open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aivo Parring

**Aivo Parring** (8. september 1940 Räpina vald, Võrumaa – 31. detsember 2015) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Aivo Parring oli talupidaja poeg. Ta lõpetas 1959. aastal Räpina Keskkooli, 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna, oli aastatel 1964–1969 TRÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "Многообразия симплектических плоскостей аффинно-симплектического пространства и их внутренние связности". Ta täiendas end Moskva Riiklikus Ülikoolis (1972, 1979) ja Kaasani Riiklikus Ülikoolis (1985). 

Ta oli aastatel 1965 ja 1969 TRÜ algebra ja geomeetria kateedri assistent, 1969–1973 ja 1975–1979 vanemõpetaja, (1973–1975 matemaatilise analüüsi kateedri vanemõpetaja), 1979–1992 dotsent, 1976–1981 ka matemaatikateaduskonna prodekaan, 1993–1999 Tartu Ülikooli puhta matemaatika instituudi dotsent, 1999–2002 lektor. Parring õpetas analüütilist geomeetriat, geomeetria aluseid, kõrgemat algebrat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: diferentsiaalgeomeetria; kuulus akadeemik Ülo Lumiste koolkonda. Uurinud sümplektilise ruumi sümplektiliste tasandiparvede ehitust ja diferentseeruva muutkonna kõrgemat järku lineaarseostuste geomeetriat. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* *Многообразия симплектических плоскостей аффинно-симплектического пространства и их внутренние связности*. Айво Карлович Парринг ; Тартуский государственный университет. – Тарту : Тартуский государственный университет, 1975 (väitekirja autoreferaat)
* *Семейства симплектических плоскостей в аффинносимплектическом пространстве*. // Уч. зап. ТГУ (1972) 305
* *Многообразие симплектических 2m-плоскостей и сферическое отображение*. // Уч. зап. ТГУ (1978) 464
* *Линейные связности высших порядков*. Уч. зап. ТГУ (1991) 930
* *Parallel and semiparallel symplectic submanifolds in the symplectic space*. // TA Toim. Füüs. Matem 49 (2000) 3

## Isiklikku
Aivo Parring oli Anne-Mai Parringu abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
* *Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980*. Trt, 1987, 384
* *Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995* (käsikiri), 126
* *Matemaatika ja kaasaeg XXI*. Tartu, 1978, 85
* *Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites*. Tallinn, 1982, III, 310
* 

## Välislingid
* Õppejõudude killud: Aivo Parring
Anne-Mai Parring

**Anne-Mai Parring** (1965. aastani **Anne-Mai Sepandi**; sündinud 21. juulil 1940 Tapal) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Anne-Mai Parring on kooliõpetajate tütar ja Aivo Parringu lesk.

Ta lõpetas 1958 Tapa Keskkooli, 1964 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikaosakonna, 1978 aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1981, Vilniuse Ülikool), väitekiri "Предельные распределения параметров статистической регрессии". Täiendas end Amsterdami (1990) ja Helsingi Ülikoolis (1994, 1996). 

Oli 1965–1966 Eesti TA Küberneetika Instituudi insener, 1966–1970 TRÜ Arvutuskeskuse nooremteadur, 1970–1975 ja 1979–1984 TRÜ matemaatikateaduskonna matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1984–1992 dotsent, 1992–2005 Tartu Ülikooli matemaatilise statistika instituudi dotsent. Õpetanud tõenäosusteooriat, statistilise andmetöötluse algõpetust, matemaatilist statistikat ja mitmemõõtmelist analüüsi, programmeerimist; koostanud õpikuid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tõenäosusteooria, mitmemõõtmeline matemaatiline statistika: statistikute asümptootilised jaotused, maatrikstuletis. Eesti Matemaatika Seltsi ning Eesti Statistika Seltsi liige. Ta on avaldanud umbes 50 teaduspublikatsiooni, sealhulgas õppevahendeid.

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika (kaasautorid E.-M. Tiit, T. Möls). Tartu, 1977
* Вычисление асимтотических характеристик функции выборки. // Уч. зап. ТГУ 492 (1979)
* Sissejuhatus matemaatilisse statistikasse. Tartu, 1989
* Esmatutvus SAS-süsteemiga (kaasautorid S. Koskel, J. Vilismäe). Tartu, 1993
* About the Concept of Matrix Derivative. // Linear Algebra and its Applications (1992) 176
* The asymptotic variance of regression coefficients. // ACUT (1992) 942
* Statistilise andmetöötluse algõpetus (kaasautorid M. Vähi, T. Käärik). Tartu, 1997
* Approximation of the non-null distribution of generalized T2. trükk -statistics (kaasautorid K.-T. Fang, T. Kollo). // Linear Algebra and its Applications (2000) 321
* Modelling food consumption in Estonia (kaasautor M. Vähi). // Papers on Anthropology. Tartu, 2001

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 384
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 126
*Eesti Entsüklopeedia 14, 360

## Välislingid
*
Johann Leonhard von Parrot

**Johann Leonhard von Parrot** (1755 Mömpelgard – 1836) oli Eesti saksa ametnik, harrastusteadlane (lingvist ja ajaloolane).

## Elulugu
Johann Leonhard von Parrot oli arstist bürgermeistri poeg, Tartu ülikooli rektori Georg Friedrich Parroti vend ja tema poja Johann Friedrich Parroti naiseisa. Õppis 1771–79 Stuttgardis Karli akadeemias kameraalteadusi. Oli mitmes kõrges õukonnaametis Württembergi hertsogkonnas kuni ebasoosingusse sattumiseni 1811, hiljem elas peamiselt Gernsbachi lähedal Badeni suurhertsogkonnas, tegeledes metsakasvatuse ja -kaubandusega.

Viibides 1821 esimest korda Eestis, pani tähele eesti keele kõlalist sarnasust vanaprantsuse keele ja burgundia murdega. Hakkas harrastusteadlasena uurima tolleaegse Liivimaa rahvaste (eestlaste, lätlaste, liivlaste) keelt, ajalugu, mütoloogiat jm. Pööras erilist tähelepanu eestlastele ja eesti keelele, lähtudes omaaegsetest teadusarusaamadest rahvaste ajaloo ja keelesuguluse kohta. Rohkesti kirjalikke allikaid kasutades võrdles oma 1828 ilmunud uurimuses paljude Euroopa ja Aasia keelte sõnade kõla ja tähendust ning jõudis järeldusele, et eesti keel on lähedases suguluses keldi algkeelega, mida olevat rääkinud Noa oma järeltulijatega Ararati piirkonnas, kust siis rahvad järk-järgult teisenedes laiali rännanud. Parroti arvates räägiti eesti keelt varem kogu Baltikumis. Püüdis oma järeldusi toetada ajaloo ja mütoloogia andmetega. Samas uurimuses avaldas Parrot sadakond eesti vanasõna (saksa tõlkes) ja andis soovitusi eesti keele arendamiseks. Andmeid kaasaegse eesti keele kohta sai mh A. W. Hupeli teostest ja Otto Wilhelm Masingult. Parrot eestisõbralik uurimus on tüüpiline võrdlev-ajaloolise keeleteaduse embrüonaalstaadiumi teos, mis kuulub eesti rahvuslikku eelärkamisaega ning ootab täpsemat hinnangut tollase ja tänapäeva teaduse kontekstis.

## Teoseid
* Versuch einer Entwicklung der Sprache, Abstammung, Geschichte, Mythologie und bürgerlichen Verhältnisse der Liwen, Lätten, Esten mit Hinblick auf einige benachbarte Ostseevölker, von den ältesten Zeiten bis zur Einführung des Christenthums. Stuttgart, 1828; Berlin, 2. trükk 1839

## Viited

## Kirjandus
* Anvelt, L., Laanekask, H. Otto Wilhelm Masingu kirjad Johann Heinrich Rosenplänterile 1814–1832. Personalia. Tartu, 1995, 32
* Laanekask, H. Sõbrapilk eesti keelele 19. sajandi algupoolel: Johann Leonhard von Parrot. // Läänemere areaali rahvaste kirjakeele algusajad. Tartu, 1995, 20–21
*
Anton Parts

**Anton Parts** (5. mai 1891 Tarvastu vald, Viljandimaa – 23. jaanuar 1963 Albany, USA) oli eesti geograaf ja kodu-uurija.

## Elulugu
Anton Parts oli käsitöölise poeg.

Lõpetas 1914 Ufa Maamõõtjate Kooli, õppis aastast 1917 Ufa Õpetajate Instituudis geodeesiat, geograafiat ja bioloogiat. Naasis 1920 sügisel Eestisse ja astus vabakuulajana TÜ matemaatika-loodusteaduskonda. Lõpetas 1925 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi, 1929 TÜ loodusteaduskonna, geograafiamagister (1929, TÜ), väitekiri "Sakalamaa kõrgustiku loodenõlva vanad rannamoodustised ja nende maastikuline tähendus". Oli 1910–11 Uue-Vändra vallas ja Mõnnastes kihelkonnakooli õpetaja, 1915–17 Esimeses maailmasõjas. Töötas üliõpilasstipendiaadina (kodu-uurijana) 1921–22 suviti Tartumaa Rannu ja Kursi kihelkonnas ning Setumaal, oli 1920–37 Tartu 4. algkooli ja Tartu Õpetajate Seminari, 1938–44 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi õpetaja. Läks 1944 Saksamaale, sealt 1950 USA-sse, elas algul New Yorgis, hiljem Arizonas.

## Teadustöö
Uurinud eriti Edela-Eesti maastikke, avaldanud erialaseid kirjutisi ajakirjades Kasvatus, Loodusvaatleja, Tänapäev, Viking jt. Tema töödel on oluline tähtsus Eesti agraargeograafias ja etnograafias. 1931–43 avaldas ka arvukalt geograafia õpperaamatuid (osalt koos E. Markuse, A. Pendre ja Endel Varepiga) ning 1933–34 kaheköitelise kultuurigeograafilise kogumiku "Kodu ja maailm". USA-s tegi uurimisretki Gila kõrbesse, jätkas geograafiaalaste kirjutiste avaldamist (eesti, inglise ja saksa keeles), koos poja Heikiga kirjutas ja avaldas monograafia Okinawa saare kohta.

## Teoseid
* Vaindloo saar. // Johannes G. Granö 50. aastaseks sünnipäevaks. Tartu, 1932
* Noarootsi liitumisest mandriga. // Loodusvaatleja (1934) 2
* Kodu ja maailm. I. Valik maateaduslikku saateainet algkoolidele. Tartu, 1933
* II. Valik maateaduslikku saateainet alg- ja keskkoolidele. Tartu, 1934
* Mandrite tekkimisest ja tektoonilisest ehitusest. // Loodusvaatleja (1936)
* Läbi Aasia südame. Tartu, 1937
* Salapärased nabamaad. Tartu, 1940
* Baltic States. // J. Geogr. 56 (1957) 7

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 411
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 89
*
Eve Parts

**Eve Parts** (sündinud 19. veebruaril 1970 Tartus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu 5. Keskkooli, 1992. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1993–1996 oli ta Tartu Ülikooli rahvamajanduse instituudi magistrant, 1997–2007 doktorant; majandusmagister (1996, TÜ), väitekiri "Majandusarengu finantseerimine", Ph.D. (majandusteadus, 2007, TÜ), väitekiri "Sotsiaalkapitali roll siirderiikide majandusarengus". Täiendas end 1994 Taanis ja Rootsis, 1995 Poolas, 1996 USA-s, 2004 Norras ja msg kursustel.

Oli 1993–1994 AS Vemo Spektraal pearaamatupidaja, 1994–1996 Tartu Ülikooli välismajanduse õppetooli assistent, 1997–1999 lektor (ühtlasi 1995–1998 Tartu Ülikooli euroteaduskonna raamatukogu andmebaaside haldaja ja 1996–1999 Audentese Erakooli lektor). Alates 1999. aastast majandusteooria õppetooli lektor. Tartu Ülikooli majandusteooria kaasprofessor.
Õpetanud mikro- ja makroökonoomikat, majandusarengu teooriat ja praktikat, sotsiaalökonoomikat, rahvusvahelist majandust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: majandusarengu sotsiaalsed aspektid; arengumaade majandus; majandusarengu strateegiad ja finantseerimine. Projekti "Sotsiaalne kapital ja inimkapital majandusarengu teguritena" täitjaid (aastast 2003). Eesti Majandusteaduse Seltsi liige (2003). 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Välisinvesteeringud maailmamajanduses. // Eesti Välismajanduse Teataja (1995) 10
* Arenguökonoomika. Tartu, 2000
* Sotsiaalne kapital ja majandusareng Euroopa Liidu kandidaatmaades. // Eesti maj-poliitika teel Euroopa Liitu. Tallinn, 2003
* The impact of social capital on economic development in the expanding European Union (kaasautorid H. Kaldaru, R. Arukaevu). // Integration in the world economy. Warsaw, 2004
* Inimkapitali, sotsiaalse kapitali ja majanduse seosed. // Majandusteadus ja haridus Eestis. Tartu, 2005
* Sotsiaalkapital, majandusareng ja ühiskondlik vastutus (kaasautor). Tartu, 2006

## Isiklikku
Tema ema on Tiia-Ene Parts.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 126
* 

## Välislingid
*
Henn Parts

**Henn Parts** (20. jaanuar (vkj 8. jaanuar) 1880 Adame talu, Polli vald, Pärnumaa – 22. veebruar 1946 Tartu) oli eesti rohuteadlane ja ravimikeemik.

