Lendud

**Lendud** on Kesk-Aafrika idaosas elav rahvusrühm. Peamiselt elavad lendud Alberti järve läänekaldal, Kongo Demokraatliku Vabariigi kirdeosas, aga ka Uganda loodeosas. Üle 300&nbsp;000 inimese peab end lenduks.

Lendud räägivad Niiluse-Sahara hõimkonda ja Kesk-Sudaani keelte sekka kuuluvat lendu keelt.

## Nimetus
Lendudel on mitu erinevat nimetust, mida kasutatakse. Mõiste "lendu" on ametlik etnonüüm, mis on tänapäeval levinud kogu Kongo DV-s. Selle kõrval on levinud bantu keelte grammatiliste eesliidetega "mu" ja "wa" täiendatud mõisted, ehk "mulendu" (rääkides lendust ainsuses) ja "walendu" (rääkidest neist mitmuses).

Kongo DV lendude enesenimetus on "bālē", milles "ba" tähendab "küla" ja "le" tähendab "meest". Nimetus on levinuim Djugu territooriumil. Uganda lendude enesenimetuseks on "ndrǔdja" (või "ndrukpa"), milles "ndrǔ" tähendab "inimest" ja "dja" tähendab "last".

Lisaks kasutavad Irumu territooriumi lõunaosa hemad mõistet "legga", et tähistada lendusid, kes vallutasid osa nende aladest Alberti järvest lõunas. Mahagi territooriumi elavad alurid kasutavad lendude tähistamiseks ka mõistet "lendru".

## Rahvastik
Täpne lendude arv pole selge. Lendu keelt räägib hinnanguliselt 1&nbsp;411&nbsp;000 inimest, aga nende seas on ka paljud hemad. 2000. aastate keskpaigus märkis end lenduna umbes 300&nbsp;000 inimest. Ugandas elab umbes 23&nbsp;000 lendut. Nende rahvaarv on viimase poole sajandiga märgatavalt kasvanud, 1964. aastal oli lendusid Kongo DV-s 150&nbsp;000 ja Ugandas 3000. Lendud jagunevad omakorda 120 klanniks. Lähimad lendude sugulasrahvad on logod, lugbarad, madid ja morud.

Suurem osa lendusid on kristlased (peamiselt katoliiklased või protestandid). Kohati on lendude seas säilinud ka nende põlisusk, mille järgi on olemas kõikvõimas ja igavene jumal Dja (ka *Guw* või *Lura*). Igas peres on ühel liikmel preestri roll, et jumalust austada. Samuti on põlisusu järgi olemas surmajärgne elu ja eelkäijate austamine on oluline. Surma järel läheb inimene hingede maailma, tema sümboolselt peres hoidmiseks püstitatakse lahkunule väike pühamu. 

Lendud tegelevad peamiselt põllumajandusega. Peamiselt kasvatatakse kohvi, jahubanaani, banaani, avokaadot, juurvilju, ubasid, jamssi, jahumaniokki, kartuleid, bataati, hirssi ja sorgot. Levinud on ka loomapidamine, peamiselt kasvatatakse veisi, kitsi, lambaid, sigasid ja kodulindusid. Viimastel aastakümnetel on lendude tegevusse lisandunud ka metsaraie.

Lendude ühiskond on patriarhaalne. Oma põlvnemist jälgitakse läbi isa ja ühiskonnas on paigas selgelt soo järgi määratletud rollid. Mehed peaksid kontrollima oma kodust olukorda, naiste peamiseks vastutuseks on kodu ja pere eest hoolt kandmine. Ühiskonnas on tavaks, et naine kuuletub mehele. Erandiks on vanemad naised, kellele on emana juurde tekkinud suuremad õigused otsuste tegemisel kaasa rääkida.

## Ajalugu
Täpne lendude päritolu on teadmata. Ndrukbade pärimuse järgi tulevad nad Egiptusest, pärinedes Meroëst. Teemat uurinud ajaloolased arvavad, et lendud on pärit Sudaanist ja rändasid Ida-Kongosse enne 16. sajandit. Kõigepealt asusid nad Mahagi territooriumile, 19. sajandil rändas suurem osa lendudest Djugu territooriumile, kus nad moodustavad senini enamuse. Vähemus jäi Mahagi territooriumile, osa asus Ugandasse Lääne-Niiluse maakonda. Üks lendu rühm asus lõuna poole elama Gety ümbrusesse, kus neid hakati nimetama ngitideks ehk lõunalendudeks.

Lendud on sellest ajast peamiselt asunud tänapäevase Ituri provintsi piires ja tegelenud põllumajandusega. 17. sajandist on piirkonda lisandunud ka peamiselt karjakasvatusega tegelevad hemad, kuigi esimesena saabunud hemad (tuntud ka kui gegered) assimileerusid keele poolest lendude sekka ja kasutavad esimese keelena lendu keelt. Nad ei ole aga loobunud oma algsest karjakasvatuskultuurist. Hiljem saabunud lõunahemad säilitasid oma keele.

Hemad allutasid lendud oma võimu alla, kuid rahvaste suhted olid esialgu sõbralikuks. Nad vahetasid omavahel saadusi, mõnedest lendudest kujunesid karjakasvatajad ning hemadest põlluharijad. Võitlus maa pärast aja jooksul intensiivistus pärast seda, kui Belgia vallutas Kongo. Lendud võitlesid hemadest rohkem belglaste vastu ja belglased pidasid hemasid atraktiivsemaks, mistõttu nad soosisid hemasid, eraldades lendude ja hemade maad ning andes hemadele suurema osa viljakamast maast. Samuti said hemad parema ligipääsu haridusele, kirikule ja juhtivatele kohtadele administratsioonis.

Kongo DV iseseisvumise järel olid lendud jätkuvalt teisejärgulised. Näiteks 1962. aastal loodud Ituri provintsi juhtkonda ei saanud ükski lendu. Maareformi järel omandasid majanduslikult paremal järjel olnud hemad rohkelt lendu maad, mis põhjustas rahvuste kokkupõrkeid 1969., 1971., 1981., 1992. ja 1999. aastal. Esimeste kokkupõrgete eskaleerumist suutis Kongo riik vältida, kuid 1999. aastal alanud kokkupõrgetest kujunes välja Ituri konflikt, mis lõppes alles 2003. aastal Euroopa Liidu sekkumisega. Sõja järel kehtiva erikorra järgi on Iturit hallanud ka mitmed lendud.

Uganda lendude ehk ndrukbade jaoks olid 18. ja 19. sajand keeruline, sest neid ründasid araabia orjapidajad, nad jäid nii alurite kui ka Suurbritannia mõjuvõimu alla ja said osaks Lääne-Ugandast. Iseseisvas Ugandas on riigivõim ndrukbasid väikese arvukuse tõttu üleüldiselt ignoreerinud ja nad on võimult kõrvale jäänud. Olukord on paranenud 1990. aastatest, mil lendud taastasid sümboolselt oma "Ndrukba kuningriigi".

## Vaata ka

* Ituri provints, lendude peamine kodumaa
* Hemad, lendude kõrval elav Ituris elav rahvas
* Ituri Patriootlikud Vastupanujõud, lendusid esindav erakond
* Walendu Bindi, lendude pealikkond Kongo DV-s

## Viited