open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Häädemeeste vald (1990)

**Häädemeeste vald** oli vald Pärnu maakonna lõunaosas, Liivi lahe kaldal.

Häädemeeste valla naabriteks on põhjas Tahkuranna vald, idas Saarde ja Surju vald ning lõunas Läti.

Häädemeeste ja Tahkuranna valla piiril asub Tolkuse raba.

## Asustus
### Alevik
Häädemeeste

### Külad
Häädemeeste vallas on 20 küla: Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Majaka, Massiaru, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Pulgoja, Rannametsa, Sooküla, Soometsa, Treimani, Urissaare, Uuemaa ja Võidu.

## Ajalugu
6. detsembril 1990 muudeti Häädemeeste külanõukogu Häädemeeste vallaks. 2017. aastal ühines Häädemeeste vald uue Häädemeeste vallaga.

## Vallavanemad
2013–2014 oli Häädemeeste vallavanem Ants Järvesaar. Alates 2014. aastast on vallavanem Magnus Mõttus.


Aruoja rändrahn.jpg|Aruoja rändrahn
Häädemeeste õigeusu kirik 2012.JPG|Häädemeeste Issanda Muutmise kirik
Häädemeeste Seltsimaja 2012.JPG|Häädemeeste Seltsimaja
Ikla vaadatuna Heinaste põhjamuulilt.JPG|Ikla küla Heinaste Põhjamuulilt
Kabli 2012.JPG|Kabli küla
Treimani oja.JPG|Treimani oja


## Viited
Halinga vald

**Halinga vald** oli vald Eesti edelaosas Pärnu maakonna põhjaosas.

Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Põhja-Pärnumaa vallaks.

Halinga valla naabervaldadeks olid põhjas Vigala ja Märjamaa vald, idas Vändra, lõunas Are, Sauga ja  Audru ning läänes Koonga vald.

Halinga valla viimane vallavanem oli Ülle Vapper ja volikogu esimees Tarvi Tasane.

## Asustus
### Alev
Pärnu-Jaagupi

### Külad
Halinga vallas on 43 küla: Aasa, Altküla, Anelema, Arase, Eametsa, Eense, Eerma, Enge, Ertsma, Halinga, Helenurme, Kablima, Kaelase, Kangru, Kodesmaa, Kuninga, Langerma, Lehtmetsa, Lehu, Libatse, Loomse, Maima, Mõisaküla, Mäeküla, Naartse, Oese, Pallika, Pereküla, Pitsalu, Pööravere, Roodi, Rukkiküla, Salu, Sepaküla, Soosalu, Sõõrike, Tarva, Tõrdu, Tühjasma, Vahenurme, Vakalepa, Valistre, Vee.

## Ajalugu
10. oktoober 1991 moodustati Halinga külanõukogu asemel Halinga vald. 1996. aastal liideti Halinga vald Pärnu-Jaagupi alevvallaga ning moodustati praegune Halinga vald.

## Vaata ka
* Anelema kraav
* Virussaare rabasaar

## Viited
Hummuli vald

**Hummuli vald** oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonnas.

21. oktoobril 2017 moodustati Helme valla, Tõrva linna, Põdrala valla, Hummuli valla ja Puka valla Soontaga küla ühinemisel uus omavalitsus Tõrva vald.

Hummuli vald jäi kahe linna, Valga ja Tõrva vahele. Lõunaosas piirnes vald Lätiga, idas Tõlliste ja Õru vallaga suuremas osas piki Väikest Emajõge, põhjas ja läänes Helme vallaga.

Hummuli viimane vallavanem oli Enn Mihailov.

Hummuli valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

## Asustus

Hummuli vallas oli Hummuli alevik ja kaheksa küla: Aitsra, Alamõisa, Jeti, Kulli, Piiri, Puide, Ransi ja Soe.

## Vaatamisväärsused
* Hummuli mõis
* Hummuli raamatukogu
* Alamõisa veski

## Viited
Saint Louis

**Saint Louis** (inglise keeles kasutatakse tavaliselt lühendkuju **St. Louis**; hääldus /seɪnt ˈluːɪs/ või /sənt ˈluːɪs/) on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Mississippi jõe läänekaldal.

Saint Louise halduspiires elas 2020. aastal 301 578 inimest, mis asetab linna osariigis Kansas City järel teisele kohale. Linnastu elanike arv oli seevastu 2,8 miljonit. Sellega on Saint Louis Ameerika Ühendriikide linnastute hulgas 21. kohal.

Saint Louis on koos Baltimore'i ja Carson Cityga üks kolmest Ameerika Ühendriikide iseseisvast linnast, mis asub väljaspool Virginia osariiki.

Asula rajati 1764. aastal ja nimetati Prantsusmaa kuninga Louis IX Püha järgi. Linnaks sai see 1822. aastal Saint Louise maakonna osana. Kuna maakonna rahvastikust lõviosa moodustanud linnaelanikud ei soovinud tasuda makse maaelanike pealt ja kurtsid vähemusesindatuse üle maavalitsuses, soovisid nad maakonnast eralduda. Esimene katse tehti 1843. aastal. 1876. aasta augustis toimunud rahvahääletusel hääletas linna ligi 350 000 inimesest koosnev elanikkond napilt maakonnast lahkulöömise poolt, samas maapiirkonna peaaegu 30 000 inimesest koosnev elanikkond hääletas valdavalt eraldumise vastu. Linnaelanikud eraldusid maakonnast 1877. aasta märtsis.

1904. aastal peeti seal maailmanäitus ja kolmandad nüüdisaegsed olümpiamängud.

Kuni 1910. aastateni oli Saint Louis elanike arvu poolest New Yorgi, Philadelphia ja Chicago järel Ameerika Ühendriikide neljas linn ning 1950. aastal 856 796 elanikuga kaheksas linn. Pärast seda hakkas peamiselt valgete rahvaarv järsult vähenema, algas eeslinnastumine. Siiski oli linn endiselt Missouri suurim kuni 1980. aasta rahvaloenduseni. 1990. aastaks oli tol ajal samuti väheneva rahvaarvuga Kansas City koha üle võtnud.

St. Louises tegutsevad pesapalliklubi St. Louis Cardinals, jäähokiklubi St. Louis Blues ja jalgpalliklubi St. Louis City SC.

## Vaatamisväärsusi
* Gateway Arch
* Missouri botaanikaaed
* Saint Louise kunstimuuseum
* Saint Louise loomaaed

## Vaata ka
* Pruitt-Igoe

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Haanja vald

**Haanja vald** oli vald Võru maakonnas.

## Asustus

### Külad
Haanja vallas oli 92 küla: Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Haanja, Haavistu, Hanija, Holdi, Horoski, Hulaku, Hurda, Hämkoti, Ihatsi, Jaanimäe, Kaaratautsa, Kaldemäe, Kallaste, Kaloga, Kergatsi, Kilomani, Kirbu, Kotka, Kriguli, Kuiandi, Kuklase, Kuura, Kõomäe, Käänu, Kääraku, Külma, Leoski, Lillimõisa, Loogamäe, Luutsniku, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Meelaku, Miilimäe, Mikita, Murati, Mustahamba, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdimiku, Naapka, Palanumäe, Palli, Palujüri, Pausakunnu, Peedo, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pundi, Purka, Puspuri, Raagi, Resto, Rusa, Ruusmäe, Saagri, Saika, Saluora, Sarise, Simula, Soodi, Sormuli, Söödi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsilgutaja, Tsolli, Tummelka, Tuuka, Tõnkova, Uue-Saaluse, Vaalimäe, Vaarkali, Vakari, Vastsekivi, Vihkla, Villa, Vorstimäe, Vungi ja Vänni küla.

## Ajalugu
Haanja vald moodustati 1991. aasta 10. jaanuaril.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald.

### Vallavanemad
Haanja vallal olid järgmised vallavanemad:
*Arno Vene 24.01.1991 – 30.04.1992
*Jüri Planhof 20.04.1992 – 21.05.1993
*Kaljo Poldov 17.05.1993 – 01.11.1993
*Juss Torp 01.11.1993 – 10.09.1995
*Andi Veski (abivallavanem vallavanema ülesannetes) 11.09.1995 – 31.12.1995
*Juri Gotmans 02.01.1996 – 20.10.2017

## Vaata ka
*Haanja Valla Rahvamajad

## Viited
Tõstamaa vald

**Tõstamaa vald** oli vald Pärnu maakonnas. 2017. aastal sai Eesti omavalitsuste haldusreformiga osaks Pärnu linna omavalitsusest.

Tõstamaa valla naabriteks olid läänes Varbla vald, põhjas Koonga vald ja idas Audru vald.

Tõstamaa viimane vallavanem oli Toomas Rõhu.

## Asustus

### Alevik
Tõstamaa

### Külad
Tõstamaa vallas on 19 küla: Alu, Ermistu, Kastna, Kavaru, Kiraste, Kõpu, Lao, Lõuka, Manija, Männikuste, Peerni, Pootsi, Päraküla, Rammuka, Ranniku, Seliste, Tõhela, Tõlli ja Värati küla.

## Ajalugu

1866. aastal kaotasid uue vallaseadusega mõisad valdade üle võimu. Seadus kohustas valdasid ise majandama ning selle tulemusena hakkasid vallad ühinema. 1891. aastal ühines Pootsi vald Seli vallaga ja 1893. aastal ühines Kastna vald Tõstamaa vallaga.

1. aprill 1939 liideti Tõstamaa vallaga Saulepi valla Rammuka, Rammukametsa, Suurtüki ja Jäärumetsa külad ning Vaiste asundustalud. Kihnule kuulunud postitalu anti Seliste vallale.

Aastatel 1950–1951 toimunud kolhooside liitmisega liideti Tõstamaaga Soomra küla, mis tagastati Audrule 1964. aastal koos Murru külaga.

1950–1992 oli Tõstamaa valla aladel Tõstamaa külanõukogu. Sellesse perioodi jääb 1971. aastal toimunud Seliste külanõukogu liitmine Tõstamaa külanõukoguga. 17. juunil 1992 muudeti Tõstamaa külanõukogu Tõstamaa vallaks.

2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus sundliita Tõstamaa vald haldusreformi käigus moodustatava Pärnu linna omavalitsusega. Tõstamaa Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Pärnu linnaga liituma ja vaidlustas sundliitmise riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. 1. novembril 2017 jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine ning moodustus uus omavalitsusüksus Pärnu linn.

## Haridus
Valla ainsas koolis Tõstamaa Keskkoolis õppis 2013/14. õppeaastal 156 õpilast.


Munalaiu sadam talv.jpg|Munalaiu sadam
Pootsi-Kõpu kirik.jpg|Kõpu kirik
 Tõstamaa kirik.JPG |Tõstamaa kirik
 Tõstamaa mõis 28.01.2012.jpg|Koolihoone
 Ermistu küla 280112.jpg|Ermistu küla
 Seliste kirik, Tõstamaa vald.jpg|Seliste kirik
 Kastna kirik 2.jpg|Kastna kirik


## Vaata ka
* Munalaiu sadam

## Viited

## Välislingid

*Tõstamaa valla koduleht
Muuga laht

**Muuga laht** ehk **Randvere laht** on Läänemere laht Eesti põhjarannikul Viimsi poolsaare ja Kallavere klindipoolsaare vahel. Laht moodustab Ihasalu lahe edelasopi ning on osa Soome lahest.

Muuga lahe ääres on lõunarannikul Muuga sadam ja Randvere küla. Muuga lahe kaldale ulatub veel ka Maardu linna, Muuga küla ja Uusküla territoorium.

Muuga lahe ääres asuvad Muuga kabelikivi ja Hansumäe kivikülv. Lahte suubub Kroodi oja.

Muuga lahe sügavus ulatub üle 20 m.

Maardu Keemiakombinaat reostas minevikus Muuga lahte. Tehase mõju leevendas lahe süvendamine seoses sadama rajamisega. Pärast süvendustöid ja eriti pärast tehase sulgemist on laht muutunud liigirikkamaks.


Puerto de Muuga, Estonia, 2012-08-12, DD 07.JPG|Muuga sadam Muuga lahe lõunakaldal
Muuga Bay and Harbour.JPG|Vaade Randvere kiriku lähistelt kagu suunas
Muuga Bay.JPG|Laht Randvere kiriku lähistel
Randvere Hallikivi.jpg|Randvere Hallikivi
Windy moonlight.jpg|Öine vaade läbi pilliroo Muuga sadama poole


## Vaata ka
*Aegna Lemmiku siht

## Välislingid
*Foto
*360° aeropanoraam / aerofoto
Eesti lahtede loend

**Eesti lahtede loend** loetleb Eesti lahed ja abajad.
__NOTOC__

## A
*Aablaht
*Abaja laht
*Admiraliteedi bassein
*Akselilõugas
*Aksi laht
*Aljava abajas
*Alliklepa laht
*Ariste laht
*Atla laht
*Auksaare laht
*Austurvike (Estorvike)
*Austurvike (Rälby Austurvike)

## D
*Dirhami laht
*Djubbvikin

## E
*Eeslaht
*Ennu laht
*Eru laht

## H
*Haabadealune
*Haabneeme laht
*Haagilõugas
*Haapsalu laht
*Haapsalu Tagalaht 
*Hara laht
*Hara laht (Noarootsi)
*Harju laht
*Hauaneeme laht
*Heinlaht
*Hellamaa laht
*Hiiu laht
*Holmi lõugas
*Hopi laht
*Hullo laht
*Härglaht

## I
*Ihasalu laht
*Imutaja laht

## J
*Jausa laht

## K
*Kaberneeme laht
*Kadaneeme laht
*Kaistu lõpp
*Kakumäe laht
*Kaleste laht
*Kase laht
*Kassari laht
*Kasse laht
*Kasti laht
*Katri lõugas
*Kaugatoma laht
*Keibu laht
*Kihelkonna laht
*Kiilikanal
*Kiirassaare laht
*Kiisa laht
*Kippari laht
*Kirikulaht
*Kiudu lõpp 
*Kolga laht 
*Kolli laht
*Koolimäe laht
*Koovi laht
*Kopli laht
*Kroken
*Kugalepa laht
*Kukka laht
*Kunda laht
*Kunnati laht
*Kura laht
*Kuressaare laht
*Kuuralõpp
*Kuusnõmme laht
*Kõiguste laht
*Kõllupõhi
*Käina laht
*Käsmu laht
*Kööbe lõugas
*Küdema laht
*Külalaht
*Külasadam

## L
*Laedemäealune
*Lahepere laht
*Lahetaguse laht
*Laidevahe laht
*Lalli laht
*Leetse laht
*Linnalaht
*Liivi laht
*Lohusalu abajas
*Lohusalu laht
*Luidja laht
*Lupi lõugas
*Lõpelaht
*Lõpemeri
*Lõu laht
*Lõuka laht
*Lülle laht

## M
*Mardihansu laht 
*Matsalu laht
*Meelste laht
*Meeruse lõugas
*Muraja laht
*Muratsi laht 
*Muuga laht
*Mõisalaht
*Mõniste laht
*Mädalaht
*Mädasadam
*Mäenõmme laht
*Möldrilaht

## N
*Narva laht
*Naskali laht
*Neemehark
*Nenu laht
*Nõudla laht

## O
*Oessaare laht

## P
*Paatsalu laht
*Pakri laht ehk Paldiski laht
*Paljassaare laht
*Panga laht
*Paope laht
*Paramaja laht
*Parasmetsa laht
*Pardilõugas
*Paslepa viik
*Pedassaare laht
*Pidula laht
*Pilguse laht
*Pitkanina laht
*Poka laht
*Pommi laht
*Punasekivi abajas
*Pusku viik
*Pussa laht 
*Põikvere lõpp
*Põldealune laht
*Põlde lõugas
*Pädaste laht
*Pärnu laht
*Pärtli lõpe

