Vana-Kreeka kunst

**Vana-Kreeka kunst** on Vana-Kreeka kultuuriruumi kunst. Selle algus oli 11. sajandil eKr ja lõpp 31 eKr. Paistis silma realismi ja kõrge kunstilise arenguga. Arhitektuuris domineerisid templid ja avalikud hooned. Õitsenguajaks peetakse klassikalist ajajärku (480–323 eKr), mida iseloomustab naturalistlik kujutamislaad.

Vanakreeka kunstis eristatakse nelja ajajärku: tume (umbes 1100–800 eKr) arhailine (umbes 800–480 eKr), klassikaline (480–323 eKr) ja hellenistlik ajajärk (323–31 eKr).
## Tume ajajärk (11.–8. sajand eKr)

Pärast Kreeta-Mükeene kultuuri kokkuvarisemist ligikaudu 10. sajandil eKr (mõnede autorite järgi 11. sajandil eKr) ja sellest tulevneva poliitilise ja majandusliku ebastabiilsuse tõttu valmistati eeskätt lihtsamaid ja väiksemaid dekooresemeid.

Skulptuuris ja keraamikas esineva geomeetrilise lahenduse tõttu arenes 10. sajandil eKr välja stiil, mida nimetatakse eelgeomeetriliseks 8.-7. sajandil eKr geomeetriliseks stiiliks. 

Tumedal ajajärgul valminud skulptuurid olid väikesed ja lihtsustatud vormiga. Peamiselt valmistati pisikesi, tavaliselt alla 20 cm suurusi inimese- ja loomafiguure. Põhilisteks motiivideks olid sõda ja religioossed rituaalid. 

Keraamikas kujutati tavaliselt geomeetrilisi ja stiliseeritud mustreid ja kujutisi. Tumeda ajajärgu keraamikakeskuseks oli Ateena, mis jäi ka edaspidi kunstikeskusena domineerivaks.

## Arhailine ajajärk (600–480 eKr)

#### Skulptuur
7. sajandi keskel eKr hakati Kreekas taas elusuuruses inimskulptuure looma. Kreeklased võtsid Egiptuse skulptuurist üle skulptuuri valmistamise tehnika ja sellega koos skulptuuride proportsioonid ja Egiptuse skulptuurile iseloomuliku ettesirutatud jala. Tüüpilised arhailised akulptuuritüübid on kore, tüüpiliselt riietatud noore naise skulptuur, ja kourus, tüüpiliselt alasti noore mehe skulptuur. Valdav osa kouruseid on leitud hauaplatsidelt, mistõttu usutakse, et tegu on olnud kunagiste hauatähistega. Sageli seostatakse kouroseid päikesejumal Apolloniga.

Arhailise ajajärgu skulptuuridele on omane staatiline poos, arhailine naeratus, mandlikujulised silmad ja Kreeta kultuuriruumist ülevõetud soeng, mida on kirjeldatud ka parukalaadsena. Skulptuuri valmistamise tehnika arenemisega muutusid skulptuurid naturalistlikumaks ja poosid loomulikumaks. Skulptuuride arengut võimaldas ka arhitektuuri areng: nii Dooria kui ka Joonia orderis valminud templitel oli friisidel, arhitraavidel ja frontoonidel tühja ruumi, mida sageli skulptuuridega kaunistati.
Fail:Gasometer Oberhausen 2014-12 Der Schöne Schein 04.JPG|Kouros Moschophoros. U 560 eKr
Fail:Peplos Kore, cast and reconstruction, Cambridge Museum of Classical Archaeology, 154248.jpg|Peplose kore, u 530 eKr. Pildil kipsist koopia ja koopia rekonstrueeritud värvidega
Fail:Kouros of Tenea - 168 - Glyptothek Munich - DSC07368.jpg|Tenea Apollon, 560–550 eKr
Fail:Kore of Thera, 2nd half of the 7th century BC, AM of Fira, 226535.jpg|Thera kore, 6. sajand eKr


#### Seina- ja paneelmaal
Vana-Kreeka kultuuriruumi maalitraditsioon sai alguse umbes 6. sajandil eKr Peloponnesose poolsaarelt. Arhailise ajajärgu seinamaalid matkivad keraamikat, kasutades vaid nelja värvitooni: musta, valget, punast ja ookrit.
Fail:Painting on wood panel of sacrificial procession from Pitsa (cave of the Charites) - Athen NAM 16464.jpg|Puupaneelil maal Pitsa koobastest, u 550–500 eKr
Fail:Tomb of the diver in Paestum - North wall.jpg|Sukelduja haud Paestumis, u 470 eKr
Fail:Tomb of the diver in Paestum 01.jpg|Sukelduja haud paestumis, u 470 eKr
**Keraamika**

6. sajandil eKr hakati keraamikas kujutama igapäevaelulisi stseene. Kujunes välja mustafiguuriline stiil, 6. sajandi lõpus ka punasefiguuriline stiil.

#### Arhitektuur
Vanimad Kreeka templid olid ehitatud puidust. Kiviplokkidest monumentaalseid templeid hakati ehitama 7. saj eKr. Kiviarhitektuuri tekkega samaaegselt hakkasid välja arenema kaks esimest orderit: Dooria ja Joonia order. Sarnaselt skulptuuridele, olid ka templid tavaliselt värvitud. 

Templid ehitati tavaliselt paikadesse, kus tajuti jumala kohalolu, tavaliselt kaljuküngastele. Templeid peeti jumalate koduks, mistõttu tugines varasem templiehitus varasemale kreeklaste elamule – nelinurksele ehitisele, mille esifassaadil ümbritsevad peaust kaks sammast. Sellest arenes välja edasises templiehituses tavaline kolonnaadidega kaunistatud ristkülikukujuline templiplaan ehk peripteer.
***[[Dooria order|Dooria]]*** order areneb välja umbes 7. sajandil eKr Doorias. Dooria orderit iseloomustab lihtsus ja korrapärasus. Sambad on madalad ja raskepärased, kapiteeli moodustab ketta- ja ruudukujuline kiviplokk. Friis koosneb kahesugustest vaheldumisi paigutatud plaatidest, millest ühtedel on vertikaalvaokesed ja teisi katab reljeef. 

***[[Joonia order|Joonia]]*** order kujuneb välja 6. sajandil eKr ja on oma vormilt mõjutatud Lähis-Ida arhitektuurist. Joonia orderile eelnevaks orderiks peetakse Väike-Aasias välja kujunenud Aioolia orderit ehk protojoonia orderit. Joonia orderi kapiteeli iseloomustab voluut ja voluudi vahel paiknev ehisliist, mis kannab munakujuliste elementide tõttu munavöödi nimetust. Talastiku friis kujuneb täielikult reljeefist ja nii samba baas kui ka arhitraav on reljeefsed. 

## Klassikaline ajajärk (480–323 eKr)

Klassikaline ajajärk algab Salamise merelahinguga 480. aastal eKr, mis on osa Pärsia sõjast. Skulptuuris jagatakse klassikaline ajajärk kõrgklassikaks (5. saj eKr) ja iluklassikaks (4. saj eKr).

#### Skulptuur
Enamik klassikalisest ajajärgust säilinud ja tänapäeval teadaolevaid skulptuure on säilinud tänu hilisematele Rooma ajal valmistatud marmorist koopiatele. Suur osa nendest skulptuuridest on esialgu olnud pronkskujud, mis on hilisemalt ümber valatud. 

Kõrgklassikalisel perioodil võeti esimest korda kasutusele kontrapost (*contrapposto*) ehk ühele jalale toetuv poos, mis võimaldab kehaasendi loomulikumat kujutamist. Esimeseks kontraposti kasutavaks skulptuuriks peetakse Kritiose noormehe skulptuuri u 480. aastast eKr. Esimest korda hakatakse valmistama portreesid ajaloolistest figuuridest, kujutatakse aga pigem kindlaid inimtüüpe kui isikule endale omaseid näojooni.

Kõrgklassikalise skulptuuri stiili on nimetatud ka rangeks stiiliks. Ranget stiili iseloomustab lihtsus, ornamentika puudumine ja rahulik või tõsine näoilme. Tuntuimad ranges stiilis skulptuurid on Delphi kaarikusõitja, Parthenosi Ateena ja Phediase poolt valmistatud Zeusi skulptuur Olümpias, mis on üks seitsmest maailmaimest.  

5. sajandil eKr tõusis skulptori tähtsus ühiskonnas. Varasemast enam hakati rohkem tähelepanu pöörama kunstiteooriale. Olulisemad skulptorid sellest perioodist on Myron ("Kettaheitja"), Pheidias ("Parthenosi Athena", Zeusi kuju Olümpias) ja Polükleitos ("Odakandja"). Polükleitoselt ilmus 5. saj eKr traktaat ideaalse mehekeha kujutamisest, mille ideid väljendab tema spordivõistluse võitjat kujutav "Diadumenos". Polükleitose "Odakandjas" on näha kõrgklassikalisel perioodil levinud võtet, kus skulptuuri keha pööratakse veidi, lisades sellega skulptuurile näiliselt dünaamilisust. 
Fail:Charioteer of Delphi front view.jpg|Delfi kaarikusõitja, u 470 eKr
Fail:Athena Parthenos LeQuire.jpg|Parthenosi Athena, 5. sajandi keskel eKr
Fail:Met, roman, fragments of a marblke statue of diadoumenos, flavian period, 69-96 ca..JPG|Polükleitose Diadoumenos, u 430 eKr
Fail:02 10 2024 Photo Paolo Villa-Napoli-mann-Museo Archeologico-FO232526tris-Arte Greca copia romana-Policleto Doriforo Polykleitos Doryphoros from Pompeii-marmo marble carrara.jpg|Polükleitose odakandja, u 440 eKr
Fail:Myron, Discobolus, 450 BC, Plaster cast, Hostinné, 188333.jpg|Myroni kettaheitja, u 460-450 eKr
4. sajandil eKr hakatakse skulptuuris kehasid kujutama pehmelt ja liikuvalt. Mütoloogilisi tegelasi kujutatakse keset liikumise momenti. Naisefiguure hakatakse riietama õhukesse kangasse, mis lubas ka riietatud figuuride puhul keha detailset kujutamist. Sagedamini hakatakse kujutama ka Aphroditet.

Olulisemad skulptorid iluklassika ajal on Alkamenes, Lysippos ja Praxiteles, kes kujutas murranguliselt esimest korda Aphroditet alasti. Praxiteles kujutas ka sageli erinevalt kõrgklassitsistlikul perioodil levinud rangetele mehefiguuridele noorte poiste figuure, kellele on iseloomulik S-kujuline poos. 
Fail:Leaning Aphrodite Louvre Ma414.jpg|Roomaaegne koopia Alkamenese Aphroditest
Fail:Rome Resting Satyr.jpg|Praxitelese "Puhkav satüür", 4. saj eKr
Fail:Aphrodite of Cnidus.Munich.jpg|Knidose Aphrodite


#### Seina- ja paneelmaal
Tähtsaim maalikunstnik klassikalisel perioodil on 5. sajandil eKr tegutsenud Apollodoros, kes hakkas esimesena oma teostes valgust ja varju kasutama, üritades oma maalides figuure võimalikult naturalistlikult kujutada. Temast saab alguse maalikunst, mis ei jäljenda enam keraamikat, vaid viljeleb eeskätt illusoorselt realistliku naturalismi poole. Teised olulisemad klassikalise ajajärgu kunstnikud on ka Parrhasios ja Zeuxis.

5. sajandil saab alguse ka varasem kunstifilosoofia, ajendatuna Platoni ja Aristotelese käsitlusest kunstist kui *[[Mimees|mimeesist]]*. 

#### Mosaiik
Klassikalisel ajajärgul valmistati mosaiike töötlemata veerisest. Valdavalt asuvad mosaiigid eluhoonetes, kuid neid on leitud ka templitest ja pesumajadest. Kõige sagedamini asusid mosaiikpõrandad sümpoosionite korraldamiseks mõeldud ruumides.
Fail:Olynthos-mosaic-floor.jpg|Olynthosel asuv mosaiik, 5. saj eKr
Fail:Fragment of a pebble mosaic floor depicting Centaurs and animals, from Ancient Sikyon, 4th century BC, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14132262955).jpg|Mosaiik Sikyonist, 4. saj eKr
Fail:Mosaic in Olynthos (18759272078).jpg|Olynthosel asuv mosaiik, 5. saj eKr


#### Arhitektuur
Tähtsaimad klassikalisel perioodil püstitatud ehitised olid Zeusile pühendatud Olümpose tempel ja Parthenon. Parthenoni tempel oli kaasajal monumentaalseim hoone Kreekas. Templis asus Parthenosi Athena skulptuur. Katuse serva all olevatel friisidel kujutati stseene Trooja sõjast ning kentauride ja lapiidide võitlusest. Peasissekäigu kohal kujutati Athena sündi Zeusi peast ning läänetümpanonil kujutati Athena saamist Ateena kaitsejumalaks.

Klassikalisel ajajärgul arenes ka eluhoonete arhitektuur, 4. sajandil kujunes välja korintose order. ***[[Korintose stiil|Korintose]]*** stiili sambad on kaunistatud lopsakate akantuselehtedega ja teiste taimeelementidega. Korintose kapiteel on kõrgem, kui seda olid joonia ja dooria stiilis kapiteelid.
## Hellenistlik ajajärk (323–27 eKr)

Hellenistlik ajajärk algab 323. aastal eKr, Aleksander Suure surmaga ja lõppeb Kreeka alistamisega Augustuse poolt 27. aastal eKr.

Hellenistlikul ajajärgul levis kreeka kultuuri ja kunsti mõju kogu Vahemere piirkonnas. Tekkis uusi kunstikeskusi, neist tähtsaim oli Pergamon Väike-Aasias, mida hellenismiperioodil oluliselt laiendati.

Kunstis laienes kõikides kunstivaldkondades kujutiste temaatika. Kui varem kujutati kunstis põhiliselt mütoloogilisi stseene, siis hellenistlikul ajajärgul hakati üha enam kujutama ajalooliseid isikuid ja igapäevaelu kujutavaid stseene.

#### Skulptuur
3.-2. sajandil eKr hakati looma skulptuure, mis olid iga nurga alt vaadeldavad. Need skulptuurid olid sageli liikuvad, püramiidikujulise kompositsiooniskeemiga ja teatraalsetes poosides, mistõttu hakati kujutamisviisi nimetama ka "hellenistlikuks barokiks". Sellisele kujutamisele alusepandjaks on peetud Lysippost. Lysippose skulptuurid liiguvad eemale klassikalisele ajajärgule omasest harmooniast, oma skulptuuriga "Apoxymenos" murrab ta teadlikult Polükleitose poolt paika pandud mehe ideaalkeha proportsioone. 

Hellenismiajastule on omased ka narratiivsed skulptuurigrupid, neist tuntuim Laokooni grupp, mis kujutab Laokooni ja tema poegi, keda ründavad maod. 

Alates 2. sajandist eKr hakatakse Pergamonis ja Ateenas kopeerima klassikalise ajajärgu skulptuuri. Pergamoni mõju laienemisega laienes range stiili jäljendamine ka mujale Kreekasse. Komme kopeerida klassikalise ajajärgu skulptuure jäi püsima ka Rooma ajal.
Fail:Laocoön and his sons group.jpg|Laokoon ja tema pojad
Fail:Nike of Samothrake Louvre Ma2369 n4.jpg|Samothrake Nike
Fail:Front views of the Venus de Milo.jpg|Milose Veenus, 
Fail:Crouching Aphrodite, 1st–2nd century AD, from Sainte-Colombe, Isère (France), Louvre Museum (7462792456).jpg|Kükitav Veenus, 
Fail:The 'Borghese Gladiator' LACMA M.2002.45.jpg|Borghese gladiaator, u 100 eKr
Väike-Aasias eelistati joonia stiili. Sellises stiilis on hiiglaslik, seitsme maailmaime hulka kuulunud hauamonument kuningas Mausolosele. Selle ehitise järgi on ka hilisematel aegadel hakatud hauakambreid nimetama mausoleumideks. Ehitise põhiplaan on ristkülik ja selle alumine osa kujutab endast siledat kaheastmelist müüritist. Müüritisel paikneb võimas 36 sambast koosnev kolonnaad, mis kannab püramiidikujulist katust. Müüritisele ja sammaste vahele olid paigutatud tolle aja kuulsate skulptorite Skopase, Leocharese, Bryaxise ja Timotheose reljeefid ja skulptuurid. Püramiidse katuse harjal troonis nelja hobuse kaarik, milles olid kuninga ja kuninganna kujud. Kogu ehitise kõrgus oli ligi 50 meetrit. Seda loetakse Egiptuse püramiidide järel suurimaks hauamonumendiks.
Rõhutati tugevaid tundeid ja liikumist. Liikumise edasiandmiseks tehti skulptuur väändunud poosis, mida sai vaadelda kõikidest külgedest. Tasakaalu säilitamiseks asetati kujul üks jalg veidi teise ette, sellist asendit nimetatakse kontrapostiks. 

Tekkisid ümmarguse põhiplaaniga hooneid. Rajati palju sammaskäikudega jalutusväljakuid, poolkaares tõusvate pingiridadega vabaõhuteatreid, raamatukogusid, avalikke hooneid, losse ja spordiplatse.

## Viited