open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SS-korpus

**SS-korpus** oli operatiiv-taktikaline väekoondis, mis kuulus II maailmasõja aegsesse Relva-SSi (*Waffen-SS*) ja allus Wehrmachti operatiiv-taktikalisele juhtimisele. 

Korpus koosnes harilikult 2–4 diviisist või brigaadist ja eriotstarbelistest väeosadest ning tagalaüksustest.  

Korpuse suurus ning sinna kuuluvate väeüksuste koosseis ja struktuur ei olnud kindlaks määratud. Seda muudeti vastavalt korpuse lahinguülesannetele ja rinde vajadustele. 

SS-korpuseid hakati eraldi moodustama alles 1943. aasta teisel poolel. Kuni selle ajani oli Relva-SS-i kuuluvate väeüksuste arv liiga väike, et iseseisvalt suuremaid väekoondisi luua. Kuni 1943. aastani kuulus sinna ainult 8 diviisi ja brigaadi, mis võitlesid Wehrmachti väeüksuste (korpuste ja armeede) koosseisus.

Uute Relva-SS-i väeüksuste (diviiside, korpuste) moodustamiseks andis tõuke 14. märtsil 1943 toimunud Harkovi tagasivallutamine SS-korpuse poolt, kuhu *[[Obergruppenfürer]]* Paul Hausselil oli õnnestunud koondada kolm tugevat SS-diviisi: LAH, "Das Reih" ja "Totenkof". See oli sakslaste suurim võit üle pika aja. Pärast seda andis Hitler loa uute Relva-SS-i üksuste ja ka korpuste moodustamiseks, mis tõi kaasa nende arvu kiire kasvu.

Ajavahemikus 1943–1945 moodustati 16 SS-korpust, kuigi nende numeratsioon ei ole järjepidev nagu SS-diviisidel. 

## Moodustatud SS-korpused
* I. SS-Soomuskorpus LAH (*I. SS-Panzerkorps LAH*)
* II. SS-Soomuskorpus (*II. SS-Panzerkorps*)
* III. Germaani SS-Soomuskorpus (*III. Germanisches SS-Panzerkorps*)
* IV. SS-Soomuskorpus (*IV. SS-Panzerkorps*)
* V. Mägikorpus (*V. Gebirgskorps*)
* VI. Läti SS-Armeekorpus (*VI. Lettisches SS-Armeekorps*)
* IX. Mägikorpus (*IX. Gebirgskorps*)
* X. SS-Armeekorpus (*X. SS-Armeekorps*)
* XI. SS-Soomuskorpus (*XI. SS-Panzerkorps*)
* XII. SS-Armeekorpus (*XII. SS-Armeekorps*)
* XIII. SS-Armeekorpus (*XIII. SS-Armeekorps*)
* XIV. SS-Armeekorpus (*XIV. SS-Armeekorps*)
* XV. Kasakate SS-Ratsaväekorpus (*XV. Kosaken SS-Kavalleriekorps*)
* XVI. SS-Armeekorpus (*XVI. SS-Armeekorps*)
* XVII. Relva SS-Korps (*XVII. Waffen-SS-Korps*) 
* XVIII. SS-Armeekorpus (*XVIII. SS-Armeekorps*)

Ei ole teada, kas rohkem korpuseid moodustati ja millised üksused moodustati ja kas neid üldse moodustati numbrite 7 ja 8 all. Pidevalt muutus ka moodustatud korpuste koosseis. 

Ebastandardse koosseisuga olid ka IX. Mägikorpus (*IX. Gebirgskorps*), kuhu kuulusid kaks ratsaväediviisi. 

XV. Kasakate SS-Ratsaväekorpus (*XV. Kosaken SS-Kavalleriekorps*) eksisteeris korpusena ainult paberil. Selle korpuse koosseisu paberite järgi kuulunud ratsaväelased ei kuulunud Relva-SS-i ega kannud selle vormi.
Tommy (The Who)

**"Tommy"** on ansambli The Who 1969 ilmunud topeltalbum ja sel olev rokkooper ning ka selle ooperi alusel 1975. aastal valminud film.

## Laulud


#„Overture“ (Pete Townshend)
#„It's A Boy“ (Pete Townshend)
#„1921“ (Pete Townshend)
#„Amazing Journey“ (Pete Townshend)
#„Sparks“ (Pete Townshend)
#„Eyesight To The Blind“ (Sonny Boy Williamson II.)
#„Christmas“ (Pete Townshend)
#„Cousin Kevin“ (John Entwistle)
#„The Acid Queen“ (Pete Townshend)
#„Underture“ (Pete Townshend)


#„Do You Think It's Alright?“ (John Entwistle)
#„Fiddle About“ (John Entwistle)
#„Pinball Wizard“ (Pete Townshend)
#„There's A Doctor“ (Pete Townshend)
#„Go To The Mirror!“ (Pete Townshend)
#„Tommy Can You Hear Me?“ (Pete Townshend)
#„Smash The Mirror“ (Pete Townshend)
#„Sensation“ (Pete Townshend)
#„Miracle Cure“ (Pete Townshend)
#„Sally Simpson“ (Pete Townshend)
#„I'm Free“ (Pete Townshend)
#„Welcome“ (Pete Townshend)
#„Tommy's Holiday Camp“ (Keith Moon)
#„We're Not Gonna Take It“ (Pete Townshend)
Meskaliin

**Meskaliin** ehk **3,4,5-trimetoksüfenetüülamiin** on looduslik hallutsinogeen, millel on väga pikk kasutamise ajalugu. Kõige rohkem esineb meskaliini peioote-uimakaktuses, mis kasvab peamiselt Mehhikos. Vähem leidub seda San Pedro kaktuses.

Meskaliini valmistatakse ka sünteetiliselt.

Esimesena isoleeris ja tuvastas meskaliini sakslane Arthur Heffter 1897. Esimesena sünteesis meskaliini Ernst Späth 1919.

Meskaliin on A-klassi narkootikum, mis põhjustab väga tugevaid hallutsinatsioone. Transpersonaalse psühholoogia järgi tekitab meskaliin muutunud teadvuse seisundi, mis avardab teadlikkuse piire, võimaldades ligipääsu alateadvuses peituvale informatsioonile.

Meskaliini korduv kasutamine suurendab organismi tolerantsust selle aine suhtes ehk teisisõnu on sama toime saamiseks vaja järjest suuremat annust. Meskaliin põhjustab ka risttolerantsust LSD, psilotsübiini, psilotsiini ja dimetüültrüptamiiniga ehk teisisõnu nendest ainetest ühe tarvitamine suurendab organismi tolerantsust ülejäänute suhtes. Kõik need ained on seotud virgatsaine serotoniiniga, mis põhjustab head meeleolu, mingil määral kontrolli kadumist lihaste üle ja millel on arvukalt muid kõrvaltoimeid, millest kõiki tänapäeval ei mõisteta. Seevastu tetrahüdrokannabinooli ja mustsimooliga risttolerantsust ei teki, sest need ained mõjuvad teistsugustele retseptoritele.

## Õiguspiirangud

Eestis on meskaliin sotsiaalministri 21.11.2013. aasta määrusega kantud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja: "Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad" I nimekirja – selles loetletud ainete ning neid sisaldavate ravimite sisse- ja väljavedu toimub Ravimiameti sisse- või väljaveoloa alusel.

I nimekirja kantud ainete käitlemine, mille all peetakse silmas narkootiliste või psühhotroopsete ainete või lähteainete omamist, valdamist, vahendamist, tarbimist, kasvatamist, korjamist, valmistamist, tootmist, töötlemist, pakkimist, säilitamist, hoidmist, laadimist, vedu jm, tasu eest või tasuta tarnimist kolmandale isikule  peab vastama II nimekirja ainete ja neid sisaldavate ravimite käitlemise nõuetele.

## Ajaloolist

Dachau koonduslaagris tegi *[[SS-Hauptsturmführer]]* dr Kurt Plötner vangidega katseid. Vangide teadmata manustati neile meskaliini (looduslikult peioote-uimakaktuses esinevat ainet), selgitamaks välja, kas ajupesu kaudu oleks võimalik ülekuulamisel paremaid tulemusi saavutada (Ohler, 209:2017). Kuid ameeriklaste sissetungi tõttu ei saanud Plötner oma katsete sarja lõpetada. Ameeriklased konfiskeerisid Plötneri andmed ja edaspidi viidi katseid läbi Washingtonis Mereväe Meditsiiniuuringute instituudis Charles Savage'i, ka Harvardi meditsiiniteadlase Henry K. Beecheri juhendamisel koodnime :en:Project CHATTER ('projekt lobisemine') all (Ohler, 209:2017).

## Viited
Α-metüülfentanüül

**α-metüülfentanüül** ehk **alfametüülfentanüül** on sünteetiline opioid. Narkomaanide seas on see ühend tuntud nimetusega "**valge hiinlane**".

α-metüülfentanüüli keemiline valem on **C<sub>23</sub>H<sub>30</sub>N<sub>2</sub>O**, molaarmass on 350,4971 g/mol.

α-metüülfentanüül töötati välja põrandaaluste keemikute poolt 1976. aastal ja läks kohe mustale turule müüki. Seega läks preparaat kasutusse varem, kui seda oli teaduslikult uuritud. α-metüülfentanüüli olemasolu fikseeriti ametlikult alles 1979. aastal kahe α-metüülfentanüüli üledoosi tõttu surnud kehadest.

Eestis on "valge hiinlase" nime all tuntud narkootikum keemiliselt fentanüül. "Valgeks hiinlaseks" hakati seda kutsuma 2000. aastal, kui narkootikum Eesti turule jõudis. "Valge hiinlane" kui kaubaartikkel sisaldab peale fentanüüli veel mitmeid täiteaineid.

Erinevalt Eestist oli 2009. aastal fentanüül kui narkootikum Lääne-Euroopas tundmatu.

"Valget hiinlast" manustatakse veenisiseselt, suitsetades või nuusutades. Andmed "valge hiinlase" suu kaudu manustamise kohta puuduvad.

"Valge hiinlase" paralleelnimetusena kasutatakse ka valget pärslast, mis on keemiliselt hoopis 3-metüülfentanüül.

2009. aasta kevadel ilmus Eesti turule "valge hiinlase" fentanüüli ülikõrge puhtuseastmega produkt, mida kutsutakse "afgaaniks". Tingituna oma kõrgest puhtuseastmest tuleks "afgaani" manustada väiksemas koguses kui "valget hiinlast", ent selle reegli eiramine (peamiselt teadmatusest) on põhjustanud Eestis mitmeid surmajuhtumeid üledoosi kätte. "Afgaan" erineb "valgest hiinlasest" nii keemiliselt kui ka toime pikkuselt. "Valge hiinlase" mõju kestab kauem ja on eufoorilisem. "Afgaani" toime aga kestab vähem ja tekitab rohkem sõltuvust ning seetõttu on "afgaan" selle "valge hiinlase" turult välja surunud. "Afgaani" suitsetades jõuab see ajuni kiiremini kui süstides, vastupidi laialt levinud väärarusaamale.

## Viited

## Välislingid
* Risto Berendson. «Valge hiinlane» liikus Eestist edasi Postimees.ee, 6. mai 2009
*Narko.ee – valge hiinlane
Maximilian Maksolly

**Maximilian Maksolly** (õieti **Feichter**, eesnimi kirjapildis ka **Maksimilian**; 19. august 1880 Tallinn – 9. september 1968 Rio de Janeiro) oli Eesti kunstnik, batalist (lahingumaalija).

## Elulugu
Sündis 1880. aastal Tallinnas ungarlasest isa ja eestlannast ema perekonnas. Üldhariduse omandas Tallinnas Peetri Reaalkoolis ja kunstihariduse Alexander von Stieglitzi kunsttööstuskoolis Peterburis, mille lõpetas 1909. aastal. Töötas seejärel kunstnikuna Venemaal ning aastatel 1910–1911 Saksamaal. Abiellus 1912. aastal Peterburis Klikeria Taigatšovaga. Elas aastatel 1917–1923 Venemaal, restaureeris seinamaalinguid ja maalis portreid.

1923. aastal naasis Maksolly Poola kaudu Eestisse, kus hakkas 1926. aastal tegelema batalistikaga, kuna Kultuurkapitali kaudu anti kunstnikkonnale ulatuslik temaatiline tellimus muinasmütoloogiast muistse vabadusvõitluse ja Eesti Vabadussõjani. Maksolly maaliski Vabadussõda ja selle silmapaistvaid tegelasi, samuti Eesti riigitegelasi, osaledes oma maalide ja portreedega aastatel 1924–1929 mitmetel näitustel. Ta maalid kaunistasid sõjaväe- ja riigiasutusi, väeosi ja Vabadussõja muuseumi; nende maalide reproduktsioone levitati piltpostkaartidel, ajakirjanduses ja raamatutes.

Maksolly tuntuimad maalid on "Paju lahing 31. jaanuaril 1919. a." ja "Need, kes vabastasid isamaa". Maksolly maale on kiidetud nende dünaamilise ülesehituse, efektsuse, detailide ja situatsioonide tõepära pärast, kuid laidetud nende pealiskaudsuse, värvivahekordade robustsuse ja fotolikkuse pärast. Enamik Maksolly sõjamaale hävitati Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestis.

Maksolly lahkus 1929. aastal Eestist Prahasse, töötas kunstnikuna mitmel pool Euroopa riikides ja USA-s ning asus pärast Teist maailmasõda 1948. aastal elama Brasiiliasse.

Maximilian Maksolly suri 9. septembril 1968 Rio de Janeiros, ta on maetud sealsele São João Batista kalmistule.

## Teoseid
* "Neiu rahvariides" (1920. aastad)
* "Eesti Vabariigi väljakuulutamine 24.II.1918" (1925/1926)
* "Tapa vallutamine 9. jaanuaril 1919" (1926)
* "Paju lahing 31. jaanuaril 1919. a." (1926)
* "Need, kes vabastasid Isamaa"
* "Pohjan Pojat"
* "Narva põlemine 25. aprillil 1919"
* J. Laidoneri portree
* J. Kuperjanovi portree
* J. Pitka portree
* K. Partsi portree
* A. Irve portree

## Viited

## Välislingid
*Eesti Vabariigi väljakuulutamine 24.II.1918
*Paju lahing 31. jaanuaril 1919
Rauni Mollberg

**Rauni Antero Mollberg** (15. aprill 1929 Hämeenlinna – 11. oktoober 2007 Loimaa linn) oli soome filmilavastaja. 

Ta töötas 1963. aastast YLE TV-teatri lavastajana. 1968–1986 oli ta YLE2 teatriosakonna juht. Ta on pälvinud Pro Finlandia medali ja viis Jussi auhinda.

Mollberg hakkas kinofilme lavastama alles 40. eluaastates. Rahvusvahelistel festivalidel saavutas ta märkimisväärse edu kohe 1974. aastal oma debüütfilmiga "Maa on patune laul" (1973), mis oli maalähedane, erootiliselt laetud ja verine lugu noore külatüdruku õnnetust armusuhtest saami põhjapõdrakarjusega.

## Filmograafia
* "Lapsuuteni", 1967
* "Tehtaan varjossa", 1969
* "Sotaerakko", 1972
* "Maa on syntinen laulu", 1973
* "Aika hyvä ihmiseksi", 1977
* "Milka – elokuva tabuista", 1980
* "Tuntematon sotilas", 1985
* "Ystävät, toverit", 1990
* "Paratiisin lapset", 1994
* "Taustan Mikon kotiinpaluu", 1999
* "Ison miehen vierailu", 1999
* "Puu kulkee", 2000
* "Heikuraisen nauru", 2001
* "Korpisen veljekset", 2002
* "Reissu", 2004

## Viited


## Välislingid
*Rauni Mollberg IMDb-s
*Foto ja nekroloog. www.yle.fi *(soome keeles)*
*Foto ja lühibiograafia. *(soome keeles)*
Ren TV

**Ren TV** (vene keeles *Рен ТВ*) on üks Venemaa suuremaid telekanaleid. See alustas saateid 1. jaanuaril 1997. 

Enne seda tootis ettevõte saateid teistele kanalitele. Kanali asutasid Irena Lesnevskaja ja tema poeg Dmitri Lesnevski. Kanalil on üle 120 miljoni potentsiaalse vaataja SRÜ riikides ja Baltimaades.

2005. aastal ostis Bertelsmanni RTL Group 30% ettevõtte aktsiapakist, Severstal ja Surgutneftegaz aga omandasid kumbki 35% aktsiatest.

2005. aastal vallandati saatejuht Olga Romanova, kes oli teinud uudiseloo Sergei Ivanovi poja autoõnnetusest. Romanova väitel oli hakatud tema tööd tsenseerima ja mitu lugu ära keelatud. Pärast Romanova vallandamist lahkus kanalist veel mitu saatejuhti.

2006. aasta lõpus müüsid Severstal ja Surgutneftegaz osa oma aktsiatest uuele aktsionärile, panga Rossija tütarettevõttele IK Abros. IK Abros suurendas oma aktsiaosalust veelgi 2007. aprillis, sestpeale on REN TV aktsiate jaotus järgmine: 56% IK Abros, 30% RTL Group, 7% Severstal, 7% Surgutneftegaz.

## Vaata ka
*REN TV Estonia

## Välislingid
*Ren TV koduleht
*Arhiiv
Noa

**Noa** (heebrea keeles נֹחַ *No'aẖ*; araabia keeles نوح *Nūḩ*) oli Piibli järgi kümnes ja viimane patriarhidest enne veeuputust. Tema lugu on kirja pandud Esimeses Moosese raamatus, peatükkides 5–9. 

Noa oli Lemeki poeg, kümnendast inimpõlvkonnast pärast Aadamat. Tal oli kolm poega, Seem, Haam ja Jaafet, kelle järeltulijad on kõik inimesed maailmas. 

Kui Noa oli kuussada aastat vana, otsustas jumal saata suure veeuputuse Maale karistuseks inimeste patususe eest, ning hävitada inimsoo maa pealt. Aga ta nägi, et Noa oli õiglane ja hea mees, mistõttu otsustas ta viimase koos perekonnaga päästa. Ta käskis Noal ehitada suure laeva (Noa laeva) iseenda ja ta perekonna jaoks, kuhu mahuksid ka kõik loomad, kes maa peal elavad. Noa ehitaski laeva ning läks oma perega sinna sisse, võttes kaasa paari igast looma- linnu- jms liigist, kes maa peal elavad. Siis tuli veeuputus, mis kattis veega terve maailma. Kõik elav suri selle tagajärjel, ainsad elusolendid, kes ellu jäid, olid Noa laevas. Laev hulpis vetes sada viiskümmend päeva, kuni lõpuks Jumal otsustas lasta veel alaneda ning laev jäi peatuma Ararati mäe tipul. 

Kui maa sai kuivaks, tulid Noa ja ta perekond ja kõik elusolendid laevast maale ning Noa ehitas Jumalale altari ja ohverdas. Jumal leppis inimkonnaga Noa vahendusel ära ning otsustas, et ta ei nea enam kunagi tervet maad inimese pärast ning ei hävita enam kunagi kõike, mis elab, nõnda nagu ta oli teinud. Jumal tegi lepingu Noa ja ta järeltulijatega mille märgiks ta pani taevasse vikerkaare. 

Pärast veeuputust istutas Noa mäe jalamile viinamarjaistanduse. Saadud saagist jõi ta veini ja jäi purju ning jäi alasti oma telgis magama. Noa poeg Haam nägi oma isa paljalt ning teatas sellest ka oma vendadele, kes katsid Noa, samal ajal hoidudes oma isa peale vaatamast. Noa ärkas ning needis Haami igavese orjusega, ning õnnistas Seemi ja Jaafetit. Haami järeltulijatest pidid saama Seemi ja Jaafeti orjad. 

Noa suri 350 aastat pärast veeuputust, 950-aastaselt.

## Sugupuu
Reofiil

**Reofiil** ehk **vooluveelemb** (< kreeka *rheos* 'vool' + *phileō* 'armastan') on veeorganism, kes eelistab elada kiirevoolulises vees (tavaliselt jões).

Reofiilid on näiteks vesihobulaste vastsed.

## Vaata ka
*Reobiont
Sea Diamond

**Sea Diamond** oli kõigest aasta Kreeka laevakompaniile Elona Maritime kuulunud ja kaubamärgi Louis Cruise Lines all sõitnud parvlaev, mis oli ehitatud 1986. aastal Helsingis Soomes kui *Birka Princess*.

Birka Princess sõitis 20 aastat Ahvenamaa lipu all ööpäevapikkustel ristlustel Stockholmist Maarianhaminasse ja tagasi, nädalavahetustel ka Visbysse ja Gdyniasse ning vahel Tallinna. 2006. aastal müüdi laev Küprose ja seejärel Kreeka laevakompaniile ning sai nimeks *Sea Diamond*. Laev oli Kreeka lipu all ristlusi teinud vaid neli kuud.

Sea Diamond uppus 6. aprillil 2007 Santorini saare lähedal, olles eelmisel päeval karile sõitnud. Enamik reisijaid pääses katastroofist eluga. Kaks inimest jäi kadunuks. Kreeka ja Küprose valitsused nõudsid laevahuku põhjuste väljaselgitamist. Uppunud laeva asemele ostis Kreeka laevakompanii endise Silja Opera.

## Laevahukk

5. aprillil 2007 kella nelja paiku (EEST) sõitis laev poole meremiili kaugusel Santorini saarest karile ja uppus 15 tundi hiljem reede varahommikul. Laeval olnud 1195 reisijat ja 391 laevapereliiget suudeti päästa. Kaks inimest, 45-aastane prantsuse mees ja tema 16-aastane tütar jäid õnnetuses kadunuks ja arvatakse, et nad on hukkunud. Nende surnukehi pole leitud.


Sea Diamond - Against Rocks.jpg|Sea Diamondi uppumine ja päästeoperatsioon
Santorini.sea diamond wreck.jpg|Õnnetuse koht


## Vaata ka
*Ristluslaevade loend 

## Viited
Fincantieri

**Fincantieri** on Itaalia laevatehaste grupp. Tegemist on ühega juhtivatest laevatehastest maailmas. Fincantieri keskendub ristluslaevade, parvlaevade ja sõjalaevade ehitamisele. Laevatehase allüksuses Anconas ehitati ka Tallinki kiire parvlaev Superstar.

## Välislingid
* Fincantieri koduleht (*inglise ja itaalia keeles*)
Sigar

**Sigar** on suitsetatav tubakatoode, mille ümbriseks keeratud tubakaleht. Sigarid on tavaliselt paksemad ja kangemad kui sigaretid.

Mark Twain suitsetas iga päev 20 sigarit.

## Tunnused

Sigarid on üldiselt suuremad ja kangemad kui sigarillod. Erinevalt sigarillost ei ole sigar tubakalehe sisse keeratud tubakapuru.
Iisak

**Iisak** (heebrea keeles יִצְחָק *Yiṣḥāq*, araabia keeles إسحٰق *Ish'aq* 'ta saab naerma') on Aabrahami ja Saara poeg ning Eesavi ja Jaakobi isa. Ta lugu on kirja pandud Piiblis, Esimeses Moosese raamatus. Iisak elas vanimaks patriarhidest ning on ainus Piibli patriarhidest, kelle nimi elu jooksul ei muutunud. Ta oli ka ainus patriarh, kes ei lahkunud Kaananimaalt. Võrreldes teiste Piibli patriarhidega, on tema lugu veidi vähem värvikas.

Iisakit on mainitud ka koraanis ning muslimid peavad teda üheks islami prohvetitest. Koraanis kirjeldatakse Iisakit õiglase mehena, Jumala teenijana ja juutide esiisana. 

## Iisaki elulugu Piiblis

Jumal kuulutas Aabrahamile ja Saarale ette Iisaki sündi. Et Saara oli juba väga vana, liiga vana, et enam lapsi saada, siis ta naeris, kui ta seda ettekuulutust kuulis. Kui aga laps sündis, ütles ta: "Jumal pani mind naerma! Igaüks, kes sellest kuuleb, naerab mind." Sealt tuleb ka Iisaki nimi, "ta naerab". Iisak oli ainus laps Aabrahamil ja Saaral. Aabrahamil oli küll veel üks laps, Ismael, kelle ta oli saanud oma orjatari Haagariga, ent pärast Iisaki sündi Ismael ja ta ema pagendati kõrbesse, et Iisakist saaks ainus pärija Aabrahamile. 

Palju aastaid hiljem katsetas Jumal Aabrahami lojaalsust, käskides Aabrahamil Iisak ohverdada. Aabraham allus Jumala tahtele ning tõigi Iisaki Moria mäele, kus ta kinni sidus ja põletuspuudele asetas. Kui ta oli juba käe noaga tõstnud ning oli valmis oma poega tapma, ilmus talle aga Jumala ingel ning keelas tal seda teha, ning teatas Aabrahamile, et Jumal tahtis vaid katsetada ta ustavust ja kuulekust. Aabraham ohverdas selle asemel ühe jäära. 

Kui Iisak oli neljakümneaastane, saatis Aabraham ühe oma sulase Mesopotaamiasse, et Iisakile naist leida. Leitigi naine, Rebeka. Rebeka sünnitas Iisakile kaks poega, Eesavi ja Jaakobi. Iisaki lemmikpoeg oli Eesav, kes oli jahimees ja kütt, Rebekale meeldis Jaakob, kes oli kodune. 

Mõne aasta pärast oli Iisak sunnitud kolima Gerarisse, kuna maal oli näljahäda. 

Iisakist sai aja jooksul väga rikas mees ning tema kari aina kasvas. Peagi hakkasid Geraris elavad vilistid Iisakit kadestama. Nad täitsid kõik kaevud, mille Iisaki teenrid olid kaevanud. Iisak kaevas uued kaevud veidi eemal, aga teda ahistati edasi ning sooviti, et ta maalt lahkuks. Lõpuks Iisak koliski tagasi Beer-Sebasse. Seal ilmutas ennast talle Jumal, uuendas lepingut ning õnnistas teda. Ka Gerari kuningas Abimelek külastas Iisakit, et temaga liitu moodustada.

Iisak elas väga vanaks (137-aastaseks) ning jäi täiesti pimedaks. Vanas eas kutsus ta enese juurde Eesavi, oma vanima poja, ning käskis tal küttida natuke liha ning valmistada sellest mõni maitsev roog, et Iisak saaks oma poega enne surma veel õnnistada. Aga kui Eesav oli jahil, valmistas Jaakob ise talle toidu ning esitles ennast oma pimedale isale Eesavina, pettes nii enesele isa õnnistuse, mis tegi Jaakobist Iisaki peamise pärija. Iisak elas veel natuke aega pärast seda ning saatis Jaakobi Mesopotaamiasse, et too saaks võtta naise oma rahva seast. Siis millalgi ta suri.
Béla Lugosi

**Béla Lugosi** (õieti **Béla Ferenc Dezső Blaskó**; 20. oktoober 1882 Lugos (Austria-Ungari); praegune Lugoj (Rumeenia) – 16. august 1956 Los Angeles, California osariik) oli ungari ja ameerika näitleja. 

Lugosi alustas näitlejatööd Ungaris, kus ta mängis mitmetes lavastustes ja filmides. Pärast Esimest maailmasõda emigreerus ta Saksamaale, kust siirdus 1920. aasta detsembris Ameerika Ühendriikidesse. Ta jätkas seal edukalt oma näitlejakarjääri, esinedes nii teatris kui ka filmides.

Tema tuntuim roll oli krahv Dracula 1931. aasta õudusfilmis "Dracula", mis põhines Bram Stokeri romaanil "Dracula".  

1931. aastal sai Béla Lugosi Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.

## Isiklikku
Elu lõpus sai Béla Lugosist morfiumisõltlane. Ta suri vaesuses, tema matusekulud kandis Frank Sinatra.

## Viited

## Välislingid
*
Peppino di Capri

**Peppino di Capri** (õieti **Giuseppe Faiella**; sündinud 27. juulil 1939 Napolis) on itaalia poplaulja ja pianist.

Ta alustas karjääri The Rockersi lauljana. 1958. aastal ilmus singel hittlugudega "Malatia" ja "Nun è Peccato".

1970. aastatel esines ta ansambliga New Rockers.

Ta on võitnud mitme muusikafestivali peaauhinna. Ta esindas Itaaliat 1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Comme è ddoce 'o mare" ning sai 89 punktiga seitsmenda koha.

## Välislingid

*http://www.peppinodicapri.net
Filippus

**Filippus** oli üks Jeesuse kaheteistkümnest apostlist. 

Hilisem kristlik traditsioon on kirjeldanud Filippust apostlina, kes kuulutas kristlust Kreekas, Süürias ja Früügias. Ta suri märtrina Hierapolise linnas, kus ta löödi risti. Katoliku kirikus oli traditsiooniliselt Püha Filippuse päev 1. mail, 1955. aastal viidi püha üle 11. maile. 

Meie aastatuhande esimestel sajanditel omistati talle hulk gnostilisi tekste, millest kuulsaim on Filippuse evangeelium. 

## Uues Testamendis
Johannese evangeelium kirjeldab Filippuse kutsumist Kristuse jüngriks (Jh. 1:43). Filippust kirjeldatakse olevat pärit Betsaida linnast, ta on koos Andrease ja Siimon Peetrusega, kes on samast linnast pärit. 

Neljast evangeeliumist mainitakse Filippust kõige enam Johannese evangeeliumis. Jh. 12: 20-36 mainitakse teda suhtlemas kreeka keelt rääkivate juutidega, kes tahavad Jeesust näha. Jh 14:8-11, viimse õhtusöömaaja ajal ütleb ta veel ühe lause: "Issand, näita meile Isa, ja me jääme rahule!", mille peale õpetab Jeesus Isa ja Poja ühtsusest. 

Kui loendatakse apostleid, siis Filippust on piiblis alati mainitud viiendana.

## Kristlik traditsioon
Kristlikke lugusid Filippuse elust ja kuulutusest võib leida Uue Testamendi järgsetest mittekanoonilistest kristlikest kirjutistest. Üks usaldusväärsemaid lõike temast tuleb Aleksandria Kleemensilt, kes mainib, et Filippus oli abielus, tal olid lapsed ja üks tema tütardest oli abielus. Ülejäänud legendaarse materjali tõeväärtus on kaheldav, eriti kuna paljud kirjanikud on segi ajanud apostel Filippuse evangelist Filippusega, keda mainitakse Apostlite tegude 6. peatükis. Eusebius näiteks on seda teinud, koostades selle põhjal üsnagi ebaõige eluloo Filippusest. 

Hilisemaid lugusid Filippuse elust võib leida ka anonüümsest teosest "Filippuse teod", 1974. aastal avastatud tekstist, mis on vist kirjutatud Eusebiuse kaasajal. Selles mittekanoonilises raamatus räägitakse Filippuse õpetusest ja imetegudest. Pärast Jeesuse ülestõusmist olevat Filippus saadetud oma õe Mariamme ja Bartolomeusega Kreekasse, Früügiasse ja Süüriasse rõõmusõnumit kuulutama. Tekst räägib ka Filippuse märtrisurmast Hierapolise linnas. Filippus pööras ristiusku Hieropolise prokonsuli naise. See ajas prokonsuli vihaseks ning ta lasi Filippust, Bartolomeust ja Mariammet piinata. Filippus ja Bartolomeus löödi seejärel tagurpidi risti. Filippus pidas ristil jutluse, mille tulemusena võeti Bartolomeus ristilt maha, aga Filippus nõudis, et teda ei vabastataks, ning suri märtrina.
Fernando I

**Fernando** või **Fernando I** on olnud mitme monarhi nimi:
***[[Fernando I (Kastiilia ja León)|Fernando Suur]]** oli Kastiilia ja Leóni kuningas aastatel 1037–1065
***[[Fernando I (Portugal)|Fernando I]]** oli Portugali kuningas aastatel 1367–1383
***[[Fernando I (Aragón)|Fernando Õiglane]]** oli Aragóni kuningas aastatel 1412–1416
***[[Fernando I (Braganza)|Fernando I]]** oli Braganza hertsog aastatel 1461–1478
***[[Fernando (Guarda)|Fernando]]** oli Guarda hertsog aastatel 1507–1534
***[[Fernando (Viseu)|Infante Fernando]]** oli teine Viseu hertsog aastatel 1460–1470

## Vaata ka
*Ferdinand I
*Ferdinando I

*Fernando II
Peetruse evangeelium

**Peetruse evangeelium** oli laialt levinud Jeesuse elulookäsitlus esimestel sajanditel, ent aja jooksul läks see kaduma ning tänapäeval on teada sellest vaid fragmendid. Järelejäänud tekst on tähelepanuväärne, sest ta paneb vastutuse Jeesuse ristilöömises kuningas Herodesele, mitte Pontius Pilatusele, pakub, et Jeesus ei kannatanud ega surnud ristil (mis annab alust süüdistuseks doketismis) ning esitab risti antropomorfsena – rist on võimeline iseseisvaks kõneks ja liikumiseks. 

Markuse evangeeliumi on nimetatud Peetruse, kelle õpilaseks ja sekretäriks Markus oli, otsustava osa tõttu selle koostamises ka Markuse ja Peetruse evangeeliumiks.

## Avastamine
Peetruse evangeeliumi avastas aastal 1886 prantsuse arheoloog Urbain Bouriant, kes leidis 8. või 9. sajandist pärit käsikirja. Käsikiri oli maha maetud koos ühe egiptuse mungaga ning säilinud tänu Egiptuse kuivale liivale. See fragmentaarne Peetruse evangeelium asub praegu Kairo muuseumis. Tegemist oli esimese taasavastatud mittekanoonilise evangeeliumiga. Raamat avaldati aastal 1892 ning see tekitas kohe laialdast huvi. Oli selge, et tegemist on Jeesuse elulooga seotud jutustustega, ning ka see, et vaatamata paljudele kattuvustele erineb evangeelium oluliselt kõigist kanoonilistest evangeeliumidest.

## Dateerimine
Õpetlased vaidlevad tänini, kas tekst sõltub neljast kanoonilisest evangeeliumist, ehk kas see on kirjutatud nende põhjal või neid tundes või mitte. Üldiselt ollakse üksmeeles, et tekst on pärit 2. sajandist pKr, kuna sellest ajast on teada, et see oli hukka mõistetud Serapioni poolt, umbes aastal 190–203. Siis oli see tekst juba kasutusel.

## Autor
Peetruse evangeeliumis on väidetud, et selle kirjapanija on apostel Peetrus. Oli üldlevinud tava anda tekstile apostli nimi, et suurendada selle autoriteetsust, kuid on üsna kindel, et Peetrus seda evangeeliumi tegelikult ei kirjutanud. Üldiselt arvatakse, et tekst on pärit ajast pärast Peetruse surma.

## Viited
Fernando II

**Fernando II** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Fernando II (Aragón)|Fernando Katoliiklane]]** (1452–1516) oli Aragóni ja Kastiilia kuningas (Kastiilia kuningana **Fernando V**, Napoli kuningana **Fernando III** ehk **Ferdinando III**, Sitsiilia kuningana **Ferdinando II**)
***[[Fernando II (Portugal)|Fernando II]]** oli Portugali kuningas 1836/1837–1853
***[[Fernando II (León)|Fernando II]]** oli Leóni kuningas 1157–1188
***Fernando II**, Kastiilia (1217–1252) ja Leoni kuningas (1230–1252), on rohkem tuntud **[[Fernando III]]** nime all (oli selle numbri all Leóni kuningas)
***[[Fernando II (Braganza)|Fernando II]]** oli Braganza hertsog 1478–1483

## Vaata ka
*Ferdinand II
*Ferdinando II

*Fernando I
Vanem

**Vanem** tähistab kogukonna, seltsi või haldusüksuse juhti. 

Selles tähenduses on sõna laiemalt kasutusele võetud 19. sajandi lõpus. 

Pulmavanemaks või saajavanemaks on eesti pulmakommetes nimetatud rahvaluulekogude andmetel isameest.

F.J. Wiedemannil Eesti-Saksa Sõnaraamatus (1869) tähendab sõna "vanem" üksnes ea poolest vanemat.

Mõiste "vanem" levikut mõjutasid nii tärkav rahvuslus kui germaani ja slaavi eeskuju (ealdorman, altester, staarost, stareišina). 

"Henriku Liivimaa kroonikas" eestlaste ülikuid tähistav ladinakeelne sõna "senior" on tõlgitud (Richard Kleis ja Enn Tarvel) vanemaks. Feodaalses kontekstis tähendab "senior" senjööri, maaisandat, peremeest.

Provintsiaalõiguse alusel valisid eestlastest ja venelastest linnaelanikud Tartus kummadki endi seast ühe vanema.

Vanemaks nimetatakse Maavalla Koja juhatuse esimeest, samuti Maavalla Kotta kuuluvate kohalike kodade juhatuste esimehi.

Kaitseliidul on vanematekogu, vanematekoguks nimetatakse ka Seto Kongressi täidesaatvat ja püsivat kogu ning Riigikogu erakondadevahelist mitteformaalset koostöökogu.

## Vaata ka
* riigivanem
* maavanem
* vallavanem
* linnaosavanem
* linnavanem
* alevivanem
* külavanem
* rühmavanem

## Viited
Kurdi kirjandus

**Kurdi kirjandus** on kurdi keeles kirjutatud kirjandus. 

Kurdikeelne kirjandus piirdus 20. sajandi alguseni peamiselt luulega, hiljem on loodud ka teistes kirjandusžanrites.

## Kurdi kirjanikke

* Mehmed Uzun
* Ehmedê Xanî
* Abdusamet Yigit
* Yekta Uzunoglu

## Viited

* Pirt&ucirc;kxaneya d&icirc;j&icirc;tal a kurd&icirc; (BNK) - Enst&icirc;tuya kurd&icirc; ya Par&icirc;s&ecirc;
Notker Labeo

**Notker Labeo**, tuntud kui **Notker Teutonicus** (umbes 950 Sankt Gallen – 28. juuni 1022)  oli benediktiini munk, kes oli esimene Aristotelese kommentaator keskajal.

Ta tõlkis antiikautorite (Seneca, Cicero, Boëthius ja Martianus Capella) teoseid vanaülemsaksa keelde.
Likasi

**Likasi** on linn Kongo DV kaguosas Ülem-Katanga provintsis. 

1966. aastani oli linna nimi *Jadotville* insener Jean Jadot' järgi.

Linna lähedal asub endine Shinkolobwe uraanikaevandus, kust USA sai uraanimaaki 1945 Jaapanile heidetud tuumapommide valmistamiseks.

