open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loo kultuurikeskus

**Loo kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Jõelähtme vallas Loo asulas. Asutuse juhataja on Elle Himma.

Asutus asutati 2006.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Higistamine

**Higistamine** on higieritus nahas paiknevatest higinäärmetest, mille tulemusena keha jahtub. 

Higinäärmed on kõigil imetajatel. Higi hulk sõltub füüsilisest või vaimsest tegevusest, ümbritsevast temperatuurist ning riietest, mida me kanname.
Toatemperatuuril ja tavaolukorras, kui inimese kehale ei ole suunatud pingeid ega tegevusi, eritavad täiskasvanud inimese higinäärmed ligikaudu 0,5 liitrit higi ööpäevas. See kogus võib aga kuumas keskkonnas ning kestva füüsilise tegevuse korral suureneda 10–12 liitrini ööpäevas, mis omakorda hakkab mõjutama organismi veesisaldust. Higistamiseks ei ole vaja täiendavat energiat ehk saunas käik või kuum vann ei kuluta energiat, vaid keha kaotab vedelikku. Et organism ennast hästi tunneks ning ei tekiks terviseprobleeme, on väga oluline kaotatud vedelik esimesel võimalusel tagasi juua. Ülekaaluliste inimeste puhul on keha ümber soojendav kiht, mis suurendab higistamist. Mida suurem on rasvamass kehas, seda vähem on kehas vett.

## Higi
Higis on 98–99% vett ning väikestes kogustes elektrolüüte, lämmastikuühendeid, lenduvaid rasvhappeid ja teisi aineid. Higierituse peamine ülesanne on termoregulatsioon, mis kaitseb organismi ülekuumenemise eest. Tänu higistamisele on inimese nahk puhas ja elastne. Väga oluline on ennast pesta, kuna äsja eritunud higi on küll ilma lõhnata vedelik, kuid ebameeldiv lõhn tekib, kui naha pinnal elunevad bakterid hakkavad apokriinssete higinäärmete toodetud higis sisalduvaid aineid lagundama. Seega on väga oluline pestes pöörata tähelepanu kaenlaalustele, pea- ja kubeme piirkonnale. 

## Kuidas kontrollida higistamist
Kõige rohkem higistame soojadel aastaaegadel, mis on enamikule inimestele suureks katsumuseks. Kuigi higistamine on organismi normaalne reaktsioon kuumusele või külmale, saab seda vältida või vähendada mitme meetodiga. 
Esiteks on väga oluline õige riiete valik. Liigse higistamise ärahoidmiseks peaksime vältima sünteetiliste riietusesemete kandmist. Sünteetilised riided lasevad õhku halvasti läbi, mille tulemusena tekib nii öelda kasvuhoone efekt ning higistamine suureneb.
Lisaks on väga oluline on end iga päev regulaarselt pesta, kasutades seepi või mõnda muud antibakteriaalset pesuvahendit.

## Higistamine spordis
Higistamine treeningul on normaalne ega sõltu meie tahtest. Populaarsemateks spordialadeks on erinevad poksiliigid, pallimängud ning samuti erinevad aeroobsed treeningud. Pärast pikka ja rasket treeningut on tavaline, et higiga kaob ka mõni kilo kehakaalust. Aktiivsete treeningute järele tunnevad vajadust sageli inimesed, kes on terve päeva kontoris paigal istunud ning kelle keha vajab liikumist.

## Liigne higistamine

Liigne higistamine on higinäärmete liigse aktiivsuse tulemus. Leevendamiseks aitavad sagedased hommikused jahedad dušid. Kui aga liigne higistamine esineb üle kogu keha, võib arst määrata tablette. Samuti aitab kaltsiumi tarbimine. Pideva käte, jalgade või kaenlaaluste higistamise korral on kasulik kasutada vastavaid alkoholi sisaldavaid lahuseid või antiperspirante.

## Viited

## Välislingid
Paemurru tänav (Rakvere)

**Paemurru tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas .

Põhja-lõunasuunaline Paemurru tänav on 178 m pikkune. See saab alguse Kruusa tänava ristmikult, ristub Pae ja Kivimurru tänavaga ning lõpeb Kivi tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna 1,6–1,8 km.  

Tänav on nime saanud ajaloolise paemurru koha järgi ja andnud nime ka linnaosale. Paemurru tänava aadressi omab viis pereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
 
## Viited
Kivimurru tänav (Rakvere)

**Kivimurru tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. 

Ida-läänesuunaline Kivimurru tänav on lühike tupiktänav ja 66 m pikkune. See saab alguse Paemurru tänavalt ja on paralleelne Kivi tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,7 km.  

Tänaval paikneb kaks pereelamut: Kivimurru 4 ja 6, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Est-For Invest OÜ

**Est-For Invest OÜ** on 2016. aasta oktoobris loodud Eesti ettevõte, mis koondab Eesti puidutööstusettevõtjaid ning mis on loodud sihiga rajada Eestisse tselluloositehas.

Osaühingu investorite hulka kuuluvad Aimar Varula, Arvo Türner, Heiki Vahermets, Peedo Pihlak, Toomas Mets, Virko Lepmets, Peeter Mänd, Kaido Jõeleht, Jüri Külvik, Mati Polli ja Tiit Nilson, avalikkuse ees esindavad firmat Aadu Polli ja Margus Kohava.

## Viited

## Välislingid
* Est-For Investi koduleht
General Atomics MQ-1 Predator

**General Atomics MQ-1 Predator** on kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk, mis töötati välja 1990. aastatel militaarkasutuseks.

Peamised kasutajad olid USAF ja CIA.

**GA-ASI kaugjuhitavad mehitamata õhusõidukid** 

## Viited

## Välislingid

* General Atomics Predator page
* MQ-1B Predator US Air Force Fact Sheet
* MQ-1 Predator page on armyrecognition.com
* Predator page and UAV Sensor page on defense-update.com
* How the Predator Works – Howstuffworks.com
* British Daily Telegraph article – 'In Las Vegas a pilot pulls the trigger. In Iraq a Predator fires its missile'
* Accident report from 20 March 2006 MQ-1L crash
* Missile strike emphasizes Al-Qaida
* Sun setting the MQ-1 Predator: A history of innovation
* Nimekiri mehitamata sõidukitest maailmas (inglise k)
Herne tänav (Rakvere)

**Herne tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas Kukeküla ja Roodevälja linnaosas.

Lääne-idasuunaline Herne tänav on 600 m pikkune. See saab alguse Uus tänavalt, ristub põhja poolt Tuule, Heina, Aasa ja Luha tänavaga ning lõpeb Niine tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,6–1,0 km. 

Tänava põhjaküljel paiknevad enamuses katusekorrusega ühepereelamud. Tänava lõunaküljel paiknevad suures osas ka garaažiühistute ehitised. Piirkonna hooned on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Käina Huvi- ja Kultuurikeskus

**Käina Huvi- ja Kultuurikeskus** on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas. 

Keskus asutati 2009. aastal, mil Käina vald liitis huvikooli, kultuurikeskuse ja noortekeskuse ühise juhtimise alla.

Keskuse direktor on Ly Meldorf.

## Käina Noortekeskus
Käina Noortekeskus on avatud noortekeskuse põhimõttel tegutsev vaba aja veetmise koht, mis on mõeldud 7–26-aastastele noortele.

## Käina Kaunite Kunstide Kool
Käina Huvi- ja Kultuurikeskuses tegutsev Käina Kaunite Kunstide Kool annab eelprofessionaalset huviharidust riiklike õppekavade alusel ning ka huviringi tasemel õpet.

Käina Kaunite Kunstide Kool asutati 1. oktoobril 1996. Koolis hakkas õppima ligi 90 õpilast. Koolis on algusest peale olnud kolm osakonda: muusika-, kunsti- ja tantsuosakond. Huvikool annab huviharidust muusika- ja kunstiosakonnas riiklike õppekavade alusel ja tantsuosakonnas kooli enda loodud õppekava alusel.

Muusikaosakonnas saab õppida nii akadeemilistel kui ka rahvamuusikaerialadel. Muusikaosakonna põhiõppes õpitakse seitse aastat. Õpetatavad erialad: klaver, plokkflööt, flööt, viiul, *[[viola da gamba]]*, kitarr, Hiiu kannel.

Kunstiosakonna õppekava on nelja-aastane, sellele eelneb ettevalmistusosakond. Õppekavva kuuluvad kompositsioon, joonistamine, maalimine, vormiõpetus ja kunstiajalugu.

Tantsuosakonnas tegeletakse eesti tantsu, seltskonnatantsu ning *line*- ja *show*-tantsuga. Õppeaeg tantsuosakonnas on viis aastat. Eelkooliealiste jaoks on avatud ettevalmistusosakond.

## Viited

## Välislingid
*Käina Huvi- ja Kultuurikeskuse koduleht
Oļegs Skarainis

**Oļegs Skarainis** (5. august 1923 Taganrog – 11. detsember 2017 Ragaciems, Engure piirkond) oli Läti skulptor.

Skarainis oli üks Salaspilsi memoriaali skulptoritest.

## Tunnustus
*Lenini preemia (1970)
Mikrokeskkond

**Mikrokeskkond** on makrokeskkonna osa, mille moodustavad tarbijad/kliendid, toorainega varustavad ettevõtted ning konkureerivad ettevõtted ehk siis kõik, kellega ettevõte seotud on.

Mikrokeskkonna tegureid rühmitatakse viide rühma:
* konkurendid – turul konkureerivad eraisikud ja ettevõtted;
* kliendid – eraisikud ja ettevõtted, kes ostavad toodet või teenust;
* tarnijad – eraisikud ja ettevõtted, kes varustavad ettevõtet tooraine või intellektuaalse väärtusega;
* regulaatorid – ettevõtte tegevust mõjutavad organisatsioonid nt valitsusasutused;
* strateegilised liitlased – isikud või ettevõtted, kellega ettevõte teeb koostööd. 

## Viited
Jean Metzinger

**Jean Dominique Antony Metzinger** (24. juuni 1883 – 3. november 1956) oli 20. sajandi Prantsuse maalikunstnik, teoreetik, proosakirjanik ja luuletaja. Ta on üks kubismi loojatest.

## Elulugu
Jean Metzinger sündis Nantes'is, kus möödus ka tema lapse- ja koolipõlv. Nantes'is võttis Metzinger kunstitunde Hypolitte Tourountilt, kes oli tuntud portreekunstnik. Tourount õpetas klassikalist akadeemilist maalikunsti, kuid Metzinger huvitus uutest arengusuundadest kunstis. Teda köitsid neoimpressionistlikud uuendused, nagu varjudest loobumine ja spektrivärvide segamine, millest olid inspireeritud tema varajased tööd aastatel 1900–1904. Metzinger katsetas aastatel 1904–1907 divisionismi ja fovismiga. Pärast 1907. aastat muutus ta stiil divisionismist varajaseks kubismiks. Ta tunnustas matemaatika tähtsust kunstis ja selle transformeerumist geomeetrilisteks kujunditeks lõuendil. Metzinger uskus, et maailm muutub vastavalt vaatajale. Talle meeldis kujutada oma teostel kasse. 

Metzingeri tuntuim kirjatöö on 1912. aastal avaldatud raamat "Du "cubisme"", mille ta kirjutas koos Albert Gleizesiga. Raamatu ilmumise ajal peeti Metzingeri üheks tähtsaimaks kubistiks. 1923. aastal liikus ta kubismist edasi realismi, jättes oma töödesse mõningaid kubismi elemente. Pärast 1930. aastat kuni tema surmani viljeles Metzinger klassikalisemat dekoratiivsemat vaatevinklit kunstile. Metzinger suri 1956. aastal Pariisis.

## Näitused
### Tähtsaimad näitused
* 1953 – Arts Club of Chicago
* 1932 – Hanover Gallery. London, UK
* 1930 – Leicester Galleries. London, UK
* 1916 – Montross Gallery. New York, NY
* 1913 – Salon d'Automne. Pariis, Prantsusmaa
* 1913 – Der Sturm Gallery. Berliin, Saksamaa
* 1913 – Galerie Berthe Weill. Pariis, Prantsusmaa
* 1912 – Galerie de la Boétie. Pariis, Prantsusmaa
* 1911 – Salle 41. Salon des Indépendants. Pariis, Prantsusmaa
* 1911 – Salon d'Automne. Pariis, Prantsusmaa
* 1910 – Salon des Indépendants. Pariis, Prantsusmaa

19. juunil 1916 sõlmis Metzinger kolmeaastase lepingu (hiljem pikendati 15 aastaks) kunstikoguja Leonce Rosenbergiga, kes sai kõik õigused Metzingeri loomingu müümiseks ja näitusele panekuks. Lepingu järgi pidi Rosenberg ostma teatud koguse fikseeritud hinnaga Metzingeri teoseid iga kuu.

## Looming ja pärand
Jean Metzingerit peetakse "kolmandaks" kubistlikuks kunstnikuks, kuid ta oli esimene, kes kirjutas suure ja olulise uurimuse kubismist ("Du "cubisme"" 1912). Lisaks kunstile ja kirjutamisele oli tal ka suur huvi matemaatika vastu, tänu millele ta kubismini jõudis. Metzingeri töid iseloomustavad paljud eri kunstivood ning ta looming varieerus suuresti. Näiteks võib Metzingeri töödes kohata postimpressionismi, neoimpressionismi, kubismi ja realismi. Metzingeri looming muutus ta elu jooksul väga palju. S.E. Johnsoni sõnade järgi saab Metzingeri tähtsust mõtestada lahti kolmeks. Esiteks tihtipeale ignoreeritud Metzingeri divistionistlik periood. Teiseks Metzingeri roll kubistliku koolkonna loomisel. Kolmandaks terve Metzingeri kubistlik periood.

## Viited
Hellamaa perekeskus

**Hellamaa perekeskus** on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hellamaa külas. Asutuse juhataja on Ene Leigri.

Asutus asutati 1995.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Karksi valla kultuurikeskus

**Karksi valla kultuurikeskus** (ka **Karksi-Nuia kultuurikeskus**) on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Karksi-Nuia linnas. Asutuse juhataja on Siiri Saar.

## Vaata ka
*Karksi külamaja

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Kilingi-Nõmme klubi

**Kilingi-Nõmme klubi** on klubi Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmme linnas. Klubi juhataja on Piia Kajando.

Klubi asutati 1971.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kumna Kultuuriait

**Kumna Kultuuriait** on kultuurikeskus Harju maakonnas Harku vallas Kumna külas. Asutuse tegevjuht on Kaja Rasman.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lõpe klubi

**Lõpe klubi** on klubi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe külas. Klubi juhataja on Kristel Rohumägi.

Klubi asutati 1969.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Meistriliiga aasta parim mängija

**Meistriliiga aasta parim mängija** on iga-aastane auhind, mis antakse Meistriliiga parimale mängijale.

## Meistriliiga aasta parim mängija

## Meistriliiga fännide lemmik
Meistriliiga fännide lemmiku valivad mängijate seast Soccernet.ee lugejad.

## Viited
Loksa Kultuur

**SA Loksa Kultuur** (enne 2011 *Loksa kultuurikeskus*) on Eesti sihtasutus, mis korraldab kultuuritööd Harju maakonnas Loksa linnas. Asutuse juhataja on Helle Lootsmann.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*https://sonumitooja.ee/loksa-kultuurikeskusest-tehti-sa-loksa-kultuur/
Tapa Kultuurikoda

**Tapa Kultuurikoda** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Tapa linnas. Asutuse juhataja on Heili Pihlak.

Asutus asutati 1993.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Ulila keskus

**Ulila keskus** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Ulila asulas. Asutuse eesotsas on Kristina Ermel.

Keskuses asub Ulila raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Puhja valla kodulehel
Ulvi klubi

**Ulvi klubi** on klubi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Ulvi külas Ulvi mõisahoones.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Faizon Love

**Faizon Love** (õieti **Langston Faizon Santisima**; sündinud 4. juunil, 1968 Santiago de Cuba, Cubas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Aasta parim noorjalgpallur

**Aasta parim noorjalgpallur** on iga-aastane auhind, mida antakse alates 2008. aastast Eesti aasta parimale noorele jalgpallurile.

## Võitjad

## Viited
Võsu Rannaklubi

**Võsu Rannaklubi** on rahvamaja hoone Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu asulas.  Rannaklubi asutati 1961. aastal.Praegu (2018) on see antud rendile mittetulundusühingule Võsu Rannaklubi.

## Hoone  ajaloost
Rannaklubi hoone valmis 1961. aastal, pärast Võsu rahvamaja hävimist tulekahjus 1958. aastal. Rannaklubi funktsionalistlik vormikeel peegeldab ilmekalt stalinismijärgse arhitektuurikäsitluse retrospektiivset iseloomu Nõukogude okupatsioonile eelnenud  iseseisvusaja ideaalide suunas. Samas stiilis on ka ehitatud Narva-Jõesuu sanatooriumihoone. 

Võsu Rannaklubi on kantud arhitektuurimälestisena Kultuurimälestiste riiklikku registrisse jrk nr 1227 all.
## Viited

## Välislingid
*Klubist Haljala valla kodulehel
*Virumaa teataja (25.09.2009) "Rannaklubi ärkab uuele elule"
Võtikvere Küla Selts

**Võtikvere Küla Selts** on Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Võtikvere külas tegutsev selts. 

Seltsi majas asub Võtikvere raamatukogu.

Selts asutati 1998.

## Vaata ka
*Võtikvere raamatuküla

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Aasta parim naisjalgpallur

**Aasta parim naisjalgpallur** on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti aasta parimale naisjalgpallurile.

## Võitjad

## Viited
Võrnu seltsimaja

**Võrnu seltsimaja** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Võrnu külas. Maja haldab Võrnu Külaselts Waerkun.

Asutus asutati 2001.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vormsi rahvamaja

**Vormsi rahvamaja** on rahvamaja Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas.

Rahvamaja ehitati 1938.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Vormsi saare kodulehel
Aasta parim noor naisjalgpallur

**Aasta parim noor naisjalgpallur** on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti parimale alla 21-aastasele naisjalgpallurile.

## Võitjad

## Viited
Voose rahvamaja

**Voose rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Voose külas. 

Rahvamaja haldab Anija valla kultuurikeskus. 

Rahvamaja eesotsas on Anna Nilisk.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast
Võnnu seltsimaja

**Võnnu seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Üsse külas. Asutuse eesotsas on Ave Tapner.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Voka seltsimaja

**Voka seltsimaja** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Voka külas. 

Seltsimajas tegutseb teiste seas memmede tantsurühm.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Virtsu seltsimaja

**Virtsu seltsimaja** on seltsimaja Lääne maakonnas Lääneranna vallas Virtsu asulas. Seltsimaja haldab Virtsu Arenguselts.

Asutus asutati 2008.

## Viited

## Välislingid
*Virtsu Arenguseltsist Virtsu asula kodulehel
Al-Jazarī

**Badīʿ az-Zaman Abū l-ʿIzz ibn Ismāʿīl ibn ar-Razāz al-Jazarī** (1136–1206; بديع الزمان أَبُو اَلْعِزِ بْنُ إسْماعِيلِ بْنُ الرِّزاز الجزري) oli moslemi polühistor: õpetlane, leiutaja, kunstnik, insener ja matemaatik, üks aurumasina varajastest pioneeridest. 

Vahetult enne oma surma 1206. aastal avaldas ta raamatu, mis oli aastasadu hiljem endiselt inseneriteaduses oluline – "Raamat geniaalsete mehaaniliste seadmete teadusest" (araabia keeles  كتاب في معرفة الحيل الهندسية ehk "Kitab fi macrifat al-hiyal al-handasiyya"; ingl k "The Book of Knowledge of Ingenious Mechanical Devices"). 

Oma raamatu kuues peatükis kirjeldab ta koos ehitusjuhistega enam kui sadat mehaanilist leiutist, nagu kellad, automaadid, pumbad ja mänguasjad. Kirjeldatud seadmete hulgas oli ka primitiivse väntvõlli kirjeldus.

## Vaata ka
* Archimedes
*Aleksandria Heron
*Leonardo da Vinci
*Jeronimo de Ayanz y Beaumont
*Thomas Savery
*James Watt
*Thomas Newcomen

## Lisalugemist
* Hill, Donald R. (2008) [1970-80]. "Al-jazarī, Badīʿ Al-zamān Abū'l-ʿizz Ismāʿīl Ibn Al-razzāz". Complete Dictionary of Scientific Biography.

## Välislingid
*
Viru Instituut

**Viru Instituut** on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula asulas tegutsev asutus. 

Põhikirja järgi on asutuse tegevuse peaeesmärk "väärtustada Virumaa kultuuri ühiskondlikku tähtsust ja teadvustada, et kultuuripärandi hoidmine on ühiskonna arengu eeltingimus, mis mõjutab elanike elukvaliteeti, kultuurilist identiteeti ja majanduslikku arengut Virumaal".

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Naiste Meistriliiga aasta parim mängija

**Naiste Meistriliiga aasta parim mängija** on iga-aastane auhind, mis antakse Naiste Meistriliiga aasta parimale mängijale.

## Võitjad

## Viited
Viinistu rahvamaja

**Viinistu rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Rahvamaja eesotsas on Enno Tikerpalu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Kuusalu valla kodulehel
Vihula rahvamaja

**Vihula rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. 

Rahvamaja juhataja on Vihula Seltsi juhatuse liige Kai Tingas.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Vihula valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vihasoo rahvamaja

**Vihasoo rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Vihasoo külas. Rahvamaja haldab Vihasoo Kultuuriselts. Rahvamaja juhataja on Ingrid Nurmsalu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia

**Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia** on Eesti venelaste organisatsioon, mille kontor asub Tallinnas aadressil Pikk tänav 38-2 asulas. Organisatsiooni eesotsas on Roman Ljagu.

Organisatsioon asutati 2000.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsioonist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing

**Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing** on Viljandi maakonnas  Õisu alevikus tegutsev selts.

Ühingu juures tegutseb naisansambel Vesna.

Ühing asutati 1999.

## Viited

## Välislingid
*Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tallinna Slaavi Kultuuriühing

**Tallinna Slaavi Kultuuriühing** (varem *Slaavi Kultuurideühing*) oli organisatsioon, mis ühendas Tallinnas tegutsevaid Eesti venelaste kultuuriorganisatsioone.

Ühingul on 19 liiget, nende seas MTÜ Naiskoor Slavjanka, Rahvalauluansambel Ljubava, MTÜ Ansambel Cantus, Vene Kooriühing Eestis, Rahvamuusika Harrastajate Ühing Slavutitš.

Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Solovei.

Organisatsioon asutati 17. septembril 1998. See kustutati mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist 2014. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Veljo Tormise Kultuuriselts

**Veljo Tormise Kultuuriselts** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas tegutsev selts. Selts on nimetatud Kuusalu valla aukodaniku ja helilooja Veljo Tormise järgi. Seltsi eesmärk on hoida, taastada, arendada ja tutvustada Kuusalu kihelkonna vaimset ja materiaalset kultuuripärandit. Selts haldab ka Kuusalu rahvamaja.

Selts asutati 1997.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Vee rahvamaja

**Vee rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vee külas. 

Rahvamaja asutati 1894.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võisteldi kahevõistluses 14.–22. veebruarini 2018. Võistlused peeti Alpensia suusahüppekeskuses ja Alpensia murdmaasuusakeskuses.

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on (UTC+9).

## Tulemused

### Normaalmägi + 10 km




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Riike: 16
Olümpiavõitja 2014: Eric Frenzel 
Ametlikud tulemused


### Suur mägi + 10 km




Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Riike: 16
Olümpiavõitja 2014: Jørgen Graabak 
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus
 




Kuupäev: 22. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
Olümpiavõitja 2014:    Magnus Moan  Håvard Klemetsen  Magnus KrogJørgen Graabak
**[https://medias4.fis-ski.com/pdf/2018/NK/4134/2018NK4134ROF.pdf Ametlikud tulemused]** 
Esmalt teegi iga sportlane hüppe suurel 140-meetrisel mäel. Seejärel teisendati iga meeskonna punktide vahe Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks, kusjuures üks punkt oli väärt 1,33 sekundit. Koondised stardivad murdmaasuusatamises, mis on 4 × 5 km teatevõistlus, hüppejärjestuse alusel ning selle võistluse finišis selgus lõplik paremusjärjestus.


## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Pyeongchang 2018 
|-
Vasalemma seltsimaja

**Vasalemma seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma asulas. Seltsimaja haldab Vasalemma valla huvikeskus. Seltsimaja juhataja on Mari Tomp.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vao seltsimaja

**Vao seltsimaja** on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Vao külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Väino Liiva.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vana-Pärnu Kultuurikeskus

**Vana-Pärnu Kultuurikeskus** on kultuurikeskus Pärnus aadressil J. V. Jannseni tänav 39. Kultuurikeskust haldab Vana-Pärnu Kultuuriselts. Kultuurikeskuse juhataja on Silvi Kanošina.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Vanamõisa seltsimaja

**Vanamõisa seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Alliku külas. Seltsimaja juhataja on Katrin Krause.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimaja koduleht
Vanaküla külakeskus

**Vanaküla külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Vanakülas. Külakeskuse juhataja on Helbe Rohtla. Külakeskuses asub ka Vanaküla raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Põlva valla kodulehel
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuldsed Liivad

**Kuldsed Liivad** (bulgaaria keeles Златни пясъци) on mereäärne kuurort Bulgaaria idaranniku põhjaosas Varna linna territooriumil kesklinnast 17 km põhja pool. See on populaarne turismisihtkoht, kus käib palju külastajaid Suurbritanniast, Venemaalt, Skandinaaviast, Prantsusmaalt, Kesk- ja Ida-Euroopast (sh Eestist), Pärsia lahe äärsetest riikidest, Iisraelist ja mujalt.

