open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hans

**Hans** (2. veebruar 1455 – 20. veebruar 1513) oli Taani ja Norra kuningas 1481&ndash;1513 ning Rootsi kuningas (**Johan II**) 1497&ndash;1501. Ta oli Christian I poeg ja viimane teatava eduga Kalmari uniooni valitsenud monarh.

Hans sündis Taani kuninga Christian I (1426–1481) ja tema naise Brandenburgi Dorothea (1430–1495) kolmanda, kuid vanima ellujäänud lapsena. Tal oli noorem õde Taani Margaret (1458–1886), kes abiellus Šotimaa kuninga James III-ga, ja noorem vend Frederik I (1471–1533), kes elu lõpul sai Taani ja Norra kuningaks.

Hans püüdis oma valduseid liita ühtsemaks tervikuks, kuid see poliitika tõi kaasa Rootsi järjekordse iseseisvumisega Kalmari uniooni võimu alt ja rahulolematust ka Taanis ja Norras. Hansule järgnes troonil tema poeg Christian II.

23-aastaselt, 1478 abiellus ta Saksimaa Christinaga (1461–1521). Hansu äi oli Saksimaa kuurvürst Ernst (1441–1486) ja ämm oli Baieri Elisabeth (1443–1484). Nagu tema isale, nii sündis Hansulegi viis last, kellest kaks vanemat, Hans ja Ernst surid päris pisikestena. Kolmas laps oli Christian II (1481–1559), viimane, kes olnud nii Taani, Norra kui Rootsi kuningas. Neljas laps oli Elisabeth (1485–1555), kes abiellus Brandenburgi kuurvürsti Joachim I-ga. Christiani ja Elisabethi sugu kestab tänapäevani. Viies laps Frans (1497–1511) suri noorelt.

Mõne allika järgi oli Hansul veel üks poeg Daakia Jakob (1484–1566), kellest sai frantsiskaani munk ja kes tegi Mehhiko indiaanlaste seas misjonitööd. Seisukoht, et Jakob oli Hansu poeg, pole üldtunnustatud. Samuti pole üksmeelt selles, kas Daakia Jakob oli abielust sündinud või abieluväline.

Oma viimasel elukümnendil pidas Hans armukesena vaesunud aadlist pärit neidu Edele Jernskjægi (suri 1512). Neile ei sündinud lapsi.



|-
| rowspan=2 | Eelnev:  **[[Christian I]]**
| **[[Taani kuningas]]**1481&ndash;1513
| rowspan=2 | Järgnev:**[[Christian II]]**
|-
| **[[Norra kuningas]]**1481&ndash;1513
|-
| Eelnev:**[[Sten Sture Vanem]]** (regent)
| **[[Rootsi kuningas]]**1497&ndash;1501
| Järgnev:**[[Sten Sture Vanem]]** (regent)
Christian IV (täpsustus)

**Christian IV** nimelisi monarhe oli mitu:

***[[Christian IV]]** oli Taani kuningas (1588&ndash;1648) 
***[[Christian IV (Pfalz-Zweibrücken)|Christian IV]]** oli Pfalz-Zweibrückeni hertsog (1735&ndash;1775) 
***[[Christian IV (Oldenburg)|Christian IV]]** oli Oldenburgi krahv

## Vaata ka

*Christian I (täpsustus)
*Christian II (täpsustus)
*Christian III (täpsustus)
*Christian V (täpsustus)
*Christian VI (täpsustus)
Habsburgi linnus

**Habsburgi linnus** (mõnikord ka *Hapsburg*; algselt *Havichtsburg* või *Habichtsburg* ehk Hauka linnus) on linnus Šveitsis Aargau kantonis Habsburgi vallas. See rajati Radboti, Habsburgide esivanema poolt umbes 1020. aastatel. Linnuse järgi võttis endale nime Habsburgi dünastia, hakates end nii nimetama 12. sajandil.

Tavaliselt seostatakse linnuse nime haukaga, mis oli sajandeid ka Habsburgide vapilinnuks, kuid on pakutud ka võimalust, et linnusele anti nimi hoopis vanasaksakeelse sõna *hab/haw* järgi, mis tähendab koolmekohta. Tunduvalt levinum on siiski esimene arvamus.

Habsburgi linnus oli kuni 13. sajandi lõpuni Habsburgide pearesidentsiks, kust nad valitsesid oma Reini-äärseid valdusi. Kui aga Rudolf von Habsburg vallutas Austria, kaotas linnus oma senise tähtsuse. Just enne seda ehitati ta suurejooneliselt välja ning enamik tänapäeval säilinud varemetest pärineb Rudolfi ajast. 1415 langes linnus šveitslaste kätte ning sai riigi omandiks. Üldiselt lasti sellel laguneda, mis pole ka ime, kui arvestada, et tegu oli ühe Šveitsi Liidu kõige vihasema vaenlase kunagise pearesidentsiga. Alles 1803 hakati seda renoveerima.

Tänapäeval on linnusest säilinud peamiselt kandiline peatorn ja müürijuppe. Tornis asub restoran.

## Välislingid
* Habsburgi linnuse ja dünastia varasemast ajaloost inglise keeles
*Artikkel Šveitsi ajaloolisest leksikonist
*Habsburgi linnusest saksa keeles
*Linnuse restorani koduleht
Maria kirik

*Krakówi Maarja kirik (Kościół Mariacki)
*Berliini Maarja kirik (Marienkirche)
*Lübecki Maarja kirik (Marienkirche)
*Kaarepere vaga Suzdali Eufimi ja vaga Egiptuse Maria kirik
*Milano Santa Maria delle Grazie kirik

## Vaata ka
*Maarja kirik
Brežnev

***[[Leonid Brežnev]]** oli NSVL partei- ja riigijuht. 
****Brežnev** oli 1982–1988 **[[Naberežnõje Tšelnõ]]** linna nimi (Leonid Brežnevi järgi)
*...
Christian III (täpsustus)

**Christian III** nime all on tuntud mitu valitsejat:

***[[Christian III]]** oli Taani kuningas (1534&ndash;1559) 
***[[Christian III (Pfalz-Zweibrücken)|Christian III]]** oli Zweibrückeni pfaltskrahv (1717–1735) 
***[[Christian III (Oldenburg)|Christian III]]** oli Oldenburgi krahv (kuni 1285)

## Vaata ka

*Christian I (täpsustus)
*Christian II (täpsustus)
*Christian IV (täpsustus)
*Christian V (täpsustus)
*Christian VI (täpsustus)
Rubeus Hagrid

**Rubeus Hagrid** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter". 

Rubeus, keda kõik kutsuvad enamasti vaid Hagridiks, on pool-hiiglane. Tema ema oli külma südamega Hiiglane Fridwulfa ja isa keskmisest lühem ja paksem suure sooja südamega mees. Hagridi ema lahkus nende juurest, kui Hagrid oli veel väike põnn (u. kolmeaastane). Lapsepõlve veetis ta koos isaga, keda kogu südamest armastas. Varsti pärast Sigatüükasse astumist, 2. õppeaastal, jäi Hagrid aga orvuks. 

3. õppeaasta lõpul heideti ta koolist välja ja ta võlukepp murti pooleks, kuid selle pooled tagastati talle. Võlukepi jäänused peitis Hagrid roosa vihmavarju sisse, mida ta siin-seal vahel kasutab.

Hiljem asus Rubeus tööle Sigatüüka metsavahina ja õpetajana.
Äriühing

**Äriühing** on omanikule või omanikele kuuluv majandusüksus, ka eraõiguslik juriidiline isik, mille tegevuse eesmärk on kasumi teenimine.

## Äriühingute liigid
Eestis registreeritavate äriühingute liigid on sätestatud äriseadustikus:
* aktsiaselts
* osaühing
* tulundusühistu
* täisühing
* usaldusühing

Seaduses võib ette näha ka muid äriühinguid, kuid seni seda tehtud ei ole.

## Vaata ka
* Piiratud vastutusega äriühing
* Füüsilisest isikust ettevõtja
* Ettevõtlusvormid

## Viited

## Välislingid
* Äriseadustik
Kovrov

**Kovrov** (vene *Ковров*) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. 

Kovrov asub Kljazma jõe kaldal, 64 km Vladimirist idas. 

Linna geograafilised koordinaadid on  56°22′N, 41°20′E.

Kovrov on pärimuse järgi asutatud 12. sajandil. Linnaõigused sai 1778. aastal.

Elanike arv oli 2020. aasta alguses 135 715 (2007. aastal 150 900).

Kovrovis on sõjatööstuse (revolvrid, kuulipildujad, tanki- ja õhutõrjeraketid) ettevõtted. Toodetakse ka mootorrattaid "Voshod" ("Kovrovets").

## Viited

## Välislingid
*Kovrovi ametlik koduleht
*Kovrovi infoportaal
Joseph Louis Proust

**Joseph Louis Proust** (26. september 1754 – 5. juuli 1826) oli prantsuse keemik, aine koostise püsivuse seaduse avastaja.

## Elulugu

Sündis Prantsusmaal Angers's. 
Õppis 1777.a. Pariisi ülikoolis. 
Töötas õppejõuna nii Pariisis kui ka Hispaania ülikoolides. Oli Hispaanias kuningliku labori direktor. Labori hävimisel järel naasis kodumaale (1808).

## Teadustöö
Uuris aastatel 1797–1809 paljude metallioksiidide, kloriidide ja sulfiidide koostist.

Aastal 1799 sõnastas aine koostise püsivuse seaduse: igal puhtal ainel on püsiv koostis sõltumata tema saamisviisist või leiukohast. Ühest küljest andis see seaduspära olulise kinnituse John Daltoni aatomiteooriale, teisalt kauakestva tüli Prousti ja prantsuse keemiku Claude Louis Berthollet' vahel, kes sellega ei nõustunud. Sisuliselt lõppes vaidlus alles 100 aastat hiljem mõlema seisukoha tunnustamise ning kahe uue mõiste toomisega keemiasse. Nendeks olid: *[[daltoniidid]]* (püsiva koostisega ained), *[[bertolliidid]]* (ühendid, mis ei allu koostise püsivuse seadusele).

Uuris ka orgaanilisi aineid (suhkur, tärklis jt.). 1802.a. eraldas viinamarjamahlast glükoosi.
Guss-Hrustalnõi

**Guss-Hrustalnõi** (vene *Гусь-Хрустальный*, kuni 1926. aastani **Guss-Maltsevski** *Гусь-Мальцевский*) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. Asub Gussi jõe ääres Meštšora madalikul, 63 km Vladimirist lõunas.

Asula on teada 17. sajandist, 1756. aastal asutati sinna kristallivabrik. Asulast sai klaasi- ja kristallitootmise keskus, hiljem ka tekstiilitööstuse keskus. 1931. aastal sai linnaõigused.

Linnas asub kristallimuuseum.

## Elanike arv

*76 400 (1989)
*64 900 (2005)
*62 700 (2007)
*61 000 (2009)
*60 800 (2010, rahvaloendus)
*55 973 (2016)

## Viited

## Välislingid
*Guss-Hrustalnõi koduleht
*Linna infoportaal
*http://gus-city.ru/
Taal

**Taal** on mitmetähenduslik sõna.
***[[Taal (perekonnanimi)|Taal]]** on eesti perekonnanimi.
***"[[Taal (film)|Taal]]"** on India film 1999. aastast.
****Taal*** ('keel') on afrikaani keele kohta kasutatud sõna. 

## Vaata ka
*Taali
***[[Taali vald]]**, Pärnumaal Tori kihelkonnas
***[[Taali vald]]** on haldusüksus Filipiinidel Batangase provintsis.
***[[Taali järv]]** on vulkaanikraatritesse tekkinud järv Filipiinidel.   
***[[Taali vulkaan]]** on kihtvulkaan Filipiinidel. 
*Ta'al
Shannoni jõgi

**Shannon** [š'änon] (iiri *An tSionainn*, inglise *Shannon*) on jõgi Iirimaal.

Jõe pikkus on 368 km.

Shannon algab kõigest 76 meetri kõrgusel merepinnast. Ta voolab ülemjooksul lõunasse ja edelasse, on rahuliku vooluga ja läbib mitut järve. Alamjooksul pöördub Shannon läände ja laskub reast kärestikest. Shannonil on ka üks hüdroelektrijaam. Luimneaghist allavoolu moodustab Shannon estuaari, mis suubub Atlandi ookeani.

Shannon on ka asula ja lennuväli Shannoni estuaari kaldal.
Kurgan

**Kurgan** on linn Venemaal, Kurgani oblasti keskus. Asub Išimi tasandiku lääneosas Toboli jõe kaldal.

Asutatud 1662. aastal, linnaõigused sai 1782. aastal. 

Kurgan on tööstuslinn, kus toodetakse ka soomustransportööre ja autobusse (KAvZ).

## Viited

## Välislingid

*Kurgani koduleht
Christian I

**Christian I** (1426 &ndash; 21. mai 1481) oli Taani kuningas alates 1448, Norra kuningas alates 1450 kuni surmani ja Rootsi kuningas 1457&ndash;1464. 1460&ndash;1481 oli ta ka Schleswigi hertsog, 1460–1471 Holsteini krahv ning 1471–1481 Holsteini hertsog. Ta oli esimene Oldenburgi dünastia esindaja Taani troonil.

Christiani isa oli Oldenburgi ja Delmenhorsti krahv Dietrich Oldenburgist, ema aga Helwig Schleswig-Holsteinist. Et ta ema oli Taani kuninga Erik V, Rootsi kuninga Magnus I ja Norra kuninga Håkon V sugulane, siis tekkis Christianil võimalus Kalmari uniooni valitsejaks saamiseks. 

1448 suri unioonikuningas Christoffer III pärijateta ning uueks monarhiks otsustati kutsuda Christian. Norra ei tunnustanud Christianit aga kohe, kuna Rootsis trooni haaranud Karl Knutsson Bonde kuulutas end ka Norra kuningaks. Kuid kuna ta polnud seal kuigi populaarne ning ei omanud pärimisõigust troonile, siis otsustasid norralased 1450 samuti Christiani kasuks. 1457. aastal oli Bonde muutunud ebapopulaarseks ka Rootsis ning ta pidi maalt lahkuma. Nii sai Christian ka Rootsi kuningaks ning Kalmari unioon oli taastatud. 1460 päris ta Schleswigi hertsogkonna ning Holsteini krahvkonna, viimane muudeti 1471 samuti hertsogkonnaks.

1464 kukutati Christian aga Rootsis ning kuningaks kutsuti tagasi Karl Knutsson Bonde. Seal algasid sisevõitlused unioonimeelsete ja -vastaste vahel, mille käigus Christian püüdis oma võimu taastada, kuid see ebaõnnestus. Rootsi valitsejaks sai regendina Sten Sture Vanem ning Christian pidi leppima vaid edutute troonitaotluste esitamisega.

1469. aastal laulatati Christiani tütar Taani Margaret Šotimaa kuninga James III-ga. Abielust sündis kolm poega. Vanimast pojast sai Šotimaa kuningas James IV. Margaret oli populaarne kuninganna, teda peeti ilusaks, leebeks ja mõistlikuks ning paljude ajaloolaste arvates oleks ta olnud valitsemises oma abikaasast võimekam.

1481 Christian suri ning Taani ja Norra troon läksid tema pojale Hansule.

|->
|Eelnev:**[[Christoffer III]]**
|**[[Taani kuningas]]**1448&ndash;1481
|rowspan="2" | Järgnev:**[[Hans]]**
|-
|Eelnev:**[[Karl Knutsson Bonde|Karl I]]**
|**[[Norra kuningas]]**1450&ndash;1481
|-
|Eelnevad:**[[Jörg Bengtsson Oxenstierna]]** ja **[[Erik Axelsson Tott]]** (regendid)
|**[[Rootsi kuningas]]**1457&ndash;1464
|Järgnev:**[[Karl Knutsson Bonde|Karl VIII]]**

## Vaata ka
*Taani ajalugu
Oldenburgi dünastia

**Oldenburgi dünastia** oli Põhja-Saksamaa valitsejasuguvõsa, mis valitses Oldenburgi krahvkonda alates 11. sajandist. 15. sajandil tõusis koja tähtsus märgatavalt, kui Oldenburgi krahv Christian sai Taani ja seejärel ka Norra ja Rootsi kuningaks. Hiljem asusid Oldenburgide erinevad harud valitsema ka teisi riike.

## Pealiin
*kuni 1773 Oldenburgi krahvid
*1448–1863 Taani kuningad
*1450–1814 Norra kuningad (Vaata: *[[Norra kuningate loend]]*)
*1457–1464, 1497–1501 ja 1520–1521 Rootsi kuningad (Vaata: *[[Rootsi riigipeade loend]]*)
*1460–1582 ja 1773–1863 Schleswigi ja Holsteini valitsejad

## Holstein-Gottorpi dünastia
*Holsteini ja Schleswigi (enamuse nendest) valitsejad 1544–1739

### [[Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia]]
*Venemaa keisrid 1762 ja 1796–1917 (Vaata: *[[Venemaa riigipeade loend]]*)
*Holsteini valitsejad 1739–1763

### Holstein-Gottorpi dünastia Rootsi haru
*Rootsi kuningad 1751–1818

### Holstein-Gottorpi dünastia Oldenburgi haru
*Oldenburgi hertsogid ja hiljem suurhertsogid 1773–1918
**Peter Friedrich Ludwig (1785–1829)
**Paul Friedrich August von Holstein-Oldenburg (1829–1853)
**Nikolaus Friedrich Peter von Oldenburg (1853–1900)
**Friedrich August von Oldenburg, (August II) (1900–1918)

## [[Schleswigi-Holsteini-Sonderburgi-Glücksburgi dünastia]]
*alates 1863 Taani kuningad
*alates 1905 Norra kuningad
*1863–1924 ja 1935–1973 Kreeka kuningad (Vaata: *[[Kreeka riigipeade loend]]*)
Thames

**Thames** [t'emz] on jõgi Suurbritannias Inglismaal. Thames algab Cotswoldi kõrgustikult, voolab valdavalt itta ja kagusse ning suubub Põhjamerre, moodustades estuaari.

Thamesi pikkus on 346 km ja valgla 12 935 km². Sellega on ta pikim tervenisti Inglismaal asuv jõgi ning Suurbritannias Severni järel teisel kohal.

Jõe ääres asuvad Oxfordi, Readingi ja Londoni linn.

Thamesi-nimelisi jõgesid on ka endistel inglaste asumaadel, sealhulgas Põhja-Ameerikas.

## Vaata ka
* Londoni nõgu
* HMS Belfast, Thamesil ankrus olev muuseumilaev
* Thamesi suudmeala
* Thames Gateway
Tambora

**Tambora** on vulkaan Indoneesias Sumbawa saarel. Selle kõrgus on 2851 meetrit.

1815. aastal toimunud Tambora purse oli uusaja kõige võimsam vulkaanipurse. See algas 10. aprillil ja kestis 15. juulini. Plahvatus mõjutas eeskätt vahetut naabrust: Maluku saari, Jaavat, Sulawesi, Sumatra ja Kalimantanit. Vulkaanilise tuha vihmad olid kõige rängemad Bali ja Lomboki saarel. Laavavoolude ning plahvatusele järgnenud nälja ja haiguste kätte suri umbes 92 000 inimest. 1816. aasta sai maailmas tuntuks kui aasta ilma suveta. 

Enne 1815. aasta purset oli vulkaani kõrgus umbes 4300 meetrit.
Itaalia kirikute loend

*Siin on loetletud [[Itaalia]] pühakojad, ([[Kirikuhoone|kirikuhooned]]).*

## B
*Bergamo toomkirik

## C
*Como toomkirik

## M
*Madonna della Salute ehk Beata Vergine della Salute (Monteortone)
*Milano Santa Maria delle Grazie kirik
*Milano toomkirik

## O
*Orsanmichele

## P
*Pio Monte della Misericordia

## R
*Rooma Panteon
*Rooma Peetri kirik

## S
*San Francesco d'Assisi kirik
*San Pietro in Ciel d'Oro
*San Zeno katedraal
*Santa Croce basiilika (Firenze)
*Siena toomkirik

## V
*Veneetsia Püha Markuse kirik
Tobol

**Tobol** (vene keeles Тобол, kasahhi keeles Тобыл) on Irtõši vasakpoolne lisajõgi. 

Toboli pikkus on 1591 km ja valgala 426 000 km&sup2;. 

Tobol algab Taga-Uurali platoolt Kasahstani ja Venemaa piirilt kahe ajutise jõe Bozbie ja Kairaktõ ühinemiskohalt. Bozbie algab põhja poolt Kasahstanist Kostanaj oblastist ja voolab kagusse. Kairaktõ algab lõuna poolt Venemaalt Orenburgi oblastist ja voolab kirdesse.

