open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laur Valk

**Laur Valk** (ka **Lauri Walk**; 20. juuni 1912 Puhja – 28. juuli 2008 Solna, Rootsi) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Reaalkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Aastal 1930 läks ta üle arstiteaduskonda, kus katkestustega õppides lõpetas aastal 1937 arsti astme väärilisena *[[cum laude]]*. Ta on lipnikuna lõpetanud ka Sõjakooli aspirantide kursused.

Aastal 1937 oli ta Tartu Ülikooli I sisehaiguste kliiniku nooremassistent ja asus tööle röntgenoloogina, millisel kohal töötas aastani 1940. Selle ajajärgu vältel valmis tal doktoriväitekiri teemal *"Röntgenoloogilisest, gastroskoopilisest ja histoloogilisest leiust gastriitide puhul"*, mille ta kaitses Tartu Ülikooli juures 29. detsembril 1941, omandades *dr. med.* kraadi. Aastal 1940 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta röntgendiagnostika eriarstiks. Aastal 1944 sai ta dotsendi kutse.

Aastal 1944 põgenes ta üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1945–1949 oli ta 2. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastal 1949 omandas ta alalise tööloa Rootsis. Aastatel 1949–1959 oli ta 1. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastatel 1959–1960 töötas ta alamarstina Stockholmi Radiumhemmeti Lasaret'is. Ta on töötanud veel mitmete haiglate röntgeniosakondades.

Aastal 1996 elas ta Solnas, kus ka suri 2008.

## Isiklikku
Tema isa Jaak Valk oli Puhja ja Urvaste koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 501-502
Käsmu kivikülv

**Käsmu kivikülv** on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. See on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv.

Kivikülvi moodustavad u 400 ha alal paiknevad suured kivid. Mõned kivikülvi tuntumad kivid: Matsikivi, Lemeti kivi, Vana-Jüri kivid, Saadumetsa Suurkivi.

## Viited

## Välislingid
*
Matsikivi

**Matsikivi** (ka: *Eremiit, Uustalu kivi*) on hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; Käsmu kivikülvi kividest suurim. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,5 m, laius 7,1 m, kõrgus 4,3 m, ümbermõõt maapinnal 22,7 m (maksimaalne 23,4 m), maht 119 m3. 

## Viited

## Välislingid
*
Lemeti kivi

**Lemeti kivi** (ka: *Lemmeti suurkivi*) on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 

Kivi mõõtmed on järgmised: suurim kõrgus 5,2 m, suurim ümbermõõt 22 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Jüri rahnude rühm

**Vana-Jüri rahnude rühm** (ka: *Vana-Jüri kivid*) on rändrahnud Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. Kivid on osa Käsmu kivikülvist. 

Rahnude seas on 18 läbimõõt üle 3 m. Rahnudest suurim on Vana-Jüri kivi.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Jüri kivi

**Vana-Jüri kivi** on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest ja Vana-Jüri rahnude rühmast. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,5 m, laius 7,2 m, kõrgus merepõhjast 6,2 m, ümbermõõt 21,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Saadumetsa Suurkivi

**Saadumetsa Suurkivi** on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel; üks Käsmu kivikülvi rändrahnudest. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,0 m, laius 6,3 m, kõrgus 3,8 m, ümbermõõt 21,1 m.

## Viited

## Välislingid
*
Edward Albee

**Edward Franklin Albee** (12. märts 1928 Washington – 16. september 2016 Montauk, New Yorgi osariik) oli USA  näitekirjanik. 

Tema tuntuim näidend on "Kes kardab Virginia Woolfi?" ("Who's Afraid of Virginia Woolf?", 1962). See tegi ta maailmakuulsaks, eriti 1966 valminud ekraniseeringu tõttu, kus peaosi mängisid Elizabeth Taylor ja Richard Burton.

## Tunnustus
*1966 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks
*1995 – National Medal of Arts

## Teosed eesti keeles
* "Kes kardab Virginia Woolfi? Valik Edward Albee näidendeid". Inglise keelest tõlkinud Lydia Mölder. Eesti Raamat. Tallinn, 1971, 243 lk.
* "Loomaaialugu". Raamatus "20. sajandi näidendeid II". Avita. Tallinn, 2005.
Araabia hurt

**Sloughi** ehk **araabia hurt** on Põhja-Aafrikast pärinev hurtade rühma kuuluv koeratõug. Teda võib leida põhiliselt Marokost, kus pannakse paika ka tõustandard, ja vähemal määral mujalt Põhja-Aafrikast. Sloughid on tõenäoliselt lähedalt suguluses azawakhi hurdaga, aga mitte salukiga.
FCI standardi nr. on 188.

## Kirjeldus
### Välimus
Sloughi on lühikarvaline keskmise suurusega tugev hurt, kellel on kõrge asetusega rippuvad kõrvad. Ideaalne turjakõrgus on isastel 70 ja emastel 65 cm. Tema ilmet kirjeldatakse tihti kui melanhoolset. Tema lihasstruktuur on kuiv, see tähendab, et sloughil on lapikud ja pikad lihased, mis ei tohi ka tugeva füüsilise vormi korral olla kühmjad nagu greyhoundidel ja whippetitel. Tema selg on peaaegu horisontaalne, nimmepiirkond kergelt võlvjas. Alajoon on ühtlaselt kaarduv, mitte liiga järsk. 
Sloughi silmad peaksid ideaalsel juhul olema tumepruunid, kuigi esineb ka merevaiguvarjundeid. Ta karva värvus varieerib heledast liivavärvist punaka liivavärvini, punase ja mahoganivärvini. Esineda võivad brindle, must mask, must mantel, must loor ja mustad kõrvad. Standardi järgi võib sloughil olla valget ainult vähesel määral rinna peal. Suuremad valged märgistused ei ole lubatud. Sloughi kõnnak on sulgkerge, samm maadhaarav.

### Temperament

Ta on tundliku loomuga tähelepanelik ja intelligentne hurt. Levinud on arusaam, et sloughil on vastupandamatu vajadus liikuda ja joosta ning et neid ei ole võimalik pidada korterikoertena, ent tema liikumisvajadus ei ületa tegelikult teiste samas suuruses tõugude oma. Sloughi on oma omanikule ustav ja vajab teda enda lähedale. Vilunud koeraomaniku jaoks ei ole sloughi koolitamine probleemiks. Kuna ta on tundliku iseloomuga, ei tohiks teda õpetada karmide võtetega ega teda karistada, vaid kasutada pigem positiivset suunamist.

## Tervis
Sloughi on iidsetest aegadest saadik püsinud oluliste muutusteta, nii püsib tal tugev geneetiline tervis. Teada on ainult mõned sageliesinevad pärilikud haigused, peamiselt progresseeruv võrkkesta atroofia (PRA). Sloughi on üks tõugudest, kelle puhul saab seda haigust kindlaks määrata väikese vereprooviga, ja kasvatajad teevad koostööd, et geeni aretusest välja jätta. Nagu teisedki hurdad, on sloughi narkoosi, samuti ka vaktsiinide, ussikuuride ja mõningate teiste ravimite suhtes väga tundlik. Niisuguseid protseduure ei tohiks sellel tõul läbi viia kõik korraga, vaid jaotada need pikema ajavahemiku peale. 

## Ajalugu
Sloughi päritolu kohta võib üldiselt vaid spekuleerida. Arvatakse, et algselt pärineb see koer Oriendist või piirkonnast, mida täna tuntakse Etioopia nimega. Sloughi on üks kahest Aafrika hurdatõust, keda tunnustab ka FCI. Vanade savinõude kildude pealt (aastast u 3000 eKr) on leitud jooniseid lühikarvalisest lontis kõrvadega hurdast. Tänapäeval aretatakse sloughit peamiselt riikides nagu Maroko, Alžeeria, Tuneesia ja Liibüa; FCI ametliku standardi eest vastutab Maroko. Sloughi aretati oma kodumaal ja teda kasutatakse siiani jahikoerana ning ta on ka usaldusväärne valvur.

## Viited
Robin Stjernberg

**Robin James Olof Stjernberg** (sündinud 22. veebruaril 1991 Hässleholmis) on rootsi poplaulja ja saatejuht.

2011. aastal osales Rootsi superstaarisaates ja saavutas seal teise koha.

Ta esindas Rootsit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "You" ning sai finaalis 62 punktiga 14. koha. Ta oli esimene võistleja Melodifestivalenil, kes on läbinud lohutusvooru ja lõpuks finaalis võitjaks tulnud.

## Fännid
Enne Eurovisiooni oli tal fänne peamiselt ainult Rootsis ja mõned ka mujal Euroopa riikides. Kuid pärast Eurovisiooni muutus kõik, tekkis sadu fänne üle maailma. Tekkis fänniliikumine, mis sai nimeks Stjerna. "Stjernad" mõtlesid välja ka hüüdlause : " Once a Stjerna, always a Stjerna!"

Juuni alguses tegid eri riikide "Stjernad" video, kus igaüks kirjutas ,mida ta Robinist arvab. Seda nägi ka Robin ning oli sellest väga liigutatud.

## Albumid
* "My Versions" (2012)
* "Pieces" (2013)

## Välislingid
Rivalba

**Rivalba** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torino.

Rivalba kõrgus merepinnast on 328 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Rivalba piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casalborgone, Castagneto Po, Cinzano, Gassino Torinese, San Raffaele Cimena, Sciolze.

## Sõpruslinnad
*  – Els Hostalets de Pierola

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
* Osservatorio Meteorologico di Rivalba
Casalborgone

**Casalborgone** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Casalborgone kõrgus merepinnast on 205 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Casalborgone halduspiirides asuvad järgmised asulad: Airali, Borganino, Ceriaglio, Civignola, San Martino, Scagno, Val Chiapini, Val Frascherina.

Casalborgone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aramengo, Berzano di San Pietro, Castagneto Po, Cinzano, Lauriano, Rivalba, San Sebastiano da Po, Tonengo.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Labidakivi

**Labidakivi** on migmatiidist hiidrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kibaru külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,4 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,3 m, ümbermõõt 24,4 m ja maht 80 m³. Tegemist on mahu poolest Viljandi maakonna suurima rahnuga.

Rahn on korrapärase piklik-ellipsoidse põhiplaani ja püstseintega. See on alusel vaevumärgatavalt ahenev ning üsna maapinnal paiknev. Pind on sammaldunud ja krobeline, idakülg huvitavalt murenenud ja justkui korrapärasteks plokkideks jagunenud.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
* 


Labidakivi 2.JPG|Labidakivi hiidrahn
Labidakivi 3.JPG|Labidakivi hiidrahn
Labidakivi 4.JPG|Labidakivi hiidrahn
Labidakivi 5.JPG|Labidakivi hiidrahn
Labidakivi 6.JPG|Labidakivi hiidrahn
Cinzano

**Cinzano** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas.

Cinzano kõrgus merepinnast on 495 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cinzano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berzano di San Pietro, Casalborgone, Moncucco Torinese, Rivalba, Sciolze.


Castillo Peyretti.jpg
cinzano municipio.jpg|Cinzano haldushoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kuke-Miku kivi

**Kuke-Miku kivi** on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,9 m, laius 6,3 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 23,4 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sciolze

**Sciolze** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Sciolze kõrgus merepinnast on 436 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Sciolze piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cinzano, Gassino Torinese, Marentino, Moncucco Torinese (AT), Montaldo Torinese, Rivalba.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Leetsemõisa kivid

**Leetsemõisa kivid** (ka *Leetse suured rahnud*, *Leetse mõisa rahnudekogum*) on rabakivist rändrahnud Harju maakonnas Paldiski linnas Pakri poolsaare põhjaküljel.

Rahnudekogum meenutab eemalt sammaldunud müürisäilmeid või vanu kaitseehitusi. Tegelikult on tegemist üksteise naabruses paikneva kuue rabakivirahnuga, mis on mandrijää poolt siia nähtavasti toodud ühtse läbikülmunud kompaktse hiidrahnuga ning mis jää sulamisel üksteisest eraldusid ja vaadeldava kogumi moodustasid. Suurim rahn on samuti lagunenud kaheks, tema keskosas on suhteliselt teravanurgelistest tükkidest vahevöönd, mis meenutab lõhkamistegevust. Pikim rahn on paigutunud "kaljuvoorena", pikitelg on tal loode-kagu suunaline.

Rahnu algmass võis olla Eesti hiidrahnude seas suurim.

Kolm suurimat rahnu vastavad hiidrahnu mõõtmetele: 

* Suurim on Rahn I ehk Kaheosaline rahn. Selle pikkus on 19,6 m, laius ~6 m, kõrgus 2-3 m ning ümbermõõt ~55 m. 
* Rahnu II ehk Kruusaaluse rahnu pikkus on 11,0 m, laius 8,6 m, kõrgus 1,8 m ja ümbermõõt 29,8 m. 
* Rahnu III ehk Korrapäratu rahnu kõrgus on 2,4 m ja ümbermõõt 29,4 m.
Rahnud on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
* Neosti kivikülv

## Viited

## Välislingid
*
*
Vistrorio

**Vistrorio** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canaveses.

Chiusella jõe orus asuva Vistrorio kõrgus merepinnast on 480 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Vistrorio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Baldissero Canavese, Castelnuovo Nigra, Issiglio, Lugnacco, Pecco, Quagliuzzo, Rueglio, Strambinello, Vidracco.


