open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antony Armstrong-Jones

**Antony Charles Robert Armstrong-Jones, 1. Snowdoni krahv** (7. märts 1930 London – 13. jaanuar 2017 London) oli inglise fotograaf, Emmy võitnud dokumentalist ja printsess Margareti, kuninganna Elizabeth II noorema õe abikaasa aastatel 1960–1978.

## Noorpõlv

Antony Armstrong-Jones sündis 7. märtsil 1930 Londonis. Tema isa Ronald Owen Lloyd Armstrong-Jones (1899–1966) oli advokaat ja ema Anne Messel (1902–1992) oli seltskonnadaam. Antony pärines aristokraatlikust suguvõsast, kuid ei omanud enne abielu ühtegi tiitlit.

Ta õppis Etoni Kolledžis ja Cambridge'i ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta fotograafina, olles tegev moe-, disaini- ja teatrialal. Tema karjäär portreefotograafina sai tuult tiibadesse ning ta sai tuntuks oma fotodega kuninglikust perekonnast.

## Esimene abielu
26. veebruaril 1960 kihlus Armstrong printsess Margaretiga ning nad abiellusid 6. mail 1960 Westminster Abbeys. 1961 sai mehest Snowdoni krahv ja Linley vikont. Abielupaaril sündis kaks last:

* David Armstrong-Jones;
* Sarah Armstrong-Jones.

Abielu hakkas aga kiiresti lagunema, kuna krahvil ja krahvinnal olid vastakad iseloomud ning pikkade tööpäevade tõttu veetsid nad koos väga vähe aega. Abielu lõppes lahutusega 1978.

## Teine abielu

Pärast lahutust abiellus Armstrong 15. detsembril 1978 Lucy Mary Daviesega. Nende ainus laps leedi Frances Armstrong-Jones sündis seitse kuud hiljem, 17. juulil 1979. See abielu lõppes kaks kümnendit hiljem, kui tuli välja, et mees oli kohtunud teiste naistega ning tal oli ka abielu ajal sündinud illegitiimne laps.

## Hilisem elu

Krahvi illegitiimne poeg Jasper William Oliver Cable-Alexander sündis 30. aprillil 1998. Tema ema oli Melanie Cable-Alexander, ajakirja Country Life toimetaja. 

Mehe armuke Anne Hill, kellega ta oli suhelnud kakskümmend aastat, tegi 1. jaanuaril 1996 enesetapu.

1999. aastal sai temast parun Armstrong-Jones.
David Armstrong-Jones

**David Albert Charles Armstrong-Jones, 2. [[Snowdoni krahv]]** (sündinud 3. novembril 1961 Clarence House'is Londonis) on printsess Margareti ja Antony Armstrong-Jonesi poeg, kuninganna Elizabeth II õepoeg. 

Ta on 2024. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 25. kohal. Tal on noorem õde Sarah. 

8. oktoobril 1993 abiellus ta Serena Stanhope'iga (sündinud 1. mail 1971). Paaril on kaks last: 

* Charles Armstrong-Jones (sündinud 1. juulil 1999) 
* Margarita Armstrong-Jones (sündinud 14. mail 2002). 

Davidit kui Snowdoni krahvi vanimat poega nimetatakse mitteametlikult Linley vikondiks.
Sarah Chatto

**Leedi Sarah Chatto** (**Sarah Frances Elizabeth Armstrong-Jones**; sündinud 1. mail 1964) on printsess Margareti ja Antony Armstrong-Jonesi tütar, kuninganna Elizabeth II õetütar. 

2022. aasta seisuga Suurbritannia troonipärimisjärjekorras on ta 27. kohal, sünni ajal oli ta 7. kohal. 

Ta sündis Kensingtoni palees. Tal on vanem vend David. 

Ta on õppinud Camberwelli kunstikoolis ja Middlesexi Polütehnikumis.

14. juuli 1994 abiellus ta Daniel Chattoga (s. 22. aprillil 1957), kes on näitleja. Paaril on kaks poega:

* Samuel David Benedict Chatto (s. 28. juulil 1996)
* Arthur Robert Nathaniel Chatto (s. 5. veebruaril 1999)

Leedi Chatto on kutseline maalikunstnik ja Kuningliku Balleti asepresident.

## Välislingid
* Leedi Chatto maalitööd
Tom Parker Bowles

**Tom Parker Bowles**, täisnimega **Thomas Henry Charles Parker Bowles** (sündinud 18. detsembril 1974) on inglise ajakirjanik, laiemalt tuntud kui praeguse kuninganna Camilla poeg esimesest abielust. Tema ristiisa ja ema praegune abikaasa (võõrasisa) on Suurbritannia kuningas Charles III. 

Parker Bowles on üks oma ema Camilla ja isa Andrew abielust sündinud kahest lapsest. Tal on noorem õde Laura Lopes (sündinud Parker Bowles). 

Ta on õppinud Etoni Kolledžis ja Oxfordi ülikoolis ning on väljaannete Mail On Sunday ja Tatler kokandusrubriigi autor. Parker Bowlesi esimene kokandusraamat "E Is For Eating - An Alphabet Of Greed" avaldati 2004. aastal. 

Tom Parker Bowles ja Sara Buys, ajakirja Harpers & Queen moetoimetaja, abiellusid 10. septembril 2005. Laulatusel olid teiste seas kohal nii tema isa Andrew ja võõrasema Rosemary Parker Bowles kui ka äsja uuesti abiellunud ema Camilla oma abikaasa (nüüdse kuninga) Charlesi ja viimase poegade, prints Williami ning prints Harryga.

Tom Parker Bowles ja Sara Buys lõpetasid kooselu 2018. aastal. Neil on kaks last.  

## Välislingid
* Aristocracy anecdotes: Camillast saab vanaema *(inglise keeles)*
* International Herald Tribune: Camilla, prints Charlesi abikaasa, on saanud vanaemaks *(inglise keeles)*
Paulo Wanchope

**Paulo César Wanchope Watson** (sündinud 31. juulil 1976 Heredia) on endine Costa Rica jalgpallikoondise ründaja.

Costa Rica rahvuskoondises mängis Paulo Wanchope esimest korda 3. oktoobril 1996, kui kohtuti Venezuela jalgpallikoondisega. 2008. aastal lõpetas ta rahvuskoondises mängimise. Ta mängis 12 aasta jooksul 73 mängu ja lõi 45 väravat.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2014–2015 oli ta Costa Rica koondise peatreener.

## Klubid
*1993–1997: C.S. Herediano
*1997–1999: Derby County 72 (23)
*1999–2000: West Ham United 35 (12)
*2000–2004: Manchester City 64 (27)
*2004–2005: Málaga 25 (6)
*2005: Al-Gharafa SC
*2006: C.S. Herediano
*2006: Rosario Central
*2007: FC Tokyo
*2007: Chicago Fire

## Isiklikku

Paulo Wanchope on 182 cm pikk.
Chalkidike maakond

**Chalkidike maakond** (kreeka *νομός Χαλκιδικής*) on endine 2. järgu haldusüksus (maakond) Kreekas Kesk-Makedoonia piirkonnas  Chalkidike poolsaarel.

Antiikajal oli osa Traakiast.
Choummaly Sayasone

**Choummaly Sayasone** (sündinud 6. märtsil 1936 Vat Neua külas, Attapeu provintsis) on Laose sõjaväelane ja poliitik.

Ta oli 8. juunist 2006 kuni 22. jaanuarini 2016 Laose Rahvarevolutsioonilise Partei peasekretär ja 8. juunist 2006 kuni 20. aprillini 2016 Laose Demokraatliku Rahvavabariigi president.

Alates 1954. aastast võttis Choummaly Sayasone sõdurina osa revolutsioonilisest liikumisest. 7. detsembril 1955 sai temast Lao Rahvarevolutsioonilise Partei liige. Järgmise kahekümne aasta jooksul tegi ta peamiselt sõjaväelist karjääri, juhatades mitmeid väeüksuseid.

Tal on kaks diplomit: üks sõjaväelisest õppeasutusest Nõukogude Liidus ja teine politoloogia alal Vietnami ülikoolist.

