open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jules Rimet

**Jules Rimet** (24. oktoober 1873 Theuley-les-Lavoncourt – 16. oktoober 1956 Suresnes) oli Prantsusmaa spordiorganisaator ja FIFA president.

Aastal 1897 alustas Jules Rimet' eestvedamisel tegevust jalgpalliklubi Red Star Club Français (võitis 1920. aastatel neli korda Prantsusmaa karika). Aasta hiljem valiti ta Prantsusmaa kergejõustikukomitee sekretäriks. Kui 1910. aastal pandi alus Prantsusmaa Jalgpalliliigade Assotsiatsioonile, sai Jules Rimet'st organisatsiooni esimene president. 

Aastatel 1914–1919 viibis ta mobiliseerituna Prantsusmaa sõjaväes.

Pärast Esimest maailmasõda, 7. aprillil 1919, asutati Prantsusmaa Jalgpalliföderatsioon (FFFA), mille presidenditoolile istus Jules Rimet. Samas töötas ta ka Prantsusmaa Spordiliidu presidendina ja oli riigi olümpiakomitee asepresident.

1914. aastast oli Rimet Prantsusmaa Jalgpalliliigade Assotsiatsiooni esindajana seotud ka FIFA-ga. Kui 1918. aastal suri inglane Daniel Burley Woolfall, kes oli FIFA president aastast 1906, jäi mõneks ajaks soiku ka FIFA tegevus. Möödus mitu aastat, enne kui jalgpallijuhid lõpuks ühe laua taha kogunesid ning 1. märtsil 1921 valiti Jules Rimet üksmeelselt FIFA uueks presidendiks. Seda ametit pidas ta 33 aastat, mille järel valiti ta FIFA esimeseks aupresidendiks.

Juba Rimet' valitsusajal hindasid FIFA liikmed tema tegemisi sedavõrd kõrgelt, et nimetasid 1949. aastal MM-i auhinna Jules Rimet' karikaks. 

1921. aastal, kui Rimet alustas tööd FIFA presidendina, kuulus föderatsiooni 20 riiki, kuid 1954. aastal, tema viimasel valitsusaastal, oli FIFA-s juba 85 liiget.
A-horisont

**A-horisont** ehk **huumushorisont** on enim humifitseerunud orgaanilist ainet sisaldav mullahorisont.

A-horisont on ülaltpoolt teine horisont: ta paikneb O-horisondi all. A-horisondis on mineraalne aine segunenud orgaaniliste ainetega, mis on tekkinud organismide lagunemisel. A-horisondis toimub enamus pinnase bioloogilisest aktiivsusest.

A-horisondi paksus sõltub tugevalt piirkonnast. Tavaliselt on see 2–8&nbsp;cm, kuid mustmullapiirkonnas võib see küündida poole meetri ja isegi enamani.

Enamik taimejuuri paikneb A-horisondis ja hangib just sealt toitained. Suurte taimede juured ulatuvad harilikult sügavamale, sest pakuvad kaitset väljakitkumise ja ümberpuhumise vastu.

A-horisont moodustabki viljakandva maa. Kui poes müüakse mulda, siis on selle koostis kõige sarnasem just A-horisondi omaga. Mulda ostetakse aedadesse ja potipõllunduse jaoks. Viljapõldude jaoks seda ei osteta, sest suurte põldude jaoks mulla ostmine on liiga kallis.

A-horisont on pude ja sellepärast väga vastuvõtlik erosioonile. Seda võib kahjustada nii veevool kui tuul. Igal aastal hävib erosiooni toimel 25 miljardit tonni A-horisonti. A-horisondi puudumine muudab taimede kavutingimused väga raskeks. Soodsates tingimustes kulub 1&nbsp;cm A-horisondi moodustumiseks umbes 100 aastat. Selleks on vaja õiges vahekorras orgaanilist ja anorgaanilist ainest ning niiskust.

Paljudes kultuurides on A-horisondi vajalikkuse tõttu inimeluks tekkinud maaema kultus. Maaviljelusjumalust on sageli kummardatud viljakusjumalusena.
Mullahorisont

**Mullahorisondid** ehk **mulla geneetilised horisondid** on mullatekke ja arenemise käigus kujunevad ja muutuvad üksteise peal lasuvad mullakihid.

Iga horisonti iseloomustavad selle tüsedus, värvus, koostis ja muud omadused. Sõltuvalt sellest tähistatakse iga mullahorisonti ladina tähtedega. 

Horisondid võivad eri muldadel olla erinevad ja nendel on oluline koht muldade tundmisel ja eristamisel. Horisontide järjekord moodustab mullaprofiili. 

## Organogeensed mullahorisondid

Organogeensed ehk orgaanilised mullahorisondid sisaldavad üle 30 massiprotsendi (umbes 60 mahuprotsendi) orgaanilist ainet.

### Kõduhorisont

Kõduhorisont ehk O-horisont (vananenud nimetus *A<sub>0</sub>-horisont*) on kõige pealmine mullahorisont metsades, rohtlas vastab sellele rohukuluhorisont. See koosneb madala lagunemisastmega risutsoonist (OL ehk Ol ehk O1), fermentatsioonitsoonist (OF ehk Of ehk O2) ja huumusetsoonist (OH ehk Oh ehk O3).

### Huumushorisont

**Huumushorisont** ehk A-horisont (vananenud nimetus *A<sub>1</sub>-horisont*) on enim humifitseerunud orgaanilist ainet sisaldav akumulatiivne mullahorisont, mis paikneb O-horisondi all.

### Turbahorisont

**Turbahorisont** ehk T-horisont (vananenud nimetus *A<sub>t</sub>-horisont*) on orgaaniline horisont, mis on tekkinud maapinnal, turvast moodustavate taimede jäänustest. Vesi ja happeline keskkond pidurdavad selle lagunemist.

## Mineraalsed mullahorisondid

Mineraalsed mullahorisondid sisaldavad alla 30 mahuprotsendi orgaanilist ainet.

### Väljauhtehorisont

Väljauhtehorisont ehk eluviaalhorisont ehk lessiveerunud horisont ehk E-horisont (vananenud nimetused *A<sub>2</sub>-horisont*, *A<sub>2</sub>B-horisont*) on mullaprofiili ülaosas eristuv hele värvusega mullahorisont.

### Sisseuhtehorisont

Sisseuhtehorisont ehk B-horisont on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained.

### Gleihorisont

Gleihorisont ehk **G-horisont** on sinakas või rohekas mullahorisont, mis tekkib pideva gleistumise korral.

### Lähtekivim

Lähtekivim ehk **C-horisont** on mullatekkeprotsessist haaratud pinnakatte ülemine osa, mis võtab otseselt osa mulla moodustumisest.

### Aluskivim

Aluskivim ehk **D-horisont** on kivimid, mille peale moodustub muld ja mida mullatekkeprotsessid ei mõjuta või mõjutavad väga vähe. 

## Mattunud horisondid
Mulla teket vaadeldakse sageli lihtsustatult: nii, et all paiknevad kivimid peenestuvad ja segunevad muude ainetega. Sageli on asi märksa keerulisem ja isegi segasem. 

Näiteks võivad täielikult välja kujunenud mullad mattuda tuule või vee poolt kohale kantud setete alla, mis seejärel ise pikapeale lagunevad ja mullastuvad. Niisugune protsess esineb sagedamini rannikul. Selle tulemusena võib muld sisaldada mitut põhimõtteliselt ühesugust horisonti, mida eristatakse ette pandud numbriga. Number tähistab mattunud horisonti. Näiteks on võimalik, et mingil mullal eristatakse horisondid O, A1, A2, B3, 2A2, 2B21, 2B22 ja 2C, kus 2A2 ja sellele järgnevad horisondid on mattunud.

## Viited
Aabel-Keramim

**Aabel-Keramim** (heebrea keeles אָבֵל כְּרָמִים 'viinamägede tasandik') oli Piiblis mainitud ammonlaste linn või küla  Palestiinas, Jordani jõest ida pool. 

*Ja [[Jefta]] andis [[Issand]]ale tõotuse ning ütles: "Kui sa tõesti annad ammonlased minu kätte, siis see, kes iganes väljub mu koja ustest mulle vastu, kui ma ammonlaste juurest pöördun rahuga tagasi, kuulugu Issandale ja ma ohverdan ta [[põletusohver|põletusohvriks]]!" Siis Jefta läks ammonlaste vastu, et nendega sõdida, ja Issand andis nad tema kätte. Ja ta lõi neid väga suures tapluses [[Aroer]]ist kuni [[Minnit]]i teelahkmeni, kahtkümmend linna, ja kuni *'Aabel-Keramimini*'; nõnda alandati ammonlased [[Iisraeli lapsed|Iisraeli laste]] ees.* (Kohtumõistjate raamat 11:30–33)

Linna asukoht ei ole täpselt teada. Eusebiose ja Hieronymuse järgi oli selle koha peal küla, mis asus 6...7 Rooma miili (umbes 10 km) kaugusel ammonlaste linnast Rabbast (praegu  ‘Ammān). Eusebiose ja Hieronymuse ajal oli koht veel tuntud oma viinamägede poolest, kust sai rikkalikult head viinamarja. Praegu arvatakse selle koha peal olevat  Tall al-`Umayri (Tall al-'Umayri, Tell Al Umayri, Tall Umayri, Tall el-'Umayri, Tell el Umeiri, Tell el-‘Umeiri), küngas Jordaanias, 10 km ‘Ammānist lõuna pool, Kõrbemaantee ääres Mādabā tasandiku põhjaserval. Aabel-Keramimi on seostatud ka Tell Jawaga, Na'uriga (umbes 14 km ‘Ammānist) ja Tell Sahabiga (12 km ‘Ammānist kagus). 

Koht oli asustatud 3000 eKr kuni 500 eKr. Ta oli seotud ammonlaste kuninga Baalisega. Piibli-ajal oli Aabel-Keramim ammonlaste halduskeskus lõunapiiril moablastega. 

## Välislingid
Dogmaatika

**Dogmaatika** on mingi usundi usutõdede kogum. Enamasti õpetuslausete kogum mis lähtub usutunnistusest (või usureegelist) ja pühakirjast.

**Dogmaatika** on teoloogias kiriku õpetuse (dogmade) süstemaatiline esitamine ja arendamine.

## Vaata ka
*Dogmadelugu
Olenjoki jõgi

**Olenjok** (vene *Оленёк* (Olenjok), jakuudi *Өлөөн* (Ölöön)) on jõgi Aasias Venemaal Krasnojarski krais ja Sahhas. 

Algab Kesk-Siberi kiltmaalt. Ülemjooksul voolab itta, keskjooksul põhja. Alamjooksul pöördub loodesse ja suubub Laptevite mere Olenjoki lahte. Suubumisel moodustab delta.

Pikkus 2292 km, valgla 220 000 km&sup2;.
Rubiin

**Rubiin** on trigonaalne, punaka värvusega mineraal, korundi erim. Korundi nimetatakse rubiiniks, kui ta on karmiinpunast värvi.

Rubiin on tuntud vääriskivina.

10% maailma rubiinidest on pärit Myanmari kaevandustest.

## Välislingid

*
Mäekristall

**Mäekristall** on läbipaistev ja värvitu kvartsi erim.


Pilt:Anatolian - Figurine of a Child - Walters 42360.jpg|Mäekristallist kujuke
Smaragd

**Smaragd** on heksagonaalne, erk rohelise värvusega (smaragdroheline) mineraal, berülli (Be3Al2(SiO3)6) erim.

Smaragd on tuntud vääriskivina. Smaragdile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll. 

1 karaat smaragde on 525 kuni 1,125 dollarit.  Hea kvaliteediga smaragdid tulevad Sambia, Brasiilia, Pakistan, Zimbabwe ja Venemaa kaevandustest.  Smaragd on haruldasem ja kallim kui teemant.
Cordillera Bética

**Cordillera Bética** (ka: *Andaluusia mäestik*) on mäestik Pürenee poolsaare lõunaosas. 

Kulgeb ida-lääne suunas, piirneb lõunas Vahemerega, põhjas Andaluusia tasandikuga. Kõrgeim osa on Sierra Nevada.
Safiir

**Safiir** on trigonaalne mineraal, korundi erim. Ta on enamasti sinaka värvusega (safiirsinine), kuid safiiriks nimetatakse ka muud (välja arvatud karmiinpunane) värvi läbipaistvat korundi. Koostiselt kristalne alumiiniumoksiid (Al2O3).

Safiir on tuntud vääriskivina.
Akvamariin

**Akvamariin** on heksagonaalne sinaka värvusega mineraal, berülli erim.

Akvamariin on tuntud vääriskivina. Akvamariinile kui mineraalile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Heliodoor

**Heliodoor** on heksagonaalne, meekollase värvusega mineraal, berülli erim.

Heliodoor on tuntud vääriskivina. Heliodoorile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Morganiit

**Morganiit** on heksagonaalne, roosaka kuni violetse värvusega mineraal, berülli erim.

Morganiit on tuntud vääriskivina. Morganiidile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Hingedeaeg

**Hingedeaeg** on sügisene periood eesti rahvakalendris, mil austati ja oodati koju surnud esivanemate hingi. Põhjarannikul on seda nimetatud ka **jaguajaks**. 

Hingedeaega on viimastel sajanditel tähistatud erineval ajal, kas siis oktoobris-novembris, eriti enne mardipäeva, mõnikord aga juba perioodil, mis algab pärast mihklipäeva. On ka arvamusi, et hingedeaeg eelnes vahetult jõuludele või paiknes novembris. Hingedeaja sisse on kuulunud kindlasti hingedepäev.

Hingedeajal (neljapäeva õhtuti) oodati hingesid koju. Sel puhul kaeti neile tuppa, sauna või toapealsele laud, mille äärde kutsusid peremees ja perenaine hingi nimepidi toitu maitsma. Neil paluti kaitsta põldu ja karja. Hingedeaja lõpul tänati ja saadeti hinged taas ära.

Hingedeajal oli keelatud müra tegemine, naljatamine, naermine, kisamine, kärarikkad tööd nagu puude lõhkumine. Samuti olid keelatud villa ja lõngaga seotud tööd.

Hingedeaja ilmad arvati olevat pimedad, udused ja sumedad.

## Vaata ka
*hingesandid
*jaguõhtud
Santa Maria (täpsustus)

**Santa Maria** ('püha Maarja') tähendab itaalia, portugali, katalaani jmt keeles Jeesuse ema Maarjat. See nimi on pandud paljudele kohtadele, laevadele jne. 

* **[[Santa Maria]]**, Christoph Kolumbuse lipulaev
* **[[Santa Maria (laev, 2005)]]**, 2005 ehitatud Eesti laev
* **[[Santa Maria (Assoorid)|Santa Maria]]**, saar Assooride saarestikus
* **[[Santa Maria saar (Sardiinia)|Santa Maria saar]], saar Sardiinia lähedal
* **Santa Maria vulkaan**, vulkaan [[Guatemala]]s
* **Santa Maria**, linn [[Brasiilia]]s [[Rio Grande do Sul]]i osariigis
* **Santa Maria**, omavalitsusüksus Brasiilias [[Liiduringkond (Brasiilia)|Liiduringkonnas]]
* **Santa Maria**, linn [[USA]]-s [[California]] osariigis
* **Santa Maria''', Soome firma Paulig gruppi kuuluv maitseaineid ja tex-mex toitusid tootev ettevõte

## Vaata ka
*Santa Maria saar
Poola keel

**Poola keel** (*polski*, *język polski* [jenzõk polski]) on lääneslaavi keel.

Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku. Vanimad mälestised pärinevad 14. sajandist. Sõnarõhk on eelviimasel silbil. 

Poola keel on Poola riigikeel.

Kašuubi keelt ja sileesia keelt on vaadeldud poola keele murretena. 

## Poola tähestik

Poola tähestikus on 35 tähte:
:Aa Ąą Bb Cc Ćć Dd Ee Ęę Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Óó Pp Qq Rr Ss Śś Tt Uu Vv Ww Xx Yy Zz Źź Żż

Tähed ą, ę, ń ja y ei esine kunagi sõna alguses.

## Leksika
### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad
**co** "mis", **kto** "kes", **jak** "kuidas", **dlaczego** "miks", **ile** "kui palju", **gdzie** "kus", **dokąd** "kuhu", **skąd** "kust", **kiedy** "millal", **jaki** "milline", **który** "kumb", **jaki**, **co za** "missugune".

## Grammatika
### Käänamine
Poola keeles on seitse käänet: nominatiiv (nimetav, *mianownik*), genitiiv (omastav, *dopełniacz*), daativ (*celownik*), akusatiiv (sihitav, *biernik*), instrumentaal (*narzędnik*), lokatiiv (*miejscownik*) ja vokatiiv (üttekääne, *wołacz*). Tavaliselt kasutatakse poolakeelsetes grammatikates poolakeelseid käändenimetusi, andmata rahvusvahelisi sünonüüme.

Käänamine nimisõna *gość* ("külaline") näitel:

## Välislingid

* Walery Pisarek, "Poola keel", Poola Keelenõukogu paljukeelne väljaanne, 2007 (eesti keelde tlk Aarne Puu)
* Poola nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Boudewijn Zenden

**Boudewijn Zenden** (sündinud 15. augustil 1976 Maastrichtis) on Hollandi endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener. Ta on mänginud kaitsja ja poolkaitsjana. 

Zenden võitis PSV Eindhoveniga 1997. aastal Eredivisie ja tuli Barcelonaga 1999. aastal Hispaania meistriks.

## Klubikarjäär
Jalgpalli hakkas Zenden mängima Maastrichti klubis Leonidas. Profidebüüt toimus PSV Eindhoveni ridades 28. augustil 1994.  

Hiljem mängis ta ka Barcelonas ja Chelseas, 2003. aastal siirdus Middlesbrough'sse, kus mängis 2005. aastani. 

2004. aasta märtsis lõi ta Middlesbrough' meeskonnas värava Inglismaa liigakarika finaalkohtumises Bolton Wanderersiga, aidates Middlesbrough'il võita esimese suure karika klubi ajaloos. 

Veel on ta mänginud ka Liverpoolis, Marseilles ja Sunderlandis.

## Koondisekarjäär
Hollandi koondises mängis ta esimest korda 30. aprillil 1997, kui võõrsil alistati San Marino tulemusega 6:0. 

Koondises mängis Zenden 54 korda ning lõi 7 väravat. Ta kuulus Hollandi koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2000. ja 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;PSV 
*KNVB beker: 1995–96
*Eredivisie: 1996–97

;Barcelona
*La Liga: 1998–99

;Middlesbrough
* Football League Cup: 2003–04

;Liverpool 
* Euroopa superkarikas: 2005
* Community Shield: 2006
* FA Cup: 2005–06

## Viited

## Välislingid
Bogossi ahelik

**Bogossi ahelik** (vene keeles Богосский хребет) on mäeahelik Venemaa lõunaosas, mis kuulub Suur-Kaukasuse mäestikku. See paikneb administratiivselt Dagestani Vabariigis ning kulgeb edela–kirdesuunaliselt. 

Aheliku pikkus on umbes 70 km ja kõrgus ulatub kuni 4151 meetrini üle merepinna.

Bogossi ahelik on tuntud oma järskude nõlvade ja kõrgete tippude poolest ning on oluline nii geoloogiliselt kui ka ökoloogiliselt. Aheliku piirkonnas leidub mitmekesine taimestik ja loomastik ning see on populaarne sihtkoht mägimatkajate ja loodushuviliste seas.

## Viited
NTFS

**NTFS** ehk **New Technology File System** on Windows NT ja selle järeltulijate, Windows 2000, Windows XP ja Windows Server 2003 standardne failisüsteem. Windowsi versioonid 95, 98, 98SE ja ME suudavad NTFS failisüsteeme lugeda vaid vastavate lisaprogrammide abil.

NTFS vahetas välja Microsofti eelmise FAT (File Allocation Table) failisüsteemi, mis oli kasutuses MS-DOSis ja Windowsi varasemates versioonides. Võrreldes FAT-iga on NTFS-il täiustatud metaandmete tugi ja edasiarendatud andmestruktuuride kasutus sooritusvõime ja vastupidavuse parandamiseks ning kettamahu ärakasutamiseks. Lisatud on pääsuloendid ja failisüsteemi päevikupidamine.

NTFSil on kolm versiooni: v1.2, mida kasutavad NT 3.51 ja NT 4; v3.0, mida kasutab Windows 2000 ja v3.1, mida kasutavad Windows XP ja Windows Server 2003. Nendele versioonidele võidakse viidata ka kui v4.0, v5.0 ja v5.1, vastavalt sellele, millise Windowsi versiooniga nad välja ilmusid. Uuematele versioonid said uusi lisasid: Windows 2000 süsteem sisaldas kvoote.

## Hingeelu
Kõik failiga seotu (faili nimi, loomise kuupäev, pääsuõigused ja isegi sisu) hoitakse NTFSis metaandmetena. Failinimesid hoitakse Unicode'is (UCS-2, iga märk 16 bitti), mis võimaldab esitada ühtses kodeeringus erinevate tähestike sümboleid.

NTFS kasutab failisüsteemi andmete hoidmiseks B-puid, mis on küll kompleksne lahendus, kuid võimaldab kiiret juurdepääsu ja vähendab fragmentatsiooni. Failisüsteemi päevikut kasutatakse süsteemi enda (kui mitte iga üksiku faili) terviklikkuse tagamiseks. NTFS-i kasutavad süsteemid on vastupidavamad, mis on varasemate Windows NT versioonide ebastabiilsust arvesse võttes iseäranis vajalik.

## Opereerimine
Microsoftil on tööriist FAT32 vormingu teisendamiseks NTFSiks, kuid mitte vastupidi. Symanteci PartitionMagic http://www.symantec.com/partitionmagic/index.html ja avatud lähtekoodiga NTFSResize utiliit võimaldavad NTFS partitsioone muuta.

Ilma NTFSi toeta Windowsi versioonid arvestavad aega arvutisiseselt kohaliku ajavöötme järgi. Windows NT ja selle järeltulijad hoiavad sisemisi ajatempleid maailmaajas GMT/UTC ja teisendavad seda vajadusel, näiteks kuvamise eesmärgil. Kuna NTFSil on GMT/UTC ajatemplid, tähendab see failide kopeerimisel NTFS ja mitte-NTFS partitsioonide vahel, et operatsioonisüsteem peab ajatempleid jooksvalt muutma. Seega võivad ajatemplid erineda sõltuvalt sellest, kas faile kopeeritakse suve- või talve- ehk standardajal.

## Vaata ka
* Failisüsteemide võrdlus
* Failipaigutustabel
* HPFS
* WinFS
* Captive NTFS

## Kirjandus
* Custer, Helen (1994). *Inside the Windows NT File System*. Microsoft Press. ISBN 1-55615-660-X.
* Nagar, Rajeev (1997). *Windows NT File System Internals: A Developer's Guide* (1st ed). O'Reilly. ISBN 1-56592-249-2.

## Välislingid
* Vallaste.ee e-teatmik
* Inside Win2K NTFS (Mark Russinovich)
* Selgitus ajatempli kohta
* Linux-NTFS – vanem ja vähem turvaline NTFS toetus Linuxile
* Captive NTFS – uuem ja turvalisem NTFS toetus Linuxile
* NTFS.com – NTFS-i dokumentatsioon
Germaani keeled

**Germaani keeled** on Indoeuroopa keelkonda kuuluv keelterühm. Neid keeli räägivad germaani rahvad, kes jäid Põhja-Euroopasse Rooma impeeriumi aegadest. 

Kõnelejate arvult suurimad germaani keeled on inglise keel ja saksa keel. Olulised on ka hollandi keel, flaami keel ja skandinaavia keeled.

Germaani keelte hüpoteetiline algkeel on germaani algkeel. Seda kõneldi Põhja-Euroopas umbes 1. aastatuhandel eKr ehk rauaajal.

Vanim teadaolev põhjagermaani keelekuju on muinaspõhja keel.

## Liigitus
### [[Põhjagermaani keeled]]
*fääri keel
*gutni keel
**vanagutni keel
*islandi keel
**kõrgislandi keel
*norra keel
**bokmål
**uusnorra keel
*norni keel
*rootsi keel
*taani keel

### [[Läänegermaani keeled]]
*inglise keel
**vanainglise keel
*friisi keel 
*jidiši keel
*afrikaani keel
*alamsaksa keel
*hollandi keel
*flaami keel
*letseburgi keel
*saksa keel

### [[Idagermaani keeled]]
*gooti keel
Marc Overmars

**Marc Overmars** (sündinud 29. märtsil 1973 Emstis) on Hollandi endine jalgpallur, vasakpoolkaitsja ja vasakäär. 

Overmars tegi oma esimese mängu profina 2. märtsil 1991 Hollandi esiliiga klubis Go Ahead Eagles. 

Esimese mängu Hollandi koondises pidas ta 24. veebruaril 1993 Türgiga, kui võideti 3:1. Oma viimase mängu koondises ja ka profina pidas ta 30. juunil 2004 Euroopa meistrivõistluste poolfinaalis Portugaliga, kui tuli vastu võtta 1:2 kaotus. Koondises pidas Overmars 86 mängu ja lõi 17 väravat. 

## Klubid

* 1990–1991 Go Ahead Eagles
* 1991–1992 Willem II Tilburg
* 1992–1997 Amsterdami Ajax
* 1997–2000 Arsenal FC
* 2000–2004 FC Barcelona
* 2008–2009 Go Ahead Eagles

## Saavutused

*Hollandi meister 1994–1996
*Inglismaa meister 1998
*Hollandi karika võitja 1993
*FA Cup 1998
**Nederlandse Supercup* 1993–1995
*Meistrite liiga võitja 1995
*Euroopa superkarika võitja 1995
*Maailma karika võitja: 1995
Pierre van Hooijdonk

**Pierre van Hooijdonk** (sündinud 29. novembril 1969 Steenbergenis Hollandis) on endine jalgpallur, ründaja. Ta on tuntud karistuslöögide sooritamise poolest.

Pierre van Hooijdonk lõpetas mängijakarjääri 13. mail 2007, Feyenoordi 1:1 viigimängus Groningeni vastu. Sel mängus lõi ta karistuslöögist värava juba kaheksandal mänguminutil.

## Saavutused
;Celtic
*Scottish Cup: 1994–95
;Nottingham Forest
*Division One: 1997–98
;Feyenoord
*UEFA karikas: 2001–02
;Fenerbahçe
*Süper Lig: 2003–04, 2004–05

## Isiklikku
Pierre Van Hooijdonk on 193 cm pikk.
Eesti lastekirjandus

**Eesti lastekirjandus** on Eestis või eestlaste kirjutatud lastele suunatud kirjandus.

## Eesti lastekirjanikke
*Karl Ader
*Ansomardi
*Ott Arder
* Ernst Enno
* Erika Esop
* Karl August Hindrey
* Juhan Jaik
* August Jakobson
* Harri Jõgisalu
* Juta Kaidla
* Asta Kass
* Kristiina Kass
* Tiina Kilkson
* Andrus Kivirähk
* Feliks Kotta
* Elar Kuus
* Henno Käo
* Siiri Laidla
* Jaan Lattik
* Uno Leies
* Ira Lember
* Oskar Luts
* Iko Maran
* Voldemar Miller
* Heljo Mänd
* Ellen Niit
* Andrus Norak
* Dagmar Normet
* J. Oro
* Jüri Parijõgi
* Ralf Parve
* Elsa Pelmas
* Aino Pervik
* Aivar Pohlak
* Holger Pukk
*Marge Pärnits
* Silvia Rannamaa
* Jaan Rannap 
* Eno Raud
* Piret Raud
* Astrid Reinla
* Richard Roht
* Marta Sillaots
* Karl Eduard Sööt
* Aino Tigane
* Ilmar Tomusk
* Tatjana Treufeldt
* Silvia Truu
* Leelo Tungal
* Robert Vaidlo
* Jaanus Vaiksoo
* Edgar Valter
* Heiki Vilep
* Heino Väli

## Vaata ka
*Lastekirjandus
*Aabits
*Eesti Lastekirjanduse Keskus
Vähemusrahvus

**Vähemusrahvus** ehk **rahvusvähemus** on rahvusgrupp, kes erineb riigi põhirahvusest etnilise kuuluvuse, keele, usu või kultuurilise omapära poolest.

Paljudes riikides on vähemusrahvuste kaitseks eraldi tingimused. Euroopa Nõukogu liikmesriigid, sealhulgas Eesti, on võtnud vastu Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni.

Tavaliselt on riigis vähemusrahvuste määramiseks ja nimetamiseks konkreetne seadus, mis määrab ära selle riigi vähemusrahvused.

Vähemusrahvust saab laias laastus ülemaailmselt defineerida järgmiste punktide alusel: 
#Riigis rahvaarvult vähemuses olev rahvus.
#Poliitiliselt mitte võimul olev rahvus.
#Rahvus, mille kultuur, keel, rass, religioon vms. erineb enamikust.
#Rahvus, mille esindajad soovivad säilitada oma kultuurieripärasid (antud riigis).
#Rahvus, mille esindajad on selle riigi, mille rahvusvähemuseks neid loetakse, kodanikud.
#Rahvus, mille esindajad on antud riigis elanud pikka aega.

Lisaks pikka aega riigis elanud vähemusrahvustele võib teatud tingimustel vähemusrahvuseks lugeda ka lühiajalisi immigrante, rändrahvaid või põliselanike hõime.

## Eesti vähemusrahvused

Eesti ajaloolised vähemusrahvused on olnud sakslased (baltisakslased), venelased (eestivenelased, sh peipsivenelased), rannarootslased, veidi hilisemast ajast ka juudid (Eesti juudid), mustlased (sh Laiuse mustlased) ja tatarlased (Eesti tatarlased).

Eestis elab 2011. aasta rahvaloenduse seisuga 93 vähemusrahvust. Nende seas on arvukamad kogukonnad venelased (321 198), ukrainlased (22 302), valgevenelased (12 419) ja soomlased (7423).

## Vaata ka
*Vanausulised

## Viited
Douglass North

**Douglass Cecil North** (5. november 1920 Cambridge, Massachusettsi osariik – 23. november 2015) oli USA majandusteadlane. Ta on lõpetanud California Ülikooli Berkeleys kolme diplomiga (politoloogia, filosoofia ja majandusteadus).

North sai 1993. aastal Nobeli majandusauhinna. Ta oli poliitilise ökonoomia professor Washingtoni Ülikoolis Saint Louises 1983. Tema majandusteaduslikud tööd on omandiõiguse, tehingukulude ja majandusliku ettevõtluse ajaloo ning ka majandusliku arengu vallast arenevates riikides.

Douglass North defineeris oma 1990. aastal ilmunud teoses "Institutsioonid, institutsionaalne muutus ja majandusedu" institutsioone kui mängureegleid, mis juhivad ja piiravad inimeste ja organisatsioonide tegevust ühiskonnas. North eristas formaalseid mängureegleid mitteformaalsetest.

Formaalsed mängureeglid on seotud kirjutatud reeglitega:
*seadused,
*direktiivid,
*normid, koodeksid jne.

Mitteformaalsed mängureeglid on seotud kirjutamata reeglitega: 
*traditsioonid,
*tõekspidamised,
*harjumused,
*tavad, kombed jne.

North rõhutas institutsioonide olulisust, väites, et need mõjutavad majanduse käekäiku ja arengut. Näiteks toob North esile tehingukulud, mis on tema arvates mõjutatud järgmiste tingimuste poolt:
#Mõõtmiskulud – tehingu osapooled on sunnitud tegema kulutusi kauba või teenuse väärtuse kindlaksmääramiseks: on need ikka soovitud värvi, suurusega, kaaluga, õige arv ning kas müüja on ikka nende omanik.
#Turu suurus – otsustab, kas toimub ebaisikuline või personaalne vahetus. Näiteks kui tehing toimub väikses alevikus, kus osapooled üksteist tunnevad, on teisele tünga tegemine seotud riskidega sattuda üldise kriitika, pilkamise ja halvakspaneku subjektiks ning võib tähendada, et patustanuga ei soovita enam äri ajada. Vastupidises olukorras, kus tehingu osapooled üksteist ei tunne ja "risk" kogemata üksteisega kohtuda on väike, olukord, mis peaks kirjeldama olukorda suurtel turgudel, kus sotsiaalne kontroll puudub, on loodud tingimused oportunistlikuks käitumiseks.
#Seaduste jõustamine (*law enforcement*) on enamikus ühiskondades aeganõudev ja kulukas.
#Ideoloogia – suhteliselt kompakne ja vastuoludeta väärtuste kogu, mis annab tema järgijatele vastused järgmistele küsimusele:
#*mis on hea ja mis on halb?
#*kes ma olen?
#*miks asjad juhtuvad nii, nagu nad juhtuvad?
#*mida peaks ette võtma, et olukorda paremuse poole pöörata?
Trasjanka

**Trasjanka** (valgevene ja vene keeles *трасянка*) on vene-valgevene segakeel, mida kasutab suur osa tänapäeva Valgevene elanikest. Selle sõnavara pärineb vene keelest, aga grammatika ning hääldus valgevene keelest. 

Trasjanka on rohkem levinud maaelanike ja madalama haridustasemega inimeste hulgas.

## Vaata ka
*suržik
*valgevene keel
*vene keel
Borštšovotšnõi ahelik

**Borštšovotšnõi ahelik** (vene *Борщовочный хребет*) on mäestik Aasias Venemaa Taga-Baikali krais. 

Kulgeb Šilka jõe paremkaldal edela-kirde suunas. 

Iseloomulikud on lamedad laed ja lauged nõlvad, kõrgus kuni 1501 meetrit.
Hoovus

**Hoovus** on suure koguse vee (harilikult merevee) horisontaalne ja enam-vähem püsiva suuna ja kiirusega liikumine, mis on põhjustatud püsiva suunaga tuultest, soolsuse- või temperatuurierinevustest.

Enamasti seostatakse hoovuseid ookeanide ja meredega, kuid neid esineb ka suuremates järvedes.

Vee panevad liikuma peamiselt tuuled ja pooluste lähedal toimuv vee jahtumisest tulenev vajumine. Samuti tekitavad vee liikumist soolsuse ja sellest tulenevalt merevee tiheduse erinevus. Tuuled suudavad vett mõjutada vaid kuni 100 m sügavuseni. Maa pöörlemine ja sellest tulenev Coriolisi efekt on põhjuseks hoovuste kõrvalekaldele n-ö otsesuunast – põhjapoolkeral paremale, lõunapoolkeral aga vasakule.

Hoovuste liikumise suunda mõjutavad rannajoone kuju ja põhja reljeef.

## Hoovuste liigid
Merehoovusi saab liigitada mitmest apektist.

; Ajalise pikkuse järgi
* püsivad hoovused  
* perioodiliselt muutuvad hoovused
* ajutised hoovused

; Tekketegurite järgi
* loodete hoovused
* murdlainehoovused (saksa *Brandungsrückstrom*)
* gravitatsioonihoovused
* kompensatsiooni- ehk äravooluhoovused
* triivhoovused tuulte mõjul

; Temperatuuri ja soolsuse järgi
* soojad hoovused (soojad hoovused)
* külmad hoovused
* soolased hoovused
* väikese soolsusega hoovused (saksa *salzarme Strömungen*)

; Asukoha järgi
* pinnahoovused
* süvaveehoovused
* põhjahoovused
* rannikuhoovused

Hoovuste jagamine ühte tegurit arvestades on väga lihtsustatud, sest tavaliselt reaalselt kujuneb mingi hoovus mitme teguri koosmõjul.

## Vaata ka
*Hoovuste loend
*Termohaliinne tsirkulatsioon

## Viited

## Välislingid
* Hoovuste arvutimudel (video)
Lamm

**Lamm** (ka **üleujutustasandik, jõelamm**) on suurvee poolt üleujutatav osa jõeorust.

Lamm koosneb alluuviumist ehk jõe poolt mahajäetud setetest. Lammid kujunevad jõgede alamjooksul. Valdavaks on küljeerosioon, mistõttu võivad lammi omavad jõed olla väga looklevad ehk meandreerunud. Eristatakse kuhjelist lammi, mis koosneb täielikult alluuviumist ja soklilist lammi, kus alluuvium moodustab suhteliselt õhukese kihi samadel kivimitel, millesse terve org on uuristatud.

Jõeorus võivad esineda oruterrassid, mis on kunagise lammi jäänukid. Oruterrasse suurvesi üle ei ujuta.

Lammoruks nimetatakse jõeorgu, mille põhjas on lamm.

Taimekooslust, mis asub lammil, nimetatakse luhaks ehk lamminiiduks.

## Vaata ka
*Luht
Õisloomad

**Õisloomad** (*Anthozoa*) on ainuõõssete (*Cnidaria*) hõimkonda kuuluv loomade klass. Siia kuuluvad meriroosid ja korallid.

Õisloomad on enamasti sessiilsed loomad ehk elavad merepõhjale kinnitunult. Tuntuimad õisloomade esindajad on korallid. Õisloomadest toitujaid on vähe, peamiselt meritähed (*Asteroidea*). Peale korallide on õisloomadeks ka meriroosid, kelle tuntuim esindaja on hobumeriroos (*Actinia equina*). Meriroosid on mõõtmetelt suuremad kui korallid ja nende seas on ka mõned, kes suudavad ujuda.

Õisloomad hingavad difusiooni teel. Kehasein koosneb kahest rakukihist. Välimist nimetatakse ektodermiks ja sisemist entodermiks. Nende vahel on rakutu ja väga veerikas aine – mesoglöa. Õisloomadel on kehaõõs, mis on väliskeskkonnaga ühenduses vaid suu kaudu. Neil on hajus närvisüsteem.

Korallid eritavad ainevahetusjääkidest kaltsiitse skeleti, mille varjus nad polüüpidena elavad; meduusi elujärk õisloomadel puudub. Polüübid võivad elada nii koloniaalselt kui üksikult.

Korallid saavad elada ainult suure soolsusega ja puhtas vees, mille temperatuur on üle 20 °C. Korallid elavad sümbioosis üherakuliste vetikatega. 

Õisloomadel on tähtis koht aineringes, sest nad hävitavad suures koguses zooplanktonit ja teiste loomade vastseid. 

Õisloomad ja ka ülejäänud ainuõõssed on evolutsiooni ummikharu, mis ei ole eellaseks mitte ühelegi teisele loomarühmale.

## Vaata ka
*Korallid
Vanuatu saared

**Vanuatu saared** on saarestik Vaikses ookeanis. Pindala 14 800 ruutkilomeetrit. Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgus kuni 1879 meetrit. Kuuluvad Vanuatule.

Vanuatu saarte varasem nimi on *Uus-Hebriidid*. Saartele andis selle nime 1774. aastal James Cook. Tänapäeval kasutatakse seda üksnes ajaloolises kontekstis.
Darling

**Darling** on jõgi Kagu-Austraalias, Murray parempoolne lisajõgi. 

Darling algab Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvult. Ülemjooksul voolab läände, kesk- ja alamjooksul rahulikult edelasse ning suubub paremalt Murraysse. 

Alamjooks kuivab sageli. Ajavahemikus 1885–1960 kuivas Darling 45 korral.

## Ajalugu

Esimesed asunikud jõudsid Queenslandi Darlingi jõgikonda 1815. aastal. Pikkamööda ulatus eurooplaste kontroll järjest kaugematele aladele.

1828 saatis Uus-Lõuna-Walesi kuberner Ralph Darling maadeavastajad Charles Sturti ja Hamilton Hume'i Macquarie jõge uurima. Nad avastasid Bogani jõe ja jõudsid 1829. aasta alguses Darlingi ülemjooksule, mille nad nimetasid kuberneri järgi.

1835 ratsutas major Thomas Mitchell Darlingi kogu pikkuses läbi, kinnitades Sturti varasemat teadet, et see on Murray lisajõgi.

1856 peatus Blandowski ekspeditsioon Darlingi suubumiskohas Murraysse. Ekspeditsiooni eesmärk oli avastada uusi kalaliike ja koguda neid Rahvusmuuseumi jaoks. Need eesmärgid sai kuhjaga täidetud ja järgmisel aastal naasis ekspeditsioon Adelaide'i 17 400 isendiga.

19. sajandi teisel poolel sai Darlingist suur liiklustee Uus-Lõuna-Walesi lääneosa elanike jaoks. Keskjooksul olevatest linnadest, näiteks Bourke'ist ja Wilcanniast allavoolu kuni Murray suudmeni sõitsid eriti madala süvisega rataslaevad, millega karjakasvatajad saatsid villa suudmepiirkonnas olevatesse riidetootmisettevõtetesse. Kuid viimase sajandi jooksul on jõe tähtsus liiklusteena tunduvalt vähenenud.
Bureja mäestik

**Bureja mäestik** (vene *Буреинский хребет*) on mäestik Aasias Venemaa Habarovski krais. 

Kulgeb põhja-lõuna suunas Bureja jõe paremkaldal. Kõrgus kuni 2167 meetrit.
Erechtheus

**Erechtheus** (vanakreeka keeles Ἐρεχθεύς) oli poolmüütiline Atika kuningas, Pandion I ja **Zeuxippe** poeg. Tema õed olid Prokne ja Philomela. Tema valitsusajaks on arvatud 1397–1347 eKr. 

Erechtheusel oli kaksikvend Butes. Pärast isa surma pidid nad koos valitsema hakkama. Selle asemel jagasid nad võimu isekeskis ära ja nii võib neid pidada võimu lahususe põhimõtte leiutajaiks. Jagamine käis nii, et Erechtheus sai ilmaliku ja Butes vaimuliku võimu. Sellest ajast on ilmalik ja vaimulik võim Atikas lahus olnud. Tõsi, vaimulikel polnud Atikas palju võimu, seda enam, et Butesel ei olnud lapsi ja järelikult ei olnud vaimulikud nii kõrgest soost.

Erechtheuse naine oli **Praxithea**. Neil oli kuus poega: Kekrops II, **Orneus**, **Metion**, **Pandoros**, Thespios ja **Eupalamos**, ning seitse tütart: **Protogeneia**, Prokris, Kreusa, **Oreithyia**, **Chthonia**, **Pandora** ja **Merope**. Tema mitu tütart said tuntuks oma õnnetu saatusega.

Protogeneia suri noorelt.

Prokrise ja Kephalose abielu hukutas armukadedus.

Apollon vägistas Kreusa ja tegi talle lapse. Kreusa hoidis rasedust salajas, sünnitas salaja ja hülgas lapse kohe. Erechtheus naitis ta Xuthosega, kes oli teda sõjas aidanud. Neil ei olnud kaua aega lapsi. Lõpuks leidsid nad vägistamisest sündinud poja Ioni, kellest sai joonlaste esiisa, ja said ka teise poja **Achaiose**, kellest sai kõigi ahhailaste esiisa.

Ka Oreithyia polnud veel päris täiskasvanud, kui talle tuli kosja Põhjatuul Boreas. Kuna Kephalos oli olnud Borease vennapoeg, oli terve Ateena kosilase vastu. Erechtheus ei julgenud jumalale ka ära öelda ja keeldus põhjendusel, et Oreithyia on liiga noor. Boreas ei jätnud Oreithyiat ja röövis ta ära, kui see õdede seltsis jõe kaldal mängis. Nende pojad olid Kalais ja Zetes.

Erechtheus naitis Chthonia oma kaksikvenna Butesega. Neil ei olnud lapsi.

Pandora ja Merope, keda ei tohi ära segada teiste samanimelistega, ei saanud kuulsaks.

Erechtheust austati kultuslikult Ateena akropolil, kus ta oli formaalselt samastatud Poseidoniga (**Poseidon Erechtheus**), kellele toodi ohvriks härgi ja jäärasid. Erechtheuse järgi on nime saanud akropolil asuv tempel Erechtheion. Mõnes müüdis samastati teda Erichthoniosega, teises kujutati tolle poja või pojapojana.
Kreusa (Erechtheuse tütar)

**Kreusa** (ladina *Creusa*) oli Atika kuninga Erechtheuse tütar.

Kreusa oli veel pooleldi laps, kui ta ühel päeval krookusi korjama läks. Seal tuli tema juurde Apollon, haaras temast kinni, kandis lähedalasuvasse koopasse ja vägistas ta. Kreusa karjus ema appi, aga keegi ei kuulnud.

Kreusa ei julgenud sellest vanematele rääkida, sest tollal võis ka vägistamise ohvriks sattumise eest surma mõista. Ta varjas oma rasedust ja kui tema aeg täis sai, läks sinna koopasse tagasi, kus ta vägistati, sünnitas poja ja jättis sinna maha. Hiljem hakkas teda südametunnistus piinama ja ta läks sinna tagasi, kuid ei leidnud last. Maas polnud ka verd, nii et laps polnud langenud metsloomade ohvriks.

Kui Kreusa abiellumisealiseks sai, andis isa ta võõramaalasele Xuthosele, kes oli Erechtheust sõjas aidanud. Xuthos jäi Ateenasse elama. Nad ei saanud lapsi. Rahvas võõrastas Xuthost ega olnud kurb. Ka Kreusa ei kurvastanud selle pärast, kuigi teisel põhjusel: vägistamine pani ta üldse mehi vihkama. Küll aga oli Xuthos väga õnnetu.

Xuthos läks koos naisega Delfi oraakli juurde. Seal võttis neid vastu Ion, kes oli noorem kui tollal preestritele kombeks oli. Xuthos küsis oraaklilt, kas ta edaspidi veel lapsi saab. Apollon vastas, et saab ja et Ion ongi nende laps. Preestrinna tõi välja mähkmed, milles Ion leiti, ja Kreusa tunnistas, et nendes mähkmeis jättis ta koopasse lapse, kelle oli Apolloniga saanud. Sinna ilmus Athena, kelle Apollon oli sinna saatnud ütlema, et laps on tõesti tema oma. Athena lisas, et Hermes oli poisi koopast templi trepile kandnud, ja et Ion on väärt Ateenat valitsema.

Ion läks vanemate juurde elama ja sai kõigi joonlaste esiisaks. Tema poolvennast **Achaiosest**, kes sündis edaspidi, sai kõigi ahhailaste esiisa, aga Atika kuningat ei saanud neist kummastki.
Ion

**Ion** oli leidlaps. Ta leiti Delfi oraakli templi trepilt. Preestrinna kasvatas ta üles ja temast sai pühamu teenija.

Ükskord tulid Atika suurnik Xuthos ja tema naine Kreusa oraaklilt küsima, kas nad veel lapsi saavad. Apollon ütles, et saavad ja et Ion ongi nende laps. Preestrinna tõi välja mähkmed, milles Ion leiti, ja Kreusa tunnistas, et nendes mähkmeis jättis ta koopasse lapse, kelle oli Apolloniga saanud. Sinna ilmus Athena, kelle Apollon oli saatnud ütlema, et laps on tõesti tema poeg. Athena lisas, et Hermes oli poisi koopast templi trepile kandnud ja et Ion on väärt Ateenat valitsema.

Ion läks vanemate juurde elama ja sai kõigi joonlaste esiisaks. Tema poolvennast **Achaiosest**, kes siis oli veel sündimata, sai kõigi ahhailaste esiisa. Atika kuningat ei saanud neist kummastki.
Xuthos

**Xuthos** oli Helleni poeg, kes sai Atika kuninga Erechtheuse koduväiks, sest oli teda sõjas toetanud. Tema naine oli Kreusa.

Kuna ta oli välismaalane, peeti teda võõraks ega kurvastatud, et tal lapsi polnud. Isegi Kreusa ei kurvastanud eriti. Xuthos pidas seda aga suureks õnnetuseks ja läks naisega Delfi oraakli juurde küsima, kas ta veel lapsi saab. Seal andis Apollon talle oraakli noore teenija Ioni pojaks. Neile ilmus Athena ja teatas, et Ion on Kreusa lihane poeg Apolloniga. Xuthos lapsendaski Ioni.

Siiski sai Xuthos lõpuks Kreusaga ka lihase poja **Achaiose**, kellest sai kõigi ahhailaste esiisa, aga Ion sai kõigi joonlaste esiisaks. Xuthose vennad olid kõigi aioollaste esiisa Aiolos ja doorlaste esiisa Doros.
Kalais ja Zetes

**Kalais** ja **Zetes** olid Põhjatuule Borease ja Oreithyia pojad. Isa järgi hüüti neid ka **boreaadideks**.

Nad olid argonaudid ja peletasid minema harpüiad, kes pimeda Phineuse toidu õgisid või rüvetasid. Zetes ja Kalais seisid Phineuse kõrval paljastatud mõõkadega ja tahtsid harpüiad tappa. Jumalate käskjalg Iris tuli seepeale sinna ja teatas, et harpüiad on Zeusi koerad ja neid ei tohi tappa, kuid lisas Styxi nimel (niisugust tõotust ei saa keegi murda), et harpüiad ei tule enam kunagi Phineust kiusama. Seepeale kutsuti Phineus laevale, nad pidutsesid öö läbi ja Phineus rääkis argonautidele, kuidas paljudest ees ootavatest ohtudest, eriti sümplegaadidest pääseda.
Boreas

**Boreas** (kreeka keeles *Βορέας*, ladina keeles **Aquilo**) on Kreeka mütoloogias põhjatuule jumal, koidujumalanna Eose ja tuulte jumala Aiolose või titaani Astraiose poeg.

Tema järgi on saanud nime boora.

Boreas elas kaljulossis Traakias. Tema vennad olid Läänetuul Zephyrios, Lõunatuul Notos ja Idatuul Euros. Neil oli õde Alkyone, keda ei tohi ära segada selle Alkyonega, kes oli üks plejaadidest.

Kunstis kujutati Boreast tavaliselt tiivulise vanamehena, kellel olid sakris juuksed ja habe, mis olid mõnikord härmas või millest rippusid jääpurikad, seljas lehviv mantel või tuunika ja käes teokarp. Pausanias kirjutas, et tal olid jalgade asemel maod, aga kunstis kujutati teda ikkagi inimjalgadega, ainult kandade küljes tiivad.

Boreas olevat korda moondunud täkuks, läinud Trooja kuninga Erichthoniose märade juurde ja sigitanud nendega 12 varssa. Sel viisil sündinud hobused olid pisut lennuvõimelised ja suutsid joosta üle viljapõllu ilma vilja maha trampimata.

Kord Atikas puhudes nägi ta Ateena kuninga Erechtheuse tütart **Oreithyiat**, armus temasse ja palus kuningalt tema kätt. Erechtheus oli oma tütre Prokrise juba andnud Borease vennapojale Kephalosele ning see abielu oli õnnetu. Sellepärast oli terve Ateena kosilase vastu. Erechtheus ei julgenud jumalale ka ära öelda ja keeldus põhjendusel, et Oreithyia on liiga noor. Vihane Boreas röövis Oreithyia ära, kui see õdede seltsis Ilissose jõe kaldal mängis. Oreithyia röövimise paika püstitati Borease altar.

Boreasel ja Oreithyial sündisid kaksikpojad Kalais ja Zetes, keda tunti boreaadidena. Sündides olid poisid tavalise lapse välimusega, kuid hiljem kasvasid nende õlgadest välja kuldsed tiivad. Nad langesid Heraklese käe läbi. Boreasel ja Oreithyial oli ka tütar Chione, lumejumalanna.

Kui pärslaste sissetungi ajal Kreekasse sai vaenlase laevastik Artemisiumi lahingus 480 eKr tormis kõvasti räsida, peeti seda Borease soosingu märgiks.

Boreast kummardati Ateenas, kus tema auks korraldati iga-aastast festivali boreasmi.

Peter Paul Rubens on maalinud seda, kuidas Boreas Oreithyiat röövib.

## Viited
Hathor

**Hathor** (vanaegiptuse keeles 'Horuse maja') oli Vana-Egiptuse usundis jumal Horuse ema, armastuse, tantsu ja muusika jumalanna.

Hathorit kujutati inimese keha ja lehma sarvedega, pea kohal päikeseketas. Hellenismi ajal samastati teda kreeka Aphroditega.
## Vaata ka
*Dendera, Hathori tempel
Kephalos ja Prokris

**Kephalos** oli vanakreeka mütoloogias **Deioni** poeg ja tuultejumala Aiolose pojapoeg. Ta oli abielus Atika kuninga Erechtheuse tütre **Prokrisega**. Nad armastasid teineteist väga. 

Koidujumalannal Eosel oli paha komme ilusaid jahimehi röövida (vaata Tithonos ja Orion). Tema ohvrite hulka kuulus ka Kephalos, kui see vaid mõne nädala oli abielus olnud. Eos hoidis meest vangis ja püüdis teda tükk aega võrgutada, kuid too ei vastanud jumalanna tunnetele.

Kui Eos nägi, et suhtest asja ei saa, laskis ta mehel minna, kuid soovitas enne veenduda, kas ka Prokris on vahepeal sama truu olnud. Armukadedus ajas Kephalose hulluks, sest Prokris oli võrratult ilus naine. Ta muundas oma välimuse (arvatakse, et Eose abiga, sest muidu poleks muutus nii põhjalik olnud) ja läks koju, kus keegi teda ära ei tundnud, ehkki kõik ootasid. Tükk aega püüdis Kephalos edutult Prokrist võrgutada, rääkides, et mees on ta maha jätnud. Naine kostis alati, et kuulub Kephalosele: «Viibigu ta kus tahes, truuks temale ma jään.» Viimaks ühel päeval, kui Kephalos jälle Prokrist palvete, veenmise ja lubadustega ründas, lõi Prokrise usk kõikuma. Ta ei andnud küll järele, kuid ei andnud võrgutajale ka kindlat vastulööki. Sellest Kephalosele piisas. Ta paljastas end ja süüdistas naist truudusetuses.

Arusaadavalt oli naine ülimalt haavunud. Ta lahkus silmapilk kodunt ja läks üksi mägedesse elama. Kephalos taipas, milline tolvan ta oli olnud. Läks kaua aega, enne kui ta naise leida suutis. Kephalos palus alandlikult andestust.

Prokris ei suutnud mehele kohe andestada, kuid lõpuks tuli siiski mehe juurde tagasi. Nad elasid mitu aastat koos ja said poja Arkesiose, Odysseuse vanaisa.

Prokris oli kinkinud mehele oda, mis kunagi märgist mööda ei lennanud. Kord, kui Kephalos jahile läks, hakkas omakorda Prokris meest truudusetuses kahtlustama ja hiilis salaja järele. Kephalos nägi midagi põõsastes liikumas, heitis kohe oda ja tabas oma naist südamesse.

Kephalost ja Eost on kujutatud Melose reljeefidel. 

Pärastpoole aitas Kephalos Amphitryoni sõjas tafide vastu ja sai autasuks Kefallenia (ühes versioonis Taphose) saare. Kefallenia on nimetatud Kephalose järgi.

Kõige põhjalikumalt on Kephalose ja Prokrise loo kirja pannud Ovidius "Metamorfooside" 7. köites.

## Välislingid
*John Flaxmani skulptuur "Cephalus ja Aurora"
Näppepillid

**Näppepillid** (saksa keeles *Zupfinstrumente*) ehk **näppekeelpillid** (inglise keeles *plucked string instruments*), ka **näpitspillid** on keelpillid, mida mängitakse sõrmedega või elastse plaadikese (plektroniga) näppides. 

## Liigitus
Näppepillid võib liigitada kolme rühma või perekonda pilli kuju järgi. 

Esimesse rühma kuuluvad kõlakasti ja kaelaga näppekeelpillid (nt kitarr, basskitarr, mandoliin, bandžo, lauto, balalaika, sitar jt). Sellistel pillidel on üldiselt suhteliselt vähe keeli ning need asetsevad kaela kohal, mille vastu keelt vajutades saab helikõrgust määrata ehk igal keelel mängida suures ulatuses helikõrgusi.

Teise rühma moodustavad näppepillid, millel kaela ei ole ja keeled asetsevad täies pikkuses kõlakasti kohal. Sellesse rühma kuuluvad kannel ja selle sugulased eri maades (kantele, kokle, kankles, gusli) jt. Nendel pillidel on tavaliselt iga vajaliku helikõrguse jaoks vastav keel, iga keel häälestatakse kindlale helikõrgusele. Keelte pikkust ei ole üldiselt võimalik mängimise käigus muuta (ja sellega muuta helikõrgust). Seega sõltub pilli heliulatus keelte arvust. Olenevalt kõlakasti suurusest on keeli vähem või rohkem.

Kolmanda rühma pillidel ei ole samuti kaela, aga keeled ei asu täies pikkuses kõlakasti kohal. Sellised pillid on näiteks harf ja lüüra.

Ka klavessiini loetakse näppekeelpilliks, kuigi see ei kuulu ühessegi mainitud rühma ning seda mängitakse klahvide abil.

## Ajalugu
Juba väga vanal ajal oli mitmel rahval olemas harfi- ja kandlelaadseid instrumente. Vana-Kreekast tuntud pill oli lüüra, mille saatel esinesid poeedid. Algselt oli lüüra valmistatud kilpkonna kilbist ja kõveratest antiloobisarvedest ning tal oli seitse keelt.

## Vaata ka
* Näppekeelpillide loend

## Viited
Peajalgsed

**Peajalgsed** (*Cephalopoda*) on limuste hõimkonda kuuluv loomade klass.

Peajalgsete keha koosneb peast ja kereosast. Suu ümber paiknevad pikad iminappadega varustatud kombitsad. Üks tavalisematest peajalgsetest on harilik seepia (*Sepia officinalis*). Liikumiseks paiskavad peajalgsed mantliõõnde imetud vee läbi lehtri välja. Veejuga lükkab looma edasi tagumine ots ees. Peajalgseil on suhteliselt suur aju ja keerukas närvisüsteem. Neil on keerukas "intelligentne" käitumine. Peajalgseil on suhteliselt kõige suuremad silmad loomariigis, millega nad näevad väga hästi. Maitset tunnevad nad kombitsatega. Toituvad peamiselt kaladest. Peajalgseil on tumedat pigmenti tootev tindinääre, mille juha avaneb tagasoolde. Veri sisaldab vaseühendeid, mistõttu värvub õhu käes siniseks. Hingamiselunditeks on üks paar mantliõõnes paiknevad lõpuseid. Peale seepiate on tuntud peajalgsed ka kalmaarilised (*Teuthida*) ja kaheksahaarmelised (*Octopoda*), kellest mõni liik on väga mürgine.

Laevukesed (*Nautiloidea*) on väikesed Kagu-Aasia meredes mitmesaja meetri sügavusel elavad loomad. Neist teatakse suhteliselt vähe. Nende esivanemad elasid meredes juba väga ammu, sadu miljoneid aastaid tagasi. Ka Eesti maapõues on rohkesti nende kivistisi, mida võib tihti leida Põhja-Eesti paekalda jalamilt. Nende keha asub koja viimases kambris. Ülejäänud kambrid on täidetud gaasiga, mis töötab hüdrostaatilise aparaadina. Tänini on teadaolevalt säilinud kõigest kuus liiki, neist tuntuim on harilik laevuke (*Nautilus pompilius*).

Peajalgseid on tänapäeval ligikaudu 800 liiki. Fossiilseid peajalgseid on teada umbes 10 000 liiki.

Eesti vetes peajalgseid ei ela.

## Vaata ka
*kõhtjalgsed
*teutoloogia

## Galerii

Pilt:Nommeveski nautiloid.jpg|Peajalgse kivistis ordoviitsiumi lubjakivis Nõmmeveski joa lähedal
Akmeism

**Akmeism** (kreeka sõnast *akm&#275;* — kõrgiga) on kirjandusvool, mis tekkis 1910. aastail Venemaal.
Selle suuna moodustasid mõned sümbolistid, kes otsisid sümbolismile uusi väljundeid. Akmeismi nimetatakse igatsuseks maailma kultuuri järele. Klassikaline kirjandus oli akmeistidele baas, millest nad ammutasid ideid. 
Nende arvates ei pea luuletaja kartma teemade korduseid. Nad väärtustasid maist elu, eitasid müstikat, kasutasid luules maalilisi kujundeid. Püüdlesid keelelise lihtsuse ja arusaadavuse poole. Nende jaoks oli püha inimese iga hingeseisund, läbi selle muutsid nad hetked ja pisiasjad ajatuteks. Tegevusaeg 1907–1914. Rühmituse liikmete saatused olid traagilised.

## Esindajad
*Anna Ahmatova
*Nikolai Gumiljov
*Sergei Gorodetski
*Ossip Mandelštam
Tunnustamata Riikide Ühendus

**Tunnustamata Riikide Ühendus** (vene keeles *Содружество Непризнанных Государств*, lühend *СНГ 2*) on Lõuna-Osseetiat, Abhaasiat ja Transnistriat ühendav **sõjaline organisatsioon**, mis on asutatud 2003. Omab *de facto* esindajat SRÜ juures (1995 võttis Venemaa oma delegatsiooni SRÜ-s Transnistria esindaja).

Organisatsiooni töökeel on vene keel. Selle peakorter asub Suhhumis. 

Mägi-Karabahh oli liige 2007. aastast kuni selle lagunemiseni 2023. aastal.