open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võrkpall 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Võrkpall]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 13.–26. oktoobrini.

## Mehed

Olümpiavõitja 1964: NSV Liit.
10 meeskonda.

Turniirist loobusid Aafrika meister Tuneesia ja Rumeenia. Neile asendajate otsimisel ütlesid ära Alžeeria, Jugoslaavia, Ungari ja Holland. Asendusmeeskondadeks said Bulgaaria ja Belgia.


Nr.Riik12345678910GeimidVõiteKoht
1Saksa DV3:03:13:22:33:00:33:00:32:322:1264.
2Belgia0:33:10:30:30:30:33:20:30:36:2428.
3Brasiilia1:31:30:33:20:30:33:10:31:38:2529.
4Bulgaaria2:33:03:02:33:20:33:00:30:316:1746.
5Tšehhoslovakkia3:23:02:33:23:13:23:01:30:322:1563.
6USA0:33:03:02:31:30:33:10:33:215:1837.
7Jaapan3:03:03:03:02:33:03:03:01:324:672.
8Mehhiko0:32:31:30:30:31:30:31:31:36:27010.
9Poola0:33:03:03:03:13:00:33:10:318:1165.
10NSV Liit3:23:03:13:03:02:33:13:13:026:881.


1. NSV Liit: Oleg Antropov, Vladimir Beljajev, Ivan Bugajenkov, Vladimir Ivanov, Valeri Kravtšenko, Jevgeni Lapinski, Vasilius Matuševas, Viktor Mihhaltšuk, Georgi Mondzolevski, Juri Pojarkov, Eduard Sibirjakov, Boriss Tereštšuk.
2. Jaapan: Naohiro Ikeda, Masayuki Minami, Katsutoshi Nekoda, Mamoru Shiragami, Isao Koizumi, Kenji Kimura, Yasuaki Mitsumori, Jungo Morita, Tadayoshi Yokota, Seiji Ohko, Tetsuo Sato, Kenji Shimaoka.
3. Tšehhoslovakkia: Antonín Prochazka, Jiři Svobodo, Lubomir Zajiček, Josef Musil, Karel Smolka, Vladimir Petlak, Petr Kop, Frantiček Sokol, Bohumil Golian, Zdenek Groessl, Pavel Schenk, Drahomir Koudelka.

## Naised

Olümpiavõitja 1964: Jaapan.
8 naiskonda.


Nr.Riik12345678GeimidVõiteKoht
1Lõuna-Korea3:13:10:33:00:32:30:311:1435.
2Tšehhoslovakkia1:33:10:33:03:20:31:311:1536.
3USA1:31:30:30:31:30:31:34:2108.
4Jaapan3:03:03:03:03:03:01:319:362.
5Mehhiko0:30:33:00:32:32:30:37:1817.
6Peruu3:02:33:10:33:21:30:312:1534.
7Poola3:23:03:00:33:23:10:315:1153.
8NSV Liit3:03:13:13:13:03:03:021:371.


1. NSV Liit: Ljudmila Buldakova, Tatjana Veinberga, Valentina Vinogradova, Vera Galuška (aastast 1969 kuni surmani Dujunova), Vera Lantratova, Galina Leontjeva, Ljudmila Mihhailovskaja, Tatjana Ponjajeva, Inna Rõskal, Roza Salihhova, Tatjana Sarõtševa, Nina Smolejeva.
2. Jaapan: Setsuko Yoshida, Suzue Takayama, Toyoko Iwahara, Youko Kasahara, Aiko Onozawa, Yukiyo Kojima, Sachiko Fukunaka, Kunie Shishikura, Setsuko Inoue, Sumio Oinuma, Makiko Furukawa, Keiko Hama.
3. Poola: Krystyna Czajkowska, Jozefa Ledwig, Elzbieta Porzec, Wanda Wiecha, Zofia Szczesniewska, Krystyna Jakubowska, Lidia Chmielnicka, Barbara Niemczyk, Halina Aszkielowicz, Krystyna Krupa, Jadwiga Ksiazek, Krystyna Ostromecka.
Assooride lipp

**Assooride lipp** on Atlandi ookeanis asuvate ja Portugalile kuuluvate Assooride saarte lipp.

10. aprillil 1979 kinnitatud lipp on vertikaalselt jagatud kaheks väljaks, vardapoolne sinine väli on kitsam ja lehvipoolne valge väli laiem. Sinise ja valge välja ühenduskoha keskele on paigutatud kuldne laialisirutatud tiibadega kanakull (Assoorid tähendavadki tõlkes kanakulli), mille kohal on kaarekujuliselt üheksa viisnurkset tähte. Tähed tähistavad Assooride üheksat suurimat saart. Sinise välja vardapoolses ülanurgas on Portugali vapilt pärit kilp, mille punasel äärisel on kujutatud seitse kuldset kindlust ja keskmisel valgel väljal viis sinist kilpi, igal ühel viis valget kuuli. Lipu proportsioonid on 2:3.

## Vaata ka
*Assooride vapp

## Välislingid
*
Assooride vapp

**Assooride vapp** on Atlandi ookeanis asuvate ja autonoomse regioonina Portugali koosseisu kuuluvate Assoori saarte vapp.
Maret Ani

**Maret Ani** (sündinud 31. jaanuaril 1982 Tallinnas) on Eesti endine profitennisist.

Tema parim koht WTA edetabelis oli 63. (15. mail 2006) ja paarismängus 39. (5. aprill 2004).

Maret Ani treenis neli aastat itaallasest treeneri Pierfrancesco Restelli käe all. Oktoobrist 2006 oli tema treener itaallane Alberto Bovone.

Ta teatas karjääri lõpetamisest 17. augustil 2011. 

## Saavutused
Maret Ani karjääri üks paremaid tulemusi on 2006. aasta märtsis toimunud WTA kolmanda kategooria turniiril Acapulcos poolfinaali pääsemine. Poolfinaali pääsemiseks alistas ta hispaanlanna Laura Pous Tio 7:5, 6:2. Poolfinaalis tuli Anil alla vanduda Flavia Pennettale Itaaliast 3:6, 1:6. 

Enne seda võitis ta ühe profiturniiri, tasemelt märksa nõrgema ITF-i võistluse 2005. aasta oktoobris Saint-Raphaëlis, mille auhinnafond oli 50 000 dollarit.

Maret Ani karjääri kaalukaimaks saavutuseks on aga pääs 2,1 miljoni dollari suuruse auhinnafondiga WTA esimese kategooria turniiril Indian Wellsis 16 parema hulka. Kaheksandikfinaalis tuli Anil alla vanduda Saksamaa esinumbrile Anna-Lena Grönefeldile 1:6, 4:6. Turniir toimus märtsis 2006.

### ITF turniirivõidud üksikmängus
Maret Ani on võitnud seitse ITF-i turniiri.

## Koht WTA edetabelis aasta lõpus

## Isiklikku
Tema ema on võrkpallitreener Mari Ani. Ta on kahe poja ema. Tema õde on korvpallur Pille Toodo.

## Viited

## Välislingid

* Tennisetäht Maret Ani: nüüd on, mille nimel mängida. *(Eesti Päevaleht, [[31. august]] [[2002]])*
* Grand Slamilt suure pauguga. *(Eesti Ekspress, [[29. jaanuar]] [[2004]])*
* Esireket Maret Ani jätkab tõusu *(Eesti Päevaleht, 11. aprill 2006)*
* Maarja Värv.  Maret Ani soovib pikka aega kestnud ebaedule selja pöörata, Postimees, 11. detsember 2008
*
Steve Cram

**Stephen Cram** (ka **Steve Cram**; sündinud 14. oktoobril 1960 Gatesheadis) on Suurbritannia kergejõustiklane (800 m, 1500 m ja 1 miili jooksja). 

## Saavutused

### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el

1984 – hõbemedal 1500 m jooksus (**3.33,40**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1983 – **maailmameister** 1500 m jooksus (**3.41,59**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1982 – **Euroopa meister** 1500 m jooksus (**3.36,49**)
1986 – **Euroopa meister** 1500 m jooksus (**3.41,09**)

## Välislingid
*
Calixtus III (vastupaavst)

**Calixtus III** (ka: *Callistus III*, *Callixtus III*; suri arvatavasti 1179) oli vastupaavst septembrist 1168 kuni 29. augustini 1178. 

Paavstiks oli sel ajal Aleksander III. Calixtus III oli teine vastupaavst Friedrich Barbarossa ja Aleksander III vahelise vastuseisu ajal. 

Ta oli pärit Arezzost ja tema nimi oli **Giovanni**. Enne vastupaavstiks saamist oli ta Strumi vallombrosiaanide kloostri abt. Itaalia keeles nimetatakse teda *Giovanni di Struma*. 

Giovanni oli Friedrich Barbarossa tugev ja varajane toetaja. Ta toetas ka vastupaavst Victor IV-t, kes tegi ta kardinaliks, nimetades ta Albano kardinalpiiskopiks.   

Väike arv skismaatilisi kardinale valis ta 20. novembril vastupaavst Paschalis III järglaseks. 

Calixtus oli põhiliselt vahend, mille abil Friedrich sai paavst Aleksander III-le survet avaldada. Tema toetuspiirkond oli väike. Ta resideeris Viterbos.

Kui Friedrich kaotas Legnano lahingu, oli ta 1. augustil 1177 sunnitud sõlmima Veneetsia rahu ja tunnistama Aleksandrit õiguspärase paavstina. 

Calixtus oli veel mõnda aega vastupaavst Albanos, kuni alistus 29. augustil 1178 Aleksandrile. Pärast seda määrati ta kirikuvarade haldajaks Beneventosse, kus ta suri.
Airbus A340

**Airbus A340** on neljamootoriline laiakereline reaktiivreisilennuk. 

Reisijaid mahub lennukisse 263–419 ja lennukaugus on 12 400–16 600 km (6700–9000 meremiili) 

Airbus A340 sarnaneb kahemootorilise lennukiga Airbus A330. See võimaldab 1–3-päevase täiendõppega kasutada nende lennukite juhtimiseks samu lendureid (tavaliselt kulub teist tüüpi lennuki juhtimise õppimiseks ja loa saamiseks 25 päeva).

Lennukikere on silindriline, välisdiameetriga 564 cm. Salongi siselaius on 528 cm.

Euroopa lennukiehitaja Airbus teatas, et neljamootoriliste Airbus 340, mida kasutavad näiteks nii SAS kui ka Finnair, ehitamine lõpetatakse 2011. aasta lõpus, kuna seda lennukitüüpi pole keegi juba pikemat aega tellinud.

## A340-200
Airbus A340-200 on ainuke reisilennuk, mille tiivaulatus on suurem kui lennuki enda pikkus. 

## A340-300
Keskmise lennukaugusega A340-300-l on sellest lennukisarjast  kõige rohkem kasutajafirmasid.

## A340-500
Airbus A340-500 on oma sarjas kõige suurema lennukaugusega. 

## A340-600
Oli mõnda aega maailma pikim lennuk, kuid selle ületas uuem Boeing&nbsp;747-8I.
Airbus A350 XWB

**Airbus A350 XWB** on kahemootoriline laia kerega pikamaa reaktiivreisilennuk, mida arendab ja ehitab Airbusi kontsern. A350 on esimene Airbusi reisilennuk, mille kere ja tiivastruktuuri kandva osa moodustab peamiselt süsinikkiuga tugevdatud polümeerkonstruktsioon ehk komposiit. A350 sarja lennukites on  tavalise kolmeklassilise salongijaotuse korral 280 kuni 366 istekohta.  Lennukite Airbus A330 ja Airbus A340 järglane A350 on otseselt konstrueeritud  püsimiseks konkurentsis lennukitega Boeing 787.

Airbus A350 esimene kavand loodi aastal 2004 ja see oli sisuliselt parema aerodünaamilise lahenduse ja uuemate ökonoomsemate mootoritega A330. 2006. aastal reageeris Airbus suurte potentsiaalsete tellijate kriitikale ja tegi kavandi täielikult ringi. Uuendatud kavand sai tähistuse Airbus A350 XWB ('extra wide body' ehk 'eriti laia kerega'). Lennuki väljatöötamise kulusid hinnatakse 12 miljardile eurole. 2015. aasta jaanuari seisuga oli Airbus saanud tellimusi 780 lennukile kokku 40 kliendilt üle maailma.

A350 prototüüp tegi esmalennu 14. juunil 2013 Toulouse'is Prantsusmaal. Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) väljastas Airbus A350-le tüübisertifikaadi septembris 2014, kaks kuud hiljem väljastas tüübisertifikaadi USA Föderaalne Lennuamet (FAA). Esimene A350 alustas liinilende Qatar Airwaysi värvides 15. jaanuaril 2015.
## A350-900 tehnilised andmed
*Mootor: 2 x 374 kN, Rolls-Royce Trent XWB
*Istmeid reisijatele (tava): 325
### Mõõtmed
*Tiivaulatus:    64,75 m
*Pikkus:         66,89 m
*Kõrgus:         17,05 m
*Kere laius:     5,96 m 
### Massid
*Max lennukaal:        268,0 tonni
*Max kaal maandumisel: 205,0 tonni

### Lennuvõimekus
*Max lennukiirus: Mach 0,89
*Lennukaugus: 14 350 km

## Viited

## Välislingid

* Lennukist A350 Airbusi firma kodulehel (*inglise keeles*)
Bombardier CRJ

**Bombardier CRJ**, algul lennuki **Canadair CL-600 Regional Jet** tähis, on lennukiehitusfirma Bombardier Aerospace regionaallennukite CRJ100 kuni CRJ1000 sari.

Regionaallennukite CRJ100/200/440/700/705/900/1000 kabiinid on kõik sama tehnilise lahendusega, mistõttu saavad selle lennukisarja ühe lennukitüübi juhtimise omandanud piloodid täiendava õppeta juhtida ka teisi sama seeria lennukeid. Samuti on lennukitel samad hooldus- ja teenindusnõuded, varustus ja seadmestik, mistõttu saavad lennufirmad selle seeria eri lennukeid kasutada väiksemate lisakuludega.

Omas lennukiklassis edukad CRJ-d põhinevad suurel osal Bill Leari loodud LearStar 600 konstruktsioonil. Kanada firma Canadair ostis CL-600 Challengeri tootmisõigused ning konstrueeris selle põhjal äriklassi lennuki. 1989. aasta märtsis alustas Canadairiga ühinenud Bombardier Canadair Regional Jeti (CRJ) programmi.
Reisilennufirmades on kasutusel üle 1500 CRJ sarja lennuki. Nende hulgas on CRJ100, 200, 440, 700, 701, 702, 705, 900 ja 1000 ning äriklassi lennukid Challenger 850/870/890, mis baseeruvad CRJ lennukitel.

## CRJ100/200/440
Esmalend tehti 1991. aasta mais. 1992. aasta oktoobris võeti CRJ-lennukid kasutusele Lufthansa CityLine'i lennufirmas. CRJ100/200 pikema lennukaugusega mudelitele järgnes CRJ200 (ER *extended range*, LR *long range*), millel olid parema sisejahutusega mootorid CF34-3B1.

## CRJ700/700/701/702
70-kohaline CRJ700 on CRJ200 arendus, mille esmalend tehti 1999. aasta mais. Liinilendudel võeti see kasutusele kaks aastat hiljem. CRJ700 on võrreldes CRJ100/200 mudelitega pikem ja laiem ning sellel on suurema võimsusega mootorid CF34-8C1, tugevam telik ja CRJ-lennukite jaoks esimest korda esiserva eestiivad.
Märtsis 2005 võttis Bombardier kasutusele suurema lennukaugusega mudeli CRJ700LR.
CRJ700 NextGen mudelitel on täienduseks suuremad reisijatesalongi aknad, uuenenud LED-valgustusega interjöör, 27% rohkem pagasiruumi salongis ja komposiitmaterjalist tagatiivad.

## CRJ705/900
79–90-kohaline CRJ900 on pikendatud versioon CRJ700-st. Lennukikerele lisati vahesektsioon, millega pikenes lennuk 3,89 meetri võrra. Lennuk sai ka uuemad mootorid CF34-8C5 ja CF34-8C5A1. Hiljem lisandus ka CRJ900 vähendatud modifikatsioon CRJ705, millel on 75 reisijakohta. Kümne esimese klassi reisijakohaga CRJ705 tegi esmalennu Air Canada Jazzi lennufirmas 2005. aasta mais.

## CRJ1000
## Tehnilised andmed

## Välislingid

* CRJ tüübisertifikaat
* CF34-8C1/8C5 tüübisertifikaat
* CF34-3A1/3B1 tüübisertifikaat
* Bombardier CRJ tutvustus
Mauritiuse vapp

**Mauritiuse vapp** on Mauritiuse ametlik vapp.

Vapikilbil on kujutatud laev, palmid, punane võti ja valge täht. Vapikilpi ümbritsevad suhkrurootaimed ja dodo ning samburhirv. Vapilindil on ladinakeelne deviis "Stella clavisque maris Indici" (India ookeani täht ja võti).
Madeira lipp

**Madeira lipp** on Atlandi ookeanis asuva Portugali autonoomse piirkonna Madeira lipp.

12. septembril 1978 kasutusele võetud lipp koosneb kolmest vertikaalsest laiust (sinine, kollane, sinine). Kollase laiu keskel paikneb puna-valge Kristuse Ordu rist.

## Vaata ka
*Portugali lipp

## Välislingid
*
Metakeel

Loogikas, matemaatika alustes ja keeleteaduses nimetatakse **metakeeleks** keelt, milles kirjeldatakse teist keelt (objektkeelt).

See võib viidata igale terminoloogiale või kasutatavale keelele, et arutada keelt ennast: kirjalikku grammatikat, või arutelu keelekasutusest.
Väga sageli eristatakse väljendeid metakeeles sihtkeelest *kaldkirja* kasutamisega, viidetega või tehakse nende jaoks eraldi rida.

## Vaata ka
*Metateooria
*Kasutamine ja mainimine
*Tsiteerimine (filosoofia)
*Meta keel
Motala ström

**Motala ström** on jõgi Euroopas Rootsis. Algab Vätternist. Voolab valdavalt itta. Suubub Norrköpingis Läänemerre.
Cotopaxi

**Cotopaxi** [kotop'ahhi] on tegevvulkaan Lõuna-Ameerikas Ecuadoris. 

Vulkaani kõrgus on 5911 meetrit.

## Viited
Daiseni vulkaan

**Daisen** (jaapani 大山 'suur mägi') on vulkaan Honshū saarel Jaapanis Tottori prefektuuris. 

Vulkaani kõrgus on 1729 meetrit.

Daisen asub mere kaldal, Honshū põhjarannikult 20 km lõunas. See muudab ta kaugele nähtavaks ja ta tundub eriti suurena. 

Daisen kuulub Jaapani 100 kuulsaima mäe hulka. 

## Esmamainimine ja nimed

Esimest korda mainiti seda mäge aastal 733 nime all *Ōkami-take*, mis sõna-sõnalt tähendab 'suure jumala mägi'. Hiljem on teda nimetatud ka *Hōki Fuji* ja *Izumo Fuji*, sõltuvalt sellest, kummal mäeküljel ütleja oli, sest Daisen jäi vanasti Hōki provints ja Izumo provintsi piirile.

## Teke
Vulkaan asub Edela-Honshū vulkaanilises kaares, kus Filipiini laam sukeldub Hiina-Korea platvormi alla.

Daisen on liitvulkaan ning on tekkinud paljude aastatuhandete pikkuse vulkaanilise tegevuse tulemusena. Pursked selles piirkonnas algasid 1,8 miljonit aastat tagasi ja tekitasid umbes pool miljonit aastat tagasi nn Vana Daiseni. Vana Daiseni kaldeerasse hakkas umbes 50 000 aastat tagasi teise pursete seeria tulemusel tekkima tänapäevane Uus Daisen. See protsess algas nii vägeva purskega, et sellest pärit vulkaanilist tuhka on leitud isegi Honshū põhjaosas olevast Tohoku prefektuurist, ja lõppes umbes 10 000 aastat tagasi (hiljem pole Daisen pursanud).

## Tempel

Mäe küljel umbes poolel mäe kõrgusest on budistlik tempel Daisen-ji, mille asutas Tendai sekt juba Heiani perioodil aastal 718. 

## Tipud
Mäel on kolm kõrgemat tippu. Kõige kõrgem on Kengamine (1729 m), teine on Misen (1709 m). 

## Ronimine
Ilma Daisen-ji templi munga juuresolekuta on mäe otsa ronida karmilt keelatud ja kuni Edo perioodini ei tohtinud lihtrahvas üldse mäe otsa ronida.

Aastal 2000 toimus Tottoris maavärin, mille järel tunnistati mägi ebastabiilseks: mõned tema tipud on kokkuvarisemise äärel. Nii näiteks on mäe Kengamine tippu üldse keelatud ronida, minna tohib üksnes Miseni tippu. Tõus Daisen-ji templist Miseni tippu kestab 3 tundi.

## Välislingid
Björn Borg

**Björn Rune Borg** (sündinud 6. juunil 1956 Stockholmis) on Rootsi tennisist. 

Borgi on tihti loetud kõigi aegade parimaks tennisistiks Euroopas, samas USA tennisist Pete Sampras on kõikide aegade maailma parim. Borg võitis suhteliselt lühikese karjääri jooksul kokku 11 suure slämmi turniiri – Wimbledoni viis korda ja Roland Garrosi rekordiliselt kuus korda. Australian Openil osales Borg ainult korra, 1974. aastal, kus ta langes välja kolmandas ringis. USA lahtistel meistrivõistlustel jäigi Borgil võit saamata, kuigi ta jõudis neli korda finaali. Ta on International Tennis Federationi maailmameister aastatel 1978–1980.
Borg võitis ühtekokku 73 ATP turniiri.

Vastupidavuse, hea füüsilise ettevalmistuse ja tugeva närvikavaga tuntud Borg sai sellised hüüdnimed nagu "jäämägi" ja "tagajoonemasin". Tema tunnusteks olid peapael, pikad juuksed ja 6-0 võidud.  

Sportlaskarjääri järel üritas ta riideäris edu saavutada. Firma siiski läks pankrotti ja Borg pidi maja maha müüma. Ta on hiljem avalikkusele rääkinud, et tippsportlase karjääri järel kasutas ta mitu aastat kokaiini, mis põhjustas tema elus tagasilööke.  

3. märtsil 2006 teatas ta, et müüb viis Wimbledoni võidukarikat rahaliste raskuste pärast. Oksjonifirma Bonhams arvestas müügihinnaks 200 000 naelsterlingit. Lisaks karikatele tahtis ta maha müüa ka kaks tennisereketit. Meedias arvati siiski seda, et Borg teeskleb oma majandusraskusi, et endisele firma kaasomanikule mitte lisaraha maksta.

2017. aastal valmis film tema ja John McEnroe ajaloolisest duellist 1980. aasta Wimbledoni turniiril.

## Saavutused

*1974 Roland Garrosi võitja (Björn Borg – Manuel Orantes 2–6, 6–7, 6–0, 6–1, 6–1)
*1975 Roland Garrosi võitja (Björn Borg – Guillermo Vilas 6–2, 6–3, 6–4)
*1976 Wimbledoni võitja (Björn Borg – Ilie Năstase 6–4, 6–2, 9–7)
*1977 Wimbledoni võitja (Björn Borg – Jimmy Connors 3–6, 6–2, 6–1, 5–7, 6–4)
*1978 Roland Garrosi võitja (Björn Borg – Guillermo Vilas 6–1, 6–1, 6–3)
*1978 Wimbledoni võitja Björn Borg – Jimmy Connors 6–2, 6–2, 6–3)
*1979 Roland Garrosi võitja Björn Borg – Victor Pecci 6–3, 6–1, 6–7, 6–4)
*1979 Wimbledoni võitja (Björn Borg – Roscoe Tanner 6–7, 6–1, 3–6, 6–3, 6–4)
*1980 Roland Garrosi võitja (Björn Borg – Vitas Gerulaitis 6–4, 6–1, 6–2)
*1980 Wimbledoni võitja (Björn Borg – John McEnroe 1–6, 7–5, 6–3, 6–7, 8–6)
*1981 Roland Garrosi võitja (Björn Borg – Ivan Lendl 6–1, 4–6, 6–2, 3–6, 6–1)

## Viited
Veepall 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Veepall]] [[1968. aasta suveolümpiamängud]]el** Méxicos 14.–26. oktoobrini.

Olümpiavõitja 1964: Ungari.15 meeskonda.

Austraalia kvalifitseerus olümpiamängudele, kuid otsustas mitte osaleda. Sportlased hankisid omal käel piletid ja elukoha Méxicos. Austraalia Olümpiakomitee kaebas ROK-ile ja Austraalia meeskonnal ei lubatud võistelda.

## A-alagrupp


NrRiik1234567VäravadPunkteKoht
1Brasiilia2:95:106:62:82:85:1022:5117.
2Kuuba9:27:64:31:74:116:631:3574.
3Saksa FV10:56:75:34:63:65:733:3445.
4Hispaania6:63:43:51:70:57:1020:3716.
5Ungari8:27:16:47:16:55:139:14121.
6NSV Liit8:211:46:35:05:68:343:18102.
7USA10:56:67:510:71:53:837:3673.


## B-alagrupp


NrRiik12345678VäravadPunkteKoht
1Saksa DV11:48:34:58:012:419:24:466:22113.
2Kreeka4:115:92:67:88:117:61:1134:6227.
3Holland3:89:53:39:18:16:34:742:2894.
4Itaalia5:46:23:39:210:510:15:448:21131.
5Jaapan0:88:71:92:96:37:42:1726:5765.
6Mehhiko4:1211:81:85:103:63:30:927:5636.
7AÜE2:196:73:61:104:73:32:1321:6518.
8Jugoslaavia4:411:17:44:517:29:013:265:18111.


## Kohamängud

### 9.–12. kohale
Saksa FV – Mehhiko 6:3
Hispaania – Jaapan 5:0

### 5.–8. kohale
USA – Holland 6:3
Saksa DV – Kuuba 8:2

### Poolfinaalid
Jugoslaavia – Ungari 8:6
NSV Liit – Itaalia 8:5

**Viimase koha mäng**: Brasiilia – Araabia Ühendemiraadid 5:3
**13. koha mäng**: Kreeka – Brasiilia 5:2
**11. koha mäng**: Mehhiko – Jaapan 5:4
**9. koha mäng**: Hispaania – Saksa FV 7:5
**7. koha mäng**: Holland – Kuuba 8:5
**5. koha mäng**: USA – Saksa DV 6:4
**Pronksimäng**: Ungari – Itaalia 9:4 (või 6:4)
**Finaal**: Jugoslaavia – NSV Liit 13:11 (normaalaeg 11:11)

1. Jugoslaavia: Ozren Bonačič, Dejan Dabovič, Zdravko Hebel, Zoran Jankovič, Ronald Lopatny, Uroš Marovič, Miroslav Poljak, Dorde Perišič, Mirko Sandič, Karlo Stipanič, Ivo Trumbič.
2. NSV Liit: Juri Grigorovski, Boriss Grišin, Vadim Guljajev, Leonid Ossipov, Vladimir Semjonov, Aleksandr Sidlovski, Vjatšeslav Skok, Oleg Vovin, Aleksei Barkalov, Aleksandr Dolgušin, Givi Tšikvanaja.
3. Ungari: András Bodnar, Zoltan Dömötör, László Felkal, János Konrad, Ferenc Konrád, Mihaly Mayer, Endre Molnár, Denes Pocsik, László Sarosi, János Steinmetz, István Szivos.
Eritrea vapp

**Eritrea vapp** on Eritrea ametlik vapp. See võeti kasutusele 24. mail 1993. 

Vapil on kujutatud üksküürkaamelit looduslikus keskkonnas. Seda ümbritseb õlipuupärg ja sinine lint kirjadega "Eritrea Riik" inglise, tigrinja ja araabia keeles.

## Vaata ka
*Eritrea lipp
1346

**1346. aasta** (**MCCCXLVI**) oli 14. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas

* 26. august – Saja-aastane sõda: Inglismaa kuningas Edward III juhitud inglise ja kõmri vibuküttide armee lõi hävitavalt Prantsusmaa kuningas Philip VI suuremaarvulist rüütliväge Põhja-Prantsusmaal peetud Crécy lahingus.
* 17. oktoober – Saja-aastane sõda: Šoti kuningas David II sai Neville's Crossi lahingus inglastega haavata ning langes Edward III kätte vangi.

## Sündmused Eestis
* 29. august – Taani kuningas Valdemar IV Atterdag müüs Harju- ja Virumaa koos Tallinnaga Saksa ordule. Samal aastal  see Saksa ordu Liivimaa harule haldamiseks.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 26. august – Jan Lucemburský, Böömimaa kuningas

## Viited
1345

**1345. aasta** (**MCCCXLV**) oli 14. sajandi 45. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
***Aasta alguses** lõppes saarlaste alistumisega Jüriöö ülestõus.
*Ülemiste järvest Härjapea jõe algusest rajati 4 km pikkune veekanal Harju väravani.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1344

**1344. aasta** (**MCCCXLIV**) oli 14. sajandi 44. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* **Veebruaris** liikusid Liivi ordu väed Saaremaale ja vallutasid seal saarlaste linnuse(Purtsa maalinnus). Vangi langenud saarlaste kuningas Vesse poodi üles. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* veebruar – Vesse

## Viited
1343

**1343. aasta** (**MCCCXLIII**) oli 14. sajandi 43. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 23. aprill – algas Jüriöö ülestõus
* 4. mai – Paides mõrvati eestlaste kuningad
*14. mai – Lahingus Tallinna all saavad eestlased orduvägedelt lüüa.
* 19. mai – Jüriöö ülestõus jätkus. Eesti saadikuile antud lubadust täites jõudis kohale Turu foogt Dan Niclisson, oli aga sunnitud eestlaste abistamise asemel sõlmima rahu Taani kuninga esindajatega. Põhja-Eesti oli läinud Liivi Ordu kätte
*24. juuli – Ülestõusu algus Saaremaal.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1342

**1342. aasta** (**MCCCXLII**) oli 14. sajandi 42. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Liivimaa-Pihkva sõda: sõjakeerises ehitati Aluliina ja Vastseliina linnus. (Teistel andmetel ehitati Vastseliina linnus 1346-1352.)
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 25. aprill – Benedictus XII, paavst

## Viited
1340

**1340. aasta** (**MCCCXL**) oli 14. sajandi 40. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*Eberhard von Monnheim Liivimaa ordumeister 1328. aastast loobus ametist.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1341

**1341. aasta** (**MCCCXLI**) oli 14. sajandi 41. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*9. september – Pihkva vürstiriigi ja Riia peapiiskopkonna vahel tekkis piiritüli, mida ei suudetud läbirääkimistel lahendada. Algas 1343. aastani kestnud Liivimaa-Pihkva sõda.
* 18. oktoober – Tartu piiskop Engelbert von Dolen paigutati ümber Riia peapiiskopiks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* detsember – Gediminas, Leedu suurvürst
* ...

## Viited
Ivan Lendl

**Ivan Lendl** (sündinud 7. märtsil 1960 Ostravas) on endine Tšehhoslovakkia tennisist. Ta võitis 8 suure slämmi turniiri ja 100 ATP turniiri, neist 6 paarismängus. 11 korda oli ta suure slämmi turniiridel teine.

Ivan Lendl sündis tenniselembeses perekonnas. Vanemad olid tema esimesteks treeneriteks. Ema Olga oli omal ajal Tšehhoslovakkia 2. reket, isa laeks jäi 15. koht maa edetabelis.

Läbimurre maailma tennises saabus 1978, kui Ivan võitis Wimbledoni juunioride turniiri ja tunnistati maailma parimaks juunioriks. Samal aastal algas tema profikarjäär.

1980. aastate algul tekkis Lendlil konflikt Tšehhoslovakkia tenniseföderatsiooniga ja ta lõpetas riigi esindamise Davise karikaturniiril. Aastal 1984 kolis ta USA-sse Greenwichi linna Connecticuti osariigis. Aastaid säilitas ta Tšehhoslovakkia kodakondsuse, kuid hiljem ta loobus sellest ja sai USA kodanikuks.

## Ivan Lendl suure slämmi turniiride finaalides

*1981 Prantsusmaa Ivan Lendl – **[[Björn Borg]]** 1:6, 6:4, 2:6, 6:3, 2:6
*1982 USA Ivan Lendl – **[[Jimmy Connors]]** 3:6, 2:6, 6:4, 4:6
*1983 Austraalia Ivan Lendl – **[[Mats Wilander]]** 1:6, 4:6, 4:6
*1983 USA Ivan Lendl – **Jimmy Connors** 3:6, 7:6, 5:7, 0:6
*1984 Prantsusmaa **Ivan Lendl** – John McEnroe 3:6, 2:6, 6:4, 7:5, 7:5
*1984 USA Ivan Lendl – **John McEnroe** 3:6, 4:6, 1:6
*1985 Prantsusmaa Ivan Lendl – **Mats Wilander** 6:3, 4:6, 2:6, 2:6
*1985 USA **Ivan Lendl** – John McEnroe 7:6, 6:3, 6:4 
*1986 Prantsusmaa **Ivan Lendl** – Mikael Pernfors 6:3, 6:2, 6:4
*1986 Wimbledon Ivan Lendl – **[[Boris Becker]]** 4:6, 3:6, 5:7
*1986 USA **Ivan Lendl** – Miloslav Mečíř 6:4, 6:2, 6:0 
*1987 Prantsusmaa **Ivan Lendl** – Mats Wilander 7:5, 6:2, 3:6, 7:6 
*1987 USA **Ivan Lendl** – Mats Wilander 6:7, 6:0, 7:6, 6:4
*1987 Wimbledon Ivan Lendl – **[[Pat Cash]]** 6:7, 2:6, 5:7
*1988 USA Ivan Lendl – **Mats Wilander** 4:6, 6:4, 3:6, 7:5, 4:6
*1989 Austraalia **Ivan Lendl** – Miloslav Mečíř 6:2, 6:2, 6:2
*1989 USA Ivan Lendl – **Boris Becker** 6:7, 6:1, 3:6, 6:7
*1990 Austraalia **Ivan Lendl** – Stefan Edberg 4:6, 7:6, 5:2 (loobus)
*1991 Austraalia Ivan Lendl – **Boris Becker** 6:1, 4:6, 4:6, 4:6
Benediktlased

**Benediktlased** ehk **benediktiinid** (ametlik nimi **Püha Benedictuse Ordu**, ladina keeles *Ordo Sancti Benedicti*, lühend **OSB**) on katoliiklik mungaordu.

Ordu on nime saanud Nursia Benedictuse (480–550) järgi. Benedictus asutas 529. aastal Monte Cassino kloostri, mille eeskujul on loodud ka teised kloostrid läänes. Umbes aastal 530 kirjutas ta oma kloostrielu reeglid (*Regula Benedicti*), mis said aluseks kogu läänekristlikule munklusele. Benedictuse eluajal olid tema reeglid kasutusel vaid mõnes üksikus kloostris. 

Benedictuse reegli järgi elanud kloostrid ei moodustanud kirikuõiguslikult ordut enne 1893. aastat.

Benediktlased kannavad musta rüüd, seetõttu on neid nimetatud ka mustadeks munkadeks.
Sophokles

**Sophokles** (kreeka keeles Σοφοκλῆς *Sophoklēs*; 497/496 eKr Kolonos – 406/405 eKr Ateena) oli üks tuntumaid vanakreeka näitekirjanikke.

Sophokles on tuntud oma tragöödiate poolest. Ta on üks kolmest vanakreeka tragöödiakirjanikust, kelle teoseid on tänapäevani säilinud. Oma esimesed näidendid kirjutas ta hiljem kui Aischylos ja varem või samal ajal kui Euripides.

Ta elas Ateenas ja oli Periklese sõber. Esimest korda astus ta avalikkuse ette pärast Kreeka-Pärsia sõdu, kui ta noorukina esines võidupidustustel.

Sophokles kirjutas 123 näidendit, millest täielikult säilinud on ainult seitse: "Aias", "Antigone", "Trahhislannad", "Kuningas Oidipus", "Elektra", "Philoktetes" ja "Oidipus Kolonoses". Kolm kuulsamat neist on tuntud Teeba tsükli nime all, sest jutustavad Teeba kuningas Oidipusest ja tema tütrest Antigonest, kuigi tegelikult kuulus igaüks algselt erinevasse tetraloogiasse, mille ülejäänud osad pole säilinud.

Ligi pool sajandit oli ta Ateena linnriigi kõige austatum näitekirjanik. Ta võttis osa umbes 30 draamavõistlusest, millest võitis 24 ega jäänud kunagi kolmandaks ehk viimaseks. Aischylos võitis 14 võistlust, jäädes mõnikord Sophoklesele alla, ning Euripides võitis kõigest 4 võistlust.

Sophokles mõjutas teatrikunsti arengut paljuski, näiteks lisas ta etendusse kolmanda näitleja, vähendades nii koori osatähtsust narratiivi edasiandmisel. Samuti olid tema tegelaskujud inimlikud indiviidid oma tegude ja otsustega ning viimistletumad kui varasematel autoritel, näiteks Aischylosel. 

## Mälestuse jäädvustamine
Sophoklese nime kandis Tartu Ülikooli peahoone keldris asunud kohvik, mis likvideeriti 1997. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Elektra 1126–1170 helifail, klassikaline kreeka keel
Arkaad

**Arkaad** (ladina *arcus* 'kaar') ehk **kaaristu** on arhitektuuris sammastele või piilaritele toetuvate kaarte rida.

Arkaade on kasutatud võlvlae, silla ja akvedukti toena, seina avajana ruumide ühendamiseks ja fassaadi liigendajana. Kaunistuseks ja liigenduseks on ehitatud ka petikarkaade.

Kirikuarhitektuuris eraldavad arkaadid kiriku pikihoone kesk- ja kõrvallööve, samuti transeptis, kui see on mitmelööviline, ja ka kooriümbriskäik on kooriruumist eraldatud kaarja arkaadiga. Kõrgseinas rõhtselt kulgev trifoorium on samuti kujundatud arkaadina, pseudotrifoorium petikarkaadina.

Kloostriarhitektuuris ümbritseb arkaad kloostri ristikäiku, varakristlikes ja bütsantsi kirikutes aatriumi.
Philippos II

**Philippos II** (kreeka Φίλιππος Β΄, 382&ndash;336 eKr) oli Makedoonia kuningas alates 359 eKr kuni surmani. Ta oli Aleksander Suure ja Philippos III isa. Tema abikaasa oli Olympias.

Philippos oli mees, kes pani aluse Makedoonia suurvõimule, võttes kasutusele Makedoonia faalanksi ning alistades oma ülemvõimule Kreeka polised. 338 eKr lõi ta Chaironeia lahingus Demosthenese ärgitusel kokku kutsutud Kreeka liitlasväge ning kahel järgnenud aastal sõlmis kõigi polistega (peale Sparta) lepped, mis andsid need Makedoonia ülemvõimu alla.

Philippos II nõudmisel tuli 338–337 eKr kokku Korintose kongress, kus asutati ülekreekaline Korintose Liit, mille hegemooniks kuulutati Makedoonia kuningas. Üheskoos hakati valmistuma sõjaks Ahhemeniidide vastu. Kuid 336 eKr, kui sõjaplaanid olid veel pooleli, tappis Philippose ootamatult üks tema ihukaitsja. Tapja motiiv pole siiani täpselt teada.

## Vaata ka
*Vana-Makedoonia
*Aleksander Suur
Dareios III

**Dareios III** (umbes 380–330 eKr) oli Ahhemeniidide Pärsia viimane valitseja aastast 334 eKr kuni surmani. 

Tema valitsetud Ahhemeniidide riik  ulatus Vahemerest Egiptuse, Pakistani ja Araali mereni. Pärast lüüasaamist Aleksander Suurelt ja tema eest põgenemist, kaotas Dareios autoriteedi ja tapeti oma alamate poolt. Aleksander lasi Dareiose matta kuningale sobilike auavaldustega, karistas tema tapjat Bessust, kuulutas end Dareiose pärijaks ning abiellus tema vanima tütre Statira II-ga.
Mausoleum

**Mausoleum** on monumentaalne haudehitis.

Mausoleumi nimetus on tulnud Kaaria satraabile Mausolosele Halikarnassoses 4. sajandi keskpaiku eKr püstitatud hauamonumendi järgi. Pytheose püstitatud Halikarnassose mausoleum oli üks seitsmest maailmaimest.

## Tuntud mausoleume
### Aasia
* Anitkabir
* Gūr-i Amīr
* Tāj Mahal

### Euroopa
* Halikarnassose mausoleum
* Theoderichi mausoleum
* Lenini mausoleum
Demosthenes

**Demosthenes** (vanakreeka keeles *Δημοσθένης* (*Dēmosthénēs*); 384 eKr Ateena – 322 eKr Kalaureia saar) oli Vana-Kreeka reetor ja riigimees, Ateena kodanik.

Demosthenese kõned on omaaegse kreeka kultuuri suursaavutus ning aitavad mõista tollast poliitikat ja kultuuri.

Ta õppis retoorikat varasemate kuulsate kõnemeeste kõnede järgi. Esimesed kohtukõned pidas ta 20-aastaselt, et saada oma hooldajatelt kätte oma päranduse jäänused. Mõnda aega teenis ta elatist kõnekirjutaja (logograafi) ja advokaadina.

Demosthenes sai tuntuks oma Makedoonia-vastase hoiakuga. Eeskätt sõnaosavusega meelitas ta enda poolele paljud kreeklased. Tema organiseeritud oli ka Chaironeia lahing, kus kreeklased aga kaotasid. Pärast seda saadeti ta pagendusse, kuid ta püüdis veel pärast Aleksander Suure surma Ateenasse naasta, et juhtida kreeklasi taas makedoonlaste vastu, kuid sai lüüa ning võttis mürki, et mitte vangi langeda.

## Elulugu
Demosthenes sündis aastal 384 eKr – 98. olümpiaadi viimasel või 99. olümpiaadi esimesel aastal. Tema isa, kelle nimi oli samuti Demosthenes, oli jõukas mõõgategija. Seitsmeaastaselt jäi Demosthenes orvuks. Kui ta sai aastal 366 eKr täisealiseks, nõudis ta kohe oma hooldajatelt Aphoboselt, Demophonilt ja Therippideselt aruannet oma päranduse kasutamise kohta. Demosthenese väitel oli talle jäetud peaaegu 14 talendi suurusest varandusest järele jäänud vaid maja, 14 orja ja 30 hõbemiini (pool talenti). 20-aastaselt kaebas ta oma hooldajad kohtusse ja pidas aastatel 363–362 eKr kolm kõnet "Aphobose vastu" ning 362–361 eKr kaks kõnet "Ontenori vastu". Demosthenesel õnnestus kätte saada vaid osa oma pärandusest.

Pseudo-Plutarchose väitel oli Demosthenes ka abielus.

Aischinese Demosthenest ründavate kõnede järgi harrastas viimane pederastiat. Aischines väitis ka, et Demosthenes olevat noortele rikastele meestele retoorikat õpetades neilt tegelikult raha välja petnud. Näiteks toob ta Demosthenese õpilase Aristarchose, kes olevat mõrvanud Nikodemose Aphidnast. Aischines süüdistas Demosthenest mõrvas kaasosaliseks olemises, väites, et Nikodemos oli eelnevalt Demosthenese deserteerumise pärast kohtusse kaevanud. Aischinese väitel olevat Demosthenes noormehe armastamist teeseldes tegelikult tolle pärandust röövinud. See lugu on siiski kaheldav.

## Viited
Hardi Volmer

**Hardi Volmer** (sündinud 8. novembril 1957) on eesti filmirežissöör, kunstnik ja laulja. Ta oli XIII Riigikogu liige.

Volmer on ansambli Singer Vinger solist.

## Haridus
Hardi Volmer on lõpetanud 1976. aastal Pärnu Lydia Koidula nimelise 2. Keskkooli, 1978. aastal Tallinna Tehnikakooli nr 4 meeste ja laste ülerõivaste rätsepa erialal ning 1985. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi teatrikunstnikuna.

## Poliitiline tegevus
Hardi Volmer kuulub 2005. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta oli XIII Riigikogu liige 14. septembrini 2015 ja uuesti alates 23. novembrist 2016.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 267 häält ning ei osutunud valituks.

Ta on ka Viskiklubi (UBC) liige (1997. aastast).

## Filmid

### Animafilmid
*"Imeline nääriöö" (1984)
*"Nõiutud saar" (1985)
*"Kevadine kärbes" (1986)
*"Sõda" (1987)
*"Tööd ja tegemised" (1988)
*"Animeeritud autoportreed" (1989)
*"Jackpot" (1990)
*"Incipit vita nova" (1992)
*"Hilinenud romanss" (1994)
*"Keegi veel" (1998)
*"Primavera" (1999)
*"Olmeheidutus" (2011)

### Mängufilmid
*"Igaühele oma" (1990, lühimängufilm)
*"Tulivesi" (1994)
*"Minu Leninid" (1997)
*"Kogu raha eest" (1999)
*"Elavad pildid" (2013)
*"Johannes Pääsukese tõeline elu" (2019)

### Sarjad
*"Armastuse kahur" (1998)
*"Paralüüs" (2000)
*"Pehmed ja karvased" (2003–...)

## Muusikaline tegevus
Hardi Volmer on musitseerinud ansamblites Pära Trust, Turist, Manana Estios Primi-Futu Bänd ja Singer Vinger.

## Raamatud
* Karikatuurikogumik "Homo Novus", koostaja Edgar Spriit, kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358

## Tunnustus
* 1997 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (film "Minu Leninid")
* 1998 – Suure Vankri auhind – filmi „Minu Leninid“ eest
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2005 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Arko Oki ja Toomas Kalliga; aasta film "Pärnograafia")

## Isiklikku
Tema isa oli eesti tõlkija ja filminäitleja Omar Volmer.

## Viited
August II

**August II Tugev** (*August II Mocny*, Saksi kuurvürstina **Friedrich August I**; 12. mai 1670 Saksimaa kuurvürstiriik – 1. veebruar 1733) oli Saksimaa kuurvürst 1694–1733 ning Poola kuningas ja Leedu suurvürst (1697–1706 ja 1709–1733) .

Friedrich August oli Wettinite dünastia 1485 kaheks haruks jagunenud, noorema Albrechti, Albertiinide dünastiaharust. Vanem Ernsti liin jäi valdavaks kuni 1547. aastani ja mängis tähtsat rolli reformatsiooni alustamisel. Nende ülemvõim lõppes Schmalkaldeni sõjaga, kus protestantlik Schmalkaldeni Liit astus keiser Karl V vastu. Kuigi ise protestantlik, asus Albrechti liin keisri poolele; Karl V premeeris neid, sundides Ernsti liini loobuma oma õigustest kuurvürsti tiitlile ja maadele Albrechti liini kasuks. Albrechti liini Wettinid säilitasid enamuse Saksimaa territoriaalsest terviklikkusest, säilitades seda märkimisväärse võimuna piirkonnas. Noorem Albrechti liin valitses Saksimaa kuurvürstidena (1547–1806).
 
Nii Saksi kui Poola-Leedu troonil järgnes talle poeg August III, kuigi Poola-Leedu troonil oli nende kahe vahel veel Stanisław Leszczyński.
## Põhjasõda
1698. aastal leppisid Peeter I ning Saksi kuurvürst ja Poola kuningas August II Tugev kokku Rootsi-vastases liidu. Sõda algas 22. veebruaril (Juliuse kalendri järgi 12. veebruaril) 1700 Saksimaa kuurvürsti ja Poola kuninga August II Tugeva vägede ootamatu, ilma sõjakuulutuseta rünnakuga Riiale. Riia kindlust vallutada ei õnnestunud.
## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (30. november 1712)

## Vaata ka
*Saksimaa kuurvürst, Saksimaa kuurvürstiriik
Loomus

**Loomuse** all mõistetakse filosoofias millegi iseseisvat, mõistusse haaramisele eelnevat ("looduslikku") olemasolu, mida eeldatakse enne selle filosoofilist tematiseerimist. Sellisena on millegi loomus mõisteliselt lähedane millegi olemusele, kuid on viimasest ebamäärasemalt definitsiooniga tabatav.

Sõna "loomus" kasutatakse filosoofias tõlkevastena vanakreeka sõnale *[[physis]]* ja ladina sõnale *[[natura]]*.

## Loomuse mõiste
Loomuse mõistel on mitmeid tähenduse varjundeid ja loomus võib olla seotud eri valdkondadega:

* Asja(de) loomus või eripära ja selle kindlakstegemine, kusjuures asja ennast võib nimetada loomuseks (ontoloogia, epistemoloogia, keelefilosoofia).
* Inimese loomus või inimloomus ning selle määratlemine (ühiskonnafilosoofia, eetika).
* Inimese või asja(de) loomus seoses loomise aktiga, mille käigus lõi Jumal inimese oma näo järgi, s.t enda sarnase (moraal, teoloogia).
* Loomuliku/tehisliku asja või loomuliku ja sunnitud oleku/olukorra vastandus (ontoloogia, ühiskonnafilosoofia, esteetika).

## Loomus filosoofia ajaloos
Esiteks on loomus filosoofia traditsioonis seotud *physisega*. *Physis* tähendab vanakreeka keeles nii loodust laiemas mõttes kui ka üksikute asjade või nähtuste loomupära/iseloomu, mis neid muudest eristab. *Physis* on sõnatüve poolest seotud kasvamise/puhkemisega, mistõttu vastandub loomusele see tehislik, mis on inimese enda poolt tehtud, mille põhjus on väljaspool asja ennast, st ei ole loomulikult kujunenud ehk kasvanud. Näiteks sofist Antiphon väidab, et "seaduste keelud on kokkuleppelised ega ole kasvanud, loomusest (*physis*) tulenevad on aga kasvamise mitte kokkuleppe tulemus" (fragment 17 B col I).

Herakleitos kinnitab, et "loomus armastab varjuda" (fragment 123), mis viitab sellele, et loomus pole kergesti määratlusse haaratav ja on loomu poolest käest libisev. Samas võtmes võib lugeda Platoni "Phaidrosest", kus on juttu retoorika kui õpetatava kunsti alustest:

:"Kas ei tule mistahes asja *loomuse* üle järele mõtelda nii? Esiteks: kas see, mille suhtes me soovime saada meistriks ja suuteliseks selleks tegema ka teist, on lihtne või paljuvormiline. Seejärel: kui on lihtne, uurida tema *loomupärast* väge, millega ta võib mõjutada mõnd teist või alluda tolle mõjule. Kui tal aga on palju vorme, need loendada ja nii nagu iga ühese puhul, vaadata iga üksiku vormi puhul, kuidas see *loomu poolest* midagi teeb või kuidas ja mille mõjule allub. /---/ Pigem on selge, et kui keegi õpetab kellelegi kõnesid oskuslikult, näitab ta tollele täpselt selle *loomuse* *olemust*, millele kõne saab olema suunatud. /---/ Sest seda me nimetamegi "*loomuse näitamiseks*"." (270c-271a)

"Loomust näidatakse" läbi olemuse (*ousia*). Olemus on see, mis miski on ja piiritleb ta sellena, mis ta on. Seega võib arvata, et olemus on teoreetilisem ja määratlusega hõlmatavam kui loomus, mis on pigem filosoofiliste määratluste suunajaks kui nende määratluste kandjaks mõtlemises.

## Vaata ka
*Loodus
*Ousia
*Olemus
Damāvand

**Damāvand** (pärsia دماوند ;دماوند، کوه (Kūh-e Damāvand)) on tegevvulkaan Iraanis Alborzi mägedes. See on Iraani kõrgeim tipp ja kogu Aasia kõrgeim vulkaaniline mäetipp. 

Vulkaani kõrgus on 5670 meetrit. Vulkaan tegutses viimati 5350 ± 200 aastat eKr.

## Viited
Olhon

**Olhon** (vene *Ольхон*) on saar Baikali järves. Pindala 730 km&sup2;. Saar on 71 km pikk ja kuni 12 km lai. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 1276 meetrit üle merepinna, 818 meetrit Baikali järve tasemest. 

Baikali loodekaldast lahutavad teda madalveelised väinad Maloje more (*Малое море*; 'väike meri') ja Olhoni väravad (*Ольхонские ворота*). Saare vastaskülje lähedal asub Baikali sügavaim koht (1637 meetrit).

## Viited
* Eduard Y. Osipov ., Oleg M. Khlystov. Glaciers and meltwater flux to Lake Baikal during the Last Glacial Maximum // Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 294 (2010) 4–15.
Daniel Komen

**Daniel Kipngetich Komen** (sündinud 17. mail 1976 Mwenis) on Keenia kergejõustiklane (põhidistansid 5000 m ja 10 000 m jooks). 

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1997 **maailmameister** 5000 m (**13.07,38**)

### [[Briti Ühenduse mängud]]el

1998 võitja 5000 m (**13.22,57**)

### Maailmamrekordid

1996 3000 m **7.20,67** (1. september Rieti)
1997 2 miili **7.58,61** (19. juuli Hechtel)
1997 5000 m **12.39,74** (22. august Brüssel) 
1998 3000 m **7.24,90** (sisemaailmamrekord 6. veebruar Budapest)

## Isiklikku

Daniel Komen on 170 cm pikk ja kaalub 55 kg.

## Välislingid
*
Vladimir Kuts

**Vladimir Kuts** (vene keeles *Владимир Петрович Куц*, ukraina keeles *Володимир Петрович Куц*; 7. veebruar 1927 Aleksino – 16. august 1975 Moskva) oli Nõukogude Liidu kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooksja. Kahekordne olümpiavõitja (1956). 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1956 Melbourne
**[[olümpiavõitja]]** 5000 m jooksus **13.39,6** 
**olümpiavõitja** 10 000 m jooksus **28.45,6**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1954 Bern
**Euroopa meister** 5000 m jooksus **13.56,6**

### Maailmarekordid


AastaAlaTulemusAeg-Koht

1954
5000 m jooks
 **13.56,6**
 29. august Bern

1954
5000 m jooks
 **13.51,2** 
 23. oktoober Praha 

1955
5000 m jooks
**13.46,8** 
 18. september Belgrad 

1956
10 000 m jooks
 **28.30,4** 
 11. september Moskva 

1957
5000 m jooks
 **13.35,0** 
 13. oktoober Rooma 


## Välislingid
*
Saalomoni tempel

**Saalomoni tempel** ehk **Esimene tempel** oli Tanahi ja Vana Testamendi kirjelduste kohaselt esimene Iisraeli rahva tempel Jeruusalemmas (esimene Jeruusalemma tempel). Selle laskis ehitada Iisraeli kuningas Saalomon. 

Vastavalt Piibli kirjeldustele (Teine Ajaraamat, 3. peatükk) oli Saalomoni tempel oma aja kohta hiiglaslik ja suurejooneline ehitis. Tempel ehitati Iisraeli kuninga Saalomoni ajal ajavahemikul umbes 960–920 eKr. Templit tabasid mitmed rüüstamised ja purustamised. Lõplikult hävitas templi Paabeli kuningas Nebukadnetsar umbes 587–586 eKr  (Teine Kuningate raamat, 25. peatükk). 

Ajaloolaste ja arheoloogide hulgas pole üksmeelt Saalomoni templi asukoha ega ka Piiblis kirjeldatud sündmuste adekvaatsuse suhtes. Jeruusalemma Templimäel, kuhu eeldatavalt Saalomoni tempel püstitati, asuvad praegu islami pühad ehitised (Kaljutempel ja Al-Aqsa mošee), mistõttu arheoloogilised uuringud on raskendatud. On väidetud, et kirjeldatud mõõtmetes ehitis poleks Templimäele ära mahtunud. On oletatud, et Piiblis kirjeldatud Saalomoni templi lugu võib pärineda hoopis mingi teise templi ehitamise loost ning seda on alles hiljem seostama hakatud kuningas Saalomoniga. 

## Välislingid

*2 Aj 3, Templi ehitamine
*2 Ku 25, Jeruusalemma langemine
Süleyman I

**Suleiman I Tore** (türgi keeles *Süleyman*, araabia keeles سليمان *Sulaym&#257;n*; ka **Süleyman Kanuni** ('Suleiman Seaduseandja'); 6. november 1494 – 7. september 1566) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1520–1566. Ta oli Selim I ja Ayşe Hafsa Sultaana poeg ning Selim II isa.

Suleiman sai troonile pärast tema isa ootamatut surma. Et Selim I oli 1517. aastal vallutanud Mamelukkide sultanaadi, sai Suleiman endale võtta ka kaliifitiitli. 

Erinevalt isast pööras Suleiman peatähelepanu Euroopale ning alustas kohe pärast võimule saamist sõda Ungariga. 1521. aastal vallutas ta ungarlaste piirikindluseks olnud Belgradi ning 1526. aastal purustasid türklased Ungari väe Mohacsi lahingus täielikult, kuningas Lajos II langes ning riik jagunes Osmanite ja Habsburgide vahel. Allesjäänud osade valitsejaks sai varasema leppe järgi Saksa-Rooma riigi valitseja Karl V vend Ferdinand, ehkki talle tekkis võistleja, kohalikku päritolu János Zápolya. Too toetus oma nõudlustes Osmanite riigile ning lõpuks saigi nende poolt okupeeritud Ungari kuningaks, tema dünastia valitses mõnda aega ka Ida-Ungari kuningriiki. Kahe troonipretendendi võimuvõitlus hõlbustas Osmanitel Ungari alade enda kätte haaramist.
, *[[Ida-Ungari kuningriik]]*

1523. aastal vallutasid Suleiman I väed ka Rhodose saare, kus resideeris Johanniitide ordu. See põhjustas ordu ümberkolimise Maltale. Suleiman jõudis rünnata ka Maltat, kuid seda siiski ebaõnnestunult.

Suleiman jätkas aga ka sõda Habsburgidega ja Saksa-Rooma riigiga. 1529. aastal piirasid Suleiman I väed Viini, piirates selle sisse, kuid olid sunnitud kehva ilma ja varude lõppemise tõttu selle peagi lõpetama. Karl V-da Saksa-Rooma riigi väed olid parajasti seotud võitluses Prantsusmaaga Cognaci liiga sõjas (1526–1530). 

Pärast Viini sõjaretke läbikukkumist pööras Suleiman rohkem tähelepanu Aasiale, eriti võitlustele Pärsiaga, kuid kuni oma valitsusaja lõpuni tegeles ta pidevalt ka Habsburgidele läinud Ungariga, haarates seda järk-järgult enda kätte. Ka surm tabas sultanit siis, kui ta oli parajasti sõjaretkel Ungaris (vt Szigetvári lahing).

1542.–1546. aasta Itaalia sõjas sõlmis Prantsuse kuningas (1515–1547) François I liidu Osmanite riigi sultani Suleiman Toredaga. Suleiman oli Prantsuse kuninga François I liitlane ning Saksa-Rooma keisri (1520/1530–1556) Karl V üks suuremaid vaenlasi.

Suleimani ajal muutus Türgi Vahemere tugevaimaks merevõimuks, merevõim sai tugeva hoobi alles 1571. aastal, viis aastat pärast Suleimani surma, kui Osmanid kaotasid Lepanto merelahingu Osmanite-Veneetsia sõjas (1570–1573).

Suleiman sõdis vahelduva eduga ka Safaviidide riigiga Iraani aladel Lähis-Idas, ent sel suunal olid tema järeltulijad tunduvalt edukamad. Samas oli Osmanite oht Euroopale ja eriti Habsburgidele ilmselt suurim just Suleimani ajal. Uuesti suutsid Osmanite väed Viini piirata alles 1683. aastal, misjärel toimus aga ka nende Euroopa-võimu kiire kokkuvarisemine.

## Viited
Córdoba

**Córdoba** on linn Hispaanias Andaluusias, Córdoba provintsi keskus.

Córdoba vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Vaatamisväärsusi
Córdoba mošee on üks uhkemaid säilinud mittekristlikke sakraalehitisi Euroopas.

## Vaata ka
*Córdoba kalifaat

## Viited

## Välislingid
* Kohalik turismitutvustus – olemas ka mošee piltide ja tutvustuse link
Vaharu rändrahn

**Vaharu rändrahn** asub Rapla maakonnas Rapla vallas Vahakõnnu külas endise Vaharu küla põllul.

Kaitsealuse rändrahnu ümbermõõt on 20 meetrit ja kõrgus 3 meetrit.

Vanarahvas seostas kivi Kalevipojaga. Nimelt Kalevipoeg olevat sellega visanud uhket talupoega.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
* 
*"Kivi Järvakandi talumehe pihta" www.folklore.ee
Salvador

**Salvador** on hispaania- ja portugalikeelne sõna, mis tähendab 'päästja'. See on ka mitme koha nimi:

***[[Salvador (Brasiilia)|Salvador]]** on linn Brasiilias, Bahia osariigi pealinn
***[[El Salvador]]i** mööndav nimi
****[[San Salvador]]** on selle riigi pealinn.
***[[Salvadori järv]]** on järv Louisiana osariigis USA-s

## Muu kasutus
***"[[Salvador (film 1986)|Salvador]]"** on Oliver Stone'i 1986. aastal valminud film börsimaailmast.