open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sakura (Chiba)

**Sakura** on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Linn asub 40 kilomeetri kaugusel Tōkyō kesklinnast ja 15 kilomeetri kaugusel Narita lennujaamast. 2022. aasta seisuga elas linnas 171 747 elanikku.

## Loodus
Sakura asub Chiba prefektuuri põhjaosas Shimōsa lavamaal. Linna põhjaküljel asub Inba järv, millesse suubub neli jõge. Linnas on rohkelt rohealasid, matkaalasid ja parke.   

## Transport
Sakura linna läbib kaks raudteeliini:

* Jaapani idaraudtee (JR) Nartita ja Sōbu liin, peatusega Sakura 
* Keisei elektriraudtee Keisei liin peatustega Shizu, Yūkarigaoka, Keisei-Usui, Keisei-Sakura, Ōsakura

Linnas asub ka Yamaman Yūkarigaoka monorelsstee ringliin.

## Sümbolid
Sakura linna embleemil on kujutatud hobuserauakujuliste lehtedega Jaapani kirsipuu (sakura) õit. Hobuserauakujulised lehed sümboliseerivad Sakura linna elanike kindlameelsust panustada oma linna jätkuvasse kasvu. Linna tunnuspuu on kirsipuu (sakura) ja tunnuslill on Jaapani iiris.

## Vaatamisväärsused

Sakura linnas on säilinud Edo-aegset arhitektuuri, mis on võetud muinsuskaitse alla. Linnas asuvad Jaapani ajaloomuuseum ja Sakura linna kunstimuuseum.

1994. aasta sügisel avati linna 40. aastapäeva tähistamiseks tuulik De Liefde. Välimuselt on tuulik identne Hollandi tuulikutega, kuna selle projekteeris ja ehitas Hollandi firma. Tuulik on nimetatud esimese Jaapanisse jõudnud Hollandi laeva järgi ning sümboliseerib Jaapani ja Hollandi sõprussidemeid.
## Viited
Pinderes

**Pinderes** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Pinderes asub valla kirdeosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Küla teenindava bussiliini Pinderese peatus jääb Priekuļi valda.

2007. aastal oli külas 30 elanikku.

## Viited
Ģūģeri

**Ģūģeri** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Ģūģeri asub valla põhjaosas. Küla teenindava bussiliini Ģūģeri peatus jääb Priekuļi valda. 

Küla asub Gauja rahvuspargis. Osaliselt jäävad asula territooriumile muinsusmälestistena riikliku kaitse all olevad Kampi-Ģūģeri muinaskalmed, hiiekivid ja asulakoht.

2007. aastal oli külas 28 elanikku.

## Viited
Veismaņi

**Veismaņi** (vanasti ka **Veismaņu muiža** ehk *Veismaņi mõis*) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.

Veismaņi asub valla loodeosas. Sinna jääb Veismaņi bussipeatus.

Küla jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav pärn on looduskaitse all.

Küla on tekkinud endise Veismaņi mõisa keskuse juurde. Veismaņi mõisakompleks on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Kaitse all on park, tall, tõllakuur, laudad, endisest lambalaudast rajatud teenijate maja, ait, magasiait, majandushoone, mõisavalitseja maja ja häärber.

## Elanike arv


* 36 (1989)
* 5 (2000)
* 22 (2011)

* 58 (2022)
* 58 (2025)

## Viited
Kraav (perekonnanimi)

**Kraav** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kraav 246 inimesel: 126 mehel ja 120 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kraav meeste puhul 589. kohal ja naiste puhul 712. kohal.

Kraav oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,98. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,60 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal kolme kihelkonna, Tartumaal ja Läänemaal kahe kihelkonna ning Viljandimaal ja Virumaal ühe kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimedeks Kraaw, Kraw ja Graw (normaliseeritult Kraav). 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1940. aastal nimedest Grav, Graff, Grave, Grahv, Klemmer, Kohv ja Krevald ning uueks nimeks võeti 10 juhul Kraav. 

## Nime kandjaid
*Inger Kraav, eesti kasvatusteadlane (1941–)
*Jaan Kraav, eesti pikaealine (1898–2000)
*Janek Kraavi, eesti kirjandusteadlane ja õppejõud (1972–) 
*Leho Kraav, eesti korvpallur (1979–)
*Vaido Kraav, eesti mereuurija ja riigiametnik (1938–) 

## Viited

## Välislingid
*
Isikukultusest ja selle tagajärgedest

"**Isikukulutusest ja selle tagajärgedest**" oli NLKP Keskkomitee esimese sekretäri Nikita Hruštšovi ettekanne, mille ta pidas NLKP 20. kongressil, 25. veebruaril 1956. aastal.

## Taust
Hruštšov kasutas oma kõnes NLKP KK Parteikontrolli komisjoni kokkuvõtet Stalini ja tema aktiivsete kaaslaste poolt 1934. aastal toime pandud kuritegudest, ÜK(b)P XVII Kongressi hääletustulemuste võltsimisest, Sergei Kirovi tapmisest ning aastatel 1936–1938 toimunud Suurest Terrorist. 

NLKP KK Parteikontrolli komisjoni esimees oli Nikolai Švernik ja selle liikmete hulka kuulusid NSV Liidu peaprokurör Roman Rudenko, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Aleksandr Šelepin, NLKP KK Sekretariaadi Kaitse osakonna juhataja Mironov ja rehabiliteeritud poliitvang Olga Šatunovskaja.

## Kõne
Hruštšov esitas oma kõne kongressi viimasel päeval, 1956. aasta 25. veebruari kinnisel istungil, pärast ametliku päevakorra lõppu. 1424 kongressi delegaati olid saanud selleks eraldi kutse. Ettekanne algas varsti pärast südaööd ja kestis umbes neli tundi. Hruštšovi kõnet ei stenografeeritud ja läbirääkimisi ei peetud. Võeti vastu vaid lühike otsus "Isikukultusest ja selle tagajärgedest", mis avaldati ajakirjanduses. 

Kohalviibinute mälestuste põhjal kuulati Hruštšovi kõnet haudvaikuses. Keegi ei julgenud isegi köhatada. Istungisaalist lahkudes kartsid paljud, et nad otsekohe arreteeritakse.

1. märtsil saadeti kõne tekst, mida oli tehniliselt toimetatud ning lisatud delegaatide reageeringud, NLKP Keskkomitee Presiidiumi liikmetele ja liikmekandidaatidele ning Keskkomitee sekretäridele märkusega "rangelt salajane". 5. märtsi otsusega saadeti kõne tekst ka laiemale ringile märkusega "ajakirjanduses mitte avaldada".

Ametlikult avaldati Hruštšovi kõne tekst esimest korda 1989. aastal ajakirjas Известия ЦК КПСС nr 3.

### Eesti keeles
Eesti keeles ilmus Hruštšovi kõne tekst kõigepealt 1986. aastal Margus Reemetsa tõlkes omakirjastuslikus väljaandes "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".

Ametlikult ilmus Hruštšovi ettekanne 1989. aastal ajakirjas Eesti Kommunist nr 7, lk 83–103; nr 8, lk 88–103 ja nr 9, lk 93–100.

Koos kommentaaride ja viidetega on Hruštšovi ettekanne veel mitmeti kättesaadav.

## Viited
Võrumaa Sõprade Selts

**Võrumaa Sõprade Selts** on mittetulundusühing, mille eesmärk on majanduslikult, sotsiaalselt, kultuuriliselt, ajalooliselt, keeleliselt, arenev Võru/Võrumaa piirkond/kogukond. Võrumaa valdade ja Võru linna elanikud ja erinevad huvigrupid olenemata nende sotsiaalsest taustast on kogukonna arengu edendamisse kaasatud/oodatud.

Võrumaa piirkonna inimeste majanduslike, sotsiaalsete, ajalooliste (sh. genealoogia, koduloouurimine, Võru ja Võrumaaga seotud esemete/fotode/trükiste/mälestuste kollektsioneerimine ja säilitamine, detektorism (pisut hääbunud peale seaduste muutumist), keeleliste (võro kiil), kultuuriliste (s.h huviharidus, (hobi) fotograafia), tervisesport (liikumine), tervisedenduslike, keskkonda säästev eluviis, taaskasutus,  keskkonnaprobleemide teadvustamine ning nende lahendamises osalemine tehes koostööd kolmanda sektori organisatsioonidega.

Selts asutati 22. september 2021. Seltsi bürooruum asub Võru linnas, avalikku seltsimaja veel ei ole.

## Välislingid

* Võrumaa Sõprade Selts
Rudiņi

**Rudiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas.

Küla asub valla põhjaosas Rudiņi järve kaldal.

2007. aastal oli külas kümme elanikku. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Lõhnav riisikas

**Lõhnav riisikas** (*Lactarius glyciosmus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Kasvab kaskede all, lõhnab magusalt, maitse mahe.

## Välislingid
*
Jiddah Corniche ringrada

**Jiddah Corniche ringrada** () on 6,174 kilomeetrit pikk tänavaringrada Punase mere ääres Jiddah' sadamalinnas Saudi Araabias. Rajal toimus esimene Saudi Araabia Grand Prix 5. detsembril 2021 . aasta Vormel 1 hooaja eelviimase etapina.

## Ajalugu
Rada on nimetatud ka kiireimaks tänavarajaks Vormel 1 kalendris, kus keskmised kiirused ulatuvad 250 kilomeetrini tunnis. Tegu on pikkuselt teise rajaga Vormel 1 kalendris, millest on pikem ainult Belgias asuv Spa-Francorchamps ringrada.

Ringrada asub Jiddah' sadamalinnas Punase mere ääres. Raja disainis kuulsa radade disaineri Hermann Tilke poeg Carsten Tilke.

1. septembril 2022 teatati, et Jiddah's toimub 2022. aasta turismiautode maailmameistrivõistluste hooaja viimane etapp, mille tarvis ehitati lühem rajatrass.

## Rajarekordid
Ametlikud kiireimad ringid Jiddah Corniche ringrajal:

## Viited
Rempi

**Rempi** (ka **Rempji**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla kaguosas. Seal asub Rempi bussipeatus. 

Külas asuvad Vecviekšeļi keskaegne kalmistu (Kalmemägi) ja sealsed kellamännid on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 4,18 meetrit.

2007. aastal oli külas 18 elanikku. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Seaspiracy

**"Seaspiracy"** on Netflixi dokumentaalfilm, mis linastus 2021. aastal. Film räägib kalapüügi keskkonnamõjudest ja inimmõjust mereelustikule. Režissöör on Ali Tabrizi.

Filmi on kritiseeritud selle teadusliku paikapidavuse osas.

## Lühikokkuvõte
Dokumentaalfilmi põhiteemad on kutseline kalapüük, plastireostus, kaas- ja ülepüük. Filmis väidetakse, et ülemaailmne nõudlus mereandide järele, eraettevõtete kasumihimu ning üha keerukamad kalapüügitehnoloogiad on põhjustanud olukorra, mille tulemusel püütakse ookeanidest üha rohkem kalu.

Lisaks lükkab dokumentaalfilm ümber säästva kalapüügi kontseptsiooni ja kritiseerib mitmeid merekaitseorganisatsioone, sealhulgas Earth Island instituuti ja selle delfiiniohutuse märgistust ning Marine Stewardship Councili jätkusuutlike mereandide sertifikaate.

Filmi lõpus käsitletakse muresid, mis võivad tekkida seoses kala menüüst eemaldamisega. Tehakse vaidlust tekitav järeldus, et see on parim otsus, mida igaüks saab ookeanide kaitsmiseks teha.  

## Teaduslik paikapidavus
Filmis tehti intervjuu Plastic Pollution Coalition organisatsiooni liikme Jackie Nuñezega. Jackie väitis, et suurima osa Great Pacific Garbage Patchi moodustab mikroplast, režissöör Ali Tabriz vaidles vastu, öeldes, et 46% prügist on kalavõrgud. Tabriz viitas 2018. aastal avaldatud uurimusele “Evidence that the Great Pacific Garbage Patch is rapidly accumulating plastic”, kuid seda tööd lugedes selgub, et uuringus käsitleti ainult hõljuvat prahti ja ei võetud arvesse mikroplasti, mis vajub ookeani põhja. Tegelikult moodustavad kalavõrgud ainult 10% plastikust Great Pacific Garbage Patchis.

Mitmel korral filmis väideti, et kui kalandus jätkub samamoodi nagu praegu, on ookean aastaks 2048 kaladest tühi, viidates aastal 2006 merebioloogi Boris Worm’i uuringule “Impacts of Biodiversity Loss on Ocean Ecosystem Services”. See uuring on paraku väga aegunud: Boris Worm koostas 2009. aastal uue uuringu “Rebuilding Global Fisheries”, kus tõestati mitmete kalavarude taastumine kogu maailmas.

## Filmi kaasatud inimesed

* Ric O'Barry
* Jonathan Balcombe
* Sylvia Earle
* George Monbiot
* Callum Roberts
* Chris Langdon
* Cyrill Gutsch
* Richard Oppenlander
* Paul de Gelder
* Steve Trent 
* Lori Marino
* Karmenu Vella 
* Dominique Barnes 
* Gary Stokes
* Michael Greger
* Paul Watson
* Lamya Essemlali
* Peter Hammarstedt

## Viited
Konstantin Aranovski

**Konstantin Aranovski** (sündinud 19. novembril 1964 Korsakovis) on vene jurist, endine Venemaa Föderatsiooni põhiseaduskohtu kohtunik (2010–2022), Venemaa teeneline jurist.

## Viited
Boriss Moissejev

**Boriss Mihhailovitš Moissejev** (vene keeles Борис Михайлович Моисеев, valgevene keeles Барыс Міхайлавіч Маісееў; 4. märts 1954 Mahiloŭ – 27. september 2022 Moskva) oli vene estraadilaulja, tantsija ja koreograaf. Vene Föderatsiooni teeneline kunstnik (2006). 

