open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zorro

**"Zorro"** on 1990. aastatel toodetud teleseriaal.

## Sisu

Peategelane nimega Don Diego de la Vega huvitub teadusest, loeb palju raamatuid ja elab koos teiste linnaelanikega 19. sajandi Los Angeleses. Ühel ilusal päeval, kui Diego pikalt reisilt kodulinna naaseb, on ta üllatus suur, kui ta näeb, et linnapea ehk *alcalde* Luis Ramon on muutnud sealsete inimeste elu põrguks. Peale ohtlikku sõnavahetust linnapeaga otsustab Diego kaht elu elama hakata – tagasihoidliku elu kõrvalt tegutseb ta Zorrona, musta keebi, musta maski, piitsa, mõõga ja kaabuga päästjana, kes kaitseb linnaelanikke türanliku *alcalde* ebaõigluse eest. Abiliseks võtab Diego kurttumma poisi Felipe, kelle ta on ise üles kasvatanud. Võitluses kurjaga satub Zorro põnevatesse, teinekord isegi romantilistesse ja naljakatesse seiklustesse ning olukordadesse. Ta ei saaks aga kurjusega võidelda ilma oma väga targa hobuse Toronado/Tornado abita, kes on kiireim, osavaim ja nutikaim hobune terves linnas ning reageerib alati Zorro vilistamise peale. Tihti tuleb ka ette olukordi, kus Zorro peab päästma oma armastatud naise Victoria Escalante elu. Seevastu *alcalde* usaldusisik ja abiline on tagasihoidlik, ehk isegi veidi argpükslik seersant Mendoza, kes oma ametikohast olenemata on tihti tegelikult *alcalde* tegevuste vastu.

## Osades

* Duncan Regehr – Don Diego de la Vega/Zorro
* Patrice Camhi/Martinez – Victoria Escalante
* James Victor – seersant Jaime Mendoza
* Michael Tylo – *alcalde* Luis Ramon
* John Hertzler – *alcalde* Ignacio De Soto
* Efrem Zimbalist Jr. – Don Alejandro de la Vega
* Henry Darrow – Don Alejandro de la Vega
* Juan Diego Botto – Felipe

## Erikülalised
* Adam West
* Ben Miles
* Pete Postlethwaite
* Daniel Craig
* Hunter Tylo
* Andre the Giant
* Philip Michael Thomas
* Rowdy Roddy Piper
* Jesse Ventura
* Valentine Pelka
* Oliver Haden
* Doug McClure
* Roger Lloyd Pack Garfield Morgan
* Warwick Davis
* Bernard Kay
* Patsy Rowlands
* Soon-Tek Oh
* Kevin Brophy Oliver Cotton
* Hilton McRae, Timothy Bateson
* James Horan
* Faith Brook

## Välislingid
*
Nikifor Begitšev

**Nikifor Begitšev** (vene Никифор Алексеевич Бегичев või Бигичев; 19. veebruar (7. veebruar vkj) 1874  – 18. mai 1927) oli vene meremees ja polaaruurija.

## Elulugu
Sündis Astrahani kubermangus Tsarjovi linnas (praegu Volgogradi oblasti Tsarjovi alevik) Volga-äärse kalamehe peres. Aastal 1895 võeti ta sõjaväelaevastikku, aastatel 1897–1900 oli ta õppepurjelaeva madrus ja  ning sooritas kolm reisi Kroonlinnast Antillidele üle Atlandi ookeani. 

Aastatel 1900–1902 osales ta Eduard von Tolli polaarekspeditsioonil kuunari "Zarja" pootsmanina. Ekspeditsiooni käigus päästis ta Aleksandr Koltšaki. 

Nikifor Begitšev osales aastal 1904 miinilaevas "Besšumnõi" Port-Arturi kaitsmisel, ta interneeriti koos laevameeskonnaga Tsindaosse, kuhu miinilaev murdis läbi jaapani blokaadi.  Sai Georgi risti.
 