## Elulugu
Henn Partsi vanemad olid Peeter ja Ann Parts.

Ta lõpetas Viljandi linnakooli, 1907 Tartu keiserliku ülikooli, farmaatsiamagister (1914), farmaatsiadoktor (1929, TÜ), väitekiri "Organoterapöitiliste preparaatide valmistamisest ja nende mõju kindlaksmääramisest" (Tartu, 1929). Täiendas end 1926 Prahas, 1931 Viinis ja Budapestis, 1938 Berliinis ja Bernis.

Ta oli 1898–1901 Kroonlinnas apteekriõpilane, 1901–1904 Peterburis apteekriabiline, 1908–1920 Luuga maakonnas Novinka alevis apteegijuhataja, 1921 Tallinnas Tervishoiuvalitsuse revident ja apteegiosakonna juhataja, 1921–1926 Tartu Ülikooli rohuteaduse instituudi farmatseutilise keemia dotsent, 1926–1929 farmatseutilise keemia instituudi erakorraline professor (1931 avas Tartus oma apteegi), 1929–1940 korraline professor, 1940–1946 farmatseutilise keemia kateedri juhataja, professor, 1923–1933 ühtlasi (kohakaaslusega) arstirohtude instituudi juhataja. Õpetas farmatseutilist keemiat.

## Teadustöö
Töid farmatseutiliste preparaatide sünteesist ja analüüsist, kodumaa toorainete uurimisest farmatseutiliseks otstarbeks, teadusharu ajaloost. Riigi Tervishoiunõukogu liige 1929–1936. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Organoterapöitiliste preparaatide valmistamisest ja nende mõju kindlaksmääramisest. // Eesti Rohuteadlane (1929) 2–4
* Eesti Vabariigi Tartu ülikooli Farmatseutilise Keemia Instituudi alguspäevilt. // Eesti Rohuteadlane (1926)
* Farmatsöitiline keemia. Tartu, 1936

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 109
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 22; III, 145, 147, 260
* Pharmacia (1930) 1, 13–15; (1931) 10, 387; (1940) 1, 4
* Eesti Rohuteadlane (1991) 3, 180–186
* Hinrikus, T., Raal, A., Tankler, H. Farmaatsia Tartu ülikoolis läbi aegade. Tartu, 2005, 36.

## Välislingid
* Henn Parts, portreefoto
* Geni: https://www.geni.com/people/Henn-Parts/6000000007007575406
Inga Kangro

**Inga Kangro** (aastani 2006 **Inga Parts**; sündinud 11. aprillil 1974 Võru rajoonis Antslas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Inga Kangro on õpetaja tütar.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Antsla Keskkooli, 1998. aastal Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna, 2001. aastal Tartu Ülikoolis magistriõppe ja 2005. aastal doktoriõppe: M.Sc. (matemaatika, 2001, TÜ), väitekiri "Tükiti polünomiaalne kollokatsioonimeetod astmeliselt iseärase tuumaga integro-diferentsiaalvõrrandi lahendamiseks" (Tartu, 2001), Ph.D. (mat, 2005, TÜ), väitekiri "Piecewice polynomial collocation methods for solving weakly singular integro-differential equations" (Tartu, 2005).

Aastatel 2003–2005 Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituudi insener, aastatel 2005–2006 teadur ja alates 2006. aastast on samas erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: integraal- ja integrodiferentsiaalvõrrandite numbriline lahendamine. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Spline collocation methods for weakly singular Volterra integro-differential equations (kaasautor A. Pedas). // Numerical Mathematics and Advanced Applications. Enumath 2001. Milano, 2003
*Superconvergence in the maximum norm of a class of piecewise polynomial collocation methods for solving linear weakly singular Volterra integro-differential equations (kaasautor R. Kangro). // J. Integral Equations and Applications 15 (2003) 4
*Optimality of theoretical error estimates for spline collocation methods for linear weakly singular Volterra integro-differential equations. // Eesti TA Toim. Füüsika. Mat 54 (2005) 3
*Superconvergence of piecewise polynomial collocation methods for solving integral equations with nonsmooth kernels (kaasautor R. Kangro). // Proc. Int. Conf. Comp. and Math. Methods in Sci. and Eng. Madrid, 2006

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Innari Parts

**Innari Parts** (14. juuni 1940 Tartu – 10. märts 2003 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Innari Parts oli talupidaja, õpetaja poeg ja Romeo Partsi vend.

Lõpetas 1958 Tallinna 22. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), tehnikakandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut).

Oli 1963–1966 TPI assistent, 1968–1974 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, kateedrijuhataja, aastast 1971 dotsent; poliitilistel põhjustel ei saanud 1974–1991 kõrgkooli õppejõuna töötada, 1991–1992 TPedI dotsent (kohakaaslusega), siis Merehariduskeskuse õppejõud ja Tolliameti tolliosakonna transiiditalituse vanem- ja peaspetsialist, ühtlasi tollialaste koolituste lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elektromagnetohüdrodünaamika teoreetilised probleemid ja nende lahendamine, arvestades elektromagnetohüdrodünaamika printsiipidel töötavate seadmete ruumiliste mõõtmete piiritletust ning parameetrite diskreetsust eesmärgiga luua elektromagnetohüdrodünaamiliste nähtuste teoreetilise analüüsi alused ja seadmete arvutamise ning projekteerimise metoodika.

## Teoseid
Kahe teadusliku kogumiku (1971, 1972) kaaskoostaja. 90 teaduspublikatsiooni.
*Теоретическое и экспериментальное исследование индукционных машин с разомкнутым магнитопроводом. Таллин 1972
*Effectivness of lateral busbars in Linear Induktion-Type Magnetohydrodynamic Machines. // J. Magnetohydrodynamics (1978) 14
*Индуктивность лобовых частей однослойной обмотки линейных индукционных машин. // Ж. Электричество (1993) 6

## Liikmesus
*Üleliidulise Aparaadiehituse Tööstuse Teaduslik-Tehnilise Ühingu TPedI algorganisatsiooni liige.

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 204, 498

## Välislingid
*
*Haud Elva kalmistul
Tiia-Ene Parts

**Tiia-Ene Parts** (1967. aastani **Tiia-Ene Lembra**; sündinud 19. novembril 1943 Haapsalus) on eesti keemik.

## Elulugu
Tiia-Ene Parts on kontoritöötaja tütar ja Eve Partsi ema.

Lõpetas 1962 Haapsalu 1. Keskkooli, 1967 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiakandidaat (1980, TÜ), väitekiri "Химия дефектов в кристаллах СаО и СаS". Oli 1968–85 FAI ja FI insener ja nooremteadur, 1985–89 TÜ aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori vanemteadur, 1989–92 labori juhataja, 1992–94 TÜ keskkonnafüüsika instituudi vanemteadur, 1995– teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tahke keha keemia – defektide keemia kristallides; keskkonnakeemia – õhu saastatuse määramine õhuioonide liikuvuste mõõtmise kaudu. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2013 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* On the nature of negative small air ions of an ageing time of one second. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) = Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised 880 (1990)
* The effect of some alkylamines on mobility spectra of small air ions. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) = Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised 950 (1992)
* Observed and simulated affects of certain pollutants on small air ion spectra. I. Positive ions (kaasautor A. Luts). // Athmospheric Environ. 9 (2004)

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 126
*
Valev Parts

**Valev Parts** (15. märts 1937 Kooraste vald Võrumaa – 23. september 2011) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Valev Parts oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1955 Väimela Loomakasvatustehnikumi veterinaaria erialal, 1963 EPA veterinaariateaduskonna, veterinaariakandidaat (1979, EPA), väitekiri "О применении противоэпизоотических и ветеринарно-профилактических мероприятий на экспериментальном комплексе в Эстонской ССР".

Oli 1973–1987 Eksperimentaalse Sealihatootmise Kombinaadi (EKSEKO) peaveterinaararst, 1987–1997 Eesti Põllumajanduse Biotehnoloogia Keskuse kommertsdirektor, alates 1995. aastast talupidaja (tšintšiljakasvataja) ja atesteeritud konsulent loomatervishoius. 28 teaduspublikatsiooni.

2008. aastal osales ta Saksa telekanalil NDR saaresarja "Hanseblicke" (Hansahetked) osas "Eestimaa hiiglaslikud metsad".

## Teoseid
* Aerosooldesinfektsiooni meetodite võrdlev hindamine. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1977) 19
* Põrsaste suremus erineva võõrutustehnoloogia rakendamisel varajasel võõrutamisel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1979) 7
* Suure seafarmi veterinaarprofülaktika. // Sotsialistlik Põllumajandus (1981) 23
* Sigade ketoos – kas teoreetiline või praktiline probleem? // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1982) 9
* U-vitamiin sigade kasvustimulaatorina. // Põllumajanduse päevaprobleeme. Tallinn, 1983
* Biopreparaadid ja nende tulevik Eesti Agrobiokeskuses. // Keemia põllumajandusele. Tallinn, 1990

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* "Villakhiirtega rikkaks ei saa, aga pensionilisa teenib küll" Õhtuleht, 2. juuni 2007
Jaan Parts

**Jaan Parts** (28. veebruar 1922 Türi – 6. jaanuar 1999 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane ja teadusorganisaator.

## Elulugu
Jaan Parts oli vallakirjutaja poeg.

Ta lõpetas 1941 Türi Gümnaasiumi, 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, 1948 lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, 1952 aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1954, Eesti Põllumajandusakadeemia), väitekiri "Suurt valget tõugu siga ja teed tema edaspidiseks täiustamiseks Eesti NSV-s". Täiendas end 1968 Timirjazevi-nimelises Põllumajanduse Akadeemias Moskvas ja 1980 Üleliidulises Loomakasvatuse Instituudis Podolskis. Käis õppereisidel Saksamaal (1964) ja Soomes (1971). 

Oli 1952–1957 ELVI teadur, 1957–1959 Üleliidulise Põllumajandusnäituse Eesti Paviljoni direktor, 1960–1963 Tartu Näidissovhoosi direktor, 1963–1965 ELVI katsemajandite osakonna juhataja, 1965–1972 kalakasvatuse osakonna juhataja, 1972–1987 tootmiskatsete sektori juhataja, 1987–1990 ökonoomika sektori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: sea- ja kalakasvatus, eriti peekonsead ja nende toitmine. Üleliidulise Põllumajandusnäituse hõbemedal (1954), kuldmedal (1960), orden "Austuse märk" (1965). Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Sigade söötmise kogemusi Tartu Eksperimentaalsovhoosis. // ELVI teaduslike tööde kogumik (1961) 5
* Peled Eesti NSV kolhooside ja sovhooside veekogudes. // ELVI teaduslike tööde kogumik (1970) 22
* Suure valge seatõu aretuse suundadest ning peekonitoodangu suurendamisest Eesti NSV-s. // ELVI teaduslike tööde kogumik (1985) 56
* Peekonsigade kasvatus Eestis. // ELVI teaduslike tööde kogumik (1990), 61

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 43, 114
* Jaan Parts 50. // Sotsialistlik Põllumajandus (1972) 3
*
Koit Parts

**Koit Parts** (sündinud 7. augustil 1954 Pärnus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1972. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia ökonomist-organisaatori erialal, majanduskandidaat (1990, Jelgava), väitekiri "Трудоемкость выращивания телят в сельскохозяйственных предприятиях". Täiendas end 1990. aastal Washingtoni Ülikoolis ärijuhtimises.

Ta on olnud aastatel 1982–1988 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi ökonoomika osakonna vanemteadur, 1988–1990 ökonoomika ja tootmise organiseerimise osakonna teadur, 1990–1991 ökonoomika sektori juhataja, 1991–1993 Lõuna-Eesti Farmaatsiakoondise juhataja, 1993–1995 Tamro Eesti AS juhataja, 1996–2000 AS Margim juhataja (Solomon Software'i majandustarkvara esindus Baltikumis), 2001–2002 GPSB OÜ projektijuht (Great Plains Software Baltikumi arendused), 2003–2004 MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2005–2006 Cell Network AS majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant, 2006–2007 Alna Business Solution majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2007– MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: töökulu loomakasvatuses. 8 teaduspublikatsiooni, sh monograafiat.

## Teoseid
* Töökulu vasikate talitamisel erineva töökorraldusega reproduktsioonilautades. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Tallinn, 1984
* Töö uurimine Eesti NSV veisekasvatuses. 1985
* Töö uurimine vajab täiustamist. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Tallinn, 1986
* Интенсивность труда в сельском хозястве. // Основные направления повышения эффективности использования трудвых ресурсов в Эстонской ССР. Tallinn, 1986
* Tööaja ja energiakulu vasikate pidamisel reprodutsioonilautades. // Põllumajanduse päevaprobleeme 1986. Tallinn, 1987

## Isiklikku
Koit Parts on tööliste poeg.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Koit Parts
Valdar Parve (vanem)

**Valdar Parve** (aastani 1935 **Vjatšeslav Padalka**, 8. august 1913 Perejaslav, Poltaava kubermang – 29. juuni 1994 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1932 Pärnu linna poeglaste gümnaasiumi, 1938 TÜ loomaarstiteaduskonna, veterinaariakandidaat (1947, TÜ), väitekiri "Tiinuse kestusest Tori Hobusekasvanduse märadel".

Töötas 1938–1939 Riiklikus Seerumiinstituudis ja Tori Hobusekasvanduses, oli 1939–1940 TÜ loomasisehaiguste kliiniku koduloomade eripatoloogia ja teraapia kateedri assistent, 1940–1944 Tori Riikliku Hobusekasvanduse veterinaararst-zootehnik, 1944–1949 TÜ loomaarstiteaduskonna veistehaiguste ja hobusekasvatuse kateedri dotsent.

Sunniti poliitiliste süüdistustega TRÜ-st lahkuma, oli 1949–1951 Hulja sovhoosi veterinaararst, 1951–1957 Tõrma karusloomakasvatuse veterinaararst, 1962–1972 Rakvere Põllumajandusvalitsuse pea- ja vanemzootehnik, 1957–1962 ja 1973–1986 Rakvere veterinaarialabori seroloog.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomakasvatus, loomatervishoid. Avaldanud töid loomakasvatusesst, sigimisfüsioloogiast, zoohügieenist, loomatervishoiust.

## Teoseid
* Varssamisaja ööpäevane kõikuvus. Tartu 1940, 2. trükk 1946
* Põllumehe loomatervishoiu käsiraamat (kaasautor). Tallinn 1942
* Loomatervishoiu käsiraamat (kaasautor). 1946, 2. trükk 1961, 3. trükk 1971
* Karusloomakasvatus. Tallinn 1961
* Koduloomade sigimine ja kasv (kaasautor J. Tehver). Tallinn 1971
* Loomatervise käsiraamat (kaasautor). 1.–3. Tallinn 1983, 1984, 1985

## Pere
Valdar Parve oli pangaametniku Jan Padalka (1885–1919) poeg ja Valdar Parve noorema isa. Tema abikaasa oli Taimi Parve.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 425
**[[Album Academicum Universitatis Tartuensis]]* III 1918–1944. Tartu 1994. Lk 162
* ELR (1994), 5/6. Lk 62–63
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992. Lk 44
* P/arve/, V., T/ammemägi/, H. Valdar Parve. // Fraternitas Tartuensis V. Toronto 1992. Lk 164–165

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Aleksander Parwel

**Aleksander Parwel** (Alexander Pantalon Parvel; 15. juuni 1906 Valga – 23. detsember 1978 Stockholm) oli eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas 1927 Valga Poeglaste Gümnaasiumi, 1936 TÜ keemia osakonna. Oli 1938–40 Loodusvarade Instituudi vanemassistent, 1940–44 Eesti Tarbijateühistute Keskühistu keemiavabriku "Orto" keemik. Läks 1944 Rootsi, oli 1944–48 Malmös KF Kem. Tkn. Fabrik'u keemik, 1948–64 Riikliku Loodusajaloo Muuseumi (Naturhistoriska Riksmuseet) mineraloogiaosakonna vanemassistent, 1964–72 intendant. Kemistsamfundet'i liige.

## Teadustöö
Avaldanud töid geoloogiast.

## Viited

## Teoseid
* Isotopic Constitution of Ore Lead in Sweden (kaasautor). // Arkiv Mineral. & Geolog. 3 (1963) 11
* The minerals of the Silver Mines of Häälefors (kaasautorid N. Sundius, B. Rajandi). // Årsbook: Sweriges Geologiska Uundersöking. Ser. C. 60 (1966) 9.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis II 1918–1944. Trt, 1994, 523
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 89-90
Kalju Parvel

**Kalju Parvel** (31. jaanuar 1926, Kaiu vald, Harjumaa – 8. november 1983, Tartu) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1949 TPI majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1966, Moskva G. V. Plehhanovi nimeline Rahvamajanduse Instituut), väitekiri "Совершенствование организации и механизации учета в государственной розничной торговле". 

Oli 1949–58 Tallinna kaubandustehnikumi õppejõud, kaugõppeosakonna juhataja, 1958–68 TÜ majandusteaduskonna raamatupidamise kateedri vanemõpetaja, 1968–74 kateedri juhataja, 1974–79 dotsent, 1980–83 töötas Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis. Õpetas kaubandusraamatupidamist; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt kaubandusettevõtetete jaekäibe arvestust, finantstegevust, raamatupidamisarvestust ning selle mehhaniseerimist ja tsentraliseerimist, iseteenindavate kaupluste rentaablust. Üle 30 teaduspublikatsiooni, õppevahendeid.

## Viited

## Teoseid
* Jaekäibe arvestus riiklikes jaekaubandusorganisatsioonides. Tartu, 1961
* Raamatupidamise alused I, II (kaasautorid A. Ruuvet, V. Valk). Tartu, 1963
* Jaekäibe arvestuse mehhaniseerimine kohalikes kaubastutes analüütiliste arvutusmasinate kaasabil. Tartu, 1965
* Iseteenindavate kaupluste rentaabluse analüüs ja ettepanekud nende majandusliku efektiivsuse tõstmiseks. Tartu, 1973
* Toitlusettevõtete raamatupidamise tsentraliseerimisest (kaasautor V. Järve). Tartu, 1976
* Majandusliku tegevuse analüüsi teoreetilised alused ja hulgikäibe analüüs (kaasautor P. Peets). Tartu, 1979
* Raamatupidamine riiklikus kaubanduses. Tallinn, 1981.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 356
* ETBL I, 356
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 304, 404.
Viia Parts

**Viia Parts** (sündinud 7. septembril 1968 Tartus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Viia Parts on teenistuja tütar.

Lõpetas 1986 Puhja Keskkooli, 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia majandusteaduskonna, oli 1992–1994 EPMÜ magistrant, majandusmagister (1996, EPMÜ), väitekiri "Ettevõtja raamatupidamise korraldamine ja raamatupidamisprogramm TALURAM piimakarjakasvatuse näitel". Oli 1991–1993 Tartumaa põllumajandusettevõtteis pearaamatupidaja asetäitja ja pearaamatupidaja, 1991–1992 EPMÜ assistent ja nooremteadur, 1992–2005 raamatupidamise ja rahanduse instituudi lektor, 2005– EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi lektor, aastast 2002 ka OÜ Resende raamatupidamise ja maksukonsultant. Õpetanud valdade ja põllumajanduslikku raamatupidamist, rahanduse aluseid, ettevõtte rahandust, pangandust ja rahvusvahelist rahandust, makse.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusettevõtja majandusarvestus ja maksustamine, riigiabi põllumajandussektoris. Töid raamatupidamisest, rahandusest, täiskasvanute koolitamisest ja rahandusainete õpetamisest. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Raamatupidamine taludele ja äriühingutele (kaasautor L. Lobjakas). // Tartu, 1996
* Tulundusühistu omakapital (kaasautor A.‑E. Visberg). // EPMÜ teadustööde kogumik. Tartu, 2004
* Establishment and Development Opportunities of Rural Enterprises after the Integration into European Union. // Proc. Int. Sci. Conf.: Possibilities for rural development in the enlarged Europe (kaasautorid A.-E. Visberg, I. Kalberg). Jelgava, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 100
*
Evald Past

**Evald Past** (31. märts 1900 Tartu – 27. oktoober 1991 Vancouver) oli Eesti kaugesõidukapten ja Eesti merendusajaloolane.

## Elulugu
Evald Past oli kaupmehe poeg. Sündinud küll Emajõe ääres, läks ta merele juba 1917. aastal.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Merekooli kaptenite klassi esimese lennu kaugesõidukapteni kutsega. 

Sõitis tüürimehena ja kaptenina mitmel eesti purje- ja aurulaeval Tallinna ja Põhjamere sadamate vahet. Seejärel asus tegutsema tööstuse alal, oli Tallinna Kriidi-Värvitööstuse kaasosanik, Paljassaarel asunud kriidivabriku juhataja ning Eesti laevade Pääste Seltsi peaosanik-direktor. Enne kodumaalt lahkumist oli ta päästeseltsi Ankur (Past, Strentse ja Ko) juhataja. Evald Past oli üks esimesi eesti mereasjanduse uurijaid. Pani kirja meremeeste mälestusi. Põgenes 1944. aasta sügisel koos perega Rootsi, sõitis kuni 1947. aastani Rootsi laevadel. 

1948. aastal siirdus ta veel koos 63 eestlasega puust kalalaeval Osterväg Rootsist Kanadasse.

Kanadas töötas ta elamuehituse vallas. 1951. aastast elas Victorias koos abikaasa Leidaga (sündinud Laansoo) ja poeg Heitiga. 1982. aastal abiellus ta uuesti ning asus elama Vancouverisse. Pasti viimane raamat "Maalt ja merelt" on tõlgitud ka inglise keelde.

## Teadustöö
Uuris Eesti merenduse ajalugu. 1930. aastail ilmunud raamatud käsitlevad eestlaste meresõitu, laevaehitust, meremeeste väljaõpetamist Eestis. Kogus ja avaldas meremeeste mälestusi. Oli "Eesti Laevanduse aastaraamatu" (ilmus 1936–38 Tallinnas, 1949 Stockholmis, taasilmub Tallinnas aastast 1995) asutajaid ja üks neljast toimetajast. 1936 ilmunud laevajuhtidele, ärimeestele jt mõeldud eesti-, inglis- ja saksakeelse käsiraamatu "Tallinn. Sadam" autor (koos Ferdinand Wichmanniga). Kirjastas J. Pitka mälestused (4 kd).

Oli Tallinna Merekooli lõpetanud Eesti Kaugesõidukaptenite Ühingu liige ja Eesti Laevajuhatajate Seltsi juhatuses. Tallinnas Eesti Meremuuseumi asutamise (1935) algatusgrupi liige. Umbes 10 teaduspublikatsiooni, mälestustekogumikud. Ta oli kapten Peeter Menderi raamatu "Kolmkümmend aastat meremehena Kaug-Idas" (1940) toimetaja.

## Viited

## Teoseid
* Jooni Eesti mereasjanduse minevikust. Tallinn, 1935
* Meresõidu romantikat ja traagikat. Tallinn, 1936
* Meri Eesti elus (kaasautor ja toim). Tallinn, 1937
* Ülevaade Eesti merekoolidest. 1864–1935. Tallinn, 1938
* Eesti meremees jutustab. Mälestused (koost). Tallinn, 1938
* Mereteedelt. (Memuaarid). Tallinn, 1940
* Maalt ja merelt. Vancouver, 1985
* 50 aastat meie mereloo minevikku. Vancouver, 1985.

## Kirjandus
* Mereleksikon. Tallinn, 1996, 314
* Raudsepp, K. Meremees uuel maal. Kaugesõidukapten Evald Pasti mälestuseks. // Vaba Eesti Sõna (1992) 2. I
* Juursoo, R. Evald Past – eesti merendusloo talletaja. // Eesti Laevanduse aastaraamat 2008, 109–115.
*
Teet Parve

**Teet Parve** (sündinud 30. novembril 1969 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Teet Parve on inseneri poeg.

Lõpetas 1988 Tallinna 55. Keskkooli, 1993 TTÜ mehaanikateaduskonna, 1995–2000 TTÜ magistrant, tehnikamagister (2000, TTÜ), väitekiri "Tuha paakumise ja sadestiste moodustumise mehhanismid biokütuste põletamisel"; aastast 2001 doktoriõppes; stažeerinud 2001–2004 Nordic Energy Researchi ja Nordic Graduate School of Biofuel Science and Tehnology raames Taani Tehnikaülikooli, Soome Åbo Akadeemia doktorikoolides ning Soome Riiklikus Tehnika Uurimiskeskuses (VTT).

Aastatel 1994–2019 TTÜ soojustehnika instituudi tööstusliku soojustehnika õppetooli teadur, ühtlasi 1996. aastast instituudi statsionaarsete õhuheitmete mobiilse mõõtelabori vastutav täitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tahkete biokütuste tuha paakumis- ja sulamisprotsessid kateldes, statsionaarsed õhuheitmed tahkete ja vedelate kütuste põlemisel, põlevkivienergeetika, protsesside täiustamine põletusseadmetes, uute biokütuste põletamine, biokütuste andmebaasid.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni.
*The sintering of Estonian oil shale ashes (kaasautor). // Oil Shale 12 (1995) 4
*Biokütuste tuha koostise mõju katla tööle. // Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine. Tartu 2004
*Experience of Estonian oil shale combustion based on CFB technology at Narva Power Plants (kaasautor). // Oil Shale 22 (2005) 4
*The role of ash forming elements on ash, while burning new types of solid biofuels. // 2nd World Conf. on Pellets, Sweden 2006
*Melting and sintering of biomass fuel ash. // Topical problems of education in the field of electrical and power engineering. Tallinn 2006

## Viited

## Välislingid
*
*
Jüri-Rivaldo Pastarus

**Jüri-Rivaldo Pastarus** (26. detsember 1947 Tõrva – 24. september 2015) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jüri-Rivaldo Pastarus on teenistujate poeg.

Ta lõpetas 1966. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal, aastatel 1974–1977 oli Leningradi Mäeinstituudi aspirant, tehnikakandidaat (1978, Leningradi Mäeinstituut), väitekiri "Прочность неоднородных целиков", tehnikadoktor (1996, TTÜ), väitekiri "Large cavern stability in the Maardu granite deposit". Täiendas end 1985–1986 Leningradi ülikoolis prantsuse keeles ja 1994 Helsingi Tehnikaülikoolis.

Oli 1971–1974 TPI mäekateedri vanemlaborant, 1978–1981 vanemteadur, 1981–1985 vanemõpetaja, 1986–1989 Alžeerias Orani Ülikooli geoloogia ja geograafia instituudi professor, 1985–1992 TPI mäekateedri dotsent, aastast 1992 oli ta TTÜ energeetikateaduskonna mäeinstituudi maavarade kaevandamise õppetooli dotsent. Õpetas allmaatööde ja läbindamise kursusi; koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kaevandamise tehnoloogia ja kivimimehaanika probleemid põlevkivi, fosforiidi, graniidi, grafiidi ja ehitusmaterjalide maardlates; all- ja pealmaakonstruktsioonide püsivusanalüüs, prognoos; vigade analüüs ja täpsushinnangud. Avaldanud töid täitmisega kaevandamisviisidest Eesti põlevkivimaardlates, paejärsakute, karjääride külgede ja puistematerjalide konstruktsioonide stabiilsusest. Eesti Teaduse Fondi (ETF) teadusgrandid 1996–1998, 1999–2001, 2002–2005. Preemia 1976 ja 1977 Noginski grafiidikaevanduses juurutatud kaevandamissüsteemide eest. Eesti Mäeseltsi kivimisektsiooni juhataja, MPES (Mine Planning and Equipment Selection) organiseerimiskomisjoni liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni, 4 õppemetoodilist materjali.

## Teoseid
* О механизме разрушения неоднородных целиков с рассеянными включениями. // Горный ж. (1978) 11
* К анализу фактических параметров камерно-столбовой системы разработки методом коэффициента поддержания и условной мощности. // Тр. ТПИ 567 (1984)
* Toompea vajumise prognoos ja stabiilsus. Tallinn, 1999
* Altkaevandatud kvaasistabiilsete alade stabiilsuse prognoosi võimalused (kaasautor O. Nikitin). // Eesti maapõuekasutuse päevaprobleemid. Tallinn, 2001
* Kombain-kamberkaevandamise variante (kaasautorid A. Adamson, O. Nikitin). Tallinn, 2003
* Püsivanalüüs kombainikaevandamisel Eesti põlevkivikaevandustes. // TTÜ aastaraamat 2002. Tallinn, 2003
* Mining block stability monitoring by roof-to-floor convergence. // Proc. 8th Int. Symp. on Envir. Issues and Waste Management in Energy and Mineral Production – SWEMP 2004. Ankara, 2004.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Johann Pastelberg

**Johann Pastelberg** (Joannes) Elias, ER (17. sajand Stockholm – 1710 Saaremaa Mustjala kihelkond) oli Eesti teoloog ja orientalist.

## Elulugu
Õppis 1691–1695 Riia gümnaasiumis (Lyceum). Immatrikuleeriti Academia Gustavo-Carolinas 1695 (oktoobris), õppis teoloogiat, oli stipendiaat (1695–1698). Disputeerus 1697, promoveerus doktoriks 1709. Oli 1699–1710 Saaremaal Mustjala kihelkonna pastor. Suri 1710 katku.

## Teadustöö
Tõlkis koos Academia Gustavo-Carolina teoreetilise filosoofia (1705–1707) ja ajaloo professor (1707–1709) Carolus Schulteniga heebrea keelest ladina keelde juudi teadlase Jehuda Lebhi kirjatöid ja luulet, millest Pastelberg tõlkis ühe osa ka eesti keelde. Tõlge ilmus trükituna 1710 Pärnus.

## Teoseid
*Rabbi Jehuda Lebh versione, notis, paraphrasi, emendatione, textus, interstinctione, dictorumque S. S. in margine notatione illustratus. Quem – eruditorum examini submittunt Carolus Schulten, Hist. Prof. reg. Et ordin. H. tütar. Rector Magnificius et Joannes Elias Pastelberg. Pernau, 1709.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 204-205
* Tering, A. Tering, A. Album Academicum der Universität Dorpat (Tartu) 1632–1710. Tallinn, 1984 322, 326, 339, 379, 384
* Martin Hallik. Tartu Ülikooli õppejõudude ja kasvandike osas hmanitaarorientalistikas 1902–1940. Trt, 2001, 26
*
Aleksandr Paškov

**Aleksandr Paškov** (9. juuni 1935 Tartu – 7. aprill 2021) oli Eesti arstiteadlane ja endokrinoloog.

## Elulugu
Tema isa oli arstiteadlane Vladimir Paškov.

Lõpetas Tartu 4. Keskkooli, 1958 TÜ arstiteaduskonna, 1961–1964 Üleliidulise Endokrinoloogia ja Hormoonide Keemia Instituudi aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1967, samas), väitekiri "Функциональное состояние почек у больных тиреотосикозом". 

Paškov oli 1958–1961 Pärnu Polikliiniku endokrinoloog, 1964–1997 Vabariikliku Struumatõrje Dispanseri, Eesti Endokrinoloogiakeskuse (1991) ja Tartu Ülikooli Kliinikumi endokrinoloogiahaigla (1994) arst ja funktsionaalse diagnostika osakonna juhataja, labori juhataja, biokeemik. 
Aastast 1999 Tallinna Polütehnikumi õpetaja. Elas Tartus Karlova linnaosas.

## Teadustöö
Uurinud türeotoksikoosi ja diabeeti. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Uriini eritumisest türeotoksikoosi põdevail haigeil. // NET (1965) 3
* Türeotoksikoosi vormide raskusastme ja kestuse mõju neerude partsiaalsetele funktsioonidele. // NET (1965) 6
* Kilpnäärme haigused (kaasautor). Tallinn, 1974
* Некотoрые особенности определения клиренса креатинина у больных сахарным диабетом. // Вопр. эндокринол. X. Tartu, 1984.

## Kirjandus
*
Vladimir Paškov

**Vladimir Paškov** (ka **Vladimir Paschkow**; 11. juuni 1904 Ilūkste vald, Kuramaa kubermang – 19. september 1969 Tartu) oli Eesti arstiteadlane, endokrinoloog, rahvuselt venelane.

## Elulugu
Vladimir Paškov oli proviisori poeg.

Ta lõpetas 1920. aastal Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi ja 1925. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust. 

Ta oli aastatel 1926–1927 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistent, 1927–1933 Tartu Pärmivabriku Vesiravila laborant, 1933–1941 Tartus sise- ja närvihaiguste arst, ka Tartu Ülikooli närvikliiniku mittekoosseisuline assistent, 1941–1944 oli Nõukogude Liidus, 1945–1946 Tartu Vesiravila juhataja, lõi 1946 sellest III Tartu Sisehaiguste Kliiniku, viimasest 1951 omakorda Vabariikliku Struumatõrje Dispanseri, oli aastani 1969 selle peaarst, ühtlasi 1959–1969 Eesti NSV peaendokrinoloog. Pani aluse endokrinoloogiale kui erialale Eestis.

