open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orbteos

**Orbteos** on teos, mille autoriõiguste omanikku ei ole ka hoolika otsimise korral võimalik leida. Mõne riigi autoriõiguses on orbteostel eriline seisund. Eesti autoriõiguses polnud orbteoseid määratletud kuni muudatusteni autoriõiguse seaduses, mis hakkasid kehtima 30. oktoobrist 2014.

Eesti autoriõiguse seaduses käsitleb orbteoseid peatükk 4. Selles on orbteos määratletud kitsamalt, andes õiguse orbteoste kasutamiseks vaid mäluasutustele ja Eesti Rahvusringhäälingule järgnevatel tingimustel: "...hoolimata sellest, et käesoleva seaduse § 273 kohaselt on tehtud ja dokumenteeritud autori või autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja hoolikas otsing, ei ole tuvastatud ühtegi teosele või fonogrammile õigusi omavat isikut või ei ole ühtegi õiguste omajat leitud." (§ 272 lg 3) Hoolika otsingu määratlemise näeb seadus ette valdkonniti: "Teose või fonogrammi orbteoseks tunnistamisele eelneva hoolika otsingu tegemiseks kohased allikad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega." (§ 273. Hoolikas otsing)

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Teder. Pealelend Sirp, 14. september 2009 (intervjuu autoriõiguse seaduse muutmise seaduse eelnõu teemal Kultuuriministeeriumi meedia- ja autoriõiguste osakonna levitalituse nõuniku Toomas Seppeliga)
* Karmen Linask. Autoriõiguste tuvastamise ja orbteoste problemaatika uurimus Kultuuripärandi digiveeb, 31. mai 2011
* Orbteosed: autorita Euroopa kultuuripärandi esitlemine võib peagi lihtsustuda Euroopa Parlamendi uudised, 12. september 2012
* Kultuurikomisjon toetas orbteoste kasutamiseks võimaluste loomist Riigikogu kultuurikomisjon, 12. september 2014
Tallinna veevarustussüsteem

**Tallinna veevarustussüsteem** on veevarustussüsteem, mis annab joogivee Tallinnas.

90% Tallinna joogiveest toodetakse pinnaveest. Süsteemi südameks olev Ülemiste Veepuhastusjaam asub linna keskel Ülemiste järve ääres. Kuna järve looduslik valgala on küllalt väike (52 km²), suunatakse Ülemistele lisavett Pirita, Jägala, Soodla ja isegi Pärnu jõe ülemjooksult Pandivere kõrgustikus. Süsteem sisaldab 6 veehoidlat ja 69 km kanaleid ning torustikku, mis teeb valgala kogupindalaks kokku 1865 km².
Ülejäänud 10% Tallinna veest tuleb 29 kaevust, mis asuvad enamasti äärelinnas (Nõmme, Pirita, Kakumäe).  

Veehaardesüsteemi kuuluvad: Ülemiste järv, Kaunissaare veehoidla, Soodla veehoidla, Raudoja veehoidla, Aavoja veehoidla, Paunküla veehoidla, Vaskjala veehoidla ja Männiku liivakarjääri järvistu (Raku ja Männiku järved).

## Ajalugu
1922 valmis Pirita-Ülemiste kanal (Vaskjala–Ülemiste kanal) ja pumbamaja Pirita jõe ääres.

1967 suunati seni Vääna jõe ülemjooksuks olnud Angerja oja kanali kaudu Pirita jõkke.

## Viited
Tallinna jõuluturg

**Tallinna jõuluturg** on igal aastal Tallinnas Raekoja platsil peetav jõuluturg. Nüüdisaegne jõuluturg sai alguse 1991. aastal. Jõuluturg on avatud advendiaja algusest kolmekuningapäevani. Viimane tähistab ühtlasi jõuluaja lõppu Gregoriuse kalendri järgi ja jõulupühade algust Juliuse kalendri järgi.
Jõuluturgu peetakse traditsiooniliselt Raekoja platsil. Turu südames kõrgub Eesti tähtsaim jõulupuu, Tallinna jõulupuu, mida ümbritsevad müügiletid ja -kioskid, kus müüakse käsitööd, hõõgveini ja suveniire.

Tallinna jõuluturg võitis "Best Christmas Market in Europe 2019 (eesti k. Parim jõuluturg Euroopas aastal 2019)".
## Viited

## Välislingid
*Jõuluturu veebikaamera
Põhjala Tähistel

**Põhjala Tähistel** oli soomepoiste ajakiri. Ajakiri kajastas soomepoiste sõjateed, hilisemat elukäiku ja mälestusi, soomepoiste organisatsioonide tegevusi ning avaldas soomepoistest kirjanike luulet ja jutustusi.

Ajakirja hakkas välja andma Soomepoiste Klubi Torontos 1956. aastal Torontos. Ajakiri ilmus ebaregulaarselt, mõnikord üks number aastas, mõnikord ka üle aasta. Ajakirja numbrid 1–20 andis aastatel 1956–1993 välja Soomepoiste Klubi Torontos koos JR 200 Sõprusühinguga Stockholmis ja alates 1962. aastast koos JR 200 Koondisega Göteborgis. Ajakirja numbrid 21–30 anti aastatel 1993–2004 välja Eestis, väljaandjaks Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus. Ajakirja 31. number ilmus 2006. aastal Torontos. Ajakirja 32. numbri andis 2007. aastal välja taas Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus. Ajakirja viimase ilmunud numbri andis 2008. aastal välja taas Soomepoiste Klubi Torontos.

## Ajakirja toimetajad
*Johannes Vihma (1956–1975)
*Raimond Kolk (1956–1963) 
*Arved Viirlaid (1956–1971)
*Martin Juhkam (1956–1971)
*Rain Rebas (1963–1968)
*Ilmar Laan (1975)
*Hannes Oja (toimetuse sekretär 1956–1975, toimetaja 1981–1993, 2006 ja 2008)
*Heino Kask (koostaja 1994–1998) 
*Helmut Elstrok (koostaja 1999–2003)

## Viited
Jari Nurminen

**Jari Nurminen** (sündinud 10. novembril 1961) on soome motosportlane. 

Võidusõiduga on ta tegelenud alates 1980. aastast. 1983. aastal sõitis ta Soome Vormel-3 sarjas kolmandaks ning võistles neli korda Saksamaa Vormel-3 sarjas. Aastatel 1984–1985 võistles Saksamaal. 1986. aastal oli ta Arrowsi F1 tiimi testisõitja. Aastatel 1989–1990 võistles World Sports-Prototype Championshipi sarjas. 1997 osales FIA GT Championship sarjas. Ta võitis aastatel 2006–2008 Ferrari Challenge'i sarja, mille on võitnud ka tema vend Janel Nurminen, ja kaks aastat järjest Legendsi Soome meistriks. 

Pärast rahvusvahelise karjääri lõppu on ta edukalt võistelnud Soome ja Põhjamaade rallidel. Võitis 2004. ja 2005. aastal Soome auhinna Legends ning tuli 2006. ja 2007. aastal Scandinavian Ferrari Challenge'i meistriks ning 2013., 2015. ja 2016. aastal Soome V8 Thundercarsi (end. Camaro Cup) meistriks.
Raivo Hääl

**Raivo Hääl** (sündinud 23. septembril 1955 Tallinnas) on eesti autosportlane. 

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 

1969. aastal tuli ta automudelispordis Eesti meistriks. 

Autospordiga tegeles ta aastatel 1984–1992. Hääl tuli 1986. aastal Easterni klassis Eesti meistriks, sai 1988. aasta meistrivõistlustel Mondiali klassis 3. koha ja samal aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel vormelite ringrajasõidus Mondiali klassis hõbemedali. 1988. aastal sai ta ka meistersportlaseks.
Schneekrad

**Schneekrad** oli autofirma BMW lumel sõitmiseks mõeldud mootorratta prototüüp, mille ehitas 1936. aastal insener Riemerschmidt. 

Lumel sõitmiseks pandi selle rataste ümber lint ja külgkorvi ratta alla suusk.
Pistis Sophia

**Pistis Sophia** on 3. sajandist m.a.j pärinev koptikeelne gnostiline teos, mille 1770. aastal avastas Egiptuses viibinud inglise arst Anthony Askew. Koodeksit säilitatakse Briti Muuseumis.
Filippuse evangeelium

**Filippuse evangeelium** on 1945/46. aastal Nag Hammadist leitud Uue Testamendi väline (apokrüüfne) evangeelium. Tekst on säilinud koptikeelse käsikirjana ja selle loomise ajaks peetakse 2. sajandi lõppu. Autorsus omistati apostel Filippusele ilmselt pärimuse põhjal, mille järgi Filippus oli Jeesuse salajase ilmutuse vastuvõtja ja kirjapanija. 

Nimetus "evangeelium" on eksitav, sest tekst ei sisalda Jeesuse sõnu, jutustusi tema elust või kõnelusi õpilastega, vaid ütlusi Jeesuse kohta. Filippuse evangeelium on õpetus- ja manitsusteos, kogumik mõtteteri erinevate teoloogiliste küsimuste kohta (ülestõusmine, sakramendid jms) ning ei ole kirjanduslikult ega teoloogiliselt ühtne tervik. 

Filippuse evangeeliumi autor mõistab end ise kristlasena ja ta kirjutab kristlastele (vt ütlused 6, 59, 67, 95 ja 102). Need keda tänapäeval gnostikuteks nimetatakse, pidasid end ise kristlasteks. Filippuse evangeeliumi kuulumine gnostilise kristluse kirjanduse hulka on tunnustatud enamiku teadlaste poolt. Teksti seostatakse gnostilise valentiaanide koolkonna õpetusega.
The Elders

**The Elders** ('Vanemate Kogu') on rahvusvaheline valitsusväline organisatsioon, mis koosneb endistest riigimeestest, rahuaktivistidest ja inimõiguslastest. Ühenduse asutasid 18. juulil 2007 Nelson Mandela, tema abikaasa Graça Machel ja Desmond Tutu.

## Ajalugu
Ühenduse algatajateks olid ettevõtja Richard Branson, muusik Peter Gabriel ja Nelson Mandela. Mandela kuulutas ühenduse moodustamise välja Johannesburgis oma 89. sünnipäeval 18. juulil 2007.

## Liikmed
### Tegevliikmed
# Gro Harlem Brundtland, endine Norra peaminister ja endine WHO direktor
# Helen Clark, endine Uus-Meremaa peaminister
# Hina Jilani, Pakistani inimõiguslane
# Graça Machel, endine Mosambiigi haridusminister
# Mary Robinson, endine Iirimaa president
# Ernesto Zedillo, endine Mehhiko president
# Ban Ki-moon, endine ÜRO peasekretär
# Ellen Johnson Sirleaf, endine Libeeria president
# Juan Manuel Santos, endine Kolumbia president
# Zayd ibn Ra‘ad, endine ÜRO inimõiguste nõukogu ülemvolinik
# Elbegdorj Tsakhia, endine Mongoolia president ja peaminister
# Denis Mukwege, Kongo DRV günekoloog, Nobeli rahuauhinna laureaat 

### Endised liikmed
* Nelson Mandela, endine LAVi president, Nobeli rahuauhinna laureaat
* Muhammad Yunus, Grameen Banki asutaja, Nobeli rahuauhinna laureaat, liige kuni 21. septembrini 2009
* Aung San Suu Kyi, Nobeli rahuauhinna laureaat
* Li Zhaoxing, Hiina välisminister 2002–2007 
* Kofi Annan, endine ÜRO peasekretär, Nobeli rahuauhinna laureaat

Aung San Suu Kyi Birmas koduarestis olemise ajal jäeti Eldersite kokkusaamistel sümboolselt tema jaoks mõeldud tool tühjaks.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kiisa avariireservelektrijaam

**Kiisa avariireservelektrijaamad** (lühemalt *Kiisa elektrijaamad*) on kaks elektrijaama Harju maakonnas Saku vallas Kiisal. 

Avariielektrijaamana töötavad need vaid võrguhäirete või ebapiisava võimsuse korral ning ei osale igapäevasel elektriturul. Elektrijaamasid omab ja juhib Eesti põhivõrguettevõtja Elering. 

Elektrijaamad rajas Wärtsilä ja valmisid vastavalt 2013 novembris ja 2014 juunis. Jõuallikad on Wärtsilä 20V34DF mootorid, mille peamine kütus on maagaas ja tagavarakütus diisel. Esimese jaama võimsus on 110 MW ja teise 140 MW, andes koguvõimsuse 250 MW, mis plaani järgi katab kuuendiku Eesti energia vajadusest ehk näiteks kogu Tallinna vajaduse.

2025. aastal valmib jaama kõrvale ka suur akupark.

## Viited
Astrid Saalbach

**Astrid Saalbach** (sündinud 29. novembril 1955) on Taani näite- ja  proosakirjanik.

## Teosed eesti keeles
Tema teostest on eesti keeles ilmunud 
*aastal 2008 "Pietà" (mille tõlkis taani keelest Eha Vain) 
*aastal 2008 "Leegikeeltel" (mille tõlkis taani keelest Katrin Maiste)
Alviine Saar

**Alviine Saar** (neiupõlvenimega **Alviine End**; 14. märts 1907 Saaremaa, Kaarma vald, Suure-Rootsi küla – 3. oktoober 1985) oli eesti õpetaja.

Ta sündis Saaremaal talupidajate peres. Alghariduse sai Vätta algkoolis, seejärel õppis Püha kihelkonnakoolis. 1929. aastal lõpetas ta Saaremaa Ühisgümnaasiumi, kus oli õppinud pedagoogilises harus.

1929. aastast õpetas ta Randvere algkoolis. Sügisel 1930 tegi ta Saaremaa Ühisgümnaaasiumi juures kutseeksami ja sai õpetaja kutsediplomi. Aastatel 1931–1939 töötas ta Laadjala algkoolis. Aastal 1939 asus ta koos abikaasa Osvald Saarega tööle Randvere algkooli, aastast 1941 Kaali kooli, kus ta töötas kuni 1975. aastani. Pärast seda töötas Kõljala lastepäevakodus. 

## Tunnustus
*Medal "Uppuja päästmise eest"

## Isiklikku
Ta abiellus 1939. aastal Osvald Saarega.

## Viited
Hilja Iher

**Hilja Iher**  (sündinud 4. septembril 1944 Rae vallas Harjumaal) on eesti füüsik.

## Elulugu
Lõpetas aastal 1962 Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) füüsika-matemaatikateaduskonna. Magistritöö "Aeroioonide mõõtmisest laboratooriumis ja looduslikus õhus" (juhendaja Jaan Salm) kaitses ta 1994. aastal Tartu Ülikoolis (TÜ).

Aastast 1968 töötab TRÜ/ TÜ-s, olnud vanemlaborant, vanemõpetaja, teadur. Alates 1990 Lõuna-Eesti keskkonnakaitselabori Tahkuse monitooringujaama juhataja.

## Teadustöö
Uurimisalad: tahkiste teooria, optiliselt selgendavate katete arvutamine.

Mõõtnud aeroioonide liikuvusspektreid ja õhu mikrolisandite mõju neile. Tahkuse labori mõõtmistulemusi on kasutatud käsiraamatus "Handbook of Chemistry and Physics".

Osalenud õpilaste täppisteaduste olümpiaadi füüsikakomisjonis, koostanud füüsikaalaseid metoodilisi materjale.
### Teoseid
*Horrak, U.; Iher, H.; Luts, A.; Salm, J.; Tammet, H. (1994). Mobility spectrum of air ions at Tahkuse-observatory. Journal of Geophysical Research-Atmospheres, 99(D5), 10697-10700
*Pugatšova, A.; Iher, H.; Tamm, E. (2007). Modal structure of the atmospheric aerosol particle size spectrum for nucleation burst days (in Estonia). Boreal Environment Research, 12(3), 361-373
*Loot, A.; Ots, R.; Kaasik, M.; Iher, H. (2012). Atmospheric transport model applied to understand the effect of biogenic emissions to secondary atmospheric aerosol in hemiboreal zone. International Journal of Environment and Pollution, 50(1-4), 342-350

## Tunnustus

* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2023 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik ja kooliõpetaja Rihhard Iher, abikaasa füüsik Rein Sepp, õde kirjandusteadlane Leili Iher.

## Viited

## Välislingid
*
Talsinki

**Talsinki** (mõnikord ka *Hellinna* või *Hellinn*) on rahvakeelne nimi geograafilisele regioonile, kuhu kuuluvad Helsingi ja Tallinn. Seda kasutatakse tihtipeale Tallinna ja Helsingi vahelisest tunnelist rääkides . See on kohversõna kahe linna nimest ja aadressil Ahtri 3 asuv kvartal.

## Vaata ka
* Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel

## Viited

* KUKU taskuhääling: Radio Talsinki; Radio Talsinki on soomekeelne saade, mis on mõeldud nii eestlastele kui ka soomlastele, kus Eestis elavad soomlased räägivad oma Eestis elamise muljeid. Räägitakse uudistest ja teemadest, mis toimuvad Eestis, kuid puudutavad ka siinset soomlaste kogukonda. Saade oli esimest korda raadioeetris 1. aprillil 2014.
Pensionikindlustuse aastakoefitsient

**Pensionikindlustuse aastakoefitsient** on Eestis riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel arvutatava riikliku vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensioni suurust mõjutav isiku töötasust sõltuv tegur.

Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi iga pensionikindlustatu kohta arvutab Sotsiaalkindlustusamet iga kalendriaasta 1. aprilliks eelmise kalendriaasta eest riikliku pensionikindlustuse registrisse kantud andmete alusel. Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamisel võetakse arvesse inimese eest erinevate tööandjate või riigi poolt arvestatud sotsiaalmaksu summad, füüsilisest isikust ettevõtja puhul tema enda poolt makstud sotsiaalmaksu summad. Aastakoefitsiendi arvutamisel jagatakse inimese eest kalendriaastal arvestatud või makstud isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa summa Eesti keskmise isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa summaga samal aastal. Aastakoefitsient arvutatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.

Pensionikindlustuse aastakoefitsiendid mõjutavad riikliku pensioni ühte komponenti, kindlustusosakut. Kindlustusosaku arvutamisel summeeritakse kõigi töötatud aastate pensionikindlustuse aastakoefitsiendid ja korrutatakse saadud summa pensioni aastahindega.

Inimene saab oma pensionikindlustuse aastakoefitsientide andmetega tutvuda riigiportaalis Eesti.ee pensionikindlustuse registri teatisel.

Eestis toimub pensionikindlustuse aastakoefitsientide arvutamine sarnaselt sellega, kuidas arvutatakse Saksamaal pensionipunkte (*Entgeltpunkte, Rentenpunkte*). Sarnast punkti- või koefitsiendisüsteemi kasutavad riikliku pensioni arvutamisel ka Leedu, Slovakkia, Horvaatia ja Bulgaaria.

2015. aasta alguses võttis Riigikogu vastu riikliku pensionikindlustuse seaduse muudatuse, millega nimetati "aastakoefitsient" ümber "kindlustusosakuks" ning senine mõiste "kindlustusosak" asendati mõistega "kindlustusosa". Muudatus jõustus 1. aprillil 2015.

## Viited

## Välislingid
*Pensionikindlustuse registri teatis
Le Figaro

**Le Figaro** () on prantsuse päevaleht, riigi vanim ajaleht.

1826. aastal satiirilise nädalalehena asutatud Le Figaro ilmus päevalehena esimest korda 16. novembril 1866 trükiarvuga 56&nbsp;000.

Ajalehele on pandud nimi Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais teoste "Sevilla habemeajaja" ja "Figaro pulm" tegelaskuju Figaro järgi.

21. sajandi alguses jäi leht Prantsusmaal levikult teisele kohale, Le Parisieni järele ja Le Monde ette, ehkki mõne piirkondliku ajalehe trükiarv võis olla suurem.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*prantsuse keeles*)
Jaak Sooäär

**Jaak Sooäär** (sündinud 25. aprillil 1972 Tallinnas) on eesti džässkitarrist.

Ta on kaasa teinud mitmes ansamblis, näiteks Estonian Guitar Octet, Dynamite Vikings.

## Tunnustus

* 2007 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (džässmuusika arendamise eest)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (osalemise eest erinevaid muusikalisi mõtteviise ja meediumeid ühendavates projektides; muusika piiride laiendamise eest)
*2021 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (viljakas rahvusvaheliselt tunnustatud džässmuusik)

## Välislingid
* Koduleht
Sabantui

**Sabantui** on tatari ja baškiiri rahvuslik adrapidu, millega tähistatakse kevadiste põllutööde lõppu.

Eestis on sabantui pidustusi korraldanud Tallinna Baškiiri Kultuuri Ühendus Agizel.

## Viited

## Välislingid
*Fljuza Hairullina. See suvi on Sabantuide rohke. 04.07.2012
Boris Jaanikosk

**Boris Jaanikosk** (sünninimega **Boris Jankovski/Jankowsky**, hiljem **Boris Borissoff**; 16. juuni (ukj) 1897 Moskva kubermang – 1. juuni 1976) oli Eesti filminäitleja ja filmirežissöör; Eesti filmikunsti pioneere.

Ta mängis 1929. aastal filmis "Jüri Rumm" parunit.

## Välislingid
* -surnud link

*geni.com

* Fotod: http://ajapaik.ee/?album=156518
Balduin Kusbock

**Balduin Kusbock** (1892 – 25. jaanuar 1933 Tartu) oli Eesti lavastaja, näitleja ja produtsent; Eesti filmikunsti pioneere. 

Ta on kirjutanud kahele filmile stsenaariumi: "Esimese öö õigus", "Pühapäevakütid".

Ta toimetas ajakirja Film ja elu.

## Välislingid
*
Helmut Heiderich

**Helmut Heiderich** (sündinud 4. veebruaril 1949 Lautenhausenis) on saksa poliitik, Kristliku-Demokraatliku Liidu (CDU) liige, Bundestagi liige, Eelarvekomisjoni ning Euroopa Liidu küsimuste allkomisjoni liige. 

Aastal 1967 lõpetas ta keskkooli Bad Hersfeldis. Aastal 1972 lõpetas ta ülikooli ja sai kraadi majandusteaduses. 

Aastal 1987 töötas Haider Fulda Ülikooli majandusinformaatika professorina; 1991. aastal – e-tehnoloogiate kõrgkoolis ja Bad Hersfeldi kutsekoolis.

Alates 1986. aastast oli ta CDU Hersfeld / Rotenburgi piirkonna esimehe asetäitja ja 1992. aastal valiti ta esimeheks. Esimest korda oli ta Bundestagi liige aastatel 1996–1998 ja hiljem uuesti 2000–2005. Aastal 2011 valiti ta uuesti parlamenti. 18. Bundestagi koosseisus oli ta Sportkomisjoni liige.

Heiderich on protestant. Ta on abielus ja tal on kaks tütart.

## Viited
Aarne Wuorimaa

**Aarne Artur Wuorimaa** (enne 1906. aastat **Blomberg**; 8. veebruar 1892 – 5. juuli 1975 Helsingi) oli Soome diplomaat.

Aastatel 1928–1933 oli ta Soome saadik Eestis.
Lauri Vasar

**Lauri Vasar** (sündinud 17. oktoobril 1970 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (bariton).

## Tunnustus

* 2020 Georg Otsa nimeline auhind

## Isiklikku
Tema isa oli ooperilaulja Harri Vasar. Tema poolõde on kirjanik Kati Saara Murutar ja poolvend oli karikaturist Aarne Vasar.

## Välislingid
*Lauri Vasara koduleht
Kristjan Randalu

**Kristjan Randalu** (sündinud 27. augustil 1978 Tallinnas) on Eesti pianist ja helilooja.

## Tunnustus

* 2010 – stipendium "Ela ja sära"
*2014 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (tipptasemel kontserdid Eestis ja maailmas)
* 2020 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia

## Isiklikku
Tema isa on pianist Kalle Randalu.

## Välislingid
*Kristjan Randalu koduleht
Woldemar von Bock

**Woldemar Bernhard Wilhelm Georg Heinrich von Bock** (9. november 1816 Loodi mõis  Viljandi kreis Liivimaa kubermang  Venemaa Keisririik – 1. veebruar 1903 Bamberg Baieri kuningriik, Saksa keisririik) oli Liivimaa jurist, ajaloolane, publitsist, poliitik, helilooja.

Woldemar von Bock õppis aastatel 1833–1835 Tartu ülikoolis õigusteadust, tegutses algul Maakohtu assessori ja Liivimaa õekohtu abiesimehena Viljandis.

Liivimaa kubermangu Viljandi kreisi Paistu kihelkonna Vardi mõisnik.

Aastast 1857. elas Riias, olles baltisakslaste ajakiri, mille sisu moodustasid kultuuri- ja ajalooteemad, Baltische Monatsschrifti kaastööline. 1866. aastal siirdus Saksamaale Quedlinburgi, kus tegutses vabakutselise publitsistina. Avaldas rohkesti juriidilisi, ajaloolisi ja poliitilisi artikleid ning andis välja ajakirja Livländische Beiträge (Berliin, 1 - 3, 1867–1871), mis sisaldab mitmesuguseid Venemaa tsaarivalitsuse ja balti aadli suhteid valgustavaid dokumente. 

Ta oli katoliiklane.
## Isiklikku
Tema isa oli  Lahmuse Bockidest  Liivimaa maanõunik ja Loodi mõisnik Heinrich von Bock ja noorem vend oli 1872–1884 Liivimaa maamarssal ja hilisem  Liivimaa maanõunik, Loodi mõisnik ''Heinrich'' Anton Hermann Moritz Friedrich von Bock (1818–1903 Riia).

1841. aastal abiellus helilooja Johann Friedrich de La Trobe’i tütre Sophiega (1821 Võisiku mõis – 1890 Quedlingburg).

## Töid
* *Zur Geschichte des Kriminalprocesses in Livland*, Dorpat 1845 (Digitalisat)
* *Bruchstücke aus der ungedruckten Schrift: „Blätter der Erinnerung an J. F. la Trobe, den Künstler und den Menschen“*, Dorpat 1848 (Sonderdruck aus der Zeitschrift *[[Das Inland]]*)
* *Ein Wort zum Zweiherrendienste*, Riga 1866
* *Der deutsch-russische Konflikt an der Ostsee. Zukünftiges, geschaut im Bilde der Vergangenheit und der Gegenwart*, Leipzig 1869 (Digitalisat)
* *Die Nordische Post im Lichte der Kollektiv-Erklärung der Ritterschaften Livland's, Esthland's, Kurland's und Oesel's oder Ein Nordisches Soll und Haben*, Berlin 1869
* *[[Johann Wolfgang von Goethe|Goethe]] in seinem Verhältnisse zur Musik*, Berlin 1871
* *[[Moskau]] und [[Sankt Petersburg|St. Petersburg]] im Wettkampfe für Bekenntnisfreiheit. Für Kenner sittlichen Gepräges als Avers und Revers derselben Medaille dargestellt*, Quedlinburg 1871
* *Evangelische Allianz und Russische Diplomatie. Ein Beitrag zur neuesten Geschichte Beider, zugleich auch zur Geschichte der Baltischen Landvolksschule, insbesondere aber zur Charakteristik des Kaiserlich Russischen Reichskanzlers Fürsten Gortschakow*, Berlin 1872 (Digitalisat)
* *Russische Bekehrungen, wie sie Herr Georg von Samarin enthüllt und bekennt. Von einem stillen Beobachter*, Leipzig 1874
* *Kirchliche Streiflichter in bündlerische Winkel*, Paderborn 1889
* *[[Johann Wolfgang von Goethe|Goethe]] und [[Otto von Bismarck|Bismarck]]. Parallele oder Kontrast?*, Frankfurt am Main 1899

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften
Johannes Hiob

**Johannes Hiob** (17. mai 1907 Lokuta – 7. august 1942 Vorkuta vangilaager, Venemaa) oli eesti helilooja ja organist.

Hiob lõpetas 1934. aastal Tallinna Konservatooriumi, kus oli õppinud Artur Kapi käe all kompositsiooni ja August Topmani juhendamisel orelit. Aastail 1933–1936 töötas ta organisti ja koorijuhina Tallinnas Nõmme Rahu kirikus ning 1936–1940 Tallinna toomkirikus. Kui kiriklikud institutsioonid 1940. aastal likvideeriti, töötas ta Haapsalus muusikaõpetajana. 

1941. aasta talvel mobiliseeriti Hiob Punaarmeesse ja saadeti Arhangelski oblastisse tööpataljoni. 1942. aasta mais mõisteti ta NKVD poolt nõukogudevastase agitatsiooni eest kümneks aastaks vangi ja arvatavasti hukati 7. augustil 1942 Vorkuta sunnitöölaagris.

Hiobi loomingu põhiosa moodustavad vaimulikud teosed, millest silmapaistvaimad on 1930. aastate alguses loodud kantaadid “Jesaja kuulutamine”, “Lunastav kannatus”, “Jõulukantaat” ja oratoorium “Suitsev Siinai”. Tema viimane, 1939. aastal valminud suurteos oli Aino Kallase jutustuse “Bernhard Riives” järgi loodud ajalooline ooper “Võidu hind”. Loomingu loetelus on ka mõned orkestriteosed, oreli- ja kammermuusikat ning koorilaule. Nõukogude ajal, kui vaimulik muusika oli taunitud, vajus tema looming unustusse.

## Helilooming
*1931 kantaat "Jesaja kuulutamine"
*1935 kantaat "Lunastav Issand"
*1935 kantaat "Jõulukantaat"
*1937 oratoorium "Suitsev Siinai"
*1939 ooper "Võidu hind"
*1940 sümfooniline fantaasia "Isade maa"

## Viited

## Välislingid
*Johannes Hiob 100 Eesti Kirik, 25. mai 2007
*Johannes Hiobi teosed Eesti Muusika Infokeskuse (EMIS) kodulehel
Minija

**Minija** (saksa keeles *Minge*) on jõgi Leedus, Nemunase parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas Žemaitijas ja Väike-Leedus. 

Jõe pikkus on 202 km ja valgla on 2942 km². Jõe langus on 180 meetrit, see on Leedu jõgede seas üks suuremaid.

Minija algab Telšiai rajoonist Didovase järvest, kuigi hüdroloogiliselt on jõe lähteks Sydeklise järv. Jõe lähe jääb Varniai regionaalpargi territooriumile. Algul voolab Minija loodesse, läbides Telšiai ja Plungė rajoone ning Rietavase omavalitsust. Telšiai rajoonis asub jõe kaldal Žarėnai alev. Ülemjooksul on veerohkeim lisajõgi Plungė rajoonis jõkke suubuv Babrungas (ühtlasi ka veerohkeim vasakpoolne lisajõgi).

Kretinga rajoonis pöörab jõgi lõunasse, ühtlasi suubub jõkke teine tähtsam vasakpoolne lisajõgi Salantas. Seal paikneb jõe kaldal Kartena alev. Edasi läbib jõgi Klaipėda rajooni, kus jõe kaldal asuvad Dovilai alev ja Gargždai ning Priekulė linnad. Seal suubub Minijasse ka veerohkeim lisajõgi Veiviržas. Alamjooksul läbib Minija Šilutė rajooni, seal asub jõe kaldal Kintai alev.

Minija org on 0,6-1 kilomeetrit lai. Priekulėst allpool org puudub, kaldad ujutatakse suurvee ajal üle. Keskjooksul asub Salantai regionaalpark, kus jõe org on sügavaim ja kus Minija kaldal asuvad mitmed paljandid. Jõesuue asub Nemunase delta regionaalpargi territooriumil.

Jões elab Leedu punasesse raamatusse kantud paksukojaline jõekarp.

Suurim asula selle jõe kaldal on Gargždai linn. Jõge ühendab Klaipėdaga Kuningas Wilhelmi kanal.

LávkaPřesMinijiLankupiai.JPG|Lankupiai. Sild üle Minija
Minija river valley.jpg|Minija org jõe keskjooksul
MinijaZMostuDálniceA1PoPr.JPG|Minija


## Välislingid
Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsioon

**Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsioon** (lühend EGGA) on aastal 1997 loodud organisatsioon, mis ühendab eakate elukäiku ja tervist parandada soovivaid inimesi.

Aastal 2012 oli EGGA-l 125 liiget.

## Vaata ka
*Gerontoloogia
*Geriaatria

## Viited

## Välislingid
*EGGA koduleht
Eesti Aktuaaride Liit

**Eesti Aktuaaride Liit** (lühend **EAL**) on Eesti aktuaare ühendav organisatsioon.

Põhikirja järgi on EALi eesmärkideks "ühiskonna teadvustamine aktuaari kutse ja tegevuse olemusest, aktuaarikutse ja kindlustusteaduse edendamine, liidu liikmete õiguste kaitsmine, aktuaaride omavahelise austuse ja lugupidamise hoidmine, sidemete arendamine teiste rahvuslike ja rahvusvaheliste aktuaaride organisatsioonidega ja õigusloome teostamine oma valdkonnas".

## Viited

## Välislingid
*EALi koduleht
Heino Lemmik

**Heino Lemmik** (21. juuli 1931 Tallinn – 14. mai 1983 Tallinn) oli eesti helilooja. 

## Teoseid
*1959 – flöödikontsert
*1968 – teos keelpillikvartetile
*3 kantaati orkestrile
Malle Maltis

**Malle Maltis** (sündinud 11. märtsil 1977) on eesti helilooja.

Oma loomingus ühendab ta elektroonilise ja akustilise muusika.

Maltis on õppejõud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (lühend EMTA)

Malle Maltis mängib altsaksofoni Eesti Saksofoniühingus

## Tunnustus

* 2005 Eesti Muusika Päevade preemia ("Sayang")
*2007 Eesti Muusika Päevade preemia ("0,01% O2")

## Viited

## Välislingid
*Biograafia Eesti Muusika Infokeskuse portaalis
007 Spectre

**"007 Spectre"** on 2015. aastal esilinastunud mängufilm, James Bondi filmide sarja 24. film. MI6 salaagenti kehastab seal neljandat korda Daniel Craig.

## Sisu

Bond saab krüpteeritud sõnumi, mis viib ta kurjakuulutava organisatsiooni SPECTRE jälile. Samal ajal võitleb M poliitiliste jõududega, et hoida MI6 elus. Bond hakkab juurdlusega jõudma jälile kinnimätsitud tõele, mis ähvardab hävitada kõik, mille nimel ta on võidelnud.

## Võtetel kasutatud lennukeid

Langevarjuhüppeid näitavate võtete tarvis kasutati kaheksat Britten-Norman Islander BN-2A lennukit, millest üks kuulus aastatel 2006&ndash;2012 Eesti Langevarjuklubile. Filmi tarvis võõbati lennukite kered mustaks.

Eesti Langevarjuklubile kuulunud lennuk mudelinumbriga BN-2A-26 oli valmistatud 1969. aastal ja sai seerianumbriks 48; Eestis kandis lennumasin registreerimisnumbrit ES-PNA, ning õhusõidukile andsid Eesti langevarjurid nimeks Brita. 2012. aasta sügisel müüs Eesti Langevarjuklubi lennuki maha. Kokku kaheksast lennukist olid võtete ajal lennukõlblikud vaid kaks.

## Viited
Ellen Alaküla

**Ellen Alaküla** (aastatel 1950–1970 **Ellen Alumäe**; 30. aprill 1927 Kohtla-Järve – 15. jaanuar 2011) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.

Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 5. Kooli ja 1949. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

Ta oli aastatel 1949–1950 Lõuna-Eesti Teatri näitleja, aastatel 1958–1967 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri näitleja. Aastatel 1967–1984 oli ta Draamateatri näitleja (ta on mänginud viimases ka aastatel 1946–1949, 1950–1953 ja 1984–1989).

Lisaks oli ta aastatel 1950–1954 Tallinnas taidlusnäiteringi juht, aastatel 1954–1958 Tallinna Kultuurharidustöö Kooli näitejuhtimise õppejõud. Aastatel 1977–1982 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi kõnetehnika õppejõud ja aastatel 1983–1990 Tallinna 20. Keskkoolis kõnetehnika õpetaja.

Ta on mänginud filmides "Valge laev" (1971) ja "Tuli öös" (1973), mõlemad stuudio Tallinnfilm filmid. Samuti on ta mänginud kuuldemängudes ("Lesk Capet", 1961) ja dubleerinud filme.

Ellen Alaküla suri 15. jaanuaril 2011 ja ta maeti 13. mail 2011 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1984–1994 abielus tehnikateadlase ja laulukirjutaja Otto Rootsiga.

## Rolle
* 1947 Nikolai Pogodin "Kremli kellad" (Maša)
* 1949 Shakespeare "Mida soovite" (Olivia)
* 1950 August Kitzberg "Kauka jumal" (Miili)
* 1958 August Kitzberg "Tuulte pöörises" (Leena)
* 1959 Lion Feuchtwanger "Lesk Capet" (Marie Antoinette)
* 1961 Nazim Hikmet "Damoklese mõõk" (Kohtuniku tütar)
* 1961 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
* 1963 Peter Karvaš "Püha öö" (Angela)
* 1964 Samuil Aljošin "Peaosa" (Martõnova)
* 1966 George Bernard Shaw "Naismiljonär" (Epifania)
* 1966 Eino Alt "Marta" (Marta)
* 1967 Victor Hugo "Mary Tudor" (Mary Tudor)
* 1967 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Krõõt)
* 1968 Egon Rannet "Kriminaaltango" (Sekspomm)
* 1971 Kazys Saja "Pühajärv" (Aura)
* 1972 Aleksei Arbuzov "Õnnetu inimese õnnelikud päevad" (Niina)
* 1973 Enn Vetemaa "Õhtusöök viiele" (Ema)
* 1981 Hugo Raudsepp "Vedelvorst" (Mari)
* 1983 Lev Tollstoi "Elav laip" (Anna Dmitrijevna)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Kalju Vaikjärv

**Kalju Vaikjärv** (sündinud 1. juunil 1954 Krasnojarski krais Vene NFSV-s) on eesti sporditegelane.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna majandusliku informatsiooni mehhaniseeritud töötlemise erialal.

Ta töötab kontori-, kirja- ja kunstitarvete hulgimüügiga tegeleva AS Vunderi aktsionäri ja juhatuse esimehena.

Nooruses harrastas ta Peeter Torro ja Uno Kajaku juhendamisel suusakahevõistlust, võitis 1971. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustel kahevõistluse üksikvõistluses pronksmedali. Pärast kõrgkooli lõpetamist hakkas harrastama orienteerumist.

Ta on 1982. aastal asutatud TA Orienteerumisklubi asutajaliige ja oli selle esimene esimees.

Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Orienteerumisföderatsiooni ja 1987–1994 Eesti Orienteerumisliidu (EOL) president. Tema algatusel võeti 1985. aastal kasutusele Eesti orienteerujate koodisüsteem (EOL kood) ja 1990. aastal hakkas ilmuma väljaanne "Orienteerumisinfo". Tema presidendiks oleku ajal võeti Eesti Orienteerumisliit 10. juulil 1992 Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni liikmeks.

Ta oli üks Eesti Spordi Keskliidu (ESK) taastajaid, aastatel 1990–1994 ESK juhatuse liige. Aastatel 1992–1994 oli ta ka Eesti Olümpiakomitee liige.

## Tunnustus
*2024 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Vilfredo Pareto

**Vilfredo Pareto** (15. juuli 1848 Pariis – 19. august 1923) oli itaalia majandusteadlane ja sotsioloog.

Ta uuris loogilise ja mitteloogilise vahekorda inimese käitumises, samuti majanduslikku tasakaalu. Ta oli marginalistliku Lausanne'i koolkonna liidreid. 

Nn 80/20 reegel ehk Pareto printsiip pärineb tema tööst. 

## Teosed
Tema peateos on "Trattato di sociologia generale" (1916), mis ilmus esimest korda inglise keeles 1935. aastal pealkirjaga "The Mind and Society".

## Vaata ka
*Pareto diagramm
*Pareto-efektiivne jaotus
Tobias Josef Zech

**Tobias Josef Zech** (sündinud 9. juulil 1981 Trostbergis) on saksa poliitik, Kristliku-Sotsialistliku Liidu (KSL) liige.

Pärast ärihariduse saamist oli Zech kontrakti sõdur Brannenburgis. Alates 2009. aastast õppis ta ärijuhtimist Müncheni Ülikoolis ja 2010. aastal alustas tööd EADSis Münchenis. Hiljem töötas ta ka Ludwig Bolkówi teaduslinnakus projektijuhina.

Tobias Zech on katoliiklane; ta on abielus ja tal on kaks last.

## Poliitiline tegevus
Aastal 2002 valiti ta Garching an der Alzi piirkondlikku nõukogusse, kus alates 2007. aastast töötas ta turismikonsultandina ning alates 2008. aastast KSL fraktsiooni esimehena. 
Aastal 2009 valiti ta KSL Garching linnaosa esimeheks ja Noorteliidu Altötting piirkondlikuks esimeheks, alates 2011. aastast oli ta Ülem-Baieri Noorte Liidu esimees.
Alates 2013 on ta tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni liige, majanduskoostöö ja arengukomisjoni liige, parlamentaarse säästva arengu nõuandekomisjoni asetäitja, samuti Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees Saksamaa esindaja.http://www.bundestag.de/bundestag/abgeordnete18/biografien/Z/zech_tobias/259224http://www.heimatzeitung.de/cho/archiv/711238_Zech-in-den-Bundestag.html
Drew Massey

**Drew Massey** (sündinud 4. aprillil 1968 Lancasteri maakonnas Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide nukunäitleja, režissöör, stsenarist, filmiprodutsent.

## Välislingid
* IMDb
Eesti biograafiline leksikon

"**Eesti biograafiline leksikon**" on aastatel 1926–1929 ilmunud kaheköiteline teatmeteos (leksikon), mis koondab Eestiga seotud ajalooliste ja kaasaegsete inimeste lühibiograafiaid. Raamatu kirjastas Loodus. 

Aastal 1940 ilmus teosele täiendus: "Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide". 

## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline leksikon, Tartu: Kirjastus Loodus, 1926-1929. Täistekst TLÜAR digiarhiivis ETERA
* Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide, Akadeemilise Ajalooseltsi toimetised X, Kirjastus Osaühing „Loodus“, Tartu 1940 Tallinn
Veiviržas

**Veiviržas** on jõgi Leedus, Minija vasakpoolne ja veerohkeim lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas Žemaitijas ja Väike-Leedus. Jõe pikkus on 68 km ja valgla on 686 km².

Veiviržas algab Klaipėda rajoonist Endriejavase alevi lähistelt ja läbib Veiviržėnai alevit. Alamjooksul voolab Veiviržas Šilutė rajoonis, seal suubub ta ka Minija jõkke.

Aastal 1974 võeti jõgi kaitse alla. Jões elab Leedu punasesse raamatusse kantud kaladest võldas, meriforell ja jõeforell; ka elavad seal silmlased.

## Välislingid

* Veiviržase jõest
Rambynase regionaalpark

**Rambynase regionaalpark** (leedu keeles *Rambyno regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil.

Rambynase regionaalpark asub Väike-Leedus Nemunase jõe kaldal. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Nemunase kalda ökosüsteeme ja kultuuripärandit.

Rambynase regionaalpark asub paigas, kus Nemunase jõgi tungib läbi viimasel jääajal moodustunud Vilkyškiai oosi. Nemunase paremal kaldal asub Rambynase mägi, oosil kasvab rikkaliku taimestikuga mitmekesine mets. Vilkyškiai lähedal kasvab nn nõiakuusk, millel oli 18 haru, aga aastast 2007, mil torm ühe haru maha murdis, on harusid 17. Kuuse ümbermõõt on 5 meetrit, kõrgus 32 meetrit. Regionaalpargi territooriumil on ka mitmeid soote.

Rambynase regionaalpargi tuntuim kultuurilooline mälestis on Rambynase mägi, millel asunud pühamut on mainitud juba XIV sajandi ristisõdijate kroonikates. Mägi on ka hilisematel sajanditel jäänud kohaliku elu keskuseks, seal on peetud jaanipäeva ja tähistatud muid pühi. Kultuuriväärtusteks on ka vana Vilkyškiai asula ja Martynas Jankuse muuseum Bitėnai külas. Jankus oli knygnešystė ajal üks juhtivamaid leedukeelsete raamatute väljaandjaid.

Rambynase regionaalpargi keskus asub Bitėnai külas, suurim asula regionaalpargi territooriumil on Vilkyškiai.

Rambynase regionaalpargi pindala on 4786 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 83,6%.

## Välislingid
* Regionaalpargi kaart 
* Rambynase regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
Eesti kooli biograafiline leksikon

"**Eesti kooli biograafiline leksikon**" (lühend EKBL) on 1998. aastal ilmunud teatmeteos (leksikon), mis koondab Eesti koolide ja koolieluga seotud isikuid. Raamatu koostas Heino Rannap. Raamatu kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Raamatus on 304 lk.
Juhan Hämmalov

**Juhan Hämmalov** (sündinud 23. aprillil 1945 Tartus) on eesti füüsik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1963. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. 

1972–1997 töötas Tartu Ülikoolis nooremteadurina, vanemteadurina, vanemõpetajana, lektorina ja vaneminsenerina.
Seejärel suundus eraettevõtlusse. Omandas Eesti patendivoliniku kutsekvalifikatsiooni 2000. aastal ja Eesti kaubamärgivoliniku kutsekvalifikatsiooni 2002. aastal, Euroopa patendi-, kaubamärgi- ja disainivoliniku kvalifikatsiooni 2004. aastal.

## Teadustöö
1989. aastal sai Tartu Ülikoolis tehnikakandidaadi kraadi, väitekiri "Adsorbtsioon-desorbtsioonmürad parendatud metroloogiliste karakteristikutega elektromeetrilistel mõõtmistel dünaamilise kondensaatoriga.

Uurimisalad: nõrkade voolude mõõtmine, fluktuatsiooniprotsesside pinnanähtused. Avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Välislingid
* INTELS Patendibüroo OÜ
August Philipp Klara

**August Philipp Klara** (22. mai (ukj) 1790 – 1850) oli eesti päritolu Baltisaksa kunstnik ja graveerija.

Ta õppis muu hulgas Karl August Senffi käe all.

Kunstiajaloolase Voldemar Vaga hinnangul on Klara tuntud töödest kahtlemata parimad kuus akvatintatehnikas teostatud Tartu ülikooli hoonete vaadet, mis ilmusid erialbumina 1821. aastal. Nendel mõõtmetelt väikestel gravüüridel on suur kultuurilooline väärtus kui esimestel Tartu ülikooli hoonete kujutustel.

## Kolm tööd Klara gravüürisarjast (1821)

423612993504-tartu_ylikooli-peahoone_182_jpg_800x800_q100.jpg|"Tartu ülikooli peahoone"
TKM 1264G, Ülikooli raamatukogu, August Philipp Klara.jpg|"Ülikooli raamatukogu"
Ur946.jpg|"Tähetorn"


## Viited

## Välislingid

*August Philipp Clara (Klara) (1790–1850)
Uku Hänni

**Uku Hänni** (sündinud 27. augustil 1943 Kullamaa vallas Läänemaal) on eesti astrofüüsik ja riigiametnik.

## Elulugu
Ta sündis kaubandustöötajate peres.
Lõpetas aastal 1961 Märjamaa Keskkooli ja 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna.

Töötas Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis inseneri ja teadurina. 1992. aastast töötab Rahandusministeeriumis, kus oli algul peaspetsialist ja 2015. aasta seisuga on riigivara osakonna nõunik.
Osalenud omandireformi ja erastamise kontseptuaalses ja seadusandlikus ettevalmistamises. 

Ta oli Eesti Maa-Keskerakonna asutajaid, keskvolikogu liige ja sekretär.

## Teadustöö
1981. aastal kaitses Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis kandidaadiväitekirja "Energiajaotus erinevate emissioonikarakteristikutega O tähtede spektrites", juhendaja Lauri Luud.

Uurimisalad: kuumade tähtede spektrofotomeetria ja tähtede mitteradiaalsed pulsatsioonid; astrokliima.
Avaldanud 10 teaduspublikatsiooni astrofüüsika alalt. Hiljem avaldanud töid peamiselt omandireformi ja erastamise põhimõtete kohta.

## Tunnustus
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk 

## Publikatsioone
* Continuous spectra of O-type stars. // Tartu AO Publ. (1978) 46.
* Spectral energy distributions of Oe- and Oef-type stars. Tallinn, 1981.
* Radial velocity variations in the spectrum of O star 68 Cygni (kaasautor). (1986).
* Erastamise finantsmehhanism rahareformijärgsetes tingimustes (kaasautor). Tallinn, 1992.
* Ideoloogiad ja tänapäev. // Akadeemia (1999) 4.

## Viited
Albrecht von Hembsen

**Albrecht von Hembsen** (1625 Lübeck – 1657 Tallinn) oli Eestis tegutsenud barokki viljelenud portretist.

## Välislingid
*
Pagramantise regionaalpark

**Pagramantis regionaalpark** (leedu keeles *Pagramančio regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Šilalė ja Tauragė rajoonis.

Pagramantise regionaalpark asub Žemaitijas Jūra ja Akmena jõe ühinemispaiga ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta jõgede orgusid ja sealseid ökosüsteeme, Plynoji sood ning piirkonna kultuuripärandit.

Pagramantise regionaalpargi territooriumist on üle poole metsaga kaetud, domineerivaim puuliik on harilik kuusk. Kõige väärtuslikum elupaik regionaalpargi territooriumil on Plynoji soo.

Regionaalpargi muudavad tähelepanuväärseks jõgede orgudes leiduvad arvukad paljandid, neist üks asub Akmena orus, 15 aga Jūra jõe orus. Hüdroloogiliselt on väärtuslik Akmena jõe kivine säng.

Regionaalpargi territooriumil asub Pagramantise alev vana kiriku ja kahe linnamäega. Lisaks asub jõgede kallastel veel seitse linnamäge, mis moodustasid ristisõdade ajal kaitseliini. Regionaalpargis on veel mitmeid vanu külasid, kalmistuid ja kalmeid.

Pagramantise regionaalpargi keskus asub Alijošiškėsi külas. Tähtsaim asula regionaalpargi territooriumil on Pagramantis.

Pagramantise regionaalpargi pindala on 13 644 hektarit, sellest 90&nbsp;km² asub Tauragė rajoonis ja 47&nbsp;km² Šilalė rajoonis. Erinevate kaitsealade all on 40,9% regionaalpargi territooriumist.

GeniųATO.jpg|Geniai paljand
RekstukųATO.JPG|Paljand Jūra jõe kaldal
JociųAtodanga.JPG|Jociai paljand


## Välislingid
* Pagramantise regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
Clawes van der Sittow

**Clawes van der Sittow** (? – 1482 Tallinn) oli Madalmaade või Mecklenburgi päritolu Eestis tegutsenud puunikerdaja ja maalikunstnik. 

Ta oli maalikunstnik Michel Sittowi isa.

## Välislingid
*Michel Sittowi biograafia, kus pikemalt ka tema isast
Eduard von Richter

**Gustav Christoph Eduard von Richter** (5/18. märts 1790 – 6/18. mai 1847) oli Liivimaa maanõunik ja aastatel 1836–1838 Liivimaa maamarssal.

Ta oli Vastse-Kuuste, Leevi, Väimela,  Pindi (? Alt-Bentenhof) ja Räpina mõisnik.

## Isiklikku
Tema isa oli Otto von Richter ja vend Otto Friedrich von Richter.

## Välislingid
*
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00182.html?prozent=
Berendt Geistmann

**Berendt Geistmann** (eesnimena kirjanduses ka *Berent*; ? – 1628) oli Eestis tegutsenud hilisrenessansi puunikerdaja.

1620. aastatel tegi ta oma töökojas Ambla kirikule altari. Altar on säilinud tänapäevani ja see on võetud kunstimälestisena kaitse alla.
Johann Friedrich La Trobe

**Johann Friedrich Bonneval de La Trobe**, ka **John Frederic de La Trobe** (30. mai 1769 Chelsea, Inglismaa – 19. detsember (vkj) 1845 Tartu) oli prantsuse päritolu helilooja, pianist ja muusikakoguja.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee

Põlvnes Provence´ist pärit, kuid XVIII sajandi algul Briti saartele rännanud hugenotisuguvõsast. Tema isa oli Inglismaa vennastekoguduse ökonoom Benjamin La Trobe (1728−1786), ema Anna Margaretta Antes (1728−1794). Hariduse omandas esmalt Yorkshire´is Fulneckis asunud hernhuutlaste õppeasutuses. Pärast isa surma asus elama Saksamaale, kus õppis Görlitzi lähedal Nieskys hernhuutlaste koolis muusikat. Seejärel õppis alates 1787. aastast hernhuutlaste Barby seminaris. Astus 1790. aastal Jena ülikooli, kus tudeeris arstiteadust. 1795. aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi.

### Koduõpetaja, ohvitser ja põllumees Liivimaal
1793. aastal rändas ta Liivimaale, kus temast sai Heimtali mõisas Peter Reinhold von Siversi juures koduõpetaja. Järgnevalt oli ta koduõpetajaks Lilienfeldide juures Uue-Põltsamaa mõisas. 1797. aastal elas Riias. Kümme aastat hiljem teenis ohvitserina Liivimaa maamiilitsas. Alates aastast 1808 oli ta Põltsamaa kihelkonnakohtunik. 1819−1829 tegeles ta põllumajandusega, ta oli nii Võisiku kui Pajusi mõisa rentnik.

### Tartu periood
1829. aastal asus ta elama Tartusse, kuhu jäi kuni surmani. 1835. aastal asutas ta lauluseltsi, mille juhataja oli kuni 1840. aastani. Suri 1845. aastal ja maeti Raadi kalmistule.

## Helilooming

Heliloojana oli La Trobe väga viljakas, temalt on pärit umbes 200 tööd. Mitmed neid avaldati trükis, kuid suurem osa jäid käsikirjaliseks.

**Deutschen Lieder* (1826−1846, neli köidet)
**Agnus Dei* (1829)
**Stabat Mater* kuuehäälsele koorile (1830)
*Viiulisonaat
*12 klaverivariatsiooni
*Kolm divertismenti

## Vaata ka
*La Trobe

## Viited

## Kirjandus
*Bock, Woldemar von. *Blätter der Erinnerung an J. Fr. La Trobe, den Künstler und den Menschen*. − Das Inland. Nr. 10, 13, 21. 1848.
*Hirvesoo, Avo. *Johann Friedrich Bonneval de La Trobe. Põlvnemisi. Daatumeid. Fakte*. − Teater. Muusika. Kino. Jg. 12. 1995.
**Johann Friedrich La Trobe: ein baltischer Musiker*. − Baltische Monatsschrift. Sechsundvierzigster Jahrgang. LVIII. Band. Riga: Verlag der Baltischen Monatsschrift, 1904. Lk 129-157, 216-230 (järg) https://dspace.ut.ee/handle/10062/18999.
**Johann Friedrich La Trobe: ein baltischer Musiker*. − Baltische Monatsschrift. Siebenundvierzigter Jahrgang. LX. Band. Riga: Verlag der Baltischen Monatsschrift, 1905. Lk 163-179 (lõpp) https://dspace.ut.ee/handle/10062/18983.

## Välislingid
*
Heino Kask (orienteeruja)

**Heino Kask** (15. jaanuar 1932 Tori vald, Pärnumaa – 30. juuli 1993 Tallinn) oli eesti orienteeruja ja sporditegelane.

## Haridus
Lõpetas 1954. aastal Pärnu Turbatööstuse Tehnikumi tehnoloogi kvalifikatsiooniga ning 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse eriala.

## Töö
Töötas Eesti Tööstusprojektis vaneminsenerina, brigaadijuhina, peakonstruktorina ja autorijärelevalve peaspetsialistina.

## Sporditulemused
1965. aastal võitis orienteerumisjooksus Balti matšil 2. koha ning koos Rein Tõnuriga võistles esimeste eestlastena Nõukogude Liidu koondises rahvusvahelistel võistlusel Tšehhoslovakkias. 

1966. aastal tuli Eesti meistriks öises orienteerumisjooksus ja maratonorienteerumises (ehk pikal rajal), lisaks võitis aastatel 1965–1971 orienteerumisjooksus 3 hõbe- ja 4 pronksmedalit ning suusaorienteerumises 4 pronksi. Meistersportlane orienteerumises (1968).

Kolmel korral (1965, 1966, 1968) tuli Eesti Tööstusprojekti võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

## Tegevus spordiametnikuna
Aastatel 1971–1984 oli ta Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni president.

Vabariikliku kategooria kohtunik orienteerumises (1977).

## Tunnustus
* 1981 – Eesti NSV teeneline sporditegelane
* 1982 – Kalevi auliige

## Publikatsioonid
* Heino Kask, Kalju Tiik, Vello Viirsalu. EOF XXV. Eesti NSV orienteerumissport 1959–1984. Tallinn 1985.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBLis
Kodu (seriaal)

**"Kodu"** (norra *Hjem*) on 16-osaline Norra draamaseriaal, mis leiab aset Buskerudi maakonnas Vestfossenis. 

Sarjas rulluvad lahti ja põimuvad omavahel kolme ootamatult üksteise olemasolu avastanud poolõe: pereema Annika, lootustandva murdmaasuusataja Trine ja suurtaluniku tütre Oda lood.

Eestis on sarja näidanud ETV.

## Osatäitjad

* Jannike Kruse – Annika
* Heidi Ruud Ellingsen – Oda
* Kaia Varjord – Trine
* Tiril Jessen Bakke – Alexandra
* Gisken Armand – Eva Kathrine
* Tom A. Haug – Endre
Improteater

**Improteater** ehk improvisatsiooniline teater on üks teatri liikidest, kus lugu, karakterid, dialoogid ja stseenid mõeldakse kohapeal välja. 

Improteatrit etendavad improviseerijad. Sageli võtavad improviseerijad alustuseks inspiratsiooni publikult.

Tavapärasest näitlejast eristab improviseerijat see, et ühes isikus on koos nii kirjanik, lavastaja kui ka näitleja. Improviseerijad mõtlevad etenduse koha peal välja, ning selleks, et kaosest vormida mõnus sketš või lugu, rakendavad nad erinevaid tehnikaid, mis lisavad hetkes sündivale loole struktuuri ja sügavuse. Improteatri treening erineb tavapärasest näitlejaõppest ning selle rõhk on peamiselt spontaansusel, julgusel, mängulisusel, koostööl ja partneri märkamisel.

Improviseeritud etendused erinevad vastavalt truppidele. Sõltuvalt nende treeningust, eesmärgist ja stiilist võib improetendus olla koomiline, traagiline, sotsiaalne, poliitiline või midagi muud.

Improteatris eristatakse kahte vormi, lühikest ja pikka. 
**Lühivormi* pikkus on keskmiselt kuni 5 minutit ja see koosneb etteantud reeglitest. Improviseeritakse stseenipõhiseid mänge, kalambuure, äraarvamisi ja laule.
**Pikkvormis* loodud karakterid ja stseenid saavad tavaliselt inspiratsiooni vaid ühest publiku sõnast või lausest. Selle inspiratsiooni baasil sünnib terve täispikk etendus ja lugu laval, mis võib kesta pool tundi või ka kuni kaks tundi.

## Vaata ka
*Improteatrite Festival Tilt
*Eesti Improteater