open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hlohovec

**Hlohovec** (saksa keeles *Freistadtl an der Waag*, *Freistadt an der Waag*, ungari keeles *Galgóc*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas, Hlohoveci ringkonna halduskeskus.

Linna olulisim vaatamisväärsus on barokkstiilis Hlohoveci loss.

## Geograafiline asend
Hlohovec asub Váhi jõe ääres Považský Inoveci mäestiku jalamil, Trnavast ligikaudu 16 km idakirdes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1113. aastal. Linnaõigused sai Hlohovec 1362. aastal. Osmanite riigi väed vallutasid linna 1663. aastal. Austria väed vallutasid linna tagasi 1685. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hlohoveci elanikest slovakke 92,21%, tšehhe 0,38%, ungarlasi 0,14% ja mustlasi 0,12%. Rahvus oli teadmata 6,63%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* De Panne, Belgia
* Hranice, Tšehhi
* Slovenske Konjice, Sloveenia

## Viited
Puudepank

**Puudepank** on keelekorpus, mis koosneb süntaktiliselt märgendatud lausetest. 

Puudepangas olevad süntaksipuud esitavad lause süntaktilist struktuuri fraasipuuna, sõltuvuspuuna või ka omavahel kombineeritult. Fraasistruktuuridena esinevate puude märgendus koosneb moodustajate ja fraaside märkimisest, samas kui sõltuvusstruktuuride juures on märgenduseks sõnavormide omavahelised süntaktilised suhted – hübriidvariantides on esindatud mõlemad märgendused. 

## Ajalugu
Huvi keelte süntaktilise struktuuri vastu tekkis 1950. aastatel pärast Noam Chomsky teose „Syntactic Structures“ (1957) ilmumist.  

1959. aastal ilmus Lucien Tesnière'i teos „Eléments de syntaxe structurale“ ning lähtuvalt selles teoses esitletust nimetatakse teda sõltuvussüntaktilise lähenemise üheks alusepanijaks. Tesnière oli üks esimesi teadlasi, kes näitas lauses sõnadevahelisi sõltuvusi ning asetas tegusõna lauses kesksele kohale, samuti esitas ta lauseid puulaadse diagrammina ehk süntaksipuuna. 

Sõltuvussüntaksi uurimisparadigmale alusepanijate hulgas on ka vene-kanada keeleteadlane Igor Aleksandrovič Mel'čuk, kes on uurinud nii morfoloogilisi, süntaktilisi kui ka semantilisi sõltuvussuhteid ning peab neist olulisimaks just süntaktiliste sõltuvuste uurimist, kuna see hõlmab tihti ka muid nimetatud suhteid. 

Puudepankadel on arvestatav traditsioon kirjeldava keeleteaduse valdkonnas ning puudepanku hakati esialgu looma selleks, et oleks võimalus empiiriliselt uurida keele süntaksit. Suurema hooga hakati puudepanku arendama 1990. aastatel ning viimastel aastakümnetel on suurenenud huvi kasutada puudepanku ka loomuliku keele töötlemisel. Samuti kasutatakse puudepanku arvutilingvistika valdkonnas erinevate rakenduste arendamiseks ja uurimistööks. 

## Tänapäev
Tänapäeval kasutatakse puudepanku palju just süntaktiliste parserite ja masinõppel põhinevate parserite treenimiseks ja testimiseks. 

Puudepankades on tänapäeval enamasti kasutusel erinevad sõltuvusgrammatika variandid ning *Head-driven Phrase Structure Grammar* (HPSG) – viimane kujutab nii puustruktuuri kui ka tippude tunnusstruktuure. 

Tuntud puudepanku:
* Penni puudepank,
* Praha puudepank,
* Verbmobil,
* TiGer,
* LinGO-CSLI,
* Universal Dependencies.

## Sõltuvussüntaktiline puudepank

Sõltuvussüntaktiliselt märgendatud korpuses ehk puudepangas esitatakse lausestruktuur kahe sõnavormi vahelise ebasümmeetrilise suhtena. Sellise lähenemise puhul ei moodustata vahesõlmi, st fraase ja moodustajaid, vaid sõltuvussuhted on rangelt sõnadevahelised.

Sõltuvusüntaktilise märgenduse juures kasutatakse mõisteid "tipp", "kaar" ja "juur" ning "ülemus" ja "alluv". Tipp on lauses kasutatud sõnavorm. Kaar on kahte tippu ühendav märgend, mis väljendab sõnadevahelist ebasümmeetrilist suhet, tehes ühe sõna ülemuseks ja teise alluvaks. Juur või ka juurtipp on lauses kõrgeim ülemus, st tal endal ülemus puudub – tavaliselt on lause kõrgeimaks ülemuseks tegusõna.

## Viited
Senec

**Senec** (ungari keeles *Szenc*, saksa keeles *Wartberg*) on linn Slovakkias Bratislava maakonnas, Seneci ringkonna halduskeskus.

Senec on turismisihtpunkt, seal asub **Slnečné jazerá** (*Päikesejärvede*) puhkeala.

## Geograafiline asend
Senec asub Doonau madalikul, Bratislavast ligikaudu 22 km idakirdes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1252. aastal. Kohalikku Püha Nikolai kirikut on ürikutes esimest korda mainitud 1323. aastal. 1333. aastast on andmed Senecis korraldatud iganädalaste turgude kohta. 1412. aasta on Senecist mainitud tollimaksu kogumise kohana. 15. sajandil ehitati Senecisse kindlustatud loss.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Seneci elanikest slovakke 78,0%, ungarlasi 11,37%, tšehhe 0,73%, ukrainlasi 0,31% ja venelasi 0,16%. Rahvus oli teadmata 8,05%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Mosonmagyaróvár, Ungari
* Kőszeg, Ungari
* Parndorf, Austria
* Senj, Horvaatia
* Ialoveni, Moldova

## Viited
Senica

**Senica** (saksa keeles *Senitz*, ungari keeles *Szenice*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas, Senica ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Senica asub Väikeste Karpaatide lähedal, Tšehhi piirist 15 km kaugusel.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1256. aastal. Linnaõigused sai Senica 1396. aastal. Linnaõigusi kinnitati 1419. aastal.

## Majandus
1954. aastal asutati linnas siiditootmiskombinaat Slovenský hodváb. 2005. aastal viskooskiu tootmine ettevõttes lõpetati. Ettevõtted Slovenský hodváb ja Kord ühendati ning loodi uus kombinaat Slovkor, mis tootis kunstkiudu.

Senicas asub ka LED-valgustustehnoloogia tootja ja tarnija OMS lightingi peakorter.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Senica elanikest slovakke 93,49%, tšehhe 1,1%, ungarlasi 0,12% ja mustlasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 4,51% elanikest.

## Sõpruslinnad
* Bač, Serbia
* Herzogenbuchsee, Šveits
* Pułtusk, Poola
* Trutnov, Tšehhi
* Velké Pavlovice, Tšehhi
* Santa Tecla, El Salvador

## Viited
Torujas suurtõlvik

**Torujas suurtõlvik** (*Typhula fistulosa*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni. Seen kuulus varem suurtõlviku perekonda.

Seen kasvab hilissügisel mahakukkunud okstel.

## Välislingid
*
Olga Kurylenko

**Olga Kostyantynivna Kurylenko** (prantsuse keeles *Olga Kurylenko*, ukraina keeles *Ольга Костянтинівна Куриленко*; sündinud 14. novembril 1979) on Ukraina-Prantsuse näitleja ja modell.

Ta kolis 16-aastaselt Pariisi, et modelliks saada.

Ta mängis 2008. aastal James Bondi filmis "007: Veidi lohutust"

## Varajane elu
Kurylenko sündis Nõukogude Liidus Ukraina NSV-s Berdjanskis. Tema isa, Konstantin, on ukrainlane, ja tema ema, Marina Alyabusheva, kes õpetab kunsti ja on eksponeeritud kunstnik, sündis Irkutski oblastis, Venemaa, ja on vene keel ja valgevene päritolu.

Tema vanemad lahutasid, kui ta oli kolmeaastane ja teda kasvatas üksikema. Kurylenko suhtles oma isaga harva, kohtudes temaga esimest korda pärast lahkuminekut, kui ta oli kaheksa-aastane, ja hiljem, kui ta oli kolmteist.

## Välislingid
*
Küüslauk-nööbik

**Küüslauk-nööbik** (*Mycetinis scorodonius*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
Eesti jalgpalli 1939. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 1939. aasta karikavõistlused** oli Eesti karikavõistluste teine hooaeg. Võistlusest võttis osa 11 võistkonda.

Teise karikavõistluse võitjaks tuli Tallinna Jalgpalli Klubi.

## Eelvoor

|}

## Veerandfinaalid

|}

## Poolfinaalid

|}

## Finaal

## Viited

## Välislingid
*Estonia 1939
Lilla tardliudik

**Lilla tardliudik** (*Ascocoryne sarcoides*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Talipanell

**Talipanell** (*Panellus ringens*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Florian Illies

**Florian Illies** (sündinud 4. mail 1971 Schlitzis) on saksa kunstiajaloolane, kirjastaja, ajakirjanik ja kirjanik.

Ta sündis aastal 1971 Schlitzis Hesseni liidumaal. Pärast põhikooli Schlitzis õppis ta Fulda Winfriedschules ja aastast 1986 töötas kooli kõrvalt kodulinna ajalehes Schlitzer Boten. Hiljem töötas ta vabatahtlikuna Fuldaer Zeitungis. Seejärel õppis ta Bonnis ja Oxfordis kunstiajalugu ja kaasaegset ajalugu. Ta lõpetas õpingud Bonni ülikoolis aastal 1998 Magister Artium (M.A.) kraadiga (Andreas Tönnesmanni juhendamisel uurimus Gustav Friedrich Waageni uurimustest Inglismaal viktoriaanlikul ajastul).

Eduard Beaucampi ja Frank Schirrmacheri toetamisel alustas ta aastal 1991 kirjutamist ajalehele Frankfurter Allgemeine Zeitung, aastal 1997 sai tast põhitoimetaja.

2000. aastal ilmus Illiesi sulest bestseller "Generation Golf", lisaks ka 2003. aastal järg "Generation Golf Zwei", milles ta kirjeldab oma põlvkonda, mis oleks sisuliselt Saksamaa vaste X-põlvkonnale (sündinud 1965-1975). Ta andis põlvkonnale nime populaarse auto Volkswagen Golfi järgi, mida põlvkonna esindajad mitmetes generatsioonides ostsid. Ta kirjeldab oma põlvkonda kui "ebakriitilise ego-põlvkonnana, kes hoolib ainult eelmise, nn. majandusimepõlvkonna ("Wirtschaftswunder-Generation") loodud hüvedest, kuid ei taha tegeleda nende tagajärgedega, on suuresti apoliitiline ja püüdleb vaid hedonistliku tarbimise suunas, olles esimene moe- ja trenditundlik ja bränditeadlikkusest huvituv põlvkond."

1. jaanuaril 2019 sai temast kirjastuse Rowohlt Verlag direktor, sellest ametist astus ta tagasi jaanuaris 2020.

Eesti keeles on talt ilmunud aastal 2017 "1913. Sajandi suvi" (1913. Der Sommer des Jahrhunderts.) ja aastal 2023 "Armastus vihkamise aegu". Mõlemad raamatud on ilmunud sarjas "Punane raamat" Heli Mägari tõlkes.
Antikeha ja ravimi konjugaat

**Antikeha ja ravimi konjugaat** (ka antikeha-ravimi konjugaat, erialases kirjanduses tähistatakse sageli lühendiga ADC) on onkoteraapias kasutatav ravimite liik, mis koosnevad monoklonaalsest antikehast ja rakusurma esilekutsuvast või rakujagunemist piiravast kemoterapeutilisest toimeainest (tsütostaatikumist), mis on omavahel ühendatud siduva lüli ehk linkeriga. ADC koosseisu kuuluv monoklonaalne antikeha seostub selektiivselt vähirakkude pinnal leiduvate retseptoritega, millele järgneb ADC molekuli sisseminek rakku ja rakusisene lagunemine koos tsütostaatikumi vabastamisega vähiraku sees. Selline toimemehhanism tagab ravi suuremat suunatust, võrreldes keemiaraviga (kuna ravim ei pääse vaikimisi kõikidesse keharakkudesse).

Linker ühendatakse väikese molekulmassiga tsütostaatikumi külge nii, et ravim ei saaks koos linkeriga bioloogilist toimet avaldada. Teiselt poolt ühendatakse linker suure molekulmassiga valgulise antikehaga, kasutades ära valgu tsüsteiinijääkide või lüsiinijääkide külgahelates paiknevaid nukleofiilseid funktsionaalrühmi. Seega võib iga antikeha molekul olla ühendatud mitme tsütostaatikumi molekuliga (tüüpiliste terapeutilises kasutuses olevate ADC-de puhul on tsütostaatikumi ja antikeha moolide suhe ligi 3,5). Rakkude sees linker laguneb kas endosoomide madala pH, tsütosoolis sisalduva glutatiooni või valke lagundava proteasoomi aktiivsuse tõttu.

Eestis hetkel aktiivselt kliinilises kasutuses olevad ADC-d põhinevad antikehal türosiinkinaasi HER2 vastu (trastuzumab), nt trastuzumab-emtansiin või trastuzumab-derukstekaan. 2023. aasta oktoobri lõpu seisuga on USA Toidu- ja Ravimiamet kiitnud aga heaks kokku 13 ADC-d, mille koostisse kuuluvad antikehad on enamasti suunatud nn CD-molekulide ehk diferentseerumise klastri valkude vastu (nt CD19, CD22, CD30, CD33, CD79), aga ka trofoblastide pinna antigeeni 2 (TROP2), nektiin-4 või folaadi retseptori tüüp α vastu. Tsütostaatikumina kasutatakse nii DNA vigastuste paranduse eest vastutavate ensüümide (näiteks topoisomeraas-I) inhibiitoreid kui mikrotuubulite polümerisatsiooni inhibiitoreid.

## Viited
Pseudomerulius

***Pseudomerulius*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Pseudomerulius aureus* – kuldvammik

## Välislingid
*
Axel Johan Gripenhielm

Vabahärra **Axel Johan Gripenhielm** (18. märts 1686 Sörby, Örtomta kihelkond, Östergötlandi lään − 13. juuli 1755 Gävle) oli Rootsi sõjaväelane (jalaväe kindralmajor).

## Elulugu
### Päritolu
Põlvnes 1660. aastal aadeltatud ja 1673. aastal vabahärra tiitli saanud aadlisuguvõsast. Tema isa oli kuninga nõunik ja mäekolleegiumi president vabahärra Nils Gripenhielm (1653−1706). Ema vabapreili Maria Elisabet Bonde (1654−1736) oli riiginõunik vabahärra Gustaf Bonde tütar.

### Sõjaväeteenistus
Astus 1700. aastal Rootsi sõjaväeteenistusse. Sai lipniku auastme ja teenis Upplandi kolmijalaväerügemendis. Osales sõjategevuses Riia all ja Kliszówi lahingus (1702). 1703. aastast alates teenis Dalarna rügemendis. Võttis osa Thorni piiramisest (1703) ja sõjategevusest Varssavi all (1705), samuti Hołowczyni (1708) ja Meskowitzi lahingust. 1709. aastal langes Perevolotnja all Venemaa sõjavangi ja viidi Tobolskisse. Vabanes alles 1722. aasta kevadel. Rootsi naasnult ta sai ooberstleitnandi auastme. Alates 1733. aastast teenis taas Dalarna rügemendis. 1740. aastal sai ta selle väeosa komandöriks. Osales Vene-Rootsi sõjas, kus langes 1741. aastal Villmanstrandi all Venemaa sõjavangi. Vabanes 1743. aastal ja ülendati 1747. aastal jalaväe kindralmajoriks.

### Viimased eluaastad
Alastes 1750. aastast oli ta Gävleborgi lääni ja Västernorrlandi maapealik. Suri 1755. aastal vallalisena 69 aasta vanuses.

## Auastmed

## Autasud
* Rootsi Mõõga orden (16. aprill 1748)

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. IV kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1928. Lk 138.
*Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners förlag, 1920. Lk 243.
**Svenskt biografiskt handlexikon*. Förra delen. A-K. Stockholm: Albert Bonniers Förlag, 1906. Lk 405 http://runeberg.org/sbh/a0405.html.
Kuldvammik

**Kuldvammik** (*Pseudomerulius aureus*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab okaspuude lamatüvedel.

## Välislingid
*
Grindavík

**Grindavík** on linn ja vald Islandil Suðurnesi piirkonnas. Grindavík asub Reykjanesskagi poolsaare lõunakaldal.

Linna lähedal paikneb Þorbjörni mägi.

Grindavík sai linnaõigused 1974. aastal.

Grindavíkis on sündinud kirjanik ja tõlkija Guðbergur Bergsson (1932–2023).

2023. aasta novembris evakueeriti Grindavíki elanikud, kuna linna lähedal hakkas purskama Sundhnúkuri vulkaan. Mõned linna elanikud ja ettevõtted pöördusid hiljem tagasi, kuid enamus lahkus riigi teistesse osadesse. Riik ostis suure osa hoonetest ära, kuna need olid muutunud elamiskõlbmatuks.

## Viited
Safransirmiku aedteisend

**Safransirmik (aedteisend)** (*Chlorophyllum brunneum*) on šampinjonilaadsete seltsi šampinjoniliste sugukonda kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
Tsüstiidid (mükoloogia)

**Tsüstiidid** on steriilsed hüüfimoodustised, mis kaitsevad mükoriisat mullas elavate organismide eest (hooghännalised, lestad). 

Riisikate mükoriisat katavad piimahüüfid, mis paistavad seenmantli pinnal peente valgete joontena ning sisaldavad piimmahla.

## Viited
Villa Andropoff

**Villa Andropoff** on hotell, mis asub Pärnu maakonnas Pärnu linna Valgeranna külas. Hoone on ehitismälestis (reg-number 30410) nimetusega "Endise ENSV Ministrite Nõukogu Valgeranna puhkekompleksi peahoone".

Villa Andropoffi lähiümbruses paiknevad kino-mängudemaja (arhitekt Meeli Truu), saun-puhkemaja (arhitekt Meeli Truu), kämpingumajad. Algse nimega Valgeranna puhkekompleksi peahoone nimevahetus tuli omaaegselt soomlasest omanikult. Praegune omanik (OÜ Magicom) soovib nime vahetada. 

## Ajaloost
Pärnu lahe põhjakaldal paiknev puhkekompleks oli mõeldud Eesti NSV Ministrite Nõukogu nomenklatuuri liikmetele ja nende külalistele, kuna oli tarvis nii väärilisi puhkevõimalusi kui ka esinduslikku kohta võimuesindajate mitteametlikumateks kohtumisteks. Puhkekompleks Valgerannas rajati mitmes etapis alates 1960. aastate keskpaigast.

Kompleksi peahoone (praegu Villa Andropoff) projekt telliti Eesti Projektilt 1979. aastal. Projekti peaarhitektiks määrati Raine Karp. Etteantud ruumiprogrammis oli kaks kolmetoalist luksusnumbrit, kaks kahetoalist numbrit, banketisaal, vestibüül, garderoob jm. Raine Karbi projekt valmis 1980. aastal.
 
1983. või 1984. aastal valminud hoone (insener Hinno Ainumäe, sisearhitekt Sulev Vahtra) oli Ministrite Nõukogu asjadevalitsuse hallata, kuni 1990. aastal läksid selle varad reorganiseeritud Eesti NSV Riigikantseleile. Aastatel 1992–1997 rentis Riigikantseleilt kompleksi AS Perwin, 1997. aastal müüdi see avalikul enampakkumisel AS-le Pajker. Peahoone ja saun-puhkemaja on olnud pausideta kasutuses algses funktsioonis; ülejäänud hoonete kasutamine katkes 1990. aastatel. Alates 2020. aastast on tegu muinsuskaitse all oleva mälestisega.

## Arhitektuurist
Hoone väliskujus on nähtavad kõik Raine Karbi 1970. ja 1980. aastatel loodud arhitektuurlahenduste olulisemad tunnusjooned: monumentaalne üldilme; tummad pinnad ja neid aktsentueerivad avaused; kuupjate vormide vastandumine kaarjatele avadele; arhitektuuriajaloo arhetüüpsete detailide isikupärane ja loov ümbertõlgendamine; materjaliehedus ja üldse tugev materiaalsus.

Domineerib punane puhasvuuktellis, millega kontrasteeruvad trepipiirete, uste ja mööbli tume puit, heledast dolomiidist hammaslõikelised äärised trepipiirete alaosas ja uste sillustel. Peahoone avalike ruumide sisekujundus seotud väga selgelt eksterjööri stiili ja tunnetusega. Majesteetlike suurte kaaravade ja tumedate lagede kombinatsioonis tekkiva piduliku ruumimulje lähimaks paralleeliks on Raine Karbi ja Sulev Vahtra koostöö Rahvusraamatukogus.  

## Viited

## Välislingid
*Riik tahab ENSV tippjuhtide puhkekompleksi kaitse alla võtta. err.ee, 14. oktoober 2019.
*Villa Andropoffi uus omanik plaanib suuri muudatusi. err.ee, 21. mai 2023.
Lipinski viie reegel

**Lipinski viie reegel** (erialakirjanduses tähistatakse sageli RO5) on 1997. aastal meditsiinikeemiku ja farmaatsiaettevõtte Pfizer esindaja Christopher A. Lipinski välja pakutud reeglite kogum, mis üldistab ravimiarenduseks sobilike ravimikandidaatide keemilisi ja füüsikalisi omadusi. 

RO5 on formuleeritud, lähtudes 1997. aastaks teadaolevate sünteetiliste suukaudselt manustatavate raviainete omadustest, seades prioriteediks väikest molekulmassi ja mõõdukat lipofiilsust. Viimatimainitud omadused võimaldavad ainetel soolestikus imenduda ning läbida rakkude plasmamembraane, jäädes seejuures piisavalt veeslahustuvaks.

## Molekulide kvantitatiivsed tunnused
Algselt sõnastatud RO5 parameetrid aine jaoks, mida soovitatakse arendada suukaudselt manustatava ravimi toimeosaks (kõik parameetrid peavad kehtima):

* Molekul sisaldab maksimaalselt 5 vesiniksideme doonorit (st N-H ja O-H funktsionaalrühmade arv kokku);
* Molekul sisaldab maksimaalselt 10 vesiniksideme aktseptorit (st N ja O aatomite arv kokku);
* Aine molekulmass on alla 500 Da;
* Aine arvutuslik logaritmitud oktanool-vesi jaotuskoefitsient *C*log*P* on maksimaalselt 5.

Kuivõrd kõigis alapunktides sisaldub arv 5 või selle kordsed, figureerib arv 5 ka reegli nimetuses.

Hilisemad täiendused RO5 reeglistikule, mida sõnastasid 2002. aastal farmaatsiafirma Beecham Pharmaceuticals (tänapäeval GlaxoSmithKline) esindajad eesotsas Daniel F. Veberiga:

* Molekul sisaldab kuni 10 pöörlevat sidet (st tsükli või aromaatse süsteemi koosseisu mittekuuluvat üksiksidet);
* Molekuli polaarne pindala (PSA, ingliskeelsest *polar surface area*) on maksimaalselt 140 Å2.

Lipinski viie reegel ei võimalda seejuures prognoosida, kas parameetreid täitev ühend omab bioloogilist aktiivsust (näiteks suudab selektiivselt seostuda bioloogilise sihtmärgiga).

## Reegli kehtivus
Tänu oma lihtsusele, on RO5 muutunud ravimikandidaatide disainis väga populaarseks, kuigi värskemad uurimistööd on näidanud, et selle kehtivus on siiski piiratud. Näiteks ensüümidele proteiinkinaasidele suunatud väikese molekulmassiga inhibiitorite seas, mida USA Toidu- ja Ravimiamet on kiitnud heaks ravimitena kasutamiseks aastail 1999–2023, vastab 74 ainest Lipinski viie reeglile vaid 44 ühendit. Samuti ei kehti RO5 mitmete looduslike ühendite kohta, mis on kasutusel suukaudselt manustatavate ravimitena (sh mõned antibiootikumid ja fungitsiidid). Seega on tänapäevaks Lipinski viie reeglist kujunenud pigem soovituslike ettekirjutuste kogum, mis aitab kitsendada valikuid terapeutiliselt relevantsete ühendite disainimisel.

## Viited
Bánovce nad Bebravou

**Bánovce nad Bebravou** (saksa keeles *Banowitz*, ungari keeles *Bán*) on linn Slovakkias Trenčíni maakonnas, Bánovce nad Bebravou ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Linn asub Bebrava jõe ääres Strážovi mäestiku jalamil, Trenčínist ligi 25 km kagus.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1232. aastal. Linnaõigused sai Bánovce nad Bebravou 1376. aastal. Keskajal oli linn oluline käsitöötootmise keskus.

1431. aastal vallutasid linna hussiidid ja hoidsid seda oma käes kuni 1433. aastani. Osmanite riigi väed rüüstasid linna 1633. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bánovce nad Bebravou elanikest slovakke 91,35%, tšehhe 0,47% ja mustlasi 0,21%. Rahvus oli teadmata 7,41%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Kopřivnice, Tšehhi
* Milotice, Tšehhi
* Lubliniec, Poola
* Esztergom, Ungari

## Viited
Pärandkeel

**Pärandkeel** (ingl *heritage language*) on koduses keskkonnas omandatud vähemuskeel, mis pole kõneleja asukohariigis ei ametlik ega ka ühiskonnas laiemalt kasutusel olev keel. Pärandkeel on kõneleja üks esimesi keeli ning kõnelejal on juured piirkonnaga, kus keelt põhiliselt räägitakse.

Pärandkeelt kasutatakse eeskätt kõnekeelena ning selle oskus suuresti varieerub kõnelejate lõikes. Seda oskust kujundavad peamiselt kaks tegurit: see, missugune on keelesisend, ning see, kui palju (ning kuivõrd mitmekülgselt) saab kõneleja pärandkeelt igapäevaselt kasutada. Pärandkeel võib erineda lähtepiirkonnas kõneldavatest keelevariantidest ning sellele on iseloomulikud näiteks arhaismid, teise keele mõjud ning norminguvastased grammatilised vormid.

Eesti keelt kõneletakse pärandkeelena näiteks Rootsis, Soomes ja Venemaal.

## Viited
Osalusepistemoloogia

**Osalusepistemoloogia** on filosoofiline hoiak, mille järgi tähendus ei ole positivistlike vaadete kohaselt ainult väljaspool inimmõistust (objektiivses maailmas, mis ootab avastamist) ega ei ole postmodernistlike või konstruktivistlike vaadete kohaselt ainult subjektiivne inimmõistuse poolt konstrueeritud või projitseeritud tähendus olemuslikult mõttetusse maailma.

Teadmisi välisest maailmast korrastab subjektiivne mõistus ja mõtlemine ei peegelda objektiivset tõde välisusest. Osalusepistemoloogias tunnustatakse üheltpoolt tunnetuse tõlgenduslikkust ja konstrueeritust, ning teisalt looduse korrastuse avaldumist inimmõistuse kaudu. Kartesiaanlik-kantiaanlik dualistlik epistemoloogia pole osalusepistemoloogia vastand, vaid selle oluline alamhulk.

## Viited
Heli Kraft

**Heli Kraft** (neiupõlvenimega **Heli Mets**; sündinud 4. juunil 1969) on Eesti esimene sõjajärgne iluduskuninganna ehk Miss Estonia 1988.

## Isiklikku
Ta oli pikka aega abielus ettevõtja Gunnar Kraftiga. Neil  sündis poeg ja kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Heli Mets: Sel aastal oli isadepäev väga eriline / 12.11.2023 "Vikerhommik"
* Esimene Miss Estonia Heli Mets komistas laval ja oleks peaaegu kukkunud / 10.10.2018 Õhtuleht
Vaiplehekülg

**Vaiplehekülg** (inglise keeles *carpet page*, saksa keeles *Teppichseite*) on tekstita, üleni ornamendiga kaetud lehekülg keskaegsetes kristlikes, juudi ja muslimi illumineeritud käsikirjades.

## Kirjeldus
Vaiplehekülg ei sisalda üldse teksti, vaid on kaetud terve lehe suuruse miniatuuriga, mis koosneb üleni mittefiguraalsest värvilisest, vahel osati kullatud mustrist. Kõige omasem on see iiri-anglosaksi käsikirjadele ning paikneb tavaliselt evangeeliumi eel. Enamasti on dekoor puhtgeomeetriline, kuigi käsikirjades võib geomeetriliste vormide sees leiduda loom- või põimornamenti või mõlemaid kombineerituna. Miniatuuri värvid on säravad ja kontrastsed, sageli paigutatud ornamendis rütmiliselt korduvana, jooned on selged ja jõulised.

Lehekülje kujundus võib olla sümmeetriline kahe ristuva telje suhtes; ladina risti kujutavatel ristiga vaiplehekülgedel, nagu näiteks Lindisfarne'i evangeliaaris, on sümmeetria ainult vertikaaltelje suhtes.

Vaiplehekülg on hästi eristatav samuti insulaarstiilis esinevatest suurte initsiaalidega või nendest moodustatud ligatuuridega täidetud *[[incipit]]*-lehekülgedest, kuigi mõlemas kasutatud dekoorielemendid võivad olla sarnased.

