open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roguni hüdroelektrijaam

**Roguni hüdroelektrijaam** on osaliselt valminud ehitusjärgus hüdroelektrijaam Tadžikistanis Vahši jõel.

Hüdroelektrijaama tammi planeeritud kõrgus on 335 meetrit, harja pikkus 660 meetrit, jaama kavandatav võimsus 3600 megavatti. Nii kõrget tammi pole maailmas seni ehitatud.

Jaam asub seismiliselt ja tektooniliselt aktiivses piirkonnas.

Allavoolu asuvad Usbekistan ja Kasahstan on Roguni hüdroelektrijaama ehitamise vastu. Tadžikistan peab jaama ehitust riigi energiavarustuse seisukohalt hädavajalikuks.

2010. aasta algul korraldas riigi valitsus ehituseks vajaliku raha hankimise eesmärgil hüdroelektrijaama aktsiate poolsundusliku müügi riigi kodanikele. Jaama tasuvusuuringut on lubanud rahastada Maailmapank.

## Vaata ka
* Noraki pais
* Sangtuda hüdroelektrijaam
Rahvusvaheline Ökoloogia Assotsiatsioon

**Rahvusvaheline Ökoloogia Assotsiatsioon** (*The International Association for Ecology*, lühend **INTECOL**) on ülemaailmne ökoloogide teadusühing.

Assotsiatsioon korraldab ülemaailmseid ökoloogiakongresse. 

## Välislingid
*INTECOLi koduleht
Arkadi Patarkatsišvili

**Arkadi Patarkatsišvili** (ka **Badri Patarkatsišvili**; არკადი (ბადრი) პატარკაციშვილი; 31. oktoober 1955 Thbilisi – 12. veebruar 2008 Leatherhead, Suurbritannia) oli poliitiliste ambitsioonidega Gruusia suurärimees. Ta kandideeris 2008. aasta presidendivalimistel ning jäi 7,1-protsendilise tulemusega kolmandaks.

Patarkatsišvili oli üks niinimetatud oligarhidest, kes teenis oma varanduse president Boriss Jeltsini aegsel Venemaal riiklike tööstusettevõtete erastamise käigus.

## Viited
Mary-Kate Olsen

**Mary-Kate Olsen** (sündinud 13. juunil 1986) on USA näitleja, produtsent, kirjanik ja moedisainer. 

Tema karjäär sai alguse 1987. aastal telesarjas "Lastega kodus", kus ta jagas oma kaksikõe Ashley Olseniga Michelle Tanneri rolli. "Lastega kodus" oli Ameerikas väga populaarne sari, mistõttu said kiiresti tuntuks ka Mary-Kate ja Ashley Olsen. Nad on olnud edukad nii filmi- kui ka telesarjanäitlejatena.

## Isiklikku

Mary-Kate on David ja Jarnette Olseni kolmas laps; pere esiklaps on Trent Olsen ning teine Ashley Olsen, Mary-Kate'ist paar minutit vanem kaksikõde. Lisaks on tal noorem õde Elizabeth Olsen. Kuna Mary-Kate ja Ashley olid lapseeas äravahetamiseni sarnased, on arvatud, et nad on ühemunarakukaksikud, kuid tegelikult nad seda ei ole.
Hidari Jingorō

**Hidari Jingorō** (jaapani keeles 左 甚五郎) oli legendaarne Jaapani Edo perioodi kunstnik, skulptor ja arhitekt.

Hidari Jingorō tegutses Edo perioodi alguses (u 1596–1644). Oma reiside ajal mööda Jaapanit on ta teinud palju kauneid skulptuure Jaapani eri paigus.

Tema kuulsaim teos on "Magav kass" (jaapani keeles 眠猫 *nemuri neko*), mis asub Nikkō Tōshō-gū pühamus.
Félix Houphouët-Boigny

**Félix Houphouët-Boigny** (sünninimega **Dia Houphouët**, eesnimi muutus 1915. aastal seoses astumisega ristiusku ja nimi Boigny lisandus ta nimele 1946. aastal; ametliku biograafia järgi 18. oktoober 1905 Yamoussoukro, tollal Prantsuse Lääne-Aafrika – 7. detsember 1993 Yamoussoukro) oli Elevandiluuranniku esimene president.

Ta lõpetas Dakari meditsiiniakadeemia ja töötas abiarstina 1940. aastani. Ta oli 1945. aastal üks Elevandiluuranniku Demokraatliku Partei rajajaid. 1956 valiti ta Prantsusmaa Rahvusassamblee liikmeks. 1957–1961 töötas ta mitmes prantsuse valitsuses ministrina, sealhulgas Charles de Gaulle'i valitsuse riigiminister (*Ministre d'État*) 1958–1959. 27. novembril 1960 valiti ta 98% valijate toetusega Elevandiluuranniku presidendiks. 1983. aastal lasi ta riigi pealinna viia rannikul asuvast Abidjanist sisemaale, oma sünnilinna Yamoussoukrosse. Tema välispoliitika oli antikommunistlik. Ta keeldus tunnistamast Hiina RV-d 1983. aastani ja toetas Angola UNITA mässulisi.

## Vaata ka
* Félix Houphouët-Boigny rahupreemia
Abroni keel

**Abroni keel** (on kasutatud ka nimetusi *brongi keel*, *borongi keel*, *abonongi keel*, *abonu keel*, *gamangi keel*, *boga keel*, *okvahu keel*) on peamiselt Ghanas ja vähemal määral Elevandiluurannikul kõneldav kvaa keel.

Abroni keelt on peetud ka akani keele murdeks.
José Maria Neves

**José Maria Pereira Neves** (sündinud 28. märtsil 1960) on Roheneemesaarte poliitik, alates 9. novembrist 2021 Roheneemesaarte president. 1. veebruarist 2001 kuni 22. aprillini 2016 oli ta Roheneemesaarte peaminister.

Ta on alates juunist 2000 Cabo Verde Sõltumatuse Aafrika Partei esimees.

Aastatel 1996–2000 kuulus ta parlamenti.

Oktoobris 2021 võitis José Maria Neves presidendivalimised 17. oktoobri esimeses voorus, selgus ametlikul veebisaidil avaldatud esimestest tulemustest. võitis 51,5% häältest, absoluutne enamus oli vajalik esimeses voorus valimiseks, vastavalt nendele tulemustele, mis puudutasid 97% valimisjaoskondadest.
Ignacio Milam Tang

**Ignacio Milam Tang** (sündinud 20. juunil 1940) on Ekvatoriaal-Guinea poliitik.

8. juulist 2008 18. maini 2012 oli ta Ekvatoriaal-Guinea peaminister.

Ignacio Milam Tang on fangi päritolu.

Ta kuulub valitsevasse Ekvatoriaal-Guinea Demokraatlikku Parteisse.

Ignacio Milam Tang oli aastatel 1996–1998 justiits- ja usuminister ning 1998–1999 noorsoo- ja spordiminister. Seejärel oli ta parlamendi aseesimees. Aastal 2001 sai temast asepeaminister ning 2003 riigiminister ja valitsuse peasekretär.

Aastatel 2006–2008 oli ta Ekvatoriaal-Guinea suursaadik Hispaanias.

President Teodoro Obiang määras Ignacio Milam Tangi esimest korda peaministriks juulis 2008. Pärast Obiangi tagasivalimist presidendiks 2009. aastal alustas Milam Tang 12. jaanuaril 2010 oma uut ametiaega peaministrina.
Guillaume Soro

**Guillaume Kigbafori Soro** (sündinud 8. mail 1972) on Elevandiluuranniku poliitik, aastatel 2007–2012 Elevandiluuranniku peaminister.

