open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karoline Leavitt

**Karoline Claire Leavitt** (sündinud 24. augustil 1997) on Ameerika Ühendriikide poliitiline kõneisik, alates 2025. aastast Valge Maja pressisekretär. Ta kuulub Vabariiklikku Parteisse ning oli erakonna kandidaat New Hampshire'is 2022. aasta Esindajatekoja valimistel.

Leavitt õppis Saint Anselmi Kolledžis riigiteaduseid ja kommunikatsiooni. Õpingute ajal tegeles ta kooli ajalehega ning asutas ringhäälinguklubi. Ta lõpetas kooli aastal 2019. Ta käis Valge Maja kirjatoimetuses praktikal ning sai hiljem selle abidirektoriks. Juunis 2020 sai temast Valge Maja abipressisekretär. Pärast Donald Trumpi kaotust 2020. aasta presidendivalimistel töötas Leavitt Esindajatekoja liikme Elise Stefaniki pressiesindajana.

Juulis 2021 teatas Leavitt, et kandideerib aasta hiljem toimuvatel Esindajatekoja valimistel. Ta nimetas end trumpimeelseks kandidaadiks. Ta võitis New Hampshire'i 1. valimisringkonnas küll Vabariikliku Partei eelvalimised, kuid kaotas päris valimistel ametisolevale Esindajatekoja liikmele, demokraat Chris Pappasele. Ta oli 2024. aasta presidendivalimiste eel Donald Trumpi pressiesindaja.

Novembris 2024 nimetas ametisse valitud Trump Leavitti Valge Maja pressisekretäriks. Ta on selles ametis ajaloo noorim.
Baubliai

**Baubliai** (žemaidi *Baublē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Külas asub looduskaitse all olev Uzbraščiai tamm. Baubliai küla vana kalmistu on muinsuskaitse all. Kalmistut piirab maakividest kiviaed, värava ümber on betoonist tulbad. Säilinud on mitmed hauatähised, sealhulgas kolm sepistatud metallist risti.

Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel. Aastal 2004 liideti sellega endise Uzbraščiai küla alad, mis olid samuti transpordivõimaluste puudumisel tühjenenud.

## Elanike arv


* 20 (1902)
* 98 (1923)
* 54 (1959)
* 92 (1970)
* 26 (1979)

* 28 (1989)
* 47 (2001)
* 24 (2011)
* 9 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Macrotyphula contorta

***Macrotyphula contorta*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab lehtpuul ja võrreldes toruja suurtõlvikuga on väändunud kujuga.

## Välislingid
*
Draginiai

**Draginiai** (žemaidi *Dragėnē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Pragalvysi ja Eglesysi jõgede ääres. Seal asub Šaltiškiai karjäär.

Küla vanad kalmistud on muinsuskaitse all. Draginiai esimene kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Osad hauatähised on säilinud, sealhulgas sepistatud rauast rist. Draginiai küla teine vana kalmistu on osalt sirelivõssa kasvanud. Seal on säilinud rohkem hauatähiseid, kui esimesel kalmistul, sealhulgas Genutė Lasaitė haual.

Jaanuariülestõusu ajal toimus külas lahing ülestõusnute ja tsaariarmee vahel.

Aastail 1919–1978 tegutses külas algkool, mille tarbeks aastatel 1928–1937 renditi ruume ka Užsieniai külas. Užsieniai küla liideti Draginiaiga aastal 2004.

## Elanike arv


* 263 (1902)
* 195 (1936)
* 138 (1959)
* 130 (1970)
* 100 (1979)

* 67 (1989)
* 77 (2001)
* 57 (2011)
* 45 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Jüri Käosaar

**Jüri Käosaar** (sündinud 10. juulil 1991) on eesti haridus- ja omavalitsustegelane, alates 12. jaanuarist 2026 Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor. 

Tal on magistrikraad Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnast ajaloo erialal ning varasem kogemus Tabasalu Gümnaasiumi õppejuhina ja Rae vallas Kindluse Kooli rajamisel. 

Ta on kuulunud Harku vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni, osaledes aktiivselt kohaliku haridus- ja kultuurielu kujundamises.  
Alates 16. septembrist 2024 on ta olnud Harku valla abivallavanem, vastutades hariduse, kultuuri, sotsiaal- ja tervishoiu valdkondade eest. 

Ta on töötanud Tallinn Traveller Toursi giidi ja tiimijuhina, Noored Kooli esindajana Tartu Ülikoolis, patendibüroos Käosaar & Co infotehnikuna ning Tartu Ülikooli kodu- ja välistudengite tuutorina, olnud lasteala peakoordinaator Tallinna Vanalinna Päevadel, korraldanud Tallinna Tudengipäevade üritusi, olnud Tartu Ülikooli Ajalooringi liige ja esimees. 

Jüri Käosaar on Korporatsioon Ugala liige ja on olnud ka selle esimees. Ta on osalenud veel Tartu Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Ringi, Pimedate Ööde Filmifestivali ning Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevustes. Lisaks on ta vabatahtlikuna osalenud Eesti Teatri Festivalil Draama, Tallinna Vanalinna Päevadel ja programmis „Tallinn 2011 kultuuripealinn“. 

Ta on kuulunud Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (2013–2015) ja Erakonda Eesti 200 (2019–2019). 

2. detsembril 2025 nimetas Tallinna linnavalitsus Käosaare Gustav Adolfi gümnaasiumi (GAG) direktoriks, kellena ta alustab tööd 12. jaanuaril 2026.
Ameerika Ühendriikide sõjalised löögid väidetavate narkokaubitsejate pihta 2025. aastal

**Ameerika Ühendriikide sõjalised löögid väidetavate narkokaubitsejate pihta 2025. aastal** on septembris 2025 alanud Ameerika Ühendriikide sõjaväe õhulöögid aluste pihta Kariibi merel. Donald Trumpi valitsuse sõnul on tegevuse eesmärk võidelda merel toimuva Ladina-Ameerika narkokaubandusega. Oktoobris laienes operatsioon Vaikse ookeani idaosale. Ameerika Ühendriikide väitel kuuluvad rünnatavad alused narkoterroristidele, nagu Venezuela terroriorganisatsioon Tren de Aragua ja Colombia marksistlik geriljagrupeering Rahvuslik Vabastusarmee. Süüdistuste kohta tõendeid avaldatud ei ole.

Ameerika Ühendriikide sõjavägi viis oma sõjalaevad piirkonda augusti keskel 2025. President Donald Trump teatas 2. septembril, et merevägi oli viinud läbi oma esimese rünnaku ning uputanud Kariibi merel Venezuelast pärit paadi, hukkusid kõik 11 pardal olnud inimest. Juhtumist avaldati video, Venezuela võimude sõnul oli rünnak toimunud päev varem. Järgmisel päeval sõnasid nii kaitseminister Pete Hegseth kui välisminister Marco Rubio, et rünnakutega jätkatakse. Novembri keskpaigaks oli 21-s rünnakus hukkunud vähemalt 83 inimest.

Operatsioon käivitati Venezuela ja Ameerika Ühendriikide pingete valguses. Venezuela opositsioonitegelased, allikad Trumpi valitsusest ja eksperdid on oletanud, et tegevuse tegelik eesmärk on põhjustada Venezuelas võimupööre. Mitmete asjatundjate, inimõigusgruppide ja rahvusvaheliste instiutsioonide sõnul olid rünnakud illegaalsed, Colombia ja Venezuela võimud on süüdistanud Ameerika Ühendriike mõrvades. Novembri alguseks oli Ameerika Ühendriikide Senat lükanud kaks korda tagasi eelnõud, millega taheti piirata Trumpi võimu jätkata löökidega.
Diapositiiv

Diapositiiv (kutsutakse ka *slaid-*iks ja pööratud film-iks) on fotograafiline kujutis läbipaistval alusmaterjalil, tavaliselt filmi- või klaasalusel, millel kujutis on positiivne. See tähendab, et pildi toonid vastavad tegelikusele, ei ole vastupidised nagu negatiivfilmi puhul. Diapositiive vaadeldakse üldiselt valguse läbipaistmise teel, kasutades slaidiraami, luupi või spetsiaalset projektorit.

Diapositiividel on täpsemad värvid kui negatiividel. madalam ja peenem pildimüra kui negatiividel. teravam pilt ja rohkem detaile kui negatiividel.

**Ajalugu**

Esimesed diapositiivid tekkisid 19. sajandi keskel koos klaasnegatiivide arenguga.
Robert Cornelius

**Robert Cornelius** (01/03/1809 – 10/08/1893) oli USA fotograaf ja üks fotograafia algatajaid. Tema dagerrotüüp autoportree, tehtud aastal 1839, oli esimene tuntud autoportee Ameerika Ühendriikides. Ta juhtis aastatel 1840–1842 mõnda Ameerika Ühendriikide varaseimat fotostuudiot ning rakendas uuenduslikke tehnikaid, et portreede jaoks vajalikku säriaega oluliselt vähendada.

Aastal 1843 lõi ja patenteeris ta päikeselambi, mis võimaldas kütusena kasutada odavamat seapekki kallima vaalaõli asemel.
Dioraam

**Dioraam** on maalitud taustaga plastiline kujutis näitusesaalis või muuseumis, kus taustal on foto või maal, mille ette on asetatud üksikuid esemeid, luues sellel moel ruumiillusiooni.
Adolphe-Alexandre Martin

**Adolphe-Alexandre Martin** (27. september  1824 Pariis – 1896) oli fotograafia pioneer, ferrotüübi looja. Ta oli Santa Barbara Ülikooli füüsikaprofessor ja Prantsuse Fotograafiaühingu liige aastatel 1855 kuni 1896.
Ine Viiding

**Ine Viiding** (1933–1990) oli Eesti prosaist ja kriitik, parteitöötaja. 

Ta oli aastatel 1964–1969 EKP Keskkomitee teaduse ja kultuuri osakonna instruktor ning 1969–1982 (Paul Kuusbergi peatoimetajaks oleku ajal) ajakirja Looming toimetuse vastutav sekretär.
Caudicicola

***Caudicicola*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Caudicicola gracilis]]*

## Välislingid
*
Filminegatiiv

**Filminegatiiv** on analoogfotograafias kasutatud, fotoemulsiooniga kaetud, filmiriba. Sellele, valguse mõjul, tekib *negatiivne kujutis*. See tähendab, et pildi valgustus on vastupidine, tumedad alad on heledad, heledad alad on tumedad. Negatiiv ise ei ole tavaliselt lõplik pilt, vaid vaheetapp, millest valmistatakse positiivsed fotod, ehk päriselule truude toonidega.

Filminegatiiv tekib protsessis, kus algselt langeb valgus filmile, kus on hõbehalogeniidikristalle sisaldav emulsioon. Keemiline ilmutamine muudab valgusest mõjutatud kristallid metalliliseks hõbedaks.
Beržėnai (Papilė vald)

**Beržėnai** (žemaidi *Beržienā*) on huutor Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

## Elanike arv


* 14 (1902)
* 34 (1923)
* 5 (1959)
* 5 (1970)

* 1 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Huutor Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Byssoporia

***Byssoporia*** on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Byssoporia mollicula* – poorne värvnahkis

## Välislingid
*
Kiirfotograafia

**Kiirfotograafia** on fotograafia valdkond, mida kasutatakse objekti, maastiku või muu sarnase muutumise või liikumise jäädvustamiseks pika aja jooksul, näiteks taime kasvamine. See hõlmab endas seda, et fotograaf paigutab kaamera konkreetsesse asukohta ning teeb regulaarsete ajaintervallide tagant objektist pilti. Hiljem, kui pilte kiiresti üksteise järjest esitada, valmib film, mis illustreerib antud muutust või liikumist labi aja. 

Kiirfotograafial on eesti keeles veel teisi tähendusi: pildi kättesaamine kohe pärast pildi tegemist, kiiresti toimuvate sündmuste jäädvustamine (õhupalli lõhkemine, rallisõit jne).

## Viited
Isak Frey

**Isak Leknes Frey** (sündinud 28. augustil 2003 Bærumis) on Norra laskesuusataja.

Isak Frey tegi oma esimese rahvusvahelise võistluse 2020. aasta jaanuaris Lausannes Šveitsis noorte olümpiamängudel. Tal ei õnnestunud mitme möödalaskmise tõttu medalit võita. Parim tulemus oli tal 7,5 km sprindis saavutatud 14. koht nelja möödalasuga. Pärast kahe aastast pausi, osales ta 2022. aastal Utah' osariigis Soldier Hollow's Ameerika Ühendriikides toimunud noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta koos Stian Fedreheimi ja Andreas Aasiga võitis teatevõistluse. Olgu lisatud, et samal võistlusel tuli 7,5 km sprindis noorte maailmameistriks Jakob Kulbin, kui Frey pidi leppima 10. kohaga. Lisaks võitis Frey Norra meistri tiitli sprindis juunioride kategoorias.

2023. aasta jaanuaris, 19-aastaselt, tegi Isak Frey oma debüüdi IBU karikavõistlustel Osrblies, saavutades kohe edu. Sprindis kindlustas ta endale teise koha Éric Perroti järel. Segateatesõidus sai Frey koos Endre Strømsheimi, Juni Arnekleivi ja Maren Kirkeeidega võidu. Sama aasta märtsis osales Frey Štšutšinskis Kasahstanis toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel, saavutades pronksi nii segateatesõidus kui ka 15 km individuaalsõidus. Ta aitas kaasa ka teatevõidule, seekord koos Trym Gerhardseni, Einar Hedegarti ja Martin Nevlandiga. Oslo og Akershusi esindades tuli ta koos Strømsheimi, Johannes Dale-Skjevdali ja Sturla Holm Lægreidiga meeste teatesõidus Norra meistriks. 

Frey võistles 2023/24 talvel kogu IBU karikahooaja vältel. Jaanuaris 2024. aastal võitis ta Martellis oma kaks esimest individuaalvõistlust, olles nii sprindis kui ka jälitussõidus puhtalt lasknud. Seejärel osales norralane Euroopa meistrivõistlustel, võites jälitussõidu pärast sprindi kolmandat kohta, kindlustades endale sellega kuldmedali – nagu ta tegi ka segavõistkonnaga teatevõistluses. Frey võistles taas ka juunioride maailmameistrivõistlustel, mis toimusid Otepää, võites sprindis kulla ja meeste teatevõistkonnaga kulla vaatamata kahele laskmisveale ning ta kuulus ka kuldmedali võitnud segateatevõiskonda. Lisaks sai ta hõbemedali ühisstardigasõidus, mis tegi temast meistrivõistluste resultatiivseima sportlase. Hooajal 2024/25 kroonis ta lõpuks silmapaistva tulemuste seeria, saades IBU karika üldvõidu. Lisaks seitsmele võidule IBU karikavõistlustel, kindlustas ta endale Euroopa meistrivõistluste tiitli 20 km distantsil ning võitis koos Vetle Sjåstad Christianseni, Sverre Dahlen Aspenesi ja Sivert Bakkeniga teatesõidus enam kui kaheminutilise edumaaga. Kuna Frey IBU karika üldvõit oli juba enne viimast võistlusnädalavahetust kindlustatud, tegi ta oma maailmakarikavõistluste debüüdi 2025. aasta märtsis Sloveenias Pokljukas. Seal lõpetas ta 20 km individuaalsõidus 17. ja 15 km ühisstardis 11. kohal ning saavutas segateatesõidus kolmanda koha koos Maren Kirkeeide, Ida Lieni ja Johannes Dale-Skjevdaliga. Ta oli ka hooaja lõpu nädalavahetusel Oslos meeskonna liige, jäädes napilt poodiumilt välja, saavutades vastavalt sprindis ja jälitussõidus neljanda ja viienda koha.

## Viited

## Välislingid

*  
* Isak Frey Olympedia.org veebilehel
Tõnis Lepp

**Tõnis Lepp** (27. september 1943 Tallinn – 29. november 2025 Tartu) oli eesti tantsija, näitleja ja lavastaja. 

Lõpetas 1967 Tallinna Koreograafiakooli (Enn Suve klass). 

Töötas 1967–1974 Vanemuises tantsijana ja 1974–1992 näitlejana ning juhtis 1969–1990 restorani Kaunas varieteed. 

Oli 1990–1993 teatrikooperatiivi RAT ning 1993–1996 teatrimänguseltsi Kaelapuu asutaja ja liige, esines 1996–2005 Kaelapuu teatri lastelavastustes. 

Oli aastast 1994 Tabivere harrastusteatri lavastaja, pälvis preemiaid harrastusteatrite festivalidel. 

Mänginud filmides ("Savoy ball", 1985; "Võtmeküsimus", 1986, mõlemad Eesti Telefilm). 

Eesti Teatriliidu (1970) ja Eesti Näitlejate Liidu liige (1993). 

Oli aastast 1968 abielus Nieves Lepaga, abielust sündis tütar.
Zabikai

**Zabikai** (žemaidi *Zabėkā*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. 

Muinsuskaitse all on Zabikai küla vana kalmistu. See oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on arvukalt hauatähiseid, lisaks asub seal betoonist tulpkabel.

Arvastakse, et küla asustati aasta 1700 paiku. Aastail 1915 ja 1944 paiknes küla lähedal rinne, millega kaasnesid küla laastanud tulekahjud. Aastal 1974 lammutati viimased küla majad.

## Elanike arv


* 62 (1902)
* 93 (1923)
* 67 (1959)
* 11 (1970)

* 0 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Kinkiai I

**Kinkiai I** (žemaidi *Kėnkē I*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Kaitse all on Kinkupiai tamm.

Külas oli XIX sajandil tuulik. Aastail 1922-1973 oli seal algkool. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Aastal 2004 liideti Kinkiaiga likvideeritav Kinkupiai küla.

## Elanike arv


* 222 (1902)
* 141 (1923)
* 87 (1959)
* 68 (1970)
* 47 (1979)

* 39 (1989)
* 37 (2001)
* 21 (2011)
* 9 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
* Küla portaalis vietoves.Lt
Kuressaare Kreiskool

**Kuressaare Kreiskool** (saksa k. *Die Kreisschule in Arensburg*) oli kreiskool Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis kreisilinnas Kuressaares. 

1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi ja Eesti haridussüsteem. 1803. aastal kinnitatud rahvahariduse esialgsete eeskirjade ja neid täpsustava ülikoolidele alluvate koolide määrustik seadustasid linnades 1-klassiliste elementaarkoolide ja 3-klassiliste kreiskoolide asutamise.  Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.

Kuressaare Kreiskool moodustati 15. septembril 1804. aastal, Kuressaare linnakooli kolmest kõrgemast klassist.

Kuressaare Kreiskooli hoone Pika ja Kohtu tänava vahel, Pikk tänav 31 valmis 1811. aastal. 1820. aastal kinnitatud Tartu Keiserlikule Ülikoolile alluvate Tartu õpperingkonna õppeasutuste statuut kaotas ühtluskooli põhimõtte ja sätestas seisuslikud koolid. Kreiskoolide ülesanne ei olnud enam õpilaste gümnaasiumi astumiseks ettevalmistamine, vaid tehnilise ja kaubandusliku hariduse andmine. Kreiskooli õppeaega lühendati: 3-klassilised koolid muutusid 2-klassiliseks ning 2-klassilised 1-klassilisteks. Pärnu ja Kuressaare kreiskoolis asutati lisaks põhiklassidele kolmas klass (selecta) nende jaoks, kes tahtsid edasi õppida gümnaasiumis. 

1839. aastal reorganiseeriti Kuressaare kreiskool, 4-klassiliseks kõrgemaks Kuressaare Aadli Kreiskooliks (saksa k. *Arensburg'schen adligen Kreisschule*), õppetöö toimus saksa keeles. Aastatel 1842/1843 toimus koolihoone ümberehitus.

1861. aastal reorganiseeriti kreiskool, Venemaa keisririigi Venemaa Rahvahariduse Ministeeriumi linnakoolide määrusega neljaklassiliseks progümnaasiumiks.

## Viited
Kinkiai II

**Kinkiai II** (žemaidi *Kėnkē II*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Külaümbruse metsades elas tsaariajal palju mesilasi, mistõttu tsaarivõimud andsid külale hüüdnime *Medvalakiai*. Teise maailmasõja järel küla tühjenes, kuid aastal 2016 asustati taas.

## Elanike arv


* 90 (1923)
* 31 (1959)
* 37 (1970)
* 0 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)
* 5 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Āpciems

**Āpciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla põhjaosas Usma järve kaldal ja jääb valla keskusest Rendast 16, piirkonna keskusest Kuldīgast 39 ning Riiast 143 kilomeetri kaugusele. 

Külas on Grāveri kämping.

## Viited
Frederick Scott Archer

**Frederick Scott Archer** (30. august 1814 – 1. mai 1857) oli Suurbritannia keemik, fotograaf, leiutaja ja skulptor. Ta on tuntud kolloodiumprotsessi leiutajana. See suurendas oluliselt fotograafia kättesaadavust publikule.

## Viited
Klaišiai (Papilė vald)

**Klaišiai** (žemaidi *Klāšē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Klaišiai asub Pragalvyse jõe ääres. Kaitse all on Klaišiai rahn.

Muinsuskaitse all on Klaišiai mõisa hoonetekompleks, millest on eraldi kaitse all maja, pruulikoja, aida, lehmalauda ja silotorni varemed.

Küla aladelt on leitud IX sajandist pärit kirveid ja ehteid, mis tõendavad, et piirkond oli sel ajal asustatud. XIX sajandil oli külas mõis, millele kuulus ka piiritusevabrik. Aastal 1941 arreteerisid nõukogude võimud mõisa omaniku ja saatsid ta asumisele. Nõukogude perioodil oli küla aastal 1949 loodud kolhoosi keskasulaks. Nõukogude perioodil oli küla algselt kohaliku kolhoosi keskasulaks, ent pärast Simonas Daukantase nimelise kolhoosiga liitmist ja osakonnakeskuseks muutumist hakkas see tühjenema. Aastail 1950-1992 oli külas raamatukogu. Aastal 1958 avati külas algkool, aastal 1975, ent elanike arvu kahanedes tuli need sulgeda.  Aastal 2004 liideti Klaišiaiga likvideeritav Bitpoliai küla.

## Elanike arv


* 46 (1902)
* 43 (1923)
* 109 (1959)
* 140 (1970)
* 240 (1979)

* 205 (1985)
* 181 (1989)
* 179 (2001)
* 120 (2011)
* 95 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
* Küla portaalis vietoves.Lt
Kauliņciems

**Kauliņciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla loodeosas Usma järve idakaldal. 

## Viited
Mazrenda

**Mazrenda** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla keskosas Abava jõe lõunakaldal ja jääb valla keskusest Rendast 3,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 21 ning Riiast 137 kilomeetri kaugusele. 

Küla tekkis endise Mazrenda karjamõisa (*Klein-Rönnen*) keskuse juurde. Külast idas asub Pūteļi kruusakarjäär.

Mazrenda jääb Abava ürgoru loodusparki.

## Viited
Kroņrenda

**Kroņrenda** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla keskosas Īvande jõe läänekaldal. 

Küla tekkis endise Kroņrenda mõisa (*Krons-Rönnen*) keskuse juurde.

## Viited
Toomas Reimann

**Toomas Reimann** (1. mai 1968 – 2. detsember 2025) oli eesti füüsikaõpetaja.

Reimann lõpetas 1986. aastal kuldmedaliga Sindi Keskkooli, 1992. aastal Tartu Ülikoolis (TÜ) füüsika põhiõppe ja 1995. aastal füüsikaõpetaja eriala.

Reimann oli pärast ülikooli lõpetamist TÜ materjaliteaduse instituudi assistent ja füüsika-keemiateaduskonna insener, hiljem Liivalaia Gümnaasiumi füüsikaõpetaja ja aastatel 2001–2025 Tallinna Reaalkooli füüsikaõpetaja. Tema õpilased saavutasid mitmeid kõrgeid kohti ainevõistlustel, võites kolmel korral ka üleriigilise füüsikaolümpiaadi.

Reimann oli füüsikaolümpiaadi Tallinna piirkonnavooru komisjoni esimees, füüsika ainekava töörühma liige, tegeles õppevara loomisega (projekti "Tehnoloogiaõpetuskool üldhariduskoolis" eestvedaja ja vastutaja) ja osales Eesti Füüsika Seltsis füüsikaõpetajate ettevõtmistes.

## Tunnustus

* 2016 Tallinna aasta gümnaasiumiõpetaja
* 2021 Tallinna linna tunnustus aasta olümpiaadide juhendaja

## Viited

## Välislingid

* Reaalkool suremas??? Reaali Poiss, 1. juuni 2002
* Toomas Reimannile Reaali Poiss, 25. jaanuar 2026
Kaupo Sempelson

**Kaupo Sempelson** (sündinud 14. juunil 1982) on eesti kirjanik. Ta on kirjutanud peamiselt ulme- ja fantaasiakirjandust, aga ka lastele. 

Ta on lõpetanud Vändra gümnaasiumi (2001) ja Tallinna ülikooli (2008).

**Jutud**
* Mineviku kaunis lummus ehk Jörbini väike retk (2022)
* Ragne missioon (2022)
* Kummaline reis (2025)
* Raamatuvaras (2025)

Välislingid

Kaupo Sempelsoni jutud veebiajakirjas "Reaktor"
Fotograafia mõisteid

*Siin on loetletud [[fotograafia]] mõisteid.*

## A
*aerofotograafia
*aktifoto
*albumiinnegatiiv
*astrofotograafia
*autokroom

## C
**[[camera obscura]]*

## D
*dagerrotüüpia
*diapositiiv
*digitaalfotograafia

## F
*filmilint
*foto
*fotoajakirjandus
*fotoaparaat
*fotoemulsioon
*fotoessee
*fotograaf
*fotograafia
*fotograafika
*fotojutustus
*fotokarikatuur
*fotokunst
*fotopaber
*fotosuurendus
*fototöötlus

## G
*Group f/64

## H
*heliograafia

## I
*ilmutamine
*ilmuti

## K
*kallitüüp
*kalotüüpia
*kiirfotograaf
*kiirfotograafia
*klaasnegatiiv
*kohtufotograafia
*kontaktkoopia
*kronofotograafia

## L
*loodusfotograafia
*lähivõte

## M
*makrofotograafia

## N
*negatiiv
*negatiiv-positiivmenetlus

## P
*pallaadiumtrükk
*pigmenttrükk
*pildisensor
*pildistamine
*''pinhole''-foto
*''pinhole''-kaamera
*pisipilt
*pitoreskne fotograafia
*platinotüüp
*''post mortem'' portree
*pseudosolarisatsioon
*psühhofotograafia
*pulmafotograafia

## R
*refotograafia
*retikulatsioon
*retušeerimine

## S
*satelliidifoto
*siidifoto
*siluettfoto
*sirge fotograafia
*sisefotograafia
*spioonikaamera
*stereofotograafia
*stereokaamera
*suurendi
*sõjafotograafia
*särikahvel
*söetrükk

## Ž
*želatiinplaat

## T
*teadusfotograafia
*teatrifotograafia
*tsoonisüsteem
*tänavafotograafia

## V
*värvifoto

## Õ
*õlitrükk
Ēdas

**Ēdas** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 35 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 14,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel. Külas asub Ēdase bussipeatus. 

Looduskaitse all on Ēdase lehis.

Ēdases oli XVII sajandil Kuramaal manufaktuur. Külas olid veski, saeveski ja rauatöökoda. Seal valmistati vaate, püsse ja kahureid.

## Elanike arv


* 130 (1970)
* 144 (1979)
* 58 (1989)

* 63 (2000)
* 53 (2005)

## Viited
Väljataguse raba

**Väljataguse raba** on raba Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Toomja külas.

Raba lõunaserval voolab Keila jõgi, mis algab idast Maassilla raba loodeosast ja suundub edelasse Plangimäe raba idaservale.

Väljataguse raba jääb  Aela maastikukaitseala koosseisu.
Vecvārme

**Vecvārme** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Vārme vallas. 

Küla asub valla keskosas Vārme jõe kaldal ning jääb valla keskusest Vārmest 3,3, piirkonna keskusest Kuldīgast 24 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusele. Külas asub Saldus pagrieziensi bussipeatus. 

Vārmet on esmamainitud 1461. aastal (nimega *Wormensate*). 1652. aastal rajasid Brinkenid sinna Vārme mõisa. Selle juurde kerkisid ka kirik, kool ja postkontor, hilisematel aastatel ka vallamaja. 1780. aastal rajas parun Brinken vana jahilossi juurde uue mõisa, millest kujunes hiljem ka valla keskus. Vana mõisakompleks (*Alt-Wormen*) muutus seejärel karjamõisaks. Tänapäeval on külas veski, Vārme kirik ja Vārme lennuväli.

## Viited
Venta küla (Läti)

**Venta** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. 

Küla asub valla lääneosas merepinnast 25 meetri kõrgusel Venta jõe ääres. Venta asub valla keskusest Mežvaldest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 2,5 ja Riiast 144 kilomeetri kaugusel. Osa külast jääb Venta oru hoiualale.

Küla oli nõukogude perioodil Venta kolhoosi keskasulaks. Külas asuvad Venta ja Saldus iela bussipeatused.

## Elanike arv


* 73 (1970)
* 180 (1979)
* 436 (1989)
* 392 (2000)

* 375 (2011)
* 336 (2021)
* 362 (2025)


## Viited
Plangimäe raba

**Plangimäe raba** on piklik põhja-lõunasuunaline raba Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Tolla külas, põhjapoolseim osa ka Toomja külas.

Raba ida- ja lõunaservas voolab Keila jõgi. Rabast kirdesse jääb Väljataguse raba, itta Maassilla raba ja kagusse Aabsemäe raba.

Plangimäe raba jääb Aela maastikukaitseala koosseisu.

## Viited
Saigoni jõgi

**Saigon** (vietnami keeles *Sông Sài Gòn*) on jõgi Vietnamis.

Jõgi saab alguse Kagu-Kambodžas. Sealt voolab see edasi Lõuna-Vietnamisse ja suubub Hồ Chí Minhi linna juures Đồng Nai jõkke, mis omakorda voolab Lõuna-Hiina merre. 

Jõe kogupikkus on ligikaudu 256 km.

Saigoni jõgi on oluline veetee ja kaubandustee. See on võimaldanud kaupade liikumist sisemaa ja meresadamate vahel ning aidanud kaasa Saigoni, tänapäeva Hồ Chí Minhi linna arengule.

Tänapäeval moodustab Saigoni jõgi tähtsa osa linna ilmest ja infrastruktuurist. Jõe kallastele on rajatud parke, promenaade ja elamualasid, ning jõge kasutatakse nii transpordi- kui ka puhkeotstarbel. Linna eri piirkondi ühendavad mitmed sillad ja veealune tunnel.

## Viited

## Välislingid
*
Vēgas

**Vēgas**, vanasti ka **Vēga**, on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 12,5 ja Riiast 165 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Vēgase mõisa (*Fehgen*) keskuse juurde.

## Viited
Mai Veskaru

**Mai Veskaru** (1934. aastani **Hilda-Henriette Räis**, aastatel 1934–1939 **Hilda-Henriette Friedeman**; 23. mai 1902 Lüganuse – 2. november 1998 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik.

## Haridus
Mai Veskaru lõpetas 1926. aastal Jõhvi ühisgümnaasiumi ning õppis seejärel 1926–1928 aastatel Tallinna Linna Naiskutsekoolis omandades kangakudumise kutse. 1928. aastal läbis Mai Veskaru ka Tallinna Pedagoogiumi kutse- ja täienduskoolide õpetajate kursuse. 1928–1929. aastatel õpetas Mai Veskaru õppepraktika raames Tallinna Linna Naiskutsekoolis kangakudumist. 1929. aastal jätkas Mai Veskaru õpinguid Rootsis Käsitöö Sõprade Ühingu Koolis, kus ta lõpetas kangrute kompositsioonitehnika klassi *cum laude*. 1939. aastal õppis Mai Veskaru käsitööd ka Saksamaal, Prantsusmaal, Inglismaal ning Soomes.

## Elukäik
8. september 1934 abiellus Mai Veskaru Robert Friedemaniga Tallinna Pauluse koguduses. Koos loodi ettevõte „Kangur Veskaru“, milles Mai Veskaru töötas juhatajana. 1939. aastal võttis nimede eestistamisega seoses Hilda-Henriette Friedeman nimeks Mai Veskaru. Ettevõtte „Kangur Friedeman“ nimetati samuti ümber „Kangur Veskaruks“. Mai Veskaru töötas ettevõtte ateljees Tallinnas, Pikal tänaval. Ettevõte valmistas mitmesuguseid kangaesemeid, sealhulgas mööbli-, sisustus-, ja rõivatekstiile. 1939. aastal esitles „Kangur Veskaru“ loomingut Tallinna Kunstihoones ühisnäitusel mööblitehasega Massoprodukt.

31. juulil 1940. aastal „Kangur Veskaru“ ateljee natsionaliseeriti ning koondati koos mitmete teiste natsionaliseeritud ettevõtetega Rakenduskunsti Keskuseks, ateljeest sai Rakenduskunsti Keskuse 2. Kudumistöökoda, milles Mai Veskaru jätkas tegevust tehnilise juhataja positsioonil kuni sunnitud lahkumiseni aastal 1950. Kuni 1963. aastal pensionile jäämiseni töötas Mai Veskaru tööõpetuse õpetajana Tallinna 25. keskkoolis. Mai Veskaru suri 1998. aastal ja on maetud Rahumäe kalmistule.

## Looming
Tallinna Linna Naiskutsekooli lõputööna valmistas Mai Veskaru „Eesti rahvusülikonna ja kiigetooli vaiba”. „Kangur Veskaru“ juhatajana kavandas Mai Veskaru ka ettevõtte loomingut; tähelepanuväärseim teos on Karin Lutsu kavandi järgi loodud gobeläänvaip, mida esitleti 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel, kus teos pälvis ka kuldauraha. Sama teost eksponeeriti Eestis, 1939. aastal Kadrioru näituseväljakul toimunud esimesel Tallinna Eesti käsitööstusnäitusel.

## Viited
Aabsemäe raba

**Aabsemäe raba** on raba Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Vana-Kaiu külas, loodepoolseim osa ka Tolla külas.

Raba lõunaservalt algab Kässu oja. Raba kaguserval kõrgub Aabsemägi (78,1 m), millelt on raba nime saanud. Mäel oli Aabsemäe talu (algselt metsavahikoht).

Rabast loodesse jääb Plangimäe raba, kirdesse Maassilla raba ja kagusse Kõrgemäe raba.

Aabsemäe raba jääb Aela maastikukaitseala koosseisu.

## Viited
Lorentz von Lauterbach

**Lorentz von Lauterbach** oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Lorentz von Lauterbach astus ihukaitse kaardiväes sõjaväeteenistusse 1675. aastal. Kaks aastat hiljem sai temast rügemendi adjutant. 1679 viidi Lauterbach kapteni auastmes üle Björneborgi jalaväerügementi. 

1700. aasta 17. juulil rkj korraldas major Lauterbach 400 mehega luureretkele Sprēstiņi juurde. 

1709. aastal ülendati Lauterbach ooberstleitnandiks.

1710. aasta augustis juhatas Lauterbach umbes 1000-mehelist üksust, mille ülesandeks oli Saaremaad venelaste rünnakute eest kaitsta. Pärast Kuressaare langemist lahkusid Lauterbachi mehed saarelt. 

Lauterbach osales sõjategevuses edasi. Ta hukkus 1714. aasta 20. veebruaril Napue lahingus. 

## Viited


### Kirjandus

* Kelch, Christian. *Liivimaa ajaloo järg*. Toimetaja Kai Tafenau ja Siiri Rebane, saksa keelst tõlkinud Ivar Leimus. Tänapäev, 2024.
* Lewenhaupt, A. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920.
* Sundberg, Ulf. *Swedish defensive fortress warfare in the Great Northern War 1702–1710*. 2018.
Eleonóra Meléti

**Eleonóra Meléti** (kreeka keeles Ελεονώρα Μελέτη, sündinud 17. septembril 1978 Ateenas) on Kreeka ajakirjanik ja poliitik. Ta valiti 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Euroopa Parlamendi liikmeks.

Ta on õppinud Ateena ülikoolis.

Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

## Isiklikku
Ta on aastast 2017 abielus Theodorís Marossoúlisega.
Mazīvande

**Mazīvande** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Īvande vallas.  

Küla asub valla põhjaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ning Riiast 166 kilomeetri kaugusele. Mazīvande on tekkinud ajaloolise Mazīvande mõisa (*Klein-Iwanden*) keskuse juurde.

## Viited
Erki Kasemets

**Erki Kasemets** (sündinud 30. juunil 1969) on eesti kunstnik.

Kasemets lõpetas põhikooli Tallinna 1. Keskkoolis ja keskkooli Tallinna 46. Keskkoolis. Ta õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonestamist ja kunstiõpetust. Ta lõpetas Tallinna Kunstiülikoolis lavastuskunsti bakalaureuseõpingud 1995 ja sai 1996 magistrikraadi teemal "Etenduskeskkonna kujundamise võimalusi polügoonteatris". Ta oli esimene, kes Tallinna Kunstiülikoolis sel erialal magistrikraadi kaitses, ja järgmine tuli alles aastal 2002. 2017 kaitses ta Eesti Kunstiakadeemias filosoofiadoktori kraadi teemal "Väljaspool tavalist: pidu, prügi ja polügoonteater".

2002 pälvis ta Konrad Mäe preemia.

Ta on õpetanud Eesti Kunstiakadeemias maali, installatsiooni ja üldkompositsiooni ning töötas aastatel 2007–2012 Rakvere Teatri peakunstnikuna.

## Viited
Dogma 95

**Dogma 95** on Taani avangardistlik filmiliikumine, mille algatasid 1995. aastal Taani filmirežissöörid Lars von Trier, Thomas Vinterberg, Kristian Levring ja Søren Kragh-Jacobsen.

Dogma filmikontseptsiooni eesmärk on asetada esiplaanile narratiiv ja näitlejatöö, vähendades meediumi tehnilist sekkumist. Selle põhimõtte alusel töötasid Lars von Trier ja Thomas Vinterberg välja Dogma 95 manifesti, mis sisaldab kümmet niinimetatud puhtusevannet ("The Vow of Chastity").

## Kümme puhtusevannet

# Filmimine peab toimuma kohapeal. Dekoratsioone ja rekvisiite ei tohi kunstlikult lisada ja neid ei tohi filmimise ajaks kohapeale paigutada.
# Heli ei tohi olla eraldi salvestatud. Muusika on lubatud ainult siis, kui seda esitatakse otse filmimise ajal, nt raadiost, mis filmimise ajal töötab.
# Kaamerat tuleb käes hoida. Staatilisi kaadreid ei tohi teha statiiviga; liikumine peab olema loomulik.
# Film peab olema värviline. Kunstlikku valgustust ei tohi kasutada.
# Optilised filtrid on keelatud.
# Film ei tohi sisaldada pealiskaudset tegevust, näiteks mõrv ja relvad on keelatud.
# Ajaline ja ruumiline võltsimine on keelatud. Filmi tegevus peab toimuma siin ja praegu; ajaloolised filmid või tulevikus aset leidvad lood ei ole lubatud.
# Žanrifilmid on keelatud. Ei tohi teha näiteks põnevus-, ulme-, krimi- või õudusfilme.
# Film peab olema filmitud 35 mm formaadis, mis on tänapäeval aegunud nõue, kuid oli osa algsest manifestist.
# Režissööri nime ei tohi esitada tiitrites. Dogma 95 eesmärk oli eemaldada autori "ego" ja rõhutada loo ning näitlemise ausust.

## Filmid
Esimene Dogma žanris film oli Thomas Vinterbergi "Festen" (eesti k. "Perekonnapidu", 1998. a), millele järgnes Lars von Trieri "Idioterne" (eesti k. "Idioodid", 1998. a). Hiljem tegid Dogma filme paljud teised režissöörid, sealhulgas Ameerika režissöör Harmony Korine, kes tegi esimese mitte-Euroopa Dogma filmi "Julien Donkey-Boy" (1999. a).

Dogma sekretariaat suleti 2002. aastal. Veebileht Dogma 95 loetles 212 Dogma filmi.

### Taani Dogma-filmid

* Dogma nr 1: "Festen" (rež Thomas Vinterberg, 1998) (IMDb);
* Dogma nr 2: "Idioterne" (rež Lars von Trier, 1998) (IMDb);
* Dogma nr 3: "Mifunes sidste sang" (rež Søren Kragh-Jacobsen, 1999) (IMDb);
* Dogma nr 4: "The King Is Alive" (rež Kristian Levring, 2000) (IMDb);
* Dogma nr 12: "Italiensk for begyndere" (rež Lone Scherfig, 2000) (IMDb);
* Dogma nr 18: "Et rigtigt menneske" (rež Åke Sandgren, 2001) (IMDb);
* Dogma nr 21: "En kærlighedshistorie" (rež Ole Christian Madsen, 2001 (IMDb);
* Dogma nr 28: "Elsker dig for evigt" (rež Susanne Bier, 2002) (IMDb) ;
* Dogma nr 32: "Se til venstre, der er en svensker" (rež Natasha Arthy, 2003) (IMDb);
* Dogma nr 34: "Forbrydelser" (rež Annette K. Olesen, 2004) (IMDb). 

### Teised Dogma-filmid

* Dogma nr 9: "Babylon" (rež Vladan Zdravkovic, Rootsi, 2001) (IMDb);
* Dogma nr 23: "Resin" (rež Vladimir Gyorski, USA, 2001) (IMDb);
* Dogma nr 26: "The Sparkle Room" (rež Alex McAulay, USA, 2001) (IMDb);
* Dogma nr 29: "The Bread Basket" (rež Matthew Biancniello, USA, 2002) (IMDb).

## Viited
Iratxe García

**Iratxe García Pérez** (sündinud 7. oktoobril 1974 Barakaldos) on Hispaania poliitik, ta on Hispaania Sotsialistliku Töölispartei liige.

## Elukäik
Ta sündis aastal 1974 Barakaldos. Ta lõpetas aastal 1995 Valladolidi Ülikooli sotsiaaltöötaja diplomiga. Aastatel 1995–1996 töötas ta sotsiaaltöötajana.

Aastatel 1995–2000 oli ta Laguna de Duero omavalitsusvolikogu liige ja Valladolidi provintsi assamblee (parlamendi) liige.

Aastatel 1996–1999 oli ta Valladolidi Sotsialistliku Noorteorganisatsiooni peasekretär ja riikliku Sotsialistliku Noorteorganisatsiooni munitsipaalpoliitika sekretär. Aastatel 1996–2002 oli ta Castilla y Leóni piirkonna Sotsialistliku Partei (PSCyL-PSOE) piirkondliku komitee liige ja Castilla ja Leóni Sotsialistliku Noorteorganisatsiooni peasekretär. 2008. aastal oli ta Valladolidi PSOE (Hispaania Sotsialistliku Töölispartei) provintsi täitevkomitee asepeasekretär. Aastatel 2014–2016 ja alates 2017. aasta juunist on ta olnud PSOE föderaalse täitevkomitee liige.

Pärast 2000. aasta Hispaania parlamendivalimisi valiti ta Hispaania parlamendi alamkotta, Saadikute Kongressi. Ta oli sotsiaalpoliitika ja tööpoliitika grupi aseesimees Sotsialistliku Partei poolt.

Pärast 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisi valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks, kus ta on Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni liige. Ta valiti tagasi 2009., 2014., 2019. ja 2024. aasta valimistel. Juulist 2014 kuni jaanuarini 2017 oli ta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM) esimees ning jaanuarist 2017 kuni juunini 2019 oli ta Sotsialistliku Partei FEMM-i raportöör.

Aastatel 2009–2015 oli ta Euroopa Sotsialistide Partei (PES) naisorganisatsiooni büroo liige. 2018. aasta detsembris valiti ta PES-i esimeseks asepresidendiks.

Juunis 2014 nimetas PSOE peasekretär Pedro Sánchez Irache García Hispaania Sotsialistliku Töölispartei Delegatsiooni Euroopa Parlamendis esimeheks, asendades Elena Valencianot. Ta pidas ametit 2016. aasta oktoobrini ja 2017. aasta juunist kuni 2019. aasta juunini.

2019. aasta juunis valiti ta Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide ja Demokraatide Progressiivse Liidu (S&D) fraktsiooni esimeheks. Ta asendas Saksamaa parlamendiliiget Udo Buhlmanni, kes astus esimehe kohalt tagasi pärast S&D kehva tulemust maikuu valimistel. Irache Garcíal ei olnud presidendivalimistel ühtegi vastast.

## Välislingid
* Iratxe García Péreze kodulehekülg (hispaania keeles)
Päri raba

**Päri raba** on ulatuslik põhja-lõunasuunaline raba Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Suurekivi külas, põhjapoolseim osa ka Kuimetsa külas.

Suuremad laukad on raba lõunaosas, neist tuntumad on Emalaugas  ja Pesulaugas. Emalaukast algab ja Vahastu peakraavi suubub Kõrestiku kraav.

Päri raba on saanud nime ajalooliste Päri küla ja Päri mõisa järgi raba lõunaserval.

Päri rabast loodesse jääb Maassilla raba ja edelasse Kõrgemäe raba.

Päri raba on Aela maastikukaitseala koosseisus.

#### Viited
United States Citizenship and Immigration Services

**United States Citizenship and Immigration Services** (inglise keelest **Ameerika Ühendriikide Kodakondsus- ja Immigratsiooniteenistus**; **USCIS**) on amet Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi haldusalas, mis tegeleb naturalisatsiooni ja immigratsiooni küsimustega.

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide viisapoliitika
* H-1B
* Green card
* Visa Waiver Program
* U.S. Customs and Border Protection
* United States Immigration and Customs Enforcement
* Immigration, Refugees and Citizenship Canada
* Department of Justice, Home Affairs and Migration
* Immigratsiooni Peadirektoraat

## Välislingid
* Koduleht
Jiří Strouhal

**Jiří Strouhal** (sündinud 15. mail 1980 Prahas) on Tšehhi majandusteadlane, Tallinna Tehnikaülikooli külalisprofessor.

## Haridus
Ta omandas Praha Majandusülikoolis raamatupidamise ja finantsanalüüsi alal bakalaureuse- (2001), magistri- (2003) ja doktorikraadi (2005).

## Teenistuskäik
Jiří Strouhal oli lektor (2006–2011), dotsent (2012–2015) ja professor (2016–2017) Praha Majandusülikoolis ning professor Škoda Auto Kõrgkoolis Mladá Boleslavis 2017–2025. Aastast 2025 on ta professor Paneuroopa ülikoolis Prahas. Alates sügisest 2024 on Jiří Strouhal Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse instituudi külalisprofessor ja majandusarvestuse uurimisrühma juht.

## Teadustöö
Professor Strouhali uurimistöö põhisuunad on finantsanalüüs ja -aruandlus ning riskimaandamisarvestus.

## Viited

## Välislingid
* Jiří Strouhal Eesti Teadusinfosüsteemis
* Jiří Strouhali publikatsioone
Ameerika Ühendriikide – India suhted

**Ameerika Ühendriikide – India suhted** on Ameerika Ühendriikide ja India Vabariigi kahepoolsed suhted. Need said alguse aastal 1947, kui India Suurbritannia võimu alt iseseisvus. Aastal 2025 olid kahe riigi vahelised suhted keerulised peamiselt kaubandus- ja energeetikaküsimuste tõttu. Lahkarvamused on Donald Trumpi teise presidentuuri ajal suurenenud.

Küsitlusfirma Gallup andmetel on India ameeriklaste lemmikuselt kuues riik maailmas, aastal 2023 suhtus 70% ameeriklastest Indiasse positiivselt. Aastal 2021 läbi viidud küsitluse järgi suhtub 79% indialastest Ameerika Ühendriikidesse positiivselt. See näitaja oli kõrgem kui 15-s teises suurriigis, kus küsitlus läbi viidi, ning kõrgem kui isegi Ameerika Ühendriikides.

## Vaata ka
* Blue Team (Ameerika Ühendriikide poliitika)
* Vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkond
* Potentsiaalne superriik
* India–United States Civil Nuclear Agreement
* Malabar (õppus)
* Neljapoolne julgeolekudialoog
* String of Pearls (India ookean)
* CIA tegevus Indias
* Sikhism Ameerika Ühendriikides
* Hinduism Ameerika Ühendriikides
* Ameerika Ühendriikide indialased
* Budism Ameerika Ühendriikides
* India – Kanada suhted
* Ameerika Ühendriikide – Hiina suhted
* Ameerika Ühendriikide välispoliitika Hiina Rahvavabariigi suunal
* Euroopa Liidu – India suhted
* Ameerika Ühendriikide – Pakistani suhted
* Eesti – India suhted

## Viited
Želatiinplaat

**Želatiinplaat** on klaasplaat, mis on ette valmistatud fotokujutise salvestamiseks. 

Kuivželatiin sisaldas mitmesuguseid aineid ja see võis, erinevalt märgželatiinist, ka enne pildistamist kuivada. Kuivželatiinplaadid olid erinevalt märgkollodiumplaatidest õhukesed ning nende emulsioonikiht oli tunduvalt ühtlasem. Želatiinplaat oli esimeseks edukaks kuivplaadiks fotograafia ajaloos. See leiutis põhineb Inglise arsti ja keemiku dr Richard Leach Maddoxi avastustele, mis tehti avalikuks 1871. aastal. 1873 hakkas selliseid valmisplaate tootma John Burgess. Plaatide tootmise algaastail need oma vähese valgusundlikkuse tõttu siiski populaarseks ei osutunud. Alles siis, kui Sir J. W. Swan firmast Mawson & Swan selle emulsiooni tundlikkust oluliselt suurendas, muutusid želatiinplaadid üldkasutatavateks ja domineerivaks kuni rullfilmi kasutuselevõtuni.

## Viited
Värvifoto

**Värvifoto** ehk **värvusfoto** on foto, mis reprodutseerib päriselus nähtavaid värvusi. 

## Värvifoto ajalugu
Kuni 1890.-dateni tehti värvusfotograafias vaid üksikuid eksperimente ja katsetusi, näiteks uraani või rauasooladega toonitud nn monokroomplite, kasutati käsitsi koloreerimist jne. Üldlevinud seisukoha järgi tegi esimesed katsed looduse reprodutseerimiseks värvilisena 1861. aastal Sir James Clerk Maxwell, kes kasutas värvide formeerimiseks fotomaterjalil aditiivset põhimõtet. 1869 avalikustas oma katsete tulemused prantslane Louis Ducos du Hauron, kes kasutas värvide saamiseks subtraktiivset prinsiipi. Järgmise olulise sammu tegid alles 1904. aastal vennad Lumière'id, kes töötasid välja nn värviekraani-protsessi, mis muutis 20. sajandi alguses värvusfotograafia juba praktikas võimalikuks. 1916 hakkas Saksa firma Agfa tootma esimesi värvifilme ning 1936 alustati filmide Agfacolor-Neu tootmist. 1928 hakkas Ameerika firma Kodak tootma 16 mm värvifilme Kodakcolor, 1935-36 filme Kodachrome, mida sai kasutada slaidide pildistamiseks, ja 1942 ka 35 mm negatiivfilmi Kodacolor. Alates 1946. aastast tuli turule ka Kodaki tuntud slaidfilm Ektachrome.

## Viited
Grāveri

**Grāveri** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonna Alsunga vallas. Grāveri asub valla lõunaosas merepinnast 47 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Alsungast 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 28 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusele. Külas asub Grāveri bussipeatus. 

Paika on esmamainitud 1419. aastal. Küla on kujunenud endise Grāvere mõisa (*Grawen, Grawern*) keskuse juurde. 2005. aastal oli külas 15 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Alsunga piirkonda.

## Viited
Yannick Le Moullec

**Yannick Le Moullec** (sündinud aastal 1975 Bretagne'is) on prantsuse tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor.

## Haridus
Ta omandas elektrotehnika ja elektroonika alal bakalaureusekraadi Lõuna-Bretagne'i Ülikoolis Lorient'is 1997, magistrikraadi Rennes'i I Ülikoolis 1999 ning doktorikraadi taas Lõuna-Bretagne'i Ülikoolis 2003, seejärel oli järeldoktor Ålborgi Ülikoolis 2003-2005.

## Teenistuskäik
Yannick Le Moullec oli Lõuna-Bretagne'i Ülikoolis õppe- ja teadustöö assistent 1999-2003 ning külalisprofessor 2006, 2007 ja 2014; Ålborgi Ülikoolis abi- (2005-2009) ja kaasprofessor (2009-2013). Ta viibis külalisteadurina Shanghai Mikrosüsteemide ja Infotehnoloogia Instituudis 2012 ning Taipei Tehnikaülikoolis 2015.

Töötab Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudis: vanemteadur 2013-2016, aastast 2017 professor (2019-2023 kaas- ja alates 2023 täisprofessor tenuuris). Ta on kognitroonika teaduslabori juhataja.

## Teadustöö
Professor Le Moulleci uurimistöö põhisuunad on kognitiivelektroonika, sardsüsteemid, sensorvõrgud ja asjade internet.

## Viited

## Välislingid
* Yannick Le Moullec Eesti Teadusinfosüsteemis
* Yannick Le Moulleci publikatsioone
Platinotüüp

**Platinotüüp** (inglise k *platinum print)* on eriti vastupidav, kauapüsiva kujutisega fotograafiline pilt, mida tehti plaatina soolade abil valgustundlikuks muudetud paberile või muule alusele. **Platinotüüpia** on ajalooline fototrükitehnika. Platinotüüpide kujutis oli hinnatud oma eriliselt delikaatse kujutise ja diskreetsete halltoonide poolest - neid iseloomustab tonaalne külmus - kujutis koosneb sinakasmustadest ja õrnade üleminekutega halltoonidest. Platinotüübid on ajas eriti vastupidavad, nende eluiga ületab tavaliste fotode oma mitmekordselt. Plaatina grupi metallid on väga stabiilsed keemiliste reaktsioonide suhtes, mis võivad trükist kergesti kahjustada, isegi stabiilsemad kui kuld. Hinnanguliselt võib plaatinast kujutis püsida tuhandeid aastaid.Platinotüüpia tehnoloogilise protsessi leiutas inglane William Willis 1873. aastal. Kaubanduslikult hakati vajalikke pabereid tootma 1879. aastal. Oma kaunite kujutiste tõttu sajandivahetuse kunstpaberiks kutsutud materjal oli populaarne kuni I maailmasõja alguseni, mil plaatina muutus defitsiitseks ja seda hakati asendama üsna sarnaseid tulemusi andva ent odavama pallaadiumtehnoloogiaga. Lõplikult loobuti plaatinapaberi tootmisest siiski umbes 1930.datel aastatel. Platinotüüpiat kasutasid kõige aktiivsemaltnn piktoristliku fotograafia viljelejad. Tuntuimaks fotograafiks, kes platinotüüpiat edukalt kasutas, oli Frederick H. Evans. Tema tegi oma fotosid plaatina ja raudtsüaniidi segust koosnevale emulsioonile ja sai tulemuseks kauneid sinakas või rohekas-sinakas tonaalsuses teoseid.

## Protsess
Plaatinaprotsess nõuab otsest kokkupuudet negatiiviga, ilma suurendamiseta, seega pidid negatiivid olema veatud ja sama suured kui soovitud pilt. Seejärel kaeti paber käsitsi plaatinaemulsiooniga. Kui paber kuivas, asetati see negatiivi peale ja seejärel valgustati seda enne töötlemist. Põhjalikud katsed näitasid, et prinditud pildi uuesti katmine sekundaarse emulsiooniga ja sama pildi teise või kolmanda särituse tegemine ühele paberilehele andis suurema sügavuse ja peenema tulemuse. Negatiivi ja prinditud pinna joondamise probleem lahendati mitme särituse korral, laenates tehnikat graafilisest kunstist - paber kinnitati alumiiniumlehele, mille ülemise serva ääres oli mitu registreerimisjoont. Emulsioonide valmistamise suhtes oldi ettevaatlik ja täpsed koostised varieerusid märkimisväärselt. Soovitud efektide saavutamiseks lisati katetesse sageli pallaadiumi- ja rauasoolasid.

## Viited
Kolloodium

**Kolloodium** on eetri ja alkoholi segus lahustatud püroksüliin (ehk laskepuuvill).

Läbipaistev liimjas püroksüülist, alkoholist ja eetrist koosnev lahus, mida kasutati tema kleepuvuse tõttu valgustundliku fotokihi sidumiseks fotoplaadi alusmaterjalile (klaasile) alguses märgkolloodium- ning hiljem kuivželatiinfotograafias. Kolloodiumi võttis esimesena kasutusele 1851. aastal Frederick Scott Archer. See muutis fotograafiat oluliselt: märgkolloodiumfotograafias sai võimalikuks seniste protsesside kvaliteetse optilise joonise (dagerrotüüpia) ühendamine paljundatavusega (kalotüüpia). Märgkolloodiumfotograafia domineeris pärast I maailmasõda 1850.–1880. aastatel. Kuigi juba 1862 soovitati pikematel väljasõitudel pildistada kuivželatiinplaatidele, võeti need kasutusele tunduvalt hiljem. Alles 1864. aastal leiutas B. J. Sayce esimese praktikas kasutatava kuivželatiinemulsiooni, mis 1870.–1880. aastatel hakkas asendama märgkolloodiumprotsessi fotograafias.

## Viited
Mātras

**Mātras** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonna Ēdole vallas. Mātras asub valla keskosas Vanka jõe ääres  merepinnast 40 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ēdolest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 21 ning Riiast 169 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Mātrase karjamõisa (*Matern*) keskuse juurde.  Aastal 2005 oli külas 50 elanikku.

## Viited