open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dean Reed

**Dean Cyril Reed** (22. september 1938 – 13. juuni 1986) oli ameerika laulja, näitleja ja laulukirjutaja.

1956. aastal astus ta USA Colorado Ülikooli, kus õppis meteoroloogiat, kuid 1958. aastal jättis ta ülikooli pooleli ning kolis California osariiki, et alustada lauljakarjääri.

Ameerika Ühendriikides tal erilist edu saavutada ei õnnestunud, kuid Ladina-Ameerikas sai ta lauljana väga populaarseks. Pärast edukaid külalisesinemisi asus ta elama Argentinasse. Oma vasakpoolse maailmavaate tõttu oli ta sunnitud 1966. aastal sealt lahkuma. Seejärel elas ta mitu aastat Roomas, kus mängis nn spagetivesternites. Samal ajal alustas ta ka lauljakarjääri Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides. 

Dean Reed oli ka poliitiliselt aktiivne: ta kritiseeris USA sõjalist sekkumist Vietnamis ning kirjutas 1971. aastal avaliku kirja Aleksandr Solženitsõnile, süüdistades teda Nõukogude Liidu laimamises. Ta leidis, et inimõiguste rikkumised Nõukogude Liidus olevat "paar viga ja ebaõiglust". 

Alates 1973. aastast elas Dean Reed Saksa Demokraatlikus Vabariigis, kus tegutses lauljana ja mängis filmides.

Dean Reed leiti 13. juunil 1986 surnuna oma paadist Zeutheneri järvel oma kodu lähedal Ida-Berliinis. Ametliku versiooni kohaselt sooritas ta enesetapu. Dean Reedi omaksed USA-s väitsid, et ta tapeti.

Reedil oli pikk suhe Eesti näitleja Eve Kiviga.

## Viited

## Välislingid
*Dean Reed andmebaasis IMDb
Termination Bliss

"**Termination Bliss**" on rootsi bändi Deathstars 2006. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Tongues"  – 3:45
#"Blitzkrieg" – 4:04
#"Motherzone"  – 4:06
#"Cyanide"  – 3:55
#"The Greatest Fight on Earth"  – 3:53
#"Play God"  – 4:09
#"Trinity Fields"  – 4:22
#"The Last Ammunition"  – 4:07
#"Virtue to Vice"  – 3:42
#"Death in Vogue"  – 4:15
#"Termination Bliss"  – 3:43
August Lillakas

**August Lillakas** (10. jaanuar 1893 Aaspere mõis, Võipere küla, Kadrina vald, Lääne-Virumaa – 7.detsember 1924 Tapa Lääne-Virumaa) oli eesti kommunist ning üks 1. detsembri riigipöördekatse juhte.
## Elulugu
August Lillakas õppis aastail 1910–1911 Kadrina vallakoolis, ja 1912–1915 Rakvere Õpetajate Seminaris.  

Esimeses maailmasõjas mobiliseeriti Lillakas Venemaa keisririigi armeesse ja suunati Vilno sõjakooli, mille lõpetas 1916. aasta suvel lipnikuna. Teenis Venemaa armees ohvitserina ja sõdis Edelarindel, kus tõusis rooduülemaks leitnandi auastmes. 

Nõukogude võimu kehtestamisel Venemaal liitus enamlastega ja 1918. aasta alguses saabus Eestisse, kus vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt, kuid vabastati ja saadeti märtsis välja Nõukogude Venemaale, kuid astus Jamburgis punakaardi Rakvere partisanisalka ja sõdis järgnevalt Punaarmees, roodukomandöri, ja brigaadikomandörina.

Lillakas osales Eesti Vabadussõjas, Nõukogude Venemaa nn Eesti Punaarmee 3. eesti kütipolgu ülemana, 1919. aasta mais suunati Pihkva rindele. 1. veebruaril 1920. aastal määrati Eesti kütidiviisi 2. brigaadi komandöriks.

1920. aastatel tegutses August Lillakas Nõukogude Venemaal Petrogradis Eesti Pedagoogilise Instituudi töölisfakulteedi juhataja ja õppejõuna.

Lillakas saabus enne 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset tagasi Eestisse ning oli kommunistliku riigipöördekatse ühe juhi Jaan Anveldi sõjaline nõuandja. Lillakas tabati mõni päev pärast mässu mahasurumist, 6. detsembri öösel Aegviidus. Lillakas koos oma adjutandi Richard Kääriga mõisteti Eesti sõjaväljakohtu poolt surma ja mõlemad hukati 7. detsembril 1924 Tapa mõisa lähedal Männimäe soos. 

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal maeti Lillakase ja Kääri põrmud ümber Tapa linna Noorteparki (tollase nimega Tapa linna Punasele väljakule).

## Mälestuse jäädvustamine Nõukogude ajal
1. detsembril 1958 avati August Lillakasele ja Richard Käärile Tapa linna Punasel väljakul (maa-ala, mis oli piiratud Ambla maanteega, Kesk tänavaga ja Kooli tänavaga) mälestustahvel. 

Tapa linna peatänav – Pikk tänav kandis Lillaka(se) tänava nime.

## Vaata ka
*Eesti kütiväed,
*1. detsembri riigipöördekatse

## Viited

## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 30

## Välislingid
*Tapa August Lillakas ja Richard Käär, Eesti monumentide e-kataloog
*Kadrina August Lillakas
Johan Liiva

**Johan Patrik Mattias Liiva** (ka **Johan Axelsson**; sündinud 18. novembril 1970 Helsingborgis) on eesti päritolu Rootsi laulja ja kitarrist, kes viljeleb peamiselt *[[heavy metal]]*'it.

Liiva vanaisa oli Elmar Liiva, paadipõgenik Eestist. Johan sündis enne vanemate abiellumist. Kui vanemad 1983. aastal siiski abiellusid, sai ka Johan Liiva perekonnanimeks Axelsson. 18-aastaselt võttis ta oma varasema perekonnanime tagasi, sest oli sellega rohkem harjunud ning pealegi oli tema eestlasest vanaisa olnud talle rohkem isa eest kui tema bioloogiline isa.

1988. aastal asutas ta koos oma lapsepõlvesõbra Michael Amottiga ansambli Carnage. Seejärel musitseeris ta laulja ja kitarristina veel mitmes ansamblis, kuni asutas 1996. aastal koos Amottiga bändi Arch Enemy. Seal laulis ta kuni 2000. aastani, mil ansambel valis uueks solistiks naislaulja Angela Gossowi. Hiljem on ta laulnud ansamblis Hearse.

2004. aastal antud intervjuus nimetas Liiva oma parimaks plaadiks Arch Enemy debüütplaati "Black Earth" (1996) ja parimaks lauluks Furbowli "Dead and Gone". Oma bändi Hoarse suurimaks mõjutajaks nimetas ta Kim Wilde'i.

14. oktoobril 2015 abiellus Liiva Ukrainas Ukrainast pärit Alexandra Adleriga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Intervjuu aastast 2004
Aleksander Vahter

**Aleksander Vahter** (18. aprill 1900 Mäo vald, Järvamaa – 6. jaanuar 1958 New York) oli eesti filatelist ja postiametnik.

Õppis 1920–1925 Tartu Ülikoolis agronoomiat, Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Vabadussõjas, 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.

24. veebruaril 1948 laskis ta Augsburg-Hochfeldi põgenikelaagri postkontori ülemana käibele põgenikelaagri postmargid.

## Kirjandus
* Filatelist A. Vahter †. Võitleja, jaanuar 1958, nr. 1, lk. 6.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Ernst Leithammel

**Ernst Friedrich Leithammel** (23. september 1894 Esna vald, Järvamaa – 14. september 1955 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonel), metsavend ja advokaat.

Õppis aastatel 1920–1926 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Fraternitas Estica vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas, hiljem Sõja- ja Kaitseministeeriumi juriskonsult. 

Alates 3. septembrist 1941 Harjumaa omakaitse juht. 

Põgenes suure põgenemise lainega 1944. aastal Rootsi.

