda juuretise aretamist ehk algjuuretise valmistamist. Algjuuretise valmistamiseks soovitatakse kasutada rukkikroovjahu ja rukkilihtjahu, vähem nisujahu. Rukkijahu sisaldab eeldatavasti üsna palju B<sub>1</sub>-vitamiini, mida piimhappebakterid vajavad oma elutegevuseks.

## Juuretise liigid
*Spontaanne juuretis
*Kohupiimajuuretis
*Jogurtijuuretis
*Hapupiimajuuretis
*Petijuuretis
*Kodujuustujuuretis

Erinevate pärmiseente ja bakterite juuretise segu:
*leivajuuretis
*keefirijuuretis

Ensüümidel põhinevad juuretised on valdavalt kasutusel tööstuslikus tootmises:
*laap ehk juustujuuretis.

## Vaata ka
*Algjuuretis
*Keedud
*Vahejuuretis
*Tööstuslik juuretis

## Viited
Leivajuuretis

**Leivajuuretis** on hapnenud tainas (juuretis), mis on leivataina oluline koostisosa.

Juuretiseks sobib kasutada eelmisest leivateost üle jäänud hapnenud tainast, aga selle võib ka spetsiaalselt valmis teha.

## Vaata ka
*Kaapekakk
Lülitus

**Lülitus** on elektrotehnikas
* omavahel elektriliselt ühendatud elektri- ja elektroonikaseadiste kogum, näiteks elektroonikalülitus, analooglülitus, digitaallülitus, integraallülitus, mikrolülitus (kõnekeeles ka mikroskeem);  
*elektriahela elementide ühendamise viis, näiteks tähtlülitus, kolmnurklülitus, jadalülitus, rööplülitus; selles tähenduses on -lülituse asemel levinum  -ühendus: tähtühendus, kolmnurkühendus,  jadaühendus, rööpühendus;
*liitsõnades on lülitus- enamasti tähenduses lülitamine (sisse-, välja-, ümberlülitamine): lülitusseade, lülitusaparaat,  lülituskilp.
Elektri- ja elektroonikalülituse elementide ning nendevaheliste ühenduste graafiline kujutis on skeem, näiteks struktuuriskeem, põhimõtteskeem, lahterskeem ehk plokkskeem, ühendusskeem, montaažiskeem.
Anzegemi vald

**Anzegem** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald ja asula Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Anzegemi valla pindala on 41,79 km². Vallas elas 31. detsembri 2018 seisuga 14 716 inimest, mis annab keskmiseks tiheduseks 352 in/km².

Gijzelbrechtegem liideti Anzegemiga 1971. aastal, 1977. aastal liideti Ingooigem, Kaster, Tiegem ja Vichte.

## Asulad

Anzegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Heirweg - Sint-Theresiakerk 1.jpg|Heirweg
Gijzelbrechtegem - Pastorie 1.jpg|Gijzelbrechtegem
Kaster - Sint-Petruskerk 4.jpg|Kaster
Ingooigem - village and church.jpg|Ingooigem
Likeurstokerij Arnoldus - Tiegem - België.jpg|Tiegem
Vichte - Beukenhof.jpg|Vichte
Anzegem - village.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Takistuse temperatuuritegur

**Takistuse temperatuuritegur** (lühend TKR) on elektrotehnikas tegur, mis näitab aine elektritakistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Temperatuuritegur võib olla positiivne (lühend PTC, inglise keele sõnadest *positive temperature coefficient*)  või negatiivne (NTC, *negative temperature coefficient*):
*positiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes suureneb,
*negatiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes väheneb.

Temperatuuriteguri tähis on α (alfa) ja mõõtühik 1/K (ehk K‒1). Takistuse muutust võidakse väljendada ka protsentides kraadi kohta (%/K) või miljondikosades kraadi kohta (ppm/K). Kelvini kraadi tähise K asemel võib olla Celsiuse kraadi tähis °C, sest temperatuurivahemikena on need võrdsed. Temperatuurisõltuvus on üldjuhul mittelineaarne, seepärast määratletakse temperatuuritegur  teatud lähtetemperatuuril, mis valitakse harilikult vahemikus 0&nbsp;°C kuni 25&nbsp;°C.

Metallide temperatuuritegur on üldiselt positiivne, erisulameil (konstantaanil, manganiinil) ka nullilähedane. Laias temperatuurivahemikus on temperatuuritegur lineaarne (takistuse muutus 1 kraadi kohta ühesuurune)  plaatinal; näiteks plaatinast  A-täpsusklassi sensori  mõõteviga  mõõtepiirkonnas  ‒30 kuni +300&nbsp;°C ei ole suurem kui 0,35 kraadi.

Pooljuhtide temperatuuritegur on negatiivne: germaaniumil ‒5%/K, ränil ‒7,5%/K.

## Vaata ka
*Aktiivtakistus
*Takisti
*Termistor

## Viited
Hans Jaanimägi

**Hans Jaanimägi** (5. veebruar 1889 Tuhala vald, Harjumaa – 13. veebruar 1920 Porkuni vald, Virumaa) oli Eesti politseinik.

13. veebruaril 1920 jälitas vanemkordnik Jaanimägi kaht hobusevarast. Ta sai kurjategijad kätte ja tahtis nad kinni pidada, aga kui vargad aru said, et Jaanimägi on üksi ja abiväge tulemas pole, tungisid nad politseinikule kallale ja lasid ta maha. 

## Välislingid
*geni.com
Gustav Tursman

**Gustav Tursman** (13. september 1892 – 20. märts 1920) oli Eesti politseinik

20. märtsi öösel jälitas Tallinna 3. politseijaoskonna vanemkordnik Tursman vargajõuku. Varaste ja politseinike vahel tekkis tulevahetus ja Tursman hukkus, kui kuul teda pähe tabas. Politseiniku tapnud väejooksik Matto lasti politseinike poolt maha.
Joe Maggard

**Joseph** "**Joe**" **Maggard** (sündinud 8. detsembril 1955 Lynchis Kentucky osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik.

## Välislingid
*
Ardooie

**Ardooie** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

Vallas asub Ardooie loss. See on 18. sajandi lõpust pärinev klassitsistlik hoone, kus elasid kohalikud maaomanikud. Loss ja selle ümbrus on tänapäeval eraomandis ja 1984 võeti see arhitektuurimälestisena kaitse alla.

Kohalik Püha Martini kirik, mis on tuntud gooti stiilis torni poolest, võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla juba 1939. aastal.

Kuigi Ardooie vald pole suur, on seal paljude ettevõtete peakorter. Nendest 7 toodab külmutatud juurvilju ja üheski teises kohalikus omavalitsuses kogu Euroopas ei ole nii suurt hulka külmutatud juurviljade tootmise ettevõtet.

2001 ja 2005 oli Ardooie kogu Belgia majanduslikus mõttes kõige kasumlikum vald.

Argooie kohalikku omavalitsust juhib juba palju aastaid erakond Open Vld (Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid). Alates 1989 on vallavanem Karlos Callens.

## Asulad
Ardooie jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

Niisiis jaguneb vald kaheks: lõunas olevaks Ardooieks ja põhjas olevaks Koolskampiks. Neid eraldab teineteisest Adinkerke ja Genti vaheline raudtee. Kuni 1980. aastateni oli valla maa-alal kaks raudteejaama.


Ardooie 2010.jpg|Ardooie logo


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Hüsterees

**Hüsterees** (kreeka k *hysteresis* hilinemine) on süsteemi või keha omadus, mis aeglustab süsteemi muutumist või takistab selle ennistumist esialgsesse olekusse. Sel juhul ei sõltu süsteemi väljundsuurus (keha olek) mitte ainult sisendsuurusest, vaid ka selle eelnenud olekust.

Niisugust nähtuse graafiliseks kujutiseks on hüstereesisilmus,  näiteks ferromagneetikutel.

## Vaata ka
*Magnetiline hüsterees
Beernem

**Beernem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.

Beernemi pindala on 71,68 km². 2012. aastal elas vallas 15 366 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 214 in/km². 7. jaanuari 2005 seisuga oli 7 elanikest välismaalased.

Beernem asub 24 km kaugusel rannikust. Brugge asub 11 km loodes, Gent 30 km kagus ja Brüssel 80 km kagus.

Beernemist läheb läbi kohalik raudteeliin Oostende–Brugge–Gent–Brüssel. Bruggest ja Gentist saab ümber istuda rahvusvahelistele raudteeliinidele. Lähim lennujaam on Oostendes, aga lähim rahvusvahelisi lende vastu võttev lennujaam Brüsselis.

## Asulad

Beernem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Beernem - Maria Moeder Godskerk 1.jpg|Maarja kirik Beernemis
Beernem Psychiatrisch Centrum Sint-Amandus.JPG|Beernemi hullumaja
Oedelem - Town hall 1.jpg|Oedelemi raekoda
Ryckevelde Kasteel.jpg|Ryckevelde loss
Sint-Joris - Kanaal Gent-Brugge 1.jpg|Genti–Brugge kanal Sint-Jorises
Oostveld - Sint-Petruskerk 1.jpg|Peetruse kirik Oostveldis


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Bredene

**Bredene** on hollandikeelne vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.

Bredene asub Belgia rannikul ja tema peamine tuluallikas on turism. Juulis ja augustis valla elanike arv kahekordistub, osalt massiürituste tõttu, mida sel ajal korraldatakse.

Bredenes ei ole uputuse eest kaitsvat tammi, kuid see-eest on katkematu rida luiteid.

Bredenes on 30 kämpingut ja Belgia ainus nudistide rand.

## Asulad

Bredene jaguneb järgmisteks piirkondadeks:


Bredene - Sint-Theresiakerk 1.jpg|Sint-Theresiakerk
Bredene - Sint-Rikierskerk 4.jpg|Sint-Rikierskerk
Bredene - Sint-Jozefskerk 2.jpg|Sint-Jozefskerk


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, prantsuse ja saksa keeles)
Langemark-Poelkapelle

**Langemark-Poelkapelle** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.

Langemark-Poelkapelle moodustati Bikschote, Langemarki ja Poelkapelle valla ühendamisel.

## Asulad
Langemark-Poelkapelle jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


LangemarkChurch.jpg|Langemark
Sint-Juliaan - Sint-Juliaankerk 1.jpg|Sint-Juliaan
Guynemer1.jpg|Poelkapelle
Madonna - Onze-Lieve-Vrouwkerk 1.jpg|Madonna


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Knokke-Heist

**Knokke-Heist** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.

Knokkes elas ja suri 1938. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat Corneille Jean François Heymans.

## Asulad
Põhja-loodes Põhjamere ja idas Hollandiga piirnev Knokke-Heist moodustati nelja endise valla&nbsp;– Knokke, Heisti, Ramskapelle ja Westkapelle&nbsp;– ühendamisel.

Knokke-Heist jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Gedenkzuil voor militaire slachtoffers van WO1, Burg. Frans Desmidtplein, Knokke.jpg|Knokke
Kerk Heilige Familie Duinbergen.jpg|Duinbergen
Heist Kursaalstraat55 R01.jpg|Heist
Royal Zoute, clubhuis.jpg|Zoute
Gemeentehuis, Ramskapellestraat 91, Ramskapelle.jpg|Ramskapelle
Voormalig gemeentehuis van Westkapelle, Dorpsstraat 93-95, Westkapelle (8300 Knokke-Heist).jpg|Westkapelle


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Koekelare

**Koekelare** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.

## Asulad
Koekelare jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Koekelare - Dorpsstraat.jpg|Koekelare
Koekelare - Mote Kerk Visvijver.jpg|Koekelare
De Mokker - Kerk Heilige Pastoor van Ars 1.jpg|De Mokker
Zande - Sint-Andrieskerk 3.jpg|Zande
Bovekerke - Village 1.jpg|Bovekerke
Bovekerke - Sint-Gertrudiskerk1.jpg|Bovekerke


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Koksijde

**Koksijde** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.

## Asulad
Põhjamere ääres paiknev Koksijde jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Wulpen - Sint-Willibrorduskerk 2.jpg|Wulpen
Gemeindehaus von Koksijde.JPG|Koksijde
ID16318-Koksijde, Onze-Lieve-Vrouw-ter-Duinenkerk-PM 54205.jpg|Koksijde
Oostduinkerke - Sint-Niklaaskerk 2.jpg|Oostduinkerke
Museum Paul Delvaux.JPG|Sint-Idesbald
Oostduinkerke chapelle.JPG|Oostduinkerke


## Sõpruslinnad
Koksijde sõpruslinnad on 
*  – Bad-Schallerbach 
*  – Konz
 
Oostduinkerke sõpruslinnad on
*  – Biedenkopf 
*  – La Charité-sur-Loire 
*  – Wépion 
 
Sint-Idesbaldi sõpruslinn on
*  – Wanze

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, hollandi, inglise ja saksa keeles)
Sünoptik

**Sünoptik** ehk **ilmaprognoosija** on inimene, kelle tööks on prognoosida ilma. 

## Eesti sünoptikuid
*Kaido Ennok
*Silve Grabbi-Kaiv
*Ülle Jõemaa
*Kairo Kiitsak
*Pilvi Kirsi
*Ilme Klementi
*Helve Kotli
*Karl Erik Krepp
*Aina Laas
*Ene Linno
*Maile Meius
*Helve Meitern
*Merike Merilain
*Krista Odakivi
*Taimi Paljak
*Ele Pedassaar
*Eva-Maria Sula
*Kertu Sild
*Sirje Vilms
Northern Calloway

**Northern James Calloway** (22. jaanuar 1948 – 9. jaanuar 1990) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
De Panne

**De Panne** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.

1831. aasta 17. juulil maabus De Pannes Calais'st saabunud belglaste esimene kuningas Léopold I. Sündmuse tähistamiseks on rajatud mälestusmärk.

## Asulad
Loodes Põhjamere ja edelas Prantsusmaaga piirnev De Panne jaguneb kaheks osavallaks:


De Panne Statue Leopold I detail.JPG|Leopold I mälestusmärk
De Panne - Onze-Lieve-Vrouwekerk 1.jpg|De Panne, Jumalaema kirik
De Panne - Sint-Petruskerk 2.jpg|De Panne, Sint-Petruskerk
westhoekr675.jpg|Westhoeki looduskaitseala
De Panne - Kapel Paters Oblaten 2.jpg|Kabel


## Sõpruslinnad
*  – Sainte-Adresse
*  – Hlohovec

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
Brandon Lee

**Brandon Bruce Lee** (1. veebruar 1965 Oakland, California – 31. märts 1993 Wilmington, Põhja-Carolina) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja võitluskunstide harrastaja. Ta oli maailmakuulsa võitluskunstide filmistaari Bruce Lee ja õpetaja Linda Lee Cadwelli poeg.

Brandon Lee kasvas üles Ameerika Ühendriikides ja Hongkongis. Ta õppis näitlemist ja võitluskunste ning osales mitmes märuli- ja fantaasiafilmis, saavutades laiemat tuntust 1990. aastatel.

Lee tuntumaid rolle oli peategelase osatäitmine filmis "The Crow" ("Vares", 1994), mis ilmus pärast tema surma ja tõi talle rahvusvahelise tuntuse postuumselt. Filmist sai kultusfilm ning seda peetakse üheks tema olulisemaks tööks.

Brandon Lee hukkus 28-aastaselt filmivõtetel õnnetuse tagajärjel, kui rekvisiitrevolvrist tulistatud padrun põhjustas surmava vigastuse. Tema surm tõi kaasa olulisi muudatusi filmitööstuse ohutusnõuetes.

## Viited

## Välislingid
Willard Scott

**Willard Herman Scott, Jr.** (7. märts 1934 Alexandrias, Virginia – 4. september 2021) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik.

## Välislingid
*
Deerlijk

**Deerlijk** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Deerlijki pindala on 16,82 km² ja elanike arv oli 2012. aastal 11 431, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 680 in/km².

