Kesksõna

**Kesksõna** ehk **partitsiip** on tegusõna käändeline vorm, mis väljendab objekti tegevust tema omaduste või seisundina.

## Eesti keel
Kesksõna on lähedane omadussõnale - mõlemaid neid saab lauses kasutada täiendina: vrd ***triibuline''' kass'' ja ***nurruv** kass'', ***kõva*' tuul* ja ***tõusnud** tuul*.

Kesksõnade hulgas saab [[aeg (keeleteadus)|aja]] ja [[tegumood|tegumoe]] järgi eristada
* [[oleviku kesksõna]] ja
* [[mineviku kesksõna]].

Nii oleviku kui ka mineviku kesksõnadest saab moodustada [[isikuline tegumood|isikulise tegumoe]] ja [[umbisikuline tegumood|umbisikulise tegumoe]] vorme.

=== Oleviku kesksõna === 

*'Oleviku kesksõna** väljendab tegevust, mis suhtelises [[olevik (keeleteadus)|olevikus]] iseloomustab tegijat või [[tegevusobjekt]]i: ''Klassiruumi sisenes **hingeldav** Liis. **Tagaotsitav** mees põgenes politsei eest.''

Oleviku kesksõna tunnus liitub [[aglutinatsioon|aglutinatiivselt]] kas vahetult tüvele: ''ela/v'' või umbisikulise tegumoe tunnusele: ''vaata/ta/v''.
Oleviku kesksõna tunnuseks on alati ***v*** - ''ela/ma : ela/**v**; hüppa/ma : hüppa/**v***. [[konsonant|Konsonandiga]] lõppeva tüve järel tekib oleviku kesksõna tunnuse ja tüve vahele ***e*** - ''tund/ma : tund/'''ev***.

Oleviku kesksõnu on kahesuguseid:
* ***v***-kesksõna ehk isikulise tegumoe oleviku kesksõna: Mulle meeldib **istuv** kass.*
*  ***tav***-kesksõna ehk umbisikulise tegumoe oleviku kesksõna: Tõnu väited on *'usutavad**.''

Oleviku kesksõnad väljendavad 
* isikulise tegumoes [[tegevussubjekt]]i või 
* umbisikulises tegumoes [[tegevusobjekt]]i

relatiivses olevikus iseloomustavat tegevust.

Isikulise tegumoes oleviku kesksõna vormi saab moodustada ainult [[sihiline tegusõna|transitiivverbidest]] - ''laulma : laulev : lauldav, õppima : õppiv : õpitav''.
 
Oleviku kesksõna [[lauseliikmed|süntaktilised funktsioonid]] kattuvad täiesti [[omadussõna]] süntaktiliste funktsioonidega. Oleviku kesksõna võib olla [[lause]]s
* [[täiend]]: ''Mulle meeldis **istuv** kass'',
* [[öeldistäide]]: ''Tõnu on oma väidetega **usutav***,
* [[seisundimäärus]]: ''Erutusest '''värisevana''' tormas ta tuppa.''

=== Mineviku kesksõna ===

'''Mineviku kesksõna''' väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises [[minevik (keeleteadus)|minevikus]]: ''Olin ergas, kuna olin äsja '''maganud.''' Liisil on kogu kohustuslik kirjandus '''loetud.***

Mineviku kesksõna väljendub kumulatiivsetest formatiivides ***nud, tud, dud***, mis märgivad koos kesksõna ja aja tähendusega ka tegumoodi ning liituvad alati aglutinatiivselt tüvele - *ela/ma : ela/*'nud** : ela/**tud***.

Isikulises tegumoes on mineviku kesksõna formatiiviks alati ***nud** - ela/ma : ela/**nud**, vaata/ma : vaada/**nud***.

Umbisikulises tegumoes on mineviku partitsiibi formatiivil kaks varianti: ***tud*** ja ***dud*** - ''ela/ma : ela/'''tud''', vaata/ma : vaada/'''tud''', käima : käi/'''dud'''.''

Mineviku kesksõnu on kahesuguseid:
* ***nud***-kesksõna ehk isikulise tegumoe mineviku partitsiip: ''Kui sa jälle õnnelikult koju oled '''saabunud''', tule meile reisimuljeid pajatama''; ''See on üks palju '''reisinud''' mees'';
* ***tud***-kesksõna ehk umbisikulise tegumoe mineviku partitsiip: ''Tema laul on nüüd '''lauldud***; *Jüri viskas *'täiskirjutatud** lehe prügikasti''.

Mineviku partitsiip võib olla [[lause]]s
* [[öeldis]]e osa: ''Ta on varemgi siin **käinud***,
* täiend: ***Alustatud** töö jäigi pooleli'',
* öeldistäide: ''Kas see on **müüdud**?'',
* seisundimäärus: ''Õhtu hakul jõudis ta surmani **väsinuna** koju''.

=== Kesksõnatarind ===

**Kesksõnatarindi** ehk kesksõna sisaldava [[fraas]]i peasõna on ***v*'-, **tav**-, **nud***- või ***tud***-kesksõna.

Jaatava kesksõnatarindi eitav vaste on [[tarind (keeleteadus)|tarind]], mille peasõna on *mitte*-perifiksiga kesksõna, s.t et ***nud***- või ***tud***-tarindi eitav vaste on ***mata***-tarind.

Kesksõnatarind kui käändeline tarind võib olla lauses
* täiend - ***mata***-vorm [[fraasi peasõna]]ga ei [[ühildumine|ühildu]]: ***Lahti seletamata** küsimusele on raske vastata*,
* öeldistäide: *Ta on **väga väsinud**, See toit on **halvasti söödav***,
* seisundimäärus: *Tööd said **kiiresti tehtud**, Tööd jäid **põhjalikult tegemata***.

Väljaspool [[lauselühend|sekundaartarindit]] võib
* ***nud***- võ ***tud***-kesksõna olla [[tegusõna]] liitvormi osa: *Ta **on töötanud***,
* ***tud***-kesksõna olla [[perifrastiline verb|perifrastilise]] [[passiiv]]ivormi osa: ***Saab** kõvasti tööd **tehtud**''.

## Vaata ka
* Tegusõnafraas

## Viited
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 45–47; § 172–174.
*Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 1997. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti keele Sihtasutus, M 77–79.

## Välislingid