open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silvia Noodla

**Silvia Noodla** (aastani 1973 **Silvia Pung**, 1973–1986 **Silvia Entsik**; sündinud 21. augustil 1949 Tartus) on eesti arstiteadlane, kardioloog. 

Noodla on Aarne Punga tütar. Muusikateadlane Andres Pung oli tema vend. 

Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli, 1973 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1988, Kaunase Meditsiiniinstituut), väitekiri "Изучение адгезиновых своиств клеток гранулоцитарно-моноцитарного ряда у больных инфарктом миокарда". 

Oli 1978–1989 TÜ ÜMPI vaneminsener ja nooremteadur, 1989–1992 teadur ja vanemteadur, 1992–1995 TÜ kardioloogiakliiniku vanemteadur, 1995–1997 assistent, 1998–2000 vanemassistent, 2001. aastast TÜK kardioloogiakliiniku vanemassistent. 

Uurimisvaldkonnad: immunoloogia; kardioloogia (südame isheemiatõbi, kardiomüopaatiad).

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Fagotsüüdid ja aterogenees. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1988) 2
* Использование теста крилипания и распластывания фaгоцитов в выявлении характера их ответа на миокардиальный антиген у больных ишемической болезнью сердца и миокардитов (kaasautor M. Uusküla). // Иммунология (1989) 5;
* Fagotsüütide funktsionaalse seisundi tähtsus müokardi infektsioosse kahjustuse korral (kaasautor K. Saks). // Eesti Arst (1990) 4
* Mittereumaatilise müokardiidi mõningaid raviprobleeme. // Eesti Arst (1999) 1
* Metabolic Syndrome or Syndrome X. // Proceedings of the Department of Cardiology. Tartu University Clinics (2000)
* Kroonilise koronaarpuudulikkusega haige ambulatoorne käsitlus. // Eesti Arst (2001) 6

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 114
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Elisabeth Jõhvi

**Elisabeth Jõhvi** on väljamõeldud tegelane, keda mängis Ines Aru.

Elisabeth Jõhvi sketširubriik oli 1980. aastatel paljude Eesti Televisioonis eetrisse läinud "Reklaamiklubi" saadete kindel osa.

1993. aastal läks Eesti Televisioonis eetrisse huumorisaade "Elisabeth Jõhvi show. Ines Aru show-programm", mida kirjeldati kui sketše "hella südamega naisterahva Elisabeth Jõhvi juhtumistest 1993. aasta Eestis" (režissöör-lavastaja Helle Karis, stsenaristid Kirill Teiter, Juta Üts ja Ralf R. Parve).

Joel Steinfeldt pühendas talle laulu "Elisabeth Jõhvi".

## Viited

## Välislingid
* "Tuleb tuttav ette: Elisabeth Jõhvi" (telesaade, kestus 42 min) 2004
Kustaa Pihlajamäki

**Kustaa Kustaanpoika Pihlajamäki** (7. aprill 1902 – 10. veebruar 1949) oli Soome maadleja.

Ta on kahekordne olümpiavõitja vabamaadluses – 1924. ja 1936. aastast.

1928. aasta suveolümpiamängudel võitis ta hõbemedali vabamaadluses.

Euroopa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma ja vabamaadluses võitis ta kokku 11 medalit, neist 9 kuldmedalit ja 2 hõbemedalit. 

Ta võitis Soome meistrivõistlustel aastatel 1924–1943 Kreeka-Rooma ja vabamaadluses kokku 28 kuldmedalit.

2005. aastast kuulub ta Fila Hall of Fame'i.

Tema nõbu oli olümpiavõitja Hermanni Pihlajamäki, nende suguvõsast on võrsunud ka Euroopa meister Juha Ahokas. 

## Välislingid
*
Somp (meteoroloogia)

**Somp** ehk **hägu** ehk on õhu hägusus, mida põhjustavad õhus hõljuvad silmaga nähtamatud tahked osakesed (suits, tolm, tahm).

## Viited
Uduvine

**Uduvine** on niiske pilvisus õhus, kui nähtavus on üle ühe, kuid alla kümne kilomeetri.

Uduvine koosneb pisikestest tilkadest või jääkristallidest, mis on sarnased nendega, millest moodustuvad udu ja pilved. Piiskade läbimõõt on 0,01 mm või vähem. Uduvinet võib segi ajada sombuga, mis on kuiv hägusus. Eemalt vaadatuna näib udu sinakam ja somp pruunikam. Uduvines on õhu suhteline niiskus suurem kui sombus. Tegelikult on see piir ebamäärane, sest sombu väikesed osakesed toimivad niiskuse suurenemisel tekkiva uduvine suurepäraste kondensatsioonituumadena.

## Viited
Agressiivne keskkond

**Agressiivne keskkond** on keskkond, mis keemilise, elektrokeemilise vms toime tõttu põhjustab või kiirendab materjalide korrosiooni. 

Agregaatolekult võib agressiivne keskkond olla vedel (nt hapete, aluste, soolade lahused) või gaasiline. 

Agressiivse keskkonna kahjulik mõju võib suureneda, kui selles keskkonnas muutub temperatuur, toimib mehaaniline mõju vms.

## Viited
Kaja Noodla

**Kaja Noodla** (aastani 1936 **Hilda Helene Negfeld**, kuni 9. märtsini 1944 **Hilda-Helene Noodla**; 11. jaanuar 1915 (vkj 29. detsember 1914) Väinjärve vald, Järvamaa – 1. mai 2009 Tartu) oli eesti raamatuteadlane.

Noodla oli renditalupidaja tütar.

Lõpetas 1933 Tallinna Linna 1. Tütarlastegümnaasiumi, 1941 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna klassikalise filoloogia ja bibliograafia erialal. EYS Veljesto liige. 

Oli 1939–1942 gümnaasiumiõpetaja, 1941–1945 Eesti Kirjandusmuuseumi ja Õpetatud Eesti Seltsi raamatukoguhoidja, 1944–1949 Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafiakateedri assistent, 1949–1951 TRÜ Teadusliku Raamatukogu direktori kohusetäitja, 1951–1963 osakonnajuhataja, 1963–1965 teadusala asedirektor, 1965–1971 TRÜ Teadusliku Raamatukogu käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna juhataja. Pidanud õppeülesande täitjana Tartu ülikoolis loenguid raamatu, raamatukogude ja bibliograafia ajaloost.

Uurinud isiklike raamatukogude ajalugu, eesti raamatu lugejaid, Tartu Ülikooli raamatukogu ajalugu ja tsensuuri. "Eesti nõukogude entsüklopeedia" kaasautor, biograafiaväljaannete toimetaja, kirjastuse Valgus ladina keele (õpiku ja sõnaraamatu) eritoimetaja. 

Umbes 30 teaduspublikatsiooni, 70 aimeartiklit.

Ta oli Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Teoseid
* TRÜ Teadusliku Raamatukogu käsikirjad ja fotod: teatmik. Tartu, 1970
* Carolus Morgenstern dixit (koostaja). Tartu, 1970
* Elseviiridest Tartu ja Tallinna raamatukogudes. // Keel ja Kirjandus (1973) 3
* Tartu Ülikooli Raamatukogu 1918–1940 (koostaja). Tartu, 1990
* Bibliotheken in Estland. // Handbuch deutscher historischer Buchbestände in Europa. Hildesheim, 1997–2001
* Friedrich Puksoo ja bibliofiilia. // Raamat on … Tallinn, 2002

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 502; II, 114
* Suurväli, M. Kaja Noodla: kirjanduse nimestik 1950–1984. Tartu, 1985.
*
Wilhelm von Nolcken

**Johann Heinrich Wilhelm von Nolcken** (13. august (vkj 30. august) 1813 Haeska mõis, Saaremaa – 5. veebruar 1898 Dresden) oli Eesti baltisaksa lepidopteroloog, parun.

Ta oli maakohtu sekretäri Hermann von Nolckeni (1787–1861) poeg. Lõpetas 1833. aastal Peterburi Teedeehituse Instituudi, seejärel teenis Vene sõjaväes teede kommunikatsiooni alal.