## Venemaale naasmine
Moissejev naasis Venemaale 1991. aastal, et filmida "Ekspressia" dokumentaalfilmi. Ta suri Moskvas 27. septembril 2022 68-aastaselt.

## Viited

## Välislingid
* Boriss Moissejevi veebisait
Jaunzemi (täpsustus)

**Jaunzemi** on mitme koha nimi.

* Jaunzemi, Ilzene valla halduskeskus
* Jaunzemi, küla Variņi vallas
* Jaunzemi, küla Mārkalne vallas
* Jaunzemi, küla Tirza vallas
* Jaunzemi, küla Lizumsi vallas
* Jaunzemi, küla Jaunpiebalga vallas
* Jaunzemi, küla Ļaudona vallas
Jaunzemi (Jaunpiebalga vald)

**Jaunzemi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Seal asub Jaunzemi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Jānēni

**Jānēni** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal.

Jānēni keskaegne kalmistu (Kalmemägi) on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on ka küla servas asuv Tūlija linnamägi.

Asula on kujunenud endise Lejasjānēni talu juurde, mida on esmamainitud 1856. aastal. Kuni 1871. aastani tegutses seal kool, õpetajateks olid Jaunpiebalga Jāņaskola kooli lõpetanud. Esimene õpetaja oli Spricis Lobītis, kes pidas seda ametit kolm aastat. Seejärel asus sinna helilooja Emīls Dārziņši isa Andžs Dārziņš. Aastail 2009–2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 3 elanikku.

## Viited
Kleivas (Jaunpiebalga vald)

**Kleivas** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lääneosas. Sellest loodesse jääb Kleivase järv. Külas kasvav Kleivase hiidmänd ümbermõõduga 3,1 ja kõrgusega 21 meetrit on looduskaitse all.

2007. aastal oli seal 12 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Hubert Jakobs

**Hubert Jakobs** (sündinud 1956) on 1970. aastate teisel poolel olnud tuntud omakirjastuslikus tegevuses ning alates 1986. aastast osalenud kristlikus usulis-poliitilises liikumises Elu Sõna.

## Omakirjastuslik tegevus

* 1975 "Kuller" I-II.
* 1978 "Tõlet" I-III.
* 1978 "Tõleti Raamatukogu" 1-2.
* 1978-1979 "Poolpäevaleht" 1-7.
* 1979 "Asja käik".

## Tegevus Elu Sõna liikumises

* 1986 pastor.
* 1987 Harta 87 eestvedaja.
* 1988 Eestist ja Nõukogude Liidust välja saadetud.
* 1995-2017 Tallinna Harta koguduse Charismata Ministries väljaannete toimetaja.

## Viited
Cebuļi

**Cebuļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla edelaosas Brici järve kaldal.

Küla kohal asub järves Brici järveelamu, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Varem on kohaliku kaitse all olnud järveelamu kohal rannal asunud Brici muinasasula.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Lahn (Hessen)

**Lahn** oli kreisivaba linn Lääne-Saksamaal Hesseni liidumaal, mis moodustati 1. jaanuaril 1977 Hesseni administratiivreformi käigus, kui Gießeni ja Wetzlari linnad omavahel liidendati kreisivabaks linnaks. Et tegu oleks võrdse liitmisega, sai uus linn endale nimeks Lahn läbi linna voolava jõe järgi. Lisaks Gießenile ja Wetzlarile liideti ka Heuchelheimi asulast Gießeni kreisist ning 13 muud Wetzlari kreisi asulat.

Hesseni peaminister Albert Osswald (SPD), kes oli pärit Gießenist, kirjeldas uut linna "Sajanditööna" (*Jahrhundertwerk*), kuna see tugevdanuks Hesseni keskosa, luues tõmbekeskuse põhjaosa Kasseli ja lõunaosa Frankfurdi vastu.

Linnade liitmine osutus aga vägagi ebapopulaarseks, eriti Wetzlaris, kuna linnal ei olnud ühtset linnasüda. Mõlemad linna osad, Lahn-Gießen ja Lahn-Wetzlar võistlesid omavahel - Gießen oli valitsus-, ülikooli- ja kaubanduskeskus, samas Wetzlar oli tööstus- ja kaubanduskesus. Linnasüdamed olid üksteisest 15 kilomeetri kaugusel, ning linnadevaheline ala (täna Heuchelheimi ja Lahnau asulad) oli väga hõredalt asustatud ja meenutas rohkem külasid. Wetzlari elanikud kartsid strukturaalselt alla jääda suuremale Gießenile ja linna muutumist Gießeni magalaks. Ka uus postiindeks võimendas seda tunnet - Lahni postiindeksiks sai endine Gießeni 6300, kuid kirjad Gießenisse kandsid postiindeksit "6300 Lahn 1" ja Wetzlarisse "6300 Lahn 2". Ka Gießeni ja Wetzlari vahelised elanikud kartsid, et linna laienemise käigus kaotavad nad oma ruraalse karakteri ja kartsid linnadevahelise liikluskoormuse suurenemist.

Ka nime "Lahn" valikut peeti suuresti ebaõnnestunuks - algselt plaaniti linna nimetada Gießen-Wetzlariks, kuid valiti "Lahn", et linnaga liidetud külad saaksid oma nimed liita, kuid linnaelanike arvates polnud nimel ajalugu. Autodele ilmusid kleepsud: "Wenn ich Lahn seh, krieg ich Zahnweh" (Kui ma näen Lahni, saan ma hambavalu"), ka Lääne-Saksamaa liidukantsler Helmut Schmidt märkis, et "'Lottet Lahnis' ei suuda ma ette kujutada" ("Unter einer Lotte in Lahn kann ich mir nichts vorstellen"), mis oli sõnademäng, viidates Johann Wolfgang von Goethe romaani "Noore Wertheri kannatused" tegelase Lottele ja Thomas Manni romaanile "Lotte Weimaris". Linnade liitmisel olid ka poliitilised tagajärjed - 20. märtsil 1977 toimunud Hesseni kohalikel valimistel kaotas liitlinna loomise poolt olnud SPD suurelt CDU kandidaatidele, kes kandideersid Lahni linna vastastena, võites nii 50.7% häältest, linnapeaks valiti Wilhelm Runtsch, kes suri aga juba 20. augustil 1977 ja ta vahetas välja Hans Görnert, kes oli ka Gießeni linnapeaks kuni 1985. aastani.

31. juulil 1979 saadeti liitlinn laiali. Gießen kaotas oma enne Lahni eksisteerimist olnud kreisivaba staatuse ja inkorporeeriti nüüd Gießeni kreisi, kuid sai endale uue Lützellindeni linnaosa linna edelaosas, mis Lahni loomise käigus linnaga liideti. 1. jaanuaril 1981 moodustati Kesk-Hessenis uus Gießeni ringkond ning linn sai selle halduskeskuseks. Wetzlar inkorporeeriti uude Lahn-Dill-Kreisi, linnaga liidendati veel seda ümbritsenud kaheksa asulat, mis olid varem Lahni linna koosseisu inkorporeeritud.
Roci

**Roci** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lõunaosas. Seal asub Roci bussipeatus.

Aastal 2007 oli seal 35 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Tirznieki

**Tirznieki** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lõunaosas Tirza jõe kaldal. Seal asub Tirznieki bussipeatus. Külas asuvad Tirznieki muinaskalmed olid varem muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

2007. aastal oli seal 20 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Viekšeles

**Viekšeles** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas, sellest loodesse jääb Viekšelese tiik.

Tīrumviekšeļi linnamägi on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Regionaalse kaitse all on ka Tirumviekšeļi keskaegne kalmistu.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda. 2007. aastal oli seal 11 elanikku.

## Viited
Skubiņi

**Skubiņi** (kohalikus murdes **Skubīni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla lääneosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. 

## Viited
Mācītājmuiža (Jaunpiebalga vald)

**Mācītājmuiža** (*Kirikumõis*) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas, sealt läheb läbi maantee P33.

Asula on kujunenud endise Jaunpiebalga kirikumõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas 40 elanikku.

## Viited
Kraken (väeüksus)

**Kraken** on Ukraina sõjaväeluure HUR MO eriotstarbeline üksus. 

## Ajalugu
Üksuse esimene operatsioon oli Vene vägede kätte langenud Vilhivka tagasivallutamine 25. märtsil 2022. Järgmine edukas operatsioon oli Ruska Lozova tagasivallutamine 29. aprillil 2022. Sama aasta juuli keskel tungis üksus Vene vägede käes olevaase Bilohorivkasse ning võttis vangi ühe Vene sõjaväeluure liikme. 
 
Üksus osales 2022. aasta septembris Balaklija Vene vägede käest tagasi vallutamises. 2022. aasta oktoobri alguses avaldas üksus fotod Vene vägede käest tagasi saadud Kupjansk-Vuzlovõis ja Kivšarivkas. 2024. aastal tegutses üksus Tšassiv Jari piirkonnas.

### Galerii

UA flag in liberated Balakliia 01.png|Kraken Balaklijas 2022. aasta septembris 
Kraken Special Unit Special Assault Company Insignia - First Variant.png|Eriründekompanii embleem
Kraken Special Unit Armoured Vehicle Company Insignia.png|Soomusmasinate kompanii embleem


## Varustus
### Sõidukid

## Viited
Euroopa Patsientide Foorum

Euroopa Patsientide Foorum (inglise keeles: *European Patient Forum*) on Euroopa patsientide organisatsioonide katusorganisatsioon. 

Nende 78 liikme hulka kuuluvad ELi tasandil tegutsevad haigusspetsiifilised patsientide rühmad ja riiklikud patsientide koalitsioonid.

Eesti Puuetega Inimeste Koda on Euroopa Patsientide Foorumi täisliige ning saab pakkuda kandidaati EPF-i juhatusse, mille valimised toimuvad igal aastal.

## Viited
Rudgalvji

**Rudgalvji** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla kirdeosas Koiva jõe kaldal. Külas on Rudgalvji bussipeatus. Looduskaitse all on Rudgalvji hiidmänd ümbermõõduga 3,9 ja kõrgusega 17 meetrit.

2007. aastal oli seal 11 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Strupiņi

**Strupiņi** (kohalikus murdes **Strupīni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Viited
Mostene

**Mostene** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Seal asub Mostene bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Aastal 2007 oli seal 11 elanikku.

## Viited
Niklavas

**Niklavas** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.

Riikliku kaitse all on Lejas Niklavase talu rehi. Lejas Niklavase kivi on looduskaitse all.

## Viited
2022. aasta Prantsusmaa presidendivalimised

**2022. aasta Prantsusmaa presidendivalimised** toimusid kahes voorus, 10. ja 24. aprillil 2022. Kuna ükski kandidaat ei saavutanud esimeses voorus absoluutset häälteenamust, toimus teine voor, milles senine president Emmanuel Macron saavutas ülekaalu vastaskandidaat Marine Le Peni üle..

La République En Marche! erakonda esindav Macron alistas Rahvusrinde kandidaadiks olnud Le Peni ka 2017. aastal toimunud presidendivalimistel. 

Valimiste esimeses voorus sai Macron 27,9% häältest, Le Pen 23,2% häältest ning neile järgnesid La France Insoumise'i esindav Jean-Luc Mélenchon (22%), Reconquête kandidaat Éric Zemmour (7,1%), Vabariiklaste kandidaat Valérie Pécresse (4,8%) ning Sotsialistliku Partei kandidaat ja Pariisi linnapea Anne Hidalgo 1,8% häälesaagiga.

Kuni 2017. aastani kaheks peamiseks parteiks peetud paremtsentristlik-gaullistlik Vabariiklased ja vasaktsentristlikud sotsialistid said mõlemad läbi aegade halvima presidendivalimiste tulemuse. Äärmusparempoolsetel oli valimistel tekkinud alternatiiv Le Penile Éric Zemmouri näol. Samas olid Zemmouri valijad üldiselt jõukamad kui Le Peni valijad.

Valimiste teises voorus kogus Macron 58,5% ja Le Pen 41,5% häältest. Valimised võitis seega Macron, kuid 7,5% halvema tulemusega kui 2017. aastal. Lisaks võitis Le Pen seekord 30 departemangus (millest 7 ülemeredepartemangu); 2017. aastal võitis vaid 2 departemangus, mis olid mõlemad Prantsusmaa emamaal. Macronist sai esimene tagasivalitud president 20 aasta järel pärast Jacques Chiraci 2002. aastal.

Valimistel osales 72% valimisõiguslikest inimestest, mis oli alates 1969. aasta presidendivalimistest väikseim valimisaktiivsus.

## Tulemused

## Viited
Seidlitz (Väätsa)

**Seidlitz** (saksa keeles *Seidlitz a. d. H. Waetz*, ′Seidlitz Väätsa kojast′) oli Braunschweigist Königslutterist pärit aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Karl Johann von Seidlitz (1798−1885), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, Peterburi mediko-kirurgia akadeemia professor, Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi viitsepresident, mõisaomanik
*Georg Karl Maria von Seidlitz (1840−1917), zooloogidoktor, Tartu ja Königsbergi ülikooli eradotsent, Tartu ülikooli zooloogia dotsent, entomoloog, mõisaomanik
*Karl Johann (Julian) Anton von Seidlitz (1878−pärast 1939), rittmeister, Loodearmee staabiülem, mõisaomanik

## Seidlitzi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Väätsa (*Waetz*) (1864−1870 pandi-, 1870−1919 pärusvaldus)
*Ida-Preisimaa:
**Charlottenthal (kuni 1895), Ratshof (kuni 1895)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Meeri (*Meyershof*) (1841−1844 pandi-, 1844−1919 pärusvaldus), Unipiha (*Unnipicht*) (1841−1844 pandi-, 1844−1853 pärusvaldus)

## Kirjandus
*EAA, f. 1674, n. 2, s. 27. Seidlitz.
*EAA, f. 1441. Perekond Seidlitz.
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 253−256 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00262.html?prozent=.
Patriot Front

**Patriot Front** on 2017. aastal loodud Ameerika Ühendriikide fašistlik rühmitus.

Patriot Fronti liikmeteks on 18–35-aastased valged mehed. Patriot Fronti manifest väidab, et demokraatia on Ameerikat alt vedanud ning et Ameerika rahvus on kujunenud Euroopast tulnud avastajate järeltulijatest.

Erinevalt teistest Ameerika valgete natsionalistide rühmitustest kasutab Patriot Front pehmemat retoorikat, et meelitada konservatiive ja Trumpi toetajaid. Näiteks valge rassi asemel räägitakse euro-ameeriklastest.

Patriot Front kasutab propaganda tegemiseks paraade, kleebiseid, bännereid ja plakateid, grafitit, toiduabi jagamist ja treeningute korraldamist.

Patriot Front on üks Ameerika suurim ja aktiivsem paremäärmuslik poolsõjaline rühmitus. Täpne liikmete arv pole teada, kuid hinnanguliselt on see mõnest sajast kuni mitme tuhandeni. 2022. aasta septembri seisuga oli Patriot Fronti Gabi kontol üle 10 000 jälgija.
Bad Loipersdorf

**Bad Loipersdorf** (2019. aastani *Loipersdorf bei Fürstenfeld*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

*Thermae Loipersdorf* spaa on tuntud oma suuruse poolest (u. 36 000 m²).

## Viited
Bad Waltersdorf

**Bad Waltersdorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.

## Viited
Buch-Sankt Magdalena

**Buch-Sankt Magdalena** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. See moodustati 1. jaanuaril 2013 endiste valdade Sankt Magdalena am Lembergi ja Buch-Geiseldorfi liitmise teel.

## Viited
Sankt Magdalena am Lemberg

**Sankt Magdalena am Lemberg** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartbergi ringkonnas. See ühendati 1. jaanuaril 2013 Buch-Geiseldorfi vallaga, et moodustada uus Buch-Sankt Magdalena vald Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
Sumõ lahing

**Sumõ lahing** (ukraina keeles *Бої за Суми*) oli Venemaa ja Ukraina vägede vahel 2022. aasta 24. veebruarist 4. aprillini toimunud lahing.

## Vaata ka
*Sumõhimpromi ammoniaagileke

## Galerii

Military of the Russian Federation captured during the Battle of Sumy.jpg|Sumõ lahingus vangi langenud Vene sõjaväelased
Vihti kirikuküla

**Vihti kirikuküla** on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Vihti vallas, 55 km kaugusel Helsingist. 

Elanike arv on 3400.

1994. aastal valiti Vihti kirikuküla Uusimaa aasta külaks.

## Viited
Newcastle (Uus-Lõuna-Wales)

**Newcastle** on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. See asub Sydneyst 116 km põhja pool. 2021. aastal oli Suur-Newcastle'i suurlinnapiirkonna elanikkond 682 465, samas kui linnas endas 453 515 inimest. Newcastle on rahvaarvult teine ​​linn Uus-Lõuna-Walesis ja Austraalia rahvaarvult kuues või seitsmes olenevalt linnapiirist.

## Viited
Päästeameti aumärgid

Kaks korda aastas tunnustab Päästeamet päästeteenistuse aumärkidega inimesi, kes on üles näidanud vaprust elude päästmisel või panustanud päästeala arengusse.

*Ettepaneku aumärgi andmiseks võivad päästeasutusele teha:*
* päästeasutuse ja struktuuriüksuse juht;
* kõik päästeteenistujad, kooskõlastades ettepaneku struktuuriüksuse juhiga, kellele aumärgi kandidaat vahetult allub;
* Siseministeeriumi kantsler;
* Sisekaitseakadeemia rektor ja Päästekolledži juht;
* vallavanem ja linnapea.

**Päästeteenistuse aumärgi liigid:**

* Päästeteenistuse Suur Kuldrist — annab siseminister erakordsete teenete eest päästealal;
* Päästeteenistuse Kuldrist — annab siseminister ulatuslike ja keerukate päästetööde juhtimise või silmapaistvate teenete eest päästealal, samuti kauaaegse eeskujuliku teenistuse eest päästeasutuses;
* Päästeteenistuse Hõberist — annab siseminister keerukate päästetööde juhtimise või silmapaistvate teenete eest päästealal;
* Päästeteenistuse Medal — annab siseminister keerukatel päästetöödel ülesnäidatud vapruse eest või teenete eest päästealal.
* Elupäästja Medal — annab siseminister tunnustusena inimeste elu päästmisel ilmutatud vapruse ning kangelaslikkuse eest. Medaleid antakse välja üks kord aastas organiseeritud tuletõrje aastapäeval septembris.
* Päästeameti Kuldsete Tammelehtedega Teenetemedal — annab siseminister Päästeameti teenistujale 15-aastase laitmatu või silmapaistvalt hea teenistuse eest Päästeametis;
* Päästeameti Hõbedaste Tammelehtedega Teenetemedal — annab siseminister Päästeameti teenistujale 10-aastase laitmatu või silmapaistvalt hea teenistuse eest Päästeametis.
* Päästeameti Rinnamärk — annab Päästeameti peadirektor neile, kes on märkimisväärselt panustanud erinevate tegevuste ja projektide kaudu Päästeameti eesmärkide saavutamisse.
* Päästeameti missioonmedal — annab Päästeameti peadirektorpäästemeeskonna koosseisus või eksperdina rahvusvahelisel missioonil osalenud meeskonna liikmele ning Eesti Vabariigi või välisriikide kodanikele, kes on andnud silmapaistva panuse koostööks või osutanud tõhusat kaasabi Eesti Päästemeeskonna või eksperdi edukaks tegutsemiseks missioonil.

Tutvu siin ka aumärkide registriga.
Eesti Mootorispordi Muuseum

**MOMU** ehk **Mootorispordi** **Muuseum** asub endises Ellamaa elektrijaamas Turba asulas, aadressil Tööstuse 3.

Ellamaa elektrijaam ehitati 1923. aastal ning seda kasutati kuni 1966. aastani elektri tootmiseks. MOMU Mootorispordi Muuseumi arendav MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu on majja investeeringuid teinud alates 2007. aastast. Muuseumi ametlik avamine toimus 6. aprillil 2018 ning sellel osales ka Rahvusvahelise Autoföderatsiooni president Jean Todt. Muuseum sulges uksed 2025. aasta suve lõpuks.

Muuseumi rajas Arno Sillat.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* "Mootorispordi muuseumi juht: on olnud õnnelikke hetki ja keerulisi aegu" ERR eeter, 5. september 2025
Mahsā Amīnī surm

**Mahsā Amīnī** (pärsia keeles مهسا امینی; ka **Jina Amini** või **Zhīna Amīnī** (pärsia keeles ژینا امینی, sorani keeles ژینا ئەمینی) 22. juuli 2000 – 16. september 2022) oli Iraani naine, kes 16. septembril 2022 suri 22-aastaselt Teheranis politseivägivalla tagajärjel kahtlastel asjaoludel.

Iraani moraalipolitsei pidas Amini kinni, kuna ta ei kandnud nõuetepäraselt hidžaabi. Politsei sõnul sai naine jaoskonnas südamerabanduse, kukkus põrandale ning suri pärast kahte päeva koomas. Tunnistajate ning Aminiga koos kinni peetud naiste sõnul peksti Aminit jaoskonnas. Pealtnägijate ütlused ja lekkinud arstidokumendid viitavad sõltumatute vaatlejate sõnul peaajuverejooksule ja insuldile.

Amini surma tagajärjel puhkesid kogu riigis laiaulatuslikud meeleavaldused, mis said rahvusvahelist tähelepanu. Iraanis aset leidvale naistevastasele vägivallale viidates tegi avalduse ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Mitmed riigijuhid, organisatsioonid ja kuulsused üle maailma mõistsid juhtunu hukka ja väljendasid meeleavaldajatele poolehoidu. Muuhulgas väljendas Twitteri vahendusel solidaarsust ka peaminister Kaja Kallas. Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium kehtestas Iraani moraalipolitseile ning mitmetele kõrgetele julgeolekuametnikele sanktsioonid.

Iraani valitsus kasutas meeleavaldajate vastu linnulaskehaavleid, metallgraanuleid, pisargaasi, veekahureid. Lisaks blokeeris valitsus juurdepääsu paljudele elektroonilistele suhtlusteenustele, sealhulgas Instagramile ja WhatsAppile ning piiras ligipääsu internetile, et vähendada meeleavaldajate organiseerimisvõimet. Tegu oli Iraani rangeimate internetipiirangutega pärast 2019. aasta meeleavaldusi.

## Vaata ka
* Homa Darabi
* Inimõigused Iraanis
* Iraani hidžaabinõuetevastased meeleavaldused
* Naisteõigused Iraanis
* Neda Agha-Soltani tapmine
* Rage Against the Veil
* Taraneh Mousavi
* Zahra Bani Yaghoub
* Zahra Kazemi

## Viited
Saqqez

:*Haldusalaüksuse kohta vaata artiklit [[Saqqezi maakond]].*

**Saqqez** (pärsia keeles سقز, kurdi keeles سه‌قز; ka **Saghez**, **Saqez**, **Saqqiz**, **Saqiz** või **Sakīz**) on Iraani linn, Kurdistani provintsi Saqqezi maakonna keskus. Aastal 2016 elas linnas 165 258 inimest.

## Vaata ka
* Saqqezi basaar
* Domenarehi mošee
* Karaftu koopad
* Haj Salehi hammam
* Chlchama mägi

## Viited

## Allikad
*
Hees

**"Hees"** oli omakirjastuslik luulealmanahh, mida ilmus aastatel 1967-1968 neli numbrit. 

## Eellugu

1961. aastal toimus noorte kirjandushuviliste kokkutulek "Noorte Looming", mille matarjalidest koostati käsikirjaline mapp pealkirjaga "Esimene Loomus", mis aga trükki ei jõudnud. Taolisi kokkutulekuid toimus veel 1962. ja 1963. aastal Koigis ning 1964. aastal Aegna saarel. Pandi kokku veel samasuguseid kogumikke pealkirjaga "Looming"; alates 1964. aastast pealkirjaga "Noorte Looming". Need kogumikud ilmusid esialgu 15, hiljem 25 või 30 eksemplaris. Anti välja ka esikteoste sarja pealkirjaga "Esimene Loomus", mille autorite hulgas olid Viivi Luik, Märt Raba, Ingvar Luhaäär ja Udo Otsus. 

"Noorte Loomingu" viimane number ilmus pärast aastast vaheaega 1967. aastal, milles kuulutati välja konkurss uue ja särtsakama nime leidmiseks. Selleks sai Eduard Moloki ettepanekul "HEES" (Hullemini Enam Ei Saa).

## Sisu

### HEES

Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1967. 54 lk. 

Autorid: Leelo Tungal, Tiit Ehala, Kari Ahk, Astrid Reinla, Edward O'Men ( = Eduard Molok), Jüri Üdi, Toomas Vint, Christian Morgenstern (tõlk. Joel Sang), Kalju Lepik, Miroslav Lamaš (tõlk. Tõnis Vint).

Illustratsioonid; Aili Sarv, Jüri Arrak.

Toimetus: M. Aare, E. Karu, A. Piik, S. Saar, T. Tasa, K. Tulviste, I. Viidalepp, H. Väli.

Kunstiline kujundaja: Tõnis Vint.

### HEES 2

Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1968. 68 lk.

Autorid: Jüri Üdi, Sirje Kiin, Jaak Jõerüüt, Peeter Tulviste, Helle Karis, Raul Meel, Silvester Houdeard (õieti Dom Sylvester Houédard), Jan Burka, Ernst Jandl, Enn Karu, Andres Ehin, Toomas Vint, Johnny B. Isotamm, Juku Muul ( = Toomas Vint), Gerald Gassopt-Talabit (tõlk. Toomas Vint), Tõnis Vint.

Illustratsioon: Illimar Paul.

Toimetus: J. Jõerüüt, I. Paul (kujundaja). A. Piik, K. Tulviste, T. Vint.

### HEES 3

"HEESi" väljaanne 3. 33 lk.

Toomas Vint. Suitsupilvedest unistus. 

Kunstiliselt kujundanud autor.

### HEES 4

Noorte Autorite Koondis. Tallinn, 1968. 75 lk.

Autorid: Jaak Jõerüüt, Juhan Tomingas, Henn-Kaarel Hellat, Lewis Carroll, Henry Chopin, Raul Meel, Enn Karu, Eduard Vilde, Toomas Vint, Ann Piik, Juku Muul, Johnny B. Isotamm, Andres Ehin.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 19:5-8.
Kurekell (almanahh)

**"Kurekell"** oli 1969. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh.

## Sisu

Kurekell. Tartu, 1969. 54 lk.

Autorid: Joosep Tammo, Leelo Tungal, Toomas Vint, Ave Alavainu, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm, Juhan Tomingas, Jaak Jõerüüt, Peeter Ilus, Paul-Eerik Rummo.

Koostaja: Jüri Adams.

Kujundus: Enn Tegova.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 20:3.
Bathurst

**Bathurst** on mitme koha nimi.

* Bathurst (Uus-Lõuna-Wales), linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis
* Bathurst (New Brunswick), linn Kanadas New Brunswicki provintsis
* Bathursti saar, saar Põhja-Jäämeres
* Banjul (varem *Bathurst*), Gambia pealinn
Dobele piirkond

**Dobele piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Dobele, Auce ja Tērvete piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Dobele piirkonna pindala on 1629,4 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt endisele Dobele rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Dobele linn.

## Haldusjaotus

* Auce
* Dobele
* Annenieki vald (*Annenieku pagasts*)
* Augstkalne vald (*Augstkalnes pagasts*)
* Auri vald (*Auru pagasts*)
* Bēne vald (*Bēnes pagasts*)
* Bērze vald (*Bērzes pagasts*)
* Biksti vald (*Bikstu pagasts*)
* Bukaiši vald (*Bukaišu pagasts*)
* Dobele vald (*Dobeles pagasts*)
* Īle vald (*Īles pagasts*)
* Jaunbērze vald (*Jaunbērzes pagasts*)
* Krimūnase vald (*Krimūnu pagasts*)
* Lielauce vald (*Lielauces pagasts*)
* Naudīte vald (*Naudītes pagasts*)
* Penkule vald (*Penkules pagasts*)
* Zebrene vald (*Zebrenes pagasts*)
* Tērvete vald (*Tērvetes pagasts*)
* Ukri vald (*Ukru pagasts*)
* Vecauce vald (*Vecauces pagasts*)
* Vītiņi vald (*Vītiņu pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Dobele piirkonna koduleht
Īle vald

**Īle vald** (läti keeles *Īles pagasts*) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Annenieki, Lielauce, Vecauce, Naudīte, Bēne ja Zebrene vallaga.

Valla pindala on 76,7 km². 2011. aastal oli seal 394 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 341 inimest. Aastal 2011 elas vallas 327 lätlast, 14 venelast, 9 valgevenelast, 11 ukrainlast, 13 poolakat ja 28 leedulast. Valla keskus on Īle küla. Vallavanem on Dina Meldere (ühine Lielauce vallaga).

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Cirole (*Zirohlen*),  Īle (*Ihlen*) ja Stirnase (*Stirnen*) mõisade maadele.  Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 60,2 km² ja seal oli 939 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Īle külanõukogu, mis aga aastal 1947 likvideeriti. Külanõukogu taastati ja vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1975 likvideeriti Īle  külanõukogu taas ja selle maad liideti Lielauce külanõukoguga. Aastal 1989 taastati Īle külanõukogu, selle maad eraldati Lielauce külanõukogust.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Auce jõgi ja Sesava jõgi.

Looduskaitse all on Ezermaļi remmelgad, Krieviņi künnapuu, Jaunsētase tamm, Putniņase Idatamm, Putniņase Läänetamm, Klabatase tamm, Atāli tammed, Stirnumuiža hobukastan, Stirnumuiža tammed, Īle mänd, Īle mõisa pargi hallid nulud, Stinkase mänd ja veel kolm nimetut põlispuud.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Spārni mäe linnamägi, Īle luteri kirik, Gailīši muinaskalmed ja Īle mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja loss.

Kohaliku kaitse all on sanatooriumi direktori maja ja Stirnase mõisa  hoonetekompleks, sealhulgas häärber, teenijate maja, tuulik, park, ait ja laut.

## Asustus

Vallas on kolm küla. Valla keskus Īle  on staatusega *vidējciems* ja aastal 2022 oli seal 214 elanikku. Kaks küla on staatusega *mazciems*: Īles sanatorija 36 elanikuga aastal 2014 ja Stirnas 10 elanikuga aastal 2014.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

2010 09 04 11Muriši2.JPG|Valla maastik
Windmill near the Stirnas manor - panoramio.jpg|Stirnase mõisa tuulik


## Viited

## Välislingid
144. motolaskurdiviis

**144. kaardiväe motolaskurdiviis** (vene keeles *144-я гвардейская мотострелковая дивизия*) on Venemaa maavägede 20. ühendarmee väeüksus.

## Koosseis
*  254. motolaskurpolk
*  488. motolaskurpolk - Klintsõ, Brjanski oblast
* 59. tankipolk
* 856. suurtükiväepolk

## Viited
Lielauce vald

**Lielauce vald** (läti keeles *Lielauces pagasts*) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vītiņi, Īle, Vecauce ja Zebrene vallaga ning Salduse piirkonna Blīdene ja Zvārde vallaga.

Valla pindala on 79,4 km². 2011. aastal oli seal 467 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 386 inimest. Aastal 2011 elas vallas 401 lätlast, 13 venelast, 9 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 29 leedulast. Valla keskus on Lielauce küla. Vallavanem on Dina Meldere (ühine Īle vallaga).

## Ajalugu

Agraarreformi eel kuulus valla aladel Stirnase mõisale (*Stirnhof*) 308 hektarit maad, Sirmele mõisale (*Sirmeln*) 586 hektarit maad ja Lielauce mõisale (*Groß-Autz*) koos kirikumõisa ning Mīne (*Wilhelminehof*), Lēne (*Lahnen*, *Helenenhof* või *Gahlenhof*), Tauvēni (*Tauenhof*), Skare (*Skarre* või *Elisenhof*) ja Galauce (*End-Autz*) karjamõisaga kokku 3330 hektarit maad. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 113,83 km² ja seal oli 1664 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Lielauce ja Sirmele külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Lielauce külanõukoguga likvideeritavad Ķerkliņi ja Sirmele külanõukogu. 1975 liideti sellega likvideeritav Īle külanõukogu ja osa Naudīte külanõukogust, osa selle maadest liideti aga Vītiņi külanõukoguga. Aastal 1989 taastati Īle külanõukogu ja selle maad eraldati Lielauce külanõukogust.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 1993 arvai osa valla maid taastatava Zvārde valla koosseisu. 2009. aastal liideti vald Auce piirkonnaga, aastast 2021 kuulub see aga Dobele piirkonda.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Auce jõgi ja Bērze jõgi. Sinna jääb Lielauce järv.

Looduskaitse all on Lielauce pargi pärnad, Lielauce sanglepaallee sanglepad, Lielauce allee, Lielauce allee tamm, vennaskalmistu punased tammed, Lielauce kalmistu elupuud, Lielauce hõbevaher, Lielauce tiigi hobukastan ja veel kaksteist nimetut põlispuud. Valda jääb Vīķise soo kaitseala pindalaga 876 hektari.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Sodiņi lohukivi, Dīcmaņi-Pilsingi muinaskalmed ja Lielauce mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, sillake ja loss. Lossis on kaitse all kolm ahju, kaks kaminat ja nelja toa interjöör.

Kohaliku kaitse all on Lielauce kirik ja Lielauce mõisa kaks keldrit, mõisavalitseja maja ning käbikuivati.

## Asustus

Vallas on kolm küla. Valla keskus Lielauce on staatusega *vidējciems* ja aastal 2022 oli seal 269 elanikku. Ka Ražotāji on sama staatusega, aastal 2022 oli seal 47 elanikku. Üks küla on staatusega *mazciems*: Ķieģeļceplis 26 elanikuga aastal 2022.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

German and Russian soldiers cemetery WWI - panoramio (1).jpg|Saksa ja vene sõdurite matmispaik I maailmasõja päevilt
Camping at Lielauce lake - panoramio (3).jpg|Kämping Lielauce järve ääres


## Viited

## Välislingid
Lielauce

**Lielauce** on küla (*vidējciems*) Lätis Dobele piirkonnas, Lielauce valla halduskeskus.

Küla asub valla keskosas merepinnast 110 meetri kõrgusel Lielauce järve lõunakaldal ning jääb piirkonna keskusest Dobelest 31 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Lielauces asuvad rahvamaja, algkool, postkontor ja raamatukogu.

Lielauce kujunes endise Lielauce mõisa ja vallamaja juurde. Nõukogude perioodil oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. 2009. aastani kuulus see Dobele rajooni, aastail 2009–2012 aga Auce piirkonda. 

2022. aastal oli külas 269 elanikku.

## Viited
Tallinna Russ

**Tallinna Russ** oli enne Teist maailmasõda Eestis tegutsenud korvpallimeeskond, mis koosnes peamiselt vene rahvusest mängijatest. Russi eelkäijaks oli korvpalliklubi Tallinna Vitjaz, kes tuli 1928. aastal Eesti meistriks. 

Tallinna Russ tuli Eesti meistriks 1932. ja 1933. aastal. Meeskonnas mängisid Eugen Riives, Paul Klõšeiko, Valentin Klõšeiko, Jevgeni Gaikovitš, Aleksei Bulatov, Aleksander Ivanov, Tarass Timtšenko, Andrei Cristjanson, Igor Pototsky, Aleksei Bulatov jt. Treener oli Aleksei Selenoi. Eesti koondisse, mida juhendas Aleksei Selenoi, kuulusid neil aastail Timtšenko, Pototsky, Bulatov ja vennad Klõšeikod.

Korvpalliklubi Russ mängis meistrivõistlustel 1940. aastani, mil Nõukogude okupatsioonivõimud sulgesid mitmeid "kodanlikke" spordiorganisatsioone. Russi mängijaist koostatud Tallinna Punaarmee Maja meeskond osales 1941. aasta meistrivõistlustel Aleksei Selenoi juhendamisel ja tuli kolmandale kohale. Võistkonnas mängisid ka Jaroslav Dudkin ja Joann Lõssov.

## Viited
 

## Välislingid
* Korvpalli Meistriliiga. 1932/1933.
Kamikadze (almanahh)

**"Kamikadze"** oli omakirjastuslik luulealmanahh, mida ilmus aastatel 1969–1971 kolm numbrit.

## Sisu
### ÕITSEV TUUL. Kamikaze
Autorid: Illus ( = Peeter Ilus), Kalle I. Eller, Kirsti Anat ( = Jaanus Paal), Leelo Tungal, Peep Ilmet, Raja Teele, Mednie Pilve, Johannes Humal ( = Juhan Paju).

Koostasid: Kalle I. Eller, Endel Soonsein, Tamara Ilus. Ilustas: Endel Soonsein. 44 lk.

### KAMIKAZE. Kamikadze
Autorid: Kalle Istvan Eller, Enn Merinurk ( = Enn Uibo), Peep Ilmet.

Koostas Jaanus Paal. Pildid joonistas Eduard Molok, kaane Endel Soonsein. 43 lk.

### JUMALA TUUL. Kamikaze

*Vastupaniliikumisis langenuile – Che Guevarale ja teistele...*

Autorid: Rudyard Kipling (tõlk. Peep Ilmet), Pavel Šubin (tõlk. Ellar Mootse), Peeter Ilus, Kalle Istvan Eller, Peep Ilmet, S. Rein ( = Rein Sander), Kaarina ( = Jaanus Paal). Järelsõna: Kalle Istvan Eller.

Koostand: Jaanus Paal. Loonud: Endel Soonsein ning Juuljus Parist. 57 lk.

## Järellugu

1972. aasta sügisel hakati Tartu Riikliku Ülikooli rektori Arnold Koobi algatusel uurima luulealmanahhi "Jumala Tuul. Kamikadze". Selle toimetaja, bioloogiaosakonna üliõpilane Jaanus Paal heideti ülikoolist välja. 

## Viited

## Kirjandus
* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.
* KM EKLA f 321 m 21:1-3.
* "Jumala Tuul" E-kataloogis ESTER
Magasin (almanahh)

**"Magasin"** oli 1969. aastal Tallinnas ilmunud omakirjastuslik väljaanne. 

## Sisu

MAGASIN. Sangviinikute väljaanne. Tallinn, märts 1969. 50 lk.

Autorid: Heiti Talvik, Jaan Tooming, Rein Saluri, Jüri Üdi, Joel Sang, Vaino Vahing, Mati Unt, Allen Ginsberg (tõlk. Joel Sang), Guillaume Apollinaire (tõlk. Ain Kaalep), Thomas Stearns Eliot (tõlk. Jaan Kaplinski), Paul-Eerik Rummo.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 21:4.
Meie (almanahh)

**"Meie"** oli 1970. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh.

## Sisu

Meie. Toomas Lepp, Eda Kai, Leelo Tungal. Tartu, 1970. 41 lk.

Autorid: Toomas Lepp, Eda Kai ( = Edakai Simmermann), Leelo Tungal.

Ilustanud Enn Tegova ja Peeter Urbla.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 20:4.
Karjamaa (almanahh)

**"Karjamaa"** oli 1972. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik almanahh. 

## Sisu

Karjamaa. Kirjanduslik-publitsistlik album. Tartu, 1972. 76 lk.

Autorid: Ene Kaseorg, Paul Vesik, Peeter Simm, Hindrek Rääk, Eda Kai, Ilmeti Peep, Erika Hänikõnõ, Taivo Uibo, Paul-Eerik Rummo, Jaan Unt, Uku Masing.

Toimetaja: Matti Milius. Kaanekujundus: Rein Tammik.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 20:6.
Salong (almanahh)

**"Salong"** oli 1978. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik kogumik.

Autorid: Kajar Pruul, Peeter Künstler, Eve Kivipõld, Raimu Hanson, Imre Siil, Doris Kareva, Jaan Undusk, Linnar Priimägi.

Illustreerinud ja kujundanud Indrek Hirv.

Kogumiku lõpetab Linnar Priimäe artikkel "Dekadents, tunnetuslik konstant".

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.
* Märt Väljataga. Eesti nõukogude loojak. – *Keel ja Kirjandus*, 2024, 1-2, lk 197-209.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 23:5.
Avangardi lõpp

**"Avangardi lõpp"** oli 1977. aastal ilmunud omakirjastuslik kogumik. 

Autorid: Andrus Rõuk, Lauri Vahtre, Leopold Propeller ( = Leonhard Lapin), Leopold, Mart Helme, Karl Eduard Haavand ( = Ott Arder), Urmas Mikk, Ott E. Arder, Siim Annus, M. Milius, Erki Kannus, al. Antson, Terje Tulik, Jaan Oks, Villu Rebane ( = Vilen Künnapu), Jüri Üdi, Vladislav Koržets, U. M.

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 22:7.