Pan vistrorio da issiglio.jpg
Vistrorio Municipio.JPG|Haldushoone
Vistrorio Veduta Chiesa San Bartolomeo.JPG|Taustal San Bartolomeo kirik
Chiusella ponte vistrorio.jpg|Sild üle Chiusella jõe


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Baldissero Canavese

**Baldissero Canavese** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Baldissero Canavese kõrgus merepinnast on 392 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Baldissero Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castellamonte, Strambinello, Torre Canavese, Vidracco, Vistrorio.


Baldissero Canavese Chiesa Parrocchiale.jpg
Baldissero Canavese Municipio.JPG|Haldushoone
Baldissero Canavese Torre Campanaria.jpg|Kellatorn
Vespiolla Apostoli 1.jpg|Santa Maria di Vespiolla kiriku freskkod
Baldissero Canavese Monti Pelati.JPG|


## Viited

## Välislingid
Lobi neeme kivikülv

**Lobi neeme kivikülv** (ka: *Lobi neeme hiidrahnud*, *Lobi lahe madalvee rahnudekogum*) on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Rühm rabakivirahne asub rannast umbes 100 m kaugusel ja kuni 1,6 m sügavuses vees asuval madalikul. Rahnurühma idapiirdel on nelinurkse põhiplaani, järskude külgede ja lameda laega hiidrahn (Lobi neeme hiidrahn), mis on teistest küll madalam, kuid suurema ümbermõõdu ja pikkusega ja seetõttu ainus hiidrahnu mõõtmetele vastav. 

Läheduses veel 3 suurt ja 2 väiksemat rabakivirahnu, mis koos hiidrahnuga moodustavad nn. Lobi rabakivirahnude rühma.  

Sellest rühmast 350 m lääne pool paikneb veel üks rahn, mida tuntakse Valgekivina (pikkus 8,7 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,9 m, ümbermõõt 23,2 m ja maht 140 m³), ja 500 m loode pool teinegi – Mustkivi (pikkus 8,2 m, laius 5,9 m, kõrgus 4,7 m, ümbermõõt 22,4 m ja maht 145 m³). Valgekivi kivimiks on granaati sisaldav pegmatiit, see on heledatooniline ning rahn erineb teistest rahnudest ümarja põhiplaani poolest.

## Viited

## Välislingid
*
Lobi neeme hiidrahn

**Lobi neeme hiidrahn **on rabakivist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas; üks Lobi neeme kivikülvi rahnudest.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,1 m, laius 9,6 m, kõrgus 2,9 m, ümbermõõt 29,2 m, maapealse osa maht 135 m³. 

Rahn on nelinurkse põhiplaani, järskude külgede ja lameda laega ning teistes kivikülvi rahnudest madalam. 

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Luunja Suurkivi

**Luunja Suurkivi** (ka *Kikaste Suurkivi, Kavastu Suurkivi*) on rabakivist hiidrahn Tartu maakonnas Luunja vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,5 m, laius 8,2 m, kõrgus 2,3 m, ümbermõõt 26,7 m.

Rahn on lapiku pätsi kujuline, samblikega kaetud. Piki rahnu levivad kaks kinnislõhede rühma, millest läänepoolne on rahnu lael hargnev ja moodustab vetthoidva lohu 30 x 30 cm, sügavusega ~10 cm. Laugelt itta langeval lael on veel teinegi, kuid väiksem ja ebamäärasem lohk. Lõhesüsteeme pidi on toimunud rahnu koorumist.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.


Luunja suurkivi 1.JPG
Luunja suurkivi 3.JPG
Luunja suurkivi 4.JPG


## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
*Kavastu Kohtukivi (Kavastu külas)

## Viited

## Välislingid
*
*
Mardimiku kivid

**Mardimiku kivid** on kaks rändrahnu Harju maakonnas Loksa linna ja Loksa küla piiril. Kivid asuvad avatud maastikul Loksa-Vihasoo tee ääres. 

Kividest tuntumat nimetatakse **Mardimiku kiviks** ja see on hiidrahnu mõõtmetega. Kivi pikkus on 9,2 m, laius 8,1 m, kõrgus 4,3 m ja ümbermõõt 27,3 m.  

Kivi on kuupja prisma kujuline, järskude külgede ja veidi kumera laega. Lae lõunapoolses ja osalt külje osas on rahnu lõhutud, mida tunnistavad puuraukude jäljed (aukude läbimõõt on 1,2 cm). Selles osas on ka ohtralt kinnislõhesid. Sammalt on kivi pinnal vähe, samblikke rikkalikumalt. Ümbruskonna pinnakatteks on ligi 1 m paksune liiva kiht, mis lasub viirsavil.  

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.  

Mardimiku kivist 10 m ida poole jääb teine, väiksem, rändrahn, mille pikkus on 6,0 m, laius 4,5 m, kõrgus 2,4 m ja ümbermõõt 16,8 m.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Henri Castelli

**Henri Lincoln Fernandes Nascimento** (sündinud 10. veebruaril 1978 São Bernardo do Campos) on Brasiilia näitleja.
Panola maakond

**Panola maakond** (*Panola County*) on maakond USA-s Mississippi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Batesville ja Sardis.

Maakonna pindala on 1826 km². Veepindala on 54 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 707. Aastal 2000 oli elanike arv 34 274.

## Naabermaakonnad
* Tate'i maakond (põhjas)
* Lafayette'i maakond (idas)
* Yalobusha maakond (kagus)
* Tallahatchie'i maakond (edelas)
* Quitmani maakond (läänes)
* Tunica maakond (loodes)

## Viited

## Välislingid
* Panola maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Beauforti maakond (Põhja-Carolina)

**Beauforti maakond** (*Beaufort County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Washington.

Maakonna pindala on 2484 km². Veepindala on 339 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 759. Aastal 2000 oli elanike arv 44 958.

## Naabermaakonnad
* Washingtoni maakond (kirdes)
* Hyde'i maakond (idas)
* Pamlico maakond (kagus)
* Craveni maakond (edelas)
* Pitt' maakond (läänes)
* Martini maakond (loodes)

## Ajalugu
Beauforti maakond moodustati 3. detsembril 1705 Bathi maakonna osast.

## Viited

## Välislingid
* Beauforti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Beauforti maakond (Lõuna-Carolina)

**Beauforti maakond** (*Beaufort County*) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Beaufort.

Maakonna pindala on 2391 km². Veepindala on 870 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 162 233. Aastal 2000 oli elanike arv 120 937.

## Naabermaakonnad
* Colletoni maakond (põhjas)
* Jasperi maakond (läänes)
* Hamptoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Beauforti maakond moodustati 1764. aastal.

## Kaitsealad
* Ernest F. Hollings ACE Basin National Wildlife Refuge (osa)
* Pinckney Island National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Beauforti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Phajol Moolsan

**Phajol Moolsan** (tai **ผจญ มูลสัน**; sünniaeg 13. september 1959; Banphot Phisai piirkond, Nakhon Sawani provints, Tai) on Tai endine poksija.

Moolsan sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kennedy McKinney'ile (USA) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Forno Canavese

**Forno Canavese** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Forno Canavese kõrgus merepinnast on 584 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Forno Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Corio, Levone, Pratiglione, Rivara, Rocca Canavese.

Kuni aastani 1926 oli Forno Canavese nimeks *Forno di Rivara*.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Levone

**Levone** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Levone kõrgus merepinnast on 343 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Levone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barbania, Forno Canavese, Rivara, Rocca Canavese.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
August Bournonville

**August Bournonville** (21. august 1805 – 30. november 1879) oli Taani ballettmeister ja koreograaf. August oli Antoine Bournonville'i poeg.

August sündis Taanis Kopenhaagenis. Ta õppis Itaalia koreograafi Vincenzo Galeotti käe all Taani kuninglikus balletiteatris.

Bournonville'i tuntumad balletid on "La Sylphide" (1836), "Napoli (ballett)" (1842), "Le Conservatoire" (1849), "The Kermessen i Brügge" (1851) ja "Et Folkesagn" (1854).

## Vaata ka
*August Bournonville'i balletid

## Välislingid
*Kuninglik Taani Teater
Kim U-gil

**Kim U-gil** (sünniaeg 17. oktoober 1949) on Põhja-Korea endine poksija.

Kim sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale György Gedóle (Ungari).

Kim oli esimene Põhja-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel medali.

## Viited

## Välislingid
*
Yakup Kılıç

**Yakup Kılıç** (sündinud 13. juuli 1986; Elâzığ, Elâzıği provints, Ida-Anatoolia regioon) on Türgi endine poksija.

Kılıç sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Vassõl Lomatšenkole (Ukraina) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Kılıç sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Albert Selimovile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kılıç osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Matsu Kodukivi

**Matsu Kodukivi** on rändrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Uuskülas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 5,6 m, laius 3,7 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 15,1 m.

## Viited
Klaanemaa Laanekivi

**Klaanemaa Laanekivi** (ka: *Leedika rahn*) on rändrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 5,7 m, kõrgus 3,9 m, ümbermõõt 23,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Mustkivi

**Mustkivi** nime kannab mitu Eesti rändrahnu:
***[[Mustkivi (Tallinn)|Mustkivi]]** on rändrahn Tallinnas Kakumäe poolsaarel.
*Tammiski mustkivi (ka: Musta Mardi kivi) on rändrahn Muhu saare loodetipus Tammiski nukil.
*Viinistu Mustkivi

## Vaata ka
*Valgekivi
Hansumäe Keldrirahn

**Hansumäe Keldrirahn** (ka *Hansumäe hiidrahn, Keldrikivi*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga külas; üks Hansumäe kivikülvi rahnudest.

Kivi pikkus on 10,2 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 31,2 m, maht umbes 200 m³. 

See on püstiste seintega tahukakujuline rabakivirahn, mille lääneküljele koguneb märjal aastaajal madal veeloik. Rahnu lagi on suhteliselt tasane, kaguküljele on rajatud kunagi talukeldri seinana kasutatud müüritis, mis on osaliselt säilinud. Sellest veidi põhja pool paikneb väike, umbes 2 m rahn, pearahnust mõni meeter eemal veel teinegi. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Mäkaste ohvrikivi

**Mäkaste ohvrikivi** on hiidrahn Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 5,6 m, kõrgus 1,3 m, ümbermõõt 22,9 m.

## Viited

## Välislingid
*
Inverso Pinasca

**Inverso Pinasca** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Inverso Pinasca kõrgus merepinnast on 560 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Inverso Pinasca piirneb järgmiste omavalitsus&shy;üksustega: Perosa Argentina, Pinasca, Pomaretto, Pramollo, San Germano Chisone, Villar Perosa.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Neosti kivikülv

**Neosti kivikülv** (ka *Leetse kivid*, *Neosti rändrahnud*) on neljast rabakivirahnust koosnev kivikülv Harju maakonnas Pakri poolsaarel.

* Põhjapoolsem rahn on saarepuude all, lageda alvarikarjamaa piirdel võsas. Püstseintega ja kumeralt ümardunud laega rahn, milles on üksikuid korrapäratult paiknevaid kinnislõhesid. Rahn asub maapinnal ning on alusel mitmest küljest ahenev. Kirdenurgal on eraldunud suurem tükk (1x1 m), mille eralduskohal on tekkinud kulbas. Pikkus 6,6 m, laius 5,3 m, kõrgus 3,5 m ja ümbermõõt 18,3 m.
* Neosti hiidrahn. Eelmisest 500 m kagus, vana rannaastangu allosas, samuti karjamaaniidu ja saarelodu piiril. Kahelt poolt piiratud tasapindsete vertikaalseintega, meenutab püstist plaati. Idaküljel on veel üks külgseinaga paralleelselt kulgev lõhevöönd, mida mööda rahn võib anda edaspidi liistakulaadseid eraldisi. Rahnu kaguots tugevasti eenduv, sealt langenud ka tükke. Pikkus 11,2 m, laius 5,2 m, kõrgus 5,0 m, ümbermõõt 28,0 m.
* Kaksikrahn. Eelmisest ~150 m kagu pool, samuti seljandikunõlva jalamil, kuid tugevamini saarepuu-sarapuu-kibuvitsa võsast piiratud. Põhjakülg samblane, küljed suhteliselt samblikuvabad. Pikkus 8,6 m, laius 6,1 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 23,0 m. Lääneotsas jätkab rahnu teine - väiksem ja madalam rahn, millega pole aga olnud murdepinnalist seost.
* Lõunapoolsem kaksikrahn. Eelmisest 100 m kagu pool. Asub nõlva jalamist veidi kõrgemal, paremini nähtaval. Peaaegu maapinnal lasuv kuhjakujuline rahn, kaguküljel tugevasti eenduv. Pikkus 5,8 m, laius 4,6 m, kõrgus 3,0 m ja ümbermõõt 15,9 m.

