open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ayman az̧-Z̧awāhirī

**Ayman az̧-Z̧awāhirī** (19. juuni 1951 – 31. juuli 2022) oli Al-Qā‘idah' juht, kelle juhtimisel viidi läbi rünnakuid Põhja-Ameerikas, Aasias, Aafrikas ja Lähis-Idas. 

Ta sündis hästi toimetulevas peres Kairo äärelinnas Maadis (teistel andmetel Gizas).

14-aastaselt liitus Al Zawahiri organisatsiooniga Moslemi Vennaskond. Õppis Kairo ülikoolis käitumispsühholoogiat, psühholoogiat ja farmakoloogiat. Magistrikraadi saamise järel praktiseeris kirurgiat (isa eeskujul) mitu aastat Egiptuse armees. Koos teiste kooliõpilastega moodustas ta Egiptuse valitsuse kukutamiseks põrandaaluse rakukese. Hiljem ühines Al-Zawahiri rakuke teiste samalaadsetega ning sündis organisatsioon Al-Jihad ehk Islami Džihaad Egiptuses. Al-Zawahiri oli Islami Džihaad Egiptuses peamine värbaja ja organiseerija. 

1981 vangistati ta Egiptuse luureameti poolt. 
Aastatel 1981–1984 oli ta Egiptuses vangis. 1985-1990 elas Saudi Araabias, Somaalias ja Pakistanis, külastas USA-d. 

Peshawaris kohtus Aiman al-Zawahiri ka esimest korda Osama bin Ladeniga (kes tegeles Palestiina šeik Abdullah Yusuf Azzami loodud Nõukogude vägede vastase võitluse värbamis- ja rahastamisbaasiga Maktab al-Khadamat (MAK). MAK oli Al-Qaeda eelkäija, mille Nõukogude Afganistani invasiooni ajast pärit ulatuslik võrgustik võeti taaskasutusse uutel eesmärkidel). 

1991. aastaks sai Aiman al-Zawahiri Islami Džihaad Egiptuses ainuliidriks (emiiriks). 1998. aastal organiseeris ta autopommide plahvatused USA Dar es Salaamis ja Nairobi saatkondades Tansaanias ja Keenias. Surma sai sadu inimesi.

USA eriteenistuste arvates on ta üks viiest mehest, kes teadsid 11.09.2001 terroriaktide plaanidest. Pärast 11. septembri terrorirünnakuid seadis Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang üles 25 miljoni USA dollari suuruse tasu sellele, kes annab teavet, mis viib az̧-Z̧awāhirī tabamiseni. Al-Qā‘idah' liikmena oli ta ÜRO Al-Qā‘idah' sanktsioonide komitee otsusega ülemaailmsete sanktsioonide all. Oktoobris 2001 ilmus Aiman al-Zawahiri nimi FBI kõige tähtsamate tagaotsitavate terroristide nimekirjas. Detsembris 2001 avaldas Al Zawahiri raamatu "Sõdalased prohveti lipu all". 
Aastal 2012 kutsus ta muslimeid üles röövima lääneriikide turiste.

31. juulil 2022 hukkus az̧-Z̧awāhirī tema vastu sihitud Ameerika Ühendriikide droonirünnakus Kabulis.

## Viited

## Välislingid
* Rein Tammsaar. Ayman al-Zawahiri lugu. http://www.diplomaatia.ee/artikkel/ayman-al-zawahiri-lugu/ Diplomaatia nr 65/66 • Jaanuar/Veebruar 2009.
* Heiki Suurkask. Mukhabarat - Egiptuse (kuri)kuulus luureteenistus, endiselt võimul.https://forte.delfi.ee/artikkel/66608307 FORTE, 19. august 2013.
Anfilaad

**Anfilaad** (prantsuse sõnast *enfilade* 'rida') on hoones paiknev ühel sirgel uste rida. 
Anfilaadi hakati kasutama renessanssarhitektuuris ja kõige rohkem on seda kasutatud prantsuse barokkarhitektuuris.

## Viited
Astmikportaal

**Astmikportaal**, ka **perspektiivportaal** on sissekäik (portaal), mille kaared (arhivoldid) astmeliselt ahenevad ukse suunas. Astmikportaali viljeleti romaani ja gooti arhitektuuris.

## Viited
Viil (arhitektuur)

**Viil** ehk **viiluväli** on ehitise katuse (enamasti viilkatuse) otsas olev seinapind.

Eristatakse astmik-, kolmnurk- ja voluutviilu.

Antiiktemplites kasutatud viilutaolist elementi nimetatakse **[[tümpanon]]iks**. Renessanss-, barokk- ja klassitsistlikus arhitektuuris nimetatakse hoonete esifassaadi viilu **[[frontoon]]iks**.

## Vaata ka
*ehisviil (vimperg)

## Viited
Piltvaip

**Piltvaip** on suure formaadiga temaatiline seinavaip 

Prantsusmaal Kuninglikus Gobelini Manufaktuuris toodetud piltvaipasid on nimetatud **[[gobelään]]ideks**.

Euroopast on vanim piltvaip teada 11. sajandist (Bayeux' vaip).

Eesti tuntuimad piltvaibad on Tallinna Linnamuuseumi kogusse kuuluvad, 16. sajandil valmistatud nn raevaibad. Kokku viis taimemotiividega verdüüri, kaks suuremat piltvaipa kuningas Saalomoni looga ning Oleviste kiriku antependium ehk altarikate. Tallinna rae tellimustööna valmistatud piltvaibad peegeldavad varauusaegse käsitöö ja globaalse kaubanduse tipptaset, reformatsioonijärgset kunstipoliitikat ning raehärrade trenditeadlikkust. Neil on kujutatud Tallinna vapp ja aastaarvu 1547. 

Mitme meistri koostöös Enghienis ja Brüsselis Henri van Lacke töökojades villast, siidist ja kuldlõngast kootud vaiba valmimine võis võtta 3–4 aastat. Suurem osa taolistest vaipadest on aja jooksul hävinud, Tallinna vaibad on imekombel säilinud praktiliselt terviklikuna. Tegemist ei ole pelgalt luksuslike sisustusesemetega, vaid tähelepanuväärsete võimu, prestiiži ja Euroopa kultuurisuhete sümbolitega, mis annavad ainulaadse sissevaate linna ajaloolisse identiteeti ning rikastavad nii kohalikku kui ka rahvusvahelist kultuuripärandit.

Hapras seisundis vaipu ei ole igapäevaselt võimalik muuseumis näidata. Linnamuuseum koostöös Belgia ja Eesti spetsialistidega plaanib vaibad korrastada ning edaspidi eksponeerida eraldi kliimavitriinides Tallinna Linnamuuseumi tulevases Avatud Kogude hoones.

## Viited
Rõdu

**Rõdu** ehk **palkon** (vanas saksa keeles *balcho* – palk) on hoone välis- või siseseinast eenduv, rinnatisega piiratud platvorm. Enamasti toetub rõdu konsoolidele, aga võib paikneda ka hoone fassaadist eenduva ruumi (veranda, ärkli) lael. 

Teatrisaali rõdu nimetatakse vahel veel ka tänapäeval palkoniks.

## Vaata ka

*Altaan
*Lodža
*Prantsuse rõdu
*Veranda
Eesti Kristlike Erakoolide Liit

**Eesti Kristlike Erakoolide Liit** (lühend **EKEL**) on erakoolipidajate ühendus, mis toetab liikmete koostööd oikumeenilises vaimus ning arendab kristlikel väärtustel põhineva hariduse andmist Eestis.

EKEL on assotsieerunud organisatsiooniga International Association for Christian Education (*Internationaler Verband für Christliche Erziehung und Bildung*), mis on eri Euroopa riikidest pärit haridusühenduste katusorganisatsioon, mille eesmärk on toetada kristlikku haridust nii erakoolides kui ka avalik-õiguslikes koolides.

EKEL asutati 16. mail 2014 Tallinnas MTÜ-na. EKEL-i põhikirja järgi võivad liidu liikmeteks olla Eestis registreeritud ja kehtivat koolitusluba omavad erakoolipidajad, kes on oma põhikirja alusel maailmavaateliselt või organisatsiooniliselt seotud mõne Eestis tegutseva kristliku konfessiooniga, mis tunnistab usku Kolmainu Jumalasse.

EKEL-i vaatlejaliikmeks võib olla Eestis registreeritud, kehtivat koolitusluba omav, koolitusloa taotlemiseks valmistuv või lastehoiuteenust osutav juriidiline isik, kes on maailmavaateliselt või organisatsiooniliselt seotud mõne Eestis tegutseva kristliku konfessiooniga, mis tunnistab usku Kolmainu Jumalasse.

Perioodil 2025–2028 kuuluvad EKEL-i juhatusse Tallinna Toomkool, Põlva Jakobi Kool ja Püha Johannese Kool.

## Liikmed
Liitu kuuluvad:

*Kaarli Kool (liige EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus)
*Narva Õigeusu Humanitaarkool (liige MTÜ Õigeusu Hariduse Ühing "Ülestõusmine") 
*Püha Johannese Kool (liige Püha Johannese Kooli SA)
*Tallinna Toomkool (liige Tallinna Toomkooli SA)
*Tartu Kristlik Põhikool (liige Tartu Elu Sõna Kogudus)
*Tartu Luterlik Peetri Kool (liige MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool)
*Pärnu Kristlik Erakool (liige MTÜ Pärnu Kristlik Erakool)
*Põlva Jakobi Kool (liige Põlva Jakobi Kooli SA)
*Shanghai ja San Francisco Püha Johannese Kool Tallinnas (vaatlejaliige MTÜ Shanghai Püha Johannese)
* Tartu Katoliku Hariduskeskus (vaatlejaliige MTÜ Tartu Katoliku Hariduskus)
* Püha Miikaeli Kool (vaatlejaliige MTÜ Miikaeli Ühendus)
* Kohila Mõisakool (vaatlejaliige MTÜ Miikaeli Ühendus)

Kaheteistkümnes kristlikus haridusasutuses õpib õppeaastal 2024/2025 kokku 3231 õpilast, neist 256 käib koolide juures tegutsevates lasteaedades. Kristlike koolide õpilaste arv on aastatel 2014–2024 kasvanud enam kui 3 korda.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Kristlike Erakoolide Liidu koduleht
* Kaarli Kool
* Narva Õigeusu Humanitaarkool
* Püha Johannese Kool
* Tallinna Toomkool
* Tartu Kristlik Põhikool
* Tartu Luterlik Peetri Kool
* Tartu Katoliku Hariduskeskus
* Eesti Kirikute Nõukogu
* Püha Miikaeli Kool
* Kohila Mõisakool
* Põlva Jakobi Kool
Veranda

**Veranda** on hoone sees või selle küljes olev hooneosa, mille seinad võivad olla klaasidega või ilma. Veranda on mõeldud enamasti suviseks kasutamiseks. **Verandaks** võidakse nimetada ka katusega rõdu.

## Viited
Pööning

**Pööning** on hoone ülemise korruse lae ja hoone katuse vahele jääv ruum. 

## Vaata ka

*lakk (pööning)
Kääbusgalerii

**Kääbusgalerii** on madal, müüritisest eenduv käik sammastele toetuva arkaadiga. Tegemist on ehisvormiga fassaadi elavdamiseks. Kääbusgaleriid asetsevad romaani kirikute välisarhitektuuris (põhiliselt Reinimaal ja Ülem-Itaalias) katuse all, enamasti apsiidi, harvem portaali kohal, või siis kogu ehitise ümber kulgedes (nt Ferrara katedraal; Speyeri toomkirik). Esimene kääbusgalerii ehitati teadaolevalt 11. sajandi keskpaiku Trieri toomkiriku juurde. Selle ehismotiivi kasutus hakkas järk-järgult kaduma gooti kunsti mõju kasvamisega alates 12. sajandist.

## Viited
Karlskrona mereväebaas

**Karlskrona mereväebaas** on Rootsi mereväe suurim baas, mis asub Lõuna-Rootsis Blekinges. 

Karlskrona mereväebaas ehitati seoses Karlskrona linna asutamisega 17. sajandi lõpus Rootsi mereväe laevastiku baasiks. Sellel on ülihästi kaitstud asukoht. Rohked saared kaitsevad baasi rünnaku eest nii maismaalt kui ka merelt. Baasis asub kaks kolmest Rootsi mereväe meresõjaflotillist.

## Laevad
Baasis asuvad esimese allveelaevaflotilli ja kolmanda meresõjaflotilli laevad:

*Södermanland-klassi allveelaev, 2 laeva
*Gotland-klassi allveelaev, 3 laeva
*Stockholm-klassi korvett, 2 laeva
*Visby-klassi korvett, 2 laeva
*Tapper-klassi valvelaev, 3 laeva
*Koster-klassi miinijahtija, 2 laeva
*Styrsö-klassi miinijahtija, 1 laev
*toetuslaev HMS Trossö
Mekšunivka

**Mekšunivka** (ukraina keeles Мекшунівка) on küla Ukrainas Tšernihivi oblastis Tšernihivi rajoonis (kuni 2020. aastani asus Ripkõ rajoonis). Elanike arv on 76. Pindala on 0,61 km².
Jaagup Loosalu

**Jaagup Loosalu** (kuni 1923. aastani **Jakob Veide**, pärast seda **Jakob Loosalu**, ka **Jakob Loosalu-Veide**; 1. jaanuar 1898 Kadja, Triigi vald, Harjumaa – 5. mai 1996 Pärnu) oli eesti kirjastaja, ajakirjanik, põllumajandusteadlane ja poliitikategelane.

Ta sündis Loosalu talus rentnik Jüri Veide perekonnas. Õppis aastatel 1906–1912 Triigi ministeeriumikoolis, 1917–1920 Tallinna õhtugümnaasiumis, 1920–1928 Tartu Ülikoolis agronoomiat, 1928–1939 õigusteadust, 1940–1945 agronoomiat.
1973. aastal kaitses ta Kiievi Üleliidulises Suhkrupeedi TUI-s põllumajanduse erialal kandidaadi kraadi.

Aastatel 1915–1917 töötas Tallinnas töölise, voorimehe, kohtu- ja kontoriametnikuna. Osales Vabadussõjas Tallinna kooliõpilaste pataljonis. Aastatel 1920–1924 oli haridusministeeriumi rändlektor ja instruktor.

1922–1924 oli ta ajakirja Asunik vastutav toimetaja, 1924–1926 ajakirja Uus Talu tegevtoimetaja, 1927–1930 ajakirja Maa peatoimetaja, 1930–1934 Maalehe peatoimetaja. Aastatel 1932–1934 oli ta Tapa Sõnumed, 1927–1938 Uudislehe ja 1932–1940 Jutulehe väljaandja.

1927. aastast oli ta Harju maavolikogu liige. Loosalu oli III, IV ja V Riigikogu liige.

Aastatel 1946–1950 oli ta Jõgeva sordikasvatuse teadussekretär. 1951–1963 oli ta teadur Lätis. 1963–1967 töötas Polli katsejaamas. 

## Tunnustus

* 1993 Pärnu vapimärk (Vabadussõja veteran)
* 1993 Pärnumaa vapimärk (Vabadussõja veteran)

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Foto
*JAAGUP LOOSALU – in memoriam Agraarteadus, 1996
*KIRJUTAMATA MEMUAARE. Jaagup Loosalu. Raadiosaade
*KIRJUTAMATA MEMUAARE. Jaagup Loosalu. 01. Raadiosaade
*KIRJUTAMATA MEMUAARE. Jaagup Loosalu. 02. Raadiosaade
*Loosalu, Jaagup Eesti entsüklopeedia
*Bibliograafia Eesti rahvusbibliograafia
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Katapult (lennukikandja)

**Katapult** on abiseade, mida kasutatakse lennukitele stardikiiruse andmiseks laevalt (enamasti lennukikandjalt) õhku tõusmisel,  kui rada on liiga lühike või pole lennuki mootorite võimsus raja jaoks piisav.

Levinumad on hüdraulilise, püssirohu- ja aurukolbkiirendiga katapuldid. Kasutusele on võetud ka esimesed elektromagnetilised katapuldid. 

Stardiraja aurukatapult koosneb enamasti laevateki alla ehitatud pikast aurusilindrist ja selles liikuvast kolvist, millega on ühendatud laevatekis oleva pika pilu kaudu süstik-kelk lennuki esiteliku külge kinnitamiseks. Tavaliselt saadakse aur tuumareaktoriga laeva aurukatlast. Kui on saavutatud piisav auru rõhk, vallandatakse kolb, mis kiirendab lennuki tekil oleva stardiraja lõpuni. Umbes kaks kuni neli sekundit pärast kolvi vallandamist saavutab lennuk õhkutõusmiseks vajaliku kiiruse.
Väike-Konguta mõisa kalmistu

**Väike-Konguta mõisa kalmistu** on kalmistu Puhja kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Majala külas Elva vallas Tartu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Väike-Konguta mõisa tollased omanikud Stokkebyd arvatavasti varsti pärast 1861. aastat, kui nad omandasid mõisa. Esimene matus toimus 1862. aastal ja teadaolevalt viimane toimus 1897. aastal. Kalmistule on kokku maetud 3 lahkunut.
 
## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 3,3 km kaugusele idakirdesse. Seal on kolme haua tähise osasid. Kalmistu on jäetud maha, kuid seda on hooldatakse vähesel määral.

## Arvamus Pala kõrvalmõisa kalmistust
Kuna kalmistule hoopis lähemale jääb Väike-Konguta mõisa Pala kõrvalmõis (kalmistult linnulennult 500 meetri kaugusele põhja), mis sel ajal kuulus samuti Stokkebydele, siis on kalmistut peetud ka Pala kõrvalmõisa kalmistuks.

## Kalmistule maetuid
*1897 - Peter Stokkeby

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Väike-Konguta (*Klein-Kongota*)". - Tartumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2018. Lk 141

## Välislingid
*
*Väike-Konguta mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*"Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
Eesti Õiguskeskus

**Eesti Õiguskeskus** (lühend **EÕK**) oli sihtasutus, mis tegutses  - Tartus. EÕK loodi eesmärgiga toetada varaliselt Eesti õigusteaduse ja õigussüsteemi arendamist. EÕK kustutati äriregistrist 21. oktoobril 2009.

## Vaata ka
*Eesti Õiguskeskuse raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse Eesti Õiguskeskus põhikirja kinnitamine eRTis
SA Eesti Välispoliitika Instituut

**SA Eesti Välispoliitika Instituut** (lühend **EVI**) on aastast 2000 tegutsev Eesti sihtasutus, mis tegeleb välispoliitikaga (sh Eesti välispoliitikaga) seotuga.

Sihtasutuse juhatuse esimees on aastast 2013 Lauri Mälksoo.

Eesti Välispoliitika Instituut ühines Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskusega (RKK) 2017. aastal ja on alates sellest ajast tegutsenud RKK koosseisu kuuluva autonoomse üksusena.

Instituudi peamised uurimisvaldkonnad (nende kodulehe järgi) on järgmised:
*Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika
*Euroopa Liidu naabruspoliitika ja arengukoostöö
*areng Venemaal ja teistes SRÜ riikides
*Euroopa Liidu tulevik, sh föderalismi plaanid jm võimalikud konstitutsioonilised muudatused
*Eesti välispoliitika normatiivsed küsimused (rahvusvaheline õigus, inimõigused)
*Läänemere regioon

## Viited

## Välislingid
*Eesti Välispoliitika Instituudi koduleht
Eestimaa rüütelkonna arhiiv

**Eestimaa rüütelkonna arhiiv** (lühend **ERÜA**) oli Eestimaa rüütelkonna all olnud rüütelkonnaga seotud dokumente säilitav arhiiv. 1920. aastatel anti arhiiv üle Eesti Haridusministeeriumile.

## Viited

## Välislingid
*Arhiivist Eesti Rahvusarhiivi fondiloendist
Eesti Rahva Muuseumi arhiiv

**Eesti Rahva Muuseumi arhiiv** (lühend **ERMA**) on üks Eesti Rahva Muuseumi arhiividest. Arhiiv sisaldab muuseumi ajalugu käsitlevaid materjale (protokollid, tööplaanid, aruanded, kirjavahetus, kaader jm) muuseumi asutamisest (1909) kuni tänapäevani.

Arhiiv sisaldab 2366 toimikut (kodulehe teise koha järgi 1789 toimikut).

## Viited

## Välislingid
*ERMA Eesti Rahva Muuseumi kodulehel
EVI

**EVI** või **Evi** võib tähendada järgmist:
*EVI ehk Eesti Välispoliitika Instituut
*Evi (eesnimi), naisenimi
*...
Kaaraken

**Kaaraken** on poolringi- või poolellipsikujuline klaasitud osadega aken. Kaaraken paikneb sageli ukse või teise akna kohal.
Framuug

**Framuug** ehk **valgmik** või **valgmikaken** on ukse või akna kohal asuv eraldi raamistusega aken. Framuug võib olla hingedel (avatav) või fikseeritud lengi sisse pöörade, haakide või mõne muu kinnitusmeetodi abil. Kuju poolest on levinumad poolkaare- ja ristkülikukujulised valgmikud.

Framuug annab ruumile lisavalgust, samal ajal on see ka hoonet ja ruumi ehtiv arhitektuuriline element. Framuugi kujundus varieerub hoonetel olenevalt arhitektuuristiilist.
Brjanka

**Brjanka** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Luhanski oblastis, 59&nbsp;km kaugusel Luhanskist lääneedelas.

## Rahvastik

## Ajalugu
Brjanka asutati 1696. aastal, linna õigused alates 1962. aastast.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, võtsid keskvalitsuse vastased relvajõud asula oma kontrolli alla.

22. oktoobril 2014 toimus linnaelanike miiting, kes avaldasid soovi neli kuud välja maksmata pensionide saamiseks. Miiting aeti LRV võitlejate poolt laiali.


Maryin cliff in Brianka, Ukraine.jpg|


## Viited

## Välislingid

* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* Офіційний сайт Брянківської міської ради (*vene keeles*)
* Брянка&nbsp;— карта міста
* 23. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. В Луганской области террористы выстрелами в воздух разогнали митинг (*vene keeles*)
* 19. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. В ЛНР боевики перестреляли друг друга из-за "гуманитарки" (*vene keeles*)
Sigulda uus loss

**Sigulda uus loss** (*Siguldas Jaunā pils*) on loss Lätis Sigulda piirkonnas Siguldas. Loss asub aadressil Sigulda, Pils iela 16.

Sigulda uus loss kerkis Sigulda mõisa juurde aastail 1878–1881. Uusgooti stiilis lossi ehitas Võnnust pärit ehitusmeister Jānis Meņģelis. Hoone ehitamisel kasutati Sigulda ordulinnuse müüridest võetud kive.

Loss kuulus algul Borchide perele, hiljem aga Kropotkinitele. Pärast võõrandamist 1922. aastal kuulus hoone Läti kunstnike ja ajakirjanike liidule. Toona kandis ehitis Kunstnike Lossi nime ja oli kasutusel pansionaadina. Hoone interjöör kohandati selleks sobivamaks, projekti autor oli J. Madernieks.

1934. aastast kuulus hoone Läti pressiliidule. Aastail 1936–1937 ehitati hoone arhitekt Augusts Birkhānsi projekti kohaselt ümber. Vaatetorni ehitati kõrgemaks, ka lisati teisele korrusele rõdud. Interjööri muudeti modernsemaks ja rahvuslikumaks. Hoone interjööri kujundasid teiste seas Niklāvs Strunke, Pēteris Ozoliņš, Kārlis Sūniņš. Ühtlasi rajati endise mõisa juurviljaaia asemele spordiväljak, õunaaia asemele aga tenniseväljak. Lossi aeda rajati veel viinamägi ja veinikelder, kus hakati valmistama veini. 1938. aastal püstitati lossi juurde Atis Kronvaldsile mälestussammas.

Teise maailmasõja ajal oli loss väegrupp Nordi staabi käsutuses. Pärast sõda võeti loss kasutusele sanatooriumina. 1993. aastal läks see Sigulda linna valdusse, 2003. aastast asub lossis Sigulda piirkonna juhtkond.

## Vaata ka
* Sigulda mõis
* Sigulda ordulinnus

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
*Video lossist
Hando Tõnumaa

**Hando Tõnumaa** (sündinud 12. septembril 1981 Tallinnas) on eesti vandenõuteoreetik. 

Ta lõpetas Tallinna Ühisgümnaasiumi ning õppis Tallinna Ülikoolis meediat ja imagoloogiat. Viimase jättis ta pooleli. 

2009. aastal asutas Tõnumaa plaadifirma Technoir ning hakkas 2011. aastal koos vend Martiniga tegema bändi Future Brain. 2012. aasta märtsis ilmus nende esimene album. 

Ta andis välja ka (viimati 2015. aastal) "Nokuonu" koomiksit, mille peategelane käib ringi, noku püksist väljas, kuid kõik teda ümbritsevad tegelased on selle suhtes pimedad.

Hando Tõnumaa on veebilehe Telegram.ee juht. Eesti Rahvusringhäälingu teatel käis Tõnumaa Tartu Waldorfgümnaasiumis keskkooliõpilastele rääkimas, et maakera on tegelikult lame. 

Veebileht Skeptik.ee andis talle ja Telegram.ee-le aasta 2013 umbluu preemia.

Tõnumaa kandideeris üksikkandidaadina 2019. aasta Riigikogu valimistel, sai 191 häält ja valituks ei osutunud.

## Telegram.ee rahastamine
Eesti Rahvusringhäälingu teatel mõisteti Hando Tõnumaa ja Telegrami peatoimetaja Telegram OÜ juhatuse liikmetena suvel 2018 süüdi raamatupidamiskuriteos, mille eest karistati üldkasuliku tööga. 
Järgmisel aastal küsis Telegram raha Hando Tõnumaa juhitud Unlimited OÜ-le.

## Debatt lameda Maa teooriast
Tõnumaa pidas 8. septembril 2017 Õhtulehe vahendusel füüsiku ja astronoomi Üllar Kivilaga maha debati lameda Maa teooria tõestamiseks. Debatti modereeriks Anu Saagim. Arutelu käigus ei esitanud Tõnumaa peaaegu mitte ühtegi fakti ega konkreetset argumenti, Kivila käsutuses oli aga hulgaliselt fakte, viiteid, elulisi näiteid ja lihtsalt arusaadavaid katseid. Oma jutu mõtet tõestada üritades rebis Tõnumaa astronoomiaraamatust välja pilte, mis tema arvates olid võltsid.

## Viited

## Välislingid
* Hando Tõnumaale kuuluva Telegram OÜ enamusosalus (81%) oli kohtutäituri poolt müüki pandud. Enampakkumine toimus alates 15. märtsist 2016
Prantsuse rõdu

**Prantsuse rõdu** ehk **palkonett** on pseudopalkon; madal, sageli ornamenteeritud aknarinnatis.


Juliet balcony exterior.JPG
Nuernberg Aeussere Laufer Gasse 5-7 001.JPG
Misericordia 05.jpg

## Viited
Lambrii

**Lambrii** on siseruumides seinte alaosa kattev puust, marmorist, stukist või muust sellisest materjalist paneel.
Astmikviil

**Astmikviil** ehk treppviil on katuseviil, mille kontuur on astmestikuline. See ei vasta tihti katuse ristlõikele, vaid on (eriti saksa tellisgootikas) rikkalikult liigendatud, ažuursete ornamentide ja ehistornikestega kaunistatud dekoratiivne viilukuju. Algselt tulenes astmestamine ka tehnilistest põhjustest. Põhjamaade renessanss säilitas viilu gootilikult järsu astmestuse, ent täiendas üksikastmeid voluutide või püramiididega.

## Vaata ka
* Astmikfrontoon

## Viited
Arnold Karu (kunstnik)

**Arnold Karu** (13. oktoober 1917 – 15. september 2001) oli eesti kunstnik.

## Elulugu
Ta õppis Kuressaare ja Tarvastu algkoolis ning Viljandi Poeglaste Gümnaasiumis, mis jäi majanduslikel põhjustel lõpetamata.

Aastatel 1938–1939 teenis ta Eesti Vabariigi kaitseväes, 1944 mobiliseeriti Saksa sõjaväkke ning 1945 sattus Vene vangilaagrisse.

Arnold Karu abiellus 1948. aastal ja sai kahe tütre isaks. Ta töötas kuni pensionile jäämiseni 1979. aastal Viljandi Tarbijate Kooperatiivi Segatööstuskombinaadis tislerina.

### Tegevus kunstnikuna
Kunstiga hakkas ta abikaasa õhutusel tegelema 1960. aastate alguses, alustades eksliibristest ja jätkates söejoonistustega. Viimast peetakse tema tugevaimaks tehnikaks. On loonud ka linoollõikeid, pastellportreid, õlimaale. 1962. aastast osales Karu Viljandi Kultuurimaja kunstiringis ja tema tööd olid kõigil kunstiringi ülevaatenäitustel. On osalenud näitustel Viljandi Muuseumis (1977), teatris Ugala (1993) ning korduvalt ka Tallinnas, Kohtla-Järvel, Võrus, Tartus ja mujal. Tema töid on eksponeeritud ka Venemaal, Soomes, Rootsis ja Tšehhis.

## Viited
Prosspulk

**Pross(i)pulk** või **pross** on aknaraami konstruktsiooni detail: peenike vahepulk, mis eraldab aknaklaase üksteisest. Prosspulgad kinnituvad raamipuude külge.

## Viited
Luunja mõisa kalmistu

**Luunja mõisa kalmistu** on kalmistu Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Luunja alevikus Luunja vallas Tartu maakonnas.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Luunja mõisa südamest linnulennult ühe kilomeetri kaugusele põhjakirdesse. Kalmistul oli ka teadmata ajal rajatud kabel.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Münnichid arvatavasti varsti pärast 1767. aastat, kui Peterburis suri ja maeti Burchard Christoph von Münnich. Ta maeti millalgi ümber Luunja mõisa kalmistule. 19. sajandi algul maeti kalmistule mõisa tollaste omanike Nolckenite suguvõsa liikmeid. Kalmistule on üldse arvatavasti maetud 17 inimest.

### Lammutamine
Kalmistu oli jäetud maha, kui 1970. aastate algul hakkas Luunja sovhoos selle asukohta ehitama sigalat. Osa kalmistut ja selle kabel lammutati ning sealt saadud kive kasutati kohalike uute majade ehitusel. Ülejäänud osa kalmistut veeti täis prahti.

### Korrastamine
2008. aastal asutati lagastatud kalmistu korrastamiseks MTÜ Münnich. 2012. aastal avati kalmistu asukohta rajatud mälestuspark külastajatele, pidulik avamine toimus 9. augustil 2013.

## Kalmistule maetuid
*Burchard Christoph von Münnich (1683–1767)

## Pilte

Luunja mõisa kalmistu 01.JPG
Luunja mõisa kalmistu 03.JPG
Luunja mõisa kalmistu 04.JPG
Luunja mõisa kalmistu 05.JPG
Luunja mõisa kalmistu 06.JPG

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Luunja (*Lunia*, varem*Propsthof*)". - Tartumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2018. Lk 60–61

## Välislingid
*
*Vilja Kohler. "Luunja kuulsate parunite surnuaed saab viisaka ilme". Tartu Postimees, 18. oktoober 2011
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*Vilja Kohler. "Luunja mõisnike kalmistu pajatab ajaloost ja meistki". Tartu Postimees, 9. august 2013
Eesti Liikluskindlustuse Fond

**Eesti Liikluskindlustuse Fond** (lühend LKF või ELKF) on Eesti liikluskindlustuse garantiifond (õiguslikult vormilt MTÜ), mille eesmärk on tagada Eesti liikluskindlustuse toimimine.

LKF liikmed on kõik Eestis liikluskindlustuse kindlustusandjatena tegutsevad ettevõtted.

LKF:
# hüvitab kindlustamata ja tundmatuks jäänud sõidukite tekitatud liikluskahju;
# haldab liikluskindlustuse infosüsteemi ja liikluskindlustuse registrit;
# täidab hüvitusorgani ja teabekeskuse ülesandeid;
# on piirikindlustuse kindlustusandja;
# on rohelise kaardi büroo Eestis;
# korraldab kahjuennetust;
# korraldab kindlustusvaidluste lahendamist.

## Vaata ka
* Eesti Kindlustusseltside Liit (EKsL)

## Viited

## Välislingid
* LKF-i koduleht
Termokeemia

**Termokeemia** füüsikalise keemia haru, mis uurib keemiliste protsesside ja faasimuutuste soojusefekte.

Termokeemia tegeleb süsteemi energia muutustega ja süsteemi ning keskkonna energiavahetusega.  Füüsikalis-keemilised ainete ja protsesside karakteristikud nagu soojusmahtuvus, põlemissoojus (kütteväärtus), tekkesoojus, entalpia, entroopia ja vaba energia on termokeemiliste arvutuste sisuks.

Hessi seaduse kohaselt keemilise reaktsiooni soojusefekt (Δ*[[entalpia|H]]*) sõltub ainult süsteemi alg- ja lõppolekust, mitte reaktsiooni käigust (vahestaadiumidest). Reaktsioonientalpia on selle vaheetappide entalpiamuutuste summa.

Kui viia keemiline reaktsioon läbi kalorimeetris, on võimalik mõõta soojushulka, mis vabaneb  eksotermilises reaktsioonis või soojushulka, mis neeldub  endotermilises reaktsioonis. Andmebaasidest on leitavad üksikute reaktsioonide soojusefektid ja neile vastavad entalpiamuutused Δ*[[entalpia|H]]<sup>0</sup>*. 

## Vaata ka
*Termodünaamika
Eesti Represseeritute Registri Büroo

**Eesti Represseeritute Registri Büroo** (lühend **ERRB**) on 1990. aastal Leo Talve eestvõttel asutatud asutus, mis tegeleb 20. sajandi okupatsiooniaegadel represseeritud Eesti isikutega.

ERRB on välja andnud mitmeid nimekirjaraamatuid, näiteks "Poliitilised arreteerimised Eestis 1940-1988" (I köide, ilmus 1996), "Poliitilised arreteerimised Eestis 1940–1988" (II köide, ilmus 1998).

## Vaata ka
*Eesti Memento Liit

## Viited

## Välislingid
*ERRBist Okupatsioonide Muuseumi kodulehel
Eesti Teadusinfosüsteem

**Eesti Teadusinfosüsteem** (lühend **ETIS**; inglise *Estonian Research Information System*) on Eesti infosüsteem (riiklik register), kuhu on koondatud info Eesti teadus- ja arendusasutuste, teadlaste, teadusprojektide ning teadustegevuse tulemuste kohta. ETISe kaudu saab muu hulgas esitada ka teadusega seotud taotlusi.

ETISe on loonud Eesti Haridus- ja Teadusministeerium koostöös Eesti Teadusfondi, Teaduskompetentsi Nõukogu, avalik-õiguslike ülikoolide, teadus- ja arendusasutuste, teadust rahastavate asutuste ning sihtasutusega Archimedes.

ETISe avalikkusele suunatud osa nimetatakse *[[Eesti Teadusportaal]]iks*.

ETISe eelkäija oli *Eesti teadus- ja arendustegevuse infosüsteem* (lühend ERIS; inglise *Estonian Research Information System*).

## Viited

## Välislingid
*ETISe koduleht
*Eesti Teadusinfosüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus
* Helen Mihelson, 12 kliki jaoks kolm tundi: teadlased on hädas üliaeglase infosüsteemiga, postimees.ee, 9. aprill 2017
Eesti Kujutavkunstnike Keskus

**Eesti Kujutavkunstnike Keskus** (lühend **EKK**) oli 1946. aastal Saksamaal loodud väliseesti kunstnike organisatsioon. 

EKKi eestvõttel ilmus mitu kunstiväljaannet, näiteks "Eesti kunst paguluses" (album).

## Liikmed 1952. aastal
* Ida Adamson
* Johannes Jans
* Lydia Jans-Vademan
* Ernst Jõesaar
* Eerik Haamer
* Juhan Hennoste
* Helmi Herman
* Julius Gentalen
* Endel Kõks
* Erich Leps
* Pauline Elfriede Leps-Estam
* Raoul Lind
* Karin Luts
* Olev Mikiver
* Hans Mets
* Maire Männik
* Johann Naha
* Harry Nurmet
* Juhan Nõmmik
* Lembit Nõmmeots
* Otto Paas
* Salme Rosalie Riig
* Alfons Ramme
* Erich Pehap
* Eduard Rüga
* Herman Talvik
* Voldemar Tank
* Salome Trei
* Edmund Valtman
* Arno Vihalemm
* Agaate Veeber
* Benita Vomm
* Hans Tsirk
* Anu Uustalu

## Viited
MTÜ Eesti Euroopa Liikumine

**MTÜ Eesti Euroopa Liikumine** (lühend **EEL**) on Eesti kodanikuühendus (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ühendatud Euroopa liikumist. Euroopa liikumise all peetakse silmas taotleda Euroopa riikide kodanike rahu, solidaarsust ja majanduslikku heaolu, säilitades seejuures Euroopa rahvaste kultuuri ja isikupära.

2005. aastast annab MTÜ välja aasta eurooplase auhinda, mille on pälvinud näiteks PRIA (2005), Jaan Kross (2006), Arnold Rüütel (2007), Kersti Kaljulaid (2009) ja Marju Lauristin (2017).

2011. aastal sai teatavaks, et MTÜ-ga seotud Reformierakonna noorpoliitik Anna-Maria Galojan oli kõrvaldanud MTÜ raha, omastades üle 900 000 krooni. Galojan mõisteti 5. mail 2011 Harju maakohtus süüdi ja kohus määras talle osaliselt reaalse vanglakaristuse, mille kandmise eest ekspoliitik põgenes aga Suurbritanniasse. 2015. aasta 19. veebruaril toodi ta Eestisse vanglakaristust kandma, vanglast vabanes ta 2016. aastal. Galojanilt mõisteti välja MTÜ-le tekitatud kahju (maakohtus kahjusumma põhiosa 47 950 eurot, ringkonnakohtus ka 17 650 eurot viiviseid), kuid 2015. aastal kinnitas MTÜ juht Riivo Sinijärv, et Galojan ei ole kahjusid hüvitanud.

## Viited

## Välislingid
* EELi koduleht (katkine link)
* Millega tegeleb Eesti Euroopa Liikumine? Euroopa Liidu infokeskus Rahvusraamatukogus
Eesti Bibliograafia Asutis

**Eesti Bibliograafia Asutis** oli aastatel 1921–1940 tegutsenud Eesti rahvusbibliograafiaga tegelenud asutus. 

Asutuse juhataja oli aastatel 1921–1923 Jakob Muide ja seejärel 1923–1924 Oskar Urgart.

1940. aastal moodustati Eesti Bibliograafia Asutise, Eesti Rahva Muuseumi koosseisu kuulunud Arhiivraamatukogu, Eesti Kultuuriloolise Arhiivi ja Eesti Rahvaluule Arhiivi põhjal Eesti Kirjandusmuuseum.

## Viited
Krõmske

**Krõmske** on kohanimi.

***[[Krõmske (Luhanski oblast)|Krõmske]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis
***[[Krõmske (Donetski oblast)|Krõmske]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Dzeržõnski haldusalas
Krõmske (Luhanski oblast)

**Krõmske** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 50&nbsp;km kaugusel Luhanskist loodes.

Krõmske asutati 1725. aastal.

Siverskõi Donetsi paremkaldal asuva asula kõrgus merepinnast on 58 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas Krõmskes 1662 inimest, kellest 87,48% emakeeleks oli vene keel, 12,52% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

2014. aasta kevadel alanud Donbassi sõja ajal on asula lähistel toimunud mitmeid relvastatud kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude üksuste vahel.

## Viited

## Välislingid
* 18. märts 2018. *[[Postimees]]*. Rindel asuv küla värvis end Ukraina värvidesse
* 24. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Силы АТО освободили село на Луганщине, боевики убили депутата (*vene keeles*)
* 30. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Боевики ночью из Градов обстреливали блокпосты АТО, есть раненые (*vene keeles*)
* 1. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. Боевики из "Градов" обстреляли Крымское, - луганская ОГА (*vene keeles*)
* 3. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. После "выборов" боевики снова обстреляли Крымское (*vene keeles*)
* 22. detsember 2014. *[[Infovastupanu]]*. Последствия артобстрела боевиками с. Крымского на Луганщине. VIDEO (2:16) (*vene ja ukraina keeles*)
* 6. jaanuar 2015. *[[Infovastupanu]]*. "Осадки в виде града, местами перемирие", - жизнь в прифронтовом Крымском. VIDEO (9:26) (*vene ja ukraina keeles*)
* 2. veebruar 2015, 10:15. *[[Infovastupanu]]*. Крымское и Новотошковку обстреляли из "Градов" - двое местных погибли, еще 5 ранены (*vene keeles*)
* 13. mai 2015. *[[Infovastupanu]]*. Крымское: жизнь на линии фронта. VIDEO (3:30) (*vene keeles*)
Joosep (Maarja abikaasa)

**Joosep Naatsaretist** (heebrea keeles: יוֹסֵף; kreeka keeles: Ἰωσήφ) oli vastavalt kanoonilistele evangeeliumitele abielus Jeesuse ema Maarjaga. Ta polnud Jeesuse lihane isa, aga tollaste tavade järgi peeti teda Jeesuse seaduslikuks isaks. Vastavalt Matteuse evangeeliumile oli Joosepi isa Jaakob, kuid Luuka evangeeliumi kohaselt oli ta hoopis Eeli poeg. 
Kuna evangeeliumites on Jeesuse sugupuud erinevad, on meil raske öelda, kes oli Joosepi tegelik vanaisa. Aga teoloogid nõustuvad, et Joosep sündis Taaveti perekonnas, ta polnud rikas mees ja elatas end kristliku traditsiooni kohaselt Naatsaretis puusepa käsitööga. Apokrüüfses Tooma lapsepõve-evangeeliumis kirjeldatakse teda tegemas atru ja härgade rakmeid. Arameakeelse ametinime *naggar* kreekakeelse teksti tõlkevaste *ho tekton* (Mt 13:55) tähendab oskustöölist ja sõna avaram tähendusväli ka õpetlast või meistrit. 

Uue testamendi kohaselt andis ingel talle unenäos mitu korda juhiseid. Teda kirjeldatakse õiglase mehena, kes armastas oma poega. Tema sündi ja surma piiblis ei kirjeldata. Teda ei mainita kunagi pärast Jeesuse lapsepõlve ja Maarjat esitletakse alati iseseisvana. Apokrüüfses Puusepp Joosepi loos, mis kirjutati 5. või 6. sajandil, on pikk ülevaade Joosepi rahumeelsest surmast 111-aastaselt Jeesuse, Maarja ja inglite juuresolekul. See stseen hakkab ilmuma kunsti 17. sajandil.

## Vaata ka
* Jeesuse sugulased

## Viited
Jootme mõis

**Jootme mõis** (saksa keeles *Jotma*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Jootme külas Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandil, mõisa esimene omanik oli Jürgen Uexküll. Tema kätte jäi mõis kõigest kümneks aastaks, kuni 1639. aastal ostis mõisa Berend Möller. 1694. aastal kinkis Rootsi kuninganna Kristiina Jootme mõisa Rootsi saadikule Moskvas – Johann de Rodesile, kes hiljem aadlikuna hakkas kandma von Tunderfeldti nime. 1710. aastal, Vene riigivõimu saabudes, sai Jootme mõis Eestimaa rüütelkonna kirurgi Michael Försteri omaks ja püsis selle perekonna valduses 95 aastat.

1805. aastal ostis Jootme mõisa Adam Gustav von Wrangell Raigu mõisast, 19. sajandil kuulus mõis von Wrangellidele. 1859. aastal Karl Jakob Wilhelm von Wrangelli ajal rajati uus mõisa peahoone, klassitsistlik kahekorruseline puidust hoone, mida kaunistas nelja kivisambaga kolmnurkviilne portikus.

1880. aastal müüs Karl Jakob von Wrangelli väimees Victor von Henning mõisa parun Karl Otto von Maydellile. Karl Otto von Maydellile kuulusid veel Räsna, Kuru ja Uudeküla mõis.
Maydellid rentisid mõisa 1883. aastal Adolph Kupfferile, kes oli Ambla kihelkonnaarst ja abielus Elisabeth Thomsoniga. Nende üks poeg, kes on seotud Jootme mõisaga, oli Elisar von Kupffer, kes oli visionäär, värvikas isiksus ja mitmekülgne looja. Maalinud Jootme mõisa. 
Pärast Annette Eleonore von Maydelli surma 1909. aastal sai fideikomissi asutaja Karl Otto Viktor von Maydelli otseste järglaste puudumisel tema määramise järgi fideikomissi pärijaks tema lellepoja Julius von Maydelli poeg Otto Wilhelm Eduard von Maydell. Talle kinnistati Jootme, Räsna, Kuru ja Uudeküla mõis. Maydellide valduses oli Jootme mõis kuni võõrandamiseni 25. oktoobril 1919 (kinnistatud 15. juunil 1925). Mõisa viimane omanik oli Otto Wilhelm Eduard von Maydell (1857–1923).

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone oli suur kahekorruseline kelpkatusega puitehitis, mille keskosa kaunistas nelja kivisambaga portikus. Wrangellide ajal ehitatud suur härrastemaja anti Vabadussõja teenete eest Alexander Paulusele, kes lammutas selle otsad (mõlemalt poolt 3 aknarea jagu).

Praegu on mõis eravalduses.

## Kirjandus
* Schilling, Erich. *Die Rittergüter im Kreise Jerwen seit der Schwedenzeit*. Hannover-Döhren: Verlag Hanno von Hirscheydt, 1970. Lk 15-17.
* Erik Thomson, Georg Baron von Manteuffel-Szoege. *Schlösser und Herrensitze im Baltikum.* Zweite, verbesserte Auflage. Frankfurt am Main: Verlag Wolfgang Weidlich, 1963. Lk 43, 141
* Eesti Kunstimuuseum, KUMU kunstimuuseum. *Elisarion. Elisar von Kupffer.* Tallinn: trükikoda Tallinna Raamatutrükikoda, 2024. Lk 1-120.

## Välislingid

* 
* Jootme mõis Eesti mõisaportaalis
* Jootme mõis kinnistute registris
* Jootme mõis saidil tapamuuseum.ee
* Jootme mõis https://www.geni.com/people/Baron-Otto-Wilhelm-Eduard-von-Maydell/6000000023016950112 geni.com genealogy
Ruunikivi

**Ruunikivi** (rootsi keeles *runsten*) on surnu mälestuseks paigaldatud, harilikult püstine kivi, millel on ruunikirjas tekste. Enamik ruunikive on leitud Skandinaaviast ja need pärinevad 4.–12. sajandist.

## Vaata ka
*Karlevi ruunikivi
*Viikingite kunst
*Röki ruunikivi
*Pildikivi
*Hauakivi

## Välislingid
* "Norras leiti teadaolevalt maailma vanim ruunikivi" ERR Novaator, 19. jaanuar 2023
Sirbi kaar

**Sirbi kaar** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Tänav algab Jalaka tänavalt ja kulgeb alguses itta, siis pöörab lõunasse, siis jälle itta (sellelt lõigult lähtub ühendustee lõunasse Sirbi tänavale) ning lõpuks põhja, lõppedes umbtänavana.
Mezzanino

***Mezzanino ***(itaalia**'' **mezzo* 'pool') ehk *'antresool*' (prantsuse *entresol'' 'poolkorrus') on hoone osaline madalam vahekorrus ehk poolkorrus või avar palkon, mis harilikult paiknes soklikorruse peal või vahetult katuse all. Esines renessanss-, barokk- ja klassitsistlikus lossiarhitektuuris.

## Vaata ka
*atika (arhitektuur)
*atikakorrus

## Viited
Harilik maarjaohakas

**Harilik maarjaohakas** ehk **maarjaohakas** (*Silybum marianum*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Eestis aedades, vahel metsistub.

## Botaanilised tunnused

Harilik maarjaohakas on kaheaastane (Eestis üheaastane) 0,7–1,5&nbsp;m kõrgune rohttaim. Tumerohelised lehed on nahkjad ja läikivad, piki roode aga valgelaigulised, juurmisi leheservi katavad kollased ogad, ülemised lehed on süstjad.

Eestis õitseb harilik maarjaohakas juulis-augustis. Putkõie värvus varieerub purpurpunasest kuni punakasvioletseni.

Vili on 6–7&nbsp;mm pikkune ja kuni 3&nbsp;mm laiune seemnis.

## Levila
Hariliku maarjaohaka looduslikud kasvukohad asuvad Loode- ja Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas, Lõuna-Venemaal, Anatoolias, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas.

Harilikku maarjaohakat kasvatatakse ka koduaedades ilu- ja ravimtaimena.

## Saadused
Droogina kasutatakse maarjaohaka vilju (*Cardui mariae fructus*), mida kogutakse augustist kuni septembrini (kuivatatakse) ja hariliku maarjaohaka ürti (*Cardui mariae herba*) mida kogutakse enne õitsemist või õitsemise ajal.

Viljadest valmistatud fütopreparaadid põhinevad taimeosadest eraldatud silümariinil või droogi kuivekstraktil. Droogil on maksa (maksarakke) mürgistuste eest kaitsev ja maksarakkude taastumist kiirendav (silümariini – flavolignaanide kompleks – toimel) ning maksarakkude membraane stabiliseeriv toime aga ka põletiku- ja vähivastane (eesnäärme kartsinoom) toime. Vilju on pikka aega kasutatud erinevate maksakahjustuste ja maksahaiguste profülaktikas ja ravis. Droog on näidustatud ka maksatsirroosi, rasvmaksa ning krooniliste sapipõie- ja maksahaiguste ravis.
 
Viljade päevane annus võiks olla 12–15 g droogi (vastab 200–400&nbsp;mg silümariinile).

Vana-Kreeka õpetlane Dioskorides olevat soovitanud maarjaohakat lastele kõõlusehädade ja maohammustuse korral.

### Ohud

Ürt võib lammastele ja veistele vahel isegi surmavalt mürgine olla.

Maarjaohaka seemned ja ürt võivad vähendada suukaudsete rasestumisvastaste ravimite ja tamoksifeeni efektiivsust.

## Nimi

Maarjaohaka liigiepiteet *marianus* viitab arvatavasti neitsi Maarjale. Legendi kohaselt nirises tema rinnapiim maarjaohaka lehtedele ja voolabki nüüd mööda valgelaigulisi roodusid.

## Viited

## Välislingid
* 

* "Maarjaohakas on tõhusaim ravimtaim maksale ja tervele organismile!". Delfi. 15. aprill 2015
* "Milk thistle". University of Maryland Medical Center
Ahava hi shir lishnayim

"**Ahava hi shir lishnayim**" (heebrea keeles אהבה היא שיר לשניים) on heebreakeelne laul, mis esindas Iisraeli 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Iisraeli laulja Ilanit. Laulu autor on Edna Peleg. Laul sai kokku 49 punktiga 11. koha.

## Välislingid
*Laulu sõnad
Łosk

**Łosk** (transkribeerituna **Losk**; leedu keeles *Laskas*) on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Vałožyni rajoonis Harodźki külanõukogus. 

Külas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on linnamägi, õigeusu kirik aastast 1856 ja katoliku kirik aastast 1930. Kooli juures on muuseum, kus kajastatakse XVI sajandi trükikunsti ja Szymon Budny tegevust.

## Ajalugu

Arheoloogiliste leidude põhjal saab väitam et Łosk asutati XI sajandil. Esimest korda on asulat kirjalikult mainitud siiski alles XIV sajandi lõpus. Łoskis asus XIV–XVIII sajandil puidust linnus. Alates XV sajandist kuulus see Kaributaitistele, sajandi lõpus läks see Mangirdaitiste valdusse.

XVI sajandi alguses läks Łosk Kiszkade valdusse, kes rajasid sinna kalvinistliku koguduse. Aastal 1574 asutas Jan Kiszka sinna trükikoja. Trükikoda kasutasid Szymon Budny juhitud ariaanlikud usureformaatorid oma trükiste välja andmisteks. Szymon Budnyst sai küla pastor ja Łoskist ariaanliku liikumise keskus. Lisaks anti trükikojas välja veel Andrzej Frycz Modrzewski ja Cyprian Bazyliku teoseid.

XVI sajandi lõpus sai Łoskist alev. 1630. aastatel müüs Stanisław Kiszka asula Vilniuse kapiitlile, selle valdusse jäi asula XIX sajandi lõpuni.

Poola jagamisel läks Łosk aastal 1793 Venemaa Keisririigi koosseisu. Alev hakkas kuuluma Vilno kubermangu. Kuni 1917. aastani oli Łosk Venemaa koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1940 muudeti alev külaks.

## Viited
Mäetaguse mõisa kalmistu

**Mäetaguse mõisa kalmistu** on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mäetaguse külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu jääb Mäetaguse mõisa südamest linnulennult umbes 750 meetri kaugusele lääneloodesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rosenid tõenäoliselt millalgi 19. sajandi esimesel poolel, kuid teadaolevalt toimus esimese matus alles 1915. aastal. Kalmistule on üldse maetud kaks lahkunut.

## Mäetaguse mõisa kalmistu kabel
Kalmistule rajati 1864. aastal ka kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis. Seda kabelit on tihti nimetatud ka lihtsalt "Mäetaguse kabeliks".

Mõisa kalmistu kabeli kõrval üle tee asus aga Mäetaguse abikirik, mis allus Jõhvi Mihkli kirikule. See rajati 1849, ehitati uuesti üles 1939–1940, muudeti 1965. aastal spordisaaliks ja hävis tulekahjus 1970. Ka seda kirikuhoonet on nimetatud Mäetaguse kabeliks.

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Mäetaguse (*Mehntack*)". // Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2006. Lk 61-63
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Mäetaguse mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Mäetaguse mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Arthur Hill Hassall

**Arthur Hill Hassall** (13. detsember 1817 Teddington – 9. aprill 1894 Sanremo) oli Suurbritannia arst, mikrobioloog ja botaanik. 

Tema kirjeldatud liigid on tähistatud nimega **Hassall** (ka **Hass**).

## Publikatsioonid (osaline)
* *The Microscopic Anatomy of the Human Body in Health and Disease.* S. Highley, London, 1846
* *A Microscopic Examination of the Water Supplied to the Inhabitants of London and the Suburban Districts: Illustrated by Coloured Plates Exhibiting the Living Animal and Vegetable Productions in Thames and Other Waters, as Supplied by Several Companies : with an Examination, Microscopic and General, of Their Sources of Supply as Well as of the Henley-on-Thames and Watford Plans, Etc,* S. Highley, London 1850
* *[https://archive.org/stream/sanremowesternri00hass#page/n11/mode/2up San Remo and the Western Riviera Climatically and Medically Considered.]* Longmans, Green, and Co., London 1879
* ''A compendium of food-microscopy with sections on drugs, water, and tobacco.'' Baillière, Tindall and Cox, London 1909
* *[https://archive.org/details/historyofbritis01hass A history of the British freshwater Algae, including descriptions of the. Desmidiaceae and Diatomaceae.*] I köide, London, 1845
* *[https://archive.org/stream/historyofbritis02hass#page/n7/mode/2up A history of the British freshwater Algae, including descriptions of the. Desmidiaceae and Diatomaceae.*] II köide, London, 1845
* *[https://archive.org/stream/microscopicanato12hass#page/n5/mode/2up The microscopic anatomy of the human body, in health and disease]*, 1. köide, NEW-YORK; PRATT, WOODFORD & CO., 1851. 
* ''Adulterations detected; or, Plain instructions for the discovery of frauds in food and medicine.'' Longmans, Green, and Co., London 1857
* *[http://babel.hathitrust.org/cgi/pt?id=mdp.39015049473336;view=1up;seq=17 The urine in health and disease: being an exposition of the composition of the urine, and of the pathology and treatment of urinary and renal disorders.]* John Churchill and Sons, London 1863
* *[https://archive.org/stream/fooditsadultera01hassgoog#page/n8/mode/2up Food: its adulterations, and the methods for their detection.]* Longman, Brown, Green, Longmans and Roberts, London 1876
* *[https://archive.org/stream/inhalationtreatm00hass#page/n7/mode/2up The inhalation treatment of diseases of the organs of respiration including consumption.]* Longmans, Green, and Co., London 1885
* ''The Narrative Of A Busy Life: An Autobiography.'' Longmans, Green, and Co., London 1893

## Mälestuse jäädvustamine
Hassalli auks on nimetatud inimese tüümuses teatavad rakkude kogumid, Hassalli kehad, mille ta 1846. aastal avastas.

## Välislingid
* James Price: ''Hassall, Arthur Hill (1817-1894), physician and microscopist.'', Sissekanne Oxford Dictionary of National Biography-s, veebiversioon (vaadatud 25.10.2014) (*inglise keeles*)
* Royal Society of Chemistry, The fight against food adulteration, veebiversioon (vaadatud 25.10.2014) (*inglise keeles*)  
*Arthur Hassall'i publikatsioonid Archive.org-is 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Arthur Hill Hassall]] seisuga 25.10.2014.*
Sandra Schmitt

**Sandra Schmitt** oli Saksamaa vigursuusataja. 1998. aasta taliolümpiamängudel sai ta naiste Moguli võistlusel üheksanda koha. 1999. aastal tuli ta naiste kaksikmogulis maailmameistriks. Schmitt hukkus 2000. aasta novembris Kapruni katastroofis.