open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juht- ja Abikoerte Kool

**Juht- ja Abikoerte Kool** on õppeasutus, kus õpetatakse välja pimedatele juhtkoeri. Kool tekkis 1992 aastal rajatud Pimedate Juhtkoerte Fondi reorganiseerimise tagajärjel. Selle fondi asutajateks olid Eesti Pimedate Ühingu Pärnu organisatsioon ja EPÜ ettevõte EPITAR. 

1999. aastal lõpetas Pimedate Juhtkoerte Fond oma tegevuse ning selle asemele loodi SA Juht- ja Abikoerte Kool. Selle nime all tegutseb kool tänini. 

Juhtkoerte Kool on mittetulundusühing, mida juhib viieliikmeline juhatus ja viieliikmeline nõukogu. Kool on kennelliidu liikmesorganisatsioon. Kool asub Tartus aadressil Taara puiestee 12-1.

Kooli tegevusvaldkonnad on koerte aretamine, kasvatamine ja treenimine, treenerite väljaõpetamine ja peesarite koolitamine.

## Vaata ka
* Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing

## Välislingid
*Kümme aastat juhtkoerte õpetamist Eestis 
*Kooli koduleht
Turingi auhind

**Turingi auhind** on üks kõrgemaid autasusid informaatika vallas. Seda võrreldakse Nobeli auhinnaga. 

Auhinda annab alates 1966. aastast välja igal aastal arvutitehnika assotsiatsioon ACM (Association for Computing Machinery).

Auhind on nimetatud Alan Turingi auks.

## Auhinna laureaadid
Tungaõli

**Tungaõli** on tungpuu seemnete pressimisel saadud kollane viskoosne mürgine vedelik. 

Tungaõli lahustub paljudes orgaanilistes lahustites; ei lahustu vees, metanoolis ega etanoolis. Tungaõli põhikomponendid on 9,11,13-oktadekatrieenhappe glütseriidid. Õhuhapniku toimel tekib tungaõlil väga tugev ja läikiv kelme. Tungaõli kasutatakse lakkide, emaili, põrandaõlide jms tootmisel.

Tungaõli on levinud traditsiooniline puiduviimistlusvahend, mida kasutatakse tavaliselt kahe peamise omaduse tõttu: esiteks on see looduslikult saadud aine. Teiseks on pärast kõvenemist (5–30 päeva, olenevalt ilmast/temperatuurist) tulemuseks väga kõva ja kergesti parandatav viimistlus, mistõttu seda kasutatakse paaditekkidel ja ka põrandatel.

Tungaõli veekindlus on parem kui ühelgi teisel puhtal õliviimistlusvahendil ja ei tumene vanusega märgatavalt. Väidetavalt on see hallitusele vähem vastuvõtlik kui linaseemneõli.
Arzúa maakond

**Arzúa maakond** on maakond Hispaanias Galicias A Coruña provintsi lõunaosas.

Maakond piirneb põhjas Órdenesi ja Betanzose maakonnaga, idas Tierra de Mellidi maakonnaga, lõunas Pontevedra provintsiga ning läänes Santiago maakonnaga.

Maakonda kuulvad Arzúa, Boimorto, El Pino ja Touro vallad.
Ajaania

**Ajaania** (*Ajania*) on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.

Ajaaniad kasvavad peamiselt Ida-Siberis.

Perekonna autor on Pjotr Poljakov.
Eesti PEN-klubi

**Eesti PEN-klubi** (lühendatult **Eesti PEN**) on kirjanikke, ajakirjanikke ja teisi loomeinimesi ühendav organisatsioon, mille eesmärk on seista sõnavabaduse ja laiemalt inimõiguste eest. Eesti PEN-klubi on rahvusvahelise organisatsiooni PEN-klubi liige.

Eesti PEN asutati 1928. aastal Tartus, kuid Eesti kirjanikud on võtnud rahvusvahelistest PEN-klubi kongressidest osa juba alates 1926. aasta Berliini kongressist. Sõdadevahelisel ajal andis Eesti PEN eesti kirjanduse tutvustamiseks välja prantsuskeelset ajakirja L'Estonie littéraire. Eesti PEN-klubi tegevus katkestati 1940. aastal ja taastati Stockholmis 1946. aastal. 1989. aastal asutati Eesti PEN-klubi Tallinna osakond, mille tegevus 1990. aastate lõpul hääbus. 

Eesti PEN taasasutati 3. veebruaril 2010.

## Viited

## Välislingid
* PEN Internationali koduleht. Inglise keeles.
* "Eesti Pen-klubi wiljakas töö". Postimees, 7. märts 1933
* "Eesti PEN tegutseb taas" Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2010
* "Taasasutati Eesti PEN" Sirp, 10. veebruar 2010
Eha

**Eha** ehk **videvik** on õhtupoolne hämarik.

Eha kohta on eesti keeles kasutatud ka sõnu "hämarik" (näiteks Faehlmanni loos "Koit ja Hämarik") ja "agu" (näiteks laulus "Siis kui aovalgus kaob").

## Vaata ka
* Koit
Agu

**Agu** ehk **[[koit]]**.

Agu võib olla ka:
* **[[Agu (eesnimi)|Agu]]**, eesnimi
* **[[Agu (ajakiri)|Agu]]**, aastatel 1923–1925 Tallinnas ilmunud ajakiri
Prangli leht

**Prangli leht** on Prangli saarel ilmuv kohalik ajaleht, mida annavad välja saare kooliõpilased. Lehes on palju rubriike, näiteks uudised, naljad, inimeste lood, sünnipäevad ja teated. Tiraaž on keskmiselt 20–50 eksemplari. Ajalehel on viis lehekülge ning see ilmub neli korda aastas.

## Ajalugu
Esimene leht ilmus 31. oktoobril 1997. aastal. 2013. aasta 1. jaanuari seisuga oli ilmunud 37 lehenumbrit. 

2002. aasta sügisel lõpetati lehe avaldamine. 2009. aasta juunist ilmus väljaanne edasi ning peatoimetajaks sai Matti Aivar Lind.

## Peatoimetajad

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Astrid Lepa

**Astrid Lepa** (aastani 1936 **Astrid Lepler**; 7. aprill 1924 Keila – 30. november 2015) oli eesti näitleja, lavastaja ja režissöör.

Ta lõpetas 1942 Tallinna 9. Keskkooli, õppis 1942–1946 Draamastuudio eriklassis näitlemist ja 1948–1950 Tallinna Muusikakoolis laulmist. 

Töötas 1944–1949 Estonias, 1949–1951 Draamateatris, 1951–1952 Filharmoonia estraadis. Oli 1952 Nõmme Kultuurimaja kunstiline juht, kino Pioneer administraator ja direktor. Alates 1949. aastast oli Tallinnfilmi dublaažinäitleja ning 1957–1979 Eesti Televisiooni režissööri abi, assistent ja režissöör.

