open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laekeni Jumalaema kirik

**Laekeni Jumalaema kirik** (prantsuse keeles *Église Notre-Dame de Laeken*, hollandi keeles *Onze-Lieve-Vrouwekerk van Laken*) on uusgooti stiilis Rooma-Katoliku kirik Belgia pealinnas Brüsselis Laekeni linnaosas.

Kiriku arhitekt on Joseph Poelaert, nurgakivi pani 1854. aastal kuningas Leopold I.

Kiriku kuninglikus krüptis on Belgia kuningapere hauad, kus teiste hulgas on leidnud viimse puhkepaiga kõik Belgia Kuningriigi kuningad. Kõrvalasuvat Laekeni kalmistut nimetatakse mõnikord ka "Belgia Père-Lachaise'i kalmistuks".


Pilt:NotreDameDeLaekenInside2.jpg|Interjöör
Pilt:Onze Lieve Vrouw van Laken - Interior.JPG|Interjöör
Pilt:Leopold II Marie Henriette.JPG|Kiriku krüpt
Pilt:Crypte royale Laeken 901.jpg|Kiriku krüpt
Pilt:Cimetière de Laeken 06.JPG|Laekeni kalmistu
Pilt:Cimetière de Laeken 09.JPG|Laekeni kalmistu
Pilt:Cimetière de Laeken 11.JPG|Laekeni kalmistu
Pilt:Le Penseur Laeken.JPG|Laekeni kalmistu,Rodin, "Mõtleja"


## Välislingid

*www.trabel.com (inglise keeles)
Tuderna raudteepeatus

**Tuderna raudteepeatus** oli raudteepeatus Põlva maakonnas Orava vallas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb peatuse asupaik Võru maakonnas Võru vallas Tuderna külla. 

Läbi Tuderna kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Peatuskoht avati 1930. aastal.
Reisirongid sõitsid läbi Tuderna liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Peatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

Tuderna raudteepeatusele eelneb Valga poolt tulles Lepassaare raudteejaam ja järgneb Piusa raudteejaam.

## Vaata ka
* Tuderna raudteesild

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Tuderna raudteepeatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Ivan Franko

**Ivan Franko** (ukraina keeles **Іван Якович Франко**; 27. august (vkj 15. august) 1856 Nagujevõtši – 28. mai (vkj 15. mai) 1916 Lviv) oli ukraina luuletaja, proosakirjanik, näitekirjanik, kriitik, teadlane, ajakirjanik, tõlkija, majandus- ja poliitikategelane ja etnograaf. Koos Tarass Ševtšenkoga avaldas ta väga suurt mõju Ukraina kirjanduse ja poliitilise mõtte arengule.

Tema isa oli sepp. Ivan Franko õppis gümnaasiumis Drohobõtšis aastatel 1867–1875. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta filosoofiat ja klassikalist filoloogiat Lvivi Ülikoolis ning Tšernivtsi Ülikoolis.

Ta oli 1890. aastal Ukraina esimese poliitilise partei –. – üks asutajaid ning selle esimene esimees.

1893. aastal Viini Ülikoolis kaitses Ivan Franko dissertatsiooni. 

Ta tõlkis ukraina keelde palju väliskirjandust (Shakespeare, Byron, Pedro Calderón de la Barca, Dante, Victor Hugo, Adam Mickiewicz, Goethe, Schiller jms.). Ta oli esimene autor, kes kirjutas ukraina keeles detektiiviromaane.

Ivan Franko nime kannab Lvivi Ülikool, samuti Ivan Franko nimeline Rahvuslik Akadeemiline Draamateater Kiievis.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Jutustused", ukraina keelest tõlkinud Bernhard Linde. Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1948 
* "Zahhar Berkut", vene keelest tõlkinud Jüri Piik. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1956
* "Siis, kui loomad veel rääkisid: muinasjutte lastele", ukraina keelest tõlkinud Jüri Piik. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959 (2. trükk Tallinn: Eesti Raamat, 1976)
* "Varastatud õnn" (jutustused, näidendid, poeem), ukraina keelest tõlkinud Harald Rajamets. Tallinn: Eesti Raamat, 1985

## Vaata ka
* Mõhhailo Gruševskõi
* Lesja Ukrajinka
* Mõhhailo Kotsjubõnski

## Kirjandus
* Sergei Issakov, "Ivan Franko ja Eesti (Kirjaniku 125. sünniaastapäeva puhul)" – Keel ja Kirjandus 1981, nr 8, lk 487–490; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Välislingid

* КОЛОМИЙСЬКІ ПРИГОДИ КАМЕНЯРА
* Гуцульщина і гуцули в творах Івана Франка. Петро Арсенич. Нижній Березів у житті І. Франка
Väimela Alajärv

**Väimela Alajärv** on eutroofne paisjärv Turgi ürgorus Eestis Võru maakonnas Võru vallas. Alajärve suubub Võru–Põlva maantee aluse teetruubi kaudu välja Väimela Mäejärv ning Alajärv voolab läbi paisu välja Väiso peakraavi.

Väimela Alajärve 18m paksune mudakiht on teadaolevalt Eesti pakseim.

## Viited

## Välislingid
*
Karl Püss

**Karl Püss** (13./26. juuni 1913 Tartu – 3. aprill 1988 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1932. aastal Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Õiguskandidaat (1953, TRÜ), väitekiri "Nõukogude kaubandushalduse organisatsiooni kujundamine Eesti NSV-s 1940/1941".

Oli aastatel 1938–1941 Varangu ja Jõhvi vallavalitsuse ametnik.

Võttis aastatel 1941–1945 sõjast osa Punaarmees. 

Aastast 1945 TRÜ haldusõiguse assistent, vanemõpetaja ja aastast 1956 dotsent, 1947–1948 ka õigusteaduskonna prodekaan ning 1950–1961 õigus- ja õigus-majandusteaduskonna dekaan, 1963–1977 TRÜ õppeprorektor, 1977–1987 riigi- ja haldusõiguse kateedri professori kohusetäitja. Õpetas haldusõigust.

Olnud Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik (oli seaduseelnõude komisjoni esimees) ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi juriidilise osakonna konsultant. Võttis osa maakoodeksi ja parandusliku töö koodeksi projektide ettevalmistamisest.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: haldusõigus ja administratiivvastutus.

## Teoseid
Koostanud õppe-metoodilisi materjale. 20 teaduspublikatsiooni.
*Nõukogude riigi ja õiguse osa sotsialistliku kaubandussektori loomisel Eesti NSV-s. // TRÜ Toimetised 39 (1955)
*Kohalike töörahva saadikute nõukogude istungjärkude ettevalmistamisest ja läbiviimisest. Tallinn 1957
*Kõrgemate juriidiliste õppeasutuste töö ümberkorraldamisest. // Nõukogude Õigus (1959) 1
*Riigihaldusaparaat uue konstitutsiooni projektis, // Nõukogude Õigus (1977) 4
*Ajakirjandus, televisioon ja raadio (kaasautor I. Trikkel). // Nõukogude Eesti. Tallinn 1978

## Tunnustus
*1967 Orden "Austuse märk"
*1977 Tööpunalipu orden
*1982 Eesti NSV teeneline jurist

## Isiklikku
Karl Püss oli voorimehe poeg.

## Viited

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944, III. Tartu 1994. Lk 113
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 21
*II, 140
*EE 14, 395
*Tartu ülikooli ajalugu, III. Tallinn 1982. Lk 187, 313, 315, 375
*Edasi (1973) 26. VI
*Rahva Hääl (1988) 6. IV (nekroloog)

## Välislingid
* 
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''

*Tartu Riiklik Ülikool
Tiia Püss

**Tiia Püss** (aastani 1964 **Tiia Luige**; sündinud 4. oktoobril 1942 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Tiia Püss on teenistujate tütar.

Lõpetas 1960 Tallinna 22. Keskkooli, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal, 1978 aspirantuuri Eesti NSV TA Majanduse Instituudis (MI), majanduskandidaat (1983, MI), väitekiri "Методы оценки экономической эффективности автоматизации управления (на примере предприятий Эстонской ССР". Täiendas end 1994 Kieli Maailmamajanduse Instituudis, 1996 Kölnis Saksa Majanduse Instituudis.

Oli 1965–67 tehase "Ilmarine" ökonomist, 1967–78 NSVL Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali nooremteadur, 1978–80 juhtivinsener, 1980–83 MI nooremteadur, 1983–87 vanemteadur, 1987–98 teadussekretär, 1998–2005 TTÜ Eesti Majanduse Instituudi direktori kohusetäitja; 2005– TTÜ majandus-uuringute teaduskeskuse vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: makroökonoomika teoreetilised ja rakenduslikud aspektid; avaliku sektori ökonoomika; sotsiaalpoliitika ja sotsiaalkaitse. Eesti Teadlaste Liidu liige (juhatuse liige 1992–94, aastast 2004 volikogus), Majandusteaduse Seltsi liige (juhatuse liige 1994–2000), International Atlantic Economic Society (aastast 1998) ja COPE liige (aastast 1999). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Ekstensiivsete ja intensiivsete kasvutegurite hindamise meetodid. Tallinn, 1987
* Economic and social changes in the Baltic States in 1992–94 (kaasautor). Tallinn, 1995
* Estonian economy and role in the international division of labour. // Estonian economy and European integration. Helsingi, 1997
* The impact of wage growth and rate of return on the choise of a pension system. // Factors of convergence. Tallinn, 2001
* Economics – Estonia. // Three Social Science Disciplines in Central and Eastern Europe. Budapest, 2002
* Convergence Analysis in Social Protection Expenditure in the European Union. // Essays in Estonian transformation Economics. Tallinn, 2003
* Convergence Analysis of the Structure of Social Protection Financing (kaasautorid K. Kerem, M. Viies). // International Advances in Economic Res. 11 (2005) 1
* Convergence of Health Care Expenditure in EU (kaasautorid K. Kerem, M. Viies). // The Business Review (Cambridge) 4 (2005) 1
* Social Policy in the European Union and Pension Reform in Estonia (kaasautor M. Viies) // New World Order. Lodz – Santiago de Chile, 2005.

## Kirjandus
* EE 14, 395
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 396–397.
*
Olev Püssa

**Olev Püssa** (17. detsember 1918 Elva – 16. jaanuar 1967 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Olev Püssa oli vallasekretäri poeg ja Tõnu Püssa isa.

Lõpetas 1936 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1945 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, õiguskandidaat (1954, TRÜ), väitekiri "Eksperdi arvamus kohtuliku tõendina nõukogude kriminaalprotsessis". Oli 1945–1949 TRÜ kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri assistent, 1949–1955 vanemõpetaja, 1955. aastast dotsent, 1965–1967 juhataja. Õpetas kriminalistika- ja muid kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kriminaalõigus ja -protsess. Üle 30 teaduspublikatsiooni  ja aimeartikli.

## Teoseid
* Eksperdile juriidiliste küsimuste esitamise lubamatusest. // TRÜ Toimetised 44 (1956)
* Первоначальные и производные судебные доказательства в советском уголовным процессе. // Изв. высш. учеб. заведений. Правоведение (1958) 3
* Eesti NSV kriminaalprotsessi koodeks. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn, 1965
* Ekspertiisi määramine ja tegemine. Tallinn, 1966
* Kriminalistikaliste meetodite abil. (Toimetuse nekroloogiga). // Nõukogude Õigus (1967) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 278
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 442
* EE 14, 395
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 314
* Nõukogude Õigus (1967) 2, 94–96.
*
Jaan Moks

**Jaan Moks** (sündinud 24. juunil 1938) on Eesti poliitik. Oli aastatel 2002–2004 Saue linnapea. Varem tegutses Tallinna abilinnapeana. Kuulub Eesti Keskerakonda.

Moks on olnud Eesti Linnade Liidu juhatuse liige ning juhtinud Keskerakonna omavalitsuskogu.

Eesti NSV ajal oli Jaan Moks Tallinna Linna Oktoobri Rajooni RSN Täitevkomitee esimees.

Haldusreformi käigus tekkinud võimutüli tõi Saue linnavolikogu istungil kaasa viis umbusaldusavaldust, Reformierakonna ja IRL-i häältega avaldas volikogu umbusaldust ka Jaan Moksile.

## Viited

## Välislingid
*Portreefoto 1989. aastast
Nõnova raudteepeatus

**Nõnova raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal  Nõnova külas raudtee kilomeetril 576. 
Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb endise peatuse asukoht Võru valda.

Läbi Nõnova kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Peatus jäi enne 2017. aasta haldusreformi Lasva valda ja avamise ajal Kasaritsa valla aladele.
Reisirongid sõitsid läbi Nõnova liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. 

Peatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

Nõnova raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Võru raudteejaam ja järgnes Husari raudteepeatus.

## Välislingid
* Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest, Vagulast Otsani; Wõrumaa Teataja, nr. 84, 30 juuli 2009 (DIGAR)
* EESTIMAA PÄEVIK 2: Jälle Võru raudteest. (vaadatud 19.04.2019)
* Foto peatusest aastal 2001 (EVM N 406:294); muis.ee
Tõnu Püssa

**Tõnu Püssa** (sündinud 27. septembril 1946 Nõo vallas Tartumaal) on eesti biokeemik.

## Elulugu
Tõnu Püssa on Olev Püssa poeg.

Lõpetas 1964. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, 1972 samas aspirantuuri. Keemiakandidaat (1973, TRÜ), väitekiri "Изучение кинетики гидролиза сложных эфиров в воде. Эффекты заместителей". 

