open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marika Rökk

**Marika Rökk** (; sünninimi **Marie Karoline Rökk**; 3. november 1913 Kairo, Egiptus – 16. mai 2004 Baden, Austria) oli ungari päritolu näitleja, tantsija ja laulja, kes sai tuntuks mängimisega natsionaalsotsialistliku Saksamaa kinofilmides. 

## Elukäik
Marie Karoline Rökk sündis 1913. aastal Kairos. Tema isa oli ungarlasest arhitekt ja ehitaja Eduard Rökk ning ema Maria Karoline Charlotte (sündinud Karoly) Rökk. 

Lapsepõlve veetis ta Budapestis. 1924. aastal kolis pere isa töö tõttu Pariisi. Seal õppis neiu lavatantsu ja esines kabarees Moulin Rouge.

Peagi jätkas ta lavateed Ameerika Ühendriikides, kus töötas koos Ned Wayburniga. 1929. aastal naasis ta Euroopasse ja aasta hiljem debüteeris Suurbritannia komöödiafilmis "Why Sailors Leave Home", mille lavastas Monty Banks ja mille peaosas oli Leslie Fuller.

Tõelise läbimurde tegi ta siis, kui Universum Film AG (UFA) üritas luua saksa filmistaari, et konkureerida Hollywoodi muusikalide tippnäitlejate Eleanor Powelli, Ginger Rogersi ja hiljem Alice Faye, Rita Hayworthi ja Betty Grable'iga. Saksamaa propagandaminister Joseph Goebbels imetles Hollywoodi filme ja vaatas neid regulaarselt eraviisilistel linastustel.

Marika Rökk jõudis karjääri tippu 1944. aastal, mil mängis peaosa muusikalises värvifilmis "Die Frau meiner Träume" ("Minu unistuste naine"). Ehkki vaid mõnes tema filmis oli näha natsistliku propaganda elemente, täitis ta ülesande riigi liidri rolli seatud naisena, lõbustades saksa rahvast kogu teise maailmasõja vältel nii, nagu Goebbels seda soovis. Pärast sõda keelati Rökil algul igasugune erialane töötamine (*[[Berufsverbot]]*), kuid ta rehabiliteeriti 1947. aastal. Rökk jätkas filmikarjääri Saksamaa Liitvabariigis ja Austrias.

1948. aastal oli ta Saksamaa Bambi meediaauhinna esimeste laureaatide hulgas. Rökist sai üks Euroopa kuulsamaid operetilauljaid, kes esines laval 1986. aastani. Pärast abikaasa Georg Jacoby surma abiellus ta 1968. aastal ungari näitleja Fred Rauliga ning nad elasid koos kuni mehe surmani 1985. aastal. Ta oli näitleja Gabriele Jacoby ema. 

Marika Rökk suri 90-aastaselt 2004. aastal Austrias Baden bei Wienis südamerabandusse. 

## Tunnustus
* 1948, 1968, 1987, 1990, 1998 Bambi auhind
* 1981 Deutscher Filmpreis, eripreemia silmapaistva kaastöö eest Saksa kinos
* 1987 Baieri filmiauhind, parim näitleja

## Viited

## Välislingid
* Inna-Katrin Hein. Saksa kunagine populaarne näiteljanna Marika Rökk võis olla nõukogude agent Postimees, 21. veebruar 2017
* Films, bibliography, photographs
Johann Cicero

**Johann II** (2. august 1455 – 9. jaanuar 1499) oli Brandenburgi kuurvürst 1486. aastast kuni oma surmani, neljas Hohenzollernite dünastiast. Pärast oma surma sai ta samanimelise Rooma oraatori järgi lisanime ***Cicero***, kuid kuurvürsti ilukõnelisus ja huvi kunsti vastu on vaieldav.

## Perekond ja lapsed

Johann Cicero oli Brandenburgi kuurvürsti Albrecht III Achillesi ja selle esimese naise Margarete von Badeni vanim poeg. Kuna tema isa valitses toona kui Brandenburg-Ansbachi markkrahv (1457. aastast ka kui Brandenburg-Kulmbachi markkrahv), sündis ta Hohenzollernite residentsis Ansbachis Frangimaal, kus ta veetis oma lapsepõlve kuni 1466. aastani, kui sai oma onu kuurvürst Friedrich II eeldatava pärijana kutse Brandenburgi. Johann ühines temaga Stettini pärilussõjas Pommeri hertsogite vastu, kuni Friedrich 1470. aastal tagasi astus ja teda asendas Johanni isa, kes 1473. aastal määras Johanni Brandenburgi maade regendiks. Pärast Pommeri võitlust pidi ta tegelema ka pärandikonfliktiga pärast oma poolõe Barbara abikaasa, Piastist hertsogi Henryk XI Głogowski surma 1476. aastal.

25. augustil 1476 abiellus Johann Berliinis Tüüringi maakrahvi Wilhelm III ja Luksemburgi hertsoginna Anna tütre Margaretega. Nende lapsed olid:

# Wolfgang, sündis ja suri 1482
# Joachim (21. veebruar 1484 – 11. juuli 1535)
# Elisabeth, sündis ja suri 1486
# Anna (27. august 1487 – 3. mai 1514)
# Ursula (17. oktoober 1488 – 18. september 1510)
# Albrecht (1490 – 24. september 1545)

## Valitsemine

Johann järgnes oma isale kui kuurvürst 1486. aastal, samas Hohenzollernite dünastia Frangimaa valdused läksid tema noorematele vendadele Friedrichile ja Siegmundile. Ta andis välja määruse, et tema onu Friedrich II soovil püstitatud Berliini loss peab olema Brandenburgi kuurvürstide püsielupaik, mis on linna ajaloo algus riigi pealinnana. Samuti kehtestas ta 1488. aastal õlle aktsiisimaksu, mis põhjustas mitmeid rahutusi, peamiselt Altmarki piirkonna linnades.

1490. aastal suutis Johann osta endise Lausitzi territooriumi Zosseni ümber, mida tunnistas Böömimaa kuningas Vladislav II, ning säilitas Hohenzollernite dünastia pärimisnõude Greifide dünastia Pommeri maadele. Ta suri 1499. aastal pleuraefusiooni Arneburgi lossis ja tema järglaseks sai tema vanem poeg Joachim I. Johann oli esimene Hohenzollernist kuurvürst, kes maeti Brandenburgi, esialgu Lehnini kloostrisse, hiljem maeti tema pojapoja Joachim II käsul ümber Berliini toomkirikusse.
Norilski Polaarjoonetagune Draamateater

**Norilski teater**, praeguse nimega **Norilski** **Polaarjoonetagune Draamateater** (vene keeles *Норильский Заполярный театр драмы)* asutati 6. novembril 1941 Norillagis. Trupp koosnes peamiselt vangidest. 

Algusaastail asus teater Gornaja tänaval (praegu asustamata vanalinnas) puitmajas. Teater on vähemalt kolmel korral kolinud, sest kohalike linnavõimude sõnul peab teater asuma linna keskel. 

Aastast 1961 kannab Norilski teater Vladimir Majakovski nime. Teater tegutseb siiani. Praegune teatrihoone on ehitatud 1986. aastal. 

## Välislingid
*Teatri koduleht
*Mis meile Norilskist meelde jääb? Go Traveli reisikiri, 28. jaanuar 2018
*"Norilski näide: kas Stalini laagritest räägitakse liiga palju?" Postimees, 19. aprill 2018
*"Norilski teatrijuht: valega ei saa elada". Sirp, 22. märts 2019
*"Anna Babanova: Norilsk on minule Venemaa võrdkuju". Põhjarannik, 26. märts 2019
Martin Tenneberg

**Martin Tenneberg** VR II/3 (23. oktoober 1895 (ebaõigelt ka 1896) Tõrma küla, Rakvere vald, Virumaa – 8. märts 1919 Nedsaja küla lähedal, Petseri vald, Petserimaa) oli Eesti sõjaväelane (lipnik).

## Varasem elukäik
Ta oli väikekohapidaja ainus poeg, õppis Tõrma külakoolis ja Rakvere linna kõrgemas algkoolis. Kooli lõpetanud, asus ta Virumaa rahvakoolide inspektori sekretäri ja asjaajaja kohale. 

## Esimeses maailmasõjas
7. augustil 1915 mobiliseeriti ta Vene sõjaväkke Esimeses maailmasõjas. Märtsis 1916 saadeti ta Kiievisse sõjakooli, mille lõpetades ülendati lipnikuks oktoobris 1916 ja määrati teenima Tsarskoje Selosse. Juulis 1917 saadeti ta rindele Jēkabpilsi alla. 

Novembris 1917 organiseeris ta Tartus eesti üksuseid ja jaanuaris 1918 organiseeris ta Rakveres 4. Eesti jalaväepolku. Saksa esimese okupatsiooni ajal elas isatalus ja organiseeris Rakvere vallas Kaitseliitu. 

## Vabadussõjas
Ta osales rahvaväelasena Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr 1 ja laiarööpmelisel soomusrongil nr 2. 22. detsembril 1918. aastal sai ta lahingus haavata ja oli 1. sõjaväe haigemajas Tallinnas. 

13. jaanuaril 1919 asus ta uuesti teenistusse, alates 18. veebruarist 1919 laiarööpmelise soomusrong nr 2 peale ja määrati selle 1. dessantroodu ohvitseriks. Langes lõunarindel 8. märtsil 1919 lahingus Nedsaja küla all Petseri läheduses. 

## Tunnustus
*1920, 5. märts – Vabadusristi II liigi 3. järk

## Mälestuse jäädvustamine
Tema kalmule Tõrma kalmistul rajati 1935. aastal mälestussammas, mis avati pidulikult 10. juunil 1935. Samba valmistasid kiviraiujad vennad Kajakud Rakverest. Raha selleks saadi Rakvere vallavalitsuselt, seltsidelt ja ühingutelt ning Martin Tennebergi vanematelt.

17. augustil 1998 tunnistati Martin Tennebergi hauatähis kunstimälestiseks.

## Viited

## Kirjandus
*Leinakuulutus. Vaba Maa nr 61, 14. märts 1919. Lk 4
*"Rakvere valla suurpäeva puhul. Rakvere vald mälestab oma kodukaitse esimest organiseerijat ja pealikut". Virumaa Teataja nr 66, 7. juuni 1935. Lk 2

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tõrma kalmistul
*Kultuurimälestis nr 16961 "Hauasammas lipnik Martin Tennebergi haual, 1919 (graniit)"
ERR Kultuur

**ERR Kultuur** on Eesti Rahvusringhäälingu veebiportaali kuuluv kultuurikanal, mis asub aadressil kultuur.err.ee.

Kogu rahvusringhäälingut hõlmav keskkond kajastab peamiselt ERR-i tele- ja raadiokanalite uudiseid. 

Toimetus avaldab seal ka arvamuslugusid ja arvustusi.

## Toimetus
Kultuuriportaali vastutav toimetaja on Valner Valme.

## Vaata ka
*Portaaliteater
* ERR Jupiter
* ERR Novaator
* ERR Menu

## Viited

## Välislingid
*kultuur.err.ee
ERR Menu

**ERR Menu** oli Eesti Rahvusringhäälingu meelelahutusportaal, mis koondas peamiselt ERR-i tele- ja raadioprogrammidest pärit materjali. Aadressil menu.err.ee asunud veebikanal sai nime 2013. aastal.

2025. aasta jaanuarist on meelelahutusportaali ERR Menu asemel ERR-i kultuuriportaali alamportaal Eeter, mis keskendub ERR-i programmi sisule. Veebiportaalide reorganiseerimise põhjuseks oli ERR-i tegevuskulude kärpimine.

## Toimetus
Meelelahutusportaali Menu juhtis Kertu Kaldoja. Kultuuriportaali alamportaalil Eeter eraldi allüksusejuhti pole. 

## Vaata ka
* ERR Jupiter
* ERR Kultuur
* ERR Novaator
* ERR Sport
* ERR Lasteekraan

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
* ERRi meelehutusportaal otsib nime ERR, märts 2013
* Meelelahutusportaal Menu – nüüdiskultuur või ERRor meie rahvusringhäälingus? Sirp, 10. mai 2013
* ERR vahetab välja netiuudiste kaubamärgi Postimees, märts 2008
Stroitel

**Stroitel** on linn Venemaal Belgorodi oblastis, Jakovlevo rajooni halduskeskus. Asub Belgorodist 22 km põhjaloodes.

Linn asutati 1958. aastal kaevandusasulana, 1960 sai aleviks ja 2000. aastal sai linnaõigused.

2020. aasta alguses oli Stroiteli elanike arv 24 104.

## Viited

## Välislingid
*http://www.mojgorod.ru/belgorod_obl/stroitel/index.html
Liski

**Liski** on linn Venemaal Voroneži oblastis, Liski rajooni keskus. Asub Doni jõe ääres 115 km Voronežist lõunas.

Asutati 1787. aastal **Novaja Pokrovka** külana. Selle juurde rajati 1870. aastal Liski raudteejaam. 1928 sai töölisaleviks ja uue nime **Svoboda**. Linnaõigused sai 1937. aastal. 1943 sai nimeks Liski. 1965–1991 oli linna nimi Gheorghe Gheorghiu-Dej järgi **Georgiu-Dež** (Георгиу-Деж).

## Viited

## Välislingid

* http://adminliski.ru/
Tsitriinkollane

**Tsitriinkollane** on tume roheka või hallika varjundiga kollane värvitoon, oranži ja rohelise segamisel tekkiv tertsiaalvärvus Goethe värvisüsteemis. Toonilt on ta sinepikollasest heledam ja rohekam. Nime on värvus saanud kvartsi kollase teisendi tsitriini järgi.

## Pildid

Citrine 1 (Russie).jpg|Looduslik tsitriin Venemaalt
Citrin cut.jpg|Lihvitud tsitriin
Basileuterus luteoviridis.jpg|Mägi-selvasäälik (*Basileuterus luteoviridis*) - inglise keeles *citrine warbler*
Ischnura hastata.jpg|Pigiliidrik *Ischnura hastata* - inglise keeles *citrine forktail*


## Ajaloost
Esimest korda esineb värvinimetus *citrine* (*setryne*, *citryn* jt) inglise keeles 1386. aastal Chauceri "Canterbury lugudes" silmavärvi kirjeldavana. Laensõna keskaegsest ladina keelest, tähistas see punakat või pruunikat kollast, merevaikkollast või oranži. Tuletatud ladinakeelsest sõnast *citrus*, mis tähendab sidrunit

Tsitriinkollane on värvus, mille mõnedes värvisüsteemides, näiteks Adolf Hölzeli värviõpetuses, annavad omavahel segades komplementaarvärvused oranž ja roheline

## Kasutamine
Eesti keeles kasutatakse eelkõige tekstiilide värvuse kirjeldamiseks, võimalik, et laenuna inglise keelest, kuid ka klaasi värvuse kirjeldamiseks. Esineb ka kunstitarvete värvinimetuste hulgas (keraamikaglasuurid, markerid jm).

Üks käsitööehete müüja on nimetanud härgheina värve ametüstililla ja tsitriinkollase kombinatsiooniks.

## Vaata ka
* sidrunkollane

## Viited
Pienava

**Pienava** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas. 

Küla asub Pienava oja kaldal ning jääb valla keskusest Džūkstest 6, piirkonna keskusest Tukumsist 35 ja Riiast 66 kilomeetri kaugusele. Seal tegutseb piimatööstus Nākotne. Sinna jäävad Pienavas centrsi ja Pienava bussipeatus. Külas on ka raamatukogu.

## Ajalugu

Küla on tekkinud endise Lielpienava mõisa (*Pönau*) keskuse juurde. Mõisakompleksist on säilinud vesiveski, kelder, saun ja ait.

1852. aastal sündis Pienavas Läti muusik Jānis Kade, kes oli IV Läti üldlaulupeo peadirigendiks.

1949. aasta 7. ja 8. mail moodustati seal kaks kolhoosi: Uzvara ja Kārlis Markss. 1952. aastal ühendati Uzvara kolhoos kolhoosiga Kārlis Markss, mis 1956. aastal muudeti sovhoosiks. 1960. aastatel ehitati küla kolhoosi keskasulaks, sinna rajati korterelamud, kaks kuivatit, laudad ja masinapark. 

1986. aastal toimusid külas filmi "Saulessvece" võtted. 1999. aastal leiti Pienava lähistelt soost tank T-34, mis oli sõja ajal läbi jää vajunud. 2008. aastal suleti algkool.

## Elanike arv


* 88 (1970)
* 230 (1979)
* 310 (1989)
* 273 (2000)

* 248 (2011)
* 224 (2021)
* 238 (2026)


## Viited
Pēteri

**Pēteri** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub valla kaguosas Pienava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Džūkstest 9,4, piirkonna keskusest Tukumsist 34,6 ning Riiast 67,2 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb ka Pēteri bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Pēteri mõisa (*Peterhof*) keskuse juurde. 

## Viited
Mācītājmuiža (Džūkste vald)

**Mācītājmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Džūkstest 1,6, piirkonna keskusest Tukumsist 31,1 ning Riiast 69,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Liepkalni bussipeatus.

## Viited
Džūkstesmuiža

**Džūkstesmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Džūkstest 1,1, piirkonna keskusest Tukumsist 29,1 ning Riiast 68,6 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb ka Upmaļi bussipeatus.

Asula on tekkinud endise Džūkste mõisa (*Siuxt, Schnickst*) keskuse juurde.

## Viited
Grauzde

**Grauzde** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub valla keskosas Kazuļi kraavi ääres ja jääb valla keskusest Džūkstest 6,9, piirkonna keskusest Tukumsist 26 ning Riiast 65,7 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Grauzde mõisa (*Grausden*) keskuse juurde. 

## Viited
Lancenieki

**Lancenieki** (vanasti ka **Lanciņi**, nõukogude perioodil **Dzintarzeme**) on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub Džūkste jõe kaldal ja jääb valla keskusest Džūkstest 7,2, piirkonna keskusest Tukumsist 22,7 ning Riiast 62,4 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Lancenieki ja Dzintarzeme bussipeatus.

Lancenieki koolis töötas 20 aastat õpetajana läti folklorist Ansis Lerhis-Puškaitis. Tänapäeval on tema mälestuseks vanasse koolimajja rajatud muinasjuttude muuseum. Koolimaja on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Külas kasvavad Lerhise tammed on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 89 (1970)
* 185 (1979)
* 234 (1989)
* 240 (2000)

* 191 (2011)
* 181 (2021)
* 211 (2026)


## Viited
Ķunduri

**Ķunduri** (ka **Zaļie**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.  

Küla asub valla loodeosas Džūkste jõe kaldal ja jääb valla keskusest Džūkstest 10,1, piirkonna keskusest Tukumsist 24,6 ning Riiast 64,3 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Zaļie bussipeatus.

Külas kasvab looduskaitse alune tamm ümbermõõduga 5.9 m.

## Viited
Spirgus

**Spirgus** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas.  

Küla asub valla edelaosas ja jääb valla keskusest Slampest 6, piirkonna keskusest Tukumsist 19,9 ning Riiast 78,1 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Spirguse mõisa keskuse juurde.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 907 sõdurit.

Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 4.37 m.

## Viited
Praviņas

**Praviņas** (ka **Praviņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas.  

Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Slampest 7,6, piirkonna keskusest Tukumsist 14,2 ning Riiast 72,3 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Praviņi mõisa (*Prawingen*) keskuse juurde. Seal asub Moskva–Ventspilsi raudtee Praviņi raudteejaam.

Külas kasvab looduskaitsealune Praviņase pärn ümbermõõduga 4.42 m.

## Viited
Fuksiaroosa

**Fuksiaroosa** ehk **fuksiapunane** on keskmise tumedusega lillakaspunane särav värvitoon, mis meenutab ilutaime fuksia (*Fuchsia*) õite värvust. Ei ole spektrivärvus, asub CIE värvsusdiagrammil purpurjoonel.

Fuksiatel leidub õisi nii punakamas ja kui ka lillakamas toonis, kõrvale jättes mõnede sortide lausa heleroosad õied. Prantsuskeelses kirjanduses domineeris selle värvitooni nimetusena 20. sajandi alguseni fuksiapunane (*rouge fuchsia*), edaspidi kuni praeguse ajani fuksiaroosa (*rose fuchsia*) ja seda seostatakse pigem magentapunasele lähedase värvigammaga.

Fuksia nimest tuletati ka nimetus ühele esimestest aniliinvärvainetest, ereda lillakasroosa värvusega fuksiinile, mille patenteeris 1859. aastal prantsuse keemik François-Emmanuel Verguin. Sama värvaine on andnud ka nimetuse trükinduses kasutatavale standardsele protsessvärvile magentale. Eesti keeles hõlmab värvinimetus "fuksiaroosa" laiemat hulka värvitoone kui värvinimetus "magentapunane": viimatinimetatu tähistab ainult üht neljavärvitrüki standardile vastavat värvitooni. Üldistavalt võib fuksiaroosadeks toonideks nimetada nii magentapunast kui ka Muhumaa rahvariietes kasutatud kiperoosat. Inglise ja prantsuse keeles võidakse värvinimetust "fuksiaroosa" käsitleda magentapunase sünonüümina.

Veebivärv *Fuchsia* on aditiivse värvisünteesi sekundaarvärvus, ere külmapoolne lillakasroosa toon, mida ei saa neljavärvitrükis reprodutseerida. Värvisüsteemides, mis seovad aditiivse ja subtraktiivse värvisünteesi primaarvärvused ühele värviringile, samastatakse fuksiaroosa magentapunasega.

## Pildid

FuchsiaMagellanica.JPG|*Fuchsia magellanica* õied
倒掛金鐘 Fuchsia Display -昆明岩泉禪寺 Kunming, China- (14822298599).jpg|Punakamat tooni fuksiaõied
DoubleFuchsias_wb.jpg|Lillakamat tooni fuksiaõied
French fuchsia color shoes.jpg|Fuksiaroosad kingad
Portrait of a 31-year old woman dressed in a cyberpunk industrial outfit, photographed in 2013.jpg|Küberpunk-stiilis riietuses modell fuksiaroosades toonides juuksevärvi, make-upi ja soengukaunistustega, 2013
RGB illumination.jpg|Lillakaspunane sekundaarvärvusena RGB-mudelis
Violet vs Magenta.jpg|Fuksiapunase (*magenta*) värvuse asukoht CIE värvsusdiagrammil


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab fuksiaroosa (*fuchsia*) vasteks toonivahemiku erkpunasest külma violetja erkroosani  .

Veebivärv *Fuchsia*, üks veebivärvide 16 standardsest värvitoonist, on külm lillakas erkroosa  , *Fuchsia pink* kassinaerilillaga sarnanev hele lillakasroosa  , *Royal fuchsia* punakaslilla  , *Deep fuchsia* sellest lillakam   ja *Antique fuchsia* murtud violett  .

## Kasutamine
Sisekujunduses kuulub fuksiaroosa värvide hulka, mida soovitatakse pigem vältida, sest kirka ja intensiivse toonina ei lase see valgusel ruumis mõjule pääseda.

Värvinimetust on kasutatud eesti keeles peaasjalikult tekstiilide kohta. Moes seostatakse fuksiaroosa taastulekut 1970. aastate stiiliga, seda peetakse atraktiivseks, tähelepanu äratavaks ja seksikaks värviks.

## Vaata ka
* Muhu roosa
* Magentapunane
* Barbiroosa
* Kompvekiroosa

## Viited
Leida Järvi

**Leida Järvi** (24. juuli 1915 Tallinn – 13. oktoober 1983 Toronto, Kanada) oli eesti laulja ja näitleja.

Ta põgenes 1944. aasta septembris Tallinnast Saksamaale, hiljem elas Kanadas. 

Järvi oli Kanada Eesti Rahvusteatri liige. Ta esines koos laulja, kupletisti ja laulukirjutaja Olaf Kopvillemiga.

## Looming
*Helisalvestis "Viise ja vinte". Eesti Rahvusbibliograafia

## Isiklikku
Ta oli abielus Eik Järviga. Leida Järvi on maetud Tallinna Metsakalmistule perekond Järvi rahulasse. 

## Viited

## Välislingid
*Katkend raamatust "Raivo Järvi. Kõike muud kui kukupai", peatükk "Oli kord kolm venda". Eesti Elu, 27. detsember 2019
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Nelli Uustalu

**Nelli Uustalu** (sündinud **Sillat**; 2. märts 1921 Narva – 13. august 1988) oli eesti koreograaf-lavastaja, tantsupedagoog ja tantsija. 

Tantsu õppis Narvas N. Taarna ja V. Viirese juures, tantsis kabareedes ja Eesti NSV Riikliku Filharmoonia tantsurühmas. Lõpetas 1953 Tallinnas rahvatantsujuhtide kursuse, täiendas end Leningradis ja Kesk-Aasia liiduvabariikides. Juhatas 1950. aastatest Tallinnas rahvatantsurühmi, asutas 1952 tantsuansambli Kullaketrajad, oli aastani 1980 selle kunstiline juht. Loonud tantse "Kivikasukas", "Meie polka", "Simmanipolka" ja seadnud paljude rahvaste (Idamaade) tantse harrastusrühmadele. Oli üldtantsupidude üldjuhte (1970, 1973, 1975, 1981, 1985). Eesti NSV teeneline kultuuritegelane (1974). Süit rahvastetantsudest, Targa rehealune.
Bobrov

**Bobrov** on linn Venemaal Voroneži oblastis, Bobrovi rajooni keskus. Asub Bitjugi jõe paremal kaldal, 150 km Voronežist kagus.

Bobrovi on mainitud 1685. aastal kopranahkade kokkuostupunktina, mille juurde tekkinud slobodaa sai nimeks Bobrovskaja (vene *бобр*  'kobras'). Linnaõigused ja praeguse nimekuju sai asula 1779. aastal.

## Viited

## Välislingid

* https://bobrovcity.ru/
Traffic (album)

**"Traffic"** on eesti bändi Trafficu esimene stuudioalbum, mis ilmus 2007. aastal.

**Lugude loetelu**

# "Sinuga koos"
# "Kallis ära küsi"
# "Päevast päeva"
# "Üksikud hinged"
# "Vastassuunas"
# "Iga ilmaga"
# "Lähedal"
# "Teadmatus on hea"
# "Viimane peatus"
# "Hääl telefonis"
# "Meie laul" feat Maarja
# "Halb või hea"
# "Vihm"
Université Paris Cité

**Université Paris Cité** on uus, pika ajalooga Pariisi Ülikooliga prantsuse keeles sama nimega ülikool Pariisis.

Ülikool asutati 20. märtsil 2019 seniste Pariisi 5. ja Pariisi 7. Ülikooli baasil, millega liideti veel mitu väiksemat õppeasutust.

## Vaata ka
* Pariisi Ülikool
 
## Välislingid
* Ülikooli koduleht
Peergkorv

**Peergkorv** (Lõuna-Eestis ka *pirrukorv*) on männipeergudest punutud korv. Selliseid korve valmistatakse käsitööna.

Kesk-Euroopas ja Skandinaavias valmistati korve lehtpuupeergudest. Peergkorv on vastupidavam kui höövlilaastust korv.
 
Eestis levisid korvid peamiselt laadakaubana, vaid Ida-Eestis valmistati neid mõnel pool ka kodus käsitööna enda tarbeks. Kagu-Eestis ja Peipsi-äärsetes külades tegid vastavate oskustega mehed peergudest kõik vajalikud korvid:
* kartuli- ja marjakorvid;
* seljakorvid heina, õlgede, rohu vedamiseks;
* märsskorvid villade jaoks;
* kaheosalised villakorvid, mida kasutati üle Eesti;
* vibuhällid;
* pesu- ja turukorvid, mida kasutas linnarahvas;
* sibulakorvid, mida kasutasid peamiselt venelased;
* suitsukalakorvid, mida kasutasid kalurid;
* Avinurme saiakorvid jne.

20. sajandi alguses vähenes peergkorvide kasutus märgatavalt, kuna kodune villakraasimise hääbus, mis oli villavabrikute loomisest tingitud. Nüüdisajal on Eestis alles vaid üksikud meistrid, kes on vilumuse saanud pärandoskusena. 

## Vaata ka
* korvipunumine

## Viited

## Välislingid
* Peergkorv. Eesti Rahva Muuseum
Rede Globo

**Rede Globo** on Brasiilia telekanal, mis kuulub Grupo Globole, selle asutas 26. aprillil 1965 asutaja Roberto Marinho.
Veinikelder

**Veinikelder** on tavaliselt maa alla rajatud ruum, kus vein laagerdub ja kus hoitakse veinivarusid pudelites või vaatides.

Veinikeldris peab vein olema kaitstud valguse ja temperatuuri kõikumise eest. Õhutemperatuur veinikeldris on 6–20 °C ja õhuniiskus 60–85%. Arvatakse, et parim õhutemperatuur on 13 °C. Kui see on kõrgem või madalam, siis toimuvad veinis keemilised reaktsioonid ja veini maitse muutub halvemaks. Liiga suure niiskuse korral katab pudelikorki hallitus, kuid liiga väikese niiskuse korral pudelikork lõheneb ja vein aurub. Pudelikorgi kuivamise vältimiseks hoitakse veini horisontaalselt.

Keldrid olid varem maja teiste ruumidega võrreldes madala temperatuuriga, mistõttu sobisid nad paremini veini pikaajaliseks hoidmiseks. Tänapäeval on keldrites keskküte ja kuumaveetorud, seetõttu vajab veinikelder sageli õhu konditsioneerimise süsteemi loomist. Vein on tundlik ka vibratsiooni suhtes, seepärast ei tohi veinikeldreid rajada suure liiklustihedusega teede juurde.
Tallinna vaekoda

**Tallinna vaekoda** oli Tallinnas 16. sajandil rajatud vaekoda, mis asus aadressil Raekoja plats 9.

1554–1555. aastal Raekoja platsi loodenurka ehitatud vaekoda oli varaseim renessanssehitis Tallinna all-linnas. Hoonet nimetati algselt suureks ehk uueks vaekojaks, eristamaks seda varasemast, raeapteegi kohal asunud vaekojast. See oli kaupade kaalumiskoht Suure turu juures ning seda kasutati ka muuks otstarbeks. 1558. aastal ehitati vaekotta väike vahtkonnaruum. 

