open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kathrin Zettel

**Kathrin Zettel** (sündinud 5. augustil 1986 Göstlingis) on Austria mäesuusataja.

Zettel kuulus Austria võistkonda, kes saavutas 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Bormios meeskonnavõistluses hõbemedali. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta Alpi kahevõistluses maailmameistriks. 

Maailma karikasarjas on ta tulnud esimeseks üheksa korda, millest seitse võitu on tulnud suurslaalomis ja kaks slaalomis. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Bormios
** hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2009  Val-d'Isère'is
** **maailmameister** Alpi kahevõistluses
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
** hõbemedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Suurslaalomi karikas
** 2. koht: 2009
* Alpi kahevõistluse karikas
** 3. koht: 2009, 2015

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Kathrin Zettel on osalenud (seisuga 22. märts 2015) 209 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 50 korral, millest 9 korda kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid
* Kathrin Zetteli koduleht 
*
Volleemia (perekond)

**Volleemia** (*Wollemia*) on igihaljaste okaspuude perekond araukaarialiste sugukonnast.

Perekonna ainuke liik on volleemia (*Wollemia nobilis*), mis avastati Austraalias Uus-Lõuna-Walesis 1994. aastal.

Volleemia on kriitilises seisundis liik; teada on alla saja looduslikult kasvava puu.

## Välislingid
Arabesk (kunst)

**Arabesk** (itaalia keeles *arabesco* "araabia laadis") on fantaasiarikas põimitud lehe- ja väänlamotiividega ornament. 

Arendati välja islamimaade kunstis, eriti araabia metallehistöös. Levis euroopa kunstis alates renessansist. Keskaja lõpul nimetati arabeski **moreskiks**.

## Viited
Arabesk (tants)

**Arabesk** (*arabesque*) on balletipoos: tantsija seisab ühel jalal, teine jalg on taha sirutatud.

## Vaata ka
*Ballett
*Tantsusammud
Semmering

**Semmering** on linn *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Neunkircheni ringkonnas. See on tuntud suusakeskus ja on korduvalt võõrustanud maailma karikasarja etappe. Kui Semmeringi raudtee 1854. aastal valmis, sai linn talvekuudel kiiresti populaarseks turismipaigaks. 2011. aastal elas linnas alaliselt 571 inimest.

## Kuurort
### Kuurordi ajalugu

19. ja 20. sajandi vahetusel avastas Viini kõrgseltskond, et linnalähedane Semmering sobib suvekuurordiks.

Linn elavnes 1854. aastal avatud Semmeringi raudtee ehitamisega. 


 Semmering - Südbahnhotel.JPG|Südbahnhotel, ehitatud 1882. aastal
 Semmering - Kurhaus.JPG|Kurhotel, ehitatud 1909. aastal
 Semmering - Hotel Panhans.JPG|Hotel Panhans, ehitatud 1888. (1913.) aastal


### Asukoht

Semmering asub Alam-Austria ja Steiermargi piiri ääres, 1000 m kõrgusel merepinnast ja ümbritsetuna metsast. Semmering asub Viinist umbes 100 km kaugusel.

### Talvehooaeg

Tavaliselt algab talvehooaeg detsembris ja kestab aprilli keskpaigani. Semmeringi kuurort on talvel suusaküla, kus on

* 14 km suusanõlvu päevasel ajal suusatajatele (neist 3 algajatele, 10 – keskmisele, 1 – mustale);
* 13 km nõlvu öösuusatamiseks (Semmeringil on üks Euroopa paremaid valgustussüsteeme)
* Võistlussuusatamiseks on saadaval 12 km nõlvu
* kelgumägi 3 km
* Split Park
* Vertikaalne kõrgus kuni 400 m.

Semmeringi raudtee kanti 2005. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

* Semmeringi koduleht
Volleemia

**Volleemia** (*Wollemia nobilis*) on igihaljaste okaspuude hulka kuuluv liik araukaarialiste sugukonnast, volleemia perekonna ainuliik. 

Varem peeti volleemia perekonda juba umbes kaks miljonit aastat tagasi välja surnuks, kuni 1994. aastal leiti elavad puud Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. Seni ainuke teadaolev kasvukoht ongi Wollemi rahvuspark umbes 150 km Sydneyst loodes. Volleemia on kriitilises seisundis liik; teada on alla saja looduslikult kasvava puu.

Puu kasvab 25–40 meetri kõrguseks. Koor on tumepruun ja muhklik. Puu annab palju juurevõsusid ning seetõttu kasvavad tüved tihti kobaras koos. Oksad enamasti ei hargne, vaid tipnevad käbiga. Kui oks kasvamise lõpetab või käbi küpseks saab, oks sureb, ja tüve uinunud pungast hakkab kasvama uus oks. Mõnikord moodustub oksast uus püstine tüvi.

Lapikud okkad on 3–8 cm pikkused ja 2–5 mm laiused ning kinnituvad spiraalselt. Emaskäbid on rohelised, 6–12 cm pikkused ja 5–10 cm läbimõõduga. Käbid küpsevad 18–20 kuud ning seejärel lagunevad ja vabastavad seemned. Isaskäbid on salekoonilised, 5–11 cm pikkused ja 1–2 cm läbimõõduga.

## Viited

## Pilte

Pilt:Wollemia nobilis fg02.JPG
Pilt:Wollemia nobilis new growth at top 3.jpg
Pilt:Wollemia nobilis new growth at top 1.jpg|Tipupung
Pilt:Wollemia nobilis trunk detail 3.jpg|Tüvi


## Välislingid

*
Marje Ernits

**Marje Ernits** (sündinud 14. oktoobril 1948 Tartus) on eesti kirjanik ja kunstnik. 

Ta kasvas üles metsamehe peres Kurista metsamajandis. Õppis Jõgeva Keskkoolis ning seejärel mõne aasta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ja seejärel Tartu Kunstikoolis, mille lõpetas 1972. aastal. Diplomitööks oli vasekohrutustehnikas seinapannoo, mida juhendas Aleksander Suuman. 

Ernitsa kunstiloomingust moodustab suurema osa maal (pastell, akvarell, õli), millega ta on esinenud näitustel nii Eestis kui ka väljaspool seda. Isikunäitused on olnud Tallinnas, Tartus, Võrus, Põlvas, Otepääl, Viljandis, Pärnus, Kuressaares ja mujal Eestis ning Lätis, Soomes, Rootsis ja Saksamaal. 2001. aastal oli Võrumaa Muuseumis kunstniku loomingu ülevaatenäitus, kus oli eksponeeritud üle saja töö alates 1968. aastast. 

Luuletusi on ta avaldanud alates 1984. aastast. 2023. aasta märtsi seisuga on Ernits avaldanud 50 raamatut.  

Teda on nimetatud eesti produktiivseimaks kirjanikuks ja nais-Kaugveriks.

