open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Estcoy-8

**Estcoy-8** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis maist novembrini 2009. Üksuse ülem oli major Tarvo Luga.

Üksus teenis patrullbaasis Pimon ning sooritas patrulle Helmandi provintsis asuvas Nad-e-Ali piirkonnas.

Estcoy-8 vahetas välja major Raigo Paimla juhitud Estcoy-7, mis alustas teenistust Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis Now Zadis 2008. aasta novembris.

Erik Tikan valmistas selle põhjal täispika dokumentaalfilmi "Estcoy-8", mis esilinastus 9. jaanuaril 2022. Teleesilinastus oli ETV-s 10. jaanuaril 2022.

## Langenud

* 15. juunil 2009 langes lahingoperatsiooni käigus veebel Allain Tikko.
* 23. augustil 2009 langes Helmandi provintsis lahinguülesandeid täites kaks kompanii lahingpioneeri, veebel Eerik Salmus ja seersant Raivis Kang.

#### Lahkunud pärast missiooni

*29. augustil 2010 sooritas enesetapu missioonil raskelt haavata saanud kapral Aare Viirmaa.
*29. mail 2015 sooritas enesetapu missioonidel saadud posttraumaatilise stressihäire all kannatanud kapral Rivo Ekbaum.
* 6. jaanuar 2025 vigastas ennast surmavalt seersant Meelis Ait.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
*Estcoy-E
*Estcoy-7
*enesetapumõtted

## Viited

## Kirjandus
*Toby Harnden, «Ülestõusnud surnud: Walesi kaardivägi ja tegelik lugu brittide sõjast Afganistanis» (inglise *«Dead Men Risen: The Welsh Guards and the Real Story of Britain’s War in Afghanistan»*), 2010, (lühikirjeldus Postimehes)

## Välislingid
*Kaitseväe Peastaabi fotod: Estcoy-8 teelesaatmine Tallinna Lennujaamas 3. mail 2009 
*Afganistanis langes kaks kaitseväelast – Postimees, 23. august 2009 
*Laaneots: Estcoy-8 sõdurid tegutsevad lahinguolukorras külmavereliselt ja oskuslikult – Postimees, 4. oktoober 2009 
*Erik Tikani dokumentaal "Estcoy-8" Levilas 2022. aastal
Glükosüülimine

**Glükosüülimine** on keemiline protsess, mille käigus kovalentselt ühendub sahhariidühik (glükosüüldoonor) mistahes teise molekuliga (aktseptor), moodustades glükokonjugaadi. Tavaliselt toimub ühendumine glükosüüldoonori anomeerse otsa ning aktseptori hüdroksüülrühma kohal, mistõttu glükokonjugaati ühendab glükosiidside. Selliseid ühendeid nimetatakse *O*-glükosiidideks, kuid tuntud on ka *N*-, *C*- ja *S*-glükosiidid.

Biokeemias on glükosüülimine on glükaanide liitmine valkudele ja lipiididele ensüümide abil. Glükosüülimine kuulub valkude translatsioonijärgsete modifikatsioonide hulka. Glükosüülimist ei tohiks segamini ajada glükaatimisega, mis toimub mitteensümaatiliselt.
Heinrich von Thurn

**Heinrich von Thurn–Valsassina** (rootsi **Henrik von Thurn**, tšehhi **Jindřich Thurn**; hukkus 20. augustil 1656 Riias) oli Böömimaa päritolu Rootsi sõjaväelane, riiginõunik, Tallinna ja Eestimaa kuberner.

Ta osales Kolmekümneaastase sõjas, kus temast sai 1646. aastal Sønderborgi hertsogi kompaniiülem ja ooberst. Pärast sõda määrati ta 1649 Riia kuberneriks. 1651. aastal sai temast Rootsi kindralmajor. 1653. aastal tegi kuninganna Kristiina temast riiginõuniku ning määras 16. augustil Eestimaa kuberneriks.

Ta hukkus tõenäoliselt Teises Põhjasõjas 20. augustil 1656 Vene-Rootsi sõja (1656–1661) Riia piiramisel, kui Vene eelvägi lähenes Riiale 20. augustil ja sundis Pärnu krahvi Heinrich von Thurni juhtimise all olnud rootslased linna taganema. Von Thurn on maetud Riia toomkirikusse.

Ta oli Thurni, Valsassina ja Pärnu krahv, Kreuzi (Creutz, Gorizia ja Gradisca krahvkonnas) vabahärra, Veliši (*Wellisch*), Vintířovi (*Winteritz*), Göttingi, Loßdorfi ja Wennegardi härra.

## Perekond
Tema vanemad olid Rootsi ooberst ja Pärnu krahv Franz Bernhard von Thurn (ka František Bernard von Thurn; 1592–1628) ja Alam-Austriast pärit krahvitar Magdalena Prüschenk von Hardegg (Hardeck, suri 1651 Pärnus). Tema vanaisa oli Karlštejni lossikrahv, Kolmekümneaastase sõja Böömimaa mässu üks juhte ja 1629 aastast Rootsi teenistuses olnud kindral Heinrich Matthias von Thurn (1580–1640), kes oli Ingerimaa kuberner (1629) ja Pärnu härra. Heinrichi isa ja vend krahv Christian von Thurni (1624–1640) on maetud Tallinna Toomkirikusse. Ta oli abielus Anna Markéta Haugvicovága (Haugvic z Biskupic, von Haugwitz) ja hiljem 1648 Johanna Margaretha von Baden-Hochbergiga (1623 Carlsburg – 1661 Audru), kes oli Baden-Durlachi markkrahv Friedrich V (1594–1659) ja tema esimese naise, Württembergi hertsog Friedrich I (1557–1608) tütre, Barbara von Württembergi (1593–1627) tütar, ning lesestunud abielust Kolmekümneaastase sõjas Rootsi feldmarssal olnud Johan Gustafsson Banériga (1596–1641).

### Sugupuu

## Viited
Oreliprospekt

**Oreliprospekt** (ka *oreli prospekt*) on oreli nähtav osa, mis koosneb *Principali* registri viledest ja oreli kapist. Orelite prospektid on sageli rikkalikult kaunistatud, eriti barokkpillide omad. 

16.–18. sajandil pöörati oreliehituses orelite kaunistamisele erilist tähelepanu. Barokkorelite prospektid olid sageli kaunistatud tornikeste ja skulptuuridega. Mõnede orelite prospektid on kunstiteosed ja moodustavad koos kiriku interjööriga ühtse terviku. Kaunistuste tegemisel kasutati pulber- ja lehtkulda. 

Kuna orelite prospektid on puidust, siis on oluline, eriti vanade orelite puhul, hoida kirikutes ühtlast sisekliimat. Keskküte mõjub vanadele pillidele hävitavalt, sest keskküttega kirikutes on õhuniiskus madal ja vana puit kuivab lõhki. Seetõttu tuleb kirikutes hoida orelitele sobivat õhuniiskust (60–80%). Selleks võib appi võtta õhuniisutuse seadmed või kasutada kirikute kütmisel muid võimalusi.
Euroopa Liidu politseimissioonid

**Euroopa Liidu politseimissioonid** on Euroopa Liidu Nõukogu otsuse alusel Euroopa Liidu osalisriikide, Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide, kes onNATO liikmed, ja ühinemiskandidaatriikide, samuti mitteliikmesriikide, kes on OSCE liikmed, korrakaitseorganisatsioonide liikmete abil läbiviidavad korratagamisoperatsioonid kriisipiirkondades.

## Euroopa Liidu politseimissioon Bosnias ja Hertsegoviinas
Esimene missioon EL-i ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames oli politseimissioon Bosnias, mis algas jaanuaris 2003.
* politseimissioon EUPM Bosnias ja Hertsegovinas
## Euroopa Liidu politseimissioon Gruusias
* vaatlusmissioon EUMM Gruusias

## Euroopa Liidu politseimissioon Palestiina aladel

## Euroopa Liidu väljaõppemissioon [[EUPOL]] Afganistanis
* Politseimissioon EUPOL Afganistan abistab Afganistani politseijõudude ülesehitamisel. Missioon on nõuandjaks, ülevaatajaks ja väljaõpetajaks mitmel tasandil – Afganistani siseministeeriumis, regionaalsel ja provintsitasandil. 

Missiooni tegevuse aluseks on 30. mail 2007 vastu võetud EL-i ühismeede, mille alusel alustas missioon tegevust 15. juunil 2007. Missioonil osaleb 23 Euroopa Liidu liikmesriiki ja 4 EL-i mittekuuluvat riiki.

## Välislingid
* Pärnu politseinik ELi politseimissioonist ja Bosniast
* Kuusalu juhtivkonstaabel HEIGO REINEK töötas ligi aasta Bosnia ja Hertsegoviina Vabariigis
* Kelam: ELi politseimissioon oleks panus Gruusia olukorra stabiliseerimisse
* Eesti politseinik aitab Afganistani politseijõude arendada ja õpetada
* Eesti toetab politseimissiooni Afganistanis ligi poole miljoni krooniga
* Afganistani julgeolekujõud ja riigi tulevik
Arnold von Tideböhl

**Arnold Gustav Wilhelm von Tideböhl**, Venemaal tuntud kui *Arnold Andrejevitš* (vene keeles *Арнольд Андреевич фон Тидебель*) (16. veebruar (ukj 28. veebruar) 1818 Tallinn − 30. august (ukj 11. september) 1888 München, Baieri kuningriik) oli baltisaksa päritolu ametnik, jurist, luuletaja ja ajakirjanik. Salanõunik (1867). Baltische Monatsschrifti kaasasutaja (1859).

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee

Põlvnes XVIII sajandi 30. aastatel Eestimaale rännanud Pommeri suguvõsast. Tema isa oli Tallinna sündik ja hilisem riiginõunik Johann Heinrich von Tideböhl (1786−1856), kes tõusis Püha Vladimiri ordeni kaudu aadliseisusse. Tema ema Marie Auguste Eleonore von Rickmann (1789−1861) põlvnes Liivimaa matrikliaadli hulka kuulunud Branti mõisnike suguvõsast. Omandas hariduse Võrus Krümmeri õppeasutuses. Aastatel 1835−1838 tudeeris Tartu ülikoolis õigusteadust. 1840. aastal kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi.

### Riigiteenistuses
Pärast ülikoolistuudiumi lõppu astus ta 1840. aastal Venemaa tsiviilteenistusse ja temast sai Liivimaa kubermanguvalitsuse ametnik. Juba järgmisel aastal nimetati ta prokuröriks Pärsia Širvani khaaniriiki. Seejärel lähetati Taga-Kaukaasiasse, kus asus ametisse maakonnakohtu liikmena.

### Liivimaa kubermanguametnik
Alates 1845. aastast teenis Liivimaa kubermanguvalitsuses Riias. 1845−1848 oli ta sekretär, seejärel kuni 1853. aastani kantselei direktor ja lõpuks valitsusnõunik (1853−1857). Järgnevalt teenis Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri käsutuses: 1857−1860 oli ta kantselei direktor ja seejärel 1868. aastani eriasjade ametnik. 1867. aastal anti talle salanõuniku teenistusaste.

### Riigiteenistuses Peterburis
1868. aastal siirdus ta Peterburi, kus temast sai Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku kantselei II osakonna liige. Töötas Läänemerekomitees, 1869−1877 oli ühtlasi Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi ilmalik liige.

### Viimased teenistusaastad
1879. aastal lähetati ta Tartusse, et valmistada ette Balti provintsiaalõiguse täienduste seadusloomet. 1882. aastal läks riigiteenistusest erru.

## Immatrikuleerimine rüütelkonna matriklisse
1867. aasta novembris võeti ta Liivimaa, 1868. aasta 28. juunil (vkj) Eestimaa ja 24. augustil (vkj) Saaremaa ning 1875. aasta 8. märtsil (vkj) Kuramaa rüütelkonna matriklisse.

## Auastmed

## Tunnustus
### Venemaa autasud
* Püha Anna ordeni II klass koos keisrikrooniga (1855)
* Püha Vladimiri ordeni III klass (1864)
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1866)
* Püha Anna ordeni I klass (1870)
* Püha Vladimiri ordeni II klass (1872)
* Valge Kotka orden (1875)

### Välismaa autasud
* Preisimaa Hohenzollerni Koja ordeni I klass

### Auliiksmesus
*Ajaloo- ja Arheoloogia Seltsi auliige (1877)

## Isiklikku
Tema noorem vend August Johann Sigismund von Tideböhl (1824–1890) oli insener-kindral ja Nikolai Inseneriakadeemia ülem (1866–1886).

## Viited

## Välislingid
*
*
Nikolai Gorinov

**Nikolai Gorinov** (7. jaanuar 1914 Tartu – 19. juuli 1959 Ida-Virumaa) oli Eesti farmatseut.

Õppis 1931–1939 (lõpetas) Tartu Ülikoolis farmaatsiat.

1938. aastast töötas Tartu Ülikooli farmakognoosia instituudi abijõuna, hiljem oli Palamuse apteegi juhataja.

Ta arreteeriti NKVD poolt 1950 ja oli kuni 1955. aastani vangilaagris Komi ANSVs.

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti teenetemärgi I klassi (kuld)medal

## Isiklikku
Peep Ilmet on tema poeg.

## Viited

## Välislingid
*geni.com
Archibald Keyserling

**Archibald Peter Theophil Alexander Gebhard Eduard von Keyserling** VR I/3 (läti **Arhibalds Pēteris Teofils fon Keizerlings**; 6. november 1882 Augustenhof, Grobiņa lähedal – 15. detsember 1951 Frankfurt) oli baltisaksa päritolu Venemaa Keisririigi sõjalaevastiku 2. järgu kapten ja Läti Vabariigi sõjalaevastiku ülem ja admiral. Ta oli krahv.

## Tunnustus
*29. aprill 1925 Vabadusristi I liigi 3. järk (nr 3081)

## Viited

## Välislingid
*
Koit (Tallinna kino)

**Koit** oli kino Tallinnas Pääskülas aadressil Rännaku puiestee 1. See tegutses aastatel 1964–1995. 

Alates 2002. aastast tegutseb hoones Nõmme Avatud Noortekeskus. Endisest kinosaalist on kujundatud ekstreemspordikeskus.

Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi ja sama tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tartus (Ekraan) ja Kohtla-Järvel (Kosmos).

## Viited

## Kirjandus
* Triin Olvet. Kümne aastaga on Tallinna kinoilmast kadunud india filmid ja kümme filmivaatamise kohta. / Postimees, Tallinna uudised. 22. detsember 1998

## Välislingid
*Nõmme Avatud Noortekeskuse koduleht
* ME Kino "Koit" likvideerimine. Tallinna Linnavalitsuse korraldus nr 2977. 15. detsember 1994
Charlotte koob võrku (täpsustus)

"**[[Charlotte koob võrku]]**" on E. B. White'i jutustuste kogu.

Teose järgi tehtud **filmid**:
* "**[[Charlotte koob võrku (film 1973)|Charlotte koob võrku]]**", 1973. aasta joonisfilm.
* "**[[Charlotte koob võrku 2: Wilburi suur seiklus]]**" (Charlotte's Web 2: Wilbur's Great Adventure), 2003. aasta joonisfilm.
* "**[[Charlotte koob võrku (film 2006)|Charlotte koob võrku]]**", 2006. aasta film Dakota Fanninguga peaosas.
Koit (täpsustus)

**[[Koit]]** on hommikupoolne hämarik.

**[[Koit (perekonnanimi)|Koit]]** on ka perekonnanimi.

**[[Koit (eesnimi)|Koit]]** on ka eesnimi.

Koidu järgi on nime saanud:

## Kinod
***[[Koit (Narva kino)|Koit]]**, Narva kino
***[[Koit (Tallinna kino)|Koit]]**, Tallinna kino
***[[Koit (Tõrva kino)|Koit]]**, Tõrva kino

## Koorid
*Segakoor Koit, Viljandis tegutsev segakoor
***[[Koit (väliseesti koor)|Koit]]**, väliseesti meeskoor Suurbritannias Bradfordis

## Laulud
* "**[[Koit (Mihkel Lüdig)|Koit]]**", Mihkel Lüdigi laul
* "**[[Koit (Tõnis Mägi)|Koit]]**", Tõnis Mäe laul

## Taimesordid
***'[[Koit (roos)|Koit]]**', Eestis aretatud roosisort
***'[[Koit (õunasort)|Koit]]**', õunasort

## Väljaanded
***[[Koit (ajaleht)|Koit]]**, Põlvamaa ajaleht
***[[Koit (Lihula)|Koit]]**, Lihulas ilmunud ajaleht
***[[Koit (ajaleht, 1899)|Koit]]**, Tallinnas ilmunud ajaleht
***[[Koit (ajaleht, 1906)]]**

## Muu
***[[Koit (eesnimi)|Koit]]** on eestipärane mehenimi
***[[Koit (Põlva rajooni kolhoos)|Koit]]** oli kolhoos Põlva rajoonis.
***[[Koit (selts)|Koit]]**, 1869–1940 tegutsenud Viljandi mängu- ja lauluselts
***[[Koit (laev 1942)|Koit]]**, aurulaev 
***[[Koit (tudengisatelliit)|Koit]]**, tudengisatelliit

## Vaata ka
* Koidu tänav
* Punane Koit (riigimajandid ja tekstiiliettevõte jne)
Tommy Burns

**Thomas Burns** (tuntud kui **Tommy Burns**; 16. detsember 1956 Glasgow – 15. mai 2008 Glasgow) oli Šoti jalgpallur ja treener.

Jalgpallurina oli ta poolkaitsja. Suurema osa klubikarjäärist (1973–1989) mängis ta Celticus, kellega tuli kuus korda Šotimaa meistriks. Aastatel 1989–1994 mängis ta Kilmarnockis. Šotimaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1988 kokku kaheksa mängu.

Aastatel 1992–1994 oli ta Kilmarnocki, 1994–1997 Celticu ja 1998–1999 Inglismaa klubi Reading peatreener. 2000. aastatel töötas ta Šotimaa jalgpallikoondises abitreenerina.

Ta suri 51-aastaselt nahavähki.
Koit

**Koit** ehk **koidik** on hommikupoolne hämarik, mis eelneb päikesetõusule. Koit avaldub taeva heleduse ja värvuse muutumises.

Koidu kohta on eesti keeles kasutatud ka sõna "**agu**".

Koidu ajal päike ei paista, aga täiesti pime enam ei ole. Päikesekiired hajuvad natuke Maa atmosfääris, mistõttu osa päikesekiirgusest jõuab vaatlejani juba siis, kui päikest veel näha ei ole.

Koidu ajal muutub taevas heledamaks, eriti seal, kust päike tõusma hakkab. Sellega võivad kaasneda mitmesugused optilised nähtused, eriti taeva muutumine punakaks või roosakaks (koidupuna). Samasugused optilised nähtused toimuvad päikeseloojangule järgneva eha ajal (ehapuna).

Kõige kiiremini toimub koit võrdpäevsuse ajal ning selle kestus sõltub aastaajast ja laiuskraadist.

Kõige lühemat aega kestab koit ekvaatoril, kus päike tõuseb silmapiiri suhtes täisnurga all. Kõige kauem kestab koit poolustel, kus päike tõuseb korra aastas, kevadisel pööripäeval, ja loojub samuti korra aastas, sügisesel pööripäeval. Poolusel kestab koit mitu nädalat.

Paljudes mütoloogiates on olemas eraldi koidujumal, tavaliselt naissoost, eraldi päikesejumalast, kes on tavaliselt meessoost. Näiteks vanakreeka mütoloogias on koidujumalanna Eos, vanarooma mütoloogias Aurora ja slaavi mütoloogias Zornitsa. Hinduismis on koidujumal Aruna meessoost.

## Vaata ka
*eha
*hämarik

## Viited
Endotsentriline fraas

**Endotsentriline fraas** on fraas, mille peasõna võib esineda ka ilma laiendita ja samas täita terve fraasiga samaväärset süntaktilist funktsiooni. St et laiendi(te) väljajätmine ei muuda lauset arusaamatuks, grammatiliselt valeks ega riku lause põhistruktuuri, kuid muudab pisut lause tähendust.

Eesti keeles on **endotsentriline** näiteks nimisõnafraas, vrd
* *Aknalaual oli [ilus valge *'küünal**].'' - nimisõnafraasi peasõna on [[nimisõna]] ''küünal'' 
:''Aknalaual oli [valge **küünal**].''
:''Aknalaual oli **küünal**.''

Endotsentrilisele fraasile vastandub **eksotsentriline fraas**, kus peasõna või laiend ei saa üksi täita sedasama süntaktilist funktsiooni, mida tervikfraas. St et eksotsentrilise fraasi peasõna ega laiendit ei saa lausest välja jätta, sest muidu muutub lause tähendus või saadakse grammatiliselt ebakorrektne lause.

==Eesti keel==
**Endotsentrilised** on eesti keeles [[nimisõnafraas]], [[omadussõnafraas]], [[määrsõnafraas]] ja [[tegusõnafraas]].

[[Nimisõnafraas]], vrd näiteks
* ''[Suur kollane **õun**] kukkus põõsasse.'' - nimisõnafraasi peasõna on [[nimisõna]]  ''õun''
:''[Kollane **õun**] kukkus põõsasse.''
:***Õun*** ''kukkus põõsasse.''

[[Omadussõnafraas]], vrd näiteks
* ''Õun oli [mõnusalt **maitsekas**]''. - omadussõnafraasi peasõna on [[omadussõna]] ''maitsekas''
:''Õun oli **maitsekas**.

[[Määrsõnafraas]], vrd näiteks
* ''Auto peatus [üsna **järsult**].'' - määrsõnafraasi peasõna on [[määrsõna]] ''järsult''
:''Auto peatus **järsult**.''

* ''Lennuk sõitis [väga **kõrgel**].'' - määrsõnafraasi peasõna on [[määrsõna]] ''kõrgel''
:''Lennuk sõitis **kõrgel**.

[[Tegusõnafraas|Tegusõnafraas:]]
*[[finiitfraas]], vrd näiteks
: ''Neiu [**laulab** lemmiklaulu].'' - tegusõnafraasi peasõna on [[tegusõna]] ''laulab''
: ''Neiu **laulab**.''

*[[infiniitfraas]], vrd näiteks
: ''Poiss läks [malet **mängima**].'' - tegusõnafraasi peasõna on [[tegusõna]] ''mängima''
: ''Poiss läks **mängima**.''

: ''Mees soovis kangesti [maja **ehitada**].'' - tegusõnafraasi peasõna on [[tegusõna]] ''ehitada''
: ''Mees soovis kangesti **ehitada**.''

**Eksotsentrilised** on eesti keeles
* [[kaassõnafraas]], vrd
''Tüdruk jooksis [trepist **üles**].'' - kaassõnafraasi peasõna on [[kaassõna]] ''üles''
: uus tähendus: ''Tüdruk jooksis üles.''
: grammatiliselt ebakorrektne: ''Tüdruk jooksis trepist.''

''Seisin [maja **lähedal**].'' - kaassõnafraasi peasõna on [[kaassõna]] ''lähedal''
: uus tähendus: ''Seisin lähedal.
: grammatiliselt ebakorrektne: ''Seisin maja.''

* [[hulgasõnafraas]], vrd 
''Lund sadas [**kolm*' päeva].* - hulgafraasi peasõna on hulgasõna *kolm*
: uus tähendus: *Lund sadas päeva.*
: grammatiliselt ebakorrektne: *Lund sadas kolm.*

## Viited
Üheaastased talvetaimed

**Üheaastased talvetaimed** on üheaastased taimed, mis idanevad sügisel või talvel, õitsevad hilissügisel, talvel või varakevadel ning säilivad suvel ainult seemnetena. 

Nad kasvavad tavaliselt maa lähedal, kus nad jäävad külmematel öödel lume alla. 

Üheaastased talvetaimed takistavad talvel ja varakevadel pinnase erosiooni ning on loomadele toiduks.   

## Näiteid
*hõlmine iminõges 

## Viiteid
PVL-100

**PVL-100** on Eesti Piirivalve endine laev. See ehitati 1958. aastal Soomes ja läks seejärel Soome Piirivalve teenistusse. Laev kandis tollal nime **Telkkä**.

16. novembril 1992 kinkis Soome Telkkä ja kaks tema sõsarlaevad Kuikka ja Kaakkuri Eesti Piirivalvele. Piirivalves said laevad nimeks vastavalt PVL-100, PVL-101 ja PVL-102. Põhja piirivalvepiirkonnas teeninud PVL-100 võeti teenistusest maha aastal 2000, kui teenistust alustas uus Eestis ehitatud laev PVL-111 Vapper.

16. juulil 2002 andis Eesti Piirivalve laeva Kotka linnale üle. Seal sai laev tagasi oma endise nime ja temast sai muuseumieksponaat Kymmenlaakso meremuuseumis.

## Välislingid
*Koskelo klassi laevadest (soome keeles)
*Telkkä Kotka meremuuseumis (pilt)
*Pilt Telkkäst Soome Piirivalve koosseisus
Prospekt

Sõnal **prospekt** on mitu tähendust:
* lai, enamasti puudega palistatud sirge tänav ehk avenüü, näiteks Nevski prospekt Peterburis (sõna *prospekt* kasutatakse eesti keeles selles tähenduses vene keele mõjul);
* õhuke tutvustav trükis, sageli voldik, näiteks reklaam- või turismiprospekt;
* raamatu lühike ülevaatlik kavand, näiteks sõnaraamatu prospekt;
* oreliprospekt on oreli nähtavad osad: kapp ja viled.
Pamiiri keeled

**Pamiiri keeled** on iraani keelte alamrühm.

## Sugupuu
*indoeuroopa keeled
**indoiraani keeled
***iraani keeled
****iraani keelte idarühm
*****iraani keelte kagurühm
******pamiiri keeled

## Liigitus
*šugni-jazgulami keeled
**šugni keel Tadžikistanis
**sarikoli keel Hiinas
**jazgulami keel Tadžikistanis
*mundži keel Afganistanis
*iškašimi keeled või murded Afganistanis
*vahhi keel Pakistanis
*jidga keel Pakistanis

ENE 1. köite kohaselt: 
#šugni keel
#rušani keel
#bartangi keel
#orošori keel
#hufi keel
#jazgulami keel
#iškašimi keel
#vahhi keel

EE 7. köite kohaselt: 
#šugni-rušaani keeled 
##bartangi keel
##rošorvi keel
##rušaani keel
##sarikoli keel
##šugni keel ehk šugnaani keel
#iškašiimi keeled
#jazgulaami keeled
#mundži keeled
##mundžaani keel
#vahaani keeled

## Osundused
Kodanliku Õhukaitse Nõukogu

**Kodanliku Õhukaitse Nõukogu** oli Siseministeeriumi nõuandev organ kodanliku õhukaitse alal.

Nõukogu koosseis kinnitati Vabariigi Valitsuse poolt 22. detsembril 1938. 

## Nõukogu koosseis
* Siseministeeriumist: Politseitalituse direktor Juhan Sooman, nõukogu esimees
* Kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhataja kolonelleitnant Rudolf Vaharo VR I/3, nõukogu abiesimees
* Sõjaministeeriumi esindaja: Dietrich Buxhoeveden (gaasiasjanduse juhataja k. t.); vabastatud 7. juunil 1940, tema asemele nimetatud major Karl Laev (Sõjaväe Varustusvalitsuse relvastusosakonna riistade jaoskonna ülem)
* Teedeministeeriumi esindaja: Otto Org (Õhusõiduosakonna direktor)
* Majandusministeeriumi esindaja: Aleksander Kits (Üldosakonna direktor)
* Haridusministeeriumi esindaja: kolonel Johannes Vellerind VR I/3 (Noorsoo ja Vabahariduse Osakonna direktor)
* Sotsiaalministeeriumi esindaja: Johannes Mälton (Tervishoiu ja Hoolekande Talituse abidirektor) 
* Sõjavägede Staabi esindaja: kolonelleitnant Johannes Soodla VR II/2 ja II/3 (1. osakonna ülem); ametist vabastatud 7. juunil 1940, tema asemele nimetatud kolonelleitnant Alfred Luts (I osakonna ülem)
* Kaitseliidu esindaja: kolonel Jaan Maide VR II/3 (Peastaabi ülem); ametist vabastatud 7. juunil 1940, tema asemele nimetatud kolonel August Balder VR II/3 (Peastaabi ülem)
* Eesti Linnade Liidu esindaja: August Maramaa (Viljandi linnapea)
* Eesti Maaomavalitsuste Liidu esindaja: Paul Männik (peasekretär)
* Eesti Punase Risti esindaja: Boris Voogas (abipresident)
* Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu esindaja: Artur Keller (esimees)
* Kaubandus-Tööstuskoja esindaja: Alfred Sinisoff (juhatuse liige)
* Majaomanikkude Koja esindaja: Jaan Masing (esimees)
* Arstide Koja esindaja: Adalbert Lübek (esimees)
* Insenerikoja esindaja: Madis Nõu (nõukogu liige)
* Rohuteadlaste Koja esindaja: Karl Jürisoo (esimees)

## Kirjandus
* Kodanliku Õhukaitse Nõukogu isiklik koosseis. Uus Eesti, 23. detsember 1938, nr. 351, lk. 9.
Lisa esimene sõna

"**Lisa esimene sõna**" (ingl *Lisa's First Word*) on "Simpsonite" 4. hooaja 10. jagu, mis jõudis eetrisse 3. detsembril 1992. aastal.

## Tegevustik
Kui Homer, Marge, Bart ja Lisa üritavad edutult Maggiet rääkima panna, otsustab Marge jutustada loo Lisa esimesest sõnast.

### 1983. aasta märts
Homer, Marge ja beebi Bart elavad Springfieldi Lower East Side'i linnaosas korteris. Ühel päeval teatab Marge Homerile ja Bartile, et on rase. Bart kujutab ette väikevenda, keda ta saab lollustega hakkama saades patuoinaks teha. Marge ütleb Homerile, et kuna nende pere suureneb, on vaja suuremat kodu. Kuid neil on ainult 15 000 dollarit. Lõpuks nad leiavad sobiva maja aadressiga 742 Evergreen Terrace (praegune Simpsonite kodu) ja saavad selle osta Homeri isa vana maja maha müües.

1984. aastal on Bart 1-aastane ja Simpsonid kolivad oma uude kodusse. 2-aastaselt vaatab Bart esimest korda kloun Krusty saadet ning Itchy ja Scratchy multikaid. Krusty alustas Los Angeleses toimuvatele olümpiamängude kampaaniat oma Krustyburgeri hamburgerirestorani ketiga - kraabi-ja-võida tüüpi loteriiga, kus mängija kraabib loteriipiletilt maha ühe spordiala nimetuse ja kui USA võidab sellel alal kulla, saab mängija tasuta hamburgeri. Aga loteriipiletid on koostatud nii, et seal on ainult spordialad, kus "kommunistid alati võidavad". Kuid sotsialismimaad boikoteerivad neid olümpiamänge, Krusty kaotab 44 miljonit dollarit ja Homer saab palju tasuta hamburgereid.

Bart peab loobuma oma võrevoodist, kuna see on uue beebi jaoks. Bart keeldub ning Homer teeb talle uue kurja klouni kujulise voodi, mis Barti niivõrd hirmutab, et ta ei jää magama. Kui beebi hakkab sündima, sõidavad Homer ja Marge haiglasse ja jätavad Barti naabrite, Flandersite perekonna juurde. Kui Bart koju jõudis, siis talle ei meeldi uus beebi – Lisa. Kõik peale Barti ütlevad, et ta on ilus. Pärast teeb Bart Lisale halba – lõikab tal juuksed majapidamiskääridega maha, topib ta marke täis ja paneb postkasti ning lükkab ta sisse Flandersite maja koeraaugust, kuid iga kord karistatakse Barti teda nurka pannes. Pärast pakib Bart oma asjad pampu, kavatsedes kodust lahkuda. Kuid siis ütleb Lisa oma esimese sõna "Bart". Bart avastab, et Lisa oskab rääkida ja tunnustab teda oma väikeõena. Kuid Homer on pettunud, et ei Bart ega Lisa kutsu teda issiks (*daddy*), vaid Homeriks.

### Tagasi 1992. aastas
Bart ja Lisa kaklevad. Homer paneb Maggie voodisse ning räägib, et mida kiiremini õpivad lapsed rääkima, seda kiiremini õpivad nad ka vastu rääkima ja soovib, et Maggie ei räägiks kunagi ühtegi sõna. Kuid pärast Homeri lahkumist ütleb Maggie sõna "*daddy*" (issi) ja jääb magama.

## Välislingid
*
Georg Friedrich Schmahl

**Georg Friedrich Schmahl** (15. november 1700 Heilbronn – 26. august 1773 Ulm) oli Saksamaa oreliehitaja.

Georg Friedrich Schmahl õppis oreliehitust oma isa Johann Michael Schmahli juures. 

Georg Friedrich Schmahl ehitas oreleid Lõuna-Saksamaal Ulmi linna ümbruskonnas Švaabimaal. Ta ehitas Lõuna-Saksamaa barokkstiilis oreleid. Tema suurim töö on Roggenburgi kloostri kiriku orel (1761). Selle pilli vilestik hävis 1905. aastal, kuid säilinud on algsel kujul oreliprospekt. Samuti ehitas Georg Friedrich Schmahl oreleid ka külakirikutele, kokku 45 orelit, kuid paljud tema ehitatud orelid hävinesid juba 19. sajandil. Mõnel on säilinud algsel kujul prospekt ja vilestik hiljem taastatud.

Ka tema pojad Johann Matthäus Schmahl ja Georg Friedrich Schmahl (juunior) ehitasid oreleid, kuid põhiliselt siiski klavereid ja klavessiine.
PVL-101

**PVL-101** oli Eesti Piirivalve Koskelo klassi valvelaev.

PVL-101 ehitati 1955. aastal Soomes ja läks Soome Piirivalve teenistusse. Alus kandis tollal nime *Kuikka*.

16. novembril 1992 kinkis Soome *Kuikka* ja kaks tema sõsarlava Telkkä ja Kaakkuri Eesti Piirivalvele. Eesti Piirivalves sai laev nimeks **PVL-101**. 

Laev kanti hiljem tänu vanusele teenistusest maha.

## Välislingid
*Koskelo klassi laevadest (soome keeles)
*Pilt Kuikkast Soome Piirivalve koosseisus
PVL-102

**PVL-102** on Eesti Piirivalve endine laev. Laev ehitati 1957. aastal Soomes ja läks seejärel Soome Piirivalve teenistusse ning kandis tollal nime Kaakkuri.

16. novembril 1992 kinkis Soome Kaakkuri ja kaks tema sõsarlaevad Telkkä ja Kuikka Eesti Piirivalvele. Eestis sai laev nimeks PVL-102. 

## Välislingid
*Koskelo klassi laevadest (soome keeles)
*Pilt Kaakkurist Soome Piirivalve koosseisus
Pikker (laev 1995)

**PVL-103 Pikker** on mereväe patrull-laev. See on esimene pärast iseseisvuse taastamist Eestis ehitatud riigilaev, mis kuulus kuni 2023. aastani Politsei- ja Piirivalveameti laevastikku.

## Ajalugu

1994. aasta 20. mail toimus Tallinna Meretehases Pikri kiilupanek, tseremoonial keevitas õnnemündi kiilu sisse Piirivalveameti peadirektor Tarmo Kõuts. Laeva ehitusmaksumus oli 14,9 miljoni krooni, mis oli tolle aja kohta suur kulutus.

22. detsembril 1995 lasti Pikker Meretehases pidulikult vette. Laeva ristiema oli Eesti presidendi abikaasa Helle Meri. Veeskamisel osalesid ka president ise ja peaminister. Esimese korraga ei tahtnud ristimisel kasutatud šampanjapudel laeva vastu puruneda, kuid laeva pootsmani Peeter Valguta abiga see siiski õnnestus.

2006. aastal läbis laev kapitaalremondi, mille käigus vahetati välja ka endised vene 12ЧНС18/20 tüüpi peamasinad saksa MTU 10V2000M72 vastu.

Teenistuse käigus on Pikker külastanud muuhulgas Riiat, Liepajat ja Peterburi.

2014. aasta märtsis tabas laeva skandaal, kui ühe sõiduvahetuse meeskonnaliikmed peeti Tallinnas kinni, süüdistatuna seadusevastases võrkudega kalapüügis teenistusülesannete täitmise ajal.

23. juunil 2018 võttis Pikker osa mereparaadist Tallinna lahel.

3. jaanuaril 2023 viidi laev seoses Politsei- ja Piirivalveameti laevastiku likvideerimisega üle mereväkke, patrull-laevade divisjoni koosseisu.

16. detsembril 2025 arvati vastava tseremooniaga teenistusest välja patrull-laev EML Pikker, mis on ligi kolm aastakümmet järjepidevalt teeninud Eesti riiki. Edaspidi on laev nähtav kõigile huvilistele Eesti Meremuuseumis.

## Vaata ka
* Pikker (vahilaev)

## Viited

## Välislingid
* Pilt Pikri sillalt
Eduard von Baranoff

Krahv **Johann Eduard von Baranoff** (vene Эдуард Трофимович Баранов; 18. detsember 1811 Peterburi – vkj 22. juuli / 3. august 1884 Baden-Baden) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta oli kindraladjutant (1855), jalaväekindral (1869), Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner ja Riia sõjaväeringkonna vägede komandör 18. aprillist 9. oktoobrini 1866, ning Vilniuse, Kaunase, Hrodna ja Minski ehk Loodekrai kindralkuberner 9. oktoobrist 1866 kuni 2. märtsini 1868..

Alates 1868 Venemaa keisririigi Riiginõukogu liige ja 1881 Riiginõukogu Riikliku Majandusosakonna esimees. Eduard von Baranoffil oli tähtis osa Venemaa raudtee arengus.

## Autasud
*Püha Vladimiri orden 1. klass (1. jaanuar 1873)
*Andreas Esmakutsutu orden (1878)
*Andreas Esmakutsutu orden briljantidega (7. september 1882)
*Keiser Aleksander II ja Aleksander III portreed briljantidega (15. mai 1883)  

## Perekond
Eduardi vanemad olid Tallinnas sündinud Aruküla, Röa, Väätsa, Pikavere ja Prääma mõisa pärija (1808), tõeline riiginõunik Trofim von Baranoff (1779–1828) ja riigidaam Juliane Sophie von Adlerberg (1789–1864). Tema ema sai 1. juulil 1846 endale ja oma järglastele Venemaa Keisririigi krahviseisuse, oli 1856 aastast Püha Katariina ordudaam, ning keiserliku õukonna ministri ja jalaväekindrali Vladimir Adlerbergi (1793–1884) õde. 

Eduardi vennad Nikolai (1808–1883; Николай Трофимович), Alexander (1813–1888; Александр Трофимович) ja Tveri kuberner Paul (1814–1864; Павел Трофимович) olid samuti kõrgemad ohvitserid, ning õdedest Maria (sünd.1807) õukonnadaam ja Luise (1810–1887; Луиза Трофимовна Баранова) riigidaam (1876) ja abielus krahv Alexander von Benckendorffi adjutandiks olnud salanõuniku vürst Mihhail Golitsõniga (1800–1873).

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
Turu ja Ahvenamaa positsioon

**Turu ja Ahvenamaa positsioon** (vene *Або-Оландская шхерная позиция*) oli Peeter Suure Merekindluse loodepoolseim kaitsepositsioon, asudes Ahvenamaa ja Turu saarestiku skäärides. Kindlustuse vöönd pidi riivistama Põhjalahe, julgestama Eel- ja Peapositsiooni kaguserva. Staap asus Turus.

Ehitustööd positsioonil algasid 1916. aastal, kuid esimene maailmasõda aeglustas tööde lõpetamist.

## Keskalluvusega üksused ja asutused
*Turu-Ahvenamaa positsiooni ülema staap (*Штаб начальника Або-Оландской шхерной позиции*). Asukoht Turu  
* Rannikukaitsepositsiooni Rannikukaitsepatarei (*Артиллерия приморского фронта позиции (6 рот и склад)*). Asukoht Ahvenamaa   
* Turu laevastiku poolekipaaž (*Абоский флотский полуэкипаж*). Asukoht Turu   
* Ohvitseride laskurkooli kütipolk (*Стрелковый полк офицерской стрелковой школы*). Asukoht Ahvenamaa   
* Ahvenamaa merepataljon (*Оландский морской батальон*). Asukoht Ahvenamaa  
* Peeter Suure Merekindluse Maarinde 4. patarei ja 5. patarei (*4-я и 5-я батареи полевой артиллерии сухопутного фронта морской крепости Императора Петра Великого*). Asukoht Ahvenamaa   
* Ahvenamaa autokomando (*Оландская автомобильная команда*). Asukoht Ahvenamaa  
* Viapori kindlusesapöörikomando ja Viapori kindlusemiinipataljon (*Команды Свеаборгской крепостной саперной роты и Свеаборгского крепостного минного батальона*). Asukoht Ahvenamaa   
* Ahvenamaa positsiooni sandarmikomando (*Жандармская команда позиции*). Asukoht üle Ahvenamaa positsiooni
* Kovno kindluspolgu sõjatelegraafiroodu 1,2,3,4 ja tööroodud (*1-й, 2-й, 3-й и 4-й рабочие взводы Ковенской крепостной военно-телеграфной роты*). Asukoht Turu

## Raudteed
Kitsarööpmelisi raudteid ehitati Örö, Utö ja Ahvenanmandri saarele. Viimasel kasutati Saksa 0-2-0-tüüpi tankvedureid, mis olid ehitatud A. Borsigi tehases aastatel 1905–1910. Vagunitest oli 5–8 tonnise kandejõuga platvormid.

## Positsiooni rannakaitsepatareid
Tabeli andmed on seisuga 1. september 1917, võimalikud muutused positsioonil on ajast 1. oktoober 1914, 1. november 1915 ja 1. oktoober 1916. Patareide numbrid vastavalt tolleaegsele numeratsioonile.

## Vaata ka
* Peeter Suure Merekindlus

## Viited

## Välislingid
* Або-Оландская шхерная позиция 
* Расположение батарей Або-Оландской шхерной позиции
* Katanpäässä voi astella hunghuusien jäljillä Turun Sanomat
### Soome kaardid
* Kansalaisen Karttapaikka. Maanmittauslaitos
* Maps from Finland with aerial view. Fonecta 02.fi
Kylfingid

**Kylfingid** oli tõenäoliselt läänemeresoome päritolu rahvas, kes oli aktiivne viikingiaegses Põhja-Euroopas. Mitmed õpetlased, sealhulgas Edgar V. Saks, Carl Christian Rafn, B. Briem ja Sigurður Nordal toetavad seisukohta, mille kohaselt kylfingid tähendab vadjalasi.

Kylfingite tegevuse kirjeldusest Norra kuninga Harald Kaunisjuukse ajal (860-933), nagu sellest jutustab Egill Skallagrimssoni saaga, nähtub, et praeguses Põhja-Soomes põrkasid kokku Skandinaavia kuningate ja Põhja-Venemaad valitsevate kylfingite huvid laplaste ekspluateerimise küsimustes.

Kylfingitest räägivad ka Kreeka teated, mis osutavad samuti Põhja-Venemaale. Vene allikad nimetavad ilmselt samu kylfingeid *kolobjaagid*eks.

Ungarlaste suurvürst Taksony olevat Gesta Hungarorumi järgi  palganud ungari läänepiiri valvama *Kölpény´id (kölpények),* kes tulnud Venemaalt. Nad võtsid osa paljudest ungari sõjakäikudest ja sõdisid ka Svjatoslav I-ga Bulgaaria vastu. *Kölpény*eid on samuti kylfingide alla loetud (ehkki üksmeel puudub).

## Vaata ka
*Vadjalased

## Viited
Neeme Väli

**Neeme Väli** (sündinud 1. juunil 1965 Paides) on Eesti sõjaväelane (kindralmajor).

## Tegevus poliitikas
Neeme Väli oli 2022. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 159 häält ning ei osutunud valituks. 2023. aastal astus ta Keskerakonnast välja, pidades sobimatuks Mihhail Kõlvarti valimist Keskerakonna esimeheks, ja liitus Isamaa Erakonnaga.

## Haridus
Väli läbis 1993. aastal ohvitseride täiendus- ja väljaõppekursuse Eestis ning juhtimiskursuse Rootsi sõjaväeakadeemias. 1994. aastal läbis ta kergejalaväe kompaniiülema kursuse Hammelburgi jalaväekoolis Saksamaal. Aastatel 1998–1999 õppis ta Bundeswehri staabi- ja juhtimisakadeemias Saksamaal. 2006. aastal lõpetas Väli Tartu Ülikooli õigusinstituudi.

## Teenistuskäik
* 1990 Kaitseliidu Roosna-Alliku kompanii ülem
* 1991 Kaitseliidu Järva maleva pealik
* 1993. aastast teenib kaitseväes
* 1993 Kaitseliidu peastaabi ülem
* 1996 Kaitseliidu ülema kohusetäitja
* 1997 Kaitseväe juhataja nõunik
* 1999 Kaitsejõudude peastaabi operatiiv- ja väljaõppeosakonna vanemstaabiohvitser
* 2000 NATO Põhja-Euroopa väekoondise staabi staabiohvitser Hollandis
* 2003 Kaitsejõudude peastaabi analüüsi- ja planeerimisosakonna vanemstaabiohvitser
* 2004 Kaitsejõudude peastaabi analüüsi- ja planeerimisosakonna ülem
* 2006 Kaitsejõudude peastaabi ülema asetäitja
* 2007 – 28. veebruar 2011 Kaitseväe peastaabi ülem
* 2011 – Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures Brüsselis

## Auastmed
* 1993 nooremleitnant
* 1994 leitnant
* 1995 kapten
* 1996 major
* 2001 kolonelleitnant
* 2006 kolonel
* 2009 brigaadikindral
* 2012 kindralmajor

## Tunnustus
* 2006 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* Kaitseliidu Valgeristi III klass
* Kaitseliidu Valgeristi II klass
* Kaitseväe teenetemärk
* Kaitseliidu teenetemärgi eriklass
* Kaitseväe peastaabi teenetemärk
* Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"

## Isiklikku
Neeme Väli on Järvamaalt pärit kümnelapselise pere vanim laps. Tal endal on kuus last.

## Viited

## Välislingid
Jazgulami keel

**Jazgulami keel** ehk **jazgulaami keel** on  pamiiri keelte põhjarühma ehk šugni-jazgulami alarühma keel, mida 1994. a kõneles umbes 4000 inimest Tadžikistanis (1990. a umbes 3000). Arv on umbmäärane, sest rahvaloendustel pole neid eraldi märgitud. Keele tarvitajad on usutunnistuselt ismailiidid.

## Nimetused

* jazgulami keeles - [*/yůzdomi zəvəg/*]
* tadžiki keeles - [/yazgulomi/]
* inglise keeles - Yazgulyam, Yazgulyami, Iazgulem, Yazgulam

## Leviala

Jazgulami keelt räägiti Tadžikistanis Jazgulami jõe ümbruses Mägi-Badahšanis. 1954 küüditati peaaegu kogu elanikkond Vahši oru puuvillakasvandustesse. Hiljem on mõned küüditatuist tulnud tagasi koju.

## Murded

Pisierinevused on ülem- ja alamjooksu murde vahel.

## Keeleoskus

Emakeelt kõneleb 70%, laste seas 60%. Kirjakeelt pole. Emakeelest peavad lugu, kuid kirjakeeleks on tadžiki keel. (Jazgulami, šugni ja vahhi keele andmed on kahtlaselt sarnased ega pruugi olla tõesed.)

Keelt kasutatakse suulises asjaajamises, Vahši orus ainult kodus. Kirjakeeleks on tadžiki keel, kuigi hiljuti on jazgulami keele tarbeks lisamärkidega täiendatud ka kirillitsat ja selles on hakatud avaldama muuhulgas ajalehti.

## Viited

## Kirjandus

* Margus Kolga, Igor Tõnurist, Lembit Vaba ja Jüri Viikberg "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" Nyman&Nyman LNT 1993
lk 149 "Jazgulamid"

## Välislingid

*Jazgulami keel *Ethnologue.com* 
*Jazgulamid "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat"
Henrik Otto von Albedyl

Vabahärra **Henrik Otto von Albedyl** (saksa **Heinrich Otto von Albedyl**; 1666 Liivimaa – 1738 Hamburg) oli Rootsi sõjaväelane.

Põhjasõja ajal sai temast saksa tragunirügemendi ülem.

20. augustil 1709 määrati ta Riia asekuberneriks  ja oli Liivimaa kindralkuberneri kohusetäitja septembrist kuni 23. oktoobrini 1709.

1712 ülendati ratsaväe kindralmajoriks, 1714 määrati jalaväe kindralmajorina Jönköpingi rügemendi ülemaks. 1716 langes peale Stralsundi kindluse langemist taanlaste kätte vangi. Peale vabanemist sai temast peagi jalaväe kindralleitnant. 26. augustil 1719 määrati ta Riia kuberneriks, kuigi linn oli juba venelaste käes.

2. märtsil 1720 anti talle Rootsi vabahärratiitel ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda vabahärra suguvõsana Albedyl nr. 182.

1724 lahkus ta Rootsi teenistusest ja määrati 1725 Hamburgi ülemkomandandiks.

## Perekond
Tema vanemad olid Ageri mõisniku Georg von Albedyli (surn.1629) poeg, Stalbe (*Stolben*) ja Aggeri (*Aggers*) mõisnik Otto Albedyl ja Anna Dorotea [Gertruda?] von Rosen. Teistel andmetel Georg Georgsson Johan von Albedyl ja Margaretha Hinriksdotter Patkull.

Ta abiellus Elisabet Anna von Schwicheldtiga (Swickeld), kes oli Goslari, Peine ja *Flacksstocken*i härra ja Hildesheimi stifti pärusmarssal (*Erbmarschalck*) Cordt Dietrich von Schwicheldti (Cordt Diedric Caspersson von Swickeld) ja Anna Dorothea von Krami tütar. Abielust sündisid:
* Fredrik Christian von Albedyl, Hannoveri kammernõunik.
* Otto von Albedyl, Saksi sõjaväelane (kapten).
* Barbro Fredrika von Albedyl, 1721. aastast õuemarssal krahv Hans Henrik Taube abikaasa.

## Viited
Jidga keel

**Jidga keel** on pamiiri keelte hulka kuuluv keel, mida 2000. aastal kõneles 6145 inimest Pakistanis. Keeletarvitajad on usutunnistuselt ismailiidid.

ISO 639-3 keelekood on ydg.

## Nimetused

Inglise keeles: Yidgha, aga ka Yudgha, Yudga, Yidga, Lutkuhwar

## Leviala

* Pakistanis: Chitralis üle 2 200 m kõrgusel merepinnast Lutkuhi mägioru ülaosas Garam Chishmast idas.

## Murded

Olulisi murretevahelisi erinevusi pole. 56–80% sõnavara ühtib Afganistanis kõneldava mundži keele sõnavaraga.

## Keeleoskus

* Omavaheline suhtlus käib valdavalt emakeeles. Välismaailmaga suheldakse vigases khovari keeles, mida naised eriti ei oskagi.

## Välislingid

*Yidgha A language of Pakistan
Mundži keel

**Mundži keel** on pamiiri keelte hulka kuuluv keel, mida 2000. aastal kõneles umbes 3768 inimest Afganistanis.

*ISO 639-3 keelekood on mnj.
*SIL keelekood on mnj.

## Nimetused

*dari keeles munxí
*inglise keeles Munji [/mun'ʒɪː/], aga ka Munjani, Munjhan, Munjiwar

## Leviala

Kirde-Afganistanis: Badaghxáni provintsi Kuran wa Munjani ringkonnas Mamalgha ja Munjani mägiorus, alal, mida Afganistani sõja ajal läbis sõjatee Doráh kuru kaudu Chitrali, kust vastupanuliikumisele toimetati võitlejaid ja relvi.

## Murded

Mamalgha-, põhja-, lõuna- ja keskmurde ühissõnavara on ligi 68%. 
 56% kuni 80% sõnavara ühtib Pakistanis kõneldava jidga keelega.

## Keeleoskus

Emakeelne kirjaoskus on alla 1%. On tarvitanud araabia kirja. Välismaaimaga suheldakse dari ehk ida-pärsia keeles, milles kirjutada oskab 15% kuni 25%. Naised on täiesti ükskeelsed.

## Arvud
Järgarvud ühest kümneni:
# yu /iu/
# lu /lu/
# sherai /šerai/
# chfūr /čfu:r/
# pānj /pa:nž/
# āxshe /a:xše/
# avde /avde/
# ashkie /aškje/
# nau /naw/
# dau /daw/

## Kirjandust

* Risley, H.H. e Gait, E.A. "Report on the Census of India", 1901. Superintendent of Government Printing, 1903, Calcuta, páxina294 
* Decker, Kendall "Languages of Chitral" (1992). Publicado polo *National Institute of Pakistan Studies*, a *Universidade Quaid-i-Azam* e o *Summer Institute of Linguistics*, Islamabad.
* Morgenstierne, Georg: "Report on a Linguistic Mission to Afghanistan" (1926). Publicado polo *Instituttet for Sammenlignende Kulturforskning*, Serie C I-2, Oslo. id=ISBN 0-923891-09-9

## Välislingid

* Munji A language of Afghanistan
*  Risley, H.H. e Gait, E.A. "REPORT ON THE CENSUS OF INDIA" 1903
Šugni keel

**Šugni keel** on pamiiri keelte hulka kuuluv keel, mida kõneles 1975. aastal umbes 40 000 inimest Tadžikistanis ja 1994. aastal 20 000 inimest Afganistanis. Šugni ehk kušaani rahvast rušanide, bartangide, orošoride jt allrühmadega kokku võib olla kogu maailmas kuni 73 000 hinge, kuid teistel andmetel oli neid ainuüksi Tadžikistanis 1999. aastal 90 000.
*ISO 639-3 kood on sgh.

## Nimetused

* šugni keeles – xuγ̌nůn ziv (kirillitsas: хуг̌ну̊н зив)
* vene keeles – шугнанский язык
* inglise keeles – Shughni, aga ka Shugnan-Rushan, Shughnani, Shugan, Shighni, Khugni, Kushani, Saighani, Ghorani

## Leviala
*Tadžikistanis: Pamiiri mägedes, Mägi-Badahšanis Šugni, Rušani ja Mugrabi rajoonis.
*Afganistanis: Pamiiri mägedes, mõlemal pool Tadžikistani ja Afganistan piiri Ishkashimist põhjas.

## Murded
* orošori murre
* rušani murre
* ja rušani murde hulka arvatud orošoni murre

nendele lisaks ka iseseisvateks keelteks peetud
* bartangi murre
* hufi murre

Hiinas kõneldavad Sarikoli murded pole neile arusaadavad.

## Keeleoskus
* Emakeele kõnelejaid oli Tadžikistanis 70%, laste seas 60%. Kirjakeelt pole. Emakeelest peavad lugu, kuid kirjakeeleks on peamiselt tadžiki keel.
(Jazgulami, šugni ja vahhi keele andmed on kahtlaselt sarnased ega pruugi olla tõesed.)
*Afganistanis: Pamiiri mägedes, mõlemal pool Tadžikistani ja Afganistani piiri Ishkashimist põhjas.
* Emakeelne kirjaoskus on alla 1%. Kohalikus ametlikus keeles kirjutada oskab 5% kuni 15%.

## Tähestik

Aastal 1931 loodi tähestik ladina tähestiku alusel, kuid 20. sajandi algusest on teada ka araabia kirjas tekste. Mõne aastaga sai tähestik järgmise kuju:

Enne 1938. aastat avaldati õpikuid, ajalehti ja muud. Seejärel kuni 1980. aastate lõpuni kirjakeelt ei tarvitatud. Nüüd on kohandatud kirillitsas avaldatud üht teist muuhulgas ajalehtedes Badahšon (Бадахшон), Marifat (Маърифат), Farhangi Badahšon (Фарҳанги Бадахшон).

Šugni keele õpikus tarvitatud tähestik:

Võrdluseks: 

## Usk
*Ismailiidid

## Olme
*Mägikarjakasvatus

## Osundused

## Viiteid

*Shughni A language of Tajikistan
* Şamвizodāt M.B. Xugnөni alifbә. ullajen çāt.	Sitalinobod — Toşkand	1931
* Şamвizoda Çamşed. Alifbe. Awalөn sol çat. Stalinobod, 1937
* Карамшоев. Шугнанско-русский словарь. 3 вып. М., 1988—1999.
Heinrich von Heimburg

**Heinrich von Heimburg** (ka *Hinnenberg*) oli Liivi ordu maameister aastatel 1246–1248.

Heinrichi isa oli tõenäoliselt Lupold von Heimburg. Ta pärines Ida-Saksimaalt Heimburgist Halberstadti lähedalt. Tema suguvõsa kuulus esialgu ministeriaalide hulka. 13. sajandi alguses oli see üks Saksi hertsogkonna mõjukamaid. 

1239 on Heimburgi märgitud Saksa ordu rüütelvennana Langelnis. Tal olid väga lähedased toonase Braunschweigi hertsogi Ottoga, kes kutsus teda oma kalleimaks sõbraks. 1240. aastal on teda mainitud rüütelvennana Mergentheimis kõrgmeister Konrad von Thüringeni lähikonnas. Kuus aastat hiljem nimetati ta Liivi ordu maameistriks, kuid juba kaks aastat hiljem pöördus ta Saksamaale tagasi. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 370 (lk 308–310).
2. Üksik jalaväepataljon

**2. Üksik Jalaväepataljon** (algselt **2. Jalaväepolk**) oli 1918. aastal moodustatud Eesti Kaitseväe ja Eesti sõjaväe väeosa. 

Polgu sünnipäevaks loeti 21. novembrit 1917 või 23. novembrit, kui allkirjastati käskkiri nr. 1 2. Eesti jalaväepolgu kohta.

## Juhtkond ja koosseis
*polkovnik Johan Unt, 2. Jalaväepolgu ülem  (21. november 1918 – 10. veebruar 1919)
*alampolkovnik Hans Kurvits, 2. Jalaväepolgu ülem (10. veebruar 1919 – 22. detsember 1919)
*....
*alampolkovnik Hans Kurvits, 2. Jalaväepolgu ülem (11. september 1920 – 1. september 1921) 
*kolonel Siegfried Pinding, 2. Jalaväepolgu/rügemendi ülem (1. september 1921 – 1. september 1925) 
*kolonel Peeter Oinas, 2. Jalaväerügemendi ülem
*kolonelleitnant Villem Saarsen, 2. Jalaväerügemendi ülem (1. mai 1932 – 15. juuni 1934)
*kolonelleitnant Vilhelm-Richard Kohal.

## 2. jalaväepolk Vabadussõjas
* 2. jalaväepolgu I brigaad
**I pataljon
**II pataljon, ülem alamkapten Eduard Liibus
* 2. jalaväepolgu II brigaad (Pärnus), ülem: staabikapten Felix Tannenbaum

2. jalaväepolk võttis sõjategevusest osa peamiselt Lõunarindel Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis. 19. detsembril 1919. aastal viidi polk üle Jõhvi-Sompa ümbrusse, kus ta püsis kuni Vabadussõja lõpuni, mil ta suunati Võrru.

## 1920–1940
Pärast Vabadussõja lõppu dislotseerusid 2. jalaväepolgu allüksused Tartus.

1921. aastal allutati polgule demobiliseerimise tulemusel Kuperjanovi Partisanide Pataljoni vähendatud isikkoosseisuga pataljon.

1922. aastal viidi Eesti Rahvaväes sõjaväeliste auastmete ja terminite üleviimine Venemaa keisririigi aegsetelt auastmetelt ja terminitelt euroopalikele sõjalistele terminitele ning kehtestati euroopalikud auastmenimetused ja väeüksuste nimetused, 24. novembril 1922. aastal võeti kasutusele termin “rügement” senise “polgu” asemel, “kompanii” senise “roodu” asemel jne.  24. novembril 1922 nimetati 2. Jalaväepolk ümber 2. Jalaväerügemendiks. 

Eesti Rahvaväes 1928. aasta sõjaväereformi käigus teostatud reorganiseerimise käigus moodustati seniste isikkoosseisuga komplekteeritud rügementide asemel üksikud jalaväepataljonid, mis sõja alguse korral oleksid täiendatud mobiliseeritavatega ning moodustatud samade numbritega jalaväe*rügementideks*. 1928. aastal viidi Kuperjanovi partisanide pataljon 2. jalaväerügemendi alluvusest välja ja rügement reorganiseeriti 2. Üksikuks Jalaväepataljoniks asukohaga Tartus.
## 1940. aasta
1940. aastal pärast Eesti annekteerimist ja okupeerimist NSV Liidu poolt, liideti 2. Üksik Jalaväepataljon 182. Eesti Laskurdiviisi 232. laskurpolku. Väeosa asukohaks sai Elva ja polgukomandöriks polkovnik Jaan Lukas. 

## Vaata ka
*Eesti Teise Polgu Selts

## Viited

## Kirjandus
*Juhan Mõttus, Enn Kippel. "2. jalaväepolgu ajalugu", 2007, ISBN 978-9985-858-53-0, ISSN 1406-3409
* Ago Pajur. Kui Lembitu polk oli Sakala malev. // Viljandi Muuseumi Aastaraamat 2001. Viljandi, lk 105–128.
Heinrich von Dincklage

**Heinrich von Dincklage** (ka *Dincelaghe*, *Dinstelage*) oli Liivi ordu maameister aastatel 1295–1296.

Ta pärines tõenäoliselt Vestfaalist Dinckelagede suguvõsast. Tema teenistuskäigu kohta ordus pole midagi teada peale selle, et ta oli umbes aasta Liivi ordu maameister.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 172 (lk 173–174).
Anno von Sangerhausen

**Anno von Sangerhausen** (nimetatud ka *Anno Sangerhausenist, Sangerhauseni Anno*) oli Liivi ordu maameister ja Saksa ordu kõrgmeister 13. sajandil.

Anno pärines Sangerhausenist Eislebeni lähedalt Tüüringist. Tema suguvõsa liikmed olid Tüüringi krahvide vasallid.

1254. aastal nimetati Sangerhausen Liivi ordu maameistriks. Kuid juba kaks aastat hiljem lahkus ta sellest ametist ning valiti järgneval, 1257. aastal, Saksa ordu kõrgmeistriks. Sel ametikohal oli ta kuni 1273. aastani.

## Vaata ka
* Ylle, Culle, Env, Muntelene, Tappete, Yalde, Melete ja Cake

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 752 (lk 559–560).