1972–1980 oli ta staabiülem ja 1980–1982 Laose armee kindralstaabi ülema asetäitja. Aastal 1982 nimetati Sayasone kaitseministri asetäitjaks ja partei keskkomitee liikmeks. Aastal 1986 sai temast partei keskkomitee poliitbüroo ajutine liige. Kindralleitnandi auaste anti talle 1990.

Aastatel 1991–2001 oli Choummaly Sayasone Laose Demokraatliku Rahvavabariigi kaitseminister. 2001 sai temast riigi asepresident ning Riikliku Kaitse ja Julgeoleku Keskkomitee aseesimees. Partei poliitbüroo alaliseks liikmeks nimetati 2003. aastal.

21. märtsil 2006 valiti ta Laose Rahvarevolutsioonilise Partei peasekretäriks. Sama aasta 8. juunil valis riigi parlament Choummaly Sayasone ühtlasi Laose Demokraatliku Rahvavabariigi presidendiks.

## Välislingid

*Lao News Agency: Choummaly Sayasone ametlik biograafia (inglise keeles)
Riihimäki

**Riihimäki** on linn Soomes Kanta-Häme maakonnas. Asub 70 km Helsingist põhjas.

Linn tekkis kohta, kus 1870. aastal valminud Peterburi-Riihimäe raudteeliin liitus Helsingi-Hämeenlinna raudteega.

## Ettevõtted
* Soome klaasimuuseum
* Oy Sako Ab, SAKO Ltd, Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy
* Valio Oy, Valio Ltd
* Würth Oy,

## Viited

## Välislingid

* Riihimäki koduleht
Bouasone Bouphavanh

**Bouasone Bouphavanh** (sündinud 3. juunil 1954 Salavani provintsis) on Laose poliitik.

Ta on omandanud hariduse Laoses ja Nõukogude Liidus ning osalenud üliõpilasrahutustes parempoolse valitsuse vastu 1975. aastal.

3. oktoobrist 2003 kuni 8. juunini 2006 oli Bouasone Bouphavanh peaministri esimene asetäitja.  Varem on ta olnud peaministri kolmas asetäitja ja Riikliku Plaanikomitee esimees. Ta on ühtlasi Laose Rahvarevolutsioonilise Partei keskkomitee poliitbüroo liige.

8. juunist 2006 kuni 23. detsembrini 2010 oli ta Laose Demokraatliku Rahvavabariigi peaminister.
Kemi

**Kemi** on:
* Kemi linn Soome Lapimaa läänis Kemijoki suudmes Läänemere ääres
* Kemi linn Venemaa Karjalas Kemi jõe suudmes Valge mere ääres
Fritz-Walter-Stadion

**Fritz-Walter-Stadion** on jalgpallistaadion Saksamaal Kaiserslauternis. 

See on jalgpalliklubi 1. FC Kaiserslautern kodustaadion.

Staadion valmis 1926. aastal ja renoveeriti 2002. ja 2003. aastal. 

Staadion on saanud nime 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused võitnud Saksamaa koondise kapteni Fritz Walteri järgi.

Staadion mahutab 49 780 pealtvaatajat.

## Välislingid

* Staadioni ajalugu (*saksa keeles*)
Hemer

**Hemer** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. 

Hemerit on esmamainitud 1072. aastal (*Hademare*).  Linnaõigused sai 1936. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Hemeri koduleht
Alupka

**Alupka** on linn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Asub Jaltast 17&nbsp;km edelas 1234 meetri kõrguse Ai-Petri mäe lõunajalamil.

Alupka on kuurortlinn. Valitseb vahemereline kliima: augusti keskmine õhutemperatuur on 24,6&nbsp;°C, veebruari keskmine õhutemperatuur +3 kuni +4&nbsp;°C, aasta keskmine sademete hulk 400&nbsp;mm. Keskmine veetemperatuur on suvel 22 kuni 28&nbsp;°C.

Vanimad inimasustuse jäljed Alupka alal pärinevad 8. aastatuhandest eKr.

Alupka oli algselt kreeklaste koloonia. Väidetavalt tuleb neilt ka linna nimi: "alōpex" tähendab vanakreeka keeles 'rebane'.

Seejärel läks Bütsantsi võimu alla. 960. aastal on Alupkat esmamainitud ühes keisri Romanus II dokumendis.

14. ja 15. sajandil kuulus asula genovalastele ja kandis **Lupico** nime.

1475–1774 kuulus Alupka Krimmi khaaniriiki.

Pärast Krimmi sõda liideti asula 1783 Venemaaga ja kuulus vürst Grigori Potjomkinile, 1823. aastast vürst Mihhail Vorontsovile. 1789. aastal oli Alupka 211 elanikuga küla.

1828–1846 lasi Mihhail Vorontsov ehitada endale Alupkasse Vorontsovi palee. Jalta konverentsi ajal elas seal Winston Churchill.

20. sajandi hakul sai Alupka tuntuks kuurordina, kus on puhanud hulgaliselt kuulsusi. Esimene sanatoorium rajati 1902. 1938 sai Alupka linnaks. Kahe maailmasõja vahel ehitati korralik infrastruktuur ja 24 mitut tüüpi ravilat. Tänapäeval on Alupkas 13 ravilat, nende seas sanatoorne kool tuberkuloosi põdevatele lastele.

1987 valmis tõstuk, mis viib reisijaid Ai-Petri mäe otsa ja tagasi. Tõstuki tee on jagatud kahte ossa. Tõstukist avaneb suurepärane vaade ümbrusele ja Mustale merele.

Tänapäeval hõlmab linn 4,5&nbsp;km pikkuse rannariba. Linnas elab 8700 inimest (2005).

Linnas ühistranspordi moodustab üks rõngakujuline bussiliin.

Alupka järgi on nimetatud asteroid 2508 Alupka.

## Vaatamisväärsused
* Vorontsovi palee
* Ai-Petri

## Viited

## Välislingid
Justament

**Justament** on eesti ansambel, mis tegutseb alates 28. oktoobrist 1980. 

Ansambel kasvas välja ansamblitest Miks JUTITA ja Salong.

Justament alustas rahvaliku ja kantrimuusikaga, viljeles *[[bluegrass]]*i ja *country rock*i, pöördus siis *beat*-muusika radadele ja nüüd esitab segu sellest kõigest.

Alates 1990. aastatest on kavas peamiselt omalooming. Põhilised lugude meloodia autorid on läbi aegade olnud Vello Toomemets, Indrek Kalda, Toomas Lunge, Viktor Vassiljev. Tekste on kirjutanud Juhan Sütt, Hando Runnel, Villu Kangur, Anzori Barkalaja, Katrin Pärn, Heldur Karmo.

Eesti Muusikaauhinnad 2016 auhinnatseremoonial, 28. jaanuaril Nordea Keskuses, anti Justamendile auhind panuse eest Eesti Muusikasse.

## Koosseis

*Jaan Elgula (akustiline kitar, laul)
*Viktor Vassiljev (elektrikitarr)
*Alari Piispea (basskitarr)
*Indrek Kalda (viiul)
*Tiit Kikas (viiul)
*Tiit Kevad (trummid)
*Toomas Lunge (laul, klahvpillid)

## Endised liikmed
*Tiit Nikopensius &ndash; laul, viiul
*Ivo Peetso &ndash; laul, basskitarr
*Andres Dvinjaninov &ndash; laul, trummid
*Urmas Helin &ndash; laul, bandžo
*Ott Kask &ndash; laul, bandžo
*Kuno Rääsk &ndash; trummid
*Art Hansberg &ndash; trummid
*Aavo Valtna &ndash; trummid
*Teet Saviauk (1963&ndash;2009) &ndash; laul, bandžo, suupill, torupill
*Andy Marder &ndash; Andrei Marder; laul, kitarr
*Vladimir Aleksejev &ndash; trummid
*Kaido Soobik &ndash; basskitarr
*Jüri Rosenfeld &ndash; kitarr
*Ivar Kannelmäe &ndash; kitarr
*Ove Maidla &ndash; trummid
*Margus Tammemägi &ndash; trummid
*Andres Kuut &ndash; basskitarr
*Meelis Sütt &ndash; trummid

## Albumid
*1990: "Justament"
*1992: "Murumängud Munamäel"
*1994: "Mõnus ja soe" koos Silvi Vraidiga, 	BGM Records
*1995: "Kaua sa kannatad"
*1996: "1996"
*1999: "Kuld" Records 2000
*1999: "Kaua sa kannatad", "1996" 2CD HyperElwood
*2000: "Teadjamees" HyperElwood
*2010: "Kuuskümmend seitse" 3CD Elwood
*2012: "Karmovõlg"
*2015: "Hea"
*2019: "Aastaring"

## Välislingid

*Koduleht
*
Onu Bella ja Öörahu

**Onu Bella ja Öörahu** oli eesti ansambel, mis tegutses Tartus 1. augustist 1988 kuni . 

Ansambel tuli taas kokku kevadel 2009.

