open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yacouba Isaac Zida

**Yacouba Isaac Zida** (sündinud 16. novembril 1965 Yakos) on Burkina Faso sõjaväelane ja poliitik.

Ta oli 19. novembrist 2014 kuni 17. septembrini 2015 Burkina Faso peaminister.

Ta on auastmelt kolonelleitnant.

1.–18. novembril 2014 oli ta Burkina Faso presidendi kohusetäitja.
Michel Kafando

**Michel Kafando** (sündinud 18. augustil 1942 Ouagadougous) on Burkina Faso diplomaat ja poliitik.

Ta oli 18. novembrist 2014 kuni 17. septembrini 2015 ja 23. septembrist kuni 29. detsembrini 2015 Burkina Faso presidendi kohusetäitja.

Michel Kafandol on doktorikraad politoloogias. Aastatel 1982–1983 oli ta Ülem-Volta välisminister ja 1998–2011 Burkina Faso alaline esindaja ÜRO juures. Ta on olnud ka suursaadik Kuubal.

Michel Kafando sai ajutiseks presidendiks pärast seda, kui president Blaise Compaoré rahvarahutuste sunnil tagasi astus. Ta nimetati presidendiks aastaseks üleminekuperioodiks kuni 2015. aasta sügisel peetavate valimisteni.

16. septembril 2015 tegi sõjavägi riigipöörde ning kukutas ja vahistas Kafando. 17. septembril asus riigipea kohuseid täitma kindral Gilbert Diendéré. 23. septembril Kafando volitused ajutise presidendina taastati.

29. detsembril 2015 vannutati presidendina ametisse Roch Marc Christian Kaboré. Sellega lõppesid Kafando volitused presidendi kohusetäitjana.

## Viited
Stasys Raštikis

**Stasys Raštikis** (13. september 1896 Kuršėnai – 3. mai 1985 Los Angeles) oli Leedu sõjaväelane ja poliitik.

Stasys Raštikis oli Leedu armee ülemjuhataja 1. jaanuarist 1935 kuni 22. märtsini 1940. Lisaks oli ta 24. märtsist kuni 5. detsembrini 1938 Leedu kaitseminister.

1939 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Rui Maria de Araújo

**Rui Maria de Araújo** (sündinud 21. mail 1964 Mapes) on Ida-Timori arst ja poliitik, 16. veebruarist 2015 kuni 15. septembrini 2017 Ida-Timori peaminister.

Ta on Iseseisva Ida-Timori Revolutsioonilise Rinde liige.

Aastatel 2001–2006 oli ta tervishoiuminister ja 2006–2007 asepeaminister.

## Välislingid
* Rui Araújo, o 'estafeta' que tratou a guerrilha e agora comandará o Governo de Timor-Leste
Rėkyva

**Rėkyva** on Šiauliai linnaosa, mis asub Rėkyva valla territooriumil. Rėkyva asub Rėkyva järve kaldal,  selle ümbruses asub 34 km² suurune Rėkyva soo. Rėkyvas asub põhikool, seal toodetakse turvast ja ammutatakse sapropeeli.

Sealset mõisa on esimest korda mainitud aastal 1578. Aastal 1940 rajati sinna elektrijaam, mille ümber kasvas tööliste asula. Aastal 1965 liideti suurem osa asulast Šiauliaiga, välja arvatud kaugeim osa, mis jääb Rėkyva külana Šiauliai rajooni ja Šiauliai valla territooriumile. Sealne elektrijaam lõpetas tegevuse aastal 2007.


Rekyva.jpg|Rėkyva
Rekyvabaznycia.jpg|Rėkyva kabel
Rekyvosdvaras.jpg|Rėkyva mõisakompleks tänapäeval
20070806Rėkyvos elektrine.JPG|Rėkyva elektrijaam


## Välislingid

*Linnaosa portaalis vietoves.Lt
Medelynase vald

**Medelynase vald** on vald Šiauliai linna koosseisus ja selle põhjapoolses osas, kuhu kuuluvad Medelynase ja Gubernija linnaosad. Aastal 2011 oli seal 6665 elanikku.

Linna lõunapoolsema osa moodustab Rėkyva vald.

## Viited

## Välislingid
*Info valla kohta Šiauliai kodulehel
Rėkyva vald

**Rėkyva vald** on vald Šiauliai linna koosseisus ja selle lõunapoolses osas, kuhu kuuluvad Rėkyva, Bačiūnai, Piktmiškise, Margiai ja Sodai linnaosad. Aastal 2011 oli seal 3093 elanikku. 

## Viited
Wild (soundtrack)

**"Wild"** on 2014. aastal esilinastunud samanimelise filmi *soundtrack*-album. Filmi 27-st laulust on albumil 15. 

Märkus: (1) 1896. aastal ilmunud noodilehel, milles laulu pealkirjaks on "In the Bright Mohawk Valley", on autoriks märgitud James J. Kerrigan. Aga, et laulu sõnadest on üleskirjutusi juba varasemast ajast, siis laulu autorsus on kaheldav. Eestikeelse versiooni "Kaugel, kaugel, kus on minu kodu" puhul on enamasti kirjas 'traditsionaal' või 'Ameerika rahvalaul'.
Barbara Kosmal

**Barbara Kosmal** (26. veebruar 1973 Varssavi – 15. mai 1993 Brzeziny) oli poola filminäitleja ja modell.

Barbara Kosmal lõpetas 1992. aastal Varssavi Jan Kochnowski nimelise XXVII Üldhariduslütseumi. Esimese filmirolli tegi ta 1988. aastal. Barbara Kosmal mängis veel kolmes filmis, millest kaks linastusid pärast tema surma.

15. mail 1993 sõitis Barbara Kosmal koos filmilavastaja ja stsenaristi Xawery Żuławskiga Łódźist filmivõtetelt autoga Varssavisse. Roolis olnud Żuławski kaotas auto üle kontrolli ja sõiduk paiskus teelt välja vastu puud. Barbara Kosmal hukkus kohapeal.

## Isiklikku
Barbara Kosmali ema oli näitleja Barbara Brylska ja isa arst Ludwik Kosmal.

## Viited

## Välislingid
*
*Barbara Kosmal andmebaasis filmpolski.pl
Lusti Lasteaed

**Lusti Lasteaed** (kandnud ka nime *Lusti Algkool-Lasteaed*, *Lusti Lasteaed-Algkool*) on Võru maakonnas Antsla vallas Lusti külas olev lasteaed ja lastehoid. 

Varem tegutses lasteaia juures ka algkool. 

Kokku on 7 rühma, millest 2 on lastehoiu ja 4 lasteaia rühmad. 

Lasteaias oli õppeaastal 2013/2014 109 last.

Lasteaia hoones on mitmeid kunstimälestisena arvele võetud maale.

## Viited

## Välislingid
*Lasteaiast Antsla valla kodulehel
Kazimierz Truchanowski

**Kazimierz Truchanowski** (9. oktoober 1904 Romaniv (tänapäeval Ukraina) – 18. august 1994 Varssavi) oli poola kirjanik ja tõlkija.

Kazimierz Truchanowski sündis Romanivis Volõõnias (praeguse haldusjaotuse järgi Romanivi rajoonis Žõtomõri oblastis Ukrainas). 1922. aastal lõpetas ta Žitomiris gümnaasiumi ja asus Kiievi Ülikoolis õppima meditsiini, kuid oli sunnitud õpingud katkestama. 1925. aastal siirdus Truchanowski Poolasse. Ta töötas riiklikus metsamajandis ja õppis metsandust. Saksa okupatsiooni ajal võttis ta Armija Krajowa koosseisus osa vastupanuvõitlusest.

