open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolaus

**Püha Nikolaus** (ka P**ikolaus Myrast**, **püha Nikolai** ja P**ikolai Imetegija**; 270–342) oli Ida-Rooma keisririigi Väike-Aasia poolsaare lõunaküljel asunud Lüükia provintsi Myra linna peapiiskop, kristlik pühak. 

Ajaloolisi andmeid selle pühaku elu kohta säilinud pole, seetõttu katoliku kirikus tema päeva enam ei tähistata. Legendide järgi oli ta rahumeelne, heasüdamlik ja abivalmis inimene ning tulihingeline kristluse levitaja. Oma nimegi on ta saanud sellest, et võitis piiskopina rahva enda poolele (kreeka keeles *nikao* 'võitma' + *laos* 'rahvas'). 

Eestis levis Nikolause kultus keskajal, eriti hansalinnades. Kaks korda aastas, 6. detsembril ja 9. mail, tähistatakse püha Nikolause mälestuspäeva – need on talvine nigulapäev ja kevadine nigulapäev. Õigeusu kirikus on püha Nikolaus üks armastatumaid pühakuid, olles sama tuntud kui Kristus ning neitsi Maarja. On väidetud, et Venemaal pole linna, kus ei leidu temale pühitsetud kirikut või kloostrit. 

Ta oli suur heategija: neitsite, meremeeste, vangide, kaupmeeste, pagarite ja laste kaitsja, kes jagas neile jõuluajal kingitusi. 

Püha Nikolause isik ja legendid on osaliselt olnud eeskujuks jõuluvana tegelaskuju tekkimisele (ingliskeelsetes maades *Santa Claus*, mis tuleneb *Saint Nicolaus*'est).

## Legend
Ühel vaesel mehel oli kolm tütart. Ta ei saanud neile anda kaasavara ega seega neid mehele panna ja otsustas tütred lõbumajja saata, kuigi raske südamega ja selle üle kaeveldes. Nikolaus, kes asjast kuulis, viskas kolmel järjestikusel ööl aknast sisse kolm kullakotti ja päästis tüdrukud. (Lastelegendis on lõbumajaähvardus välja jäetud ning kottide asemel on kolm kuldmünti, mis tüdrukute ahju ääres kuivavate sukkade sisse kukkusid. Siit on tulnud inglise keelt kõnelevate maade jõulusukkade komme).

## Talle pühitsetud kirikud Eestis
Nikolausele on pühitsetud palju keskajal ehitatud kirikuid: Haapsalu toomkirik, linnakirikutest Niguliste kirik Tallinnas ja Pärnu Nikolai kirik, kihelkonnakirikutest Viru-Nigula, Lääne-Nigula, Põltsamaa, Kose ja Kirbla kirik.

Õigeusu kirikutest on temale pühitsetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Kuressaare Püha Nikolai kirik, Kihnu Püha Nikolai kirik, Plaani Püha Nikolai kirik, Puutli Püha Nikolai kirik ja Võõpsu Püha Nikolai kirik; Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik ja Jaama Püha Nikolause kirik, Tallinna Nikolai kirik Vene tänaval ja Koplis Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik.

## Välislingid
Vikisõnastik

**Vikisõnastik** (detsembrini 2009 eesti keeles *Vikisõnaraamat*; inglise keeles **Wiktionary**) on Wikimedia sihtasutuse projekt, mille eesmärk on luua Vikipeedia põhimõtteid järgiv ja sellega kaasas käiv vaba sõnaraamat ühes sõnaseletuste, tõlgete, häälduste, etümoloogiate ning kõige muu juurdekuuluvaga kõikvõimalike keelte tarvis.

Sõnaraamatu eestikeelne osa sai alguse 3. mail 2004 (esimene lehekülg oli *[[:wikt:esmaspäev|esmaspäev]]*). Samas mai algul loodi Vikisõnastikud kõigis keeltes, kus oli olemas ka Vikipeedia ning sellega jõudis eri keeleversioonide arv 143-ni.

2025. aasta jaanuari seisuga oli keeleversioone 171. Neist suurimad olid inglise (8,3 miljonit sisulehekülge), prantsuse (6,5 miljonit), malagassi (ligi 5 miljonit), hiina (ligi 2 miljonit), kreeka (1,5 miljonit), vene (ligi 1,4 miljonit), saksa (ligi 1,2 miljonit) ja kurdikeelne versioon (1 miljon lehekülge).

Eestikeelses versioonis täitus 100 000 artiklit 2. veebruaril 2013. 110 000 artiklit täitus 14. oktoobril 2015. 5. jaanuaril 2022 oli eestikeelses Vikisõnastikus 145 016 märksõna 1520 keeles. 16. oktoobril 2022 täitus 150 000 artiklit.

2025. aasta alguse seisuga on eestikeelne versioon sisulehekülgede arvult 33. kohal (indoneesia ja norra keelte vahel).

2024. aastal külastati Vikisõnastiku eestikeelset versiooni 6,2 miljonit korda. Ingliskeelsel versioonil oli külastusi aga ligi 1,1 miljardit.

## Viited

## Välislingid

* Wiktionary esileht
* Eestikeelne esileht
* Eestikeelse Vikisõnastiku statistika
Heinrich VII (Saksa-Rooma keiser)

**Heinrich VII** (umbes 1275 – 1313) oli esimene Luksemburgi dünastiast pärinev Saksamaa kuningas 1308–1313, alates 1312 ka Saksa-Rooma keiser, esimene pärast Friedrich II, kes oli surnud 58 aastat tagasi. 

Tema poeg Johann von Luksemburg sai 1310 Böömi kuningaks (1310–1346), tolle pojast Karlist sai aga nii Böömi kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser (1346–1378) Karl IV.

Heinrich püüdis taastada keisri tugevat võimu, taasalustades ka võitlust paavstidega. 1313. aastal viibis ta parajasti Itaalias, kus oli minemas karistama oma vasalli, Napoli kuningat, kui ta ootamatult suri.

## Vaata ka
*Luksemburgid
Valgamaa

**Valgamaa** on ajalooline maakond, mis paiknes Liivimaa kubermangus, enamjaolt praeguse Läti aladel ja oli valdavalt lätikeelne. Vaid Valga linn koos lähiümbrusega ning mõned väikesed alad Sooru ja Paju ümbruskonnas kuuluvad praegu Eestile (olid 20. sajandi alguses eesti-läti segaasustusega).

## Valga kreis

Valga maakond (ehk Valga kreis)  (saksa keeles *Walksche Kreis*; vene keeles *Валкский уезд*, läti keeles *Valkas apriņķis*) moodustati 3. juulil 1783. aastal Katariina II otsusega Riia ja Võnnu/Cēsise kreisi osadest. Maakonna 11 kihelkonnast 9 asus täies mahus Läti alal. Vaid kahe kihelkonna – Luke ja Härgmäe – väikesed tükid ulatusid praegusele Eesti alale.
Valgamaa 11 kihelkonda olid järgmised:

*Koivaliina (saksa *Adsel*; läti *Gaujienas draudze*)
*Härgmäe (*Ermes*; *Ērģemes draudze*)
*Luke (*Luhde*; *Lugažu draudze*)
*Aluliina (*Marienburg*; *Alūksnes draudze*) (filiaal *Seltinghof* *Zeltiņmuižas draudze*)
*Apekalns (*Oppekaln*; *Apukalna draudze*)
*Palsmane-Aumeisteri (*Palzmar-Serbigal*; *Palsmanes un Aumeistera draudze*)
*Gulbene (*Schwanenburg*; *Gulbenes draudze*) (filiaal *Aahof*; *Lejasciema draudze*)
*Smiltene (*Smilten*; *Smiltenes draudze*)
*Tirza-Velēna (*Tirzen-Wellan*; *Tirza-Velēnas draudze*)
*Trikāta (*Trikaten*; *Trikātes draudze*)
*Ēvele (*Wolfahrt*; *Ēveles draudze*).

## Valga maakond

Eesti ja Läti iseseisvumise järel, 1920. aastal, mil piir Eesti ja Läti rahvusriikide vahel oli kindlaks määratud, loodi 6. septembril Eesti poolele praktiliselt uus Valga maakond. Vaid Valga linn koos tühise ümbrusega pärines selles vanast, peamiselt lätikeelsest Valga maakonnast. Ülejäänud maakond moodustati Tartumaa, Viljandimaa ja Võrumaa Valga-lähedastest osadest (Sangaste kihelkond, Helme kihelkond, Karula kihelkond jt).

## Valga rajoon

Valga maakond kaotati 1950. aastal, kui Eesti haldusjaotuse üksusteks said rajoonid. Praeguse Valga maakonna piirid erinevad ka 1920. aastate piiridest.
## Vaata ka
*Valga rajoon
*Valka rajoon

## Viited

## Kirjandus
*Valgamaa : maadeteaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus.Toimetaja: August Tammekann, Edgar Kant, Artur Luha, Autor: Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond, 1932

## Välislingid
* Maakonna ajaloost Valga muuseumi lehel
*Jakob Benjamin Fischer: Versuch einer Naturgeschichte von Livland, 1791 (Valga Kreisi geograafiast)  lk 67-71 (saksa k.)
Lita Ford

**Lita Rossana Ford** (sündinud 19. septembril 1958 Londonis) on ameerika *[[heavy metal]]*'i laulja, kelle hiilgeajad jäävad 1980. aastatesse.

Olles 16-aastane, liitus ansambliga "The Runaways". Pärast ansambli lagunemist 1979. aastal jätkas soolokarjääri.

## Albumid
*"Out for Blood" (1983)
*"Dancin' on the Edge" (1984)
*"Lita" (1988)
*"Stiletto" (1990)
*"Dangerous Curves" (1991)
*"The Best of Lita Ford" (1992)
*"Greatest Hits" (1993)
*"Black" (1994)
*"Greatest Hits Live!" (2000)
*"Kiss Me Deadly" (2001)
*"Wicked Wonderland" (2009)
*"Living Like a Runaway"  (2012)

## Isiklikku
Lita Ford oli abielus W.A.S.P.i liikme Chris Holmesiga (1986–1992).
Geolingvistika

**Geolingvistika** on keeleteaduse haru, mis tegeleb erinevates geograafilistes piirkondades räägitavate keelte ja dialektide uurimisega.

Geolingvistikat nimetatakse vahel ka **territoriaalseks lingvistikaks** või **keelegeograafiaks**.

## Vaata ka
*keeledemograafia
*ökolingvistika
Maarja kirik

**Maarja kirik** (ka **Püha Neitsi Maarja kirik**), inglise keeles **St. Mary's Church**, prantsuse keeles **Église Sainte-Marie**, saksa keeles **Marienkirchen**  (ka **Sankt-Marien-Kirchen**), soome keeles **Pyhän Marian kirkko** (ka **Marian kirkko**, **Mariankirkko** või **Maarian kirkko**), vene keeles **Церковь Святой Марии** on mitme Jeesuse emale Maarjale pühitsetud kiriku nimi:

## Eesti
*Ambla Püha Neitsi Maarja kirik
*Anseküla Maarja kirik
*Helme Maarja kirik
*Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kirik
*Karula Maarja kirik
*Kursi Maarja kirik
*Loksa Püha Neitsi Maarja kirik
*Märjamaa Maarja kirik
*Nissi Maarja kirik
*Otepää Maarja kirik
*Paistu Maarja kirik
*Põlva Püha Neitsi Maarja kirik
*Pöide Maarja kirik
*Rõuge Maarja kirik
*Tartu Maarja kirik
*Tartu vana Maarja kirik (hävis Põhjasõjas)
*Torma Maarja kirik
*Tõstamaa Maarja kirik
*Vigala Maarja kirik

## Soome
*Maria kirik Haminas

## Venemaa
*Pyhä Maria kirik Peterburis

## [[Suurbritannia|Ühendkuningriik]]
* St. Mary kirik Inglismaal Wighti saarel Bradingus
* St. Mary kirik Inglismaal Wighti saarel Brighstone
* St. Mary kirik Inglismaal Wighti saarel Brookis
* St. Mary kirik Inglismaal Wighti saarel Carisbrooke

## Vaata ka
*Maarja-Magdaleena kirik (täpsustus)
*Maria kirik
Ookeani keskahelik

**Ookeani keskahelik** on vulkaaniline mäeahelik, mis läbib Atlandi ja India ookeani ning Vaikse ookeani lõunaosa.

Ookeani keskaheliku kogupikkus on 84 000&nbsp;km, olles seega kaugelt kõige pikem mäeahelik planeedil Maa.

Ookeani keskahelik pole mitte alati asunud ookeani keskosas. Nimetus tuleb sellest, et kõigepealt avastati ta Atlandi ookeanist, mida ta tõepoolest enam-vähem poolitab. Siis nimetati see Atlandi ookeani keskahelikuks, mida Atlandi ookeanis paiknev osa ookeani keskahelikust kannab siiani.

Ookeani keskahelikud on hiiglaslikud riftivööndid, seal toodetakse pidevalt uut ookeanilist maakoort, mis hävib uuesti subduktsioonivööndites. Seetõttu on ookeani keskahelik piltlikult öeldes hiiglasliku konveieri üks osa.

Ookeani keskahelik on seismiliselt aktiivne piirkond. Aktiivsed on nad ka vulkaaniliselt, kuid paiknemise tõttu merepõhjas ei ole seda tüüpi vulkanism laiemale avalikkusele kuigi tuntud. Erandiks on näiteks Islandi saar, mis asub täpselt ookeani keskaheliku ja samas ka kuuma täpi kohal, mistõttu on seal võimalus jälgida "ookeanipõhja" laienemist kuival maal.

Ookeani keskaheliku kõrgus merepõhjast on 1...3&nbsp;km ning laius umbes 1500&nbsp;km. Seega on nõlva kalle suhteliselt lauge ning jääks inimsilmale praktiliselt märkamatuks. Esile tuleb ta vaid kui suuremõõtmeline, globaalne geoloogiline struktuur.

Kivimiliselt koosnevad ookeani keskahelikud peaaegu eranditult basaldist. Petroloogias nimetatakse ookeani keskahelikule tüüpilist basalti MORB-iks (*mid-ocean ridge basalt*).

Ookeani keskaheliku avastamine 1950. aastatel sillutas teed laamtektoonika teooriale, mis pani aluse tänapäevasele geoloogiale.

## Vaata ka
* Merepõhja pinnavormide loend
Jaani kirik

**Jaani kirik** on mitme kiriku nimi. Enamasti on need kirikud pühitsetud Ristija Johannesele, kuid Haapsalu, Kanepi, Suure-Jaani, Taagepera, Tallinna, Tartu ja Valga kirikud on pühitsetud evangelist Johannesele ning Saaremaa Jaani kirik Johannes Almuseandjale.

*Haapsalu Jaani kirik
* Cēsise Jaani kirik
*Kanepi Jaani kirik
*Narva Jaani kirik aastatel 1734–1944 ehk Narva Ristija Johannese kirik ehk Narva Rootsi Toomkirik
*Peterburi Jaani kirik (vene Церковь Святого Апостола Иоанна)
*Pindi Jaani kirik
*Riia Jaani kirik (läti Rīgas Svētā Jāņa baznīca lv)
*Saaremaa Jaani kirik
*Taagepera Jaani kirik
*Tallinna Jaani kirik
*Tartu Jaani kirik
*Valga Jaani kirik
*Viljandi Jaani kirik
*Pärnu Jaani kirik

## Vaata ka
*Kärdla Ristija Johannese kirik, mõnel pool ka Kärdla Jaani kirik

*Harju-Jaani kirik
*Järva-Jaani kirik
*Suure-Jaani kirik
*Kolga-Jaani kirik
*Meeksi Ristija Johannese kirik
*Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik
*Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik

## Viited
Aruküla (täpsustus)

**Aruküla** on mitme Eesti koha nimi.
* **[[Aruküla (Raasiku)|Aruküla]]** – alevik Harju maakonnas Raasiku vallas.
* **[[Aruküla (Hiiumaa)|Aruküla]]** – küla Hiiumaal Hiiumaa vallas.
* **[[Aruküla (Lüganuse)|Aruküla]]** – küla Ida-Virumaal Lüganuse vallas.
* **[[Aruküla (Alutaguse)|Aruküla]]** – küla Ida-Virumaal Alutaguse vallas.
* **[[Aruküla (Koeru)|Aruküla]]** – küla Järvamaal Järva vallas.
* **[[Aruküla (Vinni)|Aruküla]]** – küla Lääne-Virumaal Vinni vallas.
* **[[Aruküla (Lääneranna)|Aruküla]]** – küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
* **[[Aruküla (Märjamaa)|Aruküla]]** – küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Aruküla (Tartu)|Aruküla]]** – endine küla Tartumaal Tartu valla ja Tartu linna piiril.
* **[[Aruküla (Tuhalaane)|Aruküla]]** – endine küla Viljandimaal Tuhalaane vallas
* **[[Aruküla (Põltsamaa)|Aruküla]]** – paik Jõgevamaal Põltsamaa vallas
* **Aruküla** – Pärnu maakonnas asuva (varem Lääne maakonnas Lihula vallas asunud) Rootsi-Aruküla nimi kuni 2017. aastani.
* **Aruküla** on ka Muksi küla nimevariant.

Mõisad:
*Aruküla mõis – mõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal.
*Aruküla mõis – mõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

Mõisted, mis sisaldavad nimetust *Aruküla*:
*Aruküla hiidrahn – teise nimega Hellamaa kivi asub Arukülas Raasiku vallas 
*Aruküla jõgi – Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi.
*Aruküla lade – regionaalne kronostratigraafiline üksus, mille stratotüübiks on Aruküla koopad. 
*Aruküla koopad – endise Tartu valla ja Tartu linna piiril olnud küla maadel asuvad liivakivikoopad.
**Aruküla koobaste kaitseala

## Vaata ka
*Aruküla vald
Dešifreerimine

**Dešifreerimine** (prantsuse keeles *déchiffrer*) on tegevus, mille käigus šifreeritud info muudetakse arusaadavaks.

Mõnikord mõeldakse **dešifreerimise** all tundmatute või vähetuntud kirjamärkide väljalugemist.
Šifreerimine

**Šifreerimine** on tegevus, mille käigus info muudetakse arusaamatuks neile, kelle eest seda varjata püütakse.

Üks võimalus teksti šifreerimiseks on kirjamärkide asendamine tähtedega, numbritega või nende kombinatsioonidega, kasutades teatud koodi (šifrit). Näiteks sõna "kuu" võib šifreerimisel omandada kuju "kk ol ol" või "255" vms.

## Dešifreerimine

Dešifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse olemasolevate parameetrite ja reeglite alusel arusaadavaks tekstiks ning informatsiooniks.

## Vaata ka
*krüpteerimine, dekrüpteerimine
*Caesari nihe

## Välislingid
*Mobiilikõnede tippkrüpteering lõhuti vähem kui kahe tunniga!, www.FORTE.ee , 18. jaanuar 2010
*BlackBerry – luurajate luupainaja, Delfi, 9. august 2010
* 16. juuni 2011, Ekspert: Skype'i lähtekoodid ei võimalda FSB-l pealt kuulata, http://uudised.err.ee
2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised

**2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised** olid Saksamaa Liidupäeva valimised, mis toimusid 22. septembril 2002.

## Eellugu
Valimiste eel ründas CDU-CSU SPD-roheliste valitsust peamiselt majanduse osas, mis oli languses telekomide krahhi ja euro kasutuselevõtu tõttu, lisaks keskendus CDU-CSU pereväärtustele ja maksude kärpimisele. Valimiste eel juhtis küsitlustes CDU-CSU, kandidaadiks oli Baieri liidumaa peaminister Edmund Stoiber.

Kuid vaekausi kallutasid ametis oleva punarohelise koalitsiooni kasuks SPD ja roheliste vastasus Iraagi invasioonile, meedia tähelepanu CDU rahastamisskandaalile, liidukantsler Gerhard Schröderi populaarsus võrreldes Stoiberiga, viimaks ka Schröderi kiire reageering augustis Ida-Saksamaal toimunud üleujutustele, samal ajal kui Stoiber oli puhkusel ja reageeris neile suhteliselt hilja.

## Valimistulemus
**Valijaskond kokku**: 61 432 868**Valimisaktiivsus:** 79,08% ehk 48 582 761

Liidumaade kaupa jagunesid kohad järgmiselt:

Tegu oli Saksamaa kõige tasavägisemate valimistega - SPD jäi peale CDU/CSU üle vaid 3 kohaga ja ligi 6000 häälega. Kuigi SPD kaotas palju hääli endistel Lääne-Saksamaa liidumaadel, võitsid nad hääli juurde Ida-Saksamaal, eriti kuna PDS jäi alla 5% valimiskünnise ega võitnud ka kolme kohalikku mandaati ja seega proportsionaalsele mandaatide jagamisele ei kvalifitseerunud, nõnda võitiski ainult kaks kohalikku mandaati Berliinis.

Parempopulistlikud parteid jäid alla 1 protsendi - Vabariiklased olid 25. märtsil 2001. aastal Baden-Württembergi liidumaa maapäevast välja langenud, kuid aasta enne föderaalvalimisi oli 11. septembri terrorirünnakute järel Hamburgi parlamendis kohtunik Ronald Schilli loodud uus Schilli partei saanud 19.4% häältest.

Pärast valimisi jätkas sotsiaaldemokraatide ja roheliste valitsusliit, mis kaotas küll kohti, kuid säilitas neljakohalise enamuse. Liidukantsleri ametit jätkas Gerhard Schröder.

## Vaata ka
*2005. aasta Saksamaa parlamendivalimised
Vulkaaniline plokk

**Vulkaaniline plokk** ehk **vulkaaniline kild** on vulkaanist väljapaiskunud ja tahke kehana maapinnale langenud nurgeline kivi, mille läbimõõt ületab 64&nbsp;mm.

Vulkaaniline kild kuulub püroklastide hulka.

Vulkaaniline kild on tahke keha juba vulkaanist väljalendamise hetkel. See eristab teda ümarama kujuga vulkaanilisest pommist.

## Vaata ka
*Vulkaaniline pomm
Aruküla Põhikool

**Aruküla Põhikool** on põhikool Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla alevikus aadressil Põllu 5. 

Aruküla Põhikooli direktor on Avo Möls.

Aruküla Põhikool on valla neljast koolist suurim, koolis on 21 klassikomplekti, kokku 414 õpilast. Koolis töötab 54 inimest, neist pedagooge 32.

Koolil on oma raamatukogu, söökla, võimla ja staadion.

Aastatel 2004–2007 andis Aruküla ajakirjandushuvilisi noori koondanud noorteühendus Aruküla Uudised välja Aruküla Põhikooli ajalehte Aruküla Kooli Uudised 

Koolis korraldatakse ka suuri ülearukülalisi üritusi, näiteks ehitatakse koostöös MTÜ Aruküla Kultuuriseltsiga igal aastal Aruküla lumelinna. Samuti on üks koolile omapärane üritus Aruküla kooli mäng, kus võistlevad klassid õpetajate määratud ülesannetes. 

Koolis ilmus ajaleht "Aruküla kooli uudised", mida andis välja Ühendus andis  välja Aruküla Põhikooli ajalehte. 

Võõrkeeled: inglise keel A-keelena, vene või hispaania keel B-keelena.

## Ajalugu
*1862 – külakoolimaja Kulli tee ääres
*1872 – kihelkonnakool Aruküla lähedal Vene õigeusu kiriku kõrval
*1921 – Aruküla Algkool viidi üle Baranoffidele kuulunud Aruküla mõisa peahoonesse, kus see tegutses kuni 1978. aastani

*1960 – kool muudeti 8-klassiliseks. Direktor Evi Eelrand, õpilasi 180–200 ringis
*1975 – Põllu tänavale märgiti maha uue koolihoone asukoht
*1978 – algas õppetöö uues, Põllu tänava koolimajas, kus õpilasi oli juba ligi 300
*1985 – algklassid asusid Aruküla lasteaia ruumidesse
*1988 – kool muudeti 9-klassiliseks
*1992 – kooli nimeks sai Aruküla Põhikool

## Viited

## Välislingid
* Aruküla Põhikooli koduleht
Vennaskond. Millennium

**"Vennaskond. Millennium"** on muusikafilm ansamblist Vennaskond. 

Film valmis 1998. aastal. 

Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky, stsenaristid Tõnu Karro, Tõnu Trubetsky ja Sandra Heidov. 

Peategelased on Tõnu Trubetsky, Anti Pathique, Allan Vainola ja Kaspar Jancis. Filmis esinevad veel Mait Vaik, Alar Aigro, Ülari Ollik, Camille Camille, Hindrek Heibre, Rainis Kingu, Kristjan Mäeots, Maret Pärnamets, Reginleif Trubetsky, Teet Tibar, Tamur Marjasoo, Meelis Tauk, Andrus Konotopski, Indrek Tamm, Margus Jõemägi, Juhan Ulfsak, Merle Teinemaa, Riho Baumann, Jaak Joala, Kristi Luik, Marko Tamjärv ja Marko Mägi. 

Teksti loeb Aarne Üksküla. 

Filmis on kasutatud teiste seas Vladimir Voronovi, Andres Suurevälja, Viktor Koškini, Heldur Eltermaa, Ain Lepa, Veiko Taluste, Leo Saare, Rita Amelkina ja Ilona Vammuse filmitud.
Selle monteerisid kokku Hendrik Reindla ja Rainer Kask.

Filmi pikkus on 90 minutit. 

Filmi produtsent on Mati Sepping. 

Film valmis firmade Faama Film, Eesti Tõsielufilm ja Trubetsky Pictures koostöös.

## Kirjandus
*Marek Kallin. "Vennaskond" üle "Singer-Vingeri". – Teater. Muusika. Kino, nr  1, 2000.

## Välislingid
*Marek Kallin, “Vennaskond” üle “Singer-Vingeri”
*Esikülje uudised
Gonosoom

**Gonosoom** ehk **sugukromosoom** (inglise keeles *gonosome*) on kromosoom, mille olemasolu või arv on eri sugupooltel liigiomaselt erinev; gonosoomid määravad sügoodi geneetilise (kromosoomse) soo. 

Enamikul loomadel ja osal taimedel on kromosoomistikus üks paar gonosoome, mida tähistatakse tähtedega (X ja Y või Z ja W). XY-soomääramistüüp on kindlaks tehtud inimesel ja teistel imetajatel, samuti äädikakärbsel, ZW-soomääramissüsteem aga peamiselt lindudel, ka mõningatel putukatel (liblikatel) ja mõnedel roomajatel.
 
Imetajatel (sealhulgas inimesel) määrab isendi soo Y-kromosoomi olemasolu (isane) või selle kromosoomi puudumine (emane). Seega on emasel sugukromosoomid XX ja isasel XY.

ZW-soomääramissüsteemis on emastel kaks erinevat kromosoomi (WZ) ja isastel kaks sarnast kromosoomi ehk homoloogilised kromosoomid (ZZ).

See sugukromosoom, mis esineb mõlemal sugupoolel (X või Z), sisaldab mitmesuguseid vegetatiivseid tunnuseid määravaid geene. See gonosoom, mis ei esine (Y või W) mõlemal sugupoolel, sisaldab tavaliselt märksa vähem geene. Näiteks on Y-kromosoomi sugumäärav funktsioon seotud ainult ühe geeniga – testiste kujunemist määravat tegurit (TDF) määrava geeniga (SRY geen). Samas on teada, et Y-kromosoom sisaldab ka vegetatiivseid geene, näiteks kolmes korduses RPS4Y geeni, mis kodeerib ribosoomivalke.

Sugupoolt, millel on ühesuguste gonosoomide paar, nimetatakse homogameetseks (emasimetajad ja isaslinnud), erinevate gonosoomide paariga sugupoolt nimetatakse aga heterogameetseks (isasimetajad ja emaslinnud). 

Peale nende kahe süsteemi esineb ka muid soomääramissüsteeme, kus konkreetsed sugukromosoomid puuduvad. Enamikul taimedel pole sugukromosoome ja selle tõttu on need taimed hermafrodiitsed. Erandiks on mõned kahekojalised liigid, millel on avastatud sugukromosoomidega sarnased kromosoomid. Näiteks pusurohul (*Silene latifolia*) on kirjeldatud XY-süsteemi sugukromosoomid ja hõlmikpuul (*Ginkgo biloba*) WZ-süsteemi sugukromosoomid.

Osal selgroogsetest määrab soo väliskeskkonna temperatuur, see on iseloomulik näiteks kilpkonnadele ja krokodillidele. Kiletiivalistel on sugu määratud organismi kromosoomide kordsusega (ploidsusega). Diploidsest embrüost (viljastatud munarakust) areneb emane mesilane (kas siis emamesilane või töömesilane) ja haploidsest embrüost (viljastamata munarakust) areneb isane mesilane ehk lesk.

## Vaata ka
*Autosoom

## Viited
Raasiku valla lipp

**Raasiku valla lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla  lipp.

Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, normaalmõõtmed on 105X105 cm. 

Põiki lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka poolitatud valge-rohelise kanga ülemisel valgel väljal on roheline mänd.

## Lipu kasutamine
#Lipp heisatakse alaliselt Raasiku vallavalitsuse hoone ees asuvas lipuvardas. 
#Valla lipu ja vapi kasutamise täpsema korra kehtestab volikogu. 

## Vaata ka
*Raasiku valla vapp

## Välislingid
*Raadiku valla sümboolika valla kodulehel
*Raadiku valla sümboolika riigikantselei kodulehel
Raasiku valla vapp

**Raasiku valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla vapp.

Vapp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult poolitatud hõbe-rohelise kilbi ülemisel hõbedasel väljal on roheline mänd.

## Vaata ka
*Raasiku valla lipp

## Välislingid
*Raasiku valla sümboolika valla kodulehel
*Raasiku valla sümboolika riigikantselei kodulehel
MUD

:*See artikkel on arvutimängust. Teisi tähendusi vaata artiklist [[mud (täpsustus)]].*

**MUD** (inglise keeles **Multi-User Dungeon**; kõnekeeles ka *muda*) on tekstipõhine mitme mängija internetimängude liik, mis ühendab rollimänge, "hack and slash"-stiilis mänge ja jututube. Mängimiseks kasutatakse üldjuhul kas telneti klienti või mõnd muud tekstipõhist programmi, leidub ka brauseripõhiseid rakendusi. Mängijad loevad ruumide, objektide, sündmuste, teiste tegelaste (nende hulgas arvuti juhitud tegelaste ehk NPC'de) jne kirjeldusi virtuaalmaailmas. Suhtlus teiste tegelaste ja ümbrusega toimub inimkeelt meenutavaid, tavaliselt ingliskeelseid käske sisestades.

Akronüümi MUD tähenduse kohta on mitu arvamust, kolm peamist nendest on *Multi-User Dungeon*, *Multi-User Dimension*, ja *Multi-User Domain*. Arvatavasti oli esialgne variant *Multi-User Dungeon*, kuna esimene MUD oli mitmikmängija versioon PDP-10 mängust Dungeon.

MUDid olid eriti populaarsed 1990. aastate alguses, enne graafiliste mängude loomist ja nende algusajal. Tänapäeval on nende populaarsus vähenenud, kuid tänini on säilinud mitmed tol ajal loodud mängud. Mitmes suhtes olid MUDid moodsate MMORPG-de eelkäijad.

Ehkki mõnedki tuntumad MUDid põhinevad kirjandusest või filmist tuntud fantaasiamaailmadel (nt MUME põhineb J. R. R. Tolkieni teostel), segunevad enamikus MUDidest eri teoste, ulmestiilide ja ajastute motiivid. Suuremas osas MUDidest harrastatakse suuremal või vähemal määral rollimängu, kus mängijad kehastuvad oma tegelasteks, püüavad käituda ja kõnelda rollisiseselt. Samas on paljudes mängudes on vähemalt sama olulised ka seiklused, võitlus vaenulike tegelaskujudega ja ülesannete lahendamine. MUDid on mõjutanud tugevalt nii fantaasiapõhiseid kui ka arvutirollimänge, samuti ulmekirjandust ja -filme.

MUDe on kasutatud muukski otstarbeks peale mängimise, kuna olemuselt on need jututubade sarnased kommunikatsioonivahendid. Näiteks on mudasid loodud teadusuuringute tarbeks. Ka MUDe endid on teaduslikult uuritud, keskendudes peamiselt mängijate psühholoogiale ja kommunikatsioonile.

## Välislingid
* Mudconnect, MUD-tüüpi mängude portaal
* Stonia, üks esimesi eesti MUDe
* Ranka MUD, Stonia MUD'i õpetusleht
* MUME, Sõrmuste isanda teemaline, ka Eestis populaarne MUD
* Discworld MUD, Kettamaailma-teemaline MUD
Bänd

**Bändiks** nimetatakse levimuusikat (eriti rokk- või popmuusikat) esitavat orkestrit või ansamblit. Tüüpilise bändi kõlakoosluse moodustavad meloodia (võib esitada vokaalsolist, soolokitarr või muu sooloinstrument, klahvpill), harmoonia (võib esitada rütmikitarr, klahvpill), bass (tavaliselt basskitarr) ja rütmisaade (trummikomplekt, muud löökpillid). Sõltuvalt bändi koosseisust või taotlustest võib mõni neist kõlakomponentidest ka puududa või neid lisatakse elektrooniliselt.

## Vaata ka
*Bigbänd
Raagremmelgas

**Raagremmelgas** (*Salix caprea*) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv heitlehine puu või põõsas.

## Nimetus

Raagremmelga teaduslik liiginimi *caprea* tuleb kodukitse ladinakeelsest nimetusest *capra*, nii et sõnasõnalises mõttes nimetatakse seda ladina keeles kitsepajuks. Lambad ja kitsed armastavad selle puu lehti süüa.

Kuni keskajani ei tehtud paljudel pajuliikidel vahet. Esimene teadaolev joonistus, millel on teadlikult raagremmelgat kujutatud, pärineb Hieronymus Bocki 1546. aasta raamatust "Herbaarium". Selles on joonistus raagremmelgat söövast kitsest ja see võis mõjutada Carl von Linnéd, kui ta esimesena raagremmelgat teaduslikult kirjeldades sellele ladinakeelse nime valis.

Raagremmelga rahvapärane nimetus on *laanepaju*, sest see on ainus paju, mis metsas teiste puudega võidu kasvada suudab.

## Levila

Raagremmelga levila hõlmab Euroopa, Kesk-Aasia ja Loode-Aafrika ning osalevila Kaug-Ida. Eestis on raagremmelgas pärismaine.

## Kirjeldus

Raagremmelgas kasvab enamasti 10–20 meetri kõrguseks puuks, mõnikord jääb ka põõsakõrguseks. Tema lehed on laiovaalsed, 3–8 paari külgroodudega.

Raagremmelgas on Eesti paarikümnest pajuliigist kõige varajasem õitseja. Õitsemise ajal pole puu veel lehtinud . Raagremmelgas on putuktolmleja ning põhiliselt tolmeldavad teda mesilased ja kimalased. Ta on Eesti kõige varajasem meetaim ja sellepärast sobib teda kasvatada mesitarude läheduses.

Puu võra on suur, tüvi peenike ja okslik. Teiste puude varjus raagremmelgas hukkub ja soodsateski oludes ei ela ta üle 40–50 aasta. Ta talub varju teistest lehtpuudest paremini ja on nooruses kiire kasvuga. Raiesmikel on ta üks esimesi taimi, kes võsast puuks sirgub, ja kahel esimesel aastakümnel on ta raiesmiku kõige kõrgem taim, aga kolmandal annab esikoha käest. Temast ei saa metsas kunagi valitsevat liiki, rääkimata puhtpuistust.

Erinevalt teistest pajudest ei saa raagremmelgat paljundada pistvaiadega. Äärmisel juhul saab nii paljundada raagremmelga hübriide. Kõik Eestis kasvavad pajuliigid moodustavad üksteisega hübriide.

## Kasutamine

Palki remmelgast ei saa ja tema puit pole kvaliteetne. Teiste puude raieküpsuse saabudes on raagremmelgad juba surnud. Nende asemele jäävad metsa tühimikud. Seetõttu harvendatakse remmelgad majandusmetsast juba noorte puudena välja. Seevastu kui tahetakse kujundada häiludega, liigirikast ja erivanuste puudega metsa, tuleb raagremmelgas kasvama jätta.

Nagu enamik pajusid, kinnistab ka raagremmelgas hästi pinnast. Teisi pajusid kasutatakse pigem veekogude kallaste ja lahtiste liivade kinnistajana, aga raagremmelgat pigem järskude kallakute kinnistajana.

Raagremmelga koor sisaldab keskmiselt 16,5%, maksimaalselt 21% tanniine. Seda kasutatakse parkainete tootmiseks, samuti saadakse koorest musta värvi.

## Ökoloogia

Raagremmelga kuivanud peentel tüvedel kasvab õhukeste hallikaspunaste kübaratega torikseen pajukakk (*Daedaleopsis confragosa*).

## Viited

## Välislingid

*
Ott Arder

**Ott Arder** (26. veebruar 1950 Tallinn – 26. juuni 2004 Kassari) oli eesti luuletaja, lastekirjanik ja tõlkija.

Ta oli Harri Lehiste Kodanik Männikese lugude tegelase Otu prototüüp.

Ott Arder leiti surnult 26. juunil 2004 Kassari supelrannast.

## Looming
Arder debüteeris 1973. aastal ajakirjas Noorus lühijutuga "Kodanik Arved Asi juhtum". Ta oli paljude populaarsete laulutekstide autor, kirjutas tekste tele- ja teatrilavastustele. Kuulus 1980. aastatel kirjandusrühmitusse Närbujad. 

Ta tõlkis ilukirjandust eri keeltest ning aitas ka teiste tõlkijate tööle kaasa, tõlkides proosateostes sisalduvaid värsse. Tema tõlgitud autorite hulka kuuluvad Sergei Dovlatov, Carl Michael Bellman, Kari Hotakainen, Venedikt Jerofejev, Arkadi Gaidar, Vladimir Sorokin, Robert Burns, Zacharias Topelius, Roald Dahl jpt.
### Lasteraamatud ja luulekogud
*"Bumerang" (1980) 
*"Üks kõiksus" (1982)
*"Koer poiss sõitis jänest" (1982)
*"Mine metsa" (1986)
*"Tasakaalukeeled" (1988)
*"Valge raamat" (1989)
*"Tähetolgus. Tähe(d) tolmus" (2001)
*"Metsapoolne" (2002)
*"Puupeatus" (2004)
*"Luule sünnib kus sünnib kui sünnib" (valikkogu, koostanud Leelo Tungal, 2006)
*"Koer poiss" (valikkogu, koostanud Maria Ader, 2006)
*"Igavene eesel" (Ott Arderi ja Henno Käo pildid; 1996)
*"Ott otsib karuoblikat" (2010)

### Tõlkeid
*"Juko jutud" (Uluro Ado; 1978)
*"Muinasjutt sõjasaladusest, väikemees Kibaltšišist ja vaikimistõotusest" (Arkadi Gaidar; 1978)
*"Fredmani epistlid & laulud" (Carl Michael Bellman; tõlgitud koos Mati Sirkeliga; 1993)
*"Viimane raamat. Poslednjaja kniga" (Viktor Krivulin; 1996)
*"Moskva-Petuški" (Venedikt Jerofejev; 2000)
*"Lasteraamat" (Kari Hotakainen; 2001)
*"Psühhopaadi märkmed" (ainult värsid; Venedikt Jerofejev; 2001)
*"Sinine pekk" (ainult värsid; Vladimir Sorokin; 2002)
*"Charlie ja šokolaadivabrik" (ainult värsid; Roald Dahl; 2002)
*"Krestomaatia" (Raul Meel, Ilja Sundelevitš; 2003)
*"Vanad tädid enam ei mune" (I osa) (Mark Levengood, Unni Lindell; 2003)
### Laulutekstid lavastustele
*"Lumekuninganna"
*"Saabastega kass"

## Liikmesus
*1990 Eesti Kirjanike Liit

## Tunnustus
*1989 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Valge raamat", kunstnik Priit Pärn)

## Isiklikku
Ott Arderi vanaisa (Arpád Arderi isa) oli Aleksander Arder. Ott Arderi isapoolne vanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988).

Tema noorem vend oli muusik Jaan Arder. Peres on ka õed Madli Karro ja Aade.

## Viited

## Välislingid
*

*Suveluuletused
*Luuletus "Nii Jaan taas läeb"
*Luuletus "Lumetu lugu"
* 
*
CSI

**CSI** on:
* "CSI kriminalistid" (telesari originaalpealkirjaga "CSI: Crime Scene Investigation") ja selle kõrvalsarjad "" ja ""
CSI kriminalistid

**"CSI kriminalistid"** (originaalpealkiri **"CSI: Crime Scene Investigation"**, lühendatult **"CSI"**) on Emmy auhinna pälvinud USA telesari, milles kriminalistide meeskond uurib ja lahendab ebatavalisi surmajuhtumeid Las Vegases. Sarja tootis aastail 2000–2015 Ameerika Ühendriikide telejaam CBS (15 hooaega) ja valmis 337 osa.

"CSI-st" said alguse kõrvalsarjad "" ja "".

TV3 on seda näidanud alates 2004. aasta sügisest. 29. augustil 2005 hakati näitama uusi osi alates kolmanda hooaja osast "High and Low" (esmaeeter CBS-is 12. detsembril 2002).

## Tegelased
* Gilbert (Gil) Arthur Grissom (William Petersen) – entomoloog ja meeskonna juht
* Catherine Willows (Marg Helgenberger) – verepritsmete uurija, endine strippar
* Sara Sidle (Jorja Fox) – materjaliekspert
* Warrick Brown (Gary Dourdan) – audio-/videoekspert
* Nick Stokes (George Eads) – kiudude/karvade ekspert
* Jim Brass (Paul Guilfoyle) – endine meeskonna juht, mõrvaosakonna kapten
* Greg Sanders (Eric Szmanda) – laboritöötaja
* Al Robbins M. D. (Robert David Hall) – koroner
* David Hodges (Wallace Langham) – laboritöötaja

## Märkused

## Välislingid

* Csiguide.com, episoodide ja tegelaste kirjeldused

* USA TV sarjade andmebaas
Punaroheline koalitsioon (Norra)

**Punaroheline koalitsioon** oli Norra erakondade koalitsioon, mille moodustasid 2005. aastal Norra Tööpartei, Sotsialistlik Vasakpartei ja Keskpartei. 

Koalitsioon loodi 2005. aasta parlamendivalimiste eel, et pakkuda alternatiivi Norra parempoolsele valitsusele, kuhu kuulusid Kristlik Rahvapartei, Høyre ja Venstre. Koalitsioon kestis aastani 2013 ehk kaks valitsusperioodi, mis oli tollase Norra poliitika ajaloos harv nähtus. 2013. aastal tuli võimule konservatiivide valitsus, eesotsas Erna Solbergiga. 

Peaministriks sai Tööpartei juht Jens Stoltenberg. Stoltenbergi valitsus oli Norra ajaloos esimene, mille ministrite enamiku moodustasid naised, ning mille üks ministritest oli mittelääne päritolu ja kes kuulus moslemite sekka. 

Nagu näitas ka enamik arvamusküsitlusi, võitis see koalitsioon 2005. aasta parlamendivalimised. Nad said Stortingis 87 kohta, mis on rohkem kui parempoolsed (senised valitsusparteid ja neid tingimustega toetanud Progressipartei kokku (81). Tööpartei üksinda sai rohkem kohti kui senised valitsusparteid kokku. 

Koalitsioon oli ajalooline mitmetel põhjustel. Tööpartei ei olnud kunagi osa võtnud mitme erakonnaga koalitsioonivalitsustest, välja arvatud Einar Gerhardseni vahevalitsuses 1945. aastal. Sotsialistlik Vasakpartei ei olnud kunagi osalenud valitsuses, sest ei soovinud olla koalitsioonis Tööparteiga. Keskpartei jaoks oli see esimene kord koaleeruda vasakpoolsetega. Keskpartei oli eelnevalt valitsuse moodustanud Kristlike Demokraatide (Kristlik Rahvapartei) ja Konservatiividega (Høyre).

Punarohelise Koalitsiooni kriitikud on nimetanud seda koalitsiooni sotsialistlikuks, kuigi Sotsialistlik Vasakpartei pidas neist ainsana ennast sotsialistideks. Revolutsiooniline sotsialistlik Punane Valimisliit arvas, et koalitsiooni kirjeldamiseks ei sobi punane roos, ja seepärast kasutasid nad roosat. Keskkonnapartei Rohelised leidis omakorda, et need kolm erakonda ei vääri rohelist värvi.

Koalitsiooni lahkarvamused puudutasid Euroopa Liitu astumist, mida Tööpartei on aastakümnete jooksul toetanud, teised aga mitte. Lahkarvamusi oli ka nafta ja gaasi ammutamise ning NATO liikmesusega seotud küsimustes.
Närimiskumm

**Närimiskumm** ehk **näts** (varem ka *närimiskummi*) on kergelt vormitav, sageli magus, vahepeal ka hapukas mass, mida saab mõnda aega hammastega närida, enne kui see kõlbmatuks muutub. Tavaliselt on närimiskummis ka maitseaineid.

## Mõju tervisele
Närimiskummi ergutav toime ei tulene selles sisalduvatest ainetest, vaid pigem närimislihaste tööst, mis parandavad peaveresoonte (sealhulgas ka aju) paremat verega varustamist. Jaapanis tehtud uuringu järgi, suureneb närimiskummi närides aju verevarustus kuni 25%. Seetõttu aitab see ka vältida stressi ja ravida keskendumishäireid.

Hambaid kahjustav toime, mis tuleneb eelkõige närimiskummis leiduvast suhkrust, kompenseeritakse osaliselt närimiskummi hambaid puhastava toimega. On olemas ka spetsiaalsed hambahooldusnärimiskummid, nagu näiteks suhkruvabad, mis hambaid puhastavad.

### Allaneelamine
Liialdatud rahvalik arvamus, nagu võiks alla neelatud närimiskumm kuni seitsmeks aastaks soolestikku jääda, põhineb teatud määral tõsiasjadel. Tavaliselt toimub närimiskummi seedimine koos toiduga, kuid vahel võib seedumine ka aeglasemalt kulgeda. On esinenud juhtumeid, kus nätsu allaneelamine on nõudnud kirurgilist sekkumist.

## Tüübid

*Mullinäts (*bubble gum*)
:See on eriti elastne ning see töötati välja spetsiaalselt selleks, et saaks suuri mulle teha. Puudus: kaotab kiirelt maitse.
*Hambahooldusnärimiskummid
:Neutraliseerib hammastele ohtlikud happed. Ideaalne kasutus on siis, kui parajasti hambaid pesta ei ole võimalik.
*Närimiskumm halva hingeõhu vastu
:See närimiskumm ei võitle mitte halba hingeõhku tekitavate bakterite vastu, vaid varjab selle tugevate aroomidega, tavaliselt siiski lühiajaliselt.
*Närimiskumm nikotiinivajaduse vastu
:Nikotiininätsud asendavad sigaretivajaduse nikotiini abil, mis on nätsus. Selle toimel peaks vajadus sigarettide vastu vähenema.
*Närimiskumm hammaste valgendamiseks
*Närimiskummid iivelduse vastu

## Kleepumine
Et närimiskumm kleepub kergesti enamikule pindadele, siis põhjustab see hulganisti probleeme närimiskummi jäänuste koristamisel. 2007. aastal leiutasid Suurbritannia teadlased mittekleepuva närimiskummi.

## Vaata ka
*Gumofiilia

## Viited


## Välislingid
* Delfi Naisteleht - Ksülitool toob kauni naeratuse ja terved hambad
Adam Ludwig Lewenhaupt

**Adam Ludwig Lewenhaupt** (rootsi keeles *[[:sv:Leijonhufvud|Leijonhufvud]]*) (15. aprill 1659 Kopenhaagen – 12. veebruar 1719 Moskva, Venemaa) oli Rootsi väejuht, 1706. aastast jalaväekindral.

## Õpingu- ja teenistusaastad
Adam Ludwig Lewenhaupt sündis Rootsi sõjaväelase kindralmajor krahv Ludwig Wierich Lewenhaupti ja Hohenlohe ja Gleichen krahvinna Charlotta Susanna Maria pojana ning sai hariduse Lundi (1671), ja Uppsala (1675) ja Rostocki ülikoolis (1680), püüeldes algul diplomaadiks, kuid valis siiski sõjaväelase elukutse. 1685. aastal osales ta kornetina Nils Bielke ratsarügemendiga suures Türgi sõjas Maximilian I juhtimise all.

Aastatel 1686–1697 teenis ta Hollandi Vabariigi sõjaväes ning naasis Rootsi kuningriigi teenistusse 1698. aastal oobersti auastmes.

## Väejuhina põhjasõjas
Põhjasõja ajal määrati Adam Ludwig Lewenhaupt Upplandi, Västmanlandi ja Dalarna rügementide juhiks, osales Põhjasõja Saladeni jt lahingutegevuses Kuramaal. 1701. aastal vallutasid Rootsi väed hertsogiriigi ning 1701/1702. aasta talve dislotseerusid Kuramaal. 1705. aastal hõivasid hertsogiriigi Moskva tsaaririigi väed.

1703. aastal ülendati ta jalaväe kindralmajoriks ning määrati Kuramaa, Piltene ja Žemaitija kuberneriks.

Lewenhaupt juhtis Rootsi vägesid 1704. aasta edukas Jakobstadti lahingus (tänapäeva Lätis Jēkabpilsi rajoonis) Boriss Šeremetevi juhitud Vene vägede vastu ja 1705. aasta Gemauerthofi lahingus, Kuramaa hertsogiriigi territooriumil (läti *Murumuiža lahing*; tänapäeva Lätis Jelgava rajoonis Vilce vallas). 

1706. aastal ülendati ta jalaväekindraliks ja jaanuarist oli ta Riia linna ja kindluste kuberner ja määrati ka Rootsi väliarmee juhiks Liivimaal, Kuramaal ja Leedumaal.

Lewenhaupt juhatas Rootsile suurte kaotustega lõppenud Lesnaja lahingus Ukrainas 1708. aastal jalaväeüksusi ja Poltava lahingus 1709. aastal ning allkirjastas ka Rootsi vägede eest pärast Karl XII põgenemist Türki Perevolotšna kapitulatsiooniakti 30. juunil vkj / 1. juulil (Rootsi kalendri/11. juuli) 1709 ukj järgi.

Adam Ludwig Lewenhaupt suri 1719. aastal Venemaal Moskvas vangistuses viibides.

## Vaata ka
*Charlottenborgi loss

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ajalooarhiiv: Adam Ludwig Lewenhaupti Põhjasõja-aegseid trükiseid
*Aardeleid vanalinna pööningult: Põhjasõja-aegne kõrgel tasemel kirjavahetus, krahv Adam Ludwig Lewenhaupti ning Rootsi kuninga Karl XII nõuniku Josias Cederhielmi ja riigipäeva liikmete vahel, forte.ee, 13.01.2017
Punkt (matemaatika)

**Punkt** on elementaargeomeetrias matemaatiline objekt, mida näitlikustatakse mõõtmeteta ruumiosana. Geomeetria aksiomaatilises käsitluses on **punkt** üks algmõisteid. 

Mistahes meetrilise ruumi või üldiselt topoloogilise ruumi elemente nimetatakse **punktideks**.

Geomeetrias nimetatakse hulka, mille elementideks on punktid, punktihulgaks või ka kujundiks.

## Antiikgeomeetria
Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Proklose andmetel defineeris punkti esimesena Pythagoras, kelle järgi punkt on üks (*monas*), millel on asukoht. Eukleidese "Elementide" (umbes 300 eKr) esimene definitsioon ütleb, et punkt (σημεῖον, *[[sēmeion]]*, 'märk') on see, millel pole osi. Antiikfilosoofid, näiteks Aristoteles (*[[De generatione et corruptione]]*) arutasid  raskusi seoses ulatuseta punktide ning nendest koosnevateks peetud ulatusega sirgete vahekorraga. 

## Tänapäevane sünteetiline geomeetria

Tänapäevases sünteetilises geomeetrias ei ole punktide ja sirgete tõelise loomusel põhimõttelist tähtsust, loevad ainult geomeetriliste objektide omavahelised suhted, mille määrab aksiomaatika. David Hilbertile omistatakse ütlus, et "punktide, sirgete ja tasandite" asemel saab alati öelda "lauad, toolid ja  õllekruusid", peaasi, et aksioomid on täidetud. Näiteks ütleb Hilberti aksiomaatika esimene aksioom: "Kaks eri punkti *P* ja *Q* määravad alati ühe sirge *g*." Punktimõiste tähendus tuleneb aksiomaatikast kui tervikust, punkti ei pea tingimata tõlgendama ulatuseta objektina. Projektiivsel tasandil on punkti ja sirge mõiste isegi täiesti vahetatavad.

## Analüütiline geomeetria
Tänapäeva analüütilises geomeetrias kujutatakse geomeetrilist ruumi n-mõõtmelise vektorruumina üle korpuse K. Selle vektorruumi elemente nimetatakse punktideks. Selle vektorruumi baas määrab koordinaadisüsteemi ning vektori komponente selle baasi suhtes nimetatakse punkti koordinaatideks. Punkti mõõde on null. 

Kõik teised geomeetrilised kujundid defineeritakse punktide hulkadena (punktihulkadena). Näiteks defineeritakse sirge ühemõõtmelise afiinse alamruumina ja tasand kahemõõtmelise afiinse alamruumina. Kerapind defineeritakse teatud punktist teatud kaugusel asetsevate punktide hulgana.

## Ajalugu

Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Eukleidese "Elementides" defineeritakse punkt kui "see, millel pole osi". 

Analüütilise geomeetria loomine võimaldas punkte esitada koordinaatide abil. 

Hulgateooria teke võimaldas käsitada ruumi kui punktidest moodustatud hulka.

## Vaata ka
* Sirge

## Viited

## Välislingid
* Point Definition
Magnus Stenbock

**Magnus Stenbock** (12. mai 1664 Stockholm – 23. veebruar 1717 Kopenhaagen) oli Rootsi väepealik ja krahv.

Magnus Stenbock sündis Gustaf Otto Stenbocki ja Christina Catharina De la Gardie pojana. Hariduse sai ta Uppsalas ja Pariisis. Otsustanud valida sõjaväelasekarjääri, siirdus ta 1683 Hollandi sõjaväkke. Sealt naasnult astus ta Rootsi armeesse.

1687. aastal oli ta Otto Vellingki rügemendis kapten ja 1688. aastal Nils Bielke rügemendis major. Ta teenis Rootsi vägedes Madalmaades ja Reini ääres. Pfalzi pärilussõja ajal näitas ta üles suurt vaprust, eriti 1690. aastal Fleurusi lahingus.

1699. aastal ülendati ta ooberstiks ning määrati Kalmari rügemendi pealikuks. 

1700. aastal sai temast Dalarna rügemendi ülem. Samal aastal osales ta oma rügemendiga Narva lahingus, kus rootslased saavutasid suure võidu. 1702. aastal võttis ta osa Kliszówi lahingust ning 1703. aastal Pułtuski lahingust. 

1704. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 1705. aastal sai ta jalaväekindraliks ja Skåne kindralkuberneriks. 1710 sai ta riiginõunikuks ja 1712 ülendati feldmarssaliks, maavägede ülemjuhatajaks. Samal aastal vallutas ta 9000 mehega Mecklenburgi ja saavutas hiilgava võidu Gadebuschi lahingus. 6. mail 1713 kapituleerus Tönningi kindlus ja taanlased võtsid Magnus Stenbocki vangi. Teda hoiti Kopenhaagenis Fredrikshavni kindluses, kus ta 1717. aastal suri.

Magnus oli Kiiu ja Kõnnu mõisa omanik Eestimaal ning Vapnö, Kjellstorpi ka Rånäsi mõisa omanik Rootsis.

## Perekond

Krahv Stenbock abiellus 23. märtsil 1690 Eva Magdalena Oxenstiernaga (1671–1722), kes oli aastatel 1662–1666 Liivimaa kuberneriks olnud Rootsi riigitegelase Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623–1702) ja Magdalena Eriksdotter Stenbocki tütar. Abielust sündisid
*Bengt Ludwig Stenbock (1694–1737), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa maanõunik, Kolga mõisnik
*Fredrik Magnus Stenbock (1696–1745), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa maanõunik, Jakob Pontuse, Johanni ja Karl Magnuse isa
*Eva Charlotta Victoria Stenbock (1710–1785), kindralleitnandi ja vabahärra Christian Barnekow' (1694–1762) abikaasa. 
*Gustaf Leonhard Stenbock (1711–1758), Rootsi riigitegelane

## Esivanemad

## Viited
Bukarest

**Bukarest** (rumeenia *București* [bukur'eštj]) on Rumeenia pealinn.

Elanike arv on 2 082 000 (2005, arvestuslikult).

Asulat on esmamainitud 1459. aastal. Rumeenia pealinn on Bukarest alates 1862. aastast.

2002. aasta andmetel oli Bukaresti elanikest rumeenlasi 97,03%, mustlasi 1,42%, ungarlasi 0,30%, juute 0,13%, türklasi 0,13%, sakslasi 0,12%, kreeklasi 0,08% ja venelasi 0,06%.

Bukarestis asuvat Nicolae Ceaușescu ehitada lastud Parlamendipaleed peetakse Pentagoni järel maailma suuruselt teiseks hooneks (üldpindala 350 000 m²).

Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam asub Otopenis, 16,5 km Bukarestist põhja pool.

Bukaresti linnapea oli 2016–2020 Gabriela Firea ja 2020–2025 Nicușor Dan.

## Vaata ka
* Curtea Nouă

## Viited

## Välislingid

* Bukaresti linnavalitsuse koduleht
* Bukaresti interaktiivne kaart
* http://www.bukarest.ro/
Salaühing

**Salaühing** on ühing, mille liikmeskond, eesmärgid, praktikad ja/või tegevuse muud aspektid on osaliselt või täielikult avalikkuse eest varjatud ning teada üksnes kõigile ühingu liikmeile või vaid osale neist. Salaühingud on eksisteerinud hiljemalt sumeritel, vanaaja Egiptuses, Indias, Pärsias, Kreekas ja Roomas ning neid tegutseb ka tänapäeval. Salaühinguid on olnud usulise või esoteerilise taustaga, kuid ka revolutsioonilise või kriminaalse iseloomuga. Salaühingu liikmeks võtmine võib toimuda teatud erilise initsiatsiooniriitusena, kus uustulnuk pühendatakse ühingu saladustesse ning kohustatakse vaikima sellest, mida ta saladuskatte all näeb ja kuuleb. 

Paljude salaühingutega on seotud vandenõuteooriad.

## Tuntud salaühinguid
*Roosiristlased
*Vabamüürlased
*Illuminaadid
*Maffia
*Ku Klux Klan
*Valge Lootos 

## Vaata ka

*Vandenõud maailma valitsemiseks
*Vandenõuteooria

## Välislingid
*Salaühingud (inglise)
Märjamaa

**Märjamaa** on alev Rapla maakonnas, Märjamaa valla keskus.

Alevi peamiseks vaatamisväärsuseks on Märjamaa kirik koos Esimeses maailmasõjas ning Vabadussõjas hukkunutele püstitatud kirikuvärav-monumendiga. Aleviks nimetati Märjamaa aastal 1945. Aastatel 1950–1962 oli ta Märjamaa rajooni keskus.

1931–1968 oli Märjamaal Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee jaam.

Märjamaal tegutseb ragbiklubi Märjamaa Vikat.

## Ajalugu
Märjamaa oli ajalooliselt Läänemaa osa, Lääne kreisi Märjamaa kihelkonnas ja hiljem Lääne maakonnas. Eesti NSV, Märjamaa rajoon moodustati aastal 1950 pärast maakondade likvideerimist. Märjamaa rajoon hõlmas Läänemaa idapoolse osa, millele oli liidetud alasid endisest Harjumaast. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Pärnu-Jaagupi rajooni põhjaosa. Rajoon likvideeriti aastal 1962, mil põhiosa liideti Rapla rajooniga ja Kullamaa piirkond liideti Haapsalu rajooniga.

Märjamaa alevi omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002. aasta määruse nr 228 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Märjamaa valla (alevi), Märjamaa valla ja Loodna valla osas" alusel moodustati senise Märjamaa valla (alevi), senise Märjamaa valla ja senise Loodna valla baasil uus omavalitsusüksus Märjamaa vald. Märjamaa kui asula liigiks kehtestati alev. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.

Märjamaalt on pärit teatritegelane Hugo Murre, näitleja Arvi Hallik, mineraloog Enn Pärnama, kirjanik Arvo Valton, tehnikateadlased Ülo Rudi ja Kusta Rumma, laskur ja treener Jüri Talu, jurist Mihkel Oviir, korvpallur ja spordiarst Katrin Aasvee, poliitik ja laulja Aivar Riisalu, jurist Priidu Pärna, folklorist Liina Paales, teatrikunstnik Innari Toome ja pärimusmuusik Cätlin Mägi.

## Vaata ka
* Märjamaa järtade kaitseala
* Märjamaa lahing
* Märjamaa mõis
* Märjamaa õigeusu kirik
* Märjamaa alevi lipp
* Märjamaa alevi vapp

## Viited

## Välislingid
* Märjamaa 360° aeropanoraam / aerofoto
* Märjamaa taasavab rahvamaja ERR, 23. jaanuar 2009.