open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edmund II

**Edmund II** ehk **Edmund Raudkülg** (*Edmund Ironside*, vanainglise keeles *Eadmund*; umbes 988 või 993 – 30. november 1016) oli Inglismaa kuningas aastal 1016.

Edmund oli kuningas Ethelred II teine poeg, esimesest abielust Aelfgifuga. Tal oli kolm venda: vanem vend Aethelstan ning nooremad vennad Eadred ja Ecgbert. 996. aastaks oli vendade ema Aelfgifu surnud ja 1002 abiellus Ethelred II Normandia Emmaga (Inglismaal anglosaksi nimega AElfgifu), Normandia hertsogi Richard II Hea õega. Normandia Emma poolt oli tal 2 poolvenda Alfred ja Edward (hilisem Inglismaa kuningas (1042–1066) Edward Usutunnistaja).

1014. aastal sai Edmund II vanema venna Aethelstani surma järel Inglismaa troonipärijaks. 1015. aastal, kui Ethelred oli just end taas kindlustanud Inglismaa troonil, alustas Edmund tema vastu mässu sooviga troon kohe enda kätte saada. Ethelred oli lasknud hukata oma kaks nõunikku (ministrit), vennad Sigeferthi ja Morcari, konfiskeerinud nende varanduse ning saatnud nende abikaasad Malmesbury kloostrisse. Edmund vabastas Sigeferthi lese Ealdgythi (Edithi) kloostrist ja abiellus temaga. Niimoodi võitis ta Sigeferthi ja Morcari pooldajate toetuse. Ethelred suutis poja mässu suurte raskustega maha suruda, ent samal ajal tungis maale taanlaste troonipretendent Knud Suur. Nüüd sõlmisid isa ja poeg liidu ning suutsid mõnda aega taanlastele vastupanu osutada.

Kuid 1016. aasta aprillis Ethelred suri ning Edmund sai sõjas taanlastelt mitu korda lüüa. Ta suutis end siiski kindlustada Wessexis ning Londoni piiramisrõngast vabastada. Ent 18. oktoobril kaotas Edmund otsustavalt Assanduni lahingus. Seejärel sõlmisid Knud ja Edmund rahu, millega Edmundile jäi Wessex, Knudile aga kõik alad Thamesi jõest põhja pool (Northumbria, Mercia, Danelaw alad, East Anglia ja Essex). Samuti lepiti kokku, et ühe valitseja surma korral pärib teine kõik tema valdused. 

Edmund suri juba poolteist kuud hiljem, 30. novembril 1016. On oletatud, et Knud laskis ta mõrvata, kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. Nii sai Knud Suurest kogu Inglismaa kuningas.

Edmundil ja tema abikaasal Ealdgythil oli kaks poega, kes pärast isa surma pagendati (koos Ealdgythiga, juhul kui ta sel ajal veel elus oli). Üks neist, Edmund, suri noorelt, teine, Edward, naasis 1057 Inglismaale, et saada selle kuningaks, kuid suri (võib-olla tapeti) paar päeva pärast Inglismaale jõudmist. Edwardi kaudu kestab Edmund II sugu tänapäevani ja kõik Inglismaa monarhid alates Matildast on tema järeltulijad.
Tundra

**Tundra** on bioom, millele on iseloomulikud samblad ja samblikud, puhmastaimed, rohttaimed, kidurad puud ja põõsad. Normaalmõõtmetega puude kasvamist takistavad madalad õhutemperatuurid, lühike vegetatsiooniperiood ja igikelts. 

Tundra nimetus tuleb kildinisaamikeelsest sõnast *tūndâr*, mis tähendab kõrget metsatut ala. 

Tundrat esineb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas ning lähisarktilises kliimavöötmes paiknevatel saartel. Tundrat esineb ka lõunapoolkeral Antarktika rannikul ja selle lähedastel saartel ning kõrgmägedes. 

Tundrat võib jagada kolmeks.

1. Arktiline tundra – põhjapoolkeral vööndina Põhja-Jäämere lähistel, Põhja-Ameerikas Alaska osariigist Labradori poolsaareni, Gröönimaa edelarannikul, Islandil, Euraasias Skandinaavia poolsaarelt Kamtšatka poolsaareni, Novaja Zemlja lõunasaarel ja mujal.

2. Antarktiline tundra – lõunapoolkeral Antarktika poolsaarel ja saartel (sh Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared, Kerguelen jt).

3. Mägitundra ehk alpiinne tundra – kõrgel mägedes (kõrgus merepinnast sõltub laiuskraadist), tavaliselt tuulealustel nõlvadel, kus õhutemperatuurid on madalad ja sajab vähe.


pilt:Icebreaker in greenland 2.JPG|Arktiline tundra Gröönimaal
pilt:Bolshezemelskaja tundra 1.JPG|Bolšezemelskaja tundra Vorkuta ümbruses
pilt:Kerguelen RallierDuBatty.JPG|Antarktiline tundra Kergueleni saarel 
pilt:Alpine tundra.jpg|Alpiinne tundra


Aasia ja Põhja-Ameerika tundrad on väga sarnased. Neist erineb Euroopa tundra, mis jääb Atlandi ookeani ja sooja Põhja-Atlandi hoovuse mõjupiirkonda. Kliima on seal merelisem, talv märksa pehmem ja lumerohkem. Seetõttu esineb Euroopa tundras igikeltsa vaid laiguti ja taimestik on rikkalikum.

Lõunas läheb tundra pikkamisi üle metsatundraks. 

Tundrale on iseloomulik külm kliima, vähe sademeid (tavaliselt alla 250 mm aastas), lühike taimekasvuperiood, vähe taime- ja loomaliike ning loomade ja lindude arvukuse tugev kõikumine suurte rännete tõttu.

## Vaata ka

*Tundravöönd
Bentley Hunaudières

**Bentley Hunaudières** on Bentley ideeauto, mida esitleti 1999. aastal Genfi autonäitusel. 

Kupeekerega superauto jõuallikaks oli kaheksaliitrine W16-mootor, mille võimsamat versiooni kasutati endisel maailma kiireimal autol Bugatti Veyron. 

Hunaudièrese mootori võimsus oli 623 hj (465 kW) ja auto tippkiirus 350 km/h.

Mudel sai nime Le Mansi ringraja Hunaudièrese sirge järgi.

## Välislingid
* Auto lühitutvustus (*inglise keeles*)
Moodus (täpsustus)

**Moodus** (ladina keeles *modus* - mõõt, määr, viis, laad, omadus, reegel, stiil, millest on tuletatud ka sõnad modaalne, modaalsus, mood ja statistika mõiste mood, ladina keelde jõudnud sama tähendusega indogermaani sõnast *mada*) on mitmetähenduslik sõna:
***[[moodus]]** on filosoofias olemise laad, mööduv omadus vastandina alalisele omadusele ehk atribuudile. 16.-18. sajandi filosoofias on moodus üksikasi kui muutumatu substantsi avaldus.
***[[kõneviis|moodus]]** on keeleteaduses kõneviis, näidates kõneleja suhet öeldavasse ja öeldava suhet tegelikkusega.
***[[moodus (muusika)|moodus]]** on muusikas sõna, mida kasutatakse nii helikõrguse kui ka helivältuse valdkonnas.

## Viited
Kaja

**Kaja** on peegeldunud heli, mis jõuab kuulajani teatud viivitusega pärast otsest heli. See viivitus sõltub peegeldava pinna kaugusest heliallikast ja kuulajast. Kaja kuuleb näiteks kaevu põhjast, majade seintelt ja tühjades tubades.

Kajal põhineb mitmete loomade, näiteks mõnede karihiirlaste, hammasvaalaliste ja nahkhiirte kajalokatsioon.

## Kaja tekkimine
Kaja tekib siis, kui levivale helilainele tuleb ette takistus nagu näiteks majasein või mägi. Seda, miks peegeldamine üldse juhtub, võib seletada katkestusena laine leviku keskkonnas. Seda on võimalik märgata, kui peegeldunud heli on võimalik selgelt kuulda eraldi otsesest helist teatud viivituse ja heli amplituudi muutumise tõttu. Inimkõrv ei kuule kaja, kui otsese heli ja kaja vaheline viivitus on lühem kui 1/10 s (heli levimisaeg heliallikast peegeldajani ja tagasi). Kuivas õhus ja temperatuuris 25 °C on heli leviku kiirus umbes 343 m/s. Seega, et inimene kuuleks kaja selles keskkonnas, peab peegeldaja olema heliallikast 17,2 m kaugusel.  

## Vaata ka

*Järelkõla
*Kajamasin

## Kirjandus
* Donald R. Griffin, "Kaja inimeste ja loomade elus". Inglise keelest tõlkinud U. Palm. Sari "Teaduse teedelt". Valgus, Tallinn 1968, 116 lk
Moodus

**Moodus** on filosoofia mõiste, mis tähendab olemise viisi. 16.–18. sajandi filosoofias tähendas see erinevalt atribuudist substantsi mittepüsivat omadust.
Puhatu soostik

**Puhatu soostik** asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Soostiku pindala on 57 079 hektarit (arvestamata mineraalmaasaari), hõlmates ligikaudu 1/3 Alutaguse madaliku alast.

Soostik ulatub Peipsi põhjakaldalt Auvere-Narva jooneni. Puhatu soostik on tekkinud järvealade ja mineraalmaa soostumisel. Soolaamade arv ulatub seal sajani.

Soostik toitub sademetest ja põhjaveest. Soostiku keskmes asub hulgaliselt väiksemaid järvi, millest suurim on Puhatu järv. 

Soostiku sood on teiste seas Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina.

Aastast 1999 on Puhatu sooala koos Poruni ürgmetsaga looduskaitse all. Soostiku lõunaosas asub Agusalu looduskaitseala (2711 ha).

## Vaata ka
*Agusalu soostik (osa Puhatu soostikust)
*Puhatu looduskaitseala
## Viited

## Välislingid
* Muutused Puhatu soostiku haudelinnustikus 1996-2016 Madalsoode ja rabade haudelinnustiku seire 2016. aasta aruanne. Keskkonnaagentuur, 2017.
Patronuse loits

**Patronuse loits** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" keeruline loits. 

Paljud täiskasvanud võlurid ja nõiad ei suuda seda loitsu sooritada. Kui aga loits õigesti sooritada, tekib **Patronus**. Patronus võtab teatud kuju ning kaitseb dementorite eest. Selleks, et Patronust esile kutsuda, on vaja mõelda õnnelike sündmuste peale või midagi toredat ette kujutada. Seejärel tuleb lausuda loits: *Expecto patronum*. Patronusega saab saata ka sõnumeid (nagu näiteks Kingsley Shacklebolt 7. osas saatis). Severus Snape vihjas 5. osas "usaldusväärsematele suhtlemisvahenditele" kui patronuste abil sõnumite saatmisele. 

## Patronused
*Harry James Potter – Hirvesokk ehk isahirv (Nukits)
*James Potter – Hirvesokk ehk isahirv (Nukits)
*Lily Potter – Emahirv
*Severus Snape – Emahirv
*Hermione Granger – Saarmas
*Ron Weasley – Jack Russelli terjer
*Albus Dumbledore – Fööniks
*Minerva McGonagall – Kass
*Dolores Jane Umbridge – Kass
*Luna Lovegood – Jänes
*Seamus Finnigan – Rebane
*Ginny Weasley – Hobune
*Kingsley Shacklebolt – Ilves
*Aberforth Dumbledore – Sikk
Nina Grieg

**Nina Grieg** (sünninimi **Nina Hagerup**; 24. november 1845 Bergen – 9. detsember 1935 Kopenhaagen) oli norra laulja (sopran), helilooja Edvard Griegi abikaasa ja nõbu. 

Nad abiellusid 11. juunil 1867 Kopenhaagenis. Koos reisisid nad mööda Euroopat ja andsid kontserte. Arvustused olid tavaliselt ülihead. Ninat peeti oma abikaasa laulude väga tundlikuks interpreediks. 

Inglise helilooja Frederick Delius pühendas talle kaks laulutsüklit (1888, 1890).

Pärast abikaasa surma 1907 elas ta Kopenhaagenis.
Ameerika Džässimuuseum

**Ameerika Džässimuuseum** (*American Jazz Museum*) on džässiteemaline muuseum Missouri osariigis Kansas Citys.

Muuseumi eksponaatide hulka kuuluvad üle saja lindistuse, fotod, kuulsate džässmuusikute isiklikud asjad, näiteks Charlie Parkeri saksofon, filmid jpm. 

Muuseumis on džässiklubi *Blue Room* ja üle tänava asub džässiteater *The Gem Theatre*.

Samas majas asub neegriliiga pesapallimuuseum.

## Välislingid

* Ameerika džässimuuseumi ametlik koduleht (inglise keeles)
Meinhard Laks

**Meinhard Laks** (14. juulil 1922 Ida-Virumaa, Pada vald, Uljaste küla, Liivoja talu – 4. märts 2008) oli eesti õpetaja, emakeelepäeva algataja. 

## Elukäik
Meinhard Laksi lapsepõlv möödus Liivoja talus, kust ta sai kaasa armastuse kirjanduse, looduse ja käsitöö vastu. 

Ta õppis aastatel 1931–1937 Sonda 6-klassilises algkoolis ja seejärel 1937–1940 Rakvere reaalkoolis. Õpetajaks õppis ta 1940–1946 Rakvere õpetajate seminaris, 1948–1952 Tallinna õpetajate instituudis ja 1952–1955 Tallinna pedagoogilises instituudis.

Seejärel pöördus ta Virumaale tagasi. Tallinnas veedetud õpiaastad olidki tema elus ainus aeg, mille ta Virumaalt eemal veetis. Meinhard Laks asus tööle Sonda koolis, kus ta töötas 45 aastat õpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Tema direktoriaastatel valmis Sonda uus koolimaja, mille üle ta oli elu lõpuni uhke.

Meinhard Laks suri 4. märtsil 2008 ja maeti 13. juulil Viru-Nigula kalmistule.

## Emakeelepäeva algatus
Meinhard Laksi suurimaks saavutuseks peetakse emakeelepäeva tähistamise ideed. Selle järgi teatakse teda laiemalt.

Meinhard Laks sai emakeelepäeva tähistamise mõtte tekkimiseks innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeelesambast. Ta hakkas koostama üleskutseid emakeelepäeva tähistamiseks. 14. märts sai välja valitud Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeva järgi. Esimene üleskutse ilmus ajalehes Põhjarannik 18. jaanuaril 1995. Sama aasta 30. märtsil valmis üleskutse lõplik versioon "Üleskutse ülemaalise eesti emakeele ja rahvuskultuuri päeva sisseseadmise toetamiseks". Detsembris 1995 esitas ta riigikogu kultuurikomisjonile ettepaneku emakeelepäeva riikliku tähtpäevana kehtestamiseks, ent esialgu jäi asja arutamine soiku.

Mitteametlikult tähistati emakeelepäeva mõnel pool juba 1995. aastal, ametlikult tähistatakse seda päeva 1996. aastast. 1998. aasta lõpus jõudis emakeelepäeva kui riikliku tähtpäeva arutelu uuesti Riigikokku ja 1999. aasta veebruaris vastu võetud riiklike pühade ja tähtpäevade seaduse muudatustega kinnitati 14. märts riikliku tähtpäevana emakeelepäevaks.

## Tunnustus

*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2003 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (emakeelepäeva tähistamise algataja)

## Viited

## Välislingid
* Kuidas Sonda õpetaja 1999. aastal emakeelepäeva tegi
* MEINHARD LAKS 14. VII 1922 – 4. III 2008 14. märts 2008, Sirp
* In memoriam Meinhard Laks 6. märts 2008, Virumaa Teataja 
* Helju Vals Meinhard Laks, Kristjan Jaak ja meie 15. märts 2003, Õhtuleht
* Külli Heinla Kümme aastat emakeelepäeva, 14. märts 2009, Eesti Päevaleht
Universiaad

**Universiaad** on rahvusvaheline üliõpilaste spordivõistlus paljudel aladel, mida korraldab Rahvusvaheline Üliõpilaste spordiliit FISU (*International University Sports Federation*). Universiaade korraldatakse ainult paaritutel aastatel. Olümpiamängude eeskujul toimuvad need suve- ja talialadele eraldi.

## Universiaadi toimumiskohad

}
|-
| 1973 || VII ||Moskva||  NSV Liit || ||&ndash;||
|-
| 1975 || VIII ||Rooma||  || VIII ||Livigno|| 
|-
| 1977 || IX ||Sofia||  || ||&ndash;||
|-
| 1978 || ||&ndash; || ||IX ||Špindlerův Mlýn||  Tšehhoslovakkia
|-
| 1979 || X ||Mexico||  || ||&ndash;||
|-
| 1981 || XI ||Bukarest|| || X ||Jaca|| 
|-
| 1983 || XII ||Edmonton||   || XI ||Sofia|| 
|-
| 1985 || XIII ||Kobe||  || XII ||Belluno|| 
|-
| 1987 || XIV ||Zagreb||  Jugoslaavia || XIII ||Štrbské Pleso||  Tšehhoslovakkia
|-
| 1989 || XV ||Duisburg||  || XIV ||Sofia|| 
|-
| 1991 || XVI ||Sheffield||  || XV ||Sapporo|| 
|-
| 1993 || XVII ||Buffalo||   || XVI ||Zakopane|| 
|-
| 1995 || XVIII ||Fukuoka||  || XVII ||Jaca|| 
|-
| 1997 || XIX ||Catania||  || XVIII ||Muju|| 
|-
| 1999 || XX ||Palma de Mallorca||  || XIX ||Poprad Tatry|| 
|-
| 2001 || XXI ||Peking||  || XX ||Zakopane|| 
|-
| 2003 || XXII ||Daegu||  || XXI ||Tarvisio|| 
|-
| 2005 || XXIII ||İzmir||  || XXII ||Innsbruck || 
|-
| 2007 || XXIV ||Bangkok||  || XXIII ||Torino|| 
|-
| 2009 || XXV ||Belgrad|| || XXIV ||Harbin|| 
|-
| 2011 || XXVI ||Shenzhen||  || XXV ||Erzurum|| 
|-
| 2013 || XXVII ||Kaasan||  || XXVI ||Trento provints|| 
|- 
| 2015 || XXVIII ||Gwangju||  || XXVII ||Granada|| 
|- 
| 2017 || XXIX ||Taipei||  || XXVIII ||Almatõ|| 
|- 
| 2019 || XXX ||Napoli || || XXIX ||Krasnojarsk|| 
|}

## Vaata ka
*Eesti universiaadil

## Välislingid
*FISU koduleht
San Cristóbal

**San Cristóbal** on hispaania keeles 'püha **[[Christophoros]]**'.

Seda nime kannavad paljud kohad maailmas:

***[[San Cristóbal (Galápagose saared)|San Cristóbal]]**, üks Galápagose saartest (Ecuador)
***[[San Cristóbal (Venezuela)|San Cristóbal]]**, linn Venezuelas, Táchira osariigi pealinn
***[[San Cristóbali vulkaan]]**, vulkaan Nicaraguas
*...

## Vaata ka
*Makira (varem **San Cristobal**), üks Saalomoni saartest
San Cristóbal (Galápagose saared)

**San Cristóbal** on Ecuadorile kuuluv saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest.

Saare pindala on 557 km². Ta on mägine, kõrgusega kuni 730 meetrit üle merepinna. 

Saarel on umbes 6000 elanikku.

## Viited

## Välislingid
Laasu tamm

**Laasu tamm** on vana põline tamm, mis seisab Lääne-Nigula vallas kunagise Piirsalu mõisa asunduse põllul. Ta on väheste poolkuivanud okstega, seest õõnes. 

## Pärimus

See tamm on kasvanud muistse vaba eesti  küla Laasu talu õuel. Kui mõisnik mõisa ehitamise puhul Kiigemäe küla elanikud  ajas ja Laasu talu peremees oma varanduse ära viis ja ainult tamme sinna jättis, olevat ta öelnud: “Tamm üksi jääb, seisa siin kuni taluga tagasi tulen”. (Teise jutustaja järgi “Näed talu minemist, näed talu tulemist)“.
Ja tamm nägi seda – maareformi puhul, kuigi just Laasu talu ise tagasi ei tulnud.

## Vaata ka
*Piirsalu
Opel Kapitän

**Opel Kapitän** oli Saksa autotootja Opeli sõiduauto mudel, mida toodeti mitme põlvkonna jagu aastatel 1938–1970.

Autot esitleti 1939. aasta kevadel Genfi autonäitusel. 

Kapitäni toodeti 8 erinevat mudelit:

* Opel Kapitän (1938–1940)
* Opel Kapitän (1948–1951)
* Opel Kapitän (1951–1953)
* Opel Kapitän (1953–1955)
* Opel Kapitän (1955–1958)
* Opel Kapitän P1 (1958–1959)
* Opel Kapitän P2 (1959–1963)
* Opel Kapitän A (1964–1968)
* Opel Kapitän B (1969–1970)


Fail:Opel Kapitan De Luxe 4-Door Sedan 1939.jpg|Opel Kapitän De Luxe sedaan (1939)
Fail:Opel Kapitan Cabriolet 1939.jpg|link=|Opel Kapitän kabriolett (1939)
Fail:Opel Kapitän (1951–1953) (1).jpg|link=|Opel Kapitän (1951)
Fail:Opel Kapitän (1953–1958).jpg|link=|Opel Kapitän (1953)
Fail:Opel Kapitan P 1959 2.jpg|link=|Opel Kapitan P (1959)
Fail:Opel Kapitaen mfd 1962 2600cc approx.jpg|Opel Kapitän sedaan P2 (1962)
Fail:Opel Kapitän A.jpg|link=|Opel Kapitän A (1965)
Fail:Opel Kapitän B BW 2.JPG|link=|Opel Kapitän B (1969)
Õigusperekond

**Õigusperekond** on õigussüsteemide rühm, mis rajaneb samal või sarnasel õiguslikul doktriinil, normatiivsel alusel ja õigusasutuste organisatsioonil.

Õiguskorras võivad avalduda ka mitu õigusperekonda või -traditsiooni. 

Mandri-Euroopa õigusperekonda kuuluvate õigussüsteemide õigus on välja kujunenud Rooma õiguse baasil. Ka Eesti kuulub sellesse õigusperekonda.
Kaskaadid

**Kaskaadid** (inglise keeles *Cascade Range*) on mäestik Põhja-Ameerikas, osa Kordiljeeridest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Mäestik on vulkaaniline, kõrgus kuni 4392 meetrit (Rainieri vulkaan). Põhjas on ühenduses Rannikuahelikuga, lõunas Sierra Nevadaga.

## Vaata ka
*Kaskaadia
Makira

**Makira** (varasem ametlik nimi **San Cristobal**) on Saalomoni Saartele kuuluv vulkaaniline saar Vaikses ookeanis, üks Saalomoni saartest.

Makirast põhja jääb Malaita, loodesse Guadalcanal, edelasse Rennell ja Bellona, kaugemale itta Santa Cruzi saared ja lõunasse Vanuatu mereala, kus küll saari ei leidu. Kaugus Austraalia rannikust on 1750 km. Makira pindala on 3188 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1249 meetrit.  1999. aasta seisuga elas saarel 10 000 inimest.

## Haldus
Makira moodustab Makira-Ulawa provintsi põhiosa. Provintsi kuuluvad ka Makira läheduses olevad Uki ja Ulawa saarekesed. Suurim asula saarel ja provintsi halduskeskus on Kirakira küla. Veel asuvad saarel Ubuna ja Nafinuatogho küla.

## Loodus
Vulkaanilisest päritolust hoolimata on saarel palju soid, kus elavad krokodillid. Saarel valitseb niiske troopiline kliima.

## Ajalugu
Makira asustasid esimestena umbes 1400 aastat tagasi Lapita kultuuri kandjad. Eurooplaste jaoks avastas saare 1568 Hispaania meresõitja Alvaro Mendagna de Meira. 15. märtsil 1893 kuulutati saar Suurbritannia protektoraadiks. 1971 sai ta osaks Suurbritannia Lääne-Vaikse ookeani territooriumist. 1978 Saalomoni Saared iseseisvus.

## Keeled
Kohalikud elanikud räägivad viit keelt, mis kuuluvad kõik Melaneesia keelte hulka. 1999. aastal oli nende kõnelejate arv järgmine: arosi keel saare loodeosas 6750, bauro keel keskosas 3420, kahua keel lõunaosas 3000, owa keel lõunaosas 3069 ja fagani keel loodeosas 902. Keelte kõnelejate arvude summa ületab märgatavalt saareelanike arvu, millest saab järeldada, et kakskeelsus on saarel üldlevinud.

## Majandus
Saareelanike peamised elatusalad on põllumajandus ja metsatööstus. Kasvatatakse mitmesuguseid juurvilju, eriti jamssi ja tarot, samuti sigu. Rannikul kasvatatakse kookospalme. Tegeldakse jahipidamise ja kalapüügiga.

Elanikud kummardavad erinevaid vaime ja jumalusi, samuti esivanemaid. Auväärsete meeste hulgas on levinud mitmenaisepidamine. Elanikkond jaotub hõimudesse. Hõimupealiku tiitel on päritav. Hõimude eluviis on rangelt patriarhaalne.

Minevikus kasutati rahana teokarpe.

Makiral on lennujaam.

## Viited
2007. aasta taliuniversiaad

**2007. aasta taliuniversiaad** oli 23. taliuniversiaad, mis toimus 17.–27. jaanuarini Torinos Itaalias.

Taliuniversiaadil osales 1906 üliõpilassportlast 52 riigist, kes võistlesid 72 medalikomplekti eest.

23. taliuniversiaadil Torinos sai Eesti parima tulemuse läbi aegade Kaili Sirge Tartu Ülikoolist, kes võitis suusatamise sprindivõistlusel pronksmedali.

## Spordialad

Võisteldi 12 alal, millest demonstratsioonalana oli kavas sünkroonuisutamine.(Sulgudes väljaantud medalikomplektide arv)
 
*mäesuusatamine (8)
*laskesuusatamine (10)
*murdmaasuusatamine (10)
*jääkeegel (2)
*iluuisutamine (4)
*jäähoki (1)
*kahevõistlus (3)
*lühirajauisutamine (10)
*kiiruisutamine (12)
*suusahüpped (4)
*lumelauasõit (6)

## Medalid

## Välislingid
*2007. aasta taliuniversiaadi medaliriigid
*Eesti delegatsiooni koosseis EASL kodulehel
2005. aasta taliuniversiaad

**2005. aasta taliuniversiaad** oli 22. taliuniversiaad, mis toimus 12.-22. jaanuarini Innsbruckis Austrias.

Universiaadil osales 1500 sportlast 53 riigist 13 spordialal.
Sheikh Muszaphar Shukor

**Sheikh Muszaphar Shukor Al Masrie bin Sheikh Mustapha** (sündinud 27. juulil 1972) on Malaisia arst (ortopeed) ja esimene Malaisia kosmonaut.

Ta startis Rahvusvahelisse Kosmosejaama Sojuz TMA-11 pardal 10. oktoobril 2007 ja tuli tagasi Maale Soyuz TMA-10 pardal 21. oktoobril.
2007. aasta suveuniversiaad

**2007. aasta suveuniversiaad** oli 24. suveuniversiaad, mis toimus 8.–18. augustini 2007 Tai pealinnas Bangkokis. 

## Eestlaste osalemine
Eesti osales universiaadil üheksal spordialal 67 sportlasega:
*iluvõimlemine – Maria Filippova, Irina Kikkas               
*rühmvõimlemine – Anastassia Loginova, Kristel Pärna, Liis Teemusk, Tiina Tolmoff, Margot Võsokov, Mirvet Võsokov
*judo – Rauno Elokiuru – 73 kg, Reigo Toss – 66 kg  
*kergejõustik – Veera Baranova (kaugushüpe, kolmikhüpe), Päärn Brauer (kümnevõistlus), Jekaterina Duman (400 m ja 800 m), Anna Iljuštšenko, (kõrgushüpe), Märt Israel, (kettaheide), Tarmo Jallai, (110 m tõkkejooks), Meelis Kosk, (kümnevõistlus), Märt Kroodo (400 m ja 400 m tõkkejooks), Viktoria Leks (kõrgushüpe), Mirjam Liimask(100 m tõkkejooks), Kaarel Lilleoja (800 m), Liina Lukin (seitsmevõistlus ), Timo Moorast(odavise ), Maris Mägi (400 m), Risto Mätas (odavise), Andrus Niit (kuulitõuge), Tiidrek Nurme (1500 m, 5000 m), Rene Oruman (110 m tõkkejooks), Jekaterina Patjuk (5000 m, 3000 m takistusjooks), Taavi Peetre (kuulitõuge ), Gerri Pärson(kaugushüpe ), Tõnis Sahk (kaugushüpe), Eigo Siimu (teivashüpe), Henri Sool (100 m, 200 m), Jaanus Suvi (kolmikhüpe), Anu Teesaar (kuulitõuge, kettaheide), Kristina Ulitina (teivashüpe), Nikolai Vedehhin (1500 m), Martin Vihman (200 m, 400 m), Hendrik Voll (kettaheide)
*laskmine – Triin Kuusik, Triin Roostfeldt-Allas, Veera Rumjantseva, Tormis Saar, Ivar Vainola                  
*lauatennis – Mairis Marks, Dmitri Mihhejev, Marina Morozova, Kaarel Oviir, Maria Smirnova, Aleksander Smirnov, Tarmo Valdre
*sulgpall – Helen Reino, Kai-Riin Saluste
*tennis – Rein Aksim, Margit Rüütel, Kristo Tullus
*ujumine – Vitali Jurov, Julia Kurbat, Miko Mälberg, Andres Olvik, Ken Tomson                   
*vehklemine – Olga Aleksejeva, Irina Embrich, Valentina Gribova, Nikolai Novosjolov

## Välislingid

*Suveuniversiaadi koduleht
Giżycko maakond

**Giżycko maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas.

## Välislingid

* Giżycko maakonna koduleht
Moršansk

**Moršansk** on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub 90 km Tambovist põhja pool Tsna jõe ääres. 

## Viited

## Välislingid

*http://promorshansk.ru/
Arhip Kuindži

**Arhip Kuindži** (27. jaanuar 1841 (teistel andmetel 1842) Mariupol – 24. juuli 1910 Peterburi) oli Ukraina päritolu Vene maalikunstnik, peredvižnik,  tuntud maastikumaalija. Ta oli autodidakt, kuid läks siiski 1868 õppima Peterburi Kunstide Akadeemiasse. 1872 lahkus akadeemiast ja töötas vabakutselisena.

1874 pälvis ta maailmanäitusel Londonis pronksmedali maaliga "Lumi".

1892. aastal nimetati ta Peterburi Kunstide Akadeemia professoriks ja 1893 akadeemikuks. 1897 ta vallandati üliõpilaste protestide toetamise pärast.

Oma maalidel kujutas ta sageli valgusefekte maastikel.

Tema õpilaste seas olid Vilhelms Purvītis, Nikolai Roerich ja Konstantin Bogajevski.

## Välislingid

*http://www.kuinji.ru/
Liina Tõnisson

**Liina Tõnisson** (sündinud 24. mail 1940 Tallinnas) on Eesti poliitik, kes oli 1995. aastal Tiit Vähi teises valitsuses majandusminister ja 2002–2003 Siim Kallase valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister.

1995–2004 kuulus Eesti Keskerakonda, seejärel kandideeris Sotsiaaldemokraatliku erakonna nimekirjas Riigikokku.

Ta on olnud VII, VIII, IX, X ja XI Riigikogu liige. 8. oktoobril 2007 teatas ta oma lahkumisest Riigikogust, viidates sellele, et koalitsiooni saadikul pole Riigikogus midagi teha.

20. novembril 2007 valiti Liina Tõnisson ettevõtte Eesti Loto nõukogu esimeheks. Ta oli 2009–2020 Eesti Panga nõukogu liige.

## Tunnustus
* Riigivapi V klassi teenetemärk 2001
* Norra Kuningliku Teeneteordeni suurrist
* Poola Vabariigi Teeneteordeni komandöririst tähega
* Prantsuse Riikliku teeneteordeni rüütlikraad
* Tallinna Teenetemärk

## Välislingid

* Riigikogu liikme leht
*  Liina Tõnisson lahkub riigikogust
* Liina Tõnisson: esikohal peab olema inimene, mitte raha
* https://www.tallinn.ee/et/aukodanik/liina-tonisson
* https://epl.delfi.ee/artikkel/95398779/liina-tonisson-poliitika-laks-mulle-maksma-pereelu-ja-narvid
* https://opleht.ee/2015/04/liina-tonisson-malestused-kadaka-tee-kodust/
* https://www.aripaev.ee/uudised/2007/03/01/liina-tonisson-pikima-staaziga-riigikogulane
* https://ee.ambafrance.org/Prantsuse-Riikliku-teeneteordeni
Stepan Halturin

**Stepan Halturin** (vene keeles Степан Николаевич Халтурин; 2. jaanuar 1857 (vkj. 21. detsember 1856) Halevinskaja, Vjatka kubermang – 3. aprill 1882 Odessa) oli vene revolutsionäär ja terrorist.

1875. aasta algul asus ta elama Peterburi. Samal sügisel tutvus ta Georgi Plehhanoviga, kes tutvustas talle revolutsioonilisi ideid ja tõmbas ta kaasa liikumisse Narodnaja Volja. Halturin oli seal aktiivne ja tõusis liikumise juhtide sekka.

Halturinil tekkis ettekujutus, et kui tsaar Aleksander II tappa, siis järgneb sellele kogu riigis suur segadus, mis lõpeb teistsuguse ühiskonna rajamisega. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldas ta 17. veebruaril 1880 plahvatuse Talvepalees eesmärgiga tappa Aleksander II. Plahvatuse ajal pidid pidulikul lõunasöögil viibima tsaar, tema naine Marija Aleksandrovna, tsaarinna vend Alexander von Hessen und bei Rhein ja viimase poeg Bulgaaria tsaar Aleksander. Kuid külalised jäid pool tundi hiljaks ja sellepärast toimus plahvatus ajal, mil söögisaalis polnud kedagi. Selle asemel hukkusid 11 ihukaitsjat, kes olid kõik hiljuti lõppenud Vene-Türgi sõjas kangelaslikkust ilmutanud sõdurid, ja 56 inimest (peamiselt sõdurid) said vigastada.

1. märtsil 1881 õnnestus Narodnaja Voljal siiski Aleksander II tappa, kuid oodatud rahvarahutused jäid tulemata ja ühiskonnakorras ei muutunud miski vabamaks. Samast aastast oli Halturin Narodnaja Volja täitevkomitee liige.

Halturin pages Odessasse, kus tappis 18. märtsil 1882 koos Nikolai Želvakoviga Kiievi sõjaväeringkonna prokuröri kindralmajori Vassili Strelnikovi. Selles oli neil eeskujuks Sergei Stepnjak-Kravtšinski, kes oli 1878 tapnud Peterburis sandarmeeria ülema Nikolai Mezentsovi ja põgenenud välismaale. Kuid Halturinil ja Želvakovil ei õnnestunud põgeneda, sest rahvas pidas nad kohapeal kinni. Mõlemad ütlesid pärast kinnipidamist valenime ja selle all mõistetigi mõlemad surma. Alles pärast nende hukkamist selgus, et Strelnikovi tapnud mees oli sama, kes korraldas plahvatuse Talvepalees.

1923–1992 kandis Halturini nime Orlovi linn Kirovi oblastis.
Eragon

**"Eragon"** on Christopher Paolini raamat, mis ilmus esimese osana sarjas "Pärand". 

Christopher oli raamatu valmimisel vaid 14-aastane. Kui "Eragon" 2003. aasta sügisel ilmus, sai sellest kohe menuk. Raamat oli üle 40 nädala New York Timesi raamatumüügi edetabelis ja vaid kuue kuuga müüdi ainuüksi USA-s üle miljoni eksemplari. Raamatut on avaldatud juba rohkem kui 30 riigis. Müüdud on ka raamatu filmiõigused, filmivõtted algasid suvel 2005 ja film esilinastus detsembris 2006 USA-s.

## Lugu
Kui lihtne talupoiss Eragon leiab metsast sileda sinise kivi, peab ta seda õnnelikuks avastuseks: võib-olla saab selle eest oma perele talveks liha varuda. Ent kui kivist koorub ilus safiirsinine lohe, mõistab Eragon, et on leidnud pärandi, mis on peaaegu sama vana kui Impeerium ise...
Üleöö võtab tema lihtne elu onu Garrow` talus sootuks teistsuguse pöörde ja ta leiab end hukatuslikust uuest maailmast, mis on täis ootamatusi, võlukunsti, vaenlasi ja uusi sõpru. Teejuhiks vaid iidne mõõk ja vana jutuvestja Bromi nõuanded, peavad Eragon ja noor lohe Saphira pääsema eemale ohtlikest vaenlastest Impeeriumis, mida valitseva kuninga kurjusel pole piire.

## Pärand
* "Eragon" (esimene raamat)
* "Vanem" (teine raamat)
* "Brisingr" (kolmas raamat)
* "Pärand" (neljas raamat)

## Välislingid
* alagaesia.com
* shurtugal.com
Pint

**Pint** (lühend **pt** või **p**) on inglise vedelike ja puisteainete mahuühik, 1 pint = 20 vedelikuuntsi = 0,568 liitrit.

Ajaloos on seda ühikut kasutatud suures osas Euroopast, aga pindi väärtus oli eri maades erinev: alates vähem kui poolest liitrist kuni rohkem kui liitrini. Mandri-Euroopas asendati see 19. sajandi jooksul meetermõõdustiku mahuühikutega. Ameerika Ühendriikides, Ühendkuningriigis ja mitmes teises Rahvaste Ühenduse riigis kasutatakse pinti tänapäevalgi.

Inglise süsteemi pinti (568 ml) kasutatakse Suurbritannias, Iirimaal ja mõnes Rahvaste Ühenduse riigis. USA-s kasutatakse vedelikupinti (473 ml) ja vähem levinud kuivainepinti (551 ml). Kõik need väärtused on 1/8 vastavast gallonist, kuid kuna eri süsteemide gallonid on erinevad, tuleb sellest ka pindi väärtuse erinevus.
Nael (massiühik)

**Nael** (rahvusvaheline tähis **lb**, lühend ladinakeelsest sõnast *libra* 'kaal') on SI-süsteemi väline massi mõõtühik. 

## Naela suurus eri mõõdusüsteemides
Massiühikuna on nael on eri mõõdusüsteemides olnud erineva väärtusega.

***Inglise nael** ehk Avoirdupois' nael (*pound avoirdupois*) = 16 untsi = 453,59237 grammi täpselt. See on tänapäeval levinuim nael, mis on kasutusel Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Suurbritannias. 

***[[Apteeginael]]** ehk Troy nael (*pound troy*) = 12 apteegiuntsi = 373,24 grammi. See mõõt oli Suurbritannias ametlikult kasutusel 1879. aastani. Aeg-ajalt kasutatakse seda veel tänapäevalgi apteegiainete ning väärismetallide ja -kivide kaalu väljendamisel.

***Vene nael** (*фунт*) = 1/40 puuda = 32 loodi = 96 solotnikku = 9216 dooli = 409,512 grammi = 0,4095 kilogrammi.

***[[Rooma nael]]** = 12 Rooma untsi = (eri autorite järgi) 322,56 – 327,453 grammi. 

## Vaata ka
*Laevanael
Meresüld

**Meresüld** (inglise *fathom*, tähis **fm**) on pikkusühik, mis on võrdne 6 jala ehk 1,8288 meetriga.

Meresüldades mõõdetakse vee sügavust. Tänapäeval märgitakse meresüldades sügavust ainult Suurbritannia merekaartidel.
Kolmikmeremiil

**Kolmikmeremiil** (inglise keeles *sea league* või *marine league*) on pikkusühik, mis võrdub kolme meremiili pikkusega (u 5555 meetrit).
Kvarter

**Kvarter** (inglise keeles *quarter*) on mahuühik.

1 kvarter = 8 buššelit = 290,7816 liitrit

## Vaata ka
*kvartertekk
Vanem (Paolini)

**"Vanem" ** on Christopher Paolini romaanisarja "Pärand" teine osa, raamatu "Eragon" järg. Sellele järgnes kolmas osa "Brisingr".

## Lugu
Eragon ja tema lohe Saphira on võitnud Farthen Dûris. Tänu neile võitsid vardjad ja päkapikud esimese suure lahingu Impeeriumi vastu. Kuid endiselt valitseb Impeeriumi õel kuningas Galbatorix, kes on hävitanud Ratsanikud ja on sihiks võtnud kogu Alagaësia alistamise.

Eragon rändab haldjate riiki Ellesmérasse, et võlukunstis ja mõõgavõitluses, Ratsanikule elutähtsates oskustes, veelgi vilunumaks saada. Ent kaos ja reetmine varitsevad igal sammul ja Eragon pole kindel, keda ta võib usaldada.

Samal ajal peab tema nõbu Roran koduses Carvahallis oma lahingut- lahingut, mis asetab nii tema kui Eragoni veel suuremasse ohtu.
Tui Hirv

**Tui Hirv** (sündinud 5. mail 1984) on eesti laulja, muusikakriitik ja kirjanik.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1991–1999 Tallinna Inglise Kolledžis ja keskkoolis aastatel 1999–2002 Tallinna Prantsuse Lütseumis. Nõmme Muusikakooli lõpetas ta klaveri erialal 1999. aastal.

Ta õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias laulmist ja muusikateadust ning sai bakalaureusekraadi laulu erialal Matti Pelo klassis (2007) ja magistrikraadi muusikateaduse erialal Urve Lippuse juhendamisel (2009). Magistritöö teema oli "Vokaalkammermuusika kontserdid Tallinnas aastatel 1987–2007 ja nende reputatsioon". Ta on end täiendanud Karlsruhes Leili Tammeli ja Reykjavíkis Marta Hrafnsdóttiri juures. 

## Muusiku ja muusikakriitikuna
Hirve tegevus kutselise muusikuna algas tütarlastekoori Ellerhein koosseisus (1996–2002), mil koos ERSO ja RAM-iga esitati ja salvestati vokaal-sümfoonilisi suurvorme Tõnu Kaljuste, Andres Mustoneni, Paavo Järvi, Anu Tali ja teiste juhatusel. Hooajal 2008/2009 laulis Tui Hirv Eesti Filharmoonia Kammerkooris (peadirigent oli Daniel Reuss, külalisdirigendid Mark Minkowski, Frieder Bernius, Stephen Layton jt) ning tegi kaasa kontserdireisid USA-sse ja Kanadasse, Horvaatiasse, Suurbritanniasse, Hongkongi, Lõuna-Koreasse, Austriasse ja Saksamaale, esitades ka sooloosi.

Vabakutselise lauljana on Hirv koostööd teinud Eesti ansamblitega Vox Clamantis, Resonabilis, Hortus Musicus, Heinavanker, Studio Vocale, PaukenfEst, Prezioso ning Islandi ansamblitega duo Harpverk ja Kammersveit Reykjavíkur. Nimetatud ansamblite koosseisus ja külalisena on Tui Hirv osalenud Arvo Pärdi, Helena Tulve, Galina Grigorjeva, Märt-Matis Lille, Liis Viira, Age Veeroosi ja Páll Ragnar Pálssoni teoste esiettekannetel.

Tui Hirv on tegev ka muusikakriitikuna (arvustused ajakirjas Muusika ja Eesti Päevalehes). 

## Kirjanduslooming
*Luulekogu "Õli lõuendil". Tänapäev. 2006
**Mari Peegel. Luulekogu "Õli lõuendil" arvustus "Las noorus võidutseb". EPL, 23. detsember 2006
*Debüütromaan "Tähe tänav" räägib klassikalise muusika maailma astuva neiu suhetest. Petrone Print. 2007
*"Minu Reykjavík". Petrone Print. 2015

## Isiklikku
Tema isa on luuletaja Indrek Hirv, ema on akvarellist Pille Lehis.

2013. aasta suvel kolis ta koos poeg Eirikuga Islandile Reykjaviki. Tui Hirve abikaasa on Islandi helilooja Páll Ragnar Pálsson, kellega ta tutvus viimase õpingute ajal Tallinnas.

## Viited
Lage Raho Munna Bhai

**Lage Raho Munna Bhai** (hindi लगे रहो मुन्नाभाई) on India muusikaline komöödiafilm, mis valmis 2006. aastal. Filmi lavastas Rajkumar Hirani. 

Film kuulub populaarsesse "Munna Bhai" sarja. See räägib mafioosost, kes hakkab nägema Mahatma Gandhi vaimu.

Peaosi mängivad Sanjay Dutt ja Vidya Balan.

## Välislingid
*Filmi koduleht
Mehmed Uzun

**Mehmed Uzun** (1953 Şanlıurfa provints, Türgi – 10. oktoober 2007) oli Türgis ja Rootsis elanud kurdi kirjanik. Ta oli kaasaja tunnustatuim kurdi romaanikirjanik.

Mehmed Uzun lõpetas keskkooli Diyarbakıris. Pärast 1971. aasta sõjaväelist riigipööret vangistati ta 3. märtsil 1972. Vanglas kohtus ta mitmete kurdi intellektuaalidega ning õppis kurdi keeles lugema ja kirjutama. Ta mõisteti 8 aastaks vangi, kuid vabanes amnestiaga 1974. aastal. Pärast vabanemist asus ta tööle kurdikeelse ajakirja Rızgari ('Vabanemine') juures. 1976 vangistati ta uuesti süüdistatuna separatismis, kuid ta vabanes 8 kuu pärast. 1977–2005 elas ta poliitilise põgenikuna Rootsis. Seal tutvus ta paljude kurdi eksiilkirjanikega nagu Cigerxwîn, Osman Sabri, Hasan Hişyar, Ruşen Bedirxan, Nurettin Zaza ja Ibrahim Ahmed. Temast sai tähelepanuväärne kurdi kirjanduse uuendaja ja Kurmanji murdele tugineva kirjakeele arendaja. Esimene romaan, Tu ('Sina'), ilmus 1985. Kokku avaldas ta 7 kurdikeelset romaani ja arvukalt esseesid. Ta koostas ka esimese kurdi kirjanduse antoloogia. 2005. aastal naasis ta Türki.

2006. aastal diagnoositi tal vähk. Teda raviti Rootsis. Pärast ravi läks ta tagasi Diyarbakıri, kus suri 10. oktoobril 2007.

Uzun oli Rootsi Kirjanike Liidu ja PEN-klubi liige.

## Tunnustus
* 2001 Torgny Segerstedti auhind

## Teosed
* Tu (Sina), romaan, 1985.
* Mirina Kalekî Rind (Kena Vanamehe Surm), romaan, 1987.
* Siya Evînê (Armastuse vari), romaan, 1989. 
* Ji Rojên Evdalê Zeynikê (Evdal Zeynikê päevadest), romaan, 1991.
* Destpêka Edebiyata Kurdî (Kurdi kirjanduse algus], uurimus, 1992.
* Mirina Egîdekî (Kangelase surm), luuletused, 1993.
* Hêz û Bedewiya Pênûsê (Sule tugevus ja ilu), esseed, 1993.
* Bîra Qederê: Roman (Saatuse mälu: romaan), 1995, 2002, ISBN 91-89687-11-6
* Världen in Sverige (antoloogia, rootsi keeles)
* Dinya Li Swêdê (Maailm Rootsis), sama antoloogia, kurdi keeles, 1995.
* Antolojiya Edebiyata Kurdî (Kurdi kirjanduse antoloogia] (2 kd., 1995).
* Ronî Mîna Evînê Tarî Mîna Mirinê (Valgus nagu armastus, pimedus nagu surm), romaan, 1998.
* Hawara Dîcleyê I, 2003, ISBN 91-89687-13-2

## Välislingid
*Kurdish novelist Mehmed Uzun dies in Turkey after battle with stomach, International Herald Tribune (inglise keeles)
*Décès de l'écrivain kurde Mehmed Uzun
Agregaatolek

**Agregaatolek** ehk **aine olek** on aine vorm, mille määrab tema molekulide soojusliikumise iseloom. Eri agregaatolekuga ained erinevad oma osakeste vaheliste seoste tüübi ning nendevaheliste ruumiliste ja ajaliste suhete poolest. Agregaatoleku mõiste abil kirjeldatakse aine võimalikke olekuid lihtsustatult ja kvalitatiivselt.

Aine põhiolekud on tahke, vedel, gaasiline ja plasmaolek (mõnikord tuuakse eraldi välja Bose-Einsteini kondensaat ja Fermi kondensaat). 

Aine võib teatava kindla temperatuuri juures eksisteerida kõrvuti kahes või kolmes agregaatolekus, näiteks vesi (H2O) 0&nbsp;°C juures: tahkes olekus jää, vedelas olekus vesi ja gaasilises olekus veeaur.

## Olekutevahelised erinevused
Tahke oleku korral sooritavad aine molekulid ja aatomid vaid väikesi võnkumisi kindlate asendite (tasakaaluolekute) ümber. Kristallides moodustavad need asendid perioodilise kristallistruktuuri; esineb ka amorfne kuju. Tahked kehad säilitavad kindla temperatuuri juures kuju ja ruumala.

Vedela oleku korral ei ole üksikud molekulid seotud kindlate asenditega. Üksikmolekulid ja molekulide korrastatud rühmad on korratus liikumises, kuid on üksteisest ligikaudu sama kaugel kui tahke oleku korral. Molekulidevaheliste jõudude tõttu ei saa vedeliku molekulid vedeliku pinnalt eralduda, mistõttu vedelik säilitab ruumala, kuid (erinevalt tahkisest) mitte kuju. Kui vedelik saab väljastpoolt soojust, omandavad mõned molekulid nii suure energia, et lahkuvad vedelikust. Seda nähtust nimetatakse aurumiseks.

Gaasilises olekus liiguvad aine molekulid või aatomid vabalt ja korratult ning täidavad ühtlaselt mis tahes ruumi. Gaasil ei ole kindlat kuju ega kindlat ruumala.

Plasmaoleku korral  koosneb aine peamiselt laetud osakestest: positiivse laenguga aatomitest või molekulitest – ioonidest – ja neist väljarebitud negatiivse laengu kandjaist – elektronidest. Tegu on tugevalt ioniseeritud gaasiga; mõnikord peetakse seda olekut gaasilise oleku vormiks. Plasmale iseloomulikud nähtused tulenevad osakestevahelistest jõududest, mis alluvad Coulombi seadusele.
## Oleku muutus

Kui välistingimused (temperatuur ja rõhk) muutuvad, siirdub aine pidevalt või hüppeliselt ühest agregaatolekust teise. Enamikku aineid saab temperatuuri ja rõhu muutmise teel viia üle mis tahes agregaatolekusse. Kui näiteks kristallilise aine temperatuur tõuseb, muutub molekulide võnkumine ümber tasakaalupunktide nii  ulatuslikuks, et kristall sulab. Toimub faasisiire, milles tahkis muutub vedelikuks. Kui vedelikku kuumutada piisavalt kõrge temperatuurini, tekivad kogu vedelikus aurumullid (keemine) ja vedelik muutub gaasiks (aurustumine).

Teatud tingimustel võib aine tahkest olekust otse üle minna gaasilisse olekusse – toimub sublimatsioon. Vastupidise üleminekuna tekib näiteks härmatis.

## Vaata ka
* Faasidiagramm
Eure

**Eure** on jõgi Euroopas Prantsusmaal. 

Jõgi saab alguse Normandias Armoorika kõrgustikult, ülemjooksul voolab ida ja kagu suunas, alamjooksul pöördub põhja. Suubub vasakult Seine'i. 

Eure'i pikkus on 228,5 km.

Eure'i jõe ääres asuvad Chartres ja Dreux.

Jõgi on andnud nime kahele Prantsusmaa departemangule: Eure'i departemangule ja Eure-et-Loir'i departemangule.

## Välislingid
Korpus (sõjandus)

**Korpus** on operatiiv-taktikaline väekoondis, mis koosneb harilikult 2–4 diviisist, eriotstarbelistest väeosadest ja tagalaüksustest. Armee koosseisu kuulub tavaliselt 2–5 korpust. Korpus võib tegutseda ka eraldiseisva üksusena. 

Korpuse suurus, väeüksuste koosseis ja struktuur ei ole kindlaks määratud. Seda muudetakse vastavalt korpuse lahinguülesannetele ja rinde vajadustele. 

## Korpusetüüpe
* Armeekorpus
* jalaväekorpus
* laskurkorpus
* lennuväekorpus
* motoriseeritud korpus
* mägiküttide korpus
* kaardiväe laskurkorpus
* tankikorpus
* kaardiväe tankikorpus
* ratsaväekorpus
* soomuskorpus

## Vaata ka
*Eesti Tuletõrje Korpus
*SS-korpus
*Armeekorpus
*Kadetikorpus
Mudvayne

**Mudvayne** on USA *[[alternative metal]]* ansambel, mis on asutatud 1996. aastal Illinoisi osariigis Peoria linnas. 

Ansambel koosneb neljast liikmest: Chad Gray, Ryan Martinie, Greg Tribbett ja Matthew McDonought.

## Albumid
* 1997 "Kill, I Oughtta"                 	
* 2000 "L.D. 50" 	                 	
* 2002 "The End of All Things to Come"	
* 2005 "Lost and Found" 	
* 2007 "By the People, For the People"
* 2008 "The New Game"
* 2009 "Mudvayne"

## Välislingid
* Ansambli ingliskeelne koduleht
Hertfordshire

**Hertfordshire** on krahvkond Inglismaal Londonist põhjas. 

Hertfordshire jaguneb 10 omavalitsusüksuseks: 

# Three Rivers
# Watford
# Hertsmere
# Welwyn Hatfield
# Broxbourne
# East Hertfordshire
# Stevenage
# North Hertfordshire
# Saint Albans
# Dacorum

## Välislingid

*http://www.hertsdirect.org/
Retro

**Retro** on mõiste, mis tähistab nostalgiat ja vanamoodsust, mineviku matkimist või sellele tagasivaatamist. Retro all mõeldakse sageli midagi, mis kõnetab inimesi mitmest põlvkonnast.

Kitsamalt tähistab retro 1960.–1980. aastate muusikat, kunsti, riietust ja sisekujundust, aga ka näiteks ajastule omast tonaalsust või kõnepruuki.
Käsitrumm

**Käsitrumm** - teisisõnu ka käsilöökriist.

Käsitrumme on väga erinevas suuruses ning erineva kõlaga ning neid kohtab praktiliselt kõikides kultuurides. Bongod, congad, šamaanitrumm jne kuuluvad kõik käsitrummide nimetuse alla.
Kõrgeimate kirikute loend

**Kõrgeimate kirikute loend** loetleb maailma kõrgemaid kirikuid.

Alates keskajast kuni tänapäeva pilvelõhkujate ehitamiseni kuulusid kristlikud kirikud maailma kõrgeimate hoonete hulka. Seda juba aastast 1311, mil Lincolni katedraal ületas oma kõrguselt Giza püramiide. 

Nimekirja on kantud kirikud kõrgusega üle saja meetri. Nimekirjast on välja jäetud teiste religioonide pühakojad.

*Kaldkirjas* on välja toodud kirikud, mis tänapäeval pole nii kõrged, aga mis kunagi ületasid kõrguselt sadat meetrit. Selliste kirikute endine kõrgus on märgitud sulgude vahel. Need kirikud võivad loetelus esineda mitmel korral, kui nende tänapäevane kõrgus ületab endiselt sadat meetrit.

Paksus kirjas on välja toodud kirikud, mis kandsid omal ajal maailma kõrgeima hoone tiitlit.

## Vaata ka
* Kõrgeimate ehitiste loend
* Kirikute loend
Hohhot

**Hohhot** (sisemongoli 'sinine linn') on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas, Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna halduskeskus. Asub Huang He orus.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hohhoti elanikest 8,56% mongoleid ja 88,42% hiinlasi.

Linna asutas Altan-khaan 1580. aasta paiku.
1954. aastani oli linna nimi **Guisui** (歸綏 Guīsuī; inglise *Kweisui*).

## Haldusjaotus

Linn jaguneb halduslikult neljaks linnarajooniks, neljaks maakonnaks ja üheks hošuuniks:

## Välislingid
*Hohhoti koduleht
Veelahe

**Veelahe** on piir või piirivöönd valglate, vesikondade või jõgikondade vahel. 

Tavaliselt on veelahkmeks mäeahelikud, mäestike kõrgemad osad või kõrgustikud.

## Vaata ka
*Veelahkmeahelik

## Viited
Krivasoo

**Krivasoo** on soo Ida-Virumaal Alutaguse madalikul. 

Krivasoo on osaliselt üle ujutatud Narva veehoidla rajamise tõttu.

Krivasoo küla ümbruses Krivasoos toimus 16. novembrist kuni 30. detsembrini 1919 Krivasoo lahing Eesti Vabadussõjas.

1944. aasta kaitselahingutest oli seal alates veebruarist Krivasoo kott, mis piirnes läänes Tannenbergi liiniga.
MTV

**MTV** (akronüüm nimest **Music Television**) on Ameerika Ühendriikide kaabeltelevisioonis edastatav muusika-telekanal.

## Ajalugu
MTV alustas tööd laupäeval 1. augustil 1981 kell 00:01, vastavalt Idaranniku ajavööndile. Esimeseks videoks, mida kanalil näidati, oli The Buggles'i lugu "Video Killed The Radio Star". Kokku näidati esimesel päeval 209 muusikavideot.

Telekanal keskenduski algselt muusikavideote näitamisele ning sellest kujunes oluline nähtus popkultuuris. Märgiliste hetkena on välja toodud näiteks Michael Jacksoni loo "Thriller" muusikavideo maailmaesitlust ja 16-tunnist ülekannet heategevuslikelt Live Aidi kontsertidelt aastast 1985.

MTV Europe alustas üleeuroopaliselt tööd 1. augustil 1987. 2006.–2009. aastani tegutses kohalikult ka MTV Eesti.

Hiljem tõusid esile tõsielusarjad ning muusikavideote osa hakkas vähenema. 2010. aastate algusest viidi nende näitamine üle vastavatesse teemakanalitesse.

### Muusikavideote näitamise lõpetamine
2025. aasta lõpust hakatakse sulgema muusikavideotele pühendatud teemakanaleid Euroopas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. MTV Europe (Ühendkuningriigis MTV HD) jätkab ainsa allesjääva telekanalina vaid tõsielusarjade näitamist.

## Omanikud
MTV Entertainment Group alla kuulub nii MTV, kuid ka näidetena Comedy Central, Paramount Network ja VH1. Sama valdusühing kuulub omakorda Paramount Skydance TV Media ettevõtte osakonnale Paramount Media Networks. Need kuuluvad ühtlasi konglomeraati Paramount Skydance Corporation, mis moodustati Paramount Globali ja Skydance Media liitmisel aastal 2025.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pier Paolo Pasolini

**Pier Paolo Pasolini** (5. märts 1922 Bologna – 2. november 1975) oli Itaalia luuletaja, romaanikirjanik ning filmilavastaja ja -stsenarist. Ta oli väga mitmekesine ja vastuoluline loomeinimene, kirjutas ka publitsistikat.

Ta kirjutas sageli rahva- ja murdekeeles.

## Filmograafia

* *Accattone* (Hulkur) 1961
* *Mamma Roma* 1962
* *La ricotta*, episoodiline osa filmis "RoGoPaG", 1963
* *La rabbia* 1963
* *Comizi d'amore* 1964
* *Sopralluogo in Palestina per "Il Vangelo secondo Matteo"* 1964
* *Il Vangelo secondo Matteo* (Matteuse evangeelium) 1964
* *Uccellacci e uccellini* 1965
* *La terra vista dalla luna*, episoodiline osa filmis "Le streghe", 1966
* *Che cosa sono le nuvole?*, episoodiline osa filmis "Capriccio all'italiana", 1967
* *Edipo re* (Kuningas Oidipus) 1967
* *Appunti per un film sull'India* 1967–1968
* *Teorema* (Teoreem) 1968 (eesti keeles ilmunud romaan-stsenaarium 1990, vt Kirjandus)
* *La sequenza del fiore di carta*, episoodiline osa filmis "Amore e rabbia", 1968
* *Porcile* 1968–1969
* *Appunti per una "Orestiade africana"* 1968–1969
* *Medea* 1969
* *Il Decameron* ("Dekameron") 1971
* *Le mura di Sana'a* 1971
* *I racconti di Canterbury* ("Canterbury lood") 1972
* *Il fiore delle Mille e una notte* ("Tuhande ja ühe öö õis") 1974
* *Salò o le centoventi giornate di Sodoma* ("Salò ehk Soodoma 120 päeva") 1975

## Teosed eesti keeles
* "Stsenaarium kui teise struktuuri poole pürgiv struktuur" (essee), tõlkinud Aleksander Kurtna – Teater. Muusika. Kino 1989, nr 9, lk 59–63
* "Teoreem" (*Teorema*; romaan), itaalia keelest tõlkinud ja järelsõna: Merike Pau. Kirjastus Perioodika, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1990, nr 7–9, 128 lk
* "Tuhat üheksasada nelikümmend neli"; "Tuhat üheksasada nelikümmend viis"; "Laul kirikukelladest"; "Saladus"; "Olen rõõmus"; "Varastatud päevad" (luuletused), tõlkinud Andres Ehin – Looming 2006, nr 8, lk 1205–09

## Kirjandus
* Nikolai Meinert, "Pärast Pasolinit: avastus või pettumus" (režissöörist ja tema loomingust) – Teater. Muusika. Kino 1989, nr 12, lk 14–32
* Rosario Ferreri, "Pasolini postuumne suurromaan "Petrolio" – Looming 1998, nr 11, lk 1769–70 (Ringvaade)

## Välislingid
*http://www.pasolini.net
* Andres Laasik, "Pasolini tegi igas mõttes klassikalise "Dekameroni"" – Eesti Päevaleht 29. september 2003, lk 12