open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Seemnesegu (album)

"**Seemnesegu**" on Eesti *[[shoegaze]]*-ansambli Imandra Lake album, mis sisaldab töötlusi ansambli 2010. aastal ilmunud täispika albumi "Seesamseesam" lugudest. Peamiselt on remiksid teinud kodumaised artistid, kuid oma panuse on andnud ka Suurbritannia muusik Seeland ja Manual Taanist.

## Lugude nimekiri
 	
1. "Igane" (Seeland rmx) 04:39
2. "Rabajärv" (Music For Your Plants rmx) 05:51
3. "Ilus aeg" (Out-Or rmx) 03:52
4. "Seesam" (Leslie Da Bass rmx) 03:58
5. "Öö laul" (Tallinn Daggers rmx) 03:49
6. "Majades" (Wolfredt rmx) 05:34
7. "Vajun" (Manual rmx) 04:20
8. "Liugle liugle" (Forgotten Sunrise rmx) 06:22
9. "Puhangus" (Treee rmx) 03:48
10. "Ole mu laev" (3 Pead rmx) 03:57
11. "Puhangus" (Joel Tammik rmx) 06:10
12. "Igane" – instrumentaal (Seeland rmx) 04:49

## Arvustused
* Imandra Lake – Seemnesegu. The Baltic Scene, 31. märts 2013
* Imandra Lake – Seemnesegu. Trash Can Dance, 19. veebruar 2013

## Viited
Gonyophis

***Gonyophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Gonyophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Gonyophis margaritatus]]* (Peters, 1871). 

## Levila
Need maod on levinud  Sarawaki osariigis (Malaisia) ja Singapuris. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*The Reptiles of the Indo-australian Archipelago. Ii Ophidia with 117, lk 106, Veebiversioon (vaadatud 06.01.2014) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gonyophis margaritatus]] seisuga 06.01.2014.*
Xuelong

**Xuelong**  (hiina keeles 雪龙 'lumedraakon', inglise keeles *Xue Long*) on Hiina jäämurdja ja uurimislaev.

See on ehitatud Ukrainas Hersonis Hersoni laevatehases 1993. aastal. Jäämurdja osales Arktika ja Antarktika uurimisekspeditsioonides uurimis- ja tarnelaevana. Kodusadam on Shanghai.

See oli Hiina ainuke jäämurdja, kuni 2019. aastal valmis Xuelong 2.

## Juhtumid
Xuelong oli üks kolmest laevast, mis püüdis 2013. aasta detsembri lõpus 74 inimestega pardal jäävangi sattunud ristluslaevani Akademik Šokalski jõuda ning jäi omakorda jäävangi. 2. jaanuaril 2014 toimetas Xuelongilt pärit helikopter Kamov Ka-32 Akademik Šokalskilt ära Aurora Australise pardale kõik 52 reisijat.

## Viited

## Välislingid

*"Antarktikas venelastele appi kiirustanud laev jäi omakorda jäävangi". *Postimees*, 4. jaanuar 2014.
Kong (mesindus)

**Kong** (Võru murdes *kusal*) on algeline, puupaku sisse õõnestatud või puukoorest tehtud taru, mille abil vanasti püüti mesilassülemeid.

Eestis on kongi kasutatud 19. sajandil ja eelkõige Lõuna-Eestis.

## Vaata ka
*tarupuu

## Viited

## Välislingid
*
Varbola vald (Nissi kihelkond)

**Varbola vald** (kuni 1919. aastani *Vardi vald*; saksa keeles *Gemeinde Schwarzen*) oli vald Nissi kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus tänapäeva Varbola küla alal.

Vallas sündisid Marta Lepp, Alise Stein-Anvelt, Adolf Leevald.

Vald kuulus Rahvuskogu 12. valimisringkonda, kust valiti Julius Vollmann.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Varbola valla koosseisu, välja arvatud Rahula küla maa-ala, mis läks Nissi valda.
## Viited
Isola Piana

**Isola Piana** on mitme saare nimi.

***[[Isola Piana (Asinara)|Isola Piana]]** – saar Vahemeres Sardiinia maakonna loodepoolseimas osas, Asinara saare ja Falcone neeme vahel
***[[Isola Piana (Capo Caccia)|Isola Piana]]** – saar Vahemeres Sardiinia saare läänekalda juures, umbes kilomeeter Caccia neemest (*Capo Caccia*) põhjasuunas
* **[[Isola Piana (Sulcis)|Isola Piana]]** – saar Vahemeres, paari kilomeetri kaugusel Sardiinia saare edelakaldast, Sulcise saarestikus
396 eKr

**Aasta 396 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused

* Roomlased vallutasid etruskidelt Veji linna.
* Esmakordselt võistlesid antiikolümpiamängudel heeroldid ja pasunapuhujad.

## Sündinud

* Xenokrates, Vana-Kreeka filosoof

## Surnud

* Thukydides, Vana-Kreeka ajaloolane
* Orestes, Makedoonia kuningas
Külli Tammik

**Külli Tammik** (1974. aastani **Külli Leppik**; 20. august 1950 Tallinn – 29. detsember 2013) oli eesti skulptor, iluuisutaja ning ilu- ja rulluisutamistreener.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal ERKI (skulptuuri erialal). 

1987. aastast oli vabakutseline, 1983. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Skulptorina oli ta peamiselt animalist, kes lõi humoristliku alatooniga inimtüüpe karikeerivaid looma- ja linnukujusid. Tema teoseid on Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Eesti Spordimuuseumi ja Tallinna Kunstihoone kogudes, aga ka erakogudes. Tema loodud olid näiteks Vassili Võrgu pronksbareljeef Tallinna 3. Keskkooli seinal (1978) ning komnoor Leopold Linderi pronksbüst Aseri kultuurimajas (1979).

Ta tegeles Tallinna Mererajooni spordikoolis Vaike Paduri, Lilian Looringu ja Kalju Saarekese juhendamisel iluuisutamisega ning kuulus 1968. aastal Eesti koondisse. Aastatel 1969–1987 töötas Tallinna Mererajooni spordikoolis iluuisutamistreenerina, aastatel 1987–1989 oli treeneri olümpiareservi eriklassis.  

Aastatel 1993–2008 oli ta Rulluisutamisföderatsiooni president ja klubi Vigurid juht. Kuulus ka Rahvusvahelisse Rulluisutamisliidu treenerite ühendusse. 

Ta harrastas ka allveesporti, suusatamist, ratsutamist ja iluvõimlemist. 

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* In Memoriam Külli Tammik
* Biograafia ESBL-is
Advokaadibüroo ALTERNA

**Advokaadibüroo ALTERNA** on Eesti advokaadibüroo. See asutati 2013. aastal. Firma on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige.

ALTERNA on spetsialiseerunud järgmistele õigusvaldkondadele: ärinõustamine ja M&A tehingud, kohtulike ja kohtuväliste vaidluste lahendamine, karistusõigus ja kriminaalmenetlus, kinnisvara-, ehitus- ja planeerimisõigus, restruktureerimine ja maksejõuetusmenetlused, intellektuaalomandi ning andmete kaitse.

ALTERNA on tunnustatud rahvusvaheliste advokaadibüroode hindamise väljaannete IFRL1000 ja Legal500  poolt.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
476 eKr

**Aasta 476 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused

* Theogenes saavutas antiikolümpiamängudel olümpiavõidu pankraationis.
* Türann Theron saavutas antiikolümpiamängudel olümpiavõidu kaarikuvõistluses.
* Hiinas lõppes Kevadete-sügiste ajastu.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Zhou Jing, Hiina Zhou dünastia kuningas
Il Vitello

**Il Vitello** (ka *Scogli Il Vitello*) on Itaaliale kuuluv väike asustamata kaljusaar Vahemeres Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Sant'Antioco vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Sulcise saarestikku kuuluv Il Vitello asub Vacca ja Sant'Antioco saare vahel, paar kilomeetrit Sant'Antiocost kagus Palmase lahte (*Golfo di Palmas*) suudmes.

## Vaata ka
* Sant'Antioco saar

## Viited

## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, *Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 2 - Sardegna e le sue isole minori. Liguria e le sue isole*, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-56-6.
475 eKr

**Aasta 475 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused

* Sõdivate riikide ajastu algus Hiinas.
* Zhou dünastia kuningaks sai Zhou Yuan.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Herakleitos, Vana-Kreeka filosoof
Aulepa mõis

**Aulepa mõis** (saksa keeles *Dirslet*) oli rüütlimõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas Aulepa külas. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonna Lääne-Nigula valda.

Mõis on rajatud 16. sajandi lõpus ning läbi ajaloo ei kuulunud mõisale kogu Aulepa küla, vaid see kuulus vähemalt osaliselt ka Taebla mõisale. Aastatel 1913 ja 1919 oli mõisa omanik Saku Õlletehas.

Aastast 1977 pärineb ka mõisa inventariseerimise toimik arhiiviviitega ERA.T-76.1.14694 ning see sisaldab ankeetandmeid, fotosid ja plaani. Antud dokumendi eelvaatega on võimalik tutvuda ka Kultuurimälestiste riikliku registri kodulehel (vaata http://register.muinas.ee/?menuID=archivalmaterial&action=view&id=2611).

## Mõisaansambli kirjeldus 1976. aastast
* 19. sajandi keskpaigast pärinev mõisa peahoone, mis oli ühekorruseline puuhoone, oli rahuldavas seisundis.
* Eeshoovil kompaktselt paiknenud kõrvalhoonetest olid säilinud ait, laut ja küün.
* Mõisa väike park, millel funktsioon puudus, oli metsistumas.

## Vaata ka
*Läänemaa mõisate loend

## Viited
Embraer E-Jet

**E-Jet** on Embraeri Brasiilias ehitatavate reisilennukite perekond, millesse kuulub neli erineva suuruse ja lennuulatusega, kuid sarnase valmistamistehnoloogia ja põhivarustusega lennukit (E-170 kuni E-195). See lubab ühe selle perekonna lennuki lennuõigused saanud piloodil täiendõpet sooritamata lennata ka teiste samasse perekonda kuuluvate lennukitüüpidega. Silindrilise lennukikere läbimõõt on 301 cm.

## Tehnokirjeldus

## Vaata ka
* Bombardier CRJ
* Embraer ERJ 145
* Airbus A318
* Boeing 737

## Välislingid

*Embraer E-Jeti perekonna ametlik lehekülg
Barań

**Barań** on linn Valgevenes Viciebski oblastis Orša rajoonis. Allub administratiivselt Orša linnale. Leedu keeles *Baranis*. 

Linnas asuvad kaks keskkooli ja lütseum, lisaks veel muusikakool ja laste spordikool. Barańis on kultuurimaja ja raamatukogu. 

Tööstusettevõtetest on linnas masinaehitus, toiduainetetööstus ja kergetööstus. Tähtsaim tööandja on tehas Ljos (Лёс), kus toodetakse raadiotehnikat. Lisaks asub linnas samanimeline sanatoorium.

## Ajalugu
Linna on esmamainitud 1518. aastal kui Ostrogskite valduses olevat küla. Asulasse rajati toona "kuulihoov", kus valmistati kahuritele kuule. Aastal 1598 rajas nende alade isand Krzysztof Radziwiłł uue Barańi alevi ja asustas küla elanikud sinna ümber. Sellest ajast peale kirjutatakse Barańi külast kui *Старая Барань*i ehk Vanast Barańist.
Aastal 1704 ehitati Barańi asulasse uniaatide kirik.

Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Radziwiłłide mõis konfiskeeriti ja Barańist sai küla. XIX sajandil kuulusid need alad Barzovidele ja Mjanžynskitele. Aastal 1872 rajati asulasse tärklisevabrik, aastal 1873 saekaater. Aastal 1882 omandas asula riiginõunik Popov, kes rajas sinna kõrtsi ja veski. Aastal 1906 avati asulas tehasekool.

1924. aastal liideti Barań Valgevene NSV-ga, aastal 1935 sai sellest töölisasula. Teises maailmasõjas hukkus asulas 42 inimest. Asulast sai ametlikult linn aastal 1972.

## Pilte

Pilt:Stročycy - 09.jpg|Barańi uniaatide kirik


## Barańi elanikke

*Uładzimir Korban – Valgevene satiirik

## Viited

## Välislingid
* Tałačyn 
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Barań YouTube'is
* Barań YouTube'is - pikem video
Leonid Obolenski

Vürst **Leonid Leonidovitš Obolenski** (vene keeles *Оболенский Леонид Леонидович*; 1873 – september 1930) oli Nõukogude Liidu diplomaat.

Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas, oli maksuinspektor Arzamasis ja Nizni Novgorodis, Talurahva Maapanga juhatuse liige, kolleegiuminõunik (1913).

1915. aastal oli ta menševik, elas Permis, politsei jälgimise all. Alates 1918. aastast oli Leonid Obolenski ÜK(b)P liige, Permi kubermangukomitee liige, 3. armee laekur. Alates 1919. aastast töötas ta Moskvas Vene NFSV rahanduse rahvakomissariaadis, kus oli maksude osakonna kolleegiumi liige ja juhataja, väikese rahvakomissaride nõukogu liige. 

1920. aastal viidi Leonid Obolenski üle välisasjade rahvakomissariaati. 12. juulil 1920 kirjutas ta Vene delegatsiooni liikmena alla rahulepingule Leeduga, oli Vene–Poola sõja lõpetanud Riia rahuläbirääkimistel Vene delegatsiooni aseesimees. 1921. aastast kuni 16. oktoobrini 1923 Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu täievolilise esinduse Poolas nõunik, 16. oktoobrist 1923 kuni 4. oktoobrini 1924 (volitused esitas 3. jaanuaril 1924) Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Poolas. Alates septembrist 1929 oli ta Vene NFSV hariduse rahvakomissariaadi kunstiasjade peavalitsuse juhataja, enne surma 1930. aastal Ermitaaži direktor.
Isola Piana (Sulcis)

**Isola Piana** ('Piana saar') on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres, Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Carloforte vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Sulcise saarestikku kuuluv Piana asub San Pietro saarest vähem kui kilomeetri kaugusel kirdes. Piana saarest umbes 300 meetri kaugusel lõunas asub Isola dei Ratti.

Eraomanduses oleva saare ainuke kondomiinium Residenza Villamarina hõlmab kogu saart.

Saare kaguosas asuv erasadam võtab vastu kuni 20 meetri pikkusi aluseid.

## Vaata ka
* Sant'Antioco saar
* San Pietro saar
* Toro saar
* Vacca saar
* Corno saar
* Isola dei Ratti

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *[http://www.sardegnadigitallibrary.it/index.php?xsl=626&s=17&v=9&c=4463&id=589047 Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 2 (E-L)]*, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/documenti/7_81_20071203170553.pdf Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid
* Piana saare koduleht (*itaalia keeles)</small>**
*''
Eesti Laul 2014

**Eesti Laul 2014** oli kuues Eesti Laulu võistlus ja 21. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Peeti kaks poolfinaali – 14. ja 21. veebruaril ja finaal 1. märtsil 2014. 

1. märtsil selgus, et 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindab Eestit Tanja Mihhailova lauluga "Amazing".

## Eelvalik
Konkursile laekus 188 lugu, millest 20 paremat žürii otsusega poolfinaalidesse pääsesid. Žüriisse kuulusid Owe Petersell (Raadio Elmar), Maarja-Liis Ilus (laulja), Erik Morna (Raadio 2), Valner Valme (Postimees), Ingrid Kohtla (Eesti top 7, ERR), Siim Nestor (Eesti Ekspress), Toomas Puna (Sky+), Koit Raudsepp (Raadio 2), Janek Murd (muusik), Tauno Aints (helilooja), Kostja Tsõbulevski (muusik) ja Kaupo Karelson (produktsioonifirma Ruut).

## Poolfinalistid

## Esimene poolfinaal
* Toimus 14. veebruaril 2014 ETV stuudios.
* Saatejuhid olid Helen Sürje, Henrik Kalmet, Indrek Vaheoja ja Peeter Oja.

## Teine poolfinaal
* Toimus 21. veebruaril 2014 ETV stuudios.

## Finaal
*Finaalkontsert toimus 1. märtsil 2014 algusega kell 21.15 Nokia Kontserdimajas.
*Žürii liikmed olid Maarja-Liis Ilus, Erki Pärnoja, Rolf Roosalu, Getter Jaani, Siim Nestor, Ott Lepland, Koit Raudsepp, Els Himma, Leslie Da Bass, Siiri Sisask ja Tõnis Mägi.
### I voor

### II voor
* Teises voorus osalesid I voorus kaks kõige enam punkte kogunud laulu. Võitja kuulutati välja telefonihääletuse tulemuse põhjal.

## Viited

## Välislingid
*Lauluvõistluse veebileht Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Bombardier Q

**Bombardier Q sari** on praeguse lennukiehitusfirma Bombardier Aerospace kahe turbopropellermootoriga lühiliini reisilennukite seeria. 

Alates 1984. aastast ehitas neid regionaallennukeid de Havilland Canada. Kokku on ehitatud üle tuhande selle sarja lennuki.

Sarja esimese lennuki esmalend toimus 20. juunil 1983.

## Tehnilised andmed

## Välislingid
*Bombardier Q seeriad ametlik lehekülg
Britten-Norman Islander

**Britten-Norman BN-2 Islander** on kahe kolbmootoriga lühiliini reisilennuk. Lennuki projekteeris Suurbritannia firma Britten-Norman. Esmalend toimus 12. juunil 1965.

## BN-2A Islander tehnilised andmed
* Meeskond: 1–2
* Reisijaid: 9 
* Tiivaulatus: 14,9 m 
* Pikkus 10,86 m 
* Kõrgus: 4,18 m 
* Tiivapindala: 30,2 m²
* Tühimass: 1,7 tonni
* Täismass: kuni 3,0 tonni
* Mootor: 2 x Lycoming O-540-E4C5 või IO-540, üks kolbmootor 260 või 300 hj
* Maksimumkiirus: 273 km/h 
* Reisikiirus: 257 km/h
* Lennukaugus: 1400 km
* Lennulagi: 4024 m 
* Tõusukiirus: 295,0 m/minutis

## Islander Eestis

Eestis on Britten-Norman Islanderi kasutanud lennufirma Avies.

2006. aastal ostis Eesti Langevarjuklubi Islanderi tüüp BN-2A-26, millele Eesti langevarjurid andsid nimeks Brita. See lennuk ehitati 1969. aastal seerianumbriga 48; Eestis oli selle lennuki registritunnus ES-PNA. 2012. aasta sügisel müüs Eesti Langevarjuklubi lennuki maha.

Brita oli üks kaheksast lennukist, mida kasutati James Bondi filmi "007 Spectre" langevarjuhüpete võtete ajal, neist lennukõlbulikke oli vaid kaks.

## Viited

## Välislingid
*Britten-Norman Islanderi ametlik lehekülg
Britten-Norman

**Britten-Norman** on Suurbritannia lennukitootmisettevõte. Lisaks lennukite ehitamisele teevad nad hooldus-, remondi- ja muid töid.

Ettevõte asutati 1954. aastal. See on müünud üle 1250 lennuki enam kui 120 riiki.

## Õhusõidukid
* Britten-Norman BN-1
* Britten-Norman Islander
* Britten-Norman Defender
* Britten-Norman Trislander
* Britten-Norman Nymph
* NAC Freelance

## Välislingid
*Britten-Norman koduleht
Abja raudteejaam

**Abja raudteejaam** oli raudteejaam Abja-Paluojal Mõisaküla–Viljandi raudteelõigul 34 km kaugusel Viljandist. 

Jaam avati 1897. ja suleti 1973. aastal seoses raudteelõigu sulgemisega. Avamise ajal jäi jaam Halliste kihelkonda Abja mõisa maadele.

Abja naaberjaam Viljandi suunal oli Halliste raudteejaam ja Mõisaküla suunal Laatre raudteejaam (pooljaam). Jaam asus Tallinn-Sadama raudteejaamast 184,5 kilomeetri kaugusel.

1940. aastal oli Abja Abja vallas Pärnumaal ning raudteepolitsei Tallinna jaoskonna Mõisaküla rajoonis. 

## Jaamahoone
Algne jaamahoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi sarnaselt Lelle, Surju, Halliste ja muude jaamahoonetega. Hoone hävis sõjas 1944. aastal, kui taganevad Saksa väed selle hävitasid. 
Uus stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone valmis 1958. aasta lõpus. 
Hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Keeni ja Orava jaamahoonega. Hoone on säilinud ja praegu tegutseb seal palvela.

## Viited

## Välislingid
* Egon Valdaru. MULGI EKSPRESS ⟩ Abjas tähistati 50 aasta möödumist rongiliikluse lõppemisest; Sakala, 05.06.2023
* Helgi Kaldma. Abja viimane jaamaülem sõidab rattaga igal aastaajal, sakala-ajaleht.ee, 18. märts 2009
* FOTO: Viimane Mulgi Ekspress teel Mõisakülast Viljandisse, juuni 1973; Baltic Trains Picture Gallery
* Sissekanne muinsuskaitseameti kataloogis "XX sajandi arhitektuur"
* Foto Abja jaamast (1925)
* Postkaart
* Fotod
Abja sovhoos

**Abja sovhoos** oli sovhoos keskusega Abja-Paluojal. Sovhoos asutati 1960 ja likvideeriti 1992.

1975. aastal oli sovhoosil 8720 hektarit maad, sellest põllumajanduslikku maad (ilma õue-aiamaata) 5440 hektarit, sealhulgas haritavat maad 4440 hektarit.

Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 8721 hektarit maad, sellest põllumajanduslikku maad (ilma õue-aiamaata) 5507 hektarit, sealhulgas haritavat maad 4564 hektarit.

Sovhoosil oli 1975. aastal 347 töötajat.
Isola dei Ratti

**Isola dei Ratti** ('rottide saar') on Itaaliale kuuluv asustamata väikesaar Vahemeres, Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Carloforte vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Sulcise saarestikku kuuluv Isola dei Ratti asub San Pietro saare kirdetipust vähem kui kilomeetri kaugusel idas ja Isola Pianast umbes 300 meetri kaugusel lõunas.

## Vaata ka
* San Pietro saar
* Isola Piana

## Viited

## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, *Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 2 - Sardegna e le sue isole minori. Liguria e le sue isole*, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-56-6.
Rasvamüüser

**Rasvamüüser** on endisaegne Kodavere kihelkonnas kasutatud puust uhmer, millega tambiti rasva.

Mujal, kus rasvamüüsrit ei tuntud, võidi uhmrina kasutada küna või kaussi.

## Viited

## Välislingid
*
Isola del Corno

**Isola del Corno** ('sarvesaar', ka *La Piramide*; Tabarca murdes *Uiza du Gallu*) on Itaaliale kuuluv asustamata kaljusaar Vahemeres Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Saar asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis Carloforte vallas, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Sulcise saarestikku kuuluv Isola del Corno asub San Pietro saare Sandalo neemest (*Capo Sandalo*) umbes kilomeetri kaugusel läänes.

## Vaata ka
* San Pietro saar
Vaagen

**Vaagen** (ladina *pelvis*, rahvapärane nimetus ka **vaagnaluu**) on paljude selgroogsete loomade skeleti luuline osa – luurõngas.

Vaagen ühendab kahel jalal kulgevatel inimestel keret jalgade (alajäsemete) vabaosaga ning neljal jalal kulgevatel loomadel tagajäsemete vabaosaga.
    
Vaagnana käsitletakse vahel ka luulist vaagnat koos vaagnaõõnega – vaagnapiirkonna lihaste ja siseelunditega (nagu kusepõis, emakas, pärasool).
   
Vaagna asend ja kuju erinevad nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Vaagna osad on 
*suurvaagen (*pelvis major*) – ülemine, laiem osa;
*väikevaagen (*pelvis minor*) – alumine, väiksem osa.

## Imetajatel

### Inimestel
Inimestel koosneb luuline vaagen puusaluudest, ristluust ja õndraluust. 

#### Naise vaagen
Vaagnal esinevad ka soolised iseärasused. 

Luuline vaagen koos väikevaagna pehmete kudede ja vaagnapõhjaga moodustavad sünnituskanali.

## Roomajatel
### Madudel
Kõigil tänapäeva maolistel vaagen puudub, kuid näiteks nii emastel kui ka isastel anakondadel, boadel ja püütonitel on tagakehas kloaagi läheduses säilinud vaagna ja tagajäsemete paarilised väiksemõõtmelised jäänused (vaagnakannused).

## Viited
Uhmrinui

**Uhmrinui** on nui, millega tambitakse uhmris olevaid asju. 

Eesti talupojad tegid uhmrinuia kasest, saarest, kuusest või männist. See nui oli kahepoolne, mille keskmine ehk käepideme osa oli otstest peenem. Uhmrinuia pikem ots oli teravam ja lühem ots oli tömbim. 

## Viited
Peeter Sagar

**Peeter Sagar** (11. november 1889 Põltsamaa – 3. november 1930 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Peeter Sagar õppis Rostovtsevi eraülikoolis.

Ta oli 1905–1906 Uue-Vändras kooliõpetaja, oli Esimese maailmasõja ajal neli aastat Saksamaal sõjavang, osales Vabadussõjas, seejärel töötas 1920–1921 Tallinna Teataja, 1921–1925 Postimehe ja 1925–1929 Meie Maa toimetuses. Peeter Sagar suri sõjavangis saadud neeruhaiguse tagajärjel diakonisside haiglas.

## Kirjandus
* Peeter Sagar surnud. Rahvaleht, 4. november 1930, nr. 130, lk. 1.
Sizzo

**Günther Sizzo** (3. juuni 1860 Rudolstadt – 24. märts 1926 Großharthau) oli Schwarzburgi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Schwarzburgi vürst 16. aprillist 1925 kuni surmani.

Sizzo oli Schwarzburg-Rudolstadti vürsti Friedrich Güntheri (1793–1867) ja tema teise, morganaatilise abikaasa, Reina krahvinna Helene (1835–1860) poeg. Sündimisel andis isa talle Leutenbergi printsi tiitli. 2. juunil 1896 sai ta pärimisõigusega Schwarzburg-Rudolstadti printsiks ja 1910. aastal, pärast Schwarzburg-Sondershauseni vürstliku liini väljasuremist, Schwarzburgi printsiks. Pärast viimase Schwarzburgi vürsti Günther Victori surma 16. aprillil 1925 sai ta Schwarzburgi vürstliku perekonna  peaks ja oli seda vähem kui aasta, kuni oma surmani. Sizzo järel sai tiitli tema poeg Friedrich Günther, kelle surmaga 9. novembril 1971 suri Schwarzburgi vürstlik perekond välja.

25. jaanuaril 1897 abiellus ta Dresdenis Anhalti printsessi Alexandraga (1868–1958), kellega tal oli üks poeg ja kaks tütart:
* Marie Antoinette (1896–1984), abiellus 1925 Solms-Wildenfelsi krahvi Friedrich Magnusega (1886–1945)  
* Irene (1899–1939) 
* Friedrich Günther (1901–1971), abiellus 1938 Sachsen-Weimar-Eisenachi printsessi Sophiega ja lahutas samal aastal.
Karmavõlad

"**Karmavõlad**" on Inga Raitari romaan, mis ilmus Eesti raamatukirjastuses Legend aastal 2013. 

Romaan räägib kolmes eri ajastus kolme inimese vahel kulgevatest elumuutvatest sündmustest, mis mingil moel kõik üksteist mõjutavad. Esitades küsimuse, mis ikka toob tegelikult meie ellu suhted ja miks need on just sellised nagu nad on.

Raamatu lühikokkuvõtteliseks motoks võib pidada mõtet *"Kolm inimest. Kolm ajastut. Kolm elu."*

## Raamatu taustalugu
Pealtnäha on need kolm erinevat lugu. Üks toimub Tiibeti kloostris. Teine suure näljahäda aegsel Iirimaal. Kolmas kuskil siinsamas, mitte eriti ammu. Igas loos on kolm osalist, kes otsivad vastust küsimusele, mis siis tegelikult on armastus ning kust ja mis eesmärgil ta meie ellu tuleb. Miks vahel on tunne, et oled inimest, kellega just lähedaseks said, tundnud juba terve igaviku?

Raamat ilmus esmatrükis järjejutuna ajakirjas Naised 2011. aastal, kuid jäi seal lõpetamata.
"Karmavõlad" on ühtaegu nii romantiline armastuslugu ja samas ka põnevust täis fantaasiaromaan, kulgedes inimsuhete taha jäävates salapärastes saatuseniitides. 

## Lugu
Raamat räägib algselt noorest ja edukast Irisest, kes kohtab lennukis meest. Mees ei sarnane üldse tema tüübiga, kuid siiski tekib kogu neil naise senist elu pea peale pöörav armulugu. Teine paralleelselt käiv lugu räägib imekaunist mõisahärra sohilapsest Ireen, kes armub vaesesse perepoega. See suvi saab saatuslikuks tervele külale ning hukatuslikuks talle endale. Kolmas lugu rändab ajas veel kaugemale – Tiibetisse, kus noor munk Ikaro on tunnistajaks parima sõbra räpasele saladusele. Tal on vaja teha valik, kas reeta kõik, mida ta pühaks peab või tunnistada endale, mida ta tegelikult ihaldab.  

Raamatu põhiküsimuseks on "Miks sekkub meie ellu saatuslik karma ja kaugele selle lõimed ulatuda võivad?"  

## Viited


## Välislingid
* Stalker 2012 nominendid "Parim eesti autori lühiromaan või jutustus"
*Apollo "Karmavõlad"
*Rahva Raamat "Karmavõlad"
*Põltsamaa Raamatukogu
Neutralisatsioon

Keemiline **neutralisatsioon** (ehk **neutraliseerimine**) tähendab happe ja aluse vahelist reaktsiooni, mille tulemusel keskkond muutub neutraalseks.

Lahuse (või keskkonna) neutraalseks muutmine toimub aluse lisamisel happelisele lahusele või happe lisamisel aluselisele lahusele. Enamasti moodustub happe ja aluse reaktsiooni tulemusena sool ja vesi. Selle protsessi üldvalem on 
::hape + alus → sool + vesi   ehk   
::HA + BOH → BA + H2O,  
kus HA ja BOH on vastavalt Arrheniuse hape ja alus. 

Tugevad happed ja alused vees dissotsieeruvad ioonideks. Seda arvesse võttes saame soolhappe (HCl) ja naatriumhüdroksiidi (NaOH) reaktsiooni vees kirjutada järgmisel kujul (kus H3O+ on hüdroksooniumioon): 
: \mathrm{H_3O^{+}_{(aq)} + Cl^{-}_{(aq)} + Na^{+}_{(aq)} + OH^{-}_{(aq)} \longrightarrow\  Na^+_{(aq)} + Cl^-_{(aq)} + 2 \ H_2O}

Tugevate hapete ja aluste reaktsioon kulgeb lõpuni ja keskkond muutub neutraalseks ekvivalentsete ainehulkade reageerimisel; näiteks 1 mool H<sub>2</sub>SO<sub>4</sub> ja 2 mooli NaOH. 

Happe ja aluse vaheline reaktsioon on *neutralisatsioonireaktsioon*. Selle tulemus sõltub teatud määral reageeriva happe ja aluse omadustest. Neutralisatsioon on enamasti eksotermiline (vabaneb soojust, nimetatakse *neutralisatsioonisoojus*) ja tavaliselt saadakse neutraalne keskkond, kuid mitte alati pH = 7, sest see sõltub happe ja aluse tugevusest. Mitte alati ei teki soola kõrval vett (nt HF + NH3  →  NH4F) ja mõnel juhul võib protsess olla ka endotermiline (nt NaHCO3 + CH3COOH  →   CH3COONa  + CO2 + H2O).  Kui hape või alus dissotsieerub astmeliselt, toimub tema neutralisatsioonireaktsioon samuti astmeliselt.

Happe või aluse lahuse kontsentratsiooni määramisel kasutatakse happe-aluse reaktsiooni tiitrimist ekvivalentpunktini.
## Vaata ka
*Hape
*Alus
*Ekvivalent (keemia)
Juli Šokalski

**Juli Šokalski** (vene Юлий Михайлович Шокальский; 17. oktoober (vkj 5. oktoober) 1856 Peterburi – 26. märts 1940 Leningrad) oli vene mereväelane, okeanograaf, kartograaf, polaaruurija, kindralleitnant (1912). Aastail 1917–1931 oli ta Vene Geograafiaseltsi esimees.

## Mälestuse jäädvustamine
* 1940. aastal 1939. a. Karjalas Pinduši (soome Pinduinen) laevatehases ehitatud NSVL Teaduste Akadeemia Arktika Teaduslik-Uurimisinstituudi ekspeditsiooni- ja uurimislaevale anti Juli Šokalski auks nimeks Akademik Šokalski. 
* Pärast Teist maailmasõda ehitati ümber ja nimetati ümber kalalaev Juli Šokalski mälestuseks. Väike uurimislaev kandis nime Juli Šokalski ja tegi uurimistööd Mustal ning Kaspia merel. 
* 1958. aastal ehitati Tšehhoslovakkias Komárnos Slovenské lodenice Komárno laevatehases vedurlaev Akademik J. Šokalski.
* 1959. aastal ehitati Ukrainas Mõkolajivis Tšernomorski laevatehases uurimislaev J. M. Šokalski.   
* 1982. aastal nimetati Juli Šokalski mälestuseks Nõukogude uurimislaev Akademik Šokalski.
* 1983. aastal läks Baikali järvel põhja mootorlaev Akademik J. M. Šokalski ning sellega uppus 7 meeskonnaliiget.

## Viited
Turboventilaatormootor

**Turboventilaatormootor** on kahekontuurne turboreaktiivmootor, mille enamiku tõmbejõust (kaasaegsetes mootorites kuni 85%) annab gaasiturbiiniga käitatav ventilaator.
Turboventilaatormootori (*turbofan*) kütusekulu ja müratase on sama tõmbe juures tavalisest reaktiivmootorist (ühekontuursest) palju väiksem. Turboventilaatormootoritega tsiviillennukite kiirus piirdub  mitte üle Mach 0,7 kuni 0,9.
Palgasõdur. Üksik hunt

**"Palgasõdur. Üksik hunt"** on Kalle Klandorfi romaan, mis ilmus kirjastuses Legend 2013. aastal. 

See kandideeris Apollo raamatupoodide keti 2013. aasta parimaks eesti autori ilukirjandusteoseks.

Kriminaalpõnevik põhineb 1990. aastate tõestisündinud lugudel, kuid pole autobiograafiline ega dokumentalistika. Tegu on triloogia esimese osaga, mis räägib kriminaalsest allilmast, KGB ja GRU juhitud terrorioperatsioonidest ja ebaseadusliku äri telgitagustest.

Romaan oli Kalle Klandorfil seisnud käsikirjana mitu aastat sahtlis, enne kui ta otsustas selle avaldada, pühendades teose abikaasa Merle Klandorfile, kellega tutvumisest oli neil möödunud 39 aastat.

## Viited

## Välislingid
* "Palgasõdur. Üksik hunt" avaldamisest
Vanaküla tuulepark

**Vanaküla tuulepark** on 2009. aastal valminud tuulepark Lääne-Nigula vallas Läänemaal. Tuulepark koosneb kolmest 3 MW võimsusega Winwind WWD3/100-tüüpi elektrituulikust ning tuulepargi koguvõimsus on 9 MW. Kõik tuulikud asuvad Vanaküla territooriumil ning umbes 56 hektari suurusel alal.

Elektrituulikute tootja on Soome ettevõte Winwind Oy. Tuuliku masti kõrgus on 90 meetrit, rootori läbimõõt 100 m ning tuuliku kaal 305 tonni. Vanaküla tuulepargi tuulikute kavandatud eluiga on 20 aastat. Vanaküla tuulepargi koguinvesteering on 12,8 miljonit eurot.

**Vanaküla tuulepargi aastatoodang**

## Vaata ka
* Aulepa tuulepark

## Viited
Killikari allikas

**Killikari allikas** on allikas Eestis Saaremaal.

Allikas asub Sõmera külast lääne pool Lääne-Saaremaa kõrgustiku idanõlval ja suubub temast umbes 40 m ida pool voolavasse Pühajõkke. Allika absoluutkõrgus on 19 meetrit.
Munandiarter

**Munandiarter** ehk **testikulaararter** (ladina *arteria testicularis*) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete isasloomade suure vereringe paarisarter, mis varustab munandeid arteriaalse verega.  

Munandiarterite areng, anatoomia, asend, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel
Isastel madudel varustavad munandiarterid munandeid verega. 

## Imetajatel
### Meestel
Munadiarterid saavad alguse kõhuaordist ja laskuvad kubemekanalisse. Kubemekanalist suubuvad seemneväädi koosseisus munandisse ja munandimanusesse. 

## Viited
Maddalena saared

**Maddalena saared** (it *arcipelago di La Maddalena*) on Itaaliale kuuluv saarestik Vahemeres Türreeni meres, Sardiinia saare kirderanniku lähistel. Saared asuvad  Sardiiniat Korsikast eraldava Bonifacio väina juures, Smaragdiranniku ääres.

Saarestik asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Saared kuuluvad La Maddalena valda.

Saarestik on hõlmatud 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspargiga (*Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena*).

Suurimad saared on Maddalena	(20,1 km²), Caprera (15,7 km²), Spargi (4,2 km²), Santo Stefano (3,0 km²), Santa Maria (2,0 km²), Budelli (1,6 km²) ja Razzoli (1,5 km²). Asustatud on Maddalena, Caprera ja Santo Stefano.

Maddalenat ja Caprerat ühendab tehismaakitsus. Caprera saarel veetis oma viimased eluaastad Garibaldi ja sinna on ta ka maetud. Santo Stefano saarel asus kuni 2008. aastani USA tuumaallveelaevade baas.


Bocche di Bonifacio 2.JPG|Bonifacio väin
La Maddalena (01).JPG|La Maddalena
La Maddalena - Isola di Caprera (03).JPG|Caprera
La Maddalena - Isola di Spargi (05).JPG|Spargi


## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 2 - Sardegna e le sue isole minori. Liguria e le sue isole, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-56-6.

## Välislingid
Henle ling

**Henle ling** (ladina *ansa nephroni*) on paljude selgroogsete loomade neerude nefronites paiknevate neerutorukeste U-kujuline keskosa. Henle ling suundub alguses neerusäsisse ja seejärel teeb järsu käänaku ning suundub tagasi neeru pinna suunas.

Henle lingu oluliseks funktsiooniks on uriini kontsentreerimine ja lahjendamine.  
 
Henle ling koosneb kahest osast: 
*Henle lingu alanev osa 
*Henle lingu ülenev osa.

## Roomajatel
### Madudel
Madude neerude töö tulemusel ei väljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, jääkained väljutakse üsna tahkena (pastana).  
 
## Ajaloolist
Henle lingu avastajaks peetakse saksa anatoomi Jakob Henlet (1809–1885).

## Viited
Kogula peakraav

**Kogula peakraav** on kraav Saaremaal Kärla vallas.

Kraav saab alguse Paadla allikast, kraavi üks haru suubub Kõrkkülast lääne pool Pühajõkke ja teine Mullutu lahte. Kraavi pikkus on 5,3 km ja valgala 7,4 km². Peakraav möödub Paadla lahest, mille ümbruse maade kuivendamiseks ta rajatigi.

## Välislingid
* Kirje keskkonnaregistris
Caprera

**Caprera** (sardi keeles *Caprèra*) on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres, Sardiinia saare kirderanniku lähistel. Caprera asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis La Maddalena vallas, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

Maddalena saarestikku suuruselt teise saare pindala on 15,7 km². Saare rannajoone pikkus on 45,5 km ning suurim pikkus 8,75 km ja laius 3,5 km. Tänapäeval kasvab valdavalt graniidist pinnaga saarel rohkesti mände. Suurem osa hõredalt asustatud saare elanikest elab saare edelaosas paikneva Stagnali lahe kaldal asuvas Stagnali fraktsioonis.

Naabruses asuva La Maddalena saarega ühendab Caprerat 600 meetri pikkune teetamm, mille keskel on sild.

Porto Palmas asub 1967. aastal asutatud Carpara purjespordikeskus.

Saart hõlmab 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspark.

## Garibaldi

1856. aasta lõpul ostis Giuseppe Garibaldi vennalt saadud päranduse eest saare põhjapoolse osa. Garibaldi veetis saarel oma viimased eluaastad ja on saarele ka maetud. Rahvuskangelase mälestuseks on saarel avatud muuseum.

2007. aasta 12. mail startis saarelt Garibaldi kahesajandale sünniaastapäevale pühendatud 90. Giro d'Italia.


Tomba Garibaldi.jpg|Garibaldi haud
Museo Garibaldino di Caprera 2.jpg|Garibaldi ehitatud La Casa Bianca ('valge maja'), praegu muuseum
Ile de Caprera (Sardaigne).JPG|
Rochers de granit sur l ile de Caprera (Sardaigne).JPG|Graniitkivid rannikul
La Maddalena, isola di Caprera (000).jpg|Vaade merelt


## Viited

## Välislingid

* Da Caprera a Caprera - L`isola di Garibaldi (*itaalia keeles*)
Munandiveen

**Munandiveen** (ladina *vena testicularis*) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete isasloomade suure vereringe paarisveen, mis kogub munanditest venoosset verd.

Munandiveenid, nii parem kui vasak, moodustavad munandiarteri ümber väänelpõimiku. 

Munandiveenide areng, anatoomia, asend, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Imetajatel
### Meestel
Munandiveenid koguvad venoosset verd nii vasakust kui paremast munandist. Vasak munadiveen suubub neeruveeni ja parem munandiveen (*vena testicularis dextra*) alumisse õõnesveeni.  

## Viited
Bolšaja Ižora

**Bolšaja Ižora**  (soome *Haisevaisi*) on alev Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis.

Bolšaja Ižora asub Soome lahe lõunakaldal Sanaoja jõe suudmes, 5 km Peterburi linnapiirist lääne pool.

Ala põliselanikud olid isurid ja ingerisoomlased. Tänapäeva asula tekkis mitme küla liitmise teel. 1864 sai raudteeühenduse Peterburiga. 20. sajandi alguses oli populaarne suvituspiirkond. Nõukogude ajal ehitati sinna sõjaväerajatisi. 2013. aasta seisuga on 81% asula pindalast Venemaa kaitseministeeriumi valduses, seal asuvad relvalaod.

## Välislingid
*http://www.bizhora.ru
Munasarjaarter

**Munasarjaarter** (ladina *aorta ovarica*) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete emasloomade suure vereringe suguelundite paarisarter, mis varustab munasarja arteriaalse verega.

Munasarjaarterite areng, anatoomia, asend, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel
Emastel madudel varustavad munasarjaarterid munasarju verega. 

## Imetajatel
### Naistel
Munasarjaarterid saavad alguse kõhuaordist, laskuvad munasarjadesse ja varustavad munajuha- ja emakaharuga nii munajuha kui emakasarve. 

