Eestäiend

**Eestäiend** on nimisõna ees paiknev nimisõna täpsustav osa, nt ***triibuline*** kass. See tähendab, et nimisõnafraasis eelneb eestäiend peasõnale ja on selle täiend.

## Eesti keel
Eestäiendiks võivad olla omadussõnad, asesõnad, nimisõna käändevormid ja määrsõnad.

### Omadussõnaline eestäiend
Omadussõnalised eestäiendid on 
***omadussõnad**: ***liiderlik''' naine, '''usaldusväärne''' poemüüja, '''valge''' kass'';
*'''[[kesksõna|kesksõnad]]''': ***rakendatav** meetod, **tõestatud** tulemus, **kadunud** koer, **muutuv** tuju''; 
***järgarvsõnad**: ***kolmandal*' juulil, **üheksas** kuu, **teiseks** semestriks*.  

Omadussõnaline eestäiend [[ühildumine|ühildub]] nimisõnafraasi [[fraasi peasõna|põhjaga]] [[kääne (täpsustus)|käändes]] ja [[arv (keeleteadus)|arv]]us: *Ta hoidis käes **kollaseid** lilli ning istus **külmale** maapinnale*.

[[Täiend]]iks olev [[omadussõna]] kirjutatakse järgnevast [[nimisõna]]st tavaliselt lahku: ***mahe** toit*. Kokku saab selle kirjutada siis, kui väljendatakse kindlat omaette [[mõiste]]t: ***mahe**toit*. 


*'Erandid**

Omadussõnaline eestäiend [[ühildumine|ühildub]] neljas viimases käändes fraasi põhjaga ainult [[arv (keeleteadus)|arv]]us ja jääb [[omastav kääne|omastavasse käändesse]]
*[[rajav kääne|**rajavas**]]: ***piinliku*' etapini*, ***valgete** koerteni*,
*[[olev kääne|*'olevas**]]: ***musta*' kassina*, ***enesekindlate** sekretäridena*,
*[[ilmaütlev kääne|*'ilmaütlevas**]]: ***klassikalise*' mustrita*, ***kirjute** seelikuteta*,
*[[kaasaütlev kääne|*'kaasaütlevas**]]: ***rohelise*' kleidiga*, ***triibuliste** kruusidega*.

*'Omadussõnaline eestäiend ei ole**:
 
* [[nimetav kääne|nimetavas käändes]] [[omadussõna]] võib olla [[lause]]s ka [[öeldistäide]], mis paikneb [[Alus (keeleteadus)|aluse]] ees: ***Vale*' vastus!* = *Vastus on **vale***.
* omastavas käändes [[omadussõna]] võib olla lauses ka [[määrus]], kui on [[koordinatsioon]]is [[olev kääne|olevas käändes]] omadussõnaga: ***vana** ja **targana** valitsedes*, ***Pika** ja **sihvakana** kõrgus ta nende üle*.

===Asesõnaline eestäiend===
[[Asesõna]]lised eestäiendid [[ühildumine|ühilduvad]] põhjaga [[kääne (täpsustus)|käändes]] ja [[arv (keeleteadus)|arv]]us ning nende kohta käivad reeglid sarnanevad omadussõnaliste eestäiendite reeglitega: rajava, oleva, ilmaütleva ja kaasaütleva käände korral ühildub eestäiend vaid arvus.

Asesõnalised eestäiendid on
**'umbmäärased asesõnad**: ***kummastki*' õpilasest*, ***mingite** õpilastega*.
**'näitavad asesõnad**: ***sellele*' koerale*, ***taoliste** koertega*.


*'Erandid**

Asesõnaline eestäiend ei muutu, kui selleks on 
***isikuline asesõna**: ***minu*' kassiga*, ***tema** usust*,
**'enesekohane asesõna**: ***enda*' rumalusest*, 
**'määratlev asesõna**: ***omaenese*' valuks*, ***kogu** tervisele*,
**'vastastikune asesõna**: ***teineteise*' orjaks*,
**'arvsõnaline asesõna**: ***kogu*' klassile*.


