Tartu õuekohus

**Tartu õuekohus** (rootsi keeles *Dorpats hovrätt*) oli Liivi-, Ingerimaa kubermang ja Karjala kindralkubermangu kõrgeim kohtuorgan (õuekohus) Tartus.

Tartu õuekohus oli Rootsi suurvõimu ajastul 1630. aastal kuningas Gustav II Adolfi käsul avatud Rootsi Kuningriigi kolmas õuekohus Svea õuekohtu (1614) ja Rootsi Soome alade Turu õuekohtu (1623) järel, mis loodi Liivi-, Ingeri- ja Karjala kindralkuberner Johan Skytte juhtimisel toimunud ulatusliku kohtureformi tulemusena. 

Esimese astme kohtuks oli maakohus (Tartus Tartu maakohus – *Dorpats häradsrätt*), mille apellatsiooniastmena toimis kuni 1639. aastani lossikohus (Tartus Tartu lossikohus), kuid olulisemates asjades toimis esimese astme kohtuna ka Tartu õuekohus. Tartu lossikohus teostas järelevalvet kohtuotsuste täitmise üle, kuid 1639. aastal lossikohus likvideeriti. Õuekohus oli edasikaebeinstantsiks ka Tartu Ülikooli asutamisel 1632. aastal loodud Tartu ülikoolikohtule.

Õuekohus pidi algselt läbi vaatama kõik surmanuhtlusega seotud kohtuotsused, st neid ei täidetud enne, kui apellatsioonikohus need heaks kiitis. Apellatsioonikohtus otsustasid juristid, kes said parandada kohalikke ebaõigeid kohtuotsuseid. Seetõttu võidi apellatsioonikohtus leevendada madalama astme kohtute karme kohtuotsuseid.  Apellatsioonikohus tegi otsuseid ka kriminaalasjades, kus aadlik oli kaotanud elu, au, aadlivabaduse, vara või pärimisõigused, samuti aadlike vaheliste duellide ja muude kakluste juhtumites. 

Rootsi aegse Rootsi Liivimaa ja Ingerimaa alade Tartu õuekohtu koosseisu kuulusid kohtu eesistuja ehk president, selle asetäitja ehk asepresident, viis assessorit aadlike hulgast ja kuus õpetatud assessorit, õuekohtu kantselei koosseisus töötasid fiskaal, saksa ja rootsi sekretär ning kaks kirjutajat.

Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775) Vaasas. Õuekohtud olid Rootsis kõrgeimaks kohtuks kuni riigikohtu loomiseni 1789.

Põhjasõja ajal viidi Tartu õuekohus ohu kartuses 1702.–1703. aastal Riiga ja muutus Liivimaa õuekohtuks.

## Kohtuliikmed
### Tartu õuekohtu presidendid

### Tartu õuekohtu  asepresidendid

### Tartu õuekohtu assessorid
*Heinrich Hein (1590–1666)
*1630 Johann Derenthal (1585–1630)
*1630–1656, Georg Stiernhielm (1598–1672)
*Lars Larsson, Tartu õuekohtu assessor
*Hieronymus von Birckholtz till Yllänne (u. 1595–1639)
*Paul von Helmersen (1603–1657)
*Fabian von Plater (suri 1656)
*1637/1639–1640, Johan Flygell (1603–1662), aadeldatult 1647. aastast (Johann von Flügell), kuid Rootsi rüütelkonda mitteintodutseeritud
*1638–1648, Johan Ållongren i Finland (surn. 1651)
*1644– , Lars Larsson Lilliefelt (surnud u. 1667)
*1650– , Johannes Stiernstråle (1607–1686)
*Henrik Albedyl (1610–1677)
*Hermann von Samson (1619–1678), Tartu õuekohtu assessor
*Gustaf Carlhjelm (1657–1692)
*Caspar von Ceumern (1669–1729)
*1663–1670, Andreas Stiernhöök (1634–1686)
*Henrik Dinggrafwen (surn. 1686)
*Bengt Queckfeldt
*1687– , David Cunitius, aadeldatult 1689 David Cunitz (1652–1689)
*1687– , Johann Reinhold von Patkul (1660–1707)
*1695– , Karl Lund
*1695– , Johan Enanderhielm (1660–1732)
*1695– , Isak Silfverstråle (1665–1716)
*1695–1701: Nils Duncanus (surn. 1701), Liivimaa sõjakomissar
*Johann Heinrich von Ellswich
*Herman Georg Trautwetter
*u 1703 , Christian von Albin
*1704– , Otto Reinhold Strömfelt (1679–1746)

### Sekretärid
*Paul von Helmersen (1603–1656)
*1655– : Johann von Helmersen (suri enne 1673)
*u 1663–u.1676: Johannes Carstens (1624–1679)

### Ülemfiskaalid
*u 1637 Valerius Transeus

## Vaata ka
*Tallinna linnusekohus – rootsiaegne riiklik üldkohus Tallinnas

## Viited

## Kirjandus
* Walter von Koskull: Kungliga Dorpats hovrätt under stora nordiska kriget / Historisk tidskrift för Finland, 43 (1958) pp.&nbsp;148
* Friedrich Konrad Gadebusch: Livländische Jahrbücher Dritter Theil von 1630 bis 1710, lk 8-9
* Arvo Tering: Über die Juristenausbildung der Mitglieder des Hofgerichts in Dorpat (Tartu) 1630–1710. – Tartu Ülikooli Toimetised. Vihik 868; Iz istorii juridicheskogo obrazovania v Estonii v XVII–XIX vv. Tartu 1989
*Pia Letto-Vanamo & Heikki Pihlajamäki: Funktionen des Livländischen Hofgerichts (1630–1710): Bericht über ein Forschungsprojekt, 129–146 in Jörn Eckert & Kjell Åke Modéer: Geschichte und Perspektive des Rechts im Ostseeraum (2002).
*" .... dass kein Theil mit Billigkeit zu klagen Ursache habe": Die schwedische Hof- und Untergerichtsreform der Jahre 1630/32 in Livland und das Schicksal der bäuerlichen Gerichtsbarkeit. Studien zur Alten Forschung, in Nils Jörn, Bernhard Diestelkamp & Kjell Åke Modéer, Integration durch Recht, Köln: Böhlau, 2003, 197–213.
* Ralph Tuchtenhagen: Tartu õuekohus Rootsi Läänemere-provintside poliitika koostisosana 1629–1710./ Läänemere provintside arenguperspektiivid Rootsi suurriigis 16./17. sajandil (2. osa). Koostanud Enn Küng Eesti Ajalooarhiivi toimetised. 12 (19), 2006, ISBN 9985858476 lk 363–395
* Ralph Tuchtenhagen: Das Dorpater Hofgericht als Bestandteil der schwedischen Politik gegenüber den Ostseeprovinzen 1629–1710. / Die baltischen Länder und der Norden : Festschrift für Helmut Piirimäe zum 75. Geburtstag. Nordistica Tartuensia. Tartu, 2005, 13, ISBN 9789949132089 lk 114–151 ELNETis