open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Belgradi lipp

**[[Belgrad]]i lipp** põhineb aastal 1931 loodud Belgradi vapi kujundusel, mille autor on Serbia kunstnik Đorđe Andrejević-Kun. Lipul on kasutatud kolme Serbia lipu värvi: punast, sinist ja valget. Belgradi lipul kujutatu moodustab ka osa Belgradi vapist.

## Ajalugu

Belgradi tänapäevase vapi ajalugu algab aastast 1931, mil kogunes kunstnikest, heraldikutest, professoritest, kindralitest ja riigisekretäridest koosnenud komitee, mis pani paika vapile esitatavad nõuded. Seejärel võitis suure ülekaaluga kunstnik Đorđe Andrejević-Kuni kujundatud vapp. Vapp trükiti esimest korda ära ajakirja "Beogradske opstinske novine" 1932. aasta 1. numbris.

Aastal 1932 heisati esimest korda ka Belgradi uut vappi kujutav lipp. Ent arvatakse, et tegemist oli ühekordseks otstarbeks valmistatud lipuga, mida hiljem ei kasutatud. Aastal 1991 taastati nii vana vapp kui ka lipp. Vapile ja lipule tehti seejuures kolm väiksemat muudatust nende paigutuses. Lipu ja vapi taastamise töörühma kuulus ka Đorđe Andrejević-Kuni tütar Mira Kun.

## Värvide ja kujundite tähendus
Sinine sümboliseerib lootust ja usku paremasse tulevikku. Maapinna punane sümboliseerib Serbia rahva kannatusi ja võitlust vabaduse nimel. Kaks valget horisontaalset riba kujutavad Sava jõge ja Doonau jõge, mis on Belgradi tugevuse sümboliteks (vastavalt heraldika reeglitele on jõgesid kujutatud valgelt).

Kuna Belgradi serbiakeelne nimi *Beograd* tähendab "valget linna", on lipul ka valged müürid ja tornid. Müürid tähistavad kaubandusega tegelevat linna ja tornid ning avatud värav sümboliseerivad avatud turgu. Lipul kujutatud laev, milleks on Vana-Rooma trireem, on linna antiikaja perioodi sümbol.

## Viited
Tartu Brass

**Tartu Brass** on Tartus tegutsev puhkpilliansambel.

Ansambli juht on Margus Kasemaa.

## Liikmed
*Tanel Aavakivi (trompet)
*Rasmus-Krister Tuisk (trompet)
*Kristiina Luik (metsasarv)
*Hannes Metssalu (metsasarv)
*Gunnar Pettaig (tromboonid)
*Artur Kiik (tromboonid)
*Urmas Himma (tuuba)

## Viited
Dukla mäekuru

**Dukla mäekuru** (slovaki keeles *Dukliansky priesmyk*, poola keeles *Przełęcz Dukielska*, ungari keeles *Duklai-hágó*, tšehhi keeles *Dukelský průsmyk*) on strateegilise tähtsusega mäekuru Ida-Karpaatide Laboreci mägismaal.

## Kirjeldus
Mäekuru asub Poola ja Slovakkia vahelisel piiril Lemkivštšina piirkonnas. Kuru ei ole ka kaugel Ukraina läänepiirist.

Mäekuru, mis asub kõrgusel 502 meetrit üle merepinna, on Karpaatide peamise mäestiku kõige madalamal asuv mäekuru. Poola Dukla linnast lõunas ja Slovakkia Prešovi linnast kirdes asuvat mäekuru peetakse piirkonnaks, kus kohtuvad ida- ja lääneslaavi kultuurid.

## Ajaloolisi fakte
17. sajandil oli mäekuru lemko rahvusest röövli ja rahvakangelase Andri Savka tegevuspaigaks.

Dukla mäekurus toimusid suured lahingud nii esimese kui ka teise maailmasõja idarinnetel. 1944. aasta 8. septembrist kuni 28. oktoobrini leidis seal aset Dukla mäekuru lahing.

## Välislingid
* Military History - Northeast Slovakia 1944 Annotated Soviet Battle Maps & Topographical Maps for Eastern Czechoslovakia (Slovakia) including Dukla Pass. Dukla mäekuru piirkonna kaarte.
* Battle for Dukla Pass. Dukla mäekuru lahingu kirjeldus.
Taivo Uffert

**Taivo Uffert** (27. august 1937 Tartu – 19. aprill 2019) oli eesti tööstusjuht, füüsik ja pedagoog.

Ta sündis aastal 1937 Tartus. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu Ehitustehnikumi. Aastal 1962 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsikuna.

Ta töötas aastatel 1963–1986 H. Pöögelmanni nimelises Elektrotehnika Tehases, seejuures aastatel 1974–1977 peainsenerina ja aastatel 1977–1986 direktorina. Seejärel töötas ta kalurikolhoosis Lääne Kalur. Hiljem on ta töötanud Pelgulinna Gümnaasiumis õpetajana.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on kaks poega.

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Tallinn Brass

**Tallinn Brass** oli Eesti vaskpilliansambel.

Ansambli asutas 1994 Jüri Leiten. Leiten oli ka ansambli direktor ja kunstiline juht.

## Liikmed
*Jüri Leiten, trompetist

## Viited
Lagrange'i mehaanika

**Lagrange'i mehaanika** (inglise keeles *Lagrangian mechanics*) on klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harudest (teine on Hamiltoni mehaanika). 

Lagrange'i mehaanika alused esitas Joseph-Louis Lagrange oma 1788. aastal ilmunud klassikalises teoses "Mécanique analytique" ("Analüütiline mehaanika"). Selles üldistas ta klassikalise mehaanika põhiprintsiibid ja esitas liikumisvõrrandid nn Lagrange'i võrrandite kujul.

Lagrange'i mehaanikas tuletatakse osakeste süsteemi trajektoor Lagrange'i võrrandite lahendamisel ühest kahest vormist, kas Lagrange'i esimest järku võrranditest või teist järku võrranditest. Igas juhtumis matemaatiline funktsioon, mida nimetatakse lagranžiaaniks, on üldistatud koordinaatide, nende tuletiste aja järgi  ja aja funktsioon ning sisaldab teavet süsteemi dünaamika kohta.

## Vaata ka
*Relativistlik Lagrange'i mehaanika
Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon

MTÜ **Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon** (lühend EAA) on Eesti agraarökonomiste ühendav organisatsioon.

EAA kanti Äriregistrisse 1999. aastal

EAA on koos teiste põllumajandusorganisatsioonidega korraldanud Maaelufoorumit.

