open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maja Dahlqvist

**Maja Anna Linnéa Dahlqvist** (sündinud 15. aprillil 1994 Falunis) on Rootsi murdmaasuusataja.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta sprinditeates koos Stina Nilssoniga maailmameistriks.

Esimest korda osales ta maailma karikasarjas 29. novembril 2014 Kuusamos toimunud etapil klassikatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas poodiumile 13. jaanuaril 2018 Dresdenis vabatehnikasprindis. Päev hiljem võitis ta sealsamas koos Ida Ingemarsdotteriga teatesprindi.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** sprinditeates (koos Stina Nilssoniga)

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2014  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 4×3,3 km teatesõidus
### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2016  Râșnovis
**  pronksmedal vabatehnikasprindis
* 2017  Soldier Hollow's
**  pronksmedal klassikatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Maja Dahlqvist on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 25. veebruar 2019) 33 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kuuel korral.

## Välislingid
* Maja Dahlqvist FIS-i kodulehel
Sean Couturier

**Sean Gerald Couturier** (sündinud 7. detsembril 1992 Phoenixis Arizona osariigis USA-s) on Kanada-USA jäähokimängija, keskründaja. Ta mängib NHL-i klubis Philadelphia Flyers. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Couturieri isa Sylvain Couturier on endine jäähokimängija, kes mängis kolmel hooajal ka NHL-is. Pärast tema isa karjääri lõppu kolis perekond Kanadasse Bathursti. Ta alustas karjääri Kanada noorteklubides. Hooajal 2010–11 valiti ta Quebec Major Junior Hockey League'i hooaja parimaks mängijaks.

2011. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Flyersi poolt kaheksanda valikuna. Samal aastal alustas Flyersi meeskonnas karjääri NHL-is. Esimese värava NHL-is lõi ta oma viiendas mängus 18. oktoobril 2011 mängus Ottawa Senatorsi vastu. Samal hooajal jõudis ta Flyersiga Stanley karika väljalangemismängudele. Idakonverentsi veerandfinaali teises mängus Pittsburgh Penguinsi vastu tegi ta kübaratriki, saades teiseks kõige nooremaks mängijaks, kes on väljalangemismängudes kübaratriki teinud.

Hooaeg 2017–18 lõi põhihooajal kokku 31 väravat ja jõudis Flyersiga taas väljalangemismängudele. Hooajal 2018–19 lõi ta 33 väravat. Järgmisel hooajal pälvis Couturier liiga hooaja parimale kaitsvale ründemängijale antava Frank J. Selke Trophy.

Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2015. aastal maailmameistriks.

## Välislingid

* Sean Couturier NHL.com lehel
* Sean Couturier hockeydb.com lehel
Lazduleja vald

**Lazduleja vald** (läti keeles *Lazdulejas pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Vectilža, Bērzkalne, Briežuciemsi, Tilža, Šķilbēni ja Medņeva vallaga.

Valla pindala on 97 km². 2016. aasta seisuga elas seal 303 inimest. Aastal 2011 elas vallas 183 lätlast, 122 venelast, 1 valgevenelane, 1 ukrainlane ja 7 leedulast. Valla keskus on Egļuciemsi küla, vallavanem on Andris Višņakovs.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Šķilbēni vallas Šķilbēni külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga Balvi vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Šķilbēni külanõukoguga likvideeritav Egļeva külanõukogu, aastal 1960 aga likvideeritav Demerova külanõukogu. Aastal 1968 nimetati Šķilbēni külanõukogu ümber Lazduleja külanõukoguks. Aastal 1971 liideti Lazduleja külanõukoguga likvideeritava  Kraukļi külanõukogu kolhoosi Borec maad, sovhoosi Briežuciems maad liideti aga Briežuciemsi külanõukoguga, sovhoosi Šķilbēni maad Šķilbēni külanõukoguga ja kolhoosi Cīņa maad Upīte külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Loodus

Suurimaks jõeks on Rika jõgi.  Valla põhjaossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala, edelaossa aga Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.

## Külad

Vallas on kolmkümmend seitse küla. Valla keskuses Egļuciemsis (*vidējciems*) oli aastal 2018 106 elanikku. Neli valla küla on staatusega *mazciems* – Aizups 7 elanikuga aastal 2018, Čiganova 12 elanikuga aastal 2018, Egļova 12 elanikuga aastal 2018 ja Petrovka 7 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Akmiņsola 1 elanikuga aastal 2018, Avīški 6 elanikuga aastal 2007, Brinkīne 1 elanikuga aastal 2018, Burtnieki 7 elanikuga aastal 2017, Dmitrijevka 2 elanikuga aastal 2018, Dukuļova 8 elanikuga aastal 2018, Fricevka 1 elanikuga aastal 2018, Griščāti 1 elanikuga aastal 2015, Grīva, Keiļi 11 elanikuga aastal 2018, Lozdova 1 elanikuga aastal 2018, Lukjanovka 3 elanikuga aastal 2018, Malnusola 2 elanikuga aastal 2018, Medvežovka 5 elanikuga aastal 2018, Mežalauki, Mežareja, Orlova 13 elanikuga aastal 2018, Osinovka 1 elanikuga aastal 2017, Ozolzīles 2 elanikuga aastal 2018, Pleševa 2 elanikuga aastal 2016, Plešova 27 elanikuga aastal 2018, Plešova 10 elanikuga aastal 2018, Priedes 7 elanikuga aastal 2018, Purlova 3 elanikuga aastal 2018, Spičkova 1 elanikuga aastal 2018, Steigas 5 elanikuga aastal 2018, Ščeglova 12 elanikuga aastal 2018, Šumkova 5 elanikuga aastal 2018, Zaikova 7 elanikuga aastal 2018, Zirgadūbe 6 elanikuga aastal 2018, Zobukalns 4 elanikuga aastal 2018 ja  Ūzulova 5 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Egļuciems

**Egļuciems**  on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Lazduleja valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 18 ja Riiast 240 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel postkontor ja raamatukogu.

Küla tekkis nõukogude perioodil kui kolhoosi Borec keskasula. 

## Viited
Vectilža vald

**Vectilža vald** (läti keeles *Vectilžas pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Bērzkalne, Lazduleja, Tilža, Lazdukalnsi ja Rugāji vallaga.

Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 444 inimest. Aastal 2011 elas vallas 401 lätlast, 18 venelast, 4 valgevenelast ja 5 ukrainlast Valla keskus on Vectilža küla. Vallamaja asub aadressil Melderu iela 2, vallavanem on Genovefa Jermacāne.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Vectilža külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga Tilža vald ametlikult. Aastal 1958 liideti Vectilža külanõukoguga Tilža külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, sovhoosi Sarkanais partizāns maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Liepāri külanõukoguga kolhoosi Varonis maad, sovhoosi Tilža maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1975 Vectilža külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Tilža külanõukoguga. Aastal 1989 loodi Vectilža külanõukogu taas, selle maad eraldati Tilža külanõukogust. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ezersala muinaskalmed. Looduskaitse all on Lūkusola tamm. Valla põhjaossa jääb osaliselt Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.

## Külad

Vallas on kuusteist küla. Valla keskuses Vectilžas (*vidējciems*) oli aastal 2018 171 elanikku. Teine sama kategooria küla on Sudarbe 49 elanikuga aastal 2018. Kaks valla küla on staatusega *mazciems* – Auška 13 elanikuga aastal 2018 ja Gaileiši 2 elanikuga aastal 2007. Kaksteist valla küla on staatusega *skrajciems* – Dambeiši 23 elanikuga aastal 2018, Dūberiucis 6 elanikuga aastal 2018, Griuznis 10 elanikuga aastal 2018, Krutova 51 elanikuga aastal 2018, Lutanāni 17 elanikuga aastal 2015, Lūkusola, Ranguči 13 elanikuga aastal 2018, Rūzinīki 13 elanikuga aastal 2007, Sāvāni 18 elanikuga aastal 2018, Upenīki 28 elanikuga aastal 2018, Vilkariucis 4 elanikuga aastal 2018 ja Vuškusola 15 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Vectilža

**Vectilža** (latgali **Vactiļža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Vectilža valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 120 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 27 ja Riiast 252 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel postkontor, Tilža keskkooli Vectilža osakond, spordi- ja puhkekeskus ning raamatukogu.

Nõukogude perioodil oli küla kolhoosi Sarkanais partizāns keskasulaks.
## Viited
Pühapäevakool (ajakiri)

**Pühapäevakool** oli EELK ajakiri, mis ilmus 1932–1942 ja uuesti 1991–1993. Ajakirja andis välja EELK konsistoorium.

Aastatel 1932–1938 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja August Grünberg. Aastatel 1938 ja 1940 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja Karl Tiit.

1932–1936 ilmus ajakiri Pärnus ja seejärel Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*
Tervis (ajakiri, 1903)

**Tervis** oli Eesti tervishoiu ajakiri, mis ilmus 1903–1944.

Väljaandjad:
*1903–1906 Jaan Tõnisson
*1907–1908 K. Parts
*1908–1909, 1911 Jaan Tõnisson
*1922–1930 Jaan Tõnisson
*1930–1931 kirjastusühisus Postimees
*1932–1940 Eesti Tervishoiu Muuseum (1935–1936 ka Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Liit).

1910–1920 ajakiri ei ilmunud.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri

**Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri** (inglise keeles *Journal of Estonian and Finno-Ugric linguistics*) on soome-ugri keeli käsitlev teadusajakiri (täpsemalt jätkväljaanne), mis ilmub aastast 2010. Ajakirja peatoimetaja on Urmas Sutrop. Ajakirja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus. Ajakiri ilmub sarjast .

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
*
Mall Noormets

**Mall Noormets** (kuni 1988 **Mall Põldemaa**; sündinud 6. aprillil 1966 Orissaares) on eesti koreograaf ja teatriõppejõud, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lavalise liikumise lektor.

Ta lõpetas 1984. aastal Orissaare Keskkooli ja 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi koreograafia erialal. 

Pärast kõrghariduse omandamist töötas aastatel 1988–1990 Viljandi kultuuriosakonna tantsu ja rahvamuusika spetsialisti-metoodikuna. Aastatel 1989–1991 oli ka Kaarin Raidi draamastuudio ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri lavalise liikumise õppejõud, 1989–1992 ühtlasi Viljandi maavalitsuse kultuuriameti tantsu peaspetsialist ja Ugala liikumisjuht. Aastatel 1994–1995 oli Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia õppetooli klassikalise tantsu ja režii õppetooli lavalise liikumise õppejõud, aastast 1996 eraballetikooli Noor Ballett Fouetté balletiõpetaja, aastast 2010 Eesti Rahvakultuuri Keskuse tantsukompositsiooni lektor, 2012–2015 Tantsuinfo Kuukirja toimetuskolleegiumi liige ja keeletoimetaja.

Mall Noormets on pikka aega olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tantsuseade, kompositsiooni ja lavalise liikumise õppejõud, aastatel 1996–2006 õppetooli juhataja, õppekava hoidja ja programmijuht, 2007–2010 oli ta tantsukunsti professor. 

Mall Noormets on ka Muhu saarel tegutseva Külasema küla seltsingu tantsujuht.

Vabakutselise koreograafina loonud liikumisseadeid draama- ja muusikalavastustele.

## Tunnustus
* 2002 Helmi Tohvelmani nimeline auhind
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

* 2017 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Allan Noormets.

## Viited

## Välislingid
* Mall Noormets Tartu Ülikooli kodulehel
* Ain Lember Tantsimine ja laulmine kippus nii tihedaks, et polnud aega heina teha Saarte Hääl, 14.09.2017
* Viljandi Kultuuriakadeemia 2013: Unista(ma). Mall Noormets ERR, 09.10.2013
* Anu Jürisson Mall Noormets õpetab näitlejaile vanu ballitantse Pärnu Postimees, 11. september 2012
Erich Seuberlich

**Georg Robert Erich Seuberlich** (13. veebruar (ukj 25. veebruar) 1882 Moskva − 27. veebruar 1946 Holzminden) oli baltisaksa genealoog.

## Teosed
**Liv- und Estlands älteste Apotheken* (1912)
**Stammtafeln Deutsch-baltischer Geschlechter* (1924-1938, 3 köidet) I. Reihe (BSB: ) II. Reihe  (BSB: ), III. Reihe   (BSB: ).
*Notizen über Wendens Bürger bis zum Jahre 1773. Nach dem Kirchenbuch der Stadt Wenden in Liviand u. Pastor Heinrich Baumanns Manuskripten, Druck von Gebr. Vogt, Papiermühle S. A.

## Kirjandus
*Seuberlich, Erich. *Stammtafeln Deutsch-baltischer Geschlechter*. − Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band 2. II. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V., 1927. Veerg 426-427 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001251,00123.html?prozent=.

## Välislingid
*
Vilis Plūdons

**Vilis Plūdons** (ka **Vilis Plūdonis**, sünninimi **Vilis Lejnieks**; 9. märts 1874 Bauska kreis (tänapäeval Bauska piirkond) – 15. jaanuar 1940 Riia) oli läti luuletaja.

Vilis Plūdons oli pärit talupidaja perekonnast. 1895. aastal lõpetas ta Kuldīgas Balti Õpetajate Seminari ja töötas seejärel mitmel pool Lätis õpetajana. Aastatel 1919–1933 oli ta Riia 1. Linnagümnaasiumi õpetaja. Alates 1933. aastast oli Plūdons kutseline kirjanik.

Vilis Plūdons oli läti luule üks väljapaistvamaid lüürikuid ja lüroeepikuid. Ta oli 20. sajandi algul üks olulisemaid läti luule uuendajaid.

## Viited
20-es Sajand

**20-es Sajand** oli Eesti ajaleht, mis ilmus 1934. aastal Tallinnas. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli A. Hanson. Ajaleht ilmus kord nädalas. Ajalehe numbrite 2 ja 3 alapealkiri oli Rahvajutuleht.

## Viited

## Välislingid
*
Estlands-nytt

**Estlands-nytt** (enne 1996 *Norsk-Estisk kulturnytt*) on Norra eestlaste ajakiri, mis ilmub 1991. aastast Norras Oslos. 

Ajakirja annab välja Norra-Eesti Ühing (norra keeles *Norsk-estisk forening*), aastatel 1991–1995 andis ajakirja välja Norsk-Estisk Kulturlag.

## Viited

## Välislingid
*
*
Keila Leht

**Keila Leht** on ajaleht, mis ilmus 1991–1995 ja ilmub uuesti aastast 2007 Keilas. Ajalehte annab välja SA Keila Leht. Ajalehe vastutav väljaandja oli Agu Veetamm, alates 2022.aasta algusest Evelin Povel.

Ajalehel oli lisa, mis kandis nime *Keila Valla Leht*.

## Viited

## Välislingid
*
Raadio (täpsustus)

**[[Raadio]]** on informatsiooni juhtmeteta edastamine raadiolainete abil. Sõnal on ka teisi tähendusi:
*Raadio (ajakiri, 1926)
*Raadio (ajakiri, 1930)
*...
Gibraltari rahvusvaheline lennujaam

**Gibraltari rahvusvaheline lennujaam** või **North Fronti lennujaam** (IATA: **GIB**, ICAO: **LXGB**) on rahvusvaheline tsiviil-militaarlennuväli, mis teenindab Suurbritannia meretagust ala, Gibraltarit.

Lennujaama lennurada omab Suurbritannia kaitseministeerium ning seda kasutavad tsiviillennufirmad, Suurbritannia kuninglik õhuvägi ja Gibraltari kuninglik õhuvägi. Lennujaama lendab kolm lennufirmat: British Airways, easyJet ja Royal Air Maroc Express.

Lennujaama lennurada ületab Winston Churchilli avenüü, mis on peamine tee, mis ühendab Gibraltarit ja Hispaaniat.

2017. aastal läbis lennujaama 571 184 reisijat ja 302 tonni kargot 4888 lennu pealt.

## Lennufirmad ja sihtkohad
Rahva Hääl (täpsustus)

**Rahva Hääl** võib tähendada järgmist:
* Rahva Hääl, ajaleht 1906–1911, B. Mäns, Tallinn
* Rahva Hääl: Võru Sõjaväelaste ja Töörahva Nõukogu Täidesaatva Komitee häälekandja, ajaleht 1917–1918, Võru
* Rahva Hääl, ajaleht 1928–1935, A. Ingalt, Kuressaare
* Rahva Hääl: Demokraatlik ajaleht 1937, R. Solheim, Oslo
*Rahva Hääl, 1940–1995 ilmunud ajaleht
* Rahva Hääl. A : EK(b)P Keskkomitee ja Eesti NSV Töörahva Saadikute Nõukogu häälekandja, ajaleht 1942–1944, Moskva
*Rahva Hääl (Rahvaerakonna ajaleht), Rahvaerakonna leht
*Rahva Hääl (ajakiri, 1906)
*Rahva Hääl (ajakiri, 1917)
*Rahva Hääl (kolhoos)
Ivan Käbina-nimeline

**IVAN KÄBINa-nimeline** : *Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti muigkonna Pjäälekandja* oli Soome eestlaste huumori, mis ilmus aastatel 1963–1988 Soomes Helsingis. Lehte andis välja Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti Muigkond, mille peatoimetaja oli Rein Riitsalu. Esimeses 10 numbris olid vaid tema artiklid ja karikatuurid. Ajakirja levitati aastatel 1963-1967 vaid Helsingis, kokku anti välja 17 numbrit, mis olid suht väikese levikuga (100 eksemplari). 1988. aastal ilmus ajakirja erinumber.

## Viited

## Välislingid
*
Austini maakond

**Austini maakond** (*Austin County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Bellville ja suurim linn on Sealy.

Maakond moodustati 1836. aastal.

2010. aasta seisuga elas Austini maakonnas 28 417 inimest.

## Viited
Atascosa maakond

**Atascosa maakond** (*Atascosa County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigi lõunaosas.

Maakonna halduskeskus on Jourdanton ja suurim linn Pleasanton.

Maakond moodustati 1856. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on saanud nime Atascosa jõe järgi.

2020. aasta seisuga elas Atascosa maakonnas 48 981 inimest. Aastal 2010 oli elanikke 44 911.

## Naabermaakonnad
* Bexari maakond (põhjas)
* Wilsoni maakond (kirdes)
* Karnesi maakond (idas)
* Live Oaki maakond (kagus)
* McMulleni maakond (lõunas)
* La Salle'i maakond (edelas)
* Frio maakond (läänes)
* Medina makaond (loodes)

## Linnad
* Charlotte (2020. aasta seisuga 1524 elanikku)
* Christine (337 elanikku)
* Jourdanton (halduskeskus; 4094 elanikku)
* Lytle (osaliselt Bexari ja Medina maakonnas; 2914 elanikku)
* Pleasanton (10 648 elanikku)
* Poteet (2795 elanikku)

## Maanteed
*  Interstate 35
*  Interstate 37
*  U.S. Route 281
*  State Highway 16
*  State Highway 85
*  State Highway 97

## Viited

## Välislingid
* http://atascosacounty.texas.gov/
Virgats (USA ajakiri)

**Virgats** (koos täiendpealkirjaga *Virgats : Eesti riikliku iseseisvuse eest võitleja*) oli USA eestlaste ajakiri, mis ilmus 1964–1981 New Jersey osariigis Deerfieldis. Ajakirja viimane väljaandja ja toimetaja oli Avdy Andresson. 1964-1972 andis ajakirja välja Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus USA-s.

Aastail 1977–1978 oli Virgatsi paralleelpealkiri Kaitse Kodu (1978 nr. 2/3 ka Kaitseliidu Peastaabi toimetised), 1979. aastal Kaitse Kodu lisa.

## Viited

## Välislingid
*
Aegviidu Aeg

**Aegviidu Aeg** oli Aegviidu valla ajaleht, mis ilmus 1993–2017. Ajalehte andis välja Aegviidu vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Aleksander Soitu. Ajaleht ilmus üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*
Archeri maakond

**Archeri maakond** (*Archer County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Archer City.

Maakond moodustati 1858. aastal.

2010. aasta seisuga elas Archeri maakonnas 9054 inimest.

## Viited
Alutaguse Elu

**Alutaguse Elu** oli Jõhvi ja Alutaguse häälekandja, mis ilmus 1930–1933 Jõhvis. 

Ajalehte andis viimasena välja kirjastusühistu Põhja-Eesti. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli A. Speek.

## Vaata ka
*Alutaguse Teataja

## Viited

## Välislingid
*
Bandera maakond

**Bandera maakond** (*Bandera County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Bandera ja suurim linn Lakehills.

Maakond moodustati 1856. aastal.

## Viited
Armstrongi maakond (Texas)

**Armstrongi maakond** (*Armstrong County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Claude.

Maakond moodustati 1876. aastal.

## Viited
Bastropi maakond

**Bastropi maakond** (*Bastrop County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Bastrop ja suurim linn Elgin.

Maakond moodustati 1836. aastal.

2010. aasta seisuga elas Bastropi maakonnas 74 141 inimest.

## Viited
Alutaguse Teataja

**Alutaguse Teataja** oli ajaleht, mis ilmus 1929–1934 Jõhvis. 

Ajalehe viimane väljaandja oli Narva Kirjastusühisus. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Ulrich Kuusberg-Kullend. 

1934-1935 ilmus Uus Alutaguse Teataja.

## Vaata ka
*Alutaguse Elu
*Uus Alutaguse Teataja

## Viited

## Välislingid
*
Briežuciemsi vald

**Briežuciemsi vald** (läti *Briežuciema pagasts*) on vald Lätis Balvi piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Lazduleja, Tilža, Šķilbēni ja Baltinava vallaga.

Valla pindala on 83.5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 546 inimest. Aastal 2011 elas vallas 561 lätlast, 23 venelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Briežuciemsi küla, vallavanem on Anastasija Gabrāne.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Baltinava vallas Kvašņeva külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga Baltinava vald ametlikult. Aastal 1954 liideti  Kvašņeva külanõukoguga likvideeritav Buksti külanõukogu. Aastal 1960 liideti Baltinava sovhoosi maad Baltinava külanõukoguga. Aastal 1968 nimetati Kvašņeva külanõukogu ümber Briežuciemsi külanõukoguks. Aastal 1971 liideti Lazduleja külanõukogu sovhoosi Briežuciems maad  Briežuciemsi külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

## Loodus

Suurimaks jõeks on Supenka jõgi. Looduskaitse all on Lejiņase  tamm, Cērpene tamm, Upītese pärn, Grūšļeva pärn, Bērzusalase paju, Vīžugrīva tamm, Aususola pärn ja üks nimetu pärn valla lõunaosas. Valla põhjaossa jääb osaliselt Stompaki soo hoiuala, edelaossa aga Orlova (Ērgļi) soo hoiuala.

## Külad

Vallas on kolmkümmend üks küla. Valla keskuses Briežuciemsis (*mazciems*) oli aastal 2018 4 elanikku. Griušļova on staatusega *vidējciems* ja seal oli aastal 2018 132 elanikku. Kakskümmend üheksa valla küla on staatusega *mazciems* – Abrines 12 elanikuga aastal 2018, Augstasils 22 elanikuga aastal 2018, Aussola 25 elanikuga aastal 2018, Begunova 8 elanikuga aastal 2018, Bieliņi 28 elanikuga aastal 2018, Bilga 5 elanikuga aastal 2018, Bokova 8 elanikuga aastal 2018, Brieksīne 19 elanikuga aastal 2018, Brīžusola 8 elanikuga aastal 2018, Čilipīne 47 elanikuga aastal 2018, Čilipīne 10 elanikuga aastal 2018, Dambergi 33 elanikuga aastal 2018, Dienīcova 16 elanikuga aastal 2018, Dubļova 4 elanikuga aastal 2018, Dukuļova 19 elanikuga aastal 2018, Jaunzemes 2 elanikuga aastal 2018, Kļavusola 3 elanikuga aastal 2007, Kroni 8 elanikuga aastal 2018, Kručinova 4 elanikuga aastal 2018, Kvašņova 6 elanikuga aastal 2018, Lozduļova 3 elanikuga aastal 2018, Ostraleidums 17 elanikuga aastal 2018, Piušļova 35 elanikuga aastal 2018, Ploskīne 17 elanikuga aastal 2018, Pužulova 1 elanikuga aastal 2018, Sedlenieki, Sepovka 2 elanikuga aastal 2018, Stabļova 17 elanikuga aastal 2018, Stouberova 18 elanikuga aastal 2018, Štikunova 26 elanikuga aastal 2018, Torkova 7 elanikuga aastal 2018, Vāzovka 1 elanikuga aastal 2018 ja Vilkusola. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Uus Alutaguse Teataja

**Uus Alutaguse Teataja** oli ajaleht, mis ilmus 1934–1935 Jõhvis. Ajalehe väljaandjad ja vastutavad toimetajad olid Valdur Mustel ja Arnold Aru. 1929-1934 ilmus Alutaguse Teataja.

## Vaata ka
*Alutaguse Elu
*Alutaguse Teataja

## Viited

## Välislingid
*
Bee maakond

**Bee maakond** (*Bee County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beeville.

Maakond moodustati 1857. aastal.

2010. aasta seisuga elas Bee maakonnas 31 861 inimest.

## Viited
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei Teataja

**Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei Teataja** oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei häälekandja, mis ilmus 1989–1991 Tartus.

## Viited

## Välislingid
*
Dibuuk

**Dibuuk** (jidiši keeles דיבוק *dibbūq* < heebreakeelsest sõnast דָּבַק‬ *dāḇaq*, 'liituma, liibuma') on juudi mütoloogias deemon, surnu hing, kes läheb elava inimese sisse ja valitseb tema käitumise üle ning räägib tema suu läbi. Dibuugi väljaajamiseks on vajalikud erilised rituaalid.

## Vaata ka

* golem
* luupainaja

## Viited
Netopalk

**Netopalk** ehk **puhaspalk** (inglise keeles *net profit*) on sissetulek, mis pärast maksude maha arvestamist töötajale välja makstakse.

Töölepingu seaduse alusel on netopalga näitamine töölepingus ebaseaduslik. Töölepingus peab palk olema väljendatud brutosummana. Töötaja töötasust arvestatakse maha seaduse järgi kinnipeetavad maksud ja maksed.

Valem netopalga arvutamiseks

NETOPALK (töötajale välja makstav palk) = BRUTOPALK (töölepingus märgitud summa) – MAKSUD (sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse)

## Eestis
Netopalgast on maha arvatud tööjõumaksed, mida on neli: sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse.

#### Sotsiaalmaks

**Sotsiaalmaksu** määr on 33%, mida tasub riigile tööandja. Sotsiaalmaksu eest tagatakse töötajale riiklik pension ja arstiabi. Sotsiaalmaksu kohustuse aluseks olev minimaalne kuumäär on 470 eurot, mis tähendab, et ühes kuus on 155,10 eurot sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks.

#### Tulumaks

**Tulumaksu** kinnipidamise määr on 20%. Tulumaksu ei pea tasuma kogu palgalt, vaid see arvutatakse palga summalt, mis ületab tulumaksuvaba tulu piiri. 2018. aastal on tulumaksuvaba tulu piir kuni 500 eurot kuus ja kuni 6000 eurot aastas. Töötajal, kes töötab mitmes töökohas, on õigus maksuvaba tulu rakendada ainult ühes töökohas.

*Näide: Töötaja, kelle brutotööasu 2018. aastal on 1000 eurot, saab aastas tulu 12 000 eurot. Tema maksuvabaks tuluks on 500 eurot kuus, mis moodustab aastas 6000 eurot.*

#### Töötuskindlustusmakse

Töötuskindlustusmakse ühe osa tasub riigile tööandja (0,8%) ja teine osa (1,6%) võetakse maha töötaja palgast. Töötuskindlustusmakse on mõeldud olukorraks, kui töötaja peaks kaotama oma töö. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kohustus lõpeb selle kuu viimasel kuupäeval, mil töötaja jõuab vanaduspensioniikka või talle määratakse ennetähtaegne vanaduspension.

#### Kohustusliku kogumispensioni makse

Kohustusliku kogumispensioni makse määr on 2%, mis arvutatakse maha töötaja palgast. See rahasumma kantakse töötaja pensionifondi. Isiku isikukoodi järgi või masspäringuga on võimalik kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust kontrollida. Kui töötaja ületab vanaduspensioni ea piiri ning ei alusta kogumispensioni väljamaksete saamisega ja otsustab töötamist jätkata, siis kogumispensioni arvestatakse edasi tavapärasel viisil.
## Keskmine netokuupalk Eestis aastatel 2000–2019

Hõlmatud on töölepingu, teenistuslepingu ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötajad.

## Viited
Filmileht

**Filmileht** oli filmikunsti käsitlev ajaleht, mis ilmus 1926–1931 Tallinnas. Ajalehte andis välja Peeter Parikas. Ajalehe viimane vastutav toimetaja oli Johannes Mülber.

## Viited

## Välislingid
*
Haaslava Teataja

**Haaslava Teataja** (*Teataja : Haaslava valla infoleht*) oli Haaslava valla ajaleht, mis ilmus 1994–2017 Kurepalu külas. Ajalehte andis välja Haaslava vallavalitsus. Ajalehe vastutav toimetaja oli Rasmus Toompere.

Ajalehe osaline jätkaja on *Infoleht : Haaslava, Mäksa, Võnnu*.

## Viited

## Välislingid
*
Harju Uudised

**Harju Uudised** oli Harju maakonna nädalaleht, mis ilmus 7. augustist kuni 18. septembrini 2002 Jüri asulas. Ajalehte andis välja OÜ Harju Uudised. Ajalehe peatoimetaja oli Jaanus Kulli.

## Viited

## Välislingid
*
Madame de Pompadour

**Madame de Pompadour** ehk **markiis de Pompadour**, kodanikunimega **Jeanne Antoinette Poisson** (29. detsember 1721, Pariis, Prantsusmaa – 15. aprill 1764, Pariis) oli Prantsuse õukondlane, kuningas Louis XV favoriit ja 1745–1751 tema ametlik armuke. Ta hoolitses kuninga päevakava eest, oli hinnatud abiline ja nõuandja, vaatamata ta nõrgale tervisele ja paljudele poliitilistele vaenlastele. Kuningalt hankis ta endale ja sugulastele rea tiitleid ning rajas terve võrgustiku toetajatest ja sõltlastest. Madame de Pompadour vältis hoolikalt vastandumist kuningannale Marie Leszczyńskale. 8. veebruaril 1756 nimetati Madame de Pompadour kuninganna 13. saatjadaamiks, mis oli tollal õukonnas üks hinnatumaid ameteid.

Pompadour paistis silma arhitektuuri ja tarbekunstide, eriti portselanikeraamika toetajana. Samuti toetas ta valgustusajastu filosoofe, nende seas Voltaire'i. Kaasaegsed kriitikud pidasid tema poliitilist mõju kahjulikuks, kuid tänapäeva ajaloolased suhtuvad temasse positiivsemalt, rõhutades ta edu kunstide edendajana ning Prantsusmaa rahvusliku uhkuse kaitsjana – nii näiteks asutati tema algatusel 1751 Pariisis maailma vanim sõjaakadeemia École Militaire, 1756. aastal aga tänini tegutsev Sèvres'i portselanivabrik. Kunstiloolase Melissa Hyde'i sõnul ajendas Pompadouri-vastast kriitikat hirm muutuste ees ühiskondlikus ja soolises hierarhias, mida esindas madalale päritolule vaatamata esile tõusnud Pompadouri mõjuvõim.

Tema isa oli François Poisson, ema Madeleine de la Motteb. 1741. aastal abiellus ta Charles Guillaume Le Normant d'Étiolles'iga (1717–99).

## Viited

## Kirjandus
* Évelyne Lever. "Madame Pompadour (1721–1764): metress, poliitik, metseen" Tallinn: Kunst, 1997 (sari "Kuningaraamat")
* Algrant, Christine Pevitt. "Madame de Pompadour: Mistress of France" (2003)
* Jones, Colin. "Madame de Pompadour: Images of a Mistress" (2002)
* Mitford, Nancy. "Madame De Pompadour" (1954)

## Välislingid

*Madame de Pompadouri koduleht
*Madame de Pompadour, Encyclopædia Britannica
*Madame de Pompadour, Find a Grave
*The real Madame de Pompadour, National Gallery
*The Life of the Marquise de Pompadour in 3 minutes, Youtube, HistoryVersailles Channel, 10.11.2012
Infolaine

**Infolaine**  Kesk- ja Lõuna-Eesti kuulutusi sisaldav ajaleht, mis ilmub aastast 1997. Lehte annab välja OÜ Aleak. 1997-1999 andis lehte välja OÜ Infolaine. Leht ilmub üks kord nädalas (esmaspäeval)

## Viited

## Välislingid
*
Välismaalaste seadus

**Välismaalaste seadus** (lühend VMS) on Eesti seadus, mis reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, siin viibimise, elamise ja töötamise aluseid (VMS §1). Välismaalaste seadus koosneb kaheksast peatükist, milleks on "Üldosa", "Eestis ajutine viibimine ja lühiajaline töötamine", "Eestis elamine ja töötamine", "Isikuandmete töötlemine", "Kohustused", "Riiklik järelevalve", "Vastutus" ning "Rakendussätted".

## Seaduse sisu
Välismaalaste seadus sätestab muuhulgas viisa liigid (§57) ja viisa andmise (§§ 62–64) ning viisa andmisest keeldumise (§§ 65–66) alused; viisamenetluse korra (§§ 81–103); sisserände piirarvu (§113); tähtajalise elamisloa andmise (§118), sellest keeldumise (§122–127), ning selle kehtetuks tunnistamise (§§135–136) alused; pikaajalise elaniku elamisloa andmise (§232), selle taastamise (§238); selle kehtetuks tunnistamise (§241) alused. Lisaks välismaalasele seatavatele kohustustele (§280–284), seatakse kohustused ka välismaalase tööandjale (§285-2862), õppeasutusele (§287), majutusettevõttele (§288) ning talle eluaset võimaldavale isikule (§289), vedajale (§290) ning kutsujale (§291)

## Ajalugu
Välismaalaste seadus võeti Riigikogus vastu 8. juulil 1993 (olles siis vaid 25 paragrahvi pikk), asendades Eesti Vabariigi immigratsiooniseaduse (vastu võetud 26.06.1990, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt). 1. oktoobril 2010 hakkas kehtima uus välismaalaste seadus, mille kehtestamise eesmärgiks oli eelkõige suurem õigusselgus, tuues täpsustavat või üldistavat laadi muudatused.

## Välismaalane
Välismaalaste seaduse defineerib välismaalast isikuna, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik (§3). See mõiste on aja jooksul täpsustunud, sest 1993. aasta Välismaalaste seaduse mõistes oli välismaalane isik, kes on välisriigi kodanik või kes on tunnistatud kodakondsuseta isikuks (VMT 1993 §3). 
Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete Eestis viibimise ja elamise õiguslikud alused sätestab Euroopa Liidu kodaniku seadus.

## Viited
Blanco maakond

**Blanco maakond** (*Blanco County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on Johnson City ja suurim linn Blanco.

Maakond moodustati 1858. aastal.

2010. aasta seisuga elas Blanco maakonnas 10 497 inimest.

## Viited
Bexari maakond

**Bexari maakond** (*Bexar County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Antonio.

Maakond moodustati 1836. aastal.

2010. aasta seisuga elas Bexari maakonnas 1 714 773 inimest.

## Viited
Gartowi ühisvald

**Gartow** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 134,3 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3644 inimest. Selle keskus on Gartow.

Samtgemeinde Gartow koosneb järgmistest valdadest:

# Gartow
# Gorleben 
# Höhbeck 
# Prezelle
# Schnackenburg
Lüchowi ühisvald

**Lüchow** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis.

Selle pindala on 561,19 km². 31. detsembril 2017 elas seal 23 991 inimest.

Selle keskus on Lüchow linn, mis on ühtlasi ka kreisi keskuseks.

Samtgemeinde Lüchow koosneb järgmistest valdadest:

# Bergen an der Dumme
# Clenze
# Küsten
# Lemgow
# Luckau (Wendland)
# Lübbow
# Lüchow
# Schnega
# Trebel
# Waddeweitz
# Woltersdorf (Wendland)
# Wustrow (Wendland)
Gartow (vallavaba ala)

**Gartow** on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 134,15 km².
Rudolf Uus

**Rudolf Uus** (eesnimi ka **Rudolph**; 4. september 1894 Laeva vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 28. august 1964 Toronto, Kanada) oli Eesti politseinik.

Ta mobiliseeriti 1915. aastal ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Läks 1917. aastal üle 1. Eesti Polku, võttis osa Vabadussõjast.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis aastatel 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Ugalasse. 

## Töökäik
Astus 1920. aastal Eesti kaitsepolitsei teenistusse Narvas ja teenis pikemat poliitilise politsei juhina Valgas. Oli ka Valga linnavolikogu liige.

Ta oli aastatel 1939–1940 Pärnu poliitilise politsei komissar. Ta läks 21. juunil 1940 põranda alla ja oli edaspidi Nõukogude võimuorganite poolt tagaotsitav.

Ta määrati Saksa teise okupatsiooni aegu 28. augustil Tallinna välispolitsei juhatajaks, oli ka Tallinna ja Harju abiprefekt ning prefekt. Vastuolude tõttu Saksa politseijuhtidega viidi ta Tallinnast ära ja määrati juulis 1944 Võru ja Petseri prefektiks. 

Põgenes 1944. aastal koos perega Rootsi ja läks sealt 1952. aastal Kanadasse.

## Viited

## Kirjandus
*A. K. "Prefekt Rudolf Uus 60-a". Vaba Eestlane nr 69, 4. september 1954. Lk 6 

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon

**Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon** (inglise keeles *Framework Convention for the Protection of National Minorities*; **FCNM**) on 1. veebruaril 1995 Strasbourgis Euroopa Nõukogu liikmesriikide algatusel sõlmitud konventsioon, mis kaitseb liikmesriikide territooriumidel asuvaid vähemusrahvusi.

Eesti liitus konventsiooniga 1995. aasta 2. veebruaril, võttis ratifitseerimisseaduse vastu 1996. aastal ja Eesti suhtes jõustus konventsioon 1998. aasta 1. veebruaril.

Konventsiooni kohaselt käsitatakse vähemusrahvusena Eesti kodanikke, kes:
*elavad Eesti territooriumil;
*omavad kauaaegseid, kindlaid ja kestvaid sidemeid Eestiga;
*erinevad eestlastest oma etnilise kuuluvuse, kultuurilise omapära, religiooni või keele poolest;
*on ajendatud soovist üheskoos alal hoida oma kultuuritavasid, religiooni või keelt, mis on aluseks nende ühisele identiteedile.

## Välislingid
* Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon, Riigi Teataja (mitteametlik tõlge)
* Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni ratifitseerimise seadus, Riigi Teataja
* Eesti välisministeeriumi teadaanne välislepingu jõustumise kohta, Riigi Teataja
* https://www.coe.int/et/web/compass/framework-convention-for-the-protection-of-national-minorities, Konventsiooni sisukokkuvõte Euroopa Liidu Nõukogu lehel
Suurtükikaater

**Suurtükikaater** (ka **soomuskaater**, **jõe-suurtükikaater**, **lahingukaater**) on tugeva lähitõrjerelvastusega kaater (sõjalaev), mis on mõeldud rannikumerel või siseveekogudel kohaliku tähtsusega lahinguoperatsioonideks või maavägede toetuseks.

## Kirjeldus
Suurtükikaatreid kasutatakse üldjuhul operatsioonideks siseveekogudel, ranniku lähedal või madala sügavusega merealadel, kus suuremad sõjalaevad ei saa tegutseda.

Suurtükikaatri relvastus ja kaitstus on sarnases suuruses valvelaevast või -kaatrist tugevam. Relvastuseks võivad olla näiteks raskekuulipildujad või automaatkahurid, kahurid, mitmelasulised raketiheitjad, lühimaa õhutõrjeraketisüsteemid, miinipildujad, automaatgranaadiheitjad ning mõned meremiinid. Suurtükikaatrid on üldjuhul kergelt soomustatud kaitseks kergerelvade tule eest. Üldjuhul puudub neil allveetõrjevõime.

## Vaata ka
*Valvekaater
*Suurtükilaev
*Shmel klassi suurtükikaater
*Gyrza-M klassi suurtükikaater
Järvamaa Elu

**Järvamaa Elu** oli ajaleht, mis ilmus 1932–1933 Paides. Ajalehte andis välja A. Tekko. Ajalehe esimesed numbrid kandsid alapealkirja *Erapooletu noorsoo nädalleht*.

## Viited

## Välislingid
*
Kose Teataja

**Kose Teataja** on Kose valla ajaleht, mis ilmub aastast 1994. Ajalehte annab välja OÜ Läänetasandiku. Varem andis ajalehte välja Kose vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Anne-Mari Alver.

## Viited

## Välislingid
*
Kuldne Börs

**Kuldne Börs** oli Eesti kuulutusteleht, mis ilmus 1992–2013 Tallinnas. Aastast 2013 on Kuldne Börs kättesaadav veebikeskkonnas andmebaasina. Ajalehe viimane väljaandja oli AS Sanoma Baltics. 1999–2004 kandis ajaleht pealkirjas nime *Eesti suurim kuulutusteleht*

## Viited

## Välislingid
*
Kuressaare Sõnumid

**Kuressaare Sõnumid** oli tasuta infoleht, mis ilmus 2004–2017 Kuressaares. Ajalehte levitati ajalehtede Meie Maa ja Saarte Hääl vahel. Infolehe viimane väljaandja oli Kuressaare linnavalitsus. Infolehe toimetaja oli Kristiina Maripuu.

## Viited

## Välislingid
*
Truba

**Truba** on küla Setomaal. Küla kuulub Irboska nulka, selle järgi on Irboska nulka ka Truba nulgaks nimetatud. Praegu asub Truba Venemaal, Petseri rajoonis. Enne teist maailmasõda kuulus küla Eestile (asus Vilo vallas). 

2011. aastal elas külas 2 inimest, mõlemad setud. 

Küla venepärane nimi on **Zatrubje** (Затрубье). Praegu on Truba külge liidetud Leebedi (Лебеды) küla.

## Viited

## Välislingid
*"Veere pääl: 11" (2004) telesaade Truba küla elanikest
Briežuciems

**Briežuciems** (latgali **Brīžucīms**) on küla (*mazciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Briežuciemsi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 35 ja Riiast 258 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, postkontor ja raamatukogu.

Küla rajati nõukogude perioodil kui Briežuciemsi sovhoosi keskasula.
## Viited
Külajutud

**Külajutud** oli ajaleht, mis ilmus 2006–2009. Ajalehte andis välja MTÜ Juminda Külaselts. Ajalehe toimetaja oli Aive Sarjas.

## Viited

## Välislingid
*
Biureedireaktsioon

**Biureedireaktsioon** on valkude üldreaktsioon, mis on tingitud peptiidsidemete esinemisest. Aluselises keskkonnas annavad kahevalentsed vaseioonid valkude peptiidsidemetega violetse värvusega kompleksi. Valgu osalise hüdrolüüsi produktid, peptoonid, annavad roosakas-violetse värvuse. Värvuse annavadki ühendid, mis sisaldavad vähemalt kaht peptiidsidet. Test on nimetuse saanud uurea derivaadi biureedi järgi, mis annab Cu2+-ioonidega tüüpilise positiivse reaktsiooni. Värvuse intensiivsus sõltub valgu kontsentratsioonist lahuses. Reaktsiooni kasutatakse nii valgu tõestamiseks kui ka valkude kvantitatiivseks määramiseks.

Beer-Lamberti seaduse järgi on biureedireaktsiooniga on võimalik määrata valgu kontsentratsiooni, kuna peptiidsidemed esinevad valku moodustavates aminohappetes sama sagedusega. Värvi intensiivsus on otseselt seotud valgu kontsentratsiooniga lahuses. 

## Teostamine
Vesilahusesse lisatakse sama suur kogus 1% tugevat alust (NaOH või KOH) ja 1-2 tilka Cu(II)SO4. Kui lahus muutub lillaks, siis leidub seal valgumolekule. Lahuses olevat valku on võimalik kvantitatiivselt määrata kolorimeetriga lainepikkusel 540 nm.
Peptiidsideme rühm –CO-NH– moodustab vasksulfaadiga värvilise vase kompleksühendi. See nähtus aitab tõestada, et aine sisaldab valku: valkudes on aminohapped liitunud peptiidsideme –CO-NH– kaudu peptiidahelateks .

## Viited
Laekvere Valla Sõnumid

**Laekvere Valla Sõnumid** oli Laekvere valla ajaleht, mis ilmus 1996–2017 Laekveres. Hiljem liideti Laekvere Valla Sõnumid ajalehega Koduvalla Sõnumid. Laekvere Valla Sõnumeid andis välja Laekvere vallavalitsus. Laekvere Valla Sõnumite toimetaja oli Silvi Sirelpuu.

## Viited

## Välislingid
*
Labõritsa

**Labõritsa** on küla Setumaal. Küla kuulub Seeritsä nulka. Tänapäevase halduse järgi asub Labõritsa Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Küla venepärane nimevorm on Buravenki.
Labõritsa asub samanimelise järve kaldal.

## Viited

## Välislingid
*Labõritsa Eesti kohanimeraamat
Hiiumaa (ajaleht)

**Hiiumaa** (1949–1989 **Nõukogude Hiiumaa**) oli Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmus 1949–2004 Kärdlas.

1949–1989 oli ajaleht EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSNi ajaleht.

Ajaleht ei ilmunud 3. maist 1962 kuni 1. oktoobrini 1965. Sel perioodil ilmusid Hiiumaaga seotud uudised Haapsalu ajalehes Töörahva Lipp.

## Vaata ka
*Hiiu Leht

## Viited

## Välislingid
*
*
Oma Sõna

**Oma Sõna** on Viljandi Kesklinna Kooli koolileht, mis ilmub aastast 1988. Ajaleht ilmub 2-4 korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
*Oma Sõna Viljandi Kesklinna Kooli kodulehel
Lauri Hirvesaar

**Lauri Hirvesaar** (sündinud 3. mail 1986 Eestis) on eesti toote- ja tööstusdisainer.

## Haridus
Ta on õppinud aastatel 1993–2005 Viimsi Keskkoolis. 2008. aastal sai Eesti Kunstiakadeemias tootedisaini erialal bakalaureusekraadi ja 2011. aastal magistrikraadi (magistritöö: elektriline paikveomopeed).

## Töökäik
Ta on töötanud tootedisainerina ettevõttes TenTwelve OÜ (2011-2012) ja ettevõttes Cleveron (2012). Alates ettevõtete jagunemisest (2022) on Lauri töötanud tööstusdisainerina ka autonoomseid sõidukeid arendavas firmas Clevon AS. Lisaks on ta korduvalt olnud külalisõppejõuna projektide ja lõputööde juhendaja Eesti Kunstiakadeemias.

## Tunnustus
* 2010 Electrolux DesignLab 2010 Võit
* 2017 Edison Awards Bronze Medal - Cleveron Ltd.
* 2023 DesignEuropa Awards Finalist - Cleveron 402

## Välislingid
*https://www.euipo.europa.eu/en/designs/designeuropa-awards/awards-2023/cleveron
*https://ee.linkedin.com/in/lauri-hirvesaar-8521b468
*https://defol.io/lauri-hirvesaar
*https://cleveron.eu/uudised/cleveron-s-packrobot-brings-home-the-edison-awards-bronze-press-release
*https://newsroom.electrolux.com/ee/2011/03/10/electrolux-designlab-2010-finaalvoistluse-kulastamine-londonis/
Peipsirannik

**Peipsirannik** (vene keeles Чудское побережье) on ajaleht, mis ilmub aastast 2003 Mustvees. Ajalehe väljaandja ja toimetaja on Fjodor Maspanov. Ajalehe tekst on eesti ja vene keeles. Ajalehe esimesed kaks numbrit ilmusid nime all *Peipsi Reklaam*.

## Viited

## Välislingid
*
Puurmani Uudised

**Puurmani Uudised** oli Puurmani valla ajaleht, mis ilmus 1996–2018. Ajalehte andis välja Puurmani vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Ell Maanso. Ajalehte jätkab osaliselt Põltsamaa Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Vanemast võõrandamise vastane päev

**Vanemast võõrandamise vastane päev** on päev, millega juhitakse tähelepanu sellele, et lapsevanem hoiaks ja arendaks sidet lapsega ning et üks lapsevanem ei kaugendaks teist vanemat lapsest. Probleemi teadvustamise kuupäevaks on rahvusvaheliselt valitud 25. aprill. Idee võttis 2005. aastal kasutusele kanadalanna Sarvy Emo. Algne kuupäev oli 28. märts, aga muudeti et seda ühitada, Toronto vanemliku võõrandamise eksperdi Richard Warshaki kampaaniaga. 

Esmakordselt korraldati vanemast võõrandamise vastast päeva 25. aprillil 2006. Sama aasta augustis registreeriti Kanadas Parental Alienation Awareness Organization (PAAO) (Vanemast Võõrandamise Teadvustamise Organisatsioon). 2011. aastal tunnustasid ametlikult 25. aprilli vanemate võõrandamise vastase päevana Bermuda, 17 USA osariiki (New York, Maine, Connecticut, Florida, Indiana, Iowa, Kentucky, Montana, Nebraska, Alabama, Arkansas, Georgia, Maryland, Mississippi, Lääne-Virginia, Indiana, Oklahoma) ja paljud Kanada linnad.
Päeva on korraldatud vähemalt 25 riigis. Soomes näiteks aastast 2012.

Teadaolevalt esimesena käsitles vanemast võõrandamise sündroomi (*parental alienation syndrome* ehk PAS) põhjalikumalt alates 1985. aastast USA laste psühhiaater Richard Alan Gardner (1931–2003). Ta töötas oma teooria välja eranditult erapraksises saadud isiklike tähelepanekute põhjal, mille järgi sündroomi korral tegemist hälbe või isegi haigusega, mille korral laps ilma igasuguse põhjuseta alavääristab ning solvab pidevalt üht vanemat. Selles võib olulist rolli etendada teise vanema mõjutamine, mis on reeglina seotud lapse vaidlusega hooldusõiguse üle. Gardner on kirjutanud enam kui 40 raamatut ja 250 artiklit.

Eestis korraldati esmakordselt Vanemast võõrandamise vastase päeva raames 25. aprillil 2019 konverents, mis toimus Riigikogu konverentside saalis. Konverentsi kajastati mitmes meediaväljaandes.

## Viited

## Välislingid
* Official website of Parental Alienation Awareness Day
* Bubbles of Love on Parental Alienation Awareness Day Official website of International Bubbles of Love Committee
Raadio (ajakiri, 1930)

**Raadio** : Üleriiklise Eesti Raadioühingu häälekandja oli ajakiri, mis ilmus alates 21. detsember 1930 – 1938 aastatel Tallinnas.

Väljaandjaks Üleriiklise Eesti Raadioühing.

Ajakirja trükiti Tallinnas Eesti Ühistrükikojas ja ilmus korra nädalas hinnaga 20 senti.

**Vastutavad toimetajad:**  

* Hjalmar Mäe (1931 – 1934 nr. 164) 
* Ludwig Mühlbach (Ludvig Ojaveski) (1934 nr. 165 – 1938) 

**Tegevtoimetajad:** 

* Valentin Trofimof (alates 1935 Valdar Tamera) (1935 nr. 210 – 220)
* Karl Kesa (1935 nr. 221 – 1938)

Karikatuurid ajakirjale joonistas Kaarel Joon.

## Viited
Rae Sõnumid

**Rae Sõnumid** on Rae valla ametlik ajaleht, mis ilmub aastast 1996. Ajalehte annab välja Rae vallavalitsus.

## Viited

## Välislingid
*
Külgvaatesonar

**Külgvaatesonar** on sonarite hulka kuuluv aktiivne sonarisüsteem, mida kasutatakse merepõhjast pildi loomiseks.

## Tööpõhimõte
Külgvaatesonarid paigaldatakse laevade poolt merepõhja lähedal järelveetavaile allveesõidukitele. Külgvaatesonar edastab heliimpulsse suunatult väikestesse ruuminurkadesse, kuni horisontaalsuuna lähedaste nurkadeni. Heliimpulsside peegelduste aja määramise abil koostatakse pilt merepõhja reljeefist, ebakorrapäradest, temal olevatest objektidest ja struktuuri muutustest.

## Kasutusalad
Külgvaatesonareid kasutatakse meregeoloogias, mereloomade elupaikade kaardistamises, meremiinide, laevavrakkide või mistahes merepõhjas olevate objektide otsimises. Eesti mereväel on külgvaatesonar näiteks miinijahtijal EML Ugandi ja Veeteede ametil on sama tüüpi sonar hüdrograafialaeval Jakob Prei.

## Viited