open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
III liiga 1996/97

**III liiga 1996/97** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1996. ja 1997. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## III liiga ida

### Liigatabel

### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel.*

## III liiga põhi

### Liigatabel

### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel.*

## III liiga lõuna

### Liigatabel

### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel.*

## III liiga lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel.*

## III liiga üleminekuturniirid
### Ida

#### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel.*

### Põhi

#### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel.*

### Lõuna

#### Mängutulemused
*Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel.*

## Vaata ka
*Meistriliiga 1996/97
*Esiliiga 1996/97
*II liiga 1996/97
*IV liiga 1996/97
Hesiodos

**Hesiodos** [hees'iodos] (vanakreeka keeles Ἡσίοδος, 8.–7. sajand eKr) on vanimaid teadaolevaid vanakreeka luuletajaid.

Hesiodos kirjutas samasuguses eepilises keeles ja värsimõõdus (heksameetris) nagu Homeros. Talle omistatud teostest on tervikuna säilinud kolm. 

"Jumalate põlvnemine" ("Theogonia") sisaldab Kreeka jumalate genealoogiat ning kirjeldab maailma tekkimist Kaosest Erose kui ürgse korrastava jõu kaasmõjul.

"Tööd ja päevad" ("Erga ka hēmerai") ülistab ausat põllumeheelu, esitab manitsusi ja ähvardusi ning praktilisi nõuandeid. Teos sisaldab ka kirjeldust viiest maailmaajastust.

Kolmas tervikuna säilinud teos on "Kilp" ("Aspis"), mille autor ei olnud arvatavasti Hesiodos. See jutustab Heraklese võitlusest Kyknosega ning sisaldab pikka Heraklese kilbi kirjeldust.

Katkendeid on säilinud veel Hesiodosele omistatud "Naiste kataloogist", mis sisaldab kangelassuguvõsade genealoogiaid nende esiemadest lähtuvalt.

## Viited
IV liiga 1998

**IV liiga 1998** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 1998. aasta hooaeg. IV liiga on Eesti jalgpalli tugevuselt viies ja madalaim liiga, mis jagunes neljaks tsooniks – ida, põhi, lõuna ja lääs.

## IV liiga ida

### Liigatabel

|-
|

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi

### Liigatabel

|-
|
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Liigatabel

|-
|

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## IV liiga lääs

### Liigatabel

|-
|
### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 1998
*Esiliiga 1998
*II liiga 1998
*III liiga 1998
Leonid Juzefovitš

**Leonid Abramovitš Juzefovitš** (; sündinud 18. detsembril 1947 Moskvas) on Venemaa kirjanik, stsenarist, ajaloolane ja pedagoog, ajalookandidaat (1981).

Pärast Permi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna lõpetamist 1970. aastal teenis ta Nõukogude armees.

Aastatel 1975–2004 töötas ta ajalooõpetajana keskkoolis.

## Raamatud
* 1977 "*Обручение с вольностью*"
* 1986 "*Школа Героев: Документальная повесть об истории пермской школы № 47*"
* 1988 "*«Как в посольских обычаях ведётся…»: Русский посольский обычай конца XV—начала XVII вв.*"
* 1989 "*Охота с красным кречетом*"
* 1990 "*Клуб «Эсперо»*"
* 1993 "*Самодержец пустыни. Феномен судьбы барона Р. Ф. Унгерн-Штернберга*" (*"Kõrbe isevalitseja. Parun [[Roman Ungern von Sternberg|R.F. Ungern-Sternbergi]] saatuse fenomen"*)
* 1994 "*Триумф Венеры*"
* 1994 "*Знак семи звёзд*"
* 1999 "*Самые знаменитые самозванцы*"
* 2001 "*Костюм Арлекина*" 
* 2001 "*Дом свиданий*" (romaan)
* 2001 "*Князь ветра*"
* 2001 "*Песчаные всадники*" (*"Liivaratsanikud"*)
* 2002 "*Казароза*"
* 2009 "*Журавли и карлики*"
* 2011 "*Путь посла*"
* 2012 "*Самодержец пустыни*" (täiendatud ja parandatud väljaanne)
* 2015 "*Зимняя дорога*"
* 2018 "*Маяк на Хийумаа*"
* 2020 "*Филэллин*"

## Filmid
* "Peterburi politsei uurija" ("Сыщик Петербургской полиции"), Sverdlovski filmistuudio, 1991
* "Kazaroza" ("Казароза"), telesari (3 jagu), 2005
* "Impeeriumi hukk" ("Гибель империи"), telesari (10 jagu), 2005
* "Uurija Putilin" ("Сыщик Путилин"), telesari (8 jagu), Central Partnership, 2007
* "Oranienbaum. Hõbesamurai" ("Ораниенбаум. Серебряный самурай"), Central Partnership, 2007

## Välislingid
* Juzefovitš L. A., "Kõrbe isevalitseja. Parun R.F. Ungern-Sternbergi saatuse fenomen" // Veebisait «Военная литература» militera.lib.ru (*L. Juzefovitši raamatu elektrooniline versioon vene keeles*)
III liiga 1995

**III liiga 1995** hooaeg oli III liiga esimeseks, mis toimus 1995. aasta kevadel. 

## Liigatabel

## Vaata ka
*Meistriliiga 1994/95
*Esiliiga 1994/95
*II liiga 1994/95

## Välislingid
http://www.rsssf.com
III liiga 1995/96

**III liiga 1995/96** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1995. ja 1996. aasta hooaeg, mis jaguneb nelja tsooni - **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## III liiga ida

### Liigatabel

1 Avinurme JK diskvafitseeriti peale 2. vooru.

## III liiga põhi

### Liigatabel

1 **Devia** punktide arv vähendatud nelja võrra.

## III liiga lõuna

### Liigatabel

## III liiga lääs

### Liigatabel

1Lelle SK diskvafitseeriti peale 2. vooru.

## III liiga üleminekuturniirid
### Põhi

*Jägala Kalevi ÜJP jätkas Kullamaa JK (läänetsooni 2. koht) asemel III liigas 1996/97.

### Lõuna

### Lääs

## Vaata ka
*Meistriliiga 1995/96
*Esiliiga 1995/96
*II liiga 1995/96
*IV liiga 1995/96
II liiga 1992

**II liiga 1992** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. aasta hooaeg.

## Finaalturniir

## Eelvoorud
### 1. tsoon

### 2. tsoon

#### 1. ja 2. tsoonide võitjate play-off
JK Kehra Paber **2 : 1** Tartu JK Autoveod
Tartu JK Autoveod **- : +** JK Kehra Paber

*Kehra Paber pääses finaali nagu ka Tallinna, Narva ja Kohtla-Järve linna meistrid

### Tallinna tsooni finaalturniir

### Tallinna tsooni eelturniirid
#### Tallinna tsooni eelturniiri 1. grupp

#### Tallinna tsooni eelvooru 2. grupp

## Vaata ka
*Meistriliiga 1992
*Esiliiga 1992

## Välislingid
Eesti liigad 1992, rsssf.com lehel. Autor: Indrek Petersoo
Ebaküpress

**Ebaküpress** (*Chamaecyparis*) on taimeperekond küpressiliste sugukonnast. 

Ebaküpressid on igihaljad okaspuud. Nad kasvavad Põhja-Ameerikas ja Kaug-Idas.

## Liigid
Perekonnas on viis (vahel ka kuus) retsentset liiki.
**Chamaecyparis formosensis* – taivani ebaküpress. Kasvab Taiwanil.
**Chamaecyparis lawsoniana* – kalifornia ebaküpress. Levinud Põhja-Ameerika lääneosas.
**Chamaecyparis obtusa* – tömbiokkaline ebaküpress. Levinud Jaapanis. 
**Chamaecyparis pisifera* – mägi-ebaküpress. Levinud Jaapanis.
**Chamaecyparis thyoides* – lõhnav ebaküpress. Levinud Põhja-Ameerika idaosas.

Sellesse perekonda on vahel arvatud ka nutka kuldküpress ehk nutka ebaküpress (*Callitropsis nootkatensis* ehk *Chamaecyparis nootkatensis*) ja leina-ebaküpress (*Chamaecyparis funebris* ehk *Cupressus funebris*).
Küpress

**Küpress** (*Cupressus*) on taimeperekond küpressiliste sugukonnast. 

Küpressid on igihaljad okaspuud. 

## Liigid
Sellesse perekonda arvatakse 16–25 liiki, kelle hulka kuuluvad näiteks:
**Cupressus arizonica* Greene – arisoona küpress
**Cupressus bakeri* Jeps. – Bakeri küpress
**Cupressus duclouxiana* Hickel – hiina küpress
**Cupressus goveniana* Gordon ex Lindl. – Goweni küpress (kalifornia küpress)
**Cupressus himalaica* Silba – kašmiiri küpress
**Cupressus lusitanica* Mill. – mehhiko küpress
**Cupressus macnabiana* A.Murr. – MacNabi küpress
**Cupressus macrocarpa* Hartw. ex Gordon – suureviljaline küpress
**Cupressus sargentii* Jeps. – Sargenti küpress
**Cupressus sempervirens* L. – vahemere küpress
**Cupressus torulosa* D.Don – himaalaja küpress

## Vaata ka
Küpressi nime kandvad teised perekonnad:
*ebaküpress (*Chamaecyparis*)
*hiidküpress (*Fitzroya*)
*kuldküpress (*Callitropsis*)
*kuusuküpress (*Athrotaxis*)
*lõunaküpress (*Callitris*)
*sooküpress (*Taxodium*)
*soomusküpress (*Actinostrobus*)
*värdküpress (*Cupressocyparis*)
Giacomo Rizzolatti

**Giacomo Rizzolatti** (sündinud 28. aprillil 1937 Kiievis) on itaalia neuroteadlane ja neurofüsioloog. 

Ta on Parma Ülikooli emeriitprofessor. 1981. aastal sai ta Parma Ülikooli inimese füsioloogia professoriks. Ta juhtis uurimisrühma, kes avastas 1992. aastal makaakide ajus frontaal- ja parietaalsagaras peegelneuronid.  

## Haridustee
Ta lõpetas 1961. aastal Padova Ülikooli meditsiini erialal. 1964. aastal sai samas kraadi neuroloogias. 

## Tunnustus
*1989 – valiti Academia Europæa liikmeks
*2002 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2002 – valiti Accademia Nazionale dei Lincei liikmeks
*2005 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2006 – valiti Peterburi Riikliku Ülikooli audoktoriks
*2011 – Astuuria printsi auhinna laureaat 
*2012 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (neuroteaduse sektsioon)

## Publikatsioone
#### Artikleid
*1996: Gallese, V.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Rizzolatti, G. Premotor cortex and the recognition of motor actions. *Cogn. Brain Res*. 3: 131–141.
*1996: Gallese, V.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Rizzolatti, G. Action recognition in the premotor cortex. *Brain* 119: 593–609.
*1998: Rizzolatti, G.; Arbib, M. A. 1998. Language within our grasp. *Trends in Neurosciences* 21: 188–194.

#### Raamatud
*2008: Rizzolatti, Giacomo; Sinigaglia, Corrado. *Mirrors in the brain - how our minds share actions and emotions*.  Oxford University Press, ISBN 978-0199217984

## Vaata ka
* Marco Iacoboni

## Viited

## Välislingid

*Giacomo Rizzolatti - Curriculum Vitae. ae-info.org
*Biography at University of Parma. unipr.it
Arne Järvesaar

**Arne Järvesaar** (sündinud 26. juulil 1955 Pärnus) on eesti näitleja ja muusik.

Ta lõpetas 1973. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Õppis aastatel 1978–1979 Pärnu Teatri õppestuudios. Oli aastatel 1979–1986 Pärnu Draamateatri lavatööline ja näitleja. Hiljem on ta tegutsenud Pärnus muusikuna.

## Isiklikku

Arne Järvesaar on olnud abielus näitleja Merike Tatsiga.

## Viited
Kaksikverb

**Kaksikverb** ehk **rindverb** ehk **sariverb** ehk **seriaalverb** koosneb pöördelises vormis liikumisverbist ja mõnest muust finiitverbist.

## Eesti keel
* Kaksikverb moodustab lauses liitöeldise.
* Tüüpiliste eesti kaksikverbide komponendid on ühesuguse grammatilise vormistusega, kuid neil on erinev süntaktiline ja semantiline ülesanne. Seega sarnanevad nad ahelverbidega kui põimühenditega.
* Kui rindtarindisse (***lähen ja käin''' korra õues'') kuuluvad süntaktiliselt võrdsed liikmed, siis seriaalkonstruktsiooni kindel vormiline tunnus on ühine funktsionaalne tuum, mille määrab ühendi viimane verb. Vrd ''lähme teatrisse'' - ***lähme vaatame** maja.''
* Tavaliselt on kaksikverbi esikomponendiks liikumisverb, mis ei väljenda niivõrd tegevuse alustamist, vaid tegevusse kui tegevuskohta suundumist. Kaksikverbiga lauses ''Ma **lähen käin** keldris ära'' on agendi (''mina'') tegevuse algust rohkem rõhutatud kui lihtöeldisega lauses ''Ma **käin** keldris ära'',. 
* [[Seriaalkonstruktsioonis]] kasutatud kahekordne [[Finiitvorm|finiitsus]] väljendab sihttegevuse toimumist kindlamalt kui muud konstruktsioonid. Näiteks lause ***Lähen toon*' kohvi* puhul on tegevuse toimumise tähendus kindlam kui [[Supiinitarindid|ma-tegevusnimega]] lauses ***Lähen** kohvi tooma.*  
* Selline verbide ühendamine on omane põhiliselt suulisele keelekasutusele ja seotud konkreetsete igapäevaelus väga sagedaste olukordadega.

Kõige sagedamini kuulub kaksikverbi koosseisu liikumisverb *minema* või *tulema*:
****Mine too** see siia!*
****Mine ole** ka natuke aega saunalaval!*
**Ma **lähen annan** seale söögi ette.*
****Lähen heidan** natukeseks pikali.*
****Tule tee** endale kohvi!*

Harvem kasutatakse kaksikverbis liikumisverbi *jooksma*, *käima* vmt:
****Jooksen toon** selle ära.*
****Käib kuulutab** kohvikutes, et kirjutab romaani.*
****Sõida vii** kaup linna!*
****Võta vii** vardad vanaema kätte!*

Lisaks liikumisverbidele võib kaksikverbi koosseisu kuuluda ka muid verbe:
****Istun loen** raamatut.*
****Seisan vaatan** järve.''