Sellest rahnureast lõuna pool on olnud veel mitmeid väiksemaid rahne, mis on lõhatud. Kõige põhjapoolsema rahnu lähedal, sellest põhja pool on samuti mitmeid rahnusid, ühel neist on ümbermõõt peaaegu 10 m, kõrgus 1,9 m. Seega on nõlvaastang olnud rahnudele omapäraseks koondumisvööndiks, võimalik et juba mandrijää liikumisel.

Neli suurimat rändrahnu on alates 2006. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
* Leetsemõisa kivid

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pramollo

**Pramollo** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Pramollo kõrgus merepinnast on 1071 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Pramollo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Inverso Pinasca, Perrero, Pomaretto, San Germano Chisone.

Pramollo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Pellenchi, Case nuove di Pomeano, Sapiat, Bouchart, Ruâ, Buas, Ribet, Clot.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Aegna (reisi-kaubaaurik)

**Aegna** oli Eesti reisi-kaubalaev, mis sõitis enne teist maailmasõda Tallinna – Helsingi liinil, laeva omanik oli Gustav Sergo & Ko. 

Huvitava kokkusattumusena uppus laev hiljem Nõukogude Liidu teenistuses olles Aegna saare juures.

## Ajalugu
### Saksamaal
Laev ehitati 1904. aastal Kielis katseliselt uuendusliku auruturbiinmasinaga, kuid võeti kasutusele pärast tavaliseks aurikuks ümberehitamist alles 1912. aastal. Tema algne nimi oli Adler. Aastail 1912–1914 oli Adler Hamburg America Line'i omanduses lõbusõidulaevana. Aastail 1914–1918 oli laev mobiliseeritud keiserlikku sõjalaevastikku 117 voodikohaga hospidallaevana, seejärel jätkas aastail 1918–1935 endise omaniku teenistuses. 1926. aastal vahetati välja Adleri katlad. 

1935. aastal omandas laeva L. Köstner ja pani sellele nimeks Seeadler. See omanik müüs laeva 1935. aasta 6. detsembril 30 000 Saksa marga eest Eestisse Gustav Sergole.

### Eestis
1936. aasta algul laeva modifitseeriti ja valmistati ette kevadel Soome liinile asumiseks. Suurendati ka reisijakohtade arvu. Laev sai 30 1. klassi ja 40 2. klassi kajutikohta ning lisaks suurendati tekireisijate kohtade arvu 170ni. Laevas oli seega kokku pea 250 reisijakohta, erijuhul võeti hiljem peale isegi 375 reisijat. 

Esimesele liinireisile Tallinnast Helsingisse sõitis Aegna 18. mail 1936. Enne seda sõitis Tallinna – Helsingi liinil Soome laev Suomi. Eesti laeva liinile tulekuga langes pileti hind 25%. 

Iga nädal tegi Aegna vähemalt 2 reisi. 
### Nõukogude Liidu teenistuses
Augustis 1940 Aegna natsionaliseeriti ja omanikuks sai Eesti Riiklik Merelaevandus. 1941. aastal jõudis laev Tallinnast evakueeruda ja sai 1941. aasta lõpul uueks nimeks Volhov. 

Alates 1944. aastast teenis Volhov Leningradis 5. allveelaevade õppedivisjoni baaslaevana. 

23. novembril 1944 teel Porkkalast Tallinna sattus Volhov navigatsioonivea tõttu Aegna saarest põhja pool madalale ja jäigi sinna. Pärast sõda kasutati laeva arvatavasti samas õppelaskmistel märklauana. 

Laeva vraki jäänused on siiani uppumiskohas merepõhjas, põhiosa on lagunenud. Laeva kella on sukeldujad vrakilt välja toonud ja see on hoiul Eesti meremuuseumis.

## Välislingid
*Eesti kaubalaevastik, lk. 4
*Olaf Esna. "Kuidas eestlased oma laevadest ilma jäeti". Pärnu Postimees, 7. detsember 2012
Villar Pellice

**Villar Pellice** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Villar Pellice asub Pellice jõe orus (*val Pellice*), sõna *villar* tähendab väikest villat, talu.

Villar Pellice kõrgus merepinnast on 664 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Villar Pellice piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Bagnolo Piemonte, Bobbio Pellice, Crissolo, Perrero, Prali, Rorà, Torre Pellice.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Osasco (Itaalia)

**Osasco** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Osasco kõrgus merepinnast on 344 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 208 inimest ruutkilomeetri kohta.

Osasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bricherasio, Garzigliana, Pinerolo, San Secondo di Pinerolo.

## Sõpruslinnad
*  – Osasco

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Laialepa laht

**Laialepa laht** (ka **Laiapea laht**) on mageveeline järv Saaremaa looderannikul Harilaiu poolsaare keskosas.

## Välislingid
*
Laeva soo

**Laeva soo** (ka: *Laeva raba*, *Emajõe-Pedja soo*) on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.

## Vaata ka
* Suuretüki vahitorn

## Viited

## Välislingid
*
Paganamaa Liivajärv

**Paganamaa Liivajärv** (ka: **Liivajärv**, *Trumbipalu Mudajärv, Radijärv*) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas.

Järvest voolab läbi Peeli jõgi.

## Viited
Viita puisniit

**Viita puisniit** on puisniit Lääne maakonnas Lääneranna vallas Kirikukülas. 

Puisniidu läheduses asub väike parkla ja Penijõe matkarada.

## Viited
Tue Thomsen

**Tue Bjørn Thomsen** (21. detsember 1972 Aasiaat, Gröönimaa – 23. aprill 2006 Kopenhaagen) oli Gröönimaa ja Taani poksija.

Thomsen oli kahekordne Taani meister – poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1996. aastal ja raskekaalus (kuni 91 kg) 1997. aastal.

Thomsen sai raskekaalus (kuni 91 kg) pronksmedali 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Félix Savónile (Kuuba) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Thomsen poksis detsembrist 1997 kuni oktoobrini 2002 elukutselisena. Ta pidas kokku 24 kohtumist, millest võitis 22 (neist 9 nokaudiga) kohtumist ning kaotas 1 (selle nokaudiga) ja viigistas 1 kohtumise.

Thomsen sai 23. aprilli 2006 ööl ühes Kopenhaageni baaris kakluses raskeid noahaavu ja suri nende tõttu hiljem.

