Võisiku hooldekodu

**Võisiku Kodu** oli Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsenud psüühilise erivajadusega inimeste hoolekandeasutus.

Võisiku hooldekodu asus 5 km kaugusel Põltsamaa linnast Võisiku mõisas. Hooldekoduna tegutses see aastatel 1925–2023. 

## Ajalugu
1925. aasta alguses avati Võisiku mõisahäärberis vanurite ja nõdrameelsete varjupaik. Hoolealuste vastuvõtt algas 25. jaanuaril ja esialgsete kavade kohaselt pidi varjupaik mahutama 35 inimest. Esimeseks hoolealuseks oli Jaan Reinardt.

Enne hooldekodu rajamist tegutses mõisahäärberis Võisiku Algkool. Kooli sulgemise järel kohandas Viljandi maavalitsus 1924. aastal ruumid varjupaigale sobivaks. Remont läks maksma umbes 250 000 marka. Sisseseade osteti osalt Punase Risti komiteelt.

1928. aasta sügiseks elas varjupaigas 105 hoolealust, nendest 60 olid vaimse puudega ja 45 kõrvalist abi vajavaid vanurid. Toonast olustikku varjupaigas on kirjeldanud ajaleht Sakala järgmiselt:

Varjupaiga ülalpidamine lasus Viljandi maavalitsuse õlul. Varjupaigal oli kasutada endine mõisaaed, mida hooldas aednik, ning talu hobuste, sigade ja kariloomadega. Põllu- ja aiasaadusi kasutati peamiselt oma tarbeks, väike osa läks ka müügiks.

1948. aastal nimetati hooldekodu ümber Võisiku invaliididekoduks. Selle juurde loodi Võisiku Invaliididekodu abimajand, mille ülesandeks oli ülalpeetavate toitlustusolude parandamine ja töö pakkumine neile, kes tööd teha jaksasid.

1949. aasta 29.-30. juunini toimunud invaliididekodu revideerimise ajal oli hooldekodus 102 inimest (mehi 37, naisi 65). Mehed olid paigutatud kokku 4 tuppa, keda teenindas üks sanitar. Naiste kasutuses oli 10 tuba ja neid teenindas kaks sanitari. Ametis oli ka koosseisuline pesuparandaja-õmbleja, kelle ülesandeks oli valmistada uut ja parandada vana varustust. Pesu parandamisel kasutati naishoolealuste tööjõudu.

1962. aastal valmis Võisiku hooldekodu uus ravikorpus, mis võimaldas võtta hooldamisele senisest rohkem inimesi. 1975. aastaks tõusis hoolealuse arv 325-ni. 1981. aastal valmis elanikele uus maja. Samal aastal nimetati hooldekodu ümber Võisiku internaatkoduks. 1982. aastaks oli Võisikul 524 hoolealust ja 132 töötajat, tegemist oli Eesti suurima hooldekoduga.

2008. aastal loodi riigi poolt AS Hoolekandeteenused ning seni Jõgeva Maavalitsusele allunud Võisiku hooldekodu läks aktsiaseltsi alluvusse.

Võisiku Kodu osutas 2000. aastatel psüühilise erivajadusega inimestele järgmisi riiklikke erihoolekandeteenuseid: 
* ööpäevaringne erihooldusteenus; 
* ööpäevaringne erihooldusteenus liitpuudega isikutele;
* toetatud elamine;
* töötamise toetamine;
* igapäevaelu toetamine.

Ööpäevaringseid erihooldusteenuseid osutati seitsmes osakonnas, kus kliendid elasid 1–2-kohalistes tubades. 

## Hooldekodu juhatajad
* Hans Golding (1930. aastatel)
* Julius Jõemaa (1941)
* Hans Lohu (1941–1944)
* Voldemar Kurik (1944)
* August Tarien (1945–1951)
* Leo Viks (1951-?)
* Raivo Vaik
* Arnold Paluoja
* Pavel Tisler (1970. aastatel)
* Rein Kaldre
* Vello Käsper

## Tuntumad elanikud
1981. aastal paigutati Võisikule Johannes-Rudolf Lapmann, NSV Liidu poolt korduvalt taga kiusatud mees, püüdis korduvalt põgeneda välismaale. 

## Vaata ka
*Võisiku hooldekodu algne kalmistu
*Võisiku hooldekodu kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Võisiku hooldekodu koduleht (koduleht oli maas 5.07.2014)
*Puutepunkt külas: Võisiku hooldekodu