## Sariverbid teistes keeltes
Verbide serialiseerimine on laialt levinud Kagu-Aasias, Okeaanias, Lääne-Aafrikas ja Uus-Guineas räägitavates keeltes, paljudes Kesk- ja Lõuna-Ameerika indiaanikeeltes, samuti mitmes pidžin- ja kreoolkeeles.
## Kirjandus
*Asu-Garcia, E., M. Erelt, K. Habicht, T. Hennoste, R. Kasik, H. Metslang, A. Rääbis, P. Teras, A. Viht, Eesti keele kirjeldava grammatika prospekt. Tartu: Tartu Ülikool, 2014 (lk 66-69). http://dspace.utlib.ee/dspace/handle/10062/45175
*Erelt, M., R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 484 (lk 22).
*Erelt, T., M. Erelt, K. Ross, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007. http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=2&id=364
*Tragel, I., 2003. Eesti keele seriaalkonstruktsioonist. Keel ja Kirjandus, 12, 919-934.
Täieliku peegeldumise piirnurk

**Täieliku peegeldumise piirnurk** on selline langemisnurk, millele vastav murdumisnurk on 90°. Täieliku peegeldumise piirnurgast suuremate nurkade korral peegeldub valgus täielikult, väiksemate nurkade korral osa valgusest peegeldub ja osa murdub.

## Vaata ka

*Täielik sisepeegeldus
*Murdumisnäitaja
Harju väljak

**Harju väljak** oli Tallinnas 1948. aastal, Harju tänava ja Rüütli tänava vahelisel alal, 1944. aasta märtsipommitamise käigus purustatud Harju tänava piirkonna hoonete kohal avatud haljasala.

## Välislingid
*Foto
Tallinna Mustamäe Üldhariduskool

**Tallinna Mustamäe Üldhariduskool** (endise nimega *Tallinna 50. Keskkool*) oli üldhariduskool Tallinnas Mustamäel aadressil Akadeemia tee 30, mis tegutses alates 1963. aastast.

Tallinna 50. Keskkool oli alguses eesti- ja venekeelsete klassidega. Kui 1965. a avati Tallinna 44. Keskkool (praegune Mustamäe Gümnaasium), viidi eestikeelsed klassid sinna üle.  Mõnda aega jäid Tallinna 50. Keskkoolis alles mõned eestikeelsed klassid ja Tallinna 44. Keskkoolis olid mõned venekeelsed klassid. 

Mustamäe esimene vene õppekeelega kool suleti õpilaste vähesuse tõttu 2004. aastal.

Samas hoones tegutses hiljem Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi Algkool.

Õppetöö lõpetati majas 2010. aastal.

Pärast kooli lõplikku sulgemist koolimaja lammutati ning samas kohas ja samal aadressil (Akadeemia tee 30) asub praegu Mustamäe Elamus Spa. 

## Viited
Ellu Puudist

**Ellu Puudist** (aastatel 1957–1964 **Ellu Kromanov**, kuni aastani 1953 **Elfriede Puudist**; 22. oktoober 1929 Tallinn – 8. juuni 1998 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 8. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. 

Ellu Puudist oli aastatel 1953–1971 Tallinna Draamateatri näitleja, 1971–1985 Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatri stuudio juhataja ja peanäitejuht. Õpetas aastatel 1954–1957 ja 1964–1968 Draamateatri õppestuudios ja aastatel 1971–1979 Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatri õppestuudios. 

Ta esines ka estraadikavades ja kuuldemängudes ning dubleeris multifilme.

## Tunnustus
* 1982 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Ta oli abielus Grigori Kromanoviga. Nende poeg Igor Kromanov oli ajakirjanik.

## Viited
Tõnis Kõrvits

**Tõnis Kõrvits** (sündinud 16. augustil 1944 Jaroslavlis) on eesti arranžeerija-orkestreerija, helilooja ja kitarrist.

## Haridus
Lõpetanud 1959. aastal Tallinna Lastemuusikakooli viiuli erialal (õpetaja Ülo Bergmann). On lõpetanud 1962. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat. Täiendanud end muusika alal iseõppimise teel.

## Töökohad
Olnud 1970–1985 Eesti Raadio Raadioteatri muusikatoimetaja, 1985–1993 Eesti Televisiooni ja 1/3 Raadio Kontsertorkestri dirigent, hiljem vabakutseline.

## Loominguline tegevus
Kirjutanud muusikat filmidele (animafilm" Punane, kollane, roheline", 1982; dokumentaalfilm "President", 1983; "Kevad südames", 1985; "Koduõu", ETV, 1987; tudengifilm "Koera surm", 1998 jm), kuuldemängudele ja telelavastustele ("Mõmmi ja aabits", "Kõige suurem sõber") ning lastelaule (CD "Õnneseen. Tõnis Kõrvitsa lastelaule", 2011), seadnud muusikat varieteedele (Viru varietee programmid "Faust" 1980, "Sinine ingel" 1981, "Minu veetlev leedi" 1985).

Mänginud paljudes stuudioansamblites kitarri, basskitarri ja klahvpille.

Viljaka arranžeerijana on ta seadnud muusikat üldlaulupidudele, filmidele ("Need vanad armastuskirjad", 1992; "Kuldrannake", 2006) ja heliplaatidele.

Ta keskendub džässile.

### Orkestreeringud ja seaded teatrikavastustele
* Hermanni "Hallo, Dolly!" (1974 Endla teatris) 
* Brechti ja Weilli "Kolmekrossiooper" (1975 Endla teatris)
* Shermani "Mary Poppins" (1987 Draamateatris)
* Pajusaare "Detektiiv Lotte" (2008 Vanemuises)
* Pajusaare "Kosmonaut Lotte" (2012 Vanemuises)
* Pajusaare "Prints ja kerjus" (2013 Estonias)
* Muusika lavastustele Torga "Lood Viljandi paadimehe aegadest rahvaloomingu alusel" (1977 Ugalas)
* Liivese "Detsembriööl" ("Mürgi perenaine") (1980 Vene Draamateatris)
* Tokmakova "Kelluke ja kikerikii" (1983 Nukuteatris)
* Rodari "Cipollino seiklused" (2000 Kuressaare Linnateatris)

## Tunnustus
* 2008 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (üldlaulupeo arranžeeringute eest)
* 2013 – Eesti Puhkpillimuusika Ühingu teenetemärk
* 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Toomas, Tiit ja Harry, ka poeg Tõnu Kõrvits on muusikud.

## Viited
Boriss Grebenštšikov

**Boriss Borissovitš Grebenštšikov** (vene keeles Борис Борисович Гребенщиков (БГ); sündinud 27. novembril 1953 Leningradis) on vene luuletaja, muusik ja helilooja. 

Ta on rokkbändi Akvarium laulja ja kitarrist, üks nõukogude rokkmuusika rajajatest. Ta on tegelenud ka foto- ja maalikunstiga.

Ta lõpetas 1971. aastal Leningradi 239. Keskkooli ja 1977. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika teaduskonna.
Evi Sachenbacher-Stehle

**Evi Sachenbacher-Stehle** (ligilähedane hääldus`[efi sahenbaher-šteele]`; neiupõlvenimega Sachenbacher; sündinud 27. novembril 1980 Traunsteinis Baieri liidumaal) on saksa murdmaa- ja laskesuusataja. Murdmaasuusatajana osales ta kolmedel taliolümpiamängudel ja sai viis medalit: kaks kulda ja kolm hõbedat. 

