open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metalheadz

**Metalheadz** on Suurbritannias tegutsev trummi ja bassi plaadifirma, mis asutati 1994. aastal Goldie eestvedamisel. Plaadifirma algatamise juures viibis ka Doc Scott ja leibeli populariseerimises oli oluline roll DJ-duol Kemistry & Storm.

Metalheadzi logo põhineb Darren Bartletti 1991. aastal loodud kavandil. Oma autobiograafias ütleb Goldie, et lisas kolbale kõrvaklapid "nii et pealuu sümboliseerib pead samas kui kõrvaklapid on muusika, sest muusika on alles ka siis kui me kõik oleme juba surnud".

Plaadifirma esimeseks väljalaskeks oli 12-tolline, mille ühel pool oli Doc Scotti "V.I.P. Drumz" ja teisel pool Goldie "V.I.P. Riders Ghost". 

1990. aastatel tegid plaadifirmaga koostööd paljud trummi ja bassi teerajajad – produtsendid nagu Photek, Dillinja, Adam F, Grooverider (kasutades aliast Codename John), Doc Scott, Peshay, Alex Reece, Wax Doctor, Source Direct, J Majik, Lemon D, Hidden Agenda ja Ed Rush & Optical. 

Hiljem on plaadifirmaga koostööd teinud näiteks järgmised tuntud produtsendid: A.I. (Artificial Intelligence), AMIT, Arp XP, Commix, dBridge, DLR, Fracture, Friske, Future Cut, Goldie, Jubei, Lenzman, Marcus Intalex, Mako, Mikal, Need For Mirrors, Om Unit, Reza, Rido, Subwave, The Invaderz, Ulterior Motive.

Goldie on öelnud, et tema jaoks on muusika "ausus" olulisem kui hinge ja aususe kasuminumbrite ja populaarsuse nimel ohvriks toomine. Kommertsliku kõlaga trummi ja bassi tootmise asemel soovib Goldie säilitada plaadifirma sõltumatust ja välja anda lugusid, mis teda ennast kõnetavad. Plaadifirma ülesanne on välja anda head muusikat.

2012. aastal tuli plaadifirma alt välja 200. väljalase. 
## Viited
Saksamaa veinid

**Saksamaa veinid** ehk **Saksa veinid** on Saksamaal toodetud veinid. Saksamaa kuulub maailma kümne suurima veinitootja hulka. Mõnede jaoks seostuvad Saksa veinid elegantsete valgete kvaliteetveinidega, teistel jällegi seostub Saksa vein eelkõige odava poolmagusa veiniga Liebfraumilch. 

Viinamarjasortidest domineerib Saksamaal valge viinamarjasort "Riesling". Punastest viinamarjadest kasvatatakse kõige rohkem viinamarja "Spätburgunder", mida muus maailmas tuntakse ka nime all "Pinot Noir".

## Saksa veinide ajalugu
Veinikultuuri tõid Saksamaale roomlased. Saksamaa veinipiirkonna südames, Moselis, asub ka Saksamaa üks vanemaid linnu Trier.

## Saksa veinipiirkonnad

Saksamaa jaguneb 13 veinipiirkonnaks, mida saksa keeles kutsutakse *Anbaugebiet*:
#Ahri veinipiirkond
#Baden
#Frangimaa veinipiirkond
#Hessische Bergstraße
#Mittelrhein
#Mosel
#Nahe
#Pfalz (või Palatinate)
#Rheingau
#Rheinhessen (või Rhenish Hesse)
#Saale-Unstrut
#Saksimaa (tuntud ka kui Saxony või Sachsen)
#Württemberg

## Saksa veinide kvaliteediklassid

Saksamaal on veinidel neli kvaliteediklassi:
#Lauavein (saksa keeles *deutscher Tafelwein*).
#Maakonna vein (*Landwein*).
#Kvaliteetvein kindlast kasvupiirkonnast (*Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete* ehk *QbA*).
#Predikaatvein (*Prädikatswein*). Predikaatvein jaguneb omakorda kuude alamklassi: *Kabinett*, *Spätlese*, *Auslese*, *Beerenauslese*, *Trockenbeerenauslese* ja *Eiswein*.

## Saksa veinide alternatiivsed kvaliteedisüsteemid

Lisaks ametlikule kvaliteedisüsteemile eksisteerib Saksamaal ka teisi kvaliteedisüsteeme. Tuntuimad neist on VDP ja Bernkasteler Ring.

### VDP
VDP on akronüüm nimest Verband Deutscher Prädikats- und Qualitätsweingüter. See ühing ühendab ligikaudu 200 Saksamaa veinimõisa, mis toodavad kvaliteetveine.

### Bernkasteler Ring
Bernkasteler Ring ehk Bernkasteli Ring on VDP-le alternatiivne ühing, mille lõid 32 veinitootjat Moseli piirkonnas.

## Saksamaal kasvatatavad viinamarjasordid
Saksamaal domineerivad peamiselt valged viinamarjasordid.

## Välislingid
* "Saksamaa veinid"
* "VDP ametlik lehekülg", inglise ja saksa keeles
* "Bernkasteli ringi ametlik lehekülg", inglise ja saksa keeles
Tartu maastikumaraton

**Tartu maastikumaraton** (varem **Tartu jooksumaraton**) on Lõuna-Eestis peetav jooksuüritus, mis toimub igal aastal maikuus. Jooksurada kulgeb peamiselt kruusakattega metsateedel ning osaliselt asfaltkattega maanteedel.
 
Võistlusel oli pikka aega kaks distantsi: 23&nbsp;km ja 10&nbsp;km. 2017. aastal lisati 5&nbsp;km ja 2018. aastal 42&nbsp;km distants. Distantse võib läbida nii joostes kui ka (kepi)kõnniga.

Tartu maastikumaratoni peakorraldaja on Klubi Tartu Maraton.

## Ajalugu

Tartu jooksumaraton oli algse Tartu sügisjooksu järglaseks.

1983. aastal sündis Tartu sügisjooks, mille start anti Tartu kesklinnas Emajõe ääres ja finišipaigaks sai Tartu Ülikooli staadion. Üritus sai kohe ülipopulaarseks: järgnenud aastatel oli poolmaratoni põhidistantsil üle 1000 osavõtja, lisaks 10 ja 4&nbsp;km distantsi jooksajd. Väga aktiivne oli ka lastejooksudest – MINI- ja MIDIjooksust – osavõtt: jooksmas käis üle 2000 lapse. Edule aitasid suuresti kaasa ka Tartu maratonidel osalenud venelased. Nagu teistelgi rahvaspordiüritustel, olid osavõturohkemad aastad 1984–1987 ning raskeim periood 1990. aastate algus.

Kui Tartu maraton ja Tartu rattaralli said 1990. aastate lõpus sisse uue kasvuhoo, siis jooksuüritus, mille korraldus oli aja jooksul olnud jooksuklubide kanda, tahtis uut impulssi. 1999. aasta sügisel toimus viimane Tartu sügisjooks, seda juba uuel trassil. Linnamiljöö ja asfaltkattega rada vahetati jooksmiseks tervislikuma keskkonna vastu ning võistlus viidi üle Lõuna-Eesti loodusesse, suusamaratoniga seotud kohtadesse.

2000. aastal viidi jooksuvõistlus sügisest kevadesse ja Tartu sügisjooksust sai Tartu jooksumaraton. Põhidistantsiks jäi 23&nbsp;km, lühikeseks distantsiks 10&nbsp;km.

2004. aastal lisati jooksuürituse programmi ka 10&nbsp;km kepikõnd, mis sai Eesti esimeseks kepikõnniürituseks ja leidis kohe ka oma osalejaskonna. Muutus ka ürituse logo. 2007. aastast saab läbida ka 23&nbsp;km kepikõndi.

Traditsioonilised lastejooksud pole kuhugi kadunud: põhivõistluse-eelsel laupäeval on Tartus, Tähtvere spordipargis kavas nii TILLU- kui MINIjooks ning ka 4&nbsp;km pikkune Heateo jooks. Lisaks toimuvad pühapäeval lastejooksud stardipaigas Otepääl ja finišialas Tartumaa Tervisespordikeskuses.

2018. aastal muudeti nime ning Tartu jooksumaratonist sai Tartu maastikumaraton.

## Pikk distants
Tartu jooksumaratoni põhidistantsiks kulgeb alates 2000. aastast Otepäält Elvasse ja ühtib võimaluste piires suusamaratoni omaga. 23&nbsp;km rajal on kaks vahefinišit (5,3&nbsp;km ja 19,6&nbsp;km) ja neli teenindus-toitlustuspunkti (TP): 1. 1182 / Kirikuküla 5,3&nbsp;km, 2. Paluveski 11&nbsp;km, 3. Ketneri 15,6&nbsp;km, 4. Sassi 19,6&nbsp;km ja poolmaratoni ajavõtupunkt. 

## Lühike distants
Alates 2000. aastast on Tartu jooksumaratonil lühem distants 10&nbsp;km, mis saab alguse ning ka lõpeb Elvas Tartumaa Tervisespordikeskuses. 10&nbsp;km rajal on kaks teeninduspunkti: 1. Illi 2,8&nbsp;km ja 2. Sassi 6,2&nbsp;km.

## Vaata ka
*Klubi Tartu Maraton
*Tartu linnamaraton
*Tartu maraton
*Tartu rattamaraton
*Tartu rattaralli
*Tartu rulluisumaraton
*Tartu sügisjooks
Jarove (Šargorodi rajoon)

**Jarove** (ukraina keeles Ярове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 360.
Prantsusmaa veinid

**Prantsusmaa veinid** ehk **prantsuse veinid** on Prantsusmaal toodetud veinid. Prantsusmaa on maailma mastaabis kõige suurem veinitootja ja siit tulevad ka maailma kõige kvaliteetsemad veinid. Prantsusmaal toodetakse igal aastal üle 60 hektoliitri veini. 

## Prantsusmaa veinipiirkonnad

Prantsusmaa kuulsaimad veinipiirkonnad on:
# Alsace
# Beaujolais
# Bordeaux
# Brittania
# Burgundia
# Champagne
# Korsika
# Ile de France
# Jura
# Languedoc-Roussillon
# Loire
# Normandia
# Pikardia
# Provence
# Rhône
# Savoy
# Edela-Prantsusmaa veinipiirkond

## Kaardid
Rahvuskogu 21. valimisringkond

**Rahvuskogu 21. valimisringkond** asus Järvamaal.

Sinna kuulusid Esna, Kuksema, Mäo, Anna ja Võhmuta vald ning Paide linn.

29. oktoobril 1936 oli üles seatud kaks kandidaati: Paide linnapea praost Gerhard Pärli ja ETK direktor kontradmiral Johan Pitka. Läbirääkimiste järel võttis Gerhard Pärli oma kandidatuuri tagasi, mille järel ainsaks kandidaadiks jäi Võhmuta valla kandidaat Johan Pitka, kes sai 25 häält poolt, 2 vastu ja 1 erapooletu.

## Vaata ka
* Riigivolikogu 21. valimisringkond

## Viited
Bondurivka (Tšetšelnõki rajoon)

**Bondurivka** (ukraina keeles Бондурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 913. Pindala on 3,7 km².
Bondurivka (Nemõrivi rajoon)

**Bondurivka** (ukraina keeles Бондурівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 328. Pindala on 1,422 km².
Bondurivka

**Bondurivka** on mitme asula nimi:

* **[[Bondurivka (Nemõrivi rajoon)|Bondurivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis
* **[[Bondurivka (Tšetšelnõki rajoon)|Bondurivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis
Iraani võrkpallikoondis

**Iraani võrkpallikoondis** on Iraani esindusmeeskond võrkpallis. Koondise liikmed valib välja peatreener ning seda haldab Iraani Võrkpalli Liit. Iraani võrkpallikoondis on üks maailma parimaid meeskondi.

Iraan on maailma edetabelis 123 riigi seas 10. kohal.

## Viited

## Välislingid
* Iraani Võrkpalli Liidu koduleht
* Võrkpalliuudiste portaal
Eruväelane

**Eruväelane** ehk **erusõjaväelane** on endine kaadrisõjaväelane (Eestis kaadrikaitseväelane) ehk tegevteenistuses olnud isik, kes on tegevteenistusest lahkunud.

Eestis reguleerib tegevteenistussuhte lõppemist kaitseväeteenistuse seaduse 11. jagu.

## Vaata ka
*Reservväelane

## Viited
Lümfisooned

**Lümfisooned** (ladina ains *vas lymphaticum*; mitm *vasa lymphatica*) on paljude loomade lümfisüsteemi kuuluvad sooned, kus liigub lümf. Lümfisooned esinevad kõigil selgroogsetel alates pärisluukaladest. 

Lümfisoonteks võidakse nimetada ka teatud üksikud lümfi liigutavaid sooni. 

Lümfisoonte areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Lümfisoonte ülesandeks on ka kudedes normaalse vedelikurõhu hoidmine. 

Lümfisooned järgnevad lümfikapillaaridele, võivad keres anastomoose moodustada ja suubuvad venoossesse vereringesse. 

Lümfisoontes paiknevad poolkuuklapid, mis tagavad lümfi liikumise üksnes südame suunas. Soonte seinu innerveerivad närvid.

Peensoole soolehattudes (olemasolul) paiknevad lümfisooned kannavad inglise keeles nimetust *[[lacteals]]*. 

## Klassifikatsioon

Lümfisooned on:
*lümfikapillaarid
*lümfisooned
*lümfitüved
*lümfijuhad
*lümfi transportivad sooned (mille seintel paiknevad lümfiklapikud)
**[[lacteals]]*. 

Lümfisooned koos lümfikapillaaridega moodustavad lümfisoonte võrgustiku ehk lümfiteed. Lümfisoonte suuremad sooned, mis saavad alguse lümfisõlmedest liigitatakse lümfitüvedeks. 

Lümfisõlme juurde kuuluvatel lümfisoontel eristatakse:
*aferentseid lümfisooni (*vasa lymphatica afferentia*)
*eferentseid lümfisooni (*vasa lymphatica efferentia*).

## Roomajatel
### Madudel

Madude lümfisüsteemi liigitatakse samuti lümfisooned, need paiknevad peaaegu kõikjal kehas. Kuid lümfisõlmede asemel on madude (ka teiste roomajate) lümfisoonte seintes üksikult pulseerivad lümfisüdamed.
 
## Imetajatel
### Koduloomadel

Lümfisooni asendavad lümfisoonteta kudedes rakuvahelised kanalid. Lümfisooni ei kohta kesknärvisüsteemis, silma sarvkestas ja silmaläätses, epiteelkudedes, põrnas, kopsualveoolides, luuüdis, kurgumandlites, hüaliinses kõhrkoes, nabaväädis ja lootekestades.

### Inimestel

## Patogenees

Inimestel seostatakse lümfisoontega järgmisi (osaline) patoloogilisi seisundeid: pärilik lümfodeem, Meige lümfodeem. 

### [[Kasvaja]]d

Enamikus kasvajapaikmetest on lümfisooned kollabeerunud.

### Kokkupuutel madudega

Inimeste suhtes mürkmadudeks (osade) liigitatud madude hammustuse tagajärjel võivad mao süljeensüümid kahjustada ka lümfisooni ja põhjustada eri raskusastmega mürgistusseisundeid (vt ka leukotsütoos). Lümfisooni kahjustada võiva mürgistusseisundi teke ja ulatus võib sõltuda lisaks inimese tervislikule seisundile (nt ülitundlikkus jm) ka mao liigist, aastaajast, mao tervislikust seisundist, hammustuse ajal väljapritsitud sülje kogusest ja mao vanusest.

## Viited

## Välislingid
*Pierre-Yves von der Weid, Lymphatic myogenic constriction – how lymphatic vessels pump lymph uphill, 10.1113/jphysiol.2012.247080, 15. jaanuar 2013, The Journal of Physiology, 591, 391-392., veebiversioon (vaadatud 29.07.2014) (*inglise keeles*)
Euroskleroos

**Euroskleroos** on 1970. aastatel ja 1980. aastate alguses kasutatud termin, millega kirjeldati nii poliitilist ajajärku kui ka Euroopa majanduse struktuuri, vihjates meditsiinilisele terminile skleroos.

Majanduses kasutati seda kirjeldamaks riike, kus oli majanduskasvust hoolimata kõrge töötuse tase ning kus uusi töökohti väga kiiresti juurde luua ei suudetud. Seda erinevalt Ameerika Ühendriikidest, kus sarnasel majanduskasvu perioodil saatis majanduse laienemist suur uute töökohtade arvu tõus.

Poliitilises kontekstis kasutati terminit "euroskleroos" kirjeldamaks märgatava paigalseisu ajajärku Euroopa integratsioonis. Euroliidu laienemise aeglane tempo, demokraatia puudumise tunnetamine ning majandusprobleemid tähendasid, et leidus palju negatiivset ja ükskõikset suhtumist Euroopa Majandusühendusse.

Wilfried Martens, Belgia peaminister aastatel 1981–1992, väidab enda 2008. aastal avaldatud memuaarides, et "euroskleroos" sai lõpu 1986. aasta ühtse Euroopa aktiga, mis taaskäivitas liikumise integreerumise poole, töötades välja  majandusühenduse ühtse turu.

Majandusliku terminina on "euroskleroosi" hiljem kasutatud laiemalt viitamaks igakülgsele majandusseisakule.

## Vaata ka
* Majanduskasv
* Euroopa integratsioon

## Viited

## Bibliograafia
* Rosser, Barkley J. and Marina V. Rosser. "Comparative Economics in a Transforming World Economy", 2nd Edition, The MIT Press, 2004. pp 240.
* Henderson, David R. The Europeanization of the U.S. labor market. *Public Policy*. Fall, 1993.
Soolehatud

**Soolehattudeks** (ladina ains *villus intestinalis*; mitm *villi intestinales*) nimetatakse osade selgroogsete loomade peensoole ringkurdudes (*plica circularis*) paiknevaid limaskestajätkeid. 

Soolehattude areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Soolehatud sisaldavad rohkelt vere- ja lümfisooni ning närvikiude ja on kaetud arvukate mikrohattudega. 

## Funktsioon

Soolehattude ülesandeks on peensoole imendumispinna suurendamine. 

## Skeem
Soolehatus paiknevad perifeerselt arteriool ning tsentraalselt lümfikapillaar ja veenul. 

Soolehatu tipul voolab veri anastomoosi kaudu arterioolist veenulisse.  

## Imetajatel
### Inimestel

Inimeste peensoole hatud on erineva kõrgusega, kuid harilikult on need 0,3–1,5 mm kõrgused limaskesta väljasopistised. Normaalselt elunevas peensooles on soolehattusid ühel ruutmillimeetril 20–40 ja terves peensooles seega u 5 miljonit.
 
Soolehattude kuju on varieeruv ja oleneb paljudest teguritest, enamik soolehatte on silinderjad. 

Soolehattude vahel paiknevad soolenäärmete suudmed, mille ülesandeks on ka soolenõre eritamine.   

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Intestinal villus]] seisuga 27.02.2014.*
Mazsalaca muinaslinnus

**Mazsalaca muinaslinnus** oli noorema rauaaja linnus tänapäeva Põhja-Läti Valmiera piirkonna Skaņkalne valla territooriumil Salatsi jõe vasakul kaldal. Linnus paiknes Lībieši ehk Mazsalaca (varasema nimega Skulberģi ehk Kolbergi) linnamäel – Salatsi jõkke suubuva Dambjupīte oja kõrval oleval kaldaastangul. Arheoloogilisi väljakaevamisi seal tehtud pole, kuid näha olevate kindlustuste ja välimuse järgi paigutatakse linnuse ehitamine 10.–12. sajandisse, mil see piirkond jäi Metsepole liivlaste asualale. Ebakorrapärase kujuga 70 m pikal ja 30–60 m laial linnamäel asunud oletatavalt puidust linnust kaitsesid Mazsalaca jõe ja Dambjupīte oja kaldaastangud ning 3–5 m kõrgune ja 70 m pikkune vall.

Hilisemates saksakeelsetes allikates on Mazsalacat nimetatud Salisburgiks, mille tähendus (*burg* "linnus, kindlustatud koht") viitab linnuse olemasolule. Kuna puuduvad kindlad andmeid, et Liivi ristisõja käigus antud territooriumi oma valdusse saanud Riia piiskop või pärast seda Liivi ordu oleks sinna linnuse rajanud, siis võib see tähendada, et uus võim kasutas vana kindlust mõnda aega ka oma tugipunktina.

## Vaata ka
*Väike-Salatsi vasallilinnus

## Viited
Edgar Väär

**Edgar Väär** (23. august 1929 Kuressaare – 18. jaanuar 2014 Toronto) oli eesti rahvusest Kanada krimireporter ja dokumentaalfilmioperaator.

Ta sündis ja kasvas Kuressaares. 1944. aastal põgenes tema perekond Austria kaudu Saksamaale, kus ta õppis Geislingeni Eesti Gümnaasiumis.

Saksamaalt siirdus ta Kanadasse, kus töötas algul maalrina. Hiljem töötas ta filmioperaatorina Canadian Broadcasting Corporationis. Ta on filminud tuntud poliitikuid, kultuuri- ja sporditegelasi üle maailma. Samuti on ta jäädvustanud sadu eesti ühiskonna olulisemaid üritusi. Tema suurim ja tuntuim teos oli 1972. aastal I ESTO päevade (1972. aasta Ülemaailmsete Eesti Päevade) dokumentaalfilm.

## Isiklikku
Tema abikaasa Yvonne on lätlannast fotograaf.

## Välislingid
* Edgar Väär | 23.08.1929 – 18.01.2014
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3312
* Marko Raadi dokumentaalfilm "Fast Eddy vanad uudised" (2015) Eesti Filmi Andmebaasis
Tuscaloosa

**Tuscaloosa** on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis.

2012. aastal elas linnas 93 357 inimest. 2018. aastal oli elanikke 101 113.

Linnas asub Alabama Ülikool ja Mercedes-Benzi USA tehas.

## Viited
Palmer

**Palmer** on linn Ameerika Ühendriikides Alaska osariigis, Matanuska-Susitna maakonna halduskeskus.

Palmer asub Anchorage'ist 68 km kaugusel kirdes Glenni maantee ääres.

2012. aastal elas linnas 6335 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Anne Laantee

**Anne Laantee** (neiuna **Anne Reintamm**, ka **Anne Reintamm-Laantee**; 1. juuni 1930 Tallinn – 31. oktoober 2013 Tallinn) oli eesti geoloog.

Ta alustas oma kooliteed aastal 1938 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis. Aasta 1944 sügisel põgenes perekond Rootsi, kus ta lõpetas aastal 1950 Stockholmi Eesti Gümnaasiumi. Aastal 1957 lõpetas ta filosoofia litsentsiaadina Stockholmi Ülikooli, kus ta pühendas end geoteadustele, eeskätt paleontoloogiale ja kvaternaargeoloogiale. Aastal 1965 kaitses Uppsala Ülikoolis filosoofia litsentsiaadi väitekirja. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Ta töötas aastatel 1953–1966 ja 1973–1994 Rootsi Geoloogiakeskuses (rootsi keeles *Sveriges geologiska undersökning*), lisaks töötas ta aastatel 1973–1975 Rootsi loodusajaloo muuseumis. Aastatel 1966–1970 töötas ta (seoses abikaasa ametiga) geoloogina USA-s ja Peruus ning aastatel 1970–1973 Uruguays.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1965 abielus kirikuõpetaja, ajakirjaniku ja politoloogi Karl Laanteega, neil oli tütar ja nende poeg on praegune Eesti Vabariigi peakonsul Peterburis Carl Eric Laantee Reintamm.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3303
Lümfisüdamed

**Lümfisüdameteks** ehk **lümfipumpadeks** (ladina *cor lymphaticum*) nimetatakse osade selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) elundeid.

Lümfisüdamete ülesandeks on lümfivoolu tagamine ja juhtimine veenidesse, see toimub vöötlihaskoest lihaste kontraktsioonide abiga. 

Lümfisüdamete kontraktsioone koordineerib lümfisüdame rõhk.  

Lümfisüdameid esineb sõõrsuudest kuni lindudeni, kuid inimestel neid ei esine. 

Lümfisüdamete areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Lümfisüdamete arv varieerub, nii arvatakse et mõnel kahepaiksel on paarsada lümfisüdant.

Lümfisüdamesein koosneb kolmest kestast: sise-, kesk- ja väliskestast.

## Lindudel
 
Lindudel paikneb lümfisüda sabalülidel ja tema ülesandeks on lümfipumbana suguti erektsiooni tagada ja vererõhku reguleerida.  

## Roomajatel
### Madudel

Lümfisüdamed kuuluvad ka madude lümfisüsteemi. Kuid nende paiknemise ja hulga kohta on andmed vastakad, osad autorid kirjeldavad lümfisüdametena üksnes ühte paari lümfisüdameid vaagna ja tagajäsemete jäänuste vaagnakannuste piirkonnas. Vahel aga loetakse lümfisüdamete hulka ka lümfisoonte seintel paiknevad lümfiklapikud.

Lümfisüdame lihaste kokkutõmbeid koordineerivad paljuski seljaaju närvikiududest saabuvad impulsid. 

Lümfisüdamerütm ei lange kokku südame löögisagedusega. 

## Viited

## Kirjandus
* Robert Edmond Grant, Lectures on Comparative Anatomy, The Lancet, lk 821, 1833–1834 (vaadatud 04.01.2015.a.) (*inglise keeles*)
* Sara M. Peyrot, Benjamin L. Martin, ja Richard M. Harland, Lymph heart musculature is under distinct developmental control from lymphatic endothelium, Dev Biol. 15. märts 2010; 339(2): 429–438. (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymph hearts]] seisuga 27.02.2014.*
Hemiaspis

***Hemiaspis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Hemiaspis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hemiaspis damelii]]* (Günther, 1876),
* *[[Hemiaspis signata]]* (Jan, 1859). 

## Levila
Neid võib kohata Austraalias  Uus-Lõuna-Walesis ja Queenslandis.

## Viited

## Välislingid
*    Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemiaspis]] seisuga 27.02.2014.*
Hemibungarus

***Hemibungarus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Hemibungarus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus  maoliik:
* *[[Hemibungarus calligaster]]* (Wiegmann, 1835). 

## Levila

Neid võib kohata Filipiinidel  Luzoni, Mindoro, Cebu, Negrose, Panay ja Polillo saarel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemibungarus calligaster]] seisuga 27.02.2014.*
Loveridgelaps

***Loveridgelaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Loveridgelaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus  maoliik:
**[[Loveridgelaps elapoides]]* (Boulenger, 1890). 

## Levila

Neid võib kohata Saalomoni Saartel.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Loveridgelaps elapoides]] seisuga 27.02.2014.*
Till (täpsustus)

* Till on üheaastaste rohttaimede perekond sarikaliste sugukonnast.
* Till kui maitsetaim.
* Till võib olla ka suguliikme sünonüüm ja tähendada ka kõnekeeles sugutit.

## Viited
Andrei Anissimov

**Andrei Anissimov** (sündinud 1943. aastal Moskvas) on Eesti kunstnik, näitekirjanik ja lavastaja. 

Tema teosed on ilmunud peamiselt Venemaal.

1980. aastal kolis Anissimov Kohilasse ning mõni aasta hiljem avas Tallinnas autorikeraamika salongi. Sel perioodil avaldas ta esmakordselt oma proosateoseid Eesti venekeelsetes kirjandusajakirjades Vikerkaar ja Tallinn.

2006. aastal ilmus kirjastuses Aleksandra tema põnevusromaan "Nudistid golfi ei mängi" (eesti keelde tõlkinud Tiito Himma). Selle romaani järgi on tehtud 16-osaline teleseriaal "Kaksikud", mida on näidatud mitu korda nii Venemaal kui ka muudes riikides. Usbekistanis keelati film ideoloogilistel kaalutlustel ära.

Talle meeldib kalal käia.

## Välislingid
*Ilona Martson, Andrei Anissimov - Kohila mees Vene raamatuturul, Eesti Päevaleht, 24. september 2005
*Mees, kes rääkis, nagu mõtles, Postimees, 12. november 2010
*Andrei Anissimov: kuningas ei surnud, elagu kuningas!, Postimees, 7. märts 2012
*Andrei Anissimov: siis kõneles kilu inimkeeli, Postimees, 17. jaanuar 2014
Endogeensed retroviirused

**Endogeensed retroviirused** (ERV-d) on genoomis esinevad endogeensed viraalsed elemendid, mis meenutavad või mida saab tuletada retroviiruste DNA-st. Neid esineb rohkelt lõugsuuste genoomides ja nad moodustavad inimgenoomist 4,9%. ERV-d on teatud tüüpi genoomi piires liikumisvõimeliste ehk genoomis ümberpaiknemis võimeliste geenide – transposoonide – alamklass. Neil on oluline roll geenide ekspressioonil ja regulatsioonil.

## Viited
Lõpivka (Tomašpili rajoon)

**Lõpivka** (ukraina keeles Липівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1460. Pindala on 3,505 km².
Flüügelhorn

**Flüügelhorn** (saksa keeles *flügelhorn* 'tiivasarv') on vaskpuhkpillide hulka kuuluv trompetilaadne koonusjalt laieneva toruga puhkpill.

## Välislingid
Tsirkus (lauamäng)

**"Tsirkus"** on klassikaline nuppude ja täringutega lauamäng.

## Mängu käik
Mängus on palju järjekorra järgi nummerdatud välju. Neid võib olla nii selliseid, kus ei juhtu mängijatega midagi kui ka selliseid, kust saavad mängijad minna kiiremini üles või alla tagasi sattuda. Võidab see mängija, kes pääseb esimesena lõppu. Matemaatikud on tõestanud, et tõenäoliselt võidab alustav mängija.
Till (perekond)

**Till** (*Anethum*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Klassifikatsioon

Tillide perekond liigitatakse järgmised taimeliigid:
* *Anethum graveolens* – aedtill
* *Anethum sowa* (sün. *P. graveolens subsp. sowa*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is

*Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Tillit]] seisuga 28.02.2014.*
Euroopa keeltepäev

**Euroopa keeltepäeva** tähistatakse 26. septembril. Euroopa keeltepäeva kuulutas välja Euroopa Nõukogu 6. detsembril 2001 Euroopa keelte aasta lõpus, mille viis läbi Euroopa Nõukogu koostöös Euroopa Liiduga. Selle eesmärgiks on toetada keeleõpet kogu Euroopas.
Tartu Lastekunstikool

**Tartu Lastekunstikool** on vanim kunsti-huvihariduskool Eestis. Koolis saab süvendatult õppida mitmesuguseid kunstiaineid alates joonistamisest ja maalimisest kuni fotograafia ja tänavakunstini. 

Tartu Lastekunstikooli asutas 1957. aastal kunstipedagoog Aleksander Remmel. Esialgu õppis koolis kunstniku ja luuletaja Aleksander Suumanni käe all vaid paarkümmend õpilast joonistamist. Ajapikku suurenes õpilaste arv ning õppekavva lisati kompositsiooni- ja maaliõpetus.

Direktor Enn Tegova ajal kolis Tartu Lastekunstikool Jakobi tänav 52 majja. Uus avarate ruumidega koolimaja meelitas kohale veelgi õppureid, õpetajaskond kujunes linna nooremast kunstnikkonnast. Täiendati skulptuuri õpetamise metoodikat (plastiliin asendati saviga), loodi graafikaklass, raamatukogu ja Lastekunstikooli galerii – Jakobi galerii.

Alates 2005. aastast tegutseb Tartu Lastekunstikool kahes majas – Tiigi 61 asuvas peamajas ja Jakobi 52 korporatsioonile Fraternitas Liviensis kuuluvas majas.

Tegutsevad laste kunstistuudio (5–8-aastastele), eelkool (9–10-aastastele), kunsti põhiõpe (11–16-aastastele), stuudioõpe (11–16-aastastele) ja noorte kunstistuudio (16–26-aastastele). Lisaks klassikalistele kunstiainetele nagu joonistamine, maalimine, kompositsioon ja vormiõpetus õpitakse koolis ka selliseid tänapäevaseid distsipliine nagu arvutigraafika, fotograafia, tänavakunst, loovus- ja disainiõpetus.

## Välislingid
* Koduleht
Näljamängud: Lahvatab leek

**"Näljamängud: Lahvatab leek"** on 2013. aasta ulme- ja seiklusfilm, mis põhineb ameerika kirjaniku Suzanne Collinsi raamatul "Lahvatab leek" (teine raamat "Näljamängude" triloogias). See on järg filmile "Näljamängud" ja teine osa neljaosalisest "Näljamängude" filmisarjast.

### Sisu

Katniss ja Peeta võitsid 74. Näljamängud. Inimesed Ringkondades pole rahul ja on alustamas mässu Kapitooliumi vastu. President Snow aga ei jäta asja nii. Peagi on Katniss ja Peeta ning mitmed teised võitjad tagasi heidetud kohta, kuhu nad poleks tahtnud kunagi sattutagi – Näljamängudele.

### Tegelased

*Jennifer Lawrence – Katniss Everdeen (Ringkond 12)
*Josh Hutcherson – Peeta Mellark (Ringkond 12)
*Liam Hemsworth – Gale Hawthorne (Ringkond 12)
*Woody Harrelson – Haymitch Abernathy (Ringkond 12)
*Elizabeth Banks – Effie Trinket (Kapitoolium)
*Willow Shields – Primrose Everdeen (Ringkond 12)
*Sam Claflin – Finnick Odair (Ringkond 4)
*Jena Malone – Johanna Mason (Ringkond 7)
*Philip Seymour Hoffman – Plutarch Heavensbee (Kapitoolium)
*Donald Sutherland – president Coriolanus Snow (Kapitoolium)
*Stanley Tucci – Caesar Flickerman (Kapitoolium)
Joel Haahtela

**Joel Kauko Kallevi Haahtela** (sündinud 10. septembril 1972 Helsingis) on soome psühhiaatriadoktor ja kirjanik.

Haahtela on Olvi kirjanduspreemia laureaat ja Finlandia kirjandusauhinna nominent. Kaks tema teost – romaanid "Liblikakoguja" ja "Elena" – on tõlgitud ka saksa keelde.

Piret Saluri Joel Haahtelast (Loomingu Raamatukogu 4-5/2014): Nüüdseks juba tunnustatud, hinnatud ja auhinnatud kirjanik, peab ta arstiametit edasi, kinnitades, et tema psühhiaatri­praksis ja kirjanikutöö on mingil moel seotud, ilma et ta selle seose üle täpsemalt järele mõelda tahaks.

Elu ja inimese mõtteilm ongi seletustest keerukamad. Ning huvitavamad. Ka oma teostes jätab Joel Haahtela lugejale võimalusi tõlgendusteks ja tähendusteks, kinnitades, et uut teost alustades ta ei teagi alati, kuhu lugu välja jõuab. Kirjanikule endale avanevat raamat sageli alles aastate pärast ja see, mida ta oma raamatute kohta arvustustest või kirjandusblogidest loeb, on talle vahel ka suur üllatus.

Haahtela tegelastel on enamasti mingi mure, mingi kida minevikust, millest tuleks kui mitte vabaneda, siis vähemasti teada, mis see õieti on. Haahtela tegelane tahab midagi üles leida, sest ilma ta ei saaks olla ega elada.

Joel Haahtelal on 2023. aasta seisuga ilmunud 14 raamatut, nende seas näiteks "Kaks korda kadunud" (Kaksi kertaa kadonnut, Otava, 1999), "Naised vaatavad vastu valgust" (Naiset katsovat vastavaloon, Otava, 2000), "Tule kell seitse ristteele" (Tule risteykseen seitsemältä, Otava, 2002), "Elena" (Otava, 2003; e. k. Hea Lugu, 2013, tlk. Hille Lagerspetz), "Liblikakoguja" (Perhoskerääjä, Otava, 2006; e. k. Hea Lugu, 2012, tlk. Hille Lagerspetz), "Lumepäevik" (Lumipäiväkirja, Otava, 2008), "Kadumispunkt" (Katoamispiste, Otava, 2010; e. k. LR 2014, nr. 4/5, tlk. Piret Saluri), "Traumbach" (Otava, 2012), "Täheselge, lumivalge" (Tähtikirkas, lumivalkea, Otava, 2013; e. k. Hea Lugu, 2014, tlk. Hille Lagerspetz).

Kirjanik Haahtela eelistab lühivormi: novelli, lühiromaani. Tema tekst on hõrk ja peen, palju jääb ridade vahele, kõik autori arvates ülearune on välja kärbitud. Siit leiame ka põhjuse, miks on nüüd eesti keeles ilmunud "Kadumispunkti" aineks Raija Siekkise elukäik ja õnnetu surm. Kuid sellest kirjutab Joel Haahtela lähemalt oma järelsõnas teose eestikeelsele tõlkele.

## Eesti keeles ilmunud
* "Liblikakoguja" (2012)
* "Elena" (2013)
* "Täheselge, lumivalge" (2014)
* "Kadumispunkt" (Loomingu Raamatukogu 4-5/2014)
* "Adèle'i küsimus" (2020)

## Välislingid

* http://www.kirjandusfestival.tartu.ee/soome-omanaoline-kirjanik-joel-haahtela-osaleb-prima-vistal
* https://epl.delfi.ee/artikkel/66114776
* https://ekspress.delfi.ee/artikkel/64793504
Ivanivtsi (Litõni rajoon)

**Ivanivtsi** (ukraina *Іванівці*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 322. Pindala on 0,117 km².
Tessõ

**Tessõ** (ukraina keeles Теси) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 353. Pindala on 0,144 km².
Lümfokiinid

**Lümfokiinideks** nimetatakse vahel selgroogsete loomade lümfisüsteemi T-lümfotsüütide poolt komplekteeritavaid ja vabastatavaid väikesemolekulilisi (~12–30 kDa) lahustuvaid valke.

Lümfokiinid potentseerivad teiste lümfotsüütide funktsioone ja jagunemist ning aktiveerivad makrofaagide liikumist põletikukoldesse, abistavad B-lümfotsüüte antikehade komplekteerimisel. 

Lümfokiinid liigitatakse tsütokiinide rühma interleukiinide hulka.
 Tähtsaimad T-abistajarakkude poolt komplekteeritavad ja eritatavad lümfokiinid tänapäeval on IL-2, IL-3, IL-4, IL-5, IL-6, G-CSF – granulotsüütide ja makrofaagide (monotsüütide) kolooniat stimuleeriv faktor, interferoon-gamma. 

### Tuumorinekroosifaktor

Lümfokiinide hulka liigitatakse ka makrofaagide sünteesitud lümfokiin tuumorinekroosifaktor (TNF), mis aktiveerib koos IL-1-ga lümfotsüüte ja kutsub esile rakkude apoptoosi. 

## Viited

## Välislingid
*Horst Ibelgaufts, Lymphokines. Veebiversioon (vaadatud 28.02.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymphokine]] seisuga 28.02.2014.*
Lümfifolliikul

**Lümfifolliikulid** ehk **lümfinääpsud** (ladina *folliculus lymphaticus*, *lymphonodulus*, *nodulus lymphaticus*) on paljude selgroogsete lümfisõlmede kooreosas või limaskestas paiknevad lümfisõlmekesed.  

Lümfinääpsude areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Lümfifolliikulid on perifeersed lümfoidsed elundid ja kuuluvad lümfisüsteemi.

## Liigitus
Eristatakse :
*üksiklümfifolliikuleid (*nodulus lymphaticus solitarius*)
*koondlümfifolliikuleid (*noduli lymphatici aggregati*), sh Peyeri naast.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel paiknevad lümfifolliikulid nii seedekulgla, hingamiselundkonna elundite kui ka kusepõie limaskestas. 

Põrna valge pulp (*pulpa lineis alba*) koosneb lümfifolliikulitest.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas, Veebiversioon (vaadatud 28.02.2014) (*inglise keeles*)
Masateegid

**Masateegid** on indiaanirahvas, kelle asuala on Mehhikos Oaxaca osariigis Sierra Mazateca piirkonnas. Kogukonniti elavad nad ka lähedastes Puebla ja Veracruzi osariigis. 

Nad kutsuvad end masateegi keel *has shuta enima*, mis tähendab kultuuri või traditsioonidega inimesi. Nimetus 'masateek' tuleb nahua keele sõnast *mazatec*, mis on tuletatud kohanimest *Mazatla*, mis tähendab ligikaudu 'hirvede maa'.  

## Keel
Masateegi keel kuulub popoloka keelkonda, mis omakorda kuulub oto-mange hõimkonda. 
Masateegid kasutavad lisaks tavakeelele ka vilekeelt.

## Religioon ja rituaalid
Masateekide religioosses maailmapildis on segunenud kristlik religioon ja nende enda põliskultuurilised uskumused. Näiteks kasutavad masateegi šamaanid oma rituaalides ja spiritualistlikel eesmärkidel psühhoaktiivseid taimi ja seeni, seostades neid kristlike pühakutega. Rituaalides võib olla ka teisi kristlikke elemente. Psühhoaktiivsete taimede-seente hulka kuuluvad psilotsübiinseened, psühhoaktiivsete lehtertapuliste seemned (näiteks liikide *[[Ipomoea tricolor]]* ja *[[Turbina corymbosa]]*) ja luulusalvei (*Salvia divinorum*). Luulusalveid nimetavad masateegi šamaanid kristliku pühaku neitsi Maarja järgi näiteks *ska María Pastora*.
Masateegi indiaanlastest ja nende spirituaalsetest praktikatest on hispaanlaste saabumise eelse aja kohta vähe teada.
Mitmed uurijad on märkinud, et masateekitelt on nende šamanistliku kultuuri kohta raske informatsiooni saada, kuna nad kipuvad olema sel teemal salatsevad.
Üks tuntumaid masateegi šamaane oli María Sabina.

## Viited
Enn Kokk

**Enn Kokk** (19. juuni 1937 Juminda – 19. august 2019 Öregrund) oli eesti rahvusest Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik ja ajakirjanik.

Ta sündis 1937. aastal Juminda kalurikülas. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Rootsi ja kasvas üles Stockholmis. Ta lõpetas Uppsala Ülikooli.

Ta kuulus aastatel 1961–1962 Rootsi Sotsialistlike Üliõpilaste Liidu juhatusse. Ta töötas ajakirja Side toimetuses. Aastatel 1961–1964 kuulus ta Vaba Eesti toimetuse kolleegiumi. 1968. aastast töötas ta Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei keskjuhatuses, oli üks erakonna peamisi ideolooge. Aastatel 1974–1983 oli ta rootsikeelse ajakirja Aktuellet i Politiken peatoimetaja. Seejärel oli ta Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei asesekretär. Alates 1989. aastast viibis ta partei ülesandel sageli Balti riikides.

Ta on toimetanud rootsi keeles "Töölisliikumise lauluraamatu" (1960), "Joe Hilli laulud" (1969), "Vasakpoolsuse teed" (1973), "Parempoolsed jõud Rootsis" (1973, lisatrükk 1975), "Tülitsevad vasakparteid" (1975), "Kas paremjõud kujundavad Rootsit?" (1976) ja muud poliitilist kirjandust. Ta tegi kaastööd raamatule "Vaba Eesti tähistel" (2000). 

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. 1986. aastal abiellus ta Rootsi sotsiaaldemokraatliku poliitiku Birgitta Dahliga, nad elasid Uppsalas.

## Kirjandus
* Vello Lään, "Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood." Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3422
María Sabina

**María Sabina** (u 1894? – 23. november 1985) oli masateegi šamaan-ravitseja (*curandera*), kes elas Mehhikos Sierra Mazateca piirkonnas. Tema šamanistlikud ravitsemismoodused põhinesid psilotsübiinseente (*[[Psilocybe mexicana]]*) ja psühhoaktiivsete taimede kasutamisel.

## Elulugu
María Sabina sünnikoht asub Sierra Mazateca piirkonnas Huautla de Jimenezi linna lähedal. Sünniaasta pole täpselt teada. See võis olla 1894, kuigi Sabina ise polnud selles päris kindel. Ta vanemad olid tagasihoidlikud maainimesed (*campesinos* – talupojad). Ta ema María Concepcion ja isa Crisanto Feliciano surid, kui ta oli kolmeaastane. Tal oli ka noorem õde María Ana. Ta isapoolne vanaisa ja vanavanaisa olid olnud samuti "teadjad" ehk šamaanid, kes kasutasid jumalaga suhtlemisel psühhoaktiivseid seeni. Pärast Sabina isa surma asus ta ema elama oma vanemate juurde ning Sabina kasvas üles oma emapoolsete vanavanemate juures.

## Viited
Rutt Enok

**Rutt Enok** (aastani 1975 Traksi; sündinud 18. mail 1948 Metskülas) on eesti raamatukoguhoidja.

1955–1963 õppis ta Järva-Jaani Keskkoolis ja 1963–1966 V. Kingissepa nimelises Tallinna 20. Keskkoolis. 1970. aastal lõpetas ta Eduard Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonnas raamatukogunduse ja bibliograafia eriala.

1970–1972 töötas ta Raasikul Harju Rajooniraamatukogus. 1972. aastast alates töötab ta Harju Maakonnaraamatukogus.

## Tunnustus
* 2013 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastaauhind
* 2014 Keila kultuuripreemia (kauaaegse pühendunud tegevuse eest raamatukogunduse valdkonnas)
* 2012 Harjumaa teenetemärk

## Viited
Salu tee (Tallinn)

**Salu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Salu tee algab Keskteelt, ristub Heki teega ja lõpeb Hõbekuuse teel. Salu tee on peaaegu edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 270 meetri pikkune.

Salu tee sai nime 1924. aastal.

## Viited
Nelli Abašina-Melts

**Nelli Abašina-Melts** (sündinud 1944 Zlatoustis Venemaal) on Eesti tõlkija ja kirjastaja.

Ta on pärit Baškortostani Abdrezjaki külast. Eestisse tuli ta 1964. aastal. Ta on lõpetanud Tartu Ülikoolis vene filoloogia eriala.

Ta on töötanud ajalehes tõlkijana ja kirjastuses Eesti Raamat toimetajana. Ta juhib kirjastust Aleksandra. 1995. aastast on ta ajakirja Tallinn peatoimetaja.

1982. aastast on ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige. 

Ta on vene keelde tõlkinud Jaak Jõerüüdi, Rein Põderi, Mats Traadi, Andrus Kiviräha jt teoseid.

## Tunnustus

* 2019 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind: elutöö, rohkem kui 30-aastane tegevus venekeelse kirjanduse valdkonnas)

## Viited
Lembit Tõemäe

**Lembit Tõemäe** (11. detsember 1949 Tallinn – 27. veebruar 2014 Põlva) oli eesti maadleja ja maadlustreener.

Ta lõpetas 1969. aastal Pärnu internaatkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Sport ja treeneritöö

Ta hakkas maadlusega tegelema 1967. aastal. Aastatel 1978–1983 töötas ta kalatööstuskoondises Ookean ja Tallinna Laevaremonditehases. 1983. aastast töötas ta Põlva Spordikoolis vabamaadlustreenerina (EKR 4. kutseaste (2013)) ja alates 1999. aastast maadlusklubis Lapiti. 1987–1991 organiseeris suvist töö- ja treeningulaagrit Hiiu Kaluri kolhoosis. Lembit Tõemäe algatas Põlvasse spordikooli juurdeehituse maadlussaali jaoks ning vastukaaluks Serviti võistkonnale asutas 1999. aastal Põlva Maadlusklubi Lapiti. Ta tegutses maadluskohtunikuna.

Õpilasi: Jaanus Kala, Marko Troon, Tarmo Vikat, Indrek Nõmm, Jaanus Kiik

## Tunnustus

*Korduvalt pälvinud Eesti parima vabamaadlustreeneri karika.
*2012 Põlvamaa spordi elutööpreemia.
*2013 Põlva valla aasta tegija.

## Kirjandus
* Ajaleht Koit, 1985–1993; Koit, 1. märts 2014

## Välislingid
*
Sirje Nilbe

**Sirje Nilbe** (sündinud 23. mail 1955 Tartus) on eesti raamatukogundustegelane ja pedagoog.

Ta õppis aastatel 1962–1966 Kiidjärve Algkoolis, aastatel 1966–1970 Vastse-Kuuste 8-klassilises Koolis, 1970–1973 Põlva Keskkoolis. 1978. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna eesti keele ja kirjanduse erialal. Samas osakonnas õppis ta veel 1981. aastani aspirantuuris. Aastatel 1995–2004 õppis Tallinna Pedagoogikaülikooli magistriõppes infoteadust.

1981–1986 oli ta Tartu ülikoolis õpetaja, seejärel töötas 1999. aastani Tartu Ülikooli Raamatukogus, kus 1994. aastal alustati liigitamisosakonnas tema ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse märksõnastiku INGRID loomist. 1997–2013 töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus, kus ta juhtis normandmete osakonda ja oli Tallinnas koostatud "Eesti üldise märksõnastiku" (EÜM) haldur. 1997. aastast on ta ka Eesti Keele Instituudi vanemtoimetaja, 1998. aastast annab tunde Tallinna Ülikooli infoteaduse erialal. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati aastal 2009 märksõnastikud INGRID ja "Eesti üldine märksõnastik" (EÜM) ning tesauruse nimeks sai "Eesti märksõnastik" (EMS). EMSi haldurina ja koos teiste tesauruse koostajatega pälvis Sirje Nilbe Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auhinna "Aasta tegu 2009 teadusraamatukogus". Aastal 2013 tunnustati tema tegevust Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsiumi aastaauhinnaga ESTER!.

## Viited
Eesti Kultuuri Koda

**Eesti Kultuuri Koda** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab loomingulise tausta või huvidega era- ja juriidilisi isikuid. Kultuurikoja partnerite seas on Eesti Arhitektide Liit, Eesti Disainerite Liit, Eesti Kunstnike Liit, Eesti Tantsukunstnike Liit, Eesti Sisearhitektide Liit, Eesti Ajakirjanike Liit ja paljud teised.

Eesti Kultuuri Koda asutati 22. veebruaril 2011 kinos Sõprus. Kultuurikoda peab oma ülesandeks valdkonnaülest arutelu kultuuri ja loomingu üle, kultuurivaldkonda puudutava seadusloome edendamist ning oma liikmete huvide kaitset.

Eesti Kultuuri Koja esimene juhatuse esimees oli Peeter Jalakas.

Eesti Kultuuri Koda korraldab alates 2014. aastast konverentse ning annab välja aastaauhinda Kultuuri Tegu.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kultuuri Koda
Ivanivtsi

**Ivanivtsi** on mitme koha nimi:

* **[[Ivanivtsi (Bari rajoon)|Ivanivtsi]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis
* **[[Ivanivtsi (Litõni rajoon)|Ivanivtsi]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis
* ...
5,8S rRNA

**5,8S ribosomaalne RNA** (**5,8S rRNA**) on eukarüootide ribosoomi suure alaüksuse 60S-alaüksuse üks rRNA-molekulidest, RNA komponent ning seetõttu oluline translatsioonil.

5,8S rRNA-d transkribeerib RNA polümeraas I, kui osa 45S prekursorist, mis sisaldab ka 18S ja 28S rRNA järjestusi. Selle rRNA funktsiooniks arvatakse olevat ribosomaalne translokatsioon.

Teatakse ka, et 5,8S rRNA seondub kovalentselt kasvaja supressorvalgu p53-ga.

5,8S rRNA-d leidub ka arhedel.

5,8S rRNA-d kodeerib **5,8S rDNA**.

### 60S-alaüksus

Suur alaüksus 60S-alaüksus sisaldab lisaks **5,8S rRNA** molekulile veel ka 5S rRNA-d ja 28S rRNA-d.

## Viited

## Välislingid
*Sherif Abou Elela,Ross N. Nazar, Role of the 5.8S rRNA in ribosome translocation, 1788–1794 Nucleic Acids Research, 1997, Vol. 25, No. 9, 1997 Oxford University Press, Veebiversioon (vaadatud 01.03.2014) (*inglise keeles*)
Tehtaankatu

**Tehtaankatu** (rootsi keeles Fabriksgatan; 'Tehase tänav') on ida–läänesuunaline tänav Soome pealinna Helsingi kesklinna lõunaosas. Tänav kulgeb Eirast ja Punavuorist läänes Kaivopuistoni idas. Selle lääneosa peetakse piiriks Eira ja Punavuori vahel, idaosa eraldab Ullanlinna ja Kaivopuisto asumeid.

Alates Teise maailmasõja lõpust asub Tehtaankatul algselt Nõukogude Liidu ja nüüd Venemaa saatkond. Kõnekeeles viidatakse tänava nimega tihti Vene mõjule Soomele, eriti Nõukogude ajal.

## Tähtsamad hooned
Idast läände:
*Püha Henriku katedraal (katoliiklik)
*Venemaa saatkond
*Eira haigla, erahaigla
*Mikael Agricola kirik (luterlik), arhitekt Lars Sonck (1925)

## Välislingid
*Tehtaankatu Google Mapsis
Hiiela tee

**Hiiela tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Hiiela tee algab Viimsi teelt ja lõpeb Keskteel. Hiiela tee on edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 200 meetri pikkune.

Hiiela tee sai nime 1924. aastal.

## Viited
Viirpuu tee

**Viirpuu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Viirpuu tee algab Viimsi teelt ja lõpeb Hõbekuuse teel. Viirpuu tee on paralleelne Ranna teega. Viirpuu tee on lõunaedela-põhjakirde suunaline ning ligikaudu 230 meetri pikkune.

Alates 1924. aastast oli tänava nimi **Eha tee**. Praeguse nime sai Viirpuu tee 25. septembril 1959.

## Viited
Aia tee

**Aia tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Aia tee algab Merivälja teelt, ristub Viimsi tee ja Keskteega ning lõpeb Heki teel. Aia tee on edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 610 meetri pikkune.

1924. aastal sai tänav nimeks *Aia tee*. 2. juulil 1987 muudeti tänava nimi *Aiatee tänavaks*, et vältida segiminekut Vanalinna Aia tänavaga. 2014. aastal ennistati nimi *Aia tee*.

## Viited
Haaviku tee

**Haaviku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Haaviku tee algab Ranniku teelt, ristub Haaviku põigu ja Tõusu teega ning lõpeb Keskteel. Haaviku tee on lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.

Haaviku tee 10 asub Merivälja Lasteaed.
## Ajalugu
Varem oli see **Lepa tee**, kuid nimi muudeti 13. aprillil 1954 korduvate tänavanimede kaotamise käigus, sest ka Maarjamäel ja Männiku asumis olid samanimelised tänavad.

## Viited
28S ribosomaalne RNA

**28S ribosomaalne RNA** (**28[[Svedberg|S]] rRNA**) on eukarüootide ribosoomi suurde subühikusse kuuluv strukturaalne RNA. Eukarüootide 28S rRNA on homoloogne prokarüootide 23S rRNA-le. 28S rRNA-d kodeerib **28S rDNA**
ESTDCU

**ESTDCU** (lühend sõnadest *Estonian Digital Camo Uniform* – 'eesti digitaalse maskeeringuga vorm') on Eesti kaitseväes ja Kaitseliidus alates 2010. aastate algusest kasutatav välivormiriietus. 

Digitaalse maskeerimismustri väljatöötamist alustati 2005. aastal. Esialgne versioon oli pisut heledama tooniga ja seda valmistati piiratud kogus. Heledama tooniga mustriga vormikomplektide partii anti 2008. aasta paiku peamiselt kaitseliidu kasutusse. Kaitseväes mindi täielikult üle uuele välivormiriietusele 2011.–2012. aastal. Lisaks mustrile uuendati ka vormi lõiget.

Selliseid vorme valmistatakse metsamaastiku- ja kõrbeversioonis.
18S ribosomaalne RNA

**18[[Svedberg|S]] ribosomaalne RNA** (**18S rRNA**) on eukarüootse ribosoomi väikese subühiku (40S) strukturaalne RNA komponent. 18S-is olev S tähistab Svedbergi ühikut.

Eukarüootide 18S rRNA homoloog prokarüootidel ja mitokondritel on 16S ribosomaalne RNA.

Geen, mis kodeerib 18S rRNA-d nimetatakse **18S rDNA**. 18S rRNA-le vastavat DNA järjestust kasutatakse laialdaselt molekulaarse analüüsi meetoditega organismide evolutsioonilise ajaloo koostamisel.
Kruusa tänav

**Kruusa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Kruusa tänav algab Vabaduse puiesteelt, ristub Taara tänavaga ja lõpeb Vanemuise tänaval. Kruusa tänav on loode-kagusuunaline ja ligikaudu 420 meetri pikkune.

Kruusa tänav sai nime 8. novembril 1927 sealse endise kruusaaugu järgi. Lühikest aega aastatel 1940–1941 kandis tänav nime **Kallaku tänav**.

## Viited
Ribosomaalne DNA

**Ribosomaalne DNA** (**rDNA**) on DNA järjestus, mis kodeerib ribosomaalset RNA-d. Nagu pildilt näha siis eukarüootide rDNA segment on tandeemselt korduv operon, ehk ühise regulatoorse signaali või promootori poolt kontrollitud geeniklaster, mis koosneb NTS, ETS, 18S, ITS1, 5.8S, ITS2, ja 28S lõikudest. Enamiku eukarüootide genoomides on lisaks veel ka geen, mis kodeerib 5S rRNA-d. 5S rDNA esineb tandeemsete kordustena ka äädikakärbestel (*[[Äädikakärbes (perekond)|Drosophila]]*).

rDNA moodustab rakutuumas visuaalselt erineva piirkonna, mida nimetatakse tuumakeseks. Kuna selle regioon tõttu tekib rakutuumas eristatav tuumake siis kutsutakse rDNA regiooni ka tuumakese organisaator piirkonnaks. Inimgenoomis on 5 kromosoomi, mis sisaldavad tuumakese organisaator piirkonda: akrotsentrilised kromosoomid 13,14,15,21 ja 22.

## Viited
Hiidtamme tänav

**Hiidtamme tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Hiidtamme tänav on Viljandi maanteelt algav edela–kirdesuunaline, ligikaudu 75 meetri pikkune umbtänav.

Tänava varasem nimi oli **Tamme tänav**. Praeguse nime sai Hiidtamme tänav 16. mail 1958. Tänav on saanud nime sealse suure tamme järgi. Tänav paikneb endise Raudalu kõrtsi maa-alal.

## Viited