open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kõnnumaa maastikukaitseala

**Kõnnumaa maastikukaitseala** on kaitseala Raplamaal Rapla vallas Vana-Kaiu külas, Türi vallas Kädva külas ning Kehtna vallas Paluküla, Lau, Hiie, Ohekatku, Palasi, Linnaaluste, Lalli külas.

Kaitseala ajalugu ulatub 1961. aastasse, mil erilise tähelepanu alla võeti Keava-Esku oos (ka: Keava mäed, Keave servamoodustised), 1964. aastal kaasati Paluküla Hiiemägi, 1981. aastal Keava, Loosalu ja Palasi raba, 1992. aastal Keava-Esku servamoodustised, praegused piirid ja staatus aastast 2002.

Kaitseala põhieesmärk on Keava, Loosalu ja Palasi raba, Keava-Esku ja Paluküla-Sillaotsa mandrijää servamoodustiste ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.

Kaitsealale jääv Paluküla Hiiemägi on Lääne-Eesti kõrgeim koht (106,4 m ümp). Kaitsealale jäävad ka muistse Keava linnuse linnamägi ja Linnaaluste muinasasula alad, mis on muinsuskaitse all.

Kaitsealune linnuliik on kaljukotkas (*Aquila chrysaetos*).

Maastikukaitseala pindala on 5713 ha. Kaitsealal on järgmised vööndid:
*Keava sihtkaitsevöönd (865 ha)
*Kõnnumaa piiranguvöönd (3540 ha)
*Loosalu sihtkaitsevöönd (830 ha)
*Palasi sihtkaitsevöönd (424 ha)
*Suursaare sihtkaitsevöönd (53 ha)
Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58°55'13" N 25°2'3" E.

Kõnnumaa maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000505.

## Välislingid
*Kõnnumaa kaitse-eeskiri
*Keskkonnaregister
Krasnodari Kuban

**Jalgpalliklubi Kuban [[Krasnodar]]** (vene keeles: *Футбольный клуб "Кубань" Краснодар*) on Venemaa jalgpalliklubi, mis asutati 1928.

***President:**  Aleksandr Tkatšov
***Peatreener:**  Sergei Pavlov

## Staadion
Staadion Kuban, mis mahutab 32 000 inimest.

## Välislingid
* Koduleht 
* Fännisait
* Fänniforum GREENMILE
Lehtsaare looduskaitseala

**Lehtsaare looduskaitseala** on looduskaitseala Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Selle pindala on 381 hektarit.

Kaitseala ajalugu algab 1990. aastast, mil sealsel alal loodi metsiste kaitseala, praegune staatus ja piirid aastast 2003. 

Kaitseala põhieesmärk on rabametsakoosluste ning kaitsealuste liikide püsielupaikade kaitse.

## Välislingid
*Looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
*
Tiina Oraste

**Tiina Oraste** (sündinud 2. oktoobri 1962 Abja-Paluojal) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 2009–2014 Järva maavanem.

## Haridus
Tiina Oraste on lõpetanud 1981. aastal Nuia Keskkooli ja 1986. aastal E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Oraste on töötanud Paide 3. Keskkoolis algklasside õpetajana 1986–1995, Järvamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektorina 1995–2003, ASi Kalev bürooteeninduse juhatajana 2006 ning Järva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhatajana 2006–2007. Alates 1. oktoobrist 2009 kuni 31. oktoobrini 2014 oli ta Järva maavanem. 

Ta on olnud Riigi Metsamajandamise Keskuse nõukogu liige, Paide Elamuhoolduse nõukogu liige ning Kesk-Eesti Noortekeskuse SA nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Tiina Oraste oli Paide Linnavolikogu liige 2002–2007, Riigikogu Kantselei Res Publica fraktsiooni nõunik-sekretariaadijuhataja 2003–2006 ning XI Riigikogu liige 2006–2009. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige alates 2001.

## Välislingid
* Tiina Oraste blogi
Mihkel Aksalu

**Mihkel Aksalu** (sündinud 7. novembril 1984 Kuressaares) on Eesti jalgpalliväravavaht, kes mängib Paide Linnameeskonnas.

## Haridustee
Õppinud Kuressaare Vanalinna Koolis, Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja Audentese Spordigümnaasiumis.

## Klubikarjäär
2010. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa esiliiga klubi Sheffield Unitediga, kuid klubi esindusmeeskonnas ta ühtegi liigakohtumist ei pidanud. Sama aasta oktoobris siirdus Aksalu laenulepingu alusel Inglismaa tugevuselt viiendasse liigasse Mansfield Towni.

Enne seda mängis ta JK Sörves, FC Valgas, FC Kuressaares ja FC Floras. Flora koosseisus tuli ta meistriks (2003) ja saanud pronksi (2004). 2012. aastal mängis ta taas Floras.

Aprillis 2013 liitus ta Soome jalgpalliklubiga Seinäjoki JK.

## Koondisekarjäär
Eesti jalgpallikoondis debüteeris Aksalu 2007. aastal.

## Isiklikku
Mihkel Aksalu on 194&nbsp;cm pikk, kaalub 84&nbsp;kg, tema jalanumber on 45,5. Ta harrastab *[[bowling]]*'ut, ujumist ja minigolfi.

Ta on paremjalgne mängija.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks väravavahiks hääletatud 2007, 2008

### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2003

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Mihkel Aksalu Sheffield Unitedi saidil
*
Venda Sõelsepp

**Venda Sõelsepp** (17. juuli 1923 Haapsalu – 12. mai 2006 Pärnu) oli eesti lastekirjanik ja luuletaja.

Sõelsepp töötas Teise maailmasõja ajal ajalehes Lääne Elu, kus avaldatud nõukogudevastaste kirjutiste pärast saadeti ta Kolõma vangilaagrisse. Pärast vangist vabanemist asus ta elama Pärnusse, kus elas kuni surmani.

Sõelsepp kirjutas nii lastejutte kui ka luulet.

Ta on kasutanud mitut pseudonüümi, näiteks Emilie Ohmu ja Helene Piepenberg.

## Tunnustus
*1996 Pärnu vapimärk (luuletaja ja lastekirjanik, Pärnu Lehe kaastööline 35 aastat)
*2003 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Raamatud
*"Kolõma – kole maa." Koostanud ja kommenteerinud Jüri Kaldmaa. EKSA, 2021. 392 lk.

## Vaata ka

*Õnneseen

## Välislingid

*Suri lastekirjanik Venda Sõelsepp
*Lääne luuletaja jättis tühja koha, Eesti Elu, 4. august 2006
*Kirje Eesti biograafilises andmebaasis
* Kalle Kurg. Valu ja vastutuse raamat. (Raamatust: Venda Sõelsepp. "Kolõma – kole maa." Koostanud ja kommenteerinud Jüri Kaldmaa. EKSA, 2021). – Ajakiri Tuna nr 1, 2022, lk 139–142.
Nomenklatuur (eliit)

**Nomenklatuur**iks nimetati Nõukogude Liidus ja teistes sotsialismimaades juhtivaid ja strateegilisi ametikohti riigiasutustes ja parteis, millele määratud inimesed pidi kinnitama kommunistlik partei.

Nomenklatuurseteks ametikohtadeks loeti NLKP parteiaparaat ja selle allüksuste töötajad, valitsusasutuste töötajad (üldjuhul kuni osakonnajuhataja tasemeni), asutuste juhid, peainsenerid, juhtide asetäitjad (suuremates asutustes), koolide direktorid jne. Kõneldi ka konkreetsete asutuste või ametkondade nomenklatuurist (nt SARKi/SM/RJRK/KGB nomenklatuur).

Sõna on laenatud vene keelest (*номенклатура*), kus see pärineb ladinakeelsest sõnast *nomenclatura* - 'nimekiri'. Mõiste tulenebki sedalaadi ametikohtade nimekirjast.

Nomenklatuursetele ametikohtadele esitatud isikuid kinnitasid ja määrasid ametikohale sõltuvalt ametikoha tähtsuses kas VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Organisatsiooniline büroo või madalamad ametikohad VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Arvestus-jaotussektor (*Учраспред ЦК*). 1922–1923 kinnitas ja määrast arvestus-jaotussektor ametisse 10 351 isikut.

Kõnekeeles kutsuti nomenklatuuriks niisugustel ametikohtadel töötanud inimesi, keda võib pidada nõukogude ühiskonna eliidiks. Üldiselt oli nomenklatuursetel ametikohtadel töötavatel inimestel rohkem privileege, mis sarnanesid riiklikus ideoloogias halvustatavate kapitalistliku ülemklassi privileegidega. Samas oli ka nomenklatuuri ülemistel ja alumistel astmetel suur vahe. Kõik privileegid ei olnud piiratud nomenklatuuriga, näiteks võidi eliithaiglate kasutamist lubada ka riiklikult tunnustatud loometöötajatel.
  
Üldjuhul pidid nomenklatuursetele kohtadele määratud inimesed kuuluma Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse (NLKP) või NLKP allorganisatsiooniks olevasse kommunistlikku parteisse, samas ei olnud see nomenklatuuri alumistel astmetel alati kohustuslik. Nii oli NLKP Keskkomitee sekretariaadi nomenklatuuris kirjas ka Moskva patriarh.

Nomenklatuuri kõrgeimal astmel oli NLKP Keskkomitee nomenklatuur. 1980. aastal kuulus sellesse umbkaudu 22 500 töötajat.

## Viited

## Kirjandus
* Mihhail Voslenski "Номенклатура. Господствующий класс Советского Союза"] Moskva: Захаров, 2005

## Välislingid
* Jaanus Kulli. Nomenklatuur ja privileegid, kuurordituusikud ja ümbrikupalgad, ÕL,  5. oktoober 2014
Tauriin

**Tauriin** (keemiline valem C2H7NSO3) on paljude loomade (sealhulgas inimese) organismis leiduv orgaaniline hape. Aine eraldati esimest korda 1827. aastal härja sapist ning on selle looma järgi (ladina keeles *taurus*) saanud ka nimetuse. Tauriin on ainuke teadaolev looduslikult esinev sulfoonhape. Puhas tauriin on peaaegu värvitu kristalne aine.

Tauriin on väävlit sisaldav aminohape, mis moodustub metioniinist. Tauriini leidub loomsetes valkudes, kuid see puudub täielikult taimses toidus. Tauriini sisaldavad näiteks merekarbid, kala ja linnuliha ning seda lisatakse laste valmistoitudele. Vabadest aminohapetest on just tauriini rinnapiimas kõige rohkem. Vereplasmas on seda ühendit 0,2–0,8 mg.

See hape on organismile tingimuslikult oluline, mis tähendab, et näiteks tugeva stressi või füüsilise kurnatuse korral hakkab organism eraldama tauriini, sest selle taastootmine organismis on nendel tingimustel võimatu. Tauriin osaleb sapphapete sünteesis, südamelöökide regulatsioonis, aju neuronite ja kesknärvisüsteemi tegevuses, membraanide stabiilsuse säilitamises ja nägemises. Tauriin on antioksüdant ja soodustab kahjulike ainete eemaldumist organismist.

## Tauriin loomadel

Kassid ei suuda ise tauriini toota ja seetõttu on kassisöödas seda palju. Tauriini puudusel kahjustub kassidel silma võrkkest, mis vähendab nägemisteravust ja põhjustab müdriaasi ning võib lõpuks pimedaks muuta. Tauriinipuudus põhjustab ka dilatatiivset kardiomüopaatiat.
Paadrema looduskaitseala

**Paadrema looduskaitseala** on kaitseala Lääne-Eesti madalikul Pärnumaal Lääneranna vallas Nõmme, Tamba, Paatsalu Korju ja Vatla külas (), jäädes Läänemerest umbes 5 kilomeetri kaugusele. Selle pindala on 1332 hektarit. Kaitseala staatus ja piirid kinnitati 2003. aastal. Paadrema looduskaitseala kattub ka Natura-alaga Paadrema loodusala.

Looduskaitseala peaeesmärgiks on kaitsta madalsoo- ja poollooduslikke kooslusi ning kaitsealuseid liike ja nende elupaiku. 

Kaitseala hõlmab Paadrema soo (nimetatud ka Soometsa sooks) ja seda ümbritseva ahta metsavööndi, samuti peakaitseala territooriumist loodes asuva lahustüki. Paadrema soo edela–lääne-osas voolab Küti oja. 

## Floora ja fauna
### Floora
Alale on omased eriti madalsoofloora, mis kohati kasvavad kuni meetrisel turbalasundil. Taimeliikidest leidub seal porssa (III kaitsekategooria) ja mitmeid kaitsealuseid orhideesid. Haruldasi taimeliike on eriti ohtralt inventeeritud Soosaare sihtkaitsevööndi moodustaval puisniidul. Sooala ümbritsevate metsatukkade prevaleerivateks liikideks on kased ja haab, kohati koosnevad puistud ka okaspuude enamusega. Kaitseala kaguosa palistavad liigirikkad salumetsad, kuhu kuulub ka üle 100 aastasi tammesid. Kaitseala edelaosa Küti oja kallastel kasvab sanglepa-lodumets. 

### Fauna
Paadrema soos pesitseb arvukalt linde, neist ühed haruldasimad on merikotkad (I kaitsekategooria). Avifaunast on registreeritud ka II kaitsekategooriasse kuuluv luha-sinirind ning III kaitsekategooriast rukkirääk, punaselg-õgija, sookurg ja mudatilder.  

Imetajatest on täheldatud hunte, ilveseid ja metssigu. 

## Kaitsekorraldus

Kaitsealal eristatakse kolme sihtkaitsevööndit:
* Tamme sihtkaitsevöönd (75,7 ha),
* Annepselja sihtkaitsevöönd (1255 ha),
* Soosaare sihtkaitsevöönd (1,3 ha).

Kaitsealal on lubatud Looduskaitseseadusega sätestatud tegevused, eripäraks on teatud osaalade pärandkoosluste hooldamise lubamine. Karmimad kitsendused on kehtestatud suurimale, Annepselja sihtkaitsevööndile, kuhu inimestel on keelatud minna 15. veebruarist 31. juulini. 

Kaitseala valitseb Pärnumaa keskkonnateenistus. 

Paadrema looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000043.

## Vaata ka
*Paadrema

## Kirjandus
*Piret Kiristaja. *Paadrema looduskaitseala*. Eesti Loodus (veebruar/märts 2003).

## Välislingid
*Paadrema looduskaitseala kaitse-eeskiri
*Paadrema looduskaitseala Keskkonnaregistri lehel
Hornisse/Nashorn

**Nashorn** (kuni 1944. aastani **Hornisse**) on Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud tankihävitaja. Selle masina täisnimetuseks oli *8.8 cm PaK 43 (L/71) auf Fahrgestell Panzerkampfwagen III/IV (Sf)* või siis ka *8.8cm PaK43 (L/71) auf Geschützwagen III/IV* (*Sd. Kfz. 164*).

Tankihävitaja Hornisse/Nashorn (ninasarvik/vapsik) ehitati, nagu ka Hummel Geschutzwagen III/IV šassiile, mis kandsid tehasenumbreid 310001-310494. Selle šassii loomiseks kasutas firma Deutsche Eisenwerke Teplitz-Schönaus Panzer III Ausf. J rooli- ja juhtimisseadmeid ning Panzer IV Ausf. F veermikku, mootorit ja jahutussüsteemi. Masin relvastati 88 mm suurtükiga PaK 43/1.

Mitteametlikult nimetati neid masinaid *Panzerjäger Hornisseks*, aga 27. jaanuaril 1944, Hitleri käskkirjaga sai see liikursuurtükk ametlikuks nimeks Nashorn. 1943. aasta maiks, kui oli valmis esimene partii, selgus, et tehaste ükekoormuse tõttu ei ole võimalik Nashornidele piisavalt mootoreid ja käigukaste toota. 1943. aasta veebruarist detsembri lõpuni toodeti 368 Nashorni ning märtsiks 1945 jõuti valmis ehitada kokku kõigest 494 masinat.

Kuigi sellel masinal oli mitmeid puudusi – õhuke soomus, kõrge siluett, kaitseta nii meeskond kui ka suurtükk – oli Nashorn väga efektiivne tankivastane lahingumasin, on isegi mitmeid andmeid, et Nashorn hävitas kuni 4000 meetri pealt Nõukogude tanki T-34. Nashorni meeskond tuli lahingus tihtipeale võitjaks isegi selliste Nõukogude masinatega nagu KV, JS-2, ISU-122, SU-152 ja ISU-152. Ka Läänerindel tegid Nashornid ilma, kus vastasolevad liitlaste tankid olid tunduvalt õhema soomusega ning kasutasid bensiinimootoreid. Tankitõrje liikursuurtükk Hornisse/Nashorn töötati välja kui ajutine lahingumasin, kuid see osutus üsna efektiivseks ning oli kasutusel Saksa armees kuni sõja lõpuni.

## Välislingid

*Achtung Panzer! Hornisse/Nashorn inglise keeles
*World War II Tanks! Hornisse/Nashorn inglise keeles
Straight Outta Compton (singel)

**Straight Outta Compton** oli gangsta räpi bändi N.W.A singel teiselt albumilt, mis kandis samasugust pealkirja. Samuti on see ilmunud N.W.A parimate hittide albumil ja hääletud 100 parima räpploo seas 19. kohale.

Video tehti sellele singlile 1989. aastal. Selles teevad kaasa bändi liikmed Eazy-E, Ice Cube, Dr. Dre, MC Ren, Krazy Dee ja DY Yella. Videos näidatakse suure kuritegevuse poolest tuntud Comptoni linna. Videos võtavad politseinukud kinni N.W.A bändiliikmed, kes proovivad põgeneda. Samuti on videost välja lõigatud ropud sõnad. Video lasti esmakordselt eetrisse 1989. aasta mais.

## Viited
Leidissoo looduskaitseala

**Leidissoo looduskaitseala** on kaitseala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vanaküla, Höbringi, Keedika, Soolu, Jalukse, Nõmmemaa ja Variku külas. Selle pindala on 8177,6 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Kaitseala asutati aastal 2002. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Suursoo-Leidissoo linnuala ja Suursoo-Leidissoo loodusala koosseisu. Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Nõva jõgi, Höbringi oja, Sendri järv. Enamik Leidissoo kaitseala territooriumist on soostunud, kuid leidub ka puisniite, niite. Tähtsamad sood ja rabad on Sendri soo, Leidissoo ja Musa raba. 

Leidissoo looduskaitseala kaitse-eesmärk on:
# Lääne-Eestile tüüpilise, inimtegevusest oluliselt mõjutamata Sendri ja Leidissoo raba ning väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike, haruldaste ja kaitset väärivate koosluste kaitse;
#Loodusliku linnustiku kaitse, sealhulgas soo-loorkull (*Circus pygargus*), sookurg (*Grus grus*), karvasjalg-viu ehk taliviu (*Buteo lagopus*), punaselg-õgija (*Lanius collurio*), väikekoovitaja (*Numenius phaeopus*), teder (*Tetrao tetrix*);
# Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse, sealhulgas elupaigatüüpide – metsastunud luidete, luidetevaheliste niiskete nõgude, liiva-alade vähetoiteliste järvede, looduslikult rohketoiteliste järvede, looduslikult huumustoiteliste järvede ja järvikute, kuivade nõmmede, sinihelmikakoosluste, looduslikus seisundis rabade, rikutud, kuid taastumisvõimeliste rabade, siirde- ja õõtsiksoode, lubjarikaste lääne-mõõkrohuga madalsoode, liigirikaste madalsoode, vanade loodusmetsade, soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade kaitse;
# Liikide, sealhulgas saarmas (*Lutra lutra*), ja elupaikade kaitse.

## Vööndid

*Kürema piiranguvöönd (157 ha),
*Luusna sihtkaitsevöönd (31,5 ha),
*Sendri piiranguvöönd (446,6 ha),
*Suurraba sihtkaitsevöönd (4229,9 ha),
*Tammetõru sihtkaitsevöönd (803 ha),
*Tillutare sihtkaitsevöönd (1401,2 ha),
*Vallipää piiranguvöönd (285,9 ha),
*Änniste piiranguvöönd (822,4 ha).

Leidissoo looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000263.

## Välislingid

*Leidissoo looduskaitseala Keskkonnaregistri lehel
*Leidissoo looduskaitseala kaitse-eeskiri
Kariibi hoovus

**Kariibi hoovus** on soe hoovus Kariibi meres. Hoovab läände. Lääneotsas pöördub põhja ja hoovab läbi Yucatáni väina Mehhiko lahte.
Crux (ansambel)

**Crux** on Eesti poprokiansambel, mis asutati 2002. aastal Lääne-Nigulas.

Cruxi muusikat iseloomustavad sügavamõttelised laulutekstid ja liikmete gospelmuusika juured. Tuntuimad lood on "Hetk" ja "Päikselisem pool". Esimene neist valiti raadio Elmar kõigi aegade soovilugude Top 1000-s 150. kohale.

Bänd alustas tegevust 2002. aastal Lääne-Nigula koguduse juures, kus hakati koos noorteõhtutel musitseerima. 2003. aastal ilmus ansambli esimene plaat "Oma tee" ja aasta hiljem teine plaat "Hetk". 2006. aastal ilmus kolmas plaat "Everything Under the Sun" koostöös norralasest laulva kirikuõpetaja Bard Norheim’iga (Reverend B). Neljandat ja seni viimast täispikka stuudioalbumit "Nähtamatu" esitleti 2009. aasta kevadel.

## Koosseis
* Joel Reinaru, laul ja kitarr
* Jaanus Kõuts, basskitarr
* Peeter Rahuvarm, klahvpillid ja taustalaul
* Ranno Seppel, rütmipillid
* Daniel Reinaru, trummid ja taustalaul

## Albumid
* 2003 – Oma tee
* 2005 – Hetk
* 2007 – Everything under the sun
* 2009 – Nähtamatu

## Tuntumad palad
* Oma tee
* See ongi elu
* I belive
* Maailm on imesid täis
* Messias
* Film
* Kristlase tee
* Hetk
* Sõnad
* Meile on sündinud Päästja
* Tuhat head ideed
* Elupilt
* Päikselisem pool
* Varandus
* Kes kõnnib su kõrval?
* Killuke maailmast
* Nähtamatu
* Puhas leht
* Aednik
* Teine käsi
* Täna

## Välislingid
*Koduleht
Toomas Lunge

**Toomas Lunge** (sündinud 15. detsembril 1963 Tartus) on eesti muusik ja laulja.

Ta on olnud ansamblites (1980) Justament, Kaunimate Aastate Vennaskond (1993), Lindpriid (1996), Rosta Aknad (1996) ja Tulli Lum (1999) klahvpillimängija ja/või laulja. 

Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 2. Keskkooli, on õppinud Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.

Toomas Lunge töötas kuni sügiseni 2008 Vanemuise Teatri muusikalise kujundajana. 

Muusikajuht: kontsert "Eesti teater 100" (2006), üldtantsupidu "Meri" (2009), Ojasoo-Semperi "Ühtne Eesti suurkogu" (2010, teatris No99), üldtantsupidu "Puudutus" (2014)

## Tunnustus
* 2015 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema oli psühholoog Aino Lunge, vend Andres Lunge on arhitekt.
Muusik ja vaimulik Ahti Bachblum on Toomas ja Andres Lunge nõbu. 

Toomas Lunge oli aastatel 2012–2025 abielus näitleja Inga Lungega, kellega koos andis vahel ka kontserte. 

Toomas Lungel on abielust Helle Lungega täiskasvanud lapsed Hanna-Marta ja Ott-Marten. Inga Lungega on tal tütar Nora Anni. Aastatel 2002–2006 oli Toomas Lunge suhtes Katrin Pärnaga.

## Viited

## Välislingid

* Toomas Lunge: vabakutselisena jõuad rohkem rabelda, Õhtuleht, 7. oktoober 2008
Joonista mulle mänguasi

"**Joonista mulle mänguasi**" (prantsuse keeles "**Dessine-moi un jouet**") on Hervé Baslé lavastatud telefilm aastast 1999.
Family Sins

**"Family Sins"** on mitme filmi pealkiri.
***"[[Family Sins (1987)|Family Sins]]"** on 1987. aasta film.
***"Family Sins"** (eestikeelne pealkiri "**[[Räpased saladused]]**") on 2004. aasta põnevusdraama.
Errol Flynn

**Errol Leslie Thomson Flynn** (20. juuni 1909 Hobart – 14. oktoober 1959 Vancouver) oli USA filminäitleja.
Mart Kull (1956)

**Mart Kull** (3. november 1956 Tartu – 13. aprill 2008 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane, kõrva-nina-kurguhaiguste spetsialist.

Ta sündis Tartus arstiteadlase Mart Kulli perekonnas ja õppis ka ise arstiks. Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1984 jätkas Mart Kull õpinguid Leningradi I Meditsiini Instituudis, kus kaitses 1987. aastal meditsiiniteaduste kandidaadi väitekirja.

Kohe pärast Tartu Ülikooli lõpetamist asus Mart Kull tööle sama ülikooli arstiteaduskonna otorinolarüngoloogia ja oftalmoloogia kateedris, algul assistendina ja seejärel kliinilise ordinaatorina. 

Aastatel 1989–1992 oli ta otorinolarüngoloogia õppetooli dotsent, alates 1992. aastast kuni surmani aga sama õppetooli juures professor. Ühtlasi oli Mart Kull aastatel 1996–1997 ka Tartu Ülikooli meditsiiniprorektor.

Teadustöö kõrvalt jätkas ta praktiseerimist arstina. Aastatel 1992–2000 oli Mart Kull Tartu Ülikooli kõrvakliiniku juhataja, pärast asutuse nimemuutust (2000. aastal) kuni surmani Tartu Ülikooli Kliinikumi kõrvakliiniku juhataja.

Mart Kulli üheks peamiseks uurimisvaldkonnaks oli laserkirurgia. 1987. aastal anti talle laserkirurgia kontaktmeetodi väljatöötamise eest autoritunnistus. 

Samuti juurutas ta esimesena maailmas ultraheli funktsionaalset kõrvakirurgiat ja töötas välja kopsude topeltsagedusega jugaventilatsiooni metoodika. Professor Kulli algatusel avati 2006. aastal kõrvakliinikus väsimuse uuringute keskus; juba enne seda oli ta tegev Baltimaade suurima uneuuringute keskuse rajamisel.

Mart Kull kuulus ka selliste rahvusvaheliste erialaajakirjade nagu Central and East European Journal of Otorhinolaryngology and Head & Neck Surgery, Folia Otorhinolaryngologiae et Pathologiae Respiratoria ja Russian Otorhinolaryngology toimetuskolleegiumi.

Lisaks erialasele tegevusele oli ta Tartu Ülikooli Spordinõukogu liige, osales korporatsiooni Sakala taasasutamises ja kuulus Tartu Rotary klubisse.

## Isiklikku
Mart Kulli abikaasa Ingrid Kull on samuti arst, nende abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanem poeg Mart on arstiteadlane, Eesti juhtivaid spetsialiste reumatoloogia alal.

## Välislingid
* Mart Kull saates "Kukul külas", 14. aprill 2002. 1. osa, WMA fail, 2. osa, WMA fail
Bermuudapuri

**Bermuudapuri** (inglise keeles *bermuda sail*) on kolmnurkne, pikendatud ees- ehk mastiliigiga pikipuri. 

## Kirjeldus
Bermuudapurje ala- ehk poomiliik on kinnitatud poomi külge, mastiliik on kinnitatud piki masti tagapinda asetseva relsi või ümber masti paigutatud rõngaste külge. Selline kinnitusviis lubab purje üles tõsta või koristada, ilma et puri mastist eemalduks. Bermuudapurje halsinurk on kinnitatud poomikanna juures, soodinurk poominuka juures, vallinurga külge on kinnitatud vall, millega purje heiskamisel vallinurk tõmmatakse mastitopi juurde. Puri seatakse tuulde poominuka külge kinnitatud kahe soodi abil. 

## Ajaloost
Nimetuse "besaanpuri" sai bermuudapuri sellest, et seda kasutati parklaeva besaanmastis oleva pikipurjena. 18. sajandi täispurjestusega laevade arengul oli selleks purjeks priitpuri, mis hiljem vahetati välja besaanpurjega, aga 19. sajandi alguses kahvelpurjega. 1800. aasta paiku hakkasid Lääne-India ja Bermuda saarestiku vetes ilmuma besaanpurjestusega kuunarid ja jahid, mis kandsid bermuudapurjeid. Sellest ka purje nimetus edaspidisel kasutusel, eriti jahtidel. 1911. aastal võeti Inglismaal kasutusele purjeregattidel bermuudapurjed, mis on senini kasutusel paljudel nii avamere kui ka võidusõidujahtidel. Seda tüüpi laevadel on bermuudapurjesid eelistatud, kuna need nõuavad vähem teenindavat meeskonda ja hoiavad laeva paremini tihttuules.  

## Vaata ka
* Bermuudakuunar
* Kahvelpuri
Alina Kabajeva

**Alina Kabajeva** (vene *Алина Маратовна Кабаева*, tatari *Əlinə Marat qızı Qabayeva, Әлинә Марат кызы Кабаева*, sündinud 12. mail 1983 Taškendis) on Venemaa endine iluvõimleja, olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister, kes aastatel 2007—2014 oli Riigiduuma liige. 

Alina Kabajeva isa on tatarlane Marat Kabajev, kes on tuntud Usbekistani jalgpallur ja treener. Alina ema Ljubov on venelanna. 

Alates 2000. aastatest on Kabajeva Venemaa presidendi Vladimir Putini elukaaslane, kellega tal on kaks last – poeg Ivan sündis 2015 ja teine poeg Vladimir 2019. Kabajeva abiellus Putiniga väidetavalt 2013. aastal Valdais, aastaid pärast Putini ametlikku lahutust oma esimesest abikaasast Ljudmillast. 

Alina Kabajeva võitis pronksmedali 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys ja kuldmedali 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas. Maailmameistrivõistlustelt on tal 9 kuld-, 3 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Ka on ta 15-kordne Euroopa meister. 2001. aastal oli ta segatud dopinguskandaali, kui tema puhul avastati furosemiidi kasutamine ning talt võeti ära tollel aastal võidetud 5 maailmameistrivõistluste ja 5 Hea Tahte Mängude kuldmedalit ning määrati kaheaastane võistluskeeld, mis küll hiljem lühenes ühe aasta peale. Furosemiid ise küll ei ole dopingaine, küll aga on keelatud põhjusel, et soodustab uriini teket ning aitab varjata dopingainete kasutamist. 

Valiti 2007. aastal Riigiduumasse võimupartei Ühtne Venemaa esindajana, loobus mandaadist aastal 2014.

## Viited

## Välislingid

*Info Riigiduuma kodulehel
*Erootiline unelm võimukoridorides. Postimees 26.04.2008
*Thom Poole. Who is Alina Kabaeva, Putin's alleged girlfriend? BBC News, 06.05.2022
Eadweard Muybridge

**Eadweard J. Muybridge** (9. aprill 1830 – 8. mai 1904) oli inglise fotograaf ja filmipioneer. Ta püüdis esimesena kujutada kulgemist liikuvate piltidena.
Räpased saladused

"**Räpased saladused**" (inglise keeles "**Family Sins**"; tööpealkirjaga "A Matter of Family") on 2004. aastal televisiooni tarbeks toodetud põnevusdraama.
Eduard, Anhalti prints

**Julius Eduard Erdmann Ernst-August** (sündinud 3. detsembril 1941 Schloß Ballenstedtis) on titulaarne Anhalti hertsog (**Eduard II**) ja Anhalti hertsogliku perekonna pea alates oma vanema venna Friedrichi surmast 9. oktoobril 1963. 

Ta on Albrecht Karu ordeni suurmeister.

Prints Eduard on viimase Anhalti hertsogi Joachim Ernsti noorem poeg. Ta on abielus (tsiviilabielu Münchenis 21. juulil 1980, kiriklik laulatus St. Scharlis 7. juunil 1986) Corinne Krönleiniga (sündinud Würzburgis 9. augustil 1961), kes on talle sünnitanud kolm tütart:

*Julia Katharina (sündinud Bad Tölzis 14. detsembril 1980)
*Julia **Eilika** (sündinud Münchenis 3. jaanuaril 1985)
*Julia **Felicitas** (sündinud Münchenis 14. mail 1993).

Kuna Eduard on viimane Anhalti hertsogliku perekonna pärimisõiguslik prints, sureb see välja kas tema surmaga või pärandub Anhalti troonijärglus edasi tema tütarde kaudu.

## Välislingid
*Anhalt-Askanien (Anhalti hertsogliku perekonna ametlik koduleht)
Friedrich, Anhalti prints

**Leopold Friedrich Franz Sieghard Hubertus Erdmann** (11. aprill 1938 Schloß Ballenstedt – 9. oktoober 1963 München) oli Anhalti hertsogliku perekonna pea ja titulaarne Anhalti hertsog (**Friedrich III**) alates oma isa, viimase Anhalti hertsogi Joachim Ernsti surmast 18. veebruaril 1947.

Ta hukkus autoõnnetusel.
Taiga

**Taiga**  on põhjapoolkera parasvöötme mandrilise kliimaga ala (bioom) okasmetsa enamusega. Taiga katab parasvöötme külmemaid piirkondi ja ulatub paiguti ka lähisarktilisse kliimavöötmesse. 

Taiga on levinud Põhja-Euroopas, Venemaal, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides (Alaska ja lääneranniku põhjaosa). 

## Vaata ka
*Okasmetsavöönd

## Välislingid
Tündre looduskaitseala

**Tündre looduskaitseala** on kaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas Läti piiri lähedal. Selle pindala on 1837 hektarit. 

Sealsed soometsad ja elustik võeti kaitse alla 1999. aastal. Praegused piirid ja staatus aastast 2005.

Looduskaitseala territooriumil asub ka Tündre oja.

## Välislingid
*Looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
*
Jussi järved

**Jussi järved** (ka *Jussi-Paukjärve järved*) on järvestik Harjumaal Kuusalu vallas. Järved jäävad Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile. Järvede kogupindala on umbes 0,47 km2. 

Ökoloogiliselt kuuluvad need vähe- ja poolhuumustoiteliste järvede hulka. 

Järvedest on leitud mitmeid kaitsealuseid taimeliike, näiteks järv-lahnarohtu.

Jussi järvestik koosneb kuuest järvest: Kõverjärv, Linajärv, Mustjärv, Pikkjärv, Suurjärv ja Väinjärv.


Pilt:Jussi Väinjärv1.jpg|Väinjärv
Pilt:Jussi Suurjärv.JPG|Suurjärv
Pilt:Jussi Pikkjärv.jpg|Pikkjärv


## Välislingid
Luusika looduskaitseala

**Luusika looduskaitseala** on kaitseala Lääne-Virumaal Vinni vallas. Kaitseala pindala on 441,6 hektarit. 

Kaitseala asutati 1992. aastal, et kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku. 

Looduskaitsealal kasvab muu hulgas vanu loodusmetsi ning eriti liigirikkaid salu- ja laanemetsi. Avifaunast on seal kohatud I kategooriasse kuuluvat must-toonekurge ja III kategooriasse kuuluvat tetre. 

## Välislingid
*Looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
Toomas Meola

**Toomas Meola** (varasema nimega **Toomas H. Liiv**; sündinud 11. augustil 1969) on endine eesti ajakirjanik ja noorsootöötaja, kes on mõistetud süüdi pedofiilias.

Ta on töötanud Tallinna 44. keskkooli vanempioneerijuhina, ajalehes Noorte Hääl ja hilisemas Päevalehes ajakirjanikuna ning reklaamifirmas Inorek & Grey.

21. detsembril 2006 mõistis kohus Toomas H. Liivi pedofiilia eest 3,5 aastaks vangi. Süüdistuse järgi kasutas ta seksuaalselt ära 9–12-aastasi poisse. Karistust kandes muutis ta perekonnanime. 20. novembril 2008 rahuldas Tartu maakohus Meola ennetähtaegse vabastamise palve. 2. detsembril 2008 ta vabastati.

Alates 30. oktoobrist 2012 oli Meola uuesti vahi all. 13. septembril 2013 mõistis Harju maakohus ta neljaks aastaks vangi uute kuritegude eest, mille hulka kuuluvad lapsporno omamine ja sellega äritsemine, samuti pedofiilia. 28. oktoobril 2016 vabanes Meola vanglast.

## Viited

## Välislingid

*Toomas H. Liiv – 90. aastate tipptegija
*Pedofiilias kahtlustatav kiidab reisifirma ajakirjas Kuveidi poisikesi, Postimees, 19. juuni 2006
*Toomas H. Liiv rahuldas end väikseid poisse piitsutades
*Toomas H. Liiv: “Meditsiiniliselt olen ma pedofiil”
*Toomas H. Liiv abiellus vanglas ja vahetas nime
*Kohus keeldus Toomas H. Liivi ennetähtaegselt vabastamast
*Pedofiil Meola vabaneb enne karistusaja lõppu vanglast, Postimees, 20. november 2008
*Pedofiil asub ema juurde elama ja reklaame tegema
*Toomas Meola sai täna vangist välja, Postimees, 2. detsember 2008
*Pedofiil Meola saatis poisipildiga jõulutervituse Delfi, 29. detsember 2008
*Hansoni ja Liivi pedofiiliajuhtumite jäljed viivad järjekindlalt välismaale, EPL, 3. detsember 2009
*Pedofiil Toomas Meola võib vanglast enne tähtaega vabaneda, ERR uudised, 26. oktoober 2014
Ahm

**Ahm** ehk **kaljukass** (*Gulo gulo*) on kärplaste sugukonda ahmi perekonda kuuluv kiskja. 

Ahm on kärplaste sugukonna suurim maismaalise eluviisiga loom (üldse suurim on hiidsaarmas (*Pteronura brasiliensis*)). Enamik teadlasi eristab kaht ahmi alamliiki: *G. g. gulo* ja *G. g. luscus*, mõned ka *G. g. vancouverensis*'.

## Levila

Ahmi levila hõlmab osaliselt Skandinaavia, Soome, Karjala ja Põhja-Venemaa, ka Mongoolia, Põhja-Hiina ja Põhja-Ameerika. Enamikus neis piirkondades on tema arvukus väike. Levila piire on ahmi hulkuva eluviisi ja pikkade jahiretkede tõttu väga raske kindlaks määrata. Eestis on ahm haruldane eksikülaline. 20. sajandist on teada vaid viis kinnitatud leidu ning 21. sajandist mitte ühtegi. Ta on sattunud teistessegi Baltimaadesse, Valgevenesse, Ukrainasse, Lääne-Siberi metsasteppi ja mujalegi.

## Välimus

Ahm erineb ülejäänud päriskärplastest väliselt üsna palju nii kehaehituse kui ka suuruse poolest, aga kolju ehituse ja eriti hammastiku poolest on ta neile ometigi lähedane.

Ahmid on jässaka ja lühikese kehaga. Nende tüvepikkus on 70–105 cm, saba on 18–23 cm pikk. Tagakäpa pikkus 14–18 cm, kondülobasaalpikkus 128–150 mm. Isendid kaaluvad 9–19 kg. Isasloomad on emastest umbes 30% suuremad. Ahmid sarnanevad väliselt karudega, ehkki neil on suhteliselt pikk saba. Käpad on võimsad ja laiad, pea suhteliselt väike, pisikeste ümarate kõrvadega. Keha massiivsust rõhutab pikk karm sorakil karvastik. Ahmi karvastik on läikiv, piki külgi kulgeb kaks heledat vööti, mis algavad kukla lähedalt ja ulatuvad piki külgi sabani. Põhiliselt on värvus tumepruun, aga see on eri isenditel üsna erinev, samuti vöötide laius, selgus ja värvus. Tema karvad on pikad ja nidusad, vett väga vähe imavad. 

Ahmi karusnahk on väga hinnatud, kuna isegi pakases ei kaota see elastsust, eriti tõhus on seda kasutada Arktikas.

## Eluviis

Ahm elab kõikjal erakuna. Vaid üksikjuhtudel, näiteks suurema korjuse kallale võib lühikeseks ajaks koguneda mitu isendit. Ahm suudab elada nii lauskmaal kui ka mägedes, nii metsas kui ka tundras. Ahmi individuaalterritoorium võib olla isegi 1500–2000 km² suur.

Peamiselt sööb ahm raibet, näiteks suuremate kiskjate murtud loomade jäänuseid. Harva ründab ta sõralisi ise, kuid kätte saab üksnes haavatud, haigeid ja noori loomi. Ahm ei ole ablas loom, sest sööb korraga märksa vähem kui makku mahuks. Ülejäänud saagi püüab ta mõnda kõrvalisse paika peita. Toitu otsides näitab ahm üles suurt väsimatust, liikuvust, jõudu, osavust ja kavalust.

Ahm on kasulik, sest käitub looduse sanitarina, hävitades nõrku isendeid ja nende laipu.

## Viited

## Välislingid
* 

* Oliver Rand. Saaremaa metsades on end sisse seadnud harva kohatav kiskja, Meie Maa, 10. detsember 2008
* Erik Rand. Ekspert: Saaremaa saladuslik kiskja ei olnud ilmselt ahm, EPL, 11. detsember 2008
*Jahimehed nägid haruldast kiskjat, Järva Teataja, 9. jaanuar 2016
Niinsoni looduskaitseala

**Niinsoni looduskaitseala** on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Selle suurus on 111 hektarit. 

Kaitseala loodi 2000. aastal, kaitsmaks eeskätt I kategooriasse kuuluvat must-toonekurge ja tema elupaika ning sealset loodusmetsa.

## Välislingid
*Looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
Dimebag Darrell

**Dimebag Darrell** (sünninimega **Darrell Lance Abbott**; 20. august 1966 Grand Prairie, Texas – 8. detsember 2004 Columbus, Ohio) oli *[[Heavy metal|heavy metal]]*'i ansamblite Pantera ja Damageplan asutajaliige ja kitarrist. Damageplani asutas ta koos oma venna Vinnie Pauliga.

8. detsembril 2004 pidi Damageplan oma uue albumi "New Found Power" promoturneel esinema Columbuse linna rokiklubis Alrosa Villa. Vaid mõni hetk enne kontserdi algust ronis lavale Nathan Gale, kes tulistas Abbottit kolm korda pähe (viimane lask osutus surmavaks) ning jätkas publiku suunas tulistamist, tappes veel kolm ja haavates seitset inimest. Lõpuks surmas politseinik James Niggemeyer ründaja ühe lasuga pähe.

Rünnaku motiiviks pakkusid mõned fännid Gale'i viha Darrelli ja Vinnie vastu, mille tingis Pantera laialiminek. Raamatus "A Vulgar Display Of Power" avaldatud mitmed Gale'i isiklikud kirjutised vihjavad, et paranoidse skisofreenia põhjustatud luulude tõttu kujutas ta ette, et ansambel suudab tema mõtteid lugeda ning naerab tema üle.

## Viited
Pantera

**Pantera** oli Ameerika Ühendriikide *groove metal* bänd. Selle asutasid vennad Abbottid: Vinnie Paul (trummid) ja Dimebag Darrel (kitarr) 1981. aastal Arlingtonis Texase osariigis. Järgmisel aastal liitus Terry Glaze (vokaal) ja Rex Brown (bass). 1987. aastal, kui Pantera otsis uut raskemat kõla, asendati Glaze Phil Anselmoga. 1980. aastatel, esialgu *glam metal*'it viljeledes, anti välja neli albumit. Viies album, "Cowboys from Hell" (1990), oli juba raskema, *groove metal*'i kõlaga. Kuues album "Vulgar Display of Power" (1992) oli eelmistest veel raskema kõlaga. 1994. aastal anti välja album "Far Beyond Driven".

1995. aastal tekkisid bändis pinged, kui vokalist Phil Anselmo jäi heroiinist sõltuvusse, mistõttu albumi "The Great Southern Trendkill" (1996) salvestusel laulis Anselmo vokaalid ülejäänud bändist eraldi. Pinged jätkusid veel seitse aastat, mille jooksul salvestati ainult üks album "Reinventing the Steel" (2000). 2001. aastal otsustas bänd ajutiselt lahku minna, kuid 2003. aastal mindi lõplikult lahku, kui vennad Abbottid said aru, et Anselmo ei kavatse enam bändi naasta. Päast Pantera lahkuminekut asutasid Abbottid Damageplani ja Anselmo hakkas tegelema mitme kõrvalprojektiga, näiteks Down. 8. detsembril 2004 kadus taasühinemise lootus täielikult, kui Damageplani esinemisel Columbuses Ohio osariigis Dimebag Darrell mõrvati.

## Albumid
* "Metal Magic" (1983)
* "Projects in the Jungle" (1984)
* "I Am the Night" (1985)
* "Power Metal" (1988)
* "Cowboys from Hell" (1990)
* "Vulgar Display of Power" (1992)
* "Far Beyond Driven" (1994)
* "The Great Southern Trendkill" (1996)
* "Reinventing the Steel" (2000)
Blackout

**Muusikas**:

*Ansamblid*

*Albumid*
* Blackout – Britney Spearsi album aastast 2007
* Blackout – The Scorpionsi album aastast 1981

## Vaata ka
*Black-Out Ungari rokkansambel
Ainja järv

**Ainja järv** (ka **Aine järv** ja **Ainejärv**) on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.

## Kirjeldus
Ainja järve pindala on 21,3 ha, pikkus 1,2 km, laius 250 m, suurim sügavus 2,3 m, keskmine sügavus 1,7 m, vee maht 331 000 m³, kaldajoone pikkus 3,975 km ja kõrgus merepinnast 81 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Järv on põhja-lõunasuunaline ja on paisutatud Kõpu jõele, mis voolab sisse järve lõunatipust ja välja põhjatipu ligidalt. Järve põhjaosasse lõikub poolsaarena sisse kõrge vallseljak Toonimägi. Põhjatipust 80 m kauguselt möödub järvest Valga–Uulu maantee.

Järve vesi on pärit Sinejärvest ja Ikepera soost, veevahetus on 12 korda aastas. Vesi on põhjani segunev ja soojenev, roheka tooniga helepruun, vähe läbipaistev, aluselise reaktsiooniga (pH tase 8,2), selles leidub rikkalikult nii mineraalaineid kui ka orgaanilisi ühendeid. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Elustik
Järv on rohke taimestikuga. Kaldavees kasvab tarn, laialehine hundinui, jõgitakjas, pilliroog, konnaosi ja järvkaisel, vähesel määral ka metskõrkjas. Ujulehtedega taimedest kasvab kollane vesikupp, vesi-kirburohi ja ujuv penikeel. Veesisestest taimedest kasvab vesikatk ja ogaterav penikeel. Planktonit on järves üsna rohkesti.

Kaladest esinevad järves ahven, haug, särg ja koger, mõningatel andmetel ka koha ja linask.

## Ajalugu
Juba 19. sajandi alguses asus järve nõos veskijärv, mille paisu suurvesi 1855. aastal lõhkus. 1912. aastal rajati järvele saeveski, kuid 1928. aastal lõhkus suurvesi uuesti paisu ja järv jooksis tühjaks. Saeveski pandi tööle masinate jõul ja järv jäi tühjaks kuni 1952. aastani, mil järve pais taastati. Viimast võib lugeda praeguse järve alguseks.

## Looduskaitse
Ainja järv koos Sinejärvega ja nende ümbrus on Ainja maastikukaitseala tuumikosa. Järv on kaitse all alates 1964. aastast, mil selle kaitseks loodi Ainja järvekaitseala. 1999. aastal ühendati see Sinejärve kaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Ainja maastikukaitseala
*Ainja Sinejärv
*Kõpu jõgi

## Viited

## Välislingid
*
*
Amedeo Avogadro

**Lorenzo Romano Amedeo Carlo Avogadro**, Quareqa ja Carreto krahv (9. august 1776 Torino – 9. juuli 1856 Torino) oli itaalia füüsik ja keemik.

1811. ilmus ajakirjas Journal de Physique, de Chimie et d'Histoire naturelle ('füüsika, keemia ja looduse ajaloo ajakiri') Avogadro artikkel "Essai d'une manière de déterminer les masses relatives des molécules élémentaires des corps, et les proportions selon lesquelles elles entrent dans ces combinaisons" ("Essee kehade elementaarmolekulide suhteliste masside kindlaksmääramisest ja proportsioonidest, millega nad astuvad ühenditesse"). Artikkel ilmus Prantsusmaal ja prantsuse keeles sellepärast, et Põhja-Itaalia oli tollal Prantsuse vägede poolt okupeeritud. Artiklis väljendas Avogadro seaduspära, mille kohaselt eri gaaside võrdses ruumalas sisaldub võrdsel temperatuuril ja rõhul võrdne arv aineosakesi. Seaduspära sai tema auks nime Avogadro seadus. Osakeste arv määrati kindlaks alles hiljem ning nimetati Avogadro arvuks.

Avogadro õppis esialgu kanoonilist õigust, kuid pühendus peagi füüsikale ja matemaatikale. 1820. aastal sai ta Torino Ülikooli professoriks. Et ta osales 1821. aastal poliitilises vastuseisus Sardiinia kuninga kukutamiseks, sunniti ta 1823. aastal professoriametist loobuma. Osa ajaloolasi arvab, et Avogadro annetas Sardiinia revolutsionääridele raha. 1833. aastal kutsuti ta ülikooli tagasi ning ta õpetas seal veel 20 aastat. Ta pidas ameteid, mis on seotud statistika, metroloogia ja meteoroloogiaga. Avogadro juurutas Piemontes meetrisüsteemi.

Esialgu tema gaaside teooriat ei tunnistatud, sest teatud tingimustes (mõnede ainete ja temperatuuride puhul) tehtud katsed seda ei kinnitanud. Tol ajal ei tehtud vahet aatomitel ja molekulidel. Avogadro selgitas välja, et gaaside molekulid koosnevad aatomitest, kuigi ta kasutas aatomi mõiste asemel sõna "elementaarmolekul".

Avogadro eraelust on vähe teada. Ta abiellus Felicita Mazzèga ja neil oli kuus last.

## Välislingid
* Essay on a Manner of Determining the Relative Masses of the Elementary Molecules of Bodies, and the Proportions in Which They Enter into These Compounds
Operaator (matemaatika)

**Operaator** on matemaatikas teatav kujutus ehk funktsioon. Tegu pole rangelt määratletud matemaatilise mõistega. Sageli nimetatakse *operaatoriks* sellist *kujutust* või *funktsiooni* mille lähte- ja sihthulk kuuluvad mõnda funktsiooniruumi või vektorruumi.

## Vaata ka
* Funktsioon
* Funktsionaal
* Funktsionaalanalüüs
Auvere mõis

**Auvere mõis** (saksa keeles *Ampfer*) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Eestimaal Vaivara kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõisasüda Ida-Viru maakonna Narva-Jõesuu linna Auvere küla maadele.

Mõisasüda paikneb Kõrgesoo põhjaservas oleval umbes 2 × 4&nbsp;km suurusel soosaarel. Mõisal oli paarikilomeetriste vahedega kaks keskust, mida kutsuti Auvere vana- ja uuemõisaks. Vanast mõisasüdamest pole säilinud midagi peale paari vana puu, mis mõisasüdant tähistavad, uuest mõnede kõrvalhoonete müürijupid.

## Ajalugu
Auvere küla on ürikutes esmamainitud 1361. aastal. Mõis asutati XVII sajandi keskel (eraldati kas Kurtna või Laagna mõisa maadest). See käis korduvalt käest kätte ning mõisaomanikeks olid XVII ja XVIII sajandil zur Mühlenid, Helffreichid, Rehbinderid, Pröbstingid.

Aastatel 1687–1704 oli mõisa omanikuks Rootsi sõjaväelane Heinrich Johann von Drenteln, kes hukkus 1704. aasta Narva piiramise ajal.

1773. aastal müüdi mõis Adolph von Stackelbergile, kes mõne aasta pärast mõisa edasi müüs. Mõisa omanikeks olid veel Otto Reinhold von Yhrmann, 1781. aastast Magnus Johann von Bock ning veidi aja pärast Jürgen Heinrich Arps. 1824. aasta suvel ostis Auvere mõisa Carl Anton Seegebarth. Viimase perekonna kätte jäi mõis 1878. aastani, mil Carl Antoni poeg Georg Seegebarth selle müüs.

1878. aastal ostsid mõisa ilma inventarita 110 000 rubla eest eestlased Jüri Tamm ja Mihkel Zimmerman. 1913. aastal olid mõisate (vanamõis ja uuemõis) peremehed Jüri ja Villem Tamm, kelle käest ka mõis riigistati, kuid neile jäeti mõisasüda. 1990. aastal tagastati mõisasüda Aldo Tammele.

## Varia
1783. aastal sündis Auvere mõisas mõisavalitseja pojana Carl Friedrich Tenner, kes oli astronoom ja üks teadusliku geodeesia rajajaid Venemaal.

1806. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk teorendi suurendamise vastu, kuid renti ei suurendatud ja asi vaibus.

1835. aastal said Auvere mõisas perenimed 16 perekonda, kokku 218 inimest.

1858. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk vakuraamatus kirja pandud abiteo vastu, mis aga 20 sõduriga maha suruti. 5 talupoega saadeti tapiga Tallinna vangi. Ülejäänud said 80 kepihoopi kadalippu.

1864. aastal asutati Auveresse külakool, kus esimene kooliõpetaja oli Jaan Wichelmann.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Auvere küla
*Vaivara kihelkond
*Auvere lahingud

## Kirjandus
*Orav, Virve. *[[Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel]]*. Tallinn: Olion, 1991.
*Särg, Alo. *Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn:Argo, 2006.
Andrus Elbing

**Andrus Elbing** (esinejanimega **Beebilõust**; sündinud 24. juulil 1981 Kuressaares) on eesti luuletaja, tätoveerija ja räppar. Tema tuntumad laulud on "Mendid", "Imperato", "Vihaköne", "Isale", "Jäämäetipp", "Kui sa küsinud oleks" ja "Automaat".

1998. aastal asutas ta koos Okym Riimiga grupeeringu HaDeC.

Aastatel 2000–2002 kandis Beebilõust vanglakaristust korrakaitsja ründamise eest. Pärast vabanemist ta ei muutnud elustiili ja jätkas samas seltskonnas, kus ta enne oli.

Ta kandis 2003. aastast kuni 2007. aasta novembrini vanglakaristust eluohtliku vigastuse tekitamise eest. Väidetavalt algas probleem sellest, et ohver ründas teda klaaspudeliga. Beebilõust võttis selle pudeli ära ja virutas sellega ründajat. Tagajärjeks oli sügav lõike-rebimishaav, kilpnäärme ülemise arteri vigastus ja suur verekaotus.

Vanglas olles lõi ta bändi Verba Ab Intra ja lõpetas keskkooli kiitusega.

2008. aasta aprillis esines ta kirjandusfestivalil Sotsia.

2011. aastal ilmus nime Beebilõust all tema debüütalbum "32 kuupi", väljaandjaks Legendaarne Records.

2015. aastal ilmus tal album "Valge lipp", mis valiti Eesti hiphopialbumiks 2015. Aastal 2016 ilmus album "Must lipp".

4. veebruaril 2017 peeti Andrus Elbing kinni Tallinnas Tööstuse tänaval, kus ta müüjat machetega ähvardades püüdis müüjat panna laulma ja tantsima, müüja ei olnud nõus ja seetõttu läks Kessu raevu ja tekkis lahkheli. Ta vabastati 4. augustil 2017.

Beebilõusta elatusallikaks oli teiste inimeste tätoveerimine.

Aastal 2019. ilmus tal album "Andrus Elbing", kus on ka remiksid lugudele "Kas sa oled ikka mo fänn" ja "Jokker". See album oli tema esimene digialbum, mis laaditi üles Spotifysse ja iTunesisse.

Beebilõust kihlus 2015. aastal Ingrid Mändiga, kellega neil sündis 2. aprillil 2019 tütar Venus.  

## Teosed
* "Siin Beebilõust, tere! Häired pimelinna tänavalt" (Epifanio, 2006) ISBN 9949138930
* "Resotsialiseerumine + CD" (Võluri tagasitulek, 2010) ISBN 9949900725

## Viited

## Välislingid
* Siim Nestor, "Sõnumid seestpoolt", Eesti Ekspress 5. jaanuar 2006
* "Saarlasest vanglapoeet üllitas luulekogu", Meie Maa 24. november 2006
* Riho Laurisaar, "Andrus Elbing viis Eesti räppluule Hiina vanglasse", Eesti Päevaleht 2. detsember 2006
* Rainer Kerge,     "«Päti elus juhtus iga päev midagi uut»", SL Õhtuleht 9. detsember 2006
* Ahto Jakson, "Saarlasest vanglapoeet pääses ennetähtaegselt vabadusse", Meie Maa 8. detsember 2007 
* "Areeni tulevikutähest vanglaräppar pääses vabadusse", Eesti Ekspress 12. detsember 2007
* Ene Kallas, "Räppivast pätist räppivaks luuletajaks ehk Ciao, Babyface Elbing", Oma Saar 4. jaanuar 2008  
*     "Pätist räppivaks luuletajaks", SL Õhtuleht 5. jaanuar 2008
* "Vanglasse ei satuta juhuslikult", Oma Saar 2. veebruar 2008
* Eesti lood: Beebilõust, ETV, 9. detsember 2009
* Jürgen Rooste: "Täna mo värsid on vihased" ehk Beebilõusta poeesia lühianatoomia kultuur.err.ee, 18. juuni 2017
*Beebilõust: arvad et lihtne on elada värdjana?, 10. oktoober 2017
Andsu järved

**Andsu järved** on järvestik Võrumaal Võru vallas. Need on Edejärv (pindala 1,6 ha, suurim sügavus 6,8 m) ja Perajärv (1,4 ha, 12,4 m). 

Järvede ja nende lähimaastiku kaitseks on asutatud Andsu järvede maastikukaitseala.
Ilo Käbin

**Ilo Käbin** (18. veebruar 1921 Narva – 3. september 2003 Stockholm) oli eesti kirurg, arstiteadlane ja kultuuriloolane.

Ilo Käbin oli Eesti kaitseväes allohvitser-velsker ja teenis 1943. aastal Saksa sõjaväes. 1944. aastal töötas ta Soome sõjaväe peastaabis ja ravis välismaa vabatahtlikke Helsingis; hiljem oli aga Lõuna-Karjalas rindearst. Augustis pöördus tagasi Eestisse, kust tal õnnestus Rootsi põgeneda.

Ilo Käbin lõpetas 1950. aastal Uppsala Ülikooli arstiteaduskonna, töötas seejärel kirurgina ja tegeles erapraksisega. 1986. aastal kaitses ta Lundi Ülikoolis doktorikraadi Eesti arstiteaduse ajaloo teemal.

Ilo Käbin on kirjutanud palju artikleid ja raamatuid Eesti kultuuriloost ja meditsiiniajaloost. Ta oli ka väga suur kartograafiahuviline. Paljud oma kultuuriloolised ja kartograafilised materjalid annetas ta Eesti muuseumidele.

## Tunnustus
* 1998 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* Karl Ernst von Baeri mälestusmedal

## Teosed
* "Eesti ajalugu arsti pilgu läbi", Tartu: Ilmamaa, 1998. 422 lk
* "Die Medizinische Forschung unde Lehre an der Universität Dorpat/Tartu 1802-1940"

## Viited

## Välislingid
* EPL – Ilo Käbini artikkel Ludvig Puusepast
*  Ilo Käbin. Kas Eesti teadlased ennetasid Louis Pasteuri? - Horisont, 1997: 8
Päringutarkvara

**Päringutarkvara** on arvutiprogramm, mis võimaldab ligipääsu andmehoidlas või andmebaasis asuvatele andmetele.

## Viited