open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ulf Dinkelspiel

**Ulf Adolf Roger Dinkelspiel** (4. juuli 1939 Stockholm – 9. jaanuar 2017 Stockholm) oli Rootsi poliitik. Ta oli moderaatide partei liige.
Hannes Kiris

**Hannes Kiris** (sündinud 1965) on Eesti jurist, riigikohtunik (kriminaalkolleegiumi liige).

Hannes Kiris lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna *cum laude*. Töötas aastail 1990–1999 Tallinna prokuratuuris: 1990–1992 prokuröri abina, 1992–1993 prokuröri kohusetäitjana ning aastail 1993–1999 juhtis ta Tallinna prokuratuuri.

1999–2002 oli Kiris Tallinna linnakohtu kohtunik ning Vabariigi Valimiskomisjoni aseesimees.

6. juunil 2002 nimetas Riigikogu Kirise Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 53 Riigikogu liiget, vastu 2 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Ta andis ametivande 20. juunil 2002.

On olnud Riigikohtu kriminaalkolleegiumi esimees. 

## Isiklikku
Jurist ja õigusteadlane Advig Kiris oli ta isa.

## Viited
Peeter Jerofejev

**Peeter Jerofejev** (sündinud 15. juulil 1952) on Eesti jurist, aastatel 2004–2023 riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige). 

Peeter Jerofejev Lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1980. aastal ja psühholoogia osakonna 1987. aastal. Ta oli aastail 1982–1993 Tartu linnakohtu ning alates 1993. aastast Tartu ringkonnakohtu kohtunik.

Jerofejev oli Eesti Kohtunike Ühingu esimees detsembrist 1991 detsembrini 1993.

1993. aastal kaalus Riigikogu Jerofejevi riigikohtunikuks nimetamist, kuid ta ei osutunud valituks: ettepaneku poolt oli 22 Riigikogu liiget, vastu 39 ja 17 liiget jäid erapooletuks.

6. mail 2004 nimetas Riigikogu Jerofejevi Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 62 Riigikogu liiget, vastu 1 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Ta andis ametivande 19. mail 2004. Alates 15. juulist 2023 jäi Peeter Jerofejev pensionile. 

## Tunnustus
*2021 Kohtute aumärk

## Viited
Tambet Tampuu

**Tambet Tampuu** (sündinud 5. veebruaril 1963 Kuressaares) on Eesti jurist, riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

Tambet Tampuu lõpetas 1981. aastal Kingissepa 2. Keskkooli ja 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna (*cum laude*) ning 1998. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö.

Tampuu töötas aastail 1986–1993 uurijana uurimisasutustes Põlvas ja Tartus ning 1993–1994 Tartu linnakohtu kohtunikuna. Alates 1994. aastast on Tampuu Tartu ringkonnakohtu kohtunik, 1998–2002 oli ta kohtunikueksamikomisjoni liige.

6. mail 2003 nimetas Riigikogu Tampuu Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli 73 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi ja erapooletuks jäi 1 liige. Ta andis ametivande 8. mail 2003.

## Töökohad
*01.01.1986–31.12.1987 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna uurimisjaoskonna uurija
*01.01.1987–31.12.1989 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna ülema asetäitja uurimise alal
*01.01.1987–31.12.1987 Põlva rajooni RSN TK siseasjade osakonna uurimisjaoskonna vanemuurija
*01.01.1989–31.12.1991 Eesti Uurimisameti Põlva Uurimisbüroo direktor
*01.01.1991–31.12.1992 Eesti Uurimisameti Keskuurimisbüroo eriti tähtsate asjade uurija
*01.01.1993–31.12.1993 Tartu Uurimisbüroo uurija
*01.01.1993–31.12.1994 Tartu Linnakohtu kohtunik
*01.01.1994–31.12.2003 Tartu Ringkonnakohtu kohtunik
*01.02.2003–31.01.2007 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor
*01.02.2007–31.01.2011 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor
*01.02.2011–31.01.2015 Tartu Ülikool, Õigusteaduskond, Eraõiguse instituut, tsiviilõiguse lektor
*01.01.1999–... Tartu Ülikool, tsiviilõiguse õppetooli lektor
*01.01.2003–... Riigikohtu kohtunik

## Tunnustus
*2023 Kohtute aumärk
*2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Publikatsioonide loend ajakirjas Juridica
Clare Hollingworth

**Clare Hollingworth** (10. oktoober 1911 Leicester – 10. jaanuar 2017 Hongkong) oli inglise ajakirjanik.

Ta oli esimene sõjakorrespondent, kes teatas Teise maailmasõja algusest; ta kirjeldas toimuvat kui "sajandi sensatsiooni". 
1939. aastal ilmus ajalehes The Daily Telegraph tema artikkel "Poola piiri äärde koguneb 1000 tanki. 10 diviisi on teadaolevalt valmis kiirelt ründama".

Ta töötas ajakirjanikuna üle 40 aasta, sealhulgas külastas sõja ajal Rumeeniat, Türgit, Kreekat ja Ida-Aafrika riike. Ka pärast sõda käis ta maailma tulipunktides ning kirjutas artikleid Palestiinast, Hiinast, Iraanist, Iraagist ja Vietnamist. 

Talle andsid intervjuusid araabia šahhid ja saudi printsid, kes varem olid naisajakirjanikega suhtlemisest keeldunud. Ta oli Iraani šahhi Moḩammad Reẕā Pahlavī viimane intervjueerija. Šahh nimetas Hollingworthi "ainsaks inimeseks, kellega ta soovis rääkida".

Hollingworth läks pensionile 1981. aastal ning kolis Hongkongi, kus ta suri 2017. aastal 105-aastaselt.

Ta abiellus kaks korda; tema esimene abikaasa suri 1936. aastal ja teine 1965. aastal. 

## Viited

## Välislingid
* Imperial War Museum Interview from 2001
* Clare Hollingworthi intervjuu 1999. aastal BBC Radio 4 saates "Desert Island Discs"
Canmore

**Canmore** on linn Kanadas  Alberta provintsis. Canmore on Alberta suuruselt üheksas linn. 

Canmore asub Calgaryst 81&nbsp;km läänes, Alberta kaljumäestikus Bow' orus.

## Sport
Canmore'is peeti 1988. aasta Calgary olümpiamängude laskesuusatamise, murdmaasuusatamise ja kahevõistluse suusasõidud.

## Viited

## Välislingid
* Canmore'i koduleht
Bjarni Benediktsson

**Bjarni Benediktsson**  on mitme inimese nimi:

* **[[Bjarni Benediktsson (1908–1970)]]**, oli aastatel 1963–1970 Islandi peaminister
* **[[Bjarni Benediktsson (1970)]]**, on Islandi poliitik, Islandi peaminister 2017. ja 2024. aastal
Isolaatkeel

**Isolaatkeel** ehk **isoleeritud keel** on keel, mida pole seni õnnestunud genealoogiliselt liigitada ja mis ei paista ühegi maailma keelega suguluses olevat. (Ehala, 2020) 

Isolaatkeeltel saab siiski täheldada keelekontaktidest tingitud mõjutusi teistelt keeltelt. (Ehala, 2020)

Võib kindlalt väita, et kõik keeled maailmas on seotud mõne teise keelega.

Üheks tuntumaks isolaatkeeleks on Põhja-Hispaanias ja Lõuna-Prantsusmaal (Pürenee mägedes) kõneldav baski keel. Selle kohta on arvatud, et baskid olid Edela-Euroopa põliselanikud enne, kui sinna saabusid indoeurooplased. Samuti on tuntud isolaatkeel Põhja-Pakistanis ja Põhja-Indias kõneldav burušaski keel, ajaloolistest isolaatkeeltest üks tuntumaid on aga sumeri keel. (Ehala, 2020)

Oletatakse, et sellised keeled on säilinud eelajaloolisest ajast enne suurte keelkondade levimist ja nende rahvaste rändamist vastavale alale. 

Nii näiteks on baski keeles palju ladina, hispaania ja prantsuse laene, samuti mõned keldi ja araabia laenud. Baski keelest on laenatud näiteks hispaania sõnad *izquierdo* ´vasak´ ja chatarra ´vanaraud´, ´koli´ ning võib-olla prantsuse sõna *bizarre* ´veider´, *pentsik* *baski* *bizar* ´habe´; siit ka eesti *bisarne*. 

Üks isolaatkeelte olemasolu seletus on see, et need võivad olla suurema keeleperekonna viimane allesjäänud haru. Võimalik, et sellel keelel oli minevikus sugulaskeeli, kuid nad on sellest ajast alates dokumenteerimata kadunud. Teine seletus keeleisolaatidele on see, et need arenesid teistest keeltest eraldatuna. See seletus kehtib enamasti viipekeelte kohta, mis on tekkinud teistest kõne- või viipekeeltest sõltumatult.

*ainu keel
*baski keel
*burušaski keel
*džalaa keel
*haida keel
*jale keel
*korea keel
*kusunda keel
*leko keel
*molofi keel
*mpuri keel
*nihali keel
*odiai keel
*usku keel
*varao keel



## Viited
M. Ehala,  K. Habicht, P. Kehayov, A. Zabrodskaja "Keel ja ühiskond" 2020
Friedrich Ludwig

**Friedrich Ludwig** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

***[[Friedrich Ludwig (Pfalz-Zweibrücken-Landsberg)|Friedrich Ludwig]]** (1619–1681), Landsbergi hertsog  ja Zweibrückeni pfaltskrahv
Tallinna Töö- ja Kasvatuslaager

**Tallinna Töö- ja Kasvatuslaager** (saksa keeles *Arbeits- und Erziehungslager*) oli kinnipidamisasutus, mis tegutses Saksa okupatsiooni ajal Tallinnas.

Tallinna Töö- ja Kasvatuslaager tegutses Keskvangla territooriumil. Vangla oli okupatsioonivõimude poolt üle võetud 1941. aasta sügisel ja töö- ja kasvatuslaager asutamise seal suvel 1942. Selle nime all tegutses see kuni 1944. aasta septembrini. Laagrit nimetati ka Tallinna Töö- ja Kasvatuslaagriks nr 1. Laager allus Julgeolekupolitseile ja SD-le. 

Tallinna Töö- ja Kasvatuslaagril oli kaheksa välilaagrit, kus kinnipeetavaid tööle rakendati. Vanglas peeti kinni nii koonduslaagritesse edasi saadetavaid isikuid, poliitilise politsei uurimise all olijaid ja süüdimõistetuid kui ka kriminaalkurjategijaid.

## Tallinna Töö- ja Kasvatuslaagri ülemad
*August Ilves (6. juunist 1942 kuni 20. augustini 1943)
*Aleksander Laak,  (1943–1944), endine likvideeritud Jägala Töö- ja Kasvatuslaagri komandant.

## Viited

## Kirjandus
*Meelis Maripuu. Saksa okupatsioonivõimude kinnipidamiskohad Eestis 1941–1944. – Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2006. Tartu 2008, lk 157–184
The Great British Bake Off

**"The Great British Bake Off"** (hüüdnimed **"Bake Off"** ja **"GBBO"**) on Briti telesaatesari, milles selgitatakse võistlejate seast välja parim harrastuspagar. USA-s näidatakse seda pealkirjaga **"The Great British Baking Show"**, sest Pillsbury Company omab USA-s kaubamärki "Bake-Off" (Pillsbury Bake-Off).  

Saatejuhid on olnud Mel Giedroyc ja Sue Perkins, kohtunikud on olnud kokaraamatute autor Mary Berry ja kutseline pagar  Paul Hollywood. 

Saatesarja hakkas näitama augustis 2010 BBC Two. Sellest sai kanali kõige vaadatum saade. Alates viiendast hooajast näitab seda  BBC One. Pärast seitset hooaega BBC seda enam ei näita. Järgmisel kolmel hooajal näitab seda Channel 4. 

Saatest on saanud Briti kultuuri oluline osa ning selle mõjul on Suurbritannias taas ärganud huvi kookide küpsetamise vastu. Paljud saates osalejad, sealhulgas võitjad, on hakanud kutselisteks pagariteks.  Võitjad on Edd Kimber, Joanne Wheatley, John Whaite, Frances Quinn, Nancy Birtwhistle, Nadiya Hussain ja Candice Brown.

Eestis näidatakse selle saatesarja formaadil põhinevat saatesarja "Eesti parim pagar".
Johann Kasimir (Pfalz-Zweibrücken-Kleeburg)

**Zweibrücken-Kleeburgi pfaltskrahv Johann Kasimir** (20. aprill 1589 Zweibrücken – 18. juuni 1652 Stegeborgi loss) oli Zweibrückeni pfaltskrahvi Johann I ja tolle naise Magdalena poeg ning Wittelsbachi pfaltskrahvide niinimetatud *Rootsi liini* asutaja, kuna temast pärines kolm järjestikku Rootsi kuningat, kuid tavaliselt tuntakse seda Kleeburgi liinina.

Aastal 1591 sätestas tema isa, et noorema pojana saab Johann Kasimir apanaažina Neukastelli krahvkonna Pfalzis. Kuid pärast isa surma aastal 1611 sõlmis vanim poeg Johann II Johann Kasimiriga kompromissi, millega viimane sai vaid Neukastelli lossi koos aastamaksega 3000 floriini krahvkonna tulust (sarnaselt sai Johann Kasimiri vanem vend Friedrich Kasimir Landsbergi lossi väikese valdusega selle ümber, mitte kogu Landsbergi apanaaži, nagu isa oli lubanud). 
   
11. juunil 1615 abiellus Kasimir oma nõo Katarinaga ja nende pojast sai lõpuks Rootsi kuningas Karl X Gustav.

## Perekond

Viis tema last Katarinaga jõudsid täisikka:

* Christine Magdalena (1616–1662)
* Karl Gustav (1622–1660)
* Maria Eufrosyne (1625–1687)
* Eleonore Katharine (1626–1692)
* Adolf Johann I (Pfalz-Zweibrücken-Kleeburg) (1629–1689)
Johann Kasimir

**Johann Kasimir** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Johann Kasimir (Pfalz-Simmern)|Johann Kasimir]]** (1543–1592), Pfalz-Simmerni pfaltskrahv 
***[[Johann Kasimir (Pfalz-Zweibrücken-Kleeburg)|Johann Kasimir]]** (1589–1652), Zweibrücken-Kleeburgi pfaltskrahv
***[[Johann Kasimir (Anhalt-Dessau)|Johann Kasimir]]** (1596–1660), Anhalt-Dessau vürst
Pae mõis (Risti)

**Pae mõis** (saksa keeles *Paeküll*) oli Hatu mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.

Mõis asutati 1782.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Ludwig (Pfalz-Zweibrücken-Landsberg)

**Friedrich Ludwig** (27. oktoober 1619 – 11. aprill 1681) oli Landsbergi hertsog aastatel 1645–1681 ja Zweibrückeni pfaltskrahv aastatel 1661–1681.

## Elu
Friedrich Ludwig sündis Heidelbergis Friedrich Kasimiri ainsa ellujäänud pojana. Pärast isa surma aastal 1645 päris Friedrich Ludwig tema Kolmekümneaastases sõjas laastatud territooriumid. Piiratud ulatuses aitas ta kaasa ülesehitustöös ning edendas kaubandust olukorra stabiliseerimiseks. Aastal 1661 päris ta pärast Friedrichi surma Zweibrückeni hertsogkonna, teise sõjas laastatud territooriumi. Ta suri aastal 1681 Landsbergi lossis Obermoscheli lähistel. Kuna tema pojad esimesest abielust olid varem surnud ja pojad teisest, morganaatilisest abielust olid ebaseaduslikud, sai tema järglaseks Rootsi kuningas Karl XI.

## Abielud
Friedrich Ludwig abiellus 14. novembril 1645 Düsseldorfis oma nõo, hertsog Johann II tütre Juliane Magdalenega ja nad said järgmised lapsed:

# Karl Friedrich (12. september 1646 – 22. oktoober 1646)
# Wilhelm Ludwig (23. veebruar 1648 – 31. august 1675)
# tütar (28. detsember 1648 – 1. jaanuar 1649)
# poeg (9. jaanuar 1650 – 12. jaanuar 1650)
# Gustav Johann (11. jaanuar 1651 – 25. veebruar 1652)
# tütar (15. aprill 1652)
# Charlotte Amalie (24. mai 1653 – 8. august 1707)
# Luisa Magdalena (17. juuni 1654 – 11. veebruar 1672)
# Marie Sophie (13. august 1655 – 8. oktoober 1659)
# Elisabeth Christine (27. oktoober 1656 – 29. august 1707)
# Karl Kasimir (6. august 1658 – 14. september 1673)
# Juliana Eleonore (27. juuni 1661 – 12. veebruar 1662)
# Johann (11. veebruar 1662 – 25. jaanuar 1665)

Friedrich Ludwig abiellus 21. augustil 1672 morganaatiliselt Anna Maria Elisabeth Heppiga ja nad said järgmised lapsed:

# Wilhelm Friedrich (12. oktoober 1673 – 3. aprill 1732)
# Karl Aemilius (28. november 1674 – 21. aprill 1758)
# Ludwig Philipp (10. mai 1676 – 26. veebruar 1724)
# poeg (10. mai 1677)
# Maria Elisabetha (2. jaanuar 1679 – 1680/1)
Ryszard Parulski

**Ryszard Władysław Parulski** (9. märts 1938 Varssavi – 10. jaanuar 2017) oli poola vehkleja.

Parulski tuli 1961. aasta maailmameistrivõistlustel individuaalarvestuses maailmameistriks.

1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võitis ta meeskondlikus floretis hõbemedali ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos pronksmedali.

Aastal 1963 valiti ta Poola aasta sportlaseks.
Peetri mõis (Paistu)

**Peetri mõis** (saksa keeles *Peterfeld*) oli Heimtali mõisa karjamõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Reigi mõis (Reigi)

**Reigi mõis** (saksa keeles *Roicks*) oli Kõrgessaare mõisa karjamõis Reigi kihelkonnas Läänemaal,  Hiiumaal Reigi kihelkonnas.

Mõisavalduste suurus oli 1913. aastal 714.000 tiinu ja  1744.000 ruutjalga.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
Aru mõis (Keila)

**Aru mõis** (saksa keeles *Arro*) oli Keila mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Lääne-Harju valla Valkse küla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*
Tamse mõis (Risti)

**Tamse mõis** (saksa keeles *Tams*) oli Vihterpalu mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Pala vald (Kadrina kihelkond)

**Pala vald** (saksa keeles *Pallal*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1875–1893.

Valla alal asus Pala mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Mustjala vald (Mustjala kihelkond)

**Mustjala vald** (saksa keeles *Mustel*) oli vald Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Mustjala külas.

Valla alal asusid teiste seas Mustjala ja Küdema mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati uus Mustjala vald.

## Viited

## Välislingid
*
Saare vald (Noarootsi kihelkond)

**Saare vald** (saksa keeles *Lückholm*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1872–1891 ja siis liideti Saare vald Paslepa vallaga.

Valla alal asus Saare mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sipa vald (Lihula kihelkond)

**Sipa vald** (saksa keeles *Sippa*) oli vald Läänemaal Lihula kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1893.

Valla alal asus Sipa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Ahviaasta (film)

**"Ahviaasta"** on 2003. aasta Eesti animafilm. Filmi režissöör on Ülo Pikkov. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.

## Viited

## Välislingid
*
Hu Shi

**Hu Shih** (hiina keeles 胡適, *[[pinyin]]* *Hú Shì*; 17. detsember 1891 Jixi maakond, Anhui – 24. veebruar 1962 Taipei) oli hiina filosoof, esseist ja diplomaat.

Ta oli Hiina Vabariigi suursaadik Ameerika Ühendriikides aastail 1938–1942.

Aastatel 1958–1962 oli ta Academia Sinica president.

## Viited
Esimese järgu kapten (film)

"**Esimese järgu kapten**" on 1958. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Aleksandr Mandrõkin. Filmi tootis Tallinna Kinostuudio.

Filmi stsenaarium põhineb Aleksei Novikov-Priboi samanimelisel romaanil.

## Viited

## Välislingid
*
Liu Chieh

**Liu Chieh** (hiina keeles 劉鍇; 27. mai 1907 – 12. veebruar 1991 San Francisco) oli Hiina Vabariigi diplomaat.

Ta oli viimane Hiina Vabariigi suursaadik ja alaline esindaja ÜRO-s aastail 1962–1971, kuni Hiina Vabariik ÜRO-st välja arvati.
Jussikese seitse sõpra (film)

"**Jussikese seitse sõpra**" on 1967. aasta Eesti animafilm. Filmi režissöör on Heino Pars. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film põhineb Silvi Väljali samanimelisel raamatul.

## Viited

## Välislingid
*
David Lee

**David Lee Ta-wei** (李大維; sündinud 15. oktoobril 1949) on Hiina Vabariigi välisminister alates 20. maist 2016 kuni 26. veebruarini 2018.
Henn Jõks

**Henn Jõks** (20. september 1955 Põlva rajoon – 21. mai 2022) oli Eesti jurist, riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1979. aastal. Töötas juriidilise konsultandina ja kohtunikuna Võru rajoonis. Henn Jõks oli Eesti Kohtunike Ühingu asutajaliige.

Aastatel 1993–1994 oli Tartu Ringkonnakohtu kohtunik. 12. mail 1994 nimetas Riigikogu Henn Jõksi Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 32 Riigikogu liiget, vastu 18 ja erapooletuks jäid 4. Ta andis ametivande 9. novembril 1994.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe IV klassi teenemärk
* 2020 Kohtute aumärk

## Isiklikku
Jurist ja endine õiguskantsler Allar Jõks on tema vend.

## Viited
Lea Laarmaa

**Lea Laarmaa** (sündinud 1951) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

Oli kohtunik Viljandis aastatel 1982–1995.

21. septembril 1995 nimetas Riigikogu Lea Laarmaa Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 73 Riigikogu liiget, vastu 3 ja erapooletuks jäid 3. Ta andis ametivande 10. oktoobril 1995.

13. märtsil 2014 otsustas Riigikogu Lea Laarmaa ta enda soovil ametist vabastada alates 10. juulist 2014.

2. veebruaril 2005 andis president Arnold Rüütel talle Valgetähe III klassi teenemärgi.

## Viited
Hele-Kai Remmel

**Hele-Kai Remmel** (sündinud 1948) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).

12. mail 1994 nimetas Riigikogu ta Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 32 Riigikogu liiget, vastu 11 ja erapooletuks jäid 6. Ta andis ametivande 9. novembril 1994.

2. veebruaril 2001 andis president Lennart Meri talle Valgetähe IV klassi teenemärgi.

4. juunil 2003 otsustas Riigikogu Hele-Kai Remmeli ta enda soovil ametist vabastada alates 26. augustist 2003.

## Viited
Vello Linnamägi

**Vello Linnamägi** (9. juuni 1929 Pühajärve vald – 9. september 2018) oli eesti looduskaitsja ja riigiametnik.

Aastatel 1936–1942 õppis Pühajärve Algkoolis, 1947. aastal lõpetas Otepää Keskkooli. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli metsateaduskonna.

Ta on laulnud Vanemuise teatri ooperikooris. 1952. aastast töötas Vastseliina rajooni Täitevkomitee põllumajandusosakonnas. 1961. aastast töötas Tallinnas Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumis. 1966. aastal määrati ta Eesti NSV Maaparanduse ja Veemajanduse Komitee esimehe asetäitjaks. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu, 1992–1997 Riigikogu keskkonnakaitse nõunik, 1997–1999 Riigikogu juhatuse nõunik.

Aastatel 1974–1993 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline looduskaitsja
*2003 Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja auliige

## Isiklikku
Tema isa Ferdinand Linnamägi oli Pühajärve kooli juhataja aastatel 1920–1950.

## Viited
Ülo Habicht

**Ülo Habicht** (14. jaanuar 1923 – 26. august 1991) oli eesti kujunduskunstnik.

Ülo Habicht sündis 1923. aastal Tallinnas. Kunstihariduse omandas ta esmalt Riigi Kunsttööstuskoolis, kus õppis aastatel 1937–1942 maali ja teatridekoratsiooni , seejärel lõpetas ta 1952. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi Tallinnas. 1951. aastal asus ta tööle Eesti NSV Kunstifondi Kunstitoodete Kombinaadi kujundustööde ateljee kunstnik-dekoraatorina.

Habichti loominguline pärand on mitmekesine, sisaldades raamatukujundusi, maale, plakateid,  akna-, vitriini- ja näitustekujundusi. Ka on ta teinud sisekujundusi, näiteks Tammsaare majamuuseumi sisekujunduse. Ülo Habicht kujundas mitmeid suuri raamatunäitusi, näiteks rahvusvahelise raamatunäituse Moskvas 1975. aastal ja Eesti raamatu 450 . aastapäeva näituse Tallinna Kunstihoones ning mitmete kirjanike (A. H. Tammsaare, Eduard Vilde) mälestusnäitused. 1971. aastal kujundas ta koos Virve Aunrega Nõukogude Liidu väljapaneku Leipzigi rahvusvahelisel raamatunäitusel.

Habicht oli ka mitmete muuseuminäituste kujundaja. 

Ülo Habicht suri Tallinnas ning on maetud Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ülo Habicht oli abielus moekunstnik Lygia Habichtiga.

## Viited
Ölandi lahing

**Ölandi lahinguid** on olnud mitu:
*Ölandi lahing (1170)
*Ölandi lahing (1676), Taani-Rootsi sõja ajal (1675–1679)
*Ölandi lahing (1789), Rootsi-Venemaa sõja ajal (1788–1790)
Aiguille du Dru

**Aiguille du Dru**, ka **Les Drus**, on kahe tipuga mägi Mont Blanci mäemassiivis Prantsuse Alpides.

Halduslikult asub mägi Chamonix' vallas Haute-Savoie' departemangus Ida-Prantsusmaal. 

Aiguille du Dru on kahetipuline: **3754 m** kõrgune peatipp **Grand Dru** (ka **Grande Aiguille du Dru**) ja sellest 70 m loode suunas 3730 m kõrgune kõrvaltipp **Petit Dru** (ka **Petit Aiguille du Dru**).

Petit Dru põhjaseina (1100 m kõrge, keskmise kaldega 75º) loetakse üheks kuuest suurest põhjaseinast Alpides. 

Aiguille du Drust 1 km idakirde suunas jääb Aiguille Verte (4122 m).

## Alpinism
Esimestena tõusid Grand Dru tippu 1878. aastal mööda mäe kagunõlva inglased Clinton Thomas Dent ja James Walker Hartley koos teejuhtide Alexander Burgeneri ja K. Maureriga. 

Järgmisel aastal tegid esmatõusu Petit Dru tippu mööda mäe lõunanõlva ja edelaharja prantslased J. E. Charlet-Straton, Prosper Payot ja Frédéric Folliguet. 

Esimesena läbisid kahe tipu traaversi 1901. aastal prantslased E. Fontaine ja J. Ravanel.

### Tõusud tippu põhja- ja lääneseina kaudu
Esmatõusu mööda Petit Dru põhjaseina tegid 1. augustil 1935 prantslased Pierre Allain ja Raymond Leininger. Alpinstide ringkondades on laialt tuntud 17.–22. augustil 1955 itaallase Walter Bonatti soolotõus mööda Petit Dru edelaribi. Seda marsruuti hakati hiljem nimetama Bonatti sambaks.

24.–26. juunil 1962 jõudsid Petit Dru tippu ameeriklased Gary Hemming ja Royal Robbins mööda lääneseina uuel marsruudil "American Direct". See oli seniste marsruutidega võrreldes kõige otsemalt valitud marsruut tippu. 1965. aastal läbisid ameerika alpinistid veelgi otsema tõusumarsruudi tippu. Royal Robbins koos John Harliniga tõusid 10.–13. augustil tippu Petit Dru lääneseinal marsruudil "American Direttissimo" .

### Marsruudid
Põhiallikas: (järjestus: kergemalt raskemale)
 
*Grand Dru, standardmarsruut, raskuskategooria Alpide süsteemis AD
*Petit Dru, standardmarsruut, D-
*Traavers Petit Dru –Grand Dru, D
*Grand Dru, lõunasein, Contamine marsruut, TD
*Grand Dru, lõunasein, Tridenti sammas, TD
*Grand Dru, lõunasein, Stemberti sammas, TD
*Petit Dru, põhjasein, Allaini-Leiningeri marsruut, TD-/TD+
*Loodekuluaar, keskmine kalle 80°, TD+
*Petit Dru, läänesein, marsruut "American Direct", ED-/ED
*Petit Dru, edelasammas, Bonatti sammas, ED+ (vabaronimine)
*Petit Dru, läänesein, marsruut "Prantsuse direttissimo", ED+
*Petit Dru, läänesein, marsruut "Ameerika direttissimo", EX

### Baltimaade alpinistide tipputõusud
*2001 – Kristaps Liepiņš, Janis Kigurs, Läti, Petit Dru, läänesein, marsruut "American Direct"

## Viited

## Välislingid

*Foto Petit Dru lääneseinast. babanov.com
*Petit Dru. sudeckikw.pl
*Allain-Leininger route on North face of Petit Dru. Allaini-Leiningeri marsruut Petit Dru põhjaseinal. philippegatta.fr
Zürichi Ülikool

**Zürichi Ülikool** (saksa keeles *Universität Zürich*, lühidalt **UZH**) on riiklik ülikool Šveitsis Zürichis. Tegemist on üliõpilaste arvult Šveitsi suurima ülikooliga; seal õpib üle 26 000 üliõpilase (seisuga 2011).

Ülikooli eelkäijaks peetakse 1525. aastal asutatud kõrgemat teoloogiakooli (saksa keeles *Höhere Schule für Theologie*). Ametlikult asutati Zürichi Ülikool 1833. aastal, kui mitu senist kõrgemat õppeasutust, sealhulgas teoloogiakool, ühendati üheks ülikooliks.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Keeleliit

**Keeleliit** ehk *sprachbund* on omavahel tihedas kontaktis olevad keeled, mis muutuvad sarnaseks. 

Keeleliidu tekkimine eeldab tihedat suhtlust, mille käigus ükski keeltest ei toimi *[[lingua franca]]*na, vaid püsib mitmekeelsus. Keeleliidul on keskus ja perifeeria ehk piiriala. Keskusse kuuluvad keeled mõjutavad üksteist kõige rohkem. Keelemõjutuste tõttu muutuvad häälikusüsteem, sõnavara ja lauseehitus kergesti, morfoloogia pole muutumisaldis. Perifeeria keeled ei ole üksteist nii palju mõjutanud.

19. sajandil avastati esimese keeleliiduna Balkani keeleliit, kuhu kuuluvad albaania, bulgaaria, makedoonia, kreeka, rumeenia ja serbia-horvaadi keel ja veel mõni väiksem keel. Eesti keelt on mõjutanud kaks keeleliitu: Läänemere ja Euroopa keeleliit.

Muutus eesti keeles: f-tähe kirjapilti tulek võõrsõnadega (föön), samuti selle teke omadus- ja nimisõnade hääldusse (nt vaffa, raffas). Vastupidise tulemuseni viis läti ja vene keele tihe kontakt Nõukogude ajal, mille tõttu läti pehme r-häälik kadus keelest.

## Viited
Curtiss P-40

**Curtiss P-40** oli Ameerika Ühendriikide Curtiss-Wright Corporationi välja töötatud ühe kolbmootoriga (Allison V-1710 V-12) ühekohaline metallkonstruktsiooniga hävituslennuk, mille esmalend toimus 1938. aastal. Lennuk oli põhiliselt kasutusel Teises maailmasõjas.

P-40 oli jätkuarendus sõjaeelsest lennukist Curtiss P-36 Hawk. Ameerika Ühendriikide lennuväes USAAC (alates 1941 USAAF) oli kõigi P-40 lennukite lisanimi **Warhawk**, RAF ja Rahvaste Ühenduse riikide õhujõududes oli P-40B ja P-40C hüüdnimeks **Tomahawk** ning P-40E ja uuematel **K<span>ittyhawk</span>**. 

Relvastuseks oli 6 Browning M2 kuulipildujat, lennuk võis kanda kuni 907 kg pomme. Modifikatsioonidel P-40B olid ka lisakuulipildujad ja P-40C kaks automaatkahurit. Nõukogude Liidus vahetati osadel lennukitel mootor võimsama  (Klimov M-105) mootori vastu ja paigaldati ka kuus raketti RS-82 

P-40 lennukaugus oli 1050 km, lennuki suurim kiirus oli kuni 580 km/h ja lennulagi kuni 9,1 km.

Esimesed 524 lennukit tellis USAAC 1939. aastal. Prantsusmaa tellis 140 lennukit, kuid ühtegi neist ei jõutud tarnida enne Prantsusmaa alistumist Saksamaale. Prantslaste tellitud lennukid saadeti Suurbritanniasse, kus neid peeti kehvemaks kui Hawker Hurricane'e, Supermarine Spitfire'sid või Messerschmitt Bf 109-id –  ebapiisava mootori võimsuse tõttu suurematel kõrgustel. Lennukit kasutati rohkem Põhja-Aafrika ja idarindel.

P-40 sarja lennukeid ehitati kokku ligi 14 000, millest 930 kasutas Briti Rahvaste Ühendus, 2243 lennukit tarniti lendliisi lepinguga Nõukogude Liidule.

P-40 olid relvastuses 23 riigi lennuväes, lennukite tootmine lõpetati 1944. aastal. P-40 kasutati näiteks Brasiilia lennuväes kuni 1958. aastani.

## Viited
Xerxes (ooper)

"**Xerxes**" (itaalia keeles "Serse") on Georg Friedrich Händeli kolmevaatuseline ooper (*[[opera serie]]*). Ooper kanti esimest korda ette 15. aprillil 1738 Londonis Her Majesty's Theatre'is. 

Ooperi tegevus toimub 480 eKr Pärsias, mil Pärsiat valitses Xerxes I.
Waterloo Ülikool

**Waterloo Ülikool** (inglise *University of Waterloo*) on avalik-õiguslik ülikool Kanadas Ontario provintsis Waterloo linnas. 

Ülikool on asutatud 1. juulil 1957.

Ülikoolis õpib umbes 27 000 üliõpilast ja õpetab umbes 1100 õppejõudu.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Warwicki Ülikool

**Warwicki Ülikool** (inglise keeles *University of Warwick*) on avalik-õiguslik ülikool Suurbritannias Coventry linnas. 

Ülikool asutati 1965. aastal.

Ülikoolis õpib 23 570 üliõpilast.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Ramush Haradinaj

**Ramush Haradinaj** (sündinud 3. juulil 1968) on Kosovo poliitik. Ta oli 9. septembrist 2017 kuni 3. veebruarini 2020 Kosovo peaminister, sama ametit pidas ta ka aastatel 2004–2005. Ta on olnud Kosovo Vabastusarmee juht.
Uusbütsantsi stiil

**Uusbütsantsi stiil** ehk **neobütsantsi stiil** oli Bütsantsi stiili eeskujuks võttev ja matkiv historitsistlik arhitektuuristiil. 

Uusbütsantsi stiili kasutati enamasti sakraalsete ja avalike hoonete projekteerimisel. See sündis Lääne-Euroopas 1840. aastatel ja jõudis sajandi viimasel veerandil Venemaa Keisririiki, maailmasõdade vahelisel ajal rakendati seda ka Jugoslaavias. Lisaks on stiil peamiselt levinud Venemaa õigeusu kiriku mõjuväljas olnud Ida-Euroopa äärealadel Ukrainas ja Valgevenes, vähesel määral Baltimaades (sealhulgas Poolas) ning suuremal määral Balkani maades (sealhulgas Kreekas) ja Kaukaasias (enamasti Gruusias). 

Uusbütsantsi arhitektuur sisaldab Bütsantsi stiili elemente, mis on seotud õigeusu arhitektuuriga, mis pärineb 5.–11. sajandist, eriti Konstantinoopolist (vt Hagia Sophia) ja Ravenna eksarhaadist.

## Uusbütsantsi stiil Eestis

Eestis on uusbütsantsi stiili ainus näide aastatel 1890–1898 arhitekt Paul Alischi projekti järgi ehitatud Issanda Ülestõusmise peakirik Narvas.

## Vaata ka
* Bütsants
* Serbia-Bütsantsi stiil
* Vene-Bütsantsi stiil
Gustav Samuel Leopold

Wittelsbachide pfaltskrahv **Gustav Samuel Leopold** (12. aprill 1670 – 17. september 1731) oli Kleeburgi pfaltskrahv aastatel 1701–1731 ja Zweibrückeni hertsog aastatel 1718–1731. Tema tiitlid olid Stegeborgi hertsog (Rootsis), Reini pfaltskrahv ja Baieri hertsog.

Ta oli viimane Wittelsbachide Kleeburgi liini meessoost valitseja.

## Elu
Gustav Samuel Leopold sündis Stegeborgi lossis Söderköpingi lähedal Adolf Johanni noorima pojana. Kuna vanemad kohtlesid õdesid-vendi väidetavalt halvasti, siis aastal 1687 aitas Gustav oma õdedel Katarinal ja Maria Elisabetil põgeneda vanemate juurest Rootsi kuningliku õukonna kaitse alla, millest sai tolleaegses Rootsis skandaal.

Ta sai isa järel valitsejaks aastal 1689.1701. aastal sai ta venna Adolf Johann II järel Kleeburgi pfaltskrahviks ja aastal 1718 nõo, Rootsi kuninga Karl XII järel Zweibrückeni hertsogiks. Kuninga surma järel muutus ta ka vastuvõetavaks kandidaadiks Rootsi troonile. Aastatel 1720–1725 oli tema residentsiks Jonas Erickson Sundahli ehitatud loss.

Gustav Samuel Leopold suri Zweibrückenis ja maeti Alexanderkirchesse. Kuna ta oli Wittelsbachide Kleeburgi liini viimane meessoost liige, päris tema territooriumid Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv Christian III.

Hertsog Gustav lasi 1720. aastatel ehitada Zweibrückeni barokklossi, ehitaja oli rootslane Jonas Eriksson Sundahl.

Rootsi poliitikas oli hertsog Gustav viimane mees isapoolse vanaema Katarina Vasa liinist. Pärast oma nõo, kuningas Karl XII surma sai Stegeborgi Gustavist üks vastuvõetavamaid kandidaate Rootsi ja Soome suurvürstiriigi troonile. Temast oleks edu korral saanud kuningas Gustav III. Kuid tema taha ei tekkinud Rootsis tugevat fraktsiooni ja tema järglusõigusi ajaloos eriti ei meenutata. Tema asemel sai Rootsi kuningannaks tema nõbu Ulrika Eleonora.

Hertsog Gustav suri kuningas Fredrik I valitsemisajal. Tema Rootsi õigused päris kas tema vennapoeg, Ericsbergi krahv  Karl Adolf Gyllenstierna, või tema õde, pfaltskrahvinna Marie Elisabeth von Kleeburg, või nende nõbu, hertsog Karl Friedrich.

## Abielu
10. juulil 1707 abiellus Gustav Leopold Ludwigi tütre Dorotheaga. Abielu oli lastetu.

13. mail 1723 abiellus ta morganaatiliselt Louise Dorothea von Hoffmanniga. Naine pöördus aastal 1723 katoliiklusse ja Saksa-Rooma keiser tõstis ta 3. märtsil 1724 aadliseisusse kui Hoffmanni krahvinna. Ka nemad ei saanud lapsi.
Easy Living

**Easy Living** on 1994 asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Ivo Vanem – klahvpillid
*Toomas Vanem – kitarr
*Kalle Tetsmann – bass
*Roland Puusepp – trummid

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Epordwerk

**Epordwerk** on 2010 asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Karl-Kristjan Kingi – vokaal
*Rivo Kingi – klahvpillid, vokaal
*Manuel Vulp – soolokitarr
*...

## Diskograafia
*Singel "Shutdown", 2010
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist andmebaasis Muusika.ee
Suuk

**Suuk** oli aastal 1968 asutatud eesti rokkansambel, mis kandis esialgu nime **Müstikud**. 1969. aasta algusest tegutseti Tartu Kultuurihoones Raekoja platsil. Mängiti tantsuks Deep Purple'i, Uriah Heepi, Jethro Tulli muusikat, kontsertidel klassikalise muusika töötlusi (Grieg, Čiurlionis), omaloomingut. Ansambli klahvpillimängija Jaan Rässa tunnistati Eesti Televisiooni korraldatud instrumentaalansamblite konkursil parimaks orelimängijaks. 1973. aasta suvel oli ansambel sunnitud kultuurihoone juhtkonna ettepanekul nime vahetama, kuna varasema nime kasutamine oli keelatud. Uus nimi tuletati sellest, et ansamblis oli kuus liiget – Suuk on tagurpidi kuus. Suuk tegi 1976/1977. aastal kaasa Jaan Toominga lavastuse "Polonees 1945" muusikalises kujunduses teatris Vanemuine. Ansambel lagunes 1979. aastal.

## Koosseis
Põhikoosseis (august 1972 – 1977. aasta lõpp):
*Jaan Rässa – klahvpillid;
*Urmas Anderson – basskitarr, soolokitarr;
*Hain Salujärv – bass, akustiline kitarr;
*Madis Vaha – löökriistad;
*Tiit Kööbi – ansambli solist, akustiline ja rütmikitarr, tamburiin;
*Margus Anderson – flööt, saksofon, suupill;
*Aleksander Müller – külalissolist
Lisajõud:
*Lembit Priks – teised löökriistad
*Indrek Luberg – heli
*Eerik Rebane – heli
1974. aasta mais ühines ansambliga Silvi Vrait (lahkus 1975. aastal). 1974. aasta sügisest 1976. aasta märtsini olid Jaan Rässa ja Hain Salujärv ära, neid asendasid Arvo Lepik (klahvpillid), Toivo Lepik (basskitarr), Toomas Taul ja Rein Soontak. 1976. aastal toimunud noorte muusika festivalil Viljandis olid ansambli külalissolistid Anne Maasik ja Aleksander Müller Vanemuisest. 1977. aasta kevadel tulid ansamblisse Eve Vares ja Seidi Kudu ning tegid kaasa ka suvised ringreisid. Teine solist oli Fjodor Tint.

## Diskograafia
*"Suuk 1976" (CD, 2000)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Suuk andmebaasis Muusika.ee
*Suuk 1976 YouTube'is
*Suuk 1972–1978 YouTube'is (ülevaade ansambli tegevusest: ajaleheartiklite väljalõiked, heli- ja videokatkendid, fotod, mälestused)
*KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Ansambel Suuk. Eesti Raadio 2001 (Ansambli Suuk ajaloost ja tegevusest räägivad selle liikmed Aleksander Müller vokaal, klaver; Anne Maasik vokaal. Saate autor ja intervjueerija Vello Mikk. Saade pole säilitatud terviklikult, põhiliselt intervjuud)
*Ideaalmaailmad: IDEAALMAAILMAD. Suuk - "Suuk 1976" (1976). Eesti Raadio 2004 (Ansambli Suuk heliplaadi (1976) tutvustus. Räägivad: Aleksander Müller ja saate autor Jaan Tootsen, toimetaja: Tiia Teder.)
Groundhog Day

**Groundhog Day** on 2006. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Tõnn Tobreluts – laul, kitarr
*Tauno Tamm – soolokitarr, taustalaul
*Indrek Mällo – basskitarr
*Mauno Tamm – trummid

## Diskograafia
*singel "Ei huvita", 2011
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Horricane

**Horricane** on 2002. aastal asutatud Eesti raskemuusika ansambel. 

## Koosseis
*DRX – vokaal
*MRT – kitarr
*VRZ – kitarr
*TRK - basskitarr
*MDX – trummid
## Eksliikmed
*ERX – vokaal
*PHN - kitarr
*ANZ – kitarr
*VX – basskitarr
*DZDZ – süntesaator
*
## Diskograafia
*allbum "The Lynch-Lawyers ", 2005
*album "The End's Facade", 2009
*album "Deportation / Tule eest", 2014
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Süütu Vanaema

**Süütu Vanaema** oli 1981. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Andres Jaadla – kitarr
*Gunnar Kuhi – pillimees
*Riho Rosberg – pillimees
*Ivar Einloo – pillimees

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Una Bomba

**Una Bomba** on 1996. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Allan Hmelnitski – kitarr
*Tarvo Hanno Varres – basskitarr
*Tony De Trompet (Tõnu Pedaru) – vokaal
*Ajukaja (Raul Saaremets) – löökpillid, efektid

## Diskograafia
*album "Honey Combat", 1997
*album "Aerosol", 2001

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
House of Games

**House of Games** on 1993. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Erik Meremaa – vokaal
*Mart Veski – basskitarr
*Ian Mikael Kirss – trummid
*Erkki Reimann – kitarr
*...

## Diskograafia
*album "House Of Games", 1994
*album "Have You Ever Seen The Rain?", 1995
*album "Rise & Shine", 2007
*singel "Sinu Unenäod", 2009
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Mantra Gora

**Mantra Gora** on 2004. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Marilyn Jurman – vokaal
*Eerik Kändler – kitarr
*Elerin Velling – vokaal
*Karl Kanter – kitarr
*Siim Usin – basskitarr
*...

## Diskograafia
*album "Valgete lillede vallast", 2005
*singel "Haldjatants", 2005
*album "Mantra Gora", 2011
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Mushy

**Mushy** on 2005. aastal asutatud Eesti raskemuusika ansambel. 

## Koosseis
*Taavi Holter – vokaal
*Rauno Kutti – kitarr
*Sander Haugas – kitarr
*Silver Haugas – basskitarr
*Rauno Pella – trummid

## Diskograafia
*singel "Little Boys Life In Line", 2006
*singel "Burn The Sky", 2006
*singel "The Hit / Revolution", 2007
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Noisy Nation

**Noisy Nation** oli 1990. aastatel tegutsenud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Artur Abdul
*...

## Diskograafia
*"Revolution", 1996 (koos ansambliga Must Q, kassett)
*laul "Shake da Body"
*...

## Välislingid
*Kadunud poplaulja Artur Abdul leitud, SL Õhtuleht, 14. november 2007
Opium Flirt

**Opium Flirt** on 2006. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Ervin – kitarr, klaver, süntesaator, elektroonika (inglise *electronics*)
*Erkki – trummid, flööt, elektroonika (inglise *electronics*)

## Diskograafia
*album "Tehislend", 2007
*album "DejaVoodoo", 2010

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Long Loff

**Long Loff** on 1990. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Tiit Altosaar – trummid
*Andres Aak – kitarr
*Jüri Roosa – bass
*Eero Valdna – laul

## Diskograafia
*singel "Heroes Never ...", 1990
*album "Long Loff", 1990
*singel "Fairy Secrets", 1990

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Luarvik Luarvik

**Luarvik Luarvik** on 1998. aastal asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Mihkel Kleis – süntesaatorid
*Andres Lõo – löökriistad
*Lauri-Dag Tüür – kitarrid
*Silver Ulvik – löökriistad
*Roomet Jakapi – vokaal

## Diskograafia
*album "Baltic Station Session", 2000
*album "Tabamata ime", 2002
*album "Passioon & Fuuga", 2004
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Ernst Seim

**Ernst-Richard Seim** (13. mai 1895 Vastseliina – 26. september 1979 Rootsi) oli eesti majandustegelane.

Sündis Võrumaal põllumehe pojana. 1911. aastal tuli ta Tallinna J. ja A. Paalmanni trükikotta õpipoisiks, kus õppis raamatuköite, trükkimise ja ladumise osakondades. Samal ajal käis õhtukoolides, mis võimaldas  1915. aasta lõpul Taškendis sõjaväekohustust täites lõpetada eksternina gümnaasium. Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Eesti Vabadussõjast.

1929. aastal siirdus ärisse, töötades kontorijuhatajana, raamatupidajana, tolliametniku, ärijuhina, filmitöösturina. 1931. aasta algul asus töösturite ja kaupmees ajalehe ärijuhiks. Sama aasta sügisest oli tegev töösturite ülemaalise kongressi peasekretärina. 1932. aastal töötas "Üleriikliste Kaupmeeste Seltside Keskliidu Teadete" esimese tegevtoimetajana.

1932. aasta detsembris astus Jüri Kodrese kaubamaja teenistusse. Oli üleriiklike kaupmeeste kongresside peasekretär ja referent.

Oli tegev paljudes seltskondlikes organisatsioonides. Noorte Meeste Kristlikus Ühingus juhatuse liikmena kutsus 1927. aastal ellu NMKÜ einelaua. Organiseeris ja juhtis Ühisabi Kuldsüdame korjandusi. Oli  Tööstuse-Kaubanduse Esindajate Ühingu organiseerija ja esimees. Tallinna Kaupmeeste Seltsi liige.

## Isiklikku
Tema poeg oli keemik ja mikrobioloog, soomepoiss, sotsiaaltöötaja ja eesti aktivist Rootsis Jüri Seim.

## Viited
Knud Lavard

**Knud Lavard** (ka **Kanut**; 12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131) oli Taani prints, Taani kuningas Erik Hea ja kuninganna Boedil Thurgotsdatteri ainuke seaduslik poeg. Knud Lavard ise kuningaks ei saanud, kuid tema poeg Valdemar I lasi ta kanoniseerida pühakuna.

Knud Lavard mõrvati 7. jaanuaril ja see on ka tema mälestuspäev pühakuna.

Oma onu, kuningas Nielsi käsul sai temast Lõuna-Jüütimaa hertsog kohustusega kogu territooriumit vendide eest kaitsta. Kui Saksa-Rooma keiser Lothar III Knudi kui vendide kuningat tunnustas, vihastas Niels ja kuulutas Knudi oma rivaaliks. Kaks onupoega tapsid Knudi Haraldstedi metsas. Kui Knudi poeg Valdemar I kuningaks sai, saavutas ta Roomas oma isa pühakuks kuulutamise (oli see ju vendidele ristiusu viinud ja õiglaselt valitsenud). Lundi ja Uppsala peapiiskopid andsid tunnistust ta elu ja imetegude kohta ning paavst Aleksander III kanoniseeris ta 1170. Algselt oli Knudi mälestuspäev 7. jaanuaril, hiljem viidi see üle 25. juulile.

*Kanut* tähendas muinasskandinaavias 'toredat, uhket' ja nimi muutus populaarseks tänu Taani kuningale Knud IV-le, keda austati kõigis põhjamaades. Nimi on meil tarvitusel ka lühendina *Nuut*, mis nüüd esineb vaid perekonnanimena. Kanut Lavardi ei maksa segamini ajada Taani kuninga ja kaitsepühaku Knud IV-ga (1043–1086).

## Viited
Kaljazini rajoon

**Kaljazini rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti idaosas. Piirneb lõunas ja edelas Moskva oblastiga ning kagus Jaroslavli oblastiga.

Rajoonis on Kaljazini linn ja 330 maa-asulat. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 4 külaasunduseks.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Olenino rajoon

**Olenino rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Piirneb lõunas Smolenski oblastiga.

Rajoonis on Olenino alev ja 338 maa-asulat. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 6 külaasunduseks.

## Viited
Vladimiri sõjakool

**Vladimiri sõjakool** (vene keeles Владимирское военное училище) oli sõjakool Venemaa keisririigis Peterburis. Koolis valmistati ette jalaväeohvitsere. Kool asutati 1. detsembril 1869.

Kool kandis aja jooksul mitmeid nimesid:
*1869–1908 Санкт-Петербургское пехотное юнкерское училище
*1908–1910 Санкт-Петербургское военное училище
*1910–1917 **Vladimiri sõjakool** (vene keeles Владимирское военное училище).
Viiuldaja katusel

**"Viiuldaja katusel"** (inglise "Fiddler on the Roof") on üks tuntumaid Broadway muusikale. 

Muusikali helilooja on Jerry Bock, libretist Joseph Stein ja laulutekstide autor Sheldon Harnick. Muusikal põhineb Šolem Alejchemi teosel "Piimamees Tevje". 

Maailmaesietendus toimus 22. septembril 1964 Broadway Imperial Theatres ning lavastust mängiti seal üle 3000 korra. Muusikal on võitnud ka üheksa Tony auhinda.

Muusikal räägib juutide elust Venemaa keisririigis enne keisri kukutamist.

Muusikali pealkiri on võetud Marc Chagalli maali "Viiuldaja" (inglise "The Fiddler") järgi.

## Lavastused Eestis
* 1989 – Estonias (lavastaja Georg Malvius; peaosades Jüri Krjukov / Peeter Oja, Helgi Sallo / Katrin Karisma)
* 2003 – Vanemuises (lavastaja Vahur Keller; peaosades Hannes Kaljujärv ja Kaire Vilgats)
* 2016 – Estonias (lavastaja Georg Malvius; peaosades Mait Malmsten ja Evelin Võigemast / Liina Vahtrik)

## Populaarseid laule muusikalist
* „Oleksin ma rikas“
* „Kosjamoor“
* „Tõuseb päike, loojub päike“

## Viited
Nelidovo rajoon

**Nelidovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti lõunaosas.

Rajooni halduskeskus on Nelidovo linn. Halduslikult jaguneb rajoon 1 linna- ja 5 külaasunduseks.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nelidovo.su
Viini Riigiooper

**Viini Riigiooper** (saksa keeles *Wiener Staatsoper*) on Austria pealinnas Viinis asuv ooperiteater.

Viini Riigiooperi hoone valmis 1869. aastal ja avati sama aasta 25. mail Wolfgang Amadeus Mozarti ooperiga "Don Giovanni".

Teise maailmasõja ajal 1945. aastal sai hoone tugevasti kannatada.

## Välislingid

* Viini Riigiooperi koduleht
Viini Kunstiakadeemia

**Viini Kunstiakadeemia** (saksa keeles *Akademie der bildenden Künste Wien*) on kunstiakadeemia Austrias Viinis. See on üks vanimaid kunstiakadeemiaid Euroopas. Viini Kunstiakadeemia on 2006. aastast Eesti Kunstiakadeemia partnerülikool ERASMUS+ programmis.

Õppeasutuse ajalugu ulatub aastasse 1692, kui õukonnakunstnik Peter Strudel asutas erakunstikooli. 1772. aastal ühendati kõik Viinis tegutsevad kunstikoolid üheks kunstiakadeemiaks. 1998. aastal sai kunstiakadeemia ülikooli staatuse.

## Välislingid
*Kunstiakadeemia koduleht
Valgevene Teaduste Akadeemia

**Valgevene Teaduste Akadeemia** (lühemalt **Valgevene TA**; vene Национальная академия наук Беларуси) on teaduste akadeemia Valgevenes Minskis.

Teaduste Akadeemia asutati 1. jaanuaril 1929.

## Välislingid
*Valgevene TA koduleht
Skapiškise vald

**Skapiškise vald** (leedu keeles *Skapiškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis.

Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1669 inimest. Valla keskus on Skapiškise alev, kus aastal 2011 oli 403 elanikku. Vallamaja asub aadressil Varpo a. 3. Vallavanem on Ričardas Kiaulėnas. Vallas asub ka Skapiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 85 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Knud IV

**Knud** **IV** (ka **Püha Kanut** või **Kanut Püha**; u 1043 – 10. juuli 1086 Odense) oli Taani kuningas aastatel 1080–1086. Ta püüdis tugevdada Taani monarhiat, toetas roomakatoliku kirikut ja pretendeeris Inglismaa troonile. Ta oli esimene Taani kuningas, kes hukkus mässuliste käe läbi ja kelle katoliku kirik kanoniseeris, tunnistades ta 1101. aastal Taani kaitsepühakuks.

## Elukäik
Knud oli Taani kuningas Svend II Estridseni (1047-1074/76) väljaspool abielu sündinud poeg, kes tuli troonile 1080. aastal oma poolvenna Harald III järel ja sai Taani kuningaks Knud IV-ks. Kuus aastat varem oli ta saanud Inglismaa trooni pärast võideldes lüüa William Vallutajalt. Ta abiellus Flandria krahvi Robert I tütre Adelaga, neil sündisid poeg Karl ja kaksiktütred Cæcilia (abiellus jarl Erikuga) ja Ingerid (abiellus Paksu Folkega). 

Knud pühendus kirikuvõimu tugevdamisele ja kirikute ehitamisele kogu maal. 1085. aastal valmistus ta uueks sõjakäiguks Inglismaale, püüdes saada krooni, mida pidas endale kuuluvaks, kuid tema venna Oluf I juhitud mäss kodumaal nurjas sõjakäigu. Kuningas põgenes uute maksude ja seaduste pärast rahulolematute alamate eest Odensesse, kuid tabati benediktiinide Püha Albani abikloostris, kus ta jõudis enne surma veel pattu kahetseda ja armulaua sakramendi vastu võtta. Siis tapeti ta altari ees põlvitavana koos oma venna Benedikti ja veel 17 kaaslasega. Kroonik Ælnoth Canterburyst märgib, et Knud suri odatorgetest külgedele, mida aga ei kinnita röntgenuuringud 2008. aastast. 1300. aastal viidi Knudi ja tema venna säilmed Knudi auks ehitatud Püha Kanuti katedraali, kus need on eksponeeritud tänapäevani.

Tema hauaga seoses tekkisid mitmed legendid ning Knudi hakati pidama märtriks. Jumal olevat karistanud mässavaid taanlasi kuninga tapmise eest kaheksa-aastase näljahädaga. 1101. aastal kuulutas paavst Paschalis II Knudi Erik III palvel pühakuks ja Taani esimeseks märtriks. Legendi järgi määranud kuningas Kanut, et jõule tuleb tähistada 20 päeva. Knud Püha päeva tähistatakse kirikukalendris 19. jaanuaril, kuid rahvalikult 13. jaanuaril, mis on 20. päev pärast jõule. 

Tänu Knud IV-le, keda austati kõigis Põhjamaades, muutus populaarseks nimi Kanut, mis tähendas Muinas-Skandinaavias nii "toredat, uhket" kui ka "sõlme" (''knútr''). Nimi on ka Eestis olnud tarvitusel lühendatud kujul *Nuut*, mis tänapäeval esineb vaid perekonnanimena. 

Püha Kanutit on mõnes allikas segi aetud Taani printsi Knud Lavardiga (12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131), kes kanoniseeriti aastal 1170.

## Vaata ka
* Katoliku pühakute loend
* Taani kuningate loend

## Viited
Subačiuse vald

**Subačiuse vald** (leedu keeles *Subačiaus seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis.

Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2149 inimest. Valla keskus on Subačiuse linn (2011. aasta seisuga 1051 elanikku). Vallamaja asub aadressil Aukštaičių a. 13. Vallavanem on Laisva Čiuliepienė. Lisaks asub vallas veel Senasis Subačiuse alev, kus aastal 2011 oli 149 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited