open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaegmoone

**Vaegmoone** (ka **hemimetaboolia**) on bioloogia mõiste, millega tähistatakse loomade moondega arengu (metamorfoosi) eripära, kus puudub täismoondele iseloomulik järjestus: muna - vastne – nukk – valmik, nukuks olemise faas.

Munast väljuval vastsel on suguküpse valmikuga teatud erinevused. Erinevused on kehasegmentide arvus, jäsemete arvus, tundlate arvus, sugunäärmete olemasolus ja arenguastmes, kehamõõtmetes. Erinevused kaovad terve rea kestumiste käigus. Nii arenevad näiteks sihktiivalised, täilised, prussakalised.

## Vaegmoondega loomad
Putukad (näiteks rohutirts, tarakan, lutikas), ainuõõssed, ussid, vähid, kahepaiksed, enamik kalu.

## Vaata ka
*Täismoone
*Metamorfoos (bioloogia)
Rebala muinsuskaitseala

**Rebala muinsuskaitseala** paikneb Jõelähtme valla territooriumil, jäädes Tallinnast 4 km ida poole. 

Kaitseala on loodud 1987. aastal ja see on ainus muinsuskaitseala Eestis, mis tegeleb ka maastikukaitsega. Kaitseala on varem nimetatud ka *Rebala kultuurilookaitsealaks* ja *Rebala ajaloolis-kultuuriliseks kaitsealaks*.

Rebala muinsuskaitseala eesmärk on Eesti põhjarannikul asuva ainulaadse, suure teadusliku ning kultuurilise väärtusega ajaloolise põllumajandusmaastiku ning seda kujundavate elementide (külad, talud, krundid, kõlvikud ja nende ajaloolised piirid, arheoloogia-, ajaloo-, tehnika-, kunsti- ja loodusmälestised) säilitamine ja kaitse.

Rebala muinsuskaitseala haldab Jõelähtme Vallavalitsuse allasutus Rebala.

Muinsuskaitseala on kõige muistiserohkem piirkond Eestis.

## Vaatamisväärsused
Looduslikke huviväärsusi on rohkesti: Kostivere karstiala, Jägala juga, loopealsed, hiidrahnud, Maardu mõisakompleks, Jõelähtme kirik, postijaam ja kivisild. Rebala külas paiknevad ühed Ida-Euroopa vanemad muinaspõllud.

Kaitseala sees asub Rebala muuseum.

### Jõelähtme kivikalmed

Tallinnast Narva poole minnes, täitsa maantee ääres, muuseumi lähistel, võib märgata kuulsaid pronksiaegsete kivikirstkalmete rühma, mis rajatud juba VIII–VII sajandil eKr.

## Vaata ka
*Rebala
*Parasmäe
*Vandjala
*Saha kabel
*Jõelähtme kirik
*Maardu mõis
*Linnamäe hüdroelektrijaam
*Jägala linnamägi
*Kostivere karstiala
*Ellandvahe kivi

## Viited

## Välislingid

* Rebala muinsuskaitseala koduleht
* 
* Ulvar Käärt. Muinsuskaitsjad muretsevad Rebala kaitseala maastike säilimise pärast. Eesti Päevaleht, 2. juuli 2010
* Rebala muuseumis saab näha pronksiaega, Tarbija 24.ee, 6. august 2011
Lohsa

**Lohsa** (sorbi keeles *Łaz*) on asula Saksamaal Saksimaal Bautzeni kreisis Lohsa vallas.

2009. aastal elas seal 1728 inimest.

Asulat on esmamainitud 1343. aastal nimega Lose.
Tannenbergi liin

**Tannenbergi liin** oli Teise maailmasõja ajal Krimmi poolsaarest kuni Narva-Jõesuuni püstitatud Pantriliini vahe- ehk varukaitseliin Kirde-Eestis. Liin sai nime Preisimaal Esimeses maailmasõjas toimunud lahingu järgi, kus 1914. aasta augustis purustati Venemaa 2. armee. 

Kaitseliini ehitas Saksa sõjaväe ehitusorganisatsioon Organisation Todt 1943.–1944. aastal. Liini võti olid soode ja lagendike üle valitsevad Sinimäed. Soome lahest kuni Peipsi järveni olid täisprofiilis kaevikud, mis vooderdati palkide ja lattidega. Madalamates kohtades, kus täisprofiilis kaevikuid ei olnud võimalikud, püstitati muldvallid ja palkidest tarad ehk palissaadid. Tannenbergi liinil olid ka relsside ja 4–8 palgikihiga kaetud punkrid, lahtised, poolkinnised ja kinnised terasesest tulepunktid („krabid"), kaevikute taga omakorda meeskonnavarjendid. Liini ette paigutati miini-, tanki- ja traattõkked. 

Kaitse liinil ja eriti Sinimägedes oli ehitatud üles sügavuti. Esimene kaitseliin asus ida pool Sinimägede ees ja Lastekodumäel, teine kaevikuteliin asus Lastekodumäe ja Grenaderimäe vahel ja Grenaderimäel ning kolmas kaitseliin Tornimäe ees. 

Tannenbergi liini lõunaosas toimusid lahingud alates veebruarist 1944 pörast Krivasoo platsdarmi moodustumist. 25. juulist septembrini 1944 kestsid Tannenbergi liinil Sinimägede lahingud. Punaarmee ei suutnud vaatamata tohututele jõupingutustele ning inim- ja tehnikakaotustele Tannenbergi liini võtmepositsioone läbi murda.

Sinimägede lahingute ohvriterohkeim periood oli 26. juulist 10. augustini 1944. Sinimägede lahingud on inimohvritelt suurimad, mida Eesti pinnal on kunagi peetud. 

Tannenbergi liini rünnanud 11 Nõukogude diviisi ja 2 brigaadi lakkasid siin olemast. Punaarmee kaotused olid tohutud, lahingutes langes rivist välja 160 000 – 170 000 meest. Väikesed polnud ka kaitsjate eestlaste ja teiste Euroopa rahvaste ning sakslaste kaotused (umbes 10 000 meest).

## Vaata ka
*Auvere lahingud
*Narva lahing (1944)
*Sirgala lahing
*Sinimägede lahing
*Putki lahing
Aida Turturro

**Aida Turturro** (sündinud 25. septembril 1962 New Yorgis) on Emmy auhinnale nomineeritud USA näitleja. 

Ta on eelkõige tuntud maffiaboss Tony Soprano õe Janice Soprano kehastajana aastatel 1999–2007 valminud televisiooni draamasarjas "Sopranod".
Lisaks on ta kaasa teinud filmides "Sleepers", "What About Bob", "Jersey Girl", "Deep Blue Sea", "Mickey Blue Eyes" ja "Bringing Out the Dead".

## Välislingid
*
Nikaia

**Nikaia** on olnud mitme koha nimi:

* Nikaia (praegu İznik Türgis), Vana-Kreeka ja Bütsantsi linn Väike-Aasias Bitüünias
* Níkaia, linn Kreekas Atikas
* Nikaia, Nice'i Vana-Kreeka aegne nimi

Muu

*Nikaia I kirikukogu, kirikukogu aastal 325 Nikaias
*Nikaia usutunnistus
Olavi Ruitlane

**Olavi Ruitlane** (sündinud 1. juulil 1969 Tartus) on eesti kirjanik. 
 
## Eluloolist

Ta sündis Võrumaalt pärit tööliste peres. Kahekuuselt viidi ta elama Võru linna. Isa on pärit Varstu vallast Metstagast, ema Võrust.

Ruitlane lõpetas Võru I 8-klassilise kooli ja käis kolm aastat Võru Tööstustehnikumis. Lõpetas Võru kaugõppekeskkooli. Ruitlane on olnud ehitusmaaler, treial, autojuht, katlakütja, valvur, töökoja meister, varustaja, karjus, turvamees jne. 

## Kuuluvus organisatsioonidesse

*Eesti Kirjanike Liidu liige
*Tartu Noorte Autorite Koondise liige 
*Eesti Autorite Ühingu liige
 
## Looming
 

*"Inemise sisu" Tartu 1998 (Luuletused võru ja eesti keeles) 
*"kaera jaan ja mister propper" Võro 1999 (Luuletused võru ja eesti keeles) 
*Lasteromaan "Kail" (2000).
*"Volli": *Metsavelledraama üten vaatusen, viieteistkümnõn pildin. Võro, 2004. – 64 lk (Lavastati 2004 Metsavelle talon Vahtse-Roosan Võru Teatriateljee poolt.)*
*"Kroonu" (2005) Vene sõjaväest rääkiv romaan, 2004 a. romaanivõistlusel 2 koht.
*"Peko" (2005) *Näüdendikäsikiri setode nurmejumnal Pekost. (Ütistüünä Kauksi Üllega.)*
*"Pristan" (2005) (näidend, koostöös Aapo Ilvesega)
*"Naine" (2009) (romaan)
*"Eesti Edulood" (2013) (Kunsti- ja luuleraamat, koostöös Herkki Erich Merilaga)
*"Vee peal" (2015) (romaan)

### Avaldatud kogumikes
 
*“Hea raamat” Tartu 1998 (NAKi proosakogumik) 
*"Tagasi prügimäele" (Eesti punkluule antoloogia, koostanud J. Rooste, kirjastus "Tänapäev" 2000)
*"Viie tunni tee / Five Hours Away" (Põhjamaade Ministrite Nõukogu Tallinna Infobüroo ja AcrossWords 2001)
*"Ime kütken tähe poole kist" (Eesti murdeluule antoloogia, koostanud Siim Kärner, Print Best Viljandi 2002)
*“Emajõe kondor “ (2002) NAKi kogumik, Ruitlaselt valik luuletusi.
*“Väinämöisen paluu” (2002) Soome-ugri keeltes kirjutajate antoloogia. Ruitlaselt valik luuletusi.
*Antoloogia “Tallinnasta pois” Absurdia, Helsinki 2003. Ruitlaselt novell President (Soome keelde tõlkinud Raija Hämäläinen.)
*"Viie Pääle " *(võrokiilne luuletuisi ja laulutekste kogo + CD; kaasautoriq Contra, Aapo Ilves, Jan Rahman ja Pulga Jaan. Väiku Välläandja 2005).*

Luulõt, proosat, artikleid, arvustusi vms avaldanud: Vikerkaar, Eesti Ekspress, Sirp, Eesti Päevalet, Võromaa Teataja, DI jne.

Kirjutanud laulutekste ansamblitele ja kollektiividele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq, Päris Anni.

## Tunnustus
 
*2001 – 1. koht ajakirja Kalastaja kalastusteemalisel kirjandusvõistlusel “Kalamehejutt”
*2002 – 4. koht Kalevala MM-il Espoos
*2004 – 2. koht 2004. aasta romaanivõistlusel romaaniga “Kroonu”
*2005 – Bernard Kangro kirjanduspreemia
*2005 – Virumaa kirjandusauhind ("Kroonu")
*2006 – Eesti Raudtee ja Sirbi kirjanduspreemia ("Kroonu")
*2015 – Bernard Kangro kirjanduspreemia
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
* Berk Vaher. Vembuvana lood Sirp.ee, 24. september 2009
* Kalev Kesküla, "Avameelselt abielust" (raamatu "Naine" arvustus) – Vikerkaar 2009, nr 12
* Liis Raidmaa, Raadio Kuku külalissaade "Kukul külas" – 11. detsember 2011
Leipzigi kreis

**Leipzigi kreis** on kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal.

Kreis moodustati 2008. aastal Leipzigi maakreisi ja Muldentali kreisi liitmisel.

## Linnad ja vallad
Linnad:

Vallad:

## Viited
Katsina osariik

**Katsina osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Jaguneb 34 omavalitsusalaks: Bakori, Batagarawa, Batsari, Baure, Bindawa, Charanchi, Dandume, Danja, Dan-Musa, Duara, Dutsi, Dutsin-Ma, Faskari, Funtua, Ingawa, Jibia, Kafur, Kaita, Kankara, Kankia, Katsina, Kurfi, Kusada, Mai'Adua, Malumfashi, Mani, Mashi, Matazu, Musawa, Rimi, Sabuwa, Safana, Sandamu ja Zango.

Osariigi kuberner oli Nigeeria praegune president Umaru Yar'Adua.

Osariigist on pärit ka endine president Muhammadu Buhari.
Leipzigi maakreis

**Leipzigi maakreis** on endine kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal.

Kreis moodustati 1994. aastal. 2008. aastal liideti see kokku Muldentali kreisiga ja tekkis uus Leipzigi kreis.

## Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on toodud elanike arv seisuga 31. detsember 2006.

Linnad:

Vallad:
Wachau

**Wachau** on mitme koha nimi:

***[[Wachau (Austria)|Wachau]]**, paikkond Alam-Austrias
***[[Wachau (Bautzeni kreis)|Wachau]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Wachau vallas
***[[Wachau vald (Bautzeni kreis)|Wachau vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis
***[[Wachau (Markkleeberg)|Wachau]]**, endine vald Saksimaal, praegu Markkleebergi linnaosa
Lorraine Bracco

**Lorraine Bracco ** (sündinud 2. oktoobril 1954 New Yorgis) on filmiauhindadele Oscar, Kuldgloobus ja Emmy nomineeritud USA näitleja. 

Ta on eelkõige tuntud Karen Hill osatäitjana 1990. aasta maffiafilmis "Omad poisid" ja Dr. Jennifer Melfi kehastajana aastatel 1999—2007 eetris olnud draamasarjas "Sopranod".

## Välislingid
*
*Biograafia lehel the-sopranos.com
Wachau (Bautzeni kreis)

**Wachau** on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Wachau vallas.

Wachaus asuvad barokne loss ja õlletehas.
Aki Parviainen

**Aki Uolevi Parviainen** (sündinud 26. oktoobril 1974 Helsingis) on Soome meeskergejõustiklane (odaviskaja). 

Kevadel 2006 lõpetas ta tippspordiga tegelemise. Pärast seda töötab ta treenerina, tema juhendatavate hulka kuulub ka 2014. aastal Euroopa meistriks tulnud Antti Ruuskanen.

## Saavutused

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Sevilla 1999
***maailmameister** **89,52**

Edmonton 2001
*hõbemedal **91.31**

## [[Noorte kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Noorte maailmameistrivõistlustel]]

Seoul 1992
***maailmameister** **76.34**

## Parimad tulemused aastati

*1991 – 79.96 (Pyhäselkä 12. september) 
*1992 – 80.94 (Jyväskylä 5. juuli) 
*1993 – 69.94 (Lapinlahti 27. juuni) 
*1994 – 78.76 (Pihtipudas 17. juuli)
*1995 – 85.60 (Lapua 23. juuli) 
*1996 – 84.96 (Hämeenlinna 10. august) 
*1997 – 87.48 (Soini 27. juuli)
*1998 – 90.88 (Tartu 11. juuni) 
*1999 – **93.09** (isiklik rekord) (Kuortane 26. juuni) 
*2000 – 90.97 (Kuortane 24. juuni) 
*2001 – 92.41 (Vaasa 24. juuni)
*2002 – 82.48 (Joensuu 21. juuli) 
*2003 – 83.30 (Joensuu 11. juuni) 
*2004 – 79.32 (Bad Köstritz 5. september) 
*2005 – 83.79 (Doha 13. mai)

## Viited

## Välislingid
* 
*Tulemusi Tilastopajan kodulehelt
Preili Potter

**"Preili Potter"** (inglise **"Miss Potter"**) on 2006. aasta biograafiline draamafilm lastekirjaniku ja illustraatori Beatrix Potteri elust. Filmi lavastas Austraalia režissöör Chris Noonan ning filmi peaosalist Miss Potterit kehastab Renée Zellweger, kes selle osatäitmise eest nomineeriti Kuldgloobusele.

## Osatäitjad
*Renée Zellweger –  Beatrix Potter 
*Ewan McGregor – Norman Warne 
*Emily Watson – Millie Warne 
*Barbara Flynn – Helen Potter 
*Bill Paterson – Rupert Potter 
*Matyelok Gibbs – Miss Wiggin 
*Lloyd Owen – William Heelis 

## Välislingid
*Koduleht
*Ametlik Beatrix Potteri koduleht
*
Leelo Karp

**Leelo Karp-Lumi** (15. juuni 1941 – 3. juuni 2000) oli eesti estraadilaulja ja lauluõpetaja.

## Isiklikku
Tema isa oli dirigent ja muusikapedagoog Paul Karp.

## Viited

## Välislingid
*"ÕHTU KAHELE. Leelo Karp ja Eino Baskin" Eesti Raadio 1971 (pikkus 42 minutit)
Merisutt

**Merisutt** (*Petromyzon marinus*) on Eesti vetes haruldane silmuliste seltsi kuuluv vereimeja veeloom, kes elutseb Euroopa ja Põhja-Ameerika rannikul Atlandi ookeanis, Vahemere lääneosas ja Suures järvistus. Rahvasuus on merisutte kutsutud ka **merisilmuks** ja **merisilmuseks**.

Ta on silmlaste suurim esindaja. Tema angerjalaadse siugja keha mõõtmed võivad olla kuni 1,2 meetri ja kala võib kaaluda kuni 3 kg. 

Sutt toitub imedes end suurema kala (peamiselt lõhe, meriforelli, angerja ja tursa) külge, rännates niimoodi ohvriga päevi või isegi nädalaid. Suti süljenäärmete eritised takistavad vere hüübimist ning põhjustavad punaste vereliblede hävimist ja kudede lagunemist. 

Merisutt tegutseb põhiliselt rannikumeres, hoidudes põhja ligi. Koeb Briti saarte jõgedes märtsis-aprillis. Üksikud isendid võivad harva kudeda ka Eesti suuremates jõgedes. 

Merisutt on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Verejanuline merisutt sattus kalurite angerjamõrda. ''Meie maa'', 12. juuni 2007
*Kalur püüdis Pärnu jõest haruldase merisuti. ''Postimees'', 11. juuni 2004
*Vinträim ja merisutt - eksikülalised meie rannikuvetes. ''Meie maa'', 15. august 2002
IAAF-i finaalvõistlused

**IAAF-i finaalvõistlused** (*IAAF World Athletics Final*) oli aastatel 2003–2009 iga-aastane tippsportlaste kergejõustikuvõistlus. Seda korraldas rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF hooaja lõpus. Kuni 2003. aastani kandis võistlus nime IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused.

Kui varem pääsesid GP-finaali sportlased ainult hooaja GP-võistluste edukuse alusel, siis IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel said sportlased osaleda IAAF-i punktitabeli alusel. Õiguse osaleda finaalvõislusel sai punktitabeli seitse esimest. Kuni 800 m jooksus lubati punktitabeli alusel osalema 7 jooksjat, sellest pikematel distantsidel aga 11 sportlast. Lisaks valis IAAF igale alale veel ühe sportlase.

Finaalvõistlused toimusid algusaastatel Monacos, kuid Stade Louis II staadion oli liiga väike vasaraheitevõistluse pidamiseks. Sellepärast toimus vasaraheide Ungaris Szombathelys nädal aega varem. Alates 2006. aastast toimus finaalvõistlus IAAF-i poolt määratud kohas.

Finaalvõistlustel jagati rahalisi preemiaid. Iga ala võitja sai 30 000 USA dollarit ja pikkade jooksude kõiki lõpetajaid preemeriti 5000 dollariga. Maailmarekordi eest maksti veel lisaks 100 000 dollarit.

## Finaalid
*2003. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2004. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2005. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2006. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2007. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2008. aasta IAAF-i finaalvõistlused
*2009. aasta IAAF-i finaalvõistlused

## Välislingid
*Monaco 2003
*Monaco 2004
*Monaco 2005
*Stuttgart 2006
*Stuttgart 2007
*Stuttgart 2008
*Thessaloníki 2009
2006. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2006]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid neljandat korda. Finaalvõistlused peeti Stuttgardis Gottlieb-Daimler-Stadionil 9.–10. septembrini.

## Ala kolm paremat

### Mehed

### Naised

## Välislingid
*Võistluste koduleht
*Kõik tulemused
Albany (Austraalia)

**Albany** on linn Lääne-Austraalia lõunarannikul. Linn asub 408 kilomeetrit Perthist kagus.

Albany asutati jaanuaris 1827 kui sõjaväeline tugipunkt. Nõnda on linn kõige vanem pidevalt asustatud koht Lääne-Austraalias.

## Viited
Fremantle

**Fremantle** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.

Asula on rajatud 1829. aastal, linnaõigused sai 1929. aastal. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest Austraalia kodanikke 77,5%, välismaal sündinud inimesed moodustasid 30,3% rahvastikust.

## Viited
Mandurah

**Mandurah** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Linn asub Perthist 72 kilomeetrit lõuna pool. Linnas käib palju turiste.
Tuur

**Tuur** on mitmetähenduslik sõna:
 
***Tuur** ehk **[[atlandi tuur]]** on kala tuuraliste seltsist.
***[[Tuur (perekond)|Tuur]]** (*Acipenser*) on kalade perekond tuuraliste seltsis. 
***[[Tuur (tööriist)|Tuur]]** on tööriist jää raiumiseks.
***[[Tuur (muusika)|Tuur]]** on ringreis. 
***Tuur** on kaukaasia kaljukits, vaata Kubani tuur ja Dagestani tuur.
***Tuur** ehk **[[tantsutuur]]** on tantsu terviklik osa. 
***Tuur** ehk **[[velotuur]]** on mitmepäevane jalgrattaspordivõistlus.
2003. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2003]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused ]]**toimusid esimest korda Monacos Stade Louis II staadionil 13.–14. septembrini. Staadioni väiksuse tõttu toimusid vasaraheite võistlused nädal aega varem Ungaris Szombathelys. Varem oli võistluste nimetus IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused.  

## Ala kolm paremat

## Mehed

## Naised

## Välislingid

* 2003. aasta kergejõustiku finaalvõistluste koduleht
* IAAF-i 2003. aasta finaalvõistluste ametlikud tulemused
Australind

**Australind** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis, Bunbury eeslinn. 

Ala põlisasukad olid *[[wardandi]]* hõimu aborigeenid. Esimesed eurooplased külastasid seda ala 1658. aastal. 1841 rajati asundus.
Põhja-Saksamaa

**Põhja-Saksamaa** (saksa *Norddeutschland*) on geograafiline ala Saksamaa põhjaosas.

## Põhja-Saksamaa liidumaad
Põhja-Saksamaa liidumaade huka arvatakse viis Saksamaa liidumaad:
* Alam-Saksi 
* Bremeni liidumaa
* Hamburg
* Mecklenburg-Vorpommern
* Schleswig-Holstein

## Ajalugu
Hansa Liit on Põhja-Saksamaa linnade ajaloo ja kultuuri ühiseks osaks, ala tänapäevaseks keskuseks on Hamburg. Ajalooliselt on piirkonnas räägitud alamsaksa keelt.

Põhja-Saksamaal on ajalooliselt olnud luterlik - Schleswig-Holstein on Saksamaa kõige luterlikum liidumaa (2016. aasta andmeil 61.5% luterlased), samas näiteks Mecklenburg-Vorpommern on tänu Saksa DV mõjule ebareligioosne (70%).
Balgo

**Balgo** on Austraalia aborigeenide asula Lääne-Austraalias Tanami kõrbes. Seal elab umbes 400 aborigeeni. Asulas on bensiinijaam, kauplus, katoliku kirik, kool ja politseijaoskond.
Diadeem

**Diadeem** (kreeka sõnast 'διάδημα' (*diadēma*)) on otsmikuvõru või -pael. 

## Ajaloost
Algselt nimetati diadeemiks peapaela, mis hoidis ära juuste langemist silmadele. 

Vana-Rooma valitsejad hakkasid diadeemiks nimetama ka loorberilehtedest pärga. 

Hilisemal ajal hakati neid valmistama väärismetallist ning ehtima kalliskividega. Diadeemist sai valitseja sümbol. 

Diadeemist on välja arenenud piiskoppide mitra ja paavsti tiaara. 

Kuningakodades hakati diadeemi nimetama krooniks.

## Ehtekunstis
Diadeem on sageli üks suure parüüri osa, kuid pole selle kohustuslik komponent nagu on kaelakee või pross.
Tanami kõrb

**Tanami kõrb** on kõrb Austraalia põhjaosas. Kõrb on kivine ja väikeste mägedega. Tegemist on ühe isoleerituma paigaga maailmas.
Balingup

**Balingup** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis 250 kilomeetrit Perthist põhja pool ja 31 kilomeetrit Donnybrookist kagus. Asulat läbib Lõuna-Lääne kiirtee.

## Viited
Lõuna-Lääne kiirtee

**Lõuna-Lääne kiirtee** (inglise *South Western Highway*) on kiirtee Lääne-Austraalias. Ühendab Perthi linna Walpole'i linnaga. Kiirtee pikkus on 420 kilomeetrit. On Kiirtee 1 osa.
Aniliin

**Aniliin** ehk **fenüülamiin** ehk **aminobenseen** (C6H5NH2) on orgaaniline aine, lihtsaim aromaatne amiin. Aniliin tähtis keemiatööstuse tooraine. Aniliinist toodetakse mitmesuguseid aniliinvärve riide ja naha värvimiseks, ravimeid, lõhke- ja lõhnaaineid, kummivulkanisaatoreid, fotoilmuteid, plastmasse jm. Aniliini omakorda toodetakse klorobenseenist või nitrobenseenist.

Aniliini saamisviisi nitrobenseeni redutseerimisel töötas 1842. aastal välja Vene keemik Nikolai Zinin, seepärast kutsutakse seda aniliini saamisreaktsiooni ka Zinini reaktsiooniks. Reaktsioonis kasutatakse aniliini redutseerimiseks divesiniksulfiidi või sulfiidsoolasid. Kommertsiaalselt hakati aniliini tootma 1854. aastaks väljatöötatud Béchamp' redutseerimisega, milles redutseerijana kasutatakse rauda koos FeCl2-ga. Kõrvalsaadusena tekivad värvilised raudoksiidpigmendid, mistõttu Béchamp' menetlust siiamaani kasutatakse. Tänapäeval saadakse aniliini jt aromaatseid amiine nitrobenseeni metallkatalüütilise (Cu, Pd, Ni jt) hüdrogeenimisega.
:

## Füsikokeemilised omadused

Aniliin on vees raskesti lahustuv, värvusetu õlikas vedelik, tihedusega 1,022 g/cm3 (20 °C). Keemistemperatuur on 184 °C. Lahustub hästi alkoholis, eetris ja benseenis. Nõrk alus, moodustab soolasid tugevate hapetega. Oksüdeerub õhus kergesti, muutudes seejuures tumedaks. Väga kergesti oksüdeerub ka tugevate oksüdeerijate näiteks kloorlubja või kaaliumdikromaadi lahuse toimel. Reageerimisel kloorlubjaga tekkib lilla värvusega värvaine. Seda tundliku reaktsiooni rakendatakse aniliini kindlakstegemiseks. Aniliini aromaatne tuum on kõrgelt aktiveeritud, sest aminorühm on hea elektrondoonor, muutes selle nukleofiilsemaks, mistõttu ta reageerib hästi elektrofiilidega asendusreaktsioonides.

Aniliin on väga mürgine. Tema mõjul muutub vere hemoglobiin methemoglobiiniks, millel puudub võime siduda hapnikku. Aniliin on eriti ohtlik veel seetõttu, et see võib sattuda organismi mitte ainult läbi hingamisteede ja limaskestade, vaid ka läbi naha.

## Viited
Alexander Schmidti monument

**Alexander Schmidti monument** asub Uue Anatoomikumi vastas Kassitoomel Tartus ja on loodud baltisaksa päritolu eesti füsioloogi, meditsiinidoktori, professori Alexander Schmidti mälestuseks. Monumendi autorid on Ülo Õun ja Ike Volkov. Monument valmis 1982. aastal.

## Välislingid
*Alexander Schmidti monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
Barclay de Tolly monument

**Barclay de Tolly monument** on väejuht Michael Andreas Barclay de Tolly auks püstitatud monument Tartus Barclay platsil Ülikooli tänava ääres.

Pronksmonumendi rajamiseks kogusid raha kindralfeldmarssali alluvuses teeninud ohvitserid. Monumendi autorid on Vassili Demut-Malinovski ja Apollon F. Štšedrin. Monument avati 11. novembril 1849.

Demut-Malinovski modelleeris büsti George Dawe'i loodud Barclay täisfiguraalse portree järgi, mis oli omakorda loodud Karl August Senfi portreegravüüri järgi.

1854. aasta 11. juuni (vkj 30. mai) öösel rüüstati monumenti, ära viidi kaks kiivrit, trompet ja mõned relvaotsad.


Pilt:Barclay de Tolly monument Tartus 1.jpg|Detail monumendist
File:Barclay monument, EAA.1843.1.224.99.jpg|Barclay de Tolly monument (1856-1870)


## Vaata ka
*Barclay de Tolly mausoleum

## Viited

## Välislingid

* 
*Barclay de Tolly monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
*Dorpat.ru: Памятник М.Б. Барклаю-де-Толли (Barclay de Tolly monument)
Beacon

**Beacon** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Peamine tegevusala on põllumajandus (viljakasvatus). 1931. aastal sai asula raudteeühenduse.

## Viited
Beagle Bay

**Beagle Bay** on Austraalia aborigeenide asula  Lääne-Austraalias. 

Asula rajasid 1890. aasta paiku trapistid.
Pilsen

**Pilsen** ehk **Pilseni õlu** (kõnekeeles ka **pilsner**) on hele laagriõlu. Õlu töötati välja 19. sajandil Pilsenis Böömimaal (tänapäeval Plzeň Tšehhis).

## Päritolu
Kuni 1840. aastateni oli enamik Böömi õlledest pinnakääritatud tumedad õlled, mille maitse ja kvaliteet jätsid soovida. Pilseni linnakodanikud otsustasid 1839. aastal asutada oma, Burgessi (praegu Plzeňský Prazdroj) õlletehase, kus hakati õlut tootma Baieri-päraselt. Baieri õlletootjad eksperimenteerisid õlle laagerdamisega jahedates koobastes, kasutades põhjakääritust. See parandas õlle selitust, maitset ja säilivust.

Burgessi õlletehas palkas Baieri õllepruulija Josef Grolli (1813–1887), kes uusi tehnikaid ja heledamat linnast kasutades tootis 5. oktoobril 1842 esimese partii pilsenit. 

## Vaata ka
*Põhiseaduse Pilsner
Armeenia ja Eesti rahva sõpruse monument

**Armeenia ja Eesti rahva sõpruse monument** on mälestusmärk Tartus Vabaduse puiestikus. Monumendi autor on skulptor Hakop Dživanjan (nii on kirjas mälestusmärgi juures tahvlil) või teises kirjapildis Akop Dživanjan. Monument avati 23. oktoobril 1978 armeenia kirjakeele rajaja, humanisti ja rahvavalgustaja Hatšhatur Abovjani 130. surma-aastapäevaks. Abovjan õppis ka Tartu Ülikoolis. Monument on valmistatud Armeenia tufist. Tuff on kivim, mis tekib vulkaanipurske käigus. Mälestusmärk on armeenia mälestusmärkide stiilis, millele on iseloomulik kuulsate inimeste või ajaloosündmuste auks luua monument koos veelättega. 

## Galerii

Fail:Eesti ja armeenia rahva sõpruse mälestusmärk Emajõe ääres.jpg|Armeenia ja Eesti rahva sõpruse mälestusmärk Tartus. Foto autor: Siiri Pärkson
Fail:Eesti ja armeenia rahva sõpruse mälestusmärk Tartus.jpg|Tekst mälestusmärgil. Foto autor: Siiri Pärkson
Fail:Eesti ja armeenia rahva sõpruse monument.jpg|Armeenia ja Eesti rahva sõpruse mälestusmärk. Foto autor: Siiri Pärkson


## Viited

## Välislingid

*
* Jant armeenia monumendiga Tartus, Vaba Eesti Sõna, 5. juuli 1979
Beverley (Lääne-Austraalia)

**Beverley** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.

2001. aastal elas seal 815 inimest.

## Viited
Boyanup

**Boyanup** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.

See asub 195 km Perthist lõunas ja 18 km Bunburyst edelas. 1888. aastal ehitati Bunbury ja Boyanupi vahele raudtee. 1898. aastal elas asulas 198 inimest. 2006. aastal elas seal 615 inimest.

## Viited
Bridgetown (Austraalia)

**Bridgetown** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. See asub umbes 270 km Perthist lõunas.

## Viited
Vabaduse puiestik

**Vabaduse puiestik** on linnapark, mis paikneb Tartus Emajõe paremal kaldal Vabadussilla ja Kaarsilla vahel, Vabaduse puiestee ääres. Puiestiku arhitekt on Arnold Matteus.

Nõukogude ajal nimetati puiestikku ka *Oktoobri puiestikuks*.

Vabaduse puiestikus asuvad mitmed kultuuriajaloolise tähtsusega objektid:
*Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument
*Tartu Vabadussõja mälestussammas
*Oskar Lutsu ausammas
*Armeenia ja Eesti rahva sõpruse monument
*Johan Laidoneri tamm

2021. aasta kevadel hakati kureeritud elurikkuse projekti raames rajama pargi Botaanikaaia-poolsesse ossa linnasalu, isutades selleks sinna juurde salumetsadele iseloomulikke pärismaiseid põõsaid ja rohttaimi.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor
*Ülejõe park

## Viited
Bremer Bay

**Bremer Bay** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigi lõunarannikul Albany ja Esperance'i linna vahel. 

Osariigi pealinn Perth on Bremer Bayst 515 km kaugusel.

Kohale andis mereväekapteni James Bremeri järgi nime seda paika 1831. aastal külastanud John Septimus Roe.

2001. aastal elas seal 241 inimest.

## Viited
Eduard Tubina monument

**Eduard Tubina monument** on mälestusmärk, mis on loodud eesti helilooja Eduard Tubina mälestuseks. Monument avati 19. juunil 2005. Monument asub Tartus Vanemuise teatri uue maja ees. Monumendi autorid on skulptor Aili Vahtrapuu, arhitekt Veronika Valk ja heliinstallatsiooni looja Louis Dandrel. Monumendi valas pronksi ARS Monumentaal ja ehitustööd platsil tegi OÜ Tavt. Monument on varustatud Eduard Tubina muusikaga.

## Loomekonkurss
Monumendi saamiseks korraldasid Tartu Linnavalitsus, Eesti Heliloojate Liit ja Tartu Kultuurkapital 2004. aastal konkursi, mille võitsid Veronika Valk ja Aili Vahtrapuu tööga "Credo". Võidupreemia oli 20 000 krooni. Teise koha ja 15 000 krooni pälvisid Hille Palm ja Lembit Palm tööga «Hetk». Kolmanda koha ja 9000 krooni said Sirli Põllumäe ja Anne Rudanovski töö «Kuues sümfoonia» eest. Konkursile laekus kokku 20 tööd. 

## Monumendi muusika
Monumendil on neli helikuvandit: 
*kaks korda päevas, 12.30 ja 18.30 kümme minutit E. Tubina loomingut,
*igal täistunnil E. Tubina teoste põhine retsitatiiv, 
*etenduste alguse ja vaheaegade märguanne,
*12 gongi löömisega vaataja poolt esilekutsutav E. Tubina teoste eri helirühmade ja sõnade (Juhan Liiv) kumulatiivne sümbioos igal ajahetkel tšellist Toomas Velmeti valikus ja stuudiorežiis.

## Maksumus
Eduard Tubina monument läks Tartu linnale maksma 2 085 200 krooni. Sellest:
*869 400 kulus platsi ehituseks,
*362 700 monumendi valamiseks, 
*311 500 helisüsteemile, 
*182 000 skulptorite tasuks, 
*182 000 platsi valgustuseks ning
*178 600 betoonistmetele ja metallgongidele.

## Viited
Anšoovis

**Anšoovis** (*Engraulis encrasicholus*) on anšoovislaste sugukonda kuuluv kalaliik.

Väliskujult meenutab anšoovis heeringat, kuid on väiksem, kilust natuke suurem. Anšoovisel on mitmeid alamliike.

Anšoovis elab Euroopa ja Aafrika ranniku lähedal, Vahemeres ja Mustas meres, uitkalana on teda leitud ka Soome lahes.

*Anšoovist* kasutatakse toiduks nii soolatult kui ka õlis.

*Anšoovist* on soolatud juba mitu tuhat aastat. *Anšoovise* soolamisel on kasutatud väga erinevaid vürtse, kõige rohkem musta pipart, kuid ka muid vürtse nagu *[[ingver]]*, *[[aedpetersell]]* ja *[[küüslauk]]*. *Anšoovise* soolamine on sarnane vürtsikilu soolamisele, nad laotakse kihtidena purki, soolakiht kihtide vahel, ja pannakse vajutise alla. Kuid *anšoovist* lastakse laagerduda 3 kuni 6 kuud. Sageli *anšoovise* soolamisel ei kasutata midagi muud peale soola, kuna *anšoovisel* on endal tugev maitse. Soolatud *anšoovis* on maitsvuse pärast väga hinnatud.

Vanas Roomas valmistati *anšoovisest* hapendatud kastet nimega *[[garum]]*, *anšoovist* soolati, ning lasti siis pikka aega hapneda.

## Vaata ka
* Eesti kalade süstemaatiline nimestik
* Kilu
* Sardiinid
* Vürtsikilu

## Viited
Ernst Bergmanni monument

**Ernst Bergmanni monument** on arstiteadlase, Tartu Ülikooli kasvandiku ja õppejõu, kirurgiaprofessor Ernst Bergmanni mälestuseks loodud mälestussammas, mis asub Tartus Toomemäel. See valmis 1913. aastal. Monumendi autor on saksa kujur Adolf von Hildebrand.

Monumendi püstitamiseks moodustati 1907 toimunud 19. Liivimaa arstide päeval vastav komitee: Professor Ernst von Bergmannile mälestussamba püstitamise keskkomitee. Komitee esimees oli Werner Zoege von Manteuffel.


Pilt:Monument to Ernst von Bergmann.JPG
Pilt:Ernst Bergmann1 2010-04-09.JPG
Pilt:Ernst Bergmann3 2010-04-09.JPG


## Viited

## Välislingid
*
*Ernst Bergmanni monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
*
Great Eastern Highway

**Great Eastern Highway** on maantee Lääne-Austraalias. Tee saab alguse Perthist ja lõpeb Kalgoorlies. Maantee pikkus on 550 kilomeetrit.
Kivisilla makett

**Kivisilla makett** on skulptuur Tartu Kaarsilla juures, Tartu kunagise Kivisilla pronksist makett.

Makett paigaldati Kivisilla fondi eestvedamisel.

Autor on skulptor Tiiu Kirsipuu, skulptuur avati 29. juunil 2004. 

## Välislingid
*Kivisilla makett
Busselton

**Busselton** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Linna rajas 1832. aastal Busselli perekond. Busselton oli üks Austraalia kiiremini kasvavaid piirkondi . Linn on valitud kolmel korral (1995, 1996, 2005) Austraalia parimaks turiste teenindavaks linnaks.

## Viited
Bullabulling

**Bullabulling** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Asulat läbib Suur Ida kiirtee.

## Viited
Cataby

**Cataby** on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Asub ligikaudu 170 kilomeetri (110 miili) kaugusel Perthist põhjas.

## Viited
Krooniline pindmine keratiit

**Krooniline pindmine keratiit** ehk **pannus** on koertel esinev kornea põletikuline haigus. Haigust esineb sagedamini saksa lambakoertel, kuid on kirjeldatud ka teistel koeratõugudel.
Oskar Lutsu ausammas

**Oskar Lutsu ausammas** on 1987. aastal kirjanik Oskar Lutsu 100. sünniaastapäevaks püstitatud ausammas Tartus, Vabaduse puiestikus. Ausamba autorid on skulptor Aulin Rimm ja arhitekt Allan Murdmaa. 

## Välislingid
*O. Lutsu monument
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument (Tartu)

**Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument** on Tartus Vabaduse puiestikus Emajõe ääres asuv eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestusmärk.

See püstitati mahavõetud Vabadussõja mälestusmärgi asemele 1952. aasta 28.detsembril. 2003. aastal nihutati Kreutzwaldi monument Gildi tänava joonele, et taastatud Vabadussõja mälestusmärk saaks tagasi endisele kohale.

Monumendi autorid on skulptorid Johannes Hirv ja Martin Saks ning arhitektid Heiki Karro, Ants Mellik ja Mart Port.

## Viited


## Välislingid
*
*Fr. R. Kreutzwaldi monument Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste registris
Mets-vareskold

**Mets-vareskold** (*Diphasiastrum complanatum*, varem *Lycopodium complanatum*) on kollaliste sugukonda kuuluv taim.

Ta kasvab kuivades männi- ja segametsades igihalja püsikuna. Vars roomav, enamasti maasisene, kuni 1 m pikk. Lapikud varreharud harunevad korduvalt, moodustades hõreda lehviku või lehtri.

Soomusjad lehed asetsevad nelja reana, kaks rida neist väiksemad ja kaks suuremad.

Eospead (sporofüllid) asuvad 15–20 mm pikkuses tähas varretaolise kandja tipus. Eoslehed on munajad, servast peenehambulised. Taim kannab eoseid juulis ja augustis.

## Kasutus
Mets-vareskolla eostest valmistatakse pulbrit haavade raviks. 

Mets-vareskold on Eestis III kaitsekategooria all, tema korjamine on keelatud.

## Välislingid

* 

*Vareskold Cybernature portaalis
Carnarvon

**Carnarvon** on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigi India ookeani ääres. Asub ligikaudu Perthist 900 kilomeetri kaugusel põhjas.

Linn asutati 1883. aastal.


Pilt:Carnarvon_Dish%2C_Western_Australia.jpg|Kunagine NASA kosmoseaparaatide jälgimisjaam
Pilt:Carnarvon_Jetty%2C_Western_Australia.jpg|Sadamasild


## Viited
Maarja-sõnajalg

**Maarja-sõnajalg** (*Dryopteris filix-mas*) on  sõnajalaliste sugukonda ja sõnajala perekonda kuuluv liik.

Maarja-sõnajala rahvapärased nimetused on *nõiasõnajalg*, *imarik*, *pillerkroon* ja *viigirohi*.

## Kirjeldus
Ta on mitmeaastane suvehaljas eostaim, mis kasvab kuni ühe meetri kõrguseks.

## Paljunemine
Vegetatiivselt paljuneb risoomi abil, generatiivselt eostega.

## Kasvukoht
Eelistab varjukaid niiskeid segametsi või võsastike: laane-,salu-, lammi- ja lodumetsas.
Teda kasvatatakse ka ilutaimena aedades.

## Levik ja ohtrus
Maarja-sõnajalg on üks levinumaid põhjapoolkera parasvöötme taimi. Teda leidub peaaegu kogu Euroopas ning Põhja-Ameerikas, vähem Kesk-Aasias. Eestis on ta tavaline.

## Kasutus
Maarja-sõnajala juurikas (risoom) on mürgine. Teda on rahvameditsiinis kasutatud juba rohkem kui 3000 aastat.

Maarja-sõnajalast saab abi paelusside vastu. Kui rohtu sisse võtta, siis halvab see paelussi lihased ja ta ei suuda enam iminappadega soole seinast kinni hoida. Pikemal mõjutamisel võib paeluss isegi surra. Inimene ei ole nii tundlik neile mürkidele, kuid mõne tunni pärast võivad nad halvata ka inimese silelihaseid. Seepärast on tingimata vajalik, et paar tundi peale rohu sissevõtmist võetaks kõhulahtistit. Kogu soolesisu koos paelussi ja mürkidega tuleb välja saada.

Kui maarja-sõnajalaga liialdatakse, tekib mürgistus tugeva kõhuvalu, peapöörituse ja oksendamisega. Lõpuks võivad muutuda kõik limaskestad sinakaks, tekkida silmade alla kollased laigud ja ilmneda õhupuudus. Kui sellises seisundis kannatanu ei saa kiiresti arstiabi, võib ta surra. Enne arsti kutsumist tuleb kannatanule kiiresti anda esmaabiks veega segatud pulbriks tehtud sütt, mis imab mürgi seedekulglast endasse.

Kuna risoom on suhteliselt magusa maitsega, siis võivad nii mets- kui ka kodusead süüa neid paha aimamata ja saada mürgistuse.

Maarja-sõnajala lehti pannakse vahel ka padja sisse kilpnäärme suurenenud aktiivsuse korral.

## Vaata ka
*harilik naistesõnajalg (*Athyrium filix-femina*)

## Viited

## Välislingid
Tartu Vabadussõja mälestussammas

**Tartu Vabadussõja mälestussammas** on Eesti Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk Tartus Vabaduse puiestikus. 

See on 17. septembril 1933 avatud ja 28. aprillil (mõningatel andmetel 29. aprillil) 1950 Nõukogude võimu poolt lammutatud monumendi koopia. 1940. aasta novembri alguses eemaldati  sambalt aastaarvud. 

Kuna pärast algse mälestusmärgi mahavõtmist jätkas rahvas lillede toomist senisele asukohale, püstitati sinna 1952. aastal, TRÜ 150. aasta juubelipidustuste käigus, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument. 

Mälestusmärk avati uuesti oma endises asukohas 22. juunil 2003. See kujutab endast graniidist astmelisel alusel asetsevat risttahukat, millel seisab pronksist Kalevipoja kuju – Amandus Adamsoni algse skulptuuri koopia. Skulptor Ekke Väli modelleeris selle vanade fotode põhjal. Kalevipoeg seisab, pilk suunatud ette, mõõgale toetudes, tema alakeha katab loomanahk. Postamendile on raiutud aastaarvud: 1918–1920. 


File:Vabadussõjas langenute mälestusmärk Kalevipoeg Tartus. Skulptor Amandus Adamson, EAM Fk 16288.jpg|Amandus Adamsoni loodud algne mälestussammas


## Vaata ka
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Viited

## Välislingid

* 
* "Tartus avati vabadussammas" EPL, 22. juuni 2003
* https://dea.digar.ee/?a=d&d=edasi19880303.2.10
Fregatt

**Fregatt** (hollandi keeles *fregat*) on lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on mõeldud teiste sõjalaevade või tsiviillaevade julgestamiseks ja kaitseks ning iseseisvaks patrullteenistuseks avamerel.

## Kirjeldus
Fregattide tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused:
* veeväljasurve üldjuhul 3000–6000 t, erandjuhul ka vähem, kuid reeglina vähemalt 2500 t,
* autonoomsus üle 2 nädala,
* pikkus 100-150 m,
* kiirus vähemalt 25 sõlme,
* tõrjevõime kolmes dimensioonis (allvee, pealvee, õhu),
* reeglina pardahelikopter.

Relvastuse hulka kuuluvad peamiselt pealveetõrje raketid, õhutõrjeraketid, allveelaevade vastased relvad, universaalsuurtükk, erinevad seiresüsteemid, sealhulgas sonar.

Fregattidel on 2–3 vahivahetust ja nad on võrdlemisi suure merekindluse ning autonoomsusega. Fregati komandör on tavaliselt keskmine vanemohvitser (Eesti auaste kaptenleitnant).

## Kasutus
Tänapäeva mereväes on fregatt tavaliselt õhu-, pealvee- ja allveetõrjevõimega sõjalaev, mis on võimeline vajadusel ka iseseisvalt lahinguülesandeid täitma. Fregattide ülesandeks on julgestada ja vajadusel kaitsta nii suuremaid, kui väiksemaid sõjalaevu, abilaevu ja samuti tsiviillaevade konvoisid vaenlase ootamatute rünnakute eest avamerel ja rannikumerel. Üldjuhul tegutsevad fregatid avamerel sõjalaevade koondise osana.

Venemaal nimetatakse fregatte sageli kas suurteks allveetõrjelaevadeks (*Большой противолодочный корабль*) või patrull-laevadeks (*Сторожевой корабль*).

## Vaata ka
* Korvett – fregatist väiksem sõjalaevaliik
* Hävitaja – fregatist suurem sõjalaevaliik
Böhlen

**Böhlen** on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

## Linnaosad
* Großdeuben
* Gaulis

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Borna

**Borna** on suur kreisilinn Saksamaal, Saksimaa Leipzigi kreisi halduskeskus.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Harilik sookold

**Harilik sookold** (*Lycopodiella inundata*) on kollaliste sugukonda kuuluv roomav, tõusvate harudega sõnajalgtaim.

Kasvab soistel niitudel. 

Eestis esineb harva. On looduskaitse all (II kategooria).

## Välislingid
*
Geithain

**Geithain** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisi lõunaosas.

### Linnaosad

Geithain, Mark Ottenhain, Niedergräfenhain, Syhra, Theusdorf ja Wickershain.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Soomuslaev

**Soomuslaev** oli lahinguvõimeline soomuskaitsega jõuseadmega sõjalaevatüüp 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi alguseni.

## Ajalugu
Soomuslaevade vajadus kerkis esile pärast lõhkevate mürskude kasutuselevõttu, millele senised puitkerega laevad ei pidanud enam vastu. Soomuslaevade eelkäijateks võib lugeda soomustatud ujuvpatareisid, mida kasutati rannikukindlustiste vastu võitlemisel Krimmi sõjas 1855. aastal. 

Esimene spetsiaalselt ehitatud ja merekõlbulik soomuslaev oli 1859. aastal Prantsusmaal ehitatud La Gloire. Esimene soomuslaevade lahing oli 1862. aasta Ameerika setsessioonisõjas, kus kohtusid soomuslaevad CSS Virginia ja USS Monitor. Esimesed soomuslaevad olid puidust, kuid kaetud metallplaatidega. Esimene enamuses terasest valmistatud soomuslaev oli 1876. aastal Prantsusmaal valminud Le Redoutable. Sajandivahetuseks oli kujunenud välja soomuslaevade põhimõtteline ehitus.

Soomuslaevade põhirelvastus oli kahte soomustorni mahutatud 2x2 suurtükki kaliibriga kuni 305 mm (12 tolli). Lisaks keskosas kasemattides väiksema kaliibriga kahurid väiksemate laevade tõrjeks ning sageli ka torpeedoaparaadid. Tolleaegse reegli järgi pidi laev taluma oma kahuritega võrdseid  tabamusi.

Vene mereväes nimetati suuremaid soomus-lahingulaevu **eskaadrisoomuslaevadeks**. Samuti olid sajandivahetuse paiku kasutuses väiksemad, madala pardaga ja pöörlevate suurtükitornidega **rannakaitse soomuslaevad** ehk "monitorid" (soomuslaeva Monitor järgi). Viimaste mereomadused olid aga viletsad (näiteks soomuslaev Russalka uppus tormis Soome lahel) ja neist loobuti sajandivahetuse paiku.

Soomuslaevade ajastu kõrgaeg ja ühtlasi lõpusignaal olid Vene-Jaapani sõda ja Tsushima lahing. Esimese maailmasõja alguseks oli enamik soomuslaevu välja vahetatud soomusristlejate ja lahingulaevadega.

## Kuulsaid soomuslaevu
*USS Monitor
*Knjaz Potjomkin-Tavritšeski
*Slava
*Schleswig-Holstein
349

**349. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - **[[340. aastad]]** - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad

Aastad:  344 345 346 347 348 - 349 - 350 351 352 353 354
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
343

**343. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Maecius Memmius Furius Placidus ja Flavius Pisidius Romulus.
* Toimus arvatavasti Sardica kirikukogu.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Li Shou, Cheng Hani keiser
* Püha Nikolaus, kristlik pühak
Hävitaja

**Hävitaja**  (lühend esmanimetusest *torpeedopaatide hävitaja*) on  iseseisva opereerimisvõimega ja suure autonoomsusega kiirekäiguline lahinguotstarbeline avamere sõjalaev, mis on mõeldud võitluseks vastase pealveelaevadega, allveelaevadega ja lennuvahenditega.

Kirjanduses kohtab hävitaja kohta ka nimetusi **miiniristleja**, **eskaadrimiinilaev** (vene k: *эска́дренный миноно́сец* - lüh. *эсми́нец*; prantsuse k: *torpilleur d’escadre*) või **destroier** (inglise k: *destroyer*; saksa k: *Zerstörer*).

## Kirjeldus
Tüüpilised näitajad:
*Veeväljasurve: u 6000-9000 t
*Autonoomsus: vähemalt 3 nädalat
*Pikkus: u 150-175 m
*Reeglina pardahelikopter.

## Kasutus
Hävitaja erineb fregatist suurema autonoomsuse ja lahinguvõime poolest. Neid kasutatakse sageli lennukikandjate saatelaevadena. Tänapäeva hävitajate põhirelvaks on juhitavad raketid.

## Ajalugu

Laevaklass kujunes välja 19. ja 20. sajandi vahetusel vastusena torpeedopaatide laiale kasutuselevõtule maailma juhtivate riikide poolt. Hävitaja peamiseks ülesandeks oli suuremate laevade kaitsmine torpeedopaatide rünnaku eest ja iseseisvalt või eskaadri koosseisus torpeedorünnakute teostamine. Sellest, et torpeedosid oli Venemaa Keisririigis kombeks kutsuda iseliikuvateks miinideks, sai laevaklass alternatiivse, venekeelses inforuumis laialdaselt kasutatud nimetuse *eskaadrimiinilaev.* Esimese maailmasõja ajal lisati neile ülesannetele ka allveelaevade tõrje ja õhukaitse.

Külma sõja käigus muutus hävitaja roll oluliselt: 1960. aastate alguses said hävitaja peamiseks relvaks juhitavad raketid, hävitajate mõõtmed ja veeväljasurve kasvasid. Tänaseks on peaaegu ära kadunud vahe hävitaja ja raketiristleja vahel ning hävitajast on saanud enamiku mereriikide suurim ja võimsaim sõjalaevatüüp.

## Kuulsaid hävitajaid
*Novik
*Steregutši
*HMS Sheffield
*Wambola
*Lennuk
*HMS Glowworm

## Keelekasutusest
Vene keeleruumis on hävitajat kutsutud ka "eskaadri miinilaevaks" või "miiniristlejaks". Terminiga "eskaadri-" on vene meresõjanduskeeles tähistatud ühtlasi avamere või ookeanikõlbulikku lahingutoetus- või toetusostarbelist sõjalaevaliiki. 

Merekeele nõukoja koosolekul tõi Rein Raudsalu näite: *"eskaadri miiniristleja jääb alati miiniristlejaks, ehkki võib erinevatesse laevastikuüksustesse kuuludes kanda erinevaid täiendnimesid"*.

## Vaata ka
*ristleja

## Viited
339

**339. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - **[[330. aastad]]** - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad

Aastad: 334 335 336 337 338 - 339 - 340 341 342 343 344
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Groitzsch

**Groitzsch** on linn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

### Linnaosad

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
2004. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**2004. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid teist korda Monacos Stade Louis II staadionil 18.–19. septembrini 2004. Vasaraheide toimus 5. septembril Ungaris Szombathelys.

## Alade kolm paremat

### Mehed

### Naised

## Välislingid
* Ametlik lehekülg
* Kõik tulemused
329

**329. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - **[[320. aastad]]** - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad

Aastad: 324 325 326 327 328 - 329 - 330 331 332 333 334

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
319

**319. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - **[[310. aastad]]** - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 

Aastad: 314 315 316 317 318 - 319 - 320 321 322 323 324
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Nikolai Langebraun

**Nikolai Heinrich Wilhelm Langebraun** (19. mai 1877 Tallinn – 1960 Schliersee, Saksamaa) oli Eesti ärimees, Nikolai Langebrauni portselanitööstuse rajaja.

## Elulugu
Nikolai Heinrich Wilhelm Langebraun sündis Tallinnas 19. mail 1877 eestlasest kaupmehe Carl Gustav (Karel Kustav) Langebrauni ja tema naise Marie Sophie Elisabeth (neiuna Lieberg) pere viienda lapsena. Carl Gustav Langebraun kuulus III üldlaulupeo peotoimkonda.

Aastatel 1888–1892 õppis ta Tallinna Kubermangugümnaasiumis, kuid kool jäi lõpetamata.

Töömeheteed alustas ta Theodor Kaarmannile kuuluvates raua- ja majapidamispoodides müüjana. Neis poodides müüdi ka kallihinnalist Eestisse sisse toodud portselani ning võib arvata, et sealt sai Langebrauni idee hakata kohapeal tootma odavamat dekoreeritud portselani.

1924. aastal ostis ta Tallinnas Ahju tänaval asuva kinnistu, et rajada sinna portselanimaalimisega tegelev ettevõte. Portselanimaali töökoda alustas kolme töölisega tegevust 1928. aasta oktoobris – sellest algas ka Eesti portselanimaali traditsioon.

Äri edenes hästi ja 1932. aastal ostis Nikolai Langebraun Vene tänaval veel teisegi töökoja.

1934. aastal avas Nikolai Langebraun klaasi- ja kristallilihvimistöökoja, kus kaunistati väikestes kogustes nii Johannes Lorupi kristallitööstuses loodud kui ka Eestisse imporditud klaas- ja kristallesemeid. See ettevõte ei osutunud aga eriti edukaks ja suleti 1939. aastal.

1940. aastal müüs Nikolai Langebraun oma ettevõtte heale sõbrale Helmar Gerrentzile ning siirdus koos abikaasaga Elleniga (sünd Tiits) Saksamaale. Väga odav müügihind (12&nbsp;000 krooni) lubab oletada, et Nikolai Langebraun kavatses olude paranedes naasta ja tootmise taas üle võtta, kuid Eestisse ta enam tagasi ei tulnudki.

Portselanitööstus riigistati peatselt ja ühendati 1940. aastal Rene Veberi väikese portselanimaalimise töökojaga Ultra. Moodustatud ettevõttest Keraama kasvas 1948. aastal välja Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljee.

Viimastel eluaastatel viibis Nikolai Langebraun Müncheni lähedal hooldekodus, kus ta 1960. aastal suri. Ta on koos abikaasa Elleniga maetud Schliersee kalmistule.

Praegu asub Nikolai Langebrauni ostetud hoonetes Vene tänaval Katariina Gild. Teise tehase hooned on hävinud.

## Vaata ka
* Eesti keraamika
* Langebrauni portselan
* Nikolai Langebrauni portselanitööstus

## Välislingid
* Eesti Ekspress. Langebraun lauale!
Ujuv penikeel

**Ujuv penikeel** (*Potamogeton natans*) on taimeliik penikeeleliste sugukonna penikeele perekonnast.

## Välislingid
*
Kähar penikeel

**Kähar penikeel** (*Potamogeton crispus*) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.

## Välislingid
*
Kreutzwald (perekonnanimi)

**Kreutzwald** on perekonnanimi.

Nimede eestistamisel on Kreutzwaldi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks antud Kadopa. 

## Nime kandjaid
* Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882), Eesti kirjanik ja arst
* Alexis Kreutzwald (1845–1910), F. R. Kreutzwaldi poeg, Kadrina esimene jaamaülem
* Peter Carl Aloys Kreutzwald, Kölni generaalvikaar 1894–1918

## Vaata ka
* Kreutzwald (jõelaev, praeguse nimega Pegasus)