open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Makrofüüdid

**Makrofüüdid** ehk **suurtaimed** on veetaimed, mis on palja silmaga nähtavad. 

Makrofüütide hulka kuuluvad kõik kõrgemad veetaimed ja kõik nähtavad alamad ehk rakistaimed. Vetikad (täpsemalt makrovetikad), mis on nähtavad silmaga, liigitatakse sageli samuti makrofüütide hulka.

Makrofüüdid on veekogu primaarprodutsendid, kes fotosünteesi käigus rikastavad veekogu hapnikuga. Samuti on nad toiduks paljudele veeorganismidele ning pakuvad neile ka varje- ja elupaiku.

Eestis on levinumad makrofüüdid pilliroog ja järvkaisel.

## Makrofüütide liigitus
Makrofüütide liigitusi on palju. Neist ilmselt kõige autoriteetsem on Robert G. Wetzeli (1983) liigitus kasvuvormide järgi:
#kaldaveemakrofüüdid ehk helofüüdid,
#ujulehtedega makrofüüdid ehk nümfeiidid,
#veesisesed makrofüüdid,
#vabalt ujuvad makrofüüdid.
:Neist kolm esimest rühma on kinnitunud veekogu põhja, neljas rühm, nagu nimetuski ütleb, hõljuvad veesambas.

## Vaata ka
*helofüüdid
*mikrofüüdid
*veetaimed
Tihu järved

**Tihu järved** on järvestik Hiiumaa keskosas, kus loode-kagusuunalises vagumuses paikneb järjest kolm järve. Järvedest kagupoolseim on Tihu järv, järgnevad Keskmine ja Kolmas järv.

Ludvig August Mellini "Liivimaa atlase" kaardil kandsid need **Männamaa** (**Mönama**) järvede nime.

Tihu järved paiknevad ahelikuna kagu-loodesuunalises vagumuses. Kõige suurem ja ühtlasi kagupoolseim on Tihu Suurjärv (ka Tihu Esimene järv või Männamaa järv), mille pindala on 85 ha ja suurim sügavus vaid kuni pool meetrit. Loode poole liikudes jõuame 2,7 ha suuruse ja ainult pisut sügavama (kuni 0,6 m) Tihu Keskmise järveni (ka Tihu Teine järv). Järgmine, 4,6 ha suurune Tihu Kolmas järv (ka Väikejärv) on ühtlasi sügavaim (kuni 1,5 m). 

Tihu järvestiku, eelkõige Suurjärve veetaset on 1930. aastal meetri jagu alandatud, seetõttu kujuneski sinna madalaveeline ja pehmete kallastega veekogu, mis sobib hästi pesitsuspaigaks rikkalikule vee- ja soolinnustikule.

Järves elab ka haruldane apteegikaan ehk kirjukaan (II kaitsekategooria). 

Järvi ümbritsevas Õngu ehk Tihu soos kasvab mitmeid ohustatud taimeliike, nagu atlantilise kliimaperioodi jäänuk lääne-mõõkrohi, harilik sookäpp ja alpi võipätakas (II kategooria), harilik porss (III kategooria) jt. Sooga piirnevas metsas on endale pesapaiga leidnud merikotkas. 

## Viited
Udsu järv

**Udsu järv** (ka *Uutsu järv, Linsi järv* ja *Kokajärv*) asub Valgamaal Tõrva vallas Jeti külas. Järv kuulub Koorküla järvestikkku. Ta on Rõuge Suurjärve (38 m) ja Väike-Palkna järve (32 m) järel sügavuselt Eestis kolmandal kohal (30,25 m). Mõningate andmete kohaselt on Udsu järve sügavus kohati kuni 33 meetrit.

Järv asub Sakala kõrgustiku lõunaosas. Järvest 200 m kaugusel asub Koorküla Valgjärve põhjasopp.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb umbes 19 liiki makrofüüte.

Kaladest on rohkearvuliseimad ahven ja särg, mõnevõrra vähem leidub latikat, haugi, kokre ja linaskit.

Järv on Koorküla looduskaitseala Udsu sihtkaitsevööndis.

## Välislingid
*
Caroline Elizabeth

**Caroline Elizabeth**, **Suurbritannia printsess** (30. mai 1713 Herrenhauseni palee, Hannover, Saksamaa – 27. detsember või 28. detsember 1757 St Jamesi palee, London) oli George II ja kuninganna Caroline'i neljas laps ja kolmas tütar.

Printsess Caroline Elizabeth sündis Hannoveris Saksamaal Hannoveri pärusprints George Augustuse ja Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Johann Friedrichi tütre Ansbachi Caroline peres. Hannoveri kuurvürsti lapselapsena sai Caroline Elizabeth sünnijärgselt tiitli Tema Hiilgus Hannoveri printsess. Briti troonipärimisseaduse "Act of Settlement" 1701 järgi oli Caroline Elizabeth Briti troonipärimisjärjekorras 7. kohal.

Kui 1714 Suurbritannia kuninganna Anne suri ning Caroline'i vanaisast sai George I ja Caroline'i isast Walesi prints, kolis Caroline perega Londonisse St Jamesi paleesse. Seoses nende muutustega sai Caroline Elizabeth tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess Caroline Elizabeth. Hiljem, kui ta isast sai George II, sai ta tiitli Tema Kuninglik Kõrgus printsess Caroline Elizabeth.

## Elu lõpuaastad
Printsess Caroline Elizabeth suri vallalise ja lastetuna 27. detsembril 1757 St Jamesi palees Londonis, olles 44-aastane. Tema põrm on maetud Westminster Abbeysse.
Toomas Hiio

**Toomas Hiio** (sündinud 1. juunil 1965) on Eesti ajaloolane. 

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Akadeemiliselt on ta Eesti Üliõpilaste Seltsi taasasutaja ja vilistlane.

Ta on Laidoneri Muuseumi direktori asetäitja teadusalal ja Eesti Mälu Instituudi uurimisjuht.

## Teoseid
*"*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*" (töörühma juht). Tartu 1994
*"Eesti üksused kolmanda Reich'i relvajõududes". Vikerkaar, 2001 nr 8-9. Lk 156–179
*"Estonia 1940–1945 : reports of the Estonian International Commission for the Investigation of Crimes Against Humanity". Tallinn, Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutus, 2006 (üks koostajaid)
*"Spes patriae: üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis" (koos Helmut Piirimäe ja Matti Maasikaga). 2007
*"Toimik "Priboi": Artikleid ja dokumente 1949. aasta märtsiküüditamisest"*.* Kirjutanud raamatusse artikleid.

## Muud
Ta on reservohvitser, sai 1998. aastal nooremleitnandi auastme.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadusinfosüsteem
*28.08.2020, LAURI MÄLKSOO, TOOMAS HIIO, Liivimaalane Friedrich Martens, sirp.ee
Amelia Sophia

**Amelia Sophia Eleanor** (10. juuli 1711 Herrenhauseni palee, Hannover – 31. oktoober 1786 Soho, London) oli Briti kuningliku perekonna liige ja George II teine tütar.

## Vanemad
Printsess Amelia Sophia isa oli Braunschweig-Lüneburgi prints Georg August (hilisem Suurbritannia kuningas George II), kes oli Hannoveri kuurvürsti Georg Ludwigi (hilisem Suurbritannia kuningas George I) poeg. Amelia Sophia ema oli Ansbachi Caroline, Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Johann Fredrichi tütar.

Sünnijärgselt sai Amelia Sophia tiitli Hannoveri printsess (Tema Hiilgus).

