open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksija (Pljaškevitš)

**Aleksija** (vene keeles Алексия; kodanikunimega Анна Михайловна Пляшкевич *Anna Mihhailovna Pljaškevitš*; 1847 – jaanuar 1923) oli õigeusu nunn, Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostri teine ülem (iguumenja).

Anna sündis õigeusu vaimuliku tütrena. Kuna isa lesestus varakult, saatis ta tütre kümneaastaselt Borodino Päästja kloostrisse (Спасо-Бородинский монастырь), kust ta hiljem läks Moskva Kannatuste kloostrisse (Московский Страстной монастырь), kus ta 14 aasta pärast võttis vastu mantia ehk väikese skeema.

1897. aastal määrati ta Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostri ülemaks (iguumenjaks). 1902. aastal rajati kloostri abikirik Peterburi (tegutses 1923. aastani). Aleksija, kellel oli kogemusi nii majanduslikus kui ka vaimulikus valdkonnas, laiendas iguumenja Varvara rajatud lastevarjupaika ja kooli, vaestemaja, vaestele talupoegadele mõeldud ravilat, töökodasid; avas maali- ja ikoonimaali kooli, kus õdede kätetööna sündisid pühakujud kloostri ja vaeste koguduste jaoks. Vene-Jaapani sõja ajal 1904–1905 hoolitsesid õed haavatud sõjameeste eest. 

1917. aastal evakueeriti iguumenja Aleksija koos mõne õega Kuremäelt Jaroslavli kubermangu. 1923. aastal otsustas ta Pühtitsa kloostrisse naasta, mil kloostri ülem oli Joanna (Korovnikova). Teel sai ta kopsupõletiku ja suri viis päeva pärast kohalejõudmist. Ta maeti kloostri nunnade kalmistule.

## Kirjandus
* Kornelius, Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. *Kroonlinna püha õiglane Joann, õigeusklikud eestlased ja õigeusk Eestis*. Tõlkinud Toomas Hirvoja ja Natalja Lesnaja. Tallinn: Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kirjastusosakond. Tallinn 2012.
Terueli provints

**Terueli provints** on provints Hispaanias Aragóni autonoomse piirkonna lõunaosas. Provints asub Ibeeria mägedes.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 135 661. See on elanike arvult ja rahvastikutiheduselt Soria provintsi järel Hispaania teine väiksem provints. Võrreldes 20. sajandi esimese poolega on elanike arv provintsis vähenenud ligi kaks korda. 1999. aastal loodi provintsis kodanikualgatus Teruel Existe, mis nõudis üha enam tühjeneva ja arengust kõrvale jäetud Terueli provintsi õiglast ja võrdset kohtlemist. Näiteks oli Teruel 1999. aastal ainus provints Hispaanias, mida ei läbinud ühtegi riiklikku maanteed, ja seal oli vaid üks raudteeliin, kus ühe aasta jooksul oli rongid kaheksa korda rööbastelt välja sõitnud. Kodanikualgatusest kasvas välja samanimeline erakond, mis registreeriti 2021. aastal.

## Kliima
Terueli provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,7 °C, jaanuaris +3,9 °C, augustis +20,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 382 mm, sealhulgas jaanuaris 15 mm ja augustis 43 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2511 tundi, sealhulgas jaanuaris 136 ja augustis 304 tundi.

## Haldusjaotus
Terueli provints jaguneb kümneks maakonnaks (*[[comarca]]*) ja 236 vallaks (*municipio*). Üle 10 000 elaniku elab Teruelis (2022. aasta seisuga 35 900 elanikku) ja Alcañizis (16 054 elanikku). 2024. aasta seisuga oli provintsi 236-st vallast vaid 18 valda mille elanike arv ületas tuhande inimese piiri. Pindalalt on suurim vald Alcañiz (472 km²).
### Vallad
Terueli ja provintsi kuuluvad järgmised 236 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Kultuur
Vaikse nädala ajal korraldatakse festivali El Romper la hora Calandas.


Sierra Carrascosa34.JPG|Sierra Carrascosa ja Guerrero Romano kalju (paremal)
Paisaje protegido de los pinares de rodeno 01.jpg|Rodeno männimetsad
Vista general con el castillo como protagonista - Alcañiz.JPG|Alcañiz


## Viited

## Välislingid
Bengt Oxenstierna

**Bengt Oxenstierna** on olnud mitme Oxenstierna suguvõsa liikme nimi:
***[[Bengt Jönsson (Oxenstierna)]]** (surnud 1449 või 1450), Rootsi riiginõunik ja riigieestseisja;
***[[Bengt Kristiernsson (Oxenstierna)]]** (surnud 1495), Rootsi riiginõunik 
***[[Bengt Gabrielsson Oxenstierna (surnud 1591)|Bengt Gabrielsson Oxenstierna]]** (surnud 1591), Rootsi õukondlane
***[[Bengt Bengtsson Oxenstierna]]** (1591–1643), Rootsi riigitegelane, Liivi- ja Ingerimaa kindralkuberner
***[[Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623–1702)|Bengt Gabrielsson Oxenstierna]]** (1623–1702), Rootsi riigitegelane, Liivimaa kindralkuberner
***[[Bengt Oxenstierna (vaimulik)|Bengt Oxenstierna]]** (1866–1935), Rootsi jurist ja vaimulik
Sillapää lossi park

**Sillapää lossi park** (tuntud ka kui **Räpina mõisapark**, **Räpina park**, **Aianduskooli park**, rahvasuus ka kui **tehnikumi park**) on 8 ha suurune park Räpinas. 

Parki hakati rajama 1850. aastatel, kui omanik Peter Anton von Sivers tõi Saksamaalt sinna okaspuuliike. 1880. aastatel kujundas pargi ümber arhitekt Walter Moritz Aleksander von Engelhardt. Lossi ümbrus on kujundatud Prantsuse stiilis, kaugemad osad aga Inglise stiilis. Iluaiast saab maastikupark ja seejärel parkmets.

Park asub Võhandu jõe ja Räpina paisjärve vahelisel looduslikul poolsaarel Sillapää lossi ümbruses. Pargis kasvab üle 400 taimeliigi, millega see on üks Eesti liigirikkamaid parke. Liigirikkus võimaldab pargis üle 60 linnuliigi pesitsemist. Pargis elavad oravad ja siilid, on nähtud tuhkruid, nirke, öökulle, nahkhiiri (kaheksa liiki Eesti kaheteistkümnest nahkhiireliigist), saarmaid, kopraid jt.

Sillapää lossi park on üks väheseid hästi korras hoitud täisealiste puude ja põõsastega mõisaparke. Selle eest on hoolt kandnud Räpina Aianduskool.

## Välislingid
*
Prokseemika

**Prokseemika** ehk ruumi semiootika on ruumisuhete kommunikatiivsete aspektide uurimine. 

Termini võttis kasutusele ameerika antropoloog Edward T. Hall 1963. aastal. Ta pööras tähelepanu sellele, et suhtlemisel hoiavad erinevad inimesed distantsi kaasvestlejast erinevalt, ning see on seotud rahvuse, soo ja inimese pikkusega. Winfried Nöth peab prokseemikat semiootika osaks, seotult mitteverbaalse kommunikatsiooni uurimisega.

## Vaata ka
*Heini Hediger
*kehakeel
*ruumisemiootika
Arbitraarsus

**Arbitraarsus** on märgisuhete fundamentaalne omadus, suhte meelevaldsus, sõltuvus üksnes toimija poolt tehtud valikust.

Erinevalt juhuslikkusest on arbitraarsuse aluseks organismi poolt tehtav valik. 

Ferdinand de Saussure'i järgi märk on arbitraarne, s.t suhe tähistaja ja tähistatava vahel on arbitraarne. Arbitraarsus seisneb (tähistaja ja tähistatava) suhtessekuulumise määratuses organismi või ühiskonna poolt.

Jacques Monod ja François Jacob, uurides operoni ehitust, kirjeldasid geneetilise koodi arbitraarsust, väites, et arbitraarsus lahutab organismi suhted keemilisest põhjuslikkusest. Samuti näitasid nad signaali transduktsiooni suhte puhul esinevat arbitraarsust.

## Vaata ka
*konventsionaalsus
*motiveeritus

## Viited
Esiliiga B 2013

**Esiliiga B 2013** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, Esiliiga B, 1. hooaeg, mis algas 3. märtsil ning lõppes 10. novembril 2013. Meistriks tuli Nõmme JK Kalju II.

## Hooaja eel

## Meeskonnad

### Treenerivahetused
*Tallinna FC Flora III: Jürgen Henn → Dmitri Ustritski (21. juuli 2013)

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## Esiliiga B üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Ülemineku mängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas B ning kaotaja II liigas.

:**''Tallinna FC Infonet II** tagas koha Esiliigas B, võites kahe mängu kokkuvõttes 11:1.''

## Mängutulemused

Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Pärast meistrivõistluste lõppu tõusevad esiliiga B 1. ja 2. koha saanud meeskonnad järgmiseks hooajaks Esiliiga A-sse. Esiliiga B 3. koha saanud meeskond mängib Esiliiga A 8. koha saanud meeskonnaga kaks üleminekumängu, kodus ja võõrsil. Esiliiga B 9. ja 10. koht langevad järgmiseks hooajaks Teise liigasse. Esiliiga B 8. kohale jäänud meeskond mängib kaks üleminekumängu (kodus ja võõrsil) Teise liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 12
 

 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : -3
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 44
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|3 : -5
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Parimad väravakütid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2013
*Esiliiga 2013
*II liiga 2013
*III liiga 2013
*IV liiga 2013

## Viited
Drezna

**Drezna** on linn Moskva oblastis Orehhovo-Zujevo rajoonis. Asub 83 km Moskvast idas Kljazma lisajõe Drezna ääres.

Drezna asutati 1897. aastal, 1940. aastal sai linnaõigused.

Linnas asub tekstiilivabrik.

Dreznat läbib Moskva-Nižni Novgorodi raudtee.

## Viited

## Välislingid
*http://www.drezna-adm.ru
Keskmalevkond (Sakalamaa)

**Keskmalevkond** oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva malevkond, mille õigusjärglane on praegu tegutsev Linnuse üksikkompanii.
Kolga-Jaani malevkond

**Kolga-Jaani malevkond** oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva malevkond, mille õigusjärglane on praegu tegutsev Linnuse üksikkompanii.

Malevkonna pealik oli 1935. aastal August Melso.

## Malevkonna üksusi
*Soosaare kompanii (pealik 1924. aasta detsembrist Tõnis Pedak)

## Kirjandus
*Lipp Kolga-Jaani malewkonnale. Kaja, nr. 207, 3 sept. 1929, lk 6 Digar

## Välislingid
*Foto: Kaitseliidu Kolga-Jaani malevkonna samariitlaste kursuse lõpetajad. 1936
Suure-Jaani malevkond

**Suure-Jaani malevkond** oli Kaitseliidu Sakala maleva malevkond, mille põhjal on praeguseks moodustatud Lembitu üksikkompanii.

Malevkond loodi 1925. aastal.

## Kirjandus
*"Suure-Jaani malevkond pidutses", Postimees, 6.8.1935, lk 4
Pilistvere malevkond

**Pilistvere malevkond** oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva malevkond, mille õigusjärglane on praegu tegutsev Linnuse üksikkompanii.

Pealik septembrist 1929 kuni juunini 1940 oli Jaan Scheller.

## Malevkonna üksusi
*Kabala kompanii
*Kõo kompanii (pealik veebruarist 1928 kuni juunini 1940 Paul-Osvald Tammpere, ka malevkonna juhatuse liige)
*Pilistvere eskadron

## Viited
Turano järv

**Turano järv** (itaalia keeles *Lago del Turano*) on veehoidla Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis Conca Reatinas. 

Turano järv on Navegna mäe (1508 m) alla ehitatud 9 km pikkuse tunneli kaudu ühenduses Salto järvega. Veehoidlad varustavad veega 1942. aastal valminud Cotilia hüdroelektrijaama.

536 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 5,58 km², valgla pindala 475 km², suurim sügavus 68 meetrit.

Veehoidla kallastel asuvad Colle di Tora, Castel di Tora, Ascrea, Paganico Sabino ja Rocca Sinibalda. 

## Välislingid

* LIMNO andmebaas
Salto järv

**Salto järv** (itaalia keeles *Lago del Salto*) on veehoidla Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis. Salto veehoidla on Lazio suurim tehisveekogu. 

Salto järv on Navegna mäe (1508 m) alla ehitatud 9 km pikkuse tunneli kaudu ühenduses Turano järvega. Veehoidlad varustavad veega 1942. aastal valminud Cotilia hüdroelektrijaama.

535 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 8,1 km², suurim sügavus 87,4 meetrit, valgala suurus 741 km².

Veehoidla kallastel asuvad Petrella Salto, Pescorocchiano, Fiamignano, Varco Sabino ja Marcetelli. 


Pilt:Scorcio del Lago del Salto dall'abitato di Petrella con il borgo di Poggio Vittiano sullo sfondo.jpg|
Pilt:Lago_del_Salto_-_vista_dalla_diga.jpg|
Pilt:Diga_del_Salto.jpg|
Pilt:Fiumata_di_Petrella_Salto.jpg|


## Välislingid

* LIMNO andmebaas
Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloož

**Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloož** on Eesti vabamüürlaste loožide keskorganisatsioon. Eesti suurloož rahvusliku ühendusena kuulub suveräänsena ja võrdväärsena tunnustatud suurloožide perre. Vabamüürlaste vennaskonda Eestis kuulub praegu ligikaudu 500 meest erinevatest ühiskonnakihtidest ja ametialadelt.

## Ajalugu
Ajalooliselt tekkis vabamüürlus Eestis aastatel 1771–1773, kui Tallinnas asutati vabamüürlaste loož Isis. Eestlastest kuulusid sellesse pastor Otto Wilhelm Masing ja muusik Karl Friedrich Karell. Kuni vabamüürluse keelustamiseni Tsaari-Venemaal 1822. aastal tegutses Eestis neli looži. Vabamüürlaste organisatsioon taasloodi Eestis 1992. aastal, mil alustas tegevust loož Fööniks. Taasiseseisvunud Eestis on praegu kaheksateist looži, sealhulgas Tallinnas, Tartus, Pärnus, Haapsalus, Viljandis ja Rakveres. 

18. mail 1999 asutati Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloož.

## Suurlooži tunnustamise põhiprintsiibid
Põhiprintsiibid on heaks kiidetud Inglise Ühendatud Suurlooži (United Grand Lodge of England) poolt 4. septembril 1929. 

Eesti suurloož ja tema loožid tegutsevad vabamüürluse põhiprintsiipide kohaselt, mis sisaldavad järgmist:
# Suurloož asutatakse seaduslikult tunnustatud suurlooži või kolme või enama asutatud ja regulaarselt tegutseva looži poolt.
# Me usume Universumi Kõrgemasse Ehitus­meistrisse ja Tema tunnistamine on tingimuseks liikmete vastuvõtmisel.
# Liikmeks vastuvõtmine ja tõotuse andmine toimub avatud Pühakirja juures, mis on kooskõlas iga vastuvõetava isiku usutunnis­tusega.
# Suurlooži ja iga tema looži liikmeskond koosneb eranditult meestest ja suurloožil ei tohi olla ükskõik mis liiki vabamüürlikke suhteid segaloožidega või muude organisatsioonidega, kes lubavad liikmeteks naisi.
# Suurloožil on suveräänne jurisdiktsioon tema kontrolli all tegutsevate loožide üle, s.t. ta on vastutav, sõltumatu, isevalitsev organisatsioon, kellel on ainuke ja vaieldamatu võim sümboolsete astmete (õpilasmüürlane, vennasmüürlane, meister­müürlane) andmise üle ning mitte mingil viisil ei jaga ta seda võimu Kõrgema Nõukogu või teiste organitega, kes väidavad end kontrollivat ja järelevalvavat nende astmete üle.
# Vabamüürluse kolm Suurt Hiilgavat Tähte (Pühakiri, Vinkel ja Sirkel) peavad olema alati esindatud suurloožis või temale alluvas loožis nende töö ajal ja peamine nendest on Pühakiri.
# Loožides on rangelt keelatud diskussioonid religiooni ja poliitika üle.
# Muinasaegsetest Maamärkidest, Vaba Müürlase Vanadest Käskudest ning vabamüürluse traditsioonidest ja tavadest peetakse rangelt kinni.

## Viited
Rascino järv

**Rascino järv** (itaalia keeles *Lago di Rascino*) on karstijärv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis Fiamignanos. 

1146 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 28,3 hektarit, valgla pindala 29 km², suurim sügavus 4 meetrit.
Leisi malevkond

**Leisi malevkond** oli Kaitseliidu Saaremaa maleva malevkond enne Teist maailmasõda.

Malevkonna asutaja (1924. aastal) ja pealik oli Albert Seppel.

## Viited
Kohtla-Järve FC Järve

**Kohtla-Järve FC Järve** on 2012. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Kohtla-Järvel.

## Ajalugu
FC Järve loodi 10. detsembril 2012 kahe Ida-Virumaa klubi JK Alko ja FC Lootuse liitumise tulemusel. 

## Mängijad

### Praegune koosseis

## Personal

|-
|
### Praegune tehniline personal

|
### Peatreenerite ajalugu

KTKohusetäitja
|}

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**2. koht (1)**: 2015

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2012 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2013
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:13.

 from:01/07/2012 till:01/07/2015 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 color:ML  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2016 till:01/07/2018 color:ELB  shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2018 till:01/07/2020 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*JK Järve koduleht
*https://www.facebook.com/JkJarve/ JK Järve facebooki leht
*
Scandarello järv

**Scandarello järv** (itaalia keeles *Lago di Scandarello*) on veehoidla Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis Amatrices.

55 meetri kõrgune pais rajati Tronto lisajõele Scandarellole 1924. aastal. Scandarello hüdroelektrijaam oli esimene Tronto orgu rajatud elektrijaam.

868 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 1 km², suurim sügavus 41 meetrit, valgla suurus 741 km².

Laga mägedega ümbritsetud järve kalarikkad veed on meelispaigaks kalapüügi harrastajaile.
Keskmalevkond

**Keskmalevkond** võib tähendada

* Kaitseliidu Pärnumaa maleva **[[Keskmalevkond (Pärnumaa)|Keskmalevkonda]]**
* Kaitseliidu Sakalamaa maleva **[[Keskmalevkond (Sakalamaa)|Keskmalevkonda]]**
Vändra JK Vaprus

**Vändra JK Vaprus** on 30. septembril 2009 loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Vändras. 

## Ajalugu
Vändra JK Vaprus loodi koostöös Pärnu JK Vaprusega 30. septembril 2009. Esimest korda liituti Eesti meistrivõistlustega 2011. aasta hooajaks Pärnu JK Vaprus II asemele III liiga läänetsooni.

## Mängijad

### Praegune koosseis

  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
 
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  

## Personal

|-
|
### Praegune tehniline personal

|
### Peatreenerite ajalugu

|}

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**3. koht (1)**: 2017

***[[II liiga|II liiga lõuna/lääs]]**
:**3. koht (1)**: 2012

***[[III liiga|III liiga lääs]]**
:**Võitjad (1)**: 2011

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2010 till:01/07/2018
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2011
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:7
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:9
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:9
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:9
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:7

 from:01/07/2010 till:01/07/2011 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2016 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2016 till:01/07/2018 color:ELB shift:(0,13) text:"ELB"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited
Keskmalevkond (Pärnumaa)

**Keskmalevkond** oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond, mis asutati 1929. aasta 1. jaanuaril, kui liideti maleva Sauga ja Uulu-Surju iseseisvad kompaniid.
Kaitseliidu lipkond

**Kaitseliidu lipkonnad** olid Kaitseliidu 1990. aastal moodustatud territoriaalsed üksused, mis tegutsesid Eesti NSV rajoonide piirides. Tänapäeval on lipkonnad ümber nimetatud malevateks.
* Ida-Viru lipkond, mis tegutses Rakvere rajoonis
* Lääne-Viru lipkond, mis tegutses Kohtla-Järve rajoonis  
* Põhja-Võrumaa lipkond, mis tegutses Põlva rajoonis  
* Põhja-Tartumaa lipkond, mis tegutses Jõgeva rajoonis  
* Lõuna-Tartumaa lipkond, mis tegutses Tartu rajoonis  
* Rapla lipkond, mis tegutses Rapla rajoonis
Esiliiga B

**Esiliiga B** on Eesti tugevuselt kolmas jalgpalliliiga, mis on loodud 2013. aastal. 

Esiliiga B 1. ja 2. koht tõusevad Esiliigasse. Esiliiga 8. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil esiliiga B 3. kohaga. Esiliiga B 9. ja 10. koht langevad teise liigasse, 8. koht mängib üleminekumänge kodus-väljas printsiibil teise liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga.

## Klubid
2023. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
* FA Tartu Kalev
* Tartu JK Tammeka U21
* Nõmme Kalju FC U21
* Pärnu JK
* FC Kuressaare U21
* Läänemaa JK
* Tartu JK Welco
* Tallinna Kalev U21
* JK Narva Trans U21
* Viljandi JK Tulevik

## Statistika, tabelid ja loendid

## Viited
Kangrumäe sipelgaala

**Kangrumäe sipelgaala** asub Järva maakonnas Järva vallas Aravete alevikus. 

Alalt on leitud 18 sipelgaliiki, neist 8 on kuklased. 

Järva vallas asub ka teine sipelgaala: Eevakivi metsa sipelgaala, mis on Kangrumäe sipelgaalast väiksem.

## Vaata ka
*Eevakivi metsa sipelgaala

## Viited

## Välislingid
*Sipelgaalast Ambla valla kodulehel (vaadatud 19.03.2013)
Peterburi Kunstide Edendamise Selts

**Peterburi Kunstide Edendamise Selts** oli aastatel 1820–1929 Peterburis tegutsenud selts, mille eesmärk oli toetada andekaid kunstnikke ning aidata kaasa kunstiliikide osatähtsuse tõusule ühiskonnas.

Kuni 1857. aastani kuulusid seltsi liikmeskonda peamiselt aadlikud ning positsioonikad kunstimetseenid. Seltsi tegevust toetas rahaliselt ka Venemaa keiser. Selts andis välja õpikuid ning albumeid, mille eesmärk oli vene kunstnike loomingu populariseerimine. Tegutsesid ka oma ajakirjad. Seltsi üks olulisemaid tegutsemissuundi oli noorte kunstnike aineline toetamine stipendiumide, tellimuste, loteriide, oksjonide ja müüginäituste korraldamisega. 1857. aastal läks keisri korraldusel seltsi alluvusse joonistuskool, mis sai nimeks Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi joonistuskool. Kool, milles on õppinud ka mitmed eesti kunstnikud, korraldas õppereise Venemaa linnadesse, avas töökodasid ning andis välja iga-aastaseid preemiaid. 

## Allikas
* Tiina Abel, Vene kunst Baltimaade kogudest, Eesti Kunstimuuseum, Tallinn, 2012
Agneli järv

**Agneli järv** (itaalia keeles *Lago Agnel*) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Ceresole Reales.

Orco jõe orus 2300 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla on osa mitmeid hüdroelektrijaamu veega varustavate tehisjärvede kompleksist (Agnel, Serrù, Ceresole, Teleccio, Eugio ja Valsoera).
Herbert Abel

**Herbert Abel** (13. mai 1916 Sõmerpalu vald – 28. november 1991 Tartu) oli eesti suusatreener. 

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri alal ning töötas seejärel kuni 1952. aastani samas õppejõuna.

Koos abikaasa Erna Abeliga rajas ta Supilinna saepururaja.

2016. aastal avati Tähtvere Spordipargis mälestuspink Erna ja Herbert Abelile. Samal aastal ilmus raamat "Abelid 100. Meenutuste ja tänuga", mille kirjutas Kaarel Zilmer. 100. sünnipäevaks anti välja postiplokk.

## Tunnustus
*1966 – Eesti NSV teeneline treener
*1963 – Kalevi auliige

## Kirjandus
*"Erna ja Herbert Abel. Suusatamine kogu elu". Eesti Spordimuuseum 2004 ISBN 9985956222

## Viited

## Välislingid
*
Loir-et-Cheri departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Loir-et-Cheri departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on kolm ringkonda:
* Blois' ringkond
* Romorantin-Lanthenay ringkond
* Vendôme'i ringkond
## Kantonid
Departemangus on kokku 15 kantonit. Vallad Blois ja Le Controis-en-Sologne on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad
Departemangus on 267 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Theodor Lackschewitz

**Theodor Friedrich Lackschewitz** (20. oktoober 1867 Põltsamaa – 22. september 1940 Wongrowitz) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sündis Põltsamaal arsti pojana. Esmast privaatkoolitust sai ta Põlva pastoraadis ja lõpetas seejärel kroonugümnaasiumi Tartus. Tartu Ülikooli arstiteaduskonda astus ta aastal 1886, mille lõpetas aastal 1892 arstina. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia. 29. mail 1892 kaitses ta Tartu Ülikooli juures teemal "Über die Wasseraufnahmefähigkeit der rothen Plutkörperchen nebst einigen Analysen pathologischen Blutes" *dr. med.* kraadi.

Ta oli aastatel 1893–1894 arst Tartu Ülikooli kliinikutes. Aastatel 1895–1896 täiendas ta end Saksamaal Berliinis ja Halles silmahaiguste erialal. Aastast 1896 töötas ta erapraktiseeriva kopsuarstina Tartus. Osales arstina nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas (olles Tartu II sõjaväehaiglas vanemarstiks). Aastast 1921 töötas ta silmaarstina Kuressaares.

Ta kuulus aastatel 1901–1904 Tartu Saksa Meditsiini Seltsi ja aastast 1921 Kuressaare Arstide Selts. Lisaks oli ta aastast 1934 Kuressaare Saksa Kultuuriseltsi liige.

26. aprillil 1940 asus ta koos abikaasaga Saksamaale, kus ta 22. septembril 1940 Wongrowitzis (praegu Wągrowiec, asub Wągrowieci maakonnas, Suur-Poola vojevoodkonnas) suri.

## Isiklikku
Ta abiellus aastal 1897 Margarethe Auguste von Middendorfiga ja neil oli 7 last.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 83
Orco

**Orco** (ladinakeelne nimi *Orgus*; canavese murdes *Eva d'òr*, "Kullavesi") on jõgi Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas Canaveses. Orco on Po vasakpoolne lisajõgi.

Jõe läte asub Rosseti järve (2709 m) juures, Gran Paradiso mäemassiivi Piemonte küljel. Jõe teele on rajatud mitmeid veehoidlaid (Agnel, Serrù, Teleccio, Ceresole, Eugio ja Valsoera), mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks. 
Orco suubub Posse Chivassos (177&nbsp;m).

Orco keskmine vooluhulk suudmel on 23,9 m³/s. Kõrgvee ajal võib vooluhulk aga märgatavalt tõusta. Näiteks 2000. aasta oktoobris oli vooluhulk Cuorgnès 1700 m³/s, suudme juures üle 2000 m³/s.  

Jõgi oli tuntud jõevees sisalduva kullaliiva järgi juba antiikajal. Kullaotsijaid võib jõe kallastel kohata tänini.

Pilt:Orco a rivarolo.jpg|
Pilt:Orco tra san benigno e foglizzo.jpg|
Pilt:|


## Viited


## Välislingid
Paradise

**Paradise** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita linn (*census-designated place*) Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Clarki maakonnas. Paradise'ist põhja pool asub Las Vegase linn. Las Vegase kuulsad kasiinod ja hotellid paiknevad kompleksidena või kõrghoonetena enamasti just Paradise'is.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 191 238. Kuigi Paradise ei ole ametlikult linn, oleks see 2020. aastal olnud rahvaarvult osariigi suuruselt viies linn.

## Geograafia
Paradise'i pindala on 109,83 .

Paradise piirneb põhjakaarest pärisuunas Winchesteri, Sunrise Manori, Whitney, Hendersoni, Enterprise'i, Spring Valley ja Las Vegasega. Paradise asub suurlinnastu Las Vegas Valley keskosas.

## Transport
Kiirteega Interstate 15 paralleelselt läbib linna täies pikkuses magistraal Las Vegas Boulevard South, selle eksklusiivsemat pikkust nimetatakse Las Vegas Stripiks.

Linnas paikneb tervenisti Harry Reidi rahvusvaheline lennujaam.

## Haridus
Paradise'is tegutseb Nevada ülikool Las Vegases. Ülikooli pealinnakus asub Marjorie Barricki kunstimuuseum.

## Vaata ka
*Sphere Las Vegas
*T-Mobile Arena

## Viited

## Välislingid
*
Nõid Siimon

**Nõid Siimon** (ladina keeles *Simon Magus*, kreeka keeles *Σίμων ὁ μάγος*) oli Samaaria nõid ja usutegelane.

Siimoni nime järgi kutsutakse simoonia pattu, sest ta tahtis Peetruselt ja Johanneselt raha eest Püha Vaimu osta. Apostlid pahandasid Siimoniga, kuid simoonia patt jäi elama keskaja kirikusse ning oli kõrgkeskajal tuntud kogu läänekristluses. Paavst Gregorius Suure ajast hakati simoonia nimetust kasutama selliste kiriklike ametite ja ametissenimetamiste kohta, mis olid omandatud raha eest. Tihti juhtus, et nende eest maksta jõudnud isikud ei vastanud moraalselt ega usuliselt ostetud ametile. Simoonia mõjutas ka tavaliste kristlaste elu, sest vaimulikud võtsid kiriklike toimetuste eest erimakse, mis oli tegelikult kristluse tõekspidamistega vastuolus.

## Viited
A-Rosa Silva

**A-Rosa Silva** on Saksamaa jõereisilaev, mis kuulub laevakompaniile A-ROSA Flussschiff GmbH. See ehitati Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2012. aastal.

## Laeva ajalugu
Kiil pandi 4. novembril 2011. Laev lasti vette 2012. aastal. Juuni teisel poolel sõitis A-Rosa Silva oma jõuga üle Läänemere, Kieli kanali, Põhjamere, IJsselmere Amsterdami, kus juunis varustati laev lõplikult. 

2. juulil 2012 Amsterdami Vriessevemkade 5 kai ääres toimunud tseremoonial laev ristiti. Ristiemaks sai Sonja Dreisow, A-Rosa, Waterlandi tegevdirektori Jörg Dreisowi abikaasa. 3. juulil 2012 asus laev kapten Joachim Schlentheri juhtimisel esmareisile Amsterdamist Baselisse.
Laeva kasutatakse Euroopa jõgedel Reini-, Maini-, Moseli-, Doonau-äärsete linnade vahet sõitmiseks.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
Ajaloomälestis

**Ajaloomälestis** on kultuurimälestis, milleks võib olla hoone, rajatis, paik või ese, mis on seotud mingi kultuuriprotsessi, oluliste ajaloosündmuste või silmapaistvate ühiskonna- või kultuuritegelaste elu ja tegevusega.

## Viited

## Välislingid
*Ajaloomälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
Arheoloogiamälestis

**Arheoloogiamälestis** on riigi kaitse all olev muistis, üks kultuurimälestise liike.

Eestis on Muinsuskaitseamet seadnud objekti arheoloogiamälestiseks tunnistamisele kindlad kriteeriumid, millest peamised on objektist saadava info unikaalsus ja objekti vanus.


Allveelaeva "Akula" vrakk.JPG|Allveelaeva "Akula" vrakk
Kultusekivid Alasniidul, arheoloogiamälestis.JPG|Kultusekivid Tiskre külas
Ohvriallikas "Pärliallik".jpg|Helme Pärliallik
Loopre asulakoht..JPG|Loopre asulakoht
Kivikalme "Koljuvare".JPG|Kivikalme "Koljuvare"
Arussaare püha kivi.jpg|Arussaare püha kivi


## Viited
Muistis

**Muistis** (ka *muinasjäänus*) on  inimese loodud või tema osavõtul kujunenud aineline objekt, mis on pärit kaugemast minevikust ja mida uurib arheoloogia.

Inimese loodud aineline kultuuripärand liigitatakse kinnismuististeks ja esemeleidudeks. Kinnismuistis on oma ümbrusest lahutamatu objekt – näiteks linnamägi, asulakoht, põld, tee, matmispaik, kultuskoht, ohvripaik, rauasulatuskoht või laevavrakk. Esemeleid ehk irdmuistis ehk vallasmuistis on üksikese – näiteks tarbeese, tööriist, ehe, relv, münt, luu vms – või selle osa, mis on leitud kinnismuistise väljakaevamisel või avastatud sellest eraldi, juhuslikult.

Riigi kaitse alla võetud muistist nimetatakse arheoloogiamälestiseks.

## Viited
Margarita Miglau

**Margarita Miglau** (vene Маргарита Александровна Миглау; 16. märts 1926 – 18. märts 2013) oli vene ooperilaulja, sopran.

Margarita Miglau sündis Peterburi kubermangus. Aastal 1951 lõpetas ta Tartu Muusikakooli lauluõpetaja Salme Kanni juhendamisel, seejärel jätkas õpinguid Moskvas ja 1956. aastal lõpetas Gnessinite-nimelise Venemaa Muusikaakadeemia. Aastast 1983 oli samas soololaulu kateedri õppejõud. Aastast 1999 professor.

Pärast õpinguid töötas 1986. aastani Moskva Suures Teatris. Tema esimene roll ooperis oli Giuseppe Verdi "Rigolettos".

## Tunnustus
*Vene NFSV rahvakunstnik 1966
*NSV Liidu rahvakunstnik 1973
*Tööpunalipu orden 1976
*Tööveterani medal 1998
Kunstimälestis

**Kunstimälestis** on kultuurimälestis, milleks võib olla kujutava või tarbekunsti teos, millel on kunstiline, kultuurilooline, sakraalne, tehnoloogiline või muu väärtus. 

Kunstimälestised on näiteks maalid, skulptuurid, tekstiilid, klaasikunsti taiesed, metallehistööd, puitehistööd, sepised, nahakunstiteosed. 

## Viited

## Välislingid
*Kunstimälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
Tööstus- ja tehnikamälestis

**Tööstus- ja tehnikamälestis** on kultuurimälestis, milleks võib olla teaduse, tehnika ja tootmise arenguga seotud ehitis, masin, seade või toode, samuti nende asjade kogum, kompleks või maa-ala, kusjuures neil on ühtlasi ka ajalooline, esteetiline, tehniline, kultuurilooline või muu väärtus.

Eesti muinsuskaitse praktikas on tavaks olnud, et tööstusega seotud hooned ja rajatised võetakse kaitse alla kui ehitismälestised.

## Viited

## Välislingid
*Tööstus- ja tehnikamälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
Plinius Vanem

**Plinius Vanem** (**Gaius Plinius Secundus**; umbes 23 Comum (praegu Como) – 25. august 79 Stabiae), oli vanarooma riigiametnik, sõjaväeülem, ajaloolane ja kirjanik. Plinius hukkus 79. aastal Vesuuvi vulkaanipurske ajal, võttes Misenumi laevastikuülemana osa päästetöödest.

## Elu
Pliniuse isa oli ratsanikuseisusest pärinev Gaius Plinius Seler, Pliniuse ema nimi oli Marcella. Pliniuse õepoeg oli Plinius Noorem.

## Looming
Pliniuse tuntuim teos on tema entsüklopeediline 37-köiteline "Looduslugu" ("*[[Naturalis historia]]*"). 1. köide sisaldab teemade ning kasutatud kreeka ja rooma autorite (ligi 400) loetelu, 2. köide käsitleb üldist matemaatilis-füüsilist ja 3.–6. köide mandrite (Euroopa, Aafrika, Aasia) geograafiat, 7. köide inimest, 8.–11. köide loomi, 12.–19. köide taimi, 20.–27. köide taimseid ja 28.–32. köide loomseid ravimeid, 33.–37. köide metalle ja kivimeid, ka kujutavat kunsti, kunstnikke ja taieseid. 

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*
* Antiigileksikon. Tallinn: *Valgus*, 1985.

## Allikad
* 
* 
* 
* 

## Välislingid

*Online Galleries, History of Science Collections, University of Oklahoma Libraries High resolution images of works by Pliny the Elder in .jpg and .tiff format.
Veealune mälestis

**Veealune mälestis** on kultuurimälestis, mis osaliselt või täielikult säilinuna asub pidevalt või ajutiselt vee all. Veealune mälestis võib olla kas veekogu põhjal või põhjasettes.

Tüüpilised veealused mälestised on näiteks veesõidukite vrakid, kalatõkked, sillad, sadamarajatise jäänused. 

## Viited

## Välislingid
*Veealused mälestised Muinsuskaitseameti koduleht (vaadatud 20.03.2013)
* eRT: Veealusele mälestisele sukeldumise loa väljaandmise, sukeldumisest teavitamise ja veealuse mälestise ning selle kaitsevööndi seisundist teavitamise kord, veealusele mälestisele sukeldumise loa vorm
Hashima saar

**Hashima saar** (jaapani keeles 端島 'piiri saar') on üks 505 asustamata saarest Nagasaki prefektuuris. Saar oli asustatud aastatel 1887–1974, mil seal oli söekaevandus.

Saare kohta kasutatakse ka nime **Gunkanjima** (軍艦島 'sõjalaeva saar').

## Ajalugu

Mitsubishi ostis saare 1890. aastal.

1916. aastal rajati saarele Jaapani esimene suurem raudbetoonist kortermaja. See oli üheksakorruseline ja materjalivalik tulenes sellest, et hoone peaks vastu taifuunidele.

1959. aastal jõudis saare rahvaarv 5259 inimeseni. Seega oli rahvastikutihedus 83 476 inimest km² kohta. Sealt alates hakkas rahvaarv vähenema.

1960. aastatel läks Jaapan kivisöe kasutamiselt järjest enam naftale üle ning söekaevandusi hakati sulgema. 1974. aastal sulges Mitsubishi ka Hashima saarel asuva kaevanduse.

Saar on Nagasaki linna osa alates 2005. aastast, varem oli saar Takashima linna osa.

Hashima on maha jäetud, seal on varemetes ja räämas kortermajad. Alates 2009. aastast lubatakse saarele turismireise.

## Välislingid

* Ott Kadarik: Gunkanjima
Aadressiraamat

**Aadressiraamat** ehk **aadressikalender** on teatmik, mis sisaldab süsteemselt ja alfabeetiliselt asutuste, organisatsioonide, isikute jms aadresse. 

Esimene Liivi- ja Eestimaa aadressiraamat ("Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender") ilmus 1785. aastal.

## Vaata ka
*Telefoniraamat

## Viited
Keeledemograafia

**Keeledemograafia** ehk **lingvodemograafia** on keeleteaduse ja demograafia piiriteadus, mis enamasti statistilisi meetodeid kasutades uurib rahvastikuga seotud keeleprotsesse. Keeledemograafia püüab kindlaks teha näiteks mingit keelt kõnelevate inimeste arvu ja selle arvu muutumist ajas. 

## Vaata ka
*Keelegeograafia

## Viited
Keelekomisjon

**Keelekomisjon** on komisjon, kus arutatakse ja lahendatakse keeleprobleeme. 

## Eesti keelekomisjonid
Eesti kirjakeele küsimusi arutab ja lahendab Emakeele Seltsi keeletoimkond. Oskuskeeleküsimusi käsitletakse terminoloogiakomisjonides.
Näiteks tegutsevad Eestis meditsiiniterminoloogia komisjon, merekeele nõukoda ning Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse valdkondade eestikeelse terminoloogia komisjon.

## Viited
Modernistlik kirjandus

**Modernistlik kirjandus** (inglise keeles *Modernist Literature*, *Literary Modernism*, prantsuse keeles *Littérature moderniste*) kujunes välja 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Seda iseloomustavad modernistlik elutunne ja teadlik lahkulöömine traditsioonilistest luule- ja värsivormidest. Modernistlik kirjandus vastandub romantismi õhkavale loomule ja püüab ületada realismi üheplaanilisust. Eksperimenteeriti nii vormide kui väljendusviisidega.

Modernistliku kirjanduse märksõnad on mosaiiksus, mitmetähenduslikkus, subjektivism, absurd, tinglik suletud vorm jne. Kujundikeeles kasutati sümboleid, groteski ja absurdi. Suurt tähelepanu pöörati teksti vormile. Oluliseks muutusid subjektiivsed läbielamised, tunded ja alateadlik soov korrastada korrastamatut. Iseloomulikud tehnikavõtted olid narratiivi lõhestamine katkendlikuks, tavapäraste kujundite vältimine, teadvuse vool, siirdkõne ja luules vabavärsi laialdane kasutamine. 

Modernistid püüdsid maailma täiustada ja parandada. Nad kujutasid maailma lõhestumist kahetsusväärsena, õhutasid seda parandama ning uskusid edasiminekusse ja progressi. Samas leidus ka neid, kes olid uuest elurütmist vaimustuses ja ülistasid tehnoloogiamaailma.

Modernistliku kirjandusega on seostatud ka näiteks arenguromaanide, ulmekirjanduse, kriminaalromaanide jt kui iseseisvate kirjandusvormide tekkimist.

Modernism avaldus alguses peamiselt luules, kuid jõudis 20. sajandi keskpaiku ka proosasse ja draamasse.
## Modernistlikke luuletajaid
* Charles Baudelaire
* Walt Whitman
* William Butler Yeats
* Thomas Stearns Eliot
* Federico García Lorca
* Rabindranath Tagore

## Modernistlikke proosakirjanikke
* Oscar Wilde
* Virginia Woolf
* James Joyce
* Franz Kafka
* Hermann Hesse
* Jean-Paul Sartre
* Albert Camus
* Mihhail Bulgakov

## Modernism näitekirjanduses
* Henrik Ibsen
* Maurice Maeterlinck
* Luigi Pirandello
* Bertolt Brecht
* Samuel Beckett

## Modernism Eestis

## Vaata ka
*Modernsus
*Modernistlik kunst
*Teadvuse vool
*Siirdkõne
*Postmodernism

## Kirjandus
* Anne Nahkur, "Kirjandus realismist postmodernismini: gümnaasiumiõpik". Koolibri, Tallinn 2007.
* Tiit Hennoste, artiklite seeria "Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal". Vikerkaar 1993, nr. 10 – 1997, nr. 10-11.
Modernistlik kunst

**Modernistlikku kunsti** iseloomustas kunstivoolude teke ja nende saamine kunstitegemise peamiseks kandjaks. Kunstivoolude teket peetakse uue otsimise üheks iseloomulikuks sümptomiks, kuna see sisaldab püüet kvalitatiivseks progressiks, soovi teha midagi täiesti uut ja enneolematut.

Seevastu modernistlik arhitektuur käis teadusliku arenguga rohkem käsikäes, millest annavad tunnistust sellised suunad nagu funktsionalism, kuigi ka see on uuenduslik hoiak mineviku suhtes, näiteks ornamentide põlgamise näol.

## Vaata ka
*Moodne kunst
*Modernsus
*Modernistlik kirjandus
*Postmodernism
Gustav Sule (laev)

**Gustav Sule** on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 Viktor Kingissepp. Laev ehitati 1986. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime Gustav Sule ja sõitis Eesti lipu all. 2001. aastal laev müüdi ning alates 2009. aastast kannab see nime **Dong Feng** ja seilab Hiina lipu all. Laeva kandevõime on 24 105 tonni.
DSpace

**DSpace** on avatud lähtekoodiga tarkvara, mida tüüpiliselt kasutatakse avatud juurdepääsuga repositooriumide käivitamisel. Kuigi DSpace sarnaneb mõneti sisuhaldus- ja dokumendihaldustarkvaraga, keskendub DSpace kui repositooriumitarkvara digitaalarhiivide vajadustele, fokuseerudes digitaalainese pikaajalisele salvestamisele, ligipääsule ja hoidmisele.

## Ajalugu
DSpace'i esimene avalik versioon valmis 2002 novembris MITi ja Hewlett-Packard Labsi koostööna. Pärast esimese kasutajate grupi koosolekut 2004. aasta märtsis moodustasid huvitatud organisatsioonid DSpace'i Föderatsiooni, mis määras edaspidiseks tarkvara arenduse mudeliks Apache Software Foundationi mudeli, samuti moodustati DSpace'i koodi (*commiter*) grupp. Juulis 2007, kui DSpace kasutajate kommuun oli suureks kasvanud, asutasid Hewlett-Packard ja MIT DSpace Foundationi: mittetulundusliku organisatsiooni, mis andis juhtimisalast ja muud tuge. Mais 2009 viis koostöö sarnaste projektidega ning kasvav sünergia DSpace Foundationi ja Fedora Commonsi vahel kahe organisatsiooni liitumiseni, et jätkata ühist missiooni mittetulunduslikus DuraSpace'is. Praegu saab DSpace'i tarkvara ja kasutajate kommuun tuge ja muud juhendamist DuraSpace'ilt.

## Tehnoloogia
DSpace on koostoimeliste Java veebirakenduste ja utiliitide kogum, mis haldab objektide hoidlat ja sellega seotud metainfo hoidlat. Veebirakendused annavad kasutajaliidesed halduseks, hoidmiseks, vastuvõtuks, otsimiseks ja ligipääsuks. Objektide hoidla eest hoolitseb failisüsteem või samalaadne salvestussüsteem. Metainfo, sealhulgas ligipääsu- ja konfiguratsiooniinfo, salvestatakse relatsioonilisse andmebaasi, toetatud on PostgreSQL ja Oracle andmebaasid.

DSpace'is hoitav on tehtud kättesaadavaks peamiselt üle veebiliidese, samas on toetatud ligipääs üle OAI-PMH v2.0, ja saab eksportida METSi (Metadata Encoding and Transmission Standard) pakette. DSpace toetab institutsionaalsete repositooriumide koostoimimiseks kasutuses olevaid tunnustatud standardeid, nagu Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting (OAI-PMH), SWORD, OpenSearch ja RSS. Ainese kirjeldamisel on kasutuses Dublin Core, soovitatav on järgida dokumenti DCMI Metadata Terms. Viimastes DSpace'i versioonides on toetatud *faceted search* ja sirvimise funktsionaalsus Apache Solri abil.

## DSpace repositooriume Eestis

* Tartu Ülikooli digitaalarhiiv ADA
* Teadusandmete repositoorium DataDOI
* Raplamaa Mälukeskuse digikogu
* Eesti Maaülikooli digitaalarhiiv
* TTK DSpace repositoorium
* Sisekaitseakadeemia digiriiul
* QsarDB - Smart repository for (Q)SAR/QSPR models and datasets

## Viited

## Välislingid
* Projekti koduleht
* DSpace Wiki
* DSpace Documentation
* DSpace Demonstration Site
* DuraSpace
* DSpace User Registry
Aleksander Aberg (laev)

**Aleksander Aberg** on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis on ehitatud 1988. aastal Mõkolajivi laevatehases Ookean nimega **70-letije Oktjabrja**. 8 laadruumiga laeva kandevõime on 52 670 tonni. Septembris 1991 sai laev nimeks Aleksander Aberg ja kandis aastail 1991–1998 Eesti lippu.

1998. aastal sai laeva nimeks Millenium Aleksander, 2002 – Harmon (siis sõitis see Kaimanisaarte lipu all), 2003 – Sea Glory, 2004 – Ming Zhou 30 (Hiina lipu all). Kodusadam oli Ningbo.

19. novembril 2013 kanti laev teenistusest maha ja lammutati.

## Viited
Bessan

**Bessan** on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on nime saanud selle omanikult Bettiuselt roomlaste ajast. 

Vald asub merepinnast 0–84 meetri kõrgusel. Valla sõpruslinn on Remich Luksemburgis.

Aastatel 1971–1983 olid vallavanemad valitud Prantsuse Kommunistlikust parteist.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (prantsuse keeles)
* Info valla kohta (prantsuse keeles)
Marseillan

**Marseillan** on järgmiste Prantsusmaa endiste ja praeguste valdade nimi:

*Marseillan on vald Prantsusmaa Gers'i departemangus
*Marseillan oli varasem Gersi departemangu vald, tänapäeval liidetud Auterive'i vallaga
*Marseillan on vald Prantsusmaa Hérault' departemangus
*Marseillan on vald Prantsusmaa Hautes-Pyrénées' departemangus
Marseillan (Hérault)

**Marseillan** on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. 

Vald asub 0 kuni 33 meetri kõrgusel. Vallal on rajatud sõprussidemed 13. oktoobrist 1988. aastast Caudete linnaga Hispaanias.

Valda läbib Bordeaux-Sète kahesuunaline elektriraudtee liin.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (prantsuse keeles)
* Info valla kohta (prantsuse keeles)
Friedrich Wilhelm Etzold

**Friedrich Wilhelm Etzold** (25. juuni 1906 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 12. september 1979 Tirschenreuth) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai algul koduõpet, seejärel õppis Heinrich Panteniuse koolis ja Walteri Saksa Eragümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1925. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia. Aastal 1930 viibis ta Berliinis ennast täiendades.

Ta alustas tööd Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendina.

## Isiklikku
Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (Quellenstein).  Vend Otto Etzold oli Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Viited
Kanna (täpsustus)

**Kanna** võib tähendada mitut asja:

* Kanna on antiloopide hulka kuuluv sirgete vintis sarvedega veislane, kes elab Aafrika savannides (*Taurotragus oryx*).
* Kanna (ladina keeles *Canna*) on aias kasvatatav ilutaim, suurte eredate asümmeetriliste õitega püsik, mille looduslik levila on troopilises Ameerikas ja Aasias.
* Kanna on linn Jaapanis, Gunma prefektuuris.
* Kanna on küla Lõuna-Poolas.
* "Kanna" on 2007. aastal esilinastunud tamilikeelne film.
* Kanna ajastu oli Jaapanis 985–987.
* Kanna on Jaapani puutööriist.
* Kanna (*[[Sceletium tortuosum]]*) on psühhoaktiivsete omadustega Lõuna-Aafrika sukulent.
* Kanna (telugu, malajalami ja tamili keeles "laps") on üks hinduismi jumala Krišna nimedest.
* Kanna on suur metallkann, mida kasutatakse piima kandmiseks ja instrumendina mustlasmuusikas.
*Kanna on Jaapani naisenimi

## Inimesed
* Yonadam Kanna (sündinud 1951) on Assüüria Demokraatliku Liikumise president ja Iraagi parlamendi liige
* Kanna (Bleach03) oli Okinawa rokkansambli Bleach03 kitarrist ja laulja
* Kanna Arihara (sündinud 1993) on Jaapani poplaulja, endine ansambli Cute liige
* Kanna Mori (sündinud 1988) on Jaapani modell ja näitlejanna

## Loometeoste tegelaskujud
* Kanna (Air) on feodaalaegne tegelane Jaapani mangasarjast "Air"
* Kanna Bismarch on tegelane Jaapani mangasarjast "Shaman King"
* Kanna (Confidential Confessions) on tegelane Jaapani mangasarjast "Confidential Confessions"
* Kanna Endō on tegelane Jaapani manga- ja animesarjast "20th Century Boys"
* Kanna (InuYasha) on tegelane Jaapani manga- ja animesarjast "InuYasha"
* Kanna Kirishima on tegelane Jaapani animesarjast "Sakura Wars"
* Kanna ehk Lorelei on tegelane Pokémoni mängusarjas
Kanna

**Kanna** (ladina keeles *Taurotragus oryx*) on Ida- ja Lõuna-Aafrika savannides ja tasandikel elutsev antiloop, kes kuulub veislaste sugukonda kanna perekonda. 

Esimesena kirjeldas kannat Peter Simon Pallas 1766. aastal. Täiskasvanud isaslooma õlakõrgus on umbes 1,6&nbsp;meetrit (emased on 20&nbsp;cm madalamad) ja kaal keskmiselt 500–600&nbsp;kg (emastel 340–445&nbsp;kg). See on maailmas suuruselt teine antiloop, veidi väiksem kui hiidkanna.

Kannad on taimetoidulised, nad söövad peamiselt rohtu ja lehti. Looduses moodustavad nad kuni 500-liikmelisi karju, kuid ei ole territoriaalsed. Kannad eelistavad elupaiku, kus on mitmekesine õistaimestik, nagu savannid, põõsastikud ja mägised rohumaad; nad väldivad tihedaid metsi. Kommunikatsiooniks ja hoiatuseks kasutavad kannad valju haukumist, visuaalseid märke ja poose, samuti hammaste paljastamist. Mitmel pool on neid kodustatud, koduloomana peetavailt kannadelt saadakse nahka ja rammusat piima.

Looduslikult elavad kannad Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Etioopias, Keenias, Lesothos, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Rwandas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Svaasimaal, Tansaanias, Ugandas, Sambias ja Zimbabwes. Burundis ja Angolas on nad välja surnud. Aafrika kannapopulatsioon väheneb, kuid IUCN on liigitanud kannad soodsas seisundis liikide hulka.

## Viited