open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ubakalu

**Ubakalu** oli küla Peetri kihelkonnas Järvamaal. 1840. aastal liideti Koigi mõisaga. Tänapäeval kuuluvad kunagise küla alad Järva maakonna Järva valda.

Kesk- ja varauusajal kuulus Ubakalu küla Prandi vakuse koosseisu.

Märtsis 1571 toimus seal Moskva–Rootsi sõja lahing Tallinna- ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel, mis lõppes rootslaste võiduga.

Põhjasõja ajal 1705. aasta 28. juulil purustas Eestimaa aadlilipu ja Wolmar Anton Schlippenbachi värvatud tragunirügemendi kompaniidest moodustatud 340-meheline väeosa ooberstleitnandi ja vabahärra Joachim Friedrich von Lieveni (1662–1713) juhtimisel Purdi mõisa juurest Ubakaluni jälitades 1000-mehelise Vene rüüsteväe. 

## Viited

## Välislingid
*Ubakalu rootsiaegne kaart. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1.2.C-IV-176
Hando Lööper

**Hando Lööper** on Lääne-Virumaa toitlustusettevõtja ja diskor.
Töötas Raadio Virus diskorina, kus juhtis oma show-d õhtuses ajavööndis.
Hiljuti avas solaariumisalongi Rakvere südalinnas.

Teda on kohatud ka manageerimas kurikuulsat show- ja laulumeest Arnold Oksmaad. 

## Viited
Väikekannel

**Väikekannel** või ka **pisikannel** on väike 5–14 keelega kannel. Viiekeelne kannel on olnud Karjalas ja Soomes, kuue- või seitsmekeelne Baltikumis ja Loode-Venemaal.

Keeled on tavaliselt häälestatud diatooniliselt. Väikekandleid on võimalik häälestada erinevatesse helistikesse.

Kannel on kahtlemata kõige vanem keelpill Eestis. Selle vanuseks arvatakse olevat paar tuhat aastat. Kannel on väga tihedalt seotud läänemeresoome, balti ja Loode-Venemaa rahvakultuuriga. Väikekannel õõnestati peamiselt ühest puust (harilikult kuusest, harvemini männist, pärnast, kasest), kaeti õhukese kõlalauaga. Väikekannel on trapetsikujuline ja 6–7 keelega diatooniline muusikainstrument. Keeled valmistati varasemal ajal hobusesabajajõhvidest või lambasooltest, hiljem ka metallist. Väikekandle muud nimetused on ka kannel ja kannõl.
Temir Sarijev

**Temir Sarijev** (kirgiisi keeles Темир Сариев; sündinud 17. juunil 1963 Tšüj oblastis) on Kõrgõzstani poliitik ja ärimees, partei Ak Šumkar juht.

Ta oli 1. maist 2015 kuni 13. aprillini 2016 Kõrgõzstani peaminister.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Kirgiisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.

1980. aastatel töötas ekspediitori, ökonomisti ja vanemökonomistina karusnahavabrikus, komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhatajana ja Kommunistliku Partei rajoonikomitee orgosakonna instruktorina. Aastatel 1990–1991 oli ta rajooni täitevkomitee aparaadi juhataja, seejärel esimehe asetäitja. 1991–1995 oli Sarijev Kõrgõzstani kaubabörsi president ja 1995–2000 tööstusettevõtte Toton peadirektor.

2000. aastal valiti Sarijev Džogorku Kengeži liikmeks; ta kuulus maksude, tollide ja muude riigitulude komisjoni. Valiti tagasi 2005. aastal ja jäi Džogorku Kengeži liikmeks 2007. aastani.

2006. aastal liitus Sarijev sotsiaaldemokraatidega ja sai oktoobris partei asejuhiks. 2007. aasta märtsis sai temast hoopis partei Demokraatlike Jõudude Liit Ak Šumkar kaasesimees, 2008. aasta juunis ainuesimees.

2007. aasta jaanuaris peeti Sarijev Manasi lennuväljal 100 000 deklareerimata dollariga kinni ja peaprokuratuur algatas tema vastu kriminaalasja salakaubavedu käsitleva paragrahvi alusel.

2009. aasta presidendivalimistel kandideeris Sarijev ühe Kurmanbek Bakijevi vastaskandidaadina ja sai ametlikel andmetel 6,74 protsenti häältest.

2010. aasta aprillis peeti Sarijev Bakijevi kukutamiseni viinud rahutuste alguses riikliku julgeolekuteenistuse poolt kinni, kuid vabastati opositsiooni nõudmisel järgmisel päeval. Bakijevi kukutamise järel oli ta ajutise valitsuse rahandusminister. Sügisel toimunud parlamendivalimistel tema partei valimiskünnist ei ületanud.

## Välislingid
* Elulookirjeldus centrasia.ru-s
Transitiivsus

**Transitiivsus** on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et kui *x* on seoses *y*-ga ja *y* on omakorda seoses *z*-ga, siis on ka *x* seoses *z*-ga.

Järjestusseosed ja ekvivalentsiseosed on definitsiooni järgi transitiivsed.

## Definitsioon

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x*, *y* ja *z* hulga *A* mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seose *R* transitiivsus on defineeritud järgmiselt:

:    \forall x, y, z: x R y \wedge y R z \Rightarrow x R z. 

## Näited

Näiteks seosed "on suurem kui" ja "on võrdne" (võrdsusseos) on transitiivsed:
:  kui A > B ja B > C, siis A > C
:  kui A ≥ B ja B ≥ C, siis A ≥ C
:  kui A = B ja B = C, siis A = C

Transitiivsed on veel näiteks seosed
* "on alamhulk" (sisalduvusseos)
* "jagab" (jaguvus)
* "järeldub" (järeldumine)

## Vaata ka

* Intransitiivsus
* Mittetransitiivsus
Vabatahtlikkus

**Vabatahtlikkus** on inimtegevuse üks võimalik alus, mis seisneb sunduse puudumises.

## Vaata ka
*Vabadus
*Vabatahtlik
Lembitu Kuuse

**Lembitu Kuuse** (11. september 1950 Rakvere – 14. jaanuar 2017 Tartu) oli eesti spordiajakirjanik ja matemaatik.

Ta lõpetas aastal 1969 kuldmedaliga Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika eriala. Aastatel 1974–1988 töötas ta õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli spordifüsioloogia kateedris (õpetas spordimatemaatikat, nt spordimetroloogiat).

1988. aastast töötas Kuuse Eesti Televisioonis: 1988–1993 oli ETV Tartu korrespondent ning 1993 Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuse vastutav toimetaja, saatejuht ja reporter (2014 ka juhataja kohusetäitja). Aastatel 1981–1993 oli ta ühtlasi ka Tartu maratoni infotalituse juht ning 1999. aastast suusatamise MK Otepää etapi korralduskomitee liige.

Kuuse vahendas aastast 1988 Eesti Raadios ning aastast 1992 Eesti Televisioonis ka olümpiamänge ja muid rahvusvahelisi suurvõistlusi.

Kuuse oli abielus Heli Kuusega.

2022. aastal ilmus Ivo Parbuse koostatud elulooraamat "Lembitu Kuuse Kuld".

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2012 – Kuldmikrofon
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (kirglike kommentaaride, säravate sõnastuste ja asjatundliku ajakirjaniku töö eest)
* 2015 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (televisiooni raudvara – võitude ja kaotuste edastaja, kelle häält tunneb iga eestimaalane ning kelle emotsionaalsed ja kaasakiskuvad reportaažid on hullutanud spordisõpru mitu kümnendit)

## Viited

## Välislingid

* 
* Suri legendaarne spordireporter Lembitu Kuuse
* Lembitu Kuuse: amet hakkab juba aastatega selgeks saama
Leiboristlik Partei

**Leiboristlik Partei** (*Labour Party*, eesti keeles ka **Tööerakond**, **Tööpartei**) on vasaktsentristlik Briti partei. 