## Inglismaale minek
1. augustil 1714 sai "Act of Settlementi" järgi Amelia Sophia vanaisast kuninganna Anne'i surma järel Suurbritannia kuningas George I. Amelia isast sai Cornwalli hertsog ja 27. septembril 1714 anti talle Walesi printsi tiitel. Ameliast sai Suurbritannia printsess (Tema Kuninglik Kõrgus). Pere kolis Inglismaale ja asus elama St. Jamesi paleesse Londonis.

11. juunil 1727 sai Amelia isast Suurbritannia kuningas George II. Amelia oli plaanitud panna mehele Preisimaa kuningas Friedrich II-le, kuid 1733. aastal sunniti Friedrich II abielluma Braunschweig-Wolfenbütteli printsessi Elisabethiga. Amelia elas oma isa juures kuni ta surmani 1760.

## Hilisemad aastad
1751. aastal, pärast Horace Walpole'i surma, sai Ameliast Richmond Parki pargi omanik ning sulgedes pargi avalikkusele, põhjustas ta rahva seas suure meelepaha. 1781. aastal andis kohalik pruulija John Lewis juhtumi kohtusse ning kohtus tuli välja, et kui Charles I 1600. aastail pargi aiaga piiras, lubas ta rahva parki. Amelia Sophia muutis pargi taas avalikuks.

1761. aastal omandas ta Gunnersbury mõisa Middlesexis ja rajas sinna 1777–1784 sauna, mida tuntakse Printsess Amelia Sauna nime all ja mis Inglise kultuuriväärtuste nimekirjas kuulub II järku.

Lisaks omandas ta kinnisvara Soho linnaosas Londonis, kus ta oma kodus suri. Printsess maeti Henry VII Lady Chapelisse Westminster Abbeys.
Biitpiraadid 2

**"Biitpiraadid 2"** on Rampade Oru 2007. aastal välja antud kogumikalbum Eesti 1960. ja 1970. aastate rokkansamblite loominguga, kogumiku "Biit piraadid" teine osa.

Muude laulude hulgas sisaldab see 10 lugu Eesti (väidetavalt terve Nõukogude Liidu) esimeselt rokkfestivalilt. Üritus toimus kinos Kosmos 28. aprillil 1968 ja seal esinesid ansamblid Mikronid, Kristallid, Poissmehed, Poppojad, Langevad Tähed ja Virmalised.

## Laulud
#Mikronid "Väike Peeter"
#Kogudus "Ühiselamu"
#Lüürikud "Instrumentaal" (Märt Kõrgema juhatusel)
#Kristallid "Ma teen, mida võin"
#Omega "Fire"
#Omega "Dark Eyes"
#Omega "Paint It Black"
#Mikronid "I'm a King Bee"
#Optimistid "Jaan läheb jaanitulele"
#Kristallid "Kas sa kuuled"
#Kristallid "See kurvaks teeb"
#Poppojad "Fever"
#Poppojad "Kiigelaul"
#Poppojad "For My Women"
#Poissmehed "Cuore matto"
#Virmalised "I Can't Let Go"
#Virmalised "Friday on My Mind"
#Virmalised "Walking on the Beach"
#Virmalised "You Were on My Mind Girl"
#Müstikud "Nimetu sõbratar"
#Korallid "Heart of Stone"
#Korallid "Mul on kahju"
#Virmalised "Minge magama"
#Omega "Troika"

## Välislingid
*
Dorset

**Dorset** on tseremoniaalkrahvkond Edela-Inglismaal.

Doreset jaguneb kaheks tervikomavalitsuseks: Dorset (1) ja Bournemouth, Christchurch and Poole (2).

Aastatel 1974–2019 jagunes Dorset kaheksaks ringkonnaks:
# Weymouth and Portland
# West Dorset
# North Dorset
# Purbeck
# East Dorset
# Christchurch
# Bournemouth (tervikomavalitsus)
# Poole (tervikomavalitsus)

## Vaata ka
* Durdle Door

## Viited

## Välislingid

* Dorset Echo uudisteportaal
Murati järv

**Murati järv** (läti keeles *Murata ezers* ehk *Murats*) on järv Võrumaal Rõuge vallas Murati külas Haanja kõrgustiku lõunaosas Läti piiri ääres.

Järv on tugevasti soostunud ja valdavalt mudase põhjaga. Järve kaldad on lausad.

Murati järve pindala on 65,8&nbsp;ha. Veekogu on kirde-edelasuunaline ja kujult piklik. 9,5&nbsp;ha järve pindalast kuulub Läti riigile. Järve absoluutne kõrgus on 171,9&nbsp;m, keskmine sügavus 3,6&nbsp;m, pikkus 1800&nbsp;m ja laius 700&nbsp;m. Veekogu kaldavööde on valdavalt liivane, ida- ja lõunaosas esineb ka mudast või turbast pinnakihti. Murati järve kaldal endise Murati mõisa kohal, on säilinud ka üksikud põlised taimed, mis kuuluvad looduskaitse alla.

Järvest itta jääb Murati soo.

## Elustik
Taimestik on liigirikas: esineb 23 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem leidub särge, ahvenat, haugi, roosärge, kiiska, kokre ja linaskit.

## Viited

## Välislingid
*
Poole (Inglismaa)

**Poole** [puul] on linn Inglismaal Dorseti krahvkonnas. Asub La Manche'i ääres. Aastatel 1997–2019 oli linn tervikomavalitsuse staatuses.
Louise (Taani ja Norra kuninganna)

**Louise**, **Suurbritannia printsess**, **Taani ja Norra kuninganna** (saksa keeles Louisa; 7. detsember 1724 Leicester House, London – 19. detsember 1751 Christiansborgi palee, Taani) oli George II ja Ansbachi Caroline'i noorim tütar. Ta oli Frederik V esimene abikaasa ning 1746. aastast kuni surmani Taani ja Norra kuninganna.

## Lapsepõlv
Printsess Louise sündis 7. detsembril 1724 Londonis Leicester House'is Walesi printsi viienda tütrena ning ta ristiti 22. detsembril oma kodus.

Kui 11. juunil 1727 sai tema isast kuningas George II, anti Louisele tiitel "Tema Kuninglik Kõrgus printsess".

## Abielu
11. detsembril 1743 abiellus Louise Kopenhaagenis Taani ja Norra printsi Frederikiga ning sai tiitli "Tema Kuninglik Kõrgus Taani ja Norra printsess". Kui prints Frederik 6. augustil 1746 troonile tõusis, sai Louisest konsort-kuninganna ja ta hakkas kandma tiitlit "Tema Majesteet Taani ja Norra kuninganna".

## Lapsed
Louisel ja Frederikil oli seitse last, kellest kaks sündisid surnult ning üks ei elanud üle kahe aasta.

*Christian (7. juuli 1745 – 3. juuli 1747), Taani ja Norra prints
*Sophia Magdalena (3. juuli 1746 – 21. august 1813), Taani ja Norra printsess, Rootsi kuninganna
*Caroline (10. juuli 1747 – 19. jaanuar 1820), Taani ja Norra printsess, Hesseni-Kasseli maakrahvinna
*Christian (29. jaanuar 1749 – 13. märts 1808), Taani ja Norra prints, Christian VII
*Louise (30. jaanuar 1750 – 12. jaanuar 1831), Taani ja Norra printsess, Hesseni printsess

## Surm
Louise suri 19. detsembril 1751 Christiansborgi palees nurisünnitusest põhjustatud tüsistuste tõttu. Surres oli ta vaid 27-aastane. Kuninganna Louise maeti Roskilde katedraali.
Louise (Taani ja Norra printsess, 1750–1831)

**Louise**, **Taani ja Norra printsess**, Hesseni printsess (30. jaanuar 1750 – 12. jaanuar 1831) oli Frederik V ja kuninganna Louise tütar. 

30. augustil 1766 abiellus ta Christiansborgi palees Kopenhaagenis Hesseni-Kasseli printsi Karliga ning sai Hesseni printsessi tiitli. Abikaasad olid lähisugulased: nende emad olid õed. Nii pruudi kui peigmehe emaisa oli Suurbritannia kuningas George II.

Karl määrati 1770 Schleswig-Holsteini kuberneriks ja 1772 Norra sõjaväe ülemjuhatajaks – sel kohal oli ta 1814. aastani. Louise elas oma mehega alates 1773 koos Christianias, tänapäeva Oslos. Alates 1814 kuni surmani 1836 oli Karl taas Schleswig-Holsteini kuberner.

**Lapsed:**
*Marie Sophie (20. oktoober 1767 – 21. märts 1852), Hesseni printsess, Taani kuninga Frederik VI abikaasa
*Wilhelm (15. jaanuar 1769 – 14. juuli 1772), Hesseni prints
*Frederik (24. mai 1771 – 24. veebruar 1845), Hesseni prints
*Juliane (19. jaanuar 1773 – 11. märts 1860), Hesseni printsess, protestantliku kloostri abtiss Itzehoe linnas Saksamaal
*Christian (14. august 1776 – 14. november 1814), Hesseni prints, Taani jalaväekindral, suri vallalisena ja läks enne surma hulluks
*Louise Caroline (28. september 1789 – 13. märts 1867), Hesseni printsess, Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsoginna

Tema järgi on saanud nime Louisenlundi loss, mille kinkis talle tema vend, Taani kuningas Christian VI. Loss asub Schleswig-Holsteinis Gubys.
Kokora Mustjärv

**Kokora Mustjärv** (ka **Mustjärv**) asub Tartumaal Peipsiääre vallas Savastvere külas.

Järv asub Kagu-Eesti lavamaa põhjaosas.

Taimestik on vähene, liikide arvu poolest aga suur: leidub 25 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on ahvenat ja hauge, püütud on ka nurge, roosärge, lutsu jt.

## Viited
Viisjaagu järv

**Viisjaagu järv** asub Tartumaal Elva vallas Vellavere külas, ning on Eesti suurim eravalduses olev veekogu.

Järv paikneb Kagu-Eesti lavamaal, Elva orundi keskosas. Järvest poole kilomeetri kaugusel asub Vissi järv ja 2,5 km põhja pool asub Karijärv. Viisjaagu järve ühendab Vissi järvega kanal.

Järv on ovaalse kujuga. Kaldad on lausad, lääne pool järsemad. Järvele on moodustatud Viisjaagu järve hoiuala.

Taimeliikide arvu poolest on järv keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, vähem on särge, ahvenat, hauge, viidikat, roosärge, linaskit, kiiska, lutsu ja angerjat, püütud on ka kokre.

1935. aastal kinkis Eesti riik poole järvest Tartu Ülikooli rektorile professor Hendrik Koppelile. Hiljem ostis professor juurde teise poole järvest, maad ja teisegi järve. Praegu kuulub järv professor Koppeli järeltulijatele.


Viisjaagu järv juulis.JPG|Viisjaagu järv juulis


## Viited
Vissi järv

**Vissi järv** on järv Tartumaal Nõo vallas Vissi külas.

Järv paikneb Kagu-Eesti lavamaal Elva orundis. Vissi järvest poole kilomeetri kaugusel põhja pool asub Viisjaagu järv. Vissi järve ühendab Viisjaagu järvega kanal.

Järv on ida-lääne suunas pikliku kujuga. Järve põhi on valdavalt mudane.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 18 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem on särge, ahvenat, viidikat, kiiska, kokre, linaskit jt.

## Viited
Rõngu Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

**Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Rõngus** on Rõngus asuv Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk, mis avati 30. septembril 1934. Kuju autor oli Aleksander Eller.

Sammas lõhuti Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta oktoobris. Saksa okupatsiooni ajal tehti sammas korda ja taasavati 12. oktoobril 1941. Uuesti lõhuti sammas Nõukogude okupatsiooni ajal 1948. aastal.

Samba taastas kujur Al Paldrok ning see taasavati 21. mail 1995.

## Vaated mälestussambale

Image:Statue of Estonian War of Independence in Rõngu 2.jpg
Image:Statue of Estonian War of Independence in Rõngu 3.jpg


## Välislingid
*
Operaator Kõps seeneriigis

**"Operaator Kõps seeneriigis"** on Eesti nukufilm aastast 1964. Filmi režissöör oli Heino Pars. Film on 20 minutit ja 50 sekundit pikk.

Filmi restaureeris ja digiteeris 2005. aastal režissööri 80. sünnipäeva puhul Tallinna filmiproduktsioonifirma NUKU Film koostöös Alam-Saksi ettevõttega trickWILK. Film on saadaval DVD-l. 

Film algab nukkude töökojas. Värskelt valminud nukuks on noor ja uudishimulik kaameramees Kõps. Professor Metsatarga laboris filmib ta sealseid seeni. Edasist materjali otsides kogeb ta põnevaid seiklusi Eesti metsades oma teekonnal lummavasse seenemaale. Isegi vihmasadu ei heiduta Kõpsi. Ta õpib palju oma kodumaa seenemaailma kohta. Aegvõtte abil suudab Kõps kujutada seente kiiret kasvu. Loomulikult keskendub film ka söödavate ja mürgiste seente eristamisele. Lõpuks valmistab ta endale maitsva seeneeine.

Film oli esimene Heino Parsi neljast nukufilmist koosnevas sarjas, mis käsitles peategelast, operaator Kõpsi. Sellele järgnesid "Operaator Kõps marjariigis" (1965), "Operaator Kõps üksikul saarel" (1966) ja "Operaator Kõps kiviriigis" (1968). 

## Tegelased
* Operaator Kõps
* Metsatark
* Seeneuurijad
* Jaaniuss
* Valvur Mürginõel
* Teised nukud

## Vaata ka
*Operaator Kõps marjariigis
*Operaator Kõps kiviriigis
*Operaator Kõps üksikul saarel

## Välislingid
*
Mary (Suurbritannia printsess)

**Mary**, **Suurbritannia printsess**, **Hessen-Kasseli maakrahvinna** (5. märts 1723 Leicester House, London – 14. jaanuar 1772 Hanau, Saksamaa) oli George II ja kuninganna Caroline'i tütar.

## Lapsepõlv
Printsess Mary sündis Leicester House'is Londonis, kui ta isa oli Walesi prints. Sellega seoses sai ta tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess. 

Kui tema isast sai 11. juunil 1727 kuningas George II, sai Mary tiitliks Tema Kuninglik Kõrgus printsess.

## Abielu
28. juunil 1740 abiellus Mary Hessen-Kasseli printsi Friedrichiga, kuid 1754. aastal kolisid nad lahku. 1760. aastal sai Friedrichist Hessen-Kasseli maakrahv ning Maryst maakrahvinna, kuigi ta ei elanud oma abikaasaga koos.

## Lapsed
Paaril oli neli poega, kellest üks suri lapsena.

*Wilhelm (1741–1742), Hessen-Kasseli prints
*Wilhelm (1743–1821), Hesseni kuurvürst
*Karl (1744–1836), Hessen-Kasseli prints
*Friedrich (1747–1837), Hessen-Kasseli prints
Luha kääbusmänd

**Luha kääbusmänd** on looduskaitsealune omapärase võraga kääbuskasvuline mänd Raplamaal  Raka külas. Ümbermõõt 1,5 m, kõrgus 4 m (1997).

## Välislingid
*Luha kääbusmänd Keskkonnaregistris
Oderwitz

**Oderwitz** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Oberoderwitz ja Niederoderwitz

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Ernst von Ratzeburg

**Ernst von Ratzeburg** (Ernst von Rassburg; surnud 5. märtsil 1279) oli Liivi Ordu maameister aastail 1273–1279.

Ta sai surma 5. märtsil 1279 koos 71 orduvenna ja Taani Eestimaa kapteni Eilard Oberchiga Aizkraukle lahingus, võideldes Leedu vägede vastu.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 695 (lk 524–525).

## Välislingid
*
*Theodor Hirsch, Max Töppen, Ernst Strehlke: Scriptores Rerum Prussicarum: Die Geschichtsquellen der Preussischen Vorzeit bis zum Untergange der Ordensherrschaft, Leipzig 1861, lk. 640
Nohipalu Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Nohipalu Mustjärv, Nohipalo Mustjärv, Tsernajärv*) on järv Põlvamaal Nohipalo külas. Järvest 0,5 km põhja pool on Valgjärv.

Järve kaldad on enamjaolt soised, õõtsikutega piiratud.

Veetaimestik on väga liigivaene, leidub seitse liiki.

Järv on kalavaene.

Mustjärvel tehakse riiklikku seiret.

## Välislingid
*
Luise Karoline (Hessen-Kasseli printsess)

**Luise Karoline** (ka **Louise Karoline**; 28. september 1789 Gottorp – 13. märts 1867 Ballenstedt) oli Hessen-Kasseli printsess ja Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsoginna.

Ta sündis Hessen-Kasseli mittevalitseva maakrahvi Karli ning Taani ja Norra printsessi Louise tütrena.

Abielust Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog Friedrich Wilhelmiga sündis 10 last:

*Luise Marie Friederike (23. oktoober 1810 – 11. mai 1869)
*Friederike Karoline Juliane (9. oktoober 1811 – 10. juuli 1902)
*Karl (30. september 1813 – 24. oktoober 1848), Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog
*Friedrich (23. oktoober 1814 – 27. november 1885), Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog
*Wilhelm 10. aprill 1816 – 5. september 1893)
*Christian (8. aprill 1818 – 29. jaanuar 1906), Taani kuningas Christian IX nime all
*Luise (18. november 1820 – 30. november 1894)
*Julius (14. oktoober 1824 – 1. juuni 1903)
*Johann (5. detsember 1825 – 27. mai 1911)
*Nikolaus (22. detsember 1828 – 18. august 1849)

Louise Caroline lastelaste hulka kuuluvad Taani kuningas Frederik VIII, Suurbritannia kuninganna Alexandra, Vene keisrinna Maria Fjodorovna, Kreeka kuningas Geórgios I ja Hannoveri kroonprintsess Thyra.
Virve Kiple

**Virve Kiple** (aastast 1951 **Virve Parsadanjan**, ka **Virve Parsadanova**; (18. augustil 1927 Mäksa vald – 2. september 2009) oli eesti baleriin, näitleja ja Eesti Televisiooni režissöör. 

Ta õppis aastatel 1940–1942 Tiina Kapperi tantsustuudios ja aastatel 1942–1944 Vanemuise balletistuudios. Lisaks lõpetas ta aastal 1944 Tartu kaubanduskooli. 1944. aastal debüteeris teatri Vanemuine kordeballetis. Neli aastat hiljem mängis draamas "Suur jõud" ja esimeses nõukogude operetis "Üksteist tundmatut". Aastatel 1948–1953 õppis Moskvas GITIS-e eesti stuudios. 

Virve Kiple valiti purskkaevu "Rahvaste sõprus" Eestit sümboliseeriva Muhu saare rahvarõivas naisekuju eeskujuks Moskvas endisel NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näitusel. 

Ta oli aastatel 1953–1956 Draamateatri näitleja ning aastatel 1956–1958 ja 1984–1986 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1958–1984 töötas ta Eesti Televisioonis režissöörina. Näitleja- ja režissöörikarjääri lõpetamise järel töötas ta eesti keele õpetajana.

Virve Kiple-Parsadanjan suri 2. septembril 2009 ja maeti 9. septembril 2009 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ta oli abielus Boriss Parsadanjaniga.

## Rolle
* 1947 Nikolai Bogoslovski "Üksteist tundmatut" 
* 1953 Maksim Gorki "Barbarid"
* 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Fenja)
* 1957 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Maret)
* 1957 Liidia Kompus "Eksamid" (Kersti)
* 1984 Tihhon Hrennikov "Valge öö" (Keisrinna)

## Viited

## Välislingid
*Kuldne legend (vene keeles)
*Virve Kiple-Parsadahjan portree
*Eesti sümboliseeriv naisekuju (paremal)
Orava Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Orava Mustjärv*) on järv Võrumaal Võru vallas Orava külas, Solda järvest umbes 100 m loodes.

Järv asub Haanja kõrgustiku kirdeosas ja on kirde-edelasuunaline. Kaldad on valdavalt lausad ja soostunud, järve ümbritsevad metsad.

Aastatel 1905 ja 1933 alandati järve veetaset kokku umbes 1,6 meetrit. Põhi on savine, sellel lasub umbes 0,3 m paksune mudakiht. Vesi on pruun kuni punakaspruun. Taimestik on liigivaene, 1954. aasta andmeil esines umbes 12 liiki makrofüüte ja fütoplanktonit oli vähe. Järve kalastik on ebaselge, esineb hauge ja kokre.

## Vaata ka
* Orava järv
* Solda järv

## Kirjandus
* Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*
Petronas Towers

**Petronas Towers** (malai keeles **Menara Petronas**; inglise keeles **Petronas Twin Towers**) on kaksiktorn Kuala Lumpuris, Malaisia pealinnas, mis oli maailma kõrgeim hoone 1996–2003. Tornide kõrgus on 452 meetrit. Kõrgeim 88. korrus asub 378 m kõrgusel, katus 403 m kõrgusel. Katusel asuvad spiraalid, mida loetakse arhitektuurilise terviku osaks. Chicagos asuva Sears Toweri kõrgeim korrus ja katus on vastavalt 412 ja 442 m kõrgusel, koos antennidega on kõrgus 527 m, kuid antenne ei loeta hoone lahutamatuks osaks.

Kaksiktorni arhitekt oli César Pelli ja seda ehitati aastatel 1992–1998.

Tornid on nime saanud Malaisia suurima naftafirma Petronase järgi.

Mõlemad tornid on ehitatud raudbetoonist. Tornide keskel on 23x23 meetrisedsüdamikud, mis kindlustavad tervet ehitist. Tornid on kaetud terasest ja klaasist fassaadiga, mis kujutavad islami kunsti motiive. Teine islami mõju on see, et tornide ristlõige põhineb Rub el Hizbl, kus on 2 ruutu üksteise peal.

Kui tornide ehitus oli jõudnud 72 korruseni, avastati, et 1. torn oli 25 millimeetrit kaldunud vertikaalist kõrvale. See tähendas, et järgmised 16 korrust tuli 20 millimeetrit teisele poole nihutada, et torn jääks maapinnaga võrreldes vertikaalseks.

Torne ühendab kahekorruseline galerii, mis asub 41. ja 42. korrusel ning on ka omakorda maailma kõige kõrgem kahekorruseline sild. See ei ole põhikonstruktsiooniga jäigalt seotud, kuna sellistel kõrgustel võib tuulekoormus olla väga suur ning vajalik on küllatki suur liikumisvaru. Silda toetab samuti šarniiridel liikuv kaar, mis ulatub keskmest 51 meetrit kummalegi poole ning on kinnitatud mõlema torni 29. korrusega.

## Välislingid
*Petronas Towersi koduleht
Van Halen

**Van Halen** on Ameerika Ühendriikide rokkansambel, mis asutati 1972. aastal Pasadenas, Californias. 

Algul kandis bänd nime Mammoth, kuid laulja David Lee Rothi soovitusel võeti kasutusele liikmete perekonnanimi Van Halen. Ansambli albumite müük ületab 80 miljonit, mis on toonud neile koha Guinnessi rekordite raamatus.

2007. aastal liitus bändiga Wolfgang Van Halen, Eddie Van Haleni poeg, kes asendas basskitarristi Michael Anthonyt. Samal aastal toimus uus turnee Põhja-Ameerikas, kus esines laulja David Lee Roth koos kolmiku Eddie, Alex ja Wolfgang Van Haleniga, kes on kõik omavahel sugulased.

Pärast turneed ilmus 2012. aastal ansambli viimane stuudioalbum "A Different Kind of Truth". Ansambli tegevus lõppes pärast Eddie Van Haleni surma 2020. aastal.

## Viimane koosseis
*David Lee Roth
*Eddie Van Halen
*Alex Van Halen
*Wolfgang Van Halen

## Stuudioalbumid
* "Van Halen" (1978)
* "Van Halen II" (1979)
* "Women and Children First" (1980)
* "Fair Warning" (1981)
* "Diver Down" (1982)
* "1984" (1984)
* "5150" (1986)
* "OU812" (1988)
* "For Unlawful Carnal Knowledge" (1991)
* "Balance" (1995)
* "Van Halen III" (1998)
* "A Different Kind of Truth" (2012)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pasun

**Pasun** (saksa keeles *Posaune*) on rahvapärane kausshuulikuga puhkpillide nimetus. Pasunaid iseloomustab tugev heli, mistõttu algselt, näiteks Vana-Roomas kasutati neid laialdaselt sõjaväes signaliseerimiseks.
Otto Pius Hippius

**Otto Pius Hippius** (5. mai (vkj) / 17. mai 1826 Peterburi – 29. august (vkj) / 10. september 1883 Kaplokka küla Parkala suvitusasulas, Peterburi kubermang) oli baltisaksa arhitekt.

## Looming
### Eesti aladel
*Tallinna Kaarli kirik 1862–1870, tornid 1882 (koos Rudolf von Bernhardtiga)
*Sangaste loss 1879–1883 (koos Rudolf von Bernhardti ja Paul Alischiga)
*Narva Aleksandri Suurkirik 1881–1884, tornid 1882 (koos Rudolf von Bernhardtiga)
### [[Peterburi]]s ja [[Peterburi kubermang]]us
*gaasitehas 1870–1879
**selle gaasimahutite hooned 1858–1862, 1884 (koos Rudolf ja Wilhelm von Bernhardtiga)
*naistehaigla peahoone 1869–1871 (koos Rudolf von Bernhardtiga)
*sõjaministri villa 1872–1874 (koos Rudolf von Bernhardti ja Dmitri Pokotiloviga)
*Vossi villa Peterburi kubermangus 1876–1877
### Mujal Vene keisririigis
*villa Saratovi kubermangus 1864–1865
*senaator Krusensterni villa Hrodna kubermangus 1868–1869
*Şamaxı armeenia kirik 1868–1869

## Isiklikku
Tema isa oli maalikunstnik ja litograaf Gustav Adolf Hippius.

## Kirjandus
*Leo Gens. "Hippius, Otto Pius, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 110
*Stina Barinova. Kaarli kiriku arhitekt Otto Pius Hippius
## Välislingid
*
Anakin Skywalker

**Anakin Skywalker** (hiljem **Darth Vader**) on üks peategelasi filmisaagas "Star Wars".

Skywalker oli ettekuulutuse järgi väljavalitu, kes pidi tooma tasakaalu Jõusse. Samuti oli ta Luke Skywalkeri ja Leia Organa isa. Kuigi varajases täiskasvanueas oli Anakin Jedi rüütel, liitus ta hiljem sithide orduga ja muutus Darth Vaderiks. Ettekuulutuse täitis ta seeria kuuenda filmi "Jedi tagasitulek" lõpus, kui tappis poja päästmiseks imperaator Palpatine'i. Sarja hiljem valminud filmid, mis käsitlevad faabula järgi varasemat, keskenduvad Anakini eluloole ja allakäigule.

Tegelast on mänginud mitmed näitlejad: originaaltriloogias kandis Vaderi kostüümi David Prowse, hääle andis James Earl Jones ja maskita Vaderit kehastas Sebastian Shaw. Osades 1-3 mängisid noort Anakini Jake Lloyd ja Hayden Christensen.

## Anakini elulugu
Anakin Skywalker sündis vaesuses (ja orjuses) Shmi Skywalker-Larsi pojana Tatooine'il. Jedi rüütel Qui-Gon Jinn leidis Anakini ja viis ta jedi nõukokku. Algul otsustas nõukogu, et poiss on koolitamiseks liiga vana, kuid pärast Qui-Goni surma, anti tema õpilasele, Obi-Wan Kenobile luba Anakini treenimiseks. 10 aastat hiljem, kloonisõdade algusaastatel, oli Skywalkerist saanud jedi rüütel. Jedi reeglitele vastuolus, abiellus ta salaja senaator Padmé Amidalaga, kellest sai hiljem Anakini laste ema. Kui Skywalker nägi unes abikaasa surma, kuid ei saanud jedi nõukogu poole pöörduda, lubas kantsler Palpatine Anakini aidata, juhul kui Anakin liitub sithi orduga. Seega ristiti Skywalker kolmandas (ka kuuendas) filmis ("Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks") Darth Vaderiks. Võideldes Mustafaril Obi-Waniga kannatas Vader põletushaavu, mistõttu pidi ta edaspidi elama biooniliste kehaosadega. Darth Vaderina valitses ta impeeriumi Palpatine'i parema käena.
Pereraadio

**Pereraadio** on Eesti kristlike raadiojaamade võrgustik, mis edastab saateid 24 tundi ööpäevas kolme paralleelprogrammiga eesti keeles ja võõrkeeltes (vene, ukraina jm keeled). 

Eesti autorite osakaal on kõigis programmides vähemalt 20% programmi päevamahust. Päevasel ajal (kella 7–20) annab eetrisse omatoodetud ja sisseostetud kristlik-hariduslikku originaalkava. Sõnalise osa maht peab Pereraadiole antud ringhäälinguloa järgi olema vähemalt 40% programmi ööpäevasest mahust.

Aadress: Tartu Pereraadio Ühing, Annemõisa 8, Tartu 50708

## Rahvusvahelised saated

Pereraadio on praegu ainus Eestis rahvusvahelist ringhäälinguluba omav raadio. Tartu Pereraadio Ühing edastab 2001. aasta algusest rahvusvahelise leviga programmi Semeinoje Radio sagedusel 1035 kHz Tartumaal Kavastus paiknevast saatejaamast. Põhimasti kõrgus on 145 m, suunamuutjal 100 m. 

Pereraadio välismaine kuulajaskond ulatub Valgevenest ja Ukrainast kuni Venemaa Volga-äärsete piirkondadeni. Kõige enam tuleb kuulatavuse kohta teateid Lätist ja Venemaa loodepiirkonnast. Pereraadio kuulatavuse tagasisidet on saatnud ka Hollandis, Itaalias ja Permimaal asuvad kuulajad.

Algul oli jaama võimsus 50 kW ja saatja Harris MW50. 2008. aasta suvel asendati see 100 kW-se Transradio (Telefunken) saatjaga (TRAM 100), mis võimaldab lisaks analoogsignaali edastamisele ka digitaalset DRM formaati. See võimaldab tulevikus parandada tunduvalt helikvaliteeti. 2010. aastal paigaldati veel teinegi 100 kW-ne TRAM 100 saatja ning pärast seda on jaama koguvõimsus 200 kW. 2011. aastal muudeti levikarakteristikut, et suurendada signaali tugevust Leningradi oblastis ja Peterburi linnas. Ümberehitustööde käigus vähenes ka põhimasti kõrgus 100 meetrini.

Peamiselt venekeelse põhiprogrammi saatekava kujutab segu Eestis toodetavaist ning koostööpartnerite (peamiselt Venemaal asuvatest raadiostuudiotest) saadavaist saateist. 

Pereraadio peamisteks rahvusvahelisteks partneriteks on European Christian Radio Projects ning raadiomisjoniorganisatsioonid World Radio Missionary Fellowship ja Trans World Radio.

## Pereraadio saatjad

**Kesklainel** (kHz):

Kavastu 1035 (RadioEli)

**Ultralühilainel** (MHz):

Haapsalu 89,4

Paluküla 88,7

Kuressaare 89,0

Puka 88,7 

Rakvere 88,9

Tallinn 89,6

Tartu 89,0 & DAB+

Kallaste  DAB+

Võru 95,7

Ahtme 88,2

Pärnu 97,5 & DAB+

Ahtme 98,2 (Semeinoje Radio)

Narva 95,6 (Semeinoje Radio)

Tartu DAB+ (Semeinoje Radio)

Pärnu DAB+ (Semeinoje Radio)

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
*Pereraadio
Härgmäe

**Härgmäe** (läti: *Ērģeme*) on küla (*ciems*) Lätis Valka piirkonnas, Härgmäe valla halduskeskus. Härgmäe asub merepinnast 55 meetri kõrgusel. 

Külas asuvad põhikool, lasteaed, rahvamaja ja raamatukogu. Seal asuvad Rikanda, Ērģeme, Ērģemes pilsdrupase ja Ērģemes kapi bussipeatus.

Härgmäel asuvad Härgmäe linnamägi, Härgmäe ordulinnuse varemed ja Teise maailmasõja ajal hävinud Härgmäe kiriku varemed. Külla jäävad ka endiste Härgmäe mõisa ja Kogenbergi mõisa keskused. Linnamägi on regionaalse, ordulinnuse varemed aga riikliku kaitse all.

Kuni XIII sajandini elasid piirkonnas eestlased, ent seejärel asustati ristisõdades tühjaks jäänud aladele ümber latgalitest asunikke.

Kalmistul on 1919. aastal hukkunud Eesti ja Põhja-Läti armee sõdurite vennashaud.

Külas kasvavatest puudest on looduskaitse all üks Dauuria lehis ja üks mänd.

## Elanikkond


* 321 (1935)
* 257 (1970)
* 228 (1979)
* 346 (1989)
* 361 (2000)

* 313 (2011)
* 319 (2015)
* 303 (2018)
* 284 (2022)
* 274 (2025)


## Vaata ka
*Härgmäe lahing
*Härgmäe raudteejaam

## Viited
Korp! Fraternitas Estica lipp

**[[Üliõpilaskorporatsioon|Korp!]] [[Fraternitas Estica]] lipu** värvideks on sinine, roheline ja valge, mis sümboliseerivad auvil! dr. Heinrich Rosenthali luuletatud lipulaulu järgi vennastust, vaimuvabadust ja haridust.

## Välislingid
*Korp! Fraternitas Estica sümboolikat
John Keats

**John Keats** (31. oktoober 1795 London – 23. veebruar 1821 Rooma) oli Briti luuletaja.

John Keats pärines alamklassist. Tema isa oli tallimees. Kui John oli 8-aastane, isa suri hobuse seljast kukkumisel saadud koljuluumurru tagajärjel. Kui John oli 13-aastane, suri emagi tuberkuloosi ja jättis oma lapsed vanaema hoolde. Peres oli neli last: John, George (1797–1841), Thomas (1799–1818) ja Frances (1803–1889). Üks poeg suri väikelapsena.

Vend George emigreerus veel Johni eluajal USA-sse, asus Kentuckysse Louisville'i, mis tollal oli umbkaudu Metsiku Lääne piiril, tegutses ärimehena ja avas seal filosoofiaühingu, mida juhatas surmani.

Vanemad tahtsid oma poegi mõnda tippkooli panna, ent olid sunnitud tõdema, et neil pole selleks raha. John õppis Enfieldi koolis, oli kirurgiõpilane, velsker ja haavaarst. Hariduse lünklikkuse korvas ta iseõppijana.

1820. aasta algul ilmnes, et Keats on haigestunud tuberkuloosi. Tollal peeti selle haiguse ravimisel oluliseks kliimavahetust, täpsemalt soojemat kliimat. Niisiis sõitis Keats Itaaliasse, ent suri järgmise aasta algul ikkagi.

Tema luule on keeleteadlik ja meeleline, vahelduvad elurõõm ja kaduvusetunnetus. Poeet ülistab loodust, maalides sellest oma värssides täpseid ja kujundirikkaid pilte. Tema loomingut iseloomustab eriline iluihalus.

Tema elu ajal suhtus kriitika temasse ükskõikselt, ent pärast surma tema kuulsus järjest kasvas, kuni juba sajandi lõpuks hinnati teda kirjandusklassikuks. Tema looming mõjutas eriti eelrafaeliitide liikumist.

Temast on tehtud film "Bright Star" ("Särav täht", 2009).

## Tõlkeid eesti keelde
* Sügisele / Inglise k. tlk. Märt Väljataga // Vikerkaar, 1986, 4, lk 1
* Ood kreeka urnile / Inglise k. tlk. Lauri Pilter // Vikerkaar, 1993, 5, lk 1
* Ood viitsimatusest / Inglise k. tlk. ja järelsõna Märt Väljataga // Vikerkaar, 2004, 7–8, lk 65
* Katsetused Keatsi ööbikuga / Tlk. Poesia // Poesia, 13. oktoober 2012
* Ood ööbikule / Tlk. Ants Oras // Olion, 1930, 7, lk 43

## Viited
* Ants Oras, John Keats, Olion nr. 7/1930
Pabra järv

**Pabra järv** (ka **Bobrova järv**, **Kossa järv**, **Lidva järv**, vene Бобровское озеро, latiniseeritult Bobrovskoje ozero) asub Võru maakonnas Setomaa vallas Toodsi külas. Piki järve kulgeb Eesti-Vene kontrolljoon.

Järv paikneb Haanja kõrgustiku kaguosas. Järvest algab Lidva jõgi.

Järve kaldad on lausad ja liivased. Põhi on kalda lähedal valdavalt liivane, sügavamal mudane. Järves asub saar nimega Puusaar. Eesti ja Venemaa vaheline kontrolljoon kulgeb üle saare.

Taimestik on liigirikas, esineb 23 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerivad särg ja ahven, vähem leidub haugi, kokre, linaskit, kiiska jt.
Suur Pehmejärv

**Suur Pehmejärv** (ka *Pehmejärv*) asub Võrumaal Antsla vallas Ähijärve külas.

Järv paikneb Hargla nõos.

## Vaata ka
* Väikene Pehmejärv

## Välislingid
*
Manhattan (täpsustus)

***[[Manhattan]]** on saar ja linnaosa New Yorgis
*Manhattan on linn Kansases
*Manhattan on asula Nevadas
*"Manhattan", R.H. Burnside'i film aastast 1924
*"Manhattan", Woody Alleni film aastast 1979
*"Manhattan", Flavia Moraesi film aastast 1990
*"Manhattan" on ka 2011. aasta filmi "Thor" vale tööpealkiri
*...

## Vaata ka
*Manhattani projekt, 1940. aastatel tuumapommi loomise projekt Ameerika Ühendriikides
*Manhattani joonis, üks võimalik geeniandmete esitlusviis
Elizabeth (Suurbritannia printsess)

**Elizabeth**, Hessen-Homburgi maakrahvinna, Suurbritannia printsess (22. mai 1770, Buckinghami palee, London - 10. jaanuar 1840, Frankfurt, Saksamaa) oli George III ja kuninganna Charlotte'i tütar.

## Abielu
Nii nagu ta õedki, kasvas Elizabeth väga turvaliselt ning enamuse ajast veetis vanematega. 1812. aastal ostis ta Old Windsori kloostri hoone ning asus sinna elama. 

7. aprillil 1818 abiellus Elizabeth Hessen-Homburgi printsi Friedrichiga. Laulatus toimus Buckinghami palee erakabelis.

Seejärel kolis Elizabeth koos abikaasaga Saksamaale ning kui Friedrichist sai 20. jaanuaril 1820 Hessen-Homburgi maakrahv, sai Elizabethist Hessen-Homburgi maakrahvinna.

## Lõpuaastad
Elizabeth suri 69-aastaselt Frankfurdis ning maeti Homburgi maakrahvide mausoleumi.

## Tiitlid
*Tema Kuninglik Kõrgus printsess Elizabeth (22. mai 1770 – 7. aprill 1818)
*Tema Kuninglik Kõrgus Hessen-Homburgi printsess Elisabeth (7. aprill 1818 – 20. jaanuar 1820)
*Tema Kuninglik Kõrgus Hessen-Homburgi maakrahvinna Elisabeth (20. jaanuar 1820 – 10. jaanuar 1840)
Mantlipärija

**"Mantlipärija"** (originaalpealkirjaga **"The Apprentice"**) on Ameerika Ühendriikide tõsielusari, milles kohtunikud otsustavad võistlejate ärioskuste üle. Sarja lõi 2004. aastal produtsent Mark Burnett. 

2018. aastaks on sellest NBC eetris olnud 15 hooaega, millest esimeste 14 vältel oli saatejuht USA ärimees Donald Trump. Kui Trump teatas kandideerimisest USA presidendiks, võttis sarja juhtimise üle filminäitleja ja endine California kuberner Arnold Schwarzenegger. Lisaks oli 2005. aastal eetris Martha Stewarti erihooaeg.

Võistlejad jagatakse kahte võistkonda ehk "firmasse", iga uut ülesannet juhib kummastki üks vabatahtlik projektijuht. Äriliste ülesannete seas on näiteks toodete müük, rahakogumine heategevuseks või reklaamikampaania loomine. Kaotanud meeskonna kaotuse põhjusi analüüsitakse koosolekul. Iga episood lõpeb sellega, et saatejuht teatab ühele võistlejale: "Sa oled vallandatud!"

Sarjast on tehtud kohalikke mugandusi enam kui 20 riigis. Eesti versioon oli eetris 2007. aasta sügisel TV3-s, selle saatejuht oli Armin Karu.
Blankenfelde mõis

**Blankenfelde mõis** (läti keeles *Blankenfeldes muiža*, saksa keeles *Blankenfeld*) on mõis Lätis Jelgava piirkonnas Vilce vallas Blankenfeldes. 
Esimesed teated mõisast pärinevad 1689. aastast, mil omanik oli Ernst von Medem. Mõis vahetas mitu korda omanikku ja kuulus 1840. aastast kuni 1920. aasta maareformini von Hahnide suguvõsale. 1804–1805, kui mõis kuulus Venemaa keisrikoja juures teenivale Andreas von Königfelsile, külastas mõisa Prantsuse kuningas eksiilis Louis XVIII.

Mõisakompleksi ülesehitus pärineb 18. sajandi keskpaigast, peahoone aastast 1743. 19. sajandist pärineb Inglise stiilis park. Praegu on mõis eraomandis ja sellele püütakse leida rakendust turismi vallas. Mõisa peahoone vajab renoveerimist. Blankenfelde mõisa lilleaias korraldatakse kevaditi tulbifestivale.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Narva hüdroelektrijaam

**Narva hüdroelektrijaam** on hüdroelektrijaam, mis asub Narva jõel Narva ja Jaanilinna vahel, Narva jõe idakaldal. Kuulub Venemaale. Omanik on Gazpromi tütarfirma PAO "TGK-1".

Elektrijaam alustas tööd 1955. aastal. Võimsus 125 MW (170 mln hj). Narva hüdroelektrijaama juurde rajati ehitised - ülevoolupais, hüdroelektrijaama hoone ja neid ühendav 2,5 kilomeetri pikkune derivatsioonikanal, mis võtsid enda alla suure pindala. Koskede juurde ehitati raudbetoonpais, mis moodustas laevatava veehoidla rohkem kui 200ruutkilomeetrilise pindalaga „Narva mere". Hüdroelektrijaama  põhihoone seisab järskude ja kaljuste kallaste vahel  Jaanilinna kindluse juures. 1955. aasta 30. septembril lasti käiku Narva hüdroelektrijaamas esimene turbiin. Elektrienergiat hakkasid saama Leningrad ja kombinaat „Kreenholmi Manufaktuur".

1991. aastal, pärast Nõukogude Liidu lagunemist, jäi enamik hüdroelektrijaama rajatisi Venemaa Föderatsiooni territooriumile, Eesti Vabariigi kontrollitavale territooriumile jäi pool ülevoolupaisust ning kaks muldtammi. Eesti territooriumil asuvad jaama ehitised anti Eesti valitsuse poolt riigi omandisse ja anti rendile AS-ile Narva Elektrijaamad (hiljem Enefit Energiatootmine AS). 

2008. aastal pöördus TGK-1 kohtusse, vaidlustades need otsused, põhjendades oma seisukohta sellega, et ülevoolupais on kuni 1991. aastani Vene NSFV territooriumil asunud jagamatu kinnistukompleks ning ka sellega, et Narva HEJ ei olnud kantud NSVL ettevõtete nimekirja, mis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 29. augusti 1991. a otsusega anti üle Eesti ministeeriumide alluvusse. Tallinna halduskohtus nõuet ei rahuldanud. 

## Viited
TM-XML

Kaubamärkide üldmärgistuskeel **TM-XML** on avatud XML-keel kaubamärkide ärivaldkonna ning kaubamärgiteabe vahetamiseks tööstusomandi õiguskaitse asutuste ja selle partnerite või kasutajate vahel.

## Eesmärgid
Esialgne eesmärk oli määratleda XML-standard kaubamärgiteabe vahetamiseks. Väljatöötamise vältel ja pärast WIPO (Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsioon) standardi ST.66 kehtestamist lisandus veel eesmärke:

* määratleda XML-standardid kaubamärgiametite ja kaubamärkide ärivaldkonna jaoks; 
* teha kasulike tulemuste põhjal uute WIPO standardite ettepanekuid; 
* määratleda kaubamärkide veebiteenuste standardid; 
* esitada rakenduste ja tööriistade näiteid; 
* jagada kogemusi, tavasid ja teadmust; 
* edendada kaubamärgiteabe ja -teadmuse esindajate koostööd ning ühtlust; 
*  *(uus)* valmistada ette semantilise veebi ilmumist kaubamärkide valdkonna jaoks intellektuaalomandi kontekstis.

## Ajalugu
TM-XML-i määratles töörühm, mille moodustas Euroopa Liidu Siseturu Ühtlustamise Amet juunis 2003.

Kommenteerimiseks avaldati kaheksa kavandiversiooni (versioonid 0.1 kuni 0.7 ning versioon 1.0 kavandina), enne kui 26. mail 2006 avaldati versiooni 1.0 lõplik variant veebikohas TM-XML.org. 

