Arvsõna

**Arvsõna** väljendab asjade kvantitatiivseid tunnuseid, põhiliselt arvu või järjekorda ning vastab küsimustele *mitu? mitmes?*
Kirja võib arvsõnu panna kahel viisil: kas sõnaliselt või numbriliselt väljendatud arvuna. 

## Jagunemine
### Põhiarvsõnad ehk kardinaalid
Vastavad küsimusele *mitu? (*nt *kolm, tuhat)*. Põhiarvsõnad esinevad tavaliselt nimisõna ees, nt *kaks koera*, harvem ka järel, nt *aastat viis tagasi, minutit kümme varem*. Arvsõnad võivad esineda ka koos asesõnaga (nt *need kolm läksid edasi*). Võimalik on ka arvsõna omaette esinemine (nt *alles alla kahekümne, aga juba kuraasi täis)*. Erialatekstis esinevad arvsõnad nn abstraktsete arvudena, nt *kaks korda kaks võrdub neli*.
Struktuuri alusel on olemas lihtpõhiarvsõnad, nt *viis, kümme*, ja liitpõhiarvsõnad, nt *viisteist(kümmend), kakskümmend, kuussada* – see jaotus tugineb kokku-lahkukirjutamise traditsioonile.
Süntaktiliselt käituvad põhiarvsõnad substantiivide sarnaselt. Nominatiivis põhiarvsõna käitub fraasipõhjana, nõudes laiendilt osastava vormi, nt ***kaks''' poissi'' (põhiarvsõna määrab laiendi vormi); [[obliikvakääne|obliikvakäänetes]] on aga põhjaks substantiiv ja laiendiks põhiarvsõna, nt ***kahele** poisile, **kahest** poisist''. 

===Järgarvsõnad ehk ordinaalid===
Vastavad küsimusele ''mitmes?'' Struktuurilt jagunevad need samuti liht- ja liitjärgarvsõnadeks. Süntaktiliselt sarnanevad nad [[omadussõna]]dega, ühildudes põhisõnaga arvus ja [[kääne|käändes]]. Tunnuseks on **-s:-nda**, erandiks vaid ''esimene'' ja ''teine''. Reeglipärased on käänamise mõttes ''kolmas, sajas, miljones, triljones, miljardes'' jne. Süntaktiliselt käituvad järgarvsõnad adjektiivide sarnaselt. 

===Murdarvsõnad===
Vastavad küsimusele ''mitmendik?'', nt ''neli viiendikku, null koma seitse''. Ka neid võib struktuuriliselt jagada liht- ja liitmurdarvsõnadeks. Esimeste näiteks sobib ''viis sajandikku'', teiste näiteks ''kolmteist kahekümne neljandikku''. 

==Arvsõna kokkupuutealad teiste sõnaliikidega==
===Arvsõna ja nimisõna===
Arvsõnad võivad esineda ka nimisõnade funktsioonis, nt ***kaks*' on halb hinne; üritus on mõeldud **sadadele*** (‘massidele’).
Nimisõnad on ka *kümmekond* ja *sadakond*, kuna *-kond* analüüsitakse nimisõnaliiteks.
Ka *tosin* ja *gross* on oma süntaktilise käitumise poolest pigem nimisõnad, nt ***tosinaid** mehi* (ühildub arvus).
Ka *ik-*liite abil arvsõnadest tuletatud sõnad on nimisõnad, nt *kaksik, viisik, kolmik*.
*line-*liitelised arvsõnadest tuletatud sõnad loetakse samuti nimisõnadeks, nt *üheline, kümneline, sajaline*.
Keerukas on sõna *paar* liigitamine. Kui see esineb lauses koos [[ainsus]]e osastavas käändes nimisõnaga, on tegemist arvsõnaga, nt ***paar** sõpra*; kui aga koos [[mitmus]]e osastavas nimisõnaga, siis nimisõna, nt ***paar** saapaid*. 

===Arvsõna ja omadussõna===
*ne-*liiteline arvsõnast tuletatud sõna loetakse omadussõnaks, nt *ühene, teine* tähenduses ‘teistsugune’, nt *kõik oli siis **teine***. 

===Arvsõna ja [[määrsõna]]===
Nt *üksi, kaksi, kolmi* ja *kesi*-lõpulised sõnad loetakse määrsõnadeks.
Ka *esiteks, teiseks, kuuendaks* on määrsõnad, kujutades endast leksikaliseerunud saava käände vorme.
*Põgenes **tuhatnelja*** (kuidas?) – määrsõna.
Ebamäärasust väljendav *üks* ’umbes, ligikaudu’ on määrsõna. Nt *osta **üks** kolm liitrit*. 

===Arvsõna ja asesõna===
Probleemid üksiksõnadega, nagu *üks* ja *teine*.
Nt ***üks** seisis seal, **teine** siin* (kui *üks* esineb tähenduses ‘mingi’ ja *teine* tähenduses ‘muu’, on tegemist asesõnadega, nt *ka **üks teine** laps mängis palli*). Kui mõeldakse kindlat hulka, siis on tegemist arvsõnadega.
Asesõnad *mõni, palju, mitu* võivad esineda liitarvsõna koosseisus, nt *mõnikümmend, mitusada*. Sellisel juhul otsustatakse sõnaliik põhisõna alusel nagu tavaliselt, ja kuna põhisõnaks on arvsõna, saab ka liitsõna arvsõnalise määratluse. 

==Viited==


==Kirjandus==
* [[Mati Erelt|Erelt, Mati]]; [[Tiiu Erelt|Erelt, Tiiu]]; [[Kristiina Ross|Ross, Kristiina]]. *Eesti keele käsiraamat.* Tallinn: [[Eesti Keele Sihtasutus]], 2007.
* Erelt, Mati; [[Reet Kasik|Kasik, Reet]]; [[Helle Metslang|Metslang, Helle]]; [[Henno Rajandi|Rajandi, Henno]]; Ross, Kristiina; [[Henn Saari|Saari, Henn]]; [[Kaja Tael|Tael, Kaja]]; [[Silvi Vare|Vare, Silvi]]. *Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus.* Tallinn: [[Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut]], 1995.
* Erelt, Mati. *Ebamäärasusest sõnade liigitamisel.* – [[Keel ja Kirjandus]] 1977, 9, 525–528.
* [[Valmen Hallap|Hallap, Valmen]]. *Sõnaliikide piirimailt.* – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen. *Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast.* – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* [[Tiit-Rein Viitso|Viitso, Tiit-Rein]]. *Sõna sõnaliikidest.* – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein. *Nn vaegomadussõna ja selle taust.'' – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat
*Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
*Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri