open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus

**Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus** oli Eestis aastatel 1846–1974 tegutsenud õigeusu kogudus. Kogudus paiknes asutamise ajal Tartu kreisis Kärkna mõisa aladel, luterliku kiriku haldusjaotuse järgi Äksi kihelkonnas.

## Ajalugu
Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus avati Tartumaal 1846. aastal usuvahetusliikumise käigus. Kärkna-Lähte õigeusukoguduse esimene vaimulik preester Stefan Bežanitski sündis Venemaal 1821. aastal köstri peres, lõpetas 1845. aastal Pihkva Vaimuliku Seminari, lähetati Riia vikaarpiiskopkonna poolt Tartumaale ning pühitseti Lähte õigeusukoguduse preestriks 23. juunil 1846 Riia vikaarpiiskopi Filaret I poolt.

Lähtele ehitati tagasihoidlik puukirik 1865. aastal ja pühitseti Nikolai Imetegija auks Riia ja Miitavi ülempiiskopi Platon I poolt. Suurearvulisest kogudusest eraldus 1858. aastal Uhmardu-Saare Ristija Johannese kogudus ja 1892. aastal Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus. Lähte õigeusu kalmistu võeti kasutusele 1860. aastal. Kalmistule on maetud ülempreester Evoim Verhoustinski (Eufimi Verhoustinski) ja teisigi õigeusu vaimulikke. Hingepalvusi lahkunute mälestuseks peetakse seal tänapäevani.

Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute õigeusukogudus pidas teenistusi väikesearvulise liikmeskonnaga ka pärast kiriku lammutamist 1970. aastatel. Koguduse viimane vaimulik oli ülempreester Ermil Allik aastatel 1945–1974.

## Koguduses teeninud preestrid
* pr Stefan Bežanitski
* pr Viktor Knjazjev
* pr Eufimi/Jefim Verhoustinski
* pr Pavel Verhoustinski
* pr Vassili Bežanitski
* pr Andrei Paul
* pr Konstantin Kokla
* pr Vitali Täht
* pr Miron Järvits
* pr Ilja Adamov
* üpr Konstantin Kokla
* pr Vassili Kalle
* üpr Konstantin Kokla
* pr Karp Ustav
* pr Theodor Villemson
* üpr Ermil Allik

## Koguduses teeninud köstreid
* Viktor Belski
* Joann Dubkovski
* Vladimir Dardovski
* Nikolai Verhoustinski
* Aleksander Bežanitski 
* Aleksander Dardovski

## Viited

## Kirjandus
* Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64
* "Eesti õigeusk X–XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles), lk 468
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954–1965".
* Anu Raudsepp. “Riia Vaimulik Seminar 1846–1918” Tartu, 1998, lk 94–150
* David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“ – Biograafiline leksikon (16.–20. saj) – EAA. 5410.1. 247–249
* “Eestimaa uusmärtrite elulood”. Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013, lk 3–6
* Andrei Sõtšov. Eestiõigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53,Tartu, 2004, lk 19–40; 65–67; 99–103; 128–143
* “Kirikud ja kogudused Eestis“. Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000
* "Mitut usku Eesti". IV köide. Toimetaja Liina Eek, Tartu, 2015, lk 13–37
* Jaanus Plaat, Arne Maasik "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011. lk 28–31

## Välislingid
* Tartumaa praostkond – Ajalooarhiivi fondiloend
* Tartu maakonna õigeusu kirikud
* EAÕK Kärkna-Lähte õigeusu kogudus
Deniz Yücel

**Deniz Yücel** (hääldus türgi keeles ; sündinud 10. septembril 1973 Flörsheim am Mainis Saksamaal) on saksa-türgi ajakirjanik ja publitsist. Ta oli aastatel 2007–2015 vasakalternatiivse Die Tageszeitungi toimetaja ning on alates 2015. aastast WeltN24 grupi Türgi korrespondent. 

17. veebruaril 2017 vahistati ta Türgis süüdistatuna terroriühenduse toetamises. Yücel vabastati vangistusest 16. veebruaril 2018.

## Teosed
* *Taksim ist überall. Die Gezi-Bewegung und die Zukunft der Türkei*, Hamburg 2014, ISBN 978-3-89401-791-0
* *Wir sind ja nicht zum Spaß hier.* Edition Nautilus, Hamburg 2018, ISBN 978-3-96054-073-1
* *Agentterrorist. Eine Geschichte über Freiheit und Freundschaft, Demokratie und Nichtsodemokratie.* Kiepenheuer & Witsch, Köln 2019, ISBN 978-3-462-05278-7

## Välislingid

* Welt.de: Deniz Yücel
Guostagalis

**Guostagalis** on küla Leedus Pakruojise rajoonis, Guostagalise valla halduskeskus. Külas on postkontor ja põhikool. Guostagalises asub leedu rahvajuttudega seotud kivi Velnio krėslas ehk Kuraditool.

Kirjalikes allikates on Guostagalist esimest korda mainitud aastal 1584, kuigi sellega on seostatud ka aastal 1259 mainitud kohta *Gascegole*. Ühel küla ümbruskonna künkal on oletatud endise hiiemäe asukohta, sellele viitab ka küla nimi (liide *gal* tähendas vanemas leedu keele pühapaika). Küla kuulus varem Linkuva kihelkonda ja oli Rzeczpospolita omandis. Aastal 1772 sai ümbruskonna maade haldajaks A. Tiesenhausen, kes selle piirkonna erastas ja Karpiste suguvõsale edasi müüs. Nõukogude ajal sai külast kohaliku kolhoosi keskasula.
## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Titanic Quarter

**Titanic Quarter** (eesti keeles 'Titanicu kvartal') on arhitektuurilist regenereerimist silmas pidav uusarendus Belfasti linna sadamapiirkonnas Põhja-Iirimaal. See hõlmab ajaloolisi merendusega seotud maamärke, mille läheduses asuvad filmistuudiod, haridusasutused, korterid ning meelelahutust pakkuv jõeäärne piirkond. 

Belfasti sadamas asub kunagiste laevaehitusdokkide esisel krundil atraktsioonina maailma suurim Titanicu-teemaline mälestusmuuseum Titanic Belfast. Kuni 1995. aastani oli see endine tööstuslik piirkond tuntud kui **Queen's Island** ('kuninganna saar'). See 75 hektari suurune ala hõlmas varem osa Harland & Wolffi laevatehasest, kus ehitati aastatel 1909–1911 linna kuulsaim kaubamärk, ookeaniaurik Titanic. Praegusse kuivdokki on paigaldatud ka laevafirma White Star Line ainsana säilinud alus, tenderaurik SS Nomadic.

## Vaata ka
*Belfast
*Titanic

## Välislingid
* Titanic Quarteri piirkonna koduleht
* Titanic Belfasti muuseumi koduleht
Hirvensalmi vald

**Hirvensalmi** on vald Soomes.

Hirvensalmi naabervallad on Joutsa vald, Kangasniemi, Mikkeli linn, Mäntyharju vald ja Pertunmaa vald.

## Viited

## Välislingid

* Hirvensalmi valla koduleht
Cunard Line

**Cunard Line** on Angloameerika kruiisireiside pakkuja, mille peakorter asub Southamptonis Inglismaal. 

Selle omanik on ettevõte Carnival Corporation & plc. 

1840. aastal asutatud laevakompanii on olnud juhtiv ookeaniliinilaevade operaator Põhja-Atlandi ookeanil. 1934. aastal ühines laevakompanii oma peamise rivaali White Star Line'iga, mis opereeris Cunard-White Star Line'i nime all kuni 1950. aastani. Cunard Line tegutses edasi eraldi üksusena 2005. aastani.

## Välislingid

*
Mšanets (Kozjatõni rajoon)

**Mšanets** (ukraina keeles Мшанець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 135. Pindala on 0,602 km².
Biloussivka (Tultšõni rajoon)

**Biloussivka** (ukraina keeles Білоусівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 539. Pindala on 3,538 km².
Radivtsi

**Radivtsi** (ukraina keeles Радівці) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Deražnja rajoonis. Elanike arv on 756. Pindala on 4,609 km².
Calgaric

**Calgaric** oli ookeaniliinilaev, mis valmis 1918. aastal Harland & Wolff laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal.

See aurulaev ehitati ettevõtte Pacific Steam Navigation Company jaoks ja sai nimeks **Orca**. 1927. aastal müüdi alus laevakompaniile White Star Line ning sai nimeks **Calgaric**. Kuni 1934. aastani püsis laev teenistuses, seejärel müüdi vanametalliks.

## Välislingid
*
Albertic

**Albertic** oli Briti ookeaniliinilaev, mis oli teenistuses kahe maailmasõja vahel. 

Laevale pandi kiil 1914. aastal AG Weseri laevatehases Bremenis Saksamaal, kuid ehitus peatati sõja tõttu. Töö jätkus 1919. aastal ning saksa laevakompaniile Norddeutscher Lloyd Line kuulunud laev lasti vette 23. märtsil 1920 nimega **München**. Siiski ei jõudnud laev Norddeutscher Lloyd Line'i käsutusse, sest anti sõjareparatsioonina üle Briti valitsusele, kes müüs selle viivitamata edasi ettevõttele Royal Mail Steam Packet Company.

Royal Mail Steam Packet Company nimetas laeva **Ohioks**. Pärast pikemat sisustamist tegi Ohio esimese reisi 3. aprillil 1923 Hamburgist New Yorki. 

1927. aastal kanti Ohio laevakompanii White Star Line'i laevastiku hulka ja sai nime **Albertic**. Aprillist 1927 kuni augustini 1930 tegi laev liinireise üle Atlandi ookeani Suurbritannia ja Kanada vahet, kuni jäi Šotimaal Glasgow' linnas mahakantuna Clyde'i jõe äärde ankrusse. Kuna vahepeal White Star Line'i omandanud kompanii Cunard Line seisis silmitsi ülemaailmsest majanduskriisist tingitud dramaatilise reisijateveo langusega, siis lammutati Albertic Jaapanis Osakas 1934. aastal. Cunard Line otsustas vanemad White Star Line'i laevad, nii nagu ka Alberticu, müüa vanametalliks, et oma ressursid suunata lõpetamist vajavate või suuremate projektide (nt Queen Mary) teostamiseks.

## Välislingid
*
Saduküla Vaga Joosepi kogudus

**Saduküla Vaga Joosepi kogudus** on õigeusu kogudus, mis asus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadukülas 1849–1965.

## Ajalugu
Saduküla Vaga Joosepi kogudus  avati Puurmanni valla õigeusklikele usuvahetusliikumise käigus 7. detsembril 1849. Riias 1822. aastal sündinud Vassili Polistovski pühitseti preestriks Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskopi Filaret I poolt pärast Pihkva Vaimuliku Seminari lõpetamist 1845. aastal. On teada, et 19. sajandi keskel salviti õigeusku ainuüksi Põltsamaal 5000 inimest. Riia ja Miitavi vikaarpiiskopkond lähetas Eestisse usuvahetusliikumise kõrgperioodil oma võimekamad preestrid. 7. detsembril 1849 pühitseti preester Vassili Polistovski Saduküla Vaga Joosepi koguduse esimeseks preestriks.

Nõukogude kirikupoliitika karmistumine pärast II maailmasõda halvendas oluliselt vaimulike ja koguduste olukorda. Saduküla Vaga Joosepi õigeusu kogudus suleti 1965. aastal Koguduse viimane vaimulik oli ülempreester Ermil Allik.

Saduküla õigeusu pühakoda ehitati 1868. aastal ja pühitseti Vaga Joosepi auks Riia ja Miitavi piiskopi Veniamini (Karelin) poolt. Tänapäeval on kirik varemeis.

## Koguduses teeninud preestrid
* pr Vassili Polistovski
* pr Simeon Popov
* pr Feodor Aleksinski
* pr Aleksei Zverev
* pr Joann Kolokolov
* pr Joann Panov
* pr Dionisi/Tõnis Samon
* pr Joann Proštšanitski
* pr Joann Podekrat
* pr Joann Krimp
* pr Martin Venesaar
* pr Vitali Täht
* pr Miron Järvits
* pr Martin Venesaar
* pr Viktor Lind
* pr Arseni Vapper
* üpr Martin Venesaar
* pr Konstantin Kaus
* üpr Ermil Allik

## Vaata ka
* Saduküla
* Saduküla
* Saduküla ajalugu
* Palamuse valla teataja mai 2003

## Koguduses teeninud köstreid
* Ivan/Juhan Tuppits
* Martin/Mart Kiis
* Nikolai Tšistjakov
* Nikolai Nikolski
* Aleksander Dardovski
* Dionissi Samon/Sammon
* Joann/Ivan Kusovski/Kussovski
* Joann Paju
* Matvei Antson
* Mihail Tšetõrkin
* Peeter Tšetõrkin
* Aleksander Zverev
* Vassili Tammistu/Russ
* Martin Venesaar
* Joann/Jaan Männik

## Viited

## Kirjandus
* Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri". Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64
* "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles) lk 505
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954-1965".
* Anu Raudsepp. "Riia Vaimulik Seminar 1846-1918" Tartu, 1998
* David Papp. "Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud" – Biograafiline leksikon (16.-20.saj)- EAA. 5410.1. 247-249
* "Eestimaa uusmärtrite elulood". Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013, lk 3-6
* Andrei Sõtšov.Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53,Tartu, 2004, lk 58-64; 79-81; 99-100
* "Kirikud ja kogudused Eestis". Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000
* Mitut usku Eesti". Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri. IV köide. Toimetaja Liina Eek, Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2015, lk 58-68

## Välislingid
* Õigeusu kiriku asutused ja kogudused
* Eesti Apostliku-Õigeusu Kirik
Laurentic (1927)

**Laurentic** oli 18 724-tonnine ookeaniliinilaev, mis valmis 1927. aastal laevakompanii White Star Line'i jaoks Harland & Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal. See aurulaev oli White Star Line'i alluvuses aastatel 1927–1936, mille jooksul juhtus sellega kaks kokkupõrget. Teise maailmasõja ajal muudeti laev ümber Briti kuningliku mereväe varuristlejaks. 3. novembril 1940 torpedeeris laeva Donegali krahvkonna lähistel Iirimaa rannikuvetes Saksa allveelaev U-99. Pärast kolme torpeedorünnakut vajus Laurentic merepõhja, võttes endaga kaasa 49 inimese elu. See oli teine laevakompaniile kuulunud laev, mis kandis sama nime. Esimene 1909. aastal valminud Laurentic jagas täpselt sama saatust Esimese maailmasõja ajal.

## Vaata ka
* White Star Line

## Välislingid
*
Clyde'i jõgi

**Clyde'i jõgi** (gaeli keeles: *Abhainn Chluaidh*, šoti keeles: *Watter o Clyde*) on 176-kilomeetri pikkune jõgi Šotimaal, mis suubub kitsasse merelahte ehk kiillahte nimega Firth of Clyde.

See on pikkuselt kaheksas jõgi Suurbritannias ja teine Šotimaal. See voolab Kesk-Šoti madalikul läbi Glasgow' linna, mis oli tähtis laevaehituse, tööstuse ja kaubanduse keskus ning üle Atlandi ookeani kulgenud mereliinide sõlmjaam Briti impeeriumis. Algselt teati jõge keskaegses kumbri keeles kui *Clud* või *Clut*, mis mängis geograafiliselt keskset rolli Strathclyde'i kuningriigis (*Teyrnas Ystrad Clut*).

## Vaata ka
*Faslane'i mereväebaas (HMNB Clyde)
Regina (aurulaev)

**Regina** (prefiksiga RMS ehk 'kuninglik postiaurik') oli Briti reisilaev ja mõlema maailmasõja ajal sõjaväe transpordilaev.

Laev valmis 1917. aastal Harland & Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal ja seilas 30 aastat paljude laevakompaniide all, kuni 1947. aastal lammutati. Selle aurulaeva sõsarlaev oli ookeaniliinilaev Doric (1922).

## Välislingid
*
Széchenyi ravitermid

**Széchenyi ravitermid** (ungari keeles *Széchenyi-gyógyfürdő*), mis asuvad Ungari pealinna Budapesti linnapargis, on Euroopa suurim vesiravilast rajatis. 

Selle vesi pärineb kahest kuumaveeallikast, mille temperatuurid on vastavalt 74 °C ja 77 °C. 1913. aastal valminud uusbarokses stiilis hoonekompleksi on projekteerinud arhitekt Győző Czigler.

## Vaata ka
*Uusbarokk

## Välislingid
* Széchenyi termide koduleht
Carlos Humberto Romero

**Carlos Humberto Romero Mena** (29. veebruar 1924 Chalatenango, El Salvador – 27. veebruar 2017 San Salvador, El Salvador) oli El Salvadori poliitik ja sõjaväelane. Ta oli 1. juulist 1977 kuni 15. oktoobrini 1979 El Salvadori president.
Von Fock

**"Von Fock"** on Eesti ajalooline kriminaalsari.

## Sisututvustus
"Von Fock" tutvustab vaatajatele nutikat mõisahärrat Paul von Focki (Priit Pius). Kui kolmest vennast noorim Paul pärib Sagadi mõisa, seisab ta esmalt silmitsi raskustega uues rolliga kohanemisel. Kuid tema erakordne võime oma valdusi majandada ja terav õiglustunne kindlustavad talle kiiresti ametikoha kohaliku kohtu assessorina. Sarja tegevus toimub 1800. aastate keskpaiku.

Oodates, et ta tegeleb vaid kõrtsikakluste ja piirivaidlustega, ei ole Paul von Fock sugugi valmis selleks, mis teda ees ootab – mõrvamüsteeriumid, võltsitud identiteedid, maalid ja raha, varastatud varandused ning tulevik. Sündmused võtavad veelgi ootamatuma pöörde, kui mehe ja kohaliku kõrgklassi ellu ilmub salapärane Maria von Nottbeck (Aurora Ruffino).
## Viited


## Välislingid
* "Von Fock" andmekogus TheTVDB (inglise)
* "Von Fock" andmekogus MUBI (inglise)
*Von Focki looja: „Kui sarjal läheb maailmas maru hästi, saan rikkaks!, Eesti Ekspress, 08.04.2025
*Telesari "Von Fock" jätkab reedel uue looga, ERR Eeter, 17.04.2025
Düsterlohe

**Düsterloh(e)** oli baltisaksa parunite aadlisuguvõsa. 

1864 kanti Eugen von Düsterloh Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa on kantud ka Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Välislingid
*Sissekanne lätikeelses ajalooentsüklopeedias
Charles Bradley

**Charles Bradley** (1. detsember 1902 Pittsburgh, Pennsylvania – mai 1979 Tigard, Oregon) oli ameerika psühhiaater. 

Bradley õppis Cornelli Ülikoolis. Pediaatriaalase väljaõppe sai ta Harvardi Meditsiinikoolis. Enne laste psühhiaatriahaiglasse Emma Pendleton Bradley Home tööle asumist 1933. aastal läbis ta internatuuri Pennsylvania haiglas ja residentuuri New Yorgi Babies Hospitalis.

Laste psühhiaatrihaigla asutas Bradley vanaonu George Bradley ja sellele pandi nimi tema tütre järgi, kes kannatas letargilise entsefaliidi tüsistuste käes.

## Bensedriini uuringud

1937. aastal manustas psühhiaater Charles Bradley Rhode Islandi osariigis asuvas psühhiaatriaasutuses Emma Pendleton Bradley Home in Providence, mille direktor ta oli, probleemseks peetavatele (halvasti kohanevatele) lastele tema teostatud pneumoentsefalogrammi kõrvaltoimena tekkinud peavalu leevendamiseks bensedriini (amfetamiini). Tugevaid peavalusid bensedriin ei leevendanud, kuid juba nädala pärast märkas Bradley bensedriini saanud laste käitumises muutusi; paranesid nii õppeedukus, sotsiaalsed interaktsioonid kui ka emotsionaalne vastus. 

Bradley avaldas bensedriini lapskatsete kohta teadaolevalt kaks uuringut. Esimese uuringu tarbeks valis ta 30 haiglas olevat last ja teise uuringu tarbeks, mis kestis 3. aastat, 100 haiglas olevat last. Uuringutes osalenud lapsed olid vanuses 5–14 aastat, enamjaolt poisid ja normaalse intelligentsiga. Uuringute sisuks oli tabletivormis bensedriini saanute reaktsioonide uurimine.

1941. aastal tehtud uuringud tuvastasid bensedriinil mitmeid toimeid probleemseks peetavate lapspatsientide käitumises: 54 lapse käitumine paranes, 21 lapse käitumises muutusi ei täheldatud ja 19 lapspatsiendil tekitas ravim psühhomotoorset aktivatsiooni. Kuue lapspatsiendi õppeedukus paranes, kuid käitumises muutusi ei toimunud. Seitsmel lapspatsiendil hakkas pärast amfetamiini manustamist kliiniliselt halvem – need olid lapsed, kellel oli niigi olnud probleeme hüperaktiivsuse ja ärritunud käitumisega, kuid ravim süvendas neid veelgi. 