Oli aastatel 1972–1975 TRÜ keemilise kineetika ja katalüüsi labori vanemteadur, 1975–1983 orgaanilise keemia kateedri vanemteadur, 1983–1991 assistent ja vanemõpetaja, 1990 ka analüütilise biokeemia labori juhataja, 1991–1992 orgaanilise keemia kateedri dotsent, 1993–1996 orgaanilise keemia instituudi dotsent. Aastatel 1996–2000 oli EPMÜ keskkonnakaitse instituudi laborijuhataja, 2000– EPMÜ/EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduhügieeni ja -kontrolli osakonna keemik-analüütik, aastast 2004 ka dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kõrgmolekulaarsete ühendite bioorgaaniline keemia, toidutoksikoloogia ja funktsionaaltoidud. Eesti NSV riiklik preemia (1987, kollektiivis). Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Isolation of gelling polysacharides from different agar-conteining algae (kaasautorid A. Kollist, J. Paris). // Eesti TA Toim. Keemia 29 (1980) 2
* Alkaline hydrolysis of O-OH-bensoate (kaasautor). // Organic Reactivity 19 (1982) 1
* Hydrostyxtilbenes in the roots of Rheum rhaponticum (kaasautor). // Eesti TA Toim 52 (2003) 3
* Purification of resveratrol from vine stems (kaasautor). // Eesti TA Toim. Keemia 52 (2003) 4
* Inhibitory effects of human and procine alpha-amylase on CCK-8-stimulated lipase secretion of isolated rat pancreatic acini (kaasautor). // Pancreatology 3 (2003)
* Toidutoksikoloogia (õpik). Tartu, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 301
* II, 140.
*
Veski raudteepeatus

**Veski raudteepeatus** oli raudteepeatus Põlvamaal Värska vallas Kolodavitsa küla lähedal. Tänapäevase haldusjaotuse kohaselt jääb selle asukoht Võru maakonna Setomaa valla Kolodavitsa külla.

Läbi Veski kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Avamise ajal jäi peatus Orava valda. Küla oli 2001. aastal suletud Valga–Veski raudteeliini lõppjaam. Veski raudteepeatusele eelnes Valga poolt Piusa raudteejaam ja järgnes juba Venemaal Petseri.

Veski raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

2011. aastal valmis Veski külje all Koidula raudteejaam, tänu millele sai võimalikuks rongiliiklus nn Kagu-Eesti kolmnurgas (Tartu-Valga-Koidula-Tartu). Varem said Tartu-Petseri ja Valga-Petseri raudteeliin kokku alles Venemaal.

## Välislingid
* Veski peatuskoht tariifijaamaks; Uus Eesti, nr. 79, 5. detsember 1935 (DIGAR)
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Endel Püüa

**Endel Püüa** (sündinud 7. juulil 1954 Leisi vallas) on eesti ajaloolane ja museoloog.

## Elulugu
Endel Püüa on kaluri poeg.

Ta lõpetas 1972. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.

Töötanud Saaremaa Muuseumis 1977–1988 Saaremaa Muuseumi ekspositsiooniosakonna juhatajana ja 1988–2017 direktorina.

## Teadustöö
Uurinud Saaremaa omavalitsuste, majanduse ja fotograafia ajalugu ning massirepressioone. Kogumiku "Saaremaa Ühisgümnaasium 1865–1995" (Kuressaare, 1996) koostaja ja peatoimetaja. Saare Maavolikogu liige 1989–1993. Temalt on ilmunud üle 30 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 2 monograafiat.

## Tunnustus

* 1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2003 Kuressaare linna teenetemärk
* 2003 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
* 2004 Saare maavalitsuse teeneteplaat
* 2013 Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium

## Teoseid
* Saaremaa raudtee. // Kommunismiehitaja (1982) 3.–23. VIII
* Fotograafia esimene poolsajand Kuressaares. // SV (1986) 30. VIII
* Viktor Kingissepp Kuressaares. // Kommunismiehitaja (1988), 26. I – 16. II
* Meil ei ole õigust unustada (Lossihoovi veretööst 1941. a.). // Saarte Hääl (1989), 25. V – 1. VI
* Saaremaa Uurimise Selts kui Saaremaa Muuseumi rajaja. // Saaremaa Muuseumi aastaraamat 1993–1994. Kuressaare, 1995
* Saaremaa Maakonnanõukogu (volikogu) ja maavalitsus aastail 1917–1940. // Saaremaa Muuseumi aastaraamat 1997–1998. Kuressaare, 1999
* Kuressaare linnaatlas. Linna kujunemise, linnaehituse arengu ja arhitektuuriväärtuste ülevaade (kaasautor). Tallinn, 1999
* Saaremaa fotograafid 1864–1940. Kuressaare, 2002
* Punane terror Saaremaal 1941. aastal. Kuressaare, 2006
* Transport ja side. // Saaremaa. 2. Ajalugu. Majandus. Kultuur. Tallinn, 2007
* Probleeme Eesti Vabariigi võimuorganite algusajast. // Tuna (2008) 3.

## Viited

## Välislingid
*
Conrad Quensel

**Conrad Quensel** (16. aprill 1676 Stockholm – 13. jaanuar 1732 Lund) oli Eesti Liivimaal tegutsenud rootsi astronoom ja meteoroloog.

## Elulugu
Conrad Quensel oli Turu õuekohtu assessori poeg.

Õppis algul Uppsalas, aastast 1692 Åbo akadeemias, hiljem oli samas dotsent, adjunkt ja *[[notarius stipendiorum]]*, *mag. phil.* (1694, Åbo), väitekiri "De indifferentissima ethica". Oli 1705–10 Pärnus Academia Gustavo-Carolina matemaatika ja astronoomia professor, samuti kvestor ja kalendrite tsensor, 1708 ka rektor. 1708 läks Rootsi. 1712–32 oli Lundi Ülikooli matemaatika ja astronoomia professor, korduvalt rektor. Pärnus juhendas kaht dissertatsiooni: 1708–09 Petrus Königi "Calculus eclipsium solis et lunae …" ja 1709 Samuel Flodini "De Atmospharaem".

Conrad Quenseli samanimeline pojapoeg oli Rootsi looduseuurija ja entomoloog.

## Teadustöö
Avaldas aastast 1714 Rootsi kohta üksikasjalike andmetega astronoomia kalendreid. 1720 andis välja esimese traktaadi heliotsentrilise kosmoloogia õigustamiseks Rootsis. Lundis koostas õpikuid ja tegi msg vaatlusi.  liige (aastast 1728).

## Teoseid
* "Compuctus cuclicus verus"

## Viited

## Kirjandus
* Biographisk Lexicon över namnkunnige svenska män. Elfte Bandet. Uppsala, 1845, 426–422
* N. V. E. Nordenmark, Svensk astronomi och svenska astronomer 1700–1730. // Ark., Mat., Astr. et Fys. 24A (1933) 13
* Eelsalu, H. 300 aastat C. Quenseli sünnist. // Tähetorni kalender 1976. aastaks. Tallinn, 1975, 44–46
* Tering. A. Eesti-, liivi- ja kuramaalased Euroopa ülikoolides 1571–1798. Tartu, 2008, 283
*
Tarmo Ain Raadik

**Tarmo Ain Raadik** (sündinud 12. oktoobril 1962 Melbourne'is) on eesti ihtüoloog.

## Elulugu
Tarmo Ain Raadik on arhitekti poeg.

Lõpetas 1981 Balwyni gümnaasiumi ja 1984  zooloogiateaduskonna. 1985–1986 ja 1989–1990 Melbourne'is Victoria muuseumi ihtüoloogiaosakonnas, 1990– Victoria Looduskaitse ja Loodusvarade instituudi teadur ja alates 1989 ajakirja Australian Society for Fish Biology toimetaja.

