open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arto Härkönen

**Arto Kalevi Härkönen** (sündinud 31. jaanuaril 1959 Helsingis) on endine Soome odaviskaja. Ta tuli 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses odaviske olümpiavõitjaks, kui viskas finaalis tulemuse 86.76 m. 

Härkönen võitis 1977. aastal Donetskis kuni 20-aastaste EM-il hõbeda tulemusega 82.98 m. Samuti saavutas ta teise koha 1979. aasta Mehhiko universiaadil tulemusega 87.10 m. 1982. aasta EM-il Ateenas oli ta 86.76 m viies. 1983. aastal maailmameistrivõistlustel Helsingis sai ta 14. koha 

## Välislingid

*[Arto Härkönen [ROK]-i veebilehel] 
*[Arto Härkönen [World Athletics] veebilehel] 
*Arto Härkönen Olympedia.org veebilehel 
*Arto Härkönen Track and Field Statistics veebilehel
Nacarat

***Nacarat*** [nakaʀa] on prantsuskeelsetes tekstides esinev vanaaegne, tänapäeval harva kasutatav värvinimetus, mis tähistab roosakaspunast kuni punakasoranži värvust. Nimetus on tähenduselt pigem hinnalisele materjalile ja selle sädelevale helgile viitav. Värvinimetust kasutati eelkõige moes, eriti 18. sajandi lõpul ja direktooriumistiili perioodil ja 19. sajandi algul; tänapäeval ka kosmeetikatoodete värvuse tähistamiseks.

## Kirjeldus
*Nacarat* tooni täpne määratlus oli juba 18.–19. sajandi tekstides vaid ligikaudne. Sõna esineb ka varem, 17. sajandi allikates, näiteks 1663. aastal välja antud prantsuse-itaalia sõnastikus, kus seda kirjeldatakse oranži taolisena "spezie di colore come rancio".

## Etümoloogia
Sõna on seletatud hispaaniakeelse *nacarado* 'pärlmutter' kaudu, teistel andmetel araabiakeelse sõnaga *nakarat*, mis tähistab mingit punast värvitaime.

## Viited
Riigilaevastik

**Riigilaevastik** on Eesti kliimaministeeriumi haldusalasse kuuluv riigiasutus, mis haldab riigile kuuluvaid veesõidukeid (v.a. Kaitseväe ja Kaitseliidu tehnika). Samuti tegeleb asutus ujuvmärgistuse haldamise, jäämurdmistööde ja lootsimisega.

Laevastikku juhib peadirektor, kelleks on endine Kihnu Veeteede juht Andres Laasma. Riigilaevastikus töötab 235 inimest. Asutuse peakontor asub Tallinnas, Lume 9.

## Struktuur
Laevastikku juhib peadirektor. Tema alluvuses töötab kvaliteedijuht. Kokku jaguneb laevastik neljaks teenistuseks:
* Tehnilise halduse ja planeerimise teenistus
** Navigatsiooni märgistuse üksus
** Laevastiku tehnilise halduse üksus
** Laevastiku planeerimise üksus
*** Laevapered
* Arendusteenistus
** Multifunktsionaalse laeva projektmeeskond
** Uue parvlaeva projektmeeskond
* Lootsinduse teenistus
** Merelootsid
** Autojuhid
** Operaatorid
* Tugiteenistus
** Personaliüksus
** Õigus- ja hankeüksus
** Finants- ja haldusüksus
** Kommunikatsioonijuht
** IT juht

## Laevad
Riigilaevastikku kuulub ligi 300 veesõidukit. 1. juulist 203 kuuluvad sellesse kõik Transpordiameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Päästeameti, Keskkonnaameti ning Eesti Lootsi kasutuses olnud veesõidukid. Laevade hulgas on näiteks jäämurdja Tarmo, mitmeotstarbeline laev EVA-316, hüdrograafialaev Jakob Prei, samuti riikliku kuuluvusega parvlaevad ning erinevate riigiasutuste patrull-laevad, mootorpaadid, kaatrid, vesiskuutrid, hüdrokopterid, hõljuklaevad ja muud veesõidukid.

Nimetatud asutuste sisulised ülesanded, näiteks riikliku järelevalve- ja korrakaitsefunktsioonid, jäid aga aluseid puudutavatest ümberkorraldustest hoolimata nende asutuste pädevusse.

## Sadamad
Riigilaevastik haldab kolme sadamat:
* **Hundipea sadam** (Tallinnas, Kopli poolsaarel): sadama territooriumil asub Riigilaevastiku peakontor, navigatsioonimärkide hooldus ja remondibaas ning sadam on võimeline vastu võtma ja teenindama kõiki Riigilaevastiku aluseid. Sadamas on üheksa statsionaarset kaid kogupikkusega 891,8m ja üks ujuvkai pikkusega 12m. Sadamasse võib silduda laev pikkusega kuni 130m, laiusega kuni 30 ja süvisega kuni 8 m. Sadam on navigatsiooniks avatud aasta läbi.
* **Rohuneeme sadam** (Viimsi vallas Viimsi poolsaare tipus): sadam teenindab Riigilaevastiku lootsilaevu ning vajadusel teisi laevastiku käsutuses olevaid aluseid. Territooriumil asub laevastiku laevade remondibaas ja kontorihoone. Sadamas on seitse kaid üldpikkusega 299 m, slipp+slipitee pikkusega 100 m/laiusega 6 m ning 1682,8 m2 staapelplats. Sadamasse võib silduda laev pikkusega kuni 24 m, laiusega kuni 6 m ja süvisega kuni 2 m. Sadam on navigatsiooniks avatud aasta läbi.
* **Väike-Turu sadam** (Tartu kesklinnas, Emajõe paremal kaldal): sadamal on üks kai kogupikkusega 100 meetrit. Sadam teenindab Riigilaevastiku käsutuses olevaid sisevete laevu. Territooriumil asub kontorihoone, sisevete laevade ja navigatsioonimärkide hooldus- ning remondibaas. Sadamasse võib siseneda laev pikkusega kuni 24 m, laiusega kuni 10 m ja süvisega kuni 1,5 m. Sadam on navigatsiooniks avatud aasta läbi.

## Viited

## Välislingid
* Riigilaevastiku koduleht
Veikkola

**Veikkola** on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Kirkkonummi vallas, 30 km kaugusel Helsingist. 

Elanike arv on 5000.

## Viited
Dourges

**Dourges** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub umbes 13 km Lensist idas, Autoroute A21 ja Autoroute A1 liiklussõlme 17 juures. Kanaliseeritud Deûle'i jõgi voolab läbi valla.


Dourges - Town hall - 1.jpg|Dourgesi vallamaja
62274-Dourges-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Piati kirik, pärineb 20. sajandist.
* Vana linnuse ja iidse talu jäljed.
* Sõjakalmistu.

## Viited
Drocourt (Pas-de-Calais)

**Drocourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub u. 9,7 km Lensist kagus, teede D919, D40 ja D47 ristumiskoha ümbruses.


Drocourt - Église Sainte-Barbe (01).JPG|Drocourt'i kirik
62277-Drocourt-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Legeri ja St. Barbe'i kirikud, mõlemad pärit 20. sajandist.

## Sõpruslinn

* Tokarnia, Poola.

## Viited
Éleu-dit-Leauwette

**Éleu-dit-Leauwette** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub vaid 1,6 km Lensi kesklinnast lõunas, teede D55, D58 ja Autoroute A211 ristumiskoha ümbruses.


Eleuditlauwette-mairie.jpg|Vallamaja
62291-Éleu-dit-Leauwette-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.
* Vana linnuse müüride osad.
* Sõjamälestusmärk.

## Viited
Capucine (värvus)

***Capucine*** (prantsuse keeles *capucine* 'mungalill') on prantsuse keeles kasutatav värvinimetus, mis tähistab mungalille õie värvi roosakas-punakasoranži värvitooni. Värvus seostub kevadisuse, õrnuse ja magususega.

Kasutatakse moes ja sisekujunduses, kuid ka õlivärvi värvuse nimetusena.

## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab värvitooni vasteks toonivahemiku roosakaspunasest roosakasoranžini .

Ostwaldi värvisüsteemi värvus *Kress* on *capucine*iga sarnanev pigem punakam oranž värvus.

Selle värvuse heledama ja roosakama variandiga sarnanevad mingil määral prantsuskeelse värvinimetusega *[[nacarat]]* kirjeldatud toon, Pantone 2019. aastal aasta värviks valitud korallroosa toon 16-1546 *Living Coral* ja hele-korallpunane veebivärv *Coral*.

## Viited
Nikolai Davõdenko

**Nikolai Davõdenko** (vene keeles Николай Владимирович Давыденко; sündinud 2. juunil 1981 Ukrainas Sjevjerodonetskis) on endine Venemaa profitennisist. Profikarjääri kestel jõudis ta 2006. aastal maailmatabeli kolmandale kohale, võitis 21 ATP turniiri, jõudis neljal korral suure slämmi turniiride poolfinaali ning võitis 2009. aasta ATP finaalturniiri. 

Davõdenko hakkas tennist mängima 7-aastaselt endast üheksa aastat vanema venna kõrval. 11-aastaselt läks venna juurde Volgogradi, kes töötas seal laste tennisetreenerina. 1996. aastal läksid vennaga kahekesi Saksamaale. Elasid seal kolm aastat ja proovisid saada saksa kodakondsust, aga ei saanud. 18-aastaselt võttis Nikolai endale vene kodakondsuse. ATP debüüdi tegi Davõdenko 2000. aastal Amsterdamis ja suure slämmi debüüdi 2001. aastal Austraalia lahtistel meistrivõistlustel. 2003. aastal jõudis ta esimese ATP turniiri võiduni Adelaide'is. Viimase turniirivõidu sai 2011. aastal Münchenis. Veel seitsmel turniiril jõudis ta finaali, viimati 2013. aastal Dohas. Profikarjääri lõpetas 2014. aastal.

Davõdenko sai karjääri jooksul mitmeid kokkuleppemängude süüdistusi.
Capucine

**Capucine** ([kapysin], sünninimega **Germaine Hélène Irène Lefebvre**; 6. jaanuar 1928 – 17. märts 1990) oli prantsuse modell ja filminäitleja. Mängis aastail 1948–1990 36 filmis ja 17 TV-produktsioonis. Tuntuimad on tema komöödiarollid filmides "Roosa panter" (1963) ja "What's New Pussycat?" (1965).

## Viited

## Välislingid
* Capucine andmebaasis Internet Movie Database
Tilly Fleischer

**Ottilie Fleischer** (abielus **Heuser**, teises abielus **Grote-Fleischer**; 2. oktoober 1911 – 14. juuli 2005) oli Saksamaa kergejõustiklane. 

Ta esindas Saksamaas 1932. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses kolmel alal ja võitis odaviskes pronksmedali. Neli aastat hiljem võitis ta 1936. aasta olümpiamängudel Berliinis odaviskes kuldmedali. Frankfurdi linn kinkis talle olümpiavõidu tunnustuseks auto.

Juba varases nooruses huvitas teda sport, algul võimlemine, kuid teismelisena hakkas ta tegelema kergejõustikuga. Ta treenis paljusid alasid, sealhulgas viievõistlust, odaviset, kettaheidet ja kuulitõuget.

Tilly Fleischer hakkas spordiga tegelema kümneaastaselt. Sportlaskarjääri alguses oli ta edukas ka tennises (Frankfurdi meister) ja käsipallis (Saksamaa meister Frankfurdi Eintrachtiga). Ta võistles ka Frankfurdi Eintrachti kergejõustiklasena. 1,68 m pikkusena oli tal võistluskaal 66 kg. Pärast 1936. aasta olümpiamänge lõpetas ta sportlaskarjääri.

Ta oli skulptor Arno Brekeri alastimodell Kolmanda Reichi ajal.

Pärast Teist maailmasõda oli Fleischer kahe Lahris/Schwarzwaldis ja Kehlis asuva nahktoodete kaupluse omanik. Tal oli esimesest abielust kaks tütart.

Kuulujutud selle kohta, kes oli ühe tema tütre isa, ilmusid 1966. aastal pärast seda, kui tema tütar Giselle väitis ühes raamatus, et on Adolf Hitleri tütar.

## Välislingid

*Tilly Fleischer ROK-i veebisaidil
*Tilly Fleischer World Athleticsi veebisaidil
*Tilly Fleischer veebisaidil Olympedia.org
*Tilly Fleischer Track and Field Statisticsi veebisaidil
*Tilly Fleischer veebisaidil Munzinger.de
Hiidsikk

**Hiidsikk** (*Ergates faber*) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaline. Perekonna ainus liik.

Levinud Kesk-Euroopas. Üks Euroopa suurimaid mardikaid (valmiku pikkus 27 kuni 60 millimeetrit, tõugul 6–8 cm).
Leitud Lätis, Eestis pole vaadeldud.
2022. aasta droonirünnak Sevastopoli mereväebaasile

29. oktoobril 2022 toimus Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse ulatuslik droonirünnak Musta mere laevastikule Sevastopolis.

## Sündmuste käik
29. oktoobri 2022 hommikul teatas Venemaa okupeeritud Krimmi Sevastopoli kuberner Mõhhailo Razvožajev droonide rünnakust Venemaa Föderatsiooni Musta mere laevastiku laevadele, mis on Sevastopoli lahe vetes. Rozvožajev nimetas seda rünnakut suurimaks alates 24. veebruarist, päevast, mil algas Venemaa sissetung Ukrainasse. Razvožajevi sõnul osales operatsioonil üheksa drooni ja seitse autonoomset meresõiduki mehitamata õhusõidukit.

Vene TASS-i andmetel oli 29. oktoobril kell 4.20 kuulda valju plahvatust, mille järel kostis veel mitu pauku. Telegrami kanalid hakkasid levitama videoid, mis näitasid musta suitsu Sevastopoli kohal ja kus oli kuulda plahvatusi.

Kuigi pole teada, kuidas droonid rünnaku ajal suhtlesid, kasutati selles operatsioonis sarnaseid musti mereväe droone, mis leiti Starlinki terminaliga. Ka Ukraina korraldas hiljem sarnaseid rünnakuid, kasutades sidepidamiseks tsiviilotstarbelist Starlinki võrku, et suunata neid sihtmärgini.

## Tulemus
Venemaa kaitseministeerium teatas, et rünnaku tagajärjel sai kahjustada miinipilduja Ivan Golubets ja pais Južnaja lahes. Venemaa kaitseministeerium teatas, et rünnatud laevad olid "seotud teraviljakoridori turvalisuse tagamisega Ukraina sadamatest toiduainete ekspordi osana".

Ukraina telegrammikanalid teatasid, et rünnaku käigus võisid kahjustada saada 4 Vene sõjalaeva, sealhulgas Admiral Makarovi fregatt, millelt Vene väed tulistasid Ukraina territooriumil asuvate sihtmärkide pihta rakette Kalibr. Sellelt laevalt rünnati 14. juulil 2022 Vinnõtsjat.

GeoConfirmedi analüütikud usuvad, et Vene laevade rünnakus osales 6–8 drooni ja need tabasid vähemalt kolme laeva; suure tõenäosusega hävitati kaks mereväe drooni.

## Järelkajad
Pärast rünnakuid otsustasid Venemaa võimud blokeerida Sevastopoli elanike juurdepääsu linna valvekaamerate ülekannetele, öeldes, et need "annavad vaenlasele võimaluse avastada linna kaitsesüsteeme."

Venemaa süüdistas rünnakus Ukrainat ja Ühendkuningriiki, Venemaa võimude esindajad ütlesid, et rünnak viidi läbi "Ukraina Mõkolajivi oblastis Otšakivi linnas asuvate Briti spetsialistide juhtimisel". samal ajal teatasid venelased, et seesama "Briti spetsialistide" üksus oli seotud "terroriaktiga Läänemerel", kui Nord Stream 1 ja Nord Stream 2 gaasitorud õhku lasti. Suurbritannia esindajad nimetasid neid väiteid "eepilise ulatusega valeks".

Vastuseks rünnakule teatas Venemaa Ukraina vilja Musta mere kaudu eksportimise lepingus osalemise "peatamisest". Enne neid sündmusi hoiatas Ukraina Venemaa plaanide eest "viljalepingust" välja astuda.

## Viited
Liu Shiying

**Liu Shiying** (hiina keeles 刘诗颖; sündinud 24. septembril 1993) on Hiina odaviskaja. Ta on esimene Aasia sportlane, kes on võitnud naiste odaviskes olümpiakulla.

## Elulugu
Liu sündis Mupingi maakonnas Yantais Shandongi provintsis. Liu võistles teismelisena kergejõustikus ja saavutas Hiina linnamängude võiduga üleriigilise silmapaistvuse. 2012. aasta juunioride riigi meistrivõistluste võiduga tõusis ta maailma juunioride edetabeli tippu isikliku rekordiga 57.52 m.

Ta osales 2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel kergejõustikus esisportlasena ja saavutas kvalifikatsiooniringis oma parima tulemuse 58,47 meetrini. Ta parandas finaalis taas 59.20 meetrini ja juhtis kuni viimase vooruni, mil rootslanna Sofi Flinck viskas isikliku rekordi 61.40 m, mis lükkas Liu hõbemedali positsioonile. Ta oli kuu aega varem võitnud 2012. aasta Aasia juunioride kergejõustikumeistrivõistlustel kuldmedali.

Liu liikus järk-järgult paremate tulemusteni. Ta oli 2012. aasta Hiina kergejõustikumeistrivõistlustel kuues, seejärel tõusis 2013. aasta 12. Hiina rahvusmängudel isikliku rekordiga 60.23 m neljandaks – see oli tema esimene vise kaugemale kuuekümnest meetrist. Ta ei võistelnud 2014. aastal suurvõistlusel, kuid uus parim vise 62.72 m andis talle seni kõrgeima koha maailma edetabelis (21. koha olles Aasia mängude võitja Zhang Li taga). 

Ta saavutas rahvusvahelisel tasemel võidu 2015. aasta Aasia kergejõustiku meistrivõistlustel, võites Hiinale kuldmedali meistrivõistluste rekordiga 61.33 m, ületades kaasmaalase Li Lingwei 2013. aastal visatud rekordi.

6. augustil 2021 võitis ta Tokyo suveolümpiamängudel naiste odaviske kuldmedali 66.34 meetriga, olles sellega esimene asiaat, kes on võitnud naiste odaviske olümpiakulla, ja teine ​​Hiina sportlane, kes krooniti olümpiavõitjaks kergejõustikus. 

## Välislingid

*Liu Shiying ROK-i veebilehel
*Liu Shiying Teemantliiga veebilehel
*Liu Shiying World Athletics veebilehel
*Liu Shiying Olympedia.org veebilehel
*Liu Shiying Track and Field Statistics veebilehel
Orihhivi lahing

Orihhivi lahing oli Venemaa ja Ukraina vägede vaheline sõjaline kokkupõrge, mis sai alguse 8. märtsil 2022 Orihhivi piirkonnas osana Venemaa sissetungist Ukrainasse.

Sissetungi esimestel päevadel suutsid Vene väed vallutada paljud linnad lõunas, sealhulgas Melitopoli, Berdjanski ja Enerhodari. Orihhivi ja selle ümbruse külad said  osa tugevas suurtüki- ja õhurünnakust, kuid Vene väed ei suutnud seda vallutada. 7. mail väitsid Ukraina allikad, et venelased pommitasid linnas haiglat. Pärast seda tuli arvukalt teateid venelaste mürskude kohta, mis 21. mail linnale rängalt mõju avaldasid, gümnaasiumi ja linnavolikogu (asus 19. sajandi mõisas) sai hävitatud. 25. oktoobril väitis linna abilinnapea, et 70% linnast on hävinud.

4. aprillil 2023 teatas abilinnapea Svõtlana Mandrõtš, et Venemaa raketilöögid on olnud nii pidevad, et Orihhivisse jäänud 2000 elanikku, sealhulgas 60 last, lahkusid harva oma keldritest. Ta hindas, et linn võib ühe päeva jooksul taluda kuni 500 plahvatust, ja teatas, et Orihhivis on pärast pommitamiste algust tapetud 30 tsiviilisikut.

26. juunil toimunud Venemaa rünnaku ajal Orihhivile hukkus üks naine, kui tema maja tabas mürsk, ja tema vigastatud abikaasa viidi haiglasse. Orihhivi ja Prejobraženka edasise pommitamise tulemusel sai mitu eakat elanikku vigastada ja üks suri.

Lahing lõppes sellega, et Ukraina kaitses Orihhivit ja surus pärast vasturünnaku algatamist Vene väed tagasi.

## Viited
Korhoneni limanutt

**Korhoneni limanutt** (*Hygrophorus korhonenii*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik.

Teda võib leida okas- ja segametsadest.

Oliiv-limanutist ja kitse-limanutist eristab teda selge valge krae.

Seene nimi viitab Soome mükoloogile Kari Korhonen.

## Välislingid
*
Ion Druță

**Ion Druță** (ka **Ion Drutse**; 3. september 1928 Horodiște – 28. september 2023 Moskva) oli Moldova kirjanik. 

Ta sündis Gorodištšes (praegu Moldova Vabariigi Donduseni rajoon) talupojaperes. 

Lõpetas metsanduskooli, töötas külanõukogu sekretärina ja oli aastatel 1947–1951 sõjaväeteenistuses. Oli kommunistliku noorsoo-organisatsiooni liige 1945–1956. 

Ta lõpetas 1957. aastal Moskva Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi kõrgemad kirjanduskursused. 

Tema loomingust on eesti keeles Loomingu Raamatukogus ilmunud jutustus "Ühe doina jälgedes" (tõlkinud Aleksander Kurtna, 1963), kirjastuses Eesti Raamat 1978. aastal lasteraamat "Koolijutte" (tõlkija Lea-Muti Rosin) ja 1988. aastal ajalooline romaan "Valge kirik" (tõlkija Ülo Tootsen). 

Suure osa Druță loomingust moodustasid näidendid. 

Alates 1969. aastast elas Moskvas, kus ta ka 28. septembril 2023 95-aastaselt suri. 

## Ion Druță looming [[Eesti teater|Eesti teatris]]

* "Casa mare" (Raadioteater, lavastaja Raido Murss; 1963)
* "Meie nooruse linnud" (Eesti Draamateater; esietendus 1973) 
* "Pühamast püham" (Vanemuine, lavastaja Kaarin Raid; esietendus 1977) 
* "Maa ja päikese nimel" (Ugala, lavastaja Kaarin Raid; esietendus 1982)

## Tunnustus

* 1960 – Tööpunalipu orden
* 1978 – Rahvaste Sõpruse orden
* 1984 – Tööpunalipu orden
* 1988 – Lenini orden
* 1990 – Rumeenia Akadeemia auliige
* 1992 – Moldova Teaduste Akadeemia liige
* 1993 – Vabariigi orden (Moldova)

## Viited
Terje Heido

**Terje Heido-Rosenberg** (aastani 1984 **Terje Heido**, 1984–1995 **Terje Randaru**; sündinud 17. detsembril 1962 Tartus) on eesti näitleja, laulja (sopran) ja solfedžoõpetaja. 

Ta lõpetas 1978 Tartu I Lastemuusikakooli viiulierialal (õpetaja Kai Rebane), 1985 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli lauluerialal (õp Aino Kõivu klass), 2005 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koolimuusika erialal ja 2007 samas magistriõppe (juhendajad Airi Liimets ja Ene Üleoja).

Heido oli 1983–1992 Vanemuise teatri näitleja ja koorilaulja, ta on mänginud peaosi lastelavastustes ja kõrvalosi muusikalavastustes. Aastast 1987 on ta Eesti Teatriliidu liige. 

Aastast 1992 on ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli noorteosakonna solfedžoõpetaja.

## Osi
*Punamütsike (Jevgeni Švartsi "Punamütsike", 1984)
*Saabastega kass (August Kitzbergi "Saabastega kass", 1984)
*Musja (Tihhon Hrennikovi "Valge öö", 1984)
*Ira (Genrich Rjabkini "Selles tüdrukus midagi on", 1985)
*Maret (Ago-Endrik Kerge, "Aeg tulla, aeg minna", 1986)
*Julja (Vladimir Arro "Mööda sissetallatud rada", 1987)
*Banquo poeg (W. Shakespeare’i "Macbeth", 1987)
*Liisa Golding (Hendrik Lindepuu "Kas teda hoida saab?", 1988)
*Kinny (M. Rakesi "Mõrased", 1988)
*Uni ja Kaste (Engelbert Humperdincki "Hansuke ja Greteke", 1989)
*Tüdruk (Mihaly Kornise "Hoorattaring", 1990)

## Isiklikku

Tema isa oli elektriinsener ja ema raamatupidaja. Tema abikaasa on Tiit Rosenberg.
Kaheliviljastumine

**Kaheliviljastumine** on taimede sugulise paljunemise protsess, kus kahel erineval taimel toimub sugurakkude liitumine. Selle tulemusena ühinevad nende genoomid ja moodustub uus isend. Kaheliviljastumist esineb enamikul õistaimedel, kus tolmutera peab sattuma emakasuudmele. See protsess on tuntud kui tolmlemine. Kaheliviljastumise käigus toimub munaraku viljastumine, mille käigus tolmukasvatuses moodustunud tuum tungib munarakku ja ühineb sellega. Selle tulemusena moodustub sügoot, mis areneb edasi uueks taimeks.
2022. aasta rünnak Nova Kahhovkale

11. juulil 2022 alustasid Ukraina väed 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse raketirünnakut Venemaa okupeeritud Nova Kahhovka linnale. Venemaa teatas, et Ukraina kasutas operatsiooniks HIMARS-rakette, olles hiljuti omandanud need USA-lt.

## Sündmused
Linna sihtmärke tabasid suured plahvatused, mis hävitasid laskemoonalao. Videod näitasid, et "tohutu tulekera" tõusis sihtmärgist välja.

Ukraina väitel sai surma 52 Vene sõdurit ja 12 ohvitseri, sealhulgas 22. armeekorpuse kindralmajor Artem Nasbulin. Ukraina relvajõudude Lõuna väejuhatus teatas, et raketi- ja suurtükiväeüksuste tulemuste põhjal kaotas vaenlane 52 sõdurit, haubitsa Msta-B, miinipilduja ning seitse soomus- ja muud sõidukit ning laskemoonadepood Nova Kahhovkas."

Venemaa ametnikud ja riiklikud uudisteagentuurid teatasid, et hukkus vähemalt seitse inimest ja umbes 70 sai haavata, sealhulgas tsiviilisikud, ning kannatada said laialt levinud tsiviilobjektid, sealhulgas turg, apteek ja kirik, laod ja majad. Kahhovka rajooni sõjaväelis-tsiviilvalitsuse üks venemeelne ametnik ütles, et mitu inimest on endiselt hoonete varemete all lõksus. Neid väiteid ei ole sõltumatult kinnitatud. Ukraina pressiesindaja Serhi Hlan ütles, et teated rünnakus kahjustada saanud haiglate ja elurajoonide kohta on osa Venemaa propagandast ning paljud linna tsiviilisikud on rahul mõttega, et Ukraina väed on linnale lähemal. Ta suurendas ka Venemaa väidetavat hukkunute arvu 200 hukkununi.

## Vaata ka
*2022. aasta Hersoni vasturünnak
*Kahhovka paisu purustamine

## Viited
Tulistamine Soloti sõjaväepolügoonil

15. oktoobril 2022 toimus Venemaal Belgorodi oblastis Valuiki rajoonis Soloti lähedal sõjaväepolügoonil massitulistamine. Kaks relvastatud meest avasid tule sõdurite pihta, tappes 11 ja vigastades 15 inimest.

## Sündmused
Rünnak algas, kui kaks SRÜ riigist pärit sõdurit avasid tule üksuse isikkoosseisu pihta. Pärast 11 inimese tapmist ja 15 vigastamist hukkusid nad vastutules. Rünnak toimus sõjaväe polügoonil. Readovka sõnul olid hukkunud sõdurid, peamiselt Ukrainasse saatmiseks valmistuvad vabatahtlikud, läbimas tulistamise ajal tuleõppust. Associated Press teatas, et tulistamine toimus sõjaväe lasketiirus.

Venemaa kaitseministeeriumi teatel "toimus rünnak "erioperatsiooniks" valmistuvate vabatahtlike tuleõppuse käigus. Ühe SRÜ riigi terroristid tulistasid üksuse isikkoosseisu pihta käsirelvadest, mõlemad laskurid said vastutules surma." Ametnikud ütlesid, et nad alustavad juhtumi suhtes kriminaaljuurdlust.

Venemaa meediaveebisait ASTRA teatas, et tulistajad olid moslemitest Tadžikistani kodanikud ja nad läksid teiste sõduritega tülli selle üle, kas sõda Ukrainas oli "püha" (tadžiki seisukoht on, et ainus õiglane sõda on moslemite sõda uskmatute vastu). Tulistamine algas pärast seda, kui kolonelleitnant kirjeldas Allahit kui "tossikest" ja "argpüksi". "Uurimiskomiteele lähedane allikas" ütles RBK-le, et kurjategijad on sündinud 1998. ja 1999. aastal. Ühe väidetava tulistaja isa kinnitas RFE/RL-ile, et tema poeg suri nädalavahetusel, kus tulistamine toimus. Tulistaja vend ütles RFE/RL-ile, et tema vend oli "tavaline migrant", kes rändas mitu kuud tagasi Moskvasse Lõuna-Tadžikistanist. Tadžikistani välisministeerium teatas, et nad uurivad teateid selle kohta, et nende kodanikud olid rünnakuga seotud.

## Viited
Lipno maakond

**Lipno maakond** (poola keeles *powiat lipnowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Lipno linnas.

Lipno maakond moodustati 1793. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Dobrzyń nad Wisłą, Lipno ja Skępe.

Lipno maakonnas on kaheksa valda:
*Bobrowniki vald
*Chrostkowo vald
*Dobrzyń nad Wisłą vald
*Kikółi vald
*Lipno vald
*Skępe vald
*Tłuchowo vald
*Wielgie vald

## Viited
Melilla lennujaam

**Melilla lennujaam** (hispaania **Aeropuerto de Melilla**; IATA: **MLN**, ICAO: **GEML**) asub Melilla eksklaavis Hispaanias ja jääb linnasüdamest 4 km edelasse.

## Vaata ka
*Málaga lennujaam
Andrei Trošev

**Andrei Trošev** (sündinud 5. aprillil 1962 Leningradis) on Venemaa sõjaväelane, erupolkovnik, siseministeeriumi ja kaitseministeeriumi töötaja ning Nõukogude-Afganistani sõja, Teise Tšetšeenia sõja ja Venemaa sõjalise sekkumise Süüria kodusõtta veteran. Teenete eest anti talle Venemaa kõrgeim aunimetus, Venemaa kangelane.

2023. aasta 14. juulil teatas Vladimir Putin, et ta soovib, et Trošev asendaks Jevgeni Prigožinit Wagneri grupi juhina pärast Prigožini lühiajalist mässu 2023. aasta juunis.

2023. aasta 29. septembril tegi Vladimir Putin Troševile ülesandeks vabatahtlike üksuste juhtimise Ukraina sõjas.

Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi andmeil võidakse endist Wagneri komandöri Troševit pidada tõenäoliselt reeturiks, kes veenis wagnerlasi minema üle Vene Föderatsiooni kaitseministeeriumi alluvusse.

## Viited
2022. aasta rünnak Berdjanski sadamale

**2022. aasta rünnak Berdjanski sadamale** oli Ukraina vägede õhulöök Berdjanski sadamas sildunud Vene mereväe laevade vastu 24. märtsil 2022 Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Alligaator-klassi dessantlaev Saratov uputati ja üks kahest Roputša-klassi dessantlaevast sai viga, kuid suutis sadamast lahkuda.

Sel ajal oli see suurim mereväe kaotus, mida Venemaa sissetungi ajal kandis, ja üks Ukraina olulisemaid õnnestumisi.

## Taust
26. veebruaril 2022 vallutasid Vene väed Berdjanski sadama ja Berdjanski lennujaama. Järgmiseks päevaks olid Vene sõjaväelased linna üle täielikult kontrolli võtnud.

Alates 14. märtsist kasutasid venelased sadamat logistikakeskusena, et toetada pealetungi Lõuna-Ukrainas ja eelkõige Mariupoli piiramist. 21. märtsil teatas Vene meedia Zvezda amfiibveoste saabumisest Berdjanski. Üks Venemaa mereväe ohvitser kirjeldas seda kui "märkimisväärset sündmust, mis avab Musta mere mereväele logistilised võimalused".

## Rünnak
Rünnak toimus 24. märtsil kell 7.45. Tuli Alligator-klassi dessantlaeva Saratov pardal põhjustas suure plahvatuse, kuna alus oli ilmselt laskemoonaga koormatud. Venemaa teatas, et laev uppus pärast tulekahju ja plahvatusi, kuid ei maininud Ukraina rünnakut. Plahvatus põhjustas kahju kahele lähedal asuvale Roputša-klassi dessantlaevale Tsezar Kunikov ja Novotšerkassk. Mõlemad laevad põgenesid oma tulekahjudega võideldes sadamast ja naasid hiljem Krimmi. Muude kahjustuste hulka kuulusid muulil olevad suured naftamahutid ja lähedal asuv kaubalaev, mis oli seal sildunud juba enne sissetungi, mis mõlemad põlesid veel järgmisel päeval. 

Ukraina ametnikud väitsid, et rünnak viidi läbi taktikalise ballistilise raketiga OTR-21 Totška.

## Järelkaja
Satelliidipildid kinnitasid hiljem, et Saratov uppus sadamasse ja selle pealisehitus paistis pinna kohal. Kinnitamata teadete kohaselt hukkus Caesar Kunikovil kaheksa ja Novotšerkasskil kolm meeskonnaliiget, kuid kaotustest Saratovil ei teatatud.

Briti luure hinnangul kahjustab Saratovi uppumine Vene mereväe kindlustunnet tegutseda Ukraina rannajoone lähedal. Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi andmetel ei olnud 31. märtsi seisuga enam katseid amfiiblaevadega varustada.

Sel ajal Saratovi uputanud rünnakut Venemaa ei maininud. 2. juulil teatas Venemaa, et laev sai raketilöögis kannatada ja selle meeskond purustas laeva, "et vältida pardal oleva laskemoona plahvatamist", ning et see päästeti ja pukseeritakse Krimmi Kertši.

## Vaata ka
*Vene okupatsioon Žaporižžja oblastis

## Viited
Inowrocławi maakond

**Inowrocławi maakond** (poola *powiat inowrocławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Inowrocławi linnas.

Inowrocławi maakond moodustati 1772. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Gniewkowo, Inowrocław, Janikowo, Kruszwica ja Pakość.

Inowrocławi maakonnas on kaheksa valda:
*Dąbrowa Biskupia vald
*Gniewkowo vald
*Inowrocławi vald
*Janikowo vald
*Kruszwica vald
*Pakośći vald
*Rojewo vald
*Złotniki Kujawskie vald

## Viited
Brodnica maakond

**Brodnica maakond** (poola keel *powiat brodnicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Brodnica linnas.

Brodnica maakond moodustati 1920. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Brodnica, Górzno ja Jabłonowo Pomorskie.

Brodnica maakonnas on üheksa valda:
*Bartniczka vald
*Bobrowo vald
*Brodnica vald
*Brzozie vald
*Górzno vald
*Jabłonowo Pomorskie vald
*Osieki vald
*Świedziebnia vald
*Zbiczno vald

## Viited
Herma Bauma

**Hermine Leopoldine Bauma** (23. jaanuar 1915 Viin – 9. veebruar 2003 Viin) oli Austria kergejõustiklane, kes võistles peamiselt odaviskes. Ta tegutses ka käsipallurina. Ta oli 161 cm pikk ja tema võistluskaal oli 68 kg.

Bauma võistles Austria eest 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus ta võitis odaviskes kuldmedali.

Bauma sattus odaviskajaks juhuslikult: ta tuli Austria meistriks 1931. aastal 16-aastaselt pärast vaid ühekuulist treeningut. 1. augustil 1934 tuli Herma Bauma tollal maailmameistrivõistlusteks peetud naiste maailmamängudel 40.30-ga teiseks, 1936. aastal olümpiamängudele Berliini pääses ta uue Euroopa rekordiga 45.71. Tema võistlust mõjutas küünarnukivigastus ja pronksmedalist jäi tal kümne sentimeetrit puudu, tulemusega 41.66 pidi ta leppima neljanda kohaga.

18. oktoobril 1943. aastal esitas ta avalduse NSDAP liikmeks astumiseks ja võeti vastu sama aasta 1. novembril (liikmete arv 9 640 467).

Olümpiamängudel Londonis 31. juulil 1948 tuli ta 45.57-ga olümpiavõitjaks (see tulemus oli toona olümpiarekord). Tema ettevalmistused nendeks mängudeks ei olnud kulgenud ootuspäraselt, kuna mandlilõikus ja veremürgistus olid teda nädalaid treeningutest eemal hoidnud ning ta oli ka Viini Kaiser Franz Josefsi haiglast südamekahjustusega välja kirjutatud. Austria meeskonna teekond spetsiaalsete vagunitega (aga puidust pinkidega) Ostendesse ja sealt Doveri kaudu Londonisse kestis 32 tundi.

Bauma püstitas kaks maailmarekordit (29. juunil 1947 Viinis 48.21 ja 12. septembril 1948 Viinis 48.63). Augustis 1950 võitis ta Brüsseli Euroopa meistrivõistlustel 43.87 meetriga hõbemedali. Pärast 1952. aasta olümpiamänge Helsingis, kus ta tuli 42,54-ga üheksandaks, loobus ta tippspordist.

Bauma suri Viinis 88-aastaselt.

## Välislingid

*[Herma Bauma [ROK]-i veebilehel]
*Herma Bauma Olympedia.org veebilehel
*Herma Bauma Track and Field Statistics veebilehel
*[Herma Bauma [World Athletics] veebilehel]
Mogilno maakond

**Mogilno maakond** (poola *powiat mogileński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Mogilno linnas.

Mogilno maakond moodustati 1815. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Mogilno ja Strzelno.

Mogilno maakonnas on neli valda:
*Dąbrowa vald
*Jeziora Wielkie vald
*Mogilno vald
*Strzelno vald

## Viited
Girji

**Girji** (vene keeles Гирьи) on küla Venemaal Kurski oblastis Belaja rajoonis. Küla asub ligikaudu 12,5&nbsp;km kaugusel Vene-Ukraina piirist ja 110&nbsp;km kaugusel Kurskist lõunaedelas. Elanike arv oli 2010. aasta seisuga 1465.

2023. aasta 28. septembril sai droonitabamuse küla lähedal asuv radarijaam.

## Viited
Estevelles

**Estevelles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub u. 9,7 km Lensist kirdes, teede D164e ja D917 ristumiskoha ümbruses. Kanaliseeritud Deûle'i jõgi moodustab valla lõunapiiri.


Mairie d'Estevelles - 2.JPG|Estevelles'i vallamaja
62311-Estevelles-Sols.png


## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.

## Viited
Évin-Malmaison

**Évin-Malmaison** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub u. 16 km Lensist idas, teede D161 ja D54 ristumiskoha ümbruses. Kanaliseeritud Deûle'i jõgi moodustab valla edelapiiri.


Evin M.jpg|Évin-Malmaisonni kirik
62321-Évin-Malmaison-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Vaasti kirik, pärineb 16. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.
* 18. sajandi abikloostri jäänused.

## Viited
Fouquières-lès-Lens

**Fouquières-lès-Lens** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub u. 8 km Lensist idas, teede D46 ja *[[Autoroute A21]]* ristumiskoha ümbruses.


Eglise saint vaast fouquières lez lens 2008 (6).JPG|Fouquières-lès-Lensi kirik
62351-Fouquières-lès-Lens-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Vaasti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.

## Viited
Ayo Edebiri

**Ayo Edebiri** (sünninimi **Funmilayo Edebiri**; sündinud 3. oktoobril 1995 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide koomik, stsenarist, filmiprodutsent ja näitleja. 

Ta mängib tuntud telesarjades "Big Mouth" (2020. aastast), "The Bear" (2022. aastast) ja "Abbott Elementary" (2023. aastast).

Oma "The Bear" rolli eest on Edebiri võitnud Kuldgloobuse ja Emmy auhinna.

2023. aastal näitles Edebiri filmides "Theatre Camp" ja "Bottoms" ning häälenäitlejana animafilmides "Ämblikmees: üle kogu multiversumi" ja "Teismelised ninjakilpkonnad: Mutantide möll".

## Lapsepõlv ja haridus
Edebiri sündis Bostonis ja kasvas üles nelipühilaste peres sisserändajatest vanemate ainsa lapsena. 

Edebiri ema on pärit Barbadoselt ja isa Nigeeriast. Koomikuna esinemisest hakkas ta huvituma kaheksandas klassis.

Edebiri õppis New Yorgi Ülikoolis algul pedagoogikat, kuid otsustas siis näitekirjanduse kasuks. Ülikooli kolmandal aastal hakkas ta keskenduma oma koomikukarjääri edendamisele ja stažeeris improvisatsiooni- ja koomikatrupis. 

Üliõpilaspõlves tutvus Edebiri Rachel Sennotti ja Emma Seligmaniga, kellest said hiljem tema töökaaslased.

## Viited
The Age of Reason

**The Age of Reason: Being an Investigation of True and Fabulous Theology** on 18. sajandil USA-sse sisserännanud revolutsioonilise kirjaniku Thomas Paine'i teos, milles ta kritiseeris institutsionaliseerunud kristlust ja seadis kahtluse alla Piibli eksimatuse. Teos ilmus kolmes köites aastatel 1794, 1795 ja 1807. Suurbritannias keelati raamat kui revolutsiooniline.

Paine kaitseb mõistust ilmutuse ees, mis sunnib teda imesid tagasi lükkama ja nägema Piiblit kui lihtsat kirjandusteost, mitte kui jumalikkusest inspireeritud teksti. "The Age of Reason" ei ole aga ateistlik tekst, kuna see propageerib loomulikku religiooni ja kaitseb loojat Jumalat.

Ameerikas muutus teos bestselleriks.
Wąbrzeźno maakond

**Wąbrzeźno maakond** (poola *powiat wąbrzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Wąbrzeźno linnas.

Wąbrzeźno maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Wąbrzeźno.

Wąbrzeźno maakonnas on neli valda:
*Dębowa Łąka vald
*Książki vald
*Płużnica vald
*Ryński vald

## Viited
Tupaialised

**Tupaialised** (*Scandentia*) on selts loomi imetajate klassis. Nad on enamasti oravasuurused segatoidulised loomad, kes elutsevad Lõuna- ja Kagu-Aasias. Nende lähimad sugulased on esikloomalised ja karustiivalised.

Tupaialiste hulka kuuluvad kaks nüüdisaegset sugukonda:
* tupaialased – 19 liiki
* lagritstupaialased – 1 liik, lagritstupaia (*Ptilocercus lowii*).

Varasemates klassifikatsioonides paigutati tupaialised putuktoiduliste seltsi, hiljem esikloomaliste hulka. Tänapäeval eelistatakse neid käsitleda omaette seltsina. 

## Viited
Aleksandrów Kujawski maakond

**Aleksandrów Kujawski maakond** (poola *powiat aleksandrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Aleksandrów Kujawski linnas.

Aleksandrów Kujawski maakond moodustati 1932. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Aleksandrów Kujawski, Ciechocinek ja Nieszawa.

Aleksandrów Kujawski maakonnas on kuus valda:
*Aleksandrów Kujawski vald
*Bądkowo vald
*Konecki vald
*Raciążeki vald
*Zakrzewo vald
*Waganieci vald

## Viited
Chełmno maakond

**Chełmno maakond** (poola *powiat chełmiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Chełmno linnas.

Chełmno maakond moodustati 1772. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Chełmno.

Chełmno maakonnas on kuus valda:
*Chełmno vald
*Kijewo Królewskie vald
*Lisewo vald
*Papowo Biskupie vald
*Stolno vald
*Unisławi vald

## Viited
Golub-Dobrzyńi maakond

**Golub-Dobrzyńi maakond** (poola *powiat golubsko-dobrzyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Golub-Dobrzyńi linnas.

Golub-Dobrzyńi maakond moodustati 1956. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Golub-Dobrzyń ja Kowalewo Pomorskie.

Golub-Dobrzyńi maakonnas on viis valda:
*Ciechocini vald
*Golub-Dobrzyńi vald
*Kowalewo Pomorskie vald
*Radomini vald
*Zbójno vald

## Viited
Toruńi maakond

**Toruńi maakond** (poola *powiat toruński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Toruńi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Toruńi maakond moodustati 19. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Chełmża.

Toruńi maakonnas on kaheksa valda:
*Chełmża vald
*Czernikowo vald
*Łubianka vald
*Lubiczi vald
*Łysomice vald
*Obrowo vald
*Zławieś Wielka vald
*Wielka Nieszawka vald

## Viited
Włocławeki maakond

**Włocławeki maakond** (poola *powiat włocławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Włocławeki linnas, mis maakonda ei kuulu.

Włocławeki maakond moodustati 19. sajandi esimesel poolel. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kuus linna: Brześć Kujawski, Chodecz, Izbica Kujawska, Kowal, Lubień Kujawski ja Lubraniec.

Włocławeki maakonnas on 12 valda:
*Baruchowo vald
*Boniewo vald
*Brześć Kujawski vald
*Choceńi vald
*Chodeczi vald
*Fabianki vald
*Izbica Kujawska vald
*Kowali vald
*Lubanie vald
*Lubień Kujawski vald
*Lubranieci vald
*Włocławeki vald

## Viited
Bydgoszczi maakond

**Bydgoszczi maakond** (poola *powiat bydgoski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Bydgoszczi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Bydgoszczi maakond moodustati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Koronowo ja Solec Kujawski.

Bydgoszczi maakonnas on kaheksa valda:
*Białe Błota vald
*Dąbrowa Chełmińska vald
*Dobrczi vald
*Koronowo vald
*Nowa Wieś Wielka vald
*Osielsko vald
*Sicienko vald
*Solec Kujawski vald

## Viited
Carringtoni sündmus

**Carringtoni sündmus** oli intensiivseim vaadeldud magnettorm heliofüüsika ajaloos. Sündmus leidis aset 10. päikesetsükli ajal ja see saavutas kulminatsiooni 1.–2. septembril 1859. Carringtoni sündmus põhjustas tugevaid virmalisi, mida nähti kogu planeedi ulatuses ja see põhjustas sädemeid ning isegi süttimist mitmes telegraafijaamas. Magnettormi põhjustas tõenäoliselt Päikeselt pärinev krooniaine massiline väljavool (CME), mis põrkas kokku Maa magnetosfääriga.

Carringtoni sündmust seostatakse tugeva Päikese loitega, mis leidis aset 1. septembril 1859. Loidet vaatlesid ja kirjeldasid iseseisvalt Briti astronoomid Richard Christopher Carrington ja Richard Hodgson. Need vaatlusandmed olid ühtlasi ajaloo esimesed teadusandmed Päikese loite kohta.

Kui sarnase tugevusega geomagnetiline torm leiaks aset tänapäeval, võiks see põhjustada laiaulatuslikke häireid  elektrivõrgus, elektrikatkestusi ja vooluvõrgu kahjustusi.

Carringtoni sündmusega võrreldavateks magnettormideks peetakse hiljem toimunud sündmustest näiteks 1972. aasta augustis toimunud magnettorme ja 2003. aasta nõndanimetatud Halloweeni päikesetorme. Juulis 2012 toimus Carringtoni sündmusega võrreldav Päikese loide, mis möödus Maast umbes üheksa päeva kauguselt. See tabas Maaga samal orbiidil selle ees liikuvat STEREO-A kosmoseaparaati, mis elas kokkupõrke üle ja pakkus teadlastele väärtuslikke andmeid.

## Vaata ka

* hädaolukord

## Viited
Richard Carrington

**Richard Christopher Carrington** (26. mai 1826 – 27. november 1875) oli inglise hobiastronoom, kelle 1859. aasta astronoomilised vaatlused tõestasid nii Päikese loidete olemasolu kui ka viitasid nende elektrilisele mõjule Maale ja nende seosele virmaliste tekkega ja kelle 1863. aasta vaadlusandmete põhjal päikeselaikude kohta avastati Päikese diferentsiaalne pöörlemine. 1859. aasta septembris aset leidnud magnettorm nimetati tema auks Carringtoni sündmuseks (inglise keeles *Carrington Event*).  

## Viited
Heliofüüsika

**Heliofüüsika** on teadusharu, mis uurib Päikest ning selle mõju ülejäänud Päikesesüsteemile. NASA on heliofüüsikat defineerinud kui "(1) uut kokkuvõtlikku terminit Päikese ja Päikesesüsteemi ühendatust käsitleva teaduse jaoks, (2) Maa kosmosekeskkonna uurimist, avastamist ja mõistmist ning (3) teaduslikku süsteemi, mis ühendab kõik seostuvad nähtused kosmose valdkonnas, mis on mõjutatud sellisest tähest nagu meie Päike".

Heliofüüsika uurib põhiliselt seda, kuidas Päike avaldab mõju planeet Maale ja teistele Päikesesüsteemis asuvatele planeetidele ja teistele taevakehadele, üldisemalt uurib see kogu kosmose muutlikke "ilmastiku"tingimusi. Heliofüüsika peamisteks vaatlusobjektideks on Maa ja teiste planeetide magnetosfäär, ionosfäär, termosfäär, mesosfäär ja ülemised atmosfäärikihid. Heliofüüsika hõlmab teaduse Päikesest, Päikese kroonist, heliosfäärist ja Maa atmosfäärist ja vaatleb suurt hulka astronoomilisi nähtusi, sealhulgas kosmilisi kiiri ja osakeste kiirendust, kosmilist tolmu ja magnetilisi ühendusi, tuumaenergia teket ja Päikese seesmist dünaamikat, Päikese aktiivsust ja tähtede magnetvälju, aeronoomiat ja kosmilisi plasmasid, Maa magnetvälja ja globaalseid muutusi Maa atmosfääris, samuti seda, kuidas Päikesesüsteem ja Linnutee galaktika teineteist vastastikku mõjutavad.

## Viited
Emmerich Joseph von Breidbach zu Bürresheim

**Emmerich Joseph von Breidbach zu Bürresheim** (12. november 1707–11. juuni 1774) oli 1763–1774 Mainzi peapiiskop ning alates 1768. aastast ka Wormsi piiskop. Ta viis läbi mitmeid valgustusajastust inspireeritud reforme. 

## Elulugu
Emmerich Joseph sündis 1707. aastal Koblenzis. Juba 1714. aastal saadeti ta Trierisse ning 1719. aastal Mainzi kirikukooli. Hiljem õppis ta ka Reimsis ja Kölnis. 1732. aastal sai tast Mainzis ning neli aastat hiljem ka Trieris toomhärra. 1754. aastal määrati ta Mainzi peapiiskop Johann Friedrich Karl von Osteini poolt ühe peapiiskopkonna ringkonna juhiks. 1758. aastal määrati ta ka dekaaniks. Osteini surma järel valiti Emmerich Joseph 5. juulil koguduse poolt Mainzi uueks peapiiskopiks. Ametisse pühitsemine toimus haiguse tõttu alles 13. novembril. 

Peapiiskopina tahtis Emmerich ebausklike kommete levikut piirata ning rahva seas intellektualismi levitada. Kuigi ta ise oli katoliiklik peapiiskop, määras ta Erfurdi Ülikooli professoriks protestandi ning Mainzi Ülikooli õpetajaks ühe oma kriitikutest. Lisaks vähendas ta ka kirikupühasid.Emmerich Joseph aitas Mainzis leevendada ka rasket majanduslikku olukorda, toetades tööstusi (nt. portselanivabrik Höchstis) ning piirates toiduhindu. Lisaks piiras ta vaimulikkonna privileege, arendas koole ja õpetajate väljatreenimist ning toetas rahaliselt ülikoole. Wormsi piiskopina muutis ta selle diötseesi põhiseadust ning piiras mungaordude rahalisi õigusi. Peapiiskopi nõunikud sellel ajal olid Karl von Groschlag ja Franz von Bentzel. Reformide tõttu hakati peapiiskopi vastu mõjuringkondades pahameelselt suhtuma. Seda viha suurendas ka 1773. aastal jesuiitide kolleegiumite laiali saatmine Emmerich Josephi poolt. Oma reformide tõttu ei sallitud Emmerich Josephit kuurvürstkonna konservatiivsemates ringkondades, kuid selle eest oli tal tavaelanikkonna seas suur populaarsus.

Emmerich Joseph oli Trieri abipiiskop Johann Nikolaus von Hontheimi toetaja ning osales ka Joseph II kroonimistseremoonial.Emmerich Josephi ametiajal nägi Mainzi linn suuri ehitusprojekte, mille käigus rajati kaks kirikut (nt. Püha Augustinuse kirik), kabel, ratsutamiskool ja kahuritehas. Lisaks paigaldati linna 1772. aastal tänavavalgustus. Lisaks toimusid tema ajal ka Rooma-aegsete esete välja kaevamine ja peapiiskopkonnas säilitamine.

Emmerich Joseph suri 11. juunil 1774 insulti. Oma testamendis lasi ta rajada Mainzi vaeste- ja orbudemaja. Hiljem on levinud ka teooriad, et ta mürgitati.

## Viited


### Kasutatud allikad

* "Emmerich Joseph." Allgemeine Deutsche Biographie. 1877.
Päikese kroon

**Päikese krooniks** (inglise keeles *Sun's corona*) kutsutakse Päikese atmosfääri kõige välimist kihti.. Tavaolukorras segab Päikese krooni vaatlemist Päikese pinna tugev kiirgus ja kroon on vaadeldav üksnes eriinstrumente kasutades. Päikesevarjutuse ajal võib aga krooni näha ka palja silmaga.

## Päikese krooni omadused

Krooni temperatuur on väga kõrge (ligikaudu miljon Celsiuse kraadi), see on palju kõrgem kui pinnatemperatuur (5500 Celsiuse kraadi), miks see nii on, pole kindlalt teada. Värskeimad uuringud näitavad, et krooni kõrge temperatuuri põhjuseks võivad olla Päikese pinna peal keerlevad väikesed, aga kiired magnetlained.

Päikese kroon on ligikaudu 10 miljonit korda hõredam, kui Päikese pind, sel põhjusel on see ka palju vähem ere kui Päikese pind.
## Päikese loited

Päikese kroonist lähtuvad loited ehk päikese pursked - Päikese krooni osakesed, mis kanduvad suurel kiirusel Päikesest eemale, ulatudes Päikesesüsteemi kaugemategi aladeni. Seda nähtust nimetatakse päikesetuuleks. Planeetide magnetväljadega kohtudes põhjustavad need osakesed magnettormideks kutsutavaid füüsikalisi nähtusi.

## Viited

## Välislingid
Mürdiroheline

**Mürdiroheline** ehk **mirdiroheline** (prantsuse keeles *vert myrte*) on üks rohelistest värvitoonidest, maheda tooniga tumeroheline värvus. Traditsiooniliselt on värvikaartide mirdiroheline tumedam ja sinakam toon kui mürdi lehed. Värvinimetust kasutatakse eelkõige moesõnavaras .

Värvinimetus esineb Eesti 1930. aastate tekstides moe kontekstis, kasutatakse ka kunstitarvete värvuse kirjeldamiseks.

## Pildid

Gardenology.org-IMG 0400 rbgs10dec.jpg|Mürt Sidney botaanikaaias
Myrtus communis 1.jpg|Mürdi õied


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab mirdirohelise vasteks jahedate tumeroheliste toonivahemiku  .

RAL Design värvivaliku toon 180 20 20 *Myrtengrün* on külm väga tume roheline  .

Pantone värvivaliku toon 18-6114 *Myrtle* on jahe kergelt murtud tooniga roheline  .

Veebivärv *Myrtle* on pudelrohelise taoline sügav tumeroheline  

## Viited