## Teoseid

## Tunnustus
* 2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse äramärgitud töö ("Hei, Dima!") 

## Viited

## Välislingid
*2012 Kunstnikust kirjanik kohtus Põltsamaa lugejatega - 2012 - Põltsamaa Raamatukogu
*2020 Kirjanik Marje Ernits: „Suurim inspiratsioon on elu, mis mu ümber keeb.“
*2021 Raamatukogude uus täht Marje Ernits annab aastas välja neli raamatut: ideed jõuavad minuni aknast - Maaleht
*Intervjuu Marje Ernitsaga, veebiajakiri Reaktor 
*2023 Eesti loetuimast kirjanikust Marje Ernitsast ei tea keegi, et ta on õnnesärgis sündinud, Eesti Ekspress, 25. jaanuar 2023
*2023 20 aastaga 50 raamatut kirjutanud proua: olen lastele tänulik, et nad mind hooldekodusse ei pistnud!
*2023 Eesti ühe loetuima kirjaniku Marje Ernitsa sõnul on Eesti kõige targem inimene Maie - Eesti Ekspress
*2023 Kirjanik Marje Ernits: „Ma saan ise enne otsa, kui mu ideed otsa saavad.“
*2024 Eesti produktiivseim kirjanik: et hästi elada, peaks aastas kirjutama 12 raamatut, Kanal2 "Täistund" (Digigeenius), 20. märts 2024
*2024 Eesti produktiivseim kirjanik: et hästi elada, peaks aastas kirjutama 12 raamatut - Digigeenius
*2024 Kirjandusministri juures, Hooaeg: 4, Episood: 31 | Jupiter | ERR
*2024 Eesti ühe loetuma kirjaniku uus teos toob esile inimsuhete varjatud värvid
*2025 Marje Ernits: kõikides inimestes on midagi head ja midagi halba | ERR
*2025 Eesti loetum kirjanik meenutab: «Hakkasin oma isa nägema, kui olin umbes kuueaastane. Enne seda oli ta lihtsalt olemas»
Valdo Heinla

**Valdo Heinla** (2. august 1939 Vihterpalu – 30. detsember 2005 Tallinn) oli eesti kaugsõidukapten.

Töötas aastatel 1988–1992 Georg Otsa kaptenina.

## Välislingid
*Valge laevaga vabasse maailma SL Õhtuleht 27.12.2000
*Hansatee viib Estline'i laevad Tallinnast Paldiski-Kapelskäri liinile  EPL 05.12.2000
Sitimaan

**Sitimaan** on eesti ansambel, mis alustas tegevust 1990. aastal Pärnus.

Ansamblis mängivad muusikud, kes on rohkem tuntud teistest ansamblitest (Jääboiler, Liisi Koiksoni Band, Tulli Lum, Sõpruse Puiestee jt), kuid kelle jaoks just Sitimaan annab võimaluse näidata oma ainulaadset loomejõudu ja lavalist energiat. Stiililt on nende muusikat nimetatud alternatiivseks poprokiks, joybeadiks, *[[Indie rock|indie]]*'ks, *jangle*'iks või lihtsalt meloodiliseks müraks.

Pärnust pärit, kuid praeguseks kolme linna (Tartu, Pärnu, Tallinn) bändiks kasvanud bänd annab keskmiselt 3-4 kontserti aastas ning seetõttu on iga kontsert neile üsna eriliseks sündmuseks. Pea 20 aastase tegevusaja jooksul on antud hulgaliselt kontserte Eestis, külastatud naabermaid Soomet ja Rootsit, püstitatud Von Krahli baari algusaegade publikurekord, esinetud nii Rock Summeril, Plink Plongil kui ka Supilinna päevadel.

Viimastel aastatel on Sitimaan valinud oma esinemiste žanriks loeng-kontserdi vormi, mille raames on käsitletud selliseid teemasid nagu popmuusika, sport ja konspiratsioon.

## Koosseis
*Siim Angerpikk – vokaal
*Marek Talts – kitarr
*Janno Poopuu – flööt
*Taavi Kerikmäe – *live*-elektroonika, kitarr
*Andrus Uutsalu – bass
*Tiit Kevad – trummid

## Mõjud

Sitimaani muusika on mõjutatud sellistest esitajatest ja ansamblitest nagu The Pixies, The Stone Roses, Ian Brown, Johnny Cash, The Smiths, U2, Röövel Ööbik, My Bloodie Valentine, Cocteau Twins, The Cure, Brian Eno, Radiohead, Galaxie 500, Mutemath, Coldplay, The Fall, Björk, Uchihashi Kazuhisa, Thelonious Monk, John Coltrane, Orenette Coleman, INXS ja The Police.

## Välislingid
* http://www.myspace.com/sitimaan
Tartu piiramine

**Tartu piiramise** all võidakse silmas pidada mitut Tartu ajaloolist sündmust:
***[[Tartu piiramine (1224)]]**
***[[Tartu piiramine (1558)]]**
***[[Tartu piiramine (1559)]]**
***[[Tartu piiramine (1600)]]**
***[[Tartu piiramine (1603)]]**
***[[Tartu piiramine (1607)]]**
***[[Tartu piiramine (1625)]]**
***[[Tartu piiramine (1656)]]**
***[[Tartu piiramine (1657)]]**
***[[Tartu piiramine (1704)]]**
2010. aasta Euroopa meistrivõistlused laskesuusatamises

**2010. aasta Euroopa meistrivõistlused laskesuusatamises** toimusid 2.–7. märtsil Otepääl.

## Tulemused
### Tavadistants 20 km
#### Mehed

#### Naised

## Välislingid
* Võistluste koduleht
Mihkel Smeljanski

**Mihkel Smeljanski** (8. märts 1950 Haapsalu  –  21. veebruar 2020) oli eesti laulja ja näitleja.

Ta õppis 1970–1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (ei lõpetanud) ja oli 1974–1990 Endla teatri näitleja.

Aastast 1974 oli ta ansambli Kuldne Trio laulja.

Ta pidas Saaremaal Jursi külas Lause turismitalu. On maetud Pärnu Metsakalmistule. 

## Teosed
*Mihkel Smeljanski, Jüri Vlassov. "Kuraditosin kodukirjandit teemal "Kuldne Trio". Juks. 1995
*Mihkel Smeljanski, Jüri Vlassov. "Kuldne Trio". Eesti Ekspressi Kirjastus. 2008. ISBN 9789949444021

## Tunnustus
*2018 Pärnu teenetemärk (kultuurielu rikastamise eest näitlejana ja muusikuna)
*2020 Valgetähe V klassi teenetemärk, mille üleandmistseremoonia päeva hommikul ta suri.

## Viited

## Välislingid
*Mihkel Smeljanski kodus oli abiks laenatud kuivati. Postimees, 9. veebruar 2005 
*Kiti Kaur. Mihkel Smeljanski saatuslikus rollis. Sakala, 8. oktoober 2005
*Haud Pärnu Metsakalmistul
Month

**Month** oli vanaegiptuse religioonis eelkõige sõja- ja võitlusjumal.

Algselt kujutati teda kulli-, hiljem mehekujulisena.

Enne Amoni esiletõusu oli ta Teeba peajumal. 

## Kirjandus
*Sergei Stadnikov, Vana-Egiptuse kultuurilugu. Kirjastus Kodutrükk, 1998. ISBN 9985805240 

## Välislingid
Ptah

**Ptah** oli Vanas-Egiptuse pealinnas Memphise austatud jumal, keda kujutatakse rohelise nahaga muumiana. 

Tema käed ulatuvad muumiasidemetest välja. Memphises peeti teda maailma loojaks ja kõikide jumalate valitsejaks, kuid mujal jäi ta teisejärguliseks. Ta kaitses ka käsitöölisi.
Dennis Ritchie

**Dennis MacAlistair Ritchie** (9. september 1941 – 12. oktoober 2011) oli USA arvutiteadlane. 

Märkimisväärne on tema osalus Multicsi ja UNIX-i operatsioonisüsteemide arendamisel. 1971 koostasid Dennis Ritchie ja Ken Thompson UNIX-i kasutaja käsiraamatu.

Ritchie oli ettevõtte Lucent Technologies System Software juht. Ta jäi 2007. aastal pensionile.

Richiet teatakse rohkem programmeerimiskeele C peamise autorina. Seda keelt kasutatakse paljudes rakendustes, operatsioonisüsteemides ja manussüsteemides ning tema mõju on näha enamikus C-st hiljem välja töötatud programmeerimiskeeltes.

## Tunnustus

1983. aastal pälvisid Richie ja Thompson Turingi auhinna geneeriliste operatsioonisüsteemide teooria väljatöötamise ja eriti UNIX-i kasutuselevõtmise eest. Seda auhinda antakse välja igal aastal tavaliselt ühele inimesele ja seda peetakse Nobeli auhinnaks infotehnoloogia vallas.

