open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sandra (eesnimi)

**Sandra** on naisenimi. Nime Sandra nimepäev on 19. aprillil.

## Päritolu
Sandra on inglise päritolu naisenimi. Sandra on lühivorm nimest Alessandra. 

## Nime levik

### Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Sandra 8316 inimesel.

### Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Sandra 2237 naisel. Sandra on keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus on 15).

Kõige populaarsem on eesnimi Sandra vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 52,37.

Kõige rohkem on Sandra-nimelisi sündinud juulis, kokku 219.

Kõige populaarsem on eesnimi Sandra Jõgeva maakonnas, kus sellenimelisi on maakonna 10 000 elaniku kohta 19,96.

## Nime kandjad
#### Eesti päritolu inimesed

*Sandra Alusalu, kiiruisutaja ja spordipedagoog
*Sandra Ashilevi, näitleja
*Sandra Jõgeva, kunstnik, režissöör, kuraator, kirjanik ja kriitik
*Sandra Laur, poliitik
*Sandra Nurmsalu, laulja
*Sandra Reinvald, korvpallur
*Sandra Sillamaa, eesti muusik ja arengutreener
*Sandra Särav, riigiametnik
*Sandra Uusberg, näitleja

#### Väljastpoolt Eestit pärit inimesed
*Sandra Bullock, USA näitleja
*Sandra Kim, Belgia laulja
*Sandra Lauer, saksa laulja
*Sandra Oxenryd, rootsi laulja, kes esindas Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel (1982)

### Muu
*Sandra küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas

*Sandra matkarada Pärnumaal

## Viited
Lili

**Lili** on naisenimi. Nime Lili nimepäev on 20. mai.

## Nime levik Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Lili 114 naisel. Lili on populaarsuselt 700. naisenimi. Vanim Lili on vanuserühmas 80–84, noorim vanuserühmas 0–4. Lili on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 35). Kõige populaarsem on eesnimi Lili vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,25. Kõige rohkem on eesnimega Lili sündinuid veebruaris, kokku 14.

## Viited
Kristina

**Kristina** on naisenimi. 

Nime Kristina nimepäev on 24. juulil.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kristina 1414 inimesel.

## Nime kandjaid
*Kristina (Holstein-Gottorpi printsess)
*Kristina Lõuk, eesti filmi- ja kostüümiikunstnik
*Kristina Šmigun-Vähi, Eesti poliitik ja endine tippsportlane

## Vaata ka
*Kristiina
*Christina

## Viited
Aire (täpsustus)

**Aire** võib tähendada järgmist:

* **[[Aire (eesnimi)|Aire]]** on naisenimi
* **[[Aire]]** on jõgi Inglismaal
* **[[Aire (Prantsusmaa)|Aire]] on jõgi Prantsusmaal
* **Aire on vald Prantsusmaal

## Vaata ka
* Aire-sur-la-Lys, linn Prantsusmaal
* Aire-sur-l'Adour, vald Prantsusmaal
* Aire-la-Ville, vald Šveitsis
* Illa de l'Aire, üks Baleaaride saartest
Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts

**Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts** (ka **Eestimaa Kinnituse Aktsiaselts**, lühendatult **EKA**) oli 1920-1940 tegutsenud kindlustusselts. EKA peahoone asus Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7 (praegune Tallinna linnavalitsuse hoone). Eestimaa Kinnituse Aktsiaseltsi asutajad olid: Hermann Georgi poeg Koch, Gerhard Karli poeg Kress, Kurt Heinrichi poeg Hanson, Harry Georgi poeg Koch, Rupert Karli poeg Domberg.

EKA asutati 20. märtsil 1920. Esimesel tegutsemisaastal oli EKA üksnes tulekindlustusselts. Hiljem tegevus laienes.

Eestimaa Kindlustusaktsiaselts "Eka" natsionaliseeriti 1940. aastal

## Viited

## Välislingid
*
Jutta Matvei

**Jutta Matvei** (25. aprill 1925 Karla küla, Kuivajõe vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 13. august 2021) oli eesti keraamik.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1938 Kuivajõe algkooli, aastal 1944 Tallinna Kõrgema Kodumajanduskooli ja 1946. aastal 9. töölisnoorte õhtukeskkooli. Samal aastal asus ta õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1952. aastal.

Aastatel 1951–1964 töötas Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees kunstilise juhina. Aastatel 1964–1983 oli Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ekspert ja kunstiosakonna juhataja.

## Looming
Näitustel hakkas Matvei osalema 1951. aastal. Aastatel 1951–1971 ning uuesti aastatel 1989–1993 osales Jutta Matvei tarbekunstinäitustel nii Eestis kui välismaal. 1962. aasta Praha rahvusvahelisel keraamikanäitusel pälvis ta kuldmedali. Jutta Matvei viimaseks isikunäituseks oli "Armastusega tehtud keraamika" 2010. aastal Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis. Tema loomingut kuulub Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi, Tallinna linnamuuseumi, Tartu kunstimuuseumi, Peterburi etnograafiamuuseumi ja Moskva Tsaritsino muuseumi kogudesse. 
### Kirjutisi
*1985 kataloog "Eesti suveniir". Perioodika. Tallinn
*2004 ülevaateteos Eesti keraamikast "Keraamika, mu arm"
*2017 käsikirjaline mälestusteraamat kultuuriministeeriumis töötatud aastatest "Ministrid minu elus. Ülestähendusi ENSV Kultuuriministeeriumist aastatest 1964–1983"

## Liikmesus
*1957 Eesti Kunstnike Liit
*1993 Eesti Keraamikute Liit

## Isiklikku
Jutta Matvei isa oli keraamik Jaagup Matvei. 

## Viited

## Välislingid
* https://koolielu.ee/info/readnews/42905/armastusega-tehtud-keraamika-jutta-matvei-toode-naitus
* http://keraamikuteliit.ee/liikmed/JuttaMatvei/JuttaMatvei.html
Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma

**Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste Kindlustuse Aktsiaselts Oma** oli 1920–1940 tegutsenud kindlustusselts. Paljud omavalitsused kasutasid oma vara kindlustamisel just seda ettevõtet.

Ettevõte asutati 1920. aastal Tartus nime all *Tartumaa Kinnituse Selts*. 1923. aastal nimetati ettevõte ümber "Eesti Omavalitsuste Kinnitus Aktsiaseltsi "Oma". 1934. aastal "Eesti Omavalitsuste ja Ühistegeliste Asutuste kindlustus-aktsiaselts ОMA". 

Ettevõtte peaesindused asusid Tallinnas, Kuressaares, Petseris, Pärnus, Rakveres, Tõrvas, Viljandis ja Võrus.

Kindlustusaktsiaselts „Oma” natsionaliseeriti 1940. aastal

## Viited

## Välislingid
*
Marianne (eesnimi)

**Marianne** on naisenimi. See on prantsuse versioon kreeka nimest Mariamne, mis on variant nimest Mary, heebrea nimest Miriam, Mirjam.  

18. sajandi Prantsusmaal oli Marianne populaarne nimevariant Marian, Marie. See võib olla ka kombinatsioon nimedest Marie ja Anne. See on andnud inspiratsiooni mitmele topeltnimele nagu näiteks Marie-Anne, Anne-Marie ja teisi variante nagu Anna Maria, Ana-Maria ja Marianna ja alternatiivsed kirjaviisid Mary Ann ja Mary Anne. Nende kahe nime kombinatsioon on populaarne ka kristlaste seas, sest püha Anna on traditsionaalne neitsi Maarja ema nimi.   

## Nime kandjaid
*Marianne Basler, näitleja
*Marianne Kõrver, filmirežissöör
*Marianne Kütt, näitleja
*Marianne Leibur, laulja
*Marianne Mikko, ajakirjanik ja poliitik
*Marianne Paimre, infoteadlane, ajakirjanduse uurija ja raamatukogunduse tegelane

## Viited
Columbia Kivi

**Columbia Kivi** on Eesti aktsiaselts, mis toodab ja müüb betoonmüüri-, sillutis- ja äärekive. Ettevõtte peakontor asub Tartu maakonnas Vana-Kastre külas.

Ettevõte asutati 1993. aastal ja tehas valmis 1994. aastal.

Ettevõtet juhtis aastatel 1998–2023 Vallo Puusepp. Ettevõtte omanik on Raivo Ranna.

Ettevõte on Eesti kõige kauem tegutsenud ehituskivide tootja.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hilja

**Hilja** on naise eesnimi. Nime Hilja nimepäev on 8. oktoober.

## Päritolu
Hilja on Soome päritolu naisenimi, mis võeti Soomes kasutusele 19. sajandi keskel ladina nime Placidia (tähendab ‘tasane, meeldiv’) tõlkena.

Soome keeles on naisenime Hilja tähenduseks ‘tasane, vaikne’. Eesti keeles on nime Hilja teisendid Hilje, Hilju, Ilja, Ilje, Iljo ja Ilju. Eesnime Hilja vennasnimed on Hiljar, Hiljo ja Iljo.

## Nime levik Eestis
Eesnimi Hilja on 991 naisel (01.01.2018 seisuga), Hilja on populaarsuselt 189. naisenimi. Hilja on keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus on 78), kõige vanem Hilja on vanem kui 85 aastat ning noorima Hilja vanus jääb vahemikku 30–34. 

Kõige rohkem esineb eesnime Hilja üle 85 aasta vanuste naiste seas (10 000 elaniku kohta 65,74). Kõige rohkem elab eesnime Hilja kandjaid Saare maakonnas (10 000 elaniku kohta 17,09). Kõige rohkem on eesnimega Hilja sündinuid veebruaris (94).
## Nime kandjaid

### Eestlased
* Hilja Bakhoff, eesti kergejõustiklane
* Hilja Freimann-Labent, endine eesti ujuja
* Hilja Iher, eesti füüsik
* Hilja Jalviste, eesti günekoloog
* Hilja Jõgi, eesti kunstiajaloolane
* Hilja Kangro, eesti tuberkuloosiarst
* Hilja Kangro (pianist), eesti pianist ja muusikapedagoog
* Hilja Kulles, eesti moe- ja vaibakunstnik ning kunstipedagoog
* Hilja Levandi, eesti pedagoog
* Hilja-Liivia Paris, eesti spordipedagoog
* Hilja Läti, eesti kunstiajaloolane
* Hilja Raudoja, eesti keemik
* Hilja Rüütli, eesti proosakirjanik, velsker ja meditsiiniõde
* Hilja Treuberg, eesti kultuuritegelane
* Hilja Varem, eesti näitleja

### Soomlased
* Hilja Mörsäri, soome kirjanik ja pedagoog
* Hilja Riipinen, soome poliitik
* Hilja Haahti, soome kirjanik ja tõlk(ija)

## Viited
Christin

**Christin** on naise eesnimi. Nime Christin nimepäev on 21. juuli. 

## Päritolu
Christin tuleneb nimedest Christos ja Christ. Christin on Norras, Rootsis, Saksamaal ja Taanis nimede Christine ja Christina lühivorm.

## Levik Eestis
Christini nimi oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimeks 41 naisel. Eestis on Christin populaarsuselt 1212. naisenimi. Vanim Christin on vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Christin on keskmiselt 20 aasta vanune (mediaanvanus on 19). Kõige populaarsem on eesnimi Christin vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,34. Kõige rohkem on eesnimega Christin sündinuid veebruaris, kokku 7. 

## Tuntumad nime kandjad

*Christin Cooper, USA mäesuusataja
*Christin Hussong, saksa kergejõustiklane
*Christin Stewart, USA pesapallimängija

## Sarnased nimed
### Tüdrukud
Christina, Christine, Cristina, Christiana, Cristine, Christiane, Christen, Cristiana.

### Poisid
Christian, Christiaan, Cristian, Christien, Crastein, Corstiaan, Creighton, Carsten.

## Viited
Marleen

**Marleen** on naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Marleen 819 naisel. Marleen on Eestis populaarsuselt 210. naisenimi. Eesnimel Marleen on nimepäev 22. juulil.

## Päritolu ja tähendus
Nimi Marleen on hollandipärane ja ingliskeelne variant saksa nimest Marlene. Nimi Marleen on Heebrea päritolu ja tähendab 'naist Magdalast', 'meritäht' ja 'Magdalast'.

## Viited
Varje (eesnimi)

**Varje** on eesti naisenimi. Varje nimepäev on 4. detsembril.

### Nime statistika

Eestis oli eesnimi Varje 2018. aastal 257 naisel. Populaarsuselt oli nimi 446. naisenimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Varje 250 naisel. Varje oli populaarsuselt 490. naisenimi.

2018. aasta sesiuga oli vanim Varje oli vanuserühmas 80–84, noorim vanuserühmas 5–9. Varje oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 54).

Kõige populaarsem oli eesnimi Varje vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,55.

Kõige rohkem on eesnimega Varje sündinuid juulis, kokku 30.

Kõige populaarsem on eesnimi Varje Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,86.

### Nime kandjaid
*Varje Tipp, õpetaja ja poliitik
*Varje Tugim, jalgpallur

## Viited
Airin

**Airin** on naise eesnimi. Airini nime tähendus on "Iirimaa". Airini nimi tuleneb nimest Erin.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Airin 18 naisel. Airin on populaarsuselt 1879. naisenimi.

Airini nime pannakse kõige sagedamini hollandi tüdrukutele. 

## Päritolu
Airin on inglise ja iiri nime Erin variant.

## Viited
Carol (eesnimi)

**Carol** on nii mehe kui ka naise eesnimi.

## Nime populaarsus Eestis
Eestis on nimi Carol haruldane. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Carol Eestis 16 mehel ja 115 naisel. Carol on populaarsuselt 1625. mehenimi ja 696. naisenimi.

Vanim Carol on vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 5–9.

Carol on keskmiselt 24 aasta vanune (mediaanvanus on 22).

Kõige populaarsem on eesnimi Carol vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,46.

Kõige rohkem on eesnimega Carol sündinuid juulis, kokku 14.

Sarnased nimed eestlastel on Karol, Karolin, Karolina, Kärol ja Kärolin.

## Nime tähendus
Eesnimi Carol on lühend latiniseeritud Carolusest, mis tähendab frangi keeles (charel) meest või abielumeest ja saksa keeles (Kerl) meest või täitsameest. Inglise keeles on Carol naisenimi ja tähendab "laulu" või "rütmi".

## Nime ajalugu
Nimi Carol tuleb ladinakeelsest nimest Carolus. Teised sealt tuletatud nimed on Charles, Caroline, Carrol, Carroll, Carryl, Caryl.

## Nimede kandjad

*Carol I, Rumeenia kuningas
*Carol II, Rumeenia kuningas
*

## Viited
Janne

**Janne** on eesnimi.

Kui Taanis, Norras ja Eestis on see kasutusel naisenimena, siis näiteks Rootsis ja Soomes on see kasutusel mehenimena.

Nime Janne nimepäev on 15. august.

## Päritolu
**Janne** on heebrea päritolu. See tähendab "Jumal on armuline". Eesti keeles on nime Janne teisendid Jana, Jane, Jaana, Jaanika, Johanna, Janeli. Eesnime Janne vennasnimed on Janno, Janar, Jaanus, Janek, Janar, Jaan, Juhan, Johannes.

## Nime levik Eestis
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Janne 10 mehel ja 844 naisel. Janne on populaarsuselt 2215. mehenimi ja 208. naisenimi. 

Vanim Janne on üle 85-aastaste vanuserühmas 85, noorim vanuserühmas 0–4.

Janne on keskmiselt 38 aasta vanune.

Kõige populaarsem on eesnimi Janne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,14.

Kõige rohkem on eesnimega Janne sündinuid juunis, kokku 87.

Kõige populaarsem on eesnimi Janne Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,62.
Eesnime Janne esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta.
Eestis on Janne naise nime, Soomes, Rootsis, Norras mehe nimi.

## Nime kandjad
;Eestis
* Janne Fridolin – koorijuht ja muusikaõpetaja
* Janne Mumme – kabetaja
* Janne Nurmik – ajakirjanik ja poliitik
* Janne Pullat – keemik
* Janne Saar – laulja
* Janne Ševtšenko – ooperilaulja

## Viited
Karel

**Karel** on mehe eesnimi.

Nime Karel nimepäev on 28. jaanuaril.

Karel on populaarsuselt 206. mehenimi Eestis, kus seisuga 1. jaanuar 2018 kandis seda nime 769 meest.

Eestis on keskmine nime Karel kandev isik 22 aasta vanune (mediaanvanus on 23). Kõige populaarsem on eesnimi Karel vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,47. Kõige populaarsem on eesnimi Karel Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,39. Kõige rohkem on eesnimega Karel sündinuid juulis, kokku 76.

## Viited
Kenert

**Kenert** on mehe eesnimi. Nime Kenert nimepäev on 17. juunil.2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kenert 178 mehel. Kenert on populaarsuselt 459. mehenimi.

Vanim Kenert on vanuserühmas 30–34, noorim vanuserühmas 0–4.

Kenert on keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 8).

Kõige populaarsem on eesnimi Kenert vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,75.

Kõige rohkem on eesnimega Kenert sündinuid juulis, kokku 23.

Kõige populaarsem on eesnimi Kenert Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,38.

## Viited
Raino Liblik

**Raino Liblik** (sündinud 20. aprillil 1977) on Eesti koolijuht, Tallinna Mustamäe Riigigümnaasiumi direktor. 

Aastatel 2009–2021 oli ta Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi direktor. Varem töötas ta Tallinna Teeninduskooli õppedirektorina ja oli NABA Huvikooli juht. 

Raino Liblik on Eesti Koolijuhtide Ühenduse juhatuse liige, Tallinna Koolijuhtide Ühenduse esimees ning kuulub Tallinna Treenerite Liidu ja Aberg MTÜ juhatustesse.

## Viited
NHK World-Japan

**NHK World-Japan** on Jaapani Rahvusringhäälingu ingliskeelne telekanal. 

Lisaks päevauudistele edastatakse saateid Jaapani kultuurist, kokakunstist, teadus- ja tehnikamaailmast. 

Kanal on eetris ööpäev läbi.
Mabeskraal

**Mabeskraal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mabeskraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,09%, värvilisi 0,03% ja teisi 0,08%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 92,91% inimesi, inglise keelt 2,07% ja suulu keelt 1,12%.

## Viited
Marcinkonysi vald

**Marcinkonysi vald** (leedu keeles *Marcinkonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Vald asub Valgevene piiri ääres. 

Valla pindala on 550 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1389 inimest. Valla keskuseks on Marcinkonysi küla. Vallavanem on Vilius Petraška. Marcinkonysi vald on üks Leedu suurematest ja hõredaimalt asustatud valdadest. Valda jääb ka Leedu suurim soo -  Čepkeliai soo, mille kaitseks on moodustatud Čepkeliai looduskaitseala.

## Viited
Kirsti Metusala

**Kirsti Metusala** (neiupõlvenimi **Kirsti Kiivit**; 16. detsember 1937 Jõhvi – 12. aprill 2025 Tallinn) oli eesti disainer.

## Haridus
Lõpetanud 1962. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallehistöö eriala.

## Töö
Kirsti Metusala läks Estoplasti tööle 1965. aastal. «Linnaks soovitas mind, sest me olime ühe eriala inimesed. Metallikunstnikul on kergem tegeleda konstruktsioonidega ja vormidega. Minu diplomitöö oligi nimelt vormidest. 1962. aastal, kui mina ERKI lõpetasin, ei olnud üldse disaini eriala, see loodi hiljem,» meenutab Metusala.

Estoplastis töötas ta aastatel 1965–1992 valgustidisainerina. Tema lambikuplite kujunduses varieerusid eri suurusega kerad ja poolkerad, domineerisid puhtad erksad värvitoonid. Materjalidest kasutas valdavalt Estoplasti nimele kohaselt ja vääriliselt plasti ja orgaanilist klaasi, mida kombineeriti metallist ja puidust detailidega. Samuti kasutati plastkilet, millest valmistatud kuplid kaeti kangaga.

«Tööstusdisain on meeskonnatöö. Tehases ei saa töötada sellised inimesed, kes tahavad olla individualistid või suure egoga kunstnikud. Suurtootmises saab enese mina palju hoope sellega, et sa tead, kuidas teha tahaksid, aga kõiki ideid ei saa alati ellu viia. Suurtootmine seab raamid…» meenutab Metusala. Esto­plasti kunstnikuna on Kirsti Metusala olnud tegev sadade valgustite projekteerimise juures, mille hulgas on näiteks Eesti NSV Ülemnõukogu istungite saali töölaudadele kohtvalgustid, kosmonautide Tähelinna valgustid ja eluruumivalgustid paljudes Nõukogude Liidu paikades.

Kirsti Metusala lõpetas töö Estoplastis 1992. aastal.

## Isiklikku
Tema abikaasa on tehnikateadlane Tiit Metusala. Tema isa oli peapiiskop Jaan Kiivit seenior, vend peapiiskop Jaan Kiivit juunior, vanaisa Jaak Varik oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*2016 – Nobody expected there would be much discussion about it. Toimetanud ja kujundanud Ott Metusala, tõlkinud Ulla Väljaste ja Ott Metusala, eessõna: Kai Lobjakas, pildid: Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum.
Gordoni aken

**Gordoni aken** kujutab endast skeemi, mis võimaldab hinnata teise inimese käitumist ja otsustada, kelle probleemiga on konkreetses suhtlussituatsioonis tegemist. 

Thomas Gordon kasutas teiste inimeste käitumise tõlgendamiseks akna metafoori. Sellest lähtuvalt on teise inimese käitumine (sõnad, mittesõnalised vahendid) ülejäänutele näha nagu läbi akna, käitumisakna. Osa käitumisi, mis aknast paistavad, on teistele vastuvõetavad, teine osa käitumisi häirib. Lisatud joonis kirjeldabki Gordoni akent.

Enda ümber inimesi jälgides on võimalik märgata
* inimesi, kes püüavad toime tulla ühe või mitme probleemiga. Kui ka selliste inimeste probleemid jälgija ehk (potentsiaalse või reaalse) suhtluspartneri elu otseselt ei mõjuta, võib mõni kohtumine käivitada jälgijas abistamisvajaduse. Tavaliselt vajavad inimesed, kellel on probleem, eelkõige ärakuulamist. Oma probleemist rääkimine võib mõtetes lahenduseni viia;
* inimesi, kes elavad nagu üsna probleemivabalt ja muretult.

Neist kahest inimtüübist ei mõjuta teisi otseselt kumbki. Gordoni aknas asetsevad nad kahes ülemises osas.

Kuid on ka olukordi, kus 
* kellegi käitumine valmistab teistele probleeme, kuigi see inimene ise ei pruugi märgata, kuidas ta käitumine või eluviis lähedalolijaile mõjub.

Skeemi alumises osas on need inimesed, kelle tegevus või käitumine parasjagu häirib kedagi. Kui selle kellegi vajadused on rahuldamata, siis on probleem mitte temal, vaid tal endal. Seetõttu tahab ta õigustatult ise rääkida, ise ennast aidata, ja käitub kehtestavalt.

Kui üritada muuta teise inimese sellist käitumist, mis häirib, siis on soovitatav kasutada mina-sõnumit ja teha seda pigem abi küsimise vormis, nt *Tead, su koer on öösiti rahutu. Ma ei ole kaks nädalat saanud korralikult magada. Ma olen mõelnud, et ehk sa saad mind aidata*. Enamik inimesi reageerib ausale abipalvele märksa vastutulelikumalt kui nõudmisele, kamandamisele või ähvardamisele.

## Vaata ka

* Kehtestav käitumine
* Selge eneseväljendamine
* Aktiivne kuulamine
* Tunnete teadvustamine
* Konflikti reguleerimine
*Probleemi lahendamine

## Viited
Käiguvahetus (psühholoogia)

**Käiguvahetuseks suhtlemisel** nimetatakse kehtestava käitumise tehnikat, mille käigus kasutatakse nii aktiivset kuulamist kui selget eneseväljendamist.

Mina-sõnumi korduvat esitamist ja vastureaktsiooni aktiivset kuulamist võib võrrelda käiguvahetusega, kui autojuht püüab lumevaalust läbi sõita 1. või 2. käiguga. Kui auto ikkagi lumme kinni jääb, lülitab autojuht sisse tagurduse, mille analoogiks suhtlemises on teise osapoole vastuargumentide ümbersõnastamine. Isegi kui tema vastuargumendid on väga emotsionaalsed, näitab nende ümbersõnastamine rääkijale, et kuulaja on teda mõistnud, ja see võimaldab tunnetel järk-järgult jahtuda.

Ka siis, kui mina-sõnumi ütleja hoiak on heatahtlik ja ta käitub väljapeetult kehtestavalt, võib käitumise muutmise soov teises osapooles esile kutsuda ebamugavust ja isegi teatud määral vaenulikkust. 

Et emotsionaalset temperatuuri enam mitte tõsta, on tark tema vastuväited ära kuulata ja ümber sõnastada (vt lähemalt aktiivne kuulamine, sisu ümbersõnastamine), kuid seejärel sõnumit kindlameelselt korrata.

Seda suhtlustehnikat nimetataksegi käiguvahetuseks. 

Lisatud joonis kirjeldab emotsionaalse temperatuuri muutmist käiguvahetuse tehnikat kasutades.

Ümbersõnastajal on oluline meeles pidada, et ta ei laskuks teise poole argumentidega vaidlusse, vaid taluks ära nii vaenulikkuse kui ehk isegi pisarad või ignoreerimise, kuid ikkagi sõnastaks iga vastuväite lühidalt ümber ning ootaks, kas teine tunnistab tema ümbersõnastuse piisavalt täpseks. Kui ei, tuleb ümbersõnastust veelgi täpsustada, ja kui teine pool sellega nõusse jääb, uuesti korrata algset mina-sõnumit. Vahel tuleb mina-sõnumit väikeste variatsioonidega korrata 7-8 korda, enne kui emotsionaalne pinge väheneb ja pooled saavad asuda lahenduse üle läbi rääkima.

### Soovitus
Kui soovid muuta midagi teise inimese käitumises, aita tal vastupanust üle saada. Selleks kuula tema vastuväited ära ja anna ümbersõnastuste abil talle tagasisidet selle kohta, kuidas oled temast aru saanud. Seejärel korda soovi ja jätka neid kaht tegevust, kuni olete valmis probleemi lahendamises kokku leppima.

## Vaata ka

* Aktiivne kuulamine
* Ümbersõnastamine
* Selge eneseväljendamine
* Kolmeosaline mina-sõnum
* Kehtestav käitumine

## Viited
Pikse litaania

"**Pikse litaania**" on Veljo Tormise 1974. aasta teos meeskoorile ja suurele trummile.

Teose teksti kohandas Ain Kaalep 1644. aastal Erastvere piksepapilt Vihtla Jürgenilt kirja pandud Pikse palvest. Algteksti näol on tegemist äiksejumal Piksele härjaohverdusel loetud šamanistliku loitsuga, et päästa põuast kõrbenud vilja.

Teose autorikäsikirja hoitakse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.

## Vaata ka
* Pikne (äikesejumal)
* Pikse palve
* Piksepapp
* "Raua needmine"

## Viited
Zervynos

**Zervynos** on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil Marcinkonysi vallas. Küla asub Ūla jõe ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. 

Zervynoses asub Vilniuse–Marcinkonysi raudtee Zervynose raudteepeatus. Küla lähistel asub kaks järve: 36 hektari suurune Išrūginis ja 136 hektari suurune Mekšrinis. Küla on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis, eraldi kaitse all on veel kaheksa sealset talu ja 32 üksikhoonet. 

Seal asub ka looduskaitsealune Zervynose tamm ja kaks õõnsat mändi, mida varem kasutati looduslike tarudena. Mančiagirė ja Zervynose vahel asuvad Mančiagirė paljandid.

Külas on elanud Leedu kirjanik Juozas Aputis.

## Ajalugu

Küla asustati juba paleoliitikumis. Sealne muinasasula oli asustatud pronksiajani. 

Kirjalikes allikates on küla esmamainitud aastal 1742. XVIII sajandil kuulus Ūla paremkaldale jääv külaosa Varėna isandatele ja sealsed elanikud maksid teorenti. Jõe vasakkaldale jääv osa allus Kaniava mõisa metsamajandile. Sealsed elanikud tegelesid toona põhiliselt mesindusega, kasutades tarudena puuõõsi.

Esimese maailmasõja järel asus Zervynos Poolas. Aastal 1921 oli seal 235 elanikku, neist viis olid juudid, ülejäänud leedulased. 

Aastal 1965 filmiti seal Vytautas Žalakevičiuse linateos "Mitte keegi ei tahtnud surra". Aastal 1981 toimusid seal filmi "Fakt" võtted. 


Zervynos-bridge-river-Ūla.jpg|Sild üle Ūla
Zervynos svirnas.jpg|Zervynose ait
Shrine at Zervynos, Lithuania, 13 Sept. 2008 (2856210997).jpg|Zervynose ristid
Zervynų kapinės.JPG|Kalmistu
Zervynų ąžuolas ruduo.JPG|Zervynose tamm
Zervynos, drevėta pušis.JPG|Üks Zervynose õõnsatest mändidest


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Aktiivne kuulamine

**Aktiivne kuulamine** on kuulamisoskus, mis soodustab rääkija soovi ennast avada, oma teemadest rääkida. 

Aktiivne kuulamine sisaldab tavaliselt kolme tehnikat:

* ukseavajad;
* täpsustamine selguse suurendamiseks  ja
* ümbersõnastamine (sõnadega peegeldamine).

Aktiivne kuulamine on eriti sobiv

* kui rääkija on rääkimisel tõrges, ei tea isegi, mida tahab vms
* probleemide lahendamiseks, et saada infot rääkija soovidest, ideedest, vajadustest
* kui muud kuulamistehnikad (vaikne ja toetav-julgustav kuulamine) ei anna tulemust, suhtluspartner vaikib või ei püsi teemas
* kui rääkija on väga häbelik, julgustamist vajav
* kriisis oleva inimesega, kui on oluline, et rääkija saaks sõnastada oma emotsioonid 
* vestluse kaudseks juhtimiseks
* varjatud info kättesaamiseks
* meeskonna liikmete vajaduste ja soovide väljaselgitamiseks

Kuna aktiivse kuulamise tehnikate kasutamine ergutab rääkijat ennast avama, siis ei tohi seda kuritarvitada. Ebaeetiline on seda kasutada, kui rääkija on n-ö nõrgemas või sundpositsioonis.

Aktiivne kuulamine on kehtestava käitumise oluline komponent. Kehtestav käitumine koosnebki selgest eneseväljendusest ja aktiivsest kuulamisest. Seda protsessi kirjeldab mh käiguvahetuse tehnika.

## Vaata ka

* Ukseavajad
* Ümbersõnastamine
* Täpsustamine
* Suhtlemistõkked
* Kehtestav käitumine
* Käiguvahetus suhtlemisel
* Läbirääkimised
* Tagasisidestamine
* Konflikti reguleerimine

## Viited
Vaikne kuulamine

**Vaikne ehk passiivne kuulamine**  eeldab erinevalt kuulmisest teadlikku suhtlemispratneriga kontaktis olemist mittesõnalisel moel (pilgu suund, pea kallutus, avatud poos, tähelepanu pööramine ja keskendumine ainult rääkijale). Seega on piir kuulmisega õhuke ja kipub sageli kaduma.

Lihtsalt kuulmisest eristab kuulamist rääkija poolt räägituga mõttes kaasas olemine, st keskendumine rääkijale ja tema sõnumile.

Vaikset kuulamist kasutab inimene, kes

* hoiab rääkijaga silmsidet,
* on pea kallutanud kergelt küljele,
* on avatud poosis,
* keha on kergelt ettepoole (rääkija suunas) kallutatud,
* on vait.

Vaikne kuulamine pole efektiivne juhtudel, kui rääkija on häbelik või ebakindel, kui tal on raskusi eneseväljendamisega või ta ei taha teatud teemadel rääkida.

Seda on sobilik kasutada juhtudel, mil rääkija on häiritud või mures millegi pärast ja tahab sellest väga rääkida.

Vaikse kuulamise teeb keeruliseks enda lülitamine rääkijale. Tavaliselt kipume ikka vaikselt kuulates mõtlema omi mõtteid või tegelema muude asjadega – seega me ei kuula, me vaid kuuleme … nagu taustamüra. Seetõttu võib vaikse kuulamise puhul infokadu olla suhteliselt suur.

## Vaata ka

* Kuulamine
* Kontaktioskus
*Mittesõnalised suhtlusvahendid

## Viited
Toetav-julgustav kuulamine

**Toetav-julgustav kuulamine** on üks kuulamisoskusi.

Kontaktis olemise tunnustele lisandub sellise kuulamise puhul rääkija jutule kaasaelamine, mis on jälgitav kuulaja mittesõnalises käitumises. Lisaks võib kasutada kajatehnikat.

## Kaasaelamine
**Kaasaelamise** puhul on oluline rääkija rütmis püsimine, st aeglase rääkija puhul on kuulaja reaktsioonid aeglasemad, kiire rääkija puhul kiiremad.

Kaasaelamise tunnusteks on

* liigutused, nt noogutused, pearaputused, kogu keha liigutamine ette-taha vms;
* häälitsused, nt *mhmm, ahaa, jajaa, ooo …*
* miimilised liigutused, nt naeratus, kurb nägu, ohkamine, kulmude kergitamine jms.

Oluline on tähele panna rääkija poosi muutusi, mida tasub markeerida (nt kui rääkija käed ristab, markeerib kuulaja seda oma sõrmi ristates). Sellist tehnikat on nimetatud ka sünkroonimiseks. Kui rääkija ja kuulaja vahetavad oma poosi/kehaasendit alateadlikult sünkroonis, siis viitab see tõenäoliselt avatud, usalduslikule suhtele ja üksteisemõistmisele.

## Kajatehnika
Kui rääkija oma jutuga takerdub, võib kuulaja kasutada **kaja**tehnikat, korrates kuulaja üle üht või paari-kolme viimast sõna ja jääb ootama, kuni rääkija oma juttu jätkab. Nt: R: *Ma kohe ei tea, mida ma valiksin*? K: *Valiksid?* R: *Nojah, ma mõtlesin esialgu rohelise peale!* K: *Rohelise…*

Kaja sobib eriti juhtudel, kui emotsioonid takistavad rääkijal oma juttu jätkata, ja kuulaja peaks hoidma pausi, kuni rääkija end kogub. Kaja sage kasutamine võib jätta mulje, et kuulaja on kärsitu.

Toetavat-julgustavat kuulamist sobib kasutada juhul, kui on tegemist tagasihoidliku, mureliku, häbeliku vms rääkijaga.

Toetav-julgustav kuulamine on inimeseks olemise oluline oskus.

## Vaata ka
*Mittesõnalised suhtlusvahendid
*Kuulamine

## Viited
VH1

**VH1** on Ameerika Ühendriikide telekanal, mis läks eetrisse 1. jaanuaril 1985.

Kanali algne eesmärk oli MTV-ga sarnaselt mängida muusikavideoid, kuid sihiti veidi vanemat vaatajaskonda ja keskenduti rohkem kergele popmuusikale. Hiljem on kanal hakanud näitama ka tõsielusarju.

VH1 kuulub MTV Entertainment Group alla, kuhu kuuluvad ka näiteks MTV, Paramount Network ja Comedy Central. See kuulub omakorda ettevõttele Paramount Media Networks, mis on ettevõtte Paramount Skydance TV Media omanduses ja kuulub konglomeraati Paramount Skydance, mis moodustati 2025. aastal Paramount Globali ja Skydance Media liitumisel.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Püha Ema Teresa katedraal

**Püha Ema Teresa katedraal** (albaania keeles *Katedralja e së Shën Nënë Tereza në Prishtinë*, serbia keeles Катедрала Мајке Терезе у Приштини) on suurim katoliiklik kirik Kosovo pealinnas Prishtinas. 

Sakraalhoone koos kellatorniga, kus asub linnavaateline platvorm, kuulub Prizren-Priština roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles *Dioecesis Prisrianensis e Pristinensis*) valdusse. 

2011. aastal ehitama hakatud katedraal on pühitsetud kosovoalbaania nunnale ja india misjonärile – pühale ema Teresale.


Catedral de la Madre Teresa, Pristina, Kosovo, 2014-04-16, DD 11.JPG|Katedraal külgvaates
Mother Teresa Cathedral (Pristina)—2017.JPG|Katedraali peaportaal


## Vaata ka
*Tirana Püha Pauluse katedraal
Karl Annus

**Karl Annus** (sündinud 1986) on tootedisainer ja Framed by Karl asutaja.
## Haridus
* Tallinna Vanalinna Hariduskolleegium
* 2005-2010 Tartu Kõrgem Kunstikool, Mööblidisain ja tootmine
* 2010-2014 Tallinna Tehnikaülikool, Disain ja tootearendus
* 2010-2014 Eesti Kunstiakadeemia, Tootedisain

## Töökäik
* 2011-... Karl Disain OÜ asutaja ja disainer
*2018-... Statistikaamet, Projektijuht

## Tunnustus
* 2012- Bruno, äramärgitud töö disainiprojekti kategoorias
* 2013- Näitus "Estonian Ministry of Creative Affairs" International Fashion Showcase, Noore talendi auhind
* 2016- Eesti Disainiauhinnad, "Glens", Parim elustiili toote disain
* 2017- Red Dot Desidn Award 2017, "Glens", tootedisain

## Välislingid
* https://www.karl.ee/
* http://www.edl.ee/edl-liikmed#161
* https://www.aripaev.ee/article/2014/5/14/karl-annus-puidust-prillide-maaletooja
*https://ee.linkedin.com/in/karlannus
Helsingi kunstiakadeemia

**Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia** (soome keeles *Taideyliopiston Kuvataideakatemia*, lühend **KuvA**) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli kõrval on see üks olulisemaid kunstikõrgkoole Soomes. Kunstiakadeemia õppehoone paikneb Helsingis Vallila linnaosas ja koolis õpib umbes 300 üliõpilast.

Helsingi kunstiakadeemia asutas 1848. aastal Soome Kunstiühing. Algul kandis see Soome Kunstiühingu joonistuskooli (1848–1939) nime, seejärel oli Soome Kunstiakadeemia kool ehk Ateneum (1939–1985) ning Helsingi Kunstiakadeemia (ka Soome Kunstiakadeemia, 1985–2013). 2013. aastal liideti Helsingi Kunstiakadeemia vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga. 

Helsingi kunstiakadeemias on õppinud ka eesti kunstnikke, nende hulgas Erki Kasemets, Maarit Murka ja Katarina Meister. Akadeemia skulptuuriosakonda juhatab professor Villu Jaanisoo. 

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Seisus

**Seisus** on õiguslikult ja sotsiaalselt piiritletud inimrühm, kellel on kindlaks kujunenud päritav või elu jooksul omandatud roll ühiskondlikus tööjaotuses ja võimuhierarhias, näiteks aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad.

## Vaata ka
*Kastisüsteem
*Sotsiaalne klass
Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool

**Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool** (soome keeles *Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu*, lühend **Aalto ARTS**) on kõrgkool, mis pakub õpet arhitektuuri, disaini, audiovisuaalse kommunikatsiooni, kunstiõpetuse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool on üks kuuest Aalto Ülikooli kõrgkoolist. See on oma valdkonna suurim õppeasutus Põhjamaades. Koolis õpib umbes 1900 üliõpilast.

2018. aasta septembris avati Espoos Otaniemi linnaosas Aalto Ülikooli linnakus Väre õppehoone, kus asuvad kõik kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli osakonnad.

## Ajalugu ja nimetused
Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Majandusülikool, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool ja Helsingi Tehnikaülikool. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool põhineb suuresti Helsingi Kunsti- ja Disainiülikoolil, millega 2012. aastal liideti Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond.

Õppeasutuse varasemad nimetused:

* 1871–1885 Käsitöökool (Veistokoulu)
* 1885–1949 Keskne Tööstuskunstikool (*Taideteollisuuden keskuskoulu tai Taideteollisuuskeskuskoulu*)
* 1949–1973 Tööstuskunsti õppeasutus (*Taideteollinen oppilaitos*)
* 1973–2010 Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool (ka Helsingi Tööstuskunsti Kõrgkool, *Taideteollinen korkeakoulu,* lühend *TaiK*)
* 2010–2012 Aalto Ülikooli kunsti- ja disainikool (*Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu*)
* 2012– Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool (*Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu*)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Bockenem

**Bockenem** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 109,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9827 inimest. Koht asutati 1154. aastal.

## Ümberkaudsed külad

* Jerze
* Königsdahlum
* Bornum
* Mahlum
* Schlewecke
* Ortshausen
* Volkersheim
* Hary
* Störy
* Bönnien
* Werder
* Nette
* Upstedt
* Bültum
* Groß Ilde
* Klein Ilde
* Wohlenhausen

## Vaatamisväärsused

* Störy küla oli kuulus suurima väikeautode muuseumi poolest maailmas. Kuid muuseum suleti 2005. aasta paiku.
* Bockenemi protestantliku kiriku lööv ehitati 1403. aastal, selle ristimisanum pärineb aastast 1703.
* Veel üks huvitav kirik asub Nette külas. Romaani stiilis tornil on laskeavad ja seda võidi sõja ajal kindlustusena kasutada. Lööv pärineb 1731. aastast. Kiriku lähedal on mitu heas seisus poolpuitraammaja.

## Sõpruslinnad

* Güntersberge, Saksamaa
* Zawadzkie, Poola
* Thornbury, Suurbritannia.

*Meteor Gummiwerke* asub ka Bockenemis. Meteor on autode tihendusfirma, mis varustab tihenditega ülemaailmselt. Meteor on suurim vabrik Bockenemis, andes tööd rohkem kui 1500 inimesele.

## Inimesed

* Karl-Heinz Bädje (1917–1998), linna aukodanik 1991. aastast ja firma Meteor asutaja.
* Henriette Schrader-Breymann (1827–1899), lasteaiasüsteemi pioneer Saksamaal ja varajane naiste õiguste aktivist.
* Friedrich Buchholz (1802–1865), Bockenemi linnapea 1827–1865, töötas seal ka juristina. Buchholzmarkt on nimetati tema järgi.
* Ernst Deger (1809–1885), märkimisväärne kirikumaalija, eriti Reinimaal.
* Johann Schwartzkopff (1596–1658), jurist Helmstedti ülikoolis ja aastast 1646 Braunschweigi hertsogkonna kantsler.
* Johann Friedrich Weule (1811–1897), linna kellafirma J. F. Weule asutaja

## Viited

## Välislingid

* www.bockenem.de
Aalto Ülikool

**Aalto Ülikool** (soome keeles *Aalto-yliopisto*, rootsi keeles  lühend **Aalto**) on Espoos ja Helsingis asuv ülikool, mis on tegev tehnika, majandusteaduse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Tehnikaülikool, Helsingi Majandusülikool ja Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool.  Helsingi Ülikooli järel on Aalto Ülikool Soome suuruselt teine ülikool. Koolis õpib umbes 17 500 üliõpilast.

Aalto Ülikooli peamine linnak asub Espoos Otaniemis, kuhu on koondunud valdav osa ülikooli tegevusest. Ülikooli alla kuuluvad ka Aalto University Executive Education endises Majandusülikooli hoones Töölös, rahvusvahelise äri bakalaureuseprogramm Mikkelis ning Metsähovi raadioobservatoorium Kirkkonummis.

Aalto Ülikool on nimetatud soome arhitekti Alvar Aalto järgi, kes on Helsingi Tehnikaülikooli vilistlane ning on projekteerinud paljud Otaniemi linnaku õppehoonetest.

## Ülesehitus

Aalto Ülikool koosneb kuuest kõrgkoolist.

* Aalto Ülikooli insenerikool 
* Aalto Ülikooli majanduskool 
* Aalto Ülikooli keemiatehnoloogiakool 
* Aalto Ülikooli alusteadustekool 
* Aalto Ülikooli elektrotehnikakool
* Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Briti India

**Briti Raj** (hindustani keeles tähendab *rāj* sõnasõnalises tõlkes 'valitsust') oli Briti Krooni valitsusala Hindustani poolsaarel aastatel 1858–1947. Nii-öeldud **India impeeriumi** pealinnaks seati esiti Kolkata (1858–1911), hiljem New Delhi (1911–1947).

## Vaata ka

*Briti Ida-India Kompanii
*Püha Ema Teresa
Elze

**Elze** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 47,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8858 inimest. See asub Leine jõe ääres, umbes 15 km Hildesheimist läänes. Omavalitsusse kuuluvad ka *Esbecki, Mehle, Sehlde, Sorsumi, Wittenburgi* ja *Wülfingeni* külad.

Elzes ristuvad ka maanteed Bundesstraße 1 ja Bundesstraße 3.

## Ajalugu

Elze on üks vanimaid asulaid piirkonnas, sest selle nimi pärineb ladina: *aula caesaris*, Karl Suure linnus, mille ta rajas 800. aasta paiku Saksi valdustes pärast võitu hertsog Widukindi üle Saksi sõdades. Keiser asutas sinna ka Peetrusele ja Paulusele pühitsetud misjonipiiskopkonna, millest sai alguse Hildesheimi piiskopkond. Kuningas Ludwig Vaga viis piiskopitooli 815. aastal Hildesheimi, kuid luterlik kihelkonnakirik on endiselt pühitsetud Peetrusele ja Paulusele ning pühakuid on kujutatud ka linna vapil.

*Wittenburgi* külas on endine augustiinlaste regulaarkanoonikute klooster, rajatud 14. sajandil endise linnuse paigas, võibolla püstitatud Billungi dünastia liikmete poolt juba 805. aastal. Klooster lammutati reformatsiooni käigus, samas gooti stiilis kloostrikirik säilis.

1856. aastal avas Hannoveri kuningriik Hannoveri lõunaraudtee (*Hannöversche Südbahn*) Hannoverist Kasselisse jaamaga Elzes. Pärast annekteerimist Preisimaa poolt 1866. aastal sai linnast oluline raudteesõlm Elze–Löhne raudtee (*Weserbahn*) ehitamisega Löhnesse Vestfaalis ettevõtja Bethel Henry Strousbergi poolt, lõpetati 1875. aastal.

## Tuntud inimesi

* Justus Gesenius (1601–1673), luterlik teoloog
* Louis Krüger (1857–1923), matemaatik
* Philipp Furtwängler, (1800–1867), orelimeister,
* Philipp Furtwängler, (1869–1940), matemaatik (numbriteoreetik)
* Günter Halm, (1922–), Rüütliristi ja Saksamaa Liitvabariigi teeneteordeni kavaler

## Sõpruslinn

* Écouché, Prantsusmaa, aastast 1972

## Viited

## Välislingid

* www.elze.de
Kolkata Püha Pauluse katedraal

**Kolkata Püha Pauluse katedraal** on 1847. aastal Briti Krooni korraldusel Briti Indiasse rajatud gooti stiilis anglikaani kirik, mis asub Lääne-Bengali osariigi pealinnas Kolkatas. See oli Aasia esimene episkopaalkirik.

## Vaata ka
*Apostel Paulus

## Välislingid
Sarstedt

**Sarstedt** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hildesheimi kreisis. Linna pindala on 42,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 19 262 inimest. Sarstedt on Hannoveri lähedal. Sarstedti raudteejaam on Hannoveri lõunaraudteel ja teenindab S-Bahn Hannoveri.

Läheduses paikneb GEO 600 gravitatsioonilainete detektor.

Endine omavalitsus Giften sai Sarstedti osaks 1. märtsil 1974.

## Inimesi

* Jean-Henri Pape (1789–1875), saksa-prantsuse klaverimeister
* Walter Mahlendorf (1935–), kergejõustiklane, olümpiavõitja 1960. aasta suveolümpiamängudelt 4 × 100 m teatejooksus
* Rudolf Schenker, (1948–), rütmikitarrist, peamine laulukirjutaja ja *[[Hard rock]]* bändi Scorpions asutajaliige
* Harald Grosskopf (1949–), muusik, aastatel 1965 kuni 1966 Sarstedti biitbändi 'The Stuntmen' trummar
* Marianne Bachmeier (1950–1996), sai üleriigiliselt tuntuks, kui ta tulistas oma tütre Anna Bachmeieri mõrvas kahtlustatavat Lübecki kohtusaalis 1981. aastal
* Michael Schenker, (1955–), Rudolf Schenkeri vend, kitarrivirtuoos ansamblitest UFO, Scorpions ja Michael Schenker Group

## Viited

## Välislingid

* www.sarstedt.de
Orienteerumisklubi

**Orienteerumisklubi** on orienteerumissportlasi ja orienteerumisest huvitatud inimesi koondav spordiklubi.

Orienteerumisklubid tegelevad enamasti võistluste ja treeningute korraldamisega. Klubide ülesanne on orienteerumisest huvitatud inimeste (võistlussportlaste, harrastajate, kohtunike, treenerite jt) koondamine ning nende professionaalse arengu toetamine.

Eesti Orienteerumisliit koondab 2018. a seisuga 34 liikmesklubi, mis tegutsevad erinevates asukohtades üle Eesti. Eesti Spordiregistri andmetel tegeletakse 2018. aastal orienteerumisega 54-s spordiorganisatsioonis.

## Viited
Kersti Karu

**Kersti Karu** (sündinud 25. detsembril 1946 Tallinnas) on eesti keraamik ja maalikunstnik.

## Haridus
Kersti Karu on lõpetanud ERKI 1971. aastal keraamika erialal.

## Töökäik
Aastatel 1971–1980 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadis ARS tehnoloogina, aastatel 1980-1996 autoritiraaži kunstnikuna. 1996-2003 töötas OÜ ARS Keraamikas kunstnikuna. Alates 2003. aastast on ta tegutsenud vabakutselise keraamikuna ning Lasnamäe Noortekeskuse savistuudio juhendajana. 

## Looming
Kersti Karu tööd asuvad nii Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis kui ka erakogudes üle maailma. Tema loomingust on toimunud seitse isikunäitust, sealhulgas Tammsaare muuseumis (1996), Adamson-Ericu muuseumis (2016), Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus (2006, 2017).
Koos abikaasa Valeriy Sakoviga on ta korraldanud ka maalinäitusi. 

Kersti Karu kuulub Eesti Kunstnike Liitu alates 1984. aastast ja Eesti Keraamikute Liitu alates 1992. aastast.

## Isiklikku
Kersti Karu on abielus vene maali- ja monumentaalkunstniku Valeriy Sakoviga, neil on kaks tütart. Kirjandusteadlane Aija Sakova on Kersti Karu tütar.

## Viited
Nöörirada

**Nöörirada** on orienteerumisrada, mis on mõeldud algaja orienteeruja julgestamiseks. See on rada, mis on maastikul tähistatud lindiga nii, et liikujat ei juhatata otse ühest kontrollpunktist teise, vaid pikema ringiga. Idee on selles, et algaja orienteeruja saaks turvaliselt harjutada maastikul liikumist ja õppida iseseisvalt teevalikute üle otsustama.

Nöörirada kasutatakse nii algajate treeningutel kui ka orienteerumisvõistlustel kuni 12-aastaste laste radadel.

## Viited
William Henry Pickering

**William Henry Pickering** (15. veebruar 1858 – 16. jaanuar 1938) oli Ameerika Ühendriikide astronoom. Ta ehitas ja asutas mitmeid observatooriume ja vaatlusposte, sealhulgas Lowelli observatooriumi. Pickering juhtis ka mitmeid päikesevarjutuste vaatlusmissioone ja uuris Kuu kraatreid. 1899. aastal avastas Pickering Saturni üheksanda kaaslase Phoebe. 

## Viited
Kõnekujundus

**Kõnekujundus** on õppeaine, peamiselt Waldorfi pedagoogikas, "mis õpetab kasutama häält, harjutusi selle töökorras hoidmiseks ja tervendamiseks".

## Vaata ka
*kõne (keeleteadus)
*retoorika

## Viited
Lihameister

**Lihameister** oli Eesti aktsiaselts, mis tegeles lihaga seonduvaga.

Ettevõte kanti Äriregistrisse 1997.

1. oktoobril 2006 omandas Rein Kilgile kuuluv tapamaja OÜ Ahto Sirel Tartumaal Konguta vallas asuva aktsiaseltsi Lihameister lihatööstuse.

Ettevõte läks pankrotti 2012 ja Äriregistrist kustutati see 2015.

## Viited

## Välislingid
*https://majandus24.postimees.ee/804512/rein-kilgi-lihameister-kuulutati-pankrotistunuks
195 eKr

**195. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLIX (559).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Porcius Cato Vanem ja Lucius Valerius Flaccus.
*Roomas tühistati naiste õigusi piiranud Lex Oppia.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Han Gaozu, Hiina keiser
Orienteerumisrada

**Orienteerumisrada** on orienteerumisspordis maastikule paigutatav kontrollpunktide kogum, mida võistleja peab läbima.

Suundorienteerumises tuleb võistlusraja kontrollpunktid läbida kindlas etteantud järjestuses. Valikorienteerumises valib võistleja ise kontrollpunktide läbimise järjekorra.

Orienteerumise võistlusrajad planeeritakse vastavalt Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) orienteerumisradade planeerimise põhimõtetele. Eestis tuleb orienteerumisradade planeerimisel arvestada lisaks IOF põhimõtetele ka Eesti Orienteerumisliidu (EOL) võistlusreegleid ja juhendeid. 

Orienteerumisjooksus mõõdetakse võistlusraja pikkus linnulennulise vahemaana stardist läbi kõikide kontrollpunktide finišini, kaldudes linnulennulisest teest kõrvale vaid füüsiliselt läbimatutest tõketest (kõrged tarad, järved, ületamatud järsakud jms) ja keelatud aladest möödumiseks ning tähistatud lõikude läbimiseks. Ratta- ja suusaorienteerumises antakse raja pikkus nii linnulennulise vahemaana kui ka vahemaana mööda lühimat optimaalset liikumisteed. Võistlusraja summaarne tõus mõõdetakse mööda optimaalset liikumisteed. 

Teatevõistlustel tuleb kasutada hajutust, kombineerides kontrollpunkte võistkonniti erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistkonnad läbima sama raja samas suunas. Individuaalvõistlustel võib kasutada hajutust, kombineerides mitmeringilisel rajal kontrollpunkte erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistlejad läbima sama raja. 

Rajad kantakse kaardile vastavalt IOFi orienteerumiskaartide, sprindiorienteerumiskaartide, rattaorienteerumiskaartide ja suusaorienteerumiskaartide nõuetele. Raja kõikide kontrollpunktide kohta tehakse eraldi legend . Orienteerumisradade planeerijat nimetatakse rajameistriks.

## Viited

## Välislingid

* Guidelines for Course Planning World Class Events
* Elina ja Sixten - Orienteerumisrada ja kontrollpunkti läbimine
Terve Pere Apteek

**Terve Pere Apteek** (varasema nimega *Parimex Invest*) on Eesti osaühing. 

OÜ kuulub kontserni AS Magnum. OÜ-le kuuluvad **Apotheka** kaubamärki kandvad apteegid.

OÜ kanti Äriregistrisse 1999.

## Viited

## Välislingid
*Apotheka koduleht
Apotheka

**Apotheka** on Eestis, Lätis ja Leedus apteeke ühendav kaubamärk, mille alla kuulus 2023. aastal 344 apteeki. Apotheka apteegid kuuluvad Eestis iseseisvatest proviisoritest omanikele. Apotheka on tegutsenud alates 2000 aastast.

## Ajalugu
2000. aastal avati Eestis esimene Apotheka kaubamärki kandev apteek. 

2005. aastal avati Lätis esimene Apotheka keti apteek, mis sai nimeks A.Aptiekas. 

2013. aastal avati Apotheka e-apteek, esimene e-apteek Eestis.

2015. aastal avati Lätis e-apteek. Samal aastal Eestis võeti kasutusele apteegirobotid. 

2019. aastal avati Vilniuses esimene Apotheka keti apteek ning Apotheka Vaistine alustas Leedus ravimite hulgimüüki. 2021. Leedus avati ka e-apteek. 

2020. aastal loovutas seoses apteegireformiga Margus Linnamäele kuulunud Magnum AS Apotheka apteegid proviisoritele. 

2024. aasta kevadel ilmnes, et varastatud on 700 000 Apotheka kliendi andmed. Politsei hinnangul ei teinud andmeid hallanud Magnum ASile kuuluv Allium UPI piisavalt pingutusi inimeste isikuandmete kaitseks. 

## Tänapäev

2023. aastaks on Apotheka apteegiketti koondunud üle 160 apteegi Eestimaa eri kohtades, 56 apteeki Leedus ja 128 apteeki Lätis.

Apotheka ketti kuulub ka Tallinna Raeapteek, mis tegutseb samades ruumides üle 600 aasta ning on Euroopa vanim samas asukohas tegutsev apteek.

## Viited

## Välislingid
*Apotheka e-apteek
*Apotheka e-aptiekā
*Apotheka Pharma Vaistinė