open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pupastvere

**Pupastvere** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Küla on mainitud esimest korda 1426. aastal (*Puppestevere*).

Pupastvere on Vooremaale tüüpiline ahelküla, mis tekkis talude kruntiajamise tagajärjel Pupastvere voorele ridastikku krunditud taludest, samas kui vana küla lammutamisel jäänud endisele kohale ainult neli talu. Voore harjal asuv kuue kilomeetri pikkune Pupasvere on umbküla – ainus külla viiv tee lõpeb sohu. Maastikulise iseärasuse tõttu on rahvasuus Pupastvereks kutsutud ka Sandiväsitajaks.

Pupastveres Ülalt-Pursti (Mäelt-Pursti) talus on sündinud skulptor Jaan Koort, kelle "Ema portree" on maalitud 1911. aastal samas Ülalt-Pursti kodus. Alt-Pursti talus pidas töökoda-ateljeed skulptor Herman Halliste.

Pupastveres on elanud kergejõustiklane ja põllumajandustegelane Ursel Teedemaa.

Pupastvere küla lõunaservas Orge pargis asunud Orge külakoolis on õppinud kunstnik Jaan Koort (1893–1896) ja kirjanik Mait Metsanurk (1889–1893).

Ärkamisajal tegutses Pupastveres Orge koolmeister Paul Bergmanni asutatud Orge-Kärkna pasunakoor, mis lisaks Eesti linnadele käis esinemas ka Peterburis ja Soomes.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestigiid.ee/?CatID=100&ItemID=3644
Saadjärve

**Saadjärve** (ka *Saadre*) on küla Tartumaal Tartu vallas Saadjärve kirdekaldal.

Külas asuvad Saadjärve ohvrikivi ja Noorema Kalevipoja kivi.

Saadjärve naaberkülad on loodes Valgma, kirdes Soitsjärve, kagus Salu ja lõunas Kukulinna.

Küla on nimetatud Saadjärve järgi. Seda on mainitud 1220. aastal kujul *Sadegerwe*, 1500 *Sadeyerve*, 1582 *Soterf* ja 1758 *Sadjerw*. Viimane kujuneski küla saksakeelseks nimeks. Küla asus Äksi kihelkonnas.

Saadjärve mõisa (*Brackelshof*) keskus, mis varem asus Praaklima külas, viidi 1687. aastal Saadjärve külla.

1920. aastast oli Saadjärve asundus; 1977. aastal sai külaks ja sellega liideti Vanakubja küla.

## Viited
Sojamaa

**Sojamaa** on Tartumaal Tartu vallas asuv küla.

Tõenäoliselt esimest korda mainiti seda nime 1689. aasta kaardil, kus Kärkna mõisast kirdes asus talu *soia clas*, mis viitab Soja Klaasi või Klausi nimelisele isikule. Siis puudub see kohanimi kaartidel poolteist sajandit, mistõttu Valdek Pall on seadnud kahtluse alla talu seose tänapäeva külaga. Talu asus Tartu vallas ja kuulus Kärkna mõisale.

Uuesti näib talu olevat tekkinud hiljemalt 19. sajandi keskel: 1855–1959 mainiti Сояма talu. Kohanimi pärineb loodusnimest, näiteks 1930. aastate katastrikaardil nimetatakse seda Soojamaaks. Samal ajal nimetati küla põhjaosa samanimeliste talude järgi ka Saare külaks. Sojamaa küla moodustati ametlikult alles 1977. aastal Mõisaküla põhjaosast.

## Viited
Sootaga

**Sootaga** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Asulas asus Tartu linnale kuulunud Sootaga mõis, millest sai hiljem Sootaga sovhoosi esialgne keskus (hiljem viidi see Lähtele). 

Ümber ehitetuna on Sootaga mõisa peahoone säilinud tänini, kuigi suuremalt jaolt hüljatud. Sootaga voore (kõrgus 60 m Amme jõe tasemest) harjal asuvas asulas on lisaks mõisa peahoone varemetele ja mõisasüdamesse viivale alleele sovhoosi tööliste elamud ja hüljatud põllumajandushooneid, mis kokku moodustavad nauditava mägikülaliku terviku. Vanade puude vahelt avanevad avarad vaated ümbruskonnale.

## Viited
Tammistu (Tartu)

**Tammistu** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

2015. aasta augustis avas Eesti Agrenska Fond Tammistu mõisas Tammistu perekeskuse erivajadustega noortele ja nende peredele.

Koorijuht ja muusikapedagoog Uno Uiga (1925–2017) sündis Tammistus.

1977. aastal liideti Tammistu külaga Lüüsa.


Tammistu mõisa peahoone.jpg|Tammistu mõisa peahoone
TammistuMõisaPiimakoda.jpg|Tammistu mõisa piimakoda


## Viited
Tammistu

**Tammistu** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Tammistu (Kuusalu)|Tammistu]]**, küla Harju maakonnas Kuusalu vallas
***[[Tammistu (Hiiumaa)|Tammistu]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***[[Tammistu (Tartu)|Tammistu]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas
***[[Tammistu (Türi)|Tammistu]]**, endine küla Türi vallas
***[[Tammistu (Räpina)|Tammistu]]**, endine küla Räpina vallas
Vesilahustuvad vitamiinid

Vesilahustuvad vitamiinid on koondnimetus vitamiinide rühmadesse kuuluvate vees lahustuvate ja vitamiinilaadset toimet omavate erinevate vitameeride ja derivaatide kohta.

Vesilahustuvad vitamiinid on enamasti temperatuuri-, õhu- ja valgustundlikud, väga erineva struktuuriga orgaanilised ained ning bioaktiivsed ühendid, mis on aktiivsed üksnes väga väikestes kogustes. 

Vesilahustuvatel vitamiinidel on elusorganismides hulgaliselt biofunktsioone, nad osalevad enamikus bioloogilistes protsessides ning on vajalikud ka kui koensüümid. Paljudel neist on oluline roll ka mitmete haiguslike seisundite ennetamisel ja ravis. Vesilahustuvate vitamiinide täielik puudumine (ka bioaktiivsuse minetanuna) toidus või organismi kestev vitamiinivaegus võib põhjustada näiteks hüpovitaminoosi ja avitaminoosi. 
 
Võrreldes rasvlahustuvate vitamiinidega on nende varud organismis suhteliselt väikesed, mistõttu peaks neid iga päev saama toiduga.

Algselt vitamiinide nomenklatuuri arvatud vesilahustuvatest vitamiinidest omavad osad B-rühma vitamiinid ja C-vitamiin rasvlahustuvaid derivaate, mida kasutatakse terapeutilistel eesmärkidel ja toidulisaainetena.

## Vaata ka
* Rasvlahustuvad vitamiinid

## Viited
Toolamaa

**Toolamaa** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Toolamaa (Räpina)|Toolamaa]]**, küla Põlva maakonnas Räpina vallas
***[[Toolamaa (Tartu)|Toolamaa]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas

## Vaata ka
*Toolamaa mõis
*Toolamaa oja
*Toolamaa vald
Vahi (Tartu)

**Vahi** on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas.

## Ajalugu
Külas asus Vahi mõis ning 1918–1944 tegutses mõisahoonetes Vahi põllutöökool (hilisema nimega Vahi aiandus-mesinduskool). 2003. aastal algas Vahi TP ehk Vahi tööstuspargi rajamine.

24. juulini 2011 oli Vahi küla staatuses. 2022. aastast kuulub Vahi aleviku senine kaguosa Raadi alevi koosseisu.