Pärast sõda tuli ta tagasi Tsarjovi ja abiellus, aga 1906. aasta suvel kolis elama Jenissei alamjooksu piirkonda. Tegeles karunaha hankimisega ja uuris Taimõri poolsaart. 

Aastal 1908 avastas ta Hatanga ja Anabari jõe suudmealas kaks saart, mis said hiljem tema auks nimeks Suur-Begitševi ja Väike-Begitševi saar. 

1915. aastal osales jäälõhkujatel Taimõr ja Vaigatš haigestunud inimeste evakueerimisel.

Aastal 1922 osales ta Nikolai Urvantseviga Nõukogude-Norra otsinguekspeditsioonis, mis otsis Taimõri poolsaarel kaduma jäänud Roald Amundseni 1919. aasta ekspeditsiooni liikmeid. Ta leidis neist ühe säilmed ning hiljem paadiga Pjassina jõge mööda alla sõites leidis Diksoni saare lähedal teise Amundseni kaaslase Peter Tessemi luukere.

Kevadel 1926 läks ta tundrasse, kus talvel 1927 Pjassina jõel talvitades suri skorbuuti.

## Tunnustus
Ta sai kaks Venemaa Teaduste Akadeemia Suurt kuldmedalit. 

Aastal 1964 püstitati talle Dicksonis mälestussammas ja maeti ümber tema säilmed.

Nikifor Begitševi järgi on nimetatud kaks saart Laptevite meres ja Antarktise neem, samuti tänavad Moskvas ja Norilskis.

## Viited
Väike-Begitševi saar

**Väike-Begitševi saar** (vene остров Малый Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Krasnojarski krais Laptevite meres Hatanga lahe suus. 

Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 15 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit.

Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad. 

Väike-Begitševi saarest 7 km kaugusel ida pool asub Suur-Begitševi saar, mille pindala on 1800 km². Krasnojarski krai ja Sahha piir läheb nende vahelt läbi, nii et Suur-Begitševi saar kuulub Sahha vabariigi koosseisu.

Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared aastal 1908 avastas ja neid uuris.
Rundāle loss

**Rundāle loss** (saksa keeles *Schloss Ruhental*, ka *Ruhenthal* või *Ruhendahl*, vene keeles *Рухенталь*, läti keeles *Rundāles pils*) on barokkstiilis loss Lätis. Asub Bauska piirkonnas Rundāle vallas Pilsrundāle külas.

Loss ehitati aastatel 1736 kuni 1740 Itaalia päritolu Vene arhitekti Bartolomeo Rastrelli projekti järgi Kuramaa hertsogi Ernst Johann Bironi suveresidentsiks, aga seisis tühjana 1760. aastateni kuni Rastrelli lõpetas lossi sisetööd. Lossi interjöör, eeskätt saalid on kujundatud rokokoostiilis. Lossis on 138 ruumi.

Pärast Kuramaa hertsogiriigi ja selle Zemgale osa ühendamist Venemaaga 1795. aastal anti loss keisrinna Katariina II armukese Platon Zubovi kasutusse. Pärast Zubovi surma 1822. aastal päris Rundāle lossi tema  noor lesk, kohaliku mõisniku tütar Thekla Walentinowicz (1801–1873), kes hiljem abiellus ülemõuemarssal krahv Andrei Šuvaloviga (1802–1873). Nii läks loss Šuvalovite suguvõsale ja oli viimaste omanduses kuni 1917. aastani.

Loss sai tugevasti kannatada Esimeses maailmasõjas ning Teises maailmasõjas.
Tänapäeval on Rundāle lossis muuseum ning see on koos lossi ümbritseva pargiga üks tähtsamaid Läti vaatamisväärsusi.

## Välislingid

*Rundāle lossi koduleht (läti, inglise, saksa ja vene keeles)
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Afrodisiaakum

**Afrodisiaakum** (kuju "**afrodisiakum**" ei ole korrektne) on aine (kas toiduaine või ka ravim), millel on või arvatakse olevat suguiha või ka seksuaalset naudingut või potentsi suurendav toime.