## R
*Rame laht
*Randvere laht
*Reigi laht
*Ristilaiu abajas
*Roja abajas
*Roopa laht
*Ruilõpp
*Rutja laht
*Rälby laht
*Rännan

## S
*Saareküla laht
*Saaremõisa laht
*Saartevahe haak
*Saastna laht
*Saksa laht
*Salinõmme laht
*Såndvike
*Saunja laht
*Sepamaa laht
*Sigala laht
*Soolaht
*Soonlepa laht
*Soome laht
*Sutu laht
*Suur haak 
*Suur katel
*Suur viik
*Suuresadama reid
*Sviby laht
*Sääre laht
*Süvalõugas

## T
*Tagalaht
*Tagalaht (Haapsalu)
*Tagalaht (Saaremaa)
*Tagulaht
*Tahu laht
*Tallinna laht
*Tallinna reid
*Tareste laht
*Tepulaht
*Tirbilõpp
*Toolse laht
*Topi laht
*Topu laht
*Tori abajas
*Triigi laht
*Träskevikin
*Tõstamaa laht
*Türju lõpp

## U
*Udriku laht
*Ujula abajas
*Ulle lõpp
*Undu laht
*Undu laht (Hundu)
*Uudepanga laht

## V
*Vaemla laht
*Vahemeri (Vilsandi)
*Vaiste laht
*Vanaluubi laht
*Vanamõisa laht
*Vergi laht
*Veskikari lõugas
*Veskiviik
*Viire kurk
*Vihterpalu laht
*Virtsu laht
*Väike haak
*Väike viik
*Värati laht
*Värska laht
*Västurvike
*Vööla meri

## Õ
*Õunaku laht

## Ä
*Ändala laht
*Ärmbu abaja

## Ü
*Ülbaku laht
Elektrivoolu tugevus

**[[Elektrivool]]u tugevus** ehk **voolutugevus** on füüsikaline suurus, mis võrdub ajaühikus elektrijuhi ristlõike pinda läbinud elektrilaenguga:
:I = \frac{\Delta Q}{\Delta t},
kus \Delta Q on aja \Delta t jooksul juhti läbinud laeng.

Elektrivoolu tugevus on rahvusvahelises füüsikaliste suuruste süsteemis üks seitsmest põhisuurusest ja selle mõõtühik amper on üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Elektrivoolu tugevus on 1 amper, kui juhtme ristlõiget läbib sekundis elektrilaeng 1 kulon.

Alalisvoolu tugevus elektriahela lõigus on Ohmi seaduse kohaselt võrdeline ahelalõigu otste vahelise pingega ja pöördvõrdeline selle ahelalõigu takistusega.

Voolutugevust mõõdetakse ampermeetriga, kusjuures ampermeeter ühendatakse vooluringi jadamisi.

Voolutugevuse tähenduses on kasutusel ka termin ** amperaaž **, kusjuures mõeldakse elektriseadme või elektripaigaldise nimivoolu või maksimaalse töövoolu arvväärtust amprites. 

## Voolutugevuse näiteid
:

## Vaata ka
*Elektrivool
*Voolutihedus
*Elektrilöök

## Viited
Teras

**Teras** on sulam, mille põhikomponent on raud ning mis muude elementide (väävel, fosfor jne) kõrval sisaldab kuni 2,0% süsinikku.

Kui rauasulamis on üle 2,0% süsinikku, nimetatakse seda malmiks. Malmil ja terasel on oluline erinevus: terast on võimalik plastselt deformeerida, kuid malmil jääkdeformatsioone ei esine, kuna malm puruneb. Süsinikterased on kõige laiemalt kasutatavad sulamid üldse, kuid vastavalt otstarbele on terase koostis erinev. Kristallstruktuuri järgi võib süsiniku ja raua sulam olla tsementiit, austeniit, martensiit või perliit. Ühes tükis terases on tavaliselt esindatud kõik kolm.

Süsinikusisaldus teeb raua kõvemaks ja suurendab tunduvalt tõmbetugevust, kuid teras on rauast rabedam.

## Teised lisandid
* Kroom
* Lämmastik temperatuuril 500–550 °C
* Mangaan
* Molübdeen
* Nikkel
* Nioobium
* Tantaal
* Titaan
* Vanaadium
* Vask
* Volfram

## Ajalugu
Esimesed terased loodi nähtavasti kogemata, kui raudmõõkade toorikuid kuumutati söeääsis. Oletatavasti leiutasid terase halübid, Musta mere kagurannikul elanud rahvas Väike-Aasias. On oletatud, et selle rahva nimest tuleb terase kreekakeelne nimi *chalyps*.

Terast saadi rauda sütel kuumutades, jahutades ja lõõmutades. Teras on rauast paremini sepistatav, kokkukeedetav ja karastatav. Hellenismi ajal viidati hispaania mõõgaterade valmistamise õpetuses, et rohmakas külmtöötlus ei võimalda elastsust saavutada. Parimat terast saadi õige maagivaliku, räbu eemaldamise, metalli mitmekordse kuumutamise, õige vees või õlis jahutamise ja hoolika külmtöötlemise tulemusena.

Antiikaja terasetootmise tipptaseme näiteid, rooma damaskuse terast, on leitud Taanis Põhja-Schleswigis olevast Nydami soost.

## Vaata ka

* Legeeritud teras
* Legeerimata teras
* Roostevabad terasedː
** AISI-316
** AISI-317
** AISI-317L
Abia osariik

**Abia osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Ta piirneb lõunas ja kagus Anambra, Enugu ja Ebonyi osariigiga, idas ja edelas Cross Riveri ja Akwa Ibomi osariigiga ning lõunas Riversi osariigiga.    

Osariik moodustati 1991. aastal Imo osariigist tüki äralõikamise teel.

## Loodus
Osariik on põhiliselt vihmametsade vööndis.

Osariigi lõunaosa on Nigeeria jõekaldapiirkonnas. Reljeef on madal. Aasta keskmine sademete hulk on kõrge: 2400 mm. Sadu on eriti tugev aprillist oktoobrini. 

Osariigi ülejäänud osa asetseb mõõduka kõrgusega tasandikul. 

Osariigi tähtsamad jõed on Imo jõgi ja Aba jõgi, mis voolavad Nigeri jõe delta kaudu Atlandi ookeani. On veel Igwu jõgi ja Azumini jõgi.

## Haldus
Osariigi valitsust juhib valitav kuberner (praegu Orji Uzor Kalu) ning valitav organ *State House Assembly*.

Osariigis on 17 halduspiirkonda (*local government areas*). Igal halduspiirkonnal on valitav esimees ja valitav nõukogu. 

Osariigi pealinn on Umuahia. Suuremad linnad on Aba (Nigeeria kaguosa suur ärikeskus), Umuahia, Arochukwu, Abiriba, Nbawsi, Ohafia, Omoba, Ovim, Akwete, Obehie, Mgboko, Isuochi ja Osisioma.

## Rahvastik
Elanike enamiku moodustavad ibod. 

Ibod räägivad ibo keelt. Ametlik keel on inglise keel. 

Peamine usund on kristlus.

## Majandus
Majanduse alus on põllumajandus. Jõgede ääres püütakse kala. Aba on tööstuslinn, kus muuhulgas valmistatakse klaasi Azumini jõe äärest saadud liivast.
Umuahia

**Umuahia** on linn Nigeerias, Abia osariigi pealinn. 

1967. aasta oktoobrist kuni 1969. aasta aprillini oli Umuahia Biafra pealinn.

## Religioon
Katoliku kirikul ja anglikaani kirikul on Umuahia piiskopkond (vaata Umuahia piiskopkond (katoliku kirik) ja Umuahia piiskopkond (anglikaani kirik)). 

## Viited
Aaleni lade

**Aaleni lade** (Aaleni mäe järgi Saksamaal) on Kesk-Juura ladestiku kõige alumine lade. Lademe kivimid moodustusid ajavahemikus 175,6...171,6 miljonit aastat tagasi.

Aaleni lademe vananenud nimetus on Aaleni ladejärk.

Selle lademe eraldas Šveitsi geoloog C. H. Meyer-Eymar 1864. aastal.  

## Välislingid
*Vikisõnaraamatu artikkel
Tethyse ookean

**Tethyse ookean** oli Mesosoikumis ja Kainosoikumis ookean Gondwana ja Lauraasia hiidmandri vahel enne Atlandi ookeani avanemist. 

Selle jäänused on tänapäeva Must meri, Araali meri ja Kaspia meri. Ka Vahemerd võib pidada Tethyse ookeani jäänukiks. 

Tethyse ookeani kunagise olemasolu avastas Austria geoloog Eduard Suess aastal 1893. Ookean sai nime merejumalanna Tethyse, Okeanose abikaasa järgi.
Evald Aav

**Evald Aav** (7. märts (vana kalendri järgi 22. veebruar) 1900 Tallinn – 21. märts 1939 Tallinn) oli eesti helilooja ja koorijuht.

Aav lõpetas 1926 Tallinna konservatooriumi kompositsiooniklassi Artur Kapi juures.

1916–1926 laulis ta Estonia teatri ooperikoori tenorirühmas.

Ta juhatas mitut harrastuskoori ja orkestrit: 1924–1927 Sõjakooli koori ja orkestrit, 1929–1936 Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna osakonna segakoori, 1934–1939 meeskoori Eesti Laulumehed (oli ka selle asutaja) ning 1937–1939 Tallinna Koolinoorsoo Muusika Ühingu segakoori.

Aav töötas 1932–1939 Autorikaitse Ühingus, 1932–1936 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali kirjastusfondis ja 1930–1939 toimetajana ajakirjas Muusikaleht. Ta oli 1938. aasta üldlaulupeol meeskooride üldjuht.

Aav kirjutas esimese arvestatava eesti ooperi "Vikerlased". Tegemist oli kolmevaatuselise ajaloolis-romantilise ooperiga, mille libreto kirjutas Voldemar Loo. Ooper esietendus Estonias 8. septembril 1928 (lavastas Hanno Kompus).

Ta on kirjutanud sümfoonia d-moll (1938), sümfoonilise poeemi "Elu" (1935), kontsertvalsi sümfooniaorkestrile, klaveri- ja viiulipalu ning soolo- ja koorilaule.

Aava tuntumad koorilaulud on "Laulik", "Me oleme Põhjamaa lapsed", "Hommik", "Öösse ära kadus" ja "Humal". Tema teoseid on esitatud laulupidudel.

Aava heliloomingut iseloomustab rahvuslikkus, rahvusromantism. Helikeelt on kirjeldatud sõnadega "põhjamaisus", "tundelisus", "voolavus".

Evald Aav oli ka maalikunstnik ja skulptor.

## Tunnustus
* 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
2006. aastal andis Eesti Post Estonia teatri 100. aastapäeva puhul välja juubelipostmargi, mille kujundasid Ülle Marks ja Jüri Kass. Juubelipostmargi kahese komplekti väljaandel oli keskel Estonia teater, vasakpoolsel postmargil stseen Evald Aava ooperist „Vikerlased“ ja parempoolsel postmargil Helmi Puur Tšaikovski „Luikede järves“.

Evald Aava õde Frieda Rukki asutas 1943 Tallinna Konservatooriumis Evald Aava nimelise stipendiumi, mille sai esimesena Heimar Ilves.

## Isiklikku
Evald Aava abikaasa oli 1926–1937 Ida Loo-Talvari.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Muusika Infokeskuse artikkel Evald Aavast
Linux From Scratch

**"Linux From Scratch"** (lühend **LFS;** 'Linuxi distributsioon lähtekoodidest') on Gerard Beekmansi ja suure hulga abiliste kirjutatud raamat, mis kirjeldab uue Linuxil põhineva operatsioonisüsteemi kokkupanemist ise programmide lähtekoode kompileerides.

Uusim stabiilne versioon raamatust kannab numbrit 7.4 ning ilmus 8. septembril 2013.

Raamatus juhendatakse paigaldama ainult hädavajalikke programme ehk põhilist süsteemi, mis käima läheb ja millega kasutaja saab hakata ise endale sobivaid rakendusprogramme paigaldama.

Uue Linuxi-süsteemi ehitamiseks kasutatakse ära olemasolevat distributsiooni ehk *peremeessüsteemi*. LFS ehitatakse üles kahes etapis. Et peremeessüsteemist võimalikult palju eralduda, kompileeritakse kõigepealt hädavajalikest programmidest (Bash, Binutils, Coreutils, Gcc, Perl, ...) ja teegifailidest (Glibc, Ncurses, ...) väike *tööriistade* kogum. Seejärel seatakse tööriistade kaust käsuga chroot virtuaalselt juurkaustaks ja logitakse seal olevasse bash-koorikusse, kust hakatakse tööriistadega ükshaaval programme kompileerides paigaldama lõplikku süsteemi. Uus glibc paigaldatakse ühena esimestest ning seejärel kohandatakse tööriistade linkijat linkima uue glibc vastu kõiki ülejäänud programme. Kui lõplikule süsteemile saab üks uus programm paigaldatud, siis eelistab bash kasutada seda tööriistades leiduva sama vahendi asemel ning kõik uued programmid on kohe pärast paigaldamist kasutusvalmis.

**"Beyond Linux From Scratch"** (**BLFS**) on raamat, mis juhendab rakendusprogrammide paigaldamist: võrgu-, X-, heli-, printeri- ja skanneritetoe lisamist süsteemile. Raamat on mõeldud eeskätt LFS-i jätkuks.

## Viited

### Välislingid
* Linux From Scratch
* Kõige uuem stabiilne versioon raamatust LFS
* Beyond Linux From Scratch
Nigeeria asulate loend

**[[Nigeeria]]** asulate loend.
__NOTOC__
## A
Aba - Abeokuta - Abuja - Akure

## B
Badagri - Benin (Nigeeria)

## E
Enugu

## I
Ibadan - Ife - Ilorin

## J
Jos

## K
Kaduna - Kano - Katsina

## L
Lagos

## M
Maiduguri - Makurdi

## O
Ogbomoso - Ondo - Onitsha- Oshogbo - Oyo

## P
Port Harcourt

## S
Sokoto

## Z
Zaria

## U
Umuahia

## W
Warri

## Y
Yola
Tallinna Nikolai kirik

**Piiskop Nikolai Imetegija kirik** (ka *Püha Nikolause kirik* või *Püha Nikolai kirik*; vene keeles Церковь Святителя Николая Чудотворца) on MPEÕK õigeusu kirik Tallinna vanalinnas aadressil Vene tänav 24.

## Ajalugu

Nikolause kirik (vene k. *Церковь Св. Николая*) ehitati aastatel 1822–1827 varem samal kohal olnud vene kaupmeeste kiriku kohale Peterburi arhitekti Luigi Rusca (1762–1822) 1807. aastal valminud projekti järgi ning on Tallinna vanim kuppelehitis. Kiriku algselt klassitsistlikud interjöörid on 19. sajandil osaliselt ümber kujundatud.

Keskajal oli Püha Nikolai Imetegija nüüdse kiriku kohal, Sulevimäelt ümber paigutatud vene kaupmeeste kirik-kaubahoov. Selle kiriku (vene k. *Никольская Колыванская церковъ*, *Церков Святителя Николая Чудотворца*) ja seda vähemalt 16. sajandini kasutanud vene kaupmeeste järgi hakati Munkade tänavat hilisematel aegadel Vene tänavaks hüüdma. 1478. aastast kui Moskva suurvürst Ivan III vallutas lõpuks Novgorodi ja Novgorodimaa sai osaks Venemaa suurvürstiriigist, kasutasid kirikut ja kaubahoovi ka Pihkva, Ivangorodi ja Moskva kaupmehed. 1652. aastal teavitas Novgorodi asevalitseja, et Vene tsaar  Aleksei Mihhailovitš annetas 360 rubla kiriku ehitamiseks Tallinnas, vastavalt Stolbovo rahulepingule. 

Kiriku kaitsepühaku auks hakati Venemaa keisririigi ajal 19. sajandi venekeelses asjaajamises Nikolskaja uulitsaks nimetama. Nikolai kiriku (vene k. *Церковь Святителя и Чудотворца Николая*) juures tegutses 1878. aastast Nikolai õigeusu abikool (*Никольское церковно-приходское училище*), külakooli õppeprogrammi alusel.

## Interjöör
Sisustuses on olulisel kohal kolmeosaline ikonostaas. Suuremalt jaolt on säilinud vana, aastatel 1685–1686 Moskva tsaaride Peetri ja Joanni tellimusel Moskva Relvapalati meistrite loodud ikonostaas. Enamik sellest asub lõunapoolses külgaltaris, mõned ikoonid ka põhjapoolses külgaltaris. Ikonostaasi rajamise ettevõtjateks olid ikoonimaalija Sergei Vassiljev (Rožkov) ja puusepp Avvakum Sergejev. Ikonostaas valmistati Pihkvas ning see valmis 1686. aastal. Kokku oli ikonostaasil 45 eraldiseisvat ikooni, millest 12 on tänaseks hävinud ning kaks ei ole välja pandud.
## Tallinna Püha Nikolai kogudus

Koguduses teeninud preestrid:
*preester/ülempreester Arseni Nikolski,  Tallinna Püha Nikolai koguduses 09.02.1876–14.04.1890
*ülempreester Nikolai Tsvetikov, Tallinna Püha  Nikolai koguduses 14.04.1890–01.02.1899
*ülempreester Vladimir Pokrovski, Tallinna Püha Nikolai koguduses  1940–1942

## Pilte

EE HJ Tallinn Orthodox St. Nicholas church.jpg

Tallinnanikolaikirik1.jpg
Flickr - tm-tm - Nikolai kirik.jpg


## Vaata ka
*Tallinna Nikolai kabel
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid

* 
*Artikkel
*Foto
*Venekeelne koduleht fotodega
*Kiriku ajaloost vene keeles
*Приходы Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата. ТАЛЛИНН. Храм свт. Николая
Ukraina Kreekakatoliku Kirik

**Ukraina Kreekakatoliku Kirik** (ukraina keeles *Українська греко-католицька церква*, lühend *УГКЦ*) on Püha Tooliga täielikus kommunioonis olev bütsantsi riitusega idakatoliku kirik, Roomakatoliku kiriku osa.

Ukraina Kreekakaatoliku Kirik on suurim idakatoliku kirik oma üle 5 miljoni liikmega maailmas ja kelle juht on peapiiskop Svjatoslav Ševtšuk.

## Ajalugu

Poola kuninga Zygmunt III Waza valitsemisajal 1596. aastal lepiti Kiievi Metropoolia kirikukogul Brest-Litovskis kokku 33 tingimust, mille alusel kogudused tunnistavad Rooma paavsti ülimuslikkust: teoloogilised põhimõtted, kirikuslaavi liturgilise keele säilitamine, Juliuse kalendri säilitamine kiriku tähtpäevade tähistamisel, vaimulike õigus abielule jt.

Ukraina ja Valgevene alade lõpliku liitmisega Venemaa Keisririigiga 1793. aastal kuulutas Venemaa keisrinna Katariina II välja usulise sallivuse, kuid tema järglase keiser Paul I valitsemisajaga algas uniaadikiriku (lad. *Ecclesia unita)* tagakiusamine. 

Venemaa keisri Aleksander I valitsemisajal taasmoodustati 1806. aastal Połackis Kogu Vene Uniaatlik Metropoolia (*Униатское Митрополитство Всея Руси*), kuid keiser Nikolai I ajal likvideeriti see taas 1827. aastal. Ajavahemikus 1827–1839 tehti uniaadikiriku 1898 vaimulikule "ettepanek" naasta õigeusu kirikusse, millest keeldunud 593 vaimulikku saadeti Siberisse. Tegutsemist jätkas ainult uniaadikiriku Chełmi piiskopkond, mis asus Poola kuningriigis, kuid seegi suleti Varssavi kindralkubermangus 1875. aastal.

Uniaadikirik sai vabalt tegutseda Ukraina Galiitsia selles osas, mis allus  Rzeczpospolita jagamise järel 1772. aastal Austria-Ungarile.

Teise maailmasõja ajal NSV Liit okupeeris Lääne-Ukraina ja Nõukogude võim likvideeris kreekakatoliku ehk uniaadikiriku Lääne-Ukrainas ja Ida-Euroopas. Galiitsias vahistati metropoliit Jossõf Slipõi ja represseeriti kõik kiriku piiskopid. Vaimuliku Gavriil Kostelniku juhtimisel 1946. aastal toimunud pseudosinodil denonsseeriti 1596. aasta Bresti unioon ning kirik tunnistati alluvaks Vene Õigeusu Kirikule. Pseudosinodi otsust mittetunnistanud vaimulikke represseeriti. Taga-Karpaatias tegutsenud uniaadikirik liideti aga pärast piiskop Theodor Romža tapmist 1947. aastal dekreediga Vene Õigeusu Kirikuga. Aastatel 1946–1989 oli kirik sunnitud tegutsema põrandaaluse kirikuna.

Alates 1989. aastast algab uus periood kreekakatoliku kiriku ajaloos pärast selle ametlikku tunnustamist (legaliseerimist) NSV Liidus.

Tänapäeval on selle kiriku kogudusi üle terve Ukraina ja paljudes maailma riikides, sh Eestis.

## Ukraina Kreekakatoliku Kirik Eestis

Eestis tegutseb 1991. aastast Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirikus Ukraina Kreekakatoliku Kiriku Kolmekäelise Jumalaema Kogudus Tallinnas.

## Vaata ka
* Kreekakatoliku kirik
* Ida katoliku kirikud
* Ukraina Õigeusu Kirik

## Viited

## Välislingid

* Ukraina kirik Armastuse tänaval, Eesti Päevaleht, 15. mai 2002
* Kiriku koduleht
LFS

**LFS** on lühend, mille tähenduste seas on:

* Linux From Scratch – GNU/Linux distributsioon
* Log File System – logifaili põhiline failisüsteem
* Large File Support – suurte failide toetus: mõiste, mida kasutatakse operatsioonisüsteemide puhul, mis toetavad üle 2 gigabaidise mahuga faile
*Labour Force Survey – rahvusvaheline tööjõu-uuring
*lahendite fundamentaalsüsteem
*Live for Speed, autosimulaator
Altariesine

**Altariesine** ehk **solea** on kirikus altarist lääne pool olev ala. 

## Õigeusu kirik

Õigeusu kirikus on altariesine (vene keeles солея) ikonostaasist või altaripiirdest lääne pool paiknev, altariruumi põrandaga samal tasapinnal olev kõrgendik.  

Altariesise keskel kuningliku värava vastas on etteulatuv osa ambon (vene keeles амвон), kus preester loeb evangeeliumi ja peab  jutlust ning diakon lausub ekteeniaid.  

Altariesise otstel on kliirosed. 

Sageli on altariesise keskmine osa piiratud madala võrega. 

## Vaata ka
*Bema
Inga Jüriado

**Inga Jüriado** (sündinud 7. mail 1975) on eesti lihhenoloog.

Ta lõpetas 1993. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta kaitses 1998. aastal Tartu Ülikoolis Tiina Randlase ja Andres Saagi juhendamisel bakalaureusetöö "Samblikuperekond Lecanora Eestis". 

Aastal 2000 kaitses ta Tiina Randlase juhendamisel Tartu Ülikoolis magistritöö "Erinevate metsakasvukohatüüpide lihhenofloora Kirde- ja Edela-Eestis". 

Aastal 2007 kaitses doktoritöö "Diversity of lichen species in Estonia: influence of regional and local factors" ("Samblike liigiline mitmekesisus Eestis: regionaalsete ja lokaalsete tegurite mõju").

## Välislingid
*Foto ja publikatsioonide nimekiri
*
Hera

**Hera** (vanakreeka keeles Ἥρα) on vanakreeka mütoloogias kõrgeim jumalanna, taevakuninganna, Kronose ja Rhea tütar, Zeusi, Demeteri, Hadese, Hestia ja Poseidoni õde ning Zeusi naine. 

