open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SS-21 Skarabeus

**SS-21 Skarabeus** (ka **OTR-21 Totška**, **9K79 Totška**) on Nõukogude Liidus valmistatud taktikaline maa-maa tüüpi ballistiline lühimaarakett. GRAU koodnimetus 9K79, NATO koodnimetus SS-21.

Relva väljatöötamist alustati vastavalt NLKP KK ja NSVL Ministrite Nõukogu 1968. aasta 4. märtsi määrusele nr 148-56.

## Kirjeldus
OTR-21 on mobiilne raketi laskeseadmesüsteem. Kandursõiduk arendab maanteel kiirust kuni 60&nbsp;km/h ja vees kuni 8&nbsp;km/h. Süsteemi väljaarendamist alustati 1968. aastal. Loodud on kolm modifikatsiooni.

### Skarabeus A
Skarabeus A võeti Nõukogude armees kasutustele 1975. aastal. Raketile saab paigaldada kolme liiki lõhkepäid:
* 485 kg tavalise suurejõulise lõhkeainega lõhkepea
* kildlõhkepea (surmav raadius üle 200&nbsp;m)
* tuumalõhkepea
Vähim laskekaugus 15 km, suurim laskekaugus 70&nbsp;km; võimalik kõrvalekalle sihtmärgist umbes 150&nbsp;m.

### Skarabeus B
Täiustatud Skarabeus B (Totška-U) GRAU indeks 9K79-1, võeti kasutusele 1989. aastal. Parem raketikütus suurendas laskekaugust 120 kilomeetrini. Võimalik kõrvalekalle sihtmärgist 95&nbsp;m.

### Skarabeus C
Skarabeus C töötati välja 1990. aastatel. Laskekaugus suurenes 185 kilomeetrini, võimalik kõrvalekalle sihtmärgist vähenes vähem kui 70 meetrile.

## Kasutamine lahingutes
Venemaa kasutas relva Teises Tšetšeenia sõjas.

2008. aasta Lõuna-Osseetia sõjas, vahemikus 8.–11. august, tulistasid VF relvajõud välja vähemalt 15 Totška raketti.

Väidetavalt on relva kasutatud ka 2014. aasta Donbassi sõjas.

2022. aasta Vene-Ukraina sõjas tulistati 8. aprilli ennelõunal 2 Totška-U raketti Vene vägede poolt Kramatorski raudteejaama pihta. Sinna olid kogunenud sõja eest põgenevad tsiviilisikud (kuni 4000 inimest). Rakett tappis 50 isikut, nende hulgas 5 last, üle saja sai haavata.

## Kasutajad

;: Vähemalt 8 raketiheitjat Totška-U
;: 3 raketiheitjat Totška-U koos 4 raketiga
;: 36
;: 18
;: Teadmata arv
;: 220 raketiheitjat. Raketisüsteeme on moderniseeritud alates 2004. aastast (automatiseeritud juhtimissüsteemide väljavahetus)
;: 90
;: Teadmata arv
;: 10
;: Teadmata arv KN-02 variandi raketiheitjaid

## Viited

## Välislingid

*Tochka-U Video
*SS-21 Scarab (9K79 Tochka)
*OTR ''Tochka''
*MissileThreat.com SS-21
*Jane's Defence news on North Korean SS-21 test, April 2006
*
Väärtpaberiinspektsioon

**Väärtpaberiinspektsioon** (lühend **VPI**) oli Rahandusministeeriumi alluvuses tegutsenud üksus (inspektsioon). Aastal 2002 ühendati VPI Finantsinspektsiooniga.

VPI eelkäija oli 1. jaanuaril 1994. aastal loodud *Väärtpaberiamet*, mis 1996. aastal korraldati ümber **Väärtpaberiinspektsiooniks**.

## Viited

## Välislingid
*VPIst Finantsinspektsiooni kodulehel
Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsioon

**Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsioon** (lühend **TALO**; varem nimega *Teenistujate Ametiliitude Organisatsioon*) on Eesti ametiliitusid ühendav organisatsioon.

## TALO liikmesliitusid
TALO liikmesliitusid:
*Eesti Kultuuritöötajate Ametiliit (EKAL)
*Eesti Teatriliit (ETL)
*Eesti Inseneride Kutseliit (EIK)
*Eesti Radioloogia Ühing (ERÜ)
*Ringhäälingu Töötajate Ametiliit (RTAL)
*Eesti Ajakirjanike Liit (EAL)
*Eesti Treenerite Ühendus (ETÜ)
*Eesti Maateenistujate Ametiliit (EMTA)
*Tallinna Tolliametnike Ametiühing (TTAÜ)

## Viited

## Välislingid
*TALO koduleht
1927. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass

**1927. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 7. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.

Hooaeg mängiti karikavõistluste formaadis. 

Eesti kõrgeim tase kandis nime **1. klass**, teine tase **Ringkonnaklass**

## 1. klass

### Eelring

‡Võit anti hiljem **Nõmme SS Kalju**le, kuna **Narva KS Võitleja** kasutas keelatud mängijat (Remmel, kes oli **Rakvere SS Kalev**i mängija).

### Veerandfinaalid

----

----

‡Võit anti hiljem **Tallinna SR Võitleja**le, kuna **Narva KS Võitleja** kasutas keelatud mängijat (Remmel, kes oli **Rakvere SS Kalev**i mängija).
----

#### Kordusmäng pärast Narva Võitleja diskvalifitseerimist

### Poolfinaalid

----

### Finaal

### Parimad Väravakütid
* Eduard Ellman-Eelma (Tallinna Jalgpalli Klubi) - 6 väravat
* Arnold Pihlak (Tallinna Jalgpalli Klubi) - 6 väravat

## Ringkonnaklass

*Ringkonnaklassi võitja Tallinna VK Merkur sai õiguse osaleda 1927. aasta 1. klassis.

## Ringkondade võistlused
### Tallinn
### Põhja-Eesti
### Lõuna-Eesti
### Lääne-Eesti
### Kesk-Eesti

## Vaata ka
## Viited
Kim Thúy

**Kim Thúy** (sündinud 19. septembril 1968 Saigonis Vietnamis) on Vietnami päritolu Kanada kirjanik. 

Ta lahkus 10-aastaselt koos vanematega paadipõgenikuna Vietnamist ning asus elama Québeci. Ta on lõpetanud Montréali Ülikooli keeleteaduse ja tõlke (1990) ning õigusteaduse alal (1993).

Kim Thúy debüütromaan "Ru" ilmus prantsuse keeles 2009. aastal ning võitis 2010. aastal Kanada kindralkuberneri auhinna prantsuskeelse ilukirjanduse alal. Eesti keeles ilmus raamat Triinu Tamme tõlkes 2014. aastal Loomingu Raamatukogu sarjas (nr 28–29).

## Teoseid
* "Ru" (2009)
* "À toi" (2011, koos Pascal Janovjakiga)
* "Rouma (2013)
* "Mãn" (2013)

## Viited

## Välislingid

* Marie-Josée Montminy, "Les nombreuses vies de Kim Thuy", *Le Nouvelliste*, 24. märts 2012.
1928. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass

**1928. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 8. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna Jalgpalli Klubi. 

Esimest korda autasustati meistermeeskonda Riigivanema hõbekarikaga.

Eesti Jalgpalli Liit otsustas enne hooaja algust minna karikasüsteemilt üle tavalisele liigasüsteemile, aga mingil põhjusel olid suured klubid Tallinna VS Sport ja Tallinna ESS Kalev täielikult selle vastu. Lõhe EJL-i ja klubide vahel läks nii suureks, et Sport ja Kalev keeldusid osalemast ning nende eeskujul loobusid veel mõned klubid. 

Eesti kõrgeim tase kandis nime **Liiduklass**, teine tase **A-klass** ja kolmas tase **Ringkonnaklass**.

## Liiduklass

**Liiduklass**is pidi osalema 4 meeskonda, kuid Tallinna VS Sport ja Tallinna ESS Kalev, kes olid uue süsteemi vastu, loobusid osalemast. Seega jäid osalema ainult kaks klubi, Tallinna Jalgpalli Klubi ja Tallinna VK Merkur (mis oli sisuliselt TJK duubel meeskond). 

### Finaal

## A-klass

Veerandfinaalis loositi kokku Tallinna SR Võitleja ning Narva KS Võitleja, Pärnu SS Tervis pääses otse poolfinaali, kus mängiti veerandfinaali võitjaga. Poolfinaali võitja pääses finaali, kus mängiti ringkonnaklassi esivõistluste võitjaga.

### A-klassi esivõistlused

*Tartu Jalgpalli Klubi sai õiguse osaleda järgmise hooaja Liiduklassis.

## Ringkonnaklass

Ringkondade esivõistlustel osalesid ringkondade meistrid: Tallinna ringkonnast Hõimla ÜENÜ, Põhja-Eesti ringkonnast Rakvere SS Kalev, Lõuna-Eesti ringkonnast Tartu Jalgpalli Klubi, Lääne-Eesti ringkonnast Jõelähtme SS Ühendus (Harjumaa), Kesk-Eesti ringkonnast Türi SR.

Loosi tulemusel mängisid veerandfinaalis SS Ühendus ja Türi SR, ülejäänud kolm meeskonda pääsesid otse poolfinaali.

### Ringkonnaklass esivõistlused

*Võitja, Tartu Jalgpalli Klubi pääses A-klassi esivõistluste finaali.

## Ringkondade võistlused
Igast ringkonnast pääses võitja mängima ringkonnaklassi esivõistlustele.
### Tallinna ringkond

### Põhja-Eesti ringkond

!colspan="3" align="center"|Finaal

|}

### Lõuna-Eesti ringkond
*Tartu Jalgpalli Klubi pääses otse ringkondade esivõistlustele, kuna vastaseid polnud.

### Lääne-Eesti ringkond

!colspan="3" align="center"|Finaal

|}

### Kesk-Eesti ringkond
*Selle ringkonna tabel pole veel täielik.*

## Viited
1929. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass

**1929. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste kõrgeima taseme 9. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.

## Liigatabel

## Mängud

## Vaata ka
## Viited
R (täpsustus)

**R** või **r** on täht või lühend, mis võib tähendada järgmist:
*R on ladina tähestiku täht
*R on reede (lühendina ka r)
*R on Reede (nädalaleht; praegu Sirp)
*R on programmeerimiskeel (vt R)
*R on universaalse gaasikonstandi tähis
*R on reaalarvude hulga tähis
*...
Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus

**Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus** (lühend **RIKS**) on Justiits- ja Digiministeeriumi alluvuses tegutsev mittetulunduslik sihtasutus. RIKS loodi 2000. aastal.

RIKSi ülesanne on muu hulgas teenindada sidealaselt riigiasutusi ja teisi riigieelarvelisi institutsioone.

## Viited

## Välislingid
*RIKSi koduleht
Musterpeenar

**Musterpeenar** ehk **vaippeenar** on mustriline tasapinnaline või keskelt kuhikjas peenar, mille moodustavad näiteks ühekõrgused madalad suve- või püsililled. 

Eestis kujundas 1930. aastate II poolel eesti vöökirjalisi musterpeenraid Albert Undriste.

## Viited
Kromafiinne rakk

**Kromafiinsed rakud** on (inglise keeles *chromaffin cell*) on paljudel imetajatel, lindudel, roomajatel ja kahepaiksetel erinevates elundites kas üksikult (väiksearvulisena) või rakurühmadena paiknev neuroendokriinsete rakkude tüüp.

1902. aastal avastas Kohn, et need rakud värvuvad kroomi sooladega pruunikaskollaseks.

Kromafiinsete rakkude areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, sünteesitavad ja eritatavad moelkulid, patoloogia ja apoptoos võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Kromafiised rakud liigitatakse endokriinsüsteemi hulka. Osad autorid aga liigitavad need rakud, nende tihedate seoste tõttu autonoomse närvisüsteemiga, APUD rakkude süsteemi. Varem kuulusid need rakud kromafiinsesse süsteemi.

Kromafiinsete rakkude rühmi nimetatakse vahel ka kromaffiinseks elundiks, suurim neist on Zuckerkandli elund.

Embrüoloogiliselt pärinevad need rakud neuraalharja (*crista neuralis*) rakkudest.

Kromafiinsed rakud sünteesivad ja vabastavad sümpaatilise närvisüsteemi mediaatoriaineid katehhoolamiine - adrenaliini, noradrenaliini, dopamiini.
 
Roomajate (sh madude) neerumanused paiknevad neeru peal ja histoloogiliselt on säsis paiknevad kromafiinsed rakud segunenud neerumanuse koore rakkudega.

Imetajatel on kromafiinseid rakke arvukalt just neerupealise säsis. Kromafiinsed rakud paiknevad ka sümpaatiliste närvisõlmede, uitnärvi, kõrvalnärvisõlmede, *[[glomus caroticum]]*i, *[[glomus aorticum]]*i  ja kusepõie seinas, eesnäärmes ja maksa läheduses jm. Seedetraktis (soolestikus) paiknevad *enterochromaffin cells*. 
  
Veislaste neerupealise säsi rakud eritavad neuropeptiididega (nagu angitensiin II, bradükiniin jt) stimuleerituna 
märkimisväärsetes kogustes opipoidpeptiide metioniin- ja leutsiin - enkefaliini.

Inimestel seostatakse kromafiinsete rakkudega kromafiinrakulise kasvaja kromafinoomi teket.

## Viited

## Välislingid
* N. C. Borberg, Das chromaffine Gewebe. Nebennierenuntersuchungen, Ergebnisse Anat Entwicki 12: 253–348., 24. August 1912, veebiversioon (vaadatud 23.09.2014) (*saksa keeles*)
* Hansen JT, Bing GY, Notter MF, Kordower JH, Fiandaca MS, Gash DM., Adrenal chromaffin cells as transplants in animal models of Parkinson's disease. Lühikokkuvõte, J Electron Microsc Tech., august 1989;12(4):308-15., veebiversioon (vaadatud 23.09.2014)(*inglise keeles*) 
* Essawy, A.E., Sakr, S.A., Saleh, A.T., El-Salmy, F., Anti-inflammatory steroid (Prednisolone) and its effect on the adrenal gland, FAO, 1998, veebiversioon (vaadatud 23.09.2014) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Chromaffin cell]] seisuga 23.09.2014.*
Lissaboni Portela lennujaam

**Lissaboni Portela lennujaam** (IATA: **LIS**, ICAO: **LPPT**)  on Portugali rahvusvaheline lennujaam. See asub Portela de Sacavémis, Lissaboni kesklinnast 7 kilomeetrit põhja pool.

Tallinnast Lissaboni lendas aastatel 2014–2015 TAP Portugal.

2019. aastal teenindas lennujaam ligi 31,2 miljonit reisijat.
TAP Air Portugal

**TAP Portugal** (portugali keeles: Transportes Aéreos Portugueses) on Portugali lennufirma, mille peakorter asub Lissabonis. Lennufirma kodulennujaam on Lissaboni Portela lennujaam. 

## Ajalugu

Lennufirma asutati 14. märtsil 1945. Reisijateveoteenust hakati osutama alates 19. septembrist 1946, kui Lissabonist sõitis Madridi Douglas DC-3 lennufirma Transportes Aéreos Portugueses (TAP) nime all.

## Viited
Kaashäälikuühend

**Kaashäälikuühend** ehk **konsonantühend** on häälikuühend, mis koosneb kahest või enamast eri kaashäälikust.

Eri keelte fonotaktika erineb selle poolest, millised kaashäälikuühendid on keeles lubatud. Mõnes keeles on need täiesti keelatud, näiteks havai keeles. Jaapani keeles on lubatud ainult kaashäälikuühendid, milles on nasaal või aproksimant. Soome keeles ei tohi kaashäälikuühend esineda sõna algul (välja arvatud mõnes Lõuna-Soome murdes ja laensõnades) ja sõna sees on lubatud kuni kolmekonsonandilised ühendid. Spektri teises otsas on näiteks gruusia keel, milles ei ole ebatavalised nelja, viie või kuue järjestikuse kaashäälikuga ühendid. Pikkade kaashäälikuühendite poolest on tuntud ka slaavi keeled.

## Eesti keele ortograafia
Kaashäälikuühendis kirjutatakse tähed ühekordsetena.

*NÄIDE*: ko**lm**a**nd**as,  va**nd**ese**ltsl**a**sl**iku**lt**

Eranditeks on
*liitsõnad: ke**pph**obune
*rõhuliitega (-ki/-gi) sõnad: ka**ssk**i, ko**nng**i
*sõnad, mille tüvi lõppeb sama häälikuga, millega liide algab: ke**skk**ond
*sõnad, kus ülipikk s on sõna lõpus ning selle ees l, m, n või r, või kui sellisele s-le järgneb täishäälik: va**lss**, va**rss**a
Barcelona El Prati lennujaam

**Barcelona – el Prati Josep Tarradellase lennujaam** (katalaani **Aeroport Josep Tarradellas Barcelona – el Prat**, hispaania **Aeropuerto Josep Tarradellas Barcelona – El Prat**, lühemalt **Aeroport del Prat**; IATA: **BCN**, ICAO: **LEBL**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Barcelona kesklinnast 12 kilomeetrit edela pool el Prat de Llobregati, Viladecansi ja Sant Boi de Llobregati linnade haldusalas Llobregati jõe deltas. Lennujaam kannab 21. detsembrist 2018 Kataloonia endise valitsusjuhi (ametis 1954–1980, sellest eksiilis 1954–1977) Josep Tarradellase nime.

Lennujaama haldab Aena (Aeropuertos Españoles y Navegación Aérea). El Prati lennujaam on reisijate arvult Hispaanias Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaama järel 2. ja maailmas 31. kohal.

El Prati lennujaam on Vueling Airlinesi kodulennujaam.

Estonian Air teenindas liini Barcelonast Tallinna aastatel 2006–2011, suvest 2014 on seda teenindanud Vueling Airlines.
Abe

"**Abe**" võib tähendada mitut asja.
***abe** on abessiivi ehk ilmaütleva käände lühend
***Abe** on jaapani perekonnanimi
**Keiko Abe, helilooja
**Kōbō Abe, kirjanik
**Kōmei Abe, helilooja ja dirigent
**Shinzō Abe, poliitik
***[[Abe jõgi]]** on jõgi Jaapanis
***Abe** on nimi, mida kasutatakse ingliskeelsetes maades Abrahami variandi või hüüdnimena või tõelise eesnimena
Abraham (eesnimi)

**Abraham** on eesnimi.

## Nime kandjaid
*Abraham Chemnitz
*Abraham Jacob van der Aa
*Abraham Lincoln
*Abraham Maslow
*Abraham Moresin
*Abraham Niclas Edelcrantz
*Abraham Nicolaus Winkler
*Abraham Ortelius
*Abraham Winkler noorem
*Abraham Winkler vanem
*Abraham Zapruder
*Abraham ibn Daud
*Abraham van Calraet

## Vaata ka
*Aabraham
*Abe
*Abram
*Aabram
*Ibrahim
*Aapo
Zagrebi rahvusvaheline lennujaam

**Zagrebi rahvusvaheline lennujaam** (horvaadi **Međunarodna zračna luka Zagreb**; IATA: **ZAG**, ICAO: **LDZA**)  on Horvaatia rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Plezos, Zagrebi kesklinnast 10 kilomeetrit lõuna pool.
Ljubljana Jože Pučniki lennujaam

**Ljubljana Jože Pučniki lennujaam** (sloveeni **Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana**; IATA: **LJU**, ICAO: **LJLJ**)  on Sloveenia rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Zgornji Brnikis, Ljubljana kesklinnast 24 kilomeetrit põhja pool.
Adria Airways

**Adria Airways** (varem **Inex-Adria Airways**) oli Sloveenia suurim lennufirma. Selle kodulennujaam oli Ljubljana Jože Pučniki lennujaam.

Adria Airways teenindas lende 22 sihtkohta Euroopas. 2004. aastast oli firma Star Alliance'i liige ning alates 1996. aastast Lufthansa partner. 30. septembril 2019 ettevõte pankrotistus ja tühistas kõik lennud.

Lennufirma peakorter asus Sloveenias Ljubljana lähistel Cerklje na Gorenjskemis, esindused olid nii Brüsselis, Moskvas, Frankfurdis kui ka Zürichis. Piletimüügikohad olid peaaegu igas Euroopa riigis.

Adria Airways opereeris ka tšarterlende, peamiselt suviti Vahemere-äärsetesse linnadesse. Ainsad tšartersihtkohad, kuhu lennati aasta läbi, olid Sharm el Sheikh ja Hurghada.

Novembrist 2015 toimusid Nordic Aviation Groupi lennud Adria Airwaysi nime all.

## Viited
Tumala mõisa kalmistu

**Tumala mõisa kalmistu** on kalmistu Pöide kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tumala külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid arvatavasti 1833. aasta paiku Tumala mõisa tollased omanikud Stackelbergid, sest siis toimus seal esimene matus. Sinna on üldse maetud umbes 15 lahkunut.  

## Kirjeldus
Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele põhjakirdesse. Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid seal säilinud on hauatähiseid ja nende osasid.

## Kalmistu kabel
Kalmistul paikneb klassitsistlikus stiilis matusekabel. See rajati arvatavasti 1846. aastal ning oli kaunistatud dolomiidist raiddetailidega. Praegu on kabel varemetes, kuid sellele on paigaldatud ajutine katus.

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Tumala mõis (*Thomel*)". // Saaremaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2006. Lk 165
*Alo Särg. "Tumala (*Thomel*)". - Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 146
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 4146 "Tumala mõisa kalmistu kabeli varemetega"
Kummistu kalmistu

**Kummistu kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kerema külas, Heltermaa–Kärdla maantee Suuremõisa teeharust umbes 200 meetrit Kärdla pool, kirde suunda jäävas metsas. Kalmistu pindala on 0,56 ha.

Kummistu kalmistul on kaks väravat: üks ida- ja teine lääneküljel. Väravapostid on laotud paekivist, väravad puuduvad. Kalmistut ümbritseb pinnasega toetatud kiviaed. 

Kalmistu on rajatud pärast Vene Keisririigi Senati 1772. aasta ukaasi, mis keelas matused kirikutesse ja kirikute ümbrusse. Vaatamata sellele sängitasid "saksad" (mõisnikud ja pastorid) oma pereliikmeid edasi Pühalepa kiriku juurde. Kummistu kalmistu ja Pühalepa kirikukalmistu matustel on omapärane seos – kui Kummistu kalmistule maeti peamiselt vaid talupoegi, siis paremale järjele jõudnud kohalikud (laevakaptenid, mõisarahvas) maeti edaspidigi kiriku juurde. Sakstest on Kummistu kalmistule maetud vaid kolm pastor Alexander von Sengbuschiga seotud naist: abikaasa Juliane Wilhelmine von Sengbush (sünd. von Nolcken; 1802–1875), vanim tütar Maria von Sengbusch (1828–1855) ning Pühalepa pastoraadi seltsidaam/õpetajanna *mademoiselle* Luise Catharina Krellenberg (16.10.1820 Pärnus – 20.05.1854 Pühalepa pastoraadis). Hauad asuvad maanteepoolsest väravast sisenedes vasakus nurgas ning on piiratud jämeda raudketiga.

Kalmistu keskel kõrgub ainulaadne, nelja meetri kõrgune raudteerööbastest rist. Mälestusrist oli kingitus Pühalepa kiriku pastori (1822–1877) Alexander von Sengbuschi pojale, Peterburi tehnikakooli direktorile Johannes von Sengbuschile. Mälestusristi kinkisid Peterburi tehnikakooli õpilased.

Kokku on kalmistule maetud 1400–1500 inimest. Kalmistule matmine lõpetati 20. sajandi alguses ruumi puudusel. Vanim säilinud hauatähis pärineb 1851. aastast ja on püstitatud Ingel Baiole (Pajule) ning viimane säilinud daatumiga hauatähis kuulub Ann Liigile ja pärineb 1924. aastast.

Aastatel 1998–2000 puhastati maanteelt kalmistule viiv tee ning kalmistu ise võsast ja risust.

Praegu on kalmistu hooldamata.

## Viited

## Välislingid

*
Pühalepa kirikuaed

**Pühalepa kirikuaed** on Pühalepa kirikut ümbritsev ala. 

Pühalepa kirik ja kirikukalmistu asuvad Pühalepa külas kümmekonna meetri kaugusel Heltermaa–Käina maanteest.

Koos Pühalepa kiriku ehitusega 13. sajandi keskpaigas hakati ka kirikuaias matuseid pidama. Kirikuaia pindala on 0,9 ha.

Kirikuaeda piirab lõhestamata graniitkividest sideaineta piirdemüür 3–4-realise laudiskihiga (laius 1–1,3 m, kõrgus 0,9–1,3 m). Edelanurgas on kalmistu piirdeks Ungern-Sternbergi perekonna hauaplats, mis on piiratud malmist piirdeaiaga. Kirikuaia lääneküljel paikneb ainuke väravakoht, mille moodustavad kaks püstiselt paigaldatud piklikku graniitrahnu, mille vahele on sobitatud puitvõred.

Lisaks Pühalepa kirikule paikneb kirikaias veel krahvinna Ebba Margaretha von Stenbocki matusekabel. Kuna pärast Vene Keisririigi Senati 1772. aasta ukaasi keelati matused kirikutesse ja kirikute ümbrusse, rajati 1775. aastal surnud mõisaproua matmiseks eraldiseisev hauakabel. Kabel oma ristkülikukujulise põhiplaani, krohvitud seinte, ümmarguste akende, kalasabalaudisega kaetud kahepoolsete ustega ning S-kivi katendiga telkkatusega on suurepärane näide barokiperioodi arhitektuuri väikevormidest.

Säilinud on 63 hauatähist. Hauatähiste väiksest arvust olenemata on kirikuaias esindatud kõik Eesti kalmistukultuuris 17.–20. sajandini esinevad hauatähiste liigid ja põhitüübid (välja arvatud hauaskulptuur). Enamasti asetsevad hauad korrapäratult, suurem osa neist asub kalmistu lõunapoolses osas. Unikaalseimateks hauatähisteks võib pidada 17. sajandisse dateeritud kahte ratasristi fragmenti ja ainulaadset ketasristi, mis on pinnasest leitud kalmistu korrastamisel 1979. aastal.

Vanemad kui teise maailmasõja lõpp (kuni 1945. aastani) hauatähised ja piirded: metallhauatähiseid – 26, sh sepisristid – 6; sepisaiad – 1; kivist hauatähised – 33, sh 12 hauakatteplaati.

Pühalepa kirikuaeda maeti kuni 1940. aastateni. Matuste arv vähenes tunduvalt 19. sajandi lõpus, kui kirikust 1 km põhja pool rajati uus Pühalepa kalmistu. 

Kirikuaed, kirikuaia piirdemüür ja kabel on arvele võetud kultuurimälestistena. 


Pühalepa Churchyard 2015 (6).jpg|17. sajandisse dateeritud rõngasrist
Pühalepa Church 2008 5.jpg|Ristid kiriku surnuaial
Pühalepa Church 2008 6.jpg|Rõngasrist ja ketasrist kiriku surnuaial
File:Pühalepa kirikaia kivirist 2.jpg|Pühalepa kirikaia ketasrist 
File:3297 Marcussenide hauaplaat.jpg|Constantin (1837–1843) ja Ida Hermine Marcusseni (1842–1843) hauaplaat
File:3301 Constantin von Ungern-Sternbergi hauaplaat.jpg|Constantin von Ungern-Sternbergi (1842–1857) hauaplaat
Ewald Andreas von Ungern-Sternbergi haud.jpg|Krahv Ewald Andreas Ungern-Sternbergi (1824–1899) ja tema abikaasa Adele (sündinud krahvitar Stackelberg; 1833–1915) hauaplaadid
File:Gustav von Ungern-Sternbergi haud.jpg|Eestimaa rüütelkonna peamees vabahärra Gustav von Ungern-Sternbergi (1821–1876) hauatähis
File:Theodor von Ungern-Sternbergi haud.jpg|Duellil langenud Theodor von Ungern-Sternbergi (1819–1847) hauatähis
File:Pühalepa kirikaia kivirist.jpg|Pühalepa kirikaia kivirist


## Viited

## Välislingid

*
*
Kärdla kalmistu

**Kärdla kalmistu** on kalmistu Hiiu maakonnas Hausma külas. Kalmistut kasutab seniajani Kärdla linn.

Kalmistu on muinsuskaitse all ning eraldi kunstimälestiseks on arvatud 28 kalmistul paiknevat risti.

Tuntud inimestest on kalmistule maetud koorijuht Liisa Kuusk, luuletaja Helgi Kauber, kunstnik Paul Kamm ja muusik Oleg Sõlg. 

## Vaata ka

* Kärdla hiiurootslaste kalmistu

## Viited

## Välislingid

*
*Kärdla kalmistu Eesti kalmistute andmekogus
Idakirik

**Idakirik** (ka **idakristlus**) on üks kahest kristluse põhiharust, koondnimetus kõigile Euroopast ida pool tekkinud ja arenenud kristlikele kirikutele. 

Idakirikute tunnused:
* levisid Rooma impeeriumi idaosas (Süürias, Egiptuses) või väljaspool impeeriumi (Iraanis, Indias, Turkmeenias, Hiinas);
* levisid idamaades väljaspool kreekakeelset hellenistlikku kultuuriruumi;
* lähtusid Süüriast ja pidasid jumalateenistust süüria keeles (v.a koptid Egiptuses);
* võtsid kohe kristluse levitamisel kasutusele rahvuskeele ja muutusid rahvuskirikuteks (Armeenias, Etioopias).

Idakiriku jagunemine:
* õigeusu kirikud;
* vanad idakirikud ehk orientaalsed kirikud (monofüsiidid ja nestoriaanid);
* Uniaadikirik;
* muud kirikud ja usuühendused.

## Vaata ka
* läänekirik
Tallinna Jalgpallikool

**Tallinna Jalgpallikool** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. 2001. aastal taasasustati Tallinna Jalgpallikooli põhjal Tallinna Jalgpalli Klubi.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

1Keelatud mängija kasutamise eest arvestati 3 punkti maha.

## Viited

## Välislingid
Tallinna Jalgpallikool-1983

**Tallinna Jalgpallikool-1983** (ka **TJK-83**) on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. Tegu oli Tallinna Jalgpallikooli teise klubiga, kus mängisid peamiselt 1983. aastal sündinud jalgpallurid. Klubi lõpetas tegevuse 2001. aastal, kui selle põhjal taasasustati Tallinna Jalgpalli Klubi.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Märkimisväärsed endised mängijad
*Konstantin Vassiljev

## Viited

## Välislingid
Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus

**Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus** (ka: *Tallinna Eesti Kirjastusühisus*; lühend **T.E.K.-Ü.** või **''Tall''. ''E''. ''Kirj. üh''.**) oli aastatel 1908–1940 tegutsenud ettevõte, mis kirjastas ja trükkis perioodilisi väljaandeid ja raamatuid.

1908. aastal, kui Päevalehe seisukord halvenes, asutati Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus. Asutamiskoosolekul osales 51 isikut, enamik neist olid tuntud avaliku elu tegelased, kes kõik tegid 200-rublase sissemakse. Ühisus ostis välja Päevalehe ja hakkas välja andma korraga kolme ajalehte: Päevaleht (mis ilmus iga päev), Aeg (ilmus kolm korda nädalas) ja Koit (kaks korda nädalas). Ärijuhiks valiti Bernhard Mäns ja vastutavaks toimetajaks sai Georg Eduard Luiga. Hiljem hakkas ühisus välja andma veel kultuuriajakirja Agu, noorteajakirja Vikerkaar ja lasteajakirja Laste Rõõm. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikoda asus Tallinnas, Pikk tänav 2 ja hiljem Voorimehe tänav 1.

1922. aastal valmis ühisusel selleaegne moodsaim trükikojahoone, Voorimehe tänav 1, mille juures tegutsesid litograafia- ja tsinkograafiatöökojad ning köitekoda, kus peale oma ühisuse väljaantavate trükiste väljaandmise trükiti ka teiste kirjastuste raamatuid ja ajakirjandusväljaandeid. Ühisusel oli ka 2 oma raamatukauplust ja kirjastusladu. 1940. aastal ühisus natsionaliseeriti ja aastatel 1940–1941 oli trükikoja nimeks *Trükikoda Kommunist*. Sõja ajal ilmusid kirjastusühisuselt ajalehed Eesti Sõna, Maa Sõna ja Teataja.

Aastatel 1942–1944 oli trükikoja nimedeks Eesti Omavalitsuse: Majandus- ja Transpordidirektooriumi trükikäitiste trükikoda,  Haridus- ja Rahandusdirektooriumi trükikäitiste trükikoda, Majandus- ja Rahandusdirektooriumi trükikäitiste trükikoda

## Viited

## Välislingid
*
Nõžnja Krõnka

**Nõžnja Krõnka** on alev Ukrainas Donetski oblastis Makijivka haldusalas (Sovjetski rajoon), 30,3&nbsp;km kaugusel Donetskist idakirdes.

Miuse lisajõe Krõnka kallastel asuva Nõžnja Krõnka kõrgus merepinnast on 124 meetrit.

Nõžnja Krõnka asutati 1778. aastal, alev alates 1938. aastast.

2011. aasta 1. jaanuaril elas asulas 13&nbsp;956 inimest.

## Ajalugu
### XXI sajand
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 17. septembril, sattus asula valitsusvastaste relvajõudude rünnaku alla. Ajavahemikus 8:45 kuni 11:40 tulistati asulat mitmelasulistest raketiheitjatest Grad.

Väidetavalt hukkus vähemalt 10 elanikku, kümned inimesed said vigastusi, hävis 9 elamut.

21. septembril lahkusid valitsusväed alevist ning asula võtsid oma kontrolli alla keskvalitsuse vastased relvajõud.

Нижняя Крынка..jpg|Vaade alevile lõunast
Нижняя Крынка - 2..jpg|Asula lõunaosa


## Viited

## Välislingid
* Nõžnja Krõnka koduleht (*vene keeles*) 
* 24. september 2014. Фото братской могилы в поселке Нижняя Крынка после тяжелых боев. 18+
Nursi magasiait

**Nursi magasiait** asub Rõuge vallas Nursi külas. Hoone on arvatud ehitismälestiseks.
## Vaata ka
* Nursi mõis
* Nursi vallamaja
## Välislingid

*
Tsooru ministeeriumikooli hoone

**Tsooru ministeeriumikooli hoone** (ka *Lepistu ministeeriumikooli hoone*) on koolimaja Võru maakonnas Antsla vallas Roosiku külas. Maja on arvele võetud ajaloomälestisena.

Koolimajas on tegutsenud Tsooru ministeeriumikool. Viimati oli seal Lepistu Põhikool, mis suleti 2008.

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.saartehaal.ee/2014/02/12/kristjan-prii-hakkab-elu-edendama-vorumaal
Sänna postijaam

**Sänna postijaam** Võru maakonnas Rõuge vallas Kangsti külas Võru–Valga maantee idaküljel asuv endine postijaam.

Hoone valmis 1836. aastal. See asendas 1834. aastal tulekahjus hävinud puust hoonet.

Nii Sänna postijaama hoone kui ka selle juures asuv postipoiste elamu on arvatud kultuurimälestisteks.


WMEE-exp2019-(055) Sänna postijaam.jpg|Postijaama hoone
WMEE-exp2019-(058) Sänna postijaam.jpg|Postijaama esine
WMEE-exp2019-(062) Sänna postijaama postipoiste elamu.jpg|Postipoiste elamu
WMEE-exp2019-(060) Sänna postijaam.jpg|Postijaama tagumine külg


## Viited

## Välislingid

*
Kraavi kihelkonnakool

**Kraavi kihelkonnakool** oli Võru kreisis tegutsenud Antsla-Kraavi Prohvet Eelija kiriku õigeusu koguduse kihelkonnakool. 

Kooli hoone jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Antsla valda Kraavi külla. Hoone on arvele võetud ajaloomälestisena.


Kraavi kihelkonnakooli hoone.JPG


## Välislingid
*
Vastseliina kirik

**Vastseliina Katariina kirik** on kirik Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas Vastseliina lähedal. Kirikut kasutab Vastseliina Katariina kogudus.

Kirik on võetud arvele ehitismälestisena kui ebatraditsioonilise lahendusega sakraalhoone.


Vastseliina kirik, 2014-09-19.JPG
Vastseliina kirik, (2014).JPG
Vastseliina kirik 2013 (1).jpg
Vastseliina kiriku Soome vabatahtlike mälestustahvel.JPG
Vastseliina kirik 2013 (3).jpg


## Viited

## Välislingid

* 
* Vastseliina kirik
Jaani külakool

**Jaani külakool** (ka: **Jaani kool**) oli Võru maakonnas tegutsenud külakool. Kooli hoone jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru valda Meegomäe külla. Hoone on arvele võetud ajaloomälestisena. 

Aastatel 1860–1970 tegutses koolimajas **Jaani algkool**.

## Jaani Algkooli õpetajad 1835–1935 (100 aasta juubelipidustuste kavalt 03.02.1935)

# Ado Kangro.
# Jakob Erleman
# Peeter Tolga
# Jaan Tolga
# Raup.
# Jaan Kõiv
# Jänes
# Nemvalts
# Glokman 
# Jakob Teder
# August Kont
# Jaan Kaarna
# Freiedfrish Vreeman
# J. Rettel
# Jette Libba
# Elsa Arst
# Maria Anderson
# Hilda Rumming
# Anna Adson
# Aleksander Tuvikene

## Viited

## Välislingid
*
Nursi vallamaja

**Nursi vallamaja** on Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas asuv ehitis (vallamaja). 

Vallamaja on ehitatud 19. sajandi teisel poolel. Vallamaja on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Kamieniec

**Kamieniec** (transkribeerituna **Kamenets**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Kamienieci rajooni halduskeskus. Poola keeles *Kamieniec*. Linn asub Lasnaja jõe kaldal.

Haridust annavad kaks keskkooli, gümnaasium ja muusikakool. Kamieniecis on ka 2 kultuurimaja ja 2 raamatukogu, klubi ja kino. Linnas on toiduainetetööstus.

Vaatamisväärsusteks on vanalinn,  katoliku kirik (1925), aastal 1914 ehitatud õigeusu kirik, sünagoog ja gümnaasiumihoone aastast 1931. Suurimaks vaatamisväärsuseks on keskaegne romaani stiilis kindlusetorn (1271-1288), kus asub muuseum. 

## Ajalugu
Kamienieci mainitakse esimest korda aastal 1276. Aastal 1289 põletasid Drahičyni väed kindluse juures olnud asula maha. Aastast 1366 kuulusid asula ja kindlus Leedu suurvürstiriiki, olles suurvürstide valduseks. Kindlust ründasid korduvalt (1375, 1378 ja 1379) ristisõdijad.

Leedu suurvürst Aleksander andis asulale aastal 1503 linnaõigused. Administratiivse reformi järel kuulus linn Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda. Aastal 1673 ehitati linna klooster. 

Aastal 1795 läks asula kolmandal Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kamieniec hakkas kuuluma Hrodna kubermangu. Aastast 1921 oli asula Poola koosseisus. 1939. aastal liideti linn Valgevene NSV-ga, aastast 1940 oli see alev. Kamieniecist sai taas linn aastal 1983.

## Pilte


Pilt:Kamyanets004.jpg|Vanalinn
Pilt:Kamyanets001.jpg|Kamieniec
Pilt:Tower of Kamyanets 2011 1.JPG|Kamienieci torn
Pilt:Kamianiec, kaścioł (1.08.2008).jpg|Katoliku kirik
Pilt:Kamyanets2.JPG|Õigeusu kirik
Pilt:Гімназія (Камянец). Выгляд з Каямянецкай вежы..jpg|Kamienieci gümnaasium


## Viited

## Välislingid

* Kamienieci torni ajalugu
* Kamieniec
* Vanad fotod Kamieniecist
* Kamieniecist ja sealsest tornist (*inglise keeles*)
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Kamieniecist ja sealsest tornist (*vene keeles*)
Liinjärv

**Liinjärv** on järv Rõuge vallas. Selle pindala on 3,7 ha. See on külmaveeline järv.


Rõuge Liinjärv 2023.jpg|Vaade järve idakaldalt


## Viited
Võru kreiskooli hoone

**Võru kreiskooli hoone** on Võrus aadressil Seminari tn 1 asuv hoone; ühtlasi Võru linna vanim hoone. Alates 1997. aastast on 18. sajandi keskpaigas ehitatud hoone ajaloomälestis. 

Hoonet on aja jooksul kasutanud peale koolide ka näiteks  magistraat. Alates 2015. aasta sügisest tegutseb hoones Võru Gümnaasium.

## Hoone ajalugu
1784. aastal ostis riik parun Carl Ludwig von Mengdenilt Võru mõisa ning härrastemaja anti magistraadi ja kohtu käsutusse. 1792. aastal asutati härrastemajas saksakeelne linna segaalgkool. Pärast asehalduskorra likvideerimist 1797. aastal jäid härrastemajja kohus, kool ja koolmeistri korter. 15. septembril 1804 avati aadressil Turu tänav 1 Võru kolmeklassiline saksakeelne Võru Kreiskool.

Aasta hiljem läbis härrastemaja kapitaalremondi, maakonnakohus kolis uude asukohta ja maja jäi tervenisti kreiskooli kasutada. 1887. aastal muudeti kreiskool linnakooliks. 1913. aastal muudeti linnakool Aleksander I nimeliseks kõrgemaks poisslaste algkooliks, kus oli neli klassi. Aastatel 1915–1917 tegutses kõrgema algkooliga samas majas sõja eest Võrru toodud Riia Aleksandri Gümnaasium. 1917. aasta sügisel olid nii kõrgem algkool kui ka Aleksandri gümnaasium Oktoobrirevolutsiooni tõttu sunnitud Võrust evakueeruma.

1920. aastal viidi Turu tänava majja üle linna II segaalgkool ja tegevust alustas ka Väimela põllutöökool. 1921. aasta jaanuaris alustas tegevust Võru Õpetajate Seminar, mille pidulik avaaktus peeti sama aasta 13. märtsil. Kuni 1922. aasta sügiseni töötaski Turu tänava majas korraga koos kolm kooli. 1922. aastal moodustati linna algkoolide õpilastest seminari harjutuskool, mis tegutses esialgu seminari majas. 1924. aastal alustas kool tegevust 6-klassilise algkoolina. 1. augustil 1930 suleti õpetajate seminar ja majja viidi üle Võru linna I algkool ehk Petersoni kool. Hiljem sai kool nimeks Võru I Põhikool. Harjutuskooli maja sai enda kasutusse Võru Tööstuskool. Sõjasündmustes maja põles.

1944. aastal taastati hoone veidi muudetud kujul. 1962–1965 rajati keskküte ja juurdeehitis. Võru I Põhikool kolis 2013/2014. õppeaasta lõpus hoonest välja ja juunis 2014 alustati ehitustöid riigigümnaasiumi rajamiseks. 31. augustil 2015 alustas ümberehitatud mõisa peahoones ja uues juurdeehitises tööd Võru Gümnaasium.

## Viited

## Välislingid
*
Lasva Kalijärv

**Kalijärv** (ka *Lasva Kalijärv, Võru Kalijärv*) on järv Võru vallas. Selle pindala on 8,7 ha.

## Viited
Võru pangahoone

**Võru pangahoone** on Võrus aadressil Tartu tn 25 asuv hoone. Hoone on arvele võetud ehitismälestisena. Hoone valmis 1938. aastal Eesti Panga Võru osakonna tarbeks. Hoone arhitektid olid Edgar Johan Kuusik ja Anton Soans. Arhitektuuriliselt esindab hoone esindustraditsionalismi.

## Viited

## Välislingid
*
*Wõrus kerkib Eesti Panga osakonnahoone, Postimees (1886-1944), nr. 284, 20 oktoober 1937
Suur-Boose järv

**Suur-Boose järv** (ka *Boose Suurjärv*) on järv Võrumaal Antsla vallas Kobela aleviku ja Madise küla piiril. Järve pindala on 12,2 ha.

## Vaata ka
* Väiku-Boose järv

## Viited
Viitka järv

**Viitka järv** (*Veetka järv, Orejärv, Orgjärv, Viitkäjärv*) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas.

Järve pindala on 3,5 ha. Suurim sügavus on 5,5 m.

## Viited
Madsa lump

**Madsa lump** (ka **Madsa lomp**) on järv Valga vallas Rebasemõisa külas.

Tema pindala on 1,1 ha

## Viited
Vihmjärv

**Vihmjärv** ehk **Tarupedäjä järv** (ka *Tarupedaja järv, Võidujärv, Kolski järv*) on järv Valgamaal Karula vallas Rebasemõisa külas.

Järve pindala on 2,4 ha, pikkus 225 m ja laius 170 m.

## Viited
Lasva järv

**Lasva järv** on looduslik järv, mis asub Võru maakonnas Võru vallas Pässä külas. 

Selle pindala on 12,7 ha.

## Viited
Ahnõjärv

**Ahnõjärv** ehk **Ahnejärv** (ka *Karula Ahnejärv*) on järv Karula vallas Rebasemõisa külas. Ta jääb Karula Rahvuspargi alale.

Järve pindala on 2,6 ha.

## Viited
Alalisvoolugeneraator

**Alalisvoolugeneraator** on elektrimasin, mis muundab mehaanilist energiat alalisvooluenergiaks. Generaatori ergutusmähis paikneb staatori magnetpoolustel ja ankrumähis rootoris. Kui ankur jõumasina poolt pöörlema panna, siis indutseerub ergutusmagnetväljas liikuvas ankrumähises vahelduvpinge, mis muudetakse alalispingeks kommutaatori abil. Ergutusvoolu muutes saab generaatori pinget suurtes piirides sujuvalt reguleerida.

Esimese kommutaatoriga generaatori konstrueeris A. M. Ampère 1832. aastal. Alalisvoolugeneraatoreid hakati laialdaselt kasutama pärast endaergutusnähtuse (dünamoelektrilise printsiibi) leiutamist 1860. aastail. Elektrijaamades.olid nad kasutusel kuni kolmefaasilise vahelduvvoolu evitamiseni 1890. aastail. Tänapäeval on vajadus alalisvoolugeneraatorite järele kadunud, sest alalisvoolu on hõlpsam saada vahelduvvoolu alaldamise teel.

## Vaata ka
*Elektrimasin
*Elektrigeneraator

## Viited

## Välislingid
* Alalisvoolugeneraator
Dünamo

**Dünamo** (kreeka k *dynamis*, ’jõud’) on endaergutusega alalisvoolumootori algne nimetus. Endaergutuse põhimõtte avaldas saksa tööstur W. Siemens 1867. aastal dünamoelektrilise printsiibi nimetuse all. Vastavalt nimetati ka niisuguse ergutusega alalisvoolugeneraator dünamoelektriliseks masinaks, lühemalt dünamoks (saksa k *Dynamomaschine*).

Endaergutusega generaatoris tekitavad masina tööks vajaliku magnetvälja püsimagnetite asemel elektromagnetid – pehmemagnetmaterjalist poolusesüdamikel paiknev mähis, mida toidab masina enda tekitatud vool. Endaergutus hakkab algul tööle pooluste jääkmagnetismi (jääkmagnetvoo) arvel.

Dünamoks on nimetatud ka väikest valgustusvoolu andvat vahelduvvoolugeneraatorit, mida käitati jalgratta rehvilt või käsitsi (taskulambis).

## Vaata ka
*Alalisvoolugeneraator
*Erguti
Skaut

**Skaut** on poiss või tüdruk (ka gaid) enamasti vanuses 11–18, kes osaleb ülemaailmses skaudiliikumises. Eestis kuuluvad skaudid Eesti Skautide Ühingusse. Eestis nimetatakse 7–9-aastast skauti sõnaga **hundu**.

## Skaudiliikumine
Skaudiliikumise, mis sai alguse Inglismaalt, loojaks on Bi-Pi (Robert Baden-Powell), kes lisas skautlusele maailmavaatelist ja ideoloogilist alust. 

Eesti skautlus sai alguse Pärnus, kus Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi õpilased moodustasid esimese salga ja mil Tallinna reaalkooli õpetaja Anton Õunapuu organiseeris esimesed Eesti skautrühmad Tallinnas 1917.

## Vaata ka
*Skautlik meetod
*Eesti skaudiliikumine
*Gaid
*Noored Kotkad ja Kodutütred

## Viited
Metimne linnus

**Metimne linnus** oli 13. sajandi linnus Idumeas, tänapäeva Lätis.

Ainus teave linnuse kohta pärineb Henriku Liivimaa kroonikast, mille järgi Riia piiskopi võimu all olevasse Idumeasse 1213./1214. aasta talvel kohut mõistma saadetud endine Pihkva vürst Vladimir Mstislavitš asus elama Metimne linnusesse.

Linnuse täpset asukohta ei teata, kuid kõige tõenäolisemaks paigaks on peetud Raiskumsi Kvēpenese linnamäge.

## Vaata ka
* Urele linnus

## Viited
Arnold (maamarssal)

**Arnold** (surn 1211) oli Mõõgavendade ordu esimene sõjaline juht (maamarssal) aastatel 1205–1211.

Henriku Liivimaa kroonika järgi on teada Arnoldi osalemine orduvägede juhina Holmi, Ümera ja Viljandi lahingus. Viimases neist ta ka kivitabamuse tagajärjel suri.

## Viited
Žabinka rajoon

**Žabinka rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 684 km². 2009. aasta seisuga elas seal 25 031 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940, aga kaotati aastal 1959. Rajoon moodustati taas aastal 1966.

Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziaty, Chmieleva, Kryŭlany, Leninski, Rakitnica, Ściapanki ja Žabinka külanõukogu. Halduskeskus on Žabinka linn.


Азяцкая Свята-Мікалаеўская царква.jpg|Aziaty
Ghetto Zhabinka (Brest region) 1b.jpg|Žabinka


Rajooni lõunaosa asub Polesje madalikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 150–160 meetrit üle merepinna. Põhjaosa on kõrgem, ulatudes kuni 200 meetrit üle merepinna. Suurim jõgi on Muchaviec.

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,6% valgevenelased, 5,52% venelased, 4,31% ukrainlased ja 1,57% oli teistest rahvustest. 53,33% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 43,55% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 15,11% elanikke, vene keelt aga 81,34%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Žabinka rajoon
Kodijärve mõisa kalmistu

**Kodijärve mõisa kalmistu** on kalmistu Kambja kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kodijärve külas Kambja vallas Tartu maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid millalgi pärast Kodijärve mõisa omandamist 1856. aastal tollased omanikud Akermanid. Kalmistule maetute üldarv pole teada, sinna on maetud ka Teises maailmasõjas langenud Punaarmee sõjamehi.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 500 meetri kaugusele läände. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid. 

## Kalmistule maetuid
*1878 − Emilie Alexandra von Akerman (22. juuni (vkj) 1843 − 26. aprill (vkj 1878)
*1890 − Wilhelmine Adolphine von Akerman (sündinud Lehmann) (6. juuli (vkj) 1816 – 16. veebruar (vkj) 1890), eelmise ema
*1891 − Platon Isidor von Akerman (7. november (vkj) 1809 – 4. oktoober (vkj) 1891), eelmise abikaasa
*1896 − Udo Georg von Akerman (3. november (vkj) 1895 − 30. mai (vkj) 1896), eelmise pojapoeg
*1907 − Harald Arthur von Akerman (21. mai (vkj) 1882 − 15. detsember (vkj) 1907), eelmise vend
*1919 − Anna Marie (Anninka) von Akerman (25. märts (vkj) 1839 − 22. märts 1919), Platoni tütar
*1929 − Sophie (Sonny) Annette Marie Adele von Akerman (sündinud von Cossart) (16. jaanuar (vkj) 1857 − 24. november 1929), Platoni minia
*1935 − Antonie von Akerman (22. mai (vkj) 1842 − 10. juuli 1935), Platoni tütar

## Vaata ka
*Åkerman

## Viited

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2013.
*Pae, Taavi. *Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused*. − Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu: 2002.
*Sirge, Ketlin. *Eesti mõisakalmistud*. − Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu: 2013 https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/33529/MA_Ketlin_Sirge2013.pdf?sequence=1&isAllowed=y.
*Särg, Alo. *Tartumaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2018. Lk 39.
**Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud*. Tartu Postimees. 09.12.2008 http://tartu.postimees.ee/56294/vana-tartumaa-baltisaksa-moisnike-kalmistud.

## Välislingid
*
*Kodijärve mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Tallinna Püha Vaimu kiriku kell

**Tallinna Püha Vaimu kiriku kell** on Tallinna Püha Vaimu kiriku portaali kohal asuv kell. Kell (täpsemalt kellaraamistus) pärineb 1684. aastast ja selle valmistas Christian Ackermann. Kellamehhanism valmis 1901. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Albu mõisa sild

**Albu mõisa sild** on Järva maakonnas Järva vallas Albu külas Albu mõisa pargis olev paekivisild. Silla alt voolab läbi Ambla jõgi.

Sild on ehitatud 19. sajandi II poolel.

## Viited

## Välislingid
*
Pöia

**Pöia** (rootsi keeles *Paj*, saksa keeles *Pai*) on tänapäevase Lääne-Nigula valla territooriumil asunud küla, mis nüüd moodustab osa Riguldi külast.

Varem Riguldi mõisale kuulunud ning mõisast 0,5 kilomeetrit põhja pool asunud küla on mainitud juba 16. sajandi keskpaigast alates – 1565. aastal kui *Poyeby* ning 1627. aastal kui *Poyo*. 1798. aastast pärineval Mellini kaardil esineb küla nimi kujul *Pojo*. Veel on küla tuntud nimedega Põia, Pöija ja Paik. 1930. aastatel sulas see ühte Haversi külaga.

Külanime päritolu on käsitlenud Paul Johansen ja E. Lagman. Johansenile tundub nimi eestipärane. Teine võimalik seletus on pärinemine Soomest, nii on Soomes Lääne-Uusimaal asustusnimi Pohja (’lahesopp’), rootsi keeles Pojo. Johansen oletab, et selle nime on ehk ümberasujad Eestisse kaasa toonud. Lagmani arvates on kindlasti tegu siirdnimega. Vormiliselt saaks lähteks lugeda ka eesti sõna *põhja*, kuid vanimadki allikad viitavad, et Riguldi ala on varem olnud täiesti rootsikeelne. Tänapäeval on teada ka Soome Pohja/Pojo vanimad kirjakujud 1335 Paya (ärakirjas), Poyæ, 1351 Poijo, 1359 Poija ning need toetavad Lagmani siirdnime hüpoteesi.

## Vaata ka
* Pöia rahu

## Viited
Sotsiaalteaduste Erakõrgkool "Veritas"

**Sotsiaalteaduste Erakõrgkool "Veritas"** (lühend: **SEV**) oli Tallinnas tegutsenud rakenduslik erakõrgkool ehk vannitoaülikool. SEV suleti 2003. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Kunder Kulli avalduses Sotsiaalteaduste Erakõrgkool Veritas likvideerija määramiseks
Vedu mõisa kalmistu

**Vedu mõisa kalmistu** on kalmistu Äksi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vedu külas Tartu vallas Tartu maakonnas. 

## Ajalugu

Kalmistu rajasid millalgi 19. sajandil Vedu mõisa tollased omanikud Stackelbergid. Kalmistuala on kujutatud ühel 19. sajandi lõpu kaardil kui ringjate teedega pargiala. Ühel 20. sajandi alguse kaardil on selle ala nimi Kabelimets. Kalmistule maetute üldarv pole teada. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele läände. See on harvaesinevalt ringikujuline ning seda piiravad 10 graniitposti, milles on süvendid, kuhu paigutati piirdelatt. Ühel kirdepoolsel postil on süvend, kust saab piirdelati vabalt liigutada ära, mis näitab, et see postivahe on toiminud kalmistuväravana.

Ringja ala läbimõõt on umbes 10 meetrit ja pindala on umbes 80 m². Kalmistu on praegu jäetud maha, kuid seal on säilinud kaks sisselangenud (tõenäoliselt rüüstatud) hauda ning ühe haua tähise osasid.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Erki Uustalu. "Vedu kivirist ja mõis". // Tartu vald. Tartumaa pärandkultuurist. Tartu 2011. Lk 144
*Alo Särg. "Vedu (*Fehtenhof*, varem *Mariefer*)". - Tartumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2018. Lk 135

## Välislingid
*
*Vedu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*"Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Palupera ja Arula valla piiripost

**Palupera ja Arula valla piiripost** on tänapäevases Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas asuv piiripost, mis tähistab ajaloolist Arula ja Palupera valla piiri. Post on ajaloomälestisena kaitse alla võetud.

## Välislingid
*
Loja (Läti)

**Loja** on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonnas, Sēja valla halduskeskus. Asub Loja jõe ääres, merepinnast 55 meetri kõrgusel. Küla lähistel asub 69 meetri kõrgune küngas *Jēņu kalns*.

Loja kohal asus XIII sajandil liivlaste küla  *Ennistele*. Tänapäeval asuvad Lojas lisaks piirkonna administratsioonile veel raamatukogu ja kultuurimaja. Külas asuvad Ģibi ja Loja bussipeatus.

## Elanikkond


* 72 (1970)
* 189 (1979)
* 338 (1989)
* 341 (2000)
* 331 (2011)

* 333 (2015)
* 378 (2019)
* 355 (2021)
* 381 (2025)


## Viited
Vecpiebalga

**Vecpiebalga** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Vecpiebalga valla halduskeskus. Küla asub Vidzeme kõrgustikul, merepinnast 215 meetri kõrgusel.

Vecpiebalgas asub Piebalga linnamägi. XIV sajandil asus külas Riia peapiiskopile kuulunud Piebalga loss, hiljem aga Vecpiebalga mõis (*Alt-Pebalg*). Aastail 2009–2021 oli seal Vecpiebalga piirkonna halduskeskus. Vecpiebalgaga on liidetud ka endine Smeiļi küla.

Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel luteri kirik (1839–1845), kultuurimaja ja raamatukogu. Külas asub ka kunstnik Antons Austriņši muuseum. Külas asuvad Vecpiebalga ja Vecpiebalgas vidusskola bussipeatus.

Üks Vecpieblgas kasvava raagremmelgas on looduskaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Vecpiebalga linnamägi ehk Griška mägi. Regionaalse kaitse all on kirjanik Antons Austriņši elupaik, Vana-Pebalgi piiskopilinnus. ja Vecpiebalga kiriku keskaegne kalmistu.

## Elanike arv


* 221 (1935)
* 299 (1970)
* 382 (1979)
* 651 (1989)
* 683 (2000)

* 544 (2011)
* 554 (2015)
* 480 (2019)
* 443 (2021)
* 465 (2025)


## Viited