Alates 1945. aastast oli Kazimierz Truchanowski kutseline kirjanik. Pärast sõda elas ta Łódźis, 1947. aastast Varssavis ja oli ajakirja Nowiny Literackie (*Kirjandusuudised*) toimetaja.

Kazimierz Truchanowski kirjanduslik looming oli mõjutatud Franz Kafka teostest ja sisaldas ulmekirjanduse elemente.

Eesti keeles on 1986. aastal ilmunud romaan "Ja väravad prantsatasid kinni" (poola keeles "Zatrzasniecie bram", 1973).

## Viited
Misso kalmistu

**Misso kalmistu** on kalmistu Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaubi külas Rõuge vallas Võru maakonnas.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. 

Kalmistul asub muu hulgas kabel, mille tornikell (valmistas 1882. aastal J. C. Schwenn) on arvele võetud kunstimälestisena.

## Mälestussammas
26. mail 1935 avati kalmistu äärel Misso lahingu mälestussammas, millega austati Vabadussõjas langenute mälestust ning jäädvustati 1. ratsapolgu lahingutegevus Vabadussõjas. 1945. aastal sammas õhiti.

Taastatud mälestussammas avati uuesti 27. augustil 1989. Maakividest laotud alusele asetatud graniitsammas on 2,5&nbsp;m kõrgune. Selle esiküljel on ratsarügemendi embleem ning tekst: "Siin võitles Vabadussõjas I ratsapolk 19.IV.1919." Mälestussamba ees asuvad graniittahvlid kuue lahingus langenu nimedega.

Vaid mõne sammu kaugusel Vabadussõja monumendist on püstitatud teise maailmasõja mälestusmärk.

## Viited

## Välislingid
*
Mihhail Mil

**Mihhail Mil** (vene keeles Михаил Леонтьевич Миль; 22. november 1909 Irkutsk – 31. jaanuar 1970 Moskva) oli Nõukogude Liidu helikopteri ja teadlane.

Mili isa oli raudtee, ema hambaarst. Mihhaili vanema õe nimi oli Jekaterina, venna nimi Jakov.
1926. aastal astus Mil Tomskis Siberi Tehnoloogiainstituuti ja 1928. aastal Doni Polütehnilisse Instituuti Novotšerkasskis.
Pärast kooli lõpetamist 1931. aastal asus ta tööle TsAGI-s. Mihhail Mil abiellus 1932. aastal, peres oli 4 tütart ja üks poeg.

1948. aasta septembris toimus esimese tema konstrueeritud helikopteri GM-1 (*Геликоптер Миля-1*) esmalend. Tema juhtimise all konstrueeriti veel helikopterid Mi-2, Mi-4, Mi-6, Mi-8, Mi-10, Mi-12 ja Mi-24.

Mili nime kannab Moskva helikopteritehas, mille peakonstruktor ta pikemat aega oli.

## Viited

## Kirjandus
*Pederson, Jay. *International Directory of Company Histories, Vol. 24*, St James Press (1998) ISBN 1-55862-365-5
*Bull, Stephan. *Encyclopedia of Military Technology and Innovation*, Greenwood (2004) ISBN 1-57356-557-1
*Gordon, Yefim. *Soviet Air Power in World War II*. Midland Publishing (2008) ISBN 1-85780-304-3

## Välislingid
Ferdinand Christian Baur

**Ferdinand Christian Baur** (21. juuni 1792 – 2. detsember 1860 Tübingen) oli saksa evangeelne kiriku- ja dogmade ajaloolane. Ta kasutas ajaloolis-kriitilist meetodit uustestamentlikes uuringutes ja asutas ülikoolis Tübingeni koolkonna.
Raul Salumäe

**Raul Salumäe** (28. oktoober 1960 Kuressaare – 25. aprill 2015) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1979. aastal Kingissepa 2. Keskkooli. Pärast ajateenistust Nõukogude armees astus ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonda, mille lõpetas 1988. aastal ajaloolasena, kitsamaks erialaks etnoloogia.

Ta töötas aastaid Saaremaa Muuseumis.

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Räimaste kalmistul
Mil

**M. L. Mili nimeline Moskva helikopteritehas** (vene keeles Московский вертолётный завод имени М. Л. Миля) on helikoptereid konstrueeriv ja nende katseeksemplare tootev ettevõte Venemaal Moskva oblastis Tomilinos. 

Ettevõte on nime saanud kauaaegse peakonstruktori Mihhail Mili järgi; selle ajalugu algab katsekonstrueerimisbüroost, mille Mihhail Mil asutas NSV Liidu Ministrite Nõukogu 12. detsembri 1947 seadluse alusel. 

Ettevõttes konstrueeritakse, katsetatakse ja toodetakse mitmesuguseid, peamiselt militaarotstarbelisi helikoptereid.

## Tooted

*Mil Mi-1, 1948 – kerge mitmeotstarbeline kopter. NATO koodnimi *Hare*.
*Mil Mi-2, 1965 – kerge mitmeotstarbeline kopter. NATO koodnimi *Hoplite*.
*Mil Mi-3, 1964 – eksperimentaalne, kerge üldotstarbeline kopter.
*Mil Mi-4, 1955 – transpordikopter, allveelaevakütt. NATO koodnimi *Hound*.
*Mil V-5, 1959 – keskmise suurusega, ühe turbiiniga transpordikopter.
*Mil Mi-6, 1957 – raske transpordikopter. NATO koodnimi *Hook*.
*Mil V-7, 1959 – eksperimentaalne neljaistmeline kopter.
*Mil Mi-8, 1968 – mitmeotstarbeline kopter. NATO koodnimi *Hip*.
*Mil Mi-9 – lendav komandopunkt ja kopteri Mil Mi-8 *Hip* asendusvariant. 
*Mil Mi-10, 1962–1963 – taevakraana. NATO koodnimi *Harke*.
*Mil Mi-12 / V-12, 1967 – eksperimentaalne suure tõstejõuga kopter, ehitati 2 katseeksemplari, maailma kõigi aegade suurim kopter. NATO koodnimi *Homer*.
*Mil Mi-14, 1978 – allveelaevatõrje lahingukopter. NATO koodnimi *Haze*.
*Mil V-16, 1967 – raske transpordikopter
*Mil Mi-17, 1974 – transpordikopter. NATO koodnimi *Hip*.
*Mil Mi-18, 1979 – ainult kaks proovieksemplari.
*Mil Mi-19 – lendav komandopunkt, kopteri Mil Mi-17 *Hip* modifikatsioon. 
*Mil Mi-20, 1966 – ülikerge kopter.
*Mil Mi-22 Hook-C – sõjaline, komandopunkti tugiteenus, kopteri Mil Mi-6 *Hook* modifikatsioon.
*Mil Mi-22 (1965), 1965 – kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-24 W, 1978 – raske lahingukopter. NATO koodnimi *Hind E*.
*Mil Mi-25 – kopteri Mil Mi-24 *Hind* eksportvariant.
*Mil Mi-26, 1977 – maailma raskeim kopter. NATO koodnimi *Halo*.
*Mil Mi-27 – kavandatud lendav komandopunkt, Mil Mi-26 *Halo* modifikatsioon.
*Mil Mi-28, 1984 – lahingukopter. NATO koodnimi *Havoc*.
*Mil Mi-30, Vertikaalselt tõusev ja laskuv lennuk (VTOL), kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-32, 1982 – üliraske kopter, kolm rootorit, ehitamata.
*Mil Mi-34, 1986 – kerge kopter. NATO koodnimi *Hermit*.
*Mil Mi-35 – kopteri Mil Mi-24 *Hind* eksportvariant.
*Mil Mi-36, ainult kavandatud.
*Mil Mi-38, 2000 – mitmeotstarbeline kopter.
*Mil Mi-40, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-42, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-44, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-46, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-52, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-54, 2010 – mitmeotstarbeline kopter.
*Mil Mi-58, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-60, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-115, kavandatud, ehitamata.
*Mil Mi-171 kopteri Mi-17 modifikatsioon.
*Mil Mi-172 kopteri Mi-17 modifikatsioon.
*Mil Mi-234 kopteri Mi-34 modifikatsioon.
*Mil Mi-X1, kavandatud, ehitamata.
*Mil V-37, kavandatud, ehitamata.

## Viited

## Välislingid

* Teave lennundusmuuseumi lehel (*saksa keeles*)
Roosa Jakobi kirik

**Roosa Jakobi kirik** (ka **Roosa kirik**) on Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas asuv kirik. 

1848. püstitatud ja vanaks jäänud puukiriku asemele ehitati 1893. aastal arhitekt Reinhold Guleke projekti järgi uus kivikirik.

Kirikus tegutseb Roosa Jakobi kogudus.
 
Kirikus asub mitu kunstimälestist.

## Viited

## Välislingid
*
Kaniv

**Kaniv** (ukraina keeles Канів, vene keeles Канев *Kanev*) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Kanivi rajooni halduskeskus. Linn asub Dnepri jõe ääres.

Aastal 2013 oli Kanivis 25 558 elanikku.

## Viited
Sevilla lennujaam

**Sevilla lennujaam**, tuntud ka kui **Sevilla-San Pablo lennujaam**, on rahvusvaheline lennuväli Lõuna-Hispaanias, umbes 10 kilomeetri kaugusel Sevillast kirdes.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht (*inglise ja hispaania keeles*)
Hypoptophis wilsonii

***Hypoptophis wilsonii*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hypoptophis wilsonii]] seisuga 9.05.2015.*
Kõpu kalmistu

**Kõpu kalmistuid** on Eestis mitu:
*Kõpu kalmistu, Viljandi maakonnas Kõpu vallas Kõpu alevikus
*Kõpu kalmistu, Pärnu maakonnas Tõstamaa vallas Kõpu külas
*Kõpu luteri kalmistu, Hiiu maakonnas Hiiu vallas Kõpu külas
*Kõpu õigeusu kalmistu, Hiiu maakonnas Hiiu vallas Kõpu külas
*...
Leptotyphlops emini

***Leptotyphlops emini*** on ahassuumadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid 11 cm pikkuseid mustjat värvi madusid võib kohata roomamas Sudaanis, Ugandas, Tansaanias, Keenias, Sambias ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptotyphlops emini]] seisuga 9.05.2015.*
Tadeusz Breza

**Tadeusz Breza** (31. detsember 1905 Sekežintsõ, Ostrogi lähedal (tänapäeval Ukraina) – 19. mai 1970 Varssavi) oli poola kirjanik.

Tadeusz Breza lõpetas gümnaasiumi 1926. aastal Poznańis. Õppis seejärel Varssavi ülikoolis filosoofiat, ülikooliõpingud lõpetas Londonis. 1929–1932 oli ta Londonis Poola suursaatkonnas pressiatašee. 1933–1937 töötas ta ajakirjanikuna Varssavis ajalehe Kurier Poranny toimetuses. 1937–1939 oli ta Varssavis Młody Teatr'i juhataja.

Teise maailmasõja ajal osales Tadeusz Breza vastupanuliikumises. Sõja järel tegi ta kaastööd Krakówi ja Varssavi kultuuriväljaannetele. 1955–1959 oli ta kultuuriatašee Poola saatkonnas Roomas ja 1959–1964 Pariisis.

Breza esikromaan "Adam Grywałd" ilmus 1936. aastal. Romaanis "Mury Jerycha" ("Jeeriku müürid", 1946) kujutas Breza Pilsudski-aegset Poolat, romaanis "Uczta Baltazara" ("Belsatsari pidusöök", 1952) aga sõjajärgset Poolat. Rahvusvahelise menu osaliseks said Breza Vatikani-käsitlused: esseistlik "Spiżowa brama" ("Pronksvärav", 1960) ja romaan "Urząd" ("Ametiasutus", eestikeelses tõlkes ilmunud 1964. aastal pealkirjaga "Labürint").

## Viited
2015. aasta Giro d'Italia

**2015. aasta Giro d'Itaalia** on 98. Giro d'Italia, mis toimus 9. maist 31. maini. Velotuur algas San Lorenzo al Marest 17,6 km meeskondliku temposõiduga ja lõppes Milanos 185 km pikkuse grupisõiduga. Velotuuri võitis hispaanlane Alberto Contador (Team Tinkoff-Saxo), kellele järgnesid itaallane Fabio Aru ja hispaanlane Mikel Landa (mõlemad Astana). Punktiarvestuses võitis Giacomo Nizzolo (Trek Factory Racing), mägedearvestuses Giovanni Visconti (Movistar) ja noorratturite arvestuses Aru. Kiireim meeskond oli Astana, kes võitis ka võistkondliku punktiarvestuse.

## Võistkonnad

Seekordsel velotuuril osales 197 ratturit 22 meeskonnast. Ainsana osales 8 ratturiga Team LottoNL-Jumbo, George Bennetti loobumise tõttu. 

* Ag2r-La Mondiale
* Astana
* BMC
* Etixx-Quick Step
* FDJ
* IAM
* Lampre-Merida
* Lotto-Soudal
* Movistar
* Orica-GreenEDGE
* Cannondale-Garmin
* Giant-Alpecin
* Katusha
* LottoNL-Jumbo
* Sky
* Tinkoff-Saxo
* Trek Factory Racing
* Androni-Sidermec*
* Bardiani-CSF*
* CCC-Sprandi-Polkowice*
* Southeast*
* Nippo-Vini Fantini*

 vabapääsme saanud UCI Professional Continentali meeskonnad

## Etapid

Kavas oli 21 etappi. Etapid olid jagatud kolme kategooriasse, lisaks üks meeskondlik ja üks individuaalne temposõit. Kahe etapi finiš asus Šveitsis.

Muudatusena oli seekord kavas taas kaks puhkepäeva ning velotuur algas laupäeval.

## Üldarvestused

### Üldarvestus

### Punktiarvestus

### Mägedepunktid

### Noorrattur
Limnophis bangweolicus

***Limnophis bangweolicus*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid madusid võib kohata roomamas Angolas, Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sambias ja Namiibias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Limnophis bangweolicus]] seisuga 9.05.2015.*
Glypholycus bicolor

***Glypholycus bicolor*** on järgmiste maoliikide taksonoomiline sünonüüm:

**[[Limnophis bicolor]]* Günther, 1865
**[[Lycodonomorphus bicolor]]* (Günther, 1893)
Viljandi hotellihoone

**Viljandi hotellihoone** on Viljandis aadressil Tartu tänav 11 asuv hotellihoone. Hoone on arvele võetud ehitismälestisena.

Hoone valmis 1938. aastal ja kandis siis nime *Esimene Viljandi Esinduslokaal* (lühend EVE). 

Hoones on mitu kunstimälestiseks tunnistatud maali, mis pärinevad 1950. aastatest.

Hotell taasavati 2002 ja seda haldab Grand Hotel Viljandi.

## Ajalugu

Viljandi linn omandas krundi 1935. aastal ja lammutas sellel asunud puithooned. Hotelli projekteeris 1937. aastal Eugen Sacharias. Hotell valmis 1939. aastal, selle igas numbritoas olid telefon ning vannituba koos sooja ja külma veega. Hoone maksumuseks oli 252 500 krooni ja sellele lisandus sisustuse maksumus 27 765 krooni.  
Hoone esimene korrus renditi välja apteegile ja rõivapoele, teisele korrusele tulid restoran ja Eesti Panga ruumid ning kolmas ja neljas korrus anti hotelli käsutusse.

Pärast teist maailmasõda oli hoone Nõukogude võimuorganite käsutuses. 1960. aastal avati esimesel korrusel apteek ja raamatukauplus, teisel riigipank ja restoran ning ülemistel korrustel hotell Viljandi. 1995. aastal müüs Viljandi linn EVE maja Tallinna Pangale, kes lubas hotelli korda teha. Müümisel on kunstiteosed uuele omanikule üle antud, välja arvatud kolm maali, mis on 1995. aasta 13. jaanuaril koostatud aktis ka eraldi ära märgitud. Tallinna Pank müüs kinnistu 1997. aastal edasi aktsiaseltsile Real Reisid.

1990. aastatel oli hotell ajutiselt suletud ja avati renoveerituna 2002. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Hotellihoonest Grand Hotel Viljandi kodulehel
*
Lycophidion multimaculatum

***Lycophidion multimaculatum*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Namiibias, Tansaanias, Kamerunis ja Sambias. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodonomorphus multimaculatum]] seisuga 9.05.2015.*
Laatre kalmistu

**Laatre kalmistu** (ka *Laatre I kalmistu*) on Valga maakonnas Valga vallas Rampe külas asuv kalmistu. 
 
Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. 

## Viited

## Välislingid
*
Laatre Pühavaimu kirik

**Laatre Pühavaimu kirik** on õigeusu kirik Sangaste kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevik. 

Kirik ehitati aastatel 1866–1869 ja pühitseti 1869. aastal. Aastal 1983 nõudis kohaliku sovhoosi juhtkond kiriku sulgemist ja järgmisel aastal pandigi kirik kinni. Tänapäeval ei tegutse kiriku juures ükski kogudus.

Kirikus on mitu kunstimälestisena arvelevõetud eset.

## Vaata ka
*Laatre Pühavaimu kogudus 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust EAÕK kodulehel
Žagarė regionaalpark

**Žagarė regionaalpark** (leedu keeles *Žagarės regioninis parkas*) on regionaalpark Põhja-Leedus Joniškise rajoonis.

Žagarė regionaalpark asub Svēte kallastel. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Svēte orgu, Žagarė ümbruse metsi, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit.

Žagarė regionaalpargi territooriumist on 59% metsaga kaetud. Valdavad on tammikud ja kuusikud, seal kasvab ka pärnasid, jalakaid ja saari. Ümbruskonna metsades elavad punahirved, keda seal XIX sajandil kohalike elanike eest kaitsti. Lisaks asub regionaalpargis Žagarė oos, Žagarė linnas on Svēte jõel paljandumas dolomiit, seal asub ka väike, ent linnurohke Žvelgaitise järv.

Žagarė regionaalpargi territooriumil asuvad mitmed kaitsealad, kus kasvavad sellised liigid nagu kaunis kuldking, villohakas, suur tähtputk, kare kellukas, arukaerand, harilik võipätakas, pääsusilm, vahelmine lõokannus, vööthuul-sõrmkäpp, ahtalehine sõrmkäpp, Russowi sõrmkäpp, kollakas sõrmkäpp, harilik ungrukold, kahar nurmikas, narmasjumikas, varjuluste, niitjas tarn, harilik lubikas, kähar sulgsammal, õrn pisikrässik, kammroodik, Funcki pungsammal, sulgjas õhik, õrn turbasammal, lodu-lühikupar, kaljukrussik ja roheline krussik; ka elavad seal suur-laukhani, rabahani, väike-konnakotkas, sookurg, rüüt, mudatilder, suurkoovitaja, sooräts, kodukakk, herilaseviu, must-toonekurg, laanepüü, hallpea-rähn, paksukojaline jõekarp, sõõrsilmik, nõmmesilmik, suur-kuldtiib, pääsusaba, vareskaera-aasasilmik, suur-mosaiikliblikas ja teelehe-mosaiikliblikas.

Regionaalpargis asuvad mitmed muinaslinnused, samuti ka Žagarė kalmed. Žagarė linnas on säilinud palju vanu hooneid, sealjuures kohalikust dolomiidist ehitatud vanad kirikud ja Žagarė mõisa hoonetekompleks.

Žagarė regionaalpargi halduskeskus asub Žagarės, Malūno g. 1. Regionaalpargi pindala on 4930 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Dilbinėliai, Didmargise, Pabaliai ja Svēte botaanilised kaitsealad, Gaudikiai geomorfoloogiline kaitseala, Mūsa lätete hüdroloogiline kaitseala, Žagarė vanalinn ja Žagarė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 45,2% regionaalpargi territooriumist.

## Viited

## Välislingid
* Žagarė regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpargi kaart
* Regionaalpark YouTube'is
Leon Wasilewski

**Leon Wasilewski** (24. august 1870 Peterburi – 10. detsember 1936 Varssavi) oli Poola poliitik.

Ta oli 17. novembrist 1918 kuni 16. jaanuarini 1919 Poola välisminister.

1925 anti talle Vabadusristi III liik 1. järk.

## Viited
Kazimierz Świtalski

**Kazimierz Stanisław Świtalski** (4. märts 1886 Sanok – 29. detsember 1962 Varssavi) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.

Ta oli 1929 14. aprillist kuni 29. detsembrini Poola peaminister.

1934 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

1939. aasta septembris langes ta Saksa vägede kätte vangi. Świtalski paigutati Woldenbergi vangilaagrisse, kus ta viibis kuni sõja lõpuni. 1945. aastal pöördus ta Poolasse tagasi. 1948. aastal vangistasid Poola kommunistlikud võimud Świtalski. Vangistusest vabanes ta 1956. aastal.

## Viited
Józef Dowbor-Muśnicki

**Józef Dowbor-Muśnicki** (25. oktoober 1867 Garbów, Święty Krzyżi vojevoodkond – 26. oktoober 1937 Batorowo, Suur-Poola vojevoodkond) oli Poola sõjaväelane.

1922 anti talle Vabadusristi I liik 2. järk.

Józef Dowbor-Muśnicki tütar Janina Lewandowska (1908–1940) oli lendur. Ta tapeti Katõni massimõrva käigus.

## Viited
Janusz Jędrzejewicz

**Janusz Jędrzejewicz** (21. juuni 1885 Spõtšõntsi – 13. mai 1951 London) oli Poola pedagoog ja poliitik.

Ta oli 10. maist 1933 kuni 13. mai 1934 Poola peaminister.

1934 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Juozas Tūbelis

**Juozas Tūbelis** (9. aprill 1882 Ilgalaukiai – 30. september 1939 Kaunas) oli Leedu poliitik.

Ta oli 23. septembrist 1929 kuni 24. märtsini 1938 Leedu peaminister.

1932 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
August Zaleski

**August Zaleski** (13. september 1883 Varssavi – 7. aprill 1972 London) oli Poola poliitik ja diplomaat.

Pärast seda, kui Poola taastas oma iseseisvuse, töötas Zaleski Poola saatkondades Šveitsis, Kreekas ja Itaalias ning oli ka saadik Rahvasteliidu juures. 1926. aasta mais toimunud riigipöörde järel toetas ta Józef Piłsudskit ning oli kuni 1932. aastani Poola välisminister. Aastatel 1928–1935 oli ta ka Poola senati liige.

Välisministeeriumist lahkumise järel oli ta aastail 1932–1939 Bank Handlowy direktor ja 1939. aasta sissetungi ajal Poolasse aitas evakueerida panga varad algul Prantsusmaale ja siis Suurbritanniasse. 1939. aastal sai temast Poola eksiilvalitsuse välisminister. Ta astus ametist tagasi 1941. aastal.

Ta oli 9. juunist 1947 kuni surmani Poola eksiilvalitsuse president.

Zaleski suri 88-aastaselt Londonis haiglas. Ta maeti Inglismaal Newark-on-Trentis asuvale Poola langevarjurite kalmistule.

1931. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Tadeusz Rozwadowski

**Tadeusz Samuel Szymon Jordan Rozwadowski ** (19. mai 1866 Babin – 18. oktoober 1928 Varssavi) oli Poola sõjaväelane.

1922 anti talle Vabadusristi I liik 2. järk.

## Viited
Tadeusz Kasprzycki

**Tadeusz Adam Kasprzycki** (16. jaanuar 1891 Varssavi – 4. detsember 1978 Montréal) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.

Aastatel 1935–1939 oli ta Poola sõjaminister.

1938 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Meizodon semiornatus

***Meizodon semiornatus*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Meizodon semiornatus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Meizodon semiornatus semiornatus]]* (Peters, 1854)
* *[[Meizodon semiornatus tchadensis]]* (Chabanaud, 1917).

## Levila

Neid võib roomamas kohata Lõuna-Aafrika Vabariigis, Botswanas, Kamerunis, Etioopias, Keenias, Mosambiigis, Somaalias, Lõuna-Sudaanis, Svaasimaal, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Meizodon semiornatus]] seisuga 10.05.2015.*
Myriopholis longicauda

***Myriopholis longicauda*** on ahassuumadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib roomamas kohata Lõuna-Aafrika Vabariigis, Somaalias, Keenias, Tansaanias, Mosambiigis, Sambias, Zimbabwes, Botswanas ja Svaasimaal.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Myriopholis longicauda]] seisuga 10.05.2015.*
Heldus

**Heldus** on omadus anda teistele, ootamata midagi vastutasuks. Anda võib oma aega, vara või muu anne. Heldust on üldiselt peetud heaks omaduseks.

## Viited
Natriciteres olivacea

***Natriciteres olivacea*** on *[[Natricidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas, Sambias, Angolas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas,  Kamerunis, Nigeerias, Togol, Beninis,  Ghanas, Elevandiluurannikul, Libeerias,  Senegalis, Guineaa, Malil, Tansaanias,  Ugandas, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias ja Somaalias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Natriciteres olivacea]] seisuga 10.05.2015.*
Humala lennuväli

**Humala lennuväli** (ICAO: **EEHA**) on murukattega eralennuväli Keilast 5,6 kilomeetrit loodes Humala külas. Lennuväljal on üks 420 meetri pikkune ning 20 meetri laiune lennurada.

## Vaata ka
* Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

## Viited
*Lennuameti infoteatmik
Vesikaare talu kalmistu

**Vesikaare talu kalmistu** on kalmistu Hanila kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuke külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajamise idee pärineb Vesikaare talu peremees Villem (Vassili) Nõu vennalt Aleksei Nõult, kes aga ise evakueerus ametikohustuste tõttu oktoobris 1917 Venemaale ning suri Omskis 1920. aastal. 

Kalmistule maeti 1920. aastal Villemi (Vassili) tiisikusse surnud poeg Mihkel (Mihhail) ning 1922. aastal Aleksei Venemaalt tagasijõudnud abikaasa Apollinaria. Nende kalmudele paigaldati pronksplaatidega mälestuskivid, mis kõrvaldati 1990. aastatel. Praegu on nende kalmudel valged puust ristid. 
 
## Kalmistule maetud
Kalmistule on teadaolevalt maetud 2 inimest:
*1920 – Mihkel (Mihhail) Nõu (28. juuni 1904 – 26. juuni 1920), Villemi (Vassili) poeg
*1922 – Apollinaria Nõu (sündinud Malein; 1865–1922), Aleksei abikaasa

## Viited

## Kirjandus
*Enn Nõu. "Aleksei Nõu eluloost". – Aleksei Nõu. "Mõnda lauluisa F. R. Kreutzwaldist ja tema töödest. // Akadeemia nr 12, 2006. Lk 2620-247
*"Mereäärne matmiskoht". – Hanila vald. // Läänemaa pärandkultuurist. Koostaja Lembitu Tarang.  Kullamaa 2007. Lk 16–17
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 51–53

## Välislingid
*
Aiamaa

**Aiamaa** on eriti aedviljade kasvatamiseks rajatud maa-ala. Aiamaad võivad olla rajatud linnalähedasse piirkonda, kus neid harivad linlased.
Mustafa Balel

**Mustafa Balel** (sündinud 1. septembril 1945 Sivasis) on türgi novellikirjanik, romaanikirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas Ankaras pedagoogilise ülikooli (1968).

Tema teoseid on tõlgitud muu hulgas prantsuse, rumeenia, bulgaaria, pärsia, inglise ja portugali keelde.

## Teoseid
;Lühilood:
**Kurtboğan* (*Monkshood*, 1974), 
**Kiraz Küpeler* (*Cherry Earrings*, 1977), 
**Gurbet Kaçtı Gözüme* (*Foreign Lands Get In My Eyes*, 1983), 
**Le Transanatolien* (*Transanatolia*, 1988, French, Paris ), 
**Turuncu Eleni* (*Eleni, the Orange Color*, 1992 ).
**Karanfilli Ahmet Güzellemesi* (*Praise for Ahmet With Carnation*, 2005)
**Etiyopya Kralının Gözleri* (*The eyes of the King of Ethiopia*, 2011)
* *Inițiatoarea* (lühijutud rumeenia keeles, Editura Tracus Arte, Bukarest, 2014)

;Romaanid:
**Peygamber Çiçeği* (*Cornflower*, 1981), 
**Asmalı Pencere* (*Window With the Grapevine*, 1984).

;Lasteromaanid:
**Bizim Sinemamız Var* (*We Have Cinema*, 1979), 
**Cumartesiye Çok Var mı?* (*Is it Long to Saturday?*, 1981). 
**Nöbetçi Ayakkabıcı Dükkânı* (*Shoemaker's Store Open 24 hours*, 2005).
**Dedemin Bakır Koltukları* (*My Grandfather's Copper Seats*, 2011).
**Havlamayı Unutan Köpek* (*The Dog Who Forgets to Bark*, 2012).
**Ressamın Kedisi* (*Painter's Cat*, 2014).
* *جامههای سفیر* (Costumes of the consul, roman in Persian, Hamshahri Collection, Teheran, 2015)

;Lühijutud lastele (kakskeelsed raamatud):
**Berke'nin Badem Şekerleri* / Berke's Almond Candies (2007) 
**Sincaplı Kalemtıraş* / The Squirrel Pencil Sharpener (2007) 
**Renkli Tebeşirler* / Colored Chalk (2007) 
**Kiraz Tokalı Kız* / The Girl with the Cherry Barette (2007) 
**Piknikte* / The Picnic (2007)

;Reisiraamatud:
**Bükreş Günleri* (*Days of Bucharest*, 1985)
**[[İstanbul]] Mektupları/Avrupa Yakası* (Letters from İstanbul'', 2009)

## Välislingid
*Koduleht
Vassili Šukšin

**Vassili Šukšin** (vene Василий Макарович Шукшин; 25. juuli 1929 Srostki küla, Biiski ringkond, Altai kubermang (tänapäeval Biiski rajoon, Altai krai) – 2. oktoober 1974 Kletskaja staniitsa, Volgogradi oblast) oli vene filmilavastaja, näitleja, kirjanik ja stsenarist.

Vassili Šukšin oli pärit talupoja perekonnast. Tema isa Makar Šukšin (1912–1933) arreteeriti ja lasti maha kollektiviseerimise käigus ning rehabiliteeriti postuumselt 1956. aastal. Pärast isa arreteerimist kandis Vassili Šukšin kuni passisaamiseni oma ema endist perekonnanime Popov.

1943. aastal lõpetas Vassili Šukšin Srostkis 7-klassilise kooli ja asus õppima Biiski automehaanika tehnikumis. Ta õppis seal kaks ja pool aastat, kuid tehnikum jäi lõpetamata. Seejärel töötas kodukülas kolhoosis. 1947–1949 töötas ta Kalugas ja Vladimiris lukksepana. 1949. aastal kutsuti ta aega teenima NSV Liidu mereväkke. 1953. aastal vabastati ta maohaavade tõttu teenistusest ning ta pöördus tagasi kodukülla.

Srostkis lõpetas Šukšin eksternina kaugõppes keskkooli ja töötas lühikest aega kohalikus koolis vene keele ja kirjanduse õpetajana. 1954. aastal asus Šukšin õppima Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis. Esialgu kavatses ta õppida stsenaristiks, kuid valis siiski filmilavastajaks spetsialiseerumise. Instituudi lõpetas ta 1961. aastal.

1958. aastal avaldati ajakirjas Smena tema esimene jutustus. Filmis mängis ta episoodilist rolli esimest korda 1956. aastal. Esimese peaosa oli tal 1958. aastal valmunud Marlen Hutsijevi filmis "Kaks Fjodorit".

1963. aastast alates töötas Šukšin filmilavastajana Maksim Gorki nimelises Filmistuudios. Šukšini esikraamat "Сельские жители" ("Maainimesed") ilmus samal aastal. Esikromaan "Любавины" ("Ljubavinid") ilmus 1965. aastal. Oma kirjanduslikus loomingus kujutas ta enamasti lihtsate, kuid omapärase iseloomuga vene tööinimeste elu.

Eesti keeles on ilmunud Vassili Šukšini jutustuste valikkogud "Vanja, kuidas sina siia said?" (1969) ja "Pilet teisele seansile" (1973).

Vassili Šukšin suri filmi "Nad võitlesid kodumaa eest" võtete ajal laeva "Dunai" pardal Volga jõel. Ta on maetud Moskvas Novodevitšje kalmistule.

## Filmograafia
*"Lebjaževost teatatakse" ("Из Лебяжьего сообщают") – 1960 (diplomitöö)
*"Elab niisugune noormees" ("Живёт такой парень") – 1964
*"Teie poeg ja vend" ("Ваш сын и брат") – 1965
*"Imelikud inimesed" ("Странные люди") – 1969
*"Seesamune" ("Печки-лавочки") – 1972
*"Punetab lodjapuu" ("Калина красная") – 1974

## Viited

## Välislingid
*Vassili Šukšin andmebaasis IMDb
Philothamnus angolensis

***Philothamnus angolensis*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levik

Neid võib kohata roomamas Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Mosambiigis, Tansaanias, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Kamerunis. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Philothamnus angolensis]] seisuga 10.05.2015.*
Philothamnus heterolepidotus

***Philothamnus heterolepidotus*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levik

Neid võib kohata roomamas Sierra Leones, Ghanas, Togos, Nigeerias, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Sudaanis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Sambias, Rwandas, Burundis, Ugandas, Keenias, Tansaanias ja Mosambiigis.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Philothamnus heterolepidotus]] seisuga 10.05.2015.*
Philothamnus irregularis

***Philothamnus irregularis*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Levik

Neid võib kohata roomamas Mustas Aafrikas:Senegalis, Gambias, Malil, Guinea-Bissaus,  Elevandiluurannikul, Ghanas, Burkina Fasos,  Togos, Beninis, Nigeerias, Nigeris, Tšaadis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis,  Ugandas, Keenias, Burundis, Rwandas Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Mosambiigis, Zimbabwes ja Sambias.  

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Philothamnus irregularis]] seisuga 10.05.2015.*
Psammophis jallae

***Psammophis jallae*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Zimbabwes, Sambias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Botswanas, Namiibias ja Angolas.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophis jallae]] seisuga 10.05.2015.*
Suuremeelsus

**Suuremeelsus** on voorus olla laia süda ja mõistusega. Suuremeelsuse vastand on kitsikus.

Suuremeelne inimene ei mõtle ainult endale ja enda huvidele.

## Viited
Illüüria kuningriik

**Illüüria kuningriik** oli Austria keisririigi kroonimaa aastatel 1816–1849, Napoleoni Illüüria provintside järglasriik, mille Austria Kuuenda koalitsiooni sõjas tagasi vallutas ja vastavalt Viini kongressi lõppaktile taastas. Selle halduskeskus oli Ljubljana (ametlikult saksa: *Laibach*).

Pärast 1848. aasta revolutsioone kuningriik kaotati ning lahutati Austria kroonimaadeks: Krain, Kärnten ja Austria Rannikumaa.

## Geograafia

Prantsuse Illüüria provintsid koosnesid Krainist ja Lääne-("Ülem-")Kärntenist, samuti Aadria mere äärsetest territooriumitest Görz ja Gradisca, Trieste ja Istria poolsaar. Need hõlmasid ka Dalmaatsia ranniku ja Horvaatia kuningriigi maad Sava jõest lõunas. Osa territooriume Aadria mere ääres oli Habsburgide monarhia Veneetsialt annekteerinud 1797. aasta Campo Formio rahuga. Pärast Provintside lõpetamist eraldas Austria valitsus Dalmaatsia ja liitis Ida-("Alam-")Kärnteni sellele, millest sai Illüüria kuningriik.

Kuningriigi territoorium hõlmas tänapäeva Sloveenia lääne- ja keskosa, s.o Krain pealinna Ljubljanaga ja Sloveenia Rannikumaa (Goriška ja Sloveenia Istria), tänapäeva Austria Kärnteni liidumaa ja Sloveenia Kärnten, samuti mõned territooriumid Loode-Horvaatias (tänapäeva Istra maakond ja Kvarneri lahe saared Krk, Cres ja Lošinj) ja Kirde-Itaalias (Trieste ja Gorizia provintsid). Aastal 1822 taasühendati Tsiviil-Horvaatia Sava paremkalda ja Rijeka vahel Habsburgide Horvaatia kuningriigiga.
 
## Ajalugu

Illüüria kuningriik moodustati võitlemaks Ungari kuningriigi territoriaalsete pretensioonidega ja Venemaa keisririigi mõjuga, kuid kui Ungari annekteeris Tsiviil-Horvaatia ja Rijeka, kaotas see oma tähtsuse. Endiste Prantsuse võimude tehtud õigus- ja haldusreformid muutsid sügavalt nende territooriumite haldusstruktuure, nii pidas Austria keiserlik valitsus paremaks grupeerida enamus neist eraldi haldusüksusteks, võimaldades aeglast sulandumist Austria õigus-, kohtu- ja haldussüsteemi.

Illüüria kuningriik loodi ametlikult 3. augustil 1816. Algul koosnes see nii Sloveeni maadest kui ka Horvaatia kuningriigi territooriumist. Kuid juba 1820. aastate alguses taastati Napoleoni-eelne Horvaatia kuningriik, millesse arvati ka osa Illüüria kuningriigi territooriumist.

1848. aasta Rahvaste kevadel edendasid sloveenid ettepanekut arvata Alam-Steiermark Illüüria kuningriiki, nii saaks enamuse Sloveeni maadest ühendada ühte haldusüksusesse ja Ühendatud Sloveenia idee oleks seega saavutatud. Peter Kozler lõi sellise laiendatud Illüüria kuningriigi kaardi, mis muutus hiljem tähtsaks rahvuslikuks sümboliks Sloveenia rahvuslikus teadvuses. Kuid keiser lükkas ettepaneku tagasi. Illüüria kuningriiki mainiti järk-järgult üha vähem ja viimast korda ametlikult aastal 1849 kroonimaana Austria märtsipõhiseaduses.

## Vaata ka
* Illüüria
* Illüüria liikumine
Babrujski rajoon

**Babrujski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1599 km². 2009. aasta seisuga elas seal 20 660 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1927. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bortniki, Broža, Chimy, Ciałuša, Harbacevičy, Harochaŭka, Hłuša, Kavali, Słabodka, Syčkava, Varatyńi, Višnioŭka ja Vosava külanõukogu.

Halduskeskus on Babrujski linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub endine Hłuša alev, mis aastal 2013 muudeti alevikuks.


N Varancova-Vieljaminava Puškina.JPG|Ciałuša
Belarus-Babruysk District-Turki-Cemetery and Chapel-1.jpg|Turki kalmistu
Ул. Интернациональная.jpg|Plosy


Rajooni suurim jõgi on Biarezina, teine tähtsam jõgi on tema lisajõgi Ała. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmiselt 150–170 meetri kõrgusel. Madalaim koht asub Biarezina orus ja ulatub 131,2 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht asub Hłuša aleviku lähistel (183,5 m).

2009. aasta seisuga olid elanikest 84,11% valgevenelased, 11,94% venelased, 1,11% ukrainlased ja 2,84% oli teistest rahvustest. 70,3% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 28,66% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 44,51% elanikke, vene keelt aga 54,43%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Palonai

**Palonai** on alev Leedus Radviliškise rajoonis Baisogala vallas. Alev asub Palonase jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1939 aastal 1738 ehitatud kabeli asemele. Asulast sai kohaliku kihelkonna keskus aastal 1935. Alev aastast 1972.

## Viited

## Välislingid
*Alev portaalis vietoves.Lt
Sivasi provints

**Sivasi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis. Provintsi keskus on Sivas.

## Haldusjaotus

* Akıncılari ringkond
* Altınyaylai ringkond
* Divriği ringkond
* Doğanşari ringkond
* Gemereki ringkond
* Gürüni ringkond
* Gölova ringkond
* Hafiki ringkond
* İmranlı ringkond
* Kangali ringkond
* Koyulhisari ringkond
* Sivasi ringkond
* Suşehri ringkond
* Şarkışla ringkond
* Ulaşi ringkond
* Yıldızeli ringkond
* Zara ringkond

## Viited

## Välislingid
* http://www.sivas360.com
* http://www.sivashaber.com.tr
* http://www.sivasbulteni.com
* http://www.sivasportal.com
Pašušvys

**Pašušvys** on alev Leedus Radviliškise rajoonis Grinkiškise vallas. Alev asub Šušvė jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1788 valminud katoliku kirik koos kellatorni ja kabeliga ning sealne mõisakompleks.

Sealset mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandil. Esimene sealne kirik valmis aastal 1553, vahemikus 1589–1665 kasutasid seda protestandid. Nõukogude ajal oli Pašusvys kohaliku kolhoosi keskasula. Alev aastast 1972.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Pociūnėliai

**Pociūnėliai** on alev Leedus Radviliškise rajoonis Skėmiai vallas. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1805 valminud katoliku kirik.

XVIII sajandil püstitati sinna kabel, aastal 1805 ehitati selle asemele kirik. Nõukogude ajal oli Pociūnėliai kohaliku kolhoosi keskasula. Alev aastast 1972.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Hłuša

**Hłuša** (poola keeles *Hłusza*, valgevene-eesti transkriptsioonis **Gluša**) on alevik (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Babrujski rajoonis, Hłuša külanõukogu halduskeskus. Asub rajoonikeskusest Babrujskist 29 kilomeetrit lääne pool, merepinnast 166 meetri kõrgusel.

Asula tekkis aastal 1896, mil sinna rajati puidutööstus ja klaasivabrik. Aastal 1935 sai sllest ametlikult alev (töölisasula). Tänapäeval on peamiseks tööandjaks klaasivabrik, Hłuša alevikku on lisandunud ka toiduainetetööstus. 23. jaanuaril 2013 kaotas Hłuša alevi staatuse.

Alevis suri valgevene filoloog ja kirjanduskriitik Aleś Adamovič, ta on ka sinna maetud.
Vandekohus

**Vandekohus** on kriminaalmenetluses kasutatav kohtupidamisviis, mille puhul vandekohtunikest koosnev kogu otsustab, kas kohtualune on süüdi või mitte.

Vandekohus on tänapäeval kasutusel üksikutes riikides ja eelkõige angloameerika õigussüsteemis. Vandekohtu kasutamine on tavapärane praktika USA õigussüsteemis.

Vandekohtunikeks kutsutakse juhuvalikuga kodanikke, kellel ei pruugi olla juuraharidust.
Hellenistlik filosoofia

**Hellenistlik filosoofia** (klassikajärgne filosoofia periood) on antiikfilosoofia ajalõik, mis algas 4. s lõpul e.m.a.

Hellenistliku filosoofia mõisteühendi alla võib paigutada kogu kreekakeelse mõttetarkuse kujunemise peale Aristotelest kuni uusplatonismi lõpuni, aga võib mõista ka ainult hellenismi ajalõigu mõttetarkusena.

Hellenistlikul ajal jätkasid tegevust akadeemikute ja peripateetikute koolkonnad, ning tekkisid juurde epikuroslaste, stoa ja skeptikute koolid ehk koolkonnad. Kuna need koolkonnad tegutsesid ka Rooma maailmariigis, hilisel antiikajal, siis on hellenistliku filosoofia alla paigutatud ka Rooma filosoofia koos uusplatonismiga (hiline antiikfilosoofia). Hellenistliku Rooma filosoofiat või hilisemat antiikfilosoofiat on käsitletud ka eraldi antiikfilosoofia ajalõiguna.

Hellenistlik filosoofia:
* püsis Platoni või Aristotelese metafüüsilistel alustel
* jagunes: loogikaks, füüsikaks ja eetikaks 
* levib koolidistsipliinina, koolkondade paljusus
* tekkisid üksikteadused, otsiti rakendusvõimalusi
* individualism (huvi üksikisikule); välismaailma asemel tähtsustati sisemaailma
* levisid idamaade õpetused (müsteeriumid)
* usulised probleemid muutusid olulisemaks, kui varem (kohaga seotud paljujumalate süsteemi kultused hakkasid Rooma maailmariigis taanduma ühtse aatega koguduste ees).
Valitsejakultus

**Valitsejakultus** on valitseja (ja valitseva suguvõsa) muutmine usulise jumaldamise ehk kultuse objektiks. Valitseja jumalana austamine on siis riigis riigireligiooniks. Valitsussüsteem kombineerib teokraatiat ja absoluutset monarhiat.

Valitsejakultus võib samal ajal olla isikukultus.
Müsteerium

**Müsteerium** (vanakreekakeelsest sõnast μυστήριον *mysterion*, 'saladus' < μύειν *myein*, 'sulgema') oli kitsale ringile mõeldud salajane usutalitus, millega loodeti mõjutada inimese elu pärast surma. Müsteeriumid hakkasid levima antiikmaailmas hellenistlikul ajastul ning on antiikreligioonile eriomane nähtus. 

Müsteeriumitel võisid osaleda ainult kindla pühitsusriituse läbi teinud inimesed. Kõike müsteeriumitel toimuvat tuli pühendamatute eest varjata.

Tuntumaid müsteeriume:
*Eleusise müsteeriumid
*Dionysose müsteeriumid
*Orfeuse müsteeriumid
*Kabeiride müsteeriumid
*Isise ja Osirise müsteeriumid
*Sarapise müsteeriumid
*Magna Materi müsteeriumid
*Mithra müsteeriumid
*Attise müsteeriumid
*Sabaziose müsteeriumid 

## Viited
Harilik pöök

**Harilik pöök** (*Fagus sylvatica* L.) on pöögilaadsete seltsi pöögiliste sugukonda kuuluv heitlehiste lehtpuude liik.

## Botaaniline kirjeldus
Pöögi tüve koor on hall ja sile. 

Hariliku pöögi lehed on terve leheservaga ja elliptilise kuni laimunaja kujuga, 5–15 cm pikkused.

### Pildid

Pilt:Beech seedling 2.JPG|Pöögi idand kevadel
Pilt:Fagus sylvatica leaf 002.jpg|Pöögilehed kevadel
Pilt:Fagus sylvatica leaf 001.jpg|Pöögileht
Pilt:Plaue Buchenlaub 1.jpg|Pöögilehed sügisel


### Levik
Levinud Lääne-ja Kesk-Euroopas. Eestis ainult kultuuris.

## Kultivarid
* *Fagus sylvatica 'Albovariegata' *
* *Fagus sylvatica 'Ansorgei' *
* *Fagus sylvatica 'Asplenifolia' * 
* *Fagus sylvatica 'Aurea Pendula' *
* *Fagus sylvatica 'Cochleata' *
* *Fagus sylvatica 'Cristata' *
* *Fagus sylvatica 'Dawyckii' * 
* *Fagus sylvatica 'Dawyck Gold' *
* *Fagus sylvatica 'Dawyck Purple' *
* *Fagus sylvatica 'Grandifolia' *
* *Fagus sylvatica 'Rohanii' *
* *Fagus sylvatica 'Rohan Trompenburg' *
* *Fagus sylvatica 'Interrupta Purpurea' *
* *Fagus sylvatica 'Interrupta' *
* *Fagus sylvatica 'Miltonensis' *
* *Fagus sylvatica 'Purpurea Pendula' *
* *Fagus sylvatica 'Purple Fountain' *
* *Fagus sylvatica 'Spaethiana' *
* *Fagus sylvatica 'Swat Margret' *
* *Fagus sylvatica 'Frisio' *
* *Fagus sylvatica 'Purpurea Nana' *
* *Fagus sylvatica 'Purpurea Tricolor' või 'Roseomarginata' *
* *Fagus sylvatica 'Luteovariegata' *
* *Fagus sylvatica 'Quercina' *
* *Fagus sylvatica 'Red Obelisk' *
* *Fagus sylvatica 'Rohan Gold' *
* *Fagus sylvatica 'Rotundifolia' *
* *Fagus sylvatica 'Tortuosa Purpurea' *
* *Fagus sylvatica 'Silverwood' *

### Pildid

FagusAsplenifolia.jpg|*Fagus sylvatica* 'Asplenifolia' lehed
FagPendulaBeckedorf072005.jpg|*Fagus sylvatica* 'Pendula'
F.s.Roseomarginata2.JPG|*Fagus sylvatica* 'Roseomarginata' lehed


## Droogina

Droogina kasutatakse pöögikoort (*Fagi cortex*) ja pöögipuitu (*Fagi lignum*).

Droogi vastunäidustused on rasedus ja lapse rinnaga toitmine. Viljad on mürgised (toksiinina toimiv alkaloid hävib kuumutamisel temperatuuri 100–120 °C). 

Pöögikoort kogutakse kevadel, siis kui noorte võrsete (pruunikat värvi) mahlad on liikvel. Koor droogina toimib palavikku alandavalt, mikroobe hävitavalt, kootavalt ja söögiisu alandavalt. 

Pöögipuidul on mikroobe hävitav ning köhavastane toime ja sellest toodetakse kreosooti. Kreosoodist saadakse aga antiseptilise toimega fenoole, mida tarvitatakse ülemiste hingamisteede põletike korral ning paelussi väljutamiseks.

## Viited
 

## Kirjandus
*Ain Raal. "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2010. Lk 353

## Välislingid
*
Kanep-rebashein

**Kanep-rebashein** ehk **kanepakniida** (*Acnida cannabina* L.) on taimeliik. 

## Levik

Taim kasvab Ameerika Ühendriikides.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Amaranthus cannabinus]] seisuga 11.05.2015.*
Karksi lennuväli

**Karksi lennuväli** (ICAO: **EEKI**) on murukattega lennuväli Karksi-Nuia linnast 2 kilomeetrit loodes Polli külas. Lennuväljal on üks 675 meetri pikkune ning 49 meetri laiune lennurada.

## Vaata ka
* Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

## Viited
*Lennuameti infoteatmik
Riidaja lennuväli

**Riidaja lennuväli** (ICAO: **EERD**) on murukattega lennuväli Tõrva linnast 9 kilomeetrit põhjas Põdrala vallas Riidaja külas. Lennuväljal on üks 600 meetri pikkune ning 20 meetri laiune lennurada.

## Vaata ka
* Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

## Välislingid
*Lennuameti infoteatmik
Psammophylax acutus

***Psammophylax acutus*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Psammophylax acutus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *Psammophylax acutus acutus* (Günther, 1888)
* *Psammophylax acutus jappi* (Broadley, 1971).

## Levik

Neid võib kohata roomamas Angolas, Ghanas, Togos, Elevandiluurannikul, Nigeerias, Kamerunis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Ugandas, Burundis, Tansaanias ja Sambias. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophylax acutus]] seisuga 11.05.2015.*