open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Beresje

**Beresje** (ka *Peresje*, *Peresi*, *Perese*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Lämmijärve ääres. Seal asub Kivinõna neem.

Beresje küla on esimest korda mainitud 1582 ja arvatakse, et küla nimi tuleneb vene sõnast *berjoza* ('kask'). See on ainuke Setumaa küla, kus elavad vanausulised.

Külas asub Beresje kalmistu.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.


Beresje.JPG|Beresje kalmistu


## Vaata ka
* Beresje Umbjärv

## Viited
Paha Värk

**Paha Värk** oli eesti punkansambel Tallinnast.

## Koosseis
*Aarne - hääl / kitarr
*Meiden - kitarr
*Teet - bass
*Juho - trummid

osalesid ka Vares, Tõnu ja Peeter.

## Helikandjad

**CD-R**

"Live IV Keskkoolis 19. märtsil 1991.a." (Fucking Cunt Records, 1998, CD).
 
**Kogumikel:** 

'Sümpaatsed vennasrahvad' ("25 kuldset lööklaulu" osa 2, Mätta Fond, 1998, MC)

'Kõigi vastu' ("Punk on surn'd IV", Fucking Cunt Records, 1999, CD)

'Tühi koht' ("Punk on surn'd V", Fucking Cunt Records, 2001, CD).

## Ajalugu

Paha Värk tekkis T-rulli lagunemisel peale 1989. aasta "Noortemuusa" festivali ja arenes hiljem peale 1991. aasta Kiikla punki stiililt hoopis rajumaks Noisemurderiks.
Noisemurder

**Noisemurder** oli Eesti ansambel, üks esimesi Eesti *[[grindcore]]*-bände.

Ta tegutses Tallinnas aastatel 1991–1995.

## Koosseis
*Aarne – vokaal
*Meiden – kitarr (1992–1993)
*Lauri – kitarr (1993–1995)
*Pets – bass
*Uugu – trummid (1992–1993)
*Mõmmi – trummid (1993)
*Liba – trummid (1995)

## Albumid
*"First & Worst" (Fucking Cunt Records, 1992, MC)
*"Brainless Bastard" (Fucking Cunt Records, 1993, MC)
*"Mommy, Where's My Brain?" (Fucking Cunt Records, 1995, MC)
*"No Murders No Problems" (Fucking Cunt Records, 2000, CD)
Fucking Cunt Records

**Fucking Cunt Records** on Eesti heliplaadifirma, mis tegeleb eelkõige punk- ja *[[hardcore]]*-bändide plaatide ja kassettide väljaandmisega.

Plaadifirma annab välja kogumikku "Punk on surn'd".

Bändid, kelle plaate on toodetud:
*Idiootsuse Revolutsioon
*Paha Värk
*Noisemurder
*J.M.K.E.
*Psychoterror
*Conflict OK!
*ZLO

## Välislingid
*Fucking Cunt Records
*
824

**824. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - **[[820. aastad]]** - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad

Aastad: 819 820 821 822 823 - 824 - 825 826 827 828 829

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Kerti Alev

**Kerti Alev** (esinejanimega **Promille Promille**; sündinud 12. veebruaril 1981) on eesti naislaulja, arvutigraafik ja IT-ettevõtja.

Ta lõpetas 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiõpetaja erialal.

Ta oli aastatel 2006–2012 erakonna Eestimaa Rohelised liige.

## Ettevõtted
*Digitar Interactive OÜ – multimeedia-, IT-arenduse ja disainiettevõte.
*MediKeep OÜ on Eesti idufirma (2015), mis läbis edukalt 2015. aastal ka Bayer Healthcare'i kiirendi Grants4Apps.

## Isikunäitused
* Digimaali näitus "Digi Värk", 23. jaanuar kuni 13. veebruar 2007 galeriis Aatrium ja 2007. aasta mais Pirita Vaba Aja Keskuses.
* Digimaali näitus "In Vivo", 6. novembril 2009 Tartus LOOV galeriis. Näituse tööd asuvad jätkuvalt rockiklubis Tapper.

## Ansamblid
*Conflict OK! – laulja (alates 1998. aastast)
*J.M.K.E. – laulja, taustalaulja (2000–2012)

## Viited
Venemaa Föderatsiooni marssal

**Venemaa Föderatsiooni marssal** (vene keeles *Маршал Российской Федерации*) on Venemaa Föderatsiooni kõrgeim sõjaväeline auaste.

## Ajalugu
Auaste loodi 11. veebruaril 1993 seadusega "Sõjaväekohuslusest ja sõjaväeteenistusest". Selle eelkäijaks oli Nõukogude Liidu marssali auaste. Maaväes on sellest madalam armeekindrali ja mereväes laevastikuadmiral. Seni on aukraad antud ainult kaitseminister Igor Sergejevile (1938−2006), kes sai selle 1997. aastal.

Venemaa marssali õlakul on üks suur täht (see mahub ringi sisse, mille diameeter on 40 mm) ja kahepäine kotkas (Venemaa vapi keskne kujund). Paraadmundril kantakse lisaks veel suurt marssalitähte.

## Vaata ka
*Marssal
Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus

**Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus** oli Politseiameti haldusalas olev Eesti Vabariigi valitsusasutus. Keskus teostas kohtuekspertiise ja kriminalistikauuringuid ning võttis osa uurimistoimingute teostamisest. 

Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse koosesisus olid: dokumendilabor, tehnolabor, keemia- ja bioloogialabor, trassoloogia- ja relvalabor, liiklustehnikalabor, daktüloskoopialabor, DNA labor, Ida regionaalkeskus, Lõuna regionaalkeskus, Lääne regionaalkeskus, Põhja regionaalkeskus, Politseikoerte treeningkeskus,  Analüüsi- ja arenguskeskus ning tugiüksused.

Keskuse põhiklientideks oli vabariigi politseiasutused, kes tellisid ligikaudu 95% ekspertiisidest. 2005. aastal telliti asutuselt kokku 9071 ekspertiisi. Asutuses oli kokku 110 ameti- ja abiteenistuskohta. 1998. aastast oli Keskus Euroopa Kohtuekspertiisiasutuste Liidu (ENFSI) liige.

Keskuse eelkäija oli Politseiameti Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Büroo, mis kujundati valitsusasutuseks ümber 1998. aasta 1. juulil.

Keskuses sai teha järgmist liiki kriminaalekspertiise:
# aineekspertiis;
# alkoholiekspertiis;
# daktüloskoopia- ehk sõrmejäljeekspertiis;
# DNA-ekspertiis;
# dokumendiekspertiis;
# hääleekspertiis;
# infotehnoloogiaekspertiis;
# trassoloogia- ehk jäljeekspertiis;
# kiuekspertiis;
# käekirjaekspertiis;
# liiklusekspertiis;
# lõhkeaineekspertiis;
# lõhkeseadeldise ja plahvatuse ekspertiis;
# narkootilise aine ekspertiis;
# põlevvedelikuekspertiis;
# raamatupidamisekspertiis;
# tulekahjuekspertiis;
# ballistika- ehk tulirelvaekspertiis;
# värvkatteekspertiis. 

1. jaanuaril 2008 loodi Eesti Kohtuekspertiisi Instituut (EKEI) riikliku ekspertiisiasutusena Justiitsministeeriumi haldusalas. Instituut tekkis Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel ja on nende asutuste õigusjärglane. 

## Vaata ka
* Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo
* Eesti Kohtuekspertiisi Instituut
*Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Juriidilise Komisjoni Eesti NSV Kohtuekspertiisi Labor
*ENSV Justiitsministeeriumi Kohtuekspertiisi Teadusliku Uurimise Laboratoorium, Toom-Kuninga 10
## Viited

## Välislingid
* Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi koduleht
* Euroopa Kohtuekspertiisiasutuste Liidu koduleht
* Tiiu Põld "Ajud põgenevad kohtuekspertiisi instituudist" Postimees, 21. oktoober 2008
Indre

**Indre** on jõgi Prantsusmaal. 

Indre'i jõgi algab Keskmassiivilt ning kulgeb valdavalt loodesse. Suubub vasakult Loire'i jõkke.

Jõe pikkus on 266 km.

Indre'i jõe ääres asuvad Loches, La Châtre ja Châteauroux.

Selle jõe järgi on nimetatud kaks Prantsusmaa departemangu: Indre'i departemang ja Indre-et-Loire'i departemang.

## Välislingid
Svjatoslav Richter

**Svjatoslav Richter** (vene keeles Святослав Теофилович Рихтер; 20. märts 1915 Žõtomõri lähedal Ukrainas – 1. august 1997 Moskvas) oli saksa päritolu vene pianist.

Richter õppis klaverit mängima sakslasest isa käe all, kes oli organist. Ta õppis palju iseseisvalt ja täiendas end hiljem Moskva Konservatooriumis Heinrich Neuhausi juures.

Ta esitas palju Sergei Prokofjevi muusikat ja kammermuusikat koos David Oistrahhi ja Mstislav Rostropovitšiga. Tema tuntud plaadistuste seas on ka Ferenc Liszti klaverikontsertide salvestised 1961. aastast.

1960 tegi kontserttutnee USA-sse. Ta salvestas seal Johannes Brahmsi 2. klaverikontserdi, mille eest pälvis Grammy. Ta oli esimene Nõukogude Liidu kodanik, kes Grammy teenis.

Pärast NSV Liidu lagunemist elas ta peamiselt Pariisis. Venemaale naasis vähem kui kuu aega enne oma surma.

Richteril olevat olnud väga pikad sõrmed. Vladimir Ljovšin kirjutas, et ta olevat suutnud vabalt võtta deetsimi (do-klahvist järgmise oktavi mi-klahvini), mis klaveril on üle veerand meetri.

## Tunnustus
*1950 – Stalini preemia
*1955 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1961 – Lenini preemia
*1961 – NSV Liidu rahvakunstnik
*1975 – Sotsialistliku töö kangelane
*1980 – Oktoobrirevolutsiooni orden
*1986 – Léonie Sonningi muusikaauhind
*1996 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia

## Viited
Jeju

**Jeju** (ka *Cheju*; hangulis 제주시, hanjas 濟州市, McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis *Cheju-si*, Lõuna-Korea uues omaladinas *Jeju-si*) on linn Lõuna-Koreas, Jeju provintsi halduskeskus ja Jeju saare suurim linn.

Põhjas piirneb linn Korea väinaga (teisel pool väina on Lõuna-Korea Lõuna-Jeolla provints), lõuna pool on Seogwipo linn (piiril on ka saare kõrgeim mägi Hallasan).

Linna pindala on 976,56 km², elanike arv 347 700 (2007), rahvastiku tihedus 1014,8 in/km².

Enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga 1. juulil 2006 oli linna pindala 255,5 km². Aastal 2000 oli elanike arv 259 290 ja rahvastiku tihedus 1014,8 in/km².

Linn laiub idast läände 19,3 km pikkuselt ja põhjast lõunasse 10,2 km laiuselt.

## Loodus
Jeju linnas on ka talvel mahedad ilmad.

## Haldus
Linn lahutati Pukcheju maakonnast 1955. Ent 2005 kiitsid Jeju provintsi valijad heaks ettepaneku liita linn Pukcheju maakonnaga ning Seogwipo linn Namjeju maakonnaga. Nii tekkis provintsis alates 1. juulist 2006 kaks suurt linna.

Jeju linn on jaotatud 19 *[[dong]]*, 4 *[[eup]]* ja 3 *[[myeon]]*.

*Dong* enne linna liitmist Pukcheju maakonnaga olid:
* Ara-dong
* Dodu-dong
* Geonip-dong
* Ido 1-dong
* Ido 2-dong
* Iho-dong
* Ildo 1-dong
* Ildo 2-dong
* Nohyeong-dong
* Oedo-dong
* Ora-dong
* Samdo 1-dong
* Samdo 2-dong
* Yeon-dong
* Yongdam 1-dong
* Yongdam 2-dong

## Majandus
### Turism
Et Jeju linn on saare suurim transpordisõlm, siis käib lõviosa turistidest just seal. Paljud turistid saabuvad saarele Jeju linna sadama või lennujaama kaudu, peatuvad Sinjeju-dongi turismihotellides ning külastavad linna vaatamisväärsusi.

Jeju linn on populaarne puhkekoht, kus on palju riiklikke kasiinosid. Igal aastal külastab seda 4 miljonit turisti Korea mandriosast, Jaapanist ja Hiinast.

### Transport
Jeju linn on provintsi suurim transpordisõlm.

Linna teenindab Jeju rahvusvaheline lennujaam, mis on saare ainus lennujaam. Lennuühendus on 13 Lõuna-Korea lennujaamaga ja 4 välismaa lennujaamaga (Jaapanis ja Hiinas).

Linna sadam on saare suurim sadam. Selle sadama kaudu toimub nii reisijate- kui ka kaubavedu. Parvlaevaliine asendatakse järk-järgult lennuliinidega. Praegu on parvlaevaühendus kuue Lõuna-Korea sadamaga, sealhulgas Mokpo ja Busaniga.

Jeju on ka saare maanteede sõlmpunkt.

## Ajalugu
Linna territoorium on Jeju saarel keskset osa etendanud juba esiajal. Samseonghyeol, kust olevat tulnud saareelanike kolm esivanemat, asub kesklinnas.

Linn on alates 1970. aastatest kiiresti kasvanud. Mõnikümmend aastat tagasi rajati lennujaama kõrval olevale künkale "Uus-Jeju" (*Shin Jeju*), kus asub palju haldusasutusi. Õlgkatustega hooned, mis olid kogu linnas 1970. aastateni tavalised, on tasapisi kadumas.

## Vaatamisväärsused
Linna tähtsamad vaatamisväärsused on Draakonipeakalju mere ääres, Samseonghyeol kesklinnas ja Hallasani rahvuspark sisemaal.

## Sõpruslinnad
* Wakayama (Jaapan)
* Beppu (Jaapan)
* Shanghai (Hiina)
* Guilin (Hiina)
* Yangzhou (Hiina)
* Kunshan (Hiina)
* Las Vegas (USA)
* Santa Rosa (USA, California)
* Rouen (Prantsusmaa)
Roiu

**Roiu** on alevik Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Haaslava valda.

Küla nime päritoluks on pakutud sõna 'roid : roiu', millel on kolm tähendust: 1) mustus, tolm, prügi; 2) jäme liiv; 3) kehv, kõhn loom. 

## Galerii

Fail:Prtkr.roiunoortekeskus.2016.jpg|Seinamaaling Roiu noortekeskuses (autor PRTKR, 2016)


## Viited
Benedictus XVI tunnustused ja autasud

**[[Paavst]] [[Benedictus XVI]]** sai paavstina mitut liiki tunnustust.

**Ordenid**
*1977 Ecuadori Vabariigi Teeneteordeni suurrist
*1977 Baieri Teeneteorden
*1985 Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni suurrist erijärguga
*1985 Baieri Maapäeva konstitutsioonimedal
*1989 Chieti ülikooli Minerva orden
*1989 Müncheni Karl-Valentini orden
*1992 Austria Suurkuldaumärk lindiga
*1996 Baieri Maximiliani orden teadustegevuse ja kunsti eest
*1998 Prantsusmaa Auleegioni orden
*1999 Malta ordu Bailli suurrist

**Preemiad ja auhinnad**
*1989 Augustin Bea preemia
*1991 Leopold Kunschaki preemia
*1992 preemia Capri San Michele
*1992 katoliku kultuuri rahvuspreemia
*1993 Potenza kirjandusauhind
*2002 preemia Liberal Trieste
*2004 preemia Capri San Michele

**Aukraadid**
*1984 USA, Minnesota St. Thomase kolledži audoktor
*1986 Peruu, Lima katoliikliku ülikooli audoktor
*1987 Eichstätt-Ingolstadti katoliikliku ülikooli audoktor
*1988 Poola, Lublini katoliikliku ülikooli audoktor
*1998 Navarra Opus Dei ülikooli audoktor
*1999 Rooma, Santi Maria e Assunta ülikooli audoktor
*2000 Poola, Wrocławi ülikooli audoktor
*2005 Rumeenia, Cluj-Napoca ülikooli audoktor

**Kaasliikmestaatus**
*1954 üliõpilasselts Lichtenstein-Hohenheim, Erfurt
*1964–1967 Rheinisch-Westfälische Akademie der Wissenschaften
*1966 Brüssel, Académie des sciences religieuses
*1986 korporatsioon Capitolina, Rooma
*1991 Salzburg, Europäische Akademie für Wissenschaften und Künste, Abteilung Theologie

**Auliikmestaatus**
*1959 üliõpilasselts Isaria, Freising
*1978 üliõpilasselts Rupertia, Regensburg
*1985 üliõpilasselts Alcimonia, Eichstätt 
*1989 üliõpilasselts Rhaetia, München
*2000 Paavstlik Teaduste Akadeemia
*2005 Deutsche Hochschulverband
*2006 üliõpilasselts K.Ö.L. Ferdinandea, Graz
*2006 Josefi-Vereins Schwandorf
*2007 Malteser Hilfsdienst

Benedictus XVI sai 1981 Müncheni üliõpilasseltsi Alemannia auvilistlaseks, 1987 Pentlingi, 1997 Marktl am Inni, 2005 Traunsteini, 2006 Altöttingi, 2006 Regensburgi, 2008 Bressanone, 16. detsembril 2009 Introdi, 2009 Mariazelli ja 16. jaanuaril 2010 Freisingi aukodanikuks. 2006 nimetati tema järgi Wathlingeni linnaväljak.

Tema järgi nimetati mais 2000 asteroid 8661 Ratzinger.
Mägo de Oz

**Mägo de Oz** on aastal 1989 asutatud hispaania *[[folk metal]]*'i ansambel. 

1988. aastal asutas Txus de Fellatio Madridis ansambli Transilvania Iron Maideni menuloo auks, millest saigi 1989 "Mägo de Oz". Ansambli muusikas on mõjusid nii klassikalisest *[[rock'n'roll]]*'ist, *metal*- ja *heavy rock*'ist kui ka klassikalisest muusikast, kuid kõige enam on tema muusikas tunda keldi roki mõjusid ja iseloomulik on ka hispaania flöödi pito kasutamine. Ainus algusest peale ansamblis olnud liige on Bilbaost pärit Txus de Fellatio või lihtsalt Txus.  

## Liikmed
* Txus de Fellatio – trummid ja laul
* Mohammed – viiul
* Carlitos – kitarr
* Frank – kitarr
* Fernando Mainer – bass
* Patricia Tapia – laul
* José Andrëa – laul
* Javier "Zeta" Dominguez – laul
* Javi Diez – klahvpillid, akordion ja kitarr
* Josema – flöödid, pito, tinavile (*whistle*) ja iiri trumm (*bodhran*)

## Albumid
* *Mägo de Oz* (1994)
* *Jesús de Chamberí* (1996)
* *La Leyenda de la Mancha* (1998)
* *Finisterra* (2000)
* *Fölktergeist* (2002)
* *A Costa da Rock* (2003)
* *Gaia* (2003)
* *Belfast* (2004)
* *Madrid – Las Ventas* (2005)
* *Gaia II – La Voz Dormida* (2005)
* *La Ciudad de los Arboles* (2007)
* *Gaia III Atlantia* (2010)
* *Gaia* (2010)
* *Hechizos, pocimas y brujeria *(2012)
* *Ilussia *(2014)

## Välislingid
* Mägo de Ozi ametlik koduleht
Aadami

**Aadami** on küla Tartumaal Kastre vallas.

Aadamile lähimad külad on idas Alaküla, kagus Logina, edelas Sipe ja loodes Ignase.

Küla nimi võeti kasutusele alles 1977. See lähtub talu nimest, mis seostub eesnimega Aadam.

Talu on nimetatud isiku järgi, kes elas külas 18. sajandil. Teda nimetati 1758 kujul *Pusep Adam*. Ka 1858 elas külas *Pusep Adam*.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Küla on esmamainitud 1630. aastal Käreverena (*Kerrefer kÿlla*). Küla kuulus Vana-Kuuste mõisale. Ka 1900. aasta paiku nimetati teda Кяреверекюля. Nähtavasti vahetati küla nimi välja sagedase esinemise tõttu Eestis.

Kohanime Aadami käänatakse tavaliselt väliskohakäänetega (nt Aadamile).

## Viited
Aardla

**Aardla** (kohakääne Aardlasse või Aardlale) on küla Tartumaal Kastre vallas.

Aardlat on esmamainitud 1534. aastal piirina: *an der Ardelschen Grense*. 1627 mainiti teda kujul *Arlla* ja 1839 kujul *Ardlakülla*. Küla kuulus Kambja kihelkonda.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Küla järgi on nime saanud Aardla ürgorg, Aardla järv, seda ümbritsev Aardla polder, järve ääres olev Aardla linnutorn ja 2,4 km pikkuse Savijõe paralleelnimi Aardla jõgi. 1880. aastatel rajati Aardlast põhja Aardlapalu küla.

Aardla külas asub Taari talu kalmistu.

Lauri Kettuse järgi lähtub kohanimi muistsest isikunimest Arta või Aarta. See nimi võib olla germaani algupära, näiteks *Hartwig* tähendab saksa keeles tugevat. Sama päritolu on Soome kohanimi Hartola.

## Viited
Aardlapalu

**Aardlapalu** on küla Tartumaal Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Aardlapalu rajati 1880. aastatel Tartust mõni kilomeeter lõuna pool Kambja kihelkonnas asuva Haaslava mõisa popsikülana Aardla naabrusse nõmmemetsa. Küla oli 1977–1997 Aardla küla osa. Allikates mainiti küla 1900. aasta paiku kujul Ардлапалу ja 1922. aastal kujul *Aardla-Palu*. Asulat on kutsutud ka Palukülaks. 1940. aastal kuulus Aardlapalu küla Kuuste valda Tartumaal.

Küla on saanud nime metsa järgi. Metsa nimi koosneb külanimest Aardla ja sõnast "palu" ('kuiv liivane okasmets').

Külas asub Aardlapalu prügila.

## Viited
Alaküla

**Alaküla** on mitme asula nimi Eestis:
* Alaküla küla Tartu maakonnas Kastre vallas
* Alaküla küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* Alaküla küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Ala (Hiiumaa)|Ala]]** küla ehk **Alaküla**  Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* **Alaküla** on ka Logina küla nimevariant
* **Alaküla** on olnud Olehkova küla nimevariant
* **Alaküla** oli Silminitsa paikkonna varasem nimmi

***[[Alaküla (perekonnanimi)|Alaküla]]** on ka eesti perekonnanimi, mille tuntumad kandjad on:
**Allan Alaküla
**Kaljo Alaküla
**Ruth Alaküla

## Vaata ka
*Alaküla külanõukogu
Haaslava

**Haaslava** (kohalikus kõnepruugis ka **Aaslavva**) on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Haaslava moodustati 1920. aastate alguses endisaegse Haaslava mõisa alale *Haaslava asundusena*. 1977 muudeti asundus külaks.

Küla nimi tuleb 14.–15. sajandi mõisaomanike Hasselow’de nimest.

## Vaata ka
*Haaslava parv

## Viited
Kitseküla (Kastre)

**Kitseküla** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Haaslava valda.

## Viited
Koke

**Koke** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Külas asub Kiigeoru hiiesalu ja ohvriallikas.

Kuulub ajaloolisse Võnnu kihelkonda.

## Vaata ka
*Koke oja
*Koke peakraav

## Viited
Kriimani

**Kriimani** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

## Ajalugu
19. sajandi teisel poolel leiti Kriimanist ja Varnjast haruldasi Bütsantsi päritolu hõbenõusid. Kriimani nõu leiti kivivarest, kus täheldati tarandkalmele iseloomulikku kaht paralleelset ja neid ühest otsast ühendavat kivirida. Tarandkalmele osutab ka koos hõbenõuga leitud kinnine pronkssõrmus. Seda tüüpi sõrmused ilmusid Eesti tarandkalmetesse 2. sajandil, olid siinmail soositud ka 3. sajandil ja mõnes piirkonnas ilmselt veel 4. sajandilgi. 

## Vaata ka
*Kriimani kivikalme
*Eesti esiaeg#Rauaaeg (500 eKr – 13. sajand)

## Viited

## Kirjandus
*Quast, D.; Tamla, Ü.; Felten, S. (2010). The fifth century AD Byzantine silver bowls from Estonia. Estonian Journal of Archaeology, 14, 2, 99−122.
*Kalmre, Eda (2022). Kriimani kriimud lood. Mõis ja saja-aastane küla.

## Välislingid
*Dieter Quast ja Ülle Taimla, KAKS VIIENDA SAJANDI BÜTSANTSI HÕBENÕU EESTIST, 17. helmikuuta 2011
Kurepalu

**Kurepalu** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haaslava valla halduskeskus.

## Vaata ka
*Haaslava külanõukogu

## Pilte

Fail:PRTKR Kurepalu 2023.jpg|Riietuskabiin Kurepalu rannas (kujundus PRTKR, 2023)


## Viited
Hesione

**Hesione** oli vanakreeka mütoloogias Trooja printsess, kuningas Laomedoni tütar ja Priamose (tollal Podarkese) õde.

Laomedon oli väga kitsi ja kiuslik mees. Ta pettis isegi Poseidonit ohvritoomisel. Karistuseks saatis Poseidon Trooja rannikut laastama merekoletise. Oraakel ütles, et koletis ei lahku enne, kui on printsess Hesione alla neelanud. Legendi teise versiooni järgi tõmmati loosi, keda koletisele ohverdada, ja liisk langes Hesionele.

Kui Hesione oli kalju külge seotud, saabus sinna Herakles oma sõprade Telamoni ja Oiklesega. Herakles lubas koletise tappa ja neiu vabastada, kui saab tasuks hobused, mille Zeus oli Laomedonile annetanud hüvituseks tema onu Ganymedese eest. Laomedon nõustus kohe. Herakles lõigi koletise maha, aga Laomedon keeldus talle hobuseid andmast.

Seepeale tappis Herakles koos oma kaaslastega ära nii Laomedoni kui ka kõik tema pojad peale noorima, Podarkese. Ühe versiooni järgi olevat Podarkes pääsenud seetõttu, et oli parasjagu Früügias sõjaretkel, kuid harilikult räägitakse, et Herakles kuulutas Hesione oma sõjasaagiks, andis ta Telamonile naiseks ja lubas tal ükskõik kelle linnaelanikest endaga Kreekasse kaasa võtta. Hesione valis Podarkese, kelle Herakles muidu tapnud oleks. Seepeale Herakles leebus ja lubas neiul oma loori eest venna vabaks osta. Nii juhtuski. Herakles andis Trooja valitsemise üle Podarkesele, keda sellest ajast hakati ostetud meheks ehk Priamoseks kutsuma (kreeka keeles tähendab *primai* 'ostma').

Hesione sai Telamoniga poja Teukrose.
Fosfaadid

**Fosfaadid** on fosforhapete soolad. Fosfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja fosfaatioonist (PO 43-).   Need kaks komponenti on seotud ioonilise sidemega.

Enamasti peetakse fosfaatide all silmas kolmealuselise (orto)fosforhappe sooli.

Enamik fosfaate lahustub tugevates hapetes, leelismetallidega seondunud fosfaadid hästi ka vees.

Mitmeid fosfaate kasutatakse vee kareduse vähendamiseks (näiteks Na3PO4) ja väetistena (näiteks ammofoss).

## Näited
* **H<sub>3</sub>PO<sub>4</sub>** ehk **[[ortofosforhape]]** (hape) – keskmise tugevusega hape, kasutatakse kokakoolas happeregulaatorina.
Ajaleht

**Ajaleht** on perioodiline väljaanne, millel on ajakirjanduslik sisu, sh uudised, intervjuud, artiklid jmt. Ajalehed ilmuvad traditsiooniliselt paberil, paljud ajalehed ilmuvad tänapäeval ka internetis. On ka muust materjalist (näiteks plastist) ajalehti. 

Päevalehed ilmuvad iga päev. Neile lisaks on eriväljaanded, õhtused väljaanded jmt. Mõnikord nimetatakse päevalehtedeks ka 4–6 korda nädalas või isegi harvem ilmuvaid ajalehti. Eesti Ajalehtede Liidu definitsiooni järgi on päevaleht vähemalt neli korda nädalas ilmuv ajaleht. Eesti suuremad päevalehed on Postimees ja Õhtuleht (ilmuvad 5 korda nädalas). Ainus venekeelne päevaleht Eestis on Severnoje Poberežje, mida annab välja Põhjarannik.

Nädalalehed ilmuvad iga nädal. Eesti suuremad nädalalehed on Maaleht ja Eesti Ekspress.

**Kollane ajaleht** on kõnekeelne väljend ajalehe kohta, mis peamiselt keskendub sensatsioonidele, skandaalidele ja meelelahutusele. 

Esimene eestikeelne ajaleht oli Tarto maa rahva Näddali-Leht, mille esimene number ilmus 13. märtsil (1. märtsil) 1806.  

Perno Postimees ehk Näddalileht, mille esimene number ilmus 5. juunil 1857, pani aluse eesti perioodikale.

Välismaa ajalehtedest on suuremate hulgas näiteks The New York Times, Yomiuri Shimbun, Bild, International Herald Tribune, Le Monde, The Wall Street Journal ja Daily Mail. 

## Vaata ka
*ajakiri
*ajalehtede loendid
*Eesti ajalehtede loend
*välismaa ajalehtede loend

## Välislingid

*Digiteeritud Eesti ajalehed
*Soome ajalooline ajalehekogu
*Chronicling America: Historic American Newspapers
*Ajalehtede veebiväljaanded riigiti
Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1613–1648)

**Gustaf Gabrielsson Oxenstierna** (29. august 1613 – 31. mai 1648) oli Rootsi riigitegelane, Kronoborgi krahv (1651). 

1639 sai temast Västmanlandi maakonna valitseja. 28. mail 1642 määrati ta Eestimaa kuberneriks. 1645 sai ta riigi- ning kantseleinõunikuks. Eestimaa kubernerina oli ta ametis 1646. aastani, olles tuntud kui kirikuolude korraldaja, vabahärra ja piiskop Joachim Jheringi toetaja. Pärast seda töötas ta kuni surmani Soomes Savolaxi maakonnakohtunikuna. 

Talle kuulus Eestimaal isalt päritud Martna kihelkonna Rannamõisa (Vogelsang) mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid 1621. aastast Martna kihelkonna Rannamõisa (Vogelsang), 1626. aastast Liivimaa Sigulda (Segewold), Ropaži (Rodenpois) ja Allaži (Allasch) mõisaomanik, Karl IX kammerjunkur ja Östergötlandi hertsog Johani kantsler, Kimito ja Nynase vabahärra Gabriel Gustafsson Oxenstierna (1587–1640) ja viimase esimene abikaasa Märta Bielke (1585–1620), kes oli 1600 Linköpingi veresauna ajal hukatud riiginõuniku, Åkeröst pärit Ture Nilsson Bielke (1548–1600) tütar ning Svante Stensson Sture tütretütar. Tema vend Ture Gabrielsson Oxenstierna af Croneborg (1614–1669) oli Ingerimaa kuberner (u. 1646). 

Ta abiellus 12. veebruaril 1643 krahvitar Maria Sofia de la Gardiega (1627–1694), kes oli kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse liikme krahv Jakob De la Gardie (1583–1652) tütar. Abielust sündisid:
*Gustaviana Juliana Oxenstierna (1644–1675), 1669. aastast krahv Christoffer Gyllenstierna (1639–1705; Erik Gyllenstierna poeg) abikaasa;
*Märta Elisabet Oxenstierna (1645–1698), 1672. aastast Läänemaa Varbla (Werpel) mõisaomaniku Gustaf Persson Banéri (1618–1689) abikaasa.

## Viited

## Välislingid
*Gustav Oxenstierna korraldus tsunftijäneste vastu võitlemise kohta aastast 1642 Eesti Ajalooarhiivis
Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1551–1597)

**Gustaf Gabrielsson Oxenstierna** (1551 – 18. jaanuar 1597) oli Rootsi riigitegelane (Tallinna ja Eestimaa asehaldur).

Sündinud Tallinna asehalduri Gabriel Christersson Oxenstierna ja Beata Eriksdotter Trolle pojana, siirdus Gustaf Gabrielsson välismaa ülikoolidesse õppima ja teenis seal ka sõjaväelasena. 

1585. aastal määrati ta Tallinna ja Eestimaa asehalduriks, Rootsi Eestimaa hertsogkonnas. Selles ametis oli ta kuni 1588. aastani. Koos veel mõne Rootsi ametnikuga koostas ta Eestimaa piiskopi Christian Agricola jaoks välja instruktsiooni üldvisitatsiooni korraldamiseks. Piiskopi varajase surma tõttu jäi see aga teostamata.

1590. aastal sai ta Rootsi riiginõunikuks, Johan III surma järel oli ta koos hertsog Karliga üks riiginõukogu juhte. Pärast kuningas Sigismundi kroonimist 1594. aastal sai ta kammernõunikuks.

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna ja Barbro Axelsdotter Bielke (1556–1624) pojad:
* Axel Gustafsson Oxenstierna (1583–1654), Rootsi riigikantsleri (1632–1644)  ja 
* Gabriel Gustafsson Oxenstierna (1587–1640), Rootsi riigidrotsi (1634–1640) isa.
Andra Veidemann

**Andra Veidemann** (sünninimi **Andra Eesmaa**; sündinud 18. juulil 1955) on Eesti poliitik ja ajaloolane-etnograaf.

Ta lõpetas Tallinna 7. Keskkooli aastal 1973 ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal 1978. aastal.

## Töö
1978–1990 töötas TA Ajaloo Instituudis teadurina ja uuris eesti rahvameditsiini;

1990–1992 oli kultuuriministeeriumis algul kirjasõna osakonna, pärast NSVL Ministrite Nõukogu juures asuva usuasjade nõukogu voliniku Rein Ristlaane lahkumist usuasjade talituse juhataja  (on läbinud Helsingi Ülikooli teoloogia aprobatuuri);

1992–1995 VII Riigikogu ja selle õiguskomisjoni liige;

1995–1996 VIII Riigikogu liige ja väliskomisjoni aseesimees;

1996–1997 Tiit Vähi valitsuse portfellita minister euroministri ülesannetes (Eesti seaduste kooskõlla viimine Euroopa Liidu *Acquis Communautaire*' iga);

1997–1999 Mart Siimani valitsuses rahvastikuministri ülesannetes (Integratsiooni Sihtasutuse ellukutsumine, lõimumispoliitika aluste väljatöötamine ja selle kaitsmine Riigikogu ees; rahvastikupoliitika alused ja selle aluseks olnud demograafilise olukorra analüüs);

1999–2001 kirjastuse Ilo peatoimetaja;

2001–2006 president Arnold Rüütli nõunik;

2002–2006 Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse juhatuse esimees;

2006–2008 kultuuriatašee Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Moskvas ja Venemaal;

2008 kuni 3. juulini 2009 oli ta Tallinna Arengu-ja Koolituskeskuse juhatuse esimees.

2011–2013 Tallinna linnavolikogu liige;

Aastast 2012 juhib Tallinna TV-s autorisaadet (2012–2014 "Mina tallinlane" ja 2014. aastast tänaseni "Rahvaadvokaat").

## Poliitiline tegevus

Andra Veidemann on olnud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (hiljem Reformierakond) liige, seejärel Keskerakonna ja Arengupartei liige. Seoses Edgar Savisaare lindiskandaaliga oli 21. oktoobrist 1995 kuni 30. märtsini 1996 Andra Veidemann Keskerakonna esimees. 25. maist 1996 kuni 9. veebruarini 1999 oli Veidemann Eesti Arengupartei esimees.

5. juulist 2000 kuni 19. augustini 2009 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu, 9. augustist 2009 25. detsembrini 2018 oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning alates 28. detsembrist 2018 taas Eesti Keskerakonna liige.

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Enno Eesmaa ja tema vend on Enn Eesmaa.

Tema abikaasa on Rein Veidemann, neil on tütar Anna-Maria Veidemann-Makko.

Ta on "Pehmete ja karvaste" Jänese prototüüp.

## Viited

## Välislingid

*11 küsimust – Naisteleht, 16. august 2007
Karbonaadid

**Karbonaadid** on süsihappe soolad. 

Nad koosnevad katioonist ja karbonaatioonist (CO32–), mille vahel on iooniline side.

Olmes on tuntud süsihappe sool naatriumkarbonaat (Na2CO3) ehk pesusooda ehk sooda ja naatriumvesinikkarbonaat (NaHCO3) ehk söögisooda, aga ka kaaliumkarbonaat (K2CO3) ehk potas.

## Lähtehape

Karbonaatide lähtehape on süsihape (H2CO3). See nõrk hape laguneb kergesti süsihappegaasiks ja veeks.

## Näide
Kaltsiumkarbonaat (CaCO3) on vees lahustumatu sool, mis laguneb hapete mõjul. Ta on tähtsa ehitusmaterjali lubjakivi peamine komponent.
ATR

**ATR** (prantsuse keeles *Avions de transport régional*, itaalia keeles *Aerei da Trasporto Regionale*) on Toulouse'is asuv 1981. aastal loodud Prantsuse-Itaalia lennukitootja. Firma loodi Prantsusmaa Aérospatiale (praegune Airbus) ja Itaalia Aeritalia (praegune Leonardo) ühisettevõttena..  Nii Airbusi kui Leonardo osalus firmas on 50%. Firma põhitoodangu moodustavad turbopropellerlennukid ATR 72 ja ATR 42. 

## Tootmine
Alenia Aeronautica tehased asuvad Napoli lähedal Pomigliano d'Arcos, kus toodetakse lennukikere ja sabaosad. Tiivad pannakse kokku Sogerma Bordeaux Airbus France'i tehases Lääne-Prantsusmaal. Lõpliku montaaži, testlendude, sertifitseerimise ja kohaletoimetamise eest vastutab Toulouse'is asuv ATR.

## Ajalugu
ATRi tähtsamad sündmused:
* 16. august 1984 – esimene ATR-i lennuki lend
* august 1988 – 100 ATR-i saab Trans World Express
* 13. september 1990 – 200 ATR-i saab Thai Airways
* 1992 – 300 ATR-i saab Soomes asuv lennufirma Karair
* 5. september 1997 – ATR-i viiesajas lennuk – omanikuks American Eagle
* 28. aprill 2000 – ATR-i kuuesajas lennuk – Air Dolomiti
* 8. september 2006 – ATR-i seitsmesajas lennuk – Air Deccan
* 10. september 2010 – ATR-i üheksasajas lennuk – TRIÜ Linhas Aereas
* 3. mai 2012 – Air Nostrumile läheb ATR-i tuhandes lennuk.

## Tooted
* ATR 42
* ATR 72

## Viited


## Välislingid
* ATR koduleht (ingliskeelne)
Lohkva

**Lohkva** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Tartu linnast vahetult idas.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Lohkva elanike arv 782.

Lohkva on üks varasemaid kirjalikes allikates esinevaid Lõuna-Eesti külasid. Muinasaja lõpus kuulus Lohkva ilmselt Emajõest põhja pool asuvasse Jogentagana piirkonda. 1220. aastaga seoses mainitakse Lohkvat (*Lovecotte*) Henriku Liivimaa kroonikas, kui seal ja ümberkaudsetes külades ristisid rahvast preestrid Petrus Kaikewalde Soomest ja Ümera lätlaste preester Henric (kes arvatakse olevat kroonika autor). Nimekuju *Lovecotte* on oletatud pärinevat sõnadest *Lohvakoti* või *Lohukotan*; viimane tähendab Tartu-Maarja kihelkonna murdes 'lohukohas'. Arheoloogiliselt on uuritud Lohkva asulakoha kultuurkihti, mis sisaldab inimtegevuse jälgi alates hilisrauaajast (11.–13. sajandist) kuni 19. sajandini. 

Tartu–Räpina maantee kohal, vahetult juudi kalmistust läänes asub ajalooline külakalmistu, kuhu on arheoloogiliste uuringute (2012) andmetel maetud tõenäoliselt vahemikus 13.–18. sajandini. Lohkva Juudi kalmistu on rajatud 1935. aastal.

Lohkval sündis eesti luuletaja Karl Eduard Sööt.

## Viited
Landnámabók

**Landnámabók** ehk **Maa asustamise raamat** räägib Islandi asustamisest 9. ja 10. sajandil.

"Maa asustamise raamatu" algversioon valmis ajavahemikus 1097–1125 vanaislandi keeles.  Raamatu sünnilugu tuntakse halvasti, kuid teada on, et sellel oli mitu koostajat, kellest üks oli Kolskeggr hinn vetri. Arvatakse, et koostajate hulgas oli ka Ari Þorgilsson, kuigi "Maa asustamise raamat" läheb mitmes üksikasjas lahku Ari "Islandlaste raamatust".

"Maa asustamise raamat" käsitleb Islandi asustamist neljandike kaupa. Üksikasjalikult kirjeldatakse, kes millises paigas maad hõivas, kes olid tema esivanemad ja järeltulijad ning milliste sündmustega olid need inimesed seotud. Paljud neist sündmustest on pikemalt lahti räägitud mõnes hilisemas saagas.

Raamatus on ära toodud vaid üks aastaarv: 874, kui esimene ümberasuja, Ingólfr Arnarson rajas talu Reykjavíki. Nimepidi on nimetatud 430 maad hõivanud isikut. Koos nende suguvõsadega nimetatakse raamatus umbes 3500 inimest ja räägitakse 1500 talu rajamisest.

Selle suhtes, kui usaldusväärne on raamat ajalooallikana, lähevad uurijate arvamused tugevalt lahku. Raamat sisaldab väljamõeldud sündmusi, mis on seotud näiteks kohanimede andmisega, mõned sugupuud on tõenäoliselt fiktiivsed. Võimalik, et kaasaegsete huvidele vastavalt on moonutatud maaomandi esialgset jaotust. Mõne uurija arvates on "Maa asustamise raamat" vaid kogum legende. Teised aga arvavad, et laias laastus annab see Islandi asustamisest üsna usaldusväärse pildi. Kolskeggri ja Ari ajal oli Islandil elanud vaid kuus või seitse põlvkonda inimesi. Paljude maa hõivajate otsesed järeltulijad elasid esmaasukate loodud taludes, mälestus sellest ajast oli veel küllalt selge. Mõned "Maa asustamise raamatu" autorite informaatorid olid sündinud 10. sajandil ja nende vanavanemad olid olnud Althingi asutamise tunnistajateks.

Landnámabók on säilinud viies versioonis, millest ükski ei järgi 12. sajandil kirjutatud originaali päris täpselt. Kolm neist on keskaegsed (*Sturlubók*, õigemini sellest 18. sajandil tehtud koopia, *Hauksbók*, *Melabók*) ja kaks on kirjutatud 17. sajandil (*Skarðsárbók*, *Þorðarbók*). Raamatu hilisemad toimetajad lisasid sellele oma perekonnaga seotud detaile ning lühendasid osi, mida nad pidasid vähem olulisteks.

## Välislingid
* Tekst vanaislandi keeles
* Tõlge inglise keelde
Mahu

**Mahu** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 
Asub Soome lahe rannikul. 

Mahu küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241.

Seal on Mahu sadam. Külast lääne poole jääb Mahu soo.

Mahu külas on sündinud meremees, meteoroloog ja vaimulik Eduard Kägi (1899–1997) ning ooperilaulja Aaro Pärn (1910–1990).

Mahu külas korraldati 1938. aasta 30. oktoobrini Mahu silgulaata.

## Vaata ka
*Mahu poolsaar
*Viru-Nigula (Mahu) kogudus

## Viited
Nevinnomõssk

**Nevinnomõssk** on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Kubani jõe ääres, Stavropolist 47 km lõunas.

Linn on asutatud 1825. aastal kasakastaniitsana, linnaõigused sai 1939. aastal.

Nevinnomõssk on tööstuslinn, peamiseks tööstusharuks on keemiatööstus. Linnas on ka soojuselektrijaam.

## Viited

## Välislingid

*http://www.nevinkaonline.ru/
* Nevinnomõsski portaal
Santa Rosa

**Santa Rosa** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Sonoma maakonna halduskeskus.

Santa Rosa on ka California veinipiirkonna Wine Country suurim linn.

Linnas on sündinud Robert Ripley ja seal elab Tom Waits.

## Viited
Tšerkessk

**Tšerkessk** on linn Venemaal, Karatšai-Tšerkessi Vabariigi pealinn. Asub Kubani jõe ääres.

Linna asutasid 1804. aastal kasakad piirikindlusena. Linnaõigused sai 1931. Aastani 1934 kandis nime **Batalpašinsk**, 1934–1937 oli linna nimi **Sulimov**, 1937–1939 **Ježovo-Tšerkessk** ja seejärel Tšerkessk.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšerkesski elanikest venelasi 55,5%, karatšaisid 13,8%, tšerkesse 12,6%, abasiine 8,2%, nogaisid 1,5%, ukrainlasi 1,3%, osseete 0,6%, kreeklasi 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,1%.

## Viited

## Välislingid
Vesinikkloriidhape

**Vesinikkloriidhape** ehk **soolhape** (keemiline valem **HCl**) on gaasilise vesinikkloriidi vesilahus. Soolhape on tugev hape ja selle käitlemisel tuleb olla ettevaatlik. Soolhapet kasutatakse laialdaselt tööstuses. Inimeses on soolhape maohappe koostises. Vesinikkloriidhape on kõikide metallikloriidide lähtehape.

## Omadused
Soolhape on tugev, üheprootoniline ja hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni Cl–. 

Soolhape on veest tihedam. Ta moodustab positiivse aseotroobi, mille keemistemperatuur on 110 °C ja mis sisaldab 20% vesinikkloriidi. Suurema kontsentratsiooniga soolhappest lendub kergesti vesinikkloriidi, mis õhuniiskusega kokku puutudes võib moodustada suitsu – sellest nimi "suitsev soolhape".

Soolhape lendub lahusest kergesti.

## Tootmine

Laboritingimustes saadakse soolhapet kontsentreeritud väävelhappest ja keedusoolast:

:\mathrm{2\,NaCl + H_2SO_4 \longrightarrow Na_2SO_4 + 2\,HCl}

Keemiatööstuses saadakse soolhapet kloorpaukgaasi põlemisel: 

:\mathrm{Cl_2 + H_2 \longrightarrow 2\,HCl}

Valmis happe saamiseks lahustatakse HCl vees:

:\mathrm{HCl + H_2O \longrightarrow H_3O^{+} + Cl^{-}_{(aq)}}

Teise võimalusena saab kasutada ka NaCl (keedusoola) elektrolüüsi. Naatriumkloriidi vesilahusesse alalisvoolu juhtimisel hakkavad Na+ ja Cl- ioonid liikuma vastaslaenguga elektroodide suunas. (vastavalt - Na+ liigub katoodile ja Cl- anoodile) Katoodil toimub vee elektrolüüs ning eraldub vesinik (toimub redutseerumine). Kloriidioonid oksüdeeruvad anoodil ja eraldub kloor.  

Katoodil: 2H2O + 2e- → H2 + 2OH-

Anoodil:  2Cl- → Cl2 + 2e-

Seega tekib protsessis gaasiline vesinik ja kloor ning naatriumhüdroksiidi lahus.
Vesinikfluoriidhape

**Vesinikfluoriidhape** on gaasilise vesinikfluoriidi lahus. Vesinikfluoriidhape on väga mürgine ja korrodeeriv hape ja tema käsitlemisel tuleb olla ettevaatlik. See on kõikide metallifluoriidide lähtehape. Vesinikfluoriidhape esineb tavaliselt assotsiatsioonidena (HF)2. Vesinikfluoriidhappe avastas Carl Wilhelm Scheele 1771. aastal.

## Omadused

Vesinikfluoriidhape on keskmise tugevusega hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni F–. Vesinikfluoriidhape lendub lahusest kergesti. Teiste halogeenidhapetega võrreldes on ta nõrgem hape (p*K*a 3,17), sest H-F side on üsna tugev.

## Tootmine

Vesinikfluoriidi toodetakse kaltsiumfluoriidi ja väävelhappe reaktsioonil 250 °C juures:

:CaF2 + H2SO4 → 2HF + CaSO4

Sealjuures eralduvad vesinikfluoriidi ja väävelhappe aurud ning vähesel määral muid aineid, millest vesinikfluoriid eraldatakse destilleerimise teel.

## Kasutamine
Vesinikfluoriidhapet kasutatakse teiste fluoriühendite (krüoliit, teflon jt) tootmisel, söövitajana pooljuhttööstuses, alküleerimiskatalüsaatorina naftatöötlemises ja orgaaniliste ainete desilüülimisel (pms silüülkaitserühmade eemaldamisel). Vesinikfluoriidhape söövitab klaasi, mistõttu tuleb seda käidelda plastanumates.

## Viited
Vesinikjodiidhape

**Vesinikjodiidhape** on gaasilise vesinikjodiidi lahus. Vesinikjodiidhape on tugevaim hapnikuta hape ja tema käsitlemisel tuleb olla ettevaatlik. Vesinikjodiidhape on kõikide metallijodiidide lähtehape.

## Omadused
Vesinikjodiidhape on tugev, üheprootoniline ja hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni I-. Vesinikjodiidhape lendub lahusest kergesti.
Väävelhape

**Väävelhape** (valemiga H2SO4) on anorgaaniline hape, tema anhüdriid on vääveltrioksiid. Väävelhape on tugev hape ja selle käsitsemisel tuleb olla ettevaatlik. Väävelhape on kõikide sulfaatide lähtehape. Väävelhapet tuntakse ka "lõngaõli" ja "akuhappena". Väävelhappe soolad kandsid eesti rahva hulgas nimetusi "kübaramust" ja "sinine silmakivi".

## Omadused
Väävelhape on tugev, kaheprootoniline hapnikhape, mis eraldab happejäägina liitaniooni SO42–. 

Väävelhape sulamistemperatuur on 10 kraadi ja keeb temperatuuril 337 kraadi Celsiuse järgi. Kui temperatuur ületab 300 kraadi, hakkab väävelhape lagunema, moodustades vääveltrioksiidi ja vett.

Väävelhape on suure tihedusega õlikas vedelik, väga hea elektrijuhtivuse ja suure dielektrilise läbitavusega.

## Tootmine ja kujutamine
Väävelhapet toodetakse vitriolimenetlusel ja (tina)pliikambrimenetlusel (mõlemad ajaloolised), kontaktmenetlusel või topeltkontaktmenetlusel. 

Vanim väävelhappe tootmise menetlus on vitriolimenetlus. Selle avastasid ja seda rakendasid 13. sajandil alkeemikud.  

Vitriolid on sulfaadid, mis lasevad end suhteliselt kergesti termiliselt lagundada vääveltrioksiidiks ja metallioksiidiks. 

Apteeker ja keemik Johann Rudolf Glauber (1604–1670) konstrueeris maailma esimese väävelhappemanufaktuuri, mis umbes 1650. aastal tootis Nordhausenis (Harzis – Saksamaal) väävelhapet. Tema teeneks on naatriumsulfaadi – toonase nimetusega glaubrisoola, nüüdse nimetusega mõrusoola – meditsiinilise lahtistava toime avastamine ja tootmise alustamine.  

* Roheline vitriol FeSO4 7 H2O
* Sinine vitriol CuSO4· 5 H2O
* Valge vitriol ZnSO4· 5 H2O
* Alaun Al[K(SO4)2] · 12 H2O

## Tähtsamad ühendid
* Soolad:
** vasksulfaat (vasevitriol)
** kaltsiumsulfaat (kips, alabaster, anhüdriit) (CaSO4)
** baariumsulfaat (barüüt, *Schwerspat*) (BaSO4)
** alaun (alumiiniumi segusulfaadid teiste katioonidega)
** aluminiit 
** raudsulfaat (rauavitriol)
** naatriumsulfaat (mõrusool)
* Estrid:
** dimetüülsulfaat (lahusti, väga mürgine)

## Vaata ka
*Piraajalahus

## Viited
Kemerovo oblasti lipp

**Kemerovo oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kemerovo oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. märtsil 2003.

## Lipu kirjeldus
Kemerovo oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas,mille eeskujuks on võetud Vene NFSV lipp. Kangas on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Lehvipoolne osa on punane ning vardapoolne osa sinine. Sinise välja laiuseks on 1/3 lipu pikkusest ning selle ülaosas on Kemerovo oblasti vapp, milleks on heraldiline kilp ümbritsetud kuldse tammepärjaga. Pärg on alt seotud punase lindiga ning sellel on aastaarv 1943, mil loodi Kemerovo oblast. Kilbi kohal on kuldne lille õielehtedest moodustatud kroon. Kilbil on sarikas millest ülespoole jäävad punased väljad ning sarika alune osa on must, kilbi alaosa on aga roheline. Mustal väljal on ristatud kuldsed kirka, vasar ning kolm viljapead.

Lipu laiuse ja pikkuse ametlik suhe on 2:3.

Ajavahemikul 29. mai 2002 kuni 3. märts 2003 oli kasutusel oblasti lipp, mis erines praegu kasutusel olevast lipust vapi värvide ning kanga mõõtmete poolest, mis olid 1:2.

## Vaata ka
* Kemerovo oblasti vapp

## Välislingid
*Kemerovo oblasti sümboolika Kemerovo oblasti ametlikul kodulehel. (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Kemerovo oblast - Kemerovo (*vene keeles*)
Liza Marklund

**Liza Marklund** (täisnimega **Eva Elizabeth Marklund**; sündinud 9. septembril 1962) on rootsi ajakirjanik ja kirjanik.

Liza Marklund oli UNICEFi hea tahte saadik 2004. aastal.

Tema kriminaalromaane, mille üks peategelasi on ühe õhtulehe kriminaaluudiste osakonna juhataja Annika Bengtzon, on tõlgitud 30 keelde. Kaks dokumentaalromaani, mille peategelane on Maria Eriksson, ja ühe ulmeromaani on ta kirjutanud kahasse Lotta Snickarega. 

## Elulugu
Liza Marklund sündis ja kasvas üles Rootsi Piteå valla väikeses Pålmarki külas. Pärast kooli lõpetamist töötas ta Rootsis koristaja ja krupjeena, Iisraelis oliivipakendajana, Londonis ettekandjana ja Hollywoodis statistina. Ajakirjanikuhariduse omandas Kalixi rahvaülikoolis.

Liza Marklund on töötanud ajakirjanikuna sellistes Rootsi väljaannetes nagu Arbetaren, Aftonbladet, Expressen ja Metro ning telejaamas TV4 uudisteosakonna juhina. Praegu on ta vabakutseline kirjanik ja kõmulehe Expressen kolumnist. 

Koos Jan Guillouga ja Ann-Marie Skarpiniga asutas ta 1999. aastal kirjastuse Piratförlaget AB, mis on Rootsis suuruselt kolmas kirjastus.

## Looming
### Annika Bengtzoni lood
* "Pommuudis" – *Sprängaren*, 1998; eesti keelde tõlkinud Anu Saluäär. Suur Eesti Raamatuklubi 2001. Aastal 1998. võitis teos Rootsi kriminaalkirjanduse eriauhinna debüütromaani kategoorias (*Debutant-diplomet*).
* "Studio Sex" – *Studio sex*, 1999; eesti keelde tõlkinud Malle Veisserik. Suur Eesti Raamatuklubi 2003.
* "Paradiis" – *Paradiset* 2000; eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2011.
* "Prime time" (2002)
* "Punane hunt" – *Den röda vargen*, 2003; eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2011
* "Nobeli testament" – *Nobels testamente* (2006); eesti keelde tõlkinud Kadi-Riin Haasma. Varrak 2012.
* "Eluaegne" – *Livstid* (2007); eesti keelde tõlkinud Maarja Aaloe. Varrak 2014.
* "Koht päikese all" – *En plats i solen* (2008); eesti keelde tõlkinud Annika Kupits. Varrak 2014.

### Maria Erikssoni lood
* "Gömda" (1995)
* "Asyl" (2004)

### Muid teoseid
* "Härifrån till jämställdheten" (1998)
* "Det finns en särskild plats i helvetet för kvinnor som inte hjälper varandra" (2005)
* "Postcard Killers" (2010)

## Viited

## Välislingid

* Liza Marklund. DekkariNeti
Vesinikbromiidhape

**Vesinikbromiidhape** on gaasilise vesinikbromiidi lahus. Vesinikbromiidhape on tugev hape ja selle käsitsemisel tuleb olla ettevaatlik. Vesinikbromiidhape on kõikide metallibromiidide lähtehape.

## Omadused
Vesinikbromiidhape on tugev, üheprootoniline ja hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni Br-. Hape lendub lahusest kergesti. Vesinikbromiidhape on mürgine.
Leninsk-Kuznetski

**Leninsk-Kuznetski** on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Inja jõe ääres.

Asutatud 1763. aastal **Koltšugino** külana. 1922–1925 kandis nime **Lenino**. Linnaõigused ja nime Leninsk-Kuznetski sai 1925. aastal.

Leninsk-Kuznetski on söetööstuse keskus.

## Elanike arv
* 109 300 (2005)
* 105 400 (2008)

## Viited

## Välislingid

*http://www.leninsk-kuz.ru/
Koltšugino

*Koltšugino oli ka [[Leninsk-Kuznetski]] nimi 1922. aastani.*
----

**Koltšugino** on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Koltšugino rajooni keskus. Asub Pekša jõe ääres, 130 km Moskvast kirdes. 

Linn on rajatud 1871. aastal, 1931. aastal sai linnaõigused.

Linnas on värvilise metallurgia ja masinaehitusettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*http://www.kolchugino.info/
Ásatrú

**Ásatrú** on uuspaganlik liikumine, mille eesmärgiks on kristluse-eelse viikingiaegse muinaspõhja paganluse taaselustamine "Vanema Edda" ja "Noorema Edda" kirjelduste järgi.
Ásatrú loodi 1960/70. aastatel Islandil, kus see on ka valitsuse poolt ametlikult tunnustatud.

## Ásatrú ühendusi

* Íslenska Ásatrúarfélagið (Island, asutatud 1972)
* Åsatrufellesskapet Bifrost (Norra, asutatud 1996)
* Sveriges Asatrosamfund (Rootsi, asutatud 1994)
* Nätverket Forn Sed (Rootsi, asutatud 2003)
* Asatrofællesskabet (Taani, asutatud 2003)
* Forn Sidr (Taani, asutatud 2003)
* Odin Brotherhood
** Odin Brotherhood Forum