open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nakkushaiguste mõisteid

__NOTOC__

### A

Adenoviirusinfektsioon - 
AIDS - 
Antiseptika - 
Aseptika - 
Askariaas

### B
Bakteriaalsed kopsuinfektsioonid -
Bakterieemia - 
Bakteriostaatiline aine -
Botulism - 
Brutselloos

### D

Difteeria - 
Difüllobotriaas - 
Düsenteeria

### E

Ehhinokokkoos -
Endeemia -  
Enterobiaas - 
Enteroviirusinfektsioon - 
Epideemia

### G

Gripp

### H
Hospitaalinfektsioon

### I
Immuunsus - 
Immuunsüsteem - 
Infektsioon

### K

Katk - 
Kohortimine -
Kontaktnakkus -  
Koolera - 
Kõhutüüfus

### L

Leetrid - 
Leptospitoos - 
Lihtohatis - 
Listerioos -
Lõppdesinfektsioon

### M

Malaaria - 
Marutaud -
Meningiit - 
Mikroobikandlus

### P

Paragripp - 
Paratüüfus -
Patogeensus -  
Piisknakkus -  
Punetised - 
Puukborrelioos - 
Puukentsefaliit

### R

Rinoviirusinfektsioon

### S

Sarlakid - 
Siberi katk

### Z
Zoonoos

### T

Teetanus - 
Teniaas - 
Toksoplasmoos - 
Tolmnakkus - 
Trihhiaas - 
Trihhuriaas - 
Tuberkuloos - 
Tuulerõuged

### V

Viirushepatiit A - 
Viirushepatiit B - 
Viirushepatiit C - 
Viirushepatiit D - 
Viirushepatiit E - 
Vöötohatis

## Ü
*ühiskonnaohtlik nakkushaigus, nakkushaigus, mille juhtudest tuleb viivitamatult teavitada vastavat ametiasutust
LisaGay Hamilton

**LisaGay Hamilton** (kasutatud on ka nimekujusid Lisa Gay Hamilton ja Lisagay Hamilton; sündinud 25. märtsil 1964 Los Angeleses) on ameerika näitleja.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Osaline järjestus

**Osaline järjestus** on matemaatikas binaarne seos, mis on refleksiivne, antisümmeetriline ja transitiivne.  Sageli nimetatakse osalist järjestust ka lihtsalt järjestuseks ehk **järjestusseoseks**. Osalist järjestust tähistatakse tavaliselt sümboliga ≤.

Eelnevalt defineeritud seost nimetatakse ka **mitterangeks osaliseks järjestuseks**. Sellele vastandub siis range osaline järjestus (mida sageli nimetatakse ka lihtsalt rangeks järjestuseks), mis on defineeritud kui irrefleksiivne ning transitiivne binaarne seos. Ranget järjestust tähistatakse enamasti märgiga &lt;.

Osutub, et kui X on mingi hulk ning ≤ on mitterange järjestus hulgal X, siis järgnevalt defineeritud seos < on range järjestus hulgal X: × &lt; y, kui × ≤ y ning × ≠ y. Vastupidi, kui &lt; on range järjestus hulgal X, siis saame hulgal X defineerida mitterange järjestusseose ≤ nõnda: × ≤ y, kui × < y või × = y. Nii saab defineerida mingil hulgal rangete osaliste järjestuste ning mitterangete osaliste järjestuste vahel loomuliku üksühese vastavuse. Seetõttu peetakse sageli enesestmõistetavaks, et kui hulgal on defineeritud mitterange osaline järjestus ≤, siis on defineeritud seal ka sellele vastav mitterange järjestus &lt; ning vastupidi.

### Näited
* Naturaalarvude hulga loomulik järjestus ≤ on osaline järjestus, sest
*# mis tahes naturaalarvu *a* korral: *a* ≤ *a*
*# kui mingi naturaalarvude paari *a* ja *b* korral: *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *a*, siis *a*=*b*.
*# kui mingite kolme naturaalarvu *a*, *b* ja *c* korral *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *c*, siis *a* ≤ *c*.
:Naturaalarvude loomulikule mitterangele osalisele järjestusele ≤ vastab seejuures naturaalarvude loomulik range osaline järjestus <.
* Mistahes hulga potentshulgal defineeritud alamhulgaks olemise seos ⊆ on osaline järjestus.

## Vaata ka
* järjestatud paar
* osaliselt järjestatud hulk (järjestatud hulk)
* täielik järjestus
* lineaarne järjestus
* kvaasijärjestus
* leksikograafiline järjestus
Ühikelement

**Ühikelement** ehk **neutraalne element** mingi binaarse algebralise tehte * suhtes hulgal *H* on element *e*, mille puhul hulga *H* mis tahes elemendi *a* korral kehtivad võrdused

: (1) *e***a*=*a*

ja

: (2) *a***e*=*a*.

## Ühikelemendi ainsus
*Teoreem*. Kui ühikelement eksisteerib, siis ta on ainus.
*Tõestus*. Olgu meil kaks ühikelementi *e* ja *E*. Siis  võrduse (1) põhjal 

: *e***E*=*E*

ning võrduse (2) põhjal 

: *e***E*=*e*.

Järelikult 

: *e*=*E*,

nii et ühikelemendid langevad kokku.

## Termini päritolu ja tähistused

Ühikelemendi prototüübiks on arv 1, mis on arvude korrutamise suhtes ühikelement.

Sellepärast on ühikelemendi tähiseks sageli 1. Vahel kasutatakse tähisena tähte *e* või *E* (saksa sõnast *Einheit* 'ühik'). 

## Nullelement
Arvude liitmise suhtes on ühikelemendiks arv 0.

Kui vaadeldavaks tehteks on liitmine või kui kasutusel on aditiivne tähistus, nimetatakse ühikelementi nullelemendiks ja tähistatakse sümboliga 0.

## Ringi ühikelement
Ringi ühikelemendiks nimetatakse ühikelemendi selle ringi korrutamistehte suhtes.

## Võre ühikelement
Võre ühikelemendiks nimetatakse võre suurimat elementi. Ta on ühikelement võre ühenditehte suhtes. 

## Vaata ka
* monoid
* ühikelemendiga ring
* ühikelemendiga kommutatiivne ring
Nullitegur

**Nullitegur** on ringi nullelemendist ehk nullist erinev element *a*, mille korral leidub selle ringi nullist erinev element *b*, nii et *a* korrutamisel *b*-ga või *b* korrutamisel *a*-ga, saadakse tulemuseks null.

Nulliteguri saab defineerida ka (multiplikatiivse) nullelemendiga rühmoidi, eriti nullelemendiga poolrühma jaoks.  

## Vaata ka
* Integriteetkond
Nullelement

**Nullelemendiks** nimetatakse algebras arvule 0 omadustelt sarnast elementi, kusjuures täpne tähendus oleneb kontekstist. 

Nullelementi defineeritakse tavaliselt kui elementi, mis sarnaneb arvuga 0 selle poolest, et temaga liitmisel (või tehe, mis on liitmise üldistus) saadakse (olenemata liidetavate järjekorrast) summaks teine liidetav, või selle poolest, et temaga korrutamisel (või tehte puhul, mis on korrutamise üldistus) saadakse (olenemata tegurite järjekorrast) korrutiseks tema ise, või mõlema omaduse poolest. Kui nullelemendil on esimene omadus, nimetatakse teda **aditiivseks nullelemendiks**; kui tal on teine omadus, nimetatakse teda **multiplikatiivseks nullelemendiks**.  Arv 0 on tavalise arvude (täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude, kompleksarvude) liitmise ja korrutamise suhtes aditiivne ja multiplikatiivne nullelement.       

