Friedrich Georg von Bunge

**Friedrich Georg von Bunge** (13. märts (vana kalendri järgi 1. märts) 1802 Kiiev – 9. aprill 1897 Wiesbaden) oli baltisaksa õigusteadlane, ajaloolane ja publitsist.

Bunge oli oluline baltisaksa 19. sajandi ajaloolane ja silma­paistvamaid jõude Tartu keiserliku ülikooli õigusteaduskonnas 19. sajandi esimese veerandi lõpust kuni 1842. aastani. Ta avaldas trükis suure hulga seni avaldamata allikaid ja avaldas publikatsioonisarju, mille kaudu teisedki ajaloolased (näiteks Carl Schirren ja Karl Heinrich von Busse) said oma töid ja allikpublikatsioone avaldada.

Ta sündis Kiievis apteekri, Andreas von  Bunge (1766–1814) pojana, kuid pärast isa surma (märtsis 1814) tõi ema ta Tartusse (1815). Alates 1819 õppis ta Tartu ülikoolis õigusteadust. 1823 habiliteerus ta seal eradotsendina. 1826 sai Heidelbergis doktorikraadi õigusteaduse alal. 

Oli 1825–1827 Tartu rae raehärra, 1827–1831 sündik ja 1831. aastal justiitsbürgermeister.

1831. aastast oli Tartu Ülikooli Liivi-, Eesti- ja Kuramaa provintsiaalõiguse erakorraliseks ja 1832 korraliseks professoriks. Oli 1839. aastast  Tartu Ülikooli raamatukogu direktor, 1833., 1838. ja 1842. aastal Tartu keiserliku ülikooli õigusteaduskonna dekaan. 1842. aastal viidi üle Kaasani ülikooli, kus pensioneerus 1843. aastal.

1843 sai ta Tallinna rae bürgermeistriks ja sündikuks. 1844–1858 oli ta Tallinna bürgermeister, aastatel 1847–1854 rae eesistuja ja linnakonsistooriumi president, 1856–1864 töötas ta Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei II osakonnas provintsiaalõiguse kodifitseerimise alal. 

Ta oli Balti provintsiaalseadustiku kolmanda jao (Balti eraseaduse) koostaja, mis hakkas kehtima 1865. aastal ning kehtis Lätis 1937. ja Eestis 1944. aastani. Teenete eest Balti eraseaduse kodifitseerimisel immatrikuleeriti Friedrich Georg von Bunge 15/27. märtsil 1865 Eestimaa ja 14/26. juunil 1865 Kuramaa rüütelkonda. 

Ta oli Riia ja Tallinna aukodanik ning Tartu Ülikooli auliige. Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi auliige.

Jäänud pimedaks, lõpetas ta teadustegevuse ja elas aastast 1865 Saksamaal, kus suri 1897. aastal Wiesbadenis.
## Isiklikku
Tema vend Alexander Georg von Bunge (1803−1890) oli silmapaistev botaanik.

Friedrich Georg von Bunge abiellus Tartus 11/23. detsembril 1825 apteekri tütre Wilhelmine Wegeneriga (1804–1876). Neil oli kolm poega ja neli tütart.
*Theodor Georg Gotthard von Bunge (1826–1911), jurist, Eestimaa ülemmaakohtu advokaat
*Antonia von Bunge (1828–1829)
*Gustav Adolf von Bunge (1830–1973 Gotha, Tüüring), põllumees
*Luise Emilie von Bunge (1832–1917 Tartu)
*Annette Friederike Wilhelmine von Bunge (1834–1917 Tartu)
*Alexander Eugen von Bunge (1836–1838)
*Emilie Eleonore von Bunge (1841–1919), abiellus Venemaa keisririigi sõjaväelase (polkovnik) Alexander von Vogeliga

## Teoseid
*Beiträge zur Kunde der liv-, esth- und kurländischen Rechtsquellen (Riga 1832)
*Das römische Recht in den deutschen Ostseeprovinzen Russlands (Dorpat 1833)
*Geschichtliche Entwickelung der Standesverhältnisse in Liv-, Esth- und Curland bis zum Jahre 1561., Dorpat: C. A. Kluge 1838 Digitaalselt; teavik 
*Das liv- und esthländische Privatrecht (Dorpat 1838–39, 2 Teile; 2. Auflage, Reval 1847–48)
*Sammlung der Rechtsquellen Liv-, Esth- und Kurlands (Dorpat 1842–1846, 2 Bände)
*Die Quellen des Revaler Stadtrechts, Digitaalselt: Erster Band, 1844, Bd. 1, Lief. 1, Bd. 1. Lfg. 1-3, Bd. 2, 1847, Volumes 1-2,   BSB:  (Dorpat: Kluge, 1842),   (Dorpat: Kluge, 1843),  (Dorpat: Kluge, 1844),  (Dorpat: Kluge, 1845),  (Dorpat: Kluge, 1846),  (Dorpat: Kluge, 1846)
*Geschichtliche Uebersicht der Grundlagen und der Entwickelung des Provinzialrechts in den Ostseegouvernements. Allgemeiner Theil., St. Petersburg, 1845 Digitaalselt; teavik 
*Einleitung in die liv-, esth- und curländische Rechtsgeschichte und Geschichte der Rechtsquellen., Reval: F.J. Koppelson 1849 Digitaalselt; teavik 
*Das curländische Privatrecht. Dorpat: Kluge 1851 Digitaalselt; teavik  
*Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten. Erster Band. 1093–1300, Reval : Kluge und Ströhm 1853 Digitaalselt; teavik 
*Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten. Zweiter Band. 1301–1367, Reval : Kluge und Ströhm 1855 Digitaalselt; teavik 
*Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten. Dritter Band. I. Nachträge zu den zwei ersten Bänden. II. Fortsetzung von 1368–1393., Reval: Kluge und Ströhm, 1857 Digitaalselt; teavik  
*Die Revaler Rathslinie nebst Geschichte der Rathsverfassung und einem Anhange über Riga und Dorpat., Reval: Franz Kluge 1874. Digitaalselt,  BSB: ; teavik 
*Geschichte des Gerichtswesens und Gerichtverfahrens in Liv-, Est- und Curland., Reval: Franz Kluge 1874. Digitaalselt; teavik  
*Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten. Sechster Band., Riga: Nikolai Kymmel, 1875 Digitaalselt; teavik  
*Das Herzogthum Estland unter den Königen von Dänemark., Gotha: Friedrich Andreas Perthes, 1877 Digitaalselt; teavik 
*Die Stadt Riga im dreizehnten und vierzehnten Jahrhundert. Geschichte, Verfassung und Rechtszustand., Leipzig: Dunker & Humblot 1878 Digitaalselt; teavik 
*Altlivlands Rechtsbücher. Zum Theil nach bisher unbenutzten Texter., Leipzig: Breitkopf und Härtel 1879 Digitaalselt; teavik 
*Liv-, Est- und Curländische Urkunden-Regesten bis zum Jahre 1300 : Gesammelt und herausgegeben von Dr. F. G. v. Bunge. Leipzig, 1881.  BSB: 

## Vaata ka
* Liv-, est- und kurländisches Urkundenbuch
## Viiteid

## Välislingid

*Digiteeritud teoseid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Geschichtliche Entwickelung der Standesverhältnisse in Liv-, Esth- und Curland bis zum Jahre 1561 Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
*Das Liv-, Est- und Curländische öffentliche Recht Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
*
*
*