open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ontika mõis

**Ontika mõis** (saksa keeles *Ontika*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise mõisa valdused Jõhvi valla territooriumile Ida-Virumaal.

Mõisa keskus asus Ontika külas.

## Ajalugu

Ehkki 1621. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Ontika küla Hans Kunderile ja 1624. aasta vakuraamatus on kuue võsastunud adramaaga küla rentnikuna märgitud Daniel Simonsson Falck, on mõisat ennast esmamainitud alles 17. sajandi keskel (saksa *Guth Ontika*). Maanimistutes oli selle suurus 3/4 ratsateenistusüksust.

1677. aastal müüs kapten Daniel Falkenklau Ontika mõisa, Valaste ja Väike-Saka küla 10 000 riigitaalri eest kapten Otto von Knorringile. Knorringite kätte jäi mõis 18. sajandi keskpaigani. 1750.–1770. aastail kuulus mõis Douglastele ja Wrangellidele.. Aastatel 1775–1778 kuulus Ontika ja Voka ning Toila mõis Šotimaalt pärit Kingstoni hertsoginnale.

1780. aastal müüs paruniproua Anna Helena von Wrangell mõisa oma poja Wilhelm Berend von Wrangelli võlgade katteks 30 500 rubla eest kindralleitnant Johann Clapier de Colongue'ile. Clapier de Colongue'id olid Ontika omanikud 1919. aastani. mõisa viimane omanik oli Konstantin von Clapier de Colongue. 1919. aasta maaseaduse alusel võõrandati osa maid ja endine Venemaa keisririigi admiral pidas majapidamist mõisa hoonetes 66 ha maaga.

Ontika mõisa järgi on nimetatud Ontika pankrannik, mille serval see paikneb.

## Mõisakompleks
Mõisa praegune hilisklassitsistlik eklektiliste detailidega peahoone pärineb 1855. aastast. Kahekorruselist maja katab lame viilkatus, mille harjade ristmikus paikneb väike lameda katusega ning kaarakendega vaatetorn. Väljakut selle ees piiravad valitsejamaja ning sammastikuga ait ja tall-tõllakuur.

Ontika mõisakompleks on muinsuskaitse all. 1997. aastal kuulutati see kultuuriministri käskkirjaga kultuurimälestiseks.

Eesti taasiseseisvumise järel on Ontika mõisasüda korduvalt omanikke vahetanud. 2003. aastal mõisteti senine omanik AS Ontika Arendus- ja Koolituskeskus sundlikvideerimisele aktsiate väärtpaberite keskregistrisse registreerimata jätmise tõttu.

2004. aastal pani pankrotihaldur Tiia Kalaus mõisakeskuse müüki 3 miljoni krooni suuruse alghinnaga tingimusel, et kompleks säilib tervikuna. Enampakkumisele pandi 12 hektari suurune kinnistu, härrastemaja ja teenijatemaja, ait ja tõllakuuri varemed. Ostusoove ei laekunud ning enampakkumine kuulutati nurjunuks.

2004. aastal ostis mõisakompleksi MTÜ Ontika Mõis, mis müüs selle 2008. aastal OÜ-le Frontmill. Frontmill pani selle kuu hiljem omakorda müüki 7,8 miljoni krooniga.

2005.–2006. aastal koostas Ida-Virumaa ettevõtluskeskuse projektijuht Mihkel Laan Ontika mõisa arenduskava, mis nägi ette turismiarenduse ja ekspositsiooni Soome-suunalise salakaubanduse teemal. Arenduskava teoks ei saanud.

2011. aasta juunis ostis kolm aastat müügis olnud kompleksi Soome endine mäesuusataja Kalle Palander.

## Viited

## Välislingid
* Ontika mõis Eesti mõisaportaalis
* Ontika mõis Virumaa Entsüklopeedias
* Ontika mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register
Eka Beselia

**Eka Beselia** (sündinud 6. novembril 1971 Senakis) on Gruusia jurist ja poliitik.

Ta on advokaadina kaitsnud eksiili siirdunud endist kaitseministrit Irakli Okruašvilit ja spionaažis süüdistatud fotograaf Giorgi Abdaladzet ning nõustanud poliitikasse tulla soovinud miljardäri Bidzina Ivanišvilit.

Beselia oli Irakli Okruašvili opositsioonilise partei Liikumine Ühtse Gruusia Eest peasekretär. 2008. aastal valiti ta Gruusia parlamenti, kuid ta loobus mandaadist protestiks väidetava valimistulemuste võltsimise vastu. 2010. aastal lahkus ta parteist, põhjendades seda vaadete lahkuminekuga Okruašviliga poliitvangide kohtlemise ja õiglase kohtupidamise küsimustes, teatades et tema arvates on inimõiguste kaitsmine kujunenud poliitilises kliimas esmane prioriteet.

Beselia on ühenduse Solidaarsus Illegaalsete Vangidega (teistel andmetel Solidaarsus Poliitvangidega või Solidaarsus Meelsusvangidega) juht ja tuntud vangide õiguste eest võitleja.

2008. aastal anti Beselia 15-aastane poeg Rati Milorava kohtu alla süüdistatuna poevalvuri solvamises ja grupiviisilises huligaansuses.

2009. aastal anti Beselia vend ja poeg kohtu alla süüdistatuna isiku solvamises ja füüsilises ründamises ning vastuhakkamises politseile. Beselia, kes kohtus oma poega kaitsjana esindas, avaldas arvamust, et süüdistuste tegelikuks ajendiks oli tema poliitiline tegevus.

## Viited
Muhu murrak

**Muhu murrak** on üks eesti keele saarte murde murrakutest. Selle põhiline kõnelemise ala on Muhu saar.

Muhu murrakuala on siirdeala saarte murde ja läänemurde vahel. Kõige olulisem erijoon võrreldes saarte murdega on õ-hääliku olemasolu.

## Välislingid
*Muhu murdesõnastik
*"Muhu murre jõudis netiavarustesse", Meie Maa, 15. aprill 2011
*"Muhu murde ümber kihiseb", Saarte hääl, 1. november 2007
*"Muhulased tahavad hakata oma noortele muhu kielt õpetama", Saarte Hääl, 6. detsember 2007
Vlassihha

**Vlassihha** (varem ka **Odintsovo-10**, ametlikult **Kinnine sõjaväelinnak Nr 22/1** ) on sõjaväelinnak ja kinnine asula (töölisalev) Venemaal Moskva oblastis Odintsovo rajoonis. Asub Odintsovost 2,5 km loodes.

Vlasihha eraldati Odintsovo linnast ja moodustati kinnine asula 19. jaanuarist 2009. Vlassihhaga liideti ka Judino aleviku Školnõi mikrorajoon.

Vlassihhas asub  Venemaa strateegiliste raketivägede staap ja Venemaa strateegiliste tuumarakettide keskkomandopunkt.

## Viited

## Välislingid

*Vlassihha koduleht
Abonentnogo Jaštšika 001

**Abonentnogo Jaštšika 001** (vene keeles *Посёлок абоне́нтного ящика 001*) on alev Moskva oblastis Odintsovo rajoonis Odintsovo linnaasunduses. Asub Odintsovo linnast kirdes 500 m Lohhino külast lääne pool.

2006. aastal oli asulas 19 elanikku.

## Viited
Häll

**Häll** ehk **kätki** (murdes *käki*), ka *kiik*, (murdes *kiigu*) on imikutele või väikelastele mõeldud magamisase, mis on tavaliselt korvi- või kastikujuline ja kiigutatav. 

## Hällid Eesti rahvakultuuris
Põliseks Eesti hälliks peetakse **[[vibuhäll]]i**, mis oli kasutusel ka mujal Euroopas. Keskajal tuntud **[[jalashäll]]** tuli Eestis kasutusele 19. sajandil, esmalt saartel, siis Põhja-Eestis, kus muutus valdavaks. Mujal Eestis oli vähem levinud. Alates 1920. ja 1930. aastatest asendusid hällid lapsevoodi ja -vankriga.

## Tänapäev
Tänapäeval on levinud värvilistest vitskorvidest  **korvhällid**, mis on kaetud kangaga ning on sangade abil kantavad. Korvhall on varustatud madratsi, teki ja reguleeritav kaarvarjuga, teda saab asetada nii kokkupandavatele ja kaasavõetavatele jalgadele kui kiikuvatele jalasega jalgadele.

## Galerii

Pilt:Häll Kihnu muuseumis.jpg|Häll Kihnu muuseumis
Pilt:Lopsys, 2006-11-22.jpg
Pilt:Belarus-SMFAL-Cradle.jpg
Pilt:Cradle, château du Haut-Kœnigsbourg.jpg
Pilt:Kolyska 2 0211.jpg
Pilt:Indian cradle.jpg


## Vaata ka
*imikuvoodi
*hällilaul

## Viited
582

**582. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliks oli Mauricius Flavius Tiberius.
*14. august - Bütsantsi keisriks sai Tiberius II järel Mauricius.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Evtychios, Konstantinoopoli patriarh
*14. august - Tiberius II
Vatitekk

**Vatitekk** ehk **vateeritud tekk** on tekk, mis koosneb tavaliselt kolmest kihist: vatist, vatiinist või muust materjalist täidisest ja tekstiilist ümbrisest. Kihid on ühendatud õmblustega (tepingutega).

Vatitekiga sarnanevad lapitekk, mille ümbris on kokku õmmeldud eri värvusega tekstiilitükkidest, mis moodustavad mustri, ning sulgtekk, mille täidiseks on suled.

## Viited
Riigi arengutase

**Riigi arengutase** on näitaja, mille alusel saab riikide pingerida koostada, riike omavahel võrrelda ja arengutaseme järgi rühmadeks jaotada.

Üks enamkasutatavaid näitajaid riikide arengutaseme võrdlemiseks on **[[SKT ühe elaniku kohta]]**. Aga suurem SKT inimese kohta ei tähenda, et selles riigis on suurem heaolu. Selle näitaja suure arve põhjuseks võib olla seotud näiteks strateegiliste maavarade (nafta, maagaas, teemandid, kuld jne) tootmise, suure hulga turistide teenindamise või suuremate kuludega (nt kütmiseks, kuritegevuse vastu võitlemiseks jne).

Samuti kasutatakse riigi arengutaseme iseloomustamiseks riigi majandusstruktuuri – kas eri majandussektorite osa (toodangu väärtus) SKT-s või hõive eri majandussektorites (tööhõive struktuur). Madala arengutasemega riikides suurim osa SKT annab põllumajandus, kus on hõive suur. Kõrgelt arenenud riikides on kõrge hõive teenindussfääris, mis annab ka SKT-st suuremat osa. Aga samal ajal on madala arengutasemega riike, kus suur osa töötajaist on hõivatud teeninduses (nt Jordaanias on hõivatud teeninduses 77,4%, Araabia Ühendemiraatides 78%, Peruus 75,5%, Uruguays 73%, kuid teised arengunäitajad on nendes riikides madalamad.

Ettekujutuse riigi arengutaseme kohta annavad ka energia tootmine inimese kohta ja energia tarbimine inimese kohta, sest kõrgelt arenenud majandus vajab energiat (elekter, kütused jt). Heaolu näitavad sellised näitajad nagu autode ja olmetehnika (telerite, külmkapide, pesumasinate jne) arv 1000 inimese kohta, tava- ja mobiiltelefonide arv 1000 inimese kohta, arvutite arv 1000 inimese kohta, Interneti kasutajate arv 1000 inimese kohta, uurimis- ja arendustegevusega tegelejaid miljoni kohta (näitab teaduse osa ühiskonnas).

Aga kõik need näitajad on seotud materiaalse küljega ja ei arvesta sotsiaalseid näitajaid. Selle tõttu kasutatakse selliseid sotsiaalsed näitajaid nagu arstide arv 1000 inimese kohta, haiglakohtade arv 1000 inimese kohta, imikusuremus 1000 inimese kohta, keskmine oodatav eluiga ja täiskasvanute (üle 15.a) kirjaoskus või kirjaoskamatute inimeste osakaal. Nad peegelduvad tervisehoiu ja haridussüsteemi seisundit riigis.

Nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid näitajaid arvestab inimarenguindeks. Selle indeksi arvestamiseks kasutab ÜRO Arenguprogramm ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud SKT elaniku kohta, keskmist oodatav eluiga ja täiskasvanud inimeste haridustase.
Caspar Matthias Rodde

**Caspar Matthias Rodde** (28. juuni 1689 Narva – 9. juuni 1743 Narva) oli Eesti vaimulik.

Kaspar Matthias oli kaupmehe Johann Rodde ja Elisabeth  (sünd. Poorten) poeg.

Rodde õppis Narva toomkoolis. Aastal 1708, Põhjasõda ajal küüditati ta koos teiste Narva kodanikega Vologdasse. Aastal 1711 oli ta Moskvas, aasta 1716 alguses ta vabastati. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 25. augustil 1716, oli kohal veel juulis 1719) Halle Ülikoolis. Ordineeriti aastal 1719 Magdeburgis vaimulikuks.

Ta oli aastal 1719 Magdeburgis Vene kindral Adam van der Weyde koduvaimulikuks. Aastatel 1720–1723 oli ta Narva Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1723–1743 oli ta Narva Jaani kiriku koguduse õpetaja. Ta oli ka Narva linnakooli Vana Testamendi keelte heebrea ja kaldea keele õpetajana. Kultuurilises tegevuses oli ta August Hermann Francke Venemaa poliitika aktiivne teostaja, tema kirju on säilinud Francke asutuse pearaamatukogu käsikirjade kogus. Teda on oma sõbraks nimetanud Sangaste Püha Andrease koguduse õpetaja Chilian Rauschert, kes kinkis talle aastal 1714 Moskvas Heinrich Stahli postill. Tema suur raamatukogu läks aastal 1744 Peterburis oksjonile, kus ostis raamatuid hilisem Narva Johannese koguduse õpetaja Johann Heinrich Lange.

Rodde tõlkis pietistide töid vene keelde, ka August Hermann Francke traktaadi *Kristliku õpetuse algusest*. See trükiti esimest korda Narvas, kordustrükk aga Halles. Tõlkis ristimise traktaadi vene keelde ja saatis selle Hallesse. Katariina I tegi talle ülesandeks välja selgitada erinevused lääne kiriku ja kreeka (õigeusu) kiriku vahel.

## Viited

## Välislingid
*
Ivo Sanader

**Ivo Sanader** (sündinud 8. juunil 1953 Splitis) on endine Horvaatia poliitik, peaminister aastatel 2003–2009. Ta oli Horvaatia Demokraatliku Liidu esimees.

2009. aasta 1. juulil teatas ta ootamatult, et lahkub ametist ja poliitikast. Partei andis talle eluaegse auesimehe tiitli.

Levisid kuulujutud, et Sanader on segatud mitmesse kriminaalasja.

2010. aasta 3. jaanuaril teatas Sanader, et soovib aktiivsesse poliitikasse tagasi tulla. Järgmisel päeval otsustas Demokraatliku Liidu juhatus ta pärast pikki arutelusid parteist välja heita.

Oktoobris palus Sanader taastada oma ametivolitused parlamendis. 9. detsembril võttis parlament Korruptsiooni- ja Organiseeritud Kuritegevusega Võitlemise Büroo taotlusel Sanaderilt saadikupuutumatuse, kuid pisut enne hääletust ületas Sanader Sloveenia piiri. Sanader kuulutati kohe rahvusvaheliselt tagaotsitavaks ja vahistati 10. detsembril Salzburgis.

2011. aasta 18. juulil andis Austria Sanaderi Horvaatiale välja. Teda süüdistatakse korruptsioonis ja ametiseisundi kuritarvitamises. 20. novembril 2012 mõisteti Sanader mitme miljoni euro ulatuses altkäemaksude võtmises süüdi ja talle määrati karistuseks 10 aastat vangistust. 

## Viited
Molex-pistik

**Molex-pistik** on arvutitehnikas neljakontaktilise  toitepistiku tüüp 8981 firmalt Molex. Molex-pistik on kujunenud arvutikomponentide toitepistikute üldnimetuseks.

Molex patenteeris oma esimesed pistikud 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses. Esmalt kasutati neid kodumasinates, hiljem ka autode elektriseadmetes ja arvutites.

Esimene 5,25-tolline flopiseade (1976) kasutas AMP MATE-N-LOK-pistikut. See pistik sai standardiks 5,25-tollistele välisseadmetele, näiteks kõvaketastele, kuni võeti kasutusele SATA-ühendusega kõvakettad. 1983. aastal tõi Molex välja 8981-tüüpi pistiku, mis oli täielikult ühilduv AMP MATE-N-LOK-pistikuga.

Seda tüüpi emaspistikut kasutatakse kõvakettaseadmete ja muude arvutikomponentide toitepistikuna. AT- või ATX-standardi kohastes toiteplokkidel on tavaliselt mitu seda tüüpi pistikut. Pistikul on neli juhet, mille otstarve on näha tabelis. Kontakte on kolme läbimõõduga: 1,57&nbsp;mm (voolule kuni 5 a), 2,36&nbsp;mm (8,5 a) ja 2,13&nbsp;mm.

## Viited
Rebu

**Rebu** on loomade (sh inimese) munaraku varuaine. Enamasti mõeldakse **rebu** all lindude reburikast munarakku, mida korrektne on nimetada **munarebuks**.

Munarebu kasutatakse paljudes toitudes, eriti küpsetistes.

## Vaata ka
*Muna

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995.
Kosovo Vabastusarmee

**Kosovo Vabastusarmee** (albaania keeles *Ushtria Çlirimtare e Kosovës*, inglise keeles *Kosovo Liberation Army*) oli Kosovo albaanlaste ehk kosovaride poolpõrandaalune organisatsioon, mis tegutses 1990. aastatel ja taotles Kosovo iseseisvumist Jugoslaaviast (st Serbiast ja Montenegrost) ja kasutas oma eesmärkide saavutamiseks vägivalda.

## Ajalugu
1995. aastal alustas organisatsioon relvastatud rünnakuid miilitsa vastu. Järgmisel aastal võttis organisatsioon esimest korda sääraste rünnakute eest avalikult vastutuse ja Serbia võimud kuulutasid selle terroriorganisatsiooniks.

Kuni 1998. aastani luges Vabastusarmeed terroriorganisatsiooniks ka USA, mis seejärel aga sõlmis organisatsiooniga diplomaatilised suhted.

1998. aastal kasvas konflikt Jugoslaavia armeega Kosovo sõjaks, millesse 1999. aastal humanitaarkaalutlustel sekkus NATO.

Vabastusarmee saadeti sõja lõppedes 1999. aastal ametlikult laiali. Osa Vabastusarmee juhtidest, näiteks 2008. aastal peaministriks saanud Hashim Thaçi, läks poliitikasse.

## Kuritegevus
Kosovo Vabastusarmeed kahtlustatakse inimeste röövimises ja tapmises selleks, et müüa nende elundeid mustal turul. Carla Del Ponte kirjutas 2008. aastal avaldatud raamatus, et talle edastatud info kohaselt rööviti 1999. aastal umbes 300 mittealbaanlast, kes viidi elundite eemaldamiseks Albaaniasse. 2010. aastal avaldas endine Šveitsi peaprokurör Dick Marty Euroopa Nõukogule aruande, mille kohaselt on üht Kosovo kliinikut põhjust kahtlustada kriminaalses elundiäris, mis on teoks saanud tänu sidemetele Kosovo valitsuses.

## Vaata ka
*Serbia ja Montenegro Relvajõud

## Viited
Sekvents

**Sekvents** on muusikas motiivi või pikema meloodialõigu või harmoonia kohene kordumine samas hääles kõrgemal või madalamal kõrgusel.

18. ja 19. sajandi klassikalises muusikas (klassitsism ja romantism) oli see üks kõige kasutatumatest meloodia-arenduse meetoditest. Sekventse seostatakse stereotüüpselt barokkmuusikaga ja eriti Antonio Vivaldi loominguga, kuid seda tehnikat võib leida kogu Lääne muusikaajaloos.

Sekventsi põhilised tunnused on: tavaliselt kaks kuni neli lüli, suund säilib (kas tõusev või laskuv), järgnevad lülid on eelmisest sama intervalli kaugusel.

Meloodia ja harmoonia võivad moodustada sekventsi iseseisvalt, ilma et see esineks mõlemas.

## Vaata ka
*Kadents

## Viited
Sekvents (luule)

**Sekvents** (ld *sequentia* 'järgnemine' – järgnes liturgias *[[alleluia]]*le) oli keskajal üks levinumaid vaimuliku luule vorme. Sekventse lauldi või retsiteeriti liturgias enne evangeeliumi kuulutamist.

## Ajaloost
Sekvents arenes varakristlikest hümnidest (*[[alleluia]]* vokaliisidele kujunenud troobid olid sekventside alged) ning selle ülesehitusele olid eeskujuks rahvalikud tantsulaulud (nt estampii). Tekstid olid tihti pühendatud kohaliku kiriku, kloostri või linna kaitsepühakule ja seetõttu kujunes paikkonniti välja väga erinev sekventsirepertuaar. Eriti palju sekventsitekste loodi teise aastatuhande algul, hiliskeskajal oli arvatavasti käibel ligi 5000 seda tüüpi laulu.

16. sajandi keskel pidas Trento kirikukogu seda traditsiooni liialt vabaks ja liiga ilmaliku laulu sarnaseks ning kaotas enamiku sekventsidest käibelt, jättes alles vaid neli:
* Victimae paschali laudes (ülestõusmispüha sekvents)
* Veni Sancte Spiritus (nelipüha sekvents)
* Lauda Sion Salvatorem (Kristuse ihu püha sekvents)
* Dies irae (leinamissa sekvents)
1727. aastal lisati neile viiendana Stabat Mater (Maarja mälestuspäeva sekvents).

Keskajal kasutatud liturgiline raamat, mis koondas sekventse, oli sekventsiaar, see oli tavaliselt missaali täiendus.

Kunstmuusika kaudu on tuntuimaks saanud sekvents "Dies irae", mille autor on Tommaso da Celano.  Teised tuntumad sekventsid on näiteks "Ave maris stella" ja "Stabat mater".

## Viited
Vilniuse veresaun

**Vilniuse veresaun** toimus 11.–13. jaanuaril 1991, mil Leedu iseseisvuse toetajad kaitsesid Vilniuse teletorni ning neid ründasid NSV Liidu sõjaväeüksuste, sealhulgas NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee eriüksuse Alfa sõdurid.

Hukkus 14 leedulast, neist üks sai südamerabanduse. Kõik hukkunud olid täisealised, neist üks oli naine. Lisaks hukkus omade tule tagajärjel üks KGB leitnant, keda postuumselt autasustati Punalipu ordeniga.

Sarnased sündmused toimusid samal ajal ka teistes Leedu linnades Alytuses, Šiauliais, Varėnas ja Kaunases, nagu ka nädal hiljem, 20. jaanuaril Riias, mille ohvrid olid kaks teleoperaatorit.

20. jaanuaril külastas Leedut Islandi delegatsioon eesotsas välisministri Jón Baldvin Hannibalssoniga, kes ütles, et Islandi valitsus kaalub tõsiselt Leeduga diplomaatiliste suhete kehtestamist. 4. veebruaril 1991 tunnustas Island esimese riigina maailmas Leedu iseseisvust.

Vilniuse veresaun aitas konsolideerida rahvast Leedu iseseisvusreferendumil 9. veebruaril 1991. Referendumil osales 84,73% Leedu elanikest ja neist 90,47% hääletas Leedu iseseisvuse poolt.

Hukkunute nimed anti tänavatele nende kodulinnas. Vilniusest oli üheksa hukkunut ja nendenimelised tänavad asuvad teletorni ümbruses.

## Filmikroonika
*The13th of January (first part)/Sausio 13-oji (pirma dalis)
*The13th of January (second part)/Sausio 13-oji (antra dalis)
Rataslüüra

**Rataslüüra** ehk ***hurdy gurdy*** on keskaegne keelpill, mille keeled paneb helisema nahaga ületõmmatud ja vändaga pööratav ratas. Ratas funktsioneerib viiulipoognasarnaselt ning pilli kõla on lähedane viiuli omale. Meloodiat mängitakse klahvide abil, mis suruvad kiilukujulisi puitdetaile keelte vastu, muutes nende kõrgust.

Enamikul rataslüüradel on mitu burdoonkeelt, mis saadavad meloodiat samal helikõrgusel. See muudab heli torupilli heli sarnaseks ning tihti ongi rataslüürat mängitud koos torupillidega, eriti prantsuse rahvamuusikas ja tänapäeva ungari rahvamuusikas.

Rataslüüra varajasemaid eelkäijaid oli organistrum, mida mängiti kahekesi.


Organistrumsantiago20060414.jpg|Rataslüüra varajasemaid eelkäijaid organistrum. Santiago de Compostela, Hispaania
Elf Fantasy Fair 2010 hurdy gurdy.jpg
Malindi

**Malindi** on linn Keenias, Kilifi maakonna suurim linn.

Malindi asub India ookeani rannikul Malindi lahe ääres Athi-Galana jõe suudmes, umbes 120 km Mombasast kirdes.

Linn jääb Mombasast Lamusse viiva maantee äärde, siselende teenindab Malindi lennujaam. Malindi lähedal asub Itaalia kosmoseagentuurile kuuluv Broglio kosmosekeskus, sealhulgas ranniku lähedal meres paiknev endine stardiplatvorm.

Linna ümbritsevad valged liivarannad. Malindi elanikud saavad oma elatise peamiselt turismist, kuid ka kalandusest ja põllumajandusest.

## Ajalugu
Malindi ala oli alates 14. sajandist suahiilide asuala. See on olnud läbi aegade oluline sadamakoht. Asula on varem kandnud ka nime **Melinde**.

Piirkonnas leidub ajaloolisi suahiili ehitisi. Mererannas on sammas, mille püstitas aastal 1498 teel Indiasse vahepeatuse teinud Vasco da Gama.

## Pildid

Church Malindi.JPG|Portugali kabel Malindis
Pillar of Vasco da Gama.jpg|Vasco da Gama püstitatud sammas


## Viited

## Välislingid

* Malindi linnavalitsus
Giordano

**"Giordano"** on Eesti lühimängufilm aastast 1988.

## Osades
* Paul Poom ‒ fotograaf
* Anne Paluver ‒ fotograafi naine
* Guido Kangur ‒ klient
* Andrus Vaarik ‒ ajakirjanik
* Ilmar Tammur ‒ klient
* Ene Järvis ‒ klient
* Arvo Kukumägi ‒ KGB-mees
* Salme Reek ‒ klient

## Viited

## Välislingid

* Giordano ETV saadete arhiivis
Maris Padjus

**Maris Padjus** (sünninimi **Maris Aleksašin**; sündinud 8. märtsil 1983 Võrus) on Eesti keskkonnaaktivist ja poliitik.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 2001–2006 Tartu Ülikoolis keskkonnatehnoloogia erialal, mille lõpetas tööga "Tartu linna ja linna lähiümbruse uusehitiste keskkonnasõbralikkus". 

Ta on toimetanud Laeva valla infolehte Vallakaja. 2008. aasta märtsist töötas Laeva valla majandusnõunikuna. 2009. aastal valiti ta Laeva vallavanemaks. Kandidaadiks esitasid ta Laeva vallavolikogu reformierakondlastest liikmed. Ta oli Laeva vallavanem aastatel 2009–2012.

Alates 20. oktoobrist 2006 kuni 10. veebruarini 2012 oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised liige. Ta on kuulunud erakonna volikokku ja noortekogu Noored Rohelised juhatusse. Alates 10. veebruarist 2012 on ta Eesti Reformierakonna liige. Sama aasta mais avaldas Laeva vallavolikogu talle umbusaldust.

Ta on olnud Eesti Rohelise Liikumise juhatuse liige.

## Isiklikku
Maris Padjus harrastab jalgrattasporti ja rogaini.

## Viited

## Välislingid
*Maris Aleksašin. "Tartu linna ja linna lähiümbruse uusehitiste keskkonnasõbralikkus" (lühiülevaade)
*"Vallavanemad astuvad ametisse" Tartu Postimees, 6. november 2009
*Maris Aleksašin. "Noored ja rohelised" Kortsleht (artikkel Noorte Roheliste teemal)
Soome-Ugri Selts

**Soome-Ugri Selts** (soome keeles **Suomalais-Ugrilainen Seura**, prantsuse keeles *Société Finno-Ougrienne*) on Soomes tegutsev teaduslik selts, mille eesmärk on edendada soome-ugri keelte ja altai keelte uurimist, samuti neid keeli kõnelevate rahvaste ja nende kultuuride uurimist.

Soome-Ugri Selts asutati aastal 1883 Helsingis professor Otto Donneri algatusel. 

2022 aastal oli Soome-Ugri Seltsil ligikaudu 1000 liiget. Liikmed jagunevad tegevliikmeteks, auliikmeteks, välisliikmeteks ja annetajaliikmeteks. 

Selts peab iga kuu kolmandal reedel Helsingis ettekandekoosoleku, kus arutatakse ka üldisi asju. Soome-Ugri Selts annab igal aastal välja kaks teaduslikku stipendiumi. Aastakoosolekut peab selts M. A. Castréni sünniaastapäeval 2. detsembril. 

## Kirjastamistegevus

Tänapäeval on Soome-Ugri Seltsi kõige olulisem tegevusvaldkond kirjastamine. Selts annab välja mitut teaduslikku väljaandesarja, millest olulisemad on 1890. aastast ilmuv Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia (prantsuskeelse pealkirjaga *Mémoires de la Société Finno-Ougrienne*, 2019. aasta lõpuks oli ilmunud 274 köidet), sõnaraamatusari Lexica Societatis Fenno-Ugricae, aastast 1901 ilmuv jätkväljaanne Finnisch-Ugrische Forschungen (2019. aasta lõpuks oli ilmunud 64 köidet), ja Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja (prantsuskeelse nimega *Journal de la Société Finno-Ougrienne*, 2019. aasta lõpuks oli ilmunud 97 köidet.) 

Lisaks avaldab Soome-Ugri Selts soome-ugri keelte õppevahendeid (sari *Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelua varten* ehk *Hilfsmittel für das Studium der Finnisch-Ugrischen Sprachen*) ja etnograafiliste teadustööde sarja *[[Kansatieteellisiä julkaisuja]]* (prantsuse keeles *Travaux ethnographiques de la Société Finno-Ougrienne*). Selts avaldab ligikaudu kümme teaduslikku teost aastas.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Suomalais-Ugrilainen Seura]] seisuga 20.07.2011.*

## Vaata ka
* Fennougristika

## Viited

## Välislingid
* Soome-Ugri Seltsi koduleht
Energiamahukus

**Energiamahukus** on mis tahes tegevuse või objekti loomiseks ja käigushoidmiseks vajalik energiahulk. 

Energiamahukuse pöördväärtust nimetatakse energiatõhususeks.

Inimmajanduse energiamahukus ligikaudu kümnekordistus XX sajandi jooksul, põhiliselt fossiilsete, aga ka muude energiaallikate laialdase kasutuselevõtu tõttu.

## Vaata ka
*energiatõhusus
*tasaareng
*ökotõhusus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=53 (vaadatud 10.07.2011)
Ülerahvastus

**Ülerahvastus** ehk **ülerahvastatus** ehk **üleasustus** on olukord, milles rahvastiku suurus või ealine struktuur ei võimalda selle ajajärgu sotsiaal-majanduslikes ja looduslikes tingimustes rahuldada kõigi inimeste elulisi vajadusi. 

Ülerahvastatuse tekkimise olulised põhjused on näiteks rahvaarvu suurenemine, loodusvarade ja tööjõunõudluse vähenemine jms. 

Mõnikord räägitakse ka **suhtelisest ülerahvastusest**. See võib ilmneda rahvastikuplahvatuse korral, kui laste ja teiste ülalpeetavate enneolematult suur osa mõnes ühiskonnas tingib madala elukvaliteedi ja elatustaseme. 

Arvatakse, et praegu valitseb Maal absoluutse ülerahvastuse tekke oht. 

## Vaata ka
*Globaalprobleemid
*Populatsiooniplahvatus
*Rahvastikuplahvatus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=450 (vaadatud 10.07.2011)
Kogrejärv

**Kogrejärv** või  **Kogrõjärv** on mitme järve nimi:

* Hatiku Kogrõjärv, Põlvamaal Põlva vallas
* Keema Kogrõjärv, Võrumaal Sõmerpalu vallas
* Kodijärv, Tartumaal Kambja vallas
* Koigu Kogrõjärv, Valgamaal Otepää vallas
* Korijärve Kogrõjärv, Valgamaal Tõlliste vallas
* Krüüdneri Kogrejärv, Põlvamaal Valgjärve vallas
* Kuigli Kogrejärv, Valgamaal Karula vallas
* Kuulja järv, Valgamaal Hummuli vallas
* Kuura Kogrõjärv, Võrumaal Haanja vallas
* Mustjärv, Põlvamaal Kanepi vallas
* Mäe-Tilga Kogrõjärv, Võrumaal Haanja vallas
* Pautsjärv, Valgamaal Karula vallas
* Piigandi Kogrõjärv, Põlvamaal Kanepi vallas
* Saaluse Kogrõjärv, Võrumaal Haanja vallas
* Saarjärve Kogrõjärv, Võrumaal Antsla vallas
* Timpri Kogrõjärv, Võrumaal Rõuge vallas
* Tohvri Kogrõjärv, Valgamaal Karula vallas
* Tsolgo Kogrõjärv, Võrumaal Lasva vallas
* Tsopa järv, Võrumaal Võru vallas
* Tsopa Kogõrjärv, Võrumaal Võru vallas
* Vellavere Kogrejärv, Tartumaal Konguta vallas
* Väike Kodijärv, Tartumaal Kambja vallas
* Väikene Palojärv, Põlvamaal Kõlleste vallas
* Ähijärve Kogrõjärv, Valgamaal Karula vallas
Poogen (muusika)

**Poogen** on vahend, millega muusikainstrumendi teatud osa vastu hõõrumisel tekib vibratsioon, mille pill muudab heliks. Suurem osa poognatest on keelpillipoognad, aga poognaid kasutatakse ka mõnede teiste pillide mängimiseks.

Poogen koosneb üldistatult pulgast (poognapuu), mille otste vahele on pingutatud mingi materjal, mis mängides puutub vastu keeli. Erinevates muusikakultuurides on poognad ehituselt erinevad. Mõnel pool on pulga otse vahele pingutatud üksainus nöör või pael, Lääne traditsioonis on viiuliperekonna pillidel kasutatud tavaliselt hobusejõhvide kimpu.

Traditsiooniliselt on poognaid tehtud puidust, tänapäeval valmistatakse neid ka süsinikkiud- ja klaaskiudtekstiilist, mida seotakse tehisvaikudega. Poogna konn, mis hoiab jõhve, on tavaliselt tehtud eebenipuust, aga leidub ka elevandiluust ja kilpkonnakilbist valmistatud konni. Poogna metallosad võivad olla valmistatud uushõbedast, hõbedast või kullast. Viiulipoognal on jõhve tavaliselt 150–200. Suuremate pillide poognatel on tüüpiliselt rohkem jõhve. Üldiselt kasutatakse valgeid jõhve, mõnede kontrabassipoognate jaoks ka musti, nende tekitatud heli on karmim. Madalakvaliteedilistel ja odavamatel poognatel on jõhvide asemel nailonist kiud.

Traditsiooniliste puust poognate valmistamise kunst ei ole 19. sajandist saadik eriti muutunud.

## Viited
Anton Mutt

**Anton Mutt** (22. juuni 1933 Tartu – 25. märts 2003) oli eesti fotograaf ja filmioperaator.

Ta oli esimene Eesti operaator, kes lõpetas Moskva kinoinstituudi filmi eriala.

Ta töötas aastatel 1956–1990 Eesti Televisioonis filmioperaatorina.

## Välislingid
* "Anton Mutt 22. VI 1933 – 25. III 2003". Sirp nr 13, 28. märts 2003. Lk 20
* Suri legendaarne operaator Anton Mutt
Goran Hadžić

**Goran Hadžić** (serbia Горан Хаџић; 7. september 1958 Vinkovci – 12. juuli 2016 Novi Sad) oli Horvaatia serblaste kindral ja Krajina Serblaste Vabariigi president (1992–1994), keda Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal süüdistas inimsusvastastes kuritegudes.

Serbia võimud vahistasid Hadžići 2011. aasta 20. juulil. Ta oli viimane tribunali poolt tagaotsitav.

Hadžićile esitati süüdistus etnilise puhastuse läbiviimises mitteserblaste väljatõrjumiseks serblastega asustatud Horvaatia aladelt ning horvaatide ja teiste mitteserblaste tagakiusamises ja tapmises Vukovaris ja mujal.

Ta suri ajuvähki.
Organistrum

**Organistrum** (ladina sõnadest *[[organum]]*, üks esimesi polüfoonia vorme muusika ajaloos, ja *instrumentum*) oli rataslüüra varajasemaid eelkäijaid. See leiutati 10. sajandi lõpus või 11. sajandi alguses Põhja-Hispaanias. Organistrumit kasutati kirikutes ja kloostrites laulu õpetamisel ja saatmisel. 

Pillil oli kitarrikujuline kere ja pikk klahvidega kael. Sellel oli üks keel meloodia mängimiseks ja kaks burdoonkeelt, mis jooksid üle ühise roobi, ning suhteliselt väike ratas. Organistrumit mängiti suuruse tõttu kahekesi: üks mängijaist pööras vänta ja teine käsitses klahve. Klahvide ülespoole kiskumine oli vaevaline, seepärast sai pillil mängida ainult aeglaseid viise.

Cluny kloostri abti Odot (suri aastal 942) on peetud lühikese traktaadi "Quomodo organistrum construatur" (see kirjeldab organistrumi ehitust) kirjutajaks, kuid selle autentsuses on siiski kaheldud. 

## Viited

## Välislingid

*Organistrum Hispaanias (hispaania ja inglise keeles)
Kontsertalbum

**Kontsertalbum** on helisalvestiste kogumik (album), millel olev materjal (tavaliselt muusika) on salvestatud kontserdi või muu lavalise esinemise käigus.  Kontsertalbum võib olla salvestatud ühel kontserdil või sisaldada salvestisi eri kontsertidelt.

Tavaliselt vastandatakse seda stuudioalbumile. Kontsertalbumil olev muusika ja esitus ei ole tavaliselt nii viimistletud kui stuudioalbumil. Samuti võib see sisaldada aplausi ja muid publiku tekitatavaid helisid, esitajate kommentaare lugude vahel jne.

Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis on 18 kontsertalbumit.
* "Live at the Apollo", James Brown (#25)
* "At Fillmore East", The Allman Brothers Band (#49)
* "At Folsom Prison" Johnny Cash (#88)
* "Live at the Regal", B. B. King (#141)
* "Alive!", Kiss (#158)
* "Live at Leeds", The Who (#169)
* "Happy Trails", Quicksilver Messenger Service (#189)
* "Wheels of Fire", Cream (#203)
* "Live/Dead", Grateful Dead (#241)
* "Kick Out the Jams", MC5 (#290)
* "MTV Unplugged in New York", Nirvana (#311)
* "Stop Making Sense", Talking Heads (#345)
* "At Newport 1960", Muddy Waters (#348)
* "Rust Never Sleeps", Neil Young ja Crazy Horse (#350)
* "Cheap Trick at Budokan", Cheap Trick (#430)
* "Live at the Harlem Square Club, 1963", Sam Cooke (#435)
* "Live in Europe", Otis Redding (#466)
* "Live in Cook County Jail", B. B. King (#499)
Noodijoonestik

**Noodijoonestik** on lääne muusika noodikirjas vahend muusika ülesmärkimiseks. Tänapäevane noodijoonestik koosneb viiest üksteise kohal asuvast horisontaalsest noodijoonest ja neljast noodijoonte vahele jäävast joonevahest. Noodijooni ja joonevahesid loendatakse alt üles: alumine joon on esimene noodijoon, järgneb esimene joonevahe, siis teine noodijoon, siis teine joonevahe jne. Iga joon ja joonevahe märgib erinevat alusheli. Täpsele helikõrgusele viitab noodijoonestiku alguses olev noodivõti. 

Noodijoonestik funktsioneerib analoogselt graafikuga matemaatikas: sellel kujutatakse helikõrgusi aja suhtes. Muusika üleskirjutamiseks asetatakse vajalikud noodikirja sümbolid noodijoonestikule. Helikõrgust väljendab sümboli vertikaalne asukoht joonestikul ning parempoolsemad noodid mängitakse ajaliselt vasakpoolsematest hiljem. Erinevalt graafikust ei ole aga nootide täpsed ajalised algused ja kestused proportsioonis sümbolite horisontaalse asendiga. See on määratud sümbolite erineva kujuga ja muusika tempoga.

Helikõrguste jaoks, mis on noodijoonestiku ulatusest väljas, kasutatakse abijooni.

Kahest või enamast noodijoonestikust koosnevat süsteemi tähistab akolaad ehk klamber.

## Vaata ka
*Tabulatuur
Soe front

**Soe front** on külma ja sooja õhumassi kokkupuutepind juhul, kui soe õhumass tungib külmale õhumassile peale. Sooja frondi saabumist on taevasse tekkivate pilvede tõttu aegsasti märgata, sest see front on liikumise suunas väga lauge nurga all (vähem kui pool kraadi) tõusvalt kaldu ja frondi ülemises servas toimuv kondenseerumine ja kõrgpilvede moodustumine on vaadeldav ammu enne seda, kui frondi maapinda mööda liikuv serv kohale jõuab. Sooja frondi all sajab tihti vihma, sageli on see lausvihm. Äikest esineb sooja frondi puhul harva. Soe front liigub aeglaselt, kiirusega 10...30 km/h. Sooja frondi saabudes talvel ilm harilikult soojeneb, suvel aga mõnevõrra jaheneb, tulenevalt ulatuslikust pilvkattest, mis frondi alas tekib.

Ilmakaardil kujutatakse sooja fronti punase värvusega või frondi liikumise suunas osutavate mustade poolringidega.

## Vaata ka
*külm front
*oklusioonifront
*väheliikuv front
Külm front

**Külm front** on atmosfäärifront, mis tekib siis, kui külm õhumass liigub sooja õhumassi suunas ning jõuab oma suurema tiheduse tõttu sooja õhumassi alla ja sunnib selle ülespoole tõusma. Frondi liikumisega kaasnevad sageli hoovihmad ja äike, eriti suvel. Talvel võib esineda lörtsi või lund. Mõnel juhul on sademed nõrgad või puuduvad. Liikumise kiirus on keskmistel laiuskraadidel 15–50 kilomeetrit tunnis. Külmad frondid liiguvad tavaliselt kiiremini kui soojad frondid. 

Külmale frondile järgneb külm õhumass. Frondi ees on soe õhk, mis tõuseb üles, frondi taga liigub külm ja tihedam õhk alla, põhjustades pinnal rõhu tõusu ning tuule pöördumist. Pärast frondi üleminekut temperatuur langeb. Õhurõhk pinnal hakkab õhumassi tiheduse kasvu tõttu tõusma, mis võib kaasa tuua kõrgrõhkkonna tekke. Tuule suund muutub: tuul muutub tavaliselt frondi ees puhunud sooja õhu suunast frondi taga puhuva külma õhu suunaks. 

Ilmakaardil kujutatakse külma fronti tavaliselt sinise joonega ja siniste kolmnurkadega, mis osutavad frondi liikumise suunas.

## Vaata ka
*oklusioonifront
*väheliikuv front
Uwe Johnson

**Uwe Johnson** (20. juuli 1934 – 22. veebruar 1984) oli saksa kirjanik ja tõlkija.

## Tunnustus
*1971 – Georg Büchneri auhind
Keskkonnaõiglus

**Keskkonnaõiglus** (inglise keeles *environmental justice*) on keskkonnamõju ja ühisomandi õiglane jaotamine kõigi elanike ja elanikkonna kihtide vahel, sõltumata nende sotsiaalsest, religioossest, soolisest, etnilisest, rassilisest vm kuuluvusest.

## Vaata ka
*Põlvkondadevaheline õiglus
*Põlvkonnasisene õiglus

## Viited
Eimear Quinn

**Eimear Quinn** (iiri *Eimear Ní Chuinn*; sündinud 18. detsembril 1972) on iiri laulja. 

1995. aastal sai ta iiri vokaalansambli Anúna liikmeks. Eimear Quinn osales 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "The Voice" ja Iirimaa võitis võistluse. 2005. aastal esines ta Eurovisiooni 50. aastapäeva kontserdil. 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel teadustas ta Iirimaa punkte.

Ta abiellus Noel Curraniga, kes oli 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse produtsent.

## Diskograafia
### Singlid ja EP-d
* 1996 "The Voice"
* 1996 "Winter, Fire and Snow EP"
* 1997 "Ave Maria"

### Albumid
* 2001 "Through the Lens of a Tear"
* 2006 "Gatherings"
* 2007 "Oh Holy Night"

## Välislingid
*Laulja koduleht
*Laulu "The Voice" sõnad
*Intervjuu
Tingliku hindamise meetod

**Tingliku hindamise meetod** (ka **tingliku väärtustamise meetod**) on inimeste maksevalmidusel või aktsepteerimisvalmidusel põhinev avaliku hüvise majanduslik hindamine. 

Inimese makse- või aktsepteerimisvalmidust saab kindlaks teha muu hulgas küsitlusega. Näiteks küsitluste tulemuste põhjal saab ligikaudselt teada, kui palju inimesed on nõus maksma teatud liigi elupaiga säilitamise eest või kui suur peaks olema rahaline hüvitis selle hävitamise korral.

## Vaata ka
*Maksevalmidus
*Aktsepteerimisvalmidus

## Viited
Reigo Ahven

**Reigo Ahven** (sündinud 13. märtsil 1982) on eesti trummar. 

## Haridus
Reigo Ahven on lõpetanud Tallinna Õismäe Gümnaasiumi 2000. aastal ning õppinud Tartu Ülikoolis kolm aastat semiootikat ja kulturoloogiat. Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia *jazz*-muusika osakonna löökpillide erialal bakalaureusekraadiga.

Ahven on õppinud Tabasalu muusikakoolis klaverit ja Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis trumme. Hiljem on ta end täiendanud Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias ja Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse akadeemias. Ta on õpetanud noortele löökpille Viljandi muusikakoolis ja Viljandi kultuuriakadeemias.

## Muusikaalane tegevus
Ahven on teinud teiste hulgas koostööd ansamblitega Jaxy, B.D.Ö., Slobodan River, Traffic, Lenna ja Code One. Kokku on ta mänginud 19 muusikakollektiivis, kõige olulisemaks peab siiski musitseerimist Reigo Ahvena Trios.

Ta on 2014. aastal asutatud džässiklubi Philly Joe's üks asutajaid ja omanikke. 2021. aastal valiti Philly Joe's maailma paremuselt neljandaks džässiklubiks. Ahven on ka kodumaise muusika voogedastusplatvormi Fairmus kaasasutaja.

Aastatel 2021–2023 töötas Ahven Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika loovjuhina. 

### Telesaated
Ta on mänginud trumme ETV laste lauluvõistluse "Laulukarussell" (2010) saateansamblis. 2018.–2020. aastal oli ta ETV sarisaate "Värvimuusika" saatejuht.

2020. aastal juhtis ta Pärimusmuusika Aidas toimunud Etnokulpide auhinnatseremooniat, mida kajastasid Raadio 2 ja ETV2 telesaates "Pärimusmuusika lõikuspidu. Etnokulbid 2020".

## Tunnustus
* 2018 – Eesti Muusikaauhinnad – aasta džässalbum (Reigo Ahven Trio "Remember")
* 2023 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia – Eesti džässmuusika valdkonna väsimatu arendaja ja uute võimaluste looja

## Isiklikku
Reigo Ahvena abikaasa on Anu ning neil on kolm last: poeg Uku Oliver (sündinud 2004), poeg Eke Sebastian (2015) ja tütar Yoko Maria (2019).

Ta töötab ka reisifirma Albion Reisid reisijuhina.

## Viited

## Kirjandus
* Reigo Ahven: tants ja trummid on üks! Delfi.ee, 23. märts 2011
* Reigo Ahven tooks kooli uue, reaaleluks ettevalmistava aine opleht.ee, 24. märts 2023
* Muusik Reigo Ahven avameelselt: nägin isa läbipõlemist päris lähedalt kroonika.delfi.ee, 26. oktoober 2023

## Välislingid
* "Raadio Tallinn. Kuu plaat. Reigo Ahven" (Reigo Ahven Trio kauamängiv "Remember") ERR videoarhiiv, jaanuar 2018
* "Reispass. New Orleansi õhtu ja öö. Reigo Ahven" Raadio 2, saatejuht Ivo Tšetõrkin. ERR audioarhiiv, 28. aprill 2019
* Reigo Ahven: Autoriõigus puudutab meid kõiki! video, intellektuaalomand.ee, 10. september 2022 
* Reigo Ahven: mulle tundub, et muusika on empaatia ja mõistuse kultiveerija audio, Retro FM, 1. oktoober 2024
Mõškin

**Mõškin** (vene keeles Мышкин) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Mõškini rajooni keskus. Asub Volga jõe (Rõbinski veehoidla) kaldal, Juhoti jõe, 85 km Jaroslavlist loode pool.

Mõškini linnas praktiliselt puudub tööstus. See-eest asuvad linna lähedal naftajuhtmel pumbajaam ja viis Gazpromi gaasikompressioonitsehhi, milles kokku töötab umbes 800 inimest.

Linnas on üle 50 kaupluse ja mõned toitlustuskohad, samuti vildivabrik. Mõškini rajoonis kasvatatakse lambaid.
Mõškini peamine arenguperspektiiv on turism. Turismiarendusprogrammi alustati 1996. aastal rahvusvahelise festivaliga Мышь-96..

Linnas on hiirte muuseum (hiir on vene keeles "мышь, мышка"), vabaõhumuuseum, koduloomuuseum ja veel mitu muuseumi. Vanimate huviväärsuste seas on 1766–1837 ehitatud Nikolski kirikukompleks.

## Ajalugu
Legendi kohaselt sai Mõškin nime hiirte järgi. Keegi vürst (oletatavasti Fjodor Mihhailovitš Mstislavski) heitis Volga kaldale magama ja ärkas sellest, et tema näol kõndis hiir. Alguses vürst vihastas, kuid hiljem nägi, et hiir päästis ta ligiroomava mao eest.

Mõškini kohal oli asula juba vähemalt 15. sajandil, mil seda mainiti külana (hiljem slobodaana). 15.-16. sajandil kuulus see Ušatõide vürstisuguvõsale. Linnaõigused sai asula 1777. aastal, samal ajal kinnitati ka linna vapp. 19. sajandil oli linn tähtis kaubanduskeskus Peterburi varustamisel või, munade, leiva ja kangastega, samuti linakasvatusrajooni keskus. 

1927. aastal muudeti linn Mõškino külaks, 1943. aastal Mõškino aleviks. 1987 taastati Mõškini nimi ja 1991 ka linnaõigused. Suurt osa selles mängis koduloouurija Vladimir Gretšuhhin, keda toetasid paljud venemaalased, teiste seas akadeemik Dmitri Lihhatšov ja laulja Bulat Okudžava. Jaroslavli oblastis on kavatsetud rajada Gretšuhhinile ja Lihhatšovile ühine mälestusmärk, mis kujutaks neid Volga kaldal vestlemas. Tõsi, sellist vestlust pole kunagi toimunud, kuna Lihhatšov pole Mõškinis iialgi käinud.

Kohalikel valimistel 2009. aastal sai Mõškini linnapeaks Aleksandr Pavlovitš Lõtkin.

## Viited

## Välislingid
* Mõškini koduleht
Mihhail Zadornov

**Mihhail Zadornov** (vene keeles Михаил Николаевич Задорнов; 21. juuli 1948 Jūrmala – 10. november 2017 Moskva) oli vene kirjanik ja humorist. 

Tema isa oli kirjanik Nikolai Zadornov.
Mente et Manu

**Suur teenetemedal "Mente et Manu"** (ladina keeles "mõistuse ja käega") oli Tallinna Tehnikaülikooli kõrgeim autasu, mida anti väljapaistvale isikule, kel on erakordselt suuri teeneid TTÜ ees ja/või kogu Eesti riigi hariduse, teaduse ning kultuuri edendamisel. Suure teenetemedaliga "Mente et Manu" autasustatud isikud kanti TTÜ auraamatusse..

Suur teenetemedal "Mente et Manu" asutati TTÜ nõukogu otsusega 19. septembrist 1989. Esimese medali pälvis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Arnold Rüütel. Medal nr 2 määrati postuumselt Agu Aarnale, kolmanda medali sai rektor Boris Tamm. Kokku anti välja kuus medalit, neist kaks viimast jagati 1999. aastal. 

Medal on lauamedal, mille on kujundanud ja valmistanud metallikunstnik Marje Kerem Kundla.

Kehtivas statuudis "Honoris Causa" (2012) suurt teenetemedalit märgitud ei ole. 

## Suure teenetemedali kavalerid
* Medal nr 1 – Arnold Rüütel, kätte antud 13.10.1989
* Medal nr 2 – Agu Aarna (postuumselt), TTÜ nõukogu otsus 18.12.1990
* Medal nr 3 – Boris Tamm, TTÜ nõukogu otsus 18.12.1990
* Medal nr 4 – Uno Mereste, TTÜ nõukogu otsus 19.05.1998
* Medal nr 5 – Hanno Sillamaa, TTÜ nõukogu otsus 19.10.1999
* Medal nr 6 – Valdek Mikkal, TTÜ nõukogu otsus 9.11.1999

## Teenetemedal
Mente et Manu nimega on ka veel teinegi medal TTÜ autasude hulgas – suurte teenete eest antav teenetemedal "Mente et Manu". Medal asutati 1978. a veebruaris. Aastatel 1978–1989 anti seda medalit välja 151 korral.

Medali statuuti on mitu korda muudetud. Kuna augustis 2000 muudeti TTÜ nõukogu otsusega TTÜ sümboolika statuut, millega võeti kasutusele uus tunnusgraafika (autor disainer Tiit Jürna), siis peatati rektori 4.09.2000 käskkirjaga nr 124 teenetemedali "Mente et Manu" väljaandmine kuniks valmib uus teenetemedali kavand. Uue kavandi autor on kunstnik Ene Valter.

Alates 2001. aastast kantakse medalisaajad TTÜ auraamatusse.

Statuudis "Honoris Causa" (kehtestatud TTÜ nõukogu 24.01.2012 määrusega nr 4, muudetud TTÜ nõukogu 19.05.2015 määrusega nr 3) on muude punktide seas välja toodud, et teenetemedalit antakse välja 2001. aastast, medalid on nummerdatud ja sellele graveeritakse teenetemedali saaja nimi. Teenetemedal antakse välja ühekordselt ja teenetemedali saaja annab allkirja TTÜ auraamatusse. 

Alates 2001. aastast on välja antud 92 teenetemedalit "Mente et Manu".

## Viited

## Välislingid
*Mente et Manu kavalerid (alates 2001. aasta septembrist)
Rudolf Christiani

**Rudolf Christiani**, täisnimi Fritz Rudolf Christiani (8. veebruar 1877 Sakskøbing, Taani – 20. detsember 1960) oli Taani ehitusinsener ja poliitik. 

Christiani rajas koos Aage Nielseniga 1904. aastal rahvusvaheliselt tuntud inseneri- ja ehitusfirma Christiani & Nielsen. 

Insenerikutse omandas Christiani aastal 1900. Aastail 1902–1903 reisis ta Prantsusmaal, kus puutus kokku François Hennebique'iga, kes oli tuntud raudbetoonkonstruktsioonide edendaja.

Ta oli Venstre liige ja kuulus mitmesse parlamendi koosseisu.

## Vesilennukite angaarid Tallinnas
Rudolf Christiani juhitav firma projekteeris ja ehitas Tallinna aastail 1916–1917 vesilennukite angaare, millest ühe katusekonstruktsioon oli koorikbetoonist. See oli üks varasemaid raudbetoonkoorikuid maailmas.

## Audoktor
*Braunschweigi Tehnikakõrgkooli audoktor (1927)

## Viited
Herluf Forchhammer

**Herluf Forchhammer** (1875–1958) oli taani ehitusinsener, kes oli aastail 1910–1922 rahvusvaheliselt tuntud inseneri- ja ehitusfirma Christiani & Nielsen'i projekteerimisosakonna peainsener. Tema ajal töötas tema osakond välja Tallinna vesilennukite angaaride projekti, kus katusekonstruktsioonis kasutati koorikbetooni, mis oli toona üks varasemaid raudbetoonkoorikuid maailmas.
 
Noore insenerina Forchhammeri alluvuses töötanud Ove Arup pidas Forchhammeri edu saladuseks firmasisest aktiivset kommunikatsiooni: vahetati operatiivselt huvitavate ja probleemsete projekteerimistööde tehnilisi aruandeid ning informatsiooni uute arvutusmeetodite kohta.

## Viited
Christiani & Nielsen

**Christiani & Nielsen** oli rahvusvaheliselt tuntud Taani ehitusfirma, mis tänapäeval on suuresti Tai kuninga Bhumibol Adulyadej omanduses.

## Ajalugu
Christiani & Nielsen rajati Kopenhaagenis 1904. aastal kahe taanlase, ehitusinsener Rudolf Christiani ja mereväeohvitserist insener Aage Nielseni poolt. Järgneva 15 aasta jooksul rajati filiaale Euroopa eri paigus: Århusis (1906), Hamburgis (1908), Peterburis (1910), Londonis (1913), Norras (1916), Rootsis (1918) ja Prantsusmaal (1919). Ehitati sildu, sadamakaisid, veealuseid tunneleid jms [raudbetoonkonstruktsioon]]e.

Hiljem ettevõte laienes Austraaliasse ja Lõuna-Ameerikasse ning projekteeriti ka muid kuulsaid ehitisi, nagu Sydney ooperimaja ja Pekingi olümpiastaadion.
 
## Vesilennukite angaarid Tallinnas
Christiani & Nielsen projekteeris Tallinna aastatel 1916–1917 kolm vesilennukite angaari.

Toorehitiseni jõudis neist ainult üks, mille katusekonstruktsioon oli raudbetoonkoorikutest. See oli üks varasemaid raudbetoonkoorikuid maailmas. Teisest angaarist valmis vundament ja kolmandat angaari ei hakatud üldse ehitama.

## Viited

## Välislingid
*Christiani & Nielseni koduleht
Sven Schultz

**Sven Schultz** (1886–1932) oli taani ehitusinsener, kes töötas konstruktorina rahvusvaheliselt tuntud inseneri- ja ehitusfirmas Christiani & Nielsen. Tema projekteeritud on Tallinna vesilennukite angaaride katusekonstruktsioonid, kus kasutati koorikbetooni, mis oli toona üks varasemaid raudbetoonkoorikuid maailmas.  

## Viited
Ullensvangi vald

**Ullensvangi vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas.

Ullensvangi vald piirneb põhjas Vossi ja Ulviki vallaga, kirdes Eidfjordi vallaga, kagus Vinje vallaga, lõunas Sauda ja Sulda vallaga, edelas Etne vallaga ning läänes Kvinnheradi vallaga. Loodenaaber teisel pool Hardangeri fjordi on Kvami vald.

Osa vallast jääb Hardangervidda rahvuspargi alale.

Nüüdsetes piirides moodustati Ullensvangi vald 2020. aastal senise Hordalandi maakonna Ullensvangi, Odda ja Jondali valla liitmise teel.

Aastal 2004 elas varasemas Ullensvangi vallas 3513 inimest. Suurem osa neist elas Hardangeri fjordi ja selle harufjordide ääres, sealhulgas varasemas halduskeskuses Kinsarvikis.

Ullensvangi vald on Norra suurim puuviljatootja. Eelkõige kasvatatakse seal maguskirsse ja õunu. Lofthusis peetakse igal suvel kirsifestivali ja kirsikivi kaugussülitamise võistlusi.

Lofthusis peetakse Edvard Griegile pühendatud muusikafestivali.

## Viited