[[Asesõnad]] *kõik*, *ise*, *mõlemad*, *kumbki* võivad esineda nii eestäiendi (***Kõik** õpilased olid kutsutud*) kui [[järeltäiend]]ina: *Nad **kõik** olid kutsutud*.

===Nimisõnaline eestäiend=== 

*'Omastavaline täiend** ehk eestäiend, milleks on [[omastav kääne|omastavas käändes]] [[nimisõna]], vastab lauses järgmistele [[lauseliige|lauseliikmetele]]:
*[[Alus (keeleteadus)|alus]]: ***koera*' haukumine* = ***Koer** haugub*; 
*[[sihitis]]: ***raamatu** lugemine* = *Loetakse **raamatut***; 
*[[määrus]]: ***[[Georg Wilhelm Friedrich Hegel|Hegel]]i** mina-käsitlus* = ***Hegeli** loodud mina-käsitlus*; ***märtsikuu** õhtu* = *õhtu **märtsikuus***. 

*'Osastavas käändes nimisõna** on eestäiend, kui ta kuulub **parameetersõnade** hulka (märgib liiki, laadi, kasvu, värvi, sorti jt): ***kollast*' värvi, **pikka** kasvu, **siniverelist** tõugu, **klassikalist** sorti*.


*'Erandid**

[[kääne (täpsustus)|Käändeid]], milles olev nimisõnaline eestäiend püsib muutumatuna: 
***seesütlev**: ***pisarais*' noormeestelt, **krimpsus** näoga, **kissis** silmad*;
**'seestütlev**, aine ja materjali puhul: ***siidist*' pluus, **plastikust** ehtele*;
**'alalütlev**: ***naerul*' silmad, **hirmul** kassidest*;
**'rajav**: ***maani*' kleidis, **kulmudeni** tukk, **laeni** kappidega*;
**'ilmaütlev**: ***usuta*' inimesed, **kontsadeta** kingadelt, **sissejuhatuseta** teos*;
**'kaasaütlev**: ***õpikuga*' praktikandid, **kõrvarõngastega** tüdrukult, **lipsuga** härralt*.


Kui kaks [[pärisnimi|pärisnime]] esinevad kõrvuti ja esimene neist on [[nimetav kääne|nimetavas]] ja teine kas [[nimetav kääne|nimetav]]as, [[omastav kääne|omastav]]as või [[osastav kääne|osastav]]as, siis on esimene nimi eestäiend: *Ta vaatas **[[Johnny Depp|Johnny]]** Deppi; **[[Kate Moss|Kate]]** Moss oli Vogue'i esikaanel*.

===Määrsõnaline eestäiend=== 
Määrsõnalised eestäiendid on 
**'seisundimäärsõnad**: ***hõõgvel*' süsi, **lontis** kõrvadega, **kössis** poisid*;
**'kohaasemäärsõnad**, kui neile järgneb nimisõna: ***kust*' linnast, **kuhu** linna, **siin** rannas, **sinna** poodi, **siitsamast** klassist*.

===Kaassõnafraas eestäiendina=== 

Mõnikord kasutatakse eestäiendina [[Kaassõnafraas|kaassõnafraasi]]: ***ülespoole põlvi** seelik, **üle linna** tüdruk*.

==Kirjandus==

*[[Mati Erelt]], [[Reet Kasik]], [[Helle Metslang]], [[Henno Rajandi]], [[Kristiina Ross]], [[Henn Saari]], Kaja Tael, Silvi Vare 1993. *'Eesti keele grammatika II. Süntaks.''' Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut

## Välislingid
*http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=8&id=200
*http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=3&id=452
*http://opetaja.edu.ee/ortograafia/sl/asesona/I.htm