open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2002. aasta Austria parlamendivalimised

**2002. aasta Austria parlamendivalimised** olid Nationalrati (Austria parlamendi) valimised pühapäeval, 24. novembril 2002. Valimised toimusid enneaegselt, eelmised valimised olid toimunud 1999. aastal.

## Eellugu
7. septembril 2002 toimus Knittelfeldi linnas Austria Rahvapartei koosolek, mis kutsuti kokku sama aasta suvel parteis tihenenud pingete tõttu. Enamik kohaletulnutest esindas parteisisest opositsiooni, teiste hulgas polnud koosolekul partei esimeest. Koosoleku järel lahkus mitu liiget parteist ning tühistati koalitsioonileping. See tingis uute valimiste väljakuulutamise.

## Tulemused
Valimiste tulemusena säilitasid Austria Rahvapartei ja Austria Vabadusepartei koalitsioon võimu, kaotades 7 mandaati. Rahvapartei parandas tulemust, tõustes kolmandalt kohalt valimiste võitjaks. Rahvapartei on tavaliselt sõjajärgses Austrias olnud tugevuselt esimese kahe partei hulgas ja saavutas oma parima tulemuse pärast 1966. aastat. 2/3 võrra vähenes neofašistliku Austria Vabadusepartei valijaskond. Rohelised saavutasid oma läbi aegade parima tulemuse.
Otepää kihelkond

**Otepää kihelkond** (lühend **Ote**; kirikukihelkond, tolleaegses saksa keeles *Kirchspiel Odenpäh in Kreis Dorpat, Odenpä*) oli kihelkond, mis asus ajaloolisel Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus. 

## Piirkonna ajalugu
Otepää muinaskihelkond oli Ugandi tähtsaim kihelkond.

Läti Henriku teatel kutsus Eestimaa piiskop Hermann von Buxhövden 1224. aastal Otepää linnuses asudes piirkonda preestreid, andis neile kirikud ning varustas neid põldude ja kümnisetuluga. Otepää kirikukihelkonda on mainitud 1234. aastal, kui paavsti kirjas on nimetatud Tartu piiskopkonnas 7 kihelkonda: Viljandi, Tarvastu, Otepää, Palamuse, Moche ja Noremegunde (viimase nimetuse all tuleb vist mõista Põltsamaa ja Pilistvere kihelkondi) ja ka nende preestreid. Otepää kirikukihelkonda mainitakse otsesõnu Tartu piiskopi Bartholomäus Savijerwe ürikus aastast 1452.

## Otepää kihelkonna mõisad
Kihelkonnas oli 12 riigi-, rüütli- ja kirikumõisat ning 11 karjamõisat.
*Otepää kirikumõis (*Pastorat Odenpäh*)
*Arula mõis (*Arrol*) rüütlimõis
*Ilmjärve mõis (*Ilmjärw*) riigimõis
*Kastolatsi mõis (*Kastolatz*) riigimõis
*Neeruti mõis (*Megel*) rüütlimõis
*Nüpli mõis (*Knippelshof*) riigimõis
*Palupera mõis (*Palloper*) rüütlimõis
*Pilkuse mõis (*Bremenhof*) rüütlimõis
*Päidla mõis (*Samhof*) rüütlimõis
*Pühajärve mõis (*Heiligensee, Wollust*) rüütlimõis
*Vana-Otepää mõis (*Schloß Odenpäh*) riigimõis
*Vidrike mõis (*Friedrichshof*) rüütlimõis

## Otepää kihelkonna vallad
*Arula vald
*Neeruti vald
*Palupera vald
*Pilkuse vald
*Päidla vald
*Pühajärve vald
*Vastse-Otepää vald
*...

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval asub enamik selle alasid Valga maakonnas.

## Vaata ka
*Eesti kihelkondade loend

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*

## Välislingid
*Eesti kihelkonnad
*Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
*Otepää kihelkond Eesti mõisaportaalis
Ahjuliha

**Ahjuliha** on liha, mida on ahjus hautatud või küpsetatud.

Sealihast ahjuliha kuulub eesti jõuluroogade hulka. 

Küpsetusahjus küpsetatakse ahjulihatükke tavaliselt fooliumi sisse mähituna, et liha ühtlaselt küpseks.   

## Välislingid
*Ahjuliha
*Ahjuliha kauboikartulitega
*Ahjuliha majoneesiga
Saksa okupatsioon Eestis

**Saksa okupatsioonist Eestis** räägivad artiklid:
* Saksa okupatsioon Eestis (1917–1918) ja
* Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)
Rein Helme

**Rein Helme** (21. veebruar 1954 – 31. detsember 2003) oli eesti sõjaajaloolane ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1972 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena. Ta oli Korp! Sakala vilistlane. Ta kaitses 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikoolis kandidaadiväitekirja "*Прибалтийский театр военных действий Отечественной войны 1812 г.*" (1812. aasta isamaasõja Balti sõjatander). Juhendaja oli professor Helmut Piirimäe, oponendid professor Sulev Vahtre Tartust ja Heinrihs Strods Läti Ülikoolist.

Ta oli VII Riigikogu liige aastatel 1992–1994 Parempoolsete fraktsioonis ja aastatel 1994–1995 Isamaa fraktsioonis ning riigikaitsekomisjoni esimees.

Aastal 1997 anti Helmele Eesti Kaitseväe kapteni auaste.

## Looming
Rein Helme on koostanud, toimetanud ja tõlkinud eeskätt ajalooraamatuid. Eriti hästi tundis ta Napoleoni ja tema ajastut, kuid uuris ka baltisaksa ajalugu, samuti faleristikat, Ameerika kodusõda ja muud. 
*Liivimaa maakaitsevägi 1812. aasta isamaasõjas. // Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 36, 1987, nr 1. Lk 59–73
* 1989 "Molotovi-Ribbentropi paktist baaside lepinguni" (koostaja)
* 1990 "1812. aasta Eestis ja Lätis: monograafia". ISBN 5450004583
* 1999 "Minu Napoleonica: Napoleoni võimuletuleku 200. aastapäevaks"
* 2003 "Napoleon ja tema mõtteterad" (tõlkija ja toimetaja)
* 2003 "Sõjategevuse päevaraamat" (koostaja)
* 2004 "Õhtusöök Beaucaire'is" (tõlkija)
* 2006 "Kindralfeldmarssal Barclay de Tolly". ISBN 9985702026
*2014 "Soome vallutamine 1808–1809". Koostaja Eneken Helme, toimetajad Ene Hanson ja Toomas Tamla, kaas ja illustratsioonid Vladimir Tšernetsov, fotod Boris Mäemets, Peep Pillak ja Ardi Hallismaa. Tallinn: Grenader, 2014. ISBN 9789949512324

## Tunnustus
*1998 Kodanikupäeva aumärk
*30. märtsil 2007 sai ta postuumselt 2006. aasta Eesti parima ajalookirjutise preemia teose "Kindralfeldmarssal Barclay de Tolly" eest. See raamat (kujundaja Andres Tali) valiti ka Eesti 2006. aasta 25 kauneima raamatu hulka.

## Isiklikku
Tema õde oli raamatukogundustegelane Reet Auksmann ja vend on poliitik Mart Helme.

Tema poeg on kirjanik Peeter Helme.

## Viited

## Kirjandus
*Peep Pillak. "Rein Helme in meroriam". Tuna 1/ 2004. Vaadatud 3. juunil 2025
*"Rein Helme isikufond Rahvusarhiivis" Rahvusarhiivi ajaveeb, 3. juuni 2025

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Rasmus Kangro-Pool

**Rasmus Theodor Kangro-Pool** (20. detsember 1890 Kudina vald – 9. mai 1963 Tallinn) oli eesti kirjandus- ja teatrikriitik.

## Elukäik
Kangro-Pool sündis Vahi mõisa sepa pojana Tartumaal. Omandas alg- ja keskhariduse Tartus.

1914. aastal tegi Georg Eduard Luiga talle ettepaneku hakata Päevalehe Tartu kaastööliseks. Kuigi tema kirjutisi oli varem avaldanud Sädemetes, Naiste Käsitöölehes ja mujalgi, võib seda lugeda tema ajakirjanikukarjääri alguseks. 1915 töötas Kangro-Pool Tartu Päevalehes, mille peatoimetajaks oli Eduard Laaman. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli, kus õppis 1919. aasta lõpuni. 1916 toimetas ta muu töö kõrval Üliõpilaste Lehte. 1917. aasta septembris kutsuti ta tööle Postimehe toimetusse. Rasmus Kangro-Pool kirjutas peamiselt kunsti probleemidest, kunstipoliitikast ja teatrist.

1920–1924 õppis Heidelbergi ja Hamburgi ülikoolides kunstiajalugu ja esteetikateooriat. Õpingute kõrvalt jätkas ta kirjutamist Päevalehes. 1924–1926 töötas Kangro-Pool haridusministeeriumis teaduse- ja kunstiosakonna juhataja abi kohusetäitjana. 1924. aastast 1934. aasta jaanuarini töötas Päevalehe teatri- ja kunstiarvustajana. 1935. aasta sügisel oli Rasmus Kangro-Pool lühikest aega Vaba Sõna peatoimetaja, kuni leht suleti. Pärast seda jätkas tööd vabakutselise ajakirjanikuna, kirjutades Postimehele, Päevalehele, Uudislehele, Varamule, Loomingule, Tänapäevale, Teatrile, Nädal Pildile jne. 1938. aasta suveks oli ta avaldanud umbes 5100 artiklit.Saksa okupatsiooni ajal alates 1941. aasta sügisest oli aasta aega vangis, samuti Nõukogude okupatsiooni ajal 1950. aastast.

Mitmekümne aasta jooksul ilmus Kangro-Pooli sulest mitmelaadseid käsitlusi teatri-, kunsti- ja kirjandusajaloost. Erilist tähelepanu pühendas ta kahele eesti kunstnikule: Kristjan Rauale ja Eduard Wiiraltile. Mõlema kohta kirjutas ta monograafia.

Rasmus Kangro-Pool on avaldanud ka ilukirjandusteoseid. Tuntumad on "Balti saksluse wiimased wägimehed" (1918), "Kunst ja Moraal" (1921) ja "Eesti teater algaastail" (1946), trükitehnilistel põhjustel ilmus tegelikult 1948.

Oli korporatsioon Sakala liige.

## Isiklikku
Tema vend Voldemar Kangro-Pool  oli graafik ja maalikunstnik. Rasmus Kangro-Pool oli 1915–1929 abielus Vanemuise näitleja Elvi Nanderiga, hiljem Töölisteatri näitleja Linda Reialiga. Tema poeg Rasmus Kangropool oli arhitektuuriajaloolane.

Rasmus Kangro-Pool on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Artiklid
* Kultuuri ja kunsti vahekorrast., Looming nr. 2/1923
* Kunstist ja kunstiteadusest., Looming nr. 6,7-8/1923
* Draama ja tänapäev, Olion nr. 7/1930
* Raamatu saatus ja jõud, Looming nr. 6/1935

## Viited

## Kirjandus
* Jüri Hain, "Rasmus Kangro-Pool – elu ja moraal" – Looming 1991, nr 11, lk 1533–53
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 177, artikli autor August Eelmäe
* Toomas Karjahärm, "Kultuurigenotsiid Eestis: Kirjanikud (1940–1953)" Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10 lk 142–177.
Juhan Vasar

**Juhan Vasar** (17. märts 1905 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1972 New York) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi. Ta õppis 1922–1927 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mag. phil. 1927, dr. phil. 1931. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige.

Ta töötas 1931. aastast Tartu Ülikooli üldajaloo dotsendina, aastast 1938 sai temast majandusteaduskonna majandusajaloo korraline professor, kellena töötas 1944. aastani.

## Looming
*Mõisatereduktsiooni küsimus 1681. a. Liivi maapäeval. I., Ajalooline Ajakiri, 1928 nr. 2
*Mõisatereduktsiooni küsimus 1681. a. Liivi maapäeval. II., Ajalooline Ajakiri, 1928 nr. 3
*"Halb" poola- ja "hea" rootsi-aeg, Olion nr. 8 (1930), lk 2–6
*Taani püüded Eestimaal taasvallutamiseks 1411—1422, TARTU 1930,  Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli toimetused, B HUMANIORA XVII I, lk 6..., TAANI PÜÜDED EESTIMAA TAASVALLUTAMISEKS 1411—1422, TARTU 1930
* Die grosse livländische Güterreduktion. Die Entstehung des Konflikts zwischen Karl XI. und der livländischen Ritter- und Landschaft 1678—1684 . Teil I (S. 1—176), Acta et commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis). B, Humaniora. XX (Tartu: K. Mattiesen, 1930) Tartu Ülikool
* Die gross e livländische Güterreduktion. Die Entstehung des Konflikts zwischen Karl XI. und der livländišchen Ritter- und Landschaft 1678—1684. Teil II (S. 177—400), Acta et commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis). B, Humaniora. XXII (Tartu: K. Mattiesen, 1931) Tartu Ülikool.
*"Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 1. osa. Eesti Kirjandus 11/ 1931. Lk 549...567 (kaader 8...26)
*"Soome asustusest Eestis XVII sajandi keskel". 2. osa. Eesti Kirjandus 12/ 1931. Lk 639...652 (kaader 33...46)

## Ühiskondlik tegevus
Lisaks tema suurele hulgale teadustöödele on hindamatu Vasara panus eestluse säilimisel eksiilis. Ameerikasse ümber asununa valiti ta muuhulgas 1952. aasta esimeseks juhiks Eesti Rahvuslikule Komiteele Ühendriikides ja 1955. aastal Ülemaailmsele Eesti Kesknõukogule. Ta oli ka Eesti kultuuritegelaste pensionikassa ja Aktuaalse Ajaloo Peakomitee esimees.

## Isiklikku
Tema isa oli Põltsamaa raamatukaupmees ja esimene abilinnapea Jüri Vasar (26. august 1860 – 22. mai 1940).
## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*
Friedrich Sauer

**Friedrich Sauer** (**Prido Saue**; 25. oktoober 1881 Suuremõisa vald – 27. oktoober 1927 Tallinn) oli Eesti haridustegelane.

## Elukäik
Friedrich Sauer sündis 1881. aastal Hiiumaal Suuremõisa vallas Tubala külas Simmunal talunike-kipparite suguvõsas. Juba varakult oli Priidu sunnitud isale metsatöödes abiks olema. Juba kolmeaastases Palade külakoolis avaldus tema suur lugemishimu, mille rahuldamiseks hakkas ta õppima vene ja saksa keelt, kuna nendes keeltes oli rohkem raamatuid saada. Sauer lõpetas Kuri kihelkonnakooli ning kogunud raha, õppis edasi 1899–1901 Kaarma õpetajate seminaris. 

Töötas mõne aasta vallakooli õpetajana Helme kihelkonnas Leebikul ja Põltsamaa kihelkonnas Tapikul. Kevaditi ja sügiseti, kui maal koolitöö seisis, täiendas ta end Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1905. aastal sooritas küpsuseksami Tartu Aleksandri gümnaasiumi juures ning astus Tartu Ülikooli õppima ajalugu. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Üliõpilasena võttis Sauer osa üliõpilasliikumisest, mis oli suunatud venestamise vastu ning sattus õige pea konflikti võimudega.

Suutmata pedagoogina tööd leida, jätkas ta õpinguid õigusteaduskonnas ning võttis 1910. aastal vastu saksa ja ladina keele õpetaja koha Venemaal Rostovis Doni ääres (1910–1918). Venemaal elades täiendas end klassikalise filoloogia alal Jena ülikoolis ja Varssavi ülikoolis (1913–1918). Tartu eesti ülikooli asutamisel pakuti talle lektori kohta, kuid Sauer eelistas Põltsamaa Reaalgümnaasiumi direktori (1918–1920) kohta. Oli Rooma ajaloo lektor Tartu Ülikooli juures korraldatud õpetajate suvekursustel (1920).

1920. aastal kutsuti ta kui silmapaistev ja energiline koolitegelane haridusministriks Jaan Tõnissoni teise valitsusse. 1921. aastal töötas õpetajana Jakob Westholmi Gümnaasiumis. 1. veebruarist 1921 kuni 1. oktoobrini 1923 oli Sauer haridusministri abi ning Haridusministeeriumi kunsti- ja teadusosakonna juhataja. 1921–1927 oli ta Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi kodanikuteaduse õpetaja ning 1924–1927 Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi direktor.   

1927. aastal suri Friderich Sauer 45-aastaselt luutuberkuloosi. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Kaht poega represseeriti nõukogude võimu poolt; neist Raul Sauerit seoses 1940. aasta Eesti-Läti jalgpalli maavõistlusega. Abikaasa Ida Saueri 1977–1978 kirjutatud käsikirjalised mälestused asuvad Friedrich Saueri venna Johanni järeltulijate valduses.

## Liikmesus
*Eesti Üliõpilaste Seltsi liige
*Korporatsiooni Sakala asutajaliige (alates 1908)
*Rostovi Eesti Klubi asutajaliige
*Eesti Rahvaerakonna ja Kristliku Rahvaerakonna liige

## Välislingid
*Eesti Vabariigi haridusministrid
Alfred Mõttus

**Alfred Julius Mõttus** (12. september 1886 Taheva vald – 4. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst, tervishoiutegelane ja poliitik.

## Haridustee
Õppis Taheva vallakoolis, Karula kihelkonnakoolis (1897–1900), Hugo Treffneri Eragümnaasiumis (1901–1902), Tartu Kroonugümnaasiumis (1902–1908) ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (1908–1914) 

## Töökäik
Töötas aastail 1914–1918 arstina Võrumaal ja Valgas, olles 1915–1916 Valga Punase Risti haigemaja juhataja, 1916–1918 Venemaa Linnade Liidu Valga haigemaja juhataja ja Valga rajooni vanemarst ning 1917–1918 Valga linna tervishoiuarst. Valga tsiviil komissar alates 21. novembrist 1918.

Osales Eesti Vabariigi sünnist alates elavalt poliitikas. Aastail 1919–1940 töötas Mõttus Tervishoiu Peavalitsuses, algul juhataja abina ja alates 1920. aastast juhatajana. 1919–1923 oli ta Eesti-Läti piirikomisjoni Eesti delegatsiooni juhataja. 1922–1923 ja 1926–1927 oli töö- ja hoolekandeministri abi.

Aastail 1926–1932 oli Mõttus Riigikogu liige ja 1927–1928 haridusminister Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses. 1928–1940 töötas haridus- ja sotsiaalministri (alates 1936 sotsiaalministri) abina. 1936. aastal oli ta Männiku plahvatusohvrite ja nende perekondade abistamise seltskondliku komitee esimees. 1937. aastal kuulus Rahvuskogu esimese koja liikmete hulka ja oli aastail 1938–1940 Riiginõukogu liige (rahvatervishoiu alalt, Tervishoiu Talituse direktor).. 

Seejärel Sotsiaalministeeriumi  sotsiaalministri abi ja tervishoiu- ja hoolekandetalituse direktor, 1940. aasta juunipöörde järel, sotsiaalminister Neeme Ruusi otsusega need kohad lahutati, ja dr. Alfred Mõttus jäi vaid Sotsiaalministeeriumi  tervishoiu- ja hoolekandetalituse direktoriks, 27. juunil 1940. aastal  nimetati Johannes Varese valitsuses sotsiaalministri abiks Lembit Lüüs. 

Arreteeriti NKVD poolt 13. juunil 1941. Suri Sosva vangilaagris.

## Ühiskondlik tegevus
* Korporatsiooni Sakala asutajaliige
* Eesti Tööerakonna liige
* Eesti-Soome Liidu juhatuse esimees (1922–1924)
* Estonia Teatriseltsi juhatuse esimees (1923–1940)
* Kultuurkapitali nõukogu liige ja näitekunsti sihtkapitali valitsuse esimees

## Tunnustus
* 1927 – Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1936 – Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II aste
* 1939 – Valgetähe II klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* 
* Valga kodulooline andmebaas ISIK
Hans Silbermann

**Hans Silbermann** VR I/2 (17. jaanuar 1886 Kalana, Pajusi vald – 2. juuni 1960 Tartu) oli eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkolonel, 1927).

Hans Silbermann sündis kaheksalapselise pere viimase lapsena. Ta õppis Kalana külakoolis, Eesti Aleksandrikoolis Põltsamaal ja Treffneri gümnaasiumis Tartus. Aastal 1905 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1912. aastal. Hans Silbermann oli Korporatsioon Sakala asutaja ja vilistlane.

Pärast õpinguid töötas mõnda aega Viljandis erapraktiseeriva ja kooliarstina. 

Aastal 1914 mobiliseeriti Hans Silbermann Vene sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas. Kuulus 1917–1918 Eesti rahvusväeossa, 1918 Viljandi linnaarst ja linnahaigla juhataja, hiljem võttis arstina osa ka Vabadussõjast, 2. Diviisi arst kuni 1940. aastani. Alates 17. novembrist 1939 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna sõjaväe sanitaarteenistuse professuuri riigikaitselise õpetuse määraline õppejõud teaduslikkude ainete alal kõigi määralise erakorralise professori õigustega.

Mobiliseritud Punaarmeesse 1941, osales Teises maailmasõjas, alampolkovnik (1943).

Vabanenuna sõjaväeteenistusest asus Hans Silbermann tööle Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna sõjaväemeditsiinilise ettevalmistuse kateedri juhatajana. Aastast 1950 töötas ta Tartu Linna Sanitaar-Epidemioloogilise Jaama antiraabilise osakonna juhatajana ja ametiühingukomitee esimehena.

Ta oli  I. I. Metšnikovi nimelise Vabariikliku Mikrobioloogide, Epidemioloogide, Infektsionistide ja Hügienistide Teadusliku Seltsi Tartu filiaali liige.

Abiellus 1921 Thea Hahniga (1900–1935), poeg ja neli tütart, kellest vanim, Asta-Margareete Silbermann (1922–1981) oli Rootsis arst.   

Hans Silbermann on maetud Tartu Maarja koguduse Maarja kalmistule. Aastal 1992 avati tema haual tütar Agda-Thea Oksa eestvõttel Heinz Valgu kujundatud hauatähis.

## Tunnustus
*Püha Anna orden (III klass)
*Püha Stanislavi orden (II ja III klass)
*Vabadusristi I liigi 2. järk, 1920
*Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1929
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1934
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1934
*Soome Valge Roosi orden (III klass)

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Kalanast pärit kolonel Hans Hans Silbermann, arst ja sõjamees, Vooremaa, 17. september 2011
*Arst ja sõjamees aitas sündida Eesti riigil
August Kirsimägi

**August Kirsimägi** (kodanikunimega **Adalbert August Kirschenberg**; 21. september 1905 Vahi, Tartumaa – 29. august 1933 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Ta lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis seejärel (surmani) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mida ei lõpetanud. 1925. aastal võitis ta karskussisulise tööga "Kõige parem võitlusviis alkoholi vastu Eestis" esimese auhinna, kuid enne auhinna kättesaamist oli ta karskusest loobunud. Korp! Sakala kaasvõitleja, rukiti.

Mängis eesti tummfilmis "Esimese öö õigus" (1925). 

August Kirsimäe sulest on ilmunud esimene ja seni ainus korporandiromaan eesti kirjanduses – "Puhastustuli", mis sai 1929. aastal Looduse romaanivõistlusel I preemia. Temalt ilmus ka armastusromaan "Preestri tütar" ja lühijutte. 

1933. aastal lõpetas ta elu enesetapuga pärast seda, kui oli haavanud Bruno Madissoni ja tema abikaasat.

## Viited

## Välislingid
*
Oskar Rütli

**Johan-Oskar Rütli** (19. detsember 1871 Ibaste küla, Ahja vald – 24. juuli 1949 Haunstetteni laager, Augsburg) oli Tartus tegutsenud eesti advokaat, tööstur ja pankur.

Rütli õppis vallakoolis, Võnnu kihelkonnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu kroonugümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1897–1901 õigusteadust. Pärast ülikooli lõpetamist töötas lühikest aega Pihkva semstvos ja Riias. Asus 1902. aastal Tartusse, kus töötas vandeadvokaadina. Tegi pikemaid reise Indiasse ja Sri Lankale. 1905. ja 1906. aastal oli Eduerakonna abijuhataja.

Nooremas põlves oli ta Jaan Tõnissoni kaasmõtleja ja toetaja Eesti Üliõpilaste Seltsis, hiljem lakkas Jaan Tõnissoni majanduslikult toetamast. 1908. aastal asutas ta koos Eesti Üliõpilaste Seltsist lahkunud liikmetega korporatsiooni Sakala. Oli mitme ühiskondlikult olulise poliitilise, kultuurilise ja haridusliku projekti suurrahastaja. 19. veebruaril 1937 avas ta Rahvuskogu Esimese Koja esimese koosoleku.

Rütli oli ka Soome aukonsul Tartus, Soome-Eesti sõprussuhete arendaja. Rahvuskogu, I Riiginõukogu, Majaomanikkude Koja ja Kaubandus-Tööstuskoja liige, Vene riigiduuma liige. Korporatsiooni Sakala auvilistlane ja asutaja. Ta oli üks Tartu Rotary klubi asutajaid. 

Rütli andis aastatel 1911–1916 koos Karl Menningi ja Friedrich Kangroga välja ajalehte Meie Aastasada ning 1913–1916 Tartu Päevalehte. Ta tegi kaastööd ka Postimehele.1944. aastal asus elama Saksamaale. Tema põrm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. 

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1938

## Mälestuse jäädvustamine
2007. aastal avasid taastatud Tartu Rotary Klubi esimene president Rein Kermes, toonane president Hannes Astok ja piirkonnakuberner Hans Sittnikow Rütli mälestuseks skulptor Mare Mikoffi kujundatud bareljeefi Tartus aadressil Küütri tänav 1 asuva Athena kino seinal.

Tartu Rotary klubi annab välja ka Oskar Rütli medalit.
## Teosed
* Oskar Rütli mälestusi: ühe eesti sugupõlve tööst ja võitlusist (1871-1949). Redigeerinud ja toimetanud Jüri Remmelgas. New York: Korp! Sakala USA koondise kirjastus, 1964.

## Viited

## Kirjandus
* Adv. O. Rütli raamatukogu Tartus. Uus Eesti, 27. oktoober 1935, nr. 40, lk. 8.

## Välislingid
* Taivo Kirm "Oskar Rütli - 140 aastat sünnist" eestielu.delfi.ee
* Ajalootund Raadio 2-s. Oskar Rütli meenutusi Eesti poliitikutest
HarperCollins

**HarperCollins** (ametlik nimi **HarperCollins Publishers LLC**) on kirjastus. 

Selle peakorter asub USA-s New Yorgis. Kirjastus tegutseb ja sellel on harukontorid mitmetes riikides.

Kirjastuse nimekirjas on palju tuntud autorite teoseid.   

Praeguse nime all tegutseb kirjastus alates 1989. aastast, pärast mitmeid liitmisi.

## Välislingid
*Ingliskeelne koduleht
Warreni komisjon

**Warreni komisjon** (inglise keeles *Warren Commission*; ametlik nimetus: *The President's Commission on the Assassination of President Kennedy*) oli spetsiaalne uurimisorgan, mis moodustati 29. novembril 1963 USA Kongressi nõudmisel Ameerika Ühendriikide presidendi John F. Kennedy mõrvamise asjaolude uurimiseks. Komisjon sai mitteametlikult nimeks Warreni komisjon selle juhiks määratud Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimehe Earl Warreni järgi.

Komisjoni kuulusid kõrged USA riigiametnikud nii FBI-st, CIA-st kui ka muudest asutustest.

FBI viis komisjoni korraldusel läbi 25 000 küsitlust ja salateenistus veel 1550. Komisjon ise võttis tunnistused 552 tunnistajalt, kellest 94 andis tunnistusi komisjoni ees.

Warreni komisjoni aruanne esitati president Lyndon B. Johnsonile 24. septembril 1964 ja tehti avalikkusele kättesaadavaks 27. septembril 1964.

Komisjoni aruanne teatas, et presidendi mõrvas Lee Harvey Oswald, kes tegutses üksi ja kelle ajendiks oli pettumus USA ja presidendi ebaõnnestunud Kuuba-poliitikas ja nõrkus kommunismile vastuseismisel.

Komisjoni tulemust peeti päris mitu aastat ainsaks tõeks. USA valitsuse seisukoht on siiani sama, mis komisjonil. Skeptikute arvates komisjon tegelikult varjas rohkem kui avalikustas ja tehniliselt ei olnud komisjoni lõppotsuses kirjeldatud sündmuste käik võimalik.

## Viited
Lee Harvey Oswald

**Lee Harvey Oswald** (18. oktoober 1939 New Orleans – 24. november 1963 Dallas) oli Ameerika Ühendriikide endine merejalaväelane, keda süüdistati ametlikult president John F. Kennedy mõrvas. 

1956. aasta oktoobrist 1959. aasta septembrini teenis ta Ameerika Ühendriikide Merejalaväes.

1959. aasta oktoobrist kuni 1962. juunini elas ta Nõukogude Liidus.

Jack Ruby tappis ta miljonite televaatajate silme all, kui Oswaldi hakati politseinikest ja muudest agentidest piiratuna Dallase politseimajast kohtumajja viima.

## Vaata ka
*Texase Kooliõpikute Hoidla
*Jack Ruby

## Välislingid
Eesti Korporatsioonide Liit

**Eesti Korporatsioonide Liit** (lühend **EKL!**)  on Eesti meeskorporatsioonide katusorganisatsioon.

Liidu asutasid 28. märtsil 1915 korporatsioonid Vironia, Fraternitas Estica, Sakala, Ugala ja Rotalia. Hiljem liitusid Fraternitas Liviensis, Leola, Revelia, Tehnola ja Fraternitas Tartuensis. Liikmesorganisatsioonid presideerivad roteeruvalt vanuse järjekorras.

Organid: kõigi konventide eestseisuste kogu ja seenioride konvent (jooksvate küsimuste lahendamiseks (S!C!)). Liidu kohus (L!K!) arutab ja karistab korrarikkumisi. EKL! ühendab 1930. aastast saadik ka korporatsioonide vilistlaskondi.

EKL!-i kuuluvate korporatsioonide liikmed on kohustatud andma üksteisele autasu ehk satisfaktsiooni. Sinatatakse kõigi teiste EKL!-i kuuluvate korporatsioonide liikmeid.

## Viited

## Välislingid
*Akadeemilised organisatsioonid

### Kirjandus
* Helmut Piirimäe, Toomas Hiio ja Matti Maasikas. *Spes patriae: üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis* Olion, 1996 ISBN 5460002176
* *Vivat Academia : üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis* Eesti Üliõpilaste Seltsi Kirjastus, 2007 ISBN 9789985902257
Pernavia grupeering

**Pernavia grupeering** on 1908. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsis tekkinud rühmitus, kes taotles üliõpilaskorporatsiooni moodustamist Eesti Üliõpilaste Seltsi raames. 

Selle liikmed moodustasid aastal 1908 Tartus uue eesti üliõpilaskorporatsiooni – Sakala –, mille põhikiri kinnitati ametlikult 1909.
Üks põhilisi initsiaatoreid oli Oskar Rütli.
The Washington Post

**The Washington Post** on ajaleht, mida antakse välja Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis. 

Päevaleht hakkas ilmuma 1877. aastal. 1880. aastal sai sellest linna esimene ajaleht, mis ilmus seitsmel päeval nädalas.

## Välislingid
*Ajalehe veebiväljaanne
Juhan Libe

**Juhan Libe** (26. aprill 1904 Põltsamaa – 16. oktoober 1947 Stensbæki põgenikelaager, Taani) oli eesti ajaloolane ja ajakirjanik. 

Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1921–1931 ja 1939–1940 (lõpetas *[[cum laude]]*). Korp! Sakala vilistlane.

Juhan Libe oli paljude ajaloo- ja kirjandusartiklite autor. Ta oli vabadussõjalaste liikumise häälekandja Võitlus toimetaja ja üks vabadussõjalaste põhiideolooge. Detsembrist 1935 kuni oktoobrini 1938 elas ta välismaal.

Asus 1940. aastal (kuna oli abiellunud baltisakslasega) ümberasujana Saksamaale. Teise maailmasõja ajal oli Haridusdirektooriumi rahvakasvatuse talituse juhataja ja töötas ajalehe Eesti Sõna toimetuses.

1944. aastal kolis uuesti Saksamaale. Andis Danzigis välja ajalehte Teateleht Eestlastele. Arreteeriti mõneks kuuks liitlaste poolt, pärast vabanemist siirdus ta Taani, kus ta 1947. aastal suri.

## Teosed
*Juhan Libe, August Oinas, Hendrik Sepp ja Juhan Vasar koostasid ühiselt 1932–1933 ilmunud suurteose "Eesti rahva ajalugu".

## Viited

## Välislingid
* geni.com
*
Per Wieselgren

**Per Väino Wieselgren** (4. august 1900 Jönköping – 11. veebruar 1989 Eslöv) oli rootsi keele- ja kirjandusteadlane, onomastika uurija.

Ta tegutses aastail 1930–1941 Tartu Ülikoolis rootsi keele professorina. Üks tema põhilisi uurimisvaldkondi oli rootsi sugemetega eesti onomastika uurimine. Antud teemal on ta koostanud kaks monograafiat.

Wieselgren lahkus pärast Teist maailmasõda kodumaale – Rootsi, kus koostas mitmeid keeleteaduslikke ja ajaloolisi teadustöid ja -artikleid. Ta on Korp! Sakala vilistlane.

Per Wiselgren oli ajalehe Teataja esimene vastutav väljaandja aastail 1944–1945 ja Välis-Eesti vastutav väljaandja (*ansvarig utgivare*). Eesti Teaduslik Selts Rootsis Lõuna-Rootsi Osakonna auliige (1972).

## Teosed
**Ortnamn och bebyggelse i Estlands forna och hittillsvarande svenskbygder Ostharrien med Nargö*. Lund, 1951
**Ormsö ortnamn och bebyggelsehistoria*. Lund, 1961
**Vasarast haakristini. Eesti 1939–1941*. Rootsi keelest tõlkinud Maiu Elken, eessõna Jan Henrik Swahn (autori tütrepoeg). Kunst, Tallinn 2002

## Artiklid
* Vaimseid voolusid tänapäeva rootsi kirjanduses Looming nr 2/1936

## Kirjandus
* Paul Ariste, "Tartu ülikooli professor Per Wieselgren" – Keel ja Kirjandus 1988, nr 5, lk 289–291

## Välislingid
* Janika Kronberg, "Rootslase raamat Eesti saatusaastatest" (raamatu "Vasarast haakristini" arvustus) (EPL-Arkaadia 13. 9. 2002)
Hämäläis-Osakunta

**Hämäläis-Osakunta** on 1653. aastal asutatud üliõpilasühing Helsingis.

Ühingul on sõprusleping Tartu korp! Sakala ja korp! Filiae Patriaega. Hämäläis-Osakunta hakkas 1909. aastal esimesena Soomes tegutsevatest üliõpilasorganisatsioonidest läbi käima Tartu üliõpilaskorporatsiooniga Sakala. Ametlik koostööleping sõlmiti 1929. aastal, 1930. aastal sõlmiti leping ka korporatsiooniga Filiae Patriae. 

## Välislingid
* Hämäläis-Osakunta koduleht
Vilistlane

**Vilistlane** on õppeasutuse lõpetanu. (Näiteks: "Tallinna 21. Kooli vilistlane".) Tavaliselt ei nimetata vilistlaseks endist (üli)õpilast, kellel on (antud) kool lõpetamata jäänud (ülikooli mitte lõpetanud endist üliõpilast nimetatakse buršvilistlaseks, eriti üliõpilasorganisatsioonides).

Kitsamas tähenduses: akadeemilise organisatsiooni liige, kes on kõrgkooli (diplomi või teaduskraadiga) lõpetanud.

Akadeemilise lühendina vil! (mitmus vil!! või vil! vil!).

## Vaata ka
*Buršvilistlane
*Filister
Ksv!

**Ksv!** on lühend sõnast 'kaasvõitleja', mis tähistab ülikoolis õppivat akadeemilise organisatsiooni liiget. Mitmuses kasutatakse **ksv!!** või **ksv! ksv!**.
Fraternitas Viliensis

**Fraternitas Viliensis** oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) raames tegutsenud ühendus, kes soovis asutada ametlikult kinnitatud eesti üliõpilaskorporatsiooni. 

## Ajalugu

Idee algatas EÜSi vilistlane Villem Reiman, kes 1888. aasta kevadel korporatsioonina ülesastumise küsimuse tõstatas. 3. mail 1888 esitati Reimani ettepanek EÜSi koosolekule, kuid läbirääkimised lükati edasi.  

22. veebruaril 1890 peetigi korporatsiooni asutajate koosolek. Nimeks otsustati võtta "Fraternitas Viliensis" ja värvideks sini-must-valge nagu 1884. aastal pühitsetud EÜSi lipul. Korporatsiooni vapil olid sini-must-valged värvid, korporatsiooni sirkel kahe ristatud rapiiriga, kolm viljapead, lahtine raamat kirjaga "Carpe diem!" ja ümber tammelehtedega pärg, millel olid esimesed tähed lausest "fortiter in re, suaviter in modo". Chargiertenconventilt (Ch!C!) tuli jaatav vastuvõtmiseotsus. 9. septembril 1888 peeti korporatsiooni koosolekut, kus valiti eestseisus järgmiste liikmetega: senior Oskar Kallas, I kirjatoimetaja E. Linde ja II kirjatoimetaja K. Koppel.      

11. novembril 1890 jättis Liivimaa õpperingkonna kuraator Nikolai Lavrovski korporatsiooni asutamise kinnitamata. Kuraator Lavrovski ei soovinud enam uute korporatsioonide asutamist, sest need tegelesid tema arvates poliitikaga.   

27. veebruaril 1891 teatas korp! Fraternitas Viliensis Ch! C!-le, et kuna nad kuraatori kinnitust ei saanud, lähevad nad laiali ning jätavad endale õiguse nimele, vapile ja värvidele. Lühike kiri lõppes teatega, et allakirjutanud garanteerivad enne ja garanteerivad ka tulevikus üldkommaani. Praegust Fraternitas Viliensise vappi kasutab EÜS ka tänapäeval.

## Asutamiskatsed 20. sajandi alguses

Sajandivahetuseks olid endised korporatsiooni asutamise mõtet pooldavad vilistlased Jaan Tõnisson, Oskar Kallas ja Villem Reiman aga oma seisukohti vahetanud ning seisid vastu EÜS-i korporatsiooniks muutmisele. Fraternitas Viliensise asutamise nõue esitati EÜS-i koosolekutel veel aastatel 1900 ja 1904, kuid enamus lükkas otsuse tagasi. Ei nõustutud ka ideega luua korp! Fraternitas Viliensis EÜS-i allorganisatsioonina.

Olles kaotanud lootuse ametlikult kinnitada Fraternitas Viliensist, esitas 1904. aasta novembris grupp EÜS-i liikmeid taotluse registreerida ametlikult korp! Aestia, seekord juba eraldiseisvana EÜS-ist. Revolutsiooni tõttu korporatsiooni ametlik kinnitamine aga venis ning alles aastal 1907 asutati Tartus esimene Eesti pinnal tegutsev ja eesti soost üliõpilasi koondav korporatsioon Fraternitas Estica. Et EÜS keeldus uuele korporatsioonile andmast korp! Fraternitas Viliensise värve sini-must-valget, mis EÜS-i käes hoiul olid, võttis ka vastloodud korporatsioon oma värvideks sini-rohe-valge.

## Kirjandus

* Kõpp, Johan. Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu I. Tartu, 1925.

## Välislingid
*Korporatsioon Fraternitas Viliensise asutamiskatse
Korporatsioon Aestia

**Korporatsioon Aestia** oli 1904. aastal rühma Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmete katse asutada üliõpilaskorporatsioon, mis jäi 1905. aasta revolutsiooni sündmuste tõttu kinnitamata.

1906. aastal taotleti korporatsiooni asutamist uue nimega Fraternitas Estica, 1907. aastal palvekiri rahuldati.

## Viited
Auvilistlane

**Auvilistlane** on akadeemilise organisatsiooni vilistlane (vil!), kes on valitud erilise austuseavaldusena auvilistlaseks ehk auliikmeks. 

Akadeemilise lühendina auvil! - lühend sõnast "auvilistlane" - au+vil!.

## Eesti organisatsioonide auvilistlasi
*Friedrich Akel (Korporatsioon Fraternitas Estica)
*Matthias Johann Eisen (Eesti Üliõpilaste Selts)
*Karl Ipsberg (Korporatsioon Vironia)
*Elmar Järvesoo (Üliõpilasselts Liivika)
*Jaan Kross (Eesti Üliõpilaste Selts)
*Johan Kõpp (Eesti Üliõpilaste Selts)
*Abel Käbin (Korporatsioon Rotalia)
*Artur Mägi (Üliõpilaste Selts Raimla)
*Ester Mägi (Korporatsioon Lembela)
*Enn Nõu (Üliõpilaste Selts Raimla)
*Heinold Okas (Korporatsioon Sakala)
*Aleksander Paldrok (Korporatsioon Fraternitas Estica)
*Udo Petersoo (Eesti Üliõpilaste Selts
*Otto Pukk (Korporatsioon Fraternitas Estica)
*Konstantin Päts (Korporatsioon Fraternitas Estica)
*Artur Taska (Eesti Üliõpilaste Selts)
*Jaan Tõnisson (Eesti Üliõpilaste Selts)
*Konrad Veem (Eesti Üliõpilaste Selts)
Kommerss

**Kommerss** (ladina sõnast *commercium* 'läbikäimine') on üliõpilaskorporatsioonides tähtsam üritus, mille jooksul toimub eriline nn vennastuspidu (Landesvater) või õestuspidu naiskorporatsioonides. Kommerss on üldiselt kinnine, vaid liikmeskonnale mõeldud üritus.
Kastiilia kuningate loend

**Kastiilia kuningate loend** on loetelu Kastiilia kuningriigi valitsejatest.

*1312&ndash;1350 Alfonso XI (1311&ndash;1350)
*1350&ndash;1366 ja 1367&ndash;1369 Pedro I Julm (1334&ndash;1369)
*1366&ndash;1367 ja 1369&ndash;1379 Enrique II (1334&ndash;1379)
*1379&ndash;1390 Juan I (1358&ndash;1390)
*1390&ndash;1406 Enrique III (1379&ndash;1406)
*1406&ndash;1454 Juan II (1405&ndash;1454)
*1454&ndash;1474 Enrique IV (u. 1420&ndash;1474)
*1474&ndash;1504 Isabel I (1451&ndash;1504)
*1504&ndash;1506 Felipe I (1478&ndash;1506)
*1506&ndash;1555 Juana Nõdrameelne (1479&ndash;1555), reaalselt valitsesid ta isa Fernando II ja regendid
*1516&ndash;1556, ametlikult 1555&ndash;1556 (1516&ndash;1555 kaaskuningana) Carlos I (1500&ndash;1558), ka Aragóni kuningas, temast alates olid Kastiilia monarhid ka kogu Hispaania kuningad.

## Vaata ka
*Kastiilia riigipeade loend
Aragóni kuningate loend

See on **Aragóni valitsejate loend**.

Aragón on tänapäeval regioon Kirde-Hispaanias. Aragóni kuningriik hõlmas tänapäeva autonoomse piirkonna Aragóni. Aragóni kuningad Barcelona dünastiast valitsesid ka Kataloonia vürstiriiki, Valencia kuningriiki, Mallorca kuningriiki, Sitsiilia kuningriiki, Sardiinia ja Korsika kuningriiki ja alasid Lõuna-Prantsusmaal, kaasa arvatud Montpellier linn. Seda riiki nimetati Aragóni impeeriumiks, vastandina Aragóni kuningriigile (s.o. Aragóni pärusvaldustele).

## Aragóni monarhid
### [[Aragóni dünastia]], 1035–1410
*Vaata ka: [[Aragóni krahvkond]], [[Aragóni kuningriik]], [[Navarra kuningriik]], [[Barcelona krahvkond]] ja [[Valencia kuningriik]]*

Sancho III (Navarra kuningas) surmaga jäi Aragón tema pojale Ramirole, kes saavutas kiiresti sõltumatuse.

Martin oli Wilfred I valitsejasoo viimane otsene järeltulija; suri seaduslike pärijateta.
**[[interregnum]]* 31. mai 1410 – 24. juuni 1412

### [[Trastámara dünastia]], 1412–1516
*Vaata ka: [[Napoli kuningriik]] ja [[Sitsiilia kuningriik]]*

Kuigi ürikutes on seda dünastiat mõnikord viidatud kui Aragóni, ei olnud see tegelikult eelneva Aragóni dünastia osa, vaid Trastamara dünastia, kes varem valitses Kastiilia kuningriiki.

#### Pretendendid Juan II vastu, 1462–1472
Kataloonia kodusõja ajal oli kolm troonipretendenti, kes küll kunagi troonile ei jõudnud.

### [[Habsburgid]]e dünastia, 1516–1700
*Vaata ka: [[Kastiilia kuningriik]]*

Aragón jäi Kataloonia mässu ajal lojaalseks Felipe IV-le, samas Kataloonia vandus truudust Louis XIII-le ja Louis XIV-le (*Päikesekuningas*); vaata Barcelona krahvide loend. Portugal eraldus aastal 1640. Carlos II suri pärijateta.

### [[Bourbonid]]e dünastia, 1700–1705
*Vaata ka: [[Hispaania pärilussõda]]



===[[Habsburgid]]e dünastia, 1705–1714===


Sõja ajal (ametlikult aastal 1707) [[Nueva Planta dekreedid|kaotas]] Felipe V, esimene [[Bourbonid]]e soost keiser Hispaanias, Aragoni kuninga tiitli. Pärast seda ei olnud enam Aragoni monarhe. Siiski Hispaania monarhid kuni [[Isabel II]]-ni, kuigi kujutasid endid müntidel *Hispaania kuninga/kuningannana*, samas kasutasid oma ametlikes dokumentides mõnd traditsioonilist olematu Aragoni krooni tiitlit: *Kastiilia, Leoni, **Aragoni**, **Mõlema Sitsiilia**, Jeruusalemma, Navarra, Granada, Toledo, **Valencia**, Galicia, **Mallorca**, Sevilla, **Sardiinia**, Cordoba, **Korsika**, Murcia, Jaeni, Algarve, Algecirase, Gibraltari, Kanaari saarte, Ida- ja Lääne Indiate, Okeaania saarte ja maismaa kuningas/kuninganna ; Austria ertshertsog; Burgundia, Brabanti, Milano hertsog; Habsburgi, Flandria, Tirooli, **Barcelona** krahv; Biskaia, Molina valitseja''.
LKA

***LKA** on looduskaitseala lühend.
***LKA** on Sri Lanka kolmetäheline ISO 3166 maakood.
***LKA** on Ameerika Ühendriikide luureorganisatsiooni CIA (*Central Intelligence Agency*) eestikeelse tõlke (**Luure Keskagentuur**) lühend.
Eksklaav

**Eksklaav** on territoorium, mis kuulub poliitilisele üksusele, kuid millel ei ole sellega maaühendust (saari ei loeta eksklaavideks), ja mida ümbritsevad teised poliitilised üksused.

## Vaata ka
* Enklaav
* Dubki (Venemaa eksklaav, mis piirneb Eesti territooriumiga)
* Medvežje-Sankovo
Riiklik Julgeolekuagentuur

**Riiklik Julgeolekuagentuur** (ingl. *National Security Agency*; **NSA**) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi haldusalas olev valitsusagentuur, mille ülesanded on sidekanalite kaudu edastatavate sõnumite kogumine (sh salajane pealtkuulamine), kogutud info analüüs ning valitsuse infoturbe tagamine sarnase pealtkuulamise vältimiseks.

Agentuuril on koos Riikliku Luureametiga (NRO) suurim infotehnoloogiline luure- ja satelliidivõrgustik maailmas. 

Tulenevalt oma ülesannetest tegeleb NSA krüptograafia ja krüptoanalüüsi uuringutega.

NSA peakorter asub Fort Meade'is Marylandi osariigis, umbes 16 km Washingtonist kirdes.

Agentuur loodi 1952. aastal. Pikka aega ei tunnistanud USA valitsus selle agentuuri olemasolu üldse. Seetõttu kutsuvad naljahambad seda asutust "*No Such Agency*" ehk siis "Sellist asutust ei ole olemas".

2013. aastal puhkes rahvusvaheline luureskandaal, kui Edward Snowdeni lekitatud saladokumentidest selgus, et NSA oli jälgimisprogrammi PRISM raames jälginud sõbralike riikide juhtide telefonivestlusi ja e-kirjavahetust.

Bondi-filmis "Surra veel üks päev" mängis Halle Berry Bondi tüdrukut, kes töötab NSA heaks.

## Juhid ja struktuur

Viimatine NSA direktor oli aastatel 2023–2025 kindral Timothy D. Haugh. 

### Struktuur enne 1991. aastat
Peakorter Fort Meade'is Marylandis:
*Administratsioon;
*Üldnõukogu;
*Planeerimine ja poliitika;
*Programmid ja vahendid
*Installeerimine ja logistika;
*Telekommunikatsiooni ja arvutitehnika teenistus;
*Rahvuslik krüptoloogiakool;
*Inseneriuuringud
**tehnilise teabehankedivisjon;
**Krüptograafilise varustuse divisjon.
*Signaalteabeoperatsioonid:
**A-grupp, NSV Liit ja idabloki riigid;
**B-grupp, Aasia kommunistlikud liikumised;
**C-grupp, Telekommunikatsioon;
**G-grupp, Üldine teabeliiklus;
**W-grupp, Teabehanke juhtimine ja haldus
*Julgeoleku keskteenistus:
**Ameerika Ühendriikide sõjaväe, Luure- ja julgeoleku juhtimiskeskus;
***Arlington Hall, Virginia; Vint Hill Farm, Warrenton, Virginia; Two Rock Ranch;
**Ameerika Ühendriikide sõjamerelaevastiku grupp;
***Nebraska Av, Washington; Sugar Grove, Lääne-Virginia; Winter Harbour, Maine;
** Ameerika Ühendriikide Lennuväe elektroonilise julgeolekujuhtimiskeskus;
***Kelly õhujõudude baas, San Antono, Texas; Buckley õhujõudude baas, Aurora, Colorado;
*Riikliku julgeolekuagentuuri baasid Ameerika Ühendriikide territooriumil;
**Yakima, Washington; Kent Island, Virginia
*Riikliku julgeolekuagentuuri meretagused (välismaised) baasid;
**[[National Reconnaissare Office]]*/ Luure Keskagentuur
**Sunnyvale California

## Vaata ka
* Echelon
*Ronald William Pelton

## Välislingid
*NSA koduleht, http://www.nsa.gov/
*The National Security Agency Declassified
Ameerika Ühendriikide ministeeriumide loend

**Ministeeriumid** (inglise keeles Departments) on Ameerika Ühendriikide valitsusasutused, mille juhid kuuluvad valitsuskabineti koosseisu.
2024. aasta seisuga on riigis 15 ministeeriumi.
Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid

**Agentuur** (inglise keeles *Agency*) on Ameerika Ühendriikide valitsusastmestikus eraldiseisev asutus. Rühma kuuluvatel asutustel on üldiselt ministeeriumitega sarnane administratiivne ülesehitus ja struktuur, kuid erinevalt ministrist ei kuulu agentuuri juht valitsuskabinetti, vaid allub kas otse presidendile või on mõne ministeeriumi koosseisus.

## Valitsusagentuuride loend
* Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet (*Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms, and Explosives*; ATF)
* Luure Keskagentuur (*Central Intelligence Agency*; CIA / LKA)
* Kaitseluureagentuur (*Defense Intelligence Agency*; DIA)
* Föderaalne Juurdlusbüroo (*Federal Bureau of Investigation*; FBI / FJB) 
* Ameerika Ühendriikide Eriolukordade Föderaalbüroo (*Federal Emergency Management Agency*; FEMA)
* Riiklik Aeronautika- ja Kosmosevalitsus (*National Aeronautics and Space Administration*; NASA)
* Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur (*National Geospatial-Intelligence Agency*; NGA)
* Riiklik Luureamet (*National Reconnaissance Office*; NRO)
* Riiklik Julgeolekuagentuur (*National Security Agency*; NSA)
* Keskkonnakaitseagentuur (*United States Environmental Protection Agency*; EPA)
* Narkootikumidevastase Võitluse Amet (*Drug Enforcement Administration*; DEA)

## Endine agentuur
* USIA – Ameerika Ühendriikide Informatsiooniagentuur

## Välislingid
* USA Luurering
Kaitseluureagentuur

**Kaitseluureagentuur** (*Defense Intelligence Agency*; **DIA**) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi koosseisu kuuluv sõjaväeluure agentuur, mille ülesanne on kaitsealase teabe kogumine.

DIA allub staabiülemate ühiskomitee kaudu kaitseministrile. Agentuuri ülesanded on sõjaliste luureandmete pidev kogumine, töötlemine, hindamine, analüüsimine, seostamine ja levitamine. Muude eesmärkide hulka kuuluvad raskesti ligipääsevate teabeallikate tõhusam kindlaksmääramine, kaitseministeeriumi luuretegevuse tõhusam haldamine ning liiasuse kõrvaldamine organisatsioonis ja selle tegevuses.

DIA juht on kindralleitnant Jeffrey A. Kruse.

## Ajalugu
Pärast Teist maailmasõda oli USA-s luuretegevus killustatud. Luureandmeid kogus, töötles ning edastas riigisekretärile ja teistele valitsusasutustele kolm sõjaväeametkonda. See tähendas mitmes valdkonnas topelttööd ning oli kulukas ja ebatõhus.

1958. aasta kaitse ümberkorraldamise akt soovis neid puudusi parandada, määrates vastutuse USA relvajõudude ülemjuhatuse luureosakonnale. Ent vastutusliinid jäid ebaselgeks, kooskõlastus oli vilets ning esialgsed tulemused andmete usaldusväärsuse ja täpsuse osas olid puudulikud. President Dwight Eisenhower moodustas 1960 ühistöörühma, et leida paremaid mooduseid riigi sõjaväeluure korraldamiseks.

Ühistöörühma soovitusel teatas USA kaitseminister Robert McNamara 1961. aasta veebruaris staabiülemate ühendkomiteele oma otsusest moodustada kaitseluureagentuur ning käskis neil luua kava koondamaks kogu sõjaväeluure kaitseministeeriumi alla. Töörühma juhtis USA õhujõudude kindralleitnant Joseph Carroll, kellest sai ka kaitseluureagentuuri esimene juht. Staabiülemate ühiskomitee avaldas kaitseministeeriumi direktiivi DIA moodustamise kohta 1. augustil 1961 ja DIA alustas tööd 1. oktoobril 1961.

## Välislingid
*Koduleht
Riiklik Georuumiluure Agentuur

**Riiklik Georuumiluure Agentuur**, tõlgitud ka kui **Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur**, (ingl. *National Geospatial-Intelligence Agency*; **NGA**) on Ameerika Ühendriikide agentuur, mille ülesanne on kõiki saadaolevaid visuaalse luure vahendeid kasutades luua ja hoida ajakohasena kolmemõõtmeline interaktiivne maakera kaart, mida kasutatakse kõikide USA luure- ja uurimisagentuuride töö tõhustamiseks.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Riiklik Luureamet

**Riiklik Luureamet** (inglise keeles *National Reconnaissance Office*; **NRO**) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile alluv riigiamet, mille ülesanne on luuresatelliitide ehitamine ja käitamine USA föderaalvalitsuse jaoks.

NRO kuulub Ameerika Ühendriikide luurekogukonda ning seda peetakse koos Luure Keskagentuuri (CIA), Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA), Kaitseluureagentuuri (DIA) ja Riikliku Ruumiandmete ja Luure Agentuuri (NGA) ühest viiest põhilisest Ameerika Ühendriikide luureagentuurist. Ameti peakorter asub Virginia osariigis Chantillys.

NROl on satelliitide võrgustik, mis võimaldab koguda luureandmeid üle maailma. Põhiline osa kogutud andmeist saadetakse USA Kaitseministeeriumisse dešifreerimiseks. Vastavalt USA seadustele kasutavad NROst saadud infot peaaegu kõik seaduslikkust ja korda valvavad asutused.

Asutust nimetatakse mõnikord naljatlevalt "**N**o **R**estrictions on **O**rbit" ('orbiidil piiranguteta').

NRO direktor on alates 2019. aastast Christopher Scolese.

## Vaata ka
* Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur
* Riiklik Julgeolekuagentuur
* Riiklik Allveeluureamet
* Luuresateliit

## Viited

## Välislingid
*NRO koduleht (*inglise keeles*)
Linux (tuum)

**Linux** on vabavaraline Unixi-laadne operatsioonisüsteemi tuum, mille arendust alustas Linus Torvalds aastal 1991, ja mida on edasi arendanud ülemaailmne programmeerijate kogukond. Linux kuulub GNU General Public License'i alla ja seega on selle lähtekood vabalt saadaval.

Seda tuuma tuntakse põhiliselt Linuxi operatsioonisüsteemi keskse osana. Tarkvaradistributsioone, milles on see tuum kasutusel, nimetatakse Linuxi distributsioonideks.

Algselt kirjutati see Intel 80386 protsessorile, kuid nüüdseks on see porditud paljudele arvutiplatvormidele.

Linux on kirjutatud peaaegu täielikult C-keeles (kasutatud on ka mõningaid GNU C laiendusi), välja arvatud mõned osad assemblerkeeles (GNU as AT&T süntaksis). 2022. aastast saati lubati nende kõrval kasutada ka Rusti keelt.

Linuxil on terviktuum (monoliit), mis tähendab, et näiteks seadmete juhtprogramme ehk draivereid käitatakse tuuma mäluväljas. Linuxi tuuma saab laadida arvuti mällu osade kaupa, neid osi nimetatakse laaditavateks tuumamooduliteks.

Linux toetab samaaegset mitme protsessori kasutamist.

Linux on tervikuna avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi versiooni 2.0 all, kuid sisaldab teisigi sobiva litsentsi all avaldatud faile.

Enamik veebisaite ja kõik 500 maailma kiireimat superarvutit kasutavad mingit sorti Linuxi operatsioonisüsteemi.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* 
* Kuutõrvaja viki: Linuxi tuum