## Tänavad
Vahi alevikus asuvad järgmised tänavad:

## Vaata ka
*Vahi mõis

## Viited

## Välislingid
*Kohanimede määramine Vahi küla tänavatele
*Tartumaa külla tuleb Aabrahami puiestee, ekspress.ee, 23. aprill 2003
*Airi Ilisson: Tartu valla küla nimetas tänavad piiblitegelaste järgi, epl.ee, 13. mai 2003
*Tänavapühakud ja -kommunistid, Kesknädal, 21. mai 2003
*Keeleinspektsioon: tähtsamad tegemised möödunud nädalal, 23. mai 2003
*Tänavanimed muudetakse, BNS, 3. juuni 2003
*Tänavanimede määramine Vahi küla tänavatele
Vahi

**Vahi** on mitme Eesti asula nimi.

* Vahi (Tartu), alevik Tartumaal Tartu vallas
* Vahi (Harku), küla Harjumaal Harku vallas
* Vahi (Tabivere), endine küla Jõgevamaal Tabivere vallas (2017. aastast Tartumaal Tartu vallas)
Vedu

**Vedu** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Külas asub Riibaku pärn ja Vedu mõisa kalmistu.

## Vaata ka
*Vedu puhkpilliorkester
*Vedu Algkool

## Viited
Väägvere

**Väägvere** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Väägveres tegutseb alates 1839. aastast Väägvere pasunakoor.
Väägveres tegutsevad ka Väägvere külateater ja Väägvere külakapell.

## Viited
Kõrveküla

**Kõrveküla** on alevik Tartu maakonnas, Tartu valla keskus.

Kõrveküla asub 5 km Tartust põhja pool. 
   
Kõrvekülas on Kõrveküla põhikool, lasteaed, Kõrveküla raamatukogu ja Härma raamatukogu. Vana koolimaja hoone, mis on eravalduses, on helilooja ja koorijuhi Miina Härma sünnikodu. Vanas koolimajas  ka Miina Härma elukäiku tutvustav muuseum (Miina Härma nimeline klass-muuseum). Samuti paikneb alevikus kultuurimälestis Kõrveküla asulakoht, mille vanus on kultuurimälestiste registrile teadmata.

Alevikust 2 km loodes on Vasula järv ja 3 km kagus endine Raadi sõjaväelennuväli. 2 km Narva suunda jääb kruusakarjääri tõttu osaliselt hävinud Inglimägi (86 m).

Kõrveküla nime on mainitud ürikuis aastast 1582 (*Korwa* nime all), alevik aastast 1977.


Kõrveküla asulakoht.JPG|Kõrveküla asulakoht


## Viited
Lähte

**Lähte** on alevik Tartumaal Tartu vallas.

Alevikus asub Lähte Ühisgümnaasium.

## Ajalugu

Lähtet on esmamainitud 1688. aastal kujul *Lechteküll* ja 1796. aastal kujul *Lechte*. Küla asus Tartu vallas ja kuulus Kärkna mõisale.

Nimi pärineb samast sõnatüvest kui lõunaeesti *läte : lätte* 'allikas'. Põhjaeesti keeles on nüüdseks hääbunud sõna *lähe : lähte* 'allikas'. Nime algkuju oli *läktegen*. 

Juba varem, 1638. aastal on mainitud Hookatsi külas elavat isikut *Lette Pap*. Kui Hookatsi peaks olema Lätte varasem nimi, on seda küla mainitud 1582. aastal kujul *Holkacz*, 1584. aastal kujul *Hokacz*, 1627. aastal kujul *Hohekatz* ja 1638. aastal kujul *Hoyekatz*.

Nime käänatakse väliskohakäänetega (nt Lähtele). 

Lähte õigeusu kalmistu juures paiknes kunagi õigeusu kirik, millest on säilinud vaid vundament.

## Viited
797

**797. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - **[[790. aastad]]** - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 792 793 794 795 796 - 797 - 798 799 800 801 802 

----
## Sündmused

*Bütsantsis toimus riigipööre, mille käigus keisrinna Irene kukutas oma poja Konstantinos VI ning sandistas ta. Sellega sai Irenest ainuvalitseja.

## Sündinud

*...

## Surnud

*...

## Viited
Phrynichos

**Phrynichos** oli vanakreeka luuletaja. Ta oli varane tragöödiakirjanik, Thespise õpilane. 

Ta võitis esmakordselt tragöödiavõistlusel 511 eKr.

Tema näidend "Mileetose vallutamine" etendus varsti pärast seda, kui pärslased olid Mileetose, mis oli Ateena koloonia, vallutanud. Phrynichost trahviti selle eest, et ta tõi lavale kodumaa õnnetusi kajastava näidendi.
Franz Defregger

**Franz Defregger** (30. aprill 1835 Ederhof – 2. jaanuar 1921 München) oli Austria maalikunstnik. Ta maalis peamiselt žanri- ja ajaloomaale.

Defregger sündis Ida-Tiroolis jõuka talumehe pojana. 1860, pärast isa surma, müüs ta talu maha ja maksis oma õdedele nende pärandussumma välja. Algul plaanis ta kolida USA-sse, kuid sellest ei tulnud midagi välja.

Selle asemel läks ta Innsbrucki, kus hakkas skulptor Michael Stolzi juures õppima. 1861 läbis ta sisseastumiseksamid Müncheni kunstiakadeemiasse ning õppis Hermann Dycki, Hermann Anschützi ja Peter Josef von Korneliuse juures. 1863 sõitis ta Pariisi, kus jätkas iseõppijana, harjutades figuurimaale ning külastades muuseume, kunstinäitusi ja töökodasid. 1865 naasis ta Münchenisse, kus töötas 1867–1870 koos Hans Makarti ja Gabriel Maxiga ajaloomaalija Karl Theodor von Piloty juures.

Defreggerist sai üks juhtivaid Müncheni žanrimaalijaid. 1878–1910 oli ta Müncheni Kunstiakadeemia ajaloomaaliprofessor. 1906 esines ta Berliinis saksa kunsti 100. aastapäeva tähistaval ülevaatenäitusel.

Ta maalis meeleldi portreid, talupoegade eluolu ja dramaatilisi stseene Tirooli vabadusvõitlusest 1809. aastal. 

Aastal 1883 tõsteti ta aadliseisusse ja tema nime ette lisandus sõna "von".

Defregger suri 85-aastaselt ja maeti Münchenisse Nordfriedhofi kalmistule.
Quo vadis

***Quo vadis*** on ladinakeelne fraas, mis tähendab 'kuhu lähed' või 'kuhu sa lähed'. 

See fraas on saanud kõnekäänuks, mis vihjab Johannese evangeeliumile (16:5), kus Jeesus ütleb jüngritele: 
: "Aga nüüd ma lähen tema juurde, kes minu on saatnud, ja keegi teist ei küsi minult: "Kuhu sa lähed?" 

Ladinakeelses "Nova Vulgatas" kõlab see kirjakoht nii: 
: *At nunc vado ad eum, qui me misit, et nemo ex vobis interrogat me: "Quo vadis?".*
Michael Prince

**Michael Prince** (30. september 1922 Pittsburgh, Pennsylvania – 19. veebruar 2000 West Hollywood, California) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

## Filme
* "Three Days of the Condor" (1975; "Kondori kolm päeva")
* "Death Wish II" (1982)
* "Two of a Kind" (1983)

## Välislingid
*
Tanja Chub

**Tanja Chub** (tegelikult Tatyana Chub; eesti keeles ka kujul Tatjana Tšub; ukraina Тетяна Чуб ; sündinud 16. mail 1970) on ukraina päritolu Hollandi kabetaja. 

Ta tuli 2002. aastal Euroopa meistriks. Hollandi meistriks on ta tulnud viiel korral (1998, 2001, 2005, 2007 ja 2008).
Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Euroopa naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes**peeti esimest korda 2000. aastal. Võistlusi on peetud kaheaastase vahega. Kõikidel kordadel on turniir peetud šveitsi süsteemis võistlusena. Kaks korda on Euroopa meistriks tulnud Darja Tkatšenko, Tamara Tansõkkužina ja Zoja Golubeva.
Ibrāhīm ibn Ya‘qūb

**Ibrāhīm ibn Ya‘qūb** (إبراهيم بن يعقوب) ehk **Avraham ben Ya‘akov** oli Tortosas sündinud juudi kaupmees Córdoba kalifaadist, kes 10. sajandil tegi reisi mööda Euroopat.   

Aastatel 960–970 tegi ta Córdoba kaliifi käsul reisi orjadega kauplemiseks ja audientsiks Saksa-Rooma keisri Otto I juures.  

Bordeaux' ja Noirmoutiers' kaudu jõudis ta Iirimaale. Seejärel läbis ta Saksa-Rooma riigi põhjast lõunasse, külastades Utrechti, Mainzi ja Fuldat, käies Tšehhi kuninga maadel ning kaubalinnas Krakówis. Euroopa-reis lõppes Sitsiiliaga. 

Tema reisiaruanne on esimene ürik, kus mainitakse Prahat, Krakówit ja Vinetat. Seal kirjeldatakse üksikasjalikult slaavlaste elu ja kombeid.  

## Välislingid
*Ibrahim ibn Jakub i Tadeusz Kowalski w sześćdziesiątą rocznicę edycji, ed. Andrzej Zaborski, Kraków 2008
Claude Debussy

**(Achille) Claude Debussy** [klood döbüss'ii] (22. august 1862 Saint-Germain-en-Laye – 25. märts 1918 Pariis) oli prantsuse helilooja. Teda peetakse impressionismi rajajaks muusikas ja üheks esimeseks modernistlikuks heliloojaks. Koos Maurice Raveliga on ta üks impressionistliku muusika juhtfiguure, kuigi Debussyle ei meeldinud, kui tema teoseid impressionistlikeks tituleeriti. Prantslaste austust Debussy vastu väljendab tema hüüdnimi *Claude de France*.

## Looming
Debussy kirjutas peamiselt programmilist muusikat, eelkõige klaveripalu. Ta püüdis jäädvustada õrnhapraid hetkemeeleolusid ja pakkuda kuulajale ilunaudingut. Debussy teosed peegeldasid sageli tema eraelu. Tema muusikale on iseloomulik tundlikkus ning vormiline, helistikuline ja helikõrguslik vabadus. Debussy muusika märgib üleminekut hilisromantilisest muusikastiilist 20. sajandi modernismi.

Helilooja tõi oma teostega kaasa uuendusi harmoonias. Ta hakkas kasutama täistoonlaadi (helirida, mis koosneb vaid astmetest, mille vahel on täistoonid). Täistoonlaad esineb näiteks tema ooperis "Pelléas ja Mélisande". Debussy armastas ka noonakordi ja kvardi-kvindi kooskõla, mida ta on kasutanud näiteks oma programmilises klaveriprelüüdis "Uppunud katedraal". Samuti kasutas ta oma teostes pentatoonilist helirida.

### Klaveriteosed

* *Deux Arabesques* ("Kaks arabeski", 1888)
* *Suite bergamasque* ("Bergamasque'i süit", 1890) (sisaldab lugu *Clair de Lune* ("Kuuvalgus")) 
* *Reverie* ("Unistus", 1890)
* *Pour Le Piano* ("Süit klaverile", 1899)
* *Estampes* ("Estambid", 1903)
* *Images* ("Kujundid", 1905, 1907)
* *Children's Corner* ("Lastenurk", 1909)
* *Preludes* ("Prelüüdid", 1910–1913)
* *Etudes* ("Kaksteist etüüdi klaverile", 1915)

### Ooper
**Pelléas et Mélisande* ("Pelléas ja Mélisande", 1892–1902)

### Orkestriteosed
* *Prélude à l'après-midi d'un faune* ("Fauni pärastlõuna", 1894)
* *Nocturnes* ("Nokturnid", 1899)
* *Danses Sacrée et Profane* ("Sakraalsed ja ilmalikud tantsud", 1903)
* *La Mer* ("Meri", 1905)
* *Images* ("Kujundid", 1909/1911)
* *Le martyre de St. Sébastien* ("Püha Sebastiani ohverdus", 1911)
* *Jeux* ("Mängud", 1913) (ballett)

### Kammermuusika
* *Quatuor à cordes en sol mineur* ("Keelpillikvartett g-moll", 1893)
* *Syrinx* ("Süürinks", 1913)
* *Sonate pour violoncelle et piano* ("Sonaat tšellole ja klaverile", 1915)
* *Sonate pour flûte, alto et harpe* ("Sonaat flöödile, vioolale ja harfile",1915)
* *Sonate pour violon et piano* ("Sonaat viiulile ja klaverile", 1917)

## Viited
David Hilbert

**David Hilbert** (23. jaanuar 1862 Königsberg – 14. veebruar 1943 Göttingen) oli saksa matemaatik. Teda peetakse üheks 19. ja 20. sajandi tähtsamaks matemaatikuks. Ta töötas paljudes matemaatika valdkondades, sealhulgas arvuteooria, algebraline geomeetria ja eukleidiline geomeetria.

Aastal 1900 esitas ta nimekirja 23 matemaatika tähtsamast probleemist, mille lahendamine jääb 20. sajandi matemaatikute ülesandeks (Hilberti probleemid). Mõned nendest probleemidest on tänapäevani lahendamata.

Tema järgi on nimetatud Hilberti ruum.

## Tunnustus
*1903 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1928 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1932 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Vaata ka
*Hilberti teoreem nullkohtadest

## Kirjandus
* Peeter Müürsepp, "Kuulsaid 20. sajandi matemaatikuid". Valgus, Tallinn 1988, lk 4–29

## Välislingid

*[ftp://ftp.ttkool.ut.ee/math/kaug/MAP04/Loogika%20elemente/Hilberti%20elust.htm Hilberti elust]
*https://old.maa.org/press/periodicals/convergence/david-hilberts-radio-address Hilberti raadioesinemine 1930 aastal.
Kuradikivi (Urvaste)

**Kuradikivi** on Võru maakonnas Antsla vallas Uhtjärvel asuv rändrahn. 

Rahn asub Uhtjärve lääneotsa lõunakaldal, Neeve talust 500 m loodes.

Rahnuga on seotud mitmeid kohapärimusi ja legende, näiteks: 

::: *Elas kord Vanapagan. Ta elas Riias. Kord tahtis ta Riiast visata kivi Tallinna, aga kivi kukkus Urvastesse Nõiariigis asuvasse järve. Seetõttu hakati seda kivi kutsuma Kuradikiviks.*
Langatuslehter

**Langatuslehter** tekib salajõgede uuristava ja lahustava tegevuse toimel voolusängi lae kokkuvarisemise tulemusena.
Rannabarr

**Rannabarr** on kuhjelisi mererandu ääristav barr, mis paikneb tavaliselt veepinnast allpool.

Rannabarrid on piklikud positiivsed pinnavormid, mis koosnevad enamasti liivast, aleuriidist ja kruusast. Rannabarrid tekivad kohtades, kus lained murduvad, kuid võivad ulatuda ka merepinnast kõrgemale. Üksteisele järgnevat rannabarri esineb sageli eri sügavusel. Sellised barrid markeerivad erineva lainepikkusega lainete murdumiskohti. 

Rannabarrid võivad olla väga erineva suurusega – mõnest meetrist kümnete kilomeetriteni, näiteks Mehhiko lahte ääristavate barjäärsaarte puhul.

Väikeseid rannabarre leidub ka Eesti liivastel rannanõlvadel.

## Vaata ka
*Hara rannabarrid ja soostunud laguunid
Adolf Friedrich

**Adolf Friedrich**, Mecklenburgi hertsog (10. oktoober 1873 – 5. august 1969) oli Saksamaa maadeuurija ning spordi- ja riigitegelane, 1918. aastal kavandatud Balti Hertsogiriigi riigipea kandidaat.

Aastal 1910–1911 juhtis ta ekspeditsiooni Tšaadi järve äärde, Niiluse vesikonna keskossa, Kongo jõe vesikonna põhjaossa, Lõuna-Kameruni ja Guinea lahe saartele. Selle ekspeditsiooni põhjal kirjutas ta raamatu "Kongost Niiluse ja Niigerini", mis on väljapaistev oma detailsuse ja piltide poolest.

Aastatel 1912–1914 oli ta Saksamaa keisririigi koloonia Togo kuberner. Ta oli Togo viimane kuberner ja Togo iseseisvaks kuulutamise aukülaline 1960. Togost sai Saksamaa Keisririigi protektoraat, kui 4. juulil 1884 kirjutasid Togo kuningas Mlapa III koos Saksamaa esindajaga alla dokumendile, mis määras ära, et varasema iseseisva kuningriigi valduses lähevad Saksamaa kontrolli alla ja kohalik kuningas ja muud pealikud säilitavad kohaliku võimu. 

Esimeses maailmasõjas teenis ta 1915 Austria-Ungari ja 1916 Osmanite riigi armees.

1918 esitati Adolf Friedrich kavandatava, kuid loomata jäänud Balti Hertsogiriigi riigipea kandidaadiks. Selle ettepaneku tegi Saksamaa poolt okupeeritud Balti provintside regentnõukogu, mida juhtis Adolf Pilar von Pilchau. Maailmasõja lõpu ja Saksamaa kaotuse tõttu novembris 1918 jäi Balti Hertsogiriik loomata ning Adolf Friedrichil selle riigipea ametisse astumata.

Adolf Friedrich oli Saksamaa Liitvabariigi olümpiakomitee esimene president 1949–1951 ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige 1926–1956.

Adolf Friedrich oli kaks korda abielus. 24. aprillil 1917 abiellus ta Reuss-Schleizi printsessi Viktoria Feodoraga, kes suri 18. detsembril 1918 nädal aega pärast nende ainsa lapse ja pärija, hertsoginna Woizlawa Feodora sündi. 15. oktoobril 1924 abiellus ta oma poolvenna hertsog Johann Albrechti lese, Stolberg-Rossla printsessi Elisabethiga, kes suri kolm nädalat pärast oma abikaasat.

## Välislingid

*Fotoalbum
*Esivanemad
Schlei

**Schlei** (vanaalamsaksa, vanataani ja ladina keeles *Slia*, alamsaksa keeles *Sli*, taani keeles *Slien*) on Saksamaal Schleswig-Holsteinis paiknev kirde-edela-suunas sügavale maismaasse ulatuv jõetaoliselt kitsas Läänemere laht.

Schlei pikkus on 42 km. Tema laius on keskmiselt 1,3 km ja sügavus keskmiselt 3 m. 

Schlei jaotab maismaa Angelni poolsaareks (lääne pool) ja Schwanseni poolsaareks (ida pool).  

Schlei suudme juures on Schleimünde poolsaar. Suudmest lõunas on Kappelni linnaosa Olpenitz ja põhjas Maasholmi vald.  

Schlei möödub Kappelni ning Arnise linnast ning lõpeb Schleswigi linna juures. Seal on ka väike saar Möweninsel.

## Teke
Schlei kujunes viimasel jääajal (Weichseli jäätumise ajal) Skandinaaviast lõuna poole liikunud liustike jää sulamise tagajärjel. See tekkis liustikualuste surveliste vooluvete erodeeriva tegevuse tagajärjel ning kujutab endast üleujutatud tunnelorgu. Selle poolest erineb ta näiteks Flensburgi ja Kieli lahest, mis on liustikutekkelised ehk uuristatud jää poolt.

## Maastik
Schlei moodustab palju väikesi looduslikke lahtesid. 

Kõige laiem on ta Missunde ja Schleswigi vahel, kus paiknevad Große Breite ja Kleine Breite. Mõlemad on head purjetamis- ja aerutamiskohad.

Schlei vesi on riimvesi, mille soolsus Schleimündest Schleswigini aina väheneb. 

Nii vasakul kui ka paremal on moodustunud Schleist peaaegu täielikult lahutatud järved (*[[Noor]]*), sealhulgas Haddeby järv ja Windeby järv.

## Kalad
Schleile on iseloomulik siia alamliik *[[Coregonus lavaretus balticus]]*. 

Viimased Schlei kalurid on Schleswigis Holmis oma sajanditepikkuse traditsiooni säilitanud. 
 
## Ajalugu
### Keskaegne kaubatee
Keskajal oli Schlei tähtis kaubatee. Schleswigist Treene jõeni, mille kaudu pääseb Põhjamerre, oli ainult 16 km maateed. Juba Adam Bremenist (1075) nimetab  Hedebyd, viikingite asulat  Schleswigi lähedal meresadamaks  (*portus maritimus*), millest väljuvad laevad Rootsi ja Kreekasse. 

14. sajandi suuremate laevade (näiteks hansakoge) jaoks oli Schlei liiga madal ja  Schleswig Läänemerest liiga kaugel. Nii kaotas Schlei kaubateena tähtsuse.

### Erik IV surm
Taani kuningal Erik IV-l raiuti 9. augustil 1250 ühel saarel Schleswigi lähedal pea maha ja tema keha uputati Schleisse.

## Turism
Schlei suudme juures on asustamata poolsaar Schleimünde, millel on tuletorn. 

Schlei piirkond on Kieli ja Hamburgi elanike populaarne puhkeala.  

## Välislingid

*Kaart
*Schlei skeem
*Schlei piirkonna portaal
*Schlei piirkonna turismiportaal
*Schlei piirkonna portaal
Caesar IV

**Caesar IV** on Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma Tilted Mill Entertainment loodud linnaehitusmäng operatsioonisüsteemi Microsoft Windows kasutavatele personaalarvutitele. Mäng ilmus Põhja-Ameerikas 26. septembril 2006, seda turustas ja levitas Sierra Entertainment. Euroopa Liidus jõudis mäng turule sama aasta oktoobris.

Caesar IV on neljas versioon 1993. aastal ilmuma hakanud Caesar arvutimängude seerias.

Mängu Caesar IV tegevus toimub Rooma riigi ajal. Mängija ülesandeks on tegelda linnaehituse ja linnaelu administreerimisega. Mäng on jagatud kolme ossa – kuningriik, vabariik ja keisririik. Kuningriigi osa kujutab endast mängimise õpetust, vabariigi ja keisririigi osa on mõeldud tegelikuks mängimiseks. Mõlemas osas on mängijal võimalik valida nii rahumeelseid kui ka sõjalisi missioone.

Caesar IV on kolmemõõtmelist arvutigraafikat kasutav mängu mootor. Võrreldes varasemate versioonidega on muudetud maastikke ja linnavaateid realistlikumaks, parandatud nende nähtavust ja optimeeritud visuaalse ruumi kasutatavust. Hoonete ja linnaelanike loomisel on püütud lähtuda ajaloolisest realismist. Mängu visuaalne külg ja muusikaline kujundus on enim positiivset tagasisidet pälvinud aspektid.

Negatiivse poole pealt on Caesar IV ette heidetud mängu katkemist, kasutajaliidese probleeme, venimist ja liigseid kordusi. 

Tehniliselt on operatsioonisüsteemile, riist- ja tarkvarale esitatavad miinimumnõuded Caesar IV mängimiseks järgmised: Windows 2000, 1,6 GHz protsessor, 512 MB muutmälu, 2 GB vaba ruumi kõvakettal, CD-ROM lugeja olemasolu, DirectX rakendusliidese versioon 9.0, 64 MB videokaart.
Kõrveküla (täpsustus)

**Kõrveküla** on mitme Eesti asula nimi:
***[[Kõrveküla]]**, alevik Tartu maakonnas Tartu vallas
***[[Kõrveküla (Kadrina)|Kõrveküla]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas
***[[Kõrveküla (Tapa)|Kõrveküla]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas
***[[Kõrveküla (Paasvere)|Kõrveküla]]**, endine küla Lääne-Viru maakonnas Laekvere vallas (Paasvere-Metsakülas)

## Vaata ka
*Kõrveküla järv
*Kõrveküla kurisud
Siseskelett

**Siseskelett** on looma sisemine tugistruktuur, mis koosneb mineraliseerunud koest.

Inimese ja teiste imetajate siseskeletiks on luustik.

## Vaata ka
*Välisskelett
Moka (Märjamaa)

**Moka** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas,millele liideti 1977.aastal Järgküla.

Endises Järgkülas (1529 -1977), praeguses  Moka külas asub Taelamäe. Kasti mõis asutas Taelamäele 1790.aastal karjamõisa, mida nimetati Järgküla mõisaks (Hoflage Jerküll). Dobermanni järgi ehitati Taelamäele karjalaut, rehi ning väike elamu karjasele. Kõik olid puitehitised. Järgküla karjamõis eksisteeris suhteliselt lühikest aega, pärast 1820.aastat jaotati maad uuesti taludeks.  1882. aastal ilmus M.J. Eiseni muistendite kogu "Esivanemate varandus", kus on kaks lugu, "Kuidas sai Taelamäe oma nime?" ja "Taelamäe kurat". Haimre Kultuuriselts tähistas projekti "Pärimuspaikade austamine" (projektijuht E. Kaljusaar)  alusel Taelamäe kui kohapärimuskoha puuskulptuuriga, "Pargipink Jutuvestjaga". XX sajandi esimesel poolel elas Taelamäe talus perekond Puntso. Peretütar Helmi nähtu ja kuuldu põhjal levisid kogukonnas uued lood; "Kurat kerisel" ja "Rehepeksumäng". Projektijuht lindistas Helmi poolt räägitu diktofonile. Materjali hoiustakse Haimre rahvamajas asuvas muuseumitoas. Taelamäe talu lagunes XX sajandi teisel poolel. Taelamäel on olnud sajandeid liivakarjäär. Käesoleval ajal on Taelamäe liivakarjäärist kujundatud motokrossirada.                                                                  

## Vaata ka
*Haimre rahvamaja

## Viited
Laukna

**Laukna** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Laukna elanike arvu muutus

## Kultuurilugu

Külas asub ohvrikivi ja Hiiekivi. 

Lauknal on filmitud 2 filmi: "Baskerville'ide koer" (Lenfilm, 1981) ja "Puud olid..." (1985).

## Viited

## Välislingid
* Pildid Laukna külast
*Reet Saar, Laukna tankla täidab külakeskuse rolli, Postimees, 15. juuni 2017
Sipa

**Sipa** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Märjamaast läänes Kasari jõe ääres.

Sipal asub eesti jämedaim pärn (Sipa pärn).

Külas paiknevad ka Sipa mõisahooned.

Külas tegutseb lasteaed-algkool ja Sipa raamatukogu.

Sipa nime on esimest korda mainitud 1414 (Libell), teateid mõisa kohta on aastast 1527.

Aastatel 1990–2002 oli Sipa küla Loodna valla keskus.

## Vaata ka
*Sipa kraav
*Sipa peakraav
*Uus Küla
*Teenuse kolhoos

## Viited
Maastikuprovints

**Maastikuprovints** on maastikuüksus, mis hõlmab geoloogiliselt ühtlast loodusalavööndi osa.

## Vaata ka
*Maastik
*Eesti maastikuline liigestus
*Maastikuallprovints
Maastikuallprovints

**Maastikuallprovints** on maastikuüksus, mis hõlmab ühtlase pinnamoega maastikuprovintsi osa.

Eesti jagatakse 3 maastikuallprovintsiks. Need on Madal-Eesti, Kõrg-Eesti ja Peipsi nõgu. 

## Vaata ka
*Maastik
*Eesti maastikuline liigestus
Maastikuüksus

**Maastikuüksus** on territoorium, kus on loodustingimused ühtlased või sarnased. 

Maastikud süstematiseeritatakse morfogeneetiliste reljeefitüüpide alusel. Reljeefitüübid peegeldavad erinevate vormide ja omasustega maastike kujunemisel olulist osa etendanud looduslike tegurite (liustike, mere, tuule jt) toimed.

Eri taseme maastikuüksused: 
*maastikuprovints
*maastikuallprovints
*maastikuvaldkond 
*maastikurajoon ehk loodusgeograafiline rajoon
*maastikupaikkond ehk  paigastik
*paigas 
*paik ehk faatsies 

## Vaata ka
*Maastik
*Eesti maastikuüksuste loend
*Eesti maastikuline liigestus
Valgu

**Valgu** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Valgus oli Valgu mõis (*Walck*). Mõisahoones asub Valgu Põhikool. Külas tegutseb Valgu raamatukogu.

Valgu, Kangru, Vanamõisa, Nääri, Paisumaa, Vana-Nurtu küla moodustavad Valgu piirkonna.

## Vaata ka
*Liivasoo hallkivi
*Velise jõgi
*Märjamaa kihelkond
*Velise vald (1939)

## Viited
Mõraste

**Mõraste** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Sipast lõunas Kasari jõe ääres. Küla pindalaks loetakse 12 km². 

2005. aasta andmetel elas külas 39 inimest.

Külas asus Mõraste mõisa keskus.

Mõrastest voolab läbi Kasari jõgi. Jõeäärne ala kuulub Paeküla hoiuala koosseisu. Külast läände jääb Angasilla hoiuala.

Külas kasvab kaitsealune maarjakask.

Külas asub arheoloogiamälestis "Surnumägi".

## Viited
Käbiküla

**Käbiküla** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Käbiküla (Kehtna)|Käbiküla]]** on küla  Rapla maakonnas Kehtna vallas. 
***[[Käbiküla (Märjamaa)|Käbiküla]]** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
***Käbiküla** on Tagametsa küla nimevariant
Tabulatuur

**Tabulatuur** (ladina keeles *tabulatura*) on muusikainstrumendikeskne noodikiri, mille puhul noteeritakse tavaliselt mänguvõtteid või sõrmestust.

Tabulatuuri kasutamine on tavaline krihvide ehk astmetraatidega instrumentide, näiteks lauto, vihuela või kitarri, aga ka paljude vabade aerofonide, näiteks suupilli mängimisel.

Tabulatuur oli levinud 14.–18. sajandil (renessanss- ja barokkajastul) võrdväärse noodikirjana helikõrgusliku noodikirja kõrval. Tänapäeval kasutatakse seda enamasti rokk-, pop-, rahvamuusika, *[[ragtime]]*i ja bluusi noodistamisel. Tabulatuuri on peamiselt kasutatud soolorepertuaari jaoks.

Lautotabulatuuris on noodijoonte asemel kujutatud lauto keeled, millele märgitakse numbrite või tähtedega sõrmestus. Orelitabulatuuris kasutatakse oreli klahve tähistavaid tähti. Euroopas kasutati saksa, hispaania ja itaalia tüüpi orelitabulatuure. On mitut tüüpi okariinitabulatuure. Hispaanias ja Walesis kasutati tabulatuuri harfi mängimiseks.

## Kitarri tabulatuur
Kitarri tabulatuur koosneb horisontaalsete joonte süsteemist, mis sarnaneb standardnoodikirja noodijoonestikuga, kuid kus iga joon tähistab ühte kitarrikeelt. Seega on tavalise kitarri tabulatuuril kuus joont, basskitarri tabulatuuril neli. Tabulatuuri kõige ülemine joon tähistab kõige kõrgema häälestusega keelt. Jooned võivad olla märgistatud vastavaid keeli tähistavate tähtede või numbritega (kõrgeim E-keel tähega E või numbriga 1, järgmine B-keel tähega B või numbriga 2 jne).

Joontele kirjutatud numbrid tähistavad krihve, mida kasutatakse soovitud helikõrguse saavutamiseks. Näiteks kõige ülemisele joonele kirjutatud number 3 tähendab, et mängija peab vajutama E-keelt kolmanda krihvi kohal. Number 0 tähistab sadulat – see tähendab, et mängida tuleb lahtist keelt. Akordide puhul märgib täht tabulatuuri all või kohal akordi alusnooti.

Akordid E, F ja G:


```
E|--0--1--3--
B|--0--1--3--
G|--1--2--0--
D|--2--3--0--
A|--2--3--2--
E|--0--1--3--
     E   F   G
```


## Viited
Inda

**Inda** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Viited

## Välislingid

*Inda küla taludest ja ajaloost
Koluta

**Koluta** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Kultuurimälestistest jääb Koluta territooriumile ohvrikivi (registrinumbriga 12113).

Küla läbib Terjatu peakraav.

## Viited
Kohtru

**Kohtru** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Kohtru jõe ääres.

## Vaata ka
*Kohtru jõgi

## Viited

## Välislingid

*Kohtru küla taludest ja ajaloost
Käriselja

**Käriselja** (ka **Kärisilla** või **Kärissilla**) on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Viited

## Välislingid

*Käriselja küla taludest ja ajaloost
Aeneis

**"Aeneis"** on heroiline eepiline poeem, Vana-Rooma kirjaniku Vergiliuse (70–19 eKr) tähtsaim teos ja üks tuntumaid ladinakeelseid kirjandusteoseid.

Vergilius soovis oma poeemiga luua rooma vastet kreeka eepostele, "Iliase" ja "Odüsseia" sünteesi. Ta laenab ka mitmetelt teistelt autoritelt.

"Aeneise" värsimõõduks on daktüliline heksameeter.

"Aeneis" idealiseerib Itaalia minevikku, kombeid ja uskumusi. Peategelase Aenease kujus on leidnud üldistatud väljenduse minevikukangelastele omaseks peetud kõlbelised väärtused. Aeneas (kr *Aineias*) on troojalane, Homerose "Iliases" esineb ta kui üks Trooja väejuhte.

"Aeneise" 1.–6. laulus kirjeldatakse Aenease eksirännakuid teel Troojast Itaaliasse, kasutades tugevaid paralleele "Odüsseiaga". Teose 7.–12. laulus on kirjeldatud Aenase võitlust Itaalia hõimude allutamiseks ja see osa teosest on omakorda tugevas seoses "Iliase" sündmustikuga.

"Aeneis" on ühtlasi Rooma riigi sünnilugu rooma idee valguses. Just see idee ajendab Aenease tegusid, eepose sündmustikku ning üldist suunitlust.

Vergiliuse enese seisukoht oli, et teos on lõpetamata ja surma eel palus ta selle põletada. Keiser Augustus aga käskis selle avaldada.

Eepost on võimalik lugeda ka eesti keeles. Tõlkinud Ants Oras, ilmunud Lundis 1975. aastal ja Tallinnas Hortus Litterarumi väljaandel 1992. aastal (koos "Bucolicaga" samuti A. Orase tõlkes).

## Viited
Aluspesu

**Aluspesu** ehk **alusrõivad** ehk **ihupesu** ehk **intiimpesu** (ka lihtsalt **pesu**) on rõivad, mida inimene kannab ihu vastas, tavaliselt teiste rõivaste all. 

## Vaata ka
*aluspüksid
*alussärk
*rinnahoidja
*sekspesu
*pidžaama
*öösärk
*hommikumantel
*sukad
*sukahoidjad
*korsett
*sokid
*bikiinid
*päevitusriided
*lühikesed püksid
*šortsid
*mähkmed
*püksmähkmed
Eesti valitsuste loend

*Siin on loetletud [[Eesti valitsus]]i.*

## 1918–1940
**Erakonnad:**

### Päästekomitee valitsus

### Maapäeva valitsused

### Asutava Kogu valitsused

### Riigikogu valitsused

### Vabariigi Presidendi valitsused

### Märkused

* Valitsuse nimetas ametisse Eestimaa Päästekomitee, millele oli antud Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu vanematekogu otsusega kogu riiklik võim Eestis.
* Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei liitus koalitsiooniga 16. novembril 1918.
* Saksa Erakond Eestimaal liitus valitsusega 28. novembril 1918. Vene Kodanikkude Kogu liitus valitsusega 28. veebruaril 1919.
* Eesti Rahvaerakond lahkus valitsusest 20. septembril 1918.
* Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 13. oktoobril 1921. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 20. oktoobril 1921.
* Eesti Tööerakond lahkus valitsusest 14. veebruaril 1924. Tööerakonna ministrid astusid tagasi 19. veebruaril 1924.
* Rahvuslik Vabameelne Partei liitus koalitsiooniga 12. jaanuaril 1926.
* Pätsi viiendas valitsuses ei osalenud ametlikult ükski erakond. Valitsuse poolt hääletasid Ühinenud Põllumeeste Erakonna, Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei, Saksa-Balti Erakonna ja Vene Rahvusliku Liidu saadikute rühm.
* Nõukogude okupatsioonivõimu survel vabastati Jüri Uluotsa valitsus ebaseaduslikult ametist 21. juunil 1940. Seaduslikult lõppesid Jüri Uluotsa valitsuse volitused Otto Tiefi valitsuse ametisse astuimisel 18. septembril 1944.

## 1944–1992
### Valitsused eksiilis

## 1991–1992
### Üleminekuvalitsused

### Märkused

* Edgar Savisaare valitsus tuli võimule Eesti NSV valitsusena 3. aprillil 1990. Eesti Vabariigi taastamise järel 20. augustil 1991 toimis Edgar Savisaare valitsus kuni tagasiastumiseni 29. jaanuaril 1992 *de facto* Eesti Vabariigi valitsusena. Tiit Vähi esimene valitsus toimis kuni põhiseadusliku valitsuse ametisse astumiseni 21. oktoobril 1992 *de facto* Eesti Vabariigi valitsusena.

## 1992. aastast

**Erakonnad:**

### Märkused

* Reformierakond lahkus valitsusest 1. detsembril 1996. Arengupartei liitus koalitsiooniga 9. detsembril 1996.
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond lahkus valitsusest 21. mail 2009.
* Keskerakond lahkus valitsusest 3. juunil 2022.
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond lahkus valitsusest 11. märtsil 2025.

## Välislingid

* Varasemad valitsused
Schlei maakond

**Schlei maakond** (*Amt Schlei*) oli maakond (*Amt*) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei kagukaldal Eckenförde ja Schleswigi vahel.

Schlei kaudu piirnes maakond Schleswig-Flensburgi kreisiga.

Maakonna pindala oli 101 km², elanike arv 6824. Rahvastiku tihedus oli 68 in/km².

1. jaanuaril 2008 liideti maakond Schwanseni ja Windeby maakonnaga Schlei-Ostsee maakonnaks.

## Loodus
Schlei maakond jagunes kaheks maastikuliseks piirkonnaks.

Hütteni mägede looduspargi ala (Fleckeby, Güby ja Hummelfeldi vald) on moodustatud Weichseli jäätumise aegsete põhja- ja otsamoreenide poolt. Maastikus on künkad, metsad, põõsastarad ja rannaniidud.

Koseli ja Rieseby vald paiknevad Läänemere ja Schlei vahelisel poolsaarel Schwansenil.

## Haldus
Schlei maakond moodustati 1. aprillil 1970 Schleswig-Holsteini kreisi- ja maakonnareformi käigus varasemast Fleckeby ja Rieseby maakonnast.

Algselt kuulusid Schlei maakonda Bohnerti vald, Fleckeby vald, Götheby-Holmi vald, Güby vald, Hummelfeldi vald, Koseli vald ja Rieseby vald. Aastal 1974 ühines Götheby-Holmi vald Fleckeby vallaga ja 1977 Bohnerti vald Koseli vallaga.

Uue Schleswig-Holsteini haldusreformi käigus ühines maakond 1. jaanuarist 2008 Schwanseni ja Windeby maakonnaga. Uue maakonna halduskeskuseks sai Eckernförde.

Maakonda kuulusid järgmised vallad (sulgudes elanike arv 2005. aasta seisuga):
* Fleckeby (1808)
* Güby vald (842)
* Hummelfeld (245)
* Koseli vald (1339)
* Rieseby vald (2559)

Maakonna halduskeskus oli Fleckeby. Üks valitsusorgan oli Riesebys.

Maakonnavalitsuse aadress oli
Schmiederedder 2, 24357 Fleckeby. Algul asus maakonnavalitsus ajaloolises maakonnavalitsuses koolimaja kõrval. Viimasesse hoonesse asula keskuses koliti 1973. Aastal 1984 alustati juurdeehitust.

Maakonnakomisjoni esimees (*[[Amtsvorsteher]]*) oli Johann Kempe (Kristlik-Demokraatlik Liit).

## Rahvastik
Elanike arv aastal 1970 oli 5000, nüüd on see kasvanud 7000-ni, kaasa arvatud umbes 400 inimest, kellel on seal teine eluase (peamiselt Koseli valla suvilapiirkondades).

## Liiklus
Maakonnale pääseb ligi kiirtee Bundesautobahn 7 kaudu mahasõiduga Owschlagi juures ning seda läbib maantee B 76. Lennuühendus on Kieli Holtenau lennujaama (umbes 30 km kaugusel) ja Hamburgi Fuhlsbütteli lennujaama (umbes 120 km) kaudu.

## Turism
Schlei maakond on puhkepiirkond sportimisvõimalustega. Schlei ääres saab harrastada veesporti, Güby vallas on golfirada, Fleckebys ja Risebys saab tennist mängida. Schlei ääres ja Hütteni mägedes on jalgrattarajad. Igal pol on matkarajad.

## Vaatamisväärsused
Fleckebys on kunagise Schleswigi hertsogiriigi Hütteni *herred* valitsushoone, kus asub muuseum.

Güby vallas on Louisenlundi loss, kus asub Põhja-Saksamaa juhtiv internaatkool.

Rieseby vallas Norbys on *[[Mühle ANNA]]*, kus asub koduloomuuseum ja kultuurikeskus.

Vaatamisväärsused on ka Koseli kirik ja Rieseby kirik.

## Tähised
Sihtnumber on 24357.

Suunakood on 04354.

Autode eraldusmärk on RD.
S-metüülmetioniin

**U-vitamiin** ehk **S-metüülmetioniinkloriid** ehk **antihaavandiline faktor** (ka vitamiinilaadne biomolekul) on kliiniliselt tõestatud haavandivastase toimega looduslikult leiduv toitumisfaktor, ka vitamiinilaadne faktor.

U-vitamiini biofunktsiooniks on ilmselt metüülrühmade doonori roll. U-vitamiini avastas ja nimetuse andis (1950) ligi kümme aastat kestnud uurimistöö käigus Stanfordi ülikooli meditsiinikooli töötaja dr Garnett Cheney. Täpsed andmed tema vajaduse, vaeguse ja toksilisuse kohta puuduvad. U-vitamiini leidub sellistes toiduainetes nagu kapsas, hapukapsas, spargel, petersell, tomatid, oder, harilik lutsern, seller, pastöörimata piim, toores munakollane.

Meditsiinis on kasutatud S-metüülmetioniinkloriidi nii haavandiravis – haavandtõve, maohaavandi kui ka kaksteistsõrmiksoolehaavandi ravis – kui ka lipiidide metabolismi häirete ravis. U-vitamiini haavandivastase toime aluseks olid katsed merisigadega (neil ennetas see histamiinitekkelisi haavandeid) ja kliinilised katsed kinnipeetavatega. Kliiniliste katsete tulemused näitasid, et U-vitamiinil, manustatuna värske kapsa mahlana, on ravitoime haavandtõve korral, vähendades sümptomeid (valu, ebameeldivustunnet kõhus) ning kiirendades haavandi paranemist.

## Viited
Maastikuvaldkond

**Maastikuvaldkond** on maastikuallprovintsi osa sarnase määravate looduslike tingimuste (pinnamood, geoloogiline ehitus ja protsessid, kliima, taimestik jne) ja kindlaksmääratud geograafilise asendiga.

Eestis eristatakse Põhja-Eesti, Lääne-Eesti, Vahe-Eesti, Ida-Eesti ja Lõuna-Eesti maastikuvaldkonnad.

## Vaata ka
*Maastik
*Eesti maastikuline liigestus
*Maastikuüksus
Geograafiline asend

**Geograafiline asend** on mingi koha asukoht maakeral tinglike joonte (ekvaatori ja algmeridiaani) suhtes. 

Geograafilist asendit kirjeldatakse tavaliselt geograafiliste koordinaatide, ilmakaarte ja naabrussuhete kaudu.

## Vaata ka
*Loodusgeograafiline asend
*Majandusgeograafiline asend
*Poliitgeograafiline asend
*Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem
Lõuna

**Lõuna** (S) on põhi-ilmakaar, mille asimuut on 180 kraadi. Lõunas asub Päike keskpäeval.

Tähis S on pärit saksa keelest *Süden* ja inglise keelest *south*.
Otto Strandmani esimene valitsus

**Otto Strandmani esimene valitsus** oli Eesti Vabariigi Valitsus 8. maist kuni 18. novembrini 1919.

Otto Strandmani esimene valitsus nimetati Asutava Kogu poolt ametisse 8. mail 1919. 

Tegemist oli algselt laia koalitsiooniga kolmest Asutava Kogu suurimast fraktsioonist : ESDTP (41 kohta kogus, 4 inimest 5 kohal valitsuses); Tööerakonnast (vastavalt 30, 3 ja 5) ning Rahvaerakonnast (25, 2 ja 2). 20. septembril 1919 lahkus valitsusest Rahvaerakond ning kuigi kaheparteiline koalitsioon pidas vastu veel ligi kaks kuud, kukkus Otto Strandmani esimene valitsus lõpuks siiski 18. novembril 1919. aastal.

### Otto Strandmani esimese valitsus koosseis


## Otto Strandmani esimese valitsuse tegevus
* 4. juulil 1919 võeti vastu määrus Eesti vabariigi piiridesse kuuluvate endiste Läti, Valga ja Volmari maakonna valdade alluvuse ja valitsemise kohta.

## Viited

## Välislingid
* Asutava Kogu protokoll 8. maist 1919
* Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid
Põhi

**Põhi** (N) on põhi-ilmakaar, mille asimuut on 0 ehk 360 kraadi. Põhi on lõuna vastasilmakaar.

Tähise N tähendus on portugali ja hispaania keeles *norte*, itaalia ja prantsuse keeles *nord*, hollandi keeles *noorden*, saksa keeles *Norden* ja inglise keeles *north*.

Eesti kirjakeele algusaegadel on saksa kirjamehed põhjakaart märkinud ka nimetusega *Paiwata pôhl*.

## Asukoht põhjaosas Eesti sümboolikas
Asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal viitab hõbedane kaheksaharuline (Põhja)täht Harku valla vapil.

## Nimetus
Ilmakaare nimetuse "põhi" päritolu pole kindlalt teada. Teoses "Eesti astronomia" (1899) väidab Jakob Hurt, et ilmakaare nimetus "põhi" tuleneb Põhjanaelast:
"Waatame meie põhjanaela poole, siis waatame põhjapoole ja meie anname selle nime "põhi" ka neile paikadele maa pääl, mis põhjanaela tähe all seisavad. Nii on Eesti nimi "põhi" sündinud." 

Mõned muud allikad aga viitavad, et nimetus "põhi" tuleneb püstkoja tagaosa nimetusest, võttes aluseks saamide püstkoja (saamide goahti) pära- või tagaosa tähistavat nimetust *boaššu*.

## Viited
Ilmakaared

**Ilmakaared** on suunad, mille abil saab orienteeruda looduses või kaardil. 

Enamikus maailma keeltes on originaalsed sõnad ainult nelja põhiilmakaare tähistamiseks: põhi, ida, lõuna, lääs, mille vahele jääb hulk liitnimedega vahekaari. Näiteks põhiilmakaared põhi (inglise *north* või saksa *Nord*), ida (*east* või *Ost*), lõuna (*south* või *Süd*), lääs (*west* või *West*) ja vaheilmakaared: NE või NO, SE või SO, SW, NW. Erandeiks on näiteks eesti, soome, vepsa, liivi, vadja ja bretooni keel, kus on kasutusel kaheksa erinimelist ilmakaart.

## Eesti keeles
*põhi (N)
*kirre (NE)
*ida (E)
*kagu (SE)
*lõuna (S)
*edel (SW)
*lääs (W)
*loe (NW)

## Teistes keeltes

Soome: *pohjoinen* (N), *koillinen* (NE), *itä* (E), *kaakko* (SE), *etelä* (S), *lounas* (SW), *länsi* (W), *luode* (NW).

Vepsa: *pohjoine* (N), *homendezbok* (NE), *päivnouzm* (E), *longibok* (SE), *suvi* (S), *ehtbok* (SW), *päivlaskm* (W), *öbok* (NW).

Liivi: *púoi* (N), *ida* (NE), *uomug*, tuulena *maagor* (E), *lõõnag* või *lüünag* (SE), *jedāl* (S), *lānš* või *läntš* (SW), *vest*, ka *ūdag*, tuulena *vežgor* (W), *lúod* (NW).

Vadja: *põhja* (N), *cirre* (NE), *itä* (E), *kaakko* (SE), *lõunaz* (S), *etelä* (SW), *länsi* (W), *luvvõ* (NW).

Eesti-, soome-, vepsa-, vadja- ja liivikeelsete ilmakaarte nimetuste kõrvutamine lubab saada mõninga ettekujutuse muistse Läänemere ja Vienamere (Valge mere) peamistest laevateedest. 

Praegu kasutatavad eestikeelsed ilmakaarte nimetused on paika pandud Eesti Kirjanduse Seltsi 1910. aastal ilmunud trükises "Maateaduse-sõnad".

Lääne-Euroopas kasutavad tänapäevani muistseid vahekaari bretoonid: *Norzh* (N), *Biz* (NE), *Reter* (E), *Gevred* (SE), *Su* (S), *Mervent* (SW), *Kornôg* (W), *Gwalarn* (NW).

Ilmakaarte vasteks võib pidada ka Vahemere maade tuulesuundi, kuna laevanduses on nad vastastikku asendatavad.

Vana-Kreeka: *Boreas* (N), *Kaikias* (NE), *Euros* (E), *Apeliotes* (SE), *Notos* (S), *Lips* (SW), *Zephyros* (W), *Skiron* (NW).

Vana-Rooma: *Aquilo* (N), *Caurus* (NE), *Eurus* (E), *Volturnus* (SE), *Auster* (S), *Africus* (SW), *Favonius* (W), *Thrascius* (NW).

## Navigatsioon

Navigatsioonis kasutatakse 32 traditsioonilist põhi- ja vahekaart mõistega rumb: N (Noord), NNNO, NNO, ONNO, NO, NONO, ONO, OONO, O (Oost), OOZO, OZO, ZOZO, ZO, OZZO, ZZO, ZZZO, Z (Zuid), ZZZW, ZZW, WZZW, ZW, ZWZW, WZW, WWZW, W (West), WWWN, WNW, NWNW, NW, WNNW, NNW, NNNW, N, iga jaotise väärtus 11,25 kraadi.

## Vaata ka
*Kompass

## Viited
Nikolai Rimski-Korsakov

**Nikolai** Andrejevitš **Rimski-Korsakov** (*Николай Андреевич Римский-Корсаков*; 18. märts (vkj. 6. märts) 1844 Tihvin – 21. juuni 1908) oli vene helilooja ja muusikaõpetaja, kes kuulus rühmitusse Võimas Rühm.

## Elukäik

Rimski-Korsakov sai kodunt hea hariduse ega unistanud saada muusikuks. Tema vend Voin Rimski-Korsakov oli mereväeohvitser ja onu admiral, mistõttu pidi ka Rimski-Korsakovist saama mereväeohvitser. 1856. aastal astus ta Peterburi mereväekadettide kooli.

Kadetina külastas Rimski-Korsakov tihti ooperietendusi ja õppis klaverit. 1861. aastal tutvus ta vene helilooja Mili Balakireviga, kes hakkas Rimski-Korsakovi juhendama ja õpetama. 

1862. aastal katkes Rimski-Korsakovil muusikaga tegelemine, kuna ees ootas kolmeaastane kohustuslik mereväeteenistus. Teenistuse käigus reisis ta nii Põhja-Euroopas kui ka Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Reisidel läbielatu peegeldub hiljem ka tema heliloomingus. Mereväeteenistusest Peterburi tagasi jõudnult pühendus ta täielikult muusikale.

1871. aastal hakkas Rimski-Korsakov orkestratsiooni- ja kompositsiooni eriala õppejõuks Peterburi Konservatooriumis. Õpetamise käigus tegeles Rimski-Korsakov muusikateooria, harmoonia ja polüfoonia täiendamisega. 

1872. aastal abiellus Rimski-Korsakov Nadežda Nikolajevna Purgoliga, kellega tal oli seitse last: Mihhail (sünd. 1873), Sofia (sünd. 1875), Andrei (sünd. 1878), Vladimir (sünd. 1882), Nadešja (sünd. 1884), Margarita (1888) ja Slavtšik (sünd. 1889). 

1874. aastal tegi Rimski-Korsakov algust dirigenditööga, juhatades 3. sümfooniat. 

Aastail 1875–1876 koostas Rimski-Korsakov kaks rahvalaulukogumikku, mis mõjutas tugevasti mitmeid järgneva põlvkonna vene heliloojaid. 

1880. aastaks oli helilooja välja õpetanud terve põlvkonna noori heliloojaid, kelle seas olid näiteks Aleksandr Glazunov ja Anatoli Ljadov. 

Aastatel 1883–1894 oli Rimski-Korsakov õukonnakapelli dirigent.
	
Rimski-Korsakov on mõjutanud ka eesti heliloomingut. Mitmed vanema põlvkonna heliloojad (Rudolf Tobias, Artur Kapp, Mart Saar, Mihkel Lüdig jt) on õppinud Peterburi Konservatooriumis Rimski-Korsakovi käe all.

## Helilooming

Rimski-Korsakovi teostele on iseloomulik rahulik jutustav ja kirjeldav väljenduslaad. Looming on poeetiliselt programmiline, olles nii realistlik kui ka rahvuslik. Helilooja meelisteemadeks olid muinasjutud, eksootiliste maade kõlavärvid ja sümfoonilised meremaalingud. 

Ta on kirjutanud ka vokaalsümfoonilisi teoseid, kammermuusikat, romansse, sümfoonilise süidi ("Antar"), süite ja 15 ooperit. 

### Ooperid

* "Pihkvalanna"
* "Maiöö"
* "Lumineid"
* "Jõuluöö"
* "Mozart ja Salieri"
* "Tsaari mõrsja"
* "Muinasjutt tsaar Saltaanist"
* "Surematu Kaštšei"
* "Jutustus nähtamatust linnast Kitežist ja neitsi Fevroniast"
* "Kuldkikas"
* "Sadko"

Ooper-ballett "Mlada"

### Süidid
* "Šeherezade" 
* "Hispaania capriccio"

## Vaata ka
*Rimski-Korsakov

## Viited
Rimski-Korsakov

**Rimski-Korsakov** (vene Римский-Корсаков) on vene aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid

*Aleksandr Jakovlevitš Rimski-Korsakov, vene luuletaja
*Aleksandr Mihhailovitš Rimski-Korsakov (1753–1840), Venemaa jalaväekindral
*Ignati (Rimski-Korsakov) (Ivan Rimski-Korsakov; 1639–1701), Siberi ja Tobolski metropoliit
*Mihhail Rimski-Korsakov (1873–1951), vene entomoloog
*Nikolai Rimski-Korsakov (1844–1908), vene helilooja
*Voin Rimski-Korsakov (1822—1871), vene geograaf ja hüdrograaf