## Teadustöö
Uurinud magevete (sh Lõuna-Ameerika) kalade ja koorikloomade ökoloogiat ja levikut. Mitme Austraalia teadusorganisatsiooni liige. 12 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* The significance of biparental care of the young in convict cichlids, Cichlasoma nigrofasciatum (Gunther 1864) (Teleostei: Cichlidae). Melbourne, 1984
* Provisional check-list of fish species occurring in Kakadu National Park. Monash University Biological Society, 1988
* Distribution of freshwater fishes in East Gippsland, 1967–91. // Proc. of the Royal Society of Victoria, 1992
* Aquatic fauna of East Gippsland: a resource document. // VSP Technical Report 14. Victoria, 1992
* A research recovery plan for the Barred Galaxias in south-eastern Australia. Melbourne, 1995
* An assessment of the significance of the fishes and freshwater decapods in three areas of East Gippsland. Melbourne, 1995.

## Kirjandus
* Meie Kodu (Sydney) (1985), 5. VI.
*
Lembi-Merike Raado

**Lembi-Merike Raado** (aastani 1966 **Lembi-Merike Raudak**; sündinud 24. märtsil 1942 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Hariduskäik
Raado lõpetas 1956. aastal Tallinna 14. 7-klassilise Kooli, 1960. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiateaduskonna keemilise tehnoloogia erialal. Aastatel 1968–1972 oli ta TPI aspirant. 2004. aastal sai ta Rahvusvahelise Inseneripedagoogika Ühingu (IGIP) rahvusvahelise insenerpedagoogi diplomi.

1975. aastal sai Raado Kaunase Polütehnilisest Instituudist tehnikateaduste kandidaadi kraadi (kinnitus 1976. aastal; kaitstud väitekiri "Коррозия сланцезольногo портландцемента в агрессивных средах").

## Töökäik
Eesti NSV Teenindusministeeriumi Projekteerimise ja Tehnoloogia Instituudi sektorijuhataja, projekti peainsener 1980–1989. 
TPIs teadusliku uurimise sektori nooremteadur 1966; ehitusmaterjalide probleemlaboratooriumi nooremteadur 1966–1968, vaneminsener 1972–1976, vanemteadur 1976; teadusliku uurimise sektori vanemteadur 1976–1978; ehitusmaterjalide probleemlaboratooriumi vanemteadur 1978–1980; ehitusmaterjalide kateedri assistent 1984–1985; TTÜ ehitusmaterjalide laboratooriumi sektorijuhataja 1989–1990; arhitektuuri ja ehitusmaterjalide kateedri dotsent 1990–1992; ehitiste projekteerimise instituudi dotsent 1992–1997, ehitusmaterjalide õppetooli juhataja ja professor 1999–2013, ehitusmaterjalide õppetooli teadur 2013–2016, ehituse ja arhitektuuri instituudi teadur 2017–2020, emeriitprofessor 2013–…

## Teadus
Ehitusmaterjalide tehnoloogia; silikaatide ja tulekindlate materjalide (eriti sideainete) keemia ja tehnoloogia; portlandtsemendi korrosiooniprotsessid. Viimastel aastatel tegelenud  portlandtsemendi sulfaadikindluse probleemidega ja Narva elektrijaama tolmküttekatlaid asendavate keevkihtkatelde lendtuha kasutamisega portlandtsemendi koostisosana ning mõjuga betoonide omadustele.
Avaldanud viimasel kümnel aastal üle 50 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 2 doktoritööd ja 10 magistritööd; autoritunnistusi 1. , 

### Teaduskorralduslik tegevus
TTÜ ehitusteaduskonna nõukogu ja ehitustootluse instituudi nõukogu liige 1997–(2020); materjaliuuringute keskuse nõukogu liige 1998–(2020); katsekoja ehituse valdkonna sertifitseerimiskomisjoni ekspert 1996–(2020); ekspert ehitusmaterjalide ja portlandtsemendi tootmise ja kasutamise alal mitmesugustes organisatsioonides (nt EAS 2001–(2020)); Eesti TA ajakirja Oil Shale retsensent ja hindaja 2005–2020); Vilniuse Gediminase nimelise Tehnikaülikooli ajakirja,"Journal of civil engineering and management" artiklite retsensent 2009–(2020); Ettevõtluse Arendamise sihtasutus, ekspert 2003–(2020); TTÜ teadusprojektide baasfinantseerimise ekspertkomisjoni hindaja 2007−2008; Det Norske Veritas, ekspert 2006–2008. 

## Tunnustus
*TTÜ Kuldmärk ja aukiri 2002.

## Isiklikku
Tema poolõde on tennisist Leelo Kalju.

## Viited

## Välislingid

* Teadusportaal (ETIS)"
Gerda Elfriede Raadi

**Gerda Elfriede Raadi** (aastani 1925 **Gerda Elfriede Kangur**; 28. jaanuar 1900 Tartu – 30. detsember 1985 Tartu) oli Eesti germanist.

## Elulugu
Lõpetas 1928 Tartu Õhtugümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli. Täiendas end 1935–1936 Berliinis. Oli 1942–1943 taluteenija, 1944 Põltsamaa Gümnaasiumis saksa keele õpetaja, 1944–1948 Tartu Ülikooli Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia kateedri õpetaja, 1948–1974 Lääne-Euroopa keelte, võõrkeelte ja saksa keele kateedri vanemõpetaja.

## Teadustöö
Uurinud saksa kirjandust. 13 teaduspublikatsiooni. Koostanud õpikuid.

## Teoseid
**Deutsches Lesebuch für Hochschulen*. Zusammengesetzt und mit einem Wörterverzeichnis. Tartu 1947
*Saksa keele õpik. Eesti NSV kõrgematele koolidele. I. Kaasautor Felix Kibbermann. Tallinn 1961
*Ü*bungsbuch zur deutschen Syntax*. Tartu 1963
**Chrestomatie. Sammlung deutscher Lesetexte*. Tartu 1968

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 II*. Tartu 1994. Lk 517
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 239
*Palm, M. Gerda Raadi [70-aastane]. // TRÜ (1970) 23. I.

## Välislingid
*
Elmo Raadik

**Elmo Raadik** (12. jaanuar 1925 Viljandi – 7. september 1969 Tallinn) oli eesti arhitektuuriajaloolane.

Elmo Raadik oli sõjaväeametniku poeg.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1949. aastal Viljandi 2. Keskkooli, 1950. aastal samas pedagoogikaklassi ning 1960. aastal töö kõrvalt kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena.

Surma tõttu jäi viimistlemata kandidaadiväitekiri.

## Elu- ja töökäik
Nõukogude–Saksa sõjas oli ta vabatahtlik Saksa sõjaväes Sinimägede lahingutes. Oli 1944–1947 Ubja põlevkivikaevanduses. 

Oli pärast keskkooli lõpetamist Suure-Jaani rajoonis Reegoldi 7-klassiline kooli õpetaja ja õppealajuhataja. 

Aastatel 1958–1969 töötas ta Tallinna Arhitektuurimälestiste Kaitse Inspektsioonis kunstiajaloolasena.

## Teadustöö
Uuris Tallinna ehitismälestisi, oli tegev vanalinna kaitsetsooni rajamisel, osales Tallinna raekoja puitfriisi, Niguliste kiriku sisustuse jm keskaegsete Tallinna hoonete raiddetailide konserveerimises ja restaureerimises. Uuris ka Lõuna-Eesti linnuseid (eriti Viljandi ordulinnust).

## Teoseid
*"Tallinna linnus". Tallinn 1971. 32 lk
*"*Замок Тоомпеа*". Tallinn 1973. 32 lk

## Viited

## Kirjandus
*"Elmo Raadik". Nekroloog. Sirp ja Vasar, 12. september 1969. Lk 7
*Harry Otstavel. "Elmo Raadik 1925–1969". // Eesti ehitusmälestised. Aastaraamat. Toimetanud Tiit Masso. Valgus. Tallinn 1990. Lk 259
*Harri Otstavel. "Raadik, Elmo, arhitektuuriajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 414

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Vitali Raag

**Vitali Raag** (15. oktoober 1929 Pankovo, Belgorodi oblast, Venemaa – 3. november 2011 Moskva) oli eesti päritolu Venemaa tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1951. aastal Thbilisi Lennundustehnikumi ja 1958. aastal Moskva Lennundusinstituudi lennuaparaatide elektromehaanika erialal. 

1958. aastast töötas lennukitööstuses. 1969. aastast oli Rakendusliku Hüdromehaanika Teadusliku Uurimise Instituudi osakonna juhataja, 1990– peakonstruktori asetäitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lennu- ja allveeaparaatide liikumise dünaamika ning nende automaatjuhtimissüsteemide väljatöötamine. 

NSV Liidu riiklik preemia (1980). 7 teaduspublikatsiooni, 17 autoritunnistust. (Tööd on salastatud).

## Viited

## Kirjandus
*
Virve Raag

**Virve Raag** (aastani 1977 **Virve Joalaid**; sündinud 6. augustil 1954 Tallinnas) on Eesti fennougrist.

## Elulugu
Virve Raag on teenistujate tütar, Marje Joalaiu õde ja Raimo Raagi abikaasa.

Lõpetas Tallinna 22. Keskkooli 1972, õppis 1974–78 TÜ-s, 1979–84 Uppsala Ülikoolis (fennougristika, rootsi filoloogia); filosoofiadoktor (1998, Uppsala Ülikool) doktoriväitekiri "The Effects of Planned Change on Estonian Morphology". Olnud aastast 1979 Uppsala Ülikooli eesti keele õppejõud: 1979–86 tunniandja, 1987–99 eesti keele adjunkt, 1999–2005 lektor, aastast 2005 dotsent, ühtlasi 1987–93 soome-ugri keelte õppetooli juhataja, 2005- nüüdiskeelte õppetooli juhataja. Aastast 1995 riikliku Kammerkolleegiumi (*Kammarkollegium*) eesti-rootsi tõlkide atesteerimisel assistent, 1993-97 Stockholmi Ülikoolis eesti-rootsi tõlkide koolituse õppejõud.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eesti ja vadja keel, eriti eesti keele standardiseerimine ja ideologiseerimine; Rootsi eestlaste eesti keel. Olnud suure rootsi-eesti sõnaraamatu (2004) üldtoimetaja. 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Över stormande hav. Üle tormise mere. Estländskt liv och leverne i Kumla 1944–1991. Eesti elu-olu Rootsi väikelinnas Kumlas 1944–1991 (kaasautor R. Raag). Kumla, 1992
* The Effects of Planned Change on Estonian Morphology. // Acta Univ. Upsaliensis. Studia Uralica et Altaica Upsaliensia 29. Uppsala 1998
* Kas julgesime olla maailmas esimesed? // KK (1999) 42, 609–621
* How to plan morphology: the case of 20th century Estonian. // Grammaticalisation aréale et sémantique cognitive: les languages fenniques et sames. Areal Grammaticalization and Cognitive Semantics: the Finnic and Sami Languages. // Actes du Colloque Int. du C.N.R.S. tenu les 9 et 10 avril 1999 en Sorbonne. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2000
* Georg Stiernhielmi eesti, soome, saami ja ungari keele harrastusest. // Congressus nonus internationalis fenno-ugristarum 7.–13.8.2000 Tartu, Pars VI. Disserationes sectionum: Linguistica III. Tartu, 2001
* Eesti kirjakeele teadlik arendamine üldkeelekorraldusteooria valguses. // Emakeele Seltsi aastaraamat 46
* Soviet Occupation and the Estonian standard language. // The Baltic Countries under Occupation. Soviet and Nazi Rule 1939–1991. Acta Univ. Stockholmiensis, Studia Baltica Stockholmiensia 23, Stockholm
* Rootsi-eesti sõnaraamat. Svensk-estnisk ordbok. Tallinn, 2004.

## Kirjandus
* http://www.moderna.uu.se/finugr/forskn.html#virve
*
Vello Raagmets

**Vello Raagmets** (8. märts 1933 Kärevere vald, Tartumaa – 26. jaanuar 2020) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Vello Raagmets oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1951 Tartu 6. Keskkooli ja 1956 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararstina; veterinaariakandidaat (1956, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Tallede valgelihastõbi ja selle tõrje ENSV-s". 

Oli 1956–1959 Orajõe veterinaariajaosakonna juhataja, 1959–1965 Tõlla sovhoosi peaveterinaararst, 1965–1975 ELVI Orumäe lambakasvatusmajandis algul peaveterinaararst, aastast 1968 direktor. 1975–1985 ELVI Puka Lambakasvatuse Katsejaama direktor, 1985–1993 ELVI lambakasvatuse osakonna vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud lammaste aretust, söötmist, suurfarmis pidamise tingimusi ning soome valgepealiste ja prantsuse lihalambatõu sobivust eesti valgepealise lambatõu produktiivomaduste parandamisel. 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Tallede valgelihastõve etioloogia ja tõrje selgitamise katsed. // Kasvikute haiguste alase sümpoosioni materjalid. Tartu, 1969
* Tsüklofosfamiidi toksilise toime väljaselgitamine lammaste keemilisel pügamisel (kaasautor). // Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi teaduslike tööde kogumik 32 (1974)
* Lammaste jõudluskontrollist Puka sovhoosis. // Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi teaduslike tööde kogumik 40 (1986).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 46–47, 114.
*
Elmar Raal

**Elmar Raal** (1. november 1927 Suislepa vald, Viljandimaa – 7. oktoober 1970 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1947 Tõrva Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli ja 1956 samas aspirantuuri; õigusteaduste kandidaat (1957, TÜ), väitekiri "Kuriteoga puutumus nõukogude kriminaalõiguse järgi". 1952–1953 Elva rajooni prokuratuuri uurija ja Tartu oblasti prokuratuuris uurimisosakonna ülema asetäitja, 1953–1956 TÜ kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri aspirant, 1956–1961 vanemõpetaja, 1961–1970 dotsent, 1968–1970 kateedri juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kriminaalõigus.

## Teoseid
* Eesti NSV kriminaalkoodeks. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn, 1962
* Nõukogude kriminaalõigus. Tallinn, 1963
* Alkohol ja kuritegevus. Tallinn, 1965

## Isiklikku
Tema poeg on Ain Raal.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 398
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 442.
*
Voldemar Raam

**Voldemar Raam** (12. märts 1880 Kaarli vald, Viljandimaa – 2. oktoober 1946 Rakvere) oli eesti pedagoog.

## Elulugu
Voldemar Raam oli mõisavalitseja poeg ja Villem Raami isa.

Lõpetas 1900 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1905 TÜ vanade keelte osakonna. Seejärel õpetaja Venemaal  Orjoli kubermangus, Olonetskis ja Tveris, 1909–13 Pärnu Eesti Kooliseltsi progümnaasiumi direktor, 1915–19 Tallinna Poeglaste Kaubandus- ja Kommertskooli õpetaja ja direktor, osales Vabadussõjas. 1919–23 ja 1928–32 Rakvere Õpetajate Seminari direktor ja vahepeal samas õpetaja. Pärast seminari sulgemist 1932–37 Tartu Pedagoogiumi juhataja, 1937–40 Jõhvi Gümnaasiumi õpetaja, hiljem veel õpetaja Rakveres.

## Teadustöö
Voldemar Raam oli õpetajate seminaride organiseerijaid; propageeris reformpedagoogilisi ideid, pooldas õppetöös kasvatusliku osa esikohale seadmist.

## Viited

## Teoseid
* Ladina keele lugemisraamat. 1920
* Mõtteid õpetajaist, tema tööst ja ettevalmistusest. // Tarmo, 1937 (5).

## Kirjandus
* Eesti avalikud tegelased, 257
* Jõgi, M. Voldemar Raam. // Nõukogude pedagoogika ja kool. VI. 1972
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 193
* EE 14, 398.
*
Lembit Raave

**Lembit Raave** (22. august 1930 Tartu – 17. november 1989 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lembit Raave oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1950. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) agronoomiateaduskonna; põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Vasikakoplid ja nende kasutamine".

Oli 1955–1957 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaali nooremteadur, 1957–1969 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) kultuurrohumaade osakonna nooremteadur, 1969–1988 vanemteadur (grupijuht), 1988–1989 samas taimekasvatuse uurimiskeskuse juhtivteadur ja kultuurkarjamaade grupi juht Kuusiku katsebaasis.

## Teadustöö
Uurinud erinevaid rohukamaratüüpe, nende ratsionaalseid viljelus- ja kasutusviise, kultuurkarjamaade rajamise ja uuendamise viise; selgitanud erinevate rohukamaratüüpide intensiivse väetamise mõju saagile, saagijagunemisele vegetatsiooniperioodil ja rohukamarate kasutamiskestusele. 195 teadus- ja aimeartiklit.

## Teoseid
*Rohumaade kasutuskestus intensiivsel viljelemisel (kaasautor). Tallinn 1986
*Kultuurkarjamaade intensiivne kasutamine (kaasautor). Tallinn 1987

## Viited

## Kirjandus
*Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 18. Lk 856
*Richard Toomre. Lk 99–101

## Välislingid
*
*Haud Rannu kalmistul
Jaan Raeda

**Jaan Raeda** (1938. aastani **Jaan Jürgenson**; 2. detsember 1876 Kuivajõe vald, Harjumaa – 23. mai 1955 Sommerlingi külanõukogu, Harju rajoon) oli eesti aednik, sordiaretaja ja aiandusnõuandja.

## Elulugu
Jaan Raeda oli talupidaja poeg.

Iseõppija. Lõpetas 1897 Tallinna linnakooli. Oli 1897–1899 Harjumaal Uuemõisa vallakooli ja Triigi algkooli õpetaja. 1910–1924 Uuemõisa ministeeriumikooli juhataja, 1924–1948 Rae vallas talupidaja ja 1948–1955 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teadur. 

Rajas 1899. aastal Triigis puukooli (1000 istikut) ning hiljem Rae vallas oma talus puukooli ja viljapuuaia. Aretas kohalikest sortidest ristamise ja valiku teel uusi sorte: õunasordid 'Sõstraroosa' (koos isa ), 'Raeda suviõun', 'Rusikaõun', 'Rae ime', jahukastekindel karusmarjasort 'Rae 1' jmt. 

Raeda selektsiooniaed (1,2 ha) on looduskaitse all. 

## Teoseid
Avaldanud puuviljanduse, mesinduse ja ravimtaimede kasvatamise kohta 11 teaduspublikatsiooni.
*Kalkulatsiooni õpetus. Võru 1929
*Kose Haridusselts. 1907–1932 (kaasautor). Kose 1932

## Tunnustus
*1949 Nõukogude Eesti preemia 

## Viited

## Kirjandus
*EE 14, 399
*Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn 1998. Lk 109
*Sotsialistlik Põllumajandus 6/ 1955. Lk 39

## Välislingid
*
Eduard Raehlmann

**Eduard Raehlmann** (19. märts 1848 Ibbenbüren, Saksamaa – 1. september 1917 Weimar) oli saksa päritolu Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Eduard Raehlmann oli sakslane ja arsti poeg.

Õppis Würzburgi ja Halle Ülikoolis, mille lõpetas 1872 meditsiinidoktori kraadiga, väitekiri "Ueber Farbenempfindung in dem peripheren Netzhantporthien". Oli 1872–1879 Strasbourgis professor L. Lagueri silmakliiniku assistent, ühtlasi 1875–1879 Strasbourgi Ülikooli eradotsent, 1879–1900 Tartu Ülikooli oftalmoloogia professor ja silmakliiniku juhataja. Aastast 1900 elas Münchenis. Tema ajal 1882 sai Tartu Ülikooli silmakliinik juurdeehitise.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: füsioloogiline optika, silmakudede patoloogilise muutused trahhoomi ja teiste haiguste puhul. Avaldas Tartus umbes 25 teaduspublikatsiooni. Elu lõpupoole tegeles ka kunstiajaloo küsimustega.

## Teoseid
* Ueber Verhältnisse der Farbenempfindung bei indirectem und directem Sehen. // Graefe's Archiv für Ophthalmologie (1873)
*Bericht über die Wirksamkeit der Universitäts-Augenklinik zu Dorpat für den Zeitraum vom October 1879 bis April 1881 nebst kürzeren ophthalmologischen Abhandlungen (1881)
* Ueber die Pathologie des Trachoms. // Wiener Med. Wschr. (1891)
* Über die Rückwirkung der Gesichtsempfindungen auf das physische und das psychische Leben: eine ophthalmologisch-psychologische Betrachtung nebst Erfahrungen an Schwachsichtigen und Blinden. // Z. für Psychologie und Physiologie der Sinnesorgane, (1895)

## Viited

## Kirjandus
* Левицкий II, 89-91
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 245, 247
* Käbin, I. 288, 290
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 51, 54.
*
Aili Raendi

**Aili Raendi** (aastani 1960 **Aili** **Suur**; 12. august 1933 Tartu – 11. november 2002 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1952. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1958 Tartu Ülikooli ajaloo erialal (diplomitöö "Hispaania rahva võitlus fašistliku agressiooni vastu 1936.-1939. a."). Aastal 1975 kaitses ajalookandidaadi kraadi, väitekiri "Eesti põllumeeste seltside tegevusest (kuni 1905. a)". 