Teadlasena uuris ta endokrinoloogiliste haiguste, eriti kilpnäärmehaiguste ravi korraldust. Temalt ilmus üle 20 teaduspublikatsiooni.

Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1958–1960). NLKP liige alates 1960.

## Tunnustus
*1952 – Eesti NSV teeneline arst

## Teoseid
* Zur Frage des kongenitalen Defekts der Mm. Pectorales maj. et min. der Brustdrüse derselben Seite. // Folia Neuropathol. Est. VI, Tartu (1926)
* Zur Frage der Abmagerung bei encephalitis epidemica. // Folia Neuropathol. Est. VII, (1927)
* Über hämorhhagische Encephalitis. // Folia Neuropathol. Est. VII, (1927)
* Endeemiline struumasse haigestumine Eesti NSV-s kohaliku patoloogia nähtusena Baltimail. // Eesti NSV terap. vab. konv. Tallinn, 1959.

## Isiklikku
Vladimir Paškov oli Aleksandr Paškovi isa. 

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, II, 62
* EE 14, 362
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 279
* Eesti NSV teeneline arst V. Paškov 60-aastane. // NET (1964) 4, 64
* Vladimir Paškov. Nekroloog. // NET (1969) 6, 454–456
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 312, 362
* 100 aastat Vladimir Paškovi sünnist. // EA (2004) 8, 576.
* 
* Vladimir Paškov. Edasi, 20. september 1969, nr 221, lk 4
Illar Pata

**Illar Pata** (sündinud 4. juulil 1967 Tallinnas) on eesti molekulaarbioloog.

Ta on lõpetanud 1985. aastal Tallinna 44. Keskkooli ja 1991 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, Ph.D. (molekulaarbioloogia, 1996, TÜ), väitekiri "Cloning and characterization of human and mouse ribosomal protein S6-encoding genes". Täiendas end 1997 European Molecular Biology Organization (EMBO) stipendiaadina Rotterdamis Erasmuse Ülikooli rakubioloogia osakonnas, 1997–99 külalisteadurina (järeldoktor) Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudis, 2003–04 teadurina Columbia Ülikoolis (New York) Rando Allikmetsa laboris. Oli 1991–99 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi (MRI) teadur, 2000–03 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi vanemteadur, 2004–05 Eesti TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadur, 2005– TTÜ geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli erakorraline vanemteadur.

Uurimisvaldkonnad: vähktõve molekulaarsed mehhanismid; kuse-suguelundkonna areng; konditsionaalne ja indutseeritud mutagenees hiires; lentiviirusvektorite arendamine. Uurinud ka ribosoomivalkude ja snoRNA geenide ehitust ning geeniteraapia rakendusi pärilikes silmahaigustes. Ta on avaldanud üle 15 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* The human ribosomal protein-s6 gene – isolation, primary structure and location in chromosome-9 (kaasautor). // Gene 121 (1992) 2
* Physical mapping of human RPS6 genomic locus on 9p22 center dot 3-9p23 (kaasautorid R. Illisson, A. Metspalu). // Ann. Human Genetics 61 (1997)
* A human cDNA encoding the homologue of NADH: ubiquinone oxidoreductase subunit B13 (kaasautorid K. Tensing, A. Metspalu). // Biochim. Biophys. Acta 1350 (1997) 2
* The transcription factor GATA3 is a downstream effector of Hoxb1 specification in rhombomere 4 (kaasautor). // Development 126 (1999) 23
* Transient disruption of spermatogenesis by deregulated expression of neurturin in testis (kaasautor). // Mol. Cell. Endocrinol. 184 (2001) 1
* A potential role of alternative splicing in the regulation of the transcriptional activity of human GLI2 in gonadal tissues (kaasautor). // BMC Mol. Biol. 7 (2006) 13.

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon II, 127
* EE 14, 362
* 

## Välislingid
*
Urmas Past

**Urmas Past** (sündinud 26. märtsil 1955 Tartus) on eesti keemik ja ettevõtja.

## Elulugu

Ta on lõpetanud 1973. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna ning õppinud 1980–1984 kaugõppe aspirantuuris. 

Oli 1978–1980 TRÜ keemiaosakonna anorgaanilise keemia kateedri stažöör-uurija, 1980–1982 elektrokeemia labori insener, aspirant, 1982–1987 nooremteadur, 1987–1992 teadur, 1988– ettevõtja. Ta õpetas üldise keemia kursust.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: adsorptsioon elektroodidel. – TÜ sihtasutuste usalduskogu liige (aastast 1997). Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku

Urmas Past on tehniku poeg ja Vello Pasti vennapoeg. Tema abikaasa Aune Past on suhtekorraldaja.

## Teoseid
* Анализ изотермы адсорбции органических соединений на электродах неравномерно неоднородной поверхностью (kaasautorid U. Palm, A. Alumaa). // Электрохимия 21 (1985)
* Adsorption of alcanes on a bismuth electrode from an alcolic medium (kaasautor). J. Electroanalyt. Chem. 246 (1988).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 126
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 359.
*
Tiiu Pau

**Tiiu Pau** (1962. aastani **Tiiu Karbik**; sündinud 14. aprillil 1939 Petseris) on eesti spordipedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1957 Rakvere Pedagoogikakooli ja 1962 TPedI kehakultuuriteaduskonna, pedagoogikakandidaat (1982, Vilniuse Ülikool), väitekiri "Физическое воспитание в общеобразовательных школах Эстонии 1919–1940". 

Oli 1962–1983 TPedI sporditeooria ja spordialade didaktika osakonna vanemõpetaja, 1984–2006 TPÜ/TLÜ spordialade lektoraadi dotsent. Õpetanud kehalist kasvatust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste ja noorte kehaline kasvatus, kehalise kasvatuse ja spordi ajalugu. Tegelenud nais- ja iluvõimlemisega, võitnud kuld- ja hõbemedaleid. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kehalise kasvatuse metoodika lasteaias. Tallinn, 1971, 3. trükk 1976
* Laulumängud lasteaias. Tallinn, 1973, 1974
* Kehalise kasvatuse ajaloo küsimusi Eesti NSV-s. Tallinn, 1979
* Üldarendavaid harjutusi lasteaia kehalise kasvatuse tunniks (kaasautor H. Tiivel). Tallinn, 1980, 4. tr. 1992
* Naisvõimlemisest Tallinna Pedagoogikaülikoolis. // Võimlemine läbi sajandi Eesti Spordiseltsis "Kalev". Tartu, 2001.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 471
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 115
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 246
*