Afrodisiaakumite hulka on arvatud näiteks ženšennijuurt, makat, roosilõhnalist kuldjuurt, alraunijuurt, tšillipipart, austreid, pullimunandeid, narvaliluud, kanepit, pastinaaki, amüülnitritit ja johimbiini ja harilikku sibulat.

Afrodisiaakumiteks on peetud mehe või naise suguelundeid meenutavaid toiduaineid ning tugevate või suure potentsiga loomade saadusi. Näiteks peetakse Aafrikas ninasarvikusarvepulbrit meeste afrodisiaakumiks. Arvatakse, et selliste ainete toime põhineb psühholoogilisel efektil.

Afrodisiaakumid on kultuuriti erinevad. Näiteks Jaapanis usutakse moivamarjasse, põhjapõdramunanditesse ja põhjapõdrasarvepulbrisse.

Tõestatud toime on suguhormoonidel, juhul kui organism neid piisavalt ei tooda.

Väikestes annustes võivad tõhusad olla (kuid võivad ka vastupidi mõjuda) ka näiteks kanep, amfetamiin ja kokaiin, kuid nende puhul on kuritarvitamise oht. Alkohol suurendab väikeses koguses tarvitatuna suguiha, suuremates kogustes vähendab seda.

Veresooni laiendavad ained, näiteks amüülnitrit, võivad orgasmi pikendada ja tugevdada.

Mõni afrodisiaakum, näiteks strühniin ja Hispaania kärbes, võib parandada suguelundite verevarustust, kuid on ülimürgine. Paljud afrodisiaakumid on füsioloogiliselt kahjutud ja kasutud.

Seksuoloogid peavad ainetest tõhusamaks emotsionaalset külgetõmmet, head füüsilist vormi, väljapuhkamist, turvalisust ja piisavat aega.

## Vaata ka
*Anafrodisiaakum
*Impotentsus

## Kirjandus
*Ramandeep Singh, Sarabjeet Singh, G. Jeyabalan, Ashraf Ali, Journal of Pharmacognosy and Phytochemistry, An Overview on Traditional Medicinal Plants as Aphrodisiac Agent, IC Journal nr 8192, 1. väljaanne, nr 4, 2012
Urmas Laansoo

**Urmas Laansoo** (sündinud 23. veebruaril 1962) on eesti botaanik. 

Urmas Laansoo on õppinud Tohisoo algkoolis ja lõpetanud Kohila Keskkooli ning õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat. Ta on täiendanud end Rootsis Göteborgi botaanikaaias ja Suurbritannias Greenwichi ülikoolis. 

Alates 1985. aastast on Laansoo Tallinna Botaanikaaias botaanik. Ta töötas seal juba ka koolivaheajal; tema esimene tööpäev Botaanikaaias oli 11. juunil 1978. 

Ta on kirjutanud botaanikast ja taimede kasvatamisest nii erialaajakirjades kui ka ajalehtedes ning rääkinud taimedest raadio- ja telesaadetes; näiteks juba 1980. aastal esines Laansoo populaarses lastesaates "Siililegi selge".

## Teoseid
* "Maailma rahvustaimed" (koos Krista Kauri ja Taimi Puusepaga), Maalehe Raamat, 2008, ISBN 9789985643655
* "Urmas Laansoo taimeraamat" Varrak, 2009 ISBN 9789985318782
* "Maagilised taimed ja taimemaagia" (koos Krista Kauri ja Taimi Puusepaga), Menu kirjastus, 2009, ISBN 9789985998090
* "Palmid", Varrak, 2014, ISBN 9789985330036
* "Ränduri taimeraamat", Hea Lugu, 2018, ISBN 9789949634873

## Tunnustus
* 2017 Eesti looduskaitsemärk 
* 2019 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
On pärit kuuelapselisest perest. Kogub flokse, pojenge ja kaktusi, varem on kogunud ka elektrijõulupirne. Tema hobideks on akvaristika, astronoomia ja maailmamuusika.

## Viited

## Välislingid
* Riin Kübarsepp. Urmas Laansoo suvi taimedega Õhtuleht, 14. juuni 2000
* Eva Toome. Urmas Laansoo – taimede ristiisa Postimees, 20. mai 2006 
* Ain Alvela. Urmas Laansoo usub, et taimed tapavad stressi Äripäev, 30. aprill 2009
Afroaasia keeled

**Afroaasia keeled** (varasemad nimetused *semi-hami keeled* ja *semiidi-hamiidi keeled*) on keelkond, mille keeli kõneldakse peamiselt Aasia edelaosas ja Aafrika põhjaosas.

Afroaasia keeli on umbes 250 ja neid kõneleb üle 320 miljoni inimese.    

See jaguneb kuude rühma: 

*semi keeled (umbes 20 keelt Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Euroopas 240 miljoni kõnelejaga, sealhulgas akadi keel, heebrea keel, aramea keel, süüria keel, araabia keel, malta keel, lõunaaraabia keel ning Etioopia keeled (geezi ja amhara keel)
*Egiptuse keeled, sealhulgas vanaegiptuse keel ja kopti keel
*berberi keeled (Põhja-Aafrikas umbes 20 miljonit kõnelejat)
*kuši keeled (umbes 40 keelt peamiselt Somaalias, Etioopias ja Keenias umbes 40 miljoni kõnelejaga, sealhulgas oromo keel)
*omo keeled (umbes 40 keelt Lõuna-Etioopias ja Lääne-Keenias, sealhulgas varamo keel)
*Tšaadi keeled (umbes 140 keelt peamiselt Tšaadis, Nigeris, Nigeerias, Kamerunis ja Kesk-Aafrika Vabariigis 30 miljoni kõnelejaga, sealhulgas hausa keel)

Vanem nimetus on antud Noa poegade Seemi ja Haami järgi 19. sajandi keskel. Selle puuduseks peetakse seda, et "hamiidi" või "hami" keeled ei moodusta ühtset rühma. Kuigi nimetus "Afroaasia keeled" on laialt käibel, on osa teadlasi jäänud vana nimetuse juurde. Uue nimetuse puuduseks peetakse seda, et ta jätab mulje, nagu kuuluksid kõik Aasia ja Aafrika keeled afroaasia keelte hulka.   
   
Afroaasia keeltele on häälikulisest küljest omane farüngaalide esinemine. Sõnamuutmisele ja sõnamoodustusele on iseloomulik, et juure moodustavad kaashäälikud, mille vahele lisatakse erinevaid täishäälikuid, näiteks araabia keeles *katab* 
'kirjutas', *kitāb* 'raamat', *kutub* 'raamatud'. See on paremini säilinud egiptuse, berberi ja semiidi keeltes. 

Afroaasia keeltele on ühine *-t-* naissoo tunnusena ja *-k-* teise isiku tunnusena.
Meevurr

**Meevurr** on vahend mee eraldamiseks kärjest ilma kärge lõhkumata.

Meevurr on tavaliselt metallist, harvem puidust tünn, mille sees on pöörlev raam. Raamile pannakse lahtikaanetatud meekärjed, millest raami pöörlemisel mesi tsentrifugaaljõu toimel vastu vurri seinu paiskub. Mesi valgub tünni põhja ning lastakse kraanist välja.

Traditsiooniliselt aeti raami ringi käsitsi, pöörates selle võlli külge kinnitatud vänta. Tänapäeva suurtootmises kasutatakse elektrilisi meevurre.
Afroameerika kirjandus

**Afroameerika kirjandus** (varem *afro-ameerika kirjandus*) on afroameeriklaste kirjutatud ilukirjandus, osa ameerika kirjandusest. 

Afroameerika kirjanikud väljendavad afroameeriklaste topeltidentiteeti, püüdes ühelt poolt saavutada väärilist kohta ameerika kultuuris ja teiselt poolt rõhutades afroameeriklaste kultuurilist eripära. 

## Ajalugu
Enne Ameerika kodusõda olid afroameeriklased enamasti orjad, kellel lugemine ja kirjutamine oli keelatud, mistõttu nende omakultuur elas suulise pärimusena. 

