Lubikaloo kasvukohatüüp

**Lubikaloo kasvukohatüüp** asub paetasandike tasastel või kergelt nõgusatel karbonaatsetel muldadel, kus niiskusrežiim ajutiselt vaheldub. Need on märjad alad, kus vee äravool on takistunud või kuhu pinnamoe nõgususe tõttu valgub pinnavesi. Levikuala Eestis on saartel, Lääne- ja Põhja-Eestis. 

Lubikaloo on saanud nime rohurindes domineeriva lubika (*Sesleria caerulea*) järgi. Osaliselt sarnaneb osja kasvukohatüübiga muldade ja alustaimede poolest.

### Mullad
Iseloomulikud on gleistunud ning õhukesed paepealsed karbonaatsed mullad. Neil on 5–30 cm paksune huumushorisont, mille alla jääb porsunud paekiht või savine rähk. Metsakõdu kiht puudub või on väga õhuke. Mullad annavad neutraalse reaktsiooni, pH on kuni 6,6. Vee äravool on aeglane või takistatud paekihi tõttu. Veerežiim on vahelduv, kevadel on mullad sulavee tõttu niisked, suve kuivadel perioodidel võib muld läbi kuivada, mis võib piirata taimestiku kasvu. Kuivperioodil ajutist veega küllastumist saab tuvastada gleistumistunnuste või indikaatortaimede (*[[Tarn|Carex]]* spp.) abil.

### Puistu
Puistu moodustavad peamiselt hõredalt kasvavad männid (*Pinus sylvestris*), segapuistu puhul võib kasvada mändide vahel näiteks arukaske (*Betula pendula*) ja kuuske (*Picea abies*), harvemini saart (*Fraxinus excelsior*).

### Alusmets
Põõsarinne on vahelduva tihedusega ning liikidelt küllaltki rikas. Sealseid liike:
* Harilik sarapuu (*Corylus avellana*)
* Harilik kadakas (*Juniperus communis*)
* Harilik kuslapuu (*Lonicera xylosteum*)
* Harilik türnpuu (*Rhamnus catharticus*)
* Mage sõstar (*Ribes alpinum*)
* Harilik paakspuu (*Frangula alnus*)
* Harilik lodjapuu (*Viburnum opulus*)
* Harilik kibuvits (*Rosa vosagiaca*)
* Harilik vaarikas (*Rubus idaeus*)


Corylus avellana, Czech Republic.jpg|Sarapuu (*Corylus avellana*)
Juniperus communis, Slapovi Sopotnice, Srbija (10).jpg|Kadakas (*Juniperus communis*)
Lonicera xylosteum (7961630248).jpg| Harilik kuslapuu (*Lonicera xylosteum*)
Frangula OM11.JPG|Paakspuu (*Frangula alnus*)


Rohurinde mitmekesisus ja liigid sõltuvad mullakihi veerežiimist ja tüsedusest. Domineeriv liik on lubikas (*Sesleria caerulea*). Lisaks lubikale esineb liike:
* Vesihaljas tarn (*Carex flacca*)
* Punanupp (*Sanguisorba officinalis*)
* Hirsstarn (*Carex panicea*)
* Angerpist (*Filipendula vulgaris*)
* Tedremaran (*Potentilla erecta*)
* Harilik nurmenukk (*Primula veris*)
* Ojamõõl (*Geum rivale*)
* Lillakas (*Rubus saxatilis*)
* Kortsleht (*Alchemilla* spp.)

Sesleria caerulea3.JPG|Lubikas (*Sesleria caerulea*)
Primula veris 230405.jpg|Harilik nurmenukk (*Primula veris*)
Filipendula vulgaris 3 RF.jpg|Angerpist (*Filipendula vulgaris*)
Rubus saxatilis02.jpg|Lillakas (*Rubus saxatilis*)


Samblarinne on hõre, asub peamiselt mikrokõrgendikel. Esineb liike:
* Metsakäharik (*Rhytidiadelphus triquetrus*)
* Niiduehmik (*Thuidium philibertii*)
* Harilik roosammal (*Rhodobryum roseum*)
* Lehiksamblad (*Plagiomnium* spp.)


Rhytidiadelphus triquetrus (29072131847).jpg|Metsakäharik (*Rhytidiadelphus triquetrus*)
Thuidium philibertii.jpeg|Niiduehmik (*Thuidium philibertii*)
Rhodobryum roseum.jpeg|Harilik roosammal (*Rhodobryum roseum*)
Plagiomnium undulatum 060108a.jpg|Lainjas lehiksammal (*Plagiomnium undulatum*)

## Viited