Tema vend Karl Leithammel oli Eesti Sõjavägede Staabi 2. osakonna 1. järgu kirjutaja 

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3915
Gregeriia

**Gregeriia** (hispaania keeles *gregueria*) on proosa lühivorm, mis tugineb leidlikule metafoori kasutamisele ning väljendab vaimukalt ja omanäoliselt mõnd autori filosoofilist, pragmaatilist või naljakat ideed.

Gregeriia koosneb enamasti vaid ühest lausest. Paljuski sarnaneb gregeriia aforismiga, samuti lühinaljaga, mida sageli komöödiates kasutatakse. Sellise nimega retoorilist stiliseeritud kõnekujundit kasutatakse kõige enam  Hispaania ning Ladina-Ameerika kirjanduses.

Gregeriia loojaks peetakse Hispaania kirjanikku Ramón Gómez de la Sernat, kes andis sellele tänapäevase vormi: nali + metafoor = gregeriia. Jorge Luis Borges peab gregeriia leiutajaks Jules Renardi ning nimeandjaks Ramon Gomez De L a Sernat.

Gómez de la Serna on loonud umbes 10 000 gregeriiat. Eesti keeles on neist ilmunud valikkogu "Gregeriiad" (1974).

### Näiteid
* Hommikul läksin murdma uniküüsi silmist ja ronisin ümiseva telefoniposti otsa. (Albert Kivikas)
* Sokkide augud avanevad teise maailma pakasesse (Ramón Gómez, tõlkinud Jüri Talvet)
* Pühapäev on koer, kes jookseb kivi järele (Ramón Gómez, tõlkinud Jüri Talvet)
Yisra'el Betenu

**Yisra’el Betenu** [jisra'el bet'enu] (Kasutatud ka nimekujusid *Yisrael Beitenu*, *Yisrael Beytenu* ja *Yisrael Beiteinu*; heebrea *ישראל ביתנו* 'Meie kodu on Iisrael', ametlik venekeelne nimi *"Наш дом — Израиль"* ehk *НДИ*) on Iisraeli parempoolne partei. Partei on sekularistlik, tal on suur toetus eriti endise NSV Liidu aladelt emigreerunute seas. Partei asutaja ja esimees on Avigdor Lieberman.

Yisra’el Betenu asutati 1999. aastal, mil Avigdor Lieberman otsustas paremtsentristlikust Likudist lahku lüüa. Knesseti 15. koosseisu valimistel (1999), sai Yisra’el Betenu 4 kohta 120 kohalises Iisraeli parlamendis. 

Knesseti 18. koosseisu erakorralistel valimistel 10. veebruaril 2009 sai Yisra’el Betenu 15 kohta. Oma valimiseelses kampaanias nõudis Yisra’el Betenu palestiina päritolu Iisraeli kodanikelt truudusevannet Iisraeli riigi vastu, ähvardades nad muidu kodakondsusest ilma jätta. Alates 2009. a märtsist kuulub Iisraeli valitsusse.  

## Välislingid
*Yisra’el Betenu partei koduleht (inglise keeles)
*Yisra’el Betenu partei Knesseti veebilehel (inglise keeles)
Szilveszter Matuska

**Szilveszter Matuska** (29. jaanuar 1892 Csantavér – ?) oli ungari terrorist.

Ta oli elukutselt insener. 

Ta tegi vähemalt kaks ebaõnnestunud rongi rööbastelt mahajuhtimise katset Austrias 1930. aasta detsembris ja 1931. aasta jaanuaris. Esimene õnnestumine toimus 8. augustil 1931, kui rööbastelt jooksis maha Berliini-Baseli ekspressrong. Inimesed said vigastada, kuid hukkunuid ei olnud. Sama aasta 13. septembril juhtis ta Budapesti lähedal rööbastelt välja Viini suundunud rongi. Hukkus 22 inimest ja 120 sai vigastada. Matuskat nähti kuriteopaigal, kuid tal õnnestus pääsenud reisijaks maskeerudes põgeneda. Ta tabati siiski kuu aega hiljem Viinis ning ta tunnistas teo üles. Ta mõisteti süüdi ja talle määrati surmanuhtlus, mis muudeti eluaegseks vanglakaristuseks. 1944. aastal põgenes ta vanglast, pärast seda pole ta saatusest kindlaid teateid.

## Kirjandus
*Massmõrvari amnesteerimine Ungaris. Võitleja, juuni 1959, nr. 6, lk. 8.
Johann Anvelt

**Johann Anvelt** (25. mai 1900 Tallinn – 16. oktoober 1969 Chicago) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Välislingid
*vil! Johan Anvelt, Korporatsioon Fraternitas Estica
*Ohvitseride andmekogu
Paul Rudi

**Paul Rudi** (28. juuni 1898 Kurista vald, Viljandimaa – 6. aprill 1969 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major) ja metsateadlane.

## Elulugu
Paul Rudi oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1919 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1920 EV Sõjakooli, õppis 1921–1932 ja 1940–1941 Tartu Ülikoolis metsandust. Võttis osa Vabadussõjast. Teenis 1919–1940 Eesti sõjaväes (aastast 1938 major). Oli 1928–1931 III suurtükiväegrupi 2. patarei ülem, 1931–1933 Kaitseministeeriumi Varustusvalitsuse töötaja metsade korraldamise ja majandamise alal, 1933–1940 Kaitseministeeriumi suurtükiväe polügooni ja õppeväljakute ülem, ühtlasi metsaülem, 1940–1941 "Eesti Metsatööstuse" eksportosakonna instruktor ja vaneminstruktor, 1941–1943 Metsa- ja Puidupiirkonna koondise vaneminstruktor, 1943–1944 Saetööstuse Peavalitsuse müügiosakonna juhataja ja ärijuht. Asunud 1944 Rootsi, oli 1944–1947 põgenikelaagri abijuhataja, Värmlandi tööameti tõlk jm, 1947–1948 Rootsi riigimaade ja metsade valitsuse (Domänverket) metsakorraldaja-salgaülem ja 1948–1957 Stockholmi maakonna Metsaomanike Ühingu raielankide ostude järelkontrollija lauatehaste osas. Aastast 1957 AS V. Trahasi metsabüroos metsatakseerija, kuninglikus kommertskolleegiumis arhiivitööline ja Rootsi Kuningliku Metsaülikooli zooloogia instituudi assistent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsakasvatus, metsazooloogia, metsa pisinärilised. 6 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kahjur-pisinärilistest. // EME 43 (1964)
* Pisinärilised puude ja põõsaste seemnete kahjustajatena. // EME 45 (1965)
* Võitlus pisinäriliste vastu nõuab suuremat aktiivsust. // EME 48 (1967)
* Upptill kampemot sorken. // Skogen 5 (1967).

## Viited

## Kirjandus
* AAUT II, 124
* E(rnits), E. Metsateadlane Paul Rudi 60-aastane. // EME 27 (1958), 35.36
* R(aukas), A. Paul Rudi in memoriam. // EME 52 (1969), 25–26
* Margus, M. Eesti metsateadlane Paul Rudi. // MP 2 (1993), 24–25
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli Põllumajandusteaduskonna metsaosakonna teoreetilise kursuse lõpetanud. Tartu, 2002, 34–35.
Hugo Jaanson

**Hugo Jaanson** (kuni 1939. aastani **Hugo Paul Janson**; 31. märts 1894 Narva – 24. mai 1959 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta lõpetas 1912. aastal Narva Gümnaasiumi ja õppis Petrogradi Elektrotehnilises Instituudis (õpingud katkestas I maailmasõda).

1923. aastal lõpetas ta Eesti Kaitseväe Lennukooli, kus sai lendur-vaatleja kutse. Täiendas ennast Poolas Thorni lendur-vaatlejate ja õhulaskurite koolis. 1924. aastal ülendati ta kapteniks. Õppis aastatel 1926–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 1931. aastal ülendati ta majoriks, oli Lennukooli maapealse väljaõppe jaoskonna ülem. 

1933. aastast oli Jaanson Eesti Kaitseväe Lennukooli ülem. Aastatel 1937–1940 oli ta 1. üksiku lennuväedivisjoni ülem Rakveres. 1939. aastal ülendati kolonelleitnandiks. Ta oli Lendurohvitseride meeskoori juhataja ja Lennuväeohvitseride Kogu esimees.

3. septembrist 1941 oli ta Harjumaa Omakaitse (ajutine) staabiülem ja ülem ja Tartu Omakaitse ülem. 

Hugo Jaanson põgenes Saksamaale ning 1951. aastal Rootsi, kus suri 1959. aastal südameataki tõttu.

## Tunnustus
*1939 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Ohvitseride andmekogu
Ramón Gómez de la Serna

**Ramón Gómez de la Serna** (3. juuli 1888 Madrid, Hispaania – 13. jaanuar 1963 Buenos Aires, Argentina) oli Hispaania kirjanik, dramaturg ning avangardismi entusiast. Palju mõjutusi sai ta Luis Buñueli avaruseideedest.

Tuntuimad on tema gregeriiad. Ta on kirjutanud üle 90 teose mitmes žanris.

1933. aastal kutsuti ta Buenos Airesesse, kuhu ta jäi Hispaania kodusõja ning sellele järgnenud Franco režiimi lõpuni. 

## Teosed eesti keeles
* "Gregeriiad" (*Greguerias*). Valinud, hispaania keelest tõlkinud ja eessõna: Jüri Talvet. Loomingu Raamatukogu 1974, nr 2, 56 lk
* "El Greco: valgustatud nägija". Hispaania keelest tõlkinud Asta Põldmäe ja Ain Kaalep; järelsõna: Ain Kaalep. Kunst, Tallinn 1990, 112 lk
Stüreen

**Stüreen** ehk **fenüületeen **(IUPACi eelistatuim nimetus) ehk **etenüülbenseen** ehk **vinüülbenseen** (varasem nimetus ka stürool) on meeldiva lõhnaga värvitu ja kergesti aurustuv vedelik, mis keeb temperatuuril 145,2 ºC. Stüreeni keemiline valem on C6H5-CH=CH2. Stüreeni toodetakse põhiliselt etüülbenseeni (C6H5-CH2-CH3) dehüdrogeenimisel ZnO juuresolekul temperatuuril 600 ºC. 

Stüreeni molekulis olev aromaatse tsükliga konjugeeritud kõrvalahela kaksikside astub kergesti kõigisse alkeenidele iseloomulikesse reaktsioonidesse. Ta polümeriseerub iseeneslikult juba toatemperatuuril, seepärast säilitamisel lisatakse antioksüdante, näiteks hüdrokinooni. Fenüületeen on tuntud monomeer polümeeride tootmiseks. Kuumutamisel ta polümeriseerub polüstürooliks; kopolümerisatsioonil butadieeniga saadakse butadieenstüroolkautšuk.
Jüri Pärg

**Jüri Pärg** (õieti **Valter Ivar Jüri Pärg**; sündinud 4. aprillil 1931 Võrus) on eesti laulja (tenor).

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2011 Võru linna teenetemärk 

## Diskograafia
* "Nii oli, on ja jääb" (Jüri Pärg, 2001, CD)
* "Need aastad ja laulud" / "Songs through the years" (DAC-06764, 2003, CD)
* "Nii oli, on ja jääb, 2" (Jüri Pärg, 2005, CD)
* "Ei saa mitte vaiki olla" (Jüri Pärg, 2006, CD)
* "Põhjarannik" (Jüri Pärg, 2008, 2 CD)

## Viited

## Välislingid
*Eesti ansamblite andmebaas
*Jüri Pärg tähistas kodulinnas juubelit, Maaleht, 19. aprill 2001
*Liina Valper. Jüri Pärg: aastad ja laulud, Elukiri nr 2/2009
Heimar Nolcken

**Heimar Ernst Gustav Nolcken** (1/13. märts 1899 Kudjape – 8. veebruar 1960 Heidelberg) oli Eesti (leitnant) ja Saksamaa (kolonelooberst) sõjaväelane. 

Heimar Nolcken teenis Eesti Vabadussõjas leitnandina Eesti Ratsapolgus, pärast Vabadussõda lõpetas Sõjakooli ja teenis hiljem Ratsarügemendis. Ta õpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna kehalise kasvatuse osakonnas ratsutamist.

Heimar Nolcken lahkus Eestist 1939. aastal umsiedlungi käigus ning astus Saksa Wehrmachti teenistusse, kus teenis ratsaväeüksuses väeosa ohvitseridele taktikaõpetaja ja lektorina.

Teises maailmasõjas teenis ta Saksa armees, kus oli 1941. aastal 268. Baieri luuredivisjoni komando ülem, osaledes lahingutes Moskva all (Serpuhovi ja Juhnovo piirkonnas); 1942. aastast 32. Luuredivisjoniga Demjanski piirkonnas ja 1943. aastast 2. Siberi Kasakarügemendi (*Sibirisches Kosakenregiment 2*) ülem, mis kuulus ooberst Hans-Gert von Baathi juhitud 1. Kasaka ratsaväediviisi (*1. Kosaken-Kavallerie-Division*) ja see omakorda XV. Kasakate SS-Ratsaväekorpusse (*XV. Kosaken-Kavallerie-Korps*), mille ülem oli kindralleitnant Helmuth von Pannwitz.

## Kirjandus
* Kolonel H. E. G. Nolcken. Võitleja, märts 1960, nr 3, lk 6.
** Viimased kõnelused vana sõjamehega. Samas.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Johan Christopher von Scheiding

**Johan Christopher von Scheiding**, ka Johan Christoff[er] Scheiding (Shedingh), (1634 Tallinn, Rootsi kuningriik – 1685) oli Rootsi riigitegelane, Rootsi asehaldur Tallinnas  ja Eestimaa maanõunik (1684). 

Johan Christopher von Scheiding sündis Rootsi aadli, Eestimaa ja Tallinna asehalduri Philipp von Scheidingi (1578–1646) ja Tallinna raehärra, bürgermeistri Hermann Luhri (surnud 1599) tütre Catharina Luhri (surnud 1671) pojana. Sai koos vendade-õdedega 13. augustil 1653 Rootsi vabahärra seisuse. ning kanti Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse   vabahärrasuguvõsana 1655. aastal  nr 52.

Ta oli Liivi-, Ingerimaa- ja Karjala kõrgeima kohtuorgani Tartu õuekohtu asepresident, aastatel 1673 kuni 1685 Rootsi asehaldur Tallinnas ja kuningliku Tallinna linnusekohtu president.

Ta oli Eestimaal Keila mõisa vabahärra, Jägala ja Rootsis Arboga (*Arbogehoff*) mõisa pärushärra. 

Abiellus 14. augustil 1664. aastal Stockholmis Margaretha Oxenstiernaga (1644–elas 1693), kes oli Västergötlandi Skaraborgi lääni asehalduri, vabahärra Erik Carlsson Oxenstierna af Eka och Lindö (1616–1662) ja Margareta Bielke af Åkerö (1622–1655) tütar.

## Viited

## Välislingid
*Johan Christopher von Scheidingi korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
*Stackelberg, Otto Magnus von, Scheidingid Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1930, lk.483-484 lk.89
Synthetic Generation

"**Synthetic Generation**" on rootsi bändi Deathstars 2003. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Semi-Automatic" – 4:17
#"Synthetic Generation" – 3:28
#"New Dead Nation" – 3:39
#"Syndrome" – 3:10
#"Modern Death" – 3:57
#"Little Angel" – 4:11
#"The Revolution Exodus" – 4:00
#"Damn Me" – 3:33
#"The Rape of Virtue" – 3:54
#"Genocide" – 3:39
#"No Light to Shun" – 3:24
Start a War

"**Start a War**" on USA bändi Static-X 2005. aastal ilmunud album.

## Lood
#"The Enemy"  – 2:29
#"I'm the One"  – 2:38
#"Start a War"  – 2:44
#"Pieces"  – 2:38
#"Dirthouse"  – 3:03
#"Skinnyman"  – 3:40
#"Just in Case"  – 4:24
#"Set It Off"  – 3:55
#"I Want To Fucking Break It"  – 2:42
#"Night Terrors"  – 3:09
#"Otsego Amigo"  – 2:45
#"My Damnation"  – 4:01
#"Brainfog"  – 9:53
Aleksander Voldemar Oklon

**Aleksander Voldemar Oklon** (23. jaanuar 1889 Tallinn – 11. november 1961 Heidelberg) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940), arhitekt ja ornitoloog. 

Oklon õppis Riia Polütehnilises Instituudis ja lõpetas selle insener-arhitektina 1915. aastal. 

Ta projekteeris Sakala-Kentmanni-Kaupmehe kvartalisse planeeritud Vabadussõja muuseumi hoone. See jäi aga 1930. aastate lõpus praeguse Kaitseministeeriumi hoone kõrvale ehitamata. 

## Tunnustus
*Kotkaristi teenetemärgi IV klass, 1938

## Kirjandus
* Kol.-ltn. A. V. Oklon. Võitleja, detsember 1961, nr. 12, lk. 7.
Minoru Yamasaki

**Minoru Yamasaki** (jaapani keeles 山崎 實 *Yamasaki Minoru*; 1. detsember 1912 – 7. veebruar 1986) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt. Ta on tuntud eelkõige Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornide projekteerijana. Yamasaki oli üks 20. sajandi silmapaistvamaid arhitekte. Tema ettevõte Yamasaki & Associates tegutses edasi ka pärast tema surma kuni sulgemiseni 31. detsembril 2009. 

## Elulugu
 

Yamasaki sündis Washingtoni osariigis Seattle'is teise põlvkonna ameerikajaapanlasena. Ta kasvas üles Auburnis ja õppis Garfieldi keskkoolis Seattle'is (Garfield Senior High School in Seattle). 1929. aastal astus ülikooli University of Washington College of Architecture and Urban Planning, mille lõpetas arhitektuuri erialal 1934. aastal.

Pärast 1930. aastal New Yorki kolimist õppis ta New Yorgi Ülikoolis, et saada arhitektuuris kõrgema astme kraad. Yamasaki sai tööd arhitektuuribüroos Shreve, Lamb & Harmon. Sama ettevõte projekteeris ka kõrghoone Empire State Building.  

1945. aastal kolis Yamasaki Detroiti, kus töötas arhitektuuribüroos Smith, Hinchman, and Grylls. Ettevõttest lahkus ta 1949. aastal ja alustas omaenda firma. 

Yamasaki abiellus esimest korda 1941. aastal. Pärast teist ja kolmandat abielu abiellus ta 1969. aastal taas oma esimese abikaasaga. 

Yamasaki suri 1986. aastal vähki.

## Teosed
Yamasaki esimene silmapaistvam projekt oli 1955. aastal Pruitt-Igoe eramajade ala Missouri osariigis. Vaatamata sellele, et ta armastas Jaapani arhitektuuri, olid Pruitt-Igoe hooned sünged modernistlikud betoonehitised ning ehitamist vaevas piiratud eelarve. Projekti tõttu esines valminud objektidel ette nii palju probleeme, et need eramajad lammutati 1972. aastal, vähem kui 20 aastat pärast valmimist.

Yamasaki projekteeris 415-meetrised Maailma Kaubanduskeskuse tornid, mille projekteerimine algas 1965. aastal ja ehitus 1972. aastal. Paljud tema ehitisted on inspireeritud gooti stiilist, näiteks kasutab ta kitsaid vertikaalseid aknaid.

## Viited
Aleksander Lint

**Aleksander Lint** (7. jaanuar 1886 Külitse, Ropka vald – 28. juuli 1970 Tartu) oli eesti õpetaja, koolijuht, ornitoloog ja kodu-uurija.

Ta õppis Soinaste vallakoolis ja Ropka ministeeriumikoolis, aastatel 1901–1905 õppis Tartu II Õpetajate Seminaris. Aastatel 1905–1911 töötas Leedi vallakooli õpetajana, aastatel 1911–1922 oli Hageri Haridusseltsi algkooli juhataja. Aastatel 1916–1917 osales I maailmasõjas. Aastatel 1922–1932 töötas õpetajana Läänemaa Õpetajate Seminaris, 1929–1932 oli samaaegselt seminari algkooli juhataja. Aastatel 1932–1940 töötas ta Tartu Pedagoogiumi õpetajana, 1940–1944 Tartu I Algkooli õpetajana. Aastatel 1945–1946 oli ta Haapsalu Õpetajate Seminari õppealajuhataja, 1946–1948 seminari direktor, seejärel aastatel 1948–1956 samas (1950. aastast Haapsalu Pedagoogilise Kooli) bioloogiaõpetaja. 

Ornitoloogina uuris ta muu hulgas vareslaste arvukust Tartu ümbruses. Ta uuris ka ohvrikive ja kuivjõgesid.

2013. aastal avati Haapsalus Väikese viigi ääres tema mälestuspink.

## Tunnustus
*1969 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
Ben-Hur

"**Ben-Hur**" on 1959. aastal valminud Ameerika Ühendriikide linateos, mille lavastas William Wyler. Film põhineb Lewis Wallace'i jutustusel "Ben Hur ehk Kolgata: Jutustus Kristuse ajast" ning on selle kolmas ekraniseering.

"Ben-Hur" pärjati 1960. aastal 11 Oscariga. Film hoidis 38 aastat üksinda enim Oscareid võitnud filmi tiitlit. Nüüd jagab ta seda tiitlit filmidega "Titanic" ja "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek".

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1960)
* Parim film
* Parim lavastaja – William Wyler
* Parim meespeaosatäitja – Charlton Heston
* Parim meeskõrvalosatäitja – Hugh Griffith
* Parim operaatoritöö – Robert Surtees
* Parim filmimuusika – Miklós Rózsa
* Parim heli – Franklin Milton
* Parim kunstnikutöö – W. A. Horning, E. C. Carfagno, H. Hunt
* Parim filmimontaaž – R. E. Winters, J. D. Dunning
* Parimad eriefektid – A. A. Gillespie, R. MacDonald, M. B. Lory
* Parimad kostüümid – Elizabeth Haffenden

**[[Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad|Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind]]** (1960)
* Parim film

**[[Kuldgloobus]]** (1960)
* Parim draamafilm
* Parim lavastaja – William Wyler
* Parim meeskõrvalosatäitja – Stephen Boyd

**[[Grammy auhind]]** (1961)
* Parim filmi- või telemuusika – Miklós Rózsa

## Välislingid

* Jaan Ruus, *[http://paber.ekspress.ee/viewdoc/55088B0A47C21913C22572D80047BCDE Vaatemäng Vana-Roomas]*. Eesti Ekspress: Areen, 10. mai 2007.
* 
*
Norra liustikud

Siin on loetletud Norra suurimad liustikud. Kokku on Norras umbes 1600 liustikku, millest 900 asub Põhja-Norras, kuid 60% liustikualadest paikneb Trøndelagist lõunas. 1% Norra maismaast on kaetud liustikega.

## Norra Kuningriigi territooriumil paiknevate liustike tähestikuline loend

__NOTOC__

## A
*Ålfotbreen 	
*Åsgårdfonna 	
*Austfonna

## B
*Balderfonna 	
*Barentsjøkulen 
*Blåmannsisen	
*Bråsvellbreen 	

## E
*Edgeøyjøkulen
*Etonbreen

## F
*Fresvikbreen

## G
*Gihtsejiegŋa 
*Gjegnalundsbreen
*Grovabreen

## H
*Harbardsbreen 	
*Hardangerjøkulen
*Hellstugubreen 	
*Hinlopenbreen
*Hochstetterbreen
*Holåbreen 	 	
*Holtedahlfonna

## I
*Isachsenfonna

## J
*Jostedalsbreen
*Jostefonn 	 	

## K
*Koppangbreen 	
*Kronebreen 	
*Kvitøyjøkulen  

## L
*Langfjordjøkelen
*Leighbreen 

## M
*Midtre Folgefonna
*Monacobreen
*Myklebustbreen 		 	

## N
*Nathorstbreen 	
*Negribreen

## O
*Øksfjordjøkelen 
*Okstindbreen 	
*Olav V maa
*Østre Svartisen 

## S
*Salajekna
*Seilandsjøkelen 	
*Sekkebreen
*Sikilbreen
*Simlebreen
*Smørstabbrean 	 	 	 
*Søndre Folgefonna
*Sørfonna
*Spidstinden
*Stonebreen
*Storsteinsfjellbreen
*Strupbreen 	 

## T
*Tindefjellbreen
*Tystigbreen 	

## V
*Vegafonna
*Veobreen 	
*Vestfonna
*Vestre Memurubreen
*Vestre Svartisen

## Vaata ka
*Liustike loend

## Viited
Star Trek: Film

"**Star Trek: Film**" on täispikk Ameerika Ühendriikide ulmefilm, mis esilinastus 1979. aastal.

Film oli jätkuks ligi 10 aastat tagasi lõppenud seriaalile "Star Trek" ja kokkuvõte ekraanile jõudmata jäänud telesarjale "Star Trek: Phase II". Filmi peaosades mängis enamik sarja näitlejaid.

## Sisukokkuvõte
Maale ja Päikesesüsteemile läheneb kosmosest mõistatuslik *pilv*, mida saadetakse uurima tähelaeva USS Enterprise kangelaslik meeskond. Peale pikka uurimist ja asetleidmata seiklusi avastatakse, et inimesed on endale ise õnnetuse kaela sikutanud. Loomulikult lõppeb kõik õnnelikult ja ka Maa saab päästetud.

## Välislingid
* 
*
Star Trek 2: Khani raev

"**Star Trek 2: Khani raev**" on teine linateos, mille tegevustik leiab aset ulmesarja "Star Trek" maailmas. Film valmis 1982. aastal stuudios  Paramount Pictures ja esilinastus 4. juunil 1982.

Paljud fännid peavad seda "Star Treki" ainetel tehtud kinofilmidest parimaks.

## Osatäitjad

*William Shatner   (viitseadmiral James T. Kirk) 
*Leonard Nimoy  (kapten Spock)
*DeForest Kelley (dr Leonard McCoy)
*James Doohan (komandör Montgomery Scott)
*George Takei      (komandör Hikaru Sulu)
*Walter Koenig (komandör Pavel Chekov)
*Nichelle Nichols (komandör Uhura)
*Bibi Besch (dr Carol Marcus)
*Merritt Butrick (dr David Marcus)
*Paul Winfield (kapten Clark Terrell)
*Kirstie Alley  (leitnant Saavik)
*Ricardo Montalbán (Khan Noonien Singh)
*Judson Scott (Khani abi Joachim)

## Sisukokkuvõte
"Star Treki" osas "*Space Seed*" leiab tähelaeva USS Enterprise meeskond *magajate laevast* SS Botany Bay külmutatud olekus Khan Noonien Singhi koos teiste reisijatega. Kui avastati, et Khan on 20. sajandi lõpus põgenenud türann, kes 1990. aastateni valitses  osa Maast, võeti ta vangi koos teiste *üliinimestest* reisijatega, kes moodustasid tema kaaskonna. Laeva Enterprise ohvitser-leitnant Marla McGivers armus Khanisse ja aitas tal laeva enda valdusse saada. Kapten James T. Kirk sai siiski Khanist ja tema meestest võitu ning pagendas nad karmide tingimustega, kuid elukõlbulikule planeedile Ceti Alpha V, kus nad said rajada oma tsivilisatsiooni. Alternatiiviks oleks olnud nende saatmine mõnda Ühinenud Planeetide Föderatsiooni karistuskolooniatest. Spock ohverdas end oma laeva ja meeskonna päästmiseks

## Välislingid
* 
*
Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death)

"**Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death)**" on Marilyn Mansoni 2000. aastal ilmunud stuudioalbum.

## Lood
#"GodEatGod" 2:34
#"The Love Song" 3:16
#"The Fight Song"2:55
#"Disposable Teens" 3:01
#"Target Audience" 4:18
#"President Dead" 3:13
#"In The Shadow Of The Valley Of Death" 4:09
#"Cruci-Fiction In Space" 4:56
#"A Place In The Dirt" 3:37
#"The Nobodies" 3:35
#"The Death Song" 3:30
#"Lamb of God" 4:39
#"Born Again" 3:20
#"Burning Flag" 3:21
#"Coma Black" 6:00
#"Valentine's Day" 3:31
#"The Fall of Adam" 2:34
#"King Kill 33°" 2:18
#"Count to Six and Die (The Vacuum of Infinite Space Encompassing)" 3:23
Star Trek 3: Otsides Spocki

"**Star Trek 3: Otsides Spocki**" on 1984. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

## Sündmustik
Eelmise osa lõpus hukkub Spock päästes Enterprise Genesise plahvatuse käest. Enne hukkumist paneb ta oma isiksuse info peitu dr McCoy ajju, kasutades vulcanite mälu integreerimise võtet.

Peale "Khani raevu" sündmusi on tähelaev Enterprise NCC 1701 kapten James T. Kirki juhtimisel jälle kosmose avarustes seilamas. Tähelaevastiku peakorterist saabub korraldus võtta peale eelmisest filmist tuttav dr Marcus ning minna uurima uudse Genesise-nimelise seadme plahvatuses tekkinud planeeti, kuhu maeti ka dr Spock.

Saabudes avastab dr Marcus, et seade ei tööta nii nagu on planeeritud ning kõik protsessid planeedil toimivad enam kui 1000 korda kiiremini. Põnevust lisab asjaolu, et ka klingon nimega Kruge on saanud aimu uuest võimsast seadmest ja tahab seda omale.

Planeedi uurimisel leitakse sealt aga lapse eas Spock. Peale pikka võitlust Krugega suudetakse seade hävitada kuid hävib ka ebastabiilne planeet võttes endaga kaasa nii Kruge kui ka Kirki poja noore dr Marcuse. Selle käigus hävineb täielikult tähelaev Enterprise ning Kirk oma sõpradega põgeneb klingonite ristlejal Spocki koduplaneedile ning taastab tema mälu.

## Osatäitjad
* Grace Lee Whitney – Komandör Janice Rand
* Mark Lenard 	    – Suursaadik Sarek
* Judith Anderson   – Preestrinna T'Lar
* Merritt Butrick   – Dr David Marcus
* Robin Curtis      – Leitnant Saavik
* Christopher Lloyd – Klingoni komandör Kruge
* Robert Hooks      – Laevastiku admiral Morrow
* Stephen Manley    – 17-aastane Spock

## Välislingid
* 
*
Kaljo Kivi

**Kaljo Kivi** (publikatsioonide autorina **Kalju Kivi**; 21. veebruar 1934 Juuru vald (Juuru kihelkond) – 29. september 1974) oli eesti fütopatoloog.

Ta õppis Härgla 7-klassilises koolis.

Ta on põllukultuuride haiguste spetsialist. Ta töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias kateedrijuhatajana.

## Teosed
*Kalju Kivi; Arnold Laats 1965. *Kõrreliste ja liblikõieliste teraviljakultuuride haiguste määraja*. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
*Kalju Kivi; Arnold Laats 1966. *Liblikõieliste ja kõrreliste heintaimede haiguste määraja*. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia. 
*Hell-Meedi Kivi; Kalju Kivi 1968. *Ristikuhaiguste määraja*. (Abiks loodusevaatlejale 55.) Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts.
*Kalju Kivi; Arnold Laats 1971. *Põllukultuuride haiguste määraja*. Tallinn: Valgus. 
*Kalju Kivi; Arnold Laats 1974. *Viljapuude ja marjakultuuride haiguste määraja*. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
*Hell-Meedi Kivi; Kalju Kivi 1976. *Aiakultuuride haiguste määraja*. Tallinn: Valgus.
Hell-Meedi Kivi

**Hell-Meedi Kivi** (sündinud 1934) on eesti fütopatoloog.

Ta on põllukultuuride haiguste spetsialist. 

## Teosed
*Hell-Meedi Kivi & Kaljo Kivi 1968. *Ristikuhaiguste määraja* (Abiks loodusevaatlejale 55.). Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts.
*Hell-Meedi Kivi & Kalju Kivi 1976. *Aiakultuuride haiguste määraja*. Tallinn: Valgus.
Nils Assersson Mannersköld

**Nils Assersson Mannersköld** (ka **Niels Mannerschildt**, **Nicolaus Mannerskiöld**; 1586 Västergötland – 30. märts 1655 Näsi mõis, Åtvid, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Ta sündis Asser (Nilsson) Pederssoni pojana ja sai 1612. aastal Rootsi aadliks ning kanti Rootsi rüütelkonda, tituleerimata aadlisuguvõsana nr 128 ja uueks perekonnanimeks Mannersköld. 1625. aastal sai Östgöta rüütlite lipkonna kompanii (*Östgötafanan*) ülemaks, võttis 7. jaanuaril 1626 osa rootslaste jaoks võidukaks kujunenud Wallhofi lahingust (Valle küla Zemgales) Poola vastu, 1626.–1629. aasta Rootsi-Poola sõjas ja määrati samal aastal Narva, Ivangorodi, Jama, Koporje asehalduriks ja Rootsi Ingerimaa kuberneriks (1626–1629) Narva linna. 5. jaanuarist 1633 asehaldur ja Liivimaa kuberner Tartus ja 26. jaanuarist 1644 kuni 1648. aastani Älvsborgi lääni asehaldur ja Göteborgi komandant.

Talle kuulusid Lielvārde (*Lennewarden*) mõis Lielvārde kihelkonnas Riia kreisis ning Lönebergi ja Näsi mõis Östergötlandis.

Tema vend Kristoffer Assersson Mannersköld (sündinud 1583) oli samuti sõjaväelane, teenis välja koloneli auastme, oli rügemendiülem, aastast 1625 Gustav II Adolfi kingitud Nītaure (*Nietau*) mõisnik Vidzemes ja aastast 1626 Koknese (*Kokenhusen*) komandant Liivimaal.

## Perekond
Abiellus Kristina Böckleriga (surnud 1636), kes oli rittmeister Johan Bökleri ja Karin Eriksdotter Slangi tütar. Abielust sündisid:
*Katarina Mannersköld (maetud 1653 Turus), abikaasa Šotimaalt Balgaist või Inchmartinist pärit Käkisalmi lääni asehaldur major Patrick Ogilwie (Ogilvy) (1606–1674), Georg Ogilwie (surnud vene vangistuses 1719) ja Patrik Ogilwie (1690 Narva – 1754) isa. (Vt ka Vene väejuht Georg Benedict Ogilvy, 1644–1710);
*Eva Mannersköld, abikaasa Jöns Eriksson Klingenberg (surnud 1649);
*Christina Mannersköld, ooberst Otto Gotthardsson Vellingki (surnud 1656) abikaasa, Fünehoffi vabahärrade Otto Wellingki (1649–1708) ja Mauritz Vellingki (1651–1727) ema. 

22. märtsil 1641 abiellus Hõreda mõisa (*Hördel*) pärijanna Anna Wrangelliga (surnud 1681), kes oli maanõunik Moritz von Wrangelli ja Sikeldist pärit Christina von Wrangelli tütar ning oli lesestunud 1626. aastal sõlmitud abielust Kaarli (*Sommerhusen*) ja Lellapere mõisniku ooberst Claus Hastferiga (surnud 1637).

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1912), lk. 796–797 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 125 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*P.O.Ekelund: Fredrikshamns skans, Gamla Göteborg 5. märts 2004 (rootsi keeles)
*Nils Segerstråle: Svenska fideikommiss Nils Mannersköldist ja Näsi mõisast (rootsi keeles)
*Roskildehistorie.dk: Mannersköld
Norra saarte loend

''Siin on loetletud Norra Kuningriigi territooriumil asuvaid saari ja saarestikke. Nimekirjast on välja jäetud väljaspool Norra Kuningriigi territooriumi paiknevad Bouvet' saar ja Peeter I saar.

### A
*Abeløya
*Alden
*Aldra
*Algerøy
*Alsten
*Åmøy (Rogaland)
*Åmøy (Salten)
*Anda
*Andørja
*Andøya
*Arnøy (Salten)
*Arnøy ehk Arnøya (Troms)
*Årøya (Alta)
*Årøya (Larvik)
*Årøya (Lyngen)
*Askøy
*Askrova
*Atløy
*Austvågøy
*Averøy

### B
*Barentsi saar
*Barøya
*Bergsøya
*Bjarkøya
*Bjørnøya, vt Karusaar
*Bjørnøya (Haram)
*Bjorøy
*Bleiksøya
*Blomøy
*Bokn
*Bolga
*Bolsøya
*Bømlo
*Børøya
*Bremangerlandet

### D
*Danskøya
*Dønna
*Dyrøya (Troms)
*Dyrøya (Vesterålen)

### E
*Edgeøya
*Engeløya
*Ertvågsøya

### F
*Fedje
*Finnøy
*Fjellværøy
*Flakstadøya
*Fleina
*Flekkerøy
*Flemsøya
*Fosnøy
*Frøya
*Fugløya (Salten)
*Fugløya (Troms)

### G
*Gapøya
*Gimsøya
*Giske
*Gisløya
*Godøy
*Gossa
*Gripholmen
*Gripi saarestik
*Grisvågøy
*Grøtøy
*Grytøya
*Gurskøy

### H
*Hadseløya
*Halsnøy
*Handnesøya
*Haramsøy
*Hareidlandet
*Harøya
*Helgøy (Troms)
*Helgøya (Hedmark)
*Hestmona
*Hinnøya
*Hisarøy
*Hisøy
*Hitra
*Hjelmsøya
*Holmebåen
*Holsnøy
*Hopen
*Hornøya
*Hornøya (Tusenøyane)
*Hovden
*Huftarøy
*Hugla
*Huglo
*Hulløya

### I
*Ingøy

### J
*Jan Mayen

### K
*Kågen
*Karlsøy
*Karmøy
*Karusaar (Bjørnøya)
*Kirdemaa
*Kirkeøy
*Kjøtta
*Kongsøya
*Kuningas Karli maa
*Kunna
*Kvaløya
*Kvaløya (Finnmark)
*Kvamsøy
*Kveøya
*Kvitøya
*Kvitsøy

### L
*Landegode
*Langøya (Vestfold)
*Langøya (Vesterålen)
*Laukøya
*Leinøya
*Leka
*Lepsøya
*Lille Molla
*Linesøya
*Lofoodid
*Løkta
*Loppa
*Lovund
*Lundøya
*Lurøy
*Lääne-Teravmäed

### M
*Magerøya
*Måsøy
*Meløy
*Midøya ehk Midøy ehk Mia
*Mindlandet
*Moffen
*Mosken
*Moskenesøya
*Moster
*Mosterøy
*Myken

### N
*Nærøya
*Nerlandsøy
*Nesøya (Salten)
*Nordkvaløya
*Nøtterøy

### O
*Ombo
*Ona
*Onøya
*Osterøy
*Otrøy

### P
*Prints Karli maa
*Pysen

### R
*Randøy
*Rangsundøya
*Rebbenesøy
*Reinøya
*Reksteren
*Rennesøy
*Ringvassøy
*Rødøya
*Rolfsøya
*Rolla
*Røst
*Runde
*Ryke Yseøyane