Tallinna vaekoda oli trapetsikujulise põhiplaaniga, kahekorruseline, keldri ja kõrge kelpkatusega paekivihoone.

1583. aastast kasutati vaekoda ka linna veinikeldrina. 

Vae- ehk kaalukoda oli linna tähtsaim kaubandusasutus: seal kaaluti linna sisse- ja väljaveetavat kaupa ning kontrolliti selle kvaliteeti, kaaluti ja pakiti kottidesse soola ja vilja. 

1780. aasta paiku vaekoja põhjaküljele püstitatud ühekorruseline pritsikuur lammutati 1930. aastal. 

19. sajandi algul ühendati vaekoja ja pritsikuuri hooned kitsa vaheehitisega ja vaekoja külge ehitati mitmesuguseid poeruume ja muid juurdeehitisi. Pritsikuuri (aadressiga Raekoja plats 7) ruume üüris Tallinna linn välja poeruumideks (Fritz Tambergi (1842–1927) lillekauplus, Jürgensi habemeajamistöökoda). Vaekojas tegutses M. Szewczyki lillekauplus.

1918. aastal omandas Raekoja platsi põhjaküljel tegutsenud riidekaupmees Ivan Jegorow kaks maja Pika, Mündi, Kinga ja Teenri tänava vahelises kvartalis, seejärel laiendas ta oma valdusi peaaegu tervele kvartalile ning püstitas sinna moodsa hooneteansambli – Jegorovi maja (Raekoja plats 8). 

1929. aastal saavutas Ivan Jegorov vaekoda ümbritsenud Teenri ja Kinga uulitsa vahel asunud kaubamaja vanade juurdeehitiste (pritsikuuri, klosettide ja ladude) ning hilisemate inetute juurdeehitiste ja poekeste lammutamise. 
 Põles märtsipommitamises, kevadeks 1945 varemed lammutati. 

## Vaata ka
*Märtsipommitamine Tallinnas

## Viited
Ārlavciems

**Ārlavciems** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas.  

Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Slampest 9,5, piirkonna keskusest Tukumsist 9 ning Riiast 67,1 kilomeetri kaugusele. Küla asub Tukumsist Jelgavasse viiva raudteelõigu ääres. Külas asub Ceriņi bussipeatus.

Külas kasvab looduskaitsealune Vanagi hiidsaar.

## Viited
Ozolnieki (Slampe vald)

**Ozolnieki** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas. 

Küla asub valla loodeosas ja jääb piirkonna keskusest Tukumsist 6 kilomeetri kaugusele. Küla piirile jääb Ceriņi bussipeatus.

## Elanike arv


* 108 (1989)
* 186 (2000)
* 158 (2011)

* 170 (2021)
* 171 (2026)


## Viited
Vīksele

**Vīksele** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas.  

Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Slampest 3,5, piirkonna keskusest Tukumsist 18,9 ning Riiast 60,5 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Vīksele mõisa (*Wiexeln*) keskuse juurde.

Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 4.9 m.

## Viited
Buddhaghosa

**Bhadantácariya  Buddhaghosa** oli India päritoluga munk ning theravaada budismi mõjukas arendaja, kommenteerija, tõlkija ja filosoof. 

Buddhaghosa tegutses Sri Lankal Anurādhapura suurkloostris umbes aastatel 412 kuni 434. Tema tuntuim teos on *[[Visuddhimagga]]* ("Puhastumise tee"), mis on põhjalik kommentaarium ja oluline täiendus theravaada õpetustele ja praktikatele.

## Viited
Visuddhimagga

***Visuddhimagga*** (paali keeles 'puhastumise tee') on Buddhaghosa teos, mis on kirjutatud 5. sajandil Sri Lankal. 

Seda on peetud kõige tähtsamaks tekstiks theravaadas lisaks paali kaanonile ning seda hinnatakse kõrgelt ka teistes koolkondades. See raamat on olulisel kohal budistliku meditatsiooni praktiseerimisel ka tänapäeval.

Teose 22 peatükki on jaotatud kolme ossa vastavalt kaheksaosalise tee kolmele alajaotusele, milleks on kõlblus, keskendumine ja mõistmine. 
* Esimene osa koosneb kahest peatükist, mis käsitlevad kõlbluse ja eetika teostamist. 
* Teine osa koosneb 11 peatükist, milles kirjeldatakse meeleharjutusviise ja antakse juhtnööre harjutamiseks. See on puhastumise ehk vabanemise tee kitsamas mõttes. 
* Kolmas osa koosneb 10 peatükist, kus vaadeldakse mõistmise kui budismi tee tulemuse aspekte. 

Arvatakse, et *Visuddhimagga* tugineb suurel määral Buddhaghosa eelkäija Upatissa (3. saj) teosele «Vabanemise tee» (paali keeles *vimuttimagga*), mis aga paalikeelsel algkujul ei ole säilinud. 

## Viited

## Välislingid

* Mahasi Sayadaw, '' The Progress of Insight (Visuddhiñana-katha)
* Ve. Matara Sri Nanarama, ''The Seven Stages of Purification & The Insight Knowledges''
* The entire ''Visuddhimagga'': The Path of Purification by Bhadantacariya Buddhaghosa tr. by Ñānamoli Thera
* The Path of Purification (''Visuddhimagga'') by Bhadantacariya Buddhaghosa
Cinevilla

**Cinevilla** on filmilinnak Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas. Varem oli linnak küla staatuses.

Linnak asub valla lääneosas. Tegemist on Vidus Vecvagarose talu juurde rajatud butafoorse linnakuga, mille pindala on 150 hektarit. Linnak rajati Riia ajaloost rääkivate filmide välivõtete tarbeks, sinna ehitati näiteks mitme Riia ajaloolise hoone ja ehitise koopiad.

Linnakus asuv kanal kujutab Daugavat. Sellele rajati Riia kivisilla koopia ning koopiad nüüdseks hävinud Lübecki ja pontoonsillast. Osa linnakust kujutab Riia vanalinna, osa aga Pārdaugavat. 2010. aastast kuulub see Riia Filmistuudiole.

Linnakus tehtud näiteks filme "Hirmus suvi", "Riia kaitsjad" (selle filmi tarbeks rajati Daugavat kujutav osa), "Rūdolfa mantojums" (selle filmi tarbeks rajati eraldi Rudolfi talu kujutav osa), "Sapņu komanda 1935" (räägib 1935. aastal Euroopa meistriks tulnud Läti korvpallimeeskonnast), "Nameja gredzens" (seiklusfilm Nameisise elust). Seal on filmitud ka osa Apteeker Melchiorist.

Filmilinnakus on hoiul ka filmimisel kasutatud sõidukid ja muu tehnika: laevad, rongid, hobusõidukid, soomustehnika. Cinevillasse on rajatud üks Läti alade neljast trammiliinist.

Skats cinevilla.jpg|Butafoorne Daugava
Cinneville - Prototype of Old Riga - panoramio - Paul Berzinn (5).jpg|Linnaku tänav
Cinevilla - panoramio - Modris Putns (7).jpg| Cinevilla tramm


## Viited

## Välislingid

* Linnaku koduleht
Queen Mary

**Queen Mary** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') on endine Briti ookeaniliinilaev, mis sõitis aastatel 1936–1967 peamiselt Põhja-Atlandi ookeanil Southamptoni ja New Yorgi vahel.
Queen Mary oli koos RMS Queen Elizabethiga Cunard Line'i kõige esinduslikum ja kiirem laev. 

Queen Mary alustas esimest reisi 27. mail 1936. Juba sama aasta augustis pälvis ta lühikeseks ajaks Sinise Lindi, ületades senise rekordiomaniku, Prantsuse auriku Normandie, kiirust. 1938. aastal saavutas ta sama tiitli uuesti, ületades Atlandi ookeani läänest itta kõigest 3 päeva, 20 tunni ja 42 minutiga. Laev hoidis seda rekordit järgnenud 14 aastat.

Laev oli ehitatud küllaltki konservatiivses ja traditsioonilises vaimus. Sisekujunduses andsid tugevat tooni *[[art déco]]* suuna mõjud.

Traditsioonilised olid ka laeva jõuseadmed: neljas sektsioonis paiknes kokku 24 vedelkütusel töötavat aurukatelt koos nelja auruturbiiniga, maksimumvõimsuseks andis see kuni 212 000 hj (158 000 kW). 1936. aasta alguses tehtud testsõitudel suutis laev arendada ligi 33-sõlmelist kiirust.

Aluse veeväljasurve oli 77 400 t, kogupikkus 310,7 m, laius 36 m ja süvis 11,8 m.

1100-liikmelise meeskonnaga laev mahutas kuni 2139 reisijat.

Teise maailmasõja ajal teenis alus mereväe transpordilaevana.

1967. aastal otsustati lõpetada Queen Mary ekspluatatsioon reisilaevana. 31. oktoobril 1967 väljus alus viimast korda Southamptonist Long Beachi sadamasse, kus ta muudeti restorani, hotelli ja muuseumiga turismikeskuseks.

2004. aastal valmis endise Queen Mary eeskujul ja ookeaniliinilaevade traditsiooni jätkamiseks uus laev, Queen Mary 2.
Queen Elizabeth (laev 1938)

**Queen Elizabeth** (prefiksiga RMS – *Royal Mail Steamer* – 'kuninglik postiaurik') oli Briti ookeaniliinilaev. 

27. septembril 1938 ristis George VI abikaasa kuninganna Elizabeth laeva enda järgi ning maailma suurim reisilaev libises ellingult vette.

314,25 m pikkune ja 36 m laiune Queen Elizabeth oli 3,65 m pikem kui tema nn vanem õde Queen Mary. Oma 83 673 t veeväljasurvega ületas uus laev Prantsuse Normandied tervelt 250 tonni võrra. Laev oli ehitatud liiniveoks Southamptoni ja New Yorgi vahel.

Ehkki laeva masinate koguvõimsus ulatus 200 000 hobujõuni, ei jätkunud laeval kiirust Queen Mary või Normandiega ookeaniületusrekordites võistlemiseks.

Liinilennukite ajastu saabudes muutus Queen Elizabethi ja Queen Mary kasutamine ebarentaabliks. 1960. aastate lõpus müüs Cunard Line laeva Hiina ärimehele, kes toimetas aluse Hongkongi sadamasse remonti, et muuta see ujuvaks ülikooliks. 

9. jaanuaril 1972 puhkes aga laeva ümberehitustööde käigus tulekahju. Tuli levis väga kiiresti ja juba viie tunni pärast oli laeva kreen 17°. Tuli lõõmas üle ööpäeva ning see, mis maailmakuulsast aurikust alles jäi, vajus 10. jaanuaril osaliselt vee alla. Järgnevail aastail laev lammutati.

1969. aastal valmis samal laevakompaniil uus laev Queen Elizabeth 2, mis jätkas ookeaniliinilaevade traditsiooni kuni 2008. aastani. 

## Viited

## Välislingid
*
Queen Elizabeth 2

**Queen Elizabeth 2** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') on endine Briti ookeaniliinilaev, mis sõitis aastatel 1969–2008 Põhja-Atlandi ookeanil Southamptoni ja New Yorgi vahet.

Alus ristiti sama laevafirma legendaarse auriku RMS Queen Elizabethi järgi. 

1982. aastal võttis alus osa Falklandi sõjast, olles vägede transpordilaev.

Ligi 50 000-tonnise veeväljasurvega 293,5 m pikkune laev ehitati Cunard Line'ile transatlantiliseks laevaliikluseks. Hiljem leidis see kasutust ka ristluslaevana.

1980. aastate lõpus asendati laeva senised jõuseadmed (katlad ja auruturbiinid) moodsamate diisel-elektriliste masinatega, mille tulemusena kasvas maksimaalne kiirus 34 sõlmeni (63 km/h).

Aastatel 1969–2004 oli alus Cunard Line'i lipulaev.

2008. aastal müüdi alus Dubaisse, kus teda kasutatakse ujuva hotellina.
 
## Välislingid
* 
* The Superliners: Twilight of an Era; National Geographic
Johann Georg

**Johann Georg** (11. september 1525 – 8. jaanuar 1598) oli Brandenburgi kuurvürst (1571–1598) ja Preisimaa hertsog.

## Elu

Hohenzollernite dünastia liikmena oli ta Joachim II ja selle esimese naise Magdalene von Sachseni poeg.

Oma isa valitsemisajal kogunenud suurte 2,5 miljoni kuldna suuruste võlgadega kehtestas Johann Georg teraviljamaksu, mis viis osa talurahvast sõltuvusse aadlist, kes oli maksust vabastatud. Ta laskis juudid 1573. aastal Brandenburgist välja saata, riisuda nende vara ja keelata naasmise. Ehkki ustava luterlasena oli ta kalvinismi tõusule vastu, lubas ta Hispaania Madalmaade ja Prantsusmaa sõdadest pärit kalvinistlikke põgenikke riiki. 13. juulil 1574 asutas ta Berliinis esimese humanistliku õppeasutuse *[[Gymnasium zum Grauen Kloster]]*. Tema järglaseks sai tema poeg Joachim Friedrich.

Pärast tema sugulase Albrecht von Hohenzollerni surma 1568. aastal päris Preisimaa hertsogiriigi viimase alaealine poeg Albrecht Friedrich. Johann Georgi isa oli Preisimaa hertsogiriigi kaaspärija. 1577. aastal said Brandenburgi kuurvürstid Preisimaa hertsogi Albrecht Friedrichi kaasvalitsejateks.

## Perekond ja lapsed

Johann Georg oli abielus kolm korda.

Tema esimene naine oli Sophia von Liegnitz (u. 1525 – 6. veebruar 1546), kellega ta abiellus 1545. aastal. Nad said ühe lapse:

# Joachim Friedrich (27. jaanuar 1546 – 18. juuli 1608)

Tema teine naine oli 1548. aastast Brandenburg-Ansbachi vürsti Georgi tütar Sabina (12. mai 1529 – 2. november 1575). Nad said järgmised lapsed:

# Georg Albrecht (19. veebruar 1555 – 8. jaanuar 1557)
# Johann (1557 – suri noorelt), Albrechti kaksikvend
# Albrecht (1557 – suri noorelt), Johanni kaksikvend
# Magdalena Sabina (1559 – suri noorelt)
# Erdmuthe (26. juuni 1561 – 13. november 1623)
# Maria (1562 – suri noorelt)
# Hedwig (1563 – suri noorelt)
# Magdalena (1564 – suri noorelt)
# Margaret (1565 – suri noorelt)
# Anna Maria (3. veebruar 1567 – 4. november 1618)
# Sophie (6. juuni 1568 – 7. detsember 1622)

Tema kolmas naine oli 1577. aastast Elisabeth von Anhalt (15. september (vkj. 5. september) 1563 – 5. oktoober 1607). Nad said järgmised lapsed:

# Christian (30. jaanuar 1581 – 30. mai 1655)
# Magdalena (7. jaanuar 1582 – 4. mai 1616)
# Joachim Ernst (22. juuni 1583 – 7. märts 1625)
# Agnes (17. juuli 1584 – 26. märts 1629)
# Friedrich (22. märts 1588 – 19. mai 1611)
# Elisabeth Sophie (13. juuli 1589 – 24. detsember 1629)
# Dorothea Sibylle (19. oktoober 1590 – 9. märts 1625)
# Georg Albrecht (20. november 1591 – 29. november 1615)
# Sigismund (20. november 1592 – 30. aprill 1640)
# Johann (13. juuli 1597 – 23. september 1627)
# Johann Georg (4. august 1598 – 27. jaanuar 1637)
Rideļi

**Rideļi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla põhjaosas ja jääb valla keskusest Sēmest 22, piirkonna keskusest Tukumsist 26 ning Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Rideļi mõisa (*Riddelsdorf*) keskuse juurde.

Külas asub Rideļi bussipeatus.

## Viited
Hiiumaa (täpsustus)

**Hiiumaa** võib olla:

* Hiiumaa, saar
* Hiiu maakond
* Hiiumaa (ajaleht)
* Hiiumaa (laev, 1966)
* Hiiumaa (laev 2011)

## Vaata ka
* Hiiumaa vald
Seepiapruun

**Seepiapruun** ehk **seepiakarva** on hallika või lillaka varjundiga sügavpruun värvus, üks pruunidest värvitoonidest, mis vastab värvina kasutatava seepia ja sellega tehtud joonistuste, samuti seepiaga toneeritud fotode toonile.

## Variatsioonid
RAL Classic värvikaardi toon 8014 *Sepiabraun* on keskmise tumedusega hallikaspruun  

Kunstitarvete tootja Cansoni 'Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on *sepia* 'seepia' , see on ligikaudu hallikaspruun.

Veebivärv *Sepia* on keskmise tumedusega pruun, millel puudub hall või violetne kõrvalvarjund  .

## Seepiapruun looduses
Isase luha-sinirinna (*Luscinia svecica cyanecula*) seljapoole värvust on kirjeldatud seepiapruunina.

Kodulinnuna kasvatatava muskuspardi üks võimalikke sulestiku värvuse variante on seepiapruun - seda värvi sulestik muutub vananedes tumedamaks.

Blaukehlchen Beobachtungsplattform.jpg|Luha-sinirind, isaslind


## Vaata ka
* umbrapruun
* bisterpruun
* nelgipruun

## Viited
Mauretania (laev 1907)

**Mauretania** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli Cunard Line'i ookeaniliinilaev, mis valmis 1906. aastal Tyneside`is. 

Kuni Olympicu valmimiseni 1911. aastal oli tegemist maailma suurima laevaga (koos sõsarlaev Lusitaniaga). 240 m pikkune laev võis mahutada kuni 2165 reisijat ning 802 meeskonnaliiget. Laeva jõuseadmeks oli neli auruturbiini (kaks kõrgsurve ja kaks madalsurve). 

1909. aastal võitis Mauretania Sinise Lindi auhinna, ületades Atlandi ookeani 4 päeva 10 tunni ja 51 minutiga ning keskmise kiirusega 26,06 sõlme. Seda auhinda hoidis laev ligi 20 aastat, loovutades selle lõpuks Saksa kiiraurikule Bremen. Mauretania sai ka paljude reisijate lemmikuks.

I maailmasõja ajal oli Mauretania teenistuses vägede transpordi- ja hospidallaevana.

1930. aastatel tegutses Mauretania kruiisilaevana ja värviti täies ulatuses valgeks.

Vana ja teenekas laev lammutati 1935. aastal Šotimaal.

## Välislingid
Ang Probinsyano

**Ang Probinsyano** on Filipiinide telesari, mille peaosas on Coco Martin. See oli eetris ABS-CBN-il 2015. aastal.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Püha viigipuu

**Püha viigipuu** (*Ficus religiosa*) on liik viigipuude (*Ficus*) taimeperekonnast, mooruspuuliste sugukonnast, levinud Indias ja Kagu-Aasias, kohalike nimetustega *pippala*, *peepul*, *peepal*, *ashwattha*.

Püha viigipuud austatakse Indiast pärinevates religioonides (hinduismis, budismis, jainismis). 

Bhagavadgitas ütleb Krišna, et puude seas on ta viigipuu (*peepal*). 

Siddhārtha Gautama saavutas püha viigipuu all istudes budasuse (sanskriti ja paali keeles *bodhi*), jõudis täieliku virgumiseni ehk sai Buddhaks. Budismis on see puu bodhipuu ehk "virgumise puu" (sanskriti keeles *bodhivṛkṣa*), nagu ka kõik selle võrsetest kasvama pandud puud. 

## Viited
Rex

**Rex** oli Itaalia ookeaniliinilaev, mis valmis 1932. aastal Genovas.

1. augustil 1931 vette lastud Rex oli tollal suurim laev, mis Itaalias ehitatud. Laeva interjöör oli luksuslik ning kujundatud Itaalia baroki stiilis. 
Läbi kahe teki ulatuv 2400&nbsp;m² ballisaal oli suurim ruum, mis tol ajal ühte laeva ehitatud.

1933. aasta augustis ületas Rex Atlandi ookeani keskmise kiirusega 28,92 sõlme (53,56 km/h), ületades Saksa laeva Bremen tulemust terve sõlme võrra. 
Sellega võitis ta esimese ja viimase Itaalia laevana Sinise Lindi auhinna. Läänest itta sõidul ei suutnud Rex aga kunagi teiste laevade rekordit purustada. 1935. aastal ületas Rexi rekordi Prantsuse aurik Normandie.

1939. aastal jäi Rex Lõuna-Itaalias asuvas Bari sadamas Teise maailmasõja algamise tõttu pea viieks aastaks ankrusse. 
Seoses liitlasvägede edasitungimisega otsustati Rex aga üle viia Trieste sadamasse, kust ta liikus varsti edasi Pula lähedale. 

1944. aasta septembris kavatsesid Pürenee poolsaarel võitlevad Saksa väed takistada liitlastel sadamat kasutamast, uputades 268 m pikkuse aluse Trieste sadama sissepääsu ees. 
Kuigi inglastel oli tahe laeva säästa otsustati mööda rannikut puksiiris liikuv alus siiski enne uputada.
8. septembril 1944 ründas laeva Suurbritannia kuninglik õhuvägi, mille tulemusena laev süttis ja vajus rannikuäärses madalas vees külili. 

Hiljem tõsteti laev üles ja aastatel 1947–1948 lammutati Jugoslaavias. 

## Viited
Bodhipuu

**Bodhipuu** ehk "virgumise puu" (sanskriti keeles *bodhivṛkṣa*) on püha viigipuu (*Ficus religiosa*) Bodhgayal, Biharis, mille all Siddhārtha Gautama saavutas virgumise ehk budasuse (sanskriti ja paali keeles *bodhi*) umbes aastal 500 eKr. 

Bodhipuuks nimetatakse ka kõiki neid pühasid viigipuid, mis on pärimuse järgi kasvama pandud Buddha-aegse püha viigipuu võrsest. 

Teadaolevalt esimesena istutati bodhipuu võrse 3. sajandil eKr Anuradhapura suurkloostri (*Mahāvihāra*) juurde Sri Lankal, kus see kasvab tänapäevalgi.
Amarandipunane

**Amarandipunane** on lillaka varjundiga ja kergelt pruunika poole kalduv tumepunane värvitoon, mis vastab õistaime rebasheina ehk amarandi (*Amaranthus*) õite värvusele.

Värvus on karakterilt soe ja sametine, see seostub võimsuse, külluse ja luksuslikkusega. Värvitooni, mis on karmiinpunasest pruunikam, on kirjeldatud ka heleda bordoopunasena.

## Pildid

20141108Amaranthus caudatus2.jpg|Õitsev *Amaranthus caudatus*
Amaranthus tricolor0.jpg|Rebashein *Amaranthus tricolor*
Docteurs-SorbonneUniversités-13.jpg|Sorbonne'i ülikooli doktorid talaarides
K.u.k. Farbenkastl 1912 (1).png|1867. aasta Austria-Ungari sõjaväemundrite värvinäidised 1912. aasta väljaandes - amarandipunane ülal paremal


## Variatsioonid
Veebivärv *Amaranth* on fuksiapunast meenutav erepunane värvitoon.

## Kasutamine
Prantsusmaa ülikoolisüsteemis eristab traditsioonilisi teaduskondasid (teoloogia, õigusteadus, meditsiin, täppisteadused, loodusteadused, humanitaaria/kunstid) talaari värvus ja täppisteaduste teaduskonna (*Sciences exactes et expérimentales*) talaari värvus on amarandipunane.

1878. aastal Prantsusmaal ilmunud põhjalik käsiraamat liturgilise riietuse kohta märgib, et punane toon, mida kannavad piiskopid, peab erinema kardinalide sarlakpunasest ja olema tume purpurjas amarandi- või karmiinpunane. Värvus arvatakse olevat kehtestatud juba alates 6. sajandist ja eristab tänapäeval piiskoppe monsenjööri autiitli kandjatest, kes kannavad piiskopilillat. Mõnikord käsitletakse amarandipunast piiskoppide ja peapiiskoppide mitte-liturgilise lillana.

Amarandi või amarantvärvi nime kannab punakaspruun asovärv E123, mida kasutatakse toiduainetetööstuses ja farmaatsias.

## Viited
Marju Vesik

**Marju Vesik** (Kihnus tuntud kui **Võsu Marju**; sündinud 7. märts 1986) on SA Kihnu Kultuuriruumi juhataja ning Kihnu kultuuri ja pärimuse hoidja. 

Ta on ema ja isa poolt põliskihnlane. Ta on teinud aastaid Vikerraadios kihnukeelseid uudiseid ning kuulajad teadsid teda tollal kui Mere Marjut. 

Marju Vesik on aastaid korraldanud festivali Kihnu Mere Pidu. Ta on töötanud kodusaarel giidina, tegelnud turismivaldkonnas ning töötas aastaid SA Kihnu Kultuuriruumi projektijuhina.

## Viited


## Välislingid

* Mere Marju häälestab Kihnu lainele / Eesti Naine, 9. jaanuar 2009
Bodhgaya

**Bodhgayā** on koht, kus Siddhārtha Gautama saavutas virgumise ehk budasuse; asub Indias tänapäeva Bihari osariigis, 90 km Patnast lõunas.

Bodhgayā on kogu maailma budistidele kõige tähtsam pühapaik, üks neljast suurest pühapaigast (tšaitja) ja palverännakute sihtkohast. Oletataval Buddha virgumiskohal kasvab ka praegu bodhipuu.

Esimese templi olevat Bodhgayāsse rajanud Ašoka 3. sajandil e.Kr. Praegune Mahābodhi tempel pärineb 2. saj m.a.j. Vahepeal oli see hinduistide valduses.

19. saj lõpus alustati Bodhgayās ulatuslikke väljakaevamis- ja taastamistöid. Suuresti Sri Lanka ja teiste maade budistide ning Mahabodhi Society eestvõttel on see tänaseks taastatud budistliku pühapaigana ja kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja.
Martin Pärn (jalgpallur)

**Martin Pärn** (sündinud 27. novembril 1998) on eesti jalgpallur. 

Ta mängib  Esiliiga B klubis Vändra JK Vaprus. Ta on paremajalgne ründaja, suudab mängida vasaku- ja parema poolkaitsja, vasaku ründaja ja tipuründajana.
Amarant (värvaine)

**Amarantvärvaine** ehk **E123** on pruunikaspunane asovärv valemiga C20H11N2Na3O10S3, mida kasutatakse toiduvärvina toiduainetetööstuses ja kosmeetikatoodetele värvuse andmiseks. 

Amarantvärvaine tähised värvainete indeksis on C.I. Food Red 9 (eesti keeles **punane toiduvärv 9**), Acid Red 27 ja C.I. 16185, veel tuntakse teda nime all asorubiin S (*Azorubin S*). Nimetus tuleneb õistaime rebasheina nimest, mille õisikud on iseloomulikku erksat kergelt lillakat punast (amarandipunast) värvi.

## Omadused
Värvainet saab kasutada looduslike ja tehiskiudude värvimiseks, samuti naha, paberi ja mitmesuguste kunstvaikude toonimiseks. Toiduvärvina kannab see E-aine tähist E123. Tavaliselt esineb värvaine trinaatriumsoola kujul. See on tume-punakaspruun, tumepunane või lilla pulber, mis lahustub vees ja laguneb sulamata 120 °C juures. Nagu kõiki asovärve, toodeti amaranti 20. sajandi keskpaigani kivisöetõrvast, tänapäeval on põhilisteks lähteaineteks petrooleumi tootmise kõrvalsaadused.

Ameerika Ühendriikides keelati amarandi kasutamine 1976. aastal võimaliku kantserogeensuse tõttu. On võimalik allergiatekitaja, põhjustab asovärvidele tüüpilisi ülitundlikkusreaktsioone.

## Viited

## Välislingid
* Amarantvärvaine Euroopa liidu toidulisaainete andmebaasis
* Amarantvärvaine keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
* Amarant värvainete andmebaasis Word Dye Variety
Brizule

**Brizule** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla põhjaosas ning jääb valla keskusest Sēmest 6,4, piirkonna keskusest Tukumsist 15,6 ja Riiast 84,6 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Brizule mõisa (*Bresilgen*) keskuse juurde. Külas asub Lambsdorffide suguvõsa kalmistu, sinna jääb ka Brizule bussipeatus.

Brizule jääb osaliselt Brizule luha hoiualale. Külas kasvab üks looduskaitsealune tamm.

## Viited
Vilksala

**Vilksala** (ka **Cerība**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla edelaosas ning jääb valla keskusest Sēmest 12,3, piirkonna keskusest Tukumsist 12,8 ja Riiast 84,4 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Vilksala mõisa (*Wilksaln*) keskuse juurde.

## Viited
Lazdas

**Lazdas** (ka **Cerība**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla edelaosas ja jääb valla keskusest Sēmest 14,4, piirkonna keskusest Tukumsist 16,4 ning Riiast 81,8 kilomeetri kaugusele. Küla läbib maantee A10. Külas asub Lazdase bussipeatus.

## Viited
Draudzība

**Draudzība** on mitme Läti küla varasem nimi:

* Egļupe (Inčukalnsi piirkond)
* Egļupe (Sigulda piirkond)
* Liepa (Arona vald)
Plieņi

**Plieņi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla idaosas ja jääb valla keskusest Sēmest 9,7, piirkonna keskusest Tukumsist 13,4 ning Riiast 82,3 kilomeetri kaugusele. Külast on eraldatud  Līkaiņi nime kandev osa, mis moodustab iseseisva asula. Külas asub Plieņu skola bussipeatus.

Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 4,11 m.

## Viited
Birztala

**Birztala** (ka **Brīvnieki**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Sēme vallas.  

Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Sēmest 2,7, piirkonna keskusest Tukumsist 7 ning Riiast 79,9 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Brīvnieki bussipeatused.

## Viited
Kaitsekäik

**Kaitsekäik** on kaitsjate jaoks ettenähtud sakmelise rinnatisega käik linnuse või kindluse ringmüüri ülaserval.

## Viited