Tema lapsed on Ares, Hebe, Hephaistos ja Eileithyia. Mõned müüdid peavad ka Typhonit tema pojaks, kes sündis Zeusi osaluseta. Vanarooma mütoloogias vastab talle Juno.

## Hera müüt
Hera olevat noor ja kaunis, aga mitte veetlev. Ta oli väga armukade, sest Zeusil oli palju armukesi. Hera kiivus ja raev jälitasid tema võistlejaid. Ta jälitas Letot, et see ei saaks sünnitada Apollonit ja Artemist. Tema viha alla langesid Io, Semele, Kallisto ja Alkmene. Ta kiusas ka Zeusi armukeste lapsi, näiteks Alkmene poega Heraklest. Armukadedusest takistas Hera Heraklese sündi ja kiirendas Eurystheuse sündi. Luhtus Zeusi plaan anda Heraklesele kui esmasündinule õigus saada valitsejaks. Kui Hera üritas Heraklest tappa, saates imikueas poisi juurde kaks madu, kägistas Herakles need surnuks. Herakles lõi surnuks ka oma õpetaja Linose.

Kui troojalane Paris otsustas Erise kuldõuna anda Aphroditele, solvus Hera koos Athenaga. Nad muutusid kõigi troojalaste vihkajateks. Ixion, kes püüdis Herat võrgutada, kinnitati karistuseks igaveseks veereva ratta külge.

## Hera kultus
Hera on taevajumalanna, abielu ja abielunaiste kaitsja. Kultuslikult austati Herat peamiselt Argoses ning ta oligi arvatavasti algselt argoslaste jumalus. Teda austati ka Samosel ning sealt pärineb oletatav Hera kuju. Sellel on Cheramyese pühendraidkiri. Herale pühitsetud templeist ehk heraionitest asuvad kuulsaimad Olümpias ja Samosel.

Hera sümbolid on granaatõun ja paabulind.
Tempel

**Tempel** (ladina sõnast *templum*) on sakraalehitis ehk pühakoda.

### Mõiste kasutamine

Mõistet "tempel" kasutatakse eelkõige kristlusest ja islamist väljapoole jäävate usundite sakraalehitiste kohta. Kristlikke pühakodasid nimetatakse "basiilikateks", "katedraalideks" või "kirikuteks"; islami pühakodasid "mošeedeks". Siiski on ka üksikuid kristlikke pühakodasid hakatud viimastel sajanditel mõnikord nimetama templiteks.

### Vana-Kreeka ja Vana-Rooma

Antiikajal oli tempel algselt jumalusele pühitsetud eraldatud koht (kreeka *temenos*), hiljem jumaluse hoone (kreeka *naos*), mis oli ehitatud sellele pühale alale. Esialgu oli tempel määratud jumaluse raidkuju paigutamiseks; hiljem said eriti roomlaste templeist raidkujude, maalide ja muu sellise aardekambrid, kuid nad ei olnud rahva kogunemiskohad nagu ristiusu kirikud.

Vanimad templid olid savi- ja puitehitised. Monumentaalseid kivist templeid hakkasid kreeklased ehitama 7. sajandil eKr polist poliitilise kindlustumise ajajärgul. Nad lähtusid lihtsast megaroni tüüpi kultushoonest ja arendasid sellest igakülgselt läbimõeldud ehitise.

Alates klassikalisest ajajärgust muutus see üha esinduslikumaks. Juba 6. sajandil eKr lisandus lihtsaile dooria stiilis templihooneile Väike-Aasia poliste majandusliku tugevuse väljendusena joonia stiilis hiigeltempleid (Samosel Efesoses, Didymas). Hellenismi ajal jõuti uuesti selliste mõõtmeteni (näiteks Artemise tempel Maganesias Maiandrose jõe ääres).

Etruski tempel, terrakotaplaatidega kaetud puitehitis, ja kreeka hellenistlikud ehitised mõjutasid Rooma hilise vabariigi ajajärgu templiehituse arengut.

Rooma keisririigis hakati ehitama eriti esinduslikke marmortempleid, need väljendasid tolle aja taotlusi muuta Rooma maailmariigiks. Nende templite sise- ja väliskujundus rikastus sajandite jooksul üha ja oli lõpuks ülimalt toretsev (näiteks Heliopolises).

Antiikajal ehitatud templite tüübid:
* *[[Tholos]]*
* Anttempel
* Topeltanttempel
* Prostüül
* Amfiprostüül
* Peripteer
* Dipteer
* Pseudoperipteer
* Pseudodipteer
* Monopteer

### Judaism

Judaismi pühakodasid nimetatakse üldiselt sünagoogideks. Ainsa(te)ks (tõelisteks) templi(te)ks peetakse judaismis Jeruusalemma templeid: Saalomoni templit (10. sajand eKr – 586. a eKr) ja Teist Templit (515. a eKr – 70. a). 

### Hinduism ja budism

Hinduistlikke ja budistlikke sakraalehitisi nimetatakse templiteks analoogia põhjal Euroopa antiikaegsete templitega. Täpsemad nimetused hinduistlikel sakraalehitistel: "koil" ehk "kovil", "mandir" ja "devasthana"; budistlikel: "stuupa", "wat" ja "pagood". Maailma suurim pühakoda on 12. sajandil ehitatud hinduistlik Angkor Wat Kambodžas.

## Vaata ka

*Templipüha
Leiti Kannukene

**Leiti Kannukene** (sündinud 6. juulil 1939) on eesti brüoloog (sammalde uurija).  

Ta on lõpetanud 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ning töötanud aastail 1964–1965 õpetajana Rõngus ja Vana-Kuustes. Aastail 1965–1968 oli aspirantuuris TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1969–1975 töötas samas nooremteadurina. 

Aastail 1975–1992 oli ta Tallinna Botaanikaaia nooremteadur, 1993–1997 Ökoloogia Instituudi teadur ning 1997–2008 Eesti Loodusmuuseumi botaanika osakonna koguhoidja.

Kannukene osales Eesti punase raamatu toimkonnas ja töörühmas. 

## Isiklikku
Tema isa oli teoloog ja vaimulik Robert Kannukene, tema vennapoeg on muusik Kristjan Kannukene.

## Viited

## Välislingid
*
Korpus

"**Korpus**" on ladina algupäraga sõna, mille eri tähendused saavad kõik alguse mõistest 'keha', mida sõna *corpus* algselt väljendas.   

*Algebras on **[[korpus (matemaatika)|korpus]]** kommutatiivne ring, mille elemendid, välja arvatud nullelement, moodustavad korrutamise suhtes rühma.

***[[Korpus (masinaehitus)|Korpus]]** on masinaehituses mingi seadme või mehhanismi massiivne kate.

** Arvutil on **[[arvutikorpus]]**. 

***[[Korpus (sõjandus)|Korpus]]** on operatiiv-strateegiline väeüksus, mis koosneb tavaliselt kolmest diviisist ja eriotstarbelistest üksustest.

***[[Korpus (ehitus)|Korpus]]** on hoonerühma kuuluv üksikhoone või ka üksik hoone. 

***[[Korpus (trükitehnika)|Korpus]]** on trükitehnikas kasutatav kirjakraad, mille kõrgus on 10 punkti ehk 3,76 mm.

*Keeleteaduses on **[[korpus (keeleteadus) |korpus]]** loomuliku keele tekstide kogu.

* laevaehituses on Laevakorpus laevakere sünonüüm.

* **[[Pilli korpus]]** on muusikainstrumendi korpus.

## Vaata ka
*Eesti Tuletõrje Korpus
Taranteludu

**Taranteludu** ehk **IC1396** ehk **[[NGC]] 2070** on hajusudu (emissiooniudu) naabergalaktikas Suures Magalhãesi Pilves Kuldkala tähtkujus.

Ta koosneb ioniseeritud vesinikust. Udukogu mass on umbes miljon Päikese massi.

Algul arvati, et tegemist on tähega. Talle anti nimeks **30 Doradus**. 1751 avastas Nicolas Louis de Lacaille, et tegemist on udukoguga.

Taranteludu näiv tähesuurus on 8. Kui arvestada, et ta on 160 000 valgusaasta kaugusel, siis on tegemist üliheleda objektiga. Ta asub Kohaliku Galaktikarühma kõige aktiivsemas plahvatusliku tähetekke piirkonnas. Selle tuumas tekitabki väga kompaktne tähekobar suurema osa energiast, mis udukogu helendama paneb ja seeläbi nähtavaks teeb.

Taranteludu läbimõõt ületab 1000 valgusaastat. Selle sees on keskne noor massiivsete tähekobar R136, mille intensiivne kiirgus ja tugevad tähetuuled (laetud osakeste voog) on andnud udukogule helendamiseks energiat ning tekitanud ämblikuvõrgutaolised niidid.

## Galerii


Tarantula Nebula (MIRI Image).png|
The rich region around the Tarantula Nebula in the Large Magellanic Cloud.jpg|
30 Doradus, Tarantula Nebula.jpg
Close-up Tarantula Nebula.jpg|Lähivõte
Tarantula Nebula - Hubble.jpg|Hubble'i foto taranteludu keskosast
File:ESO-Ring-shaped-Nebula-phot-34a-04-fullres.jpg|


## Viited
Mayotte

**Mayotte** (varem ka *Mahoré*) on Prantsusmaa meretagune departemang (*département d'outre-mer*) India ookeanis. Hõlmab Komoori saarestikku kuuluva Mayotte'i saare ja mõned selle läheduses asuvad pisisaared, millest suurim on Petite Terre.

1974 ja 1976 toimunud referendumitel otsustasid saareelanikud mitte liituda iseseisvate Komooridega, vaid jääda Prantsusmaa alluvusse.

Alates 11. juulist 2001 kuni 2011. aastani oli Mayotte departemangu õigustes ühendus (*collectivité départementale*).

2009. aasta märtsis kiitis 95% hääletajatest heaks põhiseadusparanduse, mille tagajärjel sai Mayotte'ist Prantsusmaa meretagune departemang, mis integreerib kehtivat õiguslikku ja sotsiaalset korda veelgi enam Réunioni ja emamaaga. Põhiseaduse muudatuse tulemusel sai Mayotte'ist 1. jaanuaril 2014 ka Euroopa Liidu osa.

Mayotte jaguneb halduslikult 17 vallaks (*commune*).

## Viited

## Välislingid

*http://www.mayotte.pref.gouv.fr/
Stratigraafia

*See artikkel annab lühiülevaate stratigraafiast; stratigraafiaga seotud üldmõisted leiad artiklist [[Stratigraafia mõisteid]].*
----
**Stratigraafia** on geoloogia haru, mis uurib maakoort moodustavate kivimkehade ruumilist levikut ja neid kujundanud sündmuste ajalist järgnevust.

Stratigraafia eesmärk on maakoore ehituse ja selle arengut mõjutanud protsesside kindlakstegemine. Stratigraafia eesmärk on ka mis tahes geoloogiliste tööde jaoks usaldusväärse taustsüsteemi loomine.

Stratigraafia põhiprotseduurid on liigestamine ja korrelatsioon. Liigestamine on sarnaste lõikude eristamine üksikus läbilõikes. Korrelatsioon on aga läbilõigete rööbistamine sarnaste üksuste vastavusse seadmise kaudu.

Stratigraafia on tihedalt seotud paleontoloogia ja isotoopgeoloogiaga, sest kihtide vanuse määramisel kasutatakse nii paleontoloogilist kui ka isotoopmeetodeid. Enamasti on stratigraafia seotud settekivimite ja setete uurimisega, kuid moonde- ja tardkivimid kuuluvad täpselt samamoodi stratigraafia huviorbiiti.

Stratigraafiale panevad aluse kolm fundamentaalset printsiipi, mille sõnastas Taani loodusteadlane Nicolaus Steno.
*Superpositsiooniprintsiip, mis väidab, et kihtide rikkumata lasumuse korral on vanem kiht all ja noorem peal.
*Kihtide algse horisontaalsuse printsiip, mis väidab, et kihid on algselt lasunud horisontaalselt.
*Kihtide algse pidevuse printsiip, mis väidab, et kihid on algselt pidevad ja levinud suurel alal.

## Vaata ka
*Biostratigraafia
*Geokronoloogiline skaala
*Kronostratigraafia
*Litostratigraafia

## Välislingid
*Rahvusvaheline Stratigraafia Komisjon
*Eesti Stratigraafia Komisjon
*Rahvusvaheline stratigraafia juhis
Binutils

**Binutils** ehk **GNU Binutils** on kahendfailidest arvutiprogrammide ja nende komponentidega töötavate GNU tarkvaraarenduse töövahendite kogum.

GNU Binutils põhikomponendid on assembler "as" ja linkur "ld", ent sisaldab ka muid tööriistu programmide, teekide, objektfailide ning nende sümboltabelite ja ressursside töötlemiseks jms.

## Viited
Gerard Beekmans

**Gerard Beekmans** (sündinud 1979 Hollandis) on programmeerija, kes alustas raamatu Linux From Scratch (LFS) kirjutamist ja on LFS projekti organiseerija.

### Välislingid
*Linux From Scratch
*[ Its sic&#93; Linux and I did it my way interview with Beekmans on Toolbox.com
*Linux and love; the Gerard Beekmans story interview with Beekmans on Linux.com

*Artikkel vajab täiendamist*
Juurkaust

**Juurkaust** ehk **juurkataloog** on failisüsteemides esimene või kõrgeimal hierarhiatasemel asuv kataloog. Seda võib võrrelda puutüvega, mille küljest saavad alguse kõik oksad.

UNIXi-laadsete opsüsteemide failisüsteemides on juurkausta tähis: /

DOS-i ja Windowsi failisüsteemides on igal püsimäluga andmekandjal ja partitsioonil eraldi juurkaust. Juurkataloogid tähistatakse tähtedega: A:\, B:\, C:\, D:\, ..., kusjuures A:, B:, C:, D:, ... tähistavad igaüks erinevat andmekandjat ja \ juurkausta.

Unixi-laadsetes ja DOS-i failisüsteemides on kataloogitähised teistpidi kaldkriipsud ehk kurakriipsud. Et UNIX-i operatsioonisüsteem eksisteeris enne DOS-i, siis tahtis Microsoft tähistada oma failisüsteemidel katalooge kurakriipsuga \ (alamkataloogid võeti kasutusele MS-DOS versioonis 2.0).
Slackware

**Slackware** on USA-s arendatav Linuxi distributsioon, vaba ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem.

Slackware'i lõi 1993. aastal Minnesota Ülikooli tudeng Patrick Volkerding. Ta koordineerib Slackware'i arendamist siiamaani. Slackware oli üks esimesi ja vanim siiamaani arendatav Linuxi distributsioon: versioon 1.0 avalikustati 16. juulil 1993 ja see oli saadaval 3½-tollistel flopiketastel anonüümse FTP kaudu. Kuigi Slackware oli algselt vaid Intel x86 arhitektuurile mõeldud, siis nüüd on seda porditud ka Alpha, SPARC ja IBM/Motorola PowerPC protsessoritele. Need pole kasutajate vähesuse tõttu saavutanud suurt edu ega levikut.

Slackware on kõige UNIXilikum Linuxi distributsioon. Ta kasutab konfiguratsiooni jaoks tekstifaile ja teeb tarkvarapakettidesse võimalikult vähe muudatusi. Üks Slackware'i projekti eesmärke oli luua UNIXile võimalikult lähedane toode.

Nimi "Slackware" viitab sellele, et Volkerding hakkas seda looma eraprojektina, millele polnud alguses ette nähtud mingeid kohustusi. Volkerding andis talle humoorika nime, et seda liiga tõsiselt ei võetaks.