Likasi on Laurent Kabila sünnilinn.
Sergei Tšavain

**Sergei Tšavain** (mari *Сергей Чавайн*; (6. oktoober 1888 – 11. november 1937) oli mari luuletaja ja näitekirjanik, mari kirjanduse klassik. 

Ta õppis Kaasani õpetajate seminaris. Seal kirjutas ta 2. detsembril 1905. aastal luuletuse *Oto* ("Salu"), mis oli esimene marikeelne luuletus.

Hiljem kirjutas ta muuhulgas romaani "Elnet" ja ajaloolise draama "Akpatõr". Ta tõlkis ka vene draamaklassikat mari keelde.
 
Tšavain hukati stalinlike repressioonide käigus. 1956. aastal rehabiliteeriti postuumselt.

Eesti keeles on Tšavaini luulet ilmunud kogumikus "Enne koitu" (1996).
Pärand (Paolini sari)

**"Pärand"** on USA kirjaniku Christopher Paolini romaanisari. 

Esimene osa "Eragon" ilmus aastal 2003 ja teine osa "Vanem" aastal 2005. Kolmas osa "Brisingr" ilmus septembris 2008. Kuigi esialgu oli sari plaanitud triloogiana, otsustas Paolini, et kirjutab ka neljanda raamatu, et kõikidele vastamata küsimustele vastus anda.

Neljas osa kannab pealkirja "Pärand" ja ilmus novembris 2011.

## Pärand
#"Eragon"
#"Vanem"
#"Brisingr"
#"Pärand"
Jana Rawlinson

**Jana Rawlinson** (sünninimi **Jana Pittman**; sündinud 9. novembril 1982 Eastwoodis) on Austraalia kergejõustiklane, kelle põhidistants on 400 m tõkkejooks. Kahekordne maailmameister (2003 ja 2007).

Rawlinson tuli 1998. aastal Austraalia alla 18-aastaste meistriks 400 m tõkkejooksus. Järgmisel aastal tuli ta alla 18-aastaste meistriks 200 m ja 400 m jooksus ning 400 m tõkkejooksus. Samal aastal võistles ta Bydgoszczis noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis kuldmedali 400 m tõkkejooksus ajaga 57,87 ja jäi 400 m seitsmendaks ajaga 55,06. 2000. aastal kordas Rawlinson noorte maailmarekordit 400 m tõkkejooksus. Ta osales ka kodustel Sydney olümpiamängudel 400 m tõkkejooksus, kuid ei jõudnud ajaga 56,76 eeljooksudest edasi. Hiljem samal aastal võitis ta Santiagos juunioride MM-il kuldmedali nii 400 m jooksus ajaga 52,45, kui ka 400 m tõkkejooksus ajaga 56,27.   

Rawlinson tuli 400 m tõkkejooksus riigi meistriks aastatel 2001 ja 2002. 2002. aastal Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta kuldmedali 400 m tõkkejooksus ja kuulus kulla võitnud Austraalia 4×400 m teatejooksu naiskonna koosseisu. Ta tuli maailmameistriks 2003. aasta MM-il Pariisis 400 m tõkkejooksus ajaga 53,22. Järgmisel aastal jäi ta Ateena olümpiamängudel oma lemmikdistantsil viiendaks. 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta 400 m tõkkejooksu ja kuulus 4x400 m kulla võitnud naiskonda.

2007. aasta MM-il Osakas tuli ta teist korda maailmameistriks 400 m tõkkejooksus ajaga 53,31 ja edestas 0,19 sekundiga Julija Petšonkinat. 

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003 Pariis
**maailmameister** 400 m tõkkejooksus **53,22**
* 2007 Osaka
**maailmameister** 400 m tõkkejooksus **53,31**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 2002 Madrid
3. koht 400 m tõkkejooksus **55,15**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2007 Stuttgart
2. koht 400 m tõkkejooksus **54,19** 

### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

* 2000 Santiago
**juunioride maailmameister** 400 m jooksus **52,45**
**juunioride maailmameister** 400 m tõkkejooksus **56,27**  

### [[Noorte kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Noorte maailmameistrivõistlustel]]

* 1999 Bydgoszcz
**noorte maailmameister** 400 m tõkkejooksus **57,87** 

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 2002 Manchester
**1. koht** 400 m tõkkejooksus **54,40**
**1. koht** 4x400 m teatejooksus **3.25,63**
* 2006 Melbourne
**1. koht** 400 m tõkkejooksus **53,82**
**1. koht** 4x400 m teatejooksus **3.28,66**

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Jana Rawlinson on 182 cm pikk ja kaalub 70 kg. Ta on abielus Suurbritannia 400 m tõkkejooksja Chris Rawlinsoniga.     

## Välislingid
* 
*Jana Rawlinson Austraalia kergejõustikuliidu kodulehel
Linnaseadus

**Linnaseadus** on 19. aprillil 1938 riigihoidja Konstantin Pätsi poolt dekreedina antud seadus, mis jõustus 1. mail 1938.

Selle seaduse alusel muutusid Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani alevid samanimelisteks linnadeks. Võõpsu alev kaotati ja ühendati Räpina vallaga. 1934. aastal Narvaga ühendatud Narva-Jõesuu sai Narva linnaosaks. 

Tallinna linnapea nimetati ümber ülemlinnapeaks ja abilinnapea linnapeaks.

Linnad jagati elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks. Tallinn oli pealinnana astmetest väljaspool.

Linnaseaduse § 6 põhjal liigitati linnad elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks järgmiselt: 
*Esimese astme linn: Tartu. 
*Teise astme linnad: Narva, Pärnu, Nõmme, Rakvere, Valga ja Viljandi. 
*Kolmanda astme linnad: Antsla, Elva, Haapsalu, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kuressaare, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Otepää, Paide, Paldiski, Petseri, Põltsamaa, Sindi, Suure-Jaani, Tapa, Tõrva, Türi ja Võru.

## Vaata ka
* Linnavanem
* Ülemlinnapea

## Viited

## Kirjandus
* Eesti saab 33 linna. Uus Eesti, 16. aprill 1938, nr. 106, lk. 3.
* Alevitest linnadeks. Kaitse Kodu!, 21. juuni 1938, nr. 11–12, lk. 383–391. 

## Välislingid
* Linnaseadus
Avoni jõgi (Warwickshire)

**Avon** on jõgi Inglismaal. Voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Severnisse.

Avon voolab läbi Stratford-upon-Avoni.
Väntvõll

**Väntvõll** on väntmehhanismi osa, mille abil muudetakse kepsu vahendusel kolvi sirgjooneline liikumine, ringjooneliseks liikumiseks või vastupidi. Väntvõll koosneb võlli- ja vända kaeltest, põskedest ja vastukaaludest. Võllikaelad asuvad ühel sirgel ja pöörlevad ümber oma telje. Vändakaelad on võllikaelte telje suhtes nihutatud teatud kaugusele ning asetsevad, sõltuvalt mootoritüübist, ka omavahel erinevate nurkade all. Väntvõlli vändakaelte asetus ja arv sõltub silindrite arvust. Näiteks on ühesilindrilisel mootoril üks vändakael. Neljasilindrilisel ridamootoril aga neli vändakaela, mis asetsevad teineteise suhtes erinevate nurkade all, et töötaktid eri silindrites vahelduksid ühtlaselt. Sisepõlemismootori väntvõlli ühte otsa kinnitub hooratas, mis ühtlustab pöörlemist.

### Väntvõlli materjalid

* legeeritud teras
* nitriiditud teras
* sfäärilise grafiigia malm
Empire

**"Empire"** on mitme teose pealkiri või perioodilise väljaande nimi:
***"[[Empire (Kasabian)|Empire]]"**, ansambli Kasabian album
***"[[Empire]]"**, Christopher Paolini sarja "Pärand" kolmanda osa "Brisingr" esialgu plaanitud pealkiri

*Empire, Briti filmiajakiri
Düseutroofne järv

**Düseutroofne** ehk **segatoiteline järv** on järv, millele on iseloomulik suur biogeenide ja huumusainete sisaldus ning üldjuhul väike mineraalainete sisaldus.

Aare Mäemetsa klassifikatsiooni ja uurimistulemuste järgi on Eesti järvedest düseutroofsed 36,6%.

Düseutroofsed on enamasti soojärved või mudase põhjaga soostuvad järved. Neid leidub valdavalt Madal-Eestis.

Järve vesi on kollakat või rohekat tooni. Taimestik on üsna tihe, tüüpilised taimeliigid on ujuv ja pikk penikeel, kollane vesikupp, väike vesiroos, vesikarikas, konnakilbukas jt.

Düseutroofse järve näide on Endla järv.

## Viited
Semidüstroofne järv

**Semidüstroofne** ehk **poolhuumustoiteline järv** on järv, millele on iseloomulik keskmine huumusainete, väike mineraalainete ja keskmine biogeensete ainete sisaldus.

Aare Mäemetsa klassifikatsiooni ja uurimistulemuste järgi on Eesti järvedest semidüstroofsed 5,8%.
Düstroofne järv

**Düstroofne** ehk **huumustoiteline järv** on järv, millele on iseloomulik väike mineraalainete ja biogeenide sisaldus ning suur huumusainete sisaldus.

Rabades asuvad järved on tavaliselt düstroofsed.

## Vaata ka
*atsidotroofne järv
*semidüstroofne järv
Lõuna-Eesti

**Lõuna-Eesti** on Eesti lõunaosa, millele maastikuteaduslikult seisukohalt vastab Lõuna-Eesti maastikuvaldkond, mis hõlmab Eesti kaguosa Sakala kõrgustikust läänes, Vooremaast lõunas kuni Haanja kõrgustikuni kagus. 

Keeleliselt ja kultuuriliselt mõistetakse Lõuna-Eesti all eelkõige lõunaeesti keele leviala.
Eesti Statistikaamet arvab Lõuna-Eesti alla Jõgeva, Põlva, Tartu, Viljandi, Valga ja  Võru maakonna.

Ajalooliselt olid Lõuna-Eesti alad Liivimaa sõja ja Vene-Poola sõja (1562–1582) järel, erinevalt Põhja-Eestist,  Poola (Rzeczpospolita) Liivimaa hertsogkonna võimu alla jäänud: Pärnu vojevoodkonna  ja Tartu vojevoodkonna alad. Rootsi võimu ajal Läänemereprovintside  Liivimaa kindral/kubermangu eesti Liivimaa Tartumaa ja Pärnumaa ja Venemaa keisririigi valitsusajal Eestis,  Liivimaa kubermangu koosseisus Pärnu kreis,  Viljandi kreis, Tartu kreis, Võru kreis, Valga kreisid.

## Pilte

Sügis künkal.jpg|Karula maastik sügisel
Kavadi järv sügisel.jpg|Kavadi järv
Väikene Saarjärv, Antsla vallas.jpg|Väikene Saarjärv Antsla vallas
Haanja küla.jpg|Vaade külale Haanja  kõrgustikul
Sügisene Karula maastik.jpg|Karula kuplistik
Pikk järv Valgamaa maastikukaitsealal.jpg|Karula Pikkjärv
Haanjamaa väikejärv.jpg|Tsilgutaja järv hobusega
Vaskna järv Haanjas.jpg|Vaskna järv
Palujüri järv.jpg|Palujüri järv
Maaliline Kavadi järv.jpg|Kavadi järv
Ähijärve küla.jpg|Ähijärve küla Karula rahvuspargis
Karula rahvuspargi vaatetornist.jpg|Ähijärv Mäekonnu vaatetornist
Karula maastik.jpg|Karula künkad
Rõuge Mõisajärv.jpg|Kaussjärv


## Vaata ka
*Kesk-Eesti
*Kirde-Eesti
*Lääne-Eesti
*Põhja-Eesti
Eric Burdon

**Eric Victor Burdon** (sündinud 11. mail 1941 Newcastle upon Tyne'is) on inglise laulja, ansamblite The Animals ja War endine liider.

1971. aastast esineb ta sooloartistina.

## Diskograafia

*1967: Eric Is Here
*1971: Guilty
*1974: Sun Secrets
*1975: Stop
*1977: Survivor
*1980: Darkness - Darkness
*1980: The Last Drive
*1982: Comeback
*1983: Power Company
*1988: I Used To Be An Animal
*1993: Access All Areas
*1995: Lost Within The Halls Of Fame
*2004: My Secret Life
*2005: Athens Traffic Live
*2006: Soul Of A Man
Counter-Strike

**"Counter-Strike"** on esimeses isikus arvutimäng, mis arenes välja "Half-Life'i" modifikatsioonist. 

Mängus on vastamisi terroristid ja eriüksuslased. Võitmiseks peab meeskond täitma teatud ülesande (nt paigaldama pommi, päästma pantvangid) või tapma kõik vastasmeeskonna liikmed.

Nüüdseks on kujunenud välja terve mängude sari ("Counter-Strike: Condition Zero", "Counter-Strike: Source", "Counter-Strike: Global Offensive").

## Mängu olemus
Mängijal on mängides valida kolme võimaluse vahel: olla terrorist, eriüksuslane või pealtvaataja. Igas raundis üritavad meeskonnad täita oma missiooni ja/või elimineerida vastasmeeskonna. Raund algab n-ö *freeze time*'iga, mängija ei saa liikuda ega tulistada. Sel ajal saab mängija valmistuda ja osta endale varustust. Kui raund on läbi, jääb mängijale tema ostetud varustus alles, eeldusel, et ta surma ei saanud. Kui mängija raundis hukkus, peab ta omale varustuse uuesti ostma.

Teatud tegude eest saab rahalist boonust. Näiteks saab boonust vaenlase tapmise, esimesena pantvangideni jõudmise, (terrorist) pommi paigaldamise ja (eriüksuslane) pommi demineerimise eest.

Edetabel näitab meeskonna skoori ja infot iga mängija kohta. Näiteks saab sealt teada, kui palju on mängija vastaseid tapnud, surma saanud, kas ta on elus või surnud ja kas ta kannab pommi või on VIP. Kaks viimast on ainult teatud kaartides ja see info on vastasmeeskonnale väga oluline, siiski näeb vastane seda infot alles siis kui on hukkunud.

Hukkunud mängijast saab pealtvaataja ja talle rakenduvad piirangud. Näiteks ei saa hukkunu omadega sidet pidada. Mõned serverid ei lase hukkunutel vastasmeeskonna mängijaid jälgida, et vältida nende asukoha paljastamist teisele meeskonnale.
Nestori kroonika

**Nestori kroonika** ehk leetopiss **"Jutustus möödunud aegadest"**, täpsemalt **"Ajalike aastate lugu"** (vanavene keeles *Повѣсть временныхъ лѣтъ*) on Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku Kiievi metropoolia Kiievi koobaskloostri (*Киево-Печерская лавра*) munga Nestori kirjutatud Kiievi-Vene leetopiss, mis valmis 1113. aastal. Seda peetakse Vene vanimaks kroonikaks.

Kroonika ise ei ole originaalis säilinud, kuid selle eri säilinud koopiatest koostas kompilatsiooni vene ajaloolane Vassili Tatištšev (1735–1800).

## Viited
Pedro Almodóvar

**Pedro Almodóvar Caballero** (sündinud 25. septembril 1949 Calzada de Calatravas) on hispaania filmirežissöör ja stsenarist. Ta on rahvusvaheliselt üks kõige edukamaid Hispaania filmilavastajaid.

Almodóvari sai alguse Francisco Franco surmale järgnenud perioodil *[[La Movida Madrileña]]* 1970. aastate teises pooles ja 1980. aastate alguses. Tema esimestele filmidele oli omane sellele perioodile iseloomulik seksuaalse ja poliitilise vabaduse tunne. 1986. aastal asutas ta filmiettevõtte El Deseo koos oma noorema venna Agustín Almodóvariga, kes on produtseerinud kõik tema filmid alates 1987. aasta filmist "Iha reeglid" ("La ley del deseo"). Tema läbimurdefilm oli "Naised närvivapustuse äärel" ("Mujeres al borde de un ataque de nervios"; 1988), mis jõudis parima võõrkeelse filmi Oscari viimase viie nominendi hulka.

Filmide "Kõik minu emast" ("Todo sobre mi madre"; 1999) ja "Räägi temaga" ("Hable con ella"; 2002) eest pälvis ta vastavalt parima võõrkeelse filmi ja parima algupärase stsenaariumi Oscari. Tema hilisemad filmid nagu "Tagasitulek" ("Volver"; 2006), "Murtud embused" ("Los abrazos rotos"; 2009), "Nahk, milles ma elan" ("La piel que habito"; 2011), "Julieta" (2016), "Valu ja hiilgus" ("Dolor y gloria"; 2019) ja "Paralleelemad" ("Madres paralelas"; 2021) on samuti olnud kõik auhindadega pärjatud. Tema esimene ingliskeelne film oli "Kõrvaltuba" ("The Room Next Door"; 2024), mis võitis Veneetsia filmifestivali peaauhinna Kuldlõvi. Ta on lavastanud ka mitu lühifilmi, sealhulgas "Inimese hääl ("The Human Voice"; 2020) ja "Kummaline eluviis" ("Strange Way of Life"; 2023).

Almodóvari filmid käsitlevad kõige sagedamini selliseid teemasid nagu iha, LGBTQ probleemid, kirg, perekond, emadus ja identiteet.

Lisaks Oscarile ja Kuldlõvile on Almodóvar pälvinud muuhulgas veel kaks Kuldgloobust (parima võõrkeelse filmi auhind filmide "Kõik minu emast" ja "Räägi temaga") viis Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinda, kaks Cannes'i filmifestivali auhinda, neli Césarit, kuus Goya auhinda, kuus Euroopa filmiauhinda ja kaks David di Donatello auhinda.

1997. aastal sai ta Auleegioni ordeni ja 2019. aastal Elutöö Kuldlõvi. 2009. aastal sai ta audoktorikraadi Harvardi ülikoolist ja 2016. aastal Oxfordi ülikoolist.

## Filmograafia

## Isiklikku
Almodóvar on avalikult gei. Ta on öelnud, et ta oli biseksuaal kuni 34. eluaastani. 2002. aastast on tema partner olnud näitleja ja fotograaf Fernando Iglesias, kellele on ta samuti oma filmides andnud sageli väikseid rolle.

## Viited

## Välislingid
* Pedro Almodóvar IMDb-s
Avoni jõgi (Hampshire)

**Avon** (vanabriti keeles *abona* 'jõgi') on jõgi Inglismaa lõunaosas. Seda võidakse nimetada Salisbury Avoniks või Hampshire'i Avoniks, et eristada seda teistest samanimelistest Inglismaa jõgedest.

Jõgi algab kahe harujõena Wiltshire'i krahvkonnas. Läänepoolne lähtub Devizesi linna lähedalt, idapoolne Pewsey asula idaküljelt. Kaks haru ühinevad Upavoni küla juures. Jõgi voolab valdavalt lõunasse, läbides Abesbury ja Salisbury linna, Hampshire'i krahvkonnas Fordingbridge'i ja Ringwoodi linna ning suubub Dorseti krahvkonnas Christchurchi linna juures La Manche'i. Kõik tähtsamad lisajõed ühinevad Avoni jõega Salisbury ümbruses. Umbes pool jõe pikkusest asub Wiltshire'i krahvkonnas. Jõe kogupikkus on 96 km.

See on üks Suurbritannia jõgedest, kus on täheldatud põhjajääd. Avonit peetakse kalade poolest Suurbritannia kõige liigirikkamaks jõeks.

## Viited

## Välislingid
Lääne-Ghatid

**Lääne-Ghatid** on mäestik Aasias Hindustani poolsaarel. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Läänenõlvad laskuvad järsult Araabia mere rannikule, idanõlvad laugelt Dekkani kiltmaale. 

Mäestiku pikkus põhjast lõunasse on 1600 km ja laius 100 km.

Kõrgus kuni 2698 meetrit.

Mäestiku piirkond on tuntud suure bioloogilise mitmekesisuse poolest, seal on palju rahvusparke ja looduskaitsealasid. Ala kuulub loodusobjektina UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Floreana

**Floreana**  ehk **Santa Maria** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 173 km². 

Saar on künklik, kõrgus kuni 640 m üle merepinna.

## Viited

## Välislingid
Meltsi tiik

**Meltsi tiik** ehk **Meltsiveski tiik** oli veekogu Tartus Ülejõel. Selle lähedal asusid  Meltsiveski allikad ja Meltsiveski.
Alkalitroofne järv

**Alkalitroofne** ehk **lubja-** ehk **allikatoiteline järv** on järv, millele on iseloomulik suur mineraalainete, keskmine biogeenide ja väike huumusainete sisaldus.

Eestis kuuluvad sellesse limnoloogilisse tüüpi näiteks Äntu järved (Äntu Sinijärv).

Ajutised alkalitroofsed järved on karstijärved, näiteks Assamalla luht ja Võhmetu-Lemküla-Porkuni järved Virumaal, Koltse järv Saaremaal, Alba järv Läänemaal.

## Vaata ka
*Alkalitroofsus
Halotroofne järv

**Halotroofne** ehk **soolatoiteline järv** on järv, millele on iseloomulik suur mineraalainete ja väike huumusainete sisaldus.

Aare Mäemetsa klassifikatsiooni ja uurimistulemuste järgi on Eesti järvedest halotroofsed 1,4%.

Halotroofsed järved on tavaliselt kas osaliselt või täielikult merest eraldunud kunagised lahed. Nende sügavus ei ole tavaliselt rohkem kui 1 meeter, vegetatsiooniperioodil võivad nad täielikult kuivada. Suvel soojenevad väga hästi. Järveelustik on tavaliselt liigivaene, kuid taimestiku hulk ja katvus suur. Domineerivad rannikuliigid: mändvetikad, kamm- ja hein-penikeel, niitjas penikeel ja tähkjas vesikuusk.

## Viited
Homonüümia

**Homonüümia** on nähtus, mille puhul kirjutatakse või hääldatakse kahte sõnavormi juhuslikult ühtemoodi, kuid neil on erinev tähendus: tegu on kahe erineva lekseemiga. Selliseid sõnu nimetatakse teineteise homonüümideks.

### Eesti keel
Homonüümsed on näiteks nimisõna *palk *tähenduses 'rahatasu tehtud töö eest** ''ja ''palk ''tähenduses 'langetatud puu laasitud tüvi v. selle osa'.

Samakujulised on ka näiteks nimisõna ''mets ''[[ainsus]]e [[omastav kääne|omastava]] ja [[osastav kääne|osastava käände]] [[sõnavorm|vormid]]: (''suure'') ***metsa*** ja (''suurt'') ***metsa*'''. Need on vormihomonüümid.

## Vaata ka
* polüseemia

## Viited
El Aaiún

**El Aaiún** on Lääne-Sahara suurim linn, Lääne-Sahara pealinn. 

Tänapäevase linna asutajaks on nimetatud Hispaania kolonisaatorit Antonio de Orot (1904–1940) 1938. aastal. 1940 määras Hispaania linna Hispaania Sahara pealinnaks.

2014. aastal elas linnas 217 732 inimest.

El Aaiún on kohalik kalapüügi- ja fosfaadikaevanduskeskus.

Linna teenindab Hassan I nimeline lennujaam.

El Aaiúnil on sõprussidemed Alžiiriga Alžeerias, Almería ja Avilésiga Hispaanias, Caracasega Venezuelas, Lorca ja Málagaga Hispaanias, Montevideoga Uruguays ning Sorrentoga Itaalias.