open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luule Kormašova

**Luule Kormašova** (aastani 1955 **Luule Aasnõmm**; sündinud 20. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1959 keraamikuna ERKI.

Aastatel 1960–1962 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees teostuskunstnikuna ja aastatel 1981–1987 ERKI-s keraamikaõppejõuna; aastatel 1962–1980 ja aastast 1987 on tegutsenud vabakunstnikuna. Kuulus aastast 1960 Eesti Kunstnike Liitu.

## Tunnustus
* 1977 Kristjan Raua preemia (keraamilised nõud "Lina", "Vili" ja "Õunad")
* 1979 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Nikolai Kormašov. Nende pojad on kunstnikud Andrei Kormašov ja Orest Kormašov. Samuti on kunstnik ka nende minia (Oresti abikaasa) Jaana Kormašov.

## Viited
ETK Projekt

**ETK Projekt** on aastal 1956 moodustatud projekteerimis.

## Ettevõtte nimed
Ettevõte kandis asutamise ajal (jaanuar–detsember 1956) nime Läti Kooperatsiooni Projekteerimise Kontori Eesti grupp. 1956–1961 oli see Üleliidulise Tarbijate Kooperatiivide Keskliidu (Tsentrosojuzi) projekteerimistöökoja (alates aprillist 1960 projekteerimisbüroo) Eesti filiaal. 1961–1992 oli see Tsentrosojuzprojekti Tallinna filiaal. 1992–1994 oli see Projekteerimise Instituut ETK Projekt. 1994–1996 oli see AS ETK Projekt. 1996-1998 oli see AS Eeteprojekt, aastast 1998 OÜ Eeteprojekt.

## Ettevõtte projekteerimistöid
ETK Projekt on projekteerinud näiteks Tallinnas asunud kohviku Kadriorg ja Pirita uue Rannahoone.

## Viited
Orest Kormašov

**Orest Kormašov** (sündinud 30. märtsil 1964 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.

Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 7. Keskkooli. 1985. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1990. aastal maali erialal.

Pärast kunstiinstituudi lõpetamist töötas ta õppejõuna Tallinna Pedagoogikaülikoolis. 

Ta on viljelenud õli-, tempera- ja akvarellmaali. 

Ta on 1996. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Isiklikku
Tema isa Nikolai Kormašov oli maalikunstnik, ema Luule Kormašova on keraamik, vend Andrei Kormašov on graafik ja plakatikunstnik ning abikaasa Jaana Kormašov on keraamik.

## Tunnustus
*2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited
Aspekt

**Aspekt** (ladina sõnast *aspectus* 'vaade') on seisu- või vaatekoht, millelt käsitletakse mõnda nähtust (asja, sündmuse, objekti, mõistet), nähtuse üks külgi. Sõna on kasutusel ka terminina:
*aspekt (astronoomia), Päikese ja planeetide vastastikune asend vaadatuna Maalt 
*aspekt (bioloogia), taimekoosluste erinev välisilme eri aastaaegadel
*aspekt (keeleteadus), üks grammatilisi kategooriaid
Eurolines

**Eurolines** on Euroopa-siseseid kaugmaabussireise organiseeriv ettevõte; ühtlasi ka kaubamärk. 

Ettevõtte peakontor asub Belgias Brüsselis.

Balti riikides kasutab kaubamärki Eurolines bussiettevõte LuxExpress.

## Välislingid
*Eurolines'i koduleht (vaadatud 05.02.2013)
Andrei Kormašov

**Andrei Kormašov** (sündinud 3. veebruaril 1957 Tallinnas) on eesti graafik ja plakatikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 37. Keskkooli, asus samal aastal õppima ERKI-sse, mille lõpetas aastal 1981 graafika erialal.

Ta töötas aastatel 1983–1988 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana ning 1989–1993 aktsiaseltsis Vaal ja aastast 1993 aktsiaseltsis Kormgraaf kunstnikuna. Ta on aastast 1988 Eesti Kunstnike Liidu liige ja aastast 1990 Eesti Disainerite Liidu liige.

Ta on disaininud Elvy Gailiti hauakivi.

## Isiklikku
Tema isa Nikolai Kormašov oli maalikunstnik, ema Luule Kormašova on keraamik, vend Orest Kormašov on maalikunstnik.

## Viited
Everyday (portaal)

**Everyday** oli 1999–2015 tegutsenud veebiportaal, selle eestikeelse versiooni aadress oli www.ee.everyday.com.

Veebiportaali asutasid Eesti/Rootsi tarkvaraarendusettevõte OÜ Levicom Broadband (praeguse nimega Tele2) ja ettevõte Everyday Webguide AB.

Portaali eestikeelne versioon avati aastal 2000.

2015. aasta märtsis teatas portaal tegevuse lõpetamisest ning kasutajakontode sulgemisest 12. aprillil.

## Viited

## Välislingid
* Everyday portaal suletakse ja kõik kasutajakontod kustutatakse Delfi/Kasulik.ee 7. aprill 2015
Kunstirühmitus F.F.F.F.

**Kunstirühmitus F.F.F.F** (Fun For Five Female) on aastatel 1996–2005 tegutsenud viie Eesti Kunstiakadeemia metallikunsti osakonna lõpetanu (Kristi Paap, Ketli Tiitsar, Berit Teeäär, Kaire Rannik ja Maria Valdma) asutatud rühmitus.

Rühmitus eksponeeris ehtekunstiteoseid, installatsioone ja teoseid, kus oli kasutatud fotosid.

Rühmituse näitusi eksponeeriti ka mitmes välisriigis, näiteks Belgias, Jugoslaavias, Hollandis.

## Tunnustus

* 2002 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (näitused "Meie igapäevane leib" Hansapanga galeriis ja "Pentagramm" Tarbekunstimuuseumis).

## Viited
Festivitas Artium

**Festivitas Artium** on aastal 1998 asutatud kontserdiagentuur, mis korraldab muusikaüritusi, kursusi ja õppetööd.

Kontserdiagentuur on keskendunud Euroopa varasema ja Idamaade traditsioonilisele kultuurile ja muusikale. 

Aastast 1996 korraldab agentuur Tartu vanamuusika festivali.

Agentuuri juures tegutseb aastast 2000 TÜ-ga kahasse loodud varajase ja orientaalse muusika keskus **Festivitas Artium Schola**.

## Viited

## Välislingid
*Kontserdiagentuuri koduleht (vaadatud 05.02.2013)
Fine 5 Tantsuteater

**Fine 5 Tantsuteater** on aastast 1992 tegutsev tantsutrupp.

Tantsuteater on oma eesmärgiks võtnud mitmekesistada ja edendada Eesti kultuurielu, pakkudes kõrgetasemelist tänapäevast tantsukunsti.

Tantsutrupi asutasid moderntantsuteatri Nordstar viis liiget: Anu Ruusmaa, Katrin Laur, Tiina Ollesk, Oleg Ostanin ja René Nõmmik. 

## Tunnustus

* 2009 Eesti Teatriliidu tantsuauhind 

## Viited

## Välislingid
*Tantsuteatri koduleht (vaadatud 5.02.2013)
Forseliuse Selts

**Forseliuse Selts** (täisnimega: **Bengt Gottfried Forseliuse Selts**) oli aastal 1989 asutatud selts, mille asutasid õppeasutused, mille ajalugu oli vähemalt 300-aastane. Hiljem ühines seltsiga ka lühema ajalooga õppeasutusi.

Seltsi põhikirja järgi olid nende eesmärgid muu hulgas: koolitamine, haridus- ja kultuuriloo uurimine, hariduselu järjepidevuse väärtustamine, õpetaja töö väärtustamine ja õpetajakutse populariseerimine, Eesti hariduspoliitikasse ja -strateegiasse panustamine.

Selts andis välja ajakirja Forseliuse Sõnumid.

Seltsil oli 71 liiget: 39 gümnaasiumi/keskkooli, 28 põhikooli, 1 algkool, 2 ametikooli, 1 haridusselts.

Forseliuse Selts andis välja mitmeid autasusid, nende seas olid Bengt Gottfried Forseliuse medal, Suur Kuldtukat, Ignatsi Jaagu medal ja Suur Ignatsi Jaagu medal.

2024. aasta veebruaris kustutati selts äriregistrist majandusaasta aruande esitamata jätmise tõttu.

## Vaata ka
*Forseliuse seminar

## Viited
Francis Goya

**Francis Goya** (sünninimega **Francis Weyer**; sündinud 16. mail 1946) on belgia kitarrist. 

Francis Goya sündis Belgias muusikute perekonnas ning alustas kitarrimängu erinevates rokkbändides juba 16-aastaselt. Goya professionaalse muusiku karjäär sai alguse 1970. aastal, kui ta lõi koos vennaga soulbändi The Jivaros ning hakkas koos töötama selliste tuntud artistidega nagu Demis Roussos, Barry White ja Vicky Leandros. 

1975. aastal sai Francis Weyerist sooloartist Francis Goya, kelle kiire karjäär sai alguse pärast esikplaadi «Nostalgia» ilmumist, mis murdis kuld- ja plaatinaplaadi staatusesse nii Euroopas, Aasias kui ka Lõuna-Ameerikas. 

1980. aastatel eksperimenteeris Goya erinevate orkestritega ja  kujunes välja Goyale omapärane meloodiline, tundeküllane ning päikeseküllane stiil. 

Goya on andnud välja üle 40 albumi, mida on müüdud maailmas kokku 20 miljonit eksemplari. 

2001. aastal andis Francis Goya välja Raimond Valgre muusikaga plaadi. Album oli üks müüdumaid Eestis ning selle litsentsid on müüdud kokku kaheksasse välisriiki. 

8. märtsil 2013 esines ta Eestis Vene Kultuurikeskuse saalis.

## Stuudioalbumid
* *Nostalgia* (1975)
* *Souvenirs aus Griechenland* (1979)
* *Summernight Moods* (1979)
* *Romantic Guitar* (1985)
* *This is Francis Goya* (1986)
* *Rendez-vous* (1988)
* *Plays His Favourite Hits Vol.1* (1990)
* *Bahia Lady* (1990)
* *Noche Latino* (1993)
* *Festival Latino* (1994)
* *The Very Best of* (1994)
* *Together* (1994)
* *Jacques Brel* (1998)
* *Plays His Favourite Hits Vol. 2* (1998)
* *Francis Goya in Moscow* (1999)
* *Together* (2000)
* *Latin Romance* (1999)
* *Best of Francis Goya* (1999)
* *De Mooiste Sfeermelodieën* (2000)
* *Pleased to meet You, Mr. Valgre* (2001)
* *Hollands Glorie* (2002)
* *Hollands Glorie Kerst* (2002)
* *A tribute to [[Alexandra Pakhmutova]]* (2002)
* *Klassieke Droommelodieën* (2003)
* *Rakkaudella* (2004)
* *Intimité* (2004)
* *Magic Moments* (2004)
* *Gondwana* (2004)
* *Face to Face* (2005) 
* *Wings for life* (2008)

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Francis Goya kavandab Eestisse muusikakooli, Õhtuleht, 1. märts 2013
Harmon Harmon

**Harmon Harmon** (sündinud 15. mail 1980) on Cooki saarte kergejõustiklane.

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Harmon Harmon on 176 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 68 kg.

## Viited
Ahmed Best

**Ahmed Best** (sündinud 19. augustil 1973 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide dublaažinäitleja. 

Ta on andnud hääle Tähesõdade saaga tegelasele Jar Jar Binksile, seda nii filmides, kuid ka multifilmisarjas "Star Wars: The Clone Wars". Best on võitnud Annie auhinna.

## Välislingid
*
Josh Keaton

**Josh Keaton** (õieti **Joshua Luis Wiener**; sündinud 8. veebruaril 1979 Hacienda Heightsis Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja muusikaprodutsent.

## Välislingid
*
Kath Soucie

**Kath Soucie** (õieti **Kathleen Elaine Soucie**; sündinud 18. novembril 1953 Ohio osariigis Clevelandis) on Ameerika Ühendriikide dublaažinäitleja.

## Välislingid
*
Stanislav Tšerepanov

**Stanislav Tšerepanov** (; sündinud 15. veebruaril 1969 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli veebruarist 2013 novembrini 2013 Paldiski linnapea.

Ta lõpetas aastal 1998 Tallinna Tehnikaülikooli ökonomistina ja aastal 2001 Moskva Riikliku Sotsiaalülikooli juristina.

Tšerepanov oli mõnda aega Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees.

Alates 17. septembrist 2012 oli Tšerepanov Paldiski abilinnapea.

Ta oli Vene Erakonna Eestis esimees 21. detsembrist 2002 kuni erakonna ühinemiseni Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga 2012. aastal.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 4. Ta sai 111 häält ning valituks ei osutunud. 

## Viited
AS Flora

**AS Flora** on Eesti ettevõte, mis traditsiooniliselt on tegelenud kodu- ja tarbekeemia tootmise ja müügiga, pärast 2006. aastat on ettevõtte tegevusvaldkond laienenud.

2006. aastal ettevõte reorganiseeriti ja moodustati **AS Flora**, millel on kolm põhitegevusala:
# kinnisvara, millega tegelevad AS Flora ja selle tütarettevõte AS Tehnoflora;
# tarbekeemiatooted ja küünlad, millega tegelevad AS Flora ja selle tütarettevõte AS Flora Kadrina;
# toitlustus, millega tegeleb AS-ile Flora kuuluv kohvik Floriin.

## Ajalugu

1889. aastal asutati Mayeri Keemiavabrik. Algul toodeti või- ja juuksevärve, hiljem tootevalik laienes. 1940. aastal natsionaliseeriti Tallinnas Paldiski maantee 25 territooriumi tegutsenud keemiaettevõtted ja moodustati neist artellid.  

Keemiatooteid tootvate väikeettevõtete baasil moodustati Tallinna Keemiakombinaat. 1940. aastatel nimetati ettevõte Keemiakombinaadiks Flora. 1947. aastal tsentraliseeriti Eesti tarbekeemiatööstus. 1960. aastal ühendati Tallinna Keemiakombinaadiga Tallinna Lakitööstus ja Vabrik “Flora”. Ühendatud ettevõttele anti nimi Tallinna Keemiakombinaat “Flora". Tallinna Keemiakombinaadi “Flora" neljas tsehhis toodeti tarbekeemiatooteid, kondi- ja nahaliimi, lakke ja värve, parfümeeriat, plasttaarat ja pudukaupu. 1960. aastatel said tuntuks sellised Tallinna Keemiakombinaadi “Flora" tooted nagu pesuleotusvahend Fermenta, aknapesuvahend Aknool, pesuvalgendi Liilia jt. 

1964. aastal moodustati mitme keemiaettevõtte ühinemisel **Tarbekeemia Tootmiskoondis Flora**. 1964. aasta 1. aprillil liideti Tallinna Keemiakombinaadiga Flora Tartu Keemiakombinaadi tarbekeemiatsehh. Sellest alates kandis ühendettevõte nime Tarbekeemia Tootmiskoondis „Flora“ (TKTK „Flora“). Tarbekeemia Tootmiskoondise Flora direktor oli Elmar Kruusma. Tarbekeemia Tootmiskoondise «Flora» tsehh nr. 5 tegutses Kadrina ja Undla mõisa juures, Loobu jõe kaldal. Tootmiskoondisena tegutses ettevõte 1980. aastate lõpuni, mil ettevõttest sai riiklik aktsiaselts – **RAS Flora**.

1993. aastal ettevõte erastati ja samal aastal moodustati **AS Flora Liit**.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Adam Garcia

**Adam Garcia** (täielik nimi **Adam Gabriel Garcia**; sündinud 1. juunil 1973 Wahroongas Uus-Lõuna-Walesis) on austraalia näitleja ja stepptantsija.

## Välislingid
*
OÜ Forte

**OÜ Forte** on aastal 1991 asutatud Eesti heliplaadifirma, juriidiliselt tegutseb ettevõte tänaseni, kuid aktiivset äritegevust ei toimu .

Ettevõte on välja andnud mitmeid klassikalise, džäss- ja lastemuusika heliplaate ja -kassette.

Muu hulgas andis ettevõte välja Eesti laulupidude tuntumate laulude kogumiku "125 aastat eesti laulupidusid", samuti mitu Veljo Tormise ja Gustav Ernesaksa loominguga muusikaplaati.

Ettevõtet juhtis 1991–2008 Mart Maripuu
.

## Viited
Fotoleht

**Fotoleht** oli fotograafiaajakiri, mis ilmus aastatel 1993–2002.

Ajakiri avaldas artikleid Eesti ja maailma fotograafiast, samuti fotograafia tehnilist infot. 

Ajakirja toimetaja oli Juris Moks. "Fotoleht, mis rahuldas võrdselt nii lihtsalt fotohuviliste, amatöörfotograafide kui ka professionaalsete kunstnike vajadusi, jääbki Juris Moksi elutööks. Ta oli justkui ainult selle ülesandega meie ilma saadetud, kõik muu kippus temast mööda minema, oli talle võõras, ärritas ja häiris. See muu oli rist, mida tuli kanda selleks, et saaks tegelda oma meelisalaga."

Ajakiri ilmus 1 või 2 korda aastas. Selle tiraaž oli 900–1000.

## Viited

## Välislingid
*Läbi halli kivi
Gerd Neggo tantsustuudio

**Gerd Neggo tantsustuudio** oli aastatel 1924–1940 Tallinnas töötanud tantsustuudio, kus viljeleti moderntantsu. Tantsustuudio asutas eesti tantsija ja pedagoog Gerd Neggo.

Tantsustuudios on õppinud teiste seas Ida Urbel, Helmi Tohvelman, Geeni Raudsepp, Juta Arg, Boris Blinov, Senta Ots.

Tantsustuudios olid ka liikumis- ja võimlemisrühmad.

## Viited
Mary Leakey

**Mary Douglas Leakey** (neiupõlvenimi **Nicol**; 6. veebruar 1913 – 9. detsember 1996) oli briti arheoloog ja antropoloog, kes avastas kivistunud ''Proconsul''<nowiki/>'i kolju. Tegemist oli väljasurnud ahviga, keda tänapäeval peetakse üheks inimese eellastest. Lisaks avastas ta Olduvai jäärakust ühe varase hominiidi *[[Paranthropus]]*'e kolju ja Laetoli jalajäljed. 

Suurema osa karjäärist töötas ta koos abikaasa Louis Leakeyga Olduvai kuristikus, kaevates välja varaste hominiidide fossiile ja tööriistu. Leitud kivist tööriistade klassifitseerimiseks lõi ta oma süsteemi. 

Temast sai 1960. aastal Olduvai väljakaevamiste direktor. 

Pärast abikaasa surma 1972. aastal sai temast üks tähtsamaid paleoantropolooge ning oma poja Richard Leakey väljaõpetamisega Leakeyde traditsiooni looja.

## Tunnustus
*1959 – Hubbardi medal
*1980 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid

* The Leakey Foundation
Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teater

**Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teater** (ka: **Geislingeni Eesti Teater**, lühendatult: GET) oli aastatel 1945–1949 Saksamaal Geislingenis tegutsenud pagulaseestlaste kutseline teater.

Teatris töötas üle 100 inimese. 

Teater mängis tegutsemise jooksul 15 sõnalavastust, 3 operetti ja lasteetendusi. 

## Viited
Geislingeni Eesti Sümfooniaorkester

**Geislingeni Eesti Sümfooniaorkester** oli aastatel 1945–1949 Saksamaal Geislingenis tegutsenud pagulaseestlaste moodustatud sümfooniaorkester. Orkestri asutas Peeter Paul Lüdig.

Orkestris oli 25 liiget.

Orkester andis nii iseseisvaid kontserte kui esines ka muusikalavastustes ja mujal.

## Viited
Tallinna Kõrgem Giidikool

**Tallinna Kõrgem Giidikool** oli aastal 1998 asutatud erakõrgkool. Aastal 2004 ühines kool Eesti Hotelli- ja Turismimajanduse Erakooliga.

Koolis õpetati kahte eriala: giidi ja reisisaatja eriala.

Kooli direktor oli Margit Hallmägi.

## Viited
GITIS-e eesti stuudio

**GITIS-e eesti stuudio** oli aastatel 1948–1953 Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski nimelises Riiklikus Teatrikunstiinstituudis tegutsenud eestlastest moodustatud õppestuudio.

Stuudio lõpetas üks kursus 25 õpilasega. Eestisse naasis neist 24 ja nad kõik asusid tööle Draamateatrisse. 

## GITIS-e eesti stuudio lõpetanud
#Ervin Abel
#Lembit Anton
#Virve Aruoja
#Leili Bluumer
#Ben Drui
#Ita Ever
#Endla Hermann
#Erich Jaansoo
#Kalju Karask
#Harry Karro
#Tõnis Kask
#Kaljo Kiisk
#Virve Kiple
#Olev Kitsas
#Grigori Kromanov
#Arvo Kruusement
#Aasa Käsi
#Silvia Laidla
#Asta Lott
#Aksel Orav
#Jaanus Orgulas
#Ellu Puudist
#Vello Rummo
#Karin Sepre

## Viited
Erin Tierney

**Erin Hinano Tierney** (sündinud 29. juunil 1970) on Cooki saarte kergejõustiklane.

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Erin Tierney on 170cm pikk ja kaalub 56 kg.

## Viited
Venemaa Teatrikunsti Instituut – GITIS

**Venemaa Teatrikunsti Instituut – GITIS** (vene keeles Российский институт театрального искусства – ГИТИС) on aastal 1878 Moskvas asutatud teatrikõrgkool. 

1922. aastast kandis kool nime **Riiklik Teatrikunstiinstituut** (venekeelne lühend **GITIS**). Aastatel 1934–1992 oli kooli nimi **[[Anatoli Lunatšarski|Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski]] nimeline Riiklik Teatrikunstiinstituut**. Aastatel 1992–2015 kandis kool nime **Venemaa Teatrikunsti Akadeemia** ja alates 2015. aastast on kooli nimi **Venemaa Teatrikunsti Instituut – GITIS**.

Aastatel 1948–1953 tegutses koolis GITIS-e eesti stuudio.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tragun

**Tragun** (prantsuse sõnast *dragon*) on ratsaväeüksuse liige. Algselt kasutasid tragunid hobuseid vaid transpordiks ja ise liikusid jalgsi, kuid alates 17. sajandist hakkasid nad ratsanikeks. Esimesed traguniväeüksused loodi 16. sajandil Prantsusmaal. Kuni 20. sajandi alguseni leidus traguniüksusi enamikus Euroopa riikide armeedes. 

Tragunite vorm ja relvastus (valdavalt tulirelvad ja jalaväemõõk) sarnanevad jalaväe omadega. Venemaa keisririigis oli Napoleoni sõdade ajal 36 ja Esimese maailmasõja ajal 22 tragunipolku. 

Tragunite alaliikideks võib lugeda ka karabinjeere (Venemaa keisririigis kuni 20 polku) ja ratsagrenadere (Venemaa keisririigis kuni 6 polku). 
## Galerii

File:Рисунок № 2 к статье «Драгуны». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg|
File:Dragoner Neu Reg. Westerloo, 1733 (NYPL b14896507-90075).jpg|
File:1st Regiment of Dragoons, Mexican-American War.png|
File:Battle of Inverkeithing motif.JPG|
File:Dragoner 1 (Holstein-Lauenburg).tif|


## Viited
Heino Elleri nimeline rahvusvaheline viiuldajate konkurss

**Heino Elleri nimeline rahvusvaheline viiuldajate konkurss** on aastal 1991 Tallinnas alguse saanud viiuldajate võistlus.

Konkursi üks eesmärke on Heino Elleri loomingu tutvustamine. 

Esimesel konkursil osales viiuldajaid peale Eesti ka Lätist, Leedust ja Soomest. Hiljem on osavõtjaid olnud muudestki riikidest, sealhulgas näiteks ka Koreast.

Neljas rahvusvaheline Heino Elleri nimeline viiuldajate konkurss toimus 11.–19. oktoobril 2008 Tallinnas. Esimest preemiat jagasid Linnea Hurttia Soomest ja Magdalena Filipczak Poolast. Teist preemiat välja ei antud. Kolmanda preemia sai Liis Joamets Eestist. 

## Viited
Tartu Elektriteater

**Tartu Elektriteater** on väärtfilmikino Tartu linnas, mis kasvas välja varem Athena Keskuses tegutsenud kinost Athena.

Tartu Elektriteatri nime all alustati tegevust 2012. aastal. Varem tegutseti Laial tänaval. 2017. aasta oktoobris koliti endise Tartu Ülikooli kiriku ruumidesse aadressil Jakobi 1.

Elektriteater avas novembris 2025 Raekoja platsi ja Kompanii tänava nurgal teise kinosaali. Raekoja saalis (Kompanii 2) tegutseb ka baar.

Kino nimi tuleb eesti esimese paikkino elektriteater Illusion nimest.

Kino programm keskendub peamiselt Eesti ja Euroopa mängu- ja dokumentaalfilmidele, sekka näidatakse animatsiooni, lühifilme ja filmiklassikat.

## Tunnustus
* 2012 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta uustulnuk)
* 2017 Tartu Kultuurikandja auhind (kutseline kooslus)
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (10 aastat väärt kino Tartu linnas)
* 2023 Europa Cinemas – aasta ettevõtja – Andres Kauts

## Viited

## Välislingid
* Kino koduleht
* "Vanas kirikus hakkab kino saama" kultuur.postimees.ee, 24. jaanuar 2018
Helmi Betlemi laulustuudio

**Helmi Betlemi laulustuudio** oli aastatel 1945–1949 Rootsis Stockholmis ja 1949–1990 Kanadas Torontos tegutsenud stuudio, mille asutas eesti laulja ja muusikapedagoog Helmi Betlem.

Torontos andsid laulustuudio õpilased ka kõrgetasemelisi avalikke kontserte ja esitasid oratooriume.

Tuntud õpilasi Toronto aegadest: Estra Väli, Ellen Kuuskne, Raimond Tralla jt.

## Viited
Haapsalu vanamuusikafestival

**Haapsalu vanamuusikafestival** on aastast 1994 Haapsalus toimuv rahvusvaheline varajase muusika festival.

Festivali asutaja ja kunstiline juht oli aastatel 1994–2024 Toomas Siitan.

Aastatel 1996–2009 korraldas festivali kontserdiagentuur Concerto Grosso. Aastast 2010 korraldab festivali Muusikaühing Studio Vocale. Aastast 2019 on festivali kaaskorraldaja MTÜ Floridante tegevjuht, Saale Fischer. Aastast 2025 on Saale Fischer festivali kunstiline juht. 

## Viited

## Välislingid

*Festivali koduleht

;Arvustusi
* Edith-Helen Ulm. "Üha elusam vanamuusika". Muusika, 3. september 2020
* Tõnu Õnnepalu. "Rahulikus peeglis. Tõnu Õnnepalu vanamuusikapäevik". Postimees, 27. juuli 2021
* Andreas Kalkun. "Baroksed ekstaasid". Sirp, 30. juuli 2021
* Eva Lepik. "Haapsalu vanamuusikafestival 2021 – oaas ajatuses ja hetkes" Muusika, 13. september 2021
* Max Nyffeler, "Im Dom am Meer, zur halben Nacht". Frankfurter Allgemeine Zeitung, 3. august 2022
* Äli-Ann Klooren. "Vanamuusika kõrghetked Haapsalus". Sirp, 5. august 2022
* Eva Lepik. "Sõja aja muusika. Mõtteid ja märkmeid Haapsalu vanamuusikafestivalilt" Muusika, 5. september 2022
* "Ootamatu tunnustus: BBC valis Eesti muusikafestivali parimate hulka". Postimees, 19. juuni 2023
* Janar Ala. "Vana muusika on uus muusika". Postimees, 1. august 2023
* Liisi Laanemets. "Tulgem nagu palverändurid muiste". Sirp, 4. august 2023
* Eva Lepik. "Haapsalu vanamuusikafestival kui ajastute, inimeste, ideede ja muusika kohtumispunkt" Muusika, 13. september 2023
Johannes Bleive

**Johannes Bleive** (17. september 1909 Tartu – 16. mai 1991 Tartu) oli eesti muusikapedagoog ja -kriitik ning helilooja.

## Elulugu
Johannes Bleive õppis aastatel 1928–1931 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulit (Robert Peenemaa klassis) ja aastatel 1931–1938 kompositsiooni (Heino Elleri klassis), lõpetas aastal 1939 eksternina Tallinna Konservatooriumi (Artur Kapi klassis)

Ta oli aastatel 1940–1985 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli muusikateoreetiliste ainete õppejõud; ta on tegutsenud ka dirigendi ja muusikaarvustajana. Ta oli aastast 1949 Eesti Heliloojate Liidu liige, aastast 1957 juhtis ta liidu Tartu osakonna tööd.

Tema õpilasi: Leo Schotter, Aare Allikvee, Johannes Jürisson, Valdeko Viru, Mare Põldmäe.

## Looming
Johannes Bleive heliloomingut iseloomustab värvikas harmoonia ja väljenduse ekspressiivsus. Tema kammerteoseid on esitanud paljud interpreedid, sealhulgas Elsa Avesson, Vaike Vahi, Charles Kipper, Ago Russak, Tiiu Usk, Rein Bleive, Ellen Laidre, Avo Kittask, Kaljo Räästas, Evi Vanamölder, Sigrid Orusaar ja Tõnu Reimann. 
Bleive loodud orkestriteoseid on juhatanud Kirill Raudsepp, Roman Matsov, Valdeko Viru, Endel Nõgene ja teised.

## Isiklikku
Tema isa Mihhail Bleive (1873–1919) oli Rõngu Issanda Taevaminemise koguduse preester ja Tartu Jumalaema Uinumise koguduse esipreester. Mihhail Bleive mõrvasid 14. jaanuaril 1919 kommunistid Tartus Krediidikassa keldris, aastal 2000 kanoniseeriti ta pühakuks.  Ka Johannese vend Theodor Bleive (1901–1979) oli preester. Poeg Rein Bleive (s. 1944) on pianist ja Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveriõpetaja.
## Viited
Harjumaa Muuseum

**Harjumaa Muuseum** on aastal 1988 Keila Muinsuskaitse Seltsi eestvõttel asutatud muuseum, mis asub Keila mõisahoones. Muuseum on olnud mitmes alluvuses, alates 2017. aastast kuulub see Keila linnale. 

Asutati 30. augustil 1988, esimene püsiekspositsioon avati 1991 esimese korruse kolmes ruumis. 

Põhikirjas järgi on muuseumi põhiülesanne "ajaloolise Harjumaa ajaloo ja kultuuripärandi ning nendega seotud materjalide uurimine, kogumine ja säilitamine ning avalikkusele tutvustamine".

Aastal 2010 avati Paldiskis Harjumaa muuseumi filiaal – Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum.

Harjumaa Muuseumi peavarahoidjana on aastatel 1988–2015 töötanud Mall Siniveer.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Mark Sherwin

**Mark Dennis Sherwin** (sündinud 22. jaanuaril 1970 Austraalias Adelaide'is) on Cooki saarte kergejõustiklane (100 meetri ja 200 meetri jooksja).

Mark Sherwin on osalenud sprindidistantsidel 1992. aasta Barcelona ja 1996. aasta Atlanta olümpiamängudel ning 1987, 1991 ja 1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Mark Sherwin on 180 cm pikk ja kaalub 72 kg.

## Viited
Kunstinäitus Harku '75

**Harku '75** oli aastal 1975 Harku mõisas toimunud mitteametlik kunstinäitus, millega taotleti leida teadusliku ja kunstilise mõtte vahelisi pidepunkte.

Näitusel eksponeeriti eriti kunstiteoseid, mis olid inspireeritud geomeetrilisest ja popkunstist.

Näituse peakorraldajad olid Tõnu Karu, Leonhard Lapin ja Raul Meel.

Aastal 1995 toimus Tallinnas näitusele Harku '75 retrospektiivnäitus.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel "Rohkem kui on näha" (vaadatud 06.02.2013)
*Mari Laanemets: "Kunst kunsti vastu. Kunstniku rolli ja positsiooni ümbermõtestamise katsest eesti kunstis 1970. aastatel"
Heinaste merekool

**Heinaste merekool** oli aastatel 1864–1916 tegutsenud merekool. Merekooli asutamisel mängis olulist rolli Läti ärkamisaja tegelane Krišjānis Valdemārs.

1870. aastast oli kool üheklassiline, 1879. aastast kolmeklassiline.

Algul õpetati koolis eesti ja läti keeles, 1890. aastate lõpust ainult vene keeles. 

1979. aastal rajati merekooli ruumidesse Heinaste merekooli muuseum. Selle peahoone on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

## Vaata ka
*Christian Dahl 
*Nikolai Raudsepp, kapten
*Andres Veide (ka: Andreas Weide)
*Jüri Veide

## Viited

## Välislingid
*"Merekoolid Eesti tehnikahariduses" (vaadatud 06.02.2013)
* Purjelaevade ehitus ja meresõit (raamatust "Häädemeeste", koostaja Tiiu Pukk, 2009)
*Tiiu Pukk, Purjelaevandusest ja Heinaste merekooli loomisest, Pärnu Postimees, nr. 103, 29 mai 2014
Gusli (selts)

**Gusli** oli aastatel 1864–1940 Tallinnas tegutsenud kohalikest venelastest laulmise-, pilli- ja näitemängu harrastajaid ühendav selts. 

Aastatel 1898–1924 kandis selts nime **Vene Muusikasõprade Selts "Gusli"**, 1924–1940 **Vene Kaunite Kunstide Selts "Gusli"**.

Gusli tippaeg oli 1870. ja 1880. aastad, mil seltsi kuulus üle 200 liikme. Seltsi asutas vene kaupmees Aleksei Jepinatjev.

## Viited
Haapsalu kihelkond

**Haapsalu kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Hapsal*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

Haapsalu kihelkond oli Eestimaa kubermangu väikseim kihelkond, mis eksisteeris ainult ajutiselt 18.–19. sajandil.

## Haapsalu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 1 mõis.
*Uuemõisa mõis (*Neuhof*)

Haapsalu kirikumõis paiknes Ridala kihelkonnas.

## Haapsalu kihelkonna vallad
*Uuemõisa vald (*Neuenhof*)
*Haapsalu kirikukülad (*Hapsalsche Pastoratsdörfe*)

## Viited

## Kirjandus
*
*
AS Hiiu Kalur

**AS Hiiu Kalur** on aastal 1991. asutatud Eesti kalatööstusettevõte.

Ettevõte on 1949. aastal asutatud Hiiu Kaluri kalurikolhoosi õigusjärglane. 

Ettevõttes töötab üle 70 inimese.

Ettevõttel on kuus traallaeva, mis püüavad Läänemerest kilu, räime ja turska.

Ettevõttel on neli tehast, millest kolm asuvad Eestis (Saaremaal Läätsal, Pärnumaal Lius ja Audrus) ning üks Soomes. Hiiumaal Kõrgessaares asunud kalatehas on suletud.

Ettevõttel on osalus ka järgmistes ettevõtetes:
*AS Läätsa Kalatööstus
*AS Kajax Fishexport
*Veere sadam
*Lehtma sadam

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Boris Blinov

**Boris Blinov** (ka **Boris Blinoff**; 19. aprill 1909 Tallinn – 4. märts 1982 Tallinn) oli Eesti tantsija ja ballettmeister.

Ta õppis 1926. aastani Tallinna vene gümnaasiumis, tantsu Gerd Neggo tantsustuudios ja Estonia teatri Rahel Olbrei õpperühmas.

Ta oli aastatel 1926–1960 Estonia teatri balletisolist, seadis tantse ooperitele ja operettidele (ka Vanemuises ja Ugalas), oli mitme ballettmeistri (Anna Ekston, Boris Fenster) assistent ning Paul Sepa erateatristuudios ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis liikumisjuht.

## Tunnustus
* 1949 Nõukogude Eesti preemia
* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Hiiu Leht

**Hiiu Leht** on Hiiumaa kohalik ajaleht, mis ilmub 1997. aasta 20. juunist. Ajalehte annab välja Hiiu Meedia OÜ. Hiiu Leht ilmub paberil 20-leheküljelisena üks kord nädalas - neljapäeviti ja veebis aadressil www.hiiuleht.ee. Ajalehe toimetus asub Kärdlas, aadressil Vabrikuväljak 1.

## Ajalugu
Hiiu Lehe esimene omanikfirma oli osaühing Saaremaa Raadio, mis andis välja ka Saaremaal ilmunud ajalehte Meie Maa. 2022 aastal ostis lehe Hiiu Meedia OÜ, mille moodustasid 25 Hiiumaaga seotud osanikku ja nimetasid lehe ärimudelist tulenevalt kogukonnaleheks.   

Hiiu Lehe peatoimetajad läbi aegade: 

* 1992-1999 Anu Pallas 
* 1999-2006 Urmas Lauri 
* 2006-2022 Harda Roosna 
* 2022 - 2023 Piret Eesmaa 
* 2023- Raul Vinni 

## Huvitavat
Hiiu Lehe tunnuslause on "Köik Jütud"  Hiiu Lehes ilmub kord kuus hiiukeelne juhtkiri, mille autoriks on Raul Vinni ja tõlkijaks Järvi Kokla.  Hiiukeelsete juhtkirjade ilmumine nimetati 2024. aastal aasta keeleteo nominendiks. 

## Viited

## Välislingid
*Hiiu Lehe koduleht
Hirohall

**Hirohall** oli aastatel 1988–1991 Tartus tegutsenud kirjandusrühmitus.

Rühmitusse kuulusid Kauksi Ülle, Sven Kivisildnik, Valeria Ränik, Karl Martin Sinijärv ja Jüri Ehlvest.

Hirohalli baasil loodi 1989. aastal Eesti Kostabi $elts.

## Vaata ka
*Eesti Kostabi $elts

## Viited
Rudolf Tobiase majamuuseum

**Rudolf Tobiase majamuuseum** on Hiiumaa Muuseumi filiaal. See avati 27. mail 1973.

Muuseum asub Selja külas (Hiiu mnt 33), Käina alevikust läänes. See jääb Kärdla–Käina maantee äärde.

Muuseumihoone on helilooja Rudolf Tobiase sünnikodu, kus ta elas 1885. aastani-

Muuseumi püsiekspositsioon kajastab Rudolf Tobiase elu ja loomingut.

Rudolf Tobiase sünnimaja on arvatud ajaloomälestiseks. Muuseumi õuel asub ka ehitismälestiseks arvatud Ole tuulik, mis viidi 1986. aastal Ole külast Hagaste külla ja 2003. aastal Hagastest muuseumi juurde Käina lähistele.


Rudolf Tobiase majamuuseum.jpg|Rudolf Tobiase majamuuseum
2023-04-21_kooguga_kaev_Rudolf_Tobiase_majamuuseumis,_vaade_kirdest.jpg|Kooguga kaev, vaade kirdest


## Viited

## Välislingid

* Majamuuseumist Hiiumaa Muuseumide kodulehel
Hiiumaa Muuseumid

**Sihtasutus Hiiumaa Muuseumid** on Hiiumaa muuseume koondav asutus.

Muuseum loeb enda tegevuse alguseks aastat 1967, kui Kassari mõisahoones avati muuseum. Aastani 1996 kandis muuseum nime **Hiiumaa Koduloomuuseum**. Sealt alates **Hiiumaa Muuseum**.

Aastast 1998 on muuseumi peamaja Kärdla kalevivabriku direktorite maja (Pikk Maja).

Muuseumil on mitu filiaali: nende seas on Rudolf Tobiase Majamuuseum (asutatud 1973) ja Mihkli Talumuuseum. 1984–2002 oli Hiiumaa Koduloomuuseumi filiaaliks Paul Kammi majamuuseum.


Kalevivabriku "Pikk maja" Kärdlas Vabrikuväljak 8.JPG|Pikk Maja Kärdlas
Ole tuulik OlariPilnik-1.jpg|Rudolf Tobiase Majamuuseum
Kassari mõisa valitsejamaja.jpg|Kassari ekspositsioonimaja
Mihkli talumuuseum Hiiumaal.jpg|Mihkli talumuuseum


## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Horre Zeigeri Big Band

**Horre Zeigeri Big Band** (lühend: HZBB) on eesti muusikakollektiiv, mis on asutatud 1954. aastal ja tegutseb Nõmme Kultuurimajas.

Bigbändi eestvedaja oli 57 aastat Horre Zeiger (1932–2013), kelle tantsuorkestrist 1954. aastal kollektiiv asutati.

Pärast dirigendi ja arranžeerija Horre Zeigeri surma 2013. aastal juhtis orkestrit saksofonist Tiit Varts ning 2019. aastast juhatab orkestrit Toomas Tutt. 
 
Orkester on mänginud eriti džässmuusikat, kokku umbes 1500 pala. Heliloojatest on mängitud Glenn Milleri, Duke Ellingtoni, Raimond Valgre ja veel paljude loomingut.

Bigbändi solistid on olnud näiteks Aino Bāliņa-Karmo, Uno Loop, Silvi Vrait, Sünne Valtri jt.

## Viited
Tururangi Tarapu

**Tururangi Tarapu** (sündinud 14. oktoobril 1972) on Cooki saarte kergejõustiklane.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Kurt von Schleicher

**Kurt Ferdinand Friedrich Hermann von Schleicher** (7. aprill 1882 Brandenburg an der Havel – 30. juuni 1934 Neubabelsberg (tänapäeval Potsdam)) oli Saksamaa kindral ja Weimari vabariigi aegne viimane Saksamaa riigikantsler 3. detsembrist 1932 kuni 28. jaanuarini 1933 ja Preisimaa riigikomissar. Seitseteist kuud hiljem pärast tema ametist tagasi astumist mõrvati ta Pikkade nugade ööl tema monarhistlike vaadete pärast Adolf Hitleri käsul.

## Viited
Termaalvesi

**Termaalvesi** on põhjavesi, mille temperatuur on kõrgem kui 37 °C. Termaalvesi pääseb maapinnale kuumaveeallika kaudu. Termaalvett võidakse kasutada vesiravis, kütmiseks või elektrienergia tootmiseks.

## Viited
Hot.ee

**Hot.ee** on aastal 1999 loodud veebiportaal.

Portaali looja on Kain Kalju.  

Algul võimaldas portaal kasutajatel ainult e-posti kasutada, aastast 2000 saab portaalis muu hulgas faile hallata, intranetti kasutada, kodulehti majutada. 

Aastast 2003 haldab portaali Elion.

## Viited
KiCad

**KiCad** on elektroonika disaini automatiseerimiseks loodud vaba tarkvara. See lihtsustab elektriskeemide disainimist ja skeemidest trükkplaatide koostamist. KiCadis on integreeritud skeemi joonistamise ja trükkplaadi kujunduse loomiseks. Pakis on tööriistad trükkplaadist ja komponentidest materjaliandmiku, Gerberite ja 3D-vaadete loomiseks.

KiCadi arendamist alustas Jean-Pierre Charras. Praegu arendab seda vabatahtlik arendajate meeskond ja tööversiooni uuendatakse iga päev.

## Osad
* KiCad – projektihaldur
* Eeschema – elektriskeemide joonistamiseks
* CvPcb – skeemil olevate komponentide kokku viimiseks jalajälgedega
* Pcbnew – trükkplaadi disainimiseks
* GerbView – Gerber-failide vaatamiseks ja muutmiseks
* Bitmap2Component – tööriist rasterpildi sümboliks või komponendiks muutmiseks
* PCB-kalkulaator

## Omadused
KiCad on mitmeplatvormiline programm, mis kirjutatud WxWidgetsi mooduli abil. See võimaldab seda käitada paljudes operatsioonisüsteemides: FreeBSD, Linux, Windows ja Mac OS X. Sisse on ehitatud komponenditeeke ja kasutajad saavad ise komponente juurde valmistada. Lisatavad komponendid võivad olla projektispetsiifilised või üldises kasutuses. On olemas tööriistu, millega saab teistes programmides loodud komponente KiCadi vormingusse salvestada. Kõik kasutatavad failivormingud põhinevad lihttekstil, mis aitab kasutada versioonihaldust ja muudab kolmanda osapoole lisaprogrammide tegemise lihtsamaks.

Toetatud on paljud keeled, näiteks inglise, katalaani, tšehhi, saksa, kreeka, hispaania, soome, prantsuse, ungari, itaalia, jaapani, korea, hollandi, poola, portugali, vene, sloveeni, rootsi ja hiina.

Trükkplaadist 3D-vaate kuvamiseks kasutatakse Wings3Dd.

KiCadil on sisseehitatud automaatne radade looja. Lisaks on võimalik kasutada välist Javal baseeruvat tasuta programmi FreeRouting. Selleks peab disaini salvestama Specctra DSN faili, mis seejärel laaditakse välisesse programmi. Tulemused saab hiljem KiCadi Pcbnew mooduliga avada.

## Viited

## Välislingid
* KiCadi koduleht
* Sümbolikogu
* Veebipõhine skeemisümbolite generaator
* Eestikeelne skeemide joonistamise juhend
Stuudio

***Stuudio** on kunstniku, fotograafi töökoda, ateljee.
* Tööruumid, kus tehakse helisalvestusi, raadio‑, telesaateid jt.
** helistuudio
** telestuudio
** raadiostuudio
** fotostuudio
** filmistuudio
* Praktilise õppekavaga kool või kursused muusikute, kunstnike, näitlejate või muu ettevalmistamiseks.
** laulustuudio
** muusikastuudio
** teatristuudio
** maalistuudio
** tantsustuudio
Anna Karenina (täpsustus)

"**[[Anna Karenina]]**" on Lev Tolstoi romaan.

**[[Anna Karenina (tegelane)|Anna Karenina]]** on Lev Tolstoi romaani "Anna Karenina" tegelane. 

**"Anna Karenina"** võib olla veel:

*Anna Karenina (film 1910)
*Anna Karenina (film 1911), nimiosas M. Sorohtina
*Anna Karenina (film 1914), nimiosas Maria Germanova
*Anna Karenina (film 1915), nimiosas Betty Nansen
*Anna Karenina (film 1918), nimiosas Irén Varsányi
*Anna Karenina (film 1919), nimiosas Lya Mara
*Armastus (film 1927) (originaalpealkirjaga "Love"), Anna Karenina osas Greta Garbo
*Anna Karenina (film 1935), nimiosas Greta Garbo
*Anna Karenina (film 1948), nimiosas Vivien Leigh
*Anna Karenina (film 1953), nimiosas Alla Tarassova
*Anna Karenina (film 1961), nimiosas Claire Bloom
*Anna Karenina (film 1967), nimiosas Tatjana Samoilova
*Anna Karenina (seriaal 1974), nimiosas Lea Massari, 6-osaline lühiseriaal
*Anna Karenina (film 1976), nimiosas Maia Plissetskaja
*Anna Karenina (seriaal 1977), nimiosas Nicola Pagett, 10-osaline lühiseriaal
*Anna Karenina (film 1985), nimiosas Jacqueline Bisset
*Anna Karenina (seriaal 1996), nimiosas Antoinette Taus
*Anna Karenina (film 1997), nimiosas Sophie Marceau
*Anna Karenina (film 2000), nimiosas Helen McCrory
*Anna Karenina (film 2009), nimiosas Tatjana Drubitš
*Anna Karenina (film 2012), nimiosas Keira Knightley
Ilmarine

**Ilmarine** võib tähendada järgmist:
***[[Ilmarine AS]]** on Eesti metallitööstusettevõte.
***Ilmarine** on Soome mütoloogilise tegelase Ilmarise eestipärane nimi.
***[[Narva Eesti Selts Ilmarine|Ilmarine]]** on 1874–1940 Narvas tegutsenud selts (Narva Eesti Selts Ilmarine).
***[[Ilmarine (teater)|Ilmarine]]** on alates 1989. aastast Narvas tegutsev harrastusteater.
***[[Ilmarine (ajaleht)|Ilmarine]]** oli ajaleht, mis ilmus Eestis aastatel 1911–1912.
***[[Võru Spordiselts Ilmarine|Ilmarine]]** oli Võrus tegutsev spordiselts.

## Vaata ka
*Ilmarise tänav

## Allikad
*EE 12. köide, 2003: 162.
Ilmatar (selts)

**Ilmatar** on aastal 1887 Suure-Jaanis asutatud laulu- ja mänguselts. 

Ilmatari eestvedaja oli algusaegadel Joosep Kapp, kes aastal 1890 moodustas seltsi juurde segakoori Ilmatar. Enne seltsi asutamist tegutses Suure-Jaanis meeskoor (asutati 1862) ja pasunakoor (asutati 1871). Pärast Joosep Kapi surma hakkas seltsi juhtima Hans Kapp.

1909. aastal asutati seltsi juurde raamatukogu, millest kujunes hilisem Suure-Jaani raamatukogu.

Aastal 1917 nimetati laulu- ja mänguselts ümber haridusseltsiks. 

Aastal 1923 osales selts VIII üldlaulupeol, saates sinna kolm laulukoori ja pasunakoori.

## Viited
Digital Multiplex

**Digital Multiplex** ehk DMX-512 või DMX-512-A on digitaalne andmesideprotokoll ja standard, mida kasutatakse peamiselt lavavalgustuse ja efektide juhtimiseks. Protokoll võimaldab juhtida suunatavaid prožektoreid, hämardeid ja katikuid.

## Standardid
Esimest korda standardiseeriti Digital Multiplex Ameerika Ühendriikide Teatritehnoloogia Instituudi (United States Institute for Theatre Technology, USITT) poolt (USITT DMX512/1990). Aastal 2000 kinnitati Saksamaal standard DIN 56930-2 ja novembris 2004 USA standard ANSI E1.11 (DMX512-A).

## Omadused
Põhineb elektriliselt RS-485-l.
Carnage

***[[Carnage (ansambel)|Carnage]]** oli Rootsi death-metal bänd.
*"**[[Tapatalgud]]**" ("Carnage") on 2011. aastal esilinastunud Roman Polanski film.
*Sean Carnage on USA filmirežissöör ja -produtsent.
Ida Tantsukool

**Ida Tantsukool** on 1994. aastal Tartus asutatud tantsukool. 

Kool loodi Alla ja Tiit Lilleoru, Tamara Kõrreveski ja Kaljo Urbeli (Ida Urbeli sugulane) eestvõttel. Kool on nimetatud eesti ballettmeistri ja lavastaja Ida Urbeli järgi.

Koolis õpetatakse muu hulgas klassikalist tantsu, akrobaatikat, moderntantsu.

Aastast 1999 haldab kooli MTÜ Muusa.

## Viited

## Välislingid
*Tantsukooli koduleht (vaadatud 07.02.2013)
Magot

**Magot** ehk **berberi makaak** (*Macaca sylvanus*) on Põhja-Aafrika Atlase mägedes ja Gibraltari kaljudel karjadena elutsev pärdiklane makaagi perekonnast. 

Magot on oma perekonna ainus sabata liik ja ühtlasi ainus ahv, kelle levila ulatub Euroopasse. Osa teadlasi peab Gibraltari asurkonda jäänukiks varasemast laiemalt levinud populatsioonist, osa aga Aafrikast ammusel ajal sissetooduks.
Teinakore Teiti

**Teinakore Teiti** (sündinud 2. aprillil 1983) on Cooki saarte kergejõustiklane (100 m ja 200 meetri jooksja). Tema nimel on 200 meetri jooksu Cooki saarte välisrekord.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Suvelilled

**Suvelill** on üheaastane taim, mis külvijärgselt samal aastal õitseb, viljub ja annab seemneid ning sügiseks sureb.

Suvelillede hulka arvatakse ka kaheaastased lilled, mis esimesel aastal moodustavad lehekodariku, talvituvad ja järgmisel aastal õitsevad, viljuvad ja annavad seemneid ning surevad. Paljud taimekasvatuses kaheaastastena kasvatatavad lilled on küll püsikud, kuid õitsevad rikkalikumalt just teisel kasvuaastal ning seega on majanduslikult mõttekas neid kasvatada vaid kaks esimest aastat.

Meie kliimas kasvatatakse üheaastaste suvelilledena ka mitmeid soojast kliimast pärit liike, mis oma kodumaal on püsikud, kuid meil ei talvitu.

Agrotehnoloogia seisukohalt jagunevad suvelilled laias laastus kaheks: need, mis külvatakse otse kasvukohale ja need, mis vajavad ettekasvatamist ning istutatakse kasvukohale juba noortaimedena. 

Otse kasvukohale külvatavad suvelilled: 
*harilik saialill 
*rukkilill 
*harilik kosmos 
*kalifornia läänemagun 
*kipslilled 
*harilik päevalill 
*kivikilbik 
*mungalilled  

Ettekasvatamist vajavad suvelilled: 
*begoonia 
*värdfuksia 
*pelargoon
*petuunia 
*lõvilõug 
*keskpäevalill 
*pärdiklill 
*lemmalts 
*aed-raudürt 
*lobeelia 

## Allikas
* M. Laane. Iluaianduse käsiraamat, 2000
AS Kirjastus Ilo

**Kirjastus Ilo** (ka *AS Kirjastus ILO*) oli 1990. aastal asutatud kirjastus, mis algul oli AS Ilo üksus. Iseseisvaks kirjastuseks sai see aastal 1999. Aastal 2009 ühines TEA Kirjastusega.

Aastatel 2003–2008 oli kirjastuse peatoimetaja Raul Kilgas. 

2008. aasta oktoobris omandas TEA Kirjastus 100% kirjastuse Ilo aktsiatest. Septembris 2009 otsustati kirjastused ühendada ja ühinemisotsus jõustus 30. detsembril 2009. 

Detsembris 2009 kustutati AS Kirjastus Ilo äriregistrist.

Ilo kaubamärk oli kasutusel hiljemgi, peamiselt anti selle all välja õppekirjandust.

## Viited
Das Inland

**Das Inland**, alapealkirjaga "Eine Wochenschrift für Liv-, Esth- und Curländische Geschichte, Geographie, Statistik und Litteratur" (tõlkes: Kodumaa. Liivi-, Eesti- ja Kuramaa ajaloo, geograafia, statistika ja kirjanduse nädalakiri) oli aastatel 1836–1863 Tartus ilmunud saksakeelne nädalaleht.

Nädalalehe asutas Friedrich Georg von Bunge. Peale tema toimetasid veel lehte Theodor Heinrich Beise ja Carl Gottlieb Reinthal. Lehte kirjutasid peamiselt estofiilsed baltisakslased. Kaastööd tegi ka näiteks Friedrich Reinhold Kreutzwald.

## Viited

## Välislingid
* Digitaliseeritud väljaanded
Semiootiline Jälg

**Semiootiline Jälg** on Eesti Semiootika Seltsi väljaantav aastaauhind eelmisel kalendriaastal ilmunud parima semiootikateemalise kirjatöö ja Eesti semiootika edendamise eest.

## Laureaadid
*2009 – Priit Põhjala (artikkel "Arutlus keelemärgi arbitraarsuse üle")
*2010 – Andreas Ventsel ja Peeter Selg (artikkel "An outline for a semiotic theory of hegemony")
*2011 – Silver Rattasepp (artiklid "Usk on loodetava tõelisus", "Tormaka teadatahtja uperpallid", "Poeetiline loom paiskab lahti akna", "Darwini Dominikaani jutlus")
*2012 – Indrek Ibrus (kogumiku "Crossmedia Innovations: Texts, Markets, Institutions" kaastoimetamine)
*2013 – Kadri Rood (mitmekülgne kultuurikriitika)
*2014 – Riin Magnus (kõrgetasemelised teadusartiklid), Piret Karro ("Semiootilise salongi" korraldamine)
*2015 – Mari-Liis Madisson (teadusartiklid ja viljakas uurimistöö)
*2016 – Silvi Salupere
*2017 – Tyler Bennett (populariseerimise eest), Merit Rickberg (teadustöö eest)
*2018 – Peet Lepik ja Andres Luure
*2019 – Aleksandra Miljakina semiootilise visuaalia eest
*2020 – Maarja Ojamaa
*2021 – Timo Maran
*2022 – Katre Pärn

## Viited

## Välislingid
*Auhinna statuut
DNB

**DNB** on kolmetäheline lühend, mis võib märkida mõnd allkirjutatut:
* DNB kui **De Nederlandsche Bank NV** on Madalmaade keskpank
* DnB kui **[[drum'n'bass]]** on muusikastiil
* DnB kui **Den norske Bank** oli rahandusasutus, mis on nüüd osa DNB ASA-st
* DNB Pank on pank Eestis, mis kuulub Norra suurimasse finantsgruppi DNB ASA
* DNB kui **Deutsche Nationalbibliothek** on Saksamaa Rahvusraamatukogu
TOEFL

**TOEFL** (inglise keeles *Test of English as a Foreign Language*) on rahvusvaheline standardiseeritud inglise keele test. Selle tulemusi nõutakse ingliskeelsetesse ülikoolidesse või programmidesse kandideerimisel.
Tänapäeval on TOEFL internetipõhine (*internet-based test*), milles kombineeritult mõõdetakse nelja oskust: lugemist, kuulamist, kõnelemist ja kirjutamist. Iga osa eest on võimalik saada maksimaalselt 30 punkti, lõpptulemus (*total score*) võib ulatuda 120 punktini.
TOEFL testi tegemine nõuab testitavalt mitte ainult head inglise keele oskust, vaid ka oskust oma teadmisi ingliskeelses akadeemilises keskkonnas kasutada. Iga testiülesande jaoks on ette nähtud kindel aeg, seega on soovitatav eelnevalt treenida ülesannete lahendamist aja peale.
Eestis viib TOEFL testi läbi ja annab vastavasisulist koolitust Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus.

Alates 2013. aastast on TOEFL test üks testidest, mille nõuetekohase tulemusega saab asendada inglise keele riigieksami Eestis. http://www.innove.ee/et/riigieksamid/keeleeksam-2013-aastal#sooritatud

## Vaata ka
* ESOL
* IELTS
* STEP Eiken
* TOEIC

## Viited

## Välislingid
* TOEFL testi koduleht
Insenerikultuur Eestis

**Insenerikultuur Eestis** oli aastatel 1992–1997 Tallinna Tehnikaülikooli välja antud tehnikakirjanduse artiklite kogumik.

Kokku ilmus 3 kogumikku.

Kogumiku toimetaja oli Vahur Mägi.

## Viited
Plaueni praostkond

**Plaueni praostkond** (*Kirchenbezirk Plauen*) on Saksi Evangeelse Luterliku Maakiriku praostkond Saksamaal. Praostkonna keskus asub Plaueni Jaani kiriku juures. Alates 2003. aastast on praostiks (*Superintendent*) Matthias Bartsch. 

Tänapäeval on Plaueni praostkonnas 43 kogudust: 

* Adorfi Mihkli kogudus
* Altensalzi kogudus
* Arnoldsgrüni Maarja kogudus
* Bad Brambach-Schönbergi kogudus
* Bad Elsteri kogudus
* Bobenneukircheni Kolmainu kogudus
* Burgsteini kogudus
* Ebersgrüni kogudus
* Elsterbergi Laurentiuse kogudus
* Jocketa-Pöhli Kolmainu kogudus
* Jößnitzi kogudus
* Kürbitzi kogudus
* Limbachi Mihkli kogudus
* Marieney-Wohlbachi kogudus
* Markneukircheni kogudus
* Mißlareuthi Jaani kogudus
* Mühltroff-Langenbachi kogudus
* Mylau kogudus
* Netzschkau kogudus
* Neumarki kogudus
* Oelsnitzi kogudus
* Pausa Mihkli kogudus
* Plauen-Oberlosa kogudus
* Plaueni Jaani kogudus
* Plaueni Kristuse kogudus 
* Plaueni Lutheri kogudus
* Plaueni Maarja kogudus
* Plaueni Markuse kogudus
* Plaueni Mihkli kogudus
* Plaueni Pauluse kogudus
* Reichenbachi kogudus
* Reuthi kogudus
* Rodau Niguliste kogudus
* Ruppertsgrüni kogudus
* Schönecki Püha Jüri kogudus
* Steinsdorfi kogudus
* Straßbergi kogudus
* Syrau-Kauschwitzi kogudus
* Taltitzi kogudus
* Theuma Maarja-Magdaleena kogudus
* Thierbach-Ranspach-Langenbuchi kogudus
* Tirpersdorfi kogudus
* Unterwürschnitzi kogudus

## Välislingid
*Koduleht
Interlitteraria

***Interlitteraria*** on aastast 1996 ilmuv rahvusvaheline eelretsenseeritav ajakiri, mis ilmub Tartu Ülikooli maailmakirjanduse õppetooli ja Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni väljaandel. Ajakirja peatoimetaja on Jüri Talvet.

Väljaande peasisu moodustavad võrdleva kirjandusteaduse artiklid, kusjuures need võivad olla inglise, prantsuse, saksa või hispaania keeles.

## Viited

## Välislingid
*Väljaandest Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel (vaadatud 07.02.2013)
Ilmatar

**Ilmatar** on Soome rahvuseeposes "Kalevalas" neitsilik õhuvaim, ilmatütar (*[[luonnotar]]*).

Nimi *Ilmatar* tuleneb soomekeelsest sõnast *ilma* ('õhk') ja liitest -*tar*, mis (nagu eesti keeleski) tähendab naissoost olevust. "Kalevalas" nimetati teda vahel ka *Luonnotar*, mis tuleneb sõnast *luonto* ('loodus').

Ta jäi rasedaks merest ja tuulest ning tõi ilmale Väinämöise.

## Sibeliuse "Luonnotar"
Ilmatari teise nime järgi on nime saanud Soome helilooja Jean Sibeliuse teos "Luonnotar" (1913).

## Viited