open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pill (Tirool)

**Pill** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 556 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1170 inimest.

Pill asub Alam-Inntalis Schwazi lähedal.

## Viited

## Välislingid

* www.pill.tirol.gv.at
Gudenieki

**Gudenieki** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Gudenieki valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Užava jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel. Gudeniekis on kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Külas asub Gudenieku pagastsi bussipeatus.

Aastal 1920 loodi Gudenieki kihelkond. Gudenieki küla kujunes Teise maailmasõja järel vana Gudenieki vallamaja juurde. Juba aastal 1938 oli seal alustatud katoliku kiriku ehitustöid; hoone ise valmis aastal 1947. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Külast läänes asub Gudenieki hoiuala. 

Ka Gudenieki mõisa juures asuv küla on kandnud nime Gudenieki.

## Elanike arv


* 49 (1970)
* 105 (1979)
* 197 (1989)
* 130 (2000)
* 100 (2005)

* 158 (2011)
* 139 (2015)
* 139 (2018)
* 130 (2021)
* 110 (2025)


## Viited
Tohuvabohu

**Tohuvabohu** (heebrea keeles *תֹ֙הוּ֙ וָבֹ֔הוּ*) on heebreakeelne väljend ürgkaose kohta, mida on kasutatud Vana Testamendi loomismüüdis 1. Moosese raamatus. 

Heebrea väljendi täpse sisu osas ei ole Vana Testamendi uurijate seas ühtset seisukohta. Ehkki tihti kirjeldatakse tohuvabohu kui kaose või segaduse seisundit, mis Vana Testamendi kosmogoonia kohaselt valitses vahetult enne valguse loomist, seab näiteks diplomaat Mikael Laidre selle tõlgenduse kahtluse alla. Tema hinnangul ei kuulu segadus või kaootilisus "tohuvabohu" algse tähenduse juurde, selle asemel "viitab "tohuvabohu" perfektsuse ehk lõpetatuse potentsiaalile".

Eestikeelne väljend *tohuvabohu* on heebrea laen, mis jõudis eesti keelde saksa keele vahendusel. Saksa keeles tõi selle laiemalt kasutusele Johann Wolfgang von Goethe, kes 1817. aastal laenas selle saksa akadeemilisest hebraistikast. Prantsuse vaste *tohu-bohu* ajalugu ulatub aga 16. sajandisse.

Piiblikeele uurija Kristiina Rossi sõnul pole sõna *tohuvabohu* eesti piiblitõlgetes siiski kunagi kasutatud, uuemais tõlkeis on see kirjakoht "tühi ja paljas". Küll on *tohuvabohu* aga tarvitusel kirjanduslikus eesti keeles. Samasisuline on ka laensõna *virvarr* (saksa *Wirrwarr*), mida ent samuti pole kasutatud piibli tõlkimisel.

## Viited

## Välislingid
* Keiti Vilms "Sõnasäuts. Tohuvabohu ulatub vanasse testamenti" ERR, 13.09.2017
Ramsau im Zillertal

**Ramsau im Zillertal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 604 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1595 inimest.

Ramsau asub Ülem-Zillertalis Zillerist idas.

## Viited

## Välislingid

* www.ramsau.tirol.gv.at
Ried im Zillertal

**Ried im Zillertal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 573 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,46 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1271 inimest.

Ried asub Zillertali keskosas Zilleri vasakul kaldal.

## Viited

## Välislingid

* www.riskommunal.net/riedimzillertal
Harilik kikkaputk

**Harilik kikkaputk** (*Angelica archangelica L.* ehk *Archangelica officinalis*) on sarikaliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Rahvapäraselt on teda kutsutud ka inglitaimeks ja suureks pütsikuks. Rahvameditsiinis kasutatakse peamiselt seedimise korrastajana.

## Botaaniline kirjeldus
Harilik kikkaputk on ühe- või mitmeaastane 100–250 cm kõrgune rohttaim. Kikkaputke vars on püstine ja õõnes ning haruneb ülemises osas. Juurmised lehed on kuni 90 cm pikkused, kaheli- või kolmelisulgjad, varrelehed on väiksemad ja neil on lehetuped silmnähtavalt põisjad. Õisiku moodustavad väga suured rohekasvalged liitsarikad, mis on enamasti 20–40-kiirelised ja koosnevad paljudest lihtsarikatest. Õitsemisaeg kulgeb juunist augustini. Viljad on ribidega kaksikseemnised ning umbes 7 mm pikkused.

## Kasvukoht
Harilik kikkaputk kasvab toitaineterikkas niiskes pinnases, mis vett läbi laseb. Eelistab päikselist kuni poolvarjulist keskkonda.  Eestis esineb teda peamiselt mererannikul ja jõgede kallastel. Kõige rohkem leidub Lääne-Eestis.

## Paljundamine ja korjamine
Seemned külvatakse avamaale varasügisel. Kuna nad vajavad idanemiseks külma, hakkavad väikesed taimed alles kevadel sirguma ning siis tuleks nad üksteisest vähemalt meetri kaugusele istutada. Suvel võib noppida värskeid lehti ja lehevarsi, vilju ja juuri kogutakse hilissügisel.

## Keemiline koostis
Juurikas koos juurtega sisaldab kumariine (bergapteen, angelitsiin, arhangelitsiin), lisaks 0,3–2% eeterlikku õli, millele annab iseloomuliku lõhna ambretoliid. Ka ürt sisaldab kuni 0,1% eeterlikku õli.
## Kasutamine

### Ravimtaimena
Droogina kasutatakse kuivatatud seemneid ja juurelõike. 

Harilik kikkaputk ergutab seedimist, suurendab isu ja lõõgastab spasme. Seepärast kasutatakse teda täiskõhutunde ja kõhugaaside korral ning tarvitatakse rahustava ja und soodustava vahendina. Lisaks soovitatakse eeterlikku õli või kikkaputkepiiritust nahale määrida närvi- ja reumaatiliste valude korral. 

### Maitsetaimena
Värskeid lehti ja lehevarsi peetakse delikatessiks ja nendega võib vürtsitada suppe, salateid ja kastmeid. Ka juuri võib toidu maitsestamiseks kasutada. 

Samuti kasutatakse ürdilikööride valmistamisel.

### Kasutamine ajaloos
Euroopas muutus kikkaputke kasvatamine populaarseks 15. sajandil katkuepideemiate ajal, sest usuti, et kikkaputke jäme juur aitab katku ravida. Samuti usuti kikkaputke aitavat ka kurjade vaimude, musta maagia ja marutõbiste loomade vastu.

## Ohud
Kikkaputk võib esile kutsuda fototoksilist reaktsiooni ja tekitada nahapõletikku, seetõttu tasub temaga ettevaatlik olla.

## Retseptid

* 80-protsendise viina sisse panna 50 grammi risoomi ning lasta kaks nädalat seista. Hõõruda valutavatele kohtadele, kuni tekib soojatunne.

* 40 grammi kuiva peenestatud droogi valada üle pudelitäie valge veiniga ja jätta ööpäevaks seisma. Vahepeal tuleks loksutada ning lõpuks kurnata. Juua pool veinipokaalitäit kaks korda päevas rahustava vahendina. Samuti võib tarvitada algava kõrgvererõhktõve ja reuma korral. 

## Viited

## Välislingid
*
Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts

**Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts** (lühendina VMS) oli rahvusvaheline väliseestlaste organisatsioon, mis loodi 22. mail 1988 eesmärgiga toetada Eestis hiljuti loodud Eesti Muinsuskaitse Seltsi.

Asutamisel valiti seltsi esimeheks Neeme Järvi, tegevesimeheks Lembit Soots. Seltsi töö toimus paljudes väliseestlaste kogukondades (Toronto, Montreal, Vancouver, New York, Los Angeles, Stockholm, Göteborg, Adelaide, Leicester, Bradford, London jm), seltsi aktivistide hulka kuulusid Rein Taagepera, Matti Klaar, Enno Klaar, Rain-Robert Rebas, Hain Rebas, Rein Grabi ja teised. VMSi Asutavasse Kogusse kuulusid Neeme Järvi, Karl Aun, Eerik Haamer, Ivar Ivask, Enno Klaar, Raimond Kolk, Ilse Lehiste, Jaan Puhvel, Peeter Puide, Toivo Raun, Hain Rebas, Rain Rebas, Gustav Ränk, Mare Taagepera, Rein Taagepera, Roman Toi, Olev Träss ja Mardi Valgemäe.

Valdavalt tegeles VMS Eesti Muinsuskaitse Seltsi materiaalse ja moraalse toetamisega, saates Eestisse peamiselt varustust ning vähemal määral raha. 1990. aastaks alguseks oli VMS Taagepera kui seltsi sekretäri andmeil kogunud vähemalt 186 000 USA dollarit ja toimetanud EMSile toetust vähemalt 150 000 dollari ulatuses. Välis-Eestis tegutses ka teisi samasuunalisi ühendusi nagu Toronto Eesti Muinsuskaitse Seltsi Sõprade Ühing (asutatud 9. oktoobril 1988) ja EMSi Abistamise Büroo Helsingis. Taagepera kirjeldab mälestustes, kuidas pikka aega püsis osas väliseesti seltskonnast siiski vastuseis VMSile, keda kahtlustati Nõukogude-meelsuses: "Pagulasavalikkus pidas kõiki, keda Nõukogude Eestist välismaale liikuma lasti, Moskva käsilasteks ja nendega lävivaid pagulasi "roosadeks". Kui VMS tõi Läände Velliste ja Laari, kinnitas see VMSi aktivistide roosasust."

VMSi tegevus rauges pärast 1990. aastat. Seltsi viimasteks avalikeks sündmusteks jäid Rein Taagepera teatel viimane peakoosolek Torontos 18. aprillil 1990 ning VMSi üldkokkutulek 28. juunil 1990. aastal, mis korraldati Tallinnas koos EMSiga.

## Viited

## Kirjandus
* Rein Taagepera "Hea uudise toojat karistatakse: Välis-Eesti Muinsuskaitse Selts" Akadeemia 12/2012
* Trivimi Velliste "Päikesepaisteline revolutsioon" Sirp ja Vasar, 10.06.1988
Jaagup Tuisk

**Jaagup Tuisk** (sündinud 1. augustil 2001) on Eesti popmuusik. Ta mängib klaverit, kitarri ja trummi.

Ta saavutas 2020. aastal "Eesti laulu" konkursil enda kirjutatud ja produtseeritud lauluga "Beautiful Lie" teise koha.

## Haridustee
Jaagup Tuisk õppis 6. klassini Laagri Koolis, hiljem Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Näitlemist on Tuisk õppinud Kaari Sillamaa muusikaliteatris osaledes.

## Muusikaline tegevus

Jaagup Tuisu esimene avalik etteaste oli viieaastaselt reisilaeval, kus ta esitas karaokeloo "Kui on meri hülgehall". Kaheksaselt esitas ta TV3-s "Eesti talendi" konkursil eesti keeles Alexander Rybaki Eurovisioni võidulaulu "Fairytale".
Sestpeale on ta osalenud mitmes võistluslikus telesaates, näiteks
* "Eesti talent" (TV3, 2010);
* "Laulupealinn" (koos Koit Toomega, TV3, 2011);
* "Laulukarussell" (Eesti Televisioon, 2015);
* "Eesti otsib superstaari" (sai 5. koha, TV3, 2018);
* "Eesti laul 2020" (sai 2. koha, ETV, 2020);
* "Eesti laul 2022" (sai 10. koha, ETV, 2022);
* "Tähtede täht" (TV3, 2023)

2014. aastal käis ta koos Uku Suviste ja Kristjan Kasearuga kontserditurneel "Kaks ja pool meest".

2015. aastal näitles ta Elton Johni ja Lee Halli muusikalis "Billy Elliot" (NoorTeater, lavastaja Teet Kask).

2017. aastal XII noorte tantsupeol "Mina jään" täitis ta Koidu rolli ja osales ka Vabaduse väljakul toimunud isetekkelisel tantsupeol.

2018. aasta juulis ilmus singel "Käes nüüd aeg" ja 2018. aasta novembris singel "Legendid omas loos".

2019. aastal ilmus singel "Hetkes" ja 2019. aasta detsembris singel "Beautiful Lie", mis sai konkursil Eesti Laul 2020 teise koha.

2020. aasta juunis ilmus singel "Miinusprojekt" ja 2020. aasta oktoobris singel "Bachata".

2022. aastal oli ta Eesti Televisiooni noorte lauljate võistluse "Tähtede lava" saatejuht.

2026. aastal rokkmuusikalis "Romeo ja Julia" mängides peategelast Romeot (Unibet Arena, Lavastaja Tanel Saar)

## Viited
Viesalgciems

**Viesalgciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Snēpele vallas. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel, valla keskusest Snēpelest 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 13 ja Riiast 174 kilomeetri kaugusel.

Viesalgciems on üks Kura kuningate vabaküladest. Küla on esmamainitud 1333. aastal (*Wessalgen*), mil Eberhard von Monheim andis selle Tontegodedele. 1850. aastal elas külas üheksa Kura kuningate peret.
## Viited
Snēpele vald

**Snēpele vald** (läti keeles *Snēpeles pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pelči, Kurmāle, Vārme, Laidi, Turlava ja Raņķi vallaga.

Valla pindala on 77 km². 2016. aasta seisuga elas seal 757 inimest. Valla keskus on Snēpele küla. Vallavanem on Raivis Jasinskis.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 79,7 km² ja seal oli 1662 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Snēpele ja Sudrabkalni külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sudrabkalni külanõukoguga likvideeritav Snēpele külanõukogu. Aastal 1966 nimetati Sudrabkalni külanõukogu ümber Snēpele külanõukoguks. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Raņķi külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti Snēpele külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Elderene Püha allikas, Mazsālijase linnamägi ja asulakoht. Regionaalse kaitse all on Mazsālijase ja Krauļi muinaskalmed.

