open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viruküla–Padise tee

**Viruküla–Padise tee** (registrinumbriga 11175) on 19,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Lääne-Harju vallas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas (Saue vald). Tee kulgeb läbi Kivitammi, Tabara, Siimika, Kobru, Kasepere ja Padise küla. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee kahekümne esimesel kilomeetril Padise külas (Lääne-Harju vald). 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teel on Kasemetsa, Aruallika, Siimika ja Kobru bussipeatused.

Tee on vahelduvalt pinnatud ja kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee on valgustamata.
Ш

**Ш** (**ш**) (loetakse "šaa") on kirillitsa täht, mis esineb kõikide kirillitsal põhinevates slaavi keelte tähestikkudes (bulgaaria tähestikus, vene tähestikus, valgevene tähestikus, ukraina tähestikus, serbia tähestikus ja makedoonia tähestikus) ning mõne mitteslaavi keele tähestikus.

Vene tähestiku ш-le vastab eesti kirjas š.
Koelmu

**Koelmu** on mingi veekogu osa, mis on sobilik kalade kudemiseks. Eesti keeles on sellele terminile palju sünonüüme: **kudekoht**, **kudeala**, **kudepaik**, **kudemispaik**.

Kuna kaladel on enamasti väline viljastumine ja vastsete areng toimub kudemispaiga lähedal, siis peavad koelmud vastama mitmetele erilistele tingimustele. Neist kõige tähtsamad on vee temperatuur ja hapnikusisaldus. Mõnede kalade jaoks on oluline ka taimestiku olemasolu (näiteks haug), teistele jälle kruusane ja liivane põhi (paljud lõhelased). 

Tänapäeval on veekogude eutrofeerumise ja mudastumise tagajärjel paljud endisaegsed (vääris)kalade kudemispaigad hävinud, mistõttu inimene on hakanud rajama tehiskoelmuid. 

## Viited
Pispala

**Pispala** on Tampere linnaosa 1937. aastast alates.

Pispalas asub *[[Rajaportin sauna]]*, Soome vanim (1906. aastast toimiv) avalik saun.
Mexicali

**Mexicali** on linn Mehhikos, Baja California osariigi ja Mexicali valla halduskeskus. USA piiri ääres paiknev Mexicali on Ladina-Ameerika põhjapoolseim linn. Teisele poole piiri jääb California linn Calexico.

Elanike arv 2005. aastal oli 653 046.

Mexicali asutati 1903. aastal, pärast Colorado jõega ühendatud niisutuskanali rajamist. Nii Mexicali kui ka Calexico moodustasid oma nime Mehhiko ja California nimede kombineerimise teel.

Linn asub põllumajanduspiirkonnas. Traditsiooniliselt on kasvatatud puuvilla ja nisu; tänapäeval on üha olulisemaks saanud köögiviljade kasvatamine. Kiirelt arenevad ka elektroonikatööstuse allhangetega tegelevad ettevõtted ja toiduainetetööstus. Käigus on koostööprojekt Californiaga pooljuhtide tootmiseks – *Silicon Border*.

Mexicalis on üks Põhja-Ameerika suuremaid hiinlaste kogukondi.

## Viited
Mexicali vald

**Mexicali vald** on vald Mehhiko põhjaosas Baja California osariigis. Valla halduskeskus on Mexicali.

Mexicali vald loodi 1953. aastal. See on Ladina-Ameerika kõige põhjapoolsem vald.

Valla suuremad linnad lisaks Mexicalile on Santa Isabel, Guadalupe Victoria ja San Felipe.

## Viited


## Välislingid
* Mexicali valla koduleht
Christian Thomasius

**Christian Thomasius** (1. jaanuar 1655 Leipzig – 23. september 1728 Halle) oli saksa filosoof. 

Ta arvas, et filosoofia peab olema üldarusaadav ja tooma praktilist kasu. Valgustuse ülesannetest rõhutas ta hariduse andmist õpetatuse asemel. Sellest lähtudes hakkas Thomasius Leipzigi ülikoolis pidama loomuõiguse loenguid seni üldkasutatava ladina keele asemel hoopis saksa keeles, kuid 1678. aastal saadeti ta sellest linnast välja.

Thomasius oli usklik, kuid rõhutas südametunnistuse vabadust ja väitis, et mõistel "ketserlus" puudub juriidiline sisu. Ta astus välja ka tol ajal sagedaste nõiaprotsesside vastu ja kritiseeris teravalt oma aja ühiskonda.

Thomasius sai tuntuks kui kõlblusfilosoof, kes arvas, et ühiskonna ümberkorraldamine eeldab kõlbluse parandamist. Ta rõhutas, et inimese individuaalne tahe tuleb allutada üldisele. Tulevane ühiskond pidi olema vabade ja võrdsete inimeste ühendus, mida seob armastus ja vastastikused teened.
La Paz (Mehhiko)

**La Paz** on linn Mehhikos, Baja California Suri osariigi ja La Pazi valla halduskeskus.

La Paz asutati 1596. aastal.

Elanike arv 2005. aastal oli 189 176. Et La Paz on üks Mehhiko jõukamaid linnu, kasvab linna elanikkond pidevalt vaesemast lõunaosast saabuvate tööotsijate arvel.

Linna tähtsamad majandusharud on turism (eriti ökoturism), hõbeda kaevandamine, põllumajandus, kalandus ja pärlipüük.

## Viited
La Pazi vald

**La Pazi vald** on vald Mehhiko põhjaosas Baja California Suri osariigis. Valla halduskeskus on La Paz.

La Pazi valla pindala on 20 275 km² ja elanike arv 2005. aastal oli 219 596.

Suuremad asulad La Pazi vallas on La Paz, Todos Santos, El Centenario, Chametla ja El Pescadero.

## Viited

## Välislingid
* La Pazi valla koduleht
Arranžeering

**Arranžeering** on muusikas heliteose seade, mille puhul algsest heliteosest eemaldatakse või sellele lisatakse uut muusikalist materjali, nii et tulemuseks on uus, loominguliselt iseseisev ja algsest heliteosest sõltumatu teos.

Arranžeeringu loomine on arranžeerimine, arranžeeringu tegija on arranžeerija.

Autoriõiguse seaduse järgi on arranžeering tuletatud teos.

## Vaata ka
*Transkriptsioon (muusika)

## Välislingid
* B.Mus. [Populaarses muusikas](https://ee.bachelorstudies.com/B.mus.-Populaarne-Muusika/Saksamaal/SRH-Hochschule-der-popul%C3%A4ren-K%C3%BCnste-(hdpk)/): arranžeerija, orkestreerija (SRH Hochschule der populären Künste)
Rāhula

**Rāhula** (sündinud u 534 eKr) oli Siddhartha Gautama (paali keeles Siddhattha Gotama) ehk Buddha ja tema naise, printsess Yasodharā ainus poeg. Temast sai üks Buddha õpilastest ning arhat. Budistlikus traditsioonis on säilinud mitu teksti, mida peetakse Buddha õpetusteks Rāhulale.
Anabel Medina Garrigues

**Ana Isabel Medina Garrigues**, tuntud kui **Anabel Medina Garrigues** (sündinud 31. juulil 1982 Valencias) on Hispaania tennisist.

Seisuga 27. aprill 2009 on Anabel Medina Garrigues WTA edetabelis 18. kohal, mis on tema senine parim koht. Ta on võitnud kaheksa WTA turniiri üksikmängus ja 12 WTA turniiri paarismängus.

## Välislingid
*Anabel Medina Garriguesi andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
Padise – Kurkse – Harju-Risti tee

**Padise – Kurkse – Harju-Risti tee** (registrinumbriga 11176) on 15,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 

Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Padise külas. Tee kulgeb läbi Padise, Laane, Kurkse, Altküla ja Harju-Risti küla. Tee lõpeb Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kuuendal kilomeetril Harju-Risti külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 16 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub üheksandal kilomeetril Kurkse tee, neljateistkümnendal kilomeetril Harju-Risti tee.

Tee on alates 2017 aastast mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kurkse tee

**Kurkse tee** (registrinumbriga 11177) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kurkse külas. 

Tee saab alguse Padise–Kurkse–Harju–Risti tee üheksandal kilomeetril.

Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Näitlejate loendid

''Näitlejaid loetlevad:
*Teatrinäitlejate loend
*Filminäitlejate loend

## Näitlejate loendid riigiti
*Afganistani näitlejate loend
*Albaania näitlejate loend
*Alžeeria näitlejate loend
*Araabia näitlejate loend
*Argentina näitlejate loend
*Armeenia näitlejate loend
*Austria näitlejate loend
*Bangladeshi näitlejate loend 
*Belgia näitlejate loend
*Boliivia näitlejate loend
*Bosnia ja Hertsegoviina näitlejate loend
*Brasiilia näitlejate loend
*Bulgaaria näitlejate loend
*Colombia näitlejate loend
*Costa Rica näitlejate loend
*Dominikaani Vabariigi näitlejate loend
*Ecuadori näitlejate loend
*Eesti näitlejate loend
*El Salvadori näitlejate loend
*Etioopia näitlejate loend
*Filipiinide näitlejate loend
*Guatemala näitlejate loend
*Hiina Rahvavabariigi näitlejate loend
*Hispaania näitlejate loend
*Hollandi näitlejate loend
*Hondurase näitlejate loend
*Horvaatia näitlejate loend
*Iisraeli näitlejate loend
*India näitlejate loend
*Indoneesia näitlejate loend
*Islandi näitlejate loend
*Itaalia näitlejate loend
*Jaapani näitlejate loend
*Kambodža näitlejate loend
*Katari näitlejate loend
*Kreeka näitlejate loend
*Kuuba näitlejate loend
*Küprose näitlejate loend
*Leedu näitlejate loend
*Liibüa näitlejate loend
*Luksemburgi näitlejate loend
*Läti näitlejate loend
*Makedoonia näitlejate loend
*Malta näitlejate loend
*Mehhiko näitlejate loend
*Moldova näitlejate loend
*Myanmari näitlejate loend
*Nepali näitlejate loend 
*Nicaragua näitlejate loend
*Norra näitlejate loend
*Omaani näitlejate loend
*Pakistani näitlejate loend
*Palestiina näitlejate loend
*Panama näitlejate loend
*Paraguay näitlejate loend
*Peruu näitlejate loend
*Poola näitlejate loend
*Portugali näitlejate loend
*Rootsi näitlejate loend
*Rumeenia näitlejate loend
*Saksamaa näitlejate loend
*Serbia näitlejate loend
*Slovakkia näitlejate loend
*Sloveenia näitlejate loend
*Soome näitlejate loend
*Sri Lanka näitlejate loend
*Suriname näitlejate loend
*Šveitsi näitlejate loend
*Tadžikistani näitlejate loend
*Tai näitlejate loend
*Tšehhi näitlejate loend
*Tšiili näitlejate loend
*Türgi näitlejate loend
*Türkmenistani näitlejate loend
*Ukraina näitlejate loend
*Ungari näitlejate loend
*Uruguay näitlejate loend 
*Usbekistani näitlejate loend
*Valgevene näitlejate loend
*Venemaa näitlejate loend
*Venezuela näitlejate loend
*Vietnami näitlejate loend
Ämari tee

**Ämari tee** (registrinumbriga 11178) on 3,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 

Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Lemmaru külas. Tee kulgeb läbi Lemmaru ja Veskiküla küla ning Ämari aleviku. Tee lõpeb Ämari alevikus.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Karlmann (majordoomus)

**Karlmann** (706, 708, 714 või 716 – 17. juuli või 17. august 754) oli Frangi riigi hertsog ja Austraasia majordoomus aastatel 741–747.

Karlmann oli majordoomus Karl Martelli poeg ja hilisema Frangi kuninga Pippin Lühikese vend. Tõenäoliselt oli ta viimasest mõne aasta võrra vanem. Seetõttu pärandas isa talle Austraasia majordoomuse koha, millele lisandus veel võim Alemannia üle ning Baieri kui vasall. Esialgu tegid Pippin ja Karlmann koostööd: 742. aastal vangistasid nad oma poolvenna Grifo ja saatsid ta kloostrisse. 743. aastal panid nad troonile viimase Merovingist valitseja, Childerich III. Nad aitasid üksteist ka mässuliste vasallide vastu: 742 ja 745. abistas Karlmann Pippinit Akvitaania hertsogi Hunaldi vastu, 742 ja 744 Pippin Karlmanni Baieri hertsogi Odilo vastu. Lisaks sõdisid nad 742–743 ka saksidega, võites nende hertsogit Theoderichi. 

Karlmann oli sügavalt usklik valitseja ja tema ajal algas hilisema Saksamaa territooriumil laiaulatuslik kristlik misjon, mida juhtis Püha Bonifatius. Sisepoliitikas oli ta aga karm, surudes veriselt maha alemannide vastuhaku 746. aastal korraldas Austraasia majordoomus Karlmann, Karl Martelli vanem poeg Cannstattis, kõikide alemannide ülikute kohtumise, kus Karlmann vahistas mitu tuhat ülikut, keda süüdistati Theudebaldi ja Odilo ülestõusust osavõtus, ning lõpuks hukkas nad kõik riigireetmise eest. Cannstatti verekohus kõrvaldas peaaegu kogu alemannide hõimu juhtkonna ja lõpetas Alemannia hertsogkonna iseseisvuse, seejärel mida valitsesid seda Frangi hertsogid.

747. aastal loobus Karlmann aga ootamatult ilmalikust elust ja läks kloostrisse. Võimalik, et selle taga oli tema venna Pippini salasepitsus, kuid otseseid tõendeid selle kohta pole. Karlmanni poeg Drogo sai tema asemel Austraasia majordoomuseks, kuid kõrvaldati peagi Pippini poolt võimult. 754. aastal sekkus Karlmann veel viimast korda poliitikasse, kui paavst palus Pippinilt abi langobardide vastu ja saatis Kalrmanni oma saadikuna tema juurde. Pippin keeldus aga paavsti aitamast ning vangistas oma venna. Vangistuse ajal Karlmann ka suri.
Ellamaa–Lehetu tee

**Ellamaa–Lehetu tee** (registrinumbriga 11179) on 5,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue valla Ellamaa ja Lehetu külas. 

Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 30. kilomeetril. Tee lõpeb Turba–Lehetu tee viiendal kilomeetril. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viis truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee katte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
James Burton

**James Burton** (sündinud 21. augustil 1939 Mindenis Louisiana osariigis) on USA kitarrist, kes on tausta mänginud nii stuudios kui laval umbes tuhandele artistile, sealhulgas ka Ricky Nelsonile, Elvis Presleyle ja John Denverile.

Ta kuulub nii ''Rock'n'roll'' Kuulsuste Halli kui ''Rockabilly'' Kuulsuste Halli.

## Artistid, kelle saateansamblis James Burton on mänginud
*Herb Albert
*Hoyt Axton
*J. J. Cale
*Glen Campbell
*Johnny Cash (ansamblis The Shindogs; 1964–1966)
*Ray Charles
*Nat King Cole
*Judy Collins
*Ry Cooder
*Elvis Costello (alates 1986)
*Rodney Crowell
*Bobby Darin
*Sammy Davis juunior
*John Denver (1977–1994, 1995)
*Duane Eddy
*Johanthan Edwards
*ansambel The Everly Brothers
*Mick Gerace
*Jimmie Dale Gilmore
*Merle Haggard
*Emmylou Harris (ansamblis The Hot Band; 1975–1981)
*Dale Hawkins (1955–1957)
*Ronnie Hawkins
*Burl Ives
*Waylon Jennings
*George Jones
*Tom Jones
*Claude King
*Frankie Lane
*Jerry Lee Lewis (1979)
*Bob Luman (ansamblis The Shadows; alates 1957)
*Henry Mancini
*Dean Martin
*Ronnie Milsap
*Joni Mitchell
*ansambel The Monkees
*Bob Mosley
*Ricky Nelson (1958–1965)
*Willie Nelson
*Randy Newman
*Phil Ochs
*Roy Orbison (1987)
*Joe Osborn (2001)
*Buck Owens
*Gram Parsons (1972–1973)
*Mary Kay Place
*Elvis Presley (ansamblis TCB Band; 1969–1977, 1978, 1998–)
*Charlie Rich
*Johnny Rivers
*Kenny Rogers
*Leon Russell
*Del Shannon
*Billy Joe Shaver
*Frank Sinatra
*Buffalo Springfield
*Townes Van Zandt
*Hank Williams juunior
*Jesse Winchester
*...

## Välislingid
*James Burtoni koduleht
Paldiski lõunasadama tee

**Paldiski lõunasadama tee** (registrinumbriga 11180) on 0,7 km pikkune kõrvalmaantee Paldiski linnas (Paldiski linna tänavana Rae põik). Tee saab alguse Paldiski–Padise tee teisel kilomeetril.

Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee kuulub linnatänava klassi. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Bernhard II

**Bernhard II** nime kandvaid valitsejaid on olnud mitu:
***[[Bernhard II (Baden)|Bernhard II]]** oli Badeni markkrahv
***[[Bernhard II (Braunschweig)|Bernhard II]]** oli Braunschweigi hertsog
***[[Bernhard II (Braunschweig-Lüneburg)|Bernhard II]]** (u. 1437–1464), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Hildesheimi piiskop ja Lüneburgi vürst
***[[Bernhard II (Saksi-Meiningen)|Bernhard II]]** oli Saksi-Meiningeni hertsog
***[[Bernhard II (Lippe)|Bernhard II]]** ehk **Lippe Bernhard** oli Lippe isand ja hilisem Semgallia piiskop
*'''Bernard II oli Saksi-Lauenburgi hertsog
Bernhard II (Lippe)

**Bernhard II Lippest** (*Bernhard zur Lippe*; umbes 1140 – aprill 1224) oli Lippe isand aastatel 1168–1196 ja Semgallia piiskop 1218–1224.

Bernhard sündis Lipperode linnuses Saksi aadliku, Lippe isanda Hermann I teise pojana. Esialgu taheti temast ilmselt koolitada vaimulikku ning Bernhard saadeti noorena Hildesheimi toomkooli, kuid oma vanema venna surma järel sai tast Lippe isandkonna pärija.

1163. aasta paiku lõi Saksi hertsog ja tema senjöör Heinrich Lõvi ta rüütliks. Bernhardist sai Heinrichi silmapaistavamaid väejuhte Saksi sõjas. Bernhardi võimekust väejuhina dokumenteeris ka kaasaegne kroonik Lübecki Arnold, kes oma "Chronica Slavorum"-is kirjeldas viimast kui "vaprat ja sõjakat meest" ning head strateegi. Kui too 1180. aastal riigivande alla pandi, läks Bernhard temaga arvatavasti koos Inglismaale eksiili. 1184. aastal naasis ta koju ning asutas tsistertslastele Marienfeldi kloostri (1185). Järgnevatel aastatel rajas ta ka kaks linna, Lippstadti ja Lemgo. On võimalik, et Bernhard võis juba 1198. aastal ristisõdijana Liivimaal viibida. Vanemas eas tabas Bernhardi haigus, mis halvas tema jalad ning pärsis liikumisvõimet. Ometi ei takistanud see tal sõjapidamist - Bernhard olevat lihtsalt lasknud end oma meestel lahingusse kanda. Pole täpselt kindel, millal Bernhard ilmalikust elust taandus (arvatavasti 1200. aasta lähiümbruses), kuid kindlasti 1207. aastaks oli ta loobunud ilmalikust võimust oma poja Hermann II kasuks ning läinud Marienfeldi kloostrisse mungaks. 

1211. aasta paiku tuli ta Liivimaale, kus Henriku Liivimaa kroonika andmeil sai talle osaks imeline paranemine ja kõndimisvõime taastumine. Samal aastal seadis Riia piiskop Albert ta Dünamünde kloostri abtiks. Temast sai ka üks Alberti lähemaid kaastöötajaid, seda nii vaimuliku ja ilmaliku võimu kui ka sõjanduse alal. 1218. aastal nimetas Bernhardi enda poeg Utrechti piiskop Otto II ta Semgallia (Zemgale) piiskopiks. Bernhard suri 1224. aasta aprilli lõpus - arvatavasti oma residentsis Mežotnes -, veidi enne seda, kui sakslased asusid Tartu vallutanud venelaste vastasele sõjaretkele.
Sooraud

**Sooraud** ehk **soorauamaak** on soisel alal rauarikkast põhjaveest humiinainete lagunemise ja nende kontsentratsiooni vähenemise tagajärjel nõrgkihina sadestunud raudhüdroksiidide harilikult mullataoline, terajas või muguljas kogum.

Soomaak on limoniit, mis on ladestunud rauarikkast põhjaveest soisel alal. 

Soomaagist hakati Eesti alal rauda sulatama meie ajaarvamise alguse paiku ja seda tehti 17.–18. sajandini. Eesti suurim muistne rauasulatuskeskus asus Põhja-Saaremaal Tuiu küla lähistel ja seda tuntakse Tuiu Rauasaatmemägedena. 

1977. a Tallinna teletorni ehituse ajal avastatud sooraua leiukohas asub maak huumushorisondi all kohati kuni 0,7 m paksuse kihina ja sisaldab kuni 40% rauda. 

Rauasulatusahju kaks põhilist protsessi:  

2C + O2 → 2CO; ...      Fe2O3+ 3CO →rauamaagi taandamine→ 2Fe + 3CO2  
 
CaCO3  → CaO  +  CO2; ...    CaO + SiO2 →räbu teke→ CaSiO3   

## Vaata ka
*Järvemaak
*Soosete

## Viited

## Välislingid
*Soorauast Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumi kodulehel
Laoküla tee

**Laoküla tee** (registrinumbriga 11181) on 0,8 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laoküla külas.

Tee saab alguse ja ka lõpeb Paldiski–Padise tee kolmandal kilomeetril.

Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 40 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Eesti Laskurliit

**Eesti Laskurliit** (inglise *Estonian Shooting Sport Federation*) on Eesti  püssi, püstoli (tuli- ja õhkrelvadest) nii seisvate, liikuvate kui lendavate märkide (kaevik ja kaarrada jahilaskmise klassikalise osa) laskmisega tegelevaid laskureid ühendav organisatsioon. 

Eesti Laskurliit loodi 26. aprillil 1931. aastal ning on International Shooting Sport Federationi (ISSF, endine UIT) liige samast aastast. Laskurliidu esimene esimees oli kolonel Friedrich Pinka. Praegu juhib laskurliitu Meelis Loit, kes 22. juulil 2001 valiti Euroopa Laskekonföderatsiooni presiidiumi täitevkomitee liikmeks.

Eesti Laskurliitu kuulunud sportlased on võitnud Maailmameistrivõistlustelt (MM) 149 medalit (81 kulda, 35 hõbedat, 33 pronksi;  2006. aasta seis).

## Tegevjuhid
* Mati Mark (laskesportlane ja vanemtreener)
* Meelis Loit (vehkleja ja vehklemistreener)

## Vaata ka
*Argentina karikas
*Eesti Jahispordi Liit
*Jahilaskmine

## Viited

## Välislingid
*Eesti Laskurliit
*Laskurliidu kronoloogia
*Info EOK lehel, sport.ee
*EFIS: Eesti laskesportlased maailmameistrivõistlustel Stockholmis (1947)
Ágnes Szávay

**Ágnes Szávay** [aagneš saavai] (sündinud 29. detsembril 1988) on Austrias elav Ungari tennisist.

Veebruaris 2013 teatas ta, et lõpetab profikarjääri.
Püüdurhävitaja

**Püüdurhävitaja** on vaenlase kõrgel lendavate õhusõidukite, eriti pommitajate hävitamiseks välja töötatud kiire sööst-hävituslennuk. Selliseid lennukeid ehitati Nõukogude Liidus kuni 1960. aastateni, kuid nende tähtsus vähenes peagi, kui strateegilisi pommitajaid asendasid kontinentidevahelised ballistilised raketid.
Petra Kvitová

**Petra Kvitová** (sündinud 8. märtsil 1990) on Tšehhi tennisist.

31. oktoobril 2011 jõudis ta üksikmängus WTA edetabelis teisele kohale. Ta on võitnud üksikmängus 31 WTA turniiri, neist kaks suure slämmi turniiri (2011. ja 2014. aastal Wimbledonis), 2011. aasta WTA aastalõputurniiri Istanbulis ning 2016. aasta WTA Elite Trophy aastalõputurniiri, ja 7 ITF-i turniiri. 

Petra alustas tennisemängu isa juhendamisel. 16-aastaselt innustas tema tollane treener alustama profikarjääri. Aastail 2006–2007 võitis ta kuus ITF turniiri ning 2007. aastal tegi esimese katse pääseda WTA turniiri põhitabelisse. Kokku võitis Kvitova 7 ITF turniiri. 

Esimese WTA turniiri võiduni jõudis Kvitová 2009. aastal Hobarti turniiril. WTA edetabeli esikümnesse jõudis Kvitová 2011. aastal pärast turniirivõitu Madridis.

2011. aasta oli Kvitová karjääri kõige edukam, kui ta võitis kuus turniiri ja tõusis WTA edetabelis teiseks, kaotades esinumber Caroline Wozniackile kõigest 115 punktiga.

2016. aasta detsembris langes Kvitová kodus relvastatud röövi ohvriks, noarünnakuga vigastati ta vasakut kätt. Kvitova on vasakukäeline. Pärast vigastusest paranemist tuli Kvitová uuesti võistluskarusselli 2017. aasta juuni lõpus. Vigastuspausi tõttu langes Kvitová WTA esi-kahekümnest välja. Järgmisel aastal tõusis Kvitová uuesti esiviisikusse.

31. turniirivõidu sai Kvitová 2023. aastal WTA 500 turniiril Berliinis, 14 aastat pärast esimest turniirivõitu. 

Jaanuaris 2024 teatas Kvitová, et on lapseootel, ja pole teada, kas ta pärast lapse sündi profitennises võistlemist jätkab.
Eesti Jahimeeste Selts

**Eesti Jahimeeste Selts** (lühend **EJS**) on Eestis jahindusega tegelevate ja jahindusest huvitatud vabatahtlikult liitunud juriidiliste isikute ühendus (mittetulundusühing). Eesti Jahimeeste Selts kui juriidiline isik on endise 1967. aastal asutatud Eesti Jahimeeste Seltsi kui ühiskondliku organisatsiooni õigusjärglane.  

Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht on Tõnis Korts.  

## Eesti Jahimeeste Seltsi ülesanded
*Jahindusalase töö korraldamine ning jahinduse arengukava väljatöötamine ja ellurakendamine
*jahindusalaste ürituste läbiviimine
*sportliku jahilaskmise ja teiste jahindusega seotud spordialade arendamine
*jahindusorganisatsioonide tegevuse arendamine 
*jahindusega seotud huvi- ja erialaühenduste loomine
*avalik-õiguslike asutuste poolt delegeeritud kohustuste ja õiguste täitmine avalikes huvides
*jahikülaliste vastuvõtmine ja jahiturismi korraldamine;
*seltsi liikmete abistamine nende jahipidamiseks ettevalmistamisel, jahipidamisvahendite soetamisel ning jahisaaduste realiseerimisel
*jahindusalase teabe kogumine ja levitamine
*jahindusalaste trükiste väljaandmine ja muu kirjastustegevuse korraldamine; 
*jahindusalaste eetiliste ja kultuurilooliste väärtuste tutvustamine ning jahiteaduse arendamine
*osavõtt looduskaitsealasest tegevusest ja maaelu korraldamisest
*osalemine jahindusega seotud õigusaktide väljatöötamisel
*oma liikmete esindamine suhetes teiste isikutega, sealhulgas riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega
*koostöö arendamine riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega, kaitseväe ja Kaitseliidu struktuuriüksustega ning teiste riiklike ja ühiskondlike organisatsioonidega
*Seltsi esindamine Euroopa Liidu Jahindusorganisatsioonis (FACE) ning teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja institutsioonides ning koostöö arendamine nendega

## Seltsi liikmed
;Harjumaa
:Aegviidu Jahimeeste Selts
:Jahiselts Diana
*...

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jahimeeste Selts
John R. Cash

"**John R. Cash**" on Johnny Cashi 50. album. Plaadi andis 1975. aastal välja plaadifirma Columbia Records. Album koosneb peamiselt teiste esitajate lugude töötlustest. Cashi ainuke enda kirjutatud laul "Lonesome to the Bone" oli avaldatud 1974. aasta albumil "Ragged Old Flag" ning see avaldati veel ka 1979. aasta albumil "Silver".

## Laulud
#"My Old Kentucky Home (Turpentine and Dandelion Wine)" (Randy Newman) - 2:49
#"Hard Times Comin'" (Jack Routh) - 2:40
#"The Lady Came from Baltimore" (Tim Hardin) - 2:43
#"Lonesome to the Bone" (Johnny Cash) - 2:34
#"The Night They Drove Old Dixie Down" (Robbie Robertson) - 3:25
#"Clean Your Own Tables" (Chip Taylor) - 3:36
#"Jesus Was Our Saviour and Cotton Was Our King" (Billy Joe Shaver) - 2:46
#"Reason to Believe" (Hardin) - 2:08
#"Cocaine Carolina" (David Allan Coe) - 2:38 
#"Smokey Factory Blues" (Albert Hammond, Mike Hazelwood) - 3:18
Saudi Araabia riaal

**Saudi Araabia riaal** (araabia keeles ريال) on Saudi Araabia rahaühik. Selle valuutakood on **SAR**.
1 riaal jaguneb 100 halalaks.

Käibel on 5-, 10-, 50-, 100- ja 500-riaalised rahatähed ning 1, 5, 10, 25, 50 halala ning 1 ja 2 riaali väärtuses mündid.
400 meetri vabaujumine

**400 m vabaujumine** on spordiala, kus ujutakse vabas stiilis 400-meetrist distantsi.

## [[Ujumise maailmarekordid|Maailmarekordite]] areng

### Mehed
#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

### Naised
#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)
Royal Mail

**Royal Mail Group Limited** ehk **Royal Mail** (eesti keeles *Kuninglik Post*) on Suurbritannia postisüsteem. See loodi 1660. aastal ning tegutseb 2001. aastast aktsiaseltsina. 

Ettevõttele kuuluvad Suurbritannias tuntud punased kirjakastid. Esimene neist pandi välja 1852. aastal Jerseyl ning järgneval aastal alustati nende paigaldamist Suurbritannias.

Ettevõtte all tegutseb pakisaadetisi käsitlev Parcelforce (varasema nimega Royal Mail Parcels).

Royal Maili omanikfirma on International Distribution Services (algse nimega Royal Mail plc), mille omanduses on ka GLS Group, mis käsitleb pakisaadetisi Euroopas ja Põhja-Ameerikas.

## Ajalugu
1969. aasta seadusega muudeti riigistruktuuris tegutsenud postisüsteem (General Post Office) avalik-õiguslikuks ettevõtteks. 1980. aastal lahutati British Telecom, mis alustas tegevust eraldi ettevõttena 1981. aastal. 1986. aastal jagati Royal Mail neljaks: Royal Mail Letters, Royal Mail Parcels, Post Office Counters ja National Girobank. 1990. aastal erastati Girobank ning Royal Mail Parcels hakkas kandma nime Parcelforce.

2000. aastal vastu võetud seadusega muudeti ettevõte aktsiaseltsiks, mis alustas tegevust 2001. aastal nime alla **Consignia**. Ümberbrändimine oli aga väga ebapopulaarne ja nii sai 2002. aastal uueks nimeks **Royal Mail Group Limited**.

2006. aastal avati Suurbritanni postisaadetiste turg konkurentsile ja ettevõte kaotas oma 350-aastase monopoli.

2012. aastal lahutati Royal Mail Group alt postkontoreid haldav Post Office Limited (kuni 2001 nimega Post Office Counters Limited).

2013 viidi Royal Mail plc Londoni börsile. 2024. aastal omandas Royal Maili omanikfirma Tšehhi miljardär Daniel Kretinsky ning tehingu väärtuseks hinnati 6,3 miljardit eurot.

## Vaata ka

* Suurbritannia Post Office'i skandaal

## Viited

## Välislingid
*Royal Maili koduleht
Å (Moskenes)

**Å** (norra murretes 'väike jõgi') ehk **Å i Lofoten** on kaluriküla Norras Nordlandi maakonnas Moskenesi vallas Moskenesøya kaguosas Norra mere (Vestfjordeni) ääres. Å on Lofootide lõunapoolseim küla.

Å paikneb läänest Ågvatnetist välja voolava Å jõe suudmes.

Å'd, nagu ka idanaabrit Tindi, loetakse Sørvågeni asula osadeks. Å postiaadress on 8392 Sørvågen. Å elanike arv on umbes 100 (2006). Entsüklopeedia "WIEM" andmetel oli seal 1995. aastal umbes 1000 elanikku.

Å's lõpeb Euroopa maantee E 10 (Kong Olavs vei). Sinna pääseb ka parvlaevaga Bodøst.

Å's on väike kalasadam (väikest sadamalahte kaitseb pikk muul) ja seal kuivatatakse kala. Kuivatatud kala müüakse peamiselt Sørvågeni ettevõttele B. Larsen A/S, millele Å on peamine kalakuivatamiskoht. Samuti kuivatab Å's kala firma Brøderne Arntzen A/S. Varem oli olulisel kohal kalapüük (püüti eriti turska) ning kuivatatud kala ja kalamaksaõli tootmine, praegu on tähtsaim elatusallikas suvine turism.

Majutusvõimalusi on umbes 500 turistile; kalurikülamuuseumis on "matkajatekodu". Turistidele korraldatakse matku saare lääneossa Stokkvikasse, kust avaneb vaade Moskenstraumenile ja Værøy saarele.

Säilinud on 23 hoonet 19. sajandi keskpaigast, sealhulgas traanikoda kalamaksaõli valmistamiseks 1850. aastast ning taluelamud aastatest 1840–1860. On ka kalurionne, paadimaju, sepikoda ja pagaritöökoda. Paljud hooned on kaitse all.

Å's on Lofootide Kuivatatud Kala Muuseum (Lofoten Tørrfiskmuseum, ainus omataoline maailmas) ja Norra Kalurikülamuuseum (Norsk Fiskeværsmuseum), mis hõlmab säilinud vanaaegsed hooned.

Suurem osa külast kuulub Johan B. Larsenile ja tema järglastele. Varem kuulus kogu küla "kalakuningas" Ellingsenile, kelle Oslos elav lapselaps ainult suvitab Å-s.

Å-d on esmamainitud taluna (*Aa*) 1567.


Pilt:European route E10 - end of the route.jpg|Maantee E10 lõpp
Pilt:Å i Lofoten.jpg|Küla teeviit, mis sageli varastatakse
Pilt:Å, Moskenes; Norway 01.jpg|Küla suurim kalakuivatuskoht. Paikneb parkla ääres


## Tuntud å'lasi
* Hank von Helvete, muusik

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne veebisaidil turliv.no: turismiinfo, fotod (*norra keeles*)
* Store norske leksikon (*norra keeles*)
Tööstusgeograafia

**Tööstusgeograafia** on majandusgeograafia haru, mis käsitleb tööstusettevõtete paiknemist ja seda mõjutavaid tegureid, tööstuse toodangu tootmise ja tarbimise ruumilist korraldust, tööstuse tervikuna, tööstusharude ja ettevõtete arengu seaduspärasust ja ruumilise omapärasust lokaalsel, piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel (regionaalsel) ja globaalsel tasandil.

## Vaata ka
*Põllumajandusgeograafia
*Veonduse geograafia
*Teeninduse geograafia

## Viited
Ruse (Bulgaaria)

**Ruse** on linn Bulgaaria põhjaosas Rumeenia piiri ääres, Ruse piirkonna keskus. Asub Doonau paremal kaldal.

Ruse on elanike arvult viies linn Bulgaarias.

## Sõpruslinnad
* Volgograd (Venemaa)
* Saint-Ouen (Prantsusmaa)
* Giurgiu (Rumeenia)
* Peristéri (Kreeka)
* Huainan (Hiina)
* Bratislava (Slovakkia)
* Simferopol (Ukraina)

## Vaata ka
* Ruse lahing

## Viited
Pujŏn

**Pujŏn** on linn Põhja-Koreas Lõuna-Hamgyŏngi provintsis.

Ajaloolises kontekstis nimetatakse linna mõnikord jaapanipäraselt *Fusen*.

2008. aastal elas seal 48 351 inimest.

## Viited
Jahilaskmine

**Jahilaskmine** on laskespordiala, kus sileraudsetest sportrelvadest lastakse lendavaid pigitaldrikuid või liikuvaid märke ning vint-sportrelvadest seisvaid või liikuvaid märke.

Ainuüksi Euroopa riikides on jahilaskmises kasutusel üle 80 liigi jahilaskeharjutusi. Kogu maailmas kasutatavate jahilaskeharjutuste liikide arv pole täpselt teada.

Jahilaskmine lendavate märkide ehk nõndanimetatud pigitaldrikute, rahvasuus ka pigilindude (*clay pigeon shooting*) laskmise osas jaguneb kahte liiki laskealadeks:
*klassikalised harjutused: kaarrada (*skeet*), kaevikrada (*trap*), paariskaevikrada (*double trap*), ja automaatkaevikrada (*automatik trap*). Neid laskealasid koordineerib Eestis Eesti Laskurliit;  
*jahipraktilised jahilaskeharjutused: *[[sporting]]*, *[[Compak Sporting|compak sporting]]*, kõrge kukk, jahikahevõistlus (JKV) ja Eestis veel vähe levinud *[[Helies]]*, *[[St. Hubert]]* jt. Neid laskealasid koordineerib Eestis Eesti Jahispordi Liit.

Lendavate märkide pihta laskmiseks kasutatakse 12-kaliibriseid sileraudseid jahisportrelvi, mis omakorda võivad olla kas kaheraudsed jahipüssid või üheraudsed poolautomaatsed jahirelvad. Laskemoonana kasutatakse sõltuvalt harjutusest kas 24- või 28-grammise haavlilaenguga padruneid, kus haavlite lubatud läbimõõt on 2,0–2,5 mm ehk haavleid numbritega 9–7.

Märkidena kasutatakse põhiliselt lendavaid ja veerevaid, enamasti oranži värvi 60–110 mm läbimõõduga ja 36–182 g kaaluvaid pigitaldrikuid. Standardmärk on 110 mm läbimõõdus ja kaalub 105 g. Märkide (taldrikute) materjaliks on pigi ja kukermiidi (või mõne muu analoogse aine) segu, mis tõhustab märkide purunemist.
 
Jahilaskmise alla kuuluvad ka vint- ja sileraudsetest relvadest lastavad jahipraktilised kuuliharjutused liikuvate ja seisvate märkide pihta. Näiteks "jooksev metssiga" (JM) lastakse sileraudse relvaga distantsilt 35 meetrit, harjutused JM-1 – JM-7 aga 50 meetri distantsilt, harjutused VJM-1 – VJM-4 ja "jooksev põder" (JP) lastakse vintrelvast 50 ja 100 meetri distantsilt, harjutused JP-1 – JP-4, "seisvad siluetid" ehk harjutus VSS lastakse vintrelvast 100 meetri distantsilt. Neid kuuliharjutusi koordineerib ja arendab Eesti Jahispordi Liit.
 
Eestist pärit jahilaskurid on maailmas tuntud ja tunnustatud. Eestlased on võitnud olümpiamängude hõbemedali kaevikrajal (Tokio), tulnud maailmameistriks kaarrajal (2006) ning saavutanud muidki kõrgeid kohti Euroopa ja maailmameistrivõistlustel.

## Vaata ka
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises
*1956. aasta Eesti meistrivõistlused jahilaskmises
*1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises
.np

**.np** on Nepali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.so

**.so** on Somaalia Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal, kuid oli pikka aega tegelikult mittetöötav. Domeeni haldas Pennsylvanias tegutsenud firma Monolith Innovations kuni 2009. aastani. Domeeni hakati uuesti reaalselt kasutama 2010. aastal. Veebisaite saab registreerida ka alamdomeenide .com.so, .net.so ja .org.so alla.
.mt

**.mt** on Malta Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Traditsiooniliselt saab registreerida saite järgmiste aladomeenide alla:

* **edu.mt**: haridusasutused
* **gov.mt**: valitsusasutused
* **com.mt**: äriettevõtted
* **net.mt**: Interneti teenusepakkujad
* **org.mt**: mittetulundusühingud

Alates 1. detsembrist 2017 on võimalik registreerida ka otse tippdomeeni alla.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.cl

**.cl** on Tšiili Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Domeeni haldab Tšiili Ülikool.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 730 000 saidi.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.nf

**.nf** on Austraaliale kuuluva Norfolki saare ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.gy

**.gy** on Guyana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni haldab Guyana Ülikooli infotehnoloogia keskus.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
Maavägi

**Maavägi** on relvajõudude põhiväeliik või väeliik.

Maavägi tegutseb maismaal ja kaitseb riigi territooriumi. Tavaliselt on maavägi armee kõige arvukam väeliik. Maaväel on omad, maaväe auastmed. Tavaliselt on maaväel ka oma juhtiv staap.

## Maaväe relvaliigid
Maavägi koosneb tavaliselt järgmistest põhilistest relvaliikidest (väeliigid):
*soomusvägi
*jalavägi
*suurtükivägi
*pioneerivägi (insenerivägi)
*õhutõrje

Lisaks võivad maaväe koosseisu kuuluda eraldi relvaliikidena
*sidevägi
*logistikateenistus
*maaväelennuvägi
*dessantvägi

Ajalooliselt on maaväe koosseisu kuulunud ratsavägi, mis on nüüdisajal jäänud mõne riigi mehhaniseeritud üksuse nimetuseks.
## Maaväe väeüksused

Maaväe põhilised ekvivalentsed formeeringud:

**Väekoondised**
*Armee
**Korpus
***Diviis
****Brigaad

**Üksused**
*Rügement
**Pataljon

**Allüksused**
*Kompanii
**Rühm
***Jagu
****Grupp (pooljagu)

## Vaata ka

*Eesti maavägi
Raudoja veehoidla

**Raudoja veehoidla** on tehisveekogu Anija vallas.

Soodla veehoidlast suunatakse osa vett edasi Raudoja veehoidlasse ja sealt kanalit pidi Aavoja veehoidlasse, kust voolab Kehras Jägala jõkke.

Veehoidla kuulub Tallinna veehaardesüsteemi.

## Välislingid
*
Järvekalda tee

**Järvekalda tee** (registrinumbriga 11182) on kõrvalmaantee Tallinnas ja Harku vallas Harkujärve külas. Tee pikkus on 0,9 km.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 10. kilomeetril ning kulgeb Tallinna linna ja Harku valla piiril piki Harku järve kallast loodesse. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Liiklussagedus teel on 3000–6000 autot ööpäevas. 2010. aastal tee rekonstrueeriti, rajati valgustus ja kergliiklustee.
Paldiski majaka tee

**Paldiski majaka tee** (registrinumbriga 11183) on kõrvalmaantee Paldiski linnas. Tee pikkus on 3,8 km. Tee ühendab Paldiski südalinna Pakri poolsaare tipus oleva Pakri tuletorniga. Tee ületab 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alliku–Laagri tee

**Alliku–Laagri tee** (varem *Alliku–Laagri–Hüüru tee*, registrinumber 11184) on 3,3 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.

Tee saab alguse Hüüru–Alliku–Saue tee viiendal kilomeetril Vanamõisa ja Alliku küla piiril. Tee kulgeb piki Vanamõisa ja Alliku küla piiri, läbib Koidu küla ja lõpeb Saku–Laagri tee 7. kilomeetril Laagri aleviku piiril.

Tee ületab Alliku silda üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril ja nelja truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teel on asfaltkate. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang kogu tee pikkusel on 60 km/h. Koidu külas on sõidutee kõrval ka kergliiklustee. Teevalgustus on ainult kergliiklusteel ja ringristmikul.

Enne 2017. aastat ulatus tee Laagrist edasi Hüürusse. Varasema Alliku–Laagri–Hüüru tee pikkus oli 6,9 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Laagri–Hüüru tee eraldi kõrvalmaantee.

## Viited
Hüüru–Alliku–Saue tee

**Hüüru–Alliku–Saue tee** (varem *Hüüru–Alliku tee*, registrinumber 11185) on 6,8 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 16. kilomeetril Hüüru külas (Hüüru silla juures). Tee kulgeb läbi Hüüru, Alliku ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Saue linna piiril raudteeülesõidukoha juures.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viit truupi. Teele jääb kolm bussipeatust.

Teega ristub kolmandal kilomeetril Laagri–Hüüru tee, viiendal kilomeetril Püha–Alliku tee ning kuuendal kilomeetril Alliku–Laagri tee ja Tutermaa–Vanamõisa tee.

Tee on kaetud mustkattega. Tee on suuremas osas klassiga V, teisel kilomeetril on tee klassita. Liiklussagedus on 1000–2999 autot ööpäevas. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 40 km/h. Tee viiendal ja kuuendal kilomeetril on kiiruspiirangud 40 ja 60 km/h ning tee lõpus on kiiruspiirang 40 km/h. Valgustatud on tee alates Püha–Alliku tee ristist kuni lõpuni.

Tee lõunaosa (Allikult Sauele) arvati tee koosseisu 2010. aastal. Varasema Hüüru–Alliku tee pikkus oli 4,6 km.

## Viited
Svertpaat

**Svertpaat**, ka **joll** ning **julla**, on triivi vähendava sverdiga purjekas.

Svertpaat võib olla kas sportjaht või lõbusõidujaht.

Svertpaadi stabiilsust aitab hoida purjetajate kehakaal vastukaaluna ja paadikere kujustabiilsus.
Triivi vähendamiseks kasutatakse ühte või mitut sverti. Sverte liigitatakse kuju, kinnitus- ja liigutamisviisi
järgi giljotiin-, mõõk-, sektor- ja trapetssverdiks. 

Alates 19. sajandi lõpust kasutatud sportliku võistlusjahina üle kogu maailma. Enam tuntud seda klassi jahi tüüpideks on Optimist, Star, 470 ja Finn.

## Vaata ka

* O-joll ehk olümpiajoll
Tuletatud teos

**Tuletatud teos** ehk **tuletis** on algsel teosel (mis võib kuuluda ka teisele autorile) põhinev uus, loominguliselt iseseisev ja algsest teosest sõltumatu teos.

Tuletatud teos on näiteks kirjandusteose tõlge, algse teose kohandus ehk adaptatsioon või töötlus ehk arranžeering. Tuletatud teose loomine on näiteks jutustava teose ümbertöötamine draamateoseks või stsenaariumiks, draamateose või stsenaariumi ümbertöötamine jutustavaks teoseks, draamateose ümbertöötamine stsenaariumiks ja stsenaariumi ümbertöötamine draamateoseks.

Vastavalt autoriõiguse seadusele tekib isikul, kes on loonud algse teose alusel uue, loominguliselt iseseisva ja algsest teosest sõltumatu teose, autoriõigus sellele teosele. Tuletatud teose puhul tuleb ära näidata algse teose autori nimi, teose pealkiri (nimetus) ja allikas, kus teos on avaldatud. Tuletatud teose loomisel tuleb järgida algse teose looja autoriõigusi.
Tutermaa–Vanamõisa tee

**Tutermaa–Vanamõisa tee** (registrinumber 11186) on 4,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne teisel kilomeetril Kiia ja Tutermaa küla piiril. Tee kulgeb läbi Kiia, Tutermaa ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Hüüru–Alliku–Saue tee kuuendal kilomeetril Vanamõisa külas.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb üks bussipeatus: Vanamõisa.

Tee on kruusatee, lõpus 0,5 km pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid ei ole. Tee lõpus on 0,3 km lõik valgustatud.
Mullaprofiil

**Mullaprofiil** on mulla geneetiliste horisontide vertikaalne läbilõige maapinnast lähtekivimi ülemise piirini, mis aitab mulda uurida, iseloomustada ja klassifitseerida.

Mullaprofiil tekkib lähtekivimi diferentseerumise käigus mullatekeprotsesside mõjul ning iseloomustab mulla omaduste muutmist ülalt alla.
Kumna tee

**Kumna tee** (registrinumbriga 11188) on 2,6 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas.

Tee saab alguse Kumna–Vääna tee teisel kilomeetril Kumna külas. Tee kulgeb läbi Kumna ja Tutermaa küla. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski maantee kahekümne neljandal kilomeetril Tutermaa külas.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee katte ja klassi kohta info puudub. Liiklussagedus tee esimesel 1,5 kilomeetril on 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta info puudub. Tee alguses on 0,4 km lõik valgustatud.
Krihv

**Krihv** ehk **astmetraat** on osadel keelpillidel sõrmlaua detail, mille abil fikseeritakse helikõrgust. Keele surumine vastu pilli kaela kindla krihvi juures fikseerib keele võnkuva osa pikkuse ja sellega ka helikõrguse.

Krihvid on näiteks kitarril, lautol, mandoliinil, bandžol. Sümfooniaorkestri keelpillirühma liikmetel (viiul, vioola, tšello, kontrabass) krihve ei ole.
Katari vapp

**Katari vapp** on Katari riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1976. aastast ja seda uuendati 2022. aastal.

Algse ümmarguse vapi sisemisel osal oli kollasel taustal kaks ristatud valget mõõka, nende vahel sinistel ja valgetel lainetel seilav laev ning kaks palmipuud. Välimine sõõrikukujuline osa oli Katari lipuvärvides (ülal valge ja all pruunikaspunane). Valgel osal oli mustas kirjas araabiakeelne Katari riigi nimi ja pruunikaspunasel osal valges kirjas ingliskeelne Katari riigi nimi ("State of Qatar").
.cx

**.cx** on Jõulusaare Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Tippdomeeni haldab kogukondlik mittetulundusühing Christmas Island Internet Administration (CIIA), mis pakub ka saare elanikele internetiteenust.
Royce Da 5'9"

**Ryan Montgomery** (sündinud 5. juulil 1977), esinejanimega **Royce Da 5'9**, on Ameerika Ühendriikide räppar. Ta on välja andnud kolm stuudioalbumit.

Royce sündis USA Michigani osariigis Detroiti linnas. Räppimist alustas Royce koos parima sõbra Jah Da 5'9"-ga juba 18-aastaselt. Mõlemad olid kooli korvpallimeeskonnas kaks lühimat, sest nende kasv oli vaid 175 cm. 

Esimese lepingu sõlmis Royce Tommy Boy plaadifirmaga, kellega ta andis välja kauaoodatud debüütalbumi "Rock City". Varsti Royce aga lahkus plaadifirmast lahkehelide tõttu. Pärast seda tegi ta lühikest aega koostööd Royce Columbia plaadifirmaga. Tema juhtivaks produtsendiks sai kuulus Eminem, kes aitas Roycel produtseerida palju lugusid. Tuntuimaks hitiks sai *underground*-lugu "Boom", mille produtseeris DJ Premier. Samuti kogus Royce tuntust arvutimängus "GTA III", kus muusikakanali pealt võis tema räppimist kuulata.

Pärast albumi "Independent's Day" on Royce hoidnud madalamat profiili. Praeguseks on tal kokku kolm albumit.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid

### Singlid

## Vaata ka
* Bad Meets Evil

## Välislingid
*MySpace
.cy

**.cy** on Küprose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Seejuures kasutab rahvusvaheliselt tunnustamata *[[de facto]]* eksisteeriv Põhja-Küprose Türgi Vabariik domeeni .nc.tr, mis on Türgi domeeni .tr alamdomeen.
.ga

**.ga** on Gaboni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni haldab Gabon Telecom. 1998–2004 haldas seda Office des Postes et Télécommunications de la République Gabonaise.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.gh

**.gh** on Ghana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimise sait
Yves Saint Laurent

**Yves Saint Laurent** [iiv sään lor'aan] (täisnimega *Yves Henri Donat Mathieu-Saint-Laurent*) (1. august 1936 Oran (Alžeeria) – 1. juuni 2008 Pariis) oli prantsuse moelooja. 

## Välislingid
* Haavatud tuvi lahkumine "Eesti Ekspress", 30.01.2002
*  Suri moelooja Yves Saint Laurent "ETV 24 uudised", 02.06.2008
* Yves Saint Laurenti kohta lehel buduaar.ee
* Prantsuse filmikuu Saint Laurent (Prantsusmaa, Belgia 2014), err.ee
.ge

**.ge** on Gruusia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Kasutusel on ka teise taseme domeenid .com.ge, .edu.ge, .gov.ge, .org.ge, .mil.ge, .net.ge, .pvt.ge.
Sagaruimsed

**Sagaruimsed** (ka *lihasuimsed*; teaduslik ladinakeelne nimetus *Sarcopterygii*) on luukalade ülemklassi kuuluv ürgne kalade klass, mis hõlmab kopskalu ja vihtuimelisi (latimeeria).

## Iseloomustus
Sagaruimsete keha keskne toes on luustumata seljakeelik. Nende paarisuimed kinnituvad tugevatele keha seest väljaulatuvatele pikkadele luudele. Sagaruimsete soomused on kosmoidsed. Vanapärastest tunnustest on sagaruimsetel säilinud veel südames arteriooskuhik ja sooles keeritskurd. Paljudel sagaruimsetel on sümmeetriline saba.

## Süstemaatika

* Klass **sagaruimsed**
** **[[Actinistia]]**
*** *[[Eoactinistia]]*
*** **Alamklass ''[[Coelacanthimorpha]]***
**** Selts [[Coelacanthiformes]]
***** Sugukond *Latimeriidae*
****** *Macropoma*
****** *Latimeria*
** *'Rhipidistia**
*****Alamklass** [[Kopskalad]] (Dipnoi)
**** Selts ''[[Ceratodontiformes]]''
**** Selts ''[[Lepidosireniformes]]''
*****Alamklass** ***[[Tetrapodomorpha]]***
**** Selts ''[[Rhizodontida]]''
**** Ülemselts ''[[Osteolepidida]]''
***** Sugukond ''[[Tristichopteridae]]''
****** ''[[Eusthenopteron]]''
****** ''[[Hyneria]]''
***** Selts ''[[Osteolepiformes]]''
**** Selts ''[[Panderichthyida]]''
****''[[Tiktaalik]]''
**** **Tetrapoodid*' (*Tetrapoda'')

## Vaata ka
*kiiruimsed
Kopskalad

**Kopskalad** ehk **kopskalalaadsed** (*Dipnoi* ehk *Dipneustomorpha*) on sagaruimsete kalade klassi alamklass. Kopskaladel nagu nimigi vihjab on arenenud primitiivsed kopsud, millega nad saavad hingata õhuhapnikku. Samuti on neil teisigi ürgseid tunnuseid: näiteks niinimetatud lihasuimed ja hästiarenenud sisemine toes. 

Tänapäeval elavad kopskalad ainult Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. 

## Välislingid
* M G Mohammad, S Chilmonczyk, [...], ja J Joss, Anatomy and cytology of the thymus in juvenile Australian lungfish, Neoceratodus forsteri, J Anat. detsember 2007; 211(6): 784–797., doi:  10.1111/j.1469-7580.2007.00814.x, PMCID: PMC2375842, veebiversioon (vaadatud 21.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
Jaul

**Jaul** (ka julla või joll; inglise *yawl*, hollandi *jol*) on 2-mastiline purjelaev, mille tagumine mast ehk pankermast on grootmastist oluliselt lühem ja asetseb ahtrieendil laeva roolist tagapool. 

## Kirjeldus
Jaul võib olla kas kahvelpurjestusega või bermuudapurjestusega. Jauli tagumist masti ei nimetata mitte besaanmastiks, vaid pankermastiks. Erisus võrreldes ketšiga on, et tagumine mast ei paikne mitte roolist eespool, vaid tagapool. Purjestuseks on grootmastis kahvelpuri ja tavaliselt ka topseil, pankermastis kahvelpuri. Lisaks 2–3 eespurje. Pankersoot kulgeb sageli ahtrist tahapoole välja ulatuva ahterpriidi kaudu tekile.

## Ajalugu
Jaul sündis Hollandis algselt kalalaevana. Tagumine mast nihutati võimalukul kaugele ahtrisse, et vabastada kalapüügiks tööruumi tekil. Oli ühtlasi kasutusel merevägedes 18.–20 sajandil ranniku lähedase valvelaevana ja luurelaevana, relvastatuna 2–7 väiksekaliibrilise kahuriga. Pikkus oli kuni 15 m, laius kuni 4 m, süvis üle 2 meetri. 

Nüüdisajal on bermuudajaulid kasutusel põhiliselt purjespordis ja vabaajalaevadena.

## Vaata ka
* Julla
* Kaljas
* Ketš
* Kuunar

## Välislingid

* Mereviki: Jaul
.gr

**.gr** on Kreeka Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

## .ελ
Kreeka taotles kreeka tähtedega saidinimede jaoks tippdomeeni .ελ. ICANN lükkas 2011. aasta aprillis selle taotluse tagasi, põhjendades otsust sellega, et domeeni suurtähtedes versioon .ΕΛ on visuaalselt liiga sarnane domeeniga .ea. 2014. aastal otsustati lubada Kreekal domeeni .ελ kasutada ja 2015. aastal anti õigused üle. Domeen sai internetis aktiivseks 2018. aastal.