Guillaume Soro juhtis Elevandiluuranniku Patriootlikku Liikumist 2002. aasta septembri mässus president Laurent Gbagbo vastu. 2003. aasta alguses toimunud leppimise käigus kutsuti Soro valitsusse ning seejärel oli ta jätkuva kodusõja ja võimu jagamise käigus vaheaegadega mitmes ministriametis. 

Pärast 4. märtsil 2007 sõlmitud rahulepingut sai temast peaminister. 4. aprillil 2007 astus ta peaministri ametisse. 8. märtsil 2012 astus Soro valitsuskabinet tagasi ja sama aasta 13. märtsil nimetas president Alassane Ouattara uueks peaministriks Jeannot Ahoussou-Kouadio.

## Välislingid
* Guillaume Soro: le rebelle s’explique
Paul Biyoghé Mba

**Paul Biyoghé Mba** (sündinud 18. aprillil 1953) on Gaboni poliitik, 17. juulist 2009 13. veebruarini 2012 Gaboni peaminister.

Ta kuulub Gaboni Demokraatlikku Parteisse.

Paul Biyoghé Mba õppis Prantsusmaal ärijuhtimist ning tegutses seejärel 1970. aastatel panganduse vallas. Aastatel 1980–1984 oli ta presidendi nõunik ning seejärel kabinetiülema asetäitja, kes tegeles muu hulgas USA investeeringutega Gaboni majandusse. Aastal 1989 sai temast kaubandus- ja tehnoloogiaminister.

Pärast seda, kui ta 1990. aastal parlamenti valiti, loobus ta ministriametist, ning oli kuni 1992. aastani parlamendi liige. Seejärel sai ta riigikontrolli, riigiettevõtete ja erastamisministriks. Aastal 1994 lahkus ta valitsusest ja oli kuni 1996. aastani taas parlamendis.

Aastal 1997 valiti Mba äsja asutatud senatisse, mille liige ta oli 1999. aastani. Seejärel sai temast väike- ja keskmise suurusega ettevõtluse minister ning aastal 2003 kaubandus- ja tööstusminister ja 2008 põllumajandus- ja maaeluminister. 

Paul Biyoghé Mba sai peaministriks 17. juulil 2009, kui peaminister Jean Eyeghe Ndong tagasi astus, et presidendiks kandideerida.
Fonna

**Fonna** on saar Norras Vestlandi maakonnas Guleni vallas.

Saar asub Gulafjordeni suudmes Eivindviki lähedal.

Vanasti oli saarel sadam.
Dingevatnet

**Dingevatnet** on järv Norras Vestlandi maakonnas Guleni vallas.

Järve sügavus on 220 m. Ta on Norra sügavuselt 18. järv. Järve pindala on 2,85 km².
Harry Liivrand

**Harry Liivrand** (sündinud 17. juunil 1961 Tallinnas) on eesti kunstiteadlane, -kriitik ja kuraator ning ajakirjanik ja diplomaat. 

## Elukäik
Sündinud Tallinnas teenistuja perekonnas, õppis ta aastatel 1968–1979 kunstikallakuga Tallinna 46. Keskkoolis. 1984. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli ajaloolasena, spetsialiseerudes kunstiajaloole. 

Aastatel 1984–1993 töötas Eesti Kunstimuuseumis vanemteadurina. Eesti iseseisvuse taastamise järel asus tööle ajakirjanduses, töötades ajalehes Hommikuleht. Üle kümne aasta töötas ta Eesti Ekspressi kunsti- ja kultuuritoimetajana (aastatel 1991 ja 1994–2008). 

Samal ajal töötas ta kuraatorina Tallinna galeriides Deco (1994–1998) ja Viviann Napp (2002–2006). Ta on korraldanud kümneid näitusi Eestis ja välismaal. 

2008. aastast töötas Tallinna Kunstihoone juhatajana, aastatel 2011–2016 oli Berliini Eesti saatkonna kultuuriatašee. 

Alates 2016. aastast on Liivrand Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu teaduse ja kommunikatsiooni peaspetsialist. Alates 2022. aastast töötab Liivrand Allee galerii peakuraatorina.

Ta kuulub aastast 2025 Reformierakonda. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 39 häält ning ei osutunud valituks.

Liivrand on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1993. aastast.

## Tunnustus
*2006 Kristjan Raua preemia (kunstnike liidu aastanäitus "Identiteedid")
*2009 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (kuraatoritöö ja Kunstihoone tegevuse propageerimine)
*2017 Kristjan Raua preemia (tasemel kuraatoritöö Eesti kaasaegse kunsti tutvustamisel Saksamaal aastatel 2011–2016)
*2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*CV
Risti mänd

**Risti mänd** on kaitsealune mänd Läänemaal Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Puu asukoht on Haapsalu maantee ja Tehase tänava ristmiku juures. Puu võeti kaitse alla aastal 1964. Puu on heas seisus, on kuivanud oksi. 

Puu mõõtmed: ümbermõõt 2,6 m, kõrgus 16 m (1984); 
Teistel andmetel on ümbermõõt 268 cm (1,3 m kõrgusel), kõrgus 17 m.

Risti männi kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Risti männi keskkonnaregistri kood on KLO4000620.

## Viited

## Välislingid
*
*Haapsalu raj. TSN TK otsus nr. 17 Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Ussikivi (Pärnu maakond)

**Ussikivi** on rändrahn Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kause külas. Kivi on kaitse all aastast 1958. Kivi jääb Hanila–Hõbesalu tee ja Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ristmikust umbes 900 m lõuna-kagusse Lepiku talu maadele. Kivi on graniitgneisist.

Rändrahnu mõõtmed: 1,0×0,8×0,2 m, ümbermõõt 2,86 m.

Rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Ussikivi keskkonnaregistri kood on KLO4001020.

## Viited

## Välislingid
*
*Lihula Rajooni TSN TK otsus 25.04.1958 nr. 34 Looduskaitse olukorrast Lihula rajoonis.

,
Johannes Lukats

**Johannes Lukats** (27. november 1898 Krootuse vald – 6. aprill 1983 Võru) oli Eesti metsaülem.

Ta osales Vabadussõjas, oli 1925–1926 Iisaku, 1926–1940 Loobu ja 1942–1945 Ahja metsaülem. 

Arreteeriti 1945, oli vangis ja asumisel kuni 1956. aastani, pärast vabanemist töötas 1957–1963 Võru Metsamajandis.
Estampii

**Estampii** (pr. k. *estampie*) on keskaegne tants ja muusikažanr. See instrumentaalžanr oli väga populaarne 13. ja 14. sajandil.

Estampii vorm koosneb neljast kuni seitsmest osast (*punctum*, mitmuses *puncta*) koos kordustega: aa, bb, cc, ..., kusjuures osade lõpud on kordamisel erinevad (*ouvert* 'avatud' ja *clos* 'suletud'): a+x, a+y; b+w, b+z; ... Mõnikord on samad avatud ja suletud lõpud kasutusel kogu teose vältel: a+x, a+y; b+x, b+y, c+x, c+y, ...

Sarnane vorm on ka teisel keskaegsel tantsul saltarellol.

Varaseim teadaolev sellises vormis teos on laul "Kalenda Maya", mille arvatavasti kirjutas trubaduur Raimbaut de Vaqueiras (1180–1207), võttes aluseks meloodia estampiist, mida mängisid prantsuse žonglöörid. Kõik ülejäänud näited on täielikult instrumentaalsed.

