open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ukukivi (ohvrikivi)

**Ukukivi** on pealpool asetseva lohuga suur pae- või raudkivi, millel ohverdati Ukule. 

Ukukivi oli ohvrialtariks, kus ohverdati majapidamise edendamise, põllusaagi ja karjaarvukuse suurendamise eesmärgil.  Kivi pealmise pinna õõnsusele pandi ohvriannid kas üksikperena või külakaupa. Ukukivi asetses üldjuhul kõrvalises kohas taluaias või koplis.

## Vaata ka
*Ohvriallikas
*Ohvriand
*Ohvrikivi
*Tõnnivakk
*Ukuvakk
 
## Viited

## Välislingid
* https://www.muis.ee/museaalview/648999 Ukukivi Alatskivil, Eesti Rahva Muuseum
* https://sites.google.com/site/paerandkultuur/looduslikudpuhapaigad-3/esivanemate-ohverdamised?tmpl=%2Fsystem%2Fapp%2Ftemplates%2Fprint%2F&showPrintDialog=1 Esivanemate ohverdamised, Matthias Johann Eisen
Edivere mõis (Simuna)

**Edivere mõis** (saksa keeles *Eddifer*) oli Muuga mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Alekvere küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Schuyleri maakond

**Schuyleri maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Schuyleri maakond (Illinois)
*Schuyleri maakond (Missouri)
*Schuyleri maakond (New York)
Lauderdale'i maakond

**Lauderdale'i maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Lauderdale'i maakond (Alabama)
*Lauderdale'i maakond (Mississippi)
*Lauderdale'i maakond (Tennessee)
ICN Business School

**ICN Business School** on Euroopa äriülikool, mille filiaalid/linnakud asuvad Pariisis, La Défenseis, Berliinis, Nürnbergis ja Nancys. See asutati 1905. aastal

Financial Timesi edetabelis platseerus ICN 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 69. kohale. 

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, näiteks Nicolas Thévenin (Prantsuse katoliku peapiiskop) ja Masséré Touré (Côte d'Ivoire'i poliitik).

## Viited


## Välislingid
* Õppeasutuse koduleht
Shermani maakond

**Shermani maakond** on mitme USA maakonna nimi:

*Shermani maakond (Kansas)
*Shermani maakond (Nebraska)
*Shermani maakond (Oregon)
*Shermani maakond (Texas)
Seminole'i maakond

**Seminole'i maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Seminole'i maakond (Florida)
*Seminole'i maakond (Georgia)
*Seminole'i maakond (Oklahoma)
Zemplíni mäestik

**Zemplíni mäestik** (slovaki *Zemplínske vrchy*) on mäestik Slovakkia idaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on ka osa Põhja-Ungari keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Rozhľadňa (469 m). Pindalaga 101 km² on see üks Slovakkia väiksemaid mäestikke.

Mäestikku läbib Roňava jõgi; kohta, kus ta läbi kõrgustiku voolab, kutsutakse Roňava väravaks. Mäestik on sisuliselt Ungaris asuva Zempléni mäestiku jätkuks Slovakkia aladel, kuigi nende geoloogiline struktuur erineb. Kõrgemaid osi katab lehtmets, madalamad osad on kasutusel põllumajanduspiirkonnana. Mäestiku edelaosas kasvatatakse viinamarju, see on sisuliselt Zemplíni piirkonda ulatuv Ungari Tokaji viinamarjakasvatuspiirkonna jätk.

## Asend

Zemplíni mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Ida-Slovaki küngastiku,
*lõunas ja läänes Zempléni mäestiku ning
*idas Ida-Slovaki madalikuga.

## Geoloogia

Mäestik moodustas kunagi saare. Selle alumise osa moodustavad Permis ja Karbonis moodustunud maismaasetted, sellel lasuvad Triiases tekkinud lubjakivi, dolomiidi ja kvartsiidi kihid. Mäestik ise on vulkaanilise tekkega. Valdav osa sealsetest kivimitest on miotseeni lõpust pärinevad vulkaanilised kivimid, põhiliselt basalt, rüodatsiit ja andesiit, on ka datsiit. Mäestiku ümbruses lasuvad neogeenis tekkinud setted. Byšta küla juures on mäekristallide leiukoht. Vulkanismi esines seal Permis, Karbonis, Triiases ja Tertsiaaris, vanemate vulkaaniliste kivimite vahel esineb ka vanemaid kontinentaalse päritoluga setteid, sealhulgas pruunsütt.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Armstrongi maakond

**Armstrongi maakond** on tänapäeval kahe USA maakonna nimi:
*Armstrongi maakond (Pennsylvania)
*Armstrongi maakond (Texas)
Graysoni maakond

**Graysoni maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Graysoni maakond (Kentucky)
*Graysoni maakond (Texas)
*Graysoni maakond (Virginia)
Greeni maakond

**Greeni maakond** on kahe USA maakonna nimi:
*Greeni maakond (Kentucky)
*Greeni maakond (Wisconsin)

## Vaata ka
*Tom Greeni maakond
Süsinikupõllundus

**Süsinikupõllundus** on maa harimine ja kasutamine viisil, mis säilitab ja seob orgaanilist süsinikku (Corg) mulla orgaanilises aines ehk huumuses.

Mulla süsinikusisaldus sõltub harimisvõtetest, mulla liigist ja niiskuse sisaldusest. Kasvatatavate kultuuride, vee, mineraalväetiste, taimekaitsevahendite ja kütuste efektiivse kasutamise ja maaharimisvõtete abil on võimalik saavutada mulla Corg sisalduse tõus.   
 

## Viited

## Välislingid
*Põllumajanduse uus tulemine. Kuidas päästa maailm kliimasoojenemisest? Helene Tambet, *[[Edasi.org]]*, 22.06.2019
*Turbaalad Euroopa Liidus. Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) pärast 2020. aastat.
Boydi maakond

**Boydi maakond** on kahe USA ja ühe Austraalia maakonna nimi:
*Boydi maakond (New South Wales) (Austraalia)
*Boydi maakond (Kentucky)
*Boydi maakond (Nebraska)
Halõtš

**Halõtš** (ukraina Галич, poola Halicz) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Ivano-Frankivski rajoonis. Kuni 2020. aastani Halõtši rajooni halduskeskus. Halõtš asub Dnestri jõe ääres, Ivano-Frankivskist umbes 23 km põhjas.

Halõtšit on esmamainitud 898. aastal. Osaliselt paikneb linna piirides arheoloogiamälestis Vana-Halõtš, kunagise Galiitsia vürstiriigi pealinna säilmed.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Halõtši elanikest ukrainlasi 98,52%, venelasi 1,75% ja poolakaid 0,31%.

Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad
* Kristuse sündimise kirik 14.–17. sajandist
* Halõtši linnus 14.–17. sajandist
* Karaiimide ajaloo ja kultuuri muuseum, kümmekond karaiimide maja 20. sajandist ja kalmistu Zalukvas


Галицька ратуша.jpg|Raekoda
Галич .Церква Різдва Христового.JPG|Kristuse Sündimise kirik
Ukraina (439).jpg|Osa linnusemüürist


## Viited
Blaine'i maakond

**Blaine'i maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Blaine'i maakond (Idaho)
*Blaine'i maakond (Montana)
*Blaine'i maakond (Nebraska)
*Blaine'i maakond (Oklahoma)
Burda

**Burda** (ungari *Kovácspataki-hegyek*, ka *Helembai-hegység*) on mäestik Slovakkia lääneosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Põhja-Ungari keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Burdov (395,4 m), suhtelised kõrgused ulatuvad 180 meetrist 310 meetrini.

Suurim küla mäestikus on selle edelaserval asuv Kamenica nad Hronom. Taimestikult sarnaneb mäestik Ungaris asuva Börzsöny mäestikuga. Metsadest kasvavad seal tammikud (valdav on karvane tamm) ja pöögimetsad, madalamal asub metsastepp. Mitmed sealsed taimeliigid on omased Pannoonia floorale, on seal oma leviala põhjapiiril ja mujal Slovakkia aladel ei kasva. Selle territooriumile ulatub kaks looduskaitseala: Burdovi looduskaitseala ja Leľa metsa looduskaitseala.

Mäestiku fauna sarnaneb pigem Ungari stepialade kui ülejäänud Slovakkia faunaga. Seal elutsevad stepiritsikas, *Ablepharus kitaibelii*, rohesisalik, palvetaja, eskulaabi roninastik. Sagedased on metskass ja metssiga. Lindudest leidub seal salupälli, kassikakku ja kaljuklutti.

## Asend

Burda piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* läänes Slovakkia aladel Ipeľi küngastiku;
* lõunas Pilise mäestikuga, kahe mägismaa vahel voolab Doonau jõgi;
* loodes Börzsönyga, kahe mägismaa vahel voolab Ipoly jõgi.

## Geoloogia

Mäestik on vulkaanilise tekkega. Valdav osa sealsetest kivimitest on miotseeni lõpust pärinevad vulkaanilised kivimid, kuigi Burda aladel vanu vulkaane ei ole. Sealsed kivimid pärinevad Pilise mäestiku ja Börzsöny vulkaanidest, põhiliselt on seal andesiitse materjali purskel tekkinud bretša, mida kohati katab löss. Mäestiku kaguosa moodustavad miotseenist saati kuhjunud konglomeraatsed kivimid, liivakivi, savi, liiv ja kruus.

## Viited

## Välislingid

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Stevensi maakond

**Stevensi maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Stevensi maakond (Kansas)
*Stevensi maakond (Minnesota)
*Stevensi maakond (Washington)
Stephensi maakond

**Stephensi maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Stephensi maakond (Georgia)
*Stephensi maakond (Oklahoma)
*Stephensi maakond (Texas)
Eesti Superkarikas 2005

**Eesti Superkarikas 2005** oli 10. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2005 võitja Tallinna FC TVMK ja Eesti karikas 2005 võitja Tallinna FC Levadia.

## Mäng
### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2005
*Eesti karikas 2004/05

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Winnebago maakond

**Winnebago maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Winnebago maakond (Illinois)
*Winnebago maakond (Iowa)
*Winnebago maakond (Wisconsin)
Buchanani maakond

**Buchanani maakond** on mitme USA maakonna nimi:
*Buchanani maakond (Iowa)
*Buchanani maakond (Missouri)
*Buchanani maakond (Virginia)
Süüria türkmeenid

**Süüria türkmeenid** (araabia keeles تركمان سوريا‎, türgi keeles *Suriye Türkmenleri* või *Suriye Türkleri*) on Türgi päritolu Süüria kodanikud, kelle juured pärinevad peamiselt Anatooliast. Suurem osa Süüria türkmeenidest on Osmanite valitsemise ajal (1516–1918) Süüriasse saabunud migrantide järeltulijad; siiski on palju ka Süüria türkmeene, kes on varasemate Türgi asunike järeltulijad, kes saabusid Süüriasse Seldžukkide (1037-1194) ja Mamelukkide (1250-1517) valitsemise ajal. Tänapäeval moodustavad Süüria türkmeenid araablaste ja kurdide järel Süüria suuruselt kolmanda etnilise rühma; kuigi mõnede hinnangute kohaselt, võttes arvesse arabiseerunud türkmeenlasi (need, kes ei räägi enam oma emakeelt), moodustavad nad riigi suuruselt teise rühma. Enamik Süüria türkmeenidest on sunniidid.

Süüria türkmeenidel on ühised genealoogilised ja keelelised sidemed Türgi türklaste ja Iraagi türkmeenidega ning nad ei samastu Türkmenistani ja Kesk-Aasia türkmeenidega. Nad elavad enamasti Süüria-Türgi piiri lähedal, mis ulatub Idlibi ja Aleppo loodeosa kubermangudest kuni Ar-Raqqah kirdeosa kubermanguni. Osad türkmeenid elavad ka Latakias Bayırbucaki nimelises piirkonnas asuvas Türkmeeni mäestikus, Homsis, Ḥamāhis, Dar‘ās (Jordaania piiri lähedal) ja Ar-Qunayṭrahis (Iisraeli piiri lähedal).

Süüria kodusõja ajal on Süüria türkmeenid osalenud Süüria valitsusvägede vastu suunatud sõjalistes tegevustes ning otsinud tuge ja kaitset Türgilt. 2012. aasta 15. detsembril lõid nad endale ametliku juhtorgani, Süüria Türkmeenide Assamblee, ning moodustasid ka sõjalised tiiva, Süüria Türkmeenide Brigaadid - türkmeenide piirkondade ja elanikkonna kaitsmiseks. Kuid mitte kõik türkmeenid ei toeta Türgi rünnakuid Süürias, mis algasid 2016. aasta augusti lõpus ning on asunud võitlema Süüria Demokraatlike Jõudude ridadesse, moodustades Seldžuki Brigaadi.
Ruus

**Ruus** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ruus 460 inimesel: 213 mehel ja 247 naisel. Perekonnanimede levikult on Ruus meeste puhul 268. ja naiste puhul 243. kohal.  Levinuim on see Hiiu maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 7,4.

## Nime kandjaid
*Aarne Ruus, eesti näitleja (1909–1968) 
*Ago Ruus, eesti filmioperaator (1949–)
*Cerelius Ruus, eesti linnukasvatusteadlane (1906–1974)
*Erik Ruus, eesti näitleja (1962–) 
*Eugen Ruus, eesti päritolu tehnikateadlane, eesti elu edendaja Kanadas ja õigeusu preester (1917–2000)
*Hando Ruus, eesti sõjaväelane ja kunstnik
*Henn Ruus, eesti keemik (1923–1995)
*Ingrid Rüütel, neiuna Ruus, eesti folklorist (1935–)
*Jaan Ruus, eesti pedagoog (1881–1942)
*Jaan Ruus, eesti filmikriitik (1938–2017)
*Johann Ruus, eesti põllumajandusteadlane (1925–2014)
*Jüri Ruus, eesti politoloog ja ajaloolane (1957–2013)
*Karl Robert Ruus, Eesti poliitik (1899–1946)
*Linda Karin Ruus, eesti näitleja (1913–1976)
*Maie Ruus, eesti õigusteadlane (1933–)
*Neeme Ruus, Eesti poliitik (1911–1942)
*Paul Ruus, eesti arst (1891–1974)
*Peeter Ruus, Eesti loomaarst ja sõjaväelane (1872–1934)
*Raissa Ruus, Eesti kergejõustiklane ja treener (1942–1986)
*Rein Ruus, eesti füüsik (1948–)
*Tõnu Ruus, eesti füüsik (1940–)
*Uno Ruus, eesti õigusteadlane (1926–2000)
*Viive-Riina Ruus, eesti kasvatusteadlane (1936–2018)
*Vilmar Ruus, eesti ajaloolane ja majandusteadlane (1929–1985)

## Viited
Kellavere mõis

**Kellavere mõis** (saksa keeles *Kellawer*) oli Moora mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kellavere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Bergisches Land

**Bergisches Land** ([ˈbɛʁɡɪʃəs ˈlant], *[[Berg (riik)|Bergi riik]]*) on madal mäestikupiirkond Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal Reini jõest idas ja Ruhrimaast lõunas. Maastikku kujundavad metsad, niidud, jõed ja ojad ning seal on üle 20 tehisjärve. Wuppertal on üks suuremaid linnu ja seda nähakse piirkonna keskusena, kuna lõunapoolsel osal on tänapäeval Kölniga tihedamad majanduslikud ja sotsiaal-kultuurilised sidemed. Wuppertal ning naaberlinnad Remscheid ja Solingen moodustavad *Bergisches Städtedreiecki*.

## Ajalugu

Bergisches Land on olnud osa Bergi krahvkonnast, millest hiljem sai Bergi hertsogkond, mis piirkonnale oma nime andis. Hertsogkond kaotati 1815. aastal ja 1822. aastal sai piirkonnast Preisimaa Reini provintsi osa.

Tänapäeval on elanikkonna seas Bergisches Landi piirkonna kuuluvustunne märgatav künklikus põhjaosas, kuid mitte enam Kölni madalikul, Ruhrimaal või Düsseldorfi linnas.

### Majanduslik tõus

Piirkond sai kuulsaks oma varase industraliseerumise perioodil 19. sajandil. Sel ajal oli Wupperi org ajalooline Silicon Valley. Selle kaksiklinnad Barmen ja Elberfeld olid sel ajal Preisimaa kaubandus- ja tööstuspealinnad. See majanduslik tõus põhjustas Ruhrimaa arenemise söekaevanduspiirkonnaks ning sünnitas sotsiaalse ettevõtluse ja sotsialismi uurimise ning teoreetilise rõhutamise: Friedrich Engels sündis Barmenis tekstiilitöösturi peres.

Pärast 1960. aastatest pärit majanduslangust kaotas piirkond oma tähtsuse, kuid Bergisches Landi ettevõtjate, aktiivsete kodanike ja poliitikute koostöö toob tagasi teatava piirkondliku teadlikkuse ja majandusliku jõu.

## Vaata ka

* *[[Bergisches Straßenbahnmuseum]]*
* Bergisch-Märkische raudteekompanii 
* Reinimaa
* Bergi maja
Pallasvere mõis

**Pallasvere mõis** (saksa keeles *Pallastfer*) oli Avanduse mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Käru küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

18. sajandil L.A. Mellini kaardi järgi Pallasvere mõis (*Pallastfer*) asus praeguse Väike-Maarja Käru küla alal vesiveski ja Risti kõrtsi lähedal.

## Viited

## Välislingid
*
Tillika mõis

**Tillika mõis** (saksa keeles *Tilika*) oli Koila mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, praeguse Väike-Maarja valla Jäätma küla alal ja tänapäeva Kaavere küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

18. sajandil L.A. Mellini kaardi järgi Tillika mõis (*Tilike*) asus praeguse Väike-Maarja valla Jäätma küla alal.

## Viited

## Välislingid
*
*
Eesti Superkarikas 2004

**Eesti Superkarikas 2004** oli 9. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2003 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2004 võitja Tallinna FC Levadia.

## Mäng
### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2004
*Eesti karikas 2003/04

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Kuressaare Haigla

**Kuressaare haigla** on haigla Kuressaares Saaremaal,  Aia tänav 25.

Kuressaares avati esimene haigla 1804. aastal ja seda peetakse Kuressaare haigla alguseks.

Praeguses hoones tegutseb haigla alates 1941. aastast. Praeguse haigla vanas osas ehk nüüdses mõistes Kuressaare haigla C-korpuses on haigla siseosakonnad ja neuroloogiaosakond.

2020. aasta koroonapandeemia ajal Eestis kujunes Kuressaare haigla n-ö koroona epitsentriks.

## Endisi ja praeguseid töötajaid
Hannes Haavel, Märt Kõlli, Ülle Käsk, Edward Laane, Toomas Meritam, Juhan Nemvalts, Tiina Prükk, Jüri Raudsepp, Tähti Saar, Viktor Sarapuu, Toomas Tartes, Aare Taul, Rando Truve, Uno Ugandi, Eduard Viira, Ivar Vipp, Mehis Vipp, Ilmar Vooremaa.

## Viited
Tuulivere mõis

**Tuulivere mõis** (saksa keeles *Tulifer*) oli Koila mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi asus see Käru küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

L. A. Mellini kaardi järgi asus Tuulivere mõis (*Tulifer*) 18. sajandil praeguse Väike-Maarja valla Käru küla alal vesiveski lähedal.

## Viited

## Välislingid
*
Vända mõis

**Vända mõis** (saksa keeles *Wanda, Wända*) oli Lasinurme mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal.

18. sajandil L.A. Mellini kaardi järgi Vända mõis (*Wända*) asus hilisema Väike-Maarja valla Mõisamaa mõisa alal.

## Viited

## Välislingid
*
Siegerland

**Siegerland** on Saksamaa piirkond vana Siegeni kreisi alal (nüüd Siegen-Wittgensteini kreisi osa Nordrhein-Westfalenis) ja Altenkircheni (Westerwald) kreisi ülemises osas, mis kuulub Rheinland-Pfalzi liidumaa hulka.

Geoloogiliselt kuulub Siegerland Reini Kiltkivimäestikku (*Rheinisches Schiefergebirge*). Kõrgeim tipp on *Riemen*, 678 m üle merepinna. Siegi jõgi, Reini parempoolne lisajõgi, algab Netpheni linnast Rothaargebirges.

Piirkonnas on ka murre Siegerländisch, mida räägivad paljud selle elanikud.
Cerová kõrgustik

**Cerová kõrgustik** (slovaki keeles *Cerová vrchovina*) on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Põhja-Ungari keskmäestikust. Regiooni kõrgeim tipp on Karanč (727 m), kõrgemad tipud on veel Šiator (660 m), Ragáč (536 m) ja Veľký Bučeň (514 m).

Sealsed veed voolavad lääneosas Ipoly jõkke, idas aga Rimava jõkke. Kõrgustiku metsad on valdavalt tammikud, Ipoly jõe ääres esineb ka lammimetsa. Kõrgemates kohtades ja põhjanõlvadel asendavad tammikuid tamme-pöögimetsad, lõunanõlvadel esineb metsasteppi.

Sealne loodus on suures osas puutumatu, nii moodustati selle kaitseks aastal 1989 Cerová kõrgustiku kaitstav maastik, mille haldusalas on mitmed looduskaitsealad. Üks suuremaid vaatamisväärsusi on Šomoška lossi juures asuv Kivijuga, kus on hästi näha basaldi kalduvus jaguneda kuusnurkseteks sammasteks.

## Asend ja liigendus

Cerová kõrgustik järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas  Lõuna-Slovakkia nõoga;
*lõunas Cserhátiga.

Kõrgustikku võib jagada viieks alampiirkonnaks. Selle läänepoolseim osa kannab nime Mučíni kõrgustik, mille kõrgeim tipp on Hallgato (392 m), lääneosas jääb piirkond 180 m kõrgusele. Sellest kagus asub Hajnáčka kõrgustik, mille kõrgeim tipp on ka mäestiku kõrgeim tipp Karanč, kirdeosas jääb piirkond 180 m kõrgusele. Mučíni kõrgustikust idas asub Fiľakovo alang, kus kõrgused jäävad 200 meetri ligikonda. Eelmisest kahest ida pool asub Bučeňi kõrgustik, mille kõrgeim tipp on Veľký Bučeň (514 m), lääneosas jääb piirkond 190 m kõrgusele. Idapoolseim osa on Petrovce kõrgustik, mille kõrgeim tipp on Birín (395 m), idapoolsemas osas jääb piirkond 160 m kõrgusele.

## Geoloogia

Sealse maastiku kujundas Karpaatide vulkanismi viimane faas, sealne vulkanism leidis aset Pliotseenis ja Pleistotseenis. Mäestik koosneb Tertsiaari liivakividest, liivast ja kruusast, aga ka vulkaanilistest kivimitest (põhiliselt andesiit). Kõrgematel kohtadel esinevad laavaplaadid on varasemate laavavoolude jäänused, ent eriti iseloomulikud on piirkonnale vulkaanilised jäänukkaljud, mis on kujunenud ümbritseva pinnase erosioonil. Hajnáčka, Soví hradi, Šomoška ja Steblová kalju puhul on tegemist endiste vulkaanilõõride täitematerjaliga. Nende kõrval esineb ka andesiitseid daike.
## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Väiküla mõis

**Väiküla mõis** (saksa keeles *Weikül, Weitelby*) oli Lõusa mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Salutaguse küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
*Väiküla mõis. Inventariseerimine - Muinsuskaitseamet, Kultuurimälestiste riiklik register, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Sobinka

**Sobinka** (vene *Собинка*) on linn Venemaa Vladimiri oblastis, Sobinka rajooni keskus. Asub Kljazma jõe paremal kaldal, 37 km Vladimirist edelas.

Asula tekkis 1858. aastal tööd alustanud ketrusvabriku juurde. Linnaõigused sai 1939. aastal.

Elanike arv 2000. aastal oli 22 500.
Vjazniki

**Vjazniki** (vene *Вязники*) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Vjazniki rajooni keskus. Asub Kljazma jõe paremal kaldal, 93 km Vladimirist idas.

Vjazniki on linatööstuse keskus.

## Ajalugu

I aastatuhande teisel poolel ehitati tänapäeva linna asukohast 5 km allavoolu Jaropoltš-Zalesski linnus, mille asukad olid merjalased ja slaavlased. Jaropoltš oli Vladimiri-Suzdali vürstiriigi piirikindlus. Seda rüüstasid 1238. aastal mongolid ning see jäeti maha 13. või 14. sajandil. Vjaznikit on kroonikates esmamainitud 1608. aastal, 1611. aastast oli slobodaa. 1622. aastast sai see palverännusihtkohaks, sest seal asus "imettegev" Kaasani jumalaema ikoon. 1676. aastal rajati Minino küla ja tänapäeva Vjazniki linna kohale tsaar Aleksei Mihhailovitši käsul uus Jaropoltši kindlus. See hävis 1703. aastal tulekahjus.

Linnaõigused sai 1778. aastal.

2004. aastal liideti Vjaznikiga Novovjazniki alev.

Elanike arv 2003. aastal oli 40 400.

Linnas asub Vjazniki Jumalaema Kuulutamise klooster ja mitu kirikut.

Vjazniki raudteejaam asub Novovjazniki mikrorajoonis Kovrovi-Dzeržinski raudteel. Vjaznikist möödub lõunas maantee Volga (M7).

## Viited

## Välislingid
Zboriv

**Zboriv** (ukraina Зборів, poola Zborów) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Zborivi rajooni halduskeskus. Zboriv asub Strõpa jõe ääres, Ternopilist umbes 36 km lääneloodes.

Asula on rajatud 1166. aastal, linnaõigused sai 1939. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zborivi elanikest ukrainlasi 99,13%, venelasi 0,55%.

## Viited
Tagajõe mõis

**Tagajõe mõis** (saksa keeles *Tagojõe*) oli Tudulinna mõisa karjamõis Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tagajõe küla lähedale Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Reinhold Scheibe

**Reinhold Christian Scheibe** (24. oktoober 1857 Paide – 18. oktoober 1909 Tallinn) oli Eesti arst ja Eestimaa kubermangu tervishoiuametnik.

Reinhold Christian Scheibe sündis Saksimaalt pärit Paide sukakudujameistri Christian Gottlieb Scheibe ja tema abikaasa Helene Marie (sünd. Wekram) neljanda pojana.

Õppis 1866–1879 Tallinna toomkoolis ning 1880–1887 Tartu ülikoolis arstiteadust. Ka kõik tema neli venda õppisid Tartu ülikoolis ja kolmest neist said 19. sajandi lõpus tähelepanuväärsed meditsiinitegelased Eestimaal – Robert Scheibe, Edmund Scheibe ja Richard Scheibe olid kõik apteekrid.

Tegutses arstina Tallinna ajutises rõugehaiglas ning alates 1889. aastast pidas erapraksist. 1893–1899 pidas ta oma praksist Langebergi majas aadressil Suur-Tartu tänav 345, 1900–1903 Haase majas Narva tänav 6 ning 1904–1909 aadressil Savivärava puiestee 17. Ta keskendus naiste- ja lastehaigustele, samuti sünnitusabile.

Oma tegevuse eest Eestimaa kubermangu tervishoiuvalitsuse ametnikuna ülendati Reinhold Scheibe õuenõuniku teenistusastmele (1903) ning anti aadlitiitel (rüütel - *ritter*), enne seda oli ta kolleegiumiassessori teenistusastmel.

## Perekond
Reinhold Scheibe oli abielus Alice Mathilde Charlotta Auroa von Knüpfferiga, kes oli arhitekt Rudolf von Knüpfferi (1831–1900) ja Julie Wilhelmine (sünd von Krusenstern) tütar. Alice Knüpfferi emapoolne vanaisa oli maadeavastaja viitseadmiral Paul Theodor von Krusenstern (1809–1881) ning vanavanaisa maadeavastaja admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846). Abielust sündisid:
*Eva Gerda Scheibe (Perneder; 1908–2004), Eesti geograaf ning Krusensternide ja Kotzebuede perekonna uurija

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart, ein biographisches Lexikon ; nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands. Riia, 1922
Must rüütel (satelliit)

**Black Knight** (Must Rüütel) on Maa orbiidil olev objekt, mis NASA andmetel on ISS-i kosmosejaama ehituse ajal kaotatud termiline varjualune. 

Ufoentusiastide sõnul on tegemist kosmoseolendite satelliidiga, kes on Maa ümber tiirutanud juba 13 000 aastat. See legend pärineb aastast 1899, kui Nikola Tesla väitis, et on püüdnud kosmosest tulevaid raadiolaineid. 1954. aastal avaldati USA ajalehtedes ufouurija Donald Keyhoe väide, et USA õhujõud on leidnud Maa orbiidilt kaks liikuvat objekti. See oli enne, kui maalt orbiidile satelliite saatma hakati. 

Šoti teadlane Duncan Lunan analüüsis varasemaid raadiolainete vaatlusi ja väitis tähekaardi põhjal, et Must Rüütel saadab teateid tähelt Epsilon Boötis. Hiljem tunnistas Lunan, et tema meetodid olid ebateaduslikud.
Anders Tegnell

**Nils Anders Tegnell** (sündinud 17. aprillil 1956 Uppsalas) on nakkushaigustele spetsialiseerunud Rootsi arst ja riigiametnik, praegune riigi peaepidemioloog.

Tegnell sai rahvusvaheliselt tuntuks Rootsis rakendatud koroonapandeemiavastaste meetmete eestkõnelejana, mille aluseks on inimeste usaldamine, piirangute hoidmine võimalikult leebena ning eesmärgiks karjaimmuunsuse saavutamine ühiskonnas.

## Viited


## Välislingid
* Anders Tegnell - Sweden's chief epidemiologist, BBC, HARDtalk, 18. mai 2020 (video, 24 minutit, inglise keeles)
Nemõriv

**Nemõriv** (ukraina Немирів, poola Niemirów, vene Немиров) on linn Ukrainas Vinnõtsja oblastis, Nemõrivi rajooni halduskeskus. Nemõriv asub Vinnõtsjast umbes 40 km kagus.

Nemõrivi on ürikutes esmamainitud 1506. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1581. aastal. Aastatel 1672–1699 Nemõriv Osmanite riigi võimu all. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Nemõriv 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nemõrivi elanikkonnast ukrainlasi 97,48%, venelasi 2,01%, poolakaid 0,11%, valgevenelasi 0,11% ja juute 0,10%.

## Viited
Gorohhovets

**Gorohhovets** (vene Гороховец) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Gorohhovetsi rajooni keskus. Asub Kljazma paremal kaldal, 157 km Vladimirist idas. 

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1239. aastal. Tõenäoliselt tekkis see 1168. aastal Andrei Bogoljubski Volga bulgaaride eest kaitseks rajatud kindlustuse juurde.

## Välislingid

*http://www.gorohovec.ru/
Kiržatš

**Kiržatš** (vene Киржач) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Kiržatši rajooni keskus. Asub Kiržatši jõe ääres, 90 km Moskvast kirdes. 

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1328. aastal, 1778. aastal sai linnaõigused. 2005. aastal liideti linnaga Krasnõi Oktjabri alev ja kaks küla.

2005. aastal oli linnas 31 900 elanikku.

Linna peamine tööstusharu on masinatööstus.

## Välislingid

*http://gorodkirzhach.ru/
Nikolina Angelkova

**Nikolina Angelkova** (bulgaaria keeles *Николина Ангелкова*; sündinud 30. novembril 1979 Krumovgradis Kǎrdžali piirkonnas) on Bulgaaria poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikud Euroopa Arengu Poolt Bulgaarias (GERB). Ta oli aastal 2014 Bulgaaria teede-, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniminister. 7. novembrist 2014 kuni 2017. aasta jaanuarini oli ta Bulgaaria turismiminister.

Angelkova on kaitnud Sofias Rahvusliku ja Maailmamajanduse Ülikoolis (*Университет за национално и световно стопанство*) õigusteaduse magistri väitekirja. Ta on täiendanud end Maastrichtis avaliku halduse instituudis ja Prantsusmaal Nantese haldusreformi piirkondlikus instituudis.

Ta oli aastatel 2005–2010 oli ta ettevõtte Nikolova and Partners Consult omanik ja 2007–2009 ettevõtte Herchesa Bulgaria EOOD peadirektor. Aastatel 2009–2010 oli ta Hector Bulgaria EOOD juhataja. Seejärel juhtis ta regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeeriumi kontrolli-, kommunikatsiooni- ja koordineerimisüksust. Alates 2011. aastast on ta Maanteede Infrastruktuuri Agentuuri juhatuse liige.

2013. aastal sai temast regionaalarengu ja avalike tööde ministri asetäitja. 6. augustil 2014 valiti ta Georgi Bliznaški ajutises valitsuses Bulgaaria teede-, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniministriks. Ta töötas sellel ametikohal 7. novembrini 2014, kui ta valiti Boiko Borissovi teise valitsuse turismiministriks. Ta oli turismiminister ka Boiko Borissovi kolmandas valitsuses.
Sebeži maakond

**Sebeži maakond** (valgevene keeles *Себежскі павет*; vene keeles *Себежский уезд*) oli Venemaa Keisririigi  Vitebski kubermangu ja Vene NFSV Pihkva kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu esimese Poola jagamise järel, seal hakkasid need kuuluma Pihkva kubermangu. Aastal 1776 läks maakond Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonna koosseisus. Aastail 1796–1802 kuulus see Valgevene kubermangu koosseisu, seejärel aga Vitebski kubermangu koosseisu. 24. märtsil 1924 läks see Vene NFSV Pihkva kubermangu koosseisu. Maakond likvideeriti koos Pihkva kubermanguga 1. augustil 1927.

1897. aastal elas maakonnas 92 055 inimest. Elanikest 47,1% moodustasid valgevenelased, ka venelasi oli 47,1%. Juute oli 3,8% ja poolakaid 1,5%. Aastal 1926 oli maakonnas 127 800 elanikku.

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Sebež) ja 13 valda. Aastal 1926 oli valdu kuus.

Aastal 1886 oli maakonnas kolmkümmend kuus õigeusu kirikut, kaks vanausuliste palvemaja ja üks katoliku kirik, lisaks veel üks õigeusu klooster.

Maakonna šlahta marssalid (piirkondliku esinduskogu eesistujad) olid (tähestikulises järjekorras): Dominik Chrapowieki (1790), Hertman, Talat Józef Kiełpsz (1783), Euzebiusz Korsak (1805), Piotr Korsak, Józef Łosowski, Józef Makowiecki, Antoni Meduniecki (1800–1810), Jan Meduniecki, Józef Meduniecki, Kazimierz Meduniecki (1798–1800), Konstanty Meduniecki, Franciszek Mohl, Franciszek Mokicz, Józef Ogiński (1807), Antoni Szantyr, Donat Zebrowski ja Szymon Wlanowski (1809–1820).

## Haldusjaotus

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond valdadeks (vene keeles *Волость*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn Sebež, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 13 valda.

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1913:

Vallad maakonna koosseisus olid aastal 1926:

## Viited

## Välislingid
* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
Dejan Damjanović

**Dejan Damjanović** (sündinud 27. juulil 1981 Mostaris) on Montenegro jalgpallur, kes mängib ründajana Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Daegu FC.

Ta alustas klubikarjääri Serbia klubides. 2006. aastal siirdus ta Aasiasse, kus ta on karjääri jooksul saavutanud ka kõige enam edu. Tema esimeseks klubiks Aasias oli 2006. aastal Saudi Araabia kõrgliiga klubi Al-Ahli. Hiljem on ta mänginud põhiliselt Lõuna-Korea klubides. Aastatel 2008–2013 mängis ta Lõuna-Korea kõrgliiga klubis FC Seoul, kellega tuli kahel hooajal Lõuna-Korea meistriks ning võitis lisaks 2010. aastal Lõuna-Korea liigakarika. Aastatel 2011–2013 oli ta kolmel hooajal Lõuna-Korea kõrgliiga suurim väravakütt. Tema edukaim hooaeg oli 2012. aastal, kui ta lõi liigas 31 väravat. Aastatel 2010–2013 valiti ta neljal hooajal järjest Lõuna-Korea kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2012. aastal valiti ta liigahooaja väärtuslikumaks mängijaks ja 2010. aastal mängijate poolt liigahooaja parimaks mängijaks. 2013. aastal jõudis ta Seouliga AFC-i Meistrite Liiga finaali. Damjanović lõi finaalseeria mõlemas mängus Hiina klubi Guangzhou Evergrande'i vastu värava, kuid  Guangzhou Evergrande võitis võõrsilväravate toel.

2014. ja 2015. aasta hooaegadel mängis ta Hiina kõrgliiga klubides Jiangsu Suning ja Beijing Guoan. 2015. aasta hooajal lõi ta liigas 16 väravat, millega oli liigas paremuselt kolmas väravakütt.

Aastatel 2016–2017 mängis Damjanović taas Seouli ridades, tulles 2016. aastal klubiga kolmandat korda Lõuna-Korea meistriks. Aastatel 2018–2019 mängis ta Suwon Samsung Bluewingsi ja siirdus seejärel 2019. aastal lõpus Daegusse.

Montenegro jalgpallikoondises mängis Damjanović aastatel 2008–2015 kokku 30 mängus ja lõi kaheksa väravat. 2014. aasta maailmameistrivõistluste valikmängudes lõi ta kaks väravat Inglismaa vastu.

## Saavutused
;Radnički Beograd
*Serbia ja Montenegro esiliiga: 2003–04
;Bežanija
*Serbia esiliiga: 2005–06
;Al-Ahli
*Saudi Crown Prince Cup: Teine koht 2006
;FC Seoul
*K League 1: 2010, 2012, 2016
*Korean FA Cup: Teine koht 2016
*Korean League Cup: 2010
*AFC-i Meistrite Liiga: Teine koht 2013
;Suwon Samsung Bluewings
*Korean FA Cup: 2019
Sevgil Musayeva

**Sevgil Musayeva-Borovyk** (sündinud 18. juunil 1987 Jumas) on krimmitatari naisajakirjanik.

Aastatel 2004–2010 õppis ta Kiievi Ülikoolis ajakirjandust.

Kui algas Euromaidan, oli Musajeva seal üks aktiviste ja kajastas sündmusi Facebookis.

Ta on ajalehe Ukrajinska Pravda peatoimetaja.
Maa-alused (haigus)

**Maa-alused** (ka *maalised*, saartel *maalased*, *maaljad*, *maadleine*) on eesti folklooris maaviha poolt põhjustatud nahahaigus.
  
Maa-alused oli üldtuntud haiguste nimetusena, mida saadi maast. Enamasti olid need mitmesugused nahahaigused nagu sammaspool, paised, vistrikud, kärnad jt, mõnel pool ka liigesehaigused.

Maaliseid võis saada istumisel või lamamisel tekkivast kokkupuutest maaga, selle vaenuliku jõuga ehk maavihaga. Haigusi võisid põhjustada maa all elavad olendid (ehk samuti maa-alused). Nende tegutsemise (sepavasara kõlksumise, voki ketramise jms) kuulmine ennustas halba. Maa-aluste ja maahaldjate (kes esinesid Lõuna-Eesti rahvapärimustes) pahandamist tuli vältida, et mitte maast haigust saada.
   
Maaliseid tõrjuti ja raviti peamiselt maagiliste võtetega: enne mahaistumist tuli sülitada; haigust kanti soolaga tagasi kohta, kust arvati olevat saadud; haigust toonud paigas ohverdati hõbevalget; samas kohas pöörati pinnas tagurpidi, loeti loitse. Juhuslikumad tõrjemaagilised võtted olid kehal haige koha piiramine või vajutamine hõbe-esemega, vaskrahaga, mullaga jne. Abi otsiti ka mitmetelt iseloomuliku nimetusega taimedelt – maaviharohtudelt, nagu mailase rohi, maavits jt.
Levinud oli maaliste raviks ka maahaldjase kividele või ravikividele andide viimine. 

## Viited
Denis Villeneuve

**Denis Villeneuve** (sündinud 3. oktoobril 1967 on Kanada prantslasest filmilavastaja, -produtsent ja stsenarist.

Ta neli korda pälvinud Kanada Filmiauhinna parima režissööritöö kategoorias, vastavalt filmide Maelström" (2001), "Polytechnique" (2009), "Incendies", Enemy" (2011) eest. Samuti on talle antud Kanada Orden ja Quebeci Riiklik Orden.

Rahvusvahelist tuntust on ta kogunud põnevikega "Vangistatud", "Sicario" (2015), lisaks ulmefilmidega Saabumine" ("*Arrival*") (2016) ja "Blade Runner 2049" (2017).

## Viited

## Välislingid
* 
* Denis Villeneuve IMDb-s
Saabumine

"**Saabumine**" (*Arrival*) on Denis Villeneuve'i lavastatud ulmefilm.

Film esilinastus Kanadas ja Ameerika Ühendriikides 11. novembril 2016. 

Filmi aluseks on Ted Chiangi jutustus „Sinu elu lugu“ ("Story of Your Life", 1998).

## Vastuvõtt Eestis
*Arvustus. Lauri Jürisoo 2016. "Saabumine" on mõtleva inimese ulme, millel on ka sügavam spirituaalne sõnum.
*Filmiblogi. Mart Raun 2016. Vaikne ja mõtlik ulme. Keele eripära. Atmosfäärne teaduslik ulme. Ma armastan seda filmi. Äripäev 18. november 2016.
*Arvustus. Kaspar Viilup 2016. Lummav diplomaatia tulnukatega.
*Arvustus. Pirjo Leek 2016. Lummavalt tüütu tulnukateadus. Sirp 18. november 2016.
*Loe seda, mida Sa filmis ei näinud. Sander Kaasik 2016. Kosmiline lingvistika. “Saabumine” Cinamonis ja Ekraanis.
*Teadus. Kurmo Konsa 2019. Krüptodetektiiv piilub Jumala mõistusesse. Sirp 13. detsember 2019.
Vilma Kelder

**Vilma Kelder** (8. märts 1927 Lihula vald – 7. jaanuar 2000 Tartu) oli eesti õigusteadlane. 

Ta oli esimene eestlanna, kes sai õigusteaduse doktori kraadi, ja ühtlasi Eesti esimene naisprofessor sellel alal. 

Ta lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja töötas alates 1954. aastast Tartu Riikliku Ülikooli õppejõuna (1954–1959 tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1960–1971 dotsent, aastast 1972 professor, 1970–1989 kateedrijuhataja, aastast 1993 emeriitprofessor). 

Vilma Kelder on uurinud maa- ja kolhoosiõigust ning looduse õiguskaitset.

## Tunnustus

* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

## Teosed
*Kolhoosiõigus (1965)
*Kolhoosniku omandi tsiviilõiguslik kaitse (1968)
*Looduse õiguslik kaitse (1979)

## Viited
Kunda raudteejaam

**Kunda raudteejaam** on raudtee lõppjaam Rakvere–Kunda teelõigul. Jaam kuulub koos raudteega ettevõttele AS Kunda Trans. 

Tänapäeval kasutavad raudteed ja jaama ainult AS Kunda Trans kaubarongid (peamiselt Kunda tsemenditehase teenindamiseks), kuid varem on tee olnud kasutusel ka reisijate veoks. 

Kunda raudteejaam liitub AS Eesti Raudteele kuuluva avaliku raudteega Rakvere jaamas.

## Ajalugu
* Kunda jaam rajati 1896. aastal ühes Rakvere‒Kunda raudteelõiguga, et teenindada 1870. aastal loodud Kunda tsemenditehast.
* Aastatel 1903–1944 kulges tsemenditehasest ka 3 km pikkune kitsarööpmeline raudteeharu karjääri ja sadamasse. Kitsarööpmelise raudtee purustasid Teise maailmasõja keerises taganevad Saksa väed 1944. aastal ja seda hiljem ei taastatud.
* 1930. aastail käis reisirong Kundasse kahel päeval nädalas.
* 1998. aastal kaaluti Kunda sadama ühendamist raudteega.
* 2019. aastal käidi välja mõte Tallinnaga reisirongiliikluse taastamisest.

## Jaamahoone

1939. aastal valmis Kunda jaamahoone. Viilkatusega kivihoones asus reisijate ooteruum, piletikassa, pagasiruum, kauplus ja pank. 
Hoone on säilinud, alates 2000. aastast tegutseb seal Põdra pubi. Hoone tagaküljel on säilinud ka kunagine perroon.

## Viited

## Välislingid
* Viru-Nigula vald ootab Kunda raudteelõigu säilitamiseks riigi sekkumist ERR uudised, 23. oktoober 2020
Ljubotõn

**Ljubotõn** (ukraina Люботин, vene Люботин) on linn Ukrainas Harkivi oblastis. Ljubotõn asub Harkivi kesklinnast ligikaudu 22 km läänes.

Ljubotõn on oluline raudteesõlm.

Ljubotõni asutasid kasakad 1650. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ljubotõni elanikest ukrainlasi 89,65%, venelasi 8,40%, valgevenelasi 0,30%, armeenlasi 0,17%, juute 0,05%, asereid 0,05% ja grusiine 0,05% ja tatarlasi 0,04%.

## Viited
Annemõisa mõis (Harju-Madise)

**Annemõisa mõis** (saksa keeles *Annenhof*) oli Padise Kloostri mõisa karjamõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Laane küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Apostolove

**Apostolove** (ukraina keeles *Апостолове*) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis, Apostolove rajooni keskus.

Asula rajati 1793. aastal Pokrovskoje (Pokrovske) külana asustamata stepialale. 1923 sai praeguse nime. 1936–1938 kandis nime Kossiorove (Kossiorovo).

1956. aastal sai linnaks.

## Viited
Eesti Superkarikas 2002

**Eesti Superkarikas 2002** oli 7. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2002 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2002 võitja Tallinna FC Levadia.

## Mäng
### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2002
*Eesti karikas 2001/02

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Kurt-Arved Linneberg

**Kurt-Arved Linneberg** (3. juuni 1898 Tallinn – 31. mai 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1938).

Ta lõpetas 1917. aastal Tallinna Reaalkooli.

Linneberg alustas teenistust suurtükilaeval Lembit, jätkas Mereväe staabis, teenis laevadel Meeme, Lennuk, Sulev, Vambola.

## Tunnustus
* Poola Taassünni orden 1935
* Vabadussõja mälestusmärk
* Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aasta mälestusmärk
* Rootsi Mõõgaorden

## Isiklikku
Tema vend oli mereväelane Bruno Aleksander Linneberg.
## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Kokla

**Kokla** on Hiiumaal Pühalepa kihelkonnas pandud eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kokla 119 inimesel: 54 mehel ja 65 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kokla meeste seas 1878. kohal ja naiste seas 1681. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 28,55.

## Nime kandjaid
*Jan Kokla, endine Eesti jalgpallur (1997–)
*Johann Kokla, Eesti riigiametnik ja politseijuht (1892–1933)
*Juhan Kokla, eesti ajakirjanik (1915–1992)
*Jürnas Kokla, eesti hebraist, pedagoog ja tõlkija (1960–)
*Konstantin Kokla, eesti õigeusu vaimulik (1878–1946)
*Nikolai Kokla, eesti õigeusu vaimulik (1912–1984) 
*Paul Kokla, eesti keeleteadlane (1929–2020)
*Peet Kokla, eesti ajakirjanik (1942–2015)
*Tiiu Kokla, eesti tõlkija ja toimetaja (1932–)
*...

## Viited
Žocene

**Žocene** (), vanasti ka **Žociems**, on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla põhjaosas Liivi lahe kaldal. Žocene jääb piirkonna keskusest Rojast 7 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele.

Külla jääb Žocene lennuväli. Küla piirile jääb Žocene bussipeatus.

Külas kasvavad looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 3 meetrit ja pärn ümbermõõduga 5.5 m.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.

## Elanike arv


* 37 (2000)
* 31 (2011)
* 29 (2015)

* 28 (2020)
* 26 (2025)


## Viited
Aizklāņi

**Aizklāņi**, () vanasti ka **Aizklāņciems** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla põhjaosas Liivi lahe kaldal. Aizklāņi jääb valla keskusest Rojat 25 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Aizklāņi bussipeatus.

XIX sajandi alguses jäid Aizklāņi alad Kruste külla. Kruste ulatus aastal 1826 Ģipkast Kolka lähistel oleva Sēņi mäeni. Hiljem jagunes Kruste Uši, Ēvaži, Aizklāņi ja Melnsilsi küladeks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.

## Elanike arv


* 44 (2000)
* 27 (2011)
* 31 (2015)

* 30 (2020)
* 28 (2025)


## Viited
Pūrciems

**Pūrciems** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas Liivi lahe kaldal ja jääb Riiast 167 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Pūrciemsi bussipeatus. Pūrciemsis kasvav mänd ümbermõõduga 3,71 meetrit on looduskaitse all. Küla piiril asuv Purciemsi muinasasula on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Külas on kämping ja võõrastemaja.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.

## Elanike arv


* 89 (1970)
* 115 (1979)
* 42 (1989)
* 44 (2000)

* 38 (2011)
* 28 (2018)
* 29 (2020)
* 28 (2025)


## Viited
Kalina Jędrusik

**Kalina Jędrusik-Dygat** (5. veebruar 1930 Częstochowa – 7. august 1991 Varssavi) oli poola näitleja ja laulja.

1953. aastal lõpetas ta Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia. 

Aastatel 1953–1954 töötas ta Gdańskis Teatr Wybrzeżes, 1955–1957 Varssavis Rahvateatris (Teatr Narodowy), 1957–1963 Kaasaegses Teatris (Teatr Współczesny w Warszawie), 1964–1967 Komöödiateatris (Teatr Komedia w Warszawie), 1969–1972 Üliõpilaste Satiiriteatris (Studencki Teatr Satyryków), 1972–1985 Mitmekesisuse Teatris (Teatr Rozmaitości) ja 1985–1991 Poola Teatris (Teatr Polski im. Arnolda Szyfmana w Warszawie).

Alates 1958. aastast mängis ta rohkem kui 30 filmis. 1960. aastatel oli ta üks populaarsemaid Poola naisnäitlejaid.

## Isiklikku
Alates 1954. aastast oli Kalina Jędrusik abielus kirjanik Stanisław Dygatiga (1914–1978).

## Viited

## Välislingid
*
Purciems

**Purciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas.

Looduskaitse all on kaks külas kasvavat künnapuud ja tamm ümbermõõduga 4.1 m.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.

## Viited
Prantsuse saavutamata aadel

**Prantsuse saavutamata aadel** (prantsuse keeles noblesse inachevée) on väljend, mis iseloomustab neid Prantsuse peresid, kelle esivanemad teenisid aadeldamist võimaldavatel ametikohtadel, kuid mitte piisavalt kaua enne aadlitiitlite kaotamist 23. juunil 1790.

Saavutamata aadlisse kuulub umbes sada perekonda. Nende õiguslik staatus aadlikena on vaidlusalune. Prantsuse aadli vastastikuse abistamise ühing keeldus nende vastuvõtmisest.

## Vaata ka

* Prantsuse aadel

## Viited
Reinhold Stryck

**Reinhold Aleksander Georg Stryck** (sündinud 28. oktoobril 1887) oli ettevõtja, mootoritehas R. Stryck asutaja Pärnus.

## Vaata ka
*Martin Seiler
*Karl Sebulke
*Mootoritehas R. Stryck ja sama tehas kandis sovjeetide okupatsiooni ajal nime Mootoritehas Proletaar
*Pärnu masinatehas

## Viited
Valkõ

**Valkõ** (ukraina Валки, vene Валки) on linn Ukrainas Harkivi oblastis, Valkõ rajooni halduskeskus. Valkõ asub Mža jõe ääres, Harkivi kesklinnast umbes 48 km lääneedelas.

Asula on rajatud 1646. aastal, linnaõigused sai 1780. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Valkõ elanikest ukrainlasi 94,63%, venelasi 4,34%, valgevenelasi 0,37% ja armeenlasi 0,21%.

## Viited
Nicolaus V (vastupaavst)

**Nicolaus V** (sünninimega **Pietro Rainalducci**; u 1258 – 16. oktoober 1333) oli vastupaavst 12. maist 1328 kuni 25. juulini 1330, vastandudes samal ajal Avignonist valitsenud paavst Johannes XXII-le (ametis 1316–1334). 

Ta oli ühtlasi viimane vastupaavst, kelle seadis ametisse Saksa-Rooma keiser.

## Elulugu
Rainalducci sündis umbes 1258. aastal Itaalias Lazio maakonnas Rieti linna lähistel Corvaros. Pärast lahutust oma naisest 1310. aastal liitus ta frantsiskaani orduga ja kogus kuulsust jutlustajana.

Ta valis vastupaavstiks ekskommunitseeritud Saksa kuninga Baieri Ludwigi mõjuvõimu abil preestrite ja ilmikute koosolekul ning Veneetsia piiskop pühitses ta Rooma vanas Püha Peetruse Basiilikas ametisse 12. mail 1328.

1329. aasta aprillis heitis paavst Johannes XXII ta kirikust välja. Saanud kinnituse oma absolutsiooni kohta patukahetsuse korral, tunnistas ta end oma pattudes süüdi alul Piisa peapiiskopi ja seejärel 25. augustil 1330 paavsti ees Avignonis, kes talle ka andestas.

Oma ülejäänud elu, kuni surmani 1333. aasta oktoobris, veetis ta vangistatuna paavstide palees, kus teda koheldi siiski auväärselt.

## Viited
Sammaspool

**Sammaspool**, ka **ekseem** (murretes *saupoolik*, *nahakoi*, *söötrei* jne) on inimeste ja koduloomade krooniline nahahaigus. 

Sammaspooleks kutsutakse erinevaid nahahaigusi, mille väljenduseks on nahale tekkivad vistrikud, lööve jms. Samuti naha pindmise kihi põletik, kuivus, sügelus või punetus. Enamjaolt on tegemist mõne ekseemiliigiga.

Selle haiguse täpsed põhjused on teadmata, kuid tekkimise põhjuseks on sageli ka kehasisesed mõjurid. Seda soodustavad:
* geneetika – 50–70 protsendil ekseemiga patsientidel on lähisugulane, kes on seda haigust põdenud;
* parfüümid;
* naha hõõrdumine sünteetiliste materjalide või villaga;
* allergeenid, näiteks õietolm, loomade kõõm, tolmulestad, hallitus;
* stress;
* liighigistamine jne. 
Paikseks raviks kasutatakse tugevatoimelisi hormoonsalve ja -kreeme ning kombineeritud preparaate, mis sisaldavad hormooni ja antibakteriaalseid vahendeid. Ekseemihaiged vajavad sageli ka rahusteid ja uinuteid. 

## Eesti rahvausund
Rahvapärimuse järgi peeti sammaspoole tekitajaks maa-aluseid, seepärast raviti seda üldiselt nagu maa-aluseidki, erinevate maagiliste võtetega: 
* Kui sammaspoolikut tahad ära kaotada, siis võta üheksa odratera, vajuta nendega kolm kord sammaspoolikut ja viska siis need terad üle õla ahju. Kohe selle peale on sul sammaspoolik kadunud.
* Sammaspool kaub, kui kolm kasetohu tükki võetakse, iga tüki peale viisnurka rist ilma käe küljest ära võtmata tehakse, peale selle kolm piiret ümber tõmbatakse ja siis tohud ahju visatakse.
* Võta silgupea, nühi sellega haige koht üleni läbi ja sööda seda ühe punase lehma kätte jne. 

Ka piirati haige koht joonega, sellele määriti soola, paberitahma, piibuõli, kõrvavaiku jm, aga ka eri taimede mahla (raudnõges, piimalill, lodjapuu jt).

Mõneti oli sammaspoolest erinev *veiseröögatus* (ka *röögatis*) ehk impetiigo, mis viitab koduloomale (veisele) ja tema äkilisele häälitsusele (röögatusele) inimese poole. Haigus arvati tekkivat kui röhitseva veise hingus sattus mõnele inimese kehaosale. Seda haigust raviti veidi teistsuguste maagiliste võtetega:
* Kui kellegil veiseröögates on, siis peab must kaeratera võetama, sellega viienurgeline rist haige koha peale tehtama, siis saab ta terveks.
* Kui veiseröögats ihu peal on, siis võetakse kasetohi ja tehase viitinurgi kujutust peale ja vajotakse haige koha peale ja visatakse üle õla tulle, siis kaob kohe ära.
* Kui elajas inimese peale röögatab, siis peab kolm korda vastu sülitama, muidu ajab "veiseröögatus" külge jne. 
 
## Vaata ka
* Maa-alused (haigus)

## Viited

## Välislingid
* Haiguste märksõnad, sammaspoolik, veiseröögatus
* Haiguste ABC. Ekseem. Helgi Silm