## Filmi- ja teletöö
### Näitleja
*1958 Raadioteatri kuuldemäng – Kreutzwald "Vaeslapse käsikivi"
*1959 Raadioteatri kuuldemäng – David Samoilov "Elevandipojal on sünnipäev" (pardipoeg)
*1964 Mängufilm "Põrgupõhja uus Vanapagan", Tallinnfilm (Juula)
*1971 Mängufilm "Tuulevaikus" Tallinnfilm (ema)
*1974 Telelavastus Juliu Edlis / Tõnis Kask "Maailm minuta" (Musja)
*1977 Telelavastus – Mira Lobe "Vanaema õunapuu otsas" (ema)
*1979 Telelavastus – Uno Leies ja Heljo Mänd "Nõiakivi" (vanaema Adelheid)
*1982 Raadioteatri kuuldemäng – Janka Kupala "Pavlinka" (Agata)
*1986 Raadioteatri kuuldemäng – Anneli Pukema "Eleonora viimne soov" (2. naine)

### Režissöör

*"Kolmest kaheteistkümneni", Eesti Telefilm 1965
*"Autostopp", 1966 
*"Neli blondi, neli brünetti", Eesti Telefilm 1966 – kontsertfilm oktett "Laine" repertuaaris
*"Meloodia 66", Eesti Telefilm 1966
*"Muinaslugu muusikas", Eesti Telefilm 1967
*"Meloodia 67", Eesti Telefilm 1967
*"Jazzfestival Tallinn-67", Eesti Telefilm 1967
*"Meloodia 68", Eesti Telefilm 1968
*"Suvel", Eesti Telefilm 1968
*"Meloodia 69", Eesti Telefilm 1969
*"W. A. Mozart... Georg Ots", Eesti Telefilm 1969
*"Sovetskaja pesnja. Georg Ots" (Nõukogude laul. Georg Ots), Eesti Telefilm 1969

### Teleteatri lavastaja
* Surm käib ümber 'Diana', ETV 1975
* Mister Dawenheimi kadumine, ETV 1976
* Dr. Jekyll ja mr. Hyde, ETV 1977 
* Maagiline raamat, ETV 1977

### Heliteosed
* Vanaemade pallilaul / T. Kõrvits; sõnad H. Mänd; (koos Katrin Karismaga) – CD: Kõige suuremad sõbrad: laulud ETV lastelavastustes, 1999

## Isiklikku
Ta oli laulja ja pedagoogi Ester Lepa õde ja Margus Lepa ema.

## Viited

## Välislingid
*The Internet Movie Database
*Astrid Lepa, ERR fotopangas
Rinofoonia

**Rinofoonia** on häälepuue, mida iseloomustab liigne nasaalsus kõnelemisel. Rinofoonia võib esineda iseseisva puudena kui ka mõne teise puude (rinolaalia, düsartria) koosseisus.
Düskalkuulia

**Düskalkuulia** ka **düsmatemaatika** on spetsiifiline arvutamisvilumuste häire, mis ei ole seletatav üldise vaimse mahajäämusega või ebaadekvaatse õpetamisega. Düskalkuulia hõlmab põhiliste arvutamisvilumuste valdamist, nagu liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine. Algebra, trigonomeetria, geomeetria ja arvutusmeetoditega seotud abstraktsete matemaatiliste oskuste häired ei kuulu düskalkuulia alla.

Levinud märkide hulka vaegarvutamishäirest kuuluvad a) lihtsate arvuvõrdlus- ja liitmistehete teostamine loendamise (pahatihti sõrmede loendamise) abil kaua pärast vanust, milles see veel normaalne on, ning b) suured raskused umbkaudsete arvuliste hinnangute andmisel.

Düskalkuulia põhjused on ebaselged, kuid raskused aritmeetikas ei ole põhjustatud mitteadekvaatsest õpetamisest või otseselt kuulmise, nägemise või neuroloogiliste funktsioonide defektist. Samuti ei kaasne nad neuroloogiliste, psüühiliste või muude defektidega.

## Avaldub
* matemaatiliste operatsioonide aluseks olevate üldmõistete tähenduste mittemõistmisena
* puudulik arusaamine matemaatilistest oskussõnadest ja märkidest
* numbriliste sümbolite mitteäratundmine
* raskused tavaliste matemaatiliste tehete sooritamises
* raskused arusaamisel, millised numbrid on ülesande lahenduse otsimisel olulised
* raskused numbrite järjestamisel ja kümnendkohtade ning sümbolitega opereerimisel arvutuste käigus
* matemaatiliste tehete ebakorrektne ruumiline paigutus
* võimetus korrutustabel rahuldavalt selgeks õppida. 

### Mõned näited
* Kui neilt küsida, kumb kahest kaardist, millest üks on 5 ja teine 8, on suurem, loendavad nad eraldi kokku kummalgi kaardil kujutatud sümbolid.
* Kui paluda neil paigutada mängukaart 8 jadasse kaartide 3 ja 9 vahel, loendavad nad 8 jaoks õiget kohta otsides kokku kahe kaardi vahelised lüngad.
* 10-st tahapoole loendades loendavad nad esmalt arvud ühest kümneni, seejärel ühest üheksani, jne.
* Kui paluda neil arvust 70 kümnekaupa edasi loendada, teevad nad seda nii: „70, 80. 90, 100, 200, 300…“
* Kui paluda neil hinnata tavalise toa kõrgust, võib vastuseks olla nt kõhklev „200 meetrit?“.

## Välislingid
Yukoni mägismaa

**Yukoni mägismaa** on mägismaa Põhja-Ameerika loodeosas Kordiljeerides. Paikneb Alaska osariigis ja Kanadas.

Mäetippude kõrgus on 1500–2000&nbsp;m, nõgude kõrgus 200 kuni 500&nbsp;m. Mägismaal on hõredad kuuse- ja lehisemetsad, ülaosas mägitundra.

Yukoni mägismaal on kulla ja kivisöe leiukohad.
Kärt Einlo

**Kärt Einlo** (sündinud 12. mail 1979 Tallinnas) on eesti suhtekorraldaja. 

Einlo õppis 2000–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis reklaami ja meedia erialal.

Ta on töötanud Siseministeeriumi pressinõunikuna 2005–2007 ning Tallinna Pereraadios programmijuhi kohusetäitjana.

Ta oli dokumentaalfilmi "Kaks päeva augustis" (2011) produtsent.

Einlo oli ka üks filmi "Via avium" (2009) produtsentidest.

## Viited
Devoni lavamaa

**Devoni lavamaa** on Eesti aluspõhja pinnavorm, mis vastab Sakala kõrgustikule ja Otepää kõrgustikule.

## Viited
Colorado platoo

**Colorado platoo** (inglise keeles Colorado Plateau) on platoo Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide lääneosas Arizona, Utah', Colorado ja New Mexico osariigi territooriumil. Lavamaa pindala on 337 000 km². Kõrgus on 1500 kuni 3350 m. 

Colorado platool voolab Colorado jõgi ja tema lisajõed Green River, San Juani jõgi ja Little Colorado.
Winny Puhh

**Winny Puhh** on eesti *[[metal]]*-punkansambel.

Tegevust alustati 1994. aastal Johannes Käisi nimelises Põlva Keskkoolis; asutajaliikmed on Ove Musting, Indrek Nõmm ja Olavi Sander. Bänd peab oma sünnikuupäevaks 28. septembrit 1994, mil valiti ansamblile nimi. 2009. aastal liitus bändiga teine trummar Kristjan Oden.

Kontsertidel kasutavad Winny Puhhi liikmed kostüüme ja näomaalinguid, sarnanedes nii rokkbändiga Kiss (mis on šokk rokk).

## Muusikakarjäär

Suurem tuntus saabus 2006. aastal, kui laul "Nuudlid ja hapupiim" võitis Raadio 2 Aastahiti üritusel aasta demo auhinna. 

Winny Puhhi laulu "Vanamutt" video oli 2008. aastal nomineeritud Eesti muusikaauhinnale (kuid ei võitnud seda).

Raadio 2 Aastahitt 2009 Top 40 edetabelis saavutas laul "Peegelpõrand", milles tegi kaasa ka räppar Genka, 456 häälega kuuenda koha.

Ansambel osales konkursil "Eesti Laul 2013" lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Winny Puhh saatis "Terevisiooni" enda eest intervjuud andma oma pressiatašee Olavi Ruitlase ja härra Korsakovi. Finaalis sai laul Birgit Õigemeele ja Grete Paia esitatud laulu järel kolmanda koha. Winny Puhhi etteastet Eesti Laulul on nimetatud üheks veidramaks eurolauluks läbi aegade. 

2013. aastal tehti ka dokumentaalfilm "Winny Puhh: maailma veidraim bänd".

## Liikmed
* Indrek Vaheoja (Korraldajaonu) – laul
* Silver Lepaste (Kartauto) – kitarr
* Ove Musting (Jürnas Farmer) – kitarr
* Indrek Nõmm (Koeraonu) – basskitarr
* Kristjan Oden (Väikepax) – trummid
* Olavi Sander (Olevik) – trummid

## Albumid
* "Täämba õdagu praadimi kunna" (Legendaarne Records, 2006)
* "Brääznik" (Legendaarne Records, 2010)
* "Pole see jõumehe elu üldse kerge" (Clockwork, 2013)
* "Kes küsib?" (Clockwork, 2014)
* "kuusk kuusk kuusk" (Clockwork, 2023)

## Viited

## Välislingid
* Winny Puhhi koduleht.
* Winny Puhh. foorum Rada 7.
* Vidrik Võsoberg. Winny Puhh ajab udu ja teeb uut plaati. LõunaLeht. 07.07.2009.
* Mari Leosk. Setod: Winny Puhh pole mingid setod. LõunaLeht. 28.01.2010.
Alekhsandre Lomaia

**Alekhsandre Lomaia** (gruusia keeles: ალექსანდრე ლომაია; sündinud 1963) on Gruusia poliitik ja diplomaat. 
Alates 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta oktoobrini oli Lomaia Gruusia alaline esindaja ÜROs.

1985. aastal lõpetas Lomaia Thbilisi Polütehnilise Instituudi hüdraulikainsenerina, töötas mõnda aega Thbilisis erialasel tööl. 1992. aastal lõpetas Moskvas tsiviilehituse aspirantuuri.

* 1991 Gruusia suursaadiku asetäitja, seejärel suursaadik Venemaal
* 1993–1995 Gruusia Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär
* 1995 ajalehe Argumenti välisuudiste toimetaja
* 1995–2000 Euraasia Fondi Gruusia büroo ametnik
* 2000–2002 Euraasia Fondi Gruusia büroo juhataja
* 2002–2003 Democracy Coalition Project, endise Nõukogude Liidu alade piirkondlik direktor
* 2003–2004 Gruusia Avatud Ühiskonna Sihtasutuse (Sorosi Sihtasutuse) tegevdirektor
* 2004–2007 Gruusia haridus- ja teadusminister
* 2007–2008 Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretär
Jules Dumont d'Urville

**Jules Sébastien César Dumont d'Urville** (23. mai 1790 Condé-sur-Noireau – 8. mai 1842 Versailles) oli prantsuse maadeavastaja, meresõitja, okeanograaf, mereväeohvitser ja teadlane.

Tema järgi said nime Pariisi tänav, üks Karoliini saartest, saar Melaneesias, mägi Louis-Philippe'i maal, neem Uus-Guineas. Antarktises avastatud maa nimetas ta oma abikaasa auks Adelie maaks, pingviiniliigi aga adeelia pingviiniks (*Pygoscelis adeliae*). Polaaruurija Douglas Mawson nimetas hiljem seda ümbritseva mere D'Urville'i mereks. Praegu töötab seal prantsuse Dumont d'Urville'i polaarjaam.

Ta hukkus koos oma perekonnaga raudteeõnnetusel.

## Kirjandus
* Edward Duyker, *Dumont d’Urville: Explorer and Polymath*, Otago University Press, Dunedin, 2014, pp.&nbsp;671, ISBN 978 1 877578 70 0, University of Hawai’i Press, Honolulu, 2014, ISBN 9780824851392.
Piksilatsioon

**Piksilatsioon** (inglise *pixilation*) on stoppkaadertehnika, kus elavaid näitlejaid kasutatakse kaaderhaaval animafilmi subjektidena. Näitleja poseerib, tehakse üks või mitu kaadrit, ning enne järgmise kaadri või kaadrite filmimist muudab ta veidi oma asendit. Näitlejast saab omamoodi elav stoppkaadrinukk.
Allar Sooneste

**Allar Sooneste** (sündinud 11. juunil 1955 Meremäel) on eesti tõlkija.

## Haridus ja töö

Allar Sooneste juured pärinevad Võrumaalt. Õppis Ruusmäe koolis, seejärel Nõo Reaalgümnaasiumi füüsika süvaõppega klassis. 1978. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioinsenerina. 2004. aastast töötab kutselise tõlkijana.

Allar Sooneste tõlgib igapäevatöös peamiselt rootsi ja vene keelest, kuid ta keeltehuvi on laiem. Tema tõlkes on ilmunud kümneid käsiraamatuid ja hulgaliselt ilukirjandust – raamatuid peamiselt lastele ja noortele. Nende hulgas on ka mitu Astrid Lindgreni teost.

## Isiklikku
Allar Sooneste on tõlkija Eve Sooneste abikaasa.

## Tunnustus

* 2005 – Paabeli Torni auhind (Moni Nilsson-Brännström, "Tsatsiki ja armastus", tõlge eesti keelde)
* 2007 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi tõlkestipendium
* 2014 – kantud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu aunimekirja ja autasustatud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu audiplomiga

## Tõlkeid

### Rootsi keelest
* Astrid Lindgren, "Samuel August Sevedstorpist ja Hulti Hanna" ("Samuel August från Sevedstorp och Hanna i Hult"), Sinisukk, Tallinn 2002
* Jan Pedersen, Lars Svensson, "Linnulaul. Meie 150 linnuliiki ja nende häälitsused" ("Fågelsång"), Tänapäev, Tallinn 2012
* Jujja ja Thomas Wieslander, Sven Nordqvist, "Mamma Muu ja Vares" ("Mamma Mu och Kråkan"), Karrup, Tallinn 2012
* Stefan Torssell, "Parvlaev Estonia. Rootsi riigi hukk" ("M/S Estonia. Svenska statens haveri"), Tänapäev, Tallinn 2018

### Norra keelest

* Anne-Catherine Vestly, "Väikevend ja Pulkson" ("Lillebror og Knerten"), Karrup, Tallinn 2014

### Vene keelest

* Dmitri Verištšagin, "Mõjutamine. DEIR – järjepidev energeetilis-informatiivne areng" ("Влияние: система навыков дальнейшего энергоинформационного развития"), OpiusTao, Tallinn 2016
*Arkadi Petrov, triloogia "Maailma loomine" ("Сотворение мира"), PortaNova, Tallinn 2021

### Poola keelest

* Grzegorz Kasdepke, "Väga suur detektiiv Positiivi raamat" ("Jeszcze większa księga detektywa Pozytywki"), Hea Lugu, Tallinn 2023
* Witold Szabłowski, "Kremli köök" ("Rosja od kuchni"), Tänapäev, Tallinn 2024
John Rackham

**John Rackham** (hüüdnimega **Calico Jack**; 21. detsember 1682 – 18. november 1720) oli üks tüüpilisi piraate, kes oma laevaga jahtis Kariibi merel rannasõidulaevu. 1719. aastal anti talle armu, aga siis kohtus ta Anne Bonnyga, kes oli eelnevalt mererööviga kokku puutunud. Koos Bonny sõbranna Mary Readiga varastasid nad laeva ja asusid teisi laevu röövima. Nad tabati Bermuda saarte lähedal. Rackham poodi üles ja naised mõisteti vangi.
Huntsville

**Huntsville** on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Madisoni maakonna halduskeskus. 

Huntsville on osariigi suuruselt neljas linn.

Huntsville'is asub Marshalli kosmosekeskus. Linnas on palju sõjatööstus- ja infotehnoloogiaettevõtteid.

Linnast on pärit Vikipeedia asutaja Jimmy Wales.

## Välislingid
* Linna koduleht
Huntsville (täpsustus)

**Huntsville** on mitme asula nimi:
* **[[Huntsville]]**, linn USA-s Alabama osariigis
* **[[Huntsville (Kanada)|Huntsville]]**, linn Kanadas Ontario provintsis
* ...
D'Urville'i meri

**D'Urville'i meri** (inglise keeles *d’Urville Sea*) on ääremeri Antarktikas 136° ja 148°ip vahel, Lõuna-Jäämere osa. Ümbritseb Adélie maa rannikut Ida-Antarktises. Mere lõunaosa paikneb mandrilaval sügavusega alla 500&nbsp;m, põhjaosas on sügavus kuni 3610&nbsp;m.

Meri on aasta läbi kaetud triivjääga; seal on palju jäämägesid. Soolsus on 33,7–33,8‰.

Mere avastas Douglas Mawson oma Austraalia ja Antarktise ekspeditsioonil aastatel 1911–1914. See on saanud nime Jules Dumont d'Urville'i järgi.
HSDPA

**HSDPA** (*High Speed Downlink Packet Access*, 'kiire allalaadimisega pakettandmeside juurdepääsutehnoloogia'; ka 3.5G) on UMTS- (3G-) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti allalaadimiskiirust kuni 14,4 Mbit/s. Tehnoloogia võib olla kasutuses koos kiiret üleslaadimist võimaldava HSUPA-tehnoloogiaga või ilma selleta. Viimasel juhul on üleslaadimiskiiruseks tavaline UMTS-võrgu kiirus 384 kbit/s. HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. On juba olemas ka HSPA+ tehnoloogia, mis võimaldab veelgi suuremaid kiirusi.

Enamik HSDPA-d toetavaid mobiiltelefone toetab siiski andmesidekiirust vaid kuni 3,6 Mbit/s, uuemad ka kuni 10,2 Mbit/s. Enamik andmesidemodemeid töötab kiirusel kuni 7,2 Mbit/s (Nokia CS-15 kuni 10,2 Mbit/s).

Eestis pakuvad HSDPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS-võrgud, EMT ja Elisa Eesti pakuvad juba ka HSPA+ kiirusi. 2010. aasta aprilli seisuga võimaldasid EMT ja Elisa võrgud maksimaalset andmesidekiirust 21,6 Mbit/s ja Tele2 ja Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 14,4 Mbit/s.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik HSPA veebileht
Joonisanimatsioon

**Joonisanimatsioon** ehk joonisfilm koosneb paberile kantud piltide reast, mis kirjeldab teatavat liikumist selle järgnevate faaside kaupa. Siis salvestatakse need vertikaalkaamera või skanneri abil.

## Ajalugu
Joonisanimatsiooni esimesed versioonid ilmusid 19. sajandi lõpul, mil klaasplaatidele joonistati pilte. 19. sajandil olid teostel valdavalt üksikud autorid, kuid 20. sajandi algul kujunes see mitme autoriga tegevuseks, samal ajal lisandus animatsioonile heli ning liidriks tõusis Walt Disney stuudio. 1923. aastal koostas sakslannast nukunäitleja Lotte Reiniger koos oma animatsioonirühmaga ühe esimestest mitmeplaadilistest animatsiooniseadmetest ehk trikilaua (sks k *[[Tricktisch]]*), mida kasutati tema ühe tuntuma teose "Prints Ahmedi seikluste" filmimiseks. Mitmeplaadiline tehnika aitas lahendada animatsiooni probleeme liikumise ning stseeni sügavusega. 1930. aastatel tulid esimesed värvilised animatsioonid, 1934. aastal valmis esimene täispikk, värviline ja helindatud animatsioon "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi".

2000. aastateks on maailma juhtivaks joonisanimatsiooni tootjariigiks kujunenud Jaapan.

### Joonisfilm Eestis

Eesti esimene joonisfilm oli 1931. aastal valminud "Kutsu Juku seiklusi".

Eesti joonisfilmitootmise rajajaks loetakse Rein Raamatut, kes asutas 1971. aastal Tallinnfilmi stuudios joonisfilmiosakonna, kus algul oli 14 inimest, 1980. aastatel aga 60 töötajat. Stiiliajalooliselt valmisid 1970. aastatel paljuski angloameerikalikust popkunstist mõjutatud teosed, mis teisalt erinesid läänes mõjusa Disney stuudio suunast selle poolest, et sihtrühmaks ei olnud ainult lapsed.

## Vaata ka

* animatsioon
* animafilm

## Viited
Edward England

**Edward England** (kodanikunimega **Edward Seegar**) oli 1717–1720 tegutsenud inglise mereröövel. Ta teenis ohvitserina ühel Jamaica laeval ning sai selle kapteniks, kui piraadid olid laeva vallutanud. Rüüsteretki sooritas ta nii Kariibi merel kui ka India ookeanil. 1719. aastal vahetas ta oma laeva suurema vastu, mis sai nimeks Pearl.
HSUPA

**HSUPA** (*High Speed Uplink Packet Access* 'Kiire Üleslaadimise Pakettside Juurdepääsutehnoloogia', ka **kiire üleslingiga pakettpöördus**) on UMTS (3G) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti üleslaadimiskiirust kuni 5,76 Mbit/s. Tehnoloogia on alati kasutuses koos kiiret allalaadimist võimaldava HSDPA tehnoloogiaga (kuid ei pruugi vastupidi olla). HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. Samuti on käibel nimetus 3,5G. Siiski ei tähenda 3,5G automaatselt HSUPA olemasolu (küll tähendab see HSDPA olemasolu).

HSUPA-d toetavad veel vaid väga vähesed uuemad mobiiltelefonid, ja sedagi vaid kiirusel kuni 2 Mbit/s. Küll aga toetab seda juba suurem osa praegusel ajal müüdavaid mobiilseid andmesidemodemeid. Varasematel aastatel müüdud modemid, nagu näiteks Eestiski väga populaarsed Huawei E220 ja E169 mudelid, toetavad vaid HSDPA tehnoloogiat, kuid ei toeta HSUPA-d, isegi kui mobiilsidevõrk seda võimaldab. Sellisel juhul toimub üleslaadimine standardsel UMTS võrgu kiirusel kuni 384 kbit/s. Eestis võimaldavad HSUPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS võrgud. EMT ja Elisa võrgud võimaldavad maksimaalset üleslaadimise andmesidekiirust 5,76 Mbit/s, Tele2 ning Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 2 Mbit/s.

## Välislingid
*Ametlik HSPA veebileht
Barbanza maakond

**Barbanza maakond** (galeegi keeles *O Barbanza*) on maakond Hispaanias Galicias A Coruña provintsi edelaosas.

Maakond asub Arousa jõe suudme põhjakaldal. Maakonna territooriumi katab samanimeline mäestik.

Maakonna moodustavad järgmised vallad: 

* Boiro
* Pobra do Caramiñal
* Rianxo 
* Ribeira

## Elanikkond

Vallas oli 2005. aasta seisuga 83 764 elanikku.
Oskar Põder

**Oskar Põder** (17. august 1907 – 17. juuli 1941 Kastre) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta teenis 1. Jalaväerügemendis ja Sõjakoolis, aastail 1935–1937 oli ta Riigivanema noorem käsundusohvitser. Sellel ametikohal järgnes talle Leonhard Teder.

Oskar Põder hukati 1941. aastal nõukogude julgeolekuorganite poolt ja tema põrm leiti 1941. aasta juulis Kastrest kommunistide poolt mõrvatuna ja maeti sama aasta 29. novembril ümber Torma kalmistule.

## Kirjandus
* Riigivanemal uus adjutant. Vaba Maa, 14. mai 1937, nr. 108, lk. 1.

## Välislingid
*Unustatud haudadest võiks teada anda, Vooremaa.ee, 22.11.2008
George Weah

**George Tawlon Manneh Oppong Ousman Weah** (sündinud 1. oktoobril 1966 Monrovias) on Libeeria president 22. jaanuarist 2018 kuni 22. jaanuarini 2024 ja endine jalgpallur. 

Weah mängis Inglismaa, Itaalia ja Prantsusmaa klubides. Ta valiti 1995. aastal Aafrika, Euroopa ja maailma parimaks jalgpalluriks. Weah on ainus maailma parimaks valitud jalgpallur, kes ei kvalifitseerunud maailmameistrivõistlustele.

2005. aastal kaotas ta Libeeria presidendivalimistel Ellen Johnson-Sirleafile. 2017. aasta valimistel valiti ta Libeeria presidendiks ja astus ametisse 22. jaanuaril 2018.

## Isiklikku
George Weah on sündinud ja kasvanud Clara linnas, mis asub Libeeria kaguosas ja on üks selle riigi vaesemaid piirkondi. Ta kuulub kruude hulka. Enne jalgpalluriks saamist töötas ta Libeeria telekommunikatsioonikeskuses tehnikuna. 

Ta on abielus jamaicalase Clar Weahiga, neil on kolm last: George Jr., Tita ja Timothy.

## Jalgpallurikarjäär
Karjääri alguses, 1988, mängis ta Prantsuse klubis AS Monaco. 1991 aitas ta oma meeskonna Prantsuse karika võiduni. Järgmisel aastal mängis Weah Paris Saint-Germain FC-s, millega ta võitis Ligue 1. 1995–1999 mängis ta Serie A klubis AC Milan. 1996 ja 1999 tuli Serie A võit. AC Milanis mängis ta 114 mängu ja lõi 60 väravat. Järgnevatel aastatel mängis ta Inglismaa klubides, Chelsea FC, Manchester Cityja Prantsuse klubis Marseille Olympique erilist edu saavutamata.

Kuigi klubikarjäär oli edukas, ei pääsenud ta Libeeria jalgpallikoondisega MM-ile. Koondises mängis ta 60 mängu ja lõi 22 väravat.

Aastatel 1989, 1994 ja 1995 valiti ta Aafrika parimaks jalgpalluriks. Veidi hiljem valiti ta juba Aafrika sajandi jalgpalluriks. Aastal 1995 sai ta esimese aafriklasena Euroopa aasta jalgpalluriks.

1996. aastal sai Weah portugallase Jorge Costa löömise eest kuuemängulise keelu. Sellest hoolimata anti talle samal aastal FIFA ausa mängu auhind.

## Poliitika
Jalgpallurikarjääri jooksul eitas Weah, et läheb poliitikasse. Siiski astus ta sinna 2004. aastal. George Weahi partei "Demokraatlike kongressi muutuste eest" on üks uutest Libeeria poliitilisel areenil. Ta tahab viia presidendi ametiaja kuuelt aastalt neljale. 2005. aastal võttis ta osa Libeeria presidendivalimistest ning kaotas teises voorus Ellen Johnson-Sirleafile, kellest sai esimene naispresident Aafrikas.

## Viited

## Välislingid

* George Weahi profiil ja statistika – www.liberiansoccer.com
* "Libeeria uus president lubas muuta "rassistlikku" põhiseadust" ERR, 31. jaanuar 2018
HSPA+

**HSPA+**, ka **HSPA Evolved**, **3,75G**, on UMTS võrgu edasiarendustehnoloogia, HSPA arendus, mis võimaldab viimasest veelgi suuremaid andmesidekiirusi.

HSPA+ parima variandi **DC-HSPA+** (ehk *Dual-Carrier HSPA+*) tehnoloogia võimaldab allalaadimise kiiruseid kuni 168Mbps (21MB/s) ja üleslaadimise kiiruseid kuni 22Mbps (2.75MB/s), kuid kõige algelisem variant (*HSPA+ Release 7*) võimaldab allalaadimise kiiruseid kuni 21Mbps (2.6MB/s) ning üleslaadimise kiiruseid kuni 5.76Mbps (720KB/s), kuid tavaliselt ideaalsetes tingimustes (nt. hea signaal ja vähene võrgukoormus) on parim HSPA+ kiirus tavalise kasutaja jaoks **42.2Mbps**, kuid tavapärastes tingimustes on Eestis keskmine HSPA+ kiirus vaid **1-25Mbps** (Lisatud viide on vaid Tele2, kuna see on hetkel ainus operaator, mis toetab 3G tehnoloogiat Eestis)
LTE

**LTE** (*Long-Term Evolution*), ka **3,9G** (G < ingliskeelsest sõnast *generation* 'põlvkond'), on mobiilsidestandard, mis võimaldab mobiilset andmesidekiirust üle 100 Mbit/s. 

Raadiotehniliselt ei ole LTE praeguste W-CDMA-tehnoloogial põhinevate võrkude edasiarendus ega nendega ühilduv, vaid täiesti uus tehnoloogia, mis kasutab uut E-UTRA raadioliidest ning põhineb spektriefektiivsematel OFDMA (allalaadimisel), SC-FDMA (üleslaadimisel) ja MIMO tehnoloogiatel. 

Kuigi tihti nimetatakse LTE-d neljanda põlvkonna mobiilsidestandardiks, siis tegelikult see nõnda ei ole - neljanda põlvkonna standardiks võib saada LTE Advanced (*Long-term-evolution Advanced*).

Eestis alustas LTE katsetusi EMT 2010. aasta veebruaris väikesevõimsuselise tugijaamaga Tallinnas Solarise keskuses (Estonia pst 9), kus see töötab 2600 MHz sagedusalas. Juunis 2010 alustas LTE katsetusi Tele2, samuti Tallinnas. Esialgu paigaldati 3 väikese võimsusega katsetugijaama, mis asuvad aadressidel Vabaduse väljak 10a, Viru väljak 4 ja Regati pst 1. 2010. aasta juunis alustas LTE katsetusi ka Elisa Eesti, kes paigaldas samuti 3 väikese võimsusega katsetugijaama: 2 Tallinna (Viru keskusse ja Elisa peakontorisse Sõpruse puiestee 145) ning kolmanda Pärnusse (Pärna tn 12).

Norras ja Rootsis on esimesed LTE võrgud juba avatud. Stockholmis saavutati LTE-d kasutades reaalne andmesideühenduse allalaadimiskiirus 42,8 Mbit/s ja üleslaadimiskiirus 5,3 Mbit/s. Lõppkasutaja seadmena kasutati uut tüüpi USB-modemit Samsung GT-B3710. 

Eestis on müügil mitmeid LTE tehnoloogiat toetavaid seadmeid.

## Vaata ka
* 4G

## Viited
Libekala

**Libekala** (rootsi keeles *lutfisk*, norra keeles *lutefisk*, soome keeles *lipeäkala*) on klassikaline roog suuremal osal Skandinaaviast. Traditsiooniliselt süüakse teda jõulude ajal. Rootsis ja Soomes on 99% söödavast libekalast kuivatatud molva ja Norras peamiselt kuivatatud tursk.

Libekala tehnoloogia leiutamine ulatub viikingite aega.

**Legend**. Ükskord olnud kuivatatud kalalastiga viikingite laev pikal teekonnal, kui sellesse laeva lõi sisse välk. Laev põles maani maha. Kuid laevalast jäi alles: kuivatatud kala oli pikka aega söestunud puude ja tuha vahel. Seda kastsid vihmad, mis põhjustasid kalade ümber leeliselise keskkonna. Mingi aja möödudes otsustati seda kala maitsta, pestes eelnevalt maha kala ümber oleva leelise. Kala oli täiesti söömiskõlbulik ja nii see tava tekkiski.
Esimese usaldusväärse märkme libekala kohta on kirja pannud Rootsi õpetlane ja diplomaat, peapiiskop Olaf Magnus 1555. aastal.

Tänapäevalgi valmistatakse libekala toiduks vanade meetoditega. Kuivatatud kala (kilttursk, molva) leotatakse 3–7 päeva leeliselises lahuses, mille jooksul liha pehmeneb. Pehmenenud libekala pestakse jooksva külma vee all hoolikalt ja seejärel pakitakse. Pakitud libekala säilimisaeg on 2-3 kuud. Roa valmistamisel küpsetatakse libekala ahjus 200&nbsp;°C juures või keedetakse. Ka portugallaste ajalooline toit *[[bacalhau]]* meenutab suurelt jaolt skandinaavia libekala.

Keskajal oli libekala vaatamata oma lihtsusele au sees ja hinnatud ka kuningate laual. Seda hinnati kõrgelt, kuna kuivatatud kala säilis kaua ja see oli kirikliku paastu ajal oluline valguallikas. Libekala serveeriti soolase võiga ülevalatult. 
Traditsiooniliselt serveeritakse libekala kõrvale tugevalt jahutatud õlut ning Norras ka akvaviiti.

Ameeriklane Jeffrey Steingarten, raamatu "Inimene, kes sõi kõike" autor, kirjeldab libekala nii: "Libekala – see ei ole toit, vaid massihävitusrelv. See on näide toidust, mille maitse ei sarnane mitte millegagi, aga sealjuures põhjustab nii tugevaid emotsioone, mis sõna tõsises mõttes saadavad inimese nokauti."

## Viited
Diislikütus

**Diislikütus** (ingl.k. *diesel oil; diesel fuel*) on mootorikütus, mis saadakse toornafta atmosfäärilise destilleerimise kõige madalamast fraktsioonist. Diislikütust destilleeritakse temperatuurivahemikus 200–380°C. Diislikütuse leektäpp on alati suurem kui 50°C ja tihedus suurem kui 0,81. 

## Nimi
Sõna *diisel* tuleneb saksa leiutaja Rudolf Dieseli nimest, kes leiutas aastal 1892 diiselmootori.
## Ülevaade
Diislikütuse põhinäitajateks on **[[hägustumistemperatuur]]** ja **[[hangumistemperatuur]]**. Suvise diislikütuse hangumistemperatuur on allpool –100 C. Madalatel temperatuuridel hakkavad kütuses sadestuma parafiinikristallid, mis põhjustavad kütusetorustike ja filtrite ummistumise. See omakorda põhjustab mootori võimsuse vähenemist ja seiskumist. 

Traditsioonilise diislikütuse kõrval on hakatud viimastel aastatel kasutama veoki mootorite toiteks ka **alternatiivseid kütuseliike** (Ingl.k. *alternative fuel*). Alternatiivsed kütuseliigid on elektrienergia, veeldatud naftagaas (LPG), veeldatud (LNG) või komprimeeritud maagaas (CNG), etanool, vesinik, biokütused (biodiislikütus) jms. 

Eesti Vabariigis mootorikütusena kasutatav diislikütus peab vastama standardile EVS-EN 590. Vastavalt keskkonnaministri 19. mai 2005 määrusele nr 38 "Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded" on lubatud müüa diislikütust maksimaalse väävlisisaldusega 10&nbsp;mg/kg.

## Vaata ka
* Biodiislikütus
* Gaasiõli

## Viited

## Välislingid
* Riiklik kütuseseire andmebaas
* Riiklik kütuselabor
* Kumb on parem, diiselkütus või diislikütus? Eesti Ekspress, 24. märts 2010
HSPA

**HSPA** (inglise keeles *High-Speed Packet Access*) on suure kiirusega pakettside juurdepääsutehnoloogiate HSDPA ja HSUPA koondnimetus. Seadmetele märgitud HSPA toetus eeldab HSDPA-d, kuid ei eelda HSUPA toetust. Siiski on viimane tavaliselt toetatud.
HSPA edasiarendus on HSPA+ tehnoloogia.

## Välislingid
*HSPA, whatis.com
*GSMworld.com, Ametlik HSPA veebileht
Tsetaaniarv

**Tsetaaniarv** iseloomustab diislikütuse süttivust diiselmootori silindris kõrge temperatuuri ja rõhu toimel. Tsetaaniarv määratakse vahetu katsetusega, kasutades spetsiaalset katsemootorit. Tsetaaniarvuks nimetatakse tsetaani protsentuaalset sisaldust etalonkütuses, mille isesüttimistemperatuur on võrdne katsetatava kütuse omaga. 

## Vaata ka
* Diislikütus
* Biodiislikütus
* Oktaaniarv

## Välislingid
* Eesti Keskkonnauuringute Keskuse kütuselabor
* Bruce Hamilton'i artikkel (*inglise keeles*)
* "What is cetane and why is it important?" BP kodulehelt
Internetitelefon

**Internetitelefon** või **IP-telefon** (inglise keeles *VoIP, Voice over Internet Protocol*) on kõneside liik, mille puhul kasutatakse heli transpordiks IP-andmesidepakette, mida saadetakse Interneti või kohtvõrgu kaudu. Tuntuim internetitelefoni pakkuja on Skype.

Internetitelefoni kasutades saab helistada ühest arvutist teise, aga samas on kõnedeks võimalik kasutada ka tavatelefone imiteerivaid telefoniaparaate. Eksisteerivad ka teenused, kus tavatelefonilt algatatud kõne suunatakse keskjaamas edasi Interneti kaudu ja see jõuab vastuvõtjani IP-kõnena või suunatakse vastuvõtja geograafilise asukoha lähistel tagasi tavatelefonisüsteemi, nii saab kaugekõned asendada internetiühenduse ja kohalike kõnedega, mis on sageli soodsamad.

Tavatelefoni puhul luuakse osapoolte vahel kõne ajaks püsiv ühenduskanal, mille kaudu edastatakse heli analoogsignaal. Internetitelefonis aga heli digiteeritakse, pakitakse, jaotatakse pakettideks ja saadetakse Interneti kaudu tükkhaaval, samamoodi nagu edastatakse võrgu kaudu vahetatavad veebilehed ja failid. Vastuvõtja juures vastu võetud paketid pakitakse lahti, järjestatakse ja mängitakse ette. Tänu tänapäeva personaalarvutite suurele arvutusvõimsusele ja kiiretele võrguühendustele toimub selline edastusviis peaaegu ilma kasutajale märgatava ajalise viiteta.

## Eelised
* Odavam hind võrreldes tavatelefoniga – vajalik on piisavalt kiire internetiühenduse olemasolu, kõne andmed edastatakse üle võrgu ja eraldi iga kõne pealt ei tule kulutusi teha. Eriti märkimisväärne sääst tekib kaugekõnede puhul, sest suurem füüsiline distants ei mõjuta internetitelefoni kõne hinda.
* Lisateenused – võimalus pidada rohkearvuliste osapooltega konverentskõnesid, vahetada kõne ajal koos heliga ka videopilti, tekstsõnumeid või faile.
* Puudub seos füüsilise asukohaga, kõnesid saab teha ja vastu võtta suvalisest asukohast, kus on internetiühendus.

## Puudused
* Hädaabikõnesid ei saa teha, sest IP-võrgu olemus ei võimalda helistaja füüsilist asukohta tuvastada, see on aga vajalik kõne suunamiseks selle piirkonna päästeameti kõnekeskusse.
* Elektrikatkestuse korral ei ole üldjuhul võimalik kõnesid teha, sest erinevalt tava- ja mobiiltelefonist vajavad internetiühendust tagavad võrguseadmed (modem, ruuter, traadita side võrgu tugijaam, lauaarvuti) oma toimimiseks võrguvoolu toidet.
* Kõnekvaliteet sõltub internetiühenduse kiirusest ja koormusest – aeglase või koormatud ühenduse puhul võib kõne hakkida või katkeda.
* Ajaline viide, mille põhjustab andmete kandmine üle võrgu, ilma et eksisteeriks selleks otstarbeks reserveeritud püsivat füüsilist kanalit.
* Võrgu ülesehitusest tulenevad takistused – kui mõlemad kõne osapooled asuvad erinevates tulemüüriga kaitstud kohtvõrkudes, siis on kõne algatamiseks ja edastamiseks vajalik avalikus võrgus asuv kolmas osapool või keskne server.

## Vaata ka
*Kiirsuhtlus

## Välislingid
* Martin Liebicht: "Internetitelefoni VoIP trumbid on paindlikkus ja nutikad lahendused" Postimees, 8. veebruar 2010
* Lauri Tibbo: "Internetiside pakub efektiivsust ja väiksemaid kulusid" Äripäev, 19. oktoober 2004
Cavally

**Cavally** on jõgi Aafrika lääneosas. 

Saab alguse Guineast Nimba mäeahelikult. Ülemjooksul voolab kagusse, pöördub edelasse ja jälle kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub 21 km kaugusel Harperi linnast Atlandi ookeani Guinea lahte.

Moodustab osa Elevandiluuranniku ja Libeeria riigipiirist.

Pikkus 515 km.
W-CDMA

**W-CDMA** (*Wideband- Code Division Multiple Access* 'Laiaribaline KoodiEristamisega MitmikJuurdepääs' ) on raadiosidetehnoloogia, mida kasutab oma raadioliideseks UMTS mobiilsidevõrk.

Erinevalt GSM tugijaamadest, kus sageduskanali laius on 0,2 MHz ja erinevatele terminalidele mõeldud signaale eristatakse sageduskanali ning ajapiludega, on W-CDMA tehnoloogia puhul andmesidekanalid 5 MHz laiused ning kõik sama tugijaama (aga tihtipeale ka mitmete kõrvutiste tugijaamade) terminalid saadavad andmeid ühel ja samal sagedusel ning pideva "joana" ning võtavad neid samamoodi ka vastu (ajapilusid ei kasutata). Signaalide eristamine toimub n-ö "koodide" abil.
Künoloogia

**Künoloogia** on koerateadus, teadus koertest, nende tõugudest ja kasvatamisest.

Künoloogiaga tegelev inimene või eriteadlane on **künoloog**.

## Künolooge
*Rodion Fjodorovitš Gerngross
*Olaf Roig
*Hans Räber
*Eberhard Trumler
*Erik Zimen

## Vaata ka
*Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon
ADSL2+

**ADSL2+** on ADSL-tehnoloogia edasiarendus, mis võimaldab andmesideühendust üle tavaliste vaskpaarkaablite (näiteks telefonikaablite) allalaadimiskiirusega kuni 24&nbsp;Mbit/s ja üleslaadimiskiirusega kuni 3,5&nbsp;Mbit/s (Annex M). Eestis kasutatava Annex A puhul on siiski maksimaalne teoreetiline andmesidekiirus üleslaadimisel 1,4&nbsp;Mbit/s.

Võrreldes ADSL-iga ja ADSL2-ga on ADSL2+ puhul muude täiustuste kõrval suurendatud signaali ülekandmiseks mõeldud sagedusvahemikku 1100&nbsp;kHz-lt 2200&nbsp;kHz-ni. Nagu ADSL-i puhulgi, väheneb ka ADSL2+ kasutades teoreetiline saavutatav kiirus liini pikkuse kasvades. Siiski on ka 2&nbsp;km pikkuse liini puhul võimalik andmesidekiirus umbes 15&nbsp;Mbit/s.

## Vaata ka
* VDSL2

## Viited
EVDO

**EVDO**, ka **EV-DO** (ingl k *Evolution Data-Optimized* 'edasiarendus – andmesideks optimeeritud') on telekommunikatsioonistandard andmete edastamiseks traadita side võrgu kaudu, enamasti laiaribalise internetiteenuse pakkumiseks. EVDO on üks 3GPP2 poolt hallatava standardipere CDMA2000 tehnoloogiatest, mida kasutavad mitmed mobiilset internetti pakkuvad teenusepakkujad üle maailma. EV-DO-s kasutatakse nii koodipõhist (CDMA) kui ka ajapõhist (TDMA) ühispöördust, et saavutada nii maksimaalne üksiku kasutaja kui ka kogu süsteemi läbilase.

EV-DO-d töötati välja kui CDMA2000 edasiarendust, mille eesmärgiks on senisest suuremate andmesidekiiruste saavutamine – EV-DO võimaldab mobiilse interneti maksimaalset teoreetilist andmesidekiirust allalaadimisel 2,4 Mbit/s, parandatud rev. A puhul kuni 3,1 Mbit/s. Viimasel juhul on ka üleslaadimiskiirus tavalisest CDMA2000 võrgu kiirusest (153 kbit/s) märksa kiirem, ulatudes kuni 1,8 Mbit/s. Lisaks andmesidele on operaatoril võimalik pakkuda ka kõneteenuseid, kuigi standard on optimeeritud kvaliteetse andmeside edastamiseks. EV-DO kanali ribalaiuseks on sarnaselt talle eelnenud standarditega 1,25 MHz, kuid kanali struktuuri on märkimisväärselt muudetud: kogu võrk on muudetud pakettsidepõhiseks.

Eestis töötas EV-DO rev. A tehnoloogial AS Televõrgu Kõu, mis suleti 1. jaanuaril 2016.
Šeksna

**Šeksna** on alev Venemaal Vologda oblastis, Šeksna rajooni keskus. Asub Šeksna jõe ääres. 

Alev asub raudteede, autoteede ja veeteede ristumiskohas. Kaugus Vologdast on 83 kilomeetrit.

Praeguse nime sai asula 1954. aastal, kui Nikolskoje küla nimetati Šeksna töölisaleviks.

Šeksnas on toiduainete- ja puidutööstuse ettevõtted ning 1965. aastal tööle hakanud Šeksna HEJ.
VDSL2

**VDSL2** (*Very high speed Digital Subscriber Line 2* 'väga kiire digitaalne kliendiliin 2') on uusim ja täiuslikem tehnoloogia andmesideks üle tavaliste vaskkaablite, võimaldades andmesidekiirusi kuni 100 Mbit/s nii üles- kui ka allalaadimisel. 

Siiski sõltub maksimaalne võimalik kiirus liini pikkusest ja kvaliteedist, nii nagu ADSL-gi puhul. Võrreldes ADSL2+-ga, on viimasest suurem kiirus saavutatav vaid liini pikkusel kuni u 1,5 km. Alates sellest pikkusest on maksimaalne kiirus võrdne ADSL2+ kiirusega sama pika liini puhul. Seega on VDSL2 kasutamisel mõtet eelkõige seal, kus liinide pikkus tarbijate ja teenusepakkuja seadmete vahel ei ole suur, näiteks kortermajade trepikodades. Kuid erinevalt VDSL-ist, mis ei tööta pikematel vahemaadel üleüldse, toimib VDSL2 nende puhul vähemalt sama hästi kui ADSL2+, ühendades seega VDSL-i ja ADSL2+ parimad omadused.

VDSL2 tehnoloogiat hakkas Eestis kasutama Elion, asendades aegamööda ja vastavalt vajadusele ADSL2+ tehnoloogiat.

## Välislingid
* Mart Vabar: "VDSL toob vaskkaabliga koju interneti ja TV" Äripäev, 15. oktoober 2002
* Alari Alviste: "DSL–i perekond" Arvutimaailm, 22. aprill 2004
* Alari Alviste: "DSL–i perekond" Arvutimaailm, 6/2003
Madeleine Berthod

**Madeleine Chamot-Berthod** (sündinud 1. veebruaril 1931 Château-d'Œxis Vaud' kantonis) on endine Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja (1956). 

1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos oli Berthod nii kiirlaskumises kui ka slaalomis kuues. 1956. aasta OM-il Cortina d'Ampezzos sai ta suurslaalomis neljanda koha, kuid kiirlaskumises tuli ta koguni 4,7-sekundilise eduga olümpiavõitjaks. See on kõigi aegade suurim võit olümpiamängude ajaloos. Berthod võistles ka 1960. aasta OM-il Squaw Valleys.

1954. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai Berthod nii suurslaalomis kui ka Alpi kahevõistluses hõbemedali. 1956. aastal Cortina d'Ampezzos võitis ta MM-i arvestuses Alpi kahevõistluses hõbemedali, mis toona ei kuulunud veel olümpiamängude programmi. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1954  Åres
**  hõbemedal suurslaalomis
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses

## Välislingid

* 
* Madeleine Berthod Alpine Ski Database kodulehel
*
Takõrr

**Takõrr**  (türgi-tatari keeles *Тақыр* – sile, tasane, paljas) on savika pinnasega paljas tasane ala, mis tekib kõrbetes ja poolkõrbetes sooldunud muldade ärakuivamisel.

Takõrr kujuneb tavaliselt tasaste nõgude põhjas, kus tekivad vihmade korral ajutised madalad järved. Õhukese veekihi aurumisel paljastub mudane põhi, mille pinnakihi ruumala väheneb ja tekib erineva kuju ja suurusega hulknurkadeks pragunev koorik. Nende hulknurksete plaatide pindala sõltub põhjasetete koostisest, sooldumusest, kuivamise režiimist jne.

Takõrrid on iseloomulikud Aasia parasvöötme kõrbetele, nende pindala võib olla kuni mitukümmend ruutkilomeetrit.

USA kõrbetes nimetatakse sarnaseid struktuure *playa*ks või *salt flat*iks, araabia riikides *sabha*ks.

## Vaata ka
*hammaada
Lähisekvatoriaalsed hõrendikud

**Lähisekvatoriaalne hõrendik** on savannitüüp.

Sellel on valdavalt looduskeskkonda säilitav tähtsus, kasutatakse sealseid madala tootlikkusega jändrikke puid kütteks.
Pikema vihmaperioodiga lähisekvatoriaalses kliimavöötmes kasvavad metsad sarnanevad vihmametsadega, kuid liigiline koosseis ja aastane juurdekasv on seal väiksemad.

Kasutatud allikas: "Maailma ühiskonnageograafia gümnaasiumile" - Garri Raagmaa
Sinine surmaekraan

**Sinine surmaekraan** (inglise keeles *Blue Screen of Death*; lühend **BSoD**) on veateade, mida kuvatakse Windowsi ja ReactOSi kokkujooksmise korral. Arvuti ekraan muutub siniseks ja sellele ilmub valge tekstiga veateade.

Nimetust "surmaekraan" kasutatakse seepärast, et edasi saab vaid arvutit taaskäivitada või kinni panna. Teisi tegevusi ei võimaldata, et vältida süsteemi terviklikkuse pöördumatut kahjustumist. Sageli ei ole süsteem teistsugusteks tegevusteks ka suuteline. Kui selline veateade ilmub, on süsteemil midagi tõsist viga.

Ilmuvaks veateateks võib olla registritõmmis, kuid võib olla ka lihtsalt sõnaline teade, et nüüd jooksis arvuti kokku. Enamik operatsioonisüsteeme püüab kasutajat siiski kuidagi abistada rikkepõhjuste kindlaksmääramisel ja kõrvaldamisel ning näitab lisaks standardtekstile mingil määral registrite seisu rikke ilmnemise hetkel. Veateated võivad olenevalt operatsioonisüsteemist olla väga mitmesugused, kuid ühe operatsioonisüsteemi piires üldjuhul eriti ei muutu. Mõnikord käivitab süsteem ekraanil kella ja võimaldab kasutajal sinist surmaekraani vaadata ainult kindla aja, näiteks poole minuti jooksul. Selle aja möödudes taaskäivitub arvuti automaatselt.

Olenemata sellest, kas registritõmmis kuvatakse või mitte, püüab vastavalt konfigureeritud operatsioonisüsteem kirjutada registritõmmise koopia faili, kust pärast arvuti taaskäivitamist saab vaadata registri sisu kinnijooksmise hetkel ja mõnikord isegi andmeid taastada. Tõmmisefailist andmete taastamiseks peab siiski olema vastav väljaõpe. Ka tõmmisefaili maht (kas sinna kirjutatakse kogu muutmälu või ainult osa sellest) sõltub operatsioonisüsteemist ja selle konfiguratsioonist.

Linuxis kasutatakse terminit kernelišokk, millele vastab Windowsis termin puugistopp. See tähendab süsteemis tekkinud sisemist probleemi, mida operatsioonisüsteem ise ei suuda lahendada. Sellele seisundile võib, kuid ei pea järgnema surmaekraan.

Windows 11 operatsioonisüsteemi all on kavas asendada algussõna *Blue* (sinine) sõnaga *Black* (must), ehk siis sõnaühendiga „Must surmaekraan“.

## Vaata ka
* 

## Viited

## Välislingid

* "Mis on sinine surmaekraan" Arvutiturve ajaveeb, 27. jaanuar 2010
* Peep Loorits: "Sinine surm arvuti ekraanil" Arvutimaailm, 24. mai 2005
Krāslava piirkond (2001–2021)

**Krāslava piirkond** (läti keeles *Krāslavas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Valgevenega.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Krāslava piirkonna elanikest lätlasi 44,48%, venelasi 21,93%, valgevenelasi 20,86%, poolakaid 8,30%, ukrainlasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 1,94%. Andmed puudusid 1,13% elanike rahvuse kohta.

Piirkond moodustati 2001. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga 10 valda. 2021. aastal moodustati senisest Krāslava piirkonnast ning Dagda piirkonnast ja Aglona piirkonna kolmest vallast uus Krāslava piirkond.

## Viited
Stein Eriksen

**Stein Eriksen** (11. detsember 1927 Oslo – 27. detsember 2015) oli Norra mäesuusataja, olümpiavõitja (1952). Tema isa Marius Eriksen osales võimlejana 1912. aasta olümpiamängudel.

Erikseni mäletatakse Oslo olümpiamängude võitjana. Ta võitis esimese mäesuusatajana väljaspool Kesk-Euroopa riike kuldmedali olümpiamängudel suurslaalomis. Lisaks sai Eriksen hõbemedali slaalomis.

Erikseni kohta on öeldud, et ta oli esimene mäesuusatamise "supertäht". Ta oli kena, stiilne ja karismaatiline. Kuulsusest hoolimata säilitas Eriksen tasakaalukuse. Ta on näiteks öelnud: "Ole tugev, ole enesekindel. Kuid sa ei ole kunagi täiuslik ja õnnelik inimene, kui sa ei ole nõudlik."

Eriksen aitas kaasa mäesuusatamise arengule, eriti USA-s, kuhu ta siirdus pärast edukat esinemist olümpiamängudel. Ta tegutses Ameerikas mäesuusaõpetajana mitmes mäesuusakeskuses.

1997. aastal andis Norra kuningas Harald V Eriksenile kõrgeima autasu, mille väljaspool Norrat elav inimene võib saada: Norra Kuningliku Teeneteordeni.  

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1952  Oslos
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
**  hõbemedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1950  Aspenis
**  pronksmedal slaalomis
* 1952  Oslos
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  hõbemedal slaalomis
* 1954  Åres
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses

## Välislingid

* 
* Stein Eriksen Alpine Ski Database kodulehel
*