1998. aastal pälvisid Ritchie ja Thompson ühiselt USA tehnoloogia ja innovatsiooni riikliku medali UNIX-i ja programmeerimiskeele C leiutamise eest. Seda medalit antakse ainult USA kodanikele, keskmiselt seitse tükki aastas ja tavaliselt üksikisikutele.

## Välislingid

* Dennis Ritchie koduleht
* Dennis Ritchie obituary
Rupprecht von Vegesack

**Rupprecht von Vegesack** (28. mai 1917 Tartu – 1976 Maasholm) oli baltisaksa päritolu maalikunstnik. 

Rupprecht von Vegesack sündis 1917. aastal Tartus rae- ja aadlisuguvõsas. Hiljem elas Saksamaal Elbe jõe ääres Pirna linnas. 

Õppis Berliini Kunstiakadeemias Willi Maillardi käe all. 1935. aastal asus õppima Šveitsi. Sellele järgnesid graafikaõpingud Greifswaldi ülikoolis, Rostockis ja Berliinis. Alates 1940. aastast osales näitustel Stralsundi muuseumis ja mujal koos Elizabeth Bichseli, Franz Höhne ja Theodore Schulze-Jasmeriga. Esines näitustel Hammis, Greifswaldis, Chemnitzis, Freibergis, Szczecinis, Münchenis ja Dresdenis. 

Tuntud peamiselt maastikumaalijana.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00216.html?prozent=
Kurt Ingerman

**Kurt Ingerman** (sündinud 16. märtsil 1935 Leningradis) on endine tsensuuri- ja riigisaladuse kaitse organi Glavlit juht Eesti NSV-s.

## Töökohad

1955- EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi töötaja

1962-1967 Eesti NSV Riikliku Keskarhiivi direktor 

1977-1980 Eesti NSV Partei Ajaloo Instituudi arhiivi direktor

1983-1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsuse juht

## Elulugu

Sündinud Leningradis väliseestlaste perekonnas, Tartust pärit isa Mihkel Ingerman oli Ericsson'i tehases insener ja ema Zinaida Mihkelson. Tema isa osales Oktoobrirevolutsioonis Petrogradis, kus juhtis Kominterni noorteosa. Pärast keeldumist aidata kaasa revolutsioonile Eestis saadeti ta Siberisse. Kurt Ingerman elas lapsena üle Leningradi blokaadi. Pärast ema surma sõitis ta 1946. aastal Tallinna oma tädi Veera Mihkelsoni juurde.

Ta õppis Moskva Ajaloo-Arhiivinduse Instituudis, oli Tallinnas muuseas tööl ORKA-s ja enne Glavliti ülemaks saamist pikemat aega Partei Ajaloo Instituudi direktor. 

Osales 1920. aastate illegaalse EKP III kongressi arhiivi asupaiga avastamises. Arhiiv leiti Arukülas Lagedi raudteejaama lähedalt.

Käivitas ja juhtis foto- ja videolaboratooriumi Partei Ajaloo Instituudi parteiarhiivis (praegune Riigiarhiiv).

1990. aastal likvideeris oma käskkirjaga tema enda juhitud Eesti NSV tsensuuri- ja riigisaladuse kaitse organi.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist juhtis ta kirjastust PrintEst.

## Isiklikku

Kurt Ingermani isapoolne onu oli Eesti poliitik ja Tartu Majaomanikkude Panga nõukogu esimees Paul Ingermann. 

Kurt Ingerman on abielus Anna Ingermaniga, kes oli Nõukogude Liidu rahvasaadik ja AS Leedilinda juht. Nende poeg on Eino Ingerman ja pojapoeg Andres Ingerman.

## Viited

## Kirjandus
*Kaljo-Olev Veskimägi. "Nõukogude unelaadne elu. Tsensuur Eesti NSV-s ja tema peremehed." Tallinn 1996. ISBN 9985-60-207-2

## Välislingid
* Rein Veidemann. Tsensuur oli, on ja jääb, Eesti Päevaleht, 8. mai 1999
Liberaalne valitsustevahelisus

**Liberaalne valitsustevahelisus** (inglise keeles *liberal intergovernmentalism*) on politoloog Andrew Moravcsiki loodud teooria, mis seletab Euroopa integratsiooni. See on jätk seniste valitsustevahelistele teooriatele.  

Aluseks on võetud Robert Putnami kahe mängutaseme teooria (*Two-level game theory*), mis väidab, et integratsioon Euroopas on mäng kahel tasandil: riigisisesel ja rahvusvahelisel. Esimesel tasandil kujundatakse riiklikke huvid, teisel kaitstakse neid valitsustevaheliste läbirääkimiste vormis. 

Liberaalne valitsustevahelisus väidab:

* riigid teevad koostööd vaid siis, kui neil on sarnased huvid;
* Euroopa integratsiooni peab seletama külma sõja valguses;
* loodud institutsioonid alluvad tegelikult riikidele.

## Kolmeastmeline protsess

Oma teooriat selgitab ta kolme protsessi kaudu, millest esimesed kaks sarnanevad Putnami kahe mängutaseme teooriaga:
# riigisisese eelistuse kujundamine;
# riikidevaheline kauplemine – seda tehakse valitsustevaheliselt oma eelistusi kaitstes;
# rahvusülene tasand. 

## Vaata ka
* Valitsustevahelisus
* Rahvusülesus
Andrew Moravcsik

**Andrew Maitland Moravcsik** (sündinud 1957. aastal Oregoni osariigis) on Ameerika Ühendriikide politoloog, Princetoni Ülikooli politoloogiaprofessor ja sama ülikooli Euroopa Liidu Programmi direktor. Ta on tuntud oma Euroopa integratsiooni, rahvusvaheliste organisatsioonide ja inimõiguste alaste uuringute poolest. Ta on liberaalse valitsustevahelise teooria looja. 

## Haridus ja töö
Moravcsik sai bakalaureusekraadi ajaloos Stanfordi Ülikoolis, mille ta lõpetas 1980. aastal. Pärast tööperioodi Ameerika Ühendriikides ja Aasias asus ta vahetusüliõpilasena õppima Saksamaal: Bielefeldi Ülikooli Hamburgis ja Marburgi Ülikooli Lääne-Saksamaal. 1984. aastal sai ta magistrikraadi Johns Hopkinsi ülikoolist. 1992. aastal kaitses ta doktoriväitekirja Harvardi Ülikoolis politoloogia erialal ja asus tööle samas ülikoolis. Hiljem sai ta Harvardi professoriks politoloogias. 2004. aastal lahkus ta Harvardist ja asus tööle Princetoni ülikooli, kus ta hakkas Euroopa integratsiooni uurima ja asutas ka selle tarvis vastava programmi.

## Viited
Pootsman

**Pootsman** on laeva tekimeeskonna (madruste) juht ja sõjalaeval vanem allohvitser. 

## Kirjeldus
Pootsman korraldab laevas erinevaid tekitöid, juhib tekitegevusi sildumisel ja ankurdumisel. Samuti juhib pootsman laeva väliseid hooldustöid ja haldab vastavaid töövahendeid. Pootsman allub tavaliselt otse laeva kaptenile või vahitüürimehele (mereväes vastavalt komandörile või vahiohvitserile). Suuremal laeval pootsman sageli vahiteenistuses ei osale. Suuremates laevades võib olla ka mitu pootsmani ja nende tööd korraldab vanempootsman. Mereväes on pootsman sõjalaeva vanem allohvitser, kes on seotud ka nooremate allohvitseride ja madruste personaliküsimustega ning nende teenistuse ja väljaõppe korraldamisega. 

Laeva pootsmani ametikohale on võimalik saada üldjuhul kogenuimal ja pädevaimal diplomeeritud madrusel. Sõjalaeva pootsmaniks saamiseks peab olema läbitud mereväe allohvitseri väljaõpe ja teenistuskogemus madalamatel allohvitseride ametikohtadel.

Traditsiooniliselt kasutas pootsman oma töös pootsmanivilet.

## Vaata ka
*Meremees
*Mereväelane
Piret Reiljan

**Piret Reiljan** (sündinud 1983) on Eesti uuriv ajakirjanik, kolme Bonnieri preemia laureaat.

Reiljan on lõpetanud Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe ajakirjanduse erialal (2005) ning Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe ärikorralduse erialal (2011).

Reiljan töötab Delfi Meedia uurivas toimetuses, aastatel 2006–2020 töötas ajalehes Äripäev. 

## Tunnustus
* Noore ajakirjaniku preemia (2007)
* Bonnieri preemia (2009)
* Bonnieri preemia (2012)
*Bonnieri preemia (2017)

## Viited
Peter Benson

**Peter Henry Benson** (3. aprill 1943 – 6. september 2018) oli briti näitleja.

Ta mängis nii teatris, filmides kui ka telesarjades.

Eelkõige on Peter Benson tuntud Bernie Scrippsina Suurbritannia telesarjast "Südameasi".

## Viited

## Välislingid
* Peter Benson andmebaasis IMDb
Riiginõunik (Soome)

**Riiginõunik** (soome keeles *valtioneuvos*, rootsi keeles *statsråd*) on Soome aunimetus, mille annab Soome teenekatele riigimeestele ja poliitikutele Soome president.

Iseseisvas Soome riigis on riiginõunikuks nimetatud kaheksa inimest.

## Riiginõunikud

Soome Suurvürstiriigi ajal said riiginõuniku aunimetuse kuus inimest:
*C. G. Estlander (1898)
*Jaakko Forsman (1898)
*J. R. Danielson-Kalmari (1903)
*August Ramsay (1906)
*Väinö Kivi (1916)
*Karl Snellman (1917)
Lumekuninganna (film 2010)

**"Lumekuninganna"** on Eesti-Norra koostöös 2010. aastal valminud film, mille on lavastanud Marko Raat. Filmi aluseks on motiiv Hans Christian Anderseni samanimelisest muinasjutust. 

Filmivõtted tehti peamiselt Eestis, stuudioks ehitati ümber Tallinna Külmhoone jäätisehoidla, osa stseene filmiti 2009. aasta talvel Põhja-Norras. 

2010. aastal käis filmi "Lumekuninganna" Eesti kinodes vaatamas 1317 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Margit Tõnson "Marko Raat: "Armastus on ainuke kannatus, millel on mõtet"" Eesti Ekspress, Areen, 15. veebruar 2010
*Jaan Olmaru ""Lumekuninganna" filmivõtted sundisid Helena Merzinit võtma jäävanne" Tartu Ekspress, 25. veebruar 2010
*Tanel Veenre "Võib-olla ongi igavikus kohtumine ainuke võimalus?" Eesti Päevaleht, 1. märts 2010
*Tiit Tuumalu ""Lumekuningannas" tapab armastus" Postimees, 1. märts 2010
*Donald Tomberg "Armastus ja külm" Sirp, 5. märts 2010
Lineaarfunktsioon

**Lineaarfunktsioon** ehk **lineaarne funktsioon** on maksimaalselt esimest järku polünoom. Ühe muutuja lineaarse funktsiooni üldkuju on
: f(x) = a x + b,
kus *a* ja *b* on reaalarvulised kordajad. Mitme muutja lineaarfunktsiooni üldkuju on vastavalt
: f(x_1,x_2,\ldots,x_n) = a_1 x_1 + a_2 x_2 + \ldots + a_n x_n + b.
kus *a*1, *a*2 , ..., *a*n  ja *b* on reaalarvulised kordajad.

Lineaarse funktsiooni graafik on sirge.

Antud lineaarse funktsiooni mõistet kasutatakse enim koolimatemaatikas. Tuleb rõhutada, et lineaarne funktsioon pole rangelt võttes lineaarne, see pole ei aditiivne ega homogeenne. Vastava mõiste kohta vaata artiklit lineaarne teisendus. Siinse lineaarse funktsiooni mõistele suvalises vektorruumis vastab afiinse teisenduse mõiste.

## Viited
Ejup Ganić

**Ejup Ganić** (sündinud 3. märtsil 1946) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik ja tehnikateadlane.

Ejup Ganić õppis tehnikateadusi Belgradi ülikoolis ning kaitses tehnikateaduste doktori kraadi Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. Ta on töötanud uurija ja õppejõuna muu hulgas Belgradi, New Yorgi, Chicago ja Illinoisi ülikoolis, Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Moskva Riiklikus Ülikoolis ning avaldanud üle saja teadus- ja erialase publikatsiooni. Ta on Sarajevo tehnikaülikooli asutaja, president ja professor.

Bosnia sõja ajal aastatel 1992–1995 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige. Aastatel 1997–1999 ja 2000–2001 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni president.

Ejup Ganić vahistati 1. märtsil 2010 Londoni Heathrow' lennujaamas, sest Serbia ametivõimud olid ta kuulutanud rahvusvaheliselt tagaotsitavaks, süüdistades teda 1992. aastal sooritatud sõjakuritegudes. Juhtumi, milles Ganićit süüdistati, oli juba 2003. aastal läbi vaadanud Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal, kes ei leidnud, et tegu oleks olnud sõjakuriteoga.
Riiginõunik

***[[Riiginõunik (Rootsi)|Riiginõunik]]** on Rootsi Riiginõukogu liige.
* **[[Riiginõunik (Soome)|Riiginõunik]]** on Soome aunimetus.
* **[[Riiginõunik (Venemaa)|Riiginõunik]]** oli Venemaa teenistusastmete tabeli V klassi tsiviilteenistuse auaste.

## Vaata ka
*Tõeline riiginõunik
Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha

**Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha** on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani lõunaosas. 

Selle moodustavad Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha, millest igaühel on eraldi kuberner, kelleks on 13. augustist 2022 kolmel ametikohal korraga teeniv Nigel Phillips. Ala pealinn on Saint Helenal asuv Jamestown. Territooriumil elas 2016. aasta rahvaloenduse järgi kokku 5633 inimest. Saint Helenal ja Ascensionil kasutatakse valuutana Saint Helena naela, Tristan da Cunhal aga naelsterlingut.

Koloniaalharta anti Saint Helenale 1657. aastal. 22. aprillil 1834 ülendati see kroonikolooniaks. 12. septembril 1922 lisati koosseisu Ascension, 12. jaanuaril 1938 Tristan da Cunha. Uue põhiseaduse jõustumiseni 2009. aastal kandis ala nime *Saint Helena asumaa ja sõltkonnad*. 

## Transport
Kõigil kolmest põhisaarest on sadam, neist suurim on Saint Helenal.

Alates 2017. aasta oktoobrist toimuvad Saint Helena lennujaama kord nädalas Airlinki regulaarsed liinilennud Johannesburgist Lõuna-Aafrika Vabariigis, detsembrist kuni veebruari lõpuni lendab sama firma kord nädalas hooajaliselt Saint Helenale ka Kaplinnast. Ascensionil asub ka Kuningliku Õhuväe baas (RAF Ascension Island), kus on sõjaväelennuväli. Ascensioni lennuvälja kasutavad peamiselt sõjaväelennud RAF Brize Nortonist Oxfordshire'is ja RAF Mount Pleasantilt Falklandi saartelt, kuid Ascensioni ja St. Helena vahel toimuvad ka tsiviilelanikele avatud Airlinki reisilennud kord-kaks kuus.

Saartel on vasakpoolne liiklus, niisamuti nagu Ühendkuningriigis üldiselt. Saint Helenal on 138 kilomeetrit maanteid, millest 118 km on asfalteeritud. Ascensionil on umbes 40 kilomeetrit sillutatud maanteed ning Tristan da Cunhal on ligemale 10 kilomeetrit. Kõigil saartel kehtib eraldi numbrimärgisüsteem.

## Vaata ka
*Briti Ida-India Kompanii

## Viited

## Välislingid
* Saint Helena valitsus
* Ascensioni valitsus
* Tristan da Cunha võrgukoht
* Saint Helena Act 1833
Joseph Cornelius O'Rourke

Krahv **Joseph Cornelius [[O'Rourke]]** (vene Иосиф Корнилович Орурк; 1772 Tartu – 10. märts 1849 Vseljub, Navahrudaki maakond, Minski kubermang) oli iiri päritolu Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral, 1841). 

Ta oli Tartu komandandi krahv Cornelius  O'Rourke (1736–1800) poeg ja Riia piiskopi krahv Eduard O'Rourke (1876–1943) vanaisa. Tema venna, Võrumaa Põlva kihelkonna Saarjärve mõisniku, Viira ja Peri pandihärra, krahv Georg Moritz O'Rourke`i (1770–1818) 7 poega immatrikuleeriti 1818. aastal Liivimaa rüütelkonda (Nr.319). 

Tänapäeva Hrodna oblasti Navahrudaki rajoonis Vseljubis (Уселюб) asunud O'Rourke`de endises mõisas (Сядзіба О'Руркаў) asub nende perekonna 1837. aastal ehitatud kabel.

Võitluse eest sõjas (1806–1812) türklaste vastu püstitati talle mälestusmärk Serbias, Varvarinis.

## Viited
Paide piiramine (1558)

**Paide piiramine** toimus 1558. aasta suvel Vene-Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed ei suutnud vallutada Paide ordulinnust.

## Eellugu

1558. aastal tungis Moskva tsaaririigi sõjavägi Liivimaale ja vallutas mitu linnust. Nii mõnegi neist jätsid orduhärrad venelaste hirmus maha. 18. juulil alistus Tartu. 19. juulil jõudis Paidesse hulk Tartust lahkunud inimesi, kes olid teel Tallinna. Nad rääkisid, et Moskva vägi on tugev ja ilmselt ründab lähiajal Paidet. Järva foogt Bernd von Smerten pidas nõu linnuseülema ja sõjasulaste ülematega ning otsustas, et Paide ordulinnust ei saa tõhusalt kaitsta.

Smerten lahkus viie teenri ja kolme falkoniga Pärnusse. Tema lahkumise järel rüüstasid sõjasulased linnuse ning võtsid saagiks poolarkebuuse, hellebarde, pikkpiike, tina, pekki, liha jne ning lahkusid Tallinna.

Linnusesse jäänud teenrid läksid aga foogtile järele ja kokku saades otsustasid, et naasevad linnusesse.

## Piiramine

8. augustil tulid 8000 venelast Aleksei Basmanovi juhtimisel linnuse alla ja nõudsid korduvalt linnuse alistumist nii vene kui ka saksa keeles, kirjalikult ja suuliselt. Järva foogtile lubasid nad tema eluajaks anda Albu mõisa. Foogt keeldus siiski alistumast.

Seejärel tulid venelased Mäo mõisast üle tammi, mispeale linnuse kaitsjad tulistasid neid tornist ja tapsid neid hulga. Langenute täpset arvu ei saadud teada, sest venelased põletasid oma surnud Paide lähedal Froidenbergi mäel ja Mäos.

Kui venelaste pihta tulistama hakati, hargnesid nad ja ründasid linna eri külgedest. Osa läks läbi soode ja rabade Mündi mõisa kaudu linna, teised aga otse üle Lühikese silla. Venelasi juhtis linna Paidest pärit poiss Hans Bare, kes hiljem selle eest rattale tõmmati. Moskva väed süütasid linna põlema.

Tulekahjus hukkus üks saksa sepaemand, kes oli end leivaahju peitnud. Hospidalis tapeti ka hulk vaeseid inimesi.

Linnast lahkudes lubasid Vene väed peagi suurtükkidega tagasi tulla. Lahkudes tapsid nad Järvamaal hulgaliselt inimesi.

## Järellugu

Piiramise järel sai foogt Tallinnast lisaks 100 sõjasulast. Peagi läks Järva foogt ordumeistri juurde, andis foogtkonna käest ning sai endale elatiseks Saarde mõisa.

## Vaata ka
*Paide piiramine

## Viited
Kaartide sorteerimine

**Kaartide sorteerimine** (ingl k *card sorting*) on kvalitatiivne meetod veebisaidi infoarhitektuuri ehk struktuuri konstrueerimiseks ja hindamiseks. Meetod aitab uurida, kuidas inimesed asju grupeerivad. Algselt on kaartide sorteerimine leidnud rakendust psühholoogia ja kasutajakesksuse uuringutes.

Kaartide sorteerimise metoodika põhimõte seisneb selles, et infoühikute nimetused kirjutatakse kaartidele ning uuringus osalejad ehk potentsiaalsed kasutajad grupeerivad kaardid nii, nagu neile loogiline tundub.

Praktiliselt viiakse uuring läbi järgmiselt:

# inimesele antakse hulk kaarte, millele on kirjutatud erinevate infoühikute nimed
# inimene jagab need mõisted kas etteantud gruppidesse või mõtleb ise välja igale kategooriale sobiva nime
# seda protsessi korratakse erinevate inimestega
# tulemusi analüüsitakse, et leida ühiseid kokkupuutepunkte ning mustreid

Avatud kaartide sorteerimise korral on osalejatel võimalus ise suurematele kategooriatele nimed panna, kirjutades need tühjadele kaartidele. See aitab teada saada, kuidas kasutajad mõisteid klassifitseerivad ning milliseid termineid nad nende kategooriate kohta kasutavad.

Suletud kaartide sorteerimise korral peab osaleja aga valima etteantud kategooriate seast tema arvates sobivaima. Suletud kaartide sorteerimine on eriti kasulik demonstreerimaks, et inimesed mõtlevad ja grupeerivad asju erinevalt. 

Kaartide sorteerimise tulemusi ei saa alati kohe üks ühele veebisaidi struktuurile üle kanda, kuid kindlasti aitavad need tähelepanu juhtida erinevatele kitsaskohtadele . Kaartide sorteerimist on võimalik läbi viia üks-ühele, grupis, e-posti teel või elektrooniliselt. Tulemuste analüüsimiseks kasutatakse klasteranalüüsi – vastavate arvutiprogrammide või MS Exceli abil .

Kuna tegemist on kvalitatiivse meetodiga võib valimis piirduda viie kasutajaga. Kaartide sorteerimist kasutatakse tavaliselt veebisaitide arendamise algfaasis – sellisel juhul on vajalik vähemalt 15 kasutaja osavõtt. Nielsen soovitab need 15 kasutajat jagada kolme erineva kaartide sorteerimise ülesande peale, mis viiakse läbi erinevates veebisaidi arendamise faasides  .

## Viited
Kohalik host

**Kohalik host** (inglise *localhost*) on standardne hostinimi, mille aadress viitab samale arvutile, kust päring tehti. Lihtsamalt öeldes: kohalik host tähendab arvutivõrgunduses "seda arvutit ehk minu arvutit".

Lisaks on olemas .localhost – reserveeritud domeeninimi, mitte segi ajada kitsamas tähenduses hostinimega.

## Olemus
Kohalik host tähendab alati tagasipöördumise IP-aadressi, mis IPv4 protokollis on 127.0.0.1 ja IPv6 protokollis ::1.

## Kasutamine
Kohalik host on kasutusel, kui on vaja kasutada sama arvuti hostinime. Näiteks süsteemis, kus töötab HTTP-server, vastab aadressile  serveri koduleht, eeldusel, et server on seadistatud vastama tagasipöördumise aadressile. Vastava seadistuse puudumisel kuvatakse veateade nagu kõikide veebilehtede puhul, mida ei eksisteeri.

Serverites kasutatakse *localhost*i aadressi, et näha, kuidas veebileht internetist vaadates välja näeb. Sisestades veebibrauserisse teksti *localhost*, tõlgib arvuti enda DNS selle ümber tagasipöördumise aadressiks ja päring suunatakse tagasi sama arvuti serverisse.

## Viited
Kuulmispuue

**Kuulmispuue** on kuulmiskahjustusest tingitud hälve, mida pole võimalik kompenseerida meditsiinilise ja/või meditsiinilistehnilise sekkumise ning abinõudega ja mis piirab või välistab inimese eale, soole, sotsiaalsele ja kultuurilise taustale normaalsete sotsiaalsete rollide täitmist. Kuulmispuude funktsionaalsetest piiranguteks on helide eristamisraskused (inimene ei suuda eristada talle vajalikku heli taustamürast).

## Võimalikud põhjused
*sensoneuraalne – ajunärvide kahjustus, mistõttu info ei jõua ajju
*konduktiivne – kuulmekäigu ja kõrvaaparaadi mehaaniline kahjustus (sünnikahjustused, traumad, kasvajad).

## Seotud mõisted
*eripedagoogika
*hiliskurdistunu
*kurtus
*pimekurt
*Surdopedagoogika
*varakurdistunu
*Viipekeel

## Organisatsioonid
*Eesti Kurtide Liit link
*Eesti Kuulmispuuetega Laste Vanemate Liit link
*Eesti Pimekurtide Tugiliit link
*Pärnumaa Vaegkuuljate Ühing link
*Raplamaa Vaegkuuljate Ühing link
*Tallinna Heleni Kool link
*Tallinna ja  Harjumaa Vaegkuuljate Ühing link
*Tartu Hiie Kool link
*Võrumaa Vaegkuuljate Ühing link

## Välislingid
*abistavad mõisted

## Tuntud kuulmispuudega inimesed
*Jüri Jaanson

bat-smg:Klausuos sotrėkėms
Kurtus

**Kurtus** on võimetus kuulda helisid. See on kuulmispuude raskeim vorm. Tinglikuks kurtuse piiriks on kuulmislävi 70–80 dB (tavalise vestluse tugevus umbes 60 dB). Väiksema kuulmiskahjustuse inimesi nimetatakse vaegkuuljateks.

## Seotud mõisted
*eripedagoogika
*hiliskurdistunu
*kurt
*kurtide kultuur
*kuulmispuue
*nürmus
*pimekurt
*surdopedagoogika
*varakurdistunu
*viipekeel

#### Kurtuse põhjuseid
*Alporti sündroom
*Aminoglükosiididest tingitud kurtus

## Viited
Hüpoksia

**Hüpoksia** ehk **hapnikuvaegus** on kas kogu organismi või üksikute elundite või kudede hapnikuvaegus pro- ja eukarüootsetes organismides. 

Hapnikuvaegus loetakse ka meditsiiniliselt oluliste haiguslike seisundite põhjuste hulka, mis põhjustavad inimestel mitmeid kroonilisi, patoloogilisi seisundeid, nekroosi või surma. 

## Inimene
### Haiguslikke seisundeid
Põhjusteks võivad olla alkoholi tarvitamine, suitsetamine, hinge kinnipidamine, tervisehäired, harjumuslikust väiksem kogus hapnikku atmosfääris.
* Hüpokseemia hapnikuvähesus veres (näiteks kõrgusetekkene anoksia) 
* Üsasisene ehk intrauteriinne hüpoksia (*Hypoxia intrauterina*): RHK-10 [P20]	 	 
* Sünniasfüksia ehk -lämbus (*Asphyxia intra partum*): RHK-10 [P21]
* Tserebraalne hüpoksia ehk peaaju anoksia (kudede hapnikuvaegus)

## Vaata ka
*Asfüksia
*Hapnikravi
*Hapniku homöostaas
*Rakkude hingamisahel
*Oksüdatiivne stress
*Anoksia

## Viited

## Välislingid
*Manish K Aghi, Ta-Chiang Liu, Samuel Rabkin, Robert L Martuza, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2823294/ Hypoxia Enhances the Replication of Oncolytic Herpes Simplex Virus]*, Mol Ther. 2009 January; 17(1): 51–56, doi: 10.1038/mt.2008.232, PMCID: PMC2823294, NIHMSID: NIHMS173926 veebiversioon (vaadatud 27.09.2013) (inglise keeles)
*Jeffrey G. Richards, Anthony P. Farrell, Colin J. Brauner, *[http://books.google.ee/books?id=cVZ92lXwNu4C&pg=PA463&dq=hypoxia+in+eukaryotes&hl=en&sa=X&ei=zSpFUpKKCIiShgfH_YG4BA&redir_esc=y#v=onepage&q=hypoxia%20in%20eukaryotes&f=falseFish Physiology: Hypoxia: Hypoxia]*, 2009, Elsevier, ISBN 978 0 12 374632 0 Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 27.09.2013) (inglise keeles)
Tartaros

**Tartaros** (vanakreeka keeles Τάρταρος) on allmaailm vanakreeka mütoloogias. Seda valitses pärast Kronose kukutamist Hades.

Tartarost kirjeldati sügava kuristikuna, kuhu heideti kurjategijaid ja kus hoiti vangis titaane.

Tartarost peeti algmütoloogias ka jumaluseks, Hesiodose teogoonia järgi sündis ta Kaosest koos Gaia ja Erosega.

## Vaata ka
*Hekatonheirid
Aldo Kals

**Aldo Kals** (sündinud 20. novembril 1945 Halinga vallas Pärnumaal) on eesti ajaloolane. 

Ta on uurinud Eesti pimedate ja tüflopedagoogika ajalugu.

Kals on õppinud Pärnu-Jaagupi Keskkoolis ja Tartu Pimedate Laste Internaatkoolis ning aastatel 1967–1972 Tartu Riikliku Ülikoolis ajalugu. 1984. aastast ajalookandidaat ("Eesti ajalooalase eluloolise teatmekirjanduse teke ja areng") ja 1999. aastast filosoofiadoktor ("Hariduse osa Eesti nägemisvaegurite integratsiooni ajaloos").

Ta on töötanud Tartu Riiklikus Ülikoolis sotsioloogia laboratooriumi ja NSV Liidu ajaloo kateedri nooremteadurina, Eesti Looduskaitse Seltsis, Tartu Ülikooli nägemise tervishoiu laboratooriumi vanemteadurina. 

1983. aastast oli ta Eesti Pimedate Muuseumi juhataja ja 1996. aastast on Tartu Nägemisvaegurite Arenduskeskuse juhataja. 

Ta on koos kujur Ado Kochi ja Pärnu-Jaagupi Muinsuskaitse Seltsiga tähistanud aastatel 1979–1995 veerandsada haua- ja mälestuskivi.

## Tunnustus
*2000 aasta õppija
*2000 Pärnumaa vapimärk (muinsuskaitsetegelane, kodu-uurija)
*2000 Halinga valla aukodanik
*2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2003 Tartu Kultuurkapitali loominguline stipendium 
*2013 aasta isa

## Teoseid
*Tuntud korbelaste elulood 1 ja 2 osa, Tartu Riiklik Ülikool 1975
*Eesti NSV Pimedate Ühing 35, Tallinn Valgus, 1987
*Eesti NSV Pimedate Ühingu Tartu Õppe-Tootmiskombinaat, Tallinn : Valgus, 1987
*Tallinna pimedate kool 1883–1914, Eesti NSV Pimedate Ühing Tallinn Valgus 1988
*Eestikeelne elulooline teatmekirjandus, Tartu Ülikooli Raamatukogu 1990
*Lehekülgi Eesti pimedate ajaloost 1: eluloolisi artikleid, Eesti Pimedate Ühing, Tartu Ülikooli Nägemise Tervishoiu Laboratoorium, Tallinn 1991
*Tartu pimedate koolid, 1922–1945, Tartu 1995
*Eesti Pimedate Muuseumi hoolekogu 1980–1995, Tartu 1996
*Eesti pimedate õpetamise ajalugu, Tartu, Eesti Pimedate Muuseum 1999
*Hariduse osa Eesti nägemisvaegurite integratsiooni ajaloos: kokkuvõtlik ülevaade, Tartu, 1999
*Lehekülgi Eesti pimedate ajaloost. III: eluloolisi artikleid, Tartu, Eesti Pimedate Muuseum, 2001
*15 aastat vabaharidustööd Eesti Pimedate Muuseumis 1987–2002, Tartu, Eesti Pimedate Muuseum 2002
*Lehekülgi Eesti pimedate ajaloost. IV (Braille kirjas): elu- ja ajaloolisi artikleid , Eesti Pimedate Muuseum, Tartu Kultuurkapital, Tartu Nägemisvaegurite Arenduskeskus, Eesti Pimedate Raamatukogu 2006
*Tartu pimedad solistid 1938–1972, Tartu Ülikooli Kirjastus 2008

## Viited

## Välislingid
*Kui valikuid ei ole
*Eesti Pimedate Raamatukogus 2003. aastal välja antud heli- ja punktkirjas raamatuid
Teryl Rothery

**Teryl Rothery** (sündinud 9. novembril 1962 Vancouveris) on Kanada näitleja.

Teryl Rothery karjäär sai alguse 13-aastaselt muusikalis "Bye Bye Birdie". Televisioonis esines ta esimest korda 18-aastaselt. Hiljem kehastas ta Janet Fraiserit ulmeseriaalis "Tähevärav SG-1".
Albert Fish

**Hamilton Howard Fish** (ka **Albert Fish**; 19. mai 1870 Washington – 16. jaanuar 1936 Ossining) oli Ameerika sarimõrvar. Tema hüüdnimed olid ka **Gray Man** (hall mees), **Brooklyn Vampire** (Brooklyni vampiir) ja **The Boogeyman** (kollionu). 

Ta oli lasteahistaja ja kannibal. Albert Fish tunnistas politseile üles kolm mõrva, kuid teda kahtlustati vähemalt viies. Teda süüdistati Grace Buddi röövimises ja tapmises. Fish mõisteti süüdi ja hukati elektritoolil.

## Välislingid
*Albert Fish bibliography
*Detailed Albert Fish Bio
*Crime Library Article: Albert Fish
*Prairie Ghosts: Albert Fish
*Fish family history
Kirsti Jahilo

**Kirsti Jahilo** (sündinud 31. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti kunstnik.

Ta on lõpetanud Tallinna Tallinna 17. Keskkooli ja Tallinna Kunstikooli ning osalenud kolm aastat Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel, töötanud 12 aastat stuudios Eesti Joonisfilm joonisfilmide ümberjoonistaja ning animaatorina, osalenud rohkem kui 40 joonisfilmi loomisel. Kirsti Jahilo on tegutsenud aastatel 2005–2009 päevalehe Postimees lastelehe "Postipõnn" kunstniku ja toimetajana. Ta on teinud mitme ettevõttega koostööd firmasümboolika, logode, kaartide, plakatite jms loomisel. Tegevusalad: *fineart*, õlimaal, graafiline joonis, seinamaaling, illustratsioonid, karikatuurid jm.

Kirsti Jahilo on alates 2010. aasta aprillist loovlahendusi pakkuva ettevõtte OÜ Sulg ja Kaabu juhataja.

## Filmograafia
* Avo Paistik. "Naksitrallid" (1984)
* Priit Pärn. "Hotell E" (1992)
* Mati Kütt. "Plekkmäe Liidi" (1995)
* Heiki Ernits, kaasrežissöör Leo Lätti. "Tallinna Legendid" (1995)
* Priit Pärn, kaasrežissöör Janno Põldma. "1895" (1995)
* Priit Tender. "Gravitatsioon" (1996)
* Janno Põldma, Heiki Ernits. "Tom ja Fluffi" (1997)
* Ülo Pikkov. "Bermuda" (1998)
* Priit Pärn. "Porgandite öö" (1998)
* Priit Tender. "Viola " (1999)
* Janno Põldma. "Armastuse võimalikkusest" (1999)
* Heiki Ernits, Janno Põldma. "Lotte reis Lõunamaale" (2000)
* Ülo Pikkov. "Peata ratsanik" (2001)
* Priit Tender. "Mont Blanc" (2001)
* Janno Põldma, Heiki Ernits. "Lepatriinude jõulud" (2001)

## Kujundatud raamatuid
* Marie Edwinson Månsson, "Lastel on vaja teada". Tõlkinud Katrin Rand. Tallinn, Kirjastus Ingel 2001
* Valdo Jahilo, "Päkapikud meie ümber". (Lühijutud.) Tallinn, Kirjamees 2003. ISBN  9949102731
* Ivo Parbus, "Päkapikk Peetrikese lood". Tallinn, Revelex 2006. ISBN 9789985956380. ISBN 9985956389
* Ivo Parbus, "Draakon Rudolf". Tallinn, Hotger 2008. ISBN 9789985993330
* Valdo Jahilo, "Päkapikud meie ümber" (lühijutud, täiendatud kordustrükk). Tallinn, Tammerraamat 2011 ISBN 9789949482221
* Edgar Savisaar, "Jõuluime". Tallinna Raamatutrükikoda 2014 ISBN 9789949380701

## Saavutused
Kirsti Jahilo kujundatud Ivo Parbuse lasteraamatute "Draakon Rudolf" ja "Päkapikk Peetrikese lood" on lapsed hinnanud kõrgelt nii Eesti Lastekirjanduse Keskuse korraldatud üle-eestilisel Nukitsa konkursil kui ka Tallinna Keskraamatukogu parimate lasteraamatute valimisel.

## Isiklikku
Kirsti Jahilo on abielus humorist Valdo Jahiloga.

## Välislingid
* OÜ Sulg ja Kaabu koduleht
Invaliidsus

**Invaliidsus** on puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise standardreeglite järgi ühiskonnaelust teiste inimestega võrdväärset osavõtmist takistav võimaluste kaotus või piiratus. See kirjeldab suhet puudega inimese ja keskkonna vahel.

Erilist tähelepanu pööratakse standardreeglites keskkonnas ja paljudes ühiskonnaelu valdkondades (näiteks informatsioon, kommunikatsioon ja haridus) esinevatele puudustele, mis takistavad puuetega inimestel teistega võrdsetel tingimustel ühiskonnaelus osaleda.
Vaegus

**Vaegus** on puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise standardreeglite järgi inimese funktsionaalne piiratus. Inimestel võib olla vaegusi füüsiliste, intellektuaalsete või meeleliste puuete, tervisehäirete või psüühikahäirete tõttu. Sellised puuded ja haigused võivad olla kas püsivad või ajutised.
2010. aasta Oscari auhinnad

**2010. aasta Oscari auhinnad** ehk **82. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad** jagati 8. märtsil 2010. aastal Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2009. aasta parematest filmiloojatest.

Oscari-õhtu juhid olid Steve Martin ja Alec Baldwin.

## Põhiauhinnad
Võitjad on loetletud esimesena ja **paksus** kirjas.

## Muud auhinnad

* **[[Oscari-elutööauhind|Elutööauhind]]**: Lauren Bacall, Roger Corman, Gordon Willis
* **[[Irving Thalbergi mälestusauhind]]**: John Calley

## Enim tunnustatud filmid
Joseph Gerhard Zuccarini

**Joseph Gerhard Zuccarini** (10. august 1797 – 18. veebruar 1848) oli saksa botaanik.

Ta oli Müncheni ülikooli botaanikaprofessor. Ta töötas koos Philipp Franz von Sieboldiga, aidates kirjeldada viimase muu hulgas Jaapanist kogutud taimenäidiseid.

Joseph Gerhard Zuccarini järgi on nimetatud madaraliste sugukonda kuuluv taimeperekond *[[Zuccarinia]]*.

Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Zucc.**.

## Kirjutised
* *Monographie der amerikanischen Oxalisarten*, 1825
* *Flora der Gegend von München*, 1829
* *Charakteristik der deutschen Holzgewächse in blattlosem Zustand*, 1823–1831
* *Plantarum novarum vel minus cognitarum ...*, 1832–1845
* *Florae Japoniae familiae naturales* (koos Philipp Franz von Sieboldiga), 1843–1846
* *Flora Japonica* (koos Philipp Franz von Sieboldiga), 1835–1870
Hüpotooniline lahus

**Hüpotooniline lahus** ehk **hüpoosmootne lahus** on lahus, mille osmootne rõhk on madalam võrreldava lahuse (nt vereplasma) osmootsest rõhust.

Hüpotoonilisele lahusele vastandub hüpertooniline lahus.

## Vaata ka
*Hüpertooniline lahus
*Isotooniline lahus
Hüpertooniline lahus

**Hüpertooniline lahus** ehk **hüperosmootne lahus** on lahus, mille osmootne rõhk on kõrgem võrreldava lahuse (nt vereplasma) osmootsest rõhust.

Hüpertoonilisele lahusele vastandub hüpotooniline lahus.

## Vaata ka
*Hüpotooniline lahus
*Isotooniline lahus
Sirmokas

**Sirmokas** (*Sciadopitys verticillata*) on igihaljas okaspuu, sirmokkaliste sugukonna ja sirmokka perekonna ainuke liik.

Varem oli sirmokas paigutatud küpressiliste (sooküpressiliste) sugukonda.

## Levik ja kasvukohad
Sirmokas on Jaapani endeem. Ta kasvab Shikoku saarel, Honshū saare edelaosas ja Kyūshū saare idaosas.

Puu kasvab niisketes metsades mägedes 500–1000 meetri kõrgusel merepinnast. Ta eelistab orgusid ja tuule eest varjatud nõlvu. Puu eelistab viljakat pinnast.

## Kirjeldus
Puu kasvab 20–30, harvem kuni 35 meetri kõrguseks. Ta on väga aeglase kasvuga. 

Võra on püramiidja kujuga ja tihe. Tüve läbimõõt võib ulatuda meetrini.

Koor on paks, punakaspruun, kiuline.

7–12 cm pikkused, 2–3 mm laiused ja 1 mm paksused kladoodid kinnituvad okstele männastena. Selle keskel on nii pealmisel kui ka alumisel küljel pikivagu, alaküljel on kaks valkjat õhulõheriba.

Sirmokas on ühekojaline taim. Isaskäbid on 6–12 mm läbimõõduga. Emaskäbid on peaaegu varretud, munajad, 4,5–10 cm pikkused ja 3,5–6,5 cm läbimõõduga; küpsevad 18 kuuga ning valmimisel avavad soomused, mille alt vabanevad tiibadega seemned. Seejärel käbid peagi lagunevad. Ühel käbil on 15–40 seemneid katvat soomust, soomuse all on 5–9 seemet. Seeme on oranžikaspruun, lamemunajas, 8–12 mm pikkune, kahe kitsa tiivaga.

## Kasutamine
Sirmokas on dekoratiivne puu ning seetõttu kasutatakse seda haljastuses ning ka toataimena. Jaapanis on teda ammustest aegadest ka bonsaina kasvatatud.

Ka Euroopas kasvatati sirmokast pargipuuna juba 19. sajandil.

Sirmokka puit on vastupidav, kollakasvalge kuni punakas. Seda on kasutatud muu hulgas ehituses ja laevaehituses ning tarbeesemete valmistamiseks.

Kiulist koort on kasutatud paadikerede tihendamiseks.

Okastest valmistatakse õli, mida kasutatakse viimistlusmaterjalide valmistamisel.

## Ajalugu
Leitud fossiilide järgi on kindlaks tehtud, et kunagi kasvas sirmokas lisaks Jaapanile ka vähemalt Gröönimaal, Norras, Uuralites ja Sahhas. Vanimad fossiilid on umbes 230 miljoni aasta vanused.

Infrapunaspektroskoopia abil on välja selgitatud, et tõenäoliselt on Läänemere merevaik tekkinud sirmokkaliste vaigust.

## Emas- ja isaskäbi

Pilt:Sciadopitys verticillata cones.jpg
Pilt:Sciadopitys verticillata3.jpg


## Viited

## Välislingid
Sirmokas (perekond)

**Sirmokas** (*Sciadopitys*) on igihaljaste okaspuude perekond, sirmokkaliste sugukonna ainuke perekond.

Perekonna ainuliik on Jaapani endeem sirmokas.
Brooklyni vampiir

**"Brooklyni vampiir"** (inglise **"Vampire in Brooklyn"**) on Wes Craveni lavastatud ja 1995. aastal esilinastunud õuduskomöödia. 

Filmi peaosades mängivad Eddie Murphy, kes on ka üks filmi stsenariste, ja Angela Bassett. Filmis teevad kaasa veel Allen Payne, Kadeem Hardison, John Witherspoon, Zakes Mokae ja Joanna Cassidy.
Marionett

**Marionett** on liigendnukk, mille liikumist juhitakse ülaltpoolt selle jäsemete külge kinnitatud niitide või traatide abil.

Ülekantud tähenduses on marionett teiste poolt juhitav, tahtevõimetu isik. Riiki, mida kontrollib mõni teine võim, nimetatakse nukuriigiks ja selle valitsust nukuvalitsuseks.

## Vaata ka
*Hampelmann
Ekraaniluup

**Ekraaniluup** on tarkvarapakett, mis võimaldab kasutajal näha arvutiekraani mingit osa suurendatult. Ekraaniluupi saab arvutikasutaja ekraanil nihutada või on luup ise paigal ja selles näidatakse kursori all olevat ekraanipiirkonda. Leiab rakendust väiksemate detailide vaatlemisel ja kerge nägemispuude korral.
Juhtkoer

**Juhtkoer** on eriettevalmistuse saanud sõbraliku loomuga tasakaalukas töökoer, kes oskab nägemispuudega inimest marsruutidel õieti ja ohutult juhtida. Koer peab täitma jalakäijate liikluseeskirju ja viima inimese, mööda kõikidest takistustest, turvaliselt sihtkohta. 

Eestis õpetab juhtkoeri välja sihtasutus Juht- ja Abikoerte Kool.

## Vaata ka
*Abikoer
*Teraapiakoer
*juhtkoera kasutaja
*juhtkoera treener
*kasvupere
*Nägemispuue
*Peesar
*Pimesus
*Juht- ja Abikoerte Kool
*Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing
*Rahvusvaheline juhtkoertepäev

## Välislingid

*Juht- ja Abikoerte Kool
*SA JUHT- JA ABIKOERTE KOOL
Peesar

**Peesar** (laen soomekeelsest sõnast *peesari*) on nägemispuudega inimese nägijast vabatahtlik abiline, kes pakub juhtkoera kasutajale oma abi, kui viimane tahab noore koera tööd kontrollida, uut marsruuti õppida või võistlusteks harjutada. Ta kõnnib märkamatult juhtkoera ja tema kasutaja taga, jälgides nende tööd ning kui tarvis, siis parandab. Peesarid on abiks ka juhtkoertega tegelejate ühisürituste läbiviimisel.