### S
*Sandhornøy
*Sandsøy (Sunnmøre)
*Sandsøya (Troms)
*Sanna
*Seiland
*Sekken
*Seløy
*Senja
*Sessøya
*Silda
*Sjuøyane
*Skarsøya
*Skåtøy
*Skjervøya
*Sklinna
*Skogerøya
*Skogsøya
*Skorpa
*Skorpa (Troms)
*Skrova
*Smøla
*Sør-Arnøy
*Sørøya
*Sotra
*Stabben
*Stavøyna
*Stjernøya
*Stokkøya
*Stord
*Store Molla
*Store Tamsøya
*Storfosna
*Straumøya
*Sula (Sogn og Fjordane)
*Sula (Sunnmøre)
*Sundøya
*Svalbard
*Svanøy
*Svellingen
*Svenskøya

### T
*Teravmäed
*Tindsøya
*Tjeldøya
*Tjøme
*Tjøtta
*Toftøy
*Tomma
*Torget
*Træna
*Tromøy
*Tromsøya
*Tussøya
*Tustna
*Tysnesøy

### U
*Uløya
*Utøya
*Utsira
*Utvær

### V
*Værlandet
*Værøy
*Vågsøy
*Vanna
*Varaldsøy
*Vega
*Veiholmen
*Vengsøya
*Vestvågøya
*Vigra
*Vikna
*Vorterøya

### W
*Wilhelmøya

### Y
*Ylvingen
Sirli Pehme

**Sirli Pehme** (sündinud 27. septembril 1979) on Eesti mahepõllumajanduse spetsialist.

Ta on Eesti Maaülikooli Mahekeskuse juhataja.

## Välislingid
*
Nuusktubakas

**Snuff** on pulbriks jahvatatud või hõõrutud valmistubakas, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks. See sisaldab nikotiini, mis on sõltuvust tekitav aine. Snuff on mõiste, mis algselt viitas ainul kuivale nuusktubakale – see oli populaarne 18. sajandil. Snuffi kasutatakse tihti Scotch Snuff’ks
Mare Tommingas

**Mare Tommingas** (sündinud 6. novembril 1959 Tallinnas) on eesti baleriin, koreograaf ja lavastaja.

1978. aastal lõpetas ta Tallinna koreograafiakooli. 1990. aastal täiendas ta end moderntantsu alal Kölnis, õpinguid rahastas stipendiumiga Goethe instituut.

1978–1989 töötas Mare Tommingas Tartus Vanemuise teatris balletiartistina, 1989–1998 balletisolisti ja koreograafina. 1998-2024 oli ta Vanemuise teatri balletijuht.

1992. aastal asutas Tommingas teatri juurde tantsu- ja balletikooli.

Lisaks lavastamisele ja koreograafiale on ta kujundanud suuremale osale oma tantsulavastustest ka kostüümid ja lava. Samuti on ta lavastanud kontserte ning korraldanud Vanemuise esimese balletijuhi Ida Urbeli mälestuseks tantsufestivali I.D.A. (International Dance Activity).

2009. aastast on ta rahvusvahelise tantsunõukogu CID-Unesco liige.

## Tunnustus
* 1996 Eesti Teatriliidu muusikaauhind
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (silmapaistva panuse eest "Vanemuise" balleti arendamisel)
* 2007 Eesti Teatriliidu balletiauhind
* 2010 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia
* 2017 Tartu Tähe kavaler
* 2021 Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Aivar Tommingas.

## Viited

## Välislingid

* Raimu Hanson, "Mare Tommingas loodab, et Vanemuise uus balletijuht ei hakka kohe lammutama", Postimees, 16. aprill 2024
Aku Sorainen

**Aku Sorainen** (sündinud 25. juunil 1965) on Eestis tegutsev soome advokaat. Ta on alates 2003. aastast Malta aukonsul Eestis.

Sorainen on töötanud Balti riikides advokaadina alates 1993. aastast. Ta asutas 1995. aastal Eestis advokaadibüroo Sorainen ja on selle vanempartner. 1997. aastal laiendas ettevõte oma tegevust Lätti, 1999. aastal Leetu ja 2008. aastal Valgevenesse.

Aku on tegelenud peamiselt ühinemiste ja ülevõtmiste ning kinnisvaraõigusega, nõustades kohalikke ja välismaiseid äriühinguid ja investoreid Baltimaades ja Valgevenes.

1990. aastate algul kirjutas Sorainen oma magistritööna ühe esimese Baltikumi majandusalaste seaduste analüüsidest inglise keeles. Soome Juristide Liit avaldas selle 1993. aastal pealkirjaga "A Foreign Investor in the Baltics: a legal study about the possibilities of a foreign investor to begin business activity and obtain real estate in the Baltics"..

Aku Sorainen on üks Teenusmajanduse Koja ja MTÜ FinanceEstonia asutajaliikmeid. Rahvusvahelisest haardest räägib kuulumine International Bar Association Law Firm Management Committee juhtkonna sekka. Ta on toetanud mitmeid heategevusprojekte, sealhulgas Heateo Sihtasutust. 

Ta on alates 2003. aastast Malta aukonsul Eestis.

## Viited

## Välislingid

* 
* Tutvustus Advokaadibüroo Sorainen lehel
* Soraisella on monta tarinaa, Talouselämä, 3.10.2005
* The Financial Times awards Sorainen as the best Baltic law firm, 12. jaanuar 2009
* Tööd peab tegema kirglikult Äripäev, 14. mai 2009
* Mees, kelle hobiks on inimesed Eesti Ekspress, 11. oktoober 2011
Miim

**Miim** (kreeka k. *mimos*) on pantomiimikunstnik, kes näoilmet muutes, žestide abil ja kehakeelt kasutades jäljendab olukordi ja inimesi või loob imaginaarseid kujundeid. Miimi esituses luuakse jutustus või poeetiline sõnum. Miim võib oma kunstis lähtuda kas sõnadeta näidendi või siis tantsu aluselt. Miim  on varasemal ajal tähendanud ka väikest tõsielustseenidega näidendit. Seda sõna kasutatakse ka seoses Étienne Decroux' õpetusega, mida nimetatakse kehamiimiks (pr. k. *mime corporel*, ingl. k. *corporeal mime*). 

## Vaata ka
*Pantomiim
*Mimesk
Pärl

**Pärl** on tugev, enamasti suhteliselt ümar moodustis, mis on tekkinud kojaga limuste mantliepiteeli sattunud võõrkehast, mille ümber on moodustunud pärlmutterkiht.

Nagu neid moodustavate limuste koda, on ka pärl moodustunud kaltsiumkarbonaadist. 

Pärle on aegade algusest kasutatud ehtimisvahendina ja enamasti on nad kallid. 

Eestis on võimeline pärleid moodustama vaid ebapärlikarp. Looduslikult juhtub seda siiski haruharva. 

## Vaata ka

*Pärlipüük
*Tehispärl

## Kirjandus
*Pekka Erelt, Meie oma pärlid, Eesti Ekspress 2/1309, 7.01.2015, lk. 50-51.
*World's oldest pearl discovered near Abu Dhabi, bbc.com
Star Trek 4: Kodutee

"**Star Trek 4: Kodutee**" on 1986. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

## Tegevustik
Naastes klingonite ristlejaga Bird of Prey (ee *röövlind*) koju Spocki koduplaneedilt Vulcan, avastavad Kirk ja tema sõbrad, et meie Päikesesüsteemile läheneb tohutu kosmosesond, mis on suuteline välja lülitama kõik tehnilised vahendid. Samal ajal saadab sond kutsungit nagu otsiks kedagi. Kirk ja Spock on suutelised kutsungist välja lugema selleks ajaks juba Maal väljasurnud kühmselg-vaalade laulu. Kasutades Päikest ja tulevikutehnoloogiat ning klingonite laeva teevad nad ajahüppe aastasse 1986.

Peale romantikat ja kergeid seiklusi õnnestub neil päästa vaalaküttide käest kaks vaala, kes viiakse laevaga tulevikku ning kellega kontakteerudes lülitab sond ennast välja ja lahkub Päikesesüsteemist.

## Osatäitjad
* Majel Barrett 	– Komandör Christine Chapel
* Grace Lee Whitney 	– Komandör Janice Rand
* Mark Lenard 	        – Suursaadik Sarek
* Jane Wyatt 	        – Amanda Grayson
* Catherine Hicks 	– Dr Gillian Taylor
* John Schuck 	        – Klingoni suursaadik
* Robert Ellenstein 	– Föderatsiooni president
* Brock Peters  	– Laevastiku admiral Cartwright
* Robin Curtis  	– Leitnant Saavik

## Välislingid
* 
*
Aivar Kallaste

Aivar Kallaste (sündinud 6. juunil 1959 Tallinnas) on eesti balletitantsija.

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna Balletikooli, samast aastast töötab Vanemuise teatri balletiartistina. Tema abikaasa on Vivian Kallaste.  

Aastatel 1995–1996 oli ta Soomes Turu moderntantsuteatri Aurinkobaletti tantsija. 

Aivar Kallaste on teinud üle 120 rolli balleti-, sõna-, pantomiimi-, muusikali-, ooperi- ja operetilavastustes, olnud ooperi “Salakütt” lavastaja assistent.

## Rollid Vanemuises

* Prints Klaus – “Lumekuninganna” (1978)
* Coppelius – “Coppelia” (1982)
* Petja – “Petja ja Hunt” (1982)
* Gummielastik – “Saabastega kass” (1984)
* Kubjas – “Tiina” (1984)
* Sorts – “Kalevipoeg” (1985)
* Pime – “Mimeskid” (1989)
* Bamby – “Bamby” (1989)
* Mozart – “Don Juan” (1990)
* Väike prints – “Väike prints” (1991)
* Hans – “Giselle” (1991)
* Aapo – “Seitse venda” (1991)
* Viires – “In corpore” (1991)
* Pierrot – “Kuu-Pierrot” (1991)
* Mercutio – “Romeo ja Julia” (1993)
* Joosep – “Legend Joosepist” (1993)
* Pähklipureja – “Pähklipureja” (1994)
* Kratt – “Kratt” (1994)
* Nimetu – “Konserv: Kassid õlis” (1996)
* Charles Bovary – “Madame Bovary” (1997)
* Kohtunik – “Bolero” (2006)
* Mozart – “Amade” (2006)
* Gamacho – “Quiteria pulm” (2006)
* Isa – “Tulipunane lilleke” (2006)
* Kuningas – “Alice imedemaal” (2006)
* Peter Quince – “Suveöö unenägu” (2006)
* peaosa – “Anathema” (2006)
* Rollo – “Tantsumaraton” (2006)
* “E-duur” (2006)
* Nixon – “Nixon” (2006)
* Pulmaline, Troll – „Peer Gynt“ (2006)
* Wilfried – „Giselle” (2007)
* „Onegin” (2007)
* koer Nana – „Peeter Paan“ (2008)
* Majahoidja – „Uinuv kaunitar“ (2008)
* Danny – Jule Styne „Sugar ehk Džässis ainult tüdrukud“ (2008)
* Lible – „Kevade“ (2009)
* Fantaasiaolend – “Petruška pärastlõuna” (2010)
* nimiosa lavastuses “Vanamees ja meri” (2010)
* Konstantinos VI – Shaffer “Gorgo kingitus” (2010)
* Baloo; Ahvide boss Ja-Maika-Meez; külavanem – “Mowgli” (2010)
* Pagar; Rott – “Pähklipureja” (2004/2011)
* Karu / Poseidon – Disney ja Cameron Mackintosh “Mary Poppins” (2011)
* “Kunksmoorimäng” (2012)
* Gorilla – “Cabaret” (2012)
* Belle isa – “Kaunitar ja koletis” (2013)
* Ampull, Coifield – Nikolai Nossov “Totu kuul” (2013)
* Papa Carlo jpt – “Kuldvõtmekese lugu” (2013)
* Lefevre – “Ooperifantoom” (Webber/Malvius 2014)
* Escamillo assistent – Bizet’ “Carmen” (2015)
* Mihhail Aleksandrovitš Berlioz (MASSOLIT-i juhatuse esimees), Pontius Pilatus (Juudamaa prokuraator), doktor Stravinski (närvikliiniku arst), Varieteeteatri konferansjee, Afranius – “Meister ja Margarita” (2015)
* “Naksitrallid” (Savolainen/Pärn 2017)
* Ülgas – “Mees, kes teadis ussisõnu” (Kivirähk/Pepeljajev 2018)
* Don Quijote – “Teravmeelne hidalgo don Quijote la Manchast” (2019)

## Rollid mujal
* 1998 Kratt – “Kratt”, Rahvusooper Estonia
* 1999 Nõid – “Macbeth”, Rahvusooper Estonia
* 2015 "Tantsud Eesti filmidest", Tallinna Tantsuteater
* 2017 “Kahekümne viies kaader”, Tallinna Tantsuteater
* 2018 “Somnium”, Tallinna Tantsuteater

## Tunnustus
* 2001 Eesti Teatriliidu balletiauhind
* 2009 Torrese-nimeline Vanemuise balleti aastapreemia

## Viited
Star Trek 5: Viimane piir

"**Star Trek 5: Viimane piir**" on 1989. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

## Tegevustik
Saanud peale Maa päästmist uue tähelaeva Enterprise NCC1701 A kapteniks, saadetakse kapten Kirk päästma Maa, Vulcani ja Klingoni suursaadikuid, kes on mitteametliku rahusõlmimise töögrupi liikmed. Planeedile saabudes avastab Kirk, et saadikud on pantvangi võtnud vulcan Sybok, kes on Spocki poolvend, kuid kes põgenes Vulcanilt, kuna tema vaated ei leidnud soosingut. Sybok veenab Kirki minema koos oma uue laevaga Galaktika keskusse ehk Suure Barjääri taha Jumalat ja Paradiisi otsima.

Saabudes selgub, et Jumalat mängis suhteliselt võimsa rassi ainuke ellujäänud esindaja, kes vangistati galaktika keskuse võimsasse gravitatsioonivälja. Olendiga võideldes õnnestub Kirkil oma meeskond ja laev päästa ning tulnukas jääb edasi oma vangistusse.

## Välislingid
* 
*
Star Trek 6: Avastamata maa

"**Star Trek 6: Avastamata maa**" on 1991. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

## Tegevustik
Kirk saadetakse koos meeskonnaga eskortima Klingoni saadikut kantsler Gorkonit rahuläbirääkimistele Föderatsiooni ja Klingoni impeeriumi vahel. Kui Enterprise ja Klingonite laev kohtuvad, siis tulistatakse Enterprisilt 2 torpeedot Klingonite laeva pihta. Selle tagajärjel hukub kantsler Gorkon ning Kirk ja McCoy  vangistatakse ja saadetakse Klingonite vanglaplaneedile. Kirkil ja McCoyl õnnestub põgeneda ning Föderatsiooni presidendi ja Klingoni imperaatori vastu suunatud vandenõu kohta teavet saada. Koos Exelciori nimelise laevaga, mille kapteniks on Kirki vana sõber Sulu, suudetakse mõlema riigi juhid päästa ning rahuläbirääkimised saavad jätkuda.

## Osatäitjad
* Grace Lee Whitney   – Kaptenmajor Janice Rand
* Mark Lenard 	  – Suursaadik Sarek
* Kim Cattrall        – nooremleitnant Valeris
* David Warner 	  – Kantsler Gorkon
* Rosanna DeSoto 	  – Azetbur
* Christopher Plummer – Kindral Chang
* Kurtwood Smith 	  – Föderatsiooni president
* Brock Peters 	  – Laevastiku admiral Cartwright
* John Schuck 	  – Klingoni Saadik
* Iman Abdulmajid 	  – Martia
* Michael Dorn	  – Kolonel Worf
* Rene Auberjonois 	  – Kolonel West

## Välislingid
* 
*