open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gideon von Numers

**Gideon von Numers** (1650/1657–1708) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja viitseadmiral, kes juhatas Põhjasõja ajal Rootsi laevastikku Soome lahes.

## Elulugu
Gideon von Numers sündis 1650. aastal (teiste andmete järgi 1657. aastal) Lorentz von Numersi ja Margaretha Focki perekonda. 

Numers liitus mereväega 1670. aastal. 1675–1678 osales ta sõjas Taani vastu ning 1694. aastal sõdis ta Inglismaa ja Hollandi laevastiku koosseisus. 1700. aastal ülendati ta viitseadmiraliks. 

Põhjasõja algul, 1701. aastal määrati Numers juhtima Rootsi laevastikku, mis tegutses Soome lahes ning Peipsi ja Laadoga järvedel. Kuna Laadogal paiknev laevastik oli kõige tugevam, keskendus Gideon pigem sellele. 1701. aastal seilas ta nelja väikse laevaga Laadoga järvele ning põletas seal piirkonnas ka kaks kloostrit maha. 1702. aastal võitis ta lahingus väiksemat Vene laevastikku. 

Gideon von Numers suri 1708. aastal Karlskronas. 

## Abielu
Gideon von Numers abiellus Maria von Rosenfeltiga. Abielust sündis viis last: Lorentz, Charlotta Margaretha, Christina, Magdalena ja Hedvig.

## Viited
Balėnos

**Balėnos** (žemaidi *Balienas*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Balėnoses on kool, metskond, raamatukogu, postkontor. 

Asula on nimetatud Balėnupise oja järgi, selle nime kohta on kaks versiooni. Esimese kohaselt tuleb nimi sellest, et sealsed maad olid soised, seal oli palju tümasid kohti (*balos*). Teise kohaselt oli külas palju kohti, kus ujuda, ja sealne rahvas suples (*baliavoti*) tihti.
 
Küla kohta on teateid aastast 1458. Aastal 1641 on asula kohta esimest korda kasutatud ka nimekuju *Boleny*, enne seda oli küla nimetatud *Gargždaiks*. Nõukogude perioodil oli küla aastail 1950–1963 külanõukogu keskuseks, ka oli seal kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1919 asutati Bružaisse algkool, mis hiljem kujunes seitsmeklassiliseks ja aastal 1964 Balėnosesse üle viidi. Aastast 1987 on see põhikool.

Muinsuskaitse all on Balėnose küla votiivkabel. Kabel rajati XIX sajandil, hiljem on seda korduvalt remonditud.

## Elanikkond


* 398 (1902)
* 527 (1923)
* 463 (1959)
* 516 (1970)
* 596 (1979)

* 568 (1984)
* 593 (1989)
* 615 (2001)
* 531 (2011)
* 422 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Sten Heinoja

**Sten Heinoja** (sündinud 26. septembril 1993) on eesti pianist, kes esineb nii soolo- kui ka kammermuusikuna. 

2014. aastal võitis ta esikoha (koos mitme eripreemiaga) VIII Eesti pianistide konkursil. 2016. aastal võitis ta Eesti Kontserdi, Klassikaraadio ja ETV koostöös valminud klassikalise muusika interpreetide konkursi "Klassikatähed" kolmanda hooaja. Ta on esinenud Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Indias, Iisraelis, Jaapanis, Venemaal ja paljudes teistes Euroopa riikides.

Heinoja on lõpetanud 2012. aastal Tallinna Muusikakeskkooli Marju Rootsi klassis klaveri erialal ja 2015. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Ivari Ilja juhendamisel *[[cum laude]]*. 2017. aastal lõpetas ta kiitusega Londoni Kuningliku Muusikakolledži ja sai magistrikraadi. 2011. aastal paluti ta osalema inglise pianisti Alasdair Beatsoni meistriklassis. 2021. aastast omandab ta doktorikraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

Ta on soleerinud näiteks Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Järvi Akadeemia Noorteorkestri, Tel Avivi ooperiorkestri ees. Ta käib Florida Lakes Symphony Orchestraga iga-aastastel ringreisidel Ameerika Ühendriikides. Ta jagab sageli lava Marcel Johannes Kitsega ning on ansambli Hämarik liige koos viiuldaja Triin Ruubel-Lillebergi ja tšellist Theodor Sinkiga.

## Tunnustus
* 2023 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia laureaat 

## Viited

## Välislingid
* Sten Heinoja koduleht
* Pianist Sten Heinoja: kvaliteet on see, mis teeb superstaariks Sten Heinoja ETV kultuurisaates "OP". ERR Kultuur, 5. november 2023
* Sten Heinoja: tunnen, et mul ei ole praegu muusikaga midagi anda Sten Heinoja ETV saates "Plekktrumm". ERR Kultuur, 26. detsember 2023
Gauryliai

**Gauryliai** (žemaidi *Gaurīlē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Küla nimi tuleneb isikunimest Gaurylius. Gauryliais on kalmistu.
 
Küla kohta on teateid aastast 1661. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.

Muinsuskaitse all on Gauryliai küla votiivkabel aadressil Pievėnų g. 73. Kabel rajati XIX sajandil ja ehitati ümber aastal 1991. Kabelis asuvad kompositsioon Pietà ja kaks inglikujukest.

Küla lõunaosas asub kuivendatud Paskverblysi soo. Seal asus varem Skverbė kabel.

## Elanikkond


* 210 (1902)
* 286 (1923)
* 93 (1959)
* 159 (1970)
* 105 (1979)

* 30 (1989)
* 54 (2001)
* 60 (2011)
* 16 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Jaapani peaminister

**Jaapani peaminister** (jaapani keeles  *Naikaku Sōri-Daijin*) on Jaapani valitsusjuht. Peaminister on Jaapani valitsuskabineti eesistuja ning tal on võim määrata ja tagandada selle ministreid. Peaminister on Jaapani kaitsejõudude kõrgeim juht ning Jaapani parlamendi Kokkai kummagi koja istuv liige (tavaliselt esindajatekoja). Peaministri nimetab ametisse Jaapani keiser parlamendi nominatsiooni põhjal. Peaminister peab ametikoha hoidmiseks säilitama esindajatekoja usalduse.

Peaminister elab ja töötab ametlikus residentsis Tōkyō Chiyoda eriringkonnas Nagatachōs, mis asub parlamendihoone lähedal. Jaapani praegune peaminister on Sanae Takaichi, kes võttis 2025. aasta 21. oktoobril ametikoha üle Shigeru Ishibalt. 2025. aasta oktoobri seisuga on Jaapani peaministri ametis olnud kokku 66 erinevat peaministrit 104 ametiajaga.

## Nimetus
Valitsusjuhi eripärase ameti tõttu võib peaministri nimetus jaapani keeles olla erinev vastavalt tema rollile. Kabinetisüsteemi kasutuselevõtust saati tuntakse peaministrit jaapani keeles kui *Naikaku Sōri-Daijin* () juhul, kui tema poole pöördutakse kui kabineti eesistuja poole. Seda tiitlit sageli lühendatakse kui *Sōri-Daijin* (). Teiste lühendatud nimetuste hulka kuuluvad *Sōri* (), *Shushō* () ja *Saishō* ().

## Ajalugu
Enne Meiji põhiseaduse vastuvõtmist 1889. aastal puudus Jaapanil kirjalik põhiseadus. Alates hilisest Asuka perioodist ja varajasest Nara perioodist kehtis Jaapanis Hiinast inspireeritud *[[ritsuryō]]* õigussüsteem. Süsteem kirjeldas valitsust, mis põhines üksikasjalikul ja ratsionaalsel bürokraatial, mis toimis teoorias keisri võimu ja autoriteedi all. Praktikas omasid tegelikku võimu teised grupid, näiteks Fujiwara klann, mille liikmed olid Heiani perioodil abiellunud keiserliku perekonna liikmetega, või võimul olev *[[shōgun]]*.

Selle süsteemi all oli *Daijo-kan* (), mida juhtis *Daijo-daijin* (), Jaapani keisririigi valitsuse kõrgeim võimuorgan Heiani perioodil. *Daijo-kani* ametikoht asendati 1885. aastal, kui Ito Hirobumi määrati uuele minister-presidendi ametikohale. Neli aastat hiljem võeti vastu Meiji põhiseadus, mis ei maininud sõnaliselt valitsuskabinetti ega peaministrit. Ametikoha praegune vorm ilmnes 1947. aastal, kui vastu võeti Jaapani põhiseadus.

2025. aasta oktoobri seisuga on Jaapani peaministri ametis olnud 66 inimest. Kuna peaministril on vaba voli määrata ja tagandada ministreid, võib valitsusaegu lugeda peaministri enda ametiaegade järgi. Näiteks peaminister Yoshihiko Noda ainus valitsus (2011–2012) koosnes kolmest erinevast ministrite koosseisust. Peaministrite ametiaegu on kokku olnud 102. Kõige kauem ametis olnud peaminister oli Shinzō Abe, kelle ametiajad kestsid 26. septembrist 2006 kuni 26. septembrini 2007, ning 26. detsembrist 2012 kuni 16. septembrini 2020.

## Viited

## Välislingid

* Peaministri ja tema kabineti ametlik veebileht (inglise keeles)
Odilon Kossounou

**Kouakou Odilon Dorgeless Kossounou** (sündinud 4. jaanuaril 2001 Abidjanis) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib kesk- või paremkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Leverkuseni Bayer ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

Jalgpallitreeninguid alustas Kossounou Elevandiluuranniku klubis ASEC Mimosas.

2019. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Rootsi klubiga Hammarby IF. Pärast kõigest üheksat mängu Rootsi kõrgliigas siirdus ta Belgia kõrgliigaklubisse Club Brugge. Tema üleminekusumma oli vähemalt nelja miljonit eurot, mis tegi Kossounoust kõige kalleima jalgpalluri, kes on Hammarbyst välja siirdunud. Hooaegadel 2019/20 ja 2020/21 tuli ta Bruggega Belgia meistriks.

2021. aasta juulis siirdus ta umbes 23 miljoni euro eest Leverkuseni Bayeri, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

Elevandiluuranniku jalgpallikoondises tegi Kossounou debüüdi 8. oktoobril 2020 sõprusmängus Belgia vastu. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Club Brugge
*Belgia kõrgliiga: 2019–20, 2020–21
*Belgia superkarikas: 2021

## Viited
Lindon Victor

**Lindon Kellon Toussaint-Victor** (sündinud 28. veebruaril 1993) on Grenada kümnevõistleja. 

Ta osales 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros, kus sai 7998 punktiga 16. koha.

2017. aasta märtsis püstitas Victor NCAA rekordi 8472 punkti, millega ületas 2006. aastast Trey Hardeele kuulunud varasema rekordi 7 punktiga. Maailmameistrivõistlustel Londonis oli ta kuni teise päeva alguseni medalikonkurentsis, kuid katkestas võistluse pärast kettaheites ja teivashüppes tulemuseta jäämist. Aasta lõpus valiti ta Grenada aasta meessportlaseks ja nomineeriti parima USA üliõpilassportlase auhinnale The Bowerman.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis ei suutnud Victor seitsmevõistluse kõrgushüppes ületada algkõrgust ja katkestas. Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta kümnevõistluses 8303 punktiga Pierce LePage'i ja Cedric Dubleri ees kuldmedali.

2019. aasta Panameerika mängudel Limas võitis ta Damian Warneri järel ja Pierce LePage'i ees 8240 punktiga hõbemedali. Maailmameistrivõistlustel Dohas jäi ta teist MMi järjest kettaheites ja teivashüppes tulemuseta ning katkestas.

2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tokyos sai ta 8414 punktiga 7. koha.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis sai ta seitsmevõistluses Grenada rekordiga  6029 punkti 8. koha. Maailmameistrivõistlustel Eugene's oli ta kümnevõistluses 8474 punktiga viies. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis kaitses ta 8233 punktiga tiitlit.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis Victor Grenada rekordiga 8756 punkti Pierce LePage'i ja Damian Warneri järel pronksmedali. 

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Victor 8711 punktiga pronksmedali Markus Roothi ja Leo Neugebaueri järel.

## Isiklikud rekordid
:''Seisuga 3. november 2024
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Isiklikku

Lindon Victori vanem vend Kurt Felix on samuti kümnevõistleja.

## Viited

## Välislingid

*
Herderi Instituut

Johann Gottfried **Herderi Instituut** (saksa k. *Herder-Institut für historische Ostmitteleuropaforschung*)  on 1950. aastal  loodud uurimisinstituut, mille eesmärgiks oli endiste Saksa ja saksa kultuuriruumi alade materjalide kogumine, mineviku ja tänapäeva  uurimine ja vastavasisulise teadusliku uurimistegevuse võimaldamine. Herderi-Instituut asus kolmes hoones Marburgi Lossimäe küljel.

Instituudil on raamatukogu, pressiarhiiv, pildiarhiiv, kaartide osakond ning ka pärandite ja arhivaalide kogu. Need sisaldavad hõlpsaks kasutamiseks korrastatud rohkeid materjale, ka Eesti, Läti ja Leedu kohta.

2019. aastal esitleti Tartu Ülikoolis [BSS] Baltisaksa sõnastikku ehk Deutschbaltisches Wörterbuch,  mis valmis Tartu germanistide ning Eesti Keele Instituudi (EKI), Marburgi Herderi instituudi ja Läti Ülikooli koostöös, mille koostamist alustas  eesti juurtega, Riia Herderi instituudi õppejõud baltisaksa germanist Oskar Masing (1874–1947).

Herderi Instituudi direktorina tegutses  1959–1965, eesti päritolu  baltisaksa ajaloolane, poliitik ja raamatuteadlane Hellmuth Weiss.

Aastatel 1921–1939 tegutses ka Riias, saksakeelse kõrgema õppeasutusena  baltisaksa eraülikool Riia Herderi Instituut (*Institutum Herderianum Rigense*, saksa keeles *[[:de:Herder-Institut Riga|Herder-Institut Riga]]*).

## Vaata ka
*Ostforschung
*Karl Hintzer

## Viited

## Välislingid
*Herderi Instituudi koduleht
Päikese tuum

**Päikese tuum** on Päikese kõige sisemine osa. Päikese tuuma temperatuur on ligikaudu 15 miljonit (15 000 000) kraadi, seda nii Kelvini kui ka Celsiuse mõõdusüsteemi järgi. Päikese tuuma tihedus on 150 000 kg/m³. Tuum moodustab mõõtmetelt umbes neljandiku Päikese ruumalast. Päikese tuumas toimuvad termotuumareaktsioonid (vesiniku lagunemine heeliumiks), mis on Päikese energiaallikaks. Energia vabaneb peamiselt kiirgusena (footonid), vähemal määral läheb energiat ka soojusliikumisse ja neutriinodesse.

Päikese tuuma ümbritseb Päikese kiirgustsoon – tuumast järgmine kiht.
## Viited
Eesti lindude punane nimestik

Alljärgnevas nimekirjas on 2017–2019 seisuga Eesti lindude punane nimestik.

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Piirkonnas välja surnud (''RE'')
Siia kuulub 4 liiki.
**Emberiza rustica* – põhjatsiitsitaja
**Falco peregrinus* – rabapistrik, LK I
**Gavia stellata* – punakurk-kaur, LK III
**Phalaropus lobatus* – veetallaja, LK III

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 24 liiki.

## Väljasuremisohus liigid (''EN'')
Siia kuulub 32 liik.

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 52 liik.

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 19 liiki.

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 103 liiki.

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 12 liiki.

## Mittehinnatavad  liigid (''NA'')
Siia kuulub 17 liiki.
**Galerida cristata* – tuttlõoke

## Viited
Pape Matar Sarr

**Pape Matar Sarr** (sündinud 14. septembril 2002 Thiaroyes) on Senegali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Tottenham Hotspur ja Senegali jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Ta alustas jalgpallurikarjääri Senegali klubis Génération Foot.

2020. aasta septembris sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa klubiga FC Metz. Metzi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 29. novembril 2020 mängus Bresti vastu. Esimese värava lõi ta liigas 31. jaanuaril 2021, kui kohtuti taas Brestiga.

2021. aasta augustis sõlmis Sarr lepingu Tottenham Hotspuriga, kuid hooajaks 2021/22 jäi ta veel laenule Metzi. Tottenhami meeskonnas debüteeris Sarr Inglismaa kõrgliigas 1. jaanuaril 2023 mängus Aston Villa vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas Tottenham Hotspuri hooaja esimeses kodumängus 19. augustil 2023 Manchester Unitedi vastu. 2024. aasta jaanuaris pikendas ta Tottenham Hotspuriga lepingut kuni 2030. aastani.

## Koondisekarjäär
Senegali jalgpallikoondises debüteeris Sarr 26. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Kongo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2023 MM-i valikmängus Lõuna-Sudaani vastu.

2022. aastal tuli Sarr Senegali koondisega Aafrika meistriks. Samal aastal kuulus ta Senegali koondisse maailmameistrivõistlustel Kataris.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Tottenham Hotspur FC kodulehel
Päikese kiirgustsoon

**Päikese kiirgustsoon** on Päikese tuumast välimine kiht. Kiirgustsooni sisemine raadius on 200 000 kilomeetrit. Kiirgustsooni temperatuur on 7000 Kelvinit (ligikaudu 6700 Celsiuse kraadi). Kiirgustsooni tihedus on 15000 kg/m³. Päikese kiirgustsoonis toimub energia ülekanne kiirguse teel.

Päikese kiirgustsoonile järgneb Päikese konvektsioonitsoon.
## Viited
Päikese konvektsioonitsoon

**Päikese konvektsioonitsoon** on Päikese kiirgustsooni ja fotosfääri vaheline kiht. Päikese konvektsioonitsooni sisemine raadius on 500 000 kilomeetrit. Konvektsioonitsooni temperatuur on ligikaudu 2 miljonit Kelvinit. Konvektsioonitsooni tihedus on 150 kg/m³. Päikese konvektsioonitsoonis toimub energia ülekanne konvektsiooni teel.

## Viited
Päikese fotosfäär

**Päikese fotosfäär** ehk **Päikese pind** on Päikese atmosfääri alumine osa, mis paikneb Päikese konvektsioonitsooni ja kromosfääri vahel. See on Päikese kiht, mida me palja silmaga näeme. Tahket pinda Päikesel ei ole. Fotosfääri paksus on 300 kilomeetrit. Fotosfääri temperatuur on 5800 Kelvinit. Fotosfääri tihedus on 2 * 10^{-4}kg/m³. Päikese fotosfäär on pind, millelt elektromagnetkiirus võib vabalt lahkuda.

## Vaata ka
*Päikese fotosfääri graanulid

## Viited
Päikese atmosfääri üleminekutsoon

**Päikese atmosfääri üleminekutsoon** on Päikese atmosfääri keskmine kiht. Üleminekutsooni sisemine raadius on ligikaudu 698 000 km. Selle temperatuur on 8000 Kelvinit ja tihedus ligikaudu 2 *  10^{-10}kg/m³. Päikese üleminekutsoonis toimub temperatuuri kiire kasv.

Päikese atmosfääri üleminekutsoon paikneb Päikese kromosfääri ja krooni vahel. Neile järgneb kõige välimine atmosfäär, üle kogu Päikesesüsteemi levivad päikese osakesed ehk päikesetuul.

## Viited
Laulauga Tausaga

**Laulauga Tausaga-Collins** (sündinud 22. mail 1998 Hawaii osariigis) on Ameerika Ühendriikide kettaheitja, maailmameister.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas pääses ta finaali ja sai tulemusega 63.94 viimase, 12. koha.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta taas 12. koha.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Tausaga Valarie Allmani ja Feng Bini ees maailmameistriks. Ta heitis finaalis 69.49, millega parandas isiklikku rekordit enam kui nelja meetriga,

Tausaga isiklik rekord on 2025. aastal Ramonas heidetud **70.72**.

## Isiklikku

Tausaga on lõpetanud Iowa Ülikooli.

## Välislingid

*
Audi R8

**Audi R8** on Audi keskmootoriga sportauto mudel, mida toodeti aastatel 2006–2023.

Auto oli ehitatud Audi Sport GmbH poolt renoveeritud tehases Audi "alumiiniumitehases" Neckarsulmis Saksamaal.
Jeong Woo-yeong

**Jeong Woo-yeong** (korea keeles 정우영; sündinud 20. septembril 1999 Incheonis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis VfB Stuttgart ja Lõuna-Korea jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastatel 2010–2017 kuulus ta Lõuna-Korea klubisse Incheon United.

2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Müncheni Bayern, kuhu siirdus ametlikult 2018. aasta jaanuaris. Hooajal 2018/19 lõi Jeong Müncheni Bayerni reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas 29 mänguga 13 väravat. Bayerni põhimeeskonnas debüteeris ta 27. novembril 2018 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Lissaboni Benfica vastu. Ainsal korral mängis ta Saksamaa kõrgliigas Bayerni meeskonnas 2. märtsil 2019 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu.

2019. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Saksamaa klubiga SC Freiburg. Hooaja 2019/20 teises pooles mängis ta laenulepingu alusel taas Müncheni Bayerni reservmeeskonnas. Freiburgi põhimeeskonnas mängis ta Saksamaa kõrgliigas alates hooajast 2020/21. Saksamaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 12. detsembril 2020 mängus Bielefeldi Arminia vastu.

2023. aasta juulis sõlmis ta lepingu Stuttgardiga.

## Koondisekarjäär
2020. aastal tuli Jeong Lõuna-Korea kuni 23-aastaste koondisega Aasia omavanuste meistriks. 2022. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis ta Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali; kaheksa väravaga oli ta turniiril suurim väravakütt.

Lõuna-Korea jalgpallikoondises tegi Jeong debüüdi 25. märtsil 2021 sõprusmängus Jaapani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 16. novembril 2021 MM-i valikmängus Iraagi vastu.

Ta on kuulunud Lõuna-Korea koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2024. aasta Aasia meistrivõistlustel. 2024. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Malaisia vastu.

## Viited
Akontios

**Akontios** (vanakreeka keeles: Ἀκόντιος, ladina *Acontius*) oli vanakreeka mütoloogias Keose saarelt pärit kena nooruk, kes Delose saarel peetud Artemise pidustustel nägi Artemise templis istumas Ateenast pärit Kydippet ning armus neidu.

Noormees tahtis neidu võita kavalusega, ta kirjutas õunale sõnad: "Ma vannun Artemise templi juures, et abiellun Akontiosega" ja veeretas õuna neiu jalge ette. Kydippe võttis õuna üles ja luges kirjutatud sõnad antiikaja kombe kohaselt valjusti ette. Kuid vande lugemine templis või selle lähedal tähendas jumala või jumalanna tunnistajaks kutsumist ja viitas soovile, et äsja loetu läheks täide. Mõistes oma sõnade tähendust, kohtles neiu siiski Akontiost tõrjuvalt. Ning kuigi Kydippe oli hiljem rohkem kui üks kord kihlatud, ei õnnestunud tal abielluda, sest ta haigestus alati enne pulmi. Delfi oraakel teatas lõpuks Kydippe isale, et neiu haiguste põhjuseks on solvunud jumalanna viha ja soovitas tüdrukul oma kohustust täita. Seepeale nõustus Kydippe isa, et tüdruk abiellub Akontiosega.

Teemat on kasutanud Kallimachos ja Ovidius, samuti mõned kaasaja ooperiloojad.

## Viited
Raimo Maasik

**Raimo Maasik** (sündinud 20. juulil 1971 Rakveres) on Rakvere Riigigümnaasiumi füüsikaõpetaja. 

2023. aastal pälvis ta aasta gümnaasiumiõpetaja auhinna ja 2024. aastal riigi teaduspreemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest.

## Haridus
Maasiku koolitee möödus Väike-Maarja Keskkoolis, mille ta lõpetas 1989. aastal. 1994. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli füüsikaõpetaja erialal. Ta on läbinud koolijuhtide koolituse Tartu Ülikoolis (2004) ja inseneripedagoogika täiendõppe Tallinna Tehnikaülikoolis (2013–2015).

## Töökäik
* 1993–2006 Väike-Maarja Gümnaasium (füüsikaõpetaja, õppealajuhataja, direktori kohusetäitja)
* 2006–2007 Rocca al Mare Kool (reaalainete õppetooli juht)
* 2007–2012 Rakvere Eragümnaasium (õppealajuhataja, füüsikaõpetaja)
* 2012–2022 Kadrina Keskkool (reaal-tehnilise õppesuuna juht, füüsikaõpetaja, info- ja projektijuht)
* alates 2022 Rakvere Riigigümnaasium (füüsikaõpetaja)
* alates 2022 Rakvere Põhikool (füüsikaõpetaja)

Ta oli kuni 2020. aastani Väike-Maarja Gümnaasiumi vilistlaskogu esimees. Ta on kuulunud Kadrina vallameedia nõukotta.

## Õpetamisfilosoofia ja -meetodid
Maasiku õpetamismeetodid on suunatud õpilaste aktiivsele kaasamisele ja füüsika mõistmisele läbi praktiliste kogemuste. Ta peab oluliseks katseid ja reaalse eluga seotud tegevusi, ärgitab õpilasi kaasa mõtlema küsimuste abil ning pooldab ainete lõimimist ja teemade kaupa õppimist. Tehisintellekti näeb ta abivahendina, kuid olulisem on õpilase iseseisev arusaamine.

## Muud tegevused
Maasik on mitmekesistanud õppetööd, kutsudes tundidesse külalisõpetajaid ja praktikuid. Ta panustab Rakvere Riigigümnaasiumi valikaine "IT ja tehnoloogia" arendamisse ja otsib sinna praktikutest õpetajaid.

Ta on Eesti Teadushuvihariduse Liidu nõuandva kogu liige ning juhendab tehnoloogia- ja "ükssarvikute" huviringe. Ta toetab huvihariduse lõimimist kooli õppekavaga ja osaleb õppematerjalide koostamisel.

Enne õpetajatööd ja selle kõrvalt on ta näidelnud mõnes väiksemas lavastuses Väike-Maarjas, näiteks kehastanud Jakob Liiva lavastuses "Liivast Liivani".

## Viited
Moritz Posse (1699–1734)

**Moritz Posse** (1699–1734) oli Possede aadlisuguvõsast pärit mõisaomanik ja Pärnu sillakohtunik, kellele kuulusid Abja, Kaubi, Laatre ja Veelikse mõis.

## Isiklikku
Moritz Posse sündis 1699. aastal Lennart Posse ja Anna Elisabeth Posse (sünninimega von Stryk) peres.

Moritz Posse abiellus 1721. aastal Anna Charlotta von Güntersbergiga. Abielust sündis kolm last: Anna Elisabeth, Karl Magnus ja Eberhard Gustaf.

## Viited
Ulrichskirchen-Schleinbach

**Ulrichskirchen-Schleinbach** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.

## Viited
Makarov

**Makarov** on perekonnanimi.

Venemaa Föderatsioonis oli perekonnanime Makarov kandjaid 2014. aastal üle 177 100 isiku. Ukrainas oli sellenimelisi isikuid üle 9600, Kasahstanis üle 8700, Valgevenes üle 5000 ja Usbekistanis üle 1200. Ameerika Ühendriikides elas Makarovi nimelisi isikuid ligi 400. Loetelu puudutab suures enamuses meessoost isikuid, naiste perekonnanimeks on vene keele traditsioonide kohaselt Makarova.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Makarov 409 inimesel: 389 mehel ja 20 naisel. Perekonnanimede levikult oli Makarov meeste puhul 102. kohal ja naiste puhul 6818. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Makarov vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,67. Nimi oli kõige sagedasem Ida-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,59 inimest.

Nimede eestistamisel asendati perekonnanimi Makarov aastatel 1935–1938 kaheksal juhul isikute poolt, kes soovisid võtta uueks nimeks Maakaar (4), Maiksar, Marits, Marrak ja Peepsalu.	

## Nime kandjaid
*Aleksander Makarov, Eesti võistlustantsija
*Andrei Makarov, Venemaa poliitik, maletegelane ja maletaja (1954–)
*Mihhail Makarov, Eesti filosoof (1922–2019)
*Nikolai Fjodorovitš Makarov, vene relvakonstruktor (1914–1988)
*Nikolai Jegorovitš Makarov, Venemaa kindral (1949–)
*Nikolai Mihhailovitš Makarov, vene jäähokimängija (1948–)
*Oleg Grigorjevitš Makarov, NSV Liidu kosmonaut (1933–2003)
*Sergei Makarov, Venemaa kergejõustiklane (odaviskaja) (1973–)
*Stepan Makarov, Venemaa sõjaväelane, okeanograaf, polaaruurija ja laevaehitaja (1849 (1848 vkj) – 1904)

## Viited

## Välislingid
*
Aasmaa

**Aasmaa** on eesti perekonnanimi.

Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Aasmaa kandjaid 2014. aastal 20 isikut, Soomes oli neid 5.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aasmaa 221 inimesel: 99 mehel ja 122 naisel. Perekonnanimede levikult oli Aasmaa meeste puhul 839. kohal ja naiste puhul 698. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Aasmaa vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,85. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,33 inimest.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Aasmaa aastatel 1935–1939 kasutusele 80 korral isikute poolt, kes kandsid varem nime Aal (2), Aarmann, Aasmann (10), Adamson (7), Adamsson, Ahnsmann, Albert, Aman, Ambos, Anderson, Andrejev, Anis, Ansmann (2), Arman (2), Armann, Asmann, Asmuth, Assmann (4), Assmuth, Ausberg, Ausshura, Blokcmann, Brandt, Brenner, Dimse, Elblaos (2), Fels, Gavrilov, Grünstam, Habermann, Hammelmann (2), Hansmann, Harkmann, Horn, Hutmann (2), Jaakson, Jakobson (2), Juldop, Jürgenson, Korell, Kornit, Kull, Leivits, Lübeck, Malsup, Martinson, Oller, Pott, Pust, Reintal, Stokkeby, Tobert, Treier ja Vilberg (2).	

## Nime kandjaid
*Anti Aasmaa, eesti jurist
*Arvi Aasmaa, eesti arhitekt (1938–) 

## Viited

## Välislingid
*
Unterstinkenbrunn

**Unterstinkenbrunn** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.

## Pisiasjad

* Unterstinkenbrunn oli viiuldaja Johann Hummeli, helilooja Johann Nepomuk Hummeli isa, kodulinn.

* Unterstinkenbrunni on mainitud Franzl Langi laulus "Lach-Jodler".

## Viited
Pievėnai

**Pievėnai** (žemaidi *Pėivienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Küla asub Pievysi jõe ääres.

Pievėnais on kirik, kus on traditsiooniks korraldada lihavõttepühade öösel jumalateenistus-teatrietendus. Külas on ka kalmistu ja raamatukogu.

Asula nimi tuleneb Pievysi jõest, mis on omakorda nime saanud niitudelt, mille vahel see voolab. Rahvasuu räägib, et vanasti olnud seal üks suur mõisapõld, mille keskel kasvas vana pärn. Pärna juurde püstitas mõisnik kabeli, hiljem rajati sinna põllule kabeli lähedusse ka elumaju. Sellest, et kõik oli üks põld (*vien pievas*), sai ka tekkinud asula nime.

## Ajalugu
 
Küla kohta on teateid aastast 1426. Aastal 1569 kuulus küla Tirkšliai mõisale. Aastal 1788 rajati kirik, mille juurde eraldati talunikele krunte. Kiriku juures hakkas tegutsema ka algkool. 

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Neil aastatel avati ka küla raamatukogu ja kultuurimaja. Nõukogude perioodil oli küla Juozas Garelise nimelise kolhoosi keskasula. Aastal 1949 muudeti kool seitsmeklassiliseks, aastal 1968 aga kaheksaklassiliseks. Aastal 1964 valmis uus koolihoone. Aastal 1993 ostis Mažeikiai haridusselts ära küla kultuurimaja ja pärast hoone remonti jätkus õppetöö seal. Aastal 2004 muudeti kool Tirkšliai keskkooli filiaaliks. Aastal 2007 kool suleti.

## Kaitstavad mälestised

Muinsuskaitse all on Pievėnai kalmistu votiivkabel. Kabel rajati XX sajandi alguses. Seal on asunud kompositsioon Pietà ning püha Anna ja Joosepi kujud, ent aastaks 1971 olid need kadunud. Aastal 1973 asendati need Peetruse ja neitsi Maarja kujudega.

Ka on kaitse all Pievėnai kiriku hoonetekompleks. Kompleks rajati aastal 1788. Algselt oli tegemist Tirkšliai kiriku abikirikuga, ent aastal 1921 sai sellest kihelkonnakirik. Aastal 1788 valminud kirikuhoone restaureeriti aastal 1856. Tegemist on ühelöövilise kirikuga, mil on kolmnurkne apsiid. See asub aadressil Felikso Važinskio g. 40. XIX sajandi alguses rajati selle juurde ka kahekorruseline kellatorn. XIX sajandist pärineb ka kirikuaia piirdemüür koos selle lääneküljel asuvate kolmeosaliste väravatega.

Küla põhjaosas on kaitse all skulptor Bronius Pundziuse kodutalu. Skulptor sündis seal; hiljem elas ja töötas ta Kaunases. Talukompleksist on kaitse all elumaja, saun ja majandushoone, kaks majandushoonet kaitse all ei ole. Elumaja on lihtne ühekorruseline pööninguga ehitis, millel on dekoratiivne kahe poolega uks. Majandushoone on ühekorruseline puidust hoone. Lauda ja kuuri osa asub maakividest soklil. Skulptori ajast pärineb ka ühekorruseline puidust saunahoone.

## Elanikkond


* 186 (1859)
* 282 (1902)
* 379 (1923)
* 420 (1959)
* 302 (1970)
* 279 (1979)

* 250 (1986)
* 154 (1989)
* 234 (2001)
* 206 (2011)
* 199 (2021)


## Tuntud elanikke
* Bronius Pundzius – Leedu skulptor
* Juozas Garelis – Leedu kommunist

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Võido Rahula

**Võido Rahula** (7. augustil 1940 Kärevere küla, Türi vald, Järvamaa – 30. jaanuar 2024) oli eesti pedagoog ja ettevõtja, kes oli hariduselt majandusteadlane. 

### Elulugu
1949. aastal langes tema perekond (sh vend Maido Rahula) stalinlike repressioonide ohvriks ja pere küüditati Siberisse. Seal omandas ta vene keele oskuse ning tutvus eri rahvaste kultuuridega, kes olid aegade jooksul vabatahtlikult või sunniviisiliselt Siberisse elama asunud.

Võido Rahula koolitee algas Siberis, kuid ta alustas teed Eestisse üksi juba 15-aastaselt. Tema saabumine Eestisse toimus 1956. aasta suvel koos Leningradist pärit kooliõpetajaga. Rahula sai tööd ja elas ajutiselt eri paikades, kuni lõpuks leidis stabiilsema elukoha.

Võido Rahula tegeles kinnisvaraarendusega ja osales mitmetel ehitusprojektidel. Lisaks oli ta pedagoog, kelle panust õpetamismetoodikatesse peeti oluliseks. Tema õpetamismeetodid, sealhulgas korduvkasutamise põhimõte, olid suunatud õppematerjali tõhusale omandamisele.

Rahula panus Eesti ühiskonna ellu peegeldub tema ettevõtluslikus tegevuses, haridusalases panustamises ja õpetamismetoodikates, mis on jätnud jälje Eesti haridusmaastikule ning ka tarkvarakasutuses erinevate erialade spetsialistidele.

### Elutöö

Võido Rahula on 11 raamatu autor ja kinnisvaraarendaja. Tema elutöö hulka kuulub kahe õpetamismetoodika väljatöötamine ja nende rakendamine, mis võimaldasid õppijatel omandada õppematerjali täiuslikult ning kiiremini kui traditsioonilise õpetamise korral. Rahula kasutatud õpetamismeetodid hõlmavad korduvkasutamise põhimõtet, kus "koodkonspekte" selgitatakse ühel juhul ja juhendatakse printsiipe teisel juhul.

Mainitud õpetamismeetodeid on rakendatud sisukompaktsetel tarkvara intensiivõppe õpikutel.

Võido Rahula mängis olulist rolli Eesti budismis, olles üks seitsmest Eesti Budistliku Liidu asutajatest (sh Anti Kidron). 1980. aastate lõpus alustas tegevust Eesti Budistlik Liit, millest on kasvanud välja kaks tänapäevani tegutsevat budistlikku kogudust: Eesti Budistlik Kogudus Drikung Kagyu Shri Ratna Keskus" (1993) ja Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus (1997). 

### Teosed
*Adobe Illustrator : õppevahend
*AutoCAD selgeks 9 tunniga : arvutigraafika õppevahend
*AutoCad : õppevahend
*Corel selgeks 2 tunniga : CorelDRAW 9 arvutigraafika õppevahend
*Excel selgeks 3 tunniga : tabelarvutuse õppevahend
*Excel selväksi 3 tunnissa : taulukkolaskennan opiskeluun
*Fotode töötlemine arvutiprogrammis GIMP 2.4.6 : konspektiivne käsitlus
*Fotode töötlemine arvutiprogrammis Photoshop CS2 : konspektiivne käsitlus
*FrontPage : kodulehekülje tegemine : arvutialane õppevahend
*Paint selgeks 4 tunniga : arvutil joonistamise õppevahend
*PowerPoint : loengugraafika : arvutialane õppevahend
*Revit Architecture 2009 : õppevahend
*Õppeaine selgeks 3 päevaga : metoodiline õppevahend / Võido Rahula

## Viited

## Kirjandus
*Raivo Juurak. Kuidas muuta füüsika põnevaks ja lihtsaks õppeaineks, opleht.ee, 11.4.2014
Plėnakiai

**Plėnakiai** (žemaidi *Plienakē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Külas on kaks kalmistut.
 
Plėnakiaid on esmamainitud 1738. aastal; toona oli külas kaheksa talu. Esimesel Leedu iseseisvusperioodil tegutses külas Leedu Kommunistliku Partei osakond, aastal 1922 peeti seal Mažeikiai rajooni parteikonverents. 1934. aastal anti seal välja partei piirkondliku ajalehe Žemaitijos tiesa esimene number. Tol perioodil oli külas ka algkool.

## Elanikkond


* 157 (1902)
* 245 (1923)
* 232 (1959)
* 185 (1970)
* 123 (1979)

* 74 (1986)
* 70 (1989)
* 69 (2001)
* 57 (2011)
* 51 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Päikese kromosfäär

**Päikese kromosfäär** on Päikese atmosfääri suhteliselt jahedam siseosa, niinimetatud külm alumine atmosfäär. Kromosfäär paikneb fotosfääri ja üleminekutsooni vahel. Kromosfääri sisemine raadius on 696500 km, temperatuur 4500 Kelvinit ja tihedus 5 * 10^{-6} kg/m³. 

## Viited
Eesti limuste punane nimestik

Alljärgnevas on 2017–2019 seisuga Eesti limuste punane nimestik.

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 1 liik.
**Margaritifera margaritifera* – ebapärlikarp, LK I

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 1 liik.
**Vertigo geyeri * – luha-pisitigu, LK III

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 9 liiki.
**Bulgarica cana* – põlis-keermetigu
**Pseudanodonta complanata* – eba-järvekarp
**[[Rivicoliana rivicola]]*
**Truncatellina cylindrica* – sale lootigu
**Truncatellina costulata* – hammas-lootigu
**Vertigo angustior* – vasakkeermene pisitigu, LK III
**Vertigo geyeri* – luha-pisitigu, LK III
**Vertigo lilljeborgi* – soo-pisitigu
**Zoogenetes harpa* – rõõnetigu

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 98 liiki.
**Helix pomati* – viinamäetigu
**Unio crassus* – paksukojaline jõekarp, LK II

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 28 liiki.
**Vertigo genesii* – väike pisitigu, LK III

## Mittehinnatavad liigid (''NA'')
Siia kuulub 3 liiki.

## Viited
Galina Sillaste

**Galina Georgijevna Sillaste** (vene keeles Галина Георгиевна Силласте; sündinud 23. mail 1946 Elvas) on vene sotsioloog, filosoofiateaduste doktor, professor, Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane. Lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli 1969. aastal. Hiljem töötas ta F.&nbsp;R.&nbsp;Kreutzwaldi nimelise Eesti NSV Riikliku Raamatukogus. 1983. aastal sai ta NSV Liidu Teaduste Akadeemias filosoofiakandidaadiks ja 1988. aastal kaitses ta doktoriväitekirja filosoofias.

## Viited
Märts 2024

**Märts 2024**, kroonika.

2024. aasta märts algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva hiljem pühapäeval.

## [[1. märts]]
*Alexander Stubb asus Soome presidendina ametisse.
*Moskvas maeti Borissovo kalmistule Aleksei Navalnõi.
*Glasgow's algasid kuni 3. märtsini kestvad 2024. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused.

## [[2. märts]]
*Bahreinis algas 2024. aasta Vormel 1 hooaeg.

## [[3. märts]]
*Haitis kuulutati välja eriolukord pärast seda, kui relvastatud jõugud vallandasid riigi pealinnas Port-au-Prince'is vägivalla ja asusid nõudma peaminister Ariel Henry tagasiastumist.

## [[4. märts]]
*Pärast võitu veebruaris toimunud üldvalimistel astus taas Pakistani peaministrina ametisse Shehbaz Sharif.

## [[5. märts]]
* Ungari presidendina astus ametisse Tamás Sulyok.
* Facebook kukkus kogu maailmas kokku.

## [[7. märts]]

* Rootsi sai NATO 32. liikmeks.

## [[10. märts]]
*96. korda jagati välja Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad Oscarid. Enim auhindu (7) võitis "Oppenheimer", sealhulgas parima filmi auhinna.
*Portugalis toimusid ennetähtaegsed parlamendivalimised. Valimised võitis paremtsentristlik Demokraatlik Allianss, kuid üksi partei enamust ei saavutanud.

## [[17. märts]]
*Venemaal lõppesid 15. märtsil alanud presidendivalimised. Viiendaks ametiajaks valiti tagasi Vladimir Putin, kes kogus 88,48% häältest.

## [[18. märts]]
* Kanadas Montréalis algasid iluuisutamise maailmameistrivõistlused.

## [[22. märts]]
*Rünnak Crocus City Hallis: Venemaal Moskva lähedal Krasnogorski Crocus City Hallis toimus terrorirünnak. Hukkus 145 inimest.

## [[24. märts]]
*Senegali presidendivalimised võitis Bassirou Diomaye Faye.

## [[26. märts]]

* Francis Scott Key silla purunemine: Ameerika Ühendriikides Baltimore'i linnas sõitis konteinerilaev vastu Francis Scott Key silda, mille tagajärjel sild purunes. Õnnetuses hukkus kuus inimest.

## [[28. märts]]
*Mamatlakala bussiõnnetus: Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis sõitis buss teelt kuristikku. Bussis viibinud 46 inimesest pääses eluga vaid üks 8-aastane tüdruk.

## Viited
Eesti kalade punane nimestik

Alljärgnevas on 2017–2019 seisuga Eesti kalade punane nimestik.

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Piirkonnas välja surnud liigid (''RE'')
Siia kuulub 2 liiki.
**Acipenser oxyrinchus*  – atlandi tuur, LK III
**Acipenser sturio* – tuur, LK III

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 3 liiki.
**Anguilla anguilla* – angerjas
**Coregonus lavaretus subsp. lavaretus* – merisiig
**Coregonus lavaretus subsp. maraenoides* – peipsi siig

## Väljasuremisohus liigid (''EN'')
Siia kuulub 1 liik.
**Salmo salar * – lõhi

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 5 liiki.
**Coregonus albula* – rääbis
**Osmerus eperlanus subsp. morpha spirinchus* – peipsi tint
**Rhodeus amarus* – euroopa mõrukas
**Silurus glanis* – säga, LK II
**Thymallus thymallus* – harjus, LK III

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 6 liiki.
**Aspius aspius* – tõugjas, LK II
**Cottus gobio* – võldas, LK III
**Lumpenus lampretaeformis* – suttlimusk
**Misgurnus fossilis* – vingerjas, LK III
**Osmerus eperlanus* – meritint
**Salmo trutta subsp. fario* – jõeforell

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 34 liiki.
**Cobitis taenia* – hink, LK III
**Salmo trutta subsp. trutta* – meriforell

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 14 liiki.

## Mittehinnatavad liigid (''NA'')
Siia kuulub 22 liiki.

## Hindamata liigid (''NA'')
Siia kuulub 15 liiki. 

## Viited
Haas

**Haas** on perekonnanimi.

Saksamaal oli perekonnanime Haas kandjaid 2014. aastal üle 75000 isiku. Ameerika Ühendriikidesel oli sellenimelisi isikuid ligi 50000 Austrias üle 12400, Prantsusmaal ligi 7000, Brasiilias üle 6000.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Haas 223 inimesel: 108 mehel ja 115 naisel. Perekonnanimede levikult oli Haas meeste puhul 739. kohal ja naiste puhul 759. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Haas vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,06. Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,65 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Võrumaal Kanepi kihelkonnas Erastvere mõisavallas nimeks Haas. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Haas aastatel 1935–1939 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Asbaum (2), Haan, Hannes ja Hase. Nimest Haas loobus 1936. aastal isik, kes võttis uueks nimeks Aas.	

## Nime kandjaid
*Annika Haas, eesti fotograaf
*Eleriin Haas, eesti kõrgushüppaja (1992–)
*Gaëtan Haas, šveitsi jäähokimängija (1992–) 
*Josef Haas, šveitsi murdmaasuusataja (1937–2024)
*Karl Haas, eesti sõjaväelane (surnud 1942)
*Karl-Friedrich Haas, endine saksa jooksja (1931–)
*Mario Haas, Austria endine jalgpallur (1974–) 
*Mary Haas, ameerika keeleteadlane (1910–1996)
*Voldemar Haas, eesti maalikunstnik ja teatrikunstnik (1898–1982)

## Viited

## Välislingid
*
Keit Fomotškin

**Keit Fomotškin** (sündinud 4. oktoobril 1981) on Eesti kodanikuaktivist ja koolijuht. 

## Haridus
Fomotškin lõpetas põhikooli Haanja-Ruusmäe Põhikoolis ja omandas seejärel keskhariduse Võru Kesklinna Koolis majandussuuna klassis. Tal on bakalaureusekraad Tartu Ülikoolist mitme aine õpetajana (inimeseõpetus ja ajalugu) ning magistrikraad haridusjuhtimise erialal. Ta on lõpetanud ka Võru Muusikakooli kandle erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus

Aastatel 2007–2009 töötas ta Riigikantseleis rahvastikuminister Urve Palo büroo juhatajana.

Ta on olnud aastatel 2010–2023 sotsiaalse ettevõtte Terve Eesti Sihtasutus tegevjuht ja koalitsiooni "Ettevõtted HIV vastu" eestvedaja. Aastatel 2014–2021 oli ta noorte arenguprogrammi SPIN tegevjuht. Olle olnud ka antud organisatsiooni asutaja ja käivitaja.

Ta on Saku Gümnaasiumi koolijuht alates 2021. aasta augustist.
Hanson

**Hanson** on perekonnanimi.

Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Hanson kandjaid 2014. aastal üle 149 000 isiku. Inglismaal oli sellenimelisi isikuid üle 16 900, Kanadas üle 10 600 ja Nigeerias üle 10 000 isiku.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hanson 373 inimesel: 167 mehel ja 206 naisel. Perekonnanimede levikult oli Hanson meeste puhul 395. kohal ja naiste puhul 324. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Hanson vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,21. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 9,47 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Märjamaa ja  Varbla kihelkonnas; Pärnumaal Karksi, Vändra ja Pärnu-Jaagupi kihelkondades; Harjumaal Kose, Hageri ja Keila kihelkondades; Viljandimaal Paistu kihelkonnas; Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas; Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas ning Järvamaal Ambla kihelkonnas 13 korral nimeks Hannson ja Hansohn (norm. Hanson). 

Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Hanson aastatel 1935–1940 90 korral ära. Uutest võetud perekonnanimedest olid populaarsemad Alliksaar (3), Altvälja (2), Hainlo (2), Hansalu (5), Hanso (3), Heinsoo (3), Tammjärv (2), Toome (2), Vahemäe (5), Väliots (3).	

## Nime kandjaid
*Esther Hanson, eesti pianist (1919–2013)
*Eve Hanson, eesti moedisainer (1969–) 
*Hedvig Hanson, eesti laulja (1975–)
*Kaur Hanson, eesti turunduspraktik (1969–)
*Margus Hanson, eesti poliitik (1958–) 
*Novella Hanson, eesti muusik ja lauluõpetaja (1953–) 
*Paul Hanson, eesti sõjaväelane (1893–1942)
*Raimu Hanson, eesti ajakirjanik (1957–)
*Rein Hanson, eesti ajakirjanik ja filmimees (1948–2012)

## Viited

## Välislingid
*
Eesti putukate punane nimestik

Alljärgnevas on 2017–2019 seisuga Eesti putukate punane nimestik.

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Piirkonnas välja surnud liigid (''RE'')
Siia kuulub 36 liiki.

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 36 liiki.

## Väljasuremisohus liigid (''EN'')
Siia kuulub 43 liiki.
**Cucujus cinnaberinus* – väike-punalamesklane, LK II
**Epatolmis caesarea* – hahkkaruslane, LK III
**Erebia embla* – põhja-tõmmusilmik, LK III
**Phengaris arion* – nõmme-tähniksinitiib, LK III

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 36 liik.
**Bombus jonellus* – nõmmekimalane, LK III
**Boros schneideri* – männisinelane, LK II

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 118 liiki.
**Bombus distinguendus* – ristikukimalane, LK III
**Bombus pratorum* – niidukimalane, LK III
**Bombus schrencki* – Schrencki kimalane, LK III
**Bombus soroeensis* – sorokimalane, LK III

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 4535 liiki.

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 4549 liiki.
**Bombus muscorum* – samblakimalane, LK III
**Leucorrhinia caudalis* – hännak-rabakiil, LK III

## Mittehinnatavad liigid (''NA'')
Siia kuulub 179 liiki.

## Hindamata liigid (''NE'')
Siia kuulub 137 liiki.
**Bombus sporadicus* – pikktiib-kimalane, LK III

## Viited
Medžialenkė

**Medžialenkė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Külas on kalmistu. Küla lõunaosas on Medžialenkė järv pindalaga 7,5 hektarit, kust ammutatakse jütjat. Külas kasvab looduskaitsealune Medžialenkė tamm. Selle ümbermõõt on 6,2 ja kõrgus 22,6 meetrit. 

Arvatakse, et küla nimetus võib tuleneda järve nimest. See tuleneb omakorda sõnadest *medžiai linko* (puud painduvad). Rahvasuu räägib, et seal kandis olnud vanasti suured sood, kus tuul sai hoogu ja painutas puid.

## Ajalugu
 
Medžialenkėt on esmamainitud 1775. aastal (*Miedziolanki*). Aastal 1867 olid sealsed maad riigi valduses. Stolõpini reformide ajal jagati sealsed riigireservis olnud maad venelastest maasoovijatele. Viekšniai pastoraadi eestvedamisel asusid leedulased neid ära ostma ja sinna talusid rajama. Aastal 1945 asutati Antanas Dovydauskase majas lugemisklubi, mille baasil aastal 1954 rajati külla raamatukogu (hiljem viidi see üle Užlieknė külla). Aastal 1948 moodustati külas Stalini Tee nime kandev kolhoos. Aastal 1955 rajati külla 150 kohaline lehmalaut, aastal 1983 aga 220 kohaga vasikalaut. Aastal 1968 viidi külla elekter.

Aastal 1922 avati külas algkool, mis kolm aastat hiljem õpilaste vähesuse tõttu suleti. Juba aastal 1930 sai küla taas algkooli, mis ei olnud aga iseseisev – tegemist oli Užlieknė algkooli filiaaliga. Aastal 1949 muudeti Užlieknė kool põhikooliks, Medžialenkė filiaal jätkas aga alghariduse andmist. Aastal 1954 sealne kool suleti.

## Elanikkond


* 231 (1902)
* 213 (1923)
* 144 (1959)
* 149 (1970)

* 91 (1979)
* 7 (1989)
* 12 (2001)
* 7 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias