open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metskannike

**Metskannike** (*Viola reichenbachiana*) on kannikeseliste sugukonda kannikese perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Taime kõrgus sõltuvalt kasvukohast on 2–20 cm, puhmiku laius kuni 15 cm. Varakevadel puhkevad helelillad või helesinised õied. Lehed on südajad. Metskannike sarnaneb väga võsakannikesega, kuid õitseb varem.

## Välislingid
*
Gunnar Emanuel Alfred Buhre

**Gunnar Emanuel Alfred Buhre** (30. jaanuar/11. veebruar 1889 Rakvere – 23. aprill 1965 Hamburg) oli Eesti ja saksa vaimulik.

Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Aastatel 1907–1909 ja 1911–1916 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 20. augustil/2. septembril 1916 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1916–1918 Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja.

Kolis aastal 1919 Saksamaale. Oli aastatel 1919–1925 õpetaja Herrenburgis Lübecki lähedal, 1925–1932 aga õpetaja Feldbergis Mecklenburgi lähedal. Aastail 1932–1945 oli ta pastor Berliini Ülestõusmise kirikus. Aastatel 1945–1948 oli ta Hamburg-Neuengammes laagrivaimulik.

## Viited
Linnamüür

**Linnamüür** on linna ümbritsev müür, mille eesmärk on kaitsta linna rünnakute eest. Euroopas on linnamüürid alates keskajast olnud pea eranditult kivist, samas on neid tehtud ka mullast, tellistest, puust jms.

Vana- ja keskajal olid müürid linnade ümber üldlevinud. Massiivsete müüride ehitamine oli eriti hoos linnriikides.

Kõige lihtsam linnamüür koosneb müürist ja väravast. Samas võib see olla ka täiustatud keerukate kaitserajatistega. Linnamüüri juurde võivad kuuluda tornid, väravatornid, vallikraavid, eelmüürid jne. Müüri kaitseomadusi võib parandada ka maastik, eelkõige looduslikud tõkked (järsakud, jõed jne).

## Ajalugu
Komme ehitada linnade ümber müüre on väga vana. Üks vanemaid müüridega kaitstud linnu oli Uruk muistses Mesopotaamias. Ent juba ammu enne seda, hiljemalt 8. aastatuhandel eKr ehitati müür Jeeriku linna (või pigem protolinna) ümber Palestiinas. Ka Induse kultuuris 3500 eKr olid mõned linnad müüridega piiratud.

Üks tuntumaid vanaaja linnamüüre ümbritses Babüloni, kus kuningas Nebukadnetsar II lasi müüri laiendada ning rajada maailmakuulsad Ištari väravad.

Suurem jagu muistseid linnu Vahemere maades ja Lähis-Idas olid müüridega kaitstud. Väheste erandite hulka kuulusid Rooma ja Sparta, kus loodeti pigem sõjaväele. Ateenas seevastu ehitati linnamüüridele lisaks Pikad müürid, mis ulatusid Pireuse sadamani. Mükeene kultuuri ajal rajati Kreekas hiiglaslikest kividest koosnevaid kükloopilisi müüre, mille rajamise hilisemad põlved omistasid mütoloogilistele hiidudele kükloopidele. Kesk-Euroopas ehitasid keldid kindlustatud asulaid, mida nimetati *[[oppidum]]*.

Hiinas rajati muldkindlustusi juba Shangi dünastia ajal (1600–1050 eKr). Muistse pealinna Ao ümber seisid tohutud muldmüürid. Ehkki Sõdivate Riikide ajastul (481–221 eKr) ehitati Hiinas ka kivimüüre, mindi kivist kaitserajatistele ulatuslikult üle alles Tangi dünastia ajal (618–907). Kuulsad müürid Keelatud linna ümber Pekingis rajas keiser Yongle 15. sajandi alguses.

Keskaegses Euroopas oli kaitsemüüride ehitamine privileeg, mida ei saanud kaugeltki kõik asulad. Keskaegseid linnu ümbritsesid sageli väljapoole linnamüüre jäävad eeslinnad, millel võisid olla oma, väiksemad müürid. Kaitsetuid eeslinnu põletasid piiramiste eel ja ajal sageli aga linnaelanikud ise, et vastane ei saaks nende varjus linnamüürile ligineda.

Venemaal tehti linnamüüre pikka aega puust, kuid sellistest vanematest kaitseehitistest on vähe säilinud.

Ka uusajal rajati Euroopas linnamüüre, kuid nende eesmärk ei olnud enam pidada vastu piiramiste aegsele kahuritulele. Nii ümbritses Berliini 1730. aastaist 1860. aastateni puust linnamüür, mis takistas salakaubavedajaid linna tollimaksuta kaupa toomast ning linna garnisoni sõdureid deserteerumast.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Milano linnamüür 
*Berliini müür
*Hadrianuse vall
*Linnavärav
*Suur Hiina müür
Narva Noortekeskus

**Narva Noortekeskus** on Narva kohaliku omavalitsuse asutus, aadressil Vestervalli tänav 9, mis loodi 1998. aasta veebruaris eesmärgiga koordineerida ja arendada noorsootööd Narvas.

Noortekeskuses on noorsootöö arenguteenistus, info- ja nõustamisteenistus, noorsootegevusteenistus, Põhjamaade Ministrite Nõukogu infopunkt, koolitusteenistus ning kohvikklubi "EXIT", mille töös kasutatakse avatud noorsootöö meetodit.

Noortekeskus pakub Narva noortele, noorteühendustele ja noorsootöötajatele infot, kontakte, õppevisiite, võimalusi osaleda noorsoovahetustes ja seminarides jms. Samuti valmistab keskus ette ning algatab programme kohaliku omavalitsuse noorsootöö korraldamiseks ja arendamiseks, korraldab uuringuid ning analüüsib noorsootöö arengut linnas.
 
Keskuse info- ja nõustamisteenistusel on infobaas õppimis- ja töövõimalustest, sotsiaalteenustest, vaba aja veetmise võimalustest jne. Teenistus nõustab ja abistab noorteühendusi ja noorte gruppe finantstoetuste, projektitaotluste ja programmide küsimustes.

Narva Noortekeskuse ruumides toimuvad noorteüritused ja koolitused, samuti antakse neid kasutada noorteühendustele. Kohvikklubi EXIT on vaba aja veetmiseks, kus korraldatakse ka üritusi.

## Välislingid
*Narva Noortekeskuse koduleht
Fox Life Estonia

**Fox Life** on Eestis edastatav telekanal, mille omanik on Fox International Channels Estonia. Kanal on pühendatud eelkõige naistele. 

Fox International Channelsi (FIC) sõsarkanalid on Fox ja National Geographic Channel Estonia.

## Saated
Saatekava sisaldab peamiselt draama-, tõsielu- ja komöödiasarju. Kõik saated on välismaalt sisse ostetud.

Kanal näitab muu hulgas järgmisi sarju:
* "Grey anatoomia" ("Grey's anatomy"), 
* "Skandaal" ("Scandal"), 
* "Kättemaks" ("Revenge"),
* "Castle" ("Castle"),
* "Keha kui asitõend" ("Body of proof"),
* "Meeleheitel koduperenaised" ("Desperate housewifes"),
* "Riukalikud koduabilised" ("Devious maids"),
* "Armukesed" ("Mistresses").

## Viited

## Välislingid
* FOX Life Eesti veebileht
* FOX LIFE Facebookis
* FOX LIFE Twitteris
* Brodband TV News
* Fox International Channels Estonia OÜ, AmCham Estonia, American Chamber of Commerce
* FOX International Channels laieneb Eestisse, Elu24
* Eesti telekavade saidi vasakus veerus lingile "Fox Life" klõpsates saab ülevaate kanalil näidatavatest saadetest.
Ebeye

**Ebeye** on saar Marshalli Saartel Kwajaleini atollil. 

Saare pindala on 32 ha, elanike arv on 13 000, asustustihedus ligi 40 000 in/km². See on üks maailma kõige tihedamalt asustatud paiku.  

Ebeye on saareriigi ja maršalli kultuuri teine keskus Majuro atolli kõrval.

1905. aastast kuulus saar Saksa Uus-Guinea koosseisu, esimese maailmasõja alguses läks Jaapani valdusse.
Robert Service

**Robert Service** (sündinud 29. oktoobril 1947) on Suurbritannia ajaloolane ja ajalooõppejõud.

Professor Service'i teadusuuringute huvid hõlmavad Venemaa ajalugu alates 19. sajandi lõpust kuni tänapäevani.

Ta on osalenud Tallinna kirjandusfestivalil HeadRead 2011. aastal.

## Elulugu
Robert Service omandas bakalaureusekraadi King College'is (Cambridge), kus ta õppis vene ja klassikalist kreeka keelt. Ta on end täiendanud Essexi ja Leningradi ülikoolis. 

Ta on õpetanud Keele ülikoolis ja ülikoolis School of Slavonic and East European Studies (hilisem University College London). 2011. aasta seisuga on ta Oxfordi Ülikooli St. Antony's College'i professor.

## Looming
**The Bolshevik Party in Revolution 1917-23: A Study in Organizational Change* (1979)
**A History of Twentieth-Century Russia* (1997)
**The Russian Revolution, 1900-27* (1999)
**A History of Modern Russia, from Nicholas II to Putin* (1998, 2003)
* "Lenin" – *Lenin: A Biography*, 2000; eesti keeles: Sinisukk, 2002
**Russia: Experiment with a People* (2002)
**Stalin: A Biography* (2004)
* "Seltsimehed. Maailma kommunismi ajalugu" – *Comrades: A World History of Communism*, 2007; eesti keeles: Varrak, 2010
* "Trotski" – *Trotsky: A Biography*, 2009; eesti keeles: Varrak, 2011
**The Penguin History of Modern Russia From Tsarism to the 21st Century* (1997)

## Viited

## Välislingid
* Robert Service'i koduleht
* Robert Service. HeadRead 2011
Francesco Algarotti

**Francesco Algarotti** (11. detsember 1712, Veneetsia – 3. mai 1764) oli Itaalia filosoof, kunstikriitik ja graveerija. Krahv.

Algarotti sündis Veneetsias rikka kaupmehe perekonnas. Ta õppis aasta aega Roomas ja seejärel Bolognas loodusteadusi ja matemaatikat. 20-aastaselt siirdus ta Pariisi, kus sõbrunes Voltaire'iga ning kirjutas optikaalase töö "Neutonianismo per le dame" ("Njutoniaanlus daamidele"). Voltaire hüüdis teda "cher cygne de Padoue" ('kallis Padova luik'). Kaks aastat hiljem oli ta Londonis, kus temast sai Londoni Kuningliku Seltsi liige ning ta sattus elavasse biseksuaalsesse armukolmnurka poliitik John Hervey ja leedi Mary Wortley Montaguga. Hiljem pühendas Algarotti kuus oma kirjadest raamatus "Viaggi di Russia" Herveyle.

Naasnud reisilt Venemaale, kohtus Algarotti Friedrich Suurega, kes tegi temast 1740. aastal Preisimaa krahvi ja 1747. aastal õuekantsleri; öeldavasti oli neil armuafäär. Ka Poola kuningas Augustus III andis talle nõunikutiitli. 1754. aastal, pärast seitset aastat osalt Berliinis ja osalt Dresdenis, naasis ta Itaaliasse. Algul elas Algarotti Veneetsias ja hiljem Pisas, kus ka suri. Friedrich Suur püstitas tema mälestuseks monumendi Camposanto Monumentale surnuaiale Pisas. Algarotti oli "oma aja üks esimesi *beaux esprits*sid", laiade teadmistega mees, asjatundja kunstis ja muusikas ning enamiku tollaste tähtsamate kirjanike sõber.

Tema peamine kunstialane töö oli "Saggi sopra le belle arti" ("Esseed kaunitest kunstidest"). Teiste Algarotti raamatute sekka kuuluvad "Luuletused", "Reisid Venemaal", "Essee maalikunstist" ja "Kirjavahetus".

Algarotti oli üks peamisi kunstikogujaid Augustus II kogu jaoks Dresdenis. Tema töödevalik peegeldab uusklassitsistliku ajastu entsüklopeedilisi huvisid: Algarottit ei huvitanud ühtse stiiliga kollektsiooni arendamine, vaid ta kujutles moodsat muuseumi, mis oleks eri aegade ja stiilide kataloog. Kaasaegsete tellimuste jaoks koostas ta nimekirja teostest, mida soovitas tellida. Selles olid ajaloomaalid Tiepololt, Pittonilt ja Piazzettalt, loomastseenid Castiglionelt ja veduudid varemetest Panninilt. Ta soovis ka *"suggetti graziosi e leggeri"* Balestralt, Boucherilt ja Donato Cretilt.

## Teosed

*Kirjavahetus Friedrich Suurega
*"Il newtonianismo per le dame", 1737. The International Centre for the History of Universities and Science (CIS), University of Bologna

## Kirjandus
* Haskell, Francis (1993). "Chapter 14". Patrons and Painters: Art and Society in Baroque Italy. 1980. Yale University Press. pp.&nbsp;347–360.
* Laura Favero Carraro. "Francesco Algarotti". The Literary Encyclopedia. Ed. Robert Clark, Emory Elliott and Janet Todd.

## Välislingid
* Francesco Algarotti raamatukogudes (kataloog WorldCat)
Malta pistrik

**"Malta pistrik"** (inglise keeles "The Maltese Falcon") on Dashiell Hammetti 1930. aastal ilmunud kriminaalromaan, mille peategelane on detektiiv Sam Spade.

Alates 1983. aastast annab Jaapani kriminaalromaanikirjanikke ühendav organisatsioon The Maltese Falcon Award Society in Japan samanimelist kirjandusauhinda (ファルコン賞, Farukon Shō).

## Sisututvustus

Romaani peategelane, küüniline San Francisco detektiiv Sam Spade peab lahendama mitut mõrvalugu. Sündmuste keskmes on kullast linnukuju "Malta pistrik".

## Tegelased
* Samuel Spade (ka Sam Spade)
* Brigid O'Shaughnessy
* Iva Archer
* Dr. Joel Cairo
* Kasper Gutman
* politseileitnant Dundy
* politseiseersant Tom Polhaus
* Effie Perrine
* Miles Archer
* Wilmer Cook
* kapten Jacobi

## Malta pistrik
Väidetavalt on kullast "Malta pistriku" eeskuju 36,5 cm kõrgune pistrikukuju "Kniphauseni pistrik" ("The Kniphausen Hawk"), mille lasi 1697. aastal valmistada krahv Georg Wilhelm von Kniphausen. Punaste granaatide, ametüstide, smaragdide ja siniste safiiridega kaetud taies kuulub tänapäeval Devonshire'i hertsogi Chatsworth House'i kogusse.

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos Koolibri kirjastuselt 2010. aastal Olavi Teppani tõlkes.

## Ekraniseeringud
* "Malta pistrik" (1931), peaosades Ricardo Cortez ja Bebe Daniels
* "Satan Met a Lady" (1936), komöödia, peaosas Bette Davis ja Warren William
* "Malta pistrik" (1941), osades Humphrey Bogart (Sam Spade), Mary Astor, Peter Lorre ja Sydney Greenstreet

## Tunnustus
1990. aastal avaldatud edetabelis "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) on teos **10. kohal**. Viis aastat hiljem ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) on raamat **teisel kohal**. 

## Arvustused
* Nele Sillaots. Linnujaht valede rägastikus. Eesti Päevaleht, 3. detsember 2010
* Dashiell Hammett – Malta pistrik (2010). Blogi Loterii, 18. detsember 2010
* Jaan Martinson. Dashiell Hammett "Malta pistrik". Õhtuleht, 22. detsember 2010

## Viited

## Välislingid
* Ajavaim. Malta pistrik. Dashiell Hammett. Kirjastus Koolibri
* The Maltese Falcon, Dashiell Hammett. Detnovel
* The Maltese Falcon Study Guide - Dashiell Hammett. eNotes.com
Hüdropoonika

**Hüdropoonika** (kreeka *hydōr* 'vesi' + *ponos* 'töö') ehk **vesikultuur** ehk **vesiaiandus** on meetod taimede kasvatamiseks ilma mullata, kasutades selle asemel mineraalsete toitainete lahuseid. Taimejuured võivad olla kas üksnes toitelahuses või inertses aines, näiteks kruusas, kivivillas vms.

18. sajandil avastati, et taimed omastavad vajalikke toitaineid anorgaaniliste ioonide kujul veest. Looduses asub mullas mineraalainete tagavara, kuid muld ise ei ole taime kasvamiseks hädavajalik. Kui mineraalsed toitained lahustuvad vees, suudavad taimejuured neid omastada. Kui vajalikud ained antakse taimele kunstlikult koos veevaruga, ei ole mulda tarvis. Peaaegu kõiki taimi saab kasvatada hüdropooniliselt.

Hüdropoonika on ka standardtehnika bioloogia õpetamisel ja uuringutes.
Raudnõges

**Raudnõges** (*Urtica urens*) on nõgeseliste sugukonna nõgese perekonda kuuluv üheaastane kahekojaline suvehaljas rohttaim.

## Välislingid
*
Truvori rist

**Truvori rist** on Irboska kalmistul asuv keskaegne kivirist, mis pärineb 14.–16. sajandist.

Varem asus samas paigas kuus sarnast massiivset kiviristi, mis olid paigutatud paeplaatide sees olevatesse aukudesse, kuid 19. sajandiks oli alles vaid üks, mida praegu nimetatakse Truvori ristiks. Legendaarse Truvoriga, kes Nestori kroonika väitel elas 9. sajandil, ristil tegelikku seost ei ole. Võib oletada, et tegemist on pigem Irboska ülikuperekonna hauaplatsiga.

Ristile on kantud nii vanaslaavi kirjas teksti kui ka sümboleid. Viimaseid leidub ka risti ümbritsevatel paeplaatidel, neid sümboleid on peetud peremärkideks.

## Pildid

Pilt:Truvoririst2011.JPG|Truvori rist
Pilt:Truvori risti ymbrus.jpg|Risti ümbritsevad paeplaadid
Pilt:Truvorimärk.JPG|Ühel paeplaadil olev sümbol
Nikolai Abramov (jalgpallur 1984–2011)

**Nikolai Aleksandrovitš Abramov** (Николай Александрович Абрамов; 5. jaanuar 1984 Kassimov – 1. jaanuar 2011) oli vene jalgpallur, kaitsja.

## Välislingid
*Nekroloog
*Statistilised andmed
Kakamega

**Kakamega** on linn Keenia lääneosas, Kakamega maakonna halduskeskus. Kuni 2013. aastani oli Kakamega Lääneprovintsi halduskeskus.

Linn asub umbes 30 km ekvaatorist põhjas.

Linna nimi on pärit luhja keelest, milles *akamekha* tähendab 'hästi ehitatud'.
Brunhesi-Matsuyama pööre

**Brunhesi–Matuyama pööre** on protsess, mille käigus Maa magnetvälja poolused viimati vahetusid.

Brunhesi–Matuyama pööre on nimetuse saanud kahe teadlase – Bernard Brunhes'i ja Motonori Matsuyama järgi. Protsess leidis aset ligikaudu 780 000 aastat tagasi. Magnetvälja pooluste vahetus võis toimuda mitme tuhande aasta jooksul või ka kiiremini, arvamusi on mitmeid. 

Magnetpooluste vahetumise ajalise pikkuse kohta on eri piirkondadest saadud eri hinnanguid, mis jäävad vahemikku 1200 – 10 000 aastat.

Maa magnetvälja pöörete teadmine aitab hinnata ookeanipõhja kivimikihtide vanust, sest osad basaltkivimid säilitavad tardumisel välise magnetvälja suuna. 

## Viited
Abu Simbeli templid

**Abu Simbeli templid** on kaks kaljutemplit Nuubias, Egiptuse lõunaosas. Need on nimetatud Abū Sunbuli linna järgi. 

Kaksiktemplid lasi Niiluse kaldale ehitada vaarao Ramses II 13. sajandil eKr.  

Et vältida templite jäämist sügavale vee alla pärast Aswāni paisu ehitamist, koliti kogu kompleks 1968. aastal senisest asukohast kõrgemale. Kolimiseks saeti templid tükkideks ja pandi uues paigas taas kokku. 

Suure templi fassaad on 35 meetrit lai ja 30 meetrit kõrge. Templi sissepääsu külgedel asetseb neli hiiglaslikku istuvat kuju, mille kõrgus on üle 20 meetri. Üks kujudest sai maavärinas kahjustusi, mille tagajärjel murdus selle ülakeha. Hilisemate rekonstruktsioonitööde käigus otsustati kahjustused säilitada ning eraldunud osa asetseb endiselt kuju jalutsis ehk seal, kuhu see maavärina ajal kukkus.

Templisse sisenedes jõutakse aatriumisse, mida toestab kaheksa kaunistatud sammast. Aatriumi taga paikneb väiksem sammassaal, kust pääseb pühamusse, kus istuvad kolm jumalat koos vaaraoga.

## Viited
Reuben Margolin

**Reuben Heyday Margolin** on USA skulptor, kes loob peamiselt kineetilisi skulptuure.

Tema tööd on inspireeritud eelkõige looduses nähtust ning sageli jäljendavad need looduslikke laineid või lindude ja putukate liikumist. Skulptuure käitab mehaaniline ajam. Toormena kasutab ta peamiselt puitu, kuid ka metalli, plasti ja muid materjale. Osa tema töödest on väikesed mudelid, osa aga lakke riputatud monumentaalteosed. Ta viljeleb ka joonistamist, maalimist ja traditsioonilist skulptuuri ning ehitab rikšasid.

Reuben Margolin õppis Berkeley keskkoolis ning seejärel omandas Harvardi ülikoolis bakalaureusekraadi inglise keele alal. Hiljem on ta kunsti õppinud Firenzes ja Peterburi kunstiakadeemias.

Tema teoseid eksponeeritakse peamiselt USA-s California osariigis, kuid ka näiteks Šveitsi teaduskeskuses Technorama. 2010. aastal valmis tal 14 000 jalgrattahelkurist koosnev kineetiline skulptuur "Nebula", mis paigaldati USA Texase osariigis asuva Dallase Hiltoni hotelli lakke.

## Välislingid
* Koduleht
* Video Reuben Heyday Margolini loomingust
Ikililou Dhoinine

**Ikililou Dhoinine** (sündinud 14. augustil 1962 Djoièzis) on Komooride poliitik, kes oli 26. maist 2011 kuni 26. maini 2016 Komooride president.

Enne presidendiks saamist oli ta asepresident rahanduse ja naisettevõtluse alal.

2010. aasta presidendivalimistel sai ta esimeses voorus enim hääli, oli 26. detsembril 2010 peetud teises voorus vastamisi Mohamed Said Fazuli ja Abdou Djabiriga ning valiti 61,12 protsendiga häältest presidendiks. Teda toetas tollal ametis olnud president Ahmed Abdallah Mohamed Sambi.
Djoièzi

**Djoièzi** on küla Komooridel Mwali saarel.

Asula asub saare kirderannikul.

1991. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 1636 inimest.

Djoièzis on sündinud Komooride president Ikililou Dhoinine.
Mutsamudu

**Mutsamudu** on linn Komooridel Ndzwani saarel, Ndzwani osariigi pealinn.

Linn asub saare looderannikul.

Mutsamudu on pealinna Moroni järel Komooride suuruselt teine linn. Linna arvutuslik elanike arv World Gazetteeri järgi oli 2010. aastal 25 471.

Asula rajati 1482. aastal. Linnas on muu hulgas süvaveesadam ja ajalooline tsitadell ning selle kitsad tänavad on ääristatud väikepoodide ja käsitöökodadega.

Mutsamudus on sündinud endine Komooride president Ahmed Abdallah Mohamed Sambi.

## Viited
Võru kirik

Võrus on mitu kirikut:
* Võru Katariina kirik
* Võru Suurkannataja Ekaterina kirik
* Võru Nelipühikirik (Võru Nelipühi kirik)

## Vaata ka
*Võru palvela
Hiirus

**Hiirus** ehk **hiidviirus** (inglise keeles *girus* = *giant virus*) on erakordselt suur viirus.

Hiiruste genoom võib olla suurem kui miljon aluspaari. 

Hiidviiruste seas on tuntud näiteks *[[Mimivirus]]*, *[[Megavirus]]* ja *[[Pandoravirus]]*.

Mõõtmetelt suurim teadaolev viirus on 2014. aastal avastatud *[[Pithovirus sibericum]]*. Sellel on pikkust 1,5 mikromeetrit.

## Viited

## Kirjandus
* Brandes, Nadav ja Michal Linial. “Giant Viruses-Big Surprises.” *Viruses* vol. 11,5 404. 30 Apr. 2019, doi:10.3390/v11050404

## Välislingid
* "Maailma suurim viirus äratati uuesti elule" ERR Novaator, 4. märts 2014
* "Hiidviiruseid kaitseb immuunsüsteem" ERR Novaator, 1. märts 2016
* "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse" ERR Novaator, 7. aprill 2017
* "Brasiilia soodajärvest leiti teadaolevalt maailma keerukaim viirus" ERR Novaator, 28. veebruar 2018
* "Brasiilia järvest leiti senitundmatute geenidega viirus" ERR Novaator, 11. veebruar 2020
Jaan Riis

**Jaan Riis** (sündinud 3. septembril 1958 Tallinnas) on eesti geograaf ja looduse populariseerija. 

Ta on Looduse Omnibussi eestvedaja ja Looduse Aasta Foto konkursi korraldajaid.

## Haridus
Jaan Riis lõpetas 1977. aastal Tallinna 16. Keskkooli ajaloo eriklassi ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonnas majandusgeograafina.

## Töökäik
Töötas 1985–1988 Eesti Looduskaitse Seltsis vaneminstruktorina ja 1995–1997 teadussekretärina. 

Aastatel 1988–1995 töötas ta Tallinna Keskkonnaametis linnaökoloogina, pärast seda oli ajakirja Loodus (seejärel Loodusesõber) loojaid ja väljaandja aastatel 1997–2001. 

### Looduse populariseerimine
1997. aastal asutas ta ettevõtte OÜ Looduskiri ning hakkas korraldama Looduse Omnibussi loodus- ja kultuuriretki mööda Eestit. 

1999. aastast toimuvad tema eestvedamisel Eesti Rahvusraamatukogus loodusõhtud. 

Alates 2001. aastast on Jaan Riis fotovõistluse Looduse Aasta Foto peakorraldaja.

## Liikmesus
Eesti Looduskaitse Seltsi liige 1976. aastast, juhatuse liige 1993. aastast.

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Eesti Vabaerakonna nimekirjas.

## Tunnustus
* 2000 Henry Fordi looduskaitse- ja keskkonnaauhind (Ford Conservation And Environmental Award) 
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
* 2019 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (missioonipreemia)

## Viited

## Välislingid
* http://www.delfi.ee/teemalehed/jaan-riis
* Liisi Seil "Jaan Riis: kõik, mis on ilus, on natuke ka kreisi" Sakala, 6. november 2004
* Eva Klaas "Loodus: Jaan Riis toob inimesed loodusele lähemale" Virumaa Teataja, 11. aprill 2006
* Toomas Kümmel Jaan Riis – looduse ja inimsuhete illusionist" KesKus, 7/2006
* Rainer Kerge "Jaan Riis: «Ma pisiasju üldse ei näe. Minu arvates on maailm täiuslik.»" Õhtuleht, 7. oktoober 2006
* Madis Filippov "Looduse Omnibussi üritustesari jõuab 1000. retkeni" ilmajaam.ee, 19. detsember 2009
* Maris Meiessaar "Looduse Omnibussi ja Looduse Aasta Foto hing Jaan Riis sai Kumari-nimelise looduskaitsepreemia" Eesti Päevaleht, 9. mai 2011
Teaduste akadeemia

**Teaduste akadeemia** on riiklik või rahvuslik teadusühing, mille uusi liikmeid valivad tavaliselt senised liikmed ja mille liikmestaatus on eluaegne.

Vanimate teaduste akadeemiate seas on Itaalia Accademia dei Lincei, mille asutas 1603. aastal 18-aastane aadlimees Federico Cesi, ja Prantsuse Teaduste Akadeemia (Académie des sciences), mille rajas 1666. aastal Jean-Baptiste Colberti soovitusel Louis XIV. Eesti Teaduste Akadeemia loodi 1938. aastal.

Kuna teaduse mõiste on eri keeltes erinev, on erinev ka teaduste akadeemiate tegevus. Ingliskeelsetes maades tegelevad teaduste akadeemiad tavaliselt loodusteaduste ja matemaatikaga ning muude teaduslike distsipliinide jaoks, mis ei kuulu inglise keeles termini "*science*" alla – nagu ajalugu, kirjandusteadus, ajalugu, kunstiajalugu, ühiskonnateadused jne – on loodud iseseisvad akadeemiad. Nii kuuluvad näiteks Austraalia Teaduste Akadeemiasse (Australian Academy of Sciences) vaid loodusteadlased, Ungari Teaduste Akadeemiasse (Magyar Tudományos Akadémia) aga ka humanitaar- ja sotsiaalteadlased.

Kuna inseneriteadused on arenenud ja harunenud, on viimasel ajal mitmes riigis rajatud teaduste akadeemiatest eraldiseisvad inseneriteaduste akadeemiad.

## Eri riikide teaduste akadeemiad

## Vaata ka
* Euroopa Teaduste Akadeemia
* Teadus
* Õpetatud selts
Jeff Conaway

**Jeffrey Charles William Michael Conaway** (5. oktoober 1950 New York – 27. mai 2011 Los Angeles, California) oli USA filminäitleja.

Conaway mängis muusikafilmis "Grease" (1978) Danny (John Travolta) sõpra Kenickiet. Samuti mängis ta telesarjades "Babylon 5" ja "Taxi".

## Välislingid
*
Centerra Gold

**Centerra Gold** on Kanada kullakaevandusettevõte, mille kaevandused paiknevad Aasias. Ettevõtte peakorter asub Torontos.

Ettevõttele kuulub kaks tegutsevat kullakaevandust: Kumtori kaevandus Kõrgõzstanis ja Boroo kaevandus Mongoolias. Arendamisel on teine kaevandus Boroo lähistel, lisaks osaleb ettevõte võimalike kaevanduskohtade uurimises USA Nevada osariigis, Türgis, Venemaal Tõva Vabariigis ja Mongoolias.

2010. aastal tootis ettevõte 678 941 untsi kulda. Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Toronto börsil.

2007. aasta seisuga kuulus ettevõtte aktsiate kontrollpakk (53%) Kanada suurosanikele, 15% Kirgiisi Vabariigile ja 32% väikeaktsionäridele. Kõrgõzstan nõudis aga eelmise valitsuse ajal (2003. aastal) sõlmitud asutamislepingu ümbervaatamist ja 20-protsendilist osalust või rahalist kompensatsiooni.

Ettevõte loodi 100-protsendiliselt Cameco Corporationile kuunud ettevõtte Cameco Goldi baasil, millest emaettevõte soovis vabaneda.

## Viited
Rafael Paasio

**Kustaa Rafael Paasio** (aastani 1906 **Hellström**; 6. juuni 1903 Uskela – 17. märts 1980 Turu) oli Soome poliitik, peaminister 1966–1968 ja 1972. aastal.

Paasio valiti esimest korda Eduskunna liikmeks 1948. aastal. Ta oli aastatel 1963–1975 Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees ja 1966 ning 1970–1972 Eduskunna esimees. 1962 oli ta Sotsiaaldemokraatliku Partei presidendikandidaat.

Tema poeg Pertti Paasio oli aastatel 1987–1991 Soome välisminister (ning aastatel 1975–1979 ja 1982–1996 Eduskunna liige). Pojatütar Heli Paasio oli aastatel 1999–2015 Eduskunna liige.
V

**V** (väiketähena **v**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. V on ladina tähestiku 22. täht. 

Rooma numbrina tähistab V viit.

V-le vastab kreeka tähestikus üpsilon.

U on tekkinud v-tähe variandina.

Eesti vanas kirjakeeles kasutati tänapäeva v asemel w-d. 20. sajandi alguskümnendeil hakkas w-täht järk-järgult asenduma v-tähega, esimesi märke v kasutamise kohta leiab 1905. aastast (Gustav Suits) ja 1907. aastast (Eesti Kirjandus). 1919.–1920. aastal otsustati Eesti Kirjanduse Seltsi keeletoimkonna koosolekutel kasutada w-tähe asemel v-tähte. Sestpeale muutus v-täht eelistatavaks, 1930. aastatel ainusoovitatavaks, ent alles 1930. aastate lõpuks oli ta enam-vähem juurdunud. Ühtlasi tähendas see, et w-täht loeti võõrtäheks.

## Päritolu

## Sümbolina
*V on vanaadiumi tähis.
*V on pinge ühiku voldi tähis.
*v on kiiruse tähis.
*V on ruumala tähis.

## Viited
Lääne oblast (1917–1918)

**Lääne oblast** oli aastatel 1917–1918 Valgevene lääneosas Venemaa vabariigi koosseisu kuulunud haldusüksus. 

Esimese maailmasõja käigus Saksamaa keisririigi vägede poolt vallutati Valgevene lääneosa ning pärast vaherahu sõlmimist Nõukogude Venemaa ja Saksamaa keisririigi vahel Brest-Litovskis moodustati Venemaa võimu alla jäänud Ida-Valgevene kubermangudest (Venemaa poolt vaadates Lääne-Valgevene kubermangudest), Ülevenemaalise Nõukogude Nõupidamise otsusega 1917. aasta märtsis nõukogude võimu toetav haldusüksus.

1918. aasta septembris nimetati Lääne oblast Lääne Kommuuniks.

## Riik ja riigivalitsemine
### Lääne oblasti juhtkond

*1917. aasta septembrist - 30. detsembrini 1917, Aleksandr Mjasnikov, VSDT(b)P Lääne oblastikomitee esimees, (kes valiti VSDT(b)P Loodeoblasti I parteikonverentsil 15.09.1917-18.09.1917)
*27. oktoobrist 1917 - 11. septembrini 1918, Aleksandr Mjasnikov, Lääne oblasti Sõja-Revolutsioonikomitee esimees;
*26. oktoobrist 1917 - jaanuarini 1918, Karl Lander, Lääne oblasti Rahvakomissaride Nõukogu esimees;
*26. oktoobrist 1917 - 17. jaanuarini 1918, Nikolai Rogozinski, Lääne oblasti Täitevkomitee Presiidiumi esimees;
*26. oktoobrist 1917 - jaanuarini 1918, Karl Lander, Lääne oblasti ja Läänerinde Sõja-Revolutsioonikomitee esimees; 
* 17. jaanuar 1918 - 11. september 1918, Aleksandr Mjasnikov, Lääne oblasti Täitevkomitee esimees;
*jaanuar 1918 - 10. aprill 1918, Moissei Kalmanovitš (*Калманович Моисей Иосифович*), Lääne oblasti Rahvakomissaride Nõukogu esimees;

### Lääne oblasti territoorium
Lääne oblasti pealinn oli 1917. aasta juunist kuni 19. veebruarini 1918 Minsk; pärast seda aga viidi pealinn üle Smolenskisse, kus oblasti pealinn asus kuni oblastist Lääne Kommuuni moodustamiseni septembris 1918. aastal.

Lääne oblasti koosseisu kuulusid moodustamisel:
*Vilno kubermang, keskusega Vilno linn;
*Vitebski kubermang, keskusega Vitebski linn;
*Mogiljovi kubermang, keskusega Mogiljovi linn;
*Minski kubermang, keskusega Minski linn.

1917. aasta novembris alanud Venemaa kodusõja käigus vallutati osa nõukogude võimu kontrolli all olnud kubermange nõukogude võimu vastaste vägede poolt ning 27. novembriks 1917 oli Lääne oblasti nõukogude võimuorganite kontrolli all ainult: 
* Vilno kubermang, Vilno linnaga ja 
*Minski kubermang, Minski linnaga.

12. märtsil 1918 vallutati Mogiljovi kubermang Poola vägede poolt.

1918. aasta aprillis liideti Lääne oblastiga Nõukogude Punaarmee poolt vallutatud Smolenski kubermang.
Türi Muusikakool

**Türi Muusikakool** on muusikakool Järva maakonnas Türil aadressil Hariduse tänav 1.

Muusikalise põhihariduse andmine Türil algas 1973. aastal, kui loodi Paide Lastemuusikakooli Türi filiaal. Õppetöö toimus Türi Keskkooli vanas ja uues majas. 1981/1982. õppeaastal anti kooli käsutusse vana polikliiniku maja aadressil Paide tänav 16.

Iseseisev Türi Muusikakool loodi 1. septembril 1990.

24. augustil 2007 pandi nurgakivi Türi Lastemuusikakooli uuele õppehoonele, mis avati 2008. aastal ja mis oli ehitatud spetsiaalselt muusikakooli vajadustest lähtuvalt Türi Kultuurimaja juurdeehitusena. 

Koolis õpetatakse järgmisi pille: klaver, akordion, viiul, tšello, flööt, plokkflööt, oboe, kitarr, saksofon, klarnet, altsarv, trompet, eufoonium, metsasarv, tromboon, löökpillid. 

## Direktorid

* 01.09.1990-1.06.1994 Aja Varblane
* alates 2.06.1994 Silja Aavik

## Viited

## Välislingid
* Türi Muusikakooli veebisait
Inna Roostfeld

**Inna Roostfeld** (ka **Rostfeldt**; 28. juuli 1914 Narva-Jõesuu, Eesti – 23. mai 2011 East Killingly, Connecticut, USA) oli eesti esimene naislendur, kes sooritas eksami Eestis.

Inna Roostfeld sündis Narva-Jõesuus. Tema lapsepõlves elas pere talviti Peterburis. Pärast Tartu rahulepingu sõlmimist kolisid ta vanemad Eestisse. Ta lõpetas Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Gümnaasiumi viimases klassis asus ta tööle lennubaasi töökotta ja järgmisel suvel pani end kirja lennukursustele. Ta ei lasknud end heidutada sellest, et samal suvel hukkus lennuõnnetusel tema lennuohvitserist hea sõber ning tema enda esimene lend lõppes maandumisel õppelennuki ninalikeeramisega. 13. detsembril 1934, päev pärast suurt lumesadu sooritas ta aga edukalt eksamilennu, kusjuures polnud ta varem tõusnud õhku lennukiga, millel on all suusad.

Aastatel 1938–1939 õppis ta Varssavi Tehnikaülikoolis masinaehituse osakonnas lennukite konstrueerimist. Alanud teise maailmasõja tõttu jätkusid õpingud Tallinna Tehnikaülikoolis; praktikal oli ta Franz Krulli masinatehase ja Aviotehase (mis oli varem lennubaasi töökoda ning kus ehitatud lennukeid lendasid ka järgnenud sõja-aastatel) osakondades.

1944. aastal põgenes ta koos ema ja õega Saksamaale, tema isa, kes jäi Eestist lahkumisega hiljaks, suri kurnavates tingimustes Gulagi koonduslaagris. Ta omandas 1948. aastal Saksamaal insenerihariduse ja siirdus järgmisel aastal USA-sse. Seal töötas ta algul lapsehoidja ja teenijana, seejärel majapidajana haiglas. Pärast seda pääses ta joonestajaks tekstiilimasinaid tootvasse vabrikusse. Inseneriametit pidas ta mitmes firmas 70. eluaastani.

## Isiklikku
Tema isa Bernhard Roostfeld oli 1920. aastatel minister mitmes Eesti valitsuses, 1930. aastatel tõusis ta Pikalaenu Panga direktoriks ja oli aastatel 1938–1940 Riigikogu liige; ema Alma Roostfeld oli lastearst. Onu Roman Roostfeld oli esimese maailmasõja kangelane, Georgi mõõgaga autasustatu. Ameerikas olles abiellus Inna laevakapten Lorentsiga ja neil oli kaks last.

## Välislingid
*Suri Eesti esimene naislendur
*Suri Eesti Vabariigi esimene naislendur - Inna Roostfeld
*90 aastat lennukoolitust Eestis
*Inna Roostfeld ohvitseride andmekogus
593

**593. aasta**

## Sündmused
*Langobardide kuningas Agilulf vallutas Rooma. Paavst Gregorius I lubas linna rüüstamise vältimiseks kuningale tribuudi maksmist.

## Sündinud
*Jomei, Jaapani keiser

## Surnud
*...
592

**592. aasta** (**DXCII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas teisipäeval. Arvu 592 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Guntram I järel saab Frangi kuningaks tema poeg Childebert II

## Sündinud
*...

## Surnud
*Silvia
*Sushun, Jaapani keiser
Langenfeld

**Langenfeld** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Asub Düsseldorfist kagus.

## Viited

## Välislingid

*Langenfeldi koduleht
ENTA

**ENTA** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Eesti Noorte Teaduste Akadeemia]]**
***[[Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia]]**
Arno Arrak (teadlane)

**Arno Arrak** (25. märts 1927 Tallinn – 5. detsember 2021) oli Eesti päritolu USA spektrokeemik.

Arrak õppis Tallinnas Inglise kolledžis. Teise maailmasõja ajal andis ta end Saksamaal ameeriklastele sõjavangi. Inglismaal telliskivivabrikus töötades sai Arrak stipendiumi õpinguteks USA-s Dartmouthi kolledžis, kus õppis keemiat ja zooloogiat. Seejärel õppis ta Columbia ülikoolis New Yorgis füüsikat ja Pratti inseneriteaduse ülikoolis tuumainseneriteadust.

Arrak on töötanud spektrokeemilise analüüsi alal, sealhulgas üheksa aastat ettevõttes Grumman Aerospace, mis ehitas Apollo kuumoodulit. Grummani-aegse teadustöö teemal on ta esinenud konverentsidel Ameerikas ja Euroopas. Tema sulest on ilmunud ka artikleid Reinholdi spektroskoopiaentsüklopeedias "Encyclopedia of Spectroscopy". 1990. aastal läks Arrak pensionile.

Arrak oli kliimaskeptik ning 2011. aastal avaldas ta nõudetrükikirjastuses Createspace selleteemalise raamatu "What Warming?: Satellite View of Global Temperature Change".
## Isiklikku
Arno Arrak oli kunstnike Henno ja Jüri Arraku vanem vend, kunstnik Arno Arraku onu.

## Artikleid
* "A New Density Function Based on the Poisson Distribution for the Characteristic Curve and Linear ar Very Low Densities" Applied Spectroscopy, Volume 11, 1957, pp. 38-43
* "Turbidity Effect in Spectrum Line Photometry" Applied Spectroscopy, Vol. 16, Issue 4, pp. 124-127 (1962) 
* "Calculating board incorporating a linear density transform" Spectrochimica Acta, vol. 21, issue 10, p. 1859 (1965)
* "Religious divisions" Nature, Volume 365, Issue 6446, pp. 484 (1993) 
* "Nuclear Ukraine" Nature, Volume 367, Issue 6459, pp. 110 (1994) 
* "War: no time for dissent" Nature 414, 687 (13 December 2001)

## Viited

## Välislingid
* Olavi Kärner, Anto Raukas "Teaduse ja ebateaduse piirimaadelt teadusse" Horisont 3/2010 (raamatuarvustus)
* Priit Pullerits ["Eesti teadlane: inimeste süül kliima küll ei soojene!" Postimees, 7. november 2009
* http://books.google.com/books?id=nLRsewAACAAJ&dq=arno+arrak&hl=en&ei=AOvhTfnfAcnIswaTkuTzBQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA "What Warming?: Satellite View of Global Temperature Change", Google Books
Sigur

**Sigur** (*Cichorium*) on taimeperekond korvõieliste sugukonnas.

Siguri perekonda kuuluvad kaks kultuurliiki: harilik sigur (*Cichorium intybus*) ja endiiviasigur (*Cichorium endivia*) ning erinevate määratluste järgi neli kuni kuus vabas looduses kasvavat liiki.

## Välislingid

*
Margiplokk

**Margiplokk** (filatelistide keeles lihtsalt **plokk**) on äärisega ümbritsetud postmark või markide sari, mis on välja antud näiteks mingi tähtpäeva puhul või mingi isiku mälestuseks.

Plokiks nimetatakse ka mitme ühesuguse margi lahtirebimata kogumit, näiteks neliplokki.
Tervikasi

**Tervikasi** on kirjaümbrik või postkaart, millele on trükitud maksetähis, näiteks postmargi kujutis. Tervikasja soetamisel tuleb tasuda korraga nii ümbriku või postkaardi hind kui ka postimaks ning see tähendab, et saadetise postikulu on juba tasutud ja eraldi pealekleebitavat maksetähist vaja ei ole.

## Eestis

Eesti Posti tervikasjadel on maksetähisel nominaal (hind) või märge “Postimaks tasutud kõikidesse maadesse saatmisel” või “Postimaks makstud Eestis saatmisel”.

Esimene tervikasi Eestis ilmus aastal 1923 ning neid tehti kuni Teise maailmasõjani aastal 1940. Uuesti hakati tervikasju välja andma aastal 1999.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Posti tervikasjad
Postitempel

**Postitempel** on tempel postisaadetiste (näiteks kirjade ja postkaartide) ja postidokumentide kustutamiseks või selle jäljend. 

Postitempel on harilikult ümmargune ja sellel on peale postiasutuse nime ka südamikus muudetavad kuupäevad. 

Esimest korda kasutati postitemplit Inglismaal 1661. 

## Välislingid
*Postitemplid Eestis, www.viki.filateelia.ee
*Eesti postitempleid 1918–1940
Epidermofüütia

**Epidermofüütia** on naha seenhaigus. Haigustekitaja on seen *[[Epidermophyton floccosum]]*. Nakatumine toimub otsese kontakti teel haige inimese, tema riietusesemete või niiskete põrandapindade (duširuumis, pesuruumis) kaudu. Haigusnähtudeks on varvaste- ja sõrmedevahelised põletikulised lõhed, põletikuline-valulik nahk, nahavillikesed, lagunevad-kahjustatud varba- ja sõrmeküüned, tugev sügelus. Kaugelearenenud vormi korral on ravi väga raske ja võib viia töövõime tugevale langusele. Tõrjevahendiks on oma puhtad jalanõud ja jalgade-käte hügieen ning vaid oma riiete, jalanõude ja kammi-hambaharja-raseerimisvahendite kasutamine, liighigistamise vältimine.
43 eKr

**Aasta 43 eKr**

Sajandid: 2. sajand eKr - **[[1. sajand eKr]]** - 1. sajand

Kümnendid: 90. aastad eKr 80. aastad eKr 70. aastad eKr 60. aastad eKr 50. aastad eKr **[[40. aastad eKr]]** - 30. aastad eKr - 20. aastad eKr 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 

48 eKr 47 eKr 46 eKr 45 eKr 44 eKr - **43 eKr** - 42 eKr 41 eKr 40 eKr 39 eKr 38 eKr 
----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* 20. märts – Publius Ovidius Naso

## Surnud
* 7. detsember – Marcus Tullius Cicero
J.E.P.P.S

**J.E.P.P.S.** oli Kuressaare Gümnaasiumi noormeestest koosnev ansambel, mis tegutses aastatel 2005–2008.

## Liikmed
*Erko Niit, tenor, 2005–2006
*Preedik Lemba, bass, 2005–2006
*Preedik Heinmaa, bariton, 2005–2008
*Jako Niit, tenor, kontratenor, 2005–2008
*Sander Maripuu, tenor, kontratenor, 2005–2008
*Kusti Lemba, bariton, 2006–2008
*Reimo Rand, bass, 2007–2008

## Saavutused
*Alo Mattiiseni muusikapäevad 2006 – meesansamblite arvestuses 1. koht 9,17 punkti 10-st.
*Alo Mattiiseni muusikapäevad 2007 – meesansamblite arvestuses 1. koht 7,93 punkti 10-st.
*Alo Mattiiseni muusikapäevad 2008 – *Grand Prix*, 10 punkti 10-st.

Arvukatel esinemistel esineti ministritele, Estonia Kontserdisaalis ja mujalgi.

## Välislingid
*No lõpuks ometi! Saarte Hääl, 14. märts 2008.
Ago Rooseste

**Ago Rooseste** (kuni 1934. aastani **Alfred Rosenberg**; 6. jaanuar 1900 Aseri – 24. november 1987 Tallinn) oli Eesti spordipedagoog.

## Välislingid
*
August Tõnurist

**August Tõnurist** (ka **August Tenorist**; 22. jaanuar (vkj)/ 3. veebruar 1869 Mäetaguse vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 7. märts 1943 Paide) oli eesti kooliõpetaja, kirjanik ja kodu-uurija.

Ta sündis vabadiku-käsitöölise peres. Ta õppis Iisaku kihelkonnakoolis ja Narva Linnakoolis, kust sai ka kooliõpetaja kutse.

1886/1887. õppeaastal töötas ta Võrnu koolis abiõpetajana. Aastatel 1887–1890 töötas ta õpetajana Uus-Sõtke koolis. Aastatel 1890–1896 töötas ta õpetajana Vasavere koolis.

Kolis seejärel Narva ning töötas õpetajana Narva Peetri kiriku koolis, inspektorina Narva kommertsgümnaasiumis, olles samal ajal ka Narva rahvaülikooli inspektor. Aastail 1921–1936 oli ta Narva 6. algkooli juhataja.

## Looming
Tema sulest on pärit raamatud: novellikogu "Kriipsud", "Kui loodeti" (1909), jutustas "Patuoinas" (1914), "Valgus ja varjud" (1923), "Novelle ja miniatüüre" (1933), "Rüütel Karupea" (1934), "Suvemotiive" (1934), ajalooteosed "Narva" (1912),"Lühike Narva ajalugu" (1921) ning "Narva lossid ja muinasjutud" (1925), "Sõjapõgeneja päevik" (1924), "Narva vanad mälestused" (1925), "Vana koolmeister jutustab" (1935), "Endised" (1936) ja "Narva tules" (1938).

## Tunnustus
*1935 – Eesti Punase Risti teenetemärk (II järgu II aste)

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Paide Reopalu kalmistul
Harilik sigur

**Harilik sigur** (*Cichorium intybus*) on korvõieliste sugukonda siguri perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline rohttaim. 

Sigur õitseb juunist septembrini ja on putuktolmleja. Ravimina kasutatakse kogu taime. Sigurit tuntakse eelkõige kohvi aseainena ja seedetegevuse parandajana.

Eesti rahvapärased nimetused on **tsigur**, **seekoor**, **sigguri-juured** ja **tsikur**.

## Botaaniline kirjeldus
Harilik sigur on mitmeaastane 20–120&nbsp;cm kõrgune rohttaim. Taimel on jäme sammasjuur, mis tungib küllaltki sügavale, ning sellel lühike harunenud risoom. Vars on püstine ja karedakarvaline. Lehed on pooleldi varreümbrised ja ebakorrapäraselt sulghõlmised.

Helesinised (mõnikord valged või roosad) keelõied moodustavad 3–5&nbsp;cm läbimõõduga korvõisikuid, mis asetsevad üksikult või mitmekaupa varre ja selle harude tipul ja ülemiste lehtede kaenlas.

Vili on 3–5-tahuline seemnis. Lehtede või varre murdmisel eritub valget piimmahla.

## Kasvukohad

Eestis on harilik sigur levinud lääne- ja põhjaosa lubjarikastel aladel. Kasvab peamiselt umbrohuna kuivadel teeservadel, niitudel, elamute ümbruses ja prahipaikadel. Sigur on suhteliselt külmakindel, eelistab täispäikest ja viljakat mulda. Varem kasvatati aedades ka kultuurtaimena.

## Droog

Hariliku siguri droogiks on juur ja ürt.

Juurte kogumine toimub sügisel septembris-oktoobris, puhtakspestud juured tükeldatakse ja kuivatatakse temperatuuril 50–60&nbsp;°C.

Lehti ja ürti varutakse õitsemise ajal. Selleks lõigatakse umbes 15&nbsp;cm pikkuselt maha õite ja lehtedega ladvaosa ning kuivatatakse temperatuuril 40–50&nbsp;°C.

### Keemiline koostis
Siguri juurtes on suurel hulgal inuliini (mõningail andmeil koguni 40–60%), see lahustub kuumas vees. Lisaks on juurtes veel C-, B-, ja E-vitamiini, koliini, valke, rasvu, pektiini, parkaineid, mineraalsooli ja hulgaliselt mikroelemente.

## Kasutamine
### Kasutamine ravimtaimena
Tänapäeval kasutatakse harilikku sigurit meditsiinis isutuse ja seedehäirete korral. Siguri juured suurendavad söögiisu, ergutavad seedimist ning soodustavad sapi teket ja nõristust. Lehtede ja juurte vesitõmmis aitab podagra, liigesereuma ja hemorroidide korral. Eesti rahvameditsiinis juuakse siguri õitest tehtud teed lahtistava toime eesmärgil. Aasia meditsiinis teatakse siguri ürdil ja juurtel olevat diureetiline ja palavikku alandav toime.

Välispidiselt toimib juuretõmmis põletikuvastaselt ja mitmete nahahaiguste, -löövete ja mädaste haavandite paranemist soodustavalt. Kehvveresuse korral on soovitatav juua värsket sigurimahla.

### Muud kasutusalad
Juursiguri lihavaid, suhkrut ja inuliini sisaldavaid kibedamaitselisi juuri kasutati röstitult kohvisegudes. Noored sigurilehed sobivad tarvitamiseks ka salatina.

## Viited
Bernhard Roostfeld

**Bernhard Aleksander Roostfeld** (ka **Roostfeldt** ja **Rostfeld**; 5. jaanuar 1885 Jõhvi vald, Virumaa – 26. jaanuar 1948 Karaganda, Kasahstan) oli Eesti Vabariigi riigi-, valitsus- ja majandustegelane.

Roostfeldi isa on pärit Vigala kihelkonnast, kuid oli läinud Virumaale mõisavalitsejaks. Ta õppis aastatel 1895–1903 Narva gümnaasiumis. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastatel 1903–1908 Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist õppis ta aastatel 1908–1910 Moskva Põllumajanduse Akadeemias. Pärast seda töötas ta aastani 1917 Peterburi maakonna semstvo agronoomina, olles ühtlasi Peterburi Põllumeeste Seltsi juhatuse liige. Aastatel 1917–1920 oli ta Peterburi Kooperatiivide Keskühisuse juhatuse liige. Ta pöördus aastal 1920 tagasi kodumaale ning oli ETK põllumajandustarvete osakonna juhataja. 

Roostfeld oli põllutööminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (25. jaanuarist 1921 – 21. novembrini 1922), olles veel 26. jaanuarist 1921 toitlusministri ja 23. novembrist 16. detsembrini 1921 teedeministri kohusetäitja. Põllutööminister oli ta ka järgnevas, Juhan Kuke valitsuses (21. novembrist 1922 – 2. augustini 1923). Konstantin Pätsi teises valitsuses (2. augustist 1923 – 26. märtsini 1924) oli ta kaubandus- ja tööstusminister.

Roostfeld oli aastatel 1924–1928 ETK ja aastatel 1928–1938 Pikalaenu Panga direktor. Aastatel 1936–1939 oli ta kirjastusosaühingu Postimees juhatuse esimees. 

Roostfeld oli 7. aprillist 1938 – 5. juulini 1940 oli ta Riiginõukogu liige.

## Tunnustus
*1922 - Soome Valge Roosi Rüütiordu I klassi komandör
*1938 - Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa Alma Roostfeld oli lastearst, tütar Inna oli masinaehitusinsener ja esimene Eestis litsentsi saanud naislendur. Tema vend Roman Roostfeld oli Esimese maailmasõja kangelane, Georgi mõõgaga autasustatu.

## Viited
Harilik võrm

**Harilik võrm** (*Cuscuta europaea*) on parasiittaim võrmi perekonnast, kassitapuliste sugukonnast.

## Välislingid
*
Liivatee-võrm

**Liivatee-võrm** (*Cuscuta epithymum*) on parasiittaim võrmi perekonnast, kassitapuliste sugukonnast.

## Välislingid
*
Maavitsalaadsed

**Maavitsalaadsed** (*Solanales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 5 sugukonda:
**Convolvulaceae* – kassitapulised
**[[Hydroleaceae]]*
**[[Montiniaceae]]*
**Solanaceae* – maavitsalised
**[[Sphenocleaceae]]*
Lembit Lõhmus

**Lembit Lõhmus** (sündinud 25. septembril 1947 Mustlas) on eesti graafik. 

Õppis 1969–1975 Tartu Kunstikoolis ja Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas kunstnik-ruumikujundajana *[[cum laude]]*. Töötas aastatel 1975–1977 Eesti Kunstimuuseumis tarbekunstiosakonna juhatajana. Oli aastatel 1977–1988 sisustusarhitekt Eesti Projektis ja Kommunaalprojektis. Aastatel 1989–2003 tegutses vabakutselise graafikuna, 2003–2010 töötas Eesti Postmargis kunstnikuna ning jäi 2010. aastal pensionile.

Oli 1989–1992 Tallinna Eksliibriseklubi president. Aastast 2006 on Lembit Lõhmus Rahvusvahelise Eesti Filatelistide Seltsi Estonia auliige, 2011. aastast Tarvastu valla aukodanik.     

Loonud üle 500 eksliibrise ning väikegraafikat puu-, vase- ja terasegravüüris. Postmarke (enam kui 200) teinud kuuele riigile – NSV Liit, Eesti, Rootsi, Läti, Leedu ja Kasahstan[1]. Eksliibriseid loonud 28 riigi kogujatele.

Lembit Lõhmus on Eesti euromüntide reversi kujunduse autor.

## Tunnustus
* 2025 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*viki.filateelia
*Euroveeb

;Meedias
*Lembit Lõhmus: kunstnik, kelle töid enim lakutakse Eesti Päevaleht, 8. aprill 2006
*LEMBIT LÕHMUS:usun, et arvuti tähtsus kunstis on nullilähedane Sakala, 29. juuli 2006
*Merilin Pärli, Intervjuu | Graafik Lembit Lõhmus: margikunst ei ole marginaalne! ERR, 22. september 2017
* Tundmatu kunstnik, kelle töid teavad kõik kultuur.postimees.ee, 29. september 2017
Ferenc Mádl

**Ferenc Mádl** (29. jaanuar 1931 Bánd – 29. mai 2011 Budapest) oli Ungari poliitik ja õigusteadlane. Ta oli 2000–2005 Ungari president. Ta ei kuulunud ühtegi parteisse ja valiti presidendiks sõltumatu kandidaadina parlamendis kolmandas valimisvoorus.

Aastatel 1973–2000 oli ta Loránd Eötvösi Ülikooli professor. 1993. aastast oli ta Ungari Teaduste Akadeemia akadeemik. 1993–1994 oli ta Ungari kultuuri- ja haridusminister.

Ta külastas Eestit 2000. ja 2004. aastal.

## Tunnustus
*1999 Széchenyi auhind
*1999 Auleegioni orden
*2000 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2001 Valge Kotka orden
*2002 Valgetähe ketiklassi teenetemärk
*2004 Tallinna Tehnikaülikooli audoktor

## Välislingid
*Elulugu Ungari presidendi kodulehel (ungari keeles)
*Ungari president kutsub Soomet, Eestit ja Ungarit toetama hõimurahvaste identiteedivõitlust
Jääger (täpsustus)

**[[Jääger]]** (saksakeelsest sõnast *Jäger*) tähendab elukutselist kütti, kuid ka kütiväeosa liiget (Soome jäägriliikumine, Eesti kütiväed, Läänemaa Vabatahtlik Jäägrikompanii jts).

Feldjääger on ajalooliselt tähendanud sõjaväe või valitsuse kullerit; tänapäeva saksa keeles on *Feldjägern* sõjaväepolitsei.

Piltlikus tähenduses on *jääger* liitsõnades *hoorajääger* ja *naistejääger*, mis tähendavad naistekütti.

**[[Jääger (perekonnanimi)|Jääger]]** perekonnanimi.

## Vaata ka
* Jaager
* Jaeger
* Jeger
* Jäger