open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riigikogu riigikaitsekomisjon

**Riigikogu riigikaitsekomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb riigi julgeolekut ja kaitset reguleerivate eelnõudega, kontrollib oma valdkonna piires täidesaatva võimu teostamist ning osaleb riigi julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujundamisel.".

## Vaata ka
*Kaitseministeerium
*Riigikaitse

## Viited

## Välislingid
*Riigikaitsekomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu sotsiaalkomisjon

**Riigikogu sotsiaalkomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb töövaldkonda, sotsiaalhoolekannet, sotsiaalkindlustust ja tervishoidu reguleerivate eelnõudega. Peale selle kontrollib komisjon oma töölõigus valitsuse tegevust, algatab juhtivkomisjonina ise seadus- ja otsuse eelnõusid ning olulise tähtsusega riiklike küsimuste arutelusid."

## Vaata ka
*Sotsiaalministeerium

## Viited

## Välislingid
*Sotsiaalkomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu majanduskomisjon

**Riigikogu majanduskomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis "suunab seadusloomet ja kontrollib valitsust paljudes majandusega seotud või seda otseselt mõjutavates valdkondades. Komisjon tegeleb küsimustega, mis käsitlevad ehitust ja elamumajandust, postiteenuseid ja elektroonilise side temaatikat, energeetikat, transporti, turismi, riigivara ja riigihangetega seonduvat, nõudeid pakutavatele toodetele ja teenustele, majandusarengut, ettevõtlust jpm."

## Vaata ka
*Eesti majandus
*Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

## Viited

## Välislingid
*Majanduskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu põhiseaduskomisjon

**Riigikogu põhiseaduskomisjon** (kuni 12.12.1994 **riigiõiguskomisjon**) on Riigikogu alatine komisjon, mille töövaldkond on piiritletud riigi põhiseadusliku korra seisukohalt tähtsust omavad riigi- ja haldusõiguse küsimustega.

Komisjon menetleb muu hulgas põhiseaduse muutmise seaduse eelnõusid ning Riigikogu otsuste, avalduste, deklaratsioonide ja pöördumiste, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, Riigikontrolli, kohuste ja õiguskantsleri tegevust, kodakondsust, välismaalasi,valimisi, isikuandmete kaitset, avalikku teenistust, haldusmenetlust, riigivastutust ning kõiki teisi riigiõigust reguleerivaid eelnõusid. Ühtlasi menetleb põhiseaduskomisjon juhtivkomisjonina eelnimetatud valdkondi käsitlevaid välislepingute ratifitseerimise seaduseelnõusid.

Peale selle menetleb põhiseaduskomisjon Riigikogu erikomisjonide ning uurimis- ja probleemkomisjonide moodustamise otsuse eelnõusid, samuti põhiseaduses sätestatud riigi kõrgemate ametiisikute (riigikohtunikud, riigikontrolör, õiguskantsler) ametisse nimetamise eelnõusid.

Põhiseaduskomisjon annab oma töövaldkonna piires Euroopa Liidu asjade komisjonile ja väliskomisjonile arvamusi Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude kohta. Komisjon kujundab ka seisukoha kõikide Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud seaduste põhiseadusele vastavuse kohta.

Vastavalt "Riigkogu kodu- ja töökorra seaduse" § 25 määrab Riigikogu liikmete arvu põhiseaduskomisjonis kui alatises komisjonis Riigikogu juhatus. Näiteks, XIII Riigikogu puhul määras Riigikogu juhatus 06.04.2015 komisjoni 8 liiget, 18.08.2015 määras 9 liiget ning 10.03.2016 määras 11 liiget.

Riigikogu liikmete tööd komisjonis toetavad ametnikud: 1 nõunik-sekretariaadijuhataja, 2 nõunikku ja 2 konsultanti.

## Vaata ka
*Eesti Vabariigi põhiseadus
*Põhiseadus

## Viited

## Välislingid
*Põhiseaduskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu õiguskomisjon

**Riigikogu õiguskomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, "mille tööala on väga ulatuslik. Ta tegeleb eraõiguse, kriminaalõiguse- ja sisejulgeolekualaste eelnõudega, samuti politsei- ja piirivalveteenistust ning päästeteenistust reguleerivate eelnõudega. Komisjoni tööalas on ka advokaatide, notarite, vandetõlkide, kohtutäiturite ja pankrotihaldurite tegevust korraldavad seadused ning valitsuse tegevuse ja reformide rakendamise kontroll oma valdkonnas piires."

## Vaata ka
*Justiitsministeerium

## Viited

## Välislingid
*Õiguskomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu väliskomisjon

**Riigikogu väliskomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis tegeleb Eesti välispoliitika teemadega.

Komisjoni enda sõnul osaleb see "Eesti välispoliitika kujundamisel ja välissuhtlemise põhimõtete väljatöötamisel ning kontrollib valitsuse välispoliitilist tegevust. Komisjon kujundab ka Riigikogu arvamuse Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, arutab vajaduse korral teisi olulisi Euroopa Liidu teemasid ning kinnitab Eesti seisukohad enne Euroopa Liidu välis-, kaitse-, arengu- ja kaubandusministrite kohtumisi."

Kokku on Riigikogus 11 alatist komisjoni. Sealhulgas on üks alalistest komisjonidest ka Euroopa Liidu asjade komisjon.

## Vaata ka
*Eesti välispoliitika
*Välisministeerium

## Viited

## Välislingid
* Väliskomisjon Riigikogu kodulehel
* Arni Alandi: ""Välisilm" kaalus riigikogu väliskomisjoni panust Eesti välispoliitikasse" ERR, 22. aprill 2019
Anders Arborelius

**Anders Arborelius** (sündinud 24. septembril 1949) on 1998. aastast Stockholmi katoliku piiskop ja 2017. aastast kardinal. Ta külastas juulis 2022 Tallinna.

Arborelius sündis Šveitsis Luganos. Ta sai 1969 katoliiklaseks, ühines 1971 karmeliitidega ja ordineeriti 8. septembril 1979 Malmös preestriks.

Ta valiti 17. novembril 1998 Stockholmi piiskopiks ja ordineeriti 29. detsembril 1998. Paavst Franciscus pühitses ta 28. juunil 2017 Santa Maria degli Angeli kardinaldiakoniks.

## Välislingid
*Anders Arboreliuse elulugu. Salvador Miranda veebileht.
Tuumaenergiast loobumine

**Tuumaenergiast loobumine** on tuumaenergia tootmist ebamõistlikuks pidav arusaam ja olemasolevate tuumaelektrijaamade järkjärgulise sulgemise protsess.

Paljudes riikides tuumajaamu pole ning nad on deklareerinud, et ei kavatsegi neid ehitada. 2016. aasta seisuga on sellised riigid Austraalia, Austria, Filipiinid, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Läti, Liechtenstein, Luksemburg, Malaisia, Malta, Norra, Portugal, Taani ja Uus-Meremaa. 

Mitu riiki, kus on tuumaelektrijaamu, on võtnud vastu otsuse need järk-järgult sulgeda ning uusi mitte ehitada. Sellised riigid on Belgia, Hispaania, Saksamaa ja Šveits. 

## Vaata ka
*tuumavabad piirkonnad
*tuumavastane liikumine

## Viited
Šuja rajoon

**Šuja rajoon** (vene keeles *Шуйский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Šuja linn (ei kuulu Šuja rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Rodniki rajooniga, idas Palehhi rajooniga, kagus Juža rajooniga, lõunas Savino rajooniga, edelas Ležnevo rajooniga ja loodes Ivanovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1064,54 km².

Šuja rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Kolobovo) alevi ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Edith Kotka-Nyman

**Edith Evelyn Kotka-Nyman** (4. mai 1932 Tallinn – 7. aprill 2017 Stockholm) oli eesti keele õpetaja ja õpikute autor ning kultuuritegelane Rootsis.

Sündinud Tallinnas, kasvas Edith Kotka Rakveres ja Pärnus, kuni põgenes koos vanematega 1944. aasta sügisel Rootsi. 1952. aastast õppis ta Stockholmis gümnaasiumis, seejärel Stockholmi Ülikooli tarbekunstiteaduskonnas kunstiajaloo ja prantsuse keele erialal. Ülikoolist saadud joonistamisõpetaja kutsega asus ta tööle Uppsalas ning õpetas ka rootsi koolides eesti keelt kodukeelena.

Ajal, kui Edith Kotka-Nyman töötas Stockholmi Eesti Koolis, kirjutas ta koos kolleeg Mare Rebasega eesti keele õpikuid. Viimaseil aastail töötas ta Eesti Komitees büroo ja raamatukogu juhatajana ning oli Eesti Kultuuri Koondis Rootsis juhatuse liige, ühtlasi õpetas eesti keele kursustel.

## Tunnustus
*1998 Rakvere linna aukodanik
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2021 avati Rakveres Edith Kotka-Nymani skulptuur

## Isiklikku
Edith Kotka abiellus 1960. aastal Einar Nymaniga. Neil on kolm last: Hendrik, Katrin ja Helle.

## Teoseid
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult. Rootsi-Eesti õpperaamatufond, 1985; 2005
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Samm-sammult edasi. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond
*Mare Aadli, Edith Kotka-Nyman. Eesti kirjanduse radadel. Rootsi-Eesti Õpperaamatufond, 1987

## Viited
Kubu

**Kubu** on suur kimp keskelt kokkuköidetud õlgi, linu, heinu, ube või hagu.

Linakoos oli 20-30 peod ja õlekoos oli umbes 5 vihku.

Kubu liike: fašiin.

## Viited
Kuhjamaa

**Kuhjamaa** on rahvapärane heinamaa suurusemõõt, mis võrdus alaga, millelt koguti heinasid üks kuhi (keskmiselt 10 hobusekoormat ehk umbes 2,4 tonni heinasid). Kuhjamaa suurus olenes maa headusest.

## Viited
Avelinius-Friedemann Tõnisson

**Avelinius-Friedemann Tõnisson** (20. jaanuar 1878 Vana-Vändra, Pärnumaa – 4. aprill 1959 Türi, Järvamaa) oli eesti kaupmees, fotograaf ja kandlemeister.

## Elulugu
Tõnisson sündis koolmeistri ja kirjamehe Mats Tõnissoni esimese pojana Vana-Vändras.

Pärast abiellumist 1899. aastal asusid nad naisega elama Türile, kus Tõnissonist sai aktiivne fotograaf, kauplusepidaja ja kandlevalmistaja.

Avelinius Tõnisson suri 1959. aastal ja on maetud Türi Saunametsa kalmistule, tema kalm on nimetatud kultuurilooliseks hauaks.

## Töö
Avelinius Tõnisson oli Türil tuntud mitme tegevusala poolest, kuid alates 1930. aastate teisest poolest jäi tema peamiseks alaks fotograafia. 2013. aastal avati elutöö eest tema kunagisel majal (Vainu 9) mälestustahvel, tähistamaks Tõnissoni 135. sünnipäeva.

### Fotograafia
Fotograafina alustas Tõnisson tööd juba oma isa kõrvalt, kuid oma esimese iseseisva fotoäri avas ta 1905. aastal Türil Kaare tänaval. 1912. aastal valmis Tõnissonidel Vainu tänaval oma maja ja 1923. aastal ehitas ta koduhoovile oma isikliku klaasseinaga ateljee, kus linnakodanikke pildistati. Teda peeti üheks Türi oma aja kolmest suurest fotograafist, nn Türi triumviraadist Tõnisson-Treufeldt-Essenson.

Tänu Avelinius Tõnissonile on säilinud suhteliselt palju fotosid Türist ja lähikonnast 20. sajandi algusest kuni II maailmasõja puhkemiseni, seepärast on teda peetud möödunud sajandi Eesti üheks olulisemaks fotograafiks.

Fotograafiaga tegeles Tõnisson kuni 1950. aastateni, kui ta nägemise kaotas.

### Kaubandus
Kaupluse jaoks üüris Tõnisson ruumid raudteejaama taha telliskivihoonesse, kus algul müüdi peamiselt ainult kandleid. Peagi nimetati pood ümber Avelinius Tõnissoni kaubamajaks, kus müüdi lisaks kanneldele ka muid muusikariistu, grammofone, elektrilampe, foto- ja raadiotarbeid, jahipüsse, kalastusvahendeid ning jalgrattaid. Ärimehena peeti Tõnissoni alati ausaks ja korrektseks, kes pidas klientide rahulolu olulisemaks kui müügitulu.

1930. aastate teisel poolel vähendas Tõnisson äritegevust ning ostis Viljandi tn 5 majast poole, mille ülakorrusel olid eluruumid ja allkorrusel paiknes kauplus, kus müüdi peamiselt värve ja rohtusid.

### Kannelde valmistamine
Huvi kannelde ja nende valmistamise vastu tekkis Tõnissonil juba sünnilinnas tänu vend Ustusele, kellega koos hakati valmistama populaarseid Vanemuise kandleid, mida hiljem hakati tootma ka Tallinna klaverivabrikus.

Alguses telliti kõlakastid ja teraskeeled Saksamaalt ning piirduti pillide kokkumonteerimisega. Hiljem hakkas Tõnisson aina rohkem kasutama omavalmistatud detaile ning pärast keelte valmistamiseks vajaliku tööpingi hankimist ehitati kandled täielikult kohapeal.

Soovides paremaid pille valmistada, tekkis kontsert-Vanemuine, mis võimaldas mängida keeruka helikeelega muusikapalu.

## Raamatud
* "Mesilaste kaswatus : Õpetus, kudas mesilastest kõige suuremat kasu ja rikkust wõib saada" (toimetaja) (1896)
* "Aedniku kool : Tarwiline õpetuse raamat kõikidele, kes omas aedas wiljapuid, lillesid ja aeawilja tahawad kaswatada" (1897)
* "Avelinius Tõnisson'i "Vanemuise kandle" mängimise ja hääldepanemise õpetus" (1938)

## Viited
Shingeki-no kyojin

"**Shingeki-no kyojin**" (jaapani keeles  'ründav hiiglane') on Jaapani kunstniku Hajime Isayama mangaseeria, millest tehti ka anime ja millele järgnes mitu manga *[[spin-off]]*i. Žanrilt põnevik, õudukas ja ulme. 2011. aastal võitis see kirjastuse Kōdansha mangaauhinna *shōnen*i kategoorias.
Eesti keeles ei ole seda mangat välja antud. 

## Viited
Airexpo

**Airexpo** on lennundusnäitus, mis toimub iga aasta mais Prantsusmaal Muret-Lhermi lennuväljal.

Alates 1987. aastast toimuvad näitused Toulouse'ist umbes 20 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Muret' valla territooriumil. 2016. aasta juunis toimunud näitus oli juba kolmekümnes.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Pauls Stradiņš

**Pauls Stradiņš** (17. jaanuar 1896 Viesīte – 14. august 1958 Riia) oli läti kirurg, onkoloog ja tervishoiu organisaator ning Läti Ülikooli ja Riia Meditsiiniinstituudi professor.

Ta sündis aastal 1896 Viesītes käsitöölise perekonnas. Ta õppis kohalikes külakoolides, Jekabpilsi kaubanduskoolis, Jurmalas Ludis Bērziņši ja J. Šmithensi eragümnaasiumis ning lõpetas aastal 1914 kuldmedaliga Riia Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1919 õppis ta Petrogradi Sõjameditsiini Akadeemias, lõpetades selle kiitusega ja kaitstes Sergei Fjodorovi juhendamisel tööga "*Поражения периферических нервов и их лечени*" väitekirja.

Aastal 1923 pöördus ta tagasi Lätti. Aastast 1924 töötas ta Läti Ülikooli arstiteaduskonnas professor Jēkabs Alksnise juhendamisel. Aastatel 1925 ja 1926 täiendas ta ennast USA-s ja Inglismaal; aastal 1927 kaitses ta juba teist väitekirja.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on neli last. Tema poeg Jānis Stradiņš oli keemik, Läti Teaduste Akadeemia liige.
Vööri tänav

**Vööri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Vööri tänav sai nime 30. juunil 2010.

## Viited
Rumbi tänav

**Rumbi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama ja Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Rumbi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Logi tänava paarisnimi.

Mööda tänavat kulges Kultuurikilomeeter.

## Viited

## Välislingid
Reidi tee

**Reidi tee** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis. 

Reidi tee algab Ahtri, Jõe, Lootsi ja Tuukri tänava ristmikult ning kulgeb edasi kirdesse ristudes Petrooleumi ja Pikksilma tänavaga, seejärel suundub Tallinna lahe kallast mööda kagu suunas kuni Narva maanteeni, millega ühineb enne Russalka monumenti.

Reidi tee sai nime 28. oktoobril 2009 Tallinna reidi järgi.

Tee plaanitud kogupikkus on 1,9 kilomeetrit. Ehitust alustati 23. juulil 2018 ja Reidi tee avati liikluseks 29. novembril 2019.

Tänaval on Uus-Sadama, Pikksilma ja Reidi tee bussipeatus, mida läbivad bussiliinid 8 ja 66.

## Vaata ka
*Põhjaväil

## Viited

## Välislingid
*Reidi tee Tallinna linna kodulehel
* Uwe Gnadenteich, Reidi teel avastati veel üks vana laevavrakk, postimees.ee, 23. oktoober 2019
Poordi tänav

**Poordi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Poordi tänav sai nime 29. novembril 2006.

Tänav asub  Tallinna sadama Admiraliteedi basseini jalakäijate promenaadi ääres.

## Hoonestus
Poordi tänav 3 asub hoonegrupp Promenaadi majad. Kolm eriilmelist hoonet moodustavad ühtse terviku ja ühendatud omavahel maa-aluse parkla kaudu. 

## Viited
Poldri tänav

**Poldri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Poldri tänav sai nime 13. augustil 2008. Poldri tänav on saanud nime lähedal asuva Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (polder – allpool naaberveekogu pinda asuv üleujutuse eest tammistatud ala).
## Ajalugu
Sadama asumi ja Poldri tänava piirkonna areng on seotud 19. sajandi viimane veerandiga, kui pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam. Piirkonda asuti ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid. 

Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt tänapäeva Poldri tänaval) laod. Poldri 3, Tuukri tänav 1A ja Tuukri 1 kuulusid ettevõttele Meyer ja Co. Kochi Aitade kõrval on Poldri tänava sadamalaod teine terviklikumalt säilinud laokompleks Tallinna sadama piirkonnas, mis on vaid murdosa I maailmasõja eelsetest arvukatest ladudest ja töökodadest. 

## Viited
Lüüsi tänav

**Lüüsi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Lüüsi tänav sai nime 13. augustil 2008. Tänav on saanud nime lähedase Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (lüüs – 'rajatis veetaseme reguleerimiseks').

## Viited
Kuunari tänav

**Kuunari tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Kuunari tänav sai nime 12. detsembril 2001. Tänav on saanud nime kahe- või enamamastilise purjeka – kuunari – järgi.

## Viited
Kai tänav

**Kai tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Sadama tänavast lõuna poole jääv paralleeltänav Kai tänav, sai nime 12. aprillil 1996. 

Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Admiraliteedi basseini kaile.

Kai tänav 1 asub 2016. aastal valminud Ärihoone Explorer.

Kai tänav 5 asub SadaMarketi kaubanduskeskus.

2015. aasta seisuga planeeriti Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit.

## Vaata ka
*Vanasadama Jahisadam
*Vanasadam

## Viited

## Välislingid
Heimosi

**Heimosi** ehk **Heimozi** (vana nimetus **Noisela**, vene *Хеймози*, *Геймози*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Hietamäki kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Kargino jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino valla territooriumile. 

1676. aastal on küla nimetatud kui *Naisiala* ning see kuulus Duderhofi pogostisse (*Duderhoffskoj Pogost*).

1817. aastal oli külas (nimetatud kui *Tочиловка или Геймози*) 7 talu.

1831. aastal oli külas (nimetatud kui *Геймози*) 6 talu. 

1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui *Хеймози*) 65 inimest, kellest 32 olid mehed ja 33 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Noisela*) 52 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 23 olid mehed ja 29 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda.

1860. aastal oli külas (nimetatud kui *Хеймози (Tочилка)*) 8 talu. 

1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui *Хеймози*) 13 talu. 

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Хеймози*) 13 talu. 

1924. aasta eestikeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui *Heimozi*.

Aastatel 1927–1928 kuulus küla Pigelevo külanõukokku ning aastatel 1928–1941 Finno-Võssotskoje külanõukokku. 

1941. aastal oli külas (nimetatud kui *Хеймози*) 19 majapidamist.

Teise maailmasõja ajal perioodil 01.08.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.
## Viited
Vigla tänav

**Vigla tänav** on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.

Vigla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime põllutööriista vigla järgi.

## Viited
Vanakuu tänav

**Vanakuu tänav** on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.

Vanakuu tänav sai nime 6. mail 2013. Vanakuu tänava nimi lähtub tänava kujust.

## Viited
Vaalu tänav

**Vaalu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Vaalu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on nime saanud heinateo mõiste "vaal" järgi.

## Viited
Tuki tänav

**Tuki tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Tuki tänav sai nime 27. juunil 2001.

## Viited
Sõudebaasi tee

**Sõudebaasi tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Sõudebaasi tee sai nime 4. septembril 1970. Tänav on saanud nime selle järgi, et viib Harku järve sõudebaasi.

## Viited
Sarra tänav

**Sarra tänav** on tänav Tallinnas Pikaliiva asumis.

Sarra tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "sard" ('toestik heina või vilja kuivatamiseks') järgi.

## Viited
Alice Kriisa

**Alice Kriisa** (kuni 1924 **Alice Pag(g)i**; 26. veebruar 1903 Lustivere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 31. mai 1981 Tallinn) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1923. aastal Tartu Kommerts- ja Kaubanduskooli ning 1929. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keele ja üldise kirjanduse eriala. Kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.

## Töökäik
1932. aastani töötas ta Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana.

Aastatel 1945–1951 oli ta Tallinna 4. Keskkooli direktor. 1951. aastast töötas ta Eesti NSV Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis metoodikuna, hiljem sama asutuse eesti keele ja kirjanduse kabineti juhatajana.

## Teoseid
Ta on koostanud kirjanduse lugemikke V ja VIII klassile (hilisemad trükid koos Leo Villandiga).

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa oli alates 13. detsembrist 1924 jurist ja politseinik Juhan Kriisa.

Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Printsu tee

**Printsu tee** on tänav Haabersti linnaosas Tallinnas Pikaliiva asumis.

Printsu tee sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime rahvapärimuse järgi, et "Rootsi prints" olevat seda teed pidi sõitnud Harku järve ääres asunud hirveaeda.

## Viited
Noorkuu tänav

**Noorkuu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Noorkuu tänav sai nime 6. mail 2013. Tänav on saanud nime oma kuju järgi.

## Viited
Kubu tänav

**Kubu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Kubu tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kubu" järgi (kubu – 'suur seotud vihk').

## Viited
Kilde tänav

**Kilde tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Kilde tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Kilde talu järgi.

## Viited
Kahlu tänav

**Kahlu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Kahlu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinateo mõiste "kahl" järgi (kahl – 'kohevil tuust, kimp').

## Viited
Kaaruti tänav

**Kaaruti tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Kaaruti tänav sai nime 20. novembril 2013.

## Viited
Õhuheliisolatsioon

**Õhuheliisolatsioonivõime** R’w (dB) iseloomustab hoone piirdetarindite võimet nõrgendada õhus (ühest ruumist teise või väliskeskkonnast ruumi) levivat heli. Mida suurem on R’w, seda vähem müra läbi piirdetarindi tungib.

## Vaata ka
*Löögiheliisolatsioon
*Heliisolatsioon
Polüseksuaalsus

**Polüseksuaalsus** on külgetõmme mitme soo poole. Polüseksuaalsus on seksuaalne identiteet, mida kasutavad inimesed, kelle arvates viitab mõiste "biseksuaalsus" sookahesusele ning sellest tulevale heteroseksuaalsuse ja homoseksuaalsuse vastandumisele.

See toob endaga kaasa selle, et biseksuaalsus ei ole midagi muud kui hübriid neist sugudest ja seksuaalsuse kahesusest. Samas on selline lähenemine biseksuaalsusele vaieldav. Biseksuaalsuse aktivistid sageli väidavad, et "bi" viitab sugudele, mis on samad, ning sugudele, mis on erinevad. Lihtsamalt öeldes viitab see külgetõmbele mitme soo poole.

## Mõiste
"Polüseksuaalsus" on kreeka-ladina hübriid. Liitsõna koosneb kreekakeelsest sõnast *poly* (poly: 'palju', 'mitu') ja ladinakeelsest sõnast *sexualis* ('sugueluline').

## Definitsioon
Polüseksuaalsus erineb polüamooriast ja panseksuaalsusest. Polüamooria ehk mitmikarmastus on "armastus, mida tuntakse mitme partneri vastu samal ajal." Panseksuaalsus on külgetõmme kõikide sugude vastu. Polüseksuaalsus on aga külgetõmme mitme soo, aga mitte kõikide sugude, poole.

Polüseksuaalsust on raske täpsemalt määratleda, kuna seda mõistet kasutavad enda kirjeldamiseks mitmesugused inimesed. Polüseksuaalne identiteet on seotud sooidentiteediga ning kasutatud inimeste poolt, kes määratlevad end väljaspool binaarset soosüsteemi. Polüseksuaalsed inimesed võivad tunda külgetõmmet näiteks transsooliste inimeste, kolmanda soo, *[[two-spirit]]* inimeste, kväärsooliste ja intersooliste inimeste poole. Samas ei pea polüseksuaalsed inimesed tundma külgetõmmet ainult mittebinaarsete sugude vastu. Polüseksuaalne inimene võib tunda külgetõmmet ühe või mõlema binaarse soo vastu.

## Viited
Mürasummutusplaat

**Mürasummutusplaat** on suure tihedusega klaasvillast plaat, mida kasutatakse ruumide lagedes või seintes, et vähendada oluliselt järelkaja pikkust. Plaat annab eriti hea tulemuse just klassiruumides, auditooriumides, saalides ja aulates kõne ja muusika edastamisel, samuti kõikides muudes kohtades, inimtegevusest ja tehnoseadmete mürast põhjustatud mürataseme summutamisel.

## Plaatide tüübid
Erinevate akustiliste vajaduste rahuldamiseks toodetakse plaate kolme tüüpi: Alpha, Beta ja Gamma. **Alpha** neelab helisid väga laial sagedusribal. **Beta**-plaatide helisummutus on suunatud kõrgetele sagedustele. **Gamma**-plaadid neelavad madalasageduslikke ja peegeldavad kõrgeid helisid. Neid kasutatakse tihti kombinatsioonis Alpha-plaatidega, näiteks auditooriumides või ruumides pindalaga üle 100 m², saavutamaks lektorite hääle mõjulepääsemist. Lai valik erinevate neeldumiskarakteristikutega plaate võimaldab leida iga konkreetse ruumi jaoks vajaliku lahenduse.

## Muud omadused
*Vähendavad mürataset ruumis
*Erinevad pinnaviimistlusmaterjalid
*Kergekaalulised
*Kergelt töödeldavad
*Erinevad kinnitusvõimalused
*Mittepõlevad
*Niiskuskindlad
*On täiendavaks lisasoojustuseks

## Nõudmised ruumidele
Vastavalt standardile ei tohi õhumüra isolatsiooni indeks R'w klasside, õppekabinettide, auditooriumite ja eriklasside (muusikaklass, töökoda ja võimla) vahel nii horisontaal- kui ka vertikaalsuunas olla väiksem kui 60&nbsp;dB ja löögimürataseme indeks L'n,w eriklassist teise eriklassi horisontaal-, vertikaal- kui ka diagonaalsuunas olla suurem kui 53&nbsp;dB.

### Mürasummutusplaatide kasutamisel saadud mõõtmistulemused
Saadud õhumüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 63–79&nbsp;dB. Saadud löögimüra isolatsiooni indeksi tulemused jäävad vahemikku 26–35&nbsp;dB.

## Paigaldamine
Sõltuvalt liimitava materjali kvaliteedist ja kaalust kantakse liim pinnale "punktidena", 8–10&nbsp;cm laiuste triipudena või kogu pinna ulatuses. Tuleb jälgida, et plaatide servadesse jääks igal juhul liimi. Jälgige, et liimi kasutatakse piisavalt. Värskele liimile, lõplikust asendist 5–10&nbsp;cm kõrvale, asetatakse kohe plaadid ja liutatakse see surudes lõplikule kohale, kus see kergelt kinni koputatakse. Liim tagab kohe piisava algnakkuvuse ning üldjuhul ei ole isegi rippuvate materjalide kinnitamisel vaja eraldi toestust. Liimivuugi lõplik tugevus saavutatakse, tingimustest sõltuvalt, 1–5 ööpäeva jooksul.

## Viited

## Välislingid
* YIT
* Viljandi
* ERR
Rodniki rajoon

**Rodniki rajoon** (vene keeles *Родниковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis. Asub oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rodniki linn.

Rajoon piirneb kirdes Vitšuga rajooniga, idas Luhhi rajooniga, kagus Palehhi rajooniga, lõunas Šuja rajooniga, edelas Ležnevo rajooniga, läänes Ivanovo rajooniga ja loodes Privolžski rajooniga.

Rajooni pindala on 934,97 km².

Rodniki rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Rodniki) linna ja kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Imre Festetics

**Imre Festetics** (2. detsember 1764 Simaság – 1. aprill 1847 Kőszeg) oli ungari maaomanik ja geneetik.

Ta tegeles lammaste aretuse jälgimisega, ning avastas mõned pärilikkuse seaduspärad enne Gregor Mendelit. 

## Kirjandus
*Festetics, Emmerich [Imre] 1819. Weitere Erklärung des Herrn Grafen Emmerich Festetics über Insuch. [Die genetische Gesätze der Natur.] *Oekonomische Neuigkeiten und Verhandlungen* (Brünn) 22: 169–170.
Löögiheliisolatsioon

**Löögiheliisolatsioon** on meetmete kogum löögihelide isoleerimiseks.

## Löögiheli ja löögiheliisolatsioon
Löögiheli on struktuuriheli, mis tekib näiteks kõndimisest, esemete kukkumisest ja mööbli ümberpaigutamisest. Seega on löögiheli korral olemas otsene kontakt tarindiga. Kontakti (löögi) tagajärjel paneb tarind ümbritseva õhu võnkuma ja seda kuuldakse teispool tarindit õhuhelina. Seega on löögimüraisolatsiooni eesmärk vähendada tarindile mõjuvate löökidest põhjustatud tarindite vibratsioonide levimist. Näiteks peavad põrandad vähendama sammude kostmist alumistele, aga ka teistele naabritele. Halva löögiheliisolatsiooniga tarindite korral on näiteks hästi kuulda toolide liigutamist põrandal kõrvalolevates ruumides.

## Löögiheliisolatsiooni mõõtmine
Enamasti mõõdetakse löögiheliisolatsiooni lähteruumi alla jäävas ruumis, kuid  teatud juhtudel mõõdetakse löögiheliisolatsiooni ka kõikides lähiruumides ka ruumiga diagonaalselt paiknevates. Löögiheli levib tarindite kaudu ja seetõttu võib ta levida ka lähteruumist diagonaalis asuvatesse ruumidesse. Mõõtmisi viiakse läbi nii labori tingimustes, kui hoonetes endas. Laborimõõtmisi tehakse üksikute ehitiste osade löögiheliisolatsioonivõime selgitamiseks. Hoonetes viiakse mõõtmisi läbi kontrollimaks eeskirjades ettekirjutatud löögiheliisolatsioonitaseme paikapidamist.

Löögiheliisolatsiooni mõõtmiseks kasutatakse löögimasinat, milles on viis 0,5&nbsp;kg haamrit, mis kukuvad põrandale 40&nbsp;mm kõrguselt. Iga haamer kukub alla kaks korda sekundis. Kogu löögimasin tekitab põrandale seeläbi 10 lööki sekundis. Helirõhutaset mõõdetakse vastuvõtvas ruumis standardi ISO 140-6 (laborimõõtmised) või ISO 140-7 (hoones mõõtmine) kohaselt tertsribade kaupa sagedustel 100–3150&nbsp;Hz.

## Löögihelitaseme indeks
Löögiheli taseme indeks iseloomustab korrustevahelise vahelae omadust nõrgendada heli, mis tekib kõndimisel või laele koputamisel, näiteks alumises ruumis. Normeeritud löögimüra taseme indeksi tähistus on L’n,w (dB). Mida väiksem on vahelae indeks L’n,w, seda paremini see löögimüra eest isoleerib.

## Vaata ka
*Õhuheliisolatsioon
*Heliisolatsioon

## Viited
Privolžski rajoon

**Privolžski rajoon** (vene keeles *Приволжский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Privolžski linn.

Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, kirdes piirneb ta Volga jõe ja Zavolžski rajooniga, idas Vitšuga rajooniga, kagus Rodniki rajooniga ja edelas Furmanovi rajooniga.

Rajooni pindala on 600 km².

Privolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad kahe (Privolžski ja Pljossi) linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Johann Chemnitius

**Johann Chemnitius** (eesnimena ka **Johannes**, perekonnanimena ka **Chemnitz**, **Kamnitz**, **Kemnitz**, **Kemnitius**, **Kämner**; 1612 Tartu – 19. jaanuar 1668 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Chemnitius sündis Tartus. Aastatel 1632–1641 (immatrikuleeriti 14. augustil 1632) õppis ta Tartu ülikoolis.

Ta oli aastatel 1647–1650 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1650–1658 oli ta Äksi koguduse ja Kursi koguduse õpetaja, 1658–1668 Harju-Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Christian Schmidt (vaimulik)

**Christian Schmidt** ( Drossen – 1759 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik.

Schmidt sündis Drossenis. Immatrikuleeriti Jena ülikooli 03. aprillil 1721. Ordineeriti õpetajaks 2. jaanuaril 1727.

Ta oli aastatel 1727–1759 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja (introduktsioon 02.01.1727).

## Isiklikku
Abikaasa Katharina Elisabeth Schmidt (sünd. Schultz).

## Viited
Johann Gerstenkorn

**Johann Gerstenkorn** (eesnimena ka **Johannes**; Lauenberg – 1709 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik.

Gerstenkorn sündis Lauenbergis Saksamaal. Õppis Jena ülikoolis alates 1670.

Ta oli aastatel 1680–1709 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Abikaasa Dorothea Gerstenkorn (sünd.  Bluhm), abielu laulatati 28.04.1680 Tallinnas.

## Viited
Manchesteri pommiplahvatus 2017

**Manchesteri pommiplahvatus** toimus 22. mail 2017 kell 22.33 (kohaliku aja järgi) Manchester Arenal Manchesteris Suurbritannias.

Manchester Arenal toimus Ameerika Ühendriikide laulja Ariana Grande kontsert. Plahvatus toimus pärast kontserti. Manchesteri politsei arvates oli tegemist enesetapurünnakuga. Rünnakus hukkus 23 inimest (sealhulgas suitsiiditerrorist) ja üle 800 inimese sai vigastada, neist 112 hospitaliseeriti. Hukkunute ja vigastatute hulgas oli palju lapsi ja teismelisi, sest Ariana Grande on populaarne eelkõige selles vanuserühmas.

Rünnaku pani toime Salman Ramadan Abedi, 22-aastane Liibüa päritolu kohalik elanik.

## Viited

## Välislingid
* OTSEBLOGI: Manchesteris sai plahvatuses surma vähemalt 22 inimest
Hooldekodu tee

**Hooldekodu tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.

Hooldekodu tee sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru hooldekodusse.

## Viited
Aegna puiestee

**Aegna puiestee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.

Aegna puiestee sai nime 25. aprillil 1986.

## Viited
Pistemaaker

**Pistemaaker** (allikates ka pistemaker) oli keskaegses Tallinnas ehtesepp, kes valmistas ja müüs talurahvale ehteid. Pistemaakrite seas oli palju eestlasi.

## Viited
Jaan Kompus

**Jaan Kompus** (24. juuni 1858 Liivaku veski, Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 7. mai 1940 Tartu) oli eesti seltskonnategelane, köster, organist ja õpetaja.

Ta õppis aastatel 1875–1878 Cimze seminaris.

Aastatel 1878–1887 oli ta õpetaja Sangaste kihelkonnakoolis, 1888–1919 Rannu kihelkonnakooli köster, õpetaja ja koolijuhataja, 1919–1926 kooliõpetaja ja köster Elvas.

Ta oli Elva kiriku ehitamise algataja ning oli Elva alevivolikogu liige, kes 28. juunil 1923 vanima liikmena juhatas alevivolikogu esimest koosolekut.

## Teoseid
*"Koguduse ja Elva kiriku teenistust tahan surmani jätkata. Eluloolised ülestähendused". Koostajad Mariann Rammo ja Kaspar Rammo. Ignis Fatuus. Elva 2017

## Tunnustus
*1938, 3. juuni Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 

## Isiklikku
Tema poeg oli Hanno Kompus.

## Viited

## Välislingid
*Haud Elva kalmistul
Toivo Tomson

**Toivo Tomson** (17. september 1957 Tartu – 6. detsember 2025) oli eesti tõlkija.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1975. aastal Tartu 2. Keskkooli ning õppis aastatel 1975–1977 Leningradi Metsatehnilises Akadeemias. Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ning oli aastail 1989–1994 sama õppeasutuse ajaloo osakonna juures kraaditaotleja.

## Tõlkeid
Ta on tõlkinud eesti keelde Niccolò Machiavelli peateose "Valitseja":
*1988: diplomitöö "Machiavelli ja makjavellism. „Il Principe“"
*1993: Niccolò Machiavelli. Valitseja (*Il Principe*). // Akadeemia. 1993. Nr 5, lk 1085–1117; nr 6, lk 1309–1341; nr 7 lk 1523–1564; kommenteeritud, tõlkija saatesõnaga
*2001: Niccolò Machiavelli. *Valitseja* (tõlkinud Toivo Tomson). Quentin Skinner. *Machiavelli* (tõlkinud Liisi Erepuu). Avatud Eesti Raamat. Tallinn: Vagabund

## Isiklikku
Ta valdas eesti, inglise, vene ja itaalia keelt ning oli õppinud kesk- ja kõrgkoolis prantsuse, soome ja ladina keelt.

## Viited

## Välislingid
*Valitseja. Machiavelli. raamatukoi.ee
*Tomson, Toivo, tõlkija. erb.nlib.ee
*Hauaplats. PAU:B14:12. Tartu kalmistud
Tallink Express Hotel

**Tallink Express Hotel** on Tallinnas Sadama 9 asuv hotell.

Hotelli kõrval asub teine Tallinki hotell Tallink Spa & Conference Hotel.

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Analoog (õigeusk)

**Analoog** (ka *analoi*; kreeka keeles Ἀναλόγιον *analógion*, 'koht, kust öeldakse sõna') on õigeusu kirikus kaldus ülaosaga kõrge lauake, millele asetatakse evangeelium, rist või ikoonid. Kasutatakse ka alusena, millele asetatakse jumalateenistuse käigus loetav parajasti vajalik liturgiline raamat.
Bulgur

**Bulgur** on kuivatatud ja purustatud nisu. Bulgur on populaarne Lähis-Idas. Valgu- ja süsivesikurikas bulgur on populaarne ka taimetoitlaste hulgas.

## Ajalugu
Nisust bulguri tegemine on iidne protsess, mis pärineb Vahemere maadest ja on tuhandeid aastaid Lähis-Ida kööki kuulunud. Piiblist on leitud viiteid, et seda valmistasid iidsed babüloonlased ja heebrealased juba 4000 aastat tagasi. Araabia, Iisraeli, Egiptuse ja Rooma tsivilisatsioonides söödi seda juba aastal 1000 eKr.

## Kasutamine
Bulgurit kasutatakse pilaffides, suppides, pagaritoodetes või täidisena. Bulgur on peamine koostisaine *tabbouleh* salatis ja Liibanoni böfis. Bulgurit valmistatakse sarnaselt riisiga, ent selle tekstuur sarnaneb rohkem kuskussi omaga. 

## Toiteväärtus 100 g kohta

## Viited

## Välislingid
*
Pealaud

**Pealaud** on laud, mille peal endisajal kammiti juukseid. Laua peal pead kammides sai samal ajal tappa ka täisid.

Pealaua teist poolt võidi kasutada tubaka lõikamiseks.

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Otello

*"Otello", Giuseppe Verdi ooper
**"Otello", Verdi ooperi järgi tehtud film aastast 1986, lavastaja Franco Zeffirelli, peaosas Plácido Domingo
*"Otello", Gioachino Rossini ooper
Õhurünnakud Tartule veebruaris-märtsis 1944

Nõukogude Liidu õhujõud tegid 1944. aasta veebruaris-märtsis korduvalt õhurünnakuid Tartule.

## Väiksemad õhurünnakud veebruaris 1944
18. veebruaril kell 17.55 viskasid teadmata arv Nõukogude lennukeid Tartule 6 pommi, mis langesid kesklinna ümbritsevale alale. Surma sai 2 ja haavata 8 inimest.

26. veebruaril 1944 8.45-10.55 toimus järgnev tunduvalt suuremate purustustega õhurünnak Tartule. Rünnakust võttis mitmes laines osa umbes 20 Nõukogude lennukit. Linna põhjapoolsele osale heideti mitukümmend pommi. Suuremaid purustusi said kaks puumaja Kalmistu tänaval ning maani maha põles Aleksandri tänav 90 asunud gaasihoidla gaasihoide ruum. Saksa sõjaväe lennuväljal Tartus said kaks saksa lennuväelast surma, 6 raskemalt ja 17 kergemalt vigastada. 

## Suur õhurünnak Tartule 26.-27. märtsi öösel 1944
26. märtsi õhtul ja öösel vastu 27. märtsi 1944 pommitasid Nõukogude lennukid Tartut kahes laines. Esimene laine algas umbes pool seitse õhtul ja kestis kella üheksani. Teine algas õhtul kell poolt üksteist ja kestis poole kaheni öösel. Surma sai 59 inimest, neist neli olid Saksa sõjaväelased. Raskelt sai vigastada 43 ja kergemalt 60 inimest. Kokku heideti linnale 220 pommi. Maha põles 39 maja, täielikult purustati 53 ja osaliselt 216 Tartus asuvat maja.

## Vaata ka
*Märtsipommitamine

## Viited
Sergi (Telihh)

**Sergi** (vene keeles Сергий; kodanikunimega **Oleg Telihh**, Олег Андреевич Телих; sündinud 24. novembril 1966 Donetskis) on õigeusu kiriku vaimulik; ta on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskop, tiitliga *[[Maardu piiskop]]*. 

Ta lõpetas aastal 1983 Makijivkas keskkooli. Aastatel 1983–1988 õppis ta Leningradi Kõrgemas Inseneri-Ehituslikus Sõjakoolis. 

Aastatel 1988–1990 teenis ta sõjaväelasena Ostrovis, aastast 1990 Paldiskis. Aastal 1994 asus ta elama Tallinna. 

Aastal 1991 ristiti ta Aleksander Nevski katedraalis. Aastatel 2009–2015 õppis ta kaugõppe teel Moskva Vaimulikus Akadeemias, aastal 2016 kaitses ta diplomitöö kirikuajaloo kateedri juures. 8. märtsil 2009 pühitses metropoliit Kornelius ta diakoniks, 19. detsembril 2010 preestriks. Ta asus teenima Tallinna Nikolai kirikus. 5. oktoobril 2011 pühitses Petseri kloostri ülem arhimandriit Tihhon ta mungaks. Munganime Sergi võttis ta Rakvere märterpreestri Sergi Florinski auks; ta asus teenima Aleksander Nevski katedraalis. 

Pühima Sinodi otsusega 27. detsembrist 2016 valiti ta Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskopiks, tiitliga *Maardu piiskop*. 5. veebruaril 2017 (tölneri ja variseri pühapäeval) pühitses Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh Kirill ta Moskvas Päästja Kristuse katedraalis piiskopiks.

## Välislingid
* PATRIARH KIRILLUS JUHATAS KRISTUS PÄÄSTJA KIRIKUS ARHIMANDRIIT SERGIUSE (TELIH`I) PÜHITSEMIST MAARDU PIISKOPIKS
* Maardu piiskop Sergi (Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kodulehel, vene keeles)
Juža rajoon

**Juža rajoon** (vene keeles *Южский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Juža linn.

Rajoon piirneb põhjas Palehhi rajooniga, kirdes Verhni Landehhi rajooniga, idas Pestjaki rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga, läänes Savino rajooniga ja loodes Šuja rajooniga.

Rajooni pindala on 1342,93 km².

Juža rajoonis on 158 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Juža) ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tallink Spa & Conference Hotel

**Tallink Spa & Conference Hotel** on Tallinnas Sadama 11a asuv spaahotell.

Hotelli kõrval asub teine Tallinki hotell Tallink Express Hotel.

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Hansu tänav

**Hansu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Hansu tänav sai nime 31. märtsil 2004. Tänav on saanud nime Hansu talu järgi.

## Viited
Kaisla tänav

**Kaisla tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Kaisla tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänava nimi on Vaagi tänava paarisnimi (kaisel on vee- ja sootaim).

## Viited
Postitalu tänav

**Postitalu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Postitalu tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Posti talu järgi.

## Vaata ka
*Postitalu

## Viited
Rannaniidu tänav

**Rannaniidu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Rannaniidu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud rannaniidule.

## Viited
Zavolžski rajoon

**Zavolžski rajoon** (vene keeles *Заволжский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Zavolžski linn.

Rajoon piirneb põhjas ja läänes Kostroma oblastiga, idas ja kagus Kinešma rajooniga (ja osaliselt Volga jõega), lõunas Vitšuga rajooniga (ja Volga jõega) ning edelas Privolžski rajooniga (ja Volga jõega).

Rajooni pindala on 1148,34 km².

Zavolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna (Zavolžsk) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Niina Vieveger

**Niina Vieveger** (1940. aastani **Niina Orav**; 15. detsember 1917 – 18. jaanuar 1998) oli eesti õpetaja.

Ta oli Tallinna 1. Keskkooli õpetaja ja direktori asetäitja.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1973 Eesti NSV Haridusministeeriumi ja Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töö­tajate Ametiühingu Vabariikliku Komitee aukiri

## Isiklikku
Tema isa oli eesti õigeusu vaimulik, ülemdiakon Boris Orav. Niina Vievegeri poeg oli pedagoog ja haridusjuht Leonid Fiveger.

## Viited
Räsa

**Räsa** on põigiti varre otsas olev lühem pulk. 

Räsa on näiteks labidal (labidaräsa) või hasplil (haspliräsad).

## Viited
Rautamine

**Rautamine** on veoloomade (peamiselt hobuste ja härgade) kapjade ning sõrgade tugevdamine raudadega. Rautatud kabjad-sõrad kulusid aeglasemalt, samuti vähenes looma libisemisoht. Rauad kinnitati kapjade-sõrgade külge vastavate naeltega. 

Hobustele pandi hobuserauad ja veistele härjarauad.
Eesti külas rautas loomi külasepp, kes valmistas ka rauad-naelad.

## Härja rautamine
Härga rautati pooliku hobuseraua kujulise rauaga ning see löödi ühe, harvemini kahe sõra alla. Härja rautamine toimus tavaliselt enne talve, libedate teede tulekul. Teadaolevalt levis Eestis härjarautamine laiemalt alles 18. sajandil.

## Hobuse rautamine
Liikumise juures hobuse kabja väline, sarvest koosnev kaitsekiht kulub ning selle taastamiseks kasvatab hobune pidevalt uut sarve juurde. Kabja kulumine ja juurdekasv on harilikult tasakaalus ainult looduses vabalt elavatel metshobustel. Kodustatud hobused liiguvad tihti kabjale ebasoodsalt kõval pinnal ning nende sarvkabi kulub rohkem kui jõuab juurde kasvada. Sel põhjusel vajavad kodustatud hobused kabjaraudu. 

Rautamisega võib :
*kaitsta kapja liigse kulumise eest
*säilitada õige kabja kuju, jala asend ja käigud
*muuta jala ebaõiget asendit, valet kabja kuju ja käigu vigu
*suurendada veojõudu ning libedal kõndimise võimet. 

Esimesed kabjarauad saab hobune vastavalt vajadusele, kuid tavaliselt mitte enne kolmandat eluaastat. Rautamiste vahede pikkus sõltub erinevatel hobustel kabja omadustest, hobuse töökoormusest ja ka ilmastikust. Looma liigeste ja kõõluste ülekoormuse ning lonkamise vältimiseks tehakse rautamist ja värkimist piisava tihedusega - 4 kuni 8 nädala tagant. Sepp või hoburautaja:
*hindab kapjade seisukorda
*puhastab ja värgib kabja; 
*valib sobiva raua tüübi; 
*valmistab uue või korrigeerib olemasoleva raua; 
*rautab kabjad kasutades kuum-, külm- või ravirautust.

Vanimad andmed hobuse rautamisest Eestis pärinevad 11.-12. sajandist (hobuseraua leiud). Kodused tööhobused oli aga mõnikord veel 19. sajandilgi rautamata. 

## Viited

## Välislingid
*Hoburautaja
*Hobuse rautamime, Eesti Rahva Muuseum
Söepüss

**Söepüss** on endisajal karjaste valmistatud paugutamismoodus. Paugu tegemiseks otsiti sile kivi, mille peale sülitati. Sülje sisse pandi hõõguv söetükk ja söetükile kiviga pihta lüües käis kõva pauk.

"Aga süsipüssi paugutaja oli Tuomas: ta sülitas maakivile vahutava süljeläraka, pani sinna tulise söe ja virutas kõigest jõust teise kiviga peale, ja ümberringi kajas sageli sama vali kõmakas kui tõeline püssipauk, ja nõgist suitsu keerles kivide vahelt õhku." Aleksis Kivi, Seitse venda, Eesti Raamat, Tallinn, 2005, lk. 10–12.

## Viited
Karla kraater

**Karla kraater** (vene keeles Карлинский кратер) on meteoriitset päritolu löögikraater Buinski linna lähedal Svijaga jõe orus Tatarstanis.

See Neogeeni ajastust pärit võrdlemisi noor kraater on Venemaa suurim ja selle läbimõõt on 10 (ka kuni 12) kilomeetrit. Kraatri vanuseks on hinnatud 5 ± 1 miljonit aastat. Kraater asub Buinski rajoonis Tšuvaššia piiril ja selle lähimate asulate seas on veel Uljanovsk, Kaasan ja Togliatti. 

Kraater on saanud nime Volga parempoolse lisajõe Svijaga vasakpoolse lisajõe Karla järgi.

Mõningate andmete järgi kukkus meteoriit territooriumile, kus hiljem asusid kunagised külad Protopopovo, Embulatovo ja Mokraja Savalejevka. Nende asulate kogupindala on olnud umbes 10 km². Kraatrit on satelliidipiltidelt olnud raske leida, sest see on kaetud liiva- ja savikivimite 25 meetri paksuse settekihiga. Samuti on selle süvik täitunud peaaegu 100 meetri paksuse pliotseeniaegse lubjarikka savisettega. 

Impaktstruktuuride peidus püsimise üheks võimalikuks põhjuseks on veel põllumajanduslik tegevus selles piirkonnas. Huvi kraatri vastu on äratanud paljandunud lubjakivi ja dolomiidi enam kui 400 meetri paksused kihid, samuti kriidise savi 100-meetrine ning dolomiidi, lubjakivi, liivakivi ja savi 320-meetrised ladestikud permi teisest ja kolmandast ajastikust. 

Kraatrit uuris Moskva Riikliku Ülikooli dotsent Danila Badjukov. 2011. aastal käis ta ka Buinskis kohapeal.

## Viited
Sookingad

**Sookingad** on endisaegsed abivahendid soos käimiseks. Inimestele tehtud sookingad olid lühikesed laiad ja suusataolised. Hobustele tehtud sookingad olid ümmargused.

## Vaata ka
*lumekingad
*rajad

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Tahma-Toomas

**Tahma-Toomas** on vanadest riietest valmistatud inimkuju, mis toomapäeva või uusaasta hommikuks viidi salaja teise pere ukse taha. 

Et ukse juures seisev Tahma-Toomas tähendas, et pere on laisk ja lohakas, siis püüti seda oma ukse juures kiiresti teise pere ukse juurde viia.

Tahma-Toomasega seotud komme säilis kõige kauem Lääne-Eestis, kus sellest on teateid veel 20. sajandi II poolel.

## Viited
Vitšuga rajoon

**Vitšuga rajoon** (vene keeles *Вичугский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Vitšuga linn (ei kuulu Vitšuga rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Zavolžski rajooniga, idas Kinešma rajooniga, kagus Luhhi rajooniga, edelas Rodniki rajooniga ja loodes Privolžski rajooniga.

Rajooni pindala on 1005,5 km².

Vitšuga rajoonis on 171 asustatud punkti ja nad kuuluvad kolme linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Liinivahe tänav

**Liinivahe tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Liinivahe tänav sai nime 25. märtsil 2009. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb Kopli liinide vahel.
## Ajalugu

Vene-Balti laevaehitustehase asumi töölisbarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4., 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete gruppidena. Need on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa tüüpi 12 m² korterit. WC-sid oli igal korrusel 2, kõigis majades oli elekter.

## Galerii

File:Buildings Liinivahe 12 Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 12, 2016. aastal
File:Liinivahe 12 Eesti Mereakadeemia Kopli 101 Liinivahe 17 Tallinn 4 June 2016.jpg|
File:Ruin of Liinivahe 5 in Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 5
File:Ruin of Liinivahe 5 in Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 5
File:Ruin of Liinivahe 7 - Wooden House 3. liin 3 in Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 7
File:Ruin of Liinivahe 7 - Wooden houses 3. liin 3 3. liin 5 and 3. liin 7 in Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 7
File:Ruin of Liinivahe 7 Wooden Houses 3. liin 3 and Liinivahe 9 in Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 7
File:Wooden House Liinivahe 17 Kopli Tallinn 4 June 2016.jpg|Liinivahe 17 (algselt 5. liin 11)
File:Wooden house Liinivahe 17 Tallinn 1 March 2016.JPG|Liinivahe 17

## Viited

## Välislingid
*Liinivahe tänava skeem, RT IV, 07.06.2013, 17
Meeruse tänav

**Meeruse tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Meeruse tänav sai nime 19. augustil 2009. Tänav on saanud nime Meeruse lõuka ja kari järgi.

## Viited