open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eugenio Mena

**Eugenio Esteban Mena Reveco** (sündinud 18. juulil 1988 Viña del Maris) on Tšiili jalgpallur, Kaitsja (jalgpall)kaitsja. Ta mängib Argentina klubis Racing.

Mena alustas klubikarjääri 2008. aastal kodumaa klubis Santiago Wanderers. 2010. aastal liitus ta teise Tšiili kõrgliiga klubiga, Club Universidad de Chile. Ta tuli sellega kolmel korral Tšiili meistriks. Lisaks võideti 2011. aastal Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlused Copa Sudamericana ja hooajal 2012–2013 Tšiili karikas.

2013. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Santos. Pärast seda mängis on ta mänginud veel mitmes Brasiilia kõrgliiga klubis, liitudes viimasena 2018. aasta jaanuaris Bahiaga.  2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Argentina kõrgliiga klubiga Racing.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi 7. septembril 2010 mängus Ukraina vastu.

Esimese värava lõi ta 21. märtsil 2012 sõprusmängus Peruu jalgpallikoondis vastu.

Ta on kuulunud Tšiili koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal, 2016. aastal Copa América Centenariol ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Saavutused
;Universidad de Chile
*Primera División (3): 2011-Apertura, 2011-Clausura, 2012-Apertura
*Copa Sudamericana (1): 2011
*Copa Chile (1): 2012–13

## Viited
Uno Pohrt

**Uno Pohrt** (31. jaanuar 1873 Kuramaa – 31. mai 1927 Viljandi) oli eesti insener ja ettevõtja.

Uno Pohrt õppis Miitavi (Jelgava) reaalkoolis, mille järel töötas Kõpus Luisenhütte masinavabrikus õpilase-praktikandina. Seejärel õppis Charlottenburgi tehnikainstituudis (tänapäeval Berliini Tehnikaülikool), mille lõpetas inseneri kutsega. 

Töötas Jekaterinoslavi ja Marinopoli vabrikutes insenerina. 1900. aastal naasis Luisenhütte vabrikusse ja töötas seal juhatajana kuni 1903. aastani. Ehitas Viljandisse Kantrekülla Uno Pohrti masinavabriku, mis alustas tööd 1904. aastal. 1910. aastal konstrueeris Pohrti propelleriga mootorsaani, mis tol ajal suurt vastukaja leidis.

1919. aastal tabas Pohrti halvatus, millest ta aegamööda taastus ja jätkas vabriku juhtimist. 1927. aastal tabas teda järgmine halvatus, mille tagajärjel Pohrt suri. 

## Vaata ka
* Uno Pohrti masinavabrik

## Viited

## Välislingid
* Insener Pohrti seninägematu aerosaan. Sakala, 22. märts 2011
Spordi Arbitraažikohus

**Spordi Arbitraažikohus** (prantsuse keeles *Tribunal arbitral du sport*; lühend **TAS**; inglise keeles *Court of Arbitration for Sport*; lühend **CAS**) on rahvusvaheline arbitraažikohus vaidluste lahendamiseks spordi valdkonnas. Peakorter asub Lausanne'is.

Spordiarbitraažikohtu loomise eestvedaja oli Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch. 1984. aastal kinnitas ROK loodava kohtu põhikirja.
Uno Pohrti masinavabrik

**Uno Pohrti masinavabrik** oli masinaid tootev vabrik Viljandis Kantrekülas.

Vabriku asutas 1904. aastal (teistel andmetel 1905. aastal) insener Uno Pohrt, kes juhtis seda kuni oma surmani.
Osa vabriku algsest sisustusest pärines 1903. aastal mahapõlenud Kõpu "Luisenhütte" vabrikust, kus Pohrt tehnilise juhatajana töötas.
Pärast Pohrti surma 1927. aastal läks ettevõte tema pärijate kätte, sattus raskustesse, pankrotistus 1934. aastal ja likvideeriti 1937. aastal.

Vabrik tegeles peamiselt põllumajandustehnika tootmisega, valmistati saeveskite sisustust, lokomobiile, rehepeksumasinaid jms. Vabrikus valmis 1911. aastal esimene isesõitja lokomobiil Venemaa Keisririigis, samuti mootorsaan, mis oli maailmas esimeste hulgas.

## Viited
Viimane koolikell

**Viimane koolikell** (vene keeles последний звонок) on abiturientide sündmus, mida enamasti peetakse 25. mail. Sündmus on levinud Venemaa ja teiste Ida-Euroopa riikide keskkoolides. Sündmus toimub pärast õppetöö lõppu ja enne lõpueksameid.

## Vaata ka
*koolikell
Epp

**Epp** on eesti naisenimi. Varem on see olnud kasutusel ka mehenimena.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Epp 655 naisel. Epp oli populaarsuselt 269. naisenimi. Epp oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 55). Kõige populaarsem oli eesnimi Epp vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,79.

Epu nimepäev on 13. oktoober.

## Nime kandjaid
*Epp Alatalu
*Epp Annus
*Epp Eespäev, näitleja
*Epp Haabsaar, poliitik ja kohtunik
*Epp Hansberg
*Epp Kaidu, lavastaja ja näitleja
*Epp Kubu
*Epp Kärsin
*Epp Lauk
*Epp Maria Kokamägi
*Epp Mikkal
*Epp Mäe, maadleja
*Epp Ojamaa
*Epp Petrone, ajakirjanik ja kirjastaja
*Epp Preem
*Epp Saar, näitleja, lavastaja ja teatrijuht
*Epp Siimo
*Epp Tamm, keeleteadlane ja tõlkija

## Viited
Andrew Feustel

**Andrew Jay Feustel**  (sündinud 25. augustil 1965) on Ameerika Ühendriikide geofüüsik ja endine NASA astronaut. 

Ta valiti astronaudiks juulis 2000 ja tema esimene missioon oli STS-125, mis startis mais 2009. See oli  Hubble'i kosmoseteleskoobi viimane hooldusmissioon ning Feustel käis missiooni raames kolm korda avakosmoses. Tema teine missioon oli STS-134, mis oli Space Shuttle'i programmi eelviimane missioon. Feustel valiti 55./56. ekspeditsiooni liikmeks ja ta oli kuni oktoobrini 2018 Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.

Feustel lahkus NASAst juulis 2023.

## Viited
Jefferson (jalgpallur)

**Jefferson de Oliveira Galvão** (enam tuntud lihtsalt nime all **Jefferson**; sündinud 2. jaanuaril 1983 São Vicentes) on Brasiilia endine jalgpallur, väravavaht.

Jefferson alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiro. Aastatel 2003–2005 oli ta laenul teises Brasiilia klubis, Botafogos. Aastad 2005–2009 mängis ta Türgi kõrgliiga klubides Trabzonspor ja Konyaspor.

2009. aasta augustis naasis ta Botafogosse. Ta tuli klubiga kolmel hooajal Rio de Janeiro osariigi meistriks ning valiti hooaegadel 2011 ja 2014 Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Ta lõpetas karjääri 2018. aasta novembris.

Ta on Botafogo üks legende, kes on mänginud klubi meeskonnas enam kui 450 ametlikus mängus. Temast enam mänge on Botafogo meeskonnas pidanud ainult Brasiilia 20. sajandi jalgpalli suurlegendid Nílton Santos ja Garrincha.

## Koondisekarjäär
2003. aastal tuli ta Brasiilia alla 20-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta kaheksa aastat hiljem, 14. septembril 2011 mängus Argentina vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Cruzeiro
*Copa Sul-Minas: 2001, 2002
*Supercampeonato Mineiro: 2002
;Botafogo
*Campeonato Carioca: 2010, 2013, 2018
*Taça Guanabara: 2010, 2013, 2015
*Taça Rio: 2010, 2012, 2013
*Campeonato Brasileiro Série B: 2015

## Viited
Maie

**Maie** on eesti naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Maie 3580 naisel. Maie oli populaarsuselt 26. naisenimi. Maie oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Maie vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 155,90.

Maie nimepäev on 2. mai.

## Nime kandjaid
*Maie Kalda, kirjandusteadlane
*Maie Orav, rahvatantsujuht ja tantsupedagoog
*Maie Pihlamägi, ajaloolane
*Maie Raukas, keemik
*Maie Remmel, bioloog
*Maie Rooneem, sisearhitekt
*Maie Tuulik, kasvatusteadlane
*Maie Vikat, kasvatusteadlane ja muusikapedagoog

## Viited
Koolikell

**Koolikell** on kell õppetunni alguse ja lõpu teatamiseks koolis. Koolikella antav märguanne erineb kooliti. See võib olla näiteks sireen, elektroonse kella helin, kellamäng, lühike muusikapala. Koolides, kus õpivad erivajadustega lapsed (näiteks kurdid), täidavad koolikella ülesannet enamasti käega antavad viiped.

## Vaata ka
*viimane lõpukell

## Viited
Leonardo Valencia

**Leonardo Felipe Valencia Rossel** (sündinud 25. aprillil 1991 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Tšiili kõrgliiga klubis Colo-Colo.

Ta alustas klubikarjääri kodumaa klubis Universidad de Chile. Läbimurde saavutas ta 2012. aastal klubis Unión La Calera.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus Ecuadori vastu.

Esimese värava lõi ta 13. juunil 2017 sõprusmängus Rumeenia vastu.

Ta kuulus Tšiili koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Saavutused
;Botafogo
*Campeonato Carioca: 2018

## Viited
Emsbüren

**Emsbüren** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 139,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9939 inimest. Vald asub Emsi jõe ääres, umbes 15 km Lingenist lõunas ja 15 km Rheinest loodes.

Seal asub Leschede raudteejaam.


Emsbüren, kerk in straatzicht foto6 2011-05-07 12.21.JPG|Sankt Andreaskirche
Elbergen, koeltorens energiecentrale positie2 foto1 2011-05-07 13.04.JPG|Emslandi tuumaelektrijaama jahutustorn, vaade Elbergenist


## Inimesed
* Willi Heeks (1922–1996), Saksa autovõidusõitja
* René Tebbel (1969–), Saksa ratsutaja, takistussõitja

## Viited

## Välislingid
* www.emsbueren.de
Gatito Fernández

**Roberto Júnior Fernández Torres** (sündinud 29. märtsil 1988 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.

Tema isa Roberto Fernández oli samuti väravavaht ja kuulus enam kui kümme aastat Paraguay koondisse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Paraguay jalgpallikoondises tegi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Saksamaa jalgpallikoondise vastu.

Ta oli Paraguay varuväravavaht 2011. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Cerro Porteño
*Primera División: 2009 (Apertura), 2013 (Clausura)
;Botafogo
*Campeonato Carioca: 2018

## Viited
Leeväti järv

**Leeväti järv** (ka Leevati järv, Nohipalu järv, Nohipalojärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha.

## Viited
Tegova järv

**Tegova järv** on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Järvepää külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha.

## Viited
Kamarusjärv

**Kamarusjärv** on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha.

## Viited
Tahojärv

**Tahojärv** (ka Kõvera Väikejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Riihora külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha.

## Viited
Väikujärv

**Väikujärv** (ka Kõvera Väikujärv, Kõvera Väikejärv, Mustajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Riihora külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha.

## Viited
Joosu Savijärv

**Savijärv** (ka Joosu Savijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 8,9&nbsp;ha.

## Viited
Geeste

**Geeste** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 133,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 231 inimest.

Vallas on järgmised osavallad:

## Viited

## Välislingid
* www.geeste.de
Kubija paisjärv

**Kubija paisjärv** on järv Võru maakonnas Võru linnas ja Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha.

## Viited
Andsu Edejärv

**Edejärv** (ka Andsu Edejärv, Jaanijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 532&nbsp;m.

## Viited
Kaasjärv

**Kaasjärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 823&nbsp;m.

## Viited
Süväjärv

**Süväjärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 180&nbsp;m.

## Viited
Viigjärv

**Viigjärv** (ka Viigijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202&nbsp;m.

## Viited
Andsu Peräjärv

**Peräjärv** (ka Andsu Peräjärv, Andsu Perajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547&nbsp;m.

## Viited
Vahtsõjärv

**Vahtsõjärv** (ka Palometsa Vahtsõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 207&nbsp;m.

## Viited
Puiga järv

**Puiga järv** (ka Pulga järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 432&nbsp;m.

## Viited
Mäe-Vadsa lump

**Mäe-Vadsa lump** (ka Meliküla tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meeliku külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 367&nbsp;m.

## Viited
Soodi järv

**Soodi järv** (ka Soodijärv, Vodi järv, Vodijärv, Hodijärv, Söödijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soodi ja Kallaste külas. Veekogu pindala on 4,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817&nbsp;m.

## Viited
Tsianahajärv

**Tsianahajärv** (ka Kolepi Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 625&nbsp;m.

## Viited
Lõvaski järv

**Lõvaski järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388&nbsp;m.

## Viited
Liinamäe lump

**Liinamäe lump** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas Võru vallas Nooska külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 720&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Tallima sulg

**Tallima sulg** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512&nbsp;m.

Tallima Sulg on kinni kasvanud. 50 a. tagasi niideti sealt Tammsaare kolhoosile silo tegemiseks heina. Tänapäeval kasvab seal valdavalt võsa.

## Viited
Annjärv

**Annjärv** (ka Annejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298&nbsp;m.

## Viited
Kallitiik

**Kallitiik** on järv Võru maakonnas Võru vallas Mõksi külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Tammsaarõ järv

**Tammsaarõ järv** (ka Tammsaare järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kaaratautsa, Kaloga ja Resto külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392&nbsp;m.

## Viited
Mäe-Tilga järv

**Mäe-Tilga järv** (ka Mäetilga järv, Valgejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 473&nbsp;m.

## Viited
Mäe-Tilga Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Mäe-Tilga Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 275&nbsp;m.

## Viited
Vällämäe Peräjärv

**Peräjärv** (ka Vällämäe Peräjärv, Vällamäe Perajärv, Väike Peräjärv, Rauba järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723&nbsp;m.

## Viited
Vällämäe Vahejärv

**Vahejärv** (ka Vällämäe Vahejärv, Vällamäe Keskjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 325&nbsp;m.

## Viited
Tõugjärv

**Tõugjärv** (ka Küünjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Handimiku ja Möldri külas. Veekogu pindala on 4,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 887&nbsp;m.

## Viited
Rõuge Kõrbjärv

**Kõrbjärv** (ka Rõuge Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soekõrdsi külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553&nbsp;m.

## Viited
Palanujärv

**Palanujärv** (ka Palanu järv, Väike Tseamäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Palanumäe külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309&nbsp;m.

## Viited
Nogu karjäärilump

**Nogu karjäärilump** (ka Nogupalu karjäär, Nogopalu karjäär) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nogu külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1051&nbsp;m.

## Viited
Taltjärv

**Taltjärv** (ka Tolkjärv, Suur Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641&nbsp;m.

## Viited
Tali (täpsustus)

* Tali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
* Tali (tööriist) on tõsteseadeldis.
* Tali on murdekeelne sõna talve kohta.

**[[Tali (perekonnanimi)|Tali]]** on ka eesti perekonnanimi. Üks selle tuntumaid kandjaid on Oskar Lutsu romaani "Kevade" peategelane Arno Tali.

**[[Tali (laulja)|Tali]]** on Luksemburgi laulja.

## Vaata ka
* Tali mõis
* Tali põhikool
* Tali seltsimaja
* Tali vald (1991–2005)
* Tali vald (1939)
* Tali vald (Saarde kihelkond)
Tuhkrijärv

**Tuhkrijärv** (ka Tuhkru järv, Väike Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347&nbsp;m.

## Viited
Plaani Mudajärv

**Mudajärv** (ka Plaani Mudajärv, Alakäraku järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Villa külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 431&nbsp;m.

## Viited
Plaani Peräjärv

**Peräjärv** (ka Plaani Peräjärv, Plaani Perajärv, Peratsjärv, Juhkajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kääraku ja Kõomäe külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475&nbsp;m.

## Viited
Alaveski järv

**Alaveski järv** (ka Küti Alaveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447&nbsp;m.

## Viited
Korgõsilla sulg

**Korgõsilla sulg** on järv Võru maakonnas Võru vallas Hellekunnu ja Sutte külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426&nbsp;m.

## Viited
Pukk-kraana

**Pukk-kraana** on rööbasteel liikuv sillaga kraana, mis toetub kahele või enamale tugijalale ning mille lastihaardeseadis on ühendatud piki silda liikuva tõstevankri või taliga.

Pukk-kraanasid iseloomustab hea tasakaalustatus. Sageli on need kasutusel kaubasadamates ja laevaehitusel.

## Vaata ka
* Sildkraana
* Poolpukk-kraana
* Kaabelkraana
* Virnastikraana
* Pöördkraana
* RTG kraana

## Viited
Paali järv

**Paali järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 757&nbsp;m.

## Viited
Väikene Mäestjärv

**Väikene Mäestjärv** (ka Väike Mäestjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426&nbsp;m.

## Viited
Mäestjärv

**Mäestjärv** (ka Sibula järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa, Koloreino ja Palometsa külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1131&nbsp;m.

## Viited
Kunnaland

**Kunnaland** (ka Sossi Kunnaland, Konnaland, Määsjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 463&nbsp;m.

## Viited
Hanijärv

**Hanijärv** (ka Küünjärv, Ülemäejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Holsta külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494&nbsp;m.

## Viited
Koloreino Edejärv

**Edejärv** (ka Koloreino Edejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tohkri, Koloreino ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 310&nbsp;m.

## Viited
Prandsumõtsa lump

**Prandsumõtsa lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553&nbsp;m.

## Viited
Utra lump

**Utra lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 187&nbsp;m.

## Viited
Kõrkõnijärv

**Kõrkõnijärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1578&nbsp;m.

## Viited
Suur Kõrbjärv

**Suur Kõrbjärv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519&nbsp;m.

## Viited
Kõovarigu lump

**Kõovarigu lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu ja Külaoru külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1042&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Saarõniidü lump

**Saarõniidü lump** (ka Karatsimäe tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742&nbsp;m.

## Viited
Roodsi sulg

**Roodsi sulg** on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1153&nbsp;m.

## Viited
Saaluse Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Saaluse Kogrõjärv, Saaluse Kogrejärv, Ansumäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 307&nbsp;m.

## Viited
Piirimäe lump

**Piirimäe lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki, Mõisamäe ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 758&nbsp;m.

## Viited
Hirmu järv

**Hirmu järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704&nbsp;m.

## Viited
Kolodsi järv

**Kolodsi järv** (ka Kolutse järv, Kolotsi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1285&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Tuulõmäe lump

**Tuulõmäe lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683&nbsp;m.

## Viited
Ubasuu lump

**Ubasuu lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kerepäälse külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273&nbsp;m.

## Viited
Ando Palojärv

**Palojärv** (ka Ando Palojärv, Saaluse Palojärv, Ando järv, Piirijärv, Paloveere järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555&nbsp;m.

## Viited
Piirijärv

**Piirijärv** on mitme järve nimi:

* **Piirijärv** ehk Ando Palojärv Eestis Võru vallas
* **Piirijärv** ehk Kükä järv Eestis Põlva vallas
* **Piirijärv** ehk Koorküla Piirijärv Läti-Eesti piiril Härgmäe ja Tõrva vallas
Kaarniidü lump

**Kaarniidü lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 276&nbsp;m.

## Viited
Oroniidü Alalump

**Oroniidü Alalump** (ka Oroniidü lump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170&nbsp;m.

## Viited
Häälijärv

**Häälijärv** (ka Külma järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma ja Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 408&nbsp;m.

## Viited
Murojärv

**Murojärv** (ka Külma järv, Mooru järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490&nbsp;m.

## Viited
Vakari järv

**Vakari järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vakari külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 274&nbsp;m.

## Viited
Põldalotsõ järv

**Põldalotsõ järv** (ka Põldalune järv, Soomäe järv, Põldealune järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Ihatsi ja Saika külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 781&nbsp;m.

## Viited
Alfred Lillema

**Alfred Lillema** (sünninimi **Alfred Blumberg**; 25. juuli 1897 Lepiksaare küla, Avinurme vald – 13. detsember 1965 Tallinn) oli eesti mullateadlane.

Ta õppis Mustvee Algkoolis. 1918. aastal lõpetas ta Pihkva Maamõõdu Kooli. 1933. aastal lõpetas Tallinna Kõrgema Tehnikumi alamastme.

1955. aastal kaitses ta põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV mullastik ja mullastiku valdkonnad".

Aastatel 1919–1923 oli ta sõjaväkke mobiliseerituna sõjaväe topograafia-hüdrograafia osakonna joonestaja-kartograaf. Aastatel 1923–1940 oli ta Põllutööministeeriumi vanem-maahindaja, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi maakorraldaja ja insener, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse vanem-maahindaja ja mullastiku kaardistaja. 1943–1944 oli ta Tööstuse Uurimise Instituudi geoloogia osakonna vanemtehnik-muldade kaardistaja, 1944–1947 oli ta Eesti NSV Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi maavarade osakonna vanem teaduslik töötaja, 1947–1952 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi teaduslik töötaja, 1952–1956 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teaduslik töötaja, 1956–1960 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi mullauurimise osakonna juhataja.

Mullateadlasena piiritles ta mullastiku valdkondi, koostas uue ja täpsema Eesti mullastikukaardi mõõtkavas 1:400 000 ja algatas põllumajandusmaa laiaulatusliku hindamise Eestis.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

Avinurme keskuses avati 1987. aastal tema 90. sünniaastapäeva puhul mälestuskivi.

## Publikatsioone
*Hiiumaa pinnakate ja mullastik. Tartu, 1938
*Läänemaa mullastik. Tartu, 1938
*Eesti mullastiku kaardi põhijoonte koostamise katse maaboniteedi alusel. Tartu, 1939
*Lühike mullaerimite kirjeldus Eesti NSV mullastiku kaardi juurde. Tartu, 1946
*V. R. Viljamsi maaviljeluse heinaväljasüsteem. Tallinn, 1950
*Eesti NSV mullastik. Tallinn, 1958

## Tunnustus
* 1947 Nõukogude Eesti preemia
* 1957 Eesti NSV teeneline teadlane

## Viited

## Välislingid
*Tartu Ülikooli raamatukogu fotokogu. Alfred Lillema (1960)
*Kultuurimälestiste riikliku registri fotokogu. Alfred Lillema mälestuskivi
Horoski järv

**Horoski järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 287&nbsp;m.

## Viited
Küläoro järv

**Küläoro järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593&nbsp;m.

## Viited
Kolmõpinijärv

**Kolmõpinijärv** (ka Juraski tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 498&nbsp;m.

## Viited
Kalda järv

**Kalda järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski ja Mallika külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 525&nbsp;m.

## Viited
Käpämäe järv

**Käpämäe järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Käpa külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662&nbsp;m.

## Viited
Poksi järv

**Poksi järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Varõssõ järv

**Varõssõ järv** (ka Varese järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Paloveere külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366&nbsp;m.

## Viited
Alasulg

**Alasulg** (ka Trolla Alasulg) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459&nbsp;m.

## Viited
Leoski järv

**Leoski järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Leoski külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581&nbsp;m.

## Viited
Purka järv

**Purka järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Purka külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 670&nbsp;m. Veekogus on kaks saart.

## Viited
Linnasjärv

**Linnasjärv** (ka Kirikumäe Linajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri külas ja Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 514&nbsp;m.

## Viited
Pundsu Mudajärv

**Mudajärv** (ka Pundsu Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 204&nbsp;m.

## Viited
Kelläri järv

**Kelläri järv** (ka Kellari järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713&nbsp;m.

## Viited
Luiga lump

**Luiga lump** (ka Kündja tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 268&nbsp;m.

## Viited
Rauba järv

**Rauba järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Jeedaskülas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1286&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Kirbu järv

**Kirbu järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hämkoti külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 788&nbsp;m.

## Viited
Tserebi järv

**Tserebi järv** (ka Tserepi järv, Viitka järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas ja Võru vallas Viitka külas. 

Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. 

Veekogu kaldajoone pikkus on 786&nbsp;m.

## Viited
Suulätte lump

**Suulätte lump** (ka Pustuse järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656&nbsp;m.

## Viited
Kapstoja lump

**Kapstoja lump** (ka Kapstoja veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1353&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Suur Kasvandulump

**Suur Kasvandulump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Saarde ja Viitka külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636&nbsp;m.

## Viited
Kaloga järv

**Kaloga järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 536&nbsp;m.

## Viited
Toomõ järv

**Toomõ järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 174&nbsp;m.

## Viited
Väikene Kasvandulump

**Väikene Kasvandulump** (ka Väike Kasvandulump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1697&nbsp;m. Veekogus on neli saart.

## Viited
Laustoja lump

**Laustoja lump** (ka Viitka veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa ja Viitka külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1395&nbsp;m.

## Viited
Pärgi lump

**Pärgi lump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492&nbsp;m.

## Viited
Sofja Janovskaja

**Sofja Aleksandrovna Janovskaja** (vene keeles Софья Александровна Яновская; sündinud Неймарк *Neumark*; 31. jaanuar (19. jaanuar vkj) 1896 Pružany – 24. oktoober 1966 Moskva, NSV Liit) oli juudi päritolu vene matemaatik, filosoof ja pedagoog. Teda peetakse üheks nõukogude matemaatikafilosoofia kujunemise võtmetegelaseks. 

Janovskaja teadustöö keskendus matemaatika loogilistele ja filosoofilistele alustele ning matemaatika ajaloo uurimisele marksistlikust vaatepunktist. Ta töötas Moskva Riiklikus Ülikoolis ning mõjutas mitme põlvkonna matemaatikute ja filosoofide mõttelaadi.

Janovskaja on eriti tuntud Karl Marxi matemaatiliste käsikirjade avastamise ja publitseerimise poolest. Ta toimetas ja avaldas nende venekeelse tõlke 1933. aastal ning kaitses selle töö põhjal 1935. aastal doktoriväitekirja. See uurimus mängis olulist rolli marksistliku matemaatikafilosoofia kujunemisel Nõukogude Liidus ning mõjutas ka matemaatikafilosoofilisi arutelusid väljaspool NSV Liitu, sealhulgas Hiinas.

Kirjanduses on mainitud ka Janovskaja kokkupuuteid Ludwig Wittgensteiniga tema 1935. aasta Moskva visiidi ajal. On oletatud, et Janovskaja võis osaleda aruteludes, mis mõjutasid Wittgensteini otsust mitte asuda elama Nõukogude Liitu, kuid selle sündmuse täpne tähendus ja mõju filosoofia edasisele arengule jäävad ajaloolaste seas vaieldavaks.

Oma töö eest Marxi käsikirjade uurimisel ja panuse eest nõukogude filosoofia arengusse pälvis Sofja Janovskaja Lenini ordeni.

Sofja Janovskaja suri 70-aastaselt Moskvas 24. oktoobril 1966. Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Viited
Riigi äriühing

**Riigi äriühing** on äriühing, mil aktsiaseltsi puhul kuulub riigile kõik aktsiatest või osaühingu puhul on riik ainuosanik.

Riigi äriühingute kõrval eristatakse ka **riigi osalusega äriühinguid**, millisel juhul kuulub riigile vähemalt üks aktsia või osa.

## Eesti Vabariigi osalusega äriühingud
*AS A. L. A. R. A.
*AS Eesti Kaardikeskus
*AS Eesti Liinirongid
*AS Eesti Loots
*AS Eesti Loto
*AS Eesti Post
*AS Eesti Raudtee
*AS Eesti Teed
*AS Eesti Vanglatööstus
*AS Eesti Vedelkütusevaru Agentuur
*AS EVR Cargo
*AS Hoolekandeteenused
*AS Levira
*AS Metrosert
*AS Nordic Aviation Group
*AS Saarte Liinid
*AS Tallinna Lennujaam
*AS Tallinna Sadam
*AS Teede Tehnokeskus
*AS Vireen
*AS Ökosil
*Eesti Energia AS
*Eesti Keskkonnauuringute Keskus OÜ
*Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS
*Elering AS
*Kredex Krediidikindlustus AS
*Lennuliiklusteeninduse AS
*OÜ Eesti Geoloogiakeskus
*OÜ Transpordi Varahaldus
*Rail Baltic Estonia OÜ
*Riigi Kinnisvara AS

## Välislingid
*Õiguskantsleri 2016. aasta aastaülevaade. Riigi äriühingud.
*"Õiguskantsler: riigifirmade nõukogud peavad oma tegevuse eest vastutama" Postimees, 27. mai 2016
Nikolai Dilaktorski

**Nikolai Dilaktorski** (26. detsember 1902 – 9. aprill 1983) oli vene rahvusest Eesti geoloog ja tehnikateadlane.

1951. aastal kaitses ta Leningradis geoloogia-mineraloogia doktori kraadi.

Ta töötas Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi osakonnajuhatajana.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline teadlane
*1973 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1978 Tööveterani medal

## Isiklikku
Tema poeg oli võrkpallur Stanislav Dilaktorski.

## Viited
Magnus Johann von Bock

**Magnus Johann von Bock** (1730–1807 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa maanõunik ja riiginõunik, sõjaväelane ning mõisnik.

Tema isa oli Saare mõisa mõisnik Otto Wilhelm von Bock (1696–1752) ja ema Sophia Helena von Plater. Vanima pojana päris ta Tartumaa Maarja-Magdaleena kihelkonna Saare mõisa. 

Riiginõukogu liikmena pälvis von Bock Venemaa keisririigi kõrguselt neljanda teenistusastme – tema ekstsellents tegelik riiginõunik. 

1780. aastal ostis ta apteeker Lincki krundi Tartus ja ehitas sinna 1780. ja 1790. aastal kaks maja – niinimetatud von Bocki majad, mille saale kasutas Keiserlik Tartu Ülikool taasavamisaktuseks 1802 ja esimestel taasavamisjärgsetel aastatel. 

1787. aastal omandas ta ka Kudina mõisa ja Jõe mõisa Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas.

## Viited
FDC

**FDC** võib tähendada järgmist:
*FDC on lühend fraasist *first day cover* (esimese päeva eriümbrik)
**floppy-disk controller* (disketikontroller)
*...
Puustuslump

**Puustuslump** on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1032&nbsp;m. Veekogus on kaks saart.

## Viited
Anne Värvimann

**Anne Värvimann** (sündinud 15. augustil 1977) on eesti vandeadvokaat.  

Ta sai tuntuks noore lauljana, kui esitas duetis Riho Sibulaga 1996. aastal laulu "See päev on teel". 

Värvimann on kaasa teinud ka teistes lauludes. Ta oli Eestit esindanud "Kaelakee hääle" taustalaulja 1996. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos. 1997. aastal esines ta koos Maarja-Liis Ilusa ja Hanna-Liina Võsaga "Eurolaulu" saates, lauldes tausta laulule "Aeg". 

7. veebruaril 1997 võistles ta 19-aastaselt Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette". 

Advokatuuri liige on ta alates 18. septembrist 2012 ja vandeadvokaat alates 11. veebruarist 2014.

## Viited
FOTIS

**FOTIS** on Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Infosüsteemi on koondatud Rahvusarhiivis ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate fotode kirjeldused, seejuures on arvukalt fotosid ka ise infosüsteemis digiteerituna.

Rahvusarhiivi vanimad fotod on pärit 19. sajandi teisest poolest ja need on saadud isikute ja seltside arhiividest.

## Viited

## Välislingid
*FOTIS Rahvusarhiivi kodulehel
ICOMOSi Eesti komitee

**ICOMOSi Eesti komitee** on Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eestis tegutsev rahvuslik komitee.

## Asutamine
Eesti komitee asutamise üleskutse ilmus 14. veebruaril 1992 ajalehes Sirp. Ettevalmistava toimkonna nimel oli üleskutse allkirjastanud Jaan Tamm. Põhikirja projekti valmistas ette Kaur Alttoa juhitav seitsmeliikmeline töörühm.

27. veebruaril 1992 tuli Tallinnas kokku asutav koosolek, millel oli 37 registreeritud osavõtjat. Neist kirjutas kohapeal moodustatava komitee liikmeksastumise avalduse 29 inimest.

Asutajaliikmed olid Kaur Alttoa, Andres Aua, Teddy Böckler, Boris Dubovik, Ira Einama, Helve Ilves, Jevgeni Kaljundi, Mart Kalm, Aarne Kann, Thea Karin, Mart Keskküla, Ants Kraut, Merike Lang, Valter Lang, Silvi Lindmaa, Tiina Linna, Heidi Luik, Vello Lõugas, Aet Maasik, Elsa Paju, Anton Pärn, Ott Sandrak, Toomas Tamla, Jaan Tamm, Hain Toss, Jaan Tross, Heino Uuetalu, Nelli Vahter ja Jaak Viires. 

Esimese juhatuse liikmed olid Kaur Alttoa, Helve Ilves, Jevgeni Kaljundi, Mart Keskküla, Vello Lõugas, Ott Sandrak ja Hain Toss. Revidendiks valiti Ants Kraut.

28. veebruaril kirjutas liitumisavalduse ka asutamiskoosolekul osalenud Kalvi Aluve. Ka teda on loetud asutajaliikmete hulka, keda siis kokku on 30.

## Tegevus seltsinguna 1992–2009
Komitee tegutses sestpeale seltsinguna, toonase nimega ICOMOSi Eesti Rahvuskomitee. 1990. aastatel juhtisid esimehena komitee tööd Kaur Alttoa (1992–1999) ja Jaan Tamm (1999–2006). Viimane esimees oli aastatel 2006–2009 Juhan Kilumets.

## Tegevus mittetulundusühinguna alates 2009. aastast
2009. aastal asutati MTÜ Eesti ICOMOS.

Aastatel 2009–2012 oli ICOMOSi Eesti komitee esimees Robert Treufeldt, 2012–2021 Riin Alatalu, alates 2021. aastast on Ave Paulus.

ICOMOSi Eesti komitee liikmed on järgmised::
*Kristel Akerman
*Riin Alatalu
*Eve Alttoa
*Boris Dubovik
*Diana Haapsal
*Lilian Hansar
*Helve Ilves
*Laura Ingerpuu
*Villu Kadakas
*Mart Keskküla
*Juhan Kilumets
*Andri Ksenofontov
*Henry Kuningas 
*Johanna Liblik
*Kati Lindström
*Elo Lutsepp
*Karola Mursu
*Heli Nurger
*Ave Paulus
*Anton Pärn
*Anneli Randla
*Inga Raudvassar
*Nele Rent
*Anita Staub
*Epi Tohvri
*Fredi-Armand Tomps
*Kaire Tooming
*Robert Treufeldt
*Kaarel Truu
*Madis Tuuder
*Artur Ümar

Komitee liikmed on sel perioodil olnud ka Aet Maasik (1992–2013; suri 2013), Heino Uuetalu (1992–2013; suri 2013), 1992–2013 Jaan Tamm, 1992–2015 Ants Kraut, 1992–2015 Ira Einama, Hain Toss (1992–2015; suri 2015), 1992–2015 Kaur Alttoa, Kalli-Maia Holland (1993–2021; suri 2021), 2013–2019 Joosep Metslang, 2016–2022 Linda Lainvoo ja 2020–2021 Eero Kangor.

## Viited

## Kirjandus
*Riin Alatalu. "ICOMOS Eestis". // Muinsuskaitse siirdeühiskonnas 1986-2002. Rahvuslikust südametunnistusest Eesti NSV-s omaniku ahistajaks Eesti Vabariigis. Doktoritöö Eesti Kunstiakadeemias. Tallinn 2012. Lk 97–102

## Välislingid
*Komitee koduleht
Saksa okupatsioon Lätis (1915–1918)

**Saksa okupatsioon Lätis** oli Läti ala okupeerimine Esimese maailmasõja käigus. See algas 1915 Saksa vägede sissetungiga Lätti ja lõppes Läti Vabariigi väljakuulutamisega 1918.

## Vaata ka
*Ober Ost
*Saksa okupatsioon Lätis
*Läti Esimeses maailmasõjas
Infobalt

**Infobalt** on registreeritud ühing, mis tegeleb Balti riikide kultuuri vahendamisega Saksamaale. Ühing tegutseb alates 1990. aastast. 

Ühingu kontor asub Saksamaal Bremenis.

Ühing korraldab muu hulgas alates 2012. aastast Saksamaal toimuvaid Eesti filmipäevi.

## Viited

## Välislingid
* Ühingu koduleht
Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944)

**Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944)** oli Leedu NSV ala okupeerimine Teise maailmasõja käigus. See algas 1941. aastal Saksa vägede sissetungiga Leedu NSV-sse ja lõppes Punaarmee sissetungi ja Nõukogude okupatsiooni algusega Leedus 1944. aastal .
Fábio Deivson Lopes Maciel

**Fábio Deivson Lopes Maciel** (mängijanimi **Fábio**; sündinud 30. septembril 1980 Nobreses) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Fluminense.

Fábio alustas klubikarjääri União Bandeirantes. 1998. aasta hooajal mängis ta Atlético Paranaenses. Cruzeiroga liitus ta esmakordselt juba 1999. aastal, kuid ta sai klubi meeskonnas mänguaega väga harva. Järgmisel aastal suundus ta Vasco da Gamasse, kus mängis kuni 2004. aastani.

Aastal 2005 suundus ta tagasi Cruzeirosse ning oli seejärel 17 hooaega järjest klubi põhiväravavaht. Ta on kõige enam mänge klubi meeskonnas pidanud mängija – kokku 955 mängu. Brasiilia kõrgliigas on ta pidanud üle 596 mängu ja on sellega liiga kõigi aegade rekordiomanik. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Cruzeiroga Brasiilia meistriks. Hooaegadel 2010 ja 2013 valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta jaanuaris liitus ta Fluminensega. Fluminense meeskonnas debüteeris ta 4. veebruaril 2022 mängus Audaxi vastu, saades 41 aasta ja 120 päeva vanuselt Fluminense läbi aegade vanimaks mängijaks.

## Koondisekarjäär
1997. aastal tuli Brasiilia alla 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.

Ta oli Brasiilia koondise varuväravavaht 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2004. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Atlético Paranaense
*Campeonato Paranaense: 1998
;Vasco da Gama
*Campeonato Brasileiro Série A: 2000
*Copa Mercosur: 2000
*Campeonato Carioca: 2003
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2006, 2008, 2009, 2011, 2014, 2018, 2019
*Campeonato Brasileiro Série A: 2013, 2014
*Copa do Brasil: 2000, 2017, 2018
;Fluminense
*Campeonato Carioca: 2022

## Viited
Villa Engelhardt

**Villa Engelhardt** on elamu Viljandi kesklinnas aadressil Lutsu 5.

Heimatstiilis hoone on näide arhitekt Rudolf von Engelhardti loomingust.
Hoone on kahekorruseline, esimene korrus on liigendamata ja kaetud pritskrohviga, teine korrus on liigendatud vähvärgiga.
Fassaadi kaunistab teisel korrusel asuv kolmnurkviiluga kaetud lodža.
Hoone keskne ruum on kaht korrust läbiv trepihall, millest avaneb tänavafassaadile piklike akende rida.
Hoonel on ka ühekorruseline abiruumidega osa.

Hoones algsest juugendstiilis sisekujundusest on säilinud trepihalli talalagi ja trepipiire, raamuksed, kahhelahjud ja muud pisidetailid.

Hoonet on selle endise omaniku, Viljandi linnapea ja hoone arhitekti venna Otto Engelhardti järgi nimetatud ka Villa Engelhardtiks. Hoone on ehitismälestis.

## Ajalugu
19. sajandi alguses asus krundi kohal heinamaa. 1832. aasta linnaplaan näitab hoone asukohas Lutsu ja Juudi (praegu Pikk) tänava nurgal kahte krunti. Tollal parun R. von Radloffile kuuluvale kinnistule on praeguse hoone asukohale esialgne elamu ehitatud 1860-1862. aasta paiku, see kajastub ka 1866. ja 1875. aasta linnaplaanidel. 1906. aastal müüs paruness Louisa von Radloff kinnistu linnapea Otto Engelhardti abikaasale paruness Elisabeth von Engelhardtile, kes oli paar aastat varem ostnud ka naaberkinnistu.

Hoone ehitusliku ajaloo kohta pole andmeid säilinud.

Eesti iseseisvumisel kolisid Engelhardtid Saksamaale ja 1921. aastal müüsid ka kinnistu.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti kaunis kodu

**Eesti kaunis kodu** on Eesti Kodukaunistamise Ühenduse korraldatav konkurss, kus selgitatakse Eesti kaunemaid kodusid.

Konkurssi korraldatakse aastast 1999. Aastani 2004 kandis see nime *Kaunis kodu*. Seejärel 2005–2011 kandis see nime *Kaunis Eesti kodu* ja aastast 2012 kannab see nime **Eesti kaunis kodu**.

Konkurssi raames toimub ka alakonkurss nimega *Energiasäästlik kaunis kodu* (2012–2014 oli see omaette konkurss).

## Vaata ka
*Kodukaunistamine

## Viited

## Välislingid
*Konkurss Eesti Kodukaunistamise Ühingu kodulehel
Palivere Laste- ja Noortekodu

**Palivere Laste- ja Noortekodu** oli aastatel 1994–2013 Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas endisaegse Palivere mõisas tegutsenud laste- ja noortekodu. 

Aastatel 1923–1960 tegutses Palivere mõisas Eesti Lastekaitse Ühingu Palivere lastekodu. Seejärel tegutses sealsamas Palivere Eriinternaatkool.

1990. aastal jäid esimesed internaatkooli lõpetanud, kes muidu oleksid pidanud minema vanadekodusse, kooli juurde edasi. Nad hakkasid tegema majapidamistöid, hoidsid korras territooriumi ja hoolitsesid koduloomade eest. 1992. aastal tekkis küsimus, kuhu rajada Läänemaa lastekodu. Otsustati taastada õigusjärgne lastekodu Paliveres. Samal aastal paigutati esimesed neli last lastekodurühma. Elamine ja toitlustamine toimus internaatkooli kuludega. Töötegijaid noori, st neid, kes olid pärast internaatkooli lõpetamist otsustanud paigale jääda, oli Paliveres sel ajal juba kümmekond. 1993. aastal võeti päevakorda Palivere Laste- ja Noortekodu loomine. Remonditi korterid, kus kasvandikud said perena elada, ja osteti põllumajandustehnikat. 1994. aastal kinnitatigi Palivere Laste- ja Noortekodu põhimäärus.

2012. aastal otsustati Haapsalu Väikelastekodu ning Palivere Laste- ja Noortekodu tegevus eraldi asutustena lõpetada. Nende haldamiseks loodi SA Haapsalu Hoolekandekeskus.
## Viited

## Välislingid
* Anneli Ammas. Palivere laste- ja noortekodu erastamisele Eesti Päevaleht, 20. jaanuar 1997
Palivere lastekodu

**Palivere lastekodu** oli endisaegses Palivere mõisas aastatel 1923–1960 tegutsenud lastekodu.

Lastekodu asutas Eesti Lastekaitse Ühing. Esialgu pidi see mahutama 50 last, kui juba 1926. aastal oli kasvandikke 60. 1939. aastal koliti lastekodu Tallinna, sest Palivere mõisas hakati majutama NSV Liidu sõjaväelasi. 1942. aastal avati lastekodu taas.

1960. aastal otsustati Palivere lastekodu sulgeda. Seal elanud lapsed saadeti laiali teistesse Eesti lastekodudesse. Senistesse lastekodu ruumidesse rajati Palivere Eriinternaatkool.

## Viited
Kuldne Kilpkonn

**Kuldne Kilpkonn** (vene keeles Золотая черепаха; inglise keeles *The Golden Turtle*) on Venemaal peetav iga-aastane rahvusvaheline interaktiivne metsiku looduse festival. 

Festival toimub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni loodusressursside ja ökoloogia ministeeriumi, Ülevenemaalise Looduskaitse Ühingu ja Vene Geograafiaseltsi egiidi all.

Festivali korraldatakse alates 2006. aastast. Toimumiskohaks on kultuurilis-meelelahutuslik kompleks ArtPlay SPb Peterburis. Korraldajate väitel on tegemist esimese sellelaadse festivaliga maailmas. Festivali raames toimuvad loomingulised konkursid, meistriklassid, videoinstallatsioonid, loengud ja kontserdid. Festivali suurim projekt on rahvusvaheline fotograafia-, maalikunsti ja disainikonkurss "The Golden Turtle". 10 aasta jooksul on tuhanded autorid 130 riigist konkursile saatnud hindamiseks kokku enam kui 100 000 tööd. 2017. aastal esitasid 2555 autorit 92 riigist konkursile oma tööd, sealhulgas 1895 fotograafi 81 riigist. Osalejate seas osutusid populaarsemateks kategooriad: maastik, loomaportreed ja "loomade käitumine".

## Välislingid
*Koduleht
August Kook (politseinik)

**August Kook** (8. juuni 1907 Alatskivi vald, Tartumaa – 16. detsember 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti jurist ja politseikomissar.

Ta töötas Tartus ja Narvas politseikomissarina. 1940.aastal alandati kaevuriseisundisse ja töötas Narvas kaevurina. 

14. juunil 1941 kell kolm öösel tungis nende koju NKVD koos manukatega. Algas läbiotsimine. Perekond (abikaasa Valli Gerta Kook, 4-aastane tütar Malle Kook ja 2-aastane poeg Jüri Kook) deporteeriti oma kodust Kiviõlis ja viidi kogumispunkti Narvas. Sealt edasi laaditi ema ja lapsed ühte ja isa August Kook teise vagunisse ning küüditati Siberisse. Veel sama aasta lõpus suri August Kook südamepuudulikkuse tagajärjel Uraali vangilaagris.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940-1991
*Album Academicum Universitatis Tartuensis
Lohu tänav (Viljandi)

**Lohu tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Saare tänaval.
Tänava pikkus on 327 m.

## Viited
Bonava

**Bonava** aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas.

## Ajalugu

* **1997** NCC omandab SIABi – ettevõtte, mis arendas kuluefektiivseid lahendusi ühepereelamute ning korterelamute ehitamiseks Rootsis ja Saksamaal.
* **2009** NCC Elamuarendus saab NCC raames omaette tegevusvaldkonnaks. Peamine eesmärk oli luua eraldi ärivaldkond, mis keskendub elamuarendusele.
* **2016** Bonava eraldub NCC-st
* **9. juuni 2016** Bonava aktsiad noteeritakse Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas

## Viited
Ilme

**Ilme** on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilme 1085 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 172. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ilme vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,77. Ilme on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71). 

## Nime kandjaid
*Ilme Kuld, eesti skulptor
*Ilme Nõmmisto, eesti loomakasvatusteadlane
*Ilme Post, eesti ihtüoloog ja kalakasvataja
*Ilme Randalu, eesti põllumajandusteadlane
*Ilme Riiv, eesti keemik
*Ilme Rätsep, eesti tekstiilikunstnik

## Viited
Ümarlaud

**Ümarlaud** (inglise *round table*) on ümmargune laud, millel sellise kuju tõttu puuduvad küljed. Sellise laua taga istudes pole ühelgi isikul privilegeeritud positsiooni ja kõiki isikuid arvestatakse võrdsetena. Ümarlaua tähendus pärineb kuningas Arthuriga seotud legendist, kus tema Cameloti lossis arutasid rüütlid asju ümarlaua taga.

Tänapäeval kasutatakse ümarlaudu näiteks konverentsidel, kus osaleb palju osapooli.