open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andres Jüriado

**Andres Jüriado** (13. mai 1938 Luunja vald – 4. veebruar 2003 New York) oli Vabadusraadio – Raadio Vaba Euroopa (RFE&ndash;RL) kauaaegne kaastöötaja.

Lapsena põgenes perega Punaarmee eest Läände. Pärast põgenikelaagris elamist Saksamaal rändas perekond edasi USA-sse.

Ta andis organisatsiooni United Baltic Appeal – Baltic Appeal to the United Nations (BATUN) kaudu panuse sellele, et ÜRO-s arutati inimõiguste rikkumisi Balti riikides. Oli BATUN-i üks peamisi aktiviste ja 32 aastat selle juhatuse liige.

Osales AABS-i (Balti Uurimuste Edendamise Ühing) organiseerimisel, olles 1967–1968 üheks eestlaste esindajaks selle asutavas toimkonnas.

Lõpetas eliitgümnaasiumi New Yorgi Bronxi linnaosas. Mõni aasta pärast raamatukoguteaduses magistrikraadi saamist Columbia ülikooli juures palgati Jüriado Vabadusraadio eestikeelsesse toimetusse ning ta töötas RFE&ndash;RL-i juures ligi 15 aastat.

Jüriado oli ühteaegu boheemlane ja eesti patrioot. Suurte teadmiste ja suurepärase mäluga. Koloriitne tegelane. Sakslased ütleksid "tuntud nagu kirju koer".

Andres Jüriado oli kunagi kohanud Yasser Arafati ÜRO New Yorgi peakorteri liftis. Andresel oli kombeks kõikide inimestega vestelda – nii riigijuhtide kui ka taksojuhtidega. Arafat olla öelnud: "Jah, eestlased, miks ma ei tea. Teine allasurutud rahvas nagu meiegi. Toetan teie vabaduspüüdlusi."

Suuresti tänu Jüriado jõupingutustele ilmus ajalehes The New York Times olulisi kirjutisi Eestis nõukogude ajal toimunud ülekohtu teemal.

Kuigi Jüriado ei elanud kunagi Eestis, käis ta kodumaal mitu korda pärast taasiseseisvumist. Tal olid
arvestatavad teened pagulaste peetud välisvõitluses. Elas valdava osa elust Ameerikas, keeldus aga teiste eestlastega inglise keelt rääkimast, mis paguluses võrsunud ja võrsuvate eesti päritolu inimeste seas muidu küllaltki tavaline oli.

Hüüdnimed: "The Sheik". "professor".

### Hellar Grabbi järelehüüe
Hellar Grabbi kirjutas tema nekroloogis:

"Andrese teadmised olid laialdased nii humanitaar- kui ühiskonnateadustes, millega kaasus terav intellektuaalne uudishimu maailmaprobleemide ja eesti küsimuste vastu ning põhjalik Ameerika sise- ja välispoliitika tundmine. Mees oli nagu loodud Vabadusraadio eestikeelsete saadete New Yorgi toimetaja ja korrespondendi kohale, kuhu ta kutsuti sovetoloog Jaan Pennari poolt... Ta tundis väga hästi kirjandust, eriti draamakirjandust ja teatrit... Kui helistasin pärast Andrese surma Rootsi ta endisele ülemusele, RFE&ndash;RL-i eesti saadete juhatajaks olnud Aleksander Terrasele, et sõbra lahkumist kurta, ütles Terras jutu lõpul: „Ta oli väga hea ajakirjanik! Kui ilmub Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon, siis leiab Andres Jüriado selles kindlasti oma koha."

### Artiklinäide
Jüriado artikkel inglise keeles "Nationalism vs. Socialism in Soviet Estonian Drama" – http://www.lituanus.org/1973/73_2_03.htm
BATUN

**BATUN** ehk **Baltic Appeal to the United Nations** (Balti Apell ÜRO-le) oli 1966. aasta veebruaris New Yorgis Baltimaade noorte pagulaste ühistöös rajatud organisatsioon, mis kandis algul nime **United Baltic Appeal**. 

BATUN andis külma sõja aastail olulise panuse selleks, et ÜRO-s arutataks inimõiguste rikkumist Balti riikides. 

Organisatsioon aitas 1970. aastail tutvustada anastatud Balti riikide 45 kodaniku pöördumist, niinimetatud Balti apelli, ning korraldas istumisstreigi ajalehe New York Times hoone sissekäigu ees tänaval ja trepikojas, mille tulemusel hakkas ajaleht pöörama enam tähelepanu anastatud Balti riikides toimuvale.
Vastupaavst

**Vastupaavst** (ladina keeles *antipapa*) on isik, kes on kas valitud või seatud parajasti ametis oleva paavsti vastu kui konkureeriv katoliku kiriku pea. Tema "tiitel" on suhteline, sest osa kiriku liikmeid võib pidada teda õigeks paavstiks. Ajalooliselt on tiitel määratletud selle järgi, milline kahest või enamast paavstist saavutas laiema tunnustuse ja milline (või millised) mitte.

Ajaloos seati vastupaavste ametisse mitmel põhjusel. Esimesed vastupaavstid valiti protestiks kiriku ametliku poliitika vastu kiriku sees olevate skismaatiliste vähemusgruppide poolt, sageli tekkis ka küsimusi, kumb paavstidest on õige ja kumb vale ning et paavstivalimiste kord oli suhteliselt segane, siis võisid teatud huvigrupid peaaegu alati ametis oleva paavsti kohta väita, et too on tegelikult ebaõiglaselt ametisse saanud ehk tegelikult valepaavst ning lasta valida omaenda kandidaadi, kes enamasti siiski vastupaavsti tiitliga ajalukku läks.

Alates 10. sajandist nimetasid oma soosikuid paavsti ametisse ka Saksa-Rooma keisrid. Otto III näiteks nimetas esialgu paavstiks oma nõo, seejärel aga õpetaja. Need paavstid saavutasid kiriku keskvõimu nõrkuse tõttu ka üldtunnustuse. Ent kui paavstlus tugevnes, siis muutusid vastupaavstid keisri ja paavsti vahelises võitluses poliitiliseks relvaks. Keiser ja tema liitlased toetasid vastupaavsti, kuid enamasti ei olnud sellest kuigivõrd abi ning pärast seda, kui keiser ja paavst olid ära leppinud, pidid vastupaavstid niikuinii oma ametist loobuma. Esimesena määras vastupaavsti ametisse keiser Heinrich IV, seda tegid ka mitu tema järglast, ka näiteks Friedrich Barbarossa, Friedrich II ja viimasena keiser Ludwig IV 14. sajandil.

Paavsti ja vastupaavsti oli eriti keerukas eristada aga 15. sajandi alguses, mil Euroopa oli lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti. Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse nimetati Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema.

Viimaseks ajalooliseks vastupaavstiks oli aga Felix V, kes valiti Baseli kirikukogul 1439. aastal ning pani oma ameti maha 1449. aastal.

Vaatamata sellele, et ametlik kirikupoliitika süüdistas vastupaavste kui skismaatikuid erinevates surmapattudes või vähemasti ebaväärikas käitumises, olid need süüdistused enamasti alusetud ning paavstide-vastupaavstide vastuolud olid seotud peamiselt kas kirikusisese või sekulaarse ja sakraalse võimuvõitlusega.

20. sajandil on vastupaavstideks nimetatud mitu katoliku sekti juhti, kuid nende mõju on äärmiselt väike, võrreldes ajalooliste vastupaavstidega. 

## Vaata ka
*Vastupaavstide loend
*Paavst
*Investituuritüli
Suitsupääsuke

**Suitsupääsuke** (*Hirundo rustica*) on pääsulaste sugukonda kuuluv väike rändlind.

## Rahvussümbol
Suitsupääsuke on Eesti ja Sloveenia rahvuslind ning oli aastatel 1962–1964 ka Austria rahvuslind.

Suitsupääsuke valiti 26. novembril 1962 Tartus Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogia­sektsiooni koosolekul Eesti rahvuslinnuks.

Suitsupääsukest on kujutatud Eesti 500-kroonise tagaküljel ja Sloveenia 2-tolarise mündi reversil.

## Süstemaatika
Suitsupääsukese ladinakeelne nimi (*Hirundo rustica*) pärineb Karl von Linné 1758. aasta teosest "Systema Naturae". *Hirundo* tähendab ladina keeles 'pääsukest', *rusticus* aga 'küla-', 'lihtne'.

Eristatakse kuut alamliiki suitsupääsukesi. Neli neist on obligatoorsed rändlinnud, kelle talvitusalad jäävad lõunapoolkerale, ulatudes kuni Kesk-Argentinani, Lõuna-Aafrikasse ja Põhja-Austraaliasse. Alamliigid:
**Hirundo rustica rustica*
**H. r. transitiva*
**H. r. savignii*
**H. r. gutturalis*
**H. r. tytleri*
**H. r. erythrogaster*

## Välimus
Suitsupääsukesel on pikk harkis saba. Kehapikkus on 19–22 cm. Sulestik on ülalpool sinkjasmust, metalse läikega, kõhupool on valge (mõnel alamliigil ka punakas). Iseloomulikuks tunnuseks on roostepunane laup ja kurgualune.

Sügiseste juveniilsete lindude äärmised tüürsuled on üksnes umbes 1 cm pikkused ja suguküpsetest lindudest heledamad, nende laup ja kurgualune on roostepunakas, puguvööt aga hallikaspruun.

Suitsupääsukest võib segi ajada roostepääsukesega. Viimasel on küll silmatorkav valge päranipuala, samuti on nende häälitsemine erinev.

## Levila ja ränne
Suitsupääsuke on kõige suurema levilaga pääsulane. Ta on levinud haudelind Euroopas, Aasias, Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerikas. Euroopa ja Aasia isendid talvituvad Lõuna-Aafrikas, Lõuna-Aasias ja Austraalias, Põhja-Ameerika isendid Lõuna-Ameerikas.

Enne sügisrännakut koonduvad nad suurtesse parvedesse, veetes aja veekogude roostike, soode jt piirkondades, kus leidub palju suuri lendavaid putukaid. Eestist alustavad enamasti lahkumist augustist, viimased oktoobris; enamik lendab Aafrikasse, vähemik talvitub Lõuna-Hispaania ja Lõuna-Portugali aladel.

Eestis hinnatakse suitsupääsukese arvukust 100 000 – 200 000 paarile.

## Pesitsemine
Suitsupääsuke eelistab pesapaiga valikul kultuurmaastikke. Ta ehitab mudast, savist ja rohukõrtest pesa hoone räästa alla, vähese inimasustusega piirkondades ka kaljude külge. Kurnas on 4–7 muna. Mõlemad vanemad toidavad poegi. Pojad lahkuvad pesast umbes 3 nädala vanuselt.

Suitsupääsukese toiduks on suured lendavad putukad, keda ta õhust püüab.

## Häälitsemine
Suitsupääsukese kutsehüüd on "vidiit-vidiit", laul on enamasti kiire ja pikk, meenutades vidinat.

## Vaata ka
*Eesti rahvusloom

## Viited

## Välislingid

* 

*Värvuliste laulud portaalis Loodusheli
*Suitsupääsukesel täitus 50 aastat rahvuslinnuna, ERR, 26. november 2012
Christopher Franke

**Christopher Franke** (sündinud 6. aprillil 1953 Berliinis) on saksa muusik.

Ta oli 1970. aastast Saksa elektroonilise muusika ansambli Tangerine Dream liige koos Edgar Froese ja Peter Baumanniga.  

Algul mängis ta ansamblis löökriistu, hiljem aga süntesaatoreid.  

1988. aastal lahkus Franke bändist ja asutas plaadifirma Sonic Images. 1991. aastal kolis ta USAsse, et kirjutada filmimuusikat. 

Franke on kirjutanud ka ulmeseriaali "Babylon 5" muusika.
Jeffrey Sinclair

**Jeffrey Sinclair** on väljamõeldud tegelaskuju USA ulmetelesarjas "Babylon 5". Sinclairi osa mängib Michael O'Hare.

Jeffrey David Sinclair sündis 3. mail 2218. aastal Marsi koloonias. Sinclairi isa oli Maa Alliansi sõjaväe piloot, kes osales Balose lahingus, mis oli Dilgari sissetungi viimane kokkupõrge.

## Karjäär

2237. aastal astus Sinclair Maa sõjaväkke. Õppides sõjakoolis, kohtus ta Catherine Sakaiga, ning neil oli armusuhe. Pärast aastast kooselu läks paar lahku. Nad kohtusid siiski episoodiliselt 2258. aastani, mil kihlusid. 2259. aastal, täites Vahtidelt saadud ülesannet, jäi Sakai teadmata kadunuks.

2240. aastal sai Sinclairist kosmosehävitaja piloot. Vähem kui aasta pärast ülendati ta eskadroni ülemaks. Ta võttis osa lahingust Joonel, mis oli Maa-Minbari sõja viimane võitlus. Lahingu käigus hävitasid Minbari lahingulaevad tema juhitud eskadroni täielikult. Sinclairi hävitaja lasti sõelapõhjaks, kuid püsis siiski koos. Sinclair üritas rammida üht Minbari ristlejat. Tema katse ebaõnnestus, sest minbarid otsustasid ta elusalt kinni võtta.
Järgnenud ööpäeva jooksul toimunu jäi Sinclairile pikka aega saladuseks, ning teda kimbutas mälukaotus. Üllatuslikult otsustasid minbarid aga seejärel alla anda ja sõja lõpetada, ehkki võitsid Joone lahingu ja oleksid võinud Maa hävitada. Miks minbarid sellise ootamatu otsuse tegid ja mis toimus Sinclairiga vangistuse ajal, selgub sarja "Babylon 5" sündmuste käigus.

Kui valmis Babylon 5 kosmosejaam, kooskõlastas Maa selle komandöri valiku Minbariga ning Sinclair oli nimekirjas ainus, kellega minbarid nõustusid. Sinclair asus jaama juhtima 2257. aastal. Tema esimene suurem katsumus oli intsident Vorloni suursaadik Koshiga, mis peaaegu oleks talle koha maksnud. Sellest juhtumist räägib sarja "Babylon 5" avaosa "The Gathering".

2258. aastal, sarja esimesel hooajal, on Sinclair jaama komandör, ning esineb kõigis osades.

2259. aasta jaanuaris nimetatakse Jeffrey Sinclair Maa Alliansi suursaadikuks Minbarile, ning Babylon 5 komandöriks saab kapten John Sheridan. Seriaali edasistes sündmustes mängib Sinclair olulist osa ühe Minbari iidse ettekuulutuse täitumises.
Bonaire

**Bonaire** on 288&nbsp;km² suurune saar Kariibi meres Venezuela ranniku lähedal. Saare halduskeskus on Kralendijk.

Saar kuulus aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi koosseisus oleva Hollandi Antillide koosseisu. Alates 10. oktoobrist 2010 moodustab Bonaire Saba ja Sint Eustatiusega kõrval ühe kolmest Hollandi eriomavalitsusest (*bijzondere gemeente*) Kariibi Madalmaades.

2019. aasta alguses elas saarel 20 104 inimest.

Saar on kolmest ABC saarest väikseim.

Saare esimesed elanikud olid Caiquetio indiaanlased, kes saabusid Bonairele tänapäeva Venezuela territooriumilt umbes 1000. aasta paiku. Esimeste eurooplastena maabusid saarel Alonso de Ojeda ja Amerigo Vespucci 1499. aastal.

Bonaire saarest vahetult läänes asub ka Klein Bonaire (tõlkes Väike Bonaire), mille pindala on 6&nbsp;km² ja kus inimesi ei ela.

## Viited

## Välislingid
Saba saar

**Saba** on saar Kariibi meres Tuulepealsete saarte rühmas. Saar moodustab ühe kolmest Hollandi eriomavalitsusest (*bijzondere gemeente*) Kariibi Madalmaades. Selle halduskeskus on The Bottom. Saare pindala on 13 km&sup2; ja elanike arv 1933 (2020).

Suurema osa saarest moodustab kustunud vulkaan Mount Scenery (888 m), mis on Madalmaade Kuningriigi kõrgeim punkt.

2010. aastani kuulus Saba Hollandi Antillide koosseisu.

Saarel on 1963. aastal valminud Juancho E. Yrausquini lennujaam, kus on maailma lühim (u 400 m) kaubanduslik lennurada. Saarele saab lennata vaid Sint Maartenis asuvast Printsess Juliana rahvusvahelisest lennujaamast.

Esimene lennuk maandus saarel 1959. aasta 9. veebruaril Saint-Barthélemyst. Lennuki Dornier Do-27 piloot oli Rémy de Haenen.

Saarel väljastatakse kohalikku ajalehte Saba Herald.

## Viited
Duke Nukem 3D

**"Duke Nukem 3D"** on 3D Realmsi väljatöötatud FPS-mäng, mille avalikustas 29. jaanuaril 1996 Apogee Software.

## Välislingid
* Ametlik Duke Nukem 3D koduleht
* Duke Nukem 3D : Full Powa
Mitmikmängu lingid:
* Rancidmeat's Duke Nukem 3D Windows port and multiplayer support (Duke3d_w32)
* JonoF's Duke Nukem 3D Windows/Linux port (JFDuke3D)
* EDuke32 (32-bitise Windowsi ja *nixi Duke Nukem 3D port)
* Interneti klient/server
FPS-mäng

:*Märksõna FPS suunab siia; see võib tähendada ka mõõtühikut – [[kaadrit sekundis]] (inglise frames per second)*

**Esmaisikuline tulistamismäng** ehk **FPS-mäng** (lühend ingliskeelsest fraasist *first-person shooter*, otsetõlge: 'esimeses isikus tulistamismäng') on 3D-tulistamismäng, kus mängija näeb mängu peategelase silmade läbi ehk minavormis.

## Vaata ka
* BioShock
* Garry's Mod

## Viited
AMSN

**aMSN** on avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline MSN Messengeri kloon, mis on loodud Linuxi kasutajatele Windowsi kasutajatega suhtlemiseks ning mida lastakse välja GPL litsentsi all. aMSN töötab peale Linuxi ka Windowsil ja Mac OS Xil.

Lühendit aMSN on tõlgendatud kas *Alvaro's Messenger* (projekti mänedžeri Alvaro J. Iradier Muro järgi) või *Another MSN messenger clone*. 

aMSN installimisprogramm ja kasutajaliides on seadistatavad ka eestikeelseks (vaikimisi keel on inglise keel) ning eestindamata osi kasutajaliideses on vähe.

## Vaata ka
* emesene
* MSN Messenger

## Välislingid
* aMSN ametlik koduleht
Cube (mäng)

**"Cube"** on vabavaraline avatud lähtekoodiga "Quake'i"-sarnane FPS-mäng, mis töötab Windowsis, Linuxis, FreeBSD-s ja Mac OS X-is ja isegi Pocket PCl-s koos 3D-kiirendiga. Ta kasutab OpenGLi ja SDLi. "Cube'i" saab mängida üksinda ja võrgus.

## Välislingid
* Ametlik "Cube'i" koduleht
* http://strlen.com/sauerbraten/
Michael O'Hare

**Michael O'Hare** (6. mai 1952 Chicago – 28. september 2012) oli USA näitleja, tuntud eeskätt Jeffrey Sinclairi rolli täitjana ulmetelesarjas "Babylon 5".

O'Hare esines mitmes teatrilavastuses New Yorgi piirkonnas. 1992. aastal valiti ta täitma ühte pearolli (komandör Jeffrey Sinclair) ulmesarjas "Babylon 5". O'Hare jäi aga sellesse telesarja vaid esimeseks hooajaks. Tema lahkumise põhjuste kohta liikus erinevaid kuulujutte, kuid lahkuminek oli sõbralik ning toimus O'Hare vastastikusel kokkuleppel seriaali produtsentidega, sealhulgas J. Michael Straczynskiga. Hiljem pöördus O'Hare korraks veel sarja tagasi.

## Välislingid
*Michael O'Hare IMDB andmebaasis
Onyx

**Onyx** on *[[hardcore hip-hop|hardcore]]* hiphopi bänd New Yorgist. 

Bändi lõid 1989. aastal Fredro Starr, Sonee Sezaa ja Bid DS. Hiljem lisandus gruppi Sticky Fingaz (Starri nõbu).

## Albumid
**Bacdafucup**
*välja antud: 30. märtsil 1993
*koht R&B/hiphopi edetabelis – 8.
*singlid: "Throw Ya Gunz","Blac Vagina Finda","Bacdafucup","Slam","Da Nex Niguz","Shifftee","Bichasniguz"
**
**All We Got Iz Us**
*välja antud: 24. oktoobril 1995
*koht R&B/hiphopi edetabelis – 2.
*singlid: "Last Dayz","All We Got Iz Us","Live Niguz","Walk in New York"

**Shut 'Em Down**
*välja antud: 2. juunil 1998
*koht R&B/hiphopi edetabelis – 3.
*singlid: "Shut 'Em Down","Raze It Up","The Worst","React","Broke Willies","Shut 'Em Down (Remix)"

**Bacdafucup Part II**
*välja antud: 9. juulil 2002
*koht R&B/hiphopi edetabelis – 11.
*singlid:"Slam Harder","Hold Up","Big Trucks","Bring 'Em Out Dead"

**Triggernometry**
*välja antud: 12. augustil 2003
*koht R&B/hiphopi edetabelis – 66.

**Cold Case Files: Murda Investigation**
*välja antud: 19. augustil 2008
*singlid:

**Black Rock'''
*tuleb 2009
*singel: Never Going Back

## Välislingid
* Ametlik ONYX-i koduleht
Mena Suvari

**Mena Suvari** (*Mena Adrienne Süvari*; sündinud 13. veebruaril 1979 Rhode Islandis Newportis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, modell ja moedisainer.

Mena isa oli eestlane Ando Süvari, ema osaliselt Kreeka päritolu Candice (Thompson). Tal on kolm vanemat venda.

Mena Suvari alustas karjääri 13-aastaselt modellina reklaamides osaledes. Ta töötas viis aastat modellina New Yorgis asuvas agentuuris Wilhelmina Models. Samal ajal mängis ta mitmes telesarjas kõrvalosi. Hiljem kolis ta California osariiki, kus lõpetas 1997. aastal Burbankis asuva Providence'i keskkooli (Provience High School).

Oma filmidebüüdi tegi ta aastal 1997 filmis "Nowhere". Läbimurde tuntud Hollywoodi näitlejate hulka tõid talle 1999. aastal linastunud filmid "Kuum pirukas" ja "Tabamatu ilu".

Aprillis 2021 sündis tal poeg.

## Filmid

* 1997 "Suudle tüdrukuid" – Coty Pierce
* 1997 "Nowhere" – Zoe
* 1997 "Snide and Prejudice" – Geli Raubal
* 1998 "Slums of Beverly Hills" – Rachel Hoffman
* 1999 "Tabamatu ilu" – Angela Hayes
* 1999 "Kuum pirukas" – Heather
* 1999 "Atomic Train" – Grace Seger
* 1999 "" – Lisa Parker
* 2000 "Ameerika süütus" – Katrina Bartalotti
* 2000 "Luuser" – Dora Diamond
* 2001 "Kuum pirukas 2" – Heather
* 2001 "Magus ja mõru" – Kansas Hill
* 2001 "Musketär" – Francesca bon Ansau
* 2002 "Sonny" – Carol
* 2002 "Pilves" – Cookie
* 2004 "Standing Still" – Lana
* 2004 "Trauma" – Charlotte
* 2005 "Beauty Shop" – Joanne
* 2005 "Domino" – Kimmie
* 2005 "Edmond" – Whore
* 2005 "Jutud käivad" – Annie Huttinger
* 2006 "Caffeine" – Vanessa
* 2006 "Dangerous Parking" – Kirstin
* 2006 "The Dog Problem" – Jules
* 2007 "Brooklyni seadused" – Ellen
* 2007 "Stuck" – Brandi Boski
* 2008 "Day of the Dead" – Sarah Cross
* 2008 "The Mysteries of Pittsburgh" – Phlox Lombardi
* 2008 "Eedeni aed" – Catherine Bourne
* 2010 "You May Not Kiss the Bride" – Tonya
* 2010 "No Surrender" – Amelia Davis	
* 2011 "Restitution" – Heather
* 2012 "American Reunion" – Heather
* 2012 "The Knot" – Sarah	
* 2014 "Don't Blink" – Tracy	
* 2015 "Badge of Honor" – Jessica Dawson	
* 2016 "I'll Be Home For Christmas" – Jackie Foster

## Telesarjad
* 1995 "Boy Meets World" – Laura
* 1996 "Boy Meets World" – Hilary
* 1996 "Kiirabihaigla" – Laura-Lee Armitage
* 1996 "High Incident" – Jill Marsh
* 1996 "Minor Adjustments" – Emily
* 1997 "413 Hope St." – Crystal
* 1997 "Chicago Hope" – Ivy Moore
* 1999 "Atomic Train" – Grace Seger
* 2001 "Saturday Night Live" – saatejuht
* 2004 "Mulla all" – Edie

## Viited

## Välislingid

* 
* MenaSuvarifan.com (*inglise keeles*)
* *[http://www.ekspress.ee/Arhiiv/2000/12/Aosa/Elu2.html 80aastane isa: "Mena on mu viimane hitt!"]*. Eesti Ekspress, 23. mai 2000.
* Maailmakuulsa näitlejanna pöördumine Jüri Ratase poole: keelake karusloomafarmid!
Kraad

***Celsiuse kraadi** käsitleb artikkel **[[Celsiuse skaala]]**; kraadi tähis on °
***Ülikooli** lõpetamisel saadavat kraadi käsitleb artikkel **[[teaduslik kraad]]**
***[[Kraad (geomeetria)|Kraad]]** on nurga ja kaare mõõtühik
***[[Kraad (alkohol)|Kraad]]** on joogi alkoholisisalduse mõõtühik
Murom

**Murom** (vene *Муром*) on linn Venemaa Vladimiri oblastis, Oka jõe vasakul kaldal.
Geograafilised koordinaadid on 55°34' N, 42°02' E.

9. sajandil oli linn idaslaavlaste idapoolseim asula soome-ugri rahva muromate maal. Esmamainitud Nestori kroonikas 862. aasta kohal. 1097. aastast oli Muromi-Rjazani vürstiriigi pealinn. 15. sajandil liideti Moskva vürstiriigiga.

Elanike arv 2020. aasta alguses oli 106 984, 2005. aastal oli 123 600.

## Sõpruslinnad
*  Most, Tšehhi
*  Babrujsk, Valgevene

## Muromist pärit inimesi
* Vladimir Zworykin, vene päritolu USA leiutaja, keda sageli nimetatakse televisiooni leiutajaks
* Nikita (Dobronravoff), teoloog, jutlustaja ning publitsist
* Aleksei Prokurorov, vene murdmaasuusataja ja treener
* Nikolai Kormašov, Eesti maalikunstnik

## Viited
Bakalaureus

**Bakalaureus** on akadeemiline kraad, mis saadakse kolmeaastase (mõnikord nelja-aastase) õppekava läbimisel kõrgkoolis.

**Bakalaureuseõpe** on akadeemilise õppe esimene aste, mille kestel üliõpilane süvendab oma üldhariduslikku baasi, omandab eriala alusteadmisi ja -oskusi ning magistriõppeks ja töö alustamiseks vajalikke teadmisi ja oskusi. Bakalaureuseõpe lõpeb bakalaureuseeksami sooritamise või bakalaureusetöö kaitsmisega.

Eesti bakalaureuseõppes moodustab bakalaureuseeksam või bakalaureusetöö õppekavas määratud õppe mahust vähemalt kolm ainepunkti, Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel vähemalt viis ainepunkti.

Bakalaureuseõppe nominaalkestus on 3–4 aastat ja õppekavas määratud õppe maht 120–160 ainepunkti. Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel on õppekavas määratud õppe maht 180–240 ainepunkti. Bakalaureuseõppe lõpetanud isik võib jätkata õpinguid magistriõppes; isikud, kes on omandanud bakalaureusekraadi enne 1. septembrit 2002, võivad jätkata õpinguid ka otse doktoriõppes, sest vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele on "vana" bakalaureusekraad võrdväärne magistrikraadiga.

## Ajalugu
Juunis 1999 võeti Euroopa Liidus vastu Bologna deklaratsioon, mille eesmärk oli kujundada Euroopa ühtne kõrgharidusruum, muutes kõrgharidussüsteemid läbipaistvaks ja ühilduvaks. Protsessi lõpptähtaeg oli aasta 2010. Selle süsteemi raames pakuti välja ka kõrghariduse süsteem 3+2, kus bakalaureuseõpet lühendati kolmele aastale. Uued liikmesriigid, nende hulgas ka Eesti, reformisid oma kõrgharidussüsteemi vastavalt deklaratsioonile, vanad liikmesriigid jäid äraootavale seiskohale. Eestis lõpetas esimene lend 3-aastase bakalaureuse 2005. aasta kevadel. Bologna deklaratsioon näeb ette, et 3+2-süsteemis jätkab õpinguid magistriõppes 2/3 bakalaureuseõppe lõpetanutest. Eesti seda punkti täitnud ei ole.

Seoses uue 3+2 süsteemiga võrdsustati 4–6-aastane bakalaureus (õppekavadelt, mis akrediteeriti enne 1. septembrit 2002), samuti Eesti NSV-s saadud kõrgharidus magistriõppe lõpetanute omaga.

## Bakalaureusekraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid
* haridusteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Education; BA;
* humanitaarteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Humanities; BA;
* sotsiaalteaduse bakalaureus – Bachelor of Arts in Social Sciences; BA;
* loodusteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Natural Sciences; BSc;
* tehnikateaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Engineering; BSc;
* põllumajandusteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Agriculture; BSc;
* terviseteaduse bakalaureus – Bachelor of Science in Health Sciences; BSc. 

## Viited

## Välislingid
* Haridusseadus
* Ülikooliseadus
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kõrgharidusstandard
*Valitsuse määrus
* Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri
*    Bachelor in Europe
* Toomas Alatalu: Bakalaureus pole veel kõrgharidus // Delfi, 15. juuli 2010 
* Bakalaureus on mõttetu aja- ja raharaisk
Samara

**Samara** (varasem eestikeelne nimekuju *Samaara*) on linn Venemaal, Samara oblasti keskus.

Samara asub Volga jõe ääres. Rahvaarvult Venemaa kuues linn, asutatud 1586. aastal. Aastatel 1935–1991 kandis Nõukogude riigitegelase Valerian Kuibõševi järgi nime *Kuibõšev*. II maailmasõja ajal 1941. aasta oktoobrist kuni 1943. aasta suveni oli Kuibõšev NSV Liidu ajutine pealinn ning sinna evakueeriti valitsus ja välissaatkonnad.

## Ajalugu
Samara on ametlikult asutatud 1586. aastal, kui senisest asulast sai sobiv paik Kesk-Volgal kaubavahetuseks. Varasemad teated asulatest Samara jõe kaldalt sellest regioonist pärinevad alates 8. sajandist.

Samara linnaelanike arv püsis madal, peamiselt tegutsesid kohalikud kalastamise ning kaubalastimisega. 19. sajandi algusest linna elanike arv hakkas kasvama ning 1911 a lõpus alustas tegevust sõjatööstuse ettevõte (sütikutehas). 19. sajandi lõpuks elas Samaras 150 000 inimest.

Nõukogude ajal sai Samarast kõige tähtsam linn Volga keskregioonis. Nõukogude ajal oli see kinnine linn, kus jätkas tegutsemist sõjatööstus, aga ka kosmosetööstus. Kõik nõukogude kosmosesüstikud, mis kosmosesse saadeti, valmisid Samaras. Linn on tänini Venemaal kosmosearengu süda.

1941. aasta 15. oktoobril koliti Samarasse Venemaa pealinn, sest see jäi rindejoonest kaugemale. Nõukogude Venemaa riigiametnikele ehitati üle linna töö- ja eluhooneid, nende hulgas tänapäevani kõige tähtsam linna vaatamisväärsus – Stalini punker.

Linn arenes jõudsalt ka pärast II maailmasõja lõppu ning Nõukogude perioodi lõpuks oli linnas üle 1,2 miljoni elaniku. 1990. aastate alguses läksid militaartehnikat tootvad ettevõtted pankrotti ning linn on pidanud end ümber struktureerima. Suurimad tööandjad on tänapäeval selles piirkonnas tegutsevad energia- ja naftarafineerimisettevõtted.

2018. aastal oli Samara üks Venemaa linnu, kus toimusid jalgpalli maailmameistrivõistluste mängud.

## Sport
Samaras tegutseb jalgpalliklubi Samara Krõlja Sovetov.

## Viited

## Välislingid
*Samara koduleht
Omsk

**Omsk** (vene Омск) on linn Venemaal, Omski oblasti keskus. Asub Siberis, kohas, kus Omi jõgi suubub Irtõši jõkke. Geograafilised koordinaadid on 54°58' N, 73°23' E. Omsk on tähtis raudteesõlm Siberi raudteel. 

2024. aasta seisuga on Omsk elanike arvult Venemaa 13. linn ja Siberi föderaalringkonna kolmas linn. Rahvaarv oli 2017. aastal 1 178 400 elanikku, 2024. aasta seisuga on see vähenenud 1 105 000 elanikuni.

## Ajalugu
Omsk on asutatud 1716. aastal, linnaõigused sai 1782. aastal.

## Kliima
Omskis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −16,9 °С (Omski külmarekord on −45,5 °С (veebruar 1931)). Juuli keskmine õhutemperatuur on +19,6 °С (maksimaalne +40,4 °С). Aasta keskmine sademete hulk on 400&nbsp;mm.

## Metroo

1980. aastate lõpus käidi välja metroo rajamise kava, kuid see jäi soiku rahapuuduse tõttu. Olukord muutus 2000. aastatel, kui hakati ehitama esimest metrooliini, mis pidi valmima 2016. aastal. 2017. aasta seisuga on valmis vaid üks metroojaam, mida kasutatakse esialgu jalakäijate tunnelina.

## Sõpruslinnad
*  Púchov, Slovakkia
*  Karlovy Vary, Tšehhi
*  Kaifeng, Hiina
*  Jinju, Lõuna-Korea
*  Petropavl, Kasahstan
*  Pavlodar, Kasahstan
*  Novosibirsk, Venemaa
*  Kaliningrad, Venemaa
*  Tšeljabinsk, Venemaa
*  Milwaukee, USA

## Pildid

Pilt:Omsk Vrubel Museum.jpg|Mihhail Vrubeli järgi nimetatud kunstimuuseum
Pilt:Hram v Omske.jpg|Omski katedraal
Pilt:Omsk Lenin street.jpg|Lenini tänav
Pilt:Omsk Drama Theatre.jpg|Omski draamateater


## Vaata ka
*Rahvuslik debüütfilmide festival Dviženije

## Viited

## Välislingid

* Омск. Официальный портал Администрации города Омска
* Энциклопедия Омска
** Том 1. Омск: От прошлого к настоящему
** Том 2. Хронограф Омска. 1716–2008 годы
** Том 3. Омск в лицах 
* Omsk: Historical Review
Kuibõšev (Novosibirski oblast)

**Kuibõšev** on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Kuibõševi rajooni keskus. Asub Omi jõe kaldal, 315&nbsp;km kaugusel Novosibirskist.

## Ajalugu
Aastal 1722 rajati kindlustus **Kainski Pass** (Каинский Пас) Barabinski tatarlaste kaitseks kalmõkkide ja kirgiiside rünnakute eest. Kindlustuse juurde tekkinud agul viidi 1772 üle praeguse linna kohale. Aastal 1782 sai asula linnaõigused ning nime **Kainsk** (Каинск).

Aastal 1935 nimetati linn Valerian Kuibõševi auks ümber Kuibõševiks.

## Välislingid
*http://kainsk.my1.ru/
Bruce Boxleitner

**Bruce William Boxleitner** (sündinud 12. mail 1950 Illinoisi osariigis) on USA filminäitleja. Tuntud on ta eeskätt rollidega teleseriaalides "The Macahans", "Scarecrow and Mrs. King" ja "Babylon 5".

"Scarecrow and Mrs. Kingis" kehastas Boxleitner külma sõja aegset USA salaagenti Lee Stetsonit hüüdnimega Scarecrow ehk Hernehirmutis. Seriaal jooksis USA CBS-i telekanalil aastail 1983–1987. "Babylon 5-s" mängis Boxleitner kapten John Sheridani, Babylon 5 kosmosejaama komandöri. Pisirolle on tal olnud veel mitmes telesarjas, näiteks sarjas "She Spies".

Boxleitner on mänginud ka kinofilmides: "Mängur" ("The Gambler", 1980) ja ühes esimeses arvuti abil valminud ulmefilmis "Tron" (1982).

Boxleitner on abielus näitleja Melissa Gilbertiga, neil on poeg. Tal on kaks poega eelmisest abielust endise näitleja Kathryn Holcombiga.

2003. aastal valiti Boxleitner USA Rahvusliku Kosmoseühingu (*National Space Society*) juhatusse; kosmoseühing on kosmoseuurimist ja vastavat haridust toetav kolmanda sektori organisatsioon, mille asutas Wernher von Braun.

## Välislingid

* Bruce Boxleitner IMDB andmebaasis
* ingliskeelne fännisait
Gorno-Altaisk

**Gorno-Altaisk** (vene *Горно-Алтайск*) on linn Venemaal, Lõuna-Siberis, Altai Vabariigi pealinn ja ainuke linn. Geograafilised koordinaadid on 51°57′ N, 85°58′ E.

Linnas on lennujaam, ülikool ja teater.

## Ajalugu
1830. aastal saabunud vene misjonärid leidsid tänapäeva linna asukohast väikese **Ulala** küla. 

1922. aastast oli Oiroodi autonoomse oblasti keskus. 

1928. aastal sai Ulala linnaõigused ja 1932 nimetati linn ümber **Oirot-Tura**ks (vene/altai *Ойрот-Тура* "Oiroodi linn"). 

1948. aastal muudeti koos oblasti nimega ka selle keskuse nime (Gorno-Altaisk).

## Elanikkond

## Välislingid

*http://www.gornoaltaysk.ru/
Olsztyn

**Olsztyn** on maakonnaõigustega linn Kirde-Poolas Łyna jõe ääres, 200 km kaugusel Varssavist ja 180 km kaugusel Gdańskist. See on Warmia-Masuuria vojevoodkonna halduskeskus ja suurim linn. 

Olsztyn kuulub Koperniku linnade föderatsiooni.

Linna maa-alal asub 13 järve ja 10,50 km² suurune metsamassiiv, mis on suuremalt jaolt kaitse alla võetud.

## Ajalugu

Saksa ordu vallutas Olsztyni praeguse ala 1280. aastal preislastevastase ristisõja käigus, mille Friedrich II kuulutas välja juba aastal 1226. 1346. aastal raiusid sakslased praeguse linna kohal metsa maha ja hakkasid 1347. aastal ehitama kindlust ordurüütlite kaitseks. See valmis aastal 1397. Kindlus on saanud nime Łyna jõe saksakeelse nime Alle järgi ja seda on esimest korda mainitud 1348. aastal Allensteini nime all. Linnaõigused sai Olsztyn 31. oktoobril 1353.

14. sajandil ehitati sinna silmapaistev gooti stiilis Püha Jakobuse kirik (poola keeles Kościół św. Jakuba Apostoła).

Aastal 1463 vallutasid linna Poola väed. Toruńi rahulepinguga (1466) läks linn koos Warmia piirkonnaga Poolale. 

1519.–1521. aasta sõja ajal juhtis linna kaitsvaid vägesid Fromborki kanoonik, Toruńist pärit astronoom Mikołaj Kopernik.

1655. aastal okupeerisid linna uputuse ajal rootslased. Nad põletasid Olsztyni 1708. aastal maha. 

1710. aastal tabas Olsztyni muhkkatku- ja kooleraepideemia, mille tulemusena surid peaaegu kõik linlased.

1772. aastal läks linn Preisimaa valdusse.

1873. aastal avati Olsztynis raudteeühendus Toruńiga.

Esimeses maailmasõjas hõivasid linna 1914. aastal Vene väed.

1920. aastal korraldati rahvahääletus küsimuses, kas kuuluda Poola või Saksamaa alla. Linlased valisid Saksamaa.

22. jaanuaril 1945 hõivas linna Punaarmee ja põletas selle maha. Sakslased pidid linnast lahkuma. Alates 2. augustist 1945 kuulub linn Poolale.

## Arhitektuur

Olsztynis on säilinud vanalinn, kus on esindatud põhiliselt gooti stiil, barokk ja renessanss.

Linnas on planetaarium ja observatoorium. Viimane ehitati 1897. aastal ümber 143 meetri kõrgusele mäele rajatud veetornist.

360 meetri kõrgune Olsztyni telemast valmis aastal 1978. Pärast 8. augustit 1991, mil varises kokku Varssavi raadiomast, on see Poola kõrgeim ehitis.

## Viited

## Välislingid

* Olsztyni koduleht *(poola, inglise, saksa ja vene keeles)*
* Olsztyni pildid *(poola keeles)*
Volgasakslaste ANSV

**Volgasakslaste ANSV** oli haldusüksus Vene NFSV-s aastatel 1924&ndash;1941. Moodustati 1918–1924 eksisteerinud Volgasakslaste Töörahva Kommuunist. 

Hõlmas volgasakslaste kompaktsed asualad Volga jõe kaldal. 

Volgasakslaste ANSV likvideeriti 28. augustil 1941 Stalini käsul ja volgasakslased küüditati Kasahstani. Vabariigi ala liideti Saratovi oblastiga.

## Ajalugu
Sakslaste organiseeritud ümberasumine Saksamaalt Venemaale toimus 18. sajandil, kui saksa päritolu Venemaa keisrinna Katariina II soovis asustada Venemaa keskosa kohalikku põllumajandust edendavate asunikega. 1763. aasta 22. juulil andis keisrinna Katariina II välja manifesti, milles kutsus välismaalasi asuma elama Venemaale Volga jõe ääres asuvatele asustamata maa-aladele. Ümberasumise soodustamiseks kuulutas keisrinna välja asunikele järgmised soodustused: 
*tasuta transport Venemaale;
*õigus asuda elama kohalikest eraldatud kolooniatena;
*tasuta maa ja vajadusel maksuvaba laenu andmine elamise loomiseks;
*usuvabadus ning õigus ehitada oma kirikuid, millest tulenes ka õigus rajada oma koole;
*kohalik omavalitsus;
*vabastus sõjaväe- ja riigiteenistusest;
*õigus lahkuda Venemaalt igal ajal;
*ülaltoodud vabadused olid ka garanteeritud asunike järglastele alatiseks.

Asunike Venemaale kutsumine langes kokku Euroopas ja Saksamaa vürstiriike laastanud Seitsmeaastase sõja lõpuga, mil toimus sakslaste emigratsioon ka Ameerikasse. 

Esimesed saksakeelsete asunike kolooniad moodustusid Volga jõe ääres aastatel 1764–1767. Vene-Türgi sõja tulemusena vallutas Venemaa territooriumid Ukrainas ja Mustast merest põhja pool, kuhu samuti asustati asunikke. Sama kordus Krimmi poolsaare ja Bessaraabia hõivamisel, kuhu suunati saabuvaid koloniste. Uutesse piirkondadesse elama asuvatele kolonistidele avaldas 1803. aastal kutse elama asumiseks ka Katariina II pojapoeg keiser Aleksander I, kuid kolonistidele seati täiendavaid nõudeid, et vältida nn õnneotsijate saabumist Venemaale. Asunikelt nõuti 1804. aastast täiendavate tingimustena, mis piirasid Katariina II esmaseid lubadusi: asunikud pidid omama vara või majapidamiskraami vähemalt 300 kuldna väärtuses, omama käsitöö- või põllumajandusoskusi ning olema perekonnainimesed. Üksikuid inimesi vastu ei võetud.  

19. sajandi teisel poolel keiser Aleksander II poolt alustatud venestamispoliitika tulemusel tühistati 1871. aastal saksa asunikele antud eriõigused. Kolonistide õigused ja kohustused võrdsustati kohalike talupoegadega. 1874. aastal hakati ka saksa päritolu koloniste Venemaa keisririigi sõjaväkke värbama. Pärast lubaduste rikkumist Venemaa keisri poolt siirdus osa volgasakslasi Ameerikasse, kuid osa jäi Venemaale ning leppisid kujunenud olukorraga.

1914. aastal alanud Esimeses maailmasõjas osalesid volgasakslased mobiliseerituina Venemaa keisririigi sõjaväes sõjategevuses, kuid osa volgasakslasi deporteeriti ka kaugetesse Siberi piirkondadesse.
1941. aastal alanud Teise maailmasõja alguses deporteeriti volgasakslased ÜK(b)P KK poolt 2. augustil vastu võetud dekreedi alusel 28. augustil 1941 Kasahstani (vt ka "Küüditamised Nõukogude Liidus").

## Rahvastik

**ANSV rahvuslik koosseis 1939. aastal**
Poolus

**Geograafiline poolus** on kujuteldav punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub tema pinnaga.

Geograafilisi poolusi on kaks &ndash; põhjapoolus ja lõunapoolus. Poolused asuvad ekvaatorist 90° kaugusel teine teisel pool ekvaatorit. Seega on geograafiliste pooluste koordinaatideks vastavalt 90° N ja 90° S.

Põhjapoolusele jõudis esimesena 1908. aastal Frederick Cook või 1909. aastal Robert Peary ja lõunapoolusele 1911. aastal Roald Amundsen.

## Vaata ka
*Maa magnetpoolus
Rabenemine

**Rabenemine** ehk **füüsikaline murenemine** (inglise *physical weathering*) on kivimite mehaaniline väiksemaiks osadeks lagunemine. 

Rabenemine koos porsumise ehk keemilise murenemisega moodustab murenemise. Kuigi rabenemist ja porsumist mõistetena eristatakse, toimuvad need protsessid käsikäes, kusjuures rabenemine on porsumisest palju vähem oluline kivimeid murendav tegur. 

Rabenemine võib toimuda, kui näiteks kivimite pragudes külmub vesi või  kasvavad soolakristallid.

## Vaata ka
*Porsumine
*Murenemine
Attila

**Attila** (gooti keeles tähendab isakest, saksa Etzel, vanapõhja Atli või Atle, kutsutud ka **Jumala vitsaks**; umbes 406–453) oli hunnide hõimuliidu juht 434–453 (algul koos vend Bledaga, aastast 445, pärast venna tapmist, üksi). 

Resideeris Pannoonias (praegune Ungari). Laiendas hunnide hõimuliitu Volgast ja Kaukaasiast Reinini ja Taanist Doonauni. 

451. aastal tungisid hunnid Galliasse, Attila sai Katalaunia lahingus Aetiuse juhitud roomlaste ja germaanlaste liiduväelt lüüa (seda vaid lääneroomlaste jutu järgi ). 

452. aastal laastas Attila Itaaliat, kust lahkus pärast paavst Leo I käest suure lunaraha saamist (samal ajal laastas Itaaliat näljahäda). 

Attila suri ootamatult aasta hiljem, kui ta veetis pulmaööd germaani vürsti tütre Ildikoga. Tema surma täpsemad asjaolud pole teada. Pärast tema surma hunnide liit lagunes (454). Kuna karismaatilist juhti enam polnud, siis asusid endised liitlased hunnide vastu.

## Viited

## Kirjandus
* Patrick Howarth, “Attila, hunnide kuningas. Inimene ja müüt”. Inglise keelest tõlkinud Epp Tamm, Olion, Tallinn 2000
* Felix Dahn, “Attila” (ajalooline romaan rahvaste rändamise ajast). Saksa keelest tõlkinud Uno Liivaku. Monokkel, Tallinn 2005 
* Lev Gumiljov, "Euraasia rütmid" (tõlketa eesti keelde)
Oos

**Oos** ehk **vallseljak** on pikk, kitsas ja järsunõlvaline positiivne pinnavorm, mis on moodustunud liustikualuste surveliste sulamisvete poolt transporditud setteist. Ooside rühma nimetatakse **oosistikuks** (ka **oosistuks**, ka **oosisüsteemiks**).

Oosid koosnevad valdavalt segakihilisest liivast ning kruusast. Pikkus võib ulatuda mõnesajast meetrist mitme kilomeetrini. Maailma pikimad oosid, koos katkestuskohtadega, on üle 500 km pikkused. Ooside kõrgus on aga vahemikus 3–200 meetrit.

Oose tekitavad liustikujõed tekivad peamiselt siis, kui liustik taganeb ehk sulamine liustiku jalamil ületab tema edasiliikumiskiiruse. Liustikualuste "jõgede" vesi on peallasuva liustiku raskuse tõttu surveline. Seetõttu on ka setted suurema terasuurusega, sest kiire voolu tõttu viiakse moreeni peenemad koostisosad &ndash; savi ja aleuriit – veevoolu poolt kaasa.

Oosid on tavalised pinnavormid ka Eestis.

## Vaata ka
*künnis
*liustikujõesete
*mõhn
*seljak
*voor
Hunnid

**Hunnid** olid Sise-Aasiast pärit karjakasvatajate rändhõimud. Arvatakse, et hunnid olid mongoliidid ja kõnelesid turgi keelte hulka kuuluvat keelt.

## Ajalugu
Hunne on esimest korda mainitud Hiina Zhou dünastia ajastu allikais 3. sajandil eKr. Nende algne asuala oli praeguses Põhja-Hiinas. Rahvaarvult polnud hunne rohkem kui 300 000. Antropoloogiliste tunnuste poolest erinesid hunnid hiinlastest (kroonika mainib, et hunnid olid suuremate ninadega). Kuigi arvuliselt oli hunne vähe, on nende mõju maailma ajaloole olnud suur.

2. sajandil, pärast kaotust hiinlastele ja mongolite esivanematele, jagunesid hunnid neljaks.
*Esimene haru liitus mongolite hõimudega. 
*Teine haru läks tagasi itta oma algsele kodumaale Huangtse jõe äärde, kus nad asusid hiinlaste teenistusse. 
*Kolmas haru liikus Tarbagatai ja Sauri mägedesse, kust hiljem edasi liikudes vallutasid nad Kesk-Aasia. Arvatakse, et Afganistani mägedes elab siiani nende järglasi. 
*Neljas, Euroopale tuntud haru rändas aastateks 155–158 läände Uurali jõe piirkonda (Kaspia merest põhjas). Sel ajal mainitakse ka nende mongoliidset päritolu. 

## Invasioon Euroopasse
Arvatavasti assimileerusid ümbritsevad europiidid järgnevate sajandite jooksul hunnidega. Sellest harust on kreeklastel järgmised märkmed alles 360. aastast pKr, kui algas hunni-alaani sõda, mis lõppes 370. aastal hunnide võiduga. Põhja-Kaukaasias elanud alaanide poolel oli võimas gootide riik (goodid asustasid 2. sajandist Sküütiat, Daakiat ja Pannooniat), kelle alistatud rahvad liitusid hunnidega ning olid nende seas Attila surmani.

Kreeklaste kirja pandud legend räägib, kuidas hunnid läksid ratsaväega ühe hirve jälgedes üle Kertši väina Krimmi ning sattusid sealt Doni jõe ääres ootavate gootide selja taha. Sellega oli hunnide strateegiline võit saavutatud ja tulevased liitlased tagatud. 375. aastal põgenesid läänegoodid hunnide ja nende liitlaste eest üle Doonau Ida-Roomasse. Idagoodid liitusid hunnidega.

Aastal 400 ilmusid hunnid Pannooniasse. Täielikult asus enamik hunne Pannooniasse pärast 412. aastat. Hunnide hiilgeaeg oli Attila valitsusajal (434–453), kui nende võimuliit valitses Mustast merest Reini jõeni ulatuvat maa-ala. 451. aastal ületasid nad Reini ja tungisid Gallias Orléansini. Lääne-Roomaga peetud Katalaunia lahing jäi viiki. Aasta hiljem rüüstasid hunnid Põhja-Itaaliat ja hävitasid Aquileia. Arvatakse, et hunnide retked olid ka üheks Veneetsia linna tekkimise põhjuseks.

454. aastal, aasta pärast Attila surma, hõimuliit lagunes. Osa hunne hukkus sõdades, osa rändas itta ja segunes Ida-Euroopa stepirahvastega. Hunnide riigi territooriumi vallutasid sinna tunginud madjarid.

## Hunnide valitsejad
*415–422: Bendegúz 
*422–434 
*434–453: Attila

## Vaata ka
* Hunnide impeerium
* Hunnide kunst

## Välislingid
* Kujutis hunnide asualadest 200 aastat eKr
* Uuring: Attila ja hunnid polnudki arutud metslased, nagu Rooma allikad kirjutavad
Moreen

**Moreen** on sorteerumata liustikusete.

Moreen koosneb liivast, aleuriidist, savist, kruusast, veeristest ja rahnudest ehk kõikvõimalikus suuruses purdosakestest. Moreen on materjal, mis on liustiku liikudes kaasa haaratud ja sulades maha jäetud.

Moreen on Eestis väga laialt levinud sete. Suurem osa Eesti muldadest põhineb moreenil.

On juhtunud, et liustik ületab maagisoone ja võtab endaga kaasa maagitükke. Pärast liustiku sulamist satuvad need maagitükid moreeni hulka. Niimoodi on maailmas avastatud maakide, sealhulgas teemante sisaldava kimberliidi sooni.

## Vaata ka
*kaldamoreen ehk servamoreen
*keskmoreen
*külgmoreen 
*otsamoreen
*pinnamoreen
*põhimoreen
Kukkekivi

**Kukkekivi** (inglise *dropstone*) on kivi merepõhja ühtlaselt peeneteralistes setetes.  

Kukkekivid on merepõhja sattunud enamasti sulavatest jäämägedest, aga ka merepinnal hulpivaist puujuurtest, mis kannavad endaga mulda ja väikeseid kive.
Karstumine

**Karstumine** (inglise *karstification*) on kivimite lahustumine liikuva põhjavee murendava toime tõttu.

Liikuva põhjavee toimel murenevad peamiselt karbonaatkivimid. Näiteks lubjakivi, mis koosneb kaltsiidist (kaltsiumkarbonaat), aga ka näiteks kips (hüdraatunud kaltsiumsulfaat).

Põhjavesi, mis on pärit atmosfäärist, on happeline, sest vees on lahustunud atmosfääris leiduvat süsinikdioksiidi, mis moodustab süsihappe. Süsihape aga lahustab kaltsiiti ja seega ka näiteks lubjakivi.

Kivimite lahustumise tagajärjel tekivad maa-alused koopad, nende sissevarisemisel aga mitmesugused negatiivsed pinnavormid, mida kokku nimetatakse karstiks.

Karst on levinud nähtus ka Põhja-Eestis Ordoviitsiumi lubjakivide avamusalal.
Gaas

**Gaas** on aine agregaatolek, milles osakesed (aatomid ja molekulid) liiguvad vabalt, olemata püsivas vastastikmõjus aine teiste osakestega.

Gaasilises olekus on aine kõrgemal energiatasemel kui vedelas või tahkes olekus. Gaasi jahutamisel ta kondenseerub ehk muutub vedelikuks. Vedeliku edasisel jahutamisel toimub kristallisatsioon ehk aine muutub tahkiseks. Gaasi temperatuuri olulisel tõstmisel omandavad tema koostises olevad osakesed elektrilaengu ehk ioniseeruvad – gaasist saab plasma.

Gaasilises olekus on molekulid ja aatomid vabad. Ainsaks nendevaheliseks vastastikmõjuks on juhuslikud kokkupõrked. Osakesed liiguvad vabalt suvalises suunas. Gaas on aine korrastamata olek.

Olulisemad gaasi iseloomustavad suurused on temperatuur, rõhk ja ruumala. Samadel tingimustel täidab võrdne kogus ükskõik millist gaasi võrdse ruumala. Näiteks normaaltingimustel (temperatuur 0&nbsp;°C, rõhk 1 atm) on ühe mooli gaasi ruumala 22,4 liitrit.

Gaas on homogeenne. Kui segada kahte erinevat gaasi, siis nad segunevad difusiooni teel nii, et igas ruumipunktis oleks nende suhe ühesugune. Gaas, nagu vedelikki, voolab ja võtab teda mahutava anuma kuju. Erinevalt vedelikust ei hõiva gaas kindlat ruumala, vaid paisub võimaluse korral lõputult.

## Vaata ka
*Aerodünaamika
*Gaasidünaamika

## Välislingid
Fenokristall

**Fenokristall** on tardkivimi koostises olev mineraalitera, mis on kivimi põhimassi moodustavatest teradest oluliselt suurem.

Fenokristalle sisaldavat kivimit nimetatakse porfüüriliseks.

Fenokristalle sisaldavad tihti näiteks vulkaanilised kivimid. Sel juhul on fenokristallid kristalliseerunud Maa sisemuses, ümbritsev peeneteraline põhimass on aga moodustunud maapinnal või selle lähedal, kus jahtumine on olnud oluliselt kiirem.

Fenokristalli analoogi moondekivimeis nimetatakse porfüroblastiks.

Termini "fenokristall" võttis kasutusele ameerika petroloog Joseph Paxson Iddings.
EMule

**eMule** on vabavaraline avatud lähtekoodiga P2P-failijagamise programm, mis kasutab eDonkey võrku. 

eMule töötab Windowsil, kuigi tema koodibaas paneb aluse Linuxi kliendile xMule ja mitmeplatvormilisele aMule'ile.

## Välislingid
*eMule-i koduleht
*eMule Mods
*eMule'i tutvustus
*Skinnid eMule'ile
*eMule'i moodid
Lissabon

**Lissabon** on Portugali pealinn. Asub Atlandi ookeani rannikul, Tejo jõe suudmes. 

## Ajalugu
Lissabon on üks maailma vanimaid linnu  ja Euroopa vanimalt teine ​​pealinn ( Ateena järel ). Portugali pealinnaks sai 1255. aastal.

Antiikajal oli linna asukohas kreeklaste asundus. 205 eKr rajati sinna roomlaste linn **Olisipo**. 48 eKr sai **Felicitas Julia** (Julius Caesari järgi) nime all linnaõigused ja linnast sai Lusitaania provintsi keskus. 719. aastal vallutasid linna maurid. 1147. aastal vallutasid kristlased linna tagasi.

1256. aastal kolis kuningas Alfons III oma residentsi Coimbrast Lissaboni.

Portugali vanim ülikool asutati aastal 1290. 

9. sajandil valmis 2277 m pikkune São Jorge rippsild Tejol.  16. sajandil Belémi kindlus.

16. sajandi alguses oli Lissabon umbes 350 000 elanikuga maailma suurim linn.

1. novembril 1755 tabas linna tugev maavärin (hinnanguliselt 8,7–9,0 magnituudi), mis hävitas 2/3 linnast ja nõudis kuni 60 000 ohvrit. 

1959. aastal avati linnas metroo.

## Sport
Linna spordiklubid SL Benfica ja Lissaboni Sporting on tuntud oma jalgpalliklubi poolest.

## Majandus
Lissaboni piirkond on Portugali üks jõukamaid. See produtseerib 45% Portugali SKP-st. 2007. aastal oli SKP ühe elaniku kohta Lissabonis 26 100 eurot.


Jerónimos April 2009-4.jpg|Hieronymuse klooster
Lisbon Praça do Comércio BW 2018-10-03 13-33-44 s.jpg|Rua Augusta 
Se de Lisboa Frente.JPG|Lissaboni katedraal
Torre Belém April 2009-4a.jpg|Belémi torn
Tram 28 Lisbon Portuguese.jpg|Tramm 28 Chiadole


## Vaata ka
*Lissaboni leping
*Benfica
*TAP Portugal
*Lissaboni Portela lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Lissaboni linnavalitsuse veebileht (portugali keeles)
Cardiff

**Cardiff** (kõmri *Caerdydd*) on Walesi pealinn ja suurim linn. Asub Bristoli lahe ääres, Walesi kaguosas.

Cardiff tekkis 1093. aastal normannide rajatud kindluse ümber ja oli 19. sajandi alguseni väikelinn. Koos tööstuse ja sadama arenguga hakkas linn kasvama. 1905. aastal sai Cardiff linnaõigused (*city*). 1955. aastal kuulutati Walesi pealinnaks. Cardiffi sadam Tiger Bay oli üks maailma suurimaid sadamaid ja mõnda aega maailma tähtsaim kivisöesadam.

Cardiffis asuvad Walesi rahvusassamblee, Millenniumi staadion, normannide rajatud Cardiffi kindlus ja Castell Cochi kindlus.

## Viited

## Välislingid
* Linnavalitsuse koduleht