open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaljo-Mihkel Johannes

**Kaljo-Mihkel Johannes** (23. detsember 1929 Alutaguse vald – 14. september 2010) oli eesti insener ning matka- ja spordiajaloo uurija. 

Johannes lõpetas 1949. aastal Rakvere Eesti Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusinsenerina.

Töötas Tallinna Autoremonditehases, Tallinna Elektrotehnika Instituudis inseneri, osakonnajuhataja ja peainsenerina ning Eesti Vabariiklikus Turismi ja Ekskursiooni Nõukogus osakonnajuhatajana.

Matkamisega hakkas tegelema 1961. aastal, mil asutas oma töökohas matkasektsiooni. Aastast 1964 oli tegev Tallinna Matkaklubi juures. Harrastas jalgrattamatkamist, jalgsimatkamist, suusamatkamist ja veematkamist, sooritas 9 kategooriamatka, juhtis nelja. Alates 1964. aastast oli paljude Balti, Eesti ja Tallinna matkajate kokkutulekute korraldajate seas, oli tegev rahva- ja tervisematkade organiseerimisel ja läbiviimisel, mitme uudse tervise sarimatka algataja ning elluviija Eestis: 8 ja 10 puhkepäevamatka tervisele, 100 kevadist kilomeetrit, MIA (Matk Igal Aastaajal), Tuulteroosi matk, perekondade sügismatk jm; tegutses lektorina matkakoolis, tegi kaastööd ajakirjandusele. Aastatel 1969–1972 oli Tallinna Matkaklubi juhatuse esimees (sel ajal saavutas klubi esimest korda üleliidulisel matkaklubide konkursil esikoha), 1977–1979 oli Eesti Matkaföderatsiooni (EMF) presiidiumi aseesimees, edasi kuni 1989. aastani esimees, oli üks Eesti Matkaliidu (EML) asutamise initsiaatoreid ning 1989. aasta lõpuni selle juhatuse esimees, hiljem juhatuse korraldusnõunik, ajalootoimkonna esimees.

## Tunnustus
* 1977 – Kalevi auliige
* 1998 – Eesti Matkaliidu auliige (7. novembrist 1998)
* 2001 – Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Teosed
*Eesti matkabiograafiline leksikon. Eesti Matkaliit. 1996, ISBN 9985903560
*Eesti matkajate leksikon. Eesti Matkaliit 2001

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Ilkka-Christian Björklund

**Ilkka-Christian Björklund** (sündinud 27. jaanuaril 1947 Helsingis) on Soome poliitik.

1972–1982 ja 1987–1991 oli ta Eduskunna liige. 

1982–1987 oli Ilkka-Christian Björklund Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Gerhard af Schultén

Vabahärra **Cay Gerhard af Schultén** (sündinud 24. aprillil 1938 Helsingis) on Soome jurist. 

Aastatel 1987–1989 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär.

Tema abikaasa on Soome ülemkohtu president Pauliine Koskelo.

## Vaata ka
*af Schultén, Soome aadlisuguvõsa
Marat Sultanov

**Marat Sultanov** (sündinud 5. detsembril 1960 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik, endine parlamendi esimees ja rahandusminister. 2010. aasta sügisel valiti ta Ata-Džurti nimekirjas Džogorku Kengeši saadikuks.

* 1994. aasta juulist 1998. aasta detsembrini Kõrgõzstani Vabariigi Rahvuspanga esimees; 
* 1998. aastal Kõrgõzgazmunaizati direktorite nõukogu esimees;
* 1999. aasta jaanuarist juulini rahandusminister, lahkus ametist omal soovil;
* 2000–2005 Džogorku Kengeši saadik, eelarve- ja rahanduskomisjoni juht.
* 2005. aastal valiti uuesti Džogorku Kengeši liikmeks;
* märtsist 2006 oktoobrini 2007 Džogorku Kengeši esimees;
* detsembrist 2007 jaanuarini 2009 sotsiaalfondi esimees;
* jaanuarist 2009 aprillini 2010 Kõrgõzstani rahandusminister.
Direktor. Ühe turu erastamise lugu

**"Direktor. Ühe turu erastamise lugu"** on Andres Anvelti 2010. aastal ilmunud põnevusromaan, mis põhineb tõestisündinud lool.

## Sündmustik
Teose sündmustik toimub 1990. aastate lõpul ühe turu (*[[Tallinna Keskturg|Tallinna Keskturu]]*) ümber. 

## Tegelaskujud
* Direktor (väidetavalt Vadim Polištšuki prototüüp)
* Toomas (Mait Metsamaa)
* Lauri (Meelis Lao)
* Timur (Marat Sadõkov)
* Vilve (Valve Kirsipuu)

## Viited

## Välislingid
* Andres Anvelt sai uue raamatu valmis. Delfi, 26. september 2010
* Ilmub Andres Anvelti uus raamat "Direktor". Raadio Elmar, 29. september 2010
* Üks Turg, üks Direktor, üks Abilinnapea... Eesti Ekspress, 11. detsember 2010
* Anvelt: riik võiks panustada eesti kultuuri tõlkimisse vene keelde. ERR Uudised, 27. märts 2011
### Arvustused
* Andres Anvelt: "Direktoris" on piisavalt tegelasi, kellesarnased isikud on kuritegelikus maailmas olemas (intervjueerinud Janar Filippov). Eesti Ekspress, 9. detsember 2010, lk. 38
* Ilmar Henning. Pilk minevikust. Postimees: AK: arvamus, kultuur, 18. detsember 2010, lk. 9
* Kristian Kirsfeldt. Andres Anvelt. Direktor: ühe turu erastamise lugu. Eesti Ekspress, 3. veebruar 2011, lk. 40
### Blogid
* Direktor. Ühe turu erastamise lugu. Trash Can Dance, 9. jaanuar 2011
* Andres Anvelt "Direktor: ühe turu erastamise lugu". Rännud ajas, 25. jaanuar 2011
Randvelt Kirjastus

**Randvelt Kirjastus** on Eesti kirjastus, mille asutasid 2010. aastal Kärt Anvelt, Silvia Pärmann ja Helen Eelrand.

Randvelt Kirjastuselt ilmunud raamatud:

**Ilukirjandus:**
* Egert Anslan "407 Karaati" (2010)
* Andres Anvelt "Direktor. Ühe turu erastamise lugu" (2010)
* Helen Eelrand "Pasodoble" (2010)
* Maire Ernits "Leidmata" (2011)
* Agu Takis "Härrana sündinud" (2011)
* Nele Siplane "Mina olen moslem" (2012)
* Agu Takis "Sauna!" (2012)

**Noortekirjandus:**
* Airika Harrik "Iseenda laps" (2011)

**Reisikirjandus:**
* Helen Eelrand "Mida te kogu aeg lõkerdate? 100 põhjust, miks armuda Andaluusiasse" (2011)
* Hanna Miller "100 põhjust minna Belgiasse. Mitte ainult šokolaadist" (2012)

**Kokaraamatud:**
* Helen Eelrand "Hispaania maitsed. Tapas" (2012)

## Välislingid
* Randvelt Kirjastuse koduleht
* Ettevõtja: Randvelt Kirjastus OÜ (11990572). Äriregistri teabesüsteem

* Reporter.ee: "10. klassi õpilasel Airika Harrikul ilmus romaan!"

* Elukiri: "Kirjanikudebüüt 70-aastaselt" (Persoonilugu Agu Takisest)
Ala-too väljak

**Ala-too väljak** (kirgiisi keeles Ала-тоо аянты) on Biškeki keskväljak.

Väljak rajati 1984 Kirgiisi NSV 60. aastapäevaks Lenini väljakuna. Praeguse nime sai väljak 1991. Väljaku keskel asus suur Lenini kuju, mis 2003. aastal teisaldati väiksemale väljakule 200 meetrit põhja pool ja asendati Vabadussambaga (Erkindik). 2011. aasta juulis võeti Vabadussammas maha, et asendada see monumendiga müütilisele kangelasele Manasile.

Väljaku lähistel asub valitsuse hoone, vahetult väljaku ääres kultuuri- ja informatsiooniministeerium. Mõnisada meetrit põhja pool paikneb Džogorku Kengeši (parlamendi) hoone, 200 meetrit ida pool asub Biškeki nullkilomeeter. Väljakut läbib Tšüj prospekt.

Väljakut on kasutatud riiklike sündmuste tähistamise paigana, samuti on see olnud meeleavalduste ja rahutuste tulipunkt. 2005. aastal toimusid seal Tulbirevolutsiooni ajal suurimad valitsusvastased meeleavaldused. Pärast väljaku enda kontrolli alla võtmist ründasid rahvamassid Valget maja. Revolutsioon sundis presidendi Askar Akajevi maalt põgenema ja hiljem ametist tagasi astuma.

## Viited
Ampère'i jõud

**Ampère'i jõuks** nimetatakse magnetostaatikas tõmbe- või tõukejõudu, mis tekib kahe voolujuhi vahel. Voolujuhina on siin mõeldud elektrijuhti (näiteks elektrijuhet), mida läbib elektrivool. Füüsikaliselt põhineb see jõud asjaolul, et voolujuhi ümber tekib Biot'-Savarti seaduse kohaselt magnetväli, mis kutsub teises voolujuhis esile Lorenzi jõu. Samamoodi mõjutab teine voolujuht esimest.

Niisugust vastastikust seost on kirjanduses nimetatud ka Ampère'i jõu seaduseks; seda aga ei või segamini ajada Ampère'i seadusega.

Joonisel kujutatud üldjuhul on ühe voolujuhi poolt teisele juhile mõjuv jõud kirjeldatav integraalvõrrandiga. Erijuhul, kui rööbiti on kaks sirget pikka ja peenikest juhet, saab mõjuva jõu suuruse F_{12} või vastavalt F_{21} juhi pikkusühiku kohta arvutada valemiga
:\frac{F}{L} = \frac {\mu_0}{2\pi} \cdot \frac{I_1 \cdot I_2 }{r} , 
kus F on jõud, L on juhtmelõigu pikkus,  \mu_0  on magnetiline konstant, r on voolujuhtide vahekaugus, I_1 ja I_2 on muutumatu tugevusega voolud juhtides 1 ja 2.

Niiviisi määratletud Ampère'i jõudu on kasutatud ka SI-süsteemi põhiühiku ampri defineerimiseks.

## Vaata ka
*Ampère'i seadus
Leninlik Tee

**Leninlik Tee** on nimi, mida on kandnud:
***[[Leninlik Tee (kolhoos)|Leninlik Tee]]**, kolhoos
***[[Leninlik Tee (ajaleht)|Leninlik Tee]]**, ajaleht
Lasse Thoresen

**Lasse Thoresen** (sündinud 18. oktoobril 1949) on norra helilooja, kes on keskendunud paljude rahvaste (eriti Skandinaavia rahvaste) rahvamuusika traditsioonide transformeerimisele nüüdisaegses muusikas.

## Elulugu

Thoresen sündis Oslos 1949. aastal ja õppis koos Finn Mortenseniga Norra Muusikaakadeemias, mida lõpetas aastal 1972. Ta õppis elektroakustilist muusikat Utrechtis ja *musique concrète* ja spektraalset muusikat Pariisis. 

Aastast 1988 oli Lasse Thoresen Norra Muusikaakadeemia kompositsiooniprofessor. 

Thoreseni tähtis inspiratsiooniallikas on baha'i usk, mille tekste kasutas ta oma töös. 

2010 sai Thoresen Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna oma teose "Opus 42" eest, mis koosneb vokaalansambli Nordic Voices jaoks kirjutatud neljast osast.

## Viited
Helge Seip

**Helge Seip** (5. märts 1919 Surnadal – 29. jaanuar 2004) oli Norra poliitik, Venstre ja hiljem Norra Liberaalse Rahvuspartei liige. 

Alates 1953. aastast valiti Helge Seipi viis korda Stortingisse. Aastatel 1970–1972 oli ta Venstre juht. 

1973–1977 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär.

Tema vend Martin Fredrik Seip oli tuntud füüsik ja meditsiiniprofessor.
Danijar Üsönov

**Danijar Üsönov** (kirgiisi keeles Данияр Үсөнов; sündinud 9. märtsil 1960 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik ja pankur, aastatel 2009–2010 peaminister.

Üsönov on töötanud mäeinsenerina ja Tšüj oblasti valitsuses ning olnud ettevõtja panganduse ja ehituse valdkonnas. Ta on olnud Ineksimbanki nõukogu esimees.

Aastatel 1995–2000 oli ta parlamendi teise koosseisu liige ja sai parlamendi aseesimeheks. 2000. aasta valimistel ta vastuolude tõttu president Askar Akajeviga ei osalenud.

2006. aastal nimetas Bakijev Üsönovi esimeseks asepeaministriks majandusasjade alal. Parlament teda esialgu ametisse ei kinnitanud. Üsönov olevat olnud sügavas vastuolus peaminister Feliks Kuloviga.

Aastatel 2007–2008 oli Üsönov Biškeki linnapea, 2009. jaanuarist oktoobrini oli Üsönov president Kurmanbek Bakijevi administratsiooni ülem ning 2009. aasta oktoobrist 2010. aasta aprillini peaminister.

Üsönovit on peetud Kõrgõzstani üheks rikkamaks inimeseks.

## Välislingid
* Усенов, Данияр Lentapedias
Põhjamaade Filmi- ja Televisioonifond

**Põhjamaade Filmi- ja Televisioonifond** (*Nordisk Film & TV Fond*) on Norra sihtasutus, mis asutati 1990. aastal. Selle peamiseks eesmärgiks on toetada kvaliteetfilmide ja -telesaadete tootmist kõigis viies Põhjamaa riigis: Taanis, Soomes, Rootsis, Islandil ja Norras.

Rahastatakse filme, telefiktsiooni, telesarju, loomingulisi dokumentaalfilme ja toetatakse ka teisi samalaadseid algatusi. Oma regiooni professionaale täiendatakse ja arendatakse töötubade ja meistriklasside abil, lisaks toetatakse mitmeid Põhjamaades olulise tähtsusega filmiüritusi: festivale, foorumeid, seminare.

Fond haldab mõjukat Põhjamaade Nõukogu filmiauhinda ning korraldab ja võõrustab iga-aastast sügisel toimuvat "Põhjamaade talentide" üritust.

Fondi keskus asub Oslos. Tegevdirektor on Hanne Palmquist.

## "Põhjamaade talendid"

"Põhjamaade talentide" eesmärgiks on tutvustada vastlõpetanud Põhjamaade filmikoolide õpilasi põhjamaalastest produtsentidele ja rahastajatele ning anda produtsentidele ja rahastajatele võimalus tutvuda tulevase talendiga. Üritus "Põhjamaade talendid" on kasvulavaks mitmetele tulevastele regiooni filmitööstuse tipptegijatele.

Konkursil valitakse välja 12 projekti, mille hulgast selgub võitja. Projektid peavad kuuluma järgmistesse kategooriatesse: mängufilm, animatsioon, teleseriaal või dokumentaalfilm.

Võitja saab 250 000 Norra krooni.

Tuntumaid konkursil osalenud projekte:
* norralase Erich Richter Strandi mängufilm "Sønner"
* rootslaste Lisa Munthe ja Helen Ahlssoni dokumentaalfilm "Armbryterskan från Ensamheten"
* soomlase Marja Pyykkö mängufilm "Run Sister Run"

2011. aastal toimus see üritus 11. korda.

## Vaata ka
* Põhjamaade Nõukogu filmiauhind

## Viited
Kari Kriikku

**Kari Antti Kriikku** (sündinud 29. aprillil 1960) on soome klassikaline klarnetist.

Ta õppis Sibeliuse Akadeemias Helsingis, hiljem Alan Hackeri juures Inglismaal ning Leon Russianoffi ja Charles Neidichi juures USAs.

Aastal 2009 sai ta Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna. Auhinna komitee kirjutas: "Kari Kriikku on oma klarnetil erakordselt virtuoosne. Tema esinemisele on iseloomulikud paindlikkus ja positiivne muusiku rõõm – ta on muusik selle sõna parimas mõttes."

## Viited
Männiku staadion

**Männiku staadion** on jalgpallistaadion Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Võidu tänav 16. Staadion on jalgpalliklubi FC Nõmme United koduväljak.

## Ajalugu
Spordiplats asus praeguses asukohas Võidu tänava ääres juba 1930. aastatel. Hiljem kasutati väljakut tuletõrjespordi harrastamiseks, mistõttu oli staadion tuntud ka tuletõrjestaadionina.

1990. aastatel asus staadionil Eesti Jalgpalli Liidu kontor ja FC Flora treeningubaas.

Sajandivahetuse paiku ostis staadioni tuletõrjeühingult ära Enn Loog ja koostöös Mart Poomiga hakati arendama jalgpallikompleksi. 2004. aastal ehitati staadionile valgustusega kunstmuruväljak ja 2006. aastal selle kõrvale täismõõtmetega muruväljak. Alates 2009. aastast paigaldatakse talvel kunstmuruväljaku kohale kilehall.

2016. aasta aprillis avati 1,5 miljonit eurot maksnud staadionihoone, kus on jõusaal, aeroobikasaal, riietusruumid, saun, koosolekuruum, kohvik ja majutuskohad 40 inimesele.

21. mail 2024 omandas Ivar Vendelin 50% osaluse jalgpallikompleksist ettevõtte Mirrow Institute OÜ kaudu.

## Viited

## Välislingid
*
* Muretu Enn ehitab Männikul Mart Poomile staadioni EPL, 21. juuli 2005
* Kibekiired päevad Männikul: tegevjuht traktoril, 560 puuduvat auku ja murelapike keset platsi Soccernet, 21. mai 2024
Mõkdõbek Abdõldajev

**Mõkdõbek Abdõldajev** (sündinud 1953) on Kõrgõzstani poliitik, miilitsa kindralleitnant. Džogorku Kengeši liige alates 2010. aastast.

Lõpetanud Kirgiisi Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna (1976), Nõukogude Liidu Siseministeeriumi akadeemia (1988), kaitsnud 1999. aastal õigusteaduste kandidaadi kraadi.

Nõukogude ajal töötas komsomolisekretärina ja Õsõk-Köli oblasti siseasjade valitsuse ülema asetäitjana.

* 1990. aastal valiti Kirgiisi NSV Ülemnõukogu liikmeks;
* 1991 kuni 1994 Õsõk-Köli oblasti siseasjade valitsuse ülem;
* 1994 kuni 1997 Kirgiisi Vabariigi siseministri asetäitja;
* 1997 kuni 2001 Kirgiisi Vabariigi siseministri esimene asetäitja;
* 2001 kuni 2002 Julgeolekunõukogu sekretäri asetäitja ja Presidendi Rahvusvahelise Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor;
* 2002 kuni 2004 Presidendi Administratsiooni kaitse ja julgeolekuosakonna juhataja;
* oktoobrist 2004 märtsini 2005 peaprokuröri kohusetäitja, peaprokurör;
* märtsist maini siseministri kohusetäitja;
* 2006. aasta maist 2007. aasta aprillini Presidendi Administratsiooni juhi esimene asetäitja, Presidendi Administratsiooni juht;
* 2010. aasta juulist partei Ata-Džurt kaasesimees ja poliitnõukogu juht, septembrist sama partei parlamendivalimiste nimekirja esinumber.
Juhani Aho

**Juhani Aho** (1907. aastani **Johannes Brofeldt**; 11. september 1861 Lapinlahti – 8. august 1921 Helsingi) oli soome kirjanik. 

Tema kirjanikukarjäär kestis pea 40 aastat. Juhani Aho esindas realismi, naturalismi ning rahvuslikku uusromantismi.

## Teoseid eesti keeles
* "Raudtee ehk jutt vaarist ja moorist, kes seda enne ei olnud näinud" ("Rautatie eli kertomus ukosta ja akasta, jotka eivät olleet sitä ennen nähneet"), tõlkinud Gustav Suits. Tartu: K. Sööt, 1906 (2. trükk Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1928, pealkirjaga "Raudtee ehk jutt taadist ja eidest, kes seda enne ei olnud näinud"; sama pealkirjaga ilmunud ka Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957)
* "Üksi" ("Yksin"), tõlkinud Johannes Aavik. Tallinn: Maa, 1912
* "Vaikne meri: laastud" ("Tyven meri"), tõlkinud Friedebert Tuglas. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi Koolikirjanduse toimkond, 1923
* "Õpetaja proua" ("Papin rouva"), tõlkinud Villem Ridala. Tallinn: Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1924
* "Juha", tõlkinud Konstantin Vanik. Tartu: Noor-Eesti, 1925
* "Õpetaja tütar" ("Papin tytär"), tõlkinud Konstantin Vanik. Tartu: Noor-Eesti, 1925 (2. trükk 1927)
* "Panu: pilte ristiusu ja paganuse lõppvõitlusest Soomes", tõlkinud August Anni. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1926
* "Valitud jutud ja laastud. I", tõlkinud Konstantin Vanik. Tartu: Noor-Eesti, 1926
* "Keegi laadaline" ("Eräs markkinamies"), tõlkinud Konstantin Vanik. Tartu: Noor-Eesti, 1927
* "Südametunnistus" ("Omatunto"), tõlkinud Konstantin Vanik. Tartu: Noor-Eesti, 1927 
* "Laastud: kimp esimene" ("Lastuja"), tõlkinud Johannes Aavik. Tartu: Istandik, 1927
* "Kas mäletad – ? Lilli kevadiselt niidult" ("Muistatko – ? Kukkia keväiseltä niityltä"), tõlkinud August Palm. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1930 (2. trükk 1934, 3. trükk Toronto: Orto, 1970)
* "Laastud", tõlkinud Johannes Aavik. Toronto: Orto, 1954
* "Üksi" ("Yksin"), tõlkinud Ants Paikre. Tallinn: Kultuurileht, 2011 (Loomingu Raamatukogu 29/30, 2011)

## Kirjandus
* Friedebert Tuglas, "Juhani Aho: loeng" – eessõnana Juhani Aho raamatule "Vaikne meri", EKS, Tartu 1923; kordustrükk: Fr. Tuglas, Kogutud teosed. 9. köide: Kriitika V; Kriitika VI, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2001, lk 248–263; ISBN 9985865065
* August Tamm, "Juhani Aho: elu ja looming" (õpperaamatute sari koolidele). Loodus, Tartu 1934, 40 lk
* Hannu Remes, "Juhani Aho Eestis". Soomekeelsest käsikirjast tõlkinud Heldur Niit – Keel ja Kirjandus 1978, nr 5, lk 268–279.
* Gustav Suitsu kolm kirja Juhani Ahole. Koostanud ja kommenteerinud Mart Mäger – Keel ja Kirjandus 1985, nr 7, lk 431–435
Konservatiivne fraktsioon

**Konservatiivne fraktsioon** (taani keeles *Den Konservative Gruppe*, norra keeles *Den konservative gruppen*, rootsi keeles *Koservativa gruppen*, soome keeles  *Konservatiivinen ryhmä*, islandi keeles *Flokkahópur hægrimanna*) on Põhjamaade Nõukogu konservatiivne fraktsioon. 

Fraktsiooni kuulub üheksa parteid.

Fraktsiooni esimees on Lyly Rajala Soomest.

## Liikmesparteid
Konservatiivse fraktsiooni liikmesparteid on:
* : Rahvuslik Koonderakond (Sam)
* : Sjálfstæðisflokkurinn (Sj.)
* : Det Konservative Folkeparti (KF)
* : Høyre (H) 
* : Mõõdukas Koalitsioonipartei (M)
* : Frisinnad samverkan (FS), Obunden samling (ObS)
* : Fólkaflokkurin (Ff)
* : Demokraterne (D)

## Viited

## Välislingid
* Konservatiivne fraktsioon (inglise k.)
Kara-Suu (Aksõ rajoon)

**Karasuu** on küla Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis Aksõ rajoonis.

2004. aastal hinnati küla rahvaarvuks 6642.

## Viited
Põhjamaade Aafrika Instituut

**Põhjamaade Aafrika Instituut** (rootsi keeles *Nordiska Afrikainstitutet*, inglise keeles *The Nordic Africa Institute*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv uurimisinstituut, mis tegeleb tänapäeva Aafrika uurimisega.

Instituut asub Rootsis Uppsalas. See asutati aastal 1962.

Aafrika Instituudi eesmärk on tegeleda aktuaalse, kriitilise ja alternatiive pakkuva Aafrika uurimise ja analüüsimisega ning süvendada koostööd Põhjamaade ja Aafrika teadlaste vahel, samuti Aafrika-teemalise informatsiooni kättesaadavaks tegemine teadlastele, poliitikutele, meediale, õppuritele ja üldsusele. Keskendutakse peamiselt ühiskonnateadustele.

Instituut korraldab muu hulgas konverentse ja annab stipendiume nii Põhjamaade kui ka Aafrika teadlastele.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut

**Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut** (inglise keeles *Nordic Institute of Asian Studies*, lühend **NIAS**) on Põhjamaade Ministrite Nõukogule alluv uurimisinstituut, mis tegeleb Aasia uurimisega.

Instituut asub Taanis Kopenhaagenis. See asutati 1968. aastal

Instituut uurib eelkõige tänapäeva Aasia arengu sotsiaalseid, kultuurilisi, poliitilisi ja majanduslikke aspekte, arvestades nende ajaloolist tausta.

Põhjamaade Aasia-uuringute Instituut teeb koostööd Põhjamaade ülikoolidega ja toetab mitmesuguseid haridusprogramme.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Alatskivi Traktorist

**Alatskivi Traktorist** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Alatskivil 5. oktoobrist 1951 kuni 25. detsembrini 1953; Alatskivi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Nõukogude Agrotehnik

**Nõukogude Agrotehnik** oli Põlvas 15. maist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põlva Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Euroopa Rändurite Assotsiatsioon

**Euroopa Rändurite Assotsiatsioon** (ERA) (saksa *Europäische Wandervereinigung*(**EWV**), inglise *European Ramblers Association*(**ERA**), prantsuse *Féderation Européenne de la Randonnée Pédestre* (**FERP**) ) on Euroopa jalgsimatkajate ühenduste liit.
ERA moodustati sakslaste ettevõttel 1969. aastal Saksamaa Liitvabariigi seaduste järgi. 
ERA-sse kuuluvad enamiku Euroopa riikide rahvuslikud katusorganisatsioonid ning ka eriti auväärsed üksikisikud. Samuti on organisatsioonis endisi Euroopa suurriikide kolooniaid. ERA-sse kuulub 55 rahvuslikku katusorganisatsiooni 28-st riigist, organisatsiooni peakorter asub praegu Kasselis ja sekretariaat Prahas. Rahvuslike organisatsioonide kaudu ühendab ERA ligi 5 miljonit matkajat.
Eesti Matkaliit liitus ERA-ga 1993. aastal.
Euroopa rannikurada, kaugmatkarada (European Long Distance Path) E9 kulgeb Eesti rannikult Harju- ja Ida-Virumaal kuni Atlandi ookeanini. Vt. E9 Eesti lõikude, matkaradade kirjeldused
.
Euroopas on märgistatud juba 12 kaugmatkarada.
ERA eesmärgiks on: 
* jalgsi- ja mägimatkamise keskkonnasäästlik arendamine ja propageerimine
* Euroopa kaugmatkaradade võrgustiku loomine ja   edasiarendamine
* Euroopa kultuuriruumi arendamine ja kaitsmine
* säilitada ja arendada igaüheõigust kooskõlas keskkonnakaitse põhimõtetega
* levitada informatsiooni liikmesmaade matkajate vahel
* tegelda koostöö ja gruppide vahetamisega.
ERA aastakonverentsid on üle-euroopalised mitmepäevased kokkusaamised, mille käigus lisaks organisatsioonilistele küsimustele tutvutakse vahetult  korraldajamaa matkavõimalustega.
2007. aasta 13.. 16. septembril toimus  arvult 38. aastakonverents Eestis Laulasmaal

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Rändurite Assotsiatsioon (ERA) veeb
* Eesti Matkaliit, matkaliit.ee
Peter Bruun

**Peter Bruun** (sündinud 1968) on Taani helilooja. 

Ta on pärit Århusist ja enne heliloojatöö alustamist õppis filosoofiat Århusi ülikoolis.

Peter Bruun on pälvinud 2008. aastal muusikalise kompositsiooni "Miki Alone" eest Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.

## Viited
Harju Matkaklubi

**Harju Matkaklubi** (Harju MK) on matkajaid ühendav MTÜ, mis asutati 11. novembril 1971. aastal. Klubi kuulus Eesti Matkaföderatsiooni ja praegu Eesti Matkaliitu (alates selle moodustamisest 1989. aastal).

 
Klubi esimees valitakse. Esimehed on olnud Ole Ehelaid (kuni 1983. aastani), Enno Välk (1983–1986), Tõnis Puss (1986–2000). Praegu on matkaklubi esimees Jüri Kõiv. 
Sportlikku matkamist juhtisid aastaid meistersportlased Rein Sinisalu ja Jüri Muru. Harrastati kõiki matkaliike. Pärast Eesti taasiseseisvumist on käidud lisaks kodumaale matkamas paljudes Euroopa, Aasia, Aafrika ja Ameerika riikides. On saadud Eesti meistermatkaja ja Aasta matkategelase nimetusi. Viimastel aastatel on paljud klubi liikmed saanud matkatreeneri kutse. Näiteks Tõnis Puss on  jalgrattamatka- ja Ülo Kangur  mägimatkatreener. 
1995. aastast alates ehitatakse, märgistatakse ja hooldatakse Euroopa rannikuraja E9 lõike Harjumaal. 
Harju MK on olnud paljude matkaürituste pioneer, näiteks on Harju MK algatatud iga-aastane matkaüritus "Jõulud metsas" Maie Itse juhtimisel. Samuti on juba tavaks saanud paljudesse riikidesse viivad iga-aastased matkareisid koos sportlike matkadega. Populaarsed on ka Harju MK korraldatavad suvised õppepäevad Eesti looduses koos matkatehnika võistlustega. Harju Matkaklubi korraldab igal aastal matkajate õpet, mis algab reeglina novembris ja kestab maini. Täpsemalt vt. klubi või Ülo Kanguri veebis.

Pilt:216.jpg|Harju MK matkajad päästetööde õppusel


## Viited

## Kirjandus
 1. Harju Matkaklubi veeb matk.ee
 2. Ülo Kanguri veeb http://yloka.planet.ee/
 3. Harju Matkaklubi, 1971–2001, 2001
 4. Harju Matkaklubi, 1971-2011, 2011
 5. 50 aastat Eesti mägimatkamist, Ülo Kangur, 2017
Natasha Barrett

**Natasha Barrett** (sündinud 9. märtsil 1972 Norwichis Inglismaal) on briti helilooja ja elektroakustika muusikakunsti esitaja. 

2006. aastal sai ta Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.
Punane Hommik

**Punane Hommik** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Riias 1919. aasta aprillis ja mais; Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja. 

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas, ühtekokku ilmus 13 numbrit.
Eric Ericson

**Eric Gustaf Ericson** (26. oktoober 1918 Borås – 16. veebruar 2013 Stockholm) oli Rootsi koorijuht ja mõjukas kooriõpetaja. 

Eric Ericson lõpetas Kuningliku muusikakolledži (Kungliga Musikhögskolan) Stockholmis 1943. aastal ja õppis seejärel välismaal, Šveitsi Schola Cantorum Basiliensises, samuti Saksamaal, Suurbritannias ja USA-s.

Aastail 1951–1991 oli Ericson Uppsala ülikoolis koori Orphei Drängar peadirigent ning aastani 1982 oli ta 1951. aastal tema initsiatiivil loodud Rootsi raadio koori juht. 

Ta asutas Eric Ericsoni kammerkoori.

## Tunnustus
*Léonie Sonningi muusikaauhind 1991
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind 1995
*Polar Music Prize 1997
*Preis der Europäischen Kirchenmusik 2002
Roza Otunbajeva tehniline valitsus

Roza Otunbajeva juhitud niinimetatud **tehniline valitsus** oli Kõrgõzstani 2010. aasta 14. juulist 20. detsembrini juhtinud üleminekuvalitsus, mis võttis volitused üle ajutise presidendi Roza Otunbajeva juhitud Ajutiselt Valitsuselt ja loovutas oktoobris läbi viidud parlamendivalimiste järel moodustatud Almazbek Atambajevi valitsusele. "Tehnilise valitsuse" kokkuseadmise vajaduse tingis asjaolu, et paljud ajutise valitsuse liikmed pidid seoses kavatsusega osaleda parlamendivalimistel ametist lahkuma.

Valitsuse struktuuri pani paika Roza Otunbajeva ukaas 13. juulist 2010. Valitsusse kuulusid:

* esimene asepeaminister Amangeldi Maralijev,
* asepeaminister Aleksandr Kostjuk,
* asepeaminister sotsiaalküsimustes Uktomhan Abdullajeva,
* asepeaminister Džantoro Satõbaldijev,
* asepeaminister Azimbek Beknazarov (10. augustist),
* välisminister Ruslan Kazakbajev,
* rahandusminister Tšorobek Imašev,
* justiitsminister Aida Saljanova,
* kaitseminister Ismail Isakov (21. juulini), Abibilla Kudaiberdijev,
* siseminister Kubatbek Baibolov (13. septembrini), Zarõlbek Rõsalijev,
* erakorraliste olukordade minister Duišenkul Tšotonov,
* energeetikaminister Osmon Artõkbajev,
* majanduslike regulatsioonide minister Emil Umatalijev,
* põllumajandusminister Mamatšarip Turdukulov,
* loodusressursside minister Kairat Džumalijev,
* transpordi- ja kommunikatsiooniminister Erkin Isakov,
* riigivarade minister Šerapõ Abdõldajev,
* tervishoiuminister Sabõrdžan Abdõkerimov,
* haridus- ja teadusminister Kanat Sadõkov,
* töö-, tööhõive ja migratsiooniminister Ajgul Rõskulova,
* noorsooasjade minister Alijasbek Almõkulov,
* kultuuri- ja informatsiooniminister Sadõk Šer Nijaz,
* veeressursside ja maaparanduse riikliku komitee juht Baratali Košmatov.

## Viited
Emil Vindsetmo

**Emil Kristian Vindsetmo** (1916–1983) oli Norra poliitik.

Aastatel 1966–1971 oli ta riigisekretär.

Ta oli Põhjamaade Nõukogu esimene peasekretär (1971–1973). 

## Viited
Anders Wenström

**Anders Wenström** on Rootsi ametnik, Põhjamaade Nõukogu peasekretär (1994–1996). 

## Välislingid
*Foto
Valge kärbseseen

**Valge kärbseseen** (*Amanita virosa*) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seen.

## Kasvukoht
Kasvab kaunis sageli kogu Eestis kuusikutes ja kuuse-segametsades, augustist oktoobrini. Enam-vähem iga kümne aasta tagant ilmneb valge kärbseseen Eestis paiguti hulgaliselt, viimane valge kärbseseene aasta oli 2010. 

## Kirjeldus
Valge kärbseseen on üleni jäävalt puhasvalge, ka eoslehekesed ja seeneliha lõikel. Vananedes võib ilmuda ainult veidi määrdunud ilme. Kuni 12 cm läbimõõduga kübar on kleepuv ja iseloomulikult koonusjas-kellukja kujuga, ebemeteta. Jalg on üleni vatjalt ebemeline, alusel avara kotja tupega, äärmises tipuosas ebemeteks laguneva kaduva rõngaga, kuni 1,5 cm läbimõõdus, lõhnab toore kartuli järele. 

## Toksilisus
Valge kärbseseen põhjustab amanitiinimürgistust. Amanitiin tingib surmava seenemürgistuse juhul, kui arstiabi ei ole erakordselt kiire, kohe esimeste sümptomite avaldumise korral. Surmaohtliku seenemürgistuse põhjustavad inimese elutähtsatele elunditele maksale ja neerudele tekitatud pöördumatud kahjustused. Amanitiinimürgistuse toimeained on ama-, fallo- ja virotoksiinid, mis ei hävi kupatamisel ega kuivatamisel, samuti mitte ühelgi muul seente kulinaarse töötluse ega hoidistamise viisil. Peiteaeg on 8–24 tundi, harva 6, vahel isegi kuni 40 tundi. Mürgistus ilmneb kahes järgus: esmaste seedetrakti häirete järel haige enesetunne vahepeal paraneb; sümptomite pikk peiteaeg ja vahepealne näiv paranemine muudab mürgistuse eriti ohtlikuks, suremus on kuni 60%. Sümptomid: iiveldus, kõhuvalu ja -lahtisus, oksendamine; maksakahjustused, kollatõbi, verehüübivushäired, veritsus, neerupuudulikkus, kusiveresus, teadvushäired, kooma, järgneb surm.

Amanitiinimürgistuse juhtumeid on Eestis olnud vähe, igatahes ei ole nende hulk ligilähedaseltki võrreldav arvukate iga-aastaste mürgistustega Lääne-Euroopas. Ajavahemikust 1935–1998 on meil teada neli valge kärbseseene mürgistust, millest kolm (kaks Tartus ja üks Pärnus) lõppesid surmaga. 

## Viited

## Välislingid
* 

* Metsšampinjoni pähe korjatud valge kärbeseen põhjustas tõsise tervisehäda
Gísli Jónsson

**Gísli Jónsson** (17. august 1889 – 7. oktoober 1970) oli Islandi insener ja poliitik, Iseseisvuspartei liige. Aastal 1960 oli Gísli Jónsson Põhjamaade Nõukogu  president.

## Välislingid
*Gísli Jónssoni elulugu (islandi keeles)
Melanie Rauk

**Melanie Rauk** (25. juuli 1905 Pärsama vald, Saaremaa – 25. jaanuar 1978 Tallinn) oli eesti pedagoog ja tõlkija.

## Elulugu
Melanie Rauga vallakirjutajast isa Ivan (Juhan) Rauk sõitis aastal 1906 Kanadasse. Melanie Rauk siirdus Kanadasse koos emaga 1911. aastal. Kanadas lõpetas ta 1923. aastal Prince Rupertis keskkooli.

Ta sõitis 1924 koos perekonnaga Riiga, sealt Ees-Kaukaasiasse. 1924 asus ta Kaukaasias eesti kommuuni Koit. Aastatel 1924–1930 õppis ta Leningradis eesti pedagoogikatehnikumis, seejärel aastatel 1930–1936 Leningradi Pokrovski-nimelises Pedagoogikainstituudis ja aastatel 1936–1938 Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis võõrkeeli.

Rauk töötas aastatel 1931–1933 Leningradis inglise keele õpikute toimetajana ja aastatel 1934–1938 Leningradi Sõjaväe Meditsiiniakadeemias inglise keele õpetajana. 1938–39 oli ta represseerituna vangilaagris, kust tuli aastal 1940 Eestisse. Astus Tartu Ülikooli aspirantuuri inglise keele erialal, töötas samas inglise keele õpetajana.1940.a oktoobrist töötas Glavlitis tsensorina .Teise maailmasõja ajal evakueerus Tatari ANSV-sse, sealt Tšeljabinskisse, kus töötas aastatel 1942–1945 õpetajana ja Tšeljabinski Pedagoogikainstituudis inglise keele kateedri juhatajana.

Aastatel 1946–1947 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, dotsent ja kateedrijuhataja. Aastatel 1947–1949 oli ta Leningradi Tekstiiliinstituudis inglise keele õpetaja, 1949–1954 Tallinna Õpetajate Instituudi inglise keele kateedri juhataja. Aastatel 1954–1977 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi teoreetilise grammatika õppejõud ja  inglise keele kateedri juhataja.

## Teadustöö
Melanie Rauk uuris pedagoogikat ja keele õpetamise metodoloogiat. Ta avaldas koos kordustrükkidega üle 60 inglise keele õpiku ja sõnaraamatu. Samuti tõlkis ta eesti ilukirjandust inglise keelde.

## Teoseid
*English V–XI klassile (kaasautorid Alice Ehin, H. Ole, C. Parts). Tallinn 1958–1975
*A Reader's Dictionary of Phrase and Idiom (kaasautor C. Parts). Tallinn 1974
*Inglise-eesti sõnaraamat koolidele. Tallinn 1980; 5. trükk 1988
### Tõlkeid
*Milkman of the manor: a novel/ Eduard Vilde (Mäeküla piimamees); translated from the Estonian by M. Rauk; illustrated by A. Hoidre. Tallinn: Eesti Raamat, 1976
*Miniatures/ A. H. Tammsaare; translated by M. Rauk; illustrated by I. Raudsepp. Tallinn: Eesti Raamat, 1977
*Spring: [story]/ [translation from the Estonian by A. Jõgi, M. Rauk; illustrated by Ü. Sooter]. Tallinn: Perioodika, 1983
*The windswept shore/ Aadu Hint (Tuuline rand); [translated from Estonian by M. Rauk; illustrated by U. Roosvalt] Tallinn: Perioodika, 1980

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Eesti NSV haridustegelane Kristjan Kure.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 202
*Eesti entsüklopeedia, kd 14. Lk 414
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Keskfraktsioon

**Keskfraktsioon** (taani keeles *Midtergruppen*, norra keeles *Midtengruppen*, rootsi keeles *   Mittengruppen*, soome keeles  *Keskiryhmä*, islandi keeles *Flokkahópur miðjumanna*) on Põhjamaade Nõukogu konservatiivne fraktsioon. 

Fraktsiooni esimees on Bente Dahl Taanist.

## Liikmesparteid
Konservatiivse fraktsiooni liikmesparteid on:
* : Soome Keskerakond (Kesk.), Vihreä Liitto (Vihr.), Suomen Kristillisdemokraatit (kd) 
* : Framsóknarflokkurinn (F) 
* :  Det Radikale Venstre (RV), Venstre, Taani Liberaalne Partei (V), 
* : Keskpartei (Sp), Kristeligt Folkeparti (KrF), Venstre (V)
* : Svenska Folkpartiet (SFP), Centerpartiet (C), Folkpartiet liberalerna (FP), Kristlikud Demokraadid (KD), Miljöpartiet (MP),   
* : Liberalerna på Åland (Lib) , Åländsk Center (ÅC) 
* : Sambandsflokkurin (sb), Sjálvstýrisflokkurin (Sjfl.), Miðflokkurin (Mfl.) 

## Viited

## Välislingid
* Keskfraktsioon (inglise k.)
Haukur Tómasson

**Haukur Tómasson** (sündinud 9. jaanuaril 1960) on Islandi helilooja. 

Tal on California ülikooli magistrikraad. Ta õppis ka Reykjavíki muusikakolledžis, Kölni muusikaülikoolis ja Amsterdami konservatooriumis.

Ta on loonud kuus orkestripala, kolm kontserti ja kammerooperi "Gudruns 4th Song", mille eest ta sai aastal 2004 Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna.
Bente Dahl

**Bente Dahl Jensen** (sündinud 9. aprillil 1946 Århusis) on Taani poliitik, Det Radikale Venstre liige ja  Keskfraktsiooni esimees. 

8. veebruarist 2005 oli ta Folketingi liige, 13. veebruaril 2007 valiti ta tagasi.
Aleksei Adžubei

**Aleksei Adžubei** (vene keeles Алексей Иванович Аджубей; 10. jaanuar 1924 Samarkand – 19. märts 1993 Moskva) oli vene nõukogude ajakirjanik ja publitsist. Aastatel 1957–1959 oli ta ajalehe *[[Komsomolskaja Pravda]]* peatoimetaja, 1959–1964 ajalehe *[[Izvestija]]* peatoimetaja. Aleksei Adžubei oli Nikita Hruštšovi väimees.

Adžubei õppis Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonnas. Abiellus 1945. aastal Irina Skobtsevaga, lahutas, 1949. aastal abiellus oma kursusekaaslase Rada Hruštšovaga. 1951. aastal asus ta tööle *Komsomolskaja Pravda* toimetusse. 

Lisaks ajakirjanduslikule tööle saatis Adžubei oma äia Nikita Hruštšovi välisreisidel ja kirjutas tema kõnesid.

1961. aasta oktoobrist kuni 1964. aasta novembrini oli ta NLKP Keskkomitee liige.

Pärast Nikita Hruštšovi võimult kukutamist 1964. aasta oktoobris vabastati Aleksei Adžubei *Izvestija* toimetaja ametikohalt ning suunati tööle ajakirja *Sovetski Sojuz*, kus ta juhatas publitsistikaosakonda. Stagnaajal vaikiti Adžubei täielikult maha. Oma artikleid tohtis ta avaldada ainult varjunimega, ta kasutas pseudonüümi Rodionov.

Uuesti ilmus Aleksei Adžubei avalikkuse ette perestroika ajal. 

1992. aastast kui oma surmani oli Adžubei ajalehe *Tretje Soslovie* toimetaja.

## Isiklikku
Aleksei Adžubei abiellus 1949. aastal oma kursusekaaslase Rada Hruštšovaga, kes oli ÜK(b)P Moskva linna- ja oblastikomitee I sekretär ja ÜK(b)P KK sekretäri Nikita Hruštšovi, hilisema Nõukogude Liidu juhi, tütar.

## Varia
Hruštšovi võimu ajal oli levinud ütlus "Не имей сто рублей, а женись как Аджубей" ("Ärgu olgu sul sada rubla, aga abiellu nagu Adžubei").

## Viited
Sigurður Bjarnason

**Sigurður Bjarnason** (18. detsember 1915 – 5. jaanuar 2012) oli Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. Aastal 1965 oli ta Põhjamaade Nõukogu president. 

## Välislingid
*Biograafia, foto (islandi keeles)
Harald Nielsen

**Harald Nielsen** (18. november 1896 – 6. oktoober 1976) oli Taani poliitik, Venstre liige. 

1966. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Per Nørgård

**Per Nørgård** (13. juuli 1932 Gentofte – 28. mai 2025) oli Taani helilooja.

Aastal 1974 sai ta ooperi "Gilgamesh" eest Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna ja 1996. aastal sai ta Léonie Sonningi muusikaauhinna.

Tema Kolmas sümfoonia on arvatud Taani kultuurikaanonisse.
Fääri saarte majandus

**Fääri saarte majandusest** moodustab valdava osa kalandus ja majanduse olukord sõltub otseselt rahvusvahelisest kalaturust. Sellest tulenevalt on majandus kergesti haavatav ning see andis eriti selgelt tunda 1990. aastate alguses, mil probleemid viisid Fääri saarte majanduse järgnevaks kümnendiks madalseisu.

19. sajandi keskpaigani oli põhiliseks tegevusalaks põllumajandus, millest peamise osa moodustab lambakasvatus, kuid tänapäeval annab see vähem kui 1% Fääri saarte SKP-st. Tulevikus loodetakse panustada pigem infotehnoloogia ja telekommunikatsioon sektorile, turismile ning nafta ammutamisele. Näiteks olid Fääri saared esimene piirkond maailmas, mis läks täielikult üle digitaaltelevisiooni edastamisele ning esimene Fääri ettevõte, mis noteeriti börsil, on naftaotsimisega tegelev Atlantic Petroleum (juunist 2005 Islandi börsil (ICEX) ja oktoobrist 2006 Kopenhaageni börsil).

Fääri saarte rahvuslik lennufirma on Atlantic Airways. Tegutseb 2 kindlustusseltsi ja 4 panka, millest suurim on BankNordik (endine Føroya Banki).

Kohalikule majandusele on oluliseks abiks iga-aastased subsiidiumid Taanilt, mis moodustavad kuni 6 protsenti Fääri saarte SKP-st.

Fääri saared ekspordivad peamiselt kala ja kalatooteid. Imporditakse tarbekaupu, masinaid ja seadmeid, kütust ning muid tööstuskaupu. 2008. aastal oli ekspordikäive 848 miljonit USA dollarit ja impordikäive 983 miljonit dollarit.

Elektrienergia toodang 2008. aastal oli 275,8 miljonit kWh ja tarbimine 264,4 miljonit kWh. 2009. aastal toodeti 275,5 miljonit kWh elektrit ning päritolu järgi jagunes see geotermaalseks (61%), hüdroenergiaks (34%) ja tuuleenergiaks (5%).

2009. aastal oli töötuse tase erinevatel andmetel 3,4% või 3,9%. November 2008 seisuga oli Fääri saartel tööjõudu 34 680 inimest, kes olid põhiliselt hõivatud kalanduses ja avalikus sektoris.

5. augustil 2009 esitasid kaks opositsiooniparteid Løgtingile ettepaneku võtta ametliku maksevahendina kasutusele euro.

Euroopa Liidu, Norra, Islandi ja Šveitsiga on sõlmitud vabakaubanduslepingud ning tulevikus loodetakse saavutada liikmesus Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonis (EFTA).

## Viited

## Välislingid

* Fääri saared Välisministeerium
* Fääri saared CIA World Factbook (*inglise keeles*)
Linné Ühing

**Linné Ühing** (inglise keeles *Linnean Society of London*) on aastal 1788 Londonis asutatud maailma vanimaid ja autoriteetsemaid bioloogiaseltse. 

Selts võttis nime Rootsi looduseuurija Carl von Linné järgi. 
Seltsi valduses on Linné herbaarium, zooloogiakollektsioonid jm, mille seltsi esimene president (juhtis seltsi aastail 1788–1828) James Edward Smith ostis juba 1783. (või 1784). aastal. 

Selts annab välja nii botaanika- kui ka zooloogiaajakirja.

## Linné ühingud muudes maades

Hiljem on Linné ühinguid rajatud ka mujal: Austraalias – Uus-Lõuna-Walesi Linné Ühing (Linnean Society of New South Wales) 1874, Rootsis Svenska Linnésällskapet 1917 jt.

## Vaata ka
*Linné Ülikool

## Viited
A Thousand Suns

**"A Thousand Suns"** on Linkin Parki neljas stuudioalbum, mis ilmus 13. septembril 2010.

## Lugude nimekiri
#"The Requiem"
#"The Radiance"
#"Burning in the Skies"
#"Empty Spaces"  
#"When They Come for Me"
#"Robot Boy"
#"Jornada del Muerto"
#"Waiting for the End"
#"Blackout"
#"Wretches and Kings"
#"Wisdom, Justice, and Love"
#"Iridescent"
#"Fallout"
#"The Catalyst"
#"The Messenger"
Soovlause

**Soovlause** ehk **optatiivlause** on lausetüüp, mis väljendab **soovi** ja kuulub lause suhtluseesmärgi allharusse.

Soov ei ole taotluslik, see tähendab, et kõneleja ei taotle kelleltki sündmuse teostamist. Soov väljendab üksnes suhtumist sündmusse, mis kõneleja teadmist mööda kas võib, kuid ei pea juhtuma, või on juba juhtumata jäänud.

Soovlause öeldis on alati tingivas kõneviisis, kuna soovitav sündmus ei ole vaatlushetkel toimunud.

* *Kui see ilm meid alt *'ei veaks**!''
* ''Et sul hästi **läheks**!''

== Soovlause ülesehitus ==
Soovlausel on kolm põhilist ülesehitustüüpi:

1. Tingimusekujuline lause. Lause algab partikli ehk abisõnaga ''kui'' või verbi pöördelise vormiga.
* ***Kui*' pääseks sellest taagast!* (*kui*-partikkel)
* ***Aitaks** meid keegi!* (finiitverb)

2. *et*-sihitislause kujuline lause ehk *et*-lause. Lause sisu on olevikuline või tulevikuline.
* ***Et** see tüütu toiming juba lõppenud oleks!* (tegevus toimub, on olevikuline)
* ***Et** su keel kuivaks!* (väljendatu (siinjuhul ülekantud tähenduses) toimuks tulevikus)

3. Verbita [[vaeglause]]. See lähtub soovi väljendava performatiivlause sihitisest, mida vormistab osastavaline [[nimisõnafraas]]. Siia alla kuuluvad ka verbita soovlaused, kindlates situatsioonides kasutatavad standardväljendid.
* *Pikka iga!* *(←Ma soovin sulle pikka iga!)*
* *Uusi kordaminekuid!* *(Ma soovin sulle uusi kordaminekuid!)*
* *Head tervist!* *(Ma soovin sulle head tervist!)*
* *Tere õhtust! Tere päevast! Jõudu (tööle)! Jätku (leivale)!*

== Soovi intensiivsus ==
Soovi intensiivistatakse üldlaiendite *ometi, ainult, vaid, no* ja muude samataoliste üldlaiendite abil.

* ***No** oleks ta **ometi** ettevaatlik!*
* *Et sa **ainult** ei komistaks ja oma pükse ei määriks!*
* *Et sul **vaid** keel ei väärataks!*

== Soovlause teisesed tähendused ==
Kui soovlause verb on teises või mitmuse esimeses pöördes (kusjuures "meie" hulka kuulub ka kuulaja) ning tegevus on tegija tahtest sõltuv ega ole minevikuline, siis järeldub soovlausest tavaliselt *'käsk*'. 
* *Oleks teil minu jaoks veidigi aega!*
* *Et sa siit viie minuti pärast kadunud oleksid!*
* *Et me reaalsustunnet ei kaotaks!*

Soovi võib väljendada veel a) performatiivse väitlause või b) käsklause abil.
* *Ma tahaksin, et üksteise mõistmine meie igapäevaellu tagasi tuleks.* (väitlause)
* *Olgu lõpp võhiklikkusel!* (käsklause)
* *Elagu meie vaba maa!'' (käsklause)

## Vaata ka
* Lausetüüp
* Väitlause
* Hüüdlause
* Küsilause

## Viide
Lause põhitüübid

**Eesti lause põhitüübid** on **normaallause**, **kogeja-omajalause**, **olemasolulause**.

Need põhitüübid tekivad selle alusel, kas kolm subjekti, s.o grammatiline subjekt, tegevussubjekt ja suhtlussubjekt langevad lauses kokku või mitte. Samuti näitavad lause põhitüübid sõnajärjevõimalusi lauses. See, millise põhitüübina üks või teine situatsioon vormistub, oleneb eelkõige predikaadi leksikaalsest tähendusest.

## Normaallause

Normaallausele on iseloomulik, et grammatiline subjekt ehk alus on ühtlasi tegevussubjekt ehk teadlik tegutseja ja suhtlussubjekt ehk teema, s.t asub lause alguses. Normaallause peab sisaldama tüüpilist alust, mis on nimetavas käändes.

Näiteks:

*Ta* (alus, tegevussubjekt, teema) *magab. Isa* (alus, tegevussubjekt, teema) *valmistab toitu. Laps* (alus, tegevussubjekt, teema) *on terve. Poiss* (alus, tegevussubjekt, teema) *on lasteaialaps.*

## Kogeja-omajalause

Kogeja-omajalauses on teemaks kogeja või omaja, mis on lauses sihitis või määrus, täpsemalt alalütlevas käändes valdajamäärus.

Näiteks:

*Minul* (määrus, teema, tegevussubjekt) *pole huvitav joonistada.*

*Tüdrukut* (sihitis, teema, tegevussubjekt) *hirmutavad suured koerad.*

## Olemasolulause

Olemasolulause ehk eksistentsiaallause on oma olemuselt esitluslause, mis esitleb kuulajale uusi osalisi või uusi situatsioone, mis esinevad kuulajale tuntud kohas või ajal. Koha- ja ajaväljend võib lausest ka ära jääda, kui see on kõnesituatsiooniga üheselt määratud.

Näiteks:

*Majas on diivan* (*diivan* on lauses uus osaline, mida esitletakse). *Õues sajab* (*sajab* on lauses uus situatsioon, mida esitletakse). *Tuiskab* (see lause koosneb vaid ühest sõnast, mis märgib uut situatsiooni, mida esitletakse. Koha- ja ajaväljend on ära jäetud).

Eksistentsiaallause eripäraks on nominatiiv- ja partitiivsubjekti vahelduse võimalus. See tähendab, et eksistentsiaallauses võib alus olla kas mitmuse nimetavas või mitmuse osastavas käändes.

Näiteks:

*Vaasis on lilled* või *lilli* (alus nimetavas või osastavas käändes). *Meil on raamatud * või *raamatuid* (alus nimetavas või osastavas käändes).

## Viide

**Allikas**

Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. § 476.
1990. aasta etnilised kokkupõrked Kõrgõzstanis

**1990. aasta etnilised kokkupõrked Kõrgõzstanis** leidsid aset juunis, peamiselt Oši ja Özgöni ümbruses.

4.–8. juunini kestnud vägivallas hukkus üle 300 inimese, üle 450 sai raskelt vigastada.

Perestroika ja Nõukogude Liitu haaranud tsentrifugaaljõud võimaldasid ka Kõrgõzstanis tekkida mitteformaalsetel poliitilistel ja ühiskondlikel liikumistel, mille eesmärgid olid tihtipeale rahvuslikult piiritletud. Seni valdavalt usbekkidega asustatud Ošis oli linnastumisprotsess haaranud ka kirgiise, vabast elamispinnast oli nappus. 1989. aastal tegi üks vastne liikumine ettepaneku jagada Oši piirkonna kirgiisidele usbekkide kolhoosi kasutamata maa.

2010. aasta märtsis esines rühm Kirgiisi Kommunistliku Partei usbekkidest liikmeid üleskutsega luua Kirgiisi NSV usbekkidega asustatud aladel autonoomne piirkond.

Juunis puhkenud vägivalla ajendas konflikt maaküsimuses. Kuus meelt avaldanud usbekki tapeti, mispeale usbekid ründasid miilitsat ja kirgiise. Usbekkide esialgne ülekaal pöördus kui maapiirkondadest saabusid uued kirgiiside salgad. Kirgiisid nõudsid võimudelt endi relvastamist. Majaseintele kirjutati, kas elanikud on usbekid või kirgiisid.

KGB hinnangul aitas vaenule kaasa vaesemate kirgiiside arvamus, et usbekkide jõukus kasvab, et nad kontrollivad turge ja on oma käitumises liiga vabaks muutunud. Usbekid omakorda leidsid, et peamiselt kirgiisidest koosnev miilits hoiab konfliktis kirgiiside poole.

Vägivalla lõpetamiseks viidi konfliktipiirkonda 2000 Nõukogude õhudessantväelast. Nad jäid kohale kuueks kuuks. Dessantväelased saabusid loetud tundide jooksul peale vägivalla puhkemist ja neile anti luba vajadusel tappa.

Sündmuste kohta käivitatud uurimiste raporteid ei avalikustatud.

Õiguskaitseorganid registreerisid sündmustega seoses 3215 kuriteoepisoodi, algatasid 1500 süüasja, millest umbes 300 jõudsid kohtusse. 48 isikule, kellest 80% olid kirgiisid, mõisteti pikk vanglakaristus mõrvade, tapmiskatsete ja vägistamiste eest. Kõrgõzstani iseseisvudes anti (vähemalt osadele) vägivallas osalenutele amnestia.

## Viited