open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Agnes Lill

**Agnes Lill** (sündinud 21. jaanuaril 1984) on eesti purjetaja ja purjetamiskohtunik.

Ta tuli juunioride maailmameistriks klassis 470 2005. aastal koos Merili Randmaaga. 

Aastast 2012 on ISAF-i tunnustatud mõõtja klassides 470 ja 29er. Aastast 2013 on rahvusvahelise paadiklassi 29er peamõõtja.

## Haridus
*1990–1996 Merivälja Algkool
*1996–2002 Tallinna 21. Kool
*2004–2008 Tallinna Tervishoiu Kõrgkool (optomeetria)
*2008–2010 Tartu Ülikool (kultuurikorraldus)

## Tulemused
*2002 ja 2003 – juunioride Eesti meister
*2004 – parim juunioride paatkond Eestis
*2004 – juunioride maailmameistrivõistluste tüdrukute 3. koht klassis 470.
*2005 – juunioride maailmameistrivõistlustel tüdrukute maailmameister klassis 470
*2005 ja 2006 – Eesti edetabeli üldvõitja
*2005 – aasta naispurjetaja

## Välislingid
*Agnes Lill, ISAF
*
3,7 cm WD Schlepper 25PS

**3,7 cm WD Schlepper 25PS** oli 1927. aastal Saksamaal konstrueeritud liikursuurtükk. See põhines 25 hj Hanomag WD linttraktoril, mis oli Saksa armee (Reichswehr) kasutuses. Liikursuurtükki mootorikate oli kergelt soomustatud ja selle põhirelvaks oli traktori peale alusele paigutatud 37 mm PaK L/45 tankitõrjekahur. Vertikaalselt oli võimalik kahurit liigutada −5° kuni +15° ning horisontaalselt 30°. Lisaks oli liikursuurtükil üks kuulipilduja enesekaitseks. Neid liikursuurtükke toodeti piiratud koguses ja kasutati Saksa armee poolt peamiselt testimiseks.

## Vaata ka
*7,7 cm WD Schlepper 50PS

## Viited

## Kirjandus
*Chamberlain, Peter & Doyle, Hillary: *Encyclopedia of German Tanks of World War Two: The Complete Illustrated Directory of German Battle Tanks, Armoured Cars, Self-propelled guns and Semi-tracked Vehicles 1939–1945*, Arco Pub. Co, 1978 ISBN 0668045655 *Inglise k.*

## Välislingid
3,7 cm WD Schlepper 25PS pilt
Meripõis

**Meripõis** (*Physalia*) on hüdraloomade klassi putkloomaliste seltsi kuuluv ainuõõssete perekond.

Meripõied elavad India, Atlandi ja Vaikse ookeani troopilistes piirkondades.

Meripõit nimetatakse ka **portugali sõjalaevukeseks** või **portugali laevukeseks**, sest keskajal armastasid portugallased oma sõjalaevu kirevalt värvida. 

Meripõis on tegelikult paljudest isenditest koosnev koloonia. Koloonia moodustavad ühe ja sama liigi eri tüüpi polüübid. Igal polüübil on oma ülesanne.

## Välimus

Meripõis on väga eredalt värvunud. Tema ujupõis küütleb helesiniselt, violetselt ja purpurselt. Kõik ta allarippuvad jätked on ultramariinsed. Kireva värvuse ja märkimisväärse suuruse tõttu on merepinnal ujuv meripõis kaugele näha. 

## Eluviis

Meripõied elavad soojas meres ligi tuhandest isendist koosnevate rühmadena. Nende valgust läbilaskev läikiv ujupõis on kuni 20 cm pikkune , ulatub veest 15 cm välja ja jätab väikese purje mulje. Need loomad saavad ujuda isegi vastutuult ja hoida kindlat kurssi. Neid võib tavaliselt leida kalda lähedalt merest, kuid soojadel kuudel triivivad nad ka pooluste suunas. Tugevad tuuled võivad neid kaldale puhuda.

## Toitumine ja sümbioos

Meripõie ujupõie ehk pneumatofoori all leidub hulgaliselt polüüpe, kelle küljes ripuvad kuni 30 m pikad kombitsad . Need on varustatud hulgaliste mürgikapslitega, mida kasutatakse saagi halvamiseks . Püüniskombitsad toovad ohvri (näiteks kala) ujupõiekese all asuvasse polüübikolooniasse, kus spetsiaalne polüübitüüp selle peenestab. 

Meripõied võivad elada sümbioosis teiste kalade – nn peibutuskaladega –, kes aitavad neil saaki ligi meelitada.

## Paljunemine

Meripõie paljunemise kohta ei teata veel kõike. Kuid on teada, et ta on lahksuguline ja harilikult sigib pungumise teel. Polüübid eralduvad põhikolooniast, et luua uusi kolooniaid. Meripõied suudavad pidevalt paljuneda, mis seletab nende suurt hulka. Samuti seletatakse nende kiiret paljunemist sellega, et surres vabastab meripõis oma seemne- ja munarakud vette ning pärast viljastumist arenevad uued isendid.

## Mürgikapslid ja oht inimesele

Meripõis on varustatud suure hulga tillukeste kõrvekapslitega (nematotsüstidega). Igas kapslis on rullikeeratud tühi toruke, mis on kaetud tundekarvakestega. Kõrvetiripse ehk knidotsiili puudutamine käivitab selle. Mürgikiud tungivad nagu väikesed harpuunid saagi sisse. Nad sisaldavad ohtlikku, kobra mürgile sarnast mürkainet. Mürgi toimel kalad surevad. Eriti mürgine ainuõõsne *[[Physalia physalis]]* on isegi inimesele ohtlik. Teda esineb India ookeanis ja Vaikses ookeanis. Väiksema liigi – *[[Physalia utriculus]]* – kohta pole teada, et ta oleks mõne inimese surma põhjustanud.

Kokkupuude meripõiega põhjustab väga tugevat põletust ja valu, raskemal juhul võib esineda ka šokk ja hingamisprobleemid. Meripõie läbi kannatada saanud inimene, isegi kui ta on hea ujuja, suudab vaevu vee peal püsida. Kiiresti võib inimene raskelt haigestuda koos mitu päeva kestva kõrge palavikuga. 

## Viited
Minenräumwagen

**Minenräumwagen** (teiste nimedega **Borgward B I** ja **B II**, **SdKfz 300**) on Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud raadio teel juhitav mehitamata demineerimismasin. 

## B I
**B I** konstrueeriti 1939. aastal miiniväljade puhastamiseks. See oli mehitamata ja kaugjuhitav. [Miinide] kahjutuks tegemiseks vedas B I enda järel rullikuid, mis pidid miinid aktiveerima ja õhkima. Masin oli konstrueeritud võimalikult odavalt, et see oleks ohverdatav. B I-l oli 3 sõiduratast ja sumbutaja paiknes kere vasakul küljel. B I oli relvastamata ja valmistatud [Karastamine|karastamata terasest. Ainult esiosa oli soomustatud 12 mm terasega. Alates 1939. aastast kuni 1940. aasta maini ehitati 50 masinat. Masinaid kasutasid demineerijad (*Minenraeum-Kompanie*) välikatseteks. Sõjategevuses B I ei osalenud. 

## B II
**B II** oli suurem ja võimsam edasiarendus B I-st. B II-l oli võimsam 6 silindriline mootor, 4 sõiduratast ja sumbutaja oli paigutatud tagaossa. Masina kaal tõusis 2,3 tonnini. B I oli relvastamata ja valmistatud karastamata terasest. Ainult esiosa oli soomustatud 12 mm terasega. B II telliti 1940. aasta mais ja juulis otsustati tellida 100 masinat. Valmisid siiski vaid mõned prototüübid ja neid kasutati demineerijate poolt katseteks. Sõjategevuses B II ei osalenud, selle asemel võeti kasutusele juhtme abil juhitav Goliath.. B I ja B II juhtimiseks kasutati Kleiner Panzerbefehlswagenit. 

B II põhjal ehitati ka ujuv eksperimentaalmasin **Ente** (eesti keeles *Part*), valmis ainult üks prototüüp. 

## Viited

## Kirjandus
*Chamberlain, Peter & Doyle, Hillary: *Encyclopedia of German Tanks of World War Two: The Complete Illustrated Directory of German Battle Tanks, Armoured Cars, Self-propelled guns and Semi-tracked Vehicles 1939–1945*, Arco Pub. Co, 1978 ISBN 0668045655 *Inglise k.*

## Välislingid
*Minenräumwagen BI (Sd Kfz 300)
*Minenräumwagen B I pilt
*Minenräumwagen B II pilt
*Minenräumwagen B II Ente pilt
Sokol

**Sokol** on linn Venemaal Vologda oblastis. Asub Suhhona jõe ääres, 35 km Vologdast põhja pool.

Sokolovo küla on esmamainitud 1615. aastal. 1897. aastal hakati külasse paberivabrikut ehitama. Vabrikule pandi nimeks Sokol ja nimetati ka küla selle järgi. 1932 sai linnaõigused. 

Sokol on puidu- ja paberitööstuse keskus. Linna läbib Põhja raudtee.

Linnas ilmub ajaleht Sokolskaja Pravda.

Sokoli sõpruslinnad on Valkeakoski ja Tutajev.

## Välislingid
*http://www.gorodsokol.ru/
*Linnavalitsuse koduleht
Võtegra

**Võtegra** on linn Venemaal Vologda oblastis, Võtegra rajooni keskus. Asub Võtegra jõe ääres. 

Asula on tuntud **Vjangi** küla nime all 1710. aastast. Linnaõigused ja praeguse nime sai asula 1773. aastal. 

## Viited
Erika Haggi

**Erika Haggi** (21. mai 1922 Krüüdneri – 19. november 2009 Tallinn) oli eesti skulptor.

Erika Haggi lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1952. aastal. Ta töötas Riiklikus Kunstimuuseumis ja kultuuriministeeriumis, Tallinna Polütehnilise Instituudi graafikakateedris ning vabakutselise kunstnikuna. Aastatel 1970–1980 oli ta Kuku klubi direktor.

Erika Haggi lõi peamiselt portreesid ja dekoratiivfiguure. Ta on portreteerinud näiteks Helmi Puuri, August Jansenit, Heino Ellerit, Hugo Seppa, Georg Otsa, Tiit Kuusikut, Gustav Ernesaksa, Olga Lauristini ja Jevgeni Nikonovi.

Erika Haggi on maetud Kambja surnuaeda. 

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Välislingid
* Lahkus skulptor Erika Haggi, EPL, 20. november 2009
Moskva tsaar

**Moskva tsaar** või **Vene tsaar** oli Moskva (Vene) tsaaririigi valitseja tiitel 1547–1721.

Esimene Moskva tsaar oli Moskva suurvürst Ivan IV, kes 1547. aastal lasi end tsaariks kroonida. Viimane tiitli kandja oli Peeter I, kes 1721. aastal krooniti Venemaa keisriks.

Venemaa keisreid on sageli ekslikult Vene tsaarideks kutsutud.

## Moskva tsaaririigi tsaarid
* Ivan IV Julm (1547–1584)
* Semjon Bekbulatovitš (1574–1576) – valetsaar, kelle pani troonile Ivan IV
* Fjodor I (1584–1598) – viimane Rjurikovitš
* Boriss Godunov (1598–1605)
* Fjodor II (1605)
* Vale-Dmitri I (1605–1606)
* Vassili IV (1606–1610)
* Władysław IV Waza (1610–1613)
* Mihhail I (1613–1645) – esimene Romanov
* Aleksei I (1645–1676)
* Fjodor III (1676–1682)
* Ivan V (1682–1696) – koos Peeter I-ga
**regendina Sofia Aleksejevna
* Peeter I (1682–1721) – kuni 1696 koos Ivan V-ga
Tõnu Ojala

**Tõnu Ojala** (sündinud 7. veebruaril 1969) lõpetas 1987. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonna aparaadiehituse erialal.

Ta on ajakirja Tehnikamaailm peatoimetaja, varem on töötanud Äripäevas (algul reporterina, hiljem rubriigi- ja erilehtede toimetajana).

Tehnikamaailma peatoimetajana juhib Eesti aasta auto žüriid ja oli aastaid Eesti aasta auto peakorraldaja. 

Esinenud autoalaste ettekannetega seminaridel ja konverentsidel.

Koostanud raamatuid endise NSV Liidu autoajaloost: Uni(u)stuste autod (2013) ja Unistuste veokid (2019). 2022.aastal lisandus nendele album Ajalugu neljal rattal - Halingal tegutseva automuuseum Via Baltica ekspositsiooni põhjal.

## Raamatuid
*2013 "Uni(u)stuste autod. Nõukogude sõiduautod läbi aegade". 336 lk
**2017 3., täiendatud trükk. ISBN 9789949631025 
*2019 "Unustuste veokid. Nõukogude veoautod läbi aegade". 208 lk

## Tunnustus
*2012 Eesti automüüjaid ühendava Autode müügi- ja teenindusettevõtete Eesti liidu (AMTEL) aumärk 

## Muud
Ojala on korduvalt osalenud legendaarsel ajakirjanike kümnevõistlusel (parim tulemus 4383 punkti, Tartu 1999) ning selle ühel korral ka võitnud (Kuressaare, 2000).

Ojala oli aastaid tegev Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris, kus laulis baritoni häälerühmas.

## Viited
Venemaa keiser

**Venemaa keiser** (vene keeles: *Император и Самодержец Всероссийский*; enne 1918. a keelereformi: *Императоръ и Самодержецъ Всероссійскій, Императрица и Самодержица Всероссійская*) oli Venemaa keisririigi valitseja tiitel.

## Venemaa keisrid ja keisrinnad
*1721–1725 Peeter I
*1725–1727 Katariina I 
*1727–1730 Peeter II 
*1730–1740 Anna I
*1740–1741 Ivan VI
*1741–1762 Jelizaveta Petrovna
*1762 Peeter III 
*1762–1796 Katariina II
*1796–1801 Paul I 
*1801–1825 Aleksander I 
*1825–1855 Nikolai I 
*1855–1881 Aleksander II 
*1881–1894 Aleksander III 
*1894 – 15. märts (vkj 2. märts) 1917  Nikolai II (*de facto*)
*15. märts (vkj 2. märts) 1917  Mihhail II (*de jure*)

## Vaata ka
*Moskva tsaar
Arusha piirkond

**Arusha piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi kirdeosas Keenia piiri ääres. Arusha naaberpiirkonnad on idas Kilimanjaro, lõunas Manyara ning läänes Mara ja Simiyu piirkond.

Piirkond jaguneb viieks ringkonnaks: Ngorongoro, Arusha, Karatu, Monduli ja Arumeru.

Arusha piirkonna pindala on 33 809 km². Aastal 2002 elas piirkonnas 1 292 973 inimest. Olulise osa elanikest moodustavad masaid.

Piirkonna keskus ja suurim linn on Arusha, teised suuremad linnad on Monduli, Longido, Loliondo, Mto Wa Mbu, Karatu ja Usa River.

Piirkonda läbib Ida-Aafrika riftivöönd. Arusha piirkonna lääneosas asub Ngorongoro vulkaan ja seda ümbritsev UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Ngorongoro looduskaitseala. Sellest põhja pool asub Ol Doinyo Lengai vulkaan. Meru vulkaani ümbritseb Arusha rahvuspark. Piirkonda jääb osa Serengeti rahvuspargist. Arusha piirkonnas asub ka Umba org, kus on haruldaste Umba safiiride leiukoht.

Enamik teedest on katteta. Kolmest kattega teest üks ühendab Kilimanjaro lennujaama Nairobiga, teine viib Arushast Dodomasse ja kolmas viib Dodoma teelt Ngorongoro vulkaani juurde. Piirkonnas pole ühtki laevatatavat jõge ega järve. Keenia piiril asub soolarikas Natroni järv.

Piirkonda külastab palju turiste.

## Viited
Popovka jõgi

**Popovka jõe** all võidakse mõelda mitut jõge:

***[[Popovka jõgi (Kolõma)|Popovka jõgi]]** Aasias, Kolõma lisajõgi
***[[Popovka jõgi (Leningradi oblast)|Popovka jõgi]]** Leningradi oblastis

## Vaata ka
*Popovka
Pāmbani saar

**Pāmban** (ka **Rāmeswaram**) on saar Mannari lahe ja Palki väina vahel, osa Aadama Sillast. 

Saare pindala on umbes 60 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus umbes 10 meetrit. Kuulub Indiale. Saar on püha, seal asub Ramanathaswamy tempel.

Tähtsamad asulad on Pāmban ja Rāmeswaram.
Popovka

**Popovka** on mitme küla nimi:
***[[Popovka (Vaivara)|Popovka]]**, küla Vaivara kihelkonnas
***[[Popovka (Krimm)|Popovka]]**, küla Krimmis

**Popovka** on ka laeva nimi: 
***[[Popovka (lahingulaev)|Popovka]]**, lahingulaev

## Vaata ka
*Popovka jõgi
Indrek Martinson

**Indrek Martinson** (26. detsember 1937 Tartu – 14. november 2009 Södra Sandby) oli eesti päritolu Rootsi füüsik.

Aastatel 1975–2002 oli ta Lundi ülikooli aatomifüüsika professor.

Ta oli Eesti Komitee liige. 

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Tunnustus
* 1986 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1990 – nimetati Tartu Ülikooli audoktoriks
* 1998 – valiti Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited


## Välislingid
*"In memoriam INDREK MARTINSON", Horisont, jaanuar 2010
Nizār Rayān

**Nizār Rayān** (نزار ريان; ka *Nizar Ghayan*; 6. märts 1959 Jabāliyā – 1. jaanuar 2009 Gaza) oli palestiina sõjapealik, üks kümnest Ḩamāsi juhist.

Ta õppis Saudi Araabias ja Jordaanias ning sai 1994 Hartumist doktorikraadi *[[ḩadīth]]* alal. Seejärel oli ta Gaza Islamiülikooli professor Gaza linnas. Ta korraldas inimeste kaitsekilpe pommirünnaku ohus olevatele elumajadele. 

Rayān kuulus Ḩamāsi juhtkonna siseringi ning oli organisatsiooni sõjalise ja poliitilise tiiva vaheline sidemees.  

Väidetavalt tegi Rayān 2002 oma pojale ülesandeks  enesetapurünnaku tollases juudi asunduses Elei Sinais Gaza tsooni põhjaservas. Kahekordse enesetapul rünnakuga 14. märtsil 2004 tapeti kokku 11 inimest. Väidetavalt oli Rayān vastutav mitme rünnaku eest Iisraelis. Ta oli Qassāmi Brigaadide juhi Aḩmad al-Ja‘abarī lähedane usaldusalune. Peale selle kavandas ta võimu vägivaldse ülevõtmise Fataḩilt juulis 2007. 

Ta sai surma Iisraeli lennukite õhurünnaku tagajärjel Operatsiooni Sulatina raames oma kodus. Koos temaga hukkus kaks tema neljast naisest, neli tema kaheteistkümnest lapsest ja veel 13 tema perekonnaliiget ja 11 majanaabrit. Iisraeli sõjavägi kinnitas, et rünnak oli mõeldud tema tapmiseks.
Carmen Electra

**Carmen Electra**; kodanikunimega **Tara Leigh Patrick** (sündinud 20. aprillil 1972) on Ameerika Ühendriikide poplaulja, modell ja näitleja. 

Carmen Electra sai tuntuks ajakirjas Playboy poseerimisega ning teda on nimetatud seksisümboliks. 

Ta on osalenud MTV saates "Singled Out" ja teleseriaalis "Baywatch". Ta on mänginud filmides "Scary Movie", "Date Movie", "Epic Movie", "Meet the Spartans" ja "Disaster Movie".

## Välislingid
*Carmen Electra koduleht
Kadett

Sõnal **kadett** on mitu tähendust.
* **[[Kadett (õppur)|Kadett]]** ehk **[[kursant]]** on sõjaväelise ehk kasarmurežiimiga õppeasutuse õpilane (sõjakooli, politseikooli, merekooli, lennuväekooli õppur).
* **[[Kadett (jahiklass)|Kadett]]** on svertpaadi jahiklass.
* **[[Kadett (vanuseklass)|Kadett]]** on mõnel spordialal vanuseklass, kuhu kuuluvad harilikult 14–16-aastased sportlased.
* **Kadett** on kõnekeelne nimetus Venemaal 1905 asutatud **[[Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei|Konstitutsioonilise Demokraatliku Partei]]** liikme kohta.
* **Kadett** on kõnekeelne nimetus Venemaal 1990 asutatud **[[Kadettide partei]]** (Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei – Rahva Vabaduse Partei) liikme kohta.
* **[[Opel Kadett]]** on automudel.
Almnäsi loss

**Almnäsi loss** asub Rootsis Västergötlandis, 5 km kaugusel Hjost.

Lossi lasi aastail 1773–1776 ehitada kindral Wolter Reinhold Stackelberg (1705–1801). Hiljem on loss kuulunud Sparredele, Bielkedele, Hornidele, Ehrenstenidele ja mitmetele teistele suguvõsadele. 1859. aastal ostis Almnäsi lossi Gustaf Sparre ja 1898. aastal omandas selle Göteborgist pärit vabaproua Marika Dickson.

Loss asub Vätterni järve abaja kaldal ning on ümbritsetud suure uhke pargiga.
Årsta loss

**Årsta loss** on loss Rootsis Haninge vallas. Selle rajas 14. sajandil Liivi ordu.

## Vaata ka
*Årsta komtuur
Manşūr ar-Raḩbānī

**Manşūr ar-Raḩbānī** (منصور الرحباني; ka *Mansour Rahbani*; 1925 – 13. jaanuar 2009 Beirut) oli Liibanoni helilooja, muusik, luuletaja ning produtsent, üks vendadest Raḩbānīdest. Muusikalise hariduse ajal tegi ta koostööd oma venna Assiga, pannes aluse Rahbani vendadele. Nad viisid oma uue kunstilise suuna 1945. aastal Liibanoni Raadiosse.
Vabaproua

**Vabaproua** on naissoost vaste vabahärrale. Ta on staatuselt võrdne parunessiga. Ta on rüütlist kõrgem, aga vikontessist ja vikontessiga sama staatusega asekrahvinnast madalam aadlitiitel.
Bjärka-Säby loss

**Bjärka-Säby loss** ehk **Bjärka-Säby uus loss** asub Rootsis Linköpingi vallas Bjärka-Säby külas.

Praegune loss ehitati 1791–1795 ja ehitati ümber 1894–1898. Tänapäeval asub lossis nelipühikogudus Sionförsamlingen i Linköping.
Bjärsjöholmi loss

**Bjärsjöholmi loss** asub Rootsis Skåne läänis Ystadi vallas 3 km kaugusel Ystadist. 

Loss ehitati 16. sajandil ning algne kompleks koosnes neljast kiviehitisest ümber siseõue, praeguseks on aga säilinud kaks tiiba. 1849–1850 ehitati juurde uus kolmekorruseline ning kahe nelinurkse torniga hoone. 1890 tuli renoveerida üks algsetest lossitiibadest, kuid säilitada suudeti vaid katuseviilud.
Popovka jõgi (Kolõma)

**Popovka jõgi** (vene keeles *Поповка*) on Kolõma jõe vasakpoolne lisajõgi. See asub Venemaal Sahhas ja Magadani oblastis.

Jõe pikkus on 410 kilomeetrit.
Claude Berri

**Claude Berri** (õieti *Claude Berel Langmann*; 1. juuli 1934 Pariis – 12. jaanuar 2009 Pariis) oli juudi päritolu Prantsusmaa filmirežissöör, filminäitleja, filmiprodutsent ja stsenarist. 

Berri oli üks Prantsusmaa mitmekülgsemaid ja menukamaid filmirežissööre ja -produtsente. Tema mõju Prantsuse filmitööstusele oli nii suur, et teda on nimetatud prantsuse kino ristiisaks, keisriks, tugisambaks ja perekonnapeaks.

## Viited
Aţ-Ţayyib Şāliḩ

**Tayyib Sālih** (‏الطيب صالح‎; ka *Tayeb Salih*, *Tayeb Saleh*, *Tajjeb Salech*; 12. juuli 1929 Ad-Dabbah' küla, Merowe ringkond, Sudaan – 18. veebruar 2009 London) oli olulisemaid Sudaani kirjanikke 20. sajandil.

## Elukäik
Salih alustas oma haridusteed koraanikoolis, misjärel asus ta õppima Hartumis asuvasse Gordon Memorial College'isse. Kõrghariduse omandas ta Hartumi ülikoolis ja Londoni ülikoolis. Pärast õpinguid Inglismaal veetis ta suurema osa oma elust välismaal. Ta jõudis juhtida BBC Arabic Service'i draamaosakonda, töötada Katari informatsiooniministeeriumis ning kanda erinevaid rolle UNESCO-s, olles muu hulgas UNESCO esindaja Pärsia lahe araabia maades.

## Looming
Kirjutama hakkas ta oma lõbuks ja üsna hilja, tema esimene romaan "Põhja poole rändamise hooaeg" (*Mawsim al-Hijra ilash-Shamal*) ilmus 1960. aastatel. See pajatab poolautobiograafiliselt sudaanlase õpingutest Inglismaal, kus peategelane üritab hakkama saada inglise naistega. Teost saatis rahvusvaheline edu, 2001. aastal valis Damaskuses tegutsev Academy of Arab Letters selle koguni 20. sajandi olulisimaks araabiakeelseks romaaniks. 

Salihi looming, mis on inspireeritud tema isiklikust kokkupuutest Sudaani külaeluga, keskendub inimestele ja nende keerulistele suhetele. Oma teostes käsitleb ta selliseid motiive nagu reaalsus ja illusioon, kultuurilised ebakõlad Lääne ja eksootilise Ida vahel, vendluse harmoonia ja konfliktid ning inimese enda vastutus oma sisemiste vastuolude lahendamisel. Need motiivid ja nende kontekst pärinevad Salihi moslemikultuurilisest taustast ja kokkupuudetest moodsa Aafrikaga. 

Kõik Salihi loodud väheste jutustuste sündmustikud ja tegelased on omavahel seotud, ilma et nad moodustaksid triloogiaid või muid euroopa kirjandusele omaseid vorme. Näiteks "Zaini pulmadele" järgneva jutustuse "Bandar Šah: Maja valgus" tegevus toimub sellessamas väljamõeldud Wad Hamidi külakeses kusagil Põhja-Sudaanis. Seal mainitakse küll mõnikord ka Zaini ja tema tegemisi, kuid ta on oma erakordsuse minetanud ja jutu peategelaseks on juba hoopis keegi teine, välisilmast saabunud mälukaotusega võõras, kes kaob külast niisama ootamatult ja äkitselt, kui ta sinna saabus. 

Salihi teoseid on tõlgitud enam kui 30 keelde. 

## Valik teoseid
* "Zaini pulmad" (*Urs al-Zayn,* 1964; eesti keeles 1999)
* "Peotäis datleid" (*A Handful of Dates*,1964)
* "Põhja poole rändamise hooaeg" (*Mawsim al-Hijra ilash-Shamal*, 1967)
* "Bandar Šah: Maja valgus" (*Daw al-Bayt,* 1971)

## Viited
Matsisaare

**Matsisaare** (ka **Matsisaarõ**) oli küla Mooste vallas. Tänapäeval osa Savimäe külast.

Küla nimena on varem nimetatud ka **Ülesilluti**.

## Kirjandus
*Punning, V. 2007. *Rõsnalt Rasinasse: ühe suguvõsa lugu*. Tartu.
Morogoro

**Morogoro** on linn Tansaanias, Morogoro piirkonna keskus. 

Linnas asub Sokoine Põllumajandusülikool.

Linna jalgpalliklubi Moro United mängib riigi kõrgliigas.
Batista Tagme Na Waie

**Batista Tagme Na Waie** (ka *Batista Tagme Na Wai*; 1949 Catió – 1. märts 2009) oli Guinea-Bissau sõjaväelane, kindral, kuni oma mõrvamiseni armee staabiülem.   

Ta oli balanta päritolu. 

Ta võitles Guinea-Bissau iseseisvussõjas. President João Bernardo Vieira korraldatud puhastustes 1980. aastatel jäi ta püsima. Na Waie oli Vieira rivaal. 1990. aastatel osales ta Vieira kukutanud sõjaväehuntas.  

Kui oktoobris 2004 mõrvati staabiülem Verissimo Correia Seabra, sai Na Waie tema ametijärglaseks. IRIN-i järgi oli ta "konsensusfiguur, kelle edutas sõjaväe ladvik ja kelle valitsus oli sunnitud heaks kiitma". 

Pärast Vieira naasmist võimule teatas Na Waie jaanuaris 2009, et elas üle mõrvakatse, kui üks presidendipalee juurde määratud rahvakaitseväelane avas tema ametiauto pihta tule; tule avaja väitis, et tegu polnud mõrvakatsega.   

1. märtsil 2009 toimus sõjaväe peakorteris plahvatus, milles Na Waie hukkus. 

2. märtsil Vieira tapeti, nähtavasti Na Waiele lojaalsete vägede poolt. Hiljem eitas üks sõjaväe esindaja, et tegu oli kättemaksuga. Armee pressiesindaja Zamora Induta ütles siiski, et Vieira oli osaline Na Waie mõrvamises. 5. märtsil ütles üks ohvitser, et Na Waie oli umbes nädal enne surma leidnud ühest sõjaväeangaarist 200 kg kokaiini. Na Waie maeti 8. märtsil; matusetseremoonia toimus Bissaus Sõjaväeklubis. 26. märtsil teatati, et eelnenud päevadel olid kahtlustatuna Na Waie mõrvas arreteeritud kolonel Arsene Balde, kolonel Abdoulaye Ba ja brigaadikindral Melcias Fernandes.
Ronny Hafsås

**Ronny André Hafsås** (sündinud 14. novembril 1985 Nordfjordeidis) on Norra laske- ja murdmaasuusataja.

Hafsås sai laskesuusatamise juunioride MM-võistlustel 2004. aastal Haute Mauriennes teatevõistluses kuldmedali. Laskesuusatamise maailma karikasarjas on tema parem tulemus olnud 2008. aastal Östersundis saavutatud kuues koht 10 km sprindis.

Hafsås oli neljas murdmaasuusatamise juunioride MM-il 2005. aastal Rovaniemis 10 km vabatehnika sõidus. 

Murdmaasuusatamise MK-sarja avaetapil Beitostølenis 2009. aasta novembris võitis ta 15 km vabatehnika distantsi. Norra meistrivõistlustel 2008. aastal sai ta samal alal hõbemedali.

## Tulemused
### Laskesuusatamise juunioride MM-võistlustel
* 2004  Haute Maurienne'is
**  **juunioride maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas]]
Ronny Hafsås on seni osalenud (seisuga 23. veebruar 2015) kolmel maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile ühel kord ja kohe kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* 
*
2009.–2010. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2009.–2010. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli **29.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 21. novembril 2009 Norras Beitostølenis ja viimane peeti 21. märtsil 2010 Rootsis Falunis.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Thomas Andrews

**Thomas Andrews, Jr.** (7. veebruar 1873 – 15. aprill 1912) oli iiri päritolu ettevõtja ja laevaehitaja; laevaehitusettevõtte Harland and Wolff tegevdirektor ja osakonnajuhataja. Andrews oli laevaehitaja ja liinilaeva Titanic ehitamise plaanide eestvedaja. Ta oli laeva pardal ka selle esireisil, mil see 14. aprillil 1912 jäämäega kokku põrkas, ning oli üks 1517 hukkunust.

## Elulugu

### Lapsepõlv ja noorus
Thomas Andrews sündis Iirimaal Comberis. Tema vanemad olid Iirimaa Riiginõukogu liige Thomas Andrews ja Eliza Pirrie. Vanemast vennast John Miller Andrewsist sai hiljem Põhja-Iiri peaminister. 1884–1889 käis Andrews Royal Belfasti akadeemilises instituudis. Kuueteistaastaselt asus ta lisatasu teenimise eesmärgil õppepraktikale firmasse Harland and Wolff, kus tema onu lord Pirrie oli osa omanik.

### RMS Titanic
Aastal 1907 hakkas Andrews plaane tegema uutele laevadele RMS Olympic, firmale White Star Line. Olympic ja selle sõsarlaeva RMS Titanicu ehitustöid alustati 1909, disainerid olid William Pirrie ja peadirektor Alexander Carlisle koos Andrewsiga. Nagu ka eelmiste laevade puhul, õppis Andrews nii Titanicut kui ka Olympicut pisiasjadeni tundma, et tagada optimaalset töökorda.

Andrew juhtis Harland and Wolffi töötajatest moodustatud rühma, kes firma ehitatud laevadega esimesi sõite kaasa tegi, jälgis töö kulgu ja tegi vajadusel parandusi. Titanic ei jäänud erandiks ja Andrews koos oma rühmaga asus Titanicuga reisile 10. aprillil 1912. Reisi käigus tegi ta märkmeid, mida tuleks laeval täiustada. 14. aprillil Andrews märkis ühele oma sõbrale, et Titanic on nii täiuslik, kui üks inimese aju seda luua suudab.

14. aprillil kell 23:40 tabas Titanicut jäämägi laeva tüüri poolel. Andrews magas sel ajal oma ametiruumides ja vaevalt märkas kokkupõrget. Kapten Edward J. Smith lasi Andrewsi kutsuda, et aidata uurida kahju. Andrews ja kapten Smith arutasid laeva kahjustusi peagi pärast südaööd ehk pärast seda, kui Andrews oli käinud kahjustatud osas ja saanud teateid laeva kahjustustest. Andrews tegi kindlaks, et esimesed kuus laeva veekindlat kambrit olid üle ujutatud. Ta vahendas selle teabe kapten Smithile, lisades, et tema arvates kulub laeva täielikuks uppumiseks veel tund. Ta teatas ka Smithile, et laeva pardal on liiga vähe päästepaate.

Titanicult evakueerumise alguses palus Andrews reisijatel päästevestid selga panna ja üles tekile suunduda. Täielikult teadlik aja ja päästepaatide nappusest, jätkas ta inimeste kutsumist ja päästmist, lootuses täita kõik paadid võimalikult põhjalikult. Laeva stjuuardi John Stewarti väidete järgi nähti Andrewsi viimati esimese klassi suitsetamisruumis, kamina kohal olevat "Plymouth Harbour" (laht Lõuna-Inglismaal) maali jõllitamas. Maalil oli kujutatud sissepääsu Plymouth Harbouri, kuhu Titanicut tagasireisil oodati. Andrewsi surnukeha pole leitud. 

19. aprillil sai Andrewsi isa telegrammi ema nõolt, kes oli pääsenutega New Yorgis rääkinud ja uurinud Andrewsi kohta. Telegrammis oli kirjas, et Andrews tegutses kuni surmani kangelaslikult, mõeldes vaid teiste päästmisele. Titanicu juhtkond avaldas kõigile siirast kaastunnet.
Youssou N'Dour

**Youssou N'Dour** (sündinud 1. oktoobril 1959 Dakaris) on Senegali laulja. 4. aprillist 2012 on ta Senegali turismi- ja kultuuriminister.

Tema üks tuntumaid laule on koos Neneh Cherryga esitatud "7 seconds". 

2020. aasta oktoobris liitus Youssou N'Dour maineka Rootsi Kuningliku Akadeemiaga, teatas asutus.
JK-triger

**JK-triger** on ühebitine mäluelement ehk triger, millel puudub määramatu olek. Sellel trigeril on lisaks
taktsisendile (tingmärgil keskmine) sisendid J ja K, mille kaudu saab trigeri väljundolekut mõjutada järgmiselt:
* kui anda sisendisse J = 0 ja sisendisse K = 0, säilitab triger oma oleku;
* kui J = 0 ja K = 1, muutub väljundolek 0-ks;
* kui J = 1 ja K = 0, muutub väljundolek 1-ks;
* kui J = 1 ja K = 1, muudab triger oma väljundolekut, s.t kui eelmine olek oli 0, muutub olek 1-ks ja vastupidi.

JK-triger on sobiva juhtimise korral võimeline täitma ka T- ja D-trigeri funktsioone.  T-trigeri saamiseks rakendatakse mõlemale sisendile sama signaal (J = K), D-trigeriks muutmiseks on vaja  üks sisenditest inverteerida, s.t selle sisendi olek (signaalile avatud/suletud) vastupidiseks muuta (J=\overline K).

## Vaata ka
*  Triger
Lubikas

**Lubikas** (*Sesleria*) on kõrreliste sugukonda kuuluv püsikute perekond. 

Eestis kasvab üks liik – harilik lubikas (*Sesleria caerulea*)
Matti Heikkinen

**Matti Topias Heikkinen** (sündinud 19. detsembril 1983 Kajaanis) on endine Soome murdmaasuusataja. Ta kuulus klubisse Vantaan Hiihtoseura ja tema treener oli Toni Roponen. 

Heikkinen alustas suusatreeninguid 9-aastaselt ja kuni 13-aastaseni mängis ka pesapalli. Juunioride MM-võistlustel jäi tema parimaks tulemuseks seitsmes koht 10 km klassikasõidus 2003. aastal Sollefteås.

2009. aastal võitis ta Libereci maailmameistrivõistlustel 15 km klassikasõidus pronksmedali. Samadel võistlustel sai ta pronksmedali ka Soome teatevõistkonna koosseisus, kus ta sõitis avavahetust. 2011. aasta MM-il Oslos tuli ta 15 km klassikasõidus maailmameistriks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 50 km vabatehnikasõidus pronksmedali.

Heikkinen jõudis maailma karikasarjas esimest korda esikümnesse märtsis 2008. aastal Lahti etapil, kus ta oli üheksas 15 km klassikasõidus. Sama aasta detsembris sai ta La Clusaz's jälle üheksanda koha 30 km vabasõidus ja oli kuues Davosis 15 km klassikasõidus. Esimese poodiumikoha sai ta 2009. aasta novembris Beitostølenis MK-sarja avaetapil, kus oli kolmas 15 km vabasõidus. Poodiumi kõrgeimale astmele jõudis ta Davosi MK-etapil sama aasta 12. detsembril, kui võitis 15 km vabasõidu.

Heikkinen on Soome meistrivõistlustel saanud 2009. aastal Jämijärvel hõbemedali 15 km klassikasõidus ning pronksmedali paarissprindis 2008. aastal Kuusamos ja 2009. aastal Kontiolahtis.

Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas ta 2019. aasta märtsis.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Liberecis 
**  pronksmedal 15 km klassikasõidus
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 2011  Oslos 
**  **maailmameister** 15 km klassikasõidus
* 2017  Lahtis 
**  pronksmedal 50 km vabatehnikasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Tavadistantside karikas
** 3. koht: 2017

Matti Heikkinen osales 203 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* 
* Matti Heikkinen Soome Suusaliidu kodulehel
* Matti Heikkineni koduleht
Rogla

**Rogla** on 1517 meetri kõrgune mägi Põhja-Sloveenias Pohorje mäestikus. See on populaarne puhkekoht.

Roglasse ehitati esimene vaatetorn juba 1934. aastal, kuid suurem osa puhkekeskusest hävis Teises maailmasõjas. Rogla on Sloveenia tuntuim suusakeskus. 

## Välislingid

* Rogla suusakeskuse koduleht
Kaire Nõmm

**Kaire Nõmm** (sündinud 20. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Põhihariduse omandas Kaire Nõmm Tallinna 24. Keskkoolis  aastatel 1978–1986 ning keskhariduse Tallinna 13. Keskkoolis aastatel 1986–1989. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Kaire Nõmm aastatel 1992–1997 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas.

1997–1998 töötas ta sisearhitektuuribüroos Studio-R arhitektina. Aastatel 1999–2002 töötas ta arhitektuuribüroos COO Arhitektid OÜ. Alates 2002. aastast töötab Kaire Nõmm arhitektuuribüroos Kavakava.

Kaire Nõmme tuntumad tööd on Pärnu kontserdimaja ning Pärnu kesklinna koolide võimla.

## Töid
*Pärnu kontserdimaja, 2002 (kaasautorid Katrin Koov ja Hanno Grossschmidt)
*Pärnu kesklinna koolide võimla, 2005 (kaasautorid Siiri Valner, Katrin Koov ja Heidi Urb)
*Pärnu uue keskuse tänavakujundus, 2009 (kaasautor Katrin Koov)

## Võistlustöid
*Pärnu kontserdimaja, 2001; 1. preemia (kaasautorid Katrin Koov ja Hanno Grossschmidt)
*Aaviku elurajooni tänavate kujundus, 2002; 2. preemia (kaasautorid Katrin Koov ja Üla Koppel)
*Pärnu kesklinna koolide võimla, 2003; 1. preemia (kaasautorid Katrin Koov ja Siiri Vallner)
*Eesti Sisekaitseakadeemia õppelinnaku arhitektuurivõistlus, 2003; 1.–2. preemia (kaasautorid Siiri Vallner, Veronika Valk ja Katrin Koov)
*Tallinna WTC kvartali kujundus, 2004; 1. preemia (kaasautorid Siiri Vallner, Heidi Urb, Maarja Kask ja Ralf Lõoke)
*Kihnu sadama ja rannaküla planeering, 2005; 1. preemia (Siiri Vallner, Kaire Nõmm, Helina Lass ja Anna-Liisa Unt)
*Arhitektide matmispaik Metsakalmistul, 2005; 3. preemia (kaasautorid Katrin Koov, Heidi Urb, Siiri Vallner, Sabrina Gilet ja Violette Decaux)
*Pärnu uue keskuse tänavakujundus, 2007; 1. preemia (kaasautor Katrin Koov)

## Tunnustus
*2002 Pärnu linna preemia Aasta Tegu Pärnu Kontserdimaja eest
*2003 Eesti Ekspressi Areeni aastapreemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise alase diskussioon elavdamise eest
*2005 Eesti Muinsuskaitseameti preemia Pärnu kesklinna koolide võimla eest
*2005 Pärnu linna preemia Aasta Tegu Pärnu kesklinna koolide võimla eest
*2005 The Baltic Brick and Roof Award (parim ühiskondlik hoone, Pärnu kesklinna koolide võimla eest)
*2017 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Kadri Klementi, Hannes Praksi ja Toomas Tammisega)

## Allikad
#Katrin Koov: "Pärnu kontserdimaja" MAJA, 2-2003
#"Kelle taktikepi all kerkib linna südamesse Tallinna kaasaegne city?" epl.delfi.ee, 28. november 2003
#Jaak Huimerind: "Pärnu kesklinna koolide võimla arhitektuurivõistlus" MAJA, 3-2004
#Anu Jürisson: "Kihnu uus sadamaküla pandi paberile" Pärnu Postimees, 25. oktoober 2005
#Pille Epner: "Arhitektide kalmeala ideeprojekti avalik arhitektuurivõistlus" MAJA, 3-2005
#Siram: "Pärnu laste uus võimla" Eesti Ekspress, 5. jaanuar 2006
#Karri Tiigisoon: "Jalakäijad ja palgiparvetajad – uus jalakäijate tänav Pärnusse" MAJA, 2-2008

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo Kavakava OÜ
Hikari

**Hikari** on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Iwakunist lõuna pool Seto ääres.

Hikari on linnaõigused saanud 1943, 1965 ja kolmandat korda 2004. aastal, kui Hikariga liideti Yamato linn.

1940. aastani oli linna nimi **Shūnan**.

## Viited

## Välislingid

*Hikari koduleht *(jaapani keeles)*
Roman Trahtenberg

**Roman Lvovitš Trahtenberg** (28. september 1968 – 20. november 2009) oli Venemaa saatejuht ja näitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Gifu

**Gifu** (jaapani 岐阜; haldusüksusena 岐阜市 (Gifu-shi)) on linn Jaapanis, Gifu prefektuuri keskus. Asub Nagara jõe ääres. Gifu asub Jaapani keskosas ja tal on olnud tähtis roll Jaapani ajaloos.

Linnas on 1949. aastal asutatud Gifu ülikool.

1891 hävis suur osa linnast maavärina tagajärjel.

Linna läbivad Tōkaidō raudtee põhiliin ja Takayama põhiliin.

Kinka mäel asub Gifu loss, mis taastati 1950. aastatel. Gifu tuntuimad pühamud on Inaba pühamu, Kogane pühamu ja Kashimori pühamu.

## Viited

## Välislingid

* Gifu koduleht
Kadi Uibo

**Kadi Uibo** (sündinud 27. mail 1978) on eesti laulja, instrumentalist ja helilooja.

Ta on alates 1995. aastast tegutsenud bändides Dreamphish, Ragatmika, Cloudspeak ja Kirtana Rasa. Ta on osalenud ka muusikaprojektides Venemaal, Norras ja Indias. Oma ansamblitega on Kadi välja andnud 4 albumit, lisaks on lugusid ilmunud CD-kogumikel.

Ta oli Uno Naissoo nimelise loominguvõistluse 1995. aasta laureaat.

## Viited
Imre Erik

**Imre Erik** (sündinud 17. märtsil 1976) on Tallinna Käsipallikooli mängija ja treener.

Tal on Käsipallitreener III kutsekvalifikatsioon.

## Välislingid
*"Imre Erik laseb sõimu kõrvust mööda" Eesti Päevaleht, 11. veebruar 1997
Takayama põhiliin

**Takayama põhiliin** (jaapani 高山本線, *Takayama-honsen*) on raudtee Jaapanis mis ühendab Gifut Gifu prefektuuris Toyamaga Toyama prefektuuris. Raudtee pikkus on 225,8&nbsp;km ja rööpalaius 1067&nbsp;mm. Raudteel on 46 jaama.

Esimene lõik valmis 1920 ja kogu raudtee 1934. aastal.

Liinil opereerivad Kesk-Jaapani Raudteekompanii (JR Tōkai) ja Lääne-Jaapani Raudteekompanii (JR Nishi-Nihon) .
Ahmed Porkveli

**Ahmed Porkveli** (sündinud 29. jaanuaril 1962 Tapal) on eesti käsipallur ja käsipallitreener.  

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1980. aastal Tapa 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (kehakultuuriteaduskonnas).

2008. aastast on ta Viimsi Kooli kehalise kasvatuse õpetaja. 2014. aastast Spordiklubi Viimsi HC juhatuse liige.

## Sportlasena
Hakkas käsipalli mängima Tapal Alo Relli ja Lembit Nelke juhendamisel.  

Tulnud kuuel korral Eesti NSV ja Eesti meistriks: 1983, 1985 ja 1987–1989 Kooperaatori ning 1999 HC Kehra meeskonnas. Võitnud Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel lisaks neli hõbe- (1984, 1986, 1998, 2000) ja kaks pronksmedalit (2001–2002).  

Valitud sümboolsesse Eesti 20. sajandi käsipallikoondisse.  

Saanud Soome meistrivõistlustel Grankulla IFK meeskonnas 1992. aastal hõbe- ja 1993. aastal pronksmedali, mänginud Soomes ka Vantaa Atlases ja Helsingi Arsenalis.  

## Treenerina
Tegutsenud treenerina 1997–2002 HC Kehras, 2002–2008 ja 2010 Reval-Spordis, 2008–2009 Tallinna Käsipallikoolis ning hiljem HC Viimsi Käsipallikoolis ja Spordiklubis HC Tallas (6. kutsetase, 2005). Olnud Eesti noortekoondiste juhendajaid, Tallinna Käsipallikooli peatreener. Õpilasi: Sten Toomla. 

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Jan Skolimowski

**Jan Skolimowski** (sündinud 12. jaanuaril 1977 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Jan Skolimowski õppis Tallinna 21. Keskkoolis aastatel 1984–1992 ja Jakob Westholmi Keskkoolis 1992–1995. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Tallinna Kõrgemas Tehnikakoolis 1995–1999 ning arhitektuurimagistri kraadi Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas 1999–2001.

Aastatel 1994–1997 töötas ta arhitektina aktsiaseltsis ASE ja 1997–2005 Arhitektuuribüroos Siim&Kreis. Aastatel 2003–2005 töötas ta arhitektuuribüroos SKAD Arhitektid OÜ ning alates aastast 2005 arhitektuuribüroos KAMP Arhitektid OÜ.

Jan Skolimowski tuntumad tööd on TreTimber büroo sisekujundus, Tartu Ülikooli ühiselamud ja Elioni büroode sisekujundused. Jan Skolimowski on autorikollektiivide koosseisus osalenud edukalt mitmel arhitektuurivõistlusel. Esile võib tõsta Eesti Maaülikooli Metsamaja juurdeehituse konkursi esikohta ning Eesti Vabariigi Pekingi saatkonnahoone arhitektuurikonkursi ostupreemiat.

## Tunnustus
* 2016 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia

## Töid
*Lindal büroo- ja tootmishoone Naantalis Soomes, 2004 (kaasautor Sten Ader)
*Kohila spordihall, 2004
*Väike-Maarja spordihall, 2005 (kaasautor Peeter Loo)
*Piirivalvekordonid Luhamaal, Alajõel, Mustajõel, 2005 (kaasautor Andres Siim)
*Lennuliiklusteeninduse ASi lennujuhtimiskeskus Tallinnas, 2008 (kaasautor Peeter Loo)
*TreTimber büroo sisekujundus, 2004
*Elion büroode sisekujundused, 2007–2008
*Rakvere Põhjakeskuse sisekujundus, 2008 (kaasautorid Peeter Loo ja Kaspar Kruuse)

## Võistlustöid
*Pärnu Rüütli väljaku konkurss linna 750. aastapäeva tähistamiseks, 2000 (kaasautor Andrus Mark); 1. preemia
*Pärnu kesklinna koolide võimla arhitektuurikonkurss, 2003 (kaasautor Sten Ader); 2. preemia
*Pärnu jõeäärse keskuse ideeplaneeringu arhitektuurikonkurss, 2006 (kaasautorid Peeter Loo, Risto Parve ja Kai Süda); 2. preemia
*Eesti Vabariigi saatkonnahoone Pekingis, 2007 (kaasautorid Peeter Loo ja Kaspar Kruuse); ostupreemia
*Eesti Maaülikooli Metsamaja juurdeehitus, 2008 (kaasautorid Peeter Loo ja Kaspar Kruuse); 1. preemia

## Allikad
#Eesti Arhitektide Liit, volitatud arhitektid, Jan Skolimowski
#Monica Raud. "Hea atmosfäär loob mõnusa tööpaiga" Äripäev, 19. oktoober 2005
#Regina Viljasaar. "Tartu Ülikooli ühiselamu. Tartu, Raatuse tn. 22" MAJA, 3-2003
#Jaak Huimerind. "Pärnu kesklinna koolide võimla arhitektuurivõistlus" MAJA, 3-2004
#Tõnis Kimmel. "Eesti Maaülikooli Metsamaja (Kreutzwaldi 5) juurdeehituse arhitektuurikonkurss" Tartu linna koduleht, november 2009
#Inga-Gretel Linkgreim. "Maaülikooli arhitektuurivõistluse võitsid KAMP Arhitektid" ERR Uudised, 30. juuni 2008
#"Aia ja külakiigega büroo" Eesti Ekspress, 10. mai 2007

## Välislingid
*KAMP Arhitektid OÜ
Indrek Saarepera

**Indrek Saarepera** (sündinud 16. aprillil 1968 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas ta Tallinna 1. Keskkoolis aastatel 1974–1986 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1989–1994.

Aastatel 1994–1996 töötas ta Jõelähtme valla arhitektina ning 1996–1998 arhitektuuribüroos R-Projekt OÜ. 1998–2006 tegutses Indrek Saarepera vabakutselise arhitektina. Alates 2006. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Visuaal OÜ.

Indrek Saarepera tuntumad tööd on Järve Selver, Järve Keskus, büroohoone Nõmmel ning Riigi Kinnisvara büroohoone Lasnamäel. Ühiskondlikele hoonetele lisaks on Indrek Saarepera projekteerinud mitmeid kortermaju ja eramuid.

2009. aastal andis Eesti Arhitektide Liit Indrek Saareperale “volitatud arhitekt V” kutse.

## Töid
*Linnahotell Kuressaares, 1999 (sisearhitektuur Pia Ira)
*Järve Selver, 2000 (kaasautor Jaak Huimerind, sisearhitektuur Mari Kurismaa)
*Järve Keskus, 2002 (kaasautor Jaak Huimerind, sisearhitektuur Mari Kurismaa)
*AS Matkar laohoone, 2004
*AS Napal büroohoone Nõmme teel, 2004
*Orissaare spordihoone, 2004
*Korterelamu Sõpruse puiesteel, 2007
*Riigi Kinnisvara AS büroohoone Lasnamäel, 2009

## Võistlustöid
*Eesti Maaülikooli spordihoone arhitektuurikonkurss, 2007; 2. preemia

## Allikad
#
#
#
#
#
Ararauna

**Ararauna** ehk **lasuuraara** (*Ara ararauna*) on linnuliik aara perekonnast papagoilaste sugukonnast papagoiliste seltsist.

## Välimus
Ararauna on 75–83 cm pikk. Tiiva pikkus on 360–392 mm, saba 490–524 mm. Kaalub 995–1380 g.

Suled on seljapoolel sinised ja kõhupoolel kollased. Osa näost on valge ja sulgedeta. Nokk ja jalad on tumehallid. Silmad on helekollased, noorlindudel pruunid. Sarnaneb välimuselt boliivia araraunaga.

## Levik
Araraunad elavad Panamas, Colombias, Ecuadoris, Peruus, Guyanas, Brasiilias ja Boliivias. Aastatel 1999–2004 taasasustati Trinidadile, kus nad olid 1960. aastatel välja surnud.

Araraunad elavad niisketes metsades, rohtlates, galeriimetsades ja palmisoodes. Elavad kuni 500 m kõrgusel merepinnast, Peruus nähtud ka kuni 1500 m kõrgusel.

## Toitumine ja eluviis
Toituvad puuviljadest ja pähklitest.

Araraunad on sotsiaalsed, elavad paaridena või kuni 25-linnulistes parvedes.

## Pesitsemine
Ehitavad pesa kuivanud palmipuu otsa.

Surinames pesitsevad jaanuarist maini, Trinidadis jaanuarist maini, Colombias detsembris veebruarini. Kurnas on 2-3 muna, haudeperiood kestab 28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 90 päeva vanuselt.

## Eluiga
Araraunad võivad elada kuni 48-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Shandong Luneng Taishan

**Shandong Luneng Taishan** (hiina 山东鲁能泰山足球俱乐部) on 1988 asutatud Hiina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Jinan ja -väljak Shandongi staadion.

Tulnud kolm korda (1999, 2006, 2008) Hiina meistriks.

## Välislingid

*http://www.lnts.com.cn/
Banani linnarajoon

**Banan** on linnarajoon Hiinas Chongqing Shis. Asub Chongqingi kesklinnast lõuna pool. 

Jaguneb 2 linnaosaks ja 19 asulaks.
Raivo Kotov

**Raivo Kotov** (sündinud 11. oktoobril 1976 Viljandis) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ning õppinud aastatel 1995–2000 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnas (õpingud lõpetamata).

Aastatel 1999–2000 töötas ta AS Kompuutervisioonis arhitektina ning alates 2001. aastast arhitektuuribüroos KOKO Arhitektid OÜ juhtivarhitektina.

Raivo Kotovi tuntuimad tööd on Eesti paviljon EXPO 2000-l Hannoveris, elamu Vabriku tänaval Tallinnas, villa Laulasmaal, Fahle maja ning Metro Plaza äri- ja büroohoone. Neid nagu paljusid teisigi KOKO Arhitektid OÜ hooneid iseloomustab ultramodernne vormikeel, põnev materjalikasutus ning julgus mahtudega eksperimenteerida.

Raivo Kotov on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2007. aastast.

## Töid
*Eesti Paviljon, EXPO 2000 Hannover, 2000 (kaasautor Andrus Kõresaar)
*Suvemaja Laulasmaal, 2002 (kaasautor Andrus Kõresaar)
*City Hotel Burninieks, 2003 (kaasautorid Üla Koppel ja Andrus Kõresaarega)
*Georg Ots SPA Hotell Kuressaares, 2004 (kaasautorid Üla Koppel ja Andrus Kõresaar)
*Korterelamu Pärnus, 2004 (kaasautor Lembit Tork)
*Villa Kuressaares, 2005
*Kortermaja Tallinnas Vabriku tänaval, 2005 (kaasautor Tõnis Kimmel)
*Fahle maja, 2006 (kaasautor Andrus Kõresaar)
*Arensburgi hotelli juurdeehitus, 2007 (kaasautorid Margit Aule ja Lea Laidra)
*Kuldala elamukvartal Rae vallas, 2008 (kaasautorid Lembit-Kaur Stöör, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule)
*Laudsepatöökoja rekonstruktsioon Rotermanni kvartalis, 2008 (kaasautor Andrus Kõresaar)
*Metro Plaza äri- ja büroohoone, 2008 (kaasautorid Lembit-Kaur Stöör ja Andrus Kõresaar)

## Võistlustöid
* EXPO 2000, 1999, I koht
*Holostoffi keskus Kuressaares, 1997, 3. koht
*Lasnamäe kergejõustikuhall, 2000, ostupreemia
*Vabaduse monumendi konkurss, 2002, 2. koht
*Mõisavahe kvartal Tartus, 2005, ostupreemia
*Arensburgi hotelli juurdeehituse kutsutud arhitektuurikonkurss, 2005; 1. preemia
*Eesti Vabariigi saatkond Riias, 2008; ostupreemia
*Eesti Maaülikooli Metsamaja juurdeehituse arhitektuurikonkurss, 2008; ostupreemia

## Tunnustus
*2000 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Andrus Kõresaarega; Eesti edukas ja omanäoline esindamine arhitektuurse keskkonna kaudu Hannoveri maailmanäitusel EXPO 2000)
*2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Andrus Kõresaarega) (Eesti paviljoni arhitektuurse lahenduse eest Hannoveri maailmanäitusel EXPO 2000)
*2003 Parim Puitehitis (eripreemia vineeri kasutamise eest Laulasmaa suvemaja juures)
*2006 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Andrus Kõresaarega; Fahle maja)
*2018 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Martin Tago, Maia Grimitlihti, Lembit-Kaur Stööri, Andrus Kõresaare, Kristo Rämson, Kärt Loopalu ja Eleriin Tekkoga; Balti Jaama Turg)

## Viited
#
#
#
#
#
#

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo KOKO Arhitektid OÜ