## Vaata ka
*Euroopa Agraarökonomistide Assotsiatsioon

## Viited
Lagrange (täpsustus)

__NOTOC__

**Lagrange** võib tähendada järgmist:
*Lagrange (perekonnanimi)
****[[Lagrange|Joseph-Louis Lagrange]]**, itaalia matemaatika ja astronoom

## Vaata ka
Joseph-Louis Lagrange'i järgi on nimetatud mitmeid matemaatika ja füüsika asju:
;matemaatikas
***[[Lagrange'i alammuutkond]]** on alammuutkond sümplektilises geomeetrias 
***Lagrange'i funktsioon** on  kas 1) tuum või 2) Lagrange'i ülesanne (Lagrange'i funktsioon)
***Lagrange'i interpolatsioonivalem** ehk **[[Lagrange'i polünoom]]** on  valem erinevates interpolatsioonisõlmedes
***[[Lagrange'i jääkliige]]** on Taylori valemi jääkliige
***[[Lagrange'i keskväärtusteoreem]]** ehk **Lagrange'i keskväärtusvalem** on matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi 
***[[Lagrange'i korrutaja]]** ehk **Lagrange'i meetod** on  teatav meetod tingliku ekstreemumülesande lahendamiseks
***[[Lagrange'i meetod]]** on  kas 1) Lagrange'i korrutaja, 2) konstantide varieerimise meetod või 3) teatud meetod ruutvormide teisendamiseks
***[[Lagrange'i polünoom]]**  ehk **Lagrange'i interpolatsioonivalem** on  valem erinevates interpolatsioonisõlmedes
***[[Lagrange'i samasus]]** on  mistahes reaalarvude kohta kehtiv võrdus
***[[Lagrange'i süsteem]]** on mõiste, mis seotud Euleri-Lagrange'i diferentsiaaloperaatoriga
***Lagrange'i teoreem**, vaata Lagrange'i teoreem (täpsustus) 
***Lagrange'i võrrand**, vaata Lagrange'i võrrand (täpsustus)
****[[Euleri-Lagrange'i võrrandid]]**, vaata Lagrange'i võrrand (täpsustus)
***Lagrange'i ülesanne** ehk **[[Lagrange'i funktsioon]]** on variatsioonarvutuse üks põhiülesannetest
***[[Euleri-Lagrange'i diferentsiaaloperaator]]** on diferentsiaaloperaator

;füüsikas
***[[Lagrange'i koherentne struktuur]]** on dünaamiliste süsteemidega seotud mõiste
***[[Lagrange'i mehaanika]]** on klassikalise mehaanika reformulatsioon  
***[[Lagrange'i punktid]]** on libratsioonipunktid  
***Lagrange'i väljateooria** ehk **[[lagranžiaan]]** on klassikalise väljateooria formalism, Lagrange'i mehaanika väljateoreetiline analoog  
*** [[Relativistlik Lagrange'i mehaanika]] ** on Lagrange'i mehaanika rakendus relatiivsusteoorias.

;muud
*Lagranžiaan
Tallinna moenädal

**Tallinna moenädal** (inglise *Tallinn Fashion Week*, *TFW*) on Tallinnas toimuv moeüritus. Üritust korraldab Eesti Moedisaini Liit.

Üritusel antakse üle auhind Kuldnõel.

## Vaata ka
*Tallinna moepäevad

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tartu Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon

**(Tartu) Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon** (lühend EDA) on Tartus tegutsev Eesti naisorganisatsioon.

EDA annab välja kahte aunimetust: Tartu Edukas Daam ja Tartu Aastate Daam.

## Tartu Edukas Daam

*2025 Liivi Raudsepp
*2024 Liis Tiisvelt
*2023 Airi Liiva
*2022 Krista Fischer ja Julia Beljajeva
*2021 Erika Pääbus (Tartumaa Kambja valla Andre juustufarmi perenaine)   
*2019 Külli Lokko
*2018 Ruth Oltjer, Kristiina Ehin 
*2017 Anneli Kolk 
*2016 Leida Kikka 
*2015 Tiia Karelson 
*2014 Ly Mikheim
*2013  Triin Jagomägi 
*2012  Triin Anette Kaasik 
*2011  Marju Unt 
*2010  Kadri Leivategija 
*2009  Karin Jaanson 
*2008  Kadri Leppoja 
*2007  Olga Aasav 
*2006  Janika Mölder 
*2005  Merike Kaunissaare 
*2004  Tiia Toomet 
*2003  Laine Randjärv 
*2002  Tiiu Reek 
*2001  Tiiu Sild

## Tartu Aastate Daam
*2025 Maaja Vadi 
*2024 Rutt Maantoa
*2023 Sirje Karis
*2022 Krista Aru 
*2021 Vaike Uibopuu 
*2020 Ene Ergma 
*2019 Helvi Jürisson
*2018 Lehte Hainsalu
*2017 Elena Poznjak-Kõlar
*2016 Anne Mägi
*2015 Mall Krebstein
*2014 Tiina Talvik
*2013 Anne Luik
*2012 Ene-Margit Tiit
*2011 Marju Lauristin
*2010 Aili Paju
*2009 Hele Everaus

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Denislane

**Denislane** ehk **Denissi inimene** (ladina keeles *Homo sapiens denisovan*) on inimese väljasurnud liik või alamliik.

Denissi inimeste olemasolu kirjeldati esimest korda 2010. aastal ilmunud teadusartiklis, kui Lõuna-Siberist Altai mäestiku piirkonnast Denissovi koopast leitud sõrmeluude DNA analüüs näitas nende erinemist nüüdisinimeste ja neandertallaste omadest. 2012. aastal avaldati ka täpne DNA profiil.

2019. aastal anti teada, et Tiibetist Baishija karstikoopast leitud poolik lõualuu kuulus samuti denissi inimesele. See lõualuu arvatakse olevat vähemalt 160 000 aastat vana. Kuigi kohalik munk leidis selle 1980. aastal ja andis selle edasi Lanzhou Ülikoolile, jõudis see teadlaste huviorbiiti alles 2010. aastatel.

Tiibetist leitud lõualuu annab vihjeid tulevasteks avastusteks. Näiteks sarnaneb lõualuu Penghu saarte ja Taiwani vahelt leitud Penghu 1 nime kandvale lõualuu fragmendiga. Samuti peetakse võimalikuks, et kuna Baishija karstikoobas asub 3280 meetri kõrgusel merepinnast, siis võivad Kõrgõzstanis umbes 2000 meetri kõrgusel asuvast Sel’unguri koopast pärit leiud, mis arvati varem kuuluvat neandertallastele, kuuluda hoopis Denissi inimestele.

Denislased eraldusid neandertallastest vähemalt 400 000 aastat tagasi. Kui neandertallased levisid Euroopas ja Aasia lääneosas, siis Denissi inimesed eelkõige Aasias.

On tuvastatud, et neilt pärineb ligi 5% kaasaegsete Ida-Indoneesia, Paapua ja Austraalia põliselanikele iseloomulikest geenialleelidest.

## Viited

## Välislingid

* "Vanim järjestatud inimDNA tekitab evolutsiooniuurijates küsimusi" ERR Novaator, 5. detsember 2013
* Priit Ennet "Tiibetlased said kõrgmaageeni denislastelt" ERR Novaator, 3. juuli 2014
* Priit Ennet "Denisi inimesi elas Siberis seniteatust varemgi" ERR Novaator, 17. november 2015
* Priit Ennet "Melaneeslased kannavad denislaste geene" ERR Novaator, 28. märts 2016
* Jaan-Juhan Oidermaa "100 000 aasta vanune piimahammas heitis valgust salapärasele inimrühmale" ERR Novaator, 8. juuli 2017
* "Neandertallased paaritusid mitmete inimliikidega" ERR Novaator, 30. august 2018
* "Tehisintellekti abil geene analüüsides avastati inimese senitundmatu eellane" ERR Novaator, 18. jaanuar 2019
* "Neandertallased ja denisi inimesed jagasid Siberi koobast tuhandeid aastaid" ERR Novaator, 31. jaanuar 2019
* Randel Kreitsberg "Indoneesia saartelt leiti uus varaste inimeste haru" ERR Novaator, 12. aprill 2019
* Jaan-Juhan Oidermaa "Buddha munga lõualuu tõotab lahendada kaasaja ühe suurema arheoloogiamõistatuse" ERR Novaator, 2. mai 2019
Harder

**Harder** on mitme baltisaksa suguvõsa nimi:
*Harder (Königsbergi suguvõsa), Königsbergist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa
*Harder (Pärnu suguvõsa), Pärnu kaupmehesuguvõsa
*Harder (Samlandi suguvõsa), Samlandist pärit aadlisuguvõsa
Taimõr (aatomijäämurdja, 1989)

**Taimõr** (vene *Таймыр*) on Venemaale kuuluv aatomijäämurdja, esimene kahest ühesugusest jäämurdjast.

Laev valmis Nõukogude Liidu tellimusel 1989. aastal Soomes Wärtsilä Marine Engineeringu laevatehases Helsingis. Tuumareaktorid (reaktoril KLT-40M põhinev elektrijaam jne) paigaldati aga laevale Nõukogude Liidus ja kasutati Nõukogude Liidus toodetud terast. Tuumaseadmed paigaldati Leningradis Balti laevatehases, kuhu jäämurdja kere pukseeriti 1988. aastal. Laeva kodusadam on Murmanski sadam.