## Piirkonna ajalugu

Esimesena on seda piirkonda maininud Plinius Vanem, kes kirjeldas seda ala kui mütoloogiliste kääbuste kodu. Piirkond oli suures osas 1950. aastateni asustamata. Kuurordi arendamine algas 1957. aastal ja paari aastakümnega muutus koht kaasaegseks kuurordiks, kus on palju hotelle, villasid, korterelamuid, spaakeskusi, restorane, klubisid, kasiinosid, vaatamisväärsusi, kaubanduskeskusi, spordirajatisi ning ka jahisadam, ratsutuskool ja Aquapolise veepark. 1990. aastatel erastati Kuldsed Liivad ja see meelitas investoreid piirkonda investeerima. 2000. aastatel oli just tänu investeeringutele piirkonna areng märkimisväärne. Esialgse plaani järgi pidi piirkond võimaldama majutuskohti 13 000 inimesele, aga 2007. aastal oli see arv juba 30 000 (Varna Turismikoja andmetel mitu korda suuremgi). Tänapäeval pakub enamik hotelle kõik-hinnas-pakette, kuid tehakse edusamme, et muuta kuurort tipptasemel sihtkohaks.

## Tänapäev

Looduses olevad kuuma mineraalvee allikad ja lopsakad metsad, moodustavad Kuldsete Liivade looduspargi ja Franga platoo, mis muudab linna üheks kõige populaarsemaks turistisihtkohaks Ida-Euroopas. Linn on tunnistatud riigi puhtaimaks kuurordiks, kus on kõige puhtaim kvartsliiv, rohked vanad puud ja looduspargid. Kuldsete Liivade administratsioon seisab vastu nõudmistele ehitada rohkem maanteid ja parkimiskohti, viidates kuurordi perekonnasõbralikkusele, rohelisuse säilitamisele ja jalakäijate heaolule.
Laitmatu ökoloogilise puhtuse säilitamise eest on kuurort pälvinud rahvusvahelise sinise lipu märgi. Keskmine suvine õhutemperatuur ulatub 27 kraadini. Puhas ja rahulik merevesi püsib soe nii päevasel kui ka õhtusel ajal – keskmine veetemperatuur on 24-25 kraadi.

## Viited
Vana-Kariste seltsimaja

**Vana-Kariste seltsimaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas. Asutuse juhataja on Merle Hüva.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Valgjärve külakeskus

**Valgjärve külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Külakeskus asub endisaegse Valgjärve kooli hoones.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Valguta seltsimaja

**Valguta seltsimaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Valguta külas. Seltsimaja eesotsas on huvijuht Merle Vääri.

Valguta Seltsimaja on Rõngu rahvamaja allasutus. Rõngu rahvamaja juhataja on Mari-Liis Vanaisak.

## Viited

[./ https://elvakultuur.ee/rongu-rahvamaja/valguta-seltsimaja/]

## Välislingid
*Elva kultuur veebilehekülg Valguta Seltsimajast
Valgu seltsimaja

**Valgu seltsimaja** on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Valgu külas. Seltsimaja haldab Külaselts Muhv. Seltsimaja eesotsas on Heli Üksik.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Külaseltsi Muhv kodulehel
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bologna pommiplahvatus

**Bologna pommiplahvatus** (itaalia keeles *Strage di Bologna*) oli terrorirünnak Itaalias Bologna linna keskraudteejaamas 2. augustil 1980. Rünnakus hukkus 85 inimest ja vigastada sai üle 200 inimese. See oli rängim rünnak Itaalias pärast Teist maailmasõda. 

Plahvatuse korraldajaks peeti Itaalia neofašistlikku terroriorganisatsiooni Nuclei Armati Rivoluzionari (Relvastatud Revolutsiooniline Tuum), kes on oma seotust pahvatusega eitanud. Välja on pakutud ka palju teisi teooriaid.

2. augustil 1980 kell 10:25 plahvatas Bologna raudteejaama konditsioneeritud ooteruumis pomm. Suvekuumuse tõttu oli ooteruum rahvast täis, kuna tol ajal ei olnud Itaalias õhukonditsioneerid väga levinud. Plahvatuses hävis enamus jaama peahoonest ja lõi esimesel perroonil ootava Ancona-Chiasso rongi rööbastelt välja. Ooteruumi katus kukkus reisijatele peale, mis suurendas ohvrite arvu tunduvalt.

Bologna ei olnud selliseks rünnakuks valmis. Paljud linnaelanikud ja reisijad andsid kannatanutele esmaabi ja aitasid päästa rusude alla lõksu jäänud inimesi. Kuna kannatanute haiglasse viimiseks polnud piisavalt kiirabi- ja muid hädaabiautosid, siis rekvireeriti ka busse (nt linnaliinibuss nr 37), eraautosid ja taksosid.

Järgnenud päevadel toimusid Bologna peaväljakul, Piazza Maggiorel, mitmed meeleavaldused, kus Itaalia valitsusametnikke, kes osalesid 6. augustil 1980 San Petronio basiilikas toimunud matusetalitusel, kritiseeriti tugevalt. Ainsana aplodeeriti Itaalia presidendile Sandro Pertinile, kes saabus rünnakupäeval kell 17.30 helikopteriga Bolognasse ning pidas pisarsilmil reporterite ees kõne: "Mul ei ole sõnu, me seisame vastamisi kõige kuritegelikuma juhtumiga, mis Itaalias on eales toimunud." ("*Non ho parole, siamo di fronte all'impresa più criminale che sia avvenuta in Italia*.")

Järgmisel päeval leidis politsei plahvatuskoha lähedalt metalli- ja plastikutükke. Hiljem tehti kindlaks, et pomm koosnes 23 kilogrammist lõhkeainest: 5 kilogrammist trotüüli ja Composition B segust ja 18 kilogrammist nitroglütseriinist.

Peaminister Francesco Cossiga arvas algselt, et tegu oli õnnetusjuhtumiga, mille käigus plahvatas jaama keldris vana veeboiler, kuid varsti kogunes asitõendeid, et tegu oli terrorirünnakuga. Itaalia Kommunistliku Partei ajaleht L'Unità süüdistas 3. augustil plahvatuse korraldamises neofašiste. Hiljem, spetsiaalsel Senati nõupidamisel toetas Cossiga neofašistide-teooriat, väites, et "erinevalt vasakpoolsest terrorismist, mis ründab riiki selle esindajate kaudu, eelistab must terrorism massimõrva, et külvata paanikat ja impulsiivseid reaktsioone".

Rünnak on inimohvrite arvult Lääne-Euroopas neljas 2004. aasta Madridi rongiplahvatuse, 2015. aasta Pariisi terrorirünnakute ja 2016. aasta Nice'i terroriakti järel.

