open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rein Kersten

**Rein Kersten** (29. juuli 1934 – 14. detsember 2010, Tallinn) oli eesti arhitekt.

Rein Kersten lõpetas 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna ning 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonna. Alates 1967. aastast kuulus ta Eesti Arhitektide Liitu. Pärast 1957. aastat alustas Kersten tööd projekteerimisinstituudis Eesti Projekt joonestajana, edenedes samas asutuses tehniku, arhitekti ja vanemarhitektina. Aastatel 1972–1974 töötas ta RPI Eesti Maaehitusprojektis arhitektuuritöökoja juhatajana, seejärel naasis taas Eesti Projekti, kus tegutses arhitekti ja rühmajuhina. 1993. aastal alustas Kersten tööd Tallinna Loomaaia arhitektina.

## Looming
Rein Kersteni tööde hulka kuuluvad Trummi tänava rajooni detailplaneering ning mitmed elamukvartalid Aseris ja Kiviõlis. Samuti kavandas ta aiandus- ja suvilakooperatiive Tallinna ümbruses, näiteks „Kajakas“, „Linda“, „Rabaääre“, „Kirsiõis“ ja „Metsaoja“. Lisaks projekteeris ta spordi- ja puhkebaasid Aegviidus ja Võrtsjärve ääres ning mitmeid koolimaju, sh Valjala kooli (1970) ja Saku kooli (1973).

Kersteni loomingus on olulisel kohal ka elamuehitus. Tema projekteeritud on Eesti Teaduste Akadeemia elamud Trummi tn 23 ja 23a (1972–1975) ning 14-korruselised elamud Lasnamäel ja Mustamäel. Tema märkimisväärsemate teoste hulka kuuluvad Maarjamäe memoriaalansambli tribüün (1970, koos Allan Murdmaa jt), hotell Olümpia (1976–1980, koos Toivo Kallasega) ning mitmed Tallinna Loomaaia hooned. Ta saavutas mitmeid auhindu arhitektuurivõistlustel ning tema panus eramute, suvilate ja aiamajade projekteerimisse on Eesti arhitektuuris eriline.

Tema diplomitööd peeti märgiks tõelise tähe sünnist Eesti arhitektuuris. Kuid kunstnikuhingega arhitekt ei kohanenud täielikult totaalse režiimi ja suurte projektasutustega, mistõttu jäi ta tihti pigem taustajõuks. Oma elu viimastel aastatel keskendus Kersten looduspiltide maalimisele.

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Viited
Haibach ob der Donau

**Haibach ob der Donau** on vald (*Gemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas. See asub Doonau lähedal.

Haibach asub *[[Hausruckviertel]]is*. U. 45 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 41 % on haritav maa.

## Viited
2024.–2025. aasta maailma karikasari kahevõistluses

**2024.-2025. aasta [[Maailma karikavõistlused kahevõistluses|maailma karikasari kahevõistluses]]** on Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni (FIS) korraldatav sari, mis meestele on 42. ja naistele 5. hooaeg.

Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) korraldatav FIS-i Põhjamaade kombineeritud maailmakarikavõistlused 2024–2025 on rahvusvaheliste põhjamaade kombineeritud võistluste kõrgeima tasemega meeste maailmakarika 42. hooaeg ja naiste 5. hooaeg.

Meeste hooaeg algas 29. novembril 2024 Soomes Rukal ja lõppeb 22. märtsil 2025 Soomes Lahtis. Naiste hooaeg algas 6. detsembril 2024 Norras Lillehammeris ja lõppeb 16. märtsil 2025 Norras Oslos. 

Hooaeg jääb veebruaris ja märtsis pausile seoses 2025. aasta FIS-i põhjasuusatamise maailmameistrivõistlustega Norras Trondheimis.

Eelmise hooaja valitsevad meistrid on Jarl Magnus Riiber (meestest) ja Ida Marie Hagen (naistest), mõlemad Norrast.

## Võistluste ajakava ja tulemused

### Mehed

### Edetabelid

#### Üldkarikas

                                                                                                                                                                                                                                                                   
 CUP STANDINGS

#### Rahvuste karikas

		
 NATIONS CUP STANDING

#### Auhinnaraha

 PRIZE MONEY STANDING 

#### Parima hüppaja karikas

	
	
 BEST JUMPER TROPHY

#### Parima suusataja karikas

 BEST SKIER TROPHY

#### Kompakt karikas

 
	
 COMPACT TROPHY

#### Ühistardiga võistluse karikas

 
 MASS START TROPHY

#### Ruka tuur

 
 OPENING TOUR STANDING

## Välislingid

* Kahevõistluse kalender FIS-i veebilehel
Aurude meri

**Aurude meri** (ladina keeles *Mare Vaporum*) on Kuu meri, mis asub Vaikuse mere ja Vihmade mere vahel. 

Mere diameeter on 242 km ning pindala 55 000 ruutkilomeetrit.

Aurude merele andis 1651. aastal nime Giovanni Battista Riccioli.

## Viited
Kuressaare Suurgild

**Kuressaare Suurgild** (saksa k. *Große Gilde der Stadt Arensburg*) oli Kuressaare kaupmehi ja teisi tähtsamaid Kuressaare linnakodanikke ühendav seisuslik organisatsioon, mis tegutses aastatel 1647–1917. 

Suurgild koondas kaupmehi, literaate ja kõrgemaid riigiametnikke, Kuressaare Väike Gild koondas aga käsitöölisi ja nende tsunfte. 

Kuressaare Suurgildi skraa kinnitas 1647. aastal Liivimaa Rootsi kindralkuberner Gabriel Bengtsson Oxenstierna. Suurgildi liikmeteks võeti reeglina kaupmehi või teisi õilsamaid ameteid pidavaid inimesi. Gilde juhtisid oldermannid ja vanemad, kes moodustasid nn vanemate pingi (gildi istuv ja ka endine juhtkond – oldermannid ja nende kaasistujad, kes gildis tegelikult asju otsustasid). Gildides tegutsesid lihtliikmete esindajatena veel dokmannid.

Asehalduskorra ajal Riia asehaldurkonnas Liivi- ja Saaremaal gildid ja tsunftid reorganiseeriti, suured ja väikesed gildid likvideeriti. Rikkamad linlased jagati vastavalt deklareeritud varandusele kolme gildi. Suurem osa gilde (ka Kuressaare Suurgild) ja tsunfte jätkas pärast asehalduskorra kaotamist ja 1796. aastat tegevust vanadel alustel.

Gildid ja tsunftid likvideeriti lõplikult Eesti Vabariigi Asutava Kogu poolt 1920. aasta 9. juuni seisuste kaotamise seaduse alusel.

## Vaata ka
*Kuressaare raad
*Kuressaare Väikegild
## Viited

## Välislingid
*Saaga; Kuressaare suurgild; EAA.5236; 1647-1917
AIM-7 Sparrow

**AIM-7 Sparrow** (AIM – *Air Intercept Missile*) on Ameerika Ühendriikide poolaktiivselt isesihtuv keskmaa õhk-õhk-tüüpi juhitav rakett. Alates 1950. aastate lõpust kuni 1990. aastateni oli see põhiline väljapoole nähtavuspiiri ulatuva tegevusraadiusega õhk-õhk-rakett lääneriikide relvastuses. Ehkki Sparrow'd kasutatakse edasi ka tänapäeval, on tehnoloogiliselt täiuslikumad raketid, nagu AIM-120 AMRAAM, seda järgemööda välja vahetamas.

Raketi esimene katsetus toimus 1952. aasta detsembris, esmane operatiivvõime saavutati 1953. aasta lõpuks.

## Kasutajad
* : kasutusel õhu-, mere- ja merejalaväes

## Vaata ka
* AIM-9 Sidewinder
* RIM-7 Sea Sparrow

## Viited
Savoia Margherita

**Savoia Margherita** (*Margherita Maria Teresa Giovanna*; 20. november 1851, Palazzo Chiablese, Torino, Sardiinia – 4. jaanuar 1926, Bordighera, Itaalia) oli Itaalia kuninganna, kuningas Umberto I abikaasa ja nõbu. Tema isa oli Savoia vürst ja Genova hertsog Ferdinando ning tema ema Saksimaa printsess Elisabeth. Margherita ja Umberto poeg oli Itaalia kuningas Vittorio Emanuele III.

Tema järgi sai nime Margherita pitsa.

Savoia Margheritat on portreteerinud Eesti skulptor August Weizenberg.

## Välislingid
* Itaalia kuninganna Margherita portreebüst, August Weizenberg, 1890 (Kumu kollektsioonis)
Kartomeetria

**Kartomeetria** (inglise keeles *cartometry*) on loodusobjektide pikkuse, pindala vms määramine kaardil tehtavate mõõtmiste kaudu.

Traditsiooniliselt hõlmas kartomeetria paberkaardilt tehtavaid mõõtmisi, kuid tänapäevaks on nii kaart kui ka sellelt tehtavad mõõtmised digitaalsed. Sellegipoolest on mõõdistamise problemaatika jäänud samaks – mõõdistatakse kaardistatud objekte, mitte looduslikke nähtusi.

## Viited
Klastripuu

**Klastripuu** ehk **dendrogramm** (inglise *dendrogram*) on puulaadne diagramm. 

Klastripuu moodustamist nimetatakse **dendrogrammi meetodiks** ehk **hierarhiliseks klasteranalüüsiks** (inglise *tree clustering*, *hierarchical clustering*) ja selle korral hakatakse järjest rühma ühendama teineteisega kõige sarnasemaid objekte.

Klastripuu moodustamiseks leitakse kõigepealt iga objektipunkti lähim naaber tunnuste ruumis ja punktipaaridest moodustatakse esialgsed klastrid. Seejärel leitakse iga klastri tsenterpunkt, mille alusel liidetakse klastrile tema naaberklaster, moodustades uue klastri. Ühendamise aluseks olnud kaugust peetakse meeles. Protsessi korratakse, kuni tekib klastripuu.

## Vaata ka
* Klasteranalüüs

## Viited
Paradigma (Kuhn)

**Paradigma**, ka **teaduslik paradigma** on teadusringkonna poolt tingimusteta aktsepteeritud teadusliku tegevuse mudel. Selle mõiste tõi teadusfilosoofiasse Thomas S. Kuhn. 1962. aastal ilmus tema põhiteos "The Structure of Scientific Revolutions" ("Teadusrevolutsioonide struktuur"), milles keskne mõiste on paradigma. Kuhni sõnul on loodusteaduste teadusrevolutsioonid seotud paradigmamuutustega.

Kuhn kirjeldas paradigmat kui "ajalooliselt väljakujunenud uskumuste, väärtuste jne kogumit, mis on iseloomulik teadusühiskonna liikmetele". Teisisõnu tutvustas ta ideed, et uurimistööd tehakse alati kehtiva üldtunnustatud paradigma (normaalteaduse) raames. Kuid see asendub teise paradigmaga, kui uurijad puutuvad kokku mõistatusega (anomaaliaga), mis ei mahu aktsepteeritud paradigma raamidesse. 

## Vaata ka
*Teadusrevolutsioonide struktuur

## Viited
Hinzenbach

**Hinzenbach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.

Hinzenbach asub *[[Hausruckviertel]]is*. U. 10 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 77 % on haritav maa.

## Sport

Hinzenbachis on suusahüppemägi, mida kutsutakse *[[Aigner-Schanze]]*.

## Viited
Kvadropuu

**Kvadropuu** (inglise keeles *quadtree*) on hierarhiline (puukujuline) andmestruktuur, milles igal oksal on neli haru ehk üks-mitmele suhted on kujul 1 : 4. Iga oksa edasine hargnemine sõltub andmetest.

Termini "kvadropuu" võtsid 1974. aastal kasutusele Raphael Finkel ja Jon Louis Bentley.

Infotehnoloogiliselt on kvadropuud lihtne hallata.

## Viited
Loodjoon

**Loodjoon** (inglise keeles *plumb line*) on raskuskiirenduse vektoriga kokku langev ja igas punktis geoidi pinnaga risti olev joon. Tänapäeval on see peaaegu ainus lahendus, mille abil on võimalik leida instrumentaalsete mõõtmiste jaoks mõõtepunkt horisondi tasapinnal.

## Vaata ka
* Lood (ehitus)

## Viited
Ei saa mitte vaiki olla (Härma)

**"Ei saa mitte vaiki olla"** on Miina Härma koorilaul, mille aluseks on Anna Haava samanimeline luuletus (1890). 

## Laulu loomine
Teadaolevalt loodi laulu viis esmakordselt 1898. aastal. Härma olevat algviisi kuulnud Põlvas ühelt vanamemmelt, kes seda lühikest viisikest laulis pruudi lahkumislauluna kodukohast väljaminekul tekstiga "Ära pean ma minema". Sellele algviisile võttis Härma juurde Anna Haava luuletuse "Ei saa minna vaiki olla" sõnad ning lõi ise juurde laulu lõpuosa.

See on mõeldud eelkõige naiskoorile (ka segakoorile), olles üks ilusamaid selle kooriliigi laule. "Ei saa mitte vaiki olla" on olnud läbi aegade populaarne ning sellest on saanud üks tuntumaid palasid Eesti koorimuusika klassikas.

Esimene helisalvestus laulust tehti 1904. aastal (England: Gramophone Company), esitas Estonia koor, juhatas Jaan Bergmann.

## Viited

## Välislingid
* "Ei saa mitte vaiki olla”" 2017. aasta noorte laulu- ja tantsupeo kodulehel
* Siiri Sisask. Ei saa mitte vaiki olla. laulud.ee
Mensulmõõdistus

**Mensulmõõdistus** (inglise keeles *plane table surveying*) on mõõdistusviis, mille korral kasutatakse maastikul mensulit ja kippreeglit. Mensulmõõdistust kasutati 16. sajandist kuni 20. sajandi alguseni maastikul tehtavatel lokaalsetel mõõdistustöödel ja plaanide joonistamisel. Tänapäeval on mensulmõõdistus kasutusel peamiselt aerofotomõõdistamise abimeetodina.

Mensulmõõdistuse komplekti kuulub statiivile kinnitatud mensul ehk mensullaud. Sellele joonestatakse plaan, viseeritakse objektide suunad ja mõõdetakse ära nende kaugused seisupunktist. Punktid märgitakse plaanile mõõtkavaliste lõikude abil tõmmatud suundades. Sihtmärkide pealekandmiseks planšetile kasutatakse kippreeglit.

## Viited
Pilvede meri

**Pilvede meri** (ladina keeles *Mare Nubium*) on Kuu meri.

Mere diameeter on umbes 750 km ja pindala ligikaudu 250 000 ruutkilomeetrit. See asub Tormide ookeanist kagus, Tuntud merest lõunas ja Niiskuse merest idas. Lõunas on Tycho kraater. Mere lõunaservas on Pitatuse kraater.

Pilvede merele, nagu ka enamikule ülejäänud meredele, andis nime Itaalia astronoom Giovanni Battista Riccioli.

## Viited
Niiskuse meri

**Niiskuse meri** (ladina keeles *Mare Humorum*) on Kuu meri.

Mere läbimõõt on umbes 715 km ning selle pindala on 86 000 ruutkilomeetrit. Niiskuse mere hinnanguline vanus on 3,85 kuni 3,92 miljardit aastat.

Niiskuse meri asub Kuu Maa-poolse külje edelaosas, Tormide ookeanist lõunas.

## Viited
Rasterdamine

**Rasterdamine** (inglise keeles *rasterization*) on vektorandmete automaatne teisendamine rasterandmeteks, kasutades spetsiaalset tarkvara või töövahendeid, mis on integreeritud GIS- ja CAD-tarkvarasse.

Rasterdamist kasutatakse peamiselt kahel eesmärgil:

* rasterandmete loomine vektorandmete objektipõhise käsitlusviisi alusel;
* vektorkaardi teisendamine rasterkujule, mida saab vaadata ka GIS-tarkvara kasutamata.

## Viited
Narva foogtikohus

**Narva foogtikohus** (saksa k. *Narvaer Vogteigericht*) oli  esimese astme kohtu- ja politseiasutus Narvas, mis tegutses aastatel 1654–1889. 

Narva foogtikohus oli kolme- kuni viieliikmeline. Foogtikohust juhtis Narva kohtufoogt, kelle valis Narva raad. Kohus allus Narva raele ning foogtikohtu otsused võis edasi kaevata  Narva raele, Rootsi valitsusajal ka Tartu või Turu õuekohtusse. 

Kohtu pädevusse kuulus kohalike ja väiksemate määruste rikkumised, tsiviil- ja kriminaalasjad. Narva foogtikohus arutas pettusi, pisivargusi, ebaseaduslikku kauplemist väljaspool linna ja ebaseaduslikku kaubandust Narva mittekodanike poolt. Ta otsustas müüjate ja ostjate vaheliste tsiviilasjade üle, erinevate rikkumiste korral käsitööliste, kaptenite ja meremeeste ning kaupmeeste poolt, mis puudutasid kvaliteeti ja kvantiteeti, hindu, makseid, kaupade kaotsimineku ja raiskamine üle maismaatranspordi ajal.

## Narva kohtufoogte
*Matthias Poorten (1656–1707)
*1720, Konrad Herbers  (1672–1723)
*Gustaf Adam Munck (1679–1727)
*Lorenz Georg (Jürgen) Strahlborn (1730−1796)
*1764, Gottfrid Gnospelius (1721–1803)

## Viited

## Välislingid
*Narva foogtikohus, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1680
Vektordamine

**Vektordamine** (inglise keeles *vectorization*) on rasterandmete automaatne teisendamine vektorandmeteks, kasutades spetsiaalset tarkvara või töövahendeid, mis on integreeritud GIS- ja CAD-tarkvarasse.

Vektordamine võib toimuda kas täis- või poolautomaatselt.

* Täisautomaatse vektordamise korral teisendatakse kogu rasterfail vektorkujule ühe toiminguga.
* Poolautomaatse vektordamise korral konverditakse andmed objektide kaupa ja interaktiivselt: kasutaja märgib hiireklõpsuga objekti alguspunkti ning rasterkujutisel joonte ristumispaigana tuvastatud kohas vektordamise jätkuva suuna.

Vektordamiseks sobivad kõige paremini kahevärvilised rasterkujutised. Näiteks värvilistele rasterkaartidele tuleb enne teha värvilahutus ning igale värvikihile omakorda töötlus, mille käigus raster puhastatakse ebavajalikust, näiteks musta värvi teedelt eemaldatakse nendega lõikuvad mustaga tähistatud kohanimed ning tekkinud tühimikesse tekitatakse teed.

Vektordamise peamine eelis on kiirus, suurim miinus vajadus andmete eel- ja järeltöötluse järele. Järeltöötluses tuleb jooni üldistada ja nende topoloogiat korrastada.

## Viited
Tuntud meri

**Tuntud meri** (ladina keeles *Mare Cognitum*) on Kuu meri.

Mere diameeter on umbes 370 km. Tuntud merest põhjas asub Saarte meri ja lõunas Pilvede meri. Merest loodes paiknevad Riphaeuse mäed ning kirdes Fra Mauro kõrgustik, mis oli Apollo 14 maandumiskoht. 

Meri oli esialgu osa Pilvede merest ning sai oma praeguse nime 1964. aastal kui sinna kukkus NASA kosmoseaparaat Ranger 7, mis tegi laskudes fotoseeria. Ranger 7 fotod olid esimesed foto Kuu pinnast ning andsid hulga teavet pinnase kohta.

## Viited
Väljalõikekaart

**Väljalõikekaart** on asendikaart, millel on väiksemamõõtkavalises kaardivälja aknas näha kaardistatava ala ulatus üldisemas mõõtkavas.

## Viited
Dwikozy

**Dwikozy** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Sandomierzi maakonnas Dwikozy vallas. Dwikozy asub Sandomierzist ligi 7 km põhjas ja Kielcest umbes 82 km idas.

Küla läbib Łódź–Dębica raudteeliin.

Dwikozys paiknevad puu- ja köögiviljatööstuse tehased ning külmhooned. Dwikozy ümbruses kasvatatakse köögivilju ja viljapuid.

## Viited
Staatiline universum

**Staatiline universum** ehk **staatiline mudel** on kosmoloogiline mudel, milles universum on nii ruumiliselt kui ka ajaliselt lõpmatu ning ruum ei paisu ega kahane. Sellisel universumil puudub nn ruumiline kõverus; see tähendab, et see on "tasane" või eukleidiline. 

Staatilise lõpmatu universumi pakkus esimesena välja 16. sajandi inglise matemaatik ja astronoom Thomas Digges.

1917. aastal pakkus Albert Einstein oma artiklis "Kosmologische Betrachtungen zur allgemeinen Relativitätstheorie" ("Kosmoloogilised kaalutlused üldises relatiivsusteoorias") välja ajaliselt lõpmatu, kuid ruumiliselt lõpliku mudeli – staatilise igavese universumi – oma eelistatud kosmoloogilise mudelina.

Pärast seda, kui ameerika astronoomid Vesto Slipher ja Edwin Hubble avastasid galaktikate punanihke ja nende kauguse vahelise lineaarse seose, tõlgendas Belgia astrofüüsik Georges Lemaître seda universumi universaalse paisumisena.

## Einsteini universum

1917. aastal lisas Albert Einstein oma üldrelatiivsusteooria võrranditesse positiivse kosmoloogilise konstandi, et neutraliseerida gravitatsiooni ligitõmbavat mõju tavaainele, mis vastasel korral põhjustaks staatilise, ruumiliselt piiratud universumi kokkuvarisemise või igaveseks paisumise. Seda universumi mudelit hakati nimetama Einsteini staatiliseks universumiks.

## Viited
Einsteini universum

**Einsteini staatiline universum** ehk **Einsteini universum** on Universumi relativistlik kosmoloogiline mudel, mille pakkus välja Albert Einstein 1917. aastal. Varsti pärast üldrelatiivsusteooria loomist rakendas Einstein oma uut gravitatsiooniteooriat universumi kui terviku suhtes. Eeldades universumit, mis oli ajas staatiline ja omas ühtlast ainejaotust suurtel mastaapidel, jõudis Einstein sfäärilise ruumikõverusega piiratud staatilise universumi mudelini.

Et saavutada nullist erineva ainetihedusega staatilise universumi jaoks sobilik Einsteini väljavõrrandite lahendus, leidis Einstein, et väljavõrranditesse on vaja lisada uus liige, niinimetatud kosmoloogiline konstant. Saadud mudelis olid universumi raadius *R* ja aine tihedus *ρ* seotud kosmoloogilise konstandiga Λ vastavalt Λ = 1/ *R* 2 = *κρ* /2, kus *κ* on Einsteini gravitatsioonikonstant.

Pärast seda, kui Edwin Hubble avastas 1929. aastal lineaarse seose galaktikate punanihete ja nende kauguse vahel, mida Belgia astrofüüsik Georges Lemaître tõlgendas universumi paisumisena, loobus Einstein oma staatilise universumi mudelist ja pakkus välja universumi paisumist käsitlevad mudelid, nagu Friedmanni-Einsteini universum (1931) ja Einsteini – de Sitteri universum (1932). Mõlemal juhul määras ta kosmoloogilise konstandi nulliks, kuulutades, et see "pole enam vajalik ja on teoreetiliselt mitterahuldav".
 
## Vaata ka
*De Sitteri universum

## Viited
Hubble'i konstant

**Hubble'i konstant** H_{0} (astronoom Edwin Hubble'i järgi nime saanud) on üks kosmoloogia fundamentaalseid suurusi. See kirjeldab universumi praegust paisumiskiirust. 

Üldiselt tuleks kasutada terminit **Hubble'i parameeter** H, sest see on konstantne ainult ruumis (mitte ajas) ja muutub ajas. 

Hubble'i konstanti mõõdetakse astronoomiliste objektide kauguse ja näiva kiiruse süstemaatilise registreerimisega meie suhtes. 21. sajandi alguse mõõtmised näitasid väärtusi vahemikus 68 \ \tfrac{\mathrm{km/s}}{\mathrm{Mpc}} – 74 \ \tfrac{\mathrm{km/s}}{\mathrm{Mpc}}.

## Hubble'i diagramm
Graafikut, millel on näidatud astronoomiliste objektide punanihke sõltuvust nende objektide kauguse suhtes Maast, nimetatakse Hubble'i diagrammiks. Ühtlaselt paisuvast universumist tulenevalt paiknevad selle diagrammi objektid piki alguspunkti läbivat sirgjoont. Selle sirge kalle ongi Hubble'i konstant.

Esimese Hubble'i diagrammi avaldas Hubble 1929. aastal. Selles artiklis kirjeldas ta lineaarset seost galaktikate (Galaktika-väliste "udukogude") kauguse ja nende punanihke vahel. Esimeses Hubble'i diagrammis kasutatud andmed ulatusid umbes kahe Mpc kaugusele. Peaaegu sajand hiljem said võimalikuks mõõtmised kuni umbes 700 Mpc kaugusele. See võimaldab määrata Hubble'i konstandi palju usaldusväärsemalt.

## Viited
Konstruktsioonide insenerindus

**Konstruktsoonide insenerindus** (inglise keeles *structural engineering*) on insenerinduse valdkond, mis tegeleb  
konstruktsioonide projekteerimise, analüüsi ja stabiilsuse tagamisega.

Konstruktsoonide insenerindusega tegelevat inseneri nimetatakse konstruktsiooniinseneriks.

Sageli loetakse konstruktsoonide insenerindust tsiviilehituse valdkonnaks või distsipliiniks. Eestis nimetatakse ehitustarindite projekteerijat ehituskonstruktoriks. 

Konstruktsioon allub erinevatele püsivatele või ajas muutuvatele, staatilisele või dünaamilisele, mehaanilise või termilise iseloomuga toimetele ning seoses nende toimingutega on konstruktsiooni eesmärk vastata teatud kriteeriumidele:

*Ohutus: konstruktsiooni vastupidavus, tasakaal ja stabiilsus peavad olema tagatud valitud tõenäosusega;
*Ekspluatatsiooniaeg: konstruktsiooni töö ja sellega seotud mugavus peavad olema tagatud piisava aja jooksul;
*Vastupidavus: konstruktsiooni lagunemist aja jooksul tuleb piirata ja kontrollida, et see vastaks kahele esimesele kriteeriumile.

Kõige sagedamini projekteeritakse konstruktsioonide insenerinduses ehitisi (hooned ja rajatisi), kuid konstruktsioonide insenerindus on seotud ka mis tahes muu konstruktsiooni projekteerimisega (näiteks naftaplatvormid, tehiskaaslased, õhusõidukid ja laevad).

## Silmapaistvaid inseneriehitisi
Tour Eiffel Wikimedia Commons.jpg|Eiffeli torn
Sydney Opera House Sails edit02.jpg|Sydney ooperiteater
Burjdubaiaug92007.jpg|Burj Khalifa
Gateway arch.jpg|Gateway Arch
ForthRailwayBridge 27-06-2005 2150 TakenByEuchiasmus.JPG|Forthi raudteesild

## Viited
Ćmińsk

**Ćmińsk** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Miedziana Góra vallas. Ćmińsk asub Kielce kesklinnast ligi 14 km põhjaloodes.

Küla on esmamainitud 1452. aastal.

## Viited
Prambachkirchen

**Prambachkirchen** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Eferdingi ringkonnas.

## Viited
Jaworznia

**Jaworznia** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Piekoszówi vallas. Jaworznia asub Piekoszówist umbes 2,5 km lõunakagus ja Kielce kesklinnast ligikaudu 10 km läänes.

Küla on esmamainitud 1581. aastal (*Jaworzno*).

## Viited
Kliimadiplomaatia

**Kliimadiplomaatia** on välispoliitiline tegevus kliimamuutustega seotud küsimuste lahendamisel, oma huvide kaitsel ja esindamisel rahvusvahelisel tasandil.

Kliimadiplomaatia rakendab diplomaatilisi vahendeid, et toetada ülemaailmseid pingutusi kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks. Sellise tegevuse hulka kuuluvad näiteks rahvusvahelise kliimapoliitikaga seotud läbirääkimiste pidamine, kokkulepete saavutamine ning riikide ja teiste sidusrühmade vahelise koostöö edendamine, aga ka kliimakonfliktide ennetamine. Samas pole kliimadiplomaatia üksnes keskkonnaprobleemide lahendamise vahend, vaid võib ühtlasi suurendada riikidevahelist usaldust ja luua platvormi mitmepoolse koostöö tugevdamiseks. 

Kliimadiplomaatia sai alguse 1980.–1990. aastatel, kui teaduslik arusaam kliimamuutustest jõudis rahvusvahelise poliitilise arutelu keskmesse. Valdkondliku tegevuse arengule andis jõulise tõuke Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimine 1992. aastal. Alates sellest ajast on kliimadiplomaatiast saanud oluline osa rahvusvahelises koostöös. Kliimadiplomaatia suurimateks saavutusteks võib pidada näiteks Kyōto protokolli (1997) ja Pariisi kliimakokkulepet (2015). 

## Vaata ka
* Euroopa Liidu kliimapoliitika

## Viited
Sümbolkaart

**Sümbolkaart** on temaatiline kaart, millel nähtuse esitamiseks varieeritakse sümboli suurust. Sümbolina võidakse kasutada ringi, ruutu, kolmnurka või muud lihtsat geomeetrilist kujundit, kuid sümbol võib olla ka mõni keerukam leppemärk või graafik.

Sümbolkaardi alaliigid on märgikaart ja diagrammkaart.

Sümbolkaarti sobib kasutada, kui esitatav nähtus asub ühes punktis (nt proovivõtukoht) või kaardil selgelt eraldatud aladel (nt vallakontuuride sees). Sümbolkaart võimaldab lihtsalt edastada kogu- ja suhtarve ning proportsioone.

## Vaata ka
* Horopleetkaart
* Punktkaart
* Vookaart

## Viited
Modliszewice

**Modliszewice** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Końskie maakonnas Końskie vallas. Modliszewice asub Końskiest umbes 3 km lääneloodes ja Kielcest ligikaudu 42 km põhjaloodes.

Külas asub 16. sajandi lõpus rajatud kindlustatud mõisahoone.

## Viited
Pomerantšuki auhind

**Pomerantšuki auhind** on teoreetilise füüsika valdkonnas antav teadusauhind Venemaal. Auhinda annab välja Moskvas asuv Alihhanovi Teoreetilise ja Eksperimentaalse Füüsika Instituut.

Auhind on nimetatud akadeemik Issaak Pomerantšuki (1913–1966) järgi ja auhinda antakse välja igal aastal alates 1998. aastast. Instituudis on loodud Pomerantšuki auhinna rahvusvaheline komitee, kes siis valibki laureaadid.

Auhinna statuudis on kirjas, et ei saa esitada nobeliste auhinna kandidaatideks, küll aga on lubatud esitada kandidaatideks näiteks auhinnakomitee liikmeid.

Laureaat saab tunnistuse ja rahalise preemia.

## Laureaate
Allikas:
*1999 – Gabriele Veneziano
*2001 – Tullio Eugene Regge
*2002 – Ljudvig Faddejev ja Bryce Seligman DeWitt
*2003 – Valeri Rubakov ja Freeman Dyson
*2004 – Aleksandr Poljakov
*2007 – Yōichirō Nambu
*2008 – Leonard Susskind
*2009 – Nicola Cabibbo
*2012 – Juan Maldacena
*2016 – Curtis Callan
*2017 – Igor Klebanov
*2018 – Giorgio Parisi
*2019 – Roger Penrose
*2021 – Aleksei Starobinski
*2023 – Arkadi Tseitlin
*2024 – Andrei Linde

## Viited
Edward Arthur Milne

**Edward Arthur Milne** (14. veebruar 1896 Kingston upon Hull – 21. detsember 1950 Dublin, Iirimaa) oli Briti astrofüüsik ja matemaatik. 

Ta lõpetas Cambridge'i Ülikooli. Aastatel 1924–1928 oli ta Manchesteri Victoria Ülikoolis rakendusmatemaatika professor, seejärel sai Oxfordi Ülikoolis Rouse Balli matemaatikaprofessoriks.

1920. aastatel oli suur osa Milne'i uurimistööst seotud tähtedega, eriti tähtede atmosfääride väliskihtidega.
 
Alates 1930. aastate algusest keskendusid Milne'i huvid üha enam relatiivsusteooriale ja kosmoloogiale. Alates 1932. aastast töötas ta "paisuva universumi" probleemiga ja pakkus oma raamatus "Relativity, gravitation and world-structure" (1935) välja alternatiivi Albert Einsteini üldrelatiivsusteooriale. Milne'i üldrelatiivsusteooriale alternatiivset teooriat tuntakse kinemaatilise relatiivsusteooriana. Tema teooria põhines erirelatiivsusteoorial. Milne'i teooria,  mida on kirjeldatud ka kui "mitterelativistlikku kosmoloogiat", inspireeris universumi statsionaarse mudeli teoreetikuid. 

Tuginedes oma kontseptsioonile kinemaatilisest relatiivsusteooriast, lõi ta universumi mudeli (Milne'i mudel), mis põhineb galaktikate "laialijooksmise" nähtuse kinemaatilisel lähenemisviisil. Ta näitas, et Universumi homogeensete ja isotroopsete mudelite mittestatsionaarsus ei ole kuidagi seotud üldrelatiivsusteooria tunnustega ja seda saab kirjeldada ka Newtoni gravitatsiooniteooria raames.
 
## Tunnustus
*1926 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks   
*1935 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
*1947 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 

## Teosed
**Thermodynamics of the Stars*, Berlin: J. Springer, 1930.
**The White Dwarf Stars*, Oxford: Clarendon Press, 1932.
**Relativity, gravitation and world-structure*, Oxford: Clarendon Press, 1935.
**The Inverse Square Law of Gravitation*, London: Harrison and Son, 1936.
**The Fundamental Concepts of Natural Philosophy*, Edinburgh: Oliver & Boyd, 1943.
**Kinematic relativity; a sequel to Relativity, gravitation and world structure*, Oxford: Clarendon Press, 1948.
**Vectorial Mechanics*, New York: Interscience Publishers, 1948.
**Modern Cosmology and the Christian Idea of God*, Oxford: Clarendon Press, 1952.
**Sir James Jeans: A Biography*, Cambridge University Press, 1952.

## Viited
Punktleppemärk

**Punkleppemärk** on mõõtkavatu leppemärk, mille abil tähistatud nähtuste mõõtmeid ei ole kaardil võimalik määrata, kuna kaardi mõõtkava ei võimalda nende tegelikku kuju täpselt esitada.

Enamasti tähistab punktleppemärk nähtuse asukoha keskpunkti. Näiteks võib punktleppemärgiga kujutada torne, kirikuid, mälestussambaid ja kive.

Punktleppemärkidel põhinevad märgimeetod, punktimeetod ja lokaliseeritud diagrammide meetod.

## Vaata ka
* Joonleppemärk
* Pindleppemärk

## Viited
Pindleppemärk

**Pindleppemärk** ehk **pindalaline leppemärk** on mõõtkavaline leppemärk, mis võimaldab kaardi põhjal määrata kujutatud nähtuste pikkust, laiust, ümbermõõtu ja pindala.

Pindleppemärkidega tähistatakse suuri pindu ja maastikutüüpe, nt metsi, veekogusid, lagendikke, soid ja hoonestatud alasid. Nende kujutamiseks on kasutusel neli peamist värvi: roheline, mis tähistab metsaalasid, sinine, mis tähistab vett, pruun, mis tähistab reljeefi, ja valge, mis tähistab lagendikke. Inimtegevusega seotud objekte kujutatakse lisaks musta ja punasega.

Pindleppemärkidel põhinevad näiteks tunnustausta meetod, areaalide meetod, horopleetiline meetod.

## Vaata ka

* Joonleppemärk
* Punktleppemärk

## Viited
Joonleppemärk

**Joonleppemärk** on leppemärk, millega saab määrata nähtuse pikkust, kuid mitte laiust.

Kaardil kujutatud joonleppemärk on sageli laiem kui tegelik nähtus, näiteks 1 : 100 000 mõõtkavas tähistab kaardil 1 mm laiune tee looduses 100 m laiust teed. Üldjuhul tähistab joonleppemärk nähtuse telgjoont.

Joonleppemärgiga võib kujutada erinevaid teeliike (maantee, kruusatee), radu (metsa- ja matkarada), raudteid ja kõrgepingeliine.

Joonleppemärkidel põhinevad joonte, dünaamiliste joonte ja samajoonte meetodid.

## Vaata ka
* Pindleppemärk
* Punktleppemärk

## Viited
Jason Hickel

**Jason Edward Hickel** (sündinud 1982, Svaasimaal) on majandusantropoloog, autor ja Kuningliku Kunstide Ühingu (*Royal Society of Arts*) liige. Ta on pärit Svaasimaalt ehk Eswatinist. 

Ta on professor Barcelona Autonoomse ülikooli keskkonnateaduse ja tehnoloogia instituudis, külalisvanemteadur Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste koolis  ning globaalse õigluse ja keskkonna eriprofessor Oslo Ülikoolis. 

Ta on ka ajakirja *World Development* kaastoimetaja ning osaleb mitmetes mõjukates nõuanderühmades, sealhulgas USA Riikliku Teaduste Akadeemia kliima ja makromajanduse ümarlauas,  ÜRO Inimarengu Aruande statistikanõuandepaneelis, Euroopa Green Deal nõuandvas kogus ning Harvardi ja Lanceti komisjonis reparatsioonide ja ümberjagava õigluse teemal.

Lisaks akadeemilisele tööle kirjutab Jason Hickel regulaarselt ajalehtedele *[[The Guardian]]* ja *Foreign Policy* ning avaldab artikleid mitmetes teistes väljaannetes, sealhulgas *[[Al-Jazīrah|Al Jazeera]]*, *New Internationalist* ja *Monthly Review*. Ta on esinenud ka meedias, sealhulgas BBC World Service'is, *Viewsnightis*, *[[Financial Times]]is*, Sky Newsis, NPR-is ning enam kui 20 erinevas taskuhäälingus.

Ta juhib Euroopa Teadusnõukogu (ERC) rahastatud Synergy-granti, mille raames uuritakse radikaalseid kliimamuutuste leevendamise, majandusdemokraatia ja postkapitalistliku ülemineku uusi võimalusi.

## Teosed
Hickeli uurimistöö keskendub globaal-poliitilisele majandusele, ebavõrdsusele ja ökoloogilisele majandusele. Need teemad on ka tema kahe raamatu fookuses: *The Divide: A Brief Guide to Global Inequality and its Solutions* (Penguin, 2017) ja *Less is More: How Degrowth Will Save the World* (Penguin, 2020), millest viimane valiti *Financial Timesi* ja *New Scientisti* aasta raamatu hulka.

### Eesti keeles
*Hickel, Jason 2025. *Vähem on rohkem: kuidas tasaareng päästab maailma*. (Tõlkinud Tõnu Ülemaante.) Tallinn: Aegraja.

## Viited
Pseudokooniline projektsioon

**Pseudokooniline projektsioon** on kaardiprojektsioon, mille meridiaanid on kõverjoonelised. Kõverjooneline vorm eristab pseudokoonilisi projektsioone koonilistest.

Pseudokooniline projektsioon sobib keskmiste laiuste ja ida-läänesuunaliste piirkondade kirjeldamiseks nii lokaalsel kui ka kontinendi tasemel.

Sellesse klassi kuulub näiteks Bonne'i õigepindne projektsioon. Olenevalt standardparalleelist võib see võtta kas kelluka või südame kuju.

## Vaata ka

* silindriline projektsioon
* pseudosilindriline projektsioon
* kooniline projektsioon
* polükooniline projektsioon
* tasandiline projektsioon
* pseudotasandiline projektsioon

## Viited
Punktkaart

**Punktkaart** on temaatiline kaart, millel nähtusi esitatakse punktide abil. Punktide arv mingil alal kujutab nähtuse tihedust, samas ei pruugi punktid olla seotud konkreetsete asukohtadega.

Punktkaarti sobib kasutada, kui:

* kaart peaks avama nähtuse olemust;

* nähtus ise ei ole väli, vaid diskreetne suurus (nt inimene, loom vms, aga mitte asustustihedus);
* soovitakse näidata korraga mitme nähtuse levikut (nt elanike ja autode arv);
* nähtuse levikut ei saa seostada kindla objekti või asukohaga (nt avarii toimumine ei sõltu valla- või maakonnapiiridest).

Punktkaardil on järgmised puudused:

* kuna inimese tunnetus ei ole lineaarne, vaid pigem logaritmiline, ei pruugi kaardi kasutaja osata punktide tihedust korrektselt tõlgendada;
* kaart ei võimalda lihtsalt välja lugeda täpseid väärtusi (nt elanike tihedus maakonnas);
* kvaliteetse punktkaardi tegemine on aeganõudev;
* punktid võivad kattuda ja sulanduda.

## Vaata ka
* Horopleetkaart
* Sümbolkaart
* Vookaart

## Viited
Geokodeerimine

**Geokodeerimine** (inglise keeles *geocoding*) on koha-aadresside teisendamine koordinaatideks. Seda saab teha nii ühe aadressi (ühe asukoha kodeerimine) kui ka mitme aadressi kaupa (masskodeerimine).

Geokodeerimise kvaliteeti hinnatakse täiuslikkuse ja asukoha täpsuse alusel.

* Täiuslikkus väljendab nende kirjete protsenti, mida õnnestub usaldusväärselt geokodeerida.
* Asukoha täpsus väljendab iga geokodeeritud punkti lähedust tema aadressi õigele asukohale.

Geokodeerimisele vastupidine protsess on adresseerimine.

Geokodeerimise ajalugu ulatub tagasi 20. sajandi keskpaika, kui tehti esimesed katsed siduda geograafilised kohad digitaalse teabega, ning jätkub tänapäeval, olles mõjutatud tehnoloogia kiirest arengust.

## Ajalugu
1960. aastal töötas Roger Tomlinson välja esimese GIS-i (Canada Geographic Information System, CGIS), mistõttu nimetatakse teda GIS-i isaks.

1964. aastal loodud tarkvarakoodid (nt GRID, SYMAP) panid aluse GIS-i arendamisele ärilistel eesmärkidel.

1970. aastate lõpus loodi kaks avalikult kasutatavat geokodeerimisplatvormi: GRASS GIS ja MOSS. 1980. aastate alguses tõid eri ettevõtted ärilistel eesmärkidel turule mitmesugust geokodeerimistarkvara, nt Intergraph, ESRI, CARIS, ERDAS, MapInfo Corporation. 1986. aastal sai MIDAS-ist esimene töölauarakendusena kasutatav geogodeerimistarkvara, mis oli loodud DOS-operatsioonisüsteemile. 1980. aastatel võeti kasutusele TIGER, mis märgib läbimurret suurandmete kasutamises.

20. sajandi lõpus muutus geogodeerimine kasutajasõbralikumaks, sest võeti kasutusele avatud lähtekoodiga GIS-tarkvara.

2006. aastal lisati geokodeerimisplatvormidele pöördgeokodeerimine ja *reverse* APN. 2008. ja 2009. aastal võeti kasutusele mitmed interaktiivsed kasutajakesksed geokodeerimisplatvormid, nt MapQuest, Google Maps, Bing Maps, GPS, mis on laialdaselt levinud tänu nutitelefonide kasutuselevõtule.

2010. aastatel võeti geokodeerimine ja pöördgeokodeerimine üleilmselt kasutusele. Suuremat täpsust ja kiirust võimaldab pilvepõhine geokodeerimise API.

## Viited
Przededworze

**Przededworze** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Chmielniku vallas. Przededworze asub Chmielnikust umbes 2 km läänes ja Kielcest ligikaudu 29 km lõunas.

Küla läbib Włoszczowice–Chmielówi raudteeliin.

Przededworzet on esmamainitud 1551. aastal.

## Viited
Käkisupp

**Käkisupp** on käkkisid sisaldav supp, erinevates maades on palju erinevaid täidisega või ilma täidiseta käkkidega lihasuppe või puljongiga suppe.

Hiiumaa käkisupp koosneb sibulaga pruunistatud rasvasemast soolasest sealihast või searasvast ja odrajahust valmistatud käkkidest, mis väidetavalt muudavad keeduvee paksemaks (viu), nii et tulemuseks on supp. Kalast valmistatud toitude kõrval on see (kuigi puuduvad ranged tõendid) üks tuntumaid Hiiumaa toite.

See supp on teisend odrajahust ja searasvast valmistatud jahusupist, milles on kõvemaid klimpe ehk käkke, käkid võivad sisaldada ka liha.

Sellest supist on erinev versioon, millele on lisatud puljongit. See sarnaneb mõnevõrra Saksamaa ja Austria supiga Speckknödel (mis tähendab *peekonikäkk*), milles käkid sisaldavad peekonit, neid keedetakse vees ning pannakse puljongisse. Selliseid käkisuppe on palju teisi, nagu Matsa supp, kus käkid on samuti puljongis, käkid on nisujahust, kuid ei sisalda liha. On samuti mitmeid käkkidega lihasuppe, nagu Kreplach ning iiri käkkidega kanasupp, kus käkid on samuti nisujahust ning ei sisalda liha.

## Vaata ka
* Käkk
* Klimbisupp
* Eesti köök

## Viited
Mulgi korp

Mulgi korp on nisujahust valmistatud lame kukkel, mille keskel on täidiseks manna või kohupiim.

Venemaal tehakse sarnaseid kukleid mida nimetatakse vatrushka.

## Vaata ka
Eesti köök

## Viited
Odrakarask

**Odrakarask** on küpsetis, mille koostisained on muna, odrajahu, sooda, hapupiim ja sool. Karask küpsetatakse ahjus. Varem (19. sajandil) ei lisatud soodat ja kergitamiseks lisati petipiima, karask küpsetati tuha all või paja põhjas, sellist karaskit nimetati *rõõsaks*. Karaskit on nimetatud ka *odraleivaks* või *odrapätsiks*, *karask* on hilisem nimetus. Isegi arvatakse, et odrakarask on pärit kõige vanemast leivast Eestis, mida valmistati enne rukkileiba.

Karask on odrajahust kergitatud leib, selle sarnane on Šoti bannock, mis on valmistatud odrajahu ja petipiimaga (erinevalt Mulgimaa odrakaraskist ei sisalda muna).

Sarnane leib on ka Soome *rieska* ja Rootsi *tunnbröd*, mis võivad küll tähendada mitmesuguseid leibu, kuid üks versioon on odrajahust sooda või küpsetuspulbriga kergitatud leib.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Viited
Paltid

**Paltid** on jahukäkid ja kartulipudrukäkid, ka verikäkid.

Paltid on pärit Rootsist, kus kartulipudrust palte tänapäevani tehakse. Paltid valmistatakse tainast, mis on kartulipuder segatuna jahuga (nisu- ja odrajahuga), tainas on ümber toorete sealiha tükkide. Palte keedetakse nagu pelmeene. Peale pannakse pohlamoosi. Sarnaselt pelmeenidega oli see metsas töötavate inimeste "kiirtoit", mis külma ilmaga kaua säilis, palte keedeti, saades valmistoidu.

## Vaata ka
* Käkk
* Eesti köök

## Viited
Pannileib

Pannileib on valmistatud kartulist, supijäägist ja muudest koostisosadest.

Pannileib koosneb tavaliselt kartulitest, peekonist, jahust ja munast, võib sisaldada ka muud. Seda küpsetatakse ahjus. See on hapnemata kartulileib mis sisaldab ka peekonit. Sarnane on iiri kartulileib, millele mõnikord lisatakse ka peekonit, juustu jms.

## Vaata ka
Eesti köök

## Viited
Rukkileivataignas kapsapirukas

**Rukkileivataignas kapsapirukas**, ka **kapsapiirakas** või **kapsaleib**, on suur (leivapätsi suurune) hapendatud rukkileivataignast valmistatud hapukapsa ja sea pekiga täidetud pirukas. 20. sajandi keskpaigani oli selle toidu valmistamine levinud valdavalt Avinurme kandis.

Sarnane toit on soome *[[kalakukko]]*, mis on täidetud kalaga. Sarnane on ka karjala **, mis on täidetud kaalikaga (ka peekoni ja kaalikaga). *Lanttukukko* sarnaseid pirukaid tehakse väidetavalt ka Tais. Ida-Soomes tehakse ka selliseid liha ja kartuliga täidetud pirukaid, kuid teadaolevalt mitte selliseid kapsaga täidetud pirukaid.

On väidetud, et need pirukad levisid Eestisse vepslaste kaudu, või vene vanausuliste kaudu. Kuid sarnasus soome kalakukko'ga ja nimi "kapsapiirakas" viitavad rohkem sellele, et nad levisid vepslaste kaudu. Ajaloost on teada, et kõige vanemad pirukad Eestis olid  rukkitaignast kalapirukad, kapsapirukad ja kaalikapirukad. Soome kalakukko ja lanttukukko ning eesti rukkileivataignas kapsapirukas võivad olla nendest tänaseni säilinud näited.

## Vaata ka
* Kalakukko
* Eesti köök

## Viited
Positsioonimeetod

**Positsioonimeetod** (inglise *radix sort*) on arvutiteaduses mittevõrdlev sortimisalgoritm. See meetod väldib võrdlemist, luues kimbud ja jaotades elemendid kimpudesse vastavalt nendest järjest võetud järgule. Rohkem kui ühe numbriga elementide puhul korratakse seda lahtrisse paigutamise protsessi iga järgu jaoks, säilitades samal ajal eelmise etapi järjestus, kuni kõik järgud on arvesse võetud. Sel põhjusel on positsioonimeetodiga sorteerimist kutsutud ka kimbumeetodiks ja digitaalseks sorteerimiseks.

Positsioonimeetodit saab rakendada andmetele, mida saab leksikograafiliselt sorteerida, olgu need siis täisarvud, sõnad, perfokaardid, mängukaardid või kirjad.

## Algoritm (arvude korral)
# Arvud jagatakse 10 ossa vastavalt üheliste järgus olevale väärtusele.
# Osad tõstetakse järjekorras kokku. 
# Arvud jaotatakse 10 ossa kümneliste väärtuse järgi.
# Osad tõstetakse järjekorras kokku. 
# Sama korratakse sajaliste, tuhandeliste jne puhul. Kui arvud on üheliste järgi ära jagatud, peavad kümneliste järgi tekkivates hunnikutes ühelised omavahelise järjekorra säilitama.

## Keerukus
Algoritmi ajaline keerukus sõltub sellest, millist algoritmi ühe järgu järgi järjestamiseks kasutada. Arvudest järkude kättesaamiseks tuleb uurida konkreetse keele võimalusi. Ajalise keerukuse osas on saavutatav O(n).

## Ajalugu
Meetod pärineb ajast, kui andmeid hoiti perfokaartidel ja neid oli vaja mingil alusel järjestada. Järjestamistöö tegi spetsiaalne masin. Kõigepealt järjestati kaardid ringi kõige "noorema" veeru järgi: vastavalt tulbas perforeeritud väärtusele 0–9 moodustati 10 hunnikut ja seejärel tõsteti hunnikud uuesti üksteise peale üheks hunnikuks. Järgmisel sammul tehti sama eelviimase tulbaga jne kuni kõigi tulpade järgi oli kogu hunnik korra ringi tõstetud. Nii saab kogu pakk sorteeritud. Oluline on, et kaartide järjekorda pärast hunnikutesse tõstmist hunniku sees muuta ei tohi. Kirjalikul kujul on vastavalt D. Knuthile see algoritm selgitatud 1929. aastal sorteerimismasina juhendis, autoriks L. J. Comrie. Asendades perfokaardid arvudega, saame sorteerida sama kohtade arvuga arve (kolmekohalisi, neljakohalisi jne).

## Viited
Pseudotasandiline projektsioon

**Pseudotasandiline projektsioon** (inglise keeles *pseudoazimuthal projection*) on kaardiprojektsioon, mille meridiaanid on spiraalsed kõverad, mis eristab seda tasandilisest projektsioonist.

Pseudotasandiline projektsioon pakub peamiselt teoreetilist huvi. Praktikas on tuntud ainult Wiecheli projektsioon, mille lõi H. Wiechel 1879. aastal.

## Vaata ka

* silindriline projektsioon
* pseudosilindriline projektsioon
* kooniline projektsioon
* pseudokooniline projektsioon
* polükooniline projektsioon
* tasandiline projektsioon

## Viited
Polükooniline projektsioon

**Polükooniline projektsioon** (inglise keeles *polyconic projection*) on kaardiprojektsioon, mille sirge ekvaatori ja telgmeridiaani suhtes sümmeetriliselt jooksvad meridiaanid on kõverjooned ning paralleelid pooluste ümber on ekstsentrilised ringjoonekaared. Projektsioon näeb välja, nagu oleks kokku pandud paljude kooniliste siirdepindade abil.

Polükooniline projektsioon sobib põhja-lõuna suunal kulgevate piirkondade näitamiseks, kuna selle keskmeridiaanil moonutusi ei esine. Kasutusala on võrdlemisi lai: õigenurksed topograafilised kaardid, balansseeritud moonutustega piirkondlikud ülevaatekaardid ja maailma teema- ja ülevaatekaardid.

Projektsiooni lõi 1820. aastal Ferdinand R. Hassler.

## Vaata ka
* silindriline projektsioon
* pseudosilindriline projektsioon
* kooniline projektsioon
* pseudokooniline projektsioon
* tasandiline projektsioon
* pseudotasandiline projektsioon

## Viited
Õigepikkuseline projektsioon

**Õigepikkuseline** ehk **ekvidistantne projektsioon** (inglise keeles *equidistant projection*) on kaardiprojektsioon, mis säilitab teatud punktide vahelised jooned (tavaliselt kaugus projektsiooni keskmest) moonutusteta.

Omadus, et jooned on moonutuseta, kehtib ainult ühest-kahest punktist võetuna või kindlatel joontel (nt meridiaanid, paralleelid). Seevastu pikkused muude punktide vahel on mingil määral moonutatud.

Õigepikkuselist projektsiooni kasutatakse erikaartide puhul (nt raadiolokatsioonis), samuti kaartidel, kus soovitakse näidata tegelikke kaugusi mingist punktist.

## Vaata ka
* Õigenurkne projektsioon
* Õigepindne projektsioon

## Viited
Õigenurkne projektsioon

**Õigenurkne** ehk **konformne projektsioon** (inglise keeles *conformal projection*) on kaardiprojektsioon, mille nurgad ja meridiaanid lõikuvad täpselt 90-kraadiste nurkade all, et edastada projektsiooni ruumikujusid moondevabalt.

Õigenurkset projektsiooni kasutatakse sageli suuremõõtkavaliste topograafiliste kaartide alusprojektsioonina, samuti navigatsioonikaartidel ja erikaartidel, kus suundade võtmine ja nurkade mõõtmine on oluline (nt merenduses, lennunduses, raadiolokatsioonis).

## Vaata ka

* Õigepikkuseline projektsioon
* Õigepindne projektsioon

## Viited
Õigepindne projektsioon

**Õigepindne** ehk **ekvivalentne projektsioon** (inglise keeles *equal area projection*) on kaardiprojektsioon, mis säilitab pindalade proportsiooni, olles reaalselt vastavuses mõõdetud pindaladega. Alade kuju ja nurgad on aga moondunud.

Õigepindne projektsioon sobib väikesemõõtkavaliste kaartidele, kus on tähtis arvestada pindalaga. Soovitatav kasutada teemakaartidel, mis esitavad teavet tihedusele tuginedes.

Õigepindsed projektsioonid on näiteks Lamberti õigepindne silindriline projektsioon, Behrmanni õigepindne silindriline projektsioon, Albersi õigepindne kooniline projektsioon ja Lamberti õigepindne asimutaalprojektsioon.

## Vaata ka
* Õigenurkne projektsioon
* Õigepikkuseline projektsioon

## Viited
Oblęgorek

**Oblęgorek** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Strawczyni vallas. Oblęgorek asub Kielce kesklinnast ligikaudu 14 km loodes.

Kirjanik Henryk Sienkiewiczile kuulunud lossis asub Henryk Sienkiewiczi muuseum, mis on Kielce rahvusmuuseumi filiaal.

## Viited
Avolette

**Avolette** oli endine Prantsuse autotootja, mis tegutses aastatel 1955–1958.

Société Air Tourist alustas väikese kolmerattalise auto tootmist 1955. aastal Pariisis, rue de Ponthieu'l asuvas tehases. Tootmine ei jõudnud tõenäoliselt prototüübi faasist kaugemale ja lõppes 1958. aastal.

## Ajalugu

Avolette bränd tõusis esmakordselt tähelepanu keskpunkti 1955. aastal Pariisi autonäitusel, kus tehti laialdast reklaami. Saksamaal Egon Brütschilt litsentsi alusel toodetud kolmerattaline väikeauto "La Brütsch Avolette", mis oli algselt varustatud 125 cm³ Ydral kahetaktilise mootoriga. Seeriatootmine, mis toimus aastatel 1956–1957 Pariisis Air Touristi tehases, hõlmas ka Sachs ja Maico kahetaktilisi mootoreid, mille mootori maht ulatus 150–250 cm³-ni.

Suurim mudel, **Avolette Record de Luxe**, oli varustatud topeltratastega tagateljel ning 250 cm³ Maico kahetaktilise mootoriga. Pärast 1957. aastat toodeti ka mudeleid uuendatud keredisainiga - Competition - ning Lambretta mootoritega, mille töömaht oli 125 ja 150 cm³. Kuid seeriatootmist ei saavutatud. Air Tourist lõpetas tootmise 1958. aasta alguses.

## Viited

## Välislingid
* The Bruce Weiner Microcar Museum