## Seosed
Kunstiajaloolased on vaiplehekülje algmeid näinud kopti käsikirjade dekoratiivlehekülgedes ning dekooris on olemas selged paralleelid sama perioodi metallehistöö kaunistustega. Eeskujuna on nähtud ka idamaiseid vaipu, millest on tuletatud dekoori nimetus. Vaiplehekülje taolist dekoori on leitud ka keskaegsetel nahavool- ja -lõiketehnikas kaunistusega nahkköidetel (nn Püha Cuthberti evangeliaar) ja vähestel säilinud väärismetallköidetel sellest perioodist (nagu figuraalse kaunistusega Lindau evangeliaar). 9. sajandi Galileast pärit heebreakeelne *[[Codex Cairensis]]* sisaldab samuti vaiplehekülge, ehkki stiililt iiri käsikirjadest täiesti erinevat.

## Pildid

BobbioOrosiusCarpetPage.jpg|Bobbio Orosiuse käsikiri, vanim teadaolev näide vaipleheküljest
BookDurrowCarpetPage5.jpg|Durrow' evangeliaar, 7.–8. sajand
KellsFol033rCarpetPage v2.jpg|Kellsi evangeliaar, 8.–9. sajand
Al-Bawwâb 001.jpg|Ibn al-Bawwabi Koraan, 1001 AD
Leningrad Codex Folio 474a.jpg|Heebreakeelne piibel, nn *[[Codex Leningradensis]]*, u 1008
Arabischer Maler um 1180 001.jpg|Koraani käsikiri, 1182
Arabischer Maler um 1375 001.jpg|Koraani käsikiri, c. 1370


## Viited
Irpicodon

***Irpicodon*** on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Irpicodon pendulus]]*

## Välislingid
*
Õnnistusteraamat

**Õnnistusteraamat** (kasutatud on ka tõlkeid *benediktsionaal*, *benediktsionaar*) on keskajal kasutusel olnud, õnnistamispalveid sisaldav liturgiline raamat. Tuntuim keskaegsetest õnnistusraamatutest on 10. sajandist pärit rikkalikult illumineeritud püha Aethelwoldi õnnistusteraamat.

## Kirjeldus
Õnnistusteraamat sisaldab kirikus õnnistamiseks kasutatavaid palveid. Varastes piiskopile või preestrile mõeldud liturgilistes raamatutes leidub sakramentide toimetamise juhistes arvukalt erisuguseid õnnistusvormeleid, mõnedes raamatutes on need koondatud eraldi ossa, teistes asuvad laiali teksti eri kohtades. Keskaegsed õnnistusteraamatud koondavad Gregoriuse sakramentaaris leiduvaid õnnistuspalveid.

Tänapäeval paigutatakse õnnistuspalved missaraamatusse ja talitusraamatusse.

## Viited
Keelesugulus

**Keelesugulus** on mitme keele ühine algupära. Keeli, mis põlvnevad samas algkeelest, nimetatakse **sugulaskeelteks**. Sugulaskeeled omavahel moodustavad keelkonna, kus vajadusel on võimalik jaotada keeli allrühmadesse vastavalt sugulusastmele.

Keelesugulust iseloomustavad:

* mitme keele ühine algupära;
* põlvnemine ühest algkeelest;
* kuulumine samasse keelkonda või hõimkonda.

Sugulaskeeled sarnanevad sõnavara ja grammatilise ehituse poolest (nt lauseehitus). Tänapäeval on hakatud arenguloolise keelesuguluse ja nn keelepuu teooria kõrval tähtsustama ka keelekontaktide osa keelte arengus. Tartu Ülikooli 2018. aasta uuringus ilmnes, et Uurali keelte levik on osaliselt seotud inimeste levikuga, kuid keelesugulus ei pruugi tähendada geneetilist sugulust. 

## Viited
Velaar

**Velaar** ehk **pehmesuulaehäälik** on kaashäälik, mille hääldamisel puudutab keel pehmet suulage või liigub selle poole, näiteks [k], [x] ja [ŋ]. 

Eesti keeles on velaarid [k]-häälik ning alveolaarne /n/ hääldatakse velaarse [ŋ] häälikuna siis, kui see paikneb sõnas või kahe sõna piiril enne foneemi /k/, näiteks *kanga* [kɑŋːkɑ] või *on küll* [oŋ kylː].

Rahvusvahelises foneetilises tähestikus IPA on järgmised pehmesuulaehäälikud:

## Vaata ka

* Bilabiaal ehk huulhäälik
* Labiodentaal
* Alveolaar ehk hambasombuhäälik
* Postalveolaar
* Palataal
* Larüngaal ehk kõrihäälik

## Viited
Neusiedl an der Zaya

**Neusiedl an der Zaya** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Neusiedl an der Zaya asub *[[Weinviertel]]i* kirdeosa kõrgustikul, u. 10 km Hohenau an der Marchist läänes. U. 17,27 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Orth an der Donau

**Orth an der Donau** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

Vald asub Doonau kaldal, u. 24 km Viinist idas ja 27 km Bratislavast läänes.

## Ajalugu

1170.aastal ostis Hartneid von Orthe küla ja seda ümbritseva valduse, rajas kiriku ja püstitas linnuse. See jäi perekonda mitmeks järgnevaks põlvkonnaks, kuni omanik umbes 17. sajandi lõpul selle maha müüs ja Moravasse kolis.

## Viited
Harald Küppers

**Harald Liebedank Küppers** (13. mai 1928 Müden – 31. jaanuar 2021 Langen) oli saksa trükitehnik, õppejõud ja värviteoreetik.

## Eluloolist
Harald Küppers sündis Müdenis Lüneburgi nõmme piirkonnas pere seitsmest lapsest noorimana. Ta õppis Werderi (Haveli) reaalkoolis ja kõrgemas reaalkoolis Potsdamis. Aprillis 1945 langes ta Prantsusmaal sõjavangi, detsembris 1948 vabanes ja pöördus koju tagasi. Ta omandas trükitehniku (*Chemigraph*) elukutse. 1956. aastal asus ta omandama trükitehnika inseneri kutset Stuttgardi kõrgemas graafikakutsekoolis, mille lõpetas 1958. Umbes sel perioodil töötas ta välja oma trükitehnika vajadustest lähtuva värviteooria, milles püüdis teadlikult eemalduda seni värviõpetust kujundanud J. W. Goethe, Ostwaldi ja Itteni värviteooriatest.

## Värvisüsteem

Oma teooria väljatöötamisel haaras Küppers kinni värvikuubi ideest, mida sadakond aastat varem olid pakkunud välja nii William Benson (1868) kui ka Alexandre Charpenthier (1885), samuti olid kuubikujulise mudeliga 1920. aastatel sõltumatult töötanud Max Becke ja Otto Prase. Harald Küppers arendas seda edasi romboidikujulise värvikeha suunas. Ta avaldas oma romboeedrikujulise värviruumi ja sellele toetuva didaktiliselt põhjalikult põhjendatud värviõpetuse esimest korda 1972. aastal.

Harald Küppersi värvisüsteem kahemõõtmeliselt visualiseerituna põhineb kuusnurgal, mille tippudes paiknevad CMY-süsteemi põhivärvused tsüaansinine, magentapunane ja kollane ning nende vahel nende sekundaarvärvused oranžpunane, roheline ja violettsinine. Koos üleminekutega ühelt toonilt teisele moodustub 24 värvitooniga värvikuusnurk. 1978. aastal ilmus sellel süsteemil põhinev värviatlas, mida kasutatakse kolme- ja neljavärvitrüki abivahendina tänapäevani.
Atlases on enam kui 5500 värvitooni koos nende saamiseks antud segamissuhetega.

## Viited

## Välislingid
* Harald Küppers, küpperscolor. - freieFarbe e. V. (intervjuu Harald Küppersiga, saksa keeles)
* In memoriam Harald Küppers. - Deutsches Farbezentrum
Põhivärvus

**Põhivärvus** ehk **primaarvärvus** on värvus värvuste rühmast, mida kasutatakse omavahel segades suure hulga muude värvuste saamiseks. Põhivärvus ise pole saadud segamise teel.

Olenevalt värvisüsteemist vaadeldakse põhivärvustena eri värvikomplekte: inimese nägemisaistingust lähtuvas aditiivses värvisünteesis punast, rohelist ja sinist (RGB), subtraktiivses värvisünteesis kas trükinduses kasutatavaid protsessvärve sinist, punast ja kollast (CMY) või värvipigmentide segamise praktikast lähtuvaid sinist, punast ja kollast (RYB). Ewald Heringi oponenttaju teooriale põhinedes on kasutusele võetud psühholoogiliste põhivärvuste mõiste (sinine, punane, roheline, kollane).

## Viited
Obersiebenbrunn

**Obersiebenbrunn** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas.

## Viited
Uriel Buso

**Uriel Menachem Buso** (heebrea keeles אוּרִיאֵל מְנַחֵם בּוּסוֹ; sündinud 13. septembril 1973 Ramlas) on Iisraeli poliitik. Ta valiti aastal 2020 Knessetisse ultrareligioosse erakonna Shas poolt. Ta on 12. oktoobrist 2023 Iisraeli tervishoiuminister.

Ta sündis kümnelapselises peres üheksanda lapsena Ramlas (asub Keskringkonnas Iisraelis). Tema ema Heftziba on Marokos sündinud Ramla linnapea ja pearabi Yitzhak Abihatsira tütar ja tema isa Argentinast pärit immigrant, kes õppis Porat Yosef Yeshivas.

8. veebruaril 2011 arreteeriti ta koos Petaẖ-Tikva linnapea Itzik Ohayuniga kahtlustatuna korruptsioonis, nimelt altkäemaksu võtmises ja avalikustamata rahanduses. 2011. aasta märtsis teatasid Iisraeli võimud, et neil on nende vastu süüdistuse esitamiseks piisavalt. 2013. aastal aga loobus riigiprokuratuur süüdistusest, öeldes, et süüteo kohta pole piisavalt tõendeid.

Ta elas aastal 2014 üle näilise mõrvakatse, kui tema auto all plahvatas pomm. Rünnakus keegi viga ei saanud, kuna sõiduk ei olnud sel ajal sõitmas, kuid tema sõnul rünnak teda raputanud ning varem pole ta ähvardusi saanud.

Ta asus Knessetisse aastal 2020, kui Aryeh Deri lahkus ametist. 12. oktoobril 2023 määrati ta Iisraeli tervishoiuministriks osana 2023. aasta Ḩamāsi-Iisraeli sõja põhjustatud kabineti ümberkorraldustest.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kuue lapse isa. Ta omandas Ono akadeemilises kolledžis bakalaureusekraadi õigusteaduses. Aastal 2019 abiellus tema vanim poeg tseremoonial, kus osalesid Yitzhak Yosef, Shlomo Amar, Aryeh Deri ja Yuli Edelstein.
Püha Aethelwoldi õnnistusteraamat

**Püha Æthelwoldi õnnistusteraamat** on 10. sajandist pärinev illumineeritud õnnistusteraamat, mida peetakse anglosakside Winchesteri koolkonna illuminatsiooni säravaimaks näiteks. Käsikiri asub Londonis Briti Raamatukogus kohaviida Add MS 49598 all.

Õnnistusteraamat sisaldab eri paavstlikke (Gregorius Suure antud) õnnistusvormeleid, mida kasutati missadel kirikuaasta pühadel, samuti küünalde õnnistamise palvet küünlamaarjapäeval. Käsikirja tellija oli Winchesteri piiskop Æthelwold ja kirjutajaks munk Godeman.

## Kirjeldus
Raamat on kirjutatud pärgamendile. Leheküljed on mõõdus 292 x 225 mm, tekstiväljaga mõõdus 210 x 140mm. Lehekülgi on võrreldes algsega veidi kärbitud. Kirjutamise ja illumineerimise ajaks on pakutud ajavahemikku 963–984 Winchesteris.

### Tekst
KäSikirja ladinakeelne tekst sisaldab piiskopi poolt missal loetavaid õnnistusi. Igal kirikupüha eri päeval ja iga pühaku mälestuspäeval olid erisugused õnnistussõnad. Kolme pühaku, pühade Vedasti, Ætheldreda ja Swithuni pühakupäevade õnnistusi pole arvatavasti üheski teises allikas, kuna tegemist oli kohalike pühakutega. Teksti peetakse sulamiks Gregoriuse sakramentaari õnnistustest, mida kasutas Rooma paavst, ja ühest 8. sajandist pärinevast gallikaani liturgia tekstist. Osa õnnistussõnu on kindlasti loodud koha peal Winchesteris. Sarnane sulamtekst on ka Prantsusmaa Rahvusraamatukogus asuvas Ramsey õnnistusteraamatus (Paris, Bibliothèque Nationale, MS lat. 987), mida on peetud ka Godemani kirjutatuks. 

### Illustratsioonid
Käsikirja iseloomustab üliluksuslik ja meisterliku käega teostatud dekoor. Kokku on õnnistusteraamatus 28 lehekülje suurust miniatuuri, 19 muud maalitud raamiga ümbritsetud lehekülge ja kaks leheküljesuurust narratiivse stseeniga kaunistatud initsiaali. Käsikirja pildiprogramm pole täielikult säilinud: võrreldes algse käsikirjaga arvatakse olevat puudu 15 leheküljesuurust miniatuuri ning veel raamitud lehekülgi. Nagu enamik toonaseid käsikirju on  miniatuurid kaunistatud kulla ja hõbedaga ning koloreeritud vesivärvidega.

Miniatuuridel leidub hulk eri värvitoone, paljud neid saadud värvuste kihitise ülemaalingu teel, ning rohkelt kulla- ja hõbedalehega kuldamist. Miniatuuride stiili iseloomustab värvisära ja ülikülluslikult voolav akantusornament. Karolingide raamatukunsti mõju on märgatav raamatu elegantses karolingide minusklis tekstis ning illustratsioonide Ada ja Reimsi koolkondadele viitavas vormikõnes. Ada koolkonnast paistavad olevat pärit raidkujulikud poosid, kortsulisina kujutatud lehvivad loorid ning draperiide diagonaaliderohke voldistik; Reimsi koolkonnale keerisjalt kujutatud pilved.

Miniatuur fo 102v Maarja taevamineku pühaks kujutab Maarja surma ja kroonimist, olles seega Maarja kroonimise varaseim kujutis Lääne-Euroopa kunstis.

## Viited

## Välislingid
* Full description : 49598 - Manuscript Catalogue
* London, British Library, Additional MS 49598 / The Benedictional of Æthelwold. - Medieval Primary Sources. - Lancaster University
* 'More Unique Than Most': the Benedictional of St Æthelwold. - Medieval Manuscripts Blog. British Library.  04 February 2014
Vaikerakendus

**Vaikerakendus** (inglise *default application*) on seadme tootja installitud tarkvara (rakendus, programm või äpp), mis käivitub automaatselt seadme (arvuti või nutitelefoni) käivitamisel varem määratud parameetritega.
Bakteriaalne vaginoos

**Bakteriaalne vaginoos** on seisund, mis on põhjustatud normaalse tupefloora liigsest kasvust. Selle sümptomiks on kõige sagedamini suurenenud hall või valge eritis tupest, millel on kalataoline lõhn. Bakteriaalse vaginoosi diagnoosiga naistel on suurem risk haigestuda teistesse sugulisel teel levivatesse infektsioonidesse ja rasedatel on suurem risk enneaegse sünnituse tekkeks.

## Viited
Tõerežiim

**Tõerežiim** on igas ühiskonnas teatud diskursusetüüp, mida võetakse tõesena ja mis hakkab toimima tõe eeskujuna.

Michel Foucault kasutab väljendit vestluses *Tõde ja võim* (vt *[[Teadmine, võim, subjekt. Valik räägitust ja kirjutatust|Teadmine, võim, subjekt]]*). Ta kõneleb tõe loomise poliitilisest, majanduslikust, institutsioonilisest ja kultuurilisest režiimist.

Ühiskonnas pannakse paika strateegiad, mille abil saab eristada tõesed ja väärad lausungid, kehtestada kontrollimehhanismid, väärtustada teatud tüüpi tõe otsimistehnikad, määrata kindlaks, kellel on õigus öelda, mis on väär ja mis on tõde. Tõetehnikad ja tõe eeskujud muutuvad koos ühiskonnaga. Tõerežiimid määratlevad ka kultuuriliselt omaks võetud emotsionaalse väljenduse mõõdud.
Piirsõnavara

**Piirsõnavara** ehk **piirmõisted** on mingi tõeväidete süsteemi lähtemõisted, millega inimene õigustab oma tegusid, uskumusi ja eluviisi. Piirsõnavara koosneb paindlikest ja kõikjal käibivatest mõistetest või jäigematest mõistetest. 

## Viited
Raamatukunsti mõisteid

## A
* aktiköide
* all-lõige
* atlasspaber

## B
* bütsantsi köide e kreeka köide

## C
* *[[capsa]]*
* *[[chemise]]*
* *[[codex aureus]]*
* ''cottage''-köide

## D
* ''dos-à-dos''-köide
* drolerii

## E
* eendkaas
* eesleht
* eeslõige
* eeslõiketiitel
* eesmik
* eessõna
* eestiitel
* ehisinitsiaal
* ehisliist
* ehisraam
* ehislõige
* ehistäht
* *[[explicit]]*

## F
* faksiimile
* fanfaarstiil
* frontispiss

## G
* gloss

## H
* Harleian-stiil
* hõbelõige

## I
* illuminatsioon
* illustratsioon
* iluköide
* *[[incipit]]*
* initsiaal

## J
* jaapani köide
* jaapani paber
* joonornament
* juveliirne köide

## K
* kaanekant
* kaanekujundus
* kaanetiitel
* kaaneümbris
* kaheksandikkaust
* kaptaal
* katedraalstiil
* kettraamat
* kirjastusköide
* kolofoon
* koodeks
* kopti köide
* korduaan
* kottköide
* kukkurköide
* kuldlõige
* kuldtint
* kuldtrükk
* kustos
* kõvaköide
* köide
* köitmed

## L
* lakkadega kaaned
* laopind
* lehvikstiil
* lehtkuld
* leporello
* liimköide
* linapaber
* lukkum
* lõige
* lõigumärk

## M
* marmorlõige
* marmorpaber
* marokään
* medaljonstiil
* miniatuur
* mitmepanuseline köide
* monogramm
* moto
* ''mudéjar''-köide
* mustrirull

## N
* nahalõige
* nahavool
* neljandikkaust
* nõtkköide

## O
* *[[opus interrasile]]*

## P
* paginatsioon
* pappköide
* paunköide
* papüürusrull
* patriits e punsoon
* pimekaas
* pimetrükk
* piltlehekülg
* pilttrükis
* pitsstiil
* plaatpress
* plokiraamat
* pointille-stiil
* punakuldlõige
* punalõige
* purpurpärgament
* päisliist
* päistiitel e päismik
* pärgamendirull
* pärgament
* pärgamentköide
* pärgamentraamat
* pütipaber

## R
* raamatuehis
* raamatumaal
* raamatuplokk
* rubrikatsioon, rubriik
* rullraamat
* rulltempel

## S
* safian
* seljapealkiri
* semé-stiil
* siidköide
* siidpaber
* soon
* suurfoolio
* söepaber

## Š
* šagrään

## T
* taandrida
* tagatiitel
* tekstiväli
* tiitelleht
* tikitud köide
* trükkalimärk
* tühileht
* tühiveerg
* tüpoehiskaas

## V
* vahapaber
* vaiplehekülg
* veerg
* veeris
* veerutiitel
* vesimärk
* vesimärkpaber
* vinjett
* voltluu
* vutlar
* värvlõige

## Ü
* ühepanuseline köide
* ülalõige
* ümbrikköide
Täitsa pekkis saade

**Täitsa pekkis saade** on taskuhääling, milles räägitakse inimestega nende elust ning asjadest, mis lähevad pekki. Samuti räägitakse sellest, miks ja kuidas asjad niimoodi lähevad ning kuidas kõigest sellest võitjana välja tulla. Saate külalisteks on olnud tuntud ja vähem tuntud inimesed. Saates on külas käinud näiteks Kristjan Jõekalda, Peeter Rebane, Inga Lunge, Brigitte Susanne Hunt, Kairi Killing, Ants Rootslane, Sandra Vabarna, Jüri Pootsmann, Andrei Zevakin, Liina Ariadne Pedanik, Mardo Männimägi, Tom Olaf Urb, Mariann Treimann ja paljud teised. Saadet juhivad Katrin Hinrikus-Karu ja Mihkel Vetemaa. Lisaks neile kuuluvad “ Täitsa pekkis saate” meeskonda Egert Karu ja Kaido Kubri. 

2021. aastal valiti taskuhääling aasta *podcast*’iks. Keskmiselt on ühel episoodil 10 000 kuulamist ning ühes kuus on saatel statistika järgi üle 100 000 kuulamise ning 50 000 kuulajat. Samuti figureerib taskuhääling podcastid.ee esikümne nimekirjas.

Saatel on ka kinnine Patreoni keskkond “La familia”, mis sisaldab saateid Kadri Hinrikus-Karu, Mihkel Vetemaa ja Egert Karu eraelust, tööst ning paljust muust.

## Kuidas sai alguse
"Täitsa pekkis saade" panid alguse 2018. aasta suvel Katrin Hinrikus, Mihkel Vetemaa ja Egert Karu. Nagu ütles Mihkel Vetemaa: “Meil on nii palju asju pekki läinud ja sellest inspireerituna tahtsime teada, kas me oleme ainsad, kellel on nii raske”. Esimene saade ilmus 10. septembril 2018 (“#0 Katrin ja Mihkel - Miks me alustasime?”).

## Milline naine ja Milline mees
Taskuhäälingu alla kuuluvad lisaks teemataskuhäälingud “Täitsa pekkis, milline naine” ja “Täitsa pekkis, milline mees”. Taskuhäälingud räägivad mõlemad vastavalt saatele kas naistele või meestele olulistest teemadest ning meheks ja naiseks olemisest.

Saatesarjas “Milline naine” on külalised olnud näiteks Berit Joosep, Carolin Ligi, Dali Karat. Taskuhäälingu “Milline naine” saatejuht on Katrin Hinrikus-Karu. 

Saates „Milline mees” on külalised olnud näiteks Palbo Vernik, Margus Vaher, Rauno Kutti, Kristjan Õunamägi. Taskuhääling “Milline mees” saatejuht on Kaido Kubri.

## Transformatsiooni festival
Lisaks saadetele on taskuhäälingu meeskond korraldanud 5 “Täitsa pekkis transformatsiooni festivali”, mis on täidetud sisukate vestluste, inspireerivate esinejate ning praktiliste harjutustega. 

Transformatsiooni festival 4.0 oli üks “ Täitsa pekkis saate” meeskonna poolt korraldatud virtuaalfestival, mis keskendus peamiselt suhetele ja eneseteadlikkusele. Festivalil toimusid praktilised harjutused ning sai kuulata 18 esinejat, kes jagasid  lugusid, kogemusi ja nippe. ( Täitsa pekkis saade, *s.a*; Täitsa pekkis, 2022)

## Viited
Keskvokaal

**Keskvokaal** on vokaal, mille hääldamisel on keeleselja kõrgeim punkt keeleselja keskosal ning keel liigub suus tahapoole, kõva ja pehme suulae üleminekukoha suunas.Järelikult jääb keskvokaal artikulatsioonilt ees- ja tagavokaalide vahele.

Eesti keeles on määratletud /õ/ häälikut kui keskvokaali, mis on eesti vokaaldiagrammil märgitud ära /ɤ/ IPA sümboliga. Seda seetõttu, et tema häälduskoht jääb palataalsete ja velaarsete häälikute artikulatsioonikohtade vahele. Kuna keskvokaalid on põhivokaalide (ees- ja tagavokaalide) varjundid, siis eesti /õ/ on põhivokaali /e/ varjund ehk /õ/-d hääldades on peaaegu kõik sama kui /e/-d hääldades, ent keeleselja esiots ei ole tõusnud, vaid keskosa. 

Lõuna-Eesti murdeala kaguosas võib kohata ka vene keskvokaali [ɨ], sõnades *siis* ja *mõõk*. Lõuna-Eesti murretele on ka omane taga-e, mis sõna moodustumisel ei ole päris sama kui eesvokaal /e/ kui ka keskvokaal /õ/, sest keeleselja tõus jääb nende kahe hääliku moodustumise vahele.

Eesti keelele lähimale sugulaskeelele, vadja keelele, on omane kesk-ɑ. 

## Vaata ka

* Eesvokaalid
* Tagavokaalid

## Viited
Schnelle

***Schnelle***, ka **''schnell''-kann** on saleda koonilise kujuga saksa kivikeraamiline joogikann. 16. sajandile väga iseloomuliku jooginõu peamine tootmiskeskus oli Siegburg.

*Schnelle*sid valmistati heledast kivinõumassist ja kaeti läbipaistva soolaglasuuriga. Kaunistuseks olid tavaliselt vertikaalsed reljeefkaunistusega ribad, mille figuraalne dekoor võis olla nii antiikmütoloogia kui ka kristlike allegooriate ainestikuga.

*Schnelle* baasil kujunesid 17. sajandi teisel poolel madalam ja jässakam *[[humpen]]* ning ümarakõhuline kõrvaga kruus *[[Henkelkrug]]*, mõlemad suuava katva tinast kaanega.

E. Russow kasutab arheoloogilises materjalis leitud fragmentide puhul anuma nimetamisel määratlust "kõrge kitsas õllekann, nn Schnelle" ja "matriitstrükis kaunistatud kann".

## Vaata ka
* Jakobakann
* Bartmann-kann
* Õllekann

## Viited
Helena Pilejczyk

**Helena Pilejczyk** (sünninimi **Helena Majcher**; 1. aprill 1931 – 12. november 2023) oli poola kiiruisutaja.

Helena Pilejczyk võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys 1500 meetri distantsil pronksmedali.

Tema isiklikud rekordid distantsiti:
*500 meetrit – 47,8 (1963)
*1000 meetrit –	1.35,8 (1960)
*1500 meetrit –	2.27,1 (1960)
*3000 meetrit –	5.15,2 (1969)
*5000 meetrit –	10.06,2 (1955)

## Välislingid
*
Lüdig

**Lüdig** on perekonnanimi.

Saksamaal oli perekonnanime Lüdig kandjaid 2014. aastal 19 isikut.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lüdig 32 inimesel: 18 mehel ja 14 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lüdig meeste puhul 6979. kohal ja naiste puhul 9874. kohal. Perekonnanime Lüdig kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Pärnumaal Tori kihelkonnas Taali mõisavallas nimeks Lidich (normaliseeritult Lüdig). 

Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Lüdig aastatel 1936–1940 8 korral isikute poolt, kes võtsid uueks perekonnanimeks Liidik, Liit, Luigemaa, Lüüdik (4 juhul) ja Lüüsalu.	

## Nime kandjaid
*Ernst Lüdig, eesti vaimulik (1892–1968)
*Hans Henning Lüdig, eesti vaimulik ja meditsiinitöötaja (1919–2008)
*Johann Lüdig, esimene eestlasest mõisnik (1819–1883) 
*Liia Lüdig, eesti maalikunstnik (1950–)
*Mihkel Lüdig, eesti helilooja (1880–1958)
*Peeter Paul Lüdig, eesti pianist, organist ja dirigent (1906–1983)
*Mathilde Lüdig-Sinkel, eesti laulja (1882–1953) 

## Viited

## Välislingid
*
Gigi Hadid

**Gigi Hadid** (kodanikunimega **Jelena Noura Hadid**, sündinud 23. aprillil 1995) on Ameerika Ühendriikide modell.

Hadid sai lapsmodelliks 1997. aastal, poseerides Baby Guessile. 2013. aastal sõlmis ta lepingu agentuuriga IMG Models ning osales 2014. aastal New Yorgi moenädalal. 

Hadidi fotosid on ilmunud 45 korda rahvusvahelistes Vogue'i ajakirjades ning ta on meigifirma Maybelline reklaamnägu. Alates 2017. aastast on ta üks maailma suurema sissetulekuga modelle, teenides üle 20 miljoni dollari.

Tema nooremad õde-vend Bella ja Anwar Hadid on samuti modellid.

## Viited

## Välislingid

* Gigi Hadid saidil Models.com
Lehisetaelik

**Lehisetaelik** (*Phellinus laricis*)	on liik seeni taelikuliste (*Hymenochaetaceae*) sugukonnast, taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.	

## Välislingid
*
Roman Kožuhhovskõi

**Roman Stepanovõts Kožuhhovskõi** (ukraina keeles Роман Степанович Кожуховский; sündinud 24. jaanuaril 1979 Vinnõtsjas) on Ukraina jalgpallitreener.

Ta on alates 2020. aasta hooajast FC Kuressaare peatreener.

## Viited

## Välislingid
Roman Kožuhhovski: Eesti koondise juhendamine on mu suur unistus delfi.ee, 3. juuli 2020
Rohekas mütsik

**Rohekas mütsik** (*Mycena epipterygioides*) on mütsikuliste sugukonda kuuluv seeneliik.

Seen on kurgilõhna ja -maitsega.

## Välislingid
*
Lindmees (film)

**Lindmees**, stiliseeritult "**Lindmees ehk (võhiklikkuse ootamatu voorus)**" (originaalpealkirjaga "Birdman or (The Unexpected Virtue of Ignorance)") on 2014. aastal linastunud musta huumoriga draamafilm.  

Filmi lavastaja ja stsenarist on Alejandro González Iñárritu. Filmis mängivad Michael Keaton, Zach Galifianakis, Edward Norton, Andrea Riseborough, Amy Ryan, Emma Stone ja Naomi Watts.

Film pälvis 4 Oscarit, nende seast parim film, parim lavastaja, parima algupärase stsenaarium ja parima operaatoritöö.

## Välislingid
* Lindmees andmekogus IMDb (inglise)