open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panga pank

**Panga pank** ehk **Mustjala pank** asub Saaremaa põhjaranniku läänepoolsemas osas, Panga küla lähedal. 

Panga ulatus on umbes 2,5 km ja see asub Panga neeme põhja-, loode- ja lääneküljel. 

Panga pank on kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest (21,3 m). Kõrgeim punkt on neeme loodetipust veidi lõuna pool. Mujal jaguneb pank kaheks astanguks, millest teine jääb 13 m kõrgusest merre laskuvast järsakust veidi sisemaa poole.

Pangal asub ka Panga tulepaak.

Panga pank on looduslik pühapaik, kus on tähistatud karusepäeva.

Rahvajutud räägivad, et sealt iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks lk 112-113

## Pildid

Pilt:Panga cliff1.jpg|Panga pank 
Pilt:Panga cliff2.jpg|Parkimisplats ja muu vajalik turistide teenindamiseks aastal 2007
Pilt:Panga pank 2007.jpg|Vaade pangale suvel 2007. aastal.
Pilt:Panga pank1.jpg|Panga jalamil tekib rusukalle
File:Panga cliff.JPG|Pank päikseloojangu ajal
Mustjala pank 74.jpg|Mustjala pank 74
Mustjala pank alpnistidega 74 I.jpg|Alpinistid pangal 74
Mustjala pank alpnistidega 74 II.jpg|Ronimisvõistlused pank 74
Mustjala pank alpnistidega 74 III.jpg|Ronimisvõistlused pank 74
Mustjala pank alpnistidega 74 IIII.jpg|Alpinistid pangal 74


## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 46–47.

## Välislingid

* Panga pank saaremaa.ee
* Tiiu Märss, Alvar Soesoo, Heldur Nestor: Saaremaa pangad
Nikolai Ge

**Nikolai** Nikolajevitš **Ge** (vene keeles Николай Николаевич Ге; prantsuspäraselt **Gay**; 27. veebruar (15. veebruar vkj) 1831 Voronež – 13. juuni (1. juuni vkj) 1894 Ivanovsk, Tšernihivi oblast) oli prantsuse päritolu vene maalikunstnik.  

Nikolai Ge oli üks peredvižnikute ühingu asutajaliikmeid.

## Elukäik
Ta sündis Voronežis. Tema vanaisa oli emigreerunud Prantsusmaalt 18. sajandi lõpus. 

1841. aastal kolis pere Kiievisse, kus poiss õppis Kiievi esimeses gümnaasiumis. Seejärel asus õppima Kiievi ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonda, hiljem läks matemaatika-füüsikateaduskonda Peterburi ülikoolis. 

1850. aastal asus ta õppima Peterburi Kunstide Akadeemias. Õpingute jooksul anti talle tehtud tööde eest väike kuldmedal (1855) ja suur kuldmedal (1857). Suure kuldmedaliga kaasnes välismaal edasiõppimise võimalus. 

Nikolai Ge elas ja töötas 12 aastat Itaalias (1857–1869). 1870. aastast elas Peterburis ja 1875. aastast Ukrainas.

## Looming
Nikolai Ge maalis portreid ja Vene ajaloo ainelisi teoseid. Alates 1860. aastate algupoolest pühendus religioossele temaatikale, maalis ekspressiivseid ja sügavalt psühholoogilisi stseene Uuest Testamendist. 

## Viited
Ürümqi

**Ürümqi** (uiguuri keeles ئۈرۈمچى شەھرى (Ürümči šähri) ja hiina keeles 乌鲁木齐市 (Wulumuqi Shi ehk Wūlǔmùqí Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna keskus. 

Ürümqi on Hiina lääneosa suurim linn. 75% elanikest on hiinlased, uiguure on 13%.

Ürümqi on kõige kaugemal sisemaal asuv suurlinn maailmas. Lähima mereni on ligi 2500 km.

1953. aastani oli linna ametlik nimi **Dihua**.

5. juulil 2009 toimunud uiguuride meeleavaldusel puhkesid linnas kokkupõrked uiguuride ja hiinlaste vahel. Rahutusi saadeti maha suruma sõjavägi. Ametlikel andmetel oli 7. juuliks hukkunud 156 meeleavaldajat, vahistatud oli üle 1400 inimese. 

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Ürümqi elanikest hiinlased 75,3%, uiguurid 12,79%, hueid 8,03%, kasahhid 2,34%, mandžud 0,37%, mongolid 0,35%, sibod 0,18%, venelased 0,13%, mongorid 0,08%, kirgiisid 0,07%, usbekid 0,07%, tšuangid 0,04%, tatarlased 0,04%, tiibetlased 0,03%, dunsjanid 0,03%, miaod 0,03%, korealased 0,03% ja muudest rahvustest inimesed 0,09%.

## Haldusjaotus

Linn jaguneb 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks.
Printsess Eugenie

**Eugenie**, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (**Eugenie Victoria Helena [[Mountbatten-Windsor]]**) (sündinud 23. märtsil 1990 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja Yorki hertsogi Andrew' noorem tütar. Ta oli troonipärimisjärjekorras kuuendal kohal alates oma sünnist kuni 2013. aastani, mil sündis Cambridge'i hertsog Williami poeg George.

## Sünd
Printsess Eugenie sündis 23. märtsil 1990 Portlandi haiglas Londonis. Tema isa on prints Andrew, Yorki hertsog, kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi kolmas laps. Tema ema on Sarah, Yorki hertsoginna, major Ronald Fergusoni ja Susan Mary Wrighti tütar. Ta sai nime Hispaania kuninganna Victoria Eugenie järgi. Printsessil on ka vanem õde Beatrice.

Ta ristiti 23. detsembril 1990 St. Mary Magdalene'i kirikus hommikuse jumalateenistuse ajal; ta oli esimene kuninglikku päritolu laps, kellel olid avalikud ristsed. Tema ristivanemad olid James Ogilvy, kapten Alastair Ross, Mrs. Ronald Ferguson (tema vanaisa teine abikaasa), Mrs. Patrick Dodd-Noble ja Ms. Louise Blacker.

Briti monarhi lapselapsena meesliini kaudu on Eugenie sünnist saadik *Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess* (Tema Kuninglik Kõrgus).

## Haridus
Printsess Eugenie alustas oma haridusteed Winkfield Montessori lasteaias Surreys 1992. Seejärel läks ta koos õega Upton House'i Kooli. 2001 pääses ta katsete alusel St. George's Schooli Windsoris. Kaks aastat hiljem alustas ta kooliteed Marlborough' Kolledžis Wiltshire'is, elades kooli internaadis.

## Tervis
2002. aasta oktoobris tegi printsess läbi lõikuse Kuninglikus Riiklikus Ortopeedilises Haiglas Londonis, et takistada skolioosi halvenemist. Ta on nüüdseks täielikult paranenud ning eeldatakse, et uut lõikust pole vaja.

## Kodune elu
Printsess Eugenie vanemad lahutasid 1996, kui tüdruku oli alles kuueaastane. Nüüd jagavad hertsog ja hertsoginna oma laste hooldusõigust ning Eugeniele meeldib aega veeta mõlema vanemaga. Lahutus oli sõbralik. Nad elavad siiani kõik koos hertsogi kodus Royal Lodge's, kui tüdrukud on internaatkoolidest kodus. 

On pakutud, et Eugenielt ja Beatrice'ilt peaks printsessi- ja kuningliku kõrguse tiitli ära võtma. Selle kaudu saaksid neist leedi Beatrice Windsor ja leedi Eugenie Windsor, nagu kõnetatakse hertsogite lapsi, kes pole kuninglikku päritolu. Tüdrukute isa on aga selle plaani vastu, kuna neil on mõlemale tiitlile sünnipärane õigus.

## Välislingid
* Printsess Eugenie
* Printsessi operatsioon
Tervis

**Tervis** on täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mitte ainult haiguse või nõtruse puudumine (Maailma Terviseorganisatsiooni definitsioon aastast 1946).

## Vaata ka

*vaimne tervis

## Viited
Ísafjörður

**Ísafjörður** (islandi keeles 'jääfjord') on linn Islandil, Vestfirðiri piirkonna ja Ísafjarðarbæri valla halduskeskus ja suurim linn. See asub Skutulsfjörduri fjordi ääres, mis on osa suuremast Isafjarðardjúpi fjordist.

Kõige tähtsam transpordikeskus linnas on sadam. Sadama kaudu on linnal parvlaevaühendus naaberasulatega ja aeg-ajalt saabub sadamasse reisilaevu turistidega. Maantee abil on linn ühendatud 15&nbsp;km kaugusel loodesse jääva Bolungarvíkiga ja Súðavíkiga idas. 1996. aastal valminud üherealine Vestfirðiri tunnel viib Flateyri ja Suðureyri juurde, samuti valla lõunaossa. Ísafjörðuril on lennujaam, kust toimuvad regulaarlennud Reykjavíkki.

Ísafjörðuri elanike peamine tegevusala on kalapüük ning ta on üks Islandi suurimaid kalanduskeskusi. Alates 1980. aastatest, mil kalanduses algas poliitiliste piirangute ja kalavarude vähenemise tõttu allakäik, on linna elanike arv järjekindlalt vähenenud.

Hoolimata väikesest elanike arvust näeb Ísafjörður linlik välja. Linnas on haigla, kultuurikeskus, muusikakool, kunstigalerii ja raamatukogu.

Ísafjörðurist on pärit Ólafur Ragnar Grímsson, kes oli aastatel 1996–2016 Islandi president.

## Ajalugu

Landnámabóki (Islandi asustamise raamatu) järgi rajas esimese asula Skutulsfjörduri rannale Helgi Magri Hrólfsson 9. sajandil.

16. sajandil sai Ísafjörður väliskaubanduse sihtpunktiks. Sel ajal olid linnas tavalised nõiaprotsessid ning hulk inimesi pagendati linnast Hornstrandiri poolsaarele, kus praegu asub rahvuspark. 1786. aastal moodustati linna ümber vald.

Kohalikus vabaõhumuuseumis säilitatakse Islandi vanimat maja, mis on ehitatud 1734. aastal. Tollest sajandist on säilinud veel kolm puumaja. Peamiselt ehitasid need välismaised kaupmehed.
Ivan Šiškin

**Ivan Ivanovitš Šiškin** (vene *Иван Иванович Шишкин*; 25. jaanuar (13. jaanuar vkj) 1832 Jelabuga, Vjatka kubermang – 20. märts (8. märts vkj) 1898 Peterburi) oli vene maalikunstnik ja graafik. Ta oli peredvižnikute ühingu liige.

## Haridus
Ivan Šiškin sündis kaupmehe peres Vjatka kubermangus Jelabuga linnas, mis praegu jääb Tatarstani. 12-aastaselt astus ta Kaasani gümnaasiumi, ent 5. klassis jättis ta selle pooleli.

1852–1856 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis ja 1856–1860 Peterburi Kunstide Akadeemias. Ta ei rahuldunud maalimisega akadeemia seinte vahel, vaid töötas sageli väljas, maalides natuurist. Õpingute jooksul anti talle kaks väikest hõbemedalit (klassikalise joonistuse ja Peterburi vaate eest 1857), suur hõbemedal (Valamo vaate eest 1858), väike kuldmedal (Peterburi-lähedaste maastike eest 1859) ja suur kuldmedal (kahe vaate eest Valamole 1860).

Suure kuldmedaliga kaasnes stipendium õpinguteks välismaal. Ta sõitis 1861 Münchenisse ja 1863 Zürichisse, õppides peamiselt loomi natuurist maalima. Sealt tegi ta reise Genfi ja Düsseldorfi. Tellimustöö "Vaade Düsseldorfi lähedal" tõi talle akadeemiku tiitli. Sel ajal tegi ta ka palju sulejoonistusi. Aastal 1866, kui stipendium lõppes, naasis ta Peterburi.

## Elu tunnustatud kunstnikuna

Viiel järgmisel aastal oli ta Peterburi Kunstide Akadeemia liige. Peaaegu igal aastal rändas ta mööda Venemaad, et loodust maalida. Pärast peredvižnikute ühingu moodustamist hakkas ta nende näitustel esinema, esialgu sulejoonistustega.

Aastast 1870 kuni surmani tegeles ta peamiselt graafikaga.

Aastal 1873 andis akadeemia talle professori tiitli pildi "Metsatihnik" eest.


У берегов Финского залива (Удриас близ Нарвы) (Шишкин).jpg | Utria pankrannikul (1888)
У берегов Финского залива (Шишкин).jpg | Utria pankrannikul (1888)
У берегов Финского залива 1 (Шишкин).jpg | Utria pankrannikul (1889)
По берегу моря (Шишкин).jpg | Mere rannikul (1889-1890)
Merikyul Landscape (Shishkin).jpg | Meriküla maastik (1894)
Шишкин, Сосна. Мерикюль, 1894.jpg | Mänd. Meriküla (1894) 


## Vaata ka
*"Metsakaugused"

## Välislingid

* Ivan Šiškini teosed (360), biograafia ja 2 artiklit (*vene keeles*) saidil Artpoisk.info
Vestfirðir

**Vestfirðir** ('läänefjordid') on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi loodeosas.

Suurem osa piirkonnast asub Vestfirðiri poolsaarel, mida ülejäänud Islandiga ühendab 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.

Vestfirðir on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.

Suurim linn on Ísafjörður, mis on piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.

2022. aasta alguse seisuga elas seal 7205 inimest, millega see oli kõige väiksema rahvaarvuga piirkond Islandil.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Austurland

**Austurland** ('idamaa', ka *Austfirðir* 'idafjordid') on Islandi kõige idapoolsem 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on pindalalt kolmas piirkond Islandil Suðurlandi ja Norðurland eystra järel.

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb üheksaks vallaks:

* Fjarðabyggð
* Fljótsdalshérað
* Hornafjörður
* Vopnafjarðarhreppur
* Seyðisfjörður
* Djúpavogshreppur
* Breiðdalshreppur
* Borgarfjarðarhreppur
* Fljótsdalshreppur
Mooses

**[[Mooses]]** (heebrea מֹשֶׁה *Mōšeh*, araabia موسى *Mūsá*) oli Piibli järgi iisraellaste juht, kes juhtis iisraeli rahva välja Egiptuse orjapõlvest ning edastas kümme käsku. Ta on Teise Moosese raamatu peategelane.

Mooses on oluline prohvet nii judaismis, kristluses kui ka islamis. 

On vaieldav, kas Mooses oli reaalne isik ja kas ta on seotud iisraellaste väljarännuga Egiptusest. Osa Piibli jutustusest tema kohta on kindlasti legendid (näiteks sünnilood). 

## Moosese kutsumislugu

Mooses ajas oma äia karja kõrbe taha Hoorebi mäe juurde. Seal silmas ta kummalist kibuvitsapõõsast, mis põles, aga ei põlenud ära (põlev põõsas). Siis kohtus Mooses oma esiisade Jumalaga, kes tegi karjasest rahva juhi. (2Ms 3).

## Väljaränd Egiptusest

Ajaloolased vaidlevad nii väljarännu aja (15. sajand eKr või 13. sajand eKr) kui ka rännumarsruudi üle.

Mitte ükski Egiptuse allikas ei kinnita, et sel ajal oleks märkimisväärne hulk inimesi emigreerunud, samuti ei ole andmeid, et mõni sõjaväeüksus oleks neid jälitades uppunud.

## Vaata ka
*Teine Moosese raamat
*Aaron
*Iisraeli rahva ajalugu

## Viited

## Välislingid

* Otsing "Moses" Koraanist
Sophie, Edinburghi hertsoginna

**Sophie, Edinburghi hertsoginna** (**Sophie Helen [[Mountbatten-Windsor]]**, neiupõlvenimega **Rhys-Jones**; sündinud 20. jaanuaril 1965) on Ühendkuningriigi kuninglikku perekonda kuuluva prints Edwardi abikaasa.

## Lapsepõlv
Sophie Helen Rhys-Jones sündis 20. jaanuaril 1965 Oxfordis Christopher Bournes Rhys-Jonesi ja Mary Rhys-Jonesi teise lapse ja esimese tütrena. Krahvinna teine eesnimi on pandud Christopheri õe auks, kes oli kümme aastat varem ratsutamisõnnetuses surma saanud. Tal on ka vanem vend David. Oma abikaasaga on ta väga kaugelt suguluses.

Kui ta oli koolieelik, kolis tema perekond Kenti, kus tema haridustee algas Dulwichi Kolledži algkoolis. Seejärel käis ta Kenti Tüdrukutekolledžis ja lõpetas oma hariduse West Kenti Kolledžis.

## Töö
Sophie Rhys-Jones töötas mitmes ettevõttes, sealhulgas Capital Radios ning ka suhtekorraldusfirmades Quentin Bell Organisation ja MacLaurin Communications & Media. 1996. aastal hakkas ta koos äripartner Murray Harkiniga pidama oma suhtekorraldusfirmat RJH Public Relations.

## Abielu
1999. aasta jaanuaris kihlus Sophie prints Edwardi, kuninganna Elizabeth II ja Edinburghi hertsogi noorima pojaga. Laulatus toimus 19. juunil 1999 St. George'i kabelis Windsoris, erinevalt teistest kuninganna järeltulijate abieludest, mis olid sõlmitud Westminster Abbeys või Saint Pauli katedraalis.

Pulmapäeval sai Edwardist Wessexi krahv ja Severi vikont; sellega sai Sophiest Tema Kuninglik Kõrgus Printsess Sophie, Wessexi krahvinna.

Krahvil ja krahvinnal on kaks last: tütar Louise, keda tuntakse kui Leedi Louise Windsorit, ja James Windsor, Severni vikont. Louise on esimene valitseva monarhi meesliinis järeltulija, kes ei ole prints/printsess tiitliga Tema Kuninglik Kõrgus. See on kooskõlas Edwardi ja Sophie sooviga, et nende lapsed ei kannaks kuninglikke tiitleid ega aunimetusi.

## Wessexi krahvinna
Wessexi krahvinna asus täitma kuninglikke kohustusi kohe pärast pulmi, ehkki töötas veel oma firmas RJH Public Relations. Krahvinna sattus varsti aga kriitikatule alla, süüdistatuna oma kuningliku staatuse ärakasutamises ärilistel eesmärkidel, kuna ilmus RJH klientidega avalikkuse ette.

Mõned päevad pärast pulmi tekkis skandaal, kui ajaleht The Sun avaldas krahvinnast *topless*-foto koos Capital Radio saatejuhi Chris Tarrantiga. Pilt oli tehtud sellal, kui krahvinna veel raadiojaamas töötas. Hiljem tuli välja, et pilt müüdi kõrgeima hinna pakkujale ühe Sophie endise "sõbra" poolt.

## Tiitlid
* alates detsembrist 2024 kannab  Charles III kuningliku perekonna ordenit. 

## Isiklikku
2001. aasta detsembris viidi krahvinna haiglasse, kuna ta ei tundnud ennast hästi. Selgus, et tal oli emakaväline rasedus. 

Tütar Louise Windsor on sündinud 8. novembril 2003 ja poeg James Windsor 17. detsembril 2007.

## Välislingid
*Edwardi ja Sophie pulmad
Leedi Louise Windsor

**Leedi Louise Windsor** (Louise Alice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor; sündinud 8. novembril 2003) on Briti kuningliku perekonna liige, Edinburghi hertsog prints Edwardi ja hertsoginna Sophie tütar, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja kuningas Charles III vennalaps.

Valitseva monarhi järeltulijana meesliinis on tema tiitliga nimi Tema Kuninglik Kõrgus Wessexi Printsess Louise. Kuid kui tema vanemad abiellusid, otsustasid nad, et nende lastest saavad krahvi(nna)d, mitte prints(ess)id tiitliga *Tema Kuninglik Kõrgus*. Selle põhjuseks oli soov vältida lastele muidu langeda võivaid kuninglikke kohustusi. Kuid kuna kuninganna pole välja andnud vastavat korraldust, on Louise ikka printsess, olenemata sellest, kuidas teda igapäevaelus nimetatakse. 

Leedi Louise on troonipärimisjärjekorras 15. kohal oma noorema venna Jamesi järel.

## Sünd
Leedi Louise sündis enneaegsena 8. novembril 2003 Surreys pärast seda, kui tema ema Wessexi krahvinna oli kiirabiga Frimley Parki haiglasse toimetatud. Louise'i isa polnud sünnituse ajal kohal. Ettevaatusabinõuna viidi Louise St. George'i haiglasse Londonis, krahvinna jäi aga Frimley Parki, kuni ta seisukord oli piisavalt hea, et lahkuda. Louise sündis keisrilõikega, mis oli vajalik krahvinna verekaotuse tõttu, mis ohustas nii ema kui ka last. 

Ta lahkus haiglast 23. novembril 2003 ja ta nimi avalikustati 27. novembril 2003. Louise ristiti Windsori lossis 24. aprillil 2004, tema ristivanemad olid lord Ivar Mountbatten ja Leedi Sarah Chatto.

## Välislingid
*Briti kuningliku perekonna liige, kes elab täiesti tavalist elu, Postimees, Elu24, 29. jaanuar 2025
Briti kuninglik perekond

**Briti kuninglik perekond** on väljend, mida kasutatakse Suurbritannia monarhi lähedastele sugulastele viitamiseks. Kuigi pole kindlat seaduslikku määratlust, kes on või ei ole selle perekonna liige, ja erinevates nimekirjades on erinevad inimesed, on siiski olemas teatud sugulased, kes on alati perekonna liikmed.

* monarh (kuningas või kuninganna)
* monarhi saatja (või abikaasa)
* eelmiste monarhide lesed
* monarhi lapsed
* monarhi lapselapsed (printsid/printsessid) meesliini pidi
* monarhi poja ja meesliini pojapoegade abikaasad ning lesed, ja
* enne 1917. aastat ka monarhi lapselapselapsed

Miljonid inimesed on seotud kuningliku perekonnaga kaugemalt, kui lihtsalt kuningliku päritolu tõttu.

Praegused kuningliku perekonna liikmed kuuluvad Windsori perekonda.

## Liikmete nimekiri

Nimekiri Briti kuningliku perekonna praegustest liikmetest. 

* kuningas Charles III 
* Camilla (kuninga abikaasa)
* Walesi prints William (kuninga vanem poeg)
* Walesi prints Harry (kuninga noorem poeg) 
* Yorki hertsog Andrew (kuninga vend)
* Yorki printsess Beatrice (Yorki hertsogi vanem tütar)
* Yorki printsess Eugenie (Yorki hertsogi noorem tütar)
* Wessexi krahv Edward ja Wessexi krahvinna Sophie (kuninga vend ja tema abikaasa)
* Wessexi printsess Louise (Wessexi krahvi tütar)
* Printsess Anne (kuninga õde) 
* Gloucesteri hertsog ja hertsoginna (kuninganna nõbu ja tema abikaasa)
* Kenti hertsog ja Kenti hertsoginna (kuninganna nõbu ja tema abikaasa)
* Kenti prints Michael ja Kenti printsess Michael (kuninganna nõbu ja tema abikaasa)
* Leedi Alexandra Ogilvy (kuninganna nõbu)

## Vaata ka
*Briti troonipärimisjärjekord
Egilsstaðir

**Egilsstaðir** on linn Islandi idaosas  Lagarfljóti jõe ääres, Austurlandi maakonna ja Fljótsdalshéraði valla halduskeskus. 

Linn asutati 1947 ning see on suurim linn Ida-Islandil.
Akureyri

**Akureyri** (ametlikult **Akureyrarbær**) on linn Islandi põhjaosas, Norðurland eystra halduskeskus. See on Reykjavíki, Kópavoguri ja Hafnarfjörðuri järel suuruselt neljas linn riigis ning suurim linn väljaspool Höfuðborgarsvæði piirkonda.

## Ajalugu
Akureyrit on esmamainitud 1562. aastal. Kaubapunktiks sai 1602. aastal ja linnaõigused omandas 1786. aastal.

## Kultuur
Akreyri Botaanikaaed on üks kõige põhjapoolsemaid botaanikaaedu maailmas.

Akureyri raamatukogu on üks suuremaid raamatukogusid Islandil.

## Transport
Akureyri lennujaam on üks neljast Islandi rahvusvahelisest lennujaamast.

Akureyri jäävaba sadama olulisus põhineb kalandusel, kauba käitlemisel ning turismil, kuna sadamas peatuvad suvekuudel kruiisilaevad.

Akureyri asub saart ümbritseva ringtee (Þjóðvegur 1 või Hringvegur) ääres, mis ühendab linna teiste Islandi osadega. Akureyri asub 390 kilomeetri kaugusel Reykjavíkist.

## Haridus
Linnas asub 1987. aastal asutatud Akureyri Ülikool (Háskólinn á Akureyri). 

## Sõpruslinnad
*  Ålesund, Norra
*  Gimli, Manitoba, Kanada
*  Lahti, Soome
*  Murmansk, Venemaa
*  Narsaq, Gröönimaa
*  Randers, Taani
*  Vágur, Fääri saared
*  Västerås, Rootsi

## Viited

## Välislingid

* Akureyri ülikool
Ruutkilomeeter

**Ruutkilomeeter** (tähis **km²**; kasutatud ka qkm) on pindalaühik, mis võrdub 1&nbsp;000&nbsp;000 ruutmeetriga:
:1 km2 = 1000 × 1000 m = 1&nbsp;000&nbsp;000 m2.

Üheruutkilomeetrine pindala on ruudul, mille külje pikkus on 1 kilomeeter.
Borgarnes

**Borgarnes** on linn Islandil, Vesturlandi piirkonna ja Borgarbyggði valla halduskeskus. 

Borgarnes asub pealinnast Reykjavíkist 60 km põhja pool Borgarfjörðuri fjordi ääres. Üle fjordi on ehitatud riigi pikkuselt teine sild *[[Borgarfjarðarbrú]]*.

Borgarnesi elanike arv oli 2003. aastal 2000, 2006. aastal 1800, 2007. aastal 1950. 

Borgarnesi on esmamainitud Egilli saagas (*Digranes*).
Sauðárkrókur

**Sauðárkrókur** on linn Põhja-Islandil Skagafjörðuri vallas,  Norðurland vestra piirkonna halduskeskus. 

See on suuruselt teine linn Islandi põhjarannikul. 

Sauðárkrókur sai linnaõigused 1947. aastal.

## Viited
Selfoss

**Selfoss** on linn Islandil Árborgi vallas, Suðurlandi piirkonna halduskeskus ja Árborgi valla suurim asula ning halduskeskus.

Ta asub riigi lõunaosas Ölfusá jõe (Hvitá jõe jätku) vasakul kaldal ringtee (*[[Hringvegur]]*) ääres Hveragerði ja Hella asula vahel. 

Nime teine pool *foss* tähendab 'juga'. Nime esimene pool *sel* tähendab 'eluruumidega lauta suvekarjamaal'. Nimest hoolimata ei ole kogu vallas ühtegi juga.  

Linn on ärikeskus. Suurim tööandja on piimatöötlemisettevõte. Töödeldakse ka muid põllumajandussaadusi. Tähtis koht majanduses on ümbruskonna teenindamisel.  

Selfossi kaudu pääseb muuhulgas Þingvellirisse ja Hekla vulkaani juurde.  

## Ajalugu

Islandi saagade järgi talvitus Ingólfur Arnarson 873/874. aasta talvel Ingólfsfjalli mäe jalamil Ölfusást läänes. Asula rajas sellele kohale 1000. aasta paiku Þórir Ásason.

Ölfusá jõele rajati 1891 rippsild, mille ehitamine oli üleriigiline sündmus. Sild muutis Selfossi Lõuna-Islandi põllumajanduspiirkonna keskuseks. Tänapäevane sild rajati 1945, kui esialgne sild oli kokku kukkunud. Sild lagunes, kuigi Suurbritannia oli paigutanud sõjaväeosa silda kui tähtsat strateegilist objekti turvama.

Kui 1930 rajati piimatöötlemisettevõte, kasvas Selfoss märgatavalt. 1900. aastal oli Selfossis 40, 2006. aastal üle 6000 elaniku. Samal aastal rajati kaubanduskeskus Kaupfélag Árnesinga ja need kaks ettevõtet olid mitukümmend aastat asula peamised tööandjad.

29. mail 2008 tabas Selfossi piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin, mis tekitas mõnele ehitisele ja teedele märkimisväärset kahju. Maavärinat oli tunda kogu Lõuna-Islandil, kaasa arvatud Reykjavíkis ja Keflavíkis. Vähemalt 30 inimest sai vigastada, kuid surma ei saanud keegi.

Tänapäeval, mil liiklus on paremini arenenud, on asula asukoht soodne pealinna Reykjavíki läheduse tõttu. Arvatakse, et madalamate kinnisvarahindade tõttu hakkavad ärid ja elanikud pealinnast Selfossi valguma. Selfossis on töötus märksas väiksem kui Reykjavíkis.

Alates 1998. aastast kuulub Selfoss Árborgi valda, millest ta moodustab suurema osa.
Vestfirðiri poolsaar

**Vestfirðir** ('läänefjordid') on poolsaar Loode-Islandil.

Ülejäänud Islandiga ühendab Vestfirðiri poolsaart 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.

Poolsaar on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.

Vestfirðir on hõredalt asustatud: rahvastiku tihedus on alla 1 in/km².

Suurim linn on Ísafjörður, mis on Vestfirðiri piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.

## Vaata ka
*Vestfirðir
Plancki konstant

**Plancki konstant** (tähis h) on füüsikaline konstant kvantmehaanikas, mis iseloomustab kvantide suurust. Konstant on nime saanud Max Plancki järgi, kes oli üks kvantfüüsika loojatest. Ta avastas selle füüsikalise suuruse 1900 aastal, kui  uuris musta keha kiirgust.

A. Einsteini fotoelektrilise efekti uurimine 1905 a kinnitas Plancki konstandi reaalset olemasolu. See avaldub kui võrdetegur footoni (ehk valguskvandi) energia ja sellele vastava elektromagnetlaine sageduse vahel: 
: E = h f, \, 

kus E tähistab footoni energiat, h Plancki konstanti ja f valguskvandi sagedust. Louis de Broglie laiendas selle käsitluse kõikidele osakestele.

Kvantmehaanika arvutustes ilmub Plancki konstant väga tihti läbijagatuna 2π-ga, mistõttu on tähistuse lühendamiseks kasutusele võetud **Plancki nurkkonstant** ehk **taandatud Plancki konstant**:

:  \hbar = \frac{h}{2 \pi}.

## Väärtus
Plancki konstandi dimensioon on energia korrutatud ajaga, mis on ühtlasi mõju dimensiooniks. SI-ühikutes väljendatakse Plancki konstanti džaulsekundites (). Plancki konstandi dimensiooni võib kirjeldada ka kujul impulss korda kaugus (), mis on ühtlasi impulsimomendi dimensiooniks.

Plancki konstandi väärtus on:

:h = 6,626\ 070\ 15 \times 10^{-34}\ \mbox{J s} = 4,135\ 667\ 696 . . . \times 10^{-15}\ \mbox{eV s}.
Taandatud Planck konstandi väärtus on:
:\hbar =  = 1,054\ 571\ 817 . . . \times 10^{-34}\ \mbox{J s} = 6,582\ 119\ 569  . . . \times 10^{-16}\ \mbox{eV s}.

Plancki konstant on üks neist füüsikakonstantidest, mida kasutatake SI põhiühikute määratlemisel, seepärast on konstant džaulsekundites antud täpse väärtusena. Vastavalt saab väärtuse elektronvolt-sekundites ja samuti taandatud Plancki konstandi väärtused välja arvutada kuitahes suure komakohtade arvuga.

Enne SI põhisuuruste definitsioonide muutmist alates 20. maist 2019 määrati Plancki konstant eksperimentaalselt, mistõttu tuli selle väärtus anda koos mõõtemääramatusega: 6,626&nbsp;070&nbsp;040(81)&nbsp;·&nbsp;10−34&nbsp;J&sdot;s.

## Vaata ka
* Plancki ühikud

## Viited
Vaheosakesed

**Vaheosakesed** (ka **vahebosonid**, **kalibratsiooniosakesed**, **kalibratsioonibosonid**; inglise *gauge bosons*) on fundamentaalse jõu vahendajad. Kõik tuntud vaheosakesed on bosonid (nende spinn on täisarvuline). Vaheosakesed vahendavad vastastikmõju fermionide (poolearvulise spinniga osakeste) vahel. Selleks, et kaks fermioni oleks omavahel vastasmõjus, peab üks fermion kiirgama vaheosakese (enamasti virtuaalse) ja teine fermion selle neelama.

## Vaheosakeste loetelu

* Footon vahendab elektromagnetilist vastasmõju. Tema seisumass on 0 ning ta ise ei kanna vahendatavat elektrilaengut.
* W-boson ja Z-boson vahendavad nõrka vastasmõju. Nad omavad seisumassi (on sada korda prootonist raskemad) ning seetõttu on nende vahendatav vastasmõju piiratud (10–18 meetrit, mis on umbes 1000 korda väiksem kui aatomituuma läbimõõt).
* Gluuon vahendab tugevat vastasmõju. Tema seisumass on 0, kuid erinevalt teistest vaheosakestest kannab gluuon värvilaengut (koos antivärvilaenguga) ja osaleb ka ise aktiivselt vahendatavas vastastikmõjus. Nagu kvargid, ei saa ka gluuonid eksisteerida üksikuna omaette.
* Graviton peaks vahendama gravitatsiooni. Seda osakest ei ole veel avastatud.

:

## Virtuaalsed ja reaalsed vaheosakesed
Vaheosakesed võivad olla virtuaalsed või reaalsed. Virtuaalsed vaheosakesed eksisteerivad väga piiratud aja jooksul väga väikeses ruumiosas määramatuse printsiibi tõttu. Tavaliselt vahendavad virtuaalosakesed vastasmõjusid seal, kus reaalsed osakesed seda mõne jäävusseaduse tõttu teha ei saaks. Näiteks aatomituuma ja tema elektronkatte vahelist elektromagnetilist vastasmõju vahendavad virtuaalsed footonid. Peab märkima, et suurem osa vaheosakestest on virtuaalsed.

Reaalsed vaheosakesed vahendavad vastasmõju vastavalt kõigile jäävusseadustele ja nende mõju ei ole piiratud ajas ega ruumis (kui seda mõju ei piira mõni muu tegur, näiteks vaheosakese seisumass (W- ja Z-boson) või allumine tugevale vastasmõjule (gluuon)). Näiteks elektroni ergastamine aatomi valentselektronkihis toimub täiesti reaalse footoni neeldumise tulemusena.
Pauli printsiip

**Pauli printsiip** ehk **Pauli keeluprintsiip** on oluline printsiip kvantmehaanikas, mille sõnastas 1925. aastal Wolfgang Ernst Pauli. Oma lihtsaimal kujul väidab see, et kaks samas aatomis paiknevat elektroni ei saa olla samas kvantolekus, st kui erinevate elektronide kvantarvud *n*, *l* ja *m<sub>l</sub>* on samad, siis omavad need elektronid vastupidist spinni.

Üldisemalt väidab Pauli printsiip, et kaks identset fermioni (poolarvulise spinniga osakest) ei saa jagada sama kvantolekut. Rangemalt väljendatuna tähendab see, et identsete fermionide süsteemi lainefunktsioon on osakeste vahetamise suhtes antisümmeetriline.

Pauli keeluprintsiibile alluvad fermionid ning neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika. Täisarvulise spinniga osakesed ehk bosonid keeluprintsiibile ei allu ja neid kirjeldab Bose-Einsteini statistika.

Pauli printsiip on tuletatav relativistlikust kvantväljateooriast. Mitterelativistlikus kvantmehaanikas osakeste spinni ja statistika vahel seos puudub, mistõttu Pauli printsiipi seal tõestada ei saa.

## Vaata ka
* Spinni ja statistika teoreem
Bosonid

**Bosonid** ehk väljaosakesed on osakesed, mille spinn on täisarvuline, erinevalt fermionidest, mille spinn on poolarvuline. Liitosakeste puhul loetakse bosoniteks neid osakesi, mille summaarne spinn on täisarvuline.

Kõik bosonid alluvad Bose-Einsteini statistikale. Neid ei piira Pauli keeluprintsiip ning seetõttu võib mitu bosonit olla samas kvantolekus. See tähendab, et samas ruumipunktis võib mitu bosonit olla korraga samal energiatasemel. (Sama ruumipunkti all tuleb mõista olukorda, kus erinevate osakeste lainefunktsioonid kattuvad.) Nende olekufunktsioon on sümmeetriline ja säilitab oma märgi pööramisel 360 kraadi võrra.

## Fundamentaalsed bosonid
Elementaarosakestest on bosonid vaheosakesed (ingl keeles ka *gauge boson*). Vaheosakesed (enamasti virtuaalsed osakesed) vahendavad fundamentaalseid jõude fermionide vahel.
Fundamentaalsed bosonid on:

:

## Liitosakestest bosonid
Liitosakestest bosonid on liitosakesed, mille koostises olevate osakeste summaarne spinn on täisarv. Tuleb siiski silmas pidada, et bosonina käituvad liitosakesed ainult siis, kui neid vaadelda kauguselt, kus osakese liitstruktuur välja ei paista (liitosakesed peavad olema vastasmõju suhtes seotud olekus).

Kõige tuntumad liitosakestest bosonid on mesonid, mis koosnevad kvargist ja antikvargist. Ka mesonid on vaheosakesed. Virtuaalsed mesonid vahendavad tuumajõudu (mis on tugeva vastasmõju teisene väljendus) nukleonide vahel.

Ka aatomituumade puhul võib jagada neid bosoniteks (sisaldavad paarisarvu nukleone) ja fermionideks (sisaldavad paaritu arvu nukleone). Näiteks vesiniku tuum on fermion ja deuteeriumi tuum (koosneb prootonist ja neutronist) on boson. Siin tuleb hoolega eristada, kas me räägime aatomituumast või aatomist. Elektriliselt neutraalne vesiniku aatom on boson (koosneb kahest fermionist – prootonist ja elektronist).

## Higgsi boson

Standardmudeli kohaselt peaks kõik fundamentaalseid jõudusid vahendavad osakesed olema ilma seisumassita. Reaalselt on aga nõrga vastastikmõju vahendajad W- ja Z-bosonid massiivsed osakesed.
Mehhanismi, mis annab osakestele massi, nimetatakse Higgsi mehhanismiks. Selle kohaselt on Higgsi boson Higgsi välja kvant ning mass tekib siis, kui osakesed läbivad Higgsi välja.

## Vaata ka
* Goldstone'i boson
Fermi-Diraci statistika

**Fermi-Diraci statistika** on kvantstatistika, mis kirjeldab põhimõtteliselt eristamatutest poolespinnilistest elementaarosakestest koosnevaid süsteeme.
Tšussovaja

**Tšussovaja** (vene *Чусовая*), ülemjooksul ka **Poludennaja Tšussovaja** (*Полуденная Чусовая*) on jõgi Aasias ja Euroopas, Venemaa Tšeljabinski ja Sverdlovski oblastis ning Permi krais. Algab Aasiast Uuralite idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab Uuralite idajalamil laias orus põhja. Seejärel pöördub loodesse ja murrab kitsas orus kärestikke moodustades läbi Uuralite Euroopasse. Alamjooksul pöördub läände ja suubub vasakult Kamasse.

Pikkus 592 km, valgla 23 000 km&sup2;.

Suuremad lisajõed on Sõlva ja Koiva.
Filicudi

**Filicudi** on saar Türreeni meres, üks Lipari saartest. 

Pindala 950 ha. Saar on mägine, kõrgeim tipp on Fossa Felci (774 m). 

Kuulub Itaaliale.
Leeuwarden

**Leeuwarden** (friisi keeles *Ljouwert*) on linn Hollandi põhjaosas, Friisimaa provintsi halduskeskus.  

Leeuwarden sai linnaõigused aastal 1435.

Leeuwardenis asub friisi keele ja friisi kultuuri uurimise keskus – Friisi Akadeemia.

Leeuwarden oli 2018. aasta Euroopa kultuuripealinn.

## Viited

## Välislingid
*Leeuwardeni koduleht
Lääne-Beskiidid

**Lääne-Beskiidid** (poola *Beskidy Zachodnie*, tšehhi *Západní Beskydy*, slovaki *Západné Beskidy*) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb Karpaatide põhjaosas ida-lääne suunas. Iseloomulikud on lamedad mäeharjad. Kõrgus kuni 1725 meetrit.
Selfossi juga

**Selfoss** on Islandil Jökulsá á Fjöllumi jõel asuv juga.

Selfossis langeb jõgi 100 meetri pikkusel lõigul 44 meetrit ja kõige kõrgem otsene langus on 11 meetrit. Vatnajökulli liustikult Jökulsá á Fjöllumi jõest tulev vesi voolab mitut koske ja juga läbides umbes 30 kilomeetrit, kuni jõuab Põhja-Jäämerre.

Selfossile järgneb allavoolu Dettifoss, Euroopa kõige võimsam juga. Mõlemast joast langev jõgi toitub liustiku lumesulaveest ja vooluhulk sõltub aastaajast, ilmast ja vulkaanilisest aktiivsusest.

Selfoss asub Jökulsárgljúfuri rahvuspargis.
Viljandi Kirjanduslik Selts

**Viljandi Kirjanduslik Selts** (ametlik nimi oli saksakeelne *Felliner Litterarische Gesellschaft*) oli Viljandis tegutsenud baltisaksa teadusselts. Selts loodi Viljandi ordulinnusel 1878.–1879. aasta väljakaevamisi korraldanud komitee baasil.

Seltsi põhikirja kinnitas Vene Rahvahariduse ministri abi P. Markov 23. juunil 1881. Asutamiskoosolek toimus sama aasta 9. septembril. Seltsi eesmärgiks seati Viljandi teaduslike huvide koondamine ning muinsuste uurimine. Selts pidas ka Ditmari muuseumi, mida praegune Viljandi Muuseum loeb oma eelkäijaks. 

Seltsi esimene esimees oli Liivimaa Maagümnaasiumi 1875–1883 ajalooõpetaja, hilisem (1883–1887) Tallinna linnaarhivaar ja Berliini ülikooli professor Theodor Schiemann. 1882–1918 andis selts välja aastaraamatut "Jahresbericht der Felliner Litterarischer Gesellschaft", mis sisaldab Viljandimaa ajaloo uurimusi.

Seltsi tegevus katkes esimese maailmasõja puhkedes, mil tsaarivalitsus sulges saksa seltsid. Tegevus taastati Eesti Vabariigis, kus selts uute seaduste järgi 1919. aastal registreeriti. Seltsi tegevus soikus 1930. aastatel ja lõppes baltisakslaste Eestist lahkumisega 1939.

## Välislingid
* Artikkel Viljandi Kirjanduslikust Seltsist ja seltsi aastaraamatu kataloog Viljandi muuseumi lehel
*Herausgegeben von der Theodor Schiemann. . Reval, 1882.
*. Fellin, 1889.
*. Fellin, 1890.
*. Fellin, 1898.
Birgitte, Gloucesteri hertsoginna

**Birgitte van Deurs** (sünninimi **Birgitte Eva Henriksen**, sündinud 20. juunil 1946) on Briti kuningliku perekonna liige, Gloucesteri hertsogi abikaasa. Koos oma abikaasaga täitis ta kuninglikke kohustusi oma abikaasa nõo, kuninganna Elizabeth II eest.

## Noorus
Birgitte sündis 20. juunil 1946 Odenses Taanis. Tema isa Asger Preben Wissing Henriksen oli advokaat ning tema ema oli Vivian van Deurs. Pärast vanemate lahutust võttis Birgitte perekonnanimeks Henrikseni asemel van Deurs. 

Ta kolis Cambridge'i ja töötas Londonis Taani saatkonnas.

## Abielu
1972 veebruaris kihlus Birgitte Gloucesteri printsi Richardiga, kes oli kuningas George V lapselaps. Laulatus toimus 8. juulil 1972 St. Andrew kirikus Northamptonshire'is ning oli suhteliselt tagasihoidlik. Laulatuspäeval sai Birgitte tiitli Suurbritannia ja Põhja-Iiri printsess ja kõnetlusvormeli "Tema Kuninglik Kõrgus". 

Kuus nädalat pärast pulmi hukkus ootamatult Richardi vanem vend, prints William ja Richardist sai hertsogkonna pärija. 1974. aastal, kui suri ta isa, sai Richardist Gloucesteri hertsog ning Birgittest Gloucesteri hertsoginna.

Neil on kolm last:
* Alexander Windsor, Ulsteri krahv
* Leedi Davina Lewis
* Leedi Rose Windsor

Ükski lastest ei kanna kuninglikku tiitlit ega täida kuninglikke kohustusi.

## Ametlik roll
Gloucesteri hertsoginna on mitmete hariduse, heaolu ja arstiteadusega seotud organisatsioonide patroon. Ta on ka saatnud hertsogit tema mitmetel välisreisidel: 1973. aastal oli tema esimene selline visiit, kui hertsog ja hertsoginna esindasid kuningannat Olav V 70. sünnipäeva puhuks korraldatud pidustustel. Hertsoginna on ka kahe Kuningliku Mereväe laeva, HMS Gloucesteri ja HMS Sandowni, ristija. 

## Tiitlid
* alates detsembrist 2024 kannab Charles III kuningliku perekonna ordenit.

## Välislingid
* Gloucesteri hertsoginna
Alexander Windsor, Ulsteri krahv

**Alexander Windsor**, **Ulsteri krahv** (**Alexander Patrick Gregers Richard Windsor**; sündinud 24. oktoobril 1974) on Gloucesteri hertsogi Richardi ja hertsoginna Birgitte ainus poeg. Hertsogi vanima poja ja pärijana on tema tiitel Ulsteri krahv. Tal on ka nooremad õed Davina ja Rose. 

Ta abiellus 22. juunil 2002 Claire Boothiga. 12. märtsil 2007 sündis neil poeg Xan Richard Anders Windsor ja 20. mail 2010 tütar.

Lord Ulster on Briti Armee ohvitser ja ta on teeninud King's Royal Hussarsi rügemendis alates 1998. aastast. 2002. aastal viibis ta tegevteenistuses Kosovos.

Ulsteri krahv on 2015. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 25. kohal.
Claire Windsor

**Claire Alexandra Windsor, Ulsteri krahvinna** (sünninimi **Booth**, sündinud 29. detsembril 1977) on Ulsteri krahvi abikaasa. Nad on abielus alates 22. juunist 2002. Dr. Booth on ametilt füsioterapeut.
Davina Lewis

**Leedi Davina Lewis** (Davina Elizabeth Alice Benedikte Windsor, sündinud 19. novembril 1977 Londonis) on Gloucesteri krahvi ja krahvinna teine laps ning vanem tütar. 

Ta on 2015. aasta seisuga troonipärimisjärjekorras 28. kohal.

Ta sündis 19. novembril 1977 Londonis Paddingtoni haiglas. 

Leedi Davina õppis Kensingtoni Algkoolis Notting Hillis, seejärel St. George'i koolis Berkshire'is ning on lõpetanud Lääne-Inglismaa Ülikooli meedia erialal. 

31. juulil 2004 abiellus ta Gary Lewisega (s. 15. augustil 1970). Laulatus toimus Kensingtoni palee kabelis. Gary on ehitaja ja surfar; tal on varasemast suhtest poeg Ari (s. 1993). Ta on esimene maoori päritolu Briti kuningakoja liige. 

Enne abiellumist oli paar teineteist tundnud neli aastat, olles tutvunud Bali saarel. Laulatusel olid ainsate kuningapere liikmetena kohal neiu vanemad, Gloucesteri hertsog Richard ja hertsoginna. 

Ametlikult tuleks Davina poole pöörduda sõnaga "leedi": Leedi Davina Lewis.
Rose Gilman

**Leedi Rose Gilman** (Rose Victoria Brigitte Windsor) (s. 1. märtsil 1980) on Gloucesteri krahvi ja krahvinna teine tütar ja noorim laps. 

Ta on sündinud 1. märtsil 1980 Londonis Paddingtoni haiglas. Ta on lõpetanud St. George'i kooli Windsoris.

Ta abiellus 19. juulil 2008 George Gilmaniga. Neil sündis 2010. aastal tütar Lyla Gilman.

Leedi Rose on 2015. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjestuses 31. kohal. 

## Välislingid
* Lady Rose Windsor
Höfuðborgarsvæði

**Höfuðborgarsvæði** (otsetõlkes 'Pealinnapiirkond') on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi edelaosas, mis hõlmab pealinna Reykjavíki ja veel kuus valda (Kópavogur, Hafnarfjörður, Garðabær, Mosfellsbær, Seltjarnarnes ja Kjósarhreppur).

Hoolimata väikesest pindalast elab Höfuðborgarsvæðis 64% Islandi elanikkonnast.

## Viited
Norðurland eystra

**Norðurland eystra** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi põhjaosas. See on pindalalt teine piirkond Islandil Suðurlandi järel.

2022. aasta seisuga elas seal 31&nbsp;161 inimest, millega see on Islandi rahvaarvult kolmas piirkond Höfuðborgarsvæði ehk pealinnapiirkonna ja Suðurlandi järel.

## Viited
Norðurland vestra

**Norðurland vestra** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi põhjaosas. See on Islandi kõige väiksema rahvastikutihedusega piirkond.

2022. aasta alguse seisuga elas seal 7405 inimest. Ainult Vestfirðiri piirkonnas elas veel vähem inimesi.

Piirkonna halduskeskus on Sauðárkrókur.

## Viited
Suðurland

**Suðurland** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi lõunaosas. See on Islandi kõige suurema pindalaga piirkond.

2022. aasta seisuga elas seal 32&nbsp;437 inimest, millega see on Islandi rahvaarvult teine piirkond Höfuðborgarsvæði ehk pealinnapiirkonna järel.

## Viited
Vesturland

**Vesturland** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi lääneosas.

Piirkond jaguneb 10 vallaks: Akraneskaupstaður, Borgarbyggð, Dalabyggð, Eyja- og Miklaholtshreppur, Grundarfjörður, Helgafellssveit, Hvalfjarðarsveit, Skorradalshreppur, Snæfellsbær ja Stykkishólmsbær.

Piirkonna halduskeskus on Borgarnes, mis asub Borgarbyggði vallas.
Suðurnes

**Suðurnes** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi edelaosas.

See on kõige väiksema pindalaga piirkond Islandil, kuid rahvaarvult on see kaheksa piirkonna seas neljandal kohal.

Seal asub Keflavíki rahvusvaheline lennujaam.

Piirkond jaguneb viieks vallaks:
* Reykjanesbær
* Grindavík
* Sandgerði
* Garður
* Sveitarfélagið Vogar
John Stuart Mill (ansambel)

**John Stuart Mill** on 2005. aastal Pärnus moodustatud alternatiivrokki viljelev ansambel.
  
2005. aastal salvestas bänd Pärnu avatud noortekeskuses Che oma esimese loo "Moskva neegrid", mis läks kohalike noortebändide kogumikule.

2007. aasta oktoobris ilmus bändil DVD "Live in ARS".

2008. aastal ilmus bändil koostöös plaadifirmaga Shitsounds Co EP "Steriilne särk, revolverkülmad prillid".

2010. aastal ilmus bändi esimene stuudioalbum "Panoptikon".

## Diskograafia
### LP-d
*2010 – "Panoptikon" (JSM DIY Rec)

### ''Live''
*2009 – "Live in Tartu" (JSM DIY Rec)

### EP-d
*2007 – "Steriilne särk, revolverkülmad prillid" (Shitsounds Co (SSEP 001), CD)
*2012 – "Mao tee kalju peal" (JSM DIY Records (JSM DIY Rec EP 001), CD)

### DP-d
*2005 – "Moskva neegrid" (JSM DIY Rec, CD)
*2008 – "Moskva Neegrid – remaster 2008" (JSM DIY Rec)

### Singlid

*2006 – "Elutarbed" (JSM DIY Rec)
*2007 – "Päev" (JSM DIY Rec)
*2008 – "Pettus"
*2008 – "Meie aja kangelased" (JSM DIY Rec, CD)
*2010 – "Maestro" (JSM DIY Rec)
*2010 – "Tavalised inimesed" (JSM DIY Rec)

### Lood kogumikel
*2005 – "Moskva neegrid" kogumikul "Keep off there is nothing to listen.." (Unabomber Records, CD)
*2009 – "Hirm" remikskogumikul "Jube juubel – the BELKA 15" (The Belka & Co, CD)

## Videograafia

### DVD-d
*2007 – "John Stuart Mill – Live in ARS" (Chasper Kazparovich Pictures / JSM DIY Rec)

### Videod

*2006 – "Moskva Neegrid" (*live in* Pärnu) – kontsertsalvestis (video: Heinrich le Coq)
*2007 – "Päev" (Chasper Kazparovich Pictures)
*2007 – "Vabanduseks" (Chasper Kazparovich Pictures)
*2005/2008 – "Moskva Neegrid 2" (Tallinna Ülikooli filmi- ja videoõppetool / Chasper Kazparovich Pictures)
*2006/2008 – "Elutarbed" (Muusik PVX AS / Chasper Kazparovich Pictures)
*2008 – "Koos meiega lahkudes öös" (Chasper Kazparovich Pictures)
*2005/2008 – "Radiaatorid kütavad tuba" (Dan Dendroyd / Chasper Kazparovich Pictures)
*2008 – Steriilne särk, revolverkülmad prillid – Chasper Kazparovich Pictures (2008)
*2009 – "Meie aja kangelased" (Chasper Kazparovich Pictures)
*1928/2010 – "Maestro" (Dziga Vertov / Chasper Kazparovich Pictures)

#### Kogumikel

*DVD "Proovikas 2006" (Muusik PVX AS)
**"Disco 75"
**"Moskva Neegrid"
**"Enne lahkumist"
**"Elutarbed"

#### Filmides

*2005 – "Arbavere" (Tallinna Ülikooli filminduse õppetool)

"Arbavere" on muusikaline dokumentaalfilm. Filmi muusikas on kasutatud ansamblite John Stuart Mill ("Lüüriline intermetso" ja "Moskva Neegrid (*remixed*)") ja 400 loomingut. Filmis on ka klipid John Stuart Milli esinemisest Tallinnas Glehni lossis 6. oktoobril 2005. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik MySpace
* Ametlik Facebook
* Bändi ülevaade Eesti Ansamblite andmebaasis (inglise ja eesti keeles)
* Laulu "Enne lahkumist" kontsertvideo, mis pärineb "Proovikas 2006" DVD-lt
Iokaste

*See artikkel räägib vanakreeka mütoloogia tegelasest; planeedi Jupiter kaaslase kohta vaata artiklit [[Iokaste (kuu)]]*
----
**Iokaste** (vanakreeka keeles Ἰοκάστη, ladinapäraselt *Iocasta* või *Jocasta*) oli vanakreeka mütoloogias Teeba kuninganna, Oidipuse ema ja naine.

Iokaste oli Teeba üliku Menoikeus vanema tütar ja Kreoni õde. Pärast eelmiste Teeba valitsejate Zethose ja Amphioni õnnetut surma valiti uueks kuningaks Laios, kes oli aastase poisina juba korra kuningas olnud, ent siis kukutatud. Laios valis endale abikaasaks Iokaste.

Vanuselt olid nad väga erinevad. Tõenäoliselt oli Laios üle 50 ja Iokaste alla 20 aasta vana.

Oraakel oli hoiatanud Laiost laste saamise eest. Laios muutus sellepärast väga murelikuks, kui Iokaste rasestus, ja läks Teiresiaselt nõu küsima. Ennustaja vastas, et sünnib poeg, kellele on määratud tappa oma isa ja abielluda emaga. Kui laps sündis, sidus Laios tal jalad kokku ja viis mägedesse, lootes, et laps nii peatselt sureb.

Poisi leidsid karjased, kes viisid ta Korintosesse. Sealne kuningas Polybos ja tema naine Periboia kasvatasid poisi üles ja andsid talle nimeks Oidipus. Kui poiss oli täiskasvanuks saanud, ennustati tallegi, et ta tapab oma isa ja abiellub emaga. Oidipus, kes uskus, et tema tõelised vanemad on Polybos ja Periboia, lahkus seepeale Korintosest ja suundus Teebasse. Teel kohtus ta kaarikus sõitva Laiosega, kes nõudis, et Oidipus annaks talle teed. Nad läksid tülli ja Oidipus tappis Laiose. Kumbki ei teadnud siis, et nad on sugulased.

Oidipus kohtus enne Teebasse jõudmist ka Sfinksiga, kes linna lähedal teekäijaid jahtis ja tappis, ning surmas ta. Oidipus valiti tänutäheks uueks kuningaks, sest Laiosel sugulasi ei olnud. Ta abiellus vana kuninga lese Iokastega. Nad said neli last: pojad Polyneikese ja Eteoklese ning tütred Antigone ja Ismene.

Hiljem, kui tuli välja, et Oidipus on tapnud oma isa ja abiellunud oma emaga poos Iokaste ennast üles ning Oidipus torkas end sõlenõelaga pimedaks. Euripidese "Foiniiklannades" on Iokaste elus seni, kuni näeb oma poegi sõjas teineteist tapmas, ja viskub siis mõõga otsa. Oidipus jäi kuningaks, kuid pimedana ei saanud ega tahtnudki ta valitseda. Regendiks sai Iokaste vend Kreon.

Iokaste järgi on nimetatud planeedi Jupiter kaaslane Iokaste.

## Vaata ka

Olukorda, kus poeg armastab oma ema, nimetatakse Oidipuse kompleksiks.
Frank Costello

**Frank Costello** (õieti **Francesco Castiglia**; 21. jaanuar 1891 Calabria – 18. veebruar 1973 New York) oli itaalia päritolu gängster, üks mõjuvõimsamaid maffiabosse USA ajaloos.
Volk

**Volk** 

*Sõna 'волк' [volk] tähendab vene keeles hunti, samuti tähendab ka sloveenikeelne 'volk' hunti.
*'Volk' [folk] tähendab saksa ja hollandi keeles rahvast. Saksa natsionalistlikus kontekstis tähendab see saksa rahvust koos tema ajaloo ja saatusega.
*Robert-Rudolf Volk, eesti kunstnik
*Volk on Peeter Volkonski hüüdnimi.
***"[[Volk (album)|Volk]]"** on ansambli Laibach album,
Regina-Nino Mion

**Regina-Nino Mion** (neiupõlvenimega **Kurg**; sündinud 20. veebruaril 1979) on eesti kunstiteadlane ja filosoof.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2002. aastal Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri erialal ja õppinud Eesti Humanitaarinstituudi magistriõppes kultuuriteooriat. 

* Magistritöö: "Kunsti- ja füsiognoomiareeglid XVII sajandi Prantsuse akadeemilises esteetikas Charles Le Brun'i näitel" (2009, juhendaja Tõnu Viik). 
* Doktoriõppes oli ta aastatel 2008–2014 Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis ja seejärel 2013–2014 Šveitsis Fribourgi ülikoolis, kus kaitses ka 2014. aastal doktoriväitekirja "Gianfranco Soldati, Edmund Husserl's Theory of Image Consciousness, Aesthetic Consciousness, and Art" ("Edmund Husserli käsitlus pilditeadvusest, esteetilisest teadvusest ja kunstist"; juhendaja Tõnu Viik). 
* Järeldoktoriõppes tegi uurimistööd aastatel 2015–2016 Istanbuli Tehnikaülikoolis.

## Töökäik
Ta töötas 2008. aastani Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis akadeemilise sekretärina.

Ta on töötanud 2017. aastast Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi teadurina ja 2021. aastast vanemteadurina. 

Mioni peamised uurimissuunad on fenomenoloogiline esteetika, Edmund Husserli filosoofia ja pildiline representatsioon.

## Isiklikku
Tema isa on teoloog Ingmar Kurg, vanaisa oli soomepoiss ja baptisti vaimulik Ilmar Kurg.

## Viited