open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone

**Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone** on endisaegse Rakvere mõisa peahoone, mille ühte otsa ehitati 1930. aastatel teatrihoone. Ehitis on arvele võetud kultuurimälestisena.

Rakvere mõisakompleks rajati 18.–19. sajandil. Mõisa historitsistlik, algselt ühekorruseline härrastemaja rajati 1850. aastatel. Härrastemaja ehitati 1920. aastatel kahekorruseliseks. Peahoone oli siis Rakvere Rahvamaja ja Rakvere Hariduse Seltsi omanduses. Mõisapark oli aga Rahvaaed.

Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Selts (Jakob Liiva eestvedamisel) võttis 1927. aastal plaani ajakohase teatrimaja ehitamise. Kuulutati välja teatrihoone projektide võistlus. Uue teatrimaja projekteeris arhitekt Johann Ostrat. Teatrimaja projekteeriti Rakvere mõisa peahoone kõrvale. 27. jaanuaril 1929 toimusid kiviveo talgud ja 28. juulil 1929 pani Jakob Liiv pidulikult paika teatrimaja nurgakivi. Ehitus seiskus rahapuudusel, kuid jätkus Rakvere linnavalitsuse eestvedamisel jälle 1938. aastal. Hoone valmis 1940. aastal ja avati 24. veebruaril 1940 aktuse, kontserdi ja "pitsballiga". 25. veebruaril 1940 mängiti August Kitzbergi näitemängu "Tuulte pöörises". See oli esimene etendus Rakvere teatris.  

Tänapäeval kasutab kunagist mõisakompleksi Rakvere Teater. Rakvere Teatri väike saal asub mõisa 18. sajandi keskelt pärinevas aidahoones.

## Vaata ka
*Rakvere mõis
*Rakvere Teater

## Viited
Lindla

**Lindla** on põllumajandusehitis, kus kasvatatakse põllumajanduslinde. 

Sõltuvalt kasvatatavast linnust eristatakse näiteks kanalaid, hanilaid, tibulaid.

## Viited
LP

**LP** (lühend ingliskeelsest fraasist *long play*) on teatav vinüülplaat. LP diameeter on 25 või 30 cm ja esialgu mahutas see kummalgi küljel 22 minutit helisalvestist, hiljem mõned minutid enam. LP võeti kasutusele 1948. aastal.

## Vaata ka
*EP (extended play)
Väikemõisa mõis

**Väikemõisa mõis** (saksa keeles *Kleinhof*) oli Karula mõisa poolmõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõis rajati 19. sajandi lõpul. 1904. aastal sai mõisa omanikuks Karula mõisa omanik Alexander von Helmersen.

Mõisa heimatstiilis peahoone valmis 1902. aastal arhitekt Rudolf von Engelhardti projekti järgi.

Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Väikemõisa väikelastekodu.
## Viited

## Välislingid
*
*Väikemõisa mõisa lugu Mõisablogis
Kõõru linnamägi

**Kõõru linnamägi** on mägi Võru maakonnas Setomaa vallas Kõõru küla lähedal Tedrepalo metsas.

## Mäe kirjeldus
18 meetri kõrgust mäge piiravad kolmest küljest järsud orunõlvad. Idakülg on kitsa maariba kaudu ühendatud orunõlva pealse platooga. Maariba ja mäelae vahel asub madal kraav. Mäelae pindala on umbes 300 m². Varem mäel kasvanud mets oli 2012. aastaks maha raiutud.

## Oletatava linnamäe uurimine
Kohalikud harrastusajaloolased Aare Hõrn ja Ali Kikkas pakkusid 1997. aastal välja, et välisilme põhjal võib tegu olla muistse linnamäega. Rahvapärimuses seda samas linnamäena ei tunta. 1999. aasta proovikaevamine mäelael kultuurikihti ei tuvastanud, leiti vaid mõned väiksed söetükikesed. 2012. aastal uuriti mäge põhjalikumalt. Mäe kõrgemale osale tehtud 14,75 m² suurusest kaevandist, mis ulatus otsapidi ka lõunanõlvale, mingeid selgelt inimtegevusele viitavaid jälgi ei leitud. Ka ükski mäe platoo 47-st proovikaevandist ei näidanud märke kultuurikihist ega muististest. Mäekaela peal olevasse kraavitaolisse vagumusse tehtud 5 m² suurusest kaevandist leiti kolm arvatavasti inimtekkelist auku, neist kahe paiknemine meenutas kitsa (77 cm) värava postiauke. Ühes oletatavas postiaugus olnud söetükkide radiosüsiniku analüüs dateeris need ajavahemikku 258–566 pKr. Kolmandast, teistest eristuvast august saadud proov dateeriti ajavahemikku 1403–1634 pKr, mis näitab, et mäel on olnud vähemalt kaks erinevat inimtegevuse perioodi. Arheoloogid jõudsid järeldusele, et sõjalise kaitse funktsiooni mäel ilmselt polnud ja tegu võis olla rituaalide läbiviimise või pühakohaga, mida värav pidi mittepühast alast eraldama. Samas ei välistata ka mäe teistsuguseid, näiteks majandusega seotud kasutusviise.

## Viited

## Välislingid
*Valk, H. (2008). Kõõru linnamägi. Eesti muinaslinnad (333) TÜ arheoloogia õppetool
Kajari Klettenberg

**Kajari Klettenberg** (sündinud 1966) on Eesti sõjaväelane (kolonel).

Ta on lõpetanud 1984. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli.

1992. aastast on ta Eesti Kaitseväe tegevteenistuses, teeninud Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni pioneerirühma ülemana, Kaitseliidu peastaabi pioneeriteenistuse ülemana, Tartu Üksik-jalaväepataljoni ülemana ja Maaväe Staabi pioneeriteenistuse ülemana.

Aastatel 2005–2007 oli ta Kaitseliidu Tallinna Maleva pealik ja 2007–2013 Kaitseliidu peastaabi ülem. 2012. aastal täitis Klettenberg ajutiselt Kaitseliidu ülema kohuseid. 

2014. aastast teenis Klettenberg Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides.

## Tunnustus
*2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited
Erinewus

**Erinewus** (prantsuse keeles *différance*) on tõlkija Hasso Krulli poolt eesti keeles kasutusele võetud termin tähenduste ebapüsivuse mõiste jaoks Jacques Derrida teksti *Positsioonid* tõlkes. 

*Erinewus* tähendab Jacques Derridal (1930–2004) ja dekonstruktsionismis, et tekstidel pole täpset ega lõplikku tähendust ja neid saab mitmeti tõlgendada. Derrida hakkas  mõistet *erinewus* (*différance*) kasutama oma teoses "Grammatoloogia" (1967), kus ta kritiseeris õhtumaa filosoofias metafüüsikalisi süsteeme, milles tähendus taandatakse ühele mõistele või mõtlemisvormile. 

"Erinev" (*différent*) ja "erinew" (*différant*) tuletuvad prantsuse tegusõna *différer* kahest erinevast kasutusvõimalusest, mille tõttu see võib märkida nii tähenduse erinemist kui ka tähenduse edasilükkamist. 

Edasilükkamine seisneb Derrida järgi binaarsele opositsioonile omases kohalolu edasilükkamises, mis on erinevuse tekkega samaaegne: 

## Vaata ka
*erinevus
*mõistekesksus

## Viited
Jenni Vartiainen

**Jenni Mari Vartiainen** (sündinud 20. märtsil 1983 Kuopios) on soome laulja ja laulukirjutaja. 

Ta sai tuntuks tüdrukuteansambli Gimmel liikmena (2002–2004). 

Aastal 2007 alustas ta soolokarjääri ja avaldas oma esimese sooloalbumi "Ihmisten edessä", mille parim koht Soome ametlikus muusikaedetabelis oli kuues. Järgmine album "Seili" (2010) jõudis edetabelis esikohale, seda müüdi rohkem kui 145 000 tükki ja see tõusis Soome muusikaajaloos kõige rohkem müüdud 30 heliplaadi hulka. Oktoobris 2013 ilmus tema kolmas album "Terra", mis läks kohe esimesel nädalal edetabeli tippu.
 
Vartiainen on saanud 9 Emma auhinda, mis on Soome tähtsaim muusikaauhind, tema plaate on ostetud kokku üle 300 000 ning tema nimi on jõudnud Soome muusikaajaloo 70 kõige populaarsema muusikaartisti hulka.

## Albumid
* 2007 – "Ihmisten edessä"
* 2010 – "Seili"
* 2013 – "Terra"

## Tuntumad laulud
* Missä muruseni on
* Ihmisten edessä
* En haluu kuolla tänä yönä
* Minä sinua vaan
* Suru on kunniavieras
* Duran duran
* Minä ja hän
* Eikö kukaan voi meitä pelastaa
* Eden
* Junat ja naiset
* Susta enkelit pitävät huolta
* Selvästi päihtynyt
* Nettiin
* Mustaa kahvia
* Toinen
* Sinun vuorosi loistaa
* Tunnoton
* Lautturi
* Keinuu
* Turvasana
* Kohtalokas samba
* Malja
* Anna mulle piiskaa
* Mato
* Vedenalaista
* Mandartania
* Kerro, miltä se tuntuu
* Se oikea

## Viited
Armageddon

**[[Harmagedon]]** on Johannese ilmutuse raamatus paik, kus toimub viimsepäeva lahing.

* **"[[Armageddon (film)|Armageddon]]"** on USA 1998. aasta *[[sci-fi]]*-põnevusfilm.
*Armageddon, males kohtade jagamisel või matši võitja selgitav lisapartii, mille viigilise tulemuse korral loetakse võitjaks mustade malenditega mänginu.
Franz Dahlem

**Franz Dahlem** (14. jaanuar 1892 Rohrbach (tänapäeval Rohrbach-lès-Bitche, Lorraine, Prantsusmaa) – 17. detsember 1981 Ida-Berliin) oli saksa kommunistlik poliitik ja Saksa DV riigitegelane.

Franz Dahlem sündis tol ajal Saksamaale kuulunud Lotringis pöörmeseadja perekonnas. Reaalkooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1911–1913 kaubandust. 1913. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1914–1918 võttis Franz Dahlem mobiliseerituna osa Esimesest maailmasõjast. 1917. aastal astus ta Saksamaa Sõltumatusse Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, mille Keskkomiteesse ta alates 1919. aastast kuulus. Novembrirevolutsiooni ajal valiti Dahlem Kölni Tööliste ja Soldatite Nõukogusse.

1920. aasta detsembris astus Franz Dahlem Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1921–1924 oli ta Preisi Maapäeva liige. 1925. aastal sai ta kommunistliku partei organisatsiooniosakonna juhatajaks. 1927. aastal sai temast Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Liige. 1928–1933 oli Dahlem Riigipäeva liige. 1929. aastal valiti ta Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1930–1932 oli ta Revolutsioonilise Ametiühinguopositsiooni (Revolutionäre Gewerkschaftsopposition) juhataja.

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Franz Dahlem 1933. aastal Prantsusmaale, kus ta Pariisis juhtis Saksamaa Kommunistliku Partei välismaaorganisatsiooni. 1934. aastal osales põrandaaluses parteitöös Saksamaal, hiljem elas Prahas. 1937–1939 võttis ta osa Hispaania kodusõjast, kus ta kuulus internatsionaalsete brigaadide poliitjuhtkonda. 

1939. aastal interneeriti Franz Dahlem Prantsusmaal ja 1942. aastal anti ta Gestapole välja. 1943–1945 peeti teda kinni Mauthauseni koonduslaagris.

1945. aastal valiti Franz Dahlem Saksamaa Kommunistliku Partei sekretariaati. 1946. aastal etendas ta otsustavat osa kommunistide ja sotsiaaldemokraatide ühendamisel loodud Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei moodustamisel. Alates 1949. aasta jaanuarist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. 1949–1953 oli Dahlem Rahvakoja (parlamendi) liige.

1953. aastal jäi Franz Dahlem parteisiseses võimuvõitluses Walter Ulbrichtile alla ja vabastati kõigilt ametikohtadelt. 1957. aastal ta rehabiliteeriti ja võeti uuesti Keskkomitee liikmeks. 1963–1976 oli ta Rahvakoja liige. Alates 1957. aastast oli ta Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi riigisekretäri asetäitja, 1967–1974 kõrg- ja keskerihariduse ministri asetäitja. 1977. aastal avaldas ta kaheköitelise mälestusteraamatu "Am Vorabend des Zweiten Weltkrieges" ("Teise maailmasõja eelõhtul"). 1982. aastal ilmus postuumselt mälestusteraamat "Jugendjahre. Vom katholischen Arbeiterjungen zum proletarischen Revolutionär." ("Noorusaastad. Katoliiklikust töölisnoorukist proletaarseks revolutsionääriks.").

## Viited
Arhitektuuribüroo

**Arhitektuuribüroo** (harvem ka *arhitektibüroo*, *arhitektuurifirma*) on ettevõte, kes on palganud ühe või rohkem litsentseeritud arhitekti ja tegeleb arhitektuuri valdkonnaga.

## Eesti arhitektuuribüroosid
*Salto (arhitektuuribüroo)
*KOKO Arhitektid OÜ
Beata Szydło

**Beata Maria Szydło** (sündinud 15. aprillil 1963 Oświęcimis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), kes oli 16. novembrist 2015 kuni 11. detsembrini 2017 Poola peaminister. 11. detsembrist 2017 kuni 4. juunini 2019 oli ta asepeaminister Mateusz Morawiecki valitsuses. Alates juulist 2019 on ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1963 Oświęcimis (asub Väike-Poola vojevoodkonnas). Aastal 1987 abiellus ta Edward Szydłoga; neil on kaks poega. 

Ta lõpetas aastal 1989 Krakówis asuva Jagiełło ülikooli etnograafia teaduskonna. Aastatel 1989–1995 oli ta Jagiełło ülikool filosoofia- ja ajalooteaduskonna aspirant. Aastal 1997 lõpetas ta Varssavis Kõrgema Kaubanduskooli, kus õppis kultuurijuhiks. Aastal 2001 lõpetas ta Krakówi Majandusakadeemia, kus tema erialaks olid territoriaalsed omavalitsused Euroopa Liidus.

Aastail 1987–1995 töötas ta Krakówi ajaloomuuseumis assistendina. Järgmiseks töökohaks oli Libiążi kultuurikeskus. Aastail 1997–1998 töötas ta Brzeszcze kultuuriosakonnas. Aastal 1998 sai temast Brzeszcze linnapea; sellele kohale jäi ta aastani 2005.

Aastal 2005 astus ta erakonda Õigus ja Õiglus. Selle koosseisus valiti ta seimi V, VI, VII ja VIII koosseisu. Aastal 2010 sai temast erakonna asepresident.
Žemaičių Naumiestise vald

**Žemaičių Naumiestise vald** (leedu keeles *Žemaičių Naumiesčio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.

Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3281 inimest. Valla keskuseks on Žemaičių Naumiestise alev (2011. aastal oli seal 1373 elanikku), vallamaja asub aadressil Klaipėdos g.1. Vallavanem on  Jonas Budreckas.


Degučių_katalikų_bažnyčia.JPG|Degučiai kirik
Laugaliai._Evangelikų_liuteronų_kapinaitės.jpg|Laugaliai kalmistu
Z_N_centr_aikste.jpg|Žemaičių Naumiestis


## Viited
Distrikt

**Distrikt** (ladina sõnast *districtus*) on mitmetähenduslik sõna:
*distrikt (inglise *district*) on haldus-, kohtu- või valimisringkond (näiteks USAs, Suurbritannias)
*distrikt ehk staarostkond
*distrikt oli 1690–1710  Rootsi aja lõpus majandusasehalduri tegevuspiirkond Rootsi Läänemereprovintside  Liivimaa kindralkubermangus
**Eesti distrikt
**Läti distrikt
*distrikt oli Venemaa keisririigis asehalduskorraaja järel moodustatud kaksikmaakondade (nt. Tartu-Võru kreis, Pärnu-Viljandi kreisi) osa
**Võru distrikt
**Viljandi distrikt
Eterniit

**Eterniit** ehk **asbesttsement** on portlandtsemendi ja asbesti (10-20%) segust tehtud tsementkivi. 

Eterniidist tehakse näiteks katuse- ja seinakatteplaate, torusid. 

Eestis on eterniiti tootnud Kunda tsemenditehas.

## Viited
Pariisi terrorirünnakud (november 2015)

**Pariisi terrorirünnakud** olid 13. novembri 2015 hilisõhtul mitmel pool Pariisis erinevate vahenditega (relvad, käsigranaadid, pommivööd) inimeste elu vastu suunatud ja toime pandud terrorirünnakud. Rünnakutes sai surma vähemalt 129 inimest ja haavata umbes 300 inimest. 17. novembri seisuga oli kahtlustavate tabamisse kaasatud umbes 115&nbsp;000 julgeolekutöötajat. 

 

Prantsusmaa president François Hollande, kes evakueeriti Saksamaa-Prantsusmaa jalgpallimatši ajal rahvusstaadionilt Stade de France, mille lähedal õhtul üks esimesi plahvatusi kärgatas, andis allikate sõnul hilisõhtul valitsuskabineti kriisikohtumise järel käsu mobiliseerida sõjavägi ja kasutada kõiki "vajalikke meetmeid", et vältida terroriaktide jätkumist.

CNN-i teatel ründasid džihadistid inimesi rahvusstaadioni lähedal, südalinna Bataclani teatri saalis, Rue de Charonne'il ning Le Carilloni, Le Petit Cambodge ja La Casa Nostra restoranis.

Esialgsetel andmetel loeti kokku 8 terroristi: kaheksas enesetaputerrorist olevat detoneerinud pommivöö Boulevard Voltaire'il.

## Viited

## Välislingid
* The Guardian. "Paris attacks: one gunman was 'French extremist known to police' – live"
* "Lähteet: Yksi Pariisin iskujen tekijöistä tunnistettu ranskalaiseksi" Yle.fi. 14.11.2015
* "89 ohvrit nõudnud tulistamine Pariisi kontserdipaigas toimus Eagles of Death Metal kontserdi ajal" Delfi. 14. november 2015
* Mihhail Lotman. "Mihhail Lotman: Pariisi sündmustes ei ole me kuidagi süüdi. Radikaalsed islamistid klaarivad alles ristisõdade arveid" Delfi. 14. november 2015
Pedro Morenés

**Pedro de Morenés y Álvarez de Eulate** (sündinud 17. septembril 1948 Las Arenases) on Hispaania poliitik (Rahvapartei). Ta oli 22. detsembrist 2011 kuni 4. novembrini 2016 Hispaania kaitseminister.

Ta sündis 1948. aastal Las Arenases (asub Bizkaia provintsis Baski autonoomses piirkonnas Hispaanias). Ta on lõpetanud Navarra ülikooli õigusteaduskonna, hiljem on ta õppinud ärijuhtimist Deustu Ülikoolis.

Ta tegeles 1974. aastast ettevõtlusega laevaehituses. 1980. aastatel töötas ta advokaadikontoris, 1990. aastate alguses laevaehitustööstuses.

Aastatel 1996–2000 töötas ta Hispaania kaitseministeeriumis riigisekretärina (Eesti mõttes kantslerina), seejärel töötas ta 2004. aastani Hispaania siseministeeriumis. Aastatel 2004–2011 töötas ta taas laevaehitustööstuses.

22. detsembrist 2011 määrati ta Hispaania kaitseministri ametikohale. See põhjustas kõva kriitikat, kuna ta oli (seoses varasema töökohaga) müünud kobarpomme Liibüa diktaatorile Mu‘ammar al-Qadhdhāfīle, mida too kasutas tsiviilelanikkonna vastu.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
FCI Tallinn III

**Tallinna FC Infonet III** oli Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Infonet teine duubelmeeskond.

2017. aastal seoses põhimeeskonna liitumisega FC Levadiaga kadus teine duubelmeeskond.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*FCI Tallinn
*FCI Tallinn II

## Viited
Paide JK

**Paide JK** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Paides.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Paide Linnameeskond

## Viited
Keevise tänav

**Keevise tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis Tallinna lennujaama lähedal. See saab alguse Suur-Sõjamäe tänavalt ja lõpeb Lennujaama teel.

Keevise tänav sai nime 22. veebruaril 1997. Tänava nimi kuulub metallitööstuseteemaliste nimede sarja.

Aadressil Keevise tänav 2 asub Emili Kool.

Aadressil Keevise tänav 9 asub Tallinna islami keskus.

Mööda tänavat kulgeb lennujaama trammiliin, mis avati 2017. aastal. Teetööde ja Vanasadama trammiliini rajamise tõttu katkestati trammiliiklus 2023. aasta suvel. Katkestust pikendas Rail Balticu terminali ehitus ning trammitee avatakse taas arvatavasti 2026. aasta suvel.

## Viited
Karl Schirdewan

**Karl Schirdewan** (sünninimi **Karl Arentz**; 14. mai 1907 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 14. juuli 1998 Potsdam) oli Saksa DV riigitegelane.

Karl Schirdewan oli vallaslaps. Ta ema Josephine Arentz loobus pojast ja andis ta kasvatada Schirdewanide perekonda. Rahvakooli lõpetamise järel õppis Schirdewan 1922–1924 Breslaus kaubandust. 1923. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooliitu ja 1925. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1926–1929 töötas ta Breslaus jooksupoisi ja bürooabilisena, 1929–1931 oli töötu. Alates 1928. aastast kuulus ta Saksamaa Kommunistliku Noorsooliidu juhtkonda, oli selle Sileesia piirkonna esimees. 1931–1932 juhatas ta Saksamaa Kommunistliku Noorsooliidu kirjastust Junge Garde. Seejärel oli mitmel juhtival ametikohal Saksamaa Kommunistlikus Noorsooliidus.

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel jätkas Karl Schirdewan põrandaalust poliitilist tegevust. 1934. aastal ta vahistati, 10. mai 1934 karistati teda kolmeaastase vabaduskaotusega. Vabaduskaotuse ärakandmise järel peeti teda 1937–1945 kinni koonduslaagrites. 

Vangilaagrist vabanemise järel sai Karl Schirdewanist Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. Kommunistide ja sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel 1946. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. Alates 1947. aastast juhtis Schirdewan töögruppi, mis uuris illegaalset parteitööd. Alates 1949. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisus läänekomisjoni juhataja asetäitja ja alates 1950. aastast Keskkomitee lääneosakonna juhataja. 1952. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Saksimaa ja Leipzigi piirkonnaorganisatsiooni juhatajaks.

1953. aasta juulis sai Kari Schirdewan Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. Ta oli 1953–1958 Keskkomitee juhtivate organite ja kaadri sekretär. 1954–1957 oli ta Keskkomitee julgeolekukomisjoni liige. 1952–1958 oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige.

1950. aastad olid Karl Schirdewani poliitilise karjääri tippaeg, ta tõusis parteijuhi Walter Ulbrichti järel teiseks võimumeheks riigis. Ent Schirdewan kaotas võimuvõitluse Ulbrichtiga ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei 35. pleenumil 6. veebruaril 1958 vabastati ta fraktsioonilises tegevuses süüdistatunata kõigist ametitest.

1958–1965 oli Karl Schirdewan Riikliku Arhiividevalitsuse juhataja Potsdamis. 1965. aastal jäi ta pensionile. 1976. aastal kustutati tema parteiline karistus. 20. jaanuaril 1990 rehabiliteeris Demokraatliku Sotsialismi Partei vahekomisjon Karl Schirdewani ja ta sai partei vanematekogu liikmeks.

## Viited
Rakvere JK Tarvas III

**Rakvere JK Tarvas III** oli Eesti jalgpalliklubi Rakvere JK Tarvas teine duubelmeeskond, mis tegutses 2012. aastal.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Rakvere JK Tarvas
*Rakvere JK Tarvas II

## Viited
Sepise tänav

**Sepise tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis, Tallinna lennujaama lähedal.

Sepise tänav sai nime 10. jaanuaril 1997. Tänava nimi kuulub metallitööstuse teemaliste nimede sarja.

## Viited
Lennujaama tee

**Lennujaama tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis, Tallinna lennujaama lähedal. Tee suundub vana lennujaamahoone juurde.

Lennujaama tee sai nime 1958. aastal.

Aadressil Lennujaama tee 2 asub Ülemiste Hotell.

Lennujaama tee 12, asub Vana Tallinna lennujaama reisijatehoone. Tallinna Ülemiste lennujaama reisijatehoonet kavandati juba enne teist maailmasõda, kuid kavandatud ehitus lõpetati pärast teist maailmasõda. Reisijatehoone interjööris domineerib esinduslik läbi kahe korruse ulatuv saal, sh. on interjööris kaks suurt maali Richard Sagritsa “Tallinna vaade” ja Viktor Karruse “Moskva vaade” ning rikkaliku kujundusega metall-lühtrid . 

## Viited
Nõva kirik

**Nõva Püha Olevi kirik** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nõva külas asuv puust luteri kirik, ühtlasi Mandri-Eesti vanim puukirik. Kirik ehitati 18. sajandil, hinnanguliselt 1750 paiku.

Kirikut kasutab EELK Nõva Püha Olevi kogudus.

Kirikus asub arvukalt kultuurimälestiseks tunnistatud asju, näiteks kaks tornikella. Kirikust põhjas asub Nõva Vabadussõja mälestussammas.

## Viited

## Välislingid
*Kirikust koguduse kodulehel
Karksi-Nuia Püha Aleksei kirik

**Karksi-Nuia Püha Aleksei kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.

## Ajalugu
Kirik ehitati 1868. aastal arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Pärnumaale on samasuguse projekti järgi ehitatud veel Kalli, Uduvere ja Vändra õigeusu kirik.

Kirikuhoone ehitus maksis 12 000 rubla, ehitaja oli Riia kaupmees Lomonossov ja see valmis 1876. aastal. Kiriku pühitses pärast hoone vastuvõtmist 1876. aastal Riia ja Miitavi piiskop Filaret (Filaretov) Moskva ja kogu Venemaa metropoliidi Aleksei auks.

## Kirjeldus
Kirik on ristkülikukujulise põhiplaaniga. Lääneküljes paikneb eenduv kellatorn, mis allosas on ruudukujulise läbilõikega, ülaosas aga hulknurkne. Ümarkaarte ja ümmarguste aknaavadega torni katab plekk-kiiver. Väike telk-kiivriga tornike paikneb ka pikihoone altaripoolses otsas.
 
Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Karksi-Nuia Püha Aleksei kirikut kasutab EAÕK Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus.

## Kalmistud
*Ainja kalmistu
*Arumäe kalmistu

## Vaata ka
*Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus

## Viited

## Kirjandus
*"Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli kirjastus. Tartu, 2015; lk 13-28
*Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 338-341

## Välislingid
*
Kolu mõis (Türi)

**Kolu mõis** (saksa keeles *Kollo*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

Mõisa peahoone tunnistati 1998. aastal kultuurimälestiseks.

## Ajalugu
Kolu mõisat on esmamainitud 1639. aastal, mil selle omanik oli Peter Grote. 17. sajandi lõpul mõis riigistati, kuid 1730. aastatest peale oli see jälle Grotenhielmide käes. 18. sajandi lõpul oli mõisal mitmeid valdajaid, kuni Eduard von Middendorff selle 1875. aastal ostis. Mõisa viimane omanik oli tema tütar Elisabeth von Schilling.

Pärast mõisa võõrandamist 1919. aastal asus endises härrastemajas kool.

Alates 1996. aastast on mõisahoone eravalduses.

## Mõisakompleks
Mõisa ühekorruseline historitsistlik peahoone ehitati 1890. aastal (arhitekt Erwin Bernhard). Praegune peahoone ehitati uuesti pärast 1905. aasta mahapõlemist.

Kõrvalhoonetest on säilinud vaid mõned, sealhulgas klassitsistlik sammastikuga ait. Park on segastiilis ja praeguseks ulatuslikult rekonstrueeritud, istutatud on palju uusi puid.

## Viited

## Välislingid

*
* Kolu mõisas tegutseb uus omanik Järva Teataja (2007)
*Kolu mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Konrad Szymański

**Konrad Krzysztof Szymański** (sündinud 6. detsembril 1969 Kaliszis) on Poola poliitik (erakonnas Õigus ja Õiglus). Ta asus novembris 2015 Poola Euroopa asjade ministri ametikohale. Sellel ametikohal oli ta kuni 13. oktoobrini 2022.

Ta on pärit Suur-Poola vojevoodkonnast). Ta lõpetas aastal 1995 Adam Mickiewiczi nimelise Poznańi Ülikooli õigusteaduse magistrina. Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioonis).
Karksi mõis

**Karksi mõis** (saksa keeles *Schloß Karkus*) oli rüütlimõis Karksi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Mulgi valda.

Mõis kujunes purustatud Karksi linnuse juurde pärast Põhjasõda. 1798. aastal oli mõisaomanik Johann von Weidemeier, 1799. aastal pantis krahv Lacy ja 1800. aastal August Friedrich von Sievers pantisid Karksi mõisa krahv Karl Wilhelm von Duntenile (1761–1830), kes 1807. aastal ka ostis mõisa.

1820. aastal krahv Karl von Dunten pantis Karksi mõisa kümneks aastaks, oma vennale krahv Georg von Duntenile (1766–1845), kes ka 1821. aastal ostis mõisa. Georg von Dunteni testamendiga loodi 1838. aastast Karksi mõisast majoraatvaldus. 1895. aastal päris mõisa, krahv Karl Georg Ludwig Eugen von Dunteni (1829–1895), vend krahv Paul Georg Hyacinth Dunten (1833–1904) ning 1905. aastal omandas Karksi fideikomissmõisa krahv Reinhard Wilhelm Eugen Jakob von Dunten, vabahärra Dalwigk-Schauenburg-Lichtenfels (1864−1922).

Mõisa ühekorruseline puidust barokne peahoone on tänapäevaks hävinud. Mõisahoonetest on säilinud valitsejamaja ja ait.

## Galerii

Karksi mõisa metsnikumaja, 19.saj.a*.jpg|
Karksi mõisa sepikoda, 19.saj.a*.jpg|Karksi mõisa sepikoda
Karksi mõisa ait, 19.saj.a*.jpg|Karksi mõisa ait
Karksi mõisa tall-tõllakuur, 19.saj.a*.jpg|Karksi mõisa tall-tõllakuur


## Vaata ka
*Karksi mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
* Karksi mõis (Karksi  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kärsu mõis

**Kärsu mõis** (saksa keeles *Kersel*) oli Voltveti mõisa kõrvalmõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Saarde valda.

## Viited
Käru mõis

**Käru mõis** (saksa keeles *Kerro*) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

Mõis rajati 18. sajandi keskel. 

Mõisa hilisem uusrenessanss-stiilis peahoone ehitati 1878 (arhitekt Robert Pflug).

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Uusrenessanss

## Viited

## Välislingid
*
*
Oliver Loode

**Oliver Loode** (sündinud 19. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja soome-ugri liikumise aktivist. Ta oli ÜRO põlisrahvaste püsifoorumi (UNPFII) liige (2014–2016).

## Haridus
Oliver Loode on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli 1992 ning Pennsylvania Ülikooli (Wharton School) majandusteaduse alal 1997 *magna cum laude*.

## Ühiskondlik tegevus
Aastatel 2011–2013 oli Oliver Loode Eesti esindaja Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsioonis (MAFUN). Sel perioodil oli ta üks soome-ugri kultuuripealinnade liikumise käivitajatest. Aastatel 2013–2015 oli ta Fenno-Ugria Asutuse juhatuse liige. Aastatel 2014–2016 oli Oliver Loode ÜRO põlisrahvaste püsifoorumi (UNPFII) ekspertliige (nomineeritud Eesti Vabariigi Välisministeeriumi poolt). 2015. aasta aprillis valiti Loode UNPFII 14. istungi aseesimeheks.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Elurikkuse Erakonna nimekirjas Võru-, Valga- ja Põlvamaal ning kogus 43 häält ja ei osutunud valituks.

## Ametikäik
Aastatel 2013–2015 oli Loode Sangaste Rukki Maja turundusjuht.

## Viited

## Artikleid
* Kafkaesque Russian Foreign Policy, Or What Are Young Finno-Ugrians Guilty Of?, URALISTICA, 6. oktoober 2014
* Soome-ugri kultuuripealinnadest seto küladiplomaatiani, Sirp, 19. detsember 2014
* Killing an Indigenous NGO, Softly - A Tale From Putin's Russia, URALISTICA, 28. september 2015
* A Window to Europe for Crimean Tatars, Minority Rights Group International,11. veebruar 2016
* "Все языки велики" — посыл Разина миру, Idel.Реалии, 15. oktoober 2019
* Ka Eestis on põliskeeled olemas, Sirp, 21. veebruar 2020
JK Narva Trans U21

**JK Narva Trans U21** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Narvas. Tegemist on JK Narva Transi duubelmeeskonnaga.

## Ajalugu
2016 ja 2017 tegutses Transi duublina Narva United FC. 2018. aastal võttis selle rolli üle JK Narva Trans II.

## Saavutused
***[[Esiliiga B]]** 
:**3. koht (1)**: 2023

***[[II liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2006
:**2. koht (1)**: 2021
:**3. koht (2)**: 2019, 2022

***[[III liiga]]**
:**2. koht (1)**: 2004

***[[IV liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2014 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:850 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2003 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2004
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:10.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:-
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 color:III  shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2004 till:01/07/2008 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 color:IV shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 color:IV shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 color:III shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2017 till:01/07/2022 color:II shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"


## Viited

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Tartu FC Merkuur

**Tartu FC Merkuur** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
FC Tartu

**FC Tartu** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*FC Tartu II

## Viited
JK Väätsa

**JK Väätsa** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Türi vallas.

2012, 2013 ja 2014 aastatel mängis klubi rahvaliigas. 2015 alustati liiga mängimist IV liiga ida piirkonnas, kus saavutati 3. koht ja edasipääs III liigasse. 2016 alustati mängimist III liiga ida piirkonnas. Varem kandis nime **JK Väätsa Vald**, mis muudeti 2018. hooaja eel.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Harju JK Laagri

**Harju JK Laagri** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Harjumaal Laagris.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize = width:800 height:60
PlotArea  = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2014 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2015
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)

PlotData= 
  bar:Position width:15 color:white align:center
  from:01/07/2014 till:01/07/2015  shift:(0,-4) text:5.
  from:01/07/2015 till:01/07/2016  shift:(0,-4) text:7.
  from:01/07/2016 till:01/07/2017  shift:(0,-4) text:8.
  from:01/07/2017 till:01/07/2018  shift:(0,-4) text:3.
  from:01/07/2018 till:01/07/2019  shift:(0,-4) text:1.
  from:01/07/2019 till:01/07/2020  shift:(0,-4) text:2.
  from:01/07/2020 till:01/07/2021  shift:(0,-4) text:2.
  from:01/07/2021 till:01/07/2022  shift:(0,-4) text:1.
  from:01/07/2022 till:01/07/2023  shift:(0,-4) text:10.

  from:01/07/2014 till:01/07/2015  color:IV shift:(0,13)  text: "IV liiga"
  from:01/07/2015 till:01/07/2019  color:III shift:(0,13)  text: "III liiga"
  from:01/07/2019 till:01/07/2020  color:II shift:(0,13)  text: "II liiga"
  from:01/07/2020 till:01/07/2021  color:ELB shift:(0,13)  text: "Esiliiga B"
  from:01/07/2021 till:01/07/2022  color:EL shift:(0,13)  text: "Esiliiga"
  from:01/07/2022 till:01/07/2023  color:ML shift:(0,13)  text: "Premium liiga"


## Viited

*
Afganistani põhiseadus

Afganistanil on olnud mitu põhiseadust:
* ...
* **[[Afganistani põhiseadus (2004)|2004. aasta Afganistani põhiseadus]]**
Tallinna FC Forza

**Tallinna FC Forza** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
FC Jõgeva Wolves

**FC Jõgeva Wolves** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Jõgeval. FC Jõgeva Wolves on loodud 2014. aastal. 2015. aastal alustati mängimist Eesti Meistrivõistluste IV liigas, kus võideti ainult kaks kohtumist ning lõpetati hooaeg viimase ehk kümnenda kohaga. 2016. aasta hooajal hoitakse kaks vooru enne lõppu III.S liiga üleminekukohta. Lisaks FC Jõgeva Wolves esindusmeeskonnale, võistlesid Rahvaliiga B tasandil ka FC Jõgeva Wolves II ja FC Tallinna Wolves.  

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Pärnu JK Poseidon

**Pärnu JK Poseidon** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Pärnus ja Pärnumaal.   

2021. aasta alguse seisuga treenib klubis 250 noorjalgpallurit. Treeningud toimuvad Pärnu linnas, Sindi linnas, Kilingi-Nõmme linnas, Uulus, Häädemeestel, Ares, Audrus ja Surjus. Treeningud toimuvad vastavalt vanusele 1–4 korda nädalas. Klubi esindusmeeskonna peatreener on Ivar Lepik ja noortesuuna juht on Hendrik Toots. Noortetreenerina töötavad Martin Kuldmägi, Joonas Einfeldt, Janar Larin, Ivar Lepik ja Martin Kaskla. Klubi tegevjuht on Martin Kuldmägi ja finantsjuht Joonas Mengel.  

2016. aasta Eesti noorte meistrivõistlustel osales klubil 10 noortevõistkonda U9 vanusest U16 vanuseni. 2017. aasta Eesti noorte meistrivõistlustel osales klubil 7 noorte võistkonda, esimest korda ka duubelmeeskond, kes alustas IV liigas. Klubi esindusmeeskond võitis III liiga lääne tsooni ja duubelvõistkond sai IV liiga lõuna tsoonis teise koha. Mõlemad tulemused tagasid tõusu vastavalt II ja III liigasse. 2018. aastal mängis seega Poseidoni esindusmeeskond II liigas ja duubelmeeskond III liigas. Noorte meistrivõistlustel osalesid rekordilised 12 võistkonda. 2019.aastal jätkas esindusmeeskond II liigas ja duubelmeeskond III liigas. Noorte meistrivõistlustel osales 10 noorte võistkonda. Aastal 2020 jäi meeste esindusmeeskond II liigas viimaseks, duubelmeeskond mängis IV liigas. Noorte meistrivõistlustel osales 11 noorte võistkonda, seal hulgas ka U12 tüdrukute võistkond. 

Aastal 2021 mängib JK Poseidoni esindusmeeskond III liiga lääne tsoonis ja duubelmeeskond IV liiga põhja tsoonis. Noorte meistrivõistlustel mängib 8 noorte võistkonda (U9–U16), seal hulgas ka U12 tüdrukute võistkond.   
## Statistika ja loendid
### Esindusmeeskonna varasemad liigahooajad

### Mängijate rekordid

|-
|
#### Enim mänge
JK Poseidoni top 11 mängude arv (15.11.2020 seisuga)

#### Enim väravaid
JK Poseidoni top 10 väravalööjad (15.11.2020 seisuga)

|}

## Välislingid
*Pärnu JK Poseidon jalgpall.ee
Raplamaa JK Märjamaa

**RJK Märjamaa** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Märjamaal. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Märjamaa Kompanii

## Viited
Tartu JK Taara

**Tartu JK Taara** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus. 

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Võru FC Helios

**Võru FC Helios** on 2010. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Võrus ja mängib Eesti meistrivõistlustel II liigas. 

Eesti meistrivõistlustel debüteeris Võru FC Helios 2014. aastal ja mängis esimesed kolm hooaega IV liigas. 2016. aasta lõpul ühines Võru FC Heliosega Võru JK, kelle II liiga koha Helios endale sai. 2017. aastal sai Võru FC Helios II liiga ida-põhjapiirkonnas kolmanda koha ja tõusis Esiliiga B-sse, kus mängis  kolmel hooajal aastatel 2018–2020. 2024. aastal mängis Võru FC Helios II liiga ida-põhjapiirkonnas.

## Mängijad

### Praegune koosseis
''Seisuga 27. märts 2024.

*

## Statistika ja loendid
### Liigahooajad

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Karel Mejta

**Karel Mejta** (18. juuni 1928 Třeboň – 6. november 2015 České Budějovice) oli Tšehhoslovakkia sõudja, olümpiavõitja.

Mejta võitis roolijaga neljapaadil paadimeeskonna koosseisus Jiri Havliš, Jan Jindra, Stanislav Lusk ja Miroslav Koranda 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis kuldmedali.
Loodi mõis

**Loodi mõis** (saksa keeles *Kersel*) oli rüütlimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõis asutati 16. sajandi keskel. Mõisa omanik O. Tödwen sai sõjavangis surma ja mõis jäi ta õele, kes oli abielus A. Klot'iga. Sellenimelise perekonna valduses oli mõis kuni 1679. aastani ja sai omanike järgi ka eestikeelse nime Loodi (1782, 1900).

Mõisa omanikeks olid 19. sajandist Bockid.

Mõisa puidust barokne peahoone ehitati 18. sajandi keskel. 

## Vaata ka
*Loodi mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
*Loodi mõis (Paistu khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kavastu mõis

**Kavastu mõis** (saksa keeles *Kawast*) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Luunja valda.

Mõis kuulus Rehbinderitele, Wahlidele,  von Middendorffidele,  von Richterile,  von Mensenkampffile,  von Oettingenile, von Wolffidele ja  von Knorringile.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga. 58°22'44.10"N 27° 2'43.16"E

## Mõisaansambel
Kavastu mõisa park, tall, ait ja piirdemüür on arvele võetud kultuurimälestisena ja mõisa park, maastikukaitseala kaitsealuse pargina. Kavastu mõisa aidahoone on Eesti vanema mõisaarhitektuuri majandushoone iseloomulik näide, millel on säilinud algupärane hoonemaht, arhitektuursed kujunduselemendid ja ehituskonstruktsioonid. 

Mõisapark rajati algselt terrassidel asuva barokkaiana peahoone ja Emajõe vahelisele alale ja jõeäärsel madalal alal asus tiikide ja kanalite süsteem. Mõisapargi esiväljak oli avar, piiratud majandushoonete, puudegruppide ja puudereaga. 19. sajandi keskel rajati parki üle 2 kilomeetri pikad pärnaalleed ja istutati tihe puistu fooniks peahoonele ja terrassidele. Peahoonest ja seda ümbritsevast pargist avanesid vaated Emajõele. 

## Viited

## Välislingid
*Kavastu mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 36.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 126-129.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 45-47 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00061.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 440-441 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/458.
Bruno Vesterberg

**Bruno Vesterberg** (24. juuni 1928 Tallinn – 16. jaanuar 1995) oli eesti tarbekunstnik ja kunstipedagoog. 

## Elulugu
Bruno Vesterberg sündis Tallinnas. Ta õppis aastatel 1936–1944 Nõmme algkoolis ja 1944–1947 Tallinna 10. Keskkoolis. Töötas seejärel lukksepana Tallinna mõõteriistade tehases Helios (1948–1949) ja Tallinna Kontroll-Mõõduriistade Tehases (1949–1950). Detsembrist 1950 kuni oktoobrini 1952 oli ta ajateenijana Nõukogude armees Eesti Laskurkorpuse nooremleitnantide kursusel Tallinnas, edasi kaadrisõjaväelane Tallinnas, Jõhvis ja aastatel 1954–1958 Viljandis. Augustis 1958 demobiliseeriti. Seejärel töötas ta Tallinnas Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis instruktori ja laborandina. Aastatel 1960–1966 oli ta statsionaarne üliõpilane samas õppeasutuses metallehistöö erialal, lõpetas kooli kiitusega. Aastatel 1966–1994 oli ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (alates 1989. aastast ümbernimetatud Tallinna Kunstiülikoolis) korraline õppejõud, õpetades joonistamist ja kompositsiooni põhiliselt tööstuskunsti- ja arhitektuuriüliõpilastele. Aastatel 1965–1970 töötas ta kohakaasluse alusel tehase Estoplast eksperimentaaltsehhis konstruktorina. 

Bruno Vesterberg suri 16. jaanuaril 1995 ja ta maeti 21. jaanuaril 1995 Rahumäe kalmistule.

## Looming
Vesterberg oli viljakas metallikunstnik, kelle loomingu hulgas on ka ehteid ja rinnamärke, kuid eriti palju seinaplaate (kohrutus, emailmaal), millega ta esines ülevaatenäitustel Tallinnas ja Tartus ja mitmel isikunäitusel Tallinnas. Tema tehases Estoplast disainitud üle pooleteisesajast valgustist püsis aastakümneid masstootmises vähemalt tosinkond, neist tuntuim 1965. aastal kavandatud suveniirlamp Vana Toomas. Vesterberg viljeles ka akvarellmaali. Suurem osa tema töödest on sugulaste-sõprade valduses või (kunstniku elu lõpuaastail) Tallinna kunstikaupluste kaudu müüduna tundmatuid kodusid kaunistamas. Pärast surma ateljeest leitud ligi 160 akvarellmaalist (Eesti maastikud ja linnavaated) korraldati juulis 2000 valiknäitus Tartus.

## Viited
Aralkum

**Aralkum** on uus soolakõrb, mis on tekkinud  Araali mere endise merepõhja alale. See paikneb Usbekistani ja Kasahstani territooriumil Karakumi ja Kõzõlkumi kõrbest loode pool. 

Aralkumi kutsutakse ka **Akkumiks** (Valge kõrb). Kõrbe pindala on üle 38 000 km².

## Välislingid
Ohtlikud kurvid

**"Ohtlikud kurvid"** on Eesti mängufilm aastast 1961. 
See on mängufilmi "Vallatud kurvid" mõningate sisuliste muudatustega panoraamvariant ja ühtlasi maailma esimene kunstiline panoraamfilm.

## Osades

*Terje Luik – Marika ja Ellen
*Rein Aren – Raul
*Peeter Šmakov – Heino
*Jaanus Orgulas – Peeter
*Eve Kivi – Evi
*Harijs Liepiņš – Ants
*Rudolf Nuude – Treener
*Ants Eskola – Spordiühingu esimees
*Voldemar Panso – Kellassepp
*Inga Piirits – Anni
*Ervin Abel – Tommi
*Erik Kruuk – Poiss
*Peet Gustel – Aadu
*Gunnar Hololei – Spordikommentaator
*Arvo Pärt – Rauli kaaslane
*Ants Jõgi
*Herman Iila
*Endel Padrik
*Aado Hõimre
*Alfred Mering
*Sophie Sooäär
*Endel Simmermann
*Ain Jürisson – Harri
*Reet Aru
*Salme Plekk
*Tõnu Kärner
*Toomas Kärner
*Evi Vainu
*Hillar Laherand
*Ants Praks

### Tegijad
*Režissöör – Juli Kun
*Režissöör – Kaljo Kiisk
*Stsenarist – Dagmar Normet
*Stsenarist – Sándor Stern
*Operaator – Edgar Štõrtskober
*Kunstnik – Halja Klaar
*Kostüümikunstnik – Jutta Maisaar
*Helilooja – Gennadi Podelski
*Helirežissöör – Harald Läänemets
*Monteerija – Veera Parvel
*Toimetaja – Valter Kruustee
*Konsultant – Karl Dubas
*Direktor – Kullo Must
*II režissöör – Priit Raudkivi
*Režissööri assistent – Aare Elts
*Režissööri assistent – Meeri Kress
*Režissööri abi – Mai Eha
*Režissööri abi – Tiiu Kirdelaht
*II operaator – Pavel Rusanov
*II operaator – Vladimir Vorontsov
*Operaatori assistent – Ivan Valuiski
*Operaatori assistent – Illis Vets
*II helirežissöör – A. Matvejenko
*Jumestuskunstnik – Ellen Kallik
*Jumestuskunstnik – Rostislav Nikitin
*Jumestuskunstnik – Helve Sikk

## Taastamine
Film taastati 2010. aastal Gosfilmofondi poolt.

"Ohtlikud kurvid" taasesilinastus digitaalselt taastatuna 14. novembril 2015 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza.

## Esilinastus ja taaslinastus

*Esilinastus
**10. oktoober 1961 Moskva
**13. juuli 1964 Eesti (kino Kosmos)

*Taaslinastus
**14. november 2015 Eesti Coca-Cola Plaza

## Filmi pealkiri teistes keeltes
* "Опасные повороты" – vene keeles
* "Opasniye povoroty" – vene keeles (inglise transkriptsioonis)

## Vaata ka
*Vallatud kurvid

## Viited
Pärsti mõis

**Pärsti mõis** (saksa keeles *Perst*; ka **Uue-Pärsti mõis** (saksa keeles *Neu-Perst*)) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 16. sajandi keskel. Pärstis oli mõis olemas juba enne Liivi sõda, seda on mainitud nimega Perschmoise. 16. sajandi lõpul oli valdus Kurzide valduses, 1601. aastal läks see Scwartzidele ja 1622. aasta suvel Rootsi kuninga kingitusena vendadele Engelhardtidele. Engelhardtide kätte jäi mõis kuni 1783. aastani. Kuni 1850. aastani kuulus mõis Belowide suguvõsale, siis kaheksa aastat Gunderstruppidele ja seejärel Strykidele. Lasteta Friedrich von Stryk andis Pärsti mõisa 1898. aastal oma abikaasa (Jenny, sündinud Clapier de Colongue) vennale. 

Mõisa viimased omanikud enne selle konfiskeerimist olid Clapier de Colongued ja viimane mõisnik oli Peter Georg von Colongue.

## Mõisahoone
Mõisa historitsistlik peahoone, mis ehitati 1872. aastal, on tunnistatud kultuurimälestiseks. Mõis kaotati 1918. aastal, 1920. aastal koliti peahoonesse Pärsti külakool. Peahoones hiljem töötanud Pärsti Põhikool suleti 2008. aastal, kuid lasteaed-algkool tegutseb edasi.


Pärsti mõisa ait-kuivati.jpg|Ait-kuivati
Pärsti mõisa jääkelder.jpg|Jääkeldri varemed
Pärsti mõisa laut (1).jpg|Laut
Pärsti mõisa park2.jpg|Mõisa park
Pärsti mõisa tuuleveski varemed.jpg|Tuuleveski varemed
Pärsti mõisa vesiveski (1883).jpg|Vesiveski


## Vaata ka
*Pärsti mõisa kalmistu
*Vana-Pärsti mõis

## Viited

## Välislingid

*
*Pärsti mõisa lugu Mõisablogis
*
*Uue-Pärsti mõis (Viljandi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Soome-ugri köök

Soome-ugri keeli kõnelevatel rahvastel puudub ühine toidutraditsioon. Põhiliseks erisuste allikaks on erinev geograafiline asend. Asukohast tulenevad erinevad klimaatilised tingimused ja vegetatsiooniperioodi pikkus. Päikselisi päevi jagub põhja pool elavatele rahvastele oluliselt napimalt kui näiteks Euroopa keskosas elavatele ungarlastele. Samuti on elupaiga merelisus või mandrilisus toidusedelile määrava mõjuga. Rannarahvaste kööki on võimatu ette kujutada ilma kalata.

## Vaata ka
*Ungari köök 
*Soome köök
*Eesti köök
*Setu köök
*Liivi köök
*Vadja köök
*Vepsa köök
*Isuri köök
*Ingeri köök
*Saami köök
*Karjala köök
*Mordva köök  
*Mari köök
*Udmurdi köök 
*Komi köök
*Handi köök
*Mansi köök
Handi köök

**Handi köögis**, nagu kõigil soomeugrilastel, on au sees kodu ümbrusest saadav toit: nii see, mida loodus pakub kui ka see, mida ise põllul või laudas kasvatatakse.

Handid, nagu teisedki põhjarahvad, on põhjapõtrade kasvatajad, põllundus on neil vähetähtis. Seda suurem on aga loodusandide osakaal, toiduks korjatakse metsamarju ja jahitakse ulukeid. Jõgedest püütav kala on handi köögis peamiseks toiduaineks. Kalu tarvitatakse mitmel moel: küpsetatakse, soolatakse, külmutatakse, suitsutatakse, kuivatatakse, süüakse toorelt või keedetult. Hantide kõige igapäevasem söök on kalasupp.

## Viited
Kõmmaste mõis

**Kõmmaste (Kömmaste) mõis** (saksa keeles *Kemnast*) oli rüütlimõis Risti kihelkonnas Harjumaal. 

1622 läänistas mõisa (tollal Kõmmaste küla) Rootsi kuningas Gustav II Adolf Tallinna raehärrale bürgermeister Heinrich Lohnile. 1758 sai mõisa omanikuks Berend Otto Mohrenschildt.

## Viited

## Välislingid
* (fondi nr 5209)