open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Å (Senja)

**Å** on küla Norras Tromsi maakonnas Senja vallas Senja saare lõunaosas 7,5 km Stonglandseidetist läänes, osa Å alusühikust.

Å juures Stonglandseidetit ja Skrolsviki ühendavalt teelt fylkesvei 221 ära tee fylkesvei 224 Rødsandi suunas. 

Å's oli varem oma lasteaed, kool ja poed. Praegu on need kõik, nagu ka kirik, pank ja vanadekodu, Stonglandseidets. 12,5 km läänes asuval Skrolsvikil on kiirlaevaühendus  Harstadiga. 

Å postiaadress on 9392 Stonglandseidet.
Kadriko

"**Kadriko**" on Eesti ansambli Collage teine stuudioalbum. 

Album ilmus 1974. aastal, selle andis välja plaadifirma Meloodia. Album salvestati Tallinna Heliplaadistuudios 1971. aastal, helirežissöör oli Jazeps Kulbergs.

## Lood albumil
# "Kutse õitsile"	–		1.23
# "Kadrilaul" –				2.42
# "Une sulased" –			4.00
# "Halb sirp" –	 			2.26
# "Petis peiu" –			3.29
# "Uni, tule silma peale!" –		2.34
# "Venna sõjalugu" –			6.16
# "Millal saame sinna maale!" –		2.44
# "Tütar nutab ema" –			4.36
# "Neiut pole kodus" –			2.15
# "Miks sa mulle ei tulnud!" –		1.42
# "Kiik tahab kindaid" –		2.59
# "Neiud lähevad ära" –			2.11
# "Kaevul kosija" – 			1.29
# "Mardilaul" – 			2.11

## Taust

Album "Kadriko" jätkas ansambli varasemaid katsetusi eesti rahvalaulude töötlemisel. Ka ansambli esikplaadil leidus eesti rahvalaule Aarne Vahuri ja Tõnu Naissoo seades. "Kadriko" oli tervikuna kaasaegselt rüütatud rahvalaulude plaat. Kõigi laulude seaded oli ansambli juhi Aarne Vahuri sulest.  

## Koosseis

Solistid:
* Lea Sion (3–5, 8, 13)
* Katrin Mägi (4, 13)
* Anna Köster (sündinud 1899, lindistatud 1959) (6)
* Riho Joonase (9)
* Ivar Johannson (11)
* Marie Sepp (sündinud 1863, lindistatud 1937) (12)
* Maire Eliste (14)

Eeslauljad: 
* Katrin Mägi (2)
* Ivar Johannson (7)
* Ole Valgma (8)
* Maire Eliste (10)

Instrumentaalansambel: 
* Tõnu Naissoo (klaver)
* Peep Ojavere (löökriistad)
* Jüri Pliznik (kontrabass)
* Rein Alango (viiul)
* Riho Joonase (flööt)
* Lembit Saarsalu (tenorsaksofon)
* Avo Joala (altsaksofon, flööt)

## Uusväljaanded

2002. aastal ilmus album "Kadriko" esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku "Parimad lood 1970-76" raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg.

2014. aastal anti "Kadriko" uuesti välja vinüülplaadil (väljaandja hyper.records). LP masteeris Pauli Saastamoinen (Finnvox Studios).

## Viited
Saría

**Saría** (kreeka Σαρία) on Kreekale kuuluv saar ja asula Egeuse meres Kárpathose saare põhjaosa rannikul, millest eraldab teda 100 m laiune väin.
Salamína laht

**Salamína laht** (kreeka keeles *Όρμος Σαλαμίνος*) on laht Kreekas Salamína saare läänerannikul, Saroni lahe osa. Lahe suurim pikkus on umbes 9 km läänest itta, laius 4 km põhjast lõunasse. 

Lahe kirderannikul asub Salamína saare keskasula Salamína, lahe lõunarannikul on Eántio küla.

Salamína lahe rannikut ümbritsevad lamedad küngad.
Toronto Vana-Andrese kogudus

**Toronto Vana-Andrese kogudus** (ka **Toronto Esimene Eesti kogudus**) on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus Torontos.

Aastail 1951–2014 kasutas kogudus Toronto Vana-Andrese kirikut. Nüüd kasutab Agricola Finnish kirikut.

Koguduse õpetajad on olnud:
*1949 Karl Raudsepp (1908–1992, kodumaal 1933–1935 Häädemeeste ja 1935–1944 Vändra koguduse õpetaja) 
*1949–1971 Otmar Pello (1912–1971, kodumaal 1940–1944 Suure-Jaani koguduse õpetaja) 
*1971–1982 Andres Taul (1936–2018) 
*1982–2005 Udo Petersoo (1934–2006, alates 1990 peapiiskop) 
**1990–2007 abiõpetaja Tiit Tralla (sündinud 1937)
*2005–2025 Kalle Kadakas (sündinud 1960)
Agkístri

**Agkístri** (kreeka keeles Αγκίστρι 'õngekonks') ehk **Agkístrion** (Αγκίστριον) Kreekale kuuluv väike saar Egeuse meres Aígina saare lähedal, üks  Saroni saartest. 

Saarele saab Aíginalt Angistri Expressi laevaga  või väikese veetaksoga 10 minutiga. Laevasõit saarele  Pireuse sadamast võtab tund aega. 

Agkístri on kaetud männimetsaga.

Saarel on kolm asulat: Megalochóri (Mýlos), Skála ja Limenária.
Ýdra saar

**Ýdra** (kreeka keeles *Ύδρα*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, üks  Saroni saartest. Paikneb Saroni ja Argolída lahe vahel. Kitsas väin eraldab seda Peloponnesose poolsaarest. Antiikajal teati seda saart nagu **Hydrea** (*Υδρέα*, pärineb kreeka sõnast, mis tähendab "vesi"), mis viitab saarel paiknevatele allikatele.
Tzatziki

***Tzatziki*** (kreeka keeles τζατζίκι) on Kreeka kaste, mida serveeritakse dipikastmena grillitud liha kõrvale. *Tzatziki* peamine koostisosa on lamba- või kitsepiimast valmistatud kurnatud jogurt (nn Kreeka jogurt) ning seda segatakse kurgi, küüslaugu, soola, oliiviõli ja mõnikord ka tilli, mündi või peterselliga. *Tzatziki*'t serveeritakse alati külmana.

*Tzatziki* nimi pärineb sellesarnase Türgi toidu *[[cacık]]* [džadžõk] nimest. Lisaks Kreekale ja Türgile leiab sarnast toitu ka Bulgaaria, Põhja-Makedoonia, Serbia, Iraagi, Iraani, India ja Kaukaasia köögist (nii supi, salati kui dipikastmena).

## Viited
Pórose saar

**Póros** (kreeka keeles *Πόρος*) on Kreekale kuuluv kaksiksaar Saroni lahe lõunaosas, 58 km kaugusel Pireusest.  Peloponnesose poolsaarest eraldab seda kitsas väin laiusega 200 m, väina teisel kaldal on Galatáse linn. Antiikajal nimetati saart **Pogon**iks. Nagu teisedki Saroni lahe sadamad, Póros on poulaarne nädalavaheaja veetmise koht. 

Póros koosneb kahest saartest: vulkaanilise päritoluga **Sphairia** saarest (kreeka keeles *Σφαιρία*) lõunaosas ja **Kalaureia** (kreeka keeles *Καλαυρία*) ehk **Kalavria** või **Calauria** (tähendab "vinu") saarest põhjaosas. Kitsa väinaga eraldatud saari ühendab sild.

Saarel on kolm asulat: Póros (rahvaarv 3651 inimest), Ágios Nektários (101 in.) ja Kyaní Aktí (213 in.).
Bath

**Bath** on linn Inglismaal. Bath asub Somerseti krahvkonnas Inglismaa edalaosas, 156&nbsp;km kaugusel Londonist. Alates 1987. aastast kuulub Bath UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Sõpruslinnad
* Aix-en-Provence, Prantsusmaa
* Alkmaar, Holland
* Braunschweig, Saksamaa
* Kaposvár, Ungari
* Beppu, Jaapan

## Vaata ka
*Bathi Ülikool

## Viited
Piirkond (Kreeka)

**Piirkond** (kreeka keeles περιφέρεια) on 1. järgu haldusüksus Kreekas. Iga piirkond koosneb mitmest 2. järgu haldusüksustest, esialgselt maakondadest  ja alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt piirkonnaüksustest.

Kesk-Makedoonia piirkonnaga piirneb autonoomne piirkond mungavabariik Ágio Óros, mis asub Egeuse merre väljaulatuval Chalkidike poolsaarel.
112 (hädaabinumber)

**112** on hädaabinumber, mida saab valida ilma kõnealustustasu ja minutitasuta kõigilt laua- ja mobiiltelefonidelt või taksofonidest, et saada ühendust hädaabiteenistustega (päästeteenistus, politsei või kiirabi).

112-le helistamiseks ei pea ette valima riigi, linna või maakonna koodi.

Euroopa hädaabinumber 112 loodi Euroopa Nõukogu otsusega  29. juulil 1991.

Number on kasutusel Euroopa Liidus ja mitmetes riikides üle kogu maailma. Mõnedes riikides on 112 kasutusel paralleelselt vana hädaabitelefoninumbriga, näiteks Suurbritannias on kasutusel 999 ja 112. USAs on mõned sidefirmad seadnud nii, et numbrile 112 tehtavad kõned ühendatakse numbrile 911.

## Kasutus

Euroopa Liidus on hädaabinumbri 112 töökorralduse organiseerimine ja finantseerimine liikmesriikide õlgadel. Liikmesriikide otsustada on ka, kuhu kõne ühendatakse. Näiteks Eestis vastavad numbrile 112 tehtud kõnedele vastava väljaõppe saanud Häirekeskuse töötajad. Numbrit kasutavad ka Euroopa Liidu kandidaatriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid.

ITU soovitab oma liikmesriikidel hädaabinumbrit valides võtta peamiseks numbriks 112, 911 või mõlemad. GSM-standardi järgi on 112 hädaabinumber ja see võimaldab valides 112 saada hädaabiga ühendust ka Põhja-Ameerikas, kus sideoperaatorid ühendavad numbrile 112 tehtud kõned automaatselt numbrile 911. Austraalias ühendatakse 112 kõned numbrile 000.

## Vaata ka
*Kiirabi
*Eesti Häirekeskus

## Viited

## Välislingid
*Kuidas kutsuda kiirabi?
*Kiirabi väljakutsete prioriteedid
Chalkidike poolsaar

**Chalkidike poolsaar** ehk **Chalkidikí poolsaar** (kreeka keeles: Χαλκιδική; varem eesti keeles *Halkidike poolsaar*) on poolsaar Kreeka kirdeosas Egeuse mere ääres. Poolsaare keskasula on Polýgyrose linn.

Poolsaare põhja- ja keskosa hõlmab Cholomóntase mäestik. Saare kuju meenutab kätt, mille kolm "sõrme" on Áthose, Sithonía ja Kassándra poolsaar. Poolsaarte vahel on Ágio Órose ja Kassándra lahed.

Poolsaare suurimad linnad on Néa Moudanía, Néa Kallikráteia ja Polýgyros.

Chalkidike poolsaar on populaarne suvepuhkusekoht.
Tuli öös

**"Tuli öös"** on 1973. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Eno Raua jutustusel "Tuli pimendatud linnas". 

## Süžee
Filmi tegevus toimub ühes Eesti väikelinnas 1942. aasta sügisest kuni 1943. aasta kevadeni. Linna saabub keegi Velirand. Ülo märkab ta käes portfelli, mis kuulus nende õpetajale. Poisid teevad kindlaks, et Velirand elab õpetaja korteris ja käib sakslastega tihedalt läbi. Ülo ja Olev otsustavad inimesi nuhi ja provokaatori eest hoiatada.

## Osatäitjad
*Alar Oja – Ülo
*Sven Mäses – Olev
*Katrin Tamre – Linda
*Jüri Karemäe – Heldur
*Rein Koort – Guido
*Ester Sokk – Elo
*Boris Vald – Jüri
*Jüri Makarov – Ats
*Heino Mandri – Velirand
*Tiiu Lukk – Ülo ema
*Ita Ever – selgeltnägija
*Mati Klooren – saksa ohvitser
*Ada Lundver – proua Kärvet
*Gunnar Kilgas – klassijuhataja
*Ellen Alaküla – ajalooõpetaja
*Milvi Jürgenson – preili Frei
*Tõnu Aav – kirjanduse õpetaja
*Endel Simmermann – koeraomanik

## Filmi retseptsioon
Arvustaja Maret Loo oli filmi suhtes üsnagi kriitiline. Muu hulgas kirjutas ta järgmist: "Taas üks Eesti film, mis ei köitnud ega erutanud, vaid tundus hõre, kiretu, igavgi." (Maret Loo. Hajukil küsimärk filmile "Tuli öös". Õhtuleht, 03.10.1973). Mati Unt oli filmi suhtes leebem. Ta leidis, et tunnustust väärib filmi operaatoritöö. Väikelinna oli kujutatud poeetiliselt, meeleolukalt oli filmitud videvikku ja ööd. Samuti hindas Unt positiivselt seda, et teismelisi peategelasi oli kujutatud intelligentsetena. Kokkuvõtteks tõdes Mati Unt, et mitmeid puudusi vabandab filmi pretensioonitus. (Mati Unt. Sõda alevis. Sirp ja Vasar, 21.09.1973).

## Viited

## Välislingid
*
Taagepera mõisa kalmistu

**Taagepera mõisa kalmistu** on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Taagepera külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Taagepera mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele põhjakirdesse ehk kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kirde servas.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millagi 19. sajandi lõpul. Kalmistu pindala on 0,05 ha, sellele maetute üldarv ei ole teada.

Kalmistu on 1999. aastast koos mõisa pargi ja alleedega ühine riiklik kultuurimälestis.

## Kalmistule maetuid
*1892 – Katharina Mathilde von Stryk (sündinud Rogge; 15. juuli (vkj) 1815 – 13. aprill (vkj) 1892)
*1912 – Bernhard Heinrich Konstantin von Stryk (29. juuli (vkj) 1827 – 5. jaanuar 1912)

## Viited

## Kirjandus
*"Helme". – Valgamaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti V. Tartu 1932. Lk 336
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23099 "Taagepera mõisa park ja alleed"
Tērvete muinaslinnus

**Tērvete muinaslinnus** oli tänapäeva Läti Zemgale regiooni Tērvete asula territooriumil kuni 1286. aastani asunud linnus. Linnuse ümber asus Tērvete maakond.

Linnus asus Tērvete jõe kaldal 19 m kõrgusel neemikul. Linnamägi asustati juba nooremal pronksiajal, tugevad puidust kindlustused ehitati 10. sajandil. 1000 m² suurune linnuseõu piirati 8 m kõrguse valliga ja linnuse jalamil kaitsekraaviga. Linnus oli tihedasti hoonestatud ja seal elas mitmete alade käsitöölisi. Väljakaevamisel leiti ühest hoonest ka 18 tonni vilja. Linnuse kõrval asus 9,5 ha suurune asula.

13. sajandil oli Tērvete linnus läänepoolsete semgalite peamisi keskusi. Henriku Liivimaa kroonika järgi oli sajandi alguses seal valitsejaks Vesthard. Pikemalt kirjeldab linnusega seotud sündmusi Liivimaa vanem riimkroonika. Selle kohaselt piirasid Liivi ordu väed 1259./1260. aasta talvel edutult linnust ja sinna varjunud ordu võimu vastu üles tõusnud semgaleid. Järgmisel, 1270. aasta piiramisel õnnestus neil linnus vallutada. Sel ajal kuulus linnus arvatavasti semgali ülikule Nameisisele. Nüüd tegi ordu sellest oma tugipunkti ja ehitas olemasolevaid linnuse kindlustusi võimsamaks. 1279. aastal puhkes uus semgalite ülestõus, mille esimene aktsioon oli Tērvete linnuse vallutamine Nameisise juhitud vägede poolt. 1281. aastal piiras Tērvetet orduvägi ja seal olnud semgalid nõustusid taas ordu ülemvõimu tunnistama. Linnust aga ei vallutatud ja see jäi endiselt semgalite valdusse. 1286. aastal rajas ordu otse Tērvete linnuse vastu Svētkalnsi linnuse. Seda asusid ründama žemaidid ja kohalikud semgalid, kuid kui edu ei saavutatud, siis otsustasid nad Tērvete linnuse maha põletada ja teise ülestõusu keskusse, Rakte linnusesse, taanduda.

1339. aastal ehitati Tērvete linnamäele Tērvete ordulinnus, mille 1345. aastal Leedu väed hävitasid.

## Vaata ka
*Liivimaa ristisõda

## Viited

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Elektervedu

**Elektervedu** ehk **elektertransport** on tehnoloogia, mille puhul veokeil rakendatakse elektriajameid.

Elekterveoajamite põhikomponendiks on veomootor. Hübriidajami veo-elektrimootor võib olla kombineeritud teist liiki mootoritega, näiteks hübriidautodel ja diisel-elektrilistel veduritel. Veo-elektrimootoreid reguleeritakse tänapäeval jõupooljuhtseadistel põhinevate jõupooljuhtmuunduritega, see valdkond kannab nime jõuelektroonika.

Elektervedu kasutatakse:
*sõitjateveol,
*kaubaveol,
*muud liiki vedudel.

## Vaata ka
*Tramm
*Elektrirong
*Elektriauto
*Metroo
*Köisraudtee
*Elektrisõidukite ajalugu
Kassándra poolsaar

**Kassándra poolsaar** (kreeka keeles *Κασσάνδρα*) ehk **Pallíni poolsaar** (*Παλλήνη*) on poolsaar Kreeka põhjaosas, Chalkidike poolsaare edelaosa. Selle kirderannikut ümbritseb Egeuse mere Kassándra laht ja edelarannikut Therme laht.

Poolsaare keskasula ja Kassándra valla halduskeskus on Kassándreia linn.
Dihhotoomia (apooria)

**"Dihhotoomia"** on üks Zenoni apooriatest.

Et läbida mingi vahemaa, tuleb läbida kõigepealt pool sellest vahemaast. Selleks aga, et jõuda poolele maale, tuleb omakorda läbida poolest vahemaast pool, jne lõpmatuseni.  See tähendab, et läbida tuleks lõpmata palju teepikkusi. See aga pole võimalik lõpliku aja jooksul.   

Zenon Eleast järeldas sellest, et vahemaa läbimine pole võimalik, nii et  liikumine pole võimalik.
Tranøy vald

**Tranøy vald** (saami *Ránáidsuolu*) oli vald Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas.

Vallas asus 68 km² suurune Ånderdaleni rahvuspark.

Vald jagunes kaheks osapiirkonnaks: Tranøy (891 elanikku 2011. aastal) ja Stonglandet (644).

Vallas oli kaks kooli: Stonglandeti kool ja Vikstranda kool.

2020. aastal liideti Tranøy vald Senja vallaga.

## Viited
Riina Ries

**Riina Ries** (sündinud 17. mail 1987 Tallinnas) on eesti näitleja.

Põlise õismäelasena käis Riina Ries põhikooli lõpuni Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis. 2006. aastal lõpetas Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi.

Ta on mänginud filmis "Klass" (Riina, 2007) ning episoodilisi rolle teleseriaalides "Õnne 13" (2009–2014), "Kättemaksukontor" (Grit, 2010)  ja "Viimane võmm" (2015).

Riina Ries on töötanud klubides Privé ja Studio.
Achilleus ja kilpkonn

**"Achilleus ja kilpkonn"** on üks Zenoni apooriatest. 

Achilleus ja kilpkonn jooksevad võidu. Kilpkonnale antakse väike edumaa, et võistlus põnevam oleks. Natukese aja pärast stardib Achilleus – ja ta ei jõua kilpkonnale iialgi järele. Põhjendus on järgmine: kui Achilleus jõuab punkti, kus kilpkonn asus stardihetkel, on viimane sealt juba jõudnud järgmise punktini. Kui Achilleus jõuab selle järgmise punktini, on kilpkonn jõudnud jälle edasi, ja nii lõpmatuseni. Vahemaa Achilleuse ja kilpkonna vahel väheneb pidevalt, kuid iial ei saa see võrdseks nulliga ning iialgi ei jõua Achilleus kilpkonnale järele.

Zenon Eleast järeldas sellest, et liikumine on võimatu.
Nool (apooria)

**"Nool"** on üks Zenoni apooriatest.

Ükskõik kus lendav nool ka ei asuks, alati ta asub mingis kohas. Kui nool asub teatud kohas, siis ta ei liigu, sest võimatu on üheaegselt asuda mingis kohas ja liikuda. Järelikult nool ei liigugi.

Sellest järeldas Zenon Eleast, et liikumine ei ole võimalik.
Nool

**Nool** on terava otsaga varb, mida kasutatakse tavaliselt vibust, ammust või puhkpüssist lendu laskmiseks.

Nooli on inimesed kasutatud jahipidamisel saaklooma või -linnu tabamiseks, võitluses teiste inimestega, täpsuslaskmisel või -viskamisel märklaua pihta.

## Vaata ka

*nõel
*süstal
*tera
*teravik
Tartu Kultuurkapital

**Tartu Kultuurkapital** on Eesti sihtasutus, mis toetab Tartu-keskseid kultuuri-, teadus-, haridus- ja spordiprojekte.

Sihtasutus on välja andnud näiteks Ado Vabbe nimelist stipendiumi ja Tartu Kultuurkapitali aastapreemiat (1995–2011)

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Indigolapsed (ansambel)

**Indigolapsed** on Eesti ansambel. Ansambel iseloomustab oma muusikat kui vokaal-akustiline ja etno-pop-džässilik, kuhu muu hulgas on põimitud nii regivärsse kui ka bluusielemente.

Ansambel on loodud 2005. aastal.

## Liikmed
*Tom Valsberg
*Joosep Kõrvits
*Aive Asperk
*Priit Jääger
*Mattias Siitan
*Lilian Reinmets
*Eno Kollom
*Johannes Ahun
*Kristjan Mazurtšak

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Opõtne

**Opõtne** on kohanimi.

***[[Opõtne (Bahmuti rajoon)|Opõtne]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis
***[[Opõtne (Jassõnuvata rajoon)|Opõtne]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis
Laika Virgin

**Laika Virgin** on Eesti elektroonika ja alternatiivroki bänd. 

Bändi kuuluvad Siim Raidma (vokaal, kitarr, klahvpillid), Indrek Ups (basskitarr, klahvpillid) ja Joosep Voolmaa (löökriistad).

Kollektiivile panid 2010. aastal aluse Indrek Ups ja Andero Nimmer. 2011. aastal andis Laika Virgin välja debüütalbumi, millel tegid vokalistidena kaasa mitmed eesti lauljad. 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade galal sai helikandja Aasta Alternatiivalbumi auhinna.

## Diskograafia
* "Laika Virgin" (2011)
* "Demorgia" (EP, 2011 - mitteametlik)
* "The Mickey Mouse Club" (EP, 2012 - mitteametlik)
* "-+-=+ / Minus Plus Minus Equals Plus (2015)"
Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee

**Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee** (nr 16196) on Eesti kõrvalmaantee. Kulgeb Kirblast Pärnu maakonnas Vana-Vigalasse Raplamaal. Tee pikkus on 20,2 km.

Tee 13.–20. kilomeeter (k.a Rumba raudteesild) on rajatud raudteetammile (Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee tammile).
Opõtne (Jassõnuvata rajoon)

**Opõtne** on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest loodes ja umbes 2&nbsp;km kaugusel Donetski lennujaamast põhjas.

Opõtne kõrgus merepinnast on 207 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 755 inimest.

## Välislingid
* 8. november 2014. bigmir)net. Как силы АТО освобождали село возле донецкого аэропорта (video)
* 29. juuli 2015. BBC World News. Ukraine: An evening on the front line with troops in Donetsk (video 01:59)
Eesti Kardioloogide Selts

**Eesti Kardioloogide Selts** (lühend **EKS**) on Eesti kardiolooge ja kardioloogiaalase tööga tegelevaid arste ühendav organisatsioon. EKS loodi 1963. aastal.

## Viited

## Välislingid
*EKSi koduleht
Robin Reid

**Robin Reid** (sündinud 19. veebruaril 1971 Seftonis) on Suurbritannia poksija. 

Ta võitis 1992. aasta olümpiamängudel I keskkaalus pronksmedali. 

Elukutselise poksijana peetud 51 matšist lõppes 42 võiduga ja 8 kaotusega ning 1 jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Robin Reid lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Ukaas

**Ukaas** on Venemaa presidendi, tsaari või riigivõimuorgani välja antud õigusakt või korraldus.

## Vaata ka
*seadlus

## Viited
Nool (täpsustus)

**Nool** võib tähendada mitut asja.
***[[Nool]]** on terava otsaga varb, mida lennutatakse millegi tabamiseks.
***[[Nool (märk)|Nool]]** on vibunoolt meenutav märk, mis suunab või osutab kuhugi.
***[[Nool (tähtkuju)|Nool]]** on tähtkuju.
***"[[Nool (apooria)|Nool]]"** on üks Zenoni apooriatest.
***Nool** ehk kraananool on kraana konstruktsioonis osa, mille küljes asub tõstekonks.
***Nool** on perekonnanimi.
**Erki Nool, sportlane ja poliitik
***[[Nool (ajaleht)|Nool]]** oli ajaleht aastatel 1929–1933

## Vaata ka
*Noole tänav
Ovaal

**Ovaal** on kinnine tasapinnaline kõverjoon, mis meenutab muna projektsiooni. Matemaatikas on ovaalid näiteks ringjoon ja ellips.
Hinniala linnamägi

**Hinniala linnamägi** ehk **Päevapööramise mägi** ehk **Hobuseseljamägi** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi. Linnamägi asub Võru maakonnas Võru vallas Hinniala külas Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal.

## Linnamäe kirjeldus
Pikk järsunõlvaline neemik on kolmest küljest piiratud Piusa jõega. Linnamäe absoluutne kõrgus on 109 meetrit ja suhteline kõrgus 24 meetrit. Linnusekoht paikneb selle otsal. Linnust kaitseb maapoolsel küljel kaelakoht, mille pikkus on 25&nbsp;m ja laius 1,5&nbsp;m. Selle taga on 8 meetri laiune ja 2,5&nbsp;m sügavune vallikraav. Vallikraavist lääne pool paikneb 90&nbsp;m pikkune eeslinnuse ala. Linnamäel paiknevad vallid platoo idakülje otsavall (1,3&nbsp;m) ja kagukülje madal (0,40–0,48&nbsp;cm).

### Arheoloogilised uuringud
1995. aasta inspekteerimise käigus leiti mitu esemelist leidu. 2006. aastal tehtud arheoloogiliste  kaevamiste käigus leiti, et peavall oli kuhjatud kahes järgus, mille vahel on 5.–7. sajandi põlengukiht. Selle siseküljelt leiti teise vallijärgu aegne suurtest kividest laotud kiviring, mis viitas 7.–10. sajandile. Kagupoolse ala arheoloogiliste kaevamiste ajal ilmnes, et sealgi on liivast vall algselt olnud 1,8&nbsp;m kõrge ning samast ajast pärinevad mitmed postiaugud ja söestunud kaitsetara jäänused.

## Mälestise ajalugu
Linnamägi oli kindlustatud juba pronksiaja lõpus/rauaaja alguses, hiilgeaeg rahvasterännu perioodil. Enamik leidudest, mis on kaevamiste käigus päevavalgele ilmunud, pärineb keskmisest rauaajast, 5.–7 sajandist.

## Rahvapärimus
Linnamäge on pärimuses peetud ohvripaigaks, kus pööripäevade ajal toimusid päiksekultusega seotud riitused.

## Viited

## Kirjandus
* Valk, H. 2007. Excavations in the Ruins of Vastseliina Castle and on the Hillforts of Urvaste and Hinniala. – Arheoloogilised välitööd Eestis 2006.

## Välislingid
*
Repertuaar

**Repertuaar** on laulja, näitleja, ansambli, koori jne palad (näitlejate puhul ka rollid), mida nad on ette valmistanud esitama.
Sulestik

**Sulestik** on lindude sulgedest kehakate ehk linnu keha katvad suled koosvõetult. 

Eristatakes **väikesulestikku** (selle moodustavad kattesuled) ja **suursulestikku** (selle moodustavad hoo- ja tüürsuled).

Sulgimisest lähtuvalt eristatakse hund- (enne pesitsust) ja puhkesulestikku (pärast pesitsust) ning mõne linnu puhul (nt rabapüü) ka suve- ja talvesulestikku.

## Viited
Surnud 7. juulil

*Siin loetletakse [[7. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

* 1304 – Benedictus XI, paavst aastatel 1303–1304
* 1307 – Edward I, Inglismaa ja Iirimaa kuningas
* 1718 – Aleksei Petrovitš, Venemaa troonipärija
* 1829 – Jakob Friedrich von Abel, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog
* 1893 – Guy de Maupassant, prantsuse kirjanik
* 1901 – Johanna Spyri, Šveitsi kirjanik
* 1927 – Gösta Mittag-Leffler, rootsi metamaatik
* 1930 – Arthur Conan Doyle, inglise kirjanik
* 1936 – Georgi Tšitšerin, Nõukogude Liidu diplomaat
* 1938 – Arvid Leopold Brasche, baltisaksa päritolu Eesti vaimulik
* 1941 – Alter Kacyzne, jidišikeelne kirjanik ja fotograaf
* 1941 – Karl Liivak, Eesti põllumees, poliitik ja omavalitsustegelane
* 1945 – Salomėja Nėris, leedu luuletaja
* 1950 – Erich Jaakson, eesti keemik
* 1956 – Gottfried Benn, saksa arst, kirjanik, esseist ja luuletaja
* 1965 – Moshe Sharet, Iisraeli riigitegelane, riigi teine peaminister aastatel 1953–1955
* 1972 – Alfred Kiviste, eesti kirjastaja
* 1973 – Max Horkheimer, saksa filosoof ja sotsioloog
* 1974 – Otto Reinlo, eesti jalgpallur
* 1991 – Voldemar Ader, eesti näitleja
* 1991 – Voldemar Röding, eesti poksija
* 1992 – Joseph Barthel, Luksemburgi keskmaajooksja, sporditegelane ja poliitik
* 1996 – Aime Mäemets, eesti hüdrobotaanik
* 2002 – Ruuben Post, eesti ühiskonna- ja looduskaitsetegelane
* 2003 – Lola Lizaran, katalaani näitleja
* 2004 – Rain Vehik, eesti päritolu USA arheoloog
* 2006 – Dina Kaminskaja, NSV Liidu jurist
* 2006 – Elias Hrawi, Liibanoni president 1989–1998
* 2006 – Rudi-Carrell, hollandi-saksa telesaatejuht
* 2006 – Syd Barrett, Briti laulja ja muusik
* 2007 – Donald Michie, Briti geneetik ja tehisintellekti uurija
* 2007 – Anne McLaren, Briti geneetik ja arengubioloog, eelmise abikaasa
* 2007 – Dmitri Lvov, vene majandusteadlane ja akadeemik
* 2007 – Sergei Kondakov, vene rokkmuusik
* 2008 – Dorian Leigh, USA modell
* 2008 – Hugh Mendl, Suurbritannia muusikaprodutsent
* 2008 – Richard Angarola, USA näitleja
* 2008 – Fred Yates, Suurbritannia kunstnik
* 2008 – Fjodor Morgun, Nõukogude Liidu parteitegelane ja põllumajandusteadlane
* 2008 – Yitzchok Dovid Groner, Austraalia usutegelane
* 2008 – Clem McSpadden, USA poliitik
* 2008 – Giovanni Viola, Itaalia jalgpallur
* 2008 – Sultana bint Abdualaziz Al-Saud, Saudi Araabia printsess
* 2008 – João Isidro, Portugali ajakirjanik
* 2009 – Reader Harris, Briti ärimees ja poliitik
* 2009 – Tony Scott, USA ajakirjanik
* 2009 – Sabine Ball, saksa evangelist
* 2011 – Josef Suk, tšehhi viiuldaja
* 2011 – Juri Kukin, vene luuletaja ja laulja
* 2012 – Leon Schlumpf, Šveitsi poliitik, liidupresident 1984. aastal
* 2014 – Eduard Ševardnadze, Nõukogude Liidu ja Gruusia poliitik
* 2014 – Rein Karemäe, eesti teleajakirjanik ja poliitik
* 2014 – Virve Pedari, eesti metallikunstnik
* 2015 – Jaime Morey, hispaania laulja
* 2015 – Urve-Anne Kade, eesti kaubandustegelane
* 2016 – Laur Palgi, eesti füüsikateoreetik
* 2020 – Rein Reiska, eesti tehnikateadlane
* 2021 – Vello Marken, eesti laulja ja kitarrist
* 2024 – Bengt Samuelsson, rootsi biokeemik
Rent

**Rent** (ka *renditasu*, *rendimaks*, *rendimakse*) on tasu, mida rendile (üürile) võtja peab aineliste väärtuste kasutamise eest maksma teisele isikule (üüriandjale, rentijale).

## Vaata ka
*üür

## Viited
Strobeerimine

**Strobeerimine** ehk "vilgutamine" on katkestamine etteantud strobeerimissignaaliga (*strobe*).

Digitaalsel andmevahetusel on vajalik edastavaid osasid eraldada. Juhtimissignaal "strobe" määrab uue andmevahetustsükli alguse.

## Vaata ka
*Stroboskoop
*Taktsignaal
Kassándra laht

**Kassándra laht** (kreeka keeles *Κόλπος Κασσάνδρας*; ka *Torone laht* (*Τορωναίος Κόλπος*)) on Egeuse mere loodeosas paiknev laht, mis ümbritseb Kassándra ja Sithonía poolsaare rannikut.
Surnud 9. juulil

*Siin loetletakse [[9. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

*1744 – Friedrich von Löwen, baltisaksa poliitik
*1856 – Amedeo Avogadro, itaalia füüsik ja keemik
*1880 – Pierre Paul Broca, prantsuse arst ja antropoloog
*1932 – King Camp Gillette, USA leiutaja
*1936 – Karl Wellig, Eesti kaupmees
*1941 – Ida Suvero, eesti näitleja
* 1941 – Jüri Parijõgi, eesti noorsookirjanik ja pedagoog
* 1941 – Valdur Hirvesoo, eesti organist, helilooja ja koorijuht
* 1941 – Jaak Varik, eesti luterlik vaimulik
* 1941 – Valdo Matela, Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane
* 1941 – Aksel Erich Vooremaa, eesti luteri vaimulik
*1942 – Harald Kirsipuu, Eesti sõjaväelane
*1944 – Valdeko Aalperk, Eesti sõjaväelane
*1945 – Jan Szembek, Poola diplomaat
*1949 – Viktor Liivak, Eesti sõjaväelane
*1960 – Siegfried Pant, eesti pangandustegelane
*1971 – Karl Ast, eesti kirjanik ja poliitik
*1975 – Juhan Nõmmik, eesti maalikunstnik
*1983 – Ants Särev, eesti matemaatik
*1985 – Kārlis Lobe, Läti sõjaväelane
*1992 – Eric Sevareid, USA ajakirjanik
*1995 – Aleksander Arulaid, eesti maletaja
*1996 – Eno Raud, eesti lastekirjanik
*1996 – Vello Hubel, eesti disainer
*1997 – Oskar Kuningas, eesti kirjandusloolane ja tõlkija
*1997 – Pertti Virtaranta, soome keeleteadlane
*1998 – Helju Rauniste, eesti ajakirjanik 
*2002 – Rod Steiger, USA näitleja
*2004 – Isabel Sanford, USA näitleja
* 2004 – Teet Kuusmaa, eesti kunstnik ja karikaturist
*2006 – Fred Epstein, USA närvikirurg
*2006 – Esko Süvari, eesti vaimulik
*2006 – Alan Senitt, juudi päritolu Briti poliitaktivist
*2007 – Charles Lane, USA näitleja 
*2007 – John Baker, Austraalia sõjaväelane, kaitseväe juhataja 1995–1998
*2008 – Sherman Lee, USA kunstitegelane, Clevelandi kunstimuuseumi direktor 1958–1983
*2008 – Kåre Rodahl, Norra arstiteadlane
*2008 – Joseph Murdoch Ritchie, USA biofüüsik
*2008 – Charles H. Joffe, USA filmiprodutsent 
*2008 – Séamus Brennan, Iirimaa poliitik
*2008 – Eva Liivak, eesti alpinist
*2009 – George Haig, Briti sõjaväelane
*2009 – Arvo Eek, eesti keeleteadlane
*2009 – Frank Mickens, USA pedagoog
*2009 – Ron Kennedy, Kanada jäähokimängija ja treener
*2009 – Magomed Gadaboršev, Vene sõjaväelane
*2011 – Facundo Cabral, Argentina laulja
*2012 – Isuzu Yamada, jaapani näitlejanna
*2013 – Suune Tihane, Eesti kaitseliitlane
* 2013 – Markus Büchel, Liechtensteini poliitik ja jurist
*2015 – Irene Leisner, eesti õpetaja
*2017 – Viktor Rajevski, Eesti loomakasvatusteadlane ja Eesti NSV riigitegelane
*2019 – Ross Perot, Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja poliitik 
* 2019 – Rip Torn, Ameerika Ühendriikide näitleja 
* 2019 – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik 
* 2019 – Pino, Tallinna Loomaaia šimpans
*2020 – Miloš Jakeš, Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane
*2023 – Luis Suárez Miramontes, hispaania jalgpallur ja jalgpallitreener
*2024 – Jerzy Stuhr, poola näitleja ja režissöör
Andres Vihalem

**Andres Vihalem** (14. aprill 1937 Tartu – 13. juuni 1991 Tallinn) oli eesti raadio- ja teleajakirjanik.

## Haridus
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 2. Keskkooli (hõbemedaliga) ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 

Aastatel 1969–1971 õppis ta NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis ajakirjandust. 

## Töö Eesti Raadios
Ta oli üks Eesti Raadio meelelahutussaadete toimetuse RAMETO asutajaid, Vikerraadio asutajaid, raadiosaate "Mnemoturniir" looja. 

## Töö Eesti Televisioonis
Ka Eesti Televisioonis tegi ta palju populaarseks saanud meelelahutussaateid: oli muusikasaate "Horoskoop" (1968–1973) saatejuht ja toimetaja, saate "Käokava" (1971–1972) kaassaatejuht (koos Mati Talviku ja Rein Karemäega) ning 1980. aastatel ""Viljaveski" lauluvõistluse" saatejuht. Ta oli ka muusikafilmi "Arne Oidi laulud" (1975) stsenarist.

Kuid aastatel 1978–1991 valmis tal saadete autori ja saatejuhi rollis mahukas, vähemalt 73 saatest koosnev teadussaatesari “Akadeemikud”. Saated käsitlesid näiteks järgmiste akadeemikute teaduspanust: Harald Haberman, Johan Eichfeld, Heino Liimets, Gustav Naan, Agu Aarna, Boris Tamm, Harald Keres, Karl Siilivask, Juhan Kahk, Endel Lippmaa, Jaan Einasto, Gustav Suits, Paul Ariste jpt. 

Veel käsitles ta näiteks ehitusteemasid saatesarjas "Maaehitajad" (1987), masinaehitust saates "Töömehe au" (1984), meditsiinisaavutusi dokumentaalfilmis "Veel on aega" (1982, stsenaristina) jne.

Andres Vihalem suri 13. juunil 1991 Tallinnas ja maeti 19. juunil 1991 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema onu oli õigusteadlane Paul Vihalem.

## Viited

## Välislingid
*EE: Vihalem, Andres
Hädaabinumber

**Hädaabinumber** on telefoninumber, mille kaudu saab ühendust hädaabiteenistustega (päästeteenistus, politsei või kiirabi), et abi kutsuda. Hädaabinumber koosneb tihti kolmest numbrist, et seda saaks kiiresti valida ja oleks lihtne meelde jätta. Mõnedes riikides on erinevate hädaabiteenistuste jaoks erinevad numbrid, mis sageli erinevad üksteisest ühe numbri võrra (nt. 17, 18, 19).  

Tänapäeval on levinuimad hädaabinumbrid 112 (Euroopas) ja 911 (Ameerikas). GSM-standardi järgi peavad need numbrid alati olema saadaval ja helistada saab ka siis, kui võrku pole registreeritud. Kui mobiiltelefonis SIM-kaart puudub, võib tarkvara lugeda lisaks eelmisele kahele ka 000, 08, 110, 118, 119 ja 999 hädaabinumbriks ja tegelikku valitud numbrit ei saadeta, vaid ühendatakse teenusepakkuja poolt häirekeskusega. 

Eesti hädaabinumber on 112.
Petikaken

**Petikaken** on akna kuju jäljendav lame dekoratiivnišš. See koosneb akna elementidest, kuid on ilma avata – sellel on dekoratiivne funktsioon.

Levis laialdasemalt keskajal, kasutati gooti arhitektuuris, eriti tellisgootikas.

Esineb tavaliselt gruppidena. Petikaken on levinud nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.
Horoskoop (saade)

**"Horoskoop"** oli Eesti Televisiooni muusikasaatesari aastatel 1968–1973. Esimene saade oli eetris 12. oktoobril 1968. 

Saatejuht oli Andres Vihalem ja toimetaja Kustas Kikerpuu. Lauljaid saatis ETV ansambel Kustas Kikerpuu juhatusel ja ETV naistrio koosseisus Kersti Johannson, Sirje Kiik ja Laida Kull.

## Saates kõlanud laule

*Jaak Joala "Alles eile ..."
*Els Himma "Ei saa sinult silmi pöörata", "Oi aegu ammuseid"
*Toomas Jõesaar "Urjala jaaniöö", "Hästi", "Mul meeles veel, Miasjaoks", "Mul tihti nukker meel."
*Kalju Terasmaa "Majake koduteel", "Suudluse ma saan"
*Helgi Sallo "Lõppenud on päevad", "Elagu laulud", "Sõit pilvelaeval."
*Uno Loop "Oled teinud mind õnnelikuks"
*Helgi Sallo ja Kalju Terasmaa "Sulle kõik nüüd ütlen" 
*Tiiu Varik "Keegi" 
*Heidy Tamme "Meie kaks", "Hällipäeva hommikul" 
*Heidy Tamme, Tiit Varts ja Kalju Terasmaa "Pühapäev"
*Rudolf Mihhailov "Lada" 
*Toivo Nikopensius "Kateriine", "Pikk tee", "Jälle algab kõik" 
*Heli Lääts "Kannikesed emale", "Kiige polka"
*Voldemar Kuslap "Head naised", "Kõnnin taas koduteel", "Bonjur" 
*Kalmer Tennosaar, Tiit Varts, Kalju Terasmaa ja Kustas Kikerpuu "Igavene teema."
*Toomas Jõesaar, Tiit Varts ja Kalju Terasmaa "Viimane valss"

## Saateansambel

* Tiit Varts - altsaksofon, klarnet, suupill
* Tõnu Sal-Saller - tenorsaksofon, klarnet, fagott
* Uno Saviauk - trompet
* Kustas Kikerpuu - klaver, orel, akordion, ansamblijuht
* Tõnis Kõrvits - kitarr
* Elmo Lööve - basskitarr, kontrabass
* Eino Tandre - trummid
* Kalju Terasmaa - vibrafon, löökpillid
* Peeter Peetsalu - löökpillid 

## Kirjandus
* Verni Leivak. Unustamatu «Horoskoop» : raamat legendaarse «Horoskoobi» lauluvõistluse fenomenist, lauludest ja lauljatest. Kirjastus Fookus Meedia. Tallinn 2015. 114 lk

## Välislingid
* "Horoskoop" (fotod) ERR arhiiv 
* "Mis oli enne "Eesti laulu" ja staarisaateid? Õige vastus: "Horoskoop"!" ERR, Menu, 28. aprill 2015
Sporaadid

**Sporaadide** (Σποράδες 'hajasaared') all mõeldi antiikajal kõiki Egeuse mere saari peale Küklaadide. Nimi tuleb sellest, et nad ei koondu mingi ühe saare ümber, nii nagu Küklaadid koonduvad ümber Delose.

Sporaadide tänapäevased allrühmad on järgmised:

*Põhja-Sporaadid ehk Tessaalia Sporaadid (Θεσσαλικές Σποράδες), antiikajal ka Magnesia saared, pärast 1960ndaid Kreekas ka lihtsalt Sporaadid (Σποράδες): Skýros, Skópelos, Skiáthos, Alónnisos jt.
*Traakia Sporaadid (Θρακικές Σποράδες): Thásos, Samothráki, Ímvros, Límnos,  Ágios Efstrátios.
*Lääne-Sporaadid (*Δυτικές Σποράδες*): Salamína, Aígina, Agkístri, Póros, Ýdra, Dokós, Tríkeri, Spétses jt Saroni lahe, Argolída lahe ja Myrtooni mere saared. 
*Ida-Sporaadid (*Ανατολικές Σποράδες*), Egeuse mere saared mere ida- ja kirdeosas Väike-Aasia rannikul, välja arvatud Dodekaneesid, kattuvad osaliselt Traakia Sporaadidega: Sámos, Ikaría, Lesbos, Chíos,Límnos, Ágios Efstrátios, Ímvros, Bozcaada, Psará, Oinoússes ja väiksemate saarte rühmad.
*Lõuna-Sporaadid (Νότιες Σποράδες):  Dodekaneesid, mõnikord ka Sámos  ja Ikaría.

Algselt mõisteti Põhja-Sporaadide all Küklaadidest põhjas ning Lõuna-Sporaadide all Küklaadidest läänes paiknevaid saari (hiljem hakati viimaste alla paigutama ka Dodekaneese), hiljem haarati Sporaadide mõiste alla ka ülejäänud Egeuse mere saared. 

Pärast 1960ndaid jäi Sporaadide nimi Kreekas Põhja-Sporaadidele, ülejäänud saari hakati nimetama Põhja-Egeuse saarteks, Ida-Egeuse saarteks ja Saroni saarteks.
Domeen (struktuuribioloogia)

**Domeen** on osa valgu struktuurist, mis on võimeline, sõltumata ülejäänud valgust, arenema ja funktsioneerima. Valgu domeen omab endale iseloomulikku konformatsiooni ja aktiivsust.

Üks ja sama domeen võib esineda mitmes erinevas valgus. Olemasolevate domeenide duplitseerumine, ümber paigutumine ja muutumine on oluliseks mehhanismiks molekulaarses evolutsioonis ning see aitab suuresti kaasa uudsete omadustega valkude tekkele.

Valgu domeenide pikkus varieerub reeglina vahemikus 25–500 aminohappejääki.

Domeeni kontseptsiooni pakkus 1973. aastal välja Donald B. Wetlaufer. Ta jõudis selleni lüsosüümi ja papaiini molekulide uurimisel röntgenkristallograafia abil.

## Viited
Inimene, keda polnud

**"Inimene, keda polnud"** on 1989. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Eesti raadiotöötajatele pühendatud Peeter Simmi filmis on kajastatud sündmusi legendaarsest raadio- ning lavahäälest Imbi Valgemäest tema päevikute alusel, aga ka Mari Möldre ja Ruut Tarmo elust. Kasutatud on teatri- ja raadiotöötajate mälestusi. See on pühendus- ja mälestusfilm nendele, kelle hääl on saatnud paljude põlvkondade elu.
  
Film jälgib noore tüdruku Imbi kasvamist ja elukäiku keerulistel aegadel Eesti ajaloos – alates 1930. aastatest ja lõpetades 1949. aasta küüditamisega. Vahetuvast riigikorrast ja nõudmistest hoolimata üritavad Imbi ning inimesed tema ümber oma eludega edasi minna ja leida argipäevast üles need hetked, mis endiselt rõõmu valmistavad. Sõjajärgsel stalinlikul ajal saab temast tuntud raadioesineja. Ta peab raadiokuulajatele sisendama võltsoptimismi, kuid nii satub ta üha enam vastuollu iseendaga. Ideoloogia rindejoon surub end üha enam peale ja võimalusi reeglite vastu eksimiseks tekib aina juurde. Noor naine peab olema tunnistajaks, kuidas tema kõrvalt kaovad aegade jooksul Saksa sõdurist peigmees, onu ja lõpuks ka isa. On selge, et peagi on kord Imbi enda käes.

## Osatäitjaid
*Katri Horma – Imbi Tamm
*Mari Simm – väike Imbi
*Tõnu Kilgas – Imbi isa
*Jüri Krjukov – Imbi onu
*Rita Raave – tädi Irma
*Tõnu Raadik – Hans Brandt
*Andres Lepik – Tarmo Kivi
*Raine Loo – proua Fisch
*Sulev Luik – minister-marodöör
*Enn Lillemets – ametniku-Gunna
*Robert Šestakov – poiss Jaan Sepp
*Epp Maria Kokamägi – Imbi ema
*Anne Reemann – Leida Rohutirts
*Peeter Jakobi – lavatööline
*Erich Jaansoo – arst

## Festivalid
### Osalemine
* Festival de Cannes (Prantsusmaa) 1990, uusi filmirežissööre tutvustavas sarjas Quinzaine des Realisateurs
* PÖFF - Pimedate Ööde filmifestival 2020, Programm: 101 Eesti filmi

## Viited

## Kirjandus
* Kristiina Davidjants. Inimene, keda polnud, ja hääl, mis oli. epl.delfi.ee, 8. juuni 2012.
* Katri Horma meenutab: "Inimene, keda polnud" meeskond oli heas mõttes kirju! kroonika.delfi.ee, 13. juuni 2012.

## Välislingid
* "Inimene, keda polnud" andmebaasis IMDb.
* Inimene, keda polnud. Film täispikkuses, jupiter.err.ee.
* Meenutused filmi loojatelt. jupiter.err.ee, ETV 2012.
Bila

**Bila** on mitme koha nimi:
:*asulad*
* **[[Bila (Jampili rajoon)]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis;
* **[[Bila (Lõpovetsi rajoon)]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis;

:*jõed*
* **[[Bila (Lugani lisajõgi)]]**, Lugani lisajõgi;
Eesti Maa-Keskerakond

**Eesti Maa-Keskerakond** oli Eesti paremtsentristlik erakond. Aastal 1996 liitus erakond Eesti Sotsiaaldemokraatliku Parteiga ja moodustati uus erakond: Mõõdukad. Eesti Maa-Keskerakonda on võrreldud Põhjamaade agraartsentristlike parteidega. 

Eesti Maa-Keskerakonna esimene esimees oli Ivar Raig ja viimane juht oli Vambo Kaal.
Eesti Liberaaldemokraatlik Partei

**Eesti Liberaaldemokraatlik Partei** (lühend **ELDP**) oli Eesti erakond, mis tegutses 1990–1994. 

ELDP asutati 9. märtsil 1990 Tallinnas, asutajaliikmeid oli 251. Erakond tekkis Rahvarindest välja kasvanud Eesti Liberaalse Rahvapartei ja Loomeliitude Kultuurinõukogu ringkondi ühendanud Eesti Vabade Demokraatide algatusrühmade ühinemisest. 

ELDP  registreeriti 5. mail Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi poolt, esimehena tegutses asutamisest saadik Paul-Eerik Rummo. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ELDP erileppe alusel "Isamaa" nimekirjas. 1993. aasta oktoobris moodustasid nad VII Riigikogus iseseisva fraktsiooni (6 liiget). ELDP oli kahe ministriga esindatud nii Mart Laari kui Andres Tarandi valitsuses.

Aastal 1994 ühines ELDP Reformierakonna algatusgrupiga ja moodustati uus erakond – Eesti Reformierakond.

13. novembril 1994 tegi Reformierakonna asutav koosolek ELDP-le ettepaneku ühinemiseks, ELDP erakorraline kongress kiitis ühinemise heaks ja 18. novembril kirjutati alla ühinemisleppele. 9. detsembril registreeriti uus partei Eesti Reformierakonna nime all.
Vabade Eestlaste Põllumajandusliit

**Vabade Eestlaste Põllumajandusliit** (lühend **VEPL**)  1949. aastal asutatud väliseestlaste põllumajandusorganisatsioon, mille eesmärk  pärast Nõukogude okupatsiooni säilitada eksiilis Eesti rahvusvahelised suhted põllumajandusorganisatsioonidega.

Aastast 1956  VEPL Euroopa Põllumajandusliidu täisliige.

VEPLi eesotsas oli 1950–1980 Tõnis Kint.

## Viited

## Välislingid
*VEPList Nõmme Valitsuse kodulehel
Valimisliit Isamaa

**Valimisliit Isamaa** oli Eesti valimisliit, mis tegutses 1991–1992. 

Liidu moodustasid 1991. aasta sügisel Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit, Vabariiklaste Koonderakond ja Eesti Liberaaldemokraatlik Partei. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kogus liit enim hääli: 100 828 ehk 22% ja sai Riigikogus 29 mandaati.

21. novembril 1992 ühinesid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond uueks erakonnaks: Rahvuslik Koonderakond Isamaa.
Vabariiklaste Koonderakond

**Vabariiklaste Koonderakond** (W) oli Eesti erakond, mis asutati 22. septembril 1990. Esimees oli Leo Štarkov. 

1991. aastal oli erakond valimisliidu Isamaa üks moodustajaid. 1992. aastal ühines erakond veel mitme erakonnaga ja moodustati uus erakond: Rahvuslik Koonderakond Isamaa.

Isamaa koosseisus moodustasid aktiivsemad vabariiklased omaette fraktsiooni. 1994. aasta Isamaa killustumisel lahkusid erakonnast ka suur osa Isamaaga ühinenud vabariiklastest. 28. juunil 1994 otsustasid vabariiklaste fraktsiooni liikmed taastada Vabariiklaste Koonderakonna. Taastatud Koonderakonna esimeheks oli Sulev Valner, kuid erakond ei saanud end enam ametlikult registreeritud, sest liikmete arv polnud piisav. 10. septembril 1994 kogunes vabariiklaste koonderakonna kongress, kus otsustati luua Isamaast eraldunud konservatiividega koos Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond.

## Viited

## Välislingid
* 20. september 1992, VVK, Riigikogu valimised
** Tulemus nimekirjade kaupa
** Isamaa nimekiri
Bever

**Bever** on mitme koha nimi:

* **[[Bever (Belgia)]]**, vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabanti provintsis
Eesti justiits- ja digiminister

**Justiits- ja digiminister** on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Justiits- ja Digiministeeriumi.

Justiits- ja digiminister ning Justiitsministeerium lähtuvad oma tegevuses Eesti põhiseadusest, Vabariigi Valitsuse seadusest, Justiitsministeeriumi põhimäärusest ja muudest seadustest.  

Eesti justiits- ja digiminister näiteks esindab ministeeriumi valitsemisala piires riiki kohtus tsiviilasjades ja kriminaalasjades tsiviilhageja või -kostjana, kinnitab prokuratuuri põhimääruse, määrab prokuröride arvu, esitab Vabariigi Valitsusele ettepaneku riigi peaprokuröri ametisse nimetamiseks, määrab esindaja Euroopa õigusalase koostöö üksusse Eurojust, nimetab ametisse ja vabastab ametist vanglate direktorid; määrab maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna, maa-, linna-, haldus- ning ringkonnakohtute täpse asukoha ja neis töötavate kohtunike arvu, nimetab ametisse ja vabastab ametist notarid, kohtutäiturid ja vandetõlgid, kehtestab isikule pankrotihaldurina tegutsemise õiguse andmise ja äravõtmise korra.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 23. juulist 2024 on Eesti justiits- ja digiminister Liisa-Ly Pakosta.

## Ministrite loend
**Parteid**

## Vaata ka
*Eesti kohtuminister, Kohtuministeerium
## Viited
Surnud 10. juulil

*Siin loetletakse [[10. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

*135 – Hadrianus, Vana-Rooma keiser 117–138
*983 – Benedictus VII, paavst aastatel 974–983
*1559 – Henri II (Prantsusmaa), Prantsusmaa kuningas aastatel 1547–1559
*1686 – Ercole Ferrata, barokiajastu itaalia skulptor 
*1806 – George Stubbs, inglise maalikunstnik
*1851 – Louis Daguerre, prantsuse kunstnik ja leidur
*1884 – Paul Morphy, USA maletaja
*1910 – Johann Gottfried Galle, saksa astronoom
*1915 – Luka Razikašvili, gruusia kirjanik
*1943 – Jānis Seskis, läti diplomaat ja õpetaja
*1944 – Eduard Kadai, eesti majandusteadlane
*1953 – Aleksander Randviir, eesti näitleja 
*1967 – Viktor Pihlak, eesti arhitekt, insener ja tööstur
* 1967 – Hilda Taba, eesti pedagoogikateadlane USA-s
*1969 – Bogumił Kobiela, poola näitleja
*1970 – Pavel Volkov, vene näitleja
* 1970 – Bjarni Benediktsson, Islandi poliitik ja jurist
*1971 – Laurent Dauthuille, prantsuse poksija
*1973 – Ernst Kilkson, eesti füüsik 
*1974 – Leopold Vigla, eesti dirigent ja pedagoog 
* 1974 – Aleksander Mälton, eesti näitleja
*1981 – Valter Ever, eesti kergejõustiklane ja jurist
*1982 – Aleksander Peek, eesti maali- ja teatrikunstnik
*1983 – Werner Egk, saksa helilooja ja dirigent
*1985 – Rein Olspert, eesti fagotist
*1985 – Hilgard Muller, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
*1987 – Otto Paas, eesti maalikunstnik
*1989 – Raimund Sepp, eesti viiuldaja
*1993 – Kai Ranne, eesti keemik ja zootehnikateadlane
*1997 – Hugo Gunckel Lüer, Tšiili botaanik
*2000 – Ḩāfiz̧ al-Asad, aastatel 1971–2000 Süüria president
*2001 – Leo Reissar, eesti pedagoog
*2004 – Maria de Lourdes Pintasilgo, Portugali poliitik
*2006 – Philippe Takla, Liibanoni jurist, poliitik ja kirjanik
*2006 – Ahmad Nadeem Qasimi, urdu keeles kirjutanud Pakistani luuletaja ja näitekirjanik
*2006 – Blanca Torres, mehhiko näitleja
*2006 – Šamil Bassajev, Tšetšeeni välikomandör
*2007 – Zheng Xiaoyu, Hiina riigiametnik
*2007 – Doug Marlette, USA karikaturist
*2008 – Yoji Totsuka, jaapani füüsik
*2008 – Jakob Ejersbo, taani kirjanik
*2009 – Ebba Haslund, norra kirjanik
*2009 – Edward Downes, Briti dirigent
*2009 – Zena Marshall, Keenia päritolu Briti näitleja
*2009 – Joan Downes, Briti tantsija ja koreograaf
*2009 – Johnny Caldwell, iiri poksija
*2009 – Almaz Tašijev, Kõrgõzstani ajakirjanik
*2011 – Roland Petit, prantsuse koreograaf 
*2012 – Eva Rausing, USA ettevõtja
*2014 – Elhonen Saks, juudi päritolu Eesti publitsist ja ehitusinsener
*2014 – Matti Jõe, eesti munitsipaalpoliitik
*2015 – Linda Poots, eesti zooloog ja ajakirjanik
*2021 – Kalervo Hovi, soome ajaloolane
*2022 – Tiiu Usk, eesti pianist ja muusikapedagoog
Jelena Vassiljeva

**Jelena Vassiljeva** (sündinud 22. mail 1959 Gorkis) on vene inimõiguslane, kodanikuõiguste aktivist.

2014. aasta sügisel valmis tal Donbassi sõda käsitlev film "Ukraina: tõe otsinguil".

## Välislingid
* Васильева Елена Борисовна, lühibiograafia Kasparov.ru veebisaidil (*vene keeles*)
* Jelena Vassiljeva ajaveeb (*vene keeles*)
* Last 200 Ukrainast Venemaale
* Jelena Vassiljeva. Ukraina: tõe otsinguil (49:59). YouTube, 7. november 2014. (*vene keeles*)

* 4. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. Venelanna otsis Ukrainast "fašiste" ja "banderalasi". Leidis ukrainlased. Video (*vene keeles*)
* 28. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. 13 tuhat vene sõdurit "eksis ära" õppustel? (*vene keeles*)
* 4. september 2014. *[[Infovastupanu]]*. Putin hävitab kuritöö jälgi: Ukrainas hukkunud vene sõdureid põletatakse krematooriumites (*vene keeles*)