Alguses voolab Tobol piirijõena itta. Pärast Akkarga läbimist pöördub ta põhja ja kulgeb edasi Kasahstanis Kostanaj oblastis. Ta läbib Frunze ja möödub 349 m kõrgusest Žitikara mäest ida poolt. Temasse suubub vasakult Šortandõ, seal keerab Tobol loodesse ja kohe suubub temasse vasakult Želkuar. Tobol läbib Denissovka ja pärast linna algab lääne-ida suhtes piklik Ülem-Toboli veehoidla. Pärast veehoidlat läbib jõgi Lissakovski ja Oktjabrski ning jõuab edela-kirde suunas piklikku Karatomari veehoidlasse, kuhu suubub vasakult Ajati (Ajeti) jõgi. Tobol läbib Rudnõi, Sadtšikovka, Amangeldi, oblastikeskuse Kostanaj ja selle vastas Toboli teisel kaldal oleva Zatobolski ning pöördub põhja. Pärast Nadeždinka ja Vvedenka läbimist jõuab ta taas Kasahstani ja Venemaa piirini. Seal suubub temasse piirijõgi Ui (Uj) ja Tobol pöördub itta. Piiril Kasahstani-poolsel kaldal asub Uzõnagaši asula.

Tobol jõuab Torgai nõkku, kus temasse suubub suurim parempoolne lisajõgi Obagan. Suubumiskohas pöördub Tobol loodesse Kurgani oblastisse, lahkub Kasahstanist ja lakkab olemast piirijõgi. Ta läbib oblastikeskuse Kurgani ja jõuab Išimi tasandikule. Lõpuks ületab ta oblastipiiri ja jõuab Tjumeni oblastisse. Jalutorovskis suubub temasse vasakult Isseti jõgi, Jarkovos samuti vasakult Tura jõgi.

Seejärel suubub temasse veel vasakult Tavda jõgi ja Tobolskis suubub Tobol ise vasakult Irtõši. Lõpuks jõuavad Toboli veed Obi kaudu Põhja-Jäämerre.

Tobol toitub ülemjooksul lumesulaveest, aga mida enam allavoolu, seda enam vihmaveest. Suurvesi on ülemjooksul aprilli algusest juuni keskpaigani, alamjooksul kuni augusti alguseni. Jõgi jäätub novembris, alamjooksul vahel oktoobri lõpus, vabaneb jääkattest aprilli lõpus või mai alguses. Vooluhulk on keskjooksul, 898 km kaugusel suudmest keskmiselt 26,2 m³/s (maksimaalselt 348 m³/s), suudmes keskmiselt 805 m³/s (maksimaalselt 6350 m³/s).

Tobol on sogane. Keskmiselt sisaldab jõevee iga kuupmeeter 260 g tahkeid osakesi. Aastas kannab ta Irtõši 1,6 miljonit tonni tahkeid osakesi.

Tobol on laevatatav suudmest 437 km kaugusele. Jõevoolu reguleerib mitu veehoidlat. Mööda jõge parvetatakse metsa.

## Viited
Christian VI (täpsustus)

**Christian VI** nime all on tuntud kaks valitsejat:
***[[Christian VI]]** oli Taani kuningas 1730–1746
***[[Christian VI (Oldenburg)|Christian VI]]** oli Oldenburgi krahv 1399–1423

## Vaata ka
*Christian I (täpsustus)
*Christian II (täpsustus)
*Christian III (täpsustus)
*Christian IV (täpsustus)
*Christian V (täpsustus)
Põrnikas Herbie: pedaal põrandasse

**"Põrnikas Herbie: Pedaal põrandasse"** (originaalpealkiri "*Herbie: Fully Loaded*") on Disney filmistuudio 2005. aasta koguperefilm, mis räägib legendaarsest Volkswageni Põrnikast. 

## Osatäitjad
*Lindsay Lohan – Maggie Peyton 
*Michael Keaton – Ray Peyton
*Matt Dillon – Trip Murphy 
*Breckin Meyer – Ray Peyton, Jr. 
*Justin Long – Kevin 
*Cheryl Hines – Sally 
*Jimmi Simpson – Crash 
*Jill Ritchie – Charisma 
*Scoot McNairy – Augie 
*Thomas Lennon – Larry Murphy 
*Jeremy Roberts – Crazy Dave 
*EE Bell – Beeman
Remus Lupin

**Remus** John **Lupin** (10. märts 1959 – suvi 1998 ), hüüdnimega Totu, oli tegelane J. K. Rowlingu "Harry Potteri" romaanisarjast.

## Elulugu

Remus on sarjas kõrvaltegelane ja seega on tema elust teada küllaltki vähe.

Sigatüüka koolis õppis ta samas aastakäigus koos Severus Snape'i, James Potteri, Sirius Blacki, Lily Evansi ja Peter Pettigrew'ga. Kooli ajal moodustasid tema, James, Sirius ja Peter lahutamatu neliku. Remus oli ja on neljast kõige tasakaalukam ja arukam. Kui tema sõbrad James ja Sirius lõbutsesid tihtipeale Severus Snape'i häbistades ja piinates, siis tema sellega kaasa ei läinud, kuid oli siiski ka oma sõnul "liiga arg, et neid takistada". Nelja sõpra sidus Remuse tume saladus. Remus oli saanud lapsena Fenrir Greybacki (kõige metsikuma teadaoleva libahundi, kes on ka surmasööja) käest hammustada ja sai seepärast libahundiks (poolanimaagiks, kes saab oma kuju muuta, kuid mitte oma tahtmise korral, vaid täiskuu ajal). Koos õppisid sõbrad James, Sirius ja Peter ennast loomadeks muundama, et Remusele seltsiks olla, kui viimane kord kuus öösiti hundiks muutus.

Remus oli kooli ajal prefekt, kooli direktor Albus Dumbledore oli ta selleks määranud, "lootes, et Remus suudab Jamesi ja Siriust taltsutada".

Remuse elust pärast kooli on vähe teada. Kindlasti on ta algusest peale olnud Fööniksi ordu liige ja alati Lord Voldemorti vastu võidelnud. Raamatutes tutvustatakse Remust esimest korda kolmandas osas "Harry Potter ja Azkabani vang", kus ta tuleb kooli õpetama kaitset mustade jõudude vastu. Remus jääb algusest peale silma kui hoolitsev, heasüdamlik ja hea õpetaja. Juba tema esimesel kohtumisel Harryga päästab ta Harry dementori mõju käest. Aastaga, mil Remus koolis õpetab, saab ta õpilaste seas tohutult populaarseks. Ta hoolitseb kõigi oma õpilaste eest ja paneb isegi Neville Longbottomi, kes on sarja jooksul kergelt käpardlik kohmerdis, õppimisest rõõmu tundma ja eduelamusi saama. Siiski on Remus veel libahunt ja lõbusaid tunde varjutavad tema veidrad haigestumised kord kuus ja kahtlased võlujoogid, mida Snape talle keedab.

Kui aasta lõpus välja tuli, et Remus on libahunt, lahkus ta koolist vabatahtlikult, kuigi paljud õpilased oleks eelistanud tema jäämist. Raamatu viiendas osas - "Harry Potter ja Fööniksi ordu" Remus naasis, kuid siis kandis juba väiksemat rolli olles lihtsalt Fööniksi ordu liige ja ajades ordu asju. 

Remus Lupin abiellus Nymphadora Tonksiga, kes sünnitas talle lapse Teddy. Remus suri natuke pärast lapse sündi koos Tonksiga lahingus surmasööjate vastu.
Beckie Scott

**Beckie Scott** (sündinud 1. augustil 1974 Vegreville'is Alberta provintsis) on Kanada endine murdmaasuusataja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 1998 Naganos
**16. koht 4×5 km teatesõidus
**45. koht 15 km jälitussõidus
**47. koht 5 km klassikas
**51. koht 30 km vabastiilis
**60. koht klassikas

* 2002 Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** 5+5 km topeltjälitussõidus
**4. koht 10 km klassikas
**5. koht sprindis
**8. koht 4×5 km teatesõidus

* 2006 Torinos
** hõbemedal sprinditeates
**4. koht sprindis
**6. koht 7,5 + 7,5 km suusavahetusega sõidus
**10. koht 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1995 Thunder Bays
**40. koht 15 km klassikas
**42. koht 5 km klassikas
**43. koht 5+10 km jälitussõidus

*1997 Trondheimis
**24. koht 5 km klassikas
**25. koht 15 km vabatehnikas
**27. koht 5+10 km jälitussõidus
**28. koht 30 km klassikas

*1999 Ramsaus
**29. koht 5+10 km jälitussõidus
**36. koht 5 km klassikas
**53. koht 15 km vabatehnikas

*2001 Lahtis
**6. koht 4×5 km teatesõidus
**9. koht sprindis
**11. koht 10 km klassikas
**26. koht 15 km klassikas

*2003 Val di Fiemmes
**4. koht sprindis
**6. koht topeltjälitussõidus (5 km klassika + 5 km vabastiilis). 
**8. koht 10 km klassikas
**9. koht 30 km vabastiilis

*2005 Oberstdorfis
**4. koht 2×7,5 km topeltjälitussõidus
**7. koht 30 km klassikas
**10. koht sprinditeates
**12. koht sprindis
**13. koht 10 km vabastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** 2. koht: 2006
* Tavadistantside karikas
** 3. koht: 2006
* Sprindikarikas
** 2. koht: 2006

Beckie Scott osales karjääri jooksul 129 MK-etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Beckie Scott FIS-i kodulehel
Natalja Lissovskaja

**Natalja Venediktovna Lissovskaja** (sündinud 16. juulil 1962 Alegazis) on endise NSV Liidu kergejõustiklane (kuulitõukaja). Olümpiavõitja (1988) ja kahekordne maailmameister. Kehtiva kuulitõuke maailmarekordi **22.63** valdaja.

Lissovskaja on IAAFi kuulsuste halli liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1988
***olümpiavõitja 22.24**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1987
***maailmameister 21.24**
1991
*hõbemedal **20.29**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

1987
***sisemaailmameister 20.52**
1991
*pronksmedal **20.00**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1990
*hõbemedal **20.06**

### [[Maailmarekord]]id

## Välislingid
* 

Pilte Natalja Lissovskajast
*pilt 1
*pilt 2
Alfred de Vigny

**Alfred Victor de Vigny** (27. märts 1797 Loches – 17. september 1863) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik ja romaanikirjanik.

Alfred de Vigny sündis vanas, Prantsuse revolutsioonist ruineeritud aadliperekonnas. Kibestunud vanemad kasvatasid de Vignyd kuningatruuduse ja Napoleoni vihkamise vaimus. Restauratsiooni ajaks oli de Vigny jõudnud kõrgemasse ohvitseride kooli ja esialgu tundis ta kuningavõimu taastamise üle siirast heameelt. 18-aastaselt katkestas ta õpingud ning temast sai alamleitnant ainult aadlikest koosnevas kompaniis. Kuid peagi pettus ta teenistuses, sest tema ainsaks "kangelasteoks" jäi Louis XVIII eskortimine Napoleoni tagasipöördumise ajal Elbalt.

Alfred de Vigny pühendas kogu oma kuninga teenimisest vaba aja lugemisele ja luuletamisele. 1822. aastal ilmus tema anonüümne, kümnest luuletusest koosnev kogu "Luuletused". 1824. aastal ilmus "Eloa", millele sai osaks suurepärane vastuvõtt. Alates 1825. aastast pühendus ta ainult kirjutamisele: 1826. aastal ilmus nii luulekogu "Antiiksed ja moodsad luuletused" kui ka ajalooline romaan "Cinq-Mars", mis jutustas markii de Cinq-Marsi julgest vandenõust kardinal Richelieu vastu, kes markiil selle eest pea maha raiuda lasi. De Vigny kirjutas ka näidendeid ja tõlkis Shakespeare'i aleksandriinidesse. Victor Hugo kõrval oli de Vigny romantilise koolkonna üks tähtsamaid autoreid. Kodanlaste kuninga Louis-Philippe I võimuletulek solvas teda sügavalt. Oma päevikus märkis ta, et see oli talle "poliitilisest ebausust vabanemise" aeg. Ta hakkas huvi tundma Lamennais' sotsiaalse kristluse vastu ning võttis omaks isegi mõned vabariiklikud ideed.

Sel perioodil loobus ta luuletamisest. Ta hakkas proosavormis kirjutama neist, kes on oma ideaalide nimel valmis valima vaesuse või surma. 1832. aastal ilmus "Stello" (sellest tegi ta ka lavavariandi "Chatterton", 1835), materialistlikule ühiskonnale jalgu jääva luuletaja lugu, kelle traagilises saatuses nägi autor vaimsete väärtuste allakäiku ühiskonnas.

1837. ja 1838. aasta olid de Vigny elu segaduse- ja õnnetuserohkeimad. Algas tema erakuelu, mille viljadeks olid suurepärased luuletused täis kannatust ja kirgastumist. Need inimteadvuse arengut kujutavad filosoofilised luuletused, mis peegeldavad jumalast hüljatud inimhinge visklemist poliitika, tsivilisatsiooni ja tunnete kolmnurgas, ilmusid alles pärast luuletaja surma (kogu "Saatused").

Tema nägemuses on inimkonna arengut innustava geniaalsuse hinnaks üksindus. Nii, nagu poeet on jumalast hüljatud, nii on seda ka kogu inimkond, kellel on valida ainult kannatuse ja surma vahel. Kannatus ja vaprus saatusele vastu astumisel tagavad inimväärikuse. Pärast ebaõnnestunud katset poliitikasse minna (1848) elas de Vigny tagasitõmbunult ja kirjutas mälestusi, mis ilmusid 1867. aastal ("Päevik").

## Viited
Kristin Størmer Steira

**Kristin Størmer Steira** (sündinud 30. aprillil 1981 Mo i Ranas) on norra murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006  Torinos
**4. koht 7,5 + 7,5 km suusavahetusega sõidus
**4. koht 10 km klassikas
**4. koht 30 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

*2010  Vancouveris
** **olümpiavõitja** teatesõidus
** 4. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
** 8. koht 10 km vabatehnikasõidus

*2014  Sotšis
** pronksmedal 30 km vabastiilis ühisstardist

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003  Val di Fiemmes
**25. koht 30 km vabastiilis
**28. koht topeltjälitussõidus (5 km klassika + 5 km vabastiilis)

*2005  Oberstdorfis
** **maailmameister** 4 x 5 km teatesõidus
** pronksmedal 2 x 7,5 km topeltjälitussõidus 
**9. koht 10 km vabastiilis

*2007  Sapporos
**  hõbemedal 30 km ühisstardist klassikas
** pronksmedal 7,5 + 7,5 km suusavahetusega sõidus
** pronksmedal teatesõidus
**4. koht 10 km vabastiilis

*2009  Liberecis
**  hõbemedal 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
** 6. koht 10 km klassikas

*2011  Oslos
**  **maailmameister** teatesõidus

*2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** teatesõidus
** 4. koht suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Tavadistantside karikas
** 3. koht: 2010, 2013

Kristin Størmer Steira on osalenud 181 maailma karikasarja etapil (seisuga 21. veebruar 2015) ja jõudnud poodiumile 22 korral, millest kuuel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Kristin Størmer Steira FIS-i kodulehel
Christian IX

**Christian IX** (8. aprill 1818 – 29. jaanuar 1906) oli Taani kuningas 1863–1906. Ta pärines Oldenburgi dünastia Glücksburgi harust (Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburg) ja oli hertsog Friedrich Wilhelmi poeg.

Christian sai Taani kuningaks seetõttu, et kuningas Frederik VII oli lastetu ning tema pärines Oldenburgi pealiini suhteliselt lähedasest kõrvalharust. Samas tekkis Christianil probleem sellega, et Saali õiguse kohaselt ei olnud tal esmast pärimisõigust Taanile kuuluvale Schleswig-Holsteinile ning seda ära kasutades kuulutasid Preisimaa ja Austria Taanile sõja. 1864 toimunud sõjas sai Taani lüüa ning pidi hertsogkonna loovutama.

Christian IX oli vaadetelt suhteliselt konservatiivne, kuid sellele vaatamata toimusid tema ajal mitmed reformid, mis viisid Taanit demokraatia suunas, sealhulgas anti autonoomia Islandile ja rohkem mõjuvõimu parlamendile.

## Autasud
*  Anhalti Albrecht Karu ordeni suurrist (1854)

## Isiklikku
Christian on tuntud ka tänu oma prominentsete järglastele. 1842 abiellus ta Hessen-Kasseli Louisega, kellega tal oli 6 järglast:

* kroonprints Frederik (1843–1912), Taani kuningas 1906–1912;
* Alexandra (1844–1925), Suurbritannia kuninga Edward VII abikaasa;
* prints Vilhelm (1845–1913), Kreeka kuningas 1863–1913;
* Dagmar (1847–1928), Venemaa keisri Aleksander III abikaasa;
* Thyra (1853–1933), Taani printsess, Hannoveri kroonprintsi ja Cumberlandi hertsogi Ernst Augusti abikaasa;
* prints Valdemar (1858–1939).

Christiani lapselaste hulka kuulusid monarhid Nikolai II, George V, Konstantinos I, Christian X ja Haakon VII, mistõttu teda on võrreldud kuninganna Victoriaga, kelle paljud järeltulijad jõudsid samuti valitsejatroonile.

## Esivanemad
Jevgeni Koševoi

**Jevgeni Koševoi** (sündinud 6. oktoobril 1984) on Kasahstani murdmaasuusataja.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlused
2005 Oberstdorfis

*7. koht sprinditeatesõidus
*22. koht sprindis

2007 Sapporos

*12. koht klassikasprindis

### [[2006. aasta taliolümpiamängud]] [[Torino]]s
* 6. koht teatesprindis
* 14. koht vabastiilisprindis
Nikolai Tšebotko

**Nikolai Tšebotko** (25. oktoober 1982 Štšutšinsk – 24. jaanuar 2021) oli Kasahstani murdmaasuusataja.

Tšebotko võitis 2013. aastal Val di Fiemmes toimunud maailmameistrivõistlustel paarissprindis koos Aleksei Poltoraniniga pronksmedali. Maailma karikasarjas jõudis ta individuaaldistantsidel kolmel korral poodiumile. Aasia mängudelt teenis ta kolm kulda, kolm hõbedat ning ühe pronksi.

Ta hukkus 38-aastaselt autoõnnetuses.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002  Salt Lake Citys
** 22. koht 30 km vabastiilis ühisstardiga sõidus
** 33. koht sprindis
** 39. koht 10+10 jälitussõidus

*2006  Torinos
** 6. koht teatesprindis
** 35. koht vabastiilisprindis

*2010  Vancouveris
** 5. koht teatesprindis vabatehnikas

*2014  Sotšis
** 8. koht teatesprindis klassikatehnikas

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003  Val di Fiemmes
**34. koht sprindis
**45. koht 30 km klassikas
**45. koht topeltjälitussõidus
**58. koht 50 km vabastiilis

*2005  Oberstdorfis
**7. koht sprinditeatesõidus
**8. koht sprindis
**35. koht 15 km vabastiilis
**40. koht 2x15 km topeltjälitussõidus

*2007  Sapporos
**20. koht klassikasprindis

*2009  Liberecis
**7. koht sprinditeatesõidus

*2013  Val di Fiemmes
** pronksmedal vabatehnikas sprinditeatesõidus (koos Aleksei Poltoraniniga)
**14. koht klassikasprindis

*2015  Falunis
**18. koht sprinditeatesõidus
**29. koht klassikasprindis
**55. koht 15 km vabastiilis

*2019  Seefeldis
**15. koht sprinditeatesõidus
**64. koht vabatehnikaprindis

#### Maailma karikasarjas
Nikolai Tšebotko võistles kokku 188 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kolmel korral, millest kaks korda oli ta kolmas ja üks kord teine.

## Viited

## Välislingid
* Nikolai Tšebotko FIS-i kodulehel
Pirjo Muranen

**Pirjo Elina Muranen** (sünninimi **Pirjo Manninen**; sündinud 8. märtsil 1981 Rovaniemis) on soome endine murdmaasuusataja.

Muranen on tulnud maailmameistriks nii individuaalses sprindivõistluses 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis kui ka teatevõistluses 2007. aasta MM-il Sapporos koos Virpi Kuituneni, Aino-Kaisa Saarineni ja Riitta-Liisa Roponeniga.

Maailma karikasarjas on ta sprindivõistlustel võitnud viis etappi. Sprindikarika arvestuses tuli ta 2000–2001 hooajal kokkuvõttes teiseks ja 2002–2003 kolmandaks.

Manninen võitis ka MM-il 2001. aasta Lahtis ja 2003. aastal Val di Fiemme‎s hõbemedali, kuid mõlemal korral võistkonna tulemus tühistati, kuna Lahtis jäid Virpi Kuitunen ja Milla Saari ning Val di Fiemmes Kaisa Varis vahele dopingu kasutamisega.
 
Murase treener on 2006. aasta kevadest Reijo Jylhä. Enne seda treenis teda isa Jorma Manninen. Pirjo Murase vend on tuntud kahevõistleja Hannu Manninen. Pirjo Manninen abiellus 30. juunil 2007 võrkpallur Ville Muraneniga.

Pirjo Manninen valiti 2001. aastal Soome aasta naissportlaseks.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lahtis:
**  **maailmameister** sprindisõidus (vaba)
* 2005  Oberstdorfis
**  hõbemedal sprinditeatesõidus (vaba)
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal sprindisõidus (vaba) 
* 2011  Oslos
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas sprindis

* 2. koht: 2001
* 3. koht: 2003, 2009

Pirjo Muranen võistles 157 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*Pirjo Muraneni koduleht
* 
* Pirjo Muranen Soome Suusaliidu kodulehel
Hannu Manninen

**Hannu Kalevi Manninen** (sündinud 17. aprillil 1978 Rovaniemi) on Soome üks edukamaid kahevõistlejaid.

Manninen on võitnud kahevõistluse maailma karikasarja üldkarika neli korda järjest aastatel 2004–2007. 2006. aastal lõppenud hooaja võidu kindlustas ta endale juba jaanuaris, kuigi kuus karikasarja etappi oli veel pidamata. Manninen on võitnud kokku 46 karikasarja etappi (seisuga 29. november 2009). Meeskonnavõistluses on ta olümpiavõitja 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys ja maailmameister 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Ramsaus ning 2007. aasta MM-il Sapporos. Sapporos võitis ta ka kuldmedali sprindivõistluses, mis oli tema esimene täiskasvanute suurvõistluste medal. Juunioride MM-kulla võitis ta 1995. aastal

Manninen on võistelnud rahvusvahelisel tasemel ka murdmaasuusatamises. Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas on ta osalenud kolmel korral sprindivõistluse etapil. Parim koht on tal kaheksas, mille ta saavutas 2002. aasta detsembris Šveitsis Linzis. Salt Lake City olümpiamängudel osales ta ka sprindivõistlustel ja sai nendel mängudel soome meeste murdmaasuusatamises parima koha, olles kaheksas. Soome meistrivõistlustel murdmaasuusatamises tuli ta 2002. aastal sprindivõistlustel esimeseks ja sai 2005. aastal viienda koha 50 km vabastiiliga sõidus.

Kevadel 2008 teatas Hannu Manninen, et loobub tippspordist. Sügisel 2009 tuli ta aga edukalt võistlusrajale tagasi. Ta oli hooaja esimesel etapil teine ning võitis teise etapi.

Juunis 2011 teatas Manninen oma sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Isiklikku
Hannu Mannisel ja tema abikaasal Helil sündis kevadel 2008 laps.

Tema õde Pirjo Muranen on murdmaasuusatamises kahekordne maailmameister.

Hannu Manninen õppis aastatel 2008–2011 Poris Soome lennundusakadeemias lenduriks ning on töötanud lennufirmades Flybe Finland ja Nordic Regional Airlines, novembrist 2016 töötab Finnairis lendurina. Aastatel 2011–2016 on ta kommenteerinud kahevõistlust MTV3 spordiülekannetes.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998 Naganos
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2002 Salt Lake Citys
** **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
* 2006 Torinos
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Trondheimis
**   hõbemedal meeskonnavõistluses
* 1999 Ramsaus
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 2001 Lahtis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2003 Val di Fiemmes
**   pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2007
**  **maailmameister** sprindivõistluses
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

** **1. koht**: **2004, 2005, 2006, 2007**
** 2. koht: 1999

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Hannu Manninen osales 191 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 90 korral, sealhulgas võitis 48 etappi.

## Välislingid
* Hannu Mannise profiil portaalis LinkedIn
*
Marja-Liisa Kirvesniemi

**Marja-Liisa Kirvesniemi** (neiupõlvenimi **Hämäläinen**; sündinud 10. septembril 1955 Simpeles) on endine Soome murdmaasuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (1984) ja kolmekordne maailmameister. Ta on võitnud kaks maailma karikat (1983 ja 1984).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984 Sarajevos
**  **olümpiavõitja** 5 km 
**  **olümpiavõitja** 10 km 
** **olümpiavõitja** 20 km
**  pronksmedal 4x5 km
* 1988 Calgarys
**  pronksmedal 4x5 km
* 1994 Lillehammer
**  pronksmedal 5 km klassika
**  pronksmedal 30 km klassika

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1978 Lahtis
**  **maailmaameister** 4x5 km
* 1985 Seefeldis
**  hõbemedal 5 km
**  hõbemedal 10 km
* 1989 Lahtis
**  **maailmameister** 10 km klassika
**  **maailmameister** 4x5 km
**  hõbemedal 15 km klassika
* 1991 Val di Fiemmes
**  hõbemedal 5 km klassika
* 1993 Falunis
**  hõbemedal 15 km klassika

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasari

* **1. koht**: **1983, 1984**
* 3. koht: 1988

#### Karikasarja etapivõidud

Marja-Liisa võitis karjääri jooksul kokku 11 MK-etappi.

### Muud saavutused

Marja-Liisa on tulnud 34 korda Soome meistriks ja võitnud kokku 59 medalit Soome meistrivõistlustel (1976–1995). 

## Tunnustus
Ta valiti 1984. aastal Soome aasta sportlaseks ning 1985. ja 1991. aastal Soome aasta naissportlaseks.

## Isiklikku

Marja-Liisa Kirvesniemi on abielus Harri Kirvesniemiga, neil on tütred Elisa (sündinud 1985) ja Anita. 

Abikaasad elavad lahus.

## Välislingid

* 
Pilte Marja-Liisa Kirvesniemist
*pilt 1 Sarajevo 1984
*pilt 2 koos Harriga iseseisvuspäeva presidendi vastuvõtul 
*pilt 3 Lillehammer 1994
*pilt 4 Soome postmargil koos Marjo Matikaineniga
Pax Romana

***Pax Romana*** ehk 'rooma rahu' nime all tuntakse pikka suhteliselt rahulikku perioodi Rooma riigis.

Pax Romana oli institutsioonide kogum, mis tagas impeeriumi stabiilsuse reguleerides keskuse ja perifeeria suhteid. Rahu aitas tagada eelkõige põhimõte, mille kohaselt jäi provintsidele Rooma ülemvõimu tunnistades vabadus järgida omaenda norme ja kummardada omaenda jumalaid.

Üldiselt dateeritakse Pax Romana Augustuse valitsemisajast 27 eKr kuni Marcus Aureliuse surmani 180. aastal.

## Vaata ka
**[[Pax Britannica]]*
Friisid

**Friisid** ehk **friislased** (endanimetus *Friezen*) on läänegermaani rahvas, kes praegu elab Kirde-Hollandis ja Loode-Saksamaal  ning kes on minevikus  asustanud väga suurt osa Põhjamere lõuna- ja idaranniku äärsetest aladest. 

Friiside ligikaudne arv Hollandis on 600 000 ja Saksamaal 6000 (1995). Kogu maailmas võib friisi päritolu inimesi olla kuni 1,5 miljonit.

Kõige enam kasutatakse Friisimaa tähistamiseks läänefriisi murde terminit Fryslân, millega kitsamalt tähistatakse Friisimaa provintsi Hollandis.

Friisi keel kuulub läänegermaani keelte inglise-friisi alarühma. Tänapäeval kõneleb seda keelt 410 000 inimest, peamiselt Friisimaa ja Groningeni provintsis.

## Vaata ka
*Friisi Akadeemia
*Mata Hari
*David Petraeus
Ibrahim Rugova

**Ibrahim Rugova** (2. detsember 1944 – 21. jaanuar 2006) oli Kosovo poliitik, Kosovo Demokraatliku Liiga asutaja ja juht, Kosovo president 1992–2006.

Ta õppis Priština ülikoolis filosoofiat ja kirjandust. 1988. aastal sai Kosovo Kirjanike Liidu esimeheks. 1992. aastal valiti ta 1990. aastal end ühepoolselt iseseisvaks kuulutanud Kosovo Vabariigi presidendiks. Ta toetas Kosovo konflikti vägivallavaba lahendamist ja passiivset vastupanu. 

Ibrahim Rugova suri kopsuvähki 21. jaanuaril 2006.

## Tunnustus
*1996 – valiti Kosovo Teaduste ja Kunstide Akadeemia korrespondentliikmeks
*1998 – Sahharovi auhind
 
## Välislingid
* Kaastundeavalduste raamat *(albaania keeles)*
Riigihoidja

**Riigihoidja** oli Eesti riigipea ametinimetus alates Rahvuskogu poolt vastu võetud Eesti Vabariigi Põhiseaduse avaldamisest Riigi Teatajas 3. septembril 1937, kuni Vabariigi Presidendi ametisseastumiseni 24. aprillil 1938.

Seni ametisolnud Peaminister Riigivanema ülesannetes täitis alates
3. septembrist 1937 – 21. aprillini 1938  Peaministri ja Riigivanema ülesandeid Riigihoidja ametinimetusega. Alates uue põhiseaduse kehtimahakkamisest 1. jaanuaril 1938 kasutas ta ka uues põhiseaduses ette nähtud Vabariigi Presidendi eriõigusi. 

Alates I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu kokkuastumisest 21. aprillil 1938, kuni Vabariigi Presidendi ametisseastumiseni täitis Riigihoidja uues põhiseaduses ette nähtud Eesti Vabariigi Presidendi ülesandeid.

Ainus Eesti Vabariigis ametis olnud Riigihoidja oli Konstantin Päts.

## Viited

## Välislingid
*Riigivanema päevaraamat (alates 3. septembrist 1937)
*Välisministri ettekanne Vabariigi Valitsusele
1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid esimesed ametlikud suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–14. veebruarini 1925 Johannisbadis (Janské Lázně) Tšehhoslovakkias. Kavas olid meeste murdmaasuusatamises 18 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 12. veebruar



#### Mehed 50 km




**Kuupäev**: 14. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 14. veebruar



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 12. veebruar



## Medalid
Tšerepovets

**Tšerepovets** on linn Venemaal Vologda oblastis, Tšerepovetsi rajooni halduskeskus. Asub Rõbinski veehoidla põhjakaldal, Šeksna jõe suudmes Vologdast 115 km läänes.

Asutatud 1777. aastal 14. sajandil rajatud kloostri juurde.

Linn on raua- ja terasetööstuse keskus (Severstal), seal on ka keemiatööstuse ettevõtted.

Tšerepovetsi läbib raudtee ja see on tähtis sadam Volga veeteel.

Tšerepovets on Vologda oblasti suurim linn. 

## Viited
1926. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1926. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **3.** suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 4.–7. veebruarini 1926 Soomes Lahtis. Kavas olid murdmaasuusatamise kaks meeste distantsi: 30 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### Meeste 30 km




**Kuupäev**: 4. veebruar



#### Meeste 50 km




**Kuupäev**: 6. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 17 km




**Kuupäev**: 4. veebruar



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 4. veebruar




## Medalid
1927. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1927. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **4.** suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 3.–5. veebruarini 1927. aastal Itaalias Cortina d'Ampezzos. Kavas oli murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 18 km ja 50 km, suusahüpped 90 m mäelt ja suusakahevõistlus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 3. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 5. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 2. veebruar



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 2. veebruar



## Medalid






## Välislingid
*Murdmaasuusatamise tulemused FIS-i kodulehel
*Kahevõistluse tulemused FIS-i kodulehel
*Suusahüppe tulemused FIS-i kodulehel
1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid 6. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 5.–9. veebruarini 1929. aastal Poolas Zakopanes. Kavas olid murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 17 km ja 50 km, suusahüpped 90 m mäelt ja suusakahevõistlus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 17 km




**Kuupäev**: 7. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 9. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 5. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 5. veebruar



## Medalid
1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **7.** suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 27. veebruarist 1. märtsini 1930 Norras Oslos. Kavas olid muurdmaasuusatamises kaks meeste distantsi: 17 km ja 50 km, kahevõistlus ja suusahüpped 90 m mäelt. 

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 17 km




**Kuupäev**: 28. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 1. märts



### [[Kahevõistlus]]




**Kuupäev**: 27. veebruar



### [[Suusahüpped]]




**Kuupäev**: 27. veebruar



## Medalid
Tian'anmeni väljak

**Tian'anmeni väljak** (hiina 天安门广场, traditsiooniline hiina 天安門廣場 *Tian'anmen Guangchang* (*Tiān'ānmén Guǎngchǎng*), eesti keeles mööndav on ka **Taevase Rahu väljak**) on väljak Pekingi kesklinnas, Keelatud Linna  ees. Nimi on Keelatud linna viiva Tian'anmeni (Taevase Rahu Värav) järgi. See on maailma suurim väljak pikkusega 880 m, laiusega 500 m ja pindalaga 440 000 m&sup2; (44 ha). Väljak on välismaailmale tuntud peamiselt kui 1989. aasta Tian'anmeni meeleavalduste ja veresauna asukoht.
Ella Gjømle

**Ella Gjømle** (sündinud 29. mail 1979 Stathelles) on norra murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006. aasta taliolümpiamängud Torinos
** 4. koht teatesprindis
** 6. koht vabastiilisprindis
** 29. koht 30 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
**9. koht sprindis
**36. koht 30 km ühisstardiga sõidus

*2007 Sapporos
**21. koht klassikasprindis

### Maailma karikasarja etapivõidud
Ella Gjømle on seni võitnud ühe maailma karikasarja etapi.

## Välislingid

* Ella Gjømle FIS-i kodulehel
Kahevõistlus (täpsustus)

**Kahevõistlus** on mitme võistlusala nimetus spordis:
*kahevõistlus (suusahüpped ja murdmaasuusatamine)
*Alpi kahevõistlus

## Vaata ka
*duatlon
*kahevõitlus
Rahvusvaheline Suusaföderatsioon

**Rahvusvaheline Suusaföderatsioon** (prantsuse keeles *Fédération internationale de ski*, lühend *FIS*) on peamine suusaspordi alasid hõlmav organisatsioon maailmas. See loodi 2. veebruaril 1924 Prantsusmaal Chamonix's, kus samal ajal toimusid ka esimesed taliolümpiamängud.

FIS-i peakorter asub alates 1972. aastast Bernis. 1925. aastal hakati korraldama FIS-i iga-aastase kongressi ajal niinimetatud kongressimänge, mis on hiljem tagantjärele tunnistatud maailmameistrivõistlusteks. Esimesed ametlikud maailmameistrivõistlused peeti 1937. aastal.

FIS juhib rahvusvahelises ulatuses kõiki suusaspordialasid peale laskesuusatamise.

Eesti on FIS-is esindatud Eesti Suusaliidu kaudu.
__NOTOC__
## Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni juhtkond
### President
*Gian Franco Kasper (Šveits)

### Asepresidendid
*Anatoli Akentiev (Venemaa)
*Yoshiro Ito (Jaapan)
*Bill Marolt (USA)
*Carl Eric Stålberg (Rootsi)

### Peasekretär
*Sarah Lewis

## Välislingid
*Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni koduleht