Partei asutati 1900. aastal. Enamusvalitsuse moodustasid leiboristid esimest korda 1945. aastal.

Leiboristid olid Suurbritannias võimul alates 1997. aastast, mil peaministriks sai Tony Blair, kuni 2010. aastani. Aastatel 2007–2010 oli parteijuht tollane peaminister Gordon Brown.

Leiboristlikku Parteid on nimetatud ka **Uueks Tööparteiks** (inglise keeles *New Labour*), mis on pärit 1997. aasta valimisloosungist "New Labour, New Britain" (vaba tõlge: "Uus Tööpartei, Uus Britannia").

25. septembril 2010 valiti partei esimeheks Ed Miliband. Pärast kaotust 2015. aasta valimistel astus Ed Miliband 8. mail 2015 tagasi. Partei esimehe kohusetäitjaks sai Harriet Harman. 2015. aasta 12. septembrist kuni 2020. aasta 4. aprillini juhtis erakonda Jeremy Corbyn. Alates 2020. aasta 4. aprillist on erakonna esimees Keir Starmer.
Brasiilia president

**Brasiilia president** on Brasiilia riigipea ja valitsusjuht.

Esimene president astus ametisse aastal 1889, kui kehtestati vabariik.

Brasiilia presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane isik, kes on sünnilt Brasiilia kodakondsusega, elab Brasiilias, on valimisõiguslik ning on mõne partei liige.

President valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. Sama inimese võib ametisse valida järjest kaheks ametiajaks. Kui valimiste esimeses voorus ei õnnestu ühelgi kandidaadil saada üle 50 protsendi häältest, korraldatakse kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel teine voor.

Viimased presidendivalimised toimusid oktoobris 2022, kui presidendiks valiti Luiz Inácio Lula da Silva, kes oli president olnud ka varem, aastail 2003–2010. Enne teda oli 2019–2022 presidendiks Jair Bolsonaro ja 2016–2018 Michel Temer. Temer sai seejuures presidendiks pärast Dilma Rousseffi ametist tagandamist.

## Vaata ka
* Brasiilia riigipeade loend

## Välislingid
* Brasiilia presidendi koduleht
Uno Plank

**Uno Aleksander Andreas Plank** (aastani 1936 **Uno Aleksander Andreas Blank**; 22. juuni 1902 Rõngu vald, Rõngu kihelkond, Eesti – 21. aprill 2001 Rockville, Maryland, USA) oli eesti vaimulik.

## Elulugu
Õppis Tartu Reaalkoolis. Oli 1919–1920 Vabadussõjas. 

Õppis Tartu Ülikoolis 1922–1923 matemaatikat ja 1923–1937 (vaheaegadega) usuteadust, töötas ühtlasi Tartu linnavalitsuses. Oli prooviaastal Kambja koguduses. Ordineeriti 5. juunil 1938 pastoriks.

Oli 1938–1939 vikaarõpetaja Suure-Jaanis ja Jõhvis (sel ajal, mil praost Jaak Varik oli kiriku hooldaja). 1939–1944 oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. 16. juunil 1940 valiti ta Vastseliina koguduse õpetajaks (enne oli olnud õpetaja kohusetäitja).

Põgenes 1944. aastal Saksamaale. Pidas (koos Karl Lippinguga) leeriteenistust Abwehrgruppe 326-s (Poseni ümbruses). 1950 lahkus USA-sse. Oli 1951–1952 Ameerika Calhani evangeelse luterliku koguduse õpetaja. 1953–1971 EELK Baltimore'i ja EELK Washingtoni Markuse koguduse õpetaja. Aastast 1972 emeriitõpetaja.

## Tunnustus
* 1998 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane
* 2001 Kotkaristi III klassi sõjaline teenetemärk

## Raamatuid
* Võru praostkonnale jõuluks 1941; Võru, 1941
* Jumala otsijad : valimik pagulaspõlve jutlusi / Uno Plank ; kaas: Rein Murre; Stockholm EVR 1960
* Teelolijad : (jutlustekogu) / Uno Plank ; kaas: Kristiina Aunver; Stockholm EVR 1971
* Koju jõudnud : (jutlustekogu) / Uno Plank ; Stockholm EVR 1975
* Mälestusi Vabadussõja päevilt / Uno Plank ; 1979
* Elu pärast elu : [jutluste kogu] / Uno Plank ; Baltimore 1982 

## Viited
Renaldo Veeber

**Renaldo Veeber** (20. juuli 1937 Leningrad – 1. mai 2010) oli eesti skulptor ja graafik.

Renaldo Veeber lõpetas aastal 1958 Tartu Kunstikooli ning 1964 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. 

Aastatel 1964–1966 töötas ta Tallinnas kujunduskunstnikuna ning seejärel vabakutselise kunstnikuna. Alates 1993. aastast oli ta Saatse muuseumi juhataja.

Tema tuntumate teoste hulgas on 1969. aastal valminud graniidist Madisepäeva lahingu mälestusmärk Lõhavere linnamäel (koos arhitekt Ülo Stööriga), 1985. aastal valminud pronksist Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestussammas Vinnis, 1986. aastal valminud malmist "Inimene ja kosmos" Sillamäel. Aastal 1989 taastas ta Otepää kiriku Voldemar Melliku tehtud pronksreljeefi.

Graafikuna viljeles ta peamiselt sügavtrükitehnikaid. Ta on teinud joonistusteseeriaid muu hulgas eesti mütoloogia teemadel. Ta viljeles ka akvarelli ja maali.

Renaldo Veeber on loonud Peko kuju Ulitina külaplatsile ja Kolossova küla Jumalamäele (aastal 2007). 

## Tunnustus
* 2008 Kreutzwaldi mälestusmedal

## Allikas
* EKABL

## Välislingid
*Suri skulptor Renaldo Veeber err.ee, 3. mai 2010
* Eesti vaim on kätketud kristalli Kultuur ja Elu 1/2003
* Kunstnik Renaldo Veeberi juubelinäitus
* Renaldo Veeberile anti Kreutzwaldi mälestusmedal
Alar Kask

**Alar Kask** (3. august 1957 – 29. aprill 2010) oli eesti laevakapten.

Alar Kask lõpetas 1981. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli.

Aastatel 1981–1991 töötas ta tüürimehena ja alates 1991. aastast kaptenina. Ta oli reisilaevade Mare Balticum, Regina Baltica, Romantika ja Victoria I kapten.

## Viited

## Välislingid
* Suri laevakapten Alar Kask err.ee, 30. aprill 2010
Erki Ohmann

**Erki Ohmann** (sündinud 15. septembril 1978) on eesti DJ ja produtsent.

Ta on mänginud plaate mitmes Eesti suuremas ööklubis (Club Hollywood, Angel, Club Von Überblingen, Sunset, Atlantis, Sugar jne).

Ohmann on töötanud raadiojaamades Sky Plus ja Energy FM. Alates 2004. aastast töötab Raadio Uunos.

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus Raadio Uuno lehel
*Ines loobus purjus DJ tõttu kontserdist, elu24.ee, 16. oktoober 2007
*Karoliina Vasli. Raadio Uunol kuraditosin täis. – ''SL Õhtuleht, 5. november 2007, lk 20.
Meelis Michelson

**Meelis Michelson** (esinejanimega **Mike Sun**; sündinud 8. septembril 1970) on eesti raadiotöötaja ja diskor. 

Diskorina on Michelson tegutsenud alates aastast 1985. Ta on mänginud muusikat mitmes Eesti ööklubis ja olnud pikka aega klubi Atlantis alaline DJ.

1989. aastal lõi ta Tartus põrandaaluse raadiojaama Sunlight. Raadiotööd alustas Michelson Raadio Tartus, kus tegutses DJ-na 1991–2000. Juulist detsembrini 2007 töötas ta raadios Ring FM. 

Tema hobideks on raadioamatörism ja raadiosidevahendid.

Aastatel 1997–2009 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 4. juunist 2010 on ta Eesti Reformierakonna liige.

## Viited
Web Hypertext Application Technology Working Group

**Web Hypertext Application Technology Working Group** (**WHATWG**) on veebitehnoloogiate arendamisest huvitatud inimesi koondav rühmitus. WHATWG asutati 2004. aastal ettevõtetesse Apple, Mozilla Foundation ja Opera Software kuuluvate isikute poolt.

WHATWG moodustati vastukaaluks W3C aeglasele veebistandardite arendusele ning otsusele hüljata HTML-i arendus XML-il baseeruvate tehnoloogiate kasuks.

10. aprillil 2007 tegid Mozilla Foundation, Apple ja Opera Software W3C-le ettepaneku võtta WHATWG poolt arendatud HTML5 aluseks uue HTML-i töögrupi tööle, ning nimetada loodav spetsifikatsioon nimega "HTML5". 9. mail 2007 otsustaski W3C HTML-i töögrupp nõnda toimida.

## Vaata ka
* World Wide Web Consortium
* HTML5

## Viited

## Välislingid
* WHATWG koduleht
Opera Software

**Opera Software** on 22. juunil 1995 asutatud Norra tarkvaratootja, mis tegeleb peamiselt Opera brauseri arendamisega.

## Välislingid
*Opera Software
Hugo Annast

**Hugo Annast** (7. jaanuar 1908 Pala vald, Tartumaa – 23. veebruar 1943 Ambla) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis aastatel 1927–1933 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ordineeriti 25. veebruaril 1934, oli 1934–1943 Ambla Maarja koguduse õpetaja.

Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 19. valimisringkonnas. 

## Välislingid
*Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
August Arumäe

**August Arumäe** (kuni 1939 **August Grünberg**; 11. august 1895 Heimtali vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1976 Pärnu) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi 1916. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna 1924. aastal. Prooviaasta pidas ta Tartu Peetri koguduses. Arumäe ordineeriti 1. jaanuaril 1925.

Ta oli Pärnu Eliisabeti 2. pihtkonna õpetaja aastatel 1925–1940, Pärnu Niguliste koguduse õpetaja 1940–1941 ja Pärnumaa praost aastatel 1930–1941. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. 

Arumäe küüditati NKVD poolt 1941. aastal. Pärast Siberist naasmist teenis ta aastatel 1958–1964 Pindi kogudust ja seejärel aastani 1969 Häädemeeste kogudust.

Arumäe oli EELK Usuteaduse Instituudi praktilise usuteaduse õppejõud. Ta on paljude 1930. ja 1940. aastatel välja antud usuõpetuse õpikutele autor või kaasautor.

## Teoseid
*Kuidas hindasid eestlased ja liivlased ristiusku "Läti Hindreku kroonika" järele (auhinnatöö, Tartu Ülikool, 1922) 
*Kiriku ülesanded laste usulises kasvatustöös (magistritöö, Tartu Ülikool, 1934)
*Hiiobi õnnistus: mälestused (Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2005)

## Viited
Christoph Beermann

**Christoph Wilhelm Beermann** (20. juuli 1864 Põltsamaa – 26. november 1939 Paide) oli eesti vaimulik. 

Lõpetas aastal 1882 Tallinna Kubermangugümnaasiumi ning õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1883–1888. 

Ta hoidis sini-must-valget Eesti Üliõpilaste Seltsi lippu selle esmakordsel väljatoomisel 1884. aastal Otepääl ning pidas seal kõne lipu ja selle värvide tähtsusest.

Teenis 1887 prooviaastal luteriusu abiõpetajana Thbilisis. Ordineeriti 20. novembril 1888. Teenis 9 aastat, 1888–1897 abiõpetajana  Tbilisis Gruusias adjunkt-pastorina. Oli kuni 1890. aastani ka Suhhumi eesti asundusi Estoniat, Alam-Lindat ja Ülem-Lindat teeninud pastor, kus aitas Ülem-Linda asundust koolimaja saamisel. Aastatel 1897–1916 oli luteriusu pastor Venemaal Peterburi lähedal Tsarskoje Selo maakonnas  Strelnas, sealhulgas ka Peterhofi maakonnas Kipeni eesti koguduse õpetaja.

Järva Peetri koguduse õpetaja aastatel 1916–1937, Järva praostkonna praost aastatel 1929–1935. 

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 1938

## Isiklikku
Christoph Beermanni isa Gustav Heinrich Beermann oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kirikute ehitaja. 

Tema vend Gustav Johannes Beermann (1870–1945) oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, teine vend Johannes Immanuel Beermann (1878–1958) oli 1934–1945 Danzigi piiskop.

Christoph Beermann abiellus 1897. aastal Tbilisi kirikuõpetaja tütre, sakslanna Maria Sara Hüsemann'iga (2./14. märts 1868 Tbilisi – 12. märts 1938 Järva-Peetri).

## Viited

## Välislingid
* CHRISTOPH WILHELM BEERMANN, eelk.ee, Vaimulike elulood
Roderich Bidder

**Roderich Bidder** (21. november 1886 Laiuse – 20. detsember 1970 Kiel) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis 1907–1914 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Risti, Lääne-Nigula ja Viru-Nigula kogudustes. Ordineeriti õpetajaks 24. novembril 1915.

Oli aastatel 1916–1923 Risti koguduse õpetajaks. Oli aastatel 1923–1929 Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1930–1939 teenis õpetajana Tallinna Peeteli kogudust. Ta pidas jumalateenistusi ka Audaku leprosooriumis.

Vabastati Eesti kodakondsusest Vabariigi Valitsuse poolt 9. novembril 1939, tema viimane elukoht Eestis oli Preesi 6 Tallinnas. Läks aastal 1939 Saksamaale. Aastal 1939 oli vikaarpastoriks Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonna üheks keskuseks, kus on vojevoodi residents; teises, Torunis asub vojevoodkonna volikogu), 1940–1945 pastoriks Brombergi Kristuse kirikus. 1945–1951 tegutses asepastorina Schleswig-Holsteini kogudustes (Flensburgi Mürwiki linnaosa koguduses, Flensburgi Maria kirikus, Querni koguduses Schleswig-Flensburgi maakonnas). Aastal 1951 jäi emerituuri. 

## Isiklikku
Tema isa, praost Paul Roderich Bidder oli Laiuse koguduse õpetaja. Vend Alfred Bidder oli vaimulikuks Tallinna Toomkoguduses. Tema vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865. Tema onu Friedrich Ernst Bidder oli samuti arstiteadlane.

## Viited
Eitav kõneliik

**Eitav kõneliik** ehk **negatiiv** on kõneliik, mis väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse eitust, nt *Kati *'ei läinud*' poodi*.

Eitusvormid on liitvormid, milles eitus väljendub eitussõnas *ei* või *ära*. Eitussõna *ei* kasutatakse kindlas, tingivas ja kaudses kõneviisis, nt *ei ela, ei elaks, ei elavat*, eitussõna *ära* kasutatakse käskivas ja möönvas kõneviisis, nt *ära ela, ärgu elagu*.

Täis-, enne- ja üldmineviku vormide korral, mis koosnevad abisõna *olema* vormist ja põhisõna mineviku kesksõnast, võib eitussõna *ei* liituda abisõna ette eitavaks eesliiteks *p*, nt *ei ole elanud ~ pole elanud, ei ole elatud ~ pole elatud, ei olnud elanud ~ polnud elanud, ei oleks elanud ~ poleks elanud, ei olevat elanud ~ polevat elanud*. Niisugust eesliitelist eitusvormi võib käsitleda omaette vaegmuutelise tegusõnana.

Ka eitussõna *ära* võib vaadelda vaegmuutelise pöördsõnana, sest olenevalt kõneviisist ja pöördest liidab ta endaga kõneviisi- ja pöördetunnuse. Käskiva kõneviisi mitmuse 1. pöördes on kõnekeeles tavalisem (ja ka stiililt neutraalsem) ilma kõneviisitunnuseta eitusvorm (*är/me ela/me*); veelgi kõnekeelsema kasutuse korral võib põhivormis puududa ka pöördetunnus (*är/me ela*).

Eitusvormi teiseks osaks võib olla kas vastav jaatusvorm (*ela/vat : 'ei ela/vat*), tunnuseta tüvi (*ela/n : 'ei ela*), kõneviisitunnusega tüvi (*ela/ksi/n : 'ei ela/ks*), umbisikulise tegumoe tunnusega tüvi (*ela/takse : 'ei ela/ta*) või mineviku kesksõna (*ela/si/n : 'ei ela/nud, ela/t/i : 'ei ela/tud*).

## Vaata ka
*eitus
*jaatav kõneliik
Christfried Brasche

**Christfried Brasche** (10. juuni 1875 Tallinn – 18. aprill 1949 Würzburg) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis 1887–1889 Eestimaa Rüütli- ja Toomkoolis (Tallinnas) ja 1889–1894 Keiserlikus Nikolai I Gümnaasiumis. Aastatel 1894–1901 õppis Brasche Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ülikooli lõpetas *cand. theol.* astmega. 

Prooviaastal oli ta Hageri (praost Konstantin Thomsoni) ja Ambla koguduses (õpetaja Johannes Theodor Willbergi juures). Õpetajaks ordineeriti Brasche 26. augustil 1901. Teenis aastatel 1901–1902 Ambla kogudust ja 1902–1903 Tallinna Kaarli kogudust kui abiõpetaja.

Ta oli Juuru koguduse õpetaja aastatel 1903–1939 ja lisaks Ida-Harju praost 1929–1935. Siirdus 1939. aastal Saksamaale, oli aastatel 1940–1941 Danzigi õpetaja ja 1941–1945 Zoppoti emeriitõpetaja.

## Isiklikku
Isa Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduste õpetaja. Emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. 

Tema vend oli arst, maletaja ja purjesportlane Ernst Brasche, poolvend oli Kullamaa ja Piirsalu koguduse õpetaja Arvid Leopold Brasche, lellepoeg oli Harju-Madise koguduse õpetaja Johannes Brasche. Väimees Leo Gustav Treumann oli Vaivara koguduse õpetaja.

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/brasche_christ.html
*http://eheluba.havike.eenet.ee/muuseum/?Vaimulikud
Leonhard Brunovsky

**Leonhard Brunovsky** (6. august 1895 Peterburi – 30. aprill 1968 Waldbüttelbrunn, Baieri liidumaa) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis 1913–1918 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, ordineeriti 16. septembril 1923.

Ta oli 1926–1939 Visusti saksa koguduse õpetaja, läks 1939 Saksamaale.

Oli aastatel 1940–1945 õpetaja Poznanis. 1947–1963 oli pastor Fechheimis (Coburgi kreisis, Baieri liidumaal). Jäi aastal 1963 emerituuri.

## Viited
Samuel Eberhard

**Samuel Eberhard** (4. veebruar 1905 Mustjala – 1945) oli Eesti vaimulik ja teoloog.

Ta õppis aastatel 1924–1931 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end Leipzigis, Tübingenis ja Königsbergis. 1931–1933 töötas Königsbergis ja Herrnhutis. Ordineeriti 10. veebruaril 1935. Aastatel 1935–1939 oli ta Kunda koguduse õpetaja.

Läks 1939. aastal Saksamaale. Oli Schwetzis, Lääne-Preisimaal (praegu Świecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas) pastor. Aastast 1941 Wehrmachtis. Jäi 1945. aastal Posenis sõjas kadunuks.

## Isiklikku
Isa Johannes Eberhard oli (aastatel 1913–1919) Kadrina Katariina koguduse õpetaja, vanaisa August Eberhard oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vanavanaisa Paul Eberhard oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja.

## Teoseid
* Die Weltanschauung des Buches Koheleth = Koguja raamatu ilmavaade (auhinnatöö, käsikiri, Tartu Ülikooli usuteaduskond, Tartu 1926)
* Die Christusmystik Bernhards von Clairvaux = Clairvaux Bernhardi Kristuse müstika (auhinnatöö, käsikiri, Tartu Ülikooli usuteaduskond, Tartu 1928)

## Viited
Paul Ahyi

**Paul Ahyi** (15. jaanuar 1930 Abomey – 4. jaanuar 2010 Lomé) oli Togo kunstnik, kirjanik ja pedagoog.

Ta omandas kunstialase hariduse Lyonis ja Pariisis.

Paul Ahyi tegeles nii maalikunsti (pastellmaali), skulptuuri, keraamika, disaini kui ka metallikunstiga. Ta lõi palju massiivseid monumentaalskulptuure, mille puhul kasutas materjalina sageli puitu, kuid ka marmorit, metalli (eelkõige messingit), betooni ja keraamilisi materjale. Puitesemete kujundamisel viljeles ta palju põletustehnikat. Ta valmistas ka reljeefe ja mosaiike.

Ta valmistas ka ehteid ja tarbeesemeid.

Paul Ahyi kujundas 1960. aastal äsja iseseisvunud Togo riigilipu. Ta osales ka Togo iseseisvusmonumendi tegemisel. Tema valmistatud skulptuure leidub mitmel pool Aafrikas, New Yorgis, Pariisis, Kanadas, Lõuna-Koreas, Itaalias, Vatikanis ja Jaapanis jm. 

Paul Ahyi kirjutas ka luuletusi, mis ilmusid näiteks luulekogus "Togo, mon cœur saigne". Ta kirjutas teadus- ja aimeraamatuid ka kunstist ja Aafrika rahvapärandist. Ta õpetas paljudes Aafrika maades kunsti ja arhitektuuri.

2009. aastal nimetas UNESCO Paul Ahyi oma rahusaadikuks (*UNESCO Artist for Peace*).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Iseseisvusmonumendi pilt
Marcel Lefebvre

**Marcel Lefebvre** (29. november 1905 Tourcoing – 25. märts 1991 Martigny) oli prantsuse vaimulik, Pius X Vennaskonna asutaja.
Janar Kiivramees

**Janar Kiivramees** (sündinud 12. oktoobril 1981) on Eesti elukutseline pokkerimängija.

Ta jõudis esimese eestlasena WPT finaali ning võitis viienda koha eest 90 835 USA dollarit. 

Ta võitis esimese eestlasena FTOPS-i turniiri. Auhinnaraha tõi Eesti läbi ajaloo suurim *online*-turniirivõit 300 000 USA dollarit.

## Välislingid
*Olympic-Online sõlmis sponsorlepingu Janar Kiivramehega
*Janak Kiivramees valiti 2009. aasta parimaks pokkerimängijaks
*Eestlane võitis FTOPSi turniiri ja $300 000!
*Küprose WPT võitis Thomas Bichon. Janar Kiivramees viies.
Carl Friedrich Clemens

**Carl Friedrich Clemens** (meistrimärk **CFC**; 1738 Tallinn – 9. juuli 1793 Tallinn) oli Tallinna kullassepp.

Ta ristiti 1. mail 1738, oli 1752–1758 Sven Herlingi õpilane, 1768–1793 meister, 1784–1787 Tallinna kullasseppade tsunfti vanem. Hermann Clemensi isa.
Sven Herling

**Sven Herling** (meistrimärk **SH**; 1701 – 1771 Tallinn) oli Tallinna kullassepp.

Ta sündis Rootsis, oli alates 1733. aastast Tallinna kullassepp ja 1753–1765 Tallinna kullasseppade tsunfti vanem. Maeti 12. septembril 1771.
SH

**SH** võib tähendada järgmist:
* Sven Herling (meistrimärk), Tallinna kullassepp

**sh** võib tähendada järgmist:
* Serbia-horvaadi keel (ISO 639-1 kood)
* Sovhoos (lühend)
* Bourne'i kest (*Bourne shell*, programminimi *sh*)
Johann Gottfried Exner

**Johann Gottfried Exner** (19. juuni 1791 Narva lähedal – 17. oktoober 1874 Tallinn) oli Tallinna kiviraidur.

Ta sai 1821. aastal Tallinna kodanikuks. 

Exner valmistas Tallinna (Oleviste, Niguliste) ja Eestimaa pühakodade (Keila kirik, Ilumäe kabel, Esku kabel) ja mõisahoonete (Keila-Joa) raiddetaile ning hauasambaid, kasutas peamiselt Orgita paekivi.

## Viited

## Kirjandus
*"Johann Gottfried Exner. 19. VI 1791 - 17. X 1874" Järva Teataja, nr. 47, 20 apr. 1944
Voldemar Lender

**Voldemar Lender** (18. veebruar 1876 Tallinn – 30. september 1939 Tallinn) oli eesti insener, Tallinna linnapea aastail 1906–1913.

Ta oli esimene eestlasest Tallinna linnapea (esimene eestlasest linnapea praeguse Eesti aladel oli aga Valga linnapea Johannes Märtson, 1902–1917. Siis oli see küll veel Liivimaa kubermang).

Voldemar Lender sündis ehitusettevõtja perekonnas. Ta lõpetas 1896. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi, hiljem õppis Peterburi ülikooli füüsika- ja matemaatika osakonnas (1896–1897) ning Peterburi Tehnoloogia Instituudis (1897–1902). Ta oli EÜS Põhjala vilistlane. 

Töötas pärast lõpetamist 1906. aastani Tallinna vagunitehases Dvigatel. 1904. aastal valiti ta linnanõunikuks. Aastail 1906–1913 oli ta Tallinna linnapea, juhtides samal ajal ka linnavalitsuse ehitusosakonda. 1903–1914 omas ta ehitus- ja tehnikakontorit, kus alustas enda ehitusinseneri karjääri ka Anton Uesson (töötas Lenderi büroos aastatel 1909–1912), büroo tegutses tema linnapeaks olemise ajal edasi. 

Harju Panga nõukogu liige 1919–1925.

Tema looming olid valdavalt ühe- ja kahekorruselised puidust agulimajad, kuid Lenderi allkirja kannab ka mõni arhitektuurselt küpsema maja projekt (Pärnu mnt 6 üürimaja, 1908, ehitamata; Müürivahe 41, 1910; Paldiski mnt 3, 1910–1911; Kaarli pst 6, 1911). Tõenäoliselt ei projekteerinud ta neid ise, vaid üksnes vormistas ja tegi ehitusjärelevalvet.

Voldemar Lenderi järgi on nime saanud Lenderi maja – 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Tallinna äärelinnas laialdaselt ehitatud puidust üürimajatüüp. 

## Välislingid
*
Jakob Vende

**Jakob Vende** VR I/3 ja II/3 (17. aprill 1890 Esna vald, Järvamaa – 26. detsember 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Vabadussõja ajal teenis ta 4. Jalaväepolgus, hiljem 10. Jalaväerügemendis, Viru-Järva ja Valga Sõjaväeringkonna ülem. Vabastati tegevteenistusest 8. novembril 1939.

I liigi 3. järgu Vabadusristi sai ta teenete eest ja II liigi 3. järgu vahvuse eest 11. jaanuaril 1919 Kermo ja Sausti mõisa joonel toimunud lahingus. 

Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941. Suri eeluurimise ajal.

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli kunstiajaloolane Ella Vende, nende poeg oli insener ja koduloolane Valdeko Vende. Teisest abielust oli tema poeg tõlkija Kullo Vende.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Olemasolulause

**Olemasolulause ehk eksistentsiaallause** on mittenormaallause ehk markeeritud lausetüüp, mis esitleb kuulajale uusi osalisi või situatsioone.

## Eesti keele olemasolulause omadused

Eesti keeles on olemasolu võimalik väljendada omaette lausetüübiga. Sellesse lausetüüpi kuuluvaid lauseid nimetatakse olemasolulauseteks ehk eksistentsiaallauseteks. Olemasolulause esitleb kuulajale uusi osalisi või situatsioone, mis liidetakse tuttava koha või ajaga. Tüüpiline olemasolulause algab koha- või ajamäärusega ja selle öeldiseks on tegusõna *olema* vorm. Olemasolulause alus paikneb tavaliselt lause lõpus ja võib olla nii nimetavas kui ka osastavas käändes.

* *Siin* (määrus) *on* (öeldis) [*suured heinamaad, kus hakkame pulle ja lambaid kasvatama*] (alus).
* *Sahtlites* (määrus) *on* (öeldis) [*musti ümbrikke päevapiltidega ja isegi kirju*] (alus).

Olemasolulause ei täida siiski alati kõiki nimetatud tingimusi, vaid selles võib ära jääda määrus, erineda võib sõnajärg ja *olema* asemel võib olla mingi teine olemasolu väljendav tegusõna.

* *Sadas* (öeldis) [*tihedat lund*] (alus).
* [*Mingeid kutte*] (alus) *siin* (määrus) *ka on* (öeldis) *vä?*
* [*Igal pool*] (määrus) *sebis* (öeldis) *sõdureid* (alus).

Erinevalt normaallausest langeb olemasolulauses tegevussubjekt grammatilise subjektiga kokku, pragmaatiline subjekt aga mitte. Kogeja-omajalauses seevastu langeb tegevussubjekt pragmaatilise subjektiga kokku, grammatiline subjekt aga mitte.

## Soome keele olemasolulause omadused

Soome keeles kasutatakse üsna samasugust olemasolulauset kui eesti keeles. Tüüpiline soome keele olemasolulause algab kohamäärusega, selle öeldiseks on tegusõna *olla* vorm ja selle alus on osastavas käändes.

* [*Sairaanhoitajaliiton jäsenkunnassa*] (määrus) *on* (öeldis) [*sairaanhoitajia, jotka tekevät sielunhoitoterapiaa tarkoituksenaan tehdä homoista heteroita*] (alus) 'Õdede liidu liikmeskonnas on õdesid, kes teevad hingehoiuteraapiat eesmärgiga muuta homod heteroteks'.
* *Tääl* (määrus) *on* (öeldis) [*näit mustii pisteit*] (alus) 'Siin on neid musti täppe'.

## Olemasolulause muudes keeltes

Mitmes indoeuroopa keeles ei ole olemasolu väljendamiseks omaette lausetüüpi ja olemasolu tuleb väljendada näiteks formaalse subjektiga, nagu rootsi keeles: *Det finns en fotbollsplan bakom skolan* 'Kooli taga on jalgpalliväljak' või saksa keeles: *Es gab damals noch keine Straßenbahn* 'Siis polnud veel trammi'.

Eesti keele olemasolulause ei ole siiski erandlik. Näiteks jaapani keeles saab moodustada tegusõnaga olemasolulause, mis meenutab eesti keele olemasolulauset: *Niwa ni kodomo ga imasu* 'Hoovis on laps'.

Vene keeles seevastu väljendatakse olemasolu sõnajärjega ilma tegusõnata: *Na stolé lámpa* 'Laual on lamp'.

Veel on olemasolu võimalik väljendada näiteks liitega nagu grööni keele läänemurdes: *Illu-qar-vuq* 'Seal on majad.'

Ersa keeles on võimalik olemasolulauset moodustada nimisõna pööramise teel: *эстонан* 'olen eestlane' (*эстон* 'eestlane' + verbi 1Sg sufiks).

## Viited
Elementaarlause

Lause moodustajate ehituse põhjal liigitatakse laused **elementaarlauseteks ja [[komplekslause]]teks. Elementaarlause** on lause, mille moodustajateks on sõnavormid ja fraasid.

## Elementaarlause moodustajad
 
**Elementaarlause** on lihtlause ehk lause, mis ei sisalda osalauseid.  Elementaarlause moodustajad on sõnavormid (ühe ja sama lekseemi eri kuju) ja fraasid (sõnade ühend, mis koosneb sisuliselt kokku kuuluvatest sõnavormidest).

* Fraasid koosnevad põhisõnast ja selle ühest või mitmest laiendist ning tähistavad lausega väljendatud situatsiooni komponente. Fraasid liigitatakse põhja sõnaliigi alusel järgmisteks tüüpideks:

tegusõnafraas: *haaras lingist*,

nimisõnafraas: *imeline tants*,

omadussõnafraas: *väga ilus*,

kaassõnafraas: *üle aia*,

määrsõnafraas: *üsna palju*,

hulgafraas: *kaks meest*.

* Sõnavorm on iga grammatiline vorm, milles mingi lekseem esineb. Näiteks *tegi, teen, tehakse, tehtud, olen teinud* on sõnavormid sõnast *tegema.* Sõnavorm esineb tekstis sõnena.

Seega ei ole elementaarlause moodustajad osalaused (lause moodustaja, millel on omakorda lause kuju) ega  sekundaartarindid (sõnade ühend, mis sisaldab tavaliselt tegusõna käändelist vormi).

**Elementaarlause näiteid:**

*Koor laulab.*

*Venna kampsun on sinine.*

*Taevas on väga suur pilv.*

*Pall lendas kaugele.*

*Sportlane hüppas üle tõkke.*

*Aknasse visati kolm kivi.*

*Kass magab trepil.*

## Kirjandus
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. *Eesti keele grammatika II. Süntaks*. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.

Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2007. *Eesti keele käsiraamat*. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Kättesaadav: http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=6&p1=2
Liitöeldis

**Liitöeldis** ehk **liitpredikaat** on öeldis, kus pöördeline verbivorm moodustab ühendi käändelise verbivormiga, teonime, teise pöördelise verbivormi või käänd- või määrsõnaga.

## Eesti keel
Liitöeldis vastab ühele küsimusele ja moodustab sisulise terviku.

Liitöeldise üks komponent on tegusõna pöördeline vorm (lihtvorm nt *jooksen, kirjutas* või liitvorm nt *oli jooksnud*, *ei kirjuta, ära naera*) ja teine komponent kas tegusõna käändeline vorm (*jooksma, kirjutanud*), teonimi (*jooksmine, kirjutamine*), määrsõna (*ette, peale, nagu*), käändsõna (*jalg, aru*) või muu tegusõna pöördeline vorm. Liitöeldis on
* perifrastiline verb (*olema, saama, jääma, pidama* + tegusõna käändeline vorm): *Kook *'on küpsemata**. Kaabel **saab veetud**. Sulane **jäi kaevama**. Tädi **pidi** jääl **kukkuma**.''
* [[ahelverb]] ([[Finiitvorm|tegusõna pöördeline vorm]] + [[tegusõna käändeline vorm]]): ''Raha **paneb** rattad **käima**. Isa **ähvardas** poisile **kere peale anda**.''
* [[ühendverb]] ([[Finiitvorm|tegusõna pöördeline vorm]] + [[määrsõna]]): ''Poiss **vaatas maha**, nagu otsiks sealt midagi. Poodi **tuli juurde** uut kaupa.''
* [[väljendverb]] ([[Finiitvorm|tegusõna pöördeline vorm]] + [[käändsõna]]): ''Targad mehed **murdsid päid**. Vanad naised **peksid** turul **keelt***
* [[reduplikatiivne verb]] (kaks või enam identset [[sidesõna]]ga ühendatud [[Finiitvorm|tegusõna pöördelist vormi]]): ''Ma '''ootan ja ootan''' bussi, aga see '''ei tule ega tule'''.''
* rindverb ehk [[kaksikverb]] (liikumist väljendava [[Finiitvorm|tegusõna pöördeline vorm]] + mingi muu tegusõna pöördeline vorm): ***Tule võta** kohvi. **Lähen panen** lapse magama.''

Ka [[lihtöeldis]] võib koosneda mitmest sõnavormist, kuid seda ainult täis- või ennemineviku või [[eitav kõne|eituse]] väljendamisel. Sellisel juhul on tegu liitvormiga ja abisõnaks on tegusõna ''olema'': ''Ilmad **on** soojaks **läinud **''või [[eitussõna]]: ''Ilmad **ei lähe **soojaks''. 


== Vaata ka ==
[[Öeldis]]

[[Lihtöeldis]]

== Kirjandus ==
**Erelt, Mati 2013'''. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti Keele Osakonna preprindid 4, lk 49-65.
Ann Tenno

**Ann Tenno** (sünninimi **Ann Epler**; sündinud 4. detsembril 1952 Tartus) on eesti fotokunstnik.

## Haridus ja töö
Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna algebra erialal.

Seejärel töötas Tartu Riikliku Ülikooli Majandusküberneetika kateedris ja Tallinna Polütehnilises Instituudi matemaatika kateedris. Aastatel 1984–1987 töötas ta Kultuurimälestiste Restaureerimise Projekteerimise Instituudis fotograafina. 

Edasi on Tenno olnud vabakutseline fotograaf ning on enda tehtud fotodest koostatud raamatud ise kujundanud ja kirjastanud. 

Aastatel 2002–2005 oli Tenno ajakirja Aed peatoimetaja. 

Fotonäitustel esines Tenno peamiselt 1980. aastatel, hiljem on koostanud fotoraamatuid ja pildistanud nende jaoks.

## Looming
### Isikunäitused
* 1983 Helsingis
* 1984 Tallinna Kinomajas
* 1986 Tallinnas A. H. Tammsaare majamuuseumis
* 1989 Helsingis
* 1999 Tallinna Arhitektuurimuuseumis Rotermanni soolalaos

On esinenud fotonäitustel Soomes, Rootsis, Taanis, Prantsusmaal, Itaalias, Portugalis, Venemaa, Argentinas, USA-s, Iirimaal ja Austraalias.

### Tunnustus
* 1984 – Moskva üleliidulise näituse hõbemedal
* 1985 – „Venus, 85“ Krakówis, pronksmedal
* 1986 – Algarves FIAP hõbemedal
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk

Ann Tenno töid on San Francisco Moodsa Kunsti Muuseumis.

### Raamatud
* "Tallinn" (1992)
* "Leben Danach" (1994)
* "Eestimaa pildid" (1996)
* "Läbi aegade" (1997)
* "Highway USA" (1998)
* "Tallinna album" (1998)
* "Eestimaa saared ja rannad" (1999)
* "Inglismaa aiad" (2000)
* "Pärnu" (2001)
* "Eestimaa kirikud" koos Jüri Kuuskemaaga (2002)
* "Jaapan. Aiad" (2002)
* "Eestimaa" (2005)
* "Tallinn" (2005)
* "Üle unepiiri" (2010)
* "Eesti. Estonian Landscapes" (2016)

## Välislingid
* Ann Tenno koduleht
Jaakko Hintikka

**Kaarlo Jaakko Juhani Hintikka** (12. jaanuar 1929 Vantaa – 12. august 2015 Porvoo) oli soome loogik ja filosoof. 

Ta kaitses 1956. aastal doktoriväitekirja Helsingi Ülikooli juures (matemaatika alal). Uurinud peamiselt matemaatilist ja filosoofilist loogikat. Hintikka on käsitlenud eelkõige modaalse loogikaga seotud võimalike maailmade semantikat, episteemilist loogikat, induktiivset loogikat ja loogilisse keeleteooriasse kuuluvat mänguteoreetilist semantikat.

Ta töötas Stanfordi Ülikoolis ja Bostoni Ülikoolis.

## Tunnustus
*1999 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Loknja rajoon

**Loknja rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on Loknja alev ja 3 külaasundust.

## Viited
Täislause

Tüüpiline lause on **täislause**, s.o ehituselt täielik lause, mis väljendab terviklikku mõtet. Täislause sobib paljudesse kontekstidesse ja on mõistetav ka kontekstist lahus.
Igal täielikul lausel on kaks osa:  

* alusosa ehk alus (subjekt), mis näitab, millest lauses kõneldakse 

* ütlusosa ehk öeldis (predikaat), mis näitab, mida alusest öeldakse

Täislause on grammatiliselt kujundatud ja intonatsiooniliselt vormistatud. Täislause koosneb tüüpiliselt finiitverbist (verbi pöördelisest vormist) ja selle juurde kuuluvatest nominaalsetest liikmetest, mida tavaliselt on vähemalt üks, näiteks

* *Vanaema *(alus)* koob *(öeldis)* õhtuti *(määrus)* sokke *(sihitis)*.*

* *Väike *(täiend)* poiss *(alus)* ehitab *(öeldis)* klotsidest *(määrus)* maja *(sihitis)''.
Pará

*Pará osariik on osariik Brasiilias.
*Pará jõgi on Amazonase lõunapoolsem suudmeharu.
*Grão-Pará asekuningriik oli üks kahest Portugali asekuningriigist praeguse Brasiilia aladel.
*Pará on Brasiilia jalgpallur.

## Vaata ka
*Para
Saksi-Meiningeni hertsog

**Saksi-Meiningeni [[hertsog]]** oli Saksi-Meiningeni hertsogiriigi valitsejate tiitel 1680–1918.

Kõik Saksi-Meiningeni hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo ernestiinide harust.

## Saksi-Meiningeni hertsogid
* 1680–1706 Bernhard I
* 1706–1724 Ernst Ludwig I
* 1724–1729 Ernst Ludwig II 
* 1729–1743 Karl Friedrich 
* 1743–1746 Friedrich Wilhelm
* 1743–1763 Anton Ulrich 
* 1763–1782 Karl Wilhelm 
* 1782–1803 Georg I
* 1803–1866 Bernhard II
* 1866–1914 Georg II 
* 1914–1918 Bernhard III
Saksi-Altenburgi hertsogiriik

**Saksi-Altenburgi hertsogiriik** (saksa *Herzogtum Sachsen-Altenburg*) oli hertsogiriik Saksamaal 1603–1672 ja 1826–1918, üks ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini dünastia ernestiinide haru.

1572. aastast olid Altenburgi alad kuulunud Saksi-Weimari hertsogiriigi koosseisu. 1602. aastal suri Saksi-Weimari hertsog Friedrich Wilhelm I ja hertsogkonna päris tema noorem vend Johann II. 1603. aastal eraldati Saksi-Weimari hertsogkonnast Saksi-Altenburgi hertsogkond, mis anti kompensatsiooniks Friedrich Wilhelmi pojale Johann Philippile.

1672. aastal suri hertsog Friedrich Wilhelm III ning meesliinis pärijate puudumise tõttu läksid Altenburgi valdused Saksi-Gotha hertsog Ernst I kätte, kelle abikaasa oli hertsog Johann Philippi tütar ja hertsogkonna pärijanna. Saksi-Altenburgi hertsogiriigi valdused ühendati Saksi-Gotha hertsogiriigiga ning tekkis Saksi-Gotha-Altenburgi hertsogiriik.

1825. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Friedrich IV ilma meessoost järglasteta. Tema valdused jagati kaheks: Gotha päris Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsog Ernst I ning Altenburgi päris Saksi-Hildburghauseni hertsog Friedrich, kelle senised valdused liideti Saksi-Meiningeniga.

1826. aastast kuulus hertsogiriik Saksa Liitu ja 1871. aastast Saksa keisririigi koosseisu.

Hertsogkond kaotati 1918. aastal.

## Saksi-Altenburgi hertsogid
### Vanem liin
* 1603–1639 Johann Philipp
* 1639–1669 Friedrich Wilhelm II
* 1669–1672 Friedrich Wilhelm III 

### Noorem liin
* 1826–1834 Friedrich 
* 1834–1848 Joseph
* 1848–1853 Georg
* 1853–1908 Ernst I
* 1908–1918 Ernst II

## Vaata ka
*Saksi-Altenburgi hertsog
Roraima

*Roraima osariik (kandis 1962. aastani Rio Branco nime) on osariik Brasiilias.
*Roraima mägi (portugali *Monte Roraima*, hispaania *Roraima Tepui*) on mäemassiiv Guajaana mägismaal Venezuela, Brasiilia ja Guyana piiril.
Victoria Nichols Alexander

**Victoria Nichols Alexander** on ameerika kirjanik ja teaduskirjanik.

Ta on kirjutanud ka artikleid biosemiootika vallast.

Oma dissertatsioonis uuris Alexander juhuslikkuse ja teleoloogia vahekorda Saul Bellow, Henry James'i, Milan Kundera, Vladimir Nabokovi ja C. S. Peirce'i tekstide põhjal.

## Teoseid
*Alexander, Victoria N. 2009. The Poetics of Purpose. Biosemiotics(2) 1: 77–100.
*Alexander, Victoria N. 2011. The Biologist’s Mistress: Rethinking Self-Organization in Art,Literature, and Nature. Litchfield Park, AZ.: Emergent Publications.

## Välislingid
*https://www.thethirdwayofevolution.com/people/view/Victoria-Alexander
*https://www.researchgate.net/profile/Victoria-Alexander-4
Lause pealiikmed

**Lause pealiikmed** on alus ja öeldis, mis on kõige tähtsamad lauseliikmed. Alus ja öeldis on predikatsiooniseoses.

## Eesti keel

**Alus** ehk **subjekt** on lauseliige, mis väljendab tegijat või olekus olijat. Aluseks on enamasti käändsõna nimetavas (kes?mis?) või osastavas (keda?mida?). *Näiteks: *'Ema** (kes?) küpsetab kooki. **Kook** (mis?) maitseb väga hea. **Marti** (keda?) ei olnud täna koolis.''



**Öeldis** ehk **predikaat** on lauseliige, mis väljendab tegevust või olemist. Öeldiseks on enamasti [[tegusõna]] pöördeline vorm. ''Näiteks: Õpilane **kirjutab** (mida teeb?) kirjandit. Õmbleja **harutas** (mida tegi?) oma töö lahti. **Olin** kõik raamatud **kokku korjanud*' (oli mida teinud?).*

## Vaata ka
*Lause kõrvalliikmed

## Kirjandus
*Erelt, M., Erelt, T, Ross, K. Eesti keele käsiraamat. Tallinn, 2000 (lk 351, 353-354, 359, 375)
*Valmis, A., Valmis, L. Õigekeelsuse käsiraamat. Tallinn, 2006 (lk 163-164, 169-171)
*Ehala, M. Eesti keele struktuur. 1997 (lk 223-224, 230, 241)
Direction de la surveillance du territoire

**DST** (prantsuse *Direction de la surveillance du territoire*) oli Prantsusmaa julgeolekuteenistus, mille ülesannete hulka kuulus algselt ainult vastuluure, kuid pärast külma sõja lõppu lisandusid terrorismivastane võitlus, võitlus organiseeritud kuritegevusega, võitlus illegaalse relvakaubandusega ja majandusspionaaži tõrjumine.

1. juulil 2008 liideti see Direction centrale des renseignements généraux'ga ja moodustati DCRI (*Direction centrale du renseignement intérieur*).
Digital Sky Technologies

**Digital Sky Technologies** (DST) on Venemaa investeerimisettevõte peakorteriga Moskvas. Ettevõttel on osalus suurtes internetiettevõtetes, mille kontrolli all olevad veebilehed saavad väidetavasti üle 70% venekeelse internetilehtede tabamustest.

Ligi kolmandik ettevõttest kuulub Ališer Usmanovile. Olulisemate osanike seas on Hiina internetiettevõte Tencent, Ühendriikide investeerimispank Goldman Sachs, Tiger Global ja Renaissance Capital.

Ettevõttel on osalus sotsiaalvõrgustikus Vkontakte, veebiportaalis Mail.ru ja Forticomis. Forticomile kuulub 70% Poola portaalist Nasza Klasa.

2009. aasta mais osteti 200 miljoni USA dollari eest 1,96-protsendiline osalus Facebookis.

2010. aasta aprilli lõpus müüs AOL DST-le 187,5 miljoni USA dollari eest välksuhtlusteenuse ICQ.
Rio Branco (täpsustus)

***[[Rio Branco]]** on Brasiilia Acre osariigi pealinn ja suurm linn.

***[[Rio Branco jõgi|Rio Branco]]** (ehk 'Valge jõgi') on Guajaana mägismaalt alguse saav Rio Negro lisajõgi.
***[[Rio Branco (Acre)|Rio Branco]]** on Acre lisajõgi Acre osariigis.

***Rio Branco** on ka Brasiilia Roraima osariigi endine nimi.

***[[Barão do Rio Branco]]** (1845–1912) oli Brasiilia poliitik.

## Vaata ka
*Río Branco, linn Uruguays
Saksi-Hildburghauseni hertsog

**Saksi-Hildburghauseni [[hertsog]]** (saksa *Herzog von Sachsen-Hildburghausen*) oli Saksi-Hildburghauseni hertsogiriigi valitsejate tiitel 1680–1826.

Kõik Saksi-Hildburghauseni hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo ernestiinide harust.

## Saksi-Hildburghauseni hertsogid
* 1680–1715 Ernst (1675–1715)
* 1715–1724 Ernst Friedrich I
* 1724–1745 Ernst Friedrich II
* 1745–1780 Ernst Friedrich III
* 1780–1826 Friedrich
Río Branco

**Río Branco** on linn Uruguay idapiiril Cerro Largo departemangus. 

Teisel pool Brasiilia ja Uruguay piirijõge Jaguarão jõge ehk Yaguaróni jõge on Brasiilia linn Jaguarão, mida Río Brancoga ühendab sild. 

Elanike arv on 13 456 (2004. aasta rahvaloendus).
Lehman Brothers

**Lehman Brothers Holdings Inc.** oli globaalse haardega Ühendriikide finantsettevõte, mille pankrotti 2008. aasta septembris loetakse vahel 2007.–2008. aasta ülemaailmse finantskriisi alguspunktiks.

Lehman Brothersi pankrot oli suurim Ühendriikide ajaloos, ettevõttest jäi võlgasid enam kui 600 miljardi USA dollari väärtuses.

Enne pankrotistumist loeti Lehman Brothersit suuruselt neljandaks Ameerika Ühendriikide investeerimispangaks Goldman Sachsi, Morgan Stanley ja Merrill Lynchi järel.

Lehman Brothers oli spetsialiseerunud võlakirjadele, mille turul valitsesid 2008. aasta teisel poolel keerulised olud. Omakapital oli alla 5 protsendi portfelli mahust. Ettevõte kaotas suuri summasid hapuks läinud eluasemelaenude ja kinnisvaraga seotud väärtpaberite kaudu. Nädal enne Lehman Brothersi pankrotiavaldust võttis Ühendriikide valitsus kontrolli alla hüpoteegikontsernid Fannie Mae ja Freddie Mac.

Lehman Brothersi asutasid Saksamaalt ümberasunud vennad Lehmanid. Henry Lehman saabus Ühendriikidesse 1844. aastal ja avas pudukaupade poe. 1847. aastal jõudis Ameerikasse Emanuel Lehman ning 1850. aastal Mayer Lehman. Algselt olid olulisemad tegevusalad tarbekaupade ja puuvillaga kauplemine.

*<small>Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lehman Brothers]] seisuga 16.08.2011.</small>*
Põhjapiirkond (Brasiilia)

**Põhjapiirkond** on Brasiilia suurim piirkond, mis hõlmab 45,27% riigi territooriumist. Samas on ta ka riigi kõige hõredama asustusega piirkond, rahvastiku tihedus on üksnes 0,292 in/km².

See koosneb seitsmest osariigist: Acre, Amapá, Amazonas, Pará, Rondônia, Roraima ja Tocantinsi osariik.

## Loodus

Piirkonnas on üle poole kogu maailmas allesjäänud vihmametsadest. Vihmametsad on kõige liigirikkam bioom. Amazonase vihmametsad on tohutu bioloogilise mitmekesisusega. Seal elutseb 1/3 kogu maailma liikidest. Piirkonnas elutseb 2,5 miljonit putukaliiki, kümneid tuhandeid taimeliike ja paar tuhat linnu- ja imetajaliiki.

## Rahvastik

Põhjapiirkond on rahvaarvu väiksuselt Kesk-Läänepiirkonna järel teine: 2022. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 17,5 miljonit inimest. Seal on ka kõige väiksem europiidide (branco) osatähtsus (23%) ning suurim segavereliste (pardo) (67%) ja põliselanike (indígena) (2%) osatähtsus. Roraima osariigi elanikest on 11% põliselanikud, Amazonases 5%.

Suurimad linnad:
Usvjatõ

**Usvjatõ** [usvj'aatõ] on alev Venemaal Pihkva oblastis, Usvjatõ rajooni keskus. Asub 320 km Pihkvast kagus Valgevene piiri lähedal Uzmeni ja Usvjati järve vahel.

Usvjatõt mainitakse kroonikas 1021. aastal, kui Jaroslav Tark loovutas Połacki vürstile Brjatšislav Izjaslavitšile Usvjatõ ja Viciebski. 1320. aastast kuulus Leedule, 1667. aastast Poolale ja 1772. aastast Venemaale. 1918 kuulus Valgevene Rahvavabariigile. 1924 liideti Pihkva kubermanguga. 1926. aastal soovisid Valgevene NSV juhid liita alev Valgevenega, kuid Moskvas ei oldud sellega nõus. Alevi staatus on tal alates 1985. aastast. 

Alevis on neoliitikumi asulakoht.

Usvjatõs on sündinud ajaloolane ja arheoloog Aleksei Sapunov.

## Viited