Jäämurdja on suuteline läbima kuni kahe meetri paksust jääd ja 1,77-meetrise jää paksuse juures on võimalik jäämurdja kiirus 2 sõlme. Jäämurdja võib töötada temperatuuril kuni –50 °C.

1990. aastal ehitati koos soomlastega lisaks veel teine samasugune aatomijäämurdja – Vaigatš.

## Galerii

Fail:Taimõr 89 (2).jpg
Fail:NIB Taymyr March 2014.jpg
Fail:Taimõr Tallinna reidil 89.jpg|Tallinna reidil 1989
Fail:Taimyr bow.jpg|Vaade kaptenisillalt
Fail:Taimyr steer.jpg
Fail:Taimyr bridge.jpg|Taimõri kaptenisillal
Fail:Taimyr stem.jpg|Vöör
Fail:LedokolTaimyr.jpg|Jäämurdja Taimõr juhib tankerit Indiga Jenissei jääteel Dudinka sadamasse


## Vaata ka
* Vaigatš (jäämurdja, 1990)
Tallinn International Horse Show

**Tallinn International Horse Show** on Tallinnas Saku Suurhallis toimuv rahvusvaheline ratsutamisvõistlus; ühtlasi suurim Baltimaade ratsutamisvõistlus. Ürituse peakorraldaja on Eesti Ratsaspordi Liit.

2018. aastal toimus 16. võistlus.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tallinn Open (täpsustus)

**Tallinn Open** on mitme spordivõistluse nimi või nimeosa:
***[[Tallinn Open]]**, maadluses
*Tallinn Open, Ruubiku kuubikus
*Tallinn Open, saalihokis
Tallinn liigub!

**"Tallinn liigub!"** on Tallinna terviseliikumisprogramm, mille eesmärk on pöörata tähelepanu liikumise vajalikkusele ja suurendada liikumisharrastajate osakaalu, et iga tallinlane liiguks päevas vähemalt 60 minutit. Programmi üritused sobivad igale vanusele ja tasemele. 

2016. aastal toimus selle programmi raames 306 üritust.

## Viited

## Välislingid
*Programmist tallinn.ee kodulehel
Sloveenia Riviera

**Sloveenia Riviera** (sloveeni keeles *Slovenska obala*) nimega tuntakse Aadria mere Trieste lahe ääres asuvat Sloveenia rannikuala. Sloveenia Riviera moodustab osa Istria poolsaarest ja selle pikkus on 46,6 km. Tegemist on turistide seas populaarse mereäärse sihtkohaga, mida iseloomustab Sloveenia ja Itaaliaga seotud ajalooline pärand.

## Geograafia
Sloveenia Istrias asuv Sloveenia Riviera kuulub riigi Ranniku–Karsti statistilisse piirkonda. Piirkond jääb ajaloolise Sloveenia Rannikumaa aladele. Põhjas piirneb Sloveenia Riviera Itaaliaga ja lõunas Horvaatiaga. Riviera põhjapoolseim punkt on Koperi lahe ääres asuv neem Debeli Rtič. Lõunapoolseim punkt on aga Pirani lahe ääres asuv Sečovlje küla, mis jääb Sečovlje soolaväljade looduspargi lähistele.

Sloveenia Riviera rannikule jääb 14 asulat (sulgudes on toodud itaaliakeelne nimi):
*Ankaran (*Ancarano*);
*Koper (*Capodistria*) koos Bertoki (*Bertocchi*) asulaga;
*Izola (*Isola*) koos Dobrava ja Jagodje asulatega;
*Piran (*Pirano*) koos Fiesa (halduslikult osa Portorožist), Lucija, Parecagi, Portoroži (*Portorose*), Seča, Sečovlje ja Strunjani asulatega.

## Transport
Sloveenia Riviera rannikul asuvad Koperi, Izola, Pirani, Lucija ja Portoroži sadamad. Koperis asub Divača–Koperi raudtee lõppjaam ja Sečovlje lähedal Horvaatia piiri ääres asub Portoroži lennujaam. Peamine Rivierasse viiv maantee on riiklik tee number 111, mis liitub Koperis Ljubljanasse ja Maribori viiva suurema maanteega A1.

## Vaata ka
* Sloveenia Istria
* Dragonja jõgi
* Veneetsia laht
* Riviera
* Prantsuse Riviera
* Austria Riviera
* Prantsuse Riviera
* Türgi Riviera

## Viited

## Välislingid
* Teavet ja kaarte Sloveenia Riviera kohta
Eesti Antidopingu Keskus

**Eesti Antidopingu Keskus** (inglise *Estonian Antidoping Center*) oli Eesti mittetulundusühing, mis tegeles riiklikul tasemel antidopinguga seonduvaga.

Keskus asutati 1997. Keskuse juhataja algusest kuni aastani 2003 oli Mihkel Mardna. Keskus kustutati Äriregistrist 2012.

## Vaata ka
*sihtasutus Eesti Antidoping

## Viited

## Välislingid
*Keskus ETISe andmebaasis
Tartu elevaator

**Tartu elevaator** on viljaelevaator Tartus.

Ehitise projekteerisid aastatel 1939–1940 insener August Komendant ja arhitekt Ernst Kesa.

Viljaelevaator ehitati 1941. Kompleksi juurde ehitati ka veski, mis sõja oludes jahvatas sealviibivale Saksa sõjaväele vilja. Kui Saksa väed hakkasid taanduma, siis õhiti elevaatoriplokk ja siloploki sambad. Siloplokk jäi siiski 45-kraadise nurga all püsima. Elevaatorit taastanud Tsentrozagotstroi Eesti NSV Ehitusvalitsuse Tartu Osakonna  juhataja I.Nossõrevi ettekandes   26.10.1946 on kaldenurgaks 26 kraadi. Sama asutuse ülema A.Moskvini aruandes ENSV juhtkonnale 1.11.1946 on kaldenurk 30 kraadi. 1947 novembris viljaelevaatori töö taastati.

1959 moodustati elevaatori ja Tiigi veski baasil Tartu Teraviljasaaduste Kombinaat.

## Viited

## Välislingid
*Elevaatorist, tartumill.ee
Eesti Arhitektuurikeskus

MTÜ **Eesti Arhitektuurikeskus** (lühend EAK) on Eesti organisatsioon, mis tegutseb Eesti nüüdisarhitektuuri kompetentsikeskusena. EAK missiooniks on kaasaegse Eesti arhitektuuri ja linnaehituse edendamine ning arendamine, arhitektuurialase teadlikkuse kasvatamine, arhitektuuriinfo kogumine, vahetamine, vahendamine ja levitamine Eestis ja välismaal.

Eesti Arhitektuurikeskuse asutasid 2008. aastal Eesti Arhitektide Liit ja Eesti Kunstiakadeemia.

2010. aastal pälvis Eesti Arhitektuurikeskus Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia – linnafoorumite läbiviimise kui kohaspetsiifilistele sõlmküsimustele keskendunud ning dialoogi otsiva linnaplaneerimisalase sarja algatamise eest.

Keskuse juhatajad on olnud Ülar Mark, Raul Järg ja Hannes Praks. 2025. aasta maist juhatab keskust Kristiina Reidolv.
## Viited

## Välislingid
*Koduleht
42 kiri

**42 kiri** (ametliku pealkirjaga "Kirjanikud nõuavad valitsuselt otsustavaid samme") oli rea tuntud Venemaa literaatide avalik pöördumine üldsuse poole pärast 3.–4. oktoobri Jeltsini-vastase mässu mahasurumist. Kiri sisaldas ka nõudmisi Venemaa valitsusele ja Venemaa presidendile Boriss Jeltsinile. Pöördumine avaldati ajalehes Izvestija 5. oktoobril 1993. Allakirjutanute seas olid Daniil Granin, Vassili Bõkov, Bulat Okudžava, Dmitri Lihhatšov jpt.

Toimunu klassifitseeriti fašistide väljaastumiseks ja veriseks avantüüriks, mis oleks võinud paisuda kodusõjaks, kui sõjavägi ja õiguskaitseorganid poleks rahva poolele jäänud. Kiri lõppes nõudmistega:

:"Me peame seekord rangelt nõudma valitsuselt ja presidendilt seda, mida nad (koos meiega) oleksid pidanud ammu tegema, kuid ei teinud:

:1. Igat liiki kommunistlikud ja natsionalistlikud parteid, rinded ja ühendused tuleb laiali saata ja keelustada presidendi seadlusega.

:2. Kõik sõjaväestatud, aga seda enam relvastatud ühendused ja grupeeringud tuleb välja selgitada ja laiali saata (kriminaalvastutusele võtmisega, kui selleks kohustab seadus).

:3. Seadusandlus, mis näeb ette ranged sanktsioonid fašismi, šovinismi, rassilise vihkamise, vägivallale ja julmusele üleskutsumise eest, tuleb lõpuks välja töötada. Prokurörid, uurijad ja kohtunikud, kes soosivad seda laadi ühiskondlikult ohtlikke kuritegusid, tuleb viivitamatult töölt vallandada.

:4. Pressiorganid, mis päevast päeva õhutavad viha, kutsuvad üles vägivallale ja on meie arvates ühed peamistest toimunud (ja paljude tulevaste potentsiaalsete) tragöödiate organisaatoritest ja süüdlastest, sellised nagu Den, Pravda, Sovetskaja Rossija, Literaturnaja Rossija (aga ka telesaade "600 sekundit") ning rida teisi, tuleb edaspidi kuni kohtumenetluseni sulgeda.

:5. Venemaa seaduslikule võimule allumisest keeldunud nõukogude võimuorganite tegevus tuleb peatada.

:6. Me kõik ühiselt ei tohi lubada, et kohus Moskva verise draama organisaatorite ja osavõtjate üle saaks samasuguseks häbiväärseks farsiks, nagu "kohus GKTšP üle".

:7. Tunnistada ebalegitiimseks mitte ainult rahvasaadikute kongress, Ülemnõukogu, vaid ka kõik nende poolt moodustatud organid (sh Konstitutsioonikohus)."

## Vastukajad

Kolm nõukogudeaegset vasakpoolse suunitlusega dissidenti (Andrei Sinjavski, Vladimir Maksimov ja Pjotr Abovin-Jegides), kes ei pooldanud Jeltsini poliitikat, avaldasid Pravdas avaliku kirja, kus kutsusid Jeltsinit üles erru minema. 8. oktoobril 1993 avaldati "Moskva demokraatliku üldsuse koosoleku pöördumine Venemaa presidendi B. Jeltsini poole", kus pooldati 42 kirja põhiseisukohti, lisaks kutsuti üles asuma ette valmistama Nürnbergi moodi rahvusvahelist protsessi "NLKP ja KGB kuritegeliku tegevuse" üle.

## Viited
Lebedevi Füüsikainstituut

**Venemaa Teaduste Akadeemia Lebedevi-nimeline Füüsikainstituut** (vene keeles Физический институт имени П. 
Н. Лебедева РАН) on suurimaid teadusuurimiskeskusi Venemaal.

Aastatel 1921–1934 tegutses Leningradis NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsika-Matemaatika Instituut. Selle baasil rajati 1934. aastal Moskvasse kaks instituuti – üks neist oli **NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsikainstuut**, mis sama aasta detsembrist nimetati füüsik Pjotr Lebedevi (1866–1912) auks **NSV Liidu Teaduste Akadeemia Lebedevi-nimeliseks Füüsikainstituudiks** (kuni 1991).

Praegusel ajal kuulub instituudi koosseisu kuus osakonda, mis oma mõjukuselt ei jää alla vastava uurimissuuna Venemaa TA teadusuurimisinstituutidele. 

Töötajaid on umbes 1600. Instituuti juhib 2015. aastast Venemaa TA korrespondentliige Nikolai Kolatševski. 

Instituudi töötajatest on Nobeli füüsikaauhinna pälvinud 7 füüsikut.

## Osakonnad
*Astrokosmiline keskus (juht akadeemik Nikolai Kardašov)
*Bassovi-nimeline kvantraadiofüüsika osakond
*Optikaosakond
*Igor Tamme nimeline teoreetilise füüsika osakond
*Tahkisefüüsika osakond
*Tuumafüüsika ja astrofüüsika osakond

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Floydi maakond (Indiana)

**Floydi maakond** (*Floyd County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on New Albany.

## Ajalugu
Maakond moodustati 2. jaanuaril 1819.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 74 578.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
WAF koor

**WAF koor** on WAF kooli juures tegutsev koor (projektkoor). Kooris laulavad WAF kooli õpilased ja vilistlased. Koori juhatab Kadri Koppel.

## Viited

## Välislingid
*Koorist WAF kooli kodulehel
Jenningsi maakond

**Jenningsi maakond** (*Jennings County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on Vernon.

## Ajalugu
Ametnikud asutasid maakonna 27. detsembril 1816.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 525.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Merseburgi mark

**Merseburgi mark** (saksa: *Mark Merseburg*) oli lühiajaline Saksa-Rooma riigi mark. See hõlmas polaabide maid kaugemal markkrahvi asukohast Merseburgis Saale jõe ääres. 

Sarnaselt naabermarkide Meißeni ja Zeitziga loodi Merseburgi mark keiser Otto I poolt tohutu *[[Marca Geronis]]e* tükeldamisel Elbe ja Saale jõgedest idas pärast markkrahv Gero surma 965. aastal. Merseburgis, mis paiknes Hassegaus Saksimaa hertsogiriigi idapiiril, oli kindlus ja *[[Königspfalz]]*, ehitatud kuningas Heinrich Linnupüüdja käsul umbes 919. aasta paiku.

Esimene ja ainus Merseburgi markkrahv oli Gunther, kes oli osutanud teenust, liitudes Ottoga selle Itaalia kampaanias. Kuid kui Gunther osales Baieri hertsogi Heinrich II mässus, kõrvaldati ta 976. aastal markkrahvi ametist ning kaotas oma territooriumi Meißeni markkrahvile Thietmarile. Veidi enne oma surma 982. aasta Stilo lahingus leppis Gunther keiser Otto II-ga ära ja sai oma margi tagasi.

Pärast Guntheri surma taasühendati Merseburg Meißeni ja Zeitzi markidega Meißeni markkrahvi Rikdagi võimu alla, kes ühendas seeläbi ajutiselt kogu lõunapoolse *Marca Geronise*, välja arvatud Saksi Idamark.

Merseburgi mark võib viidata varasemale *Marca Geronisele*, mille keskus oli samuti Merseburgis.

## Vaata ka

* Merseburgi piiskopkond
* Merseburgi loitsud
Perry maakond (Indiana)

**Perry maakond** (*Perry County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on Tell City.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1. novembril 1814.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 338.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Zeitzi mark

**Zeitzi mark** (saksa: *Mark Zeitz*) oli Saksa-Rooma riigi mark. Selle lõi keiser Otto I *[[Marca Geronis]]e* jagamisel 965. aastal pärast markkrahv Gero surma. Selle keskus oli Zeitz. Selle esimene ja ainus markkrahv oli Wigger. 982. aastal taasühendati Zeitz Meißeni ja Merseburgi markidega Rikdagi valitsemise alla, kes seega taasühendas ajutiselt kogu lõunapoolse *Marca Geronise*, välja arvatud Saksi Idamark. 983. aastal vallutasid Zeitzi sorbid ja margi territoorium langes slaavlaste kätte. Sellegipoolest oli Zeitzi mark koos hilisema Lausitzi margiga keiser Heinrich II valitsemisajal Meißeni margi korduv jaotus.
Vermillioni maakond

**Vermillioni maakond** (*Vermillion County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigi lääneosas. See piirneb läänes Illinoisi osariigiga.

Maakonna halduskeskus on Newport.

## Naabermaakonnad
* Warreni maakond (põhjas)
* Fountaini maakond (kirdes)
* Parke'i maakond (idas)
* Vigo maakond (lõunas)
* Edgari maakond, Illinois (edelas)
* Vermilioni maakond, Illinois (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 2. jaanuaril 1824. Maakond on saanud nime Vermilioni jõe järgi.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 15 341. Aastal 2010 oli elanikke 16 212.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

### Linnad
* Cayuga (2020. aasta seisuga 952 elanikku)
* Clinton (4831 elanikku)
* Dana (555 elanikku)
* Fairview Park (1409 elanikku)
* Newport (halduskeskus; 416 elanikku)
* Perrysville (456 elanikku)
* Universal (283 elanikku)

## Viited
Vigo maakond

**Vigo maakond** (*Vigo County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Maakonna halduskeskus on Terre Haute.

## Ajalugu
Maakond moodustati 21. jaanuaril 1818.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 107 848.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala

**Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala** on Pärnu vanalinna ja Pärnu kui kuurortlinna osade alade kaitseks moodustatud muinsuskaitseala. Kaitseala pindala 136,4 ha.

Kaitseala hõlmab muu hulgas Pärnu vanimat ehitist (Pärnu seegi maja, Hospidali tänav 6), mis ehitati 1674.


Pärnu Seegimaja.jpg|Pärnu seegi maja on Pärnu vanim ehitis
Ammende villa 2022 - 003.jpg|Ammende villa
Pärnu mudaravila.jpg|Pärnu mudaravila
Karusselli Puhvet.jpg|Karusselli Puhvet

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna–Helsingi lennuliin

**Tallinna–Helsingi lennuliin** on lennuliin Tallinna ja Helsingi vahel.

Seisuga 2019 opereerisid liinil teiste seas Finnair, Air France ja Qatar Airways. Lennu pikkus on umbes 30 minutit. Varem on sellel liinil opereerinud Aero Airlines.

## Vaata ka
*Tallinna-Helsingi laevaliin

## Viited
Tartu Sügis

**Tartu Sügis** või **Tartu sügis** võib tähendada järgmist:

*"Tartu sügis", Linnar Priimäe ja Ants Juske 1978. a kirjutis ühiskonnas olevatest põlvkondadest.
*Tartu Sügis (festival), rokifestival.
*Tartu Sügis, maleturniir.

## Vaata ka
*Tartu Sügispäevad
*Tartu Sügisjooks
Ramona Petraviča

**Ramona Petraviča** (sündinud 25. septembril 1967 Auces) on Läti poliitik, ta kuulub erakonda Kellele kuulub riik?. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 3. juunini 2021 sotsiaalminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1992 Riia Tehnikaülikooli.

2018. aasta Läti parlamendivalimistel kandideeris ta Kurzeme valimisringkonnas ning valiti 23 569 häälega seimi 13. koosseisu liikmeks.

23. jaanuarist 2019 kuni 3. juunini 2021 oli ta Läti sotsiaalminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

## Viited
Jonathan Marchessault

**Jonathan Audy-Marchessault** (sündinud 27. detsembril 1990 Québecis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Ta alustas karjääri 2007. aastal Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Quebec Remparts. 2011. aastal ta NHL ''Draft''is valituks ei osutunud, kuid sõlmis samal aastal American Hockey League'i (AHL) klubiga Connecticut Whale oma esimese profilepingu. Hooajal 2012–13 liitus ta AHL-i klubiga Springfield Falcons. Samal hooajal tegi ta debüüdi NHL-is Columbus Blue Jacketsi meeskonnas.

Hooajal 2013–14	liitus ta Tampa Bay Lightningu noorteklubiga Syracuse Crunch. Kui hooajal 2014–15 mängis ta Lightningu rivistuses NHL-is vaid neljas mängus, siis järgmisel hooajal juba 50 mängus.

Hooajal 2016–17 mängis ta Florida Panthersis. Ta oli sel hooajal 30 väravaga Panthersi suurim väravakütt.

Hooaja 2017–18 eel liitus ta Golden Knightsiga. Samal hooajal jõudis ta klubiga Stanley karika finaali, kus kaotati Washington Capitalsil. Väljalangemismängudes oli Marchessault kaheksa väravaga Golden Knightsi edukaim mängija. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta Golden Knightsi kuueaastase lepingu.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Marchessault Kanada koondises hõbemedali. Turniiril lõi ta kolm väravat ja andis seitse väravasöötu.

## Viited

## Välislingid

* Jonathan Marchessault NHL.com lehel
* Jonathan Marchessault hockeydb.com lehel
Mark Stone

**Mark Stone** (sündinud 13. mail 1992 Winnipegis Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Ta alustas karjääri Western Hockey League'i klubis Brandon Wheat Kings. 2010. aastal valiti ta NHL ''draft''is Ottawa Senatorsi poolt 178. valikuna. Debüüdi NHL-is tegi Stone 21. aprillil 2012 mängus New York Rangersi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 4. jaanuaril 2014 mängus Montreal Canadiensi vastu. Alates hooajast 2014–15 kuulus ta regulaarselt Senatorsi meeskonda. Hooajal 2014–15 oli ta 64 punktiga Johnny Gaudreau kõrval liiga edukaim uustulnukas ja kandideeris liiga parimale uustulnukale antavale Calder Memorial Trophyle.

2019. aasta märtsis sõlmis ta kaheksa-aastase lepingu Golden Knightsiga.

2016. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta Kanada koondises hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Mark Stone hockeydb.com lehel
Sam Reinhart

**Samson Reinhart** (sündinud 6. novembril 1995 North Vancouveris Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Florida Panthers.

Karjääri alustas ta Western Hockey League'i klubis Kootenay Ice. Hooajal 2010–11 tuli ta klubiga liiga meistriks. Järgmisel hooajal pälvis ta liiga parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy.

2014. aastal valiti ta Buffalo Sabres ta NHL-i ''Draft''is teise valikuna. Sabresi põhikoosseisus mängis ta aastatel 2015–2021 kokku kuus hooaega.

2021. aasta juulis kaubeldi Reinhart Florida Panthersi.

2016. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Tema isa Paul Reinhart on endine jäähokimängija. Samuti on NHL-is mänginud tema vennad Griffin ja Max.

## Viited

## Välislingid
* Sam Reinhart NHL.com lehel
* Sam Reinhart hockeydb.com lehel
Reinken

**Reinken** (ka *Reinecke*, *Reineke*, *Reinicke*, *Reinke*, *Reiniccus*, *Kuriljov*; vene keeles *Рейнеке*) on Pommerist Stargardist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Johannes Reinicke (suri 1618), Pommeri Stargradi raehärra, maafoogt
*Daniel Reinecken (suri 1628), Stargradi raehärra
*Jacob Reinecken (u 1600 − maeti 1648), Stargradi raehärra, rätsep
*Johannes Reinecken (1625 − enne 1666), Stargradi raehärra, apteeker
*Joachim Reinecke (1634−1701), Stargradi raehärra, maafoogt, rätsep
*David Reiniccus (suri 1622), Riia toomkooli subrektor
*Franciscus Reinike (u 1601 − enne 1665), Volmari maakohtunik
*David Reinken (u 1630 − 1687), Volmari pastor, Võnnu alamkonsistooriumi assessor
*David Reinken (1661−1722), Luke ja Valga koguduse pastor, Riia kreisi 2. praostkonna praost
*Franz von Reinecke (suri 1760), Viiburi kommerts- ja politseibürgermeister, Liivimaa õuekohtu assessor, mõisarentnik
*Franz von Reinecke (1746−1821), major, Kamtšatka ülemkomandant, mõisomanik
*Alexander von Reinecke (1796 − pärast 1869), mereväe kindralmajor, Sveaborgi sadamakapten
*Michael von Reinecke (1801−1859), viitseadmiral, hüdrograafiadepartemangu direktor
*Alexander Karl von Reinecke (1833−1911), kindralleitnant, kadetikorpuse direktor
*Johann (Hans) Daniel von Reinken (1866−1929), Hamburgi Hansa ülemmaakohtu senatipresident, kunstnik, luuletaja
*Carl von Reinken, filosoofiadoktor

## Reinkeni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Väike-Ulila (*Uhlfeld*) (1720.−1740. aastad, rendivaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Grotūži (*Grothusenhof*) (kuni 1760 ja 1780−1801 rendi-, 1801−1841 pärusvaldus), Mazbrenguļi (*Klein-Wrangellshof*) (1726−1738), Rencēni (*Lubbert-Renzen*) (XVII sajandil, pandivaldus), Starti (*Stürzenhof*) (1751−1760, rendivaldus)

## Kirjandus
*Seuberlich, Erich. *Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter*. Band 3. 1. Lieferung. Riga: Verlag E. Bruhns, 1938. Veerg 2-33.
*Transehe-Roseneck, Astaf von. *Beiträge zur Geschichte der Familie Reinken*. − Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik 1904. Mitau: Gedruckt bei J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906. Lk 110–114 https://dspace.ut.ee/handle/10062/24076.
*Боярскский, А. Г. *Пётр Александрович Рейнеке (Курилёв), 1880-1919*. Санкт-Петербург: 2016 (2. trükk) https://issuu.com/reinecke_andrey/docs/p_a_reinecke-kuriloff-2016.
*Яковченко, С. К., Боярскский, А. Г. *Александр Георгиевич (Егорович) Рейнеке, 1833-1911*. Санкт-Петербург: 2016 (2. trükk) https://issuu.com/reinecke_andrey/docs/a_g_reinecke-2016.
*Яковченко, С. К., Боярскский, А. Г. *Егор Самойлович Рейнеке (Georg von Reinecke), 1790-1868*. Санкт-Петербург: 2016 (2. trükk) https://issuu.com/reinecke_andrey/docs/egor-georg-reinecke-2016_8ca1082ab4c9bb.
*Яковченко, Сергей. *Рейнеке − не только Лис (Reinecke − nicht nur Fuchs)*. Севастополь: 2016 (3. trükk) https://issuu.com/reineke555/docs/reineke_-_nicht_nur_fics.

## Välislingid
*Reinkeni suguvõsa genealoogia
Tenedni keel

**Tenedni keel** (ka *tonga keel*) on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad tenednid Tai lõunaosas. Tenedni keel kuulub asli keelte džahai rühma.

Tenedni keeles on kolm murret: tonga, mosi ja ten'eni.

Kõnelejate arv on umbes 350.

## Viited

## Kirjandus
*Peterson, Mary M. 2012. "Notes on Ten-edn (Tonga-Mos) and Kensiw Borrowings". Mon Khmer Studies, 40:19-35.
*Benjamin, Geoffrey. 2012. "The Aslian languages of Malaysia and Thailand: an assessment". In Peter K. Austin & Stuart McGill (ed.), Language Documentation and Description, Vol. 11, London: Endangered Languages Project, School of Oriental and African Studies (SOAS), pp. 136–230
Millimeeter elavhõbedasammast

**Millimeeter elavhõbedasammast** (tähis mm&nbsp;Hg) on mittesüsteemne rõhu mõõtühik, mis võrdub 1 mm kõrguse elavhõbedasamba hüdrostaatilise rõhuga.

Rahvusvaheliselt on selle ühiku nimetusena kasutusel ka  **[[torr]]** (Itaalia füüsiku Evangelista Torricelli järgi, tähis Torr). Torri defineeritakse 1/760-na füüsikalisest atmosfäärist (1&nbsp;atm = 101&nbsp;325 Pa):
:1 \;\text{Torr} = \mathrm{\frac{101\,325}{760}}\;\text{Pa} \approx 133,322 \;\text{Pa}.

Õhurõhk on normaaltingimustel (0 °C ja normaalraskuskiirendusel *g*n = 9,80665 m/s2) 760&nbsp;mm&nbsp;Hg ehk 760&nbsp;torri.

Millimeter elavhõbedasammast on SI-süsteemiga seotud piiratud kasutusalaga ühik õhurõhu ja vererõhu mõõtmiseks.

## Viited
Arkadi Tseitlin

**Arkadi Aleksandrovitš Tseitlin** (vene keeles Аркадий Александрович Цейтлин; sündinud 31. augustil 1956 Moskvas) on Venemaa füüsik, stringiteoreetik.
 
Ta on lõpetanud Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Hiljem sai ta füüsika-matemaatikadoktori kraadi ja professori kutse. Tema H-indeks on Venemaa teadlaste seas üks kõrgemaid.

Tseitlin on Lebedevi Füüsikainstituudi kvantväljateooria labori juhtivteadur. Ta on ka Imperial College Londoni teoreetilise füüsika professor. 2018. aasta detsembris sai ta Moskva ülikoolis äsjaloodud teoreetilise füüsika ja matemaatilise füüsika instituudi direktoriks.

Tema peamised uurimissuunad on stringiteooria, kvantväljateooria ja kvantgravitatsioon. Eriti huvitatud on ta stringiteooria ja kalibratsiooniteooria erinevatest seostest. Koos Jefim Fradkiniga arendas ta stringide dünaamika sigma-mudelit kõverdunud aegruumis ja põhjendas Borni-Infeldi mudeli keskse rolli lahtiste stringide teoorias. Koos Ruslan Metsajeviga töötas ta välja superstringide mudeli anti-de Sitteri ruumis.

## Tunnustus
*2011 – Füüsika Instituudi Rayleigh' medal ja auhind
*2023 – Pomerantšuki auhind

## Viited
Tasandiline joon

**Tasandiline joon** (inglise keeles *plane curve*) on matemaatikas joon, mis täielikult paikneb mingil ühel tasandil, mille kõik punktid on tasandumispunktid.
Tasandiline joon võib olla kas eukleidilisel tasandil, afiinsel tasandil või projektiivsel tasandil. 

Enam uuritud on siledaid tasandilisi jooni ja algebralisi tasandilisi jooni. 
Vahel loetakse tasandilisteks joonteks ka Jordani jooni.

## Näiteid
Siin on näidatud esimest ja teist järku algebralisi jooni (3-st väiksema järguga algebraline joon mahub alati tasandile):

## Vaata ka
*Joonte galerii (en)
*Joonte nimistu (en)

## Viited
Tallinna rahvusvaheline pianistide konkurss

**Tallinna [[rahvus]]vaheline [[pianist]]ide konkurss** on Tallinnas iga viie aasta tagant toimuv tallinna rahvusvaheline pianistide konkurss.

Esimene konkurss toimus 2006 aastal.

2006. aastal võitis konkursi Mihkel Poll, 2011. aastal Kristi Kapten, 2016. aastal Anna Szałucka.

## Viited
Šternbergi riiklik astronoomiainstituut

**Moskva ülikooli Šternbergi-nimeline riiklik astronoomiainstituut** (vene keeles Государственный Астрономический Институт имени П.К. Штернберга) on teadusinstituut Venemaal, mis on ühtlasi Lomonossovi Moskva Riikliku Ülikooli akadeemiline struktuuriüksus.

Instituut asutati 1931. aastal Moskva ülikooli astronoomiaobservatooriumi baasil ja nimetati astronoom Pavel Šternbergi (1865–1920) järgi.

Instituut hõlmab umbes 20 osakonda ja laborit, mille uurimisteemad hõlmavad kõiki astronoomia, aga ka geodünaamika valdkondi. Instituudi teadlased osalevad Moskva ülikooli füüsikateaduskonna astronoomiaosakonna üliõpilaste ja magistrantide koolitamisel.

## Instituudi töötajaid
*Vassili Fessenkov
*Nikolai Kardašov
*Evald Mustel
*Jossif Šklovski

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ventė neeme tuletorn

**Ventė neeme tuletorn** (leedu keeles *Ventės rago švyturys*; saksa keeles *Leuchtturm Windsburg*) on mitteaktiivne tuletorn tulejaamas Leedu ranniku lõunaosas Nemunase suubumisest Kura lahte läänes Ventė neemel. Halduslikult kuulub see Ventė külla Kintai valda Šilutė rajooni Leedus ja asub aadressil Marių g. 24. Tuletorn jääb Nemunase delta regionaalpargi territooriumile.

Tulejaam Ventė neemele rajati esmalt 1837. aastal Saksa võimu ajal. Vana puittorn ei pidanud kaua vastu ning 1860. aastaks ehitati uus punastest tellistest tulejaam, milles oli torn ja sellega ühendatud ülevaataja elamu.

Torni hulknurkne tüvi (kõrgus 11 m) on punastest tellistest ning tipneb rõdu ja tuleruumiga. Tüvi on punast ning rõdu ja tuleruum on praegu valget värvi. Tornis asub metallist ornamentidega keerdtrepp.

Tuli oli valge, praegu seda enam pole. See paiknes merepinnast 13 m kõrgusel ja oli nähtav 3,5 km kaugusele.

Aastail  1863–1873 valmis Minijat Klaipėdaga ühendav Kuningas Wilhelmi kanal. Nemunasele suunduvad laevad hakkasid kasutama seda kanalit ja vajadus tuletorni järele kadus, kuna laevaliiklus Kura lahes ei olnud enam kuigi intensiivne. Aastal 1880 rajati tuletorni veemõõdujaam.

Aastal 1929 rajas Tadas Ivanauskas tuletornikompleksi esimese Leedu linnuvaatlusjaama. Algselt kasutasid seda linnuvaatlejad Saksamaa Rositteni ornitoloogiajaamast, esimesed Leedu linnuvaatlejad saabusid sinna aastal 1931 Vytautas Suure Ülikoolist.

Tulejaamas asub praegu linnuvaatlusjaam ning torni kasutatakse linnuvaatlustornina. Tuletorn ja selle juures asuv elamu on tehnikamälestistena muinsuskaitse all; kaitstava ala pindala on 48 539 m². Ornitoloogiajaama juures tegutseb ka muuseum (Leedu Zooloogiamuuseumi osakond).

## Viited

## Kirjandus
*"*Ventė Cape Lighthouse*. Ventė neeme tuletorn. *Ventes raga bāka. Ventės rago švyturys*". // *Visiting Neighbours. 100 Treasures of Estonia, Latvia and Lithuania*. Tallinn 2018. Lk 196–197

## Välislingid

*''"Ventes Ragas Svyturis (Windsburg), Memelmündung Nordseite, Litauen"''. Saksa keeles 
*''"Lighthouses of Lithuania"''. Inglise keeles
*Ventė neeme tuletorn lehel ''Lightphotos.net''
Eestifoto

**Eestifoto** (juriidilise nimega **Eestifoto kool Mittetulundusühing**) on Tallinnas aadressil A. Lauteri tänav 7c tegutsev asutus, mis koosneb fotostuudiost ja fotokoolist.

Asutus on loodud 2001. aastal, MTÜ-na registreeritud 2009. aastal.

Tuntud õpetajaid: Kaupo Kikkas, Urmas Tartes jt.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ubja põlevkivikarjäär

**Ubja põlevkivikarjäär** on põlevkivikarjäär Lääne-Viru maakonnas Ubja küla juures. Karjääri lähedal asub maa-alune Ubja põlevkivikaevandus, mida enam ei kasutata.

Karjääri rajamist alustati 2005.

Karjäärist kaevandatakse põlevkivi ettevõtte Kunda Nordic Tsement jaoks.

## Viited

## Välislingid
*http://geokogud.info/locality/13501
Estonia mälestusmärk Tahkunas

**Estonia mälestusmärk Tahkunas** on Estonia katastroofis 28. septembril 1994 hukkunute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel Tahkuna neemel.

Mälestusmärk avati 1995. Mälestusmärgi autor on Mati Karmin.
Islandi fallosemuuseum

**Islandi fallosemuuseum** on 1997. aastal Islandil Reykjavíkis asutatud muuseum. 2010. aastate alguses oli selle kogus ligikaudu 280 peenist umbes 92 liigi esindajalt. 

Muuseumi asutas endine Hamrahlíð Gümnaasiumi õpetaja Sigurður Hjartarson, kes pani oma kogule aluse 1974. aastal. Muuseumi avamise ajal 1997. aastal oli seal 62 peenist. 2004. aastal koliti muuseum Húsavíki külla, kuid viidi tagasi Reykjavíki 2011. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (*taani, itaalia, prantsuse, saksa, hispaania, islandi ja inglise keeles*)
Tartu kitarrikvartett

**Tartu kitarrikvartett** on Eesti kitarristide kvartett.

Kvarteti moodustavad neli kitarriõpetajat:
*Diana Veisner Toilast
*Tiit Korsar Rakverest
*Peep Peterson Otepäält 
*Kristjan Tamm Tartust.

## Vaata ka
*Tallinna kitarrikvartett

## Viited

## Välislingid
*https://lounapostimees.postimees.ee/2217649/kammersaalis-kolab-muusika-neljal-kitarril
Viisanõuded Bahreini kodanikele

**Viisanõuded Bahreini kodanikele** on teiste riikide ametiasutuste poolt Bahreini kodanikele pandud administratiivsed piirangud nende riiki sisenemisel. Alates 26. märtsist 2019 on Bahreini kodanikel viisavabadus või viisa saabumisel 81 riigile ja territooriumile, mis asetab Bahreini passi 61. kohale reisivabaduse järgi vastavalt Henley Passport indeksile.

## Viisanõuete kaart
Viisanõuded Araabia Ühendemiraatide kodanikele

**Viisanõuded Araabia Ühendemiraatide kodanikele** on teiste riikide ametiasutuste poolt Araabia Ühendemiraatide (AÜE) kodanikele määratud administratiivsed piirangud nende riiki sisenemisel. Alates 26. märtsist 2019 on Araabia Ühendemiraatide kodanikel viisavaba või viisa saabumisel 165 riigile ja territooriumile, asetades AÜE passi 21. kohale reisiliikluse vabaduse järgi vastavalt Henley Passport indeksile. Kõigil teistel Araabia maade passidel oli alates 1. detsembrist 2018 selles osas madalam positsioon.

## Viisanõuete kaart
Raud(III)sulfaat

**Raud(III)sulfaat** (keemiline  valem: Fe2(SO4)3 on keemiline ühend (sool). 

Sool on kollakasvalge hügroskoopne pulber. Ta moodustab leelismetallide sulfaatidega ning ka ammooniumsulfaadiga kaksiksoolasid, nn maarjaid. Nii raud(III)sulfaati kui ka maarjaid kasutatakse värvimisel peitsidena.
Masturbeerimispäev

**Masturbeerimispäev** tuntud ka kui **üleriiklik masturbeerimispäev** (inglise keeles *National Masturbation Day*) või **rahvusvaheline masturbeerimispäev** on igal aastal 7. mail tähistatav päev, mis on suunatud kõigi inimeste õigusele masturbeerida ja selle õiguse toetamisele.

Loomisest saadik on rahvuslikku masturbeerimispäeva laiendatud hõlmama kogu maikuud kui masturbeerimiskuud.

## Viited
Cairnryan

**Cairnryan** (šoti keeles *The Cairn*; gaeli keeles *Machair an Sgithich*) on küla ajaloolises Wigtownshire'i maakonnas Šotimaal. Asula paikneb Loch Ryani idakaldal, kümme kilomeetrit väikelinnast Stranraerist põhjas. 

## Merendus

Külal on tagasiulatuv laevandusajalugu. Tänapäevalgi käib sealsest sadamast kaks parvlaevaliini Põhja-Iirimaale (Belfasti ja Larne'i).


Ferry at cairnryan.jpg|Cairnryani sadamas ankurdatud P&O Ferries laevafirma parvlaev
Shore, Cairnryan - geograph.org.uk - 1298522.jpg
Viisanõuded Soome kodanikele

**Viisanõuded Soome kodanikele** on teiste riikide ametiasutuste poolt Soome kodanikele pandud administratiivsed piirangud nende riiki sisenemisel. Alates 26. märtsist 2019 on Soome kodanikel viisavaba või viisa saabumisel 187 riigile ja territooriumile, liigitades Soome passi kolmandaks reisivabaduse osas (Taani, Prantsuse, Itaalia ja Rootsi passidega samakohal) Henley passi indeksi järgi. Lisaks avaldas Maailma Turismiorganisatsioon 15. jaanuaril 2016 aruande, milles järjestati Soome esimeseks passiks maailmas (Taani, Saksamaa, Itaalia, Luksemburgi, Singapuri ja Ühendkuningriigiga samale kohale) reisivabaduse osas.
## Viisanõuete kaart
Łęczna

**Łęczna** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Łęczna maakonna keskus, Łęczna valla halduskeskus. Łęczna asub Wieprzi jõe ääres, Lublini kesklinnast umbes 22 km idas.
 
Łęcznat on ürikutes esmamainitud 1252. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1467. aastal.

## Galerii

Kościół p.w. Św.Barbary w Łęcznej.jpg
Blokowiska w Łęcznej.jpg
Leczna lubelskie budynki mieszkalne 01..jpg
SREDNIALECZNA.jpg


## Viited
Tomaszów Lubelski

**Tomaszów Lubelski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Tomaszów Lubelski maakonna keskus. Tomaszów Lubelski asub Zamośćist umbes 32 km lõunas, Ukraina piirist 21 km kaugusel.

1590. aastatel asutas Jan Zamoyski Rogóźno küla kohale linna, mis sai nimeks Jelitowo. 1612. aastal nimetati linn ümber Tomaszówiks. Hiljem sai linna nimeks Tomaszów Ordynacki ja alates 19. sajandi teisest poolest Tomaszów Lubelski.

Teise maailmasõja ajal toimus Tomaszów Lubelski lähedal 1939. aasta 17. septembrist kuni 26. septembrini Saksa ja Poola vägede vahel Tomaszów Lubelski lahing, mis oli Saksa-Poola sõja suuruselt teine lahing ja suurim tankilahing.

Tomaszów Lubelski kuulus aastatel 1975−1998 Zamośći vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Tomaszów Lubelski Centrum.jpg
TOMASZÓW LUB., AB-077.jpg
Tomaszów Lubelski Lwowska.jpg
TOMASZÓW LUB., AB-070.jpg


## Viited
336 eKr

**336. aasta eKr** oli 336. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDXVIII (418). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Crassus ja K. Duillius.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Philippos II, Makedoonia kuningas
*Arses, Pärsia kuningas
Tallinna Fotokuu

**Tallinna Fotokuu** (inglise *Tallinn Photomonth*) on Tallinnas toimuv rahvusvaheline kunstibiennaal. Biennaalil saab tutvuda fotograafia ja kaamerakultuuri arenguga. Biennaali korraldab Eesti Fotokunstnike Ühendus.

Esimene biennaal toimus 2011. aastal. 2019. aastal toimus Tallinna Fotokuu viiendat korda.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tartu laste turvakodu

**Tartu laste turvakodu** on Tartus aadressil Tiigi tänav 55 asuv turvakodu. Turvakodu tegutseb Tartu linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna haldusalas. Turvakodus osutatakse turvakoduteenuseid lastele, noortele või lastega peredele.

Põhimääruse järgi on turvakodu ülesanne seas:
*"tagab hülgamist, hooletusse jätmist või vägivalda kogenud lapse ja noore, vajadusel tema vanema õiguste ja huvide kaitse ning aitab korraldada võrgustikutöö põhimõttel nende edaspidist elu";
*"tagab lastele, noortele ja lastega peredele ajutise ööpäevaringse majutuse ning toitlustuse";
*"korraldab majutatud lastele ja noortele hariduse omandamise ja huvihariduse võimaldamise";
*"tegeleb võrgustikutöö põhimõttel majutusel viibivate laste, noorte ja perede taassuunamisega ühiskonda".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Tartu laste turvakodu põhimäärus, eRT