Ilmar Kullam

**Ilmar Kullam** (15. juuni 1922 Tartu – 2. november 2011 Tartu) oli eesti korvpallur ja treener.

## Haridus
Kullam lõpetas 1941. aastal Tartu 4. Keskkooli ja 1959. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Elukäik
Sportima hakkas Kullam Tartu 15. algkoolis õpetaja Artur Kingu innustusel. Aastatel 1932–1940 mängis ta jalgpalli Tartu jalgpalliklubi Tulevik noortemeeskonnas Rudolf Redeli juhendamisel. Korvpalli hakkas mängima 1938. aastal Edgar Naaritsa moodustatud Kalevi meeskonnas.

Teises maailmasõjas mobiliseeriti Kullam Punaarmeesse. Aastatel 1941–1942 oli ta tööpataljonis, 1942–1944 Siberis Eesti kolhoosis põllutöödel ja 1944. aastal Tšeljabinski õppe-tootmiskombinaadi tööline.

"Frondilt saadeti peagi tööpataljoni, seal poolsurnuks nälginuna saime miski ime läbi eestlaste juurde. Algul toitusime vaid nisupudrust ning keedetud täkumunadest, mis ruunamisprotsessi tulemusel üle jäid..." on Kullam kirjeldanud sõjaaegseid üleelamisi. "Pisitasa kosusin, jõudsin tööd teha ja olin seal eluga rahul. Seetõttu ma esimesele Moskva Kehalise Kasvatuse Instituudi telegrammile ei reageerinud. Hiljem saadeti mind uuesti tööpatti ja teadsin, et kui sinna jään, suren nälga. Põgenesin, jõudsin Moskvasse, ent esimest korda seal platsile astudes olin nii nõrk, et ei suutnud vabaviskejoonelt palli rõnganigi saata. Oma pideva näljatunde leevendamiseks käisin veel aastaid hiljemgi laagrites isegi öösiti söömas. Sain hüüdnime Supi-Siim."

### Saavutused korvpallurina
Ilmar Kullam oli Tartu Kalevi võistkonna liige. 1949. aastal kuulus ta TRÜ meeskonda, kellega tuli Nõukogude Liidu meistriks. Ta osales NSV Liidu korvpallivõistkonna koosseisus Helsingis 1952. aasta suveolümpiamängudel, kus võideti hõbemedal (Kullam andis seal oma panuse kaheksas mängus). Kolm korda (1947, 1951 ja 1952) tuli ta Euroopa meistriks, kahel korral kuulus ülemaailmsetel üliõpilasmängudel (1949 ja 1951) kuldmedali võitnud meeskonda.

Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt sai ta TRÜ spordiklubi meeskonnas nii kuldmedali (1949), hõbemedali (1950) kui ka pronksmedali (1951) ning Tallinna Kalevi koosseisus 1945. aastal pronksmedali. 1941., 1946. ja 1950. aastal kuulus ta Nõukogude Liidu kaheksa linna turniiri võitnud meeskonda. Eesti meistriks tuli Kullam 1948. aastal Ülikooli Spordiklubi, 1956. aastal TRÜ ning 1957. ja 1960. aastal EPA meeskonnas.

Eesti meistrivõistlustel võitis Kullam Tartu Kalevi meeskonnas ka jalg- ja võrkpallis 2. ja 3. koha.

### Treeneritöö
1940. aastate lõpus juhendas Kullam üht koolimeeskonda, seejärel tegutses mängiva treenerina, aastatel 1957–1960 töötas Tartu Laste Spordikoolis. Täiskohaga treeneriks sai ta siiski olude sunnil: "Kui mind Liidu koondisest välja arvati, võeti stipp ära, hiljem kaotasin ametiühingute toetuse. Ei jäänudki muud üle, kui treeneriks hakata."

1960. aastal sai Kullamist Tartu Kalevi treener. Aastatel 1960–1975 treenis ta Eesti koondmeeskonda ja Kalevit ja 1978–1985 Eesti koondnaiskonda.

Kullami õpilaste seas olid Mart Laga, Anatoli Krikun, Aleksei Tammiste, Heino ja Arvo Lill ning Jaan Lentsius, samuti hilisem Eesti Korvpalliliidu president Peep Aaviksoo.

### Õppe- ja teadustöö
Aastatel 1966–1093 oli Ilmar Kullam TRÜ kehakultuuriteaduskonna õppejõud, 1973–1983 ka sportmängude kateedri juhataja (1973. aastast dotsent, 2007. aastast Tartu Ülikooli emeriitdotsent). Ta koostas korvpallialaseid õppevahendeid ja avaldas artikleid, peamiselt ajakirjas Kehakultuur ning ajalehtedes Spordileht ja Edasi.

Korvpalliprofessoriks kutsuti Kullamit juba Nõukogude ajal ka väljaspool akadeemilist keskkonda. "Kunagine kuulus spordiväljaanne Sovetski Sport kasutas tihtipeale väljendeid "korvpalliprofessor arvas" või "korvpalliprofessor ütles", jättes lisamata nime või muud laadi täpsustused tsiteeritud isiku kohta. Polnud vajadustki – kõigile natukenegi korvpalliteemat valdajaile oli arusaadav, et silmas peeti eestlasest korvpallitreenerit, suurepärast taktikut ning strateegi Ilmar Kullamit."

### Liikmesus
Kullam kuulus aastatel 1944–1990 Tartu korvpallisektsiooni juhatusse ja 1960–1986 Korvpalliföderatsiooni presiidiumi, sh treenerite nõukogu esimehena.

## Tunnustus
* 1951 – NSV Liidu teenelise meistersportlane
* 1964 – Kalevi auliige
* 1965 – NSV Liidu teeneline treener
* 1996 – Tartu linna aukodaniku aunimetus ja Tartu Suurtäht
* 1997 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 1999 – Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia – pikaajalise tegevuse ja silmapaistvate tulemuste eest tippsportlasena, treenerina, õppejõuna ja korvpallikoolkonna kujundajana)
* 2003 – Ausa mängu auhind
* 2006 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* 2010 – Eesti korvpalli kuulsuste halli valimine

## Isiklikku
Ilmar Kullam sündis kolmelapselises peres. Tema vanemad olid Amanda Emilie (sündinud Taffenau) ja August Theodor Kullam. Tal oli vend Lembit ja õde.  Sõja ajal põgenesid Kullami vanemad ja õde Läände, vend jäi Läänemerel kadunuks.

Ilmar Kullami abikaasa oli korvpallur Valentina Kullam (sündinud Nazarenko). Ka nende tütar Oksana mängis vanemate eeskujul korvpalli. Oksana abikaasa on endine odaviskaja Heino Puuste, nende poeg Alan Puuste on samuti odaviskaja. Kullam on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

Ilmar Kullam oli 191&nbsp;cm pikk.

## Viited

## Kirjandus
* Tiit Lääne. "Eesti olümpiamedalivõitjad 1912–2006" Tallinn, 2006 (ISBN 9949-427-25-8), lk 90 jj
* Vello Lään. "Pikk blond mees palliga" Tartu, 2008 (ISBN 9789949435173)

## Välislingid
* 
* Ilmar Kullami statistika 1952. aasta olümpiamängudelt FIBA kodulehel
* Peep Aaviksoo "Ilmar Kullam jääb paljudele treeneri võrdkujuks" EPL, 5. november 2011
* "Lahkus korvpalliprofessor Ilmar Kullam", Õhtuleht, 2. november 2011
* Epp-Mare Kukemelk "Jaak Salumets: Ilmar Kullam oli väga nõudlik ja põhjalik treener" Delfi, 2. november 2011
* "Ilmar Kullam: "Mind on üle hinnatud."" SLÕL, 10. mai 2008
* Ants Põldoja "Juubilar Ilmar Kullam, ikka terava pilgu ja kriitikameelega" Õhtuleht, 15. juuni 2007
* Rasmus Rekand, Kaupo Torim "Korvpalliprofessor Ilmar Kullam – 85!" Basket, juuni 2007