open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sukeldumisrefleks

**Sukeldumisrefleks** on refleks, mis muudab tavaliselt õhukeskkonnas viibiva looma elutegevust nii, et tal on võimalik kauem vee all olla.

Sukeldumisrefleks on tugevalt väljendunud mereloomadel, kuid mingil määral esineb see enamikul loomadel, sealhulgas inimestel. Sukeldumisrefleks töötab igal inimesel, olenemata vanusest ja ujumisoskusest. Imetajatel on sukeldumisrefleks eriti tugev, kuid sarnased muutused toimuvad ka teistel loomadel, eriti sukelduvatel loomadel, näiteks pingviinidel.

Sukeldumisrefleks algab siis, kui külm vesi puudutab looma nägu. Vesi, mis on soojem kui +21 °C, refleksi ei käivita. Samuti ei käivita refleksi see, kui vee alla pista mõni muu kehaosa peale näo. Noortel loomadel, sealhulgas lastel, on see refleks tugevam kui täiskasvanutel.

Kui looma nägu satub vette, siis toimuvad kolm muutust kindlas järjekorras.

Esiteks peatub hingamine ja aeglustub südame tegevus (seda nimetatakse bradükardiaks). Inimese südamelöögid muutuvad 10–25% harvemaks, aga näiteks hülge südamelöökide arv langeb 125 löögilt minutis 10-le. Südame töö aeglustumine vähendab organismi hapnikuvajadust.

Teiseks veresooned ahenevad. Sügaval vees mõjub kehale suur rõhk. Selle mõjul hakkavad kapillaarid sulguma, lõpetades vereringe nendes kehaosades. Kõigepealt lõpeb vereringe sõrmedes ja varvastes, siis käsivartes ja säärtes ning lõpuks küünarvartes ja reites. See jätab rohkem verd südamele ja ajule. Kuid inimese lihastes on kõigest 12% kogu verest ja see võib tekitada krampe, mis ujujale võivad lõppeda uppumisega. Veeloomadel on 25–30% verest lihastes, mistõttu nad saavad ujuda veel tükk aega pärast kapillaaride sulgumist.

Kolmandaks, kui jäsemetes on vereringe katkenud, laienevad kopsu kapillaarid ja kopsudes oleva õhu hulk väheneb. Niimoodi suureneb sügavus, milleni loom sukelduda saab. Inimesel on see eritreeninguta 30 m. Ühtlasi võimaldab see säilitada siseelundites tavalise rõhu, nii et väliskeskkonna surve ei purusta siseelundeid.
Haffi tõbi

**Haffi tõbi** on haigus, mis seisneb selles, et ööpäeva jooksul pärast kala söömist hakkavad skeletilihased kiiresti lagunema. Ka haige neerud võivad üles öelda. Umbes 1–2% haigestunutest sureb, ülejäänud tavaliselt tervenevad täielikult.

Esimest korda täheldati Haffi tõbe 1924 Läänemere kaldal Preisimaal Wisla ja Kaliningradi lahe rannikul. Haff tähendab osaliselt või täielikult suletud estuaari rannavalli või sääriga, enamasti madalad ja soojad, soodne veeõitsenguteks. Esimesed haigusjuhud esinesid haffide juures ja sealt ka nimetus haffi tõbi.

Järgneva 15 aasta jooksul täheldati tuhatkonda haigusjuhtu inimestel, lindudel ja kassidel, peamiselt suvel ja sügisel. Haigust seostati kalade, eriti angerja, haugi ja lutsu söömisega. Hiljem on esinenud ainult üksikud haigusjuhud, peamiselt NSV Liidus ja Saksamaal. Venemaal nimetatakse seda haigust mitmeti, sealhulgas Juksovski-Sartlani tõveks, sest inimesed on haigestunud Leningradi oblastis asuva Juksovski järve (1934–1936) ja Novosibirski oblastis asuva Sartlani järve lähedal (1947–1948). Haigus on nii haruldane, et mõnel aastal ei täheldata maailmas ühtki haigusjuhtu. Siiski on seda viimastel aastatel leitud näiteks USA-st ja Hiinast.

Haigust põhjustab mingi kalades sisalduv mürk, mille täpne olemus on veel välja selgitamata. USA 1997. aasta haiguspuhangut uuris Haiguste Kontrolli ja Ennetamise Keskus, kes leidis selles piirkonnas elanud kaladest ühe heksaanis lahustuva mittepolaarse lipiidi, mis tekitas katsehiirtel samasuguseid nähtusid. Seda mürki ei saa toidust kõrvaldada kuumutamisega, sest kõik 6 sel aastal USA-s haigestunut olid söönud küpsetatud või praetud kala.

Tõenäoliselt muutub kala söömine ohtlikuks, kui kala toitub toksilisest planktonist. Üks ja sama vetikaliik võib mõnikord olla mürgine, mõnikord mitte. Mürkide tootmist soodustavad soe vesi ja toitesoolade rohkus. On ka oletatud, et kalad on söönud tungalteraeoseid ja et tungalterad on kasvanud kaldaäärsel pillirool, samuti on peetud võimalikuks, et mürk pärineb tsüanobakteritest. On väidetud, et need mürgid on kalast kadunud pärast poole aasta pikkust kuivatamist.

## Viited
Riigivapp

**Riigivapp** on riigi heraldiline sümbol.

"Riigivapi kasutamine annab märki riigi toimimisest, osutab riigivõimu rakendumisele ning visualiseerib põhiseadusliku korra kehtivust," iseloomustab Eesti riigikantselei riigivapi funktsioone. "Riigivapi kasutamine tagab visuaalse sidususe riigi ja tema allüksuste vahel ning usaldusväärse suhtluse kodanikega."

Ajalooliselt pärinevad riigivapid riigivalitsejaist monarhide vappidest, maavappidest ning riiklikest ja rahvuslikest sümbolitest. Nii pärineb Eesti riigivapi motiiv Taani kuninga vapist.

Riigivapi kirjeldus ja kasutamise kord on tavaliselt määratud riigi põhiseaduses, Eestis ka riigivapi seaduses. Harilikult võivad riigivappi kasutada riigiasutused, riigivõimu teostavad organid ja isikud. Riigivapi kujutis on dokumentidel, rahamärkidel, pitseritel jms.

Riigivapil võib olla mitu kuju. Näiteks on Eesti riigivapil kaks kuju: suur riigivapp ja väike riigivapp. Suurel riigivapil on kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat otsavaatavat lõvi, külgedelt ja alt ümbritsevad kilpi kaks kilbi allosas ristuvat kuldset tammeoksa. Väike riigivapp on sama vapp ilma tammeoksteta.

## Vaata ka
*Riigilipp

## Viited
Liiva tänav

**[[Liiv]]a [[tänav]]** on mitme tänava nimi Eestis.
***[[Liiva tänav (Antsla)|Liiva tänav]]** Antslas
***[[Liiva tänav (Aravete)|Liiva tänav]]** Aravetel
***[[Liiva tänav (Elva)|Liiva tänav]]** Elvas
***[[Liiva tänav (Jõgeva)|Liiva tänav]]** Jõgeval
***[[Liiva tänav (Kallaste)|Liiva tänav]]** Kallastel
***[[Liiva tänav (Kilingi-Nõmme)|Liiva tänav]]** Kilingi-Nõmmes
***[[Liiva tänav (Kuressaare)|Liiva tänav]]** Kuressaares
***[[Liiva tänav (Kiviõli)|Liiva tänav]]** Kiviõlis
***[[Liiva tänav (Kohila)|Liiva tänav]]** Kohilas
***[[Liiva tänav (Klooga)|Liiva tänav]]** Kloogal
***[[Liiva tänav (Koeru)|Liiva tänav]]** Koerus
***[[Liiva tänav (Kõrveküla)|Liiva tänav]]** Kõrvekülas
***[[Liiva tänav (Kärdla)|Liiva tänav]]** Kärdlas
***[[Liiva tänav (Lohusuu)|Liiva tänav]]** Lohusuul
***[[Liiva tänav (Mustla)|Liiva tänav]]** Mustlas
***[[Liiva tänav (Mustvee)|Liiva tänav]]** Mustveel
***[[Liiva tänav (Märjamaa)|Liiva tänav]]** Märjamaal
***[[Liiva tänav (Narva)|Liiva tänav]]** Narvas
***[[Liiva tänav (Narva Jõesuu)|Liiva tänav]]** Narva-Jõesuus
***[[Liiva tänav (Nõo)|Liiva tänav]]** Nõol
***[[Liiva tänav (Paide)|Liiva tänav]]** Paides
***[[Liiva tänav (Palivere)|Liiva tänav]]** Paliveres
***[[Liiva tänav (Pärnu)|Liiva tänav]]** Pärnus
***[[Liiva tänav (Raja)|Liiva tänav]]** Rajal
***[[Liiva tänav (Rakvere)|Liiva tänav]]** Rakveres
***[[Liiva tänav (Rapla)|Liiva tänav]]** Raplas
***[[Liiva tänav (Salme)|Liiva tänav]]** Salme alevikus
***[[Liiva tänav (Sindi)|Liiva tänav]]** Sindis
***[[Liiva tänav (Suure-Jaani)|Liiva tänav]]** Suure-Jaanis
***[[Liiva tänav (Tallinn)|Liiva tänav]]** Tallinnas
***[[Liiva tänav (Tartu)|Liiva tänav]]** Tartus
***[[Liiva tänav (Toila)|Liiva tänav]]** Toilas
***[[Liiva tänav (Tõrva)|Liiva tänav]]** Tõrvas
***[[Liiva tänav (Türi)|Liiva tänav]]** Türil
***[[Liiva tänav (Valga)|Liiva tänav]]** Valgas
***[[Liiva tänav (Varstu)|Liiva tänav]]** Varstus
***[[Liiva tänav (Viljandi)|Liiva tänav]]** Viljandis
***[[Liiva tänav (Võru)|Liiva tänav]]** Võrus
***[[Liiva tänav (Ülde)|Liiva tänav]]** Ülde külas

Haapsalus ja Kärdlas on olemas Väike-Liiva tänav, Haapsalus on ka Suur-Liiva tänav. Veel on Eestis Liiva-nimelised neli põiktänavat (Liiva põik) ja kuus teed (Liiva tee).

## Vaata ka
* Jaan Poska tänav (on kandnud Liiva tänava nimetust)
*Ravi tänav Tallinnas, kandis aastatel 1923–1959 Liiva tänava nimetust
Säästev kalandus

**Säästev kalandus** (inglise *sustainable fishery*) on kalavarude ökoloogiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult otstarbekas kasutamine.

Säästva kalanduse käigus kalavarud säilivad ja isegi suurenevad. Säästva kalanduse käigus kaitstakse veeökosüsteemide struktuuri ja toimimist pikaajalises perspektiivis.

Peamine probleem säästva kalanduse juures on see, et kalavarude üleekspluateerimine (ülepüük) viib püütava kalakoguse vähenemiseni. Niimoodi võib kalastik kaotada mitmekesisuse ja vastupanuvõime keskkonnamuutustele. Kui ülepüük jätkub, hakkab ökosüsteem järjest läbima kollapsi ja taastumise tsükleid, kusjuures iga tsükkel on eelmisest vähem produktiivne. Samuti tekivad muutused selles, missugune organism millest toitub. Seda kõike püüab säästev kalandus vältida.

Säästev kalandus ühendab teoreetilised teadmised, näiteks asurkonnadünaamika, praktiliste oskuste ja võtetega, näiteks individuaalsete kalapüügikvootide määramisega ja röövpüügi vastu võitlemisega. Säästev kalandus peab lisaks püüdma läbi suruda sobivaid seadusi, kehtestada kaitsealasid, taastada hävinud kalavarusid ning teavitada ja harida üldsust.

Säästev kalandus on oluliseks muutunud alles viimastel aastakümnetel, kui kalastikku on mõjutanud eeskätt inimene, kas siis otseselt või kaudselt. Varem ei olnud maailma rahvastik nii suur ja nad ei mõjutanud keskkonda nii palju.

## Vaata ka
* Veeloomade asustamine

## Viited

## Välislingid
*Rahvusvaheline kohuseteadliku kalanduse koodeks aastast 1995
Robert Burns

**Robert Burns** (25. jaanuar 175921. juuli 1796) oli šoti luuletaja, Šotimaa rahvuspoeet.

Šoti keeles kirjutanud luuletajatest on Burns kõige tuntum, ehkki suur osa tema kirjutistest on inglise keeles või selle šoti murdes, mille lugejaskond oli (ja on) laiem kui šotikeelseil tekstidel. Oma ingliskeelsetes teostes on Burnsi poliitilised või sotsiaalsed kommentaarid tihti kõige otsekohesemad.

Burnsi peetakse üheks esimeste romantistlike kirjanike seast. Pärast surma inspireeris ta nii liberalismi kui ka sotsialismi rajajaid. Šotimaal ja välisšotlaste seas on ta tänini tähtis kultuuriline sümbol, tema mõju šoti kirjandusele on tugev. Burnsi mälestamine ja tema teoste ülistamine võttis 19.-20. sajandil peaaegu rahvusliku kultuse mõõtmed. 2009. aastal valiti ta Šoti telekanali STV korraldatud avalikul hääletusel suurimaks šotlaseks ("Greatest Scot").

Algupäraste teoste kõrval kogus Burns ka šoti rahvalaule, mida sageli kirjanduslikult kohandas. Tema luuletust (ja laulu) "Auld Lang Syne" lauldakse sageli aasta viimasel päeval ning "Scots Wha Hae" oli pikka aega Šotimaa mitteametlik rahvushümn. Burnsi tuntumate luuletuste seas on veel näiteks "Hiirele", "Tam o' Shanter" ja "Ae Fond Kiss".

## Teosed eesti keeles
* "Lõbusad kerjused" (poeeme, luuletusi, epigramme). Inglise keelest tõlkinud Ralf Parve. Loomingu Raamatukogu 1959, nr 3, Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Tallinn, 46 lk
* "Mu arm on nagu ruske roos". Koostaja ja järelsõna autor: Urmas Tõnisson. Ilmamaa, Tartu 2000, 120 lk; ISBN 9985878965

### Muusika
* CD "Laulud". Burnsi laulude eestikeelseid tõlkeid esitavad Ilona Aasvere, Tiit Kikas, Peeter Rebane ja Marko Matvere, tõlkis Kullo Vende. Eesti Šoti Kultuuriselts, 2020

## Vaata ka
*"My Heart's in the Highlands"

## Viited

## Kirjandus ja välislingid
* Hannes Varblane, "Rahutu hing Burns" – Postimees 25. jaanuar 2000; ilmunud ka H. Varblase raamatus "Ilmavallas", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 225
* Juhan Hepner Ilmus Robert Burnsi laulude eestikeelne plaat ERR, 26.01.2020
Wilhelm

**Wilhelm** võib tähendada järgmist:
*Wilhelm on mehenimi. 
*Wilhelm (ansambel), Eesti Laul 2014 osaleja
*...

## Vaata ka
*Wilhelm I (täpsustus)
*Wilhelm II (täpsustus)
*Wilhelmi mägi on Paapua Uus-Guinea kõrgeim tipp, mis sai nime 1888. aastal Otto von Bismarcki poja järgi.
Sanktsioon

**Sanktsioon** on mitmetähenduslik termin. See võib tähendada nii nõusolekut või heakskiitu ("sanktsioneeritud", "sanktsiooni alusel") kui ka otsese negatiivse mõjuga sunniabinõud. Keelelises mõttes on *sanktsioon* autoantonüüm (iseenda vastandsõna).

Poliitikas:
* Majandussanktsioonid on enamasti kaubanduskeelud, mis võivad olla piiratud kindla kaubaliigiga, näiteks relvamüügikeeld, või eranditega, näiteks toiduained ja ravimid. 
:*Kaubandussanktsioonid on majandussanktsioonide liik, mida rakendatakse mittepoliitilistel põhjustel, tavaliselt seoses kaubandusvaidlustega või puhtmajanduslikel põhjustel, ning mis piirduvad enamjaolt tollimaksude või sarnaste meetmetega, rakendamata kaubanduskeelde.
* Rahvusvaheline sanktsioon on survemeede, mida riik või riikide rühm rakendab teise riigi või indiviidi suhtes, et mõjutada nende käitumist.
* Pragmaatiline sanktsioon oli ajalooline termin suverääni ainuisikulise otsuse kohta, mis langetati eriti tähtsal teemal ning millel oli seaduse jõud.

Teistes kontekstides:
* Sanktsioon (juura) on kohtuotsusega langetatud karistus, õigusrikkuja mõjutamise vahend. Samuti nimetatakse sanktsiooniks õigusnormi osa, mis sätestab selle normi rikkumise õiguslikud tagajärjed.
* Sanktsioonid on sotsiaalse kontrolli mehhanismid.
* Sanktsioneeritud nimi on mükoloogias seenetaksonoomia rajajate Christiaan Hendrik Persooni või Elias Magnus Friesi töödes kasutatud nimi.

## Välislingid

* EU Sanctions map
* EU sanktsioonide vilepuhuja tööriist
Jäävetikad

**Jäävetikad** on vetikad, mis elavad igijääl.

Jäävetikad võivad elada jääkristallide vahel, näiteks jäässe tekkinud ja veega täitunud õõnsustes, ning jääkristallide küljes, näiteks merejää alaküljel. Teistsugused jäävetikad elavad liustike pinnal, mis pole merejää-, vaid mageveejää-ökosüsteemid.

Jäävetikad on tähtsal kohal jäämerede ökosüsteemides toiduahelate esimese astmena. Kuigi peaaegu kõigis Lõuna-Jäämere piirkondades toodab fütoplankton rohkem biomassi kui jäävetikad, erineb jäävetikate vohamine fütoplanktonite omast oluliselt nii aja kui ka koha poolest. Niimoodi pakuvad jäävetikad toiduahelas kõrgemal asuvatele organismidele toitu sel ajal ja kohas, kus ülejäänud organismid biomassi ei tooda või teevad seda ebaolulisel määral. Magevee jäävetikate kooslused muudavad liustike värvust, mõjutades sellega liustike peegeldumist. Kuna jäävetikad on kohastunud vähese valguskiirgusega, on piiravaks teguriks toitainete sisaldus vees. Rohkem leidubki vetikaid jää alumises kihis, mis on piisavalt poorne, võimaldades toitainete levikut. 

Domineerivad liigid on Arktikas *[[Nitschia frigida]]* ja Antarktikas *[[Fragilariopsis]]*.

## Kohastumus

Et jääda ellu karmis merekeskkonnas, peavad organismid olema kohastunud suurteks soolsuse, temperatuuri ja valguskiirguse kõikumisteks. Vetikad, kes elavad soolastes kanalites jää sees, eritavad osmolüüte, mille abil nad suudavad mõjutada osmoosi. Seetõttu on nad võimelised elama nii väga soolases kui ka suhteliselt magedas vees. Soolasem vesi on talvel jäätekke perioodil, kui puhas vesi seotakse jääks ja jäätumata vee soolsus tõuseb. Magedam vesi on kevadel ja suvel, kui jää sulavesi tungib kanalitesse. Mõned jäävetikad eritavad rakuväliseid polümeerseid aineid, et kaitsta rakumembraane jääkristallide moodustumise eest. Pinnal kasvavad vetikad toodavad pigmente, mis kaitsevad neid tugeva UV-kiirguse eest. Kõrges kontsentratsioonis ksantofüllid käituvad päikesekaitsena valguskahjustuste vastu. 

## Vaata ka
*Nivikoolid
Jaan Laaman

**Jaan Karl Laaman** (sündinud 1948) on USAs terrorismis süüdi mõistetud eesti juurtega kurjategija. 

Tema pere emigreerus USA-sse siis, kui ta oli alles laps. Ta kasvas üles Roxburys Massachusettsis ja Buffalos New Yorgi osariigis. 

1960. aastatel töötas Laaman üliõpilasliikumise Students for a Democratic Society juures ning seisis vastu Vietnami sõjale ja rassismile. Ta abistas noori liikumisest Mustad Pantrid ja puertoricolaste tänavajõugust Young Lords.

1972. aastal arreteeriti ta Richard Nixoni tagasivalimise peakorteri ja politseimaja õhkimise eest New Hampshire'is ja mõisteti 20 aastaks vangi. Ta vabastati aga juba 1978.

1979. aastal aitasid tema ja Kazi Toure korraldada Bostonis Amandla Festivali, kus esines ka Bob Marley, toetamaks apartheidi lõpetamist Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Laaman arreteeriti taas 1984. aastal koos veel mitme United Freedom Fronti liikmega, keda tunti ka Ohio 7 nime all ning keda juhtis Tom Manning. Teda süüdistati valitsusvastases vandenõus osalemises ja ta mõisteti süüdi viie pommiplahvatuse korraldamises osalemises, ühes nurjunud pommiplahvatuses osalemises ja kuritegelikus vandenõus osalemises. Talle mõisteti karistuseks 53-aastane vanglakaristus.

Praegu kannab ta vanglakaristust. Tema eeldatav vabastamispäev on 15. mai 2021.

## Isiklikku
Tal oli Barbara Curziga poeg Ricky Michael Emilio Curzi-Laaman (23.11.1981–21.10.2011).

## Viited
Ammonoteelid

**Ammonoteelid** on veeloomad, kes ainevahetuses vabanevat ammoniaaki eritavad keskkonda otseselt, uurea vahenduseta. 

Ammonoteelid on näiteks luukalad. Nende eritatav ammoniaak pärineb puriinalustest.

## Vaata ka
*Ureoteelid
*Urikoteelid
*Ornitiinitsükkel

## Viited
Mardi mägi

**Mardi mägi** oli piirkond Tallinnas Torupilli asumis, mis asus kunagisest Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava Park Hotellist Lasnamäe pool, umbes seal, kus asub praegu Kunderi tänav.

Arvatavasti ulatus 1867. aasta üleujutuse ajal Torupilli kandis veest välja vaid Mardi mägi.

## Viited
Carmelo Anthony

**Carmelo Kyam Anthony** (sündinud 29. mail 1984 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes mängib korvpalliliigas NBA alates 2003. aastast, kui pääses NBA *draft*'i kolmanda valikuna Denver Nuggetsisse.

## NBA karjäär
Carmelo Anthony on NBA-s mänginud 17 hooaega, neist enamiku Denver Nuggetsi (2003–2011) ja New York Knicksi (2011–2017) eest. Pärast aastat Oklahoma City Thunderis ja Houston Rocketsis on Anthony taas püsivama rolli leidnud Portland Trail Blazersis, keda esindab alates 2019. aasta novembrist.

## USA korvpallikoondis
USA korvpallikoondise mängijana võitis Carmelo Anthony kuldmedali 2008., 2012. ja 2016. aasta suveolümpiamängudel. Anthony on esimene ja seni ainus korvpallur, kes on võitnud kolm olümpiakulda.

## Tähtsamad saavutused
* 10 korda valitud NBA tähtede mängule (2007, 2008, 2010–2017)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2010, 2013)
* 4 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2006, 2007, 2009, 2012)
* NBA hooaja skoorikuningas (2013)

## Välislingid
* Carmelo Anthony – NBA.com
* Carmelo Anthony – Basketball-Reference.com
Kevin Love

**Kevin Wesley Love** (sündinud 7. septembril 1988 Santa Monicas) on Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes mängib 2025. aastast NBA klubis Utah Jazz, enne seda mängis ta 2014–2023 klubis Cleveland Cavaliers. Love on tulnud 2016. aastal NBA meistriks ning USA koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.

## NBA karjäär
2008. aasta NBA *draft*'ist valis Love'i viiendana Memphis Grizzlies, kes vahetas ta edasi Minnesota Timberwolvesi. Timberwolvesi eest mängis Love kuus aastat ja tõi oma parimal, 2013/14. hooajal keskmiselt 26,1 punkti, 12,5 lauapalli ja 4,4 resultatiivset söötu mängus. Hooajal 2010/11 oli ta keskmiselt 15,2 lauapalliga kogu liiga parim lauavõitleja.

2014. aasta suvel vahetati Love Andrew Wigginsi ja Anthony Bennetti vastu Cleveland Cavaliersi. Love tuli Cavaliersiga 2016. aastal NBA meistriks, kui finaalseerias alistati 4 : 3 Golden State Warriors. Love mängis Warriorsi vastu NBA finaalis ka 2017. ja 2018. aastal, kuid siis kaotati seeriad vastavalt 1 : 4 ja 0 : 4.

## Saavutused
* NBA meister (2016)
* 5 korda valitud NBA tähtede mängule (2011, 2012, 2014, 2017, 2018)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2012, 2014)
* NBA enim arenenud mängija (2011)
* NBA uustulnukate sümboolne teine viisik (2009)
* NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (2012)
* NBA hooaja parim lauavõitleja (2011)

## Rahvuskoondis
Love on tulnud USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks.

## Välislingid
*Kevin Love – NBA.com
*Kevin Love – Basketball-Reference.com
Paedophryne

***Paedophryne*** on perekond konnasid kerakonlaste sugukonnast. Nimi on tuletatud vanakreeka keelest: *pais* (*παῖς*) tähendab "laps" ja *phrynē* (*φρύνη*) "konn". Seni on sellest perekonnast teada kuus liiki konnasid, kes kõik on ühed väikseimad konnad ja teadaolevalt üldse väikseimad selgroogsed. Neist üks, *[[Paedophryne amauensis]]* on väikseim teadaolev selgroogne. Kõik liigid elutsevad Paapua Uus-Guineas. 

## Taksonoomia
Esimesed *Paedophryne*'id avastas teadlane Fred Kraus 2002. aastal, kuid ametlike kirjeldusteni jõuti alles 2011. aastal.

* *[[Paedophryne amauensis]]* Rittmeyer, 2012
* *[[Paedophryne dekot]]* Kraus, 2011
* *[[Paedophryne kathismaphlox]]* Kraus, 2010
* *[[Paedophryne oyatabu]]* Kraus, 2010
* *[[Paedophryne swiftorum]]* Rittmeyer, 2012
* *[[Paedophryne verrucosa]]* Kraus, 2011

## Kirjeldus
Miniatuursust esineb paljude konnaliikide seas maailmas, kuid eriti sageli esineb seda Paapua Uus-Guineas: tervelt seitsmes perekonnas. *Paedophryned* teeb eriliseks see, et kõik selle perekonna liigid on miniatuursed. *Paedophryne dekot* ja *Paedophryne verrucosa* kasvavad 8–9 mm pikkuseks, *Paedophryne kathismaphlox* 10,4–10,9 mm pikkuseks ja *Paedophryne oyatabu* kuni 11,3 mm pikkuseks. Neist kõige väiksem on *Paedophryne amauensis*, kes kasvab keskmiselt 7,7 mm pikkuseks. *Paedophryne swiftorum* on *P. amauensisest* vaid mõnevõrra suurem.

Väikese kasvu tõttu on neil suhteliselt suur keha pindala võrreldes ruumalaga ja seetõttu suurem oht naha kuivamise tõttu surra. Nad vajavad väga niisket elukeskkonda ning elutsevad tavaliselt vihmametsa aluses leheprügis ja samblas. Maapinnal elama sunnib neid ka asjaolu, et nende varbad on väga väikesed ja ei võimalda hästi ronida. Miniaturiseerumise käigus on lihtsustunud nende liigeste ja koljude ehitus. Nende arengus puudub kullese staadium. Väikeste mõõtmete tõttu kannavad emased korraga ainult kahte muna, kuid on ebaselge, kas need munetakse korraga või mingite ajavahemike tagant.

*Paedophryned* toituvad pisikestest putukatest ja on ise toiduks teistele väikestele selgroogsetele, kes tavaliselt konni süüa ei pruugi. Võimalike looduslike vaenlaste hulka võivad kuuluda ka skorpionid.

## Galerii

Pilt:Paedophryne kathismaphlox, dorsal view.jpg|*Paedophryne kathismaphlox*
Pilt:Paedophryne oyatabu.jpg|*Paedophryne oyatabu*
Pilt:Paedophryne dekot2.jpg|*Paedophryne dekot*
Pilt:Paedophryne verrucosa2.jpg|*Paedophryne verrucosa*
Pilt:Paratype of Paedophryne amauensis (LSUMZ 95004).png|*Paedophryne amauensis* USA 10-sendisel
Pilt:Paratype of Paedophryne swiftorum.png|*Paedophryne swiftorum*


## Viited

## Välislingid

* World's Smallest Frogs Discovered in New Guinea (Science Daily) 
* World's Smallest Frogs Tinier Than a Penny (LiveScience)
Antoni Pärtel

**Antoni Pärtel** (8. veebruar 1912 Muhu, Saaremaa – 24. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

Alates 1. aprillist 1936 oli ta Kaitseliidu Saaremaa maleva Muhu üksikkompanii (endise Muhu malevkonna) pealik. 

Hukati vangilaaagris. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Valter Proosa

**Valter Proosa** (8. jaanuar 1895 Tartu – 26. märts 1944 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (major).

Langes Nõukogude õhurünnakus. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Võrumaa Teataja, 3 märts 1942, LK 1
Mihail Väli

**Mihail Väli** (23. august 1895 Loona vald, Saaremaa – 17. juuli 1942 Sverdlovsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Eduard Kesk

**Eduard Kesk** (kuni 1935. aastani **Eduard Keske**; 10. september 1894 Oudova ringkond, Peterburi kubermang – 17. aprill 1941 Tallinn, Eesti NSV) oli Eesti sõjaväelane (major). 