## Vaata ka

* Šaakal Carlos
* Libaoperatsioon
* Banda della Magliana
* Terrorirünnakute loend
Tee-punapõõsas

**Tee-punapõõsas** (*Aspalathus linearis*) on põõsaliik liblikõieliste sugukonnast.

Taime lehtedest valmistatakse aafrika punast teed (*rooibos*). Lõuna-Aafrikas on tee-punapõõsas olnud populaarne paljude põlvkondade jooksul ning tänapäeval tarvitatakse selle saadusi juba väga paljudes riikides. Tee-punapõõsa värske leht sisaldab palju askorbiinhapet (C-vitamiini). 

1772. aastal tegi Rootsi loodusteadlane Carl Thunberg üleskirjutuse, et "maarahvas tegi teed" taimest, mida on seostatud tee-punapõõsaga. Nimelt olevat kohalikud inimesed roninud mägedesse ja lõiganud tee-punapõõsa taimedelt nõelataolisi lehti. Seejärel olevat need lehekimbud keeratud riidest kottidesse ja veetud eeslitega nõlvadest alla. Enne kui lehed päikese kätte kuivama jäeti, tükeldati need kirvestega ja purustati haamritega. 

Tee-punapõõsas kasvab Cederbergi piirkonnas, mis on väike mägine ala Lõuna-Aafrika lääneosas. Liik kasvab sümbioosis kohalike mikroorganismidega ning varasemad katsed kasvatada seda väljaspool Lõuna-Aafrika piirkonda, näiteks Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Hiinas, on nurjunud. Teadlased spekuleerivad, et kliimamuutused võivad ohustada tulevikus taimeliigi ellujäämist ja tee-punapõõsa tööstuse püsimajäämist. Mõned teadlased väidavad, et temperatuuride tõus ja sademetehulga vähenemine võivad järgmise sajandi jooksul viia taime väljasuremiseni.

## Viited
Indool-3-äädikhape

**Indool-3-äädikhape** (ka **auksiin**) on taime arengut reguleeriv kasvuhormoon, kõige tähtsam auksiinidest. See taime kasvu soodustav aine moodustub taimes endas. 

Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad auksiini, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Samuti moodustub auksiin juure tipus juurekübara all, meristeemi osas. Auksiin põhjustab taime reageerimist keskkonna tingimustele. Taim kasvab tugevaima valgusallika poole, juur kasvab gravitatsiooni mõjul allapoole, kasvamine toimub ümber takistuse. Neid nähtusi nimetatakse tropismiks.

Termin "auksiin" tuleb kreeka keelest (*auxō* – 'suurendan', 'kasvatan').
Juhtraud

**Juhtraud** on torukujuline juhtimismehhanism, mille abil juhitakse jalg- või mootorratast.

Kõnekeeles kasutatakse juhtraua kohta järgmisi nimetusi: **leistang**, **lenkstang** või **lenks**.

## Jalgratta juhtraud
Jalgratta juhtraua küljes on tavaliselt käepidemed, mis lihtsustavad ratta käsitsemist. Jalgratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad rattakell ja rattakorv.

Juhtraud pöörab kahvlit, mille vahel asub esiratas. Juhtraua kuju varieerub, levinumad on kolm varianti:

1. Ülespoole kaarduv juhtraud, mida kasutatakse linnasõidurattal.

2. Allapoole kaarduv juhtraud, mis võimaldab kätele eri asendeid. Aerodünaamilise kehaasendi jaoks võib hoida juhtraua alt kinni, püstisema sõiduasendi jaoks hoitakse pidurikatetest. Selline juhtraud on ergonoomiline (peopesad on suunatud sissepoole käe tavalise puhkeasendi sarnaselt) ja aitab tõusudel kergemini jalgratast juhtida.

3. Sirge või peaaegu sirge juhtraud, mida kasutatakse maastikurattal. See tagab suurema kontrolli esiratta pööramise üle.

## Mootorratta juhtraud
Mootorratta juhtraua küljes on samuti käepidemed, mis lihtsustavad sõiduki juhtimist. Mootorratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad peeglid, gaasi käepide, spidomeeter ja elektroonilised lülitid.

## Vaata ka
*Rool
Proaktiivsus

Adjektiiv, mis koosneb ladina keelest tulenevast eesliitest pro- ja omadussõnast aktiivne.

Proaktiivne  ( (ld activus < agere, perf partits actus tegutsema) • tegev, toimekas.

## Etümoloogia

Esmane  kasutuselevõtt on märgatud 1933. aastal Paul Whiteley ja Gerald Blankforti poolt,  eksperimentaalpsühholoogia valdkonnas. Nende artiklis oli proaktiivne kasutusel tehnilise terminina: proaktiivne hõlbustus ja pidurdus tähistavad eelneva info soodustavat või häirivat mõju uue info omandamisele.

Populaarteaduslikus kontekstis sai sõna laialdasemalt tuntuks 1946. aastal välja antud raamatus „*Man’s Search for Meaning*”, mille autoriks oli Austria päritolu eksistentsialistlik neuropsühhiaater Viktor Emil Frankl.  Autor kasutas sõna *proaktiivne* holokausti kontekstiks, kirjeldamaks  inimest, kes ise vastutab oma elu eest ega otsi ebaõnnestumise põhjuseid välistest asjaoludest või teistest inimestest. Frankl rõhutas, et oluline on julgus, järjekindlus, isiklik vastutus ja teadlik olemine valikute paljususest olenemata olukorrast.

Oma raamatus defineerib Frankl proaktiivset suhtumist kui „vabadust valida oma suhtumist olukordadesse, mis elus ette tulevad“. 

## Kasutusvaldkond

Kirjeldab probleeme ennetavat, ettenägelikku ja tulemusele orienteeritud käitumisviisi. Vastandiks on reaktiivne käitumisviis, mis tegeleb olukorra tagajärgede likvideerimisega ehk reageerimisega juba tekkinud probleemile.

Proaktiivne käitumine on seotud aktiivse tegutsemisega, probleemide ette nägemise ja ära hoidmisega ning kõigi kasulike võimaluste ärakasutamisega enda huvides. See on mõtteviis, mille kohaselt muutuste loomine on inimese enda kätes. Tulevik ei ole ette määratud, vaid sõltub kõikidest meie igapäevastest otsustest.

Eesti Keele Instituudi „Ametniku soovitussõnastik“ nimetab sõna *proaktiivne* ebamäärase sisuga võõrsõnaks, mida on soovitav mõnikord asendada täpsema omasõnaga, näiteks ennetav.

Näiteks: Proaktiivne juhtimisstiil — ettenägelik ja tulevikku vaatav juhtimisstiil

## Viited
Lastekaitse

**Lastekaitse** on laste kaitsmine vägivalla, kuritarvitamise, ärakasutamise ja hooletusse jätmise eest.  

Lastekaitse eesmärgiks on seista laste huvide eest. Igale lapsele peab olema tagatud võimalus hariduse omandamiseks, tervishoiuteenusute kasutamiseks, huviringides osalemiseks ning ka vaba aja veetmiseks.
## Ajalugu
Lastekaitse kui sihipärane tegevus, sai alguse USA-st 1870. aastatel ja levis 1880. aastatel ka mujale maailmas. 
Lastekaitse ühing kasvas välja Ameerika abi andmise seltsi tegevusest, kes tuli Eestile appi eeskätt lastele toidu- ja materiaalse abi pakkumiseks. See andis Eestile tõuke loomaks Eesti Lastekaitse Ühingu. Lisaks andsid lastekaitsega seotud ühingu loomiseks mitmesugused seltsid, näiteks 1905 loodud Tartu Lasteaia Selts, 1906 loodud Eesti Noorsookasvatuse Selts ning mõni kuu hiljem Eestimaa Rahvahariduse Selts.  
## Lastekaitseseadus
Lastekaitseseaduse seletuskirjas on lapse õiguste kaitse seisukohalt välja toodud oluliste dokumentidena järgnevad õigusaktid.  :
*1992. aastal jõustunud Eesti Vabariigi põhiseadus, millega sätestatakse Eestis viibivate isikute põhiõigused, vabadused ja kohustused;
*2010. aastal jõustunud perekonnaseadus, millega sätestatakse muu hulgas sugulusest tulenevad õigused ja kohustused, vanemate ja lapse üldine õigussuhe, vanemate õigused ja kohustused ning lapsendamise ja eestkostega seonduv;
*1993. aastal jõustunud Eesti Vabariigi lastekaitse seadus, milles sätestatakse lapse rahvusvaheliselt tunnustatud õigused, vabadused ja kohustused ning nende kaitse Eesti Vabariigis. 
Lastekaitseseadus on aluseks ka teistele lastekaitset reguleerivatele ja korraldavatele normatiivaktidele.
Eestis kehtivas lastekaitseseaduses on kirja pandud laste kaitsmisega seotud kohustused ja ülesanded, mis on aluseks laste õiguste ja heaolu tagamisel, ning vastutus seaduse rikkumisel. Seadus on kooskõlas laste õiguste konventsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja teiste asjakohaste õigusaktidega (näiteks põhiseadus, perekonnaseadus).
Lastekaitseseaduse väljatöötamise eesmärkideks on seaduse seletuskirja kohaselt lapse huvide kaitse parimal moel, riikliku lastekaitse korralduse väljaarendamine ja riikliku järelevalve tõhustamine ning kohaliku omavalitsuse üksuste lastekaitsetöö kvaliteedi parandamine. 

## Vaata ka
*Lastekaitsepäev

## Viited
Vähemusrahvuste Keskus Radzima

**MTÜ Vähemusrahvuste Keskus Radzima** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti valgevenelaste organisatsioone Eestis.

Liikmed:
*MTÜ Õppe- ja Arengukeskus EV-Razam
*MTÜ Õppe- ja Arengukeskus EVA-Studiorum
*MTÜ Valgevene Kultuuriühing Jalinka
*Valgevene Kultuurihariduslik Mittetulundusühing LAD
*MTÜ Türgi kool.

Ühing asutati 2014.

## Vaata ka
*Eestimaa Valgevenelaste Assotsiatsioon

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Susan Rigetti

**Susan Joy Fowler Rigetti**  (sündinud **Susan Joy Fowler** 1991) on USA tarkvarainsener.

2017. aastal valis Financial Times ta aasta inimeseks.

## Viited

## Välislingid
* Susan Rigetti koduleht
* 
* 
*
Steiermargi karmikarvaline hagijas

**Steiermargi karmikarvaline hagijas** on Austria Steiermargi liidumaalt pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas, et hagija ülesanne jahil on peale haukumisega saagist märku andmise leida haavatud jahisaak rasketes ja mägistes tingimustes.

Käitumise ja iseloomu poolest on ta kirglik, visa ja tugev ning jahil pidevalt haukuv kindlameelne jälituskoer.

## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Steiermargi karmikarvaline hagijas veebisaidil koer.ee
Oliver Hainsalu

**Oliver Hainsalu** (sündinud 28. mail 1993) on eesti vabakutseline ajakirjanik.

2015. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli Kommunikatsiooni instituudi ajakirjanduse bakalaureuseõppe ning 2017. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli televisiooni tootmise magistrantuuri produtsendi suunal. 

2024. aastal koostas ta petitsiooni Tallinna abilinnapea Kristjan Järvani tagandamiseks. Petitsioon kogus vajalikud 3518 häält kokku vähem kui 48 tunniga.

## Viited
Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts

**Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts** on Valga maakonnas tegtsevaid rahvakunsti ja käsitöö organisatsioone ühendav katusorganisatsioon. 

Organisatsioon on Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu liige. Seltsi kontor asub Otepääl. Seltsi juhatuse esimees on Marge Tadolder.

Selts asutati 2005.

Liikmed:
*Aakre Naisseltsing
*Helme Käsitööring
*Karula Naisselts
*Keeni Maanaiste Selts
*Otepää Naisselts
*Puka Naisselts
*Põdrala Naisseltsing
*Mittetulundusühing Karukäpp
*Ann MLT OÜ.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vaivere seltsimaja

**Vaivere seltsimaja** on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Vaivere külas. Seltsimaja eesotsas on Inga Teär.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Simon Dickie

**Simon Charles Dickie** (31. märts 1951 Waverley – 13. detsember 2017 Taupo) oli Uus-Meremaa sõudja, kahekordne olümpiavõitja.

Dickie võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil kuldmedali ja 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis roolijaga kaheksapaadil samuti kuldmedali. 1976. aasta olümpiamängudel Montréalis võitis ta kaheksapaadis pronksmedali.
Buprenorfiinvõõrutus

**Buprenorfiinvõõrutus** on opiaadisõltuvuse ravimise viis juhuks, kui klonidiinvõõrutus ei anna tulemust. Buprenorfiin on opiaadi retseptorite osaline agonist. Ainel on metadooni ja naltreksooni omadused, kuid buprenorfiin on märgatavalt turvalisem, sest see ei põhjusta hingamistegevuse paralüüse. Ravim vähendab võõrutusvaevusi, opioidihimu ja manustatud heroiini eufoorilist toimet. 