## Viited

## Välislingid
*
Beauforti maakond

**Beauforti maakondi** on maailmas mitu:
* **[[Beauforti maakond (Austraalia)|Beauforti maakond]]** Austraalias
* **[[Beauforti maakond (Lõuna-Carolina)|Beauforti maakond]]** USA-s Lõuna-Carolina osariigis
* **[[Beauforti maakond (Põhja-Carolina)|Beauforti maakond]]** USA-s Põhja-Carolina osariigis
Ozegna

**Ozegna** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Ozegna kõrgus merepinnast on 300 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ozegna piirneb järgmiste omavalitsus&shy;üksustega: Agliè, Bairo, Castellamonte, Ciconio, Rivarolo Canavese, San Giorgio Canavese.


Ozegna Castello 01.jpg|Ozegna kastell
Ozegna municipio.jpg|Haldushoone


## Viited

## Kirjandus
* Sergio Nesi, *Ozegna, 8 luglio 1944. Cronaca di una inutile strage*, Lo Scarabeo, Bologna, 2008 ISBN 8884781167

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Skuodas

**Skuodas** (), vene keeles vanasti Шкуды on linn Leedus Bartuva jõe ääres. Skuodas on Skuodase rajooni ja Skuodase valla halduskeskus. 

Linn asub 2 kilomeetri kaugusel Läti piirist. Skuodasesse jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub sinna ka Natura 2000 ala Luoba jõgi.

Skuodast on esimest korda mainitud 1253. aastal. Toona elasid seal kurelased, asula asus Ceklise maakonnas. Linnaõigused sai Skuodas 1572. aastal, ent kaotas need 1776. aastal. Aastal 1821. ehitati sinna luteri kirik, 1847. aastal katoliku kirik. 1914. aastal ehitati läbi linna Priekule–Klaipėda raudtee.

1911. aastal rajati trükikoda. Teine maailmasõda hävitas Skuodase keskuse.

1946. aastal sai Skuodas taas linnaõigused. Tänapäeval moodustab Skuodas halduslikult omaette valla.

XVII sajandil rajati Skuodase mõis, mis kuulus algul Chodkiewiczitele, hiljem aga Sapiehadele. Mõisas asub kool.

Linna piiridesse jääb kaks juudi kalmistut, Nõukogude sõjaväekalmistu, Skuodase kalmistu, Skuodase katkuohvrite matmipaik ja Kulai küla kalmistu. Skuodase linn hooldab ka kolme Narvydžiai kalmistut.

## Kultuurimälestised

Muinsuskaitse all on Skuodase vana juudi kalmistu ja Skuodase linna ning selle ümbruskonna juutide hukkamispaik.

Linnaga liidetud Kulai I küla aladel asuvad muinsuskaitse alused Kulai kalmistu ja Kulai II kalmistu.

Linna idaosas on muinsuskaitse all Skuodase vana kalmistu säilinud osad. Eraldi on muinsuskaitse all Leedu metsavendade hukkamis- ja matmispaik ja nn Katkuhauad.

Skuodase ajalooline osa moodustab muinsuskaitseala. Kaitse all on sealne kohati XVI sajandist pärinev tänavavõrgustik, munakivisillutis, mitmed üksikobjektid. Selle idapoolses otsas asub Skuodase luteri kirik, mille juures asub teise maailmasõja aegne Nõukogude sõdurite matmispaik. 

Ajaloolise osa serval asub kaitsealune Skuodase mõisa hoonetekompleks. Kompleksist on kaitse all moonakamaja, õigeusu kirik ja häärber. Mõisa territooriumile jääb ka teine Skuodase juutide hukkamispaik.
## Elanikkond


* 657 (1885)
* 3041 (1903)
* 4684 (1970)
* 5500 (1976)
* 7269 (1979)
* 8730 (1989)

* 7896 (2001)
* 6513 (2011)
* 5922 (2015)
* 5610 (2017)
* 5508 (2021)


## Tuntud Skuodase elanikud
* Simonas Daukantas (1793–1864) ajaloolane ja kirjanik
* Alvydas Duonėla (1976) kanuusõitja


Pilt:Vilnius str. in Skuodas.jpg|Vilniuse tänav
Pilt:Skuodo paminklas Tautos kančiai 2011.JPG|Rahva Valu monument
Pilt:Skuodo ev. liut. banycia.jpg|Skuodase luteri kirik


## Viited

## Välislingid

* Infot Skuodase kohta (*leedu keeles*)
* Linn portaalis vietoves.Lt
Borgiallo

**Borgiallo** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Borgiallo kõrgus merepinnast on 540 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Borgiallo piirneb järgmiste omavalitsus&shy;üksustega: Castellamonte, Castelnuovo Nigra, Chiesanuova, Colleretto Castelnuovo, Cuorgnè, Frassinetto.

Borgiallo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Belvedere, Cossi, Pianezze, Pinelli, San Carlo, Villanova.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Senele Dlamini

**Senele Dlamini** (sündinud 1. aprillil 1992 Lobambas) on Svaasimaa ujuja. 

Senele Dlamini osales 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kus ta saavutas naiste 50 meetri vabastiili ujumises ajaga 28,70 sekundit 61. koha.

## Viited
Äksi suur rahn

**Äksi suur rahn** (ka: *Äksi rändrahn, Äksi hiidrahn*) on gneisist hiidrahn Harju maakonnas Kose vallas Äksi külas. 

Kivi pikkus on 10,0 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,4 m, ümbermõõt 26,0 m ja maapealse osa maht 185 m³.

Rahn on alates 1958. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

*
*
Merindah Dingjan

**Merindah Dingjan** (sündinud 15. jaanuaril 1991) on Austraalia ujuja. Sündis Arnhemis Hollandis, kuid kolis hiljem Canberrasse.

Merindah Dingjan võitis pronksmedali 4x100 meetri kompleksujumises 2011. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel.

## Viited
Frassinetto

**Frassinetto** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Frassinetto kõrgus merepinnast on 1050 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Frassinetto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgiallo, Castelnuovo Nigra, Chiesanuova, Ingria, Pont-Canavese, Traversella.

Frassinetto halduspiirides asuvad järgmised asulad: Berchiotto (Barciòt), Chiapinetto (Ciapinei) , Fraschietto (Fasciei) , Molini (Mülen) , Tetti (Vì Tet) , Balma, Cereser (Sirisir), Lassere, Pacchiola (Paciola), Gorla, Lupeta (Lüpeta), Truffa (Trüfà), Galli (Vi Gal), Trucco (Trüc).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Väike-Pakri rändrahn

**Väike-Pakri rändrahn** (ka: *Väike-Pakri saare rändrahn*) on rändrahn Harju maakonnas Väike-Pakri saare lõunaosas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,5 m, laius 5,0 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 21,1 m.

## Viited

## Välislingid
*
Võnnukivi

**Võnnukivi** (ka: *Kalevipoja Vestitasku kivi*) on hiidrahn Pärnu maakonnas Tori vallas Urumarja külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,0 m, laius 6,0 m, kõrgus 5,0 m, ümbermõõt 22,0 m.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kalevipoja Vestitasku kivi

**Kalevipoja Vestitasku kivi** on mitme Eesti rändrahnu nimi. Nimena on kasutatud ka kuju **Kalevipoja Vestitaskukivi**.

*Võnnukivi üks rööpnimedest; asub Pärnu maakonnas Tori vallas.
*Viie Valla Piirikivi üks rööpnimedest; asub Pärnu maakonnas Vändra vallas.
Vissuvere Suurkivi

**Vissuvere Suurkivi** (ka: *Vissuvere suur kivi, Vissuvere rändrahn, Vissuvere Suurrahn, Vissuvere suur rahn*) on porfüürgraniidist hiidrahn Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,4 m, laius 6,7 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 25,6 m. Tegemist on ümbermõõdu poolest Järva maakonna suurima rändrahnuga.

Rahn on järskude külgede ja lameda laega. Seda läbivad mitu rööpset 2-10 cm paksust pegmatiidisoont. Esineb üksikuid kinnislõhesid. Kivim on vastupidav murenemisele. Sammalt kasvab kivi pinnal vähe.

Pärimuse kohaselt tahtnud 19. sajandi lõpul üks venelane rahnu 15 kuldrubla eest veskikivide valmistamiseks ära osta.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Cossano Canavese

**Cossano Canavese** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Cossano Canavese kõrgus merepinnast on 346 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cossano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgo d'Ale, Borgomasino, Caravino, Settimo Rottaro.

Cossano Canavese halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Avetta, Francia, Casale.


Cossano canavese panorama.jpg
Cossano canavese chiesa.jpg|Kihelkonnakirik
Cossano canavese municipio.jpg|Haldushoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Villemihansu hiiekivi

**Villemihansu hiiekivi** (ka: *Ojaküla hiiekivi*) on rändrahn Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Patika külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus on 8,5 m, laius 5,6 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 21,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Valingu hiidrahn

**Valingu hiidrahn** (ka: *Valingu rahn*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Saue vallas Valingu külas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,3 m, laius 6,8 m, kõrgus 4,7 m, ümbermõõt 25,9 m ja maht koos maa-aluse osaga 115 m³.

Rahn on kuuetahuline, peaaegu isomeetrilise põhiplaaniga ning pruunikat värvi. Selle jalam ulatub tõenäoliselt vähemalt 1,2 m ulatuses rähasesse pinnasesse. Rahnu peaaegu horisontaalne ümar harjajoon on orienteeritud põhja-lõuna suunaliselt. Rahnu küljed on enamasti kulutatud, servad ümardunud. Konarlikum on läänekülg. Tõenäoliselt pärinevad siit teised sama kivimitüübi väiksemad kivid, mis paiknevad rahnust 10-15 m eemal.

Rahnu küljed on järsud. Kivisse on lõhkamiseks puuritud auk, kuid laeng on seda vaid augu ümber pisut purustanud. Rahnu all on koopalaadne tühik, kust kunagi on ehk välja voolanud allikas.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Usseglio

**Usseglio** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Usseglio kõrgus merepinnast on 1265 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 2,29 inimest ruutkilomeetri kohta.

Usseglio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Balme, Bessans (Prantsusmaa), Bruzolo, Bussoleno, Chianocco, Condove, Lemie, Mompantero, Novalesa.

Usseglio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Chiaberto, Cortevicio, Crot, Malciaussia, Margone, Perinera, Pian Benot, Pianetto, Piazzette, Quagliera, Villaretto.


Usseglio 001.JPG
Malciaussia.jpg|Malciaussia järv
Chiesa dell'Assunzione di Maria Vergine (Usseglio).jpg|Kihelkonnakirik
Vecchia-usseglio.jpg|Vana kirikuhoone
Usseglio municipio.jpg|Haldushoone


## Viited

## Kirjandus
* *Usoei, Uxellos, Usseglio*, a cura della Pro Loco Usseglio, Neos Edizioni 2003.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Vahastu rändrahn

**Vahastu rändrahn** (ka *Vahastu Suurkivi*) on graniidist hiidrahn Rapla maakonnas Rapla vallas Suurekivi külas. 

Kivi pikkus on 10,0 m, laius 6,0 m, kõrgus 2,7 m ja ümbermõõt 28,5 m.

Rahn on leivapätsikujuline siledapinnaline ja hallikasroosat värvi. Lael on pragusid ja piki harja kulgev vagu pikkusega 2 m, laiusega 80 cm ja sügavusega 30 cm. Selle põhi on keskelt liudjas, nii et vihmavesi püsib sees. Rahnu lae kagupoolses osas asub teine piklik lohk, mis on väiksem. Rahnu peal kasvab sammalt vähe, vaid kohati pragudes. Loodepoolsest otsast on rahnu pragunemise tõttu eraldunud suur kivitükk, mis on jätnud sinna vaosarnase süvendi.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Ukukivi

**Ukukivi** (ka: *Lossikivi, Neitsikivi, Lindakivi, Ruila Lossikivi, Ruila Ukukivi, Kalevipoja Põllekivi*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonna Saue valla ja Hageri kihelkonna Muusika külas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 12,6 m, laius 10,0 m; kõrgus 5,7 m, ümbermõõt maapinnal 35,1 m, maksimaalne ümbermõõt 35,2 m, maapealse osa maht on 236 m3. Rahnu kolm külge on peaaegu vertikaalsed (82–85°), põhjakülg aga tipust kuni peaaegu maapinnani kallak. Rahn on osalt maa sees. Kallaku külje ülaosas harja lähedal on kivisse raiutud ohvrilohk läbimõõduga 40 cm ja sügavusega 15 cm. Kui see vihmaga vett täis saab, voolab sealt ojake mööda kivi külge alla. Oja vooluteele on tekkinud nõgu. Rahnu külgedel nähtub mitmes kohas pragusid. Idakülje ülaserval on väike astang, kuhu on raiutud mõned astmed, et saada kergemini kivi otsa. 

Ukukivi on ohvrikivina olnud väga laialt tuntud. Kivi peal olevat suurt lohku on suulises pärimuses peetud vanatondi pajaasemeks, kes olevat kivil lambaid keetnud. Kivi otsas olevat eestlased hukanud sõja ajal surmamõistetud vaenlasi. 

Kohamuistendi järgi oli esimest korda linnaminejatel kombeks õnne saamiseks selle kivi otsas ennast kolm korda ringi pöörata:

*Selle kiviga on seotud ebausk, mille järgi kõik esmakordselt linnaminejad peavad hobuse teele seisma jätma ja minema kivi otsa ja pöörama ennast kolm korda ümber, et linnas hästi läheks.* (ERA II 225, 193 (25) < Rapla khk, Kuusiku mõis – Rudolf Silmann < Jüri Baumann, 73 a (1939).

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
* 
*
Viie Valla Piirikivi

**Viie Valla Piirikivi** ehk **Kalevipoja vestitasku kivi** on rändrahn Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas. 

Kivi mõõtmed on eri andmetel kas pikkus 7,8 m, laius 7,0 m, kõrgus 3,9 m, ümbermõõt 23,9 m või pikkus 7,4 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,4 m ja ümbermõõt 23,3 m.

## Viited

## Välislingid
*
Vaado Sarapuu

**Vaado Sarapuu** (22. august 1944 Tallinn – 28. jaanuar 2021) oli eesti muusik, ürituste korraldaja ja toimetaja.

Ta on õppinud  Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuurharidustöö-orkestri juhtimise erialal.

Sarapuu kolis 1997. aastal Kanadasse ning töötas 2001. aastast Elmar Tampõllu asutatud ajalehe Eesti Elu veebilehe toimetajana.

2011. aastal asutas ta iseseisva Kanada meediaettevõtte ja väliseesti ajalehti koondava portaali Estonian World Review ning oli selle peatoimetaja.
## Välislingid
* Vikerkäär. Vaado Sarapuu., ERR arhiiv, 9. september 2001
* Üleilmne eestlus koondus internetti, Eesti Päevaleht, 24. aprill 2012
* Vaado Sarapuu 22.08.1944 - 28.01.2021 †
Maa päev

**Maa päev** on 22. aprillil. Seda tähistatakse ülemaailmselt ligikaudu 190 riigis. 

Maa päeva tähistamine sai alguse 1970. aastal Ameerika Ühendriikides, kus miljonid ameeriklased protestisid tänavatel keskkonna saastamise vastu. Tänapäeval tähistatakse Maa päeva kogu maailmas mitmesuguste ürituste ja ettevõtmistega, mille eesmärgiks on juhtida inimeste tähelepanu keskkonnaprobleemidele (kliima soojenemine, õhusaaste, liigne energia tarbimine, autostumine, agraarühiskond jne).

## Vaata ka
*Maa tund
*looduskaitsepäev

## Viited

## Välislingid
*Maa Päeva eel toetatakse Tšernosemja niklikaevanduse vastaseid Külauudised, 16. aprill 2013
*Täna on Maa päev Maaleht, 22. aprill 2013
Trükiplaat

**Trükiplaat** on polügraafias plaadikujuline trükivorm, mille pealispinnale on moodustatud trükivärvi ülekandvad pinnaosad – trükkivad elemendid. 

Tänapäeval peamiselt rakendatava trükitehnika – ofsettrüki – korral on õhukesel oksüdeeritud alumiiniumplaadil valgustundlik kiht (emulsioonikiht). Sellele kantakse trükitav kujutis filmilt (*film to plate*) või arvutist (*computer to plate*). Plaadi ilmutamisel emulsioon valgustatud kohtades lahustub. Tulemusena moodustuvad trükkivad elemendid, mis võtavad trükivärvi hästi külge, ja mittetrükkivad, veega niisutatavad pinnaosad, mis värvi hülgavad. Vett kasutataksegi parema värvihülgamise saavutamiseks.

Ofsettrüki tehnoloogia korral on trükiplaadil positiivkujutis (päripidine kujutis).

## Allikad
*Trükivorm (EE)
* Offset printing technology

## Vaata ka
*Ofsettrükk

*
Bessans'i vald

**Bessans** on vald Prantsusmaal  Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus. 

Bessans'i kõrgus merepinnast on 1750 meetrit, asustustihedus keskmiselt 2,36 inimest ruutkilomeetri kohta. 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Niitsiku Suurkivi

**Niitsiku Suurkivi** on rändrahn Võru maakonnas Võru vallas. 

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 7,6 m, laius 4,5 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 19,8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Odakivi

**Odakivi** on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaarel.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,4 m, laius 5,4 m, kõrgus 5,0 m, ümbermõõt veepinnal 20,8 m ning maksimaalne ümbermõõt 22,0 m.

## Viited

## Välislingid
*
Garzigliana

**Garzigliana** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Garzigliana kõrgus merepinnast on 314 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Garzigliana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bricherasio, Cavour, Macello, Osasco, Pinerolo.

Garzigliana halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alberetti, Baite, Case Nuove, Conti, Montebruno, San Martino, Santa Marta.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Oru lossipargi kivi

**Oru lossipargi kivi** (ka *Oru pargi kivi, Jelissejevi kivi, Ohvrikivi*) on pegmatiidist hiidrahn Ida-Viru maakonnas Toila-Oru pargis.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,7 m, laius 8,3 m, kõrgus 1,7 m ja ümbermõõt 26,5 m.

Rahn on suures osas mattunud pinnasesse, üks külg on kaetud mullaga. Kivi lamedale tasasele pealispinnale on raiutud tekst vanas vene kirjas: *See sild ja tee on ehitatud omanike O.M. Andrejevi ja G.G.Elissejevi poolt suvel 1901*). Kivisse on raiutud kolmnurk, mida on kasutatud ajutise reeperina pargi mõõdistamisel. Lääneserval on kivi sees malmist polügonomeetria punkti tsenter. Lõunaservale on raiutud mingeid halvasti loetavaid sõnu ja märke.

Rahnu on peetud eestlaste muistseks ohvrikiviks. Jelissejevi aegsetel pargi- ja lillepidudel olevat tema peal kadrilli tantsitud.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
* 
*
Trükilülitus

**Trükilülitus**  on elektroonikalülitus, mille ühendusjuhid on moodustatud metallkattega isoleerplaadile trükkimise abil ja plaati katva vasekihi söövitamise teel. Tavaliselt on trükilülitus teostatud trükkplaadil.

## Viited
Cafasse

**Cafasse** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Cafasse kõrgus merepinnast on 408 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cafasse piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Balangero, Fiano, Germagnano, Lanzo Torinese, Mathi, Vallo Torinese, Villanova Canavese.

Cafasse halduspiirides asuvad järgmised asulad: Monasterolo, Funghetto.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)