## Koosseis
 
*Igor Maasik alias Onu Bella (laulja)
*Jaak Jaagola (rütmikitarr)
*Tambet Pukk (trummid)
*Tarmo Linnas (basskitarr)
*Halvo Liivamägi (kitarr)
*Karl Laanekask (saksofon, kitarr)
*Andero Aland (saksofon, 2009)
*Rait Rattik (klahvpillid, 2009)
*Timmo Linnas (trummid, 2009)

## Helikandjad

*1992 "Ma võtsin viina" Valindo, MC
*1993 "Onu Bella paradiis" Valindo, MC
*1993 "Onu Bella klounimuusikal" Valindo, MC
*1993 "The Craziest Hits" Valindo, MC
*1994 "Ma olen ju..." Valindo, MC
*1998 "Parimad pärlid" Hitivabrik, CD MC

## Välislingid
* Myspace.com
* Eesti ansamblite andmebaas
K.A.O.S.

**K.A.O.S.** oli 1994–1996 Kärdlas tegutsenud punkbänd.

## Koosseis
*Valdek Alber alias grisha – kitarr, vokaal
*Mart Piht – basskitarr, vokaal
*Andres Tepper alias mylgas – trummid

## Vaata ka
*Eesti punk
*Eesti punkansamblite loend

## Välislingid
* Andres Tepperi mälestused
Agustín Delgado

**Agustin Delgado** (sündinud 23. detsembril 1974 Ambuquís) on endine Ecuadori jalgpallur, ründaja.

Ecuadori jalgpallikoondisse kuulus Delgado aastatel 1994–2006. Ecuadori rahvuskoondises mängis ta esimest korda 14. augustil 1994, kui kohtuti Peruuga. Ta on 31 väravaga Ecuadori ajaloo suurim väravakütt. 2002. aasta maailmameistrivõistluste alagrupimängus lõi ta värava Mehhiko vastu ning 2006. aasta maailmameistrivõistluste alagrupimängus värava Poola ja Costa Rica vastu.
 
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu astus Delgado poliitikasse. 2013. aastal valiti ta Ecuadori parlamenti.

## Klubid
*1991–1993 Espoli
*1994 Barcelona SC  
*1995–1996 Club Deportivo El Nacional 
*1997 Independiente Medellín
*1997–1998 Barcelona SC (34 mängu, 15 väravat)  
*1998 Club Deportivo Cruz Azul (8 mängu, 2 väravat)  
*1999–2001 Necaxa (91 mängu, 40 väravat)  
*2001–200 Southampton FC (11 mängu)   
*2004 Sociedad Deportiva Aucas (12 mängu, 6 väravat)  
*2005 Club Universidad Nacional (11 mängu, 1 värav)  
*2005 Barcelona SC (10 väravat) 
*2006–2009 Liga Deportiva Universitaria de Quito (24 väravat)
* 2009 Club Sport Emelec (8 mängu)
* 2010 Valle del Chota (7 mängu)

## Isiklikku

Agustín Delgado on 187 cm pikk ja kaalub 83 kg.
Carlos Tenorio

**Carlos Vicente Tenorio Medina** (sündinud 14. mail 1979) on Ecuadori jalgpallikoondise endine ründaja.

Ecuadori rahvuskoondises mängis Tenorio esimest korda 14. novembril 2001, kui kohtuti Tšiiliga. Aastatel 2001–2011 mängis ta koondises kokku 51 korda ja lõi selle aja jooksul 12 väravat.

Tenorio esines Ecuadori koondises kahtedel maailmameistrivõistlustel. 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta koondise esimeses mängus Poola vastu avavärava.

## Isiklikku

Carlos Tenorio on 182 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Alušta

**Alušta** on linn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Asub Jaltast 32&nbsp;km kirdes. Pärast Krimmi õigusvastast annekteerimist märtsis 2014 on linn *[[de facto]]* koos Krimmi Vabariigiga Venemaa valduses.

Alušta on kuurortlinn. Valitseb vahemereline kliima &ndash; augusti keskmine õhutemperatuur on 23,8&nbsp;°C, detsembri keskmine õhutemperatuur +3&nbsp;°C, aasta keskmine sademete hulk 430&nbsp;mm.

Alušta kuulus Bütsantsile ning kreeklased nimetasid linna *Aluston* (*Αλουστον*). 14. sajandist alates kuulus Genovale ning kandis nime *Lusta*.

Enamik linnaelanikest olid krimmitatarlased kuni nende küüditamiseni 18. mail 1944.

## Viited

## Välislingid

*Alušta koduleht
Liimliide

**Liimliide** on liimi abil moodustatud liikumatu ühendus toorikute või detailide vahel. Põhiliselt kasutatakse sünteetiliste vaikude alusel saadud liime. Liimliidet kasutatakse paljude materjalide puhul, sealhulgas masinaehituses. Liimliide on üks kõige levinumaid viise puittoodete seotiste moodustamiseks.

## Liimliide masinaehituses
### Liimliite eelised

* võimalus ühendada väga õhukesi detaile,
* võimalus ühendada erinevatest materjalidest detaile,
* võimalik saada õhukindlaid ehk hermeetilisi liiteid,
* võimalik saada korrosioonikindlaid liiteid.

### Liimliite puudused

* madal soojuskindlus,
* liite tugevuse olenevus pindade ettevalmistusest,
* liite tugevuse olenevus liimimisrežiimist,
* mõnede liimide tugevuse vähenemine aja jooksul.

## Liimide valmistamine

Liimid valmistatakse spetsiaalsete lahustena fenoolformaldehüüd-, karbamiid-, räniorgaanilistest, epoksü- ja teistest sünteetilistest vaikudest ning ühenditest.

## Liimliite tugevus

Liimliite tugevuspiir on 1–40 MN/m2 ning oleneb ühenduse konstruktsioonist, liimi margist ja temperatuurist, millel õmblus töötab. Mittemetallide liimimisel saavutatakse tavaliselt ühendatavate detailide ja liimõmbluse võrdtugevus, kuid metallide liimimisel osutub liimõmbluse tugevus alati metalli omast märgatavalt väiksemaks. Kõige tugevamad on liimliited, mis töötavad kas ainult tõmbele või ainult nihkele.

## Vaata ka
* Liide
* Seotis
Jäääär

**Jää-äär** on Eesti ansambel, mis on tegutsenud 1991. aastast.
## Koosseis
*Jaan Sööt (laul, kitarr)
*Tarvo Jaaksoo alias Tarz (basskitarr)
*Tõnu Timm alias Tõun (laul, kitarr, steel-kitarr)
*Teet Velling (1992–1994, taas alates 2008. aasta sügisest; iiri viled, kitarr, perkussioon)

Ansamblis on tegutsenud veel Andrus Rootsmäe, Aivar Otsing, Riho Sibul, Indrek Kalda, Arvo Urb.