Hukati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Hendrik Lugeveer

**Hendrik Lugeveer** (kuni 1936. aastani **Heinrich Lugenberg**; 16. märts 1897 – 7. detsember 1969 Sennestadt, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Arnold Kiple

**Arnold Kiple** (16. veebruar 1914 Valga – 17. september 1944 Luunja lähistel) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jaan Palo

**Jaan Palo** (kuni 1936. aastani **Jaan Pallo**; 5. august 1895 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 27. september 1979) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939). 

Ta arreteeriti NKVD poolt 1945.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
S25 (Berliin)

**S25** on Berliini S-Bahni liin, mis sõidab Teltow Stadti ja Henningsdorfi jaamade vahel. Liin on 40,1 km pikk ja sellel asub 27 peatust. Liin sõidab päevasel ajal 10-minutilise intervalliga ning õhtusel ajal 20-minutilise intervalliga.
Julius Raev

**Julius Raev** (kuni 1938. aastani **Julius Steinberg**; 18. märts 1897 Jäärja vald, Pärnumaa – 14. detsember 1946 Vorkuta vangilaager, Komi ANSV) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).

Ta töötas posti-telegraafikontori ülema abina Lihulas. Varem oli teeninud Kaitseliidu Tallinna ja Sakalamaa malevas. 

Arreteeriti NKVD poolt 3. oktoobril 1940 Läänemaal Lihula vallas. Suri Komi ANSV Vorkuta vangilaagris.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
August Kõhelik

**August Kõhelik** (28. mai 1896 Tauria kubermang – 19. detsember 1976 USA?) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jüri Kurvits

**Jüri Kurvits** (22. märts 1898 Vana-Võidu, Viljandimaa – 1. aprill 1942 Sverdlovsk) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Albert Lukas

**Albert Lukas** VR II/3 (22. veebruar 1899 Kõo küla, Viljandimaa – 25. aprill 1980 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

Ta õppis valla- ja Pilistvere kihelkonnakoolis ning Tallinna Reaalkoolis aastatel 1916–1919. Sõjalise hariduse omandas ta Mereväe Kadetikoolis aastatel 1919–1921, Inglismaal suurtüki, divisjoni ja elektrivaldkonna kursustel 1925. ja mereväeohvitseride taktikaala täienduskursustel 1939. aastal.

Osales Vabadussõjas vabatahtlikuna 26. novembrist 1918 Tallinna kaitseliidus, detsembrist Tallinna Kooliõpilaste Pataljonis. 1919. aasta märtsis viidi ta Meredessantpataljoni, juunis suurtükilaev Lembit mereõpilaseks, novembris arvati Mereväe Ekipaaži ja läkitati ohvitserikutse omandamiseks Sõjakooli mereväeklassi. 

Lukas ülendati Mereväe Kadetikooli lõpetamisel 1921. aasta detsembris mereväe nooremleitnandiks, 1922. aasta jaanuarist teenis ta miiniristleja Vambola kompanii ülema, vanema suurtükiohvitseri ja komandöri abina. Alates 1932. aasta märtsist oli ta suurtükilaeva Laine komandöri kohusetäitja ning 1934. aasta jaanuarist komandör, ühtlasi oli ta 1932. aastal Mereväe Ekipaaži kohtu liige. Teenis 1932. aasta novembrist 1933. aasta maini komandeerituna Merejõudude Baasis suurtükiohvitserina. 1935. aasta septembris komandeeriti ta Merejõudude Baasi suurtükiohvitseriks, kuid jäeti vormiliselt edasi Laine komandöriks, 1938. aasta veebruaris ülendati kaptenmajoriks. 1939. aasta novembris viidi üle teenistusse Merejõudude Baasi suurtükiohvitseriks, kus ta teenis 1940. aasta lõpuni. Oli korduvalt Mereväe Ohvitseride Liitkogu aukohtu ja juhatuse liige ning esimees 1937. aastal. Kuulus VRVÜ Tallinna osakonda aastatel 1934–1940.

Lahkus teise maailmasõja ajal perega Rootsi, töötas Stockholmi Tehnikaülikooli juures. Maetud Sigtuna Maria kiriku kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gottwald Grohmann

**Gottwald Eugen Eduard Grohmann** (9./22. august 1859 Tver – 13./26. juuni 1906 Püha) oli Eesti vaimulik.

Grohmann õppis aastatel 1870–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1880–1883 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduses Carl Eduard Malmi juures. Ordineeriti 7./19. septembril 1886 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1886–1888 Püha Jakobi koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1888–1906 oli ta (introdutseeriti 17./29. märtsil 1888) sama koguduse õpetaja. Lisaks oli ta Saaremaa Kurttummade Asutuse juht ja aastast 1888 Saaremaa pastorileskede ja -orbude abistamiskassa juhiks. Aastast 1893 oli ta ka liturgiakomitee liige.

## Isiklikku
Tema isa Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik pastor Tveris, hiljem Tallinna Jaani koguduse esimese pihtkonna õpetaja, vanaisa Woldemar Eugen Grohmann ja vanavanaisa Justus Heinrich Grohmann olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad, vend Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Ta oli kaks korda abielus: esimest korda endise Püha Jakobi koguduse õpetaja Heinrich Eduard Gahlnbäcki tütre Mariega (aastatel 1888–1902), teist korda Gahlnbäcki tütretütre (esimese abikaasa õe Henriette tütre) Irmgardiga (neiuna Hoffmann).

## Viited
Tüdruk, kes mängis tulega

**"Tüdruk, kes mängis tulega"** (rootsi "Flickan som lekte med elden") on Stieg Larssoni 2006. aastal postuumselt avaldatud "Millenniumi"-triloogia teine osa. 

## Tegelased
* Mikael Blomkvist – ajakirja Millennium toimetuse uurivajakirjanik;
* Lisbeth Salander – antisotsiaalne eradetektiiv ja häkker, keda süüdistatakse kolmes mõrvas;
* Alexander Zalachenko (hüüdnimega Zala; varjunimega Karl Axel Bodin) – endine Nõukogude spioon, kes on seotud Salanderi minevikuga;
* Ronald Niedermann (varjunimega Giant) – Zalachenko käsilane;
* Carl-Magnus Lundin – klubi Svavelsjö Motorcycle Club president. Äritseb narkootikumidega;
* Erika Berger – ajakirja Millennium peatoimetaja;
* Dragan Armansky – Salander endine boss ja Milton Security direktor;
* Sonny Bohman – endine politseinik.

## Eestikeelsed väljaanded
"Tüdruk, kes mängis tulega". Rootsi keelest tõlkinud Kadri Papp. Kirjastus Varrak, 2009. 608-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites.

## Tunnustus
*2006 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias. 

## Välislingid
* Tüdruk, kes mängis tulega. Varrak
August Pikkoja

**August Pikkoja** (kuni 1935. aastani **August Pikov**; 5. juuli 1903 Narva – veebruar 1966 Ohio) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Lotus F1 Team

**Lotus F1 Team** on Vormel 1 meeskond. 

Meeskond osaleb Vormel 1 sarjas alates 2012. aastast, asendades Renault' tiimi.

Meeskonnas sõidavad alates 2014. aastast Pastor Maldonado ja Romain Grosjean.

## Vaata ka
*Renault F1
Andrei Makovejev

**Andrei Aleksandrovitš Makovejev** (vene keeles *Андрей Александрович Маковеев*, sündinud 16. oktoobril 1982 Tjumeni oblastis Tobolskis) on Venemaa laskesuusataja.

Maailma karikasarjas võistles Makovejev esimest korda Anterselvas 21. jaanuaril 2005 10 km sprindis, kus ta sai 120 lõpetanu seas 46. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda Hantõ-Mansiiskis 15. märtsil 2007 10 km sprindis, kui ta sai 3. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Makovejev Nové Městos 12. jaanuaril 2012 20 km eraldistardiga sõidus. 

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Andrei Makovejev on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 98 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 6 korral, neist 1 etapi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* 
* Andrei Makovejev Venemaa Laskesuusatamise Föderatsiooni kodulehel (vene keeles)
* Andrei Makovejevi fännileht (vene keeles)
Halobakterid

**Halobakterid** ehk **halofiilsed bakterid** (*Halobacteria*) on arhede (mitte bakterid, nagu nimetus ütleb) klass hõimkonnas *[[Euryarchaeota]]*, kes taluvad suure soolasisaldusega elukeskkonda, st on halofiilid ehk halotolerandid.

Halobakterite kui eksitava nimetuse vältimiseks on neid mõnikord nimetatud **haloarhedeks** või **halofiilseteks arhedeks**, ehkki taksonoomilist nomenklatuuri järgides on see taunitav.

Halobakterid on fotoorganotroofid ehk kasutavad energiaallikana valgust ja oksüdeerivad orgaanilisi aineid.

Halobakterite hulgas on nii aeroobseid kui anaeroobseid ehk nii selliseid, kes suudavad elada hapnikurikkas keskkonnas, kui neid, kes saavad hakkama üldse ilma hapnikuta.

Palju halobaktereid elab mere pinnakihis, kus nad on olulised lämmastiku-, süsiniku-, väävli- ja fosforiringes. Seevastu mõned suudavad elada isegi soolalihas.

Halobakteritel on välja arenenud fotosünteesi süsteem, mis on teistsugune kui muudel organismidel. See toimub pigmendi retinaali ja membraanvalgu bakteriorodopsiini põhjal ning võimaldab üksnes salvestada energiat ATP molekulidesse.

Paljud halobakterid on pigmenteerunud või fosforestseeruvad ehk helendavad ja suures koguses võivad nad veepinda värvida. Mõne rakumembraan on lilla ja suured halobakterite kolooniad on silma võrkkesta pigmendi rodopsiiniga sarnaneva bakteriorodopsiini tõttu punakad. See pigment neelab valgust, mis annab ATP loomiseks vajalikku energiat. Halobakterites leidub ka pigmenti halorodopsiini, mis footonite toimel seob kloori ioone ja aitab toota valgusest energiat. Kuid halobakterid ei suuda siduda süsinikdioksiidist süsinikku.

Halobakterites on palju aminohappeid, aga hüdrofoobseid aminohappeid on minimaalselt. Sellised valgud seovad vett 2–4 korda tõhusamalt kui need valgud, mis on iseloomulikud madala osmoossusega keskkonnas kohanenud mikroorganismidele.

## Viited
Leida Levald

**Leida Levald** (24. august 1914 Maalussaare, Vana-Vändra, Vändra kihelkond, Pärnu maakond – 20. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti näitleja ja telerežissöör. 

Ta lõpetas Tallinnas Elfriede Lenderi gümnaasiumi ning 1939. aastal konservatooriumis Theodor Lemba klaveriklassi. 

1946. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Draamateatri draamastuudio (samas lennus lõpetasid näiteks ka Heino Mandri, Ferdinand Veike, Lia Tarmo, Eva Meil, Valter Luts ja Astrid Lepa) ning töötas seejärel 1958. aastani Eesti Draamateatris näitlejana. 

Tema rollidest võiks esile tõsta Zoja (Surovi „Kaugel Stalingradist”), Anna (Gorki „Vassa Železnova”), Anita (Lācise „Kaluri poeg”), Krõõda (Tammsaare ja Särevi „Vargamäe”) ja kuninganna Anna (Dumas’ ja Radzinski „Kolm musketäri”). 

Aastatel 1948–1951 töötas Leida Levald Tallinna Koreograafiakooli direktorina ja 1958–1971 Eesti Televisiooni muusikatoimetuse režissöörina. 

Levaldi käe all valmisid telefilmid „Lahkumissümfoonia” (1965), „Ülle Ulla” (1965), „Laulab Hendrik Krumm” (1968) jt.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tšellist ja helilooja Martin Levald, nende tütar on laulja ja muusikapedagoog Tiiu Levald.
Rannikuluide

**Rannikuluide** on tuule poolt luideteks kuhjatud liiv.

Rannikuluited leidub Eesti ranniku kõigis piirkondades.

Häädemeeste lähedal asuvad Rannametsa luited on ühed Eesti kõrgeimad. Tuhandeid aastaid tekkinud luidete kõrgus on rohkem kui 30 meetrit.

Rannikuluiteid liigitatakse kinnistumise astme järgi järgmiselt:
* valge rannikuluide,
* hall rannikuluide,
* ruske rannikuluide.

## Viited
Waldorfi kool

**Waldorfi kool** ehk **Steineri kool** (ka w*aldorfkool*, s*teinerkool*) on kool, kus järgitakse Rudolf Steineri loodud Waldorfi pedagoogika põhimõtteid. Waldorfi pedagoogika põhineb Rudolf Steineri (1861–1925) rajatud antroposoofial.

Eestis on Waldorfi koolid riiklikult tunnustatud erakoolid, mille kandjateks on mittetulundusühingud. Waldorfi koolide kõrval on ka Waldorfi lasteaiad ja ravipedagoogilised koolid.

Maailmas oli 2011. aastal 1001 Waldorfi kooli, neist 689 Euroopas. Kõige enam on koole Saksamaal (225), järgnevad USA (130) ja Holland (92).

## Vaata ka
* Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühendus

## Välislingid
* Waldorfi koolid maailmas
Lotman

**Lotman** on perekonnanimi.

Eesti rahvastikuregistrisse oli 2012. aasta veebruaris kantud 17 Lotmani nime kandvat inimest.

## Nime kandjaid
* **[[Aleksei Lotman]]**, Eesti bioloog ja poliitik (sündinud 1960)
* **[[Elen Lotman]]**, eesti filmioperaator, -stsenarist ja -režissöör (sündinud 1981)
* **[[Grigori Lotman]]** (sündinud 1. detsembril 1953)
* **[[Helena Lotman]]** (neiuna Pruuli, sündinud 1991)
* **[[Juri Lotman]]**, semiootik (1922–1993)
* **[[Kaja Lotman]]**, eesti zooloog ja looduskaitsetegelane (sündinud 1960)
* **[[Lidija Lotman]]**, vene kirjandusteadlane (1917–2011)
* **[[Maria-Kristiina Lotman]]**, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija (sündinud 1974)
* **[[Mihhail Lotman]]**, Eesti kirjandusteadlane, semiootik ja poliitik (sündinud 1952)
* **[[Piret Lotman]]**, eesti ajaloolane (sündinud 24. juunil 1950)
* **[[Silvia Lotman]]**, eesti bioloog ja looduskaitsetegelane (sündinud 1980)
Krediidi kulukuse määr

**Krediidi kulukuse määr** näitab protsentuaalselt laenust tulenevat tegelikku kulu laenuvõtjale aastas, selleks võetakse arvesse kõik teadaolevad kulud, mis kliendil tuleb tasuda. Näiteks krediidi kulukuse määra arvutamisel võetakse arvesse kõik lepingutasud, laenuhooldustasud kui ka muud kaasnevad kulud, autoliisingu või laenu puhul kohustuslik kaskokindustus ja kodulaenu puhul kodukindlustus. Krediidi kulukuse määra kaudu saab laenupakkumisi ühtsetel alustel võrrelda ja see on tunduvalt täpsem kui võrrelda intressi alusel. 

Krediidi kulukuse määra arvutades võetakse intressi arvutamise esimeseks päevaks laenu andmise päev. Arvutamisel kasutatavate tähtpäevade intervalle väljendatakse aastates, kuudes, nädalates või päevades, kusjuures aastas on 365 päeva, 52 nädalat või 12 võrdset kuud (võrdsete kuude puhul on 30,41666 päeva ehk 365/12). Krediidi kulukuse määr esitatakse kahe komakoha täpsusega.

Eestis võimalik suurim krediidi kulukuse määr, mida laenuandja võib kliendilt küsida, on kolmekordne Eesti panga poolt kehtestatud baasmäär, mille leiab Eesti panga statistikamooduli leheküljelt. Suurema määra küsimusel on laenuandja vastuolus heade tavade ja kommetega ning sellest tuleks kindlasti teavitada Eesti Tarbijakaitseametit ja antud laenupakkumist ei tohiks võtta vastu. 

## Välislingid
* Krediidi kulukuse määra statistika Eesti Panga kodulehel
* Krediidi kulukuse määr portaalis Heaintress.ee
Carl Johan Bergman

**Carl Johan Bergman** (sündinud 14. märtsil 1978 Ekshärardis) on Rootsi laskesuusataja. 

Bergman suusatas viimast vahetust Rootsi segateatevõistkonnas, kes tuli maailmameistriks 2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Anterselvas. 2009. aasta MM-il Pyeongchangis tõi ta Rootsi võistkonna segateatesõidus teisena finišisse, võitjale Prantsusmaale kaotati 6,2 sekundiga. Hantõ-Mansiiskis 2010. aasta MM-il sai ta segateatesõidus pronksmedali.

Bergman on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys jäi tema paremaks tulemuseks 10 km sprindis saadud 28. koht. 2006. aasta OM-il Torinos oli tema parem tulemus individuaalselt 20 km eraldistardiga sõit, kus ta sai 23. koha. 4x7,5 km teatesõidus sõitis ta viimast vahetust, kui Rootsi võistkond jäi neljandaks, kaotades Prantsusmaale fotofiniši põhjal, kuigi saadi sama lõpuaeg. 2010. aasta OM-il Vancouveris oli ta parim saavutus 19. koht 12,5 km jälitussõidus, mille võitis tuli tema võistkonnakaaslane Björn Ferry.

Maailma karikasarjas osales Bergman esimest korda Oberhofis 4. jaanuaril 2001 10 km sprindis, kus ta sai 109 startinu seas 87. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile Fort Kentis 5. märtsil 2004 12,5 km jälitussõidus, kui ta oli teine. Esimene võit MK-etapil tuli 16. märtsil 2006 Kontiolahtis 10 km sprindis.

Bergman elukaaslane on Norra laskesuusataja Liv Kjersti Eikelandiga. 

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  **maailmameister** 2x6+2x7,5 km segateatesõidus
* 2009  Pyeongchangis
**  hõbemedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus
* 2010  Hantõ-Mansiiskis
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Carl Johan Bergman on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 202 korda MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 10 korral, neist 3 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Carl Johan Bergmani koduleht
*
Inglise täisvereline ratsahobune

**Inglise täisvereline ratsahobune** () on hobusetõug, mille aretus sai alguse 17.–18. sajandil Inglismaal. See tõug kuulub kuumavereliste hobusetõugude sekka. Inglise täisverelised on kiired ja elavaloomulised. Enamasti kasutatakse neid galopivõidusõidul ja jahivõidusõidul. Inglise täisverelisi hobuseid kasutatakse tihti teiste hobusetõugude täiustamisel ja parandamisel. Selle tõu abil on loodud ka uusi hobusetõuge, sealhulgas veerandmiili hobune, ameerika traavel, anglo-araabia hobune ja erinevad soojaverelised ratsaspordihobused. Ka eesti sporthobuse aretuses on inglise täisvereline komponenttõuna lubatud.

## Ajalugu
Päris täpselt pole tõu algus teada, kuid 17. sajandi lõpul ja 18. sajandi alguses hakati Inglismaal põliseid inglise päritolu märasid ristama Lähis-Idast sissetoodud idamaiste täkkudega. Enamus tänapäeva inglise täisverelisi pärineb kolme idamaise täku järglastest: Byerley Turk, Darley Arabian ja Godolphin Arabian.

## Kirjeldus
Loomult kirjeldatakse inglise täisverelist kui tundlikku, närvilist ja tulist hobust. Täisverelised on atleetliku välimusega elegantsed hobused. Keskmine turjakõrgus on umbes 162 cm. Kael on pikk, turi väljapaistev, rind sügav ja selg lühike. Jalad on pikad ning tagakeha lihaseline. Liigesed on tugevad, et suurtele kiirustele vastu pidada.
### Värvus
Kõrb, must, raudjas ja hall on kõige tavalisemad värvid. Ameerika Ühendriikides on palomino ja kimmel samuti lubatud värvused. Valge on väga haruldane, aga lubatud ja tunnustatud eraldi hallist. Täisverelised on alati ühtlase värviga ja kirjusid värvuseid tavaliselt tõuraamatutesse vastu ei võeta, kuid valged märgised näol ja jalgadel on lubatud.

## Kasutamine

### Võidujooks
Inglise täisvereline ratsahobune on tuntud galopivõidusõidu hobusena. Kehaehituse ja lihastiku poolest on see tõug sobiv suurte kiiruste saavutamiseks ja samas on ta ka suhteliselt vastupidav. Nad suudavad joosta kuni 40 miili ehk ligi 64 km tunnis. Täisvereliste võiduajamised toimuvad erinevatel distantsidel, mille seas on sprint, keskmine ja pikem vahemaa. Näiteks on täisvereliste võidujooksude võimalikud distantsid Inglismaal:
*sprint: 1–1,4 km;
*keskmine vahemaa: 1,6–2,4 km;
*pikk vahemaa: 2,8–3,2 km.
Erinevate vahemaade jaoks kasutatavad hobused on välimuse järgi äratuntavad: sprintija on lihaselisem ja pika vahemaa hobune saledam.

### Muu
Peale võidujooksu on nad tänu atleetlikkusele sobivad ka takistussõidu, kolmevõistluse, ratsajahi ja koolisõidu jaoks. Ameerika Ühendriikides on inglise täisverelised veerandmiili hobuste kõrval ühed enim kasutatud polohobused.

## Kuulsaid inglise täisverelisi
*Hyperion (1930–1960)
*Man o’ War (1917–1947)
*Seabiscuit (1933–1947)
*Secretariat (1970–1989)
*War Admiral (1934–1959)

## Filme
*
*
*

## Viited

## Välislingid

*http://www.britishhorseracing.com/
*http://www.jockeyclub.com/default.asp
*http://www.tbaus.com/
Botafogo de Futebol e Regatas

**Botafogo de Futebol e Regatas** on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Rio de Janeiros Botafogo asumis. See mängib Brasiilia kõrgliigas Série A ja Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel Campeonato Carioca.

Klubi asutati 1894. aastal algselt sõudmisklubina *Club de Regatas Botafogo*.

Klubi sai hüüdnime *O Glorioso* ('hiilgav') tänu edule 20. sajandi alguses. Botafogo on tulnud Brasiilia meistriks kahel korral, aastatel 1968 ja 1995. Aastatel 1977–1978 püsis klubi kaotuseta 52 mängu järjest, sealhulgas 42 mängu järjest Brasiilia liigas. 1909. aastal alistas klubi Sport Club Mangueira 24:0, mis on senini kõige suurem võit Brasiilias. Rio de Janeiro osariigi meistriks on tulnud Botafogo 21 korral. Suurim rahvusvaheline tiitel on 1993. aastal võidetud Copa CONMEBOL.

Klubi suurim linnarivaalid on Clube de Regatas do Flamengo, Fluminense ja Vasco da Gama.

2007. aastast on klubi kodustaadion Estádio Olímpico Nilton Santos, mis mahutab 46 831 pealtvaatajat.

Klubi on mänginud maailmas üle sajas linnas viie mandril. 2000. aastal klubi ajakirja FIFA World Magazine lugejate poolt 20. sajandi 12 parima klubi hulka.

Klubi mänguvorm on mustas ja valges värvitoonis.

## Mängijad
### Praegune meeskond
*Seisuga 4. september 2024*

### Endisi mängijaid

* Nilo (1927–1937)
* Carvalho Leite (1929–1942)
* Leônidas (1935–1936)
* Heleno de Freitas (1939–1948)
* Bauer (1945–1956)
* Nílton Santos (1948–1964)
* Amarildo (1958–1963)
* Mário Zagallo (1958–1965)
* Garrincha (1953–1965)
* Valdir Pereira (1957–1959, 1960–1962, 1964–1965)
* Jairzinho (1960–1974, 1981–1982)
* Gérson (1963–1969)
* Caju (1967–1972, 1977–1978, 1983)
* Alemão (1981–1987)
* Bebeto (1998–1999)
* Sebastián Abreu (2010–2012)

## Saavutused

;Rahvusvahelised
*Copa CONMEBOL (1): 1993

;Üleriigilised
*Campeonato Brasileiro Série A (2): 1968, 1995
*Campeonato Brasileiro Série B (2): 2015, 2021

;Piirkondlikud
*Campeonato Carioca (21): 1907, 1910, 1912, 1930, 1932, 1933, 1934, 1935, 1948, 1957, 1961, 1962, 1967, 1968, 1989, 1990, 1997, 2006, 2010, 2013, 2018
*Torneio Rio – São Paulo (4): 1962, 1964, 1966, 1998
*Taça Guanabara (8): 1967, 1968, 1997, 2006, 2009, 2010, 2013, 2015
*Taça Rio (8): 1989, 1997, 2007, 2008, 2010, 2012, 2013, 2023

## Statistika
* Enim mänge klubi meeskonnas – Nílton Santos (723 mängu aastatel 1948–1964)
* Enim väravaid klubi meeskonnas – Quarentinha (306 väravat aastatel 1954–1965)

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
Erling Nilsen

**Erling Nilsen** (30. detsember 1910 Moss – 22. aprill 1984 Moss) oli Norra poksija.

Nilsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Guillermo Lovellile (Argentina) ja võites kolmanda koha kohtumises Ferenc Nagy'i (Ungari).

Nilsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Olof Tandbergile (Rootsi) ja võites jälle kolmanda koha kohtumises Ferenc Nagy'i (Ungari). 

## Viited

## Välislingid
*
Fluminense Football Club

**Fluminense Football Club** on Brasiilia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Rio de Janeiro. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel Campeonato Carioca.

Klubi asutasid 21. juulil 1902 Rio de Janeiro aristokraatide pojad Brasiilia sporditegelase Oscar Coxi juhtimisel.

Fluminense on Rio de Janeiro osariigi üks edukamaid klubisid. Brasiilia meistriks on see tulnud neljal korral (viimati 2012. aastal) ja osariigi meistriks 33 korral, jäädes viimases arvestuses alla ainult Flamengole. 2008. aastal jõudis Fluminense Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadores finaali, mille finaalis kaotati Ecuadori klubile Quito. 2023. aastal võideti Copa Libertadorese finaalis Argentina klubi Boca Juniorsi lisaaja järel 2:1. Aasta hiljem võitis ta Fluminense ka Lõuna-Ameerika superkarika, kui kahe mängu kokkuvõttes võideti 2:1 sedasama Quitot.

Fluminense suurimaks linnarivaaliks on Flamengo ning nende vahelised mängud on tuntud nime Fla–Flu all. Teised rivaalid on Botafogo ja Vasco da Gama.

Klubi kodustaadion on Maracanã, mis mahutab 78 838 pealtvaatajat.

Kuigi klubi asutati algselt ainult jalgpalliklubina, on sellel veel 16 muude spordialade osakonda. Klubi tunnusvärvid on punane, roheline ja valge.

## Praegune meeskond
*Seisuga 15. juuni 2025*

## Saavutused

;Rahvusvahelised
*Copa Libertadores (1): 2023
*Recopa Sudamericana (1): 2024
*Copa Rio Internacional: (1) 1952

;Üleriigilised
*Campeonato Brasileiro Série A: (4) 1970, 1984, 2010, 2012
*Copa do Brasil: (1) 2007
*Campeonato Brasileiro Série C: (1) 1999

;Piirkondlikud
*Torneio Rio – São Paulo: (2) 1957, 1960
*Taça Ioduran: (1) 1919
*Primeira Liga: (1) 2016

;Osariigilised
*Campeonato Carioca: (33) 1906, 1907 (jagas tiitlit koos Botafogoga), 1908, 1909, 1911, 1917, 1918, 1919, 1924, 1936, 1937, 1938, 1940, 1941, 1946, 1951, 1959, 1964, 1969, 1971, 1973, 1975, 1976, 1980, 1983, 1984, 1985, 1995, 2002, 2005, 2012, 2022, 2023

## Statistika
* Enim väravaid klubi meeskonnas – Waldo (319 väravat aastatel 1954–1961)
* Enim mänge klubi meeskonnas – Carlos José Castilho (699 mängu aastatel 1946–1964)

## Peatreenerid

*...
* Dorival Júnior (2013)
* Renato Gaúcho (2013–2014)
* Cristóvão Borges (2014–2015)
* Ricardo Drubscky (2015)
* Enderson Moreira (2015)
* Eduardo Baptista (2015–2016)
* Levir Culpi (2016)
* Abel Braga (2016–2018)
* Marcelo Oliveira (2018)
* Fernando Diniz (2018–2019)
* Oswaldo de Oliveira (2019)
* Odair Hellmann (2020)
* Roger Machado (2021)
* Abel Braga (2022)
* Fernando Diniz (2022–2024)
* Mano Menezes (2024–2025)
* Renato Gaúcho (2025–)

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
Guljašš

**Guljašš** on Ungari päritolu lihasupp paprikaga. 

Guljaši koostises on liha, õli või rasv, sibul, varsseller, roheline paprika, tomat või letšo, kartul, jahvatatud vürtspaprika, sool, küüslauk, jahvatatud köömned, kirsspaprika, paprika. 

Eestis on guljašš rohkem tuntud lihakastmena, mida tavaliselt serveeritakse koos keedukartuliga.

## Välislingid
* Ungari guljašš ERR-i kodulehel (video)