Tema tehtud katsed panid aluse lapseea aktiivsus- ja tähelepanuhäire psühhofarmakoteraapiale. 

## Publikatsioonid (valik)
* *The Behavior of Children Receiving Benzedrine.*, *[[American Journal of Psychiatry]]*, november 1937, Nr. 94, lk 577–581 (Lühikokkuvõte).
* koos Margaret Bowen'iga: *Amphetamine (Benzedrine) therapy of children’s behavior disorders.*, *American Journal of Orthopsychiatry*, jaanuar 1941, 11. väljaanne, nr. 1, lk 92–103, .
* koos George B. Rosenfeld'iga : *Childhood Behavior Sequelae of Asphyxia in Infancy. With Special Reference to Pertussis and Asphyxia Neonatorum.*, *Pediatrics*, juuli 1948, 2. väljaanne, nr 1, lk 74–84 (Lühikokkuvõte veebis).

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Charles Bradley (Psychiater)]] seisuga 01.03.2017.*
Ewers

**Ewers**, varem **Evers** (vene keeles *Эверс*) oli Vestfaali päritolu Liivimaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Vestfaali talupoja Johann Friedrich Eversiga (1747−1803). Tema vanema poja järeltulijad elasid Saksamaal veel XX sajandilgi. Noorem poeg Johann Philipp Gustav Evers (1779−1830) siirdus 1803. aastal Liivimaale, kus temast sai Tartu ülikooli professor ja rektor. 1827. aastal tõsteti ta Venemaa aadliseisusse. Tema poeg Otto Roderich von Ewers (1812−1873) võeti 1860. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus Liivimaal 1873. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Philipp Gustav von Ewers (1779−1830), tõeline riiginõunik, Tartu ülikooli professor ja rektor
*Otto Roderich von Ewers (1812−1873), salanõunik, mõisaomanik

## Ewersi suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Kadrina (*Hohensee*) (1863−1873)
*Liivimaa läti distrikt:
**Jurata (*Rujen-Radenhof*) (1823−1827, rendivaldus)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 286.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd VII. Hamburg: 2017. Lk 167−171.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 197−198.
*Leppik, Lea. *Rektor Ewers*. Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2001.
Funcken

**Funcken**, varem **Funcke** oli Waldeckist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa, mis kustus meesliinis 1786. aastal. 

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Waldecki oobersti Georg Philipp Funckega. Tema pojapoeg Rembert Funcke (1597−1654) astus Rootsi teenistusse, tõusis ooberstiks ja oli Liivimaa viitsekuberner. 6. juunil 1646 sai ta naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, kuid Rootsi rüütelkonda teda ei introdutseeritud; ta hakkas perekonnanimena kasutama nimekuju **Funcken**. Temaga sai alguse suguvõsa Liivimaa liin, mis suri meesliinis välja 1786. aastal.

## Funckenid rüütelkonna matriklis
1747. aasta 29. juunil (vkj) kanti Gustav Heinrich von Funcken (1681–1761) ja suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 

## Suguvõsa liikmeid
*Reinhart Rembert von Funcken (1597−1654), Rootsi sõjaväelane (ooberst), krahv Magnus Gabriel De la Gardie  Kuressaare krahvkonna asehaldur ja Liivimaa maanõunik (1651),  Liivimaa viitsekuberner,  Saaremaa maanõunik, Liivimaa Liezēre, Mēdzūla mõisaomanik
*Rembert von Funcken (1632−1709), Rootsi sõjaväelane (jalaväe kindralmajor), Tallinna komandant, rügemendikomandör, Ingerimaa viitsekuberner,  Riia viitsekuberner
*Gustav Heinrich von Funcken (1681–1761), Rootsi sõjaväelane (major), Liezēre ja Mēdzūla mõisnik, kanti 1747. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse nr 75 all
*Magnus Gabriel von Funcken (1692−1740), Rootsi sõjaväelane (major), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik)
*Rembert von Funcken (1724−1786), sillakohtunik, suguvõsa viimane esindaja, mõisaomanik

## Funckeni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Liezēre (*Lösern*) (1649−1825), Oļi (*Ohlenhof*) (kuni 1797), Ozolamuiža (*Eckhof*) (1649−1825), Vējeva (*Fehgen*) (1630−1632), Viesiena (*Fehsen*) (1630−1632)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 296.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd III. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1975. Lk 430.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 80-81 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA80#v=onepage&q&f=false.
Nima Arkani-Hamed

**Nima Arkani-Hamed** (pärsia keeles نیما ارکانی-حامد‎‎; sündinud 5. aprillil 1972 Houstonis) on iraani päritolu  Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik, fundamentaalfüüsikaalase läbimurde auhinna laureaat (2012).

Ta töötab Princetonis asuva  Institute for Advanced Study (IAS) osakestefüüsika professorina ja Kõrge energia tulevikufüüsika keskuse direktorina Pekingis. Ta on juhtiv osakestefüüsika fenomenoloog.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on kõrge energia füüsika, stringiteooria ja kosmoloogia.

Tema uurimused näitasid, et asjaolu, et gravitatsiooni mõju elementaarosakeste füüsikas võrreldes teiste fundamentaalsete vastastikmõjudega on üliväike, on seletatav lisadimensioonide eksisteerimisega. 1998. aastal esitas ta koos Giorgi Dvali ja Sávvas Dimópoulosega suurte lisadimensioonide mudeli.

Ta pälvis 2012. aastal Läbimurde auhinna fundamentaalfüüsikas originaalse lähenemise eest osakestefüüsika lahendamata probleemidele, sealhulgas sellistes uurimisvaldkondades nagu suured lisadimensioonid (LED), Higgsi boson, supersümmeetria, tumeaine ja kalibratsiooniteooria.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1993. aastal Toronto Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas ja füüsikas. 1997. aastal sai ta California Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi füüsikas. Doktoritöö "Supersymmetry and Hierarchies".

Aastatel 1997–1999 oli ta Stanfordi Ülikooli kiirendilaboris SLAC National Accelerator Laboratory  järeldoktor. Aastatel 1999–2001 töötas ta California Ülikoolis Berkeleys füüsika abiprofessorina, 2001. aastal sai samas kaasprofessoriks. Aastatel 2001–2002 töötas ta Harvardi Ülikooli külalisprofessorina ja 2002–2007 füüsikaprofessorina. 2008. aastast töötab ta süvauuringute instituudi Institute for Advanced Study loodusteaduste kraadiõppurite koolis professorina.

## Tunnustus
*2003 – Gribovi medal
*2008 – Sackleri auhind
*2009 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 
*2012 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

## Viited

## Välislingid
*Nima Arkani-Hamed Curriculum Vita. sns.ias.edu
*The Future of Fundamental Physics. Nami Arkani-Hamedi Messengeri loeng Cornelli Ülikoolis (2010).cornell.edu
*Nima Arkani-Hamed. sns.ias.edu
Leps

**Leps**, ka *Lepsen*, *Leppes* ja *Lepsch* oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
### Päritolu ja varasem ajalugu
Tõenäoliselt oli suguvõsa esimene teadaolev liige Thyle Leppes, keda mainitakse Eestimaal 1384. aastal. 1453. aastal on Tallinnas mainitud Kersten Lepsi. 1530. aastal ostis Heinrich Leps (suri 1530) Saaremaal Kargi mõisa; temaga saab alguse suguvõsaliin. 

## Lepsid rüütelkonna matriklis
1741. aastal immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonna matriklisse Gustav Johann von Leps (1686−1746), kes oli oma liini viimane esindaja.

## Suguvõsa liikmeid
*Otto Friedrich von Leps (1679−1747), Preisimaa jalaväekindral, Lippstadti komandant, rügemendikomandör

## Lepsi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Nõva (*Newe*) (1639−XVII sajandi lõpp), Rabivere (*Rabbifer*) (1660−1664), Sompa (*Sompäh*) (kuni 1593)
*Ida-Preisimaa:
**Bermitten (XVII sajandil)
*Saaremaa:
**Kargi (*Karky*) (1530−1631), Loode (*Lodenhof*) (1723−1730, pandivaldus), Tiinuse (*Ficht*) (kuni 1578)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 348.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 527-530 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000345,00527.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1989. Lk 291.
*Johansen, Paul. *Die Estlandliste des Libers Census Daniae*. II Halbband. Kopenhagen-Reval, 1933. Lk 874.
**Neues allgemeines Deutsches Adels-Lexicon*. Fünfter Band. Kalb-Loewenthal. Leipzig: Verlag von Friedrich Voigt, 1864. Lk 475.

## Välislingid
*Lepsi suguvõsa genealoogia
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Albert Einsteini auhind

**Albert Einsteini auhind** on teadusauhind, mida anti välja aastatel 1951–1979 ning mille eesmärk oli tunnustada teadlaste väljapaistvaid saavutusi matemaatikas ja füüsikas.

Auhind asutati 1949. aastal ja nimetati Institute for Advanced Study professori Albert Einsteini auks. See on väheseid Albert Einsteini nimelisi auhindu, mis on asutatud tema eluajal. Auhinna suurus oli esialgu 15 000 USA dollarit, hiljem vähendati seda 5000 dollarini. Auhinnaga kaasnes kuldmedal. Auhinda rahastas Lewis ja Rosa Straussi mälestusfond. Laureaadi valis Institute for Advanced Study auhinnakomitee (esimese komitee koosseisu kuulusid Albert Einstein, Robert Oppenheimer, John von Neumann ja Hermann Weyl).

Esimene auhind läks jagamisele 1951. aastal Kurt Gödeli (Institute for Advanced Study) ja Julian Schwingeri (Harvardi Ülikool) vahel.

## Laureaadid
* 1951 – Kurt Gödel ja Julian Schwinger
* 1954 – Richard Feynman
* 1958 – Edward Teller
* 1959 – Willard Libby
* 1960 – Leó Szilárd
* 1961 – Luis Alvarez
* 1965 – John Wheeler
* 1967 – Marshall Rosenbluth
* 1970 – Juval Ne'eman
* 1972 – Eugene Wigner
* 1978 – Stephen Hawking
* 1979 – Tullio Regge

## Viited

## Välislingid
*Auhinnaga kaasnenud kuldmedal (1951). amuseum.org
Uridüleerimine

**Uridüleerimine** on biokeemias ühe või mitme uridiini (nukleosiid) jäägi lisamine.

## Vaata ka
* adenüleerimine
Meyer

**Meyer** on mitmetähenduslik sõna.

*Meyer (Lizums), Liivimaa aadlisuguvõsa, mille esindaja Valentin von Meyer sai 1645. aastal Rootsi aadlikuks. Suguvõsa immatrikuleeriti 1733. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulusid Lizuma, Väike-Soldina, Suur-Soldina, Vändra ning mitu muud mõisa
*Meyer (Dūre), Liivimaa aadlisuguvõsa, mille esindaja Carl Georg von Meyer immatrikuleeriti 1827. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulus Dūre mõis
*Meyer-Rautenfels, Kura- ja Liivimaa aadlisuguvõsa
*Meyer, Eestimaa ja Tallinna kaupmehe ja raehärrasuguvõsa, Meyssenist
*Meyer (perekonnanimi), saksapärane perekonnanimi
**Friedrich Albrecht Anton Meyer (taksoni kirjeldajana *Meyer*), saksa loodusteadlane 

## Viited

## Vaata ka
*Meier
*Meyers
Süleyman II

**Süleyman II** (15. aprill 1642 – 22. juuni 1691) (osmanitürgi keeles سليمان ثانى, Süleymān-i sānī) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1687–1691.  

Ta oli Ibrahimi ja Aşub Sultaana poeg.
Sipelgas (ajaleht)

**Sipelgas** (alapealkirjaga "*Nalja ja pilkekunsti ning arvustuse nädalkiri : asutanud [[Kivilombi Ints]] ja [[Gori]] 1919*") oli ajaleht, mis ilmus Tallinnas aastatel 1919–1928. Ajalehe sisuks oli huumor ja satiir. 

Ajalehte andis välja Kirjastusühing "Valgus". Trükiti eri aegadel Tallinnas, Viljandis ja Pärnus. Vastutav toimetaja ja väljaandja oli Hendrik Saar (*pseudonüümiga Kivilombi Ints*), teine toimetaja oli Aleksander Sipelgas, illustreerija ja karikaturist oli Gori. 

Ajaleht ilmus ebaregulaarselt. 1920. aastal ilmus ajalehel kord ka venekeelne lisa "Щупалец". Ajaleht ei ilmunud aastatel 1921–1927.

## Kaasautorid
* Vello Agori
* Hans Alver
* August Melso
* Hendrik Saar

## Väljaandjad
* Kirjastusühing "Valgus" (1920 nr. 1a-2)
* Agentuur-Büroo Zimmermann ja Kontse (1920 jõulunumber)

## Trükikojad
* Tallinn – Johannes August Paalmann (1919–1920 nr. 1)
* Viljandi – Ernst Hunt (1920 nr. 1a-2)
* Pärnu – Aleksander Jürvetson (1920 nr 19)
* Pärnu – H. Laane (1920 nr 19 kaaned)
* Tallinn – Jaan Zimmermann (1920 jõulunumber)
* Tallinn – Estotrükk (1928)

## Viited
Virtuaalne objekt

**Virtuaalne objekt** (inglise keeles *virtual object*) on reaalse või kujuteldava (*imagined*) objekti digitaalne representatsioon.
## Välislingid
* http://k10outline.scsa.wa.edu.au/home/p-10-curriculum/curriculum-browser/technologies/digital-technologies2/technologies-overview/glossary/virtual-object
Einsteini auhind

**Einsteini auhind** (inglise keeles *Einstein Prize*) on Ameerika Füüsikaseltsi üks paljudest väljaantavatest teadusauhindadest.

Einsteini auhinda jagatakse alates 2003. aastast iga kahe aasta tagant. Auhind määratakse silmapaistvate saavutuste eest gravitatsioonifüüsika valdkonnas. 

Auhind on nimetatud Albert Einsteini järgi ja koosneb tunnistusest ja 10 000 USA dollari suurusest auhinnarahast. 

## Laureaate
* 2003 – John Archibald Wheeler ja Peter Bergmann
* 2005 – Bryce DeWitt (postuumselt)
* 2007 – Rainer Weiss ja Ronald Drever
* 2009 – James Hartle
* 2011 – Ezra Ted Newman
* 2013 – Irwin Shapiro
* 2015 – Jacob Bekenstein
* 2017 – Robert M. Wald
* 2019 – Abhay Ashtekar
* 2021 – Clifford Martin Will ja Saul Teukolsky
* 2023 – Gary T. Horowitz
* 2025 – Eric G. Adelberger
Renteln

**Renteln** oli Tallinna päritolu Eestimaa aadlisuguvõsa. 

Ludwig von Renteln immatrikuleeriti 19/31. jaanuaril 1857 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale on kuulunud Eestimaal Tuula mõis, Soonurme mõis, Sompa mõis, Tärivere mõis, Lasila mõis, Mädapea mõis, Rahkla mõis, Prääma mõis, Liivimaal Viira mõis

## Suguvõsa esindajaid
Jürgen von Renteln, Suurgildi oldermann ja Niguliste kiriku vöörmünder
*Gotthard von Renteln (1632–1670), Niguliste koguduse pastor
**Georg von Renteln (1664 Tallinn – 1745)
***Georg von Renteln (1712 Roosna mõis – 1764), Venemaa sõjaväelane (suurtükiväe kapten Tallinnas)
****Eberhard von Renteln (1752–1781), Venemaa sõjaväelane (kapten),  Harjumaa Keila kihelkonna Tuula mõisnik
*****Georg von Renteln (1776–1863), Venemaa sõjaväelane (major), Verhovje mõisnik
******Georg von Renteln (1810–1872), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Vitebski kubermangu Neveli maakonna aadlimarssal
******Adam Leonhard von Renteln (1826–1870), Venemaa sõjaväelane (kaardiväetragunipolgu kapten)
*******Ludwig* Adam Alexander von Renteln (1828–1882), Jõhvi kihelkonna Sompa mõisnik
*******Rudolf Peter Georg von Renteln (1860–1906), aktsiisiametnik Kaluga kubermangus
*******Otto ''Ernst'' August von Renteln (1863–1947), Lasila, Mädapea ja  Sompa mõisnik
*******Peter Ludwig Alexander von Renteln (1864–1956),  Virumaa Rahkla, Tärivere ja Uhe mõisnik
*******Konstantin von Renteln (1868–1937), Tärivere mõisnik

*Friedrich Otto von Renteln (surn. 1883), Venemaa sõjaväelane, Sandarmikorpuse kapten
*Friedrich Gottlieb von Renteln (1777–1858), Võrumaa  Põlva kihelkonna Viira mõisnik
**Woldemar von Renteln (1815–1906), Järvamaa Paide kihelkonna Prääma mõisnik
***Karl Otto von Renteln (1853–1907 Freiburg, Saksamaa), arst
****Jürgen von Renteln (1885 Roosna-Alliku – 1961 Oldenburg), arst
***Woldemar Georg von Renteln (1854–1909), arst, Prääma mõisnik
****Karl Georg *Arnold* von Renteln (1892–), Prääma mõisnik
****Georg Voldemar *Evert* von Renteln (1893–1947  Novosibirsk), Prääma mõisa omanik, Venemaa sõjaväelane, Balti pataljoni ohvitser, Saksa sõjaväelane teises maailmasõjas, 8. kasaka ratsaväerügemendi komandör
***Alexander *Konstantin* von Renteln (1857–)
## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Renteln
Roth

**Roth** on mitmetähenduslik sõna:
*Roth on perekonnanimi
*Roth oli aadlisuguvõsa
*Roth on botaanik Albrecht Wilhelm Rothi lühend taksonite juures
*...
Ruden

**Ruden** oli Hildesheimist pärit rae- ja aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Rudenid olid pärit Hildesheimist, kus nad kuulusid linna kõrgkihi hulka. XVII sajandi algul rändas Johann Ruden (suri pärast 1663) Rootsi, kus astus 1633. aastal sõjaväeteenistusse ja teenis välja majori auastme. 23. oktoobril 1663 tõsteti ta aadliseisusse, kuid Rootsi rüütelkonda ei introdutseeritud. Tema järeltulijad võeti 11. juunil (vkj) 1746 Eestimaa ja 29. juunil (vkj) 1747 Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus XVIII sajandi lõpul.

## Suguvõsa liikmeid
*Magnus Gerhard von Ruden (u 1695−1760), leitnant, mõisavaldaja
*Karl von Ruden (u 1699−1756), polkovnik
*Wilhelm Johann von Ruden (1726−pärast 1770), alampolkovnik, pataljonikomandör
*Karl Friedrich von Ruden (1728−pärast 1771), alampolkovnik

## Rudeni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Põdrangu (*Pöddrang*) (XVII sajandi lõpul)
*Liivimaa läti distrikt:
**Briņģi (*Brinkenhof*) (1663−1708 pärus-, 1708−? pandivaldus), Vīķi (*Zarnau*) (oli 1744, pandivaldus)

## Kirjandus
*EAA, f. 854, n. 3, s. 594 (Toimik Rudeni aadliperekonna kohta)
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 411.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 254-255 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000600,01024.html?prozent=.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 245 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA245#v=onepage&q&f=false.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Schmidt

**Schmidt** on saksapärane perekonnanimi, mis tuleneb saksakeelsest sõnast *Schmied* ('sepp'). Schmidti eestipärane vaste on perekonnanimi Sepp.

Perekonnanimi on kõige levinum Saksamaal, Austrias ja Taanis.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Schmidt 499 inimesel (233 mehel ja 266 naisel). Perekonnanimede levikult oli Schmidt meeste puhul 229. ja naiste puhul 210. kohal.

## Nime kandjaid
*Alexander Schmidt, baltisaksa arstiteadlane ja füsioloog
*Alfred Schmidt, eesti tõstja
*Bernhard Schmidt, Eesti optik, astronoom ja leiutaja
*Brian Schmidt, Austraalia astrofüüsik
*Carl Ernst Heinrich Schmidt, baltisaksa keemik ja arstiteadlane
*Christian Schmidt, saksa poliitik
*Elli Schmidt, saksa poliitik
*Erhard Schmidt, saksa matemaatik
*Erik Schmidt, eestirootsi kunstnik ja kirjanik
*Friedrich Schmidt, baltisaksa päritolu Venemaa Keisririigi akadeemik
*Hans Schmidt, baltisaksa helilooja ja pianist
*Helmut Schmidt, saksa poliitik
*Henessi Schmidt, eesti näitleja
*Kathrin Schmidt, saksa kirjanik
*Leni Schmidt, saksa jooksja
*Madis Schmidt, eesti muusikapedagoog
*Otto Schmidt, Nõukogude Liidu polaaruurija ja akadeemik

## Viited
Schmidt (aadlisuguvõsa)

**Schmidt** oli Ida-Preisimaalt pärit Saaremaa aadlisuguvõsa. 

Schmidtide suguvõsa Balti haru esiisa oli Johann Heinrich Schmidt (1713–1808).

1918. aastal 30. oktoobril kanti Kaisma mõisnik ''Georg'' Rudolph Friedrich von Schmidt (1877–1947) Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale kuulus Eesti alal näiteks Kaisma mõis.

## Suguvõsa liikmeid
* Johann Heinrich Schmidt  (1713–1808), Eesti vaimulik, Valjala Martini koguduse  kirikuõpetaja.
*August Heinrich von Schmidt (1760–1841), Eesti vaimulik,  Valjala Martini koguduse õpetaja, Saaremaa superintendent, Saaremaa konsistooriumi president, 1837. aastast sai pärusaadliku tiitli
*Friedrich August Heinrich von Schmidt (1785–1841), Eesti vaimulik, Anseküla Maarja koguduse kirikuõpetaja
*Gustav Andreas *Gottlieb von Schmidt* (1788–1851), Kaisma mõisa pandivaldaja, Eestimaa kubermangurevident
*Gottlieb (Gottlob) Alexander von Schmidt (1795–1871), Saaremaa Jaani ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent
*Johann Heinrich *Eugen von Schmidt* (1821–1905), pedagoog, Kuressaare rae raehärra (1851–1855), Moskva Nikolai instituudi ülemõpetaja
*Oswald von Schmidt (1823–1890), jurist, Tartu rae ülemsekretär 1850–1858, Keiserliku Tartu Ülikooli õigusteaduskonna provintsiaalõiguse  professor
*Ernst ''Gottlieb von Schmidt'' (1823–1900), Kuressaare rae bürgermeister (1885–1889) ja linnanõunik
* Hermann Adolf *[[Alexander Schmidt|Alexander von Schmidt]]* (1831–1894), Keiserliku Tartu Ülikooli professor, Tartu ülikooli rektor 1885–1890
*Carl Friedrich von Schmidt (1832–1908), Vene Keisririigi akadeemik, geoloog, paleontoloog, stratigraaf ja botaanik
*''Arved'' Oswald ''von Schmidt'' (1862–1941), Tartu linnasekretär ja linnaadvokaat, Tartu rae raehärra, Tartu Suurgildi vanem, genealoog, Eesti kirikuloolane
*Erhard Schmidt (1876–1959), saksa matemaatik
*''Georg'' Rudolph Friedrich von Schmidt (1877–1947),  Kaisma mõisnik, hiljem pastor Saksamaal, 1918. aastast Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklis

## Viited

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Schmidt
Stanley Miller

**Stanley Lloyd Miller** (20. mai 1930 Oakland – 5. jaanuar 2007 National City, California osariik) oli Ameerika Ühendriikide keemik.
 
Ta on uurinud elu tekkimist Maal abiogeneesi teel. Laiemalt tuntuks sai ta tänu Milleri-Urey eksperimendile, mille viis läbi 1953. aastal, töötades doktorandina Chicago Ülikooli keemialaboris. Eksperiment näitas, et orgaanilised ühendid (sealhulgas aminohapped) võisid teoreetiliselt moodustuda anorgaanilistest ühenditest tingimustes, mis valitsesid ürgsel Maal.
  
Miller lõpetas 1951. aastal California Ülikooli Berkeleys bakalaureusekraadiga keemias ja sai 1954. aastal Chicago Ülikoolist doktorikraadi (PhD).

Aastatel 1955–1960 töötas ta Columbia Ülikoolis New Yorgis arstiteaduse kolledži biokeemia osakonnas. 1960. aastal sai ta abiprofessori koha vastrajatud California Ülikooli San Diegos keemiaosakonnas. 1962. aastal edutati ta kaasprofessoriks ja 1968. aastal täisprofessoriks.

## Nomineerimine Nobeli auhinna saamiseks
Teda on mitmel korral nomineeritud Nobeli auhinna saamiseks, kuid kordagi ei osutunud ta laureaadiks.
__NOTOC__
## Tunnustus
*1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1983 – Oparini medal

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks annab alates 2008. aastast Rahvusvaheline Astrobioloogia Selts välja Stanley Milleri auhinda.

## Viited

## Välislingid

*15. mail 1953 avaldati elu tekkimist kirjeldav hüpotees. novaator.err.ee, 15. mai 2015
Sahti

**Sahti** on traditsiooniline Soome filtreerimata õlu. Selle valmistamiseks kasutatakse ennekõike odralinnaseid ja vähesel määral rukkilinnaseid ning mõnikord nisu ja kaera. 

## Viited
Proteus (kuu)

**Proteus**, tuntud ka kui **Neptuun VIII**, on suuruselt teine Neptuuni kaaslane.

Selle avastas 1989. aastal NASA kosmosesond Voyager 2. Taevakeha on nime saanud Kreeka mütoloogiast pärit vetejumala Proteuse järgi.

## Avastamine
Proteus avastati kosmosesondi Voyager 2 tehtud fotode põhjal 1989. aasta 16. juuni paiku, kaks kuud enne Voyageri plaanitud möödumist Neptuunist. 7. juulil 1989 teatasid avastuse teinud USA astronoomid Stephen P. Synnott ja Bradford A. Smith leiust avalikkusele.

Avastatud kuule anti ajutine tähis **S/1989 N 1**. 16. septembril 1991 nimetati S/1989 N 1 ümber Proteuseks.

Proteust ei olnud võimalik avastada Maal asuvate teleskoopidega, kuna ta asub Neptuunile nii lähedal, et Neptuunilt tagasipeegelduv helkiv päikesevalgus varjab ta ära.

## Füüsikaline iseloomustus
Proteus on Neptuuni suuruselt teine kuu. Selle läbimõõt umbes 420 km. 

Proteuse pind on ülimalt kraatriline. Pharos, suurim Proteuse kraater, on 230–260 kilomeetrise läbimõõduga ja umbes 10–15 kilomeetrit sügav. Pharos on ainus Proteusel asuv nimega pinnavorm ja selle nimi on pandud Pharose tuletorni järgi. Peale Pharose on Proteusel veel mitmeid 50–100 kilomeetrise läbimõõduga kraatreid ja veelgi rohkem alla 50 kilomeetrise läbimõõduga kraatreid.

## Galerii


File:Simulated view of Proteus.jpg|Arvutisimulatsioon Proteuse tiirlemisest ümber Neptuuni
File:Proteus map (Stooke).jpg|Proteuse kaart
File:Proteus 3D model (mesh).ogv|Proteuse animeeritud 3D-mudel
File:Proteus 3D model.ogv|Proteuse animeeritud 3D-mudel


## Viited

## Välislingid

* Proteuse sissekanne NASA portaalis Solar System Exploration
* Proteuse sissekanne portaalis The Nine Planets
* Proteus, A Moon Of Neptune portaalis Views of the Solar System
* Scott S. Sheppard. Neptune's Known Satellites
Cube (aadlisuguvõsa)

**Cube** oli Saksamaalt Brandenburgi markist pärit Saaremaa ja Eestimaa aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esiisa oli Sigmund (Sigesmund) Cube (umbes 1620 - 1679). 

18. sajandi keskel tulid suguvõsa esindajaid Liivimaale, kust liikusid edasi nii Baltikumi teistesse kohtadesse, Soome, Venemaale.

24. novembril 1791 aadeldati Johann Christlieb von Cube  (1740–1799) Saksa-Rooma keiser Leopold II poolt. 1822 immatrikuleeriti Friedrich Gustav von Cube (1782–1849) ja Ludwig Ferdinand von Cube (1788–1855)  Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 

1893 immatrikuleeriti Max Gotthard von Cube (1831–1910) ja Felix von Cube Baieri aadlimatriklisse. 1905 immatrikuleeriti Maximilian Valentin von Cube  (1866–1945) Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
## Suguvõsa liikmeid
*Johann Christlieb von Cube (1740–1799), vaimulik Liivimaal
*Johann ''Friedrich Gustav von Cube'' (1782–1849), jurist, Liivimaa ülemfiskaal, mõisarentnik
*Ludwig von Cube (1788–1855), jurist, Liivimaa kubermangu asekuberner
*Julius Gustav von Cube (1815–1888), jurist, Kuramaa ja Liivimaa kubermangu asekuberner, Riia–Daugavpilsi raudtee ja Daugavpilsi–Vitebski raudtee juhataja (president)
*''Erwin'' Heinrich ''von Cube'' (1874-1946), Venemaa keisririigi ametnik, Justiitsministeeriumi asedirektor, Saksa Riigi ametnik Ida-alade Riigikomissariaadis

## Mõisavaldused
Cubedele kuulus Vana-Varbla mõis.

## Viited

## Välislingid

* Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935, 
*Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, 1930, 
*, Cube..
Fircks

**Fircks** (läti keeles fon Firksi või fon Firkss) oli Eestimaa päritolu Kuramaa aadlisuguvõsa. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1306, kui mainitakse Taani kuninga Harju-Viru vasalli  rüütel Gerhard von Ferckis't.

1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 

1908 kanti parun Ernst von Fircks Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale on kuulunud Kuramaa  Majori mõis ja Nurmuiža mõis.

## Viited

## Välislingid
*Stavenhagen, Oskar: Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1939 Fircks, seite 56-90
Neptuuni-tagused objektid

**Neptuuni-tagused objektid** (*Trans-Neptunian object*, TNO) on Kuiperi vöö kääbusplaneedid, asteroidid ja komeedid, mis tiirlevad Neptuuni orbiidist kaugemal. 

Kääbusplaneedid on: Pluuto, Eris, Makemake, Haumea ja Sedna.

## Ajalugu
### Pluuto avastamine

Iga planeedi orbiiti mõjutavad veidi teiste planeetide gravitatsioonilised mõjud. 1900. aastate alguses avastati erinevused Uraani ja Neptuuni vaadeldud ja eeldatavate orbiitide vahel, mis viitasid sellele, et Neptuunist kaugemal peaks olema üks või mitu täiendavat planeeti. Täiendavate planeetide otsingute ajal avastas Clyde Tombaugh 1930. aastal Pluuto. Pluuto oli lahknevuste selgitamiseks liiga väike. 1989. aastal sooritas Voyager 2 möödalennu Neptuunist ning möödalennul tehtud mõõtmiste abil täpsustati selle massi, mis aitas tõestada, et Neptuuni ja Uraani orbiitide läheduses ei ole teisi planeete. 

### Teiste objektide avastamine

Pärast Pluuto avastamist jätkas Tombaugh sarnaste objektide otsimist mõned aastad, kuid ei leidnud ühtegi. Pikka aega ei otsinud keegi teisi Neptuuni-taguseid objekte, kuna üldiselt arvati, et Pluuto, mis kuni 2006. aasta augustini klassifitseeriti planeediks, oli ainus suur taevakeha pärast Neptuuni orbiiti. Alles pärast teise TNO, 15760 Albioni, avastamist 1992. aastal hakati selliseid objekte uuesti süstemaatiliselt otsima. Ekliptikat ümbritsev lai taevariba pildistati ning sellelt otsiti aeglaselt liikuvaid objekte. Leiti sadu TNO-sid, mille läbimõõt jäi vahemikku 50–2500 kilomeetrit. Eris, kõige massiivsem TNO, avastati 2005. aastal, kui arutati teadusringkondades pikka aega kestnud vaidlust suurte TNO-de klassifitseerimise üle ja selle üle, kas selliseid objekte nagu Pluuto saab pidada planeetideks. Lõpuks klassifitseeris Rahvusvaheline Astronoomialiit Pluuto ja Erise kääbusplaneetideks.

## Tähelepanuväärsed Neptuuni-tagused objektid

## Viited
Puidu painutamine

**Puidu painutamine** on üks puidutöötlemise tehnoloogiatest.

## Auruga painutamine
Auruga puidu painutamine on traditsiooniline töövõte. Seda meetodit kasutatakse paljude erinevate toodete valmistamiseks. Auru abil vormitud puitu kasutatakse näiteks laevaehituses, muusikainstrumentide valmistamises ja ka mööblitööstuses. Auruga puidu painutamine on ökoloogiline ja ökonoomiline puidutöötlemise viis, mis ei vaja palju energiat. Auruga painutamisel aurutatakse puidu ribasid aurukappides. Aurukapp on spetsiaalne puidust kapp, milles on võimalik aurutada puidust latte, liiste ja laudu. Kapile peab olema tehtud kaks ava, üks ava, kust pumbatakse aur sisse ja teine, kust väljub aur (koos kondensiga), et ei tekiks kapisisene rõhk, mis võib kapi purustada. Rakendatav kuumus ja niiskus muudab puidu piisavalt painduvaks, et sellele saab anda vajaliku kuju. Painutamise protsessi tehakse tavaliselt nii, et puit klammerdatakse valitud vormi külge. Tegutseda tuleb kiiresti, puit peab olema soe ja painduv kuni klambrite kinnitamiseni.  Vältimaks pinge alt vabanemist, tugevdatakse puidu liistud/latid tavaliselt väljast poolt metallnaeltega. Puitu tuleb vormis hoida tema täieliku kuivamiseni. 

## Painutamine lamineerides
Puidu painutamine lamineerimismeetodiga eeldab prussi lõikamist liistudeks. Pruss lõigatakse serviti ribadeks, pikemalt, kui painutatava materjali mõõtmed. Liist kaetakse korgilehega (ribaga). Korgilehed võimaldavad saeräsa jälgedega liistud paremini kokku liimida. Kokkuliimitud toore paigaldatakse võimalikult kiiresti vormi, et liim saaks hakata kuivama. Klambreid pingutatakse iga natukese aja tagant, et saavutada võimalik liistude omavaheline tihedus.

## Painutamine lõikemeetodiga
Puitu saetakse iga 3mm tagant soone. Kui soon on liiga sügav, võib puit puruneda. Saagida tuleb ristikiudu, siis on võimalus, et puidu painduvus on suurem, kui pikikiudu. Puidu paines oleku ajaks tuleb sooned täita liimiga, et säiliks kuju.

## Allikas