open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marek Alveus

**Marek Alveus** (sündinud 13. juulil 1977) on Eesti ettevõtja ning EELK vaimulik, aastast 2024 Nõmme Rahu koguduse õpetaja. 

Alveus tegutseb ettevõtlusega alates aastast 2005. 

Aastal 2019 lõpetas ta EELK Usuteaduse Instituudi teoloogia rakenduskõrghariduse diplomiga ning aastal 2021 kaitses samas teoloogiamagistrikraadi teemal „Leeriõpetuse areng ja selle sidumine terviseõpetusega Eestis aastatel 1935–1940”. 

10. märtsil 2019 ordineeris peapiiskop Urmas Viilma Marek Alveuse diakoniks ja 26. mail 2022 preestriks. 

Aastatel  2019–2022 oli Alveus Nõmme Rahu koguduse diakon. Alates 13. juunist 2022 oli ta sama koguduse abiõpetaja ning 5. mail 2024 valiti ta EELK Nõmme Rahu koguduse õpetajaks, kui tema eelkäijast Ove Sanderist oli saanud Põhja-Eesti piiskopkonna piiskop. Alveus seati ametisse 30. juunil 2024.

## Tunnustus

* 2022 Nõmme Rahu Risti III järk
* 2025 EELK Aukiri
Hofstetten-Grünau

**Hofstetten-Grünau** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Inimesi

Väidetavalt sündis kristlik müstik Agnes Blannbekin Plambachi külas, mis praegu on Hofstetten-Grünau osa.

## Viited
Rembetes

**Rembetes** on Eestis tegutsev ja kreeka muusikat esitav ansambel. Ansambli tegevus algas 2006. aastal.

Ansambli koosseis: Tõnu Oja (laul), Olavi Kõrre (laul, buzuki, tsouraki, ud, baglamas, lyra, viiul, cahon), Leonora Palu (flööt, viled), Karolin Kõrre (laul, tamburiin), Argo Mägi (mandoliin, baglama, tuberleki), Veiko Rea (akordion), Andrus Haugas (bassikeeltega kitarr, tuberleki, erinevad rütmipillid).
Markus Kristofer Sinivee

**Markus Kristofer Sinivee** (sündinud 29. mail 2004 Tallinnas) on eesti sotsiaalmeedia sisulooja.

Sinivee postitas 2021. aasta veebruaris oma esimese TikToki video, mis oli seotud taliujumisega. Video kogus platvormil üle 30000 vaatamise. Pärast sisuloomega eksperimenteerimist alustas ta 2021. aasta suveks tänavaintervjuude tegemisega, millega ta tegeleb ka tänaseni. 

2023. novembril avaldas Sinivee oma esimese Youtube'i reisivideo, kus ta võttis kõige odavama lennupileti iga päev terveks nädalaks. Video kogus esimese nädalaga üle 16000 vaatamise, küll sattus meedia silma alla teise sisulooja video osalise kopeerimise eest.

2024. aasta suvel alustas Sinivee ka sisuloomega inglise keeles, kus ta tihtipeale teeb tänavaintervjuusid välismaal.

2026. aasta märtsi seisuga on Sinivee oma Tiktoki kanalitel kogunud üle 6 miljoni meeldimise.

## Isiklikku
Sinivee on olnud suhtes Diana Kutsega.

Sinivee on lapsepõlves mänginud üle 10 aasta tennist ning tulnud Eesti meistriks üksikmängus noorteklassides Poisid 10 (2014) ja Poisid 12 (2016). Tema unistus lapsepõlves oli olla professionaalne tennisemängija.

## Viited
Kaspia kootvähk

**Kaspia kootvähk** (*Chelicorophium curvispinum*) on kirpvähiliste seltsi kuuluv riimveeline üheaastane vähilaadne, Eesti vetes 2005. aastal avastatud võõrliik.

## Kirjeldus
Kaspia kootvähi keha on lüliline ja hallikaskollast värvi, ta võib kasvada 7–9 mm pikaks. Nagu teised kirpvähilised, on ta keha veidi külgedelt kokku pressitud ja kaarja kujuga. Oluline tunnus on väga pikad teised tundlad, mil on üks hästi arenenud ja neli väiksemat oga neljandal lülil. Seljakilbil on lühike kolmnurkne rostrum. Noored vähid meenutavad täiskasvanuid, ent on väiksemad.

## Levik
Liigi päritoluregioon on Kaspia ja Musta mere valgla. Liik elab magevees või riimvees kolooniatena ja võib kinnituda kivide ja pontoonide külge. Arvatavasti on liik jõudnud Lääne- ja Põhja-Euroopasse sisemaa veeteid mööda, kinnitununa laevakeredele.

Esimest korda märgati liiki väljaspool tema looduslikku areaali 1912. aastal Berliinis Müggelsees, kus leid kirjeldati uue liigina. 1926. aastal leiti liiki Läänemere riimvetest, enne 1929. aastat Balatoni järvest Ungaris, 1930. aastatel Poolas Odra ja Wisła jõest ning ka Inglismaal, kust on vähe leide. 1970. aastate lõpul oli ta jõudnud kõikjale Saksamaa jõgedesse, Belgias leiti liiki esimest korda 1981. aastal Maasi jõest Huy lähedal. 1990. aastal oli ta jõudnud juba tervesse Maasi valglasse, 1990. aastate jooksul leiti teda Limburgist, Flaami Brabandist ja Antwerpenist.

## Ökoloogia
Liiki leidub mage- ja riimvees peamiselt kivistel põhjadel, eelistades lainetusele mõõdukalt avatud kohti, kuid ta esineb ka varjatumais merepiirkondades. See kirpvähk elab eelistatult mesotroofses veekeskkonnas, aga esineb ka eutroofses vees. Liik on keskmise reostustundlikkusega. Euroopas jääb tema elukeskkonna soolsus 0,03–0,8 psu piiridesse. Rohkelt paljunedes võib ta teised, haavatavamad liigid elupaikadest välja tõrjuda.

Loom liigub ujudes, mööda substraati roomates ja võib kaevuda põhjasettesse. On biofiltraator, toitub peamiselt hõljumist ja settest. Toruke, millesse *C. curvispinum* kaevub, kaitseb teda röövloomade eest. Liigi massilise esinemise korral raskendavad need teistel liikidel, nagu ehmestiivaline *[[Hydropsyche contubernalis]]* või rändkarp (*Dreissena polymorpha*), kinnitumist samale substraadile.

Toitainerikkas keskkonnas võib lühikese elutsükliga *C. curvispinum* anda kolm põlvkonda aastas, mis teeb liigi talle soodsates keskkondades väga edukaks.

## Viited

## Välislingid
* Chelicorophium curvispinum - Caspian mud shrimp. - Vlaams Instituut voor de Zee
* S. Mastitsky. Chelicorophium curvispinum (Caspian mud shrimp). Datasheet. - CABI Compendium
Aasia tulikas

**Aasia tulikas** (*Ranunculus asiaticus*), ka *Pärsia tulikas*, on tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim. See liik on pärit Lõuna-Euroopast, Edela-Aasiast ja Kagu-Aasiast. Tänu oma erksatele ja mitmekesistele õitele on Aasia tulikas populaarne aiataim üle maailma.

## Kasvutingimused
Aasia tulikat on suhteliselt lihtne kasvatada, kuid nõuab mõningast hoolt, et tagada rikkalik õitsemine. Taim eelistab hästi vettläbilaskvat viljakat mulda. Vajalik on mõõdukas kastmine, vältides liigniiskust, mis võib juuremädanikku tekitada. Kõige paremini kasvab taim täispäikeses, kuigi talub ka poolvarju. Soovitatav on regulaarne väetamine õitsemisperioodi eel, et soodustada rikkalikku õitsemist. 

## Paljundamine
Paljundamine toimub peamiselt seemnete või mugulate jagamise teel. Juuremugulaid peab enne istutamist umbes 6 tundi vees leotama. Peale leotamist istutada need harudega allapoole. Parim istutusaeg on varakevadel. Peale lehtede kuivamist tuleb mugulad üles kaevata ja paigutada jahedasse, pimedasse kohta, et neid üle talve hoida. 

## Õitsemisperiood
Aasia tulikas õitseb hiliskevadest varasuveni olenevalt kliimatingimustest. Taime õied on suured, läbimõõduga 3-5 cm ning neid leidub laias värvivalikus: kollasest, oranžist, roosast kuni punaseni. Mõnedel sortidel võivad olla isegi mitmevärvilised või topeltõied.  

## Kasutusalad
Aasia tulikat kasutatakse laialdaselt lõikelillena tänu sellele, et õied säilitavad hästi oma värske väljanägemise vaasis. Lisaks on see taim suurepärane valik peenarde kaunistamiseks lisades aeda erksaid värve ja ilu. 

## Viited
Tommot

**Tommot** (jakuudi Томмот) on linn Venemaal Sahhas Aldani ulussis. Asub Aldani jõe mõlemal kaldal, 390 km Jakutskist edelas.

Linna rajati 1923. aastal jõesadama juurde.

2023. aastal oli linnas 6320 elanikku.

## Viited

## Välislingid
Taastav põllumajandus

**Taastav põllumajandus** on loodust hoidev integreeritud põllupidamise viis, kus mulla häirimist ja keemiliste sisendite koguseid vähendades ning orgaanilisi sisendeid suurendades saavutatakse suurem hektari kasumlikkus nii rahalises kui ka ökoloogilises mõttes.

## Eesmärgid
**Mulla tervise parandamine**

Üheks tähtsamaks eesmärgiks on säilitada mulla tervist. Selleks võiks vähendada kündmist ja harrastada minimeeritud harimise praktikaid. Samuti vähendatakse kemikaalide jõudmist mulda, mis omakorda suurendab mikroorganismide arvukust mullas ja looduslikku mitmekesisust. Mineraalväetised asendatakse orgaaniliste väetistega.

**Huumusbilansi suurendamine**

Orgaaniliste väetistega saab suurendada mulla huumuse sisaldust ja õiget külvikorda kasutades on võimalik huumusbilanss hoida neutraalsena või isegi positiivsena. Võimalikult palju võiks vältida mustkesa. Elustaimestik põllul aitab siduda lämmastikku ning ka teisi toitaineid, mis mõjuvad järgnevatele taimedele soodsalt.

**Puhtam keskkond**

Peamine eelis seisneb loodusega koostöös. Kui mulla bioloogiline osakaal suureneb, on taimedel võimalik mullast rohkem toitaineid ammutada. See vähendab väetiste vajadust.

Mulla bioloogilise osakaalu suurendamine tõstab järk-järgult mulla süsinikusisaldust, sidudes õhust süsihappegaasi. Süsiniku sidumine mulda aitab oluliselt kaasa ka kliimasoojenemise vastu. 

Suurem süsinikusisaldus parandab mulla mikrobioloogilist elurikkust ning taimedele toitainete kättesaadavust ja omastamist.

## Kasutamispraktikad
**[[Minimeeritud harimine]] või [[otsekülv]]**

Mulla kündmise või harimise käigus struktuur halveneb, mis soodustab erosiooni.

**Aastaringne taimkate põllul** 

Hoides põldu pideva taimkatte all paraneb mulla tervis. Peale põhikultuuri koristust külvatakse vahekultuur, mis kaitseb erosiooni eest, takistab toitainete leostumist ja vähendab vee aurumist.

**Kultuuride mitmekesistamine** 

Monokultuuride kasvatamine kurnab mulda ja laseb kahjuritel, taimhaigustel ning umbrohtudel vohada. Külviplaanis kultuure mitmekesistamine aitab vähendada umbrohtumist, taimhaiguseid ja kahjureid. Õhust lämmastiku siduvad liblikõelised langetavad mineraalväetiste vajadust. 

**Täppis orgaaniline- ja mineraalväetamine**

Aitab vähendada väetise koguseid, kasutades mullasensoreid ja saagikaarte, mis annavad täpsema ülevaate toitainete vajadusest.

**Loomapidamise sidumine taimekasvatusega**

Aitab kaasa põldude väetamisele ja suurendada huumusvaru, kasutades loomapidamises tekkinud sõnnikut.

## Kriitika
Taastava põllumajanduse tulemused varieeruvad suuresti ettevõtte juhtimistavadest ning ka asukohapõhistest eripäradest. Uuringud näitavad küll kasulikku mõju keskkonnale ja mullale, aga lõpuks jääb otsus teha põllumehel endal. Arvesse tuleb võtta oma majanduslikku võimekust, tasuvust ning ka teisi näitajaid.

## Viited
Uskmatus

:*Mitte segi ajada [[ateism]]i, [[sekularism]]i ega [[sekulaarsus]]ega.*
**Uskmatus** on jumalasse mitteuskumine. Uskmatusest on mitmeid vorme, alates juhuslikust uskmatusest või teadmatusest kuni täiemahuliste filosoofiateni, nagu ilmalik humanism ja antiteism. Sotsiaalteadlased defineerivad uskmatust kui täielikult naturalistlikku ilmavaadet, milles eitatakse kõike üleloomulikku. Laiema definitsiooni järgi on uskmatus usulise kuuluvuse eitamine, kuigi paljud inimesed, kes ühtegi konkreetset usku ei tunnista, usuvad siiski mingil määral metafüüsilisi või koguni religioosseid nähtuseid. Kitsaim definitsioon on positiivne ateism.

Ameerika Ühendriikide mõttekoja Pew Research Centeri poolt 2012. aastal 230 maal läbi viidud uuringu järgi ei tunnistanud 16% maailma rahvastikust ühtegi usku. Viimastel aastatel on uskmatute osakaal märgatavalt kasvanud. Uskmatuse mõõtmine ja määratlemine on keeruline, kuna seda defineeritakse kultuuriti väga erinevalt.

Eesti 2021. aasta rahvaloenduse järgi ei ole 58% Eesti inimestest religioossed.

## Vaata ka
* Antireligioon
* Apostaasia
* Usu tähtsus riigiti
* Uskmatu
* Sekularism
* Panteism
* Postteism
* Sekulaarne religioon
* Transteism

## Viited

## Kirjandus
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Lois Lee, *[https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/0048721X.2014.904035 Secular or nonreligious? Investigating and interpreting generic 'not religious' categories and populations]*. Religion, Vol. 44, no. 3. October 2013.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* The *[https://research.kent.ac.uk/understandingunbelief/ Understanding Unbelief]* program in the University of Kent. 
* "Will religion ever disappear?", from BBC Future, by Rachel Nuwer, in December 2014
Varbalaud

**Varbalaud**, ka **jalapiire** (mitte segi ajada trepi varvaslauaga) on piirdeosa, mida kasutatakse ohutusabinõuna platvormidel, kus on kukkumisoht. Varbalaud kinnitatakse platvormi kõrgemale servale. Varbalaudu valmistatakse metallist, puidust ja plastikust, olenevalt nende kasutusvaldkonnast.

## Varbalaua kasutus
Varbalaud on oluline ehitusplatsil tööohutuse tagamiseks. Varbalauda kasutatakse kõrgtööde käigus platvormide, tellingute või kõrgemate struktuuride ümber, vältimaks esemete ja materjalide platvormilt alla kukkumist. 

Varbalauda võidakse kasutada piirdena ka laudteedel. See takistab ratastoolidel, lapsevankritel ja ka laudteel liiklejatel üle ääre kukkumist.

Viilkatuse ehitusel kasutatakse varbalauda alla libisemise vältimiseks. Katuse serva tuleb paigaldada varbalaud või ohutusvõrk, kui katuse kalle on vähemalt 15 kraadi ning räästaserv kõrgem kui 2 meetrit. Kui katusetöö on lühiajaline ja töötaja julgestatakse ankurdatud ohutusvöö või -rakmetega, ei ole kaitsepiirete või ohutusvõrgu paigaldamine kohustuslik.

## Euroopa standard
EVS-EN13374:2013+A1:2018 kohaselt on varbalaua minimaalne kõrgus igast punktist mõõdetuna 150 mm. Varbalaua ja platvormi vahe ei tohi olla suurem kui 20 mm. Mittetasapinnalistel platvormidel peavad platvormi ja varbalaua vahed olema võimalikult minimaalsed. Varbalaud peab igast suunast vastu pidama minimaalsele survele 200 N. Tööandjatele ja ehitusettevõtetele on need nõuded kohustuslikud.

## Viited
Suur tardpoorik

**Suur tardpoorik** (*Aporpium macroporum*) on kandseente hõimkonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab eelkõige murdunud haavapuul.

## Välislingid
*
V.League 1

**V.League 1** (vietnami keeles *Giải bóng đá Vô địch Quốc gia Việt Nam*; sponsorite tõttu **Night Wolf V.League 1**) on Vietnami jalgpalli kõrgliiga, mida haldab Vietnami Profijalgpalli aktsiaselts. Liigas on 14 võistkonda, kes mängivad omavahel võõrsil- ja kodumängud. Hooaja lõpuks enim punkte kogunud meeskond kroonitakse Vietnami meistriks ning pääseb rahvusvahelisele võistlusele AFC Meistrite Liiga 2.

Vietnami kõrgliiga esimene hooaeg mängiti aastal 1980, võitis meeskond Tong Cuc Duong Sat. Hooajast 2000–2001 on see profiliiga ning mängijaid palgatakse ka välismaalt. Aastast 2012 organiseerib võistlust Vietnami Jalgpalli Liidu asemel Vietnami Profijalgpalli aktsiaselts.

## Vaata ka
* Vietnami Jalgpalli Liit
* Jalgpall Vietnamis
* Vietnami jalgpalliklubide loend
* AFC maade kõrgliigade jalgpalliklubide loend
* Jalgpallivõistluste loend
Kaunis veigela

**Kaunis veigela** (*Weigela florida*) on kuslapuuliste sugukonda ja veigela perekonda kuuluv soontaimeliik. 

Liigi perekonnanimi *Weigela* on antud saksa teadlase Christian Ehrenfried Weigeli (1748–1831) nime järgi. Liigiepiteet *florida* tähendab 'õierohke'. 

## Kirjeldus
Kaunis veigela kasvab 2–3 m (Eesti tingimustes 1–1,5 m) kõrguseks ja on laiuv dekoratiivne ilupõõsas. Taime võrsed on kaherealiselt lühikarvased ning lehed on ovaalsed või piklikmunajad ja terava tipuga. Liigile on omased lühirootsulised, pealt paljad ja alt peaaegu viltjaskarvased lehed. Kauni veigela õievärvus varieerub tumepunasest roosani. Õied on kuni 3 cm pikad ja ligikaudu sama laiad, väljast karvased ning seest valkjad. Need puhkevad vahemikus mai–juuni. Viljade kupar on paljas ja seemned on kumerad ning tiivutud.

Kaunist veigelat võidakse ajada segamini vähem tuntud kolkvitsiaga (*Kolkwitzia amabilis*), mille õied on sarnase kujuga. Kolkvitsia õied on väiksemad, paiknevad kobarates ning on roosakad ja kollase südamikuga. Taime õievarred on väga karvased.

## Kasvutingimused
Kaunis veigela vajab toitainerikast pinnast ning päikeselist kuni poolvarjulist ja sooja kasvukohta, mis oleks tuulte eest kaitstud. Looduslikult on liik pärit Põhja- ja Kirde-Hiinast, Korea poolsaarelt ja Venemaa Kaug-Ida lõunaosast.

## Kauni veigela sordid ja sordiaretus

# 'Alba'
# 'Korea'
# 'Purpurea'
# 'Variegata'
# 'Venusta'
# 'Versicolor'
# 'Victoria'
# 'Alexandra'

Kauni veigelaga tehti 19. sajandil põhjalik sordiaretus. Tänapäeval on teada umbes paarsada sorti, millest 60 aretas aednik Victor Lemoine (1823–1911) Prantsusmaal Nancys.

## Viited
Srednekolõmsk

**Srednekolõmsk** (jakuudi Орто Халыма) on linn Venemaal Sahhas, Srednekolõmski ulussi keskus. Asub Kolõma jõe vasakul kaldal, 1500 km Jakutskist kirdes.

2010. aastal oli linnas 3525  elanikku.

## Viited

## Välislingid

*http://srednekolymsk.sakha.gov.ru/
Kristel Reim

**Kristel Reim** (sündinud 20. aprillil 1970 Tartus) on eesti haridus- ja teadustegelane. 

## Haridustee
2000–2002
Tartu Ülikool, doktoriõpe

1992–
Tartu Ülikool, magistriõpe, matemaatika magister (MSc)

1992–
Tartu Ülikool, õpetajakoolituse lisa-aasta, 

Aastal 1992 lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatikuna  ja 1993 gümnaasiumi matemaatikaõpetajana. 

## Teenistuskäik

2023–
Haridus- ja Teadusministeeriumi TAIE arengukava nõunik 

2023–2023
Tartu Ülikooli ettevõtluskoostöö juht 

2018–2022
Tartu Ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse juhataja 

2017–2017
Tartu Ülikooli Teadus- ja arendusosakonna tehnoloogiasiirde talituse juhataja

2016–2016
Tartu Ülikooli partnerlusprogrammi projektijuht 

2011–2015
Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainori koostöösuhete juht 

2000–2015
Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainori matemaatika ja statistika lektor 

2007–2011
Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainori välis- ja koostöösuhete juht 

2004–2007
AS Erahariduskeskuse koolitusjuht 

2002–2004
AS Erahariduskeskuse peadirektor 

2000–2002
Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainori Tartu Õppekeskuse direktor 

1997–2000
Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainori vabakutseline õppejõud 

1995–1996
Tartu Ülikooli arvutikoolituse lektor

## Tunnustus

2022  Tartu Ülikooli medal

## Viited
Inzersdorf-Getzersdorf

**Inzersdorf-Getzersdorf** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Viited
Kapelln

**Kapelln** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas. 

10,29% valla territooriumist on kaetud metsaga. Seal on 102 põllumajandusettevõtet ja 586 töökohta.

## Viited
Muhlenbergi legend

**Muhlenbergi legend** on Ameerika Ühendriikides ja Saksamaal levinud linnalegend, mille järgi takistas vaid USA Esindajatekoja esimese spiikri Frederick Muhlenbergi hääl saksa keele saamist USA ametlikuks keeleks. Legendil on pikk ajalugu ja seda on räägitud mitme variandina, mis võivad osaliselt põhineda tegelikel sündmustel.

Tegelikult Ameerika Ühendriikides ametlikku keelt ei ole ja inglise keelt on kasutatud *de facto*, kuna see on riigis valdav keel. Mõned osariigid on vastu võtnud oma keeleseadusi.

Legendi aluseks võib olla juhtum 1794. aastast, kui rühm saksa immigrante Virginiast esitas Esindajatekojal petitsiooni sooviga saada teatud seaduste ametlikku tõlget saksa keelde. Ettepanekut arutati 1795. aastal esindajatekojas, kuid otsust ei võetud vastu. Hääletati selle üle, kas arutelu ja otsustamine edasi lükata, kuid see hääletati maha häältega 41 poolt ja 42 vastu.

Muhlenbergi, kes oli ise saksa päritolu ja ei olnud hääletuses osalenud, olevat hiljem öelnud, et "mida kiiremini sakslased ameeriklasteks saavad, seda parem on".

Kreekas on levinud legendi versioon, kus saksa keele asemel on vanakreeka keel.

Eestis on seda linnalegendi tõe pähe esitanud Igor Gräzin.

## Viited
Nicola Zalewski

**Nicola Zalewski** (sündinud 23. jaanuaril 2002 Tivolis) on Poola jalgpallur, kes mängib vasaku poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis AS Roma.

Ta sündis Itaalias Rooma lähedal Tivolis poola vanemate perekonnas.

AS Roma noorteakadeemiga liitus ta 2011. aastal. Roma põhimeeskonnas debüteeris ta 6. mail 2021 UEFA Euroopa Liiga poolfinaalis Manchester Unitedi vastu. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta kolm päeva hiljem mängus Crotone vastu. 2022. aastal võitis ta Romaga UEFA Euroopa Konverentsiliiga, kui finaalis alistati Feyenoord. Itaalia kõrgliigas lõi Zalewski esimese värava 12. märtsil 2023 mängus Sassuolo vastu.

Poola jalgpallikoondises debüteeris Zalewski 5. septembril 2021 MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta kuulus Poola koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kus pääses väljakule vaid kaheksandikfinaalis Prantsusmaa vastu.

2022. aastal valiti Zalewski Poola jalgpalli aasta uustulijaks.

## Viited

## Välislingid
* Profiil AS Roma kodulehel
Arachnopeziza

***Arachnopeziza*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Arachnopeziza aurata]]*
**[[Arachnopeziza delicatula]]*
**[[Arachnopeziza leonina]]*

## Välislingid
*
Gothique rayonnant

***Gothique rayonnant*** ([ʁɛjɔnɑ̃], 'kiirgav gootika') on kõrggootika perioodi sisse loetav stiilisuund Prantsusmaa gooti arhitektuuris.

## Üldised tunnused
* Roosakna motiivi väljaarendamine ("kiirgav" viitab roosakna radiaalsele ehisraamistikule);
* varasemast enamad ja suuremad aknad valgmikukorrusel;
* transepti muutumine põhiplaanis vähem märgatavaks;
* suuremad kaared löövi arkaadis ning ruumimõju ühtlustumine pealöövi ja külglöövide omavahelises suhtes.
Stiili iseloomustab dekoori tähtsuse tõus interjööris, mis ulatus ka välisseintele, fassaadidele ja tugikaartele. Ehismotiivid võisid korduda eri suurustes. Ehisraamistiku kasutamine muutus rikkalikumaks, konkureerides vitraažidega, ja arhitektuuri ilmusid ehisviilud.

## Näiteid
Esimene *rayonnant*-ehitis oli Saint Denis' basiilika kooriosa  ülakorruse ümberehitus 1231. aastal. Tuntuim näide Prantsusmaal on Amiensi katedraal (alates 1236. aastast), mille lääneosa eristub olles veel mõnevõrra vanemas, klassikalises stiilis (1200–1235), samuti Pariisi Jumalaema kiriku suurte roosakendega transeptiosa (ehitus algas 1250. aastatel). Hilises *rayonnant*-stiilis on Sainte-Chapelle, mille ülakorruse seinapind koosneb peaaegu tervenisti vitraažakendest.

Väljaspool tänapäeva Prantsusmaad võib stiili näiteks tuua Kölni toomkirikut, mille kooriosa ehitati valmis aastail 1248–1322, dekoor lõpetati 1360. aastal. 1528. aastal kiriku ehitus katkes kuni 1832. aastani ja katedraal valmis lõplikult 1880. aastal. Kiriku põhiplaan on täielikult keskaegne ja 19. sajandi pitserit kannab eelkõige kiriku lääneosa.

Prantsusmaalt ulatus stiil ka Inglismaale, eriti selle ehisraamistiku-käsitlus, mis lülitati Inglismaa gootika alalhoidlikumasse üldkavatisse. Kõige *rayonnant*-mõjulisemateks loetakse Lincolni katedraali kooriruumi (*Angel Choir*), samuti Exeteri katedraali koori (alustati enne 1280. aastat). Teised tähelepanuväärsed näited on Wellsi katedraali retrokoor (ehitus algas enne 1280. aastat), Bristoli Püha Augustinuse kiriku koor ja Westminster Abbey.

Pärast 14. sajandi keskpaika tuli *gothique rayonnant* asemele palju rikkalikumalt kaunistatud ja toretsevam leekestiil (*gothique flamboyant*).

## Viited
Hermann Johann von Borckhausen

**Hermann Johann von Borckhausen** (ka **von Burghausen**; 1656 – 29. septembril 1708) oli Burghausenite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Hermann Johann von Borckhausen sündis Moiniemis Hermann ja Helena von Huseni (sündinud von Strassburg) peres.

1668. aastal oli ta oma isa tragunirügemendis lipnik. 1673. aastal sai ta seal leitnandi auastme. 1682. aastal viidi ta üle Karjala ratsarügementi ning 1685. aastal oli ta seal rittmeister. Põhjasõja algul oli ta major. 1701. aastal ülendati ta ooberstleitnandiks ja aasta hiljem ooberstiks.

Hermann Johann von Borckhausen sai surma 1708. aastal Lesnaja lahingus.

## Abielu
Hermann Johann von Borckhausen abiellus 1679. aastal Anna Sofia Pistolhielmi ning hiljem Anna Elisabeth von Rehbinderiga. Esimesest abielust sündis seitse ja teisest viis last.

## Viited
Komádi

**Komádi** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Berettyóújfalu kreisis.

Linnas asub 1968. aastal ehitatud 185,5 meetri kõrgune Komádi teletorn. See on üks Ungari kõrgemaid raudbetoonkonstruktsioone.

## Geograafiline asend
Komádi asub Hajdú-Bihari komitaadi lõunaosas, Rumeenia piirist 11 km kaugusel, kreisikeskusest Berettyóújfalust ligikaudu 24 km lõunas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1091. aastal. Mongolite sissetungi ajal 1241. aastal põletati küla maha ja elanikud põgenesid lähedalasuvatele sooaladele. Türgi väed hävitasid küla 1526. aastal. Aleviks sai Komádi 1630. aastal. Linnaõigused anti Komádile 1. juulil 2001.

## Viited
KMW+Nexter Defense Systems

**KMW+Nexter Defense Systems** (**KNDS**) on saksa Krauss-Maffei Wegmanni ja prantsuse Nexter Systemsi ühinemise tulemusel moodustatud Euroopa kaitsetööstuse valdusettevõte. Ühise valdusettevõtte peakontor asub Madalmaades Amsterdamis.

## Viited

## Välislingid

*
Martonvásár

**Martonvásár** (saksa keeles *Martinsmarkt*) on linn Ungaris Fejéri komitaadis, Martonvásári kreisi halduskeskus.

Linnas asub Brunszviki loss, mida külastas aastatel 1800–1808 korduvalt helilooja Ludwig van Beethoven. Lossis on Beethoveni muuseum.

## Geograafiline asend
Martonvásár asub Budapesti kesklinnast ligikaudu 27 km edelas, Doonaust 10 km kaugusel.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1268. aastal. 16. sajandi esimesel poolel läbisid küla mitmed Türgi vägede sõjakäigud, nii et küla oli sajandi keskpaigaks täielikult tühjenenud. 1770. aastal läks küla Brunszvikide perekonna valdusse, kes hakkas mahukaid hooneid ehitama. Aastatel 1773–1776 ehitati roomakatoliku kirik ja barokkstiilis loss (rekonstrueeriti 1870. aastal uusgooti stiilis). Raudteeühenduse sai Martonvásár 1861. aastal. 1951. aastal asutati külas põllumajandusuuringute instituut, mis oli 1953. aastast Ungari Teaduste Akadeemia alluvuses.

Linnaõigused sai Martonvásár 2005. aastal.

## Sõpruslinnad
* Baienfurt, Saksamaa
* Culpiu, Rumeenia
* Saint-Avertin, Prantsusmaa

## Viited
Pontogammarus robustoides

***Pontogammarus robustoides*** on kirpvähiliste seltsi kuuluv enamasti mitmeaastane mage- ja riimveeline vähilaadne, Eesti vetes 2006. aastal avastatud võõrliik.

## Kirjeldus
*Pontogammarus robustoides* on väike, umbes 12 mm pikkuse lülilise kehaga kahvatukollast värvi kirpvähiline.

## Eluviis
*Pontogammarus robustoides* elab nii kivistel kui ka pehmetel veekogupõhjadel, ka makrofüütidel. Liiki leidub lainetusele mõõdukalt avatud merepiirkondades, eelistatult eutroofses veekeskkonnas, kuid teda on ka mesotroofses vees. Liik on keskmise reostustundlikkusega.

Loom liigub ujudes ja mööda substraati roomates. Ta on omnivoor, toitub biofiltraatorina hõljumist ja settest, kuid võib olla ka rööveluviisiga.

## Levik
Liigi päritoluregioon on Musta mere, Aasovi ja Kaspia valgla ning oligohaliinsed rannaalad, jõgede alamjooksud ja estuaarid, rannikulõukad ja laguunid Venemaal, Ukrainas, Kaukaasias, Rumeenias, Bulgaarias ja Türgis. Levila laieneb pidevalt, nüüdseks on liiki leitud invasiivse võõrliigina Läänemerest ja Volga keskjooksult. Suure tõenäosusega on liigi levila laienenud nii inimtegevuse tulemusena (tahtlik introdutseerimine, laevandus, keskkonnamuutused saastumise ja kliima soojenemise tagajärjel) kui ka looduslikul moel veeteid mööda.

Liigi muudavad edukaks hea reostuse- ja soolsusetaluvus ning võime kiiresti suurel hulgal järglasi anda. Enamik uurijaid on täheldanud, et liigi arvukuse kasvamine pärsib otseselt tema keskkonna teiste suurselgrootute arvukust, biomassi ja liigilist mitmekesisust. Seetõttu on *Pontogammarus robustoides* invasiivse võõrliigina kantud Euroopa vete eriti ohtlike tulnukate musta nimekirja. Ennustatud on tema edasist levimist vastumeetmetest sõltumata.

Läänemeres on liiki leitud riimvetes, näiteks Szczecini laguunis, kus soolsus on 1-2 psu ja seda määrab magevee juurdevool Wisłast. Hiljem on avastatud, et liik suudab arvatavasti taluda ka suuremat soolsust, nagu 5,8–6,1 psu Gdański lahes. 1999. aastal leiti liik Soome lahe idaosas Neeva suudmes, kus soolsus on 7 psu, 2006. aastal Narva lahes, 2009. aastal Liivi lahes, kus soolsus on kuni 7,7 psu.

## Viited
Szécsény

**Szécsény** on linn Ungaris Nógrádi komitaadis, Szécsényi kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Szécsény asub Slovakkia piiri ääres Ipoly jõe orus, komitaadikeskusest Salgótarjánist ligikaudu 20 km läänes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1219. aastal. Türgi väed ründasid Szécsényt 1542. ja 1550. aastal, kuid suutsid selle vallutada alles 1552. aastal. Szécsény vallutati türklaste käest tagasi 1593. aastal. Türklaste võimu all oli Szécsény ka aastatel 1663–1683. 1705. aastal peeti Szécsény riigipäev, kus kuulutati välja liit Transilvaaniaga ja Ferenc II Rákóczi valiti vürstiks. 1709. aastal alistas kindral Heister Szécsénys mässuliste ungari kurutsite armee.

Szécsény kaotas linnaõigused 1886. aastal, kuid sai need tagasi 1986. aastal.

## Sõpruslinnad
* Fiľakovo, Slovakkia
* Šahy, Slovakkia
* Kováčovce, Slovakkia
* Dolná Strehová, Slovakkia
* Warta, Poola
* Dorolț, Rumeenia
* Codevigo, Itaalia

## Viited
Karlstetten

**Karlstetten** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

Karlstetten asub Alam-Austria *[[Mostviertel]]i* piirkonnas Dunkelsteinerwaldi kagupiiril. 43,15% valla pindalast on kaetud metsaga.

## Ajalugu

Antiikajal oli Karlstetten Noricumi provintsi osa. 9. septembril 1083 on küla esmamainitud nimega Göttweiger Stiftungsurkundes. Aastatel 1459–1831 oli küla valitseja von Zinzendorfi perekond. Nende järglased olid krahv Baudissin ja parun Candid von Suttner. 1925. aastal ostis mõisa Saksa tööstur Zacharias Frank. 1945. aastal hõivasid selle Vene okupandid kui "Saksa omandi". 1965. aastal anti see omavalitsuse kätte.

## Sport

Jalgpallivõistkond SV Karlstetten/Neidling mängib Gebietsliga Westis.

## Majandus ja taristu

2001. aastal oli vallas 73 mittepõllumajanduslikku töökohta. Põllumajanduslikke töökohti oli 75. Külas oli 974 töötavat inimest.

Karlstettenis on järgmised asutused: lasteaed, algkool, tänapäevane keskkool, üldarst, hambaarst, muusikakool, muusikaselts, võimlemisklubi.

### Vabatahtlik tuletõrje

Karlstettenis on kolm vabatahtlikku tuletõrjebrigaadi: FF Karlstetten, FF Weyersdorf ja FF Hausenbach. Karlstettenis on ka tuletõrje noorterühm.

## Viited
Helgi Põllo

**Helgi Põllo** (sündinud 30. detsembril 1956 Hiiumaal) on eesti ajaloolane, kes tegeleb Hiiumaa ajaloo ja omakultuuriga. 

Põllo lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal ning alustas samal aastal tööd Hiiumaa Muuseumis. Ta on sihtasutuse Hiiumaa Muuseumid teadusdirektor. 

Alates 2004. aastast on ta üks MTÜ Hiiumaa Teabekapital juhatuse liikmeid. 

2015. aastal pälvis ta koos Aivi Telviku ja Ermo Mäeotsaga Eesti Kultuurkapitali Hiiumaa kultuuripärli auhinna koguteose "Hiiumaa" koostamise eest. 

Ta oli 2016. aastal üks esimesi Hiiumaa teenetemärgi laureaate. Põllo on Hiiumaa Sõprade Seltsi ja Kõrgessaare valla preemia laureaat.

2016. aastal oli ta parvlaeva Leiger ristiema, tseremoonia toimus 19. detsembril Tallinna Vanasadama Jahisadamas.

## Tunnustus
* 1998 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2005 – Kodanikupäeva aumärk
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia
* 2015 – Hiiumaa kultuuripärl
* 2016 – Hiiumaa teenetemärk
* 2024 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Crocus City Hall

**Crocus City Hall** (vene keeles Кро́кус-Си́ти-холл) on Moskva ringtee ääres Mjakinino metroojaama juures, Kremlist 16,5&nbsp;km loodes, Krasnogorski linnas asuv ürituste läbiviimiskoht.

## Ajalugu
Rajatis valmis 2009. aastal.

### Mahutavus

## Esinejaid
Märkimisväärsete esinejate hulgas on olnud Eric Clapton, a-ha ja Joe Cocker.

## 2024. aasta rünnak

2024. aasta 22. märtsi õhtul toimus kontserdisaalis terrorirünnak. Tulistamise ja tulekahju tagajärjel hukkus vähemalt 133 inimest ja vigasaanuid oli vähemalt 154.

## Viited

## Välislingid

*
Hiiumaa teenetemärk

**Hiiumaa teenetemärk** on Hiiumaa valla teenetemärk, millega autasustatakse inimesi, kes "pikaajalise silmapaistva tegevuse ja isikliku eeskujuga on oluliselt kaasa aidanud Hiiu maakonna arengule või oma saavutustega toonud Hiiu maakonnale au ja tuntust." Enne 2016. aastat andis Hiiu maakond välja teeneteplaate.

Teenetemärk on punaste piitadega halli rinnalindi küljes rippuv hõberist, millel on Hiiu maakonna vapp, ning mille tagaküljele on graveeritud tekst "Hiiumaa tänab" koos teenetemärgi numbriga.

## Kavalerid

### Maakonna teeneteplaadid

* 2008 – Aimi Pruul, Eha Karm, Karin Poola
* 2009 – Gennadi Aavik, Eha Leiger
* 2010 – Aune Ork, Stanislav Šarkovski
* 2011 – Lea Sibul-Poola, Ott Lambing
* 2012 – Mati Nurs, Enn Kunila, Erkki-Sven Tüür
* 2013 – Toomas Paap, Virginijus Biskys
* 2014 – Ivo Eesmaa
* 2015 – Tiit Asumets

### Hiiumaa teenetemärgid

* 2016 – Ruta Mihelson, Helgi Põllo
* 2017 – Tanel Malk, Ain Tähiste, Ermo Mäeots
* 2018 – Tiiu Masing, Heller Sööl
* 2019 – Hilja Hiiemets, Aare Ernes, Tiiu Valdma
* 2020 – Endel Lepisto, Kaja Antons, Vaapo Vaher
* 2021 – Eda Tärk, Mart Mõniste, Inge Talts
* 2022 – Jaan Kuusemets, Mart Reino, Agu Kohari
* 2023 – Heli Lindmäe
* 2024 – Aili Kibuspuu, Tõnu Otsason, Helle Nittim
* 2025 – Tiina Kaev, Helle-Mare Kõmmus, Helgi Taelma

## Viited

## Välislingid
* Hiiumaa valla aukodanik, Hiiumaa teenetemärk ja valla tänukiri
Johannes Brever

**Johannes Brever** on mitme Breveri suguvõsaliikme nimi:
*Johannes Brever (suri 1617), Mansfeldi krahvi õuepastor, Schraplau diakon ja pastor
*Johannes Brever (Breverus) (1616−1700), teoloogiadoktor, Riia superintendent
Peter Bolliger

**Peter Bolliger** (18. mai 1937 Basel – 18. märts 2024) oli Šveitsi sõudja.

Bolliger osales kahtedel olümpiamängudel. 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võitis ta roolijata kahepaadil seitsmenda koha ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil pronksmedali.

## Välislingid
Dunkelsteinerwald

**Dunkelsteinerwald** on mägismaa Doonaust lõuna pool Alam-Austria *[[Mostviertel]]i* piirkonnas. See asub Doonau kaldal Melki ja Mauterni vahel, Kremsist lõunas.

Piirkonna peamised asulad on Bergern im Dunkelsteinerwald, Langegg koos palverännukirikuga, Wöbling, Karlstetten, Neidling, Hafnerbach, Gansbach, Gerolding, Mauer bei Melk, Dunkelsteinerwald, Haunoldstein ja Schönbühel-Aggsbach.

Geoloogiliselt on Dunkelsteinerwaldi künkad Waldvierteli eelmäed, mis on mägismaa Alam-Austria loodeosas Doonau jõest põhja pool ja kuulub seega Tšehhi massiivi. Maastik ulatub kuni 700 m kõrgusele merepinnast ning seda kujundavad metsandus ja põllumajandus. Dunkelsteinerwaldi kliima on karmim kui külgneva Wachau kliima. Kaubandus ja tööstus on esindatud vaid vähesel määral.  Seega sõidavad paljud elanikud ringkonnakeskustesse Kremsi, Sankt Pöltenisse ja Melki.

## Tähtsamad vaatamisväärsused

* Hoheneggi linnus

 
 Mauer Kirche 01.jpg|Mauer bei Melki kirik
 Mauer - Kirche, Schnitzaltar.JPG|Nikerdatud altar  
 Altardetail 01 carving altar.jpg|Osa nikerdatud altarist
 Mauer-maria-schnitzaltar.jpg
 Kreuzgruppe mauer.jpg
 Sakramentshaus 001.jpg|Sakramenthäuschen
 Roemerbruecke-002.jpg|Rooma sild Lanzingi juures
 Roemerbruecke-001.jpg|Rooma sild 
 Roemerbruecke-003.jpg|Rooma sild
YUNA

**YUNA** on iga-aastane Ukraina muusikaauhindade tseremoonia, mille asutasid 27. oktoobril 2011 Pavlo Šilko ja Mohammad Zahoor. Nominendid ja võitjad määrab professionaalne žürii ning raamatupidamisbüroo Deloitte reguleerib lõpphääletuse arvestust.

## Ajalugu
Esimesel YUNA tseremoonial, mis toimus 8. veebruaril 2012 Kiievis Ukraina palees, autasustati Ukraina muusika parimaid 20 aastat pärast riigi iseseisvumist 1991. aastal ja nimetati hiljem "YUNA: 20 aasta parimad". Üritusel ei olnud võõrustajat; pigem panid auhindu välja erinevad kuulsused.

Sellest ajast alates on üritust peetud igal aastal ning selle võõrustajate hulgas on olnud sellised kuulsused nagu laulja Potap ja telesaatejuht Anatoli Anatolitš.

2020. aastal anti välja auhinna noorteversioon YUNA Junior 2020.

2022. aastal peeti auhinnatseremoonia seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse veebis. Ürituse võõrustaja, telesaatejuht Volodõmõr Ostaptšuk ja produtsent Pavlo Šilko teatasid, et võitjad ei saa sel aastal oma karikaid kätte. Selle asemel müüakse need oksjonil ja nende tulu annetatakse Ukraina sõjaväele.

2023. aasta üritusel oli ainult üks auhinnakategooria: alistamatu Ukraina laul.

## Viited

## Välislingid
* YUNA koduleht
Nagyecsed

**Nagyecsed** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Mátészalka kreisis.

## Geograafiline asend
Nagyecsed asub Rumeenia piirist 8 km kaugusel, krisikeskusest Mátészalkast umbes 11 km lõunakagus ja komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 50 km idas.

## Ajalugu
Asulat (tolleaegse nimega **Ecsed**) on esimest korda mainitud 1220. aastal. Pikka aega kuulus asula Báthori aadliperekonnale. Aleviks sai Ecsed 1490. aastal. Linnaks (*oppidum*) on Transilvaania vürstkonda kuulunud Ecsedit esimest korda nimetatud 1608. aastal. 1619. aastal hõivas linna Transilvaania vürst Gábor Bethlen, kes sai selle 1624. aastal ka ametlikult endale. 1645. aastal võttis Bethlenitelt linna üle György I Rákóczi. Pärast kurutsite ülestõusu mahasurumist hävitati Ecsedi loss. Vahepeal kaotatud linnaõigused sai Nagyecsed tagasi 1. juulil 1997.

## Viited
Téglás

**Téglás** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúhadházi kreisis.

Linna olulisim vaatamisväärsus on Degenfeld-Schomburgi loss.

## Geograafiline asend
Téglás asub kreisikeskusest Hajdúhadházist umbes 3 km ja komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 20 km põhjas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1312. aastal. Raudteeühenduse sai Téglás 1858. aastal. Suurküla staatus anti Téglásile 1970. aastal. 

1. jaanuaril 1984 ühines Téglás Hajdúhadháziga Hadháztéglási nime all. Kahe asula elanikud ei suutnud harjuda ei ühinemisega ega ka uue nimega. 1987. aastal sai asula uueks nimeks Hajdúhadháztéglás. 1. mail 1991 asulad eraldati ja mõlemale anti linnaõigused.

## Sõpruslinnad
* Affalterbach, Saksamaa
* Fulnek, Tšehhi
* Tõiglaš, Ukraina
* Ludwin, Poola

## Viited
Mjakinino metroojaam

**Mjakinino** (vene keeles Мякининo) on üks Moskva metroo jaamadest. See avati 26. detsembril 2009.

Mjakinino on esimene Moskva linnapiirist väljapoole ehitatud metroojaam. See on ka esimene avaliku ja erasektori koostöös valminud allmaaraudteejaam Moskvas.

## Viited

## Välislingid
Szentlőrinc

**Szentlőrinc** (horvaadi keeles *Selurinac*, saksa keeles *St. Laurenz*) on linn Ungaris Baranya komitaadis, Szentlőrinci kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Szentlőrinc asub Pécsi kesklinnast ligikaudu 19 km läänes, Horvaatia piirist 27 km kaugusel.

## Ajalugu
Asulat on ürikutes esmamainitud 1235. aastal (*S. Laurency de Wkur*). Asula on saanud nime läheduses asunud Templiordu kloostri järgi. Pärast Templiordu laialisaatmist läks klooster 1312. aastal johanniitide valdusse. 16. sajandi esimesel poolel põletasid Türgi väed asula mitmel korral maha.

Raudteeühenduse sai Szentlőrinc 1868. aastal. Põllumajanduskool rajati Szentlőrincisse 1930. aastal. 

Linnaõigused sai Szentlőrinc 1996. aastal.

## Sõpruslinnad
* Urbach, Saksamaa

## Viited
Balkány

**Balkány** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Nagykálló kreisis.

Linnas asub 1774. aastal valminud Gencsy loss.

## Geograafiline asend
Balkány asub kreisikeskusest Nagykállóst 12 km lõunas, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 22 km lõunakagus ja Debrecenist umbes 32 km põhjakirdes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1214. aastal. Külas oli kirik juba 1328. aastal. 1578. aastal rüüstasid Türgi väed Balkányt ja põletasid selle maha. Suurkülaks sai Balkány 1971. aastal ja linnaks 2004. aastal.

## Sõpruslinnad
* Lazuri, Rumeenia
* Słopnice, Poola

## Viited
Kirchberg an der Pielach

**Kirchberg an der Pielach** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Viited
Kirchstetten

**Kirchstetten** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Inimesi

See oli osana nende elust koduks Austria luuletajale Josef Weinheberile ja Inglise luuletajale W. H. Audenile. Auden on maetud Kirchstetteni kirikuaeda ja tema kodus, aadressil Hinterholz 6, asub väike kirjaniku kodumuuseum tema pööninguruumis.

## Viited
Zirc

**Zirc** (saksa keeles *Sirtz*) on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Zirci kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Zirc paikneb Bakony mäestikus 380–440 meetri kõrgusel merepinnast. Zirc asub komitaadikeskusesest Veszprémist ligikaudu 18 km põhjas. Linna läbib Győr–Veszprémi raudteeliin.

## Ajalugu
Zirci kuningamõisa on ürikutes esmamainitud 1060. aastal. 1188. eraldas Ungari kuningas Béla III piirkonnas maad tsistertslaste kloostri rajamiseks. 13. sajandil oli see üks Ungari olulisemaid kloostreid. 14. sajandil algas kloostri allakäik.  Türgi ikke ajal jäi piirkond peaaegu inimtühjaks. Pärast Türgi ikke lõppu ehitati klooster taas üles. Piirkonda saabus saksa asunikke. Raudteeühenduse sai linn 1906. aastal. Linnaõigused anti Zircile 1984. aastal.

## Vaatamisväärsused
Linnas asub Zirci klooster.

1780. aastal rajatud Zirci arboreetumis kasvab ligi 600 erinevat puu- ja põõsaliiki.

## Tuntud inimesed
Zircis on sündinud keeleteadlane ja etnograaf Antal Reguly (1819–1858).

## Sõpruslinnad
* Pohlheim, Saksamaa
* Baraolt, Rumeenia
* Nivala, Soome
* Dertsen, Ukraina

## Viited
Kasten bei Böheimkirchen

**Kasten bei Böheimkirchen** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Viited
Olha Kobõljanska

**Olha Kobõljanska** (ukraina keeles Ольга Юліанівна Кобилянська; 27. november 1863 Gura Humorului, Bukoviina, Austria-Ungari – 21. märts 1942 Tšernivtsi, Rumeenia Kuningriik) oli ukraina kirjanik ja naisõiguslane.

Olha Kobõljanska sündis riigiametniku paljulapselises peres. Peres räägiti lisaks ukraina keelele  ka poola ja saksa keelt. Õppis saksa õppekeelega koolis, sest 1860.–1880. aastatel ei olnud peamiselt sakslaste ja rumeenlastega asustatud Lõuna-Bukoviinas ukraina õppekeelega koole.

Oma esimesed jutud kirjutas ta saksa keeles 1880. aastal. Tutvumine teiste ukraina kirjanikega muutis tema vaateid kultuurile ja poliitikale, ta hakkas kirjutama ukraina keeles ja osales aktiivselt Ukraina naisliikumises Bukoviinas.

Aastast 1891 kuni surmani elas Olha Kobõljanska Tšernivtsis.

Tema loomingut on avaldatud paljudes trükistes ja valikkogudes. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.

Olha Kobõljanska viimane teos on 17. sajandil elanud ukraina rahvalaulikust Marusja Tšuraist.

Tema mälestuseks asutati Tšernivtsis 1944. aastal muuseum.

## Viited
Sakarja raamat

**Sakarja raamat** kuulub Vanas Testamendis kaheteistkümne väikeprohvetite ettekuulutuste hulka. Raamat on saanud oma nime prohvet Sakarja, Haggai kaasaegse, järgi. Mõlemad ennustasid Jumalapoolset taastamist päeval, mil juudid pagendusest naasevad ning ehitavad ühiskonna taas üles. Kuigi raamat ise ei paku autori kohta biograafiaalast infot, mainitakse Sakarjat (ühes Haggaiga) Esra raamatus (5:1; 6:14). Raamat on kirjanduslikult mitmekülgne, pärinedes erinevatest ajalooperioodidest. Ainult esimeses kaheksas peatükis sisalduv materjav puudutab ajaloolist Sakarjat. Raamatu teine pool (ptk 9–14) on nõrgemalt läbitöötatud struktuuriga. Teises pooles on kaks kogumikku prohvetlikke ütlemisi/ennustusi (9-11 ja 12–14), kus esimeses tegeletakse peamiselt Issanda võitudega sõdalasena ning kolme viimase peatüki fookus on peatselt saabuval Issanda päeval ja neid iseloomustab korduv "sel päeval". Raamatu kanoonilise staatuse osas vaidlust polnud ning see on leitav protestantide, roomakatoliiklaste ja õigeusklike kasutatavates Piiblites.  

Sakarja raamatus on mitmeid ekspliitseid vihjeid Kristusele ning evangeeliumite autorid, selgitamaks Kristuse kannatusi ja surma, tsiteerivad peatükke 9–14 kõige rohkem kõigist Vana Testamendi allikaist. Kuna antud raamat oli kõige pikem väikeprohvetite tekstidest ning tsiteerituim Uues Testamendis, siis kirikuisad kasutasid seda tihti. Esines erinevaid viise teksti tõlgendamiseks, kus näiteks Theodor Mopsuestiast (350–428) rakendas küllaltki ranget ajaloolis-grammatilist tõlgendusviisi. Enamus kirikuisadest eelistasid siiski allegoorilist lähenemist. Kuigi varakristluses osutati Sakarjale suuresti tähelepanu, pole toonane huvi selle konkreetse raamatu vastu tänapäevani säilinud.
Rünnak Crocus City Hallis

**Rünnak Crocus City Hallis** oli 2024. aasta 22. märtsi õhtul Krasnogorskis Moskva Mjakinino metroojaama juures asuvas ürituste läbiviimiskohas Crocus City Hallis toimunud terrorirünnak. Tulistamise ja sellele järgnenud tulekahju tagajärjel hukkus vähemalt 143 inimest ja vigasaanuid oli vähemalt 360. Olukord saadi kontrolli alla 23. märtsi keskpäevaks. ISIS-K avaldas 23. märtsil Telegramis tulistajate foto. BBC Verify kinnitas, et leidis kokkulangevaid detaile kahe vene võimude poolt kinnipeetu fotol ja ISISe videol kujutatute vahel.

Uurijad pidasid seoses rünnakuga kinni 11 inimest, sealhulgas neli kahtlusalust, kellele esitati 24. märtsil süüdistus terrorismis.

  
Rescuers at the scene of the terrorist attack on Crocus City Hall in Moscow.jpg|Päästetöötajad
2024 Crocus City Hall terrorist attack 5.jpg|Päästetöötajad
Interkomitet crocus hall image.jpg|Sündmuskoht
Elimination of the consequences of a fire in "Crocus City Hall" (March 25, 2024).jpg|Rünnakujärgne amfiteater


## Viited

## Välislingid
* IS group detainees killed after taking hostages in Russian prison, say authorities. France 24, 16. VI 2024
Lenti

**Lenti** (sloveeni *Lentiba*, saksa *Nempthy*) on linn Ungaris Zala komitaadis, Lenti kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Lenti asub Sloveenia piirist natuke rohkem kui 6 km kaugusel, komitaadikeskusest Zalaegerszegist ligikaudu 33 km edelas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1237. aastal (*Nemith*). 1275. aastal on Lentit nimetatud kuninglikuks jahikülaks. 1381. aastal anti Lentile turulinna staatus. Lenti lossi piirasid mitmel korral Türgi väed, kuid nad ei suutnud seda vallutada. 1768. aastal kaotati mõisniku dekreediga Lenti linna privileegid, mistõttu selle areng jäi pikaks ajaks seisma. Raudteeühenduse sai Lenti 1890. aastal. Industrialiseerimine algas Lentis 1920. aastatel. Suurküla staatus anti Lentile 1969. aastal. Linnaõigused sai Lenti 31. detsembril 1978.

## Sõpruslinnad
* Lendava, Sloveenia
* Bad Radkersburg, Austria
* Mursko Središće, Horvaatia

## Viited
Neulengbach

**Neulengbach** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Galerii


Neulengbach - Kirchenplatz.JPG|Kirikuväljak
Neulengbach - Kirche.JPG|Kihelkonnakirik
Neulengbach - Schloss.JPG|Loss


## Vaata ka

* Neulengbachi loss

## Viited
Nußdorf ob der Traisen

**Nußdorf ob der Traisen** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

## Viited
Herman Avandi

**Herman Avandi** (sündinud 17. augustil 2009) on Eesti lapsnäitleja ning laulja, kes on üles astunud mitmetes näidendites ja muusikalides, samuti ka filmis "Erik Kivisüda". Aastal 2024 võis teda kohata Lottemaa teemapargis tegelase Albertina, 2025 aga Kärbes Jaaguna.
Madis Timpson

**Madis Timpson** (sündinud 1. oktoobril 1974 Viljandis) on eesti jurist, riigiametnik ja poliitik, Eesti justiitsminister 1. aprillist 2024 kuni 23. juulini 2024.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1993. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Pärast gümnaasiumi lõpetamist asus õppima Tartu Ülikoolis ajalugu ja hiljem õigusteadust ning aastal 2001 lõpetas Tartu Ülikooli magistrikraadiga õigusteaduses.

## Karjäär
Aastatel 2001–2003 ja 2005–2007 oli Timpson Viljandi linnasekretär, 2003–2005 eraettevõtja, 2007–2014 justiitsministri õigusnõunik, 2014–2015 siseministri õigusnõunik ja 2015–2017 riigihalduse ministri õigusnõunik. 

### Poliitiline karjäär
Alates 3. novembrist 2017 kuni 25. märtsini 2024 oli Timpson Viljandi linnapea.  

Alates 5. detsembrist 2023 on ta Eesti Reformierakonna juhatuse liige. 

25. märtsil 2024 nimetas president Alar Karis Timpsoni Eesti justiitsministriks. Ta alustas tööd 1. aprillil 2024 ja oli ametis kuni Kaja Kallase kolmanda valitsuse lõpuni 23. juulil 2024.
Dunavarsány

**Dunavarsány** on linn Ungaris Pesti komitaadis Szigetszentmiklósi kreisis.

## Geograafiline asend
Dunavarsány asub Doonau Ráckevei haru ääres, Budapesti kesklinnast ligikaudu 24 km lõunas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1269. aastal (*Wosyan*). Türgi hõivas piirkonna 1526. aastal.

Dunavarsány moodustati 1947. aastal, kui ühendati Kisvarsány ja Nagyvarsány, mis olid seni Taksony osad. Esialgu kandis uus asula nime Szabadvarsány. Praeguse nime sai Dunavarsány 1948. aastal.

Linnaõigused sai Dunavarsány 18. septembril 2004.

## Sõpruslinnad
* Gemmingen, Saksamaa
* Slavec, Slovakkia
* Tšetfalva, Ukraina

## Viited
Konka jõgi

**Konka**, tuntud ka kui **Kinka**, **Kinska** või **Kinski Vody,** on Dnepri vasak lisajõgi, mis voolab läbi Ukraina Zaporižžja oblasti. 146 km pikkuse jõe valgla suuruseks on 2580 km2. Jõgi algab Aasovi kõrgustikult ja suubub Dnepri jõel asuvasse Kahhovka veehoidlasse. Konka jõe ääres asuvad Polohõ ja Orihhivi linnad.

Konka nimi on tuletatud krimmitatarikeelsest nimest , mis tähendab "metsikute hobuste vett".

## Ajalugu
Jõesuudmes asus varem mongoli väejuhi Mamai residents. 18. sajandil oli jõgi piiriks Vene impeeriumi ja Osmanite riigi vahel.

2023. aasta juunis lasti Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse õhku Kahhovka pais, mille tõttu Konka veetase langes kiiresti.

## Viited