Aastatel 1958–1959 Misso Keskkooli õpetaja, 1960–1963 Elva koduloomuuseumi teadur, 1963–1979 Tartu Linnamuuseumi direktor, 1979–1989 EPA NLKP ajaloo ja teadusliku kommunismi kateedri vanemõpetaja, 1989–1990 EPMÜ ajaloo ja politoloogia kateedri dotsent-kohusetäitja, 1990–1994 filosoofia ja sotsiaalteaduste kateedri dotsent-kohusetäitja.

1960. aastal abiellus Aili Suur Tartu Jõesadama ülema Enn Raendiga (1908–1973).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti põllumajanduse ajalugu, kultuurilugu, Tartu ajalugu. Üle 20 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
* Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi asutamisest ja tegevuse algaastaist. // Mõnda mineviku Tartust. Tallinn, 1972
* Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi tegevusest aastatel 1870–1881. // Eesti NSV ajaloo küsimusi VIII. TRÜ Toim 340 (1974)
* Eesti põllumeeste seltside näitustest 19. sajandi 70.–80. aastatel. // Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXVIII. Tallinn, 1975
* Elva. Tallinn, 1968, 1973, 1982.
* Tartu ajaloo- ja kultuurimälestised. Tallinn, 1980
* Tartu juht. Tallinn, 1970.
* Isikunimelised tänavad Tartus. Tallinn, 1987.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 248
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 60
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 101.
*  

## Välislingid
* Aili Raendi, veebruar 1977.
Peeter Raesaar

**Peeter Raesaar** (1. juuni 1940 Tallinn – 24. detsember 2023) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Peeter Raesaar on teenistujate poeg.

Ta on lõpetanud 1958. aastal kiitusega Tallinna Polütehnikumi ja 1963. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal; aastatel 1966–1969 õppinud TPI aspirantuuris, tehnikakandidaat (1971, Leningradi Polütehniline Instituut), väitekiri "Статистическое определение частичных удельных потерь при оптимизации режимов электрических систем". Täiendanud end 1992–93 Rootsi ettevõttes Vattenfall ja mitmel lühikursusel (1992 Hiina RV-s, 1992–1993 Lõuna-Stockholmi Suveülikoolis, 1998 Aalborgi Ülikoolis, 1999 Stralsundi Ülikoolis). 

1963. aastast TPI/TTÜ õppejõud: 1963–1964 tööstuselektroonika kateedri assistent, 1965–1966 ja 1969–1979 elektroenergeetika instituudi vanemõpetaja, 1979– dotsent. Peamised loengukursused: elektrivõrkude talitluse juhtimine ja analüüs, elektrirajatiste projekteerimine.

### Teadustegevus
Uurimisvaldkonnad: elektrivõrkude talitluse juhtimine ja analüüs, elektrivõrkude töökindlus ja arengu planeerimine, taastuvenergiaallikate kasutamine, energiasääst ja tarbimise juhtimine, energeetikaterminoloogia. Osalenud Eesti, Tallinna linna ja PHARE programmi raames mitme maakonna energiakavade ning Eesti elektrivõrkude arenguplaanide väljatöötamises, Eesti vee- ja tuuleenergia ressursside kasutusvõimaluste uurimises ning rea Eesti energeetikastandardite ja tehnikasõnaraamatu koostamises. 1993–1999 oli TTÜ Täiendkoolituskeskuse nõukogu liige, 1998–2003 majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi taastuv­energeetika nõukogu ja mitme taastuvenergia arendamisega tegeleva töörühma liige. 

Üle 40 teaduspublikatsiooni, aimekirjutisi.

## Viited

## Teoseid
* Eesti energiasüsteemi põhivõrgu püsirežiimi hindamise metoodika (kaasautorid E. Tiigimägi ja J. Valtin. // TPI Toimetised 683, Tallinn, 1988
* Анализ топологической наблюдаемости при оце­нивании состояния электрической системы в реальном времени (kaasautor E. Tiigimägi) // Тр. ТПИ 364‚ Таллинн‚ 1990
* An Approach to Power System State Estimation (kaasautor). // Proc. of the Int Symposium on Electric Power Eng. Powertech. Stockholm 1995
* Vee-energia Eestis. Tallinn, 1995
* Possible Energy Sector Trends in Estonia: Context of Climate Change (kaasautor). Tallinn, 1999
* Inglise-eesti tehnikasõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 2000, 2. trükk, 2001
* Elektroenergeetika sõnastik 2005. (kaasautor). Tallinn, 2005
* Assessment of electricity supply interruption costs in Estonian power system (kaasautorid E. Tiigimägi ja J. Valtin) // Oil Shale, 22 (2005) 2
* Evaluating load management potential in Estonia (kaasautor H. Tammoja) // Oil Shale, 22 (2005) 2.

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 425–427.
*
Eve Raeste

**Eve Raeste** (sündinud 15. aprillil 1954 Tartus) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Eve Raeste on teenistujate tütar.

Lõpetas 1972 Tartu 5. Keskkooli, 1977 Tartu Riikliku Ülikooli vene filoloogia erialal; 1996–1998 samas pedagoogika magistrantuur; M.A. (pedagoogika, 1998, TÜ), väitekiri "Majandusalase suhtluspädevuse kujundamise võimalusi õpikus "Turumajandus pro et contra"". Aastast 2003 eksternina TÜ doktorantuuris eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal. Täiendanud end Moskva ülikoolis (1986) ja New Brunswicki ülikoolis (1996). 

Aastatel 1977–1980 oli ta Viljandi 5. Keskkooli vene keele õpetaja. Alates 1980. aastast on olnud Tartu Ülikooli õppejõud: 1980–1996 vene keele metoodika kateedri õpetaja, 1996–1999 Tartu Ülikooli keelekeskuse eesti keele sektsiooni õpetaja, sh 1995–1997 keelekeskuse juhataja kohusetäitja, 1999. aastal Tartu Ülikooli avatud ülikooli prorektori abi, 1999. aastast Tartu Ülikooli keelekeskuse eesti keele lektoraadi lektor, 2002. aastast lektoraadi juhataja. Aastatel 2008–2010 oli Eve Raeste eesti keele ja kultuuri lektor M. V. Lomonossovi nimelises Moskva Riiklikus Ülikoolis, aastatel 2015–2020 eesti keele ja kultuuri lektor Vilniuse Ülikoolis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keele didaktika; eesti (oskus)keele kui teise keele õpetamise metoodika; majandus- ja meditsiiniline oskussõnavara; eri kultuuriruumide mõistesüsteemid. Välja töötanud erialakeele/oskuskeele õpetamise mudeli. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Eesti-vene, vene-eesti õppevestmik (kaasautor A. Jänese). Tallinn, 1991
* Ärimehe töönädal. Eesti-vene-inglise taskuvestmik ärimeestele. Tallinn, 1993
* Ролевая игра на занятиях по деловому общению (kaasautor S. Zaikina). // Проблемы интенсивного обучения неродным языкам. Сб. материалов Межд. научно-практической конф. Санкт-Петербург, 1996
* Обучение межкультурной коммуникации на занятиях по деловому общению (kaasautor S. Zaikina). // Сб. докладов межд. симпозиума "Культуроведческие аспекты преподавания русского языка и литературы в иностранной аудитории". Nitra, 1996
* Turumajandus Pro et contra. Tartu, 1997
* Eesti-vene majandussõnastik.Tartu, 2003
* Vene-eesti tervishoiu ja sotsiaaltöö sõnastik (kaasautor). Tallinn, 2005.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Tõnis Raamot

**Tõnis Raamot** (6. jaanuar 1932 Tartu – 26. aprill 2000 New York) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide ehitus- ja tehnikateadlane.

Ta lõpetas aastal 1949 Lingeni Eesti Gümnaasiumi Saksamaal, 1955 Columbia Ülikooli USA-s ehitusinsenerina; *[[M.Sc.]]* (1956, Columbia Ülikool), *[[Ph.D.]]* (1962, Illinoisi Ülikool, USA), doktoriväitekiri "The Foundation Behavior of Ore Yards". 

Ta oli aastatel 1955–1956 Columbia Ülikoolis assistent, 1956–1959 USA sõjaväes ehitusinsener, 1962–1973 tsiviilinsener, professor (Newark College of Engi., Newark, N.J.), 1962–1969 nõuandev, hiljem peainsener ettevõttes Raymond Int, Inc. NYC. Aastast 1969 omas ta insenerifirmat Raamot Associates peakontoriga New Yorgis ja tegeles erapraksisega.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: süvaehitus.

## Teoseid
*Foundation Behavior on Iron Ore Storage Yards (kaasautor). // ASCE J. 1964

## Isiklikku
Tema isa oli Ilmar Raamot, vanaisa Jaan Raamot, vanaema Mari Raamot; vanatädi oli laulja ja pedagoog Aino Tamm, vanaonu metsasarvemängija ja muusikategelane Jaan Tamm.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 98

## Välislingid
*
*Haud Green-Woodi kalmistul New Yorgis
Henn Raave

**Henn Raave** (sündinud 21. augustil 1959 Raplas) on Eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Henn Raave on teenistuja poeg.

Lõpetas 1977 Rapla Keskkooli ja 1986 EPA agronoomiateaduskonna; *mag. agr.* (1993, EPMÜ), väitekiri "Rohukasutust mõjutavatest faktoritest", põllumajandusdoktor (1999, EPMÜ), doktoriväitekiri "Kõrreliste puhaskülvis ja valge ristikuga segukülvis rajatud karjamaataimikute botaanilise koosseisu ja saagi dünaamika ning rohu söödavus gleistunud leetjal saviliivmullal". Oli 1986–89 Haapsalu rajooni Tuudi kolhoosi rohumaade agronoom, 1990–91 EPA rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri aspirant ja 1995–2005 EPMÜ rohumaaviljeluse ja botaanika õppetooli teadur ja aastast 2005 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi teadur.

## Teadustöö
Uurinud erinevate seemnesegudega rajatud karjamaarohustute saagikust ning rohu söödavust ja toiteväärtust, võrreldes niiteliselt kasutatavate rohukamaratega; analüüsinud rohusöödavust sõltuvalt taimeliigist, rohusaagi suurusest ja kvaliteedist ning karjatamisrežiimist; tegelenud poolkoksi fütotoksilisuse põhjuste uurimisega.

## Viited

## Teoseid
* Lüpsilehmade väljaheited ja rohu söödavus. Tallinn, 1992
* The influence of grazing management, botanical content and animal behaviour on the intake of dairy cows (kaasautor). Lahti, 1992
* Recultivation substance and compost produced from semi-coke: The effect on soil characteristics, the yield of field crops and environment (kaasautor). // Oil Shale. 21 (2004) 1.

## Kirjandus
* Toomre, R., 199–201.
*
Marika Raftell-Tamm

**Marika Raftell-Tamm** (sündinud 1939 Eestis) on eesti biokeemik. 

## Elulugu
Lõpetas Stockholmis keskkooli 1958. *Fil. lic.* (1967 Stockholmi Ülikool) *[[Ph.D.]]* (biokeemia, 1974, Stockholmi Ülikool), väitekiri "Enzyme Active Membrane Antigenes in Post-Natal Rat Liver and Two-Dimethylaminoazo Benzene". Aastast 1974 Stockholmi Ülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituudi dotsent.

## Teoseid
* Immunological studies of detoxifying enzymes in postnatal development of rat liver microsomes (kaasautor). // Protic Biol Fluiols 18 (1972)
* Membrane fractions from rat hepatoma (kaasautor). // Biochim Biophys Acta 29 (1973) 2.

## Viited

## Kirjandus
*
Paul Rahno

**Paul Rahno** (kuni 30. detsembrini 1936 **Paul Habermann**; 25. detsember 1901 Tallinn – 3. juuli 1980 Tallinn) oli eesti mikrobioloog.

## Elulugu
Paul Rahno oli ehitustöölise poeg.

Lõpetas keskkooli eksternina ja 1951 kaugõppes Leningradi Ülikooli; bioloogiakandidaat (1954, Leningradi Ülikool), bioloogiadoktor (1966, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Сезонная кoличественная динамика почвенных бактерий и факторы, обуславливающие ее". 

1945–1947 Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi direktor, 1947–1950 sama instituudi Kuusiku filiaali juhataja, 1950–1951 nooremteadur, 1951–1954 TA Taimekasvatuse Instituudi nooremteadur (1951–1952 direktori kohusetäitja), 1954–1961 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) mikrobioloogia osakonna juhataja, 1961–1970 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi mikrobioloogia sektori juhataja, 1970–1980 samas vanemteadur-konsultant.

Ta on raamatu "Väike Andi Nõmmel" (Eesti Raamat, 1978; Koolibri, 2007 ja 2010) autor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mulla mikroorganismide aastaringne arengudünaamika ja seda põhjustavad tegurid, mikroorganismide arengu seaduspärasuste selgitamine madala mullatemperatuuri tingimustes ning nende tähtsus mulla lämmastikusisalduses ja viljakuses. Umbes 100 teaduspublikatsiooni ning kodu-uurimuslikke kirjutisi Nõmme ja Harku kohta. Eesti NSV teeneline teadlane (1979), Nõukogude Eesti preemia (1972).

## Viited

## Teoseid
* Сезонная количественная динамика почвенных бактерий и факторы, обусловливающее ее. Тln, 1964
* Динамика численности почвенных микроорганизмов и соединений азота в почве (kaasautor). Тln, 1971
* Количественная динамика почвенных водорослей (kaasautor H. Riis). Тln, 1975
* Seasonal dynamics of the number of soil microorganismus (kaasautorid M. Aksel, H. Riis). // Pedobiologia (1978), 18.

## Kirjandus
* EE 14, 399
* Agraarteadus (1991) 4, 435-436.
*