Kuigi estampiid on reeglina monofoonilised, on näiteid ka kahehäälsetest estampii vormi kasutavatest teostest.

Estampii kohta ei ole säilinud ühtegi tantsukirjeldust. Käsikirjade illustratsioonide ja maalide järgi näib see sisaldavat üsna energilist hüplemist. Mõnede estampiide (näiteks kuulus "Tre fontane") muusika üleskirjutused on kirevad ja virtuoossed, mis on loonud arvamuse, et need olid mõeldud pigem kuulamiseks kui tantsu saateks.

## Kirjandus
* P. Aubry: "Estampies et danses royales" (1906) – ISBN 2-8266-0603-4  
* L. Hibberd: "Estampie and Stantipes" (1944) – Speculum XIX, 1944, 222 jj.
* Timothy McGee, "Medieval Instrumental Dances" – ISBN 9780253013149
Nottinghamshire

**Nottinghamshire** on krahvkond Inglismaal East Midlandsi regioonis. 

Nottinghamshire jaguneb kaheksaks omavalitsusüksuseks: 

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Visitnottingham.com
Maahaigla

**"Maahaigla"** on Suurbritannia telesari, mis räägib mereäärse väljamõeldud linnakese Elsinby arstide elust ja tööst haiglas St. Aidan's Royal Free Hospital, mis asub Inglismaal North Yorkshire'i krahvkonnas. Sarja tegevus toimub 1960. aastate lõpus.

Haiglaseriaali tootmist alustas 2003. aastal kommertstelekanal ITV. "Maahaigla" kasvas välja sarjast "Südameasi".

Novembrist 2010 hakkas sarja näitama argipäeviti Eesti Televisioon .

## Võttepaigad
"Maahaigla" peamised võttepaigad asuvad North Yorkshire'is Goathlandis, Scarborough's ja North York Moorsi rahvuspargis, West Yorkshire'is Leedsi eeslinnades Kirkstallis ja Bradfordis ning Calverley asumis. 

St. Aidan's Royal Free Hospitali peahoone võttepaik paiknes Scarborough's Red Courti kortermaja ja Holbecki kellatorni juures.

## Näitlejad ja tegelased
* Michelle Hardwick – Lizzie Hopkirk, registraator (2003–)
* Denis Lill – Mr. Rose, peakirurg-konsultant (2003–)
* Andy Wear – Alun Morris, pakikandja, uksehoidja ja operatsioonisaali tehnik (2003–)
* Linda Armstrong – õde Brigid / Aisling O'Donaghue, põetaja (2003–)
* Wendy Craig – vanemõde (2003–)
* Robert Daws – dr Gordon Ormerod, konsultant (2003–)
* Amy Robbins – dr Jill Weatherill, konsultant (2003–)
* Kari Corbett – Marian McKaig, koosseisuline õde (2007–)
* Sarah Beck Mather – Susie Dixon, koosseisuline õde (2007, 2008–)
* Gareth Hale – Jack Bell, pakikandja, uksehoidja (2008–)
* Glynis Barber – Jean McAteer, haigla tegevjuht (2009–)
* Diana May – Carol Selby, koosseisuline õde (2009 –)
* Neil McDermott – dr Ralph Ellis, asendusarst (2009 –)
* Lauren Drummond – Faye Clark, õde/praktikant (2009–)
* Ian Carmichael – T. J. Middleditch (2003–2006, 2007, 2009)

## Sarja jaod

## Viited

## Välislingid
* Draamasari "Maahaigla" (The Royal, Inglise 2003). Eesti Televisioon
* The Royal. ITV Drama
* The Royal. Internet Movie Database
* The Royal. Facebook
* The Royal. Home; UK Drama. What's on TV
Warhaftig Histori

**Warhaftig Histori** on 1540. aastatel valminud Preisimaa ja Liivimaa poliitiku ning ametniku Johann Lohmülleri kroonika, mis peamiselt keskendub Liivimaa ajaloole 1520.–1540. aastatel.

Kroonika algab küll Liivimaa ristiusustamise lühikirjeldusega ning vaatleb ka Riia peapiiskoppide ja Liivi ordu võitlust 14.–16. sajandil, kuid enim huvitab kroonika autorit siiski tema enda kaasaeg. Kroonika elab kaasa Riia peapiiskoppidele ning süüdistab ordut võimu kuritarvitamises.

Kroonika kõige teaduslikuma publikatsiooni avaldas Ulrich Müller 2001. aastal.

Teose pealkirja, juhul kui seda tänapäeval kirjutataks, kui "wahrhaftige historie", võiks tõlkida - "Tõepärane/tõene jutustus". Teisel juhul - warhaftig - võiks seda tõlgitseda, kui kaubanduslikku ajalugu, mis ilmselt poleks õige.

## Kirjandus
*Ulrich Müller, *Johann Lohmüller und seine livländische Chronik "Warhaftig Histori" : Biographie, Interpretation und Edition*. Lüneburg: Verlag Nordostdeutsches Kulturwerk, 2001.
Leibkond

**Leibkond** on majapidamisüksus, mille moodustavad ühise eelarvega ja koos majapidamisotsuseid langetavad inimesed (enamasti ühe perekonna liikmed). Leibkond võib koosneda ka ainult ühest inimesest.

Statistikaameti järgi on leibkond "ühises eluruumis elavad inimesed, kes jagavad toidu- ja raharessursse".

Eestis on leibkondi umbes 600 000. Leibkonna keskmine suurus on 2,3 liiget.

## Viited
Keskklass

**Keskklass** on kõrge ametialase kvalifikatsiooni ning stabiilse ja külladase sissetulekuga inimeste kategooria. Alam-, kesk- ja kõrgklassi mõistet kasutatakse nüüdisühiskonna sotsiaalse kihistumuse iseloomustamiseks. Keskklassi mõiste võib eri riikides ja eri kultuurikeskkondades erineda.

## Ideoloogiates
*Marksismis arvatakse, et keskklass on valitsevast klassist madalam ja proletariaadist/töölisklassist kõrgem ning seda nimetatakse *[[väikekodanlus]]*, vastandina *kõrgkodanlusele* (pankurid, suurkorporatsioonide omanikud, töösturid jne.).
* ...

## Kirjandust eesti keeles
* Jonas Frykman, Orvar Löfgren "Kultuurne inimene. Keskklassi eluolu ajalooline areng". Inglise keelest tõlkinud Olavi Teppan, saatesõna Anu Kannike. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2015. 368 lk; ISBN 9789985587966
Narva keraamika

**Narva keraamika** on kõige vanem keraamikaliik Eestis, mis oli levinud Narva kultuuri ajal (umbes 5200–3900&nbsp;e.m.a).

Praegu liigitatakse Narva kultuur hilismesoliitikumi. Varem on keraamika kasutuselevõttu peetud noorema kiviaja ehk neoliitikumi alguseks Eestis. 

Narva tüüpi keraamikat on liigitatud kolmeks: Kagu-Eesti, Põhja-Eesti ja Lääne-Eesti saarte tüübiks. Nõusid oli peamiselt kahte tüüpi: eri suuruses, kuid valdavalt suuremad, teravatipulised ja munakujulised potid, mandril ka väiksemad liuataolised nõud. Nõusid valmistati kitsastest, enamasti vaid kuni 1&nbsp;cm laiustest savilintidest. Tolleaegse keraamika vormimismass sisaldas teokarbipurdu või taimset massi, saartel rohkem kivipurdu ja liiva. Nõu seinad on silutud või riibitud, vahel isegi kergelt lihvitud. Ornamenti esines nõudel puhuti, enamasti vöönditena või ebakorrapäraste kammitaoliste vajutustena, valdavalt nõude ülaservas, vahel ka külgedel. Seetõttu erines see oluliselt hilisemast kammkeraamikast, kus ornament paiknes korrapäraste rühmadena, sageli kogu nõu külje ulatuses. 