Slackware edu peitub tema lihtsuses. Ta pole täis "kellasid ja vilesid", mida tihti kohtab teistes distributsioonides, samas on ta tekstiredaktori abil kergesti hallatav. GUI-põhiseid konfiguratsiooniprogramme Slackware'is ei ole. Samuti peetakse Slackware üheks turvalisimaks Linuxiks, sest ta sisaldab ainult stabiilseid programme. Näiteks Linuxi 2.6 seeria kernel lisati alles versiooni 12.0. Enne seda oli Slackware pikka aega üks vähestest distributsioonidest, mis kasutas vaikimisi 2.4 seeria kernelit.

Slackware püüab olla võimalikult lihtne, kusjuures lihtsuse all ei peeta silmas kasutajamugavust, vaid pigem Slackware'i enese mahtu. Enamik tarkvara kasutab Slackware'is vastava tarkvara autorite konfiguratsioonimehhanisme, aga see tuleb kasutajasõbralikkuse arvelt. Kriitikute hinnangul on Slackware'i keeruline õppida ja aeganõudev kasutada, aga pooldajad peavad seda väga paindlikuks ja läbipaistvaks ning neile meeldivad õppimise käigus saadud kogemused.

Slackware'i viimane stabiilne versioon on 14.1, mis tuli välja 11. novembril 2013.

Slackware'i pooldajad ütlevad: "Kui sa tunned Slackware'i, siis sa tunned Linuxit. Kui sa tunned Red Hati, siis sa tunnedki ainult Red Hati."

## Välislingid

*Slackware'i ametlik lehekülg
Maa tehiskaaslaste loend

''Siin on loetletud Maa tehiskaaslasi.

## A
*AfriStar
*ALOS
*Aqua (satelliit)
*Astra
*Asterix

## C
*CryoSat

## E
*Echo
*Elektro-L
*Envisat
*Earth Observing-1
*ESSA
*ESTCube-1
*Eurobird
*Eutelsat
*Explorer 1

## G
*Gemini
*GeoEye-1
*Gravity Probe B
*GOES

## H
*Hellas Sat
*Hot Bird
*Hubble'i kosmoseteleskoop

## I
*ITOS
*IKONOS
*Intelsat

## J
*James Webbi kosmoseteleskoop

## K
*Koit
*Kosmos

## L
*Landsat

## M
*Mercury
*MERIS
*Meteosat
*Mir

## N
*NIMBUS
*NOAA

## P
*Proba
**Proba-V

## R
*ROSAT

## S
*Sirius
*Spot 
*Sputnik 1 - Sputnik 2 - Sputnik 3

## T
*Tele-X
*Telstar
*Terra
*TIROS
*Türksat

## U
*UARS

## V
*Vanguard 1
*Voshod
*Vostok - Vostok 1

## W
*WISE
*WorldView-1
*WorldView-2
Astérix (tehiskaaslane)

**Astérix** ehk **A-1** on Prantsusmaa esimene kosmoseaparaat, Maa tehiskaaslane.

Astérix lennutati välja 26. novembril 1965 Alžeeriast Sahara kõrbest Hammaguirast raketiga Diamant-A. 

Tehiskaaslane tiirleb ümber Maa orbiidil, mille kalle Maa ekvaatori tasandi suhtes on 34,2&deg;, perigee on 527 km ja apogee on 1808 km. Tiirlemisperiood on 108,6 minutit.  

Tehiskaaslasel ei olnud mingeid teaduslikke ülesandeid.
Pelops

**Pelops** oli vanakreeka mütoloogias Tantalose poeg.

Isa tappis ta ja pakkus jumalaile eineks, et proovida nende kõigeteadmist. Üksnes Demeter, kes oma kadunud tütart Persephonet sügavalt leinates midagi tähele ei pannud, sõi ühe õlatüki.

Kui jumalad Pelopsi taas ellu äratasid, asendasid nad puuduva tüki elevandiluuga. Pelops võitis kaarikuvõidusõidus  Elise Pisa kuninga Oinomaose, ostnud ära kaarikujuhi Myrtilose, ning sai endale naiseks kuninga tütre Hippodameia.

Pelopsi ja Oinomaose kaarikusõiduvõistlust peeti selle võistlusala kui olümpiaala alguseks.

Pelopsist sai kogu Peloponnesose valitseja ning seda maad hakati nimetama tema järgi (Peloponnesos tähendab 'Pelopsi saar'). Pelopsi järglastel, eriti Atreusel ja Thyestesel, lasus Myrtilose needus.

Ettevalmistusi võidusõiduks on kujutatud Olümpias Zeusi templi idaviilul.
Heraion

**Heraion** on Hera tempel.

Eriti kuulsad olid Olümpia (7.–6. sajand eKr) ja Samose heraion (6. sajand eKr). Silmapaistev oli ka Argolise heraion (Argose ja Mükeene vahel); sellega seostub müüt Kleobisest ja Bitonist.
Messeenia

**Messeenia** on tänapäeva Kreeka ja Vana-Kreeka maakond. 

## Vana-Kreeka
**Messeenia** oli viljakas maakond Peloponnesose edelaosas. See piirnes idas Lakoonikaga.

Messeenia esiajalugu on vaid aimatav, peamiseks allikaks on müüdid. Igatahes asub seal liivane Pylos, kus valitses Nestor. See põletati maha, arvatavasti Nestori poegade ajal. Lossi raamatupidamine, mida peeti toorsavitahvlitel, põles tules kõvaks ja on alles, kuid ei ulatu kuigi kaugele tagasi, ilmselt ei säilitatud dokumente kaua. Messeenia haldus ja majandus on tuntud paremini kui ühegi teise tollase Kreeka riigi oma, ent kuninga nimi sealt ei ilmne – seda polnud muidugi vaja mainida.

8. sajandi teisel poolel eKr vallutasid Messeenia spartalased (Esimene Messeenia sõda), orjastasid sealsed elanikud ja muutsid nad helootideks (ainult osal õnnestus välja rännata või perioigi staatust saada). Umbes 7. sajandi keskel eKr puhkes helootide ülestõus. See andis spartalastele ajendi Teise Messeenia sõja alustamiseks. Liidus Argose ja Arkaadiaga õnnestus messeenlastel Aristomenese juhtimisel mitu korda lüüa sõjaliselt tugevamaid spartalasi. Pärast messeenlaste kindluse Hira langemist nende vabadusvõitlus vaibus. Osa elanikest rändas Messenesse. Kohalejäänud üritasid veel mitu korda tulemusteta spartalaste ülemvõimust vabaneda (helootide ülestõus 464 eKr, Kolmas Messeenia sõda).

Alates 369 eKr õnnestus Messeenial Teeba (Epameinondase) abiga saavutada sõltumatus. 

146 eKr alistus Messeenia Rooma võimule.
Kiiver

**Kiiver** on kaitseotstarbeline peakate, mis on tavaliselt tehtud rauast või muust kõvast materjalist. Tavaliselt kantakse kiivrit kaitseks kõrgelt kukkuvate objektide või suurtel kiirustel kokkupõrgete eest.

Erineva disaini ja otstarbega kiivreid kannavad sõdurid, töölised (näiteks ehituses, kaevandustes, metsanduses), sportlased, sõidukijuhid.

Mõnikord kasutatakse kiivreid ka tseremoniaalsel või sümboolsel otstarbel ilma otsese kaitsefunktsioonita (näiteks Suurbritannia politseinikel).

## Antiikaeg
Antiikajal kanti lahingus peamiselt nahast või metallist kiivrit. Arheoloogiliste leidude ja joonistuste kaudu on kindlaks tehtud, et kiivreid kasutati juba Mükeene ajajärgul. Esinduslikumad olid Rooma ajastu rikkaliku reljeefkaunistusega maskkiivrid. Ka gladiaatorite kiivreid ilustati mõnikord suurejooneliselt.

## Eesti
Kiivreid hakati Eestis tootma 1963. aastal Salvo tehases. Algul tehti neid löögikindlast polüstüreenist, hiljem madalsurvepolüeteenist.

Vahel on kiivrit nimetatud munakooreks.

## Vaata ka
*Ehituskiiver
*Jäähokikiiver

## Viited