open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Caldaro järv

**Caldaro järv** (itaalia keeles *Lago di Caldaro*; saksa keeles *Kalterer See*; ladinakeelne nimi *Lacus Caldarii*) on mägijärv Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Caldaros, umbes 20 kilomeetri kaugusel Bolzanost. Caldaro on Bolzano provintsi suurim looduslik järv.

216 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 140 hektarit, suurim sügavus 5,6 meetrit, valgala suurus 55,5 km².

Järve kallastel asuvad Caldaro sulla strada del vino ja Vadena.


Pilt:Kalterer See Kaltern am See.jpg|
Pilt:Kalterer See.JPG|
Pilt:KaltererSeePanoVonAltenburg.jpg|


## Välislingid

* Kalterer See. Andmed järve kohta (saksa keeles)
* Foto 360° – lago di Caldaro
Angelina

**Angelina** on naisenimi. See on tuletis nimest Angela (eesnimi).

2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 202. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Angelina 908 naisel.

## Nime kandjaid
* Angelina (Afanasjeva)
* Angelina Jolie
* Angelina Semjonova
* Angelina Švatška
* Angelina Topić

## Viited

## Välislingid
*
Mihailo

**Mihailo** on slaavi mehenimi, mis pärineb heebrea nimest מִיכָאֵל / מיכאל‎ (Mīkhā'ēl).

## Nime kandjaid
* Mihailo (Dedeić)

## Vaata ka
*Mõhhailo
*Mihhail
Jossif

**Jossif** on mehenimi.

## Nime kandjaid
* Jossif (Petrovõhh), vene õigeusu vaimulik
* Jossif Brodski, juudi päritolu vene-ameerika venekeelne luuletaja ja ingliskeelne esseist
* Jossif Kobzon, juudi päritolu Venemaa laulja
* Jossif Pokrovski, vene õigusteadlane
* Jossif Stalin, Nõukogude Liidu riigi- ja parteijuht
* Jossif Šagal, Eesti viiuldaja
* Jossif Varvinski, vene arstiteadlane
Rahvusvaheline õnnepäev

**Rahvusvaheline õnnepäev** (inglise keeles *International Day of Happiness*) on ÜRO peaassamblee poolt (28. juunil 2012) määratud päev, milleks on 20. märts. 

Selle päeva puhul korraldatakse üritusi, mis püüavad propageerida õnnetunnet ja selle kasulikkust.
Luha tänav (Tartu)

**Luha tänav** on tänav Tartus Annelinnas.

See ühendab Kalda teed Ihaste teega 180 meetri ulatuses.

Tänava idaküljel asub kolm kortermaja numbritega 2, 4 ja 6, lääneküljel Ehituse ABC kauplus.

Samanimeline tänav asus varem praeguste Pikk 82 ja Pikk 84 majade vahel. Puumajad said kannatada tulekahjudes ja lammutati 1970. aastatel. Viimased kaks maja lammutati 1976 ja  1977, kuid Luha tänav kui kohanimi jäi alles 1984.aastani.
Keelekonverentsid

**Keelekonverentsid** olid aastatel 1908–1911 toimunud neli eesti kirjakeele ühtlustamise nõupidamist. Konverentsid toimusid Tapal (Tapa keelekonverents), Tartus ja Tallinnas. Konverentsidel osalesid Tartu esindajad Eesti Kirjanduse Seltsist ja Tallinna esindajad (eesotsas Johannes Voldemar Veskiga) Eestimaa Rahvahariduse Seltsist. 

Konverentsidel ühtlustati eesti kirjakeele õigekirja ja vormiõpetust. Paljud konverentsidel kokku lepitud otsused on kirjakeelde jäänud tänaseni.

## Vaata ka
* Tapa keelekonverents

## Viited
Adra tänav

**Adra tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Adra tänav (Tallinn)|Adra tänav]]** Tallinnas
* **[[Adra tänav (Tartu)|Adra tänav]]** Tartus
* **[[Adra tänav (Vinni)|Adra tänav]]** Vinnis
Nõva tänav

**Nõva tänav** (kuni 14. novembrini 1927 varem *Neeva tänav*; *Newastraße*) on tänav Tartus Karlovas.

Ta algab Rebase tänavalt ja lõpeb Saekoja tänaval ning on 530 meetrit pikk.
Õhtu tänav (Tartu)

**Õhtu tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas.

See ühendab Ilmatsalu tänavat Veeriku tänavaga 105 meetri ulatuses.
Luha tänav

**Luha tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

* **[[Luha tänav (Haapsalu)|Luha tänav]]** Haapsalus
* **[[Luha tänav (Kohtla-Järve)|Luha tänav]]** Kohtla-Järvel Sompa linnaosas
* **[[Luha tänav (Keila)|Luha tänav]]** Keilas
* **[[Luha tänav (Kuressaare)|Luha tänav]]** Kuressaares
* **[[Luha tänav (Narva)|Luha tänav]]** Narvas
* **[[Luha tänav (Paide)|Luha tänav]]** Paides
* **[[Luha tänav (Pärnu)|Luha tänav]]** Pärnus
* **[[Luha tänav (Rakvere)|Luha tänav]]** Rakveres
* **[[Luha tänav (Tallinn)|Luha tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis
* **[[Luha tänav (Tartu)|Luha tänav]]** Tartus Annelinnas
* **[[Luha tänav (Valga)|Luha tänav]]** Valgas
* **[[Luha tänav (Viljandi)|Luha tänav]]** Viljandis
* **[[Luha tänav (Võru)|Luha tänav]]** Võrus

Veel asub Luha tänav Jõgeval, Kehras, Keilas, Kilingi-Nõmmes, Põltsamaal, Räpinas, Tõrvas, Türil.

Eesti alevites ja alevikes on sellenimeline tänav Kohila alevis, Kolga-Jaani, Raasiku, Saku, Sõmeru, Võsu ja Ülenurme alevikus.

## Vaata ka
* **[[Kesk-Luha tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis
* Luha tee
* Luha põik
Ülenurme tänav

**Ülenurme tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Ta algab Aardla tänavalt, suundub lõunaedelasse, ristub Kirsi ja Ploomi tänavaga ning lõpeb Aianduse tänava otsas.

Tänava pikkus on 370 meetrit.

Ülenurme tänava kõrval kulgeb raudtee, mis on Ropka ja Variku linnaosa piiriks. Sellel tänavapoolel hooneid ei ole. Nimi 28.märtsist 1957.
Keeleressursid

**Keeleressursid** on elektroonselt hoitavad ja töödeldavad tekstikogumid, mida kasutatakse keeleuuringuteks või keeletehnoloogilistel eesmärkidel. Mõiste *keeleressursid* langeb kokku mõistega ***[[keelekorpused]]*** (laiemas mõttes).