## Vaata ka
*Kammkeraamika
*Nöörkeraamika

## Viited

## Välislingid
*Aivar Kriiska, Kroodi ja Vihasoo III asula Eesti varaneoliitiliste kultuurrühmade kontekstis
* Kriiska, Jonuks, Kraas, Eesti muinasesemed: Narva tüüpi keraamika Tutulus
Salajõe Allika rändrahnud

**Salajõe Allika rändrahnud** on kaks rändrahnu Läänemaal Lääne-Nigula vallas Salajõe külas. Rahnud jäävad umbes 60–130 m kaugusele Liiva-Rehe teest ja umbes 400 m kaugusele Harju-Risti–Riguldi–Võntküla teest. Umbes 500 m edelasse jääb Silma looduskaitseala. Rahnude geograafilised koordinaadid on .

Rahnud võeti kaitse alla aastal 1937. Rahnude seisukord on hea.

Rahnud on gneissbretšast.

Rahnude mõõdud on : 
# 5,0×4,5×3,2 m, ümbermõõt 19 m
# 6,5×4,5×3,8 m, ümbermõõt 18 m

Rahnud on tuntud ka nimedega "Allika talu rahn" (7,0×5,5×3,9 m, ümbermõõt 19,6 m) ja "Kasemetsa talu rahn" (6,8×4,4×3,4 m, ümbermõõt 17,6 m).

Rahnudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,39 ha).

Salajõe Allika rändrahnude keskkonnaregistri kood on KLO4000913.

## Allika rahnu iseloomustus

Allika rahn on püstiste külgedega ümar, kuid väga ebatasase pinnaga tugevasti sammaldunud rahn. Põhjaosas kamardunud ja peal kasvab harilik kukehari. Rahnu ümber on kuhjatud põllukive. Rändrahn võib pärineda Neugrundi meteoriidikraatrist.

## Kasemetsa rahnu iseloomustus

Kasemetsa rahn on piklik ebatasase pinnaga tugevasti murenev ja sammaldunud rahn. Põhja- ja läänekülg võsastunud. Edelanurga juures kasvab suur jämedatüveline saar. Rahnu ümber on kuhjatud põllukive. Rändrahn võib pärineda Neugrundi meteoriidikraatrist.

## Rahnude uurimine

# A. Puudist, 1933 – esimene mõõtmine ja uurimine;
# Priit Kohava, 1987 – üksikasjalik mõõdistus;
# Enn Pirrus, 1993 – revisjonülevaatus.

## Viited

## Kirjandus
# K. Orviku, *Gneissbretshia suurte rändrahnudena*. – Eesti Loodus, 1935, 3.
# *Looduskaitse I*, 1937, lk. 180.
# P. Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus.
# E. Pajula, *Läänemaal omad loodussümbolid*. – Eesti Loodus. 2000, nr. 7/8, lk. 291–293.
# K. Suuroja, S. Suuroja, *Kuidas avastati Eesti suurim meteoriidikraater* I, II. – Eesti Loodus. 2000, nr. 7/, lk. 217–218; 294–296.8.

## Välislingid
*
*
*Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 22. maist 1937.
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Sotsiaalne struktuur

**Sotsiaalne struktuur** on mingile ühiskonnatüübile omane rahvastiku jagunemine suurteks sarnaste omadustega kategooriateks teatud tunnuste alusel, näiteks sugu, rahvus, vanus, haridustase, elukoht, sissetulekud, töö- ja tegevusala jms.

## Vaata ka
*sotsiaalne kihistumine
*sotsiaalne ebavõrdsus
Regina von Habsburg

**Regina von Habsburg** või **Regina Habsburg-Lothringen** (sündis kui *Saksi-Meiningeni printsess Regina Helene Elizabeth Margarete* ehk *Regina von Sachsen Meinigen*; 6. jaanuar 1925 – 3. veebruar 2010) oli Wettini dünastia liige ja Otto von Habsburgi abikaasa.

Regina von Habsburgi vanemad olid titulaarhertsog Georg von Sachsen-Meiningen ja krahvinna Klara-Marie von Korff. Ta sündis Würzburgis pere noorima lapsena ja kasvas üles Heldburgis. Isa suri nõukogude vangistuses, ülejäänud pere põgenes aga Lääne-Saksamaale. Seal tutvus ta ka oma Otto von Habsburgiga. Nad abiellusid 10. mail 1951 ning said 7 last. Regina von Habsburg suri 2010. aasta 3. veebruaril Pöckingis pärast ligi 59-aastast abielu. Ta on maetud Veste Heldburgis asuvasse perekonnakrüpti.

Regina von Habsburg oli Malta ordu auliige ja Suurristi kavaler.
Cluny

**Cluny** [klün'ii] on omavalitsusega linn Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas Saône-et-Loire'i departemangus Mâconist 20 km loodes. Linn on samanimelise kantoni keskuseks.

Linn on tuntud eeskätt seal tegutsenud Cluny kloostri järgi, mille hooned on säilinud osaliselt.

Linna territoorium asub 226–574 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas on romaani stiilis maju, gooti stiilis Cluny Notre-Dame'i kirik 13. sajandist ning paleed 15. ja 16. sajandist.

Napoleon laskis Clunysse rajada riikliku hobusekasvatuse.

## Viited
Regionalism (kunst)

**Regionalism** on Ameerika Ühendriikide kunstivool, mille viljelejad kujutasid maaelu stseene. Regionalismi kõrgaeg oli aastatel 1930–1935.

## Regionalismi teke
1920.–1930. aastatel asusid USA väikelinnade ja külade elanikud siirduma suurlinnadesse. Omapäraste piirkondade elukorraldused sulandusid ühtseks, standardiseerunud elulaadiks, ning selliste inimeste maaelu tagaigatsevale meeleolule vastas regionalistide looming.

Ameerika kunstis iseloomustab regionalism realismi suunda, mis eemaldus linnast ning tehnoloogilisest arengust ja keskendus maaelu stseenide kujutamisele. Eriti hinnatud olid regionalismi tööd just suure depressiooni ajal 1930. aastatel, sest need sisendasid ameeriklastele turvatunnet.

## Esindajad
Regionalismi kuulsamad esindajad on Grant Wood (1891–1942), John Steuart Curry (1897–1946), Andrew Wyeth (1917–2009) ja Thomas Hart Benton (1889–1975).

Regionalistidest olid tuntud ka George Biddle ja Marsden Hartley. Hartley juhindus kõigepealt traditsioonilisest maalimisstiilist, hiljem võttis eeskujuks Euroopa avangardistliku stiili, eriti Kandinsky. Hiljem leidis juba endale iseloomuliku pildikeele, mida rakendas olustiku- ja meremaalides, mis olid seotud ta kodukoha Maine'iga. Hartleyst sai 1930. aastatel regionalistliku liikumise juht.
Fakfak

**Fakfak** on sadamalinn Indoneesias Uus-Guinea saarel Lääne-Paapua provintsis, Fakfaki ringkonna keskus. Asub Vogelkopi poolsaarest lõunas asuval Onini poolsaarel.

Linn tekkis 1898. aastal rajatud hollandlaste tugipunkti juurde. Hiljem oli linn Hollandi Uus-Guinea Fak-Faki jaotise keskus.
Teadmusühiskond

**Teadmusühiskond (teadmispõhine ühiskond)** on ühiskonnatüüp, kus majanduse ja ühiskonna juhtimises kasutatakse teadusuuringute tulemusi ning uued avastused ja leiutised võetakse kohe kasutusele.

Teadmusühiskonnas on ülikoolid ja uurimisasutused olulised ühiskonnainstitutsioonid, teadlaste ja üliõpilaste osakaal tootmisprotsessis on suur. Teadmusühiskond on infoühiskond, kus majanduse ja poliitika arendamiseks kasutatakse pidevalt ja oskuslikult informatsiooni, kusjuures oluliseks ei peeta mitte kogutud informatsiooni hulka, vaid seda, et poliitilised ja majanduslikud otsused tugineksid teaduslikele uuringutele.  Õppe- ja töökeskkonna lõimimine ning uuenduste pidev kasutuselevõtt eeldab samas uusi arusaamu juhtimises.

## Kujunemine
Majanduse kujunemislõigud:
* tööstus- ehk industriaalühiskond
* postindustriaalühiskond
* infoühiskond
* teadmusühiskond

## Teadmusühiskond ja Eesti
Pikaajaline riiklik strateegia "Säästev Eesti 21" võeti Riigikogu poolt vastu 2005. aastal ning see kirjeldab Eesti ühiskonna jätkusuutlikkuse probleemi lahendusena pööret teadmusühiskonda.

## Vaata ka
* Heaoluühiskond
* Kodanikuühiskond
* Teadmusjuhtimine

## Välislingid
* Ülo Kess: Teadmus digiajastul, Sirp, 12. detsember 2013
Voldemar Hünerson

**Voldemar Hünerson** (30. juuni 1916 – 16. aprill 1996) oli Eesti ujuja, veepallur, ujumistreener, spordipedagoog ja kohtunik.

## Haridus
*1929 Tartu 4. algkool 
*1929–1934 Tartu Tööstus- ja Majandusõpilaste Kooli metallitöö osakond, Tartu gümnaasium 
*1947–1950 Tartu Riiklik Ülikool, kehakultuuriteaduskond

## Sportlaskarjäär
Ujumist hakkas treenima 13-aastaselt Tartu ujulas Emajõel. Paremad lõpetajad kutsuti tolleaegsesse Tartu veespordiklubisse, kus harrastati ujumist ja käsipalli. Treenereid ei olnud. Iseseisvalt treeniti ja korraldati võistlusi, veepidusid ja läbi linna ujumisi.

## Eesti rekordid
*01.07.1933 – 4x50 vabalt (V. Kuusk, E. Pokats, O. Prinits, V. Hünerson), Eesti rekord 2.08,6, Tartu
*31.07.1933 – 4x50 vabalt (V. Kuusk, E. Pokats, O. Prinits, V. Hünerson, Eesti rekord 2.07,8, Tartu
*01.08.1933 – 4x50 vabalt (V. Kuusk, V. Tobro, R. Neumann, V. Hünerson), Eesti rekord 2.07,8, Tartu
*08.07.1934 – (V. Kuusk, V. Tobro, G. Beek, V. Hünerson), Eesti rekord 2.06,05, Elva
*25.08.1940 – 3x100 kombineeritud teateujumine, selili, rinnuli, vabalt, Eesti rekord 3.58,0, Elva (V. Hünerson, E. Värk, R. Auling)
*1935 – 200 m vabalt, Tartumaa meister 
Eesti meister veepallis 1946, 1947, 1948 Tartu Ülikooli Spordiklubi meeskonnas.

## Tegevus treeneri ja sporditegelasena
* Tartu Elektromehaanika Tehnikumi kehalise kasvatuse õpetaja 1951
* TRÜ Spordiklubi juhataja 1951–1953
* Tartu Laste Spordikooli treener 1953–1962
* Tartu Noorsoo Spordikooli treener 1962–1971
* KS Dünamo EVN treener 1971–1973
* Tööjõureservide treener 1973–1975
* Tartu Laste Spordikooli treener 1975–1976
* Spordiklubi Tähtvere basseini mehaanik 1980–1992

## Tunnustus
* 1962 – üleliidulise kategooria kohtunik
* 1964–1965 – Eesti parim treener
* 1966 – Eesti NSV teeneline treener

## Edukamad õpilased
Heldur Laurits, Olav Lukin, Krista Rütter, Anu Hütt, Ene Lindmäe, Tiiu Popko, Anneli Jaal, Rein Hünerson, Ares Veetee, Milvi Priks, Ivo-Jekimov Kuusk, Tõnu Talving, Endel Ertmann, Ellen Jansen, Niina Kuraseva, Aino Soopalu, Arvo Ronk, Jaak Lipso, Jüri Lill, Aldur Raudva, Ants Merimaa, Ennik Sulane, Enn Jaigma, Rein Anton, Tõnu Schneider

Õpilased on püstitanud 75 Eesti rekordit ja tulnud 26 korral Eesti meistriks.
Jaanalind (perekond)

**Jaanalind** (*Struthio*) on lindude perekond jaanalinnuliste seltsist.  Perekonnas on üks retsentne liik – *[[Struthio camelus]]*. Teada on lisaks 13 väljasurnud liiki.

## Liiki
* †*[[Struthio coppensi]]*
* †*[[Struthio linxiaensis]]*
* †*[[Struthio orlovi]]*
* †*[[Struthio karingarabensis]]*
* †*[[Struthio kakesiensis]]*
* †*[[Struthio wimani]]*
* †*[[Struthio daberasensis]]*
* †*[[Struthio brachydactylus]]*
* †*[[Struthio chersonensis]]*
* †*[[Struthio asiaticus]]*
* †*[[Struthio dmanisensis]]*
* †*[[Struthio oldawayi]]*
* †*[[Struthio anderssoni]]*
* *[[Struthio camelus]]*

## Välislingid
* BioLib.cz
Pankisi kuru

**Pankisi kuru** (gruusia keeles პანკისის ხეობა) on vähem kui 20 kilomeetri pikkune ja mõne kilomeetri laiune org Kaukasuse lõunaküljel Gruusias, Tšetšeenia piiri lähistel. Pankisi kuru asub Thbilisist ligi 160 kilomeetrit põhja pool Kahhethi piirkonna Akhmeta rajoonis.

Elanikkonna enamuse moodustavad kistid, 19. sajandil piirkonda rännanud tšetšeenide ja inguššide järeltulijad. Nende koguarv oli 2002. aastal hinnanguliselt ligi 5000.

Esimese ja Teise Tšetšeenia sõja päevil saabus Pankisisse hulk sõjapõgenikke, Gruusia valitsus väidetavasti kaotas kontrolli Pankisis toimuva üle. Venemaa valitsuse väitel olid põgenike seas relvastatud grupid, kes käisid üle piiri Venemaa Föderatsiooni territooriumil terroritegusid korda saatmas. 2001. aasta sügisel pommitasid Venemaa helikopterid Pankisi ala. Venemaa nõudis Gruusialt kontrolli kehtestamist Pankisi kurus.

## Viited

## Välislingid
* Toomas Lukk:  Pankisi: elu valguse ja varju piiril 1. oktoober 2010.
Leiothrix

*Leiothrix* on lindude perekond värvuliste seltsist vilbaslaste sugukonnast.

## Liigid
Perekonda kuulub kaks liiki:
**[[Leiothrix argentauris]];*
**[[Leiothrix lutea]]* – invasiivne liik, esineb Lõuna-Euroopas, kutsutud muuhulgas jaapani ööbikuks.
Massu rändrahn

**Massu rändrahn** (ka **Massu rahn** ning **Surikovi kivi**) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu küla põllu asuv rändrahn. Rahnu geograafilised koordinaadid on . 

Gneisist rahn võeti kaitse alla 1937. aastal. Rahnust umbes 400 m põhja poole jääb Massu mõisa park, umbes 1400 m lõuna-kagu poole Soomadise rändrahn, umbes 600 m lääne poole Hanila oja. Umbes 300 m kirdes kulgeb Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee, umbes 500 m loodes Hanila–Massu tee.

Rahnu mõõtmed on 5,5×3,8×2,3 m, ümbermõõt 16,8 m. Teistel andmetel on rahnu mõõtmed 6,1×4,4×2,2 m, ümbermõõt 16,6 m. 

Massu rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). 

Massu rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4001017.

## Viited

## Välislingid
*Massu rändrahn Keskkonnaregistris
*
Vilbaslased

**Vilbaslased** ehk timallased (*Timaliidae*) on lindude sugukond, mis kuulub värvuliste seltsi.

## Eesti liigid
Eestis elavaist lindudest kuulub vilbaslaste hulka üks liik – roohabekas ehk roovilbas (*Panurus biarmicus*).
Soomadise rändrahn

**Soomadise rändrahn** on rändrahn Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõmsi külas põllul. Rahnu geograafilised koordinaadid on . Rahn võeti kaitse alla aastal 1964. Rahn on graniitporfüürist. Rahnust umbes 1400 m põhja-loode poole jääb Massu rändrahn, umbes 900 m lääne poole jääb Hanila oja. Umbes 400 m idas kulgeb Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee.

Rahnu mõõtmed on 5,2x4,7x2,3 m, ümbermõõt 17,0 m. Teistel andmetel on rahnu mõõtmed 6,2x4,0x2,6 m, ümbermõõt 16,7 m. Rahnu nimeks on ka "Soomadise rahn".

Soomadise rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). 

Soomadise rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4001018.

## Viited

## Välislingid
*
*Haapsalu raj. TSN TK otsus nr. 17 Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine
Ali Mohamed Shein

**Ali Mohamed Shein** (sündinud 13. märtsil 1948) on Tansaania poliitik, alates 3. novembrist 2010 Sansibari president.

Ta on pärit Pemba saarelt ja on hariduselt arst.

13. juulist 2001 kuni 3. novembrini 2010 oli ta Tansaania asepresident.

Ta kuulub Tansaania valitsevasse Revolutsioonilisse Riigiparteisse.
Saanika rändrahn

**Saanika rändrahn** on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas Saanika külas metsas. Rahnu geograafilised koordinaadid on . Rahn võeti kaitse alla aastal 1937. Rahn koosneb graniitporfüürist või rabakivist. Umbes 60 m põhja poole jääb Hollandi kivi.

Rahnu mõõtmed on 7,0×3,8×3,5 m, ümbermõõt 18,0 m. Teistel andmetel on rahnu mõõtmed 4,5×3,2×2,2 m, ümbermõõt 12,1 m.

Saanika rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). 

Saanika rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4000445.

## Viited

## Välislingid
*
*Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937.
Georg Michael von Paucker

**Georg Michael von Paucker** (29. september/11. oktoober 1828 Tallinn – 29. jaanuar/10. veebruar 1892 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Paucker õppis Iverseni erakoolis ja aastatel 1843–1848 Tallinna toomkoolis. Aastal 1848 õppis ta filoloogiat Peterburi Ülikoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1849–1852. Oli seejärel Simunas koduõpetajaks. Ordineeriti 18. septembril/30. septembril 1855 õpetajaks.

Oli aastatel 1855–1890 Rakvere Kolmainu koguduse pastor, sai 1. septembril/13. septembril 1872 Viru praostkonna praostiks. Jäi novembris 1890 emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Carl Julius Albert Paucker oli õigusteadlane ja ajaloo-uurija, vanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Jakob Pontus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja. Ta oli kaks korda abielus, abikaasade (Anna Wilhelmine Caroline ja Amalie Pauline) isa Hugo Richard Paucker (ja vanaisa Heinrich Johann Paucker) olid Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja. Poeg Richard Julius von Paucker (abielust Anna Wilhelmine Caroline'ga) oli Narva Aleksandri koguduse õpetaja.

## Viited
Ants Piller

**Ants Piller** (**Hans Piller**; kuni 1929 pseudonüüm **Heiti Heinvere**; 14. aprill 1902 Tartu – 8. august 1980 Bridgeton) oli eesti näitleja, laulja (tenor) ja teatrijuht.

## Töökohad
*1924–1928 teatri Ugala näitleja
*1928–1938 teatri Vanemuise näitleja ja operetisolist (alates 1934. aastast ka näitejuht)
*1938–1940 Narva Teatri üldjuht
*1940–1944 Sädeme üldjuht

Aastal 1944 põgenes Eestist ja elas Ameerika Ühendriikides.
Hilda Sooper

**Hilda Sooper** (30. september 1908 Pärnu – 3. aprill 1996 Pärnu) oli eesti näitleja.

Hilda Sooper töötas aastail 1926–1937 Endla teatris, 1937–1944 Tallinna Töölisteatris, 1945–1948 Noorsooteatris (1947. aastal likvideeriti ja trupp liideti Draamateatriga) ja 1948–1979 Vanemuises. 

Ta mängis 1960. aasta filmis "Perekond Männard" (Liisbet) ja 1962. aasta filmis "Jääminek" (Madise naine).

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Stseen Eduard Vilde näidendist "Tabamata ime" RAT Vanemuine näitlejate esituses, vasakult Paula – Hilda Sooper, Laurits – Elmar Salulaht ja Lilli Ellert – Velda Otsus Eesti NSV Kunsti ja kirjanduse dekaadil Moskvas.
*Stseen O. Toominga näidendist “Külvikuu” RAT “Vanemuises”. Kai – Hilda Sooper ja Jüri – Benno Mikkal.
*Hilda Sooperi teatrijuubel Pärnus Postimees nr 340, 16. detsember 1936
Heino Uuli

**Heino Uuli** (14. detsember 1906 Joala vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 19. veebruar 1976 Tallinn) oli eesti lavastaja ja laulja (tenor).

Ta õppis aastatel 1915–1919 Narvas gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1925 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta õppis Tallinna Konservatooriumis algul klaverit (Peeter Ramuli klassis), kuid lõpetas konservatooriumi aastal 1933 laulu erialal (Aino Tamme klassis). 

Ta töötas 1929–1932, 1937–1946 ja 1948–1951 Estonias, 1933–1934 Ugalas ja 1934–1936 Vanemuises.

## Sportlasena
Ta tuli Eesti meistriks korvpallis (1925 ja 1927) ja jalgpallis (1930).

## Isiklikku
Tema poeg oli pianist ja löökpillimängija Eino Uuli (1949–2017).

## Viited

## Välislingid
*
*Sporditulemused. Heino Uuli
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Pankus

**Pankus** oli hetiidide Vana Kuningriigi lõpus kuninga korraldusel loodud nõukogu, mis koosnes ülikutest ja millega pidi arvestama ka kuningas ise. Seda on peetud ka maailma vanimaks parlamendiks.
 
Heti Vana Kuningriigi viimane kuningas Telipinus tuli troonile dünastilises võimuvõitluses ja püüdis oma valitsemisajal teha lõppu seadusetusele ja mittekorrastatud kuninglikule pärilusele. Tema erinõuded, mida nüüd kutsutakse Telipinuse Ediktiks , on üheks parimaks allikaks Hetide Vana Kuningriigi uurimiseks. Oma ediktiga määras ta põhiseadusevastaste kuritegude käsitlemiseks pankuse (ülikutest üldkogu) kui kõrgema kohtu. See põhines põhimõttel, et kuningas on võrdne võrdsete seas. Seadusvastaste tapmiste korral tuli kuningal endalgi kanda kohtu ees vastutust.
Johann Christoph Paucker

**Johann Christoph Paucker** (10. veebruar 1736 Kolberg, Pommeri – 26. veebruar/8. märts 1776 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Paucker õppis aastast 1753 Halle ülikoolis. Töötas seejärel Eestimaal koduõpetajana. Ordineeriti 20. juulil/31. juuli 1757 õpetajaks.

Oli aastatel 1757–1776 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Sai 30. jaanuaril/10. veebruaril 1767 Eestimaa konsistooriumi assessoriks, 10. märtsil/21. märtsil 1767 sai Järva praostkonna abipraostiks, aastal 1769 praostiks.

Paucker oli tegev aastal 1773 ilmunud Uue Testamendi ettevalmistamisel trükiks, koostas eestikeelse kirikupostilli *Jutluse Ramat*, kuid oma eluajal ei jõudnud seda välja anda: raamat ilmus aastal 1779. Temalt ilmus seal ligi kolmandik s.o. 25 jutlust.

## Isiklikku
Tema poeg Heinrich Johann Paucker oli Nissi- ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, pojapoeg Heinrich Wilhelm Christoph Paucker oli Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, pojapojapoeg Pontus Heinrich Johannes Paucker oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja.
## Vaata ka
*Paucker
## Viited

## Välislingid
*
Pontus Heinrich Johannes Paucker

**Pontus Heinrich Johannes Paucker** (11. august/23. august 1823 Simuna – 31. märts/12. aprill 1855 Kullamaa) oli Eesti vaimulik.

Paucker õppis aastast 1837 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1847. Akadeemiliselt kuulus ta Korporatsioon Estonia ridadesse. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti õpetajaks 1. mail/13. mail 1849.

Oli aastatel 1849–1855 Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Oli aastast 1849 Kullamaa piibliseltsi juhataja.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Wilhelm Christoph Paucker oli Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, vanaisa Heinrich Johann Paucker oli Nissi- ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Jakob Pontus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, onu Eduard Pontus Haller oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Märt Raud

**Märt Raud** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Märt Raud (publitsist)|Märt Raud]]** (1881–1980) oli ajakirjanik, kirjanik ja haridustegelane;
***[[Märt Raud (tööstur)|Märt Raud]]** (1878–1952) oli põlevkivitööstur ja insener.

## Vaata ka
*Mart Raud (1903–1980), eesti luuletaja
Arno Suurorg

**Arno Suurorg** (kuni 1934 **Arnold Friedrich Grossthal**; 18. juuli 1903 Piirsalu vald – 3. jaanuar 1960 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1922. aastal Tallinna poeglaste gümnaasiumi ja 1926. aastal Draamastuudio teatrikooli. Töötas aastatel 1922–1960 Eesti Draamateatris.

Ta on mänginud ka filmides "Valgus Koordis" (1951), "Andruse õnn" (1955) ja "Tagahoovis" (1956).

## Tunnustus
*1946 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Arno Suuroru ema Maria oli kirjanik A. H. Tammsaare õde. Tema isa Jüri Suurorg oli "Tõest ja õigusest" tuntud Hundipalu Tiidu prototüübi Jaan Grossthali poeg.

## Viited
Projektor

**Projektoriks** nimetatakse aparaati, millega projitseeritakse liikuvat või liikumatut pilti ekraanile. Projektoreid liigitatakse kasutatava meediumi järgi filmi-, dia-, grafo-, epi- ja videoprojektoriteks.
Sagrada Família

**Basílica i Temple Expiatori de la Sagrada Família**, tuntud ka kui **Sagrada Família** ehk **Püha Perekonna basiilika**, on katoliiklik kirik Hispaanias Barcelonas.  

Selle arhitekt oli Antoni Gaudí (1852–1926). Ta hakkas projektiga tegelema 1883. aastal ja oma elu viimased 15 aastat pühendus ta sellele täielikult. Sagrada Família on Barcelona ja kogu Hispaania üks populaarsemaid vaatamisväärsusi. 

Sagrada Família ehitus algas 1882. aastal ja eeldatavasti valmib kirik aastal 2026. Seoses aastal 2020 alanud koroonapandeemiaga ehitus peatati ja seega võib valmimine mõned aastad edasi lükkuda. 
7. novembril 2010 pühitses paavst Benedictus XVI oma visiidi ajal Santiago de Compostelasse ja Barcelonasse kiriku sisse. 

## Viited

## Lisalugemist
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
*Kiriku veebileht
Zaitsevi reegel

**Zaitsevi reegel** on reegel, mis ütleb, et  aluse poolt industreeritud elimineerimisreaktsioon annab eelistatult suurema asendatusega produkti ehk reaktsiooniproduktides domineerib rohkem alküülrühmi sisaldav alkeen. Seega elimineerimisreaktsioonil tekib kahest võimalikust alkeenist põhiproduktina enamasendatud (stabiilsem) alkeen.

Zaitsevi reegel ennustab, millised isomeersed alkeenid eelistatult moodustuvad elimineerimisreaktsioonides. Zaitsev formuleeris 1875. aastal empiirilise reegli: "Suuremas hulgas moodustub see alkeen, mis vastab vesiniku eraldumisele selle β-süsiniku juurest, millega on seotud kõige vähem vesiniku aatomeid". Seega elimineerimisreaktsioonis moodustub ülekaalus see alkeen, mille kaksiksidemega on seotud kõige suurem arv alküülasendusrühmi.

Steeriliselt mahuka aluse nagu näiteks kaaliumtertsiaalnebutoksiid (*t*-BuOK) korral ei ole nn. Zaitsevi produkti moodustumine steeriliste takistuste tõttu soodus ja produktides prevaleerib otsmise kaksiksidemega alkeen (vinüülrühm).

## Vaata ka
*Elimineerimisreaktsioon
Balatonalmádi

**Balatonalmádi** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Balatonalmádi kreisi halduskeskus. Asub Balatoni kaldal, järve kirdetipu lähedal.

## Viited

## Välislingid

* Balatonalmádi koduleht
Puurmani mõis

**Puurmani mõis** (saksa keeles *Schloß Talkhof*) oli rüütlimõis Kursi kihelkonnas Tartumaal.

Mõisa peahoones tegutseb tänapäeval Puurmani Mõisakool.

## Ajalugu
On arvatud, et mõisasüdame kohal paiknes keskajal ordulinnus, mis on olnud nii ordufoogti kui ka -komtuuri residents. Siiski ei ole teada Kursi ordulinnuse täpset asukohta.

Puurmani mõisa esimene omanik oli Buhrmeisterite suguvõsa, kelle esindajale Christopher von Buhrmeisterile kinkis 1645. aastal mõisa Rootsi kuninganna Kristiina. Christopher von Buhrmeister (kes on maetud Tartu Jaani kirikusse), pärandas mõisa edasi Heinrich Johann von Güntersbergi ja Dorothea von Güntersbergi (sündinud Buhrmeister) pojale Eberhard von Güntersbergile (1654–1704). Pärast Eberhardi surma pärandus mõis edasi tema tütrele Margarethe Elisabeth Zoegele, kelle Zöge von Manteuffelite suguvõsaliin piirdus 1795. aastast nimekujuga Manteuffel. Puurmani mõis jäi krahv Manteuffelite suguvõsa valdusse, kuni mõisahoone võõrandas 1919. aastal Eesti Vabariik.

1923. aastast hakkas lossis tööle Puurmani kool, mis kannab tänapäeval nime Puurmani Mõisakool. 

## Mõisahooned ja park
Mõisakeskuse ja lossi ees on Prantsuse stiilis sümmeetriline mõisapark koos purskkaevu ja alleega. Pargis on enam kui 50 puu- ja põõsaliiki. Lossi taga on aga vabavormiline inglise park, kus muu hulgas on jahikoertele pühendatud skulptuur ja tellistest piirdeaed. Lossi peahoone keskteljele viib läbi pargi paarisaja meetri pikkune sihitee, mille alguseks olev värav on kujundatud tuudorstiilis tornikestena. Mõisahoone koos kõrvalhoonete ja pargiga on riikliku kaitse all.

Mõisaloss kerkis aastatel 1877–1881, algselt asus lossiehitust kavandama Ernst Gotthard von Manteuffel vanem, kuid ehitamiseni jõudis plaan alles tema poja ajal. Lossihoone on üks Eesti kaunimaid ja suursugusemaid uusrenessansslosse. Lossihoone üht esinurka ehib viiekorruseline kaheksatahuline torn. Nii torn kui ka kõik hoone fassaadid on kaunistatud rikkaliku dekooriga. Lossiruumide interjöörides lisandub uusrenessansile uusbarokk.

## Galerii

Puurmanimõisa peahoone 2.JPG|Mõisa peahoone pargi poolt (2008)
Puurmani mõisa suur saal 2.JPG|Suur saal
Puurmani mõisa suure saali uks.JPG|Suure saali uks
Orel Puurmani mõisas.JPG|Orel Puurmani mõisas
Puurmani mõisa pargisild 3.JPG|Sild mõisapargis
Puurmani rüütlimõisa valitsejamaja.JPG|Valitsejamaja
Puurmani rüütlimõisa tõllakuur.JPG|Tõllakuur
Puurmani rüütlimõisa aednikumaja.JPG|Aednikumaja
Puurmani rüütlimõisa jahimaja.JPG|Jahimaja
Puurmani rüütlimõisa park.JPG|Mõisa park
Puurmani mõisa pargimonument.jpg|Monument mõisapargis


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Uusrenessanss
## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 220-221 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/238.

## Välislingid

*Mõisa iluravi turgutas sinist verd, Postimees, 24. november 2010
Sandarmeeria

**Sandarmeeria** (prantsuskeelsest sõnast *gendarmerie* < keskaja prantsuskeelsest väljendist *gens d'armes* 'relvastatud inimesed') on sõjaväeline politseiüksus, millele on antud seadusjärelevalve ülesanded. 

## Näited
Ajalooliselt on sandarmeeria olemas olnud Venemaal (Sandarmikorpus) ja Austria-Ungaris. 

### Tänapäeva sandarmeeria näited

## Ülesanded
Sandarmeeria teostab seadusjärelevalvet tsiviilelanikkonna seas ning täidab ka sõjaväepolitsei ülesandeid. On riike, kus sandarmeeria teeb politseitööd ainult tsiviilelanikkonna seas.
Kliimatsüklid

**Kliimatsüklid** on kliimamustrite perioodilised või ligikaudu perioodilised kordumised.

## 725-aastane kliimarütm
725-aastane kliimarütm on seni holotseenile omane olnud Kesk-Aafrika kliima ja Põhja India ookeani mussoonidega seotud kirjetes tuvastatud kliima muutlikkus.

Ekvatoriaalse Kesk-Aafrika Edwardi järve endogeense kaltsiidi koosseisus oleva stabiilse isotoobi kõrgresolutsiooniga analüüsid on näidanud viimase 5400 aasta jooksul toimunud suuri võnkumisi Aafrika kliima- ja niiskustasakaalus. Need võnkumised näitavad sarja põudasid perioodil 4900 eKr – 400 pKr ja määratlesid põua perioodiks ~ 725 aastat. See periood võib olla korrelatsioonis India ookeani mussoonide variatsioonidega, sest on dokumenteeritud ka sarnaste perioodidega mere pindse soolsuse kirjeid Põhja-India ookeanis. Sarnasused Edwardi järve ja India ookeani kirjete perioodilisuses võivad viidata, et tegemist on India ja Vaikse ookeanile omase Aafrika niiskustasakaalus ja troopilise India ookeani holotseeni kliimas domineerinud muutlikkusega. On võimalik, et see muutlikkus on seotud Põhja Atlandi holotseeni aegses kliimas tuvastatud keskmiselt 1470 (± 500) aastase kliima Bondi sündmusteks nimetatud tsüklikaga ja täpsustab selle keskmist pikkust.

## Vaata ka
*Bondi sündmused

## Kirjandus
* 10.1130/G19449.1 Geology August 2003 v. 31 no. 8 p.&nbsp;677-680 A 725 yr cycle in the climate of central Africa during the late Holocene J.M. Russell, T.C. Johnson, M.R. Talbot http://geology.gsapubs.org/content/31/8/677.full
Chaka Khan

**Chaka Khan** (sünninimi **Yvette Marie Stevens**; sündinud 23. märtsil 1953) on USA R&B-, *[[funk]]*-, *[[Soul (muusikastiil)|soul]]*-, disko-, ja džässlauljanna ja helilooja. Ta sai tuntuks 1970. aastatel *funk*bändi Rufus solistina. 

Ta alustas 1978. aastal soolokarjääri, jätkates samal ajal koostööd Rufusega. Chaka Khan on tuntud oma suure hääleulatuse, iseloomuliku laulumaneeri ja tämbri poolest, mida on palju matkitud. Tema tuntud hittide hulka kuuluvad (nii Rufusega kui ka ilma) "Tell Me Something Good", "Sweet Thing", "Ain't Nobody", "I'm Every Woman", "I Feel for You" and "Through the Fire".

Oma pika karjääri jooksul on ta pälvinud mitmeid auhindu, sealhulgas mitu Grammy auhinda.

## Välislingid
* Chaka Khani koduleht
Alfa (täpsustus)

**Alfa** võib olla:
***[[alfa]]**, kreeka tähestiku täht
***[[Alfa (terrorismivastane eriüksus)|Alfa]]**, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee terrorismivastane eriüksus 1972–1991
***[[Alfa (Läti politsei kiirreageerimisüksus)|Alfa]]**, Läti Vabariigi Siseministeeriumi Riigipolitsei korrakaitsepolitsei mobiilne eribrigaad
* Alfa, Ukraina Julgeolekuteenistuse taktikaline eriüksus
***[[Alfa (sõudmine)|Alfa]]**, Eesti sisesõudmise võistlus 
***[[Alfa (ansambel)]]**, eesti endine ansambel
***[[Alfa (jõelaev)|Alfa]]**, jõelaev
***[[Alfa (etoloogia)|Alfa]]**, domineeriva käitumisega isend etoloogias
***Alfa** on tähis rahvusvahelises signalisatsioonikoodis

## Vaata ka
*Alpha