open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vääna külanõukogu

**Vääna külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Harku ja Keila külanõukoguga. 

## Viited
Väätsa külanõukogu

**Väätsa külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Väätsa vallas. Külanõukogu pindala oli 185 km² (1977). 

## Viited
Välgi külanõukogu

**Välgi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Välgi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vara vallas. Külanõukogu keskus asus Välgi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Välgi külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutses külanõukogu piirides Suvorovi-nimeline kolhoos.

Seoses Kallaste rajooni likvideerimisega liideti Välgi külanõukogu 1959 veebruarist Tartu rajooniga. 

1960 oktoobrist Välgi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vara külanõukoguga. 

## Viited
Riina Müürsepp

**Riina Müürsepp** (sündinud 4. veebruaril 1955 Valgas) on eesti koolijuht ja haridustegelane.

Ta on lõpetanud Valga 1. Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli geograafia erialal. 

Ta on töötanud Rääma Põhikoolis õpetaja, direktori ja õppealajuhatajana. Aastatel 1992–1996 oli ta Pärnu Majanduskooli direktor ja 1996–2000 oli ta Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži direktor. 

Aastatel 2000–2005 oli ta Pärnu abilinnapea. 2005. aastast on ta Pärnumaa Kutsehariduskeskuse direktor.

2000–2006 oli ta Eesti Reformierakonna liige. Ta on olnud ka SA Pärnu Haigla nõukogu liige, Tartu Ülikooli Pärnu kolledži nõukogu liige, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi nõukogu liige ja AS Pärnu Mudaravila nõukogu esimees.

## Tunnustus
*1998 Pärnu aasta naine
*1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2008 Pärnumaa aasta haridusasutuse juht
*2011 Pärnumaa vapimärk (Pärnumaa Kutsehariduskeskuse direktor)
*2013 Eesti aasta õppeasutuse juht
*2015 Pärnu vapimärk (panuse eest Pärnu linna arengusse ja haridusellu)

## Viited

## Välislingid
*Grete Naaber. Riina Müürsepp: Tahan, et kolleegid julgeksid mulle rääkida oma muredest. Pärnu Postimees, 16. jaanuar 2010
*Innove.ee Riina Müürsepp: meeskond on juhi töös kõige olulisem
*Anu Villmann. Pärnumaa suurima kooli juht naudib elu maal. Pärnu Postimees, 11. oktoober 2014
Heldur Hiis

**Heldur Hiis** (sündinud 27. jaanuaril 1950) on eesti põllumajandusloolane ja muuseumitöötaja.

Aastatel 1986–2009 oli ta Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi direktor.

## Tunnustus
*1998 Carl Robert Jakobsoni stipendium
*1999 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2007 Põllumajandusministeeriumi hõbedane teenetemärk
*2010 Pärnumaa vapimärk (Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi arendaja, direktor 1986–2009)

## Viited
Ülle Vapper

**Ülle Vapper** (sündinud 7. mail 1959 Rakveres) on eesti omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1979. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi põllumajandusliku raamatupidamise eriala.

Ta on töötanud OÜ Vagron juhatajana.

Aastatel 1999–2017 oli ta Halinga vallavanem. 2017. aasta novembrist on ta Põhja-Pärnumaa vallavolikogu esimees.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2007 Pärnumaa vapimärk (Halinga vallavanem)

## Viited
Ilmar Teevet

**Ilmar Teevet** (sündinud 15. juulil 1954 Orissaares) on eesti põllumajandustegelane, ettevõtja ja omavalitsustegelane.

1981. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.

Ta on olnud OÜ Vändra juhatuse esimees.

Aastatel 1999–2009 oli ta Vändra vallavolikogu esimees.

## Tunnustus
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2008 Pärnumaa vapimärk (Vändra vallavolikogu esimees, OÜ Vändra juhatuse esimees)
*2014 Aasta põllumees

## Viited
Irši mõis

**Irši mõis** (saksa keeles *Hirschenhof*, läti keeles *Iršu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Lätis Koknese piirkonna Irši valda. Aastatel 1766−1939 asus mõisa aladel Saksa kolonistide asustatud Irši koloonia.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/2 adramaad.

## Viited
Lanstupe mõis

**Lanstupe mõis** (saksa keeles *Lambsdorfshof*, läti keeles *Lanstupes muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Ozoli kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/2 adramaad, sellele allus 108 mees- ja 107 naishinge.

## Viited
Ozoli mõis (Liepmuiža kihelkond)

**Ozoli mõis** (saksa keeles *Ohselshof*, läti keeles *Ozolu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ērgļi piirkonnas Sausnēja vallas Sidrabiņis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 1/2 adramaad, sellele allus 349 mees- ja 569 naishinge.

## Viited
Odziena mõis (Ļaudona kihelkond)

**Odziena mõis** (saksa keeles *Odsen*, läti keeles *Odzienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas Mētrienas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 230 mees- ja 290 naishinge.

## Viited
Saikava mõis

**Saikava mõis** (saksa keeles *Friedrichswald*, läti keeles *Saikavas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas.
Sāviena mõis

**Sāviena mõis** (saksa keeles *Sawensee*, läti keeles *Sāvienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 261 mees- ja 298 naishinge.

## Viited
Õru külanõukogu

**Õru külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 114 km² (1977). 

## Viited
Õvanurme külanõukogu

**Õvanurme külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tabivere külanõukoguga. 

## Viited
Lubāna kihelkond

**Lubāna kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Lubahn*, läti keeles *Lubānas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis. 

Kihelkond moodustati aastal 1643 kui Ļaudona kihelkonna filiaal. Toona seal kirikut ei olnud ja pastor pidas jutluseid igal kolmandal nädalal ühes majandushoones. Kiriku ehitus algas aastal 1648. Oma pastori sai kihelkond aastal 1700, ent peagi liideti see taas Ļaudona kihelkonnaga. Kihelkond moodustati taas aastal 1848 kohalike parunite Wolffide eestvedamisel.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Lubāna kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 34 õpilast.

## Lubāna kihelkonna mõisad
*Lubāna (*Pastorat Lubahn*) kirikumõis
*Lubāna (*Schloß Lubahn*) rüütlimõis
*Meirāni (*Meiran*, varem *Sophienhöh*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Äksi külanõukogu

**Äksi külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1975 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. 

## Viited
Lubāna mõis

**Lubāna mõis** (saksa keeles *Schloß Lubahn*, läti keeles *Lubānas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lubāna kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Lubāna piirkonnas Lubānas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 7/8 adramaad, sellele allus 1216 mees- ja 1119 naishinge.

## Viited
Aburdi mõis

**Aburdi mõis** (saksa keeles *Lüggen*, läti keeles *Aburta muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Sāviena kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 60 mees- ja 67 naishinge.

## Viited
Meirāni mõis

**Meirāni mõis** (saksa keeles *Meiran*, varem *Sophienhöh*, läti keeles *Meirānu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lubāna kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Lubāna piirkonnas Indrāni vallas.
Cirsti mõis

**Cirsti mõis** (saksa keeles *Zirsten*, läti keeles *Cirstu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Ineši vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 49 mees- ja 64 naishinge.

## Viited

## Vaata ka
*Fideikomiss
Jumurda mõis

**Jumurda mõis** (saksa keeles *Jummerdehn*, läti keeles *Jumurdas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval kuulub selle asukoht Lätis Ērgļi piirkonna Jumurda valda.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 333 mees- ja 361 naishinge.

## Viited
Ogre mõis

**Ogre mõis** (saksa keeles *Ogershof*, läti keeles *Ogresmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ogre piirkonnas Mazozoli vallas Ogresmuiža külas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 14 ja 1/2 adramaad, sellele allus 488 mees- ja 538 naishinge.

## Viited
Katriņa mõis

**Katriņa mõis** (saksa keeles *Katharinenhof*, läti keeles *Katriņas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/4 adramaad, sellele allus 114 mees- ja 124 naishinge.

## Viited
Vējava mõis

**Vējava mõis** (saksa keeles *Fehgen*, läti keeles *Vējavas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Ērgļi piirkonnas Jumurda vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 3/4 adramaad, sellele allus 140 mees- ja 146 naishinge.

## Viited
Joseph Demannez

**Joseph Desmannez** või **Joseph Arnold Desmannez** (19. august 1826 Antwerpen – 18. veebruar 1902 Brüssel) oli Belgia graafik.

Õppis Luigi Calamatta (1801–1869) juures. Töötas Antwerpenis ning oli tuntud viljaka graafiku ning graveerijana.

## Viited
Triin Todesk

**Triin Todesk** (sündinud 30. novembril 1988 Võhmas) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2008. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ning 2011. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes ja saanud 2013. aastal magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Aastatel 2013–2022 oli ta Tartu Ülikooli doktoriõppes uurali keelte alal, 2022. aastal kaitses doktoriväitekirja "*Ogdžyk töd* ‘I do not know that well’: *džyk* as a degree expression with verbs in Komi" (juhendaja professor Gerson Klumpp).

## Teadustöö
Todesk töötab 2015. aastast Tartu Ülikoolis eesti murrete spetsialistina: aastatel 2017–2019 oli soome-ugri keelte nooremteadur ja alates 2020. aastast on komi keele nooremteadur.

Uurimisvaldkonnad: uurali keelte süntaks, eesti murded, leksikaalne semantika, komi keel.

Ajakirja Akadeemiake kolleegiumi liige.

## Teoseid
Ta on "Mulgi sõnastiku" (2013) kaaskoostaja (koos Alli Laandega).

## Isiklikku
Abielus muusik Ott Kaasikuga. Neil on poeg ja tütar. 

Alates 2014. aasta sügisest laulab Tartu Ülikooli Akadeemilises Naiskooris. Mängib rahvapille. Kuulub Liivi Sõprade Seltsi.

## Viited
Luigi Calamatta

**Luigi Antoine Josephe Calamatta** (21. juuni 1801 – 8. märts 1869 Milano) oli itaalia maalikunstnik ja graafik. Ta sündis Civitavecchias Kirikuriigis. Üheks tema õpilaseks oli Joseph Demannez. 

## Elulugu
Jäänud lapsena orvuks, siirdus ta Rooma, et elada l'Ospizio San Michele´s. Kui ta oli sunnitud varjupaigast lahkuma, elas ta kaaskunstnike eestkostel.

Õppis joonistamist Roomas Francesco Giangiacomo käe all, esimesed graveerimistunnid sai ta Marchetti juures, esimene trükiplaat valmis tal Ricciari pilgu all. 1822 asus elama Pariisi, kus temast sai Ingres' järgija.
Astus näitusel esimest üles 1827. aastal gravüüriga "Bajazet and the Shepherd" (Pierre Joseph Dedreux-Dorcy). Külastas 1836. aastal Firenzet ja 1837. aastal sai temast gravüürikunsti professor Brüsselis. 

Hiljem määras Giuseppe Longh ta sarnasesse ametisse Breras Milanos, kus ta suri 1869. aastal. Tema abikaasa Joséphine oli samuti kunstnik.

Ta oli Brüsselis kooli École royale de gravure õpetaja.

## Teoseid
**Monna Lisa* (1837) after Da Vinci.
**Madonna di Foligno* *Madonna della Sedia*, *The Vision of Ezekiel*, and *Peace* (1855) after Raphael.
**Our Lord walking on the Sea*; after Cigoli
**Francesca da Rimini*; after Scheffer.
**Duke of Orleans*; *Count Molè* (1865); *The Vow of [[Louis XIII]]*; and *Madmouiselle Boimara*; after Ingres
**Guizot*; after Delaroche.
*Portraits of *Actor* and *Miss Lèvera*; after Deveria.
*Portrait of *Lamennais*; after Ary Scheffer.
**Beatrice Cenci* (1857) after Guido Reni.
**Recollections of Rome*, partly etched; after Stevens
*Portraits of *[[Rubens]]*, *[[Georges Sand]]*, and *Ingres*.
*Portrait of the *King of Spain*; after Madrazo.

## Viited


## Kirjandus
*
*Short biography
Indrek Oja

**Indrek Oja** (sündinud 1974) on eesti ajakirjanik, punkmuusik. 

Lõpetanud Kopli Kunstikeskkooli. Oli üks lugude kirjutajaid ja soolokitarrist ansamblis Kurjam.

Töötanud viis aastat uudisteagentuuris ETA, koostades majandus-, sisepoliitika- ja kohtu-uudiseid.

## Välislingid
* Marko Mägi. Rahvas nõuab Indrek Oja. Eesti Ekspress, 25. september 2003
Vääna-Jõesuu kool

**Vääna-Jõesuu kool** on kool Harju maakonnas Harku vallas Vääna-Jõesuu külas. Kooli direktor on Eddi Tomband.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ämari põhikool

**Ämari põhikool** oli põhikool Harju maakonnas Vasalemma vallas Ämari asulas. 

Kool asutati 1946 *Ämari algkoolina*.

Kool suleti 2019. aastal.

## Kooli nimed
*1946 Ämari algkool
*Ämari keskkool
*Ämari põhikool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Järveküla kool

**Järveküla kool** on kool Harju maakonnas Rae vallas Peetri asulas.

Koolis õpib kokku 756 õpilast (2023/2024).

Kooli esimene direktor oli Mare Räis, praegune direktor on Triinu Luiga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Narva-Jõesuu Kool

**Narva-Jõesuu Kool** on Narva-Jõesuu linna haridusasutus Eestis, mis korraldab õpet I (1.–3. klass), II (2.–6. klass) ja III (7.–9. klass) kooliastmes. Kool tegutseb aadressil Jaan Poska 36, 29022, Narva-Jõesuu, Ida-Virumaa ning kooli direktor on Joel Guljavin. Kooli õppetöö toimub vene keeles, ametlik asjaajamiskeel on eesti keel.

## Ajalugu
Narva-Jõesuu Kool peab oma kooli sünnitähtpäevaks Narva linna haridusosakonna poolt Anna Pavlova määramist Narva-Jõesuu 5. algkooli juhatajaks 31. augustist 1945. aastal. 1995. aastal andis Haridusamet koolile gümnaasiumi avamise litsentsi ning kooli nimi muudeti Narva-Jõesuu keskkooliks. 1996.–1997. kooliaastal avati koolis esimene gümnaasiumiklass. Koolis oli ajalooliselt nii eesti- kui ka venekeelne osakond ning I ja II kooliastmes toimus õpe mõlemas keeles, kuid 2010–2011. õppeaastal eestikeelne osakond suleti, sest ükski õpilane ei õppinud enam eestikeelses osas. 2013. aasta kevadel otsustas direktor Guljavin sulgeda gümnaasiumiastme, põhjendades seda õpilaste liiga väikse arvuga.

## Kooli direktorid

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Jekateringof

**Jekateringof** (saksa keeles *Ekaterinhof* 'Jekaterina/Katariina hoov') on park Peterburi edelaosas, samanimelisel saarel.

1933. aastal nimetati park ümber 1. mai nimeliseks pargiks (парк имени 1-го Мая), 1948. aastal ÜLKNÜ 30. aastapäeva nimeliseks pargiks (парк имени 30-летия ВЛКСМ), ajalooline nimi taastati 1992. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* 
* Дубяго Т. В. Русские регулярные сады и парки [*Russian Regular Gardens and Parks*]. Leningrad, 1963.

## Välislingid
* Парк и дворец Екатерингоф на сайте «Санкт-Петербург. Энциклопедия»
* Парк Екатерингоф на сайте «Прогулки по С.-Петербургу»
Sillamäe Kannuka Kool

**Sillamäe Kannuka Kool** oli vene õppekeelega põhikool Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Geoloogia tänav 13.

Kool on nimetatud endisaegse Kannuka küla järgi, mis tänapäeval jääb Sillamäe piiridesse.

Kool asutati 10. septembril 1990, suleti 2023. aastal ja liideti Sillamäe Vanalinna Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Overwatch

**"Overwatch"** on Blizzard Entertainmenti toodetud meeskonnapõhine tulistamismäng arvutile, Playstation 4 ja Xbox One konsoolile. Mäng anti kogu maailmas välja 24. mail 2016. aastal. Selle arendus algas aastal 2013 pärast Blizzardi otsust lõpetada projekt Titan (MMORPG videomäng).

Nädal pärast mängu väljaandmist teatas Blizzard, et nad on registreerinud umbes 7 miljonit mängijat. 2017. aasta oktoobris oli mängijate arv kõikidel platvormidel kokku tõusnud 35 miljonini.

Võrgupõhine Overwatch kogub populaarsust ka e-spordi harrastajate seas.

## Viited

## Välislingid
* Overwatchi koduleht
Pärnjõe Kool

**Pärnjõe Kool** on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas. Kooli direktor on Valdur Ojala.

2023. aastal muudeti kool 6-klassiliseks.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Torma rahvamaja

**Torma rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma asulas. 

Rahvamaja ehitati 1911.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Torma valla kodulehel
Toomas Rõhu

**Toomas Rõhu** (sündinud 30. novembril 1958 Kärdlas) on eesti omavalitsustegelane, spordipedagoog ja sporditegelane. 

Ta lõpetas 1977. aastal Kärdla Keskkooli ja 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1983–1997 töötas ta Tõstamaa Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana ja Pärnu rajooni laste ja noorte spordikooli võrkpallitreenerina. 

Aastatel 1995–2007 oli ta Pärnumaa Spordiliidu liige, seejuures aastatel 1998–2001 juhatuse esimees. Aastatel 1995–2008 oli ta Eesti Koolispordi Liidu juhatuse liige, seejuures 2002–2005 esimees. 1995. aastast on ta Pärnu Maakoolide Spordiliidu juhatuse esimees.

Aastatel 1997–2017 oli Toomas Rõhu Tõstamaa vallavanem ja alates 1. jaanuarist kuni 17. septembrini 2020 Hiiumaa valla vallavanema asendaja, asendades lapsehoolduspuhkusele jäänud senist vallavanemat Reili Randa.

## Tegevus Hiiumaa valla juhina
Toomas Rõhu andis 24. augustil 2020 valla haldusjuhile Toomas Vannasele korralduse likvideerida Kärdlas tegutsenud linnarebase kutsikas. Vannas tappis kutsika rõivapoe Kerttu Sport ruumides haamriga. Kutsika tapmisele järgnenud avalikkuse pahameele survel esitas Toomas Rõhu 11. septembril 2020 tagasiastumisavalduse, mille valla volikogu 17. septembril 2020 rahuldas.

## Tunnustus
*2006 Pärnumaa vapimärk (Tõstamaa vallavanem)
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Filosoofiline probleem

**Filosoofiline probleem** uurib sügavat, maailmavaatelist kontseptsiooni sisaldavat ideed.

Filosoofilistel probleemidel ei olegi ainuõigeid lahendusi – sellise juhtmõttega tuleks neile ka lä­heneda.
Probleemid, mis läbi aegade on jäänud filosoofia pärusmaaks, jagatakse traditsiooniliselt kolme valdkonda: metafüüsika, epistemoloogia (tunnetusõpetus) ja aksioloogia (väärtusõpetus).

## Vaata ka
*Filosoofiline küsimus
Leida Rehtla

**Leida Rehtla** (sündinud 1. septembril 1934 Tori vallas Pärnumaal) on Eesti omavalitsustegelane.

1952. aastal lõpetas ta Pärnu Turbatehnikumi tööstusraamatupidamise eriala.

1963. aastast töötas ta Lavassaare turbatööstuses raamatupidajana, hiljem Pärnu KEKi osakonna raamatupidajana. 

1993. aastast oli ta Lavassaare vallavolikogu liige. Aastatel 1993–2005 oli ta Lavassaare vallavanem, 2005–2013 taas Lavassaare vallavolikogu liige.

Ta on Eesti Keskerakonna liige ja Lavassaare Külaseltsi juhatuse liige.

## Tunnustus
*2005 Pärnumaa vapimärk (Lavassaare vallavanem)
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Silvia Paluoja. Lavassaare vallavanema unerahu röövivad aleviku soojatorud. Pärnu Postimees, 22. veebruar 2005
*Pärnumaa vapimärk tõstab Leida Rehtla töö esile. Pärnu Postimees, 22. november 2014
Vaiatu rahvamaja

**Vaiatu rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Rahvamaja kasutab Vaiatu Küla Selts.

Rahvamaja ehitati 1964-1965 ning avati mais 1965 sealse kolhoosi Suur-Oktoober klubi-kontorihoonena. Maja nimetati *Vaiatu klubiks*.

## Viited

## Välislingid
*Vaiatu rahvamaja ja Vaiatu Küla Seltsi koduleht
*Rahvamajast Jõgeva valla kodulehel
Voore seltsimaja

**Voore seltsimaja** on seltsimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas. 

Seltsimaja asutati 1992.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Saare valla kodulehel
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bernard-Henri Lévy

**Bernard-Henri Lévy** (tihti lühendatult **BHL**; sündinud 5. novembril 1948) on juudi päritolu Prantsusmaa intellektuaal, meediapersoon ja kirjanik. Ta oli aastal 1976 üks juhtivaid uusi filosoofe. 

Ajalehe The Boston Globe sõnul on ta "tõenäoliselt tänapäeva Prantsusmaa prominentseim intellektuaal".
Vahastu rahvamaja

**Vahastu rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastu külas. Rahvamaja haldab Vahastu Küla Selts.

## Viited

## Välislingid
* Vahastu rahvamaja ehitus edeneb Maaleht / Kaiu Valla Teataja, 26. märts 2013
Wanna One

**Wanna One** on Lõuna-Korea poistebänd, mille moodustas 2017. aastal CJ E&M.

## Liikmed
*Yoon Ji-sung
*Ha Sung-woon
*Hwang Min-hyun
*Ong Seong-wu
*Kim Jae-hwan
*Kang Daniel
*Park Ji-hoon
*Park Woo-jin
*Bae Jin-young
*Lee Dae-hwi
*Lai Kuan-lin

## Turneed ja kontserdid
* 2017: *Wanna One Premier Show-Con*
* 2017: *Wanna One Premier Fan-Con*

## Diskograafia
;Stuudioalbumid

* 1X1=1 (To Be One) (2017)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Dala hobune

**Dala hobune** (rootsi keeles *dalahäst*) on üldjuhul puidust meisterdatud hobusekuju, mille kaunistamiseks kasutatakse mustrimotiivi *[[kurbits]]*. Traditsiooniliselt on see punast värvi ning kaunistatud erksavärviliste detailidega. Kuigi kaunistatud puidust hobuseid on varemgi tehtud, toodeti esimesed Dala hobused Rootsis Dalarna läänis Nusnäsi külas, mille järgi kuju ka nime on saanud. Tänapäevalgi võib seal näha, kuidas hobusekujusid nikerdatakse ning värvitakse.

## Ajalugu
Esimene vabrik Grannas A. Olssons Hemslöjd AB loodi 1922. aastal. Selle asutaja oli Nusnäsi külas elanud Grannas Anders Olsson, kes pere vanima lapsena puuhobuste nikerdamise traditsiooni üle võttis. 

Teine kauaaegne tootja on vabrik Nils Olsson Dalahäst. Vabriku alguseks võib pidada aastat 1928, kui Grannasi nooremad vennad Nils ja Jannes Olsson laenasid 400 riigitaalrit ning ostsid lintsae iseseisva töö alustamiseks, kuna vanem vend abiellus ning kolis välja. 

Mõlemad vabrikud töötavad ka tänapäeval.

## Dala hobused maailmas

Pilt:Dalahäst i avesta.jpg|Avesta (Rootsi) (maailma suurim)
Pilt:Välkommen till Ludvika 2014.jpg|Ludvika
|Fågelsjö
Pilt:Swea Dalahäst San Diego.JPG|San Diego
Pilt:Dala horse-Grand Rapids, Minnesota-20070706.jpg|Minnesota


## Vaata ka
* Hobune
* Puitehistöö

## Viited

## Välislingid
* - Galerii vanadest Dala hobustest
Mati Sutt

**Mati Sutt** (sündinud 18. juunil 1959 Sindis) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.

1982. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetajana. 

Ta on Jõõpre Kooli direktor.

Aastatel 1993–2017 oli ta Audru vallavolikogu liige, seejuures olnud ka volikogu aseesimees ja hariduskomisjoni esimees. 2017. aastast on ta Pärnu linnavolikogu liige.

Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Ta on Jõõpre Külaseltsi juhatuse liige.

## Tunnustus
*2003 Pärnumaa vapimärk (Jõõpre Põhikooli direktor)
*2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2008 Carl Robert Jakobsoni stipendium
*2010 Kodanikupäeva aumärk

## Viited
Assor

**Assor** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Assor (Asur) on pandud Vidrike mõisas Otepää kihelkonnas ja Unipiha mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Assor Eestis 13 mehel ja 13 naisel.

*Albert Assor (1895–1943), Eesti poliitik
Riho Raave

**Riho Raave** (sündinud 1. juulil 1960) on eesti omavalitsus- ja haridustegelane. 

## Haridus
Tartumaal kooliteed alustanud Raave lõpetas keskkooli Tallinnas. 
Seejärel õppis ta kahes kutsekoolis ning astus Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis õigusteadust ja mille lõpetas 1989. aastal.

## Töökäik
*1989–1996 Tõlliste vallavanem
*1996–1999 Pühajärve vallavanem
*1999–2001 Otepää vallavanem ja Valgamaa Omavalitsuste Liidu esimees
*2001–2006 haridus- ja teadusministeeriumi asekantsler
*2006–2011 haridus- ja teadusministeeriumi nõunik kohalike omavalitsuste alal
*2011– Tartu linnavalitsuse haridusosakonna juhataja

## Isiklikku
Tema isa oli Kalev Raave, vend Raivo Raave ning õed Rita Raave ja Anneli Raave-Sepp.

Raave ei kuulu ühtegi parteisse.
Argumentum ad verecundiam

***Argumentum ad verecundiam*** on arutlusviga, kus argumentatsioonis toetutakse ebakohase autoriteedi arvamusele. 

Toetumine ebakohasele autoriteedile toimub, kui viidatakse autoriteedile, kellel puudub antud valdkonnas vajalik asjatundlikkus, näiteks kui religioonidebatil tsiteeritakse Albert Einsteini, samas kui Einsteini autoriteet pärineb peamiselt füüsikast. Autoriteedile toetumine on loogikaviga ka siis, kui autoriteet ei ole usaldusväärne, näiteks kui Põhja-Korea koolides õpetatakse, et Kim Jong-Un oskas juba kolmeaastaselt autoga sõita.

Autoriteedile toetumine argumentatsioonis põhineb ideel, et ekspert teab paremini ja et isik peaks eksperdi arvamuse omaks võtma. Selle mõttekäigu alged asuvad psühholoogilistes kognitiivsetes nihetes. Lisaks on näidatud, et inimesed tunnevad tugevat emotsionaalset survet autoriteetide ja enamuse arvamusega nõustuda.

Autoriteedile toetumine ei ole loogikaviga, kui autoriteet on ekspert vaidlusaluses teemas ja mõlemad vaidluse osapooled aktsepteerivad autoriteedi usaldusväärsust.

## Vaata ka
**[[Argumentum ad hominem]]*
*Demagoogia

## Viited

## Kirjandus
* Enn Kasak. "Loogika alused", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014. 548-549.
Priimets

**Priimets** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Priimets on antud Päärdu mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal (Primets) ja Küti mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal (Priemetz). Nimede eestistamisel määrati Priimets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Freivald. Arthur Priimetsa palvel kanti Priimets perekonnanimede kaitseregistrisse nr 29 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Priimets Eestis 9 mehel ja 16 naisel. 

*Ilmar Priimets (sündinud 1935), eesti alpinist
Puhm

**Puhm** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Puhm on antud Vana-Kuuste, Vana-Prangli ja Vastse-Prangli mõisas Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Puhm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Ingver ja Pus. August-Alfred Puhmi palvel kanti Puhm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 399 all (Siseministeeriumi teadaanne 2. aprillist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Puhm Eestis 87 mehel ja 82 naisel, 2020. aasta seisuga 87 mehel ja 78 naisel.

## Nime kandjaid
*Oskar Puhm (1912–1990), eesti vaimulik

## Viited
Puju (perekonnanimi)

**Puju** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Puju uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumann (1935. aastal Tuhalaane vallas). Agnes Puju palvel kanti Puju perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 282 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Puju Eestis 11 mehel ja 12 naisel.

*Anneli Kengsepp (endine Anneli Puju; sündinud 1972), eesti raamatukogundustegelane
Rahvuskogu 73. valimisringkond

**Rahvuskogu 73. valimisringkond** asus Virumaal.

Ringkonda kuulus Vaivara, Auvere-Joala, Peetri, Narva ja Voka vald.

31. oktoobril 1936 Narva raekojas peetud seltskondlike komiteede esindajate koosolekul valiti ühehäälselt valimisringkonnast valitava Rahvuskogu liikme kandidaadiks Ants Oidermaa. Algul olid tema vastaskandidaatideks üles seatud Kristjan Rajasaare Vaivara vallast ja Kalju Otu Voka vallast. 

Kuna teisi kandidaate valimisringkonnast üles ei seatud, loeti Ants Oidermaa ilma valimisteta Rahvuskogu liikmeks.

## Vaata ka
*Riigivolikogu 73. valimisringkond
Oidermaa

**Oidermaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Oidermaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oidemann ja Oidermann. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Oidermaa Eestis 23 mehel ja 30 naisel.

*Ants Oidermaa (1891–1941), Eesti poliitik
*Enno Oidermaa (sündinud 1941), eesti õigusteadlane
*Jaan-Juhan Oidermaa, eesti teadusajakirjanik
Purve

**Purve** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Purve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pudivere ja Puddiverre. Hilda-Marie Purve palvel kanti Purve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 132 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Purve Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Põlde (perekonnanimi)

**Põlde** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Põlde (Polde, Pölde, Pelde) on antud Saastna mõisas Karula kihelkonnas, Luiste mõisas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, Enge ja Vee mõisas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas ja Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ning Laimjala mõisas Pöide kihelkonnas ja Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mikk Põlde palvel kanti Põlde perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 76 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis.

*Mikk Põlde (1911–1990), eesti õigusteadlane

*Liina Reiman (endine Liina Põlde, 1891–1961), eesti näitleja
Põldmets

**Põldmets** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Põldmets (Poldmetz) on pandud Kirimäe mõisas Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Põldmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Borissov, Brenner, Dreimann, Froberg, Hallikmann, Palkai, Poots, Praks ja Veeliks. Andres Põldmetsa palvel kanti Põldmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 217 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmets Eestis 20 mehel ja 26 naisel.

*Andres Põldmets (1891–1947), eesti vaimulik
Francesco Giangiacomo

**Francesco Giangiacomo** (1783 &#x2013; 22. veebruar 1864) oli itaalia illustraator ja graveerija.

## Elu
Ta sündis Roomas ja õppis Accademia di San Lucas. Pärast 1801. aastat palkas ja õpetas teda Jean-Baptiste Wicar, et dokumenteerida gravüüride abil Roomas palju töid. Ta jätkas oma karjääri aastakümneid ja hiljem sai temast õpetaja akadeemias. Tema õpilaste hulgas olid skulptor Luigi Amici, gravüürimeister Luigi Calamatta, Paolo Mercuri, Paolo Neri ja Francesco poja Tertulliano.

Ta oli Congregazione de Virtuosi al Pantheoni liige. Ta graveeris Pinturicchio freskod Santa Maria del Popolo kloostrile Sant'Onofrios ja Santa Maria del Popolo Riario kabelile. 

## Viited
Kaive mõis

**Kaive mõis** (saksa keeles *Kayenhof*, läti keeles *Kaives muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Kaive vallas.

Rootsi valitsusajal kuulus mõis (Kayenhoff) Liivimaa rüütelkonna sekretär Caspar Anton von Sternfeltile (1644–1697) ja seejärel tema pojale Liivimaa maanõunik (1747) Kasper von Sternfeltile  (1685–1754).

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal viis adramaad, sellele allus 148 mees- ja 186 naishinge.

## Pildid

Vaade Kaive mõisasüdamele 2017. aastal.jpg|Vaade Kaive mõisasüdamele, 2017
Kaive mõisa park 2017. aastal.jpg|Kaive mõisa park, 2017
Kaive mõisa pargiskulptuur 2017. aastal.jpg|Kaive mõisa pargiskulptuur, 2017

## Viited
Jaunskujene mõis

**Jaunskujene mõis** (saksa keeles *Neu-Schujen*, läti keeles *Jaunskujenes muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/4 adramaad, sellele allus 73 mees- ja 79 naishinge.

## Viited
Sērmūkši mõis

**Sērmūkši mõis** (saksa keeles *Sermus*, läti keeles *Sērmūkšu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/4 adramaad, sellele allus 214 mees- ja 231 naishinge.

## Viited
Kļavkalni mõis

**Kļavkalni mõis** (saksa keeles *Klawekaln*, läti keeles *Kļavkalna muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 185 mees- ja 197 naishinge.

## Viited
Eži mõis

**Eži mõis** (saksa keeles *Eschenhof*, läti keeles *Ežumuiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 150 mees- ja 178 naishinge.

## Viited
Kosa mõis

**Kosa mõis** (saksa keeles *Kosenhof*, läti keeles *Kosas muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praegu asub Lätis Amata piirkonnas Skujene vallas Ģērķēnis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 1/2 adramaad, sellele allus 370 mees- ja 396 naishinge.

## Viited
Brieži mõis

**Brieži mõis** (saksa keeles *Hirschenheide*, läti keeles *Briežu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas.
Salong (Pariis)

**Salong**, ka **Pariisi Salong** (prantsuse keeles *Salon de Paris*), oli Académie des Beaux-Arts' ametlik kunstinäitus, mis toimus Pariisis ja mille ajalugu ulatub aastasse 1667.

Alates 1748. aastast kujunes Salongist akadeemilise kunsti keskne väljapanek, kus osalemine oli paljude kunstnike jaoks maine ja edu saavutamise eeltingimus. 18. ja 19. sajandil sai sellest suurim ja mõjukaim kunstinäitus läänemaailmas, toimudes algul igal aastal ja hiljem iga kahe aasta tagant.

Näiteks 1761. aasta näitusel osales 33 maalikunstnikku, üheksa skulptorit ja 11 gravüürikunstnikku.

1881. aastast korraldas Salongi tegevust Prantsuse Kunstnike Ühing (Société des Artistes Français), kuna riik loobus selle otsesest juhtimisest.

Viimane traditsiooniline Salon de Paris toimus 1890. aastal. Pärast seda jagunes kunstiavalikkus mitmetesse alternatiivsetesse näitustesse (nt Salon des Indépendants ja Salon d'Automne), mis pakkusid rohkem vabadust uuenduslikele kunstnikele nagu impressionistid ja avangardistid.

## Vaata ka

* Akadeemiline kunst
* Académie de peinture et de sculpture 
* Académie des beaux-arts
* Salong (koosviibimised)
* Prantsuse salongid ja näitused

**Teised salongid**
* Salon des Refusés
* Salon des Indépendants
* Salon d'Automne
* Araabia maailma kirjandussalongid ja -seltsid

## Galerii

Fail:Vue du Salon du Louvre en l'annee 1753 LACMA AC1998.27.1.jpg|Salong 1753. aastal
Fail:Salon 1767.jpg|Salong 1767. aastal
Fail:This Year Venuses Again (Daumier) (125970187).jpg|1864. aastal Salongis Veenuste pärast puhkenud väikekodanlik skandaal
Fail:Salon des artistes français 1932.jpg|Salong 1932. aastal, Grand Palais, Pariis


## Viited

## Kirjandus
* J. J. Marquet de Vasselot: *Répertoire des catalogues du musée du Louvre*, 1793–1917
* Thomas Crow: *Painters and Public Life in 18th Century Paris*. Yale University Press 1987
* Patricia Mainardi: *The End of the Salon: Art and the State in the Early Third Republic,* Cambridge University Press, 1993.
* Fae Brauer, *Rivals and Conspirators: The Paris Salons and the Modern Art Centre*, Newcastle upon Tyne, Cambridge Scholars, 2013.
* Albert Boime, "The Salon des Refuses and the Evolution of Modern Art," Art Quarterly 32 (Winter 1969): 41 1-26
* Margo Bistis, "Bad Art: The Decline of Academic Art in the Caricatural Salon," *International Journal of Comic Art*  7, no.1 (Spring 2005); 126–148.

## Välislingid
* Pariisi salongide ajatelg (*inglise keeles*)
* Harriet Griffiths and Alister Mill, Database of Salon Artists, 1827–1850 (salonartists.org)
Aruküla külanõukogu (Viljandi rajoon)

**Aruküla külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kärstna külanõukoguga.

## Viited
Bānūži mõis (Skujene kihelkond)

**Bānūži mõis**, ka **Kudliņi** (saksa keeles *Kudling*, läti keeles *Bānūžu muiža*, ka *Kudliņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Taurene vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus 164 mees- ja 168 naishinge.

## Viited
Ludovico Marchetti

**Ludovico Marchetti** (10. mai 1853 Rooma – 20. juuni 1909 Pariis) oli itaalia maalikunstnik, kes tegutses peamiselt Prantsusmaal.

Ta õppis Roomas, kus oli Hispaania päritolu maalikunstniku Mariano Fortuny y Marsali õpilane. Fortuny stuudio oli 1870. aastatel Roomas tuntud loominguline keskus, mis mõjutas oluliselt ka Marchetti kunstnikuks kujunemist.

1878. aastal, 25-aastaselt, siirdus Marchetti Pariisi, kus ta jätkas kunstnikuteed. Ta esines teostega Pariisi Salongis ning ka kunstinäitustel Berliinis ja Münchenis.

Nagu paljud tema kaasaegsed, maalis Marchetti peamiselt ajaloolisi stseene, eriti 18. sajandist inspireeritud romantilisi kujutluspilte. Talle meeldis kujutada kavalere, ratsaväelasi, trubaduure ja muid tegelasi möödunud aegadest, rõhutades rikkalikke kostüüme ja rohkeid detaile.

Marchetti jäi elama Pariisi ja suri seal 1909. aastal.

## Viited

## Välislingid
Jõõpre külanõukogu

**Jõõpre külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sauga külanõukoguga. 

## Viited
Kadila külanõukogu

**Kadila külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kadila külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Kadila külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kadila külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu.

1954 juunis Kadila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Väike-Maarja külanõukoguga. 

## Viited
Kapera külanõukogu

**Kapera külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Vastseliina vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Kapera külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kapera külanõukogu 1950 septembris Vastseliina rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Volga", "Koidu" ja partorg M. Sibula nimeline kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Kaagu külas.

1959 veebruarist Vastseliina rajoon likvideeriti ja Kapera külanõukogu liideti Võru rajooniga. 1959 märtsis viidi Kapera külanõukogu keskus Kaagu külast Vastseliina asulasse.

1960 jaanuaris nimetati Kapera külanõukogu ümber Vastseliina külanõukoguks.

## Viited
Kihnu külanõukogu

**Kihnu külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Kihnu ja lähedased laiud. Külanõukogu moodustati 1950.

## Viited
Kiltsi külanõukogu

**Kiltsi külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vao vallas. Külanõukogu pindala oli 103 km² (1977).

## Viited
Holdre külanõukogu

**Holdre külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Holdre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Vaoküla vallas. Külanõukogu keskus asus Holdre asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holdre külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954 juunis Holdre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Taagepera külanõukoguga. 

## Viited
Kohala külanõukogu

**Kohala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Sõmeru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kohala külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kohala külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis Kohala külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Kaarli külanõukoguga.

## Viited
Kõnnu külanõukogu (Harju rajoon)

**Kõnnu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kõnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kõnnu külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus V. I. Lenini nimeline kolhoos ja Joaveski Puupapivabrik.

Seoses Loksa rajooni likvideerimisega 1957. aastal arvati Kõnnu külanõukogu Harju rajooni koosseisu.

1960 septembris Kõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Loksa külanõukogu koosseisu.

## Viited
Liiva külanõukogu (Orissaare rajoon)

**Liiva külanõukogu** oli külanõukogu Orissaare rajoonis Muhus. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954.

## Viited
Loodna külanõukogu

**Loodna külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960 (teistel andmetel 1945 *Vaikna külanõukoguna* ja 1960 nimetati Loodna külanõukoguks). Külanõukogu pindala oli 282 km² (1977).

Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Laukna külas, 1960. aastast Loodna külas.

## Viited
Lõõla külanõukogu

**Lõõla külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Väätsa külanõukoguga.

## Viited
Lelle külanõukogu

**Lelle külanõukogu** (enne 1972 **Eidapere külanõukogu** ) oli külanõukogu Pärnumaal ning Vändra ja Rapla rajoonis.

Külanõukogu moodustati 1945 Lelle vallas Pärnumaal. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977).

## Viited
Malvaste külanõukogu

**Malvaste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Läänemaal Kõrgesaare vallas. Külanõukogu keskus asus Malvaste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Malvaste külanõukogu 1950 septembris Hiiumaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Malvaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lauka külanõukoguga.

## Viited
Kõrgepalu külanõukogu

**Kõrgepalu külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Varstu külanõukoguga.

## Viited
Metsküla külanõukogu

**Metsküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Metsküla külanõukogu moodustati septembris 1945 Saaremaal Leisi vallas. Külanõukogu keskus asus Metskülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Metsküla külanõukogu septembris 1950 Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Jüriöö ja Sotsialismi Majaka kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Metsküla külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu.

Septembris 1960 Metsküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Leisi külanõukogu koosseisu.

## Viited
Muhu külanõukogu

**Muhu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s Kingissepa rajoonis. 

Külanõukogu hõlmas Muhu ja väiksemad naabersaared. 

Külanõukogu moodustati 1960 oktoobris varasemate Hellamaa ja Piiri külanõukogu territooriumide liitmise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Liiva külas.

## Viited
Mõtsu külanõukogu

**Mõtsu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Mõtsu külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Mõtsu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mõtsu külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu.

Mõtsu külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga.

## Viited
Paikuse külanõukogu

**Paikuse külanõukogu** (enne 1966 *Taali külanõukogu*) oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Paikuse vallas. Külanõukogu pindala oli 229 km² (1977).

## Viited
Paistu külanõukogu

**Paistu külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 130 km² (1977).

## Viited
Palvere külanõukogu

**Palvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.   

Palvere külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Ravila vallas. Külanõukogu keskus asus Palvere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Palvere külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 

1954 juunis Palvere külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumi liideti Kose külanõukoguga.

## Viited
Peetri külanõukogu

**Peetri külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Esna külanõukoguga.

## Viited
Peetri külanõukogu (Alutaguse)

**Peetri külanõukogu** oli külanõukogu  Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Peetri külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas. Külanõukogu keskus asus Arumäe külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Peetri külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis Peetri külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga.

## Viited
Piilsi külanõukogu

**Piilsi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Piilsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Avinurme vallas. Külanõukogu keskus asus Piilsi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Piilsi külanõukogu 1950 septembris Mustvee rajooni koosseisu.

1954 juunis Piilsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Avinurme ja Lohusuu külanõukogu vahel.

## Viited
Olustvere külanõukogu

**Olustvere külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Olustvere vallas *Tääksi külanõukoguna*, mis 1960 nimetati ümber Olustvere külanõukoguks. Külanõukogu pindala oli 139 km² (1977).

## Viited
Prangli külanõukogu

**Prangli külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu hõlmas Prangli, Aksi ja Keri saare. Külanõukogu eksisteeris 1950–1971 ja seejärel liideti see Viimsi külanõukoguga.

Prangli külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 26. septembrist 1950, millega muudeti Prangli valla töörahva saadikute nõukogu Prangli küla töörahva saadikute nõukoguks.

## Viited
Põdrangu külanõukogu

**Põdrangu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Loksa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Põdrangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 

1954 juunis Põdrangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Tamsalu külanõukoguga.

## Viited
Pärsamaa külanõukogu

**Pärsamaa külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Leisi külanõukoguga.

## Viited
Sterzing

**Sterzing** (itaalia: *Vipiteno*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. 

See on Lõuna-Wipptali peamine küla. Läbi keskaegse linna voolab Eisacki jõgi.

## Ajalugu

## Tuntud inimesi

* Vigil Raber (1490 – detsember 1552), restaureerija ja maalikunstnik, hiljem kirjanik ja toimetaja ning pianist
* Michael Gaismair (1490 Tschöfs, Sterzing – 15. aprill 1532 Padua), sotsiaalne revolutsionäär, peaehitaja
* Michael Schütz (19. juuli 1514 – august 1581 Hagenau im Elsass), arst, humanist ja kirjamees
* Kasper Goltwurm (1524 Sterzing – 1559 Weilburg), luterlik teoloog
* Johann Baptist Gänsbacher (8. mai 1778 – 13. juuli 1844 Viin), helilooja ja dirigent
* Josef Hirn (10. juuli 1848 Sterzing – 7. veebruar 1917 Bregenz), ajaloolane
* Carl Domanig (3. aprill 1851 – 9. detsember 1913 St. Michael, Bozen), kirjanik
* Konrad Fischnaller (10. detsember 1855 Sterzing – 14. veebruar 1941 Innsbruck), Tirooli Riigimuuseumi Fernandeumi (Innsbruck) hooldaja aastatel 1885–1912
* Franco Bernabè (sündinud 1948), Telecom Italia tegevjuht
* Alex Schwazer (sündinud 1984), endine käija
* Hans Peter Fischnaller (sündinud 1985), kelgutaja
* Sandra Gasparini (sündinud 1990), kelgutaja

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 73,64% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 25,95% itaalia keelt ja 0,41% ladiini keelt.

### Kultuur

* Sterzing/Vipiteno on tuntud klassikalise muusika ürituse Orfeo muusikafestivali paik. http://www.orfeomusicfestival.com/

## Majandus
### Tööstus

Sterzing on koduks Leitner grupile, rahvusvahelisele tööstusele, kaablisüsteemide, lumekoristajate, kommunaalteenuste lintsõidukid, linnaraudteesüsteemide *([[minimetrò]])* ja tuuleturbiinide tootjale.

## Rahvusvahelised suhted
### Sõpruslinnad

Sterzingi sõpruslinn on

* Kitzbühel Tiroolis Austrias, aastast 1971

## Galerii


Fail:Vipiteno View.JPG|Lähivaade kesklinnale
Fail:Vipiteno Twelve hour Tower.JPG|Linna sümbol Zwölferturmi torn on 46 m kõrge ja ehitati aastal 1472.
Fail:Vipiteno Multscher Museum.JPG|Hans Multscheri muuseum
Fail:Vipiteno Parish Church 1.JPG|Vaade Jumalaema kihelkonnakirikule
Fail:Vipiteno Parish Church 2.JPG|Kesklööv Adam Mőlckhi freskodega
Fail:Sterzing, beeldhouwwerk op de Neustadt foto1 2012-*08-10 16.33.jpg|Skulptuur Neustadtis
Fail:Pfarrkirche Sterzing76.jpg|Kihelkonnakirik


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Sterzingi veebikaamera
* Orfeo Muusikafestival http://www.orfeomusicfestival.com/