open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pluralism (poliitika)

**Pluralism** ehk paljusus on poliitikas ideede, arvamuste, poliitiliste jõudude ja huvirühmade mitmekesisus. Vastandiks on monism. Pluralism võib iseloomustada erakondlikku spektrit, vaimukultuuri või sotsiaalset struktuuri. Pluralism on oluline kriteerium, mille abil hinnatakse ühiskonna demokraatlikkust.

## Pluralistlik teooria
Pluralistliku teooria järgi seisneb poliitilise protsessi olemus ülimalt rohkete huvirühmade konfliktis, läbirääkimises ja kompromissis .
Pluralism tähtsustab võimu jagunemist ja vastastikust sõltuvust. Rõhutab integratsiooni ja leiab, et ükski osis ei tohiks olla täielikult iseseisev. Pluralistid arvavad, et ka nõrgad huvirühmad võivad koostöös saada tugevateks.

## Vaata ka
*pluralism

## Viited
Cembrae

***Cembrae*** on männi alamperekonna *[[Strobus]]* sektsioon.

## Kirjeldus
Sellesse sektsiooni kuuluvate männiliikide apofüüs on otsmise tipuga. Seemned on suhteliselt suured, tiivata, paksu puitunud kestaga. Käbid on silinderjad, munajad või kuhikjad, mitte rippuvad, varisevad avanemata koos seemnetega. Õhulõheribad on okka kahel tahul.

## Sektsiooni kuuluvad männiliigid
**Pinus albicaulis* – valgetüveline seedermänd
**Pinus cembra* – alpi seedermänd
**Pinus koraiensis* – korea seedermänd
**Pinus sibirica* – siberi seedermänd
**Pinus pumila* – kääbus-seedermänd

### Pildid

Pilt:Kääbusseedermänd TPK.jpg|Kääbus-seedermänd
Pilt:Pinus sibirica Urals1.jpg|Siberi seedermänd 
Pilt:Pinus koraiensis 01.jpg|Korea seedermänd
Pilt:Zirbe01.jpg|Alpi seedermänd
Pilt:WhitebarkPine 7467t.jpg|Valgetüveline seedermänd
Strobi

***Strobi*** on männi alamperekonna *[[Strobus]]* sektsioon. 

## Kirjeldus
Sellesse sektsiooni kuuluvate männiliikide seemnesoomused on õhukesed, lõpevad apofüüsi tipuga. Seemned on väiksemad kui *[[Cembrae]]* esindajail, õhema kestaga ning tiivaga. Vaigukäigud on okastes epidermi all. Okaste kõigil kolmel tahul on õhulõheribad.

## Sektsiooni kuuluvad liigid
***[[Pinus amamiana]]* 
***Pinus armandii* – hiina mänd (hiina seedermänd)
***Pinus ayacahuite* – guatemaala mänd
***[[Pinus bhutanica]]*  
***[[Pinus dalatensis]]*  
***[[Pinus fenzeliana]]*  
***Pinus flexilis* – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) 
***Pinus lambertiana* – suhkrumänd
***[[Pinus morrisonicola]]*  
***Pinus monticola* – läänemänd
***[[Pinus orthophylla]]*  
***Pinus parviflora* – jaapani mänd
***Pinus peuce* – rumeelia mänd 
***Pinus strobiformis* – valkjas mänd
***Pinus strobus* – valge mänd
***Pinus wallichiana* – pisarmänd
***[[Pinus wangii]]*  

### Pildid

Pilt:Bhutan pine foliage.JPG|Pisarmänd
Pilt:White Pines Forest State Park Pine Stand2.JPG|Valge mänd
Pilt:Rumeelia mänd TPK.jpg|Rumeelia mänd
Pilt:Pinus parviflora.JPG|Jaapani mänd
Pilt:Pinus monticola Idaho.jpg|Läänemänd
Pilt:Pinus lambertiana cones.jpg|Suhkrumänd
Pilt:Pinus flexilis Oldtree.jpg|Kaljumänd
Pilt:Pinus armandii Cangshan.jpg|Hiina mänd
USB 2.0

**USB 2.0** (**Universal Serial Bus 2.0**) on andmesideliidese standard, mis avaldati aprillis 2000 USB Implementers Forumi poolt. See võimaldab kõrgkiirust andmeedastust kuni 480 Mbps (**High-Speed** režiim) ning on tagasiühilduv varasema USB 1.1 standardiga. USB 2.0 võeti laialdaselt kasutusele arvutite perifeeriaseadete ühendamiseks, muutes võimalikuks kiiremate seadmete nagu välised kõvakettad, veebikaamerad ja multimeediaseadmete kasutamise.

## Ajalugu
USB 2.0 spetsifikatsiooni töötasid välja ettevõtted Compaq, HP, Intel, Philips, Lucent Technologies, Microsoft, NEC ja Texas Instruments. Standard avaldati 2000. aastal, kuid laiem levik algas pärast toetuse lisamist Windowsi operatsioonisüsteemidesse (Windows XP SP1 ja Windows 2000 SP4). USB-IF täiendab standardit regulaarselt ECN-de (Engineering Change Notices) kaudu.

### Järgnenud muudatused
* **2000. aasta oktoober**: lisati Mini-B konnektor väiksemate seadmete jaoks.
* **2002. aasta mai ECN**: pull-up/pull-down takistite täpsustused.
* **2003. aasta mai ECN**: liideste assotsiatsioonid (Interface Associations) mitme funktsiooniga seadmete jaoks.
* **2005. aasta oktoober**: Unicode ECN – stringide kodeering muudeti UTF-16LE-ks.
* **2006. aasta märts**: Inter-Chip USB Supplement – kiipidevahelise sidestuse täpsustused.
* **2006. aasta detsember**: On-The-Go Supplement 1.3 – seadmete hostirežiimi võimalused.

## Tehnilised omadused
### Kiirused ja režiimid
USB 2.0 toetab kolme režiimi:

### Toide ja ühenduvus
USB 2.0 pakub kuni 500 mA voolu 5 V pingel, võimaldades lihtsate seadmete toitmist otse arvutist. Kaablite maksimaalne pikkus on 5 meetrit **High-Speed** režiimis.

### Tagasiühilduvus
USB 2.0 pistikud on füüsiliselt ühilduvad USB 1.1 seadmetega, kuid kiirus piirdub siis vanema standardi võimalustega.

## Ühendusliideste tüübid
USB 2.0 kasutab mitut konnektoritüüpi, sh Type-A, Type-B, Mini-USB ja Micro-USB:

## Üldine tööpõhimõte
USB 2.0 järgib host-seade arhitektuuri, kus host (tavaliselt arvuti) algatab kogu suhtluse ja seade vastab ära.  
## Rakendused
USB 2.0 leiab rakendust väga erinevates valdkondades:
* Tarbeelektroonika (digitaalkaamerad, kõlarid)
* Kontoriseadmed (printerid, skannerid)
* Meditsiiniseadmed
* Tööstusautomaatika
* Elektroonilised mänguasjad ja vidinad

## Tänapäevane olukord
Kuigi USB 3.0 (5 Gbps) ja USB4 (40 Gbps) on domineerivad, jääb USB 2.0 oluliseks odavate ja madalama energiatarbega seadmete (klaviatuurid, hiired jt) ning teatud tööstusrakenduste jaoks. 2023. aasta andmetel moodustas USB 2.0 ligikaudu 60% USB-seadmete turu tulust.

## Viited
Cannibal Corpse

**Cannibal Corpse** on Ameerika Ühendriikide *[[death metal]]*i ansambel, mis tegutseb 1988. aastast. Ansambel asutati New Yorgis. 2003. aastal ületas nende albumite müügiarv 1 miljoni.

Austraalias on ansambli albumite müük olnud keelatud nende vägivalda propageerivate laulusõnade tõttu. Ansambli liikmed on öelnud, et nende laulude tekstid on motiveeritud õudusfilmidest ja neid ei pea liiga tõsiselt võtma.

## Koosseis (2010)
*George Fisher &ndash; laul (1995–)
*Rob Barrett &ndash; kitarrid (1993&ndash;1997, 2005–)
*Pat O'Brien &ndash; kitarrid (1997–)
*Alex Webster &ndash; basskitarr (1988–)
*Paul Mazurkiewicz &ndash; trummid (1988–)

## Diskograafia
**[[Eaten Back to Life]]* (1990)
**[[Butchered at Birth]]* (1991)
**[[Tomb of the Mutilated]]* (1992)
**[[The Bleeding]]* (1994)
**[[Vile (album)|Vile]]* (1996) 
**[[Gallery of Suicide]]* (1998)
**[[Bloodthirst]]* (1999)
**[[Gore Obsessed]]* (2002)
**[[The Wretched Spawn]]* (2004)
**[[Kill (album)|Kill]]* (2006)
**[[Evisceration Plague]]* (2009)
**[[Torture]]* (2012)
*''A Skeletal Domain'' (2014)
*''Red Before Black'' (2017)
*''Violence Unimagined'' (2021)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Granhamni merelahing

**Granhamni merelahing** oli Põhjasõja käigus 27. juulil (7. augustil) 1720 Rootsi purjelaevastiku ja Venemaa galeerilaevastiku vahel Soome ranniku lähedal Ahvenamaa saarestiku juures peetud merelahing.

Pärast Põhjasõja käigus maismaalahingute kaotust, mille tulemusena Rootsi kaotas Eestimaa ja Soome territooriumid 1710. aastal, toimus 1720. aasta hilissuvel Rootsi laevastiku poolt mille sihiks pealetungioperatsioon Venemaa poolt loodud tugipunktile Peeter-Pauli kindlusele Jänesesaarel ja ehitatavale Peterburi linnale Neeva jõe suudmes.

Rootsi poolt osales laevastikuoperatsioonis viitseadmiral Karl Georg Siöbladi juhitav purjelaevastik ja Venemaa sõjamerejõude juhtis kindral Mihhail Mihhailovitš Golitsõn.

## Lahingu käik ja tulemused
Merelahingus alustasid rünnakut Rootsi purjelaevad, kes kasutades ära oma purjelaevade kiirust ning manööverdamisvõimet võtsid sisse lahingukorra ning suundusid Vene galeerilaevastiku suunas, kuid tuulevaikuse/tuulesuuna muutuse tõttu kaotasid Rootsi purjelaevad oma manööverdamisvõime ning lahingu saatuse otsustasid vene aerudega galeerilaevastiku suurem manööverdamisvõime. 

Toimunud abordaažilahingu tulemusena kaotasid lahingus rootslased 4 laeva, mis sattusid madalikule ja venelased ainult ühe galeerilaeva. Rootslastest langes 103 ja vangi sattus 411 meremeest (8 suri haavadesse Helsingis, enne toimetamist sõjavangi Peterburi); Vene vägedes 82 hukkunut, 203 haavatut ja 43 püssirohu õhkimisel kõrvetada saanut.

## Merelahingus osalenud sõjajõud
:**Rootsi sõjalaevad**
*liinilaev Pommern, 56 kahuriga
*fregatt Kiskin, 22 kahuriga
*fregatt Stora Phoenix, 34 kahuriga
*fregatt Danska Örn, 18 kahuriga
*fregatt Svarta Örn
*fregatt Vanqueur, 30 kahuriga
*3 galeeri (Pelikan jt). 

:**Venemaa sõjalaevad**
*umbes 11 000 jalaväepolkude sõdurit galeeridel (sh Troitski jalaväepolk)
*61 galeeri
*29 väikelaeva

Granhamni merelahing oli ka viimane suurem sõjategevus enne Rootsi ja Venemaa vahel 1721. aastal Uusikaupunki rahu sõlmimist, mis lõpetas Põhjasõja.

## Viited

## Välislingid
Kertu Kalmus

**Kertu Kalmus** (sündinud 2. mail 1986) on eesti ajakirjanik.

Ta on töötanud Tallinna Ülikooli üliõpilaslehes Tule Tee reporterina ja Eesti Päevalehe  Tallinna uudiste toimetajana.

Alates detsembrist 2009 töötab ta saarlaste päevalehes Saarte Hääl ajakirjanikuna.

Aprillist 2025 ajakirjanik Delfi Ärilehes.

## Tunnustus
2023 – Parima maakonnalehe olemusloo autor (koos Ain Lemberiga)

## Viited
Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[1998. aasta taliolümpiamängud]]el** Naganos toimus 9.–22. veebruarini. Võistlused peeti Nozawa Onsenis ja välja jagati 6 komplekti medaleid. 

Kaheksa riiki võitsid laskesuusatamises medaleid, Norra ja Saksamaa võitsid mõlemad viis medalit, kuid tabelit juhtis Norra, kuna neil oli üks hõbemedal Saksamaast enam. Uschi Disl oli ainus sportlane, kes võitis kolm medalit, igast ühest ühe. Meestest olid edukamad Ole Einar Bjørndalen ja Halvard Hanevold, kummalgi üks kuld- ja üks hõbemedal.

## Mehed
### 10 km sprint




Kuupäev: 18. veebruar
Osavõtjaid: 73 võistlejat
Riike: 30
Olümpiavõitja 1994:  Sergei Tšepikov
Tulemused

### 20 km




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 72 võistlejat
Riike: 29
Olümpiavõitja 1994:  Sergei Tarassov
Tulemused


### 4×7,5 km teatesõit



Kuupäev: 21. veebruar
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Olümpiavõitja 1960:  Ricco Gross, Frank Luck, Mark Kirchner, Sven Fischer
Tulemused


## Naised
### 7,5 km sprint




Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 64 võistlejat
Riike: 24
Olümpiavõitja 1960:  Myriam Bédard
Tulemused


### 15 km




Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 64 võistlejat
Riike: 29
Olümpiavõitja 1994:  Myriam Bédard
Tulemused


### 4×7,5 km teatesõit



Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Olümpiavõitja 1994:  Nadežda Talanova, Natalja Snõtina, Luiza Noskova, Anfissa Reztsova
Tulemused


## Medalitabel
Anuubis

**Anuubis** (*Papio anubis*) on pärdiklaste sugukonda paaviani perekonda kuuluv ahv.
 
Ta elab Aafrika savannides ja hõrendikes; leviala ulatub Guineast ja Malist kuni Etioopia ja Tansaaniani.

Anuubis on nime saanud Vana-Egiptuse jumala Anubise järgi, keda kujutati koerapäisena. Anuubis on samuti üsna koera näoga.

## Välimus

Kere tüvepikkus on 50 cm kuni 1,1 m, saba pikkus 45–71 cm. Mass on 25–30 kg . Emased on harilikult isastest väiksemad .

Anuubis on võrdlemisi hamadrilli moodi, kuid on pisut suurem, vilajama kerega ja isastel pole mantlitaolist lakka. Nahk on must ning see on näha näol, peopesadel ja jalataldadel. Karvkate on tumehall pruunika varjundiga. 

## Eluviis

Anuubised ööbivad tavaliselt mõne suure puu, näiteks sükomooripuu otsas, istudes maapinnast 5–6 m kõrgusel tihedasti üksteise kõrval. Nad virguvad koidikul, laskuvad puude otsast alla, joovad vett ja otsivad üksteisel karva. Seejärel siirdub kari metsa või istandikku toituma. Karjasisesed suhted on neil samasugused kui hamadrillidel. 

Saja- või rohkemapealistes karjades otsivad anuubised söömiseks putukaid, lindude ja roomajate mune, juuri, võrseid, lehti, puuvilju ja seemneid . Nad peavad ka jahti sisalikele ja isegi noortele antiloopidele. Pärast hommikusööki naaseb kari ööbimispaika, joob vett ja puhkab, et paari tunni pärast uuesti toitu otsima minna . Õhtu veedavad nad hullates, tülitsedes ja mängides, enne kui ööseks jälle puu otsa magama lähevad . Palju aega veedavad anuubised üksteise karvastiku puhastamisega, kõrvaldades mustuse, parasiidid ja surnud nahaosad.

Häälitsuste, miimika ja žestide poolest on anuubised hamadrillidest pisut vaesemad. Nad on väga ettevaatlikud loomad. Vähimagi ohu korral toob karja juhtloom kuuldavale hoiatushüüu "ouu" ja kari jookseb peitu. 

Anuubiste vaenlased on mürkmaod, boalased ja leopardid. Kuid leopardid ründavad neid harva, sest anuubised avaldavad kollektiivset vastupanu. 

## Viited
Svea õuekohus

**Svea õuekohus** on (rootsi keeles *Svea hovrätt*) Rootsi vanim õuekohus.

Svea õuekohtu asutas 1614 Rootsi kuningas Gustav II Adolf ja see oli ainus õuekohus Rootsis kuni Turu õuekohtu loomiseni 1623 Rootsile kuulunud Soomes. Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Tartu õuekohus (1630), Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775). Õuekohtud olid kõrgeimad kohtud kuni riigikohtu loomiseni 1789.

Tänapäeval on Svea õuekohus üks kuuest teise astme kohtust Rootsis, mille alla kuuluvad Stockholmi, Uppsala, Södermanlandi, Gotlandi, Västmanlandi ja Dalarna lään.

Alates 2008. aastast on õuekohtu presidendiks endine riigiprokurör Fredrik Wersäll.

Svea õuekohus asub alates 1756 Stockholmi vanalinnas Riddarholmeni saarel.

## Presidendid

*1614–1633 Magnus Brahe
*1633–1640 Gabriel Gustafsson Oxenstierna
*1641–1661 Per Brahe
*1661–1668 Seved Bosson Bååt
*1668–1673 Johan Nilsson Gyllenstierna
*1674–1677 Bengt Horn
*1677–1680 Knut Jönsson Kurck
*1680–1682 Magnus Gabriel De la Gardie
*1682–1695 Gustaf Adolph De la Gardie
*1695–1703 Lars Wallenstedt
*1703–1714 Gabriel Falkenberg
*1715–1716 Reinhold Johann von Fersen
*1718–1723 Karl Gyllenstierna
*1723 Gabriel Stierncrona
*1723–1731 Pehr Scheffer
*1731–1736 Hans von Fersen
*1736–1743 Otto Reinhold Strömfelt
*1743–1750 Carl Frölich
*1750–1751 Carl Gustaf Löwenhielm
*1751–1753 Henric Hammarberg
*1753–1768 Johan Gerdesschöld
*1768–1772 Adam Fredenstjerna
*1772–1787 Johan Rosir
*1787–1810 Carl Axel Wachtmeister
*1810–1826 Henning Adolph von Strokirch
*1826–1833 Josua Sylvander
*1833–1835 Jonas Evelius
*1836–1845 Eric Gabriel von Rosén
*1845–1856 Carl Eric Isberg
*1856–1867 Gustaf Adolph Vive Sparre
*1867–1870 Ludvig Theodor Almqvist
*1870–1880 Louis Gerhard De Geer
*1880–1889 Karl Johan Berg
*1889–1899 Nils Henrik Vult von Steyern
*1899–1910 Erik Elliot

*1918–1920 Hjalmar Westring
*1920–1931 Erik Marks von Würtemberg
*1931–1946 Birger Ekeberg
*1946–1950 Arthur Lindhagen
*1950–1957 Harry Gullberg
*1957–1963 Herman Zetterberg
*1963–1967 Sture Petrén
*1967–1983 Sten Rudholm
*1983–1995 Birgitta Blom
*1996–2007 Johan Hirschfeldt
*2008– Fredrik Wersäll

## Vaata ka
*Greifswaldi õuekohus

## Viited

## Välislingid
* Svea õuekohus
Göta õuekohus

**Göta õuekohus** (rootsi keeles *Göta hovrätt*) on 1634. aastal asutatud Rootsi apellatsioonikohus, mis asub Jönköpingis. See on Rootsi õuekohtutest vanuselt teine. Göta kohtuhoone võeti kasutusele 1650. aastal ja see on riigi vanim siiani kasutusel olev kohtuhoone. Õuekohtu presidendiks on alates 2016. aastast Charlotte Brokelind.

## Ajalugu
Õuekohus asutati kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse ajal 5. novembril 1634. Selle kohtupiirkonda kuulus alguses Götaland, mille hulka arvati tollal ka Värmland. Pärast 1645. aastal sõlmitud Brömsebro ja 1658. aasta Roskilde rahu lisati selle alluvusse Blekinge, Bohusläni, Hallandi ja Skåne läänid. Et kergendada Göta õuekohtu koormust, rajati 1821. aastal Skåne ja Blekinge õuekohus ning 1948. aastal Lääne-Rootsi õuekohus. 1992. aastal liideti õuekohtu piirkonnaga Örebro lään.

## Juristiktsioon tänapäeval
Göta õuekohus on tänapäeval üks kuuest teise astme kohtust (appellatsioonikohtust) Rootsis, mille alla kuuluvad Östergötlandi, Jönköping, Kronobergi, Kalmari, osa Västra Götalandist ja Örebro läänid.

## Presidendid

## Vaata ka
*Greifswaldi õuekohus
*Õuekohus

## Viited

## Välislingid
*Göta õuekohus saidil domstol.se
Hannes Kuusma

**Hannes Kuusma** (15. märts 1969 Rakvere – 28. märts 2010) oli eesti ajakirjanik.

Ta õppis aastatel 1977–1987 Väike-Maarja Keskkoolis ning 1987–1991 Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Ajakirjanikutööd alustas ta 1991. aastal Lääne-Virumaa maakonnalehes *[[Viru Sõna]]* (alates 1993 *Virumaa Teataja*). Aastatel 1994–2001 töötas ta *Virumaa Teataja* peatoimetajana. 2001 aasta novembris asus Kuusma tööle *[[Pärnu Postimees|Pärnu Postimehe]]* toimetuses peatoimetaja asetäitja ja arvamustoimetuse juhina. 2006. aasta septembrist surmani oli ta selle maakonnalehe peatoimetaja ning alates 2009. aastast ka OÜ Pärnu Postimees juhatuse liige.

## Välislingid
*Pärnu Postimees leinab oma peatoimetajat, Pärnu Postimees, 29. märts 2010

## Viited
1997. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1997]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **32.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 30. jaanuarist-10. veebruarini Osrblies Slovakkias.
 
## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint





Kuupäev: 1. veebruar 
Osavõtjaid: 86
Maailmameister 1996: Vladimir Dratšov 
 
Ametlikud tulemused



#### 12,5 km jälitussõit


 


Kuupäev: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 44
 
Ametlikud tulemused



#### 20 km eraldistardist sõit


 


Kuupäev: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 89
Maailmameister 1996: Sergei Tarassov 
 
Ametlikud tulemused



#### 4×7,5 km teatesõit


 


Kuupäev: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 21 võistkonda
Maailmameister 1996:  Viktor MaigurovVladimir DratšovSergei TarassovAleksei Kobelev 
 
Ametlikud tulemused



#### 10 km võistkonnavõistlus


 


Kuupäev: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 21 võistkonda
Maailmameister 1996:  Vadim SašurinAleks RõšenkovAljaksandr PapovPjotr Ivaško 
 
Ametlikud tulemused



### Naised

#### 7,5 km sprint





Kuupäev: 1. veebruar 
Osavõtjaid: 81
Maailmameister 1996: Olga Romasko 
 
Ametlikud tulemused



#### 10 km jälitussõit





Kuupäev: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 43
 
Ametlikud tulemused



#### 15 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 78
Maailmameister 1996: Emmanuelle Claret 
 
Ametlikud tulemused



#### 4×7,5 km teatesõit





Kuupäev: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 19 võistkonda
Maailmameister 1996:  Uschi DislSimone Greiner-Petter-MemmKatrin ApelPetra Behle
 
Ametlikud tulemused



#### 7,5 km võistkonnavõistlus





Kuupäev: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Maailmameister 1996:  Katrin ApelPetra BehleUschi DislSimone Greiner-Petter-Memm
 
Ametlikud tulemused



## Medalid
1998. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1998]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **33.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 8. märtsil Pokljukas Sloveenias ja 15. märtsil HochfilzenisAustrias. Pokljukas selgusid meeste ja naiste maailmameister jälitussõidus, ning Hochfilzenis selgitati vastavalt meeskonna ja naiskonna maailmameister. Teised laskesuusatamise distantsid kuulusid 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos olümpiamängude kavva ja nendel aladel maailmameistrit ei selgitatud.

## Tulemused

### Mehed

#### 12,5 km jälitussõit


       


Kuupäev: 8. märts 
Osavõtjaid: 45
Maailmameister 1997: Viktor Maigurov 
 
Ametlikud tulemused



#### 10 km võistkonnavõistlus


  


Kuupäev: 15. märts 
Osavõtjaid: 19 võistkonda
Maailmameister 1997:  Vadim SašurinAleks RõženkovAleksandr PopovPjotr Ivaško 


### Naised

#### 10 km jälitussõit





Kuupäev: 8. märts 
Osavõtjaid: 45
Maailmameister 1997: Magdalena Forsberg 
 
Ametlikud tulemused



#### 7,5 km võistkonnavõistlus


 



Kuupäev: 15. märts 
Osavõtjaid: 15 võistkonda
Maailmameister 1997:  Liv Grete SkjelbreidAnn-Elen SkjelbreidGunn Margit AndreassenAnnette Sikveland


## Medalid
Grigori Perelman

**Grigori Perelman** (vene Григорий Яковлевич Перельман; sündinud 13. juunil 1966 Leningradis) on juudi päritolu Venemaa matemaatik, elab Peterburis.
 
Grigori Perelman tõestas 2003. aastal millenniumiprobleemi, mis on 1904.aastal püstitatud Poincaré hüpoteesi topoloogia valdkonnas.

Tema eluviis on üliaskeetlik. 

Ta on keeldunud mitme maineka auhinna ja aunimetuse vastuvõtmisest põhjendusega, et peab neid mingis aspektis ebaõiglaseks. 

Näiteks 2010. aastal pälvis ta rahvusvahelise ajakirjanduse tähelepanu sellega, et keeldus vastu võtmast 1 miljoni USA dollari suurust auhinda, mille oli talle Poincaré hüpoteesi tõestamise eest määranud Clay Matemaatikainstituut. Perelmani väitel polevat tema esitatud tõestus mitte sugugi suurema kaaluga kui samale auhinnale kandideerinud Richard S. Hamiltoni välja töötatud arvutiprogramm kõnealuse hüpeteesi tõestamiseks.

## Viited
Mobiilside

**Mobiilsideks** (inglise *mobile communication(s)*) nimetatakse üldiselt kõiki sidesüsteeme, kus signaalide edastamiseks ei kasutata juhtmeid või kaableid (traadita side) ning terminalid võivad seetõttu teatud ulatuses vabalt liikuda, ilma et side katkeks. Mobiilsides kasutatakse info edastamiseks raadiolaineid (täpsemalt mikrolaineid).
Siia kuuluvad näiteks mobiiltelefonside süsteemid (NMT, GSM, GPRS, UMTS jt), satelliittelefonid, traadita kohtvõrgud, Bluetooth jne.

Eestis on alates 1970. aastatest mobiilsidevahendite (raadiotelefonide) väljatöötamise ja tootmisega tegelenud Keilas asunud EKE Elektroonika.

## Mobiilside tehnoloogiaid
*GSM
*NMT
*GPRS
*UMTS
*HSDPA
*HSUPA
*EDGE
*CDMA2000
*LTE
*Esimese põlvkonna mobiilside (1G)
*Teise põlvkonna mobiilside (2G)
*Kolmanda põlvkonna mobiilside (3G)
*Neljanda põlvkonna mobiilside (4G)
*Viienda põlvkonna mobiilside (5G)

## Viited
Mobiiltelefonside

**Mobiiltelefonside** on mobiilside tavaliste mobiiltelefonide ehk kärgtelefonide või satelliit-mobiiltelefonide kaudu. 

Mobiiltelefonid on ühenduses maapealsete tugijaamade kärgvõrguga, satelliit-mobiiltelefonid kosmoses paiknevate satelliitidega. Mõlemad võrgud on ühenduses fikstelefonivõrguga. See võimaldab kõigilt mobiil-, satelliitmobiil- ja lauatelefonidelt kõigile nendes võrkudes olevatele telefonidele helistada. 

## Vaata ka
*Esimese põlvkonna mobiilside (1G)
*Teise põlvkonna mobiilside (2G)
*Kolmanda põlvkonna mobiilside (3G)
*Neljanda põlvkonna mobiilside (4G)
*Viienda põlvkonna mobiilside (5G)
1G

**Esimese põlvkonna mobiilside** (*1G*) on 1980. aastatel kasutusele võetud mobiiltelefonside tehnoloogia, mis põhineb analoogsidel. 

Esimesele põlvkonnale eelnes mobiil-raadiotelefonidel põhinev nullpõlvkond (0G). Esimese põlvkonna uuendus võrreldes traditsiooniliste raadiotelefonide ja nullpõlvkonnaga oli see, et kasutaja hakkas saama tugijaamade piirkondade vahel liikudes kõnet katkestuseta jätkata.   

Analoogside kasutamine on tema põhiline erinevus hilisemast teise põlvkonna mobiilsidest, mis põhineb digitaalsidel. Mõlemad süsteemid kasutavad raadiotornide ühendamiseks ülejäänud telefonivõrguga digitaalsignaali. Esimese põlvkonna mobiilsides ainult moduleeritakse kõne heli kõrgemale sagedusele (alates 150 megahertsist), teise põlvkonna mobiilsides kodeeritakse see digitaalsignaalideks.

Esimese põlvkonna mobiilside kõrgaeg oli 1990. aastatel. Soomes ja Rootsis oli selle kasutajate osatähtsus umbes 5%, teistes maades ei ületanud see 2%. 

Esimese põlvkonna puuduste hulgas oli rändluse puudumine ja piiratud andmesidevõimalused. 

Enamikus maailma maades on esimese põlvkonna mobiilside kasutamisest loobutud. Eestis lõpetas Eesti Mobiiltelefon NMT kasutamise detsembris 2000. Soomes loobuti NMT-st 31. detsembril 2002 ja mindi üle GSM-ile.  

## Standardid
*NMT (Põhjamaades, Šveitsis, Hollandis, Ida-Euroopas (sealhulgas Eestis ja Venemaal)
*AMS (USA-s ja Austraalias)
*TACS (Suurbritannias)
*C450 (Lääne-Saksamaal, Portugalis ja Lõuna-Aafrika Vabariigis) 
*Radiocom 2000 (Prantsusmaal)
*RTMI (Itaalias)

## Vaata ka
*Teise põlvkonna mobiilside
*Kolmanda põlvkonna mobiilside
*Neljanda põlvkonna mobiilside
*Viienda põlvkonna mobiilside

## Välislingid
*Sissekanne saidil javvin.com
Giorgi Ugulava

**Giorgi Ugulava** (sündinud 15. augustil 1975) on Gruusia poliitik, Thbilisi linnapea aastatel 2005–2013. 

Ta on õppinud Thbilisi Teoloogilises Seminaris ja Saarbrückeni Ülikoolis. Lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli filosoofia- ja sotsioloogiateaduskonna (1998). 

Aastatel 1997–1999 töötas ajakirjanikuna, 2000. aastal Euraasia Fondis. Aastatel 2001–2003 juhtis ta Õigushariduse Assotsiatsiooni.

Ta osales noorteorganisatsiooni Kmara! ('aitab!') loomisel. See organisatsioon mängis olulist rolli Roosirevolutsioonis, mis tõi võimule Mihheil Saakašvili.

2003. aasta detsembris sai Ugulava julgeolekuministri asetäitjaks, sama aasta septembris presidendi täievoliliseks esindajaks Samegrelo–Zemo Svanethis. 2005. aastal määrati presidendi administratsiooni ülemaks. 2005. aastal määrati ja seejärel 2006. aastal valiti Thbilisi linnapeaks.

2010. aastal toimusid esimest korda linnapea otsevalimised ja Ugulava võitis taas, saavutades 55% häältest.

Detsembris 2013 kõrvaldati ta ametist süüdistatuna riigi raha raiskamises[1]. Juulis 2014 Ugulava arreteeriti rahapesu süüdistusega[2]. 18. septembril 2015 mõistis kohus ta süüdi ja määras talle üheksa-aastase vanglakaristuse, mida hiljem lühendati nelja ja poole aastani[3].

## Viited
Rühmavanem

**Rühmavanem** on rühmaülema esimene asetäitja ja abi sõjaväelises rühmas. Rühmavanemale alluvad kõik rühma koosseisus olevad allohvitserid ja sõdurid.

Eesti kaitseväes on rühmavanema ametikoht tavaliselt: rahuajal - veebel (tegevväelane), sõjaajal - vanemseersant (reservväelane).
Ilmaennustusel põhinev küttejuhtimine

**Ilmaennustusel põhinev küttejuhtimine** on hoonete kütte reguleerimise meetod, mille korral arvestatakse välja kütteenergia kogus, mida konkreetses ehitises soovitud sisekliima säilitamiseks igal perioodil on vaja hoonesse anda. Arvestuses kasutatakse nii teavet ehitise konstruktsiooni ja muude omaduste kohta kui ka ilmastikuolude (sh välistemperatuuri), tuule tugevuse ja suuna ning päikesekiirguse andmeid. Tavaliste kütte reguleerimise meetodite korral arvestatakse ainult hetke välistemperatuuri.

Ilmaprognoosipõhise meetodi arendamine sai alguse ENLOSS matemaatilise energiatasakaalu mudeli väljatöötamisest. Selle mudeli töötas välja professor Roger Taesler Rootsi Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudist koostöös Thorbjörn Geiseriga ja Stefan Berglundiga, kelle tööandja on praegu eGain Sweden AB. Prognoosipõhist meetodit hakati laiemalt tutvustama 1980. aastatel.

Aastaks 2010 on ilmaprognoosipõhist meetodit rakendatud peaaegu seitsmel miljonil ruutmeetril elamu- ja äripinnal. Prognoosipõhist meetodit pakuvad ja arendavad mitmed ettevõtted ja organisatsioonid. Hinnanguliselt väheneb aastane küttekulu selle meetodi rakendamisel suurusjärgus 10–15 kWh/m2. Kuna ilmaprognoosipõhine meetod annab infot tulevase energiatarbimise kohta ja pole konfliktis teiste energiatõhususe tõstmise meetoditega, siis on see alati tõhus esmatasandi energiasäästu lahendus.

## Ilmaprognoosipõhine meetod praktikas
Praktikas kasutatakse ilmaprognoosipõhise meetodi puhul andmeedastuseks kaugjuhitavaid ilmaprognoosisaatjaid, mis edastavad andmeid GSM- või GPRS-võrgu kaudu. Seejärel reguleerivad ilmaprognoosisaatjad ehitiste soojusenergia jagamist reguleerivate juhtseadmete tööd.

Hiljuti on kombinatsioonis ilmaprognoosisaatjatega hakatud kasutama ka sisekliima info kaugsalvesteid. Salvestid mõõdavad reaalajas väga täpselt õhutemperatuuri ja niiskust ning saadavad need andmed salvestiga ühendatud ilmaprognoosi vastuvõtjatele reaalajas. See tehnoloogiline uuendus võimaldab luua ehitiste jaoks veelgi täpsemaid ilmaprognoosipõhiseid juhiseid ja annab kasutajatele parema võimaluse küttemeetodi juhtimiseks.

## Viited

## Välislingid
*eGain
*Ilmaennustusel põhinev küttejuhtimine meiekodu.ee
*Ilmaennustusel põhinev küttejuhtimine Tallinna Vesi
*Energiasäästupäeval tutvustatakse nutikaid valikuid Eesti Energia
Clay Matemaatikainstituut

**Clay Instituut** (*Clay Mathematics Institute*, CMI) on mittetulundusühendus, mille eesmärk on matemaatika arendamine.

CMI asutas Bostoni ärimees Landon T. Clay. Organisatsioon asub USA-s Cambridge'is.

Clay Instituudi tegevusest on laiemalt tuntuks saanud 2000. aastal koostatud Miljoni auhinna nimekirjaga, mis sisaldas seitse olulist matemaatilist probleemi, mille lahendajale on nähtud ette preemia 1 miljon USD. Nendest probleemidest esimese lahendamise eest anti autasu 2010. aasta märtsis Grigori Perelmanile.
Aleksander Nevski orden

**Aleksander Nevski orden** (vene keeles *oрден Александра Невского*) oli Nõukogude Liidu sõjaline autasu. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist annab seda välja Venemaa Föderatsioon.

Vladimiri suurvürsti Aleksander Nevski järgi nimetatud autasu loodi Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsusega 29. juulil 1942.

Ühtegi Aleksander Nevski kujutist ei ole säilinud. Sellepärast on ordenil kujutatud näitlejat Nikolai Tšerkassovit, kes mängis Nevski rolli filmis "Aleksander Nevski".

Esimesena pälvis Aleksander Nevski ordeni vanemleitnant (pärastpoole alampolkovnik) I. Ruban, kes juhtis merejalaväe laskurbrigaadi. Lahingus Doni ääres 1942. aasta augustis jagas ta oma pataljoni kolmeks. Üks osa meelitas sakslaste polgu ennast ründama ja ülejäänud ründasid seda tagalast, hävitades 7 tanki ja üle 200 sõduri.

Aleksander Nevski ordenit anti välja peaaegu kaks korda rohkem kui kõiki ülejäänud Nõukogude Liidu lahinguordeneid kokku: üle 40 000. Sellegipoolest ei kohta teda sageli. See on seletatav ordeni kavaleride sagedase hukkumisega järgnevates lahingutes.

Kõige rohkem, 3 korda on Aleksander Nevski ordeni pälvinud alampolkovnikud ja polguülemad Ivan Borissenko ja Nikolai Nevski. 2 korda on selle ordeni pälvinud 51 inimest, kellest keegi ei ole muuga peale sõjaväeliste teenete väga tuntuks saanud. Ordeni on pälvinud üksnes 7 naist, neist 1 postuumselt.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist säilitati Aleksander Nevski orden Venemaa autasude süsteemis, aga seda ei saanud kuni 7. septembrini 2010 välja anda vastava statuudi puudumise tõttu.
Hiljem on Aleksander Nevski ordeni pälvinud üle 940 inimese, nende hulgas näiteks poliitik Boriss Grõzlov (15. detsembril 2010), patriarh Kirill (7. jaanuaril 2011), kirjanik Valentin Rasputin (1. septembril 2011) ja kosmonaut Valentina Tereškova (12. juunil 2013).

Aleksander Nevski on ainus isik, kelle nimeline orden on olnud nii Venemaa keisririigis kui Nõukogude Liidus.

## Kirjandus
* Указ Президиума Верховного Совета СССР «Об учреждении военных орденов: Ордена Суворова, первой, второй и третьей степени, Ордена Кутузова, первой и второй степени и Ордена Александра Невского» от 20 июля 1942 года // Ведомости Верховного Совета Союза Советских Социалистических Республик : газета. — 1942. — 5 августа (№ 30 (189)). — С. 1.
Tarkvara väljalaske elutsükkel

**Tarkvara väljalaske elutsükkel** (inglise *software release life cycle*) on tarkvara versioonide ajaliselt järjestatud hulk, mis valmistatakse enne selle tarkvara väljalaset.

Tarkvara väljalaske elutsükkel koosneb erineva stabiilsuse ja töövalmidusega versioonidest. Kõigepealt valmivad programmist alfaversioonid, seejärel beetaversioonid ja lõpuks väljalaske kandidaadid.

Teatud inimesed internetis või tarkvaraettevõttes katsetavad seda programmi ja otsivad sellest vigu. Neid inimesi kutsutakse testijateks. Testijad võivad töötada tarkvaraettevõttes ja saada programmi testimise eest palka, aga võivad olla ka vabatahtlikud kõikjalt maailmast. Eriti oluliste ja laia levikuga programmide koostamisel kasutatakse mõlemaid. Kui testija leiab programmist vea, siis saadab ta selle kirjelduse tarkvara haldajale. Pärast katsetusjärku väljastatakse programm avalikkusele, kuid beetatestijad otsivad vigu veel edasi. Kui ilmneb tõsine turvalisuse viga, siis väljastatakse parandatud väljalase võimalikult kiiresti. Väikesed vead kogutakse kokku, parandatakse ära ja nende parandatud versioon väljastatakse korraga. 

Alfaversioon on kõige vearohkem. Paljud vahendid ei pruugi selles korralikult töötada. Beetaversiooni saab mõnikord juba avalikkusele väljastada, sest vigu on vähem. Väljalaske kandidaat on juba üpris stabiilne versioon.

Nii alfaversioonist, beetaversioonist kui väljalaske kandidaadist võib valmida üle ühe versiooni, üle kolme siiski harilikult mitte.

Lõppkasutajatele hakatakse müüma tavaliselt üksnes viimast stabiilset versiooni.
Stefani-Boltzmanni konstant

**Stefani-Boltzmanni konstant** (tähis: ''σ'') on võrdetegur Stefani-Boltzmanni seaduses: absoluutselt musta keha ühikuliselt pinnalt ajaühikus kiirguv energia on võrdeline musta keha absoluutse temperatuuri neljanda astmega.
                                                               
Stefani-Bolzmanni konstandi väärtus SI-süsteemi ühikutes: 
: \sigma = 5{,}670\,374 ... \,\cdot 10^{-8} \, \mathrm{\frac{W}{m^2 K^4}}. 

Stefani-Bolzmanni konstanti saab nii eksperimentaalselt mõõta kui ka teoreetiliselt tuletada (vt Stefani-Boltzmanni seadus). Selle saab avaldada järgmiste füüsikaliste konstantide kaudu:
:\sigma = \frac{2\pi^5k_{\rm B}^4}{15h^3c^2} = \frac{\pi^2k_{\rm B}^4}{60\hbar^3c^2}, \,
kus:
:k_B on Boltzmanni konstant;
:h on Plancki konstant;
:\hbar  on taandatud Plancki konstant;
:c on valguse kiirus vaakumis.

Kuna SI põhiühikute defineerimiseks on füüsikakonstantide k_\mathrm{B}, h ja c  väärtused täpselt kindlaks määratud, siis on võimalik Stefani-Boltzmanni konstanti välja arvutada kuitahes suure komakohtade arvuga.

## Viited
Ada (programmeerimiskeel)

**Ada** on kõrgtaseme üldotstarbeline algoritmiline protseduurne kompileeritav reaaalaja programmeerimiskeel.

Ada töötas välja 1979. aastal Prantsusmaa ettevõte CII-Honywell-Bull Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi tellimusel. Programmeerimiskeelt loova meeskonna juht oli Jean Ichbiah.

Ada on rahvusvaheline standard. Selle viimane versioon Ada 2005 kuulub ISO/ANSI standardi alla. 

Programmeerimiskeel on saanud nime Ada Lovelace`i (1815–1852) järgi, keda peetakse sageli esimeseks programmeerijaks.

## Hello, world

Hello world programm Adas:

 with TEXT_IO;
 
 procedure HELLO is
 begin
    TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello, world!");
 end HELLO;

## Viited
Digiretsept

**Digiretsept** on elektrooniline ravimiretsept, mille arst kirjutab patsiendile välja arvutis. Digiretsept saadetakse arsti arvutist interneti teel otse retseptikeskusesse (retseptide  ja meditsiiniseadmete kaartide väljakirjutamiseks ja töötlemiseks asutatud elektrooniline andmekogu).
Ravimi saab patsient apteegist isikut tõendava dokumendi alusel (dokumendi, kus on peal pilt ning isikukood). Teisele isikule retseptiravimi ostmisel peab ostja apteekrile esitama enda isikut tõendava dokumendi ja retsepti omaniku isikukoodi.

Digiretsept on Eesti üleriigiline patsiendile suunatud e-tervise teenus, mille valmimist koordineeris Eesti Haigekassa.

## Välislingid
*Mis on digiretsept? Eesti Haigekassa.
* Oliver Kahu: "Pevkur: digiretsept on hästi vastu võetud" ERR, 16.aprill 2010
Birmingham City FC

**Birmingham City FC** on 1875. aastal loodud jalgpalliklubi Inglismaal Birminghamis, mis mängib Inglismaa esiliigas Football League Championship. Premier League'is mängis klubi viimati hooajal 2010–2011.

Birmingham City kodustaadioniks 1906. aastast on St Andrew's.

Meeskonna peamiste rivaalide hulgas on teine Birminghami meeskond Aston Villa. Nende kohtumisi nimetatakse Second City derbyiks.

27. veebruaril 2011 võitis Birmingham City Football League Cupi. Finaalis mängiti Londoni Arsenaliga ja sealt tuli võit 2:1. Võiduväravat lõi Obafemi Martins, kes mängis Birminghamis laenul Kaasani Rubinist. Oma esimese League Cupi võitis Birminghami jalgpalliklubi 1963. aastal.

## Saavutused
* Football League Cup (2): 1963, 2011

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Johann Georg I

**Johann Georg I** (5. märts 1585 Dresden – 8. oktoober 1656 Dresden) oli Saksimaa kuurvürst Wettini dünastia Alberti liinist, Christian II vend. 

Tema valitsemisajal toimus Saksamaal Kolmekümneaastane sõda.
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2000]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **35.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 19.–27. veebruarini Oslos (Holmenkollenis) Norras. Välja jagati üheksa komplekti medaleid. Meeste teatesõidus selgitati maailmameister 11. märtsil Lahtis Soomes maailma karikasarja raames. 

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint


    


Kuupäev: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 92 
Maailmameister 1999: Frank Luck 
Olümpiavõitja 1998:  Ole Einar Bjørndalen
 
Tulemused



#### 12,5 km jälitussõit


    


Kuupäev: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 1999: Ricco Groß 
 
Tulemused



#### 15 km ühisstardist sõit





Kuupäev: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Maailmameister 1999: Sven Fischer 
 
Tulemused



#### 20 km eraldistardist sõit


           


Kuupäev: 23. veebruar 
Osavõtjaid: 93
Maailmameister 1999: Sven Fischer 
Olümpiavõitja 1998:  Halvard Hanevold
 
Tulemused



#### 4x7,5 km teatesõit


   


Kuupäev: 11. märts 
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Maailmameister 1999:  Oleksi AjdarovPetr IvaškoVadim SašurinOleg Rõšenkov 
Olümpiavõitja 1998:  Ricco GrossPeter SendelSven FischerFrank Luck
 
Tulemused



### Naised

#### 7,5 km sprint





Kuupäev: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 75 
Maailmameister 1999: Martina Zellner  
Olümpiavõitja 1998:  Galina Kukleva 
Tulemused 


#### 10 km jälitussõit





Kuupäev: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 1999: Olena Zubrilova 
 
Tulemused



#### 12,5 km ühisstardist sõit


       


Kuupäev: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Maailmameister 1999: Olena Zubrilova 
 
Tulemused



#### 15 km eraldistardist sõit





Kuupäev: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 75
Maailmameister 1999: Olena Zubrilova  
Olümpiavõitja 1998:  Ekaterina Dafovska
Tulemused


#### 4x7,5 km teatesõit





Kuupäev: 25. veebruar 
Osavõtjaid: 15 võistkonda
Maailmameister 1999:  Uschi DislSimone Greiner-Petter-MemmKatrin ApelMartina Zellner

Olümpiavõitja 1998:  Uschi DislMartina ZellnerKatrin ApelPetra Behle
Tulemused


## Medalid
Siirderiitus

**Siirderiitused** on sündmused, mis märgivad inimese jõudmist ühest eluetapist teise.

Tuntumad siirderiitused on sünnipäevad, pulmad ja matused. Aga ka kooli astumine, kooli lõpetamine; kiriklikest sündmustest ristimine, konfirmatsioon; muudes kultuurides näiteks keha armistamine, ümberlõikamine, *seijin no hi* (成人の日) Jaapanis (20-aastaseks ehk täiskasvanuks saamise puhul), *sweet sixteen* Ameerika Ühendriikides ja Kanadas (tüdrukute 16-aastaseks saamise puhul).

## Vaata ka
* Initsiatsioon

## Kirjandus

* Arnold van Gennep. Les rites de passage. 1909.
* Victor Turner. The Forest of Symbols: Aspects of Ndembu Ritual (1967). Cornell University Press 1970, ISBN 0-8014-9101-0.
* Victor Turner. The Ritual Process: Structure and Anti-Structure (1969). Aldine Transaction 1995, ISBN 0-202-01190-9.
* Victor Turner. Dramas, Fields, and Metaphors: Symbolic Action in Human Society (1974). Cornell University Press 1975, ISBN 0-8014-9151-7.
Andri Derõzemlja

**Andri Derõzemlja** (ukr. k Андрій Дериземля, sündinud 18. augustil 1977 Sumõ oblastis) on Ukraina laskesuusataja.

## Välislingid
* 
* Andri Derõzemlja Ukraina laskesuusatamise föderatsiooni kodulehel
Irving Stone

**Irving Stone** (14. juuli 1903 San Francisco – 26. august 1989 Los Angeles) oli ameerika kirjanik. 

Ta sai tuntuks elulooromaanidega, mida on tõlgitud paljudesse keeltesse.

Kui Irving oli seitsmeaastane, läksid tema vanemad lahku ning ta pidi leiba teenima ajalehepoisina ja muude juhutöödega. Ta lõpetas aastal 1924 California ülikooli ja pidas hiljem loenguid mitmes kõrgkoolis.

1926 asus ta elama New Yorki ja kirjutas 6–7 aasta jooksul 18 näidendit, millel aga polnud edu. Samal 1926. aastal sõitis ta Pariisi ja sattus seal Vincent van Goghi näitusele. Süvenevast huvist van Goghi elu ja loomingu vastu sündis Stone’i esimene romaani vormis biograafia "Elujanu" (1934). Algul lükkas mitukümmend kirjastust käsikirja tagasi, ent kui teos ilmus, sai sellest bestseller, mis on tõlgitud enam kui 30 keelde. 

11. veebruaril 1934 Stone abiellus, abikaasa Jeanist sai paljude tema teoste toimetaja. Sündisid poeg ja tütar. Pere peamiseks elukohaks sai Beverly Hills Los Angeleses. 

Elu jooksul kirjutas Stone veel veerandsada biograafiat, sealhulgas järgmiste suurkujude omad: Jack London, Earl Warren, Clarence Darrow, Jessie Benton Frémont, Eugene Victor Debs, Abraham Lincoln, Michelangelo, John Adams, Sigmund Freud, Heinrich Schliemann, Charles Darwin, Camille Pissarro. 

1960.–1980. aastatel toetas Irving Stone noori kirjanikke elulooraamatute kirjutamisel ning asutas igal aastal välja antava Irving ja Jean Stone’i preemia parima biograafilise või ajalooainelise teose eest. 

"Elujanu" ("Lust for Life") põhjal valmis 1956. aastal samanimeline film Kirk Douglasega peaosas. "Michelangelo" järgi tehti 1965. aastal film "Agoonia ja ekstaas" ("The Agony and the Ecstasy"), kus nimiosas oli Charlton Heston.

## Teosed eesti keeles

* "Michelangelo. Agoonia ja ekstaas". Tõlkinud Johannes Seilenthal. Kunst, Tallinn 1967, 724 lk; 2. trükk: Kunst, Tallinn 2007, 988 lk, ISBN 9789949407897
* "Meremees sadulas. Jack Londoni elulugu". Tõlkinud Ülo Kurvits. Biograafiline sari, Eesti Raamat, Tallinn 1968, 316 lk
* "Elujanu. Jutustus Vincent van Goghist". Inglise keelest tõlkinud Maria Hange. Kunst, Tallinn 1968, 456 lk 

## Välislingid

* Ants Juske, "Irving Stone'i "Michelangelo" annab suurelt edasi kunstniku loo" – Eesti Päevaleht/Arkaadia 18. mai 2007, lk 17
Virve Liivanõmm

**Virve Liivanõmm** (3. jaanuar 1943 Läänemaa, Nõva – 25. veebruar 2017 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 10. Keskkooli.

Ta töötas Eesti Televisioonis, hiljem Õpetajate Lehes toimetajana.

## Viited

## Välislingid
*Foto, 1991
MTZ-82

**Belarus MTZ-82** on Valgevenes Minski traktoritehases toodetud traktor. 

Esimesed MTZ-80/82-d tulid välja 1974. aastal.

Neid traktoreid kasutati ka Eesti kolhoosides ja sovhoosides.

## Pilte

Fail:Logging with Belarus MTZ 82 in Estonia.jpg|Ülaltvaade metsahaagisega traktorile MTZ-82-L
Fail:Bundesarchiv Bild 183-1987-0507-024, Zillbach, Baumschule, Anpflanzen.jpg|Puukooli istutamine traktoriga MTZ-82 Zillbachis 1987. aastal


## Vaata ka

* põllumajandusmasin
* traktor
* Belarus
Rajacas

**Rajacas** oli peamiselt Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia- ja geograafiaüliõpilastest koosnev ühendus, mis loodi 1966. aastal. Esitati sõnalis-muusikalisi kavu. Rajacas võttis esimesena Eestis avalikul laval kasutusele musta huumori.

Ühenduse loomisel osalesid geograafiaüliõpilane Ain Kallis, bioloogiaüliõpilased Toomas Sutt, Priit Pärn, Rein Tenson ja Nikolai Laanetu ning eesti filoloogiat õppiv Kalle Kurg. Esimene esinemine toimus 27. märtsil 1966 TRÜ klubis. Etendus pilas avalikke raadiosaateid. 

Aastatel 1966–1970 oli tegemist protsessi Rajacas (PR) nn algse trupiga, kuhu kuulusid lisaks eespool nimetatule ka Toivo Tasa, Mati Laane, Aarne Vaik, Ilmar Kotta, Jüri Kask ja Mihkel Zilmer. 

Hiljem tegutses Rajacas väiksemates koosseisudes nn uute lainetena. 
2000. aastatel on korraldatud üritusi protsessi tegevuse avalikustamiseks. 30. novembril 2013 andis protsess Rajacas tõenäoliselt esimese omalaadse virtuaalse kontserdi maailmas. 2020. aastal ilmus nende esimene vinüülplaat, millel on väike valik aastatel 1966–1973 loodud lauludest.

### Põhikoosseis
*Priit Pärn, bioloog, lõpetas TRÜ 1970
*Rein Tenson, bioloog, TRÜ 1970
*Nikolai Laanetu, bioloog, TRÜ 1971
*Aarne Vaik, bioloog, TRÜ 1971
*Ilmar Kotta, bioloog, TRÜ 1971
*Mihkel Zilmer, meditsiinibiokeemik, TRÜ 1971
*Mati Laane, bioloog, TRÜ 1971
*Jüri Kask, bioloog, TRÜ 1971
*Ain Kallis, geograaf, TRÜ 1967
*Lembit Laas, geoloog, TRÜ 1971
*Taivo Kastepõld, bioloog, TRÜ 1971

## Viited

## Välislingid
### Asutamine ja ajalugu
* Baba – eta sila Tartu Ekspress
* Kuidas Majakast sai Rajacas Tartu Ekspress
* Rajacas Tartus ja Tallinnas Tartu Ekspress
* Rajacas Siberis Tartu Ekspress
* Eksklusiivne heliklipp: professorite ansambli Rajacas hittlugu «Eestimaa» Tartu Postimees

### Hilisem
*Rajacas
*Rajacas (PR) kulg
*Rajacas Viru folgil 2008
*Rajacas JukeboxAlive
*Folgiklubis Rajacas
*Rajacas - keegi teab miskit? Rada7
*Legendaarne Rajacas tuleb taas kokku publik.delfi.ee
*http://www.rajacas.eu/sites/default/files/Rajacas_TPI_aulas.zip 
*Rajacas / Songs
Mäeinstituut

**Mäeinstituut** on Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus, kus õpetatakse, arendatakse ja uuritakse mäendust ehk maavarade uurimist, kaevandamist ja maavaraäri. Mäeinstituudis õpetatava õppekava nimetus on geotehnoloogia.

Mäeinstituut asub aadressil Ehitajate tee 5, VII korpus, teine korrus.

## Välislingid
* TTÜ Mäeinstituudi koduleht
* Mäeinstituut.
* TTÜ Mäeinstituut Facebookis
Marakas

**Marakas** on ebamäärase helikõrgusega löökpill, idiofon. Tavaliselt mängitakse kahte marakat koos, kummaski käes üks. Marakas koosneb varrest, ümarast suletud kestast (algselt valmistatud pudelkõrvitsa kuivatatud viljakestast, tänapäeval ka puidust või plastist) ja selle sees olevatest seemnetest (või kuivatatud ubadest, hernestest vm).
Geotehnoloogia

**Geotehnoloogia** (ka **geotehnika**; inglise *geotechnics*) on inseneriteaduste haru, mis tegeleb maaressursside (maavarade (sealhulgas põhjavee) ja ehitustoe) kasutamise tehnikaga ja tehnoloogiaga ning  allmaaehitamisega. Ta hõlmab mäendust ja rakendusgeoloogiat. 

Eestis õpetatakse geotehnoloogiat erialana Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudis. Selle hariduse baasil saab taotleda mäeinseneri või geoloogiainseneri kutset. MANGO!
S.W.A.T. – politsei erirühm

"**S.W.A.T. – politsei erirühm**" (originaalpealkirjaga "S.W.A.T.") on 2003. aasta USA film Ameerika politsei erirühmast nimega S.W.A.T. 

Filmi lavastaja on Clark Johnson.

## Välislingid
*Sissekanne TV3 veebilehel (vaadatud 29.06.2012)
*Sissekanne Filmiveebi saidil (vaadatud 29.06.2012)
Mati Laane

**Mati Laane** (16. juulil 1946 Karksi vald, Viljandimaa – 24. jaanuar 2025) oli eesti aiandustegelane.

Ta lõpetas 1966. aastal Räpina Aiandustehnikumi. Pärast tehnikumi lõpetamist võeti ta pooleks aastaks tööle Polli Instituudi katsetööliseks ja sügisel jätkas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonnas bioloogia (botaanika) erialal. Diplomitöö tegi 1971. aastal teemal „Veeseened ja esialgseid andmeid nende esinemisest Emajões“. Hiljem õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri.

Pärast ülikooli lõpetamist pühendus ta iluaiandusele ja temast kujunes innukas aianduse arendaja. Ta oli hinnatud aiandusspetsialist ja töötas paljudes haljastusega tegelevates asutustes nagu Tallinna Remondi ja Ehituse Valitsus (1977, meister), Eesti Projekt (1978–1980, insener, haljastuse vanemarhitekt), Tallinna Botaanikaaed (1981–1982, puukooli agronoom), Kommunaalprojekt (1982–1987, haljastusprojektide peaarhitekt), Tallinna Linna Haljasalade Trust (1987, aiatööline), ajakiri Aiandus. Mesindus (1989-1991, toimetaja) jm.

Istutanud 1964. aastal umbes 3000 Harku-Järve aiandist saadud roosialust isakoju Karksis, neid järgmistel aastatel silmastades ja müües, oli ta üks esimesi roosiistikute eratootjatest juba enne Räpina tehnikumi lõpetamist. Eesti iseseisvuse taastamise järel rajas ta Mornasse oma puukooli. 1980. aastal ostsid Laaned Kloostrimetsa Sompa teele maja, mille juurde rajati iluaed ja puukool, kollektsioonis oli üle 800 puu- ja põõsaliigi ning rohkelt rohtaimi.

Ta suri 24. jaanuaril 2025 ja maeti 1. veebruaril 2025 Nõo kalmistule.

## Looming
Ülikooli ajal oli ta tegev ansamblis Rajacas.

Ta oli ajakirja Aed toimetaja. Koos abikaasa Mari Laanega on nad koostanud ja tõlkinud iluaiandusraamatuid ning kirjutanud aiapidajatele suunatud artikleid. 

## Viited

## Välislingid
* Mati Laane traktaadid
Mäleta mind

"**Mäleta mind**" (inglise "Remember me") on USA 2010. aastal valminud romantiline draamafilm.

## Sisu
Robert Pattinson kehastab filmis mässumeelset New Yorgi noorukit Tylerit, kellel on isaga (Pierce Brosnan) pärast perekonda lõhestanud traagilisi sündmusi keerulised suhted. Tyleri arvates ei suuda tema läbielamisi keegi mõista, kuni ebaharilik saatusepööre toob tema ellu Ally (Emilie de Ravin). Armastus on küll viimane asi, mis noorukil meeles mõlgub, kuid tüdruku innustav ja kummalisel kombel tervendav hing paneb noormehe temasse sügavalt armuma ning toob nooruki ellu rõõmu ja annab elule mõtte. Peagi tulevad päevavalgele nende kohtumise varjatud asjaolud, mis ähvardavad noori lahutada.

Osades on Robert Pattinson, Emilie de Ravin, Oscari-võitja Chris Cooper, Oscari-nominent Lena Olin, Tate Ellington, Ruby Jerins ja Pierce Brosnan.

## Näitlejad
* Robert Pattinson – Tyler Hawkins
* Emilie de Ravin – Ally Craig
* Chris Cooper – Neil Craig, Ally isa
* Lena Olin – Diane Hirsch, Tyleri ema
* Pierce Brosnan – Charles Hawkins, Tyleri isa
* Martha Plimpton – Helen Craig, Ally ema
* Ruby Jerins – Caroline Hawkins, Tyleri väike õde
* Gregory Jbara – Les Hirsch
* Tate Ellington – Aidan Hall
* Kate Burton – Janine
* Peyton R. List – Samantha
* Chris McKinney – Leo

## Välislingid
*