open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luhatäpik

**Luhatäpik** (*Argynnis ino* L., sünonüüm *Brenthis ino*) on koerlibliklaste sugukonda täpiku perekonda kuuluv päevaliblikaliik.

Teaduslikult kirjeldas luhatäpikut nime *Argynnis ino* all esimesena Linnaeus ja nime *Brenthis ino* all saksa putukateadlane S. A. von Rottemburg.

Luhatäpik on saanud oma ladinakeelse nime vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Ino järgi.

Luhatäpiku tiibade siruulatus on 34–42 mm. Tiivad on kuldkollased musta mustriga. Kummalgi tiival on must serv valge äärega. Serva ääres on kaks mustade täppide rivi. Servast kaugemal on mustad laigud märksa suuremad. Tiibade alakülg on helekollane, vahel pruun. Tagatiibade allküljel on lühikesed lillad ja valged triibud.

Eestis ja Kesk-Euroopas on luhatäpik üsna sage liblikas.

Ta lendab juuni keskelt juuli lõpuni, eriti soistel ja niisketel niitudel ning metsaveertes. Röövikud toituvad vaarika ja angervaksa, samuti ürt-punanupu, kibuvitsa, kahkjaspunase sõrmkäpa, muraka, kitseenela ja mustnupu lehtedel.

Luhatäpikul on aastas üks põlvkond. Röövik on umbes 25 mm pikk. Nad on valged, hallid ja pruunid. Röövikuid saab kohata mai lõpust juuni keskpaigani.


Brenthis ino MHNT CUT 2013 3 20 Espezel Dos.jpg|Luhatäpik
Brenthis ino MHNT CUT 2013 3 20 Espezel Ventre.jpg|△ Luhatäpik
Brenthis ino - Keila.jpg|Alakülg

 
## Viited

## Välislingid

*
Arvo Rõõmusoks

**Arvo Rõõmusoks** (17. jaanuaril 1928 – 26. november 2010) oli eesti geoloog, paleontoloog.

Ta lõpetas Kivimäe Põhikooli, aastal 1947 Tallinna 1. Keskkooli. Ta töötas pikka aega Tartu Ülikoolis õppejõuna: 1952–1956 vanemõpetajana, 1956–1968 dotsendina ning 1969–1993 professorina. 1993. aastast oli Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

1954. aastal kaitses ta Tartus geoloogia-mineraloogia kandidaadi ning 1968. aastal Moskvas geoloogia-mineraloogiadoktori kraadi. Aastatel 1960–1988 oli ta TRÜ geoloogia kateedri juhataja ning 1969–1972 bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.

Tema peamised uurimisobjektid olid käsijalgsed ja trilobiidid.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2008 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
*Rõõmusoks, Arvo; Viiding, Herbert 1962. *Üldine geoloogia I*. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.
*Rõõmusoks, Arvo 1970. *Viru seeria (keskordoviitsium) stratigraafia Põhja-Eestis*. Tallinn: Valgus (vene k.).
*Rõõmusoks, Arvo 1983. *Eesti aluspõhja geoloogia*. Tallinn: Valgus. 
*Rõõmusoks, Arvo 1983. *Abiks selgroogsete paleontoloogia õppijatele: valik loengute illustratiivsest materjalist*. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool.
*Rõõmusoks, Arvo 2004. *Ordovician Strophomenoid Brachiopods of Northern Estonia*. Edited by Ivar Puura. Fossilia Baltica 3. Tartu: Institute of Geology, University of Tartu.
Müürlook

**Müürlook** (*Arabidopsis* (DC.) Heynh.) on ristõieliste sugukonda kuuluv heintaimede perekond.

Tänapäeval arvatakse perekonda 9 liiki, millele lisandub 8 alamliiki. Kõik liigid on levinud Euroopas, 2 on levinud ka Aasiasse ja Põhja-Ameerikasse.

Eestis on levikult tavaline harilik müürlook (*Arabidopsis thaliana*). Rootsi müürlooka (*Arabidopsis suecia*) on seni leitud ainult rannikualadelt.

Müürlookade seas on ühe-, kahe- ja mitmeaastasi taimi.

Nende õied on viie valge, harvem roosa või punase õielehega, mis kujult moodustavad risti. Keset õit on kuus tolmukat. Viljaks on kõdrake, milles on palju seemneid.

Harilik müürlook on esimene taim, mille kogu genoom sai kaardistatud. 

Müürlookade geeniuuringud on kogu perekonna süstemaatikat põhjalikult muutnud ja selle tagajärjel erineb selle perekonna tänapäevane liigiline koosseis täielikult kümmekonna aasta tagusest.

## Liigid ja alamliigid
**[[Arabidopsis arenosa]]* 
***Arabidopsis arenosa* subsp. *arenosa*
***Arabidopsis arenosa* subsp. *borbasii*
**[[Arabidopsis cebennensis]]* 
**[[Arabidopsis croatica]]* 
**[[Arabidopsis halleri]]* 
***Arabidopsis halleri* subsp. *halleri*
***Arabidopsis halleri* subsp. *ovirensis* 
***Arabidopsis halleri* subsp. *gemmifera* 
**[[Arabidopsis lyrata]]* 
***Arabidopsis lyrata* subsp. *lyrata*
***Arabidopsis lyrata* subsp. *petraea* 
***Arabidopsis lyrata* subsp. *kamchatica* 
**[[Arabidopsis neglecta]]* 
**[[Arabidopsis pedemontana]]* 
**Arabidopsis suecica* – rootsi müürlook
**Arabidopsis thaliana* – harilik müürlook

## Viited
Hanerohi

**Hanerohi** (*Arabis*) on kapsalaadsete seltsi ristõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Kaks varem hanerohu perekonda arvatud rühma, sektsioon liivrohi (*Cardaminopsis*) ja alamperekond lehmakapsas (*Turritis*) moodustavad nüüd eraldi perekonnad. Viimase aja DNA-uuringud on näidanud, et Ameerika hanerohud on Euraasia omadest võrdlemisi erinevad ega ole isegi üksteise lähimad sugulased, nii et enamik Ameerika hanerohtusid eraldatakse omaette perekonda *[[Boechera]]*.

Hanerohud on ühe- või mitmeaastased rohttaimed. Nende maapealne osa on liigiti väga muutlik.

Hanerohud kasvavad 10–80 cm kõrguseks. Vars on karvane ja see eristab hanerohtusid enamikust teistest ristõielistest.

Hanerohtudel on lihtsad või väikeste hõlmadega 1–6 cm pikkused lehed, mille serv on sile või saagjas. Lehed võivad olla siledad, aga mõnel liigil on lehed samuti karvased. Lehed võivad olla nii rootsuga kui ilma. Viimased võivad vart osalt ümbritseda ja olla seetõttu südame- või noolekujulised. Varre maapinnast välja kasvamise kohas on lehekodarik.

Hanerohtudel on nelja kroonlehega õied. Õisik on tavaliselt lihtne, harvem harunenud, tavaliselt kobar, harvem pööris. Kandelehti ei ole. Õied on mõlemasoolised. Tupplehed on ovaalsed või piklikud ja servast kilejad. Kroonlehed on poole sentimeetri pikkused, mõlajad, pikergused või süstjad, harvem ovaalsed. Nad võivad olla valget, punast, lillat, sinist või helekollast värvi. Tolmukaid on 6. sigimikus 10–86, maksimaalselt 110 seemnealget. Selgelt äratuntava emakakaela otsas on peakujuline emakasuue.

Vili on pikk ja sale kupar, milles on 10–20 või rohkemgi seemet. Vili on tavaliselt sirge, harvem kõver, ja üle 1 mm lai. Seemned asuvad kupras ühes reas ja on tiivakesega.

