open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Samar (Ukraina)

**Samar** () on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis, Samari rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Samar asub Samara jõe ääres, oblastikeskuse Dnipro kesklinnast umbes 25 km kirdes.

## Ajalugu
Linn on eksisteerinud 17. sajandi lõpust. Siis tunti seda **Samar**i nime all. 18. sajandi ürikutes on linna nimetatud ka Samartšuk, Novoselitsa või Palanka. Linn oli Zaporižžja kasakate Samar Palanka (provintsi) halduskeskus. Kasakad jätsid linna maha 1688. aastal, kui Venemaa ehitas linna Bogoroditski kindluse.

1777. aastal ehitati sellele kohale linn nimega Jekaterinoslav (Vene keisrinna Katariina II auks). Koht oli halvasti valitud – allikaveed muutsid linna rabaks. Säilinud asula nimetati 1794. aastal ümber Novomoskovskiks. Linnanimi Jekaterinoslav anti praegusele Dniprole.

Linn on kuulus Püha Kolmainu katedraali poolest, mille Jakõm Pohrõbnjak ehitas 1778. aastal puidust ilma naelteta. Ukraina kirjaniku Oles Hontšari katedraalile pühendatud romaanist sai 20. sajandi ukraina kirjanduse klassika.

1917. aastal üritas Ukraina Rahvavabariik Novomoskovski ümber nimetada **Samara**ks.

Kuni 18. juulini 2020 oli Novomoskovski oblasti tähtsusega linn ja see toimis Novomoskovski rajooni halduskeskusena, kuigi rajooni ei kuulunud. 2020. aasta juulis liideti Ukraina haldusreformi raames, millega Dnipropetrovski oblasti rajoonide arv vähenes seitsmeni, Novomoskovski linn Novomoskovski rajooniga.

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal hääletas linnavolikogu 2024. aasta jaanuaris Novomoskovski ümbernimetamiseks Nova Samariks (Нова Самарь). 19. septembril hääletas ülemraada Novomoskovski ümbernimetamise poolt Samariks.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Samari (tol ajal Novomoskovsk) elanikest ukrainlasi 84,45%, venelasi 13,34%, valgevenelasi 0,48%, armeenlasi 0,30% ja mustlasi 0,28%.

## Pildigalerii

File:Братські й настоятельські келії.jpg|Samari klooster
File:Novomoskovsk Cathedral.JPG|Endine sünagoogihoone Samaris
File:Новомосковськ Миколаївський собор.jpg|Niguliste katedraal
File:Навчальний корпус Новомосковського кооперативного технікуму, Новомосковськ, вул. Радянська, 29.jpg|Samari Tehniline Instituut
File:Житловий будинок,Новомосковськ, вул. Радянська, 31.jpg|Stalinistlik arhitektuur
File:Сучкова 15.jpg|Elamu Samari kesklinnas


## Viited
School of Oriental and African Studies

**School of Oriental and African Studies** (**SOAS**) on Londonis Suurbritannias asuv avalik-õiguslik ülikool, Londoni ülikooli osa. SOAS asutati aastal 1916, see asub Londoni kesklinnas Bloomsburys.

SOAS on maailma juhtivaid Aasia, Aafrika ja Lähis-Ida uuringute keskusi. SOASis asub ka Brunei galerii, mille rajamist rahastas Brunei sultan Hassanal Bolkiah; galerii avas 22. novembril 1995 Londoni ülikooli kantsler printsess Anne. Brunei galeriis eksponeeritakse näitusi Aasia, Aafrika ja Lähis-Ida ajaloost ja tänapäevast.

SOAS-is on kolm teaduskonda: kunsti- ja humanitaarteaduskond, keelte- ja kultuuriteaduskond ning õigus- ja sotsiaalteaduskond. SOAS-i õigusteaduskonda peetakse Ühendkuningriigis üheks parimatest. SOAS annab haridust umbes 350 bakalaureuseõppe ja rohkem kui 100 magistriõppe ainekava kaudu, lisaks saab paljudes valdkondades õppida doktoriõppes. SOASis on märkimisväärselt hea õppejõudude-õpilaste vahekord (1:11).

SOAS oli Ühendkuningriigi ülikoolide edetabelites 2020. aastal 38.–58. kohal. Aastal 2020 hindas väljaanne QS World University Rankings SOASi arengu-uuringute õppimiseks maailmas paremuselt kuuendaks ülikooliks. 

SOASi vilistlaste seas on riigipäid, ministreid, diplomaate, keskpankureid, ülemkohtunikke, Nobeli rahuauhinna laureaat ning teisi prominente. SOAS kuulub Rahvaste Ühenduse Ülikoolide Liitu.

## Viited

## Välislingid
* John Game. SOASi ajalugu
* SOASi üliõpilaste liit
* SOASi vilistlaste loend
Ökosotsiaalne turumajandus

**Ökosotsiaalse turumajanduse** (saksa keeles *Ökosoziale Marktwirtschaft*) on majandusmudel, mille eesmärgiks on vabaturumajanduse, sotsiaalse õigluse ning loodusressursside kaitse ja jätkusuutliku kasutamise omavaheline sidumine ja kooskõlastatud edendamine. 

Mudelile pani aluse Rooma Klubi 1978. aastal ilmunud raport „Kasvu piirid“ ning sellest väljakasvanud arusaam, et inimkond elab olemuselt „lõpliku looduskapitali“, mitte sellest tekkiva „lõpmatu intressi“ arvelt. Paljud teadlased on arvamusel, et alanud klimaatilised muutused on põhjustatud majanduspraktikast, milles looduslikku keskkonda ja selle ressursse peetakse avalikuks hüveks, mille kasutamise eest ei pea midagi maksma. Kuna klimaatilised muutused on juba alanud, siis on sellega kahjustatud järeltulevate põlvkondade toimetulekut ja heaolu ning vältimatuks muutunud turumajandusliku mudeli muutmise vajadus. Inimühiskonna ja selle tsivilisatsioonide püsimajäämise eelduseks on sotsiaalse õigluse (ühiskondliku konsensuse) taastamine ja ökoloogilise vastutuse kehtestamine turumajanduslikus keskkonnas. Selle saavutamiseks on vaja majanduslikku eetikat, mis lähtub kristlikust sotsiaalõpetusest.

Ökosotsiaalne turumajandus on ordoliberaalse majandusõpetuse edasiarendus, milles riiklikul institutsioonil on keskne koht. Lahendusena nähakse lõppevate ressursside maksustamist ja range keskkonnavastutuse sätestamist põhimõttel: saastaja maksab ja kannab tekitatud kahjust tulenevad kulud. Oluliseks elemendiks selles oleks tootedeklaratsiooni kohustuse kehtestamine, millest peab ilmnema selle tootmisel tekkinud saaste ja tööjõu kasutamisest tekkinud mõjud (s.h lapstööjõukasutamine) ning toiduainete puhul ka geneetiliselt muundatud materjalide ja hormoonide kasutamine. Nende põhimõtete edendamisele on Saksamaal pühendunud Ökoloogia ja Demokraatia Sihtasutus (*Stiftung für Ökologie und Demokratie e. V*).

2019. aastal võttis saksa *Allians 90 / Roheline partei* (*Bündnis 90/Die Grünen*) enesele kohustuse arendada ökosotsiaalset turumajandust. *See strateegia näeb ette, et k*eskkonna kahjustamist ja ressursside kasutamist saab piirata kas kvoote müües või siis tegevust või tootmistegevusest tekkivaid ressursse maksustades (CO2 maks). Selline maksupoliitika on tulude suhtes neutraalne ja ei suurenda üldist maksukoormust. Laekunud tuludega saab toetada erasektori investeeringuid energiatõhusamate tehnoloogiate arendustesse, ressursitasude tõttu tõusnud hindade tõttu majandusraskustesse sattunud inimesi, reostunud keskkonnast tekkinud tervisekahjude ravikulusid. 

## Viited
Azawadi Araabia Liikumine

**Azawadi Araabia Liikumine** (araabia keeles الحركة العربية الأزوادية, prantsuse keeles *Mouvement arabe de l’Azawad*; **MAA**) on relvastatud liikumine, mis tegutseb Azawadis Põhja-Malis. Liikumine sai alguse 2012. aasta esimeses pooles, kui lahvatas tuareegide ülestõus, liikumise algne nimi oli **Azawadi Rahvuslik Vabastusrinne** (prantsuse keeles *Front de libération nationale de l'Azawad*; **FLNA**). MAA peab end sekulaarseks mitteterroristlikuks organisatsiooniks, mille peamine eesmärk on araablaste huvide kaitsmine Mali põhjaosas. Väidetavalt on nad avatud "koostööks Prantsusmaaga terrorismi, narkokaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamiseks". Grupeering toetab Põhja-Mali autonoomiat.

Sidi Brahim Ould Sidatt mõrvati Bamako s 13. aprillil 2021.

## Viited
Ezermuiža (Engure vald)

**Ezermuiža** on küla (*mazciems*) Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas.

Küla on tekkinud endise Ezeri mõisa (*Seehof*) keskuse juurde.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda. Seal asuvad Kalnupe, Ģietase, Ezernieki, Pagrieziens uz Rideļiemi ja Bērzi bussipeatus.

Ezermuiža jääb osaliselt Engure järve loodusparki. Külas kasvavad looduskaitsealune sanglepp, kuusk, kaks tamme ja seitse mändi.

## Viited
Rovenkõ

**Rovenkõ** on linn Ukrainas Luhanski oblastis, 53 km Luhanskist lõunas.

## Ajalugu
Rovenkõd on mainitud 1705. aastal, linnaõigused sai 1934. aastal.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta kevadel võtsid keskvalitsuse vastased relvajõud asula oma kontrolli alla.

2013. aastal oli linnas 47 800 elanikku.

Linna läbib raudtee.

Rovenkõst on pärit kosmonaut Georgi Šonin.

## Viited

## Välislingid
Bērzciems

**Bērzciems** on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, mere ja Engure järve vahelisel ribal.

Külas on raamatukogu. Seal asuvad Tauriņi, Bērzciemsi ja Rasase bussipeatus, Bērzciemsi teenindab ka Lepste bussipeatus. Külla jääb Bērzciemsi kalmistu.

Külas asuvad Lielkristi ja Skarase talud on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Bērzciems jääb Engure järve loodusparki. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2.8 m.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 311 (1970)
* 283 (1979)
* 248 (1989)
* 250 (2000)

* 214 (2011)
* 175 (2021)
* 186 (2026)



Old houses in Bērzciems 01.jpg|Bērzciems
Bērzciema jūrmala.jpg|Bērzciemsi rannik
Zevjnieku sēta Skaras dzīvojamā māja.jpg|Skarase talu elumaja


## Viited
Abragciems

**Abragciems** (vanasti ka **Ābragciems**) on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, mere ja Engure järve vahelisel ribal. Abragciems jääb Engure järve loodusparki.

Abragciemsi teenindab Abragciemsi bussipeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 16 (2017)
* 14 (2020)
* 14 (2026)


## Viited
Zavodske

**Zavodske** (ukraina Заводське, vene Заводское) on linn Ukrainas Poltava oblastis Lohvõtsja rajoonis. Gadjatš asub Poltavast umbes 160 km loodes.

1962—2016 oli linna nimi **Tšervonozavodske**.

## Viited
Seredõna-Buda

**Seredõna-Buda** (ukraina Середина-Буда, vene Середина-Буда) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Seredõna-Buda rajooni halduskeskus. Seredõna-Buda asub Venemaa piiri ääres, Sumõst umbes 155 km põhjakirdes.

Asula rajasid 17. sajandi keskpaiku vanausulised, ürikutes on esmamainitud 1689. aastal. Linnaõigused sai Seredõna-Buda 1964. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Seredõna-Buda elanikest ukrainlasi 81,58%, venelasi 17,57%, valgevenelasi 0,28% ja armeenlasi 0,13%.

## Viited
Gao lahing

**Gao lahing** toimus 26.–28. juunini 2012 Gaos, selles võitlesid Azawadi Rahvuslik Vabastusliikumine (MNLA) ja islamistid (Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas (MOJWA) ning Ansar Dine). Lahingu kolmandaks päevaks olid islamistid saanud enda kontrolli alla Malist lahku löönud Azawadi kolm suurimat linna, Gao, Timbuktu ja Kidali.

Kaks päeva hiljem hakati rüüstama Timbuktus olevat UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvat mälestist, tegevuse mõistsid ühehäälselt hukka UNESCO, Islami Koostöö Organisatsioon (OIC), Prantsusmaa ja Mali. Kriitikanooli tuli ka Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduselt (ECOWAS), mis tegi ettepaneku piirkonda abijõude saata, ning Rahvusvaheliselt Kriminaalkohtult, mis nimetas juhtunut "sõjakuritegudeks". Islamistide tegevust laitis ka MNLA. Ansar Dine avaldas, et hävitustöö põhjuseks oli šariaadiseaduste rikkumine.

## Viited
Frigotaim

**Frigotaim** on külmhoidlas -1,5…-2℃ temperatuuril säilitatud maasikataim. Frigotaime võib istutada kogu hooaja vältel ja ta annab samal aastal saaki.  

Frigotaime saamiseks eemaldatakse tütartaime lehed, kärbitakse juuri, töödeldakse seenhaiguste vastu ja hoitakse jahedas. 

## Viited
Plieņciems

**Plieņciems** on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal.

Plienciemsi jäävad Plieņciemsi ja Vīnkalni bussipeatus. Külla jääb Plieņciemsi kalmistu.

Plieņciems on tekkinud Plieņi mõisa (*Plönen*) maadele. Aastast 1738 mainitakse seda kui Kuramaa mõisnike supluskohta. Aastal 1808 rajas Riia kaupmees Klein sinna 10 koha ja suure saaliga võõrastemaja.

Aastal 1810 käis seal suvitamas keisrinna Jelizaveta, kes oli sunnitud kasutama seda väikest suvituskohta, kuna suuremad Euroopa kuurordid olid toona sõdade tõttu ligipääsmatud. Aastail 1988–1990 suvitas seal Viktor Tsoi, kes sinna sõites ka autoõnnetuses hukkus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

Külas kasvavad neli mändi ja pärn ümbermõõduga 4,12 m on looduskaitse all. Mererannal asub Plieņciemsi luidete hoiuala, mis jääb osaliselt küla piiridesse. Hoiuala moodustati aastal 1987, kaitsmaks sealset vana männikuga kaetud luitevalli ja liivastele aladele iseloomulikku taimestikku.

## Elanike arv


* 171 (1970)
* 145 (1979)
* 220 (1989)
* 245 (2000)

* 200 (2011)
* 225 (2018)
* 220 (2021)
* 280 (2026)


Plieņciems_1.jpg|Plieņciems
Plieņciema kāpa 33.jpg|Rannaluited
Plieņciems_2.jpg|Plieņciems


## Viited
Vilnjansk

**Vilnjansk** (ukraina Вільнянськ, vene Вольнянск) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Vilnjanski rajooni halduskeskus.

Asula rajati 1840. aastal **Sofiivka** külana. 1935. aastal muudeti küla aleviks ja uueks nimeks sai **Krasnoarmiiske**. 1939. aastal anti alevile uueks nimeks **Tšervonoarmiiske**. Praeguse nime ja linnaõigused sai Vilnjansk 1966. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilnjanski elanikest ukrainlasi 86,06%, venelasi 12,11%, valgevenelasi 0,45%, armeenlasi 0,38%, bulgaarlasi 0,19% ja sakslasi 0,13%.

## Viited
Konrad Bukowiecki

**Konrad Bukowiecki** (sündinud 17. märtsil 1997 Szczytnos) on Poola kergejõustiklane (kuulitõukaja).

Bukowiecki on kuulitõukes tulnud Euroopa sisemeistriks, juunioride maailmameistriks, Euroopa kuni 23-aastaste meistriks ja juunioride maailmameistriks.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta tulemusega 21.66 hõbemedali. 

Tema isiklik rekord kuulitõukes on **22.25**, mis on püstitatud 14. septembril 2019 Chorzówis. Sisetingimustes on tema isiklik rekord **22.00**, mis on püstitatud 15. veebruaril 2018 Toruńis ja mis on ühtlasi Poola rekord.

2015. aastal pälvis ta Euroopa kergejõustiku tõusva tähe auhinna.

## Isiklikku

Konrad Bukowiecki abikaasa on poola jooksja Natalia Bukowiecka.

## Viited

## Välislingid
* Konrad Bukowiecki Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Kamila Lićwinko

**Kamila Lićwinko** (neiupõlvenimega **Stepaniuk**; sündinud 22. märtsil 1986 Bielsk Podlaskis) on Poola kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Sopotis ületas ta kõrgushüppes tulemuse 2.00, mis tähistas Poola siserekordi kordamist. Ta jäi selle tulemusega koos venelanna Marija Kutšinaga kuldmedalit jagama. Kaks aastat hiljem võitis Lićwinko sisemaailmameistrivõistlustel tulemusega 1.96 pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros oli ta tulemusega 1.93 üheksas.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta kõrgushüppes isiklikku rekordit kordava tulemusega **1.99** pronksmedali. Kaks aastat varem oli ta Pekingi maailmameistrivõistlustel jäänud sama tulemusega neljandaks. Tema isiklik rekord sisetingimustes on **2.02**, mis on püstitatud 21. veebruaril 2015 Toruńis ja mis on ühtlasi Poola rekord.

2013. aastal abiellus ta oma treeneri Michał Lićwinkoga.

## Viited

## Välislingid

* Kamila Lićwinko Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Rahvusvaheline turbapäev

**Rahvusvaheline turbapäev** on tähtpäev, mida tähistatakse esimest korda  2. juunil 2020. Seda päeva tähistatakse Rahvusvahelise turbamaade ühingu (IPS) initsiatiivil. Päeva eesmärgid on keskenduda turbamaade majandamise ja sellega seotud keskkonna ja ühiskonna probleemidele.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline rabapäev
*Rahvusvaheline märgalade päev
Svitlovodsk

**Svitlovodsk** (ukraina Світловодськ) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Kirovogradi oblastis, Svitlovodski rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu).

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Svitlovodski elanikest ukrainlasi 83,82%, venelasi 14,49%, valgevenelasi 0,63%, mustlasi 0,22% ja armeenlasi 0,14%.

## Viited
Aaron Peirsol

**Aaron Wells Peirsol** (sündinud 23. juulil 1983 Irvine'is Orange'i maakonnas California osariigis) on Ameerika endine ujuja, kes spetsialiseerus põhiliselt seliliujumisele. Ta on 16-kordne maailmameister ja maailmarekordi omanik 200 m seliliujumises 50 m basseinis. 

Peirsol on osalenud kolmedel olümpiamängudel ja ta on seitsme olümpiamedali võitja (viis kuld- ja kaks hõbemedalit). USA koondvõistkonna liikmena hoiab ta ka maailmarekordit meeste 4 × 100 meetri kompleksujumises (pikk rada). 2011. aasta veebruaris teatas Peirsol sportlaskarjääri lõpetamisest, öeldes: "Ma tegin kõik, mida olin plaaninud teha."

Peirsol on võitnud suurtel rahvusvahelistel võistlustel kokku 36 medalit (sh 29 kulda, 6 hõbedat ja 1 pronksi) olümpiamängudel, maailmameistrivõistlustel, Panameerika mängudel ja Vaikse ookeani meistrivõistlustel.

Olümpiadebüüdina 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis Peirsol 17-aastaselt hõbemedali 200 meetri seliliujumises. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis Peirsol kulla 100 meetri ja 200 meetri seliliujumises ja 4 × 100 meetri kompleksujumises. Oma kolmandatel olümpiamängudel (2008. aasta olümpiamängud) Pekingis võitis Peirsol kulla 100 meetri seliliujumises ja 4 × 100 meetri kompleksujumises. Pekingis võitis ta 200 meetri seliliujumises hõbemedali, finišeerides Ryan Lochte järel.

## Välislingid

* Aaron Peirsol veebilehel USA Swimming
* Aaron Peirsol Ameerika Ühendriikide olümpia- ja paraolümpiakomitee veebilehel
* Aaron Peirsol ROK-i portaalis
* Aaron Peirsol Olympic Channeli portaalis
* Aaron Peirsol Olympics veebiportaalis Sports-Reference.com
Apšuciems

**Apšuciems** (saksa keeles *Espenhof*) on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal.

Seal asuvad Čiekuri ja Apšuciemsi bussipeatus, Apšuciemsi teenindab ka Lāčupīte bussipeatus. Külas on kool, mille juures tegutseb avalik raamatukogu. Külla jääb Apšuciemsi kalmistu.

Külast lõunas asub 15 ha suurune Apšuciemsi madalsoo hoiuala. Hoiuala moodustati aastal 2004, kaitsmaks sealset lubjarikast madalsood ja pruuni sepsika kasvupaika.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda. Aastal 2022 asus külla palju Ukraina pagulasi.

## Elanike arv


* 340 (1970)
* 286 (1979)
* 221 (1989)
* 263 (2000)

* 186 (2011)
* 187 (2018)
* 157 (2021)
* 245 (2026)


## Viited
Filip Kostić

**Filip Kostić** (serbia kirillitsas Филип Костић; sündinud 1. novembril 1992 Kragujevacis) on Serbia jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe ja Serbia jalgpallikoondises. Ta mängib põhiliselt vasaku äärepoolkaitsjana, kuid võib mängida ka vasaku äärekaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Kragujevaci Radnički. Hooajal 2011–12 mängis ta klubiga Serbia kõrgliigas. 2012. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Groningen. Hooajal 2013–14 lõi ta Hollandi kõrgliigas 11 väravat.

Aastatel 2014–2022 mängis Kostić Saksamaa kõrgliiga klubides. Aastatel 2014–2016 mängis ta kaks hooaega VfB Stuttgarti, seejärel 2016–2018 kaks hooaega Hamburger SV ridades ja lõpuks 2018–2022 neli hooaega Frankfurdi Eintrachtis. Hooajal 2019–20 valiti ta Saksamaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2021–22 võitis ta Frankfurdiga UEFA Euroopa Liiga. Hooajal 2021–22 oli Kostić Euroopa Liigas enim väravasööte andnud mängija ning ta valiti Euroopa Liiga hooaja parimaks mängijaks.

2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Torino Juventus. 2024. aasta septembris läks ta sealt laenule Fenerbahçesse.

Kostić tegi Serbia rahvuskoondises debüüdi 7. juunil 2015 sõprusmängus Austria vastu. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 5. septembril 2016 MM-i valikmängus Iirimaa vastu. Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Eintracht Frankfurt
*UEFA Euroopa Liiga: 2021–22
;Juventus
*Coppa Italia: 2023–24

## Välislingid
Mijat Gaćinović

**Mijat Gaćinović** (serbia kirillitsas Мијат Гаћиновић; sündinud 8. veebruaril 1995 Novi Sadis) on Serbia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Ateena AEK ja Serbia jalgpallikoondises. 

Ta alustas klubikarjääri Serbia klubis FK Vojvodina, debüteerides Serbia kõrgliigas hooajal 2012–13. 2014. aastal võitis ta klubiga Serbia karika. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 valiti Gaćinović Serbia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2015. aasta suvel siirdus ta Saksamaa kõrgliigaklubisse Frankfurdi Eintracht. 2018. aastal võitis ta klubiga Saksamaa karika, kui karikafinaalis alistati Müncheni Bayern tulemusega 3:1. Gaćinović lõi selles mängus Frankfurdi Eintrachti kolmanda värava.

2020. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga TSG 1899 Hoffenheim. Hooaja 2021/22 teises pooles oli ta laenul Kreeka kõrgliigaklubis Panathinaikόs.

2022. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ateena AEK-ga.

2015. aastal tuli Gaćinović Serbia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Debüüdi Serbia rahvuskoondises tegi ta 24. märtsil 2017 MM-i valikmängudes Gruusia vastu. Ta sekkus mängu 81. minutil ja lõi viis hiljem minutit värava.

## Saavutused
;Vojvodina
*Serbia karikas: 2013–14
;Frankfurdi Eintracht
*DFB-Pokal: 2017–18
;Panathinaikόs
*Kreeka karikas: 2021–22
Langenberg (Rothaargebirge)

**Langenberg** asub Saksamaa Nordrhein-Westfaleni ja Hesseni liidumaade piiril ning kõrgusega 843,2 m üle merepinna on Rothaargebirge kõrgeim tipp, samuti Nordrhein-Westfaleni ja ka Põhja-Saksamaa kõrgeim tipp väljaspool Harzi mägesid.

## Paiknemine

Langenberg asub Hochsauerlandkreisi (Vestfaal) ja Waldeck-Frankenbergi kreisi (Põhja-Hessen) piiril, kus Hochsauerlandi piirkond siirdub Olsberg-Bruchhauseni (põhjaloodes), Willingeni (kirdes) ja Niedersfeldi (edelas, Winterbergist põhjas) vahelt Uplandi. Langenbergi tipp on umbes 10 m Hesseni-Vestfaali piirist edelas.

Langenbergi naabertipud on Hoppernkopf (805 m üle merepinna) põhjas, Mittelsberg (801 m) idas, Hegekopf (842,9 m) idakagus, Hopperkopf (832,3 m) kagus, Clemensberg (839,2 m) lõunaedelas ja *Auf dem Sternrodt* (789,4 m) läänes.

Burbecke oja laskub Langenbergi lääneküljelt ja Raken põhjaküljelt, mõlemad on Gierskoppbachi valgalas. Langenbergi läbib idas lõuna-põhja suunas Hoppecke ülemjooks, millesse voolab väike oja, mis tuleb orust - *Der Keller* ('kelder') - mäe kaguküljel. Langenbergist lõunas asuvad ristmikud, mida tuntakse *Oberer Burbecker Platz* ja *Unterer Burbecker Platz*. Rothaarsteigina tuntud pikamaa jalgtee osa kulgeb tipust läänes põhja-lõuna suunas, möödudes ajaloolisest piirikivist.

Langenbergi ümardunud tipul on vähe puid ja see laieneb ida pool mäginõmmeks; ülejäänud mägi on aga paksult metsaga kaetud.

## Kõrgus

Umbes 15 m lõunakagus Langenbergi tipust, mis on Saksamaa topograafilisel kaardil (*Deutsche Grundkarte*) näidatud 843,2 m üle merepinna, ja umbes 20 m edelas eelpoolnimetatud liidumaapiirist on Saksa primaarse triangulatsioonivõrgu triangulatsioonimajakas kõrgusel 843,1 m üle merepinna (s.o 10 cm madalamal).

Tipus on kivi metallplaadiga, millel kirje: *Langenberg 843 m über N.N. − höchster Berg in N R W* ("Langenberg 843 m üle merepinna − kõrgeim mägi Nordrhein-Westfalenis").

Ekslikult nimetatakse Winterbergi lähedal asuvat Kahler Astenit sageli piirkonna kõrgeimaks mäeks. See on ainult 841,9 m üle merepinna, kuid on rohkem tuntud kui Langenberg oma ilmajaama tõttu ja seetõttu, et selle mäetipurestoran Astenturm ja selle 862 m kõrgune vaatetorn on populaarsed kohalikud sihtkohad.

Kõrgeim ligipääsetav punkt Rothaargebirgel on Hochheideturmi vaatluslava Willingeni lähedal (Hessen) kõrgusega 875,5 m.


Pilt:LangenbergSummit.jpg|Tipukivi suvel...
Pilt:LangenbergGipfelsteinWinter.jpg|...ja talvel
Pilt:LangenbergBlickWinter.jpg|Langenberg talvel nähtuna Clemensbergilt
Pilt:LangenbergSummitCross.jpg|Tipurist püstitati aastal 2010
Klapkalnciems

**Klapkalnciems** on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal.

Külas on Riia tehnikaülikooli spordi- ja puhkebaas  "Ronīši". Seal asub Klapkalnciemsi bussipeatus. Külla jääb Klapkalnciemsi kalmistu.

Külas leidsid nii Esimese kui Teise maailmasõja ajal aset ägedad lahingud. Lahingus langenud Soome jäägritele püstitati külla aastal 1929 mälestusmärk. Nõukogude perioodil lõhuti see maha, ent mälestusmärk taastati aastal 2004. Külas asub ka Teises maailmasõja lahingute mälestusmärk, lisaks  on mälestusmärk hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistul. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,7 m on looduskaitse all. Osa külast jääb Ķemeri rahvusparki. 

## Elanike arv


* 211 (1970)
* 156 (1979)
* 155 (1989)
* 147 (2000)

* 159 (2011)
* 179 (2018)
* 180 (2021)
* 253 (2026)


## Viited
Ezernieki

**Ezernieki** on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonna Engure vallas. Küla asub Riiast 100 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 5 (2018)
* 5 (2020)
* 9 (2026)


## Viited
SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus

**SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus** on avaliku sektori arendusorganisatsioon, mille asutajad on Vabariigi Valitsus ning Lüganuse, Kohtla-Järve, Jõhvi ja Narva omavalitsused. Organisatsiooni peamine eesmärk on kaasa aidata uute töökohtade loomisele Ida-Viru maakonnas.
## Teenused
* Infrastruktuuriga varustatud tootmis- ja ärimaa müük
* Vajadusel turul sobiva tootmiskinnisvara leidmine
* Äriinkubaatori teenused (soft-landing)
* Tugiteenused: abi ettevõtte asutamisel, töötajate leidmine, koolitamine, asjaajamine (omavalitsused, maksuamet, ametiasutused jm)
* Partnerite teenused (raamatupidamine, juriidilised teenused, finantseerimised jm)

## Välislingid
* SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arenduse koduleht
Guinnessi õlletehas

**St. James's Gate Brewery** (iiri keeles *Grúdlann Gheata Naomh Séamuis*) on pruulikoda, mille Arthur Guinness asutas 1759. aastal Iirimaa pealinnas Dublinis. 

Tänapäeval on õlletehas osa Briti ettevõttest Diageo, mis loodi Guinnessi ja Grand Metropolitani ühinemisel 1997. aastal.
De Stijl

**De Stijl** oli Hollandi kunstnike Piet Mondriani ja Theo van Doesburgi 1917. aastal asutatud kunstnikerühmitus, mis koondus samanimelise ajakirja ümber. Propageeris ja viljeles neoplastitsismi ning kubismist ja neoplastitsismist mõjutatud modernistlikku arhitektuuri.

## Viited
Trebinje

**Trebinje** on linn Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Serblaste Vabariigis. Asub ajaloolises Hertsegoviinas Trebišnjica jõe ääres 25 km kaugusel Aadria mere rannikust.

1991. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 30 372 elanikku, neist 21 387 serblast (69,2%), 5542 bosnjalast (17,9%), 1625 jugoslaavlast (5,3%), 1226 horvaati (3,9%) ja 1099 muu rahvuse esindajat (3,7%). Tänapäeval on peaaegu kõik elanikud serblased.

## Välislingid

*Linna koduleht
Arthur Guinness

**Arthur Guinness** (24. september 1725 Kildare'i krahvkond – 23. jaanuar 1803 Dublin) oli iiri õlletootja ning Guinnessi õlletehase rajaja. Ta oli ka ettevõtja ja filantroop, Guinnesside suguvõsa asutaja.

## Välislingid
Daphne Guinness

**Daphne Diana Joan Susanna Guinness** (sündinud 9. novembril 1967 Londonis) on inglise seltskonnategelane ja moekunstnik. Ta on 18. sajandil elanud iiri õlletootja Arthur Guinnessi otsene järeltulija.

## Välislingid
Lukas Hinterseer

**Lukas Hinterseer** (sündinud 28. märtsil 1991 Kitzbühelis) on Austria jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa esiliigaklubis Hansa Rostock.

Ta alustas klubikarjääri Innsbrucki Wackeris. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Austria esiliigas hooajal 2009–10. Hinterseeri läbimurdehooaeg oli 2013–14, kui ta lõi Wackeri meeskonnas Austria kõrgliigas 13 väravat.

2014. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Saksamaa esiliigaklubiga FC Ingolstadt 04. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 mängis ta Ingolstadtiga Saksamaa kõrgliigas, kus ta lõi kahe hooaja peale kokku üheksa väravat.

2017. aastal siirdus ta Saksamaa esiliigaklubisse VfL Bochum. Ta oli järgmisel kahel hooajal klubi suurim väravakütt, lüües liigas vastavalt 14 ja 18 väravat. 2019. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Hamburger SV-ga.

2021. aasta jaanuaris siirdus ta Lõuna-Korea kõrgliigaklubisse Ulsan Hyundai. Seal mängis ta vaid pool aastat. 2021. aasta augustis sõlmis ta lepingu Saksamaa esiliigaklubiga Hannover 96. 2022. aasta juulis liitus ta samasse liigasse kuuluva Hansa Rostockiga.

Hinterseer tegi Austria rahvuskoondises debüüdi 2013. aastal. Ta kuulus Austria koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Isiklikku
Lukas Hinterseeri isa Hansi Hinterseer on tuntud laulja ja endine mäesuusataja, kes võitis 1974. aasta maailmameistrivõistlustel suurslaalomis hõbemedali. Vanaisa Ernst Hinterseer oli mäesuusataja, kes võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys slaalomis kuldmedali ja suurslaalomis pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
Õlletehas

**Õlletehas** on õlut tootev ettevõte.

## Eesti õlletootjaid
*A. Le Coq
*AS Pärnu Õlu
*Beer House
*Bliebernichti õllevabrik
*Gambrinus (tehas)
*Karksi õlle- ja veinitehas
*Pfaffi õlletehas
*Saku Õlletehas
*Viru Õlu (endine)
W (seriaal)

"**W**" on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Lee Jong-suk ja Han Hyo-joo. See oli eetris MBC-s 20. juulist kuni 14. septembrini 2016.

## Osatäitjad
* Lee Jong-suk – Kang Chul
* Han Hyo-joo – Oh Yeon-joo

## Välislingid
* Koduleht
Tanja Stupar-Trifunović

**Tanja Stupar-Trifunović** (Тања Ступар Трифуновић; sündinud 1977 Zadaris Horvaatias) on Bosnia ja Hertsegoviinas Serblaste Vabariigis elav serbia kirjanik.

Ta elab Banja Lukas. 

## Tunnustus
*2016 sai ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna teose "Satovi u majčinoj sobi" ("Kellad mu ema toas") eest
Žovti Vodõ

**Žovti Vodõ** (ukraina Жовті Води, vene Жёлтые Воды) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis. Žovti Vodõ asub oblastikeskusest Dniprost umbes 110 km läänes.

Asula on rajatud 1895. aastal ja kandis esialgu nime **Žovta Rika**. Linnaõigused ja praeguse nime sai asula 1957. aastal.

Žovti Vodõs toodetakse ja töödeldakse uraanimaaki.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žovti Vodõ elanikest ukrainlasi 80,14%, venelasi 16,66, valgevenelasi 0,58% ja armeenlasi 0,23%.

## Viited
Weightlifting Fairy Kim Bok-joo

**Yeokdoyojeong Gimbokju** (역도요정 김복주; inglise keeles *Weightlifting Fairy Kim Bok-joo*) on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Lee Sung-kyung, Nam Joo-hyuk, Lee Jae-yoon ja Kyung Soo-jin. See oli eetris MBC-s 16. novembrist 2016 kuni 11. jaanuarini 2017.

## Osatäitjad
* Lee Sung-kyung – Kim Bok-joo
* Nam Joo-hyuk – Jung Joon-hyung
* Lee Jae-yoon – Jung Jae-yi
* Kyung Soo-jin – Song Shi-ho

## Välislingid
* Koduleht
The King: Eternal Monarch

"**The King: Eternal Monarch**" on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Kim Hee-ae, Park Hae-joon ja Han So-hee. See oli eetris SBS-is 17. aprillist 12. juunini 2020.

## Osatäitjad
* Lee Min-ho – Lee Gon
* Kim Go-eun – Jung Tae-eul / Luna
* Woo Do-hwan – Jo Eun-seob / Jo-yeong
* Kim Kyung-nam – Kang Shin-jae
* Jung Eun-chae – Goo Seo-ryung / Goo Eun-a
* Lee Jung-jin – Lee Lim

## Välislingid
* Koduleht
Korsun-Ševtšenkivskõi

**Korsun-Ševtšenkivskõi** (ukraina Корсунь-Шевченківський, vene Корсунь-Шевченковский) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Korsun-Ševtšenkivskõi rajooni halduskeskus. Korsun-Ševtšenkivskõi asub Rossi jõe ääres, Tšerkassõst ligi 60 km läänes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1032. aastal, kui sinna rajati kindlus kaitsmaks Kiievit lõunapoolsete nomaadide rünnakute eest. 1240 hävitas Batu-khaan asula.

1584. aastal rajati sinna sõjaväe tugipunkt ja 1585. aastal anti asulale Magdeburgi linnaõigused.

1630. aastal ründasid kasakad linna ja hävitasid sealse poola garnisoni. Taas sai asula kannatada 1637. aastal toimunud kasakate mässu käigus. 1648. aastal peeti seal aga Korsuńi lahing.

Alates 1793. aastast kuulus asula Vene keisririiki. 1903. aastal rajati linna üks Venemaa suuremaid värvivabrikuid.

Kuni 1944. aastani oli linn tuntud kui Korsun, kuid siis muudeti nime ukraina kirjaniku ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Korsun-Ševtšenkivskõi elanikest ukrainlasi 93,04%, venelasi 4,03%, mustlasi 0,37%, valgevenelasi 0,24% ja juute 0,24%.

## Suhted teiste linnadega
Korsun-Ševtšenkivskõi linnal on sõprussuhted Chojnice linnaga Poolas ja Gifhorni linnaga Saksamaal.

## Viited
Antiņciems

**Antiņciems** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Antiņciems asub merepinnast 5 meetri kõrgusel Kaņierise kagukaldal. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 5, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 18 ja Riiast 48 kilomeetri kaugusele.

Külas kasvab looduskaitsealune Antiņciemsi mikrohoiuala tamm. Küla jääb Ķemeri rahvusparki. Seal asub Antiņciemsi kalmistu.

Küla oli varem maaharijate asula. Esimese maailmasõja ajal jäi see rindevööndisse ja tühjenes. Sõja järel leidsid paljud kodukohta naasnud elanikud tööd Ķemeri sanatooriumi toiduainetega varustamisel. Küla tühjenes ka Teise maailmasõja ajal, sõja järel oli küla kaotanud kogu oma algse talupidajatest elanikkonna. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 17 (2006)
* 21 (2020)
* 28 (2026)


## Viited
Anželika Sidorova

**Anželika Aleksandrovna Sidorova** (vene keeles Анжелика Александровна Сидорова; sündinud 28. juunil 1991 Moskvas) on Venemaa kergejõustiklane, teivashüppaja.

2014. aastal tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 4.65. Aastatel 2015 ja 2019 on ta tulnud Euroopa sisemeistriks.

2019. aastal tuli ta teivashüppes isiklikku rekordit tähistava tulemusega **4.95** maailmameistriks. Sisemaailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbemedalit.

Sisetingimustes on tema isiklik rekord samuti **4.95**, mis on püstitatud 29. veebruaril 2020 Moskvas.

## Viited

## Välislingid
* Anželika Sidorova Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Ádám Szalai

**Ádám Szalai** (sündinud 9. detsembril 1987 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Mainz 05 ja Ungari jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis VfB Stuttgart, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. 2007. aastal liitus ta Madridi Reali reservmeeskonnaga Real Madrid Castilla, mille koosseisus mängis ta kolmel hooajal Hispaania tugevuselt kolmandas liigas.

2010. aasta jaanuaris suundus ta Real Madrid Castillast laenule Saksamaa kõrgliiga klubisse Mainz 05. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 10. aprillil 2010 Dortmundi Borussia vastu. 2010. aasta suvel sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Hooajal 2012–13 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 13 väravat – see on jäänud ka tema edukaimaks hooajaks Bundesligas.

Hooajal 2013–2014 mängis Szalai Schalkes. Aastatel 2014–2019 kuulus ta Hoffenheimi ridadesse. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul Hannoveris.

2019. aasta augustis naasis ta Mainzi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.

Szalai tegi Ungari rahvuskoondises debüüdi 11. veebruaril 2009 sõprusmängus Iisraeli vastu. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 8. septembril 2010 EM-i valikmängus San Marino vastu, tehes selles mängus kübaratriki. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi alagrupiturniiril värava Austria vastu.

## Välislingid
Molotšansk

**Molotšansk** (ukraina Молочанськ, vene Молочанск) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis Tokmaki rajoonis.

Asula rajasid sakslastest mennoniidi ümberasujad 1803. aastal ja see sai nimeks **Halbstadt**. 1915. aastal sai asula uueks nimeks Molotšansk. Linnaõigused sai Molotšansk 1938. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Molotšanski elanikest ukrainlasi 76,34%, venelasi 21,17%, valgevenelasi 0,93%, bulgaarlasi 0,38%, sakslasi 0,32% ja tatarlasi 0,13%.

Alates veebruarist 2022 on linn Venemaa okupatsiooni all.

## Viited
Songaid

**Songaid** (või **songhaid**) on Lääne-Aafrikas elav rahvas, nad räägivad erinevaid songai keeli. Songaide ajalugu on seotud Songai riigiga, mis 15. ja 16. sajandil Lääne-Sahelis domineeris. Songai riigi valitsejate järgi on nimetatud ka rahvas. Nad on enamjaolt islamiusksed, nende asuala jääb peamiselt Lääne-Sudaani piirkonna Mali aladele. 

Songai keelte kõnelejad, kes elavad Malis, nimetavad end songaideks, mujal määratletakse end näiteks zarmadeks (suurim songaide alahõim) või isawagheniteks. Gaos koyraboro senni keelt rääkivatele on näiteks Nigeris kõneldav zerma keel arusaamatu. Songai keeled määratletakse üldiselt Niiluse-Sahara keelte sekka, kuid on teadlasi, kes on muul arvamusel. Näiteks Gerrit Dimmendaal usub, et songai keeli võiks klassifitseerida eraldi keelkonnana.

## Viited
Péter Gulácsi

**Péter Gulácsi** (sündinud 6. mail 1990 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Ungari jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Ungari klubis MTK Budapest FC. 2007. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool. Liigadebüüti tal Liverpooli meeskonnas teha ei õnnestunud, kuid ta tegi kaasa klubi mõnedes hooajaeelsetes mängudes ja UEFA Euroopa Liiga eelringi kohtumistes. 2009. aastal mängis ta Liverpoolist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Hereford United ja 2010. aastal samasse liigasse kuulunud Tranmere Roversis. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Hull City.

2013. aasta juunis sõlmis ta lepingu ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta oli kaks hooaega klubi põhiväravavaht, tuli mõlemal hooajal klubiga Austria meistriks ja võitis Austria karika.

2015. aasta juulis siirdus ta Leipzigi. Alates hooajast 2016–17 on ta klubiga mänginud Saksamaa kõrgliigas.

2009. aastal võitis Gulácsi Ungari kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ungari jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 22. mail 2014 mängus Taani vastu. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

2018. ja 2019. aastal oli Gulácsi valitud Ungari aasta jalgpalluriks.

## Saavutused
;Salzburgi Red Bull
*Austria Bundesliga: 2013–14, 2014–15
*Austria karikas: 2013–14, 2014–15

## Välislingid
Polohõ

**Polohõ** on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Polohõ rajooni keskus. Asub Konka jõe vasakul kaldal. Alates märtsist 2022 on linn Venemaa okupatsiooni all.

Linn on rajatud 1887. aastal raudtee-ehitusega seoses. 1928–1937 oli asula nimi **Tšubarivka**. 1938. aastal sai Polohõ linnaõigused.

1974. aastal elas linnas 21 800 inimest. 2019. aasta alguse seisuga oli elanike arv 18 886. 2001. aastal olid 91,2% linnaelanikest ukrainlased.

Linna läbib riikliku tähtsusega maantee N 08.

## Viited

## Välislingid
Noel Ignatiev

**Noel Ignatiev** (27. detsember 1940 – 9. november 2019) oli Ameerika Ühendriikide juudi päritolu autor ja ajaloolane.
Čaukciems

**Čaukciems** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Čaukciems asub merepinnast 5 meetri kõrgusel Kaņierise järve ja Slocene jõe vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 10, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 11 ja Riiast 53 kilomeetri kaugusele.

1783. aastal jagas piirileping küla kaheks osaks. Praeguse Smārde valla aladele jäänud osa külast hakkas kuuluma Kuramaa koosseisu ja tänapäeval seda enam külana ei eksisteeri. Selles osas asub Čauki kalmistu. Praeguse küla moodustab Lapmežciemsi valla aladele jääv osa endisest külast, mis kuulus Vidzeme koosseisu. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.

Küla jääb Ķemeri rahvusparki. 

## Elanike arv


* 2 (2006)
* 6 (2020)
* 6 (2026)


## Viited
Róža Domašcyna

**Róža Domašcyna** (sündinud 11. augustil 1951 Ralbitz-Rosenthali vallas Saksamaal) on sorbi luuletaja.
France 24

**France 24** on rahvusvahelisele turule suunatud Prantsusmaa riiklik teleuudistekanal. Uudiseid edastatakse prantsuse, inglise, araabia ja hispaania keeles.

France 24 peakorter asub Pariisi äärelinnas Issy-les-Moulineaux's, kanal alustas tegevust 6. detsembril 2006. Suurim rõhk on uudiste edastamisel televisiooni kaudu. 

2010. aastal anti välja ka oma iPhone'i ja Androidi äpp. Tänapäeval saab France 24 uudiseid reaalajas jälgida ka France 24 kodulehel ja YouTube's.

2008. aastast on France 24 ainuomanik Prantsuse riigile kuuluv valdusühing France Médias Monde. Ainuomanikuks saamiseks tuli riigil ära osta ettevõtete TF1 Group ja France Télévisions osad. France 24 aastaeelarve on ligi 100 miljonit eurot.

France 24 ingliskeelne kanal on nähtav ka Eesti vabalevis. Jaanuaris 2018 käis France 24 stuudios intervjuud andmas president Kersti Kaljulaid.

## Viited
Abraham Foxman

**Abraham Henry Foxman** (sündinud 1. mail 1940 Baranavičys) on Ameerika Ühendriikide jurist ja aktivist.

Ta oli aastatel 1989–2015 ADL-i (Anti-Defamation League) direktor. 2016. aasta märtsis sai temast New Yorgi juudi pärandi muuseumi antisemitismi uuringute keskuse juhataja. 

Ta on tuntud oma valgenahaliste vastast rassismi õhutava tsitaadi poolest: "Me oleme nautinud unistust, et maailma viimased valged lapsed mängivad koos tumedanahaliste lastega."
Oleškõ

**Oleškõ** (ukraina Олешки, vene Алёшки) on linn Ukrainas Hersoni oblastis Hersoni rajoonis.  Oleškõ asub Dnepri harujõe Konka vasakkaldal, Hersoni kesklinnast umbes 8 km idas.

Kuni 2020. aastani kuulus see Oleškõ rajooni ja oli rajooni halduskeskus.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1084. aastal, linnaõigused sai 1854. aastal. Aastatel 1928–2016 oli linna nimi **Tsjurupinsk** (Nõukogude riigi- ja parteitegelase Aleksandr Tsjurupa auks).

24. veebruaril 2022 Venemaa Ukrainasse sissetungi käigus okupeerisid linna Venemaa Föderatsiooni relvajõud.

6. juunil 2023, Kahhovka tammi purunemise järel, tõusis vesi paljude majade katusteni.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oleškõ elanikest ukrainlasi 78,37%, venelasi 18,41%, valgevenelasi 0,77%, mustlasi 0,54% ja armeenlasi 0,44%.

## Viited
Sigitas Parulskis

**Sigitas Parulskis** (sündinud 10. veebruaril 1965 Obeliais) on leedu kirjanik.

Ta lõpetas 1990. aastal Vilniuse Ülikooli, kus ta õppis leedu keelt ja kirjandust.

Ta on teinud kaastööd mitmele Leedu ajakirjale ja ajalehele ning õpetanud Vilniuse Ülikoolis loovkirjutamist.

Parulskise esimene luulekogu "Iš ilgesio visa tai" ("Igatsusest kõige selle järele") ilmus 1990. aastal ning pälvis aasta parima luuledebüüdina Zigmas Gėlė auhinna.

Tema esimene romaan "Trys sekundės dangaus" ("Kolm sekundit taevast") ilmus 2002. aastal ning sellele anti Leedu Kirjanike Liidu aasta parima raamatu auhind.

## Tunnustus
* 2004 – Leedu Vabariigi riiklik preemia
* 2016 – Balti Assamblee kirjanduspreemia

## Viited
Park Jimin

**Park Ji-min** (korea keeles: 박지민; sündinud 13. oktoobril 1995), on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja tantsija. 
2013. aastal debüteeris ta Lõuna-Korea poistebändi BTS (tuntud ka järgmiste nimedega: Bangtan Boys, Bulletproof Boy Scouts või Beyond The Scene) liikmena plaadifirma Big Hit Entertainment all.
Pivdenne

**Pivdenne** (ukraina Південне, vene Пивденное) on linn Ukrainas Harkivi oblastis Harkivi rajoonis. Pivdenne asub Harkivi kesklinnast umbes 17 km edelas.

Asula on rajatud 1906. aastal. Alevi staatuse sai Pivdenne 1938. aastal, linnaõigused 1963. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivdenne elanikest ukrainlasi 79,63%, venelasi 18,65, armeenlasi 0,44%, valgevenelasi 0,25%, grusiine 0,20%, asereid 0,15%, juute 0,13% ja tatarlasi 0,12%.

## Viited
Inga Ābele

**Inga Ābele** (sündinud 5. oktoobril 1972 Riias) on läti kirjanik ja stsenarist.

Ta lõpetas 2001. aastal Läti Kultuuriakadeemia dramaturgia alal. Ta on kirjutanud luulet, lühiproosat, romaane ja näidendeid ning olnud filmistsenarist.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Kimalased ja sipelgad" (kogumikus "Läti jutud: valik 2000. aastate läti lühiproosat", tõlkinud Livia Viitol, Tallinn: Libri Livoniae, 2018).

## Tunnustus
* 2009 – Balti Assamblee kirjanduspreemia

## Viited
Laima Slava

**Laima Slava** (sünninimi **Klieģe**; sündinud 12. juulil 1947) on läti kunstiajaloolane ja kirjastaja.

Ta on lõpetanud Riia 49. keskkooli ja õppinud Läti Riiklikus Kunstiakadeemias.

Aastail 1975–1983 töötas ta Läti NSV Teaduste Akadeemia kunstiajaloo instituudis, 1983–1988 nädalalehes Literatūra un Māksla ('kirjandus ja kunst'), 1988–1989 kirjastuses Liesma ja 1989–1995 Riia Videokeskuse multimeediaüksuses. Alates 1997. aastast on ta kunstiraamatute kirjastuse Neputns peatoimetaja.

Ta on koostanud kunstialbumeid, uurinud Boriss Bērziņši loomingut ning kirjutanud raamatud "Dieva buča" ("Jumala suudlus", 2000) ja "Boriss Bērziņš" (2002, 2016).

Laima Slava on 1981. aastast Läti Kunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
* 2011 – Kolme Tähe orden
* 2017 – Balti Assamblee kunstipreemia

## Viited
Anna-Maria Ravnopolska-Dean

**Anna-Maria Ravnopolska-Dean** (bulgaaria keeles Анна-Мария Равнополска-Дийн; sündinud 3. augustil 1960 Sofias Bulgaarias) on Ameerika Ühendriikide bulgaaria harfist, helilooja, pedagoog, muusikateadlane ja telesaatejuht.
Sokõrjanõ

**Sokõrjanõ** (ukraina Сокиряни, rumeenia Secureni, Târgu Secureni) on linn Ukrainas Tšernivtsi oblastis, Sokõrjanõ rajooni halduskeskus. Sokõrjanõ kesklinn asub Moldova piirist vähem kui 3 kilomeetri kaugusel.

Sokõrjanõ on asutatud 1666. aastal, linnaõigused sai 1966. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sokõrjanõ elanikest ukrainlasi 90,50%, venelasi 6,29%, moldaavlasi 2,25%, rumeenlasi 0,21%, armeenlasi 0,13% ja valgevenelasi 0,12%.

## Viited
Silvija Radzobe

**Silvija Radzobe** (29. aprill 1950 Talsi – 21. aprill 2020 Riia) oli läti kirjandus- ja teatriteadlane ning teatrikriitik.

## Tunnustus
* 2007 – Balti Assamblee kunstipreemia

## Viited
Ragaciems

**Ragaciems** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Ragaciems asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Liivi lahe ja Kaņierise vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 3, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 23 ja Riiast 52 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad Kalniņi ja Ragaciemsi bussipeatus. ning Ragaciemsi kalmistu.

Looduskaitse all on Baloži männid, Galanderu gatve mänd, Putniņi hiidmänd, Jaunlūši hiidmänd ja üks nimetu mänd. Küla jääb Ķemeri rahvusparki. 

Küla ja Starpiņupīte jõe vahele jääb suur Laevamäeks kutsutav luide. Selle tipus olevat vanasti asunud kuur, kuhu süüdati laevade randa meelitamiseks tuli.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kus asuvad nii mälestuskivi kui ka mälestusmärk. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda ja 2009–2021 Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 577 (1970)
* 627 (1979)
* 662 (1989)
* 574 (2000)

* 724 (2006)
* 566 (2011)
* 511 (2021)
* 596 (2026)


## Tuntud elanikke
* Imants Ziedonis - Läti kirjanik
* Oļegs Skarainis - Läti 

Ragaciema tirgus.jpg|Turuplats
Ragaciema sedumi - panoramio.jpg|Võrgukuurid
Ragaciema bāka - Ragaciema Lighthouse (1).jpg|Vana ja uus tuletorn


## Viited
Tinzaouaten

**Tinzaouaten** (ka **Tinzawatene** või **Tin-Zaouatene**) vald Kirde-Malis Sahara kõrbes, Alžeeria-Mali piiril. Tinzaouaten kuulub Kidali piirkonna Abeïbara cercle'sse. Prantsusmaa koloniaalajal oli Tinzaouatenis Sahara-ülese kaubatee peatuskoht ning sõjaväelaager. Valla pindala on 8750 ruutkilomeetrit, aastal 2009 elas seal 2300 inimest, peamiselt nomaadidest tuareegid. Alžeeria poolel on samanimeline asula.

## Viited

## Välislingid
* Le CARI (Centre d'Actions et de Réalisations Internationales), PAADAP Programme Agroecologique d'Appui au Developpement Agricole et Pastoral commune de Tin Zaouaten Adrar Des Iforas, Republique du Mali.
STS-79

**STS-79** oli NASA Space Shuttle'i programmi 79. missioon ja kosmosesüstik Atlantise 17. missioon. 

Atlantis külastas missiooni raames Vene kosmosejaama Mir, viies sinna varustust ja vahetades astronaute. See oli neljas kord kui Miri külastas NASA kosmosesüstik. 

## Meeskond

## Viited
Argentiina suvikõrvits

**Argentiina suvikõrvits** ehk **sapallito** (*Cucurbita maxima subsp. maxima* Zapallito rühm) on kõrvitsa perekonda kuuluva banaankõrvitsa sort.

Argentiina suvikõrvitsa viljad on rohelised, umbes 10–12 sentimeetri diameetriga. Vilju peaks korjama ja tarbima siis, kui need on veel noored ja toored. 

## Välislingid
* https://www.bolster.eu/winter-squash-zapallito-cucurbita-maxima/p62
Court & Remsen Building

**Court & Remsen Building** on New Yorgi linnaosas Brooklynis aadressil 26 Court Street asuv 27-korruseline kõrghoone. 107-meetri kõrgust *[[art déco]]* stiilis ehitist tarindati aastatel 1925–1926.

## Välislingid
*
Montague-Court Building

**Montague-Court Building** on New Yorgi linnaosas Brooklynis asuv 37-korruseline kõrghoone. 141-meetri kõrgust *[[art déco]]* stiilis ehitist tarindati aastatel 1925–1927.

## Välislingid
*
75 Livingston Street

**75 Livingston Street** on New Yorgi linnaosas Brooklynis samanimelisel aadressil asuv 30-korruseline kõrghoone. 105-meetri kõrgust *[[art déco]]* stiilis ehitist tarindati aastatel 1926–1928.

## Välislingid
*
Jana Novotná

**Jana Novotná** (2. oktoober 1968 Brno, Tšehhoslovakkia – 19. november 2017 Omice, Tšehhi) oli tšehhi tennisist.

Tema profikarjäär kestis 1987–1999. Ta oli paremakäeline.