Grammatilised seosed

**Grammatilised seosed** on lause
moodustajate vahelised tingitusseosed. Lause moodustajad on lauses üksteisega
grammatiliselt seotud. Neid seoseid nimetatakse grammatilisteks seepärast, et
neid vormistavad grammatilised vahendid, s.o  
* abisõnad: sidesõnad ja kaassõnad;
* muutetunnused: käändsõnade käändelõpud (arvu- ja käändetunnused), tegusõnade pöördelõpud (arvu-, isiku-, aja-, kõneviisi- ja tegumoetunnused).
Grammatilised seosed on väga olulised, sest just need seosed muudavad lause arusaadavaks ja ühtseks tervikuks.

Grammatilised seosed on 
* rinnastus- ehk koordinatsiooniseos,
* alistus- ehk subordinatsiooniseos.

## Rinnastusseos
**[[Rinnastus]]** ehk **[[Rinnastus|koordinatsioon]]** ühendab süntaktiliselt võrdväärseid vahetuid moodustajaid – sõnavorme, fraase või osalauseid. See tähendab, et rinnastatud moodustajad
* on seotud näiteks sidesõnaga vm sidendiga või asuvad lauses kõrvuti;
* täidavad lauses samu süntaktilisi ülesandeid – tegemist on samade lauseliikmetega;
* vastavad samale küsimusele. 
Nt *Õues on *'lumi*** ([[Alus (keeleteadus)|alus]]) ''ja'' ***jää*** ([[Alus (keeleteadus)|alus]]).

***Kohvi keetmine*** ([[Alus (keeleteadus)|alus]]'') ja '''koogi küpsetamine''' (''[[Alus (keeleteadus)|alus]]'') käis kähku''.

''Poest osteti '''saia*** (sihitis) *ja *'moosi** (''[[sihitis]]).

''Noormees on **tark*** ([[määrus]])'','' ''aga '''laisk''' (''[[määrus]])''.''

==Alistusseos==
'''[[Alistus]]''' ehk [[Alistus|'''subordinatsioon''']] on põhiline ja seejuures komplitseeritum grammatiline seos moodustajate vahel. See on ühe moodustaja sõltuvus teisest moodustajast.
Alistavat moodustajat nimetatakse põhjaks, alistuvat laiendiks. Alistus on ennekõike sisuline sõltuvus, mis seisneb sisulistes piirangutes (valikukitsendustes) võimalikule laiendile. Alistatav sõna iseloomustab ja täpsustab alistajat.

Alistusseost on kahesugust: 
* [[ühildumine]] ehk [[Ühildumine|kongruents]] on selline alistus, et põhja (alistaja) [[grammatiline tähendus]] ja/või [[grammatiline vorm]] määrab laiendi (alistuja) sama tüüpi grammatilise vormi. Nad ühilduvad ka käändes ja arvus, nt ''magus ''(põhi) ***komm** ''(laiend)'', magusa kommi, magusa**ks** komm**iks** jne''; ''armsa**tele** las**tele***, ''hea'''ks''' peremehe'''ks'''.''
* [[Rektsioon|sõltumine]] ehk [[rektsioon]] on selline alistus, et põhja (alistaja) [[leksikaalne tähendus]] ja kuju (vahel ka grammatiline tähendus) määrab laiendi grammatilise tähenduse või selle, missugune [[kaassõna]] [[käändsõna]]ga seostub, nt ''heitis ''(põhi) ''diivani'''le''' ''(laiend)'',''' '''tõusis diivani'''l''t***;* *tahab maga**da***, *hakkab sõit**ma.*** *Koolmeister sõitis **mööda*** ([[kaassõna]]) ***kruusateed*** ([[käändsõna]]) *ja peatudes pani jalgratta **seina*** ([[käändsõna]]) ***äärde*** ([[kaassõna]]) *toetuma.*

Varem on grammatiliste seoste hulka loetud ka [[predikatsioon]]. Predikatsioon on aluse ja
öeldise vastastikune seos – ühtpidi sõltumine, teistpidi ühildumine, nt *Kauplus* ([[Alus (keeleteadus)|alus]]) *tutvustas* ([[öeldis]]) *oma klientidele uusi tooteid. Poiss* ([[Alus (keeleteadus)|alus]]) *sõitis (*[[öeldis]]) *jalgrattaga järve äärde.**

== Kirjandus ==
* **Erelt, Mati 2013.** [http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/handle/10062/34069/erelt.indd.pdf?sequence=1 Eesti keele lauseõpetus: Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikool].**'