## Viited

## Välislingid
*Enn Ernits, Esta Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Tammealuse hiis

**Tammealuse hiis** ehk **Samma hiis** on hiis Samma külas, üks Maavalla pühapaik. 

Hiiekompleksi südames kasvab üksik püha tamm, mille kõrval on ohvrikivi. Hiies on ka silmaallikas (Samma Silmaallikas). Kuigi vana tamm, mille ümber olevat tantsitud, sai kunagi 1920. aastatel juba õõnsana tulega hukka, on selle asemele kasvanud uus.

Samma hiiest on alguse saanud muistsete pühapaikade taasavastamine ja kaitsmine. 1980. aastate lõpus toimus Samma hiies märgilise tähendusega palvus ja riitus selliste inimeste osavõtul nagu Vigala Sass, Ahto Kaasik ja paljud teised tänapäeval tuntud Maavalla põliskultuuri hoidjad ja kaitsjad.

Tammealuse ehk Samma hiie uuesti kasutusele võtmise ehk taastamise algatas 1988. aastal koduloolane Helmut Elstrok Viru-Nigula muinsuskaitseseltsiga. Algatusega liitusid Tartu muinsuskaitseklubi Tõlet taara- ja maausuhuvilised. Taastamise põhiline pingutus tähendas tammede istutamist. Mais 1989 korrastati hiieaset, ehitati trepp all orus asuva tervendava veega Roostallika juurde, toodi hiie keskmes asuva tamme juurde urikivi ja põletati sellesse lohk. Sonda metskonna kaasabil toodi kohale tammeistikud, pilda ehk vitsaga määrati istutamiskohad. 20. mail istutati Tõleti ja Viru-Nigula muinsuskaitseseltsi korraldusel 150 noort tamme. Kokkutulnuid kostitas eine ja õllega Viru-Nigula kolhoos.

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 108.

## Välislingid
*Tammealuse hiis Maavalla Koja kodulehel
* Tammealuse hiis. Eesti Instituut
* Samma Tammealuse hiis Hiite Maja SA andmekogus 
* Samma Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus 
* Samma Tammealuse tamm Hiite Maja SA andmekogus 
* Samma Tammealuse hiie ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus 
* Kunda Ühisgümnaasiumi liikumisrühma tantsulavastus "Samma hiis" festivalil Koolitants 2013 Rakveres
Santeri Ivalo

**Santeri Ivalo** (kuni 1907. aastani **Herman Alexander Ingman**; 9. juuni 1866 Sodankylä – 25. jaanuar 1937 Helsingi) oli soome kirjanik, ajakirjanik ja ühiskonnategelane.

Ta õppis Helsingi ülikoolis, kus omandas humanitaarhariduse ning tundis suurt huvi ajaloo ja ühiskonnaküsimuste vastu. Ivalo tegutses ajakirjanikuna mitmes Soome väljaandes ning oli aktiivne Soome rahvusliku liikumise ja fennomaania ideede levitaja.

Kirjanikuna on ta tuntud eelkõige ajalooliste romaanide ja jutustuste poolest. Tema looming käsitleb sageli Soome ajalugu, rahvuslikku identiteeti ning Lapimaa elu ja loodust. Tuntumate teoste hulka kuuluvad ajaloolised romaanid ja jutukogud, milles rõhutatakse soome rahva minevikku ja iseseisvuspüüdlusi.

Santeri Ivalo on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Santeri Ivalo teoseid eesti keeles
* Juho Wesainen: ajalooline romaan. Autori loaga tõlkinud A. T-nn. Tallinn, 1922.
* Viiburi plahvatus: jutustus. Soome keelest tõlkinud ja järelsõna: E. Murd. Tartu, Loodus 1934; Göteborg, Noorte-Orto 1950; Tallinn, Perioodika, 1993.
Jääklass

**Jääklass** (ingl.k. *ice class*) iseloomustab laeva võimet tulla iseseisvalt toime talvistel meredel erinevates jääoludes. Enamik laevu vajab jäämurdja abi polaaraladel, Arktika jäätunud vetes. Osa laevadest on võimelised iseseisvalt navigeerima talvisel Läänemerel, osa aga saab jäämurdja abita hakkama ainult õhukese jää korral. 

Jääklassi laevadel on laevakere paksem ja tugevam ning laevakere vaheseinad jäigemad kui jääklassita alustel. Kõrgema jääklassiga laevadel peavad olema tugevdatud sõukruvi labad ja tüür. Nõutav võib olla ka kahe tüüri kasutamine. Olenevalt jääklassist võidakse varustada aluse kütuse- ja ballasttankid soojendusseadmetega. 

Esimest korda esitati jäämurdjate poolt eskorditavatele kaubalaevadele tehnilised nõuded Soomes 1890. aastal. Pärast seda on loonud klassifitseerimisorganisatsioonid erinevaid standardeid. Viimastel aastatel on merendusorganisatsioonid leppinud kokku, et kasutatakse kaht klassifikatsioonisüsteemi – **Soome-Rootsi** süsteemi ja **Arcticu** süsteemi. 

## Soome-Rootsi klassifikatsioonisüsteem
Selle järgi liigitatakse Läänemerel talvel opereerivad laevad kuude jääklassi olenevalt laevakere ehitusest (tugevusest), peamasina võimsusest ja toimetulekust jääoludes kooskõlas SMA *(Swedish Maritime Administration) ja* TraFI-ga *(Finnish Transport Agency).* Rahvusvahelised klassifitseerimisorganisatsioonid on sidunud Soome-Rootsi süsteemi oma reeglistikuga, pakkudes oma süsteemides Soome-Rootsi klassifikatsioonile vastavaid kaubalaevade jääklasse. Soome ja Rootsi ise tunnustavad ka muid klassifitseerimissüsteeme. 

Soome-Rootsi süsteemi järgi liigitatakse laevad viide jääklassi: **IA Super; IA; IB; IC; II ja III.**

Klassi **IA Super** kuuluvad alused, mis on suutelised opereerima Läänemerel tavapärastes jäätingimustes jäämurdja abita. Ülejäänud klassidesse kuuluvad laevad vajavad jäätunud merel liikumiseks jäämurdja abi. Jääklassi **II** kuuluvad alused on suutelised liikuma iseseisvalt ainult väga õhukeses jääs, klassi **III** kuuluvad aga kõik ülejäänud laevad. 

Klassifikatsiooni järgi peab laeva vöör võimaldama ohutut sõitu arvestades maksimaalset jää paksust järgmiselt: 

* 1A Super – 1,0 m  
* I A  –  0,8 m
* I B  –    0,6 
* I C  –    0,4 m 

## Arctic (ABS) klassifikatsioonisüsteem
Tegemist on Ameerika klassifitseerimissüsteemiga, mille on töötanud välja ABS *(American Bureau of Shippings).* Laevu liigitatakse kuude jääklassi: **ABS Class A5; A5; A0; B0;** **C0** ja **D0**. Esimene neist on tugevaim, viimane nõrgim aluste jääklass. **ABS Class A5** alused on ainsana suutelised tulema toime Arktika meredes ekstreemsetes tingimustes ilma jäämurdja abita. Sellesse *(Arctic Ice Class)* kuuluvad sajad alused, kaasa arvatud Arktika uurimislaevad. Ülejäänud klassidesse kuuluvad alused vajavad jäämurdja poolt eskortimist, samuti kehtivad neile navigatsioonipiirangud sõltuvalt aastaajast. 

## Viited

* 2002, Kaj Riska: Comparison of the scantlings derived from different ice rules in order to establish equivalencies between ice classes, Order: Finnish Maritime Administration 16.1.2002, National Research Council Canada 26.3.2002, Ship Laboratory: HELSINKI UNIVERSITY OF TECHNOLOGY, HELCOM.fi
Munasarjaveen

**Munasarjaveen** (ladina *vena ovarica*) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete emasloomade suure vereringe paarisveen, mis kogub munasarjast venoosset verd.
 

Munasarjaveenide areng, anatoomia, asend, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Imetajatel
### Naistel
Munasarjaveenid koguvad venoosset verd – vasak munasarjaveen (*vena ovarica sinistra*) vasakust munasarjast ja parem munasarjaveen (*vena ovarica dextra*) paremast munasarjast. 

## Viited
Arechaŭsk

**Arechaŭsk**, ka **Arechi-Vydryca** (transkribeerituna **Arehhavsk**,poola keeles **Orzechowsk**, vanasti ka **Wydryce**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Orša rajoonis. Arechaŭski külanõukogu halduskeskus.

Alevis asub keskkool, kultuurimaja, raamatukogu, lisaks on seal veel muusikakool.

Arechaŭski alevis asub kondensaatorite tehas «Лантан», linnuvabrik, lina töötkemise ettevõte. Lisaks toodetakse ehitusmaterjale. Arechaŭskis asub Valgevene vanim elektrijaam. 

## Ajalugu
Arechaŭsk ilmub ajalooareenile XVII sajandil kui Arechi küla. Algul kuulus küla Sapiehadele, seejärel Potjomkinitele. Aastast 1792 Ljubamirskite valduses. XIX sajandi 30. aastatel ehitati asulasse kirik. Aastal 1910 rajati küla lähedale puidu kuivdestilleerimise tehas ja selle juurde Vydryca töölisasula. Kui tehas aastal 1917 suleti, siis sai töölisasulast tavaline küla. 

Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Aastal 1929 rajati elektrijaam ning Vydryca ja Arechi liideti Arechi-Vydryca asulaks. Ametlikult sai asulast alev aastal 1946, siis muudeti ka asula nimi Arechaŭskiks.


Pilt:Arechi-Vydryca. Арэхі-Выдрыца (6.09.2009).jpg| Arechaŭski kirik
Pilt:Храм живоначальной троицы п. Ореховск 2.jpg| Arechaŭski kirik, sisevaade


## Viited

## Välislingid
* Arechaŭsk võrguentsüklopeedias
* Arechaŭsk YouTube'is
* Arechaŭsk Valgevene fotoentsüklopeedias
Jaak Lõhmus (režissöör)

**Jaak Lõhmus** (25. aprillil 1955 Tartu – 29. juuni 2024) oli eesti stsenarist, režissöör ja filmiajakirjanik.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1970–1973 Tartu Kunstikoolis puidu kunstilist töötlemist ning 1981–1988 Tartu Riiklikus Ülikoolis rahvaluule ja soome-ugri keeleteaduse eriala. 

## Töö

1984. aastast töötas ta Tallinnfilmis režissööri abi ja assistendina. 

Aastatel 1984–1991 oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino filmitoimetaja. Aastatel 1991–1999 töötas ta Eesti Televisioonis filmisaadete toimetajana (tegi näiteks saateid "Ffriik!" ja "Ffriigi teataja"). Aastatel 1995–1998 oli ta Kultuurilehe ja Eesti Ekspressi TV-Nädala filmi- ja teletoimetaja, 1998–2000 Postimehe kultuuritoimetuse filmitoimetaja. 

Lõhmus on avaldanud Eesti ajakirjanduses rohkem kui 400 filmikirjutist.

Ta on pidanud loenguid Eesti, Euroopa ja maailma filmiajaloost Tallinna Pedagoogikaülikooli, Balti Filmi- ja Meediakooli ja Eesti Kunstiakadeemia üliõpilastele ja magistrantidele. 

Aastatel 2000–2006 oli Jaak Lõhmus Eesti Filmi Sihtasutuse peaekspert. Ta oli Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige.

Lõhmus maeti Pärnamäe kalmistu filmirahva kvartalisse.

## Tunnustus
* 1996 aasta filmiajakirjanik
* 1996 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmikriitika aastapreemia)
* 2012 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Hiie Flussi ja Katrin Maimikuga; missioonipreemia – Eesti Film 100 meeskonnale – Eesti film nähtavam kui kunagi varem)
* 2013 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (programmi "Eesti film 100" läbiviimise ning 35-osalise ETV saatesarja "Kaadris" loomise ja toimetamise eest)
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Elulugu Eesti Filmi Andmebaasis
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Didier Burkhalter

**Didier Burkhalter** (sündinud 17. aprillil 1960) on Šveitsi poliitik.

Didier Burkhalter kuulub parteisse FDP.Liberaalid.

Ta on alates 1. novembrist 2009 Liidunõukogu liige (siseminister).

Aastal 2014 oli ta Šveitsi liidupresident.

## Välislingid
* Koduleht
Birva keel

**Birva** (teise nimega Sebirva) keel on Nigeri-Kongo keelkonda kuuluv keel. 

## Birva keel keeltepilves
Keelte pilves (joonis 1) on birva keel märgitud rohelisega, mis näitab, et see kuulub tugevate keelte hulka (kõnelejaid on palju igas vanuses).

## Keele struktuur

Järgmises tabelis on esitatud birva keele konsonandid (kaashäälikud) vastavalt IPA (International Phonetic Alphabet) sümbolitele.
			

Tabelis on esitatud funktsioonid, kus on näha, millised häälikud koonduvad teatud foneetika puhul.
Kõrvalised funktsioonid on märgitud tärniga (*) [χ] ja [qχh]. Need on haruldased ja tõenäoliselt hiljuti lisandunud süsteemi Setsvana keelest. Kõigis reeglipärastes sõnades on kasutusel [ h ] ja [ kh ]. Eraldi rühma moodustavad kaashäälikud, mille hääldamise kõrgusest ja rõhust sõltub sõna tähendus. Nendeks häälikuteks on p, b, f, β.

Birva keele näiteid:

bzwala – lund sajab

bɟwala – õlu

gwa – tulema

ipʃina – üksteist nautima

mafʃwi – piim

ndwa – sõda 

Birva keelekoodiga sarnased keeled ja dialektid puuduvad.

## Huvitavat
Birva keele kõla saab kuulata Global Recordings Networki kodulehelt (http://files.globalrecordings.net/audio/language/mp3/sample-3999.mp3).

Birva elus sõnu saab kuulata Youtube'is (http://www.youtube.com/watch?v=oSXjp8-DRSo&feature=youtube_gdata_player).

## Viited
Santa Maria saar

**Santa Maria saar** (itaalia keeles *Isola Santa Maria*) on mitme saare nimi.

* **[[Santa Maria (Assoorid)|Santa Maria]]**, saar Assooride saarestikus
***[[Santa Maria saar (Sardiinia)|Santa Maria]]**, saar Sardiinia saare kirdekalda juures paiknevas Maddalena saarestikus
***[[Santa Maria saar (Sitsiilia)|Santa Maria]]**, saar Sitsiilia saare läänekalda juures paiknevas Stagnone saarestikus
* ...
* Santa Maria, üks Galápagose saartest.
Obodivka (Trostjanetsi rajoon)

**Obodivka** (ukraina keeles Ободівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Haissõni rajoonis. Pindala on 4,35 km².