## Albumid
*1991 "Jäääär I" MC Theka
*1992 "Jäääär II" MC Theka
*1992 "Jää-hääl" MC X-Music
*1996 "Parimad"
*1998 "Tartu – väike puust linn"
*2003 ""
*2004 "Väikesed raamatud"
*2005 "Juubeliplaat: ei Üle ega Ümber" (2 CD)
*2006 "Vaaaata" (CD+DVD; kontsert 7. augustil 2006 Tartus Antoniuse õuel)
*2007 "Viis (4+1)" (valik palasid 2005 juunis kontsertidelt koos Bonzoga)
*2008 "Jää-hääl" 1992. aastal salvestatud helikasseti järgi
*2009 "Pojaga restoranis"
*2009 "Öö on öö 2009" (Heikki Kalle lauludega Tõnis Mägi, Kärt Johansoni ja Tuuli Tauli osalusel)
*2011 "Juuuubel" Jäääär
*2012 "Jääorel" Jäääär
*2014 "Öö armastab sind" Jäääär
*2015 "Jäääär 25" 2CD Jäääär
*2016 "4 päeva Tartus" Jäääär + Stas
*2018 "Pojaga restoranis" Lisalugudega uudisväljaanne

## Vaata ka
*Jääboiler
*InBoiler
*Jaan Sööt
*Bonzo
*Külm Mai

## Välislingid
*Jääääre koduleht
*
*
Mahavok

**Mahavok** on eesti ansambel. 

## Ansambli tegevus
Ansambel alustas tegevust progressiivse roki ansamblina *Spiraal* ja seda Padisel. Ansambli liider Heini Vaikmaa on nimelt sealt pärit. Lavale astuti esimest korda Mahavoki nime all veebruaris 1982 ansambli Radar soojendusbändina. 

Mahavoki nimi on kokku pandud ansambli algkoosseisu kuulunud muusikute perekonnanimede esitähtedest: Karl Madis, Kalev Aas, Sven Himma, Raul Arras, Heini Vaikmaa, Peeter Oronen ja Kristjan Kirme. Mitmed Mahavoki algkoossseisu liikmed on Georg Otsa muusikakooli estraadiosakonna esimese lennu vilistlased. Kitarrist Vaikmaa sai koos Andres Valkoneniga ainsana oma lennust Uno Naissoo käest ka eraldi kompositsioonitunde.

1982. ja 1983. aastal saadi Tartu muusikapäevadel tulevikulootuse preemia.
Heini Vaikmaa loodud värskete kujunditega muusika ning Kare Kauksi isikupärane laulumaneer tõid ansamblile edu nii Eestis kui kaugemal: 1987. aasta Tartu muusikapäevadel võitis Mahavok peaauhinna, samal suvel pälvis Kare Kauks esikoha rahvusvahelisel lauljate konkursil Jurmalas Heini Vaikmaa lauludega "Mägede hääl" ja "Minna lihtsalt nii". 

Tuntud festivalidel osalemistest võib veel ära märkida Roskilde festivali (1990), Rock Summeri ja Rabarocki. Pärast mõningast vaheaega naasis Mahavok kontserdilavadele 2008. aastal, kui anti Padise kloostris kontsert Heini Vaikmaa 50. sünnipäeva puhul.  

2013. aastal anti Mahavokile Kuldne plaat panuse eest Eesti popmuusikasse, 2019. aastal pälvis Mahavok Eesti muusikaauhindade galal auhinna panuse eest Eesti muusikasse. 

Ansambli algtuumikust on Kalev Aas, Raul Arras ja Heini Vaikmaa koos musitseerinud ligi 50 aastat.

## Koosseis
Praegune koosseis
*Heini Vaikmaa (soolokitarrist)
*Raul Arras (basskitarrist)
*Kalev Aas (klahvpillimängija)
*Karl-Juhan Laanesaar (trummar)
*Anet Vaikmaa (laulja)

Ansambli koosseisu on varem kuulunud 
*Kare Kauks (laulja)
*Sven Himma (trummar, laulja)
*Kristjan Kirme (soolokitarrist)
*Oleg Komissarov (trummar)
*Ivo Varts (trummar)
*Madis Lepasoo (klahvpillimängija)
*Karl Madis (laulja)
*Marju Länik (laulja)
*Pearu Paulus (laulja)
*Silvi Vrait (laulja, 1986)
*Peeter Oronen (viiuldaja)
*Roland Puusepp (trummar)
*Mikk Targo (trummar)

Mahavokiga üles astunud uue põlvkonna soliste 
*Marten Kuningas 
*Hannaliisa Uusma 
*Triinu Taul
*Ketter Orav 
*Viveli Maar
*Vivi Maar

## Plaadid
*1984 Mahavok (singel)
*1987 Ansambel "Mahavok", Forte, Melodia, LP 12
*1992 "Mahavok" (singel)
*2002 Mahavok 82-02, Eesti Kullafond, 2CD MC
*2008 Kontsert „Meridiaanid” Padise kloostris (Mahavok, DVD)
*2010 "Galaktikad"

## Viited

## Välislingid
* 
* "Tartu levimuusikapäevad: Mahavok" (Eesti Televisioon 1987)
*Mahavok: Oleme mitu korda tuhast tõusnud ja tõuseme jälle! Õhtuleht, 6. mai 2017.
* Legendaarse bändi Mahavok looja Heini Vaikmaa koos tütrega musitseerimisest. ohtuleht.ee, 26. juuli 2023.
* Mahavok annab suurkontserdi. menu.err.ee, 26. aprill 2023.
Must Q

**Must Q** oli aastatel 1995–1997 tegutsenud Eesti ansambel, mis esitas räpp- ja tantsumuusikat.

## Koosseis
*Kaarel Kose (laulja)
*Roomet Kahr (laulja)
*Urmas Linnamägi (laulja)
*Villem Tomiste (laulja)

## Diskograafia
* "Puhastus", 1995 (CD ja helikassett) O.K. Records
* "Revolution", 1996 (koos Noisy Nationiga, kassett)
* "Staatiline sõltuvus", 1996 (kassett)

## Välislingid
*Koduleht
Komandorisaared

**Komandorisaared** (vene *Командорские острова*) on osa Aleuutidest, piirnevad edelas Vaikse ookeaniga ja kirdes Beringi merega. Pindala 1848 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 751 m. Kuuluvad Venemaale ja moodustavad Kamtšatka krai Aleuudi rajooni.

Saared avastas Semjon Dežnjov 1684. aastal. Komandorisaared said nime Vitus Beringi järgi, kes suri seal 1741 pärast laevahukku. Aleuudid asustasid saared 19. sajandi alguses. Tänapäeval on 2/3 elanikest venelased ja 1/3 aleuudid. 

Suuremad saared on Beringi saar ja Mednõi saar.

## Kirjandust
* Leonid Passenjuk "Ma kõnnin Komandorisaartel", Tallinn: Eesti Raamat, 1978 

## Välislingid

*Komandorisaarte mitteametlik koduleht
*Fotod
Villingen-Schwenningen

**Villingen-Schwenningen** on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal, Schwarzwald-Baari kreisi keskus. Asub Schwarzwaldi idaservas.

Villingen-Schwenningen loodi 1972. aastal Villingeni ja Schwenningeni linna liitmise teel. Kuigi linn on ühtne, on linna kaks osa endiselt platooga eraldatud ja omanäolised. Villingen kuulus varem Badenile ja Schwenningen Württembergile.

Linnast saab alguse Neckari jõgi.

## Viited

## Välislingid

*Villingen-Schwenningeni koduleht
Jelovaja

**Jelovaja** (vene *Еловая*, *Большая Еловая*; ka *Чижандзи*) on jõgi Aasias Venemaa Krasnojarski krais. Voolab Lääne-Siberi madalikul soisel alal valdavalt loodesse, suubub vasakult Ketti.

Pikkus 331 km, valgla 6230 km&sup2;.
Ida-Beskiidid

**Ida-Beskiidid** (poola *Beskidy Wschodnie*, slovaki *Východné Beskydy*, ukraina *Східні Бескиди* (Shidni Beskidõ)) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. 

Ida-Beskiidide hulka kuuluvad Madal-Beskiidid ja Bieszczady mäed. Mägede kõrgus ulatub kuni 1348 meetrini.

## Välislingid
*
Göppingen

**Göppingen** on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal, Göppingeni kreisi keskus. Asub Švaabi Juura servas Filsi jõe ääres, Stuttgardist 40 km idas.

Vanim viide Göppingenile kroonikas on 1110. aasta kohta, säilinud kirjalikus ürikus on asulat esmamainitud 1154. aastal. 

1784. aastal hävitas tulekahju peaaegu kogu linna, kuid see ehitati uuesti üles.

Göppingenis on sündinud Jürgen Klinsmann.

## Viited

## Välislingid

*Göppingeni koduleht
Kemi (Soome)

**Kemi** on linn Soomes Lapi maakonnas Põhjalahe kaldal Kemijoki suudmes.

Linna pindala on 102,59&nbsp;km², sh sisevete pindala 7,32&nbsp;km². Koos merealadega (644,85&nbsp;km²) on pindala 747,44&nbsp;km² (1. jaanuari 2008 seisuga Soome valdade seas 158. koht).

Kemi asutati Vene keisri Aleksander II korraldusega 5. märtsist 1869 looduslikku sadamakohta. Kemist sai tähtis puidutööstuse keskus. 1902. aastal sai linn raudteeühenduse ja 1939. aastal lennuvälja.

Talvesõda ja Jätkusõda läksid Kemist mööda, aga Lapi sõjas õhkisid sakslased kõik Kemijoe sillad ja üritasid õhku lasta ka 51 meetri kõrgust linnahalli, mille ülemised korrused töötasid veetornina. Maja jäi püsti, sest vesi oli tornist välja lastud. Sakslased seda ei teadnud ja arvasid, et ülemiste korruste raskuse tõttu ei ole palju lõhkeainet tarvis. Majale paigaldati mälestustahvel.

18. augustil 1949 toimus Kemis mitme tuhande osavõtjaga tööliste meeleavaldus, mida politsei tulistas. Kaks inimest sai surma.

Tänapäeval on linna suurimad tööstusharud paberi- ja puidutööstus. Kemi lähedal on Euroopa ainus kroomikaevandus.

Kemis on polütehniline instituut.

Kemis on Euroopa suurim vääriskivigalerii.

Väidetavalt on Kemis maailma suurim lumeloss. Igal talvel alates 1996. aastast ehitatakse see uuesti erineva arhitektuuriga.

Kemis on läbi kogu ajaloo olnud tugeval positsioonil vasakpoolsed poliitilised jõud. Praegu on Kemi ainus Soome linn, mille volikogus on esindatud kõik neli registreeritud vasakerakonda. Kõige rohkem kohti on Vasakliidul (14) ja Soome Sotsiaaldemokraatlikul Parteil (12).

Kemis ilmub ajaleht Lapin kansa.

## Transport
Linnast läheb läbi Soome põhimaantee (*valtatie*) 4 ja Euroopa maanteed E8 ja E75.

Linnast 4,5 km põhjas asub Kemi-Tornio lennujaam.

## Linnaosad

Ajos, Hepola, Karihaara, Karjalahti, Kivikko, Koivuharju, Nauska, Paattio, Peurasaari, Ritikka, Rytikari, Sauvosaari, Syväkangas, Takajärvi, Tervaharju

## Sõpruslinnad

*  Luleå vald, Rootsi
*  Tromsø, Norra
*  Wismar, Saksamaa
*  Newtownards, Põhja-Iirimaa
*  Ringkøbing, Taani
*  Liptovský Mikuláš, Slovakkia
*  Volgograd, Venemaa
*  Nacala, Mosambiik
*  Székesfehérvár, Ungari

## Viited

## Välislingid

* Kemi koduleht
Elastne deformatsioon

**Elastne deformatsioon** on keha (detaili) kuju muutus, mis kaob täielikult pärast välisjõudude lakkamist.

## Vaata ka
*Plastne deformatsioon
*Elastne keha
Jõumoment

**Jõumoment** ehk **moment** on mehaanikas jõuga seotud vektoriaalne suurus, mis iseloomustab jõu pööravat toimet.

Jõumomendi tähis on M või \tau ja mõõtühik njuutonmeeter  (N·m). Sama  ühikuga on näiteks ka pöördemoment, paindemoment ja väändemoment. Neid mõisteid kasutatakse vastavalt sellele, millist toimet jõud kehale avaldab:
* pöördemoment iseloomustab pöörleva keha nurkkiirust muutva välisjõu mõju;
* paindemoment iseloomustab painde mõju kehale;
* väändemoment iseloomustab keha väänet põhjustava sisejõu mõju.

## Definitsioonid
Eristatakse jõumomenti punkti ja telje suhtes.

### Jõumoment punkti suhtes
Jõumomendiks punkti O suhtes \vec{M_O} nimetatakse vektorit, mis võrdub jõu rakenduspunkti kohavektori \vec{r} ja jõuvektori \vec{F} vektorkorrutisega:

\vec M_O =  \vec r \times \vec F.

Vektori \vec{M_O} suurus ja suund sõltub punkti O valikust.

### Jõumoment telje suhtes
Jõumoment telje suhtes võrdub momendiga, mille annab selle jõu projektsioon vaadeldava teljega ristuval tasandil telje ja tasandi lõikepunkti suhtes. Jõumoment telje suhtes on ühesuurune mistahes punkti jaoks sellel teljel.

## Vaata ka
*Pöörlemine
*Pöördliikumine

## Viited
Kujutav geomeetria

**Kujutav geomeetria** on geomeetria eriharu, milles käsitletakse objektidest tasapinnaliste kujutiste ehk jooniste tuletamist ja ruumigeomeetriliste ülesannete lahendamist kujutiste abil.

Kui geomeetria muudes harudes (stereomeetria, analüütiline geomeetria) lahendatakkse ülesanded arvutuslike meetoditega, siis kujutavas geomeetrias lahendatakse kõik graafiliselt. Seega on siin joonisel eriline koht. Siin on joonis põhivahend, mujal illustreeriva tähendusega. Seega joonis peab üheselt määrama kujutatud objekti kõik geomeetrilised omadused. Kui see tingimus on täidetud siis nimetatakse teda objekti määravaks jooniseks. 

## Kujutava geomeetria eesmärk
* Teoreetilise aluse andmine jooniste lugemiseks ja valmistamiseks.
* Inimese ruumikujutluse arendamine. Hästi väljaarenenud ruumikujutlus on eriti tähtis konstruktoritel, arhitektidel, ehitusinseneridel jne.

## Kujutav geomeetria õppeainena
Paljudel tehnilistel aladel on kujutav geomeetria alusaine, mis eelneb tehnilisele joonestamisele ja insenerigraafikale. Sealhulgas õpitakse ainet masinaehituses, arhitektuuris, ehituses jne.
Urupi jõgi

**Urup** (vene ja karatšai-balkaari *Уруп* (Urup), kabardi-tšerkessi *Уарп* (Uarph)) on jõgi Kaukaasias. Algab Suur-Kaukasusest. Voolab valdavalt põhja, alamjooksul laskub tasandikule. Suubub vasakult Kubanisse, suudmes asub Armavir.

Pikkus 231 km.
Ida-Karpaadid

**Ida-Karpaadid** (ukraina *Східні Карпати* (Shidni Karpatõ), rumeenia *Carpații Orientali*, poola *Karpaty Wschodnie*, slovaki *Východné Karpaty*) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb valdavalt loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2305 meetrit.

## Vaata ka
* Dukla mäekuru
Tåsinge

**Tåsinge** on saar Läänemeres Fyni lõunakalda lähedal. 

Pindala 70 km&sup2;, kõrgus kuni 73 meetrit. 

Kuulub Taanile. Saarelt viib sild edasi Langelandile. Tåsinge saarel on üle 6000 elaniku.
Plastne deformatsioon

**Plastne deformatsioon** ehk **jääkdeformatsioon** on deformatsioon, mis ei kao täielikult pärast välisjõudude lakkamist. Ideaalselt plastsest materjalist, näiteks plastiliinist või savist keha säilitab deformatsiooni täielikult. Ehitustarindeid ja masinaid püütakse projekteerida tavaliselt nii, et plastset deformatsiooni ei tekiks.

Plastset deformatsiooni kasutatakse mitmesuguste esemete valmistamiseks. Vajaliku kujuga keha saamist rullikute vahelt läbi laskmise abil nimetatakse valtsimiseks.

## Vaata ka

*elastne deformatsioon
Vääne

**Vääne** ehk **torsioon** on tugevusõpetuses varda (võlli, tala) deformatsioon, mille puhul varda ristlõikepinnad pöörduvad üksteise suhtes paralleelselt. Vääne tekib siis, kui varrast koormatakse selle risttasapinnal vastassuunaliste jõupaaridega, mille rakenduspunktid on üksteisest teatud kaugusel. Sel juhul moodustavad need jõud keha ristlõigetes sisemise jõumomendi  – väändemomendi. 

Vääne tekitab varda ristlõigetes nihkepinge, mida nimetatakse väändepingeks. Ümarvardas suureneb väändepinge võrdeliselt kaugusega varda teljest ja saavutab suurima väärtuse ristlüikepinna välisserval:
: \tau_{max} = \frac {T}{W_p},
kus T on väändemoment ja W_p=\frac{\pi d^3}{16} polaartugevusmoment, d on varda läbimõõt.

## Vaata ka
*väändevedru
*paine
*pike
*nihe

## Viited

Mehaanika
Tugevusõpetuse mõisteid

''Siin on loetletud tugevusõpetuse mõisteid. 

## A
*Algkõverus
*Algpinge
*Algpragu
*Amplituudpinge
*Arvutuslik koormus
*Arvutuslik tugevus
*Arvutuspinge
*Asümmeetriatundlikkuse tegur

## B
*Bauschingeri efekt
*Bernoulli hüpotees

## D
*deformatsioonide võrdsuse tingimus
*deformatsioonivõrrand
*deplaneerumine
*dünaamiline koormus
*dünaamiline kõvadus
*dünaamiline pinge

## E
*efektiivne kontsentratsioonitegur
*elastne järelmõju
*elastsusmoodul
*elastsuspiir
*erisurve

## H
*Hertzi pinge

## I
*indentor
*iseloomulik lõige

## J
*joonpingus
*jäikus

## K
*kalestumine
*katkevenivus
*keha
*kestustugevus
*konsool
*koorik
*koormislõik
*koormusliigitegur

## L
*lenkimine
*liigvarras
*Lüdersi jooned

## M
*Massiiv
*mastaabitegur
*materjal
*membraaniteooria
*Mineri reegel
*muutuv pinge

## N
*negatiivne sisepind
*nihkedeformatsioon
*nihkeelastsusmoodul
*nihkepingete paarsuse seadus
*normaalelastsusmoodul
*normaalpinge
*nullist pulseeriv pinge
*nulljoon

## O
*ohtlik punkt

## P
*paindekatse
*paine
*paljutsükliline väsimus
*peapind
*peapinge
*peatelg
*piiramplituuddiagramm
*piiratud väsimuspiir
*piirpingevahemik
*pike
*pikkepinge
*pine
*pinge
*pingekontsentratsioon
*pingering
*pingeteooria
*pingetsükkel
*pingus
*pinnakaredustegur
*pinnatugevustegur
*pinus
*Poissoni tegur
*polaarinertsimoment
*positiivne sisepind
*pulseeriv pinge
*põikpind
*põikpinna telginertsmoment
*pöördemoment

## R
*raugepinge
*relaksatsioon
*ristraam
*roomamine
*ruumpingus

## S
*sisejõu epüür
*staatikaga määramatud ülesanded
*staatikaga määratavad ülesanded
*stabiilsuse kadu
*survetugevus

## T
*tala
*tangentsiaalpinge
*tasapingus
*telginertsimoment
*temperatuuritegur
*termiline väsimus
*tinglik voolavuspinge
*tsentraaltelg
*tsüklite baasarv
*tugevus
*tugevusmoment
*tugevuspiir
*tugevustingimus
*tõmbetugevus

## V
*varda tööseisund
*varras
*varutegur
*voolamine
*voolavuspinge
*väsimuspiir
*väsimuspiirkoormus
*väsimustugevus
*väändeprinkus
*vääne

## Ü
*ülepinge
Varras (täpsustus)

**Varras** võib tähendada mitut asja:
* **[[varras (tugevusõpetus)|Varras]]** on tugevusõpetuses keha, mille üks mõõde (pikkus) on oluliselt suurem kahest ülejäänust
* **[[varras (heraldika)|Varras]]** on heraldikas püst-, rist- või kaldpalgi kitsas variant
* **Varras** ehk **[[kudumisvarras]]** on silmuskudumisel kasutatav käsitöövahend
***Varras** ehk **[[küpsetusvarras]]** või **grillvarras** on liha või teiste toiduainete küpsetamisel kasutatav riist
***Varras** ehk **[[lipuvarras]]** on lipu heiskamise vahend

## Vaata ka
*Piksevarras
Velikije Luki (ansambel)

**Velikije Luki** on eesti punkansambel.

Esimest korda kogunes Velikije Luki 1982. aasta oktoobri lõpus. Esimese koosseisu moodustasid endise ansambli Kopli Otell laulja Munk (Ivo Uukkivi), Ajutise Valitsuse liikmed Allan Vainola ja Peep Männil ning paaris tundmatus bändis laulja-kitarrist olnud Villu Tamme. 

Velikije Luki nimi sattus silma ajalehtedest, sest valmistuti tähistama 40 aasta möödumist Velikije Luki linna all toimunud lahingutest Teise maailmasõja päevil, kus Nõukogude poolel võitles väga palju eestlasi.

## Koosseis
*Ivo Uukkivi (laulja)
*Villu Tamme (kitarr)
*Kuldar Hanstin (kitarr)
*Raivo Pilt (basskitarr)
*Raik Kuusemets (trummid)

## Albumid

*1989: "Jõuluks koju"
*1997: "Velikije Luki 15"
*2002: "Tallinn põleb"

## Välislingid
*Koduleht
*
Varras

**Varras** on tugevusõpetuses ruumiline keha, mille üks mõõde (pikkus) on oluliselt suurem kahest ülejäänust. 

Vardad võivad olla nii sirged kui ka kõverad, nii jääva kui ka muutuva ristlõikega. Varda kuju iseloomustatakse selle ristlõike ja teljega ehk joonega, mis ühendab ristlõigete pinnakeskmeid. Horisontaalset varrast, mille koormuseks on peaasjalikult teljega risti suunatud jõud, nimetatakse talaks.

## Post
Tugevusõpetuses nimetatakse vertikaalset varrast, mis on koormatud teljesihiliste jõududega postiks.

## Vaata ka

*Liigvarras
*Tala
*Hammaslatt
*Massiiv
*Koorik

## Viited
Massiiv

"**Massiiv**" on mitmetähenduslik termin. 

***[[Massiiv (tugevusõpetus)|Massiiv]]** on tugevusõpetuses keha, mille kõik kolm mõõdet on enam-vähem ühesuurused.
* **[[Massiiv (programmeerimine)|Massiiv]]** on programmeerimises vektori- või maatriksitaoline andmestruktuur. 
* **Massiiv** ehk **[[mäemassiiv]]** on mäestiku kompaktne isoleeritud väheliigendatud osa.
Koorik (tugevusõpetus)

**Koorik** on tugevusõpetuses keha, mille üks mõõde (paksus) on kahest ülejäänust oluliselt väiksem. Tasandilist koorikut nimetatakse plaadiks.

## Vaata ka
*Massiiv
*Varras
*Tugevusõpetuse mõisteid
*Koorikbetoon

## Viited
Tala

* **[[Tala (ehitus)|Tala]]** on mõiste mehaanikas ja ehituses.
* **[[Tala (masinaelement)|Tala]]** on masinaelement.
***[[Samoa tala|Tala]]** on Samoa rahaühik.
***[[Tala (Uruguay)|Tala]]** on Uruguay linn.
Nihe

"**Nihe**" on mitmes tähenduses kasutatav termin. 

*Tasapinnalise **[[Siire (mehaanika)|siirde]]** (alg- ja lõpp-asukohta ühendav vektor) korral kasutatakse mõnikord mõistet **nihe**.
***[[Nihe (tugevusõpetus)|Nihe]]** ehk **põige** on  tugevusõpetuses  varda deformeerumine, kui varda vastaspindadel esinevad nihkepinged.
***[[Nihe (teisendus)|Nihe]]** on matemaatikas teatud teisendus.
*Nihe filosoofias (ja keeleteaduses) on mõiste tähenduse nihkumine.
PS Troika

**PS Troika** on eesti ansambel.

Ansambel sai alguse 1987. aastal

PS Troika tuntuim hitt on "Põdrakasvataja", Laulu meloodia ja teksti autor on Allan Sarri . Ansambli lugude seas on ka näiteks "Pruun beib", "Kui meri oleks õlu", "Tantsi Kudurot", "Tasakesi" ja "Vana linna tee".

## Algkoosseis

*Allan Sarri 
*Imre Luur 
*Jaak Jürisson    

## Endised liikmed
* Raul Sarri
*Riho Rausma

## Praegune koosseis

*Allan Sarri (laul, kitarr)
*Terje Sarri (laul, klahvpillid)
*Peeter Karo (trummid)

## Albumid
*2002: "Ikka viin, viin, viin..." CD MC, TopTen
*2003: "Liitu meiega!" TopTen
*2005: "Õnnega koos" TopTen
*2006: "Seewald" TopTen
*2007: "20 - Best of" CD DVD, TopTen
*2012: "Kolme pääsukese kohvik" 3CD Records 2000

## Välislingid
*Koduleht
*Facebook
Led R

**Led R** on 2003. aastal tegevust alustanud Eesti rokkansambel. 

Ansambel esitab peamiselt Led Zeppelini lugusid.

## Koosseis
 
*Indrek Patte (laulja)
*Jaanus Nõgisto (kitarr)
*Igor Garšnek (klahvpillid)
*Priit Kuulberg (basskitarr)
*Andrus Lillepea (trummid)

### Endised liikmed
*Peeter Jõgioja (trummid)

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Õnne Kepp

**Õnne Kepp** (sündinud 15. septembril 1955 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane.

## Haridus
Õnne Kepp lõpetas 1974. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina. 1985–1988 oli ta aspirantuuris ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis. 1994. aastal sai ta magistrikraadi eesti kirjanduse alal Tartu Ülikoolis ning 2008. aastal kaitses doktoriväitekirja eesti kirjanduse alal Tallinna Ülikoolis. Tema doktoriväitekirja teema oli "Identiteedi suundumusi eesti luules".

## Töökäik
Ta töötas 1982–1985 Kreutzwaldi-nimelises Riiklikus Raamatukogus raamatukoguhoidjana, 1988–1993 ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis nooremteadurina, 1993–1998 Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses nooremteaduri ja teadurina. 1995–1999 oli ta ka Eesti Humanitaarinstituudi dotsent, 2002–2008 Tallinna Ülikooli eesti kirjanduse õppetooli assistent. Alates 2009. aastast töötab ta taas Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadurina.

Ta on Eesti Kirjanduse Seltsi liige.

## Kirjutisi
* Õnne Kepp ja Arne Merilai "Eesti pagulaskirjandus. Luule." Tallinn, 1994.

## Viited

## Välislingid
*
Margus Kappel

**Margus Kappel** (sündinud 7. septembril 1956) on eesti klahvpillimängija ja pedagoog. 

Ta lõpetas 1971. aastal Nõmme Lastemuusikakooli ja 1975. aastal Tallinna Muusikakeskkooli. 1980. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri eriala dotsent Ada Kuuseoksa õpilasena.  

Ta on mänginud rokkansamblites Ruja (1974–1979), Kaseke ja Rock Hotel. 

Džässi on ta mänginud muu hulgas Lembit Saarsalu ansamblis (1978–1980) ning trios, millesse peale tema kuulusid kitarristid Ain Varts  ja Riho Sibul. Trio esines 1984 Tallinnas ja Tartus. 

Anne Ermi hinnangul on Margus Kappel "emotsionaalne ja tehniliselt suutlik pianist". 

Aastast 2016 on ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis klaveriõpetaja.

## Tunnustus

* 2015 Valgetähe V klassi teenetemärk.

## Isiklikku
Tema isa Johannes Kappel (1907–1982) oli Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse organist.  Ta on olnud abielus Merle Talvikuga, neil on poeg Karl Olaf. 

## Viited

## Välislingid

* 
* Margus Kappel saates "Kukul külas", 27 jaanuar 2002, 1. osa, 2. osa
Nemo

**Nemo** oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1972–1991. Alustas tegevust Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni ansamblina 1974. aastal, põhiliseks tegutsemiskohaks Mustamäe kasiino. 

Ansambli tuntumate laulude hulgas olid "Tuhk ja teemant", "Ei jäänud aega tangoks", "Figaro", "Petlik õnn", "Armastus", "Lohutuseks ümber maailma", "Ühe õhtu mälestus", "Saatus".

## Koosseis
*Ain Tammesson (vokaal, klahvpillid)
*Tiit Talisoo (basskitarr)
*Kersti Rosenberg (vokaal)
*Peeter Prints (soolokitarr)
*Anne Veski (laulja)
*Mati Rea (laulja)
*Peeter Malkov (flööt)
*Kalle Tetsmann (basskitarr)
*Indrek Tetsmann (trummid)
*Ivo Varts (trummid)
*Olev Künnap (laulja)
*Arne Luht (klahvpillid)
*Riho Lilje (kitarr)
*Hindrek Kallast (basskitarr)
*Priit Pihlap (trummid)
*Ilmar Ruustalu (trummid)
*Peeter Annikve (kitarr), lahkus 1981
*Andres Esko (heli), alates 1982
*Olev Künnap (kitarr), P. Annikve asemel
*Lembit Ojalo (löökriistad), 1982
*Arvo Ott (kitarr),1982
*Aare Baumer (valgus), 1982

## Helikandjad
Nemol on ilmunud kokku 4 albumit. 

* Nemo (1983) 7-tollise plaadi kujul.
* Anne Veski & Nemo - Tänan! (1988) LP ja kasseti kujul.
* Ansambel Nemo (2001) CD ja kasseti kujul.
* 39 Parimat lugu - Nemo kullafond (2018) CD kujul.

## Välislingid
*
*Lehekülg Eesti Ansamblite Andmebaasis
2 Quick Start

**2 Quick Start** on Eesti ansambel, mis loodi 1992. aastal Mikk Targo eestvedamisel. 

Idee sündis toonase välismaise popansambli Undercover eeskujul, kes kaverdas 1970. ja 1980. aastate muusikat moodsas tantsumuusika võtmes.

Ansambli nimi tuleneb nende sämpli "too quick start" nimest.

## Tunnustus

* Kuldse Plaadi auhind "Panus Eesti muusikasse" (2023)

## Koosseis
*Pearu Paulus – vokaal
*Ilmar Laisaar – klahvpillid 
*Alar Kotkas – bass
*Karl Kanter – kitarr
*Urmas Kahk – kitarr
*Jüri Mazurtšak – trummid
*François Archanjo – perkussioon
*Hele-Riin Uib – perkussioon
*Eduard Akulin – tromboon
*Jaak Vasar – trompet
*Mairo Marjamaa – saksofon
*Kärt Anton - taustavokaal

## Albumid
*1994 "2 Quick Start" Sounder PLK, MC
*1995 "Olen loobuda sust proovinud" Aidem Pot, CD MC
*1997 "Poolel teel su juurde" Aidem Pot, CD MC
*1999 "Teine pool, The Very Best of Vol. 1" 2QS Productions, CD MC
*2001 "Ühega miljoneist" 2QS Productions, CD
*2010 "2010" 2QS Production, CD
*2025 "Ristteel" 2QS Production, CD LP

## Singlid
* 1996 "Nii kuum on tunne" 2QS Production/Aidem Pot
* 1997 "Poolel teel su juurde" 2QS Production/Aidem Pot
* 1999 "Sõnad viid mu suult" 2QS Production
* 2001 "Ühega miljoneist" 2QS Production
* 2001 "Sa oled laul" 2QS Production 
* 2002 "Sa tead mis teed" 2QS Production
* 2011 "Saladus" 2QS Production
* 2011 "Kolm soovi" 2QS Production
* 2023 "Ristteel" 2QS Production
* 2024 "Kohe selgeks sai" 2QS Production

## Suuremad hitid
*"Neiu Mustas Kleidis"
*"Naerata"
*"Kingitus"
*"Ühega Miljoneist"
*"Siis Veel Ei Tundnud Sind"
*"Olen Loobuda Sust Proovinud"
*"Lõpuks Leidsin Sind"
*"C'est La Vie"
*"Ristteel"

## Viited
Nihe (tugevusõpetus)

**Nihkeks** (**nihkemoondeks** või **põikeks**) nimetatakse varda deformeerumist, kui varda vastaspindadel esinevad nihkepinged.
Karavan (ansambel)

**Karavan** on Eesti ansambel, mis loodi 1983. aasta novembris.

Ansambli ristiisa oli liiklusinspektor Kirill Teiter.

