open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Washingtoni leping

**[[Washington]]i leping** võib viidata järgnevale:
* Washingtoni leping (1836) - Ameerika Ühendriikide leping ottavade ja tšippevadega
* Washingtoni leping (1855) - neli lepingut Ameerika Ühendriikide ja nelja põliselanike rahva vahel
* Washingtoni leping (1871) - USA ja Briti impeeriumi vahel sõlmitud leping
* Washingtoni leping (1900) - Hispaania ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud leping 
* Washingtoni mereväeleping - 1922. aastal USA, Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia ja Jaapani vahel sõlmitud leping mererelvastuse vähendamiseks
* Põhja-Atlandi leping - 4. aprillil 1949 sõlmitud leping, millega asutati NATO
* Washingtoni leping (1994) - 18. märtsil 1994 sõlmitud leping, millega lõpetati Horvaatia-Bosnia sõda
* CITES ehk Washingtoni konventsioon - 1973. aastal sõlmitud rahvusvaheline leping ohtu sattunud liikidega kaubitsemise reguleerimiseks
Valtatie 2

**Valtatie 2** on Soome põhimaantee, mis kulgeb Palojärvist, Vihti vallast Porisse. Selle pikkus on 227 kilomeetrit. Tee on valdavalt kaherealine, kuid alguses on kilomeetrine lõik kiirteed. See teeb sellest Soome lühima kiirtee.

## Marsruut

* Vihti vald
** Palojärvi
** Nummela
** Vihti
* Karkkila linn
** Karkkila
* Lohja linn
** Loukku
* Somero linn
* Tammela vald
* Forssa vald
* Jokioineni vald
* Humppila
** Humppila
* Loimaa linn
* Punkalaiduni vald
** Kanteenmaa
* Huittineni linn
** Huittinen
* Kokemäki linn
** Peipohja
* Harjavalta linn
** Harjavalta
* Nakkila vald
* Ulvila linn
* Pori linn
** Pori
** Mäntyluoto
Ganlu vahejuhtum

**Ganlu vahejuhtum** (hiina keeles 甘露事變) oli vandenõu 14. detsembril 835, kui eunuhhide liigse võimuga rahulolematu Tangi dünastia keiser Tang Wenzong otsustas koos kantsler Li Zhongyani ja keiser Zheng Zhuga eunuhhid tappa. Üritus kukkus läbi, kuna eunuhhid said kavatsustest teada ning asusid endale ustavate sõduritega vasturünnakule. Li Xun, Zheng ning mitmed teised kõrged ametnikud hukati ning pärast seda oli eunuhhidel keiser Wenzongi üle veel tugevam kontroll.

## Viited
Bean's Stationi lahing

**Bean's Stationi lahing** oli lahing 14. detsembril 1863 Graingeri maakonnas Tennessee's Ameerika Ühendriikide kodusõja Knoxville'i kampaania ajal. Lahingus ründas kindralleitnant James Longstreeti juhitud Riikide Konföderatsiooni armee brigaadikindral James M. Shackelfordi juhitud Uniooni armee ratsaväge. Lahingutegevus kestis loojanguni, kui Longstreeti väed sundisid Konföderatsiooni armee lõpuks taganema. Kaks Shackelfordi ümber piirama saadetud ratsakolonni ei saanud sellega hakkama, ühel neist õnnestus vangi võtta 25 vastase kaarikut. Järgmisel päeval saabus Unioonile Bean Stationis edelas appi jalavägi ning Konföderatsioon sunniti uuesti taganema.

Longstreeti väed olid 19. novembril asunud Knoxville'i piirama. Knoxville'i kaitsnud kindralmajor Ambrose Burnside'ile jõudis 4. detsembril appi suur kindralmajor William Tecumseh Shermani Uniooni armee ning Longstreet taganes Rogersville'ist kirdesse. Teda jälitama asunud kindralmajor John Parke jäi pidama Rutledge'is ja Bean's Stationis. Kui Longstreet sai teada, et suurem osa Shermani vägedest oli aladelt lahkunud, asus ta uuesti rünnakule. Ta kavatses Shackelfordi ratsaväe ümber piirata ning hävitada, kuid Uniooni ratsavägi pidas vastu ning rünnak ebaõnnestus. 16. detsembril liitus Shackelford Uniooni põhilise väeosaga Blaine's Crossroadsis. Longstreet taandus kirdesse.

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Varitsus Albaania-Jugoslaavia piiril (detsember 1998)

**Varitsus Albaania-Jugoslaavia piiril** leidis aset 14. detsembril 1998, kui Jugoslaavia sõjavägi korraldas varitsuse 140-le Kosovo Vabastusarmee (KVA) võitlejale, kes üritasid relvi ja varustust oma Albaania baasist Jugoslaaviasse smugeldada. Varitsusega algas viietunnine tulevahetus, milles hukkus 36 KVA võitlejat ning üheksa langes vangi. Ülejäänud põgenesid tagasi Albaaniasse ning jätsid maha hulgaliselt relvi ja varustust, mille Jugoslaavia võimud konfiskeerisid. Varitsus oli veriseim sündmus pärast kaks kuud varem Ameerika Ühendriikide vahendusel sõlmitud vaherahu. Rahvustevaheline vaen oli piirkonnas järjest kasvanud juba 1995. aasta algusest.

Mõned tunnid pärast varitsust ründasid tuvastamata isikud, keda peeti KVA võitlejateks, Pejës serblaste baari, kus hukkus kuus noort serblasest tsiviilisikut. Lääne diplomaadid uskusid, et tegu oli kättemaksuga varitsuse eest, KVA vastutust ei võtnud. Aastaid hiljem tunnistas Serbia valitsus, et tegu oli Serbia salateenistuse n-ö musta operatsiooniga. 

Mõned päevad hiljem toimetasid Jugoslaavia võimud peaaegu kõikide langenute laibad Punase Risti vahendusel albaanlastele. Hukkunuid nimetati kangelasteks ning neile korraldati mässuliste aladel matused, kus osales tuhandeid albaanlasi. Jaanuaris 1999 röövis KVA kaheksa Jugoslaavia sõdurit, kes vahetati välja varitsuses vangi langenud KVA võitlejate vastu.

## Viited
2019. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2019. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 31. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus neljas riigis: Prantsusmaal, Sloveenias, Belgias ja Hollandis. Kokku kvalifitseerus võistlustele 24 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Kolmandat korda krooniti Euroopa meistriks Serbia, kes võitis finaalis 3:1 Sloveeniat. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Serbia nurgaründaja Uroš Kovacevic.

Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile läbi kvalifikatsiooniturniiri. Põhiturniiri alagrupimängudes võiduarvet avada ei suudetud ning meistrivõistluste lõppkohaks jäi 24.

## Välislingid
*EM 2019 CEV arhiiv
Laasme klaasikoda

**Laasme klaasikoda** oli 18. sajandil Puurmani mõisa juurde kuuluv klaasikoda, mis asus Laasme külas Jõgevamaal.

Laasme klaasikoda jäi Puurmani mõisast 3 km põhja poole. Selle rajas Andreas Gotthard von Manteuffel (1714–1768). See tegutses ilmselt 1764. aastast 1780. aastateni. Teistel andmetel pandi see tööle 1765. aastal ning sulges uksed 1782. aastal.

1770. aastatel hakati Laasme ja Altnurga klaasikojas lihtsa puutuha asemel kasutama puhtamat potast, mis tõstis valmistatud klaasi kvaliteeti märgatavalt ning võimaldas toota värvitut klaasi.

Laasme klaasikojas toodeti rohekast võsaklaasist pudeleid, ümaraid pudelikesi ja piimahapendamise kausse ning värvitust klaasist joogiklaase.

Klaasikoja asukohast on arheoloog Andres Tvauri 2010.–2011. aastal toimunud välitööde käigus leidnud 100 m diameetriga alalt klaasitootmisjääke. Laasme klaasikoda on arvel pärandkultuuriobjektina.

## Viited

## Kirjandus
* Reppo, M. (2022). "Lääne-Eesti ja muu maailm: võrdlevalt Haapsalu ja Pärnu klaasileidudest". *Läänemaa Muuseumi Toimetised*, XXIV, 140–170.
* Roosma, M. (1969). "The glass industry of Estonia on the 18th and 19th century". *Journal of Glass Studies*, 11, 70–85.
* Ruussaar, A. (2021). *Klaasimeistrid. Eesti klaasitööstuse ajalugu ja toodang.* Tallinn: Kirjastus Äripäev.
* Tvauri, A. (2013). "Archaeological investigations on the sites of the glassworks of Central Estonia". *Archaeological Fieldwork in Estonia 2012*, 259–270.
* Varep, E. (1962). "Klaasitööstusest Eestis. Peatükk Eesti loodusvarade kasutamise ajaloost". *Eesti Loodus,* 4, 199–204.
Kriit (perekonnanimi)

**Kriit** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kriit 38 inimesel: 17 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kriit meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 6388. kohal. Perekonnanime Kriit kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Perekonnanimi Kriit oli levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,86.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Kodavere kihelkonnas nimeks Krieth, Harjumaal Kose kihelkonnas Krit, Virumaal Rakvere kihelkonnas Krith ja Järvamaal Türi kihelkonnas Kritt (normaliseeritud nimed on Kriit). 

Nimede eestistamise käigus loobus üks isik 1937. aastal nimest Nahkrokriitmann ning võttis uueks nimeks Kriit.

## Nime kandjaid
*Kalle Kriit, eesti jalgrattur (1983–)
*Keiu Kriit (Must), eesti tõlkija ja lavakoomik (1982–)
*Kristina Kriit, eesti viiuldaja (1977–)
*Roland Kriit, eesti klarnetist (1917–1998)

## Viited

## Välislingid
*
Otissaare mägi

**Otissaare mägi** asub Jõgevamaal Põltsamaa vallas Nurga külas.
Otissaare mägi on Põltsamaa valla lõunaosa kõrgeim koht (82,3 m).
Valdavalt segametsaga kaetud mägi on kohaliku rahva kooskäimise ja jaanitule paik. Mäe põhjapoolne kõrgem ots on muinsuskaitsealune Otissaare linnamägi, kus asus Mõhu muinasmaakonna linnus.
Aastail 1968 - 2022 oli Otissaare mägi üksikobjektina ka looduskaitse all.
2017. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2017. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 30. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Põhiturniir toimus Poolas. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Teist korda krooniti Euroopa meistriks Venemaa, kes võitis finaalis 3:2 Saksamaad. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Venemaa diagonaalründaja Maksim Mihhailov.

Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile läbi kvalifikatsiooniturniiri. Põhiturniiri alagrupimängudes ühtegi mängu ei võidetud ning alagrupis tuli leppida viimase kohaga. Koondise lõppkoht punktiarvestuse alusel oli kolmeteistkümnes.

## Välislingid
*EM 2017 CEV arhiiv
Valtatie 4

**Valtatie 4**, Suur-Helsingis tuntud ka kui **Lahti maantee** on maantee Soomes . See on peamine tee Helsingi ja Põhja-Soome vahel. Valtatie 4 algab Erottajalt Helsingis ja läheb välja Saami sillani Utsjokis Soome ja Norra piiril. Tee on 1295 kilomeetrit pikk, mis teeb sellest Soome pikima maantee. See on osa Euroopa teest E75. Oulu ja Kemi vaheline lõik on osa Euroopa teest E08 .

## Marsruut
Tee marsruut on Helsingi – Lahti – Heinola – Jyväskylä – Äänekoski – Oulu – Kemi – Rovaniemi – Sodankylä – Ivalo – Inari – Utsjoki .

## Pildid

Fail:Motorway 4 in Helsinki Finland.jpg|Viikki, Helsingi
Fail:Highway 4 Helsinki Finland.jpg|Kehä I viadukt, Helsingi
Fail:Lahdenvayla helsinki1.jpg|Jakomäki, Helsingi
Fail:Lahdenvayla helsinki2.jpg|Jakomäki, Helsingi
Fail:Valtatie 4.JPG|Tähtiniemi sild Heinolas
Fail:Vaajakosken liikenneympyrä.JPG|Vaajakoski ringristmik Jyväskyläs
Fail:Valtatie 4 Finland Oulu Kontinkangas south.jpg|Kontinkangas, Oulu
Fail:Finnish national road 4 broad shoulder.jpg|Lõik Rovaniemi ja Sodankylä vahel
Fail:Ukonjärven pohjoispää.JPG|Ukonjärvi, Inari
Fail:Talvituvan postilaatikko.JPG|Talvitupa, Inari
Fail:Saamen silta.jpg|Saami sild Utsjokis, Valtatie 4 lõpp-punkt
Knittelfeld

**Knittelfeld** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Linn asub Muri jõe kallastel. 

Linna nimi on saanud kurikuulsaks 7. septembril 2002 toimunud Knittelfeldi putši, Austria Vabaduspartei parteikoosoleku tõttu, mille tulemusena toimusid 2002. aasta Austria parlamendivalimised.

## Tuntud inimesi

* Klaus Ambrosch (*1973), kümnevõistleja
* Gert Hofbauer (*1937), muusik ja dirigent
* Marcel Ritzmaier (*1993), jalgpallur
* Stefan Rucker (*1980), jalgrattur
* Andi Siebenhofer (*1977), ekstreemsportlane ja ettevõtja
* Karl Troll (1923–1977), poliitik
* Lizzi Waldmüller (1904–1945), näitleja
* Zoran Lerchbacher (*1972), noolemängija
* Hermann Lichtenegger (1900–1984), vastupanuvõitleja, poliitik, riigisekretäri asetäitja
* Harald Proczyk (*1975), võidusõitja

## Viited
Cyril Abiteboul

**Cyril François Roger Abiteboul** (sündinud 14. oktoober 1977) on mootorispordis insener ja meeskonna pealik. Aastatel 2013 ja 2014 oli ta Caterham F1 meeskonna pealik ja aastatel 2014 kuni 2020 Renault F1 meeskonna pealik. Aastal 2023 liikus ta edasi autoralli maailmameistrivõistlustel osalevat võistkonda juhtima.
Serpulaceae

***Serpulaceae*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**[[Austropaxillus]]*
**[[Gymnopaxillus]]*
**Serpula* – vamm

## Välislingid
*
Saami sild

**Saami sild** (soome keeles *Saamen silta;* põhjasaami keeles *Sámi šaldi;* norra keeles *Samelandsbrua*) on vantsild üle Teno jõe. Sillast läheb üle Euroopa tee E75. Sild ühendab Finnmargi maakonda Norras Utsjoki vallaga Lapimaal Soomes. Silla pikkus on 316 meetrit.

Saami sild avati 1993. aastal. Enne seda oli suviti parvlaevaühendus ja talvel jäätee.


Fail:Utsjoki Norjan puolelta.jpg|Saami sild Norra poolelt
Fail:Saamen silta.jpg|Saami sild Soome poolelt
Fail:Samelandsbruaberria.jpg|Saami sild jõe keskelt
Fail:Samelandsbrua in Utsjoki.jpg|Saami sild talvel
Aleksander Kirm

**Aleksander Kirm** (29. september 1918, Tõlliste vald, Valgamaa 1918 – 22. august 2015) oli eesti leiutaja.

## Elukäik

Aleksander Kirm sündis 1918. aastal Valgamaal. Ta teenis Eesti kaitseväes ja seejärel Saksa sõjaväes. Pärast juunipööret 1940 oli ta aktiivne RO liige ja seetõttu II maailmasõja ajal SD poolt tagaotsitav. 8. detsembril 1943 astus ta Soome mereväkke, kus teenis Soome rannakaitses ja kerglaevastikus. Tagasi Eestisse jõudis 2. septembril 1944 ja töötas Klooga õppelaagris. 1950 lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi. 1951 ta arreteeriti ja mõisteti 25+5 aastaks vangilaagrisse, Vorkuta söekaevandusse. 8. augustiil 1956 vabanes vangilaagrist ja asus tööle Tallinna Ilmarise tehases konstruktorina. Hiljem töötas ligi 24 aastat Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonnas lepingulise vaneminsenerina ning viimaks Tartu Ülikooli arendus- ja konsultatsioonikeskuse Estorex peadirektorina.   

## Leiutustegevus

Aleksander Kirmi kogusse kuulub 36 leiutist, millest 17 oli töösse rakendatud. Nende sekka kuuluvad:
* Vertikaalne pump naftaproduktide kogumiseks veekogu pinnalt avariireostuse korral
* Elektroflotaator
* Vedelike magnettöötlusseade
* Muda vääristamisseade
* Püramiidne žiletiteritaja
* Elektrolüüser aluselise (tervise) ja happelise (surnud) vee saamiseks, mis registreeriti Patendiametis kui esimene sõjajärgne Eesti Vabariigi patent.

## Tunnustus
* NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal 
* 1989 Eesti NSV teeneline leiutaja

## Viited
Heino Rebane (korvpallitreener)

**Heino Rebane** (sündinud 24. veebruaril 1958 Kiviõlis) on eesti korvpallitreener.

Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna 22. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1984–1986 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

Ta oli aastatel 1989–1998 Baltika korvpallimeeskonna peatreener.

Ta oli Kert Kesküla esimene treener.

## Viited
2015. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2015. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 29. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus Itaalias ja Bulgaarias. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Esimest korda krooniti Euroopa meistriks Prantsusmaa, kes võitis finaalis 3:0 Sloveeniat. Turniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP) valiti Prantsusmaa diagonaalründaja Antonin Rouzier.

Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile kvalifikatsiooniturniiri kaudu. Põhiturniiri alagrupimängudes jäädi ühe võidu ja kahe kaotusega alagrupi kolmandaks, mis tagas võimaluse mängida *play-off* ringis koha eest veerandfinaalis. *Play-off* ringis oli vastaseks Serbia, kellele kaotati 2:3. Sellegipoolest tegi koondis seni parema tulemuse Euroopa meistrivõistlustel ning lõpptulemuseks jäi 11. koht. 

## Välislingid
*EM 2015 CEV arhiiv
2013. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2013. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 28. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus Taanis ja Poolas. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist.

Esmakordselt krooniti Euroopa meistriks Venemaa, kes võitis finaalis 3:1 Itaaliat. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Venemaa keskblokeerija Dmitri Musserski.

Eesti võrkpallikoondis põhiturniirile ei kvalifitseerunud.

## Välislingid
*EM 2013 CEV arhiiv
2009. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2009. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 26. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus Türgis. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Esimest korda tuli Euroopa meistriks Poola, kes võitis finaalis 3:1 Prantsusmaad. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Poola ründaja Piotr Gruszka.

Esimest korda kvalifitseerus põhiturniirile Eesti võrkpallikoondis. Finaalturniiri alagrupifaasis ühtegi võitu ei saavutatud ning jäädi alagrupi viimaseks. Lõppkohaks jäi 14.

## Välislingid
*EM 2009 CEV arhiiv
2011. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2011. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mida korraldati 27. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus Austrias ja Tšehhis. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Teist korda krooniti Euroopa meistriks Serbia, kes võitis finaalis 3:1 Itaaliat. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Serbia diagonaalründaja ja kapten Ivan Miljkovic.

Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile läbi kvalifikatsiooniturniiri. Põhiturniiri alagrupimängudes jäädi ühe võidu ja kahe kaotusega alagrupi kolmandaks, mis tagas võimaluse mängida *play-off* ringis koha eest veerandfinaalis. *Play-off* ringis oli vastaseks Bulgaaria, kellele kaotati 0:3. Koondis saavutas 12. koha, mis oli seni parim tulemus Euroopa meistrivõistlustel. 

## Viited


## Välislingid
*EM 2011 CEV arhiiv
2007. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2007. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid 25. meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis. Need toimusid Venemaal. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist.

Esimest korda krooniti Euroopa meistriks Hispaania, kes võitis finaalis 3:2 Venemaad. Turniiri väärtuslikumaks mängijaks (MVP) valiti Venemaa diagonaalründaja Semjon Poltavski.

Eesti võrkpallikoondis põhiturniirile ei kvalifitseerunud.

## Välislingid
*EM 2007 CEV arhiiv
Baia lahing

**Baia lahing** (rumeenia keeles *Bătălia de la Baia*, ungari keeles *moldvabányai csata*) oli lahing 15. detsembril 1467 Moldova vürsti Stefan Suure ning Ungari kuninga Mátyás I vahel. Lahing oli ungarlaste paljudest katsetest Moldovat vallutada viimane. Mátyás ründas Moldaaviat kättemaksuks Musta mere kindluse Kilija vallutamise eest. Sajandeid enne seda oli Kilija Moldovale kuulunud.

Lahingu võitis Moldova ning sellega lõppesid Ungari katsed piirkonda vallutada.

## Allikad
* 
* 
*Bánlaky József:A magyar nemzet hadtörténelme-Military History of Hungary Digitális kiadás: Arcanum Adatbázis Kft. 2001
*Antonio Bonfini: Rerum Hungaricum decades https://archive.org/details/bub_gb_34sty47HR2EC/page/n373/mode/2up 
*Cârciumaru, Radu. Vlad Țepeș și Ștefan cel Mare – prieteni sau duşmani? Magazin Istoric, January 2004.
*Długosz, Jan. The Annals of Jan Długosz 
*Florescu, R. Radu; McNally, T. Raymond. Dracula: Prince of many faces – His life and his times 
*Iorga, Nicolae. Istoria lui Ștefan cel Mare, 1904 (new edition 1966), Bucharest.
*Matthias Corvinus: Letter to the Polish king and the Polish Estates about his campaign into Moldova last winter. (Spring,1468-Latin)In: Mátyás király levelei. [Letters of Matthias Corvinus Volume 1. (1458–1479)] 1893–95, Budapest, MTA.(Document 147) 210 p https://mek.oszk.hu/07100/07105/# 
*Joannes de Thwrocz: Chronica Hungarorum or archive.org https://archive.org/details/prefatiomagistri00thur 
*Sfântul Voievod Ștefan cel Mare, Chronicles.
**Letter of Stephen to Casimir, January 1, 1468;
**Bonfinius, Antonius. Historia Pannonica ab Origine Gentis AD Annum 1495
**Descrierea Călătoriei lui Ercole Dalmatul în Transilvania si în Moldova
**Długosz, Jan. Historiae Polonicae, Leipzig 1712 https://archive.org/details/bub_gb_9qbJC69oLIkC/page/n519/mode/2up 
**Isthuanffius (Istvánffy), Nicolaus. Regni Hungarici Historia
**Maciej Stryjkowski; Bielski. Kronika Polska https://archive.org/details/kronikapolskalit01stry 
**Maciej Miechowski. Chronica Polonorum.https://archive.org/details/chronicaabortupo00miec 
**Wapowski, Bernard. Chronicorum […]Partem Posteriorem
**Moldavian-German Chronicle, The
*Spinei, Victor. Moldavia in the 11th–14th Centuries, 1986 Editura Academiei Republicii Socialiste România
*Szokola, László: Mátyás király 1467. évi moldvai hadjárata-king Matthias Corvinus' campaign to Moldova
1981. aasta pommirünnak Iraagi saatkonnale Beirutis

15. detsembril 1981 korraldas Iraagi šiiitlik rühmitus al-Dawa Iraagi saatkonnale Liibanoni pealinnas Beirutis enesetapu-autopommirünnaku. Plahvatuse tagajärjel hävis saatkonna hoone ning hukkus 61 inimest, mh Iraagi suursaadik Liibanonis. Vähemalt 100 inimest sai vigastada.

Rünnakut peetakse tihti pärast 1927. aasta Bathi koolikatastroofi lähiajaloo teiseks enesetapurünnakuks. Aastal 1983 toimus Beirutis veel kaks suuremat pommirünnakut: üks Ameerika Ühendriikide saatkonnale ning teine kasarmutele.

## Viited
Cerrenaceae

***Cerrenaceae*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente sugukond.

## Perekondi
**Cerrena* — lambakorrik
**[[Radulodon]]*

## Välislingid
* ''Cerrenaceae'' andmebaasis eElurikkus
Lambakorrik (perekond)

**Lambakorrik** (*Cerrena*) on kandseente hulka kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Cerrena unicolor* – lambakorrik

## Välislingid
*
2023. aasta meeste võrkpalli Euroopa liiga

**2023. aasta võrkpalli Euroopa Liiga** oli 19. korda toimuv meeste võrkpalli Euroopa liiga, kus osales 18 Euroopa meeste võrkpallikoondist. Euroopa Liiga on jagatud kahte tugevusgruppi: Euroopa Kuldliiga ja Euroopa Hõbeliiga.

Euroopa Kuldliigas osales 12 Euroopa meeste võrkpallikoondist, kes jagati vastavalt Euroopa koondiste edetabelile kolme alagruppi. Iga alagrupi parim (lisaks korraldajale) pääses *final-four* turniirile, mida korraldas Horvaatia ja kus selgitati nelja parema meeskonna paremusjärjestus. Võistluse võitis Türgi, kes sai sellega õiguse osaleda 2023. aasta suvel toimuval FIVB Challenger Cupil, mis on ülemikuturniir maailma tugevaimasse liigasse, FIVB Rahvuste liigasse järgmiseks turniiriks. Turniiri kõige väärtuslikum mängija oli Kaan Gürbüz.

Euroopa Hõbeliigas osales 6 Euroopa meeste võrkpallikoondist, kes jagati kahte alagruppi. Turniiri võitis Läti, kes tagas sellega 2024. aastaks koha Euroopa Kuldliigas.

## Alagrupiturniiri protseduur
Alagrupid jagati vastavalt Euroopa koondiste edetabelile 16.10.2022 seisuga.

Alagruppides mängis iga koondis omavahel kahel korral (kodus-võõrsil süsteemil).

**Edasipääseja selgitamine:**
# Võidetud mängud (mängud võidetud/mängud kaotatud)
# Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte:
#* 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1
#* 2 punkti: mäng võidetud 3:2
#* 1 punkt: mäng kaotatud 2:3
#* 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3
# Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, siis CEV selgitab võitja alljärgnevas järjekorras:
#* Geimide jagatis: järjestus selgitatakse kõigi võidetud geimide jagamisel kõigi kaotatud geimidega.
#* Punktide jagatis: kui geimide jagatise põhjal viik püsib, selgitatakse järjestus kõigi saadud punktide jagamisel kõigi kaotatud punktidega.
#* Kui viik püsib ka punktide jagatise arvestuses, selgitatakse võitja võrdsete meeskondade omavaheliste mängude põhjal. Kui võrdsed on kolm või rohkem meeskonda, siis arvestatakse ainult nende meeskondade omavahelisi mänge.

Euroopa Kuldliiga *Final Four* turniirile pääses korraldaja ning iga alagrupi võitja (kui korraldaja oleks alagrupi võitja, siis pääseks edasi kõigi alagruppide parim teine koondis). Euroopa Kuldliiga alagrupiturniiri kõige kehvem koondis langeb järgmistel võistlustel Euroopa Hõbeliigasse.

*Alagrupi protseduur on kirjeldatud vastavalt [https://webmedia.cev.eu/media/buvjzdxe/egl_oc-no-1.pdf Euroopa Kuldliiga] ja [https://webmedia.cev.eu/media/wfjnxqcs/esl_oc_no-1.pdf Hõbeliiga juhendile].*

## Euroopa Kuldliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV koduleht

**B-alagrupp**

Allikas: CEV koduleht

**C-alagrupp**

Allikas: CEV koduleht

### Finaalturniir
* **Asukoht:**  Zadar, Horvaatia

Allikas: CEV koduleht

## Euroopa Hõbeliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV koduleht

**B-alagrupp**

Allikas: CEV koduleht

### Poolfinaalid
**1. poolfinaalpaar**

**2. poolfinaalpaar**

### Finaalmängud

## Lõppjärjestus

## Viited


## Vaata ka
* 2023. aasta naiste võrkpalli Euroopa liiga

## Välislingid
* Euroopa Kuldliiga CEV koduleht
* Euroopa Hõbeliiga CEV koduleht
2019. aasta naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**2019. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid 31. naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis. Võistlusi korraldas Euroopa võrkpalliliit CEV. Põhiturniir toimus neljas riigis: Ungaris, Poolas, Slovakkias ja Türgis. Kokku kvalifitseerus võistlustele 24 Euroopa võrkpallikoondist.

Kolmandat korda krooniti Euroopa meistriks Serbia, kes võitis finaalis 3:2 Türgit. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Serbia diagonaalründaja Tijana Bošković.

Eesti võrkpallikoondis jõudis esmakordselt Euroopa meistrivõistluste põhiturniirile, kus alagrupiturniiril lõpetati alagrupp viie kaotuse ja ühegi võiduta viimasena.. Lõppkohaks jäi võistlustel kahekümne kolmas.

## Viited


## Vaata ka
*Estonia write history at #EuroVolleyW CEV News archive, *28.08.2019 – inglise keeles*.

## Välislingid
*EM 2019 CEV arhiiv
Krimm (perekonnanimi)

**Krimm** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krimm 38 inimesel: 47 mehel ja 40 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krimm meeste puhul 1161. kohal ja naiste puhul 3047. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Krimm vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,28. Perekonnanimi Krimm oli levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,86.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Kodavere ja  Kambja kihelkonnas, Harjumaal Keila ja Nissi kihelkonnas, Järvamaal Ambla ja Peetri kihelkonnas, Läänemaal Märjamaa ja Varbla kihelkonnas, Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas, Võrumaal Rõuge kihelkonnas, Saaremaal Karja kihelkonnas ning Pärnumaal Pärnu-Elisabethi kihelkonnas nimeks Krimm, Grimm ja Krim kokku 14 korral (normaliseeritult Krimm). 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935., 1937. ja 1939. aastal nimest Krimm 6 korral ning uuteks nimedeks võeti Kirsileht, Saarep, Tammera, Undla ja Ülavere.

## Nime kandjaid
*Aino Krimm (Põldmäe-Undla), eesti kirjandusloolane (1910–1992)
*Aleksander Krimm, eesti seltskonnategelane ja Kadrina Hariduse Seltsi esimees (1868–1942)
*Kaarel Krimm, eesti kirjanik (1863–1894)
*Melania Krimm, eesti luuletaja (1894–1978)
*Valter Krimm, eesti notar ja poliitik (1902–1944)
*Virve Krimm, eesti tõlkija (1938–2017)
*Voldemar Krimm, eesti poksija (1946–)

## Viited

## Välislingid
*
Kreeka minuskel

**Kreeka minuskel** on kirjastiil, mida kasutati 9. ja 10. sajandi Bütsantsi kreekakeelsetes käsikirjades ja mille kasutamine kestis paiguti 15.–16. sajandini.

## Ajaloost
Kreeka minusklit hakati kasutama varasema kreeka untsiaali asemel. Kreeka untsiaalist erines see väiksemate, ümaramate ja rohkem omavahel seotud tähekujude, samuti kirjatähtede ala- ja ülapikendite olemasolu poolest; ka leidus selles rohkem ligatuure. Kreeka minusklisse jõudis osa tähevorme varasemast mitteametlikust kursiivkirjast ja minuskelkirja osa tähevorme on jõudnud tänapäeva kreeka kirja väiketähtedesse.

9. sajandist on teada tosinkond kreeka minusklis käsikirja; alates 10. sajandist kirjutati Bütsantsis aina rohkem varasemaid klassikaliste ja varakristlike autorite kreekakeelseid tekste ümber minusklites ja seetõttu leiab sellest ajast untsiaalkäsikirju vähe. Varased minuskelkäsikirjad on sageli vanimad säilinud allikad mingi teksti kohta ning keskse tähtsusega filoloogilistes uuringutes. Minuskelkäsikirjad jaotatakse vanuse järgi kolme rühma:
* *codices vetustissimi* ('vanimad käsikirjad') pärinevad ajast 9. sajandi keskpaigast 10. sajandi keskpaigani;
* *codices vetusti* ('vanad käsikirjad') pärinevad ajast 10. sajandi keskpaigast 12. sajandi keskpaigani;
* *codices recentiores* ('uuemad käsikirjad') on veel nooremad.

## Tähekujud

## Viited

## Välislingid
* Minuscule Writing of the Middle Ages. - E. M. Thompson. Handbook Of Greek And Latin Palaeography. 1893
* Introduction to Minuscule Bookhands. - Greek Paleography. From Antiquity to the Renaissance
* C. A. Sullivan. How to read a Greek Minuscule Text. - CAS (blogi)
* Video: Byzantine Greek minuscule script - the alphabet & varied letter forms. - NativLang
Hōei vulkaanipurse

**Hōei vulkaanipurse** oli Fuji vulkaani purse, mis algas 16. detsembril 1707 (4. hōei-aasta 11. kuu 23. päeval) ning lõppes 24. veebruaril 1708. Tegu on Fuji viimase kinnitatud purskega, aastatel 1708–1854 on kirjeldatud veel kolme purset, mida ei ole kinnitatud. Hoei purskest tekkis Ida-Jaapani kohale tihe tuhasadu, millele järgnesid maalihked ja näljahäda. Hokusai seerias "Sada Fuji vaadet" on näha purskest tekkinud kraatrit mäe edelaküljel. Purskeala tuntakse Hōei mäena, kuna purse toimus hōei ajajärgu neljandal aastal. Tänapäeval pääseb kraatrit vaatama mööda Fujinomiya või Gotemba matkarada.

## Vaata ka
* 1707. aasta hōei maavärin
* Fuji vulkaanipursked
* Hōei mägi

## Viited

## Välislingid
* 富士山火山防災協議会 (Fuji katastroofide vähendamise komisjon (jaapani keeles))
* 富士山宝永噴火（1707）後の土砂災害(PDF) (Settekatastroofide jaotus pärast 1707. aasta Fuji vulkaani Hoei purset Kesk-Jaapanis, ajalooliste dokumentide põhjal (jaapani keeles))
9. sümfoonia (Dvořák)

:*"Uue Maailma sümfoonia" suunab siia. Orkestri kohta vaata artiklit [[New World Symphony]].*

**9. sümfoonia e-moll op. 95 "Uuest maailmast"** (tšehhi keeles *Symfonie č. 9 e moll "Z nového světa"*; ka **Uue Maailma sümfoonia**) on tšehhi helilooja Antonín Dvořáki sümfoonia, mille ta kirjutas aastal 1893, mil ta oli Ameerika Riikliku Konservatooriumi juhataja. Seda mängiti esimest korda 16. detsembril 1893 New Yorgis ning see on üks populaarsemaid sümfooniaid. Vanemas kirjanduses nimetatakse seda 5. sümfooniaks. Aastal 1969 võttis astronaut Neil Armstrong sümfoonia salvestise Apollo 11 missioonile Kuule kaasa.

## Vaata ka
* 1. sümfoonia (Price)
* Gaeli sümfoonia
* 1. sümfoonia (Ives)
* Afroameerika sümfoonia

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Score from Indiana University
* Score from Mutopia Project
* 
* True Story of "Goin' Home" – From Bohemia to Boston
* Performance of "Goin' Home" by the New York Festival of Song from the Isabella Stewart Gardner Museum in MP3 format
* 
* Original manuscript parts at the New York Philharmonic Archives
Leedu Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (1918–1919)

:*Hilisema NSV kohta vaata artiklit [[Leedu Nõukogude Sotsialistlik Vabariik]].*

**Leedu Nõukogude Sotsialistlik Vabariik** (leedu keeles *Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika*, vene keeles Литовская Советская Социалистическая Республика) oli sõdadevahelisel perioodil lühikest aega eksisteerinud Nõukogude Venemaa nukuriik. Selle kuulutas 16. detsembril 1918 välja Vincas Mickevičius-Kapsukase ajutine revolutsiooniline valitsus. Esimene Leedu NSV kadus 27. veebruaril 1919, kui see liideti Valgevene Nõukogude Sotsialistiku Vabariigiga ning moodustati Leedu-Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. 

Punavõim proovis LNSV-st luua kohalike revolutsiooni toel tekkinud riigi muljet, kuid tegelikult oli see nukuriik, mis loodi, et õigustada Leedu-Nõukogude sõda. Nõukogude ajaloolased on selle kohta öelnud: "Asjaolu, et Nõukogude Venemaa valitsus tunnustas noort Leedu NSV-d, paljastas USA ja Briti imperialistide vale, et Nõukogude Venemaa taotles Baltimaade suhtes kahjulikke eesmärke." 

Leedulased üldiselt Nõukogude võimu ei toetanud ning püüdlesid 16. veebruari 1918 Leedu Nõukogu poolt välja kuulutatud Leedu Vabariigi sõltumatuse suunas.

## Vaata ka
* Leedu ajalugu
* Leedu Kuningriik (1918)
* Liiduvabariik

## Viited
Vaalimine

**Vaalimine** on ajalooline tekstiilitöötlemise tehnika, millega triigiti ja vormiti niisket kangast. 

Vaalimisega eemaldati villasest või linasest riidest üleliigsed kiud, muudeti kangas tihedamaks ja tugevamaks ning suurendati rõiva mustushülgavust. Vaalimisel on kasutatud suuremate tekstiilide töötlemiseks puidust vaalikaigast ja -kurikat, väiksemate rõivadetailide jaoks ka vaaliklaasi.

Vaalimisel rulliti vaalikaigast ümber vaalikurika rulli keeratud tekstiili peal edasi-tagasi. Vaaliklaasi kasutati samuti edasi-tagasi triikivate liigutustega. Vaaliklaasi juures on viikingiajal kasutatud vaalaluust vaalilaudu, mis võimaldasid kangast paremini vormi pressida.

17. sajandil tulid kasutusele metallist pressrauad. 18. sajandil võeti kasutusele mehaanilised kalandrid, mille abil kalandrimisega saadi sama tulemus kui varem vaalimisega. Vaalikaikad ja -kurikaid jäid taludes siiski kasutusele vähemalt 20. sajandi I pooleni.

## Viited

## Kirjandus
* Andersson, E. (1995). *Tools for Textile Production from Birka and Hedeby: Excavations in the Black Earth 1990–1995. Birka studies, 8*. Stockholm: Birka Project for Riksantikvarieämbetet.
* Bartels, M. H. (2009). **"**Early medieval glass linen smoothers from the emporium of Deventer. A comparative study of the context and use of glass linen smoothers in Deventer, the Low Countries and north-western Europe (AD 700–1200)". H. Clevis (Toim.). *Medieval Material Culture. Studies in Honour of Jan Thijssen,* 95–113.
* Steppuhn, P. (1999). **"**Der mittelalterliche Gniedelstein: Glättglas oder Glasbarren? Zu Primärfunktion und Kontinuität eines Glasobjektes vom Frühmittelalter bis zur Neuzeit." *Nachrichten aus Niedersachsens Urgeschichte,* 68, 113–139.

## Välislingid

* Vaalimine Soomes 1930. aastal. Soome Muinsuskaitseameti foto
Sydney pantvangikriis

**Sydney pantvangikriis** oli terrorirünnak 15.–16. detsembril 2014, kui Man Haron Monis võttis kümme Lindti kohviku klienti ja kaheksa töötajat Martin Place'is Sydneys Austraalias pantvangi.

Pantvangikriis kestis 16 tundi ning lõppes, kui kohvikust oli kuulda lasku ning eriüksuslased selle peale hoonesse sisenesid. Monis tappis pantvangi Tori Johnsoni, Katrina Dawson sai surma politseiniku lasu rikošetist. Ka Monis hukkus. Politsei kuulidest said viga veel kolm pantvangi ning üks politseinik.

Politseid on süüdistatud hilises initiatiivis, pantvangide surmades ning läbirääkimiste ebatõhususes. Pantvang Marcia Mikhael helistas kriisi ajal raadiojaamale 2GB ning ütles: "Nad ei ole läbirääkimisi pidanud, nad ei ole mitte midagi teinud. Nad on meid siia surema jätnud."

Alguses oli näha, kuidas pantvangid hoidsid kohviku akna vastas džihadistide lippu koos šahadaga ning ajakirjandus pidas seda ekslikult Islamiriigi lipuks. Hiljem nõudis Monis, et talle toodaks ka Islamiriigi lipp. Lisaks nõudis ta edutult raadio vahendusel vestlust Austraalia peaministri Tony Abbottiga. Abbott sõnas, et Monisel olid poliitilised eesmärgid, hilisemas analüüsis leiti, et ta oli "ebatavaline juhtum: haruldane segu ekstremismist, vaimse tervise probleemidest ning kriminaalsusest".

Pärast pantvangikriisi mõistsid moslemiliikumised toimunu ühises avalduses hukka ning matusetalitused toimusid St Mary katedraalis ja St Jamesi kirikus. Teistesse Lindti kohvikutesse pandi üles kaastundeavaldused ning sündmuspaigale toodi hulganisti lilli. Kohvik, kus rünnak aset leidis, sai politseihaarangus tugevalt kannatada ning pandi remondi ajaks kinni. Kohvik taasavati märtsis 2015.

## Vaata ka
* Kuritegevus Austraalias
* Islam Austraalias

## Viited

## Kirjandus
*
Mikałaj Łukašenka

**Mikałaj Alaksandravič Łukašenka** (transkriptsioonis *Mikalai Aljaksandravitš Lukašenka*; valgevene keeles Мікалай Аляксандравіч Лукашэнка; vene keeles Николай Лукашенко *Nikolai Lukašenko*; sündinud 31. augustil 2004 Minskis) on Valgevene Vabariigi presidendi Alaksandr Łukašenka kolmas poeg. Tuntud selle poolest, et paljude aastate vältel viibis regulaarselt isa kõrval ametlikel üritustel.

Mikałaj Łukašenka sündis 2004. aastal väljaspool abielu. President Łukašenka teatas avalikkusele, et tal on veel kolmas poeg, alles kolm aastat pärast Mikałaj sündi. Koos selle pojaga ilmus ta avalikkuse ette esimest korda aprillis 2008. Ajakirjanike ees esinedes teatas president, et tema noorimast pojast saab tulevikus Valgevene president.

## Perekond
Mikałaj ema on meditsiinidoktor Iryna Abielskaja (sündinud 1965), kes on töötanud presidendi ihuarstina. Mikałaj emapoolne vanaema Ludmiła Pastajałka (1941–2007) oli aastatel 2002–2006 Valgevene tervishoiuminister. Mikałaj isapoolne vanaema Kaciaryna Łukašenka (1924–2015) töötas pärast teist maailmasõda kolhoosis lüpsjana.

Mikałaj poolvend Viktar Łukašenka on rahvusliku olümpiakomitee president.

## Elukäik
Mikałaj Łukašenka elas koos isaga presidendi residentsides (neid on mitu). Üks neist, residents Ozjornyi, asub agrolinnakese Astrašycki Haradoki (Minskist 24 km põhja suunas) lähedal, hõlmates 90-hektarise territooriumi, mille südames asub Tyszkiewiczi mõisahoone. Residentsis Drazdy (asub eliitrajoonis Minski äärelinnas) on muu hulgas 1000 ruutmeetri suurune spordikompleks basseiniga.

2011. aastal alustas Mikałaj kooliteed Astrašycki Haradoki keskkoolis, kus oli 2009. aastal tehtud riigi rahaga kapitaalremont maksumusega umbes 3,2 miljonit USA dollarit.

Juunis 2022 ilmus meedias teade, et Mikałaj Łukašenka sai küpsustunnistuse. Millisest koolist ta selle sai ja kus Łukašenka jätkas oma haridusteed, selle kohta usaldusväärsed andmed puuduvad.

## 15-aastaselt relvakandja
2020. aasta Valgevene meeleavalduste käigus viis president Łukašenka 22. augustil riigi relvajõud täielikku lahingvalmidusse. 23. augustil näidati meedias videot, kus Łukašenka saabus koos 15-aastase poja Mikałajiga, kellel oli kuulivest seljas ja automaatrelv käes, kopteril Minskis Iseseisvuse palee ette.

## Viited

## Välislingid
*
*Valgevene president Lukašenka kasvatab pojast endale järeltulijat. ohtuleht.ee, 8. oktoober 2015
Maria Tuulik

**Maria Tuulik** (sündinud 10. juunil 1985) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
2007. aastal sai ta Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses ning 2010. aastal magistrikraadi üldkeeleteaduses. Aastatel 2013–2022 õppis Tartu Ülikooli doktoriõppes üldkeeleteaduse alal. 16. detsembril 2022 kaitses doktoriväitekirja "Adjektiivide süstemaatiline polüseemia eesti keeles tajuadjektiivide näitel" (juhendajad Renate Pajusalu ja Margit Langemets).

## Töö
Töötab Eesti Keele Instituudis vanemteadurina, 2010. aastast töötas samas nooremteadurina, 2016. aastast leksikograaf-nooremteadurina.

Uurimisvaldkonnad: eesti keele sõnaliikide kategooriad, kollokatsioonid, polüseemia.

## Teoseid
*"Eesti keele põhisõnavara sõnastik" (2014; kaasautor)
*"Eesti viipekeele – eesti keele veebisõnastik" (2014; kaasautor)
*"Eesti keele naabersõnad 2019" (kaasautor)
*"EKI ühendsõnastik 2020" (kaasautor)
*"Eesti keele ühendsõnastik 2021" (kaasautor)

## Viited
Physciaceae

***Physciaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Anaptychia* – ripssamblik
**Hyperphyscia* – liibsamblik
**Phaeophyscia* – tõmmusamblik
**Physcia* – rosettsamblik
**Physconia* – härmasamblik
**Rinodina* – piprasamblik
Silmsamblik

**Silmsamblik** (*Diplotomma*) on kottseente perekond.

## Liike
**Diplotomma alboatrum* – mustvalge silmsamblik

## Välislingid
*
Ripssamblik

**Ripssamblik** (*Anaptychia*) on kottseente perekond.

## Liike
**Anaptychia ciliaris* – harilik ripssamblik
**Anaptychia runcinata* – tõmmu ripssamblik
Liibsamblik

**Liibsamblik** (*Hyperphyscia*) on kottseente perekond.

## Liike
**Hyperphyscia adglutinata* – liimjas liibsamblik
Rosettsamblik

**Rosettsamblik** (*Physcia*) on kottseente perekond.

## Liike
**Physcia adscendens* – tõusev rosettsamblik
**Physcia aipolia* – täpiline rosettsamblik
**Physcia caesia* – sinakas rosettsamblik
**Physcia dimidiata* – tera-rosettsamblik
**Physcia dubia* – kahtlane rosettsamblik
**Physcia leptalea* – narmas-rosettsamblik
**Physcia magnussonii* – Magnussoni rosettsamblik
**Physcia stellaris* – tähtjas rosettsamblik
**Physcia tenella* – rips-rosettsamblik
Härmasamblik

**Härmasamblik** (*Physconia*) on kottseente perekond.

## Liike
**Physconia detersa* – sinakas härmasamblik
**Physconia distorta* – harilik härmasamblik
**Physconia enteroxantha* – kollane härmasamblik
**Physconia grisea* – hall härmasamblik
**Physconia muscigena* – sambla-härmasamblik
**Physconia perisidiosa* – kare härmasamblik
Tõmmusamblik

**Tõmmusamblik** (*Phaeophyscia*) on kottseente perekond.

## Liike
**Phaeophyscia chloantha* – lõuna-tõmmusamblik
**Phaeophyscia ciliata* – rips-tõmmusamblik
**Phaeophyscia constipata* – põhja-tõmmusamblik
**Phaeophyscia endococcina* – punasesüdamikuline tõmmusamblik
**Phaeophyscia endophoenicea* – kollakas tõmmusamblik
**Phaeophyscia nigricans* – väike tõmmusamblik
**Phaeophyscia orbicularis* – hägu-tõmmusamblik
**Phaeophyscia sciastra* – kivi-tõmmusamblik
Lobmingtal

**Lobmingtal** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

Steiermargi vallareformi osana ühendati 2015. aastal Großlobming ja Kleinlobming ning esialgu kutsuti seda Großlobmingiks. Pärast volikogu otsust on vald 2016. aastast kandnud nime "Lobmingtal".

Põhiosa Großlobming asub 641 m kõrgusel u. 3 km Knittelfeldist lõunas, Lobmingbachtali oru sissepääsu juures. Vald külgneb Muri jõega.

## Ajalugu

Lobmingi territooriumi on esmamainitud 927. aastal Salzburgi peapiiskopi dokumendis. 12. sajandi keskpaigast nimetasid klanni liikmed end alati ühe neile kuuluva kaitsehoone, kuid enamasti oma hõimukoha järgi. Esimene rüütel, kes nimetas end olevat "Lobmingist", kutsuti 1149. aasta mais Friesachi. Lobmingi rüütlid asusid Altlobmingi linnuses (tänapäeval Sulzbachgraben). 15. sajandi esimeses pooles domineerinud Lobmingi rüütlite ümber tekkis arvukalt legende ja jutte.

Pärast Lobmingi rüütlite hääbumist andis kuningas Friedrich II Großlobmingi üle valitsemise Wolfgang Zachile. Hiljem kuulus Großlobmingi linnus mõnda aega Praunfalki rüütlitele. Teine kaitseehitis jäi Welzernitele ja müüdi 1499. aastal Saurau nõbudele Hansule ja Erasmusele. 14. septembril 1730 müüdi Großlobmingi piirkond Siegmundi krahv Welfersheimile. Järgmine edasimüük toimus 23. aprillil 1755 Spital am Pyhrnile, kes müüs valitsemise kohe krahv Franz Josef Wurmbrandile.

1827. aastal ostis Josef Sessler Wurmbrandi pankrotist Großlobmingi mõisa. 1. septembril 1866 asendas aadli ja rüütelkonna Viktor Sessler. Abielludes Helen Freiin von Herzingeriga läks parunkond tema kätte ja Viktor kirjutas sellest ajast peale Sessler-Herzinger. Viktor Felixi ja Margarete Sessler-Herzingeri lastetu abielu läbi tema vennapojad filosoofiadoktor Adalbert Maria Franz Curt August, Wimpffeni patroon ja ülemleitnant, ning Hans Maria Carl Alfons Gustav, Wimpffen Guti ja Großlobmingi lossi patroon.

Wimpffeni perekonnale kuuluv loss müüdi 1979. aastal Steiermargi provintsivalitsusele, et asutada põllumajanduskolledž. Paralleelselt Sessler-Herzingeri perekonna sündmustega kohandati seni talupoegade käes olnud Murhofi mõis 1898. aastal eluhooneks. Kuulsaks sai Gestüt Murhof parun Gustav Hansteini juhtimisel. Rahvuslikud ja rahvusvahelised auhinnad annavad tunnistust üliedukast inglise täisverelisusest. Seoses Gustav Hansteini surmaga lõpetati tõuaretus Murhofis.

2014. aastal pidas Red Bulli omanik Mateschitz omavalitsusega läbirääkimisi, kuna soovis lossi osta ja muuta selle luksuslikuks poloväljakuks koos hotelliga.

Vaata ka: Kleinlobming

## Elanikkond

Lobmingtal on elurajoon. See tähendab, et enamik elanikke sõidab ümberkaudsetesse linnadesse, nagu Knittelfeld, Zeltweg või Judenburg.

## Majandus ja taristu

Liiklus toimub provintsimaanteedel *Lobmingerstraße* L 504 ja *Möbersdorferstraße* L 543.

## Viited
Großlobming

**Großlobming** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. See asus Muri jõe kallastel.
VAZ-212180

**VAZ-212180** ehk **Lada-212180** ehk **LADA 4x4 Fora** *(Vene keeles ВАЗ-212180 «Фора»)* sarja on Venemaa toodetud sõiduauto / linnamaastur.

Antud auto on 30 cm võrra pikendatud versioon mudelist VAZ-21213. Fora mudelit toodeti aastatel 1996–2011 väikeste partiidena PSA Bronto (VIN-kood X7G). See erineb baasmudelist suurendatud uste ja ukseavade plastikust pealisehitusega. Kuna auto uks on tunduvamalt laiem, siis mugavamaks ukse sulgemiseks on uksel seespool kaks käepidet. Sellel mudelil on tagaosa kõrgendatud katusega ning seal on ka laiem tagumine kolmekohaline iste. Fora standardvarustusse kuulub automaatne tulekustutussüsteem. Mootoriruum on soomustatud ja auto on varustatud roolivõimendi ja kliimaseadega. Radiaatorivõre ees on plastist "kängururaud". Suurendatud läbimõõduga rataste kasutamise tõttu (Togliatti firma Slick rehvidega Nokian HRC) võeti varuratas mootoriruumist välja ja kinnitati tagumise põrkeraua kohale, mis tagaluugi avamiseks tuleb üles kõrvale tõsta. 

Lada-212180 on 1,7-liitrine bensiinimootor, mis toodab võimsust 76 hobujõudu kiirusel 5200 p/min ja pöördemomenti 125 Nm (njuutonmeetrit) 3000 pööretel minutis.

Auto on nelikveoline (AWD) ja manuaalkäigukastiga. Kiirendab 100 kilomeetrini tunnis 20 sekundiga ja auto maksimaalne kiirus on 140 km/h.

Kütusekulu kombineeritud režiimis (kombineerides nii linnas kui maanteel sõitmist) on 11,5 liitrit 100 km kohta (8,7 km/l), kütusekulu linnas – 11,7 l/100km, kütusekulu maanteel – 8,7 l/100km. Kütusepaagi maht on 42 liitrit, mis tähendab, et linnasõidus suudab tankimata sõita kuni 360 kilomeetrit ja maanteel kuni 480 kilomeetrit.

## Viited
Candelariales

***Candelariales*** on kottseente selts.

## Sugukonnad
**Candelariaceae* – leeksamblikulised
**[[Pycnoraceae]]*
Leeksamblikulised

**Leeksamblikulised** (*Candelariaceae*) on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Candelaria* – leeksamblik
**Candelariella* – sädesamblik
Leeksamblik

**Leeksamblik** (*Candelaria*) on kottseente perekond.

## Liike
**Candelaria concolor* – harilik leeksamblik
**Candelaria pacifica* – tera-leeksamblik
Sädesamblik

**Sädesamblik** (*Candelariella*) on kottseente perekond.

## Liike
**Candelariella aurella* – kuldne sädesamblik
**Candelariella coralliza* – korall-sädesamblik
**Candelariella xanthostigma* – tera-sädesamblik
Võrdtempereeritud häälestus

**Võrdtempereeritud häälestus** ehk **võrdne temperatsioon** (inglise keeles *equal-step tuning*, *equal tuning*, *equal temperament*; saksa keeles *gleichstufige Stimmung*, *gleichstufig temperierte Stimmung*, *gleichtemperierte/gleichschwebende Stimmung*, *gleichschwebende Temperatur*) on muusikas temperatsioon, milles mistahes intervall, näiteks oktav, on jagatud võrdseteks osadeks ning mistahes kõrvuti asetsevate helide helisageduste suhe on võrdne. 

Lääne klassikalises muusikas on alates 18. sajandist levinuim võrdtempereeritud 12-helisüsteem, mille puhul oktav on jagatatud kaheteistkümneks võrdseks osaks. 

Mikrotonaalses muusikas tuntakse ka muid võrdtempereeritud häälestuses helisüsteeme, mille puhul oktav jagatakse mõneks muuks arvuks võrdseteks osadeks (näiteks võrdtempereeritud 22-helisüsteem).

Oktavi jagamise asemel võib võrdselt jagada ka muid intervalle. Näiteks Bohlen-Pierce'i skaala võrdtempereeritud versiooni puhul jagatakse tritaav (oktav pluss puhas kvint helisageduste suhtega 3:1) kolmeteistkümneks võrdseks osaks.

Võrdtempereeritud häälestuses helisüsteemide puhul, milles võrdselt on jagatud oktav, kasutatakse lühendit "vjo" ("võrdselt jagatud oktav", inglise keeles "edo", *equal division of the octave*).

Võrdtempereeritud häälestus on tihti kasutusel kui teoreetiline kontseptsioon, sest praktikas muusikainstrumendid, millel puuduvad mehaanilised piirangud, nagu näiteks keelpillid, puhkpillid või ka lauljad, on võimelised jooksvalt reguleerima mistahes heli helikõrgust ning mängima ka helisid, mille suhted on pigem lähedased puhtale häälestusele.

## Vaata ka
* puhas häälestus

## Välislingid
* Equal-step tuning
Kilpsamblikulaadsed

**Kilpsamblikulaadsed** (*Peltigerales*) on kottseente selts. 

## Sugukonnad
* *[[Coccocarpiaceae]]*
* *[[Collemataceae]]*
* *[[Koerberiaceae]]*
* *[[Massalongiaceae]]*
* *[[Nephromataceae]]*
* *[[Pannariaceae]]*
* *[[Peltigeraceae]]*
* *[[Placynthiaceae]]*
* *[[Vahliellaceae]]*

## Välislingid
*
Collemataceae

***Collemataceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Blennothallia]]*
* *Collema* – limasamblik
* *[[Enchylium]]*
* *[[Lathagrium]]*
* *Leptogium* – tardsamblik
* *[[Scytinium]]*

## Välislingid
*
Limasamblik

**Limasamblik** (*Collema*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Collema flaccidum* – soomus-limasamblik
**Collema nigrescens* – must limasamblik
**Collema subnigrescens* – mustjas limasamblik

## Välislingid
*