TM-XML-i versiooni 1.0 lõplik variant pakuti välja WIPO standardi ST.66 aluseks. Selle standardi kinnitas WIPO infotehnoloogia alalise komitee standardite ja dokumentide töörühm (SCIT/SDWG) oma 8. istungil 19.–22. märtsil 2007 Genfis.

## Rakendusplaan 2008–2010

## Lisateave
DS-XML: disainilahenduste ja tööstusdisaini XML-standard - DS-XML-i koduleht

## Välislingid
* TM-XML-i koduleht
** TM-XML-i tehnilised andmed
** TM-XML-i sõnastik
** TM-XML-i rakendused
** TM-XML-i tööriistad ja näited

* WIPO standardid, soovitused ja suunised
** WIPO standard ST.66 – Kaubamärgiteabe XML-keelse töötlemise soovitus
** WIPO standard ST.66 – Lisad

* Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
** Ameti tööstusdisainilahenduste TM-XML-allalaadimissüsteem (3. versioon)
Rosenbach (Görlitz)

**Rosenbach** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Bischdorf (sorbi: *Biskopice*), Oberbischdorf, Steinberg ja Herwigsdorf.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Schönau-Berzdorfi vald

**Schönau-Berzdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Schönau-Berzdorf, Neuberzdorf, Kiesdorf a.d. Eigen.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Prääsä

**Prääsä** on alev Venemaal Karjala Vabariigis, Prääsä rajooni keskus.
 
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 4269.
Hiitola

**Hiitola** on küla Venemaal Karjala Vabariigi Lahdenpohja rajoonis, alates 2006. aastast Hiitola külaasunduse keskus.

Enne 1944. aastat kuulus Soomele ja oli Hiitola valla keskus.

Hiitolat läbib Viiburi–Joensuu raudtee ja see on Peterburi–Hiitola raudtee lõppjaam. 

## Viited
Vladimír Špidla

**Vladimír Špidla** (sündinud 21. aprillil 1959 Prahas) on Tšehhi ja Euroopa Liidu poliitik.  

Ta lõpetas Karli ülikooli Prahas ja kaitses 1976 filosoofiadoktori kraadi ajaloos ja esiajaloos. Pärast seda pidas ta palju vähetasustatud töökohti, töötades sealhulgas arheoloogina.

Poliitikasse astus ta pärast Sametrevolutsiooni oma kodulinnas Jindřichův Hradecis. Aastatel 1991–1996 juhatas ta kohalikku tööhõivekeskust. Ta on Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei liige, alates 1992. aastast juhatuse liige, 1997–2001 aseesimees Miloš Zemani juhitavas erakonnas ja 2001–2004 esimees.

1996 valiti ta parlamenti. 1998–2002 oli ta töö- ja sotsiaalminister ning asepeaminister Miloš Zemani valitsuses. 2002–2004 oli ta Tšehhi peaminister. Presidendivahetuse ajal 2. veebruarist kuni 7. märtsini 2003 oli ta Tšehhi presidendi kohusetäitja. Ta astus peaministri ametist tagasi 26. juulil 2004 pärast oma erakonna viletsat tulemust parlamendivalimistel. Kuid Špidla valitsuse poliitika ei erinenud oluliselt tema eelkäija Zemani ega järelkäija Stanislav Grossi poliitikast ja kogu tema valitsusaja kestis mõõdukas majanduskasv.

Alates 22. novembrist 2004 kuni 9. veebruarini 2010 oli ta Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste volinik Barroso esimeses komisjonis.

Teda peeti sotsiaaldemokraatide vasakpoolsesse tiiba kuulujaks ja oma riigi kõige ausamaks tipp-poliitikuks, kuid samas kuivaks tehnokraadiks, kes erinevalt oma eelkäijast ei suutnud oma visiooni viia rahvani ega isegi oma erakonna liikmeteni. Euroopa Komisjoni voliniku kohta nimetati tema puhul kuldseks langevarjuks.

## Isiklikku
Vladimír Špidla on teist korda abielus. Tal on esimesest abielust kaks last ja teisest abielust kaks kasulast.

Lisaks tšehhi keelele räägib Špidla saksa ja prantsuse keelt.

Tema hobideks on maratoni- ja murdmaajooks.

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
Berkshire

**Berkshire** on tseremoniaal- ja mittelinnkrahvkond Inglismaal Londonist läänes. Seda kutsutakse ka kuninglikuks Berkshire'i krahvkonnaks, sest seal asub Windsori loss. 

Berkshire on üks Inglismaa vanemaid krahvkondi, seda on kirjalikult mainitud juba 860. aastal.

1. aprillil 1998 kaotati krahvkonna nõukogu (*county council*) ja kõik ringkonnad muudeti tervikomavalitsusteks.

Berkshire jaguneb kuueks tervikomavalitsuseks: 

## Viited

## Välislingid

*http://www.berkshirehistory.com/
Areópoli

**Areópoli** on asula Kreekas Peloponnesose poolsaarel. Asub Peloponnesose piirkonnas Lakoonia maakonnas.
Zacháro

**Zacháro** on asula Kreekas Peloponnesose poolsaarel. Asub Lääne-Kreeka piirkonna Ileía  maakonnas.
Schönbach (Saksimaa)

**Schönbach** on asula ja vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Strahwalde vald

**Strahwalde vald** on endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

1. jaanuaril 2010 ühines ta Herrnhuti linnaga.

## Vallaosad
Friedensthal ja Strahwalde.

## Viited
Essex

**Essex** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal Londonist kirdes.

## Haldusjaotus
Essex jaguneb 14 ringkonnaks:

## Viited

## Välislingid

*Essexi krahvkonna koduleht
Kavála

**Kavála** on sadamalinn Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, Kavála piirkonnaüksuse ja Kavála valla keskus.
Vaxholmi vald

**Vaxholmi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Stockholmist kirdes. Vald hõlmab Bogesundslandeti poolsaare ja 64 väikesaart.

Suuremad asulad on Vaxholm, Resarö ja Rindö.

Vallas asub endine Ytterby kaevandus, mille järgi on nimetuse saanud mitu keemilist elementi.

## Vaata ka

*Vaxholmi kindlus

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Mercalli skaala

**Mercalli skaala** on maavärina tekitatud purustuste visuaalsel hindamisel põhinev skaala, mille lõi 1883. aastal itaalia geoloog Giuseppe Mercalli.

Tänapäeval kasutusel olev Mercalli skaala on läbinud palju muudatusi ning seda nimetatakse tavaliselt modifitseeritud Mercalli skaalaks. Mercalli lõi oma skaala varem kasutusel olnud Rossi-Foreli skaala alusel. 

Skaala on jaotatud kaheteistkümneks astmeks (palliks), millest esimene on tajutav vaid seismomeetritele, kaheteistkümnes põhjustab aga totaalse hävingu. Palle märgitakse Rooma numbritega (I...XII).

Mercalli skaala ei sobi maavärina tugevuse hindamiseks, sest purustuste hulk sõltub peale maavärina tugevuse veel mitmetest muudest asjaoludest. Näiteks maavärina kolde ehk hüpotsentri sügavusest, epitsentri kaugusest uuritavast kohast, pinnase omadustest, ehitiste kvaliteedist ning maavärina kestusest. Seetõttu kasutatakse tänapäeval maavärina tugevuse hindamiseks Richteri skaalat, mis hindab maavärinat ennast, mitte selle tagajärgi. Richteri skaalal hinnatakse maavärina tugevust (magnituudi) nimelise mõõtühikuta arvuga, mitte pallides. Lisaks on maavärina tekitatud purustuste hindamine subjektiivne, sest see sõltub konkreetsest hindajast.

## Modifitseeritud Mercalli skaala

## Mercalli ja Richteri skaalade võrdlus

## Vaata ka
*Richteri skaala