Keeleressursside seas eristatakse keelekorpusi (kitsamas mõttes), leksikone ja formaliseeritud grammatikaid.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Keeleressursside Keskuse koduleht (vaadatud 19.03.2013)
Keelepäev

**Keelepäev** on päev, kui mõnes piirkonnas (nt maakonnas) või asutuses (nt koolis), ettevõttes või organisatsioonis peetakse emakeele tunnustamiseks keelekoosolekuid või muid keeleteemalisi üritusi (hrl populaarteaduslikus vormis). Keelepäev on enamasti suunatud õpilastele ja õpetajatele. 

Eestis on keelepäevi korraldanud eriti Emakeele Selts. Eesti Justiitsministeerium on korraldanud juristidele ja teistele ametnikele ka õiguskeelepäevi.

## Viited
Keelerežiim

**Keelerežiim** on mingis piirkonnas (nt riigis) olevate õiguslike, halduslike jt meetmete süsteem, mille eesmärk on tagada seal keelekeskkonna stabiilsus ja jätkusuutlikkus.

Eestis on eristatud kolm keelerežiimi:
#territoriaalne ükskeelne režiim (Eesti territooriumil kehtestatud riigikeel – eesti keel);
#kakskeelne režiim (kasutatakse riigikeelt ja  vähemusrahvaste kultuuriomavalitsuse );
#võõrkeelne režiim (nt turismis, väliskaubanduses; need valdkonnad on määranud Eesti valitsus).

## Viited
Kliendikaart

**Kliendikaart** on lojaalsusprogrammi (püsikliendiprogrammi) vormiline väljund.

Kliendikaartide kasutuselevõtt on saanud alguse soovist pakkuda kaardi omanikule teenusepakkuja juures soodustust ja luua nii ettevõtjale võimalus püsiklientide saamiseks. Tänapäeval kasutavad kliendikaarti suur osa teenindusettevõtetest ja läbi selle püsiklientide saamine on küsitav. Suur kliendikaartide hulk on muutunud klientidele koormavaks. Ettevõttele annab kliendikaart võimaluse koguda klientide ja nende ostuharjumuste andmeid, mida kasutada suunatud reklaamis ja müügitöö parandamiseks.

## Vaata ka
* Elektrooniline identiteet
* Kiipkaart

## Viited
Anterselva järv

**Anterselva järv** (itaalia keeles *Lago di Anterselva*; saksa keeles *Antholzer See*) on alpijärv Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Rasun Anterselvas, umbes 97 km kaugusel Bolzanost.

1642 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 43,3 hektarit, rannajoone pikkus umbes 2700 meetrit, suurim sügavus 38 meetrit, valgala suurus 19,06 km².

Järv asub Ries-Aurina liustiku looduspargi territooriumil (*Parco naturale Vedrette di Ries-Aurina*).


Pilt:Antholzer See.jpg|
Pilt:|


## Viited




## Välislingid

*LIMNO andmebaas
Bordaglia järv

**Bordaglia järv** (itaalia keeles *Lago Bordaglia*) on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forni Avoltris.

1750 meetri kõrgusel merepinnast asuvat lehiste ja mändidega ümbritsetud järve peetakse üheks kaunimaks Carnias.
Tallinna FC Ararat

**Tallinna FC Ararat TTÜ** on Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
*
LHC

**LHC** on lühend, mis võib tähistada eri mõisteid:
* **[[Suur hadronipõrguti]]** (*Large Hadron Collider*)
* **[[Valgust koguv kompleks]]** (*Light-harvesting complex*)
* **[[Lake Havasu City]]**, linn Arizona osariigis
* **[[Lordkantsler]]** (*Lord High Chancellor*) ehk kohtuminister Suurbritannias
* **[[Les Horribles Cernettes]]**, ansambel

## Spordiklubid
* **[[Lausanne HC]]**, Šveitsi jäähokiklubi
* **[[Limburger HC]]**, Saksamaa maahokiklubi
* **[[Linköpings HC]]**, Rootsi jäähokiklubi
Turteltuvi (perekond)

**Turteltuvi** (*Streptopelia*) on tuvilaste sugukonda kuuluv perekond linde.

## Eesti liigid
**Streptopelia decaocto* – kaelus-turteltuvi ehk pargi-turteltuvi
**Streptopelia orientalis* – suur-turteltuvi
**Streptopelia turtur* – turteltuvi
Aksel Tiideberg

**Aksel Tiideberg** (18. märts 1930 Puka vald – 15. märts 2013) oli eesti pedagoog, koolijuht ja koduloolane.

Ta lõpetas 1948. aastal Tõrva Keskkooli. Seejärel töötas õpetajana Pikasilla 7-klassilises Koolis. 1951. aastal kutsuti ta Nõukogude armeesse aega teenima. 1956. aastast oli elu lõpuni taas pedagoog: Valguta algkoolis õpetaja ja direktor ning Rannu 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1957–1964 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kaugõppes ajalugu.

Abja-Paluojaga oli ta seotud aastast 1968, töötades Abja Keskkoolis 43 aastat ajalooõpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Ta võitles Abja Gümnaasiumile välja piirivalve õppesuuna.

Laia silmaringiga õpetajana huvitasid teda ajaloolised paigad, nii kujunes temast tunnustatud ekskursioonijuht ja Looduskaitse Seltsi liige. 1972. aastal rajati tema algatusel Abja kooli muuseum, millest kasvas välja Abja valla muuseum ja mida ta juhatas oma elu lõpuni.

Ta on andnud suure panuse Mulgimaa, kodukandi ja selle ümbruse uurimisse: temalt on ilmunud kuus koduloolist raamatut.

## Tunnustus
*2000 Kodanikupäeva aumärk
*2001 Piirivalve III klassi teeneterist
*2004 Abja valla aukodanik
*2005 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige

## Viited
Riia–Daugavpilsi raudtee

**Riia–Daugavpilsi raudtee** (vene keeles Риго-Динабургская железная дорога, Риго-Двинская железная дорога) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu ühendanud 1861. aastal avatud 204 versta pikkune laiarööpmeline raudteeliin, mis paiknes Daugava jõe ääres. Daugavpils kandis nime Dünaburg ja aastatel 1893–1920 nime Dvinsk, mille tulemusena on raudteeliinil eri nimed.

## Raudteejaamad ja peatused raudteeliinil (1877)

* Riia raudteejaam oli sõlmjaam, kust hargnesid raudteeliinid, nagu Riia–Bolderaja ja Riia–Tukumsi raudtee.
**Kurtenhof (vene Куртенгофъ, läti Salaspils)
**Üksküla (vene Икскюль, läti Ikšķile)
**Ogre (vene Огеръ, läti Ogre)
**Rigmundhof (vene Pигмундсгофъ, Рингмундсгоф, läti Lielvārde)
**Römershof (vene Pемерсгофъ, läti Skrīveri)
**Kokenhusen (vene Кокенгузенъ)
**Stockmannshof (vene Штокмансгофъ, läti Plavinas)
*Kreuzburgi raudteejaam (vene Крейцбургъ, läti Krustpils) oli alates 1901. aastast sõlmjaam, kust hargnes Moskva–Ventspilsi–Rõbinski raudtee.
**Treppenhof (vene Треппенгофъ, läti Trepe)
**Lievenhof (vene Ливенгофъ, läti Līvāni)
**Tsargrad (vene Царьград, läti Jersika)
**Nizgal (vene Ницгаль, läti Nīcgale)
**Liksna (vene Ликсна, läti Līksna )
* Dünaburg oli alates 1893. aastast Dvinsk, 1920. aastast Daugavpils ning 1861. aastast sõlmjaam, kust hargnes Peterburi–Varssavi ja Daugavpilsi–Vitebski raudtee.

