open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kollane tänav

**Kollane tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Kollane tänav algab Rudolf Tobiase tänavalt ja lõpeb Jaan Poska tänaval. Kollane tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja 249 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänav kandis algul Vanausuliste Kalmistule viiva tee nime. Selle kalmistu jaoks eraldas linn suurema maa-ala, mis aga hiljem kohtu teel tagasi võeti, sest see jäi elamurajoonide keskele ja oli suures osas kalmistuna kasutamata. Kalmistuna kasutatud osa koos ümbritseva maa-alaga (Laulupeo tänav 26) jäeti Vene Kaupmeeste Seltsi kätte. Praeguse nime sai Kollane tänav (saksa keeles *Gelbe Strasse*, vene keeles *Желтая улица*) 1882. aastal. Tänava nimi tulenes selle ääres asunud kollaseks värvitud puitkasarmust (Gelbe Kaserne), mis hävis tules 1870. aastal.

## Viited
Moŭčadź

**Moŭčadź** või **Movtšadz** on jõgi Valgevenes Hrodna ja Bresti oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Моўчадзь*, ka *Моўчадка* või *Маўчадка* (Moŭčadka või Maŭčadka, transkribeerituna Movtšadka või Mavtšadka), vene keeles aga *Молчадь* (Moltšad).

Jõe pikkus on 98 km ja valgla on 1140 km². Jõe langus on 56 meetrit ja lang on 0,9 m/km.

Moŭčadźi jõgi algab Valgevene Bresti oblasti Baranavičy rajoonist. Seejärel läbib jõgi Hrodna oblasti Dziatłava rajooni ning Lida rajooni. Dziatłava rajoonis on jõel Hiezhały veehoidla ja hüdroelektrijaam ning Navasiolki hüdroelektrijaam. Ka kõik suuremad lisajõed suubuvad Moŭčadźi jõkke just Dziatłava rajoonis.

Suurimaks asulaks jõe kaldal on Navajelnia alev jõe keskjooksul, mille juures asub sanatooriumitega kuurortpiirkond.

## Välislingid
Arukaskede puiestee

**Arukaskede puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Arukaskede puiestee algab Kaskede puiesteelt ja lõpeb Paplite puiesteel. Arukaskede puiestee on enam-vähem edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 125 meetri pikkune.

Arukaskede puiestee sai nime 4. septembril 1970.

## Viited
PubMed Central

**PubMed Central** (lüh **PMC**) on 2000. aasta veebruaris loodud veebipõhine vaba juurdepääsuga andmebaas, kuhu postitatakse ja kus arhiveeritakse bioteaduste ja biomeditsiini valdkonna ajakirjades avaldatud artikleid.

PubMed Centrali arendajaks ja haldajaks on National Center for Biotechnology Information.

PubMed Central on Riikliku Meditsiiniraamatukogu (United States National Library of Medicine) (NLM) osa, mis on Riikliku Tervishoiu Instituudi (National Institutes of Health) allorganisatsioon. 

PubMed Centrali ülesanneteks on lisaks avaldatud info kogumisele ja kättesaadavaks muutmisele ka info säilitamine. 

PMC-s on arhiveeritud üle 3,1 miljoni artikli.

PubMed Central kasutab artiklite jaoks kolme liiki viitenumbreid: PMCID, NIHMSID ja PMID. 

* PMCID on artikli unikaalne viitenumber ehk tunnusnumber, mis antakse igale PMC-sse lisatud artiklile. PMCID sisestatakse ka (pärast artikli töötlemist PMC-s) PubMedi;
* NIHMSID on artikli eeltunnusnumber; 
* PMID aga on unikaalne tunnusnumber PubMedi viidete tarvis. 

## Viited

## Välislingid
* Andmebaasi PubMed Central koduleht
* Mary Yonkovit, PMCID MANUAL POSTING ARTICLES TO PUBMED CENTRAL PURSUANT TO THE NIH PUBLIC ACCESS POLICY, University of Michigan Autism and Communication Disorders Center, veebruar 2011, veebiversioon (vaadatud 03.08.2014) (*inglise keeles*)
* PMC ajakirjad

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:PubMed Central]] seisuga 03.08.2014.*
Alesti järv

**Alesti järv** (kõnekeeles ka *Pahkla karjäär*) asub Raplamaal Kohila vallas Angerja külas. Järv on seotud Angerja ojaga.

Järve põhjakaldal on liivarand ning lõunakaldal puhkebaas. 

## Viited
Alfred Keerd (arst)

**Alfred Keerd** (1935. aastani *Alfred Kerdt*; 25. juuni 1885 Tartu – 19. märts 1959 Hannover, Saksamaa) oli eesti arst.

## Isiklikku
Isa kaupmees August Keerd, ema Emilie, neiuna Bach. Stud. jur. 06-II, hiljem stud. med. Lõpetas ülikooli 13-I. Korp! Fraternitas Estica asutamisel registreerimisdokumentide üks allakirjutanutest, kuid ei jäänud liikmeks.

Oli Tartus Sisekliiniku assistent 1913-1914, alates 1914. aastast vaeste ja vabrikute arst Tallinnas. Vabadussõja aegu oli arstiks Tallinna sõjaväe haiglas kuni 1921. aastani. 1939. aastal oli Alfred Keerd Arstide Koja liikmena arst Pirital.

Abikaasad: Margareta Kolk, lahutatud 1918. aastal; Marta Ziehr

Tennisist ja treener Alfred Keerd oli tema poeg.

## Viited
Kiritse

**Kiritse** (ka Korista, Kiritze, Кирице ja Kervit) on tänapäevase Lääne–Nigula valla territooriumil asunud küla. Küla alad kuuluvad koos mitme ümbritseva endise asula aladega Vanaküla küla koosseisu.

Ajalooliselt kuulus küla Nõva mõisale ning kuulus 1920.–1930. aastatel Nõva valda. Ühtlasi asus küla ka tollase Läänemaa ja Harjumaa piiril.

1959. aastal elas külas kaks elanikku ja 1970. aastal vaid üks. Neil aastatel kuulus küla Tuksi külanõukogu koosseisu.

## Viited
Norrby (Noarootsi)

**Norrby** (*`norbi*, rootsi *`norbü*, kohalikus pruugis *Norrbi*) on tänapäevase Lääne-Nigula valla territooriumil asunud küla. Eesti maareformi ajal 1920. aastatel Riguldi mõisa maadest loodud Norrby (rootsi keeles "põhjaküla") asundusküla asus mõisast üle tee, mõisa ja mere vahel.

1959. aastal elas külas 16 elanikku ning 1970. aastal kuus elanikku. Neil aastatel kuulus küla Tuksi külanõukogu koosseisu. Küla alad läksid 1977. aastal Riguldi küla koosseisu.

## Vaata ka
* Söderby (Noarootsi)

## Viited
Söderby (Noarootsi)

**Söderby** (*sööderbi*, rootsi *sö́ödär`büü*, kohalikus pruugis *Sedurbi*) on tänapäevase Lääne-Nigula valla territooriumil asunud küla. Eesti maareformi ajal 1920. aastatel Riguldi mõisa maadest loodud Söderby (rootsi keeles "lõunaküla") asundusküla asus mõisa lähedal, mõisast kagus.

1959. aastal elas külas 75 elanikku ning 1970. aastal 25 elanikku. Neil aastatel kuulus küla Tuksi külanõukogu koosseisu. Küla alad läksid 1977. aastal Riguldi küla koosseisu.

## Vaata ka
* Norrby (Noarootsi)
* Söderby

## Viited
Vööla

**Vööla** (rootsi ja saksa keeles Bysholm) on Läänemaal Noarootsi poolsaarel asunud küla.

Ligikaudu 670 aastat tagasi asus Vööla küla koos Hara külaga eraldi saarel. Saar kuulus kaua tagamaana eri mõisatele, kuni sellele 1775 ehitati oma häärber. Kui Hara küla asustasid eestlased, siis Vööla külas elasid eestirootslased.

Noarootsi kihelkonnas asus 1783. aastal Uugla mõisast eraldatud Vööla mõis.

Küla kohta kasutati aastal 1922  nime *Võõla*, rootsi keeles aga *Lill-Harga*.  Eestikeelse nime päritolu on teadmata,  Carl Russwurm esitab aastal 1855 nimekujud *Wöle, Wöla, Wola* ja vasteks sõna *voolas : voola*, mis tähendasid veekeerist, voolu. Nimi võib olla  olnud ka kaheosaline, kus liigisõna laid on lühenenud la-ks. Rootsikeelne nimi *Bysholm* tähendab külasaart. Küla ja mõis on saanud nime asukohaks oleva laiu järgi, mis XIX sajandi II pooleks kasvas Noarootsiga kokku. Veel Russwurmi ajal eraldasid kitsad väinad saart Paslepast, Kudanist ja Harast.

1959. aastal elas tollasesse Pürksi külanõukogusse kuulunud külas 24 elanikku ning 1970. aastal 16 elanikku. 1970. aastatel liideti Vööla küla Hara külaga.

## Vaata ka
* Vööla meri

## Viited
Arteriool

**Arterioolid** (ladina keeles ainsus *arteriola*; mitmus *arteriolae*) on mikrovereringe väikesed arterid, mis algavad arteritest ja lähevad üle kapillaaridesse. 

Arterioolide areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Arterioolide sein koosneb kolmest kihist: väliskihist ehk adventiitiast, keskkihist ehk meediast ja sisekihist ehk intimast.

Vererõhk arterioolide kapillaaripoolses otsas on inimestel umbes 35 mmHg.

Arteriool on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica" ning inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse "Terminologia Histologica".

Inimestel seostatakse arterioolidega arterioolikõvastumustõbe ehk arterioloskleroosi. 

Arterioolide seinte kokkutõmmete "mõjutamine" on sihtmärklauaks teatud antihüpertensiivsetele ravimitele nagu nifedipiin (ravimi geneeriline nimetus).

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A12.0.00.005: Arteriola. Arteriool
* Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 87 H3.09.02.0.01017: Arteriola. Arteriool 
* Nozomi Nishimura, Chris B. Schaffer, Beth Friedman, Patrick D. Lyden, ja David Kleinfeld, Penetrating arterioles are a bottleneck in the perfusion of neocortex, www.pnas.orgcgidoi10.1073pnas.0609551104, PNAS, 2. jaanuar, 2007, 104. köide, nr 1, lk 365–370
* Tijs Louwies,Luc Int Panis, Michal Kicinski, Patrick De Boever, ja Tim S. Nawrot, Retinal Microvascular Responses to Short-Term Changes in Particulate Air Pollution in Healthy Adults Environ Health Perspect; DOI:10.1289/ehp.1205721

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Capillary]] seisuga 03.08.2014.*
Arterioloskleroos

**Arterioloskleroosiks** ehk **arterioolikõvastumustõveks** (ladina keeles *arteriolosclerosis*) on osal inimestest esineda võiv südame-veresoonkonna haiguse vorm, mida iseloomustavad arterioolide ja väiksemate arterite sooneseina sidekoestumine ja sisekesta paksenemine ilma olulise rasvaine ladestumiseta.

Eristatakse hüpertensiivset ja hüperplastilist arterioloskleroosi.

Arterioloskleroosi täpset tekkemehhanismi seni ei tunta.

## Välislingid

* Sissekanne Encyclopædia Britannicass
*  Hüpertooniatõbi, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014)
* Susanna Melkas, Hanna Jokinen, Niku K.J. Oksala, Jukka Putaala, Timo Erkinjuntti, Aivojen pienten suonten tauti, Suomen Lääkärilehti 16/2013, 1171 – 1177c, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (*inglise keeles*)
Eevart Arrak

**Eevart Arrak** (8. märts 1936 Mõrgi – 27. juuli 2014) oli eesti maalikunstnik.

Ta sündis Võrumaal Mõrgi külas metsavahi kolmelapselises peres. Üldhariduse omandas ta Võrus ja Tartus. Kunstihariduse omandas ta aastatel 1960–1967 oma venna Erich Arraku ja tema abikaasa Melanie Arraku Veeriku tänavas asunud vabaateljees; koos Piibe Arraku (neiuna Müürsep), Aksel Eisti, Jüri Marrani ja Lembit Lepaga.

Tema töömehepõli algas tisleri ja pagari ametis. Ta on töötanud kinos "Komsomol", teeninduskombinaadis "Edu", Tartu Kammivabrikus ja Konservitehases. Lisaks töötas ta Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis, olles seotud koguteose "Eesti NSV floora" illustratsioonidega. Viimane töökoht oli tal aastani 2003 Tartu Kutsehariduskeskuses Põllu tänavas.

Näitustel hakkas ta esinema aastast 1964. Ta viljeles kõiki žanre, kuid hiljem pühendus ta maastikumaalile. Tal kujunes oma stiil, kasutades impressionismi, abstraktsionismi ja ekspressionismi saavutusi. Tema kõige säravamad maalid valmisid peale tema 70. eluaastat. Ta oli aastast 2000 Tartu Kunstnike Liidu liige. Tema suuremad isikunäitused olid aastatel 2006 ja 2011 Tartu Kunstimajas ja aastal 2007 Tallinnas Draakoni galeriis.

## Isiklikku
Ta oli abielus kunstnik Piibe Arrakuga, nende peres on üles kasvanud poeg Andres Arrak ja kaks tütart, tütar Katrin on samuti kunstnik. Tema vend Erich Arrak ja vennanaine Melanie Arrak olid samuti kunstnikud.

## Välislingid
* In memoriam: Eevart Arrak "Sirp" 31. juuli 2014
* Suri kunstnik Eevart Arrak
* Suri kunstnik Eevart Arrak
Meeleolu ja keskkond

**Meeleolu ja keskkond** (inglise keeles *set and setting*) avab konteksti psühhoaktiivsete ainete ja eriti psühhedeelikumide tarvitamise kogemuse kohta: see hõlmab inimese meeleolu enne tarvitamist ja keskkonda tarvitamise ajal. Need on eriti olulised psühhedeelsete ja hallutsinogeensete kogemuste korral. Selle termini autor on Norman Zinberg ja seda hakkasid laialt kasutama teadlased, kes uurivad psühhedeelsete ainete kasutamist psühhoteraapias.

"Meeleolu" on selline inimese vaimne seisund nagu tuju, mõtted või ootused, mis kõik mõjutavad tarvitamise kogemust. "Keskkond" on nii füüsiline kui ka sotsiaalne keskkond ehk käsitleb seda, kus ja kellega tarvitatakse. Sotsiaalsed tugigrupid on osutunud eriti oluliseks osaks psühhedeelse kogemuse kujunemisel. Nad oskavad kontrollida ja juhendada psühhedeelse kogemuse suunda, nii teadvuslikku kui ka alateadvuslikku. Stress, hirm või ka vastumeelne keskkond võivad viia ebameeldiva kogemuseni. Kuid vastupidi: lõõgastunud, uudishimulik ja avatud inimene soojas, mugavas ja turvalises keskkonnas, kogeb märksa tõenäolisemalt meeldivat psühhedeelset kogemust.

Timothy Leary tegi 1966. aastal sarja eksperimente dimetüültrüptamiiniga (DMT) kontrollitud tingimustes (meeleolu ja keskkond). Eesmärgiks oli uurida, kas DMT, mida tol ajal peeti vägivalda tekitavaks narkootikumiks, võib tekitada meeldiva kogemuse toetava meeleolu ja keskkonna korral. Selgus, et võib küll.

## Viited
Väike-Rõsna tsässon

**Väike-Rõsna tsässon** on Anna tsässon Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väike-Rõsna külas Setomaa vallas. Nimipühaku päev on 7. augustil (Juliuse ehk vana kalendri järgi 25. juulil).

Tsässon asub kunagisel Väike-Rõsna kalmistul ja on tõenäoliselt ehitatud 18. või 19. sajandil. Seda on ehitatud ümber 1990. aastatel. 

## Vaata ka
*Väike-Rõsna kalmistu
*Tsässon

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Väiko-Rõsna. Anne (Anna, Annõ) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 918-921
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Väiko-Rõsna. - Setomaa tsässonad. 2011. Lk 436-441

## Välislingid

*
Vladimir Antjufejev

**Vladimir Antjufejev** (vene keeles *Владимир Юрьевич Антюфеев*; sündinud 19. veebruaril 1951 Novosibirskis), tuntud ka kui **Vladimir Aleksandrov** (*Владимир Александров* ja **Vadim Ševtsov** (*Вадим Шевцов*), on endine Nõukogude Liidu OMONi major.

Aastatel 1990–1991 oli ta Riia OMONi komandör. 1991. aastal oli ta üks Läti riigipöördekatse korraldajaid.

Aastatel 1992–2011 oli ta Vadim Ševtsovi nime all Transnistria Riikliku julgeolekukomitee eesotsas.

Aastatel 2012–2014 oli ta Moskvas ning tegeles enda sõnul Lõuna-Osseetia, Abhaasia ja Krimmi julgeolekuprobleemidega.

2014. aasta Donbassi sõja ajal juulis sai temast ühenduse Donetski Rahvavabariigi "peaministri asetäitja". 28. juulil teatas ta, et tema otsene ülemus, "peaminister" Aleksander Borodai, on läinud Moskvasse ning temast endast on saanud ühenduse juht. Ta oli ühenduse Donetski Rahvavabariik peaministri kohusetäitja 29. juulist kuni 3. augustini.

## Viited
OS X Yosemite

**OS X Yosemite** (10.10) on 2014. aasta suvel Apple'i avalikustatud operatsioonisüsteemi Mac OS X väljaanne.

OS X Yosemitel on uus disain, mis erineb vanematest OS X-i versioonidest.

OS X Yosemitet tutvustati 2. juunil 2014 ning tehti avalikuks arendajatele. 24. juulist kuni ametliku avaldamiseni oli soovijatel võimalik registreeruda beetaversiooni testijaks.

OS X Yosemite on OS X Mavericksi järglane, sellest järgmine versioon on OS X El Capitan.

## Uued võimalused
* Uus disain
* On lisatud Notification Extensions. Kasutaja saab nüüd lisada eri vidinaid Notificationi rakendusele.
* Photos asendab nüüd iPhotot ja Arpeturet.
* Dock on nüüd 2Ds.
* Saab muuta süsteemi välimust tumedaks.
* Saab vastata kõnedele ja SMSidele otse Macist.
* Kasutaja saab jätkata kõiki töid, mis on iPhones või iPadis pooleli jäänud.
* Spotlight otsib nüüd Google'i, Bingi ja Yahoo! otsimootori abil.

## Süsteeminõuded
* iMac (Mid-2007 või uuem)
* MacBook (13-tolline Aluminium, Late 2008), (13-tolline alumiinium, Early 2009 või uuem)
* MacBook Pro (13-tolline, Mid-2009 or later), (15-tolline või 17-tolline, Mid/Late 2007 või uuem)
* MacBook Air (Late 2008 või uuem)
* Mac Mini (Early 2009 või uuem)
* Mac Pro (Early 2008 või uuem)
* Xserve (Early 2009 või uuem)

## Versioonide ajalugu

## Viitedfn. Vjn
Tõnu Veiler

**Tõnu Veiler** (ka **Tony Veiler**; 9. aprill 1963) on eesti koreograaf, lavastaja ja balletipedagoog, Eesti esimese eraballetikooli Noor Ballett Fouetté asutaja.

Tõnu Veiler on õpetanud klassikalist balletti rahvusvahelistel balletiseminaridel Venemaal, Lätis, Soomes, Kreekas, Bulgaarias ja Prantsusmaal ning osalenud rahvusvaheliste balletikonkursside žüriis. Ta on loonud arvukalt kontsertnumbreid ja koreograafilisi miniatuure.

## Märkimisväärsed tööd
* 1991 – asutas eraballetikooli Fouetté (praegune Noor Ballet Fouetté)
* 2000 – korraldas Eestis esimese rahvusvahelise balletikonkursi (mille patroon oli Helle Meri)
* 2001 - alustas tööd balletitrupiga NEB (Noor Eesti Ballett) Fouetté
* 2012 - lõi projektiteatri T-Ballet
* 2017 - asutas T-Perfume 

### Suuremad originaallavastused
* "Elu tants"
* "Mefistofelese kiusatused"
* "Tilgake kollast"
* "Imelill"
* "Loomade karneval"
* "Inetu pardipoeg"
* "Me oleme 15-aastased"
* "Ohlala, see juhtus nii..."
* "Sipsik"

### Klassikapõhised balletilavastused
* "Paquita"
* "Nukuhaldjas"
* "Pähklipureja"
* "Küürselg-Sälg"
* "Le Corsaire" jm
Abeli teoreem

**Abeli teoreem** on mitme teoreemi nimi:
***Abeli teoreem algebralistest võrratustest** ehk **Abeli võimatuse teoreem** ehk **[[Abeli-Ruffini teoreem]]**
***[[Abeli teoreem astmeridadest]]**
***[[Abeli teoreem diviisoritest]]**
***[[Abeli teoreem meromorfsetest funktsioonidest]]**
Abeliidid

**Abeliidid** ehk **aabellased** olid hilisantiigi arvatavasti gnostilise päritoluga kristlik sekt Põhja-Aafrikas Hippo Regiuse lähedal. See tekkis Arcadiuse ajal (4. sajandi viimane veerandil).  

Abeliitide järgi elas Aabel oma abikaasaga, kes oli tema õde, nagu vend ja õde. Seda nad arvasid sellepärast, et Aabeli lapsi Piiblis ei mainita, ning rabiinliku tõlgenduse järgi. Aabeli väidetaval eeskujul loobusid nad suguelust, sealhulgas abielus, leides, et tõeline abielu on südamete, mitte kehade liit, ning tahtmata pärispattu edasi kanda. Suguelu pidasid nad patuseks ja kuratlikuks. (Augustin Calmet' järgi oli selline kasinus väga levinud.) Iga paar lapsendas ühe poisi ja ühe tüdruku, kes pärisid oma kasuvanematelt nende vara tingimusel, et nad abielluvad, ei sünnita lapsi ja hoiduvad suguelust.  Kui üks lastest suri, asendati ta kohe teise samast soost lapsega. Augustinus märgib, et lastest neil puudust ei olnud.

Jeesust nad ei tunnistanud.

Teadmised selle sekti kohta pärinevadki põhiliselt Augustinuselt, kes kirjeldab neid esimesena ning mainib neid ketseritena ning nimetab neid talurahvaks. Tema ajal oli see peaaegu hääbunud; sekt säilis umbes 430. aastani. 

Johann Ernst Immanuel Walch eitas abeliitide olemasolu. 

## Viited
Torm ja tung

**Torm ja tung** (**Sturm und Drang**) on saksa kirjanduses, muusikas ja vaimuelus 18. sajandil (1760. kuni 1780. aastatel) aset leidnud eelromantiline liikumine. 

Liikumine sai nime Friedrich Klingeri sellenimelise näidendi järgi. Liikumise peamisi ideolooge oli Johann Hamann.
Johann Hamann

**Johann Georg Hamann** (27. august 1730 Königsberg – 21. juuni 1788 Münster) oli saksa filosoof, üks liikumise "torm ja tung" peamisi esindajaid.

Tema õpilasi oli Johann Gottfried Herder.
Mikrovereringe

**Mikrovereringe** ehk **mikrotsirkulatsioon** (ladina keeles *microcirculatio*) on koondnimetus arterioolides, verekapillaarides ja veenulites toimiva vereringe kohta. 

Mikrovereringe hulka loetakse ka lümfikapillaarid.  

Mikrovereringe areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii elundite lõikes, liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Mikrovereringe hulka loetud soontel on, olenevalt soone tüübist, mitmeid funktsioone täita, nagu vedeliku tasakaalu tagamine, hormoonide toimetamine endokriinnäärmetest sihtelunditesse jm.  

Mikrotsirkulatsioon on füsioloogiaõpikutes käesoleval ajal üsna uus kontseptsioon. Vaidluse all on prekapillaarsfinkterite ja *[[metarteriole]]* kuulumine mikrovereringe hulka.    

Enamiku mikrovereringe soonte seinu katab endoteel, siit kaudu (?) toimubki vere ja teiste kudede vaheline põhiline gaaside, toitainete ja metaboliitide vahetus. Ka leukotsüüdid ringlevad mikrovereringes. 

Iga elundi mikrotsirkulatsioon on organiseeritud vastavalt elundi verevoolu vajadusele. Veri voolab mikrovereringesse arterioolide kaudu, läbib kapillaarid ja väljub ringest veenulite kaudu. 

Mikrovereringe olemasolu võis avastada William Harvey, kuid tolleaegsed kirjeldused ei vasta tänapäevasele terminoloogiale ja ei luba paljudel uurijatel uskuda, et Harvey kirjeldas ka mikrovereringet.  

Varaseima füsioloogiaõpiku sissekande mikrovereringe kirjelduse kohta võib leida Fultoni toimetatud õpiku “Howell’s Textbook of Physiology” 15. väljaandes (1946). 

Mikrovereringe patoloogiaga, olenevalt soone tüübist, seostatakse inimestel arterioloskleroosi, suhkurtõbe ja põletikku.  

## Viited

## Välislingid
* Tatsuo Sakai, Yasue Hosoyamada, Are the precapillary sphincters and metarterioles universal components of the microcirculation? An historical review, J Physiol Sci. 2013; 63: 319–331., 4. juuli 2013. doi:  10.1007/s12576-013-0274-7, PMCID: PMC3751330, veebiversioon (vaadatud 5.08.2014) (*inglise keeles*)
Rääsolaane tsässon

**Rääsolaane tsässon** on Eelija tsässon Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rääsolaane külas Setomaa vallas. Nimipühaku päev on 20. juulil (Juliuse ehk vana kalendri järgi 2. augustil).

Tsässon on tõenäoliselt ehitatud 1773. aastal ning seda on ehitatud ümber 2001. aastal. 

## Vaata ka
*Tsässonate loetelu

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Rääsolaanõ. Ilja (Eelija, Iljapäävä) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 892-893
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Rääsolaanõ. - Setomaa tsässonad. 2011. Lk 322-325
Abeli auhind

**Abeli auhind** on Nobeli auhinnaga analoogne auhind puhta ja rakendusmatemaatika alal. See on nime saanud norra matemaatiku Niels Henrik Abeli järgi.

Auhinda antakse välja alates 2003. aastast. Auhinna saajad valib Norra Teaduste Akadeemia.

## Auhinna laureaadid
*2003 Jean-Pierre Serre
*2004 Michael Francis Atiyah, Isadore Manual Singer
*2005 Peter David Lax
*2006 Lennart Carleson
*2007 Sathamangalam Ranga Srinivasa Varadhan
*2008 John Griggs Thompson, Jacques Tits
*2009 Mihhail Gromov
*2010 John Torrence Tate
*2011 John Milnor
*2012 Endre Szemerédi
*2013 Pierre Deligne
*2014 Jakov Sinai
*2015 John Forbes Nash, Louis Nirenberg
*2016 Andrew Wiles
*2017 Yves Meyer
*2018 Robert Langlands
*2019 Karen Uhlenbeck
*2020 Hillel Fürstenberg, Grigori Margulis
*2021 László Lovász, Avi Wigderson
*2022 Dennis Sullivan
*2023 Luis Caffarelli
*2024 Michel Talagrand
*2025 Masaki Kashiwara
*2026 Gerd Faltings
Jassõnuvata

**Jassõnuvata** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Donetski oblastis, Jassõnuvata rajooni keskus.

Jassõnuvata asub Donetski keskusest 11&nbsp;km kaugusel põhjakirdes.

Jassõnuvata asutati 1872. aastal, linna õigused sai 1938. aastal.

2014. aasta 1. jaanuaril elas Jassõnuvatas 35 701 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Kalmiuse ja Krõvõi Toretsi ülemjooksul asuva Jassõnuvata kõrgus merepinnast on 257 meetrit.

## Ajalugu
### XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid ühenduse Donetski Rahvavabariik võitlejad linna oma kontrolli alla.

Valitsusväed sisenesid 4. augustil linna, kuid taandusid seejärel linna piiri taha, põhjendades seda vajadusega vältida tsiviilohvreid ja anda rahulikele linnaelanikele aega evakueerumiseks. Separatistid lubasid luua linnaelanikele lahkumiseks "rohelise koridori".

## Viited

## Välislingid

* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* Jassõnuvata infoportaal
Pingega tüüritav ostsillaator

**Pingega tüüritav ostsillaator**, lühend **VCO** (inglise k sõnadest *Voltage-Controlled Oscillator*) on ostsillaator, mille tekitatava võnkumise sagedus on muudetav lülituse sisendisse rakendatava pinge suurusega. Seda pinget nimetatakse tüürpingeks või seadepingeks.

## Skeemid
VCO skeem valitakse lähtutavalt töösagedusest ja vajalikust sageduse reguleerimise ulatusest.

Kõrgetel sagedustel on levinud ostsillaator (siinuspinge generaator), mille sagedust määravas võnkeringis on mahtuvusdiood. Selle mahtuvust saab dioodile rakendatava alalispingega muuta ja niiviisi reguleerida ostsillaatori võnkesagedust umbes kolmekordses ulatuses (*f*max/*f*min ≈ 3). 

Väga kõrgetel sagedustel (mikrolainete alas) kasutatakse pingega tüüritavas ostsillaatoris sagedust määrava elemendina võnkeringi asemel erilist YIG- (Yttrium Iron Garnet) resonaatorit, mille resonantsisagedust tüüritakse magnetväljaga. Selleks muudetakse voolu resonaatorit ümbritsevas poolis.

Madalate sageduste jaoks on välja töötatud mitmesuguseid, peamiselt operatsioonvõimenditel põhinevaid skeeme, üks neist kõrvaloleval joonisel. Nendega on saavutatav suur reguleerimispiirkond (kuni mitme suurusjärgu ulatuses). 

## Kasutamine
Pingega tüüritav ostsillaator  kuulub raadiovastuvõtja segustuslülituse koosseisu. Ostsillaatori võnkeringi häälestussagedust muudetakse siin mahtuvusdioodile rakendatava alalispingega.

VCO on üks faasiluku põhielemente, mis annab tagasisideahela kaudu faasidetektorile reguleerivat sagedust ja faasi. 

Elektroonilises muusikas kasutatakse  VCO-lülitusi helide sünteesimiseks (vt süntesaator).

Harmoonilisi võnkumisi (siinusvõnkumisi) genereerivate VCOde kõrval kasutatakse ka pingega tüüritavaid impulsigeneraatoreid, mis võivad toota ristküliku-, kolmnurga- ja saehambakujulisi impulsse.

## Välislingid
* Voltage controlled oscillator
* Voltage Controlled Oscillator VCO Design for PLLs
Faasidetektor

**Faasidetektor** (ka nime all faasikomparaator, faasidiskriminaator) on elektroonikalülitus, mille väljundsignaal sõltub kahe sisendsignaali faaside vahest. Olenevalt lülituse otstarbest nimetatakse teist sisendsignaali tugisignaaliks, etalonsignaaliks või võrdlussignaaliks.

Faasidetektori väljundsignaaliks on sisendsignaalide faaside vahele (erinevusele) vastav signaal (pinge), mis ideaalsel juhul on võrdeline faaside vahega.

Kasutatakse analoog- ja digitaallülitustel põhinevaid faasidetektoreid.

Analoog-faasidetektori toimimine põhineb sisendsignaalide omavahelisel korrutamisel (korrelatsiooni leidmisel). Vastavalt antakse sisendsignaalid kas analoogkorrutisse või siis summeeritakse signaalid ja antakse segustusastmesse; selles kasutatakse skeemielementi, millel on sobivalt mittelineaarne pinge-voolu karakteristik. Sellise karakteristikuga elemendiks võib olla pn-siirdega (eksponentsiaalse karakteristikuga) või ruutkarakteristikuga element (väljatransistor). Segusti väljundsignaal sisaldab sisendsignaalide sageduste summa (ehk kahekordse) sagedusega signaalikomponenti ja vahe (ehk nullise) sagedusega ehk alalissignaali komponenti, mille amplituud on võrdelised nende pingete väärtustega ja nende omavahelise faasivahe koosinusega. Selliste faasidetektorite töösagedusala ülempiir võib ulatuda kasutatud mittelineaarse elemendi töösagedusala piirini (ülikõrgsagedusdioodide puhul terahertsi suurusjärku). Samal ajal on võrdetegurina sees ka mõlema sisendsignaali amplituudid.

Kui üks signaalidest on meandriline (või formeeritud meandriliseks), saab kasutada sünkroondetektorina tuntud lülitusi. Nende töösageduste ülempiir jääb mitu suurusjärku alla täielikult pidevatoimelistele analoogfaasidetektorite sagedusele (orienteerivalt piirduvad gigahertsiga).

Kui mõlemad sisendsignaalid on meandrilised ja digitaaltehnika loogilistele nivoodele vastavad, siis saab faasidetektori realiseerida digitaalloogika elemente kasutades ehk digitaalse faasidetektorina. Lihtsaima digitaalse faasidetektori saame kasutades XOR-loogikalülitust, mis sisuliselt teostab nende signaalidega tehte, mis vastab loogiliste signaalide kui analoogsignaalide korrutamisele. Võimalik on kasutada ka trigeritega lülitusi (näiteks kõrvaloleval skeemil toodud lülitust).

Digitaalse faasidetektori väljundisse ilmuvad impulsid, mille pikkus (kestus) on võrdeline sisendsignaalide faasierinevusega. Siin kasutatakse enamasti ära seda, et faasiinformatsiooni esitab samaväärselt impulsside pikkusele ka neid sisaldava väljundpinge keskväärtus.

Digitaalse faasidetektori karakteristik on teatud faasinihke piirkonnas põhimõtteliselt lineaarne, kuid võrdetegurina tulevad arvesse loogikalülituste toitepinge väärtus, samuti kasutatud loogikalülituste liik ja muud faktorid. Muuhulgas on iseloomulik ka negatiivse väljundväärtuse puudumine. Digitaalsete faasidetektorite toimimise sagedusala on piiratud kasutatavate loogikalülituste töösagedusalaga.

## Välislingid
* Phasendetektoren
Ahja kalmistu

**Ahja kalmistu** on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ahja alevikus Põlva vallas Põlva maakonnas. Kalmistu jääb Ahja mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele läände.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Ahja mõisa tollased omanikud Braschid 1884. aastal. Kalmistu rüüstasid 1919. aastal punased, sellele mõisa-ajal maetute üldarv ei ole teada. 

Kalmistu võeti 1932. aastal uuesti kasutusele ümbruskonna kalmistuna ning seda on hiljem laiendatud. Kalmistu on tänapäeval korras ja hooldatud ning selle valdaja on Põlva vald.

## Kalmistu kabel
Kalmistu lääneosas paikneb kabel. See on ehitatud kabeli kohta harvaesinevalt juugendstiilis ning on tänapäeval hooldatud ja korras.

## Viited

## Kirjandus
*"Võnnu". // Tartumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti I. Tartu 1925. Lk 505
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Valdo Praust. "Kõrvalhooned, pargid, mõisakompleksid". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 54
*Valdo Praust. "Ahja mõis (*Aya*)". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 81
*"Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
*Alo Särg. "Ahja (*Aya*)". // Põlvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2013. Lk 11-14
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*"Ahja, Härravariku kabel Ahja kalmistul". Foto: Carl Sarap, (arvatavasti juuli 1938). Tallinna Linnamuuseum, TLM Fn 10611:664
*"Ahja, kabel Ahja kalmistul". Foto: Carl Sarap (arvatavasti juuli 1938). Tallinna Linnamuuseum, TLM Fn 10611:950
*"Ahja, kabel Ahja kalmistul". Foto: Carl Sarap (arvatavasti juuli 1938). Tallinna Linnamuuseum, TLM Fn 10611:951
*"Ahja Härravariku kabel, 07.1938". Foto: Carl Sarap, juuli 1938. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, UTKK F 59:1/K4
*"Ahja Härravariku kabel, juuli 1938". Foto: Carl Sarap, juuli 1938. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, 	UTKK F 86/A10
*"Härravariku kabel, juuni 1957". Foto: Endel Priidel, juuni 1957. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, UTKK F 87/A10
*Ahja mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ahja vallavolikogu määrus nr 5, 29. veebruar 2012. "Ahja kalmistu kasutamise eeskiri"
Tiit Koppel

**Tiit Koppel** (23. august 1945 Tallinn – 30. juuli 2014) oli eesti tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 2. Keskkooli ja 1969 veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Aastatel 1971–1974 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudis aspirantuuris; aastal 1975 kaitses ta teemal (juhendaja Uno Liiv) "Hõõrdepinged mittestatsionaarsel rõhulisel voolamisel torudes" tehnikakandidaadi väitekirja. Tehnikateaduste kandidaat 1975 (teema "Hõõrdepinged mittestatsionaarsel rõhulisel voolamisel torudes"); dotsendi kutse 1985.

Täiendusõpe: TPI haridusjuhtide ettevalmistus- ja täiendusteaduskond, andragoogika ja psühholoogia lisaeriala 1990; Twente Ülikool, Delfti Tehnoloogiaülikool (Holland) 1995; Delfti Tehnoloogiaülikool, vedelike mehaanika grupp 1980–81.

## Töökäik
Ta töötas aastatel 1969–1971 Tallinna Polütehnilise Instituudi sanitaartehnika kateedris inseneri ja vaneminsenerina. 1975–1976 töötas ta samas vanemteadurina, 1976–1978 assistendina, 1978–1983 vanemõpetajana ja 1983–1992 dotsendina (aastal 1985 kinnitas kõrgem atesteerimiskomisjon ta dotsendiks), 1992–1998 oli ta mehaanikainstituudi dotsent. Aastatel 1997–2014 oli ta hüdro- ja aeromehaanika õppetooli juhataja, seejuures aastast 1998 oli ta professor. Lisaks oli ta 2002–2012 Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna Mehaanikainstituudi direktor ja 2000–2006 Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna teadus- ja arendusprodekaan.

## Teadustöö põhisuunad
Mittestatsionaarne voolamine survetorudes, hüdrauliliste võrkude modelleerimine. 
Avaldanud 80 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 10 magistri- ja 1 doktoritöö.

## Teaduskorralduslik tegevus
Eesti Veeühingu liige; Rahvusvahelise Hüdraulika Uuringute Assotsiatsiooni liige; rahvusvaheliste teaduskonverentside teadusliku komitee liige ("Hydrosoft IX" 2002, Montreal, Kanada; "River Basin Management" 2005, Bologna, Itaalia; CCWI 2005, Exeteri Ülikool, Suurbritannia; "Past and Futures of Water" 2007, Tampere, Soome; "River Basin Management" 2007, Kos, Kreeka; WDSA 2008, Krügeri Rahvuspark, Lõuna-Aafrika); SOKRATES-ERASMUS projekti EUCEET (European Civil Engineering Education and Training) koordinaator 2000–…; ETFi grantide hoidja; mitmete rakendusprojektide juht; ELi 6. raamprogrammi integreeritud infrastruktuuri HYDRALAB III projekti "Mittestatsionaarne hõõre torudes ja kanalites", Delft Hydraulics, Holland, 2007–2008, täitja.

## Tunnustus
* 2006 – Tallinna ettevõtlusameti eriauhind "Rakenduslik teadustöö 2006";
* 2006 – TTÜ parim rakenduslik teadustöö "Hüdrauliliste võrkude mudelite standardlahenduste väljatöötamine", projekti juht.

## Isiklikku
Ta oli abielus ning poja ja tütre isa. Tema hobiks olid võrkpall ja turniiribridž (4. koht Eesti paaride meistrivõistlustel 1986. aastal).

## Välislingid
*
Rahvapilliorkester

**Rahvapilliorkester** on muusikakollektiiv (orkester), kus pillidena kasutatakse ainult vanu rahvapille, näiteks kannelt, torupilli, parmupilli jm.

Rahvapilliorkester mängib ainult töötlemata pärimuslikku rahvamuusikat. Eesti on tegutsenud näiteks rahvapilliorkestrid Leegajus, Piibar, Linnutaja.

## Viited
31 (Tallinna bussiliin)

**31** on Tallinna bussiliin.  

Liin on käigus tööpäevadel ja laupäeval ning alates 01.02.18 ka pühapäeval. Kuni 1. septembrini 2013 oli liini lõpp-peatus Kunstiakadeemia. 1. märtsist 2016 pikendati liini Pinna peatuse asemel Priisleni. 1. juunist 2025 sõidab liin Laagna tee asemel mööda Tähesaju teed. Väljumised 13-75 minuti tagant 

## Peatused

## Välislingid
* 31. bussi sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Rahvamuusikaorkester

**Rahvamuusikaorkester** on muusikakollektiiv (orkester), kus peale vanade rahvapillide kasutatakse ka muid pille, näiteks viiulit, kitarri, klarnetit.

## Viited
49 (Tallinna bussiliin)

**49** on Tallinna bussiliin, mis ühendab mõlemas suunas Ülemiste asumi Lasnamäel Merivälja asumiga Pirita linnaosas. 

Liin on ainus bussiliin, millega lasnamäelased saavad ümberistumiseta sõita Pärnamäe kalmistule või Pirita randa. Liin on käigus iga päev. Sõiduaeg Lennujaama peatusest Viimsi keskusse on tipptunnil 66 minutit ja Viimsi keskusest Lennujaama peatuseni 61 minutit. Väljumised 30–70 minuti tagant.

Enne 1. aprilli 2016 lõpetas bussiliin Lasnamäel Laagna asumis P. Pinna peatuses, liinimuudatusega pikendati bussiliini J. Smuuli tee peatusest mööda Juhan Smuuli teed ja Suur-Sõjamäe tänavat Ülemiste jaamani.

Alates 1. septembrist 2017 pikendati liini Meriväljalt Viimsi keskuseni. Lisati Mõisapargi, Viimsi kooli ja Viimsi keskuse peatus.

1. veebruarist 2018 pikendati liin Ülemiste jaama juurest ühe peatuse võrra edasi Lennujaamani.

## Peatused

## Viited

## Välislingid
* 49. bussi sõiduplaan
Tšehhi veinid

Enamik Tšehhi veiniaedadest asub Tšehhi lõunaosas Moraavias ehk Määrimaal, aga osa veiniaedu jääb ka Böömimaale, Saksa piiri lähedale. Moraavias on veiniaedu ligikaudu 18 000 hektari jagu. Sealsed veinisordid on Veltlínské zelené (Grüner Veltliner), Riesling, Ryzlink vlašský (muus maailmas tuntud kui Welschriesling ehk n-ö vale-Riesling). Rahvusvahelistest sortidest kasvatatakse seal Chardonnayd ja kahte heledat Pinot' perekonna viinamarja. Lõuna pool leidub ka selliseid sorte nagu Frankovka (Blaufränkisch), aromaatne Traminer, Müller Thurgau ja Muscat Moravsky (Moraavia Muskaat). Punaseid veine tehakse seal sarnaselt Austriaga Zweigelti viinamarjadest.

## Välislingid
* Moraavia veinide ametlik koduleht
* Tšehhi veinid
Slovakkia veinid

**Slovakkia veinid** on veinid Slovakkia veinipiirkondadest, mis on koondunud Slovakkia lõunaossa. Rahvusvaheliselt ei ole Slovakkia veinid eriti tuntud, välja arvatud Tokaj. Küll aga tuntakse ja hinnatakse Slovakkia veine kodumaal ja naaberriikides.

## Slovakkia veinipiirkonnad

Slovakkias on 6 veinipiirkonda, mis omakorda jagunevad 40 alampiirkonnaks.
# Malokarpatská – Väike-Karpaatia veiniregioon
# Južnoslovenská – Lõuna-Slovakkia veiniregioon
# Nitrianska – Nitra veiniregioon
# Stredoslovenská – Kesk-Slovakkia veiniregioon
# Východoslovenská – Ida-Slovakkia veiniregioon
# Tokajská – Tokaj veiniregioon

## Slovakkia veinide kvaliteedisüsteem ja Districtus Slovakia Controllatus
Slovakkia veinide puhul on välja töötatud oma kvaliteedistandard – Districtus Slovakia Controllatus (DSC), mis on omamoodi ristand Saksamaa ja Prantsusmaa kvaliteedistandarditest. Selle standardi alusel jagatakse Slovakkia veinid kolme kvaliteediklassi. Aluseks võetakse viinamarjade küpsusaste ja saagikus. 

## Slovakkias kasvatatavad viinamarjasordid
Slovakkia levinumad viinamarjasordid on:
* Veltlínské zelené (Grüner Veltliner) – kasvatatakse ligikaudu 3700 hektaril
* Rizling vlašský (Welschriesling) – kasvatatakse ligikaudu 3000 hektaril
* Frankovka modrá (Blaufränkisch) – kasvatatakse ligikaudu 1800 hektaril
* Müller-Thurgau – White – kasvatatakse ligikaudu 1700 hektaril
* Svätovavrinecké (St. Laurent) – kasvatatakse ligikaudu 1300 hektaril
* Rulandské biele (Pinot Blanc) – kasvatatakse vähem kui 1000 hektaril
* Rizling rýnsky (Riesling) – kasvatatakse vähem kui 1000 hektaril
* Cabernet Sauvignon – kasvatatakse vähem kui 1000 hektaril

## Slovakkia Tokaj vein
Slovakkia Tokaj vein on rahvusvaheliselt üks tuntumaid Slovakkia veine. Slovakkia Tokaj veinipiirkond asub samanimelise Ungari veinipiirkonna (Tokaj-hegyalja veinipiirkond) kõrval. Slovakkia sai tükikese Tokaj veinipiirkonnast endale pärast Esimest maailmasõda.

## Välislingid
*Slovakkia veinid
*Wines of Slovakia
Štšastja

**Štšastja** on rajoonilise tähtsusega linn Ukrainas Luhanski oblastis, umbes 20 kilomeetri kaugusel Luhanskist põhjaloodes.

Siverskõi Donetsi vasakkaldal asuv Štšastja asutati 1754. aastal, linna õigused sai 1963. aastal.

2014. aasta 1. jaanuaril elas Štšastjas 12 629 inimest, asustustihedus 11&nbsp;337 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal, Donbassi sõja alguses, võtsid valitsusvastased relvajõud linna oma kontrolli alla.

16. juunil 2014 sisenesid linna valitsusväed. 

2014. aasta 5. augusti pärastlõunal demonteeriti Lenini mälestussammas.

2016. aasta 9. veebruaril meedias ilmunud teadete kohaselt oli osa asulast valitsusvägede kontrolli all.

Shchastia LTES.jpg|Luhanski soojuselektrijaam
Shchastia Hram.jpg|
Mertvy Donets near Lugansk.jpg|


## Viited

## Välislingid
* 21. september 2014. *[[Infovastupanu]]*. В "Айдаре" обещают вылечить галлюционирующих боевиков из "ЛНР"
* 5. oktoober 2014. *Liga Novosti*. В результате обстрела города Счастье ранены девять мирных жителей (*vene keeles*)
* 10. oktoober 2014. *[[Korrespondent.net]]*. На Луганской ТЭС потушили пожар - командир Айдара (*vene keeles*)
* 19. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Под Счастьем героически погиб фотокорреспондент и боец "Айдара" (*vene keeles*)
* 26. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Боевики обстреляли город счастье - СМИ  (*vene keeles*)
* 2. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. В Счастье больше не осталось счастья. FOTOD (*vene keeles*)
* 19. detsember 2014. *Liga Novosti*. Террористы проникли в город Счастье, погибли украинские военные (*vene keeles*)
* 13. jaanuar 2015. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Боевики усилили обстрел Луганщины: в Счастье погиб мирный житель (*vene keeles*)
* 1. veebruar 2015, 12:30. *[[Infovastupanu]]*. Во время обстрела ТЭС погибли двое защитников Счастья (*vene keeles*)
* 13. veebruar 2015, 14:15. *[[Infovastupanu]]*. От рук террористов в Счастье погибли 4 женщины, - Москаль (*vene keeles*)
* 28. aprill 2015, 23:00. *[[Infovastupanu]]*. После трех месяцев затишья в Счастье снова гремела артиллерия. ВИДЕО (*vene keeles*)
2014. aasta Euroopa meistrivõistlused veepallis

**2014. aasta Euroopa meistrivõistlused veepallis** olid 31. Euroopa meistrivõistlused veepallis. Need toimusid 14.-27. juulini Budapestis. Meeste finaalturniiril osalesid 12, naiste turniiril 8 riigi koondised. Meeste esikolmiku moodustasid Serbia, Ungari ja Itaalia, naiste Hispaania, Holland ja Ungari.
Dzitva

**Dzitva** on jõgi Leedus ning Valgevenes, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Дзітва*, vene keeles *Дитва* (Ditva), leedu keeles aga *Ditva*.

Jõe pikkus on 93 km ja valgla pindala 1220 km². Jõe langus on 63 m ja lang on 0,4 m/km.

Dzitva algab Leedust Vilniuse maakonnast Eišiškėsi linna lähistelt. Jõgi voolab 90 kilomeetri ulatuses Valgevene territooriumil, alates piirist on Ditva säng 50 kilomeetri ulatuses õgvendatud. Alles alamjooksul voolab Ditva taas looduslikus sängis.

Valgevene territooriumil läbib Dzitva Hrodna oblasti Voranava ja Lida rajooni, Voranava rajoonis suubub temasse vasakult Raduńka ja Lida rajoonis paremalt Lidzieja.

## Välislingid
OS X Mavericks

**OS X Mavericks** (10.9) on kümnes OS X väljalase Macintoshi arvutitele, mis ilmus 22. oktoobril 2013. See järgnes operatsioonisüsteemile OS X Mountain Lion ning omakorda talle järgnes OS X Yosemite.

OS X Mavericks oli esimene Mac App Store'ist tasuta allalaaditav operatsioonisüsteem ning esimene OS X-i versioon, millel ei olnud kaslase nime.

Selle operatsioonisüsteemi juures oli tähtsaks peetud pikka aku eluiga, iCloud integratsiooni ja uusi rakendusi.

## Süsteeminõuded
OS X Mavericksi jaoks on vaja vähemalt 2 GB RAM muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid:
* iMac (Mid 2007 või uuem)
* MacBook (alumiiniumist Late 2008 või uuem)
* MacBook Pro (Mid 2007 või uuem)
* MacBook Air (Late 2008 või uuem)
* Mac Mini (Early 2009 või uuem)
* Mac Pro (Early 2008 või uuem)
* Xserve (Early 2009 või uuem)

## Uued võimalused ja muudatused
* Lisatud on uus rakendus iBooks.
* Lisatud on uus rakendus Maps.
* Safari toetab privaatset netis surfamist niimoodi, et rakenduse aknad on eraldatud teineteisest.
* Finderis on sildid (*tags*).
* Lisatud on uusi puuteplaadi žeste, osa senistest žestidest on eemaldatud.

## Versioonide ajalugu

## Viited
Arch Enemy

**Arch Enemy** on Rootsi meloodilise *[[death metal]]*'i ansambel, mis tegutseb aastast 1996.

Arch Enemy asutajaks olid Carcassi, Carnage'i ja mitmes muus mõjukas Rootsi *metal*-bändis mänginud kitarrist Michael Amott ning Carnage'i laulja Johan Liiva, nendega liitusid ka Michaeli noorem vend, kitarrist Christopher Amott ning trummar Daniel Erlandsson. Vast loodud bänd seadis oma ülesandeks ühendada *death metal*'i agressiivsus meloodilisusega. 

1996. aastal ilmus bändi debüütalbum "Black Earth". Toona oli Arch Enemy peamiselt Michael Amotti projekt, kuna ta kirjutas nii muusika kui ka sõnad ning mängis stuudios sisse ka basskitarri.

1999. aastal liitus bändiga basskitarrist Sharlee D'Angelo ning 2000. aastal lahkus sellest laulja Johan Liiva, kelle aset hakkas täitma Saksamaa naisvokalist Angela Gossow. 2014. aasta märtsis loobus Gossow Arch Enemy laulja kohast ning asus bändi mänedžeri kohale. Seejärel sai uueks lauljaks Kanadast pärit Alissa White-Gluz, kes varem oli laulnud kodumaises ansamblis The Agonist. Sama aasta juunis ilmus ka Arch Enemy kümnes stuudioalbum "War Eternal".

## Albumid

*Black Earth (1996)
*Stigmata (1998)
*Burning Bridges (1999)
*Wages of Sin (2001)
*Anthems of Rebellion (2003)
*Doomsday Machine (2005)
*Rise of the Tyrant (2007)
*The Root of All Evil (2009)
*Khaos Legions (2011)
*War Eternal (2014)
*Will to Power (2017)

## Välislingid
*Arch Enemy koduleht
Alissa White-Gluz

**Alissa White-Gluz** (sündinud 31. juulil 1985) on Kanada *[[heavy metal]]*i laulja, 2014–2025 Rootsi meloodilist *[[death metal]]*-it viljeleva ansambli Arch Enemy vokalist.

2004. aastal oli Alissa White-Gluz Kanada metal-bändi The Agonist asutajaliige ning laulja kuni 2014. aasta märtsini, mil ta valiti Arch Enemy uueks lauljaks pärast seda, kui Angela Gossow oli sellest kohast loobunud. Sama aasta juunis anti välja Arch Enemy uus plaat War Eternal, millel laulab juba White-Gluz.

23. novembril 2025 teatas White-Gluz oma lahkumisest bändist Arch Enemy.

## Viited
Uussoonestumine

**Uussoonestumiseks** ehk **neovaskularisatsiooniks** (ladina keeles *neovascularisatio*) nimetatakse valdavalt uute veresoonte kasvuga seotud protsesse kas soonteta või väheste soontega koealasse kardiovaskulaarsüsteemiga täiskasvanud organismides.

Ka selgrootutel toimub soonte areng, kuid mehhanism ja seotud rakud ning signaalmolekulid võivad erineda, seetõttu räägitakse uussoonestumisest eelkõige selgroogsete organismidega seotult.

Meditsiinivaldkonna terminoloogias kasutatakse terminit valdavalt uute veresoonte kasvuga kas soonteta või väheste soontega koealasse.

Normaalseks uussoonestumiseks peetakse haavade neovaskularisatsiooni ja ka invasiivsete kirurgiliste operatsioonide ja elundisiirdamise järgset uussoonestumist.

Ebanormaalseks peetakse veresoonte kontrollimatut teket ja 'puhkemist' (ingl *sprouting*) vastusena kasvajarakkudelt tulevatele kasvusignaalidele. Kapillaaride ja suuremate veresoonte uussoonestumist peetakse oluliseks teguriks osade kasvajate arengul vähiks. Neovaskularisatsiooni keskseks kasvufaktoriks peetakse siin vere- ja lümfisoonte endoteeli kasvu ja diferentseerumist reguleerivat kasvufatorit VEGF.

Ebanormaalseks (oftalmoloogias) peetakse ka silma sarvkesta kahjustumise korral (näiteks kontaktläätsest põhjustatud pideva ärrituse tõttu) sarvkesta uussoonestumist.

## Viited

## Välislingid

* Morfiin: Kalpna Gupta, Smita Kshirsagar, Liming Chang, Robert Schwartz, Ping-Y. Law, Doug Yee, ja Robert P. Hebbel, Morphine Stimulates Angiogenesis by Activating Proangiogenic and Survival promoting Signaling and Promotes Breast Tumor Growth, CANCER RESEARCH 62, lk 4491–4498, 1. august 2002

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Neovaskularisation]] seisuga 06.08.2014.*
Troye Sivan

**Troye Sivan Mellet**, esinejanimega **Troye Sivan**, on Lõuna-Aafrika päritolu austraallasest YouTube'i isiksus, näitleja, laulja ja laulukirjutaja. 

Näitlejana on ta mänginud noort James Howletti 2009. aasta filmis "X-Meeste algus: Wolverine" ning ta oli peategelane filmi "Spud" triloogias. Ta teeb regulaarselt YouTube'i videoid; 2015. aasta septembri seisuga oli ta YouTube'i kanalil üle 3,9 miljoni tellija ja üle 205 miljoni vaatamise. 

Sivan sündis Lõuna-Aafrikas Johannesburgis 1995. aastal. Ta pere kolis Austraaliasse Perthi linna, kui Sivan oli 2-aastane. Sivan hakkas laulma ja näitlema juba lapsena. Ta on mänginud filmis "X-Meeste algus: Wolverine" ja Lõuna-Aafrika filmis "Spud". 2007. aastal hakkas Sivan tegema videoid, kus ta laulis, ning laadis neid üles sotsiaalmeediasse, millega ta lõpuks kogus 2 miljonit tellijat. 

Oma videote kõrval avaldas Sivan ka kaks iseseisvalt produtseeritud EP-d: "Dare to Dream" (2007) ja "June Harvely" (2012). 26. juunil 2014 teatas Sivan oma YouTube'i kanalil, et on sõlminud plaadilepingu Universal Musicuga. 2014. aasta augustis avaldas ta oma kolmanda EP – "TRXYE" – EMI Music Australia kaudu. 2015. aasta septembris avaldas Sivan oma neljanda EP "Wuld", mis tutvustas kuulajatele Sivani uut muusikat, mida tal oli plaanis lähiajal välja anda. 14. oktoobril avaldas Sivan oma kanalil treileri, millega reklaamis debüütalbumit "Blue Neighbourhood". Album koosnes kümnest laulust (*deluxe-*väljaandel oli 16 laulu).
Suure-Rõsna tsässon

**Suure-Rõsna tsässon** on Anastassia tsässon Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rõsna külas Setomaa vallas. 

Tsässon on pühitsetud Nahtsile (Anastassia Vanemale), kelle püha (Nahtsipäev) tähistatakse siin 11. novembril (Juliuse ehk vana kalendri järgi 29. oktoobril). Tsässon asub kunagisel külakalmistul (Suure-Rõsna kalmistu) ja on tõenäoliselt ehitatud 18. või 19. sajandil. Seda on ehitatud ümber 1920.–1930. aastatel ning veel hilisemal ajalgi. 

## Vaata ka
*Suure-Rõsna kalmistu
*Tsässonate loetelu

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Suurõ-Rõsna. Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 916-917
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Suurõ-Rõsna. - Setomaa tsässonad. 2011. Lk 346-349

## Välislingid
*