2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel tegi ta kaasa laskesuusatajana ja oli saksa naislaskesuusatajatest kõige edukam, kuid siis jäi ta vahele psühhostimulandi metüülheksanamiini tarvitamisega ning tema individuaalne neljas koht ühisstardiga sõidus, Saksamaa segateatevõistkonnaga saavutatud neljas koht ning ta olümpiaakrediteering tühistati. Ka on tal olnud probleeme vere kõrge hemoglobiini tasemega, mille tõttu pälvis ta näiteks 2006. aastal Torino taliolümpiamängudel viiepäevase stardikeelu.

## Isiklikku
2005. aastal abiellus ta Saksa mäesuusataja Johannes Stehlega.
Osvald Laan

**Osvald Laan** (5. august 1909 Tartu – 6. aprill 1999 Tartu) oli eesti maadleja.

## Saavutused
Kaheteistkordne Eesti meister:  Kreeka-Rooma maadluses (1935, 1936, 1937, 1939, 1941) ja vabamaadluses (1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1943, 1947).

Vabariikliku kategooria maadluskohtunik (1964). 

Eesti Spordiselts Kalevi auliige (1964).

Alates  1999. aastast korraldatakse Tartus Kreeka-Rooma maadluses Osvald Laane mälestusvõistlust.

Õpilasi: Paul Kuldkepp, Uno Essenson, Leo Saks, Kaimo Andresson.

## Viited

## Välislingid
*
Samantha Bond

**Samantha Jane Bond** (sündinud 27. novembril 1961) on Briti näitleja, kes sai tuntuks James Bondi filmides Miss Moneypenny osatäitjana.

## Välislingid
*
Kathryn Bigelow

**Kathryn Ann Bigelow** (sündinud 27. novembril 1951) on ameerika filmilavastaja.

Aastatel 1989–1991 oli ta abielus James Cameroniga.

## Filmograafia

## Välislingid
Core i3

**Intel Core i3** on mikroprotsessor, mis on ehitatud Nehalemi mikroarhitektuuril. Esimest korda tutvustati core i3 protsessorit 7. jaanuaril 2011. Selle protsessori lauaarvuti variandid kandsid koodnimesid Clarkdale ja Sandy Bridge. Sülearvuti variandid aga Arrandale ja Sandy Bridge.

### Clarkdale

Clarkdale oli esimene Nehalem arhitektuuril ehitatud Intel Core i3 protsessor, millel oli sisse ehitatud GPU ja kaks tuumat.

#### Protsessorite andmed ja arhitektuur
* Põhineb Westmere mikroarhitektuuril.
* 
* Kõik mudelid toetavad: MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSE4.1, SSE4.2, EIST, Intel 64, XD bit, Intel VT-x, Hyper-Threading, Smart Cache.
* FSB on vahetatud DMI-ga.
* Transistorid: 774 miljonit
* Protsessori pinna pindala: 81 mm²
* Graafika ja integreeritud mälu kontrollija protsessori pinna pindala: 114 mm²
* mikroprotsessori kujunduse number: C2, K0

### Arrandale

Intel Core i3-3xxM protsessorid on koodnimega Arrandale. Arrandale on Clarkdale'i sülearvuti versioon. Nad on sarnased Intel Core i5-4XX seeria protsessoritega aga Arrandale ei toeta Turbo Boost tehnoloogiat ja ECC mälu.

#### Protsessorite andmed ja arhitektuur
* Põhineb Westmere mikroarhitektuuril.
* Kõik mudelid toetavad: MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSE4.1, SSE4.2, EIST, Intel 64, XD bit, Intel VT-x, Hyper-Threading, Smart Cache.
* FSB on vahetatud DMI-ga.
* Transistorid: 382 miljonit
* Protsessori pinna pindala: 81 mm²
* Graafika ja integreeritud mälu kontrollija protsessori pinna pindala: 114 mm²
* mikroprotsessori kujunduse number: C2, K0

### Sandy Bridge

Sandy Bridge koodnimega laua- ja sülearvuti protsessorit tutvustati 20. jaanuaril 2011. Intel Core i3-2XXX seeria Sandy Bridge protsessorid on 2010 Clarkdale'i Core i3-5XX ja Arrandale Core i3-3XXM mudelite asendus uuel mikroarhitektuuril. Kuigi Sandy Bridge koodnimega protsessoritel olid uued pesad ja kiibistik, kasutajale nähtavad omadused muutumatud. Nad ei toetanud Turbo Boost tehnoloogiat, AES-i ega AVE-t.

#### Protsessorite andmed ja arhitektuur
* Põhineb Sandy Bridge mikroarhitektuuril.
* Kõik mudelid toetavad:MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, Enhanced Intel SpeedStep Technology (EIST), Intel 64, XD bit (an NX bit implementation), Intel VT-x, Hyper-threading, Smart Cache.
* Transistorid: 624 või 504 miljonit
* Protsessori pinna pindala: 149 või 131 mm²
* mikroprotsessori kujunduse number: J1, Q0

## Viited

1.http://www.intel.com/content/www/us/en/processors/core/2nd-gen-core-for-consumer-mobile-computing-brief.html

2.http://en.wikipedia.org/wiki/Intel_Core#Core_i7

3.http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_Intel_Core_i3_microprocessors
Piret Niglas

**Piret Niglas** (aastani 1988 **Piret Sala**; sündinud 5. aprillil 1968 Kohtla-Järvel) on eesti suusataja.

Ta lõpetas 1986. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning omandas 1998. aastal Tartu Ülikoolis liikumis- ja sporditeaduste bakalaureusekraadi. Sportimist alustas ta Kohtla-Järve Laste ja Noorte Spordikoolis Jüri Schmidti õpilasena, aastatel 1985–1995 juhendas teda Mati Alaver.

Ta oli esimene iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigi sportlane, kes asus olümpiastarti. See toimus 9. veebruaril 1992 Albertville’i taliolümpiamängudel, kus ta võistles 15 km suusasõidus klassikalises stiilis ja saavutas 39. koha. Hiljem osales ta ka 1994. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel.

Eesti meistrivõistlustelt on ta võitnud kokku 39 medalit, sealhulgas 19 kuld-, 12 hõbe- ja 12 pronksmedalit. Ta on võitnud Tartu maratoni aastatel 1999 ja 2000.

Ta töötab Kohtla-Nõmme kooli liikumisõpetajana.

## Tunnustus
*2024 – Eesti spordisõbralikem õpetaja

## Isiklikku
Tal on vähemalt üks laps, tütar.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Virumaa Teataja
Redkino

**Redkino** on alev Venemaal Tveri oblastis Konakovo rajoonis. Asub Konakovost 39 km kagus Peterburi-Moskva raudtee ääres.

Aleviks sai 1939. aastal.

## Välislingid

*Ajalehe Redkinskaja Gazeta koduleht
Linksys

**Linksys** on kodu- ja kontorivõrgutoodete kaubamärk, mida tänapäeval valmistab Cisco Systems.

Algselt loodi Linksys 1988. aastal, kuid suurele turule tuli firma alles 1995. aastal. Cisco ostis selle 2003. aastal. Linksysi nime all on müüdud näiteks lairibaruutereid, tavakasutajatele ja väikefirmadele mõeldud kommutaatoreid, VoIP-varustust, juhtmeta netivideokaameraid, audio-videotooteid, võrgupõhiseid laosüsteeme jms. Linksysi tooted olid laialdaselt saadaval Põhja-Ameerika elektroonikapoodides nagu Best Buy ja Comp Usa, samuti internetipoodides ning suurtes kaubakeskustes. Linksysi põhikonkurendid iseseisva firmana olid D-link ja NetGear, neist viimane oli Cisco rivaali Norteli bränd.

2008. aastast alates on kõiki Linksysi tooteid müüdud "Linksys by Cisco" märgi all ning mõnd Linksysi toodet müüakse märgi all Valet. Endine Linksysi koduleht suunab nüüd külastajad Cisco kodulehele.

## Viited
LGA 2011

**LGA 2011** ehk **R-sokkel** on Inteli loodud protsessoripesa. See on välja töötatud võimsates serveri- ja lauaarvutikonfiguratsioonides kasutatavate Inteli protsessoripesasade LGA 1366 (B-sokkel) ja LGA 1567 asendamiseks. LGA (*Land Grid Array*, pinnavõremaatriks) on protsessori kinnitustüüp. LGA 2011 protsessoripesal on 2011 kullatud otsaga jalga, mis puudutavad protsessori alumisel küljel asuvaid kontakte. 

R-sokkel kasutab *[[Intel QuickPath Interconnect]]* tehnoloogiat, et ühendada kahepesalises süsteemis protsessor lisaprotsessori ja lõunasillaga. Otsemeedialiides (*[[Direct Media Interface]]*, DMI) 2.0 ühendab protsessori platvormi kontrolleri jaoturiga (PCH), täpsemalt Sandy Bridge E-seeria protsessoreid Intel X79 kiibistikuga. Protsessor käsitleb põhjasilla funktsioone, näiteks mälukontrolli, PCIe kontrolli, DMI, FDI ja muid kiibile integreeritud funktsioone. Lisaprotsessoril asendab täiendav ×4 PCIe liides DMI liidest. R-soklil puudub sisseehitatud graafika nagu tema eellasel B-soklilgi.

R-soklit hakati müüma 14. novembril 2011. Ta toetab Sandy Bridge E-seeria protsessoreid, millel on 40× PCIe 2.0 või 3.0 rada ning 4 mälukanalit, mis toetavad DDR3-1600 muutmälu. R-sokli emaplaatidel on kas 4 või 8 DIMM mälupesa, mistõttu nad toetavad maksimaalselt 32 GB, 64 GB või 128 GB muutmälu (RAM). R-sokkel peab tagama skaleeritavuse, mis ületab 8 tuuma ning 20 MB vahemälu.

R-sokkel ühildub tulevikus väljatöötatavate Ivy Bridge E-seeria protsessoritega.

## Kiibistik

LGA 2011 toetab Inteli uut X79 tugikiibistikku.

## Lauaarvutite protsessorid

Kõik mudelid toetavad: MMX käsustikku, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, *Enhanced Intel [[SpeedStep]] Technology* (EIST), Intel 64, XD bit (NX biti teostus), TXT, Intel VT-x, Intel VT-d, *[[Turbo Boost]]*, AES-NI käsustik, *Smart Cache, [[Hyper-threading]]*.

Sandy Bridge-E protsessoreid ei müüda standardse Inteli jahutussüsteemiga. Intel pakub nii standardset kui vedelikjahutust, kusjuures mõlemaid müüakse eraldi.

## Serverite protsessorid

Kõik mudelid toetavad MMX käsustikku, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, *Enhanced Intel SpeedStep Technology*, Intel 64, XD bit (NX biti teostus), TXT, Intel VT-x, Intel VT-d, *Turbo Boost*, AES-NI käsustik, *Smart Cache*, *Hyper-threading*.

## Viited
Lihtöeldis

**Lihtöeldis** on tegusõna pöördeline vorm, mis võib olla ühesõnaline lihtvorm või mitmesõnaline liitvorm.

## Eesti keel
Lihtöeldis jaguneb ühe- ja mitmesõnalisteks verbivormideks:
* **lihtvorm** on tegusõna vorm, mis koosneb ühest sõnavormist: *Poiss *'loeb** raamatut. Poisid **lugesid** raamatut.''
* **liitvorm** on tegusõna vorm, mis koosneb mitmest sõnavormist nagu                                                                                                                                         
** täismineviku vorm (abitegusõna ''olema'' pöördeline vorm + põhiverbi [[mineviku kesksõna]]): ''Poiss **on** raamatut **lugenud**. Raamatut **on loetud.**''
** ennemineviku vorm (abitegusõna ''olema'' pöördeline vorm + põhiverbi mineviku kesksõna): ''Poiss **oli** raamatut **lugenud**. Raamatut **oli loetud**.''
** eitav verbivorm (eitussõna ''ei'' või eitusverb ''ära, ärge, ärgu, ärgem ~ ärme +'' põhiverb): ''Poiss **ei loe** raamatut. **Ära loe** raamatut. **Ei ole** raamatut **lugenud**. Raamatut **ei ole loetud*'.*
Lihtöeldise liitvorm ja liitöeldis koosnevad mõlemad kahest või enamast sõnavormist, kuid erinevad üksteisest selle poolest, et lihtöeldis võib koosneda mitmest sõnavormist täis-või ennemineviku või eituse väljendamisel. Liitöeldis koosneb mitmest sõnavormist, kuid on tegusõna pöördelise vormi ühend tegusõna käändelise või pöördelise vormiga, käändsõna või määrsõnaga.

## Vaata ka
* Liitöeldis

## Kirjandus
* Mati Erelt 2013. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti Keele Osakonna preprindid 4, Tartu.
Gary Speed

**Gary Andrew Speed** (8. september 1969 Mancon, Flintshire – 27. november 2011 Huntington) oli Walesi jalgpallikoondise kapten ja jalgpallitreener.

27. novembril 2011 leiti ta oma kodunt, kus ta oli end üles poonud. Ilmset põhjust enesetapuks tal ei olnud, mistõttu on arvatud, et see ei pruukinudki olla tahtlik, vaid võis juhtuda kogemata.

## Klubikarjäär
*Leeds United (1988–1996)
*Everton (1996–1998)
*Newcastle United (1998–2004)
*Bolton Wanderers (2004–2008)
*Sheffield United (2008–2010)

## Koondisekarjäär

Nooruses mängis Speed 3 kohtumises Walesi U-21 koondises.

Täiskasvanute Walesi jalgpallikoondises osales Speed esimest korda 20. mail 1990 sõprusmängus Costa Rica jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 1:0 ja Speed mängis teise poolaja.

Esimese värava Walesi eest lõi ta oma 27. koondisemängus 12. oktoobril 1994 1996. aasta EM-valikmängus võõrsil Moldova jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:2.

Esimest korda oli ta Walesi kapten oma 46. koondisemängus 3. juunil 1996 võõrsil Malta jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:0.

10. septembril 2003 pidas Speed 2004. aasta EM-valikturniiril Soome jalgpallikoondise vastu oma 76. koondisemängu ja sellega sai ta Walesi rekordinternatsionaaliks väljakumängijate seas. Selle rekordi võttis ta üle Dean Saundersilt. Kohtumine lõppes 1:1.

Speed pidas Walesi eest 85 kohtumist. Speed oli Walesi kapten 44 mängus. Kokku lõi Speed Walesi kasuks seitse väravat, kõik eri mängudes. Kaks esimest väravat lõi ta Moldova vastu ja kolm viimast Aserbaidžaani jalgpallikoondise vastu.

## Treeneritöö
*Sheffield United (2010)
*Walesi jalgpallikoondis (2010–2011)
Füüsikaprotsessor

**Füüsikaprotsessor** (inglise keeles **PPU** – **P**hysics **P**rocessing **U**nit)  on spetsiaalselt füüsikaliste arvutuste tegemiseks loodud mikroprotsessor. Peamiselt on see mõeldud arvutimängudes füüsikamootorite jaoks vajalike arvutuste tegemiseks, et vähendada keskprotsessori koormust ja seeläbi tagada keeruliste füüsikaarvutustega mängude sujuvam töö. Reaalajas on see väga suurt arvutusjõudlust nõudev protsess ja füüsikaprotsessori olemasolul (juhul kui vastav mäng seda toetab) väheneb keskprotsessori töömaht märgatavalt. 

2006. aastal tõi Asus turule pooljuhtkiipe tootva firma Ageia loodud PhysX-i füüsikaprotsessorit sisaldava füüsikakaardi. Sel ajal arvati, et lisaks graafikakaardile, millel on eraldi graafikaprotsessor (GPU), hakkavad arvutid õige pea sisaldama ka füüsikakaarti, mis sisaldab eraldi füüsikaprotsessorit. 2008. aastal teatas Nvidia, üks juhtivaid graafikakiipide tootjaid maailmas, et omandab Ageia. Kohe pärast seda katkestati eraldiseisvate füüsikakaartide loomine ning suund muutus selliseks, et üha enam üritati võimaldada graafikaprotsessoritel ära teha füüsikaprotsessori töö. Viimased jäid küll alles, kuid põimituna olemasolevate tehnoloogiatega, mitte juurutades valdkonnas uut suunda.
Teodor Peterson

**Teodor Anders Peterson** (sündinud 1. mail 1988 Umeås) on endine Rootsi murdmaasuusataja. Ta oli eelkõige tuntud sprinterina.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Peterson sprindis 11. koha. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta sprindis kuueteistkümnes.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta individuaalsprindis hõbemedali ja sprinditeates pronksmedali.

Maailma karikasarjas võistles Peterson esimest korda 7. märtsil 2009 Lahtis, kus ta sai sprindi vabatehnikasõidus 16. koha. Esimese MK-võidu sai ta 2011.–2012. aasta maailma karikasarja avamise minituuril Kuusamos 25. novembril 2011. aastal klassikasprindis.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal vabasprindis
**  pronksmedal sprinditeates

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Sprindi karikas
** **1. koht**: 2012

Teodor Petersen osales maailma karikasarja etappidel 154 korral ja jõudis poodiumile 12 korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud
 

## Välislingid

* Teodor Petersoni koduleht
*
Richard Wright

**Richard William Wright** (28. juuli 1943 – 15. september 2008 London) oli Briti muusik, ansambli Pink Floyd klahvpillimängija ja laulukirjutaja. Ta mängis suurt rolli bändi isikupärase kõla kujundamisel, kasutades oma mängus süntesaatorit, Hammondi orelit ja elektriklaverit. Wrighti panus oli oluline Pink Floydi psühhedeelse ja progressiivse rokkmuusika arengus.

Lisaks pillimängule laulis Wright taustavokaale ning mõnikord ka solistina. Tema häält võib kuulda lauludes "Time", "Echoes", "Astronomy Domine" ja "Matilda Mother". Ta oli kaasautor mitmele tuntud loole, sealhulgas "The Great Gig in the Sky" ja "Us and Them" albumilt "The Dark Side of the Moon".

Pärast mõningast eemalolekut bändist 1980ndatel naasis Wright 1990ndatel taas Pink Floydi koosseisu ning osales ka nende viimases stuudioalbumis "The Division Bell" (1994). Tema loominguline panus jäi bändi helikeele lahutamatuks osaks kuni tema surmani 2008. aastal.

## Viited
Swanland (laev)

**Swanland** (endine *Elsborg*, *Artemis*, *Elsborg*, *Carebeka IX*) oli kuivlastilaev, mis ehitati 1977. aastal Bijlsma Lemmer Scheepswerfi laevatehases Lemmeris (läänefriisi keeles *De Lemmer*) Hollandis. Cooki saarte lipu all sõitvat laeva käitas Suurbritannias Grimsbys tegutsev ettevõte Torbulk. Alus uppus 27. novembril 2011 tormisel Iiri merel. Päästeoperatsioonist osa võtnud prints Williami osalusel päästeti kaks vene meremeest. Külmast veest leiti üks surnukeha. Viis meremeest, kaasa arvatud laeva kapten Juri Šmeljov, jäid leidmata. 
 
## Viited

## Välislingid
*Iiri merel uppus kaubalaev
*Prints William osales vene meremeeste päästmisel
Xeon

**Xeon** on Inteli mikroprotsessor serveritele ja tööjaamadele ning võimaldab luua mitme füüsilise protsessoriga süsteeme. Xeonile on konkurendiks AMD Opteron.  

## Põlvkonnad
### Intel Xeon (P6)
Esimene Xeoni protsessor Pentium II Xeon (koodnimi "Drake") toodi turule 1998. aastal ning see põhines Pentium II arhitektuuril. Sellega taheti välja vahetada seni serverite jaoks mõeldud Pentium Pro protsessor. 1999. aastal asendati Pentium II Xeon Pentium III Xeoniga. Xeoni protsessoritel oli võrreldes lauaarvuti versioonidega rohkem vahemälu ning need kasutasid teistsugust pesa.

### Intel Xeon (NetBurst)
2001. aasta keskpaiku tutvustas Intel teise põlvkonna Xeoni protsessorit, mis põhines NetBursti arhitektuuril sarnaselt Pentium 4-ga. Alates teisest põlvkonnast kasutati Xeoni omaette tootenimena. Teise põlvkonna lõpus kasutati ka esimesi kahetuumalisi protsessoreid.

### Intel Xeon (Core)
Kolmas põlvkond toodi turule 2006. aastal. See põhines Intel Core arhitektuuril ning 2-, 4- ja 6-tuumalistel protsessoritel. Esimest korda toetati ka ühe protsessoriga süsteeme (Xeon UP).

### Intel Xeon (Nehalem)
Neljas põlvkond sai kättesaadavaks märtsis 2009 ning põhines Nehalemi arhitektuuril ja i7 tehnoloogial.

### Intel Xeon (Sandy Bridge)
Viienda põlvkonna protsessorid põhinevad Inteli Sandy Bridge tehnoloogial ning saabusid turule 2011. aasta jaanuaris.

## Nimetamise süsteem
Kui esimese põlvkonna Xeoni protsessorite puhul kasutati lihtsalt protsessori mudeli nime ja lisati sellele "Xeon" ning taktsagedus (Petntium III Xeon 500), siis alates 2011. aastast on nimetamissüsteem järgmine.
* Kaubamärk – Xeon
* Tooteliin – E3, E5, E7
* Tootepere – neljast numbrist koosnev arv, millele võib olla lisatud "L", tähistamaks madala sagedusega süsteemi 
:* ‘4’ näitab, mitut pesa toetatakse (saab olla 1,2,4 või 8)
:* ‘8’ pesa tüüp, kus suurem number tähistab rohkem võimalusi, näiteks mälu toetus ja I/O kiirus.
:* ‘20’ näitab kaubaartiklinumbrit, nagu 20, 25, 30, 35, jne.
:* "l" tähistab madala sagedusega töötavat süsteemi.
* Versiooni number – (v2), näitab et tegu on teise põlvkonna (Sandy Bridge) protsessoriga.

## Välislingid
*http://semiaccurate.com/2011/04/06/intel-introduces-new-xeon-naming-scheme
*http://communities.intel.com/community/openportit/server/blog/2011/04/05/new-xeon-processor-numbering-more-than-just-a-number
Renate Pajusalu

**Renate Pajusalu** (sünninimi **Renate Elango**; sündinud 13. novembril 1963) on eesti keeleteadlane. 

## Haridus
Renate Pajusalu lõpetas 1981 Nõo Keskkooli ning 1986 Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 1991 sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi eesti keele alal, 1999 samast doktorikraadi väitekirjaga teemal "Deiktikud eesti keeles".

## Teadustöö
1986–1989 töötas ta Tartu Ülikooli tehisintellekti labori nooremteadurina, 1989–1994 eesti keele (võõrkeelena) õppetooli õpetajana, alates 1994 lektorina. 1996–1997 oli ta Turu Ülikooli eesti keele lektor, 1998–2000 Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse lektor, 2000–2007 dotsent. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse professor.

## Tunnustus
2020 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Ta on abielus eesti keeleteadlase Karl Pajusaluga, neil on kaks poega ja tütar. Tema isa oli füüsik Mart Elango (1936–1996), vanaisa pedagoogikateadlane ja Vabadussõja veteran Aleksander Elango. Tema õde on haridustegelane Irene Käosaar.

## Teoseid
"Sõna ja tähendus" Renate Pajusalu, 2009, EKSA

## Viited

## Välislingid
*
Maksim Gorki (laevaklass)

**Maksim Gorki**-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1974. aastal Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1974. aastal vette lastud Maksim Gorki järgi. Maksim Gorki-klassi alused on tuntud ka *projekt Q-040* nime all.

Rohkem kui 2000 tonnise veeväljasurvega 110,10 meetrit pikki Maksim Gorki-klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Volga laevanduse heaks kokku kaks ning nad olid kõige luksuslikumad (**** - 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus.
## Projekti Q-040 laevade loetelu esialgsete nimedega
Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud:

Projekti Q-040 jõereisilaevad:

## Ülevaade

## Viited

## Välislingid
*Q-040 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel (vene keeles)
Külm teras

**"Külm teras"** on kahe filmi eestikeelne pealkiri:
***"[[Külm teras (film 1987)|Külm teras]]"** (originaalpealkiri "Cold Steel"), 1987. aasta film
***"[[Külm teras (film 1989)|Külm teras]]"** (originaalpealkiri "Blue Steel"), 1989. aasta film
Krista Vogelberg

**Krista Vogelberg** (neiupõlvenimi **Krista Poolakene**, 1981–1989 **Krista Soomere**; sündinud 13. augustil 1955) on eesti keeleteadlane ja Tartu Ülikooli inglise filoloogia professor.

## Haridus
Krista Vogelberg lõpetas aastal 1973 Nõo Keskkooli ja aastal 1979 *cum laude* Tartu Ülikooli romaani-germaani filoloogia eriala. 1986 kaitses ta pedagoogikakandidaadi kraadi  Moskva Lingvistikaülikoolis teemal "The Use of Cloze Tests in Foreign Language Teaching".

## Töökäik
Krista Vogelberg töötas 1979–1980 Tartu Ülikoolis laborandina. 1981–1984 oli ta sealsamas aspirant, 1984–1989 õpetaja ning vanemõpetaja, 1989–1992 inglise filoloogia dotsent. Alates 1992. aastast on ta Tartu Ülikooli inglise filoloogia professor. Ta on olnud 1990 õpetaja-stipendiaat Londoni Ülikoolis, 1993–1994 külalisuurija California Ülikoolis Los Angeleses ning 1995 Illinoisi Ülikoolis (Urbana-Champaign). 1997–1998 oli ta Euroopa Nõukogu Moodsate Keelte Keskuse uurimisdirektor (Graz, Austria).

Ta juhatab Tartu Ülikooli juures asuvat Põhja-Ameerika Uuringute Balti Keskust (alates 1993), Briti Uuringute Eesti Keskust (alates 1994) ning Kultuuridevahelise Kommunikatsiooni Keskust (alates 1998).

Ta on olnud Tartu Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna ning selle järglase, germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi juhataja.

## Teadustöö
Krista Vogelbergi teaduslike huvide hulka kuuluvad diskursuseanalüüs ja pragmaatika, eriti kultuuridevahelise suhtluse kontekstis, samuti kultuuriuuringud ning rakenduslingvistika.

## Isiklikku
Tema isa oli viiuldaja ja pedagoog Eduard Poolakene. Aastatel 1981–1983 oli ta abielus matemaatik Tarmo Soomerega.

## Viited

## Välislingid
*
Irina Külmoja

**Irina Külmoja** (sündinud 28. novembril 1946) on eesti keeleteadlane ja vene keele professor.

## Haridus
Ta lõpetas 1970. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna. 1985. aastal sai ta filoloogiakandidaadi kraadi NSVL Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi Leningradi osakonnas väitekirjaga "*Структура и функционирование кратно-соотносительных конструкций в современном русском языке*" ("Iteratiiv-relatiivsete konstruktsioonide struktuur ja funktsioneerimine tänapäeva vene keeles").

## Töökäik
Ta töötas 1970–1977 Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogu vanemraamatukoguhoidja ja sektorijuhatajana. 1977–1979 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli vene keele kateedri aspirant, perioodil 1979–1993 sealsamas õpetaja, vanemõpetaja ja dotsent. Alates 1993. aastast on ta Tartu Ülikooli vene keele professor, aastast 2013 emeriitprofessor. 

2009–2012 oli Külmoja Tartu Ülikooli germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi slaavi filoloogia osakonna juhataja.

## Teadustöö
Tema teadushuvide hulka kuuluvad vanausuliste keel ja kultuur Eestis.

## Töö toimetuskolleegiumides
Ta on sarja "*Humaniora: Lingua Russica. Труды по русской и славянской филологии. Лингвистика*" rahvusvahelise toimetuskolleegiumi esimees, Daugavpilsi Ülikooli filoloogiateaduskonna sarja "*Valoda*", Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamatu ja Vilniuse Ülikooli Kaunase humanitaarteaduskonna ajakirja Respectus Philologicus toimetuskolleegiumi liige. Ta on olnud ka sarjade "*Труды по русской и славянской филологии. Лингвистика. Новая серия*" ja "*Очерки по истории и культуре староверов Эстонии*" toimetuskolleegiumi esimees.

## Kirjutisi
*"Eesti vanausulised, nende kombed ja keel". Sirp, 10. november 2017

## Liikmesus
*Eesti Slavistide Rahvuskomitee juhatuse liige
*Rahvusvahelise Slavistide Komitee vanausu-uuringute komisjoni liige
*Eesti Semiootika Selts
*Eesti Rakenduslingvistika Ühing

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli medal
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Tema õde Eleonora Grišakova (1935–2020) oli vene keele õpetaja, õetütar Marina Grišakova on Tartu Ülikooli professor.

## Viited


## Välislingid
*
Jean Todt

**Jean Todt** (sündinud 25. veebruaril 1946) on prantsuse autosporditegelane.

Jean Todt osales kuni 1981. aastani autoralli MM-sarjas kaardilugejana. Tema parim tulemus oli 1981. aastal võidetud hõbemedal Guy Fréquelini kaardilugejana. Seejärel sai temast Peugeot' rallitiimi juht. Jean Todti juhtimisel tuli meeskond 1985. ja 1986. aastal maailmameistriks nii individuaalselt kui ka konstruktorite arvestuses. 

Aastatel 1993–2007 töötas Todt Scuderia Ferrari motospordidivisjoni juhina. Tema juhtimisel võitis Ferrari aastatel 1999–2004 kuus korda Vormel 1 sarja konstruktorite arvestuses ja viis korda sõitjate arvestuses ning tuli mõlemas arvestuses võitjaks ka 2007. aastal.

Aastatel 2004–2008 oli ta Ferrari tegevjuht.

Alates 2009. aasta oktoobrist on ta Rahvusvahelise Autoföderatsiooni FIA president.

Ta on lõpetanud EDC Paris Business Schooli.

## Viited


## Välislingid
* Elulugu FIA lehel
* Jean Todt: loodetavasti jõuab mõni eestlane ka vormel 1 sarja Eesti Päevaleht, 19. november 2011
Suur-valgejalghamstrik

**Suur-valgejalghamstrik** (*Peromyscus leucopus*) on näriline, kes on levinud kogu Põhja-Ameerikas Kanada, USA ja Mehhiko aladel lõunas kuni Yucatani poolsaareni välja.

Suur-valgejalghamstrik kaalub 20–30 g ja on seega tavalise koduhiire kaalu, kuid tema aju on kaks korda suurem (umbes 650&nbsp;mg) ja ta elab kaks korda kauem (keskmiselt nelja aastaseks). Suur-valgejalghamstriku pikem eluiga korreleerub vananemisega kaasneva aeglasema DNA demetüleerimisega.

Suur-valgejalghamstrikul tekitab puukborrelioosi parasiteerivate puukide levitatav bakter.

## Viited
Tartu Ülikooli skandinavistika osakond

**Tartu Ülikooli skandinavistika osakond** on Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna allüksus, kus õpetatakse norra, taani ja rootsi filoloogiat (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes) ning pakutakse skandinavistikaloenguid teiste erialade üliõpilastele kõrvaleriala, vaba- või valikainetena.

Skandinavistika osakond avati 1991. aastal. Enne seda toimus skandinavistikaõpetus Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonna germaani-romaani filoloogia osakonnas.

Osakonnas on olnud kolm professorit. 1994–2005 oli Stig Örjan Ohlsson rootsi keele professor , 2005–2008 oli sel ametikohal Jean-François Battail  ja 2010–2025 Daniel Sävborg , kes oli skandinavistika professor. Skandinavistika osakonna juhataja on alates 2024. aastast norra keele õpetaja MA Antonina Kostina 

Osakond tegutseb Tartus, Lossi tänav 3.

## Välislingid
*  TÜ skandinavistika osakonna koduleht
DSDP

**DSDP** (*Deep Sea Drilling Project*) on esimene programm rahvusvahelistest ookeanipõhja puurimisprogrammidest. DSDP-i raames koguti puursüdamikke merede ja ookeanide põhjadest aastatel 1968–1983.

### Ajalugu
1966. aasta 24. juunil allkirjastati leping USA Rahvusliku Teadusfondi (NSF) ja California Ülikooli regentide vahel, mille põhjal alustati projekti esimese faasiga. Puurimistel kasutati laeva Glomar Challenger, mille sobivuse kinnitas DSDP 11.augustil 1968. Lepingute kaudu Ühendatud Okeanograafiliste Asutustega (Joint Oceanographic Institutions ehk JOI) toetas NSF projekti juhendavat struktuuri ja finantseeris puurimisobjektide puurimiseelseid uuringuid. Teaduslik planeerimine leidis aset JOI abil, mille Maa süvauuringutega tegeleva osakonna (Joint Oceanographic Institutions for Deep Earth Sampling ehk JOIDES) nõuandjate gruppi kuulus 250 teadlast akadeemilistest institutsioonidest, valitsusasutustest ja eratööstustest. Järgmise 30 kuu jooksul koguti puursüdamikke Vaiksest ookeanist, Atlandi ookeanist, India ookeanist, Punasest merest ja Vahemerest. 1975. aastast ühinesid varem vaid USA osalusprogrammiga ka Saksamaa, Jaapan, Suurbritannia, Nõukogude Liit ja Prantsusmaa. 

### Puurimine

DSDP käigus tehti puurimises edusamme, mis aitasid kaasa ookeanipõhja uuringute arengule. 1970. aasta 14. juulil jõuti tehnoloogiani, mis lahendas kulunud puuriterade vahetamise probleemi, kasutades skaneerivat sonarit ja taassisestatavat koonust. 

1979. aastal võeti puurimisprotsessis kasutusele hüdrauliline kolb, mis tegi võimalikuks iidsete ookeani elupaikade uurimise. Veel laiendati ka puuraukude kasutamist, tehes geofüüsikalisi ja geokeemilisi mõõtmisi puuraukudes nii puurimise jooksul kui ka sellele järgnevalt. Aeg-ajalt paigaldati puuraukudesse seismilise monitooringu seadmeid, mille mõõtmistulemused on laiendanud arusaamist laamtektoonika dünaamiliste protsesside osas.

### Tulemused

Üks esimesi suuremaid avastusi oli soolakuplite kui potentsiaalsete naftaleiukohtade avastamine, kuid missiooni eesmärgiks olid siiski teaduslikud, mitte kommertslikud uuringud. 

Olulisemaks osutusid aga Atlandi ookeani riftivööndis Lõuna-Ameerika ja Aafrika vahelisel alal sooritatud puurimised. Tehti 17 puurimist 10 asukohas ning kogutud andmed kinnitasid mandrite triivi hüpoteesi ja ookeanilise maakoore uuenemist riftivööndis. Alfred Wegeneri mandrite triivi hüpoteesi kinnitamine tugevdas ka teooriat kunagise hiidmandri Pangaea olemasolust. Ookeanipõhjast võetud proovid toetasid laamtektoonika teooriat, mida sel ajal püüti rakendada mäeahelike, maavärinate ja ookeanisüvikute tekke selgitamiseks. 

Lisaks eelnevatele avastustele määrati ookeanilise maakoore vanus, mis ei ole ilmselt rohkem kui 200 miljonit aastat. 

Programmi käigus ookeanipõhjast eraldatud puursüdamikke hoitakse kolmes IODP hoidlas, mis paiknevad USA-s, Saksamaal ja Jaapanis. Pool igast südamikust säilitatakse puutumatult tuleviku teadlaste jaoks ja teist poolt kasutatakse käimasolevas teadustegevuses. Algselt avaldatud aruanded uurimisretkede kohta on saadaval programmi kodulehel ja IODP andmebaasides.

## Vaata ka

*IODP
*Meresetted
*ODP
*Ookeanipõhja puurimisprogrammid

## Viited
Kusto Ulmre

**Kusto Ulmre** (kuni 1936. aastani **Gustav Schneider**; 8. jaanuar 1875 – 8. juuli 1952) oli raamatukaupluse omanik ja kirjastaja.

Aastail 1926–1934 ehitas ta Nõmmel endale maja (praeguse aadressiga Õitse 42), mis jäi lõpetamata. Hoonet tuntakse ka Villa Schneiderina ning see on võetud kultuurimälestisena kaitse alla.

Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega määrati Kusto Schneiderile ühes abikaasa Martha-Wilhelmine ning poeg Helgoga uueks perekonnanimeks Ulmre.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Unustatud majad: maja, mis alles ootab valmimist – Õitse 42