open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rein Õunapuu

**Rein Õunapuu** (sündinud 19. juulil 1957 Tallinnas) on eesti katoliku vaimulik.

## Haridus
Ta lõpetas 1972. aastal põhikooli (8 klassi) Tallinna 24. Keskkoolis ja 1976. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi arhitektuuri erialal. Tutvudes noorukina Saarde kiriku õpetaja Elmar Salumaaga, sai ta sellest sügavalt mõjutatud ning astus omal soovil luteri kirikusse. Seejärel õppis ta lühikest aega EELK Usuteaduse Instituudis ja teenis Nõukogude sõjaväes. Pärast ajateenistust tutvus ta isa Stanislausega (1918–2005, :lt:Tėvas Stanislovas) Leedus. Vajadus kandva vaimuliku distsipliini järele viis ta liitumisele katoliku kirikuga ja ta asus õppima Riia vaimulikku seminari.

## Tegevus Eestis, Lätis ja Venemaal
6. oktoobril 1985 pühitseti ta Riias preestriks. Kaks aastat töötas ta abivaimulikuna Riias, Tallinnas ja Venemaal. Pärast isa Miikael Krumpansi ootamatut surma 13. juulil 1987 sai temast 19. juulil ainus avaliku töötamisõigusega katoliku preester Eestis, ta oli kogudusepreester Tallinnas (1995. aastani) ja Tartus (1989. aastani). 

Rein Õunapuu avas ja taastas taasiseseisvunud Eestis mitu katoliku kogudust. Ta alustas eestikeelsete jumalateenistuste pidamist, tõlkis ja avaldas trükis eestikeelse missateksti (1990), palveraamatu (1994), taasasutas ja toimetas katoliku ajalehte Kiriku Elu (1989–1995). Lisaks töötas ta õppejõuna, nõustajana ning tegi kaastööd raadios ja televisioonis. 

Rein Õunapuu on Eesti Kristliku Liidu (1988) ja Eesti Kirikute Nõukogu (1989) asutajaliige ning Eesti Piibliseltsi taasasutajaliige (1991).

## Elu Saksamaal
1995. aastal suundus Rein Õunapuu õppima Saksamaale. Pärast litsentsiaadikraadi kaitsmist Frankfurdis Maini ääres St. Georgeni jesuiitide ülikoolis (:de:Philosophisch-Theologische Hochschule Sankt Georgen) jäi ta Põhja-Saksamaale Hildesheimi piiskopkonda (:de:Bistum Hildesheim), kus elab ja töötab tänaseni. 2010. aastast on ta Saksamaal Peines (asub Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis) preester. Praegu annab ta välja eesti- ja saksakeelset e-nädalakirja Elektrikarjane. 

## Viited

## Teoseid
*Ajaleht "Kiriku Elu": Eesti katoliiklaste häälekandja. Tallinn, Rooma-Katoliku Kirik Eestis, 1989–2006. Toimetaja Rein Õunapuu [aastatel 1989–1995, kättesaadavad elektrooniliselt http://www.elektrikarjane.eu]
*Püha missa kord = *Ordo Missae*. Tallinn: Katoliku Kirik, 1990 [Gummerus, Jyväskylä]
*Au olgu Jumalale: väike palveraamat katoliiklastele. Toimetaja ja eessõna Rein Õunapuu. Tallinn, ajaleht Kiriku Elu, 1994 
*Rein Õunapuu. Lootusõpetuse lood. Tartu: Johannes Esto Ühing, 2013
*Rein Õunapuu. Elektrikarjane [eesti- ja saksakeelne e-nädalakiri]. http://www.elektrikarjane.eu

## Välislingid
* Rein Õunapuu. Foto: Albert Truuväärt, 18. veebruar 1992, Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.204.0.170604
Usėnai vald

**Usėnai vald** (leedu keeles *Usėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 77,9 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1210 inimest. Valla keskuseks on Usėnai küla, vallamaja asub aadressil Veržės g. 2. Vallavanem on Algirdas Rauktys.


Žemaitkiemis_(Usėnai).jpg|Žemaitkiemis
Usėnai.jpg|Usėnai
Usėnų_gyvenvietė.jpg|Usėnai


## Viited
Emmy Holz

**Emmy Holz** (ka **Holts**; 23. oktoober 1902 Tallinn – 4. november 1923 Santander, Kantaabria, Hispaania) oli Eesti tantsija.

Ta õppis Sessy Smironina-Sevuni ja E. Litvinova balletistuudios. Aastatel 1918–1923 tantsis ta Estonia teatris, ühtlasi oli ta üks esimesi teatri baleriine.

Ta mõrvati 4. novembril 1923 Hispaanias.

## Viited

## Kirjandus
*H. R. "Emmy Holts". Vaba Maa nr 257, 8. november 1923. Lk 7
*Heili Reinart. "Üks säravamaid Tallinna baleriine Emmy Holz langes armukadeda armukese kuulilasust". Postimees Sõbranna, 5. november 2019
Gustav Terkmann

**Gustav Terkmann** (22. september 1850 (ukj) Nõva – 16. mai 1924) oli Nõvalt pärit Eesti orelimeister, kes asutas aastal 1882 Tallinnas orelite ja harmooniumite tööstuse. Oli oreliehitust õppinud Gustav Normanni juures. 

Tema poeg oli orelimeister August Terkmann.

## Gustav Terkmanni oreleid
*Nõva kiriku orel (1885)
*Loksa kiriku orel (1889)
*Tuhala kiriku orel (1890)
*Kirbla kiriku orel (1900)
*Järva-Madise kiriku orel (1902)
*Mustjala Anna kiriku orel (1903)
*Leesi Katariina kiriku orel (1905)
*Tallinna Jaani kiriku uus orel (1909/1913) koos A.Terkmanniga

## Viited

* Фабрика органов и фисгармоний А. А. Теркман Ревель : основана в 1882 году, [Ревель] : [s.n.], [1915 (Ревель : Цветков и Китцель)]
* Revalsche Zeitung, nr. 176, 8 august 1902, Revalsche Zeitung, nr. 173, 1 august 1909
* www.eestiorelid.ee
Andrei Ešpai

**Andrei** Jakovlevitš **Ešpai** (vene keeles Андре́й Я́ковлевич Эшпа́й; 15. mai 1925 Kozmodemjansk – 8. november 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidus ja Venemaal tegutsenud mari helilooja.

Tema isa oli helilooja ja muusikaõpetaja Jakov Ešpai. Ema oli vene keele ja kirjanduse õpetaja. 1944–1945 võitles ta Teises maailmasõjas Valgevene rindel.  

Andrei Ešpai õppis Moskva konservatooriumis 1948–1953. Tema õpetajad olid klaverimängus Vladimir Sofronitski ja heliloomingus Nikolai Rakov, Nikolai Mjaskovski ja Jevgeni Golubev. Ta täiendas end Aram Hatšaturjani juhatusel aastatel 1953–1956. 

Tema teostes on tunda mari rahvamuusika mõjusid. Rütmides võib märgata sarnasust Bartókiga.

Ešpai teoste seas on üheksa sümfooniat, kontserte, ballette ja kammermuusikat. Ta on kirjutanud üle 100 romansi ja laulu. Tema laulud ja muusika on kõlanud rohkem kui 50 mängufilmis. 

Tema poeg on filmilavastaja Andrei Ešpai.

## Tunnustus
*1945 Punatähe orden
*1975 Vene NFSV rahvakunstnik
*1976 NSV Liidu riiklik preemia
*1981 NSV Liidu rahvakunstnik
*1986 Lenini preemia

## Viited

## Välislingid
*Lahkus tuntud mari päritolu helilooja Andrei Ešpai, Fenno-Ugria
Priit Nigula

**Priit Nigula** (Priit Nigula on pseudonüüm, sünninimega **Friedrich Nikolai**; 21. november 1899 Peterburi – 9. juuni 1962 Tallinn) oli eesti dirigent. 

1918. aastal lõpetas ta Jekaterinburgi muusikakooli, seejärel õppis Moskva konservatooriumis klaverit.

Aastatel 1916–1923 oli ta Jekaterinburgi, Irkutski ja Moskva ooperiteatri kontsertmeister.

Aastatel 1942–1962 oli ta Estonia teatri dirigent (1944–1951 peadirigent). Aastatel 1942–1944 oli ta ka üks Ringhäälingu orkestri dirigente.

Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Tunnustus
* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Richard Viidalepp

**Richard Voldemar Viidalepp** (aastani 1935 **Viidebaum**; 23. jaanuar 1904 Nurmsi, Mäo vald, Järvamaa – 3. juuni 1986 Tartu) oli eesti rahvaluuleteadlane.

Aastail 1947–1979 töötas ta ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis.

Ta on hulgaliselt kogunud kui ka korraldanud rahvaluule kogumist.

## Isiklikku
Tema poeg on Jaan Viidalepp. Ta oli Ants Viidalepa onu ja Signe Kivi vanaonu.

## Viited
Lilian Looring

**Lilian Looring** (õieti **Luise Liliane Looring**; 15. september 1899 Tallinn – 2. mai 1963 Tallinn) oli eesti baleriin ja tantsupedagoog.

1918–1927 töötas ta vaheaegadega Estonia teatris; oli teatri esimene eestlasest klassikaline baleriin.

1932–1940 pidas ta Tallinnas oma tantsustuudiot – Lilian Looringu tantsustuudio. 

Oli 1941–1955 represseerituna Siberis.

## Isiklikku
Ka tema õde Hermiine Looring oli baleriin, kes tantsis Budapestis. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Harri Paris

**Harri Paris** (18. aprill 1891 Viljandi – 7. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi, õppis seejärel Kiievi ülikoolis rohuteadust ja Peterburis Nikolai Smolitši teatrikoolis, käis õppereisidel Saksamaal, Austrias ja Prantsusmaal.

Ta alustas lavategevust aastal 1910 Pärnu seltsides, mängis aastatel 1912–1921 Peterburi ja Venemaa provintsilinnade teatreis. Aastatel 1921–1941 oli ta Estonia teatri näitleja ja lavastaja.

## Lavastusi
*1929 Bayard Veiller "Mary Dugani protsess"
*1930 William Somerset Maughami "Kiri"
*1930 Agapetuse "Patuoinas"
*1931 Ferenc Molnári "Õnnehaldjas"
*1941 René Fauchois’ "Ettevaatust! Värskelt värvitud!" 

## Isiklikku
Harri Paris oli abielus juudi rahvusest Keila Parisega (sünninimi Keila Sand, 1891 – 7. oktoober 1941). Kui Saksa okupatsiooni ajal sai naine kutse „ilmuda politseisse end registreerima kui juut”, otsustas abielupaar ühiselt oma elu võtta. See juhtuski 7. oktoobril 1941.  

## Viited
Eesti astronoomia

**Eesti astronoomia** käsitleb Eesti alal tehtud ja tehtavat astronoomiaga seotut.

Kuni 18. sajandi alguseni tegeldi Eestis astronoomiaga enamjaolt praktilistel ja õppe-eesmärkidel. Eesti ala esimesed astronoomiaprofessorid olid Peter Schomer ja Johan Eriksson.

18. sajandil rajati Eestis esimesed observatooriumid. Aastatel 1808–1811 ehitati Tartu Tähetorn.

Eesti astronoomiakoolkonna rajas 20. sajandi algul Ernst Öpik. Sinna kuulunud ja kuuluvate astronoomide seas on Jaan Einasto, Aksel Kipper, Enn Saar, Arved Sapar jt. Samas kuulub Eesti astronoomiaajalukku ka teisi tuntud nimesid, nagu näiteks Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Johann Heinrich von Mädler ja Bernhard Schmidt.

Tänapäeval on suur osa Eesti astronoomiast seotud Tartu Observatooriumiga, mis on Tartu Ülikooli Tähetorni (1808) ja Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumi (1865) järeltulija ning töö jätkaja. Tartu Observatooriumis Tõraveres asub ka 1974. aastal valminud 1,5-meetrine peegelteleskoop, mis on suurim omasugune Balti- ja Põhjamaades.

Eestis tegutseb Eesti Astronoomia Selts.

Aastatel 1817–1990 ilmunud Tartu Tähetorni Publikatsioonid (hiljem "Tartu astrofüüsika observatooriumi publikatsioonid") oli kaua aega vanim pidevalt ilmunud astronoomiaväljaanne maailmas.

Tänapäeval pööratakse astronoomia kõrval üha enam rõhku ka kosmosetehnoloogiate arendamisele. Selle üheks näiteks on Eesti tudengisatelliidi programm.

## Viited
Vainutase vald

**Vainutase vald** (leedu keeles *Vainuto seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.

Valla pindala on 180 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2290 inimest. Valla keskuseks on Vainutase alev (2011. aastal oli seal 746 elanikku), vallamaja asub aadressil Baranausko g.7. Vallavanem on Vitalijus Mockus.


BikavenuKoplycia.JPG|Bikavėnai kabel
PajūriškiųKoplyčia.JPG|Pajūriškiai kalmistu
Gorainiai_1.JPG|Gorainiai


## Viited
Mustlaskeel

**Mustlaskeel** (mustlaskeeles *Romani chib*) on Indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv keel, mida räägivad romad.

Mustlaskeelt kõneleb hinnanguliselt Euroopas 3,5 miljonit inimest ja mujal maailmas 0,5 miljonit inimest.

Keelel on üle maailma palju murdeid. Eestis rääkisid romad (Eesti romad) enne II maailmasõda eeskätt Laiuse ja Lääne-Balti ehk Tšuhni (Läti) murrakut; need murrakud kuuluvad mustlaskeele põhjamurdesse.

## Viited
Jõesaar

**Jõesaar** on jões või jõeharude vahel olev saar.

Eestis asuvad jõesaared on näiteks ajalooline Keila jõesaar ja Põltsamaa jõel asuv Saunasaar.

## Viited
Kliinik

**Kliinik** (vanakreeka sõnast *klinikos* 'voodis lamav') on õppe- või teadusasutusega seotud haigla, kus peale tavapärase ravimise tehakse ka teaduslikku uurimistööd ja kus praktiseerivad üliõpilased. Ühe õppe- või teadusasutuse kõiki kliinikuid kokku nimetatakse **kliinikumiks** (näiteks Tartu Ülikooli Kliinikum).

## Kliinikuliike

*erakliinik
*haavakliinik
*kirurgiakliinik
*lastekliinik
*loomakliinik
*naistekliinik
*närvikliinik
*silmakliinik
*veterinaarkliinik

## Vaata ka
*polikliinik

## Viited
Presto

***Presto*** on noodikirjas itaaliakeelne tempomärge, mis tähendab 'väga kiirelt'.

Üks tuntud teoseid, mille tempoks on *presto*, on Aram Hatšhaturjani "Mõõkade tants" balletist "Gajane".
Naaskel

**Naaskel** on puidu või mõne muu materjali sisse aukude uuristamiseks mõeldud terava otsaga käsitööriist.
Kelluke (jook)

**Kelluke** on Eestis A. Le Coqi toodetav värvitu sidrunimaitseline limonaad.

Kellukese eelkäijateks võib pidada juba 19. sajandi lõpus ja 1930. aastatel Tartus valmistatud sidrunilimonaadi ja sidrunisoodat, mis erinevalt Kellukesest oli kõrvetatud suhkruga värvitud. Ehkki Kellukese maitse sarnaneb Sprite'i omaga ja on retsepti väljatöötamises osalenud Ilmar Kõrgesaare sõnul "täpselt sama", valmis Eesti limonaadi retsept iseseisvalt ning tollal ei teadnud selle autorid Sprite'i olemasolust veel midagi.

Kellukese retsepti töötas välja 1965. aastal Tartu Õlletehas (praegune A. Le Coq), 1970. aastal sai sellest üks Nõukogude Liidu kõige esimesi kvaliteedimärgiga karastusjooke. Omal ajal toodeti jooki kogu Nõukogude Liidus.

Kui suhkru kokkuhoiuks kehtestati 1975. aastal üleliiduline määrus, mis lubas toota vaid kuni 7% suhkrusisaldusega limonaade, siis töötati seni 10,2% suhkrusisaldusega Kellukese alusel välja vähem magus limonaad Lumivalgeke, mida toodeti ka Tallinna Karastusjookide Tehases. Kellukese tootmine jätkus siiski juba aasta hiljem. Selle pikaajalise edu tagas looduslike maitsesegude kasutamine, mille transport on odavam kui mahla puhul, mis oli 1960. aastatel enamiku karastusjookide aluseks.

2001. aastal võttis A. Le Coq Kellukese nime asemel kasutusele nimetuse "sidrunimaitseline limonaad", kuid 2006. aasta aprillis toodi Kelluke taas endise nime all turule. Kellukese retsept on tänaseni põhiosas sama, säilivusaja pikendamiseks on hakatud lisama vaid looduslikku päritolu bensoehapet või sorbiinhapet. Nõukogude ajal ületas Kellukese populaarsus Limonaadi oma tunduvalt, kuid tänapäeval on menukam Limonaad – 2007. aastal tootis A. Le Coq Limonaadi 7,1 miljonit liitrit ja Kellukest 2,73 miljonit liitrit (kokku karastusjooke 25,89 miljonit liitrit).

2014. aastal tehtud Dorel Donneri õpilasuurimuse kohaselt oli Kelluke uuritud 14 karastusjoogi hulgas selliste seas, milles leidus kõige vähem nn E-aineid (vaid E330 ehk sidrunhape).

## Viited

## Välislingid
* Joogist A. Le Coqi kodulehel
* Tiina Hiob Kamatahvel, Kellukese limps ja Regati koorejäätis – nostalgiaturunduse pärlid Psühholoogia Sinule, 01.01.2017
* Nils Niitra Limonaadi retsept tuli Gruusiast Postimees, 9. aprill 2008
* A. Le Coq toob taas müügile Kellukese limonaadi EPL/A. Le Coqi pressiteade, 29.03.2006
Sketš

**Sketš** on väheste tegelastega lõbus-irooniline lühinäidend, millel on enamasti ootamatu lõpplahendus.
## Viited
Põhja-konnarohi

**Põhja-konnarohi** (*Alisma wahlenbergii*) on konnarohuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taime looduslik levila on Läänemere ümbrus: Soome, Rootsi, , Läti, Leedu, Valgevene ja Loode-Venemaa.

## Viited
Rauklauk

**Rauklauk** (*Allium senescens*) on amarülliliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taime looduslik levila on Kesk-, Ida- (sh ), Loode- ja Edela-Euroopa ning Aasia.

## Viited
Tahe sovhoos

**Tahe sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Valga rajoonis Taheva külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Koikkülas.

Tahe sovhoos moodustati 1946. aastal.

1983. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9988 hektarit, millest põllumajanduslikku maad oli 5580 hektarit, sealhulgas haritavat maad ligikaud 3500 hektarit. Sovhoosis oli 1976. aasta seisuga 376 töötajat.

Sovhoos tegeles peamiselt taime- (teravilja- ja kartulikasvatuse) ja loomakasvatusega. Sovhoosi Hargla osakonnas kasvatati seemnekartulit.

Sovhoos likvideeriti 1. juunil 1993.
## Viited
Värv-varjulill

**Värv-varjulill** (*Asperula tinctoria*) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis kasvab taim sagedasena eeskätt loometsades ja looaladel, mujal on teda väga vähe.

## Viited

## Välislingid
*
Kerakellukas

**Kerakellukas** (*Campanula glomerata*) on kellukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis on kerakellukas sage ja ta kasvab puisniitudel, niitudel, teeservades, kraavikallastel.

## Viited

## Välislingid
*
Longus karuohakas

**Longus karuohakas** (*Carduus nutans*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis leidub taime hajusalt teede ääres, karjamaadel, mererannas.

## Viited

## Välislingid
*
Põldjumikas

**Põldjumikas** (*Centaurea scabiosa*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis tavaline ja ta kasvab kuivades valgusrikastes kohtades.

## Viited

## Välislingid
*
Kohtla-Järve SK Järve

**Kohtla-Järve SK Järve** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Kohtla-Järvel.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Kohtla-Järve JK Järve
*Kohtla-Järve FC Lootus
*Kohtla-Järve JK Alko
Põldtimut

**Põldtimut** ehk **harilik timut** (*Phleum pratense*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis sage ja ta kasvab rohumaadel, niitudel, teeäärtel, samuti põldheinana.

## Viited

## Välislingid
*
Põld-litterhein

**Põld-litterhein** (*Thlaspi arvense*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis on taim sage umbrohi põldudel, aedades, teeäärtel.

## Viited

## Välislingid
*
Berizkõ-Tšetšelnõtski

**Berizkõ-Tšetšelnõtski** (ukraina keeles Берізки-Чечельницькі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 990. Pindala on 4,7 km².


Berche_1.JPG|
Berche_2.JPG|
Borivka (Tšernivtsi rajoon)

**Borivka** (ukraina keeles Борівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 3626. Pindala on 6,4 km².
Sookerss

**Sookerss** (*Rorippa palustris*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis tavaline ning kasvab kallastel, kraavides, niiskematel rohumaadel ja umbrohuna niiskematel põldudel.

## Viited

## Välislingid
*
Väike robirohi

**Väike robirohi** (*Rhinanthus minor*) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis sage ja ta kasvab niitudel, puisniitudel, sooservadel.

Läti Botaanikute Selts kuulutas väikese robirohu Läti 2019. aasta taimeks, sest poolparasiidina nõrgestab ta vohavaid kõrrelisi ja liblikõielisi ning annab sellega eluruumi teistele niidutaimedele, aidates seega kaasa looduslike rohumaade liigirikkusele.

## Viited

## Välislingid
*
Suuremetsa külanõukogu

**Suuremetsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Orava külas.

Suuremetsa külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Orava valla territooriumi jagamisel kolme külanõukogu (Kahkva, Luuska ja Suuremetsa külanõukogu) vahel. Administratiivselt kuulus Suuremetsa külanõukogu algselt Võrumaa, 26. septembrist 1950 Räpina rajooni, 1961. aastast Põlva rajooni koosseisu.

1978. aasta seisuga kuulusid Suuremetsa külanõukokku Hanikase, Jantra, Kamnitsa, Kliima, Lepassaare, Marga, Orava, Oro, Piusa, Päka, Rõssa, Saetamme, Suuremetsa, Tuderna ja Vivva küla. 

Suuremetsa külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 156 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Orava sovhoos.

26. märtsil 1992 moodustati Suuremetsa külanõukogu piirides Suuremetsa vald, kuid juba 30. aprillil 1992 nimetati Suuremetsa vald ümber Orava vallaks.

## Viited
Ühiskassa

**Ühiskassa**, venepäraselt tuntud ka kui **obštšak** (vene keeles *общак*), on vene juurtega päti- ja kriminaalide kultuuri (Eesti ja Vene maffia) ühine illegaalne katusorganisatsioon, mis vahendab ja monopoliseerib maffiaäri (näiteks Soomes). On teada, et obštšakil on olnud monopol Soome prostitutsioonis. Seda on peetud Eesti organiseeritud kuritegevuse kõrgeimaks organiks.

## Ühiskassaga seotud isikuid
* Nikolai Tarankov, üks ühiskassa juhtfiguuridest. Mõrvati 2016. aastal.
* Kalev Kurg, esindas Eesti kriminaalseid grupeeringuid. Mõrvati 2005. aastal.
* Oleg Lvov. Suri 2020. aastal Tallinna Vanglas.
* Jevgeni Kolesnikov
* Nikolai Bleskov, väidetavalt omas sidemeid Permi grupeeringuga.
* Boriss Malinovski
* Andrei Kuzjakini
* Stanislav Volkov

## Viited

## Välislingid
* Risto Berendson. (11. veebruar 2002). "Kuritegelik sõpruskond keerutab ühiskassa miljoneid". Eesti Päevaleht
* Kadri Paas. (12. november 2003). "Pikaro: «Ühiskassa liikme majade läheduses toimub alati midagi!»". Õhtuleht
* Risto Veskioja. (14. september 2016). ""Vaikne ristiisa" ja ühiskassa range valvur: kes oli tapetud allilmaliider Nikolai Tarankov?". Delfi
Toulouse'i ülikool

**Toulouse'i Ülikool** (*Université Fédérale Toulouse Midi-Pyrénées*; lühend **UFTMP**) on avalik-õiguslik ülikool Prantsusmaal.

Toulouse'i Ülikool asub Midi-Pyrénées' piirkonna pealinnas Toulouse'is. Ülikool asutati 2007. aastal.

Toulouse'i Ülikoolis töötab ligi 15 000 õppejõudu ning õpib üle 104 000 üliõpilase.

## Liige
* Université Toulouse 1 Capitole
* Université Toulouse - Jean Jaurès
* Université Paul Sabatier
* Institut national polytechnique de Toulouse
* Institut national des sciences appliquées de Toulouse
* Institut supérieur de l'aéronautique et de l'espace
* Institut d'études politiques de Toulouse
* Centre universitaire Jean-François-Champollion
* École nationale supérieure des mines d'Albi-Carmaux
* École nationale de l'aviation civile
* École nationale supérieure d'architecture de Toulouse
* École nationale de formation agronomique
* Toulouse Business School
* Institut catholique d'arts et métiers

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Mihkel Lepper

**Mihkel Lepper** (eesnimi ka **Mihhail** või **Michael**; 11. märts (vkj)/ 24. märts 1900 Varssavi – 2. mai 1980 Stockholm) oli Eesti tummfilmipioneere.

Ta oli pärit Hiiumaalt Reigi kihelkonnast õigeusklikust perest.

Pärast Esimest maailmasõda töötas ta Tallinnas filmiettevõttes Estonia-Film. 1920. aastail esines näitlejana tummfilmides, mis valmisid Berliinis (nt "Herkules Maier". Reinhold Schünzel Film, 1928).

1924. aastal oli ta filmiajakirja "Film" vastutav toimetaja. Ta lavastas 1929. aastal filmi "Dollarid" ja alustas ka mängufilmi "Jüri Rumm" lavastamist.

1940. aastal läks Lepper baltisakslaste ümberasumise käigus Saksamaale. Teise maailmasõja aastail tegutses ta rindefotograafina Prantsusmaal ja valmistas õppefilme *Landesfilmstelle* juures. Pärast sõda asus ta elama Rootsi ja töötas Stockholmis vabakutselise fotograafina. 

## Isiklikku
Andres Söödi dokumentaalfilmi "Põgenemine" (1991) valmimisel olid tegevad tema lapselapsed Hillar Loor (kaasprodutsent) ja Andi Loor (monteerija).

## Viited

## Välislingid
*https://www.efis.ee/et/inimesed/id/4229/biograafia
*TLÜAR väliseesti isikud
*Haud Stockholmi Metsakalmistul
Vaike Pilvistu

**Vaike Pilvistu** (kuni 1940 **Vaike Brenner**, aastast 1950 **Vaike Piirimaa**; 17. august 1926 Mäo – 6. märts 1993 Põlva) oli eesti luuletaja.

Luuletajadebüüdi tegi ta 1950. aastal kohalikus ajalehes. Tema esimene luuletuste raamat ("Hingeaken") ilmus 1982. aastal.

## Teosed
*"Hingeaken". Tallinn: Eesti Raamat 1982. 63 lk
*"Käed". Tallinn: Eesti Raamat 1985. 55 lk
*"Suur tee kõliseb kõrva". Tallinn: Eesti Raamat 1987. 82 lk

## Viited
Voldemar Tago

**Voldemar Taggo** (ka **Voldemar Tago**, ka **Voldemar Taggu**; 22. august 1887 (ukj) Narva – 18. september 1960 Pärnu) oli Eesti dirigent. 

Ta lõpetas 1908. aastal Peterburi konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi. Aastail 1905–1909 mängis ta Peterburi orkestris, 1909–1910 Vanemuise orkestris. Järgnenud aastatel juhatas Voldemar Taggo Peterburis K. Nezlobini teatri orkestrit ja suviti Sevastopoli orkestreid. Esimese maailmasõja aastatel oli ta tsaariarmee ratsapolgu orkestri kapellmeister.

Aastast 1918 tegutses ta Eestis. 1918–1926 oli ta Vanemuise teatri muusikajuht. 1920–1922 oli ta Kuperjanovi polgu orkestri ja 1920–1921 soomusrongi diviisi orkestri dirigent.  

Aastatel 1922–1924, 1926–1931 ja 1935–1936 juhtis Taggo Tallinna kino-orkestreid ning Haapsalu ja Pärnu suvemuusikaorkestreid, sealhulgas 1931. aastani oli ta Tallinna kino Gloria Palace filmiorkestri dirigent.

Aastatel 1937–1940 töötas ta Riigi Ringhäälingu orkestri dirigendina ja 1940–1950 Endla teatri operetidirigendina. 

Seejärel oli Voldemar Taggo Üleliidulise Autoriõiguste Kaitse Valitsuse Eesti vabariikliku osakonna Pärnu volinik.

## Voldemar Taggo ja Pärnu
Pärnuga seob dirigent Voldemar Taggot pikaajaline muusikategevus. Tema juhatusel Pärnu rannasalongi (kuursaali) taga kõlakojas toimunud suvemuusikaorkestri kontserdid olid lahutamatu osa vabariigiaegse Pärnu suvedest. „Voldemar Taggo mahukas hästikorraldatud noodikogu võimaldas esitada mitmekülgset repertuaari alates kõrvupaitavast viisirikkast kergest muusikast ooperikatkendite ja sümfooniateni välja. Sageli esinesid kahetunnise kava täiendaval sisustamisel solistid,“ meenutas kultuuritegelane Arnold Anton Taggot maestro 120. sünniaastapäeva puhul Pärnu Postimehes.

1940. aastal sai temast Endla teatri muusikaalajuht ja orkestrijuht. 
„Meeldivad vokaalpartiid ja korrektne saatemuusika pakkusid sel süngel ajajärgul koos suursuguste lavadekoratsioonide ja kostüümidega ülimat naudingut ja rõõmsat meelelahutust. Neis publikut köitvais lavastustes oli märkimisväärne roll suurte kogemustega muusikajuhil Voldemar Taggol,“ kirjutas Arnold Anton.

Pensionipõlves tegi Taggo Pärnus elades peamiselt kirjatööd ning juhtis lühikest aega ka kohalikku sümfooniaorkestrit.

22. augustil 2022 avati Pärnu kuursaali kõrval dirigent Voldemar Taggole pühendatud mälestuspink. Taggole pühendatud pingi avamisel meenutasid muusikut tema lähedased ja Endla teatri direktor Roland Leesment. Ajastukohast muusikat esitas trompetist Chris Sommer.

## Isiklikku
Voldemar Taggo tütar on laulja Marvi Taggo. 

## Kirjandus
*Arnold Anton. Meenutades maestro Voldemar Tagot, Pärnu Postimees, 15. mai 2007
Robert Artur Holst

**Robert Artur Holst** (21. detsember 1885 (ukj) Kambja vald, Tartumaa – 19. aprill 1943 Stupino, Vosturallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eestis maailmasõdadevahelise perioodi mõjukamaid ettevõtjaid.

## Elukäik
Õppis Tartu reaalkoolis ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Äritegevust alustas 1909. aastal oma isa äri tegeliku juhina. 1909–1918 oli Tartu Krediit Ühisuse nõukogu liige, 1916–1917 Tartu sõjatööstuse komitee kaubajaoskonna juhataja ja pealaekur. 1918. aastast teenistuses toitlusministeeriumis. 1919. aastast kaubandus-tööstusministeeriumi kaubanduse osakonna juhataja.

1920. aastast alates oli tegev AS Silva asutamisega, aastatel 1920–1922 selle juhatuse esimees. 1921 võttis ta üle Tallinna kaubandusettevõtte Rob. Holst & Ko. 1921. aastal asutas ta koos ettevõtja Jakob Tilloga lennundusettevõte Aeronaut. Oli Aeronaudi juhatuse esimees kuni selle likvideerimiseni.

1927. aastast OÜ Riola šokolaadi- ja kompvekitööstuse juhatuse liige, 1929. aastast direktor. 1930. aastast Aktsia Panga juhatuse liige.

Võttis Eesti Vabariigi valitsuse delegaadina osa esimesest kauba- ja kaablilepingu sõlmimisest Soome Vabariigiga Helsingis. 1922. aastal oli kaubanduseksperdina kaasas Genua konverentsil. AS Aeronaut juhatuse esimehena osales aastatel 1922–1928 toimunud õhusõidu konverentsidel Berliinis, Stockholmis, Münchenis, Viinis ja Roomas. 1927. aastal osales kaubanduskodade konverentsil Stockholmis.

Aastatel 1922–1932 oli Holst Austria aukonsul Tallinnas.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
*vahendatud biograafia Eesti Antiikautode Galerii kodulehel
Keila jõesaar

**Keila jõesaar** (ka **Keila Jõesaar**) on Keila linna juures Keila jõe kahe haru vahele jääv ala (jõesaar).

1960–1961 tehtud maaparandustööde käigus jäi Keila-poolne läänesäng kuivale. Vool läänesängis taastati 2012.

Esimesed märgid jõesaare asustusest pärinevad III–II aastatuhandest eKr. I aastatuhandel kasutasid sealsed elanikud lohukivina tuntud Orjakivi (Keila Jõepargi Orjakivi).

Keskajal ja hiljemgi oli jõesaarel Keila mõis. Tänapäeval asub mõisa peahoones Harjumaa Muuseum.

## Vaata ka
* Jõepark

## Viited
Orava sovhoos

**Orava sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Suuremetsa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Orava külas.

Orava sovhoos moodustati 1958. aastal varasemate väikeste kolhooside liitmise teel.

1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala umbes 7900 hektarit, sellest haritavat maad umbes 3500 hektarit, metsamaad ligi 1900 ha. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 320, 1989. aasta seisuga aga umbes 250.

Sovhoos tegeles teraviljakasvatuse, seakasvatuse ja veisekasvatusega (lüpsikari).

Sovhoos likvideeriti 1993. aastal.

## Viited
Lily Luik

**Lily Luik** (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja.

Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 47. koha (aeg 2:48:49).

2015. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta 38. koha (2:45.22).

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 97. koha (2:48.29).

Tema isiklik rekord on maratonis 2:40.30, mis on joostud 15. novembril 2015 Valencias.

Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Liina ja Leila).

## Viited

## Välislingid

* 
* Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, *<small>inglise keeles</small>*)
* Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (*inglise keeles*)
Ruusa sovhoos

**Ruusa sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Alaküla külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ruusa külas.

Ruusa sovhoos moodustati 1944. aastal. Kuni 1950. aastani kuulus see Võrumaa ja seejärel 1961. aastani Räpina rajooni koosseisu. 1968. aastal liideti sovhoos kolhoosiga Uus Ilm.

1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala umbes 6600 hektarit, sellest haritavat maad üle 3200 hektari ka metsamaad umbes 2500 ha. 

Sovhoosis oli 1976. aasta seisuga 312 töötajat.

Sovhoos tegeles peamiselt seakasvatuse ja veisekasvatusega (lüpsikari).

Sovhoosi direktor aastatel 1975–1993 oli Väino Kivioja.

Sovhoos likvideeriti 1993. aastal.

## Viited
Hans Moks

**Hans Moks** (15. oktoober 1923 Sootaga vald, Tartumaa – 11. oktoober 2011 Toronto) oli Eesti päritolu Kanada kergejõustiklane (odaviskaja).

1942. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri gümnaasiumi ja seejärel asus õppima TÜ Kehalise Kasvatuse Instituuti. 1944. aastal põgenes ta Rootsi ja 1951. aastal emigreerus Kanadasse. 

Ta oli 1950. aastatel Kanada parimaid odaviskajaid. Aastatel 1952, 1953, 1955, 1957 ja 1958 tuli ta odaviskes Kanada meistriks. 1958. aasta Briti impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta odaviskes tulemusega 70.41 pronksmedali. Tema isiklik rekord odaviskes oli 1955. aastal visatud 72.78. 

Moks töötas 30 aastat (kuni pensionile jäämiseni) rakenduskunstnikuna firmas Nor Bakeri. Aastast 2015 korraldatakse Tabiveres tema mälestusvõistlust.

## Viited

## Välislingid
*
Peter Christensen

**Peter Christensen** (23. aprill 1975 Sønderborg – 6. veebruar 2025 Kopenhaagen) oli Taani poliitik (Venstre). Ta oli 30. septembrist 2015 kuni 28. novembrini 2016 Taani kaitseminister.

Ta kuulus liberaalsesse erakonda Venstre. Ta oli 8. märtsist 2011 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani maksuminister. 30. septembrist 2015 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Taani kaitseminister (Lars Løkke Rasmusseni II valitsuses).
Reet Palm-Killing

**Reet Palm-Killing** (enne 2014. aastat **Reet Palm**; sündinud 14. septembril 1959 Tartus) on Eesti sõudja ja sõudetreener.

Ta lõpetas aastal 1977 Tartu 1. Keskkooli ja 2006 treeninguõpetuse ja spordi juhtimise erialal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna magistriõppe. 

2006. aastast Pärnu Spordiseltsi Kalev SK direktor. 

Avaldanud kirjutisi Spordilehes ja Eesti Sõudjas.

## Sõudmine

Sõudmistreeninguid alustas 1973. aastal Inge Pindi juhendamisel. 

* Võitnud 1978 MM-il paarisaerulisel roolijaga neljapaadil pronksmedali
* 1977 paarisaerulisel kahepaadil 10. koht
* 1986 üliõpilaste MM-il ühepaadil 500 m ja 2000 m distantsil hõbemedal

### Saavutused NSV Liidu meistrivõistlustel
* 1985 ja 1986 – ühepaadil kuldmedal (mitteolümpiadistantsidel)
* 1983 – hõbemedal 
* 1986 – pronksmedal
* 1977 – paarisaerulisel kahepaadil kuldmedal
* 1987 – paarisaerulisel kahepaadil hõbemedal 
* 1976, 1978 ja 1979 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil kuldmedal
* 1981 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil pronksmedal 
* 1982 – kaheksapaadil hõbemedal 

### Saavutanud NSV Liidu karikavõistlustel
* 1984 ühepaadil 1. ja paarisaerulisel neljapaadil 3. koht
* 1976 – NSV Liidu noortemeister ühepaadil
* 1975 – NSV Liidu noortemeister ühepaadil
* 1974 – NSV Liidu noorte meistrivõistluste pronksmedal paarisaerulisel kahepaadil 

### 18-kordne Eesti meister
* 1983–86 – ühepaadil, 
* 1975 ja 1984–85 – paarisaerulisel kahepaadil, 
* 1985 – roolijaga neljapaadil, 
* 1985 – paarisaerulisel neljapaadil, 
* 1975 ja 1984 – paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
* 1984–86, 1992, 2004 ja 2006–07 – kaheksapaadil. . 
* 1977 – suurmeister. 

## Treenerina
Töötanud aastast 1991 sõudetreenerina (7. kutsetase, 2005). 
Olnud 2007–09 Eesti noortekoondise peatreener. 
* Õpilasi: Katrin Herm, Allar Raja, Jaan Laos, Rauno Talisoo, Sten-Erik Anderson, Joosep Laos, Carel Kivimaa, Tõnis Paara. 
* Sõudeliidu parim treener 1994, noortetreener 2009–12 ja juunioride treener 2015–16. 
* Olnud 1992–97 ja aastast 2001 Sõudeliidu juhatuse ning 1997–2001 revisjonikomisjoni liige. 
* Alates 1999 Pärnu Sõudekeskuse Kalev juhatuse liige ja 2001–10 Eesti Treenerite Liidu juhatuse liige. 

## Tunnustus
* 1978, 1979 – Eesti parim naissportlane
* 1987 – Kalevi auliige
* 2010 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Pärnu Kalevi sõudeklubi kauaaegne edukas juht)
* 2012 – Pärnu aasta õpetaja

## Isiklikku
Ta on Lembit ja Asta Palmi tütar ja Mari Järvelaiu õde. Tema abikaasa on Matti Killing.

## Viited

## Välislingid
*
Raspel

**Raspel** on viilist suuremate ja harvemate hammastega käsitööriist pehmete materjalide (nt puidu) töötlemiseks.

Vastavalt kasutusotstarbele võidakse erinevaid raspleid nimetada **tisleriraspliteks**, **kabjaraspliteks** või **saaparaspliteks**.

## Viited
Veriora sovhoos

**Veriora sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Veriora külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Viluste külas.

Veriora sovhoos moodustati 1960. aastal, kuuludes algselt Räpina rajooni, 1961. aastast Põlva rajooni. 1970. aastal liitus Veriora sovhoosiga Leevi kolhoos.

1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9900 hektarit, sellest haritavat maad 4800 hektari, metsamaad üle 3100 ha. 

Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 490.

Sovhoos tegeles veisekasvatuse, teraviljakasvatuse ja kartulikasvatusega.

Sovhoosi direktor aastatel 1960–1963 oli Jüri Helleste, aastatel 1963–1984  Julius Punison, aastatel 1984–1990 Heino Kostabi ja aastatel 1990–1993 Raivo Siniaas.

Sovhoos likvideeriti 1993. aastal.

## Viited
Kiraŭsk

**Kiraŭsk** (transkribeerituna **Kiravsk**) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kiraŭski rajooni halduskeskus. Kiraŭsk asub Mahiloŭ linnast 89 kilomeetri kaugusel, merepinnast 136 meetri kõrgusel.

Haridust annavad kaks keskkooli,  spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Kiraŭskis töödeldakse lina, seal valmistatakse juurviljakonserve ja pressitakse õli. Linnas toodetakse ka ehitusmaterjale.

## Ajalugu

Linna kohal asunud Kačeryčy küla on esimest korda mainitud XVI sajandil. XIX sajandil rajati sinna karjamõis.

Aastal 1939 rajati Kačeryčy kohale Kiraŭski alevik, ühtlasi sai sellest Kiraŭski rajooni halduskeskus (varem oli see asunud Startsy külas). Aastal 1959 sai asulast alev, aga 4. juunil 2001 sai alevist linn.

## Viited

## Välislingid
*Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
*Fotod linnast
Cheikh Hadjibou Soumaré

**Cheikh Hadjibou Soumaré** (sündinud 1951 Dakaris) on Senegali poliitik. Ta oli aastatel 2007–2009 Senegali peaminister.

Ta oli aastatel 1991–1995 *Bank of Credit and Commerce International*is Senegalis halduriks. Seejärel töötas ta Senegali majanduse rahanduse ja planeerimise ministeeriumis.

19. juunist 2007 kuni 30. aprillini 2009 oli ta Senegali peaminister.
Võhandu sovhoos

**Võhandu sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Mikitamäe külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Mikitamäe külas.

Võhandu sovhoos moodustati 1958. aastal.

1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 8400 hektarit, sellest haritavat maad 2900 hektari, metsamaad üle 2000 ha. 

Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 340.

Sovhoos tegeles veisekasvatuse ja teraviljakasvatusega.

Sovhoosi direktor aastatel 1972–1989 oli Tõnu Zernask.

## Viited
Harilik sugapea

**Harilik sugapea** (*Cynosurus cristatus*) on kõrreliste sugukonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Väikeste mätastena kasvav kollakasroheline taim. Lehed on harilikul sugapeal 1–3 mm laiad, lehelaba on lühike, suhteliselt tugeva keskrooga ja lame.
Keeleke on kuni 1 mm pikkune ja tömp. Pööristähk on kitsas, loogelise teljega. Pähikuid on kahesuguseid: välimised lehvikutaolised ja viljatud ning sisemised viljuvad. Taimed kasvavad 20–60 cm kõrguseks.

## Levik
Eestis on taime paiguti, tavaline on ta Saaremaal ja Kagu-Eestis. Ta kasvab niitudel ja puisniitudel, samuti kultuuris.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik punand

**Harilik punand** (*Fumaria officinalis*) on magunaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis tavaline ja kasvab põldudel, aedades, prahipaikades.

## Viited

## Välislingid
*
Mets-kurereha

**Mets-kurereha** (*Geranium sylvaticum*) on kurerehaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis tavaline, ehkki Loode-Eestis ja Hiiumaal on teda vähem. Kasvukohana eelistab ta varjukaid segametsi, puisniitude põõsastikke, kaldavõsastikke.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnis Kark

**Tõnis Kark** (sündinud 19. oktoobril 1978) on eesti vaimulik, politseikaplan.

Ta lõpetas 1997. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna. 11. juulil 2007 ordineeriti ta diakoniks ja 4. juulil 2010 õpetajaks.

Ta on õppinud Vanemuise teatri õppestuudios. Teinud näitlejana kaasa lasteteatris Trumm. 
Loonud ansambli Pööriöö ja salvestanud CD-plaadi. 

## Töökohad
* 2006–2015 Eesti Kaitsevägi (kaplan)
* 2015 Politsei- ja Piirivalveamet (inspektor)

## Isiklikku
Tema ema on näitleja Laura Baumverk ja isa näitleja Tõnu Kark.

## Viited

## Välislingid
*Uus noor vaimulik Tõnis Kark, Eesti Kirik, 10. august 2010
*Kaplan Kark. Tõnu poeg, Eesti Ekspress, 12. november 2015
Voldemar Sassi nimeline sovhoos

**Voldemar Sassi nimeline sovhoos** (ka *V. Sassi nimeline sovhoos*) oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Ihamaru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Krootuse külas.

Voldemar Sassi nimeline sovhoos moodustati 1950. aastal varasema Krootuse sovhoosi asemele. Majandile pandi nimi kommunistliku liikumise tegelase Voldemar Sassi järgi. 

1955. aastal liitus V. Sassi nimelise sovhoosiga Partorg Lume nimeline kolhoos, 1972. aastal osa varasemast Veski sovhoosist.  

1978. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 11 900 hektarit, sellest haritavat maad 4500 hektari. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 452.  Pindala poolest oli V. Sassi nimeline sovhoos Põlva rajooni suurim majand.

Sovhoos tegeles seakasvatuse ja teraviljakasvatusega. Esimese Eesti NSV majandina katsetati nutriate kasvatamist. 

Sovhoosi direktor aastatel 1976–1986 oli Jaagup Evestus. 

1987. aastal reorganiseeriti sovhoos Krootuse kolhoosiks. 

## Viited
Kiraŭski rajoon

**Kiraŭski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1295 km². 2015. aasta seisuga elas seal 20 012 inimest.

Rajoon moodustati 12. veebruaril 1935. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baravica, Dobasna, Luboničy, Myškavičy, Paŭłavičy, Skryplica ja Stajki külanõukogu.

Halduskeskus on Kiraŭski linn. Teisi asulaid: Dobasna, Žyličy ja Myškavičy.


Ghetto Krynki 2a.jpg|Krynki
Lipen.jpg|Lipień
Jalizava 02.JPG|Jalizava
Bjarezina within Asipovitšy Summer2009.jpg|Biarezina jõgi


Rajooni suurimad jõed on Biarezina rajooni läänepiiril ja Druć idapiiril, teised suuremad jõed on Olsa ja Dobasna jõgi. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmiselt 160–120 meetri kõrgusel. Kõrgeim punkt asub Kazuličy küla lähistel ja ulatub 196,4 meetrit üle merepinna.

2009. aasta seisuga olid elanikest 85,8% valgevenelased, 12,63% venelased ja 1,57% oli teistest rahvustest. 69,3% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,54% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 39,2% elanikke, vene keelt aga 56,97%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Kiviõli JK Irbis

**Kiviõli JK Irbis** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Kiviõlis.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Kiviõli FC Irbis
*Kohtla-Järve FC Lootus
*Kohtla-Järve JK Alko
Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirileping

**Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirileping** (saksa keeles *Deutsch-Sowjetischer Grenz- und Freundschaftsvertrag*) oli 28. septembril 1939 Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud leping, mis oli ühtlasi Molotovi-Ribbentropi pakti täiendav dokument.

Saksamaa ja Nõukogude Liidu sõprus- ja piirilepinguga nõustus NSV Liit loovutama Saksamaale Masoovia ja Lublinimaa idapoolse osa – vastuseks nõusoleku eest anda Leedu nõukogude mõjusfääri.

## Vaata ka
*Poola Teises maailmasõjas
*Leedu Teises maailmasõjas
Karjamaa-raihein

**Karjamaa-raihein** (ka **inglise raihein**, *Lolium perenne*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taime leidub Eestis hajusalt ja ta kasvab tallatud kohtadel, rohtunud teedel, teeäärtel, samuti kultuurtaimena karjamaadel ja murudes.

## Viited

## Kirjandus
* Marianna Saar "Murud" Tallinn, 1979, lk 31–33

## Välislingid
*
Varretu priimula

**Varretu priimula** (*Primula vulgaris*) on nurmenukuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestisse introdutseeritud, kasvab metsistunult harva vanades parkides ja nende parkide ümbruses. Pärismaine Lõuna-Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*
Roomav tulikas

**Roomav tulikas** (*Ranunculus repens*) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on Eestis sage ja ta kasvab niisketel niitudel, kraavikallastel, soodes, teeveertel.

## Viited

## Välislingid
*
Suur robirohi

**Suur robirohi** (*Rhinanthus angustifolius*) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis kasvab neli selle liigi alamliiki:
*subsp. *vernalis* – kevad-robirohi (tavaline)
*subsp. *aestivalis* – suvi-robirohi (tavaline)
*subsp. *apterus* – tiivutu robirohi (haruldane)
*subsp. *angustifolius* – mägi-robirohi (harva).

## Viited
Phil Taylor

**Philip John Taylor** (hüüdnimi Philthy Animal; 21. september 1954 Hasland, Chesterfield, Derbyshire – 11. november 2015 London) oli Suurbritannia muusik. 

Aastail 1975–1984 ja 1987–1992 oli ta ansambli Motörhead trummar.
Kalvarija omavalitsus

**Kalvarija omavalitsus** (leedu keeles Kalvarijos savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus endise Marijampolė maakonna aladel Leedus. 

Omavalitsuses on 4 haldusüksust, selle pindala on 441 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 11 635 inimest.

Omavalitsus moodustati 1999. aastal ja see koosneb järgmistest valdadest: Akmenynai, Kalvarija, Liubavase ja Sangrūda vald. 

Suurim asula on halduskeskus Kalvarija (4377 inimest). 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,29% leedulased, 0,71% venelased, 0,19% poolakad, 0,09% ukrainlased ja 0,69% oli teistest rahvustest.

Omavalitsuse suurim jõgi on Šešupė; teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Kirsna. Suurim järv on Orija. Omavalitsus asub Sūduva kõrgustikul, kõrgeim koht asub Aištišiai küla lähistel ja ulatub 146,1 meetrit üle merepinna.

Kalvarija omavalitsuse territooriumit läbib Via Baltica.


Orija.JPG|Orija
Sangrūdos_seniūnija.JPG|Sangrūda vallamaja
Akmenynai,_ženklas.JPG|Akmenynai
Church_in_Liubavas,_Lithuania.jpg|Liubavase kirik
Kalvarijos_GS.JPG|Jungėnai. Kalvarija raudteejaam


## Viited

## Välislingid

* Kalvarija omavalitsuse koduleht
Beril Dedeoğlu

**Hatice Beril Dedeoğlu** (9. detsember 1961 Ankara – 13. märts 2019) oli türgi ühiskonnateadlane ja poliitik.

Ta oli 22. septembrist 17. novembrini 2015 Türgi Euroopa Liidu asjade minister, poliitiliselt ei kuulunud ta ühtegi erakonda.

Ta sündis aastal 1961 Ankaras. Ta on lõpetanud Galatasaray lütseumi. Aastal 1986 lõpetas ta Istanbuli ülikooli majandusteaduskonna rahvusvaheliste suhete erialal.

Ta on töötanud aastast 1995 Galatasaray Ülikoolis rahvusvaheliste suhete õppejõuna, aastast 1999 oli ta dotsent ja aastast 2005 professor.
Subačius

**Subačius** () (poola *Subocz*, vene keeles Субочь, saksa keeles *Subotschen*) on linn Leedus Kupiškise rajoonis. Linn on Subačiuse valla halduskeskuseks. Asub Viešinta jõe ääres merepinnast 75 meetri kõrgusel. Linna läbib Radviliškise–Daugavpilsi raudtee.

Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1940 ehitatud katoliku kirik. Linna ühendab Skverbai ja Stirniškiai (Paulianka) külaga kaseallee.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1837. aastal, aga kasvama hakkas see aastal 1873, mil Dvariškiai küla maadele rajati Daugavpilsi ja Radviliškise vahelise raudtee äärde Subačiuse raudteejaam. Selle juurde tekkinud asula hakkas kiiresti kasvama ja sai nimeks Subačius, sellal kui endine Subačius hakkas kandma nime Senasis Subačius. Linnaõigused sai 1958. aastal, enne seda oli see asulatüübilt raudteejaam.

## Elanikkond


* 2000 (1901)
* 1389 (1970)
* 1361 (1975)
* 1500 (1976)
* 1369 (1979)

* 1369 (1989)
* 1180 (2001)
* 1051 (2011)
* 1007 (2013)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Subačiuse elanikest leedulasi 96,86% ja venelasi 1,9%. 

## Pilte


Subacius Chrurch Viesinta.jpg|Katoliku kirik
Subaciausgs.jpg|Raudteejaam
Subačius 1.JPG|Ait
Subocz.jpg|Subačius


## Tuntud elanikke
*Romualdas Karazija – Leedu füüsik
*Aleksandras Vanagas – Leedu keeleteadlane
*Virgilijus Alekna – Leedu kettaheitja

Viimased kaks õppisid Subačiuse koolis.

## Viited

## Välislingid

*Linn portaalis vietoves.Lt
*Subačius poola geograafilises sõnastikus (esimene Subocz, teine sissekanne)
Eesti Kunstide Keskus

**Eesti Kunstide Keskus** (lühend **EKK**, inglise Estonian Arts Center, lühend EAC) on Kanadas tegutsev eesti kunstnike mittetulunduslik organisatsioon.

EKKi mõte tekkis 1972. aasta ESTO päevadel. EKK asutati 1974.

## Viited

## Välislingid
*EKKi koduleht
Tümiin

**Tümiin** (**T**, **Thy**) ehk **5-metüüluratsiil** on üks neljast peamisest lämmastikalusest (teised kolm on adeniin, guaniin, tsütosiin), mis kuulub DNA koostisse. See on pürimidiini nukleotiidalus. RNAs asendab tümiini uratsiil. Uratsiil tekib tümiini demetülatsiooni tagajärjel.

Tümiini molekulivalem on C5H6N2O2.

Albrecht Kossel ja Albert Neumann eraldasid tümiini esimest korda vasika tüümusest 1893. aastal.

## Kirjandus
* Albrecht Kossel  Albert Neumann (1893),  "Ueber das Thymin, ein Spaltungsproduct der Nucleïnsäure" (On thymine, a cleavage product of nucleic acid), Berichte der Deutschen Chemischen Gesellschaft zu Berlin, 26 : 2753-2756. lk 2754: "Wir bezeichnen diese Substanz als Thymin." (We designate this substance as "thymine" [because it was initially obtained from the thymus glands of calves].)
* Freie Universitaet Berlin: Bacterium engineered with DNA in which thymine is replaced by synthetic building block, 29. juuni  2011
Taagepera sovhoos

**Taagepera sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Valga rajoonis Helme külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Alal.

Taagepera sovhoos moodustati 1959. aastal varasemate väiksemate majandite liitmise teel.

1983. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 8168 hektarit, millest põllumajanduslikku maad 4508 hektarit. 1978. aasta seisuga oli haritavat maad ligikaudu 3400 hektarit. Sovhoosis oli 1976. aasta seisuga 261 töötajat.

Sovhoos tegeles peamiselt taime- ja loomakasvatusega. 

Sovhoosi direktor oli aastatel 1974–1978 Helmo Hainsoo ja 1980. aastatel Guido Laube.

Sovhoos likvideeriti 1993. aastal.

## Viited
Ivan Triesault

**Ivan Triesault** (varasema nimega **Juhan Treisalt**; 13. juuli (vkj 1. juuli) 1898 Tallinn – 3. jaanuar 1980 Los Angeles) oli eesti näitleja.

14-aastaselt läks ta abilisena tööle Tallinna saksa teatrisse. Aastast 1916 elas ta Ameerika Ühendriikides. 1943. aastal mängis ta marssal Mihhail Tuhhatševski rollis oma esimeses Hollywoodi filmis "Missioon Moskvasse". 

Triesaulti tuntuim roll on Eric Mathis Alfred Hitchcocki 1946. aasta spioonifilmis "Notorious".

## Viited

## Välislingid
*
*
*120 aastat tagasi sündis kuulsaim Hollywoodi jõudnud eestlane, postimees.ee, 2. juuli 2018
Märdi linnamägi

**Märdi linnamägi** ehk **Kõrgemägi** on muinaseestlaste linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Väikse Emajõe ääres Ala-Trommi turismitalu lähistel.

## Muistise kirjeldus

2010. aastal Andres Vindi avastatud ja 2011. aastal arheoloogiliste kaevamiste käigus läbi uuritud linnamägi asub järskude nõlvadega künkal. Muinaslinnus oli kaitstud 25 m pikkuse liivast valliga ja puitkonstruktsioonidega. Kultuurikihi puudumine viitab muinaslinnuse vähesele kasutusele.

## Viited

## Välislingid
* Märdi linnamägi Tartu Ülikooli arheoloogiaandmebaasis