open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edward John Eyre

**Edward John Eyre** (5. august 1815 – 30. november 1901) oli inglise maadeavastaja, Austraalia uurija, kolooniate administraator ja Jamaica kuberner.

Tema järgi on saanud nime Eyre'i järv Lõuna-Austraalias, Eyre'i poolsaar, Eyre'i kriik, Eyre'i maantee (peamine maantee Lõuna- ja Lääne-Austraalia vahel) ning Eyre Hotel Whyallas, samuti Eyretoni küla ja West Eyretoni küla Uus-Meremaa Canterbury piirkonnas.
Suren Zoljan

**Suren Zoljan** (sündinud 17. aprillil 1955 Jerevanis) on armeenia kirjandusteadlane, semiootik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1977 Jerevani Riikliku Ülikooli. 
Aastail 1977–1982 stažeeris Tartus Juri Lotmani kateedris.

## Teosed
*Zolyan, S. T.; Chernov, I. 1977. O strukture yazyka opisaniya povedeniya. *Trudy po znakovym sistemam* (*[[Sign Systems Studies]]*) 8: 151–163.
*Zoljan, Suren; Lotman, Mihhail 2012. *Issledovaniya v oblasti semanticheskoj poetiki akmeizma*. Tallinn: Izdatel’stvo Tallinnskogo universiteta.
Villem Kinnas

**Villem Kinnas** (15. oktoober 1915 Laatre vald – 7. september 2003 Bradford, Suurbritannia) oli Eesti sõjaväelane.

1937–1938 ajateenija Valga 2. Soomusrongirügemendi raskekuulipilduri II divisjonis. Sangaste Maanoorte Seltsi esimees. Kaitseliidu liige. Saksa okupatsiooni ajal Hummuli vallasekretäri abi. 

1944. mobiliseeriti Saksa sõjaväkke, 2. Eesti Piirikaitserügementi, saadeti Sinimägedesse. Krivasoo all sai raske peahaava, sealt viidi ravile Rakvere laatsaretti mis asus tookord Gümnaasiumi hoones, sealt edasi viidi Saksamaale. 1944–1946 sõjavangina Ukleis (Saksamaa) ja Zedelgheimis (Belgia) (1945–1946, POW Camp 2227/III barakk 171). Vabanes laagrist ja läks 1947. aastal Inglismaale. Willem oli Bradfordi Eesti Kodu Club asutaja, laekur, juhatuse liige, sekretär, abiesimees. Põhja-Inglismaa Eesti Kooli esimees (Estonian School in North England). 

2. Eesti Piirikaitserügement 

Ülemaailmse Eesti Vabadusvõitlejate Keskuse teeneteristi kavaler.
Aasta parim jalgpallur

**Aasta parim jalgpallur** on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti Jalgpalli Liidu ja Eesti Jalgpalliajakirjanike Klubi ringküsitluse tulemusena aasta parimaks hinnatud Eesti jalgpallurile.

Esimest korda anti see välja 1992. aastal. Kõige rohkem – 7 korda – on selle nimetuse võitnud Ragnar Klavan, 6 korral on see antud  Mart Poomile.

## Võitjad

## Vaata ka
* Aasta parim naisjalgpallur
* Aasta parim noorjalgpallur
* Aasta parim noor naisjalgpallur
* Meistriliiga aasta parim mängija
* Naiste Meistriliiga aasta parim mängija
* Esiliiga aasta parim mängija
* Esiliiga B aasta parim mängija
* Aasta parim rannajalgpallur
* Aasta treener
* Aasta parim staadion
* Hõbepall

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liit. Aasta parimad jalgpallurid (1992–2011)
Videokoodek

**Videokoodek** (*ingl. k. Video CoDec (*'Co**der/**Dec*'oder)*) on tarkvara ning ka kindel algoritm liikuva kujutise teisendamiseks (n-ö pakkimiseks) arvutites ja arvutivõrkudes ning digitaalses ringhäälingus edastamiseks ning säilitamiseks sobivamale kujule, pidades silmas eelkõige saavutatavat digitaalset andmemahtu ning ka vastupidi, sellisel kujul olevate andmete teisendamiseks tagasi liikuvaks kujutiseks. Üldjuhul esineb komponendina muu tarkvara koosseisus (operatsioonisüsteemid, videomängijad).
Positsioneerimisteenus

**Positsioneerimisteenus** on mobiilside lisateenus, mille puhul määratakse mobiilsidevõrgu vahenditega ära terminali umbkaudne asukoht. Teenuse täpsus sõltub eelkõige tugijaamade paigaldustihedusest, olles maapiirkondades seega väiksem kui linnades, kus tugijaamad paiknevad tihedamalt.
Eestis võimaldavad positsioneerimisteenust EMT ja Elisa Eesti mobiilsidevõrgud.

## Vaata ka
*Mobiilpositsioneerimine
Kommentaar

**Kommentaar** (ladina keeles *commentarius*) on selgitav või arvustav märkus mingi teose kohta (kitsam tähendus), aga ka igasuguse sündmuse, arvamusavalduse või seisukoha kohta üldse (laiem tähendus). Kommentaar võib olla kirjalik (trükiajakirjanduses, raamatus, netis) või suuline (raadios, avalikul üritusel, seltskonnas, internetis kättesaadavaks tehtud salvestisel jne).

Teadusliku teksti ja muude rangete reeglitega tekstide korral esitatakse kommentaarid tavaliselt põhitekstist eraldi kas joone all, teksti järel või omaette väljaandena. Kommentaaride kogumit nimetatakse kommentaariumiks. Trükimeedias, raadios ja televisioonis võidakse luua omaette kommentaarirubriike või eraldi saateid, mille olemuseks on kommenteerimine.

## Vaata ka
*Netikommentaar
SeaQuest DSV

**"seaQuest DSV"** on Ameerika ulmesari, mille looja on Rockne S. O'Bannon. 

Sari jooksis kanalil NBC aastatel 1993–1996. 

Eestis jooksis sari kanalil TV3 **"Allveepolitsei"** nime all. Viimasel hooajal kandis sari nime **"seaQuest 2032"**.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kõnepost

**Kõnepost** on telefonside (sealhulgas mobiilside) lisateenus, mis võimaldab häälsõnumite jätmist ja kuulamist teenusepakkuja hallatavas süsteemis. 

Kõneposti kasutamine sarnaneb varasemast ajast tuntud automaatvastaja kasutamisega, kuid erineb selle poolest, et ei vaja tarbija poolel ühtki lisaseadet.
Vadim Verenitš

**Vadim Verenitš** (sündinud 19. veebruaril 1978) on Eesti õigusteadlane ja semiootik.

Tema uurimisvaldkond on õigussemiootika.

## Teosed
*Verenich, Vadim 2003. Legal system: Can one speak about secondary modeling system in law? *International Journal for the Semiotics of Law* 16(1): 77-100.
*Verenitš, Vadim 2018. Õigussemiootika. Rmt.: Salupere, Silvi; Kull, Kalevi (toim.), *Semiootika*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 415–425.

## Tunnustus
*2007 Juri Lotmani stipendium

## Välislingid
*
Nouvelle-Amsterdam

**Nouvelle-Amsterdam** (*Île Amsterdam*, ka *Nieuw-Amsterdam*) on väike vulkaanilise tekkega saar India ookeani lõunaosas. Paikneb lähimatest mandritest ja asustatud piirkondadest umbes 3000 km kaugusel, olles üks kõige eraldatum paik maailmas.

Nouvelle-Amsterdam asub India ookeani keskmäestiku piirkonnas ja on tekkinud kahest üle merepinna kerkinud vulkaanist viimase 690 000 aasta jooksul. Tänapäeval esineb saarel vulkanismi jäänuknähtusi.

Kujult meenutab saar põhja-lõunasuunalist ellipsit, mis on 9,2 km pikk, 7,4 km lai. Pindala on 55 ruutkilomeetrit ja rannajoone pikkus 28 km. Rannik on peaaegu kogu ulatuses kaljune, vaid saare põhja- ja loodeosas on paar laugemat kohta. Suurimad kaljud kerkivad läänerannikul ookeanist 400–700 meetri kõrgusele. Kõige kõrgem paik on Mont de la Dives (La Divese mägi) mis ulatub 881 m üle mere pinna.

Nouvelle-Amsterdami saarel valitseb parasvöötmeline ookeanikliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on 13,8 °C. Külmim kuu on august kuu keskmise õhutemperatuuriga 11,2 °C ning kõige soojem kuu veebruar keskmise temperatuuriga 17,0 °C. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur on +1,8 °C (juulis 1964) ja kõrgeim 25,8 °C (jaanuaris 1989). Aasta keskmine sajuhulk on keskmiselt 1121 mm. Sajusem on talv ning sajupäevi on aastas 238. Valitsevad loodetuuled, mille keskmine kiirus on 7,4 m/s (27 km/h), tormi-iile (vähemalt 16 m/s) esineb kuni 163 päeval aastas. Tugevaimad mõõdetud puhangud on kiirusega 140–200 km/h (kuni 56 m/s).

Taimestikus valdavad saare madalamas osas rohumaad, kõrgemal valitsevad puhmastaimed ja samblad. Saare algupärane taimestik ja loomastik on tugevalt kannatanud nii juhuslikult kui sihilikult sisse toodud liikide mõjul. Olulist mõju on avaldanud 1871. aastal sisse toodud veised, kes tänapäevaks moodustavad kuni 2000 isendist koosneva metsiku populatsiooni, mis on kohaliku taimestiku ja loomastiku kaitsmiseks piiratud taraga saare lõunaossa.

Nouvelle-Amsterdami saare avastas oma esimesel ümbermaailmareisil Hispaania meresõitja Juan Sebastián Elcano 18. märtsil 1522, kuid ei pannud sellele nime. Aastal 1633 nimetas Hollandi kapten Anthonie van Diemen saare oma laeva järgi Nieuw Amsterdam (hollandi k. Uus Amsterdam). Prantsuse kapten Pierre François Péron veetis saarel merehädalisena kolm aastat (1792–1795). Aastal 1924 liideti saar koos Saint-Pauli saarega formaalselt Madagaskariga ja muudeti nii Prantsusmaa kolooniaks.

Esimene Prantsuse uurimisbaas rajati Nouvelle-Amsterdami saarele 1949. aastal ja nimetati Camp Heurtiniks. Sestpeale on saarel tehtud atmosfääri- ja ilmamõõtmisi, uuritud seismoloogilist aktiivsust ja tehtud geomagnetilisi mõõtmisi.
Musulmanide pataljon

**Musulmanide pataljon** (vene keeles мусульманский батальон, lühend мусбат *musbat*) oli juunis 1979 moodustatud Nõukogude Liidu ajutine väekoondis, mille ülesanne oli osaleda 1979. aasta Afganistani riigipöördes.

Musulmanide pataljon, ametliku nimetusega 154. üksik eriotstarbeline salk (*154-й отдельный отряд специального назначения*) oli 1979. aastal erinevatest spetsnazi üksustest (põhiliselt Turkestani sõjaväeringkonna 15. Üksiku Eriotstarbelise Brigaadi baasil) kogutud islamiusulistest Nõukogude Liidu sõjaväelastest moodustatud rünnaküksus.

Üksuse isikkoosseisus oli 520 meest (sõjaajaüksus), neist 60 ohvitseri. Rahvuslik koosseis oli valitud Nõukogude Liidu Kesk-Aasia liiduvabariikidest: tadžikid, usbekid, türkmeenid. Üksuse formeerimise eest vastutas otse NSV Liidu sõjaväeluure peavalitsuse 5. Valitsuse Eriluure suuna ülem polkovnik Vassili Vassiljevitš Kolesnik.

Salga koosseis: 
*juhtkond, ülem major H. Halbajev (kes enne üksuse moodustamist oli 15. ÜEB ülema asetäitja), asetäitja poliitalal kapten Anvar Sahhatov;
*staap;
*4 roodu: 
**1. rood – 5 BMP-1; 
**2. rood – BTR-60*пб*; 
**3. rood – BTR-60*пб*; 
**4. rood: 
***granaadiheitja AGS-17 Plamja (*АГС-17*) rühm, 
***RPO Rõs (*РПО “Рысь”*) rühm, 
***sapöörirühm; 
**üksikrühmad: 
***siderühm, 
***4 iseliikuvat õhutõrjeseadeldist Šilka (*ЗСУ «Шилка»*), 
***autorood, (UAZ-id ja GAZ-66), 
***materiaal-tehnilise kindlustamise rühm.

## Tegevuse kroonika
*19/20. november 1979 – salk toimetati sõjaväe transpordilennukitega Bagrami linna (isikkoosseis lennukiga AN-12, rasketehnika AN-22);
*13. detsember 1979 – salgale püstitati ülesanne jõuda omal jõul Bagrami linnast Kabuli, Tadž-beki palee valve tugevdamiseks. 
*17. detsember 1979 – hommikul algas väeosa liikumine Kabuli ning sama päeva õhtuks jõudis salk Dae-ul-Amani piirkonda; 
*27. detsember 1979 – salk osales Afganistanis Nõukogude-Afganistani sõja alguses Afganistani juhi Ḩāfiz̧ullāh Amīni palee vallutamise operatsioonis Štorm-333, koos NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee ründerühmadega Zeniit ja Grom. Salga kaotused operatsioonis: 5 tapetut, 35 haavatut (neist 12 raskelt ja 23 kergelt). 
*2. jaanuar 1980 – salga isikkoosseis toimetati sõjaväe transpordilennukitega Taškenti ja sealt põhidislokatsioonipaika Tširtšikki Usbeki NSV-s.

## Teine musbat, [[Väeosa|vo]] nr 56712

## Kolmas musbat, [[Väeosa|vo]] nr 96044

## Välislingid
*Командиры соединений и частей 40 Армии. Командиры бригад и отрядов спец. назначения.
* Page last updated at 14:47 GMT, Monday, 16 February 2009, Afghan role of 'Muslim Battalions', bbc.co.uk
Üleslaadimine

**Üleslaadimine** on andmeside liiklus väljuval suunal ühest arvutisüsteemist teise, tavaliselt suuremasse arvutisüsteemi. Kasutaja poolt vaadatuna tähendab faili **üleslaadimine** faili saatmist teise arvutisse, mis on seatud seda vastu võtma.

## Kiirused
Enamiku koduste internetiühenduste üleslaadimiskiirused on oluliselt madalamad allalaadimiskiirustest (5-15 korda), kuna enamus andmesideliiklusest toimub kodukasutaja teenuse tarbimise spetsiifikast lähtudes allalaadimissuunal.
Seevastu ettevõtetele pakutav internetiühendus on enamikul juhul sümmeetriline, mis tähendab, et saavutatavad kiirused on üles- ja allalaadimissuunas võrdsed.

## Vaata ka
* ADSL
* Allalaadimine

## Viited
Eesti Kommunist

**Eesti Kommunist** oli EKP Keskkomitee teoreetiline ja poliitiline kuukiri. 

Ajakiri asutati aastal 1945 (kandis aastani 1952 nime Eesti Bolševik) ja avaldas marksismi-leninismi teooria, parteielu, nõukogude töö, aga ka majandusalaseid ning kultuuri käsitlusi. Paralleelselt ilmus venekeelne rööpväljaanne (Bolševik Estonii), mis asutati aastal 1951. 

Eesti Kommunist ilmus kuni aastani 1989. Detsembrist 1989 ilmus edasi nimega **Poliitika**. Selle nime all ilmus detsembrini 1991.

Ajakirjal oli lisaväljaanne Küsimused ja Vastused (1961–1984).

## Viited

## Vaata ka
*EKP Keskkomitee häälekandja Kommunist (ajaleht), 1940–1941
Küsimused ja Vastused

**Küsimused ja Vastused** oli EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri, mis ilmus EKP Keskkomitee ajakirja Eesti Kommunist lisana aastail 1961–1984. Aastatel 1959–1960 ilmus ajakiri kaheksa korda aastas, 1961–1974 üks kord kuus, aastast 1975 kaks korda kuus. 

Ajakiri sisaldas propagandaartikleid ja suuremalt jaolt artikleid, mis olid vastusteks lugejate küsimustele väga erinevatel teemadel. Ajakirja toimetuses on töötanud Eesti kirjanikke, nagu Andres Vanapa (1956–1970), Enn Vetemaa (1963–1965), Andres Ehin (1965–1966), Henn-Kaarel Hellat (1968–1975?) jt.

Küsimuste ja Vastuste eellane oli ajakiri Abiks Agitaatorile (1945–1960) ja järglane ajakiri Aja Pulss, mis hakkas ilmuma aastal 1985.
Aja Pulss

**Aja Pulss** oli aastatel 1985–1993 Eestis välja antud EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri.

Ajakiri asutati kommunistliku ideoloogiat kandva ühiskondlik-poliitilise ajakirjanduse moderniseerimiseks. Aja Pulss hakkas ilmuma ajakirja Küsimused ja Vastused asemel 1985. aasta jaanuaris. Küsimuste ja Vastuste halli ja igava välimuse asemel oli Aja Pulss värvitrükis, suures formaadis ja fotodega illustreeritud.

Enne ajakirja Aja Pulss ilmusid EKP KK väljaanded: Abiks Agitaatorile (1945–1960), Küsimused ja Vastused (1961–1984).

## Peatoimetajad
*Vambola Lillemäe
*Endel Põder
*Jüri Arusoo

## Viited
Giuliano Razzoli

**Giuliano Razzoli** (sündinud 18. detsembril 1984 Castelnovo ne' Montis) on Itaalia mäesuusataja, kes võistleb põhiliselt slaalomis. Olümpiavõitja (2010).

Razzoli osales esimest korda rahvusvahelisel tippvõistlusel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is slaalomis, kuid oli sunnitud katkestama rajalt väljasõidu tõttu. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli ta slaalomis olümpiavõitjaks.

Esimest korda osales Razzoli maailma karikasarjas 18. detsembril 2006 Alta Badias slaalomis, kuid ei jõudnud teise ringi. Esimest korda jõudis ta punktikohale, 30 parema hulka, samal hooajal 2007. aasta jaanuaris Kitzbühelis, kus sai slaalomis 24. koha. Kaks aastat hiljem 2009. aasta jaanuaris astus ta esimest korda poodiumile, olles Zagrebis toimunud MK-etapil slaalomis kolmas. Hiljem samal hooajal sai Razzoli Kranjska Goras slaalomis teise koha. Esimese võidu MK-võistluste etapil sai ta 2009.–2010. aasta maailma karikasarja arvestuses slaalomis 2010. aasta jaanuaris Zagrebis. Kokku on ta poodiumile jõudnud 2015. aasta märtsi seisuga kaheksal korral.

Razzoli on võitnud ka kolm Euroopa karikasarja etappi. Itaalia meistrivõistlustel on ta saanud slaalomis 2006. aastal kuldmedali ja 2009. aastal hõbemedali. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Giuliano Razzoli on osalenud (seisuga 15. märts 2015) 83 MK-etapil ja jõudnud poodiumile kaheksal korral, millest kaks korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Giuliano Razzoli koduleht
*
Kahendarv

**Kahendarv** ehk **binaararv** on kahendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla ainult 2 väärtust, ehk siis kas 0 või 1. Kahendarvud on näiteks kujul 1, 10, 11, 100, 101, 110 jne. Kümnendsüsteemis arv 2 on näiteks kahendsüsteemis 10, arv 3 on 11, arv 4 on 100 jne. Kahendarve kasutatakse informaatikas, kuna arvutid opereerivad riistvara tasandil just nimelt kahendsüsteemis. Informaatikas kasutatakse rohkem siiski kuueteistkümnendarve ja varem vähemal määral ka kaheksandarve kuna need on inimestele kergemini loetavad.

## Arvud 0–16

## Negatiivsed arvud kahendsüsteemis
Negatiivsete arvude esitamiseks kahendsüsteemis kasutatakse peamiselt kolme võimalust:
*Märgi lisamine arvule (otsekoodile) (märgibitt on positiivsete arvude korral 0, negatiivsete arvude korral 1)
*Täiendkood (*two's complement*)
*Pöördkood (*one's complement*)
Praktiline informaatika

**Praktiline informaatika** on informaatika haru, mis tegeleb arvuti tööd vahetult juhtivate programmidega – riistvara ja rakendustarkvara vahelise vahelüliga. 

Praktilise informaatika alla kuuluvad muu hulgas tarkvaratehnika, andmebaasid, teadmussüsteemid, kompilaatorite ehituse ja operatsioonisüsteemid.    

## Viited
Kahendfail

**Kahendfail** ehk **binaarfail** (inglise *binary file*, *binary*) on arvutifail, mis võib sisaldada suvalist tüüpi andmeid, mis pole lihttekstilisel kujul. Kahendfailid on näiteks programmifailid, fotod ja videod ning enamik dokumendivorminguid. Siiski võib kahendfail osaliselt sisaldada ka lihtteksti. Lihtsustatult võib öelda, et kahendfail on selline fail, mille sisu on täielikult loetav vaid arvutile, kuid mitte inimesele. Kahendfaili kasutamiseks või töötlemiseks on enamasti vaja vastavat programmi.

Mõnede erinevate kahendfailide loetelu on toodud faililnimede laiendite lehel.

Kahendfaili sisuline vastand on tekstifail.
DVB-C

**DVB-C** (*Digital Video Broadcast - Cable* ehk 'digitaalse videosignaali ülekanne – kaabel') on tehnoloogia digitaalse televisioonisignaali ülekandeks koaksiaalkaabelvõrgu kaudu seal seni edastatud analoogtelevisiooni signaali asemel.

DVB-C olulisteks eelisteks analoogtelevisiooni ees on võimalus edastada samas sageduskanalis kuni 15 korda rohkem programme, sealhulgas kõrglahutusega programme. Programme edastatakse ühtse paketina, mida nimetatakse multipleksiks (*mux*). Ka puuduvad analoogtelevisioonile omased häired ning on võimalik edastada krüpteeritud programme. Lisaks saab DVB-C multipleksides koos teleprogrammidega edastada ka raadioprogramme.

Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut TSI kinnitas 1998. aastal DVB-C-standardi EN 300 429  ja 2010. aastal selle edasiarenduse DVB-C2 standardi EN 302 769 . Viimane võimaldab edastada ka ultrakõrglahutusega televisiooni signaali.

DVB-C on peale Euroopa kasutusel suures osas Aasias, samuti Aafrikas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. Põhja-Ameerikas ja Jaapanis on oma kaabeltelevisioonisüsteemid.

Eestis kasutavad DVB-C-standardit elisa, STV ja Telset. Enamik nende edastatavaid programme on krüpteeritud ning avanevad vaid teenusega liitumisel kiipkaardi abil.

## Vaata ka
*Kaabeltelevisioon

## Viited

## Välislingid
* https://www.dvb.org/standards/dvb-c2  DVB-C2
Voogedastus

**Voogedastus** ehk **striiming** (inglise keeles *streaming*) on andmevoogude ülekanne serverist, nii et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu. Voogedastusena toimub näiteks  internetiraadio kuulamine. Voogedastusena saab üle kanda nii reaalajas kui ka varem salvestatud heli või pilti. Eraldi voogedastuse liik on mitmikedastus.

## Vaata ka
* allalaadimine
* MPEG-4
* voogedastusostlemine
Alamvõrgumask

**Alamvõrgumask** (*subnet mask*) on mask IP-aadressist alamvõrgu osa eristamiseks. See osa leitakse, tehes AND-tehte IP-aadressi ja alamvõrgumaski vahel. Tulemus on alamvõrguaadress ja jääk on võrgu-ID.

Näide IPv4-võrgundusest. AND-tehet saab vaadelda järgnevas binaar tabelis.

Alamvõrgumaski nimetatakse maskiks kuna seda saab kasutada alamvõrgu tuvastamiseks, mille osaks on antud IP aadress, kui teha bitikaupa AND-operatsioone maski ja IP aadressiga (AND-operatsioonile omaselt on tulemus 1, juhul kui mõlemad kahendarvud on võrdsed 1-ga, vastasel korral on tulemus 0). Tulemuseks ongi alamvõrgu aadress.

## Vaata ka
*IP-aadress
*Alamvõrk
*Arvutivõrk

## Viited
Multiedastus

**Multiedastus** ehk **multisaade** (inglise keeles *multicast*, *multicasting*) on selline andmeside edastamise liik, kus samad andmepaketid jõuavad korraga mitmesse sihtkohta.

Multiedastust kasutatakse näiteks IPTV korral. Multiedastuse võimalused interneti kaudu on väga piiratud, seda kasutatakse põhiliselt kohtvõrgus.

Multiedastust saab määratleda erinevates protokollikihtides, näiteks 2. kihis Etherneti tasemel ja 3. kihis IP tasemel.

## Etherneti multiedastus
Etherneti multiedastus toimub ühe Etherneti võrgu piires, levib seega üle järgurite ja sildade, kuid mitte üle ruuterite.

Osa MAC-aadresse on IEEE poolt eraldatud kindlaks otstarbeks. Vabalt kasutatavad multiedastusaadressid on vahemikus C0-00-00-00-80-00 kuni C0-00-40-00-00-00.

## IP-multiedastus

IP-multiedastuse jaoks on eraldatud aadressivahemik 224.0.0.0–239.255.255.255 (klass D). 4 esimest bitti aadressis on ühed, ülejäänud 28 bitti moodustavad multiedastusgrupi numbri. Aadressipiirkond 224.0.0.0–224.0.0.255 on reserveeritud kohaliku leviga gruppide jaoks (s.t neile aadressidele saadetud pakette ei edastata ühelt liideselt teisele). IP-pakettidel on TTL (eluea) väli. Multiedastuse korral on eluea väärtustel eritähendused: 0 on kohalik arvuti, 1 kohalik võrk, <32 sama ruum, asutus või osakond, <64 sama regioon, <128 sama kontinent, <192 ülemaailmne, kuid piiratud riba, <256 piirangud puuduvad.

Reserveeritud aadressid: 224.0.0.1 kõik arvutid alamvõrgus, 224.0.0.2 kõik ruuterid alamvõrgus, 224.0.0.4 kõik DVMRP ruuterid, 224.0.0.5-8 kõik OSPF ruuterid, alates 224.0.0.9 kõik RIPv2 ruuterid.

IP multiedastamisel üle Etherneti aadressiteisenduse protokolli analoog puudub. IP-aadressi madalamad 23 bitti kopeeritakse otse MAC-aadressi madalamatesse bittidesse. Selle jaoks on reserveeritud MAC-aadresside vahemik 01-00-5E-XX-XX-XX ja nende XX-ide asemele see IP-aadressi osa kirjutataksegi. 5 bitti jääb kajastamata, seega võib tekkida kollisioon ja kahe multiaadressi paketid pole eristatavad. Sel juhul eristatakse õigeid pakette valedest sihtpunkti IP-aadressi järgi.

Kogu internet ei ole veel multiedastusvõimeline. Eksisteerivad "saared", mille piires multiedastus töötab. Hulk selliseid saari on ühendatud virtuaalseks multiedastusvõrguks MBONE. Saarte ühendamiseks kasutatakse "tunneleid".

## Vaata ka
* MPEG-4
* Voogedastus
IPTV

**IPTV** (*Internet Protocol TeleVision*) on selline digitaaltelevisiooni edastamise liik, kus televisioonisignaali kandev andmevoog liigub läbi interneti ja kohtvõrgu andmepakettidena telerisse internetiprotokolli ehk -reeglistiku alusel. Andmevoog liigub võrgus multiedastusena, s.t võib jõuda korraga mitmesse sihtkohta.

Internetiühendus vaskkaabli (telefonikaabli ja keerdpaarkaabli)  kaudu võimaldab ADSL-ühenduse kasutamisel kiirust üleslaadimisel kuni 16&nbsp;Mbit/s ja allalaadimisel 1&nbsp;Mbit/s. Seega on peale tavalahutusega televisiooni võimalik levitada ka kõrglahutusega televisiooni signaali, mis vajab vähemalt 10&nbsp;Mbit/s.

Vaskkaablivõrkudes minnakse üle kiirema lairibaühenduse tehnikale VDSL2, mis võimaldab edastuskiirusi 40/10&nbsp;Mbit/s või ka enam. Perspektiivsed tehnoloogiad (nt G.fast) lubavad tulevikus kiirusi kuni 400&nbsp;Mbit/s.

Kui signaal jõuab vastuvõtukoha terminali läbi valguskaabli, on võimalik valida Elioni pakutavaid kiirusi kuni 300&nbsp;Mbit/s üles/alla (2015. a).

Vastuvõtukoha terminalist läheb signaal telerisse läbi spetsiaalse ruuteri ja digiboksi, mille juurde kuulub eraldi pult.

IPTV võimaldab mitmeid interaktiivseid teenuseid, nt saadete järelvaatamist, teleprogrammide (kanalite) tellimist ja videolaenutust teleri ekraanilt.

## Viited
2. Comment fonctionne l'IPTV? iptv quebec
Massikommunikatsioon

**Massikommunikatsioon** on kommunikatsioon, kus saatja on vastuvõtja jaoks umbisikuline. 

Massikommunikatsiooni puhul seega saatja ei ole mitte subjekt, vaid teabekanal, mille suhe vahendatava sisuga on vastuvõtjale tundmatu ja kontrollimatu. Saatja umbisikulisus tähendab, et erinevalt kommunikatsiooni normaalsituatsioonist ei ole vastuvõtjal võimalik kinnitada teate vastuvõtmist, saatjal ei ole võimalik kontrollida teate kohalejõudmist ja saatjal ei ole võimalik ka kontrollida tõlgendusreeglitest kinnipidamist. Kommunikatsiooni mõiste kasutamist selles olukorras õigustab asjaolu, et vastuvõtja tõlgendus temale vahendatud sisust on olemuselt autokommunikatiivne. Tagasiside massikommunikatsiooni olukorras tähendab vastuvõtja autokommunikatiivset võimet sünteesida uusi tähendusi.
Autokatalüüs

**Autokatalüüs** on katalüüs, mille korral reaktsiooni saadus kiirendab reaktsiooni ennast.

Autokatalüüsi aluseks on positiivne tagasiside.

## Vaata ka
*ahelreaktsioon (keemia)
Iseregulatsioon

**Iseregulatsioon** ehk **autoregulatsioon** on paljude süsteemide (eriti biosüsteemide) tasakaalu tagamise mehhanism; harvem ka mõeldud kui omadust kohandada end ümber tingimuste muutumise korral.

Mõiste võttis kasutusele bioloog Hans Driesch.

## Vaata ka
*eneseregulatsioon
*iseorganiseeruvus
*regulatsioon
*tagasiside

## Viited
Väljund

**Väljund** on süsteemi produkt või tulem, mis on **väljundsuurus**ena mõõdetav või registreeritav ja mille kaudu süsteem võib mõjustada oma ümbrust või teisi süsteeme.

Väljundit eristatakse süsteemi seisundist (olekust).

## Vaata ka
*Sisend
*Tagasiside
Sisend

**Sisend** on süsteemi seisundit mõjustada võiv tegur, mida iseloomustatakse arvuliselt kui **sisendsuurust**.

## Vaata ka
*Väljund
*Tagasiside
*Sisend/väljund
*Sisendseade
Sübariit

**Sübariit** on mõnutsev elunautija. 

Inimene, kes armastab mugavust ja mõnusid.

Vanakreeka linna Sybarise järgi.

## Vaata ka
*hedonism

## Viited
FreeBSD

**FreeBSD** on tasuta UNIXi-laadne operatsioonisüsteem, mis põlvneb AT&T UNIX-ist läbi BSD. See ei ole UNIX-i kloon, kuid on kavandatud ja töötab UNIXiga sarnaselt. FreeBSD-d peetakse robustseks ja töökindlaks, seetõttu kasutatakse seda töökindlust nõudvates kohtades serveritena.

FreeBSD on täielik operatsioonisüsteem. Tuum, draiverid ja kasutajaliidesed, näiteks kesta hoitakse samas lähtekoodi muudatusi jälgivas puus. Linuxi distributsioonide puhul arendatakse tuuma, kasutajaliideseid ja rakendusi eraldi ning pakendatakse siis eri viisidel. 

Tavakasutajale on suunatud FreeBSD-l põhinev TrueOS, varasema nimega PC-BSD.
Suurem osa tarkvarast, mis töötab Linuxiga, töötab ka FreeBSDga.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* FreeBSD käsiraamat, veebiarhiiv
* FreeBSD software / ports online
* August 15, 2012, FreeBSD and Mobile Broadband, TechNotation
Malcolm Lincoln

**Malcolm Lincoln** on Eesti ansambel, mis tegutseb alates 2009. aasta oktoobrist. Bändi liikmed on Robin Juhkental (vokaal, elektroonika) ja Madis Kubu (basskitarr). Robin Juhkental iseloomustab bändi stiili kui "elektrooniline popp natuke veiderdava alatooniga". 

Bändi nimi pärineb telemängust "Kes tahab saada miljonäriks?", kus üks osaleja pakkus Abraham Lincolni, Ameerika Ühendriikide 16. presidendi nimeks "Malcolm Lincoln". Malcolm Lincoln koos saatva vokaalkvartetiga Manpower 4 võitis võistluse Eesti Laul 2010 lauluga "Siren" ja esindas Eestit 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Bändi debüütalbum "Loaded With Zoul" ilmus 2010. aasta mais.

## Ajalugu
Malcolm Lincoln sai alguse Robin Juhkentali sooloprojektina, kui ta 2009. aasta sügisel laadis üles oma esimesed lood veebiportaali MySpace nime "Malcolm Lincoln" all. Kui Juhkental sai kutse esineda Tallinnas Kinomajas 31. oktoobril 2009, palus ta sõber Madis Kubul esinemisel bassi mängida. Kubust sai Malcolm Lincolni alaline liige. Hiljem detsembris esitas Vaiko Eplik, Eesti helilooja ja muusikaprodutsent, Robin Juhkentalile pakkumise anda tema Mortimer Snerdi plaadimärgi all välja väike tiraaž plaate. Eplik pakkus end ka plaadi produtsendiks. 2010. aasta alguses esitas Juhkental kaks lootustandvamat lugu oma valmivalt plaadilt – "I'm Still Standing Here" ja "Siren" – üle-eestilisele lauluvõistlusele Eesti Laul 2010. "Siren" valiti üheks kümnest finaali pääsevast loost (pärast ühe teise edasipääsenu diskvalifitseerimist) ja võitis lõppvõistluse, mis toimus 12. märtsil. Võistlusel esitati lugu koos saatva vokaalkvartetiga Manpower 4. Eesti Laul 2010 võitmise tulemusena esindas Malcolm Lincoln Eestit 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Aprillis 2010 pakkus Universal Music Malcolm Lincolnile artistilepingut, mille bänd ka allkirjastas. Ansambli esikalbum "Loaded With Zoul" ilmus 20. mail 2010. 25. mail 2010 esinesid nad Oslos Eurovisiooni lauluvõistluse esimeses poolfinaalis, kuid finaali bänd ei pääsenud.

## Diskograafia
### Albumid
* "Loaded With Zoul" (2010)

### Singlid
* "Siren" (2010)
* "Loaded With Zoul" (2010)
* "Man On The Radio" (2011)
* "Bye" (2012)

## Viited

## Välislingid

* MalcolmLincoln.com
* Malcolm Lincoln MySpace'is
* Maria Juur, "Entering the Malcolm Lincoln Centre", DiveDiveDive.org, 12. märts 2010 (inglise keeles)
Viktoria Rebensburg

**Viktoria Rebensburg** (sündinud 4. oktoobril 1989 Kreuthis) on Saksamaa mäesuusataja, olümpiavõitja (2010).

Rebensburg tuli juunioride maailmameistrivõistlustel 2008. aastal Formigalis ülisuurslaalomis ja 2009. aastal Garmisch-Partenkirchenis nii ülisuurslaalomis, kui ka suurslaalomis juunioride maailmameistriks. Lisaks sai ta juunioride MM-il 2008. aastal veel suurslaalomis hõbemedali ja kiirlaskumises pronksi.   

Täiskasvanute rahvusvahelisel tippvõistlusel osales Rebensburg esimest korda 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres ja sai suurslaalomis kaheksanda koha. Kaks aastat hiljem 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is oli ta suurslaalomis üheksas ja ülisuurslaalomis kümnes. Järgmisel aastal 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli Rebensburg suurslaalomis olümpiavõitjaks.

Maailma karikasarjas osales Rebensburg esimest korda 15. detsembril 2006 Reiteralmis Alpi kahevõistluses; ta pidi katkestama slaalomis, kuna sõitis rajalt välja. 2007. aasta veebruaris toimunud Sierra Nevada MK-etapil jõudis ta esimest korda punktikohale, 30 parema hulka, kui oli suurslaalomis kolmeteistkümnes. Esimese poodiumikoha sai ta 2009.–2010. aasta maailma karikasarja arvestuses 24. jaanuaril 2010 Cortina d'Ampezzos suurslaalomis, kui oli teine. Esimese võidu sai ta MK-etapil 23. oktoobril 2010 Söldenis, kui võitis suurslaalomi.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Beaver Creekis
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2019  Åres
**  hõbemedal suurslaalomis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008  Formigalis
** **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis
** hõbemedal suurslaalomis
** pronksmedal kiirlaskumises
* 2009  Garmisch-Partenkirchenis
** **juunioride maailmameister** suurslaalomis
** **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 3. koht: 2016, 2018
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2011, 2012, 2018**
** 2. koht: 2016
** 3. koht: 2013
Viktoria Rebensburg on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 236 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 44 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Viktoria Rebensburgi koduleht
* Viktoria Rebensburg FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* Viktoria Rebensburg Alpine Ski Database kodulehel
* Viktoria Rebensburg ski2b.com kodulehel
* Viktoria Rebensburg vancouver2010.com kodulehel
Pääsupunkt

**Pääsupunkt** (inglise keeles *access point* – 'juurdepääsupunkt'), ka **pöörduspunkt**, on seade, mis võimaldab juurdepääsu internetile või muule andmesidevõrgule. See võib olla näiteks Wi-Fi, Bluetoothi või muu sarnase tehnoloogia pääsupunkt. Tulipunktist erineb see selle poolest, et tulipunktiks nimetatakse seadme tekitatud leviala, pääsupunktiks aga seadet ennast.


Pilt:Linksys BEFW11S4 on Comcast cable modem 20060327.png|Tüüpiline pääsupunkt
Pilt:Industrial wireless access point.JPG|Tööstuslik pääsupunkt


## Vaata ka
* Tulipunkt
* Traadita võrk
* Wi-Fi
* WiMAX
Robin Juhkental

**Robin Juhkental** (sündinud 20. mail 1988 Tallinnas) on eesti laulja, laulukirjutaja, tele- ja raadiosaatejuht, pulmaisa ja meemitegija. Televisioonis on ta töötanud uudisemagasini Reporter välisuudiste toimetaja ja reporterina ning TV3-s toimetatanud saateid nagu Stuudio, Kolmekas.   

Ta on ansamblite Malcolm Lincoln, Metro Luminal ja Robin Juhkental & The Big Bangers solist. Lisaks on avaldanud muusikat ka sooloartistina. Ansambli Malcolm Lincoln koosseisus võitis ta 2010. aastal Eesti Laulu võistluse ja esines Eurovisiooni lauluvõistlusel. 

Juhkental on laulnud ka noortebändides Speed King ja Fond (Noortebänd 2007 2. ja 3. koht). 

Ta on juhtinud Kuku Raadio hommikuprogrammi ning Raadio 2-s saateid "Hommik", "Drive" ja "R2 Pulss". 

Ta on õppinud Tallinna Kivimäe Põhikoolis, Tallinna Nõmme Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikakõrgkoolis. 

Ta on osalenud telesaadetes "Kaks takti ette" (2007), "Eesti otsib superstaari", "Eesti muusika karikas" ning mänginud näitlejana seriaalides "Kättemaksukontor", "Nurjatud tüdrukud", "Keskea rõõmud", "Naised vormis", "Naised saunas rääkisid" ja "Valetamisklubi".

## Isiklikku
2023. aasta veebruaris abiellus ta fotograafi ja modelli Pille-Riinuga. 2024. aasta 15. veebruaril sündis neil tütar. 2025. aasta augustis sündis neile teine tütar.

Tal on varasemast kooselust veel üks laps.

## Viited

## Välislingid
* Mart Niineste, "Tassike teed Robin Juhkentaliga", Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010
* Juhkental Instagramis
* Juhkentali artistiprofiil
* Juhkentali muusikakanal
Mobiil-ID

**Mobiil-ID** on Eesti Vabariigi elektrooniline teenus, mis võimaldab mobiiltelefoni abil isikut tuvastada ja dokumente digiallkirjastada. Mobiil-ID abil saab teha internetis samu toiminguid kui ID-kaardiga. Mobiil-ID sertifikaadid kehtivad 5 aastat nagu ID-kaardilgi. Pärast seda tuleb mobiiltelefonil SIM-kaart vahetada (telefoninumber ei muutu).

Mobiil-ID eeliseks ID-kaardi ees on võimalus kasutada seda arvutiga, millel puudub ID-kaardi luger ja selleks vajalik tarkvara. Samuti ei pea ID-kaarti kaasas kandma.

Alates 01.02.2011 välja antud Mobiil-ID on riiklik digitaalne isikutunnistus. 
## Mobiil-ID
* Mobiil-ID on kasutusvalmis igal pool maailmas, kus on mobiililevi.
* Kasutajal ei ole vaja arvutiga ühendatud ID-kaardi lugerit, seda asendab mobiiltelefon.
* Kasutajal ei ole vaja arvutis ID-kaardi tarkvara. Mobiil-ID tarkvara on paigaldatud kasutaja mobiiltelefoni.
* Eestis on tänaseks välja töötatud e-teenused (nt Eesti pankade mobiilipangad), mille kasutamiseks piisab mobiiltelefonist ja Mobiil-ID’st.
* Kasutajal ei ole vaja meeles pidada erinevaid kasutajanimesid ja paroole, kaasas kanda paroolikaarte ega PIN-kalkulaatoreid. Piisab Mobiil-ID PIN1 ja PIN2 koodide meeldejätmisest.
*Mobiil-ID kasutamiseks sobivad kõik tänapäevased mobiiltelefonid.

## Turvalisus
* Mobiil-ID turvalisus on võrdne ID-kaardi turvalisusega.
* Isiku tõendamine ning digitaalallkirja andmine Mobiil-ID abil on kaitstud kõrge turvatehnoloogia ja vastavate PIN-koodidega.
* Andmevahetus mobiiltelefoni ja e-teenuse keskkonna vahel toimub üle krüpteeritud ühenduse.
* Mobiil-ID väljaandmine toimub isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel ja vastavuses digitaalallkirja seadusega ning isikusamasuse kontrollimise osas järgitakse sama rangeid infotehnoloogilisi ja organisatsioonilisi nõudeid, nagu ID-kaardi väljastamiselgi. 

## Mobiil-ID sertifikaadi hankimine
Mobiil-ID sertifikaadi hankimiseks tuleb pöörduda Mobiil-ID teenust pakkuva mobiilside operaatori poole, kellelt on võimalik saada Mobiil-ID toega SIM-kaart. Mobiil-ID kasutamiseks tuleb SIM-kaart aktiveerida. Mobiil-ID sertifikaati antakse välja vastavalt digitaalallkirja seadusele. Mobiil-ID kasutamine ei mõjuta telefoninumbrit ega muid viimasega seotud teenuseid.

## Viited

## Vaata ka
* Mobiil-ID
* Tee endale Mobiil-ID
* E-teenused

## Välislingid
*Isikutuvastus ja digiallkirjastamine mobiiltelefonis
* Riik andis rohelise tule: peagi saab mobiil-ID kohe näotuvastusega aktiveerida, Geenius, 22. veebruar 2019
MINIX

**MINIX** on Andrew Tanenbaumi loodud pisike operatsioonisüsteem. Ta lõi MINIX-i kui näidise operatsioonisüsteemist oma raamatu "Operating Systems: Design and Implementation" (1987) tarvis. Raamat sisaldas 12 000 rida MINIX-i koodi ja lisaks sai lähtekoodi kaasa ka flopil. MINIX loodi ühilduma IBM PC-de ja IBM PC/AT arvutite jaoks, sest need oli siis kõige levinumad ja Tanenbaumile ka kättesaadavad. Hiljem lisandus muidki arhitektuure.

Praegu on kasutusel MINIX 3 versioon, mille valmimisest anti teada 2005. aastal. Nagu ka eelmised versioonid, on ka tema eesmärk tegelikult tutvustada õpilastele ja huvilistele operatsioonisüsteemi ehitust. Seda on võimalik nüüd ka näiteks LiveCD-na kasutada või siis kuvatõmmistega vastavatel emulaatoritel käivitada.

## Seos Linuxiga
Linus Torvalds kasutas ja hindas MINIXit, kuid tema loodu erines MINIXist päris palju. Võrreldes Linuxiga on MINIXi suurimaks erinevuseks tuuma ülesehitus. Linux kasutab monoliit tuuma, MINIX aga mikrotuuma. Tannenbaumi-Torvaldsi debatis ei kiitnud Tannenbaum seda otsust heaks ja veel 2006. aasta mais õigustas ta mikrotuuma kasutamist. Kuna Linuxit arendati algselt MINIXis, siis päris Linux mitmed MINIXi omadused, nagu näiteks failisüsteemi.

Kenneth Brown Alexis de Tocqueville Instituudist üllitas 2004. aasta mais raamatu "Samizdat", kus ta väitis, et suur osa Linuxi tuuma koodist kopeeriti MINIXi koodist. Süüdistused lükati üleüldiselt ümber, Andrew Tanenbaum kritiseeris Kenneth Browni ja kirjutas pika vastuväite oma isiklikule veebilehele.

## Litsents
Ajal, kui esimene MINIX ilmus, loeti selle litsentsi suhteliselt liberaalseks. Andrew Tanenbaum soovis kohe algul, et MINIXi lähtekood oleks kõigile vabalt kätte saadav. Seda selleks, et õpilastel ja raamatu kasutajatel oleks võimalik vabalt koodi uurida, muuta ja uusi programme arendada. Algul ei nõustunud sellega raamatu kirjastajad. Nimelt nad ei tahtnud, et raamatus oleks midagi sellist liidetud, mida kasutajad võivad ise kopeerida (näiteks lähtekood). Nii lahendati algul olukord nii, et MINIX-i litsentsitasu liideti raamatu hinnale. See muutis ka võimatuks MINIXi kasutamise vabalt jagatava operatsioonisüsteemi alusena. Kuid kui 1990. aastate alguses ilmusid Linux ja 386BSD operatsioonisüsteemid, siis õnnestus lõpuks ka MINIX muuta vabaks tarkvaraks.

Aprillis 2000 muutus MINIX vabaks/avatud tarkvaraks lubava vaba tarkvara litsentsi alusel, aga selleks ajaks oli MINIX oma võimalustelt teistest operatsioonisüsteemidest maha jäänud ja paljud entusiastid olid 1990. aastatel selle asemel Linuxile või mõnele BSD variandile üle läinud. Nii on MINIX praegused kasutajad peamiselt üliõpilased või hobikasutajad.

## Vaata ka
* Equinox Desktop Environment

## Viited

## Välislingid
* Ametlik MINIX 3 koduleht
* MINIXi ajalugu Andrew S. Tanenbaumi kirjutatuna
Andrew Tanenbaum

**Andrew Stuart Tanenbaum** (sündinud 16. märtsil 1944 New Yorgis) on ameerika infotehnoloog. 

Ta on UNIXi-laadse operatsioonisüsteemi MINIX autor. Ta kirjutas MINIX-i oma üliõpilastele õppeotstarbel ja avaldas selle 1987. Nimi tuleb sõnadest MINi-unIX. MINIX oli Linus Torvaldsile eeskujuks Linuxi loomisel 1991.

Tanenbaum sündis New Yorgis ja kasvas üles selle eeslinnas White Plainsis, kus lõpetas kohaliku keskkooli. Tema isapoolne vanaisa sündis Horostkivis, mis tänapäeval asub Ukrainas Ternopili oblastis.

Tanenbaum lõpetas 1966 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi bakalaureusekraadiga füüsikas ja 1971 California Ülikooli Berkeleys doktorikraadiga astrofüüsikas.

1981. aasta paiku lõi Tanenbaum Amsterdami kompilaatorite tööriistakasti, mis toetas mitut programmeerimiskeelt ja võimaldas ühes keeles kirjutatud programme käivitada teiste keelte kompilaatoritel. Tanenbaum haldas seda kuni versioonini 5.5.

Ta õpetas Amsterdami Vabas Ülikoolis arvutite arhitektuuri ja operatsioonisüsteeme kuni 2014. aastani, mil temast sai emeriitprofessor. Ta on kirjutanud kogu maailmas tuntuks saanud õpikuid infotehnoloogia teemal.

2004 lõi ta saidi Electoral-vote.com, mis ennustab USA üleriigiliste valimiste võitjaid.

## Välislingid

* Professor Andrew S Tanenbaum
* Andy Tanenbaumi mõtted Linuxist, O'Reilly Online Catalog, 29. jaanuar 1992. ISBN 1-56592-582-3
Odyssey: The Definitive Collection

"**Odyssey: The Definitive Collection**" on 2003. aastal ilmunud kreeka helilooja ja artisti Vangelise teoste kogumik.

## Lood

1. Pulstar (5:24)
2. Hymne (2:43)
3. Chariots of fire (3:31)
4. Missing (3:57)
5. Love theme from Blade runner (4:54)
6. End titles from Blade runner (4:10)
7. The tao of love (2:19)
8. Theme from Antarctica (3:52)
9. Theme from Cavafy (2:49)
10. Opening titles from Mutiny on the Bounty (3:52)
11. Conquest of Paradise (6:08)
12. La petite fille de la mer (5:54)
13. L'enfant (4:57)
14. Anthem - FIFA World Cup 2002 (2:58)
15. Celtic dawn (4:06)
16. Movement 1 from Mythodea (5:23)
17. I'll find my way home (4:30)
18. State of independence (4:59)
Gimsøya

**Gimsøya** on saar Norra meres Nordlandi maakonnas, üks Lofootidest. 

Pindala 46 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 696 m.
Una jõgi

**Una** on jõgi Euroopas. 

Jõgi algab Dinaaridest. Ülemjooksul voolab põhja, alamjooksul pöördub kirdesse; suubub paremalt Savasse.

Jõe pikkus on 207 km.
SIM

**SIM** ehk **SIM-kaart** (inglise *Subscriber Identification Module* – 'abonendi tuvastusmoodul') on kiipkaart, millel sisalduvad andmed identifitseerivad abonendi mobiilside teenusepakkuja võrgule. Ilma SIM-kaardita ei ole terminal mobiilsidevõrgule abonendina tuvastatav ning seetõttu pole võimalik sellega ka teenuseid tarbida, kuna pole teada, keda selle eest maksustada. Erandina saab siiski ka ilma SIM-kaardita helistada standardsele hädaabinumbrile 112. Peale selle sisaldab SIM-kaart vähesel hulgal mälu telefoniraamatu ja mõningate seadete (näiteks SMS-keskuse number) hoiustamiseks. SIM-kaart sisestatakse mobiiltelefoni või muusse andme- või kõnesideterminali (näiteks GSM-modemisse).

Võrgule juurdepääsuks sisaldab SIM-kaart IMSI-koodi (mis on soovi korral vabalt loetav), mida võib vaadelda kui kasutajanime, ning K<sub>I</sub>-koodi, mille aga SIM-kaart hoiab enda teada. Autoriseerimiseks saadab terminal (tavaliselt mobiiltelefon) võrku tagasi võrgu saadetud kontrollsõna, mis on SIM-kaardi poolt KI-koodiga töödeldud. Kuna mobiilsidevõrgule on KI-koodi väärtus teada, siis teostab see ise kontrollsõnaga samasuguse töötluse. Kui töödeldud kontrollsõnad ühtivad, siis loetakse autoriseering õnnestunuks ja klient lubatakse võrku. Seega on KI-koodi olemus keerulisem kui lihtsalt paroolil, pigem on see võrreldav näiteks pankade PIN-kalkulaatoritega.

Lisaks võrgu juurdepääsukoodidele sisaldab SIM ka teisi koode (näiteks PIN-kood), mis on vajalikud tema enda funktsioonidele juurdepääsuks.

## Vaata ka
* Kiipkaart
* E-SIM

## Viited

## Välislingid
* Jõulukalender, 4. päev: kuidas SIM-kaartidel suuruse järgi vahet teha ja kuidas need ajas muutunud on?, Geenius, 4. detsember 2017
Atargatis

**Atargatis** (*Dea Syria*) on Ees-Aasia jumalanna, kes kehastab viljakust ning elu looduses ja inimühiskonnas.

Ta on nii sõja- kui ka armastusejumalanna nagu Ištar. Atargatise kultuskeskus oli Mabbug.

Atargatise nime etümoloogia ei ole selge.
Kuueteistkümnendarv

**Kuueteistkümnendarv** (ka **heksadetsimaalarv**) on kuueteistkümnendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla 16 väärtust ehk numbrid 0-st 9-ni ja 9-st suuremate numbrite jaoks tähed A-st F-ini.

Kuueteistkümnendarvud võivad olla näiteks kujul 9A2, FCC jne. Kümnendsüsteemis arv 10 on kuueteistkümnendsüsteemis A, arv 16 on 10, arv 20 on 14, arv 30 on 1E jne. Kuueteistkümnendarve kasutatakse laialdaselt informaatikas, kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 4 bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad. Varem kasutati vähemal määral ka kaheksandarve, kuna nendegi numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 3 bitile.

## Arvud 0–16
Püha Eelkäija skiita

**[[Ristija Johannes|Püha Eelkäija]] skiita** oli nunnaklooster Saaremaal, mis tegutses aastail 2009–2023. 

## Ajaloost
Vastavalt Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Põhikirjale avati 13. juunil 2009 Püha Eelkäija skiita, mis on kloostriseaduse järgi ajutiselt seotud Kreekas Dimitriadose ja Almirose metropoolias Anatoli-Agias asuva Ausa Eelkäija kloostriga. 

Skiita rajati Pärnu ja Saare piiskopi Aleksandri kanoonilisel nõusolekul (EAÕK PK p.20.4) EAÕK Püha Sinodi esildise alusel. Skiitas meenutatakse jumalikul liturgial kohalikku piiskoppi. 

Algselt asus klooster Saaremaa vallas Ööriku külas. 2012. aastal alustati kolimist Pihtla valda Reo külla. Kloostrihooneks ehitati ümber Reomäe Apostel Andrease kiriku endine preestrimaja. 

Kloostri uued ruumid pühitseti 9. juunil 2012 toimunud piiskoplikul liturgial.

Reomäe klooster lõpetas tegevuse 2023. aasta märtsis, kui nunnad kolisid Kreeka emakloostrisse tagasi.

2024. aasta novembris avati skiita maal iseseisev EAÕK klooster nimega **[[Reomäe klooster|Aulise Eelkäija Ristija Johannese ja püha apostel Andreas Esmakutsutu püha klooster Reomäel]]**.

## Tegevus
Liturgiaid toimetas skiitas preester Toivo Treima (1958–2022). 

Skiita eestseisja on olnud skeemanunn **Theofili** (Anu Siinmaa). 

## Viited

## Välislingid
*Skiita koduleht
*Marjam Vaher. Saaremaa nunnaklooster valmib jõuluks. Meie Maa, 30. september 2008
*Heli Salong. Nunnade tulemine. Meie Maa, 12. juuni 2009
*Alver Kivi. Nunnaklooster pühitseti sisse. Meie Maa, 15. juuni 2009
*Raul Vinni. Nunnad seadsid end sisse. Oma Saar, 16. juuni 2009
*Raul Vinni.  Nunnad kolivad Öörikult ära. Saarte Hääl, 25. mai 2010
Regressioonitestimine

**Regressioonitestimine** (inglise keeles *regression testing*, ladina keeles *regressio* – liikumine tagasi) on üldnimetus kõikide tarkvara testimise tüüpidele, mis on suunatud vigade avastamisele varem testitud rakenduses või programmikoodis.

## Põhiprintsiip

Regressioonitestimise idee kohaselt kontrollitakse programmi uut versiooni teist korda juba olemasolevate testidega.

### Eesmärgid
# Veenduda, et programmi uue versiooni integreerimine ei toonud endaga kaasa vigade tekkimist juba testitud koodis.
# Veenduda, et muutunud süsteem vastab endiselt nõuetele. Vigu, kus programm pärast muutuste integreerimist ei tööta enam nii nagu peaks, nimetatakse regressioonivigadeks (ingl *regression bugs*).

Regressioonitestimine algatatakse pärast esimest uuendust ja lõpetatakse lõppversiooniga. Pärast iga versiooniuuendust regressioonitestide hulk suureneb. Sellepärast pikeneb ka nende täitmise aeg ja teiste ressursside vajadus. Regressioonitestimine võib koosneda ainult edukalt sooritatud testidest: ei ole mõtet kontrollida mooduli funktsionaalsust, kui eelnevas versioonis see ei töötanud.

## Automatiseerimine

Tavaliselt kasutatakse regressioonitestimiseks testjuhtumeid (ingl *test case*), mis kirjutati programmi väljatöötamise alguses. Samuti on soovitatav regressioonitestid automatiseerida, sest neid on vaja kasutada programmi igas järgmises versioonis. Tihedaks automaattestimiseks kasutatakse spetsiifilist tarkvara, mis paneb teste käima teatud ajavahemiku järel. Väikeses projektis võib see toimuda pärast iga õnnestunud kompilatsiooni, suuremas projektis igal ööl või igal nädalal.

## Cem Kaneri arvamus

Florida Tehnoloogia Instituudi tarkvaratehnika professor Cem Kaner on arvatavasti tuntuim tarkvara kasutatavuse ja testimise spetsialist.

Kaner kirjeldas kolme regressioonitestimise põhitüüpi: 
* vea regressioon (ingl *bug regression*) – katse tõestada, et parandatud viga tegelikult ei ole parandatud;
* vanade vigade regressioon (ingl *old bug regression*) – katse tõestada, et koodi või andmete viimane uuendus lõhkus vanade vigade parandust, n-ö vanad vead on uuesti tekitatavad;
* kõrvalnähu regressioon (ingl *side effect regression*) – katse tõestada, et koodi või andmete viimane uuendus lõhkus teisi rakenduse osi.

Regressioonitestimise kohta on Cem Kaneril ja James Bachil presentatsioon "Musta kasti tarkvara testimine: Osa 11 – regressioonitestimine" (*Black Box Software Testing: Part 11 - Regression Testing*).

## Regressioonitestimise kasutamine

* Regressioonitestimine on ekstreemprogrammeerimise lahutamatu osa.
* Regressioonitestimist võib kasutada mitte ainult korrektsuse kontrollimiseks, vaid ka tulemuse kvaliteedi hindamiseks. Näiteks kompilaatori kirjutamise korral kasutatakse regressioonitestimist saadud koodi suuruse, selle täitmise kiiruse ja iga testi näidiste kompilatsiooni aja vaatlemiseks.

## Viited

## Välislingid
* "Black Box Software Testing: Part 11 - Regression Testing" (inglise keeles)
* Cem Kaneri koduleht (inglise keeles)
UH-1 Iroquois

**Bell UH-1 Iroquois** on Bell Helicopter Textron valmistatud mitmeotstarbeline Ameerika Ühendriikide relvajõudude sõjaväe transpordikopter, mida kasutati eriti laialdaselt Vietnami sõjas. See on üks toodetumaid ja tuntumaid sõjaväehelikoptereid maailmas. On siiani kasutusel paljudes riikides.

Vananenud UH-1d asemel võeti Ameerika Ühendriikide relvajõududes kasutusele 1978. aastast kopter Sikorsky UH-60 Black Hawk.