open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõnu Truus

**Tõnu Truus** (2. oktoober 1946 – 29. detsember 2024) oli eesti maletreener.

Lõpetas 1965. aastal Tallinna 21. Keskkooli. Aastatel 1966–1971 õppis ta Moskvas riiklikus kehakultuuri keskinstituudis.

Töötas treenerina alates 1961. aastast, pärast kõrgkooli lõpetamist 1971. aastal töötas Tallinna Malekoolis. 1983. aastal sai NSV Liidu kõrgeima kategooria treeneriks.

2000. aastal lõi ta klubi Tõnu Truusi Malekoolkond.

Tema õpilaste seas on Jaan Ehlvest, Mihhail Rõtšagov, Sergei Zjukin, Robert Ševtšenko, Igor Rõtov, Roman Sergejev, Tiit Tänav, Heiti Raag, Andrei Šiškov, Valeria Ossipova, Anna Abiševa, Sofia Budõlina.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline treener

## Viited

## Välislingid
* 
*Tõnu Truus FIDE andmebaasis
* Tõnu Truus – ainus kõrgeima kategooria maletreener (PDF)
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Tsahhid

**Tsahhid** ehk **tsahurid** on rahvas Dagestanis ja Aserbaidžaanis. Tsahhid kõnelevad tsahhi keelt, mis kuulub dagestani keelte lesgi-samuri ehk kagurühma. Hinnanguliselt on tsahhe ühtekokku 30 000, neist Aserbaidžaanis 15 900 (1999. aasta andmetel) ja Venemaa Föderatsioonis 2002. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel 10 366. Dagestanis elas 2002. aastal 8168 tsahuri (0,32% elanikkonnast). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 12 769 tsahhi, neist Dagestanis 9771 (0,34% elanikkonnast)

Tsahhid on islamiusulised (sunniidid). Säilinud on ka islamieelseid kombeid. Antropoloogiliselt kuuluvad tsahhid balkani-kaukaasia rassi kaspia tüüpi.

Tsahhide asuala Dagestanis on vabariigi lõunaosas Rutuli rajoonis. Aserbaidžaanis elavad tsahhid Zakatali ja Kahhi rajoonis. Traditsiooniliselt on tsahhid tegelenud põhiliselt karjakasvatusega, maaharimine on olnud väiksema tähtsusega. Tänapäeval on tsahhid kakskeelsed ja valdavad lisaks oma keelele veel ka vene või aserbaidžaani keelt.

## Viited
Koolibri (kirjastus)

**Koolibri** on Eesti kirjastus, mis annab välja eelkõige õppekirjandust, kuid ka sõnaraamatuid, aime-, laste- ja ilukirjandust.

Koolibri eraldus 1991. aastal kirjastusest Valgus.

Kirjastus asub Tallinnas aadressil Hiiu tänav 38.

2017. aastal anti välja umbes 160 nimetust trükiseid.

2016. aastal oli kirjastuse käive 3,2 miljonit eurot (kasum u 280 000 eurot) ning 2017. aastal oli käive 3,1 miljonit eurot (kasum u 261 000 eurot).

## Vaata ka
* Ajavaim

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Hiiu park

**Hiiu park** ehk **Hiiu puiestik** on park Tallinnas Nõmme linnaosas.

Park on ümbritsetud Sihi, Hiiu, Pargi tänava ja Vabaduse puiesteega. Pargi pindala on umbes 2,5 hektarit.

Pargi lähedal asuvad Sanatooriumi park ja Vabaduse park.


Pilt:Pargi tänav 02.jpg|Pargi tänav, paremal Hiiu park
Mari Jürjens

**Mari Jürjens** (kuni 2014. aastani **Mari Pokinen**; sündinud 27. mail 1988 Tartus) on eesti näitleja, laulukirjutaja ja laulja. 

Jürjens on õppinud aastatel 1995–2004 Ülenurme Gümnaasiumis ja lõpetanud 2007. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). Ta on õppinud kuni 2003. aastani Ülenurme Muusikakoolis viiulit, osalenud ka viiulikonkurssidel.

Ta oli aastatel 2012–2015 näitleja Von Krahli Teatris, seejärel on olnud vabakutseline. 

Jürjens on laulnud mitmes kooris, kõige kauem Eesti Koolinoorte Segakooris. 2004. aastal võitis ta omaloominguvõistluse Võruvisioon lauluga "Olematu sina". Samal konkursil on ta võitnud ka teise koha. Sestpeale on ta kirjutanud ise rohkem laule, millest sai alguse ka tema 2010. aasta lõpus ilmunud debüütalbum "22", milles on 11 laulu. 

2023. aasta filmis "Kaka, kevad ja teised" tegi ta kaasa dublaažinäitlejana.

Ta võitis 2025. aasta Eesti Muusikaauhindade galal aasta autorialbumi auhinna albumiga "… aga samas …".

## Looming

### Diskograafia

### Telesarjad
* 2010 "Kättemaksukontor" – Aiki Hansen
* 2011 "Nöbinina" – Nõianeiu Nöbinina (peaosa)

### Teatrirollid
* 2008 Väike tüdruk – Jevgeni Švarts "Draakon", Kuressaare Linnateater
* 2009 Fiametta – Casamarciano krahv Annibale Sersale "Kiivad armastajad", EMTA Lavakunstikool
* 2010 Regan – William Shakespeare "Kuningas Lear", Von Krahli Teater
* 2010 Mari – Lars von Trier ja Juhan Ulfsak "Idioodid", Von Krahli Teater
* 2011 Thea Elvsted – Henrik Ibsen "Hedda Gabler", Von Krahli Teater
* 2011 Üks Karamazovitest – Kristian Smeds "12 Karamazovit", Von Krahli Teater
* 2018 Jessica Schmitt – Marius von Mayenburg "Monument", Kinoteater ja Von Krahli Teater
* 2023 Cordelia – William Shakespeare "Lear", Tallinna Linnateater
* 2023 Mikk Jürjens "Frideberta", Eesti Noorsooteater

## Isiklikku
Mari Jürjens sündis 1988. aastal Tartus Maarika ja Margus Pokineni esiklapsena. Tal on õed Paula ja Liis. Kuuenda eluaastani elas ta koos perega Põlvas. 1994. aastal kolis pere Tartumaale Ülenurmele.

Tema abikaasa on näitleja Mikk Jürjens.

## Viited

## Välislingid
* Mari Pokineni koduleht
* 
* Hendrik Alla. "ETV alustab uue lastelavastuse võtteid" Postimees, 23. mai 2011
* Mari Peegel. "Mari Pokinen: kui teha revolutsiooni, siis ainult headusega" Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2011
2016. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**2016. aasta Euroopa jalgpalli meistrivõistlused** ehk **UEFA EURO 2016** oli Euroopa jalgpalliriikide 15. meistrivõistlused jalgpallis. Finaalturniir peeti Prantsusmaal 10. juunist 10. juulini 2016. Esimest korda osales finaalturniiril 24 koondist.

Mängud peeti kümnes Prantsusmaa linnas: Bordeaux's, Lensis, Lille'i linnastus (täpsemalt Villeneuve-d'Ascqis), Lyonis, Marseilles, Nice'is, Pariisis, Saint-Denis's, Saint-Étienne'is ja Toulouse'is.

Turniiri võitis Portugali jalgpallikoondis, kui alistas finaalis lisaajal löödud väravast Prantsusmaa tulemusega 1:0.

Turniiri võitja sai õiguse osaleda 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel, mis toimusid Venemaal.

## Finaalturniiril osalejad

1) Prantsusmaa sai õiguse turniirist osa võtta korraldajamaana.

## Staadionid

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

----

----

### B-alagrupp

----

----

### C-alagrupp

----

----

### D-alagrupp

----

----

### E-alagrupp

----

----

### F-alagrupp

----

----

### Grupis kolmanda koha saanud meeskondade järjestus

## Väljalangemismängud

#### Kaheksandikfinaalid

-----

-----

-----

-----

-----

-----

-----

#### Veerandfinaalid

-----

-----

-----

#### Poolfinaalid

-----

#### Finaal

## Statistika
### Väravakütid
;6 väravat
* Antoine Griezmann

;3 väravat

* Álvaro Morata
* Cristiano Ronaldo
* Nani
* Olivier Giroud
* Dimitri Payet
* Gareth Bale

;2 väravat

* Romelu Lukaku
* Radja Nainggolan
* Ivan Perišić
* Robbie Brady
* Birkir Bjarnason
* Kolbeinn Sigþórsson
* Graziano Pellè
* Jakub Błaszczykowski
* Bogdan Stancu
* Mario Gómez
* Balázs Dzsudzsák
* Hal Robson-Kanu

;1 värav

* Armando Sadiku
* Alessandro Schöpf
* Toby Alderweireld
* Michy Batshuayi
* Yannick Ferreira Carrasco
* Eden Hazard
* Axel Witsel
* Nolito
* Gerard Piqué
* Nikola Kalinić
* Luka Modrić
* Ivan Rakitić
* Wes Hoolahan
* Eric Dier
* Wayne Rooney
* Daniel Sturridge
* Jamie Vardy
* Jón Daði Böðvarsson
* Gylfi Sigurðsson
* Ragnar Sigurðsson
* Arnór Ingvi Traustason
* Leonardo Bonucci
* Giorgio Chiellini
* Éder
* Emanuele Giaccherini
* Robert Lewandowski
* Arkadiusz Milik
* Éder
* Ricardo Quaresma
* Renato Sanches
* Paul Pogba
* Gareth McAuley
* Niall McGinn
* Jérôme Boateng
* Julian Draxler
* Shkodran Mustafi
* Bastian Schweinsteiger
* Mesut Özil
* Ondrej Duda
* Marek Hamšík
* Vladimír Weiss
* Admir Mehmedi
* Fabian Schär
* Xherdan Shaqiri
* Tomáš Necid
* Milan Škoda
* Ozan Tufan
* Burak Yılmaz
* Zoltán Gera
* Ádám Szalai
* Zoltán Stieber
* Vassili Berezutski
* Deniss Glušakov
* Aaron Ramsey
* Neil Taylor
* Sam Vokes
* Ashley Williams

;1 omavärav
* Ciaran Clark (mängus Rootsi vastu)
* Birkir Már Sævarsson (mängus Ungari vastu)
* Gareth McAuley (mängus Walesi vastu)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Imeline Ajalugu

**Imeline Ajalugu** on mitmes keeles ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mille eestikeelne tõlkeversioon ilmub alates oktoobrist 2011.

Skandinaavia maades on ajakirjal Imeline Ajalugu 150 000 tellijat. Lisaks Eestile ilmub ajakiri Soomes, Lätis, Rootsis, Norras, Taanis, Hollandis ja Saksamaal. Ajakiri kuulub ettevõttele Bonnier Publications, mis on üks Põhjamaade suurimaid ajakirjade kirjastajaid.

Eestis kirjastab ajakirja Bonnieri kontserni tütarettevõte AS Äripäev. 2010. aasta novembrist kirjastab Äripäev Eestis ka Imelise Ajaloo sõsarajakirja Imeline Teadus.

## Välislingid
*Koduleht
Helle Thorning-Schmidt

**Helle Thorning-Schmidt** (sündinud 14. detsembril 1966 Rødovres) on Taani poliitik, kes oli 3. oktoobrist 2011 kuni 28. juunini 2015 Taani peaminister.

Helle Thorning-Schmidt oli kuni juunini 2015 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees.

1999–2004 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Rudolf Lesta

**Rudolf Aleksander Lesta** (1/13. oktoober 1885 Piiri talu, Ropka vald, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik.

Tema isa oli Ropka vallavanem Jaan Lesta.

Ta õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas 1904–1911 (lõpetas Moskvas), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1904, hiljem ka korp! Fraternitas Estica asutaja 1907. aastal, kuid lahkus peagi.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli jaoskonnakohtunik Valgas 1921–1924 ja Tartus 1924–1926, Tartu Ringkonnakohtu liige 1926–1940, notar Jõgeval 1940–1941. Arreteeriti NKVD poolt Tartus 14. juunil 1941.  

1905. aastal ilmus ta Vanemuise teatri ehitusplatsile ja nõudis, et lava meetri võrra laiem ehitataks, muidu ei saavat tema kavatsusel olevat näidendit seal esitada. Teda ei pandud tähele ja suur draama jäigi kirjutamata.

1906. aasta sügisel kuulutas Rudolf Lesta välja oma romaani "Igavene suvi" ilmumise. Tegelikult jäi ka see kirjutamata, kuna enne luges Lesta Johannes Linnankoski romaani "Laul tulipunasest lillest" ja leidis, et seal on juba kõik ära öeldud, millest ta kirjutada kavatses. 

1920. aastail propageeris ta Toompea hoonestuse lammutamist ja nende asemele Prantsusmaa arhitektuurimälestiste koopiate püstitamist, et prantsuse turistid, kes igal pool prantsuspärast otsivat, end kui kodus tunneksid. 

Pärast Vabadussõda tegi ta ettepanekuid Vabadussõja mälestussammaste püstitamiseks. Need pidid olema ratsamonumendid (muidu ei oleks prantsuse turistid aru saanud, et tegu on sõjakangelaste, mitte alpinistidega) spetsiaalsel alusel ("Elukõrgustikul"). Argument ratsamonumendi kasuks oli ka eestlaste väidetav hobusekultus, millest mõjutatuks pidas Lesta muuhulgas Brandenburgi väravat. Vabadussõja mälestussammas Tallinnas pidi kujutama Assamalla ratsanikku, kes on ühtlasi Võnnu all tundmatu ratsasõdurina uuestiellunud Kalevipoeg ja on just Elukõrgustiku järsult küljelt alla virutanud raudrüütli (viimane pidi olema kujutatud lendamishoos). 

Rudolf Lesta suri Sevurallagi vangilaagris Venemaal.

## Kirjandus
*Friedebert Tuglas. Kirjandusloolisi pisivesteid. Loomingu Raamatukogu, 1969, nr 22, lk 33–34.

## Välislingid
*Pealinna krooni tuleviku teemandid

## Teoseid
* Ratsanikud üleval Elukõrgustikul. Vabadussõja kangelaste ausammas monumentaalplastilikkes kordumislaules. Eelkavandid Valga, Tartu ja Tallinna kesklinnaplatse jaoks. Valk, Lõuna-Eesti kirjastus, 1922.
* Veel kord meie avaliku elu fassaadist. Looming, juuni 1923, nr 3, lk 223–230.
* Esinduskavatsus, mille teostus ei esindaks. Tallinna veneturule esindusliku tsentrumi ehitamisega seotud ohud. Postimees, 25. juuni 1935, nr 169, lk 2.
* Riiki esindava pealinna ehitamisest. Postimees, 20. oktoober 1935, nr 286, lk 5.
* Tallinna Uus- ja Veneturg Iseseisvuseväljakuks. Postimees, 24. oktoober 1935, nr 290, lk 6, 3. november 1935, nr 300, lk 5. 
* Meie kohtuehitustest. Postimees, 29. jaanuar 1936, nr 27, lk 2.
Virihaure

**Virihaure** (saami *Virihávrre*) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres.

Virihaure on Padjelanta rahvuspargi suurim järv, selle pindala on 108 km², keskmine sügavus 39,4 m, suurim sügavus 138 m (Rootsi kuues), ruumala 4,43 km³ (Rootsi üheksas). Veetaseme kõrgus merepinnast on 579 m.

Sisse voolavad suurematest jõgedest Miellätno ja Stalojåkkå, väljavool lühikese kärestikuna Vastenjaure järve. Virihaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse.

Järve idakaldal on kaks saami suveasundust, Stáloluokta ja Árasluokta. Kummagi lähedal asub matkajate turismibaas. Maanteed puuduvad, juurdepääs suvel jalgsi, helikopteri või vesilennukiga, talvel suuskade või mootorkelguga.

Virihauret nimetatakse mõnikord Rootsi ilusaimaks järveks.
Johan Sihver

**Johan Sihver** (ka **Johannes Sihver**; 9. juuli 1882 Vana-Tänassilma vald – 27. jaanuar 1942 Solikamsk, Permi oblast, NSV Liit) oli Eesti ettevõtja ja poliitik.

Johan Sihver lõpetas 1911. aastal Riia Polütehnikumi kaubandusosakonna. 

Johan Sihver oli pikka aega Tallinnas Sakala tänav 19 asunud Tallinna Linna Poeglaste Kommertskooli juhataja. 

1931. aastast oli Johan Sihver Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu esimees. Ta oli ka Tallinna Krediitpanga esimees.

Johan Sihver oli IV ja V Riigikogu liige. 

Sihver vahistati 28. juunil 1941 Tallinnas NKVD poolt ning suri vangistuses 1942. aastal Siberis Permi oblastis.
Õnnekurg

**Õnnekurg** ehk **jaapani kurg** (*Grus japonensis*) on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv linnuliik. 

Ta on kurglaste seas raskeim lind, kaaludes kuni 12 kg. Õnnekurg elutseb Ida-Aasias Mandžuurias ja Hokkaidōl.

Õnnekurg on esindatud ka Tallinna Loomaaias.

## Välislingid

* Õnnekurg. Tallinna Loomaaia haruldused. Tallinn Zoo
* International Crane Foundation Red-crowned Crane page
* Grus japonensis. Maailma lindude nimetused
Edgar Sulg

**Edgar Sulg** VR I/3 (15. märts 1891 Kirepi, Tartumaa – 29. november 1970 Montréal, Kanada) oli Eesti majandustegelane ja poliitik, VR I/3.

Edgar Sulg lõpetas 1918. aastal Riia Polütehnikumi. 

Eesti Vabadussõja ajal teenis Edgar Sulg ülemjuhataja operatiivstaabis liikumisosakonna ülemana kuni Vabadussõja lõpuni, sõjaväeametnik (1919).

Edgar Sulg tegutses AS-i Postimees juhatuse liikmena ja oli aastatel 1925–1944 taimevõi- ja õlivabriku AS Extraktor direktor. 

Aastatel 1926–1929 oli Sulg III Riigikogu liige ja 1938. aastal Riigi Majandusnõukogu liige.

1944. aastal põgenes Edgar Sulg Eestist Rootsi, 1952. aastal siirdus edasi Kanadasse.

## Viited

## Välislingid
* Edgar Sule foto
* Ohvitseride andmekogu
Elektronvalem

**Elektronvalem** on aatomi elektronstruktuuri kirjeldav üleskirjutus, mis näitab elektronide jaotumist kihtidesse ja alakihtidesse.

## Vaata ka
*Elektronskeem
*Ruutskeem
Põhja-Aasia

**Põhja-Aasia** on regioon Aasia põhjaosas, kuhu kuulub Venemaa Aasia (Siberi) piirkond.

## Vaata ka
*Kesk-Aasia
*Kagu-Aasia
*Lõuna-Aasia
*Lääne-Aasia
*Sise-Aasia

## Välislingid
Vastenjaure

**Vastenjaure** (Lule saami keeles *Vásstenjávrre*) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres. 

Vastenjaure on Padjelanta rahvuspargi suuruselt teine järv Virihaure järel; selle pindala on 89 km², keskmine sügavus 33,2 m, suurim sügavus 134 m (Rootsi kaheksas), ruumala 2,97 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 547 m.

Sissevool lühikese kärestiku kaudu Virihaurest, muudest sissevoolavatest jõgedest on olulisim Sareki mägedest tulev Låddejåkkå. Väljavool Vuojatädno jõe kaudu Akkajauresse. Vastenjaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse.

Järve idakaldal on väike saami suveasundus.

## Viited
Richard Uritam

**Richard Uritam** (VR I/3) (16. mai 1892 Tõstamaa, Pärnumaa – 20. juuli 1957 New York, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja majandustegelane.

Richard Uritam osales Vabadussõjas 2. ratsapolgu ülemana. 

Pärast Vabadussõda oli alates 1923. aastast Estonia Eksporttapamajade juhatuse liige. 

R. Uritam evakueerus Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Saksamaale ja sealt 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus ka 1957. aastal New Yorgis suri.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
ROSAT

**ROSAT** ehk **Röntgensatelliit** oli saksa kosmoseobservatoorium, mis viidi orbiidile 1. juunil 1990. Orbiidi esialgne kõrgus oli 580 km ja kaldenurk 53°, satelliit kaalus 2400 kg. Röntgenteleskoobi elueaks kavandati 18 kuud, aga see töötas üle 8 aasta ning mõõtmised peatusid 12. veebruaril 1999. Atmosfääris pidurdumise tõttu kukkus ROSAT kuskile Kagu-Aasiasse 22. oktoobril 2011.

Instrumendid satelliidi pardal olid röntgenteleskoop XRT, kaks loendurit PSCP, kõrglahutusega kaamera HRI ja UV-teleskoop WFC.

ROSAT-i seadmete rivist väljamineku põhjuseks peetakse Venemaalt lähtunud küberrünnakut NASA Goddardi keskuse Astrofüüsikakeskusele, kust juhiti satelliiti. Vead satelliidi orientatsioonis põhjustasid seadmete ülekuumenemise ja riknemise.

## Viited
IV Riigikogu

**IV Riigikogu** volitused kestsid 15. juunist 1929 kuni 14. juunini 1932.

## IV Riigikogu juhatus (valitud [[2. juuli]]l [[1929]])
*Esimees Karl Einbund
*I abiesimees Mihkel Martna
*II abiesimees Rudolf Penno
*Sekretär Arnold Paul Schulbach
*I abisekretär August Tõllasepp
*II abisekretär Jaan Piiskar (kuni 13. märtsini 1930)
*II abisekretär Oskar Gustavson (alates 13. märtsist 1930)

IV Riigikogusse kuulus 25 saadikut (24,0 %) Eesti Sotsialistlikust Tööliste Parteist, 24 saadikut (23,1 %) Põllumeeste Kogudest, 14 saadikut (13,7 %) Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisest, 10 saadikut (10,2 %) Eesti Tööerakonnast, 9 saadikut (8,9 %) Eesti Rahvaerakonnast, 6 saadikut (6,2 %) Eesti Tööliste Parteist, 4 saadikut (4,1 %) Kristlikust Rahvaerakonnast, 3 saadikut (3,2 %) Saksa-Rootsi Valimisblokist, 3 saadikut (2,9 %) Majaomanike, kaupmeeste, töösturite ja teiste eraomanduse pooldajate  nimekirjast, 2 saadikut (2,5 %) Vene Rahvuslikust Liidust.

## IV Riigikogu liikmete loend

## Viited

## Kirjandus
*Rasked sõnad Kõrges Kojas. Esmaspäev nr 39, 30. september 1929. Lk 3

## Välislingid
*IV Riigikogu koosseis, www.riigikogu.ee
*IV Riigikogu Juhatus ja liikmed, www.riigikogu.ee
Vladimir Roslavlev

**Vladimir Roslavlev** (26. märts 1880 Harkov – 1945 Saksamaa) oli Eesti jurist, majandusteadlane ja poliitik. 

Töötas rahvamajanduse ministeeriumis ja maksuametis. 

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. 

Sügisel 1939 siirdus ta koos perega Saksamaale.

## Isiklikku
Tema poeg oli insener ja harrastusajaloolane Oleg Roslavlev.

## Viited

## Välislingid
*Vladimir Roslavlev. Välispassi taotluse foto (1939). Rahvusarhiivi meediateek
*Русская Эстония. Рославлев Владимир Никифорович
*Baltisches Biografisches Lexikon digital
Mart Rõigas

**Mart Rõigas** (**Martin Rõigas**; 22. oktoober 1908 Abja vald, Pärnumaa – 13. juuli 1941 Vara vald, Tartumaa) oli Eesti majandusteadlane ja poliitik.

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. 

Mõrvati punaarmeelaste poolt.
Mihkel Rõuk

**Mihkel Rõuk** (5. september 1891 Kabala vald, Viljandimaa – 25. september 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti kooli- ja ühiskonnategelane ning poliitik. Ta oli Rahvuskogu liige.

## Elukäik
Mihkel Rõuk sündis Viljandimaal Kabala vallas taluomaniku pojana. Pärast alghariduse omandamist kohalikus vallakoolis õppis ta Eesti Aleksandrikoolis ja Viljandi linnakoolis. Lisaks võttis ta kursuseid Tartu Ülikoolist botaanikas ja keemias ning omandas eksternina õpetajakutse.

Õpetajana töötas Rõuk Karksi-Nuia algkoolis, Narva-Jõesuu, Koordi ja Koigi ministeeriumikoolis. 1915. aasta 1. novembril sai temast Türi kroonu algkooli õpetaja ja juba järgmisel aastal algkooli juhataja. Selles ametis töötas ta ligi 30 aastat, kuni 1941. aastal Venemaale küüditamiseni.

### Ühiskondlik tegevus
Rõuk võttis osa ka seltskonna- ja omavalitsusetööst. Ta oli Eesti Vabariigi ajal volinik peaaegu kõigis Türi alevi- ja linna volikogudes. Mitu korda valiti Rõuk volikogu juhatajaks. Tema algatusel ehitati Türile uus koolimaja ning rajati uus progümnaasium, mis muudeti 1924. aastal aiandusmajandusgümnaasiumiks ja töötas kuni 2011. aastani. Samuti pani Rõuk aluse Türi ühistegevusele, mille tulemusena rajati Türi ühispank. Rõuk valiti ka ühispanga nõukogu liikmeks. Rõuku loetakse ka üheks Võhma tapamaja asutajaks, kus ta ka juhatuses oli. Rõuk kuulus ka Türi põllumeeste konventi ning pidas talu Võhma lähedal Kabala vallas.

Kaitseliitu astus Rõuk kohe pärast seda, kui see organisatsioon loodi. Ta oli Järva maleva propagandapealik ja Türi malevkonna noorkotkaste vanem. Rõugu tegevust tunnustati Kotkaristiga.

### Poliitiline tegevus
Iseseisvas Eesti Vabariigis tegutses Rõuk rahvuslikku süsteemi toetavalt. Ta astus Eesti Rahvaerakonda ning osales 1926. aasta valimistel selle partei nimekirjas Järva valimisringkonnas. Pärast parteide keelamist oli Rõuk tegev ka Isamaaliidus. Ta oli Järva maakomitee juhatuse liige ning Türi osakonna abiesimees. 

Rõuk valiti 1937. aastal Rahvuskogu esimesse kotta, kus 80 liiget töötas välja uut Eesti põhiseadust. Rõuk kandideeris Riigivolikokku Türi valimisringkonnas nii 1938. aasta kui ka 1940. aasta valimistel, kuid 1938. aastal ei osutunud ta valituks ning 1940. aastal sunniti ta oma kandidatuurist loobuma.

Pärast Nõukogude okupatsiooni algust Eestis arreteeriti Rõuk juuniküüditamise ajal 14. juunil 1941 Türil. Ta küüditati Siberisse, Sverdlovski oblasti, kus ta paigutati Sevurallagi vangilaagrisse. Ta suri eeluurimisel 25. oktoobril 1941.

## Isiklikku
Rõuk abiellus Türi Algkooli õpetaja Maria Rõukiga (sündinud Leppik, 1889–1979), kellega nad said kaks tütart: Ilme Rõuk (hiljem Tari, 1922–2017) ja Virve Rõuk (1924–2016). Lisaks Mihklile küüditati ka tema pere, kes vabanesid asumiselt 1957. aastal. 

## Viited
Jaama tänav (Tartu)

**Jaama tänav** (*Jamasche Straße*) on tänav Tartus ja selle pikkus on umbes 3340 meetrit.

Jaama tänav algab Narva maanteelt, jätkudes sellest teisel pool Staadioni tänavana. Tänav kulgeb linna piirini, kus temast saab Tartu–Räpina–Värska maantee (nn. Räpina maantee).

Tänav ristub algusest lõpu poole minnes Mäe tänavaga (paremalt), Roosi tänavaga (risti), Kivi tänavaga (paremalt), Raatuse tänavaga (risti), Pärna tänavaga (risti), Puiestee tänavaga (vasakult), Paju tänavaga (paremalt), Jaamamõisa tänavaga (vasakult), Papli tänavaga (paremalt), Sõpruse puiesteega (paremalt), Põhja puiesteega (vasakult), Ida tänavaga (vasakult), Kadaka tänavaga (risti), Rõõmu teega (vasakult), Kaunase puiesteega (paremalt), Annemõisa tänavaga (paremalt) ja Nõlvaku tänavaga (paremalt).

Jaama tänava ääres asub Laulupeomuuseum (Jaama 14).

Jaama tänava ääres linna piiril asub Rahumäe kalmistu.

## Hooned

Jaama 27 uks, Tartu.JPG|Elamu välisuks Tartus Jaama 27, 19.saj. I p. (koopia)
Jaama_31,_Tartu_02.JPG|Puitelamu, Jaama 31


## Viited
Jaama tänav

**Jaama tänav** on tänava nimi paljudes Eesti asulates:

*Jaama tänav Abja-Paluoja linnas
*Jaama tänav Aegviidu alevis
*Jaama tänav Aruküla alevikus
*Jaama tänav Avinurme alevikus
*Jaama tänav Eidapere alevikus
*Jaama tänav Elva linnas
*Jaama tänav Haapsalu linnas
*Jaama tänav Hagudi alevikus
*Jaama tänav Halliste alevikus
*Jaama tänav Jõgeva linnas 
*Jaama tänav Jõhvi linnas
*Jaama tänav Järva-Jaani alevikus
*Jaama tänav Kadrina alevikus
*Jaama tänav Keava alevikus
*Jaama tänav Kehra linnas
*Jaama tänav Keila linnas
*Jaama tänav Kiisa alevikus
*Jaama tänav Kilingi-Nõmme linnas
*Jaama tänav Kiltsi alevikus
*Jaama tänav Kiviõli linnas
*Jaama tänav Kohila alev
*Jaama tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Jaama tänav Kunda linnas
*Jaama tänav (Kuressaare) linnas
*Jaama tänav Käru alevikus
*Jaama tänav Lagedi alevikus
*Jaama tänav Lehtse alevikus
*Jaama tänav Lelle alevikus
*Jaama tänav Lihula linnas
*Jaama tänav Mustla alevikus
*Jaama tänav Olustvere alevikus
*Jaama tänav Paides
*Jaama tänav Paldiski linnas 	 
*Jaama tänav Palivere alevikus
*Jaama tänav Puka alevikus
*Jaama tänav Põltsamaal (ka Anveldi tänav)
*Jaama tänav Põlva linnas
*Jaama tänav Pärnu linnas
*Jaama tänav Raasiku alevikus
*Jaama tänav Rakke alevikus
*Jaama tänav Rapla linnas
*Jaama tänav Risti alevikus
*Jaama tänav Saku alevikus
*Jaama tänav Sindi linnas
*Jaama tänav Sonda alevikus
*Jaama tänav Suure-Jaani linnas
*Jaama tänav Sõmerpalu alevikus
*Jaama tänav Tallinnas
*Jaama tänav Tapa linnas
*Jaama tänav Tartus
*Jaama tänav Tootsi alevis
*Jaama tänav Tudu alevikus
*Jaama tänav Türi linnas
*Jaama tänav Vaivara külas
*Jaama tänav Varstu alevikus
*Jaama tänav Vasalemma alevikus
*Jaama tänav Veriora alevikus
*Jaama tänav Võhma linnas
*Jaama tänav Võru linnas
*Jaama tänav Väike-Maarja alevikus
*Jaama tänav Vändra alevis

## Vaata ka
*Jaama põik
*Jaama tee
*Jaama puiestee
Artur-Aleksander Linari

**Artur-Aleksander Linari** (12. jaanuar 1903 Tallinn – 25. oktoober 1983 Toronto) oli eesti tööstur ja insener.

Ta oli Rahvuskogu liige ja Johannesburgi Eesti Seltsi esimees.

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
Johann Elert Bode

**Johan Elert Bode** (19. jaanuar 1747 Hamburg – 23. november 1826 Berliin) oli saksa astronoom. Ta on tuntud eelkõige Bode seaduse poolest, mis on planeetide orbiitide kauguste matemaatiline suhe Päikesest. 

Bode määras kindlaks Uraani orbiidi ja pakkus välja selle nime. Lisaks tegeles ta planeetide, komeetide ja tähtede uurimisega ning oli Berliini tähetorni direktor aastatel 1787–1825.

## Tunnustus
*1789 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1794 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Viited
Plessetski rajoon

**Plessetski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Piirneb läänes Karjalaga.

Rajoonikeskuseks on Plessetski alev.

Rajoon jaguneb halduslikult 17 asunduseks, millest 9 on küla- ja 8 linnaasundused.

Rajoonis asuvad Plessetski kosmodroom ja Mirnõi linn, mis on föderaalses alluvuses.

## Viited

## Välislingid
*http://www.moples.ru/
Aleksander Tõnisson (ülemnõukogu liige)

**Aleksander Tõnisson** (4. aprill 1899 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 23. juuni 1941 Tškalovi oblast) oli eesti tööline ja poliitik. 

## Elulugu
Aleksander Tõnisson sündis põllutöölise peres. Pärast alghariduse omandamist asus Tõnisson tööle töölisena, töötades peamiselt ehitustöölisena ja Valgas raudteel. Sealt siirdus Tõnisson Tartusse, kus töötas kivitöö alal. 

Tartus töötades liitus Tõnisson mitme organisatsiooniga. Ta oli Tartu Kivitööliste Ametiühingu liige ja Tartu Töölisühingute Keskliidu nõukogu liige. Sellele lisaks oli ta hiljemalt 1940. aasta suveks Tartu linnavolinik. 

Pärast juunipööret kandideeris Tõnisson Nõukogude okupatsioonitingimustes korraldatud 1940. aasta juulivalimistel nõukogudemeelse Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaadina Tartus 44. valimisringkonnas Riigivolikokku. Ringkonnas konkureeris ta Tartu Jaani koguduse pastori Arnold Keremi vastu. Valimiste perioodil osales Tõnisson mitmete varasemate valitsuste suhtes kriitiliste kõnedega, temaga koos esinesid sageli ka Punaarmee ja teised Nõukogude Liidu esindajad. Kerem lõpuks valimistel osaleda ei saanud ja ametlike tulemuste järgi võitis II Riigivolikogus koha Tõnisson. 

Riigivolikogu ja Ülemnõukogu liikmena tegutses Tõnisson edasi Tartus ja keskendus peamiselt Tartu Töölisühingute Keskliidu esindajana erinevate (töölis-)ühingute, kirjastuste ja teiste organisatsiooni tegevuste kontrollimisele ja keskliitu ühendamisele. Ta valiti juuli lõpuks ka keskliidu kultuurinõukokku. 

Ta arreteeriti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) poolt Tartus 18. jaanuaril 1941, süüdistati deserteerumises Punaarmeest 1919 ja hiljem EV sõjaväes olles osavõtus kommunistide mahalaskmisest Valgas.  Tribunal mõistis ta surma 27. mail 1941 ja ta hukati Tškalovi oblastis asuvas Nõukogude Liidu vangilaagris 23. juunil 1941. 

### Isiklikku
Tõnisson oli vallaslaps, kes sündis õigeusklikule Jekateriina Tõnissonile. Tema isast ei ole palju teada.

Täiskasvanuna oli Tõnisson ise luterlane. Ta abiellus Linda Mariega, kellega sai 1931. aastal tütre Moidela Tõnissoni.

## Viited
Akkajaure

**Akkajaure** (Lule saami *Áhkajávrre*) on paisjärv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki ja Gällivare valla piiril, Luleälveni ülemjooksul.

Akkajaure on Rootsi üks suurimaid paisjärvi, mis moodustus kuuest väiksemast järvest ja paljudest ruutkilomeetritest karjamaast pärast seda, kui 1919–1923 rajati Luleälveni jõele esimene Suorva tamm. Tammi tõttu muutub järve veetase kõrgusvahemikus 423–453 m. Maksimaalse veeseisu korral on järve pindala 242 km², keskmine sügavus 30 m, suurim sügavus 92 m ning koguruumala u 8 km³. Minimaalse veeseisu korral väheneb pindala 94 km²-ni. Tammide mitmete ümberehitustega on järve reguleeritav maht järk-järgult suurenenud ning on praegu 5,9 km³.

Järve valgala haarab enamiku Padjelanta rahvuspargist ning Sareki rahvuspargi lääneosa. Valgala pindala on 4650 km². Suurim sissevoolav jõgi on Vuojatädno, mis annab üle poole kogu järve saabuvast veest. Umbes viiendiku sissevoolust annab Sitasjaure järvest läbi Ritsemi elektrijaama kulgev tunnel. Kogu aastane sissevool on 6,8 km³. Väljavool toimub kagutipust Suorvast kahe tammi kaudu. Märkimist väärib ka järve looduslik väljavool Stora Sjöfalletis, mis moodustab võimsa joa.

Jääkate tekib järvele tavaliselt novembri lõpus või detsembri alguses ning kaob juuni alguses. Suvel soojeneb vesi pinnakihis 10-11 kraadini.

Järve kaldad piirnevad suures osas Stora Sjöfalleti rahvuspargiga, kuid akvatoorium on sihilikult arvatud rahvuspargi piiridest välja. Kirdekaldale on rajatud maantee. Kirdekaldal asuva Ritsemi ja edelakalda vahel on suvel regulaarne laevaühendus, mida kasutavad matkajad Padjelanta ja Sareki rahvusparki pääsemiseks. Järve edelaküljel asub Akka massiiv.

Akkajaure ümbrus on suvepoolaastal Sirgesi saamiküla läänepoolseim tuumikala, mil teda kasutatakse põhjapõtrade karjatamiseks. Suvel põhjapõdrad paarituvad ja poegivad seal. Piirkonnas on palju karjatamisega seotud rajatisi: karjaseonne, aedikuid põhjapõtrade märgistamiseks ja tapmiseks ning saami asundusi.

## Välislingid

* Jörgen Sahlberg. Physical modelling of the Akkajaure reservoir. *Hydrology and Earth System Sciences* **7** (3), 268–282, 2003.
Nurme tänav (Tallinn)

**Nurme tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Nurme tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Ravila ja Sihi tänavaga, Vabaduse puiesteega, Valguse ja Aate tänavaga, Lootuse puiesteega, Pilviku ja Serva tänavaga ning lõpeb Helbe tänaval. Tänava pikkus on umbes 1800 meetrit.

Sihi tänavast Raudtee tänavale suunduv lõik on ühesuunaline.

Nurme tänava ääres on Nurme tänava residents, 1935. aastal ehitatud tööstur Oskar Kersoni elamu, 1952. aastast Nõmme Pioneeride maja, nüüd  Nõmme Noortemaja, kaks lillepoodi. Pilviku ja Helbe tänava vahelisel alal jääb tänava äärde Valdeku park.

Suurim majanumber on 79. Tänava nimi oli algul Aleksandri tänav (Alexanderstraße), alates 17. märtsist 1922 Nurme tänav, 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Töölise tänav.

## Viited

## Välislingid
Näituse tänav

**Näituse tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Näituse tänav (Rakvere)|Näituse tänav]]** Rakveres
* **[[Näituse tänav (Saku)|Näituse tänav]]** Sakus
* **[[Näituse tänav (Tallinn)|Näituse tänav]]** Tallinnas
* **[[Näituse tänav (Tartu)|Näituse tänav]]** Tartus
* **[[Näituse tänav (Türi)|Näituse tänav]]** Türil
* **[[Näituse tänav (Viljandi)|Näituse tänav]]** Viljandis

## Vaata ka
* Näituse põik
Näituse tänav (Tallinn)

**Näituse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Näituse tänav algab Rahumäel Pärnu maanteelt ja suundub kagusse. Tänav ristub Sihi, Mängu ja Kurni tänava ning Vabaduse puiesteega ja lõpeb Võidu tänaval. Tänava pikkus on umbes 700 meetrit.

Võidu tänavast Vabaduse puiesteele suunduv lõik on ühesuunaline.

Näituse tänaval asub Näituse tänava residents. Tänava äärde jääb Võidu puiestik.

Suurim majanumber on 28.

Näituse tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime seal asetsenud omaaegse näituseväljaku järgi.

## Viited

## Välislingid
Ekspressionism (arhitektuur)

**Ekspressionistlik arhitektuur** on ekspressionismi kui kunstivoolu väljendumine arhitektuuris.

Sõjajärgses Euroopas, eriti Saksamaal, sarnaselt kujutava kunstiga ilmusid ekspressionistlikud vormid ka arhitektuuri. Samas oli Saksamaal ekspressionismi kogemus olemas juba sõjaeelsest perioodist. Oluliseks tähtsündmuseks oli ekspressionistliku arhitektuuri jaoks Werkbundi näitus Kölnis (1914).

Ekspressionism avaldus Hans Poelzigi loomingus sõjaeelsest perioodist – tööstushoone Poolas Lubanis (1911–1912), kuid eriti pärast sõda Poelzigi projekteeritud teatrihoones Berliinis Großes Schauspielhaus (1918–1919) ja Peter Behrensi värvivabriku hoones Frankfurdis Farbwerke Hoechst AG, ehitatud aastail 1920–1924.

Ekspressionismis eristub eraldi nähtusena Põhja-Saksamaal 1920. aastail tekkinud tellisekspressionism, mille väljapaistvam näide on Fritz Högeri projekteeritud Chilehaus Hamburgis (1922–1923).

Ekspressionismi pehmemat, kuid dünaamilisemat joont esindab Erich Mendelsohn. Tema tuntuim arhitektitöö on Einsteini torn Potsdamis (1919–1921).

Pärast natside võimuhaaramist Saksamaal 1933. aastal ekspressionistlik kunst selles riigis keelustati.

## Ekspressionism Eesti arhitektuuris

Tuntumaid hooneid Eesti arhitektuuris ekspressionistlikus laadis on 1920–1922 Toompea lossi siseõuele ehitatud riigikoguhoone, mille projekteerisid toonased juhtivad arhitektid Herbert Johanson ja Eugen Habermann. Mõlemad olid Saksamaal õppinud mehed, seega kokku puutunud sealse avangardsema kunstieluga.

Riigikoguhoone fassaadis viitavad ekspressionismile heleda krohvipinnaga kontrastselt mustad raamistused. Maja sees valitsevad ekspressionistlikud kujundusvõtted veelgi jõulisemalt. Vestibüüli õõnespüramiididega lagi, kõikjal siksakdekoor, laekarniisidel lained. Väljapaistvaim ruum on ekspressionistliku kujundusega saal, kus siniste seinte kohale tõuseb kumeralt katuseruumi tungiv sidrunkollane lagi. Jaan Koorti kujundatud sakmete avadega põsed on roostepruunid. Valgustus on varjatud valge sakilise simsi taha.

Riigikoguhoonega sarnaseid ekspressionistlikke võtteid kasutasid Johanson ja Habermann ka Tallinnas Raua 4 elamu fassaadil, kus heleda fassaadpinnaga kontrasteeruvad mustad ärklid. Elamu ehitusaastad olid 1922–1924.

Otseselt lähtuvad Põhja-Saksa tellisekspressionismist arhitekt Robert Natuse projekteeritud klinkrist fassaadiga EKA maja Vabaduse väljaku ääres ning Pärnu maantee ja Roosikrantsi tänava nurgal olev äridega elamu.

## Viited
Fritz Höger

**Johann Friedrich Höger** (12. juuni 1877 Bekenreihe, Schleswig-Holstein – 21. juuni 1949 Bad Segeberg) oli saksa arhitekt, Põhja-Saksa tellisekspressionismi esindaja.

Ta oli alates 1932. aastast Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige.

Fritz Högeri tuntumaid arhitektitöid on ekspressionismi klassikasse kuuluv büroohoone Chilehaus Saksamaal Hamburgis Kontorhausi kvartalis, ehitatud aastail 1922–1924.

Sealsamas kõrval üle tee asub Högeri projekteeritud (koos vendade Gersonitega) suuremahuline büroohoone Sprinkenhof, mida ehitati kolmes etapis aastatel 1927–1943. Esimene etapp valmis 1920. aastate lõpul ja sai eeskujuks Tallinnas Vabaduse platsi äärde rajatud kindlustusseltsi EKA majale.

Hannoveris on Högeri projekti ehitatud Anzeiger-Hochhaus (ehitusaastad 1927–1928), mida tänapäeval loetakse Hannoveri üheks sümboliks.

Högeri teisi töid on näiteks Kirche am Hohenzollernplatzi Berliinis, büroohoone Hamburgis Broschek-Haus (1925–1926) ja sigaretivabrik Hamburgis Reemtsma.

## Arhitektitöid

Pilt:Sprinkenhof Hamburg 1.jpg|Sprinkenhofi peafassaad Burchardstraßel Hamburgis
Pilt:Hamburg.Sprinkenhof.Ecke.Johanniswall.wmt.jpg|Sprinkenhofi kaarjas nurgalahendus
Pilt:Berlin Hohenzollernplatz church steeple.jpg|Kirche am Hohenzollernplatz Berliinis
Pilt:Hannover Anzeigerhochhaus-HAZ.jpg|Anzeiger-Hochhaus Hannoveris
Pilt:Hh-renaissance.jpg|Broschek-Haus Hamburgis
FC Viktoria Plzeň

**FC Viktoria Plzeň** on 1911. aastal Plzeňis asutatud Tšehhi jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängib riigi kõrgliigas. 

Hooajal 2010–2011 tuli klubi esimest korda Tšehhi meistriks ja sai seega õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga 2011–12 võistlustel.

## Saavutused
*Meister (6): 2010–11, 2012–13, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2021–22
*Karikas (1): 2009–10
*Superkarikas (2): 2011, 2015

## Viited

## Välislingid
*fcviktoria.cz
Pärnu maantee 36 // Roosikrantsi 23

**Pärnu maantee 36 // Roosikrantsi 23** on äridega elamu Tallinnas Pärnu maantee ja Roosikrantsi tänava teravnurgal. Selle arhitekt on Robert Natuse ja see ehitati aastail 1935–1936. Hoone on ehitismälestis alates 1997. aastast.

## Tellisekspressionismi tippnäide Eestis
Hoone fassaad on klinkertellistest, mistõttu hoonet nimetatakse ka klinkermajaks. Koos Natuse teise klinkermajaga Vabaduse väljaku ääres (praegu Tallinna linnavalitsuse hoone) on need kaks samale tellijale tehtud arhitektitööd kõige vahetumad ekspressionismi väljendajad Eesti arhitektuuris ja mõlema otseseks eeskujuks on Hamburgi tellisekspressionism.

Eelkõige teravnurkne krunt, kuid ka esimese klinkermaja tulemusega väga rahule jäänud tellija materjalivalik olidki põhjusteks, miks võeti arhitektuurilise lahenduse eeskujuks Hamburgis samuti teravnurksel krundil asuv Fritz Högeri Chilehaus.

Arhitektuuriajaloolase Mart Kalmu hinnangul on Natuse klinkermaja Tallinnas Chilehausi ekspressionistliku agressiivsuse asemel *[[art déco]]*likult mahedam. Seda Natuse teist klinkermaja on arhitektuurikirjanduses toodud *art déco* arhitektuuri silmapaistvamaks näiteks Eestis.

### Hoone kirjeldus
Elamu on viiekorruseline ja tema põhiplaan on kolmnurksest krundist tingituna V-kujuline: üks hoone tiib jääb Roosikrantsi tänavale, teine Pärnu maanteele. Mõlema tiibhoone allkorrusel asuvad äriruumid. Alates teisest korrusest paiknevad 2–4-toalised korterid. Majas on kolm trepikoda, need on vastavalt oma ajastu laadile lahendatud keerdtrepikodadena.

### Ekspressionistlik nurgalahendus
Elamu eripära seisneb eelkõige tema ekspressiivses välisilmes, mis on saavutatud mustrilise klinkertellistest müüritise ja sümmeetrilise kompositsiooniga. Hoone fassaadi liigendus saavutatakse sarnaselt Chilehausiga ärklitaolise etteastega; neid on kaks – kummalegi fassaaditiivale –, jäädes teineteise suhtes sümmeetriliseks. Põhiliseks aktsendiks on teravatipulise dekoratiivtornikesega nurgalahendus, mis muudab elamu suurepäraseks dominandiks kahe esindustänava kokkupuutekohal. Mahtude astmeline kuhjumine tänavanurgale oli dekoratiivne kujundusvõte, mis oli ekspressionismile omane.

Tellisekspressionismis omaseks saanud skulpturaalsed detailid ei puudu ka sellelt klinkermajalt. Elamu nurgal, poeuste vahel, asetseb tagajalgadele tõusnud lõvi klinkrist figuur, mis hoiab vapikilpi ehitusaastaga "1935".

## Viited

## Välislingid
*
Pippa Norris

**Pippa Norris** (sündinud 10. juulil 1953) on briti päritolu politoloog.

Norris on Harvardi Ülikooli politoloogialektor ning Sydney Ülikooli külalisprofessor. 2006–2007 juhtis ta ÜRO Arenguprogrammi demokraatliku valitsemise töögruppi New Yorgis.

Oma teadustöös võrdleb Norris demokraatlikke protsesse ja demokratiseerumist, valimisi, kultuuri ja avalikku arvamust, poliitilist kommunikatsiooni ja soopoliitikaid eri riikides. Ta on avaldanud üle 40 raamatu.

2011. aastal pälvis Norris koos Ronald Inglehartiga Skytte preemia, mis on üks tähtsamaid auhindu politoloogias.

## Viited

## Välislingid
* Pippa Norrise koduleht
* Alo Raun "Pippa Norris: korraga saab olla nii eestlane kui kosmopoliit" Postimees, 02.10.2011
Toomas Takjas

**Toomas Takjas** (**Toomas Takkias**; 6. märts 1900 Kalvi vald, Virumaa – 22. september 1987 Rakvere) oli eesti põllumees ja agronoom.

Ta oli Rahvuskogu liige.
Hendrik Tallo

**Hendrik Tallo** (11. september 1893 Tali vald, Pärnumaa – 9. mai 1938 Tartu) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1916. aastal Tomski ülikooli, opteerus 1923 Eestisse, oli arst kirurgia ja sisehaiguste alal Kilingi-Nõmmes. Rahvuskogu liige. 

Suri kopsuvähki.

## Viited
Henn Treial

**Henn Treial** (kuni 1935 **Herbert Treial**; 15. oktoober 1905 Haaslava vald, Tartumaa – 19. november 1941 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja poliitik.

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. 20. aprillil 1940 valiti ta Tartu Tööstuse Panga esimeheks.

Ta hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt valesüüdistuse alusel.

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk (24. veebruar 1938)

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*"Surmaotsuseid GPU agentidele Tartus". Meie Maa nr 30, 4. detsember 1941. Lk 1
*Henn Treial – 95
*Geni
Ralph Steinman

**Ralph Marvin Steinman** (14. jaanuar 1943 Montréal – 30. september 2011 Manhattan) oli Kanada immunoloog ja rakubioloog, kes koos Jules Hoffmanni ja Bruce Beutleriga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna dendriitrakkude avastamise ja toimemehhanismi selgitamise eest.

1973. aastal võttis Steinman Rockefelleri Ülikoolis Zanvil A. Cohni laboris järeldoktoriprogrammis töötades kasutusele termini "dendriitrakud".

Ralph Steinman suri kõhunäärmevähki, mis diagnoositi neli aastat varem. Ravis kasutati tema enda kavandatud dendriitrakkudel põhinevat immunoteraapiat.

### Nobeli auhind
3. oktoobril 2011 teatas Nobeli meditsiiniauhinna komitee, et Steinman pälvis poole Nobeli meditsiiniauhinnast "dendriitrakkude ja nende rolli avastamise eest adaptiivses immuunsuses". Teise poole said Bruce Beutler ja Jules A. Hoffmann "nende avastuste eest kaasasündinud immuunsuse aktiveerimise vallas". Komitee ei teadnud, et Steinman oli 30. septembril surnud. Et Nobeli auhinna reeglid keelavad auhinda postuumselt välja anda, arutas komitee küsimust varasemate pretsedentide valguses. Lõppotsuses nenditi, et valik tehti "heas usus" ning seega seda ei muudeta.

## Tunnustus
*2001 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2002 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia liikmeks
*2005 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited
Eesti Vabrikantide Ühisus

**Eesti Vabrikantide Ühisus** oli 1917. aastal Tallinnas moodustatud suurtöösturite kutseühing.

Eestimaa suurtööstureid ühendav liit registreeriti 1917. aasta 22. aprillil Tallinna Tootmisregiooni Töösturite ja Vabrikantide Liidu nimetuse all. 

Ühisuse maja oli Tallinnas Vana-Viru tänav 12 (tänapäeval Tallinna Linnavolikogu hoone).

Eesti Vabrikantide Ühisuse esindajad moodustasid Kaubandus-Tööstuskoja suurtööstuse sektsiooni.

Eesti Vabrikantide Ühisuse asutajaliige ja esimees oli kuni 1940. aastani oli Martin Christian Luther. Ühisuse sekretär oli algusest peale kuni ühisuse likvideerimiseni 1940. aastal Konrad Mauritz.

Eesti Vabrikantide Ühisusse kuulusid:
*AS Ilmarine
*Kreenholmi Puuvilla Manufaktuur osaühisus
*AS Franz Krull masinaehituse vabriku osaühisus
*AS A. M. Lutheri mööblivabrik
*Narva Kalevi Manufaktuur
*AS Ühendatud Saapa- ja Nahavabrikud
*AS Silva
*Sindi Kalevivabriku ühisus
*AS Tallinna Paberivabrik E.J. Johanson

Eesti Vabrikantide Ühisuse poolt asutati Inglise-Eesti Import Kompanii, Eesti Kinnitusaktsiaselts Polaris, Eesti Õhusõidu AS Aeronaut.

Eesti Vabrikantide Ühisus likvideeriti 1940. aastal sisekaitseülema Harald Habermani korraldusega 20. augustist. Tänapäeval peab end Eesti Vabrikantide Ühisuse järelkäijaks ja põhimõtete jätkajaks Eesti Tööandjate Keskliit.

## Viited

## Kirjandus
*Lembit Kiik, “Eesti Vabrikantide Ühisus 1917-1940”, IBSN 2220000005744, 2002, Riigi Teataja Kirjastus. 96 lk.

## Välislingid
*Eesti Vabrikantide Ühisus - Tööandjate Keskliidu eelkäija
Hellsing (seriaal)

**"Hellsing"** (jaapani keeles ヘルシング *Herushingu*) on Jaapani anime telesari, mis põhineb Kōta Hirano mangasarjal "Hellsing".

Sarja lavastas Umanosuke Iida, stsenaariumi kirjutas Chiaki Konaka ja see on toodetud Gonzo animatsioonistuudios. Muusika komponeeris ja mängis telesarjale Yasushi Ishii.

"Hellsingi" näidati eetris Jaapani Fuji Televisioni kanalil alates 10. oktoobrist 2001 kuni 16. jaanuarini 2002, kokku on sarjal 13 osa.

## Sisukokkuvõte
 
Sarja peategelased on vampiir Alucard ja noor naispolitseinik Seras Victoria, kes on muutunud vampiiriks. Mõlemad töötavad Inglismaal vampiirihävitajate organisatsioonis Hellsing Organization. Nad leiavad uut liiki vampiirid, kes on loodud uue tehnoloogia abil. Uue vampiiriliigi taga on tundmatu organisatsioon, mille eesmärgiks on kukutada inimkonnale tuntud kõige võimsam vampiir Alucard. Victoria soovib ikkagi jääda inimeseks ja keeldub joomast verd, see muudab teda nõrgemaks kui vampiirid tavaliselt. Alucard ja Victoria võitlevad koos ja püüavad paljastada uue tehnoloogia allikat.

## Seosed žanri teiste teostega

Alucardi nimi on Bram Stokeri romaani "Dracula" nimitegelase anagramm, Dracula ja Alucardi samasusele on sarjas ka vihjatud. Hellsing Organizationi nimi põhineb sama romaani tegelase, vampiirikütt professor Abraham van Helsingi omal.
Avatud lähtekoodiga tarkvara

**Avatud lähtekoodiga tarkvara** lähtekood ja dokumentatsioon on kõigile vabalt kättesaadav nii tutvumiseks kui muutmiseks ja levitamiseks.

Levinud tarkvaralitsentsid, mille all avatud lähtekoodiga tarkvara väljastatakse, on näiteks Apache litsents, GNU GPL, GNU LGPL, BSD ja MIT.

## Vaata ka
*Avatud lähtekood
*Free Software Foundation
*Open Source Initiative
*Libvirt
*DSpace
Bullet

**Bullet** on avatud lähtekoodiga füüsikamootor, mis toetab kolmemõõtmelist pehmete ja jäikade kehade dünaamika simuleerimist. Seda kasutatakse peamiselt arvutimängudes ning filmide eriefektide loomisel.

## Välislingid
*Bullet Physics koduleht
Oskar Erits

**Oskar Erits** (21. august 1903 Kuivajõe – 3. mai 1979 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta ristiti 27. septembril 1903 Kose koguduses. Aastatel 1918–1924 õppis ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille ta lõpetas. Seejärel asus ta aastal 1924 Tartu Ülikoolis filosoofiaõpinguid, kuid aastal 1925 vahetas eriala ja lõpetas 1929. aasta maikuus Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. aprillil 1930 õpetajaks.

Pärast ordineerimist oli ta Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, seejärel lühikest aega Petseri Peetri koguduse õpetaja. Aastatel 1930–1944 oli ta Kambja koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1979 oli ta Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

Oskar Erits suri 3. mail 1979 Tartu bussijaamas (oli just bussiga Tartusse sõitnud) ja ta maeti Suure-Jaani surnuaeda.

## Viited
Bruce Beutler

**Bruce Beutler** (sündinud 29. detsembril 1957 Chicagos Illinoisis) on ameerika  immunoloog ja geneetik, kes koos Ralph Steinmani ja Jules Hoffmanniga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Beutler on USA Texase osariigis Dallases paikneva Texase Ülikooli Kagu Meditsiinikeskuse geneetikakeskuse direktor. Varem oli ta Scrippsi Uuringuinstituudi geneetikaosakonna juhataja ning professor La Jolla linnas Californias. Tema isa, hematoloog ja meditsiinigeneetik Ernest Beutler oli samuti Scrippsis professor ja osakonnajuhataja.

Koos Jules Hoffmanniga pälvis Beutler poole 2011. aasta Nobeli meditsiiniauhinnast "nende avastuste eest kaasasündinud immuunsuse aktiveerimise vallas". Hoffmann avastas puuviljakärbse *[[Toll (geen)|Toll]]*-geeni ülesande kaasasündinud immuunsuses. Selle homoloogid imetajail, Tolli-sarnased retseptorid, avastas Beutler. Tolli-sarnased retseptorid identifitseerivad teiste organismide, näiteks seente ja bakterite koostisosad ning vallandavad immuunsusreaktsiooni. See selgitab näiteks, kuidas bakterijäänused tekitavad septilise šoki.

## Tunnustus
*2007 – Balzani auhind
*2008 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (immunoloogia sektsioon)
*2008 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia liikmeks
*2011 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*2011 – Shaw' auhind eluteadustes ja meditsiinis
*2012 – valiti Leopoldina liikmeks
*2013 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid
Jules Hoffmann

**Jules A. Hoffmann** (sündinud 2. augustil 1941 Echternachis Luksemburgis) on Luksemburgi päritolu Prantsuse bioloog, kes koos Ralph Steinmani ja Bruce Beutleriga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Hoffmann on Prantsusmaal Strasbourgis paikneva Riikliku Teadusuuringute Keskuse (CNRS) uuringudirektor. Aastatel 2007–2008 oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia president.

Koos Bruce Beutleriga pälvis Hoffmann poole 2011. aasta Nobeli meditsiiniauhinnast "nende avastuste eest kaasasündinud immuunsuse aktiveerimise vallas". Hoffmann avastas puuviljakärbse *[[Toll (geen)|Toll]]*-geeni ülesande kaasasündinud immuunsuses. Selle homoloogid imetajail, Tolli-sarnased retseptorid, avastas Beutler. Tolli-sarnased retseptorid identifitseerivad teiste organismide, näiteks seente ja bakterite koostisosad ning vallandavad immuunsusreaktsiooni. See selgitab näiteks, kuidas bakterijäänused tekitavad septilise šoki.

## Tunnustus
*1987 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1988 – valiti Leopoldina liikmeks
*1992 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
*2003 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2006 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2007 – Balzani auhind
*2008 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2011 – Shaw' auhind eluteadustes ja meditsiinis
*2012 – valiti Prantsuse Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid