open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tivat

**Tivat** on linn Montenegros Kotori lahe ääres, Tivati valla keskus.

Suveajal on Tivat populaarne turismisihtkoht.

Tivatis asub Tivati lennujaam, mis on üks Montenegro kahest rahvusvahelisest lennujaamast.
Dobrota

**Dobrota** on:

*Dobrota — asula Rumeenias
*Dobrota — asula Montenegros
*Dobrota — asula Venemaa Volgogradi oblastis
Mostar

**Mostar** on linn Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Hertsegoviina-Neretva kantonis, Hertsegoviina ajalooline keskus. Mostar asub Neretva jõe ääres.

Linnas elavad bosnialased, horvaadid ja serblased.

## Ajalugu

Esimest korda on Mostarit mainitud 3. aprillil 1452, kui Dubrovniki elanikud mainisid oma erakirjas "kaht kindlust Neretva jõe silla juures". Silla ja selle kummaski otsas olevate kindluste juurde kerkis asula. 1468 sai see nimeks **Köprühisar**, mis türgi keeles tähendab silla juures asuvat kindlust. Kindluses oli sellal 15 maja. 16. sajandi lõpus oli Mostar Hertsegoviina peamine administratiivkeskus.

1878 hõivas Austria-Ungari Osmanite riigilt pärast viimase lüüasaamist Üheteistkümnendas Vene–Türgi sõjas kogu Bosnia ja sealhulgas Mostari. Alates 1881 asus Mostaris katoliku piiskop. Pärast Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi moodustamist 1919 läks ka Bosnia territoorium selle koosseisu. Teise maailmasõja ajal kuulus Bosnia iseseisva Horvaatia riigi koosseisu.

Jugoslaaviasse kuulumise ajal oli linn tähtis tööstuskeskus. Linnas toodeti boksiiti, alumiiniumitooteid, lennukeid, tubakatooteid ja veini. Linna varustamiseks elektrienergiaga rajati Neretva jõele kolm hüdroelektrijaama: Grabovica, Salakovaci ja Mostari HEJ.

Jugoslaavia kodusõjas 1992–1995 sai linn tugevasti kannatada. Tähtsamatest hoonetest hävisid frantsiskaani klooster, katoliiklik katedraal, piiskopipalee, raamatukogu, 12 mošeed ja linna sümbol Stari most. Sild taastati 2003.

## Mošeed
Linnas asub 14 mošeed:
* Karađoz Bej mošee
* Koski Mehmed Paša mošee
* ...

## Sillad

Vanim kaarsild Mostaris on Kõver sild (*Kriva Cuprija*). Selle ehitas 1558 osmanite arhitekt Cejvan Kethoda. On öeldud, et see oli test enne Vana silla (*[[Stari most]]*) ehitamist. Kõversilla kaar on poolring läbimõõduga 8,56 ja kõrgusega 4,15 meetrit. Silla kummaski otsas viib üles sillale trepp. Trepp, nii nagu sild ja selle juurde viivad teed, on sillutatud munakividega.

Vana sild valmis 1566 ja seda on peetud üheks osmanite kultuuri tippsaavutuseks Balkanil. Kumbki sild koosneb ühest kaarest. Vana silla pikkus on 29 meetrit ja ta kõrgub 21 meetri kõrgusel jõetasemest. Silla kummaski otsas on torn. Keskajal olid kummaski tornis valvurid ja lõhkeaineladu. 1992.–1995. aasta sõja käigus Vana sild õhiti; taastati 2004. aastal. Vana sild on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

## Sport

Linnas on kaks jalgpalliklubi: FK Velež Mostar, mida toetavad horvaadid, ja HŠK Zrinjski Mostar, mida toetavad bosnialased. 2006. aasta seisuga mängivad mõlemad klubid Bosnia kõrgliigas.

Bosnia kõrgliigas mängivad ka korvpalliklubi HKK Zrinjski Mostar ja käsipalliklubi HŠK Zrinjski Mostar.

## Välislingid

*Mostari linna koduleht
*http://www.visitmostar.net/
Beran Selo

**Beran Selo** on asula Montenegros Berane vallas Berane linna lähistel.

2003. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 1483 inimest.

Seal asub Đurđevi Stupovi klooster.
Budimlja

**Budimlja** on asula Montenegros Berane vallas.

## Elanikkond

2003. aastal oli serblasi 62%, montenegrolasi 31% ja muid rahvusi 7%.
Tollipulk

**Tollipulk** on jäik kokkuklapitav joonlaud lineaarsuuruste mõõtmiseks.

Traditsioonilised tollipulgad valmistati pukspuu puidust ning nende mõõteskaala oli tollides. Tollipulgal olid messingist otsad ja liigendid. Tollipulga levinuim pikkus oli 24 tolli ning laius 5/8 tolli. Klassikaline tollipulk on kollane.

Tänapäeval valmistatakse tollipulgad kõige sagedamini kasepuidust, aga ka plastmassist või metallist. Liigendid on roostevabast terasest. Põhiliselt valmistatakse 6–12 lülist koosnevaid ühe või kahe meetri pikkusi tollipulki, mille laius on umbes 16&nbsp;mm ja paksus umbes 2&nbsp;mm. Mõõteskaala on märgitud tollipulga mõlemale küljele, algusega kummastki otsast. Sageli kasutatakse ainult meetermõõdustikus skaalat, kuid ühele küljele võidakse märkida ka tollmõõdustikus jaotised.
MD

**MD** on
*Marylandi osariigi USA postiteenistuse kood
*Moldova 2-täheline riigikood ISO-3166 järgi
*MiniDisc, magnetoptiline andmekandja
*Mega Drive, mängukonsool
*McDonnell Douglas, endine USA lennukitootja
*Muusikadirektor
*Meditsiiniteaduste doktor (*Medicinae Doctor*)
*Air Madagascar IATA kood

**Md** on
*Mendeleeviumi lühend

**.md** on
*Moldova tippdomeen
*Markdown failinime laiend
Konsortsium (ökoloogia)

**Konsortsium** ehk **katenaarium** on ökoloogias suheterühma (toitumissuhete, paiknemissuhete, kommunikatsiooni) kaudu seotud organismide kogum.

Konsortsiumi moodustavateks organismideks (ehk konsortideks) on konsortsiumi determinandiga (näiteks mingi taimega) kas toitumissuhete kaudu seotud organismid (trofokonsordid) või elupaiga kaudu seotud organismid (topokonsordid).

Konsortsiumi mõiste tõenäoseks esmakasutajaks ökoloogias on botaanik Johannes Reinke aastal 1873, ning seda kasutati seejärel eriti samblike puhul. Hiljem (võimalik, et sõltumatult) kasutasid mõistet Vladimir Beklemišev ja Leonti Ramenski. Selle rakendamisest taimekoosluste uurimisel on kirjutanud Tihhon Rabotnov. Viktor Masing pidas konsortsiume biotsönooside peamisteks funktsionaalseteks komponentideks, näidates ühtlasi, et konsortsiumi edifikaatori biokeemiline mitmekesisus ning evolutsiooniline iga on seotud konsortsiumi mitmekesisusega.

## Vaata ka
*biofoonia
*konsortsium
*sümbioos

## Viited
Saetööstus

**Saetööstus** on tööstusharu, mis tegeleb saematerjali tootmisega. 

Saetööstuse tooraine on palgid ehk ümarpuit ja toodang on saetud ja/või hööveldatud ja/või immutatud materjal, mis on toormeks puidutööstusele (sealhulgas lauad, prussid ja väiksema ristlõikega materjalid). 

Peamised saetööstuse ettevõtted on saeveskid. Eesti suurimad saeveskid on 
*Imavere saeveski
*Paikuse saeveski
*Näpi saeveski
*Viiratsi saeveski
*Aegviidu saeveski
*Toftani saeveski
*Finnforesti saeveski
*Balcase saeveski
*Flexa Eesti AS
*Vara saeveski 

## Vaata ka
* Metsatööstus
Sookaitseala

**Sookaitseala** on looduskaitsealuse territooriumi tüüp, mis võeti Eestis kasutusele 1981. aastal, mil moodustati 30 sookaitseala. Üldisemalt on sookaitseala soode kaitseks moodustatud kaitseala, samuti kaitse alla võetud soo (märgala) või soostik.

## Eesti sookaitsealad
Esimesi Eestis kaitse alla võetud soid on Ratva raba (Kirde-Eestis), mis võeti reservaadina (1109 ha) kaitse alla 1938. aastal.

1957. aastal moodustatud Nigula Riiklik Looduskaitseala ja Viidumäe Riiklik Looduskaitseala on ühtlasi soode kaitse alad.
1957. aastal moodustati botaanilis-zooloogiliste keelualadena ka Nehatu soo, Nätsi ja Muraka raba.

1981. aastal moodustati (Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määruse nr 340 alusel) järgmised 30 sookaitseala

1993. aastal moodustatud Soomaa rahvuspark haarab Kikepera, Kuresoo, Öördi ja Valgeraba.
1999. aastal on kaitse all osa Puhatu soostikust.
2018. aastal moodustatud Alutaguse rahvuspark haarab Agusalu, Muraka ja Puhatu soid ning Selisood.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
*Eesti sood
*Eesti soode loend
*inimtegevuse mõju Eesti soodele
*Ramsari Rahvusvahelise tähtsusega märgalad
*soodesõda

## Kirjandus
Sooteadus

**Sooteadus** ehk **telmatoloogia** (kreeka keelest *telma* 'soo') on teadusharu, mis tegeleb soode ehk märgalade arengu ja iseärasuste uurimisega. 

Sooteadus kujutab endast ökoloogia, geograafia (sealjuures hüdroloogia, maastikuteaduse jt.) ja geoloogia piiriteadust. 

Eesti telmatoloogia alusepanijaid on Viktor Masing.
Soostik

**Soostik** on lähestikku asuvate soode kogum. Soostikud kujunevad soode suurenemise ja liitumise tulemusel. Soostik haarab ka ala muid maastikukomponente (soosaari, järvi, ojasid).

Eesti suurimad soostikud on Puhatu, Epu-Kakerdi ja Lihula-Lavassaare soostik, samuti Soomaa ja Emajõe-Suursoo soostikud.
Älves

**Älves** on märg lohk rabas. Älved võivad olla kõrge veeseisu korral läbimatud. Suuremates rabades on älved tavaliselt piklikud, asuvad rabapeenarde vahel ja paiknevad rabavee filtratsioonisuunaga risti. 

Älvest võib raba kasvades moodustuda vaba veega laugas.

Älved koosnevad vett täis turbast. Älvestel kasvab iseloomulik taimestik – valge nokkhein, rabakas, huulheinad.

Älves- vee, püdela turba ja samblaga täitunud lohk.

## Vaata ka
*Laugas
Mr. Bean

**Mr. Bean** (eesti keeles *Hr. Uba*) on Rowan Atkinsoni kehastatud tegelaskuju, kes on peategelane Briti telejaama ITV komöödiasarjas “Mr. Bean”. 

Peale algse seriaali on tegelaskuju kasutatud veel animasarjas ja kahes täispikas mängufilmis.

## Välislingid
*www.mrbean.com
Ökoloogialeksikon

"**Ökoloogialeksikon**" on 1992. aastal ilmunud Viktor Masingu koostatud loodusteaduslik sõnastik, mis keskendub ökoloogiale. Raamatu avaldas Eesti Entsüklopeediakirjastus. 

"Ökoloogialeksikon" on eesti keeles esimene ökoloogia- ja selle valdkonnaga seotud mõisteid seletav oskussõnastik. 

Raamatus on 320 lehekülge üle 3600 märksõnaga. Artiklite autoreiks on üle 40 Eesti loodusteadlase.
Haugjärv

**Haugjärv** on kahe Eesti järve nimi:
* **[[Ämmassaare Haugjärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Kurtna Haugjärv]]**, järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
*Aheru Haugjärv, järv Valga maakonnas
Kurtna Haugjärv

**Haugjärv** (ka *Kurtna Haugjärv, Havijärv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest.

## Viited
Ämmassaare Haugjärv

**Haugjärv** (ka *Ämmassaare Haugjärv, Emmussaare järv, Emmassaare Haugjärv*) on järv Harjumaal Kuusalu vallas. 

## Välislingid
*
Fütotsönoos

**Fütotsönoos** ehk **taimekooslus** (varasemas eesti keeles kasutatud ka vormi *taimeühiskond*) on taimeliikide seaduspärane rühmitus, mis kujuneb teatavates keskkonnatingimustes vastavalt liikide omavahelistele suhetele ja nõudlustele keskkonna suhtes.

Taimekooslust iseloomustavad:
*kindel liigiline koosseis;
*struktuur – liikide ruumiline paigutus vastavalt nende suurusele ja nõuetele;
*aastaajaline muutuste käik;
*pikaajalised muutused (suktsessioon);
*kasvukoht.

Fütotsönoosi uurib fütotsönoloogia ehk fütosotsioloogia, sageli tähendavad sama ka "taimeökoloogia" ja "geobotaanika".

## Vaata ka
*ohustatud taimekoosluste seire
*agrotsönoos – kultuurtaimede kooslus
*biotsönoos – elukooslus
*zootsönoos – loomakooslus
Uibuleht

**Uibuleht** (*Pyrola*) on kanarbikulaadsete seltsi kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljaste taimede perekond.

## Süstemaatika
Cronquisti süsteemi järgi kuulusid uibulehed uibuleheliste sugukonda, kuid hilisemad molekulaargeneetilised uuringud on näidanud nende kuulumist kanarbikuliste sugukonda. 

## Levila ja kasvukoht
Uibulehed on pärismaised põhjaparasvöötmes ja arktikas. Kaljumäestikus kasvavad uibulehed lõuna poole kuni California Mehhikosse jääva osani, Aasias Himaalajani. Mõned asurkonnad Uus-Inglismaal võivad olla uusasunike poolt sisse toodud.

Uibulehed eelistavad kasvada niisketes ja varjulistes kohtades metsas või luidete vahel. Üldiselt ei ole uibuleheliigid arvukad, kuigi põhja pool võib mõni liik mõnes kohas hulgakesi koos kasvada.

## Kirjeldus
Uibulehed on üsna väikesed taimed. Neil on lihtsad ümmargused või ovaalsed lehed, mis paiknevad lehekodarikus. Õied on lihtsad, valget, kreemjat või kollast värvi ning moodustavad ebamäärase kobara. Uibulehe iseloomulik, kohe silmatorkav tunnus on emakakael, mis on sageli kõver, ulatub kroonlehtede vahelt välja. Emakasuue ise on hargnenud ja moodustab mitu hõlma. Lille tavavaatlejale võib tunduda, nagu kelluka seest paistaks välja kellatila.

Uibulehtede tolmukaid on 10. Õietolm asub tolmukapeades ja pääseb välja nende ülaosas olevate pooride kaudu. Õietolm moodustub tetraadides ja on üsna kleepuv. Uibulehti tolmeldavad putukad, eriti kärbsed. Suur ja haruline emakasuue võib olla kohastumus, mis annab väikestele putukatele ligitõmbava maandumispaiga. Õied puhkevad suvel ja viljad valmivad sügisel. Vili on silmapaistmatu roheline kupar. Seemned on arvukad ja tibatillukesed.

Lisaks rohelisele lehtedega vormile esineb paljudel uibuleheliikidel lehtedeta ja klorofüllita vorm. Kui neil lehed siiski on, on need kitsad ja punakad. Need taimed on mükoheterotroobid ja toituvad parasiitselt seeneniidistikul. Niisuguste taimede ellujäämine ei põhine sugulisel paljunemisel, vaid üksnes seeneniidistikul. Uibulehed on ühed vähestest taimerühmadest, mis suudavad elada nii fotosünteesi kasutades kui ilma selleta. See mehhanism on veel välja selgitamata ja kui sellest aru saadaks, aitaks see selgitada, kuidas teised fotosünteesi mittekasutavad taimed on selle võime kaotanud.

## Liigid

Uibulehti on umbes 30 liiki, millest Eestis kasvab 4 ja Venemaal samuti 4. 

**[[Pyrola americana]]*
**[[Pyrola asarifolia]]*
**Pyrola chlorantha* – rohekas uibuleht
**[[Pyrola elliptica]]*
**[[Pyrola grandiflora]]*
**[[Pyrola incarnata]]*
**Pyrola media* – keskmine uibuleht
**Pyrola minor* – väike uibuleht
**[[Pyrola norvegica]]*
**[[Pyrola picta]]*
**Pyrola rotundifolia* – ümaralehine uibuleht
Montpellier

**Montpellier** on linn Prantsusmaal, Hérault' departemangu ja endise Languedoc-Roussilloni piirkonna keskus. Asub Lezi jõe ääres 10 km kaugusel Vahemere rannikust.

## Ajalugu

Montpellier on üks väheseid linnu Prantsusmaal, millel ei ole Rooma Impeeriumiga seotud tagapõhja. Varakeskajal oli ala peamine asula Maguelone piiskoplik linnake, kuid piraatide pidevad ründeretked sundisid elanikke liikuma rohkem sisemaale. Linna on esmamainitud 26. novembril 986. Sellest ajast on teada, et asula sai Toulouse'ist pärilt feodaalide omandiks. Esimese valitsejana on teada Guillem de Toulouse (Guillem Toulouse'ist), kes pani aluse kohalikule feodaaldünastiale. Linn kerkis esile 10. sajandil, kui seal hoogustus kaubandus Vahemere maailmaga. Tol ajal oli linn ka väga tolerantne erinevate usundite suhtes – judaismi, islamiusuliste ja protestantide suhtes. 1180. aastal rajas Guillem VII de Montpellier meditsiini teaduskonna ja sellele järgnes linna ülikooli rajamine 1220. aastal. Sellega muutus linn tolle aja üheks tähtsamaks meditsiinikeskuseks maailmas. See ajastu märkis linna ajaloos tema kõrgaega.

1213. aastal sai linn Aragóni kuningate valduseks. See juhtus Peter II Aragoni abiellumisega Marie de Montpellier'ga. Viimane andis linna oma abikaasale kaasavaraks. 

Montpellier oli hugenottide keskus 1622. aastani, mil Louis XIII väed linna vallutasid.

## Linnaosad

Pärast 2001. aastat on linnas ametlikult seitse linnaosa, need omakorda on jagatud alamlinnaosadeks. Igaüks neist omab linnaosavalitsust ja sellest valitsusest valitakse linnapea juurde esindaja, keda nimetatakse Montpellier' abilinnapeaks.

Linnaosad on järgmised:
* **Montpellier-Centre**
* **Croix-d'Argent** 
* **Les Cévennes** 
* **Mosson** 
* **Hôpitaux-Facultés**
* **Port Marianne**
* **Prés d'Arènes**

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Montpellier HSC. Hooajal 2011–2012 tuli Montpellier Ligue 1 meistriks.

## Haridus
* École nationale de l'aviation civile
* EPITECH
* Montpellier Business School

## Kunst
Montpellier's asub 1825. aastal asutatud kunstimuuseum Musée Fabre, mida aastatel 2003–2007 renoveeriti 61,2 miljoni euro eest ning mis on Montpellier's üks olulisi turismiobjekte.

## Sõpruslinnad
* Louisville, Ameerika Ühendriigid (1955)
* Heidelberg, Saksamaa (1961)
* Kos, Kreeka (1962)
* Barcelona, Hispaania (1963)
* Chengdu, Hiina (1981)
* Tiberias, Iisrael (1983)
* Fès, Maroko (2003)
* Tlemcen, Alžeeria (2009)
* Rio de Janeiro, Brasiilia (2011)
* Palermo, Itaalia (2014)

Lisaks on 2006. aastast sõprus- ja koostööleping Kanada linna Sherbrooke'iga, see käsitleb koostööd meditsiini ja kõrghariduse vallas.

## Vaata ka
*Montpelier

## Viited

## Välislingid

*Montpellier' koduleht
Penikeelelised

**Penikeelelised** (*Potamogetonaceae*) on üheiduleheliste klassi konnarohulaadsete seltsi kuuluv sugukond.

Sugukonda kuulub seitse perekonda umbes 90 liigiga. Sugukonna tüüpperekond on penikeel. 

Penikeelelised on kosmopoliitse levikuga. Sagedamini kohtab neid väljaspool troopikat. Mägedes suudavad nad kasvada kõrgusel üle 3000 meetri. Troopikas kasvavad taimed aasta ringi, aga väljaspool, kus veekogud talvel jäätuvad ja vahel isegi põhjani kinni külmuvad, jäävad nad ellu üksnes juurtesse ja pungadesse kogutud toitainete abil.

Penikeelelised on mitmeaastased veetaimed. Üldiselt kasvavad nad magevees, üksikud liigid suudavad elada merelahtedes, kus lainetus puudub, või soolajärvedes. Nad eelistavad seisvat vett, aga mõni liik saab hakkama nii seisva vee kui kiire vooluga veekogus. Kui veekogu ära kuivab, siis enamik penikeelelisi hukkub, aga see ei käi kõigi liikide kohta: mõni suudab mõnda aega kuival elada, mõni talub isegi veekogu iga-aastast kuivamist.

Sõltuvalt liigist võivad nende lehed olla kas veesisesed või ujulehed. Varred põimuvad tihti kokku. Õitel puuduvad kroonlehed;  tupplehti, viljalehti ja tolmukaid on 4.

Penikeelelised alustavad arengut, kinnitudes juurtega veekogu põhja. Juured on pikad ja sirged, harvemini pisut harunenud. Kui taimejuured rebenevad ja vette vabalt hõljuma jäävad, siis võivad nad kusagil mujal jälle pinnasesse kinni jääda, seal juurduda ja elujõulisi taimi kasvatada.

## Kasutamine

Olulist majanduslikku tähtsust penikeelelistel ei ole. Neid sallitakse kalamajanduses, sest penikeeleliste varred pakuvad kaladele kohta kudemiseks ning ka maimud leiavad sealt toitu ja varju. Kuid kokkupõimunud varred takistavad paatide ja teiste väikeste veesõidukite liikumist.

Kui veekogude puhastamisel sealt suurel hulgal penikeelelisi välja korjata, kõlbavad need hästi põllule väetiseks panna. Isegi inimesed söövad mõnikord nende juurepaksendeid, sest need sisaldavad palju tärklist.

## Perekonnad
**[[Althenia]]*
**[[Groenlandia]]*
**[[Lepilaena]]*
**Potamogeton* – penikeel
**[[Pseudalthenia]]*
**[[Stuckenia]]*
**[[Zannichellia]]*
Grégory Lemarchal

**Grégory Lemarchal** (13. mai 1983 La Tronche – 30. aprill 2007 Suresnes) oli prantsuse laulja. 

Aastal 2004 võitis ta populaarse telesaate "Star Academy" neljanda hooaja, olles esimene meesvõitja. Tema hääleulatus oli 4 oktavit. Pärast saate võitu sai ta ruttu üsna populaarseks. 

Grégory Lemarchali esimene singel "Ecris l'histoire" tõusis märtsis 2005 Prantsuse edetabelis teisele kohale. 

Lemarchal põdes tsüstilist fibroosi, mille tüsistuste tõttu ta 30. aprillil suri. 4. mail oli telekanali TF1 eetris erisaade "Grégory : la voix d'un ange", mis oli tema mälestuseks ja vaatajatel paluti annetada raha tsüstilise fibroosiga võitlemiseks. Prantsusmaal tegutseb temanimeline ühing tsüstilise fibroosiga patsientide ning nende omaste nõustamiseks.

28. detsembril 2007 andis "Star Academy" seitsmes hooaeg Grégoryle au, lauldes kogu saate ainult tema laule, saate pealkiri oli "La Voix D'un Ange" ("Ingli hääl").

## Albumid

*"Je deviens moi" (2005)
*"Olympia 06" (2006)
*"La voix d'un ange" (2007)

## Singlid

*"Écris l'histoire" (2005)
*"Je suis en vie" (2005)
*"À corps perdu" (2005)
*"Même si (What you're made of)" (duett koos Lucie Silvasega)
*"Le feu sur les planches" (2006)
*"SOS d'un terrien en détresse" (2007)
*"De temps en temps" (2007)
*"Le lien" (2007)
*"Restons Amis" (2007)

## Välislingid
* Official Grégory Lemarchal Website
* Association Grégory Lemarchal
Kornet

**Kornet** (prantsuse, itaalia *cornetto* – sarveke) on ovaaliks keeratud silindrilise, otsast laieneva toruga ning kausshuulikuga vaskpuhkpill. 

Kornet arenes välja postisarvest pärast seda, kui sellele lisati 19. sajandi esimesel poolel postisignaalide erikõrguseliste helide täpsemaks mängimiseks 3 pumpventiili. 

Tänapäeva kornetitel on pumpventiilide kõrval kasutusel ka klappventiilid, ehk pöördventiilid. 

Kornetitel on **B**-häälestus ning nende heliulatus on väikese oktavi **[[e (muusika)|e-st]]** teise oktavi **[[b (muusika)|b-ni]]**, kuid see sõltub mängija võimetest. 

Kornet erineb trompetist selle poolest, et toru on pigem koonusekujuline kui silindriline. Ka on korneti huulik sügavam ja pilli kõla pehmem. Kornetit kasutatakse orkestrites viisipillina.
Hooratas

**Hooratas** on masina (mehhanismi) element, mille ülesandeks on kineetilise energia (pöörlemise) salvestamine, et hiljem seda energiat kasutada masina (mehhanismi) edasiseks töövõimeks. Hooratast kasutatakse mehhanismi töö ühtlustamiseks ning ka töövõime jätkamiseks näiteks sisepõlemismootorites. Samuti kasutatakse hooratast güroskoop kompassides. Lihtsaim näide hoorattast on laste mänguasi vurr.

Sisepõlemismootoritel ja paljudel mehhanismidel on vahelduvad töötsüklid. See tähendab, et mingil ajahetkel annab masin energiat välja ning mingil ajal vajab ta seda tagasi, et oma tööd jätkata.

Neljataktilise sisepõlemismootoril on neli töötakti. Neist ainult üks annab energiat. Ülejäänud kolm vajavad energiat. Seega salvestatakse selle ühe "töötakti" ajal vallanduv energia osaliselt hoorattasse ja antakse see tagasi, ülejäänud taktide tarbeks. See energia salvestamine summutab tänu hoorattale selle ainsa töötakti ajal vallanduva energia impulsi.
Kornet (auaste)

**Kornet** (prantsuse *cornette*) oli ratsaväe lipniku sõjaväeline auaste. 

Korneti auaste arenes välja eskadroni lipukandjast ning oli enamikus riikides alates 15. sajandist ratsaväeohvitseri madalaim auaste. 19. sajandi teisel poolel asendati nooremleitnandi auastmega.

Vene ratsaväes vastas korneti auaste aastatel 1801–1917 jalaväe alamporutšikule (alamleitnandile).
Kalamaja Põhikool

**Kalamaja Põhikool** asub Tallinnas Vabriku 18 asuvas majas. 

Kooli hoone anti Tallinna linnale üle 1915. aastal, hoone arhitekt oli Georg Hellat. 

2008. aastal ehitati koolihoone arhitekt Andres Põime projekti järgi põhjalikult ümber ning korrastati.

## Direktorid
*1996–2017 Marko Rööpson
*2017– Piret Rõõmussaar

## Ajalugu

**Tallinna Linna IX Poeglaste ja Tütarlaste Algkooli** kolmekorruseline uusklassitsistlikus stiilis hoone valmis 1915. aastal. Projekti järgi paiknesid soklikorrusel garderoobid, duširuumid, köök, söökla, keskkütte ruum üksikud abiruumid. I korrusel paiknesid kolm klassiruumi, kantselei, õpetajate tuba ja omaette väljapääsuga kooli juhataja korter. II ja III korrusel paiknesid viis klassiruumi ja postidega eraldatud võimla II korrusel ja aula III korrusel. Mansardkorrusel paiknesid kaks käsitööklassi. Tallinna linnavalitsuse otsusega 16. juulist 1915 asutati Vabriku tänav 10 Tallinna Linna 9. Algkool. Esimese maailmasõja ajal 1916. aastal õppetöö katkes ja hoone anti Balti laevastiku käsutusse. 1917. aastal novembri lõpus jätkas kool tööd Harju tänav nr. 48 hoones. Õppetöö jätkus Vabriku tänaval 1918. aastal. Ka 1944. aastal paigutati hoonesse sõjavägi.  

Tallinna 9. Algkool nimetati 1944. aastal ümber **Tallinna 15. Mittetäielikuks Keskkooliks**, Aastatel 1950–1955 töötas majas vene õppekeelega **Tallinna 5 Keskkool**, kuid osa eelmise kooli algklasse olid säjlinud ja nende õppekeeleks oli eesti keel.1955. aastal **Tallinna 18. Kooliks**, 1958. aastal **Tallinna 18. Keskkooliks**. 1962/1963. õppeaastal tehti koolimajas kapitaalremont ja ehitati juurde aiamaja. 1964. aastal sai keskkoolist **Tallinna 18. 8.-klassiline Kool**. Aastatel 1972–1987 asus hoones **[[Tallinna Kaugõppekeskool]]**. 1988. aastal nimetati kool **Tallinna 18. 9-klassiliseks Kooliks** ja 1990. aastal **Tallinna Kalamaja Kooliks** ning 1997. aastal **Kalamaja Põhikool**iks.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kultuurimälestis nr 8832, "Koolihoone Vabriku t. 18, 1913. a."
Tarkan Tevetoğlu

**Tarkan Tevetoğlu**, tuntud kui **Tarkan** (sündinud 17. oktoobril 1972 Alzeys Saksamaal) on  türgi popmuusik.

Esimese albumi andis ta välja koos Mehmet Söğutoğluga 1991. aastal ja seda müüdi lühikese ajaga üle 700 000 eksemplari. Tema järgmist albumit müüdi juba üle 3 miljoni. 1998. aastal ilmus Prantsusmaal tema kogumikalbum "Tarkan", mille singel "Şımarık" saavutas rahvusvahelise menu. Seetõttu ilmus album uuesti 1. aprillil 1999. Laulu "Şımarık" kaverit on esitanud paljud artistid mitmetes keeltes.

Tarkan on üks Türgi populaarsemaid muusikuid.

## Albumid
* "Yine Sensiz" (1993)
* "Aacayipsin" (1994)
* "Ölürüm Sana" (1997)
* "Tarkan" (1999) (kogumik, rahvusvaheline debüüt)
* "Karma" (2001)
* "Dudu" (2003)
* "Come Closer" (ingliskeelne) (2006)
* "Metamorfoz" (2007)

## Singlid
* "Şımarık" (1999)
* "Şıkıdım" (1999)
* "Bu Gece" (1999)
* "Kuzu Kuzu" (2001)
* "Hüp" (2001)
* "Bounce" (2005/06)
* "Start the Fire" (2006)
Laevakere

**Laevakere** on veesõiduki veekindel põhiosa, mis koosneb seintest ehk parrastest ja sõltuvalt materjalist tavaliselt ka seda toetavast karkassist ehk talastikust.

## Kattematerjal
Puulaeva kere kattematerjali nimetatakse plangutuseks, metallkerega laeval plaadistuseks. Puulaeva välisplangutus koosneb parda-, põhja- ja tekiplangutusest. Välisplaadistus koosneb parda-, põhja- ja tekiplaadistusest või pannulist, mida toetab karkass või talastik. Karkassi talastik on pannuliga kindlalt ühendatud ja need moodustavad ruum- ja tasandkonstrutsioonid, tagamaks vajaliku üld- ja kohaliku tugevuse. 

## Sisemus
Laeva keres paiknevad tavaliselt lasti- või eluruumid ja jõuseade masinaruumiga. Seest on laevakere jaotatud ruumideks piki- ja põikvaheseintega, vahetekkidega ja platvormidega. Laevakerel võib olla topeltpõhi ja topeltparras. Tavaliselt on laevas või muus ujuvvahendis veekindlad ja tulekindlad põikvaheseinad.

## Talastik

Laevakere talastik jaotatakse paiknemise järgi põhja-, parda-, teki-,vaheseinte-, vööri- ja ahtritalastikuks. Põhjataladest tähtsaim on kiil,mida puulaeval nimetatakse ka emapuuks. Pardatalastikus on tähtsaim kaar. Talade suuna järgi nimetatakse neid põik-, püst-, piki- ja rõhttalastikuks.

Konstruktsiooniline iseärasus ja teatudsuunaliste talade ülekaal määrab talastiku kas põik-, piki- või segasüsteemseks. Vaheseintel ja tekkidel on peale laevakere ruumideks jaotamise ülesandeks ka vajaliku jäikuse ja tugevuse tagamine. Veetihedad vaheseinad ja tekid, teine põhi ja teine parras piiravad vee leviku avarii puhul ja tagavad laeva uppumatuse kas ühe või mitme ruumi täitumisel veega.

## Laevakere kuju
Laevakere kuju määratakse projekteerimisel vastavalt laeva otstarbele, sõidupiirkonnale, kiirusele ja rahvusvahelistele nõuetele, mis puudutavad laeva juhitavust, meretaluvust, jääläbivust. Nüüdisaegsed laevad ehitatakse põhiliselt laevaehitusterasest. Väiksemate laevakerede materjaliks võib olla puit, raudbetoon, alumiiniumsulamid, plastmass vm.

## Kirjandus
*Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.

## Välislingid
Õigus ja Õiglus

**Õigus ja Õiglus** (poola keeles *Prawo i Sprawiedliwość*, lühendatult *PiS*) on rahvuskonservatiivne Poola erakond, mis asutati 2001. aasta 13. juunil.

Erakonna esimees on Jarosław Kaczyński.

2005. aasta 31. oktoobrist 2007. aasta 16. novembrini olid Poolas võimul Õiguse ja Õigluse juhitud valitsused.

2015. aastal võitis partei valimised ning sai nii seimis kui ka senatis enamuse. Valimiste järel moodustas PiS Beata Szydło valitsuse, mis on astunud järjekindlalt samme, tugevdamaks partei mõju ka teistes võimuharudes ja valdkondades, sh ülemkohtus ja ajakirjanduses. Niisugune poliitika on pälvinud ohtralt rahvusvahelist kriitikat.

## Poliitilised vaated

Õigus ja Õiglus pooldab riigi mõõdukat sekkumist majandusellu, riigipoolset tasuta arstiabi, tugevat sotsiaalsüsteemi ja riigikaitset. Moraaliküsimustes sarnanevad erakonna vaated katoliku kiriku omadega.

Välispoliitikas panustatakse kõige enam tihedatele ja headele suhetele Ameerika Ühendriikidega. Euroopa Liitu suhtub Õigus ja Õiglus kohati kriitiliselt, kuid ei ole põhimõtteline eurointegratsiooni vastane.

## Osalemine valimistel

Poola parlamendivalimistel sai see erakond 2001. aastal 460-kohalises alamkojas 44 kohta, 2005. aastal alamkojas 155 kohta ja 100-kohalises ülemkojas 49 kohta, 2007. aastal alamkojas 166 kohta ja ülemkojas 39 kohta.

Poola presidendivalimistel osutus 2005. aastal võitjaks Õiguse ja Õigluse kandidaat Lech Kaczyński, kes sai valimiste teises voorus 54% häältest.

Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 2004. aastal 12,7% häältest, mis tagas Euroopa Parlamendis 7 kohta.

## Välislingid
*Õigus ja Õiglus
Hvis lyset tar oss

**"Hvis lyset tar oss"** (Kui valgus meid võtab) on Burzumi kolmas täispikk album. Kõik lood on lindistatud 1992. aasta septembris (üks kuu pärast Aske EP-d), kuid ei avaldatud enne 1994. aasta maid.

Albumi esialgne pealkiri pidi olema "På Svarte Troner". Vargi ja Samothi välja saadetud promoplaatidel olid lood teises järjekorras ning lugu "Et hvitt lys over skogen" asendati looga "Tomhet".

Albumi kaanepilt on norra kunstniku Theodor Kittelseni joonistus "Fattigmannen" ('kerjus/kehvik').

## Lood albumil
*"Det som en gang var" (What Once Was) – 14:21 
*"Hvis lyset tar oss" (If the Light Takes Us) – 8:05 
*"Inn i slottet fra drømmen" (Into the Castle From the Dream) – 7:52 
*"Tomhet" (Emptiness) – 14:12
Ferdinand Carré

**Philippe Ferdinand Édouard Carré** (10. märts 1824 – 11. jaanuar 1900) oli prantsuse insener, pioneer külmutustehnika valdkonnas.

Tema 1859. aastal loodud ammoniaagi vesilahusel põhinev külmutustsükkel on kasutusel tänapäeva külmikutes.
Bikiinid

**Bikiinid** on napilõikelised kaheosalised naiste päevitusriided, mis on nimetuse saanud Bikini atolli järgi.

## Välislingid
Taimeanatoomia

**Taimeanatoomia** on õpetus taime sisestruktuuridest. 

Ajalooliselt hõlmas taimeanatoomia ka taimemorfoloogiat, kuid alates 20. sajandi keskpaigast hakati lihtsuse huvides neid mõisteid eristama, kusjuures taimeanatoomia uurimisobjektiks said siis taime sisestruktuurid (taimekoed, taimerakud jne). Tänapäeval põhineb taimeanatoomia üldjuhul rakulisel tasandil, kus tavaliselt uuritakse mikroskoobiga taime siseosi.

Nüüdisaja taimeanatoomias eristatakse sageli õie-, lehe, puidu-, varre-, vilja-/seemne- ja juureanatoomiat.

## Vaata ka
*Taimefüsioloogia
*Taimemorfoloogia
Vähima olulise erinevuse test

**Vähima olulise erinevuse test** ehk **LSD-test** ehk **Fisheri LSD test** (LSD – *Least Significant Difference*) on R. A. Fisheri välja töötatud post-hoc test gruppide vaheliste erinevuste leidmiseks, mida kasutatakse, kui dispersioonanalüüsil on nullhüpotees gruppide võrdsete keskmise kohta ümber lükatud. 

Fisheri LSD test eeldab homogeenset variatiivsust gruppide sees, kuna LSD-testis sooritatakse kõik võimalikud t-testid gruppide keskmiste vahel, kuid arvesse ei võeta, et tehakse teineteisest mitte-sõltumatuid võrdlusi. Seeõttu on Fisheri LSD-test aldis I tüüpi veale. Samas loetakse Fisheri LSD testi üheks konservatiivsemaks post-hoc testiks, kuigi eelnevalt on vajalik läbi viia dispersioonanalüüs (F-test).
Taimefüsioloogia

**Taimefüsioloogia** on õpetus taimedes toimuvatest protsessidest.

Taimefüsioloogia on tihedalt seotud taimemorfoloogiaga (taime välisstruktuurid), taimeökoloogiaga (taime suhe keskkonnaga), taime kasvamisega, tropismi nähtusega, taime- ehk fütokeemiaga (taimede biokeemia), rakubioloogia ja molekulaarbioloogiaga. 

## Vaata ka
*Eesti Taimefüsioloogide Selts
*füsioloogia
*taimeanatoomia
*taimekeemia
*taimemorfoloogia
*taimeökoloogia

## Kirjandus
*Miidla, H.; Viikmaa, M. (toim.) (1984). *Taimefüsioloogia*. Tallinn: Valgus. 424 lk.
Verhojanski mäestik

**Verhojanski mäestik** (vene *Верхоянский хребет*) on mäestik Venemaal Jakuutias. Mäestiku pikkus on umbes 1200 km, laius 100–250 km, põhjaosa kulgeb põhja-lõuna suunas, lõunaosa kaardub loode-kagu suunda. Mäestiku kõrgus on lõunaosas keskmiselt 2000–2300, maksimaalselt 2389 meetrit, põhjaosas keskmiselt 300–800, maksimaalselt 1527 meetrit. Idas liitub Verhojanski mäestik Tšerski mäestikuga.

Piirkonnas valdavad lehtpuuhõrendikud, lehisemetsad ja mägitundra. Talvel on mägedes paks lumekiht.

Verhojanski mäestikust läände jääb Leena ja Aldani valgla, itta Jana ja Indigirka valgla.

Mäestikus on avastatud kivisöe, hõbeda, plii ja tsingi leiukohti.

Mäestik asub vahetult läänes Euraasia ja Põhja-Ameerika tektoonilise plaadi piirist.

Verhojanski mäestikus on registreeritud põhjapoolkera kõige madalam temperatuur. Viimasel jääajal oli mäestik kantud paksu jääkihiga, tänapäeval on pinnases paks igikelts.
Kõdersammaltaimed

**Kõdersammaltaimed** (*Anthocerotophyta*) on soonteta taimede hõimkond, kes on ehituselt samblad. Varem on neid käsitletud ka sammaltaimede hõimkonnas kõdersammalde klassina. 

Eestis kasvab kaks siia hõimkonda kuuluvat liiki: 
*põld-kõdersammal (*Anthoceros agrestis*)
*kollane nõelsammal (*Phaeoceros carolinianus*)

## Süstemaatika
Hõimkonda kuulub üks klass – kõdersamblad (*Anthocerotopsida*), kuhu kuuluvad järgmised sugu- ja perekonnad:

***[[Leiosporocerotaceae]]**
** *[[Leiosporoceros]]*
***Anthocerotaceae** – kõdersamblalised
** *Anthoceros* – kõdersammal
** *[[Folioceros]]*
** *[[Sphaerosporoceros]]*
***Notothyladaceae** – nototüülialised
** *[[Notothylas]]*
** *Phaeoceros* – nõelsammal
** *[[Paraphymatoceros]]*
** *[[Hattorioceros]]*
** *[[Mesoceros]]*
***[[Phymatocerotaceae]]**
** *[[Phymatoceros]]*
***[[Dendrocerotaceae]]**
** *[[Dendroceros]]*
** *[[Megaceros]]*
** *[[Nothoceros]]*
** *[[Phaeomegaceros]]*
Alusmets

**Alusmets** (i.k. *underwood*) ehk alarinne on nende metsa puittaimede üldnimetus, mis iseseisvalt pole võimelised moodustama puistut.  Alusmetsa kõrguse ülempiir sõltub puistu 1. (2.) puurin­de keskmisest kõrgu­sest – kuni 4 m või üle 16-meetrise 1. (2.)  rinde kõrguse korral kuni vee­rand 1.(2.) rinde kõrgusest. Alusmets koosneb varjutaluvatest põõsastest ja puuliikidest.

Laialehistes ja segametsades koosneb alusmets kõige sagedamini sarapuust, kikkapuust, türnpuust, kadakast, toomingast, pihlakast ja vaarikast, aga taigas kasvavad seal lepp, vaevakask ja kääbuspaju. Kirsskontpuu ja astelpõõsas kuuluvad samuti alusmetsa. Eestis on tavalised ka alusmetsakuused, mille tunnuseks on ladvakasvust pikemad viimase aasta külgoksad.

Alusmetsa jõuab palju vähem valgust kui puurindesse. Sellepärast peavad alusmetsa taimed varju taluma ja suutma fotosünteesida piiratud valgustuse tingimustes. Mõnd tüüpi lehtmetsades puhkevad puurindes lehed 1-2 nädalat hiljem kui alusmetsas ning see annab alusmetsa taimedele võimaluse lühikese aja jooksul täisvalguses fotosünteesida. Seda aega peavad alusmetsa taimed kasutama ka selleks, et toetada oma süsinikutasakaalu kogu aasta jooksul.

Alusmetsas on niiskus sageli suurem kui selle kõrval olevatel väludel. Puude võrad peavad kinni päikesekiirgust, mistõttu õhutemperatuur ja järelikult aurumine on alusmetsas väiksemad. 

Veekogude kallastel kinnistab alusmets oma juurestiku abil pinnast, takistades selle ärauhtumist.

## Vaata ka
*Alustaimestu
Aegjärkne raie

**Aegjärkne raie** on üks turberaie alaliike, mille eesmärgiks on uue metsapõlve väljakasvatamine vana metsa turbe all. 

Aegjärkset raiet kasutatakse puistutes, kus lageraie on vastunäidustatud ja kus soovitakse säilitada olemasolevat antud kasvukohale sobivat elujõulist metsauuendust või kus on head eeldused elujõulise loodusliku uuenduse tekkeks. Aegjärkse raiega raiutakse puid järk-järgult kogu raielangi ulatuses hajusalt, esimeste raiejärkudega osa puid kasvama jättes, kusjuures raie teostatakse  paarikümne aasta jooksul, Eesti oludes kahe kuni kolme võttega. Aegjärkne raie sobib peamiselt varjusallivate puuliikidega (Eesti oludes kuusk) uuenemiseks, sest ühtlase ülepinnalise harvendamise tulemusena ei pruugi esimese raiejärgu järel tekkida valgusnõudlikumate liikidega uuenemiseks sobivaid tingimusi.

Aegjärgse raie eeliseks on see, et see võib aidata kokku hoida metsakultiveerimise kulusid ning soodustada kohaliku genofondiga puude looduslikku uuenemist. Positiivseks võib lugeda ka seda, et aegjärkse raiega ei teki väga järsku üleminekut metsast lagedaks alaks, mis on teatud maastikuvaadetega harjunud inimestele vastuvõetavam kui väga järsk üleminek lageraie järel.

Aegjärkse raie puudusena muutub mets eriti pärast eelviimast raiejärku sageli väga tormihellaks ja seal võib esineda märkimisväärseid tormikahjustusi, eriti siis, kui metsa ei ole nooremas eas hooldus- ja harvendusraietega majandatud või kui tegemist on liigniiske kuusikuga. Viljakamates kasvukohatüüpides võib aegjärkne raie soodustada ka maapinna kamardumist, mis hakkab takistama metsauuenduse teket. Mitmes raiejärgus raiumine soodustab ka juuremädanike (eeskätt juurepess) levikut ning on majanduslikult ebaefektiivsem (sh põhjustab lageraiega võrreldes raiutud tihumeetri kohta suuremat keskkonnasaastamist). Aegjärgse raie puuduseks on ka see, et viimase raiejärguga kahjustatakse sageli olulisel määral esimese raiejärgu järel tekkinud metsauuendust.

Aegjärkset raiet on nimetatud ka hajaliraieks.

## Vaata ka
*metsaraie

## Viited
Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal

**Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal** (inglispäraselt: **Gustavus Henry Johann Baron de Rosenthal**; 12. jaanuar (<small>vkj</small> 1. jaanuar) 1753 Vaimõisa mõis – 8. juuli (vkj 26. juuni) 1829 Velise) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja baltisaksa poliitik.

## Elukäik
Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal sündis Orgita, Vaimõisa, Päädeva, Palivere, Aaspere ja Jõgisoo mõisa omaniku Johann Adolf von Wetter-Rosenthali ja Ulrike von Funckeni pojana.

1775. aastal Ameerika iseseisvussõja alguses eksiilis elades  astus ta John Rose'i nime all Põhja-Ameerika sõjaväkke, kus temast sai  brigaadikindral William Irvine'i adjutant (*aide-de-camp*) majori auastmes.

Iseseisvussõjas osalemise eest sai ta Cincinnatuse ordeni rüütliks Pennsylvanias (Pennsylvania State Society of the Cincinnati).

Aastail 1803–1806 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees, kellena omab suuri teeneid 1805. aastal Eestimaal jõustunud talurahvaseaduse väljatöötamises ja vastu võtmises. Pärast Rüütelkonna peamehe ametit tõmbus tagasi oma Velise mõisa perekonnaelu nautima. Suri 1829. aastal ning maeti Wetter-Rosenthalide kabelisse Velise mõisa pargis.

## Isiklikku

Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal abiellus Katharine Juliane von Uexkülliga (1764–1808), kes oli Gotthard Wilhelm von Uexkülli (1735–1778) ja Ida-Preisimaalt pärit Johanna Juliana Austini (1741–1816) tütar, rüütelkonna peamehe Berend Johann von Uexkülli (1762–1827) õde. Abielust sündisid:
*Margarethe Ulrike Juliane von Wetter-Rosenthal (1787–1808), abiellus Bernhard von Mohrenschildtiga
*Eleonore Juliane Elisabeth von Wetter-Rosenthal (1793–1828), abiellus oma õe lese Bernhard von Mohrenschildtiga
### Sugupuu

## Teoseid
*"Journal of a Volunteer Expedition to Sandusky, From May 24 to June 13, 1782." Contributed by Baron George Pilar von Pilchau, St. Petersburg, Russia. The Pennsylvania Magazine of History and Biography, Vol.18 ( No. 2 pp.&nbsp;129–157; No. 3 pp.&nbsp;293–328), 1894, (New York: Ayer Publishing, 1969, ISBN 0405011776 Google Books)

## Viited

## Kirjandus
*Consul Willshire Butterfield: "An historical account of the expedition against Sandusky under Col. William Crawford in 1782 : with biographical sketches, personal reminiscences, and descriptions of interesting localities; including, also, details of the disastrous retreat, the barbarities of the savages, and the awful death of Crawford by torture", Cincinnati: Robert Clark & Co 1873, Digitaalselt
*Mardee de Wetter. "Incognito. An Affair of Honor", Las Cruses, New Mexico: Yucca Tree Press 2006.
*Jaanus Kiili. "Vaimõisa Ameeriklane - Gustav von Rosenthal", Nädaline: Mõeldes tagasi: 14. veebr. 2009 lk. 9 , 21. märts 2009. lk.8-9
*Jaanus Kiili. "Kaardilt kadunud: Märjamaal asus indiaanisõja mälestuseks nime saanud paik", Nädaline: Mõeldes tagasi: 09. november 2013. Digitaalselt
*Jaanus Kiili. "Velise Rosenthalide kadunud maailm", Raplamaa Sõnumid, nr. 23, 10 juuni 2015 . lk.17-18
Vagit Alekperov

**Vagit Alekperov** (vene keeles Вагит Юсуфович Алекперов, aseri keeles *Vahid Yusuf oğlu Ələkbərov*; sündinud 1. septembril 1950 Bakuus) on Venemaa oligarh. Ta on naftafirma Lukoil juht ja suuromanik (osalus üle 20%).

Alekperovi isa oli aser, ema Tatjana, neiupõlvenimega Botšarova, kasaka päritolu, ametlikult venelane. Vagit oli pere viies laps. Naftaväljadel töötanud isa suri, kui Vagit oli 3-aastane. Ema kasvatas lapsed ise üles.

Alekperov on õppinud Aserbaidžaani Nafta- ja Keemiainstituudis, töötanud insenerina Kaspia ja Lääne-Siberi naftaväljadel. Aastatel 1985–1987 tegutses Bašnefti peadirektori esimese asetäitjana, 1987–1990 Kogalõmneftegazi peadirektorina.

Aastatel 1990–1992 oli Alekperov Nõukogude Liidu nafta- ja gaasitööstuse aseminister. Sel ajal liideti riigile kuuluvad naftafirmad Langepas, Urai ja Kogalõmneft Venemaa esimeseks vertikaalselt integreeritud riiklikuks energiaettevõtteks. Loodud suurfirma erastati ning Alekperovil õnnestus usaldusmeeste kaudu hankida ettevõttes suurosalus ja tõusta selle juhiks. Sel kohal töötab ta 1992. aastast tänapäevani.

Alekperovil on suured majanduslikud huvid ka Valgevenes. Talle kuulub seal suur ettevõte, mis tegeleb nafta hankimise, töötlemise ja ekspordiga, Valgevene suurim bensiinijaamade eraomanduses olev kett ja Novopolotskis olev ühisettevõte Naftane, mis toodab mootoriõlisid.

2004. aastal hindas Forbes tema varanduse väärtuseks 4,1 miljardit USA dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt 10. inimene. 2009. aasta algul hindas Forbes tema varanduseks 7,8 miljardit dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt kolmas inimene . Tal on head suhted Vladimir Putiniga. Ajakirja Forbes andmetel oli Alekperovi varandus 2014. aasta alguses 13,6 miljardit dollarit.

Alekperovil on teaduste kandidaadi kraad majanduses ja ta on Ülevenemaalise Ühiskondliku Organisatsiooni "Venemaa Loodusteaduste Akadeemia" tegevliige.

Alekperov on abielus. Abikaasa on Larissa Viktorovna. 1990. aastal sündis neil poeg Jussuf. Poeg lõpetas 2012. aastal Gubkini-nimelise Venemaa riikliku nafta- ja gaasiülikooli naftaväljade ekspluatatsiooni ja töötlemise erialal.

## Viited
James Beckford

**James Beckford** (sündinud 9. jaanuaril 1975) on Jamaica kergejõustiklane (kaugushüppaja).
 
## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*1996 Atlanta
** hõbemedal 8,29

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Göteborg
** hõbemedal 8,30
* 2003 Saint-Denis
** hõbemedal 8,28

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2004 Budapest
** hõbemedal 8,31

## Isiklikku

James Beckford on 183 cm pikk ja kaalub 73 kg.

## Välislingid

* 
*Atlanta olümpiahõbe hullutab täna eestlasi
Sotsiaalne konservatism

**Sotsiaalseks konservatismiks** nimetatakse poliitilist ideoloogiat ja/või vaateid moraalile, mis peavad oluliseks säilitada seda, milles nähakse ühiskonna traditsioonilisi väärtushinnanguid ja käitumisnorme.

Kristliku taustaga ühiskondades näeb sotsiaalne konservatism tavaliselt traditsioonilise peremudelina paljulapselist monogaamset abielu mehe ja naise vahel ning on homoseksuaalsuse, samasooliste partnerlusseaduste ja abortide vastu.

Erinevalt majanduskonservatiividest võivad sotsiaalkonservatiivid toetada riigi sekkumist majandusellu.

Eestis propageerivad sotsiaalset konservatismi üldprogrammiliselt erakond Eesti Kristlikud Demokraadid; pere- ja majanduspoliitiliselt Eestimaa Rahvaliit ning erakondadeväliselt Elukultuuri Instituut.
Elukultuuri Instituut

**Elukultuuri Instituut** (EKI) on sotsiaalset konservatismi esindav Eesti mõttekoda ja kirjastus. Instituut on asutatud 2007. aastal.

Instituudi enese sõnul on selle missioonis eriline tähtsus austuse süvendamisel inimelu vastu ning abielu ja perekonna kui inimese loomuliku füüsilise ja vaimse kasvamise keskkonna olulisuse rõhutamisel.

EKI on osa kristlikust kodanikuühendusest Miikaeli Ühendus.

7. aprillil 2008 avas Elukultuuri Instituut aborditeemalise infoportaali ABORT.EE

Nad on kirjastanud rea kristliku sisuga tõlkeraamatuid.

## Viited

## Välislingid
*Elukultuuri Instituudi häälekandja
*ABORT.EE
Det som engang var

**"Det som engang var"** ('see, mis ükskord oli') on Burzumi teine täispikk album. Kõik lood on lindistatud 1992. aasta aprillis Varg Vikernesi oma plaadifirmas Cymophane, kuid album ei ilmunud enne 1993. aasta augustit. Algseid, Cymophane'i plaadifirma kaudu välja antud plaate valmistati 950 eksemplari. Hiljem ilmus sama album plaadifirma Misanthropy Records kaudu.

Albumi kaanepilt on inspireeritud mängu "Advanced Dungeons & Dragons" moodulist "The Temple of Elemental Evil".

## Lood albumil
#"Den onde kysten" (The Evil Shores) – 2:20 
#"Key to the Gate" – 5:14 
#"En Ring til å herske" (One Ring to Rule) – 7:10 
#"Lost Wisdom" – 4:38 
#"Han som reiste" (He Who Journeyed) – 4:51 
#"Når himmelen klarner" (When the Sky Clears) – 3:50 
#"Snu mikrokosmos tegn" (Turn the Sign of the Microcosmos) – 9:36 
#"Svarte troner" (Black Thrones) – 2:16
Nimipinge

**Nimipinge** on elektrienergia allikate ja tarvitite puhul elektripinge väärtus, millel nad on ette nähtud normaalolukorras töötama. Nimipinge väärtused on enamasti standarditud, näiteks vahelduvvooluvõrkude pinged sisalduvad standardis EVS-EN 60038:2012.

Euroopas on madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus 230&nbsp;V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400&nbsp;V (kahe faasijuhi vahel). Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220&nbsp;V ja 380&nbsp;V.

## Vaata ka
*Vahelduvpinge
*Elektrivõrgu-pistikupesa

## Viited

## Välislingid
*  Elektrivarustus
Aske

**"Aske"** ('tuhk') on Burzumi ainus EP-album. 

"Dominus Sathanas" on lindistatud 1992. aasta aprillis, teised kaks lugu 1992. aasta augustis. Külalisesinejana mängib basskitarri Samoth ansamblist Emperor. Algselt DSP (Deathlike Silence Productions) poolt üllitatud plaadi andis hiljem välja ka Misanthropy Records.

Albumi kaanepildiks on foto kurikuulsa Fantofti püstpalkkiriku põlenud varemetest. Paljude arvates oli süütaja ja foto autor Varg Vikernes ise, kuid kohtus see tõendamist ei leidnud ning ta mõisteti õigeks.

## Lood albumil
#"Stemmen fra tårnet" ('hääl tornist') – 6:09 
#"Dominus Sathanas" ('isand saatan') – 3:02 
#"A Lost Forgotten Sad Spirit" ('eksinud ja unustatud kurb hing') – 10:51
Burzum (album)

**"Burzum"** on Burzumi samanimeline debüütalbum. Külalisesinejana mängib kaasa Euronymous Mayhem'ist.

## Lood albumil
### Side: Hate
#"Feeble Screams from Forests Unknown"  – 7:28 
#"Ea, Lord of the Depths"  – 4:53 
#"Black Spell of Destruction"  – 5:40 
#"Channeling the Power of Souls into a New God" – 3:27

### Side: Winter
#"War"  – 2:30 
#"The Crying Orc" – 0:57 
#"A Lost Forgotten Sad Spirit" – 9:11 
#"My Journey to the Stars"  – 8:10 
#"Dungeons of Darkness"  – 4:50

## Märkused


## Välislingid
*Burzum'i diskograafia
Reims

**Reims** (hääldus: [ʁɛ̃s]) on linn Põhja-Prantsusmaal, Marne'i departemangu ja endise Champagne-Ardennei piirkonna keskus. Asub Vesle'i jõe ning Aisne'i ja Marne'i jõge ühendava kanali ääres.

## Ajalugu

Reimsi kohal oli alates 1. sajandi eKr alguses keltide asula Durocortorum. Pärast roomlaste vallutust nimetati linn *Civitas Remorumiks* ja sellest sai Belgica provintsi keskus. Hilisrooma ajal sai Reimsist piiskopilinn. Reimsi piiskoppide eelisõiguseks sai Prantsusmaa kuningate ametisse pühitsemine. 

Troyes' rahulepinguga 1420. aastal läks Reims Inglismaa valdusse.

Esimeses maailmasõjas sai rindejoone lähedal olnud linn tugevaid purustusi.


Map commune FR insee code 51454.png|Reims ja seda ümbritsevad vallad
Cathedral Notre-Dame de Reims, France.jpg|Reimsi katedraal


## Vaatamisväärsused

Linnas asuvad Reimsi katedraal, Püha Remigiuse kloostrikirik ja Tau palee kanti 1991. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Reimsi katedraali hakati ehitama 1211. aastal.

## Haridus
* NEOMA Business School

## Majandus

Reims on tuntud šampanjatootmispiirkonna keskusena. Linnas on ka toiduainete- ja tekstiilitööstuse ettevõtteid.

## Viited

## Välislingid

*Reimsi koduleht