Mõnd hanerohtu, näiteks alpi hanerohtu, kasvatatakse ilutaimena, kuigi paljud hanerohud on umbrohud.

## Eesti liigid

Eestis on levinud kaks hanerohuliiki:
**Arabis hirsuta* –  kare hanerohi (tavalisem Lääne- ja Põhja-Eestis)
**Arabis planisiliqua* – aas-hanerohi (paiguti Eesti mandriosas)

## Teisi hanerohuliike

## Välislingid
*
Kilbirohi

**Kilbirohi** (*Alyssum* L.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Alyssum alyssoides* – tupp-kilbirohi  (hajusalt)
**[[Alyssum handelii]]*
**[[Alyssum lenense]]*
**Alyssum montanum* – mägi-kilbirohi
**Alyssum montanum subsp. gmelinii* – Gmelini kilbirohi (haruldane, Saaremaa rannaluidetel)
**Alyssum turkestanicum* – liiv-kilbirohi  (tulnukana peamiselt Kagu-Eestis)
**Alyssum wulfenianum* – Wulfeni kilbirohi

## Varasemaid liike
**Odontarrhena argentea* – hõbe-niklirohi, varem hõbe-kilbirohi
**Odontarrhena muralis* – müür-niklirohi, varem müür-kilbirohi 

## Välislingid
*
Suzhou

**Suzhou** on mitme Hiina koha nimi:

*Suzhou, ringkonna õigustega linn Jiangsu provintsis
*Suzhou, ringkonna õigustega linn Anhui provintsis
*Suzhou, linnarajoon Jiuquani linnas Gansu provintsis
*Suzhou, haldusüksus Dunhuangi linnas Jiuquani linnas Gansu provintsis
*Suzhou, jõgi Shanghais

## Vaata ka

*Suzhou numbrid
Kevadik

**Kevadik** (*Draba* L.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Draba aizoides* – igihaljas kevadik
**Draba arabisans* – hanerohtjas kevadik, ka *Draba arabicans* 
**Draba athoa* – atose kevadik
**Draba aurea* – kollane kevadik 	
**Draba bruniifolia* – bruunialehine kevadik
**Draba bruniifolia subsp. olympica* – olümpose kevadik, ka *Draba olympica*
**Draba dedeana* – Dede kevadik
**Draba densifolia* – tihe kevadik, ka *Draba caeruleomontana*
**Draba fladnizensis* – lumikevadik	
**Draba haynaldii* – Haynaldi kevadik 	
**Draba hispanica* – hispaania kevadik	
**Draba hoppeana* – Hoppe kevadik
**Draba incana* – hall kevadik, ka *Draba contorta* (paiguti)
**Draba lasiocarpa* – karvaseviljaline kevadik, ka *Draba aizoon*
**Draba loiseleurii* – korsika kevadik
**Draba muralis* – müürkevadik (harva)
**Draba nemorosa* – metskevadik, ka *Draba nemoralis* (paiguti)
**Draba norvegica* – norra kevadik 	
**Draba podolica* – podoolia hanekress 	
**Draba rigida* – sammalkevadik, ka *Draba bryoides*
**Draba rosularis* – padikevadik, ka *Draba bornmuelleri*
**Draba sauteri* – Sauteri kevadik 	
**Draba sibirica* – siberi kevadik, ka kuldkevadik, ka *Draba gmelinii*
**Draba tomentosa* – viltjas kevadik 	
**Draba ventosa* – tuulekevadik

## Välislingid
*
Sinep (perekond)

**Sinep** (*Sinapis* L.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Sinapis arvensis* – põldsinep (Eestis tavaline umbrohi)
**Sinapis alba* – valge sinep (tulnukana, mõnikord kultuuris)

## Välislingid
*
Sineptõlkjas

**Sineptõlkjas** ehk **rapister** (*Rapistrum* Crantz) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

Eestis võib tulnukana kohata kahte liiki:
**Rapistrum perenne* – püsik-sineptõlkjas (püsikrapister)
**Rapistrum rugosum* – kurd-sineptõlkjas (kurdrapister)

## Välislingid
*
Aksu ringkond

**Aksu ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb loodes Kõrgõzstani ja Kasahstaniga.

2000. aastal oli elanike arv 2 141 745, neist 71,9% uiguurid, 26,6% hiinlased, 0,55% hueid ja 0,46% kirgiisid.

## Haldusjaotus

Jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks ja seitsmeks maakonnaks:

* Aksu linn
* Kuqa linn
* Awati maakond
* Bay maakond
* Kalpini maakond
* Toksu maakond
* Uqturpani maakond
* Wensu maakond
* Xayari maakond

## Viited
Liivsinep

**Liivsinep** (*Diplotaxis* DC.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub 30–35 liiki. Liikide looduslikuks levilaks on Euroopa, Vahemere maad ja Makaroneesia. Kõige suurem liikide hulk on Loode-Aafrikas ja Roheneemesaartel.

Perekonda kuulub nii ühe- kui ka mitmeaastasi taimi. Eluvormilt on liigid rohtsed või poolpuitunud varrega poolpõõsad. Enamiku liikide õied on kollased. Mõnel liigil on õied valged.

## Eesti liike
Eestis esineb tulnukana kaks liiki:
**Diplotaxis muralis* – müür-liivsinep
**Diplotaxis tenuifolia* – võõr-liivsinep

## Muid liike
**[[Diplotaxis acris]]*
**[[Diplotaxis antoniensis]]*
**[[Diplotaxis assurgens]]*
**[[Diplotaxis berthautii]]*
**[[Diplotaxis brevisiliqua]]*
**[[Diplotaxis catholica]]*
**[[Diplotaxis cossoniana]]*
**Diplotaxis cretacea* – kriit-liivsinep
**[[Diplotaxis decumbens]]*
**[[Diplotaxis duveyrieriana]]*
**[[Diplotaxis episcopalia]]*
**[[Diplotaxis erucoides]]*
**[[Diplotaxis gorgadensis]]*
**[[Diplotaxis gracilis]]*
**[[Diplotaxis griffithii]]*
**[[Diplotaxis harra]]*
**[[Diplotaxis hirta]]*
**[[Diplotaxis ibicensis]]*
**[[Diplotaxis lagascana]]*
**[[Diplotaxis ollivieri]]*
**[[Diplotaxis pitardiana]]*
**[[Diplotaxis scaposa]]*
**[[Diplotaxis siettiana]]*
**[[Diplotaxis siifolia]]*
**[[Diplotaxis simplex]]*
**[[Diplotaxis sundingii]]*
**[[Diplotaxis tenuisiliqua]]*
**[[Diplotaxis varia]]*
**[[Diplotaxis villosa]]*
**[[Diplotaxis viminea]]*
**[[Diplotaxis vicentina]]*
**[[Diplotaxis virgata]]*
**[[Diplotaxis vogelii]]*
Altay ringkond

**Altay ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb loodes Kasahstani, põhjas Venemaa ja idas Mongooliaga.

2000. aastal olid 51% elanikest kasahhid.

## Haldusjaotus

Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kuueks maakonnaks:

* Altay
* Burqini maakond 
* Burultokay maakond 
* Jeminay maakond 
* Kaba maakond 
* Koktokay maakond
* Qinggili maakond
Osvald Lokk

**Osvald Lokk** (27. jaanuar 1906 Võru – 30. detsember 1980 London, Ontario provints, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1940).

Teenis 8. Üksikus Jalaväepataljonis.

Ülendati leitnandiks 1940. aastal.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
Karl Mutso

**Karl Mutso** (30. oktoober 1887 Vorbuse, Tartumaa – 8. juuli 1941 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1937). 

## Elukäik
Lõpetas Vilno linna 1. gümnaasiumis eksternina ning astus seejärel 1908. aastal Vilno sõjakooli, mille lõpetas 1. järgus 19. augustil 1911 ning ülendati alamleitnandi auastmesse. Määrati teenistusse 107. Troitski jalaväepolku. Juunis 1913 saadeti aga 18. suurtükiväebrigaadi suurtükiasjandusega tutvuma. Järgmise aasta augustis viidi üle samasse brigaadi teenistusse, määrati patarei vanemohvitseri ametikohale.

Võttis Esimesest Maailmasõjast osa algusest lõpuni rindel. Teenis algul 18. suurtükiväebrigaadis vanemohvitserina, siis patarei ülemana järgemööda 137. suurtükiväedivisjonis, 8. suurtükiväebrigaadis ja 18. suurtükiväebrigaadis. Detsembris 1917 lahkus vene vägede teenistusest ning naasis Eestisse. Määrati jaanuaris 1918 teenistusse Eesti suurtükiväebrigaadi. Kui sakslased Eesti rahvuslikud väeosad laiali saatsid, siis sõitis koos Tartust välja saadetud Ukraina üliõpilastega Kiievisse.

Eesti kaitseväe teenistusse astus uuesti novembris 1922, määrati siis 2. suurtükiväerügemendi õppekomando kursuse ohvitseriks. 1923. aastal viibis paarikuisel lähetusel Prantsusmaal. Edaspidi teenis sama rügemendi õppekomando ülema, 2. suurtükiväegrupi ülema abi, alalisväe ohvitseride kursuse ülema, 4. suurtükiväegrupi ülema abi ja 3. suurtükiväe grupi ülema abi ametikohtadel. 1. detsembril 1928 määrati 3. suurtükiväegrupi ülema kohusetäitjaks ja 24. veebruaril 1929 sama grupi ülemaks. 1931. aastal lõpetas Kõrgema Sõjakooli. 8. juunist 1936 täitis ajutiselt suurtükiväe inspektori abi kohuseid. Samal aastal määrati algul 2. diviisi suurtükiväe ülema kohusetäitjaks, järgmisel aastal ülemaks.

Ta hukkus NKVD massimõrva ohvrina Tartu vanglas.

## Auastmed
*Alamleitnant – 19. august 1911
*Leitnant – 30. august 1916
*Kapten – 20. märtsil 1917
*Major – 24. veebruar 1924
*Kolonelleitnant – 24. veebruar 1929
*Kolonel – 19. veebruar 1937 

## Tunnustus
*Püha Anna orden, II, III ja IV klass
*Püha Stanislavi orden, II ja III klass mõõkade ja lintidega
*Kotkaristi III klassi teenetemärk
Karl Tallo

**Karl Tallo** VR I/3 (17. veebruar 1891 Tali vald, Pärnumaa, Liivimaa – 24. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Üldhariduse omandas Tallo Pärnu gümnaasiumis, sõjalise hariduse Peterburi Vladimiri sõjakoolis, mille lõpetas 1914. aasta sügisel. Võttis osa I maailmasõjast 1. Soome kütipolgu koosseisus. 1917. aastal ülendati ta kapteniks. Aastatel 1917–1918 õppis Tallo Petrogradis, Nikolai Kindralstaabi Akadeemias. 

Võttis osa Vabadussõjast, 6. jalaväepolgus ja oli Lõunarindel 1. mai 1919 – 17. detsember 1920 6. Jalaväepolgu ülem. 

1921. aasta septembrist oli Tallo 1. soomusrongide divisjoni ülem. Soomusrongide Brigaadi likvideerimisel augustis 1923 sai Tallost 1. soomusrongirügemendi ülema kohusetäitja, augustist 1925 1. soomusrongirügemendi rügemendiülem. Lõpetas Kõrgema Sõjakooli. 

1928. aastal ülendati Karl Tallo koloneliks. 1930. aasta oktoobrist oli Tallo 1. Diviisi staabiülema kohusetäitja. 1931–1934 teenis ta Tapal Soomusrongirügemendi ülemana.

Tallo lahkus tegevteenistusest 1934. aastal ja arvati juhtide reservi. Juunis 1934 paigutati ta ravile Seevaldi vaimuhaiglasse. 

Karl Tallo arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ning viidi Venemaale Sevurallagi, kus ta aasta hiljem hukati. Tema abikaasa koos poja Jüriga küüditati Siberisse, viimane naasis 1956. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Heinrich Johann Nepomuk von Crantz

**Heinrich Johann Nepomuk Edler von Crantz** (25. november 1722, Roodt, Luksemburg – 18. jaanuar 1797, Zeiring Judenburgi lähistel, Austria) oli austria arstiteadlane ja botaanik. Tema botaaniline nimemärk on **Crantz**.

## Teosed
* *Einleitung in eine wahre und gegründete Hebammenkunst* (1756)
* *Commentarius de rupto in partus doloribus a foetu utero* (1756)
* *Commentatio de instrumentorum in arte obstetricia historia utilitate et recta ac praepostera applicatione* (1757)
* *De systemate irritabilitatis* (1761)
* *Materia medica et chirurgica* (kolm köidet, 1762)
* *De aquis medicatis principatus Transsylvaniae* (1773)
* *Die Gesundbrunnen der Österreichischen Monarchie* (1777)
Harald Lokk

**Harald Leonhard Lokk** (15. mai 1894 Tartu – 21. november 1941 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (major). 

1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 150. õhutõrjedivisjoni komandör (majori auastmes).

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1939
Karl Tiitso

**Karl Tiitso** VR II/3 (1. juuli 1893 Tähtvere vald, Tartumaa – 28. aprill 1945 Weinsberg, Saksamaa (suri sõjavangilaagris)) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1939).

Tiitso lõpetas 1914. aastal Peterburi Konstantini suurtükiväekooli. 

Ta osales esimeses maailmasõjas, teenis 9. Siberi kütisuurtükiväebrigaadis ja IV Siberi korpuse staabis. Eesti rahvusväeosade moodustamisel tuli teenima Eestisse. Ta määrati 26. veebruaril 1918 Eesti suurtükiväebrigaadi ülemaks ning jäi sellele kohale kuni Eesti väeosade laialisaatmiseni sakslaste poolt. Võttis osa Vabadussõjast, alates 12. juunist 1919 kuni sõja lõpuni Kalevlaste Maleva patarei ülemana. Autasustati lahingus ülesnäidatud vapruse eest II liigi 3. klassi Vabadusristiga. Pärast Vabadussõja lõppu läks reservi. 

1925. aastal asus uuesti tegevteenistusse, teenis eri ametikohtadel sõjaväe varustusvalitsuses. Tervislikel põhjustel läks erru 16. märtsist 1939 Varustusvalitsuse ülema teise abi ametikohalt. Teise maailmasõja ajal astus Saksa armeesse.

## Auastmed
* Staabikapten – 1917
* Kapten – 1918
* Major – 1928
* Kolonelleitnant – 1933
* Kolonel – 1939

## Tunnustus
* Georgi mõõk (1916)
* Tasuta maa normaaltalu mõõdus (1920)
* Vabadusrist, II liigi 3. klass
* Poola Taassünni ordeni (*Polonia Restituta*) ohvitseri rist (IV klass) (1930)

## Välislingid
*Foto
*Ohvitseride andmebaas
Teater. Muusika. Kino

**Teater. Muusika. Kino** (mitteametlik lühend **TeMuKi**) on Eesti kultuuriajakiri, mis ilmub alates 1982. aastast. 

Peatoimetaja on 2003. aastast Madis Kolk.

## Peatoimetajad
* 1981–1983 Jaak Allik
* 1983–1985 Kuldar Raudnask
* 1985–1986 Vallo Raun (kt)
* 1986–1988 Lembit Rattus
* 1988–1991 Mihkel Tiks
* 1991–1993 Peeter Tooma (kt)
* 1993–1995 Märt Kubo
* 1995–2002 Jüri Aarma
* 2003–... Madis Kolk

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
* Kultuuriajakirja Teater. Muusika. Kino multimeediaversioon 2011. aasta juuni-juuli topeltnumbrist Elektrooniline ajakiri on sündinud SA Kultuurileht ja e-kirjastuse DIGIRA koostööprogrammi tulemusena.
Tuder

**Tuder** (*Camelina*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Camelina alyssum* – linatuder (linaumbrohi)
**Camelina microcarpa* – liivtuder (tulnukana)
**Camelina pilosa* – karvane tuder, ka karik-pirnik  (tulnukana)
**Camelina sativa* – põldtuder  (tulnukana, õlitaim)
**Camelina sylvestris* – metstuder

## Välislingid
*
Litterhein

**Litterhein** (*Thlaspi* L.) on mitmeaastaste taimede perekond ristõieliste sugukonnast.

Õied on 4 õielehega. Viljaks on kõdrake.

Eestis on sage umbrohuna põldudel levinud põld-litterhein (*Thlaspi arvense*). Väga harv on alpi litterhein (*Thlaspi caerulescens*), mida on seni teada Hiiumaalt ja Harjumaalt.

## Liike
Perekonda kuulub 7 liiki Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning Ees-Aasias. 2 endeemset liiki on Hiinas.
**[[Thlaspi alliaceum]]*
**Thlaspi arvense* – põld-litterhein
**Thlaspi bellidifolium* – kirikakralehine litterhein 
**Thlaspi cepaeifolium* – võsund-litterhein 
**Thlaspi montanum* – mägi-litterhein
**Thlaspi perfoliatum* – kaelus-litterhein

## Varasemaisd liike
**Noccaea caerulescens* – alpi litterkõdrik, alpi litterhein
**Noccaea rotundifolia* – ümaralehine litterkõdrik, ümaralehine litterhein
**Noccaea stylosa* – maadjas litterkõdrik, maadjas litterhein

## Viited
Heidemarie Stefanyshyn-Piper

**Heidemarie Martha Stefanyshyn-Piper** (sündinud 7. veebruaril 1963 Saint Paulis Minnesotas) on Ameerika Ühendriikide mereväelane ja endine astronaut.

## Haridus
Stefanyshyn-Piper õppis Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis masinaehitust. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta USA mereväes sukeldujana. 1996. aastal valis NASA ta astronaudikandidaadiks. Tal on kapteni auaste.

## Töö
Stefanyshyn-Piperi esimene missioon oli 2006. aastal kosmosesüstiku Atlantis lend STS-115. Temast sai 8. naine, kes on käinud avakosmoses. 2008. aastal osales ta lennul STS-126. Ta viibis korduvalt avakosmoses, remontides rahvusvahelist kosmosejaama. Ühtekokku viibis ta avakosmoses 33 tundi ja 42 minutit. Kahe kosmoselennu kogukestus oli 27 päeva 15 tundi ja 36 minutit.

2009. aastal lahkus ta NASAst ja naasis tööle mereväkke (Naval Sea Systems Command). Stefanyshyn-Piper lahkus mereväest 2015. aastal.

## Tuntus
18. novembril 2008 sai ta tuntuks sellega, et kaotas tööriistakasti kosmosesse. See ei olnud korralikult kinnitatud ja lendas minema, kui kosmonaudi tähelepanu oli mujal. Tööriistakast liikus Maa-lähedasel orbiidil kosmoseprügina ja oli teleskoobiga jälgitav kuni 2009. aastani, mil see atmosfääri langes ja seal ära põles.

## Isiklikku
Tema vanemad olid immigrandid: isa Mihhailo oli Galiitsiast pärit ukrainlane, kes teise maailmasõja ajal küüditati Saksamaale tööteenistusse, ema Adelheid oli sakslane, kes abiellus Mihhailoga ja tuli temaga pärast sõda USAsse. Ema oli 2009. aastal veel elus, isa päritolu tõttu oskab naine ukraina keelt.

Ta on abielus Glenn Piperiga ja neil on poeg Michael. Ta elab koos abikaasaga Washingtoni osariigis.

## Eesti külastamine
2018. aasta 8. oktoobril pidas ta oma töö teemadel avaliku lühiloengu Eesti Lennuakadeemias ja 12. oktoobril Tallinna Tehnikaülikoolis. Niisamuti on ta käinud esinemas teisteski Ida-Euroopa riikides.

## Viited
Põlva Vabadussõja mälestussammas

**Põlva Vabadussõja mälestussammas** on Põlvas asuv mälestusmärk, mis on pühendatud Vabadussõjas ja Esimeses maailmasõjas langenud sõduritele. See asub Põlva kiriku värava kõrval.

Põlva Vabadussõja mälestussammas on kultuurimälestis.

Vabadussamba nurgakivi pandi 3. oktoobril 1926. Kavandivõistlusel tunnistati vastuvõetavaks skulptor Aleksander Elleri kavand. Samba ehitamine anti Räpina kivitööstusfirmale P. Kirotosk ja Pojad, pronksplaadid valati Tartus Teguri tehases.

Vabadussõja mälestussammas avati 29. juulil 1928. Sammas läks maksma 3939,20 krooni.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1946. aastal mälestussammas lõhuti. Kohalikel elanikel kästi rusud ära koristada, suuremad samba osad viidi hobusega algsest asukohast paarsada meetrit edasi võssa, kus need säilisid läbi nõukogude okupatsiooniaja.  

Põlva Vabadussõja mälestussammas taastati rahva algatusel ja avati uuesti 29. juulil 1989. Seekord läks sammas maksma 13 239,17 rubla. Osa detaile on algse samba osad, obeliskil on näha üksikud kahjustused - need on varasema lõhkumise tagajärjed.

## Pildid

Image:Statue of Estonian War of Independence in Põlva names WW1.JPG|Esimeses maailmasõjas langenute nimekiri
Image:Statue of Estonian War of Independence in Põlva names.JPG|Vabadussõjas langenute nimekiri


## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Viited

## Kirjandust
* *Eesti Vabadussõjas langenud Põlva kihelkonna poegade mälestussamba taasavamine ja pühitsemine Põlvas 29. juulil 1989. a.* Koostanud G. Lillemäe ja A. Reimer. Karilatsi Muinsuskaitse Klubi 1989. (Brošüüris kirjeldatakse Põlva vabadussõja mälestussamba avamist 1928. aastal, selle mahavõtmist 1946. aastal, hävitamist 1954. aastal ning taastamist 1989. aastal. Toodud on esialgse avamise ning taasavamise piduliku pühitsemise kavad.)

## Välislingid
*
Olev Õun

**Olev Õun** (1. veebruar 1903 Tallinn – 17. jaanuar 1951 Bromma, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Kress

**Kress** (*Lepidium* L.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 175 kosmpoliitse levikuga liiki.

## Eesti liike
**Lepidium campestre* – põldkress (harva, tulnuktaim)
**Lepidium coronopus* – lamav kress
**Lepidium densiflorum* – liivkress (paiguti, tulnuktaim)
**Lepidium latifolium* – randkress (Lääne-Eesti mererannal)
**Lepidium perfoliatum* – kaeluskress 
**Lepidium ruderale* – haisev kress (hajusalt)
**Lepidium sativum* – salatkress (kultuurtaim, võib metsistuda)

## Liike mujal
**[[Lepidium didymum]]*
**Lepidium meyenii* – mugulkress
**Lepidium virginicum* – virgiinia kress

## Välislingid
*
Reykjanesbær

**Reykjanesbær** on vald Islandi edelaosas Reykjanesi poolsaarel.

Vald loodi Keflavíki, Njarðvíki ja Hafniri liitumisel 11. juunil 1994.

Novembris 2017 elas vallas 17 668 inimest.

Reykjanesbæri sõprusomavalitsused on Kerava Soomes, Kristiansand Norras, Miðvágur Fääri saartel, Orlando USAs ja Trollhättan Rootsis.

Vallas asub Keflavíki rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
*http://www.rnb.is/
Reseeda

**Reseeda** (*Reseda* L.) on taimeperekond reseedaliste sugukonnas.

Eestis esineb kaks liiki tulnukana:

**Reseda luteola* – värvireseeda
**Reseda lutea* – kollane reseeda
Ädalalill (perekond)

**Ädalalill** (*Parnassia* L.) on taimeperekond kikkapuuliste sugukonnas.

Eestis on levinud üks liik: harilik ädalalill (*Parnassia palustris*).
Pilistvere Vabadussõja mälestussammas (kalmistul)

**Pilistvere Vabadussõja mälestussammas** on Pilistvere kalmistul asuv Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud mälestusrist. Pilistvere sammas on üks vähestest Vabadussõja mälestussammastest, mida Nõukogude okupatsiooni ajal ei lammutatud. 

Põhjuste kohta ringleb variant: kui ülevaltpoolt tuli augustis 1940 käsk sammas maha võtta, tehti seda kiriku juures asunud sõduri kujuga monumendiga. Kalmistul olev teine sammas aga jäi okupatsioonide lõpuni püsti. 

## Välislingid
*
Bratislava Milan Rastislav Štefániki lennujaam

**Bratislava Milan Rastislav Štefániki lennujaam** (slovaki *Letisko Milana Rastislava Štefánika*) (IATA: **BTS**, ICAO: **LZIB**) on Slovakkia peamine rahvusvaheline lennujaam. Ta on riikliku lennuettevõtte Air Slovakia kodulennujaam. Lennujaam asub Bratislava kesklinnast 9 kilomeetrit kirde pool.

Alates 1993. aastast kannab lennujaam poliitiku ja kindrali Milan Rastislav Štefániki nime. Tema lennuk kukkus 1919. aastal Bratislava lähedal alla.

## Ajalugu
Esimene regulaarlennu Praha ja Bratislava vahel tegi Czechoslovak Airlines 1923. aastal tollasesse Vajnory lennujaama. Ettevalmistustööd praeguse lennujaama ehitamiseks algasid 1947. aastal ja ehitus algas 1948. aastal. Kahe rajaga lennujaam avati 1951. aastal.

## Välislingid

* Bratislava Milan Rastislav Štefániki lennujaam koduleht
Hopto-Terer

**Hopto-Terer** (Хопто-Терер) on laid Ida-Siberi meres Suur-Ljahhovi saarest kagu pool. Saar on ümmargune, selle rannik on kaljune.

Saare geograafilised koordinaadid on .
Täiskasvanu

**Täiskasvanu** on üldine mõiste organismi arengustaadiumi kohta, mida iseloomustab küpsus.

Selle alla kuuluvad mitmed täpsemad mõisted, eelkõige suguküpsus ja (üksnes inimese puhul) täisealisus.

Täiskasvanu ehk **matuursele** arengustaadiumile eelnevad juveniilne ja immatuurne, ning järgneb seniilne.

Lapse kasvatamine tugevdab täiskasvanu liikumise, aistin­gute ja sotsiaalsete suhete eest vastuta­vaid ajupiirkondi. Tugevdamine sõltub laste arvust.

## Viited
Kõdrake

**Kõdrake** on kahepesaline pikuti kaheks poolmeks avanev vili, mille pikkus ületab laiust kuni kolm korda. Tavaliselt 1,5 kuni 2 korda.

Kui pikkus  ületab laiust vähemalt kolm korda, on tegemist kõdraga.
Ebaröövik

**Ebaröövik** on täismoondega putukate (kiletiivaliste) vastse arengujärk.

Erinevalt röövikust on ebaröövikul tagakehajalgu kas 1 paar või rohkem kui 5 paari.

## Vaata ka
*röövik
*vastne

## Viited

## Välislingid
*Marje Kask. Putukate kehaehitus ja arengubioloogia: Vastne. Pärnumaa Kutsehariduskeskus (2008). www2.hariduskeskus.ee Kasutatud 20.01.2017
**Raupen und Afterraupen* ''almgarten.info'' Kasutatud 20.01.2017 (saksa)
Maarjalepp

** Maarjalepp** (*Agrimonia* L.) on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub 12–15 liiki, mis kasvavad põhjapoolkeral. Üks liik on Aafrikas.

Maarjalepad kasvavad ½–2 m kõrgeks. Vars on püstine või tõusev. Lehed on sulgjad ja rootsu otsas.

Õied on kollased ja moodustavad tavaliselt harunemata täha. Õietupel on 5 tupplehte, mis püsivad taimel ka pärast õitsemise lõppu. Tolmukaid on samuti 5, aga kroonlehti võib olla rohkem. Emakas on niitja emakakaela ja laienenud emakasuudmega.

Maarjalepa vili on seemnis, millel on küljes mõned haagikesed. Seeme on kileja seemnekestaga.

Maarjalepal on 7 kromosoomi.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Agrimonia eupatoria* L. – harilik maarjalepp (tavaline)
**Agrimonia pilosa* Ledeb. – karvane maarjalepp (harva)

## Liike
**Agrimonia eupatoria* – harilik maarjalepp
**[[Agrimonia gryposepala]]* 
**[[Agrimonia incisa]]* 
**[[Agrimonia coreana]]* 
**[[Agrimonia microcarpa]]* 
**[[Agrimonia nipponica]]* 
**[[Agrimonia parviflora]]* 
**Agrimonia pilosa* – karvane maarjalepp
**[[Agrimonia procera]]* 
**[[Agrimonia pubescens]]* 
**Agrimonia repens* – lõhnav maarjalepp
**[[Agrimonia rostellata]]* 
**[[Agrimonia striata]]*
Punanupp

**Punanupp** (*Sanguisorba* L.) on taimede perekond roosõieliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Sanguisorba officinalis* L. – ürt-punanupp (paiguti)
**Sanguisorba minor* Scop. – harilik mustnupp (haruldane)

## Liigid
**[[Sanguisorba albanica]]*
**Sanguisorba alpina* – alpi punanupp
**[[Sanguisorba ancistroides]]*
**[[Sanguisorba annua]]*
**[[Sanguisorba applanata]]*
**[[Sanguisorba armena]]*
**Sanguisorba canadensis* –  kanada punanupp
**[[Sanguisorba caucasica]]*
**[[Sanguisorba cretica]]*
**[[Sanguisorba diandra]]*
**Sanguisorba dodecandra* –   itaalia punanupp
**[[Sanguisorba filiformis]]*
**Sanguisorba hakusanensis* –  jaapani punanupp
**[[Sanguisorba hybrida]]*
**Sanguisorba magnifica* –  hunnitu punanupp
**Sanguisorba menendezii* –  ameerika punanupp
**[[Sanguisorba menziesii]]*
**Sanguisorba minor* –   harilik mustnupp
**Sanguisorba minor* subsp. *muricata* –    konarjas mustnupp 
**Sanguisorba obtusa* –  tömp punanupp
**Sanguisorba officinalis* –  ürt-punanupp
**[[Sanguisorba stipulata]]*
**Sanguisorba tenuifolia* –   ahtalehine punanupp
Eterikani väin

**Eterikani väin** (vene keeles *пролив Этерикан*) on väin Põhja-Jäämeres, mis eraldab Suur-Ljahhovi saart Väike-Ljahhovi saarest ning ühendab Laptevite ja Ida-Siberi merd.

Väina pikkus on umbes 30 km, vähim laius 5 km, sügavus 5–8 m. Kogu aasta jooksul on väin jääga kaetud. Väina põhjas on tina leiukoht.

Väin sai oma nimi jakuudi töösturi Eterikani auks. 1760. aastatel kandis tema nime ka Suur-Ljahhovi saar.

## Viited
Eterikan

**Eterikan** (vene keeles Этерикан) (sünni- ja surmakuupäev teadmata) oli Leena alamjooksult pärit eveeni rahvusest Sahha tööstur, maadeavastaja ja meresõitja.

Eterikan on muutunud juba poolmüütiliseks tegelaseks. Näiteks räägitakse, et Eterikan polevat olnud üks isik, vaid kaks sama perekonnanimega venda. Nad olevat endaga kaasa talvituma võtnud naise, tema pärast tülli läinud ja üks neist olevat teise tapnud. .

Aastal 1759 või 1760 avastas Eterikan Bližni saare (praegu Suur-Ljahhovi saar Uus-Siberi saarestikus) ja sellel mammutite jäänuste leiukoha. Pärast ületas ta väina, mis praegu kannab tema nime, ja jõudis naabersaarele Malõile (praegu Väike-Ljahhovi saar).  

1760. aastatel nimetati Suur-Ljahhovi saar tema auks Eterikani saareks. 1770. aastatel nimetati Katariina II käsul need saared Ivan Ljahhovi auks ümber Suur- ja Väike-Ljahhovi saarteks. 

Praegu kannavad Eterikani nime väin Suur- ja Väike-Ljahhovi saare vahel (1909. aastast) ning kolm jõge Suur-Ljahhovi saarel (Bolšoi Eterikan, Malõi Eterikan ja Eterikanka).

## Viited
Jakov Permjakov

**Jakov Andrejevitš Permjakov** (vene keeles Яков Андреевич Пермяков; suri 1712) oli kasakast vene meresõitja, maadeavastaja ja kaupmees. 

Aastal 1710 reisis ta Leena jõest Kolõma jõeni ja märkas merel kahe tundmatu saarerühma siluette (Suur-Ljahhovi saar ja Medvežji saared). 

Aastal 1712 läks ta oma kaaslase Merkuri Vaginiga koerarakendiga Jana jõe suudmest 
Suur-Ljahhovi saareni ja uuris seda. Tagasiteel tapeti Permjakov ja Vagin kaaskonda kuulunud ja mässama hakanud kasakate poolt.

## Viited

## Välislingid
*Открытие Новосибирских островов
Smõuk

**Smõuk** on Eesti ansambel, mis viljeleb *[[stoner rock]]*.

## Albumid
*"Tere tulemast koju", Nailboard Records, 2009

## Kirjandus
*Mart Kalvet Smõuk the Planet: stoner-rock-pidu “Roheline planeet” esitles ansamblit Smõuk *[[rada7]]* 13. märts 2007
*Mart Kalvet. Suitsune Smõuk roheliselt planeedilt, ekspress.ee, 3. jaanuar 2008, lk B8
*Siim Nestor. Siim Nestor soovitab: Roheline planeet 3. – *Eesti Ekspress*, *TV-Ekspress*, 10. jaanuar 2008, lk 43. 
*Mart Kalvet. 60 minutit vabadust. – *Eesti Ekspress*, *Areen*, lk B8, 23. juuli 2009. 

## Välislingid
*Muusikanäited myspace'is: "Elav tuli", "Kivikuningas", "Väike mees"
Idu

**Idu** on seemne osa, millest areneb taim.

Koosneb idujuurest, iduvarrest, idulehtedest ja idupungast.

Seemnekestade pakatades hakkab paisuv idujuur kasvama. Idujuurest saab peajuur, mis algul ei harune. Idulehed kerkivad mullast välja ja heidavad endalt seemnekestad. Avanevate idulehtede vahel olevast idupungast areneb võrse. 

Seemnest kasvanud taime nimetatakse aianduses seemikuks. 

## Vaata ka
*Idand ehk tõuse
Kattetiivad

**Kattetiivad** on tugevasti kitiniseerunud esimene tiibade paar mardikalistel, mille all enamasti asetsevad lennutiivad.

Kattetiibade peamine funktsioon on katta ja kaitsta nende all asuvaid lennutiibu. Lennutiibade abil lendamisel hoitakse kattetiibu avatuna.

Mõnedel mardikarühmadel on kattetiivad kokku kasvanud, muutes mardika lennuvõimetuks.
Mõõl

**Mõõl** (*Geum* L.) on taimede perekond roosõieliste sugukonnast.

Mõõla perekonda kuulub umbes 50 liiki mitmeaastaseid rohttaimi. Levilaks on Euroopa, Aasia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Aafrika ja Uus-Meremaa. Lähedased sugulased perekondadega *Potentilla* (maran) ja *Fragaria* (maasikas).

## Eesti liigid
**Geum rivale* – ojamõõl (tavaline)
**Geum urbanum* – maamõõl (tavaline)
**Geum aleppicum* – püstmõõl (harva Kagu-Eestis)
**Geum × intermedium* – vahelmine mõõl

## Liike ja hübriide
**Geum aleppicum* – püstmõõl
**Geum ×borisii* – Borisi mõõl
**[[Geum bulgaricum]]* 
**[[Geum calthifolium]]* 
**Geum canadense* – kanada mõõl
**Geum chiloense* – tšiili mõõl
**Geum coccineum* – sarlakpunane mõõl
**[[Geum elatum]]*
**Geum × heldreichii* – Heldreichi mõõl
**[[Geum heterocarpum]]* 
**Geum × hybridum* – aedmõõl
**Geum × intermedium* – vahelmine mõõl
**Geum × jankae* – rodope mõõl
**Geum japonicum* – jaapani mõõl
**[[Geum laciniatum]]* 
**[[Geum leiospermum]]* 
**Geum macrophyllum* – suurelehine mõõl
**[[Geum molle]]* 
**Geum montanum* – mägimõõl
**[[Geum parviflorum]]* 
**[[Geum peckii]]* 
**[[Geum pentapetalum]]* 
**Geum pyrenaicum* – pürenee mõõl
**[[Geum reptans]]* 
**[[Geum rhodopeum]]* 
**Geum rivale* – ojamõõl
**Geum rossii* – Rossi mõõl
**[[Geum sikkimense]]* 
**[[Geum sylvaticum]]* 
**Geum triflorum* – kolmeõieline mõõl
**[[Geum turbinatum]]* 
**[[Geum unifloru]]m* 
**Geum urbanum* – maamõõl
**[[Geum virginianum]]*
Emi-Tass

**Emi-Tass** (Эмий-Тас) on mägi Suur-Ljahhovi saare kaguosas, saare ja kogu Ljahhovi saarestiku kõrgeim punkt. Mäe kõrgus 293 m (teistel andmetel 270 m) või 311 m

## Viited
Doris Tilk

**Doris Tilk** (kuni 2024. aastani **Doris Tislar**; sündinud 20. aprillil 1993) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 2012. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2014. aastal Rootsis Valla folkhögskolas kaheaastase kursuse Acting and Collaborative Theater. Aastatel 2016–2017 õppis ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias tantsukunsti erialal.

Alates 2018. aastast on ta Eesti Noorsooteatri näitleja. 

## Film

* 2007 – "Klass"
* 2008 – "Mina olin siin" – Hanna
* 2016 – "Issei" – Alexia
* 2020 – "O2" – Linda Ahven
* 2024 – "Must auk" – Mariliis

## Televisioon

* 2010 – "Ühikarotid" – Neeme pruut
* 2010 – "" – Keiu
* 2012–2013 – "Süvahavva" – Arnika
* 2020 – "Sinu, minu, meie" – Eva majanaaber
* 2022 – "Kes tappis Otto Mülleri?" – Agnes
* 2023 – "Estonia" – Grete Kukk
* 2025 – "Minu kallis ema" – Alina

## Tunnustus

* 2021 Eesti Noorsooteatri kolleegipreemia Igiliikur ehk kõige enam etendusi andnud naisnäitleja hooajal 2020/2021 (89 etendust)
* 2023 Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind (koos Tanel Jonase, Getter Meresmaa ja Risto Vaidlaga; **"**Kõik ägedad asjad" (Eesti Noorsooteater): puudutaval ja keerulisel teemal lavastus, mille iga etendus mängitakse ainukordseks sündmuseks)

## Isiklikku

24. augustil 2024 abiellus ta Ursel Tilkiga.

## Viited

## Välislingid
*Imre Kaas: Doris Tislar: pelgalt andekusest ei piisa, kalev.ee, 8. detsember 2008 (intervjuu, foto)
Czech Airlines

CSA **Czech Airlines** (tšehhi *České aerolinie*; lühend **CSA**) on Tšehhi rahvuslik lennufirma, mille kodulennuväli on Praha Ruzyně lennujaam. Lennufirma opereerib 92 sihtkoha vahel 48 riigis, sealhulgas enamikust Euroopa pealinnadest, Lähis-Idast ja Aasiast. Lisaks teenindab CSA tšarter- ja kaubalende.

Czech Airlinesi boonusprogrammiks on "OK plus". Lennufirma on SkyTeami liige. 

## Ajalugu

ČSA asutas 6. oktoobril 1923 Tšehhoslovakkia valitsus CSA Česko Slovenské Aerolinie nime all. 23 päeva hiljem toimus esimene lend Praha ja Bratislava vahel. Esialgu toimusid ainult riigisisesed lennud. Esimene rahvusvaheline lend Prahast Bratislavasse ja sealt edasi Zagrebisse toimus 1930. aastal.

1957. aastal sai ČSA kolmandaks lennufirmaks, mis alustas lendamist reaktiivlennukitel (Tupolev Tu-104) ja esimeseks, millel oli täisreaktiivlennuliin (Prahast Moskvasse).

Czech Airlines lõpetab oma lennutegevuse 26. oktoobril 2024, andes need üle Smartwingsile, samas kui ettevõte muudetakse valdusettevõtteks.

## Koodijagamislepingud
Czech Airlinesil on seisuga juuli 2014 koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:

## Lennukipark

Seisuga oktoober 2024 oli Czech Airlinesi lennukipargis järgmised lennukid:




Oktoobris 2024 oli lennukipargi lennukite keskmine vanus 18,5 aastat.

## Vaata ka
Is It Me (Triinu Kivilaane laul)

**"Is It Me"** on Triinu Kivilaane neljas singel albumilt "Now and Forever". Singel anti välja 8. mail 2009.

## Lugude nimekiri
#"Is It Me" (Radio Edit) - 03:51
#"Is It Me" (Sunrize House Mix) - 05:02
#"Is It Me" (Slow Mix) - 03:59
Merkuri Vagin

**Merkuri Vagin** (vene keeles Меркурий Вагин, suri 1712) oli Siberi kasakast vene meresõitja, maadeavastaja ja kaupmees.

Aastal 1711 alustas Merkuri Vagin kümne kasaka (sealhulgas lootsi Jakov Permjakoviga) Jakutski vojevoodi käsul uute saarte otsimist. Märtsis 1712 suundus tema salk koos mitme töösturiga koerarakendiga Ust-Janskist mere poole. Svjatoi Nossi ninast läksid nad üle jääga kaetud väina otse põhja suunas asustamata Bližni saarele (praegu Suur-Ljahhovi saar), kust märkasid merel teist maad (nähtavasti Väike-Ljahhovi saart). Et aga lähenes suvi ja seetõttu selle maa külastamine oli ohtlik ning ka toiduvarad said otsa, siis pöördus Merkuri Vagin koos kaaslastega tagasi mandrile Svjatoi Nossi. 

Talvel tekkis neil nälg. Merkuri Vagin planeeris "suurt saart" otsima hakata, aga kasakad said sellest teada ning tapsid Merkuri Vagini, tema poja ja Jakov Permjakovi.

Merkuri Vagini auks sai nime tema tapmise koht – pikk maasäär Merkušina Strelka, mis eraldab Omuljahhi lahte Ida-Siberi merest.

## Välislingid
*Открытие Новосибирских островов
Ivan Ljahhov

**Ivan Ljahhov** (vene keeles Иван Ляхов, suri umbes 1800) oli vene kaupmees, kes uuris Uus-Siberi saari. 

Ivan Ljahhov kauples Venemaa põhjaosas, sealhulgas Hatanga ja Anabari jõe suudme vahel, mammutiluuga ning uuris rannikut, et leida kihvu.

Kevadel 1770 sooritas Ivan Ljahhov reisi üle külmunud mere Svjatoi Nossi ninast põhja poole, külastas Merkuri Vagini ja Jakov Permjakovi avastatud saart (Bližni) ning pärast külastas teist selle lähedal asuvat saart (Malõi). Need saared nimetati hiljem tema auks Suur- ja Väike-Ljahhovi saareks, ka kogu saarestik sai nimeks Ljahhovi saared.  

1773. aastal jõudis ta koos kaupmees I. Protodjakonoviga kolmanda, kõige suurema saare rannikule (hiljem nimetati see ümber Kotelnõi saareks Ljahhovi kaaslastega maha unustatud vaskkatla järgi, mille leidis maamõõtja Stepan Hvoinov). 

Oma reiside tulemusena sai Ivan Ljahhov õiguse polaarrebastele ja mammutikihvadele nii nendel saartel kui ka hiljem avastatud saartel. Kolm tema avastatud saart said nimeks Esimene, Teine ja Kolmas Ljahhovi saar.

Huvitav on see, et Ljahhovi avastatud saari ei nimetata tänapäeval enam tema järgi, küll aga kannavad tema nime teiste inimeste avastatud saared.

1775. aastal tegi Ivan Ljahhov maamõõtja Stepan Hvoinoviga Suure-Ljahhovi saare mõõtmisi ja kirjeldusi.

## Viited
Kotelnõi saar

**Kotelnõi saar** (vene keeles остров Котельный, jakuudi keeles Олгуйдаах арыы) on saar Põhja-Jäämeres, Uus-Siberi saarte kõige suurem saar. 

Saar kuulub Anjou saarte koosseisu. Sannikovi väin eraldab seda Väike-Ljahhovi saarest ja Zarja väin Belkovski saarest. Aeglase tõusmise tulemusena tekkis Bunge maa – maismaa osa, mis ühendab Kotelnõi saart Faddejevi saarega. Neid eraldab pikk ja kitsas Hedenströmi laht. 

Saare läänerannikut ümbritseb Laptevite meri, idarannikut Ida-Siberi meri. 

Kotelnõi saare pindala on 11 665 km² (Faddejevi saar – 5300 km², Bunge maa – 6200 km²).
 
Pealiskord koosneb lubjakividest ja kildadest. Pinnamood on künklik, kõrgeim punkt Malakatõn-Tass on 361 meetrit üle merepinna. 

Kotelnõi saar asub arktiliste kõrbete piirkonnas. Taimestik on hõre. Suur osa territooriumist on kaetud jääga.

Inimesed kütivad polaarrebast. Saarel on polaarjaamad – Kotelnõi polaarjaam looderannikul ja Sannikovi polaarjaam lõunarannikul. Sealt on leitud väljasurnud loomade (sealhulgas mammuti) jäänused.

Saare avastas tööstur Ivan Ljahhov 1773. aastal. Saar sai nime Kolmas Ljahhovi saar, hiljem nimetati see ümber Kotelnõi saareks Ljahhovi kaaslaste maha unustatud vaskkatla järgi, mille leidis maamõõtja Stepan Hvoinov. Teise versiooni kohaselt meenutab saar lõunast vaadatuna kummulipööratud pada, mis ka andis saarele nime.

Saare põhjapoolsem punkt on Anissi neemel ().

Saarel on Hermann Walteri haud.   

Kotelnõil asuvad Vene sõjaväe õhutõrjesüsteemid Pantsir.

## Vaata ka
*Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar 

## Viited
Robert Pattinson

**Robert Douglas Thomas Pattinson** (sündinud 13. mail 1986 Londonis) on inglise näitleja, modell, muusik ja produtsent.

Ta on tuntud filmisaagast "Videvik" (2008), kus ta kehastab Edward Cullenit, ja filmist "Harry Potter ja tulepeeker" (2005), kus ta kehastab Cedric Diggoryt. Osatäitmise eest filmis "Videvik" andis MTV talle aasta parima meesdebütandi, parima suudluse ja parima võitlusstseeni auhinnad. Ta on mänginud ka filmis "Mäleta mind" (2010). 

Pattinsoni isa importis USA-st uunikume ja ema töötas modelliagentuuris. Pattinson alustas 12-aastaselt modellitööd, kuid neli aastat hiljem jäi see soiku, sest talle ei pakutud enam tööd. Ta arvas, et põhjuseks oli see, et pärast murdeiga hakkas ta liiga mehelik välja nägema. Juba modellitöö kõrvalt tegi ta esimesed katsetused näitlejana.

Pattinson mängib kitarri ja klaverit ning kirjutab muusikat. Ta esitab filmis "Videvik" kaks laulu ja ühe neist on ta kirjutanud koos teiste autoritega. Filmis "Kuidas olla" (2008) esitab ta kolm oma laulu. Pattinson on öelnud, et muusika on tema tagavaraplaan juhuks, kui tema näitlejakarjäär peaks ebaõnnestuma.

Ta on mänginud veel filmides "Little Ashes" (2008), "Mäleta mind" (2010), "Vesi elevantidele" (2011), "Bel Ami" (2012) ja "Cosmopolis" (2012).

## Isiklikku
2009. aasta suvel tekkis Pattinsonil armusuhe "Videviku saaga" kaasstaari Kristen Stewartiga. 2012. aasta juulist oli Stewartil aga nn kokku-lahku suhe endast 19 aastat vanema Rupert Sandersiga. Lõplikult läksid Stewart ja Pattinson lahku 2013. aasta mais.

2014. aasta septembrist oli Pattinson lähisuhtes Briti laulja FKA Twigsiga. Nad läksid lahku 2017. aasta suvel.

## Filmograafia

## Väliskingid

* IMDb-s
Malakatõn-Tass

**Malakatõn-Tass** (Малакатын-Тас) on mägi Kotelnõi saarel, nii saare, kui ka Anjou ja Uus-Siberi saarte kõrgeim punkt (374 meetrit).
Moonduja

**Moonduja** on Birgit Õigemeele esimene singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". 

Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Maian Kärmas. Singel anti välja 11. juunil 2009. Laulu esmaesitlus oli 20. mail raadios. "Moonduja" valiti 2009. aastal Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnavõistlusel kodumaistest lugudest kolmandale kohale.

## Lugude nimekiri
#"Moonduja" (raadio versioon) – 02:47
#"Moonduja" (instrumentaal) – 02:47
#"Moonduja" (pikk versioon) – 03:49
Praha Václav Haveli lennujaam

**Praha Václav Haveli lennujaam** (tšehhi Letiště Václava Havla Praha, oktoobrini 2012 **Praha Ruzyně lennujaam** *Letiště Praha-Ruzyně*) (IATA: **PRG**, ICAO: **LKPR**) on 5. aprillil 1937 tegevust alustanud Tšehhi peamine rahvusvaheline lennujaam ning rahvusliku lennufirma Czech Airlines kodulennujaam. Lennujaam asub Praha kesklinnast 10 kilomeetrit loodes.

Liinil Tallinn–Praha lendas Czech Airlines aastatel 2003–2013.

Praha Václav Haveli lennujaamas filmiti osa James Bondi filmist "Casino Royale".

## Välislingid
* Praha Ruzyně lennujaama koduleht
Kristen Stewart

**Kristen Jaymes Stewart** (sündinud 9. aprillil 1990 Los Angeleses) on USA filmi- ja seriaalinäitleja. 

Ta on mänginud sellistes filmides nagu "Panic Room" (2002, "Paanikatuba"), "Zathura", "In the Land of Women", "Adventureland" ("Adventureland - Pöörane suvi"), "Into the Wild", "The Messengers" ("Sõnumitoojad") ja "Twilight" ("Videvik"). Siiski oli ta enne "Videviku saaga" filme avalikkusele peaaegu tundmatu näitleja.

Ta on sündinud Los Angeleses ning elab seal siiani. Tema isa John oli mänedžer ja produtsent, ema Jules oli pärit Austraaliast Queenslandist ja töötas stsenaariumidega. Kristen käis tavakoolis ainult esimesed seitse klassi, edasi oli koduõppel. Kristenil on vanem vend Cameron Stewart.

Kristen hakkas filmides näitlema kaheksa-aastaselt – pärast seda, kui üks filminäitlejate agent oli näinud tema esinemist algkooli jõulunäidendis. Kristeni esimene filmiroll oli tekstita kõrvalosa Disney Channeli filmis "The Thirteenth Year" ("Kolmeteistkümnes aasta", 1999).

Kristeni järgmine roll oli sõltumatus filmis "The Safety of Objects" ("Asjade ohutus"; 2001), kus ta mängis probleemidesse sattunud üksikema poisilikku tütart.

Järgnes esimene peaosa Hollywoodi filmis "Panic Room" ("Paanikatuba"; 2002). Ta mängis seal üksikema Jodie Fosteri diabeetikust tütart. Filmi ja Kristeni näitlejatöö sai üldiselt positiivseid hinnanguid.

2004. aastal mängis ta peaosa filmis "Räägi". Ta oli kõigest 13-aastane, kuid mängis keskkooliõpilast, kes vägistamisohvrina kaotab kõnevõime. Ka see roll teenis peamiselt kiitvaid arvustusi.

2005. aastal mängis Kristen fantaasiafilmis "Zathura" kahe väikese poisi vastutustundetut õde. Filmis muudavad poisid oma kodu lauamängu mängimise tulemusena kosmoselaevaks. Kriitikud kiitsid küll filmi, aga mitte Kristeni rolli, sest tema tegelane olevat kogu filmi jooksul olnud kuidagi liikumatu.

2008. aastal mängis Kristen Bella Swani Stephanie Meyeri romaanisarja avaromaanil põhinevas filmis "Videvik". Tema lavapartner Robert Pattinson mängis Edward Culleni osa. Selle rolli eest sai Kristen MTV parima naisnäitleja filmiauhinna ja ta mängib Bella Swani ka filmi järgedes.

## Filmograafia