Suu kaudu manustatud buprenorfiin metaboliseerub kiiresti, sellest lähtuvalt on ainest loodud sublinguaalne preparaat, mis imendub 5–10 minuti jooksul. Buprenorfiinvõõrutusravi õnnestub kõige soodsamalt juhul, kui buprenorfiini annust astmeliselt vähendatakse. Selline võõrutus sobib inimestele, kellel on suhteliselt lühike opiaadisõltuvuse eellugu. Ravi võib alustada, kui selleks on antud luba ja on tehtud ravivajaduste hindamine. Buprenorfiinravi võib alustada järelevalve all kas ambulatoorselt või statsionaarselt, eeldades, et heroiini manustamisest on möödas vähemalt neli tundi. Kui viimasest metadooni kasutamisest on möödas 24 tundi, võib manustada buprenorfiini. Kui sõltlane on manustanud suures annuses metadooni, võivad tekkida võõrutusvaevused. 

## Võõrutusravi eeldused
Võõrutusravi õnnestumise eeldused:
# isik aktsepteerib eesmärki;
# ta saab lähikonnast piisavalt tuge võõrutuseks;
# ta eemaldub heroiini kasutamist soodustavast keskkonnast;
# võõrutus viiakse läbi tema füüsilist ja psühhosotsiaalset seisundit arvestades;
# peetakse meeles, et liiga kiirel võõrutusel vallanduvat himu aine järele saab vältida, kui anda organismile aega adapteeruda tolerantse langusega. 

## Võõrutus
Võõrutuse lõppstaadiumis võib uuesti tekkida himu aine vastu. Et seda tõrjuda, võib alustada naltreksoonikuuri. Lihtne viis jälgida isiku võõrutusravireaktsioone on opiaadivõõrutuse andmetabeliga. Buprenorfiini manustamise lõpetamisel tuleks patsiendi seisundit jälgida 3–6 kuu jooksul. Kui jälgimise ajal toimub relapseerumine, on põhjendatud suunata isik kiiresti uuele võõrutusravile, kergemaks vahendiks oleks klonidiinaltreaktsioonvõõrutus. 

## Viited
Vadi seltsimaja

**Vadi seltsimaja** on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Vadi külas. Seltsimaja haldab Vadi Muusika-lauluselts Metsakaja.  

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Usbeki Kultuurikeskus Safar

**Usbeki Kultuurikeskus Safar** on Eestis elavaid usbekke ühendav organisatsioon. Organisatsiooni juhataja on Lola Sahhibnazarova.

Organisatsioon asutati 1999.

1998-2014 tegutses organisatsiooni eestvõttel Usbeki pühapäevakool.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsioonist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Urvaste seltsimaja

**Urvaste seltsimaja** on kultuurikeskus Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. Seltsimaja haldab Urvaste Külade Selts. Seltsimaja on 1939. aastal ehitatud koolimaja, kus lõppes õppetöö aastal 2000. Seltsimajas on toimiv külakino ja tunnustatud külaköök, kus muude kogukondlike tegevuste kõrval valmistatakse Urvaste kama.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimaja koduleht
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Uhtna klubi

**Uhtna klubi** on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna külas. 

Klubi asutati 1948.

## Viited

## Välislingid
*Klubist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Üdruma seltsimaja

**Üdruma seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Üdruma külas. Seltsimaja haldab Üdruma Küla Selts. Seltsimaja eesotsas on Vaike Nõu.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Turba kultuurimaja

**Turba kultuurimaja** on kultuurimaja Harju maakonnas Saue vallas Turba asulas. Varem kuulus see Nissi valla kultuurikeskuse koosseisu. Kultuurimaja juhataja oli Kaja Vahar.

## Viited
Tudulinna seltsimaja

**Tudulinna seltsimaja** (enne 2009. aastat *Tudulinna kultuurimaja*) on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Tudulinna asulas.

Seltsimaja asutati 1959.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Toila rahvamaja

**Toila rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Toila alevikus. Rahvamaja eesotsas on Toomas Nõmmiste.

## Vaata ka
*Toila valla spordi- ja kultuurikeskus

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tõhela rahvamaja

**Tõhela rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela külas. Rahvamaja juhataja on Birgit Pere. Rahvamajas on ka Tõhela raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Tõhela küla kodulehel
*Rahvamajast Tõstamaa valla kodulehel
Teedla seltsimaja

**Teedla seltsimaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Teedla külas. Seltsimaja eesotsas on Piret Terve.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rõngu valla kodulehel
Tarvastu käsitöökoda

**Tarvastu käsitöökoda** on hoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla alevikus. Hoone on ühtlasi ka küla kultuurikeskus. Hoonet haldab Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts. Hoone perenaine on Riina Salm.

Hoone avati 2009. Hoone ehitas OÜ Tarvest.

## Viited

## Välislingid
*Käsitöökoja koduleht
Tammneeme külakeskus

**Tammneeme külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas. Külakeskuse tegevjuht on Raivo Kaare.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tiirimetsa seltsimaja

**Tiirimetsa seltsimaja** on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Tiirimetsa külas. Seltsimaja haldab Tiirimetsa Kodukultuuriselts Küünal.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Salme valla kodulehel
Välikaabel

**Välikaabel** on välitingimustes kahepoolseks telefonsideks või sidevõrgu kommunikatsiooniks vajalik elektriline traatliin.

Kerge traatside välikaabel koosneb üldjuhul kahest omavahel kokku keerutatud elektrivoolu juhtivast isolatsiooniga kaetud 2,3&nbsp;mm paksusest soonest, sooned on omakorda kokku keeratud neljast vask- ja kolmest terastraadist, läbimõõduga 0,3&nbsp;mm. Sooned on isoleeritud 0,4–0,5&nbsp;mm paksuse polüetüleenisolatsioonkihiga. Isolatsioonikihile on paigaldatud kapronist (nailon) kaitsekiht, paksusega 0,15&nbsp;mm. 
Näiteks üks kilomeeter mark P-274 välikaablit kaalub 16&nbsp;kg, kaabli tõmbetugevus on 80&nbsp;kg. Kaabli ehituslik pikkus on 500&nbsp;m ± 10&nbsp;m, takistus 500&nbsp;m kohta u 58–62 Ω.

Moderniseeritud kerge välikaabel P-274M erineb P-274-st selle poolest, et isolatsioonikiht on asendatud välikaabli kasutuslikke omadusi tõstva kõrgtihedusliku polüetüleenkihiga HDPE (*High – densiti polyethylene*) paksusega 0,5–0,65&nbsp;mm, selline kaabel vananeb välitingimustes märgatavalt aeglasemalt, seega pikeneb kaabli kasutamisaeg.

Kaablipoolile keritakse tavaliselt 500–1000&nbsp;m välikaablit.

## Välislingid
* Field Wire and field cable techniques
Taikse rahvamaja

**Taikse rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Taikse külas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus.

Rahvamaja ehitati 1964.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Türi kultuurikeskuse kodulehel
Taebla kultuuri- ja spordikeskus

**Taebla kultuuri- ja spordikeskus** on asutus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Taebla asulas. 

Asutus asutati 1977.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis