open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Deutschland (1998)

**Deutschland** oli viimane ristluslaev, mis sõitis Saksamaa lipu all ja kuulus ettevõttele Deutschland Beteiligungs GmbH. Laeva käitas laevafirma Deutsche Kreuzfahrt Management Services GmbH. Laev ehitati Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal 1998. aastal. Septembrist 2015 kuni aprillini 2016 kandis laev nime **World Odyssey**.
 
## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 328 Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases 1. detsembril 1996 ning 16. jaanuaril 1998 lasti laev vette. 11. mail 1998 ristis laeva Deutschlandiks Saksamaa president Richard von Weizsäcker. Esmareisile Norra poole asus Deutschland 16. mail 1998.

2012. aastal sõitis laev kruiisidele Travemündest: Läti–Eesti–Venemaa, Travemünde–Hafnarfjördur, Island (Norra, Island, Gröönimaa). Saksamaa olümpiakomitee kasutas Deutschlandi fännide majutamiseks 2012. aasta suveolümpiamängude ajal ning laeva pardal Champions Clubis tähistati Gerd Kanteri rivaali Robert Hartingi võitu. 15. augustil 2012 jõudis luksuslaevaga Deutschland koju 217 sportlast, keda oli Hamburgi sadamasse tervitama tulnud 10 000 inimest.

26. mail 2013 avas Deutschland Saaremaa kruiisihooaja.

## Juhtumid
11 augustil 2012 pidutses Deutschlandi pardal Londoni olümpiamängudel maahokis kuldmedali võitnud Saksamaa meeskond. Laevale pidutsemise käigus tekitatud kahju eest esitas omanik Peter Deilmann 500 000 euro suuruse arve.


Cruise ship Deutschland 2011-06-05.jpg|Deutschland lahkub Bremerhavenist (2011)
MS Deutschland as seen from Stadersand on 13 May 2012.jpg|Deutschland Elbel (2012)
Deutschland 1998 am Kai 17 in Tallinn 18 May 2012.JPG|Deutschland Tallinnas (2012)
MS Deutschland Ankunft mit deutschen Olympia-Athleten.png|Deutschland saabub Saksamaa olümpiakoondisega Hamburgi sadamasse
Deutschland Stern Tallinn 26 August 2012.JPG|Deutschland lahkub Tallinnast (2012)


## Viited
Heli (eesnimi)

**Heli** on eesti naisenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 2373 Heli-nimelist inimest.

1. jaanuari 2025. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Heli 2202 naisel. Heli oli Eestis populaarsuselt 68. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Heli vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 51,17. Heli oli keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus oli 61).

Nimi oli eriti levinud 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses sündinute hulgas. Seda on seostatud laulja Heli Läätse lavadebüüdiga.

## Nime kandjaid
*Heli Allik, tõlkija
*Heli Jürgenson, koorijuht
*Heli Kelt, tekstiilikunstnik
*Heli Lääts, laulja
*Heli Mägar, tõlkija
*Heli Nõmmsalu, põllumajandusteadlane
*Heli Piisang, pedagoog
*Heli Susi, saksa keele õpetaja ja tõlkija
*Heli Vahing, näitleja ja laulja
*Heli-Mall Leissar, näitleja

## Viited
Ülo Torpats

**Ülo Torpats** (15. november 1920 Tartu – 20. jaanuar 1988 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja tõlkija.

Ta lõpetas aastal 1940 Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

1951. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli klassikalise filoloogina ja töötas Tartus keeleõpetajana. 1951–1953 töötas ta Eesti Põllumajandusakadeemias, 1955–1956 ning alates 1960. aastast Tartu Riikliku Ülikooli Lääne-Euroopa kirjanduse ja klassikalise filoloogia kateedri, 1971–1982 võõrkeelte kateedri õppejõuna.

## Tõlkeid
* Friedrich Schiller, "Esseesid: sari kirju", Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961
* Erasmus Rotterdamist, "Narruse kiitus", Tallinn: Eesti Raamat, 1967
* Karl Ernst von Baer, "Eestlaste endeemilistest haigustest", Loomingu Raamatukogu 33, 1976
* Sophokles, "Kuningas Oidipus" (koos Ain Kaalepiga), Tallinn: Eesti Raamat, 1977
* *[[Renessansi kirjanduse antoloogia]]*. Toim A. Kurtna, H. Rajamets. Tallinn: Eesti Raamat, 1984.

## Viited
Eesti murded

**"Eesti murded"** on 9-osaline raamatusari, mida andis välja Eesti Keele Instituut (varasema nimega Keele ja Kirjanduse Instituut), ja mis sisaldab eesti murdetekste. Sarja peatoimetaja oli Mari Must.

Ilmunud raamatud:

* I. Salme Tanning "Mulgi murdetekstid". Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus 1961.
* II. Mari Must "Keskmurde tekstid". Tallinn, 1965.
* III. Hella Keem "Tartu murde tekstid". Tallinn, Valgus 1970.
* IV. Aili Univere "Idamurde tekstid". Tallinn, 1996.
* V. Mari Must "Kirderannikumurde tekstid". Tallinn, 1995.
* VI. Hella Keem, Inge Käsi "Võru murde tekstid". Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2002.
* VII. Varje Lonn, Ellen Niit "Saarte murde tekstid". Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2002.
* VIII. Evi Juhkam, Aldi Sepp "Läänemurde tekstid". Tallinn, 2000.
* IX. Mari Mets, Anu Haak, Triin Iva, Grethe Juhkanson, Mervi Kalmus, Miina Norvik, Karl Pajusalu, Pire Teras, Tuuli Tuisk, Lembit Vaba "Lõunaeesti keelesaarte tekstid". Tallinn 2014. (Eesti Keele Instituut koos Tartu Ülikooliga)
Pangarööv (täpsustus)

*"Pangarööv" (originaalpealkiri "The Bank Job") on 2008. aasta Inglise põnevusfilm Jason Stathamiga peaosas; režissöör Roger Donaldson.
*"Pangarööv" on 2009. aasta Eesti põnevusfilm; režissöör Andrus Tuisk.

## Vaata ka
*"Pangaröövel" (originaalpealkiri "Der Räuber") on 2010. aasta komöödiafilm; režissöör Benjamin Heisenberg.
Allan Nurk

**Allan Nurk** (sündinud 16. veebruaril 1961 Haapsalus) on eesti molekulaarbioloog.

## Elukäik
1979. aastal lõpetas Nurk Haapsalu 1. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna. Õppis 1986–1989 TRÜ aspirantuuris, doktorikraad molekulaarbioloogias, 1992, TÜ), väitekiri "Nucleotide sequensis of phenol degradative genes from *Pseudomonas sp.* strain EST1001 and their transcriptional activation in *Pseudomonas putida*". 1992 täiendas end Hamburgi Tehnikaülikoolis.

Nurk oli 1984. aastast Tartu Riikliku Ülikooli geneetika ja tsütoloogia kateedri stažöör-uurija ja teadusosakonna plasmiidigeneetika labori teadur, 1991–2003 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi noorem- ja vanemteadur, 2004–... tehnoloogia instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Allan Nurga uurimisvaldkonnad on keskkonnatehnoloogia ja reostuskontroll, taimegeneetika ning biotehnoloogia. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*  Eesti Vabariigi teaduspreemia (1992, kollektiivis)

## Teoseid
* OCT-plasmiidi spetsiifiliste geenide rekombinatsioonist R-plasmiidiga RP1. Tartu, 1982
* Transposons of the TOL plasmid pwwo are involved in transpositions and expression of catabolic operons and conjugal mobilisation of metabolic plasmids (kaasautor). // Recent Advances in Biotechnology and Applied Biology. Hong-Kong, 1988
* Intramolecular autoproteolysis initates the maturation of penicillin amidase from Escherichia coli. // Biohimica et biophysica acta 1433 (1999) 1–2
* Unusual signal peptida directs penicillin amidase from Escherichia coli to the that translocation maschinery. // Biochemical and Biophysical Research Communications 291 (2002) 1
* Organization of the horizontally transferred pheBA operon and its adjacent genes in the genomes of eight indigeneous Pseudomonas strains (kaasautor). // Plasmid 52 (2004) 3
* I(+)-Lactic acid producer Bacillus coagulans SIM-7 DSM 14043 and its comparison with Lactobacillus delbrueckii ssp. lactis DSM 20073 (kaasautor). // Enzyme Microbiology Technology 39 (2006) 4

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 115

## Välislingid
*
Anu Nurk

**Anu Nurk** (aastani 1980 **Anu Tiidor**; sündinud 4. veebruaril 1961 Elvas) on Eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Anu Nurk on keemiku tütar.

1979. aastal lõpetas Nurk Tartu 5. Keskkooli, 1984 TÜ filoloogiateaduskonna, 1993–95 TÜ magistrant, M.A. (1995, TÜ), väitekiri "Ungari ja eesti verbi rektsioonide kontrastiivne analüüs".

Nurk oli 1988–90 TÜ fennougristika labori nooremteadur, 1990–91 soome-ugri keelte kateedri vanemõpetaja, 1991–92 stipendiaat Turu Ülikoolis, 1992– 2018 TÜ uurali keelte õppetooli lektor. Õpetanud ungari ja soome keelt.

## Teadustöö
Anu Nurga uurimisvaldkonnad on kontrastiivne keeleteadus, hungaroloogia, ungari leksikograafia. Tõlkinud ungari ja soome keelest. Rahvusvahelise Hungaroloogia Seltsi ja Eesti-Ungari Seltsi liige, Eesti Fennougristide Komitee sekretär, Rahvusvaheline fennougristika 9. kongressi (Tartu, 2000) peasekretär. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Definiitse ja indefiniitse objekti vasted ungari ja eesti keeles. // Fenno-ugristica (1990) 17
* Eszt-magyar kisszótár. // Eesti-ungari sõnastik (kaasautor J. Pusztay). Szombathely, 1993
* On Hungarian, Finnish and German equivalents to the Estonian afficial adverb ära. // SCLOMB und Mittel-Europa. Szombathely, 1996
* Magyar-észt vonzatszótár. // Ungari-eesti rektsioonisõnastik (kaasautorid A. Kippasto, T. Seilenthal). Tartu, 1997
* Ungari: maa, rahvas, kultuur (kaasautor T. Seilenthal). Tartu, 1999
* Unkarin verbin eurooppalaisia ulottuvuuksia. // 1000-vuotias Unkari: tuhatvuotiaan Unkarin valtion kulttuurin juuret – seminaarin 26.–27. 4. 2000 esitelmiä. Helsinki, 2000. (Folia Hungarica, 11)
* Congr. Nonus Int. Fenno-Ugristarum 7.–13. 8. 2000 Tartu. Pars I–VIII (toimetaja). Tartu, 2001
* Definiitse ja indefiniitse objekti vasted ungari ja eesti keeles. // Észt-magyar összevetés III. Folia Estonica VIII. Szombathely, 2003.
* Valmiva kaasaegse ungari-eesti sõnaraamatu sõnaartiklitest (kaasautor T. Seilenthal). // Fenno-ugristica 27 (2005)
* Ungari-eesti sõnaraamat (kaasautor T. Seilenthal). Tartu, 2010.
* Észt-magyar kisszótár. Eesti-ungari sõnastik. (kaasautorid K. Lutsar ja J. Pusztay). Szombathely, 2011.
### Tõlkeid
* Suur käsitööraamat lastele. Tallinn, 2009. (ungari keelest)
* Suur voltimise raamat lastele. Tallinn, 2010. (ungari keelest)
* Hytönen, Elina: Suur Hiina meditsiini käsiraamat. Tallinn, 2011. (soome keelest, kaastõlkijad T. Halling, H. Heinsoo, M. Kuusk)
* Suur käsitööraamat lastele 2. Tallinn, 2011. (ungari keelest)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 116

## Välislingid
*
Enn Nurk

**Enn Nurk** (13. oktoober 1935 Kohtla vald, Virumaa – 3. veebruar 1999 Vändra) oli eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Enn Nurk oli töölise poeg.

1953. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. 

Oli 1959. aastast Vändra Keskkooli matemaatikaõpetaja, õpetas ka füüsikat.

## Teadustöö
Enn Nurga uurimisvaldkonnad olid õpilaste individualiseeritud iseseisev töö ja rühmatöö, erinevad tunnitüübid õpilaste hinnanguis, probleemõpe, õpioskused, matemaatikateadmiste eeltaseme ja taseme mõõtmine. 

## Teoseid
25 teaduspublikatsiooni.

Matemaatika kontrolltööde ja eksamiülesannete kogumikud, õpikud ja muud õppevahendid, sealhulgas IV, V ja IX klassi kontrolltööde kogumikud, IV ja V klassi matemaatika töövihikud ning IV (1985–1996, kaasautor Endel Noor), V, VI ja VIII klassi matemaatikaõpikud (kaasautor Aksel Telgmaa). V ja VI klassi matemaatikaõpikud võitsid 1987. aastal NSV Liidu Haridusministeeriumi võistlusel esikoha ja neid anti välja vene, ukraina, leedu, läti, poola, rumeenia, baškiiri, jakuudi, tatari, tšuvaši, kasahhi, karakalpaki, tõva, uiguuri, ungari, valgevene ja moldaavia keeles. Enamik õpikuid ja töövihikuid ilmub kordustrükkidena tänaseni (kokku umbes 140 korral). 
*"Iseseisvad tööd matemaatikas". Tallinn 1974
*"Matemaatika kirjaliku eksami ülesanded IX klassile". Tallinn 1986; 5. tr. 1998

## Liikmesus
* 1972 Ühiskondlik Pedagoogika Uurimise Instituut

## Tunnustus
* 1972 Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1987 Johannes Käisi preemia
* 1987 esikoht NSV Liidu Haridusministeeriumi õpikute võistlusel
* 1990 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
* 1990 NSV Liidu riiklik preemia

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia, 14. köide. Lk 329

## Välislingid
*
*Haud Jõhvi kalmistul
Ernst-Voldemar Nurk

**Ernst-Voldemar Nurk** (3. juuni (vkj 21. mai) 1902 Püssi vald, Virumaa – 23. mai 1977 Tallinn) oli eesti põllumajandusinsener.

## Elulugu
Ernst-Voldemar Nurk oli talupidaja poeg.

1932. aastal lõpetas Nurk Tallinna Tehnikumi mehaanikaosakonna. Täiendas end 1937 Saksamaal ja Inglismaal ning 1939 Rootsis. 

Töötas Tallinna masinaehitustehases ja raudteel, oli aastatel 1926–1935 Masinatarvitajate Ühingute Liidu põllutöömasinate instruktor, 1935–1940 Põllutöökoja põllutöömasinate eriteadlane. Aastatel töötas 1940–1945 Maanteevalitsuses, 1945–1951 oli Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna mehaanikakateedri juhataja ja dotsent, 1952–1957 põllutöömasinate ja elektrifitseerimise kateedri dotsent põllutöömasinate ja ohutustehnika alal, 1957–1977 EMMI vanemteadur ja konsultant. Oli tegev ka põlevkivituha- ja mineraalväetisekülviku konstrueerimisel ja ehitamisel, korraldas põllutöömasinate katsetusi.

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline leiutaja (1964).

## Teoseid
* Viljapeksumasinad: nende ehitus ja käsitsemine. Tallinn, 1935, 21951
* Adrad: nende ehitus ja käsitsemine. Tallinn, 1936
* Traktori kütteainete võrdlusproovid. // Põllumajanduse Uurimise ja Katseasjanduse Komitee Toimetised 104 (1940)
* Täielikkude viljapeksumasinate töötamisviis ja käsitamine. Tallinn, 1951

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 407
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu, 1996, I, 141
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 317
* Põllumajanduse Akadeemia (1977) 9. VI
Gunnar Nurk

**Gunnar Nurk** (sündinud 3. juulil 1976 Põltsamaal) on eesti keemik.

## Elulugu
1994. aastal lõpetas Nurk Põltsamaa Keskkooli ning 1998. aastal Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna magistrikraadiga füüsikas ja elektrokeemias. 2000. aastal kaitses ta magistritöö “2-metüül-2-butanooli adsorptsioon vismuti (111), (001) ja (01\bar{1}) monokristalli tahkudel” ja 2003. aastal doktoritöö “Adsorption kinetics of some organic compounds on bismuth single crystal electrodes”.

Nurk oli aastatel 1999–2001 OÜ Tartu Tehnoloogiad keemik ja 2001–2002 Tartu Ülikooli füüsikalise keemia instituudi erakorraline teadur, 2002. aastast on ta sealsamas teadur, 2003. aastast ühtlasi Stockholmi Kuningliku Tehnoloogiainstituudi külalisteadur.

## Teadustöö
Gunnar Nurga uurimisvaldkonnad on protsessid modifitseeritud piirpindadel ja faasides, nende rakendused uuetüübilistes elektrienergia allikates ja -salvestites; tahkeoksiidkütuselemendi katoodi poorsuse, mikrostruktuuri ja keemilise koostise optimeerimine; orgaaniliste ühendite adsorptsiooni ja kondensatsiooni seaduspärasuste analüüs. Ta on osalenud kõrgtemperatuurse kütuseelemendi uurimisel. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Adsorption kinetics of 2-methyl-2-butanol on bismuth single crystal planes (kaasautor). //. Journal of Electroanalytical Chemistry 515 (2001) 1
* Electrochemical properties of nanoporous carbon electrodes in various nonaqueous electrolytes (kaasautor). // Journal of Electroanalytical Chemistry 7 (2003) 2
* Electrochemical properties of diamond-like carbon electrodes prepared by the pulsed laser deposition method. (kaasautor). // Journal of Solid State Electrochemistry 7 (2003) 7
* Adsorption kinetics of dodecyl sulfate anions on the bismuth (011) plane (kaasautor). // Journal of Electroanalytical Chemistry 553 (2003) 1
* Electrochemical characteristics of Ce<sub>0.8</sub>Gd<sub>0.2</sub>O<sub>1.9</sub>|La<sub>0.6</sub>Sr<sub>0.4</sub>CoO<sub>3-δ</sub> + Ce<sub>0.8</sub>Gd<sub>0.2</sub>O<sub>1.9</sub> half-cell (kaasautor). // Journal of Solid State Electrochemistry 9 (2005) 10
* Optimization of the cathode composition for the intermediate-temperature SOFC (kaasautor). // Journal of the Electrochemical Society 152 (2005) 12

## Isiklikku
Gunnar Nurga vend on bioloog Kaspar Nurk.

## Viited

## Kirjandus

* 
*
Harald Martin Nurk

**Harald Martin Nurk** (9. oktoober 1918 Viljandi – 20. juuni 2014 Stockholm) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Harald Martin Nurk oli kaupmehe poeg.

1936. aastal lõpetas Nurk *[[cum laude]]* Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi, 1936–1940 õppis Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, sai 1939 auhinna uurimuse "Segamajanduslikud ettevõtted Eestis" eest.

Nurk oli aastatel 1940–1943 Hindade Inspektuuri, Kergetööstuse RK ja firma "Eesti Kast" ametnik. Põgenes 1943 perekonnaga Soome, kus jätkas õpinguid Helsingi Kaubandusülikoolis, mille lõpetas 1944. Samal aastal siirdus perega Rootsi. Töötas esialgu Uppsalas Tööstuse Uurimise Instituudi teadurina, seejärel Stockholmis mitmes firmas revidendi ja raamatupidajana; 1949–1950 täiendas end Stockholmi Kaubanduslikus Kõrgkoolis.

Ta kuulus korporatsiooni Vironia.

## Teadustöö
Harald Martin Nurk uuris Eesti majandusliku arengu probleeme ja olukorda okupeeritud Eestis, mille kohta avaldas rea kirjutisi. Aastatel 1946–1952 koostas raamatupidamise õppekirju Eesti Korrespondentinstituudis, 1958–1959 õpetas raamatupidamise kursust õigusteaduse üliõpilastele Eesti Teaduslikus Instituudis (ETI) Rootsis, 1968–1969 pidas Gimo Rahvaülikoolis loenguid olukorrast okupeeritud Eestis. Osales juhtival kohal mitme väliseesti organisatsiooni tegevuses, sh Eesti Majandusteaduse Seltsis, ETI-s Rootsis, Eesti Rahvusfondis, Rootsi Eestlaste Esinduses jm.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* Eesti majandus punasel aastal. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. III. Stockholm, 1956
* Eesti majandus Saksa okupatsiooni ajal. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. VIII. Stockholm, 1959
* Die Deportation im Baltikum. Stockholm, 1966
* Nii elatakse Eestis. Olukord arvudes. // Rahvuslik Kontakt 31 (Stockholm, 1968) 3
* Olukord okupeeritud Eestis. // Rahvuslik Kontakt 45 (1970) 1
* Baltikum ja juudid. // Rahvuslik Kontakt 113 (1987) 1
* Meie kauni emakeele probleeme. // Rahvuslik Kontakt 115 (1987) 3
* Baltikum ja Rootsi neutraalsus. // Rahvuslik Kontakt (1994) 2

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Tartu, 1994, III, 263
* Ester, H. Harald Nurk 80-aastane. // Teataja (1998) 24. X

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1311
Kaspar Nurk

**Kaspar Nurk** (sündinud 22. aprillil 1974 Põltsamaal) on eesti bioloog, ökotehnoloog.

## Elulugu
1992. aastal lõpetas ta Põltsamaa Keskkooli, 1997 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, oli 2000–2002 Tartu Ülikooli magistri- ja 2002–2005 doktoriõppes. Kaitses 2002 magistritöö ökotehnoloogia vallas "Microbial nitrogen transformations in the horizontal subsurface-flow treatment wetland in Kodijärve, Estonia"  ja 2005. doktoritöö keskkonnatehnoloogia vallas "Relationships between microbial characteristics and environmental conditions in a subsurface-flow constructed wetland for wastewater treatment".

Aastatel 2005–2007 töötas ta Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi spetsialistina, 2006–2009 geograafiainstituudi erakorralise teadurina ja alates 2009. aastast töötab TÜ geograafia osakonnas keskkonnatehnoloogia teadurina.

## Teadustöö
Kaspar Nurga uurimisvaldkonnad on ökotehnoloogiline reoveepuhastus – heitveepuhastus-märgalad ja veekogu-äärsed puhverkooslused, vee kvaliteedi seosed ökosüsteemi aineringe ja mikrobioloogiliste näitajatega, puhastusprotsesside optimeerimine ja heitveepuhastus-tehismärgalade tehnoloogia arendamine. Osalenud kombineeritud tehismärgalasüsteemide rakenduslikes uuringutes TÜ geograafia instituudis ja TÜ tehnoloogiainstituudis. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* *Nitrogen and phosphorus budgets in a horizontal subsurface flow wetland (kaasautor). // Constructed and Riverine Wetlands for Optimal Control of Wastewater at Catchment Scale. Tartu, (2003)*
* *Nitrogen and phosphorus budgets in a subsurface flow wastewater treatment wetland (kaasautor). // Water Resources Management II. Boston, 2003*
* *Gaseous fluxes from subsurface flow constructed wetlands for wastewater treatment (kaasautor). // Journal of Environmental Science and Health. A – Toxic/Hazardous Substances & Environmental Engineering 40 (2005) 6–7*
* *Variation of microbiological parameters within planted soil filter for domestic wastewater treatment (kaasautor). // Journal of Environmental Science and Health. A – Toxic/Hazardous Substances & Environmental Engineering 40 (2005) 7*

## Isiklikku
Kaspar Nurga vend on keemik Gunnar Nurk.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*
Ants Nurk

**Ants Nurk** (sündinud 1. veebruaril 1953 Tallinnas) on eesti rohuteadlane.

## Elulugu
Ants Nurk on proviisori poeg.

1971. aastal lõpetas Nurk Abja Keskkooli, õppis 1971–1973 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) farmaatsiaosakonnas, lõpetas 1977 Budapestis Semmelweisi Meditsiiniülikooli farmaatsia erialal, 1979–1982 TRÜ farmakoloogiakateedri aspirantuuri, bioloogiakandidaat eksperimentaalse psühhofarmakoloogia alal (1982, TRÜ), väitekiri "Гиперчувствительность дофаминовых рецепторов после длительного введения нейролептиков и ее коррекция".

Nurk oli 1977–1979 TRÜ farmaatsia kateedri vanemlaborant ja assistent, 1982–1986 ÜMPI psühhofarmakoloogia labori noorem- ja vanemteadur, 1986–1989 farmaatsia kateedri dotsent, ühtlasi stažeeris 1987–1988 Ungaris, 1989–1990 Põlva ATK Biotehnoloogia Rakenduskeskuse projektijuht, 1990–1992 AS SEFA tegevdirektor, 1992–1997 Nycomed SEFA AS (Põlva) tegevdirektor, 1997-2011 juhatuse liige.

## Teadustöö
Ants Nurga uurimisvaldkonnad on psühhofarmakoloogia, farmatseutiline keemia, ravimite tehnoloogia. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Влияние хронического введения хлорида лития на развитие гиперчувствительности дофаминовых рецепторов при отмене морфина у крыс (kaasautor L. Allikmets). // Бюлл. эксперим. биол. и мед. (1981) 10; 3
* Changes in catalepsy and receptor sensitivity following chronic neuroleptic treatment (kaasautor L. Allikmets). // European Journal of Pharmacology 75 (1982) 2/3
* Intrastriatal injection of kainic acid prevents the development of postsynaptic dopamine receptor hypersensitivity after chronic haloperiodol treatment (kaasautor). // Neuropharmacology 21 (1982)
* Comparison of motor depressant effect of caerulain and N-propylnorapomorphine in mice (kaasautor). // Pharmacology Biochem. Behav. 24 (1986)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 115
* Eesti Rohuteadlane (1993) 1, 41–42
Teet Nurk

**Teet Nurk** (sündinud 22. augustil 1954 Väike-Maarjas Virumaal) on eesti metsandusteadlane.

## Elulugu
Teet Nurk on teenistuja poeg.

1972. aastal lõpetas Nurk Rakvere Kaugõppekeskkooli, 1985 EPA metsandusteaduskonna, oli 1989–91 EPA kaugõppeaspirant, magister metsamajanduse erialal (1994, EPMÜ), väitekiri "Hooldusraiete mehhaniseerimise probleeme".

Nurk oli 1986–96 EMI vaneminsener ja nooremteadur, 1996–2004 EPMÜ metsatööstuse instituudi ja 2005– EMÜ metsamajanduse ja maaehituse instituudi lektor.

## Teadustöö
Teet Nurk on uurinud metsa ülestöötamisel kasutatavate traktorite ja masinate sobivust ning selle hindamise aspekte. Umbes 20 teaduspublikatsiooni, üle 30 aimeartikli.

## Teoseid
* Loodussõbralik tehnoloogia metsas. [Jõgeva], 1995
* Metsauuendus. Tartu, 1996
* Metsauuendamine (kaasautor E. Laas). Tartu, 1999
* Tööohutus metsas. Tartu, 2001
* Tselluloositööstusest Eestis (kaasautor T. Meikar). // Akad (2001) 2

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* 80 aastat akadeemilist metsanduslikku haridust Eestis. Tartu, 2000. 79
Tiina Nurk

**Tiina Nurk** (aastani 1936 **Viiberg**, 1936–1955 **Varang**; 2. september 1918 Rakvere – 5. detsember 2006 Tartu) oli eesti kunstiajaloolane.

## Elulugu
Tiina Nurk oli teenistuja tütar. Ta sündis Rakveres, kuid kasvas üles Tallinnas, kus lõpetas 1938. aastal Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledži ja 1942. aastal Õdede Kooli. Õppis aastatel 1942–1944 ja 1947–1952 Tartu Ülikoolis, lõpetas ajaloo osakonna kunstiteadlasena; kunstiteaduse kandidaat (1968, TRÜ), väitekiri "Kõrgem Kunstikool "Pallas"" (Tallinn, 1977, 2. tr 2004).

Nurk oli aastatel 1952–1967 Tartu Kunstimuuseumi vanemteadur, seejärel aastani 1972 teadussekretär, 1972–1992 Tartu Ülikooli raamatukogu kunstiteadlane.

## Teadustöö
Tiina Nurk uuris Amandus Adamsoni ja mitmete teiste 19. ja 20. sajandi kunstnike loomingut, kunstikooli Pallas ja A. Stieglitzi kunsttööstuskooli ajalugu, süstematiseeris Tartu Ülikooli raamatukogus leiduvat Lääne-Euroopa graafikat, korraldas sellest näitusi (sh 2002. aasta ulatuslik ülevaatenäitus) ja koostas katalooge. Tiina Nurgalt ilmus üle 40 teaduspublikatsiooni, 30 aimeartiklit.

## Teoseid
* *[[Amandus Adamson]] 1855–1929*. Tallinn, 1959. 
* *[[Paul Liivak]]: kataloog*. Tartu, 1960.
* *Graafikatehnikad*. Tallinn, 1962.
* "Karl August Senff". // *[[Tartu Kunstimuuseumi almanahh]] 1*. Tartu, 1964.
* *[[Olav Maran]]. [[Enn Põldroos]]. [[Olev Subbi]]: kataloog*. Tartu, 1967.
* "Eesti kunstiõpilased Stieglitzi kunsttööstuskoolis". // *Tartu Kunstimuuseumi almanahh 3*. Tartu, 1972.
* *Kõrgem Kunstikool "Pallas" 1919-1940*. Tallinn : Kunst, 1977. – 223 lk. (2., täiendatud ja parandatud tr. – Tallinn : Tänapäev, 2004. – 294 lk. ISBN 9985621956)
* *Prantsuse 17. sajandi ja 18. sajandi I poole graafika TRÜ Teadusliku Raamatukogu fondides: kataloog*. Tartu, 1983.
* *XV ja XVI sajandi saksa puulõiked Tartu Ülikooli Teaduslikust Raamatukogust: album*. Tallinn, 1988.
* *Saksa 18. sajandi graafika Tartu Ülikooli Raamatukogus: kataloog*. Tartu, 1993.
* *Saksa litograafia inkunaablid. Inkunabeln der deutschen Litographie*. Tartu, 1997.

## Tunnustus
*1977 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia ("Kõrgem Kunstikool "Pallas" 1919–1940")
*1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
*1980 Nõukogude Eesti preemia ("Eesti kunsti ajaloo" kaasautorina)
*2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon*, 3. köide
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. Tartu, 1994, III, 422
* *Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980*. Tartu, 1987, 502; II, 116
* *Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon*. Tallinn, 1996, 346–347
* *Eesti entsüklopeedia* 14, 329
* "In memoriam". // Postimees (2006) 9. XII
Aivo Nurkse

**Aivo Nurkse** (18. veebruar 1941 Küti vald, Lääne-Virumaa – 19. november 1983 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Aivo Nurkse oli tööliste poeg.

1963. aastal lõpetas Nurkse Tartu Riikliku Ülikooli, majanduskandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Kartuli- ja köögiviljaturg Eesti NSV-s ning selle arenguperspektiivid".

Nurkse oli 1963. aastast Tallinna Toidukaubastus kaupluste juhataja, aastast 1966 Üleliidulise Konjunktuuriinstituudi TUI Eesti filiaalis, sh 1967–1969 vanemteadur, 1969–1976 sektorijuhataja, 1976–1986 kaubanduskonjunktuuri uurimise ja prognoosimise osakonna juhataja. 

60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kolhoositurg konjunktuuripeeglina. // Uut Kaubanduses (1972) 6
* Kaubanduskonjunktuuri muutustest ning selle põhjustest. // Uut Kaubanduses (1982) 6
* Kaubandus- ja toitlusprogramm. // Uut Kaubanduses (1982) 11
* Tarbijate paneelküsitlus nõudluse uurimise vahendina. // Majandusteadus ja rahvamajandus. Tallinn, 1977

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Harri Nurkse

**Harri Nurkse** (1. jaanuar 1926 Rakvere – 2003 ) oli eesti keemik.

## Elulugu
Harri Nurkse oli maamõõtja poeg.

1947. aastal lõpetas Nurkse Rakvere 1. Keskkooli ja 1952 TPI keemiaosakonna, 1956–59 TPI aspirantuuri.

Nurkse oli 1952–56 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi tsehhijuhataja asetäitja ja tsehhijuhataja, 1959–60 Kohtla-Järvel Põlevkivi TUI vanemteadur, 1960–62 keemiasektori juhataja, 1962–86 sünteetiliste materjalide labori juhataja, 1986–92 vanemteadur.

## Teadustöö
Harri Nurkse uurimisvaldkonnad on põlevkivi alküülresortsiinidest toodetavad epoksüvaigud, põlevkivifenoolid ja nendest sünteesitud tooted, orgaaniliste vedeliksegude fraktsioneerimine termodifusiooni teel. Loodud epoksümaterjalidest juurutati tootmisse vaik EIS-1, liim EPO ja kummimodifikaator ARE-1-4 (kõiki neid on toodetud pikka aega). Oli Mendelejevi-nimelise Keemiaseltsi liige. Saanud võistlustel auhindu ja diplomeid. NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal (1973) ja hõbemedal (1975). Umbes 100 teaduspublikatsiooni, 20 autoritunnistust.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Rein Nurkse

**Rein Nurkse** (pseudonüüm **Teodor Kaurits**; 25. juuni 1907 Äntu mõis, Virumaa – 18. veebruar 1963 Tallinn) oli eesti keele- ja kirjamees.

## Elulugu
Rein Nurkse oli maatöölise poeg.

1925. aastal lõpetas Nurkse Rakvere Gümnaasiumi ning astus TÜ filosoofiateaduskonda, valides eriaineks eesti keele. Raske majandusliku olukorra tõttu lahkus ta neljandalt kursuselt, asus korrektorina tööle kirjastuses Loodus ning töötas seejärel veel mitmes kirjastuses. 1941 oli ajakirja Eesti Keel ja Kirjandus toimetaja, 1942–1944 Tallinnas korrektor, pärast sõda kirjastustes Pedagoogiline Kirjandus ning Ilukirjandus ja Kunst keeletoimetaja. 1950–1956 oli represseeritud kui niinimetatud "kodanlik natsionalist", aastast 1956 töötas Keele ja Kirjanduse Instituudis (KKI): oli sõnaraamatute sektori vanemlaborant, vanembibliograaf ja teadur ning juhendas kirjakeele seletussõnaraamatu kartoteegi koostamist.

## Teadustöö
Üliõpilaspäevil kirjutas Rein Nurkse tekstoloogilise arvustuse "Parandatud Koidula" (Looming, 1926) ja süüvis kirjakeele arenemiskäiku ning keelekorraldusprobleemidesse. Avaldas töid eesti keele õigekeelsusest, sõnajärjestusest, omadussõnade kongruentsist, superlatiivist jm. Kuulus eesti keelekorraldusliikumise demokraatlikku tiiba. Tõlkis ka ilukirjandust vene, inglise ja saksa keelest.

## Isiklikku
Tema abikaasa Lea Nurkse (1904–1960) oli üks Eesti koolieelse kasvatuse alusepanijaid. Rein Nurkse kasupoeg oli kirjanik Eno Raud.

## Teoseid
* Adjektiiv-atribuudi kongruentsist eesti keeles. // Emakeele Seltsi Toimetised 30 (1937)
* Õige keelega kimbus. // Looming (1938) 1, 2
* Superlatiivi küsimusest eesti kirjakeeles. // Looming (1946) 10/11
* Teretulnukad teistest keeltest. // Keel ja Kirjandus (1962) 2, 3
* Rohkem tähelepanu sõnatüüpide funktsioonile keele struktuuris. // Keel ja Kirjandus (1963) 1
* T. Kaurits, Hendrik Vallaste, "Abessiinia: Musta mandri 3000-aastane keiserriik: ajalugu ja tänapäev", Tartu: Eesti Raamat, 1935

## Tõlkeid
Pseudonüüm T. Kaurits:
* Theodor Dreiser, "Omakohus", kogumik: "Kuus juttu: välisautoreid", Tartu: Olion/G. Naelapea, 1931 (ülejäänud jutud teistelt tõlkijatelt)
* Henri Rochefort, "Minu elu seiklused", eessõna Eduard Laaman, Tartu, Tallinn: Loodus, 1939-1940, 2 kd
* S. J. Witte, "Mälestused" eessõna: Peeter Tarvel, Tartu: Loodus, 1937-1938, 2 kd
* G. M. Haardt, L. Audouin-Dubreuil, "Roomikautodel läbi Sahara", eessõna Edgar Kant, Tartu, Tallinn: Loodus, 1940
* Rudolf G. Binding, "Surematus", Tartu: Loodus, 1929

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Emakeele Seltsi aastaraamat 9 (1963), 232–233
* Keel ja Kirjandus (1963) 4, 256
Viive Nurm

**Viive Nurm** (16. jaanuar 1936 Talli vald, Pärnumaa – 26. november 2009) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Viive Nurm oli talupidaja tütar.

1954. aastal lõpetas Nurm Atšinski 9. Keskkooli Krasnojarski krais, 1962 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, oli 1966–1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant, tehnikakandidaat (1973, Riia Polütehniline Instituut), väitekiri "Взаимосвязи между составом и свойствами сланцезольных вяжущих".

Nurm oli 1962–1963 TPI ehitusmaterjalide probleemlabori nooremteadur, 1963–1966 ja 1971–1979 vanemteadur, 1979–1981 ehitusmaterjalide kateedri vanemõpetaja, 1981– TPI/TTÜ ehitustootluse instituudi ehitusmaterjalide teadus- ja katselabori vanemteadur.

## Teadustöö
Viive Nurme uurimisvaldkonnad olid tsementide ja sideainete keemia, ehituskonstruktsioonide ja -materjalide töökindlus ja ohutus. Osales tsemenditööstusele vajaliku koostise ja omadustega tooraine saamise võimaluste uurimises, sulfaadikindla komposiittsemendi koostise ning kõrgendatud püsivusega portlandtsementide koostiste väljatöötamises; olnud u 50 uuringu täitja või kaastäitja. Uurimistöö tulemused on avaldatud peamiselt teadustöö aruannetes. 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Põlevkivituha sideainete sideainelise loomuse uurimine kivinemisel normaaltingimustes. Tallinn, 1965
* Tsemenditööstusele vajaliku koostise ja omadustega põletatud põlevkivi saamise võimaluste uurimine AS-s Narva Elektrijaamad (kaasautorid T. Laur, A. Hain). Tallinn, 2004
* Properties of fluidized bed burnt oil shale ashes (kaasautor L.-M. Raado). // Proc. Eur. Symp. on Service Life and Serviceability of Concrete Structures ESCS-2006. Finland, Espoo, 2006
* AS Narva elektrijaamad Eesti Elektrijaama 8. plokist tsemendi tootmiseks vajaliku koostisega põletatud põlevkivi saamise võimaluste uurimine (kaasautor). Tallinn, 2007

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Leo Nurmand

**Leo Nurmand** (12. juuni 1929 Tartu – 13. mai 2016) oli eesti farmakoloog.

## Elulugu
Leo Nurmand oli Ludmilla Nurmandi poeg.

1947. aastal lõpetas Nurmand Tallinna 2. Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, meditsiinikandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Organismi farmakodünaamilisest reaktiivsusest barbituraatidele üldisel jahutamisel", meditsiinidoktor (1975, TRÜ).

Nurmand oli 1954–1965 Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogia kateedri assistent, 1965–1971 vanemõpetaja, 1971–1976 dotsent, 1976–1992 professor, 1992–1994 TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline professor, 1994– emeriitprofessor. Koostanud õpikuid jm õppevahendeid.

## Teadustöö
Leo Nurmandi uurimisvaldkonnad on üldfarmakoloogia, uinutite, analgeetikumide ja trankvilisaatorite toimemehhanismid ja kineetika, neurotroopsete ainete farmakodünaamika. Erilise tähelepanu all on olnud ravimite manustamisele järgnevad adaptiivsed muutused. Oli Eesti Farmakoloogia Seltsi sekretär, mitme teadusnõukogu liige, TÜ arstiteaduskonna metoodikakomisjoni esimees. Üle 120 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid.

## Teoseid
* Organismi kohanemine ravimitega. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1988) 4
* Molecular pharmacology of receptors II (kaasautor). Tartu, 1988
* Zur Geschichte der Pharmakologie an der Universität zu Tartu (Dorpat). // DGPT Mitteilungen, Stuttgart (1996) 19
* Farmakoloogia õpik üliõpilastele ja käsiraamat arstidele ning proviisoritele (kaasautor L. Allikmets). Tartu, 1996
* Arstliku retseptuuri põhijooni (kaasautorid M. Otter, P. Pokk). Tartu, 1998

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 106; II, 115–116
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 154
* Eesti entsüklopeedia 14, 329–330
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 90, 92, 94, 95
Subfossiil

**Subfossiil** on geoloogilises mõttes suhteliselt hiljuti mattunud taime- või loomajäänus, mis pole veel jõudnud muutuda kivistiseks ehk fossiilistuda. 

Subfossiilid on näiteks tarvaluud, mammutilaip, mis on säilinud igikeltsas.

## Vaata ka
*fossiil

## Viited
Nullpunkt (romaan)

**"Nullpunkt"** on Margus Karu 2010. aastal ilmunud romaan 21. sajandi algusaastate Eesti koolinoorte elust. 

## Film
Raamatu põhjal on tehtud mängufilm "Nullpunkt", mis linastus 2014. aasta detsembris.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Raamatukoi lehel
The Sims 2

**"The Sims 2"** on elu simuleeriv strateegiamäng, teine osa "The Simsi" mängusarjas; eelnedes "The Sims 3-le" ja järgnedes "The Simsile". Mängu töötas välja Maxis ja avaldas Electronic Arts. Mäng simuleerib ühe või mitme tegelase ("Sims") igapäevaseid tegevusi eeslinna majapidamises SimCity lähedal.

"The Sims 2" tuli müüki 14. septembril 2004, selle viimane lisapakett ilmus 5. novembril 2008.
The Sims 3

**"The Sims 3"** on elu simuleeriv strateegiamäng, kolmas osa "The Simsi" mängusarjas; sellele eelnesid "The Sims" ja "The Sims 2", järgnev mäng on “The Sims 4”.

Mäng tuli müüki 2009. aastal ning selles on varasemate versioonidega võrreldes mitmeid mängutehnilisi uuendusi.
Avatud maailmaühiskond

**Avatud maailmaühiskond** ehk **globaalne avatud ühiskond** on George Sorosi arendatud universaalne idee abstraktsest, kogu maailma hõlmavast ja globaalse kapitalistliku süsteemiga harmoneeruvast ühiskonnast. Sellises ühiskonnas austatakse indiviidi vajadusi, samas tunnistades, et need vajadused ei ole rahuldatud, ja ei luba egaa püüagi neid täielikult rahuldada, sest seda ei suudaks ükski ühiskonnakorralduse vorm. Sellest tulenevalt ei saa Sorosi arvates pidada mõistlikuks ka globaalset riiki, mis oleks globaalse ühiskonna idee liiga kaugele ja liiga kõrge lõplikkusastmeni arendamine, millest peale see võib muutuda inimestele ohtlikuks.

## Vaata ka
*Avatud ühiskond
*Globaalne kapitalism
*Universaalne idee

## Viited
 

## Kasutatud allikad
*U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Allfilm

**Allfilm** (**OÜ Allfilm**) on 1995. aastal loodud Eesti filmistuudio. See asub Pelgulinnas.

Nüüdisajaks on Allfilmist kujunenud Eesti suurim filmistuudio, mille tegevus varieerub mängu- ja dokumentaalfilmide tootmisest telereklaamide, muusikavideote, promofilmide ja telesarjade tootmiseni.

Allfilm on Eesti Filmitootjate Liidu ja IQ International Quorum of Motion Picture Producersi liige. 

## Filmograafia

**Mängufilmid**
* „Head käed“ (2001)
* „Veepomm paksule kõutsile“ (2004)
* „Ruudi“ (2006)
* „Nuga“ (2007)
* „Georg“ (2007)
* „Vasha“ (2009)
* „Rat King“ (2012)
* „Seenelkäik“ (2012)
* „Mandariinid“ (2013)
* „Risttuules“ (2014)
* "Maastik mitme kuuga" (2014)
* „Vehkleja“ (2015)
* „Luuraja ja luuletaja“ (2016)
* „Pihtimus“ (2017)
* „Portugal“ (2018)
* „Ohtlik ema“ (2018)
* „Võta või jäta“ (2018)
* “Tõde ja õigus” (2019)
* "Viimane vahipost" (2023)

**Lühifilmid**

* „Kõrbekuu“ (1999)
* „Armas tuss 50 aastat hiljem“ (2000)
* „Ferdinand“ (2002)
* „Püha Mercedese päev“ (TTD) (2003)
* „Nimepanijad“ (TTD) (2003) 
* „Sviit kahele“ (TTD) (2003) 
* „Fender Bender“ (TTD) (2003)
* „Lovesick“ (TTD) (2003) 
* „Kingapuu“ (2003)
* „Südameasjad“ (2007)
* „Teine tulemine“ (2008)
* „Pihv“ (2009)
* „Oleg“ (2010)
* „Külm on“ (2010)
* „Mai“ (2013)
*„Superbia“ (2014)
*„Ivanipäev“ (2014)
*„Kala“ (2018)

**Dokumentaalfilmid**

* „Rock-Summer“ (1995)
* „Pommirühm“ (1997)
* „Laevad võidu“ (1997)
* „Autoportree emaga“ (2000)
* „Siberi õpetaja“ (2001)
* „Külalised“ (2002)
* „Teisel pool vett“ (2003)
* „Siiralt teie...“ (2005)
* „Tõrjutud mälestused“ (2005)
* „Laulev revolutsioon“ (2006)
* „BAM – raudtee eikuhugi“ (2008)
* „Surmaretk“ (2008)
* „Toomiku film“ (2008)
* „Soome lahe õed“ (2009)
* „Pärand“ (2012)
* „40+2 nädalat“ (2012)
* „Kaplinski süsteem“ (2012)
* „Saarte värvid“ (2012)
* "Kust tuleb tolm ja kuhu kaob raha" (2013)
* "Üheshingamine" (2013)
*"Otsides valgust" (2014)
*"Vaikuse kutse" (2015)
*"Sipelgapesa" (2015)
*"Fast Eddy vanad uudised" (2015 
*"Meeskond" (2016)
*"Naine pildil" (2017)
*"Enam kui elu" (2018)
*"Mäed, mida polnud" (2018)
*"Köögis: Klaus, Gloria, Farm, Põhjaka, Mekk" (2018)
*"Matusepäevikud" (2018)
*"Südamering" (2019)
* 

**ETV sari "Eesti lood"**

* „Franka“ (2003)
* „Tuleproov“ (2003)
* „Järelevalveinspektor“ (2003)
* „Hunt“ (2003)
* „Elluastujad“ (2004)
* „Sensatsiooniline Tartu Kevadbänd“ (2004)
* „Kaetajad“ (2004)
* „Dreamland Queens“ (2005)
* „Polaarrütmid“ (2005)
* „6 tundi“ (2005)
* „Rahvuslik sport“ (2005)
* „Koerte näitus“ (2006)
* „Tähelepanu, start!“ (2006)
* „Maja“ (2007)
* „Ars Longa“ (2008)
* „Sõjamäng“ (2008)
* „Doktor Kloun“ (2008)
* „MC Battle – Sõnasõjad“ (2008)
* „Beebilõust“ (2009)
* „Siim, Samuli ja Dolce Vita“ (2009)
* „Isa, Poeg ja Teatri Vaim“ (2009)
* „Pastacas“ (2009)

**Telesarjad**

* „The Journey“ (2000)
* „Jürgensonid“ (2001)
* „Rolling Estonians“ (2002–2004)
* „St. Peterburi aarded“ (2003)
* „Laulurahvas“ (2004)
* „Ateena ja Olümpia aarded“ (2004)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Eesti Filmitootjate Liit

**Eesti Filmitootjate Liit** on Eesti filmitootjate ühendus. Liit asutati 2001. aastal. Organisatsiooni kuuluvad iseseisvad *production house*-tüüpi filmistuudiod, mis omavad pikaajalist kodumaise ja rahvusvahelise filmitootmise kogemust. Liidu liikmed toodavad mängu- ja dokumentaalfilme, lühi- ja animatsioonfilme, reklaam- ja korporatsioonifilme, telesaateid ja -sarju. Eesti Filmtootjate Liidu peamised ülesanded on professionaalsete filmide loomise, tootmise ja levitamise tingimuste korrastamine ning kaasajastamine, samuti Eesti filmipoliitika kujundamine koostöös teiste audiovisuaalsete organisatsioonide, fondide ja ametivõimudega.

## Liikmed
Organisatsiooni liikmeteks on:
* A Film Eesti 
* Allfilm
* Eetriüksus
* Exitfilm 
* Filmivabrik 
* Pimedate Ööde Filmifestival MTÜ
* Rudolf Konimois Film 
* Taska Productions
* Vesilind 

## Viited
Sodoomia

**Sodoomia** on inimese suguühe loomaga (v.a inimesega). 

Sõna "sodoomia" on tuletatud legendaarse Palestiina linna Soodoma nimest. Piiblis on mainitud, et selle linna elanikel oli mitmeid kõlvatuid eluviise.

Ajalooliselt on sodoomiaks nimetatud ka homoseksuaalsust.

## Usundid
### Kristlus
Traditsioonilises tõlgenduses nähakse Soodoma peamise patuna homoerootilisi seksuaalseid toiminguid seoses Soodoma looga Kolmanda Moosese raamatu 18. peatükis, kus on loetletud erinevad seksuaalpatud, mis 27. ja 28. salmi järgi oleksid viinud maa "roojastamiseni":

Mõned teadlased, näiteks Per-Axel Sverker, seovad selle lõigu traditsioonilise tõlgendusega, väites, et sõna õudus viitab seksuaalsele kuriteole ja et kuigi homoerootilised teod polnud ainus põhjus, miks Soodom ja Gomorra süüdi mõisteti, mängisid nad siiski olulist rolli.

## Sodoomia ingliskeelsetes maades
Ingliskeelsetes maades viidatakse sellega sõnale anaalseks, oraalseks (eriti homoseksuaalne) ja seoses loomadega.

## Sodoomia Eestis
1748. aastal süüdistati Abruka talupoega Simmot sodoomias ja asja arutas Liivimaa Õuekohus.

## Vaata ka
*Zoofiilia

## Viited

## Kasutatud allikad
*EE 8. köide, 1995.
A Film Eesti

**A Film Eesti** on 1994. aastal asutatud animatsioonistuudio.

Stuudio suurejoonelisemate tööde hulka kuuluvad animafilmid
* "Suur maalritöö", 2013,
* "Sipsik", 2020, ja
* "Kaka, kevad ja teised" (2023).

## Välislingid
* Koduleht
* A Film Eesti Eesti Filmi Andmebaas
Ludmilla Nurmand

**Ludmilla Nurmand** (aastani 1924 **Ludmilla Golubova**; 23. august (vkj 11. august) 1897 Jekaterinoslav (Dnipro) – 3. märts 1980 Tartu) oli Eesti arstiteadlane, dermatoloog ja veneroloog.

## Elulugu
Ludmilla Nurmand oli sõjaväearsti tütar, Leo Nurmandi ema.

1917. aastal lõpetas Nurmand Tartu Puškini-nimelise Gümnaasiumi, 1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1949, TÜ), väitekiri "Haigestumine veneroloogilistesse haigustesse ja võitlus nendega Eestis".

Nurmand oli 1926–1937 Tartu Ülikooli naha- ja suguhaiguste kateedri noorem- ja vanemassistent, 1937–1940 Tallinna Ühishaigekassa arst, 1940–1941 Tallinna Veneroloogiadispanseri naisteosakonna juhataja, 1941–1944 Tallinna Naha- ja Suguhaiguste nõuandla (dispanseri) arst, 1944–1947 peaarst, 1945–1947 ka tervishoiuministeeriumi peaveneroloog, 1947–1966 TRÜ dermatoveneroloogia kateedri juhataja, 1966–1975 dotsent, ühtlasi TRÜ raviosakonna menetluspraktika üldjuhendaja. Tal on suuri teeneid dermatoveneroloogilise ravi korraldamisel ja arstide kaadri ettevalmistamisel. Oli pikka aega Vabariikliku Dermatoveneroloogide Seltsi esimees ja Üleliidulise Dermatoveneroloogide Seltsi juhatuse liige. 

Üle 40 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
* Sind Insekten als Lepraverbreiter zu betrachten? // Dermatol. Wochenschr. 86 (1928) 15
* Histologische Veränderungen in Lepromen nach Einwirkung von Kohlensäureschnee. // Eesti Arst (1932) 7, lisa 147
* Trihhomonaasi etiopatogeneesist, kliinikust, ravist ja profülaktikast. Tartu, 1960
* Suguhaiguste leviku põhjused. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 5

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 106
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 224–226
* In memoriam. Dotsent Ludmilla Nurmand. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 3, 222—223
Ants Nurmekivi

**Ants Nurmekivi** (sündinud 25. juulil 1941 Tallinnas) on Eesti sporditeadlane ja endine kergejõustiklane.

## Elulugu
1959. aastal lõpetas Nurmekivi Järva-Jaani Keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna; 1971–1974 TRÜ aspirant, pedagoogikakandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Kestvus- ja mäkkejooksu kasutamisest kesk- ja pikamaajooksjate treeningus ettevalmistaval perioodil".

Nurmekivi oli 1974–1975 TRÜ kergejõustiku kateedri õpetaja, 1975–1981 vanemõpetaja ja 1981–1992 dotsent, 1992–1996 treeninguõpetuse instituudi juhataja, korraline professor, 1996–2002 treeninguõpetuse õppetooli dotsent, 2002. aastast treeninguõpetuse õppetooli juhataja, korraline professor.

## Sport
Ants Nurmekivi on silmapaistev pikamaajooksja, NSV Liidu üliõpilasmeister (1962), 14-kordne Eesti meister, suurmeister (1968). Tema nimel on siiani 1970. aastal püstitatud Eesti tipptulemus 30 km maanteejooksus 1:36.26.

## Teadustöö
Ants Nurmekivi on avaldanud uurimusi kesk- ja pikamaajooksu treeningumetoodika, treeninguvahendite toime hindamise ning treeningu teooria ja metodoloogia valdkonnast. Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige, olnud akadeemilise teadusnõukogu sekretär ning tippspordiuuringute toimkonna liige. Üle 190 teaduspublikatsiooni, neist 50 rahvusvahelise levikuga ajakirjades, mitu raamatut (kaasautorina).

## Tunnustus

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Tartu Ülikooli medal
* 2022 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (staažikas sporditeadlane, töötanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas alates 1974. aastast ning avaldanud uurimusi kesk- ja pikamaajooksu treeningumetoodika, treeninguvahendite toime hindamise ning treeningu teooria ja metodoloogia valdkonnast. Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige ning akadeemilise teadusnõukogu sekretär ja tippspordiuuringute toimkonna liige. Tegelenud pikka aega treenerite koolitamisega ning on olnud tunnustatud teaduskonsultant mitme spordiala rahvusvõistkondade liikmetele.)

## Teoseid
* Repeated assessment of aerobic work capacity of runners. // J. Sport Medicine and Physical Fitness 15 (1975)
* All about hill running. // Long Distances. Contemporary theory, technique and training. Los Altos, USA, 1980
* Kesk- ja pikamaajooks (kaasautor Alfred Pisuke). Tallinn, 1985
* Local muscular endurance in middle distance running. // Modern Athlete and Coach (Australia) 30 (1992)
* Blood lactate recovery and perceived readiness to start a new run in middle-distance runners during interval training. // Perceptual and Motor Skills 93 (2001)
* Perceived exertion and interval training in middle-distance runners. // J. Human Movement Studies 42 (2002).
* Laste ja noorte jooksutreening (2006)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Türn, O. Tuuled Toomelt. Tallinn, 1971, 159–161
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 328; II, 117
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 428

## Välislingid
*
Rat King

**"Rat King"** on 2012. aastal esilinastunud Eesti-Soome põnevusfilm.

Filmi režissöör ja stsenarist on Petri Kotwica. Peaosades mängivad Max Ovaska ja Julius Lavonen. Teistes osades astuvad üles Maarja Jakobson, Külliki Saldre ja Kene Vernik.
## Süžee
18-aastane Jury on lootusetult sõltuvuses arvutimängudest. Lähedaste survel on poiss viimaks nõus virtuaalmaailmast loobuma, kuid just siis ilmub välja Niki koos vastupandamatu arvutimänguga, mille eesmärgiks on missioonid täide viia reaalses elus.
Vaatamata hoiatustele siseneb mängu ka Jury. Kiiremate tulemuste nimel võtab temaga äravahetamiseni sarnane Niki üle Jury argipäevase elu ning koos jõutakse uutele tasanditele nii virtuaalses kui ka reaalses elus. Piirid eri maailmade vahel kaovad ning mõistatuseks jääb, mis mängu Niki tegelikult mängib. Ja kas see ongi üldse enam mäng?

## Viited