## Multiplikatiivne nullelement
Olgu antud mingi binaarne tehe * hulgal H. Siis nimetatakse **(multiplikatiivseks) nullelemendiks** hulga H elementi n, mille puhul hulga H mis tahes elemendi a korral kehtivad võrdused

: (1) n*a=n

ja 

: (2) a*n=n.

### Nullelemendi ainsus
*Teoreem*. Kui nullelement eksisteerib, siis ta on ainus.

*Tõestus*. Olgu meil kaks nullelementi n ja N. Siis võrduse (1) põhjal

: n*N=n 

ja võrduse (2) põhjal

: n*N=N.

Järelikult 

: n=N,

nii et nullelemendid langevad kokku.

### Näiteid
Tavalise arvude (naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude korrutamise suhtes on arv 0 nullelement. 

Vektorite vektorkorrutise suhtes kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis on nullvektor nullelement.  

Hulkade ühisosa suhtes on tühi hulk nullelement.

## Aditiivne nullelement
Liitmise ning mis tahes aditiivselt tähistatud binaarse tehte puhul nimetatakse **nullelemendiks** ühikelementi ehk neutraalset elementi 0, st (ainsat) elementi, mille puhul hulga mis tahes elemendi *a* korral kehtivad võrdused

: 0+a=a

ja

: a+0=a.

Tavaliselt eeldatakse sel puhul, et vaadeldav binaarne tehe on kommutatiivne.

## Ringi nullelement
**[[Ring (algebra)|Ring]]i nullelemendiks** nimetatakse ringi liitmistehte ühikelementi ehk neutraalset elementi (aditiivset nullelementi). 

**[[Korpus (algebra)|Korpus]]e nullelement** on korpuse kui ringi nullelement. 

Et ringi elemendid moodustavad liitmise suhtes rühma, siis ringil alati eksisteerib (ainus) nullelement 0. 

### Multiplikatiivse ja aditiivse nullelemendi kokkulangemine ringis
*Teoreem*. Ringi nullelement 0 on ühtlasi multiplikatiivne nullelement korrutamise suhtes.

*Tõestus*. On tarvis näidata, et ringi mis tahes elemendi *a* korral kehtivad võrdused

: 0a=0

ja

: a0=0.

Et ringi elemendid moodustavad liitmise suhtes rühma, siis kehtib

: 0=a+(-a).

Seega, arvestades distributiivsust,  

: 0a=(a+(-a))a=aa+(-aa)=0

ja

: a0=a(a+(-a))=aa+(-aa)=0.

### Näiteid
Arv 0 on nullelemendiks täisarvude ringis, ratsionaalarvude ringis, reaalarvude korpuse ja kompleksarvude korpuse nullelement. 

## Võre nullelement
**[[Võre (algebra)|Võre]] nullelemendiks** nimetatakse selle võre vähimat elementi. Vähim element on võre ühenditehte multiplikatiivne nullelement.
Difteeria

**Difteeria** (ladina keeles *Diphtheria*) ehk **kurgutõbi** on bakteriaalne nakkushaigus, mille põhjustab *[[Corynebacterium diphtheriae]]*. Haigus levib piisknakkusena. RHK-10 järgi klassifitseeritakse difteeria järgmiselt:

* Neeludifteeria (A36.0)
* Ninaneeludifteeria (A36.1)
* Kõridifteeria e larüngeaaldifteeria (A36.2)
* Nahadifteeria (A36.3)
* Muu difteeria (A36.8)
* Täpsustamata difteeria (A36.9)

## Patogenees

Difteerial eristatakse 2 põhivormi: **kurgudifteeria** ja **kõridifteeria**. Haigusetekitaja tungib esmalt limaskesta sisse ja paljuneb seal. Mikroobi poolt produtseeritud endotoksiinid kutsuvad esile kudede nekrotiseerumise. Eelkõige on ohustatud neerud, süda ja närvisüsteem. 
Peamised kliinilised sümptomid on

* tursunud lümfisõlmed
* neuropaatia
* häälekaotus
* köha
* hingamispuudulikkus
* neelamisraskused

## Ravi

Difteeria raviks kasutatakse järgmisi ravimeid:

* antitoksiline seerum
* erütromütsiin
* penitsilliin

## Profülaktika
Profülaktiliselt on kõige lihtsam kurgutõppe nakatumise vältimiseks end vaktsineerida. Esimene vaktsiin manustatakse 3. elukuul, teine ja kolmas vastavalt kuuenädalaste vahedega ning neljas 21 kuud pärast esimest kaitsepookimist. Seejärel vaktsineeritakse 7-aastaselt ja 17-aastaselt ning nii iga 10 aasta tagant elu lõpuni.

## Vaata ka
*Korünebakterid
USA korvpallinaiskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[USA]] [[korvpall]]i naiskond [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el**



Nimi
Sünniaeg
Pikkus
Kaal
Klubi


Suzanne Bird
16. oktoober  1980 
1.75
68
Seattle Storm


Swintayla Cash
22. september 1979
1.87
74
Detroit Shock 
     
 
Tamika Catchings
21. juuli  1979
1.85
75
Indianapolise  Indian Fever


Yolanda Griffith
1. märts 1970
1.93
81
Sacramento Monarchs 
  

Shannon Johnson
18. august  1974
1.82
81
San Antonio Silver Stars


Lisa Leslie
7. juuli  1972
1.95
81
Los Angeles Sparks


Ruth Riley
28. august 1979
1.95
88
Detroit Shock 
  

Katie Smith
4. juuni 1974
1.80
77
Minneeapolise Minnesota Lunx 
  

Dawn Staley
4. mai 1970
1.65
58
Charlotte Sting 
  

Sheryl Swoopes
25. märts 1971
1.82
72
Houston Comets 
  

Diana Taurasi
11. juuni 1982
1.82
78
Phoenix Mercury 
  

Tina Thompson
10. veebruar 1975
1.87
81
Houston Comets 
  


USA varasemad saavutused olümpiamängudel:

1976 Montréal hõbemedal
1984 Los Angeles **olümpiavõitja**
1988 Seoul **olümpiavõitja**
1992 Barcelona pronksmedal 
1996 Atlanta **olümpiavõitja**
2000 Sydney **olümpiavõitja**
Järjestus

**Järjestuseks** ehk **järjestusseoseks** nimetatakse matemaatikas binaarset seost, mis on kas
* irrefleksiivne ja transitiivne (range järjestus) või
* refleksiivne, antisümmeetriline ja transitiivne (mitterange järjestus).

Enamikus allikates nimetatakse järjestuseks ranget või mitteranget osalist järjestust, mõnes allikas aga lineaarset järjestust (osalise järjestuse erijuhtu). 

Järjestuse mõiste on saadud reaalarvude loomuliku järjestuse &le; üldistamisel mis tahes hulkadele.

## Vaata ka
*leksikograafiline järjestus
*osaline järjestus
*osaliselt järjestatud hulk
*täielik järjestus
Oro

**Oro** on küla Võru maakonna Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lõunapiiri märgib Valga–Petseri raudtee.

Küla läbib Hanikase–Oro tee.

Seal asub Munkülä järv.

## Viited
Brutselloos

**Brutselloos** (varem kasutatud ka nimetusi **Bangi tõbi**, **Bangi infektsioon**) on nakkushaigus, mida põhjustavad kepikujulised bakterid *[[Brucella melitensis]]*, *[[Brucella abortus]]*, *[[Brucella suis]]* ja *[[Brucella canis]]*.

Nakkus kandub edasi koduloomade kaudu. Bakterid levivad järgmistel viisidel:
* piisknakkus
* kokkupuude kodulooma piimaga
* kokkupuude nakatunud organismi limaskesta ja/või nahaga

RHK-10 alusel klassifitseeritakse brutselloosi järgmiselt:
* *Brucella melitensis*'e brutselloos (A23.0)
* *Brucella abortus*'e brutselloos (A23.1)
* *Brucella suis*'e brutselloos (A23.2)
* *Brucella canis*'e brutselloos (A23.3)
* muu brutselloos (A23.8)
* täpsustamata brutselloos (A23.9)

## Ajalugu
Esimest korda puutusid selle haigusega kokku Briti põetajad 1850. aastatel Krimmi sõjas Maltas.

1887. aastal selgitas David Bruce välja haiguse põhjusliku seose organismiga.

1897. aastal eraldas taani veterinaar Bernhard Bang bakteri *Brucella abortus*, mis põhjustas brutselloosi. Hiljem hakatigi haigust sageli nimetama Bangi tõveks.

## Patogenees
Haigusetekitaja tungib esmalt epiteelkoerakkudesse. Organismi vastureaktsiooni tulemusena püüavad leukotsüüdid bakterit seedida, kuid see ei õnnestu. Mikroob transporditakse seejärel maksa, põrna ja luuüdisse, kus nad liiguvad makrofaagidesse ja hakkavad paljunema ning eritavad endotoksiine, mis kanduvad üle kogu organismi laiali. Brutselloosi peiteaeg on sõltuvalt raskusastmest 10–30 päeva. Eriti ohtlik on brutselloos rasedatele naistele, sest võib esile kutsuda abordi.

Kliinilised sümptomid:
* palavik
* liigese- ja lihasevalu
* maksa ja põrna hüpertroofia
* osteomüeliit

## Ravi

Brutselloosi korral kasutatakse järgmisi medikamente:
* tetratsükliin
* rifampitsiin
* streptomütsiin
* ampitsilliin
* doksütsükliin
* levamisool
Adenoviirusinfektsioon

**Adenoviirusinfektsioon** on äge hingamisteede nakkus, mis kutsub inimesel esile palaviku, hingamisteede põletiku ja konjunktiviidi. Adenoviirusinfektsiooni kutsuvad esile adenoviirused. Nakkuskandjaks on inimene. Adenoviirusinfektsioon võib levida nii piisknakkuse teel kui ka sekreedi ja fekaalidega kokkupuutel.

## Patogenees

Adenoviirus tungib ülemiste hingamisteede Limaskesta ja hakkab epiteelkoerakkudes paljunema. Sealt võib ta edasi levida lümfaatilisse koesse. Teatud juhtudel haarab adenoviirusinfektsioon ka alumised hingamisteed. Haiguse peiteperiood on keskmiselt 5–7 päeva.

Haiguse peamised sümptomid:
* palavik
* rinofarüngiit
* tursunud lümfisõlmed
* riniit
* konjunktiviit

## Ravi

Adenoviirusinfektsiooni ravil on esmatähtsaks range voodirežiimi järgmine. Haige peab lisaks tarbima piisavas koguses vett ning vältima raskesti seeditavaid ja suure kalorsusega toite. Valuliku ärritusköha leevendamiseks võib tarvitada ka rögalahtisteid.
Lipariit

**Lipariit** on happelise (ränirikka) koostisega purskekivim.

Lipariit on rüoliidi sünonüüm, vähemalt üldgeoloogias on see nii. Et rüoliit on eelistatavam termin, tuleks hoiduda nimetuse "lipariit" kasutamisest. See termin on laiemalt kasutusel saksa- ja venekeelses geoloogias.

Petroloogias ehk kivimiteaduses siiski tehakse neil väikest vahet. Lipariit on nimelt pisut leeliselisema koostisega kui rüoliit.

Nimetus on pandud vulkaaniliste Lipari saarte järgi, kus nimetatud purskekivimeid esineb.
Taani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Taani]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Taani meeskond jõudis kolmandat korda MM-finaalturniirile. Võrreldes nelja aasta taguse koosseisuga olid koondisest lahkunud meeskonna säravaimad liikmed – vennad Michael ja Brian Laudrup ning väravavaht Peter Schmeichel, kelle teene suuresti oli taanlaste edukas esinemine 90. aastatel. 2002. aasta Taani koondis oli kindlasti ühtlasem ja see oli ka üks meeskonna trumpe sellel finaalturniiril. Valikturniiri kaotusteta läbinud Taani edestas oma alagrupis tugevat Tšehhi koondist.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravaid


Jesper Christiansen
24. aprill 1978 
Vejle BK
 0 
 0 
  

Peter Kjær
5. november 1965
FC Aberdeen
 4 
 0 

Thomas Sørensen
12. juuni 1976
Sunderland AFC
 15 
 0 
  


## Kaitsja



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravaid


Kasper Bogelund
8. oktoober 1980 
PSV Eindhoven
 2 
 0 
  

Jan Heintze
17. august 1963
PSV Eindhoven
 84 
 4 

Thomas Helveg
24. juuni 1971
AC Milan
 68 
 2 
 

Rene Henriksen
27. august 1969 
Ateena Panathinaikos
 40 
 0 
  

Niclas Jensen
17. august 1974
Manchester City
 8 
 0 

Martin Laursen
26. juuli 1977
AC Milan
 16 
 0 
 
 
Steven Lüstü
13. aprill 1971 
Oslo Lyn
 5 
 0 



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravaid


Thomas Gravesen
11. märts 1976 
Everton FC
 23 
 2 
  

Claus Jensen
29. aprill1977
Charlton Athletic
 14 
 1 

Brian Steen Nielsen
28. detsember1968
Malmö FF
 65 
 3 
 

Christian Poulsen
28. veebruar1980 
FC København
4  
 0  
  

Stig Tøfting
14. august1969
Bolton Wanderers
 36 
 2  


## Ründajad
 


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravaid


Jesper Gronkjær
12. august 1977 
FC Chelsea
 26 
 2 
  

Martin Jørgensen
6. oktoober1976
Udinese Calcio
 32 
 4  

Peter Lovenkrands
29. jaanuar 1980
Glasgow Rangers
 4 
 0 
 

Peter Madsen
26. aprill1978 
Kopenhaageni Brøndby
 5 
 0  
  

Jan Michaelsen
28. november 1970
Ateena Panathinaikos
 11 
  1

Dennis Rommedahl
22. juuli 1978
PSV Eindhoven
 20 
 6 
 
 
Ebbe Sand
19. juuli 1972 
Schalke 04
 45 
 18 


Jon Dahl Tomasson
29. august1976 
Feyenoord
 39 
 15 



## Peatreener
*Morten Olsen

## Vaata ka
*Taani jalgpallikoondis
Hispaania jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Hispaania jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Hispaanlased pääsesid 11. korda MM-le  ja olid seni finaalturniiril peetud 40-st mängust võitnud vaid 16. Nelja parema hulka oli Hispaania MM-idel jõudnud vaid korra ja sellestki oli möödas juba üle poole sajandi.

## Väravavahid


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Iker Casillas
20. mai 1981 
Madridi Real
 13 
 0 
  

Pedro Contreras
7. jaanuar 1972
Málaga CF
 0 
 0 

Ricardo Lopez
30. detsember 1971
Real Valladolid
 1 
 0 
 


## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Juanfran Garcia
15. juuli 1976 
Celta Vigo
 7 
 0 
  

Fernando Hierro
23. märts 1968
Madridi Real
 85 
 27 

Miguel Angel Nadal
28. juuli 1966
Real Mallorca
 59 
 3 
 

Carles Puyol
13. aprill 1978
FC Barcelona
 8 
 1 

Enrique Romero
23. juuni 1971
Deportivo de La Coruña
 3 
 0 
 
 
Curro Torres
27. detsember 1976 
Valencia CF
 4 
 0 



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


David Albelda
1. september 1977 
Valencia CF
 2 
 0 
  

Ruben Baraja
11. juuli 1975
Valencia CF
 9 
 3 

Javi de Pedro
4. august 1973
Real Sociedad
 5 
 1 
 

Sergio Gonzalez
10. oktoober 1976 
[Deportivo de La Coruña]</td>
<td> 5 </td>
<td> 0 </td>
</tr>  
<tr>
<td>[Ivan Helguera
28. märts 1975
Madridi Real
 22 
 2 

Xavi Hernandez
25. jaanuar 1980
FC Barcelona
 2 
 0 
 

Luis Enrique Martinez
8. mai 1970 
FC Barcelona
 57 
 12 
  

Gaizka Mendieta
27. märts 1974
Rooma Lazio
 32 
 7 

Joaquin Sanchez
21. juuli 1981
Real Betis
 3 
 0 
 

Juan Carlos Valeron
17. juuni 1975 
Deportivo de La Coruña
 20 
 0 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Raúl González Blanco
27. juuni 1977 
Madridi Real
 51 
 25 
  

Albert Luque
11. märts 1978
Real Mallorca
 0 
 0 

Fernando Morientes
5. aprill 1976
Madridi Real
 19 
 14 
 

Diego Tristan
5. jaanuar 1976 
Deportivo de La Coruña
 7 
 2 



## Peatreener
 
Jose Antonio Camacho 

## Vaata ka

*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
*Hispaania jalgpallikoondis
Prantsusmaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Prantsusmaa jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Valitsev maailma- ja Euroopa meister Prantsusmaa oli üks suurimaid tiitlipretendente jalgpalli MM-il. Neli aastat tagasi MM-kulla teeninud mängijatest sõitis enamik ka Lõuna-Koreas ja Jaapanis toimunud 2002. aasta finaalturniirile.

## Peatreener
*Roger Lemerre 

## Vaata ka
*Prantsusmaa jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Senegali jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Senegali jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Senegali meeskonna esmakordne pääs MM-finaalturniirile üllatas maailma jalgpalliavalikkust juba alagrupiturniiril, tõrjudes välja sellised tuntud Aafrika jalgpalliriigid nagu Maroko, Egiptus ja Alžeeria. Pikka aega mitte millegagi silma paistnud Senegal suutis ka MM-il üllatada, võites alagrupis Prantsusmaad ning viigistades Uruguay ja Taaniga, jõudes kaheksandikfinaali, kus õnnestus võita ka Rootsit. Veerandfinaalis tuli mängida Türgiga, kellele aga kaotati 0:1.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Kalidou Cissokho
14. detsember 1972 
Jeanne d'Arc
 0 
 0 
  

Oumar Diallo
28. september 1972
Ol. Khourigbha
 42 
 0 

Tony Sylva
17. mai 1975
AS Monaco
 16 
 0 
 


## Kaitsjad
  


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Habib Beye
19. oktoober 1977 
RC Strasbourg
 6 
 0 
  

Aliou Cissé
24. märts 1976
Montpellier
 21 
 0 

Ferdinand Coly
10. september 1973
RC Lens
 17 
 0 
  

Oumar Daf
12. veebruar 1977 
FC Sochaux
 32 
 0 
  

Lamine Diatta
2. juuli 1975
Rennes
 20 
 1 

Pape Malick Diop
29. detsember 1974
Lorient
 26 
 2 
 
 
Alassane N'Dour
12. detsember 1981 
Saint-Etienne
 8 
 0 



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Salif Diao
10. jaanuar 1977 
Sedan
 21 
 2 
  

Pape Bouba Diop
28. jaanuar 1978
RC Lens
 13 
 3 

Khalilou Fadiga
30. detsember 1974
AJ Auxerre
 26 
 2 
  

Amdy Faye
12. märts 1977 
AJ Auxerre
 6 
 0 
  

Makhtar N'Diaye
31. detsember 1981
Rennes
 11 
 0 

Moussa N'Diaye
20. veebruar 1979
Sedan
 38 
 4 
 

Sylvain N'Diaye
25. juuni 1976
Sedan
 6 
 0 
  
 
Pape Sarr
7. detsember 1977 
RC Lens
22
 1 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Henri Camara
10. mai 1977 
Sedan
 34 
 7 
  

Souleymane Camara
22. detsember 1982
AS Monaco
 10 
 3 

El Hadji Diouf
15. jaanuar 1981
RC Lens
 22 
 13
 

Pape Thiaw
5. veebruar 1981 
RC Strasbourg
 13 
 5 
  

Amara Traoré
25. september 1965
Gueugnon
 12 
 2 



## Peatreener

Bruno Metsu 

## Vaata ka

*Senegali jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Randvere kirik

**Randvere Peetri kirik** on kirik Harjumaal Viimsi vallas Randvere külas. 

Kiriku ehitamist alustati 1848. aastal ja see valmis 1852. aastal. Kirikut kasutab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Randvere kogudus. 1923. aastani oli kirik Jõelähtme koguduse abikirik, siis kogudus iseseisvus ning jäi Tallinna Jaani koguduse õpetaja teenida.

Juba enne kiriku ehitamist asus selles paigas kalmistu. Vanim teadaolev ristikivi on dateeritud aastaga 1803.

## Välislingid
*
Eleegia

**Eleegia** on lüürilise luule žanr. Algselt tähendas eleegia itku ehk nutulaulu, laiemalt kaebelaulu, milles kasutati kindlat värsimõõtu: eleegilist distihhoni. Sellest tulenes ülekantud tähendus: kurb lugu või jutt. Tänapäeval nimetatakse eleegiateks väga mitmesuguses vormis lüürilisi luuletusi.

## Antiikkirjandus
Eleegia on üks antiiklüürika kolmest põhivormist.

Eleegia eripäraks on värsiehitus, heksameetri korrapärane vaheldumine pentameetriga, mille tulemusena kujuneb kahest värsist salm: eleegiline distihhon (eleegiline kaksikvärss).

Kreekas tunti ainult kaebe- ja leinaeleegiat, mida viljelesid näiteks Tyrtaios, Archilochos ja Solon. Rooma kirjanikest kirjutas kaebeeleegiaid üksnes Ovidius ("Kurvad laulud", "Kirjad Musta mere äärest").

### Armueleegiad
Aastail 40-0 eKr viljeldi Roomas uut, lühiajaliseks kujunenud luuležanri: armueleegiaid, mida Kreekas ei tuntud.

Armueleegiate autoritest on tuntud Cornelius Gallus, Propertius, Tibullus ja Ovidius. Tähelepanuväärne on ka anonüümne tekstikogu Corpus Tibullianium, kus leidub ka Sulpicia, 6 luuletusega ainus teadaolev Rooma naisautor.

Erinevalt epigrammist ei ole armueleegia kunagi obstsöönne, vaid pigem erootiline.

Armastust käsitletakse eleegilises luules püsiseisundina (*foedus aeternum*), mis sarnaneb orjusele (*servitium amoris*) ja mis eluviisina on eleegiku igapäevategevus (*militia amoris*, armuvõitlus). Reaalsuses erines eleegikute elu sellest kardinaalselt.

Rooma armueleegia sotsiaalsete tekkepõhjustena on toodud naiste juriidilist emantsipatsiooni 1. sajandis eKr, hetääri kui uue naisetüübi jõudmist Rooma, kus ülikutel kujunesid nendega abielulaadsed püsisuhted, ning suure hulga noormeeste tagasitõmbumist poliitilisest elust protestina keisririigi tõttu. Armueleegia kui žanri kadu langes kokku Augustuse abieluseaduste kehtestamisega.

## Tänapäeval
Eleegia on tänapäeval lüürikažanr, mis tähendab nukrat ja leinameeleolulist luuletust.

Maailmakirjandusest üks kuulsamaid Rainer Maria Rilke "Duino eleegia".

Eesti kirjanduses on parimad eleegiad Anna Haava "Ööbiku surm", Karl Eduard Söödi "Metsateel" ja Gustav Suitsu "Ühele lapsele".

## Teistes kunstiliikides
Eleegia sõna laiemas tähenduses on kasutusel ka muusikateoste (eesti näited: Eduard Tubin – "Eleegia", Vennaskond – "Eleegia") ja kujutava kunsti teoste (Oskar Kallis – "Eleegia" (1915, pastell, Tartu Kunstimuuseum)) kohta.

## Vaata ka
*Itk
*Jeremiaad
Rüoliit

**Rüoliit** (vanakreeka keeles ῥύαξ 'vool' + λίθος 'kivi') on tardkivim, happelise (ränirikka) koostisega purskekivim. Vastavalt TAS-diagrammile peab rüoliit sisaldama vähemalt 69% ränidioksiidi.

Keemiliselt koostiselt on rüoliit ja graniit sama koostisega kivimid. Erinevus on struktuuris: graniit süvakivimina on jämedakristalliline (faneriitne), rüoliit purskekivimina aga peenekristalliline. Koostiselt sarnanevad rüoliidiga pimss ja obsidiaan.

Rüoliidi kõige levinumad lisamineraalid on biotiit ja küünekivi.

Rüoliidi pind võib olla kas klaasjas, afaniitne või porfüüriline, kuid ta on tihti vesikulaarse tekstuuriga ehk sisaldab palju väikseid tühimikke. See tuleneb sellest, et ränirikka koostisega kivimid on väga suure sisehõõrdega (viskoossed), mistõttu ei vabasta nad gaase kuigi hõlpsasti. Tühimikud ongi avad, mille sisse on kogunenud magmast vabanenud gaas. Tekstuuri tõttu on ka rüoliidi murdejälg ebaühtlane, krobeline.

Rüoliit koosneb peamiselt kvartsist, leelispäevakivist ja plagioklassist (vt QAPF-diagramm). Ta on suure kvartsi- ja kaaliumpäevakivisisalduse tõttu heledat värvi. Levinud on valged, punakad, hallid, rohekad ja pruunikad toonid. Porfüürilise rüoliidi korral esineb peenes põhimassis jämedamaid fenokristalle.

Kuna rüoliit sisaldab eriti palju räni ning vähe rauda ja magneesiumi, siis moodustab rüoliit sulades eriti viskoosseid ja väga polümeriseerunud laavasid. Rüoliiti võib sageli kohata bretšades, nekkides ja daikides.

Kui rüoliit jahtub nii kiiresti, et selles ei jõua kasvada kristallid, mis moodustaksid loodusliku klaasi, siis nimetatakse tekkinud mineraali obsidiaaniks ehk vulkaaniliseks klaasiks. Ehkki rüoliit on hele, on obsidiaan sageli tume, pruun või isegi must. Aeglasel jahtumisel tekivad laavas mikroskoopilised kristallid ja tulemuseks on niisugused struktuurid nagu suunatud tekstuur, sfäroliitne struktuur ja poorne struktuur.

Mõned rüoliidid on vesikulaarse struktuuriga pimsid. Need tekivad siis, kui purse toimub vee all.

Paljud rüoliidilademed on plahvatusohtlikud ning võivad sisaldada tefrat, tuffi või ignimbriiti.

Keskmise ilma veesisalduseta rüoliidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides on järgmine:

Arvud on keskmistatud 670 analüüsitud rüoliiditüki alusel.

Nimetuse "rüoliit" võttis kasutusele saksa rännumees ja geoloog Ferdinand von Richthofen pärast oma ekspeditsioone Kaljumäestikku 1860. aastatel.

Rüoliiti kasutatakse teekatteks ja ehitusel.

## Vaata ka
*Lipariit

## Viited
Randvere

**Randvere** on eesti koha- ja perekonnanimi.

;kohanimi
***[[Randvere (Viimsi)|Randvere]]** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas.
***[[Randvere (Saaremaa)|Randvere]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
***Randvere** on **[[Suur-Randvere]]** küla endine nimi. 

**[[Randvere (perekonnanimi)]]**

## Vaata ka
*Randvere kirik
*Randvere külanõukogu
*Randvere laht
Proosa

**Proosa** (ladina keeles **) on levinuim keelekasutamise vorm. Seda iseloomustab sidumata kõne ning seda vastandatakse luulele, mida iseloomustab seotud kõne. Proosa ja luule vahel on üleminekuvorme (rütmiline proosa, vabavärss).    

Proosavormi kasutatakse osas ilukirjandusest (proosakirjanduses), ajakirjanduses, entsüklopeediates, filmides, filosoofias ja paljudes muudes kommunikatsioonivormides. Inimest, kes kirjutab ilukirjanduslikku proosat, nimetatakse proosakirjanikuks. Teine keelekasutusvorm on luule.

Proosa liigid: 

* romaan
* lühijutt
* jutustus

## Vaata ka
* Eesti proosa
* luule

## Välislingid

*Luule ja proosa
*Modernistlik proosa
Gert Helbemäe

**Gert Helbemäe** (kuni 18. märtsini 1935 **Gert-Joachim Einborn**; 10. november 1913 Tallinn – 15. juuli 1974 London) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

## Elukäik
Gert Helbemäe lõpetas Tallinna Prantsuse Lütseumi 1933. aastal. Seejärel töötas Vaba Maa reporterina, kus kirjutas ka ilukirjanduslikke palu. Tegi kaastööd ka ajalehtedele Roheline Post ja Uudisleht. Uudislehte kirjutas palju artikleid Tallinna ajaloost. Ajateenistuses viibides kirjutas kuuldemängu "Lumikellukeste sünd", mille saatis ringhäälingule. Kuuldemäng võeti rõõmuga vastu ja paluti lisa. 

Helbemäe on kirjutanud umbes 30 kuuldemängu. Riigi Ringhäälingu kuuldemängude võistluselt 1939. aastal sai Helbemäe kaks auhinda: "Maria viiul" sai esikoha ja "Augusta Carolina" kolmanda koha. Helbemäe hakkas Riigi Ringhäälingu juures vabakutselisena tööle. Raadiotöö kõrvalt kirjutamiseks eriti aega ei jäänud. 

1941. aastal abiellus Gert Helbemäe Hans Vanaveski tütre Are Vanaveskiga.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli ta ringhäälingus heliplaadikontsertide koostaja. Kuuldemänge rohkem ei kirjutanud. Saksa okupatsiooni ajal töötas raadio kirjandusosakonnas. 1944. aastal põgenes perekonnaga Saksamaale, kust siirdus 1947. aastal Inglismaale. Oli 1947. aastast ajalehe Eesti Hääl toimetaja.

## Looming

Gert Helbemäe romaanide tegevuskoht on enamasti Eesti ja Tallinn, ajaline perspektiiv ulatub keskajast kaasajani. Kirjutusviisis domineerib psühholoogiline realism.

Gert Helbemäe kirjutas 1943. aastal Eesti Leegionäride laulu sõnad (viis Priit Veebel).

## Teosed

*"Lumikellukeste sünd" (1940)
*"Augusta Carolina" (1942)
*"Vana Toomas" (1944)
*"Elamata elu" (romaan, 1952)
*"Kägu odraokkaga" (romaan, 1953)
*"Sellest mustast mungast" (1957–1958; 1998)
*"Õekesed" (1955 ja 1994)
*"Ohvrilaev" (1960)
*"Ainult ajutiseks" (1964)
*"Pagejad" (1971)
*"Vaikija" (novellikogu, 1947)
*"Üleliigne inimene" (näidend, 1972)
*"Öö nõiapoes" (2002)

## Viited

## Kirjandus
* Arvo Mägi. "Gert Helbemäe" (lühimonograafia). Lund 1968
* Maire Liivamets. "Gert Helbemäe" – ettekannete kogumikus "Välismaise eesti kirjanduse konverents Tallinnas 28. ja 29. nov. 1988", II osa, Tallinn 1989. Lk 52–70
*Maarja Vaino. "Gert Helbemäe kirjutatud elu". Looming nr 10 2013

## Välislingid

*
Šlakikoonus

**Šlakikoonus** on vulkaanilise tekkega kooniline küngas või mägi, mis koosneb peamiselt šlakist ja muust püroklastilisest materjalist.

Püroklastiline materjal, millest  šlakikoonused on moodustunud, on enamasti basaltse või andesiitse koostisega. Koonused on enamasti järsu kaldega (10...40°). Aluselise koostise ja sellele vastava mineraalide sisalduse tõttu on šlakikoonused tumedat värvi. Vulkaaniline materjal, millest koonused on moodustunud, on kiirest jahtumisest tulenevalt enamasti klaasja struktuuriga. Koonuste kõrgus ulatub enamasti mõnekümnest mõnesaja meetrini.

Šlakikoonused esinevad tihti kiht- või kilpvulkaanide jalamitel, moodustades nn parasiitkoonuseid, mis toituvad peavulkaaniga samast magmakambrist. Šlakikoonuse tipus on kausisarnane kraater.

Maailma kuulsaim šlakikoonus on ilmselt Parícutin, mis on nime saanud samanimelise küla järgi, mille ta hävitas. Ainsa hoonena jäi külas püsti kirik. Kuulus on ta seepärast, et selle moodustumist on geoloogidel õnnestunud jälgida peaaegu algusest peale. See Mehhiko keskosas asuv andesiitne koonus hakkas moodustuma 20. veebruaril 1943. aastal ühe kohaliku taluniku maadele. Esimese päevaga kasvas koonus 40 meetri kõrguseks ja viie päevaga ületas juba 100 meetri piiri. Kaheaastase tegevuse jooksul kasvas koonus üle 400 meetri kõrguseks. Nagu enamik teisi šlakikoonuseidki, ei hakka ta tõenäoliselt enam kunagi tegutsema ehk tegemist on monogeneetilise vulkaaniga.
Juhan Liivi luuleauhind

**Juhan Liivi luuleauhind** on kirjandusauhind, mida antakse eelmisel kalendriaastal esmatrükis avaldatud silmapaistva eestikeelse luuletuse eest, mida kannab liivilik vaimsus. Auhinda annab välja Peipsiääre vald koos Juhan Liivi nimelise Alatskivi Kooli ja Liivi Muuseumiga.

Juhan Liivi luuleauhinna laureaat tehakse teatavaks 30. aprillil. Auhinna saajale ei anta raha, vaid ta saab nahakunstnik Ülle Paabu ainueksemplarina valmistatud karjasemärsi. Samal päeval kirjutab laureaat Juhan Liivi kodutalu kambris auhinnatud luuletuse Liiviliku Luule Raamatusse.

Auhind asutati 1965. aastal ja on seega Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna kõrval Eesti vanim kirjandusauhind. Algselt andsid auhinda välja Alatskivi sovhoos ja Juhan Liivi nimeline Alatskivi Keskkool, seejärel tegid seda Alatskivi vald, Alatskivi Keskkool ja Liivi Muuseum. 2019. aastast annavad auhinda välja Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool, Peipsiääre vald ja Liivi Muuseum.

1970. aastatel oli auhinna väljaandmine keelatud, kuid 1984. aastast on auhinda jälle välja antud igal aastal. 

## Laureaadid
* 1965 – Debora Vaarandi, "Eesti mullad"
* 1966 – Paul-Eerik Rummo, "Ikka Liivist mõteldes"
* 1967 – Betti Alver, "Tähetund"
* 1968 – Jaan Kaplinski, "Tolmust ja värvidest..."
* 1969 – August Sang, "Mida mõtleb mees"
* 1984 – Ain Kaalep, "Õnne piir"
* 1985 – Juhan Viiding,  "Soov"
* 1986 – Rein Sander, "Elujoon"
* 1987 – Betti Alver, "Elul on väikene hingemaa"
* 1988 – Viivi Luik, "On aastasaja lõpp. On öö"
* 1989 – Vladimir Beekman, "Eesti naised"
* 1990 – Kalju Lepik, "Valusad viisid"
* 1991 – Doris Kareva, "Pühitsus"
* 1992 – Mats Traat, "Oma riik"
* 1993 – Hando Runnel, "Nii palju"
* 1994 – Ene Mihkelson, "Eesti elu..."
* 1995 – Mari Vallisoo, "Tarkust armastanud..."
* 1996 – Ellen Niit, "Aeg voolab"
* 1997 – Jüri Talvet, "Armastus"
* 1998 – Kalju Lepik, "Ema portree"
* 1999 – Ene Mihkelson, "Jah ikka veel..."
* 2000 – Triin Soomets, "Sulle ma kingiksin sydame ..."
* 2001 – Mari Vallisoo, "Ei ehita"
* 2002 – Priidu Beier, "Teele!"
* 2003 – Andres Ehin, "sügaval maa all elavad ..."
* 2004 – Ly Seppel, "Eelkevadises metsas"
* 2005 – Ülar Ploom, "Lamada karjamaal hiirehernes"
* 2006 – Hasso Krull, "Sõlm"
* 2007 – Tõnu Õnnepalu, "Ootad kevadet ja siis ta jälle tuleb…"
* 2008 – Eha Lättemäe, "Kui talvekuu on paratamatu..."
* 2009 – Triin Soomets, "surm ei möödu meist; ta on kohal"
* 2010 – Mehis Heinsaar, "Öös mööduja käsi..."
* 2011 – Kirsti Oidekivi, "mu isa, kes sa oled kerge vaim"
* 2012 – Jaan Kaplinski, "Nelikümmend aastat tagasi"
* 2013 – Maarja Pärtna, "Sees"
* 2014 – Lauri Sommer, "Väikeste sammudega, hangeveertesse komistades..."
* 2015 – Jüri Kolk, "arno apooria"
* 2016 – Mart Kangur, "tahaks eesti / liivini lahti võtta"
* 2017 – Heljo Mänd, "Salasõna"
* 2018 – Andrus Kasemaa, "Oma kaasaegsetele"
* 2019 – Kauksi Ülle, "Imäpuu"
* 2020 – Triin Paja, "Öö on tume nagu õdede juuksed"
*2021 – Berit Petolai, "Tõnkadi-lõnk"
*2022 – Mirjam Parve, "jahtuvas saunas..."
*2023 – Hando Runnel, "Küünlapäeval"
*2024 – Kruusa Kalju, "Ära hommikul päri"
*2025 – Janika Läänemets, "vahel on siin nii vaikne"

## Viited
Lõngused

**Lõngused**, ka **motolõngused**, olid 1950. aastate teisel poolel Eestis kujunenud noorte subkultuur, õieti valitsevate või ametlike ringkondade poolhalvustav tõlkenimetus nii Eesti kui välismaa rockerite kohta. Samad või analoogilised subkultuurid Lääne-Euroopas ja USA-s kandsid nimetusi *rockerid*, *[[teddyboyd]]*, *Greasers* (USA) või *raggare* (Skandinaavia). Eestikeelne tõlkenimetus *lõngused* pärineb Juhan Smuulilt. (Sõna *rocker* tähendab inglise keeles 'rappuja' või 'kõikuja', aga seda võib tõlkida ka kui 'lõnkuja' või 'lõngus'. Eesti lõngused ise nimetasid ennast rockeriteks.

Lõngused olid üks esimesi noorte subkultuuri ilminguid Nõukogude Eestis ning see põhjustas ühiskonnas hulgaliselt kriitikat ja diskussioone. Maailmasõdade vahelisel ajal olid Eestis eksisteerinud juba kraadepoisid, shimmypoisid ja schickid. Lõngustele järgnev subkultuur oli hipid. 

Lõngustele oli iseloomulik eriline, lõnkuv kõnnak, kitsad püksid, batad (inglise keeles *nancy boy shoes*, *stompers* või *creepers*), metallesemete kasutamine, agressiivne käitumine ja kalduvus tavakodanikke šokeerida. Kasutati erilist venitatud kõnemaneeri ja slängi. ("Segens, krae, kuhu kursid?" - "Mul täna kärulükkamine.") jne. Muusikas eelistati rock'n'rolli.

Tähtsamad kogunemiskohad olid Tallinnas Viru tänava alguses ning Tartus Raekoja platsi ja Rüütli (tol ajal 21. juuni) tänava nurgal. 

Lõnguste subkultuuri on kirjeldanud oma jutustustes Teet Kallas ja poeesias Arvi Siig.

:*"Käes kirjud lehed, sügis käib nüüd laialt
:*kui mees, kes
::*plankudele
:::*peoafišše kleebib.
:*Rändlindudena
::*Viru nurgal aial
:*reas poisid, seljas plastikaadist keebid.*

:*Ma neid ei tunne.
:*Minu ajal, tollal,
:*siin kogunesid hoopis teised vennad.
:*Siin käisid
::*Viru Hirm
:::*ja Nõmme Krahv
::::*ja Dollar
:*ning nähti hulkumas siin
::*vahel
:::*ka mind ennast."

:*Arvi Siig*

## Viited

## Kirjandus
*Sulev Vedler. Viru Aabram olevat kahemeetrine ambaal, kes kogub tunni ajaga 500 poissi oma lipu alla!. Eesti Ekspress, november 1997
Lõuna-Aafrika Liit

**Lõuna-Aafrika Liit** (inglise keeles *Union of South Africa*, hollandi keeles *Unie van Zuid-Afrika*, afrikaani keeles *Unie van Suid-Afrika*) oli Suurbritannia dominioon Aafrikas, Lõuna-Aafrika Vabariigi eelkäija.

Lõuna-Aafrika Liit eksisteeris 31. maist 1910 kuni 31. maini 1961.
Puhkepäev

**Puhkepäevadeks** loetakse Eestis üldiselt laupäeva ja pühapäeva. Laiemas tähenduses on puhkepäev töövaba ehk tööst puhkamise päev, samuti on puhkepäevad kehtivad riiklikud pühad.

## Riigipühad
 
*Rahvuspüha, mis on puhkepäev – 24. veebruar – iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev

**Riigipühad ja puhkepäevad**

*1. jaanuar – uusaasta
*suur reede
*ülestõusmispühade esimene püha
*1. mai – kevadpüha
*nelipühade esimene püha
*23. juuni – võidupüha
*24. juuni – jaanipäev
*20. august – taasiseseisvumispäev
*24. detsember – jõululaupäev
*25. detsember – esimene jõulupüha
*26. detsember – teine jõulupüha

Uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale vahetult eelnevat tööpäeva lühendatakse Eestis töö- ja puhkeaja seaduse järgi kolme tunni võrra.

## Viited

## Välislingid
*Pühade ja tähtpäevade seadus
*Töölepingu seadus
Tööleping

**Tööleping** on töötaja ja tööandja kokkulepe, mille alusel füüsiline isik (töötaja) teeb teisele isikule (tööandjale) tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile. Tööandja kohustub maksma töötajale töö eest tasu ning kindlustama talle poolte kokkuleppe, kollektiivlepingu, seaduse või haldusaktiga ettenähtud töötingimused.

Tööleping on reguleeritud töölepingu seadusega (lühendatult TLS, jõustunud 01.07.2009).

## Eestis kehtiv tööleping

Kui tekib vaidlus lepingu vormi üle, siis loetakse, et pooled sõlmisid töölepingu. Seda juhul, kui väidetav tööandja ei tõenda vastupidist või kui pole ilmne, et pooled sõlmisid teistsuguse lepingu.

Kui ettevõte on sõlminud isikuga lepingu ja väidab, et see ei ole tööleping, kuid tegevus toimub ettevõtte määratud kohas määratud ajal ja tingimused on ette nähtud ettevõtte poolt, siis on tegemist töölepinguga. Sellisel juhul kehtivad ettevõtjale samad kohustused, mis töölepingu puhul:
*palka makstakse vastavalt palga seadusele,
*tööaeg on piiratud vastavalt töö- ja puhkeaja seadusele,
*puhkepäevadel ning õhtusel ning öisel ajal töötamise eest on ette nähtud kõrgem töötasu.

## Töölepingu sisu
Vastavalt töölepingu seadusele **peavad töölepingus olema kirjas järgmised andmed**:
#tööandja ja töötaja nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoht;
#töölepingu sõlmimise ja töötaja tööle asumise aeg;
#tööülesannete kirjeldus;
#ametinimetus, kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg;
#töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud (töötasu), sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutumise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed;
#muud hüved, kui nendes on kokku lepitud;
#aeg, millal töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid (tööaeg);
#töö tegemise koht;
#puhkuse kestus;
#viide töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtaegadele või töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtajad;
#viide tööandja kehtestatud töökorralduse reeglitele;
#viide kollektiivlepingule, kui töötaja suhtes kohaldatakse kollektiivlepingut.
Andmed esitatakse töölepingus heauskselt, selgelt ja arusaadavalt.

## Töölepingu kehtivus
Tööleping sõlmitakse reeglina tähtajatult. Tähtajaliselt võib töölepingu sõlmida kuni viieks aastaks, kui seda õigustavad töö ajutisest tähtajalisest iseloomust tulenevad mõjuvad põhjused, näiteks teatud töö tegemise ajaks (ehitad valmis selle maja), ajutiselt äraoleva töötaja asendamiseks, hooajatööde tegemiseks (marjade korjamiseks) jm.

Kui töötajal ja tööandjal tekib arusaamatusi töölepingu tingimuste täitmisel, siis töötajal on õigus pöörduda kas ametiühingu või tööinspektsiooni poole.

## Viited

## Välislingid

*Töölepingu seadus
*Töö- ja puhkeaja seadus
*Palgaseadus
*Puhkuseseadus
*Kollektiivlepingu seadus
*Tööinspektsiooni koduleht
Isaac Asimov

**Isaac Asimov** (sünninimi Issaak Judovitš Ozimov (Исаак Юдович Озимов); 2. jaanuar 1920 Venemaa – 6. aprill 1992 New York) oli juudi päritolu ameerika ulmekirjanik, aimekirjanik ja biokeemik.

## Elulugu
Isaac Asimov sündis Petrovitši külas Mogiljovi kubermangus, mis tänapäeval asub Smolenski oblasti Šumjatši rajoonis. 1923. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse, mille kodakondsuse sai ta 1928. aastal. Vanemad rääkisid Isaac Asimoviga jidiši ja inglise keelt. 

1939. aastal sai ta Columbia Ülikoolist keemia alal bakalaureusekraadi, 1941. aastal magistrikraadi ja 1948. aastal doktorikraadi.

Asimov elas 1977. aastal üle müokardi infarkti. Detsembris 1983 tehti talle südameoperatsioon - aortokoronaarne šunteerimine, mille käigus tehtud vereülekandega sai ta HIV-nakkuse. Asimov suri neeru- ja südamepuudulikkuse kätte.

## Teosed eesti keeles

*"Kadunud robot" (eesti keeles 1965, tlk Ain Raitviir, jutukogu)
*"Vaade kõrgelt" (eesti keeles 1970, tlk Ruth Lias, populaarteadus)
*"Igaviku lõpp" ("The End of Eternity"; eesti keeles 1973, tlk Linda Ariva)
*"Autobiograafia" (1979)
*"Seal, kus lõpeb Maa: Maa polaaralad" (eesti keeles 1982, populaarteadus)
*"Asum" ("Foundation"; eesti keeles 1985, tlk Linda Ariva; 2. tr 2019)
*"Asum ja Impeerium" ("Foundation and Empire"; eesti keeles 1989, tlk Linda Ariva; 2. tr 2019)
*"Huumori lõpp" (eesti keeles 1992, tlk Ivar Voites, jutt kolme autori kogumikus)
*"Teine Asum" ("Second Foundation" 1953; eesti keeles 1996, tlk Indrek Elling; 2. tr 2019)
*Isaac Asimov, Frank White "Millenniumid: võti ajaloo mõistmiseks" ("The March of the Millennia: a key to looking at history"; eesti keeles 1999, tlk Matti Piirimaa, populaarteadus)
*Isaac Asimov, Robert Silverberg "Positrooniline inimene" ("The Positronic Man"; eesti keeles 1999, tlk Peeter Selg)
*"Asumi äär" ("Foundation's Edge"; eesti keeles 2000, tlk Martin Varik; 2. tr 2019)
*"Asum ja Maa" ("Foundation and Earth"; eesti keeles 2001, tlk Jaanus Õunpuu)
*"Enne Asumit" ("Prelude to Foundation"; eesti keeles 2004, tlk Jaanus Õunpuu)
*"Edasi, Asum" ("Forward the Foundation"; eesti keeles 2006, tlk Matti Piirimaa)
*"Teraskoopad" ("The Caves of Steel"; eesti keeles 2008, tlk Tatjana Peetersoo)
*"Alasti päike" ("The Naked Sun"; eesti keeles 2009, tlk Johannes Kärp)
*"Koidu robotid" ("The Robots of the Dawn"; eesti keeles 2010, tlk Johannes Kärp)
*"Robotid ja impeerium" ("Robots and Empire"; eesti keeles 2010, tlk Ats Miller)
*"Jumalad ise" ("The Gods Themselves"; eesti keeles 2015, tlk Juhan Habicht)
*"Üheksa homset" ("Nine Tomorrows"; eesti keeles 2016, tlk Linda Ariva, Priit Kenkmann, Tatjana Peetersoo ja Jaana Talja, jutukogu)
*"Kosmosehoovused" ("The Currents of Space"; eesti keeles 2017, tlk Ats Miller ja Ronald Lämm)
*"Kivike taevas" ("Pebble in the Sky"; eesti keeles 2019, tlk Jaana Talja)
*"Tähed kui tolmukübemed" ("The Stars Like Dust"; eesti keeles 2019, tlk Martin Kirotar)

## Vaata ka
*"Mina, robot"
*Robootika kolm põhiseadust
*Gaia hüpotees

## Viited

## Välislingid

* Isaac Asimov Ulmekirjanduse BAASis
* Neljapäev 2. jaanuar 2014, Isaac Asimovi 50 aasta tagune ennustus peab üldjoontes paika, Postimees: elu24.ee
Peeter Torop

**Peeter Torop** (sündinud 28. novembril 1950) on eesti kirjandusteadlane ja semiootik. 

Torop õppis aastatel 1969–1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat ja 1992–1995 Helsingi Ülikoolis ning kaitses 1995. aastal doktoriväitekirja "Тотальный перевод" ("Totaaltõlge").

Peeter Torop on uurinud tõlketeaduse aluseid, eesti keelde tõlkimise ajalugu ja tekstide käitumise semiootikat. Ta on Fjodor Dostojevski tekstide tõlgetest kokku pannud raamatu "Inimene on saladus" ning õpetanud Tartu Ülikoolis vene kirjandust.

Ta on Eesti Semiootika Seltsi esimees ja Tartu Ülikooli kultuurisemiootika professor.

## Teoseid
* "Тотальный перевод". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1995 (doktoriväitekiri)
* "Kultuurimärgid". Tartu: Ilmamaa, 1999 (artiklikogumik)
* "Tõlge ja kultuur". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011 (monograafia)
* "Totaaltõlge". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2024, ISBN 9789916276617

## Tunnustus
* 1995 Eesti Taassünni auhind
* 2000 stipendium "Ela ja sära"
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2011 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2012 stipendium "Ela ja sära"
*2015 Tartu Ülikooli suur medal
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
* 2022 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali elutööpreemia (Tartu Ülikooli kultuurisemiootika professor ja kauaaegne semiootika osakonna ning filosoofia ja semiootika instituudi juhataja, rahvusvaheliselt kõrgelt hinnatud semiootik, kultuuriteoreetik ja kirjandusteadlane, kirjanduse, tõlkimise ja tõlketeooria mõtestaja, ühtlasi tõlkija ja toimetaja. Õppejõud, kes kogu oma isiku, teadmiste ja tegevusega on olnud väga paljude üliõpilaste ja kolleegide sügavalt haritud ning eetiliseks innustajaks ja toetajaks.)

## Isiklikku
1969. aasta septembrist alates on Peeter Torop abielus Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõu ja treeneri Tiina Toropiga (neiupõlvenimi Kampus). Neil on kaks last, Liisi (s. 1991) ja Kaarel (s. 1992).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

*Peeter Torop TÜ semiootika osakonna kodulehel
*
Aleksander Lipschütz

**Aleksander Lipschütz** (eesnime variandid: Alexander, Alejandro; Tšiilis ka kujul Alejandro Lipschutz; 28. august 1883 Riia – 10. jaanuar 1980) oli juudi päritolu füsioloog, endokrinoloog ja antropoloog.

Tema vanemad olid litograafiatehnik ja kunstiteoste reproduktsioone müüv kaupmees Aaron Lipschütz ning maalikunstnik Frida Friedmann. Aleksander oli seitsmest vennast kolmas.

1901. aastal lõpetas ta Riia Nikolai I gümnaasiumi. Teda huvitas antropoloogia, kuid isa soovitusel läks ta Berliini ülikooli meditsiini õppima. Ta õppis ka Zürichi ülikoolis.

1905. aastal astus ta VSDT(b)P-sse, katkestas märtsis õpingud ning tegutses Riias agitaatorina.

1906. aastal hakkas ta Göttingeni ülikoolis Max Verworni juhendamisel doktoritööd kirjutama. 1907. aastal kaitses ta väitekirja "Idiopaatilisest osteoporoosist" ning sai üldarsti kvalifikatsiooni.

Aastast 1911 töötas ta Bernis August Pütteri laboratooriumis assistendina ning sai 1914 Berni ülikooli füsioloogiaprofessoriks.

Aastatel 1919–1926 oli ta Tartu Ülikooli professor (füsioloogia instituudi juhataja).

Tema tööd seksuaalse endokrinoloogia alal äratasid Tšiili Concepcióni ülikooli professori Ottmar Wilhelmi tähelepanu. Wilhelmi vahendusel sai Lipschütz samas ülikoolis füsioloogiaprofessori koha ning sõitis Liverpoolist Talcahuano sadamasse. Sellele ametikohale jäi ta 1937. aastani.

1937. aastal asutas ta Santiagos eksperimentaalmeditsiini instituudi ning oli samast aastast selle juhataja.

Lipschütz tegi koostööd Sigmund Freudi, Albert Schweitzeri ja Carl Gustav Jungiga.

Lipschützi peamised tööd käsitlevad endokrinoloogia ja pahaloomuliste kasvajate teket.

Lipschütz on saanud tuntuks üldbioloogiaalaste ja populaarteaduslike teoste autorina.

## Teosed
*"Miks me sureme" (1914, eesti keeles 1923).
*"Elu algus" (eesti keeles 1924)

## Isiklikku
14. mail 1914 abiellus ta Margarita Vogel-Leechiga.

16. aprillil sündis tütar Marion ja 1925. aastal tütar Justine.
Puritaan

**Puritaan** (ladina keeles *pūritas* - 'puhtus') oli ajalooliselt "puhtausuline" ehk range usulise elukorraldusega protestantliku usulahu liige Inglismaal või Uus-Inglismaal 16. ja 17. sajandil.

Tänapäeval tähistab see pigem liialdatud usulist rangust ning silmakirjalikku kõlblust.