open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PIK-20

**PIK-20** on üheistmeline epoksüvaigul põhinev komposiitkonstruktsiooniga purilennuk, mida valmistas seeriaviisiliselt ettevõte Eiri Avion.

## Ajalugu
Purilennuk PIK-20 on loodud Helsingi Polütehnilise Instituudi üliõpilaste poolt konstruktorite Marku Hiedenpää, Hannu Korhonen ja Pekka Tammi juhtimisel. PIK-20 konstrueerimisel lähtuti sel ajal kehtinud FAI standardklassi purilennukite reeglitest, kui veel oli lubatud tagatiiva kasutamine. Prototüübi esmalend toimus 1972. aasta lõpul. 1975. aastal võideti purilennukil PIK-20 meistrivõistlused Suurbritannias, USA-s ja Soomes.
 
1976. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Ingo Renner esikoha PIK-20-l, ka 2. ja 3. koht saavutati PIK-20-ga lennates. Pik-20 oli üks esimesi purilennukeid, mille tiivatala vormiti süsinikkiu baasil. Purilennuki kandepindade kogukaal vähenes süsinikkiu kasutamise tulemusel 30 kg võrra. Omapärane oli purilennuki kupliraami pneumaatiline tihendus, mis aitas märgatavalt vähendada müra kabiinis.

PIK-20 baasil on arendatud ka abimootoriga Rotax 501 (43hj) õhkutõusmisvõimeline PIK-20E.

## Tehnilised andmed
* Pikkus:        6,45 m
* Kõrgus:        1,45 m
* Tiivaulatus:   15 m
* Tiiva pindala: 10 m²
* Tiiva külgsuhe: 22,5
* Tiiva profiil: tüves FX67-K-179, otstes FX67-K-150
* Min vajumine:  0,56 m/s(73 km/h, 300 kg)
* Aerodünaamiline väärtus: 42 (103 km/h)
* Tühikaal:      220 kg
* Ballast(vesi): 140 liitrit
* Max lennukaal: 450 kg
Superliga (Serbia)

**SuperLiga** on Serbia jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 16 klubi.

Liiga on loodud 2006. aastal, asendades Serbia ja Montenegro kõrgliiga.

Kõik meistritiitlid on jagunenud kahe klubi, Crvena zvezda ja Partizani vahel. Crvena zvezda on kümme korda ja Partizan kaheksa korda.

UEFA koefitsiendi järgi oli Serbia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 19. kohal.

__TOC__

## Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:

*Beograd
*Crvena zvezda
*Čukarički
*IMT
*Jedinstvo
*Lučani Mladost
*Napredak
*Novi Pazar

*Partizan
*Radnički 1923
*Radnički
*Spartak
*Železničar
*Tekstilac
*TSC
*Vojvodina

## Meistrid

* 2006–07 – Crvena zvezda (1)
* 2007–08 – Partizan (1)
* 2008–09 – Partizan (2)
* 2009–10 – Partizan (3)
* 2010–11 – Partizan (4)
* 2011–12 – Partizan (5)
* 2012–13 – Partizan (6)
* 2013–14 – Crvena zvezda (2)
* 2014–15 – Partizan (7)
* 2015–16 – Crvena zvezda (3)
* 2016–17 – Partizan (8)

* 2017–18 – Crvena zvezda (4)
* 2018–19 – Crvena zvezda (5)
* 2019–20 – Crvena zvezda (6)
* 2020–21 – Crvena zvezda (7)
* 2021–22 – Crvena zvezda (8)
* 2022–23 – Crvena zvezda (9)
* 2023–24 – Crvena zvezda (10)
* 2024–25 – Crvena zvezda (11)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Superligaen

**Superligaen** on Taani jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1991. aastal ning senisest kõrgliigast 1. division sai esiliiga.

UEFA koefitsiendi järgi oli Taani liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 16. kohal.

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

*AaB
*AGF
*Brøndby
*København
*Lyngby
*Midtjylland

*Nordsjælland
*Randers
*Silkeborg
*Sønderjyske
*Vejle
*Viborg FF

## Meistrid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
* Risto Kallaste – Viborg FF – 1995–96 (23 mängu/4 väravat)
* Andres Oper – AaB – 1999–2003 (117/28)
* Urmas Rooba – FC Midtjylland, FC København, Vejle BK – 2000–02 (63/0), 2002–06 (33/0), 2006–07 (1/0)
* Kaimar Saag – Silkeborg IF – 2009–10 (19/2)
* Andrei Sidorenkov – SønderjyskE – 2008–10 (24/1)
* Indrek Zelinski – AaB, BK Frem – 2001–03 (35/13), 2003–04 (9/0)

## Viited

## Välislingid
* http://www.superliga.dk/
Rae külanõukogu

**Rae külanõukogu** (enne 1963 *Lagedi külanõukogu*, seejärel *Sommerlingi külanõukogu*) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. 

20. detsembril 1990 nimetas EV Ülemnõukogu Presiidiumi oma seadlusega Harju maakonna Sommerlingi külanõukogu ümber Rae külanõukoguks.

Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).

## Viited
Suurejõe külanõukogu

**Suurejõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Suurejõe külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Vändra vallas. Külanõukogu keskus asus Suurejõe alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Suurejõe külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954 juunis Suurejõe külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aluste külanõukoguga.

## Viited
Sõrandu külanõukogu

**Sõrandu külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koigi külanõukoguga.

## Viited
První liga

**První liga** on Tšehhi jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga on loodud 1993. aastal. Liiga on võitnud kokku viis klubi. Kõige edukam klubi on 13 võiduga Praha Sparta. Seitse korda on võiutnud Praha Slavia, kuus korda Plzeňi Viktoria, kolm korda Libereci Slovan ja ühe korra Ostrava Baník.

UEFA koefitsiendi järgi oli Tšehhi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 10. kohal.

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 16 klubi:

*Bohemians 1905
*Praha Dukla
*České Budějovice Dynamo
*Hradec Králové
*FK Jablonec
*MFK Karviná
*Libereci Slovan
*FK Mladá Boleslav

*Olomouci Sigma
*Ostrava Baník
*Plzeňi Viktoria
*Praha Slavia
*1. FC Slovácko
*Praha Sparta
*FK Teplice
*Pardubice

## Meistrid

## Eesti mängijaid
* Kaarel Kiidron – Žižkovi Viktoria (2012)
* Siim Tenno – Žižkovi Viktoria (2012)
* Joel Lindpere – Ostrava Baník (2014–2015)
* Igor Subbotin – Mladá Boleslav (2015)
* Siim Luts – Bohemians 1905 (2016–2018), Teplice (2018–2019)
* Vlasi Sinjavski – MFK Karviná (2021–2022), Slovácko (2022–)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Taebla külanõukogu

**Taebla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Taebla vallas. Külanõukogu keskus asus Taebla asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taebla külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 

1954. aastal liideti Taebla külanõukogu Palivere külanõukoguga, mille keskus asus Paliveres. 1977. aastal nimetati Palivere külanõukogu ümber Taebla külanõukoguks ning külanõukogu keskuseks sai Taebla.

## Viited
Suislepa külanõukogu

**Suislepa külanõukogu** (1945–1960 **Vooru külanõukogu**) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1975. 

Vooru külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Suislepa vallas. Külanõukogu keskus asus Uus-Suislepa asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vooru külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 

1954 juunis liideti Vooru külanõukoguga likvideeritud Unametsa külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Vooru külanõukogu piires kolhoosid "Stalini Tee", "Tee Kommunismile", "Edasi", "Rahu ja Töö", "Võidutee" ja "Koit". Külanõukogu keskus asus Suislepa külas.

Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega liideti Vooru külanõukogu 1959 veebruarist Viljandi rajooniga.

1960 oktoobrist nimetati Vooru külanõukogu ümber Suislepa külanõukoguks.

1975 märtsis Suislepa külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Koidu külanõukoguga ning samas nimetati viimane ümber Tarvastu külanõukoguks.

## Viited
Sultsi külanõukogu

**Sultsi külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Paistu külanõukoguga.

## Viited
Tartu külanõukogu

**Tartu külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 265 km² (1977).

## Viited
Tarvastu külanõukogu

**Tarvastu külanõukogu** (aastani 1951 *Muku külanõukogu*, 1951–1975 *Koidu külanõukogu*) oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tarvastu vallas. Külanõukogu pindala oli 409 km² (1977).

## Viited
Super League

**Super League** on mitme liiga nimi.
***[[Super League (Kreeka)|Super League]]** on Kreeka kõrgeim jalgpalliliiga.
***[[Super League (Šveits)|Super League]]** on Šveitsi kõrgeim jalgpalliliiga.

## Vaata ka
*Superliga
Süper Lig

**Süper Lig** on Türgi jalgpalli kõrgeim liiga.

Süper Ligi ajaloo jooksul on Türgi meistriks tulnud kuus klubi. Suurema osa tiitlitest on jagunenud kolme suurklubi vahel, kelleks on Galatasaray (23), Fenerbahçe (19) ja Beşiktaş (16). Seitsmel korral on võitnud veel Trabzonspor ning ühel korral Bursaspor ja İstanbul Başakşehir.

## Klubid
Hooajal 2023–2024 mängivad kõrgliigas järgmised 20 klubi:

## Meistrid

* 1957: Beşiktaş JK
* 1958: Beşiktaş JK
* 1959: Fenerbahçe SK
* 1960: Beşiktaş JK
* 1961: Fenerbahçe SK
* 1962: Galatasaray SK
* 1963: Galatasaray SK
* 1964: Fenerbahçe SK
* 1965: Fenerbahçe SK
* 1966: Beşiktaş JK
* 1967: Beşiktaş JK
* 1968: Fenerbahçe SK
* 1969: Galatasaray SK
* 1970: Fenerbahçe SK
* 1971: Galatasaray SK
* 1972: Galatasaray SK
* 1973: Galatasaray SK

* 1974: Fenerbahçe SK
* 1975: Fenerbahçe SK
* 1976: Trabzonspor
* 1977: Trabzonspor
* 1978: Fenerbahçe SK
* 1979: Trabzonspor
* 1980: Trabzonspor
* 1981: Trabzonspor
* 1982: Beşiktaş JK
* 1983: Fenerbahçe SK
* 1984: Trabzonspor
* 1985: Fenerbahçe SK
* 1986: Beşiktaş JK
* 1987: Galatasaray SK
* 1988: Galatasaray SK
* 1989: Fenerbahçe SK
* 1990: Beşiktaş JK

* 1991: Beşiktaş JK
* 1992: Beşiktaş JK
* 1993: Galatasaray SK
* 1994: Galatasaray SK
* 1995: Beşiktaş JK
* 1996: Fenerbahçe SK
* 1997: Galatasaray SK
* 1998: Galatasaray SK
* 1999: Galatasaray SK
* 2000: Galatasaray SK
* 2001: Fenerbahçe SK
* 2002: Galatasaray SK
* 2003: Beşiktaş JK
* 2004: Fenerbahçe SK
* 2005: Fenerbahçe SK
* 2006: Galatasaray SK
* 2007: Fenerbahçe SK

* 2008: Galatasaray SK
* 2009: Beşiktaş JK
* 2010: Bursaspor
* 2011: Fenerbahçe SK
* 2012: Galatasaray SK
* 2013: Galatasaray SK
* 2014: Fenerbahçe SK
* 2015: Galatasaray SK
* 2016: Beşiktaş JK
* 2017: Beşiktaş JK
* 2018: Galatasaray SK
* 2019: Galatasaray SK
* 2020: İstanbul Başakşehir
* 2021: Beşiktaş JK
* 2022: Trabzonspor
* 2023: Galatasaray SK
* 2024: Galatasaray SK
* 2025: Galatasaray SK

## Statistika
### Suurimad väravakütid

Seisuga 15. mai 2021

### Enim mänge

Seisuga 15. mai 2021

* Paksus kirjas on mängijad, kes mängivad praeguseni Süper Ligis.

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
* Pavel Londak – Bucaspor (2011)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tsolgo külanõukogu

**Tsolgo külanõukogu** (aastani 1954 *Tsolgu külanõukogu*) oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Hiljem liideti see Lasva külanõukoguga.

## Viited
Türsamäe külanõukogu

**Türsamäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Türsamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vaivara vallas. Külanõukogu keskus asus Türsamäe asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Türsamäe külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis Türsamäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Toila külanõukoguga.

## Viited
Vanaküla külanõukogu (Põlva rajoon)

**Vanaküla külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põlva külanõukoguga.

## Viited
Vormsi külanõukogu

**Vormsi külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Vormsi ja teised väiksemad naabersaared. Külanõukogu moodustati 1950.

