open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Berliini Tegeli lennujaam

**Berliini Tegeli lennujaam** (IATA: **TXL**, ICAO: **EDDT**, ametlik nimi *Berlin International Airport*, ka Otto Lilienthali nimeline lennujaam) oli Berliini peamine rahvusvaheline lennujaam kuni Berliini Brandenburgi lennujaama avamiseni 31. oktoobril 2020. Tegeli lennujaam suleti 8. novembril 2020. 

Viimane Lufthansa lend Tegelisse (lend 1954 Münchenist) maandus lennujaamas 7. novembril 2020 kell 20:17: tavapärase Airbus A319 asemel lendas seekord Airbus A350-900. Tagasilend (lend 1955) startis lennujaamast kell 21.44. Kõige viimane lend lennuväljalt (Air France'i lend 1235 Pariisi) väljus lennujaamast 8. novembril 2020 kell 15.10. Air France oli ka esimene lennufirma, mis alustas lende Tegelisse 2. jaanuaril 1960. 

See asub Berliini põhjaosas Reinickendorfi linnarajoonis Tegeli linnaosas. 2010. aastal teenindas lennujaam enam kui 15 miljonit reisijat ning 2014. aastal ületas reisijate arv 20 miljonit. See oli reisijate arvu poolest Berliini suurim ja Saksamaa suuruselt neljas lennujaam.

## Ajalugu
Lennujaam avati 1948. aastal. Selle oli üks, toona Euroopa pikim lennurada (2400 m).

1960. aastal sai Tegel Lääne-Berliini pealennujaamaks, kui linna toonase põhilennujaama – Tempelhofi lennujaama lennurajad hakkasid jääma liiga lühikeseks uutele reaktiivreisilennukitele nagu Boeing 707, Douglas DC-8 ja Aerospatiale Caravelle. Esimese lennufirmana hakkas Tegelisse lendama Air France 2. jaanuaril 1960.

Tallinnast Berliini Tegeli lennujaama hakkas esimesena lendama Estonian Air 19. augustil 2003. Liin suleti 8. jaanuaril 2007 kaheks aastaks ning seejärel avati uuesti 8. juunil 2009. Teist korda suleti liin 22. septembril 2010. Estonian Air alustas liini teenindamist veel 1. mail 2011, kuid sulges selle samal aastal. 2014. aastal avati liin uuesti, 8. novembrist 2015 jätkas liini teenindamist Nordica. 2015. aastast teenindas liini ka airBaltic.

Pärast lennujaama sulgemist 2020. aastal hakati sealses piirkonnas arendama uut linnajagu, mis on mõeldud umbes 10 000 inimesele. Lennujaamahoone on ajaloomuistisena kaitse all ning seal hakkab tegutsema Berliini Beuthi Rakenduskõrgkooli linnaarenduskeskus.

## Reisijate statistika

## Viited

## Välislingid

* Lennujaama koduleht
Call of Duty 3

**"Call of Duty 3"** on Teise maailmasõja teemaline FPS tulistamismäng ja kolmas osa "Call of Duty" videomängude sarjas. See on välja antud konsoolidele Xbox, Xbox 360, PlayStation 2 ja PlayStation 3 ning Wii.

## Viited

 
## Välislingid
*Kaanepilt
Monagase osariik

**Monagase osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela kirdeosas. Piirneb kirdes Kariibi merega.

Osariik moodustati 1856. aastal, tänapäeva piirides alates 1909. aastast. Halduslikult jaguneb 13 omavalitsusüksuseks.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Sipoo vald

**Sipoo **(rootsi keeles *Sibbo*) on vald Soomes Uusimaa maakonnas.

Vald on kakskeelne, 58% elanikest on soome emakeelega ja 40% rootsi emakeelega. 1953. aastani vald oli täiesti rootsikeelne (ükskeelne), pärast seda kakskeelne rootsi enamusega ja alates 2003. aastast kakskeelne soome enamusega.

Sipoo sõprusvald Eestis on Kuusalu vald.

Helsingi linn esitas 2006. aastal taotluse liita linnaga 5000 hektarit Sipoo lääneosast. Helsingi ei piirne Sipooga, sest kahte omavalitsust eraldab kitsas Vantaale kuuluv maa-ala. Suurem osa Sipoo elanikest oli liitmise vastu.

Soome Riiginõukogu otsustas 28. juunil 2007 häältega 8:4 liita Sipoo edelaosast 30 ruutkilomeetri suuruse ala Helsingiga 2009. aasta algusest. Otsus kaevati edasi kõrgemasse halduskohtusse, kuid 15. jaanuaril 2008 lükkas kohus kaebuse tagasi. 1. jaanuaril 2009 liideti 3000 hektarit Sipoo edelaosast Helsingiga. Liidetud alal elab üle 3000 inimese.

2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.

Sipoo kõrval asub Soome pealinn Helsingi ja Porvoo.

## Külad

Söderkulla, Broböle, Eriksnäs, Gesterby, Gumbostrand, Hangelby, Hindsby, Herrala (Hertsby), Immersby, Kalkkiranta (Kalkstrand), Kallbäck, Kärr, Linnanpelto (Borgby), Löparö, Majvik, Martinkylä(Mårtensby), Massby, Myyras (Myras), Nevas, Nikkilä (Nickby), Pigby, Savijärvi, Sipoo (Sibbo), Simsalo (Simsalö), Skräddarby, Spjutsund, Svartböle, Talma (Tallmo), Träskby, Box, Västerskog, Põhja- ja Lõuna-Paippinen (Norra ja Södra Paipis)

## Kuulsused

Sipoost on pärit:

* Zacharias Topelius, kirjanik ja ajaloolane
* Carl Enckell, Soome mitukordne välisminister
* A. I. Virtanen, biokeemik
* Jan Stenfors, muusik
* Harry Harkimo, ärimees
* André Wickström, koomik ja näitleja

## Viited

## Välislingid

* Sipoo koduleht
Bolívar

**Bolívari** nime kannavad Simón Bolívari järgi mitmed haldusüksused:

*Colombia Bolívari departemang, 
*Colombia Cauca departemangu Bolívari vald
*Colombia Valle del Cauca departemangu Bolívari vald
*Ecuadori Bolívari provints 
*Boliivia Cochabamba departemangu Bolívari provints ja selle pealinn
*Peruu La Libertadi departemangu Bolívari provints ja selle pealinn
*Venezuela Bolívari osariik
*Venezuela Monagase osariigi Bolívari vald
*Venezuela Barinase osariigi Bolívari vald
*...

## Vaata ka

*Venezuela boliivar
Agu Tammeveski

**Agu Tammeveski** (sündinud 20. oktoobril 1951 Hiiumaal) on eesti kirjanik ja filmistsenarist.

Lõpetas 1969. aastal Nõo Keskkooli. Kirjutanud jutte **Indrek Kraasi** varjunime all.

1986. aastal võitis jutustus "Õhk" ajakirja Vikerkaar jutuvõistluse. "Sipelgate universum" pälvis 1999 ja "Igaviku maaletooja" 2000 August Mälgu novellipreemia.

## Raamatud
# "Kas teie olite siis teistsugune?" (2003, töö märgiti ära 2002. aasta romaanivõistlusel)
# "Pikk hoojooks. Jutte aastaist 1986–2001" (2003, Tuum)
# "Kolmevennapäev " (2004)
# "Suvepäeva valgus. Kaks jutustust" (2004)
# "Ühtmoodi eikuidagi : romaan lisapalaga" (2013)
# "Mööduvate päevade soolane ja magus. Seitse juttu ühe pealkirjaga" (2016)

## Filmid
### Stsenaristina
# "Ameerika mäed" (1994)

## Tunnustus

* 1999 August Mälgu novellipreemia (“Sipelgate universum“)
*2000 August Mälgu novellipreemia (“Igaviku maaletooja“, III koht)

## Kirjandus
*Olev Remsu. "Kas mees või naine? Mis tähtsust sellel on!" (retsensioon Agu Tammeveski proosaraamatule "Möödunud aegade soolane ja magus. Seitse juttu ühe pealkirja all"), Looming, august, 2017
Vanimate ettevõtete loend

**Vanimate ettevõtete loend** loetleb vanimad seniajani tegutsevad ettevõtted. Nimekirjast on välja jäetud ülikoolid, valitsusasutused ja usuorganisatsioonid.

Paljude ettevõtete puhul on küsimuseks, millist aastat võib pidada firma asutamisajaks. Pankrotistumised, ülesostmised ja liitumised raskendavad kõik päritoluaasta leidmist. Näiteks Stora alustas söekaevandusena tegutsemist 1288. aastal ja alles 710 aastat hiljem ühines Stora Ensoks, mis on tänaseks arenenud suureks puidu- ja paberitööstuseks. Aga näiteks USA tööstusteenuste ettevõte Harsco võib oma asutamisajaks pidada aastat 1742. Nimelt alustas sel aastal tegevust firma Taylor-Wharton, mille tootevalikus olid ka suurtükikuulid George Washingtoni armee jaoks. Harsco ise omandas aga Taylor-Whartoni alles 1953. aastal.

Probleeme on isegi vanimaks ettevõtteks peetava Kongō Gumiga (株式会社金剛組, *Kabushiki Gaisha Kongō Gumi*), mis on tegutsenud enam kui 1400 aastat. Prints Shotoku tõi Koreast Kongō perekonna liikmed Jaapanisse, et nad ehitaksid budistliku Shitennoji templi, mis seniajani püsti seisab. Ettevõte sattus 2006. aastal majandusraskustesse ja kuulus likvideerimisele, kuid osteti enne ära Takamatsu korporatsiooni poolt. Enne seda oli ettevõttes üle saja töötaja ja aastakäive ulatus 7,5 miljardi jeenini (üle 700 miljoni krooni). Ettevõtte viimane president oli Masakazu Kongō, asutajaperekonna 40. põlvkonnast. 2006. aasta detsembris jätkas ettevõte tegevust Takamatsu omanduses.

Rohkem kui 200 aastat tegutsenud ja veel praegugi asutajaperekonna kontrolli all olevad ning finantsiliselt heas seisus ettevõtetest kuuluvad paljud klubisse Henokiens, mille osaliste arv on praegu 40. Nimi pärineb piiblitegelaselt patriarh Eenokilt, kes elas maa peal 365 aastat ja läks seejärel ilma suremata otse taevasse. Mingit majanduslikku tuge klubiliikmed üksteisele ei osuta.

2009. aastal tegi üks Jaapani ettevõte uuringu enda andmebaasi kuulunud 1 975 620 firma asutamisaastate kohta. Leiti 21 666 ettevõtet, mis on tegutsenud üle saja aasta. Vastavalt Korea panga andmetele on üle 200 aasta vanuseid ettevõtteid Saksamaal 837, Hollandis 222 ja Prantsusmaal 196. 89,4 protsendil ettevõtetest, mille eluiga ületab 100 aastat, on tööl vähem kui 300 inimest.

## Vanimate ettevõtete loend
### 578–1099

### 1100–1199

### 1200–1299

### 1300–1349

### 1350–1399

### 1400–1449

## Vaata ka
*Eesti vanimate ettevõtete loend
*vanimate ülikoolide loend

## Viited
IATA lennujaamakood

**IATA lennujaamakood** on kolmetäheline kood, millega Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus (IATA, *International Air Transport Association*) tähistab lennujaamu. Koode kasutatakse näiteks pagasilipikutel. Uuendatud koodide nimekiri avaldatakse kaks korda aastas, 1. juunil ja 1. detsembril. 

Erinevalt ICAO lennujaamakoodidest ei ole IATA koodid unikaalsed. Samuti võivad kolmetähelised koodid minna segi kolmetäheliste navigatsioonimajakate koodidega. Paljudes riikides (näiteks Kanadas) on ametlikus lennunduses IATA koodide kasutamisest täielikult loobutud.

IATA on koodid andnud ka paljudele raudteejaamadele.

## Näiteid
* TLL – Tallinna lennujaam
* URE – Kuressaare lennujaam
* HEL – Helsingi Vantaa lennujaam
* LHR – Londoni Heathrow' lennujaam
* CDG – Charles de Gaulle'i rahvusvaheline lennujaam
* JFK – John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam
* ATH – Ateena rahvusvaheline lennujaam Elefthérios Venizélos

## Vaata ka
*Lennufirmade IATA-koodide loend
*ICAO lennujaamakood
Berliini lennujaam

**Berliini lennujaam** võib tähendada:
***[[Berliini Brandenburgi rahvusvaheline lennujaam]]a, [[IATA lennujaamakood|IATA]]: BER**
***[[Berliini Tegeli lennujaam]]a, [[IATA lennujaamakood|IATA]]: TXL**, suleti 2020
***[[Berliini Schönefeldi lennujaam]]a, [[IATA lennujaamakood|IATA]]: SXF**, suleti osaliselt 2020, lõplikult 2022
***[[Tempelhofi rahvusvaheline lennujaam|Tempelhofi rahvusvahelist lennujaam]]a, [[IATA lennujaamakood|IATA]]: THF**, suleti 2008
***[[Berliini Gatowi lennujaam]]a**, suleti 1995
***[[Berliini Johannisthali lennujaam]]a**, suleti 1952
***[[Berliini Staakeni lennujaam]]a**, suleti 1948
Stockholmi lennujaam (täpsustus)

**Stockholmi lennujaama** nime kannab mitu lennujaama:

***[[Stockholmi Arlanda lennujaam]]** (ARN/ESSA)
***[[Stockholmi Bromma lennujaam]]** (BMA/ESSB)
***[[Stockholmi Skavsta lennujaam]]** (NYO/ESKN)
***[[Stockholmi Västeråsi lennujaam]]** (VST/ESOW)
Antoine Jérôme Balard

**Antoine Jérôme Balard** (30. september 1802 Montpellier – 30. märts 1876) oli prantsuse keemik, Prantsuse Teaduste Akadeemia liige (1844).

Ta alustas tööd apteekrina, aga pärast õpet hakkas tööle oma kodulinna ülikooli loodusteaduskonna keemialaborandina. Peatselt sai ta keemiaprofessoriks ning õpetas lisaks ülikoolile farmaatsiakoolis ja kuninglikus kolledžis.

1826. aastal avastas Balard broomi. Ta avastas senitundmatu elemendi mereveest ja andis sellele nime. Aasta varem oli temast sõltumatult broomi mineraalsooladest avastanud saksa keemik Carl Jacob Löwig ja neid mõlemaid peetakse broomi avastajateks.

See saavutus tegi Balardi nii tuntuks, et tagas talle valimise Louis Jacques Thénardi järglasena College de France'i keemiaprofessoriks. Tema õpilased, siis assistendid ja seejärel kolleegid olid Marcellin Berthelot ja Louis Pasteur. Balardi laboris avastas Pasteur erinevuse vasaku- ja paremakäeliste kristallide vahel, töötades viinhappega. Balard aitas ka Pasteuril välja töötada katset, mille abil Pasteur hiljem näitas, et elu iseeneslik teke elutust ainest ei ole võimalik.

Tänapäeval tuntakse Balardi peamiselt broomi avastamise ja paljude broomi sisaldavate liitainete valmistamise poolest, aga ta oli viljakas nii teoreetilises kui rakendusteaduses. Ta otsis võimalusi, kuidas saada majanduslikult tasuval moel mereveest kaaliumkarbonaati ja naatriumhüdroksiidi. Nende tööde praktiline väärtus kadus pärast seda, kui Saksamaal Staßfurdis avastati suured potaselademed, mida hakati 1861 kaevandama. Esimesena väljendas ta seisukohta, et kloori valgendavad omadused tulenevad kaltsiumkloriidist ja kaltsiumhüpokloriidist. Orgaanilise keemia vallas avaldas ta teadustöid ammooniumoksalaadi lagunemise kohta, mille käigus tekib oksalaathape, samuti amüülalkoholidest, tsüaniididest ning etüülnitraadi ja dietüüleetri omavahelisest erinevusest.
Prantsuse Akadeemia

**Prantsuse Akadeemia** (prantsuse *Académie française*) on Prantsusmaa vanim teaduslik selts. See asutati 1635. aastal kardinal Richelieu algatusel prantsuse keele arendamiseks. See on Prantsusmaa Instituudi viiest akadeemiast vanim.

## Liikmeskond
Prantsuse Akadeemia liikmeid (akadeemikuid) nimetatakse "surematuteks" (prantsuse keeles *les immortels*). Prantsuse Akadeemial on 40 eluks ajaks valitud liiget. "Surematuteks" nimetatakse neid vastavalt kardinal Richelieu ajal kinnitatud akadeemia deviisile. Napoleon III ajal sai akadeemiku eraldusmärgiks roheline frakk (*habit vert*). Kui mõni akadeemia liikmeist sureb, jääb tema "tool" (prantsuse keeles *fauteuil*) vabaks ja sinna valitakse keegi silmapaistev kultuuritegelane, kirjanik, jurist, filosoof või ka vaimulik. Valimisele järgneb teatud aja möödudes pidulik vastuvõtmine akadeemiasse ja siis peab uus liige pidama kõne oma eelkäija mälestuseks.

Pärast teist maailmasõda heideti kohtuotsuse alusel mitu "surematut" kollaboratsionismis süüdistatuna akadeemiast välja, nende seas marssal Philippe Pétain.

Vahel on akadeemiasse valitud inimesi, kes ei ole kirjanikud ega teadlased, vaid on tuntud kui poliitikud ja sõjaväelased (tavaliselt on  need akadeemikud siiski avaldanud publikatsioone, memuaare ja muud sellist). 

## Vaata ka
*Prantsuse Akadeemia liikmete loend

## Viited

## Välislingid
* Prantsuse Akadeemia (prantsuse)
Aix-en-Provence

**Aix-en-Provence** [eks en provaans] on linn Lõuna-Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Bouches-du-Rhône'i departemangus.

Linnas asub 1413. aastal asutatud ülikool.

## Saint Victoire'i mägi
Aix-en-Provence'ist idast asub Sainte-Victoire'i mägi, mis oli impressionisti Paul Cézanne'i lemmikobjekt.


Paul Cézanne 115.jpg|Sainte-Victoire'i mägi, Paul Cézanne 1882
Map commune FR insee code 13001.png|Aix-en-Provence'i kaarrt ja teda ümbritsevad vallad


## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Amööb

**Amööb** (*Amoeba*) on üherakuliste organismide perekond sugukonnast *[[Amoebidae]]*.  

Perekonna esmakirjeldaja on Ehrenberg (1930) või Bery de St. Vincent (1822). 

Nad on tavaliselt amöboidsed, kulendite abil kulgevad. Kulendid on lobopoodid. Omavahelist anastomoosi ei esine. Kulendeid on mitu, tavaliselt üks parajasti domineerib. 

Rakutuum on vesikulaarne ning sisaldab palju kerakujulisi graanuleid või läbipaistvat endosoomi.  Rakutuuma membraan on kärjekujuline või lähedase kujuga. 

Tsütoplasmakristallid on tavaliselt bipüramidaalsed, esineb ka lamedaid.

Rakumembraanil on kurrulised või lainelised niidid. 

Amööbe leidub magevees, tavaliselt mädanevate taimede pinnal, samuti riimvees ja soolases vees. 

Nad ei kuulu kõige tavalisemate protistide hulka. 

Amööbid on levinud katseorganismid, sest neid on laboris hõlbus uurida.  

## Liike
* *[[Amoeba alveolata]]*
* *[[Amoeba discoides]]
* *Amoeba dubia*
* *Amoeba gorgonia*
* *Amoeba guttula*
* *Amoeba leningradensis*
* *Amoeba limicola*
**Amoeba proteus* ([[tavaline amööb]]), kõige levinum ja tüüpilisem liik
* *Amoeba radiosa
* *[[Amoeba spumosa]]*
* *[[Amoeba striata]]*
* *[[Amoeba verrocosa]]*
* *[[Amoeba vespertilio]]*

## Välislingid
* Kirjeldus ja liigid
Macclesfield

**Macclesfield** on linn Inglismaa lääneosas Cheshire'i krahvkonnas Cheshire Easti tervikomavalitsuses. Asub Liverpooli lähedal.

Macclesfieldi rahvaarv on 50 688 (2001, koos ümbritseva linnalise alaga).

## Ajalugu
Arvatakse, et Macclesfieldi nimi on tulnud nimetusest "Michael's field" ('Miikaeli väli, ala'), mis viitab Miikaelile, kelle järgi on nimetatud ka linna suurim vaatamisväärsus St. Michaeli kirik. Kirik ehitati 1278. aastal laiendusena kabelile, mis oli ehitatud umbes 1220. aastal.

Macclesfieldis peeti kaht suuremat iga-aastast laata: ühte Püha Barnabase päeval 11. juunil ja teist kõigi pühakute päeval 1. novembril.


Macc StMichaels.jpg|Macclesfieldi St. Michaeli kirik
Macc TH.jpg|Raekoda


## Sõpruslinn
Macclesfieldi sõpruslinn on Eckernförde Saksamaal.

## Sport
Macclesfieldis tegutseb Inglismaa jalgpalli kolmanda divisjoni klubi Macclesfield Town F.C. Macclesfieldis asub jalgpallistaadion Moss Rose.

## Viited
Alla Lilleorg

**Alla Lilleorg** (aastani 1981 **Alla Udovenko**; sündinud 30. märtsil 1950 Tallinnas) on eesti baleriin. 

Aastal 1969 lõpetas Tallinna koreograafiakooli. Aastatel 1969–1991 oli Vanemuise balletisolist. 

Aastal 1994 asutas Ida Tantsukooli, mida juhtis koos abikaasa Tiit Lilleoruga (1941–2021).

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
Grand Theft Auto (videomäng)

**"Grand Theft Auto"** (**GTA**) on DMA Designi (praegu Rockstar North) välja töötatud ja ASC Gamesi välja antud avatud maailmaga arvutimäng. See on "Grand Theft Auto" sarja esimene mäng, sarjas on seni olnud kaheksa iseseisvat mängu ja kaks lisapakki originaalile. Mängu nimi oli algselt "Race'n'Chase" .

## Sünopsis
"Grand Theft Auto" tegevus toimub 1997. aastal vaheldumisi kolmes tegevuspaigas: New Yorgi järgi loodud Liberty Citys, Miamil põhinevas Vice Citys ja algselt San Franciscol põhinevas San Andreas. Kõigis kolmes linnas vohab kuritegevus, vägivald ja korruptsioon.

Kuigi "Grand Theft Auto: London 1961", "Grand Theft Auto: London 1961" ja "Grand Theft Auto 2" kasutasid teisi tegevuspaiku, on eelmainitud kolm linna jäänud "Grand Theft Auto" seeria mängude peamisteks tegevuspaikadeks. Liberty City oli peamine (ja ainuke) tegevuspaik mängudes "Grand Theft Auto III", "Grand Theft Auto Advance", "Grand Theft Auto: Liberty City Stories" ja "Grand Theft Auto IV", Vice City mängudes "Grand Theft Auto: Vice City" ja "Grand Theft Auto: Vice City Stories", ning San Andreas, mis kujundati ringi Californial ja Nevadal põhinevaks osariigiks, mängudes "Grand Theft Auto: San Andreas" ja "Grand Theft Auto V".

## Arendus
"Grand Theft Auto" arendus algas 4. aprillil 1995, arendajateks oli Briti videomängustuudio DMA Design.

Mängu algne pealkiri oli "Race'n'Chase". Algse plaani järgi pidi mäng ilmuma MS-DOS-ile, Windows 95-le, PlayStationile, Sega Saturnile ja Nintendo 64-le, kuid hiljem plaanid Sega Saturni ja Nintendo 64 versioonideks tühistati.

Mängu arendus möödus problemaatiliselt, arendustiim ei suutnud kinni pidada paljudest arendustähtaegadest, ilmnes mitmesuguseid tehnilisi probleeme jm.

## Viited

## Välislingid
* "Grand Theft Auto" ametlik koduleht
Viire Valdma

**Viire Valdma** (sündinud 29. augustil 1960 Paldiskis) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1982. aasta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja erialal (10. lend).  

Aastatel 1982–1996 töötas ta näitlejana Vanalinnastuudios. Alates 1996. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja. 

## Filmid
*1980 "Ideaalmaastik"
*1982 "Musta katuse all"
*1983 "Püha Susanna ehk meistrite kool"
*1983 "Nipernaadi"
*1988 "Vernanda"
*1989 "Varastatud kohtumine"
*1990 "Regina"
*2002 "Agent Sinikael"
*2003 "Vanad ja kobedad saavad jalad alla"
*2007 "Jan Uuspõld läheb Tartusse"
*2007 "Sügisball"
*2007 "Kuhu põgenevad hinged"
*2018 "Võta või jäta"

## Telesarjad
* 1985 "Rudolf ja Irma"
* 1986 "Pildikesi Paunverest"
* 1990 "Kummaline missis Savage"
* 2010– "Õnne 13" (Tiina)
* 2011–2012 "ENSV" (seltsimees Vokk)
* 2012 "Saare sosinad" (Kaire Saar)
* 2012 "Kättemaksukontor" (Siiri Selge)
* 2014 "Viimane võmm"
* 2016 "Doktor Silva" (Silva Loorberg)

## Tunnustus
*1987 noore näitleja preemia ("Lõunavaheaeg", "Preili Julie")
*2003 Väike Ants, Eesti Draamateatri naiskõrvalosatäitja kolleegipreemia (Eugenia, "Tango*"*, Sally Chessington, "Rahauputus", Clemence Chouilloux, "Potilaadale!", Mickey, "Suured tüdrukud ei nuta", Riina, "Uus jõuluvana")
*2007 Väike Ants, Eesti Draamateatri naiskõrvalosatäitja kolleegipreemia (konduktor, "Voldemar", Mervi, "Soome hobune")
*2007 Eesti teatri aastaauhinna naiskõrvalosa nominent (konduktor, "Voldemar" ja rollid lavastuses "Rooside sõda" Leigo Järveteatris)
*2007 Filmiauhinna "Hää Film 2007" naiskõrvalosa nominent ema rolli eest filmis "Kuhu põgenevad hinged"
*2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Toomas Urbiga. Neil on poeg Tom-Olaf Urb (Reket) ja tütar Maria Urb.

## Kirjandus
*Jüri Aarma. "Viire Valdma: Olen õnnelik mitut moodi" Maaleht, 5. veebruar 2009
*Kaarel Kressa. "Viire Valdma – rahulikult pöörane" Eesti Päevaleht, 11. aprill 2009
*Piret Kooli. "Viire Valdma: iga suhe väärib mäletamist" Eesti Päevaleht / LP, 17. august 2013

## Välislingid
*Viire Valdma Draamateatri kodulehel
* IMDb
ADB

**ADB** on lühend, mis võib tähendada:

***[[Apple Desktop Bus]]**
***[[Aasia Arengupank]]** (*Asian Development Bank*)
***[[Aafrika Arengupank]]** (*African Development Bank*)
***[[Allgemeine Deutsche Biographie]]**
Londoni Gatwicki lennujaam

**Londoni Gatwicki rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **LGW**, ICAO: **EGKK**) on Suurbritannia peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuettevõtte British Airways baasjaam. Lennujaam avati 1958. aastal. Lennujaam asub 45 km Londoni kesklinnast lõuna pool. 

Tallinnast lendas Londoni Gatwicki lennujaama 1995-2012 Estonian Air, alates 2012. aastast opereerib liini easyJet. 

Lennujaamal on kaks paralleelset 45 meetri laiust asfalt-betoonkattega rada:  
* 08R/26L – 3316 meetrit  
* 08L/26R – 2565 meetrit
Rada 08L/26R on kasutusel ainult juhul, kui teist rada ei saa kasutada, näiteks õnnetuse või ilmastikuolude tõttu, sest sellel puudub automaatne instrumentmaandumise süsteem (ILS). Lisaks pole radade vahekaugus piisav nende üheaegseks kasutamiseks. Sel põhjusel nimetatakse Gatwicki lennujaama lennuvälja sageli üherajaliseks lennuväljaks.
Dublini lennujaam

**Dublini lennujaam** (IATA: **DUB**, ICAO: **EIDW**) on Iirimaa peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Aer Lingus baasjaam. Lennujaam avati 1937. aastal. Lennujaam asub 10 km Dublini kesklinnast põhja pool. 

Lennujaamal on kolm 61 meetri laiust rada -  
* 10/28 - 2637-meetrine betoonrada (laius 45 m + mõlemal pool 7,5 meetri laiused põsed)
* 16/34 - 2072-meetrit asfaltrada
* 11/29 - 1399-meetrit asfalt-betoonrada elektrooniliste navigatsiooniseadmeteta

Aastatel 2004–2010 lendas liinil Tallinn–Dublin Estonian Air, alates 2010. aastast Ryanair.
Colin McRae: DiRT

**"Colin McRae: DiRT"** on rallimängude hulka kuuluv arvutimäng.

## Välislingid
*Mängu ametlik koduleht
Emotikon

**Emotikon** on emotsioonide väljendamiseks kasutatav tekstipõhine kirjavahemärkide ühend, mis kujutab näoilmeid.

Sõna "emotikon" tuleneb ingliskeelsest vabaühendist *emoticon*, mis on moodustatud sõnadest "emotsioon" (ingl *emotion*) ja "ikoon" (ing *icon*), ning tähendab emotsiooni edastavat ikooni.

Sõnavõistlustel on emotikoni eesti omakeelseks vasteks pakutud ka uudissõnu "tujuk" ja "tujukuju".

Emotikone võib kohata juba 19. sajandist pärinevatel kirjutistel, kuid digitaalsel kujul jõudsid need inimesteni 19. septembril 1982 tänu Carnegie Melloni Ülikooli arvutiteadlasele Scott Fahlmanile, kes soovitas neid sel päeval e-posti teel töökaaslastele. Mõne kuu jooksul levis see teade laialdaselt nii ARPANET-is kui ka Usenetis ning sealt sai alguse emotikonide üleilmne kasutus.

Emotikonid on rangelt tekstipõhised, samas kui ''emoji''<nowiki/>'d (inglispärane hääldus [em'odži]) on pildipõhised.

## Mõned näited

## Emojide ja emotikonide erinevus
Emojid on animeeritud digitaalpildid, emotikonid on emotsioonid ja näo kujutised, mida edastatakse teksti kaudu. Erinevalt emojidest saab emotikone luua klaviatuurilt leitud märkide abil.

## Emojid
Emojid on väikesed ikoonid ja pildid, mis on loodud Unicode Standardi abil. Neid kasutatakse tekstsõnumites, veebisaitidel ja muu digitaalse suhtluse osana. Sõna “emoji” pärineb jaapani keelest e (絵, “pilt”) ja moji (文字, “märk”). Nad võivad esineda tuntud kollaste piltidena või tavaliste objektide (nt ilm, toit, loomad ja muu) kujul ning neid kasutatakse arvutis ja mobiilides.

## Vaata ka
* Smaili
* ASCII-kunst
* Kaoani

## Viited

## Välislingid
* "Vene ärimees patentis emotikoni" Postimees, 13. detsember 2008
* "Palju õnne, :-) !" Novaator, 18. september 2012
* Emojide andmebaas emoji.ee, 9. veebruar 2020
* Emojid turunduses
Dermatoloogia

**Dermatoloogia** (ladina keeles *dermatologia*) on õpetus nahahaigustest. 

Arsti, kes ravib nahahaigusi, nimetatakse nahaarstiks ehk dermatoloogiks.

Dermatoloogia on teadus ja meditsiinieriala, mis käsitleb naha ja nahaaluse koe, naha derivaatide ning nahal avalduvate süsteemsete haiguste ja nahahaiguste süsteemsete sümptomite diagnoosimist, ravi (medikamentoosset, füsiaatrilist, kirurgilist), jälgimist ja ennetamist. Eestis koolitatakse dermatolovenerolooge vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eesti dermatovenerolooge ühendab Eesti Naha- ja Suguhaiguste Selts. (www.arst.ee)

Dermatoloogia kui meditsiineriala rajajaks peetakse Inglise arsti Robert Willan 'it (1757 – 1812).
Marek Niit

**Marek Niit** (sündinud 9. augustil 1987 Kuressaares) on eesti kergejõustiklane (sprinter), kes tuli 2006. aastal 200 m jooksus juunioride maailmameistriks.

Tema nimel on 100, 200 ja 300 meetri jooksu Eesti välisrekordid ning 200 ja 400 meetri jooksu Eesti siserekordid.

Marek Niit võitis Pekingis toimunud 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel 200 m jooksus kuldmedali.

31. märtsil 2012 püstitas ta USA-s Fayetteville'is uue 100 meetri jooksu Eesti rekordi ajaga **10,19**. Eelmine rekord ajaga 10,21 oli samuti tema nimel, püstitatud 25. märtsil 2011 USA-s Austinis peetud kolme ülikooli sõpruskohtumisel.

11. juunil 2011 saavutas Marek Niit Des Moines'is USA ülikoolide kergejõustiku meistrivõistluste 200 meetri jooksu finaalis teise koha ajaga 20,38. Aeg polnud siiski rekordikõlbulik, kuna jooksu ajal puhus taganttuul kiirusega 2,6 m/s. Päev varem toimunud poolfinaalis välja joostud aeg **20,43** oli uus Eesti 200 m jooksu rekord.

21. aprillil 2012 püstitas Niit Fayetteville'is uue 400 meetri jooksu Eesti rekordi ajaga 45,91. Varasem rekord kuulus aastast 1990 Aivar Ojastule. 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis püstitas ta uue Eesti rekordi ajaga **45,74**.

Niidu nimel on ka Eesti siserekord 200 meetri jooksus **20,70** (püstitatud Fayetteville'is 26. veebruaril 2011) ning Eesti siserekord 400 meetri jooksus **45,99** (püstitatud Fayetteville'is 26. veebruaril 2011).

Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel. 100 m jooksus tulemusega 10,40 sai ta oma jooksus kuuenda koha ja poolfinaali ei pääsenud.

Ta esindas Eestit 2016. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis. 400 m jooksus tulemusega 47,39 sai ta oma jooksus neljanda koha ja edasi ei pääsenud.

## Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 10 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Isikliku rekordi areng
### Välisrekordid
#### 100 m jooks
*10,21 (ER), 25. märts 2011,  Austin
*10,19 (ER), 31. märts 2012,  Fayetteville

#### 400 m jooks
*46,11, 9. august 2011,  Viljandi
*45,91 (ER), 21. aprill 2012,  Fayetteville
*45,74 (ER), 12. august 2014,  Zürich

### Siserekordid
#### 200 m jooks
*20,70 (ER), 26. veebruar 2011,  Fayetteville
*20,63 (ER), 15. veebruar 2014,  Fayetteville

## Tunnustus

* 2007 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited

## Välislingid
*Marek Niidu blogi
* 
*
*Alver Kivi, Marek Niit alustas aastat Eesti rekordiga Meie Maa, 25. jaanuar 2007
*Märt Roosna, Marek Niidu vigastus osutus kardetust kergemaks Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008 
*Madis Kalvet, "Marek Niit püstitas Eesti rekordi" Postimees, 1. märts 2009
*Alver Kivi, "Marek Niit purustas igivana maakonna rekordi" Meie Maa, 31. august 2009
*Oliver Lomp, "Marek Niit parandas 400 m jooksu siserekordit" Postimees, 23. jaanuar 2010
*Ott Järvela, "VÕIMAS! Marek Niit jooksis USAs kaks Eesti rekordit!" Õhtuleht, 27. veebruar 2011
*Raul Vinni, Marek Niit usub MM-i normi täitmist, Saarte Hääl, 2. juuli 2013
Masinpsühholoogia

**Masinpsühholoogia** (*machine psychology*) on Aladdin Ayeshi määratluse kohaselt distsipliin, mis tegeleb uurimisega, kuidas oleks võimalik luua võimalikult inimsarnaseid masinaid. Inimliku masina all peab Aladdin Ayesh silmas tunnetuse, intelligentsuse ja tundmuste olemasolu masinatel.

On avaldatud arvamust, et masinpsühholoogia võiks kuuluda psühholoogia aladistsipliinide hulka.
Aladdin Ayesh

**Aladdin Ayesh** on inglise informaatik. Ta on Aberdeeni ülikooli professor.

1993. aastal sai ta bakalaureusekraadi arvutiteaduses. 1995. aastal sai ta teadusmagistri kraadi Essexi Ülikoolis. 2000. aastal sai ta doktorikraadi Liverpooli John Mooresi Ülikoolis.

Tema uurimisobjektiks on tehisintellekt. A. Ayesh on De Montforti Ülikooli juures asuva Arvutusliku Tehisintellekti Keskuse liige.

## Vaata ka
*Masinpsühholoogia

## Välislingid
*Aladdin Ayeshi koduleht
De Montforti Ülikool

**De Montforti Ülikool** on ülikool Leicesteris Suurbritannias.

Ülikoolistaatus saadi 1992. aastal.

Ülikoolil on neli teaduskonda.

## Välislingid
*De Montforti Ülikooli koduleht
Nathalie Sarraute

**Nathalie Sarraute** [nata'li sa'rot] (18. juuli 1900 Ivanovo, Tsaari-Venemaa – 19. oktoober 1999 Pariis, Prantsusmaa) oli vene-juudi päritolu prantsuse jurist ja kirjanik, "uueks romaaniks" nimetatud kirjandussuuna üks peamisi esindajaid.

Aastal 1925 abiellus ta Raymond Sarraute'iga. 1932. aastal kirjutas ta oma esimese raamatu "Tropismes", mis avaldati 1939. aastal. 

Teise maailmasõja puhkemise tõttu ei saavutanud tema raamatud alguses tuntust. 1941. aastal vabastati ta natside võimuletulekuga juristi positsioonilt. 

Tema looming on tugevasti mõjutatud Marcel Proustist.

Eesti keeles on temalt aastal 1973 ilmunud Loomingu Raamatukogus (nr 18/19) Ott Ojamaa tõlkes ja saatesõnaga romaan "Kas te kuulete neid?" (*Vous les entendez*?, 1972) ja 1987. aastal (LR nr 25/26) kogumikus "Valik I. Esseid maailmakirjandusest" lk 39–50 Häidi Kolle tõlkes essee "Kahtluse ajastu".

## Kirjandus
* Ott Ojamaa, "Neoromanistid jubileerivad" (Nathalie Sarraute – 70; Alain Robbe-Grillet – 50) – Looming 1972, nr 8, lk 1404–06
Arvutusliku Tehisintellekti Keskus

**Arvutusliku Tehisintellekti Keskus** on De Montforti Ülikooli juures asuv allüksus, mis uurib tegelikku maailma probleeme tehisintellekti aspektist vaadatuna.

2007. aasta seisuga oli keskuse juhataja professor Robert John.

## Välislingid
*Arvutusliku Tehisintellekti Keskuse koduleht
Madame de Staël

**Anne Louise Germaine de Staël** (tuntud kui **Madame de Staël**; neiupõlvenimi **Necker**; 22. aprill 1766 Pariis – 14. juuli 1817 Pariis) oli prantsuse keeles kirjutanud Šveitsi kirjanik, kes tegutses peamiselt Pariisis. 

## Elukäik
Germaine sündis pankurist isa Jacques Neckeri ja kirjanikust ema Suzanne Curchod' perekonnas. 

Aastal 1786 abiellus ta Rootsi saadiku parun Erik Magnus Staël von Holsteiniga.

Germaine'i ajendas avaldama oma esimest teost Jean-Jacques Rousseau. 1788. aastal ilmus de Staëli esikteos "Rousseau karakterist ja kirjutistest" ("*Lettres sur les écrits et le caratére de Jean-Jacques Rousseau*"). 

Prantsuse revolutsiooni puhkedes toetas de Staël mässu, kuid selle terroriks muutumisel sai temast selle vastane. 

Hiljem asutas ta Pariisis Napoleoni-vastase salongi. Napoleoni alalise kiusamise tõttu oli de Staël sunnitud Pariisist põgenema. Ta rajas salongi Coppet' lossi. Siit said alguse ka tema pikad reisid, kus ta kohtus tollaste intellektuaalidega, teiste seas Goethe, Schilleri ja Schlegeliga. Ta külastas ka Rootsit, Suurbritanniat, Venemaad ja teisi Euroopa riike.

## Kirjandus
* Barbara Sichtermann, "Naised. Maailma tuntumaid naisi", tõlkinud Anu Schulz, TEA Kirjastus, Tallinn 2004, lk 116–121; ISBN 9985713699
Kongress

**Kongress** (ladina keelest *congressus* – 'kokkusaamine') võib tähistada:
* koosolekut, mis võib olla organisatsiooni või poliitilise partei kõrgem otsustav organ, kus hääletatatakse olulisemaid küsimusi ja millest võtavad osa vastava organisatsiooni liikmed.
* riigi seadusandliku võimu organit:
** Argentina Rahvuskongress, Argentina parlament
** Congreso Nacional (Boliivia), Boliivia parlament
** Congresso Nacional, Brasiilia parlament
** Rahvuskongress (Tšiili), Tšiili parlament
** Riiklik Rahvakongress, Hiina parlament
** Congreso de la República (Dominikaani), Dominikaani parlament
** Rahvuskongress (Ecuador), Ecuadori parlament
** Congreso de la República (Guatemala), Guatemala parlament
** Congreso Nacional (Honduras), Hondurase parlament
** Congreso de la República (Colombia), Colombia parlament
** Rahvakongress (Liibüa), Liibüa parlament
** Kongress der Union Mexiko, Mehhiko parlament
** Paraguay Honorable Congreso, Paraguay parlament 
** Kongress, Peruu parlament
** Kongress (Philippinen), Filipiinide parlament
** Congreso de los Diputados, Hispaania kongress
** Ameerika Ühendriikide Kongress, USA parlament
Carl Sagan

**Carl Edward Sagan** (9. november 1934 Brooklyn – 20. detsember 1996 Seattle) oli USA astronoom, astrobioloog, kirjanik ja loodusteaduste populariseerija.

Ta õppis Chicago ülikoolis füüsikat ning sai 1960. aastal doktorikraadi astronoomias ja astrofüüsikas. Ta töötas mitmes ülikoolis ja teadusasutuses ning oli NASA konsultant.

Sagani olulisemad teadusavastused puudutasid peamiselt Päikesesüsteemi planeetide ja nende kaaslaste ehitust ja atmosfääri, kuid rohkem tuntud on tema arutlused ja tööd maavälise elu ja selle otsingute teemadel.

Sagan oli skeptitsismi, humanismi ja teadusliku meetodi eestkõneleja ning pseudoteadusevastane. Ta nimetas end sageli ateistiks ning pani oma noorimale pojale eesnime Democritus samanimelise vanakreeka filosoofi järgi, kes eitas üldtunnustatud jumalate olemasolu ja keda peetakse ateistliku mõtlemise rajajaks.

Ta andis kuni surmani Cornelli ülikoolis kriitilise mõtlemise kursust. Külma sõja ajal hoiatas ta inimkonda ähvardava globaalse tuumakatastroofi eest. Sagani sulest ilmus üle 600 artikli, ta oli enam kui 20 raamatu autor või kaasautor ning oli teadust populariseeriva telesaatesarja "" autor ja saatejuht. Tema romaani "Kontakt" põhjal on loodud samanimeline mängufilm.

## Tunnustus
*1978 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1978 – Pulitzeri preemia ("The Dragons of Eden")
*1990 – Oerstedi medal
*1993 – Carl Sagani auhind
*1995 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Pere
Sagan oli kolm korda abielus. Aastal 1957 abiellus ta bioloog Lynn Margulisega, kellega tal oli kaks last: Dorion ja Jeremy. 1968. aastal abiellus ta kirjaniku Linda Salzmaniga, kellega tal oli poeg Nick Sagan. Aastal 1981 abiellus ta kirjanik Ann Druyaniga, kellega tal oli tütar Alexandra Rachel ja poeg Samuel Democritus.

## Teosed eesti keeles
* "Kontakt". Inglise keelest tõlkinud Kristjan Kannike. Varrak, Tallinn, 2006
* "Deemonitest vaevatud maailm: teadus kui küünal pimeduses". Inglise keelest tõlkinud Mart Kangur. Valgus, Tallinn 2006

## Vaata ka
*Carl Sagani auhind

## Välislingid

* 
* Carl Sagan Ulmekirjanduse BAASis
* The Carl Sagan Portal (inglise keeles)
* Tiit Kändler, "Tulnukad elavad inimeste peades" (raamatu "Deemonitest vaevatud maailm" arvustus) – Eesti Päevaleht, 4. august 2006 
* Carl Sagani 13-osaline teadussaatesari "Cosmos: A Personal Voyage" (eestikeelsete subtiitritega) – YouTube
Mall Valk

**Mall Valk** (aastani 1962 **Mall Sooster**; 2. juuni 1935 Ühtri küla, Käina vald – 12. oktoober 1976 Tallinn) oli eesti keraamik. 

Aastal 1961 lõpetas ERKI (praegune Eesti Kunstiakadeemia).

1960. ja 1970. aastatel tõi ta keraamikasse humoristlikke, kohati isegi groteskseid situatsiooni- ja sõnamängukoomikale rajatud plastikatöid. 

Oli üks keraamikutest, kes teostas Lepo Mikko kavandi järgi pannoo Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu hoonesse 1964. aastal. 

## Isiklikku
Mall Valk-Sooster oli kunstnik Ülo Soosteri onutütar ning oli abielus karikaturisti ja poliitiku Heinz Valguga.
## Töid
*1962 "Jane Eyre"
*1967 "Isa silmaterad"
*1967 "Malekuningas"
*1970 "Pärlikukk"
*1970 "Pärlikana"
Jim Byrnes

**Jim Byrnes** (kodanikunimi **James Thomas Kevin Byrnes**; sündinud 22. septembril 1948 Saint Louises Missouri osariigis) on Kanadas elav USA bluusimuusik ja näitleja.

1972. aastal üritas ta seisma jäänud veokit kiirteele lükata. Talle sõitis auto tagant otsa, mille tagajärjel ta kaotas mõlemad jalad põlvest saati.

Näitlejana on ta tuntud eelkõige Dan 'Lifeguard' Burroughsi kehastaja USA draamasarjas "Wiseguy" (1987–1999) ja vaatleja Joe Dawsoni osatäitjana põnevussarjas "Surematu" (1993–1998). 

2018. aastal esines Byrnes koos Sojournersiga North Island Concert Society korraldatud kontserdil.

## Muusikukarjäär
Byrnes alustas klaveriõpinguid viieaastaselt, kolmeteistaastaselt mängis ta juba bluuskitarri ja laulis. 1982. aastal moodustas ta bluusiansambli The Jim Byrnes Band ning hakkas sellega esinema üle terve Kanada.

### Diskograafia
*"Burning/I Turned My Nights Into Days" (1998; algselt kaks eraldi plaati, mis ilmusid vastavalt 1981. ja 1987. aastal)
*"That River" (1995 ja 1997)
*"Love Is A Gamble" (2001)
*"Fresh Horses" (2004)
*"House of Refuge" (2006)

## Näitlejakarjäär
Byrnes on õppinud näitlemist Bostoni ülikoolis ja Saint Louise ülikoolis. Oma läbilöögi USA televisioonis saavutas ta aastal 1987, mängides bändi solisti ja esitades enda kirjutatud laulu minisarjas "Hands of a Stranger". Seejärel osales ta kuni 1990. aastani telesarjas "Wiseguy", kehastades Dan 'Lifeguard' Burroughsit. Hiljem osales ta seriaalis "Neon Rider" ja luges dublaaži animasarjas "*The Adventures of Sonic the Hedgehog*".

Aastal 1993 sai ta vaatleja Joe Dawsoni osa populaarses Kanada-Prantsusmaa koostöös valminud telesarjas "Surematu" ("Highlander"), keda ta kehastas sarja lõppemiseni aastal 1998. Joe Dawsoni rolli kehastas ta ka sarja *spin-off*'i "" ("Surematu Amanda") kahes osas. Lisaks osales ta ka seriaalile järgnenud mängufilmides "" (2000) ja "" (2007).

## Välislingid

*
*Ametlik koduleht
*Jim Byrnes Website
Dno rajoon

**Dno rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on 3 omavalitsusüksust: Dno linn, Iskra vald (keskus Iskra) ja Võskodi vald (keskus Võskod). Rajoonis on 146 küla.

## Viited
Masintunnetus

**Masintunnetus** (*machine cognition*) ehk **tehistunnetus** on tehislik süsteem masinatel, mis hõlmab sisekujutlust ja sisekõnet. 

Masintunnetus baseerub tunnetusfunktsioonide, nagu taju, tähelepanu õppimise emuleerimisel.

## Välislingid

*A modular neural system for machine cognition
Helo Meigas

**Helo Meigas** (sündinud 4. novembril 1965 Tartus) on eesti majandustegelane. 

## Elu- ja töökäik
Aastal 1988 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise keele ja kirjanduse erialal, 1992 läbis Eesti Diplomaatide Kooli rahvusvaheliste suhete erialal. 1995. aastal sai USAs Tuftsi ülikoolis humanitaarteaduste magistrikraadi. 

1988–1989 oli ta Eesti kaubandus-tööstuskoja referent. 

1989–1992 oli ASi Cross Development F.S.P. tõlkebüroo juhataja.

1995–1998 oli Tallinna Väärtpaberibörsi tegevdirektor ja juhatuse esimees.

Septembrist 2004 on ta Hansapanga investeeringute juhtimise divisjoni direktor.

## Tunnustus
*aasta vabatahtlik 2008
Marika Valk

**Marika Valk** (sünninimi **Marika Runge**; sündinud 3. augustil 1954 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane.  

## Elukäik
Marika Valk lõpetas 1972. aastal Tallinna 21. keskkooli. 1972–1976 õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas tööstuse juhtimist ja planeerimist. 1979–1984  Tartu Riikliku Ülikoolis kunstiajalugu ja etnograafiat. 

Pärast kõrgkooli lõpetamist alustas ta 1976. aastal tööd Eesti NSV Statistika Keskvalitsuse teadurina. Aastatel 1979–1984 töötas ta Eesti Vabaõhumuuseumis teadurina. Aastatel 1984–1989 oli ta Tarbekunstimuuseumi juhataja. Aastatel 1989–1991 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Ajalooinstituudi teadurina.

Aastatel 1991–2008 oli ta Eesti Kunstimuuseumi peadirektor. Aastatel 2009–2011 oli ta UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni peasekretär. 25. mail 2010 määras Eesti president Toomas Hendrik Ilves Marika Valgu sihtasutuse Eesti Koostöö Kogu nõukogu liikmeks.

2018–2025 oli Lihula muuseumi juhataja.

Avaldanud 1985. aastast Eesti ajakirjanduses artikleid Eesti, Baltimaade ja Skandinaavia nüüdisaegsest ning eesti vanemast tarbekunstist; kureerinud näitusi ja kirjutanud näituste kataloogidele eessõnu; avaldanud artikleid ja intervjuusid Eesti Kunstimuuseumi ja kaasaegse polüfunktsionaalse muuseumi teemadel.

## Ühiskondlik tegevus
Marika Valk oli üks kümnest kultuuritegelasest, kes kirjutas alla peaminister Andrus Ansipile saadetud avalikule kirjale, milles tauniti Sakala keskuse lammutamise plaane. Ansip nõustus, et keskust on parem mitte lammutada, kuid 5. märtsil 2007 lammutati see ometi. 

* 2007 Kultuuriministeeriumi muuseuminõukogu liige
* 2002 Tallinna Direktorite klubi liige
* 2001 Kunstimuuseumi Ehituse Sihtasutuse nõukogu liige
* 2000 Eesti Kaubandus- Tööstuskoja liige
* 2000-2004 Tartu Kõrgema Kunstikooli nõukogu liige
* 2000 – 2003 Tartu Ülikooli kuratooriumi liige
* 1996 – 1999 Kultuuriministeeriumi muuseuminõukogu esimees    
* 1993 – ICOM-i liige (Rahvusvaheline Muuseuminõukogu)

## Isiklikku
Tema ema oli rahandusspetsialist, tarbijakaitsja ja poliitik Aino Runge (1926–2014), tema õde on maalikunstnik ja disainer Sirje Runge. Ta on abielus kunstniku ja poliitiku Heinz Valguga.
## Tunnustus
*2007 Kristjan Raua preemia (Kumu Kunstimuuseumi hoone rajamise tee võidukas läbimine)

* 2007 Soome Lõvi Rüütelkonna aumärk
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004  Itaalia Solidaarsuse Tähe ordeni rüütlirist
* 1998 Norra kuninga teeneterist Ridder I Dame Officer

## Viited

## Välislingid
*Ants Juske, "Marika Valk 18 aastat ja kolm muuseumi hiljem finišis", Eesti Päevaleht 11. oktoober 2008
*Priit Luts, "Valk: süsteemi loomine oli Kumu ehitamisest tähtsam" ERR, 26. detsember 2008
*Tiiu Suvi, "Hõbevalgem aeg", Eesti Naine 13. veebruar 2009
ICAO lennufirmakood

**ICAO lennufirmakood** on kolmetäheline kood, millega Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO, *International Civil Aviation Organization*) tähistab lennufirmasid (lennuoperaatoreid). ICAO väljastab igale operaatorile unikaalse kolmetähelise koodi ja kutsungi, mida kasutatakse raadiosides. IATA lennufirmakoodide süsteem, milles tähised pole unikaalsed, ühtlustatakse aja jooksul ICAO süsteemiga.

ICAO koodi kasutatakse sarnaselt IATA koodiga lennu numbri osana (näiteks EZY3445 – easyJeti lend nr 3445 London Stansted – Tallinn).

ICAO on lennufirmakoode väljastanud alates 1947. aastast. Algul olid koodid kahekohalised ja identsed IATA koodidega. 1980. aastate algul võeti lennufirmade arvu suurenemise tõttu kasutusele kolmetäheliste koodide süsteem. 1987. aastal sai see ametlikuks standardsüsteemiks.

## Näiteid
*Kood – kutsung – firma
*ELL – ESTONIAN – Estonian Air
*RYR – RYANAIR – Ryanair
*FIN – FINNAIR – Finnair
*MAH – MALEV – Malév
*SAS – SCANDINAVIAN – SAS
*AFL – AEROFLOT – Aeroflot
*EZY – EASY – easyJet

## Vaata ka
*IATA lennufirmakood
*ICAO lennujaamakood
Néma

**Néma** on linn Mauritaanias, Hodh ech Chargui provintsi keskus. Asub riigi kaguosas Mali piiri lähedal.

Linnas on maantee Route de l'Espoir idapoolne ots.
Yaracuy osariik

**Yaracuy osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 

Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Guárico osariik

**Guárico osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 

Halduslikult jaguneb 15 omavalitsusüksuseks.
IATA lennufirmakood

**IATA lennufirmakood** on kahetäheline kood, millega Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus (IATA, *International Air Transport Association*) tähistab lennufirmasid. Need moodustavad lennu numbri kaks esimest märki (näiteks OV 177: Estonian Airi lend 177 Tallinn-Brüssel). IATA koode kasutatakse näiteks sõiduplaanides, piletite reserveerimisel.

IATA koodid ei ole unikaalsed, näiteks kood EZ tähistab nii USA firmat Evergreen International Airlines kui Taani firmat Sun Air of Scandinavia. 

IATA koodid asendatakse aja jooksul kolmetäheliste ICAO lennufirmakoodidega.

## Näiteid
*OV – Estonian Air
*FR – Ryanair
*AY – Finnair
*MA – Malév
*SK – SAS
*SU – Aeroflot

## Vaata ka
*ICAO lennufirmakood
*IATA lennujaamakood
*Lennufirmade loend IATA-koodi järgi
Nueva Esparta osariik

**Nueva Esparta osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Hõlmab Margarita saare, Coche ja Cubagua saare.

Halduslikult jaguneb 11 omavalitsusüksuseks.

## Märkused
Melinda ja Melinda

**"Melinda ja Melinda"** on Woody Alleni lavastatud 2004. aastal esilinastunud mängufilm. Film näitab, kuidas ühte ja sama lugu on võimalik näha nii komöödiana kui ka draamana.

## Osatäitjad
*Chiwetel Ejiofor – Ellis 
*Will Ferrell – Hobie 
*Jonny Lee Miller – Lee 
*Radha Mitchell – Melinda 
*Amanda Peet – Susan 
*Chloe Sevigny – Laurel 
*Wallace Shawn – Sy 
*David Aaron Baker – Steve 
*Arija Bareikis – Sally 
*Josh Brolin – Greg 
*Steve Carell – Walt 
*Stephanie Roth Haberle – Louise

## Välislingid
*Ametlik koduleht 
*
*''Melinda and Melinda'' at Rotten Tomatoes
*Woody Allen interview for Melinda And Melinda
Eleonora Duse

**Eleonora Giulia Amalia Duse** (tuntud ka kui **Duse**; 3. oktoober 1858 Vigevano, Itaalia – 21. aprill 1924 Pittsburgh, Pennsylvania osariik, USA) oli itaalia näitleja.

## Elukäik
Eleanora sündis näitleja peres. Viieteistkümneaastaselt mängis ta Shakespeare'i näidendis "Romeo ja Julia". 

Aastal 1879 tutvus ta Napolis Mattino Cafieroga, kellega hiljem abiellus. Mees hülgas perekonna, kui Eleanora oli rase. Sündinud poisslaps suri varakult.  

Rahvusvahelise kuulsuse pälvis ta Ernesto Rossi teatritrupis. Seal tutvus ta ka Teobaldo Checciga, kellega 1881. aastal abiellus. 

Aastal 1895 asutas ta oma teatritrupi Dramatica Campagnia della Citta di Roma, mis sai tuntuks ka väljaspool Itaaliat. 

Aastatel 1897–1904 tegi ta koostööd Gabriele D'Annunzioga, kes spetsiaalselt talle näidendeid kirjutas. 

Eleanora suri 65-aastaselt Pittsburghis Pennsylvania osariigis, viibides Schenley hotelli sviidis nr 524.
Ameerika Informatsioonivahetuse Standardkood

**Ameerika Informatsioonivahetuse Standardkood** (lüh ASCII [askii], ingl *American Standard Code for Information Interchange*) on 128-tähemärgiline keelemärkide tabel, mis sisaldab:
* ingliskeelsed tähemärke;
* numbreid;
* keelemärke;
* klaviatuuri funktsioone.

Standardi esimene versioon avaldati 1963. aastal, viimased uuendused tehti aastal 1986.

ASCII on 7-bitine, mistõttu saab sellega väljendada 27=128 erinevat märki, millest 95 on prinditavad. Baidi viimane bitt oli reeglina reserveeritud paarsusbitt veatöötluseks.

## ASCII-keelemärkide tabel

## Vaata ka
* ASCII-edastus
* ASCII-kunst
* Laiendatud ASCII
* ASCII-fail
* KOI7
* Unicode
B7

**B7** võib tähendada järgmist:
***[[B7-vitamiin|B<sub>7</sub>-vitamiin]]** ehk biotiin
*'''B7''', Läänemere saarte koostöövõrgustik
B2

**B2** võib tähendada mitut asja:
* B<sub>2</sub>-vitamiini
* ISO 216 B2 paberiformaati

## Vaata ka
*B-2 Spirit, USA lennukimudel
B1

**B1** võib tähendada järgmist:
*B<sub>1</sub>-vitamiin
*...

## Vaata ka
*B0
*B2
*B3
*B4
*B5
*B6
*B7
*B8
*B9
Sergipe osariik

**Sergipe osariik** [sɛʁˈʒipi] on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Kirdepiirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul. 

Sergipe on pindalalt väikseim Brasiilia osariik. Osariik jaguneb 75 omavalitsusüksuseks.

## Viited

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*portugali keeles*)