open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Must neljapäev

24. oktoobril 1929 toimus New Yorgi fondibörsil aktsiahindade järsk langus. Ajaloos tuntakse seda päeva **musta neljapäevana**. Sellega algas ülemaailmne majanduskriis, mis kiirendas demokraatia hukku ja diktatuuride teket kogu maailmas. Majanduskriis kestis umbes 1933. aastani.

Ka 1997. aasta 23. oktoobrit, mil Tallinna Väärtpaberibörsil langes börsiindeks TALSE enam kui viisteist punkti, tuntakse **musta neljapäevana**.
Pavel Loskutov

**Pavel Loskutov** [p'aavel l'oskutov] (sündinud 2. detsembril 1969 Lätis Valkas) on endine Eesti kergejõustiklane (maratonijooksja).

Karjääri pöördepunkt toimus 1999. aastal, mil ta keskendus maratonile. Tippsportlaskarjääri lõpetas ta 2010. aasta Tallinna maratoniga.

Ta kuulus klubisse Valga SK Maret-Sport ning treenis Harry Lembergi ja Raimond Lutsu juhendamisel.

## Saavutused
* 2002 – Euroopa meistrivõistluste 2. koht maratonijooksus
* 1994 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.19,96
* 1995 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.31,62
* 1996 – Eesti meister 10 000 m jooksus 29.33,52
* 1998 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.24,52 ja 10 000 m 29.33,26
* 1999 – Eesti meister 10 000 m jooksus 29.14,03
* 2001 – Eesti meister 10 000 m jooksus 30.45,58
* 2003 – Eesti meister 5000 m jooksus 14.19,06
* 2010 – Eesti meister 12 km krossijooksus

Tema isiklik rekord maratonijooksus on 2:08.53, mille ta jooksis 7. aprillil 2002 Pariisis. See on ühtlasi Eesti rekord. 

Tema nimel on ka Eesti rekord poolmaratonis tulemusega 1:03.00 (Göteborg, 2001).

## Tunnustus
* 2002 – aasta meeskergejõustiklane
* 2003 – Eesti Vabariigi spordipreemia (2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitmise eest maratonijooksus)
* 2005 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2011 – Valgamaa vapimärk

## Isiklikku
Pavel Loskutov on 178 cm pikk ja kaalub 62 kg. Ta elab Valgas. Sportlaskarjääri eeskuju on Boris Becker. Hobideks on kalastamine ja jalgpall.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Monarhia

**Monarhia** (kreeka keeles *μοναρχία* *monarchía*, 'ainuvalitsus') on riigi valitsemisvorm, mille eesotsas on üksikisik (monarh), kelle võim võib olla kas piiramatu (absoluutne), piiratud (konstitutsiooniline monarhia) või sümboolne (parlamentaarne monarhia). 

## Tänapäeva monarhid

* Andorra – Katalaani kaasvürst Joan Enric Vives i Sicília ja Prantsusmaa kaasvürst Emmanuel Macron
* Araabia Ühendemiraadid – president Khalīfah bin Zāyid<br>Āl Nahayān (ka Abu Dhabi emiir)
** Abu Dhabi emiir Khalifa bin Zayed bin Sultan Al Nahyan
** ‘Ajmāni emiir Humaid bin Rashid Al Nuaimi
** Dubai emiir Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm
** Al-Fujayrah' emiir Hamad bin Mohammed Al Sharqi
** Ra's al-Khaymah' emiir Saud bin Saqr Al-Qasimi
** Ash-Shāriqah' emiir Sultan bin Muhammad Al-Qasimi
** Umm al-Qaywayni emiir Saud bin Rashid Al Mu'alla
* Bahrein – kuningas Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah
* Belgia – kuningas Philippe I
* Bhutan – kuningas Jigme Khesar Namgyal Wangchuck
* Brunei – sultan Hassanal Bolkiah
* Hispaania – kuningas Felipe VI
* Jaapan – keiser Naruhito
* Jordaania – kuningas ‘Abd Allāh II
* Kambodža – kuningas Norodom Sihamoni
* Katar – emiir Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī
* Kuveit – emiir Şabāḩ IV al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ
* Lesotho – kuningas Letsie III
* Liechtenstein – vürst Hans Adam II
* Luksemburg – suurhertsog Henri
* Madalmaade Kuningriik – kuningas Willem-Alexander
* Malaisia – kuningas Ibrahim Ismail (ka Johori sultan)
** Johori sultan Ibrahim Ismail 
** Kedahi sultan Sallehuddin
** Kelantani sultan Muhammad V
** Negeri Sembilani sultan Muhriz
** Pahangi sultan Abdullah Ri'ayatuddin Al-Mustafa Billah Shah ibni Sultan Haji Ahmad Shah Al-Musta'in Billah
** Peraki sultan Nazrin
** Perlisi radža Sirajuddin
** Selangori sultan Sharafuddin
** Terengganu sultan Mizan Zainal Abidin
* Maroko – kuningas Mohammed VI
* Monaco – vürst Albert II
* Norra – kuningas Harald V
* Omaan – sultan Haitham ibn Tāriq
* Saudi Araabia – kuningas Salmān
* Svaasimaa – kuningas Mswati III
* Rootsi – kuningas Carl XVI Gustaf
* Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik – kuningas Charles III
** vormiliselt on Suurbritannia monarh ka Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saarte, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Antigua ja Barbuda, Belize'i ning Saint Kittsi ja Nevise kuningas
* Taani – kuningas Frederik X
* Tai – kuningas Rama X (Maha Vajiralongkorn)
* Tonga – kuningas Tupou VI
* Vatikan – paavst Franciscus (Rooma paavst on ühtlasi ka Vatikani Riigi Suverään)

## Vaata ka

*Keisririik
*Kuningriik
*Sultanaat
*Emiraat
*Parlamentaarne monarhia
*Seisuslik monarhia
*Pärilik monarhia
Pooppuu

**Pooppuu** (*Sorbus intermedia*) on roosõieliste sugukonda pihlaka perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu. 

## Kirjeldus
Pooppuu kasvab 6–8 meetri kõrguseks. 
Pooppuul on lihtlehed, mis sarnanevad tammelehtedega. Lehed on äärtelt hõlmised ja alt hallikasviltjad. Pooppuu õied on valged. Viljad on harilikust pihlakast suuremad ja punakamad. Oranžid viljad on söödavad.

Eestis kasvab pooppuu looduslikult Lääne-Eestis, mujale on teda istutatud.

## Vaata ka

* Harilik pihlakas
* Tuhkpihlakas
* Soome pihlakas
* Eesti pärismaised puud
* Palivere pooppuu

## Välislingid

*
Kodanikkond

**Kodanikkond** on vastava riigi põhiseadust tunnistavate isikute kogu, kellel on kodakondsus, mida tõendab juriidiline dokument (pass).
Sotsiaalteadused

**Sotsiaalteadused** ehk **ühiskonnateadused** on kogum akadeemilisi distsipliine, mis uurivad inimkäitumise sotsiaalseid ja kultuurilisi aspekte. Nad erinevad humanitaarteadustest rangemate tõendamisstandardite ja teadusliku meetodi rõhutamise poolest. Sotsiaalteadustes kasutatakse nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid meetodeid.

Sotsiaalteaduste hulka arvatakse näiteks
*sotsioloogia
*majandusteadus
*politoloogia
*demograafia
*õigusteadus
*pedagoogika
*kulturoloogia
*kultuuriantropoloogia
*inimgeograafia
*semiootika
*infoteadus

Õigusteadus, kultuuriantropoloogia ja semiootika võidakse arvata ka humanitaarteaduste hulka.  

Mõnikord eristatakse sotsiaalteadustest käitumisteadusi, mille alla kuuluvad põhiliselt psühholoogia ja pedagoogika (kasvatusteadused).

## Põhilised suunad
Teadmiste hankimise osas on sotsiaalteadustes kolm põhilist paradigmat:
*positivism,
*antipositivism ehk interpretivism,
*kriitiline teooria.

**Positivism** ja sotsiaalteaduse mõiste kui selline tuli päevakorda Auguste Comte'i teosega "A general view of positivism" (1856, prantsuskeelne väljaanne 1844). Kaasaegne positivism arenes välja aga Karl Popperi töödest, kes pani rõhku falsifitseerimisele.

Positivistid kalduvad kasutama loodusteaduste meetodeid ning keskenduvad ainult nendele nähtustele, objektidele, karakteristikutele, protsessidele, millele on n-ö otsene juurdepääs. Abstraktsust pole nende arvates mõtet uurida. Otsitakse eelkõige põhjus-tagajärg tüüpi seoseid.

**Antipositivism** seevastu püüab (tavaliselt kvalitatiivsete meetodite abil) pigem teatud sotsiaalseid nähtusi ja suhteid mõista. Siit ka antipositivismi saksakeelne nimi *Verstehen* (eesti k "mõistma"), mille võttis kasutusele sotsioloog Max Weber.

**Kriitiline teooria** peab oluliseks arvestada ka konteksti ja väärtusi. Eriti oluline on selle teooria esindajate arvates (valitseva) ideoloogia osa meie sotsiaalse maailma kujunemisel. Kriitiline lähenemine pärineb eelkõige Frankfurdi koolkonnalt ning hiljem feminismi teisest lainest.

Kriitilise lähenemise puhul on oluline välja tuua selle mõningast poliitilist laengut ning ebaõigluse ja ebavõrdsuse paljastamise eesmärki.

Need kolm suunda ei tähenda tingimata, et iga uuringu korral peab valima ühe. Vastupidi – täieliku pildi saamiseks on nii mõnigi kord mõistlik kasutada hoopis mitut meetodit korraga (triangulatsioon).

## Kirjandus
*Palmaru, Raivo. 2003. *Juhatus kommunikatsiooniteooriasse*. Tallinn: Akadeemia Nord.
Ortodroom

**Ortodroom** on matemaatikas geodeetiline joon kerapinnal.

Geograafias nimetatakse **ortodroomiks** geodeetilist joont maakeral või maaellipsoidil ning samuti sellist joont ligikaudselt järgivat joont Maa pinna lähedal.

Maaellipsoidil kulgeb iga ortodroom mööda tasandit, mis on määratud mingi kahe erineva punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga.

Lühim tee (lühim "linnulennuline" tee) kahe erineva punkti vahel maakera või maaellipsoidi pinnal või Maa pinna lähedal on ortodroom. Kui need kaks punkti ei ole antipoodid, on lühim tee nende vahel üheselt määratud.  Näiteks lennutrassid kulgevad kütuse kokkuhoiu huvides ideaaljuhul piki ortodroomi.

Ekvaator ning kõik meridiaanid on ortodroomid.

Kaardil kujutatud punased jooned on ekvaator, nullmeridiaan, lühim tee Tallinna ja Sydney vahel ning lühim tee Pariisi ja New Yorgi vahel.

## Rakendus
Java meetod arvutamaks Maa orotodoomi pikkust asukoha ja sihtkoha vahel. Tagastatav vastus on täpne murdarv kilomeetrites, sisaldades ainult murdarvude ühtlustamisest ja Maa ebakorrapärasusest tingitud viga.

```java
/**
	 * Thaddeus Vincenty's inverse method formulae implementation in java
	 * for geographical distance between two given points on earth.
	 * @param L1
	 *        geographical latitude of standpoint in radians
	 * @param G1
	 *        geographical longitude of standpoint in radians
	 * @param L2
	 *        geographical latitude of destination in radians
	 * @param G2
	 *        geographical longitude of destination in radians
	 * @return geographical distance in km 
	 */
	public static double getDistance(final double L1, final double G1,
			final double L2, final double G2) {
		double delta, p0, p1, p2, p3;
		// The average radius for a spherical approximation of Earth
		double rEarth = 6371.01d;

		delta = G1 - G2;
		p0 = Math.cos(L2) * Math.cos(delta);
		p1 = Math.cos(L2) * Math.sin(delta);
		p2 = Math.cos(L1) * Math.sin(L2) - Math.sin(L1) * p0;
		p3 = Math.sin(L1) * Math.sin(L2) + Math.cos(L1) * p0;

		return rEarth * Math.atan2(Math.sqrt(p1 * p1 + p2 * p2), p3);
	}
```
Meridiaan

**Meridiaan** on kujutletav lühim joon maakera pinnal geograafiliste pooluste vahel.

*Meridiaan on pool suurringist.
*Meridiaan on suurringi kaar ühest poolusest teiseni.
*Meridiaanide hulk on matemaatika vaatepunktist lähtudes teoreetiliselt lõputu, sest igal punktil maaellipsoidi pinnal on meridiaan. Praktikas on siiski kasutusel lõplik hulk meridiaane.
*Kõik meridiaanid on geograafilise põhja-lõuna sihilised.
*Meridiaanid on üksteisest kõige kaugemal ekvaatoril ja koonduvad poolustel.

## Vaata ka
*Nullmeridiaan
*Paralleel
*Ekvaator
*180° meridiaan
*Struve geodeetiline kaar
*Taevameridiaan
Vassil Bõkav

**Vassil Uladzimiravitš Bõkav** (varem **Vassili Bõkov**; valgevene Васіль Уладзіміравіч Быкаў; 19. juuni 1924 Bõtški, Ušatšõ rajoon, Vitsebski oblast – 22. juuni 2003 Baraŭljanõ, Minski oblast) oli valgevene kirjanik.

Tema teoste läbiv teema on Suur Isamaasõda. Ta on kirjutanud jutustusi, ühe romaani, filmistsenaariume ja näidendeid.

## Teosed
### Jutustused
*1960 "Жураўліны крык" ("Kurehüüd")
*1960 "Ход канём" ("Ratsukäik")
*1962 "Трэцяя ракета. Здрада" (eesti keeles "Kolmas rakett" 1963)  
*1964 "Альпійская балада" 
*1965 "Адна ноч"
*1969 "Аповесці" 
*1970 "Сотнікаў" ("Sotnikav", eesti keeles 1971) 
*1971 "Абеліск" ("Obelisk", eesti keeles 1984) 
*1973 "Elada koiduni"
*1974 "Hundikari"
*1975 "Tema pataljon" (eesti keeles 1984)
*1978 "Аповесці і апавяданні"
*1979 "Пайсці і не вярнуцца" ("Minna ja jääda tulemata", eesti keeles 1984) 
*1983 "Знак бяды" ("Häda märk", eesti keeles 1990) 
*1989 "У тумане"
*1990 "Дажыць да світання"

Aastal 2001 ilmus eesti keeles jutustuste valimik "Toru: Valgevene tragöödia".

### Romaan
* 1987 "Кар'ер" ("Karjäär")

## Tunnustus
* 1980 Valgevene NSV rahvakirjanik

## Välislingid
* Elulugu
* Ilona Martson "Rindemehe leppimine"
Aasia

**Aasia** on maailmajagu. Hõlmab suurema osa Euraasiast (selle idaosa) ning ümberkaudsed saared.

Aasia pindala on 44 579 000&nbsp;km².

2018. aasta andmete järgi elab Aasias 4537 miljonit inimest.

## Nimi
Sõna tuleb akadikeelsest sõnast *assu*, mis tähendab päikesetõusu, hommikumaad. Meieni on sõna tulnud kreeka (*Asía*) ja ladina keele (*Asia*) vahendusel.

## Aasia antiikajal

Vana-Kreekas jagati maailm kõigepealt kaheks: Euroopaks ja Aasiaks. Aafrika, mida tollal nimetati Liibüaks, arvati Aasia osaks. Hiljem loeti Aasia ja Aafrika erinevateks, nende piiriks peeti kas Niilust või Punast merd.

Aasia ja Euroopa piir polnud samuti selge: selleks lugesid mõned Phasist (nüüd Rioni), mõned Tanaisi (nüüd Don).

Aasiaks kitsamas tähenduses nimetati Kreeka vastas üle mere paiknevat Väike-Aasiat, tänapäeva Türgit. Selles tähenduses on juba Homeros maininud "Aasia aasa". 133–129 eKr moodustati neist aladest Rooma impeeriumi provints *Asiaticus* (*Asius* või *Asis*).
 
## Vaata ka

* Edela-Aasia
* Lääne-Aasia
* Sise-Aasia
* Kesk-Aasia
* Lõuna-Aasia
* Kagu-Aasia
* Ida-Aasia
* Põhja-Aasia
* Siber
* Euroopa ja Aasia piir
* Aasialased

## Viited
Ekvaator

**Ekvaator** on kujuteldav suurringjoon taevakeha pinnal, mis ristub meridiaanidega ja asub geograafilistest poolustest võrdsel kaugusel.

Maa ekvaatoril läbib Päike seniidi kevadisel ja sügisesel pööripäeval.

Ekvaatori laiuskraad on 0°.

## Välislingid
Pāvilosta

**Pāvilosta** () (saksa keeles *Paulshafen*) on linn Lätis Kurzemes Lõuna-Kuramaa piirkonnas.

## Ajalugu
Linna kohal asus kuralaste Piemare maakonna Saka sadamakoht. Seda mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1253. Sellest ajast peale kuulus see Kuramaa piiskopkonda, aastast 1795 aga Kuramaa kubermangu.

Sadam ehitati välja aastal 1879, mil piirkonna omanikuks oli Otto von Lilienfeld. Ta nimetas selle oma venna, toonase Kuramaa kuberneri Paul von Lilienfeld-Toali auks Paulshafeniks. Tema lasi ka linna aladele esimesed majad ehitada. Lisaks kohalikele kaluritele kasutasid sadamat veel kolm Upesmuiža mõisale kuulunud purjekat, mis viisid mõisa toodangut Liepāja turule. Sadam hakkas arenema aastal 1893, mil seoses Karosta sõjasadama rajamisega hakati ehitusele kive vedama. Toona hakati Pāvilostas laevu ehitama ja sadama ümber tekkis kaubitsemiskoht.

Esimese maailmasõja ajaks oli asulas kolm väikest laevaehitustöökoda, sealne sadam oli kodusadamaks 52 laevale. Sõja ajal konfiskeeriti kõik seal peatuvad ja ehitatavad laevad. Sõja järel oli Pāvilostas vaid kaks mootorlaeva ja neli purjekat, sadamat kasutati taas vaid kalasadamana.

Nõukogude ajal ühendati sealsed kalurid Dzintarjūra nime kandvasse artelli. Aastal 1951 muudeti artell kolhoosiks, mis aastal 1975 ühendati Liepāja kalurikolhoosiga.

Pāvilosta oli alev alates 1961. aastast ja on linn aastast 1991. Kuulus aastani 2009 Liepāja rajooni. Aastatel 2009–2021 oli linn Pāvilosta piirkonna keskus. 

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Pāvilosta muinasasula ehk Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on endine Pāvilosta lootsimaja koos Saka jõe kallaste sillutise ja pollaritega.

Looduskaitse all on sanglepp aadressil Meža 1a, linna lõunapiiril kasvav mänd, Ostbaha tamm, Saka jõe kaldal kasvavad pärn, tamm ja sanglepp  ning Upesmuiža park. Linna põhjaossa jääb osaliselt Pāvilosta hallide luidete hoiuala.

## Sadam
Pāvilosta sadam on üks seitsmest väiksemast Läti kaubasadamast. 2006. aastal ehitati 30-kohaline väikelaevade külalissadam, 2010. aastal ligi 300 meetri pikkused muulid.


Dzintaru iela (Pāvilosta) (2).jpg|Dzintaru iela
Saka pie Pāvilostas 2000-06-11.jpg|Saka jõgi
Pāvilostas luterāņu baznīca 5.jpg|Luteri kirik
Pāvilostas baptistu baznīca 2008-08-10 - panoramio.jpg|Baptistide kirik


## Viited

## Välislingid

* Pāvilosta linna koduleht
Skrunda

**Skrunda** () on linn Lätis Kurzemes Kuldīga piirkonnas. Kuulus varem Kuldīga rajooni. Asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Venta jõe kaldal. Linna läbib Riia–Liepāja raudtee; linnas asub Skrunda raudteejaam. Linnas on keskkool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu.

Linna järgi on nime saanud Vormsi lademe Skrunda kihistu.

Skrundas eristatakse Illītese linnaosa. 

## Ajalugu

Skrundat kui kuralaste Bandava muinasmaakonna aladel asunud asulat mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1253 (*Scrunden*). Aastal 1368 ehitati Venta jõe vasakule kaldale Skrunda ordulinnus. Kuramaa hertsogiriigi ajal toodeti asulas klaasi ja püssirohtu, valmistati naelu, kahurite ja püsside tarvikuid. Aastal 1685 hakkas asulat läbima hertsogiriigi tähtsaim postimaantee marsruudiga Jelgava–Dobele–Blīdene–Saldus–Skrunda–Grobiņa–Liepāja–Sventa–Memel.

Põhjasõja ajal hävitasid Rootsi väed sealse linnuse, mille kohale rajati Skrunda mõis. 1919. aastal toimus asula all lahing Punaarmee ja Oskars Kalpaksi juhitud Läti vägede vahel. Aastal 1920 jagati Skrunda mõisa maad laiali. Aastal 1929 valmis raudtee. Aastal 1935 tegutses asulas vesiveski, seal töötasid kaks saeveskit ja linavabrik.

Aastal 1961 sai Skrundast alev. Linn aastast 1996.  

Skrunda lähedal asus Nõukogude okupatsiooni ajal Skrunda radarijaam, mis pärast Läti taasiseseisvumist jäi Venemaa valdusse. Venelased demonteerisid jaama ja andsid ala Lätile üle alles 1999. aasta oktoobris.

Aastani 2021 oli linn  Skrunda piirkonna keskus.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Skrunda ordulinnus.

Looduskaitse all on üks linnas kasvav mänd, pärn ja arukask. Osa linnast jääb Skrunda kalatiikide hoiualale.

## Elanike arv

* 1087 (1935)
* 3184 (1959)
* 3163 (1970)
* 3573 (1979)
* 5235 (1989)

* 2689 (2000)
* 2140 (2011)
* 1869 (2021)
* 1845 (2025)


## Sõpruslinnad

*  Saint-Brice-en-Coglès, Prantsusmaa (2006)
*  Dingzhou, Hiina (2007)

*  Põltsamaa, Eesti (2005)
*  Mtshetha, Gruusia (2007)

## Galerii

Bridge over Venta - panoramio.jpg|Sild üle Venta jõe
Skrunda Evangelic Lutheran Church - panoramio.jpg|Luteri kirik
Railway bridge over Venta (1928) - panoramio.jpg|Raudteesild üle Venta jõe


## Viited

## Välislingid

*Skrunda koduleht
Saulkrasti

**Saulkrasti** () ('päikeserannad'; saksa keeles *Neubad*) on kuurortlinn Lätis Liivi lahe lõunarannal. Linn on Saulkrasti piirkonna ja Saulkrasti valla keskus.

Linna läbib Via Baltica. Läbi Saulkrasti kulgeb Riia–Skulte raudtee, mis varem oli osa 2006. aastal likvideeritud Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliinist. Linnas asuvad Saulkrasti raudteejaam ja Pabaži raudteepeatus.

Linnas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

## Ajalugu

Saulkrasti alad kuulusid varem liivlaste Metsapoole maakonda. Sealsed maad jagunesid nelja mõisa vahel, alludes Bīriņi, Skulte, Sēja ja Pabaži mõisale. 1640. aastal sai alguse luterlik Pēterupe kogudus Krimulda kihelkonnas. 1823. aastal rajati Bīriņi mõisa maadele Neibāde suvituskoht. 1898. aastal rajati Pabaži mõisa maadele Katrīnbāde suvituskoht.

1931. aastal nimetati Katrīnbāde ümber Pabažiks. 1933. aastal liideti Neibāde ja Pēterupe asula ühtseks Saulkrasti asulaks. 1950. aastal sai asulast alev, toona liideti sellega Pabaži. Kuni 1952. aastani kandis asula ametlikult nime **Saulkraste**. Linn on saanud nime selle järgi, et keskmiselt on selles piirkonnas kõige suurem päikesepaisteliste päevade arv Lätis. Saulkrasti on linn alates 1991. aastast.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Ģelži pere suvila aadressil Inčupes iela 10 ja A. A Pistohlkorsi epitaaf. Regionaalse kaitse all on Neibāde supelmaja, Pēterupe kiriku kantsel ja selle maalitud uksed, Neibāde kuurordi asutaja Karl von Reiterni mälestusmärk ning Neibāde metsavahi maja Forstei. Kohaliku kaitse all on elumaja aadressil Rīgas iela 41 ja sama maja kaev.

Looduskaitse all on kaks mändi aadressil Ķīšupes iela 3, Pēterupes Līgotņe õpetajamaja allee, Pēterupe kirikumõisa pärnad, Pēterupe kirikumõisa tamm, mänd aadressil Rīgas iela 41A ja Katrīna pärn, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid (valdavalt männid) linna mereranda palistavates metsades.

Saulkrasti Forstei House 2014-02-23 (1).jpg|Forstei
Baltā kāpa 2013.g. 27. janvāris - panoramio.jpg|Saulkrasti rannaluidetel
Saulkrasti,_Neibādes_peldu_iestāde_Ainažu_ielā_38.jpg|Neibāde supelmaja
Piemineklis Neibādes kūrorta dibinātājam Karlam fon Reiternam (1).jpg|mälestusmärk Karl von Reiternile
SaulkrastiIncupeDelta.png|Inčupe jõe suue
Baltā kāpa, Katrīnas liepa - panoramio.jpg|Katrīna pärn


## Elanikkond


* 339 (1935)
* 2102 (1959)
* 3172 (1970)
* 3617 (1979)
* 3418 (1989)

* 3252 (2000)
* 3092 (2011)
* 3090 (2021)
* 3429 (2025)


## Viited

## Välislingid
Subjekt

"**Subjekt**" on mitmetähenduslik sõna.

*Üldkeeles nimetatakse **subjektiks** mingi tegevuse kandjat.
*Filosoofias vastandub **[[subjekt (filosoofia)|subjekt]]** objektile. Tänapäeva filosoofias tähendab **subjekt** tavaliselt seda, kes objekte tunnetab.
*Traditsioonilises loogikas nimetatakse **[[subjekt (loogika)|subjekt]]iks** seda, mille kohta midagi öeldakse.
*Keeleteaduses nimetatakse **subjektiks** ehk **[[alus (keeleteadus)|alus]]eks** lauseliiget, mis väljendab öeldise või öeldistäitega osutatud tegevuse, seisundi või omaduse kandjat.
*Õigusteaduses nimetatakse **subjektiks** ehk **[[õigussubjekt]]iks**  õigussuhtes osalejat.
Salaspils

**Salaspils** () ('saarelinn') on linn Lätis Riia lähistel Daugava paremkaldal Salaspilsi piirkonnas. Salaspils on linn aastast 1993. 

Salaspilsis asub Riia hüdroelektrijaam.

Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee, millel paiknevad Salaspilsi raudteejaam ja Dole raudteepeatus.

Linnas eristatakse järgmisi linnaosasid: Agrofirmas ciemats, Apakšstacija, Budeskalni, Ķesterciems, Kūdra, Purvs, Silava, Zinātņu Akadēmijas ciemats ja Vecā Salaspils.

## Ajalugu
XII sajandil elasid asula kohal liivlased. Sakslaste rajatud Holmi linnus (saksa *Kirchholm*) oli Salaspilsis juba aastal 1186. Keskajal oli Salaspils alev.

1452 sõlmiti linnas Kirchholmi leping. Salaspils oli Salaspilsi kihelkonna keskus. 

Et Salaspils asub Riia lähedal, on selle linna lähistel peetud ridamisi lahinguid. Näiteks Salaspilsi lahing 17. septembril 1605 rootslaste ja poolakate vahel, mis oli osa Rootsi-Poola sõjast. Esimese maailmasõja ajal kasutati Salaspilsi all mürkgaase.

Aastal 1861 valmis Riia–Daugavpilsi raudtee. Teise maailmasõja ajal oli Salaspilsi lähistel sakslaste rajatud koonduslaager (surmalaager), mille alal asub praegu memoriaalkompleks. Aastal 1975 valmis Riia hüdroelektrijaam. Aastail 1961–1998 tegutses seal Läti Teaduste Akadeemia füüsikainstituudile kuulunud väike tuumareaktor.

## Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on Läti Rahvuslik Botaanikaaed, Budeskalnsi tamm, Lielmocekļise paju, Līvzeme tamm, Krima pärn, Salaspilsi paplid  ja pärnad ümbermõõtudega 4 ning 4,1 meetrit.

## Elanike arv


* 3430 (1969)
* 5234 (1970)
* 14 149 (1979)
* 18 149 (1989)

* 18 122 (2000)
* 17 099 (2011)
* 17 095 (2021)
* 18 675 (2025)


## Galerii

Memorial Salaspils 2.JPG|Memoriaalkompleks Salaspilsi surmalaagris
Salaspils Orthodox Churches (old and new).jpg|Õigeusu kirikud
Salaspils luterāņu baznīcas drupas Daugavas krastā 1999-10-10.jpg|Vana luteri kiriku varemed
Salaspils evaņģēliski luteriskā baznīca.jpg|Uus luteri kirik
Salaspils Memorial 75 (08).jpg|Salaspilsi memoriaal


## Viited

## Välislingid

*Salaspilsi koduleht
Objekt (täpsustus)

**Objekt** on mitmetähenduslik sõna:
***[[objekt]]** on üldkeeles ese, isik või nähtus, kellele või millele on tegevus suunatud. Sageli nimetatakse objektiks ka lihtsalt asja või nähtust, eriti objektiivselt olemasolevat asja.  
***[[objekt (filosoofia)|objekt]]** on tänapäeva filosoofias tavaliselt see, mis vastandub subjektile. Tunnetuse subjekt on inimene ehk vaatleja ise, tunnetuse objekt on maailm, mida ta vaatleb. Objekt võib olla ka teine inimene.
***[[objekt (Frege)|objekt]]** on Gottlob Fregel spetsiifiline mõiste.   
***[[sihitis|objekt]]** ehk **[[sihitis]]** on keeleteaduses lauseliige, mis näitab, millele või kellele on tegevus sihitud, st millele osutab öeldis.
* **[[objekt (programmeerimine)|objekt]]** on objektorienteeritud programmeerimiskeeltes omavahel seoses olevaid andmeid ja nendega tehtavaid operatsioone sisaldav programmiosa.
***[[objekt (Peirce)|objekt]]** on Charles Sanders Peirce'i semiootikas see, mille kohta esitis käib. 
***[[matemaatiline objekt|objekt]]** on matemaatikas käsitletav asi. 
***[[objekt (matemaatika)|objekt]]** on matemaatikas kategooria komponentide tüüp. 
***[[Muusikaline objekt|objekt]]** on muusikas tunnetatud entiteet.

## Vaata ka
*Füüsikaline objekt
*Objektiivsus
*Subjekt
*Subjektiivsus
Subjekt-subjekt-suhe

**Subjekt-subjekt-suhe** on inimsuhe võrdsete partnerite vahel, näiteks täiskasvanu suhe täiskasvanuga või lapse suhe lapsega. 

Subjekt-subjekt-suhtest räägitakse siis, kui tahetakse rõhutada, et tegemist ei ole suhtega, kus üks partner manipuleerib teisega, lähtudes ainult iseenda eesmärkidest. 

Alternatiivpedagoogikas rõhutatakse sageli subjekt-subjekt-suhet õpetaja ja õpilase vahel. Näiteks Rocca al Mare Koolis istuvad esimese klassi õpilased nii, et nende pea on sama kõrgel kui seisva õpetaja pea; see peab tekitama kohe subjekt-subjekt-suhte).

## Vaata ka
*Subjekt-objekt-suhe
Subjekt-objekt-suhe

**Subjekt-objekt-suhteks** nimetatakse psühholoogias ja pedagoogikas inimestevahelist suhet, milles üks inimene ei võta teist mitte vaba isikuna, vaid oma tegevuse objektina, kes selles tegevuses ei osale.    

## Vaata ka
*subjekt-subjekt-suhe
Isik (õigusteadus)

**Isik** on juriidilises tähenduses kas füüsiline isik ehk inimene või juriidiline isik.

## Vaata ka
*Indiviid
*Persoon
*Isiku tuvastamine

## Välislingid
*Kehtiv Tsiviilseadustiku üldosa (2. osa: isikud)
Francysk Skaryna

**Francysk Skaryna** (valgevene *Францыск Скарына* või *Францішак Скарына (Francišak Skaryna)*; 1490 Połack – 1551 Praha) oli renessansiajastu valgevene ja idaslaavi esmatrükkal, teadlane, valgustaja, tõlkija, kirjanik ja graafik. 

Ta sündis kaupmehe perekonnas. Ta astus 1504 Jagiełło ülikooli ja lõpetas selle 1506 "vabade kunstide" bakalaureusena, hiljem kaitses doktoriväitekirja "vabades kunstides". 1512 kaitses Skaryna Padova ülikoolis arstiteaduse doktori väitekirja. 

1517 asutas ta Prahas trükikoja ja andis välja vanavalgevenekeelse psaltri. 1519. aastani trükkis ta 23 eksemplari Piiblit. 1520 sõitis ta Vilniusse ja asutas esimese trükikoja Leedu suurvürstiriigis. Töötas Vilniuse piiskopi arsti ja sekretärina. Ta viibis Saksamaal, kus tutvus Martin Lutheriga. 1530 rajas Skaryna kohaliku hertsogi palvel trükikoja Königsbergis.

1520. aastate teisel poolel abiellus ta oma sponsori  lese , kuid rahalist sõltumatust see ei taganud. Kui tema vend Jan suri, polnud Skarynal raha tema võlgade tasumiseks ja võlausaldajad saavutasid 5. veebruaril tema viimise võlavanglasse. 21. novembril 1532 vabastas Poola kuningas Zygmunt I Skaryna vangistusest ja andis välja ukaasi, millega Skaryna sai mitmesuguseid soodustusi.

1534 kolis Skaryna Moskva suurvürstiriiki, kuid sealt aeti ta katoliiklasena välja ja tema raamatud põletati. Umbes järgmisel aastal kolis ta Prahasse, kus töötas kuningalossis arsti ja aednikuna. Tema surmaaeg on teadmata, kuid üldiselt oletatakse, et see juhtus 1551, sest 1552 sõitis tema poeg Simeon Prahasse päranduse järele.

## Välislingid

* Francysk Skaryna, the Martin Luther of Belarus // The Economist
* Skaryna biograafia (valgevene keeles)
* Sama venekeelne versioon (lühem)
Mohorovičići eralduspind

**Mohorovičići eralduspind** ehk **Mohorovičići piirpind** ehk **Moho** ehk **Moho piir** ehk **Moho piirkiht** ehk **maakoore ja vahevöö piir** on pind, mis eraldab Maa vahevööd maakoorest.

Nimetus tuleb Horvaatia seismoloogi ja meteoroloogi Andrija Mohorovičići nimest. Nime keerukuse tõttu kasutatakse enamasti lühivormi Moho.

Läbides Moho muutub järsult seismiliste lainete levimiskiirus.
Indiviid

**Indiviid** (ladina keeles *individuum* 'mittejaotatav') on üksik asi (*res*, *Ding*), entiteet või olemine, mis on selgelt eristatav teistest objektidest (*Gegenstand*) ning mille puhul on täidetud identiteedikriteeriumid.

Tavaliselt mõistetakse indiviidi all isendit, üksikut inimest (*homo sapiens*), üksikolendit teiste olendite seas, moraalset subjekti, st õiguste, vastutuse ja kohustuste kandjat. Selles tähenduses kasutatakse sõna 'indiviid' asemel ka sõna 'isik' (*Person*). Indiviidil on individuaalsed omadused, huvid ja eripärad, mille kaudu ta kuulub rahvusesse, kooslusesse või kollektiivi.   

Põhimõtteliselt võib iga süsteemi vaadelda indiviidina. Elav süsteem (*lebendes System*) eristub aegruumiliselt ja kvalitatiivselt oma keskkonnast, olles sellega koostoimes (*Wechselwirkung*).

Moodsas loogikas mõistetakse indiviidi all teadvustatud või teadvusevälist objekti, millel on omadused ja suhted, kuid mis ise ei ole omadus või suhe (*Objekt außerhalb und innerhalb des Bewusstseins, das Eigenschaften besitzt und irgendwelche Beziehungen aufweist, aber nicht selbst Eigenschaft oder Beziehung bildet*).

## Vaata ka
*Isik
Transkriptsioon

**Transkriptsioon** on ümberkirjutus või ümberkirjutamine (**transkribeerimine**). Sõna on terminina kasutusel mitmes tähenduses:
* **[[foneetiline transkriptsioon]]** on kõne häälduslikult võimalikult täpse ülesmärkimise süsteem:
* **[[fonoloogiline transkriptsioon]]** on kõne fonoloogiliselt täpse ülesmärkimise süsteem; 
* **[[praktiline transkriptsioon]]** on ühe keele  teksti kirjapanek teise keele hääldamisreeglite kohaselt;
* **[[transkriptsioon (muusika)|transkriptsioon]]** on muusikas
:muusika ümberkirjutus ühest noodikirja liigist teise 
:heliteose seade erinevasse instrumentatsiooni
:fonogrammil kõlava muusika üleskirjutamine noodikirja abil
:muusikažanr 
* **[[transkriptsioon (geneetika)|transkriptsioon]]** on RNA süntees DNA alusel;
* **[[transkriptsioon (ringhääling)|transkriptsioon]]** on raadio- või televisioonisaate salvestis.

## Vaata ka
*Transliteratsioon
Justin Gatlin

**Justin Gatlin** (sündinud 10. veebruaril 1982 New Yorgis) on USA kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 2004. aasta suveolümpiamängudel võitis ta 100 meetri jooksus kuldmedali.

12. mail 2006 Katari pealinnas Dohas toimunud kergejõustiku IAAF Grand Prix' võistlusel läbis Gatlin 100 meetrit 9,766 sekundiga. Algul arvati, et tegu on uue maailmarekordiga 9,76, kuid 16. mail 2006 otsustas IAAF, et tegu on maailmarekordi 9,77 kordamisega.

2006. aastal sai ta dopingu tarvitamise tõttu nelja-aastase võistluskeelu.

2010. aastal tuli ta esimest korda pärast võistluspausi starti Rakvere Bigbank Kuldliiga finaaletapil. Ta võitis 100 meetri jooksu staadionirekordiga 10,24 sekundit.

15. mail 2015 jooksis ta Teemantliiga etapil Dohas 100 meetri distantsil isiklikuks rekordiks 9,74, mis on kõigi aegade neljas aeg.

## Saavutused
### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2004  Ateenas
** **olümpiavõitja** 100 m jooksus **9,85**
** hõbemedal ja 4×100 m teatejooksus **38,08**
** pronksmedal 200 m jooksus **20,03**
* 2012   Londonis
** pronksmedal 100 m jooksus **9,79**
* 2016   Rio de Janeiros
** hõbemedal 100 m jooksus **9,89**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2005  Helsingis
**  **maailmameister** 100 meetri jooksus 9,88
**  **maailmameister** 200 meetri jooksus 20,04
* 2013  Moskvas
** hõbemedal 100 meetri jooksus 9,85
**  hõbemedal 4×100 m teatejooksus 37,66
* 2015  Pekingis
** hõbemedal 100 meetri jooksus 9,80
**  hõbemedal 200 meetri jooksus 19,74
* 2017  Londonis
**  **maailmameister** 100 meetri jooksus **9,92**
**  hõbemedal 4×100 meetri teatejooksus **37,52**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]
* 2003  Birminghamis
** **sisemaailmameister** 60 m jooksus **6,46**
* 2012  İstanbulis
** **sisemaailmameister** 60 m jooksus **6,46**

### [[Teatejooksude maailmameistrivõistlused|Teatejooksude maailmameistrivõistlustel]]
* 2015   Nassaus
**  **kuldmedal** 4×100 m teatejooksus
* 2017   Nassaus
**  **kuldmedal** 4×100 m teatejooksus

### Kuldliiga võistlused
* 2003 Brüssel 100 m jooksus 1. koht **9,97**
* 2003 Zürich 200 m jooksus 1. koht **20,04**
* 2004 Brüssel 100 m jooksus 2. koht **10,09**
* 2004 Bergen 200 m jooksus 2. koht **20,39**

### Grand Prix' võistlused
* 2004 Doha 100 m jooksus 2. koht **9,95**
* 2006 Doha 100 m jooksus 1. koht  **9,77**

### Super Grand Prix' võistlused
* 2003 Stockholm 100 m jooksus 1. koht **10,15**
* 2004 Ostrava 200 m jooksus 1. koht **20,30**

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku
Justin Gatlin on 185 cm pikk ja kaalub 79 kg.

## Viited

## Välislingid

*
Teaduskeel

**Teaduskeel** on teaduses kasutatav keel. Sellel mõistel võib olla mitu tähendust. 

*Spetsiaalselt teaduses kasutamiseks konstrueeritud keel, näiteks *[[mathesis universalis]]*, mida Leibniz ette nägi. 

*Loomuliku keele erikuju, mida kasutatakse teaduses (keele "allkeel"). Sellisele teaduskeelele on iseloomulik muu hulgas terminite (range) kasutamine. 

*Keel, mida kasutatakse teaduskirjanduses ja akadeemilises õppes, näiteks ladina keel keskaja Euroopas ning arenenud rahvuskeeled tänapäeval. 

## Vaata ka
*Eesti teaduskeele konverents
*Arvutikeel
*Metakeel
*teaduslik meetod
*teaduseetika
*teadlane
*doktorantuur

## Välislingid

* Väino Rajangu Eesti teaduskeel paneb muretsema Õpetajate Leht, 30. aprill 2015 
* Seminari “Eesti teaduskeel ja terminoloogia – kuidas edasi?” ettekannete ja sõnavõttude põhjal koostatud kogumik. Seminar toimus 28. veebruaril 2006 Teaduste Akadeemias.
* Kelle hoida on eesti teaduskeel? Universitas Tartuensis, 13.02.2025
Alternatiivpedagoogika

**Alternatiivpedagoogika** on üldnimetus eri meetoditel põhinevate õpetamisviiside kohta, mis pole üldiselt riiklikus haridussüsteemis tunnustatud. Siia kuuluvad näiteks vabakasvatus ja Steineri pedagoogika.

Vabakasvatuse tulemusel on noorel suurem isiklik kompetentsus ja nõrgem sotsiaalne kompetentsus.

## Alternatiivpedagoogikaid
*Freinet' pedagoogika
*Fröbeli pedagoogika
*Hea Algus
*intuitiivpedagoogika
*Montessori pedagoogika
*Pestalozzi pedagoogika
*reformpedagoogika
*Waldorfi pedagoogika ehk Steineri pedagoogika

## Vaata ka

* haridus
* kasvatusfilosoofia
* kasvatusteadus
* kool
Klass (pedagoogika)

**Klass** on kindla koosseisuga õpperühm koolis. 1. ja 10. klassi  koosseisu määratakse õppeaasta alguses kooli administratsiooni otsusega vanemate ja laste soovi arvestades. Õppeaasta jooksul võivad mõned õpilased ühest klassist teise üle minna, aga suurem osa õpilasi õpib terve põhikooli või gümnaasiumiastme jooksul ühes ja samas klassis. 

Klassi suurus ei tohi olla põhikoolis üle 24 last, aga kooli pidaja võib lubada koolidirektori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul tõusta sellel arvul kuni 26-ni.

## Viited
Definitsioon

**Definitsioon** (ladina sõnast *definitio*, mis tähendab muuhulgas 'definitsioon, määratlus') on kas mõiste sisu avamine või sõna või sõnaühendi tähenduse täpne selgitamine. Definitsiooniks nimetatakse ka kummagi protsessi tulemusena moodustunud teksti (mis on tavaliselt lause). Definitsioon toob tavaliselt välja mõiste olemuslikud tunnused.

Defineerimise protsessi nimetatakse tavaliselt **defineerimiseks**. Mõiste sisu avamist nimetatakse loogikas ka **määratlemiseks** ning selle tulemust **[[määratlus]]eks**. Sõna või sõnaühendi tähenduse selgitust nimetatakse tavaliselt **[[sõnaseletus]]eks**.

Traditsioonilises loogikas esitatakse definitsioonile järgmised nõuded:  
# Mõiste defineeritakse lähima soo ja liigierisuse kaudu. 
# Liigierisus peab olema tunnus või tunnuste rühm, mis esineb defineeritaval mõistel ja puudub teistel samasse sukku kuuluvatel mõistetel. 
# Definitsioon peab olema sobiv (paras), st ta ei tohi olla liiga lai ega liiga kitsas. 
# Definitsioon ei tohi sisaldada vigast ringi. 
# Definitsioon ei tohi sisaldada vastuolu. 
# Definitsioon ei tohi anda ainult negatiivset määratlust. 
# Definitsioon ei tohi sisaldada kahemõttelisust. 

Definitsioone võib liigitada normatiivseteks ja deskriptiivseteks:
* normatiivne definitsioon määrab, millistele tunnustele peab miski vastama, et mahtuda defineeritavale terminile vastava mõiste alla. Normatiivne definitsioon kehtestab reaalsusele reeglid. Normatiivsed definitsioonid on levinud seadustes jms juriidilise jõuga ettekirjutustes.
* deskriptiivne definitsioon kirjeldab defineeritava terminiga praktikas tähistatavale mõistele vastava nähtuse tunnuseid. Deskriptiivne definitsioon kirjeldab reaalsust. 

Definitsiooni koostamise protsessi nimetatakse tavaliselt defineerimiseks. Mõiste sisu avamist nimetatakse loogikas ka määratlemiseks ning selle tulemust määratluseks. Sõna või sõnaühendi tähenduse selgitust nimetatakse tavaliselt sõnaseletuseks.

## Vaata ka
*Legaaldefinitsioon
*Ostensiivne definitsioon
*Operatsionaalsus
Arvutikeel

**Arvutikeel** (inglise keeles *computer language*) on keel, mida kasutavad arvutid või mida kasutatakse seoses arvutitega. Sageli kasutatakse sõna "arvutikeel" programmeerimiskeele sünonüümina, ent arvutikeel ei pruugi olla programmeerimiskeel. Näiteks arvutikeeled HTML, CSS ja SVG pole programmeerimiskeeled.

Mõistele arvutikeel vastandatakse mõistet loomulik keel, mille all mõeldakse inimeste (ja mõnes käsitluses ka loomade) poolt kasutatavaid keeli.

## Näited

Arvutikeeli on mitut liiki, sealhulgas: 
* programmeerimiskeeled (näiteks BASIC, Pascal, C++, Java);
* spetsifikatsioonikeeled (näiteks UML);
* andmekäitluskeeled (näiteks SQL); 
* märgistuskeeled (kasutatakse harilikult dokumentide valmistamisel, näiteks HTML); 
* teisenduskeeled (näiteks XSLT);
* arvutivõrkude sideprotokollid.
Russelli paradoks

**Russelli paradoks** on 1901. aastal Bertrand Russelli avastatud paradoks, mis näitab, et Cantori ja Frege naiivne hulgateooria on vastuoluline. Russell pakkus sellest välja ka lihtsama versiooni, mis on tuntud kui Russelli habemeajaja paradoks.

Vaatleme hulka *M*, mille defineerime kõikide niisuguste hulkade hulgana, mis ei ole iseenda elemendid. Teiste sõnadega: hulk *A* on hulga *M* element siis ja ainult siis, kui *A* ei ole *A* element. 

Cantori süsteemis on *M* korrektselt defineeritud hulk. Kas *M* on iseenda element? Kui on, siis definitsiooni kohaselt ta ei ole hulga *M* element. Teiselt poolt, kui oletada, et *M* ei sisalda iseennast, siis ta peab jällegi hulga *M* definitsiooni kohaselt olema hulga *M* element. Sellepärast viivad väited "*M* on hulga *M* element" ja "*M* ei ole hulga *M* element" mõlemad vastuoluni.

Frege süsteemis vastab *M* mõistele *ei rakendu iseendale*. Ka Frege süsteem viib vastuoluni: nimelt selgub, et on olemas selle mõistega määratletud klass, mis rakendub iseendale parajasti siis, kui ta ei rakendu iseendale. 

Russelli paradoks on väga lähedane valetaja paradoksile. 

## Välislingid
* I Grattan-Guinness, How Bertrand Russell discovered his paradox, Historia Mathematica, 5. väljaanne, nr 2, mai 1978, lk 127–137
* B Rang, W Thomas, Zermelo's discovery of the “Russell Paradox”, Historia Mathematica, 8. väljaanne, nr 1, veebruar 1981, lk 15-22
Punanihe

**Punanihe** on  spektrijoonte  nihe pikemate lainepikkuste suunas kas Doppleri efekti või Einsteini efekti (gravitatsiooniline punanihe) tõttu.

**Fotomeetriline punanihe** on punanihe, mille leidmiseks võrreldakse logaritmilises lainepikkuste skaalas kahe galaktika spektrite keskmisi energiajaotusi ning hinnatakse nende jaotuste omavahelist nihet.

## Vaata ka
*Gravitatsiooniline punanihe
*Hubble'i seadus (punanihke seadus)
*Kosmoloogiline punanihe
Tavakeel

**Tavakeel** on keele kasutamise viis igapäevaelus.

Ludwig Wittgenstein mõistis oma hilisfilosoofias tavakeele all keelekasutust, mis on rikkumata filosoofilistest konstruktsioonidest. Tavakeelele toetudes on võimalik filosoofilised probleemid hajutada, näidates, et need tulenevad tavakeele "grammatika" vääritimõistmisest.  

1950. aastatel levis Oxfordis tavakeelefilosoofia, milles peeti filosoofia põhiliseks vahendiks ja eesmärgiks tavakeele uurimist. 

## Vaata ka
*Keelefilosoofia
*Üldkeel
Gravitatsiooniline punanihe

**Gravitatsiooniline punanihe** on efekt, mis seisneb selles, et  gravitatsioonivälja olemasolul kiirgavad samad protsessid madalama sageduse ja suurema lainepikkusega (punasemat) kiirgust kui gravitatsioonivälja puudumisel.

Gravitatsioonilise punanihke suurusjärk on valgete kääbuste puhul umbes 10−4. Seda efekti on mõõdetud ka Maa gravitatsiooniväljas, kus punanihke suuruseks on 10−9.

Et gravitatsiooniline punanihe on võrdeline keha massiga ja pöördvõrdeline tema raadiusega, on efekt tunduvalt suurem mustade aukude läheduses.
Valge kääbus

**Valge kääbus** on väikeste mõõtmetega, väikese heledusega ja väga suure tihedusega nn surnud täht, milles ei toimu enam termotuumareaktsioone ja mis jahtub aeglaselt kuni muutumiseni mustaks kääbuseks.

Tüüpilise valge kääbuse mass on 60% Päikese massist, kuid mõõtmed on vaid veidi suuremad Maa omadest. Suurema osa valgete kääbuste massid jäävad vahemikku 0,5–0,7 Päikese massi, kuid väike osa valgeid kääbuseid on massiga kuni 1,4 Päikese massi.

Kui evolutsiooni lõppfaasi jõudnud punane hiidtäht heidab ära oma vesinikurikkad välimised kihid ning tekib planetaarudu, jääb tähest järele väga kuum ja tihe tuum, mida nimetataksegi valgeks kääbuseks. Edaspidi kiirgab valge kääbus vaid oma sisemise soojuse arvelt. Esialgne valgete kääbuste pinnatemperatuur on väga kõrge: 100 000 kraadi ja enamgi. Selline kõrge pinnatemperatuur püsib vaid lühikest aega pärast tekkimist. Kõige kuumemad valged kääbused on ka kõige heledamad ja neid on kergem märgata.

Piisavalt kaua jahtudes saab valgest kääbusest külm must kääbus. Arvatakse, et neid ei ole Universumi eluea jooksul jõudnud tekkida, sest jahtumiseks ei ole olnud piisavalt aega. Kõige vanemate ja jahedamate vaadeldud valgete kääbuste temperatuur on u 4000 K.

Sõltuvalt tähe arengust ja selle massist koosneb tuum kas hapnikust ja süsinikust või hapnikust, neoonist ja magneesiumist. Haruldasemad on juhtumid, kus täht on mitmest tähest koosnevas süsteemis massi kaotanud ja tuum koosneb heeliumist.

Valged kääbused on üsna tavalised, moodustades 10% kõigist Galaktika tähtedest, kuid ükski valge kääbus pole palja silmaga nähtav.

Esimese valge kääbuse avastas William Herschel 31. jaanuaril 1783 kolmiktähesüsteemis 40 Eridani, mille moodustavad tiheda kaksiktähepaarina valge kääbus 40 Eridani B (ka nimedega ο2 Eridani ja Keid B) ning punane kääbustäht 40 Eridani C, mille ümber tiirleb punane kääbustäht 40 Eridani A. 40 Eridani B ebatavaline olemus selgus 1910. aastal, kui leiti, et hoolimata tähe väga väikesest heledusest on selle spekter A-tüüpi tähtedele omane. Mõiste "valge kääbus" võeti kasutusele 1922. aastal.

Meile lähim valge kääbus on Siirius B, mis asub 8,6 valgusaasta kaugusel ning on ühtlasi ka heledaim valge kääbus, tähesuurusega umbes 8,7. Kõige kergemini vaadeldav valge kääbus ongi esimesena avastatud 40 Eridani B.

Kuulsaim Eesti astronoom Ernst Öpik määras oma 1916. aastal avaldatud töös valge kääbuse 40 Eridani B tiheduse, saades tulemuseks 25 000 korda suurema tiheduse kui on Päikesel. Sel ajal levinud arusaamad tähtede evolutsioonist ei olnud veel piisavalt arenenud, võimaldamaks teha järeldust nagu tegu oleks täiesti uut tüüpi tähega ning Öpik võttis artikli viimasel leheküljel tulemuse kokku – võimatu. Hilisemad tulemused näitasid, et Öpiku arvutused ja tulemused olid õiged.

## Viited
Heliotsentriline maailmasüsteem

**Heliotsentriline maailmasüsteem** ehk **heliotsentriline mudel** on maailmasüsteem ehk universumi mudel, mille kohaselt Maa koos teiste planeetidega tiirleb ümber universumi keskmes asuva Päikese.

Mudeli esmaseks väljatöötajaks peetakse Mikołaj Kopernikut, hiljem täiustas seda Galileo Galilei ja lõplikult tõestas selle Johannes Kepler.

## Vaata ka
*Geotsentriline maailmasüsteem
Gravitatsiooniseadus

**Newtoni gravitatsiooniseadus** on Isaac Newtoni formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta. Selle seaduse kohaselt kaks masspunkti tõmbuvad üksteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside korrutisega ning pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga.

Võrrandi kujul esitatakse see:
F=G\frac{m_{1}m_{2}}{r^{2}},
kus:
:*F* on gravitatsioonijõud,
:*G* on gravitatsioonikonstant,
:*m*1 on esimese keha mass,
:*m*2 on teise keha mass,
:*r* on kehadevaheline kaugus.

Kuigi valem on sõnastatud masspunktide jaoks, jääb see kehtima ka sfäärilise sümmeetriaga massijaotust omavate kehade korral (näiteks raskuskiirendust planeedi pinnal võib ligikaudselt arvutada sama valemi järgi).

Gravitatsioonikonstandi eksperimentaalseks väärtuseks on saadud 6,674&times;10&minus;11 N&middot;m2&middot;kg&minus;2.

## Kehtivuspiirkond
Newtoni gravitatsiooniseadus kehtib suure täpsusega suhteliselt nõrkades gravitatsiooniväljades ja väikestel kiirustel. Täpsemalt, Newtoni valem kehtib tingimustel \varphi/c^2\ll 1 ja v/c\ll 1, kus \varphi on gravitatsioonipotentsiaal, *v* on kiirus ja *c* on valguse kiirus vaakumis. Vastasel korral tuleb kasutada Einsteini üldrelatiivsusteooriat (Newtoni teooria on piirjuht üldrelatiivsusteooriast). Isegi Päikesesüsteemi planeetide liikumises esineb väikseid iseärasusi (periheeli aeglane pretsessioon), mille põhjendamiseks on vaja üldrelatiivsusteooriat. Samuti ei anna Newtoni teooria kvantitatiivselt õiget tulemust valguse kõrvalekaldumisele gravitatsiooniväljas.

## Rakendused
Newtoni gravitatsiooniteooria põhilisteks rakendusvaldkondadeks on ballistika (mürskude, rakettide, kosmoselaevade liikumine gravitatsiooniväljas), planeetide jt. taevakehade liikumise analüüs jms. Newton tuletaski oma teooria, lähtudes empiirilistest andmetest planeetide liikumise kohta, mis olid formuleeritud juba varem Kepleri seadustena.

## Vaata ka

* Üldrelatiivsusteooria on Albert Einsteini formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta.
Pulsar

**Pulsar** (inglise sõnadest *pulse* – 'pulss' ja *star –* 'täht') on tugeva magnetväljaga kiiresti pöörlev neutrontäht, mis kiirgab oma magnetpoolustelt elektromagnetlaineid.

Pulsarilt lähtuvat kiirgust saab jälgida ainult siis, kui emissioonikiir on suunatud Maa poole (sarnaselt sellega, kuidas tuletornist lähtuvat valgust saab näha ainult siis, kui valgus on suunatud vaatleja suunas). Neutrontähed on väga tihedad ja neil on lühikesed korrapärased pöörlemisperioodid. See loob väga täpse intervalli impulsside vahel, mis ulatub üksiku pulsari puhul millisekunditest sekunditeni. Pulsarid on üks ülikõrge energiaga kosmiliste kiirte allika kandidaate.

Pulsarid on tänu perioodilisusele astronoomide jaoks kasulikud tööriistad. Gravitatsioonikiirguse olemasolu kaudseks kinnitamiseks kasutati pulsari vaatlusi kaksikneutrontähtede süsteemis. Esimesed eksoplaneedid avastati 1992. aastal pulsari, täpsemalt PSR B1257+12 ümber. 1983. aastal tuvastati teatud tüüpi pulsarid, mis tol ajal ületasid aatomkellade täpsuse aja mõõtmisel.

## Viited
Kohalik Galaktikarühm

**Kohalik Galaktikarühm** ehk **Kohalik rühm** (inglise keeles *Local Group*) on väike galaktikasüsteem – galaktikarühm, millesse kuulub meie Linnutee tähesüsteem. 

Kohaliku Galaktikarühma läbimõõt on umbes 3 megaparsekit (9,8 miljonit valgusaastat).
 
Kohaliku Galaktikarühma kuulub kümneid lähestikku asuvat galaktikaid, neist kolm suuremat on Andromeeda, Linnutee ja Kolmnurga galaktika.

Enamik galaktikarühma liikmesgalaktikaid kuulub kahte osarühma – Linnutee ja Andromeeda osarühma. Võimalik, et eksisteerib veel mõni väiksem osarühm.

Kohaliku rühma galaktikad on osa Kohalikust Lehest, mis kuulub omakorda veel suuremasse galaktikate süsteemi – Kohalikku Superparve.

## Galerii

## Vaata ka
*Galaktikasüsteem
*Lokaalne Grupp

## Viited
Hubble'i seadus

**Hubble'i seadus** ehk **punanihke seadus** on astronoomias täheldatav seos, mille kohaselt vaadeldavate galaktikate punanihke suurus on  võrdeline nende kaugusega vaatlejast.

Kui Edwin Hubble hakkas süstematiseerima galaktikaid, avastas ta, et galaktikad liiguvad teineteisest eemale kiirusega, mis on võrdeline nende kaugusega. Mida kaugemal galaktikad paiknevad, seda kiiremini kihutavad need eemale.

1929. aastal jõudis ta Hubble'i seaduse ehk punanihke seaduse sõnastamiseni. See kujutab endast empiirilist seadust, mille järgi galaktikate eemaldumiskiirus v on võrdeline nende kaugusega r: v=Hr, kus H on Hubble'i konstant.

Jäädvustades tähevalguse värvilist kujutist, saavad astronoomid teada, kui kiiresti täht liigub. Kui täht liigub vaatlejast eemale, siis on tähelt lähtuvad valguslained väljaveninud. See põhjustab kujutise nihkumist spektri punase otsa poole. Selle niinimetatud punanihke suuruse järgi saab kindlaks teha tähe liikumise kiiruse.

Hubble'i seadust peetakse Universumi paisumise esimeseks vaatluslikuks aluseks ja tänapäeval on see üks tähtsamaid tõendeid suure paugu teooriale. Astronoomiliste objektide liikumine, mis on tingitud üksnes selle paisumise tõttu, on tuntud kui **Hubble'i voolamine**. 

## Vaata ka
*Hubble'i seadus
Neoliitikum

**Neoliitikum** ehk **noorem kiviaeg** oli ajavahemik 4.–2. aastatuhat eKr. 

Inimesed kasutasid kivist, luust, puust ja sarvest esemeid. Need olid paremini töödeldud kui mesoliitikumis, samuti ilmusid uued täiustatumad töö- ja tarberiistad. Võeti kasutusele savinõud. Tegeldi küttimise, kalapüügi, algelise loomakasvatuse ja maaviljelusega.

## Välislingid
*Euroopa neoliitikum