## Viited
Võhma külanõukogu (Haapsalu rajoon)

**Võhma külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kirbla külanõukoguga.

## Viited
Võhma külanõukogu (Kingissepa rajoon)

**Võhma külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Võhma külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Mustjala vallas. Külanõukogu keskus asus Võhma külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võhma külanõukogu 1950 septembris Kingissepa rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Kingissepa" ja "Ühinenud Ranna" kolhoos.

1960 septembris Võhma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Mustjala külanõukogu koosseisu.

## Viited
Võru külanõukogu

**Võru külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).

## Viited
Võõbste külanõukogu

**Võõbste külanõukogu** (ka *Võõpste külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Võõbste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Võõbste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võõbste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis Võõbste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.

## Viited
Vyšejšaja liga

**Vyšejšaja liga** (valgevene keeles *Вышэйшая ліга*) on Valgevene jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates 2016. aastast on liigas mänginud 16 klubi. Aastate jooksul liigasse ühel hooajal kuulunud maksimaalselt 17 klubi (hooajal 1992–93) ja minimaalselt 11 (hooajal 2012). Kõik klubid mängivad hooaja jooksul üksteisega kaks korda läbi. Hooaja lõpus langevad kaks viimast klubi esiliigasse, kõrgliigas 14. koha saanud klubi kohtub üleminekumängus samal hooajal esiliigas kolmanda koha saanud klubiga.

Esimese klubina tuli iseseisvas Valgevene riigi meistriks 1992. aastal Minski Dinamo, mis oli 1990. aastatel kuue tiitliga ka riigi edukaim klubi. Viimasel kahel kümnendil on liigas domineerinud Borissovi FK BATE, mis on võitnud alates 1999. aastast 15 meistrivõistlust. Aastatel 2006–2018 tuli Borissovi FK BATE meistriks 14 hooajal järjest. Kokku on Valgevene meistriks tulnud kaheksa klubi. Valitsev meister on Saligorski Šahtjor, kes tuli 2020. aastal meistriks teist korda.

## Praegused klubid
2021. aasta hooajal mängivad liigas järgmised kuusteist klubi:

*Borissovi BATE
*Bresti Dinamo
*Minski Dinamo
*Minski Energetik-BGU
*Homiel
*Islatš
*Minsk
*Njoman

*Ruhh
*Slavia
*Slutsk
*Smarhoń
**[[Rečyca FK Sputnik|Sputnik]]*
*Šahtjor
*Torpedo-BelAZ
*Vitsebsk

## Meistrid

* 1992 Minski Dinamo
* 1992–93 Minski Dinamo
* 1993–94 Minski Dinamo
* 1994–95 Minski Dinamo
* 1995 Minski Dinamo
* 1996 Mozõri MPKS
* 1997 Minski Dinamo
* 1998 Magiljovi Dnepr-Transmaš
* 1999 Borissovi BATE
* 2000 Mozõri Slavia
* 2001 Babruiski Belšina
* 2002 Borissovi BATE
* 2003 Homiel
* 2004 Minski Dinamo
* 2005 Saligorski Šahtjor

* 2006 Borissovi BATE
* 2007 Borissovi BATE
* 2008 Borissovi BATE
* 2009 Borissovi BATE
* 2010 Borissovi BATE
* 2011 Borissovi BATE
* 2012 Borissovi BATE
* 2013 Borissovi BATE
* 2014 Borissovi BATE
* 2015 Borissovi BATE
* 2016 Borissovi BATE
* 2017 Borissovi BATE
* 2018 Borissovi BATE
* 2019 Bresti Dinamo
* 2020 Saligorski Šahtjor

## Välislingid
* Valgevene jalgpalliliidu koduleht
Cymru Premier

**Cymru Premier** (varem tuntud kui **Welsh Premier League**) on Walesi jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1992. aastal. Liiga on võitnud seitse klubi. Edukamad on 16 võiduga The New Saints ja seitsme võiduga Barry Town United.

UEFA koefitsiendi järgi oli Walesi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 52. kohal ehk tagantpoolt neljas.

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
* Kevin Kauber – The New Saints (2018)

## Viited
Viiratsi külanõukogu

**Viiratsi külanõukogu** (enne 1977 *Uusna külanõukogu*) oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 205 km² (1977).

## Viited
Vinni külanõukogu

**Vinni külanõukogu** (enne 1982 *Viru-Jaagupi külanõukogu*) oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Küti vallas. Külanõukogu pindala oli 426 km² (1977).

Külanõukogus asus Viru-Jaagupi sovhoos keskusega Viru-Jaagupis.

## Viited
Premjer-Liha

**Premjer-Liga** (ukraina keeles *Прем'єр-ліга*) on Ukraina jalgpalli kõrgeim liiga.

1992. aastal tuli esimeseks Ukraina meistriks Simferopoli Tavrija. Pärast seda on kõik meistritiitlid jagunenud kahe klubi vahel: 16 korda on võitnud Kiievi Dinamo ja 13 korda Donetski Šahtar. 

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
* Stanislav Kitto – Luhanski Zorja (1995–1996)
* Jevgeni Novikov – Kirovogradi Zirka (2003–2004)
* Taavi Rähn – Lutski Volõn (2003–2006)
* Sergei Zenjov – Lvivi Karpatõ (2008–2014)
* Joonas Tamm – Tšernihivi Desna (2020–2021) ja Poltava Vorskla (2021–2022)
* Mihkel Ainsalu – FK Lviv (2020)
* Vladislav Kreida – Rivne Veres (2022)
* Bogdan Vaštšuk – Poltava Vorskla (2022)

## Tulemused
### Võštša Liha

### Premjer-Liha

***Märkused*** 
* *Koht* näitab liiga edetabeli kohta võrreldes teiste UEFA liikmetega.
* Harkivi Metalistilt võeti ära 2007/08 hooaja kolmas koht pärast seda kui Spordi Arbitraažikohus Lausanne'is leidis, et Karpatõ – Metalist (19. aprill 2008) mängus oli seotud kihlveopettusega. 

### Esinemine klubiti

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Northrop Grumman RQ-4 Global Hawk

**Northrop Grumman RQ-4 Global Hawk**, ka **Tier II+** (arendamisjärgus), on mehitamata (UAV) vaatluslennuk.

Peamised kasutajad on USAF, NASA ja NATO.

## Viited

## Välislingid

*RQ-4 Global Hawk U.S. Air Force fact sheet
*A look at Nato's new spy drones, BBC, 18. jaanuar 2020 (video 2:32)
David Buss

**David M. Buss** on (sündinud 14. aprillil 1953) on USA psühholoog. 

Ta on uurinud muu hulgas partnerieelistusi evolutsioonipsühholoogia vaatekohast.

## Teosed

**The Evolution Of Desire: Strategies Of Human Mating*, Basic Books 1995, ISBN 978-0-465-02143-7
*D. M. Buss, N. Malamuth. *Sex, Power, Conflict: Evolutionary and Feminist Perspectives*. Oxford University Press, USA, 1996, ISBN 978-0-19-510357-1
**Dangerous Passion: Why Jealousy Is As Necessary As Love and Sex*, Diane Pub Co 2000, ISBN 978-0-7567-6548-4
**The Dangerous Passion: Why Jealousy is Necessary in Love and Sex*, Bloomsbury Publishing PLC 2001, ISBN 978-0-7475-5360-1
**The Handbook of Evolutionary Psychology*, Wiley 2005. ISBN 978-0-471-26403-3
**The Murderer Next Door: Why the Mind Is Designed to Kill*, Penguin 2006, ISBN 978-0-14-303705-7
*C. M. Meston, D. M. Buss. *Why Women Have Sex: Understanding Sexual Motivations from Adventure to Revenge*, Times Books 2009, ISBN 0-8050-8834-2
*Daniel Conroy-Beam, Cari D. Goetz, David M. Buss. What predicts romantic relationship satisfaction and mate retention intensity: mate preference fulfillment or mate value discrepancies? – *Evolution and Human Behavior', [[2016]], kd 37, nr 6, lk 440–448.
*[[Mons Bendixen]], [[Kelly Asao]], [[Joy Wyckoff|Joy P. Wyckoff]], David M. Buss, [[Leif Edward Ottesen Kennair]]. Sexual regret in US and Norway: Effects of culture and individual differences in religiosity and mating strategy. – *Personality and Individual Differences*, [[2017]], kd 116, lk 246–251.
*David M. Buss, [[Mike Abrams]]. Jealousy, Infidelity, and the Difficulty of Diagnosing Pathology: A CBT Approach to Coping with Sexual Betrayal and the Green-Eyed Monster. – *Journal of Rational-Emotive & Cognitive-Behavior Therapy*, [[2017]], kd 35, nr 2, lk 150–172.
*David M. Buss, [[Cari Goetz]], [[Joshua Duntley|Joshua D. Duntley]], [[Kelly Asao]], [[Daniel Conroy-Beam]]. The mate switching hypothesis. – *Personality and Individual Differences*, [[2017]], kd 104, lk 143–149.
*[[Daniel Conroy-Beam]], David M. Buss. Euclidean distances discriminatively predict short-term and long-term attraction to potential mates. – *Evolution and Human Behavior*, [[2017]], kd 38, nr 4, lk 442–451.

==Kirjandus==
*[[Lewis Barker]]. Teaching Evolutionary Psychology: An Interview With David M. Buss. – *Teaching of Psychology*, [[2006]], kd 33, nr 1, lk 69-76.
*[[Karen Olsson]]. Human mate selection in a many-splendored thing. – *Texas Monthly*, [[2007]], kd 35, nr 6, lk 138-255.
*[[David Buller| David J. Buller]]. Four Fallacies of Pop Evolutionary Psychology. – *Scientific American*, [[2009]], kd 300, nr 1, lk 74-81.
*[[Chuck Hustmyre]], [[Jay Dixit]]. Marked for Mayhem. – *Psychology Today'', 2009, kd 42, nr 1, lk 80-83.
Ülenurme külanõukogu

**Ülenurme külanõukogu** (kuni 1981 *Lemmatsi külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Lemmatsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Ropka vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Külitse külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lemmatsi külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Lemmatsi külanõukoguga likvideeritud Soinaste külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid Lenini-nimeline, "Ühisjõu" ja "Külvaja" kolhoos ning Ülenurme ja Nõgiaru sovhoos. Külanõukogu keskus asus siis Lemmatsi külas.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 89 km² ja elanike arv 3057. Külanõukogu keskus asus taas Külitse külas.

1981 detsembris viidi külanõukogu keskus Külitse külast üle Ülenurme alevikku ja Lemmatsi külanõukogu nimetati ümber Ülenurme külanõukoguks.

## Viited
Mihkli külanõukogu

**Mihkli külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koonga külanõukoguga.

## Viited
Peri külanõukogu

**Peri külanõukogu**  oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1968.

Peri külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Peri asunduses. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Peri külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Peri külanõukogu maadel А. A. Matrossovi nimeline, E. Vilde nimeline, А. H. Tammsaare nimeline kolhoos ja Oktoobri Võidu kolhoos. Külanõukogu keskus asus Peri külas.

1968. aastal liideti Peri külanõukoguga Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust ning nimetati ümber Põlva külanõukoguks, samas osa senise Peri külanõukogu maadest liideti Alaküla ja Veriora külanõukoguga.

## Viited
Rannamõisa külanõukogu

**Rannamõisa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Rannamõisa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Martna vallas. Külanõukogu keskus asus Rannamõisa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rannamõisa külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.

1954 juunis Rannamõisa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Kirna külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kärevere külanõukogu

**Kärevere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Kärevere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kärevere asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärevere külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kärevere külanõukoguga likvideeritud Laeva külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Emajõe", "Arengu" ja А. H. Tammsaare nimeline kolhoos ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tähtvere Katsebaasi osakond. Külanõukogu keskus asus Kärevere külas.

1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu ümber Laeva külanõukoguks.

## Viited
Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

**Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia** on Tartu Ülikooli Kliinikumi auhind, millega tunnustatakse väljapaistvaid eesti arstiteadlasi, kes on andnud olulise panuse oma eriala arengusse (koolkonna loomine, arstkonna koolitus, uute ravi-diagnostikameetodite loomine ja kasutuselevõtmine, väljapaistvad saavutused arstiteaduse valdkonnas), kaasa aidanud eesti tervishoiu üldisele arengule, selle maine tõstmisele üldsuse silmis, eesti inimese tervise parandamisse ning olnud ühiskonna aktiivne liige kodanikuna.

## Kliinikumi preemia laureaadid
*1998 – Professor Arvo Tikk
*1999 – Professor Endel Tünder
*2000 – Professor Vello Salupere
*2001 – Professor Ain-Elmar Kaasik
*2002 – Dr Vello Ilmoja
*2003 – Professor Toomas-Andres Sulling
*2004 – Professor Lembit Allikmets
*2005 – Professor *emer*. Karl Kull
*2006 – Professor *emer*. Rein Teesalu
*2007 – Dotsent Jüri Samarütel
*2008 – Dr Kaljo Mitt
*2009 – preemiat ei antud välja
*2010 – Dr Urmo Kööbi
*2011 – Professor *emer*. Tiit Haviko
*2012 – Dr Andres Ellamaa
*2013 – Professor Ants Peetsalu
*2014 – Emeriitdotsent Silvia Russak
*2015 – Dr Peeter Mardna
*2016 – Professor *emer.* Tiina Talvik
*2017 – Professor *emer*. Heidi-Ingrid Maaroos
*2018 – Dr Tiiu Aro
*2019 – Dr Urmas Siigur

* 2020 – Dr Väino Sinisalu

## Viited
Tori rahvamaja

**Tori rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus. Rahvamajas tegutseb Tori valla kultuurikeskus.

Rahvamaja asutati 1883.

## Viited

*
Treimani rahvamaja

**Treimani rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimani külas. 

Rahvamaja asutati 1946. Rahvamaja tegutseb 1960. aastatel ehitatud kolhoosi keskus-klubi hoones.

Rahvamaja juhataja on Viljar Soomre.

Rahvamajas tegutseb Treimani raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Häädemeeste valla kodulehel
Tõstamaa rahvamaja

**Tõstamaa rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõstamaa asulas. Rahvamaja perenaine on Karin Miidu.

Rahvamaja asutati 2000.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Tõstamaa kodulehel
*Rahvamaja koduleht blogina
Wilhelm Schmalz

**Wilhelm Schmalz** (1. märts 1901 Landsberg – 15. märts 1983 Weilmünster, Hessen) oli Saksamaa sõjaväelane. Ta oli 30. jaanuarist 1945 kindralleitnant. 

Ta sündis aastal 1901 Reußenis (praeguse haldusjaotuse järgi Landsbergi linnaosas Saalekreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Ta alustas sõjaväelasekarjääri aastal 1919, sõdides merejalaväe koosseisus saksa kommunistide vastu. Seejärel jätkas ta teenistust Reichswehris.

23. detsembril 1943 anti talle Raudristi Rüütlirist tammelehtedega.
Uulu rahvamaja

**Uulu rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Rahvamaja juhataja on Anu Nõmm.

## Viited
Varbla rahvamaja

**Varbla rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Rahvamaja juhataja on Anneli Lobjakas.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Varbla valla kodulehel
Jacinda Ardern

**Jacinda Kate Laurell Ardern** (sündinud 26. juulil 1980 Hamiltonis) on Uus-Meremaa poliitik ja  alates 26. oktoobrist 2017 kuni 25. jaanuarini 2023 Uus-Meremaa peaminister. 

Ta sündis aastal 1980 Hamiltonis. Ardern kuulub alates 1997. aastast Uus-Meremaa Tööparteisse. Ta lõpetas aastal 2001 Waikato ülikooli politoloogia bakalaureusena. Ta alustas karjääri teadlasena tollase peaministri Helen Clarki büroos. Hiljem töötas ta Londonis Cabinet Office'i ja Noorte Sotsialistide Rahvusvahelise Liidu heaks. 2008. aastal valiti Ardern Uus-Meremaa parlamenti.

2017. aastal valiti ta Tööpartei asejuhiks ning viis kuud hiljem sai ta Tööpartei juhiks. 2017. aasta parlamendivalimiste järel moodustasid Tööpartei, Uus-Meremaa Esimesena ning Uus-Meremaa Rohelised valitsuse ning Ardernist sai peaminister. 2020. aasta parlamendivalimised võitis ülekaalukalt Tööpartei ning Ardern sai teise ametiaja. 

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Clarke Gayford. 21. juunil 2018 sündis neil esiklaps (tütar); ta on ajaloo jooksul teine naispeaminister, kes oma ametiajal sünnitas (esimene oli aastal 1990 Pakistani peaminister Benazir Bhutto).

## Viited
Cagnò

**Cagnò** (ladiini: *Cignòu*, saksa: *Kanau*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 378 inimest ja valla pindala on 3,3 km².

Cagnò külgneb järgmiste valdadega: Laurein, Proveis, Rumo, Revò, Livo ja Cles.
Calceranica al Lago

**Calceranica al Lago** (saksa: *Plaiff* või *Pleif*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 9 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1209 inimest ja valla pindala on 3,4 km².

Calceranica al Lago külgneb järgmiste valdadega: Pergine Valsugana, Altopiano della Vigolana ja Caldonazzo.
Caldes

**Caldes** (ladiini: *Chjaudes*, saksa: *Kalteis*, *Kalds*, *Gildeis* või *Gilds*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1049 inimest ja valla pindala on 20,9 km².

Caldesi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Bozzana, Bordiana, Tozzaga, Cassana, S. Giacomo ja Samoclevo.

Caldes külgneb järgmiste valdadega: Bresimo, Cis, Malè, Cles, Terzolas ja Cavizzana.
Ottomar Alas

**Ottomar Alas** (16. veebruar 1922 Tallinn – 28. veebruar 1975 Tallinn) oli eesti arhitekt ja tennisist.  

Alas sündis Tallinnas töölisperekonnas. Teise maailmasõja alguspäevil algas tal teenistus Nõukogude armees, kus ta suunati Moskva kehakultuuriinstituuti.  

1954. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal. Algul maaehituse arhitektina ja hiljem projekti peainsenerina töötas ta Eesti Maaehitusprojektis, andes oma panuse kaasaegsete Eesti maa-asulate kujundamisse ning maaelamute ja ühiskondlike hoonete tüüpprojektide loomisse.  

Ottomar Alas oli insener kino Eha ehitamisel Tallinnas, hoone arhitekt oli Tiit Hansen. 

### Isiklikku
Ottomar Alase abikaasa oli Urve Alas. 

### Sport
Ottomar Alas hakkas tennisest tõsisemalt huvituma 12-aastaselt, treeningute kõrvalt käis ta ka pallipoisiks. Kaks aastat hiljem võitis Alas Kalevi C-klassi turniiri.  Edasi mängis Alas peamiselt kahes spordiklubis: Tallinna Kalevis ja Tallinna Dünamos. Mõlemas spordiklubis saavutas ta häid tulemusi.  

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Caldonazzo

**Caldonazzo** (saksa: *Kalnetsch*, *Galnetsch* või *Gollnatsch*) on vald *(comune)* Valsuganas, Trento provintsis Põhja-Itaalias.

Lähedalasuvast Caldonazzo järvest algab Brenta jõgi.

## Tuntud inimesi
* José Altafini

## Välislingid
* Valla koduleht
Calliano (Trento)

**Calliano** (saksa: *Roßbach* või *Kallian*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas.  

Calliano külgneb järgmiste valdadega: Besenello, Nomi, Folgaria, Volano ja Rovereto.
  
## Vaata ka

* Calliano lahing (1487), võideldi Venezia ja Austria vägede vahel
* Calliano lahing, võideldi 1796. aastal Prantsuse ja Austria vägede vahel
Grotowski

**Grotowski** on poola perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Aleksander Grotowski (1952–), poola helilooja
* Alfons Grotowski  (1833–1922), poola sanitaarinsener, Varssavi veevarustuse ja kanalisatsiooni rajaja
* Bolesław Grotowski (1864–1914), poola õpetaja Rawiczite aadlisuguvõsast. Rzeszówi Esimese Linnagümnaasiumi professor, kindral Erazm Grotowski vend, sõjaväelase Marian Grotowski (1898–1968) ja jurist Jerzy Grotowski (1895–1979) isa
* Erazm Grotowski (1865–1942), Poola diviisikindral Rawiczite aadlisuguvõsast, Bolesław Grotowski vend
* Henryk Grotowski (1949–), poola hokimängija
* Jerzy Grotowski (1933–1999), poola lavastaja, teatrijuht ja -teoreetik, tuumafüüsik Kazimierz Grotowski vend
* Jerzy Grotowski (1895–1979), poola jurist, prokurör ja advokaat, Bolesław Grotowski poeg, Stanisław Bolesław Grotowski (1937–2010) ja Maria Krystyna Dryla isa
* Kazimierz Grotowski (1930–2017), poola tuumafüüsik, prof. dr hab., Krakówi Jagiello Ülikooli õppejõud, teatrijuht Jerzy Grotowski (1933–1999) vend
* Leon Grotowski (1834–), poola poliitik, Austria keisririigi parlamendi liige
* Marek Stanisław Grotowski (1974–2016), ärikonsultant ja sporditreener, Stanisław Bolesław Grotowski poeg
* Marian Grotowski (1882–1951), poola füüsik, Vaba Poola Ülikooli professor, Łódzi ülikooli prorektor, Żelisław Grotowski vend
* Marian Grotowski (1898–1968), poola metsandusinsener ja sõjaväelane, Poola armee sapöörikapten, Kazimierz ja Jerzy Grotowski isa, jurist Jerzy Grotowski (1895–1979) vend
* Paweł Jerzy Grotowski (1970–), poola informaatik ja programmeerija, Stanisław Bolesław Grotowski poeg
* Rafał Grotowski (1973–), poola maahokimängija
* Stanisław Bolesław Grotowski (1937–2010), poola mehaanikainsener, jurist Jerzy Grotowski (1895–1979) vend, Marek Grotowski ja Paweł Jerzy Grotowski isa
* Steve Grotowski (1982–) Briti rannavõrkpallur, Henryk Grotowski poeg
* Żelisław Grotowski (1878–1937) – poola tööstusajaloolane, majandusteaduse doktor, Rapperswili Poola Muuseumi raamatukoguhoidja, füüsik Marian Grotowski (1882–1951) vend
Blome mõis (Liepupe kihelkond)

**Blome mõis** (saksa keeles *Kulsdorf*, läti keeles *Blomes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Blome küla aladel.

## Ajalugu

Mõisa varasem ajalugu on seotud Rozbeķi vasallilinnusega, kuuludes Üxküllidele. 1437. aastal müüsid kolm venda Kudezelli linnuse Roloff Persevalile ja tema pojale Jürgenile. 1477 müüs Persevali lesk Katarina linnuse ja selle juurde kuuluva Blome mõisa Wolmar Ixkullile. Ürikus on mainitud Sulāni (*Sulen*), Uzkalni (*Uszkalnen*) ja Baišāni (*Beysen*) külasid, mis kuulusid Blome mõisa alla. Persevali kasupoeg Claus Salze sai aga peapiiskop Michaelilt aastal 1495 eelpoolmainitud külade kõrval asuva Lembskülli küla omale lääniks ja ostis siis ka suure osa Blome mõisa, sealhulgas varem mainitud külade alad endale.

Heinrich Salze müüs Blome mõisa 7150 Riia marga eest aastal 1530 Johann Blankenfeldi vennale Franz Blankenfeldile, aastal 1537 ostis selle aga Andreas Koskull. aastal 1680 ostis mõisa Warner Witte, kes selle aastal 1698 Carl Bluhmile edasi müüs. Tema poeg Gerhard von Bluhmen müüs selle aastal 174 George Gustav von Duntenile müüs. Aastal 1761 müüsid Dunted mõisa Godofreus von Lindele. See omakorda andis mõisa aastal 1772 Limbaži kodanikule Johann Ernst Sprottele 13 850 taalri eest kasutamiseks. Hiljem sai mõisa omanikuks Christina von Wessel. See pantis mõisa aastal 1799 Johann Eberhard Timmile. Aastal 1820 ostis mõisa 26 561 rubla eest lesestunud titulaarnõunik Wilhelmine von Holst (sündinud Timm). Hiljem pärisid mõisa tema lapsed.

Hiljem sai mõisa ainuomanikuks Karl von Holst. Tema surma järel läks mõis selle viimaste omanike, Karli tütre Wilhelmine Luize Irmeri ja lese Charlotte valdusse.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal neli adramaad, sellele allus 106 mees- ja 132 naishinge, kellest osa kuulus Lemsalu kihelkonna hingekirja. Aastal 1757 oli adramaid neli, aastal 1734 aga 2 ja 1/4. Aastal 1688 oli mõisa suurus viis adramaad, aastal 1641 aga 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 9/10, aastal 1881 aga 6 ja 5/80, lisaks 5 ja 38/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Vecmuiža mõis

**Vecmuiža mõis** (saksa keeles *Sussikas*, varem *Wottelibecke*, läti keeles *Vecmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas.

## Ajalugu

Riia peapiiskop Johann von Wallenrode läänistas selle aastal 1403 Heinrich von Vietinghoffile. Aastal 1630 moodustati selle territooriumil Baizeemi ja Mētaka külade juurde karjamõisad. Aastal 1716 ostsid mõisa Aderkased.  Aastal 1852 sai mõisa omanikuks paruness Luise Friederike Dorothea von Mengden.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Baizeemi ja Mētaka mõisaga 6 ja 1/4 adramaad, neile allus 251 mees- ning 277 naishinge. Aastal 1757 oli neil adramaid 6 ja 1/4, aastal 1734 aga 5 ja 1/2. Aastal 1688 oli mõisade suurus 13 ja 3/4 adramaad, aastal 1641 aga kaheksa adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 8 ja 1/3, aastal 1881 aga 4 ja 78/80, lisaks 9 ja 34/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  *Fossenberg*.

## Viited
Sproģi mõis

**Sproģi mõis** (saksa keeles *Owerbeck*, varem *Lepsern* ja *Lobzeem*) oli rüütlimõis, hiljem Liepupe kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Liepupe valda.

## Ajalugu

Mõis moodustati aastal 1631, selle esimeseks omanikuks oli Magnus von der Pahlen. Aastal 1649 ostis selle Liivimaa maanõunik Heinrich Patkull. Aastal 1670 ostis mõisa  2000 taalri eest Dünamünde pastor Olaus Chersonius. Mõisa edasisest saatusest puuduvad andmed kuni aastani 1695, mil Heinrichi poeg Gustav Magnus von Patkull mõisa toonasele Liepupe mõisa omanikule Friedrich Wilhelm von Tiesenhausenile pantis, aastal 1702 vormistati aga mõisa üleandmine müügitehinguna.

Kui Liivimaa Venemaa keisririigi koosseisu läks, kuulus mõis Meckide suguvõsale. Aastal 1829 läks mõis Saengerite suguvõsa valdusse, kuuludes neile kuni võõrandamiseni aastal 1920.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Liepupe mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 218 mees- ja 275 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4, aastal 1734 aga 5 ja 7/8. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1641 aga seitse adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 8 ja 11/20, aastal 1881 aga 7 ja 42/80, lisaks 9 ja ˇ4/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Kihelkonna rahvamaja

**Kihelkonna rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna alevikus. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Angela Jelissejev.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Liepupe mõis

**Liepupe mõis** (saksa keeles *Pernigel*, läti keeles *Liepupes muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Liepupe valla Liepupe küla maadele.

## Ajalugu
Mõis kujunes XIV sajandil, mil selle omanikuks sai Sander Pernendgel, temalt ostis selle aga Henneke Pitkeuer. Riia peapiiskopkond muutis Liepupe kihelkonna maad aastal 1402 lääniks, mis kuulus aastast 1403 Vietinghoffidele, seejärel Uexküllidele, aastast 1467 Koskullidele, aastast 1490 Rosenitele. Aastal 1630 oli mõis Tiesenhausenite valdus.

Kui Liivimaa Venemaa koosseis läks, kuulus mõis Meckide suguvõsale. Meckide ajal valmis ka mõisa peahoone. Aastal 1829 läks mõis Saengerite suguvõsa valdusse, kuuludes neile kuni võõrandamiseni aastal 1920.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Sproģi mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 218 mees- ja 275 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4, aastal 1734 aga 5 ja 7/8. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1641 aga seitse adramaad. Aastal 1832 oli mõisatel adramaid 8 ja 11/20, aastal 1881 aga 7 ja 42/80, lisaks 9 ja ˇ4/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Võõrandamise ajal kuulus mõisale 2498 hektarit maad.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Kikellei*.

## Mõisaansambel

Mõisa barokkstiilis peahoone ehitas Christoph Haberlandi isa Johann Andreas Haberland. Hoone on kahekorruseline. Võõrandamise järel rajati hoonesse põllumajanduskool. Teise maailmasõja järel asus seal Liepupe sovhoosi kontorihoone. 2004. aastast asub seal võõrastemaja. Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet, sealhulgas mõisavalitseja maja, ja 3,5 hektari suurune park. See rajati juba XVIII sajandi lõpus, ent tänapäevase ilme andsid sellele Saengerid 1990. aastatel.

Liepupe mõisakompleks, sealsed park ja eluhoone ning eluhoone kaheksa toa interjöörid, fassaadi dekoratiivsed reljeefid ja uksed, suur moonakamaja ja tõllakuur on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Mõisa juures kasvav Liepupe tamm (ümbermõõt 4,1 m) on looduskaitse all.

## Vaata ka
* Fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 40.
Stiene mõis

**Stiene mõis** (saksa keeles *Ulpisch*, läti keeles *Stienes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Skulte valda Stiene küla maadele.

## Ajalugu

Mõisa varasem ajalugu on seotud Turaida piiskopilinnusega, minnes ametlikult aastal koos sellega 1625 Niels Sternschildi valdusse. Aastal 1652 olid selle omanikuks Gotthard Wilhelm von Budberg ja Peter von Stein. Aastal 1824 pani Magnus von Stein mõisa 53 000 rubla eest panti. Aastal 1834 ostis Jacob Anton von Hübbenet ülejäänud pandiosad endale. Aasta hiljem sai temast ka Stiene ametlik omanik. Hiljem pärisid mõisa tema lapsed.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 301 mees- ja 336 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 4 ja 7/8, aastal 1734 aga kolm. Aastal 1688 oli mõisa suurus 4 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kuus, aastal 1881 aga 6 ja 2/80, lisaks 8 ja 78/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Wasamuische*.

## Viited
Piiri rahvamaja

**Piiri rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Muhu vallas Piiri külas. Rahvamaja juhataja on Anneli Tamm.

## Viited
Iduse mõis

**Iduse mõis** (saksa keeles *Idwen*, läti keeles *Idus muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas Iduse külas.

Aastal 1816 oli sel Ruhja kihelkonnas *Bahlingmuische* kõrvalmõis, hilisem Bahlenhofi kõrts.

## Ajalugu

Algselt kuulusid selle mõisa maad Ruhja ordulinnusele. Aastal 1625 eraldati need Jasper Matson Krusele kuuluvaks mõisaks.  Reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis. Aastal 1762 eraldati sealne mõis Numersitele tingimusel, et teatav osa sellest jääb riigimõisaks ja sealt saadav tulu kuulub kroonile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 5/8 adramaad, millest kümme adramaad oli mõisa pärusvaldus, ülejäänud osa kuulus ametlikult aga riigile. Sellele allus 404 mees- ning 453 naishinge. Samasugune oli olukord aastal 1757. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 3 ja 1/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/4. Aastal 1641 oli mõisa suurus 1 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisa pärusvaldusel adramaid 10 ja 3/20, riigi osas oli adramaid 12/20. Aastal 1881 oli adramaid 5 ja 56/80, lisaks veel 14 ja 19/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa:  *Peterhof* ja *Friedberg*.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 71.
Jaunate mõis

**Jaunate mõis** (saksa keeles *Neu-Ottenhof*, läti keeles *Jaunates muiža*) oli rüütlimõis  Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas Jaunates.

## Ajalugu
Jaunate mõis oli algselt riigimõis, see eraldati enne 1744. aastat Vecate mõisast. Keiser Paul I doneeris selle jalaväekindral Johann von Germanni (u 1740−1801) valdusse. Tema järglastel tekkisid isa päranduse jagamisel lahkhelid; viimaks ostis poeg kaardiväekapten (hiljem kindralmajor) Alexander Johann Karl von Germann (1793−pärast 1829) mõisa teistelt pärijatelt välja. Aastal 1832 pärisid selle Alexanderi õed Charlotte Eleonore Luise Oubril (1791−1875), Marie Jessakova (1799−1866) ja Elisabeth von Richter (1786−1845). Hiljem muutus mõis Charlotte ainuomandiks, kuni ta müüs mõisa 1862. aastal 82 000 rubla eest oma tütrele vabaproua Marie von Budbergile (sündinud Oubril) (1819−1913). Viimane omanik oli aastatel 1901−1920 Bruno Arved Daulberg (1864−?).

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 7/8 adramaad, sellele allus 379 mees- ning 390 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 11 ja 7/8, aastal 1734 aga 8 ja 5/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus koos Vecate mõisaga 19 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 11 ja 12/20, aastal 1881 aga 5 ja 68/80, lisaks 11 ja 47/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Maareformi ajal kuulus mõisale 61 majapidamist ja 1220 hektarit maad.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  *Puhle*.

## Vaata ka
*Vecate mõis

## Viited
Pantene mõis

**Pantene mõis** (saksa keeles *Panten*, varem *Schellenhof*, läti keeles *Pantenes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas Pantenes.

## Ajalugu

See mõis kuulus Poola aja alguses Wiegant Scharenbergi lesele. 1585. aastal andis kuningas Stefan Batory selle Balthasar Schnellile. 1630. aastal kinkis kuningas Gustav II Adolf mõisa major Wilhelm Loewisele. Löwis of Menarite valdusse jäi mõis aastani 1920.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/4 adramaad, sellele allus 127 mees- ja 147 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 4 ja 3/4. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 3 ja 1/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/2. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3 ja 1/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 13/20, aastal 1881 aga 2 ja 74/80, lisaks veel 4 ja 77/80 mõisale kuuluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Klahwe*.

## Viited
Skulberģi mõis

**Skulberģi mõis** (saksa keeles *Kolberg*, läti keeles *Skulberģu muiža*) oli riigimõis  Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas Skaņkalnes.

## Ajalugu

Mõis kujunes ühe adramaa suurest maatükist, mille aastal 1487 omandas Heinrich Kolberg. Aastaks 1590 oli see kujunenud Väike-Salatsi omanike apartemendiks ehk omanike esinduselumaja asukohaks. Sel aastal ostis selle Ruhja pastori Jürgen Lewnhuseni lesk, sündinud Anna Senger. Mõis kuulus aastal 1678 Krister Hornile. Reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/2 adramaad, sellele allus 262 mees- ning 300 naishinge. Aastal 1757 kuulus mõisale 4 ja 1/4 adramaad maad. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 3 ja 1/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/4. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 9 ja 14/20, aastal 1881 aga 7 ja 14/80 adramaad maad mõisale kuuluvate talude valduses.

Maareformi ajal kuulus mõisale 51 majapidamist ja 865 hektarit maad.

## Viited
Lihula rahvaülikool

**MTÜ Lihula Rahvaülikool** on rahvaülikool Pärnu maakonnas Lihula linnas aadressil Linnuse tee 1.

Õppeasutus asutati 14. septembril 1997.

## Viited

## Välislingid
*Rahvaülikooli koduleht
Košķele mõis

**Košķele mõis** (saksa keeles *Osthof*, varem *Ostrominsky*, läti keeles *Košķeles muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas Košķeles.

## Ajalugu
Aastal 1585 andis Poola kuningas Stefan Batory selle mõisa Ostrominsky-nimelisele isikule. Aastal 1632 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa Carl Gustaf Koskullile, kes kaotas selle aga mõisade reduktsiooni käigus. Jelizaveta Petrovna andis selle Karl von Sieversile kasutada, tolle lapsed ostsid mõisa aga aastal 1805 oma sugulase Jacob Johann von Sieversi tarbeks.

Aastal 1865 ostis mõisa paruness von Fölkersahm. Toona muudeti ka mõisa saksakeelne nimi Osthofiks. Aastal 1872 ostis mõisa Carl von Mensenkampff. Aastal 1878 ta suri ja tema lesk ning lapsed pärisid  mõisa. Aasta hiljem ostis neilt mõisa Ernst von Mensenkampff.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 1/2 adramaad, sellele allus 365 mees- ning 442 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 1/8. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 6 ja 3/4, aastal 1688 aga kaheksateist. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kaheksa, aastal 1881 aga 2 ja 12/80, lisaks veel 9 ja 5/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  *Johannenhof* või *Rudek*.

## Viited
Taritu rahvamaja

**Taritu rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Taritu külas. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Angela Jelissejev.

Rahvamaja tegutses kaua aega majas, mille oli 1928. aastal ehitanud haridusselts Ärataja. Tänapäeval tegutseb rahvamaja endise Taritu kooli hoones.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht