open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hồng Hà

**Hồng Hà** (ka **Punane jõgi**; hiina  红河/紅河, *Hóng Hé* ("punane jõgi"); vietnami *Sông Hồng* või *Hồng Hà*) on jõgi Kagu-Aasias. 

Jõgi saab alguse Hiina Yunnani provintsis, voolab sealt edasi Vietnami põhjaossa ning suubub Tongkingi lahte Lõuna-Hiina mere loodeosas.

Jõe kogupikkus on umbes 1149 km, millest 639 km kulgeb Hiina territooriumil ja 510 km Vietnamis. Jõgi läbib mitmeid Põhja-Vietnami piirkondi ning moodustab alamjooksul ulatusliku Punase jõe delta, mis on oluline põllumajandus- ja asustusala. Delta piirkonnas asub ka Hải Phòngi linn, mis on Vietnami põhjaosa tähtsaim sadamalinn.

Hồng Hà tähtsaim lisajõgi on Đà jõgi, mis on piirkonna tähtis vee- ja hüdroenergiaallikas. Teine oluline lisajõgi on Lô jõgi.

Jõgi on saanud nime punaka värvuse järgi, mis tuleneb savi- ja rauarohketest setetest, mida vool kaasa kannab. Need setted on kujundanud ka Punase jõe delta, mis on üks Vietnami kõige tihedamini asustatud ja majanduslikult tähtsamaid piirkondi.

## Viited

## Välislingid
*
Hyvinkää linn

**Hyvinkää** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Uusimaa maakonnas. Hyvinkää asub Soome pealinnast Helsingist umbes 50 km põhjas. Hyvinkääl elab 45 572 inimest (seisuga 31. jaanuar 2012).

Hyvinkää vald loodi 1917. aastal, sellest eraldus 1926 Hyvinkää alev. Hyvinkää sai linnaõigused 1960. aastal. 1969. aastal ühines Hyvinkää vald Hyvinkää linnaga.

Hyvinkääl asuvad Soome Raudteemuuseum, Konecranesi peakorter ja KONE liftitehas.

Linnas on Hyvinkää haigla.


Hyvinkään kirkko 10.2.2011.jpg|Arhitektuuripärl Hyvinkää kirik veebruaris 2011
Finland 100 celebration in Hyvinkää.jpg|Soome 100! Hyvinkää kirik lipuvärvides, dets 2017
God's tent.jpg|Vaade kiriku tagaküljele kevadel 2015
Hyvinkää City Hall.jpg|Linnavalitsuse hoone
Sunbeams are touching Hyvinkää station.jpg|Raudteejaam
Martin Aalloppi.jpg|Kergliiklustunnel raudteetammis
The way to save yourselves.jpg|Linna suurim ostukeskus Willa sügisel 2014
White tetragons, circles and triangle.jpg|Hämeenkatu kevadel 2017
Golden autumn day.jpg|Ratakatu sügisel 2015
Secure small town afternoon.jpg|Kankurinpuisto rajoon sügisel 2015
Secure small town night.JPG|Kankurinpuisto tuledes
Vappujuhla 2016.jpg|1. mai pidustused Jussintori platsil 2016
Sveitsi outdoor swimming pools.JPG|Väliujula Hyvinkää Šveitsi linnajaos suvel 2014
From skis to bicycle.jpg|Lehtola matkarada kevadel 2019
Finland U17 vs Cyprus U17, 5. aug 2016, Hyvinkään urheilupuisto, Hyvinkää.jpg|Soome ja Küprose U17 sõprusmäng Hyvinkää urheilupuistol, augustis 2016
Villa Park (Hyvinkää).jpg|Jalgpalliturniir Villa Parkil augustis 2016


## Vaata ka
* Hyvinkää tulistamine

## Viited

## Välislingid

* Hyvinkää koduleht
Doonau koolkond

**Doonau koolkond** (saksa keeles *Donauschule* või *Donaustil*) on koondnimetus teatud kunstnike ühendusele 16. sajandi esimesel kolmandikul. 

Doonau koolkonda kuulunud kunstnikud ei tegutsenud ühtse rühmitusena, nende ühisosa oli Doonau oru maastike maalimine.

## Doonau koolkonna liikmed

Tuntud kunstnikke, kes kuulusid Doonau koolkonda:
*Albrecht Altdorfer (u 1480–1538)
*Wolf Huber (u 1485–1553) 
*Augustin Hirschvogel (1503–1553) 
*Jörg Breu vanem (u 1475–1537)
*Rueland Frueauf noorem (u 1470–1547)

Vahel peetakse Doonau koolkonna maalikunstnikuks ka Lucas Cranach vanemat (1472–1553).
Hanko

**Hanko** on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Soome lahe kaldal.

Naabervallad on Kemiönsaari vald ja Raseborgi linn.

Venemaa Keisririigi aegu kandis linn vene keeles *Гангэ* nimekuju.

Moskva rahulepinguga renditi linn 1940. aastal Nõukogude Liidule sõjaväebaasiks, kuid Jätkusõja ajal baas evakueeriti.

44% linnaelanikest on soomerootslased.

## Vaata ka
* Hanko merelahing, 1714
* Hanko mereväebaas

## Viited

## Välislingid
* Hanko koduleht
Kerava

**Kerava** on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Naabervallad on Vantaa, Tuusula ja Sipoo.

Kerava alev eraldati Tuusulast 1924. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal.

Kerava sõprusomavalitsused on Hjørring Taanis, Reykjanesbær Islandil, Kristiansand Norras ja Trollhättan Rootsis. Koostöösidemed on ka selliste omavalitsustega nagu Vladimir Venemaal, Solt Ungaris, Ogre Lätis, Keila Eestis, Aschersleben Saksamaal ning Arumeru Tansaanias.

## Vaata ka
* Savio

## Viited

## Välislingid

* Kerava koduleht
Rostovi oblasti lipp

**Rostovi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Rostovi oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 10. oktoobril 1996.

### Lipu kirjeldus
Rostovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla sinine, kollane ja punane. Kanga vardapoolses osas on aga valge vertikaalne laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Lipul olevad värvid sümboliseerivad ajalooliselt oblastis elanud rahvaid. Punane on venelaste, sinine kasakate ning kollane kalmõkkide värv. Ühtsed värvid Venemaa lipuga (sinine, punane ja valge) rõhutavad, et Rostovi oblast on lahutamatu Venemaa Föderatsiooni osa.

## Vaata ka
* Rostovi oblasti vapp

## Välislingid
*Rostovi oblasti lipp Rostovi oblasti ametlikul lehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Rostovi oblast - Rostovi Doni ääres (*vene keeles*)
Karl von Piloty

**Karl Theodor von Piloty** (1. oktoober 1826 München – 21. juuli 1886) oli saksa maalikunstnik.

Tema isa oli litograaf Ferdinand Piloty.

Karl von Piloty viljeles esiletõstetud paatosega ajaloomaali.

Aastast 1856 oli ta Müncheni Kunstiakadeemia professor, aastast 1874 samas direktor.

### Galerii

Image:Carl Theodor von Piloty Thusnelda im Triumphzug des Germanicus.jpg|"Thusnelda im Triumphzug des Germanicus", 1873


## Välislingid
Kozmodemjansk

**Kozmodemjansk** ehk **Tsikmä** (mäemari keeles Цикмä) on linn Venemaal Mari Eli Vabariigis. Tegemist on nii mäemari rahva kui ka Mäemari rajooni keskusega. Linn asub Volga (Tšeboksarõ veehoidla) parempoolsel kaldal.

## Ajalugu
1551. aastal maabus maride kindluse Tšikma juures Ivan Julm pärast Kaasani vallutamist. Pärast maride alistamist venelaste poolt 1583. aastal rajati Kozmodemjansk kindlusena samale kohale. Linn on nime saanud pühakute Kuzma ja Demjanini järgi, sest nende nimepäeval oli Ivan Tšikma alla saabunud.

Volga ääres paiknevast Kozmodemjanskist kujunes arvestatav kaubanduskeskus ning linn sai linnaõigused 1781. aastal. Sealt läks läbi Moskva–Pekingi kaasaegne kaubatee ja toimusid suured kaubalaadad. 1858. aastaks elas linnas umbes 5000 elanikku ja linn oli kogu 19. sajandi jooksul puidukaubanduse keskus. Esimene haigla asutati 1868. aastal, pank 1875. aastal, raamatukogu 1882. aastal ja trükikoda 1891. aastal.

1989. aastal elas seal 24 400 elanikku, kellest 29% moodustasid marid.

## Vaatamisväärsused
Tänapäeval Kozmodemjansk kaubalinnana ei toimi ja linn areneb nagu tüüpiline Kesk-Venemaa linn. Hästi ja kompleksselt on linna madalamas osas säilinud 19. sajandil ehitatud puunikerdustega majad, mäel asuvad peaasjalikult nõukogudeaegsed majad. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel võib linna elanikkonna laias laastus jagada venelasteks (2/3) ja marideks (1/3), loomulikult on vähesel määral esindatud ka teised rahvused.

Mari esimese suure kunstniku, ühiskonnategelase ja akadeemiku Aleksandr Grigorjevi nime kandev kunsti ja koduloomuuseum asub Kozmodemjanskis. Muuseumi allkorrusel asub ajalooline väljapanek, üleval kunst.

Kõrgel Volga jõe kaldal tegutseb mäemari vabaõhumuuseum, mis avati 1983. aastal Kozmodemjanski linna 400. aastapäevaks. Selle rajamisel ühendasid oma jõud Mäemari rajoonivalitsus ning kohalikud kolhoosid-sovhoosid. Muuseumis on üle 60 hoone. Kunagi oli muuseum teinud koostööd ka Eesti vabaõhumuuseumiga.

## Viited

## Välislingid

*http://pages.marsu.ru/kuzma/
Ћ

**Ћ** (ћ) on kirillitsa täht, mis esineb serbia tähestikus 23. tähena. Tähistab /t̠͡ɕ/-häälikut (helitu alveolopalataalne afrikaat).
Serbia ladina tähestikus vastab sellele täht ć, mida kasutatakse selle tähe vastena ka eesti transkriptsioonis.

*ћ* esineb sageli serbia perekonnanimede lõpus.

## Vaata ka
*Serbia keel
Maila Juns-Veldre

**Maila Juns-Veldre** (sündinud 4. juulil 1965 Kuressaares) on eesti keraamik. 

Ta on Kuressaare Ametikooli disainierialade juhtõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Monika Puutsa. Kuressaare linnuses sünnivad lohed. Meie Maa, juuli 2007
*Merje Pors. Linnuse hoovi käsitöökojad annavad võimaluse oma silmaga käsitöö valmimist näha. Saarlane, juuli 2006
Basse-Terre

**Basse-Terre** on Prantsusmaa  meretaguse piirkonna Guadeloupe'i  halduskeskus. Ta moodustab valla.

Basse-Terre'i vald asub Basse-Terre'i saare edelarannikul Soufrière'i vulkaani jalamil.

Basse-Terre'ist pärineb jooksja Marie-José Pérec.

## Viited
Vantaa

**Vantaa** on linn Soomes Uusimaa maakonnas, Helsingist põhjas.

Vantaa piirneb Nurmijärvi, Sipoo ja Tuusula vallaga ning Helsingi, Espoo ja Kerava linnaga.

Vantaas asub Helsingi Vantaa lennujaam.

1972. aastal nimetati Helsingi vald Vantaa aleviks ja 1974. aastal sai Vantaa linnaks.

## Elanikkond

## Sõpruslinnad
*  Askim, Norra (1951. aastast)
*  Frankfurt Oderi ääres, Saksamaa (1987. aastast)
*  Huddinge vald, Rootsi (1951. aastast)
*  Jinan Shi, Hiina (2001. aasta 27. augustist)
*  Kinešma, Venemaa (1969. aastast)
*  Lyngby-Taarbæk, Taani (1951. aastast)
*  Matte Yehuda, Iisrael (1967. aastast)
*  Mladá Boleslav, Tšehhi (1978. aastast)
*  Nuuk, Gröönimaa (1965. aastast)
*  Rastatt, Saksamaa (1968. aastast)
*  Salgótarján, Ungari (1976. aastast)
*  Seyðisfjörður, Island (1980. aastast)
*  Słupsk, Poola (1987. aastast)

## Linnaosad

Askisto, Hämevaara, Linnainen, Martinlaakso, Myyrmäki, Petikko, Vantaanlaakso, Vapaala, Varisto, Keimola, Kiila, Kivistö, Lapinkylä, Luhtaanmäki, Myllymäki, Piispankylä, Riipilä, Seutula, Vestra, Lentokenttä, Pakkala, Tammisto, Veromies, Viinikkala, Ylästö, Hakkila, Helsingin pitäjän kirkonkylä, Hiekkaharju, Jokiniemi, Koivuhaka, Kuninkaala, Ruskeasanta, Simonkylä, Tikkurila, Viertola

Asola, Havukoski, Ilola, Koivukylä, Päiväkumpu, Rekola, Jokivarsi, Korso, Leppäkorpi, Matari, Metsola, Mikkola, Nikinmäki, Vallinoja, Vierumäki,
Hakunila, Itä-Hakkila, Kuninkaanmäki, Länsimäki, Länsisalmi, Ojanko, Rajakylä, Sotunki, Vaarala

## Vaata ka
* Teaduskeskus Heureka
* Kauppakeskus Jumbo
* Kerava
* Klaukkala

## Viited

## Välislingid

* Vantaa koduleht
Qom

**Qom** on linn Iraani keskosas, Qomi provintsi keskus. Asub Qomi jõe kaldal, umbes 150 km Teheranist lõunas.

Qom on šiiitide püha linn, sest seal asub 8. sajandil ehitatud Fatimah Ma'sumah hauamošee.

Qomi islamikoolis õpetas islami õigust ja filosoofiat ajatolla Rūḩollāh Khomeynī.

Qomi lähedal asuvad maagaasi- ja naftaväljad.
Mashhad

**Mashhad** (varasemad eestikeelsed nimekujud *Mašhad*, *Mešhed*) on linn Kirde-Iraanis, Razavi-Khorāsāni provintsi keskus, elanike arvult teine linn Iraanis. Asub Kashafi jõe kaldal, umbes 850 km Teheranist idas.

Mashhad on üks seitsmest šiiitide pühast linnast. Igal aastal külastab linna üle 12 miljoni turisti ja palveränduri.

Mashhad on asutatud 823. aastal. 1736–1747 oli Pärsia pealinn.

Linnas on ülikool ja lennujaam.

## Välislingid

*Mashhadi koduleht *(pärsia keeles)*
*http://www.e-mashhad.ir/
Lepna surnumaja

**Lepna surnumaja** ehk **Lepna Katkuauk** on Saaremaal Saaremaa vallas Tuulingumäe tarandkalmest u 1,9&nbsp;km kaugusel Põllukülas asuv 5.–6. sajandist pärinev (ehk umbes 1500 aasta vanune) 8,8 × 5,3&nbsp;m ristkülikukujuline kamberhaud, mis oli maasse süvendatud 80&nbsp;cm sügavuselt. Seda ümbritseb madal paeplaatidest sein. Matusekambris oli hästisäilinud paeplaatidest põrand, ühes nurgas tulease. 

Ilmselt oli kunagisel surnumajal ka kividest katus. Lepna surnumaja tuleasemelt saadud proovid viitavad sellele, et hoone püsis kuni keskajani.

## Uuringud
Arheoloogilised kaevamised viis seal läbi Marika Mägi 2002-2003. aastal. Tehes esimesi prooviauke leiti juba põlemata inimluid. Uuringute käigus kaevati läbi kogu leidudega ala kui ka selle lähi ümbruses olevad alad. 

Surnumajast leiti palju ehteid, millest paljud olid hõbedad või kaunistatud hõbeda või kullaga. Oli ka palju raud esemeid, kuid mitmed nendest olid olnud õhu käes ning ei olnud säilinud hästi. Rauafragmentide seast aga oli võimalik eristada odaotsi ja sõjanuge.

Katkuaugust leitud inimluud olid põletamat ja fragmentaarsed kuigi leidus ka üks surnu, kes oli põletatud. Kokku leiti umbes 25 indiviidi luud, nendest viis olid lapsed. Oletatakse, et surnumajja oli kokku toodud ühe perekonna liikmed.

## Kirjandus
* Marika Mägi, Mortuary houses in Iron Age Estonia. Surnumajad rauaaegses Eestis, Estonian Journal of Archaeology, 2005, nr 9/2

## Viited

## Välislingid
*Lepna surnumaja - Osiliana
*Lepna elaniku Elvi Sirkeli mälestused Katkuaugust (lehe lõpus)
*"Saare võsaalune peitis haruldast matmispaika" Eesti Päevaleht, 20. juuli 2002
*"Arheoloogid leidsid Saaremaa pealiku hauakambri" Eesti Päevaleht, 19. juuli 2003
*"Valjala rahvasuu mäletas pealiku hauda" Estonian World Review 24. juuli 2003
Mart Ummelas

**Mart Ummelas** (20. august 1953 – 13. märts 2020) oli eesti ajakirjanik.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Töökäik
*1977–1981 ja 1995–2000 Eesti Raadios (juhatuse liige, Vikerraadio direktor, 1997–2000 programminõukogu esimees)
*1981–1989 "Eesti nõukogude entsüklopeedia" teadustoimetaja
*1989–1991 Kultuuriministeerium (sealhulgas ministri asetäitja)
*1991–1993 Soome Instituudi Eestis tegevdirektor
*1993–1995 Raadio Kuku uudistetoimetaja
*1995 VIII Riigikogu
*2000 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) kommunikatsiooniosakond
*2004 TTÜ pressi- ja trükiste talituse juhataja ning ajalehe Mente et Manu peatoimetaja, aastatel 2006–2013 turundus- ja kommunikatsiooniosakonna lepinguline töötaja, ajalehe tegevtoimetaja ja reporter
*1. septembrist 2006 Eesti Raadio vastutav toimetaja
*juunist 2007 Eesti Rahvusringhäälingu programmi Vikerraadio vastutav toimetaja: saated "Mnemoturniir", "Huvitaja" (2009–2011), "Keelesõnum", "Kogu ja tegu" (2011)
*23. maist 2011 Tallinna Televisiooni peatoimetaja ja septembrist 2012 juhatuse liige
*septembris 2015 lahkus Tallinna Televisiooni peatoimetaja ja juhatuse liikme ametikohalt, jäädes toimetajaks

## Poliitiline tegevus
Ta oli aastatel 1994–1996 Keskerakonna ja 1996–1997 Arengupartei liige.

1995. aasta Riigikogu valimistel sai ta 805 häält ja pääses kompensatsioonimandaadiga riigikokku, kuid loobus mandaadist.

16. veebruaril 2016 astus Mart Ummelas uuesti Keskerakonna liikmeks.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2009 aasta ajakirjanik
*2009 aasta muuseumisõber

## Kriminaalasjas kahtlusalusena
Detsembris 2016 pidas keskkriminaalpolitsei Mart Ummelase kinni koos omastamises kahtlustatava Tallinna Televisiooni juhi Toomas Lepaga. "Küsimus on mingites kummalistes skeemides, milles ma olevat olnud osaline, mida ma eitan täiel määral," kinnitas Ummelas pärast vabastamist ERR-ile. 14. mail 2018 lõpetas Põhja ringkonnaprokuratuur kriminaalasja Ummelase vähese süü ja avaliku menetlushuvi puudumise tõttu. Prokuratuur kohustas Ummelast tasuma kriminaalmenetlusega seotud kulud ning tegema 130 tundi üldkasulikku tööd.

## Isiklikku
Mart Ummelas ei olnud abielus. Tema vennapoeg on ajakirjanik Ott Ummelas.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna TV peatoimetaja kuulutas lehtedele sõja: teile antud armuaeg on läbi!. Delfi.ee, 29. oktoober 2011
*"Keskkriminaalpolitsei pidas kinni Toomas Lepa ja Mart Ummelase". ERR, 7. detsember 2016
Uus Selektsioon

**Uus Selektsioon** oli Keavas aastatel 1987–1989 tegutsenud punkbänd. 

## Koosseis
*Vaido Petser – vokaal, basskitarr 
*Helmut Hark – soolokitarr 
*Mait Re – trummid, vokaal 
jt.

## Välislingid
*Laulude sõnu
FA Cup

**FA Cup** (**Football Association Challenge Cup**) on Inglismaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Karikavõitja saab õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas.

Esimesed võistlused toimusid 1872. aastal, mis olid maailma esimesed jalgpallivõistlused.

See turniir arendas jalgpalli sellega, et seadis Lõuna-Inglismaa amatöörmeeskonnad vastamisi põhja pool edukalt mängivate elukutselistega.

## Karikafinaalid

(la.) – mäng läks lisaajale. 
(K) – võitja selgitamiseks peeti kordusmäng. 
(pen.) – võitja selgitati penaltiseeria läbi.

### 10 edukaimat meeskonda

## Välislingid
*Koduleht
*Inglismaa karikavõistluste sait
Põlluküla (Saaremaa)

**Põlluküla** on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

Põlluküla tekkis 20. sajandil Tõnija külast ja sai nime 1936. aastal.

Külas asub Tuulingumäe tarandkalme.

## Viited
Lohja linn

**Lohja** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Helsingist läänes. Lohja linna keskus on Lohja.

Lohja kihelkonda on mainitud 1323. aastal. 1926. aastal nimetati Lohja aleviks 1969. aastal sai linnaõigused. 1997. aastal ühines Lohja linnaga Lohja vald. 1. jaanuaril 2009 ühines linnaga Sammatti vald. 2013. aastal liideti linnaga Nummi-Pusula vald ja Karjalohja vald.

Lohja suurim vaatamisväärsus on Lohja Püha Laurentsiuse kirik.

Lohjal elas kirjanik Eeva Joenpelto.

## Viited

## Välislingid

* Lohja koduleht
Masqaţ

**Masqaţ** (varem eesti keeles *Maskat*) on Omaani pealinn ja suurim linn. See asub Araabia mere ääres Omaani lahe kaldal. Selle ümbrusse jäävad mäed Jabal Shams, Al-Jabal al-Akhḑar ja Jabal Mishţ. Masqaţ on Masqaţi kubernerkonna keskus.

## Ajalugu
Eurooplastest esimeste seas külastas linna Vasco da Gama. 1507. aastal vallutaski linna Portugal, kuid 1650. aastaks aeti portugallased sealt välja.

Aastatel 1792–1832 oli Masqaţ Omaani Impeeriumi ja aastatel 1856–1970 Masqaţi ja Omaani Sultanaadi pealinn ning on alates 1970. aastast Omaani pealinn.

## Pildid

Oman-Muscat-Muttrah-21-Marina.JPG|Maţraḩis asuv jahisadam
Qurum Beach in Muscat 2019-11-30.jpg|Al-Qurmi linnaosa rand
Oman Mascat Rasool A'zam Mosque.jpg|Tänavapilt


## Transport
Linna teenindab Sultan Qābūsi sadam, vanalinnast 34,5 km kaugusel paikneb Masqaţi rahvusvaheline lennujaam.

## Vaata ka
* Masqaţi vanalinn
End Variations

**End Variations** oli Eesti rokkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 1997–2003.

## Koosseis
*Mihkel Jürisson (vokaal)
*Karmo Maandi (soolokitarr)
*Anneli Kadakas (trummid)
*Jaan Tikerperi (bass)
*Raun Juurikas (klahvpillid)

## Välislingid
*End Variationsi salvestatud looming, lood kogumikel ja tooted
Järvenpää

**Järvenpää** on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Helsingist 37 km põhjas Helsingi–Riihimäe raudtee ääres.

Naabervallad on Mäntsälä, Sipoo ja Tuusula.

Järvenpää alev eraldati Tuusula vallast 1951. aastal. Linnaõigused sai 1967. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Järvenpää koduleht
Inglismaa Jalgpalliliit

**Inglismaa Jalgpalliliit** (inglise keeles *The Football Association, The FA*) on Inglismaa jalgpalliliit.

FA on Inglismaa ning Suurbritannia kroonisõltlaste Jersey, Guernsey ja Mani jalgpalli kõrgeim juhtorgan.

Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Inglismaa jalgpallikoondise eest, mis on tulnud korra maailmameistriks. Samuti vastutab ta Inglismaa naiste jalgpallikoondise eest, mis on võitnud maailmameistrivõistlustel hõbe- ja pronksmedali ning Euroopa meistrivõistlustel kuld- ja kaks hõbemedalit.

Inglismaa Jalgpalliliit on Suurbritannia Olümpiaassotsiatsiooni liige, mis tähendab, et Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Suurbritannia jalgpallikoondise eest, mis esindab Suurbritanniat olümpiamängudel ja on tulnud 3 korda olümpiavõitjaks.

Inglismaa Jalgpalliliit moodustati 26. oktoobril 1863 Londonis. Ta on esimene jalgpalliliit maailmas ja seetõttu pole tema ametlikus, ingliskeelses nimes geograafilist piirkonda mainitud.

Rahvusvaheline Jalgpalliliit FIFA asutati 1904. Inglismaa Jalgpalliliit pole selle asutajaliige, ta ühines 1905. Briti saarte jalgpalliliidud lahkusid FIFA-st 1920 protestiks Keskriikide võtmise vastu FIFA-sse, kuid Inglismaa naasis sinna 1924. aastal. 1928. aastal astus ta uuesti FIFA-st välja lahkarvamuste tõttu amatöörmängijatele maksmises ja ta taasühines FIFA-ga alles 1946.

Inglismaa Jalgpalliliit on säilitanud erilise koha jalgpalli arendamisel ning seda väljendab tema liikmesus Rahvusvahelises Jalgpalliliitude Nõukogus (IFAB), mis vastutab jalgpalli reeglite eest. Sellesse organisatsiooni kuulub ainult 5 Briti saarte jalgpalliliitu, kuid FIFA-l on selles organisatsioonis 50% hääleõigus.

Inglismaa Jalgpalliliidu ametlik asukoht on Wembley staadion.
Ekenäsi linn

**Ekenäs** (soome *Tammisaari*) oli linn Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast. Asus Helsingist edelas.

Ekenäsi elanikest oli 82% rootsikeelsed ja 16% soomekeelsed.

Ekenäs rajati 1528. aastal. Linnaõigused sai Rootsi kuningalt 1546. aastal. 1977. aastal ühines linnaga Ekenäsi vald ja suurem osa Snappertuna vallast. 1993. aastal liideti Tenala vald.

Ekenäs hõlmab suure saarestiku, millest osa moodustab Ekenäsi saarestiku rahvuspargi.

## Viited
Karis

**Karis** (soome keeles *Karjaa*) on tiheasustusega paikkond (*taajama*) Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast.

## Vaata ka
* Karise linn
Karkkila linn

**Karkkila** on linn Soomes Uusimaa maakonnas.

Naabervallad on Lohja linn, Loppi vald, Tammela vald ja Vihti vald.

Karkkila sai ametlikult linnaõigused 1977. aastal.

Linna pindala on 255 km², millest veepindala on 13 km².

## Viited

## Välislingid
* Karkkila koduleht
Jalta

**Jalta** on kuurortlinn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub *de facto* Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jalta elanikest venelasi 65,5%, ukrainlasi 27,6%, valgevenelasi 1,6%, krimmitatarlasi 1,3%, armeenlasi 0,6%, tatarlasi 0,3%, juute 0,3%, asereid 0,3% ja poolakaid 0,2%.

Jaltas toimus 1945. aasta veebruaris Jalta konverents.

## Viited

## Välislingid

*http://www.yalta.com.ua/
*http://www.jalita.com/
Ott Aardam

**Ott Aardam** (sündinud 1. juulil 1980 Orissaares) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1995. aastal põhikooli Orissaare Keskkoolis ja 1998. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (20. lennus).

Aastatel 2002–2008 töötas ta Ugala teatris ja alates 2009. aastast Theatrumis. Aastatel 2014–2019 oli ta Ugala teatri loominguline juht. Alates 2020. aastast on ta Theatrumi näitleja ja lavastaja, SA Theatrum nõukogu liige.

## Looming
### Rollid Ugala teatris
2002–03
* "Alandatud ja solvatud" (šveitser)
* "Kevade" (Toomingas)
* "Minu pere ja muud loomad" (koer Roger)
* "Niskamäe kired" (sulane Suur-Martti, kohtunik)
*"Lumejänesed" (Karusuur Emakaru)
*"Koturnijad" (Triumfos, kuri saatus, viisk)
*"Neetud talu" (Julius)
*"Toomas Nipernaadi" (Habahannes, mees kõrtsis)
2003–04
*"Thijl Ulenspiegel" (Thijl)
*"Lõika maha ja lase jalga" (mister Widdell)
*"80 päevaga ümber maailma" (eri rollid)
*"Vend Aljoša" (Aljoša Karamazov)
2004–05
*"Terrorism" (eri rollid)
*"Aarete saar" (tüürimees Tom Morgan, kapten Flint, kapten Alexander Smollett, Pime Pew)
*"Suvi" (ärimees Kippel; laulja kooris)
2005–06
*"Lõõmav pimedus" (Miguelin)
*"Anna Karenina" (kindral Serpuhhovskoi)
*"Saateviga" (Inimesepoeg)
*"Väike Tjorven Soolavareselt" (Petter Malm)
*"Kolm klaasikest kirsiviina" (eri rollid)
2006–07
*"Keisri hull" (Jüri)
*"Marilyn" (Frank Sinatra)
*"Krabat" (Krabat)
*"Naabri Mari" (Kaim)
2007–08
*"Runar & Kyllikki" (Artturi Ruokonen)
*"Ühes Eesti teises linnas" (Villem)

### Filmirollid
* 2002 "Nimed marmortahvlil" – Kohlapuu
* 2015 "Supilinna Salaselts" – Hannes Haljandi
* 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" – Herko
* 2019 "Tõde ja õigus" – Hundipalu Tiit
* 2023 "Tume paradiis" – Gunnar

### Telesarjarollid
* Jaanus "Õnne 13" (ETV)
* Duremar "Buratino tegutseb jälle", (ETV, 2002–2005)

### Lavastajatööd
* "Börs ja Börsitar" Ugalas 2007 – ka autor
* "Poks" Ugalas 2008 – ka autor

## Tunnustus
*2013 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Jää")
*2014 Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind

## Isiklikku
Ta on Raimu Aardami poeg.

Ott Aardami abikaasa on Laura Peterson-Aardam. Neil on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*"Ott Aardami etendust mängitakse Saksamaal", Meie Maa 15. aprill 2009
Karol Kuntsel

**Karol Kuntsel** (sündinud 21. augustil 1979 Tallinnas) on eesti näitleja.  

Ta lõpetas 1994. aastal Orissaare Keskkoolis põhikooli; 1997. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu.

Ta oli aastatel 2002–2008 Ugala teatri näitleja, 2008–2010 oli vabakutseline, alates 2010. aastast on ta Vanemuise näitleja.

## Rollid Ugala lavastustes
2002–03
*Deemon ja ingel (Avigdor)
*Onu Vanja (Telegin)
*Niskamäe kired (Aarne)
*Ullike ootamatuste saarelt (Kantshin)
*Koturnijad (Suctitis; ori)
*Toomas Nipernaadi (Taavet Vaigupalu)
2003–04
*Thijl Ulenspiegel (gööside peamees; vaim; hispaania sõdur)
*Lõika maha ja lase jalga (doktor Boxclever)
*80 päevaga ümber maailma (Jean Passepartout)
*Vend Aljosa (Smurov)
2004–05
*Aarete saar (George Merry)
*Kaevame vanaema üles! (Oskar)
*Suvi (Joosep Toots)
2005–06
*Õnnetunne (Paul)
*Püha Susanna ehk Meistrite kool (inspitsient)
*Libahunt (osaline)
*Väike Tjorven Soolavareselt (Pelle)
*Kolm klaasikest kirsiviina (erinevad rollid)
2006–07
*Keisri hull (Georg von Bock)
*Marilyn (John F. Kennedy)
*Opera Comique (Hector Vigneron)
*Börs ja börsitar (Jasper Kõlu)
*Naabri Mari (Veli)
2007–08
*Runar & Kylikki (Runar Karlsson)

## Rollid filmides
* 2002 "Nimed marmortahvlil" – Martinson
* 2005 "Stiilipidu" – Ivar
* 2008 "Kuraditõestus" – Kaval
*2005 "Madagaskar" – Lõvi Alex (hääl)
*2013 "Lumekuninganna ja igavene talv" – Olaf (hääl)
*2024 "Vari" – Õpetajahärra Otto
*2025 "Minecrafti film" – Steve (hääl)

## Rollid lastesaadetes
* 1989 "Emili sõber" – Emil (ETV)
* 2002–2005 "Buratino tegutseb jälle" – koer Artemon (ETV lastesari)
* Jake (hääl) (BBC lastesari "Tweenie põngerjad")
* 2006–2008 "Saame kokku Tomi juures" – Tom (ETV lasteekraan)

## Rollid telesarjades
* 2006–2007 "Ohtlik lend" – Rene
* 2010 "Kättemaksukontor" – Kevin
* 2013 "Mägede varjud" – Marko Kahar
* 2013 "Riigimehed" – Hipi
* 2015 "Vabad mehed" – Leitnant Mäger
* 2016 "Naabriplika" – Mustikas
* 2017 "Kättemaksukontor" – Kermo Ustav
* 2018 "Miks mitte?!" – torumees Ain
* 2019 "Kättemaksukontor" – Urmas Liisk
* 2025 "Pimeduses" – Andres

## Tunnustus

* Draama 2003 laureaat – täpse ja intensiivse kohaloleku eest
* 2004 Ugala kolleegipreemia – Parim näitleja 
* 2005 Ugala publikupreemia “Kuldõun” laureaat (Joosep Tootsi roll lavastuses “Suvi”)
* Parim näitleja “Banaanikala” festivalil (Artemoni roll lavastuses “Burattino”)
* 2007 ETV kolleegipreemia – Parim näitetrupp 
* 2011 Vanemuise loomenõukogu draama aastaauhind 
* 2014 Teater Vanemuine – Aasta vanemuislane 
* 2019 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Arnolphe lavastuses “Naiste kool”) 
* 2020 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind – Arnolphe lavastuses “Naiste kool”
* 2021 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim kolleeg

## Viited

## Välislingid
*Rita Loel, "Karol Kuntsel: Eesti riigi iseseisvus on tegelikult suur ime", Oma Saar, 21. juuni 2008
*Liis Auväärt, "Vastutustundlik boheemlane", Eesti Naine, 10. detsember 2008
Indrek Sammul

**Indrek Sammul** (sündinud 28. jaanuaril 1972 Viljandis) on eesti näitleja, lavastaja ja teatriõppejõud.

## Õpingud
Indrek Sammul on lõpetanud 1990. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Aastatel 1989–1990 õppis ta Ugala õppestuudios ja lõpetas 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (XVI lend). 

## Teatritöö
Aastatel 1994–2007 töötas Sammul Tallinna Linnateatris näitlejana. Aastatel 2007–2012 oli ta ametis Ugalas, 2009. aastast peanäitejuhina. Eesti Draamateatri näitleja oli ta aastatel 2012–2021. 2021. aastast töötab Sammul taas Tallinna Linnateatris näitlejana.

Indrek Sammul on õpetanud lavavõitlust Eesti Humanitaarinstituudis ja aastatel 1998–2007 EMTA lavakunstikoolis. Ta on lavavõitluse õppejõud 2012. aastast Vanalinna Hariduskolleegiumis ja on seadnud võitlusstseene paljude teatrite lavastustele. 2019. aastal alustas ta tööd lavakunstikoolis näitlejaeriala õppejõuna. 

2006. aastal tegi ta lavastajadebüüdi Jaan Tätte näidendiga "Kaev".

## Filmirollid

## Rollid Linnateatri lavastustes

## Rollid Ugala lavastustes
* Jim ("Vihmameister", 1990)
* Joe diMaggio ("Marilyn", 2007)
* Georges Bizet ("Opera Comique", 2007)
* haldjakuningas ("Haldjakuninga kingitus", 2007)
* Satin ("Põhjas", 2008)
* kass Sass ("Inetu Pardipoeg ja lendav kass", 2008)
* Antonio Salieri ("Amadeus", 2011)
* Aleksander Ignatjevitš Veršinin ("Kolm õde", 2008)

## Rollid Draamateatri ja Theatrumi lavastustes

## Tunnustus

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1993–1995 abielus näitleja Katariina Lauguga. 

1998. aastast on ta abielus näitleja Liina-Riin Olmaruga. Nende kolm last Theodor, Timotheus ja Susanna tulid perre lapsendamise teel.

Ta oli aastaid luterlane, kuid 2005. aastal astus õigeusku.

## Viited

## Välislingid
* Indrek Sammul Eesti Draamateatri kodulehel
* Indrek Sammul. Linnateater.
* Liina Olmaru ja Indrek Sammul lapsendasid kolmanda lapse. Kroonika, 30.04.2009.
*Indrek Sammul: "Loomulikult kahetsen ma Viljandisse kolimist." Õhtuleht, 3. oktoober 2009.
*Indrek Sammul: minu elu ongi teistele elamiseks. Postimees, 25. detsember 2015.
*Tuntud näitleja Indrek Sammul: saame teisest inimest nii palju aru kui iseendast. Diktor, 25. september 2020.
*Näitleja Indrek Sammul: Linnateatri põhinimetaja oli armastus. Pealinn, 18. jaanuar 2021.
Pieksämäki linn

**Pieksämäki** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lõuna-Savo maakonnas.

Linnaõigused sai 1962. aastal. 2007. aastal liideti linnaga Pieksänmaa vald.

Pieksämäki on tähtis raudteesõlm.

Linnas trükitakse piibleid ja kirikulauluraamatuid Soome ja mõne teise maa jaoks.

2007. aastal elas linnas 20 700 ja 2009. aastal 20 200 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Pieksämäki koduleht
Through My Window

"**Through My Window**" oli Eestit esindav laul 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas rootslanna Sandra. Sandraga oli laval 5 taustalauljat, nende seas eesti lauljad Jelena Juzvik ja Dagmar Oja. Rootsist saabunud taustalauljad olid Carita Nyström, Emma Andersson ja Jacob Gyldenskog. 

Loo sõnad on kirjutanud Jana Hallas ning viisi Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas.

Laul saavutas poolfinaalis 18. koha ning finaali ei pääsenud.

Sandra tunnistas intervjuudes eesti meediale, et kuigi Eestit esindada on talle suur au, esindab ta võistlusel siiski ka ennast kui artisti. "Through My Window" edetabelikohad jäid tagasihoidlikuks. Hilisemas intervjuus Põhjamaade meediale teatas Sandra, et ei näe erilist põhjust Eestit külastada.

Sandra töötab Norras ettekandjana. 

## Välislingid
*Laulu sõnad
Stiilipidu (film)

**"Stiilipidu"** on Eesti mängufilm aastast 2005.

Film räägib kolmest tegusast naisest, kes loovad pärast töö kaotamist kostüümilaenutuse.

Film esilinastus Eesti kinodes 15. aprillil 2005. Televisioonis näidati seda esimest korda 25. detsembril 2006 Eesti Televisioonis.

Film kandideeris 2006. aastal võõrkeelse filmi Oscarile. Maarja Jakobson sai Anapa filmifestivalil Kinošokk parima naispeaosatäitja auhinna.

## Osades

*Maarja Jakobson – Alice
*Anne Reemann – Ada
*Evelin Pang – Jana
*Meelis Rämmeld – Andres
*Karol Kuntsel – Ivar
*Madis Kalmet – Edgar
*Marika Vaarik – Silvia
*Hannes Prikk – Bergvald
*Toomas Urb – Siimer
*Herardo Kontreras – Stjopa
*Andrus Joala – Stjopa juunior

*Hannes Kaljujärv – Kalev
*Raivo E. Tamm – Toomas
*Lauri Kink – Rain
*Aarne Soro – Edur
*Juhan Ulfsak – Erki
*Sepo Seeman – härra Lõbu
*Ireen Kennik – pussycat
*Ago Anderson – Lauri
*Marta Vaarik – Keit
*Mirtel Pohla – juhiabi 1
*Kristel Elling – juhiabi 2

*Üllar Saaremäe – Jaan
*Rita Raave – madame
*Erik Ruus – Vello
*Peeter Jakobi – härra Kask
*Rein Nettan – Hugo
*Hannes Hugo Urbla – Hugo poeg
*Tarmo Vridolin – valvur
*Mart Toome – ingel
*Frederic Guerrero Solé – jutlustaja trammis
*Maris Rätte – reklaamimodell


## Film arvudes

2005. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 12 397 vaatajat.

## Viited

## Välislingid
*
*Ametlik koduleht
Aston Villa FC

**Aston Villa** (täisnimetus *Aston Villa Football Club*; hüüdnimi *The Villans*) on 1874. aastal loodud jalgpalliklubi Inglismaal Birminghamis Astonis. Oma kodustaadionil Villa Parkil mängib meeskond 1897. aastast. Aston Villa oli 1888. aastal The Football League ja 1992. aastal Premier League üks asutajaliikmeid.

Aston Villa on üks vanemaid ja edukamaid Inglismaa jalgpalliklubisid. Klubi on tulnud 7 korda Football League First Divisioni meistriks ja võitnud 7 FA Cupi. Hooajal 1981–1982 võitis Aston Villa FC Euroopa karika (praegune UEFA Meistrite Liiga).

Meeskonna peamiste rivaalide hulgas on teine Birminghami meeskond Birmingham City.

Enim mänge on meeskonnas pidanud šotlane Charlie Aitken (657).

## Ajalugu

Aston Villa Football Clubi lõid 1874. aasta märtsis Villa Cross Wesley kabeli liikmed Handsworthis, mis on tänapäeval Birminghami osa. Aston Villa asutajad olid Jack Hughes, Frederick Matthews, Walter Price ja William Scattergood. Aston Villa esimene matš oli kohaliku Aston Brook St Mary's ragbimeeskonna vastu. Matši tingimuseks oli, et Villa mängib esimese poolaja ragbi reeglite järgi ja teise poolaja jalgpalli reeglite järgi. Pärast kolimist Wellington Roadi jalgpalliväljakule 1876, tõestasid nad ennast Midlandsi ühe parima meeskonnana, kui nad võitsid 1880 oma esimese võistluse Birmingham Senior Cupi. Meeskonna kapten oli sel ajal šotlane George Ramsay.

16. aprillil 2016 kaotas Aston Villa Inglismaa kõrgliigas Manchester Unitedile 0:1 ja langes välja. Meeskond lõpetas hooaja viimasena. Hooaja statistika: 3 võitu, 8 viiki, 27 kaotust, väravate vahe –49, 27 löödud väravat ja 76 sisselastud väravat, 17 punkti.

Uuesti kindlustati pääs tagasi Premier League'i hooajal 2018–19.

## Praegune meeskond
*Seisuga 14. veebruar 2022*

## Saavutused
### Inglismaa
**[[Inglismaa jalgpalli 1. liiga|1. liiga]]**
*Võidud (7): 1893–1894, 1895–1896, 1896–1897, 1898–1899, 1899–1900, 1909–1910, 1980–1981

**[[Inglismaa jalgpalli 2. liiga|2. liiga]]**
*Võidud (2): 1937–1938, 1959–1960

**[[Inglismaa jalgpalli 3. liiga|3. liiga]]**
*Võidud (1): 1971–1972

**[[FA Karikas]]**
*Võidud (7): 1887, 1895, 1897, 1905, 1913, 1920, 1957

**[[Inglismaa_liiga_karikas|Liiga Karikas]]**
*Võidud (5): 1961, 1975, 1977, 1994, 1996

**[[FA Community Shield|FA Charity Shield/FA Community Shield]]**
*Võidud (1): 1981 (jagatud)

### Euroopa
**[[Euroopa karikas]]**
*Võidud (1): 1981-82

**[[Euroopa superkarikas]]**
*Võidud (1): 1982-83

**[[Intertoto karikas]]**
*Võidud (1): 2001

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Teeviit (mess)

**Noorte infomess Teeviit** oli põhi- ja keskkoolilõpetajaile suunatud infomess, mis toimus aastatel 1994&ndash;2017 Tallinnas. Messi korraldas kuni 1999. aastani Eesti Noorsoo Algatuskeskus, seejärel korraldas messi Eesti Noorsootöö Keskus koos Haridusministeeriumiga (hiljem Haridus- ja Teadusministeeriumiga).

Messi eesmärk oli pakkuda noortele teavet tuleviku planeerimiseks &ndash; õppimise, vaba aja veetmise, töö ja palju muu kohta. Esimene mess toimus 17.&ndash;19. novembril 1994, teine mess 1996. aastal, seejärel igal aastal kuni 2017. aastani. Näiteks 2013. aastal oli messil esindatud ligi 150 asutust, ettevõtet ja organisatsiooni.

### Infoportaal Teeviit

2018. aasta sügisest muutus noorte infomessina tuntud Teeviit järjepidevaks noorteinfo edastamise kanaliks, võttes üle noorteinfoportaali Stardiplats, mis vahendas noortele väärtuslikku infot digitaalsel kujul. Infomessi Teeviit enam ei toimu. Igal sügisel toimub üle-eestiline noorsootöö nädal, mille raames korraldatakse palju noortele suunatud teavitusüritusi.

## Viited

## Välislingid
* Messi koduleht
* "Noorte infomess Teeviit tähistab tänavu kahekümnendat sünnipäeva" tallinncity.postimees.ee, 8. oktoober 2013
1099

**1099. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - **[[1090. aastad]]** - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad

Aastad: 1094 1095 1096 1097 1098 - 1099 - 1100 1101 1102 1103 1104

----

## Sündmused maailmas

* Jeruusalemma piiramine Esimese ristisõja ajal.
*Bouilloni Gottfried sai Jeruusalemma kuningaks
*Asutati Jeruusalemma Püha Johannese 0rdu (johanniidid ehk hospitaliidid)
## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*29. juuli – Urbanus II, paavst
Pasila

**Pasila** (rootsi keeles *Böle*) on Helsingi linnaosa.

Pasila asub kesklinnast 3,5 km põhja pool. Ta piirneb lõunas Alppilaga, läänes Keskuspuistoga ja idas Vallilaga.

Pasila pindala on 4,29 km². 2006. aasta alguses elas Pasilas 8338 inimest, samas 2004. aasta lõpu seisuga oli Pasilas 25 756 töökohta. Pasila hoonete pinnast kuulub üle 40% kaubandusele, peaaegu 20% büroodele ja üksnes 5% on elamispind.

Pasilat läbib alates 1862. aastast Helsingist põhja poole suunduv raudtee. Pasila raudteejaamas peatuvad kõik lähi- ja kaugliinirongid. Pasilas asub ka suur rongide sorteerimisjaam, sealt lahknevad raudteed igas suunas. Raudtee jagab Pasila Ida- ja Lääne-Pasilaks.

Pasila rajati 19. sajandil Helsingi eeslinnana. 1891 rajatud raudteejaam andis Pasila arengule suure tõuke.

Ida-Pasila on äripiirkond, kus asuvad Pasila raudteejaam, hotell Holiday Inn, Helsingi Messikeskus, Helsingi Ärikolledž ja Helsingi Rakenduskõrgkool Helia. Ida-Pasilas elab üle 3500 inimese. Enamik sealseid hooneid on valminud 1970. aastatel betoonplaatidest.

Lääne-Pasilas asuvad Soome riikliku televisiooni- ja ringhäälinguettevõtte Yleisradio ja kommertstelekanali MTV3 saatekeskus. Yleisradio telemast on 146 m kõrge. Lääne-Pasila hooned on valminud enamasti 1980. aastatel ja tehtud punastest tellistest. Seal elab umbes 4500 inimest.

Ida- ja Lääne-Pasila piiril asub Soome suurim mitmeotstarbeline jäähall Hartwall-areena.

Enne 1970. aastaid oli Pasilas palju vanu puumaju ja seda kanti kutsuti Puu-Pasilaks. Tänapäevani on säilinud kõigest üksikud puumajad.

2005. aastal reastas Helsingi Linnaleht kõik Helsingi 94 asumit kolme parameetri: ilu, moodsuse ja turvalisuse põhjal. Lääne-Pasila saavutas vastavalt 85., 69. ja 72. koha ning oli ka kokkuvõttes 72. Ida-Pasila tunnistati 94., 91. ja 81. koha vääriliseks (ehk sealhulgas kõige inetumaks Helsingi asumiks) ning sai kokku 92. koha, edestades üksnes Myllypurot ja Jakomäke.

## Vaata ka
* Pasila teletorn

## Viited


## Välislingid
Chupacabra (ansambel)

**Chupacabra** on 1999. aasta suvel loodud eesti instrumentaal-vokaalansambel, mis sai 2004. aastal tuntuks singliga "Tere, Kertu!".

## Liikmed
*Robert Annus – vokaal
*Indrek Laas – bass
*Kaspar Kaljas – kitarr
*Meelis Milli (alates 2004) – soolokitarr, viiul
*Andri Volman – (1999-2000) - trummid, (2000-2007) - taustalaul, perkussioon
*Madis Zilmer (alates 2004) – trummid

### Endised liikmed
*Veiko Veski (1999-2004) – soolokitarr
*Jarmo Nuutre (alias Chopper) (2000–2004) – trummid

## Saavutused
* 2003. aasta Raadio 2 aastahiti edetabelis singliga "Tere, Kertu!" 27. kohal
* 2004. aasta parima muusikavideo auhinna sai bänd tänu "Tere, Kertu!" videole.
1096

**1096. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - **[[1090. aastad]]** - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad

Aastad: 1091 1092 1093 1094 1095 - 1096 - 1097 1098 1099 1100 1101 

----

## Sündmused maailmas

* Paavst kuulutas välja (Esimese) ristisõja Püha Maa (Palestiina) ja Jeruusalemma vabastamiseks islami usku türgi soost seldžukkide käest.

## Sündinud

* Stephen, Inglismaa kuningas

## Surnud

* ...
1095

**1095. aasta** oli 11. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas

* 26. november – paavst Urbanus II kutsus Clermonti kontsiilil ristiusklikke vallutama moslemite käest püha maa, mis sai ristisõdade üheks tõukeks.
* Ungari kuningaks sai Kálmán.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Betty Ester-Väljaots

**Betty Ester-Väljaots** (**Betty Ester**; sündinud 1977) on töötanud ajakirjanikuna Eesti Päevalehes, SL Õhtulehes ja ajakirjas Stiina, samuti Tallinna Linnamuuseumi Fotomuuseumi juhatajana.

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti filoloogiat ja lõpetanud Tallinna Ülikooli ajaloo erialal.
Somnambuul

**"Somnambuul"** on Eesti ja Soome filmitegijate koostööna 2003. aastal valminud mängufilm.

Filmi süžee põhineb Madis Kõivu ja Sulev Keeduse originaalkäsikirjal.

Film esilinastus 19. septembril 2003.

## Osades
*Evald Aavik – majakavaht Gottfried 
*Katariina Lauk – Gottfriedi tütar Eetla
*Ivo Uukkivi – sõjapõgenik Kasper
*Jan Uuspõld – vene sõdur Ivan

## Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle ja dokumentaalfilmi "Elav jõud" Eesti aasta filmideks.

Mängufilm võitis Pariisis 2004. aastal toimunud rahvusvahelisel filmifestivalil "Baltic-o-Balcan" peapreemia.

## Viited

## Välislingid
*
Ristumine peateega

**"Ristumine peateega"** on Eesti film aastast 1999, mille režissöör on Arko Okk.

Filmi süžee põhineb Jaan Tätte näidendil "Ristumine peateega ehk muinasjutt kuldsest kalakesest". Filmi võtted toimusid juulis-augustis 1998. aastal enne Linnateatri esietendust.

"Ristumine peateega" esilinastus 19. märtsil 1999. Seda vaatas Eesti kinodes 5875 vaatajat.

Filmi maksumus oli 1,7 miljonit krooni ehk natuke üle 100 000 euro.

See sai 1999. aastal Stockholmi Rahvusvahelisel Filmifestivalil Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu FIPRESCI žürii auhinna kui Põhja- ja Baltimaade eriprogrammi tähelepanuväärseim film ja 2000. aastal Montevideo rahvusvahelisel filmifestivalil parima režiidebüüdi auhinna Opera Prima. 

## Osades
* Andrus Vaarik – Osvald
* Piret Kalda – Laura
* Jaan Tätte – Roland
* Emil Urbel – kuldkalake
* Andres Tarand – kuldkalakese hääl

## Viited

## Välislingid
*
* https://www.lr21.com.uy/cultura/9661-un-filme-finlandes-y-uno-japones
* "Raha pärast kirjutatud loo film kujutas ajastut" Eesti Päevaleht, 14. detsember 2012
* "Usu uskumatut, näe nähtamatut" Õhtuleht, 20. märts 1999
* "Jaan Tätte menunäidend ekraanil" Õhtuleht, 18. märts 1999
* https://www.youtube.com/watch?v=vm5h9AbpU_k 
* https://www.youtube.com/watch?v=YWtgMCMyYEk&t=1s
Somnambuul (ansambel)

**Somnambuul** oli Eesti ansambel, mis tegutses 2002-2003 koosseisus Bob Margus Kuul, Sandra Sepp, Daniel Erm, Maria Kivirand, Aive Siitan (sünd. Asperk), Tom Valsberg ja Eerik Kändler. Muusikastiiliks oli ambient-jazz-folk. Algkoosseis koosnes harrastusmuusikutest, keegi polnud kunagi pilli ega muusikat õppinud. Alustati Kivimäe raudteejaamas, Jaak Johansoni innustusel toimusid kontserdid Kloostri Aidas, Katariina Kirikus, Rocca al Mare kabelis, Vanalinna Muusikamajas ja Kuku klubis. 

2002 ilmus *bootleg* album "Puud hoiavad hinge kinni", mis võitis kujundusega auhinna Kuldmuna 2002. 

Somnambuuli järelkaja võib tunda Eerik Kändleri kitarriviisides ansamblis Mantra Gora ja ansamblis Indigolapsed. Viimasele kirjutab laulutekste enamiku Somnambuuli sõnade autor Tom Valsberg ja laulab Somnambuuli naisvokalist Aive Asperg. Erinevalt Somnambuulist on Indigolaste repertuaar esitatud veidi positiivsemas võtmes ja lisandunud on tšello. 

## Puud hoiavad hinge kinni (2002)
* 1.  Haldjamälestus 
* 2.  Kolm korda kuus 
* 3.  Päikeses 
* 4.  Ja sa oled 
* 5.  Puud hoiavad hinge kinni 
* 6.  Verevein 
* 7.  Liivakell 
* 8.  Rohi kasvas taevast pähe 
* 9.  Tormavas tuules 
* 10. Läbi puiestee 
* 11. Hing 
* 12. Maailm on ümmargune 
* 13. Õunad 
* 14. Kuldsed silmad 
* 15. Haldjamälestus [Versioon II]

## Välislingid
*Bändi koduleht
Karl Jaanus

**Karl Jaanus** VR II/3 (10. november 1899 Räsna – 6. oktoober 2000 Esku) oli Vabadussõja veteran, viimasena elus olnud Vabadusristi kavaler. 

Karl Jaanus sündis Vana-Põltsamaa vallas Räsna külas Suuroja talus. 19-aastaselt astus ta vabatahtlikult Kaitseliitu ja kaitseväkke. 1919. aasta jaanuaris läks ta 3. jalaväepolgu koosseisus reamehena rindele punaarmee vastu. Jaanus osales lahingutes Viljandimaal, Valga all, Võrumaal ja Petseri kandis. Vabadusristi sai ta Landeswehri sõjas Võnnu lahingus Ikšķile (Üksküla) juures 29. juunil 1919 luurelkäigul üles näidatud vapruse eest.

Pärast Vabadussõda pidas Karl Jaanus talu. 1941. aastal oli ta metsavend, Saksa okupatsiooni ajal abivallavanem ja Omakaitse liige. 1945. aastal viidi ta Siberisse. 1956. aastal, pool aastat enne karistuse lõppu, anti talle amnestia. Seejärel, kuni 84. eluaastani oli Karl Jaanus kolhoosis karjak.

28. novembril 1978 ülendas Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint Karl Jaanuse lipnikuks. 

Sajandal sünnipäeval anti talle üle uus Vabadusrist, mille ta sai enne küüditamist peidetud ning hiljem kadunuks jäänud Vabadusristi asemele. 
23. juunil 2000 avati Karl Jaanuse sünnitalus tema auks juubelikivi.

## Tunnustus
* Vabadusristi II liigi 3. järk
* Kaitseväe Teeneterist
* Kaitseliidu Valgeristi II klass

## Välislingid
* Antti Oolo. "Eakas luuraja sai taas talle antud autasu Vabadusristi". Eesti Päevaleht. 11. november 1999
* Urmo Kübar. "Vana mees tunneb siirast rõõmu kätte võideldud vabadusest". Eesti Päevaleht. 23. veebruar 1999
* Vaike Käosaar. "Homme avatakse juubelikivi Karl Jaanusele". Vooremaa 22. juuni 2000
* Malle Elvet. "Karl Jaanus: tsaar ei meeldinud. Läksin Eesti vabaduse eest sõtta". Tartu Postimees, 23. veebruar 1998
Munkkiniemi

**Munkkiniemi** (rootsi keeles *Munksnäs*) on linnaosa Lääne-Helsingis.

Munkkiniemi osad on Vanha Munkkiniemi, Kuusisaari, Lehtisaari, Munkkivuori, Niemenmäki ja Talinranta. Tihti mõeldakse Munkkiniemi all ainult Vana-Munkkiniemit (Vanha Munkkiniemi).

## Ajalugu
Munkkiniemi oli keskajal Vantaale kuuluv küla. Arvatakse, et see on saanud nime Padise kloostri munkadelt, kelle valduses olid 14.–15. sajandil suured maa-alad Uusimaa piirkonnas, kuid mungakloostrit Munkkiniemiks nimetatud piirkonnas olnud ei ole.

Munkkiniemi külad liideti 1600. aastatel Munkkiniemi mõisaga. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis mõisa vallastumisel Georg Skyttele 1629. aastal. Mõisa omanikud vahetusid mitmel korral järgmise 200 aasta jooksul, kui mõis siirdus 1837. aastal Ramsay perekonnale.

Suurejoonelist kinnsvaraäri Helsingis ajanud Steniuse perekonna omanduses olnud A.B. M.G. Steniuse selts ostis 1910. aastal Munkkiniemi mõisa alad tolleaegselt omanikult George Ramsaylt. Mõisa häärber ja seda ümbritsev ala jäi siiski endisele omanikule.

1910. aastatel hakkas Munkkiniemis tekkima puhkepiirkonnale omane asustus. Steniuse selts tellis 1912. aastal Eliel Saariselt projekti Munkkiniemi ja Haaga alade planeeringuks. Suurejoonelist projekti esitleti 1915. aastal, kuid sellest teostus lõpuks ainult nelja pere ridaelamu praeguse Hollantilaisentie ääres ja mõned tänavad.


Pilt:Munkkiniemi.jpg|Vaade Laajalahti väljakule trammipeatusest
Pilt:Munkkiniemen ranta-Helsinki.JPG|Munkkiniemi rand päikseloojangu ajal. Taustal (Espoo poolel) on näha Fortumi ja Kone peakontorid.


## Viited

## Välislingid

*Munkkiniemi ajaloost
Haaga

**Haaga** on Helsingi linnaosa. See asetseb  Lääne-Helsingis.

Haaga jaguneb neljaks osaks: Lõuna-Haaga, Põhja-Haaga, Kivihaka ja Lassila. Kui Haaga oli iseseisev vald aastatel 1923–1945, oli selle nimi Haaga alev. See liideti Helsingi linnaga 1946. aastal suures ühinemise laines.

Haagas asub Huopalahti ja Põhja-Haaga raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
* Haaga ajalugu
Lauttasaari

**Lauttasaari** on saar ja seda hõlmav linnaosa Helsingis.

20. sajandi alguses olid Lauttasaaril vaid suvilad, kuid pärast mandriga ühendava silla valmimist 1935. aastal hakkas saarele kerkima korrusmaju.

Lauttasaarit läbib Helsingit Espooga ühendav maantee Länsiväylä.

## Vaata ka
* Lauttasaari metroojaam

## Viited

## Välislingid

*http://www.lauttasaari.fi/
*http://lauttasaari.info/
1094

**1094. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - **[[1090. aastad]]** - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1240. aastad

Aastad: 1089 1090 1091 1092 1093 - 1094 - 1095 1096 1097 1098 1099 

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Håkan Magnusson, Norra kuningas
* Duncan II, Šotimaa kuningas
Nilsiä

**Nilsiä** oli linnaks nimetatav haldusüksus Soomes Põhja-Savo maakonnas.

1. jaanuaril 2013 liitus Nilsiä Kuopioga.

## Külad

*Etikansalo 
*Haluna 
*Hipsanlahti 
*Kaaraslahti 
*Keyritty 
*Konttimäki 
*Lastukoski 
*Lukkarinsaari 
*Mikkajärvi 
*Nilsiä küla 
*Onkivesi 
*Pajujärvi 
*Pajulahti 
*Palonurmi 
*Raatti 
*Reittiö 
*Ruokonen 
*Siikajärvi 
*Sydänmaa 
*Syvärilä 
*Sänkimäki 
*Vuotjärvi

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (*inglise, soome ja saksa keeles*)
*Suusakeskus Tahko (*inglise, soome ja saksa keeles*)