Läks 1860. aastal kindralmajori auastmes erru. Elas järgmised 32 aastat Saaremaal oma Pihtla ja Rootsiküla mõisa, pühendudes liblikate kogumisele ja uurimisele. Tegi lepidopteroloogilisi uurimistöid peamiselt Riia ümbruses ja Saaremaal, aastail 1870–1872 kahel korral ka Lõuna-Ameerikas. Revideeris peaaegu kõiki lepidopteroloogilisi kogusid Baltimaadel, aitas oma tegevusega tublisti kaasa sellealasele uurimistööle Baltimaades ja oli sidemeis paljude rahvusvaheliselt tuntud lepidopteroloogidega.

Von Nolcken oli Riia Looduseuurijate Seltsi üks asutajaliikmeid ja auliige. Ta avaldas seltsi sariväljaandes aastatel 1868–1871 850-leheküljelise uurimuse, mis oli tolle aja üks täiuslikumaid siinset lokaalfaunat käsitlevaid teadustöid ning tõstis Läänemere maad lepidopteroloogiliselt kõige põhjalikumalt uuritud maade hulka Euroopas. Oma uurimuses andis ta eriti hea ülevaate seni vähe tuntud nn pisiliblikaist (*Microlepidoptera*) ning esitas andmeid ka liblikate bioloogiast. 1892. aastast elas ta Dresdenis.

## Teoseid
* "Lepidopterologische Fauna von Estland, Livland und Kurland" // Arbeiten des Naturf. Ver. zu Riga. II–IV. Riga, 1868–1871.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide" Tartu, Tallinn, 1940, lk 219–220
* "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960" Köln, Wien, 1977, lk 551
* "General-Major Wilhelm Baron Nolcken. Nekrolog" // Arensburger Wochenblatt (1898) 10. III
* Nordlivländische Zeitung (1898) 17. (29.) III
* "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil Oesel" Tartu, 1935, lk 238
* Линда Конго. "История исследовательских работ по естественным наукам в Эстонии в период до 1917 г." Таллинн: Валгус, 1987, lk 138–139
* "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide, lk 24

## Välislingid
* http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00238.html?prozent=
Stent

**Stent** on tehistoruke, mida kasutatakse meditsiinis juhade ja veresoonte asendamisel.

Stendi paigaldamist nimetatakse stentimiseks.

## Vaata ka
*šunt
Norwegian Sun

**Norwegian Sun** on kruiisilaev, mis kuulub ettevõttele Norwegian Sun Limited ja mida käitab laevakompanii Norwegian Cruise Line (NCL). Laevakere ehitati Aker MTW laevatehases Wismaris, siseviimistlus tehti Lloyd Werft Bremerhaven GmbH laevatehases Bremerhavenis Saksamaal 2001. aastal. 2012. aastal kasutatakse laeva Läänemerel ristlustel Kopenhaagen–Warnemünde–Tallinn–Peterburi–Helsingi–Stockholm ja Kopenhaagenisse tagasi.


Bugansicht der Norwegian Sun Tallinn am 25. Mai 2012.JPG|Norwegian Suni vöör


## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Norwegian Sun NCLi kodulehel (inglise keeles)
Laibach (täpsustus)

**Laibach** võib tähendada:
* Sloveenia pealinna Ljubljana saksakeelset nime;
* Ljubljanica jõe saksakeelset nime;
* Laibach (Dörzbach), Baden-Württembergis Hohenlohekreisis asuvat Dörzbachi osa; 
** Laibach (Jagst), oja, mis voolab läbi eelnimetatud koha, Jagsti jõe lisajõge;
* Laibach (Ruthenbach), Emsi jõe lisajõge Nordrhein-Westfalenis Güterslohi kreisis; 
* Laibach (veinimõis), veinimõisa Lõuna-Aafrikas;
* Laibach, Sloveenia industrial-ansamblit ja
**Laibach (album), ansambli omanimelist albumit;
* isikute perekonnanime:
** Friedrich Laibach (1885–1967), Saksa botaanik.
Laurent Lamothe

**Laurent Salvador Lamothe** (sündinud 14. augustil 1972 Port-au-Prince'is) on Haiti poliitik.

4. maist 2012 kuni 21. detsembrini 2014 oli ta Haiti peaminister. 14. detsembril 2014 astus ta valitsusvastaste meeleavalduste tõttu ametist tagasi, kuid jäi veel peaministri kohusetäitjaks kuni uue ajutise valitsusjuhi ametisse nimetamiseni, mis toimus 21. detsembril.

24. oktoobrist 2011 kuni peaministriks saamiseni oli ta Haiti välisminister.

Tema isa on kirjandusteadlane ja ema Gisou Lamothe kunstnik. Laurent Lamothe on mänginud tennist ja osalenud Davise karikavõistlustel Haiti meeskonnas 1994 ja 1995.

Laurent Lamothe sai Miami Barry ülikoolist bakalaureusekraadi politoloogia alal ja St. Thomase ülikoolist magistrikraadi ärijuhtimise alal.

Ta oli üks telekommunikatsiooniettevõtte Global Voice Group asutajaid 1998. aastal ja oli kuni välisministriks saamiseni ettevõtte tegevjuht.

## Viited

## Välislingid
* New PM for Haiti
Aatos Erkko

**Aatos Juho Michel Erkko** (16. september 1932 Helsingi – 5. mai 2012 Helsingi) oli soome ajakirjanik ja meediaettevõtja.

Tema vanaisa Eero Erkko oli 1889. aastal üks ajalehe Helsingin Sanomat eelkäija Päivälehti asutajaid. Aatos Erkko isa Eljas Erkko oli ajalehe Helsingin Sanomat peatoimetaja. Patricia Seppälä oli Aatos Erkko õde.

Aatos Erkko sai USA Columbia ülikoolist magistrikraadi ajakirjanduse alal ning asus tööle Soome suurimas meediaettevõttes Sanoma. Aastatel 1953–1961 oli ta ajalehe Viikkosanomat peatoimetaja ja seejärel kuni 1970. aastani ajalehe Helsingin Sanomat peatoimetaja. Aastatel 1965–1976 oli ta Sanoma tegevjuht ja seejärel ettevõtte juhatuse esimees.

Temast sai üks Soome mõjukamaid ja rikkamaid inimesi. Talle kuulus 2009. aastal 23,29% Sanoma aktsiatest.

## Välislingid
* Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat
Ruun

**Ruun** on kastreeritud isane hobune või muu hobuslane, näiteks eesel või muul. 

Kastreerimise eesmärk on kõrvaldada hormoonidest põhjustatud rahutus ja ettearvamatu käitumine, muuta loomad taltsamaks ja kuulekamaks ning ratsutamiseks, vedudeks ja mitmesugusteks töödeks sobivamaks. Algajad alustavad ratsutama õppimist tavaliselt ikka ruunaga.

## Vaata ka
* Sugutäkk
* Täkk – isane hobune
* Mära – emane hobune
Elijošius Nonevičius

**Elijošius Nonevičius** (ka **Eliasz Noniewicz** ja **Elijošius Nonevičius-Nonys**; 19. juuli 1863 Žagariai, Vilniuse kubermang – 5. juuni 1931 Nemariunuos) oli Poola veterinaariateadlane, kes tegutses Eestis, Ukrainas ja Leedus.

1884–1888 õppis Nonevičius Tartu Veterinaariainstituudis, kus kaitses 1889. aastal veterinaariamagistri kraadi väitekirjaga "Рожа свиней в г. Дерпте и его окрестностях". 1889–1890 oli ta TVI bakterioloogiajaama assistent, 1891–1922 veterinaararst Vilniuses ja Odessas, 1923–29 Kaunase Ülikooli veterinaarpatoloogilise anatoomia kateedri professor.

Tartu-perioodil uuris Elijošius Nonevičius professor Eižens Zemmersi juhendamisel sigade punataudi ning iseseisvalt difteeria- ja malleusetekitajate ehitust, mikroobide värvimist jm. Ta avaldas uurimusi loomade nakkushaigustest, peamiselt hobuste tatitaudist, ent ka aktinomükoosist, sigade katkust, punataudist jm.

## Viited

## Kirjandus
* Millak, K. Slovnik polskich lekarzy weterynarnych biograficzno-bibliograficzny 1394–1918. Warszawa, 1960–1963, 160–161
* Mažoji lietuviškoji tarybine enciklopedija. II. Vilnius, 1968, 695
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 149–150
*
Säärikud

**Säärikud** ehk **säärsaapad** (lõunaeesti murretes *seerikud*) on kõrge säärega, põlvini ulatuvad jalanõud.

Säärsaapad on valmistatud üldiselt nahast (naistel ka seemisnahast), veekindlad säärikud kummist.

## Ajalooline kirjeldus
Alates 17. sajandist hakkasid mehed Põhja-Eestis ja saartel säärsaapaid kandma pidulike jalanõudena. 19. sajandil olid need juba võrdlemisi tavalised.

Vanemad säärsaapad valmistati juhtnahast, õmmeldud tallaga, nii et pealse ja talla ühendamisel moodustus saapapöida ühendav rant. Tavaks oli, et saapasääre ja põlvpükste vahelt jäi sukk paistma umbes 10 cm ulatuses.

19. sajandi keskel tulid poodides ja laatadel müügile Loode-Venemaal toodetud heledast juhtnahast saapad (Vene saapad, kalavinskid, *astaskid*), mida määriti veekindlaks muutmiseks tökatiga. Selliseid töösaapaid kandsid eelkõige kalurid ja metsamehed.

## Vaata ka
* kalamehesäärikud
* kalavinskid
* kummikud
* saapad
* Soome sussid
* Vene saapad

## Viited

## Kirjandus
Reet Piiri. Eesti Rahva Muuseumi talurahvajalanõude kogu. ERM-i aastaraamat 46, 2003.

## Välislingid
* Meeste säärsaapad. Eesti Rahva Muuseum.
* Naiste säärikud. Eesti Rahva Muuseum.
Kummikud

**Kummikud** on kummist valmistatud säärikud.

Tänapäeval kasutatakse kummikute valmistamisel laialdaselt ka polüvinüülkloriidi ehk PVC-d.

## Vaata ka
*kalossid
*saapad
*botikud
Kalossid

**Kalossid** on teiste jalanõude peal kandmiseks mõeldud (tavaliselt kummist) jalanõud või nende sarnased iseseisvate jalatsitena kandmiseks mõeldud kingad. 

Eestis on Venemaa eeskujul olnud levinud madalate kummist kalosside kandmine viltide peal, et lumi ei teeks vilte märjaks.  

Kalosse on kasutatud ka näiteks peojalatsite kaitseks tänaval kõndimisel.

Kalossid võivad olla ilma kinniseta või tõmblukkude, pannalde või rõhknööpidega.
## Vaata ka
*kummikud
*botikud
Urmas Nagel

**Urmas Nagel** (sündinud 6. septembril 1960) on eesti vaimulik (aastast 2024 EELK Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja) ja laulja. 

Ta lõpetas aastal 1978 Tartu 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1978–1982 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 

Nagel on töötanud Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus. 
Ta on lõpetanud Usuteaduse Instituudi. Ta ordineeriti 4. mail 1992 diakoniks ja 7. aprillil 1993 aseõpetajaks, 22. veebruaril 2000 anti talle õpetaja õigused. 

Ta oli aastatel 1992–1993 Käina Martini koguduse diakon. Aastatel 1992–2000 oli ta Käina ja Emmaste koguduse õpetaja. Aastatel 2000–2024 oli Nagel Räpina Miikaeli koguduse õpetajaks, lisaks hooldas ta Mehikoorma kogudust; samuti oli Nagel aastal 2007 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse hooldajaõpetaja ning aastatel 2007–2008 Rõuge Maarja koguduse hooldajaõpetaja. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Võru praostkonna abipraost ja 2007–2015 Võru praost . 

Alates 3. märtsist 2024 on ta EELK Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja. Lisaks on ta alates 14. oktoobrist 2024 EELK Lasnamäe Püha Markuse koguduse õpetaja. 

Nagel on loonud luulet ja laule ning ta on folkmuusik.

## Tunnustus
* 2007 – Põlvamaa teenetemärk diakoonia- ja noortetöö arendamise eest 
* 2020 – EELK Kuldrist pika ja pühendunud teenistuse eest,

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud seisuga 1. juuli 2013. EELK Konsistoorium. Tallinn 2013

## Välislingid
*"Selle süükoormaga olen elanud 25 aastat" Eesti Ekspress, 15. jaanuar 2010
*"Urmas Nagel: eks ma elan selle taagaga" LõunaLeht, 4. veebruar 2010
*Võru praost Urmas Nagel: „Homod võiks kirikult ise abi otsida.”, Võrumaa Teataja, 8. detsember 2011
Bugesera

**Bugesera** on asula Rwanda loodeosas Lääneprovintsis, mõne kilomeetri kaugusel Kongo DV piirist.

Bugesera asub umbes 5 km kaugusel kirdes Gisenyist ja Kivu järve kaldast.

## Vaata ka
* Bugesera nõgu
Karl Ludwig Maibach

**Karl Ludwig Maibach** (2. oktoober 1833 Vanamõisa Haljala kihelkond – 26. jaanuar 1889 Simpferopol) oli eesti maalikunstnik.

Karl Ludwig Maibach õppis Rakvere kreiskoolis ja aastatel 1853–1859 Peterburi Kunstide Akadeemias, kus teda premeeriti 1858. aastal akvarelli eest, mis kujutas Tallinna Niguliste kiriku sisevaadet, väikese hõbeaurahaga. Matkas 1865 Saksamaal, Itaalias ja Šveitsis, kus õppis Genfis Alexandre Calame'i ja François Diday juures.

Johann Koleri eestkostmisel hakkas ta alates 1866. aastast saama iga-aastast rahalist toetust suurvürstinna Helene Pavlovna käest.

Töötas Münchenis, kust sooritas reise Egiptusse ja Süüriasse. 1874. aastal pöördus tagasi Peterburi, kus ta 1876. aastal sai Peterburi Kunstide Akadeemiast maastikumaali kunstniku nimetuse. Alates 1875. aastast võttis Peterburis osa akadeemilistest näitustest. Maibach suri Simferopolis jaanuaris 1889, kus viibis Krimmis oma sõbra Johann Köleri ülesandel.

Maibachi töid ei ole palju säilinud. Säilinud on mõned Eesti maastikud Eesti Rahva Muuseumis ja varasemast loomeperioodist pärit õlimaal "Rukkilõikajad", mis asub Eesti Kunstimuuseumis.

## Viited

## Välislingid
* Karl Ludwig Maibachi tööd Eesti Kunstimuuseumis
Nyamata

**Nyamata** on linn Rwanda Idaprovintsis, Bugesera ringkonna halduskeskus.

Nyamata asub umbes 30 km Kigalist lõuna pool, umbes 20 km kaugusel Burundi piirist. Linn asub 1340 meetri kõrgusel merepinnast.

Linna lähedale rajatakse Rwanda uus rahvusvaheline lennujaam.

Aastal 1993 elas Nyamatas hinnanguliselt 120 000 inimest ja 2009. aastal umbes 12 000 inimest.

## Viited
Tšernobõli samuraid

"**Tšernobõli samuraid**" on 2012. aasta dokumentaalfilm, mille autor on Ivar Heinmaa. Film räägib 1986. aastal Tšornobõli tuumaelektrijaama 4. reaktori plahvatuse tagajärgi likvideerinud meestest ja tuumakatastroofi üleilmsetest mõjudest 2011. aastal Jaapanis Fukushima I tuumaelektrijaamas toimunud tuumaõnnetuse taustal. Film on valminud koostöös Kreeka Raadio ja Televisiooni ning Eesti Rahvusringhäälinguga.

Filmis keskendutakse kahele mehele, kes käisid Tšornobõlis plahvatuse tagajärgi likvideerimas: Pärnumaa Tšernobõli Ühenduse Gamma juhile ja Tšernobõli veteranide õiguste eest võitlevale Jaan Krinalile ja endisele keevitajale Kalev Kilgile. Sõna saavad ka 1986. aastal Eesti pearadioloogina töötanud doktor Peeter Mardna ja Valgevene bioloog Aleksei Nesterenko.

## Viited

## Välislingid
* Raul Ranne "Samuraidest ja aatomienergiast". Eesti Ekspress, 6. aprill 2012
* Andres Laasik "Eestlasi kummitab endiselt Tšernobõli tundmatu oht". Eesti Päevaleht, 16. aprill 2012
* Kristiina Davidjants "Kaameraga tuumasaasta mail". Sirp, 20. aprill 2012
Zooloogide loend

*Siin loetletakse [[zooloog]]e.*
 

## A
*Virve Ahas
*Zinaida Albrecht
*Juhan Aul

## B
*Vladimir Beklemišev
*Lev Berg
*Aleksei Bjalõnitski-Birulja
*Max Braun
*Alfred Brehm
*Leo Daniël Brongersma
*Alexander von Bunge

## C
*Rachel Carson
*Georges Cuvier

## D
*James Dwight Dana

## E
*August Eenlaid
*Kaupo Elberg
*Peeter Ernits
*Johann Friedrich Eschscholtz

## F
*Leopold Fitzinger
*Dian Fossey

## G
*Étienne de Geoffroy Saint-Hilaire
*Joseph Grinnell
*Bernhard Grzimek

## H
*Harald Haberman
*Henn Haberman
*Heini Hediger
*Erik Holm
*Tiit Hunt
*Mihkel Härms

## J
*Vladimir Jaanusson
*Carl-Olof Jacobson
*Ahto Jõgi
*Arvi Järvekülg
*Ülo Järvekülg
*Fred Jüssi
*Ivar Jüssi

## K
*Mati Kaal
*Külli Kangur
*Hans Kauri
*Julius von Kennel
*Taivo Kastepõld
*Jüri Keskpaik
*Eugen von Keyserling
*Alexander Keyserlingk
*Eino Krall
*Aino Kumari
*Eerik Kumari
*Andres Kuresoo
*Olavi Kurina
*Aare Kuusik

## L
*Nikolai Laanetu
*Josephus Nicolaus Laurenti
*Eerik Leibak
*Aivar Leito
*Tiit Leito
*Leida Leivategija
*Johannes Lepiksaar
*Vilju Lilleleht
*Harry Ling
*Ruth Ling
*Aleksander Lint
*Konrad Lorenz
*Kaja Lotman
*Jaan Luig
*Anne Luik
*Asko Lõhmus

## M
*Vambola Maavara
*Tiit Maran
*Timo Maran
*Ants-Johannes Martin
*Mati Martin
*Matti Masing
*Kiran Mazumdar-Shaw
*Mart Meriste
*Neeme-Õnneleid Mikelsaar
*Georg Miländer
*Desmond Morris
*Aare Mäemets
*Marika Mänd
*Raivo Mänd
*Aleksander Määr

## N
*Jaan Naaber
*Jan Nieszkowski

## O
*Evald Ojaveer
*Aleksander Voldemar Oklon
*Sven Onno
*Indrek Ots
*Delia Owens

## P
*Kalju Paaver
*Tiit Paaver
*Peter Simon Pallas
*Wilhelm Konstantin Petersen
*Ervin Pihu
*Johannes Piiper
*Linda Poots
*Adolf Portmann
*Liidia Poska-Teiss
*Loreida Põder
*Kalju Põldvere
*Silvia Pöögelmann

## R
*Tiit Randla
*Linda Rannak
*Riinu Rannap
*Edvin Reinvaldt
*Eevi Remm
*Hans Remm
*Kalle Remm
*Johannes Carl Robert Riemschneider
*Heinrich Riikoja
*Jüri Ristkok
*Ilse Rootsmäe
*Lemming Rootsmäe
*Salme Rubel

## S
*Toomas Saat
*Konstantin Saint-Hilaire
*Nikolai Samsonov
*Leopold von Schrenck
*Philip Sclater
*Urmas Sellis
*Uno Siitan
*Franz Sintenis
*James Smith (ihtüoloog)
*Gunnar Svärdson
*Ilmar Süda

## T
*Tiina Talvi
*Tõnu Talvi
*Toomas Tammaru
*Madis Tammert
*Einar Tammur
*Julius Tehver
*Günter Tembrock
*Toomas Tiivel
*Tarmo Timm
*Uudo Timm
*Viivi Timm
*Eduard Gustav von Toll
*Aleksei Turovski

## V
*Alo Vanatoa
*Anneli Veegen
*Raimond Veenpere
*Ivar Veldre
*Sven Veldre
*Heinrich Veromann
*Jaan Viidalepp
*Asta Vilbaste
*Juhan Vilbaste
*Kaljo Voolma
*Nikolai Vorontsov

## W
*Hermann Walter

## Õ
*Heino Õunap
Bugesera ringkond

**Bugesera ringkond** on 2. järgu haldusüksus (*akarere*) Rwandas. Bugesera asub Idaprovintsi edelaosas ja on selle kõige läänepoolsem osa.

Bugesera piirneb lõunas Burundiga. Piirkonda jääb osa Rweru järvest (18,57 km²).

Ringkonna pindala on 1337 km².

Bugesera kõrgeim koht on 1667 meetri kõrgune Juru mägi. Kliima on kuum ja kuiv, sageli esineb põuda.

Üle 90% ringkonna elanikest elatub põllumajandusest. Kasvatatakse peamiselt ube, sorgot, bataati, banaane ja maisi.

Bugesera halduskeskus on Nyamata. Veidi Nyamatast põhja pool on rajamisel Rwanda uus rahvusvaheline lennujaam.

Ringkond jaguneb 15 sektoriks (*imirenge*): Gashora, Juru, Kamabuye, Mareba, Mayange, Musenyi, Mwogo, Ngeruka, Ntarama, Nyamata, Nyarugenge, Rilima, Ruhuha, Rweru ja Shyara.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Delphin (1975)

**Delphin** (varem *Belorussija*, *Kazahstan II*) on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Vishal Cruises Pvt. Ltd. ja mida käitab laevakompanii Passat Kreuzfahrten GmbH.

## Tehnilised andmed

Delphin on 156,27 m pikk ja 22,02 m lai. Tema süvis on 5,90 m. Laeva kogumahutavus on 16 331 ja dedveit 2251 t. Laeva suurim kiirus on 21,5 sõlme. Laeval on 4 tekki.

Laeva jõuseadme moodustavad 2 Pielstick-Wärtsilä 18PC2V diiselmootorit, mille koguvõimsus on 13,24 MW. Laeval on 2 sõukruvi.

Laevaperes on 250 liiget ja ta võib peale võtta 590 reisijat.

Tema sõsarlaevad olid Azerbaidžan, Gruzija, Karelija ja Kazahstan, mis tänapäeval kannavad nimesid Enchanted Capri, Salamis Floxenia, Neptune ja Adventure.

## Ajalugu

Laev ehitati Soomes Turus Oy Wärtsilä Ab laevatehases. Laevale pandi kiil 1. oktoobril 1973, ta lasti vette 6. märtsil 1974 ja võeti kasutusele 1975. aastal. Ta ehitati parvlaevana ja tal oli 256 autokohta. Esialgu oli tema kodusadam Odessa ja laev kandis nime Belorussija.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist jäi laeva kodusadamaks esialgu Odessa, aga laev nimetati ümber. Uueks nimeks sai 1993 Kazahstan II.

1996 laev müüdi ja ehitati Saksamaal Bremerhavenis Lloyd Werftis ümber. Ta muudeti parvlaevast ristluslaevaks. Ümberehituse käigus kaotati kõik autokohad. Laeva kodusadamaks sai Nassau ja uueks nimeks Delphin, aga sellegipoolest kasutatakse teda Euroopas nii Vahemerel liinil İstanbul–Barcelona kui Läänemerel liinil Kiel–Tallinn–Peterburi–Helsingi–Stockholm–Kiel ja Norra fjordides.


Delphin in Trondheim 2004.jpg|Delphin Trondheimis (2004)
Delphin Helsinki 2009-05-17.jpg|Delphin Helsingis (2009)
Delphin in Kiel.jpg|Delphin Kielis
Delphin' Funnel Tallinn 8 May 2012.JPG|Delphini delfiiniga korsten (2012)


## Viited

## Välislingid

*Belorussiya (1975) Fakta om fartyg kodulehel (rootsi keeles)
*Казахстан II Ukraina lipu all Durbanis (1994)
Mustatööline

**Mustatööline** (ka **musta töö tegija**, **õpetamata tööline**) on töötaja, kes pole saanud omal alal mingisugust väljaõpet; õppimata tööd ehk musta (ja sageli füüsilist rasket) tööd tegev inimene. Mustatöölisele vastandub oskustööline. 

## Vaata ka
*Must töö (õppimata töö)
*Oskustööline

## Viited
Ämm

**Ämm** on abikaasa ema.

Ämm on II astme hõimlane.

Ämmad on tuntud tegelased anekdootides, kus neid kujutatakse tihti minia või väimehe jaoks tüütute, ebameeldivate ja tülikatena, samuti oma poja või tütre suhtes ülehoolitsevate ja miniat või väimeest oma lapsele ebasobivaks pidavatena. Sellist stereotüüpi kasutavad ka paljud komöödiasarjad ja -filmid.

## Vaata ka

*äi
Äi

**Äi** on abikaasa isa.

Äi on II astme hõimlane.

Põhja-Eesti idaosa keelepruugis võib 'äi' tähendada ka vanaisa.

## Vaata ka
*ämm

## Viited

## Välislingid
Päästekeskus

**Päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist. Eestis on neli päästekeskust:
*Põhja päästekeskus
*Lõuna päästekeskus
*Ida päästekeskus
*Lääne päästekeskus
VR-Yhtymä

**VR-Yhtymä Oy** on Soome riigile kuuluv raudteefirma. VR opereerib nii lähi- kui ka kaugliine. Helsingi-lähedastel liinidel kasutatakse vanu Valmeti ronge, uuemaid CAFe ning uusi Stadler Flirte. Kaugliinidel sõidavad klassikalised Pendolinod ja InterCity rongid.

## Välislingid
* http://www.vr.fi/fi/
Paulus (täpsustus)

***[[Paulus (eesnimi)|Paulus]]** on eesnimi
***[[Paulus (perekonnanimi)|Paulus]]** on perekonnanimi

**Pauluse** nime on kandnud mitu pühakut:
*apostel **[[Paulus]]**
***[[Paulus Teebast]]**
***[[Paulus Roomast]]**

*Paulus I
*Paulus II
*Paulus III
*Paulus IV
*Paulus V
*Paulus VI

*Samosata Paulus
*Johannes Paulus I
*Johannes Paulus II

Selle nime all on tuntud veel:

***[[Paulus (comes)|Paulus]]**, Rooma *[[comes]]*
George Sand

**George Sand** (, kodanikunimega **Amantine** [ka **Amandine**] **Lucile Aurore Dupin**; 1. juuli 1804 Pariis – 8. juuni 1876 Nohant-Vic, Indre'i departemang) oli prantsuse kirjanik ja ajakirjanik. 

Ta oli 1830.–1840. aastatel Inglismaal tuntum kui Victor Hugo või Honoré de Balzac, teda peeti üheks Euroopa romantismiajastu silmapaistvamaks kirjanikuks. Tema loomingusse kuulub 70 romaani kõrval veel üle 50 kirjandusteose, sealhulgas jutustusi, näidendeid ja poliitilisi tekste. Nagu tema vanavanaema Louise Dupin, keda ta imetles, propageeris George Sand naiste õigusi, kritiseeris abielu institutsiooni ja võitles konservatiivse ühiskonna eelarvamuste vastu. Teda peeti skandaalseks tema tormilise armuelu, meheliku riietuse ja mehele viitava pseudonüümi tõttu.

## Looming
Sandi esimesed kirjanduslikud katsetused valmisid koostöös kirjanik Jules Sandeauga. Nad avaldasid ühiselt mitmeid lugusid, märkides autoriks Jules Sand. Ühiselt valmis ka Sandi esimene romaan "Rose et Blanche" (1831). Tema esimene iseseisvalt avaldatud teos "Indiana" (1822) kandis juba George Sandi pseudonüümi.

27-aastaselt oli Sand Euroopa populaarseim kirjanik, püsides sel positsioonil oma eluajal ja ka kaua pärast surma. 1836. aastal avaldati tema kirjutiste kogumik 24 köites. Tema elu jooksul avaldati neli kogumikku ta töödest.

Oma lapsepõlvekogemuste põhjal kirjutas Sand mitu romaani. Samuti avaldas romaani oma elust Chopiniga ning muid teoseid. Lisaks kirjutas ta muid autobiograafilisi teoseid ja teatritükke. Sand esitas sageli näidendeid oma väikses erateatris.

## Eesti keeles
* "Kuradi mülgas". Prantsuse keelest tõlkinud August Andur. Tartu: Loodus, 1928.
* "Valentine". Prantsuse keelest tõlkinud K. Martinson (Kusta Mannermaa). Kujundaja Axel Bernhard Rossmann. Armastusromaanide sari. Tartu: Maret, 1938.
* "Consuelo". 2 köites. Prantsuse keelest tõlkinud Leili-Maria Kask. Kujundus: Paul Reeveer, Hendrik Vitsur, Väino Tõnisson (V. Tõntson). 2. köite lõpus Ott Ojamaa järelsõna ja märkused. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961.
** Teine trükk: Tallinn: Eesti Raamat, 1988
* "Väike Fadette". Prantsuse keelest tõlkinud Leena Toomasberg. Eessõna Lauri Leesi, kujundas Priit Rea. Tallinn: Perioodika, 1994
* "Kuradimülgas. Leidlaps François". Tõlkinud Tatjana Hallap, värsid tõlkinud Lauri Leesi. Tallinn: Perioodika, 1997
* "Krahvinna Rudolstadt". 2 köites. Prantsuse keelest tõlkinud Jaanus Õunpuu, kujundanud Piret Niinepuu. Tallinn: Ajaraamat, 1997-1998
* "Talv Mallorcal". Tõlkinud Krista Dudarenko. Kaanekujundus Taavi Torim, eessõna Ulvi Tüllinen. Tallinn: Pegasus, 2004.
** Teine trükk: Tallinn: Eesti Raamat, 2017. Kujundanud Tiina Sildre.
* "Angibault' mölder". Tõlkinud Anise Erenvert, kunstnik Piret Räni. Tallinn: Kirjastuskeskus, 2005.

## Romaane
* "Indiana"
* "Lelia"
* "Consuelo"
* "Krahvinna Rudolstadt"
* "Angibault' mölder"
* "Väike Fadette"

## Välislingid
Delphin

**Delphin** oli Saksamaa väikeallveelaevade klass Teise maailmasõja ajal. Enne maailmasõja lõppu jõuti ehitada kolm prototüüpi.
Verne Troyer

**Vernon Jay** "**Verne**" **Troyer** (1. jaanuar 1969 – 21. aprill 2018) oli USA filmi- ja seriaalinäitleja. 

Ta sai tuntuks seriaalis "Austin Powers" Mini-Me rolliga.

## Välislingid
*
Chris Hardwick

**Christopher Ryan Hardwick** (sündinud 23. novembril 1971) on USA koomik, laulja ning filminäitleja.

## Välislingid

*
Kevin James

**Kevin James** (õieti **Kevin George Knipfing**; sündinud 26. aprillil 1965) on USA koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.

## Välislingid

*
Carl Reiner

**Carl Reiner** (20. märts 1922 Bronx – 29. juuni 2020 Beverly Hills) oli USA näitleja, lavastaja, ja produtsent.

## Viited

## Välislingid
*
Howard Carter

**Howard Carter** (9. mai 1874 London – 2. märts 1939 London) oli Suurbritannia arheoloog ja egüptoloog, kes on tuntud eelkõige Tutanhamoni hauakambri avastamise tõttu 1922. aastal.
Claude Miller

**Claude Miller** (20. veebruar 1942 Pariis – 4. aprill 2012 Pariis) oli prantsuse režissöör, produtsent ja stsenarist.

Aastatel 1961–1963 õppis ta Pariisi filmikõrgkoolis Institut des hautes études cinématographiques (IDHEC). Pärast seda töötas ta selliste nimekate režissööride juures nagu Jean-Luc Godard, Marcel Carné, Jacques Demy, Michel Deville ja Robert Bresson. Aastail 1968–1975 töötas ta François Truffaut' filmide tootmisjuhina ja kaasstsenaristina.

Milleri esimene täispikk mängufilm "Parim viis marssimiseks" valmis 1976. aastal. Sellega nimetati ta kohe Césari auhinna kandidaadiks režissööri ja stsenaristi kategoorias. Elu jooksul nimetati ta Césari kandidaadiks 15 korda. Ta võitis neist ühe, filmi "Ärge laske teda silmist" (1981) eest.

Claude Miller oli 1993. aastast kinoühenduse Europa Cinemas president, 2007–2010 oli ta Pariisi filmikõrgkooli La Fémis president. Prantsuse televisiooni jaoks valmistas ta kümneid reklaame.

Surma ajal töötas ta François Mauriaci romaani "Thérèse Desqueyroux" ekraniseeringu kallal. See film valiti lõpetama 2012. aasta Cannes'i filmifestivali.
Judif

**Youddiph** (**Maria Lvovna Katz**; sündinud 23. jaanuaril 1973 Moskvas) on vene levilaulja. Youddiph esindas Venemaad 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, saavutades 9. koha.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Deinarchos

**Deinarchos** [d'einarhos] (vanakreeka keeles Δείναρχος; ladina keeles *Dinarchus*; umbes 361 eKr – umbes 291 eKr) oli vanakreeka logograaf (kõnede kirjutaja), kes arvati viimasena Aleksandrias koostatud kümne Atika kõnemehe kaanoni hulka.

Deinarchos oli pärit Korintosest, tema isa nimi oli kas Sostratos või Sokrates. Varakult asus ta elama Ateenasse. Et osavõtt poliitilisest elust oli talle kui metoigile keelatud, tegutses ta alates 336. või 335. aastast eKr logograafina, koostades teistele kõnesid. Ta õppis Theophrastose ja Phaleroni Demetriose juures. 

Deinarchose kõnesid on säilinud kolm: "Demosthenese vastu" ("Κατὰ Δημοσθένους"), "Aristogeitoni vastu" ("Κατ' Ἀριστογείτονος") ja "Philoklese vastu" ("Κατὰ Φιλοκλέους"). Need kõik on peetud Makedoonia üliku Harpalose rahavarguse ja pistiseandmisega seotud kohtuasjades 324. aastal eKr.

Deinarchose kõnede ülesehitust ja stiili, muu hulgas Demosthenese ja teiste kõnemeeste plagieerimist ja liigselt ründavat hoiakut on tihti kritiseeritud. Hilisemate autorite hulgas olid tema kõned siiski populaarsed.

Poliitiliselt pooldas Deinarchos oligarhiat Makedoonia kontrolli all. Phaleroni Demetriose võimu ajal (317–307 eKr) oli Deinarchosel üsna suur poliitiline mõjuvõim ning ta elas jõukalt. Pärast Demetriose kukutamist ja demokraatia taastamist Demetrios Poliorketese poolt mõisteti Deinarchos aga surma ning ta läks pagendusse Chalkisesse Euboia saarele. Umbes 292 sai ta tänu oma sõbrale Theophrastosele Atikasse tgasi tulla.

## Kirjandus
*Ian Worthington: *A historical commentary on Dinarchus: rhetoric and conspiracy in later fourth-century Athens*. Ann Arbor: University of Michigan Press, 1992, ISBN 0-472-09487-4.
LibreOffice

**LibreOffice** (lühend LibO) on vaba ja avatud lähtekoodiga kontoritarkvarapakett, mida arendab koostöös kasutajatega mittetulundusühing The Document Foundation. LibreOffice'i esmaversioon 3.3.0 avaldati 25. jaanuaril 2011. Katseversioon 3.3.0 Beta 1 oli saadaval juba 28. septembrist 2010. LibreOffice'i aluseks said OpenOffice.org ja Go-oo väikeharu, millest kompileeriti OpenOffice.org Linuxite jaoks; hiljem lisati koodi Apache Open Office'ist. LibreOffice on ühilduv enamiku kontoritarkvarapakettidega. 

2011. aastal otsustas Oracle Sun Microsystemsi ostuga kaasa tulnud OpenOffice.org-i arendamise lõpetada, lasi programmeerijad lahti ja andis Apache Software Foundationile üle tarkvara kaubamärgi ja lähtekoodi, mille põhjal loodi pikapeale Apache OpenOffice. 

Selle asemel et jääda Apache projekti juurde, liikus suurem osa arendajaid The Document Foundationi nimelisse uude organisatsiooni, mis hakkas välja töötama algselt OpenOffice.org 3.x versioonil põhinevat haru ja andis sellele nimeks LibreOffice. Suhteliselt lühikese aja jooksul asendas enamik Linuxi distributsioonidest OpenOffice.org paketi LibreOffice'iga.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid
*eestikeelne LibreOffice'i koduleht
*ingliskeelne LibreOffice'i koduleht
*The Document Foundationi ametlik koduleht
Brighton Rock

**"Rock"** on kõva karamellkomm. Muu hulga toodetakse seda ka Inglismaal **[[Brighton]]is**. Selle järgi on nime saanud:
*"Brightoni karamell" (originaalpealkirjaga "Brighton Rock"), 1938. aastal ilmunud Graham Greene'i romaan. Selle järgi on tehtud ka kaks filmi:
**"Brighton Rock" aastast 1947
**"Brighton Rock" aastast 2010
*"Brighton Rock", ansambli Queen lugu plaadilt "Sheer Heart Attack"
*"Brighton Rock", John Barry ja Don Blacki muusikal
*Brighton Rock, Kanada *glam metal*´it esitav ansambel
Ivar Paulson

**Ivar Paulson** (26. mai 1922 Tallinn – 6. märts 1966 Stockholm) oli eesti etnoloog, usundiloolane, tõlkija ja luuletaja.

Teise maailmasõja ajal põgenes ta 1944. aastal Saksamaale ja siirdus sealt 1949. aastal Rootsi. 

Ta osales Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis tegevuses.

## Looming
Tema peateos Eesti rahvausundi alal on "Vana eesti rahvausk: Usundiloolisi esseid" (kirjastus Vaba Eesti, 1966). 
### Ajalugu
*I. Pa. "Kantsid kodumaa pinnal I". Rindeleht nr 18, 6. mai 1944. Lk 8
*I. Pa. "Kantsid kodumaa pinnal II". Rindeleht nr 19, 13. mai 1944. Lk 8
### Luule
*"Päikesele vastu". Luulekogu. Eesti Kirjastus Orto. 1951

## Vaata ka
*Paulsoni loengud

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*TLÜAR väliseesti isikud
*Haud Sollentuna kirikuaias
Trecento

***Trecento*** (itaalia keeles: '300'; samuti tähenduses 1300ndad) on termin, mida kasutatakse 14. sajandi (1301–1400) Itaalia renessansi kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur) kirjeldamisel. 

Kunsti ajaloo käsitlemisel peetakse *trecento*t tavaliselt renessansiaja alguseks. Sajandi olulisemate maalikunstnike seas olid Giotto di Bondonet, samuti *trecento* Itaalias olulisimaks kujunenud Siena koolkonna maalikunstnikud, kelleks olid Duccio, Simone Martini, Lippo Memmi, Ambrogio Lorenzetti ja tema vend Pietro. Olulisemad skulptorid olid kaks Giovanni Pisano õpilast, Arnolfo di Cambio ja Tino di Camaino, ning Bonino da Campione.

Olulisemateks kirjanikeks olid Dante Alighieri, Francesco Petrarca ja Giovanni Boccaccio.  


Pilt:Dante-alighieri.jpg|Dante Alighieri(umbes 1265–1321)
Pilt:Gustaf_Wappers001.jpg|Giovanni Boccaccio(1313–1375) lugemas ette Decameroni 
Pilt:Altichiero, ritratto di Francesco Petrarca.jpg|Francesco Petrarca(1304–1374)
Pilt:

Pilt:
Pilt:
Pilt:


## Vaata ka

**[[Quattrocento]]* – 15. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Cinquecento]]* – 16. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Seicento]]* – 17. sajand Itaalia kultuuriloos
*Itaalia renessanss – algas 14. sajandi lõpul

## Kirjandus
*Michael Long, "Trecento Italy," in James McKinnon, ed., *Antiquity and the Middle Ages,* Man and Music (renamed: Music and Society) series. Englewood Cliffs, N.J.: Prentice Hall, 1991. pp.&nbsp;241–268.
CP/M

**CP/M** (Control Program/Monitor) on arvuti operatsioonisüsteem, mida kasutati firma Intel 8- ja 16-bitiste protsessoritega arvutitel peamiselt diskettidel säilitatavate andmete haldamiseks.

Minimaalselt sisaldas CP/M operatsioonisüsteemiga arvuti vähemalt järgmisi komponente:
* ASCII (või ka Nõukogude KOI7) märgistikku võimaldav terminal (kuvarliides);
* Inteli või Zilogi mikroprotsessor või nende analoog;
* vähemalt 16 kB muutmälu;
* laadur operatsioonisüsteemi laadimiseks ümbrikkettalt ehk disketilt;
* vähemalt üks ümbrikkettaseade.

1980 soovis firma IBM kasutada firma Digital Researchi CP/M operatsioonisüsteemi uues tootes IBM PC (IBM Personal Computer). Läbirääkimiste nurjumise järel tegi firma Microsoft operatsioonisüsteemi DOS.

Rida sarnasusi tänapäeva Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemis tuleneb ühilduvuse tagamisest MS-DOS operatsioonisüsteemiga, mis omakorda sarnaneb ühilduvuse tagamise vajaduse tõttu operatsioonisüsteemiga CP/M. 8+3 märgist koosnevad failinimed MS-DOS-is ja Windows 3-s võeti algselt kasutusele CP/M-is.

Failinimede osade võrdlemiseks kasutatavate metamärkide (*wildcard*) algoritm tänapäeva Windowsi käsuaknas (Command Prompt),
samuti reserveeritud failinimed andmevahetuseks välisseametega nagu PRN, CON ja jadaliideste nimed, näiteks COM1, samuti tekstifailide lõputunnused operatsioonisüsteemi käsu "copy" kasutamisel on algselt pärist operatsioonisüsteemist CP/M.

1990. aastate kooliarvuti Juku operatsioonisüsteem EKDOS oli CP/M-i versiooni 2.2 kohandus.

## Vaata ka
* Robotron 1715
* Juku (arvuti)

## Viited

## Välislingid
Vana eesti rahvausk

"**Vana eesti rahvausk: Usundiloolisi esseid**" on Eesti etnoloogi Ivar Paulsoni raamat eesti rahvausundist. Selle esmatrükk ilmus 1966. aastal Rootsis kirjastuses Vaba Eesti; 1997. aastal avaldas Tartu kirjastus Ilmamaa kordustrüki.

Enam kui 200-leheküljeline kogumik sisaldab järgmisi tekste:
* Usust ja usundeist
* Vana eesti rahvausk
* Metsaelust
* Vetevallast
* Maast ja ilmast
* Koduringist
* Hällist hauani
* Too ilm
* Ringist ringi (Kokkuvõtteks)

## Seisukohti
Paulsoni järgi arenesid varase animismi ajal välja loomakujulised (teriomorfsed) loodushaldjad, kellest hiljem kujunesid jumalad. Maaviljeluse mõjul said koduümbrus, haritav ja karjatatav maa "kodustatud" piirkonnaks, mets ja veekogud jäid aga võõraks ning seetõttu sealsed vaimolendid (metshaldjad ja vetevaimud) demoniseerusid. Usundifenomenoloogiliselt on kalastajatele olulised kalade kaitsevaimud, mereema ja kujutlus elusast animatistlikust veekogust, põlluharijad ja karjakasvatajad seevastu usuvad deemonlikesse vetevaimudesse.

Eesti rahvausundi hingestruktuuri kirjeldades kinnitab Paulson, et kehahing ei ole ühtne, vaid neid on palju. Tema järgi võib minahing võtta hingushingena endale vabahinge funktsioone ja käia kehast väljas hingeloomana või unenäona. Samuti on tal kehahinge ja vabahinge siduvaks lüliks eluvaim – meel.

Üks sagedamini tsiteeritud lauseid "Eesti rahvausust" on poeetiline fraas "Sõnulseletamatu sureb sageli sõnadesse panduna".

## Viited

## Kirjandus
* Mall Hiiemäe, "Oma rahvausundit otsimas" (raamatu "Vana eesti rahvausk" kordustrüki arvustus) – Keel ja Kirjandus 1998, nr 3, lk 218–220
SU-85

**SU-85** oli Nõukogude Liidus 1943. aastal loodud Punaarmee kasutuses olnud liikursuurtükk. See oli mõeldud tankihävitajaks ja ehitatud T-34 kerele.
Mudeli tähis "SU" tuleneb venekeelsest nimetusest "Samohodnaja Ustanovka" (vene keeles: самоходная установка) ehk liikursuurtükk.
Kokku toodeti 2329 masinat ajavahemikus august 1943 kuni oktoober 1944.

## Tehnilised andmed
Kaal kuni 32.4 t. Neljakäiguline V2 480-hobujõuline diiselmootor. Soomus kuni 45 mm. Relvastuses oli kahur 76 mm S-54S või 85 mm D-5T. Christe vedrustusel, maksimumkiirus 55 km/h.

## Välislingid
KV-1

**KV-1** oli Punaarmee rasketank, mida kasutati Talvesõjas ja Teises maailmasõjas.

Tankiseeria KV sai nime Nõukogude kaitsekomissari ja poliitiku Kliment Vorošilovi järgi. 1938. aastal planeeritud ja 1939. aastal esimest korda Mannerheimi liinil kasutatud tanki toodeti massiliselt aastatel 1940–1942. Hiljem vahetati KV-1 tankiseeria KV-2 vastu välja. Teenistuse alguses oli KV soomus paksem kui Saksa tankidel ning osutus tugevaks kaitseks nende 3,7 cm kahurite vastu.

## Kasutus
KV-1 sai esimesed lahinguristsed Talvesõjas. Hiljem suurendati KV-1 torni, et paigutada ära suur 152 mm haubits, mida hakati nimetama KV-2-ks. Muudatus tehti Punaarmee raskuste tõttu punkrite hävitamisel, milleks KV-1 kahur oli liiga väike.
 
## Tehnilised andmed
450-hobujõuline M-17T mootor. Kere oli soomusega kuni 75 mm ja tornisoomusega kuni 95 mm. Tanki mass oli 47,8 tonni. Relvastusse kuulus 76 mm ZIS-5 kahur ja 3 kuulipildujat DT.

## Kirjandus
*Zaloga, Steven J. and James Grandsen (1984). *Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two*. London: Arms and Armour Press. ISBN 0-85368-606-8
Vincenzo Consolo

**Vincenzo Consolo** [vintš'entso kons'oolo] (18. veebruar 1933 Sant'Agata di Militello – 21. jaanuar 2012 Milano) oli Sitsiilia päritolu itaalia kirjanik.

Consolot on peetud üheks suuremaks tänapäeva itaalia romaanikirjanikuks, ehkki tema teosed ei kvalifitseeru päris romaanideks, vaid on pigem luulesugemetega proosajutustused.

Consolo sündis Sitsiilias Messina provintsis Sant'Agata di Militellos. Ta õppis Milano Katoliiklikus Ülikoolis (*Università Cattolica del Sacro Cuore*) õigusteadust, ent lõpetas tööga õigusfilosoofiast Messina Ülikooli. Pärast ülikooliõpinguid naasis ta Sitsiiliasse, kus õpetas põllumajanduskoolides.

1963. aastal ilmus Consolo debüütromaan "La ferita dell'aprile" ("Aprilli haav"), mis käsitles elu Sitsiilia maakohas esimestel Teise maailmasõja järgseil aastail.

1968. aastal kolis ta Milanosse, kus elas ja töötas surmani, ehkki viibis vahepeal pikka aega ka oma kodusaarel.

Consolo kirjanduslik läbimurre saabus 1976. aastal, kui ilmus romaan "Il sorriso dell'ignoto marinaio" ("Tundmatu meremehe naeratus"). Teose teemaks on sündmused, mis toimusid Sitsiilia põhjaosas perioodil, mil toimus üleminek Mõlema Sitsiilia kuningriigist Itaalia kuningriigiks, ning mis kulmineerusid verise Alcara Li Fusi talupogade ülestõusuga 1860. aasta mais.

Consolo suri Milanos 78-aastaselt pärast pikka haigust.

## Viited
KOI7

**KOI-7** (vene keeles КОИ-7, Код Обмена Информацией, 7 бит) on vene keele kirillitsa tähestikule kohandatud ASCII 7-bitiline märgistik (standardid GOST 13052-74 ja 19768-74). Viimane sisaldab ka märgistikku KOI-8. Teiste kirillitsal põhinevate keelte jaoks on olnud kasutusel ka teisi märgistikke, näiteks kasutati Serbias YUSCII-d. 
*Märgileht Н0 vastab ühilduvuse tagamiseks US-ASCII märgistikule;
*Märgilehel Н1 on kõik ladina tähestiku tähed asendatud vastavate vene keele tähtedega;
*Märgilehel Н2 on säilitatud ladina tähestiku suurtähed, ladina tähestiku väiketähed on asendatud vastavate vene keele suurtähtedega.

KOI7 tähemärgid paiknevad järjekorras vastavalt ladina tähestikule: Ю А Б Ц Д Е Ф Г Х И Й К Л М Н О П Я Р С Т У Ж В Ь Ы З Ш Э Щ Ч Ъ

Eri märgilehti samaaegselt kasutada polnud võimalik ja nende ümberlülitamine toimus paljudel Nõukogude Liidus toodetud arvutitel üksnes riistvaralise lülitiga.

## Vaata ka
* ASCII
* Unicode
Quattrocento

***Quattrocento*** (itaalia keeles '400', 'neljasajandad'; lühend väljendist 'tuhande neljasajandad' (1401–1500), ehk 'XV sajand') on itaaliakeelne liitsõna (*quattro*+*cento*), mida kasutatakse peamiselt 15. sajandi Itaalia kultuuri- ja kunstiloo sündmuste määratlemisel. 

## Ajalooline taust
Lääne-Rooma keisririigi langusega 476. aastal levisid majanduslangus ja kaubavahetushäired üle kogu Euroopa. Seda võib pidada varakeskaja alguseks, mis kestis ligikaudu 11. sajandini, mil kaubandus hakkas kosuma, rahvastik kasvama ja paavst taastas võimu. 

Hiliskeskajal hakkas Mandri-Euroopa poliitiline struktuur aegamisi arenema väikestest, väga ebapüsivatest feodaalvaldustest suuremateks, ainuvalitsuse võimu all olevateks rahvusriikideks, mis andis tulemusena ka suurema stabiilsuse. Itaalias arenesid edasi linnakeskused, kaupmeeste ja käsitöölistega, kes olid suutelised endid ise kaitsma. Arveldusvahendina tuli maa asemel kasutusele raha, üha enam feodaalsõltlasi sai vabameesteks. Muudatused keskaja Itaalias ja feodalismi langus sillutas tee sotsiaalsetele, kultuurilistele ja majanduslikele muudatustele. *Quattrocento*t vaadeldakse üleminekuna keskajalt renessansiajale, esmajärjekorras sellistes linnades nagu Rooma, Firenze, Milano, Veneetsia, Ferrara, Mantova ja Napoli.

## ''Quattrocento'' Itaalia kunstnike loend

## Giovanni Santi loend
Kunstnik Giovanni Santi (u 1435–1494), Raffaello Santi isa, pani kirja loetelu temale teada olnud väljapaistvatest kaasaegsetest Itaalia ja Flandria kunstnikest (järjestus muutmata):

## Vaata ka

**[[Trecento]]* – 14. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Cinquecento]]* – 16. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Seicento]]* – 17. sajand Itaalia kultuuriloos
*Itaalia renessanss – algas 14. sajandi lõpul

## Märkused
KV-2

**KV-2** oli NSV Liidu Punaarmee Teises maailmasõjas kasutusel olnud rasketank. 

KV-2 oli ehitatud KV-1 kerele, kuid kandis suuremat suurtükitorni, milles paiknes 152 mm M-10 haubits. KV-seeria tankid olid rasketankid ja võrreldes tankiga T-34, mis oli keskmine tank, olid KV-1 ja KV-2 kallimad toota. Lõpuks eelistati tanki T-34 mitmekülgsuse, ehituse lihtsuse ja odavuse tõttu.

Kui tankide tootmine viidi Uurali mägedesse, lõpetati KV-2 tootmine. Kuigi paberil oli tank muljetavaldav, oli KV-2 mõeldud aeglaseks punkrihävitajaks. Ka oli selle tohutu torn mittetasasel pinnal raskesti keeratav. 

## Tehnilised andmed
450-hobujõuline M-17T mootor. Keresoomusega kuni 101 mm ja tornisoomusega kuni 95 mm kaalus tank 53,1 tonni. Tippkiirus kuni 25,6 km/h. Relvastus 3 DT-kuulipildujat ja 152 mm M-10 haubits.

## Kasutus
Haubits võimaldas tankil hävitada punkreid, kuid oma kõrge profiili tõttu oli see kergesti tabatav märklaud. Kuna kasutati haubitsat, ei olnud KV-2-st vastase tankide vastu kuigi palju kasu.

## Viited
*
*
*Zaloga, Steven J. and James Grandsen (1984). *Soviet Tanks and Combat Vehicles of World War Two*. London: Arms and Armour Press. ISBN 0-85368-606-8
* Zaloga, Steven J., Jim Kinnear, and Peter Sarson (1995). ''KV-1 & 2 Heavy Tanks 1939–1945''. Oxford: Osprey Publishing. ISBN 1-85532-496-2
KV-3

**KV-3** oli Nõukogude Liidu rasketanki prototüüp, millest valmis kaks versioon objekt 220 ja objekt 222. Uus tank pidi olema asenduseks Punaarmee rasketankidele KV-1. Erinevused oli tanki kere väljavenitamises ja kuni 7 rulliku kasutamises, uue 850 hobujõulise V-2SN diiselmootori lisamine, soomuse maksimaalse paksuse suurendamine 130 millimeetrini ja 107&nbsp;mm ZiS-6 kahuri kasutusele võtmine senise 76&nbsp;mm F-32 asemel. Üks prototüüp toodeti ja testiti lahingus. See hävitati saksa raskerelvade poolt.
KV-4

**KV-4** oli Nõukogude rasketanki kavand, mis loodi 1941. aasta aprillis, kuid ühtegi prototüüpi ei jõutud toota, sest algas Saksamaa ja Nõukogude Liidu vaheline sõda. 

Tankil pidi olema 1000 hobujõuline diiselmootor M-40, soomuse maksimaalne paksus kuni 130 mm ja 107 mm kahur ZiS-6.

## Välislingid

*KV-3, KV-4, KV-5, KV-7, KV-9, KV-220