open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolmhark

**Kolmhargiks** nimetatakse kolmeharalist oda.

## Kasutus
### Vana-Roomas

Vana-Roomas kuulus kolmhark lisaks võrgule ja pistodale kergegladiaatori retiariuse (retiaari) relvastuse hulka. Relva kolm haru olid umbes 10&nbsp;cm pikad ja kidadeta, et hoida hargiharusid takerdumast võitluse käigus võrku või vastasesse. Vahel oli keskmine haru kaks korda pikem. Kolmhark oli suure ulatusega torkerelv haavade löömiseks või vastase tasakaalust väljaviimiseks. Hargi vart kasutati ka võitluskepina.

Retiariuse vastaseks määrati tavaliselt secutor, raskegladiaator, kes kandis nähtavust piiravat kiivrit. Kolmhargiga kiireid torkeid ja petteliigutusi tegeva retiariuse eesmärgiks oli vastase tähelepanu hajutamine, et talle võrk peale heita.

## Viited

## Kirjandus
*Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017

## Välislingid
*
Õpilasuurimus

**Õpilasuurimus** on Eestis gümnaasiumi lõpetamiseks sooritatav juhendatav ja kaitstav individuaalne või kollektiivne uurimistöö.

Õpilasuurimus peab olema algupärane, objektiivne ja süsteemne, uurimuse tulemused peavad olema tõendatavad, mõtestatud ja selgitatud. See peab kajastama õpilase uurimistulemusi ja seisukohti ega tohi piirduda refereerimisega. Õpilasuurimuse võib asendada **praktilise tööga**, mille eesmärgid on uurimistööga samad, kuid mis võimaldab võtta uurimuse aluseks mõne enda loodud teose, õpilasfirma, tehnoloogilise lahenduse, õppematerjali vmt projekti. Praktilise töö uurimuslik osa kirjeldab töö tausta, lähtealuseid ja eesmärke, kontseptuaalset lahendust, töö aktuaalsust, tööprotsessi ning töö tulemust.

Õpilasuurimust juhendab kooli töötaja, võib kaasata juhendajaid väljastpoolt kooli. Õpilasuurimuse tegemise ajakava igaks aastaks määrab kooli direktor käskkirjaga, koolidel on oma juhendid õpilasuurimuse ja praktilise töö koostamiseks. Kui töö tehakse kollektiivselt, siis peavad kaitsmisel osalema kõik autorid ühiselt.

## Eesmärk

Õpilasuurimuse ja/või praktilise töö eesmärk on õpilase loova eneseväljenduse, koostöö ja iseseisvalt töötamise oskuse arendamine.

Uurimistööd tehes arendatakse oskust koguda uuritava probleemi kohta taustainfot, koguda andmeid ning neid analüüsida, oskust rakendada teoreetilisi teadmisi praktikasse, uurimusküsimuse sõnastamise ning lahenduseks sobiva meetodi, analüüsivahendite valimise ja rakendamise oskust, teadusteksti koostamise oskust ning töö kokkuvõtte koostamise ning töö kaitsmise oskust.

Lisaks sellele peaks uurimistöö kinnistama kirjaliku töö tegemise ning oma aja planeerimise oskusi.

Õppekavaveebi kirjelduse järgi arendatakse õpilasuurimusega "oskust leida teaduslikke seisukohti ja teha tõendusmaterjali põhjal järeldusi, seada eesmärke ning oma tulemusi hinnata" ning "kriitilist mõtlemist, argumenteerimis-, eneseväljendus- ja esinemisoskust ning oskust töötada erinevate allikate ja andmetega".

## Vaata ka

* Õpilaste teadustööde riiklik konkurss

## Viited


## Välislingid

*Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ning hindamise tingimused ja kord
*Uurimistööde ja praktiliste tööde läbiviimise korraldamine gümnaasiumis. Juhendmaterjalid koolidele (Innove õppekavaveeb)
* Õpilasuurimus sahtlist välja Vikipeedia e-kursuse abiga! (Wikimedia blogi)
* Vikipeedia artikli kirjutamine ehk Referaat Vikipeediasse, mitte sahtlisse! YouTube, 2021
Nürnbergi kohtuprotsess kuritegudes osalenud arstide vastu

**Nürnbergi kohtuprotsess kuritegudes osalenud arstide vastu** (ametliku nimetusega *United States of America v. Karl Brandt, et al.*) oli esimene Nürnbergi järelprotsessidest sõjakurjategijate üle. 
Nürnbergi arstide protsess toimus pärast Teise maailmasõja lõppu Ameerika Ühendriikide okupatsioonitsoonis Nürnbergis Saksamaal 9. detsembrist 1946 kuni 20. augustini 1947. 

Süüdistavateks olid 20 koonduslaagrite arsti, üks jurist ja kaks mitte-arsti (Leutheusser, 155:2003). 

## Süüdistatavad

Süüdistatavad

Pilt:Viktor Brack Nürnberg 2.jpg|Viktor Brack
Pilt:Karl Brandt SS-Arzt.jpg|Karl Brandt
Pilt:Karl Gebhardt, SS-Arzt.jpg|Karl Gebhardt
Pilt:Waldem Hoven.jpg|Waldemar Hoven
Pilt:Joachim Mrugoswsky SS-Arzt.jpg|Joachim Mrugowsky
Pilt:Wolfram Sievers.jpg|Wolfram Sievers
Pilt:Rudolf Brandt (SS-Mitglied).jpg|Rudolf Brandt
Pilt:Fritz Fischer KZ-Arzt.jpg|Fritz Fischer
Pilt:Karl August Genzken KZ-Arzt.jpg|Karl Genzken
Pilt:Siegfried Handloser NS-Arzt.jpg|Siegfried Handloser
Pilt:Gerhard Rose.jpg|Gerhard Rose
Pilt:Oskar Schroeder.jpg|Oskar Schröder
Pilt:Hermann Becker-Freyseng.jpg|Hermann Becker-Freyseng
Pilt:Herta Oberheuser.jpg|Herta Oberheuser
Pilt:Wilhelm Beiglboeck KZ-Arzt.jpg|Wilhelm Beiglböck
Pilt:Helmut Poppendick.jpg|Helmut Poppendick
Pilt:Kurt Blome KZ-Arzt.jpg|Kurt Blome
Pilt:Adolf Pokorny.jpg|Adolf Pokorny
Pilt:Paul Rostock (NS-Mediziner).jpg|Paul Rostock
Pilt:Konrad Schaefer.jpg|Konrad Schäfer
Pilt:Siegfr Ruff.jpg|Siegfried Ruff
Pilt:Georg Weltz.jpg|Georg August Weltz
Pilt:Wolfgang Romberg.jpg|Hans-Wolfgang Romberg


### Süüdistuse lühikokkuvõte (osaline)

## Viited

## Välislingid
*OFFICE OF MILITARY GOVERNMENT FOR GERMANY (US),
*[https://www.loc.gov/rr/frd/Military_Law/pdf/NT_Indictments.pdf Nurnberg Military Tribunals]*,Nürnberg, 1946
Voldemar Enno

**Voldemar Enno** (15. juuli 1926 Võnnu vald, Tartumaa – 2. märts 2023 Tallinn) oli eesti insener, ettevõtja ja hüdroelektrijaamade arendaja.

## Haridus
1943. aastal lõpetas Peravalla algkooli. 1964. aastal lõpetas ta kaugõppes Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete eriala. 1973. aastal lõpetas ta kaugõppes Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna automaatika ja telemehaanika eriala.

## Töö

1950. aastast töötas Järvselja õppe- ja katsemetsamajandi majandusülemana, hiljem Lääniste kolhoosi elektrikuna, 1962. aastast Kostivere sovhoosis.

Aastatel 1963–1965 oli ta Väike-Maarja Maakutsekooli nr 27 tootmisõpetuse meister, 1965–1968 sama kutsekooli elektrotehnika õpetaja.

Aastatel 1969–1986 oli ta Põlva rajooni põllumajandusvalitsuse elektrigrupi peainsener. 1986–1987 töötas Eduard Vilde nimelises kolhoosis, 1987. aastast kolhoosi Koit peaenergeetikuna.

1990. aastal asutati tema initsiatiivil AS Generaator, mis asus tegelema hüdroelektrijaamade taaskäivitamisega. Ta oli Saesaare, Leevaku ja Räpina hüdroelektrijaama majandava AS Generaator üks omanikest ning erinevatel aegadel juhatuse esimees ja nõukogu esimees. Ta osales 15 hüdroelektrijaama taastamisel.

Ta oli Eesti Inseneride Liidu asutajaliige ja Eesti Elektroenergeetika Seltsi auliige.

## Tunnustus
*2001 Põlvamaa elutöö preemia
*2002 Eesti Inseneride Liidu aasta insener
*2016 Põlvamaa Vapimärk

## Viited
Herta Oberheuser

**Herta Oberheuser** (15. mai 1911 Köln – 24. jaanuar 1978 Linz am Rhein) oli saksa arst. Ta tegi Auschwitzi koonduslaagris ja Ravensbrücki koonduslaagris vangidega katseid.

1937. aastal sai Oberheuser Bonnis meditsiinikraadi, spetsialiseerumisega dermatoloogiale.

Oberheuser liitus NSDAP-ga internina. Hiljem töötas ta arstina Saksa Tütarlase Liidus (*Jungmädelbund*, BDM).

1940. aastal määrati Oberheuser SS-i peakirurgi ja Heinrich Himmleri ihuarsti Karl Gebhardti assistendiks.

Ravensbrücki koonduslaagris vastutas ta sulfoonamiidide inimkatsete läbiviimise eest naisvangidel. 
Inimkatseid tehti poola naiste peal. Need eksperimendid olid mõeldud sulfoonamiidide mõju kindlakstegemiseks. Mõju saamiseks nakatati vange stafülokokkide, gaasgangreeni ja *[[Clostridium tetani]]* bakteriga. Neid opereeris ka dr Oberheuser. (Leutheusser, 155:2003)

Lisaks eksperimentidele tegeles Oberheuser ka sunniviisiliste abortidega, mida tehti naisvangidele, kes olid seitsmendat või kaheksandat kuud rasedad. Arstliku sekkumise kõrval esines ka surnuks peksmist, mille tagajärjel looted aborteerusid.

Ühe allika kohaselt mõrvanud ta ka terveid lapsi õli ja *evipan*'i (heksobarbitaal (N01AF02)) süstidega ning eemaldanud jäsemeid ja elutähtsaid elundeid.

Nürnbergi arstide protsessil süüdistati Oberheuserit ainsa naisena inimsusvastastes kuritegudes. (Leutheusser, 155:2003) Oberheuserist sai sõjakurjategija ja ta mõisteti 20 aastaks vangi, kuid vabastati hea käitumise eest ennetähtaegselt 1952. aasta aprillis. Ta asus tööle perearstina.

## Viited

## Välislingid
*OFFICE OF MILITARY GOVERNMENT FOR GERMANY (US), *[https://www.loc.gov/rr/frd/Military_Law/pdf/NT_Indictments.pdf Nurnberg Military Tribunals]*, Nürnberg, 1946
*Ulrike Leutheusser, "Hitler ja naised", Huma kirjastus 2003. aastal; saksa keelest tõlkinud Kersti Kittus. Originaali pealkiri "Hitler und die Frauen", 2001. Deutsche Verlags-Anstalt GmbH.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Herta Oberheuser]] ja saksakeelset artiklit [[:de:Herta Oberheuser]] seisuga 29.09.2017.*
Seansikiht

Seansikiht võimaldab eri hostide kasutajatel luua omavahelise sideseansi. 

Seansid peavad olema kas täisdupleks- või pooldupleksrežiimis.

Seansikiht juhib ja sünkroonib andmeülekannet ning kaitseb ülekande katkestuste eest.
Heino Laiapea

**Heino Laiapea** (sündinud 6. septembril 1951) on Eesti agronoom ja ajakirjanik.

Laiapea on töötanud ajalehtedes Sakala, Maaleht ja Nädaline.

## Välislingid
* Uudised teemal: Heino Laiapea
Savva Tarassov

**Savva Ivanovitš Tarassov** (jakuudi keeles Савва Иванович Тарасов; 25. aprill 1934 Gornõi rajoon Jakuudi ANSV – 6. november 2010) oli jakuudi kirjanik (luuletaja) ja tõlkija, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige.

Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1950. aastatel. Esimene luulekogu ilmus 1961. aastal. Kokku on temalt ilmunud umbes kakskümmend raamatut (jakuudi ja vene keeles). Ta on tõlkinud jakuudi keelde William Shakespeare'i Macbethi, Hamleti ja Kuningas Leari ning Euripidese Medeia, samuti on ta tõlkinud vene luulet.

Ta sai 1964. aastal NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks. Aastatel 1993–1998 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kirjanike Liidu juhatuse esimees.

## Haridus- ja töökäik
Tarassov on lõpetanud ÜLKNÜ juures asuva Tsentraalse Komsomoli Kooli ja Gorki-nimelise Kirjandusinstituudi Kõrgemad kirjanduskursused.

Ta alustas ajakirjanikuna 1953. aastal. Hiljem olnud ajalehe Eder Kommunist ("Эдэр коммунист") toimetaja, ajakirja Hotugu Sulus ("Хотугу сулус") peatoimetaja asetäitja ning ajalehe Kõõm toimetuse kultuuriosakonna juhataja.

## Tunnustus
*1981 – Jakuudi ANSV teeneline kultuuritöötaja 
*1984 – Vene NFSV teeneline kultuuritöötaja 
*1994 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja
*2002 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia (William Shakespeare'i teoste tõlkimise eest jakuudi keelde)
*2004 – Venemaa suur kirjandusauhind (panuse eest jakuudi ja vene kirjandusse)
*2009 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

## Viited
Jüri Veerits

**Jüri Veerits** (sündinud 26. august 1942) on eesti kirjastaja.

Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi 1965. aastal. 

Ta suunati algul tööle Lätti, kuid hiljem ümbersuunamisega kirjastusse Valgus, kus töötas mitmel ametikohal kuni kirjastuse peatoimetaja asetäitjani 1990. aastate keskpaigas. Seejärel töötas ta lühikest aega majandusajakirja Eesti Majanduse Teataja toimetuses. 1997. aastast oli ta Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastuse direktor.

## Viited
Vassili Vassiljev

**Vassili Jegorovitš Vassiljev**, kirjanduslik pseudonüüm **Vassili Harõshal**, (jakuudi keeles Василий Егорович Васильев; Василий Харысхал; 6. november 1950 Amga uluss, Jakuudi ANSV – 31. jaanuar 2021) oli jakuudi kirjanik (näite- ja proosakirjanik) ning dramaturg.

Ta oli 2012. aastast Olongho Teatri kirjandusala juhataja.

Ta lõpetas 1974. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli. Ta töötas ajalehes Kõõm ajakirjanikuna. Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1975. aastal.
Ta sai 1986. aastal NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja
*Venemaa suur kirjandusauhind (2009) 

## Viited
Krasnaja Zarja rajoon

**Krasnaja Zarja rajoon** (vene keeles *Краснозоренский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti idaosas. Rajooni keskus on Krasnaja Zarja alev.

Rajoon piirneb põhjas Novoderevenkovski rajooniga, idas Lipetski oblastiga, lõunas Livnõ rajooniga ja läänes Verhovje rajooniga.

Rajooni pindala on 650 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6267, 2009. aastal 7731 ja 2002. aastal 8610.

Krasnaja Zarja rajoonis on 53 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Krasnaja Zarja alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bolšaja Tšernava ja Ljubovša.

## Viited
Harvi Varkki

**Harvi Varkki** (sündinud 18. aprill 1959 Narvas) on eesti karikaturist ja metallikunstnik.

Ta lõpetas 1976. aastal Nõo Keskkooli. Aastatel 1976–1981 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis automaatika erialal, kuid pärast kooli lõpetamist läks 1984. aastal edasi õppima Eesti Kunstiakadeemiasse metallehistööd, mille lõpetas 1988. aastal. 

Kuni 1995. aastani töötas ta Eesti Kunstiakadeemias metallikateedris õppejõuna. 1993. aastat alates töötas ARS-Juveeli juhatuse esimehena ja hiljem direktori kohusetäitjana. 1997. aastal asutas ettevõtte ARS-Vasetööd, mille juhatuse liige oli kuni 2008. aastani. 2011. aastat alates on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia lepinguline õppejõud. 

2011. aastal kujundas Harvi Varkki palvekee, mis kingiti Liibanonis röövitud ja ligi neli kuud pantvangis olnud meeste poolt tänutäheks enda vabastamise eest Eesti riigile, mida esindas siis president Toomas Hendrik Ilves. Helmestele oli kujundatud pantvangis olnud meeste nimed.Karikaturistina on teinud ka kaastööd ajalehele Tehnikaülikool.

## Tunnustus

* 2017 Pärandihoidja (rahvuslike käsitöötraditsioonide alahoidmise ja rahvarõivaprogrammi edendamise eest)

## Liikmesus
*Eesti Kunstnike Liit
*1994 Eesti Metallikunstnike Liit 

## Näitused
*alates 1991. aastast esinenud isikunäitustega Eestis, Soomes ja Norras
*ühisnäitustel osalenud Eestis, Soomes, Islandil, Rootsis, USA-s ja Inglismaal

## Viited
Tamsalu lubjapark

**Tamsalu lubjapark** on lubjatootmise ajalugu tutvustav vabaõhumuuseum.

Lubjapark asub Tamsalu linna servas. See on endise lubjatööstuse alal, kus on paekarjäär ja mahajäetud Tamsalu lubjatehase ehitised, ringahi. Lubja põletamine ses paigas lõpetati 1980. aastal. Tegu on pärandkultuuri objektiga.

## Vaata ka
*Porkuni paemuuseum
*lubi

## Välislingid
*Tamsalu lubjapargist Porkuni paemuuseumi lehel
*Tamsalu lubjapargi tutvustus
Verhovje rajoon

**Verhovje rajoon** (vene keeles *Верховский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti idaosas. Rajooni keskus on Verhovje alev.

Rajoon piirneb põhjas Novosili rajooniga, kirdes Novoderevenkovski rajooniga, idas Krasnaja Zarja rajooniga, kagus Livnõ rajooniga, edelas Pokrovskoje rajooniga ja loodes Zalegoštši rajooniga.

Rajooni pindala on 1072,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 758, 2009. aastal 20 123 ja 2002. aastal 21 384.

Verhovje rajoonis on 53 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Krasnaja Zarja alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Trudõ, Pševka ja Ljubovša.

## Viited
Tulme

**Tulme** on muuseumisse jõudnud eseme või esemete ehk museaalide kogum. Kõik muuseumisse vastuvõetavad museaalid registreeritakse tulmeraamatus.

## Vaata ka
* Eksponaat

## Viited
Uritski rajoon

**Uritski rajoon** (vene keeles *Урицкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Narõškino alev.

Rajoon piirneb põhjas Znamenskoje rajooniga, idas Orjoli rajooniga, lõunas Kromõ rajooniga, edelas Soskovo rajooniga, läänes Šablõkino rajooniga ja loodes Hotõnetsi rajooniga.

Rajooni pindala on 838,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 704, 2009. aastal 19 768 ja 2002. aastal 20 224.

Uritski rajoonis on 153 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Narõškino alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Orlik, Oritsa ja Tson.

Rajoon nimetati juudi tšekisti Moissei Uritski auks.

## Viited
Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit

**Eesti Kristlik-Demokraatiik Liit** (lühend **EKDL**) on endine Eesti erakond, mis eksisteeris aastatel 1989-1992. EKDL oli kristliku demokraatiat edendav erakond. Partei tuntuimad liikmed olid Mart Laar, Trivimi Velliste ja erakonna esimees Illar Hallaste. 

## Ajalugu
1988. aasta detsembris asutati Eesti Kristlik Liit, millest aasta hiljem kasvas välja poliitiline partei Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit. EKDL-iga liitusid mitmed Muinsuskaitse Seltsi tegelased, näiteks ülemnõukogu saadikurühma esimees Mart Laar ja Eesti Komitee välisosakonna esimees Trivimi Velliste. Liikmeid oli erakonnal 1990. aasta keskpaigas umbes 50-100.

1992. aasta sügisel ühines Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit koos Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonnaga, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja Vabariiklaste Koonderakonnaga üheks parteiks, moodustades Rahvusliku Koonderakonna Isamaa. 

## Viited
Soskovo rajoon

**Soskovo rajoon** (vene keeles *Сосковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Soskovo küla.

Rajoon piirneb kirdes Uritski rajooniga, läänes Kromõ rajooniga, edelas Dmitrovski rajooniga ja loodes Šablõkino rajooniga.

Rajooni pindala on 611,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 5786, 2009. aastal 7514 ja 2002. aastal 8214.

Soskovo rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kroma ja Itska.

## Viited
Orjoli rajoon

**Orjoli rajoon** (vene keeles *Орловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Orjoli linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Bolhovi rajooniga, kirdes Mtsenski rajooniga, idas Zalegoštši rajooniga, lõunas Sverdlovski rajooniga, edelas Kromõ rajooniga, läänes Uritski rajooniga ja loodes Znamenskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1701,4  km². Elanike arv oli 2012. aastal 68 592, 2009. aastal 66 630 ja 2002. aastal 66 167.

Orjoli rajoonis on 265 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Znamenka alevi) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Orlik, Neolod, Oka, Rõbnitsa, Mezenka ja Tson.

## Viited
Pervomaiski rajoon

**Pervomaiski rajoon** on mitme rajooni nimi:

* **[[Pervomaiski rajoon (Altai krai)]]**, rajoon Altai krais
* **[[Pervomaiski rajoon (Jaroslavli oblast)]]**, rajoon Jaroslavli oblastis
* **[[Pervomaiski rajoon (Orenburgi oblast)]]**, rajoon Orenburgi oblastis
* **[[Pervomaiski rajoon (Tambovi oblast)]]**, rajoon Tambovi oblastis
* **[[Pervomaiski rajoon (Tomski oblast)]]**, rajoon Tomski oblastis
* **[[Pervomaiski rajoon (Ukraina)]]**, rajoon Ukrainas Mõkolajivi oblastis
* **[[Pieršamajski rajoon]]**, Minski linna rajooni venekeelne nimekuju
* **[[Pieršamajski rajoon (Viciebsk)|Pieršamajski rajooni]]** venekeelne nimekuju Viciebski linnas
Šar Planina

**Šari mäed** (makedoonia ja serbia keeles *Шар планина / Šar planina*) ehk **Sharri mäed** (albaania keeles *Malet e Sharrit*) või **Šara** on mäestik Balkanil Kosovos, Põhja-Makedoonia loodeosas ja Albaanias.

Mäestik moodustus tertsiaaris. Mäestiku pindala on 1600 km², pikkus 80 km ja laius 20 km.

## Kõrgemad tipud


Bogovinje Lake 02.jpg|Bogovinje järv
Kobilica.jpg|Kobilica


## Viited

## Välislingid
Ahli (Võrumaa)

**Ahli** (ka **Ahelo**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Singa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Annõmõisa

**Annõmõisa** (ka **Annemõisa**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Lilli-Anne küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda.

## Vaata ka
*Annemõisa mõis
Graivoroni rajoon

**Graivoroni rajoon** (vene keeles *Грайворонский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Graivoroni linn.

Rajoon piirneb põhjas Krasnaja Jaruga rajooniga, kirdes Rakitnoje rajooniga, idas Borissovka rajooniga, lõunas Harkivi oblastiga Ukrainas ja läänes Sumõ oblastiga Ukrainas.

Rajooni pindala on 853,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 967, 2009. aastal 29 661 ja 2002. aastal 31 567.

Graivoroni rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Graivoroni linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
## Ajalugu
### [[Venemaa sissetung Ukrainasse]]
Meediaväljaande Washington Post andmetel langes ajavahemikus 2023. aasta aprillist 2024. aasta aprillini rajooni territooriumile vähemalt 11 VF armee poolt välja lastud laugpommidest.
## Viited
Jaama (Põlvamaa)

**Jaama** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Köstrimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Venemaa rahvaste õiguste deklaratsioon

**Venemaa rahvaste õiguste deklaratsioon** oli 15. novembril (vkj. 2. novembril) 1917 Venemaa Nõukogude Vabariigis vastuvõetud dokument, millega kuulutati välja rahvaste enesemääramise õiguse ja viimase tagamise võimalused.

Deklaratsiooni koostas Jossif Stalin ning allkirjastasid rahvusasjade rahvakomissar Jossif Stalin ja rahvakomissaride nõukogu esimees Vladimir Lenin.

Dokumendi resolutiivosas deklareeriti järgmist:
* Venemaa rahvastel on õigus vabale enesemääramisele kuni lahkulöömiseni ja iseseisva riigi moodustamiseni.
* Kõik rahvuslikud ja usulised eesõigused ning kitsendused kaotatakse.
* Venemaa territooriumil elavate vähemusrahvuste ja etnograafilised rühmad saavad vabalt areneda.
Johan Laidoneri plats 8

**Johan Laidoneri plats 8** on hotellihoone Viljandis, kus tegutseb Park Hotell Viljandi.

## Ajalugu
Enne praegust hoonet asus krundil kahekorruseline puidust Ormissoni võõrastemaja, mis hävis 1909. aastal tulekahjus. Praegune hoone valmis 1910. aastal ja selles tegutses kuni 1940. aastani võõrastemaja Grand Hotell. Pärast valmimist oli see üks Viljandi esinduslikumaid hooneid. Grand Hotell oli kuni Viljandi hotellihoone valmimiseni parim Viljandi võõrastemaja, kus olid hea köök ja meelelahutus.

Teise maailmasõja ajal asus hoones saksa koonduslaagri haigla. Pärast sõda hoone riigistati ja seal tegutsesid kaubandustehnikum ja Viljandi Meditsiiniline Keskkool. Aastatel 1960–1991 tegutses hoones Viljandi Kultuurikool ja kuni 1997. aastani Viljandi Kultuurikolledž. 

Pärast 1997. aastat seisis hoone enamasti kasutuseta. Viljandi linn üritas hoonet korduvalt oksjonil müüa, see õnnestus alles 2016. aastal. Selleks ajaks oli hoone sisemus pöördumatult kahjustada saanud, säilinud olid vaid välisseinad. Samal aastal alustati  hoones uue hotelli rajamise ehitus- ja restaureerimistöid.

2018. aasta suvel avati hoones Park Hotell Viljandi.

## Galerii

Viljandi Kultuurikool 1.JPG|Hoone pildistatuna Viljandi muuseumihoone eest 2011. aastal
Viljandi Kultuurikool 2.JPG|Hoone fassaad 2011. aastal
Viljandi Kultuurikool 3.JPG|Hoone nurk Johan Laidoneri platsi ja Hiire tänava nurgal 2011. aastal
Viljandi - J. Laidoneri plats 8.jpg|Hoone fassaad pildistatuna Johan Laidoneri plats 5 eest 2006. aastal


## Viited

## Välislingid
*Park Hotell Viljandi
Papüüruste villa

**Papüüruste villaks** (itaalia keeles *Villa dei Papiri*) nimetatakse Itaalias Ercolanos (muinasaja Herculaneum) asuvat Vana-Rooma varemetes villat, mis sisaldab tähelepanuväärset skulptuurigaleriid ja ainsat terviklikult säilinud antiikmaailma raamatukogu. 

Villa nimi tuleneb sealt 1752. aastal väljakaevamiste käigus leitud ligi 1800 papüürusürikust, mida nimetatakse Herculaneumi papüürusteks. Suur osa leitud papüüruserullidest sisaldavad Antiik-Kreeka epikuurliku filosoofi Philodemose teoseid.

Arvatakse, et villa kuulus Julius Caesari äiale Lucius Calpurnius Piso Caesoninusele.

Villa hävis 79. aastal toimunud Vesuuvi vulkaanipurske tagajärjel, mis kattis Herculaneumi linna ligi 20 meetri paksuse kuuma tefra- ja mudakiviga, kuid papüüruserullid säilisid karboniseerumise tagajärjel.

Osa villast on siiani lahti kaevamata ja arvatakse, et villa all võib olla veel kaks korrust.

Papüüruste villa algse kujunduse järgi on ehitatud J. Paul Getty muuseumile kuuluv Getty villa Ameerika Ühendriikides.

## Ehitus

## Viited

## Välislingid

* Inna-Katrin Hein. Video: Herculaneumi kirjarullid on kirjutatud pliitindiga Postimees, 23. märts 2016
* Jaan-Juhan Oidermaa. Uus tehnika võimaldab lugeda Vesuuvi poolt söestatud papüürusrulle Novaator, 22. jaanuar 2015
* Papüüruste villa 3D-mudel YouTube
Püha Peetruse Advokaadid

**Püha Peetruse Advokaadid** (itaalia keeles *Avvocati di San Pietro*) oli aastail 1878–1909 tegutsenud katoliku õigusteadlaste rahvusvaheline organisatsioon.

Organisatsiooni eesmärk oli Püha Tooli huvide kaitsmine pärast Kirikuriigi annekteerimist. Organisatsioon asutati 1877. aastal Pius IX juubeli puhul ja kinnitati 5. juulil 1878 Leo XIII poolt, esimene president oli krahv Cajetan Agnelli dei Malherbi, alates 1892. aastast Marius-Pierre Lautier. Protektor oli kardinal Lucido Maria Parocchi, pärast tema surma Pietro Respighi. 

Prantsusmaal tegutsev organisatsiooni haru hakkas nimetama end orduks ning müüma ordumärke ja aadlitiitleid, mis tõi kaasa kriminaalkaristused. Pärast juurdlust saatis Pius X organisatsiooni 26. mail 1909 laiali, kuna see ei vastanud enam aja nõuetele.
Naja peroescobari

***Naja peroescobari*** on maoliik kobra perekonnast. Need kobrad elavad São Tomé saarel Guinea lahes. 

Zootaxas avaldatud artikli kohaselt on tegu uue maoliigiga, kes varem (täpsemalt uurimata) peeti must-valgeteks kobradeks (*Naja melanoleuca*)

## Välislingid
* Luis M. P. Ceríaco, Mariana P. Marques, Andreas Schmitz ja Aaron M. Bauer. 2017. The “Cobra-preta” of São Tomé Island, Gulf of Guinea, is A New Species of Naja Laurenti, 1768 (Squamata: Elapidae). Zootaxa. 4324(1); 121–141. DOI: 10.11646/zootaxa.4324.1.7
* [Herpetology • 2017 Naja peroescobari • A New Species of Naja Laurenti, 1768 (Squamata: Elapidae): The “Cobra-preta” of São Tomé Island, Gulf of Guinea], 26. september 2017
Maandustakistus

**Maandustakistus** on elektritakistus elektripaigaldise maandatud osa (maanduspunkti) ja maapinna vahel. Kui maandatud osa satub rikke (näiteks kereühenduse) tõttu pinge alla, määrab maandustakistus rikkekohast maasse mineva voolu tugevuse. 

Maandustakistus koosneb peamiselt maanduri valgumistakistusest, s.t takistusest maanduri ja maa nullpotentsiaali vahel, aga ka maandusahelasse jäävate muude juhtide takistusest.

Maanduspaigaldise maandustakistuseks nimetatakse maanduslati ja maa vaheline takistus.

Madalpingevõrkudes loetakse maandusahel aktiivtakistuslikuks, kõrgepingevõrkudes aga on takistuse aktiivkompondi kõrval oluline osa ka reaktiivkomponendil, tulenevalt maandusahela elementide induktiivsusest ja mahtuvusest. Seepärast kõneldakse sel juhul maandusimpedantsist.

## Vaata ka
*Maandamine
*Maandur
Potentsiaaliühtlustus

**Potentsiaaliühtlustus** (ingl *electrical bonding*) seisneb elektripaigaldise elektriseadmete pingealdiste osade ja kõrvaliste juhtivate osade omavahelises ühendamises potentsiaaliühtlustusjuhtide kaudu.

Pingealtid osad on niisugused puutevõimalikud metallosad, mis normaalselt pole pingestatud, kuid võivad elektriseadme rikke (nt kereühenduse) korral sattuda võrgupinge alla).

Kõrvalisteks juhtivateks osadeks loetakse pingeühtlustuse vaatekohalt elektripaigaldisse mittekuuluvaid puutevõimalikke juhtivaid osi, mis võivad elektrilist potentsiaali edasi kanda (hoonete metalltarindid, gaasi-, vee-, kütte- jms torustikud, juhtivad põrandad).

Töökindluse huvides tehakse kõik potentsiaaliühtlustusühendused peamaanduslati vahendusel.. Uutes hoonetes ühendatakse maanduslatiga ka nn vundamendimaandur, mis paigutatakse kinnise kontuurina piki hoone perimeetrit.

Seega on potentsiaaliühtlustussüsteem niisugune maandussüsteem, mis hõlmab lisaks elektriseadmete kaitsemaandamisele ka muude hoone juhtivate osade maandamist.

Potentsiaaliühtlustuse nõuetekohasel rakendamisel on kõigi puutevõimalike juhtivate osade potentsiaal ühesugune ja lähedane maa potentsiaalile. Siis ei teki ohtliku puutepinget ka näiteks juhul, kui inimene puudutab korraga veekraani ja elektriboileri metallkesta, mis on isolatsiooni halvenemise tõttu sattunud pinge alla (kui just pole tegemist vahetu kereühendusega, sest sel juhul läbib boileri korpuse kaitsejuhti lühisvool ja kaitselüliti katkestab automaatselt toitevoolu).

Vannitubades ja muudes niisketes ruumides peab olema oma potentsiaaliühtlustus, mis samuti ühendatakse hoone peamaanduslatiga. Sellega ühendatakse muuhulgas ka põrandaküttekaabli ja põranda vahel olev metallvõrk.

Kaitsemaanduse ja kaitsepotentsiaaliühtlustuse juhtide isolatsiooni tunnusvärv on kollakasroheline (vt Kaitsejuht) ja minimaalne ristlõige 2,5&nbsp;mm2.

Hoone potentsiaaliühtlustus kaitseb ühtlasi veevarustussüsteemi metalltorustikku korrosiooni eest, sest potentsiaalide erinevusest tingitud lekkevoolud võiksid kiirendada torustiku korrodeerumist.

Potentsiaaliühtlustussüsteemi ei kasutata mitte ainult ohutuse tagamiseks, vaid ka kaitseks elektromagnethäirete eest, seega elektromagnetilise ühilduvuse saavutamiseks.

## Viited

## Kirjandus
*Endel Risthein. Maandamine ja potentsiaaliühtlustus. Tallinn, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit (EETEL-Expert), 2004, 103 lk
Antonio Isasi-Isasmendi

**José Antonio Isasi-Isasmendi Lasa** (22. märts 1927 Madrid – 28. september 2017 Eivissa) oli hispaania filmilavastaja ja produtsent.

## Lavastatud filme

## Välislingid
*
Junkers G.38

**Junkers G 38** oli Saksamaa lennukiehitusettevõtte Junkers Flugzeugwerk AG neljamootoriline suur reisilennuk. Tervenisti metallkonstruktsiooniga (duralumiinium) lennuki esmalend toimus 1929. aastal.

## Lennutehnilised näitajad (Junkers G.38 1931)

***Meeskond:** 5–7
***Reisijad:** 13-34 (D-2000/D-AZUR) / 34 (D-2500/D-APIS)
***Pikkus:** 23,21 m
***Tiivaulatus:** 44 m
***Kõrgus:** 7,2 m
***Tühimass:** 16 850 kg 
***Täismass:** 24 100 kg
***Maksimaalne lennukaal:** 24 240 kg
***Mootor:** 4 × Junkers L 88a, vedelikjahutusega V-12, 590 kW (800 hj)
***Propeller:** 4 x neljalabaline püsisammuga puitpropeller 
***Maksimaalne kiirus:** 200 km/h
***Tegevusraadius:** 775 km
***Lennulagi:** 3150 m

## Vaata ka

* Junkers
* Tupolev ANT-20
## Viited
Rush (William Singe'i laul)

**"Rush"** on Austraalia laulja, laulukirjutaja ja produtsendi William Singe'i debüütsingel. Selle andis 3. veebruar 2017 välja plaadifirma RCA 

Records. William Singe osales samuti selle loo kirjutamise ja valmimise protsessis. Laulus on kasutatud osi Jennifer Paige'i loost "Crush".

## Taust ja avaldamine
2012. aastal osales Singe telesaate "The X Factor Australia" neljanda hooaja saadetes. Ta esines esmalt sooloartistina, aga kohtunikud otsustasid ta liita Trent Belli, Julian De Vizio, Zach Russelli ja Jayden Sierraga ja nii sai alguse poistebänd The Collective. Vastloodud ansambel sai finaalis kolmanda koha, aga kaks päeva hiljem kirjutasid nad alla juba plaadilepingule Sony Music Australiaga. Aastatel 2012–2015 andis ansambel välja seitse singlit ning ühe stuudioalbumi. 18. veebruaril 2015 teatas William oma lahkumisest, et proovida soolokarjääri.  

Järgmise kaheksateistkümne kuu jooksul laadis ta arvukalt pop- ja R&B-laule oma YouTube'i kanalisse. 29. juuli 2016 teatas ta, et kirjutas alla plaadilepingule RCA Recordsiga. 

Billboardile 2017. aasta veebruaris antud intervjuus selgitas William Singe, et tema mänedžer Julian Petroulas mängis talle Jennifer Paige'i lugu "Crush" ja küsis, mida ta sellest loost arvab. Singe leidis, et loo refrääniga annab midagi eriti ägedat teha. Peagi veetis ta aega koos Petroulase ja Sebastianiga ning hakkas laulu kirjutama. Laulu originaalpealkirja "Crush" muutsid nad ümber, uueks pealkirjaks sai "Rush". William Singe on öelnud loo ja selle valmimise kohta: "See laul oli minu jaoks üsna isiklik, sest kui sa laulu sõnu loed, siis need on üsna sügavamõttelised. Me saime ka ühe seitsmeteistaastase Prantsusmaalt pärit produtsendi, kes meid stuudios aitas. Laulu tegime valmis mõne päevaga, täiustasime seda veidike ning hakkasime videot filmima."
## Muusikavideo
Muusikavideo režissööriks oli Alexander Nikishin ning see ilmus 15. veebruaril 2017.

## Laulud
* **ALLALAADITAV**
# "Rush" – 3:13

## Kohad edetabelites

## Viited
Krasnaja Jaruga rajoon

**Krasnaja Jaruga rajoon** (vene keeles *Краснояружский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Krasnaja Jaruga alev.

Rajoon piirneb põhjas Kurski oblasti Belaja rajooniga, idas Rakitnoje rajooniga, lõunas Graivoroni rajooniga ja läänes Sumõ oblastiga (Ukraina).

Rajooni pindala on 479,2 km². Elanike arv oli 2021. aastal 14 151, 2012. aastal 14 770, 2009. aastal 14 802 ja 2002. aastal 15 128.

Krasnaja Jaruga rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Krasnaja Jaruga alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Reichsgesetzblatt

**Reichsgesetzblatt** (lühend *RGBl.*) oli Saksa Riigi ametlik väljaanne, mis ilmus aastatel 1871–1945. 

1922. aastani andis seda välja Reichsministerium der Justiz (Berliin), seejärel Reichsministerium des Innern.

1. aprillist 1922 avaldati väljaannet kahes osas: Reichsgesetzblatt Teil I. ja Reichsgesetzblatt Teil II. II. osas avaldati rahvusvahelised kokkulepped, riigieelarved ja seadused. Viimased Reichsgesetzblatti väljaanded ilmusid 1945. aasta aprillis: I osa 11. aprillil 1945 ja II osa 5. aprillil 1945 .

Kui ei olnud teisiti trükitud, siis jõustusid avaldatud õigusaktid 14 päeva pärast avaldamist.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Reichsgesetzblatt]] seisuga 30.09.2017.*
Retiarius

***Retiarius*** (mitmus *retiarii*; 'võrguheitja') oli Vana-Rooma kergerelvastusega gladiaator.

*Retiarius* on kergesti äratuntav oma omapärase varustuse järgi: võrk (*rete*), kolmhark (*fuscina* või *tridens*) ja pistoda (*[[pugio]]*), ning kaitsevarustuseks käelaba ja -vart kaitsev *[[manica]]* ja õlakaitse *galerus*. *Galerus* oli tihti võitleja vasakul õlal (sõltus käelisusest), ning kaitses olenevalt mudelist ka kaela, samuti olid *galerus*'ed tihti erinevalt dekoreeritud. *Retiarius* kandis *[[manica]]*'t erinevalt teistest gladiaatoritest tihti vasakul käel, et parema käega sujuvamalt võrku kontrollida. *Retiarius* võitles peaaegu alasti, kandes vaid niudevööd (*[[subligaculum]]*). Ta oli ainsana gladiaatoritest ilma kiivrita ning seetõttu ei saanud ta oma isikut varjata. Samuti ei kasutanud *retiarius* kilpi.

*Retiarius*'ed ilmusid võitlejana Rooma riigi areenidele 1. sajandil pKr, 2. ja 3. sajandil olid nad tavalised võitlejad.

*Retiarius*'e vastaseks oli põhiliselt raskerelvastusega *[[secutor]]*, kes kandis nähtavust piiravat raudkiivrit, suurt kilpi ja lühikest mõõka. Kolmhargiga kiireid torkeid ja petteliigutusi tegeva *retiarius*'e eesmärgiks oli vastase tähelepanu hajutamine, et talle edukalt võrk peale heita, vastane sisse mässida ning kolmhargiga rünnata. Teine taktika oli heita võrk üle kilbi ja see *secutor*'il käest rebida, misjärel vastane oli kaitsetu kolmhargi eest. Kui võrguheide ebaõnnestus ja *retiarius* oli sunnitud võrku tagasi tõmbama, järgnes *secutor*'i kiire rünnak. *Retiarius*'e elu olenes tema osavusest võrguheitmisel, enamasti tuli nende heitluses võitjaks *secutor*. 

## Viited

## Kirjandus

*Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Rakitnoje rajoon

**Rakitnoje rajoon** (vene keeles *Ракитянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rakitnoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Kurski oblasti Belaja rajooniga, kirdes Ivnja rajooniga, idas Jakovlevo rajooniga, lõunas Borissovka rajooniga, edelas Graivoroni rajooniga ja läänes Krasnaja Jaruga rajooniga.

Rajooni pindala on 900,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 144, 2009. aastal 34 297 ja 2002. aastal 35 031.

Rakitnoje rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Proletarski ja Rakitnoje alevite) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Alessia Cara

**Alessia Caracciolo** (sündinud 11. juulil 1996), esinejanimega **Alessia Cara**, on Kanada laulja ja laulukirjutaja. 

Pärast mitmete akustiliste kaverite üleslaadimist oma Youtube'i kanalisse sai ta võimaluse kirjutada alla plaadilepingule Def Jam Recordingsiga. Ta andis välja oma debüütsingli "Here", mis jõudis TOP 5 edetabelisse Ameerikas ning TOP 20 edetabelisse Kanadas. Cara debüütstuudioalbum "Know-It-All" anti välja 2015. Albumi kolmas singel "Scars to Your Beautiful" jõudis 2016. aastal TOP 10-sse Billboard Hot 100 edetabelis. 

Aastal 2017 tegi Cara koostööd Zeddiga laulus "Stay" ja räppar Logicuga singlis "1-800-273-8255". Esimene lugu neist jõudis 7. kohale ja teine 3. kohale Billboard Hot 100 edetabelis ning nendest said Alessia kolmas ja neljas laul, mis on jõudnud Ameerika TOP 10 edetabelitesse.

## Lapsepõlv
Caracciolo sündis Ontario provintsis Bramptonis, kus ta õppis Cardinal Ambrozic Catholic Secondary Schoolis. Alessia on itaallane. Tema isa sündis küll Kanadas, kuid isa vanemad olid pärit Itaaliast; Alessis ema on Itaalia immigrant. Lapsena kirjutas Cara luuletusi ja näitles. Kitarri hakkas mängima kümneaastaselt ja õpetas iseendale, kuidas mängida erinevaid laule. Neljateistaastaselt tegi ta endale YouTube'i konto, kuhu ta postitas oma laulude kavereid. 

## Eeskujud
Cara eeskujud on Lauryn Hill, Amy Winehouse, P!nk, Fergie (The Black Eyed Peas), Drake ja Ed Sheeran. Alessia laulmise ja laulukirjutamise stiili on võrreldud selliste lauljate nagu Lorde, Amy Winehouse, Rihanna ja Norah Jonesi omaga.

## Diskograafia
* "Know-It-All" (2015)

## Vaata ka
* "Stay (Zeddi ja Alessia Cara laul)"
Know-It-All

**"Know-It-All"** on Kanada laulja Alessia Cara debüütstuudioalbum. See anti välja 13. novembril 2015 Def Jam plaadifirma kaudu. See album on järg tema eelmisele EP-le "Four Pink Walls", mis oli mõeldud selle albumi reklaamimiseks.

## Laulud
Secutor

***Secutor*** (mitmus *secutores*; 'jälitaja') oli Vana-Rooma raskerelvastusega gladiaator. 

*Secutor* kui võitlejatüüp kujunes välja 1. sajandi keskpaigas pKr.
 

## Relvastus
Ta kandis kogu pead katvat siledat kiivrit ja suurt nelinurkset puidust kilpi ehk *scutumi*'t. Ta kasutas lisaks lühikesele mõõgale *[[gladius]]* ka pistoda, millega purustas sobival hetkel tagaaetava vastase, *[[retiarius]]*'e võrgu. Mõõka hoidva käe (enamasti parem) turviseks oli tepitud või rauast varrukas. Tal oli üks sääreturvis (enamasti vasakul jalal). *Secutor*'il oli võitlejanimi ning kiiver võimaldas tal anonüümseks jääda. *Secutor* oli spetsiaalselt treenitud võitlema *retiarius*'ega, kelle relvadeks olid võrk, kolmhark ja pistoda.

## Võitlus areenil
*Secutor*'i kiiver oli väikeste silmaavadega, mis piiras nähtavust, lisaks oli raskendatud hingamine ja seetõttu ei saanud kiiresti liikuda. *Secutor* võitles liivastel areenidel paljajalu, sest liiv sandaalides võis olla võitlust saatuslikult segav. Lisaks oli jalgu mööda liiva libistades võimalik saada infot jalgealuse ebatasasuse või ka *retiarius*'e võrgu kohta. Kukkudes oli tal tõenäosus heitluses kaotajaks jääda suur. 
Kolmhargiga kiireid torkeid ja petteliigutusi tegeva *retiarius*'e eesmärgiks oli *secutor*'i tähelepanu hajutamine, et talle edukalt võrk peale heita, vastane sisse mässida ning kolmhargiga rünnata. Teine taktika oli heita võrk üle kilbi ja see *secutor*'il käest rebida, misjärel too oli kaitsetu kolmhargi eest. Juhul kui võrguheide ebaõnnestus ja *retiarius* oli sunnitud võrku tagasi tõmbama, järgnes *secutor*'i kiire rünnak. *Retiarius*'e elu olenes tema osavusest võrguheitmisel, enamasti tuli nende heitluses võitjaks *secutor*.

## Kirjandus
*Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017

## Viited
Aigle

**Aigle** on linn Šveitsis Vaud' kantonis Genfi järve ääres. See on samanimelise ringkonna ja valla keskus.
Aigle ametlik keel on (Šveitsi variatsiooniga) prantsuse keel.
Linnas elas 2016. aastal ligi 10 000 inimest.

## Viited
Four Pink Walls

**"Four Pink Walls"** on Kanada laulja Alessia Cara debüütalbum (EP). Def Jam Recordings andis selle välja 26. augustil 2015.    

Lauludesse on eranditult panustanud ka Alessia, kuid tema debüütalbumil "Know-It-All" domineerivad põhiliselt ansambli Pop & Oak laulusõnad ja produktsioon.   

Album sai kriitikutelt positiivset tagasisidet. Kanada albumite edetabelis tõusis see 11. kohale ja edetabelis Billboard 200 31. kohale. 2015. aasta oktoobri seisuga on Ameerikas seda EP-d müüdud 12 000 eksemplari. Singlist "Here" sai Alessia Cara esimene esiviisiku hitt edetabelis Billboard Hot. 

## Laulud

## Kohad edetabelites

## Välislingid
*YouTube: "Four Pink Walls" (Acoustic) (Live)
Ivnja rajoon

**Ivnja rajoon** (vene keeles *Ивнянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ivnja alev.

Rajoon piirneb põhjas Kurski oblastiga, idas Prohhorovka rajooniga, lõunas Jakovlevo rajooniga ja läänes Rakitnoje rajooniga.

Rajooni pindala on 871,1 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 264, 2009. aastal 23 218 ja 2002. aastal 24 468.

Ivnja rajoonis on 40 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ivnja alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Rahvusvaheline tõlkijate päev

**Rahvusvaheline tõlkijate päev** on 30. septembril.

Selle päeva kinnitas tõlkijate tähtpäevaks Rahvusvaheline Tõlkijate Föderatsioon 1991. aastal ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 2017. aastal. 

30. september on ühtlasi tõlkijate kaitsepühaku püha Hieronymuse mälestuspäev. Eestis korraldab sel päeval tõlkijate üritusi Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon ja Euroopa Komisjoni esindus Eestis. Traditsiooniliselt ilmub 30. septembri paiku ka tõlkijate sektsiooni aastaraamat "Tõlkija hääl".

## Välislingid
Tõlkija hääl
Rush (täpsustus)

***[[Rush (album)|"Rush"]]** on Kanada *[[hard rock]]*'i ansambli **[[Rush]]** 1974. aastal ilmunud debüütalbum.
***[[Rush (telesari)|"Rush"]]** on Austraalia kriminaal-telesari.
***[[Jennifer Rush]]** (28. september 1960) on Ameerika laulja ja laulukirjutaja.
***[[Rush (Zwette kaastegev Molly laul)|"Rush"]]** on Zwette kaastegev Molly 2015. aasta laul.
***[[Rush (William Singe'i laul)|"Rush"]]** on Austraalia laulja William Singe'i debüütsingel (3. veebruar 2017).
***[[Rush (Troye Sivani laul)|"Rush"]]** on Troye Sivani 2023. aasta laul.
Ahrntal

**Ahrntal** (itaalia: *Valle Aurina*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost (*Bozenist*) kirdes, Austria piiri ääres.

## Geograafia

Ahrntal külgneb järgmiste valdadega: Mühlwald, Prettau, Sand in Taufers, Brandberg (Austrias), Finkenberg (Austrias) ja Mayrhofen (Austrias).

### Frazioni

Ahrntali vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Luttach (Lutago), Steinhaus (Cadipietra), St. Jakob (San Giacomo), St. Johann (San Giovanni), St. Peter (San Pietro) ja Weißenbach (Riobianco).

Weißenbach koosneb maalilisest Alpi talumajapidamisest, mis rühmituvad ümber vahutava valge liustikujõe, millest nimigi on tuletatud. Rahvaarvuga umbes 550 asub see kõrgusel 1350 m üle merepinna.

### Topograafia

Põhjast, läänest ja edelast ümbritsevad valda Zillertali Alpid. Nende Alpide peaahelik oru eesotsas moodustab ka piiri Austriaga. Kõige tähtsamate mägede seas on vallas Turnerkamp (3418 m), Hornspitzen, Schwarzenstein (3369 m), Großer Löffler (3379 m), Wollbachspitze (3210 m) ja Napfspitze (3144 m). Ahelikud läänes ja edelas, sealhulgas Speikbodeni massiiv, eraldavad Ahrntali Mühlwaldist Mühlwaldi orus. Kagus on Durrecki Grupp, Venedigeri Grupi alamahelik koos Durrecki (3135 m) ja Hirbernockiga (3010 m), mis moodustavad Sand in Taufersi valla ja selle Rein in Taufersi küla piiri. Suurt osa Durrecki Grupist kaitstakse Rieserferner-Ahrni looduspargi osana.

## Ajalugu

Küla uhkuseks on Püha Jaakobi kirik, mis pärineb 16. sajandist. Kirikus on väärtuslik tiibaltar aastast 1516, mis restaureeriti aastal 1884. Tähelepanu väärivad ka kirikuhoone kaasaegne laiendus ja äsja kordatehtud külgnev kalmistu.

### Koha nimi

Oru nimi ilmus kirjalikesse allikatesse 11. sajandil. *Aurina vallis* on mainitud 1048. aastal, ajavahemikus 1070–1080 ilmus dokumentidesse kujul *Ourin* või *Ouren*.

## Kogukond

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 98,76% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,93% itaalia keelt ja 0,31% ladiini keelt.

## Vaata ka

* Tauferer Ahrntal

## Välislingid

* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Jakovlevo rajoon

**Jakovlevo rajoon** (vene keeles *Яковлевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Stroiteli linn.

Rajoon piirneb põhjas Ivnja rajooniga, kirdes Prohhorovka rajooniga, idas Korotša rajooniga, kagus Belgorodi rajooniga, edelas Borissovka rajooniga ja läänes Rakitnoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1089 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 532, 2009. aastal 55 620 ja 2002. aastal 51 409.

Jakovlevo rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Stroiteli linna ning Tomarovka ja Jakovlevo alevite) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Severski Donets ja Vorskla.

## Viited
Badia (Lõuna-Tirool)

**Badia** (saksa: *Abtei*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis, Põhja-Itaalias. See on üks viiest ladiinikeelsest vallast Badia orus.

Valla pindala on 82 km² ja seal elas 2010. aasta seisuga 3356 inimest.

## Geograafia
### Naabervallad

Badia naabervallad on: Cortina d'Ampezzo, Corvara, Mareo, Livinallongo del Col di Lana, San Martin de Tor, La Val ja Sëlva.

### Frazioni

Badia vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) La Ila (La Villa, Stern), San Ciascian (San Cassiano, St. Kassian) ja Badia ise.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,07% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,17% itaalia keelt ja 1,76%  saksa keelt.

## Vaatamisväärsused
### Loodusalad

Badia on Puez-Geisleri ja Fanes-Sennes-Pragsi looduspargi osa. Selle lähedal on Lagazuoi (2778 m), Conturines (3064 m), La Varela (3055 m), L'Ciaval (Kreuzkofel) (2907 m) ja Gardenaccia (2500 m) mäed.

Palverännukirik Püha Risti kirik, paikneb Püha Josef Freinademetzi sünnikoha lähedal.

## Kultuur
### Märkimisväärsed inimesed

* Micurà de Rü (1789–1847), sündis Rüs, San Cascianis, ladiini keeleteadlane.
* Josef Freinademetz (1852–1908), sündis Oiesis, katoliku pühak ja misjonär Hiinas.

## Majandus

Nagu ka teistes ladiinikeelsetes valdades Lõuna-Tiroolis, on turism kõige tähtsam Badia majandusse panustaja. Umbes 69% rahvastikust töötab teenindussektoris, umbes 21% töötab tootmises ja umbes 10% töötab põllumajanduses, kuid enamik neist peab kõrvalt ka teisi ameteid ja talu.

Osa vallast asub Alta Badias, suusakuurordis Badia oru ülemises otsas, mida ümbritsevad Dolomiitide tipud.

## Transport

Badiasse pääseb Badia oru kaudu St. Lorenzenist Pusteri orus, samuti üle Dolomiitide kurude kaudu, nagu Valparola kuru ja Gardena kuru, mis on läbitavad ainult lumevabadel kuudel.

## Sport
### Maratona dles Dolomites

Iga-aastase ühepäevase seitset mäekuru läbiva Maratona dles Dolomites jalgrattasõidu start toimub igal aastal La Ilas.

## Välislingid
* Valla koduleht (ladiini, itaalia ja saksa keeles)
Prohhorovka rajoon

**Prohhorovka rajoon** (vene keeles *Прохоровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Prohhorovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Kurski oblastiga, kirdes Gubkini rajooniga, kagus Korotša rajooniga, lõunas Jakovlevo rajooniga ja läänes Ivnja rajooniga.

Rajooni pindala on 1378,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 349, 2009. aastal 28 490 ja 2002. aastal 31 847.

Prohhorovka rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Prohhorovka alevi) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Khalid (laulja)

**Khalid Legend Robinson** (sündinud 11. veebruaril 1998), esinejanimega **Khalid**, on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 

Khalidil on leping Right Hand Music Groupi ja RCA Recordsiga. Tema tuntuim laul on "Location", mis jõudis USA edetabelis Billboard Hot 100 16. kohale ja sai plaatinalooks.

## Lapsepõlv
Khalid Robinson sündis 11. veebruaril 1998 Fort Stewartis Georgias. Ta veetis lapsepõlve eri kohtades, sealhulgas Fort Campbellis Kentuckys, Fort Drumis Watertownis New Yorgi osariigis ja kuus aastat Heidelbergis Saksamaal. Selle põhjus oli tema ema Linda Wolfe'i karjäär militaarvaldkonnas. Wolfe töötas tarnetoodete tehnikuna üle kümne aasta ja sai isegi võimaluse laulda USA armee bändis. Khalidi ema ohverdas enda loomingulised unistused, et poega kasvatada. Keskkoolis õppis Khalid muusika ja muusikali süvaklassis. Keskkooli viimasel aastal kolis ta perega El Pasosse Texase osariigis. Khalid lõpetas keskkooli Americas High School 2016. aastal.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid
* American Teen (2017)

### Singlid

### Koostööd

### Edetabelitesse jõudnud mittesinglid

## Auhinnad ja nominatsioonid