open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nõmm (perekonnanimi)

**Nõmm** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmm 1000 inimesel: 468 mehel ja 532 naisel. Perekonnanimede levikult oli Nõmm meeste puhul 70. kohal ja naiste puhul 67. kohal.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõmm 980 inimesel: 462 mehel ja 518 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmm meeste puhul 68. ja naiste puhul 62. kohal.

## Nime kandjaid
*Arnu Nõmm, eesti sõjaväelane (1903–1942)
*Brett Nõmm, eesti korvpallur ja korvpallitreener (1994–)
*Evald Nõmm, eesti loomaarst (1906–1990)
*Gerli Nõmm, eesti režissöör ja stsenarist
*Kaire Nõmm, eesti arhitekt (1971–)
*Karl-Romet Nõmm, eesti jalgpallur (1998–) 
*Ott Nõmm, eesti jalgpallur (2004–) 
*Reigo Nõmm, eesti korvpallur (1989–)
*Sven Nõmm, eesti matemaatik (1973–)
*Toe Nõmm, eesti sõjaajaloolane (1953–2025)
*Uno Nõmm, eesti füüsik (1930–1988)
*...

## Viited

## Välislingid
* 

## Vaata ka
* Nõmme (perekonnanimi)
* Nõmmik (perekonnanimi)
Laine (perekonnanimi)

**Laine** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 446 inimesel: 216 mehel ja 230 naisel. Laine on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 9. koht.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 448 inimesel: 219 mehel ja 229 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laine meeste puhul 253. ja naiste puhul 273. kohal.

## Nime kandjaid
*Edvin Laine
*...

## Vaata ka
*Laine (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
*
Talts

**Talts** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talts 534 inimesel: 270 mehel ja 264 naisel. Perekonnanimede levikult on Talts meeste puhul 173. kohal ja naiste puhul 221. kohal. Eestis anti perekonnanime Talts ainult Saarde kihelkonna Kilingi mõisas.

## Nime kandjaid
*Aadu Talts, eesti geodeesiaõppejõud ja ühiskonnateadlane (1932–2009)
*Evelin Talts, eesti jooksja (1977–)
*Gustav Talts, Eesti kohtunik (1890–1958)
*Gustav Talts, Eesti jurist ja Viljandi linnapea (1887–1941)
*Helmut Talts, Eesti poliitik (1919–1992)
*Jaan Talts, eesti tõstja (1944–)
*Jaan Talts juunior, eesti kergejõustiklane ja tõstja (1975–) 
*Janar Talts, eesti korvpallur (1983–)
*Maarja Talts, eesti pianist (1973–)
*Nikolai Talts, Eestipoliitik (1890–1949)
*Silvia Talts, eesti botaanik (1901–1992)
*Toomas Talts, eesti IT-ettevõtja ja langevarjur (1978–) 
*Viire Talts, eesti koroonamängija (1968–)
*...

## Viited

## Välislingid
* 
*http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=talts&q=1
Tomson

**Tomson** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomson 960 inimesel: 455 mehel ja 505 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomson meeste puhul 77. kohal ja naiste puhul 77. kohal.

## Nime kandjaid
*Natalia Tomson
*...

## Viited

## Välislingid
*
Uustalu (perekonnanimi)

**Uustalu** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uustalu 568 inimesel: 278 mehel ja 290 naisel. Perekonnanimede levikult on Uustalu meeste puhul 165. kohal ja naiste puhul 186. kohal.

## Nime kandjaid
*Anu Uustalu
*...

## Viited

## Välislingid
*
Uustalu

**Uustalu** on talu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja külas. 

Mitmed talu hooned on arvele võetud kultuurimälestisena. Need on:
*Uustalu kapaga kaev 	
*Uustalu kooguga kaev
*Uustalu saun
*Uustalu kuur
*Uustalu kelder
*Uustalu kaheruumiline ait
*Uustalu "soome" ait
*Uustalu elumaja.

## Viited
Laurimaa

**Laurimaa** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laurimaa 122 inimesel: 55 mehel ja 67 naisel. Laurimaa on üks levinumaid perekonnanimesid Rapla maakonnas: meeste puhul 5. koht ja naiste puhul samuti 5. koht.

## Nime kandjaid
*Erko Laurimaa
*Juhan Laurimaa
*Piret Laurimaa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Boitumelong

**Boitumelong** on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Lekwa-Teemane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boitumelongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,06%, värvilisi 3,80%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38%, valgeid 0,38% ja teisi 0,37%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 75,23%, sotho keelt 7,87%, koosa keelt 7,60%, afrikaani keelt 3,19% ja inglise keelt 1,76%.

## Viited
Mankwe

**Mankwe** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Rustenburgi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mankwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,39% inimesi, inglise keelt 6,90%, viipekeelt 3,09% ja suulu keelt 1,45%.

## Viited
Johann Ernst von Dücker

**Johann Ernst von Dücker** (maetud 18. jaanuaril 1694 Tartus) oli Liivimaa mõisnik.

Johann Ernst von Dücker sündis Kuigatsi (*Kuikatz*), Dīķeri (*Puderküll*) ja Penuja mõisniku Hans von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sünd. Weckebrodt) pojana.

Teenis alates 1648. aastast kuni vähemalt 1649. aasta novembrini Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis kapten Johan Beckeri kompaniis lipnikuna. 1648. aasta septembrist 1649. aasta oktoobrini oli tema väeosa paigutatud Leipzigi garnisoni.

Hiljem ülendati ta leitnandiks.

Talle kuulus Kuigatsi mõis Sangaste kihelkonnas.

## Perekond

Johann Ernst von Dücker abiellus enne 1663. aastat Elisabeth von Broel-Plateriga, kes oli Laatre mõisniku (*Fölk*) Fabian von Broel-Plateri tütar. Abielust sündisid:.
*Anna Elisabeth von Dücker (maetud 1704), abiellus major Heinrich Julius Heidemanniga
*Barbara von Dücker (surnud enne 1693), abiellus leitnant Kuithauseniga
*Reinhold von Dücker (maetud 1710), rittmeister, Kuigatsi mõisnik
*Johann Friedrich von Dücker (suri 1710)
*Fabian Ernst von Dücker (surnud enne 1693), abiellus Magdalena Elisabeth von Tiesenhauseniga
*Helena Katharina Dorothea von Dücker, abiellus 1692. aastal kapten Heinrich Wilhelm von der Howeniga Kuramaalt

## Esivanemad
Viited:.

## Vaata ka
*Dücker

## Viited

## Kirjandus
*vabahärra Otto Magnus von Stackelberg, "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2: Estland, Bd. 1“. Görlitz: Starke, 1931
Reinhold von Uexküll

**Reinhold von Uexküll**i (ka **Üxküll**i) nime kandsid mitmed Uexkülli suguvõsa liikmed:
***[[Reinhold von Uexküll (Velise)|Reinhold von Uexküll]] vanem** (*Die Olde*; surnud 1580. aastate lõpus), Velise mõisnik
***[[Reinhold von Uexküll (maetud 1618)|Reinhold von Uexküll]] noorem** (maetud 1618), Velise mõisnik, eelmise poeg
***[[Reinhold von Uexküll (Paadrema)|Reinhold von Uexküll]]**, Paadrema mõisnik
***[[Reinhold von Uexküll (surnud 1675)|Reinhold von Uexküll]]** (hukkus 1675 Fehrbellini lahingus), Päinurme mõisnik
Goedehoop

**Goedehoop** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedehoopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,76% inimesi, koosa keelt 11,18%, tsonga keelt 2,72%, inglise keelt 2,42%, suulu keelt 1,81% ja ndebele keelt 1,21%.

## Viited
Gingindlovu

**Gingindlovu** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gingindlovu elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,62%, India või Aasia päritolu inimesi 29,22%, värvilisi 11,27%, valgeid 1,08% ja teisi 0,81%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,14%, inglise keelt 44,91%, afrikaani keelt 1,62% ja ndebele keelt 1,17%.

## Viited
Ozolnieki vald

**Ozolnieki vald** (läti keeles *Ozolnieku pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valgunde ja Cena vallaga ning Jelgava linnaga.

Valla pindala on 8 km². Vallavalitsus on ühine Cena vallaga, ent vallamaja asub Ozolnieki külas, mis on ka valla ainus küla. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ozolmuiža mõisa (*Eckhof, Paulsgnade*) ja Magazīna (*Magazin-Forwerke*) ning Enriete (*Henriettenhof*) poolmõisade ja Valdeka lossi (*Waldeck*) maadele. Aastal 1846 rajas vald Riia-Jelgava postimaantee äärde vallakooli, hiljem asutati seal veel Skujase põhikool. Agraarreformi ajal kuulus Ozolmuiža mõisale 1299 hektarit maad, Jelgava metskonnale 1310 hektarit maad.  1935. aastal oli Ozolnieki valla pindala 110,78 km² ja seal oli 2088 elanikku.

1945. aastal moodustati Ozolnieki vallas Dalbe, Ozolnieki ja Cena külanõukogud, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. Aastal 1954 likvideeriti Ozolnieki külanõukogu ja selle maad liideti Valgunde külanõukoguga. Aastal 1979 moodustati Jelgava rajoonis Valgunde ja Cena külanõukogude maadel Ozolnieki alevi territoorium.

Aastal 1992 kaotas Ozolnieki alevi staatuse ja selle aladest moodustati Ozolnieki vald. Aastal 2003 hakkas kuuluma Ozolnieki piirkonda. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suurem veekogu on Iecava jõgi. Looduskaitse all on Druvnieki mänd, Pautiņi ehk Iecava tamm, Pautiņi ehk Iecava pärn, Upes iela raagremmelgas, Bulduri õõnes pärn ja Ozolnieki punane tamm, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.

## Rahvastik
2011. aastal oli seal 3928 elanikku, 2025. aastal oli elanikke 4137.

2011. aastal elas vallas 3292 lätlast, 382 venelast, 76 valgevenelast, 40 ukrainlast, 39 poolakat ja 59 leedulast.

## Viited
SRT-4244

**SRT-4244** *(ЭИ-4244, СРТ-4244)* oli okupeeritud Eesti (ENSV) esimene SRT-400 tüüpi kalatraaler (v.k *средний рыболовный траулер*). 

## Ajalugu
Esimesele püügireisile väljus laev 2. juunil 1955 Tallinna Vanast Kalasadamast.

Esimese reisi kapten oli Vaino Noor. Kala püüti Põhjameres ja Norra meres. Plaan täideti ligi 140%.

20 aastat hiljem on kapten nimetanud järgmisi meeskonnaliikmeid:

* tüürimees Ilmar Jaaska
* pootsman Juri Skutšalin
* püügimeister Djomin
* vanemmehaanik Ivan Slavetski
* mehaanik Juri Šabunin
* mehaanik Vassili Trofimov
* raadiojaama ülem Melts
* madrus Aleksander Labor
 
Esimese reisi tegi see laev (nagu ka teised SRT tüüpi laevad 1955. aastal) tegelikult Pärnu Riikliku Merepüügi Baasi koosseisus, sest ookeanipüügi taristu oli veel loomisjärgus ning Heeringapüügivalitsus loodi alles poole aasta pärast. 

On koostatud mitme meeskonna koosseisu nimekiri kuni 1972. aastani 

## Kirjeldus
* Pikkus 39,2 m 
* Laius 7,3 m
* Süvis lastiga 3,0 m 
* Jõuseadme diiselmootor 400 hj
* Kiirus 9–9,5 sõlme

## Juhan Smuul heeringapüügilaevas
Esimesel reisil sõitis kuus nädalat korrespondendina kaasa Juhan Smuul, mille tõttu esineb see laev edaspidi korduvalt ka eesti kultuuriloos.  Laevas oli Smuulil kaasas koer ja selle ainel on tal ilmunud lasteraamat "Meremees Murka".

## Viited
Richardsoni arv

**Richardsoni arv** (**Ri**), nimetatud Lewis Fry Richardsoni järgi on dimensioonita suurus, mis iseloomustab üleslükkejõu ja voolu tekitatud siirde suhet:

: 
\mathrm{Ri} = \frac{\text{üleslükkejõud}}{\text{voolu siire}} = \frac{g}{\rho} \frac{\partial \rho/\partial z}{(\partial u / \partial z)^2},


kus g is raskuskiirendus, \rho on tihedus ja u tähistab voolu kiirust. Richardsoni arv leiab kasutamist näiteks ilmaennustustes ja ookeanides, järvedes ja veehoidlates hoovuste uurimisel.

## Viited
Azazel

**Azazel** (tõlkes 'patuoinas') on algselt iidse rituaali nimetus, mille käigus inimesed puhastasid ennast pattudest. 

Hiljem, kuid mitte enne 3. sajandit eKr, oli sellele sõnale juutide poolt antud muid tähendusi, nagu 'langenud ingel', 'deemon' ning tihti ka 'kõrbedeemon'. Samuti on Azazel tuntud langenud inglina ka ristiusus ja islamis

## Ingel

Azazelist kui inglist hakati rääkima suhteliselt hilja, mitte enne kolmandat sajandit eKr. Esmakordselt oli Azazeli nimetatud ingliks juutide rahvaluules, ennekõike tuntud Eenoki raamatus. Eenoki raamatus on Azazel hiiglaste juht, kes astusid jumala vastu välja. Samuti Azazel õpetas meestele relvakunsti, naisi aga kasutama kalliskive, ehteid ning kosmeetikat. Lisaks õpetas Azazel valetamise kunsti ning juhatas inimesed jumala vastu, millega ta ajaski jumala lõplikult vihaseks.

Azazel on üks esimestest langenud inglitest, kes ei kartnud jumalat ega täitnud tema tahet. Sellepärast pidi peaingel Raafael ta jumala käsul ära tapma. Seda käsku oli võimatu täita, kuna keegi polnud Azazelist tugevam. Pärast seda käskis jumal Azazelil tiivad ära raiuda ning saata ta põrgusse. Siis lausus jumal: «Seo Azazelil jalad ja käed kinni ja aseta ta pimedusse. Tee ava kõrbesse, mis asub Dudaeles ning aseta ta sinna. Pane ta peale terav kivi, kata see pimedusega, et ta jääks sinna igaveseks ning kata ta nägu, et ta iialgi ei vaataks valguse poole! Ja viimsel kohtupäeval visatakse ta palavusse.» Jumala käsul seoti Azaze kettidega kõrbes oleva pankranniku külge.

Paljudes tekstides oli Azazel madu, kes ahvatles Eevat pattu tegema. Ka hilisemates tekstides on Azazel ja Lucifer üks ja sama isik.

## Rituaal

Azazeliga seostatakse ühte vanimat rituaali – patuoina oma. Selle rituaali käigus valiti välja üks oinas ning panti selle looma peale kõik rahva patud. Pärast seda viidi see oinas kõrbesse, kuhu oli legendi järgi kettidega seotud Azazel ning jäeti oinas sinna surema.

On väidetud, et just sellest rituaalist on tulnud populaarne arvamus Saatana väljanägemise kohta. Samuti võib leida Azazeli nime piibli peatükist, kus kirjeldatakse viimse kohtupäeva rituaali. Arvati, et sellel päeval peab tooma kaks ohvrit – ühe jumal Jahvele ja teise Azazelile. Ohvriteks valitakse oinad, kelle peale kantakse üle inimkonna patud.

## Välislingid
https://mythology.net/demons/azazel/
Väli (perekonnanimi)

**Väli** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Väli 816 inimesel: 383 mehel ja 433 naisel. Perekonnanimede levikult on Väli meeste puhul 104. kohal ja naiste puhul 103. kohal.

## Nime kandjaid
* Arder Väli, Eesti NSV riigi- ja parteitegelane (1945–)
* Ekke Väli, skulptor (1952–)
* Heino Väli, kirjanik (1928–1990)
* Hugo-Eugen Väli, jalgpallur (1902–1944)
* Katre Väli, semiootik (1984–)
* Katrin Väli, luuletaja (1956–)
* Linda-Mari Väli, ajakirjanik ja kirjanik (1988–)
* Maria Väli, laulja (1988–)
* Mihail Väli, sõjaväelane (1895–1942)
* Neeme Väli, sõjaväelane (1965–)
* Toomas Väli, kirurg (1948–)
* Toomas Väli, sõjaväelane (1972–)
* Valdemar Väli, kunstnik (1909–2007)
* Velvo Väli, näitleja (1974–)
* Voldemar Väli, maadleja (1903–1997)

## Viited

## Välislingid
*
Lember (perekonnanimi)

**Lember** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lember 743 inimesel: 347 mehel ja 396 naisel. Perekonnanimede levikult on Lember meeste puhul 122. kohal ja naiste puhul 116. kohal.

## Nime kandjaid
*Ain Lember, eesti ajakirjanik (1965–)
*Andres Lember, eesti arhitekt (1972–)
*Ira Lember, eesti lastekirjanik (1926–) 
*Juta Lember, eesti sisearhitekt (1943–)
*Kajar Lember, eesti poliitik (1976–) 
*Margus Lember, eesti arstiteadlane (1960–)
*Mati Lember, eesti jalgpallur (1985–)
*Valli Lember-Bogatkina, eesti kunstnik (1921–2016)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Kikas (perekonnanimi)

**Kikas** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikas 635 inimesel: 316 mehel ja 319 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikas meeste puhul 137. kohal ja naiste puhul 159. kohal.

## Nime kandjaid
*Ave Kikas, eesti aiandustegelane (1968–)
*Eve Kikas, eesti psühholoog (1955–)
*Jaak Kikas, eesti füüsik (1949–)
*Juhan Kikas, eesti tõstja (1892–1944)
*Karl Kikas, eesti lõõtspillimängija (1914–1992)
*Katre Kikas, eesti folklorist ja folkloristika ajaloo uurija (1981–) 
*Konrad Kikas, eesti raamatukogundustegelane (1928–2012)
*Tiit Kikas, eesti muusik (1975–)
*Valve Kikas, eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane (1914–1991)
*Verner Kikas, eesti tehnikateadlane (1916–2000)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Kuus (perekonnanimi)

**Kuus** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 736 inimesel: 366 mehel ja 370 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuus meeste puhul 112. kohal ja naiste puhul 127. kohal.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuus 738 inimesel: 370 mehel ja 368 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuus meeste puhul 111. kohal ja naiste puhul 125. kohal.

## Nime kandjaid
*Anti Kuus, eesti ettevõtja ja fotograaf (1956–)
*Elar Kuus, eesti kirjanik (1899–1988)
*Jakob Kuus, Eesti politseinik  (1876–1934)
*Timo Kuus, eesti jalgpallur (1987–)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Vahter

**Vahter** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vahter 665 inimesel: 322 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Vahter meeste puhul 130. kohal ja naiste puhul 140. kohal.

## Nime kandjaid
*Tarmo Vahter
*Tauno Vahter
*...

## Viited

## Välislingid
*
Sikk (perekonnanimi)

**Sikk** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sikk 729 inimesel: 349 mehel ja 380 naisel. Perekonnanimede levikult on Sikk meeste puhul 120. kohal ja naiste puhul 122. kohal.

## Nime kandjaid
*Alar Sikk, eesti mägironija (1966–)
*August Sikk (1919–2013)
*Evald Sikk, eesti maadleja (1910–1945)
*Heino Sikk, eesti kultuuritegelane (1933–1994) 
*Ivar Sikk, Eesti riigiametnik (1963–)
*Kermo Sikk, eesti laskesuusataja (1993–)
*Kuldar Sikk, eesti autosportlane (1979–)
*Rein Sikk, eesti tele- ja raadioajakirjanik (1937–1992)
*Rein Sikk, eesti ajakirjanik (1961–)
*Villem Sikk, esimene Jõgeva alevivanem (1865–1921)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Mõttus

**Mõttus** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mõttus 850 inimesel: 411 mehel ja 439 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mõttus meeste puhul 92. kohal ja naiste puhul 101. kohal.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Mõttus 831 inimesel: 403 mehel ja 428 naisel. Perekonnanimede levikult on Mõttus meeste puhul 94. ja naiste puhul 100. kohal.

## Nime kandjaid
*Aleksander Mõttus, eesti õpetaja (1859–1932)
*Alfred Mõttus, Eesti arst, tervishoiutegelane ja poliitik (1886–1942)
*Andrus Mõttus, eesti vaimulik (1971–) 
*Arvo Mõttus, eesti maadleja ja treener (1926–2010)
*August Mõttus, Loomaarstide Koja esimees (1908–1992)
*Elo Mõttus, eesti ajakirjanik (1978–) 
*Hans Mõttus, Eesti arst ja sõjaväelane (1898–1942)
*Jaan Mõttus, Eesti poliitik (1891–1942)
*Marin Mõttus, eesti tõlkija ja diplomaat (1960–) 
*Matti Mõttus, eesti keskkonnafüüsik (1976–)
*Mihkel Mõttus, eesti muusik (1987–)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Barbara

**Barbara** võib tähendada järgmist:
*püha Barbara – paljude elualade esindajate kaitsepühak
*Barbara (eesnimi), naisenimi
*Barbara, süllogismivorm

## Vaata ka
*Varvara
Oderint, dum metuant

***Oderint, dum metuant*** (ladina keeles 'las vihkavad, peaasi, et kardaksid') on ladinakeelne väljend, millega kirjeldatakse võimu või valitsejat, kes püsib võimul tänu alamate hirmule. 

Arvatakse, et need sõnad ütles esimesena Atreus, kes oli samanimelise tragöödia tegelane, mille autor oli Vana-Rooma poeet Lucius Accius. Kui uskuda Suetoniuse sõnu, siis oli see üks Caligula lemmikväljendeid.
Mähkmed

**Mähkmed** (ka **mähe**) on hea imamisvõimega aluspesuese, mida kasutatakse väljaheidete kogumiseks inimestel, kes mingil põhjusel ei kasuta roojamiseks ja urineerimiseks käimlat. 

Kõige levinum on mähkmete kasutamine imikutel, kes pole veel õppinud potil käima, samuti väikelastel, kel esineb voodimärgamist. Täiskasvanutel kasutatakse mähkmeid uriinipidamatuse korral või siis, kui inimene pole võimeline käimlat kasutama füüsilistel (nt voodihaiged) või vaimsetel põhjustel (nt vaimne puue). Mõnel puhul on mähkmete kasutamine seotud tööülesannetega (nt astronaudid, sukeldujad).

Mähkmed koguvad või imavad väljaheited endasse, et vältida riiete ja ümbritseva keskkonna määrdumist. Kui mähkmed määrduvad, tuleb need vahetada uute vastu. Tavaliselt teeb seda teine inimene, kes mähkmete kandjat hooldab.

Mõnikord kasutatakse mähkmeid ka loomadel (näiteks lemmikloomad, laboriloomad).

Mähkmed on tavaliselt valmistatud tekstiilist või sünteetilisest imavast materjalist. Esimesed on reeglina pestavad ja korduskasutatavad, teised ühekordsed – visatakse pärast kasutamist ära.
EDE

**EDE** või **Ede** võib tähendada järgmist:
*EDE ehk Equinox Desktop Enviroment
*Ede ehk händikäp on spordis antav soodustus
*Ede on linn Hollandis
*Ede on linn Nigeerias
*Ede on ungari eesnimi
*Ede on perekonnanimi
*EDE ehk Rahvademokraatliku Liidu (Εθνική Δημοκρατική Ένωσις), Kreeka ajaloolise erakonna lühend
Eduard

**Eduard** on mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 60. mehenimi. 1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Eduard 2488 mehel.

## Nime kandjaid
*Eduard Ahas
*Eduard Artemjev
*Eduard Aunap
*Eduard Avik
*Eduard Bornhöhe
*Eduard Eelma
*Eduard Georg von Wahl
*Eduard Grosschmidt
*Eduard Gustav von Toll
*Eduard Hill
*Eduard Kutsar
*Eduard Laaman
*Eduard Limonov
*Eduard Mullart
*Eduard Männik
*Eduard Mässo
*Eduard Odinets
*Eduard Oja
*Eduard Ojamets
*Eduard Poom
*Eduard Profittlich
*Eduard Salmistu
*Eduard Taska
*Eduard Tee
*Eduard Timberman
*Eduard Tinn
*Eduard Tinn
*Eduard Toman
*Eduard Tubin
*Eduard Tüür
*Eduard Tüür
*Eduard Uspenski
*Eduard Valgma
*Eduard Viiralt
*Eduard Vilde
*Eduard Virgo
*Eduard Visnapuu
*Eduard von Dellingshausen
*Eduard von Fock
*Eduard von Gebhardt
*...

## Viited

## Välislingid
*
Egert

**Egert** on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egert 878 mehel.

## Nime kandjaid
*Egert Juuse
*Egert Malts
*Egert Vandel
*Egert Kask

## Viited

## Välislingid
*
Egle (eesnimi)

**Egle** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 231. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Egle 728 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Egle 22 inimesel.

## Nime kandjaid
*Egle Hanson
*Egle Heinsar
*Egle Raadik
*Egle Tamm
*Egle Trump
*Egle Uljas
*...

## Viited

## Välislingid
*
Jacques Collin de Plancy

**Jacques Collin de Plancy** (täielik nimi **Jacques Auguste Simon Collin de Plancy**; 30. jaanuar 1794 – 13. jaanuar 1881) oli Prantsusmaa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta okultismi ja demonoloogia kohta. Samuti oli ta tüpograaf ning andis välja vanu kroonikaid, legende ja enda luuletusi.

Oli vaba mõtleja, kes oli Voltaire'i mõju all. Aastatel 1830–1837 elas Brüsselis. Pärast seda, kui ta tagasi Prantsusmaale tuli, sai temast katoliiklane.

Ta suri 86-aastaselt. 

## Tuntud teosed

* Dictionnaire critique des reliques et des images miraculeuses - 1821
* Dictionnaire Infernal - 1818, 582 lehekülge

## Vaata ka
*Beltsebul
Osakond (ettevõte)

**Osakond** on Eesti ettevõte, mis on tootnud telesaateid, dokumentaalfilme ja reklaame.

Ettevõtte asutasid 2004 Aivo Spitsonok, Kalle Käesel, Andres Arro ja Toomas Perli.

## Telesaateid
*"Eesti tippmodell"
*"Selgeltnägijate tuleproov"
*"Võsareporter"
*"Trikimees"

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*http://www.efis.ee/et/filmitegijad/asutus/id/135/biograafia
Osakond

**Osakond** on suurema asutuse, ettevõtte, organisatsiooni või muu alljaotus. Osakonnal võivad omakorda olla allosakonnad.

## Vaata ka
*kantselei
*staap

## Viited
KCNA

**Korean Central News Agency (KCNA)** (korea keeles: **조선중앙통신** või **조선통신사**) on Põhja-Korea riiklik uudisteagentuur, mille peakorter asub Pyongyangis, Põhja-Koreas. Uudisteagentuur kujutab Põhja-Korea valitsuse seisukohti. Uudisteagentuur asutati 5. detsembril 1946. aastal.
Tellervo

**Tellervo** on Soome metsade jumalanna. Ta oli Tapio tütar, Ida-Soome metsa vaim.

"Kalevalas" palub karjane Tellervolt abi karja kaitsmisel:
:*Tellervo, Tapion neiti, metsän tyttö tylleröinen,*
:*utupaita, hienohelma, hivus keltainen, korea,*
:*jok' olet karjan kaitselija, viitsijä emännän viljan*
:*mieluisassa Metsolassa, tarkassa Tapiolassa!*
:*Kaitse karja kaunihisti, viitsi vilja virkeästi!*

Sellele tekstile on Veljo Tormis loonud teose lastekoorile "Karja kojukutsumine (Karjaan kotiinkutsu)".

## Naisenimena
Tellervo on ka soome naisenimi. 2009. aasta seisuga oli nimi Soomes antud ligi 46 000 naisele.
Naomi Ōsaka

**Naomi Ōsaka** (大坂 なおみ *Ōsaka Naomi*; sündinud 16. oktoobril 1997 Ōsakas) on elukutseline tennisist, kes esindab Jaapanit. 

Suure slämmi turniiridest on ta üksikmängus võitnud 2018. ja 2020. aastal USA lahtised meistrivõistlused ning 2019. ja 2021. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused. Ta on WTA edetabelis esikohal olnud 28. jaanuarist 24. juunini 2019 ning 12. augustist 8. septembrini 2019.

Ōsaka trumbiks peetakse agressiivset mängustiili, mille hulka kuulub tugev serv.

2021. aastal üllatas ta maailma tennisepublikut üld- ja tennisepoliitiliste avaldustega ning teda hakkasid kimbutama vaimse tervise probleemid, mille tõttu ta jäi tennisest mitmeks kuuks eemale. 2022. aasta alguses hakkas ta uuesti turniiridel osalema. Ta hiilgas küll endiselt tugeva serviga, kuid tegi mängudes märkimisväärselt palju vigu. Peagi võttis Osaka tipptennisest pikema pausi, sest jäi lapseootele. 2023. aasta juulis sündis tema ja räppar Cordae tütar Shai. Pärast 15-kuulist eemalolekut tipptennise karussellist naasis Osaka WTA Touri turniiridele 2023. aasta lõpus Brisbane'is. 

2025. aasta jaanuari alguses jõudis ta Aucklandis pärast peaaegu kolme aastat taas WTA turniiri finaali, kuid katkestas vigastusele viidates finaalmängu ja andis taanlanna Clara Tausonile loobumisvõidu. WTA edetabelis on ta 2025. aasta jaanuari seisuga esiviiekümne piirimail.

## Viited

## Välislingid

*WTA profiil *(inglise keeles)*
Lapmežciems

**Lapmežciems** on küla (läti keeles *ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Lapmežciemsi valla halduskeskus. Lapmežciems asub Liivi lahe ja Kaņierise vahel merepinnast 4 meetri kõrgusel. Lapmežciems jääb endisest piirkonnakeskusest Smārdest 23 ja Riiast 48 kilomeetri kaugusele.

Küla kohale tekkis asustus II-III sajandil enne Kristust, tegemist on vanima Läänemere ääres asuva asustatud kohaga Läti aladel. Selle vana saksakeelne nimekuju oli *Lappemezch*. Vana kalurite küla on nime saanud ilmselt seal kasvanud suurte lehtpuude järgi.  Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kalurikolhoosi Selga keskasulaks. Aastail 2006–2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Siliņupe asulakoht ja Lapmežciemsi väljak viie võrgukuuriga. Regionaalse kaitse all on Paugase keskaegne kalmistu.

Külas kasvavad looduskaitsealustest põlispuudest Biruta hiidtoomingas, looduskaitsealune pärn ümbermõõduga 4,4 meetrit ja mänd ümbermõõduga 2.75 m. Lapmežciems jääb Ķemeri rahvusparki. 

Külas asuvad põhikool, raamatukogu, rahvamaja ja vallavalitsus. Seal asub ka koduloomuuseum. Külas asuvad Zivju fabrika, Jaunā iela, Kalna iela, Lukstiņi ja Lapmežciemsi bussipeatus.

## Elanike arv


* 881 (1970)
* 1012 (1979)
* 1280 (1989)
* 1298 (2000)

* 1247 (2011)
* 1277 (2015)
* 1213 (2021)
* 1246 (2026)


## Viited
Tomos

**Tomos** on õigeusu kirikus kohaliku kiriku autokefaalia või autonoomia väljakuulutamise või taasjõustamise dokument, mille väljastab Püha Sinod. 

## Viited
Lapmežciemsi vald

**Lapmežciemsi vald** (läti keeles *Lapmežciema pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas Liivi lahe kaldal. Vald piirneb Jūrmalaga ning sama piirkonna Engure ja Smārde vallaga.

Valla pindala on 49 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2343 inimest. Valla keskus on Lapmežciemsi küla, vallamaja asub aadressil Liepu iela 2. Vallavanem on Laura Šmite.

## Ajalugu

Kuni aastani 1945 kuulusid Lapmežciemsi valla maad Sloka valda, seejärel aastani 1949 Sala valda. Aastal 1945 moodustati Sala vallas Lapmežciemsi ja Sala külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1962 liideti Lapmežciemsi külanõukoguga osa Sala külanõukogust. Aastal 1990 moodustati Lapmežciemsi külanõukogust Lapmežciemsi vald. Aastal 2006 moodustati vallast Lapmežciemsi piirkond. 2009. aastast kuulus vald Engure piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga.

## Loodus

Vald asub Liivi lahe kaldal. Suurim jõgi on Slocene. Vallas asuvad 60,3 ha suurune Valgumsi järv, 4,6 ha suurune Kugrainis, 25,3 ha suurune Dūņieris, 1,8 ha suurune Aklais ezers ja läänepiiril osaliselt ka 11,28 km² suurune Kaņieris.

Looduskaitse all on Kupla mänd, Biruta hiidtoomingas, Mikrostāvlaukumi mänd, Baloži männid, Galanderu gatve mänd, Putniņi hiidmänd, Jaunlūši hiidmänd mänd nimega Ragaciemsi metsa okslik, Antiņciemsi mikrohoiuala tamm, Ragaciemsi näituseväljaku männid, Lejasveteri mänd, Väävlitiigid ja Bigaunciemsi mänd ehk Mõõdumänd, lisaks kasvavad vallas mõned nimetud looduskaitsealused põlispuud. Valla maad jäävad täielikult Ķemeri rahvusparki. Valla rannik jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Siliņupe asulakoht ja Lapmežciemsi väljak viie võrgukuuriga. Regionaalse kaitse all on Paugase keskaegne kalmistu, Soome jäägrite lahingupaik ja Kaņierise linnamägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2047 lätlast, 186 venelast, 21 valgevenelast, 16 ukrainlast, 20 poolakat ja 22 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Kaņiera ezers pie Lapmežciema.jpg|Kaņieris
Taka pie Kaniera.jpg|Laudtee Ķemeri rahvuspargis
Lapmezciema juras krasts.jpg|Valla rannik
Lapmezciema seduma tiklu buda.jpg|Lapmežciemsi võrgukuur
Silinupes apmetnes vieta.jpg|Siliņupe asulakoht
Sulfur lakes- sēra dīķi - panoramio.jpg|Väävlitiigid


## Viited

## Välislingid

*Kaart valla üldplaneeringuga
Auzdarciems

**Auzdarciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance vallas. Auzdarciems asub valla keskusest Ancest 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 44,7 ja Riiast 177,9 kilomeetri kaugusel.

Külast itta jääb looduskaitsealune Auzdāri hiidrahn.

## Viited
Jorniņi

**Jorniņi** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla keskosas. Jorniņi asub valla keskusest Ancest 4,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 42,8 ja Riiast 175,4 kilomeetri kaugusel. Külas on Jorniņi bussipeatus.

## Elanike arv


* 96 (1957)
* 49 (1989)
* 54 (2000)
* 51 (2011)

* 58 (2018)
* 48 (2021)
* 42 (2025)


## Viited
Kārļmuiža (Ance vald)

**Kārļmuiža** (ka **Kārlmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ance valla lõunaosas. Kārļmuiža asub valla keskusest Ancest 11,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 50,3 ja Riiast 175,6 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Kārļmuiža karjamõisa (*Karlsrohda*) juurde Sātikvalksi oja kaldale.

## Viited
Ene

**Ene** on jõgi Lõuna-Ameerikas Peruus Andide idanõlvadel.

Jõe lähe on umbes 400&nbsp;m kõrgusel merepinnast, Mantaro ja Apurímaci jõe kokkuvoolul. Põhjaläänesuunaliselt voolava jõe pikkus on 180,6&nbsp;km, 295&nbsp;m kõrgusel merepinnast voolab jõgi kokku Perené jõega ja kannab seejärel nime Tambo.

Ene, Mantaro ja Apurímaci jõe orgudes kasvatatakse kokapõõsaid. 2015. aastal likvideeris Peruu valitsus kokaistandusi 35&nbsp;000 hektaril.

## Viited
ENE (täpsustus)

**ENE** või **Ene** võib tähendada järgmist:
* Ene on jõgi Peruus Andides
*ENE ehk "Eesti nõukogude entsüklopeedia"
*Ene (eesnimi), naisenimi
*...
Arnaut Daniel

**Arnaut Daniel** (oksitaani hääldus: [aɾˈnawd daniˈɛl]; tegutses u 1180–1200) oli 12. sajandi oksitaani trubaduur, *[[trobar clus]]* viljeleja.

## Eluloolist
Eluloo (*vida*) järgi arvatakse, et ta sündis Ribéracis (Périgord' piirkond Prantsusmaal), oli aadlipäritolu (*gentils hom*) ja kõrgelt hinnatud rändav trubaduur. Oletatud on tema isiklikku tutvust trubaduuri Bertran de Borniga, sest Arnaut Danieli sekstiinis "Lo ferm voler" lõpus on mainitud isikut nimega *Grant Desiei* (Ezra Poundi tõlkes *Son Dezirat*), kelle all võib mõelda Bertran de Borni ja Bertran pöördub ühe oma luuletuse *tornada*s kellegi *Arnaut joglar* poole.

## Teosed
Trubaduurilt on säilinud 18 teksti, kaks neist koos meloodiaga. Tekstidest 12 on kantsoonid ja "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" esimene sekstiin kogu kirjandusajaloos.

## Vastuvõtt
Dante hindab luuletajat kõrgelt, eelkõige tema armastusluule subtiilsust ja tehnilist virtuoossust, ja see on kindlasti mõjutanud Dante enda stiili. "Purgatooriumis" (Laul 26, read 115–120 ja 136–148) on Dante paigutanud Arnaut Danieli seitsmendasse ringi, kirjeldab teda teise poeedi suu kaudu kui emakeelse luule parimat sepistajat (*il miglior fabbro*, samu sõnu tsiteerib T. S. Eliot luuletuse "Ahermaa" pühenduses). Dante on pannud Arnaut Danieli kõnelema luuleridadega, mis mitte üksnes pole kurtuaasse sisuga ja kõrges stiilis, vaid ka erandlikuna kogu "Jumalikus komöödias" mitte itaalia, vaid oksitaani keeles.

Petrarca nimetab teda armastuse suureks meistriks (*gran maestro d'amore*):
:*fra tutti il primo Arnaldo Daniello,*
:*gran maestro d'amor, ch'a la sua terra*
:*ancor fa onor col suo dir strano e bello*.

20. sajandi autoritest on Ezra Pound teoses "The Spirit of Romance" (1910) nimetanud teda suurimaks luuletajaks, kes kunagi elanud.

## Tõlked eesti keelde
Sekstiin "Ihk, mis minu põue astub" ("Lo ferm voler qu'el cor m'intra"), tõlkinud Ain Kaalep. Ilmunud kogumikus "Maailmakirjanduse lugemik" (Koolibri, 1993).

## Viited

## Välislingid
* Kõik Arnaut Danieli teosed koos inglise tõlgetega
* "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" Thomas Binkley esituses
Kaņieris

**Kaņieris** (ka **Kaņers**, läti keeles *Kaņiera ezers*, *Kaņers*, *Kaņera ezers* või *Kaņieru ezers*) on järv Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas, väike osake sellest jääb ka Smārde valda.

Kaņieris asub merepinnast 2,2 meetri kõrgusel. Tegemist on jäänukjärvega. Järves on neliteist saart kogupindalaga 15,9 ha, mis on tähtsad lindude pesitsuspaigad. Neile lisaks on järvele veelindude tarbeks rajatud veel viis saart. Järv jääb täielikult Ķemeri rahvusparki, järve idaosa on loodusreservaat. 

Huvilistel on võimalik paadiga Andrejsala saarele sõita, ka asub Riekstsi saarel linnuvaatlustorn. Teine linnuvaatlustorn asub järve edelakaldal Kaņierise linnamäel, kuhu viib ka õpperada. Kokku on järves veetasemest sõltuvalt kuni kümme saart.  Lisaks eelpool nimetatutele on järves veel Ādamsala, Krievsala, Mērsala, Niedrusala, Pakava ja Vārsala saared.

Järv kuulus varem Lielupe jõgikonda. Sellest sai alguse laevatatav Vecslocene jõgi, mis suubub Sloka kohal Lielupesse. Ka oli selle veetase praeegusest 10 cm kõrgem. Aastal 1905 kaevati järvest mereni Starpiņupīte jõgi, mis on praegu järve ainus väljavool. See tõi kaasa järve veetaseme languse, nii et see asus merepinnast kõigest 1,3 meetrit kõrgemal. Ka hakkasid järve ümbruse luhad soostuma. Aastal 1965 rajati järve veetaseme reguleerimiseks kaks lüüsi, mis tõstsid  Kaņierise veepinna tänapäevasele tasemele. Aastal 2006 muudeti lüüside regulatsioon automaatseks.

Järve põhja  moodustab saviga kaetud dolomiit. Kaņierise valgla on 330 km².

## Viited
ENO

**ENO** või **Eno** võib tähendada järgmist:
*Eno (Soome), küla Soomes
*Eno vald, endine vald Soomes
*Eno (eesnimi), mehenimi
*...
Form (ansambel)

**Form** on Eesti *metal*-ansambel, mis viljeleb eksperimentaalset *[[black metal]]*'it. Ansambli asutas 2007. aastal Tartus klahvpillimängija Arhitekt.

Enamik bändiliikmetest kannavad artistinimesid. Laulutekstid keskenduvad inimese ja (tehis-) keskkonna suhetele, ammutades inspiratsiooni nii kujuteldavatest kui ka reaalsetest maastikest. Form pöörab fotodel, muusikavideotes ja esinemistel suurt tähelepanu ansambli visuaalsele poolele.

Form avaldas oma esimese neljaloolise demoplaadi 2009. aastal. Sellel olev lugu "Aerial" ilmus 2010. aastal välja antud ekstreem-*metal*'i kogumikul "Lumi" (plaadifirma Trash Can Dance). 2020. aasta detsembris osales Form Tartu *metal*-ansamblite ühisplaadil "Tarbathian Fortress" (plaadifirma Warhorn Records). Samal kuul ilmus bändi esimene täispikk album "Aerosols And Dust Particles" (2020) kokku üheksa looga . Tegutsemisaja jooksul on Form teinud muusikavideod lugudele "Kuradisild" ja "Hometown". *Metal* kõrval on ansambel katsetanud elektrooniliste helide ja *[[ambient]]*-muusikaga – seda tehakse nimekuju "ForMe" all.

Form kuulub Tartu *black metal*'i ansamblite loomingulisse rühmitusse Pergerus. Ansambli muusikud on tegevad teisteski Tartu kollektiivides (Langenu, Mortferus, Ulguränd, Vikat jt).
## Koosseis
* Arhitekt – vokaalid, klahvpillid, kitarrid (varasematel lindistustel)
* Koljat – trummid
* Maddy – basskitarr
* Henry – kitarr
* Anto – kitarr
*Rebeca - vokaalid

## Diskograafia
* Demo 2009 (demo, 2009)
* ForMe (EP, 2010)
* Aerosols and dust particles (LP, 2020)

## Viited

## Välislingid
* Form Facebookis
* Form Metal-Archivesis
*Form Bandcampis
Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster

**Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster** (ukraina keeles Михайлівський Золотоверхий монастир *Mõhailivskõi Zolotoverhõi monastõr*) on õigeusu klooster Ukraina pealinnas Kiievis. 

## Ajalugu
Klooster on rajatud peaingel Miikaeli auks. Kloostri peakirik (hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998) on ühtlasi Ukraina Õigeusu Kiriku peakirik. Kloostri hoonetekompleksi kuuluvad lisaks Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega peakirikule trapesa (refektoorium) Johannes Jumalasõnaõpetaja kirikuga (1713) ja kellatorn (1716–1719; hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998).
 
## Galerii

Pilt:St. Michaels Golden-Domed Monastery and murar (8600671799).jpg|Kloostri välissein
Pilt:Михайлівський Золотоверхий.JPG|Kloostri kellatorn 


## Välislingid

* Свято-Михайлівський Золотоверхий монастир – ametlik koduleht
Ere (eesnimi)

**Ere** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ere 109 naisel.

## Nime kandjaid
*Ere Kokkonen (kodanikunimega Erkki Olavi Kokkonen)
*Ere Raag

## Vaata ka
*Eret

## Viited

## Välislingid
*
Hanna

**Hanna** võib tähendada järgmist:
*Hanna (piiblitegelane)
*Hanna (eesnimi), naisenimi
*"Hanna" on 2011. aasta film
Haldur

**Haldur** võib tähendada järgmist:
*Haldur on riigivõimu kohapealne esindaja
*Haldur kui administraator, valitseja, näiteks kliendihaldur, pankrotihaldur
*Haldur (eesnimi), mehenimi

## Vaata ka
*asehaldur
Läänemeresoome keelte lõunarühm

**Läänemeresoome keelte lõunarühm** on sarnaste erijoontega läänemeresoome keelte grupp.

## Keeled ja murded
Läänemeresoome lõunarühma tuumikusse kuuluvaks on traditsiooniliselt peetud eesti (nii lõunaeesti kui põhjaeesti) ja liivi keelt ning nende eellasi muistsete hõimukeelte näol (põhjaeesti hõimumurre, lõunaeesti hõimumurre, Liivi lahe murre). Tavaliselt arvatakse lõunarühma ka vadja keel. Murrete tasandil on määratlemine ebaselgem. Ühest küljest on sarnasusi lõunarühmale täheldatud ka soome keele edelamurdes (osutavad kontaktidele eesti keelealaga) ja isuri keeles (on peetud vadja mõjuks), teisalt on mitmeid lõuna-läänemeresoome keeltele mitteomaseid tunnuseid eesti kirderanniku murderühmal (seda on seletatud kas ranna- ja kirdemurde põlvnemisega teistest hõimukeeltest, arhailisusega või hiliste soome jm keelekontaktide mõjuga) ja pärisvadja murretest eristuval Kukkuzi murdel.

## Päritolu
Uurijatel pole täielikku üksmeelt selles, milline on lõunarühma keelte sarnasuste päritolu. Need ilmnevad nii häälikusüsteemis, grammatikas kui ka sõnavaras ja on väga vanad. Osa uurijaid on oletanud ühise lõuna-läänemeresoome algmurde olemasolu, mitmed häälikuajaloo uurimused toetavad aga pigem vaadet, et tegemist on varakult eristunud hõimumurrete sekundaarsete kontaktide tulemusel (kuigi neil on ka primaarseid ühisjooni) tekkinud keelerühmaga. Lõunarühm moodustab vana keeleliidu, mille sarnased häälikujooned pole alati ühisuuendused või nende mõjul tekkinud arengud, vaid on võinud levida ka sekundaarselt ühest keelest teise. On peetud võimalikuks, et mitmed ühisjooned tekkisid uuendustena hõimukeelte piirialadel.

Lõunarühma erijoonte kujunemises on tõenäoliseks peetud Balti areaalis kõneldud teistelgi keelte (ennekõike balti, germaani ja slaavi keelte) rolli. Oma mõju võis olla ka hüpoteetilisel tänaseks kadunud soome-ugri keelel, mis seletaks soome-ugri keeltele loomuomaseid, kuid läänemeresoome kontekstis erandlikke jooni – näiteks on läänemeresoome lõunarühmal nii saami kui mordva keeltega rohkem prosoodilisi ühisjooni, kui on läänemeresoome keelte põhjarühmal nende keeltega.

## Viited
Hele

**Hele** võib tähendada järgmist:
*'Hele', Eesti aretatud punase sõstra sort
*Hele (eesnimi), naisenimi
*...
*Heledus
Helena (eesnimi)

**Helena** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 115. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helena 1594 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helena 131 inimesel.

## Nime kandjaid
*Helena, vanakreeka mütoloogias Zeusi ja Leda tütar
*Helena Koch
*Helena Lass
*Helena Lotman
*Helena Tulve
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ester (eesnimi)

**Ester** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 161. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1179 naisel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1138 naisel. Ester oli populaarsuselt 167. naisenimi. Ester oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 61). Kõige populaarsem on eesnimi Ester üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,69.

## Nime kandjaid
*Ester Bardone
*Ester Eomois
*Ester Heinaste
*Ester Karuse
*Ester Kuntu
*Ester Ledecká
*Ester Liblik
*Ester Luiga
*Ester Mägi
*Ester Pajusoo
*Ester Peony
*Ester Purje
*Ester Sillaste
*Ester Šank
*Ester Tuiksoo
*Ester Valdvee
*Ester Vilgats
*...

## Viited

## Välislingid
*
Erich

**Erich** on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 288. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erich 439 mehel.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Erich 271 mehel. Erich on populaarsuselt 413. mehenimi. Erich oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 66).

## Nime kandjaid
*Erich Altosaar
*Erich Krieger
*Erich Leps
*Erich Rein
*...

## Viited

## Välislingid
*
Herman

**Herman** võib tähendada järgmist:
*Herman (Minnesota), asula USAs Minnesota osariigis
*Herman (eesnimi), mehenimi
*...

## Vaata ka
*Hermann
Iko

**Iko** on mehenimi.

2023. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 873. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Iko 59 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Iko Maran
*...

## Viited

## Välislingid
*
ILO (täpsustus)

**ILO** või **Ilo** võib tähendada järgmist:
*Ilo ehk Kirjastus Ilo
*ILO ehk Rahvusvaheline Tööorganisatsioon
*Ilo (ajakiri), ilmus 1919–1921
*Ilo (laev), Eesti laev
*Naiskoor ILO
*ilo on iloko keele kood
*Ilo (eesnimi), mehe- ja naisenimi
*Ilo oli kino Rakveres
Iiris (eesnimi)

**Iiris** (kreeka Ἶρις) on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Iiris 202 naisel.

## Nime kandjaid
*Iiris Vesik
*...

## Vaata ka
*Iris

## Viited

## Välislingid
*
Sika keel

**Sika keel** on austroneesia keel, mida räägivad sikad Indoneesias Florese saare idaosas. Seda räägib umbes 175 000 inimest.

Sika keel kuulub Kesk-Malai-Polüneesia keelte bima-lembata rühma.

Sika keel on üks väheseid keeli, milles on foneemina labiodentaalne riivehäälik (ⱱ).

## Viited

## Välislingid

*Sika keel andmebaasis WALS
Aleksander (Drabõnko)

**Aleksander** (ukraina keeles Олександр; kodanikunimega Олександр Миколайович Драбинко *Oleksandr Mõkolajovõtš Drabõnko*; sündinud 18. märtsil 1977 Koretsis Rivne oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Perejaslav-Hmelnõtskõi ja Višnivi metropoliit.

## Teenistus vaimulikuna
Ta oli varem Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Perejaslav-Hmelnitski ja Višneve metropoliit. 2015. aastal avaldas religioonisotsioloog Nikolai Mitrohhin artikli, milles väitis, et metropoliit Aleksander pidas end võimaliku autokefaalse Ukraina õigeusu kiriku idee pooldajaks. 

### Ukraina Õigeusu Kirikus
Metropoliit Aleksander osales 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul ning läks 2018. aasta detsembris koos oma Kiievi katedraali kogudusega üle UÕK-sse. Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinodi 4. märtsi 2019 otsusega on ta määratud UÕK vastasutatud Perejaslav-Višnivi piiskopkonna juhiks. Kui endine Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku eestseisja Filaret (Denõssenko) seadis 2019. aasta maikuus kahtluse alla UÕK eestseisja Epifanius (Dumenko) autoriteeti, siis küsis ta 15. mail 2019 Filaretilt avalikus pöördumises: 
* Kas Filaret peab ennast UÕK kõrgemaks vaimulikuks (*ієрарх*)?
* Kas Filaret tunnistab Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu otsuseid ja sellel vastu võetud akte?
* Kas Filaret tunnistab UÕK eestseisja võimu?
* Kas Filaret tunnistab UÕK kanooniliste juhtimisorganite jõudu?

## Bibliograafia
* Олександр Драбинко. *Українська Церква: шлях до автокефалії. До дискусій навколо канонічного статусу, богослужбової мови та історії Української Церкви*. 2018. ISBN: 978-966-378-639-1 

## Vaata ka
*Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop

## Viited
Samsung Galaxy Fold

**Samsung Galaxy Fold** on Androidi operatsioonisüsteemiga Samsungi nutitelefon, mida tutvustati esimest korda 2019. aasta 20. veebruaril San Franciscos ning Londonis samaaegselt toimunud üritusel "Galaxy Unpacked". Koos Galaxy Foldiga tutvustati üritusel ka Galaxy S10, Galaxy S10 Plus ja Galaxy S10e nutitelefone.

Telefoni eripära peitub selle painduvas ekraanis - tegemist on Samsungi esimese klapptelefoniks kokkupandava nutitelefoniga.

Enne telefoni ilmumist spekuleeriti, et seadme nimeks võib saada Samsung Galaxy F või Samsung Galaxy Flex.

## Telefoni tehnilised näitajad
Telefonil on klapptelefoniks pandult 4,6-tollise diameetriga ekraan, mis tavalise nutitelefoni ekraanina on 7,3-tolline.  Väiksem ekraan on AMOLED- tehnoloogiat kasutav HD+ 21:9 kuvasuhtega ekraan, suurem ekraan on samuti AMOLED, kuid QHD+ eraldusvõimega ning 4.2:3 kuvasuhtega. 

Seadmel on kuus kaamerat, mis on paigutatud nii, et olenemata sellest, mis asendis telefon parajasti on, saaks sellega nii esikaamerate kui ka tagakaameratega pildistada.

Telefonil on 12 GB muutmälu (RAM). Samuti on seadmel 7 nm tehnoloogial põhinev protsessor. Seadmel on 512 GB sisemälu, laiendatava mälu (SD-kaardi) võimalus puudub.

Telefoni aku on jagatud kaheks osaks: elemendid paiknevad seadme eri pooltes ning mahutavad kokku 4380 mAh energiat. 

## Telefoni funktsioonid
Erilise funktsioonina on Samsung Galaxy Foldi tarvis loodud Samsungi App Continuity tehnoloogia, mis võimaldab sujuvat kogemust kahel ekraanil korraga - kui vaadata üht rakendust näiteks väiksemal ekraanil ja vahetuda suurema ekraani peale ja vastupidi, jätkab seade rakenduse kasutamist samas kohas, kus see teise ekraani peal pooleli jäi. Samuti on Samsung spetsiaalselt suurel ekraanil kasutamiseks kohandanud näiteks WhatsAppi ja Microsoft Office'i rakendused.

Seade toetab Samsungi Wireless PowerShare tehnoloogiat, mis võimaldab selle tagakorpusel laadida juhtmevaba laadimist toetavaid seadmeid.  

Tavalisel suurel nutitelefoni ekraanil on võimalik korraga samal ajal lahti hoida kuni kolme eri rakendust.

## Kättesaadavus ja hind
Ameerika Ühendriikides on telefon saadaval alates 2019. aasta 26. aprillist, Euroopa kliendid peavad ootama 3. maini. Telefoni hind on välja tulemise ajal nimetatud turgudel vastavalt 1980 USA dollarit või 2000 eurot.

## Viited
Eesti Rahvamajade Ühing

**Eesti Rahvamajade Ühing** on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb rahvamajadega seotuga.

Ühing loodi aprillis 2006.

Ühingu juhatuse esimees on Ülle Välimäe.

## Tunnustus
* 2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (harrastusteatri aastapreemia kultuuritegelaste koondamise ja lavastuse „Mälutempel“ loomise eest)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kalmumägi

**Kalmumägi** on mitme Eesti kõrgendiku nimi:
*Kalmumäe kivikalme (kivikalme "Kalmumägi") Kivikülas ja Kolu külas, kultuurimälestis
*Kalmumägi ehk **[[Rahu kalme]]** Rahu külas  
*Kalmumägi (Järva maakond), kõrgendik Ülejõe külas
*Kalmumägi (Saare maakond), kõrgendik Karida külas, kultuurimälestis
Signe Falkenberg

**Signe Falkenberg** (sündinud 13. mail 1962) on eesti sporditegelane ja invaspordi edendaja.

Ta on Eesti Invaspordi Liidu ja Eesti Paralümpiakomitee peasekretär.

Ta on tulnud Eesti meistriks ratastoolitennises ja kuulub Eesti ratastoolikurlingu koondisse.

## Tunnustus
*2018 aasta ema
*2019 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Kadi Raal. Aasta ema Signe Falkenberg: ela ise ja lase lastel ka elada. Postimees, 13. mai 2018
*Ville Arike. Signe Falkenberg: suur aitäh presidendiprouale invasportlaste märkamise eest! Õhtuleht, 29. jaanuar 2019
Arhitektuuribüroo Ansambel

**Arhitektuuribüroo Ansambel** on Eesti arhitektuuribüroo. Büroo on projekteerinud eramuid, kortermajasid ja ühiskondlikke hooneid. Eelkõige on projekteeritud Tallinnas.

Büroo asutati 1998.

## Projekteerimistöid
*Jaani seegi paviljon
*Laulasmaa Kool
*Tallinna Ülikooli Loomemaja.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kosmoloogiline punanihe

**Kosmoloogiline punanihe** on lainepikkuste nihkumine suuremate lainepikkuste poole ruumi paisumise tõttu. Kosmoloogiline punanihe ei ole tingitud objektide enda liikumise tõttu, mis on tuntud kui Doppleri efekt. 

Piisavalt kaugete valgusallikate (näiteks galaktikad või kvasarid) punanihe on võrdeline kaugusega Maast, mis on tuntud Hubble'i seaduse nime all.

## Viited