## Vaata ka
*Raudteetransport Lätis
## Viited
Cornino järv

**Cornino järv** (itaalia keeles *Lago di Cornino*) on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forgaria nel Friulis.

Allikatoiteline järv asub 1996. aastal moodustatud Cornino järve looduskaitseala (*Riserva naturale del Lago di Cornino*) territooriumil, järvevee temperatuur on aasta läbi vahemikus 8–9&nbsp;°C.
Paul Keres (laev)

**Paul Keres** on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean kui **Viktor Bakajev**. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 540 tonni. 1992– 2000 kandis laev nime Paul Keres ja kandis aastail 1992–2000 Eesti lippu.
2010.a läks laev vanarauaks kandes siis nime Flourish ning seilates Panama lipu all.
Voolu tänav (Tartu)

**Voolu tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Tänav saab alguse umbtänavana Kesa põigust umbes 50 meetrit lääne pool, kulgedes valdavalt ida suunas, kuid enne lõppu Kesa tänaval teeb pöörde põhja suunas.

Tänava pikkus on umbes 670 meetrit.
To Beast or Not to Beast

**"To Beast or Not to Beast"** on Soome bändi Lordi kuues stuudioalbum. See ilmus ka vinüülplaadina. Album ilmus Soomes 1. märtsil 2013. 

Nagu Lordil tavaks, saadi ka selle albumi ilmumiseks uued kostüümid. See on esimene album, kus astuvad üles Lordi liikmed Mana ja Hella. Albumi produtsent on Michael Wagener.

## Lood plaadil

# We're Not Bad for the Kids (We're Worse) – 3:23
# I Luv Ugly – 3:48
# The Riff – 3:44
# Something Wicked This Way Comes – 4:58
# I'm the Best – 3:16
# Horrifiction – 3:29
# Happy New Fear – 4:46
# Schizo Doll – 4:34
# Candy for the Cannibal – 4:43
# Sincerely with Love – 3:14
# SCG6: Otus' Butcher Clinic – 3:24

## Üldist
* Albumi pealkiri pidi algselt olema "Monsterial Phonica". Aga pärast Kissi albumi "Monster" ilmumist arvas Mr. Lordi, et nende albumi pealkiri on sellega liiga sarnane, ning uueks pealkirjaks sai "Upgradead". Kuid bänd leidis, et ka see pole hea pealkiri. Vaid mõni kuu enne albumi ilmumist mõtles lõpliku variandi välja kitarrist Amen.

## Liikmed
* Mr. Lordi – vokalist
* Amen – kitarr
* Mana – trummid
* OX – basskitarr
* Hella – klahvpillid
* Otus – trummid 11. lool
Play Another Round

**"Play Another Round"** on Soome bändi Stala & SO. teine stuudioalbum. See ilmus Soomes 22. veebruaril ja Euroopas 12. aprillil. Uue albumi jaoks hakati lugusid tegema vahetult pärast Euroopa tuuri lõppu 2012. aasta kevadel. Esimene singel "Life Goes On" ilmus 2012. aasta alguses ning teine singel "Rock Until I'm Done" 7. novembril 2012. Singli on miksinud Ameerika produtsent Beau Hill.

2013. aasta veebruaril alguses ilmus uus singel ja muusikavideo looga "The Boys Are Having Fun". 

Eestis ilmub album 15. aprillil 2013.

## Lood plaadil
# Rock until I’m Done 
# Tokyo Delights 
# The Boys and Having fun 
# Never Again 
# Back Together 
# Alrite Tonite 
# Life Goes On 
# All Alone 
# All she wrote 
# For Your Love 
# Rockstar
# Pamela* 
# Shot In The Dark*

* * boonuslood Euroopa versioonil

## Viited
Muusa tänav

**Muusa tänav** (varem **Andrus Johani tänav**) on tänav Tartus Ihastes. 

Ta algab Eduard Wiiralti tänavalt, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Maali tänaval, olles seejuures 290 meetri pikkune.

## Nime muutmine

Tartu Linnavalitsus saatis 25. oktoobril 2022 volikogule eelnõu Ihaste linnaosas asuvate Andrus Johani ja Kaarel Liimandi tänavate nimede muutmiseks. Tänavad on nimetatud kunstnike järgi, kelle panust Tartu kultuurilukku ei saa alahinnata, kuid kes astusid NKVD hävituspataljonide liikmeks ja need pataljonid osalesid inimsusvastastes kuritegudes. Kuna selles piirkonnas on kasutusel Pallase pärandi väärtustamisega ja laiemalt kunstiga seotud tänavanimed, siis teeb linnavalitsus ettepaneku sarnaste nimede valimiseks ka muudetavate nimedega tänavatele. Kunstivaldkonna inimestega teemat arutades leiti, et uuteks nimedeks ei tule pühendusnimed, vaid üldisemad kunstiga seotud nimed. Linnavalitsuse ettepanek on A. Johani tänav nimetada Vaikelu tänavaks ja K. Liimandi tänav Graafika tänavaks. 

2023. aasta jaanuaris otsustas linnavolikogu muuta nime Muusa tänavaks. Kaarel Liimandi tänav muudeti aga Maali tänavaks.

## Viited
Elmar Kitse tänav

**Elmar Kitse tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Anton Starkopfi tänavalt, suundub põhja, ristub Pallase puiesteega ja lõpeb Eduard Wiiralti tänaval.

Elmar Kitse tänav on 255 meetri pikkune.
Endel Kõksi tänav

**Endel Kõksi tänav** on tänav Tartus Ihastes.

See algab Jaan Koorti tänavalt ja lõpeb metsa servas Molberti tänava ristumiskohast kagu pool ning on 245 meetrit pikk. 

Endel Kõks oli Rootsis elanud väliseesti kunstnik.
Elmar Kivistik (laev)

**Elmar Kivistik** on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis ehitati 1987. aastal Mõkolajivi laevatehases kui **[[Ivan Babushkin]]**. Aastatel 1992–1999 kandis nime **[[Elmar Kivistik]]** ja sõitis Eesti lipu all.

Praegu on laeva nimi **Bao Zhong 188** ja ta kannab Hiina lippu. See on 8 laadruumiga ühe sõukruviga laev, mille kandevõime on 52 650 tonni..

## Viited
Optika tänav

**Optika tänav** on tänav Tartus Ränilinnas.

Tänav algab Riia tänavalt ja kulgeb Lõunakeskuse tagant kuni linnapiirini ja sealt edasi Kambja valda. Tänava pikkus on 1300 meetrit.

Tänav sai nime 2010. aastal. Optika nime valisid linnavalitsus ja -volikogu Tartu Teaduspargi pakutud mitme variandi seast.

Tänaval asub ka samanimeline bussipeatus.

## Viited
Sõpruse puiestee (Tartu)

**Sõpruse puiestee** on tänav (puiestee) Tartus. 

Tänav asub Annelinnas ja osaliselt ka Karlovas. See algab Jaama tänavalt, ristub seejärel Anne tänavaga ja kulgeb ringristmikuni, kus ringil ristuvad Pikk tänav ja Kalda tee. Edasi suundub tee Sõpruse sillale, mis ületab Anne kanali, Emajõe ja Turu tänava ning jõuab Kalevi tänavale, millest edasi on Õnne tänav. 

Kogu tee pikkus on umbes 1,9 km. 1975.aastani oli nimeks Saare tee, mis avati liiklusele 9.oktoobril 1972.  Saare tee numeratsioon aga oli Sõpruse puiesteega võrreldes vastupidine –   jõest Jaama tänava poole,
Keelesaar

**Keelesaar** on suurema keeleala sees olev muukeelne ala. Näiteks ajalooliselt räägiti eesti keele võru murret Kraasnas (Venemaa), millel ei olnud Eestiga ühist piiri.

Peale Kraasna keelesaare on Eestist väljaspool olnud ka Lutsi (Läti) ja Leivu (Läti) keelesaar.

## Viited
Keeleseadus (üldmõiste)

**Keeleseadus** on seadus, mille kehtestab seadusandlik võim oluliste keeleküsimuste reguleerimiseks. Keeleseadus ja teised keeleküsimusi õiguslikult reguleerivad õigusaktid moodustavad **[[keeleõigus]]e**.

## Eesti keeleseadused

Eestis on olnud läbi ajaloo mitmeid keeleseadusi; praegu kehtiv keeleseadus jõustus 1. juulil 2011. Selle seaduse eesmärk on "arendada, säilitada ja kaitsta eesti keelt ning tagada eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena kõikides avaliku elu valdkondades".

Eestis teostab keeleseaduses (jt keelekasutust reguleerivates õigusaktides) sätestatud nõuete täitmise üle riiklikku järelevalvet Keeleamet.

## Viited
Columba

**Columba** (iiri keeles *Colm Cille*; 7. detsember 521 – 9. juuni 597) oli iiri munk, kes tegeles kristluse levitamisega Šotimaal.

Ta saabus 563. aastal koos 12 jüngriga Sise-Hebriididel asuvale Iona saarele, kuhu nad rajasid katoliikliku kloostri.

Teda mälestatakse pühakuna.

## Viited
Keeletüübid

**Keeletüübid** on mingite keeletunnuste alusel saadud keele liigitused. Keeletüüpe uurib **[[keeletüpoloogia]]**.  

## Morfoloogilised keeletüübid
Morfoloogilise sünteesi astme järgi jagunevad keeled analüütilisteks, sünteetilisteks ja polüsünteetilisteks.

Morfoloogilise tehnika järgi jagunevad keeled isoleerivateks, aglutineerivateks ja flekteerivateks. Isoleerivates keeltes puudub sõnamuutmine, seal kasutatakse abisõnu. Seega on isoleerivad keeled sünteesi astmelt analüütilised. Aglutinatiivsed ja flekteerivad keeled on aga sünteetilised. Aglutinatsiooni korral moodustatakse uusi tüvesid ja sõnavorme morfeemide üksteisele "külgekleepimise" teel (morfeemid ise ei muutu ja neist igaühel säilib üks kindel tähendus), fleksiooni puhul teiseneb uute tüvede ja muutevormide moodustamisel tüvi ise fonoloogiliselt. Kui sellistes keeltes on kasutusel ka tunnused, siis ei ole võimalik muutevormis eristada morfeemide ja tähenduste piire. Enamikus keeltes on kasutusel mitu morfoloogilist tehnikat, tüüpidesse jaotatakse vastavalt domineerivale tehnikale.

## Süntaktilised keeletüübid
Põhisõnajärje järgi lauses jagunevad keeled põhiliselt SVO-, SOV- ja VSO-keelteks, ülejäänud kombinatsioonid on väga haruldased või neid pole leitudki.

## Viited
Vene laenud eesti keeles

**Vene laenud** on eesti keelde vene keelest alates 15. sajandist tulnud laentüved. Varasemad samasuunalised laenud liigitatakse vanavene laenudeks.

Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 315–362, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 228–271. Algul vahendasid vene laensõnu piirialade elanikud ning vene kaupmehed ja käsitöölised, hiljem Eesti ala liitmisega Vene tsaaririiki tugevnes vene keele mõju ametlikul tasemel, kasvades eriti venestusperioodil alates 1880. aastatest. Nõukogude ajal laenasid eestlased palju vene sõnu kõnekeelde, kuid kirjakeelde jõudis neist eesti leksikograafide vastuseisu tõttu suhteliselt vähe.

Laene on usundi, vaimuelu, ühiskonna, maaharimise, kodumajanduse, ehituse, tööriistade jm mõisterühmades. Näiteid: *kapsas, [[kirka]], [[kolhoos]], [[kopikas]], [[majakas]], [[munder]], porgand, präänik, [[rubla]], [[tatar]], tubli, vurle*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited
Ain Eidast

**Ain Eidast** (11. mai 1939 Tallinn – 18. märts 2013) oli eesti merendusteadlane. Ta oli Eesti Mereakadeemia professor.

Ta lõpetas aastal 1964 Odessa Merelaevastiku Inseneride Instituudi ekspluatatsiooniteaduskonna ja aastal 1971 aspirantuuri Leningradi S. O. Makarovi nimelise Kõrgemas Insenerlikus Merekoolis meretranspordi ekspluatatsiooni erialal. Aastal 1978 kaitses majandusteaduste kandidaadi väitekirja Leningradi Veetranspordi Instituudis.

Ta on töötanud erinevatel juhtivatel ametikohtadel Tallinna Merekaubasadamas, Tallinna Külmutuslaevastiku Baasis, Veeteede Ametis ja Eesti Mereagentuuris. Aastatel 1969–1987 oli ta Eesti Merelaevanduse kommertsteenistuse ülem.

Ta oli aastast 2000 Tallinna Tehnikakõrgkooli dotsent ja aastast 2002 Eesti Mereakadeemia korraline dotsent. Aastatel 2007–2008 oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli erakorraline professor, seejärel samas õppeasutuses korraline professor, mereõiguse ja kommertsekspluatatsiooni õppetooli juhataja. Alates 2011. aastast oli ta Eesti Mereakadeemia meretranspordi juhtimise õppetooli professor ja Mereakadeemia professorite nõukogu liige.

Eidastil on ilmunud 44 teaduspublikatsiooni ja 2 monograafiat. Ta on olnud 30 teadusuuringu juhendaja, samuti on ta juhendanud magistritöid EBS-is, Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. Samuti oli ta oponent kandidaaditööde kaitsmisel admiral S. O. Makarovi nimelises Peterburi Riiklikus Mereakadeemias.

## Välislingid
*
*Mälestame Ain Eidast´it
Balti laenud eesti keeles

**Balti laenud** on eesti keelde balti algkeelest alates II aastatuhandest või isegi III aastatuhande lõpust eKr tulnud laentüved.

Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 94–156, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 165-235. Balti laenude semantika (nt kõige enam on laenatud põllundust ja karjapidamist ning töö- ja majapidamisriistu tähistavaid sõnu: *hernes, vagu, oinas, kirves, labidas*) viitab muistsete balti hõimude olulisele rollile lõunapoolsete alade tehnoloogia ja kultuuri läänemeresoomlasteni viimisel. Baltlaste kõrgem arengutase võis tõsta ka nende keele staatust läänemeresoome hõimude seas, millele viitavad arvukad sotsiaalse iseloomuga nn tarbetud laenud. Nii leidub balti laene ka tuumsõnavaras ehk mõisterühmades, kuhu reeglina sõnu ei laenata (nt kehaosade nimetustes ja sugulussõnavaras: *naba, hammas, tütar, kaim, mõrsja*). Sellise sõnavara laenamine on märk väga tihedatest, lähedastest kontaktidest ning võimalikust segaasustusest ja kakskeelsusest.

Eesti kirjakeeles 5 kõige sagedamini esinevat balti laensõna on *kõik, veel, aeg, juba, kord*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles

## Viited
Soome laenud eesti keeles

**Soome laenud** on eesti keelde soome keelest alates 19. sajandi lõpust tulnud laentüved. 

Muudest laenudest erinevalt on valdav osa soome laene võetud kasutusele teadliku keeleuuenduse protsessi käigus. Mõned laenud on eesti kirjakeelde siiski tulnud ka murrete, peamiselt kirderannikumurde, ja 20. sajandi lõpus Tallinna kõnekeele kaudu. Keeleuuenduse käigus laenatud sõnad kuuluvad peamiselt abstraktsete mõistete valdkonda. Teadlikult kirjakeelde laenatud soome päritolu sõnad on näiteks *aare, anastama, haihtuma, harras, julm, lakkama, masendama, raev, reibas, sangar, solvama, sünge, vaist, vihjama, mehu, retk, tehas*. Murrete kaudu kirjakeelde jõudnud laen on näiteks *kaadama*, Tallinna kõnekeele kaudu näiteks *romu*. Kokku on neid laene eesti keeles Huno Rätsepa järgi 87–96, hilisematel Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 196–210.

## Vaata ka
*indoiraani laenud eesti keeles
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles

## Viited
Slaavi laenud eesti keeles

**Slaavi laenud** on oletatavad vanavene laenudest varasemad slaavi keelekujudest (ennekõike algslaavi ja vanaslaavi keelest) eesti keelde jõudnud laentüved. Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on varastest slaavi keelekujudest laenamine võimalik, aga ebatõenäoline, kuna slaavi ja läänemeresoome hõimude tolleaegsed (enne 7. sajandit) asualad olid teineteisest eraldatud baltlastega asustatud piirkondadega ning keelekontakte seetõttu ilmselt polnud. Tiit-Rein Viitso kritiseerib seda seisukohta ja väidab, et teatava hulga varasemate slaavi laenude olemasolu on etümoloogiliselt usutav. Samuti paigutab Eesti etümoloogiasõnaraamat Viitso hinnangul vanavene keele väljakujunemise ja leviku liiga varajasse aega ja väidab, et tegelikult toimus see alles 10. sajandi lõpus ja sellele eelnenud slaavi päritolu laensõnu tuleks pidada algslaavi laenudeks.

Oletatavad slaavi laenud on nt *tragi* (agar), *ais*, *haug*, *väin*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited
Germaani laenud eesti keeles

**Germaani laenud** on alates II aastatuhandest eKr kuni 9. sajandini pKr alggermaani keelest eesti keelde jõudnud laentüved. Samas Huno Rätsep piiritleb germaani laenude perioodi ajaliselt I ja II aastatuhande vahetusest eKr kuni 13. sajandini . Ajajärgu hilisemate laenude puhul on kohati võimalik eristada algskandinaavia laene. Laenude seas on palju põlluharimise, meresõidu, kaubanduse ja muu ühiskonnaeluga seotud tüvesid. Germaani laene on Huno Rätsepa määratluse järgi eesti keeles 269–397, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamat toob välja 219-318 germaani ja 30-54 skandinaavia laenu.

Näiteid germaani laenudest: *[[ader]], [[kaer]], kaup, kehv, kuld, [[kuningas]], [[puri]], põld, raha, raud, rikas*.

Näiteid algskandinaavia laenudest: *jõulud, kult, paat, riid, saad, särk, taud, tõld*.

## Vaata ka
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited
NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus

**NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Leningradi oblasti valitsus** (vene keeles *Управление НКВД по Ленинградской области, Управления НКВД СССР по Ленинградской области и городу Ленинграду*) oli NSV Liidu SARK-i piirkondlik struktuurasutus Leningradi oblastis.

## SARKi Leningradi oblasti valitsuse juhid
*13.7 – 3.12.1934, Filipp Medved (ru);
*3.–10.12.1934, ajutine kohusetäitja Jakov Agranov (1893–1938)
*10.12.1934 – 20.1.1938, 1. järgu riikliku julgeoleku komissar Leonid Zakovski
*20.1 – 12.11.1938, 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Mihhail Litvin (1892–1938)
*14.11.1938 – 26.2.1941, 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Sergei Gogolidze (1901–1953)
*26.2 – 23.8.1941, riikliku julgeoleku vanemmajor Nikolai Lagunov (1905–)
*23.8.1941 – 7.5.1943, riikliku julgeoleku vanemmajor 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Pjotr Kubatkin (1907–1950)
*7.5.1943 – 3.1948, kindralleitnant 3. järgu riikliku julgeoleku komissar Ivan Šiktorov (1908–1978)

## SARKi Leningradi oblasti valitsuse organisatsioon
*1. valitsus:
**1. osakond, juhtkonna kaitse,
**2. osakond, operatiivosakond,
**3. osakond, vastuluureosakond,
**4. osakond, salajas-poliitiline,
**6. osakond, sõjaväestatud organisatsioonide järelevalve,
**7. osakond, kaitsetööstuse järelevalve, 
**8. osakond, tööstusasutuste järelevalve,
**9. osakond, põllumajanduse järelevalve; 
*3. valitsus
**3. osakond, õhu- ja maanteesfääri järelevalve
*1. eriosakond, arvestuse ja arhiiviosakond
*2. eriosakond, operatiivtehnika
*3. eriosakond, šifreerimisosakond,
*SARKi muuseum,
*SARKi vangla,
*kaadriosakond,
*operatiivvoliniku aparaat,
*valitsuse ülema juures asuv inspektoritegrupp,
*finantsosakond,
*erikonstrueerimisbüroo (süüdimõistetud erialaspetsialistide töö kasutamine kinnistes asutustes). 

## Vaata ka
*NKVD struktuur
*Venemaa Riiklik Poliitajaloo Muuseum "Gorohovaja 2" (*филиал Государственного музея политической истории России «Гороховая, 2*) (ru)

## Viited

## Välislingid
*95 лет на страже безопасности Родины, 09 марта 2013
Marje Ingel

**Marje Ingel** (sündinud 22. veebruaril 1972) on eesti raamatukogutöötaja, luuletaja ja muusikaajakirjanik.

Ta on lõpetanud pop-džässlaulu erialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. Esimene suurem ülesastumine estraadilaval leidis Marjel aset koos progerokk-ansambliga Meggan aastal 1996.  

2008. aastal ilmunud debüütkogusse "Sulg" on kogutud 20 aasta (1988–2008) jooksul kirjutatud luulet .

Ta on esinenud Sotsia kirjandusfestivali raames peetud luulevõistlusel Poetry slam (2008) ning kirjandusfestivalidel Prima Vista (2009) ja HeadRead (2010).

Ta töötab Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnas ning on pidanud sealset veebipäevikut.

Ajakirjanikuna on teinud kaastööd peamiselt ajalehele Sirp ja ajakirjale Muusika.

## Viited

## Välislingid
*Marje Ingel esitles luuleraamatut, mille andis välja uus kirjandusrühmitus, Postimees, 9. september 2008
*Valik artikleid Sirbis
Aleksander Kolmpere (laev)

**Aleksander Kolmpere**  on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 **Skulptor Matvejev**. Laev ehitati 1987. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime "Aleksander Kolmpere" ja sõitis Eesti lipu all. Laev müüdi 2001. aastal.

Alates 2009. aastast on laev Hiina lipu all nimega **Huazhou**. 7 laadruumiga ühe sõukruviga laeva kandevõime on 24 105 tonni.
Raua tänav (Tartu)

**Raua tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav algab Sõpruse puiesteelt, ristub Rebase, Kuu, Vaba, Sõbra, Saekoja ja Purde tänavaga ning lõpeb Tehase tänaval.

Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Ilmatari tänav

**Ilmatari tänav** on tänav Tartus Tähtveres.

Ta algab Jakob Hurda tänavalt, ristub Carl Robert Jakobsoni (paremalt) ja Johann Voldemar Jannseni tänavaga ning lõpeb Vikerkaare tänaval. Tänava pikkus on umbes 620 meetrit.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.
Raua tänav (täpsustus)

**Raua tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Raua tänav (Jõhvi)|Raua tänav]]** Jõhvis
* **[[Raua tänav (Kadrina)|Raua tänav]]** Kadrina alevikus
* **[[Raua tänav (Kuressaare)|Raua tänav]]** Kuressaares
* **[[Raua tänav (Märjamaa)|Raua tänav]]** Märjamaa alevis
* **[[Raua tänav (Paralepa)|Raua tänav]]** Paralepa alevikus
* **[[Raua tänav (Pärnu)|Raua tänav]]** Pärnus
* **[[Raua tänav (Rakvere)|Raua tänav]]** Rakveres
* **[[Raua tänav (Rummu)|Raua tänav]]** Rummu alevikus
* **[[Raua tänav (Sõmeru)|Raua tänav]]** Sõmeru alevikus
* **[[Raua tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas
* **[[Raua tänav (Tartu)|Raua tänav]]** Tartus Karlova linnaosas
* **[[Raua tänav (Türi)|Raua tänav]]** Türil
* **[[Raua tänav (Viljandi)|Raua tänav]]** Viljandis

## Vaata ka
* Kristjan Raua tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
Voolu tänav

**Voolu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Tänav algab Valve tänavalt ja suundub edelasse. Tänavaga ristub Sihi tänav. Voolu tänav lõppeb Johann Voldemar Jannseni tänaval.

Tänava pikkus on umbes 700 meetrit.

Voolu tänav sai nime 8. novembril 1927. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi **Külvi tänav**. Tänav on saanud nime selle järgi, et väidetavalt oli see esimene elektrifitseeritud tänav Kivimäel.

## Viited
Taani-Eesti Kaubanduskoda

**Taani-Eesti Kaubanduskoda** (taani keeles *Dansk-Estiske Handelskammer*, inglise keeles *Danish-Estonian Chamber of Commerce*, lühend **DECC**) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Taani ja Eesti ettevõtete ärisidemeid ning ühendada Taani ja Eesti ärikogukonda Eestis. 

Kaubanduskoda korraldab nii avalikke kui ka vaid liikmeskonnale mõeldud üritusi: seminare, konverentse, ettevõtlusega seotud kohtumisi. 

Taani-Eesti Kaubanduskoda loodi 2007. aasta septembris. See kasvas välja 1996. aastal loodud Taani-Eesti Äriklubist. Kaubanduskojal on 60 liiget. Liikmeks võivad astuda nii eraisikud kui ka juriidilised isikud. Taani-Eesti Kaubanduskoda on Eesti Välisinvestorite Nõukogu asutajaliige ja lihtliige. Taani-Eesti Kaubanduskoda on partnerorganisatsiooniks Eesti Suursaatkonnale Kopenhaagenis, Taani saatkonnale Tallinnas, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele, EAS-i ekspordinõunikule Taanis ning Taani Kultuuri Instituudile Baltikumis.

Taani-Eesti Kaubanduskoda asub Tallinnas. Seda juhib alates aastast 2018 Hedy Kohv. Koja juht aastatel 2009–2018 oli Merli Lindberg.

## Viited

## Välislingid
* Taani-Eesti Kaubanduskoja koduleht
Lobeelialised

**Lobeelialised** (*Lobeliaceae*) on soontaimede sugukond, mis kuulus kellukalaadsete seltsi. Tänapäeval arvatakse sugukond astrilaadsete seltsi.

Vahel (näiteks APG III süsteemis) käsitletakse ka kui alamsugukonda kellukaliste sugukonnas.

Lobeelialiste sugukonda kuulub perekond lobeelia. Eestis kasvab pärismaisena üks liik – vesilobeelia.

## Viited
Pihkva–Narva raudtee

**Pihkva–Narva raudtee** (vene keeles *Железнодорожная линия Псков – Нарва*) oli 1915–1916 ehitatud Venemaa keisririigi Peterburi kubermangu ja Pihkva kubermangu ühendanud laiarööpmeline raudteeliin. 

Raudtee ehitati Moskva–Ventspilsi–Rõbinski Raudtee Seltsi poolt ja läbis Peterburi kubermangu Jamburgi maakond ja Oudova maakond ning Pihkva kubermangu . 
Raudtee hävis Teise maailmasõja ajal.

## Raudteejaamad ja peatused raudteeliinil
*Pihkva reisijaam (vene keeles *Псков-Пассажирский*)
*Berjozki (*Берёзки*; vahemaa 5 versta)
*Zapskovje (*Запсковье*)
*Maslogostitsõ (*Маслогостицы*; vahemaa 41 versta)
*Borovik (*Боровик*)
*Jamm (*Ямм*; vahemaa 75 versta)
*Zamogilje (*Замогилье*)
*Oudova (*Гдов*; vahemaa 112 versta)
*Dobrutši (*Добручи*)
*Gostitsõ (*Гостицы*; vahemaa 146 versta)
*Raudteejaam Narva II, raudteejaam Jaani eeslinnas (*Нарва II*; vahemaa 181 versta)
*Raudteejaam Narva I, Narvas (*Нарва I*; vahemaa 183 versta)

## Vaata ka
*Raudteetransport Eestis
*Raudteetransport Lätis
Koit Kaskel

**Koit Kaskel** (sündinud 4. aprillil 1974 Haapsalus) on Eesti riigiametnik. 

Ta õppis 1981–1992 Kadrina Keskkoolis, lõpetas 1996 Eesti Lennuakadeemia lennuliikluse juhtimise erialal ning omandas 1998–2004 EBS-is avaliku halduse bakalaureuse ning ärijuhtimise magistri kraadi.

Ta töötas aastatel 1998–2013 Lennuametis, sealhulgas 2003–2013 peadirektorina.
Aastatel 2013–2017 oli Kaskel majandusministeeriumi nõunik ja 2018–2019 Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetuste üksuse juht.

2020. aasta jaanuarist on ta Eesti Lennuakadeemia rektor.

## Viited
Sepa tänav (Tartu)

**Sepa tänav** on tänav Tartus Ropka ja Ropka tööstusrajooni linnaosas.

Tänav algab Võru tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Aianduse tänav), ristub Sepavälja, Sepakuru, Jalaka, Vasara ja Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval.

Võru tänavast kuni Jalaka tänavani paikneb Sepa tänav Ropka linnaosas, järgnevalt on kuni Vasara tänavani Ropka ja Ropka tööstusrajooni piiriks ning ülejäänud pikkuses asub Ropka tööstusrajoonis.

Tänav on lääne-idasuunaline ja selle pikkus on 1,37 km.
Andmeanalüüs

**Andmeanalüüs** (ingl *data analysis*) sisaldab andmete ülevaatamist (*inspecting*), puhastamist (*cleansing*), muutmist (*transforming*) ja modelleerimist eesmärgiga saada soovitud infot, teha selle põhjal järeldusi ja hõlbustada otsustuste tegemist (*supporting decision making*).

Mõnikord eristatakse (esmast) uurivat andmeanalüüsi (*exploratory data analysis*) ja kinnitavat andmeanalüüsi (*confirmatory data analysis*).

Andmeanalüüsil on mitu aspekti ja lähenemist, see hõlmab erinevaid meetodeid erinevatest teadusaladest ja tegevustest. 

Intellektuaalne andmeanalüüs on andmeanalüüsi omaette meetod, mis põhineb andmete modelleerimisel ja avastamisel, mitte nende kirjeldamisel. Ärianalüütika (vene k *бизнес-аналитика*) hõlmab andmeanalüüsi, mis toetub agregatsioonile. Statistilises vaatenurgas mõned inimesed eristavad kirjeldavat statistikat, uurivat andmeanalüüsi ja statistiliste hüpoteeside kontrolli. Uuriv andmeanalüüs tegeleb andmete uute iseloomustuste avastamisega, ja statistiliste hüpoteeside kontroll kinnitab või kummutab (lükkab ümber) olemasolevaid hüpoteese. Prognoosianalüüs keskendub statistiliste või struktuurmodellide kasutamisel ennustamiseks või klassifikatsiooniks, ja tekstianalüüs kasutab statistilisi, lingvistika- ja struktuurmeetodeid info võtmiseks ning klassifitseerimiseks tekstiallikatest, mis kuuluvad mittestruktureeritud andmete hulka. Need on andmeanalüüsi variandid. 

Andmete integratsioon on andmeanalüüsi eelkäija, aga andmeanalüüs ise on tihedalt seotud andmete visualiseerimise (vene k. *визуализация данных*) ja levitamisega. Terminit "andmeanalüüs" kasutatakse mõnikord ka andmete mudeldamise sünonüümina.

## Vaata ka
*Andmesisestus
*Peakomponentide analüüs

## Viited
Doos (üldmõiste)

**Doos** (kr sõnast *dosis* 'annus') ehk **annus** on ühe korraga või suhteliselt lühikese aja vältel organismi jõudnud või tahtlikult manustatav kogus keemilist ainet või ainete segu (sh ravimit või mürki) või kiiritust (kiirgusdoos). Ainekoguste eraldamist vastavalt vajalikule hulgale nimetatakse doseerimiseks ehk annustamiseks.

Meditsiinis peetakse ravimidoosi all silmas farmatseutiliste ja arstiteaduslike meetoditega kindlaksmääratud ravimikogust, mis on harilikult organismi manustatav ja mõeldud ühekordseks kasutamiseks ravi otstarbel.

Nii aine kui ka kiirituse puhul võib annuseid organismile avaldatava mõju alusel liigitada letaalseks ehk surmavaks doosiks, maksimaalseks ja minimaalseks soovitatavaks doosiks, toksiliseks doosiks ning efektiivseks (mõju avaldavaks) doosiks.

## Vaata ka
*Üledoos

## Viited
Antenn

**Antenn** on raadiotehniline seade elektromagnetlaine (tapsemalt: raadiolaine) kiirgamiseks ja vastuvõtuks. Antenn muundab raadiosaatja genereeritud kõrgsagedusliku elektromagnetilise võnkumise ruumis levivaks elektromagnetlaineks. Vastuvõtul antennile langev elektromagnetlaine muundatakse elektromagnetiliseks kõrgsageduslikuks võnkumiseks, mis suunatakse lainejuhi kaudu raadiovastuvõtjasse.

Antenni tüüp, mõõtmed ja ehitus sõltuvad saateks/vastuvõtuks soovitavast raadiosageduse lainepikkusest ja antenni kasutuse eesmärgist (suuna- või ringdiagrammiga, polarisatsiooni tüüp jne). Duplekssides kasutatakse üht ja sama antenni vaheldumisi raadiojaama saatel vastuvõtul.

Raadiosignaali edastamiseks juhitakse raadiosaatja raadiosageduslik võnkumine antenni klemmidele, antenn kiirgab saadud kõrgsagedusliku energia elektromagnetilise kiirgusena (raadiolainetena) ruumi (nn eetrisse). Vastuvõtul peab antenn kinni osa elektromagnetlaine võimsusest, tekitades klemmidele väikese elektripinge, mis suunatakse vastuvõtjas võimendisse.
Antenne kasutatakse ringhäälingus, televisioonis, telekommunikatsioonis, radaris, mobiiltelefonides, satelliitsides ja ka muudes seadmetes ja süsteemides, nagu raadiomikrofon, Bluetoothi kasutavad seadmed, WiFi-iga seadmed ning RFID-märgised kaupadel.

Tavaliselt koosneb antenn metallist elektrijuhtidest, mis on ühendatud läbi toiteliini saatja või vastuvõtjaga. Saatja kõrgsageduslik vahelduvvool tekitab antenni ümber võnkuva elektrivälja, millega kaasneb ristuval tasandil võnkuv magnetväli. Need ajas muutuvad väljad kiirgavad elektromagnetlainena antennist ruumi. Vastuvõtt toimub teisipidi. Saabuvad võnkuvad elektri- ja magnetväljad tekitavad antenni elementides võnkuva voolu.

Antennide koosseisu võib kuuluda ka peegeldavaid ja suunavaid osi, mis pole saatja või vastuvõtjaga vahetus ühenduses. Sellised osad võivad olla parasiitelemendid, paraboolpeegeldi, ruuporid. Nende eesmärk on suunata raadiolaineid kitsa vihuna teatud kindlas suunas. Antennid saadavad ja võtavad vastu raadiolaineid kõigist suundadest võrdselt või siis saadavad ühte kindlasse suunda ning võtavad vastu ainult kindlast suunast.

Aastal 1888 ehitas saksa füüsik Heinrich Hertz esimesed antennid, et tõestada James Clerk Maxwelli ennustatud elektromagnetlainete olemasolu. Hertz paigutas nii saatjal kui vastuvõtjal paraboolpeegeldi fookusesse dipoolantenni. Ta avaldas oma tööd ajakirjas *Annalen der Physik und Chemie* (vol. 36, 1889).

## Vaata ka
*Poollainedipool
*Efektiivne kiirgusvõimsus
*Yagi antenn
*Logoperioodiline antenn
*Ruuporantenn
*Paraboolantenn
*Fraktaalantenn
*Nanoantenn

## Välislingid
*  Antennid
*  Antennide parameetrid
* Eesti Raadioamatööride Ühing - Antennidest
*  Antenna Theory
Saare tänav (Tartu)

**Saare tänav** on tänav Tartus Annelinnas.

Tänav algab Sõpruse puiestee ja Männi tänava ristmiku juurest ning kulgeb umbes 110 meetrit edela suunas, kus lõpeb umbtänavana. Nimi 30.maist 1958.
Tiit Kiken

**Tiit Kiken** (5. veebruar 1948 – 7. aprill 2012) oli eesti kitarrist.

Tiit Kiken mängis kitarri paljudes restoraniansamblites ja Eesti Raadio orkestris. Ta töötas kitarriõpetajana ning tegi koostööd eesti klassikaliste ja džässmuusikutega.

Ta tegi kaasa plaadil "See maailm".
Kuula (EP)

**"Kuula"** (album) on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" neljas keeles versioone. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on tõlkinud Stanislav Bulganin.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* Ott Leplandi koduleht
* Ott Lepland Facebookis
* Ott Leplandi fännide foorum
* Ott Lepland MySpace'is

* "Kuula" (laulusõnad @ sasslantis)
* "Escucha" (laulusõnad @ sasslantis)
* "Слушай" (laulusõnad @ sasslantis)
* "Hear Me" (laulusõnad @ sasslantis)
Bordoo tänav

**Bordoo tänav** on tänav Tartus Ihastes, linna servas.

Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Muqdisho lahing

**Muqdisho lahing** oli 3.–4. oktoobril 1993 toimunud lahing Muqdishos Somaalias. Lahing algas, kui USA eriüksused tulid kinni võtma sõjapealiku ja isehakanud presidendi Mohamed Farrah Aididi kahte nõunikku. Operatsioon pidi kestma veidi üle tunni, kuid kasvas üle tänavalahinguks. Lahing nõudis 18 USA sõduri, 1 Pakistani sõduri ja 1 Malaisia sõduri elu ja viga sai üle 80 sõduri. Kaks USA UH-60 Black Hawki tulistati alla ning üks kopteripiloot võeti vangi ja vabastati 11 päeva hiljem. Somaalialaste hukkunute kohta pole täpset infot, kuid hinnangud varieeruvad 315–3000 inimeseni.

## Lahing

3. oktoobril ründasid USA eriüksused Muqdishos maju, kus luure andmetel pidid asuma kaks Aididi nõunikku. Plaan oli, et eriüksused võtavad kontrolli alla maja, kus asuvad sihtmärgid ja seda ümbritsevad majad perimeetri jaoks. Seejärel tuleb läbi linna konvoi ja viib nii sihtmärgid kui ka sõdurid minema ja kopterid teevad õhust mõlemale. 

Operatsioon läks esialgu edukalt, kuni üks sõdur Todd Blackburn sai kopterist laskudes raskelt viga ja konvoi hilines. Konvoi viivituse põhjustasid somaallased, kes teele barrikaade ehitasid. Blackburn pandi konvoi peale ja ta viidi tagasi baasi. Evakueerimisel sai surma konvoile kattetuld teinud Dominick Pilla, kes sai kuuli pähe ja hukkus silmapilkselt.

Umbes kell 16:20 sai üks Black Hawk raketitabamuse saba pihta ja kukkus alla. Õnnetuses said mõlemad piloodid surma. Kopteri pardal olnud kaks snaiprit jäid ellu ja asusid õnnetuspaika kaitsma. Teine Black Hawk tõi kohale päästemeeskonna, kes laskus fast-ropeiga kopteri vraki juurde hoolimata sellest, et nende endi kopter sai seda tehes samuti RPG lasust viga. See kopter suutis baasi naasta. Varsti tulistati alla teine Black Hawk, mida juhtis Michael Durant. Õnnetuspaika saadeti kopterilt kaitsma snaiprid Gary Gordon ja Randy Shughart, kelle kaks esimest palvet õnnetuspaika saatmiseks lükati tagasi ja kes kolmandal katsel said lõpuks loa. Snaiprid kaitsesid õnnetuspaika, kuni neil laskemoon otsa sai ja nad maha lasti. Allakukkunud kopteri meeskonnast pääses eluga ainult Michael Durant. Kõik tema kaaslased hukkusid. Durant peksti peaaegu surnuks, kuni Aididi võitlejad tulid teda vangi võtma.

Sõdurid said lõpuks linnast tulema, kui ÜRO konvoi, mis koosnes soomukitest ja tankidest, neile appi läks. Õhutoetust teostasid kogu öö USA kopterid. Osa eriüksuslastest pidid baasi jooksma, kui selgus, et neile pole soomukites ruumi.
Seda tehes hukkus üks USA sõdur. Kell 6:30 oli lahing lõppenud ja kõik eriüksuslased linnast lahkunud.

## Pärast lahingut

Hukkunud sõdurite laibad, mida kaaslased minema ei suutnud viia, langesid somaallaste kätte, kes vedasid neid mööda tänavaid ja rüvetasid jõhkralt. Lõpuks suutsid diplomaadid laibad kätte saada ja need tagastati kohutavas seisukorras. 1994. aastal tõmbasid USA ja ÜRO oma väed Somaaliast välja.

Lahingust kirjutas ajakirjanik Mark Bowden 1999. aastal raamatu "Black Hawk Down". 2001. aastal tehti selle põhjal film "Allatulistatud Black Hawk".

## Viited
Purpuri tänav

**Purpuri tänav** on 200 meetri pikkune tänav Tartus Ihaste linnaosas, linna servas.

Purpuri tänavalt algavad Bordoo, Karmiini ja Ookri tänav.