Deerlijkist asub Kortrijk 7 km edelas, Oudenaarde 17 km idas, Gent 32 km kirdes, Brugge 40 km põhjaloodes ja Brüssel 70 km idas.

Deerlijkile lähim rahvusvaheline lennujaam on Brüsselis. Lähim kiirrongijaam on Gentis. Lähimad kohalikud raudteejaamad on Waregemis, Harelbekes, Anzegemis ja Kortrijkis. Raudtee läbib ka Deerlijki, aga rongid seal ei peatu, ehkki jaamahoone on säilinud.

## Asulad

Deerlijk jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:

 

Pilt:Deerlijk Sint-Columbakerk -10.JPG|Püha Tuvi (Pühavaimu) kirik Deerlijkis
Pilt:Deerlijk_station_-_Belgi%C3%AB.jpg|Deerlijki kunagine raudteejaamahoone
Pilt:Sint-Lodewijk_(Deerlijk)_Memorial_-1.JPG|Maailmasõdades hukkunute mälestusmärk Sint-Lodewijkis
Pilt:Deerlijk_Molenhoek_1.JPG|Molenhoek


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Hooglede

**Hooglede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.

Hooglede pindala on 37,84 km². Vallas elas 1. jaanuaril 2006 9831 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 260 in/km², aga 31. detsembril 2011 9897 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 262 in/km².

Hoogledest 4 km kagus asub Roeselare, 20 km kagus Kortrijk, 26 km põhjas Brugge, 45 km kirdes Gent ja 90 km idas Brüssel.

Hoogledes asub üks neljast Saksa sõjaväekalmistust Belgias. See rajati 1917 ja sinna on maetud 8247 Esimeses maailmasõjas langenud Saksamaa sõdurit. Esialgu maeti sinna 4100 sõdurit ja kõik hauad tähistati ristidega. Aastail 1956–1958 maeti sinna langenud sakslasi ulatuslikult ümber, kui Saksa sõjaväekalmistute arvu Belgias vähendati 128-lt 4-le. Ühtlasi asendati kõik ristid nimeplaatidega. Tänapäeval korraldab Saksa Sõjahaudade Komisjon aeg-ajalt noortelaagreid sõjahaudade eest hoolitsema.

Viimastel kolmedel kohalike omavalitsuste valimistel on võitnud valimisliit SAMEN, mis koosneb kolmest erakonnast: sp.a ehk Teistsugune Sotsialistlik Partei, N-VA ehk Uus Flaami Allianss ning Open Vld ehk Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid.

## Asulad

10. märtsil 1977 Hooglede ja Gitsi ühendamisega loodud Hooglede vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Hooglede.JPG|Hooglede
Grijspeerdmolen Gits.JPG|Gits
Sleihage - Christus Koningkerk 1.jpg|Sleihage
Voormalig gemeentehuis van Gits - Hooglede - België.jpg|Gits
Kasteel Mariasteen - Gits.jpg|Gits
Gemeentehuis hooglede.JPG|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Houthulst

**Houthulst** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.

Houthulsti pindala on 55,89 km². Seal elas 2012. aastal 9743 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 174 in/km².

Valla peakirik on Ristija Johannese kirik (*Sint-Jan Baptistkerk*). Esimeses maailmasõjas hävis see täielikult, aga taastati 1924. Kiriku lähedal asub sõjaväekalmistu, kus on ligi 1800 maailmasõjas langenud Belgia sõduri haud. Sellele kalmistule on maetud ka 81 Itaalia sõdurit.

## Asulad

Houthulst jaguneb järgmisteks osavaldadeks, piirkondadeks ja asulateks:

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Ichtegem

**Ichtegem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.

Ichtegemi pindala on 45,33 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 898 elanikku, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 306 in/km².

Ichtegemist 7 km lõuna pool asub Torhout. Oostende asub 16 km loodes, Brugge 18 km kirdes, Gent 50 km kaugusel idas ja Brüssel 98 km kaugusel kagus.

## Asulad

Kolme valla ühendamisel moodustunud Ichtegemi vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks:


Bekegem - Sint-Amanduskerk 4.jpg|Bekegem
Eernegem - Sint-Medarduskerk 2.jpg|Eernegem
Ichtegem - Sint-Michielskerk 2.jpg|Ichtegem
Ichtegem - Markt 1.jpg|Ichtegem
Ichtegem - Skyline 1.jpg|Ichtegem


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
32 eKr

**Aasta 32 enne Kristuse sündi** oli 32. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 722 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Domitius Ahenobarbus, Lucius Cornelius (Cinna), Gaius Sosius ja Marcus Valerius Messalla.
*juuli – Rooma Senat kuulutas sõja Marcus Antoniusele ja Kleopatra VII-le. 

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Johann Hobbing

**Johann Hobbing** (1522 Coesfeld, Vestfaal – 25. november 1558 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja.

Ta immatrikuleeriti alaealisena (aastal 1533) Wittenbergi ülikooli, õppis ka Königsbergi ülikoolis; tema õpetajad olid Philipp Melanchthon ja Georg Sabinus (Königsbergi ülikooli rektor ja Philipp Melanchthoni väimees). Ta kuulus 5. aprillil 1548 kaheksa esimese bakalaureusekraadi saaja hulka. Tema õpingukaaslaste hulka kuulusid Soome reformaator Paavali Juusten ja Leedu luterlik teoloog Martynas Mažvydas, esimese leedukeelse katekismuse autor. Teist korda immatrikuleerus ta Wittenbergi ülikooli 20. juunil 1549. 

Aastast 1550 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja abiline. Märtsis 1553 ordineeriti ta õpetajaks ning 1553–1556 oli ta samas koguduses abiõpetaja, õpetajaks sai ta 4. juulil 1556.

Tema epitaaf asub Tallinna Niguliste kirikus.

Hobbingi testamendis 1558. aastal on esmamainitud Niguliste kiriku raamatukogu.

## Välislingid
*Tallinna Oleviste raamatukogu
Lichtervelde

**Lichtervelde** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.

## Asulad
Lichtervelde jaguneb järgmisteks piirkondadeks:

 

Cinema De Keizer 2012 a.JPG|
Brouwerij Labens.jpg|
Lichtervelde station zijkant.jpg|
Lichtervelde - Sint-Jacobuskerk 1.jpg|68 meetri kõrgune Sint-Jacobuskerk


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Cercle d'histoire locale (hollandi keeles)
2012. aasta Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XVII Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti ajavahemikul 16. september kuni 23. september 2012 Emmenis Hollandis. Osales 68 meest 27-lt maalt. Turniiri üheks peafavoriidiks peeti kohalikku mängijat 19-aastast Roel Boomstrat, kes küll reitingu alusel omas turniiril kolmandat asetust kahe eelmise Euroopa meistri Aleksandr Georgijevi ja Guntis Valnerise järel. Võistlused peeti Van der Valki hotellis, mis ei asu mitte Emmeni linnas, vaid sellest mõni kilomeeter eemal Nieuw-Amsterdamis. Samal ajal peeti seal ka VII Euroopa naiste meistrivõistlused.

Pärast neljandat vooru asus turniiril aga ainuliidriks 10-kordne maailmameister Aleksei Tšižov ning ta püsis üksinda ees kuni viimase vooruni. Siis jõudsid talle punktidega järele korraga neli meest, kuid parema lisakriteeriumi (vastaste reitingute keskmine) tõttu kuulus esikoht ja Euroopa meistritiitel ikkagi talle. Võistkondlikus arvestuses tuli esimeseks Venemaa koosseisus Tšižov, Georgijev ja Aleksandr Getmanski. Järgnesid Holland (Pim Meurs, Boomstra ja Alexander Baljakin) ning Valgevene (Anatoli Gantvarg, Andrei Tolchykau ja Jevgeni Vatutin). Turniiri parima kombinatsiooni valis välja Rob Clerc ning karika selle eest pälvis Moldova kabetaja Nicolai Șleahovschi (vaata diagrammi).

## Turniiritabel

## Vaata ka
*2012. aasta naiste Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

## Välislingid
*Võistluste ametlik veebileht
Roel Boomstra

**Roel Pjotr Boomstra** (sündinud 9. märtsil 1993 Utrechtis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on kahekordne maailmameister (2016 ja 2018/19) ning 2014. aasta Euroopa meister. Ta on kahekordne Hollandi meister (2012 ja 2015) ja kiirkabe maailmameister (2012). Ta on tulnud kahel korral Euroopa noortemeistriks (2008, 2010) ning ka juunioride maailmameistriks (2010).

## Viited

## Välislingid
*Roel Boomstra Eesti Kabeliidu saidil
Oostkamp

**Oostkamp** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas.

## Asulad
1977. aasta haldusreformiga nelja valla ühendamisel moodustunud Oostkamp jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

## Sõpruslinnad
*  - Chaumont
*  - Bad Langensalza
*  – Bad Nauheim
 

5665moerbrugge.jpg|Moerbrugge
Hertsberge Sint-Janskerk.JPG|Hertsberge
Ruddervoorde Pecsteen Castle.JPG|Ruddervoorde
Noodkerk Baliebrugge - Ruddervoorde - België.jpg|Baliebrugge
Waardamme - Sint-Blasiuskerk 1.jpg|Waardamme


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Website of Heemkring Oostkamp: Studygroup of the local customs and folklore of Oostkamp (hollandi keeles)
Alan Fiske

**Alan Page Fiske** (sündinud 1947. aastal) on ameerika antropoloog.

Ta töötab antropoloogiaprofessorina California Ülikoolis Los Angeleses.

2012. aasta septembris pidas ta loenguid Eestis Tartu Ülikoolis.

## Välislingid
*Alan Fiske koduleht California Ülikooli saidil
Tavajäätmeprügila

**Tavajäätmeprügila** on prügila, kuhu ladestatakse tavajäätmeid (peamiselt segaolmejäätmeid), aga võib ladestada ka stabiilseid, mittereageerivaid (näiteks tahkestatud, klaasistatud) ohtlikke jäätmeid.

2009. aastal oli Eestis kasutusel 15 tavajäätmete prügilat, millest viis vastas keskkonnaministri määrusega ja Euroopa Liidu direktiiviga kehtestatud nõuetele (Jõelähtme, Uikala, Väätsa, Torma ja Paikuse). 10 tavajäätmete prügilat, mis nõuetele ei vastanud, suleti 2009. aasta 16. juulil ning need peavad olema nõuetekohaselt korrastatud 2013. aasta 16. juuliks.

## Viited
Moorslede

**Moorslede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. 

## Asulad
Moorslede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Moorslede - Sint-Martinuskerk 3.jpg|Moorslede
Slypskapelle - Sint-Theresiakerk 1.jpg|Slypskapelle
Slypskapelle - Pastorie 1.jpg|Slypskapelle
Dadizele - Castle 1.jpg|Dadizele
Dadizele - Basiliek OLV Onbevlekt Ontvangen 2.jpg|Dadizele
Dadizele - Gemeentehuis 1.jpg|Dadizele


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Meulebeke

**Meulebeke** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

## Asulad
Meulebeke jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks:


Onze lieve vrouwe Kerk Marialoop.jpg|Marialoop
Meulebeke - 't Veld.jpg|'t Veld


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Middelkerke

**Middelkerke** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas. 

Loodes Põhjamerega piirneval Middelkerkel on Belgia valdadest kõige pikem merepiir.

## Asulad
Middelkerke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

## Sõpruslinnad
*  – Épernay, alates 1967.
*  – Ettlingen, alates 1971.
*  – Rauschenberg, alates 1972.
*  – Sohren, alates 1969.
*  – Büchenbeuren, alates 1967.
*  – Clevedon, alates 1991.
*  – Vresse-sur-Semois, alates 1992. 
 

Middelkerke - Sint-Willibrorduskerk 5.jpg|Middelkerke
Schore - Onze-Lieve-Vrouwekerk.jpg|Schore
Slijpe - Skyline.jpg|Slijpe
BellevueZ-Wgevel.JPG|Westende
Wilskerke - Pastorie 1.jpg|Wilskerke
Sint-Pieterskapelle - Sint-Pieterskerk 2.jpg|Sint-Pieterskapelle
Lombardsijde - Onze-Lieve-Vrouw Visitatiekerk 3.jpg|Lombardsijde
Le petit chateau Leffinge 2.JPG|Leffinge
Mannekensvere - Pastorij 1.jpg|Mannekensvere


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Mnemokood

**Mnemokood** on teabe näitlikuks salvestamiseks kasutatav lühend või kood, mis lihtsustab inimesel teabe meeldejätmist.

## Vaata ka
*mnemotehnika ehk mnemoonika
Lecce

**Lecce** on linn Itaalia kaguosas, Lecce provintsi keskus. Lecce on tähtis põllumajanduskeskus põhiliselt viinamarja- ja oliiviistanduste poolest. Linnas on tähtsal kohal ka keraamikatööstus. 

Leccet kutsutakse Lõuna-Firenzeks.

## Vaata ka
* US Lecce

## Viited
Gofreerimine

**Gofreerimine** (prantsuse keeles *gaufrer*) on materjalile (plekk, tekstiil, paber jm) lainetaoliste kurdude või muu kõrgmustri valtsidega sissepressimine.

#### Välislingid
Jazva murre

**Jazva murre** (ka **jazvakomi keel**) (*Ёдз коми көл*) on komi keele murre. Jazva murret räägitakse Permi krai kirdeosas 20 külas (enamasti Krasnovišerski rajoonis). Kõnelejate arv on umbes 2 000.

## Tähestik

Jazvakomi keele kirjutamisel kasutatakse kohandatud kirillitsat, mis erineb sürja- ja permikomi omast. 2003. aastal oli välja antud esimene jazvakomi aabits.

## Grammatika
### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad

**Мөй**, **май** "mis", **кин** "kes", **көтөн**, **көти** "kus", **көтчө** "kuhu", **көтиcь** "kust", **кудик** "kumb, mis, milline", **кудчөм** "milline", **кудөр**, **кудор** "millal", **мөйла**, **мөла**, **мөля**, **мөсянь** "miks", **мөйлө** "milleks", **мөмда** "kui palju".

## Välislingid
* V.I.Lõtkini raamat "Jazva murre"
Jaanus Ots (jurist)

**Jaanus Ots** (sündinud 27. veebruaril 1973 Tartus) on jurist ja Riigikohtu nõunik. 

## Artiklid
*Ebaeetiline SMS-äri on võidetav Postimees
*Kaua me juua suudame? Postimees
Sõja jalus

**"Sõja jalus"** on Ülo Tuuliku 1974. aastal Eesti NSV-s ilmunud dokumentaalromaan 1944. aastal Sõrve elanike küüditamisest Saksamaale. 

Romaanis käsitletakse mälestuste, päevikute, kirjade ja jutuajamiste kaudu sõrulaste saatust. Modernistliku kompositsiooni tõttu sai autor kõrvutada Natsi-Saksamaa ja Venemaa sõdureid. 

Algselt, 1974. aastal ilmus romaan tsensori kärbetega, 2010. aastal välja antud kolmas trükk ilmus algupärasel kujul. 

## Viited

## Kirjandust
*Jaan Undusk "Tuulik ehk Unistus tapvast reaalsusest". Looming, nr 2/2010, lk 255–272

## Välislingid
*Ülo Tuulik "Valetamise alandav kergus". Postimees, 16. mai 2009
Teodosie

**Teodosie** on rumeenia nimi, mis võib esineda nii ees- kui ka perekonnanimena. Eesnimena on tegemist mehenimega.

Nimi on kujunenud kreeka mehenimest Theodosios, mis tähendab "Jumala kingitust".

Teiste seas on seda nime kandnud järgmised tuntud isikud:

***[[Teodosie Bârcă]]** (sündis 1894, surmaaeg teadmata),  Bessaraabia poliitik;
***[[Teodosie (Petrescu)]]** (sündinud 1955), Rumeenia Õigeusu Kiriku piiskop.