open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vehklemine 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 15.–25. oktoobril.

## Tulemused
### Mehed
#### Individuaalne [[florett]]
Olümpiavõitja 1964: Egon Franke (Poola).
64 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik
1.Ionel DrimbaRumeenia
2.Jenö KamutiUngari
3.Daniel RevenuPrantsusmaa
4.Christian NoëlPrantsusmaa
5.Jean-Claude MagnanPrantsusmaa
6.Mihai TiuRumeenia


#### Meeskondlik florett

Olümpiavõitja 1964: NSV Liit (German Svešnikov, Viktor Ždanovitš, Mark Midler, Juri Sissikin).
14 meeskonda.


KohtRiikKoosseis
1.PrantsusmaaDaniel Revenu, Christian Noël, Jean-Claude Magnan, Jacques Dimont, Gilles Berolatti
2.NSV LiitViktor Putjatin, German Svešnikov, Juri Sissikin, Viktor Stankovitš, Juri Šarov
3.PoolaEgon Franke, Ryszard Parulski, Wytold Woyda, Zbigniew Skrudlik, Adam Lisewski
4.RumeeniaIonel Drimba, Tanase Muresan, Mihai Tiu jt.
5.Ungari
6.Saksa FV
7.-8.Jaapan
7.-8.Itaalia


#### Individuaalne [[espadron]]
Olümpiavõitja 1964: Tibor Pézsa (Ungari).
40 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik
1.Jerzy PawłowskiPoola
2.Mark RakitaNSV Liit
3.Tibor PezsaUngari
4.Vladimir NazlõmovNSV Liit
5.Rolando RigoliItaalia
6.Jozef NowaraPoola


#### Meeskondlik espadron
Olümpiavõitja 1964: NSV Liit (Umjar Mavlihhanov, N. Assatiani, J. Rõlski, Mark Rakita).
9 meeskonda.


KohtRiikKoosseis
1.NSV LiitVladimir Nazlõmov, Mark Rakita, Eduard Vinokurov, Viktor Sidjak, Umjar Mavlihhanov
2.ItaaliaWladimiro Calarese, Rolando Rigoli, Cesare Salvadori, Pierluigi Chicca, Michele Maffei
3.UngariTibor Pézsa, Peter Bakonyi, Tamás Kovács, János Kalmar, Miklós Meszéna
4.Prantsusmaa
5.Poola
6.USA
7.-8.Saksa FV
7.-8.Suurbritannia


#### Individuaalne [[epee]]
Olümpiavõitja 1964: Grigori Kriss (NSV Liit).
73 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik
1.Győző KulcsárUngari
2.Grigori KrissNSV Liit
3.Gianluigi SaccaroItaalia
4.Viktor ModzolevskiNSV Liit
5.Herbert PolzhuberAustria
6.Jean-Pierre AllemandPrantsusmaa


#### Meeskondlik epee

Olümpiavõitja 1964: Ungari (Gyözö Kulcsar, I. Kausz, Zoltán Nemere, T. Gabor).
20 meeskonda.


KohtRiikKoosseis
1.UngariGyőző Kulcsár, Zoltán Nemere, Csaba Fenyvesi, Pál Schmitt, Pál Nagy
2.NSV LiitGrigori Kriss, Aleksei Nikantšikov, Viktor Modzolevski, Juri Smoljakov, Jossif Vitebski
3.PoolaHenryk Nielaba, Michał Butkiewicz, Bohdan Gonsior, Kazimierz Barburski, Bogdan Andrzejewski
4.Saksa FV
5.Saksa DV
6.Itaalia
7.-8.Prantsusmaa
7.-8.Suurbritannia


### Naised
#### Individuaalne florett
Olümpiavõitja 1964: Ildikó Ujlaky-Rejtö (Ungari).
38 võistlejat.


KohtVõistlejaRiik
1.Jelena NovikovaNSV Liit
2.Pilar RoldanMehhiko
3.Ildikó Ujlaky-RejtöUngari
4.Brigitte GapaisPrantsusmaa
5.Kerstin PalmRootsi
6.Galina GorohhovaNSV Liit


#### Naiskondlik florett

Olümpiavõitja 1964: Ungari (J. Mendelenyi-Agoston, Ildikó Ujlaky-Rejtö, K. Juhasz, Lidia Sakovics-Dömölky).
11 naiskonda.


KohtRiikKoosseis
1.NSV LiitAleksandra Zabelina, Galina Gorohhova, Jelena Novikova, Tatjana Samussenko, **[[Svetlana Tširkova]]**
2.UngariLidia Sakovics-Dömölky, Ildikó Bobis, Ildikó Ujlaky-Rejtö, Maria Gulacsy, Paula Marosi
3.RumeeniaEcaterina Iencic, Maria Vicol, Olga Szabo, Ileana Drimba, Ana Ene
4.Prantsusmaa
5.Saksa FV
6.Itaalia
PC

**PC** tähendab järgmist:
* *personal computer* (personaalarvuti)
* *program counter* (programmiloendur)

**pc** tähendab järgmist:
*parseki lühend
Evaristus

**Evaristus** (kreeka keeles *Ευάριστος*, tähendab "hästi meeldiv") oli viies paavst.

Tema valitsemisaja kohta pole säilinud ühtki tolleaegset allikat, varasemad allikad aga annavad tema valitsemisaja pikkuse kohta erinevaid andmeid. Eusebios väidab, et Evaristus oli ametis 8 või 9 aastat, "Liber Pontificalise" järgi aga 13 aastat 6 kuud ja 2 päeva, see-eest "Liberiuse kataloog", kus teda nimetatakse **Aristuseks**, annab tema valitsemise kestuseks 13 aastat ja 10 kuud. Varasemate andmete erinevuse tõttu tunnustatakse tänapäeval Eusebiose antud lühimat valitsemisaega, seega 8 aastat. "Liber Pontificalise" järgi sai Evaristus ametisse aastal 112, kuid samas allikas on segadus Anacletus Iga, kelle valitsemisaeg on pärast Clemens I-t.

"Liber Pontificalise" järgi oli Evaristus kreeklane, kuid tema isa nimi oli Juuda, kes oli Petlemmast pärit juut. Evaristus võis pärineda Antiookiast.

"Liber Pontificalise" järgi jagas Evaristus Rooma kogudused presbüterite vahel ja kohustas piiskopi saatjaskonnas osalema 7 diakonit. Talle omistatakse ka esimeste kardinalide määramine. Ta olevat sätestanud kirikute sissepühitsemise reeglid piiskoppide poolt. Liber Pontificalise järgi ordineeris Evaristus oma ametiajal 5 piiskoppi, 6 preestrit ja 2 diakonit.

Traditsioon tunnustab ka tema märtrisurma ja matmist apostel Peetruse lähedale. Kuigi kirikuloos on teada 2 kirja ja 2 dekreeti, mis omistatakse Evaristusele, peetakse neid siiski apokrüüfilisteks.

Evaristust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna, tema mälestuspäev on 26. oktoober.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Evaristusest. *(inglise keeles)*
*Evaristuse kirjad.
Alevvald

**Alevvald** on vald, mis koosneb ühest alevist.

Alevvallad said 1993. aastal alevitest, millele anti valla staatus.

2017. aasta haldusreformi järel valla staatusega aleveid Eestis enam pole.

## Viited
Rohevetikad

**Rohevetikad** on rühm taimi. 

Nad on vetikad, millest on arenenud embrüofüüdid. Rohevetikate hinnanguline liikide arv on 6000 – 10 000. 

## Ehitus
Rohevetikate ehitus on võrreldes teiste vetikatega (puna- ja pruunvetikad) kõige mitmekesisem. Leidub nii üherakulisi viburitega või viburiteta, koloniaalseid vorme kui ka hulkrakseid. Lihtsaima struktuuriga rohevetikad on niitjad, täiuslikematel on plaatjas tallus. Suurus on mõnest mikromeetrist kuni mõnekümne sentimeetrini.

Rohevetikate hulgas leidub erakordselt suurte rakkudega organisme: mummvetikas, vullvetikas, *[[Acetabularia]]*.

## Elupaik
Enamik rohevetikaid elab mageveekogudes. Vähesed suudavad elada mullapinnal või selle pindmistes kihtides. Mõned liigid on kohastunud eluks teistel taimedel. Osa üherakulisi rohevetiktaimede liike elab sümbiontidena teistes organismides.

## Süstemaatika
Rohevetikate süstemaatika on aegade jooksul teinud läbi mitmeid muutusi. Ka tänapäeval omab see mõiste mitmetasandilisust ja sellega kaasnevat mitmetähenduslikkust. Kõige laialdasemalt saab rohevetikaid lugeda koos maismaataimedega üheks monofüleetiliseks rühmaks. Selles kontekstis nimetatakse neid **rohelisteks taimedeks**. 

Kitsamates tähendustes võib rohevetikateks lugeda klorobionte (*Chlorobionta*), kui neist maha arvata maismaataimed. 

Rohevetikad saab liigitada ka kaheks suureks klaadiks: rohevetikad *[[sensu stricto]]* ehk *Chlorophyceae* ja mändvetikad *[[sensu lato]]*. See liigitus on vaieldav, kuna kumbki klass ei pruugi olla monofüleetiline.

### Süstemaatika
* *[[Chlorophyta]]*
** *[[Chlorophyceae]]*
** *[[Ulvophyceae]]*
** *[[Trebouxiophyceae]]*
* *[[Chlorokybales]]*
* *[[Klebsormidiales]]*
* *[[Zygnematales]]*
* *[[Desmidiales]]*
* *[[Coleochaetales]]*
* *[[Charales]]*

## Vaata ka
* pruunvetikad
* punavetikad
Plagu

**Plagu** on mingi organisatsiooni või ametiisiku lipp. Plaguks nimetatakse ka kahe väljaga lipu suuremat välja.

(Laiemas tähenduses on **plagu** lipu teine nimetus. Meremeeste kõnepruugis tähendab **plagu** ka laevalippu).

Sõna tuleb arvatavasti hollandi sõnast *vlag* või saksa sõnast *Flagge*.

## Plagusid

Pilt:Flag_of_Europe.svg|Euroopa Liidu lipp
Pilt:Flag of the United Nations.svg|ÜRO lipp
Pilt:Olympic flag.svg|Olümpialipp
Pilt:Flag of the Red Cross.svg|Punase Risti lipp
Pilt:Flag of WHO.svg|WHO lipp
|UNICEF-i lipp
Sixtus I

**Sixtus I** oli seitsmes paavst, tema eelkäija oli Aleksander I.

Tolleaegsete allikate puudumisel pole tema ametiaja pikkus teada, kuid tänapäeval tunnustatakse seisukohta, et see kestis kümme aastat.

"Liber Pontificalise" järgi pärines Sixtus Roomast Via Lata linnaosast, kuigi tema nimi, mis varasemates allikates on kujul "Ξυστος" (Xystos), viitab Kreeka päritolule. Ta oli ametis 10 aastat 3 kuud ja 21 päeva. Tema isa Pastor oli preester. Salvador Miranda andmetel oli Sixtus Aleksander I ajal kardinaldiakon ja on seega esimene kardinal, kes sai paavstiks.

Sixtus I sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et mitte keegi peale ministrantide ei tohi puutuda pühitsetud esemeid, et paavsti juurde kutsutud piiskoppe tunnustatakse pärast nende piiskopkondadesse tagasipöördumist alles pärast vastavate volituste esitamist ja ta kohustas preestreid koos kogudusega laulma "Sanctust". Ta sätestas trisagioni ("Püha Jumal, püha Vägev, püha Surematu, halasta meie peale!") palvetamist enne missat ja korporaali kasutamise.

Ta ordineeris 11 presbüterit, 4 diakonit ja 4 piiskoppi.

Traditsiooni järgi suri Sixtus I märtrisurma, kuigi Ireneus ei kajastanud seda oma samal sajandil koostatud märtrite nimekirjas. Traditsiooni järgi maeti Sixtus I apostel Peetruse lähedale. 1132 olevat tema säilmed viidud Alatrisse. Clemens X andis 17. sajandil mõned reliikviad kardinal Retzile, kes viis need Lorraine'i Saint-Micheli kloostrisse.

Sixtust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 6. aprill.

## Kirjandus
*Igino da Alatri: "Alatri e il suo celeste patrono S. Sisto I papa e martire". Veroli, 1932.
*Mariano d'Alatri: "Il papa San Sisto I tra storia e leggenda". Alatri, 1976.
*Giuseppe Capone: "Il settimo papa: S. Sisto I nella storia del suo tempo". Alatri, 1984.
*Oliviero Iozzi: "Il corpo di S. Sisto I papa e martire rivendicato alla Basilica Vaticana". Roma, 1900.
*J. N. D. Kelly: "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".
*A. Marini: "Cenni storici popolari sopra S. Sisto I, papa e martire, e suo culto in Aletri". Foligno, 1884.
*Luigi De Persiis: "Del pontificato di S. Sisto I, papa e martire, della translazione delle sue reliquie da Roma ecc., memorie". Alatri, 1884.

## Välislingid
*Artikkel Sixtus I kohta. *(inglise keeles)*
*Sixtus I kirjad.
Vene NFSV lipp

**Vene NFSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Vene NFSV (1922. aastani iseseisev riik; 1918–1925 Vene SFNV) lipp.

Pärast Oktoobrirevolutsiooni, 14. aprillil 1918 kinnitati Nõukogude Venemaa lipuks punane kangas kirjaga "Российская Социалистическая Федеративная Советская Республика" ("Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik", sõnade järjestust muudeti riigi nimetuses 1924. aastal).

1918. aasta suvel võeti vabariigi täieliku nimetuse asemel kasutusele sõnade algustähed, mis seisid lipukanga vardapoolsel ülanurgal järgmiselt: keskel asus "Ф", sellest vasemal ja paremal "С", ülal ja all "Р". Sellist lippu küll kasutati, kuid eskiisi ametlikult vastu ei võetud.

Esimese ametliku riigilipu eskiisi valmistas kunstnik S. Tšehhonin samal aastal ja paigutas sellele stiliseeritud kuldsed slaavi tähed. Lipukanga pikkus ületas laiuse kahekordselt, tähti sisaldava ristküliku pikkus moodustas lipukanga pikkusest kaks viiendikku, laius kanga laiusest poole. Lipu nõrgaks küljeks oli tema halb loetavus. Esialgu kasutati samasugust lippu ka sõja- ja kaubalaevastikus, mis mitmeid rahvusvahelisi arusaamatusi põhjustasid. 1920. aasta 13. oktoobril kehtestati merejõududele ja kaubalaevastikule eraldi lipud.

1937. aastal muudeti lippu taas, lipult kaotati ristkülik ning vardapoolsesse ülanurka jäid kuldsed ühesuurused slaavi tähed "Р.С.Ф.С.Р.". Lipu mõõtmed jäid samaks.

Vene NFSV viimane lipp, mis oli kasutusel 1954–1991, võeti vastu 9. jaanuaril 1954. See oli punane kangas, mille vardapoolsel küljel oli sinine vertikaalne laid (Vene rahvusvärv). Punase välja vardapoolsesse ülanurka paigutati kuldsed sirp ja vasar ning punane kuldse äärisega viisnurkne täht. 1978. aasta konstitutsiooni järgi olid sirp, vasar ja viisnurk ainult ühel lipu küljel. Lipu proportsioonid olid 1:2.

## Vaata ka
*Vene NFSV vapp
Telesphorus

**Telesphorus** (kreeka keeles *Τελεσφόρος* "viljakandev") oli kaheksas paavst, tema eelkäija oli Sixtus I.

Kaasaegsete allikate puudumise tõttu pole tema täpsed valitsemisaastad teada. "Liber Pontificalise" järgi valitses Telesphorus 2. sajandil 11 aastat 3 kuud ja 11 päeva, saades ametisse 142. aastal.

"Liber Pontificalise" järgi oli ta kreeklane ja enne paavstiks saamist tegutses anahoreedina Karmeli mäel. Traditsioon omistab Telesphorusele uuendused, mis viidi ellu alles paari järgneva sajandi jooksul. Näiteks omistatakse talle seitsmenädalase paastu sisseseadmine ülestõusmispüha eel ja *[[Gloria in excelsis]]* kasutamist jõuluaegsel kesköömissal. Teda peetakse esimeseks paavstiks, kes tähistas Jeesuse ülestõusmise püha pühapäeviti, mitte juudi kalendri järgi, kus püha võis langeda teisele nädalapäevale. Vastuolud ülestõusmispüha tähistamise üle teravnesid Victor I ajal. Ta sätestas, et iga preester peab jõuluööl pidama kolm missat. Ta koostas uusi palveid.

Ta ordineeris 8 diakonit ja 12 presbüterit.

"Liber Pontificalis" ja kirikuloolase Eusebiose andmetel ka Ireneus väidavad, et Telesphorus suri märtrisurma. Eusebiose andmetel toimus tema martüürium keiser Antoninus Piuse  esimesel valitsemisaastal (kas 138 või 139). Ta maeti Vatikanis Peetruse haua lähedale.

Teda on kunstis kujutatud koos armulauakarikaga.

Telesphoruse järeltulijaks sai Hyginus.

Telesphorust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna, tema mälestuspäev katoliku kirikus on 5. jaanuar, õigeusu kirikus 22. veebruar. Karmeliidid austavad teda kui oma patrooni.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Telesphorusest. *(inglise keeles)*
*Telesphoruse kiri.
Tihumeeter

**Tihumeeter** on mittesüsteemne mahuühik (lühend **tm**), mis on võrdne ühe kuupmeetri puidumassi ruumalaga. Harva kutsutakse ka tihemeetriks. Oluline on rõhutada, et mõeldud on tihedat, õhuvahedeta puitu, mõõdetakse või hinnatakse ilma kooreta (tähis: ka – koore alt) või koos koorega (tähis: kp – koore pealt).

Suhteliselt lihtne on mõõta kandilise ristlõikega materjali, siis lähtutakse tema nimimõõtudest ja arvutatakse tema maht kui risttahukate mahtude summa. Keerukam on lugu paberipuu või küttepuudega, kus tihe puidumaht (tihumeetrid) leitakse virna mõõtmete järgi arvutatud virna mahu ja virna tihedusest sõltuva koefitsiendi (tavaliselt 0,5–0,6) korrutisena. Põhimõtteliselt on olemas metoodikad selle koefitsiendi määramiseks sõltuvalt puiduliigist, selle keskmisest diameetrist ja virnastamisviisist, ent enamasti on tegemist ostja ja müüja vahelise tavapraktikale tugineva kokkuleppega. Saepalkidel, mille hind ja ka mõõdud on suuremad, mõõdetakse tihumeetrite saamiseks iga palki eraldi. Nüüdisaegsetes saeveskites on selleks laserkiirtega mõõtvad sortimisliinid.

Kõnekeeles lühendatakse see tihti lihtsalt "tihuks" (nt "ostis tihu leppa").

## Vaata ka
*Ruumimeeter
Tuulepealsed saared (Kesk-Ameerika)

**Tuulepealsed saared** on saarteahelik Lääne-Indias, osa Väikestest Antillidest. Tuulepealsed saared ulatuvad Neitsisaartest põhjas Trinidadini lõunas. Nad eraldavad Atlandi ookeani ja Kariibi merd.
Gonzaga

**Gonzaga** on itaalia valitsejasuguvõsa, mille esindajad valitsesid Mantovas aastail 1328–1708.

1433 omandas Gianfrancesco Gonzaga Mantova markii tiitli. Federico II Gonzaga omandas 1530. aastal Mantova hertsogi ja 1536. aastal abielu kaudu Montferrato markii tiitli.

### Gonzaga dünastia Mantovas

*1328–1360 Luigi I Gonzaga
*1360–1369 Guido Gonzaga (Luigi I poeg)
*1369–1382 Ludovico I Gonzaga (Guido poeg)
*1382–1407 Francesco I Gonzaga (Ludovico I poeg)
*1407–1444 Gianfrancesco Gonzaga (Francesco I poeg)
*1444–1478 Ludovico II Gonzaga (Gianfrancesco poeg)
*1478–1484 Federico I Gonzaga (Ludovico II poeg)
*1484–1519 Francesco II Gonzaga (Federico I poeg)
*1519–1540 Federico II Gonzaga (Francesco II poeg)
*1540–1550 Francesco III Gonzaga (Federico II poeg)
*1550–1587 Guglielmo Gonzaga (Francesco III vend)
*1587–1612 Vincenzo I Gonzaga (Guglielmo poeg)
*1612–1612 Francesco IV Gonzaga (Vincenzo I poeg)
*1612–1626 Ferdinando Gonzaga (Francesco IV vend)
*1626–1627 Vincenzo II Gonzaga (Ferdinando vend)
Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon

**Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon** on dokument, mis pani aluse Ameerika Ühendriikidele.

Selle dokumendi võtsid vastu asutavad osariigid ja niinimetatud asutajaisad 2. juulil 1776. Deklaratsiooni ratifitseeris Ameerika Ühendriikide Kongress 4. juulil, mida peetakse Ameerika Ühendriikide iseseisvuspäevaks. Selle dokumendi põhjal moodustati Ameerika Ühendriigid ning määrati ära seaduste põhisus ja isikute õigused ja kohustused vastavalt Magna Cartale.

Teksti põhiautor oli Thomas Jefferson. Õigupoolest moodustati deklaratsiooni väljatöötamiseks komisjon, kuid John Adamsi õhutusel valis komisjon Jeffersoni projekti koostama.

Iseseisvusdeklaratsioonis kuulutasid kolooniad, kes sel ajal olid sõjas oma emamaa Suurbritanniaga, end iseseisvateks ja mitte Suurbritannia osadeks. Nad õigustasid oma iseseisvumist halva valitsemisega, mis neile osaks sai George III valitsuse all, samuti sellega, et igal rahval on võõrandamatud põhiõigused, nende hulgas õigus revolutsioonile.

Iseseisvusdeklaratsiooniga liitusid kolmteist osariiki: Georgia, Põhja-Carolina, Lõuna-Carolina, Massachusetts, Maryland, Virginia, Pennsylvania, Delaware, New York, New Jersey, New Hampshire, Rhode Island ja Connecticut. Esimene neist oli Delaware, mida seetõttu nimetatakse ka Esimeseks osariigiks.

Kuigi iseseisvusdeklaratsiooni sõnastus kiideti heaks 2. juulil ja deklaratsioon ratifitseeriti 4. juulil, kirjutasid selle vastu võtnud isikud sellele alla alles 4. augustil 1776. Iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastas 56 isikut, kellest noorim oli 26-aastane Edward Rutledge ja vanim 70-aastane Benjamin Franklin. Allakirjutanute seas oli ka kaks hilisemat USA presidenti: Thomas Jefferson ja John Adams.

Pärast seda, kui iseseisvusdeklaratsioon oli täitnud oma esialgse eesmärgi ja USA oli iseseisvunud, ei pööratud deklaratsioonile aastakümneid suurt tähelepanu. Kuid hiljem hakkas ta järjest tähtsamaks muutuma niihästi orjapidamise vastu kui tänapäeva inimõiguste eest võitlejate jaoks. Abraham Lincoln pidas iseseisvusdeklaratsiooni oma poliitiliste põhimõtete aluseks, millest ta lähtus orjust keelustades. USA iseseisvusdeklaratsioon on innustanud rõhutud inimeste võitlust oma õiguste suurendamise eest kõikjal maailmas. Seal on kirjas selle jaoks väga oluline põhimöte, et inimesel on sünnipäraseid õigusi, mida tuleb kaitsta, ja mida ei saa ära võtta:

"Me loeme et need tõed on iseenesestmõistetavad, et kõik inimesed on loodud võrdsetena, et looja on andnud neile võõrandamatuid õigusi, muuhulgas õiguse elule, vabadusele ja õnne poole püüdlemisele."

Iseseisvusdeklaratsiooni esialgne, käsikirjaline puhtand, mida kasutati deklaratsiooni ratifitseerimisel, ei ole säilinud. Siiski on säilinud kaks mustandit ja mitukümmend vastuvõtmise järel trükitud eksemplari iseseisvusdeklaratsioonist.

## Välislingid

* Iseseisvusdeklaratsioon (tõlge eesti keelde)
* Iseseisvusdeklaratsioon (inglise keeles)
*Facebooki algoritm pidas Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsiooni vihakõneks
Mantova

**Mantova** (ladina keele järgi teisteski keeltes kasutatav *Mantua* ei ole eesti keeles soovitatav) on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas, Mantova provintsi halduskeskus.

Elanike arv 48 103 (2004).

Linn on kolmest küljest piiratud Mincio jõe moodustatud järvedega.

Ajaloolise ja romantilise linnasüdame ümber laiuvad Manotova peamiselt fašistlikust perioodist pärit ehitistega eeslinnad. Seal asuvad keemia- ja paberitööstusettevõtted, mis on süüdi ka ümbruskonna suurima järve Superiore reostamises. Hoolimata sellest peetakse Mantovat üheks Itaalia keskkonnasõbralikumaks linnaks (Legambiente aruanne 2005).

## Ajalugu

Mantova kohal asus algselt etruski (6. sajand eKr), seejärel Vana-Rooma asula.

Linn kuulus 12. sajandil Lombardia Liigasse.

Mantova õitseaeg oli Gonzagade (üks renessansiaegse Itaalia rikkamaid ja võimsamaid suguvõsasid) valitsusajal (1328–1627).

Aastateks 1628–1631 läks linn pärilussõja tagajärjel Neversi hertsogite kätte. Aastal 1708 läks Mantova Austria valdusse, 1797 vallutas selle Napoleon I ja linn liideti Tsisalpiini vabariigiga, 1815 taastati Austria võim.
 
Alates 1866 on Mantova ühendatud Itaalia riigi koosseisus.

## Arhitektuurimälestised

Mantova kesklinn on koondunud ümber nelja omavahel ühendatud väljaku – Piazza Mantegna, Piazza dell'Erbe, Piazza Broletto ja Piazza Sordello. Nende väljakute ääres asub suurem osa Mantova vanemast ja väärtuslikumast arhitektuuripärandist.

* Gonzaga hertsogipalee (*Palazzo Ducale*; ehitatud 13.–18. sajandil) on üks Euroopa suurimaid ja uhkeimaid. Tähelepanu väärivad seal Andrea Mantegna ja Giulio Romano freskod ning muud kunstiväärtused. Ühe osa paleekompleksist moodustab Castello di San Giorgio kindlus (1390–1506).
* Palazzo Tè (16. sajand)
* Mantova toomkirik (*Duomo*) (12.&ndash;18. sajand); Gulio Romano stukkdekoor 13. sajandist
* Sant'Andrea kirik (15.–18. sajandil ehitatud basiilika, mille üks arhitekte oli ka Leon Battista Alberti), kampanii (1414)
* Rotonda di San Lorenzo kirik 11. sajandi rotund (Mantova vanim kirik)
* Mantova raekoda (*Broletto*) (13. sajandist) 
* Palazzo della Ragione (osalt 13. sajandist; kampaniil 15. sajandist)
* Palazzo Bonacolsi
* Palazzo del Capitano
* Palazzo degli Uberti
* Palazzo Vescovile

## Kultuur

Mantova mälestusmärkides ja tänavanimedes kajastuvad arvukad kultuuriloolised seosed. See on poeet Vergiliuse sünnilinn (*Mantua me genuit*). Samuti on Mantovast pärit kunstnik Andrea Mantegna. Mantovasse saatis Shakespeare maapakku Romeo ja seal on Verdi "Rigoletto" tegevuspaik.

Via Accademial asub 18. sajandist pärinev Teatro Scientifico Bibiena. Seal andis 13-aastane Wolfgang Amadeus Mozart oma debüütkontserdi.

## Vaata ka
* La Mantovana

## Viited

## Välislingid
* Mantova koduleht itaalia keeles
Jembi

**Jembi** on linn Kasahstani Aktöbe oblastis Žemi (Emba) jõe ülemjooksul. Asub Aktöbe–Taškendi raudteel.
Väike-Kaukasus

**Väike-Kaukasus** (gruusia მცირე კავკასიონი (Mtsire Kavkasioni), armeenia Փոքր Կավկաս (Phokhr Kavkas), aserbaidžaani *Kiçik Qafqaz*) on mäestik Aasias, osa Kaukasusest. Piirab loodest, põhjast ja kirdest Armeenia mägismaad, ulatudes Çoruhi ülemjooksust Adžaarias Araksini. Kõrgus kuni 3724 meetrit.

Väike-Kaukasuse põhja- ja läänekülgede madalamatel aladel laiuvad heitlehised ja laialehised metsad, kõrgematel aladel sega- ja okaspuumetsad, ka pöögimetsad. 

Lõunakülge katavad rohumaad ja stepid kuni 2500 m kõrguseni. Selle regiooni kõrgeimatel aladel laiuvad ka mägirohumaad. 

Laialt levinud on vulkaanilised ja muud kivimmoodustised. Vulkaaniline ala laiub üle suure ala Lõuna-Gruusiast Armeenia ja Edela-Aserbaidžaanini. Silmapaistvamad mäetipud on Aragats, Didi Abuli, Samsari jt. Alale annavad iseloomu vulkaanilised platood, laavavood, vulkaanilised järved ja vulkaanilised koonused. Väike-Kaukasuses napib liustikke, mis on Suur-Kaukasuses tavalised.
Turkmeeni NSV lipp

**Turkmeeni NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Turkmeeni NSV lipp.

Turkmeeni NSV esimene lipp oli kasutusel aastatel 1927–1937, see oli punane kangas, mille vardapoolsel küljel olid suurelt kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurk. Aastal 1937 embleem eemaldati ja selle asemel lisati vardapoolsesse ülanurka kuldsed tähed "T.S.S.R", mis 1940 vahetati kirillitsas kirjutatud "ТССР" vastu, sest türkmeeni keel oli vahepeal üle läinud  ladina kirjalt kirillitsale.

1. augustil 1953 sai Turkmeeni NSV uue lipu. See oli punane kangas, millel oli kaks sinist horisontaalset laidu, vardapoolses ülanurgas aga kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurkne täht (alates 1978. aastast oli embleem ainult lipu ühel küljel). Sinised triibud sümboliseerisid niisutuskanalite vett. Lipp oli kasutusel kuni 29. oktoobrini 1991 (ilma sirbi, vasara ja viisnurgata 19. veebruarini 1992).

## Vaata ka
*Turkmeeni NSV vapp
*Türkmenistani lipp
Jööri Külamuuseum

**Jööri Külamuuseum** (varem ka: *Jööri Muuseum*) on eraalgatuslik muuseum, mis asub Saaremaal Saaremaa vallas Jööri külas Madise talus. Muuseumis eksponeeritakse endisaegseid talu olmeesemeid ja tööriistu. Muuseum avati 22. augustil 1998.

## Välislingid
*Muuseum küla kodulehel
Rudolf I (Böömimaa)

**Rudolf I** (1281–1307) oli Böömimaa kuningas 1306–1307 ning Austria kaasvalitseja koos oma isa Albrecht I-ga 1298–1307 (**Rudolf III**). 

Kuna Böömimaa kuningas Václav III (Wenceslaus) oli 1306. aastal pärijateta surnud, siis tekkis troonile mitu nõudlejat. Neist tugevaimad olid Saksa kuninga Albrecht I poeg Rudolf ja Kärnteni hertsog Heinrich VI. Mõlemad said ametlikult ka Böömi kuningaks, kuid Rudolfil õnnestus tagada endale enamiku toetus. Ent just siis, kui ta oli oma võimu kindlustamas, suri ta düsenteeriasse. Nii sai Heinrich Böömimaa trooni endale.

## Vaata ka
*Böömimaa valitsejate loend
*Tšehhi kuningriik
Friedrich I

**Friedrich I** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Friedrich I (Švaabimaa)|Friedrich I von Staufen]]** oli Švaabimaa hertsog
***[[Friedrich I Barbarossa]]** oli Saksa-Rooma keiser 1152&ndash;1190
***[[Friedrich I (Preisimaa)|Friedrich I]] Hohenzollern** oli Preisimaa kuningas 1701&ndash;1713, Brandenburgi markkrahvina **Friedrich III**
***Friedrich I** oli Austria hertsog ja Saksa kuningas **[[Friedrich III Ilus]]**
***[[Friedrich I (Brandenburg)|Friedrich I Hohenzollern]]** oli Brandenburgi markkrahv
***[[Friedrich I (Babenberg)|Friedrich I Babenberg]]** oli Austria hertsog 
***[[Friedrich I (Württembergi hertsog)|Friedrich I]]** oli Württembergi hertsog 
***[[Friedrich I (Württembergi kuningas)|Friedrich I]]** oli Württembergi kuningas 
***[[Friedrich I (Badeni suurhertsog)|Friedrich Wilhelm Ludwig]]** oli Badeni suurhertsog 
***[[Friedrich I (Badeni markkrahv)|Friedrich I]]** oli Badeni markkrahv ja Austria hertsog
***[[Friedrich I (Saksi)|Friedrich I Sõjakas]]** oli Saksi hertsog ja Meißeni markkrahv (**Friedrich IV** nime all)
***[[Friedrich I (Saksi-Gotha)|Friedrich I]]** oli Saksi-Gotha hertsog 
***[[Friedrich I (Anhalt)|Friedrich I]]** oli Anhalti hertsog 
***[[Friedrich I (Bar)|Friedrich I]]** oli Bari krahv 
***[[Friedrich I (Saksi pfaltskrahv)|Friedrich I]]** oli Saksi pfaltskrahv 
***[[Friedrich I (Nürnberg)]]** oli Nürnbergi burgkrahv 
***[[Friedrich I (Meißen)|Friedrich I Rahumeelne]]** oli Meißeni markkrahv 
***[[Friedrich I (Pfalz)|Friedrich I Võidukas]]** oli Pfalzi pfaltskrahv
***[[Friedrich I (Šveits)|Friedrich Neutraalne]]**, Šveitsist 
***[[Friedrich I (Weimar-Orlamünde)|Friedrich I]]** oli Weimar-Orlamünde krahv 
***[[Friedrich I (Hessen-Homburg)|Friedrich I]]** oli Hessen-Homburgi maakrahv 
***[[Friedrich I (Brehna)|Friedrich I]]** oli Brehna krahv 
***Friedrich I**, Hessen-Kasseli maakrahv, oli Rootsi kuningas **[[Fredrik I]]**
*Böömimaa kuningas **Friedrich I** oli Pfalzi kuurvürst **[[Friedrich V (Pfalzi kuurvürst)|Friedrich V Talvekuningas]]** 
***[[Friedrich I (Braunschweig-Wolfenbüttel)]]**
*Friedrich I (Pfalz-Simmern)

## Vaata ka
*Frederik I (1471&ndash;1533) oli Taani kuningas 1523&ndash;1533
*Fredrik I (1676&ndash;1751) oli Rootsi kuningas 1720&ndash;1751

*Friedrich II
*Friedrich III
*Friedrich IV
*Friedrich V
*Friedrich VI
*Friedrich VII
Friedrich IV

**Friedrich IV** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Friedrich IV (Švaabimaa)|Friedrich IV Staufen]]**, Švaabimaa hertsog 1152&ndash;1167
***[[Friedrich IV (Austria)|Friedrich IV]]**, Tirooli hertsog
***Friedrich IV**, Saksa-Rooma keiser **[[Friedrich III (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich III]]** Saksa kuningana
***[[Friedrich IV (Pfalz)|Friedrich IV Wittelsbach]]**, pfaltskrahv
***[[Friedrich IV (Schleswig-Holstein-Gottorf)|Friedrich IV]]**, Schleswig-Holstein-Gottorfi hertsog
*Friedrich IV''', Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst 1636–1648

## Vaata ka
*Frederik IV oli Taani kuningas 1699&ndash;1730
*Friedrich I
*Friedrich II
*Friedrich III
*Friedrich V
*Friedrich VI
*Friedrich VII
Friedrich V

**Friedrich V** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Friedrich V (Švaabimaa)]]** (1164&ndash;1170) oli Švaabimaa hertsog
***[[Friedrich V (Leiningen)]]** (surnud 1327) oli Leiningeni krahv
***[[Friedrich V (Hohenzollern-Nürnberg)]]** (enne 1333–1398) oli Hohenzollern-Nürnbergi burgkrahv
***[[Friedrich V (Austria)|Friedrich V Habsburg]]** (1415–1493) oli Steiermargi hertsog alates 1424, Saksa kuningas (**Friedrich IV**) alates 1440 ja Saksa-Rooma keiser (**Friedrich III**) alates 1453.
***[[Friedrich V (Pfalzi kuurvürst)|Friedrich V Wittelsbach]]** (16. august 1596 – 29. november 1632) oli Pfalzi kuurvürst ja lühikest aega ka Böömimaa kuningas.
***[[Friedrich V von Baden-Durlach]]** (1594–1659)
***[[Friedrich V (Hessen-Homburg)]]** (1748–1820) oli Hessen-Homburgi maakrahv
***[[Friedrich V (Salm-Kyrburg)]]** (1823–1887)
***[[Friedrich V (Brandenburg-Ansbach)|Friedrich V Hohenzollern]]** oli Brandenburg-Ansbachi markkrahv

## Vaata ka
*Frederik V (31. märts 1723 – 13. jaanuar 1766) oli Taani ja Norra kuningas alates 1746

*Friedrich I
*Friedrich II
*Friedrich III
*Friedrich IV
*Friedrich VI
*Friedrich VII
Plektron

**Plektron** (kreeka sõnast tähendusega 'lööma') on plastist või harvemini muust materjalist ese, mis on mõeldud näppekeelpillide (kõige sagedamini kitarri, kuid näiteks ka kandle) keelte tõmbamiseks.

Peale plektroni kasutatakse selles tähenduses veel mitut sõna, näiteks **lipits**, **mediaator** (kõnekeeles ka lühendvorm "**medikas**") ja **triller**. Käibel on ka ingliskeelsed sõnad ***plectrum*** ja ***pick***.
Mediaator

"**Mediaator**" (ladina sõnast *mediator* 'vahendaja') on mitmetähenduslik sõna.
***Mediaator** ehk **[[neurotransmitter]]** on keemiline aine, mille abil neuron vahetab teiste rakkudega informatsiooni.
***Mediaator** ehk **[[plektron]]** on plastmassist ese keelpillide mängimiseks.
Po madalik

**Po madalik** ehk **Lombardia madalik** (itaalia *Pianura Padana*, ka *Pianura Lombarda*) on tasandik Põhja-Itaalias, Alpide ja Apenniinide vahel. 

Kunagine oli selle tasandiku kohal Aadria mere laht. 

Valdav kõrgus on 100 m, äärealadel 200–500 m. 

Tasandikku veestab Po jõestik. Sageli esineb üleujutusi ja udu. 

Lombardia madalik on oma viljaka pinnase tõttu üks  Itaalia peamisi põllumajanduspiirkondi (riis, nisu, mais).

Suuremad linnad on Milano, Torino, Bologna ja Padova.
AS Kohuke

**AS Kohuke** on Eesti toiduainetööstuse ettevõte, mis toodab glasuurkohukesi kaubamärkide Black Mama, Kohuke ja K kohuke all.

AS Kohuke on Oliver Kruudale kuuluva Tere AS tütarettevõte. 

## Vaata ka
*K kohuke

## Välislingid
* Tootekataloog
* "AS Kohuke kasvatas K-kohukese abil kasumi kolmekordseks" Postimees, 15. veebruar 2007
* Tarbijakaitseamet. Tarbijakaitseamet algatas AS Kohuke vastu väärteomenetluse 5. oktoober 2005
Ashihe

**Ashihe** on:
***[[Ashi jõgi (Hiina)|Ashi jõgi]]** Hiinas Heilongjiangi provintsis
***[[Acheng]]i** linna (Hiina, Heilongjiang) endine nimi.
1325

**1325. aasta** (**MCCCXXV**) oli 14. sajandi 25. aasta.
## Sündmused maailmas

* 25. märts – Asutati asteekide impeerimui pealinn Tenochtitlan.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 7. jaanuar – Dinis, Portugali kuningas
1326

**1326. aasta** (**MCCCXXVI**) oli 14. sajandi 26. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Dendrokronoloogiliste uuringute järgi läks kasvama Tamme-Lauri tamm (ligikaudne aasta).

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Aleksandr Getmanski

**Aleksandr Getmanski** (vene keeles **Александр Эдуардович Гетманский**, sündinud 6. oktoobril 1977 Tulas) on vene kabetaja, rahvusvaheline suurmeister rahvusvahelises kabes. Ta on kahekordne juunioride maailmameister 1995 ja 1996 ning võistkondlik maailmameister 2005. Ka on ta võitnud kahel korral (1998 ja 1999) Venemaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.

## Raamatud
* Гетманский А. Э., Гетманский Э. Д. Шашечные баталии на стоклеточной доске : Стат. анализ чемпионатов СССР по междунар. шашкам (1954—1991) / — Тула : Инфра, 2003. — 331 с.
* Aleksander Getmanski. Tajemnice 64-polowej damy. PS-BEST Szczecin 2007. - 148 с. ISBN: 978-83-924787-1-3.
* Александр Гетманский. Курс принципиальных шашечных дебютов на 100-клетках - М.: Изд-во "ГРАФПРЕСС", 2014. - 328 с. ISBN: 978-5-906216-06-9.
* Aleksander Getmanski. Kurs debiutow. PS-BEST Szczecin 2017. - 428 с. ISBN: 978-83-924787-9-9.
1329

**1329. aasta** (**MCCCXXIX**) oli 14. sajandi 29. aasta.
## Sündmused maailmas
*Augustis 1328 või **augustis** 1329 oli Tartus suur tulekahju.
* 21. september – Taani kuningas Christoffer II tõotab, et ta ei anna Eestimaad kunagi ära.
* septembris korraldasid leedulased sõjakäigu Riia  ülestõusu toetuseks Liivi ordu ja ordumeister Eberhard von Monnheimi vastu, mis ulatus Paistuni.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1324

**1324. aasta** (**MCCCXXIV**) oli 14. sajandi 24. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Liivi ordumeistriks sai Reimar Hane.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1328

**1328. aasta** (**MCCCXXVIII**) oli 14. sajandi 28. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Algas järjekordne sõda Liivi ordu ja Riia linna vahel. Riialased põletasid Dünamünde aleviku.
* Eberhard von Monnheimist sai Liivimaa ordumeister kuni 1340. aastani.
***Augustis** 1328 või augustis 1329 oli Tartus suur tulekahju.

## Sündinud

* 21. september – Hongwu, Hiina keiser

## Surnud

* ...

## Viited
Gonzaga hertsogipalee

**Gonzaga hertsogipalee** (*Palazzo Ducale*, ka: *Palazzo Ducale di Mantova*) on Gonzagade suguvõsale kuulunud palee Itaalias Mantova linnas.

See on üks Euroopa suuremaid losse. Ta võtab enda alla kogu linna kirdeosa. Lisaks lossile kuulub paleekompleksi 14. sajandist pärinev kindlus *[[Castello di San Giorgio]]*  ning kirik. Osa paleest on avatud külastajatele muuseumina.

Hiilgeaegadel oli lossi suuruseks 34 000 m&sup2; ja seal elas üle tuhande inimese. Kui Habsburgid seda 1630. aastal rüüstasid, läks neil palee enam kui 500 ruumist kunstivarade äravedamiseks tarvis 1630 vankrit. 

## Kunstiväärtused

Hertsogipalee kunstiväärtused:
* Andrea Mantegna freskod nn Abikaasade toas (*Camera degli Sposi*) (1465–1474). Fresko kujutab Ludovico II Gonzagat tema lähikondlaste keskel.
* Pisanello lõpetamata freskod kuningas Arthuri legendide teemadel (15. sajand)
* Rubensi maalitud portree Gonzaga perekonnast (17. sajand)

#### Aadress
*Museo di Palazzo Ducale, Piazza Sordello 40, 46100 Mantova*

## Välislingid

*Ingliskeelne tutvustus
*Muuseumi itaaliakeelne koduleht
Peetruse rist

**Peetruse rist** ehk **tagurpidi rist** on kristlik sümbol. Väidetavalt löödi Peetrus risti pea alaspidi, sest ta ei pidanud end selle vääriliseks, et teda hukataks samal viisil kui Jeesust. Peetruse risti seostatakse alandlikkusega. Pühale Peetrusele pühitsetud kirikute tornid kannavad sageli ladina risti asemel Peetruse risti. 

Tänapäeval seostatakse Peetruse risti mõnikord antikristuse ja satanismiga, kuna väidetavalt sümboliseerib tagurpidi rist kristluse põhitõdede pea peale pööramist. Peetruse risti selline tähendus pole kooskõlas kristliku traditsiooniga. 

## Vaata ka
* Risti ümberpööramine
Jeziidid

**Jeziidid** ehk **jaziidid** (kurdi keeles *Êzidîtî*) on antiikajast pärineva Lähis-Ida monoteistliku usundi jezidismi järgijad. 

Nad kummardavad Paabulind-inglit (Melek Taus, araabia keeles ملاك طاووس *Malāk Tā'ūs*). Jeziidid usuvad, et ta on langenud ingel, kes kahetses pattu ning seejärel lõi taas maailma, mille olemasolu oli vahepeal katkenud. 

Jeziidid on rahvuselt kurdid. Enamik jeziide elab Iraagis Mosuli lähistel. Väikeste rühmadena on neid ka Süürias, Türgis, Gruusias, Armeenias (moodustavad rõhuva enamuse seal elavatest kurdidest) ja Iraanis. Jeziidide  koguarvuks on pakutud umbes pool miljonit.

Kogukonnast ei tohi väljuda, kusjuures surm ei tähenda neile kogukonnast lahkumist.

## Religioossed riitused

Jeziididele on olulised kõik sündmused, mis on seotud surma ja abiellumisega. 

Vastsündinute juuste lõikamise riitus puudutab eelkõige meessugu. Poisslaste juukseid ei tohi ise lõigata, seda tuleb teha rituaalselt 40 päeva pärast sündi. Riituse viivad läbi lapse  õed ja vennad. Lapsel lõigatakse otsa eest lokikene.

Poisslapsed lõigatakse ümber pühitsetud paigas. Poiss saab ümberlõikamise käigus ristiisa.
Jezidism

**Jezidism** (ka **šarfadin**) on monoteistlik usund. Selle juured ulatuvad indoiraani traditsiooni ja Vana-Iraani usundisse. Jeziidid räägivad kurdi keelt.

Jezidismis on sulandunud Vana-Iraani maausu, judaismi, idakristluse ja islami traditsioonid. Jeziidid usuvad, et maailma lõi Jumal, kes andis selle seitsme püha ingli hoolde. Inglite juht ja seega maailma valitseja on ingel nimega Tawûsî Melek. Jezidism on väga sünkretistlik usk: religioosne sõnavara on suuresti üle võetud sufismist, kuid mütoloogia on peamiselt pärit väljastpoolt islamit, sh Iraani maausust.

## Vaata ka
* Jeziidi pühapaikade loend
* Jeziidide tagakiusamine

## Viited
Saatanlik Piibel

**"Saatanlik Piibel"** ("*The Satanic Bible*") on teos, mille kirjutas Anton Szandor LaVey aastal 1969 ning mis on üks tänapäevase ehk ratsionaalse satanismi alustekste. 

Raamatusse on kogutud tähelepanekuid, esseesid ning põhilisemate satanistlike rituaalide kirjeldusi. Samuti on seal visandatud LaVey algupärane satanistlik filosoofia, mida on mõjutanud teiste seas Aleister Crowley, Friedrich Nietzsche ja Ragnar Redbeard.

"Saatanliku Piibli" tõlkimist eesti keelde alustas Musta Veenuse Ordu asutaja Jason 1999. Tõlke esimene trükk ilmus 2001 Burton H. Wolfe'i eessõnaga ning Musta Veenuse Ordu juhatuse esimehe Jasoni järelsõnaga. Aastal 2005 tuli müügile teine, veidi suuremas formaadis ja kvaliteetsem trükk, millele on lisatud eessõna Kalle Kulbokilt ning mille järelsõna on kirjutanud taas üks Musta Veenuse Ordu liikmetest. Kolmas trükk ilmus 2008. aastal kirjastuselt Algol. Sissejuhatuse on kirjutanud CoSi ülempreester Peter H. Gilmore. Lisalehele on kaassõna kirja pannud Sven Kivisildnik. 

## Vaata ka

* Saatan kõneleb
* Saatanlikud pühakirjad
* Saatanlik nõid
* satanism
Kasahhi NSV lipp

**Kasahhi NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Kasahhi NSV lipp.

Esimene Kasahhi NSV lipp võeti kasutusele 26. märtsil 1937. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid üksteise all kuldsed kirjad "QAZAQ SSR" (kasahhi keeles) ja "КАЗАХСКАЯ ССР" (vene keeles), nende kohal aga ristatud sirp ja vasar.

1940. aastaks oli kasahhi keelt hakatud kirjutama kirillitsas, mistõttu lipul varasem kasahhikeelne pealdis asendati pealdisega "Қазақ ССР". Ka venekeelses pealdises loobuti läbivates suurtähtedest, nii et see omandas kuju "Казахская ССР". Kirjad paigutati lipu ülaserva, sirp ja vasar aga nende ette.

24. jaanuaril 1953 võeti kasutusele Kasahhi NSV uus lipp. See oli punane kangas, millele oli paigutatud sinine horisontaalne laid nii, et allserva jäi kitsas punane laid. Sinise laiu laius moodustas 2:9 ja alumise punase laiu oma 1:9 lipu laiusest. Vardapoolses ülanurgas olid ristatud sirp ja vasar ning nende kohal punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Sinine sümboliseeris pilvitut taevast. Seda lippu kasutas 16. detsembrini 1991 Kasahhi NSV ning sellest ajast kuni  6. juunini 1992 iseseisev Kasahstan. 

Plagu proportsioonid on kõikidel lipu variantidel olnud 1:2.

## Vaata ka
*Kasahhi NSV vapp
*Kasahstani lipp
Pavia

**Pavia** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Pavia provintsi halduskeskus. Pavia asub 35 km Milanost lõunas, Ticino jõe ääres. Paviast kagus ühineb Ticino jõgi Po jõega. Milanoga ühendab Paviat Naviglio kanal.

## Ajalugu

Vana-Rooma ajal oli Pavia nimi Ticinum (Ticino jõe järgi).

Pavia oli aastast 572 langobardide pealinn. Aastal 774 vallutas linna Karl Suur.

Pavia San Michele kirikus said kuulsa Lombardia raudse krooni pähe 9.–12. sajandi Itaalia kuningad. Seal krooniti ka Karl Suur (langobardide kuningaks; 774) ja Friedrich Barbarossa (1155). Oma tähtsuse säilitas Pavia ka siis, kui 1359 sai pealinnaks Milano.

Aastal 1359 läks ta Viscontide võimu alla.

Pavia lahingus (1525) lõi Saksa-Rooma keisri Karl V armee Prantsusmaa kuninga François I väge. François I langes vangi ja pidi Madridi rahu põhjal (1526) oma Itaalia-valdustest loobuma.

Aastast 1540 kuulus Pavia Hispaaniale, aastast 1714 Austriale ja aastast 1859 Piemontele.

## Arhitektuurimälestised

* Pavia kartuuslaste klooster (*Certosa di Pavia*) 8 km linnast põhja pool
* San Pietro in Ciel d'Oro kirik (12. sajand); endine katedraal
* Basilica di San Michele kirik (7. sajand), liivakivist dekoreeritud fassaad; mosaiigid 12. sajandist; freskod 15. sajandit. San Michele kirik oli langobardide kuningate kroonimiskirik.
* Pavia toomkirik ehitatud Rocchi ja Omodeo poolt 1488. aastal
* Santa Maria del Carmine kirik (1376), gooti stiil
* San Francesco kirik (1260), gooti stiil
* Santa Maria di Canepanova kirik (1492), Bramante projekteeritud kaheksanurkne kuppelkatusega kirik; seal asub Brunswicki hertsogi mausoleum
* San Teodoro kirik; langobardide perioodist
* San Marino kirik, algselt ehitatud kuningas Astolfo poolt
* San Lanfranco kirik (1237)
* Viscontide kastell Castello Visconteo (14.–15. sajand)
* Katusega renessanss-sild Ponte Coperto; algselt ehitatud 14. sajandil
* Borromeo kolledž
* Ghisleri kolledž

### Pavia tornid
Keskaegset Paviat tunti kui "saja torni linna". Mõned neist tornidest on siiani vanas linnasüdames säilinud; üks uhkeimaid neist, Torre Civica, kukkus 1989. aastal ootamatult kokku.

## Kultuur
Pavia ülikool (asutatud 1361) on üks Euroopa vanemaid ja auväärsemaid ülikoole. Praegu tegutseb see mitmesse klassitsistlikku õue avanevates hoonetes Strada Nuova ääres.

Pavias on sündinud esimene Canterbury peapiiskop Lanfranc (1005).

### Köök
Pavia köögi tuntuimad road on *zuppa pavese* ja Certosa di Pavia munkade looming *risotto alla certosina*. Pavias nagu kogu Lombardias eelistatakse riisitoite pastale.

## Viited

## Välislingid
* Pavia valla koduleht (*itaalia keeles*)
Pavia kartuuslaste klooster

**Pavia kartuuslaste klooster** (*Certosa di Pavia*) asub Põhja-Itaalias 10&nbsp;km Pavia linnast Milano pool Certosa di Pavia vallas.

Mungad elavad kloostris ka tänapäeval. Aastal 1947 läks see küll kartuuslaste käest üle tsistertslaste mungaordule. Kirik ja osa kloostrist on külastajatele avatud.

Kloostrit hakkas 1396. aastal ehitama Gian Galeazzo Visconti, kes kavandas selle suguvõsa mausoleumiks. Visconti soovil pidi kloostrikirik meenutama Milano hilisgooti stiilis katedraali (Milano toomkirikut). Kuid tervelt sajandi pikkuseks veninud ehitamise ajal jõudsid muutuda nii ehitusstiilid (gootika, renessanss ja barokk) kui ka ehitise omanikud: Viscontide valdused läksid Sforzadele.

Suure panuse pühakoja valmimisse andis teiste seas ka 15. sajandi meister Giovanni Antonio Amadeo, kes kasutas kiriku renessanssdekoori loomisel uudset reljeeftehnikat ja mitmevärvilisi kaunistusi. Kloostrikiriku fassaadi alumine osa on ohtralt kaunistatud pühakute, apostlite ja prohvetite kujudega, mille all asuvad Rooma keisrite medaljonreljeefid. Ülemine osa pärineb aastast 1500.

Kloostri sissepääsu taha jääb kirikusse juhtiv siseõu, kus asuvad veinikeldrid ja toidusalved. Teisel pool asub aastatel 1620–1625 Francesco Maria Richini poolt ehitatud *Palazzo Ducale*, kus asusid kloostriülema ja hertsogi eluruumid.

## Vaatamisväärsused

* Pietradura altarid: mõned kabelite 17. sajandi altaritest on poolvääriskividest (*pietra dura*) mustritega
* Ludovico Il Moro ja Beatrice d'Este vararenessanss-stiilis hauamonument 
* Gian Galeazzo Visconti haud lõunatranseptis
* Perugino altarimaal (1496): kuuest tahvlist koosnevast altarimaalist on säilinud vaid Jumal-Isa kujutav tahvel
* Bergognone laefreskod refektooriumis

## Välislingid
* Leheküljed Certosa kohapeal linna Certosa di Pavia 
* Itaaliakeelne koduleht
* Veebileht Certosa di Pavia 
* Kirjeldus Charter of Pavia Louis Marquis Malaspina Sannazaro (Milano, 1818)
Risti ümberpööramine

**Risti ümberpööramine** on sümboolne ja/või vandaalne tegevus, mille eesmärk on näidata oma suhtumist kristlikku kirikusse ja Jeesusesse. Enamasti süüdistab ühiskond ja meedia ristide ümberpööramises kalmistutel sataniste ja antikristlasi, kuid vähemalt Eestis on politsei enamasti hiljem välja selgitanud, et tegu on alaealiste või joobes vandaalitsejatega, kes omavad väga vähest ülevaadet satanismi põhitõdedest ja eesmärkidest.

Risti ümberpööramist on laialdaselt kasutatud ka filmides ("The Omen", "The Exorcist" jt), kus see sümboliseerib saatanlike või deemonlike jõudude kohalviibimist ning sügavamat huvi kas koha või seal viibivate isikute vastu.

## Vaata ka
*Tagurpidi rist
Maakonna õigustega linn

**Maakonna õigustega linn** on Hiinas linn, millel on maakonna õigused, või maakond, mis halduslikult samastatakse linnaga, kus asub selle halduskeskus.

## Hiina Rahvavabariik

Hiina Rahvavabariigis (Mandri-Hiinas) on maakonna õigustega linnad (县级市, *xianjishi* (xiànjíshì), *xianjishi* (*xiànjí shì*)) maakondadega samal hierarhiatasemel olevad 3. järgu haldusüksused, kuhu kuulub nii linna- kui ka maapiirkondi (linnu, külasid ja põllumajanduslikku maad). Maapiirkonnad hõlmavad tavaliselt  suurema territooriumi kui linnapiirkonnad. Et eristada maakonna õigustega linnu tavalistest linnadest, kasutatakse esimeste kohta terminit 市区  'linnaala' (*shiqu* (*shìqū*)). 

Tavaliselt alluvad nad 2. järgu haldusüksustele (näiteks ringkondadele), mõnikord ka otse 1. järgu haldusüksustele (näiteks provintsidele).  

Enamik maakonna õigustega linnu loodi 1980. ja 1990. aastatel   maakondadest. See praktika lõppes 1997. 

On olemas ka allringkonna õigustega linnad. Need on maakonna õigustega linnad, mille õigused lähenevad ringkonna õigustega linnade õigustele. Sellised on näiteks Jiyuan (Henani provints), Xiantao  (Hubei) ja Golmud (Qinghai).

## Taiwan ja varasem Hiina
Taiwanis kannavad maakonnaõigusega linnad ehk provintsialluvusega linnad nimetust 省轄市 *shengxiashi* (*shěngxiáshì*) ehk 省管市. 

Nad on ühe astme võrra madalamal provintsiõigustega linnadest (otsealluvusega linnadest). Nad on provintside otsealluvuses. 

20. sajandi alguses nõuti Linnamoodustamise Seaduste (市組織法) järgi provintsialluvusega linnaks saavalt linnalt, et ta oleks provintsi halduskeskus ning seal elaks vähemalt 200 000 elanikku. Juhul kui linnal oli eriline poliitiline, majanduslik või kultuuriline tähtsus, siis piisas 100 000 elanikust.

## Vaata ka
*Hiina haldusjaotus
*Taiwani haldusjaotus
3. järgu haldusüksus

**3. järgu haldusüksus** on haldusüksus, mis on mingi riigi haldusüksuste hierarhias ülaltpoolt kolmandal tasemel. 

* **Albaania**: vald (*komunë* ja *bashki*) 
* **Alžeeria**: vald 
* **Eesti**: Tallinna halduslikud linnaosad  

* **Hiina**:
Hiina Rahvavabariigis (Mandri-Hiinas) on 3. järgu haldusüksused maakonna tasemel (县级, *xianji* (*xiànjí*)). Need on:
**maakond (县, *xian* (*xiàn))
**[[autonoomne maakond]] (自治县, *zizhixian* (*zìzhìxiàn*))
**[[hošuun]] ((旗, *qi* (*qí*))
**[[autonoomne hošuun]] (自治旗, *zizhiqi* (*zìzhìqí*))
*[[maakonna õigustega linn]] (县级市, *xianjishi* (*xiànjíshì*))
**[[Ala (Hiina)|ala]] (市辖区, *shixiaqu* (*shìxiáqū*); [[allringkond]]  区, *qu* (*qū*))
**[[metsa-ala]] (林区, *linqu* (*línqū*))
**[[eri-ala]] (特区, *tequ* (*tèqū''))