open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aasta Rosin

**Aasta Rosin** on Eesti Lastekirjanduse Keskuse välja antav auhind eelnenud aasta 1. detsembrist kuni jooksva aasta 30. novembrini Eesti Lastekirjanduse Keskusse saabunud erilisele ja silmapaistvale eesti lasteraamatule. Auhinda antakse välja alates 2004. aastast. Auhinna määramisel hinnatakse kas kirjaniku- või kunstnikutööd või raamatut tervikuna.

Auhinnaks on üks kilo rosinaid ja rahaline preemia, mis makstakse ühele autorile või läheb jagamisele mitme autori vahel. Preemia summa eraldatakse Eesti Lastekirjanduse Keskuse eelarvest. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest.

## Laureaadid
*2004 – Henno Käo, "Väike rüütel Rikardo" (Tänapäev, 2004).
*2005 – kogumik "Ruttu tuttu! Eesti isade unejutte", autorid Karl-Martin Sinijärv, Veiko Belials, Andrus Kivirähk, Juhani Püttsepp, Contra, Jürgen Rooste, Jaanus Vaiksoo, Kivisildnik, Peeter Sauter, Jaan Tätte ja Peep Pedmanson; pildid: Jüri Mildeberg. (Ajakirjade Kirjastus, 2005).
*2006 – Maarja Kangro (tekst) ja Kirke Kangro (pildid), "Puuviljadraakon" (2006).
*2007 – Aili Kalavus, Mare Müürsepp ja Mare Hunt, "Kui Arno isaga koolimajja jõudis ..." (Ilo, 2007).
*2008 – Regina Lukk-Toompere (illustratsioonid), Muinasjutukogumik "Elas kord ..." (Avita, 2008).
*2009 – Piret Raud, "Härra Linnu lugu" (Tammerraamat, 2009) ja "Mister Bird's Story" (Tammerraamat, 2009).
*2010 – Aino Pervik (tekst) ja Jüri Mildeberg (pildid), "Ühes väikses veidras linnas" (Tänapäev, 2009).
*2011 – Aidi Vallik (tekst) ja Piret Mildeberg (pildid), "Mannikese lugu" (Lugu-Loo, 2010).
*2012 – Tiia Mets, "VahvaToomas. Vana Toomase legend" (Päike ja Pilv, 2012).
*2013 – Anti Saar (tekst) ja Alvar Jaakson (pildid), "Kuidas meil asjad käivad" (Tänapäev, 2013).
*2014 – Maris Pruuli (tekst) ja Regina Lukk-Toompere (illustratsioonid), "Maiasmoka atlas" (Regio, 2014).
*2015 – Kertu Sillaste, "Ei ole nii!" (Päike ja Pilv, 2015).
*2016 – Triinu Laan, "Vana katkine kass" (Päike ja Pilv, 2016).
*2017 – Mare Müürsepp, Heli Lukner ja Angelika Schneider, "Füübits" (Tammerraamat, 2017).
*2018 – Anti Saar, illustreerija Urmas Viik, "Mina, Milda ja meister Michel" (Eesti Kunstimuuseum, KUMU, 2018).
*2019 – Ilmar Tomusk, Priit Pärn. „Kõrvalised isikud“ (Tammerraamat, 2019).
*2020 – Juhani Püttsepp, illustreerija Gundega Muzikante. "On kuu kui kuldne laev" (Tammerraamat, 2020).
*2021 – Indrek Koff, illustreerija Elina Sildre. "Kuhu lapsed said?" (Härra Tee ja proua Kohvi, 2021).
*2022 – Kadri Kiho, illustreerija Stella Salumaa "Endel ja Kati" (Päike ja Pilv, 2022)
*2023 – Andry Ervald, illustreerija Kristel Maamägi "Ole sa, kes sa oled. Ettelugemise lood" (Kirimiri, 2023)
*2024 - Anti Saar, illustreerija Marja-Liisa Plats „Härra Haraldi unistuste aed“ (Kolm Elu, 2024)

## Viited
Ajajõe tagant

"**Ajajõe tagant**" on kirjastuse Ilmamaa 2004. aastast välja antav raamatusari. 

Sarja on kujundanud Mari Ainso.

## Välislingid
*Sarja "Ajajõe tagant" raamatud. ilmamaa.ee 
*Sari "Ajajõe tagant" Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
*Sarja raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis
Detektiiv Lotte

**"Detektiiv Lotte"** on Eesti lastemuusikal. 

Muusikali helilooja on Priit Pajusaar, libretistid Janno Põldma ja Heiki Ernits, laulusõnade autor Leelo Tungal, lavastas Ain Mäeots. Muusikal põhineb Lotte lugudel. 

Muusikal esietendus 28. novembril 2008 Vanemuise teatri suures majas. Seda mängiti aastatel 2008–2015 ja 2019–2021 kokku 155 etendust.

## Viited

## Välislingid
*Lastemuusikal "Detektiiv Lotte" Vanemuise teatri kodulehel
Alexander von Glehn

**Alexander von Glehn** (10/22. august 1804 Tallinn – 1839) oli Mäeküla mõisnik.

Tema isa oli Tallinna kaupmees Peter von Glehn.

Ta õppis 1825–1829 Tartu Ülikoolis majandusteadust, korporatsioon Estonia liige. 

Põllumees, 1833 omandas Mäeküla mõisa.
Heinrich Bark

**Heinrich Bark** (16/28. jaanuar 1807 Eistvere – 16/28. jaanuar 1871) oli Liivimaa põllumees.

Ta oli Hermann von zur Mühleni ja Charlotta Wilhelmina Roop poeg. Ta oli Venemaa pankuri ja rahandusministeri Peter Barki (Петр Львович Барк) vanaisa.

Õppis 1827–1831 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige.

Valitses Vastseliina ja Eistvere mõisa, 1838–1839 oli Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi inspektor, 1839–1860 valitses ja hiljem kuulus tema perele Kaave mõis.

## Viited
Üll

**Üll** oli endisaegne naiste (harvemini meeste) karusnahkne või karusnahaga ääristatud talvemüts Lääne-Eesti saarestikus.

Eriti tuntud olid Saaremaa üllid, mis olid tähelepanu äratanud juba 18. sajandil, kuid kadusid kasutuselt 19. sajandi lõpus. 

Ülle oli kahesuguseid: ratasüll ja sariküll. Üllide äär ja sarved olid kaetud musta lambanahaga, eriti hinnatud oli tallenahk. Harvem kaeti üll plüüsiga. Pealagi kaeti tavaliselt punase kaleviga 
.
## Viited

## Välislingid
*Sariküll, Eesti Rahva Muuseum
Kodarraha

**Kodarraha** ehk **kodaratega raha** on naiste iluehe. See koosneb keskel olevast rahast (mündist), mida ümbritseb hõbeplekist väljalõigatud kodaraid meenutav ažuurne äär, mida omakorda ümbritseb võru.

## Vaata ka
*kaelaraha
*paater

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Anomanulk

**Anomanulk** on setu elamus ahju ees olev pind majapidamisnõude jaoks.

## Vaata ka
*anumanurk

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Augupüük

**Augupüük** on kõige arhailisem passiivne püügiviis. Augupüügil kasutati spetsiaalseid maapinda kaevatud ja okste jms kaetud süvendeid: auke. Aukude abil püüti hunte, põtru ja väiksemaid ulukeid.

## Viited
Aunurk

**Aunurk** on endisaegse toa lauatagune nurk, kus väikesel kolmnurksel laual või kapil olid teiste seas talu lauluraamat, katekismus, perekonna dokumendid. Aunurgad olid tüüpilised Põhja- ja Ida-Euroopa taluelamutele.

## Vaata ka
*ikooninurk (*pühäsenulk*)

## Viited
Optimera Estonia AS

**Optimera Estonia AS** on Eesti ehitusmaterjalide ettevõte. Ettevõtte kuulub Optimera Gruppi.

Ettevõte asutati 14. novembril 1994, kui AS Desintegraator ja AS Famar-Kauba asutasid ühisettevõtte AS **Famar Desi**. Ettevõte avas esimese ehitusmaterjalide kaupluse 1995 Tallinnas aadressil Peterburi tee 71.

1999 tõi ettevõte turule kaubamärgi **EhituseABC** (ka **Ehituse ABC**).

1. aprillil 2008 ostis Optimera Grupp ettevõtte Famar Desi. Uus ettevõte jätkas kaubamärgi EhituseABC kasutamist.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Nikola Dimitrov

**Nikola Dimitrov** (makedoonia keeles *Никола Димитров*; sündinud 30. septembril 1972 Skopjes) on Põhja-Makedoonia diplomaat ja poliitik. Ta oli 31. maist 2017 kuni 30. augustini 2020 Makedoonia välisminister.

Ta lõpetas aastal 1996 Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena (inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse alal), aastatel 1997–1998 oli ta magistriõppes Cambridge'i Ülikooli King's College'is.

Ta töötas aastast 1996 Makedoonia välisministeeriumis inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse alal. Aastatel 2000–2002 oli ta Makedoonia asevälisminister. Aastal 2002 sai temast Makedoonia suursaadik USA-s, aastal 2009 sai temast Makedoonia suursaadik Hollandis.

31. maist 2017 on ta Makedoonia välisminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on tütar. Tema isa Dimitar Dimitrov on olnud Makedoonias kultuuriminister ja haridusminister.

## Viited
Mustavuori

**Mustavuori** on asum Helsingis Vuosaari linnaosas.

Seal asub osa Mustavuori kaitsealast, mille ametlik nimetus on Mustavuori salu ja Östersundomi linnuvete kaitseala. See moodustab olulise roheala, mida naaberasumite elanikud kasutavad rekreatsiooniks.

Mustavuoris ei ole elumaju, kuid seal on Esimese maailmasõja aegsete kindlustuste varemed ja munakivisillutisega teed.
Ljudmila Markianova

**Ljudmila Fjodorovna Markianova** (vene keeles *Людмила Фёдоровна Маркианова*) (sündinud 14. juulil 1941 Saarikoskis Aunuse rajoonis) on karjala keeleteadlane ja emeriitprofessor. 

Teda on nimetatud "karjalan kielen muamo" ehk 'karjala keele emaks'.

## Viited
Melanie Martinez

**Melanie Adele Martinez** (sündinud 28. aprillil 1995) on Ameerika Ühendriikide laulja-laulukirjutaja, režissöör ja näitleja. 

Martinez sündis New Yorgis Queensi linnaosas Astoria linnajaos ja kasvas üles Baldwinis. Keskkooli esimesel aastal osales ta telesaates "MSG Varsity Talent Show" ja sai laiemalt tuntuks 2012. aastal pärast osalemist talendisaates "The Voice". Ta jõudis saates kuue parima hulka ja lahkus saatest 5. nädalal.

Pärast saatest lahkumist alustas ta tööd sooloartistina. 9. veebruaril 2014 avaldas Martinez oma debüütsingli "Dollhouse". "Dollhouse" on tema kõige populaarsem singel ning RIAA (*Recording Industry Association of America*) kuulutas selle kuldplaadiks ning 2017. aasta veebruaris ka plaatinaplaadiks. 7. aprillil 2014 sõlmis Martinez lepingu plaadifirmaga Atlantic Records ning 19. mail tuli välja tema debüüt-EP "Dollhouse". "Dollhouse'ilt" avaldati üks singel, "Carousel", mis kuulutati samuti kuldplaadiks.

Martinez avaldas oma debüütstuudioalbumi "Cry Baby" 14. augustil 2015. See saavutas edetabelis Billboard 200 kuuenda koha ja sai kuld- ja plaatinaplaadi staatuse. Kolm singlit sellelt albumilt, "Pity Party", "Soap" ning "Sippy Cup" avaldati enne albumi väljatulekut. "Soap" ning "Sippy Cup" on sertifitseeritud kuld- ning "Pity Party" plaatinaplaadiks. "Cry Baby" standardversioon sisaldab 13 laulu ning Martinez filmis kõikidele lauludele muusikavideod, olles ise režissöör üheteistkümnele. Viimane muusikavideo laulule "Mad Hatter" avaldati 23. septembril 2017. 

Martineze teine stuudioalbum "K-12" avaldati 6. septembril 2019, mis saavutas edetabelis Billboard 200 kolmanda koha. Albumit salvestati aastatel 2015–2017. "K-12" on sisuline järg "Cry Babyle" ning albumiga avaldati ka albumi teemaga kaasas käiv samanimeline film, mille režissöör on Martinez ise ning milles ta ka peaosa mängib. 

Martinezt peetakse üheks "The Voice'i" kõige õnnestunumaks leiuks. Ta on tuntud oma kahte värvi juuste poolest.
Bulldozer (plaadifirma)

OÜ **Bulldozer** (ka Bulldozer Records) on Eesti plaadifirma. Firma asutati 2003. Firma omanikud on Hendrik Sal-Saller ja Aarne Valmis.

Firma on tootnud eeskätt Smilersi plaate.

## Viited
E-Piim

**AS E-Piim Tootmine** on Järva maakonnas Järva-Jaanis tegutsev ettevõte, mis toodab juustu ja võid. E-Piim on Eesti suurim juustu eksportija.

Ettevõte kasutab kaubamärki **Epiim** (E-täht tähistab selles Eesti piima).
## Ajalugu
Ettevõtte esimene meierei avati 1910. aastal Põltsamaal ja teine 1911. aastal Järva-Jaanis. Varem tegutseti piimaühistuna.

1997. aasta sõlmisid ühistu Haimre Piim ja 1993 loodud Järva-Jaani Piimandusühistu ühinemislepingu, mille kohaselt liitusid kaks ettevõtet tulundusühistuks E-Piim. E-Piima eelkäijaks märgiti Järva-Jaani Piimandusühistu.

Ettevõttel oli 2017. aasta seisuga kolm tütarettevõtet: E-Piim Transport OÜ (asub Põltsamaal), Dessert AS (asub Türil) ja E-Piim Ru (asub Peterburis).

2021. aastal anti teada, et Hollandi ettevõttele Meirei B.V.-le müüakse 24,99-protsendine osalus ettevõttes E-piim Tootmine. Hollandlastega sõlmitud lepingu järgi pidid nad ära ostma tehase kogu 15 aasta jooksul toodetud juustu, kuid hollandlaste nõudmisel toodetud Cheddari juustu tootmine osutus kahjumlikuks.

Ettevõtte emaettevõte on SCE E-piim, mille alla kuulub lisaks AS E-piimale ka Läti piimaühistu Piena Celš.

3. juunil 2022 panid maaeluminister Urmas Kruuse, AS-i E-Piim Tootmine juhatuse esimees Jaanus Murakas ja AS-i Nordecon juhatuse esimees Gerd Müller Paides nurgakivi E-Piima uuele, 100 miljonit eurot maksvale tehasele. Kuna tehase rajamine läks kavandatust peaaegu poole kallimaks, siis tekkisid ettevõttel likviidsusprobleemid. 11. märtsil 2026 kuulutas kohus välja ettevõtte pankroti.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*"Paide piimatööstuse rajamine algab esialgu kavandatust hiljem" ERR, 16. mai 2019
Jakob Johann Gonsior

**Jakob Johann Gonsior** (3/15. jaanuar 1794 Tallinn, Eestimaa kubermang, Venemaa keisririik – 29. märts / 10. aprill 1865 Tallinn) oli Tallinna raehärra. Tema järgi on nimetatud Gonsiori tänav Tallinnas.

Gonsior õppis 1813–1816 Tartu Ülikoolis õigusteadust. Aastatel 1816–1828 oli ta Tallinna rae ja Eestimaa ülemmaakohtu advokaat ning 1828. aastast kuni surmani Tallinna raehärra. 

1836. aastal määrati Jakob Johann Gonsior Tallinna linna esindajaks Venemaa keisri kantselei II osakonna juures tegutseva seadusandliku komisjoni juurde kriminaalõiguse väljatöötamiseks ning ta viibis ja elas alaliselt rohkem Peterburis. 

Naasnud Tallinna, kandideeris ta 1844. aastal Tallinna bürgermeistri ametikohale, kuid jäi raevalimistel alla Friedrich Georg von Bungele.

4/16. mail 1828 abiellus ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Johann Bernhard von Gebhardti tütre Amalia Constantia von Gebhardtiga.

## Jakob Gonsior-asutus
Kui lastetu Jakob Gonsior 1865. aastal 71 aasta vanuses suri, pärandas ta testamendiga kogu oma vallasvara ja kinnisvara (4 kinnistut Viru väljakul Gonsiori tänava ääres, Jahu 10 kinnistu, ait Pühavaimu kiriku õuel ja Raekoja plats 10 // Mündi 2) pärast oma lese surma heategevuslikuks otstarbeks. Gonsiori sihtasutise põhilised tegevussuunad olid vanemateta väikelaste hoolekande korraldamine, puudust kannatavate vanemate toetamine laste kasvatamisel.  Gonsiori tänav 6 asus laste varjupaik, mida haldas Oleviste kiriku laste hoolekande selts. 1928. aastal ehitas asutis Tallinna Nurme tänavale kaks maja 22 korteriga, mis anti soodsatel tingimustel üürile lasterikastele töölisperedele. Jakob Gonsior-asutus tegutses aastatel 1866–1940, algul linna Jumalalaeka ja 1885. aastast Tallinna linnavalitsuse alluvuses ning kahel viimasel tegevusaastal iseseisva sihtasutusena.

## Viited

## Välislingid
*Gonsior, Jacob Johann (1794-1865), Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960 (DBBL)
Kivi-Jüri

**"Kivi-Jüri"** ehk **"Kivijüri"** oli Kärdlas asunud mälestusmärk "Hiiumaa kaitselahingute kangelastele 1941".

Graniidist mälestusmärgi autorid on skulptor Endel Taniloo ja arhitekt Ülo Sirp.

Mälestusmärgi skulptuuri näol oli tegemist suurima graniitbüstiga Eestis. Mälestusmärgi alus mõõtmetega 2,6 × 2 × 1,7 m kaalub 36 tonni ja sellele toetuv sõduripea 10 tonni. Üldkõrgus on 4,3 m.

## Ajalugu
Mälestusmärk püstitati Nõukogude okupatsiooni ajal 1966. aastal Kärdlast väljuvate maanteede ristile.

1997. aastal tunnistati mälestusmärk kultuurimälestiseks (täpsemalt kunstimälestiseks).

2022. aastal leidis Riigikantselei juures tegutsev punamonumentide töörühm, et tegemist on punamonumendiga, mis tuleb avalikust ruumist eemaldada. See eemaldati 2022. aasta novembris ja paigutati Hiiumaa militaarmuuseumi õuele okupatsioonimälestusmärkide alale.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Kivi Jüri skulptuur tekitab hiidlastes küsimusi" ERR, 22. juuli 2022
* "Hiidlased viivad Kärdlast minema Kivi Jüriks kutsutud sõjamonumendi" ERR, 19. august 2022
Lesbofoobia

**Lesbofoobia** koosneb negatiivsuse vormidest, mis on suunatud nii lesbide kui üksikisikute kui ka paaride või kui sotsiaalse rühma vastu. Lesbofoobia tugineb bioloogilise soo, sotsiaalse soo, seksuaalse sättumuse, lesbi identiteedi ja soo väljenduse viiside kategooriatele. See negatiivsus hõlmab lisaks erinevatele suhtumistele ja tunnetele põlgusest vaenulikkuseni ka eelarvamusi, diskrimineerimist ja solvamist. Sellisena on lesbofoobia seksism naiste vastu, millel on kokkupuude homofoobiaga, ja vastupidi.

## Seotud mõisted
Osa inimesi kasutab ainult üldisemat sõna "homofoobia", et kirjeldada lesbide vastaseid negatiivseid eelarvamusi või käitumist. Teised usuvad, et sõnad "homoseksuaalsus" ja "homofoobia" ei ole adekvaatsed kirjeldama lesbide spetsiifilisi muresid. Seda seetõttu, kuna naistena kogevad nad sageli kahekordsed diskrimineerimist: nii homofoobiat kui seksismi. Biseksuaalsed naised võivad sarnaselt eelistada kasutada sõna "bifoobia", et kirjeldada eelavamusi või solvanguid, mille sihtmärgiks on nende seksuaalne identiteet või käitumine. Transsoolised inimesed eelistavad sageli kasutada sõna "transfoobia".

## Viited
Vene Keele Õpetajate Selts

**Vene keele Õpetajate Selts** (VÕS) on vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks on aidata kaasa vene keele ja kultuuri arengule Eesti Vabariigis, vene keele õpetajate omavahelise koostöö arendamiseks ning koordineerides ja abistades eesti õppekeelega koolide vene keele õpetajaid enesetäiendamises ja metoodilises töös. 

VÕSi põhiülesanded on:
* luua võimalused ja aidata kaasa oma liikmete erialase kvalifikatsiooni tõstmisele;
* edendada liikmete kutsealast tegevust;
* kaitsta nende ühiskondlikke ja kutsealaseid huve;
* arendada erialaseid kontakte;
* aidata kaasa vene keele õpetamise metoodika arengule;
* hoolitseda vene keele õpetamise kvaliteedi eest;
* teha koostööd koolide õpetajate ühendustega ja teiste õpetajate organisatsioonide ning ühendustega nii Eesti Vabariigis kui ka rahvusvahelises ulatuses;
* edastada oma liikmetele vene keele õpetamisega  seotud haridusalast informatsiooni.

VÕSi juhatus on seitsmeliikmeline. Sinna kuuluvad alates 7. veebruarist 2017:
*Aleksandra Kadinets 
*Leena Möls
*Natalia Tšuikina
*Larissa Panova
*Lilia Bulai
*Eva Viidemann
*Jelena Panfilova

Alates 2. märtsist 2012 kuulub VÕS ka EVÕL-i (Eesti Võõrkeeleõpetajate Liit)

## Ajalugu
VÕS-i asutas Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpetaja Malle Ling. VÕS on registreeritud 2. oktoobril 1998. 

Seltsil esimehed:
*1998–2010 Malle Ling
*2010–2017 Leena Möls
*2017-2020 Aleksandra Novaševskaja (Kadinets)
*2020 alates Eva Viidemann 

## Viited
Kapis olemine

**Kapis olemine** on mõiste, mida kasutatakse lesbi, gei, biseksuaalsete, transsooliste jne (LGBT) inimeste kohta, kes ei ole avalikustanud enda seksuaalset sättumust või sooidentiteeti ning sellega seotut nagu seksuaalset identiteeti ja seksuaalkäitumist. Mõistet võib kasutada ka kirjeldamaks kedagi, kes peidab enda identiteeti sotsiaalse surve tõttu.

## Mõjud
Lesbi, gei ja biseksuaalse identiteedi kujunemise varajastes etappides tunnevad inimesed sageli segadust ja kogevad ebakindlust. 1993. aastal uuris Michelangelo Signorile oma raamatus, millist kahju kapis olemine toob nii kapis olevale inimesele kui ka ühiskonnale tervikule.

Seidman, Meeks ja Traschen väidavad, et "kapp" võib muutuda Ameerika Ühendriikide elu kirjeldamisel varsti vanaaegseks sõnaks. Esiteks muutub homoseksuaalsus ühiskonnas üha normaalsemaks ja sellega sageli seotud häbi ja salatsemine väheneb. Teiseks sõltub metafoor kapist eeldusest, et selle stigmaga tegelemine on eluviis. Üha enam aga tegeletakse sellega lähtudes konkreetsest olukorrast.

Sellele vaatamata on kapis olemine ja sealt täielikult "väljatulemine" keeruline igale inimesele, kes ei ole end määratlenud heteroseksuaalse või ''cis''-soolisena. Eve Kosofsky Sedgwicki järgi on heteroseksistlikud eeldused ülimalt sitked: "iga kokkupuude uue klassiga, uue ülemusega, sotsiaaltöötajaga, pankuriga, majaomanikuga või arstiga tekitab uue kapi."

LGBT-noorte kiusamise uurijad on leidnud, et paljud noored jäävad kappi nii kooliaastateks kui ka pärast seda. Seda seetõttu, kuna nad kardavad oma vanemate, sõprade, õpetajate või kogukonna liikmete hukkamõistu. Enamasti mõjub kapis olemine halvasti inimeste vaimsele tervisele, seda eriti noorukieas. See peegeldub näiteks LGBT-noorte seas olevates kõrgetes enesetapunäitajates.

## Viited
Heteronormatiivsus

**Heteronormatiivsus** on tõekspidamine, et inimesed langevad selgetesse ja üksteist täiendavatesse sugudesse (mees ja naine), millel on elus loomulikud rollid.

See eeldab, et heteroseksuaalsus on ainuke seksuaalne sättumus või ainuke norm. Samuti seda, et seksuaalsed ja abielulised suhted on enamasti (või ainult) sobilikud vastassoost isikute vahel. "Heteronormatiivse" vaate järgi ühilduvad bioloogiline sugu, seksuaalsus, sooidentiteet ja soorollid. Heteronormatiivsus on sageli seotud heteroseksismi ja homofoobiaga.

## Diskrimineerimine
Heteronormatiivsus kirjeldab, kuidas ühiskondlikud institutsioonid ja poliitikad tugevdavad eeldust, et inimesed on heteroseksuaalsed ning nende sotsiaalne ja bioloogiline sugu on looduslikult binaarsed. Ühiskonnas valitsev heteronormatiivne kultuur "privilegeerib heteroseksuaalsust kui normaalset ja loomulikku". Heteronormatiivsete hoiakute kriitikud väidavad, et sellised hoiakud rõhuvad, häbimärgistavad ja muudavad tähtsusetuks hälbelisena tajutud seksuaalsused ja sood. See edendab õhkkonda, kus LGBT-isikuid diskrimineeritakse abiellumise võimaldamisel, maksusoodustuste andmisel ja tööle võtmisel.

Lauren Berlanti ja Michael Warneri järgi toob avaliku ja privaatsfääri normatiivne lahutamine endaga kaasa selle, et intiimsfäär muutub millekski, mida ei seata ühiskonnas kahtluse alla. Sellest saab heteronormatiivse avaliku väitluse pidepunkt. Autorite järgi võetakse heteroseksuaalne pere harva poliitilises kultuuris vaatluse alla. Selle asemel muutub see kujuteldavaks mõõdupuuks, mille abil nii-nimetatud "kõrvalekaldeid" mõõdetakse.

### LGBT-isikute vastu
Kultuuriantropoloog Gayle Rubini järgi loob peavooluühiskonnas olev heteronormatiivsus "seksi hierarhia", mis paigutab seksuaalpraktikad astmestikule moraalselt "heast seksist" moraalselt "halva seksini". See hierarhia paigutab taastootva ja monogaamse seksi truude heteroseksuaalsete inimeste vahel "hea seksi" mõõdupuuks. Kõik ülejäänud seksuaalpraktikad, mis seda nõuet ei täida, paigutuvad madalamatele positsioonideni kuni "halva seksini". Astmestik paigutab pikaajalised pühendunud suhtes olevad geid ja lesbid ning valimatu sugueluga geid ja lesbid mõlemad kahe äärmuse vahele. Patrick McCreery näeb selles hierarhias selgitust, miks LGBT-inimesi häbimärgistatakse sotsiaalselt "hälbeliste" seksuaalpraktikate eest, mida praktiseeritakse sageli ka heteroseksuaalsete inimeste poolt. Näiteks pornograafia tarbimine või avalikus kohas seksimine.

McCreery järgi kandub selline heteronormatiivne hierarhia üle töökohale, kus geid, lesbid ja biseksuaalsed inimesed seisavad sageli silmitsi diskrimineerimisega. Näiteks võib see väljenduda homoseksuaalseid inimesi välistava töölevõtmise poliitika või töökohal diskrimineerimisena. Selline hierarhia jätab sageli "madalaimal astmel" olevad isikud nagu transseksuaalsed inimesed haavatavaks kõige avalikumale diskrimineerimisele. Seetõttu on neil sageli võimatu tööd leida.

## Viited
Kväär

**Kväär** (inglise keeles *queer*) on katusmõiste, mis hõlmab seksuaal- ja soovähemusi, kes ei ole heteroseksuaalsed või ''cis''-soolised. Kväärina võivad end kirjeldada inimesed, kes lükkavad tagasi traditsioonilised sooidentiteedid ning otsivad laiemat ja tahtlikult ebaselget alternatiivi sildile LGBT.

Sõna kasutatakse aina enam mittenormatiivsete (näiteks antiheteronormatiivsete ja antihomonormatiivsete) identiteetide ja poliitikate tähenduses. Akadeemilised distsipliinid nagu kvääriteooria ja kvääriuuringud jagavad üldist vastuseisu binarismile, normatiivsusele ja peavoolu LGBT-liikumises nende poolt tajutavad intersektsionaalsuse puudumist.

*Queer*-identiteedi kriitikud on teiste seas geiaktivistid, kes seostavad sõna selle inglise argikeelse halvustava tähendusega või soovivad end lahus hoida *queer*-radikalismist. 

## Nimetus
Kväär on eesti keeles uudissõna, mis on loodud ingliskeelse sõna ja termini *queer* vasteks. Tartu Ülikooli doktorandi Rebeka Põldsami sõnul sai sõna "kväär" välja mõeldud tema kunstiteaduse magistritöö "Ida-Euroopa kväärid kunstipraktikad" jaoks 2010. aastal. Kuigi esialgu oli mõeldud sõna teoreetilise terminina, on seda laiemalt kasutama hakatud ka meedias ja kõnekeeles.

## Hõlmavus ja ulatus
Sõna *queer* on inglise keeles tagasinõutud mõiste. Siit tulenevalt omab sõna sotsiaal-poliitilisi kõrvaltähendusi, mistõttu kasutavad seda sageli aktivistid. Täpsemalt need, kes hülgavad traditsioonilised sooidentiteedid, seksuaalsed identiteedid või näevad end LGBT-kogukonna homonormatiivse poliitika poolt alla surutuna. Sellisena tõlgendades säilib sõna *queer* side ajaloolise tähendustega, milleks on "väljaspool normatiivse ühiskonna piire" olemine. Siit tulenevalt võib seda tõlgendada kui "sooga seotud reeglite rikkumist".

Arvamused, mida sõna *queer* täpselt hõlmab, võivad erineda. Osa inimesi eelistab sõna selle mitmetähenduslikkuse tõttu. Nende jaoks on sõna ebatäpsus vabastav. See võimaldab *queer*-identiteediga isikutel vältida rangeid piire, mis on seotud siltidega "gei", "bi", "lesbi" ja isegi "transsooline". *Queer*'susest saab sellega vastupanu nii heteronormatiivsusele kui ka homonormatiivsusele. Üheaegselt selle vastupanuga keelduvad *queer*-identiteediga inimesed osa võtmast essentsialistlikust identiteedipoliitikast.

## Vaata ka
*Kväärpornograafia

## Viited
Tiia Upine

**Tiia Upine** (5. juuni 1937 – 5. veebruar 2023) oli eesti ajakirjanik.

1960. aastatel töötas ta Mikitamäe koolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Tiia Upine töötas pikka aega Eesti Raadios, oli kirjade osakonna juhataja ning saatesarja "Teist ja teile" toimetaja.

1990. aastatel oli ta Eesti Heategevusfondi direktor.

## Tunnustus
*1983 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti Raadio kirjade osakonna juhataja Tiia Upine (1982)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Upine, Tiia, Eesti NSV teeneline ajakirjanik - Eesti Raadio propagandasaadete peatoimetuse kirjade osakonna juhataja (1983)
*ERR arhiiv. Reporter: Tiia Upine (1980)
Reimo Sillamaa

**Reimo Sillamaa** (sündinud 14. märtsil 1989 Koeru vallas) on eesti ühiskonnategelane, ettevõtja, blogipidaja ning kooseluseaduse ja immigratsiooni vastane aktivist.

Ta lõpetas 2008. aastal Paide Kutsekeskkooli kokanduse erialal ja 2012. aastal Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli.

Ta asutas 2015. aastal Facebooki kommuuni Pagulaste VASTU, mis kogus üle 18 000 liikme. Facebook sulges lehekülje 2015. aasta 27. augustil põhjendusega, et see rikub lehekülje reegleid.

Seoses Sillamaa tegevusega sotsiaalmeedias karistati teda 2016. aastal 300-eurose rahatrahviga vaenu õhutamist käsitleva karistusseadustiku paragrahvi alusel. Sillamaa lubas toona otsuse edasi kaevata.

Ta on 2016. aasta juulist mittetulundusühingu Perekondade Kaitseks juhatuse esimees. Ta on veebiportaali rahvuslane.ee üks eestvedajatest. Ta on 2019. aasta veebruarist erakonna Rahva Tahe liige.

## Isiklikku
Reimo Sillamaa on abielus. Tal on kolm õde ja kolm venda. Tal on kaks last.

## Vaata ka
* MTÜ Perekondade Kaitseks

## Viited

## Välislingid
* Reimo Sillamaa Facebooki lehekülg
* Vihaõhutaja sai karistada -Postimees
* Pevkur: Vao põlengus süüdlasi pole leitud ja me ei kiusa teisitimõtlejaid taga -Uued Uudised
* Immigratsioonivastane aktivist: Ajakirjanik kutsus mind neonatsiks -Uued Uudised
* LASTERAAMATU VÄLJAANDMINE TÕI KAASA TAPMISÄHVARDUSE -Nihilist.fm
* Põgenikevastase aktivisti kinnitusel otsis politsei läbi tema kodu -Pealinn
* FB grupi Pagulaste vastu asutaja Reimo Sillamaa kurdab ahistamist ERR ajakirjaniku Silver Tamburi poolt -Pilguheit
* Kokkuleppemenetlus -Pärnu Maakohus 
* Seisukoht | Aus poliitik -Õhtuleht
* TÄNA "RADARIS": Uus lasteraamat siili seiklustest on toonud tapmisähvarduse -Õhtuleht
* Peaministrit sotsiaalmeedias tappa ähvardanud mehe kodu otsiti läbi -Õhtuleht
* "Ärkasin selle peale, et politsei koputas aknale!" -Õhtuleht
* TV3 VIDEO | Politsei otsis läbi pagulaste vastase mehe korteri -Õhtuleht
* Hotell langes avaliku laimu ohvriks -Postimees
* Uue lasteraamatu ilmumine tõi kaasa tapmisähvarduse -Postimees
* Väidetav vihaõhutaja: naersin politseinikud välja -jt.ee
* Väidetav vihaõhutus tõi kaasa läbiotsimise -jt.ee
* Türilt pärit immigratsioonivastane: mina ühegi libavalitsuse provokatsioonile ei allu! -jt.ee
* Vaenu õhutamises kahtlustatav kodanik: see on täpselt nagu Savisaare teema, puhas farss -7uudised
Elju Sild

**Elju Sild** (sünninimi **Elju Mardi**; 13. november 1938 – 14. juuni 2011) oli eesti ajakirjanik.

Ta oli ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja ning kirjastuse Eesti Raamat laste- ja noorsookirjanduse toimetuse toimetaja. 

Aastatel 1973–2003 oli ta ajakirja Täheke peatoimetaja.

Ta on maetud Rakvere linnakalmistule.

## Tunnustus
* 1986 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Lasteajakirja "Täheke" vanemtoimetaja Jaan Rannap ja peatoimetaja Elju Sild (1998)
Konuvere raudteesild

**Konuvere raudteesild** on raudteesild Rapla maakonnas Märjamaa vallas Konuvere külas endisaegsel Rapla–Virtsu raudteel. Sild ületab Vigala jõge. Sild on tänapäeval kasutusel maanteesillana Raudteetammi teel.

Sild valmis raudtee ehitamise käigus 1931.

## Viited

## Välislingid
*Raudteesillast Märjamaa valla kodulehel
Erisaade

**"Erisaade"** oli huumorisaade, mida näidati Eesti Televisioonis 2008–2010.

Esimene saade oli eetris 25. jaanuaril 2008. Saadet juhtisid algul Contra, Urmas Vaino ja Johannes Naan. Hiljem on saadet juhtinud ka Anatoli Tafitšuk ja Tarmo Leinatamm.

## Viited

## Välislingid
*Saated ERRi arhiivis
Renata Sõukand

**Renata Sõukand** (sünninimi **Renata Koba**; sündinud 4. aprillil 1974) on eesti etnobotaanik, bioloog, kultuuriantropoloog ja semiootik.

## Haridus
*1981–1992 Tapa 1. Keskkool
*1992–1999 Tartu Ülikooli arstiteaduskond, farmaatsia bakalaureuseõpe
*2000–2003 Tartu Ülikooli füüsika-keemia teaduskond, keskkonnatehnoloogia teadusmagistri õpe
*2004–2010 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskond, semiootika doktoriõpe

## Töökohad
*2000–2004 Tartu Ülikooli Muuseum, projektijuht
*2004–2017 Eesti Kirjandusmuuseum, assistent ja teadur
*2017–... Ca' Foscari Veneetsia Ülikool, teadur ja kaasprofessor

## Teadustöö
Põhisuunad on ökosemiootika, maastiku tajumine ravimtaimede allikana, etnomeditsiin, kohalikud keskkonnaalased teadmised ja etnobotaanika.

## Publikatsioone
Ta on avaldanud 44 eelretsenseeritud artiklit rahvusvahelistes teadusajakirjades. Lisaks sellele on ta koos Raivo Kallega avaldanud teadusmonograafia "Changes in the Use of Wild Food Plants in Estonia 18th–21st Century" (Springer 2016) ja populaarteadusliku raamatu "Eesti looduslikud toidutaimed. Kasutamine 18. sajandist tänapäevani" (Varrak 2013, kordustrükk 2022).

## Viited

## Välislingid
*Renata Sõukand Eesti Teadusinfosüsteemis
*Villu Päärt. "Kirjandusmuuseumi tuhkatriinu sai 1,5 miljonit ja direktor Sutropilt sule sappa". Eesti Ekspress 7. juuni 2007
Kasetoht

**Kasetoht** on kase koore pealmine korgistunud ja surnud osa, mis laseb tüvel jämedamaks kasvada. 

Kasetoht koosneb suberiiniga läbi imbunud korgirakkudest ja kihtidest, mille vahed on täidetud õhuga. Valge värvuse annavad sellele betuliinikristalle sisaldavad korgikoe rakud. Toht on poole kergem kui vesi (520&nbsp;kg/m³), õhu- ja vedelikukindel, samuti halb soojus- ja elektrijuht. Kasetoht on puust eraldatav õhukeste valgete elastsete kihtidena.
 
Suberiin muudab kasetohu painduvaks ja niiskusele vastupidavaks, betuliinil on antiseptilised omadused. Kasetohtu on kasutatud viiskude, märsside, vakkade, toidu- ja keedunõude jmt valmistamiseks ning veesõidukite, hoonete jmt katmisel ja niiskuskindlaks muutmisel. Laialdaselt on seda kasutanud Põhja-Euroopa, Siberi ja Põhja-Ameerika asukad. Ida-Euroopas oli kasetoht kasutusel märkmete tegemise materjalina ning oli sellega n-ö paberi eellane (vt tohtkiri).

Kasekoorest (kasetohust) valmistatakse kuivdestillatsioonil kasetõrva (*pix Betulinae*; vt tökat), mida on kasutatud ka rahvameditsiinis ekseemi ja psoriaasi korral. Tohust utmise teel saadav tökat kuulub tuntud Višnevski salvi koostisse.

## Pilte

Fail:Langetatud kase koorimine. Kõrvemaa, 2017. aprill..jpg|Kaske kooritakse tavaliselt kevadel, siis on koor lahti.
Fail:Kasetohust saab punuda väga erinevaid esemeid. Pildil näha lihtsakoeline noatupp..jpg|Kasetohust valmistatud lihtsakoeline noatupp
Fail:Lisaks traditsioonilistele tohupunutistele nagu märss või karp, võib kasekoorest ka tänapäevaseid asju, näiteks visiitkaarditasku teha..jpg|Kasekoorest visiitkaarditasku
Fail:Kaskede koorimine. Kõrvemaa, 2017. aasta aprill..jpg|Kaskede koorimine. Kõrvemaa, 2017. aasta aprill
Fail:Enne tänapäevaste materjalide kasutuselevõttu pandi mätaskatusel alumiseks kihiks kasetohtu. Rørosi UNESCO kaitse all kaevanduslinn, 2015. aasta detsember.jpg|Enne tänapäevaste materjalide kasutuselevõttu pandi mätaskatusel alumiseks kihiks kasetohtu. Rørosi UNESCO kaitse all kaevanduslinn, 2015. aasta detsember


## Viited
Fizz Superstar

**Fizz Superstar** (harvem nimekujuga "Fizz Superstaar") oli Baltimaade lauluvõistlus, mis toimus 2002. Lauluvõistluse kandis üle TV3. Võistlus oli Briti lauluvõistluse Pop Idol Baltimaade versioon.

Lauluvõistluse võitis Kerli Kõiv. Teise koha sai Ruta Šciogolevaite ja kolmanda koha Daiva Starinskate (mõlemad Leedust). 

Lauluvõistlus kestis kaks kuud. Võistlusele registreerus 1500 Baltimaade noort. Eelkuulamisele sai 850 noort ja neist 45 (kolmest riigist 15 noort) valiti saatesse.

## Viited

## Välislingid
*"Fizz Superstar" andmekogus IMDb
*http://epl.delfi.ee/news/melu/fizz-superstari-voitis-eestlanna?id=50927543
*http://www.ohtuleht.ee/118901/fizz-superstar-2002-45-osalejat-on-valitud
*FIZZ SUPERSTAR 2002 - talendiotsing Balti riikides, saarlane.ee, 08.01.2002
Hallo, Kosmos!

**"Hallo, Kosmos!"** oli Raadio 2 saade aastatel 2010–2017, mis keskendus üleloomulikkuse, esoteerika, spiritualismi, pseudoteaduste ja vandenõuteooriate valdkonda kuuluvate teemade käsitlemisele. Saadet juhtis ajakirjanik Ingrid Peek.

Esimene saade läks eetrisse 13. juunil 2010. Saade oli Raadio 2 saatekavas neljapäeviti kell 20 ja kordusena pühapäeviti kell 14. Seitsme aasta jooksul läks eetrisse 316 saadet, kus sai sõna kokku ligi 400 inimest Eestist ja mujalt maailmast.

Saates esinesid teiste seas David Icke, Jüri Lina, Hando Tõnumaa, Mariann Joonas, astronoom Tõnu Viik, Valdur Mikita, Ülo Vooglaid, Fred Jüssi, Brian Cox, Einar Laigna ja Eckhart Tolle.

2016. aastal ilmus kirjastuselt Pilgrim Ingrid Peegi koostatud saatekülaliste mõtteid koondav raamat "Hallo, Kosmos! Palju õnne!".

19. juunil 2017 teatas Ingrid Peek sotsiaalmeedias, et seoses tema Vikerraadio peatoimetaja ametisse astumisega "tuleb Kosmosesaatega paus". Seni viimane saade läks eetrisse 29. juunil 2017.

2011. aastal pälvis saade portaali Skeptik.ee väljaantava Umbluu preemia.

## Viited

## Välislingid
*Saade Raadio 2 kodulehel
*Ingrid Peek. "Hallo, Kosmos!" tähistab seitsmendat sünnipäeva festivaliga "Elu universumis" r2.err.ee, 8. juuni 2017
*Seitse aastat elu-uurimist! "Hallo, Kosmos!" sai seitsmeseks Õhtuleht, 13. juuni 2017
Kanaküla sild

**Kanaküla sild** on maanteesild Pärnu maakonnas Saarde vallas Kanakülas Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteel. Sild jääb maantee 108. kilomeetrile, kus sild ületab Halliste jõe.

## Välislingid
*Pilte Kanaküla silla ehitamisest, Maanteeameti pildid e-varamus
Hüüru sild

**Hüüru sild** on maanteesild Harju maakonnas Saue vallas Hüüru külas Tallinna–Paldiski maanteel. Sild jääb maantee 15. kilomeetrile, kus maantee ületab Vääna jõe.

Hüüru silla juurest saab alguse Hüüru–Alliku tee. 

## Vaata ka
*Hüüru mõisa sild

## Välislingid
*Silla ajalooline pilt Ajapaiga andmebaasis
Audaku leprosoorium

**Audaku leprosoorium** oli pidalitõbiste hooldusasutus (leprosoorium) Saaremaal Lümanda vallas Audakul.. 

Leprosoorium asutati 1903 talurahvaasjade komissari Julius Sanderi eestvõttel. Leprosooriumit majandas hoolekogu moodustatud komitee. 

Esimesed 20 haiget viidi leprosooriumi 1904. aastal Ninasi leprosooriumist.

Pärast Eesti Vabariigi moodustamist allus leprosoorium Saaremaa maavalitsusele, hiljem töö- ja hoolekandeministeeriumi tervishoiu peavalitsusele. 

Leprosoorium suleti 1946 ja selle viimased 24 haiget toimetati Kuuda leprosooriumi.

## Vaata ka
*Viidumäe bioloogiajaam

## Viited

## Kirjandus
*"Leepra Saaremaal 19.–20. sajandil". // Saaremaa 2. Ajalugu, majandus, kultuur. Toimetanud Kärt Jänes-Kapp, Enn Randma, Malle Soosaar. Tallinn: Koolibri, 2007, lk 997–999
*Anne Sarv. "Sada aastat Audaku leprosooriumi asutamisest". Hippokrates 2003, nr 5 (45), lk 460–165

## Välislingid
*
Fertilitas

AS **Fertilitas** on Viimsi vallas Haabneemel asuv erahaigla; Eesti suurim erahaigla. Haigla juhataja on Ivo Saarma.

Haigla asutati 1993. Haigla koosneb polikliinikust, millel on kaks filiaali Tallinnas.

Haigla on keskendunud taastusravi, günekoloogia ja nina-kõrva-kurguhaiguste valdkonnale.

## Viited

## Välislingid
*Haigla koduleht
Hargla hooldekodu

**Hargla hooldekodu** on hooldekodu Valga maakonnas Valga vallas Kallikülas. Hooldekodu asutati 1995. Hooldekodu kuulub Taheva Sanatooriumi kompleksi.

Hooldekodu asub endisaegse Taheva mõisa metsniku elamus; elamu on tunnistatud kultuurimälestiseks. 

## Viited

## Välislingid
*Taheva sanatooriumi koduleht
*"Persoon: Hargla hooldekodu juhib päikeseline haldjas" Valgamaalane, 2. veebruar 2008
Oskar Lõvi (ajakirjanik)

**Oskar Leopold Lõvi** (6. veebruar 1903 Tallinn – 2. september 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti spordiajakirjanik ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1921 Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1921–1928 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud). 

Osales Vabadussõjas. 1921–1934 Päevalehe toimetuse liige, 1933–1934 Eesti Spordilehe, 1935 Uudislehe, 1935–1936 Olümpialehe ja ajakirja Spordi Magasin toimetaja, ajalehtede Postimees, Vaba Maa, Rahvaleht ja Võitlus ning ajakirja Kaitse Kodu! kaastööline, Riigi Ringhäälingu esimene spordireporter. Ta oli Rahvuskogu (6. valimisringkonnast) ja I Riigivolikogu (6. valimisringkonnast) liige. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941. Surmaotsus, hukati kinnipidamiskohas Sevurallagi laagris Venemaal.

Tema isa oli Jaan Lõvi ja tütar Maie Kalnin.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Pelėdnagiai vald

**Pelėdnagiai vald** (leedu keeles *Pelėdnagių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 141 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3780 inimest. Valla keskus on Pelėdnagiai küla. Vallamaja asub aadressil V. Koncevičiaus g. 3, vallavanem on Edvinas Pagirskas. Vallas asub ka Rimuoliai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Delta Plaza

**Delta Plaza** on Tallinnas aadressil Pärnu maantee 141 asuv kõrghoone. Hoone ehitamist alustati 2007. ja hoone valmis 2009. aastal. Hoone projekteeris Jüri Okas. Hoonel on 14 korrust.

## Viited

## Välislingid
*Hoonest ettevõtte Merko kodulehel
Koit (Mihkel Lüdig)

"**Koit**" on Mihkel Lüdigi koorilaul, mille sõnad kirjutas Friedrich Kuhlbars. 

## Laulu loomine
24-aastase Mihkel Lüdigi poolt loodi 1904. aastal Viljandi kultuuriseltsi "Koit" 35. aastapäevaks lipulaul, mille aluseks oli Friedrich Kuhlbarsi 10 minutiga loodud tekst. Laul valmis algselt 7-häälse meeskoorilauluna.

Laul kanti Lüdigi juhatusel esimest korda ette 1923. aasta VIII üldlaulupeol. Tänapäeval esitatakse "Koitu" iga üldlaulupeo algul enne hümni ja "Koidu" viimaste taktide (... taevasse tõusku me lootuse loit) ajal süüdatakse peotuli. Tava sai alguse juubelilaulupeol 1969, kui avalugu juhatas toona Gustav Ernesaks. Hiljem on seda üldlaulupidudel juhatanud Jüri Variste, Kuno Areng, Ants Üleoja, Ants Soots, Alo Ritsing ja Raul Talmar. 

Laul on helikandjale salvestatud esmakordselt 1928. aastal (England: Columbia), esitas Estonia Muusika Osakonna segakoor, dirigent oli Juhan Aavik. 

## Laulu sõnad
:Laulud nüüd lähevad kaunimal kõlal,
:vägevail vooludel üle me maa.
:Ilu see edeneb õuede õlal,
:isamaa pind ärkab õitsema.
:Mägede harjadel kumamas koit.
:Taevasse tõusku me lootuse loit!

## Viited

## Välislingid
*Laul You Tube'is
Kungla rahvas

"**Kungla rahvas**" on Karl August Hermanni 1877. aastal viisistatud koorilaul ("Kui Kungla rahvas kuldsel a’al"). Hermann lõi laulu Friedrich Kuhlbarsi poolt 1869. aastal kirjutatud luuletuse "Vanemuine" sõnadele. "Kungla rahvas" on osa 1908. aastal esietendunud ooperist-lauleldusest "Uku ja Vanemuine".

Laulu esimene helisalvestus (Inglismaa: Zonophone) nimega "Kui Kungla rahvas" (Carl Zöllner, arranžeerinud Karl August Hermann, sõnad Friedrich Kuhlbars) tehti 1908. aastal. Laulu esitas Tartu Üliõpilaste Seltsi meeskvartett, juhatas Samuel Lindpere.

Laulu on lauldud üldlaulupidudel peale ametliku kava lõppu ühislauluna. Laulupeo kavas oli ta XI noorte laulu- ja tantsupeol 2011. aastal, kus seda esitasid rokikoorid. XXVII üldlaulupeol 2019. aastal kõlas laul avakontserdil valikkooride esituses. 

Euroopa Liidu esimene lauluraamat "EU Songbook" ilmus 2024. aastal. Lauluraamatus on kuus laulu igast riigist, esitatud nii algses keeles kui ka inglise keeles. Eesti poolt välja pakutud laulude seast jõudis lauluraamatusse ka "Kungla rahvas" (teised on "Koit" (Tõnis Mägi), "Tuulevaiksel ööl" (Jaan Tätte), "Laul Põhjamaast" (Ülo Vinter, Enn Vetemaa), "Palve" (Tõnis Mägi, Villu Kangur) ja "Rongisõit" (Gustav Ernesaks, Ellen Niit)).

## Vaata ka
*Kungla (mütoloogia)

## Viited

## Välislingid
*Laulust laulud.ee andmebaasis
*Laul You Tube'is
Engelhardti maja

**Engelhardti maja** on Tallinnas aadressil Lai tänav 9 asuv uusrenessanss-stiilis ehitis. 

Maja ajalugu ulatub 15. sajandisse, kui sealse kinnistu idaserva ehitati suur paekivielamu. Elamu püsis pea muutumatult 18. sajandi lõpuni, kui hoone ehitati ümber aadlimajaks. Hoone ehitati ümber 1899 Rudolf von Engelhardti projekti järgi. Ümberehitamisel säilitati varasem maht ning risaliitide ja korruste arv.

## Viited

## Välislingid
*Ehitisest Eestigiid.ee andmebaasis
Fahle maja

**Fahle maja** on Tallinnas aadressil Tartu maantee 84a asuv kõrghoone.

Hoone ehitati endise tselluloosi- ja paberitööstuse ehitise (paekivist keedutsehh, arhitekt Erich Jacoby, 1926) peale. 

Arhitektid Andrus Kõresaar ja Raivo Kotov (KOKO Arhitektid OÜ) pälvisid Fahle maja projekteerimise eest 2006. aastal Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia. Hoone ehitamist alustati 2004 ja hoone valmis 2007. 

## Viited

## Välislingid

*Fahle maja koduleht
*Hoonest Koko Arhitektid OÜ kodulehel
Peter Reinhold von Sivers

**Peter Reinhold von Sivers** (13. (ukj 24.) mai 1760 – 9. (ukj 21.) aprill 1835 Heimtali) oli põllumees ja Liivimaa rüütelkonna tegelane. 

## Elulugu
Ta sündis Õisu mõisniku Friedrich Wilhelm von Siversi (1716−1781) ja tema teise abikaasa Anna von Schulze pojana. 1776. aastast õppis ta Leipzigi ülikoolis. 1783. aastal sai temast Pärnu kreisikohtu assessor, 1786. aastal Pärnu ja 1789. aastal Viljandi kreisikohtunik. Asehalduskorra ajal oli 1792−1795 Pärnu kreisi aadlimarssal. 1803−1806 oli ta Liivimaa Maakrediidiseltsi eesti distrikti direktsiooni direktor ja 1806−1809 seltsi ülemdirektor. Valiti Pärnumaa kreisisaadikuks. 1818−1833 oli Liivimaa maanõunik. Valiti Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Hiljem oli Pärnu-Viljandi koolikreisi auinspektor. Vastustas pärisorjust.

## Perekond
Ta oli kolm korda abielus. 1783. abiellus ta Katharina Louise von Staudeniga (1763−1785), kes suri 1785. aastal sünnitusel. 1788. aastal naitus ta Eva Charlotte von Meyeriga (1763−1827), kuid lahutas abielu 1795. aastal; sellest liidust sündis kolm last. 1802. aastal abiellus ta Katharina Charlotte von Wrangelliga (1777−1848), kellega tal oli kümme last.

## Heimtali mõis
1785. aastal võttis ta üle Kurvitsa mõisa juhtimise, mis 1793. aastal nimetati ümber Heimtaliks. 1799. aastal põles ühekorruseline poolkelpkatusega härrastemaja maha.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Peter von Siversi genealoogia
Emajõe Lodjaselts

**Emajõe Lodjaselts** on Tartus laevandusega tegelev mittetulundusühing. 

Selts asutati aprillis 2004. Seltsil on 20 eraisikust liiget.

Seltsi kodusadam on Tartus aadressil Ujula tänav 98 asuv Lodjakoda. Selts on oma sadamas ehitanud lodja Jõmmu, viikingilaeva Turm, viikingipaadi Emma ja mitmeid väiksemaid puupaate, samuti ühe jaala.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Roman Rugin

**Roman Prokopjevitš Rugin** (Ругин Роман Прокопьевич; 31. jaanuar 1939 Pitljar, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond – 9. september 2016 Salehard) oli handi kirjanik ja ajakirjanik, õppejõud.

Roman Rugin oli nende luuletajate hulgas, kes pärast 1960. aastat mitmekesistuma hakanud handi luules esile kerkis.

## Viited
Vilainiai vald

**Vilainiai vald** (leedu keeles *Vilainių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 179 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3618 inimest. Vilainiai vald moodustati aastal 2001, mil liideti Aristava vald ja osa Kėdainiai maavallast. Valla keskus on Vilainiai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 6, vallavanem on Antanas Bružas. Vallas asub ka Rimuoliai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Silvia Kuulpak

**Silvia Kuulpak** (19. september 1931 – 22. september 2015) oli eesti ajakirjanik.

Aastatel 1962–1986 oli ta ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja. Silvia Kuulpak: "Minu jaoks oli toimetuses kaks perioodi: üks nii-öelda vana kaardiväega Pikal tänaval, nendega, kes olid juba ammu enne mind. Ja teine 1970. aastatel, mil vanemad vahetusid noortega ja nood olid niisugused tüdrukud, et hoia ja keela. Nad on mulle ikka veel tüdrukud!"

"Nõukogude Naine oli EKP Keskkomitee propagandaosakonna ohjata. Sealt ei sekkutud eriti meie sisulisse töösse, see oli toimetuse otsustada. Minule langes osaks nn sulaaeg, kui ajakirjanduses läks lahedamaks. Siis tulid 1970. aastad – tõeline stagna, aga me olime oma tegemistes võrdlemisi vabad niikaua, kui see sobis ideoloogiaga, millega meid juhiti. Tuli mingisugune üldine otsus ajakirjanduse kohta, saime juhtnöörid kätte, istusime maha, hakkasime vaatama, mida meie sealt võtame. Olime taasiseseisvumiseni ainus naisteajakiri Eestis. Tuli peegeldada naiste elu seadustega sätestatud naiste ja meeste täieliku võrdõiguslikkuse tingimustes."

"Üksainus kord selle aja jooksul tundsin, et oleksin tahtnud midagi muud. See oli siis, kui Brežnev suri. Number oli peaaegu valmis ja osa materjalist tuli välja visata, et Brežnevi matused sisse panna. Meie, lollakad, mõtlesime, et teeme mitmest tekstist kokku ühe leinalehekülje. Aga saime vist kuus lehekülge täpselt sama TASSi materjali, mis anti kõigile teistele, kaasa arvatud ajalehtedele."

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
*1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kuulpak, Silvia, Eesti NSV teeneline ajakirjanik - ajakirja Nõukogude Naine peatoimetaja (1978)
Helju Rauniste

**Helju Rauniste** (11. aprill 1938 Randküla, Maasi vald – 9. juuli 1998 Kuressaare) oli eesti ajakirjanik.

Ta õppis Kavandi 7-klassilises koolis ja ta lõpetas aastal 1958 Leisi Keskkooli. Seejärel töötas Kavandi algkoolis õpetajana. Õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias agronoomiat. 

Töötas ajalehe Kommunismiehitaja toimetuses põllumajandusosakonna juhatajana. Aastatel 1988–1992 oli ta ajalehe Saarte Hääl, aastast 1992 ajalehe Oma Saar ajakirjanik.

Ta on maetud Kavandi kalmistule.

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Saaremaa ajakirjanik Helju Rauniste (1992)
Arlene Foster

**Arlene Isabel Foster** (neiuna *Kelly*; sündinud 3. juulil 1970 Enniskillenis Fermanaghi krahvkonnas) on Põhja-Iirimaa poliitik, ta kuulub Demokraatliku Unionistliku Partei ridadesse. Ta oli 11. jaanuarist 2016 kuni 9. jaanuarini 2016 Põhja-Iirimaa esimene minister.

## Välislingid
* 
* Koduleht
Endla (selts)

**Endla** oli laulu- ja mänguselts, mis tegutses aastatel 1875–1940 Pärnus.

Seltsi asutasid teiste seas Carl Robert Jakobson, Kristjan Erm, Anton Anson ja Jaan Otstavel. Nad võtsid eeskuju Tartu Vanemuise Seltsist. Seltsi nimi "Endla" võeti Friedrich Robert Faehlmanni müüdi "Endla järv ja Juta" järgi. Seltsi põhikiri kinnitati 1878. ja uuesti 1909. aastal ning täiendatud põhikiri kinnitati 1920. aastal

1875. aastal hakkas seltsi juures tegutsema laulukoor Endla. Samal aastal etendati ja kanti põllumeeste seltsi ruumes ette Lydia Koidula "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola".

Aastatel 1889–1899 oli selts varjusurmas. Sellest tuldi välja, kui seltsi esimeheks sai laevaomanik August Klein ning seltsiga liitus jõukaid toetajaid.

1911. aastal valmis seltsi teatri- ja kontserdihoone. Hoone projekteerisid arhitekt H. Jung ja insener Georg Hellat ning fassaadi kujundas arhitekt E. Wolffeldt. Hoone sai tugevalt kannatada 1944. aastal ning selle varemed õhiti 1961. aastal.

1911. aastal hakkas seltsi juures tegutsema teater Endla. Kutselise näitetrupi moodustamisele hakati mõtlema ajal, mil Endla teatrihoonele pandi nurgakivi. Näitetrupp saadi kokku sügisel toimunud hoone avamise aegu.

23. veebruaril 1918 loeti Endla teatri rõdult esimest korda ette "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele".

1940. aastal selts riigistati. Endla teater tegutses edasi.

## Viited

## Välislingid
*