Aastatel 1984, 1985 ja 1986 kuulutati ansambel aasta parimaks bändiks.

Karavan oli Silvi Vraidi saateansambel 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Dublinis.

## Koosseis
*Karl Madis (vokaal, saksofon, suupill)
*Roland Jairus (basskitarr)
*Marko Sirila (trummid)
*Toomas Vanem (soolokitarr)
*Jaak Lutsoja (klahvpillid)

### Endised liikmed
*Margus Martmaa (basskitarr) 
*Dmitri Dmitrenko (trummid) 
*Meelis Punder (basskitarr, vokaal) 
*Aarne Saluveer (klahvpillid) 
*Jaan Karp (trummid) 
*Urmas Lattikas (klahvpillid) 
*Agu Tammeorg (soolokitarr, vokaal)

## Albumid
*Ansambel "Karavan" (1986)
*Ansambel "Karavan" (1987)
*"Vaikselt" (1989)
*"Karavan Vol.1" (1996)
*"Karavan Vol.2" (1996)
*"Raimond Valgre laule" (1997)
*"Ainult üks" (1998)
*"Popurriid" (1999)
*"Agu Tammeoru laulud" (2002)
*"Taevalik Meloodia" Nat King Cole`i laule eesti keeles (2007)

## Karavan 25
2008. aasta novembris täitus ansamblil 25. tegevusaasta ja sel puhul toimusid kontserdid Jõhvi Kontserdimajas, Tartu Vanemuise Kontserdimajas, Kuressaare Spordikeskuses, Pärnu Kontserdimajas ja Tallinnas Estonia kontserdisaalis.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Oort

**Oort** on Eestis tegutsenud regirokkansambel.

1996. aasta sügisest tegevust alustanud ansambel on varem kandnud nimesid **Sass-projekt** ja **Sammalaeng**. Ansambel hakkas tegutsema ajal, kui rahvamuusika populariseeriminegi Eestis veel lapsekingades oli. Ansambli liikmed on mitu korda vahetunud. 

Oorti tegevus katkes mitmeks aastaks 2012. aastal, kui ansambli juht Aleksander Sünter terviseprobleemide tõttu rokkmuusika tegemisest loobus. Aleksander Sünter suri 2014. aasta alguses. 2018. aastal suri tervislikel põhjustel viimane ansambli eestvedaja klahvpillimängija Toomas Jõks. 

## Viimane koosseis
*Tarmo Tabas (laul, parmupill)
*Marju Varblane (laul, viiul, Hiiu kannel, torupill)
*Kalle Tetsmann (basskitarr)
*Andres Vago (elektrikitarr)
*Margus Tammemägi (löökriistad)

## Endisi liikmeid
* Aleksander Sünter (laul, akustiline kitarr, eesti lõõts)
*Toomas Jõks (klahvpillid)

*Sulev Salm (elektrikitarr, taustalaul) 
*Priit Moppel (torupill, parmupill, viled, väikekannel, laul)
*Alar Sünter (puhkpillid)
*Raivo Sildoja (viiul, Hiiu kannel, laul)
*Elmo Saul (basskitarr)
*Mait Sarap (löökriistad)
*Aare Tani (viiul, Hiiu kannel)

## Albumid
*"Oort" (2001)
*"Veere, veere, päevakene" (2004)
*"Suur Härg" (2009)
*"Aeti mu mõtsa" (2012)
*"Laula, laula suukene" (2015)

## Välislingid
*Koduleht
*Sissekanne Eesti ansamblite andmebaasis
*Sissekanne "Muusikute Vikipeedias"
Eesti Entsüklopeediakirjastus

**Eesti Entsüklopeediakirjastus** (**Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS**; lühend: **EEK**) oli Eestis tegutsenud teatme- ja aimekirjanduse väljaandmisele spetsialiseerunud kirjastus. Kirjastus andis välja eesti rahvusentsüklopeediat "Eesti entsüklopeedia".

Eesti Entsüklopeediakirjastuse eelkäija oli Eesti Riikliku Kirjastuse juurde 1963. aastal moodustatud "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (ENE) peatoimetus. 1965. aastal läks ENE peatoimetus üle kirjastuse Valgus koosseisu. Ning 18. jaanuaril 1991 moodustati ENE peatoimetuse õigusjärglasena **Eesti Entsüklopeediakirjastuse Aktsiaselts**.

Ettevõtte konsolideeritud müügitulu oli 2006. aastal 16,3 miljonit krooni ning 2007. aastal 25,4 miljonit krooni, 2006. aastal oldi kahjumis 2,89 miljoni krooniga ning 2007. aastal kasumis 2,12 miljoni krooniga.

Ettevõtte suuraktsionärid olid 2009. aasta jaanuari alguse seisuga Hardo Aasmäe (osalus 25,6%), Jüri Ott (osalus 20,4%) ja Ülo Kaevats (osalus 12,0%).

2. juunil 2011 kuulutas Harju maakohus välja Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS-i pankroti. Pankrotimenetlus aga takerdus, sest kirjastuse viimase kontori omanik Ülemiste City konfiskeeris 9000-eurose üürivõla katteks firma kontoris olnud vara ja müüs maha. Pankrotihaldur Tiina Mitt hindas selle väärtuseks üle 4,3 miljoni euro. Mahamüüdud dokumentide, autorilepingute ja toimetamisel olnud raamatute asukoht on teadmata. Kaotsis on ka osa EE arhiivist, algatati kriminaaluurimine.

Eesti Entsüklopeedia veebiversiooni loomise võttis üle MTÜ Entsüklopeedia, mis juba 2010. aastal sai selleks riikliku rahastuse. Eesti Entsüklopeediakirjastuse Aktsiaselts kustutati äriregistrist 2018. aastal, MTÜ Entsüklopeedia 2019. aastal.

## Vaata ka

*"Suur maailma atlas" – ilmus aastal 2005
*"Maailma atlas" – ilmus aastal 2000
*"Väike entsüklopeedia 2002" – ilmus aastal 2001
*"Väike entsüklopeedia" – ilmus aastal 2006
* "A ja O" taskuteatmik 

## Viited

## Välislingid
* "Entsüklopeedia 12. köide oli mullune menuraamat", ERR, 16.01.2004
* "Entsüklopeediakirjastusel ilmus venekeelne teatmeteos", ERR, 22.04.2008
* Mihkel Kärmas, "K-tehing koolientsüklopeediaga", Eesti Ekspress, 28. august 2008
* Gert D. Hankewitz, "Entsüklopeediakirjastus võlgneb Krediidipangale üle miljoni", Postimees, 17. november 2009 
* "Entsüklopeediakirjastus tegutseb kuristiku serval", Delfi (Ärileht), 11. mai 2010
* "Entsüklopeediakirjastus läks pankrotti", ERR, 2. juuni 2011
* Askur Alas, "Eesti Entsüklopeedia iduneb internetis", Eesti Ekspress, 30. august 2012