Valla suurim jõgi on selle idapiiril voolav Venta jõgi. Looduskaitse all on Marija pärn ja arvukalt nimetuid põlispuid, nende seas ka mitmed Snēpele allee läänepärnad.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 726 lätlast, 2 venelast, 2 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakat ja 8 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Mazsālijas Watermill.jpg|Mazsālijase vesiveski
Fishing place on river Venta - panoramio.jpg|Venta jõgi
Mūrnieku cemetery, Snēpele - panoramio (6).jpg|Mūrnieki kalmistu
Snēpeles castle.jpg|Snēpele mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Snēpele

**Snēpele** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Snēpele valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 15,5 ja Riiast 175 kilomeetri kaugusel. Snēpeles on kultuurimaja ja raamatukogu, haridust annab Kuldīga keskkooli filiaal. Seal asuvad nii luteri kui ka babtisti kirik. Külla jäävad Snēpeles pagrieziensi ja Snēpeles skola bussipeatused.

Küla kujunes Snēpele mõisa (*Schnepeln*) juurde. Nõukogude perioodil oli Snēpele kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Külas kasvav vaher ümbermõõduga 3,56 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,02 meetrit ja suurelehine pärn ümbermõõduga 4,54 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 141 (1970)
* 172 (1979)
* 332 (1989)
* 355 (2000)

* 306 (2011)
* 274 (2018)
* 277 (2021)
* 279 (2025)


## Viited
Rohrberg (Tirool)

**Rohrberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 675 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,17 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 562 inimest.

Rohrberg asub Zillertalis hajaasustusena ümbritsevatel järskudel nõlvadel.

## Viited

## Välislingid

* www.rohrberg.tirol.gv.at
Schlitters

**Schlitters** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 548 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,36 km² ja 1. jaanuaril 2016 elas seal 1455 inimest.

Schlitters asub Zillertalis.

## Viited

## Välislingid

* www.riskommunal.net/schlitters
Kalaaugu jõgi

**Kalaaugu jõgi** (ka **Kallaku oja**) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 0,5 km. Jõe valgla suurus on alla 10 km².

Jõgi saab alguse Linnulahest. Jõgi suubub Kellamäe lahte.

## Viited
Harilik ogaõun

**Harilik ogaõun** (*Datura stramonium* L.) on maavitsaliste sugukonda kuuluv üheaastane rohttaim. Tegemist on ebameeldivalt lõhnava ja väga mürgise taimega, mis Eestis kasvab peamiselt prahipaikades, kuid kasvatatakse ka ilutaimena. 

## Taime kasvukohad
Harilik ogaõun on looduslikult levinud Kagu-Euroopast Ida-Aasiani. Eestis kasvab harilik ogaõun pigem haruldase taimena ning teda on leitud prahipaikadest. Samas kasvatatakse harilikku ogaõuna ka ilutaimena ning aretatud on eri värvi õitega teisendeid.

## Taime botaaniline kirjeldus

Harilik ogaõun on 20–100&nbsp;cm kõrgune ebameeldiva lõhnaga üheaastane rohttaim. Vars on püstine ning dihhotoomselt harunev. Hariliku ogaõuna lehed on vahelduvad (kuni 20&nbsp;cm pikkused) ning nende servad on ebaühtlase sakilise kujuga. Õied on suured, kuni 10&nbsp;cm pikkused, ning värvuselt valged või violetsed. Õiekrooni suurus erineb tupest pea kaks korda. Hariliku ogaõuna vili on rohkete mustade seemnetega karpvili, mis sarnaneb väliselt kastani või ogadega õunaga. Siiski leidub ka teisendeid, millel ogad puuduvad.

## Taime keemiline koostis
Hariliku ogaõuna keemiline koostis sarnaneb musta belladonna omaga. Hariliku ogaõuna lehed sisaldavad tropaanalkaloide (~0,1–0,7%) L-hüostsüamiini ja L-skopolamiini vahekorras 4:1, apoatropiini, belladonniini ja tigloüülmeteloidiini. Samuti sisaldub lehtedes flavonoide, kumariini ja fenoolhappeid. Hariliku ogaõuna seemned sisaldavad samuti tropaanalkaloide (~0,4–0,6%) L-hüostsüamiini ja L-skopolamiini suhtes 4:1, indoolalkaloide, lektiine, proteiine (12–25%) ja rasvõli (15–45%).

## Droog
Hariliku ogaõuna puhul kasutatakse droogiks lehti ja seemneid. Lehti korjatakse taime õitsemise algusest kuni viljade valmimise või öökülmade saabumiseni. Külmaga lagunevad alkaloidid peaaegu täielikult. Droogid tuleb kiiresti kuivatada temperatuuril kuni 40&nbsp;°C. Taime seemned saadakse valminud viljast.

## Kasutamine

### Kasutamine meditsiinis
Harilikku ogaõuna kasutatakse väga sarnaselt musta belladonnaga. Taime kasutati vanasti mao- ja soolespasmide ning muude silelihaste lõõgastamiseks. Lehepulbrit on varasemal ajal lisatud astmavastastele segudele, nende hulgas ka antiastmaatilistele sigaritele. Samuti oli harilik ogaõun kasutusel haavand- ja sapikivitõve korral. Tänapäeval kasutatakse taime kahe tropanaalalkaloidi produtseerimiseks. Hüostsüamiin on võimalik droogi töötlemisel muuta atropiiniks, mis on kasutusel atropiinsulfaadina silmahaiguste diagnoosimisel ja ravis. Skopolamiini kasutatakse psühhiaatrias ja iivelduse vähendamisel. Samuti kasutatakse taime homöopaatias.

### Muud kasutusalad
Mustlastel oli kombeks enne hobuse müümist loomale ogaõuna anda. See toimis ergutusvahendina.

### Vastunäidustused ja ohud
Harilikku ogaõuna ei tohi kasutada droogina. See on väga mürgine taim, mille surmav annus algab täiskasvanul 100&nbsp;mg atropiinist, mis vastab 15–100&nbsp;g lehtedele või 15–25&nbsp;g seemnetele.

## Viited

## Välislingid

*
Schwendau

**Schwendau** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 620 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1682 inimest. Esmamainitud 1200. aastal kui *Swentowe* (karjamaa puhastamine). Nime algtähendus on illustreeritud ka küla vapil kirve kujul.

Valla ala koosneb mitmest paikkonnast, sealhulgas Hippachi osad, ja ulatub Zilleri jõest kuni 2590 m kõrgusel Hoarbergjochi kuruni. Schwendau on tihedalt seotud naaberküla Hippachiga ja nad jagavad ka mitut rajatist.

## Perekonnanimi

Perekonnanime *Schwendau* juured viivad Schwendausse Austrias. Perekonna legendi järgi oli perekonnanimi algselt *Baron von Schwendau* (Luigemaa parunid) ja see oli madalaim aadlitiitel, mille andis ertshertsog Albert V Suuremeelne. Perekonna vastutusalaks oli maksude kogumine ja kohalik šerifi amet. Schwendau perekond usub, et nende embleem on kaitserelv, mitte tööriist.

Põhja-Ameerikas elab vähem kui 75 Schwendau suguvõsa liiget. 1999. aastal külastas neli neist (Don, Marlene, Bob ja Mark) Schwendaud Austrias. Kuna Schwendau peres on sündinud suures ülekaalus tüdrukuid, usutakse perekonna hääbumist järgmise 100 aasta jooksul.

Perekond võib jälgida oma sugupuud tagasi Preisimaale 1700. aastatel ning Kanadasse ja Ameerikasse umbes 1850. aastal. Perekonna embleem pärineb 1400. aastatest.

## Viited

## Välislingid

* www.schwendau.at
Stans (Tirool)

**Stans** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 563 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1976 inimest. Vald paikneb Inntalis, umbes 3 km Schwazist.


Pilt:View of Stans from NE.jpg
Pilt:Stans (Tyrol) 'Herz Jesu' church (19th cent.).jpg|Herz Jesu kirik (19. sajand)
Pilt:Stans (Tyrol) 'Laurentius'_curch_(elder one).jpg|Vana Püha Laurentiuse kirik
Pilt:Stans (Tyrol) from N, Laurentius church (elder, left) and 'Herz Jesu' church, Eiblschrofen (background).jpg|Püha Laurentiuse kirik (vasakul), Herz Jesu kirik ja taamal Eiblschrofen
Pilt:Wolfsklamm 2007a.jpg|Wolfsklammi kuristik, Stansist Georgenbergini


## Viited

## Välislingid

* www.stans.tirol.gv.at
Kaljajõgi

**Kaljajõgi** (ka **Kaljaoja, Kalja oja**) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõe pikkus on 8,8 km. Jõe valgla suurus on 37,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Karusilma oja

**Karusilma oja** (ka *Karusilla oja,* *Karusilma jõgi*, *Saksasilla jõgi*) on jõgi Jõgevamaal Jõgeva ja Mustvee vallas. Oja pikkus on 12,7 km, valgla suurus on 30,4 km². Oja algab Iravere külast ja suubub paremalt Kullavere jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kiudu jõgi

**Kiudu jõgi** (ka *Kiudu peakraav*) on peakraav Saaremaa idaosas. Kraavi pikkus on 3 km ja valgla pindala 2,5 km².

Kraav algab Kanissaare külast ja suubub põhjast Kiudu lõppe.

## Viited

## Välislingid
*
Tuplova jõgi

**Tuplova jõgi** (ka Tuplevo jõgi) on jõgi Eestis (Võru maakonnas) ja Venemaal. Jõe pikkus on 9,4 km. Jõe valgla suurus on 9,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Lõks (seriaal)

**"Lõks"** on Eesti kriminaal-telesari.

Sarja peategelased on noor mõrvarühma juht Maria (Ingrid Margus) ja arvutinohikust Alex (Pääru Oja).

Sarja näitab TV3, 1. hooaja osad tootis Cuba Films ja 2. hooaja omad Bazooka Pictures.

## Osatäitjad

* Pääru Oja – Alex (2018–)
* Ingrid Margus – Maria Holm (2018–)
* Roman Baskin – Fred Raudsepp (2018–2018)
* Peeter Oja – Rudolf Leevike (2018–)
* Tiina Tauraite – Liivia Rannamaa (2018–)
* Tambet Tuisk – Romek Krüger (2018–)

## Osad

### 1. hooaeg, kevad 2018

**2. hooaeg, Kevad/Suvi 2019**
Filip Hrgović

**Filip Hrgović** (sündinud 4. juunil 1992 Zagrebis) on Horvaatia poksija.

## Harrastajana
### Horvaatia meistrivõistlustel
Ta oli kokku kuuekordne Horvaatia meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 2011–2016.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tony Yokale (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta on esimene poksija, kes on Horvaatia lipu all võitnud kaasaegsetel olümpiamängudel medali.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Ivan Dõtškole (Kasahstan) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), hilisemale pronksmedalivõitjale Roberto Cammarellele (Itaalia) 17. maailmameistrivõistlustel (Almatı, 2013) ja hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Tony Yokale (Prantsusmaa) 18. maailmameistrivõistlustel (Doha, 2015) ning jäi edasistest medaliheitlustest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 41. Euroopa meistrivõistlustel (Samokov, 2015). 

## Elukutselisena
Ta hakkas septembris 2017 elukutseliseks. Ta on seni (seisuga 24. veebruar 2018) pidanud kokku 4 kohtumist ning on võitnud need kõik (neist 3 nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*Filip Hrgović lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Vinícius Júnior

**Vinícius José Paixão de Oliveira Júnior** (sündinud 12. juulil 2000 São Gonçalos) on Brasiilia jalgpallur, ründaja. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real.

Ta alustas karjääri kodumaal Flamengos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Flamengo esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 13. mail 2017 kõrgliiga mängus Atlético Mineiro vastu, sekkudes mängu 82. minutil. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 9. augustil Copa Sudamericana mängus Tšiili klubi Palestino vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta 19. augustil 2:0 võidumängus Atlético Goianiense üle.

2017. aasta mais sõlmis Vinícius lepingu Madridi Realiga. Leping jõustus pärast tema 18. sünnipäeva 2018. aasta juulis. Tema üleminekusumma oli 45 miljonit eurot, mis tegi Viniciusest läbi aegade kõige kallima alaealise jalgpalluri.

Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta Madridi Reali särgis 29. septembril 2018 mängus linnarivaali Madridi Atlético vastu, sekkudes mängu 87. minutil. Ta sai sellega esimeseks 2000. aastatel sündinud mängijaks, kes Reali särgis väljakule on jooksnud. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas 3. novembril mängus Real Valladolidi vastu. Hooajal 2019–20 tuli ta Realiga Hispaania meistriks.

2015. aastal tuli ta Brasiilia noortekoondisega Lõuna-Ameerika alla 15-aastaste meistriks. 2017. aastal võitis ta Brasiilia noortekoondisega Lõuna-Ameerika alla 17-aastaste meistrivõistlused. Vinícius lõi turniiril seitse värava ja valiti turniiri parimaks mängijaks.

Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta 10. septembril 2019 mängus Peruu vastu. 2021. aastal saavutas ta Brasiiliga koondisega Copa Américal teise koha. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 24. märtsil 2022 MM-i valikmängus Tšiili vastu.

## Saavutused
;Madridi Real
*La Liga: 2019–20
*Supercopa de España: 2019–20, 2021–22
* Klubide maailma karikavõistlused: 2018

## Viited
Beetlejuice

**Lester Green** (sündinud 2. juunil 1968), esinejanimega Beetlejuice, on USA meelelahutaja ja näitleja, kellel on mikrokefaalia ja kääbuskasv. 

Ta on sage külaline saates "The Howard Stern Show". 

## Viited

## Välislingid
* Beetlejuice IMDB
* Beetlejuice'i ametlik lehekülg jollydwarf.com
Unguma jõgi

**Unguma jõgi** (ka *Neemi peakraav*) on jõgi Saaremaa idaosas. Jõe pikkus on 10,1 km, valgla pindala 33,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kolga oja

**Kolga oja** (ka *Kolga jõgi*) on oja Haanja kõrgustiku edelaosas Võrumaal Rõuge vallas ja Lätis.

Oja pikkus Eestis on 16,3 km, valgla pindala 34,5 km². Oja algab Lätist ja suubub Eestis vasakult Pähni ojja.

Krabil on Kolga ojale paisutatud Veskijärv, mille ääres Krabi veski ja piiritusevabriku varemed.

## Välislingid
*
Matsimäe soon

**Matsimäe soon** on oja Harju ja Järva maakonnas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 16,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Nossa soon

**Nossa soon** on oja Saare maakonnas Muhu vallas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja valgla suurus on 13,4 km².

## Viited

## Välislingid
*
Alasoo kraav

**Alasoo kraav** (ka *Asunduse oja*) on kraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Oja pikkus on 1,3 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Jõeveski oja

**Jõeveski oja** (ka *Jõeveski jõgi*) on oja Lõuna-Eestis ja Lätis. Oja pikkus on 2,3&nbsp;km. Oja valgla suurus on 7,6&nbsp;km².

## Viited

## Välislingid
*
Kantküla oja

**Kantküla oja** on oja Harju maakonnas Kose vallas. Oja pikkus on 2,8 km. Oja valgla suurus on 5,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kudruküla oja

**Kudruküla oja** (ka **Pruuka oja**) on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 11 km. Oja valgla suurus on 28,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kureküla oja

**Kureküla oja** on oja Tartu maakonnas Elva vallas. 

Oja algab Võsivere külast ja suubub Teilma külas Elva jõkke. Oja pikkus on 3,8 km. Oja valgla pindala  on 6,7 km². Oja ei ole avalik veekogu ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
Lambaküla oja

**Lambaküla oja** on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,8 km².

## Viited

## Välislingid
*
Linnussaare oja

**Linnussaare oja** on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Oja pikkus on 1,4 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Luhtoja

**Luhtoja** on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kaavere külas. Oja pikkus on 2,5 km ja valgla suurus on 5,9 km². Luhtoja suubub paremalt poolt Pikknurme jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Põrssaoja

**Põrssaoja** (ka **Mäeküla oja**) on oja Järva maakonnas Türi vallas. Oja pikkus on 6,4 km. Oja valgla suurus on 10,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Laiassoon

**Laiassoon** (ka *Nõmmeküla oja*) on oja Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Oja pikkus on 4,5 km, valgla suurus 11,6 km², suubub paremalt Nõmme jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Hinduistlik filosoofia

**Hinduistlik filosoofia** on mitmetähenduslik mõiste. Kitsamalt tähistab see India filosoofilise mõtlemise traditsiooni. Samas võib seda tõlgendada kui kõikehaaravat filosoofilist doktriini, mida jagavad kõik hinduistlikud mõtlejad. Mõistet "hinduistlik filosoofia" kasutatakse sageli valimatult viimases filosoofilises või doktriinilises mõttes, kuid selline kasutamine on eksitav. Ei ole ühtset ja kõikehõlmavat filosoofilist õpetust, mida jagavad kõik hinduistid ja mis eristab nende vaateid vastandlikest filosoofilistest vaadetest epistemoloogia, metafüüsika, loogika, eetika või kosmoloogia teemadel, mis on seotud India teiste usunditega, nagu budismi, džainismiga. Tavaliselt tõlgendavad India filosoofia ajaloolased mõistet "hinduistlik filosoofia" kui teatud hinduistlike pühade tekstidega (Veedad) tekstilist ühendust jagavate filosoofiliste vaadete kogumit ja ei samasta "hinduistlikku filosoofiat" mingi tervikliku filosoofilise doktriiniga.

Hinduistlik filosoofia hõlmab lisaks esmase ja teisese religioosse tähtsusega hinduistlikes tekstides esinevatele üldkehtivatele filosoofilistele õpetustele ka hinduistlike filosoofiakoolkondade njaaja, vaišešika, saankhja, jooga, mimaansa ja vedaanta süstemaatilisi filosoofiaid. Kokku on hinduistlik filosoofia andnud märkimisväärse panuse India filosoofia ajalukku ja selle roll pole kaugeltki paigalseisev: Hinduistlikku filosoofiat mõjutasid budismi ja džainismi filosoofiad ning omakorda hinduistlik filosoofia mõjutas India budistlikku filosoofiat selle hilisemates etappides. Viimasel ajal arenenud hinduistlikku filosoofiat nimetavad mõned õpetlased "neo-hinduismiks", mida võib vaadelda kui India vastust Läänest vastu võetavale kristlikule sektantlusele ja stsientismile. Seega on hinduistlikul filosoofial pikk ajalugu, mis ulatub teisest aastatuhandest eKr tänapäeva.

## Viited
Hiie oja

**Hiie oja** (ka *Paunküla oja*) on oja Kõrvemaa keskosas Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 1,4 km,  valgla pindala 1,2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Veskijõgi (Saaremaa)

**Veskijõgi** (ka *Pidula oja*) on oja Saaremaa loodeosas. Jõe pikkus on 4,6 km,  valgla pindala 18,9 km². Jõgi algab Odalätsi allikatest, suubub kagust Tagalahte. Tähtsaim lisajõgi on paremalt suubuv Pidula jõgi. Jõe ülemjooks jääb Odalätsi maastikukaitsealale.

## Viited

## Välislingid
*
Randküla jõgi

**Randküla jõgi** (ka *Randküla oja*) on oja Saaremaa kirdeosas. Jõe lähe on Karussoo servas ja see suubub Väinamerre. Jõe pikkus on 7,5 km, valgla pindala 27,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Ridaküla oja

**Ridaküla oja** on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Tammeküla oja

**Tammeküla oja** on oja Järva maakonnas Järva vallas. Oja pikkus on 5,9 km. Oja valgla suurus on 10,9 km².

## Viited

## Välislingid
*
Neo-vedaanta

**Neo-vedaanta**, samuti **hindu modernism, neo-hinduism****, globaalne hinduism** ja **hindu universalism****.**

Lääne õpetlaste poolt kasutusele võetud mõiste mõnede hindu mõtlejate ja reformijate (nagu Vivekānanda, Gāndhī ja Aurobindo Ghose) ja institutsionaalsete liikumiste (nagu Brahmo Samaj) kristluse ja lääne mõtlemise mõjule ning väljakutsetele vastuseks tekkinud vormide kohta 19. sajandi algusest kuni iseseisvumiseni (1947).

Peamine "neo-hindu" seisukoht tuleneb hindu dharma kui põhialustelt kõikehaarava ning vägivallatuse (ahiṃsā) ja kaastunde põhimõtetel baseeruva eetilise usundi (sādhāraṇa dharma) ümber määratlemisest vastandina traditsioonilisele partikularistlikule või svadharma (:fr) seisukohale varṇāśramadharma osas.

See omakorda viis erinevate sotsiaalreformide toetamiseni, eriti seoses kastisüsteemiga.

## Viited
Siinuseline suurus

**Siinuseline** ehk sinusoidaalne ehk harmooniline on suurus, mis on kirjeldatav siinusfunktsiooniga.

Mõiste on kasutusel peamiselt elektriliste võnkumiste puhul perioodilise vahelduvpinge ja vahelduvvoolu või nende harmooniliste komponentide (harmoonikute) puhul.
Lineaarsus

**Lineaarsus** on funktsiooni omadus olla kirjeldatav esimest järku seosega *y = ax*.

Lineaarsusviga ehk ebalineaarsus on objekti sisendsuuruse *x* ja väljundsuuruse *y* vahelist sõltuvust kirjeldava funktsiooni *y = y*(*x*) kõrvalekalle seda objekti kirjeldavast lineaarsest seosest.

Reaalse objekti sisendsuuruse *x* ja väljundsuuruse *y* vahelise seose *y = y*(*x*) lineaarseks esituseks kasutatakse tavaliselt selle seose astmerea esimest järku liiget koos nullindat järku liikmega (nihkega).

## Vaata ka
* Lineaarfunktsioon
Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut

**Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut** on Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus infotehnoloogia teaduskonnas.

## Elektroonikainstituut

Elektroonikainstituut moodustati TTÜ süsteemitehnika teaduskonnas elektroonika kateedri baasil.

Instituut korraldas õppetööd 4-aastase inseneriõppe ja 2-aastase magistriõppe elektroonika õppekava alusel.

Õppekava muudeti üleminekul bakalaureuse- ja magistriõppele (nn. 3+2 malli järgi) "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" õppekavadeks (IAEB ja IEAM) ja seejärel "Elektroonika ja bioonika" õppekavadeks. Doktoriõpe toimus teaduskonna doktoriõppe õppekava järgi.

Elektroonikainstituudi õppetoolid olid elektroonikadisaini õppetool, rakenduselektroonika õppetool ja mõõteelektroonika õppetool. Hiljem toimusid instituudis struktuuri muutmised, mille tulemusena koondati õppetöö korraldamine ühte õppetooli. Teadus-arendustöö struktuurseteks üksusteks said laboratooriumid.

Elektroonikainstituudi professorid ja õppetooli juhatajad on olnud Enn Velmre, Mart Min, Ants Laansoo, Vello Männamaa ja Toomas Rang.

Elektroonikainstituudi dotsendid on olnud Uljas Tamm ja Mihhail Pikkov.

Juhtivteadur on olnud Mart Min.

Elektroonikainstituut osales Elektroonika Kompetentsikeskuse moodustamises 1993. aastal ja selle töös kuni Keskuse toimimise lõpuni 1999. aastal.

Aastal 2000 liitus süsteemitehnika teaduskond ja selle koosseisus ka Elektroonikainstituut Infotehnoloogia teaduskonnaga.

## Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut

2011. aastal sai instituut nimeks Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut.

Teadus- ja arendustöö toimub Instituudis kahes teaduslaboris:
- Kognitroonika teaduslabor (KOEL) ja
- Siduselektroonika teaduslabor (SIEL)

2017 aastal toimunud TTÜ struktuurireformide käigus liitus Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudiga TTÜ Raadio- ja Sidetehnika Instituut.

Õppetöö korraldamisega Instituudis tegeleb selleks moodustatud Elektroonika ja sidetehnika õppekeskus.

Õppetöö toimus bakalaureuseõppes õppekava Elektroonika ja kommunikatsioon järgi, alates 2017. aasta vastuvõtust toimub see õppekava Arvutisüsteemid IACB17 peaerialal 2 "Elektroonika ja telekommunikatsioon" järgi.

Magistriõppes toimub õppetöö õppekava Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad IVEM11 järgi spetsialiseerumisega järgmisele kolmele peaerialale: 6 Elektroonika, 7 Kommunikatsioonitehnoloogiad ja 8 Kaasaegsed nanomaterjalid ja pooljuhtelektroonika.

Doktoriõpe toimub Instituudis vastavuses teaduskonna õppekavale Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia IAQD02.

## Instituudi direktorid
*1992–2000 Mart Min
*2000–2018 Toomas Rang
*2018– Laur Lemendik

## Välislingid

*Elektroonikainstituudi koduleht.
*TTÜ õppeinfosüsteem (ÕIS)
Arthur Melo

**Arthur Henrique Ramos de Oliveira Melo** (mängijanimega **Arthur**; sündinud 12. augustil 1996 Goiânias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis ACF Fiorentina (laenul Torino Juventusest) ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Arthur alustas klubikarjääri kodumaa klubis Grêmio. Brasiilia kõrgliiga hooajal 2017 valiti ta kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks ja samuti hooaja sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta juulis sõlmis ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona kuue aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta sama aasta 18. augustil kodumängus Deportivo Alavése vastu.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Juventusega. 2022–2023 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool, kus ta mängis vaid 13 minutit.

Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Fiorentinasse.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondise meeskonnas tegi ta 8. septembril 2018 sõprusmängus USA vastu. 2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

## Saavutused
;Grêmio
*Copa Libertadores: 2017
*Recopa Sudamericana: 2018
*Campeonato Gaúcho: 2018
;Barcelona
*La Liga: 2018–19
*Supercopa de España: 2018

## Viited
Vitt (perekonnanimi)

**Vitt** on perekonnanimi.

See on perekonnanimena levinud näiteks Ameerika Ühendriikides, kus seda kannavad või on kandnud trummar Bill Vitt, Ameerika jalgpalli treener Joe Vitt ja pesapallur Ossie Vitt.

Seda nime on Eestis pandud Hertu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal (Fitt), Silmsi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal (Fit), Kaali mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal (Witt) ja Rannu mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal (Witt). 

Nimi tähendab alamsaksa keeles valget.

Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hallik ja Viide. 

1. jaanuaril 2024 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Komplekssuurus

**Komplekssuurus** on selline suurus, mille esitamiseks saab kasutada kompleksarvu.

Tüüpilised komplekssuurused on harmooniliste võnkumiste kujul esinevad elektrilised suurused – siinuseline vahelduvpinge ja siinuseline vahelduvvool, ning neid seostav impedants ehk näivtakistus Ż või selle pöördväärtus kompleksjuhtivus.
Uusküla oja

**Uusküla oja** on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 5,8 km. Oja valgla suurus on 7,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Vabriku oja

**Vabriku oja** on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 2,9 km. Oja valgla suurus on 3,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Vaeküla oja

**Vaeküla oja** on oja Lääne-Viru maakonnas. Oja pikkus on 10,5 km. Oja valgla suurus on 47,4 km².

## Viited

## Välislingid
*
Viisumõisa oja

**Viisumõisa oja** on oja Järva maakonnas. Oja pikkus on 0,6 km. Oja valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Väikseküla oja

**Väikseküla oja** on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 6,5 km. Oja valgla suurus on 22,8 km².

## Viited

## Välislingid
*
Aruküla peakraav

**Aruküla peakraav** on peakraav Harju maakonnas. Kraavi pikkus on 9,8 km. Kraavi valgla suurus on 24 km².

## Viited

## Välislingid
*
Auküla peakraav

**Auküla peakraav** (ka **Karjamaa soon**) on peakraav Lääne-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 4,2&nbsp;km. Kraavi valgla suurus on 11,8&nbsp;km².

## Viited

## Välislingid
*
Haudemäe peakraav

**Haudemäe peakraav** on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraavi valgla suurus on 5,9 km².

## Viited

## Välislingid
*
Hiieveski oja

**Hiieveski oja** (ka *Hiieveski kraav*) on oja Harjumaal Kose vallas. Oja pikkus on 4,6 km, valgla pindala 7,7 km². Oja algab Nõmme järvest Kõrvemaa keskosas ja suubub paremalt Pirita jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Mustassaare kraav

**Mustassaare kraav** (ka **Jõeküla kraav**) on kraav Järva ja Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 8,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kabelisoo peakraav

**Kabelisoo peakraav** on peakraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 4,1 km. Kraavi valgla suurus on 3,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Rootsi oja

**Rootsi oja** (ka *Rootsioja*) on oja Tartu maakonnas. Rootsi oja on Luutsna jõe vasakpoolne lisaoja.

## Viited
Kassimatsi oja

**Kassimatsi oja** (ka *Kablaküla peakraav*) on peakraav Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Oja pikkus on 8,4 km, valgla suurus 45,8 km², suubub paremalt Umbusi jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kiviõli kaevanduse kraav

**Kiviõli kaevanduse kraav** (ka **Puisma jõgi**) on kraav Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kraavi pikkus on 6,7 km. Kraavi valgla suurus on 44,9 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kalmekraav

**Kalmekraav** on kraav Viljandi maakonnas Mulgi vallas Univere külas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 1,1 km ja valgla suurus on alla 10 km². Kraav saab alguse Univere külas ning suubub Univere ja Polli küla piiril Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*

]
Pagula kraav

**Pagula kraav** (ka *Kloostri peakraav*) on kraav Harjumaal Saue ja Lääne-Harju vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km,  valgla pindala 11,2 km². Kraav suubub vasakult Vasalemma jõkke. 

## Vaata ka
*Kloostri jõgi

## Viited

## Välislingid
*
Tammistesilla oja

**Tammistesilla oja** (ka *Koorküla peakraav*) on peakraav Valgamaal Tõrva vallas. Oja pikkus on 4,4 km, valgla suurus 5,5 km² ja see suubub paremalt Õhne jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kureküla peakraav

**Kureküla peakraav** on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 11,2 km. Kraavi valgla suurus on 27,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Lipõssilla oja

**Lipõssilla oja** (ka **Võuküla oja**) on oja Põlva maakonnas. Oja pikkus on 6 km. Oja valgla suurus on 16,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Rita Ora

**Rita Sahatçiu Ora** (sünninimega **Rita Sahatçiu**; sündinud 26. novembril 1990 Prištinas Jugoslaavias) on Briti laulja ja näitleja.  

Ta pälvis tähelepanu 2012. aasta veebruaris, kui ta lõi kaasa DJ Freshi singlis "Hot Right Now", mis saavutas esikoha Suurbritannia singliedetabelis.   

Tema debüütalbum "Ora" ilmus augustis 2012. See saavutas esikoha Suurbritannias. Album sisaldas Suurbritannia esikohasingleid "R. I. P." ja "How We Do (Party)". Orast sai artist, kellel oli 2012. aastal kõige rohkem hittsingleid edetabelis UK Singles Chart, kus kolm tema järjest ilmunud singlit jõudsid edetabeli tippu. Kaks singlit "Your Song" ja "Anywhere" tema teiselt stuudioalbumilt "Phoenix" jõudsid UK esikümnesse 2017. aastal. 

Jaanuaris 2014 teatas Adidas Originals koostööst Rita Oraga. 

## Lapsepõlv
Rita Ora sündis Prištinas albaania peres. Tema ema Vera on psühhiaater ning isa Besnik Sahatçiu majandusteadlane ja pubi omanik. Oral on vanem õde Elena ja noorem vend Don.  

Ta perekond lahkus Kosovost poliitilistel põhjustel. Nad kolisid Londonisse 1991. aastal, kui Rita oli üheaastane. Ta kasvas üles Lääne-Londonis Notting Hillis.

## Isiklikku
Rita Ora alustas 2013. aasta mais suhet DJ Calvin Harrisega. Nad läksid lahku 2014. aasta juunis.  

## Albumid

* "Ora" (2012)
* "Phoenix" (2018)

## Kontserditurneed

*"Ora Tour" (2012)
*"Radioactive Tour" (2013)
*"The Girls Tour" (2018)

## Filmid

## Viited
Pärimisleping

**Pärimisleping** on pärandaja ja teise isiku kokkulepe, millega pärandaja nimetab teise lepingupoole või muu isiku oma pärijaks või määrab talle annaku, sihtkäsundi või sihtmäärangu, samuti kokkulepe pärandaja ja tema seadusjärgse pärija vahel, millega viimane loobub pärimisest. Pärimisleping on kõrgeima jõuga viimse tahte avaldus ehk oma jõult on pärimisleping testamendi ja seaduse ees esimesel kohal, kuigi oma kasutussageduselt nende järel viimasel kohal. Pärimisleping võib sisaldada nii siduvaid kui ka mittesiduvaid korraldusi. Korralduste siduvus on pärimislepingu üks olemuslikke tunnuseid. Seega kui testament on ühepoolne tahteavaldus, siis pärimisleping on mitmepoolne tehing ehk leping. Tegemist on positiivse pärimislepinguga, kui pärandaja on määranud lepingupoolele või kolmandale isikule mingi hüve ning negatiivse pärimislepinguga on tegemist olukorras, kui on sõlmitud pärandist loobumise leping. Pärimislepinguga ei või kitsendada pärandaja õigust vallata, kasutada ja käsutada oma vara, küll aga on võimalik pärijal pärast pärandaja surma võimalik nõuda näiteks vara müügi tagasipööramist. Lepingujärgne pärija ei omanda pärimislepingu alusel pärandaja eluajal õigusi pärandaja varale. 

## Pärimislepingu sõlmimine ja vorminõuded
Pärimislepingutele on sätestatud ranged vorminõuded. Pärimislepingut saab sõlmida üksnes notari juures notariaalselt tõestatud vormis ning see kantakse pärimisregistrisse. Pärimisregistri andmetel sõlmitakse pärimislepinguid aastas umbes 20–30, mida on testamentide sõlmimisega võrreldes ülivähe. Pärimislepingu saab sõlmida teovõimeline pärandaja isiklikult. Pärimislepingu eripäraks võib lugeda, et pärija nimetamist, annaku määramist või pärimisest loobumist saab siduda teise lepingupoole kohustusega midagi teha pärimisest loobunud pärija kasuks. See tähendab, et pärimisleping võib olla ka tasuline. 

## Pärimislepingu muutmine, tühistamine ja taganemine
Pärimislepingus tehtud korraldused on pärandajale siduvad juba tema eluajal ning neid ta ei saa enam ühepoolselt muuta ega tühistada. Pärimislepingu pooled saavad eluajal lepingut muuta sõltumata kolmanda isiku tahtest ning eluajal korraldusi tühistada notariaalselt tõestatud kokkuleppe või pärimislepinguga. Pärast pärandaja surma on võimalik ühepoolselt pärimisleping tühistada vaid siis, kui loobuda pärimislepinguga ette nähtust. Pärimislepingu tühistamise alused on: eksimus, pettus, ähvardus, raskete asjaolude ärakasutamine, aga mitte näiteks kooselu lõppemine. Pärimislepingu tühistamiseks tuleb esitada hagi kohtusse ühe aasta jooksul tühistamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 30 aasta möödumisel pärandi avanemisest arvates. Samuti on võimalik pärimislepingust pärandaja eluaja jooksul taganeda. Kõige rahumeelsem ja loomulikum viis pärimislepingust taganemiseks on pärimislepingus kokku lepitud taganemisõigus. Ülejäänud taganemisõiguse kasutamise võimalused hõlmavad kuriteo toimepanemist pärandaja või tema lähikondsete vastu, samuti seadusest tulenevat ülalpidamiskohustuse rikkumist või lepingust tuleneva kohustuse tahtlikku täitmata jätmist olulisel määral.

## Viited
Rajav kääne

**Rajav kääne** ehk **rajav** ehk **terminatiiv** on kääne, mis väljendab ruumilist, ajalist, vahel ka kvantitatiivset piiri märkivat määrust või täiendit.

## Eesti keel
Rajava käände tunnus on alati *ni*.

Rajava käändega väljendatakse:

* ruumilist piiri, nt *Kõndisime aeglaselt *'metsatukani**. Põld ulatus **metsani***;
* ajalist piiri, nt ''Ootasin teda hommikust '''õhtuni***;
* kvantitatiivset piiri, nt *Närvid olid kõigil viimse *'võimaluseni** pingul. Temperatuur langes kolme **kraadini**'.

## Viited
Kodune testament

**Kodune testament** on testamendi liik, mis võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või holograafiline ehk omakäeliselt kirjutatud testament.

## Testamendivormid
Vormilt võivad testamendid olla notariaalsed (notariaalselt tõestatud testament ja notarile hoiule antud testament) või kodused (holograafiline ehk omakäeline testament ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament). Eelmainitud testamendiliigid on kõik võrdse õigusliku jõuga, kuid testamendi valikul tuleb arvestada testamendi liigi eripära ning liigiti eri kehtivusajaga.

## Koduse testamendi erisused
Kodune testament on oma iseloomult pigem erakorraline ning pärandajal (testaatoril) on võimaluse korral soovitatav teha testament notariaalses vormis. Selle puhul on paremini tagatud pärandaja tahte väljaselgitamine ja selle hilisem täideviimine. Samuti võib koduse testamendi puhul tekkida oht, et selle olemasolust ei ole lähikondsed teadlikud. Seetõttu on soovitatav kodusest testamendist ka pärimisregistrisse teada anda.

## Koduse testamendi tühistamine või muutmine
Vastavalt pärimisseaduse §-le 88 saab pärandaja igal ajal tühistada või muuta testamendi või mõne selle osa, kui koostab hiljem uue testamendi või pärimislepingu. Koduse testamendi võib pärandaja tühistada notariaalse või koduse testamendiga,testamendi hävitamisega või pärimislepinguga. Samuti võib testaator notariaalse testamenti tühistada uue notariaalse või koduse testamendiga või pärimislepingug. Juhul, kui pärandaja on hilisema testamendiga muutnud vaid osa sellele eelnenud testamendist, jääb testament muutmata osas kehtima. Kodust testamenti on võimalik täies mahus tühistada selle hävitamisega, uue testamendi või pärimislepingu koostamisega.

## Koduse testamendi kehtivus
Kodune testament kaotab kehtivuse, kui testamendi tegemisest on möödas kuus kuud ning pärandaja on sel perioodil olnud elus (pärimisseadus § 25 lg 1) , seega on soovitatav kodust testamenti iga kuue kuu jooksul uuendada, et tagada koduse testamendi kehtivus. Notariaalne testament aga oma kehtivust ei kaota. Juhul, kui kodusel testamendil puudub kuupäev, lubab pärimisseaduse § 25 lg 2 testamendi tegemise kuupäeva tuvastada ka muul viisil, seega ei pruugi kuupäeva puudumine automaatselt kaasa tuua testamendi tühisust. Testament on tühine vaid juhul, kui puudub testamendi koostamise kuupäev ning seda ei ole võimalik tuvastada ka muul viisil.  

## Koduse testamendi üldnõuded

* Testaator peab olema vähemalt 18-aastane (alla 15-aastane võib testamendi teha vaid notariaalselt tõestatud vormis).
* Testamendile tuleb märkida:
** Testamenditegija nimi, sünniaeg ja elukoht
** Testamendi koostamise kuupäev ja aasta
** Testamenditegija (ja tunnistajate) allkiri
** Tunnistajate olemasolul nende nimed ja elukohad
* Kodune testament kaotab kehtivuse kuue kuu pärast (juhul, kui testamendi tegija sel ajal veel elab), seega tuleb iga kuue kuu tagant teha uus nõuetele vastav testament. 

## Viited
Mõisaküla kraav

**Mõisaküla kraav** (ka *Kurna–Mõisaküla peakraav*) on peakraav Harjumaal Kiili ja Rae vallas. Kraavi pikkus on 8,1 km, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Ihuvere rabast ja suubub vasakult Kurna ojja.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrveküla kraav

**Kõrveküla kraav** on kraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 7,3 km. Kraavi valgla suurus on 11 km².

## Viited

## Välislingid
*
Külama jõgi

**Külama jõgi** (ka **Külama peakraav**) on peakraav Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kraavi pikkus on 5,8 km. Kraavi valgla suurus on 13,6 km².

## Viited

## Välislingid
*
Mõtskülä kraav

**Mõtskülä kraav** (ka **Mõtsküla peakraav**) on peakraav Põlva maakonnas Põlva vallas. Kraavi pikkus on 4,4 km. Kraavi valgla suurus on 10,3 km².

## Viited

## Välislingid
*