Afroameerika kirjandus sai alguse endiste orjade autobiograafiatest, näiteks Frederick Douglassi "Narrative of the Life of Frederick Douglass (1845) ja Harriet A. Jacobsi "Incidents in the Life of a Slave Girl" (1861). 

1920. aastatel tekkis suurlinnade afroameeriklaste nn Harlemi renessanss. James Weldon Johnson, Jessie Fauset ja Nella Larsen kirjeldasid heale järjele jõudnud afroameeriklaste kogemusi rassilise diskrimineerimisega. Langston Hughesi ja Zora Neale Hurstoni teosed toetusid rahvakultuurile.  

Protestikirjanikud Richard Wright ja Ann Petry püüdsid realistlike getosid kujutavate romaanidega "Native Son" (1940) ja "The Street" (1946) avada valgete lugejate silmi rassismi ebainimlikkusele. 

1950. ja 1960. aastatel tõstsid James Baldwin ja Ralph Ellison esile mustanahaliste inimväärikust ja rikast kultuuri. 1960. aastate lõpus tekkis liikumine Black Power, mis pani ka mustanahalised kirjanikud rõhutama oma kultuurilist autonoomiat, mis väljendus muu hulgas Nikko Giovanni uhkes võitlevas luules. Hakati otsima afroameerika kultuuri juuri. Iseloomulikud on naiskirjanike perekonnasaagad, näiteks Alice Walkeri "The Third Life of Grange Copeland" http://en.wikipedia.org/wiki/The_Third_Life_of_Grange_Copeland (1970) ja Nobeli kirjandusauhinna laureaadi Toni Morrisoni "Song of Solomon" (1977). Samalaadne on Alex Haley raamat "Roots" (1976), mille järgi on tehtud ka seriaal.

## Viited
Afrosoeng

**Afrosoeng** on neegritele  või mulattidele iseloomulik või neegrite soengut matkiv soeng. 

Afrosoenguks on teistes keeltes (näiteks saksa *Afrofrisur*) nimetatud lühikesi krussis juukseid või igas suunas võrdselt kasvavaid pikemaid krussis juukseid. 

Eesti keeles peetakse afrosoengu all silmas enamasti rastapatse (afropatse).

## Välislingid
Pihali kraav

**Pihali kraav** on kraav Raplamaal Kohila vallas Adila ja Pihali külas.

Kraavi pikkus on 4,8 km ning see suubub Adila-Krimmi soos paremalt Kasari jõkke (102,5 km suudmest). Kraavi valgla on 10,2 km².

Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kraavi alamjooks jääb Linnuraba looduskaitsealale.

Pihali kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107200.

## Välislingid

*
Kõveroja (Märjamaa vald)

**Kõveroja** (ka *Ubasalu kraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Käbikülas ja Lestima külas.

Oja pikkus on 3,7 km ning see suubub vasakult Kasari jõkke (92,6 km suudmest). Oja valgla on 7,6 km².

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Oja suue jääb Ruunavere sillast umbes 1 km kirdesse.

Kõveroja keskkonnaregistri kood on VEE1107300.

## Välislingid

*
Jutapere jõgi

**Jutapere jõgi** (ka *Jutapere oja*) on jõgi Harjumaal Saue vallas Kustja ja Mustu külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Pajaka külas.

Jõgi suubub Pajaka külas Pajaka sillast umbes 0,5 km kirdes paremalt Kasari jõkke (88,7 km suudmest).

Jõgi on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Jutapere jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107400.

## Välislingid

*
Vardi jõgi

**Vardi jõgi** on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Hiietse, Lestima, Põlli ja Varbola külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.

Jõgi suubub Hiietse külas vasakult Kasari jõkke (85,5 km suudmest). Jõkke suubuvad vasakult Ohukotsu jõgi (3,2 km suudmest) ja Sooranna kraav (12,2 km suudmest). Jõgi läbib Varbola paisjärve (Sirgu paisjärve).

Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Märjamaa Vesi OÜ ja Balteco Mööbel OÜ.

Jõgi läbib Linnuraba looduskaitseala ja Pajaka maastikukaitseala.

Vardi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107500.

## Välislingid

*
Sooranna kraav

**Sooranna kraav** (ka *Põlli kraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Ohukotsu ja Põlli külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.

Kraavi pikkus on 3,1 km ning see suubub vasakult Vardi jõkke (12,2 km suudmest). Kraavi valgla on 8 km².

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kraav kulgeb alamjooksul mööda Linnuraba looduskaitseala piiri.

Sooranna kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107600.

## Välislingid

*
Harry Patch

**Henry John Patch** ehk **Harry Patch** (17. juuni 1898 – 25. juuli 2009) oli viimane esimese maailmasõja veteran, kes osales otseses lahingutegevuses. Enne surma oli ta lühikest aega Euroopa vanim mees ja vanuselt kolmas mees maailmas.

Patch sündis Combe Downis Inglismaal müüriladuja perekonnas ning alustas 1913. aastal töömeheelu torumehena. 1916. aastal värvati ta Briti armeesse ning 1917. aasta juunis saadeti rindele. Ta võitles Passchendaele lahingus (tuntud ka kolmanda Ypres'i lahinguna). 22. septembril sai Patch haavata, kui mürsk plahvatas kaeviku ees ning tappis kolm tema kaaslast. Seejärel saadeti ta tagasi Inglismaale, kus taastus pikka aega Wighti saare haiglas. Rohkem ta sõjategevuses ei osalenud.

Pärast sõda jätkas Patch torumehetööd, kuni läks 1963. aastal pensionile. Teise maailmasõja ajal tegutses ta ka tuletõrjujana, kustutades Saksa pommitajate põhjustatud tulekahjusid.

Patch oli kolm korda abielus. 1918. aastal abiellus ta Ada Billingotniga, kes suri 1976. aastal. Teist korda abiellus ta 1979. aastal, kuid tema naine suri juba 1984. aastal. Tema kolmas naine suri 2007. aastal. 

Patch ei rääkinud oma sõjamälestusi enne kui 1998. aastal, mil ta sai 100-aastaseks. Seejärel võttis ta tihti sõna sõja teemal, rõhutades selle ebainimlikkust. 2007. aastal avaldas ta autobiograafia "The Last Fighting Tommy". Ta osales 2008. aastal ka esimese maailmasõja lõpu 90. aastapäeva tähistamisel koos Briti veteranide Henry Allinghami ja William Stone'iga. Kui Allingham 2009. aasta 18. juulil suri, sai Patchist viimane Inglismaal elav esimese maailmasõja veteran ja viimane lahingutegevuses osalenu, samuti Euroopa vanim elusolev mees. Kuid ta suri juba seitse päeva pärast Allinghami Somersetis Fletcher House'i hooldekodus. Patch maeti 6. augustil 2009.

## Välislingid
*Postimees: Britid matsid viimase inglasest esimese ilmasõja veterani
Napanurga oja

** Napanurga oja** (ka *Napanurga peakraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Napanurga ja Pajaka külas.

Oja pikkus on 6,4 km ning see suubub paremalt Kasari jõkke (83,2 km suudmest). Oja valgla on 8 km².

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Oja lähtest umbes 0,5 kilomeeter itta jääb Mustu soo. Oja suudme ümber on Vardi soo.

Oja läbib Pajaka maastikukaitseala.

Napanurga oja keskkonnaregistri kood on VEE1107900.

## Välislingid

*
Carlo Borromeo

**Carlo Borromeo** (2. oktoober 1538 Arona – 3. november 1584 Milano) on itaalia pühak. Ta oli katoliku kiriku kardinal.
Konnaveski jõgi

**Konnaveski jõgi** (ka *Konnaveski oja*, keskjooksul ka *Lümandu oja*) on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Lümandu, Päädeva, Rangu, Ringuta, Vaimõisa, Kõrvetaguse ja Pühatu külas.

Lähe asub Kõrvetaguse külas Kõrvetaguse rabast (Parka soo) 1 km idas. Jõgi suubub vasakult Kasari jõkke (76 km suudmest). Suue asub Lümandu külas Ruhma sillast umbes 300 m läänes. Jõkke suubub paremalt Vaimõisa kraav (4,7 km suudmest).

Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Konnaveski jõe keskkonnaregistri kood on VEE1108000.

## Välislingid

*
Rainer Werner Fassbinder

**Rainer Werner Maria Fassbinder** (31. mai 1945 Bad Wörishofen, Baieri – 10. juuni 1982 München) oli saksa režissöör, näitleja ja stsenarist.

## Osaline filmograafia
Jaan Tooming

**Jaan Tooming** (28. märts 1946 Tallinn – 5. aprill 2024 Tartu) oli eesti teatrilavastaja, näitleja ja kirjanik. 

## Näitleja ja lavastaja
Jaan Tooming lõpetas 1964. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri III lennu. 

1968–1969 oli ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitleja ning 1969–2009 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1979–1983 ühtlasi Ugala peanäitejuht. 

1972–1976 ja 1985–1989 (koos Ülo Vilimaaga) juhendas ta Vanemuise õppestuudiot. 

2005. aastal asutas Tooming teatri Sagar Sagitta. 

Ta on lavastanud ka Soomes ja Saksamaal, teinud telelavastusi ("Elujõgi", 1970; "Ebajumal", 1991) ja filme ("Värvilised unenäod", koos Virve Aruojaga, 1975, Tallinnfilm; "Põrgupõhja uus Vanapagan", 1978; "Mees ja mänd", 1980, mõlemad Eesti Telefilm), mänginud filmis ("Kolme katku vahel", 1970, Eesti Telefilm, ka režissöör; "November", 2017, Homeless Bob Production). 

Tooming oli alates 1977. aastast Eesti Teatriliidu liige ning alates 1993. aastast Eesti Lavastajate Liidu liige.

## Kirjanduslik tegevus
Jaan Tooming on avaldanud ajakirjanduses luuletusi (Looming 1972/5, ka 1996/10 varjunime *Lapard* all; tsükkel "Laiulapsed" Looming 2007/1, lk 45–50) ja lühinäidendeid ("Musta mantliga naine" – Looming 2006/8, lk 1180–95). 

Esimene luulekogu ilmus 1999, järgnesid mitmes laadis ja žanris ilukirjandusteosed: märkmikromaan, luule- ja esseekogud. Temalt on ilmunud rohkesti kultuuri- ja ühiskonnakriitilisi sõnavõtte. 

Aastast 2009 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige. 

### Raamatud
* "Rist on kasvanud kõiksusest läbi" (luulekogu), toimetanud Kristi Salve, Logos, Tallinn 1999, 64 lk
* "Huum: luule ja lausumised 1975–2005", Ilmamaa, Tartu 2006, 136 lk 
* "Valge pilv ja rohukõrs: aastalõpu 10 mõlgutust" (mõtisklused, laulud, killud, palved), Johannes Esto Ühing, Tartu 2007, 60 lk 
* "Teekond mäe südamesse: märkmikromaan", Varrak, Tallinn 2007, 166 lk
* "Hommikumõlgutused: pojale Ukule". Johannes Esto Ühing, Tartu 2007, 48 lk; 
* "Yles- ja allavoolu: mõtisklusi värsis ja proosas, enamik kirja pandud 20. sajandi viimasel kümnendil ja 21. sajandi algul" (luule- ja esseekogumik), Johannes Esto Ühing, Tartu 2009, 182 lk
* "Religioossed motiivid minu loomingus" (autobiograafiline esseistlik teatrilugu), toimetaja: Luule Epner, Eesti Teatriliit, Tallinn 2011, 270 lk
* "Teater kui saladus. Šamaanid, näitlejad, näidendid" (teatrikriitikat ja -esseid), Ilmamaa, Tartu 2015, 174 lk

## Tunnustus
* 1975 Ants Lauteri nimeline auhind (näitleja)
* 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1977 Ants Lauteri nimeline auhind (lavastaja)
*1987 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1990 Eesti Teatriliidu lavastajaauhind
* 1997 Eesti Teatriliidu lavastajaauhind
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
* 2012 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Osvald Tooming, vend fotograaf Peeter Tooming. Ta oli 1986–2000 abielus Liis Benderiga.

Temast on tehtud dokumentaalfilm „Teekond mäe südamesse” (1984, Tallinnfilm). 

## Viited
Kõrvetaguse peakraav

**Kõrvetaguse peakraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Kõrvetaguse ja Ülejõe külas.

Peakraavi pikkus on 3,6 km ning see suubub vasakult Ohukotsu jõkke (4,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 6,6 km².

Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Peakraavi lähe on Jalase maastikukaitsealal Illesoos.

Kõrvetaguse peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107800.

## Välislingid

*
Maaülikool (ajaleht)

**Maaülikool** on Eesti Maaülikooli ajaleht.

Ajaleht kannab seda nime aastast 2001, seega varasemast ajast, kui ülikool selle nime sai. 

Ajalehe varasemad nimed olid **Põllumajanduse Akadeemia** (1957–1991, nr 19) ja **Põllumajandusülikool** (1991, nr 20 kuni 2001, nr 1).

## Välislingid
*Maaülikooli ajalehe koduleht
Kartulivähk

**Kartulivähk** on taimehaigus, mida tekitab viburseen *[[Synchytrium endobioticum]]*. Haigusse nakatuvad kartul ja ka teised maavitsalised. 

Nakatunud kartulimugulatele tekivad pruunid köbrud, mugula kuju moondub, sisu muutub kõvaks. Inimesele nakatunud mugulad ohtlikud ei ole. 

Haigustekitaja pärineb Lõuna-Ameerikast ning jõudis Euroopasse 1880. aastatel. Eestis on kartulivähki leitud 1950., 1986. ja 2009. aastal. Haigust tekitava seene eosed levivad seemnekartuli, mulla ja sõnnikuga ning võivad mullas eluvõimelisena püsida eri andmetel 10–30 aastat. Nakatumist soodustab niiskus.

Kartulivähki aitab ennetada kontrollitud päritoluga vähikindlate sortide seemne kasutamine. Tõrjena rakendatakse karantiini – nakatunud põllul ei tohi enam kartulit kasvatada. Teatud kultuuride (mais, hernes, nisu) kasvatamine võimaldab aja jooksul haigusetekitaja mullast kaotada.

## Välislingid
*Valgamaal avastati ohtlik kartulivähk *Postimees*, 14. august 2009
* Ohtlik vähktõbi ei ohusta Eesti kartulikasvatust Postimees.ee, 19. august 2009
Agence France-Presse

**Agence France-Presse** ehk **AFP** on rahvusvaheline uudisteagentuur, mille peakorter asub Pariisis. 

AFP vahendab lepingupõhiselt poliitika-, majandus- ja muu temaatikaga telegrammuudiseid, mida kogub umbes 1500 alaliselt korrespondendilt kogu maailmas.

Prantsusmaa riikliku teadeteagentuurina saadab AFP väljavõtteid neist uudistest ning siseuudiseid Prantsusmaa meediale ja teistele tellijatele. 

Agentuur on tunnustatud eriti Aafrika ja endiste Prantsusmaa asumaade uudiste vahendajana. Ka nende maade ja Ladina-Ameerika teavitajana on agentuuril tugev positsioon. 

Agentuur tegeleb ka fotodokumentalistikaga.

## Ajalugu
Agence France-Presse asutati 1944. aastal Prantsusmaa vabastamisel ajutise valitsusdekreediga, mis sidus selle otseselt valitsusega; siiski peab ta end  1832 asutatud Bureau Havasi (1835. aastast Agence Havas; töötas okupatsiooni ajal sakslaste kontrolli all) otseseks jätkuks ning kasutas ka algusest peale endisi tolle agentuuri kaastöölisi.

AFP moodustati Londonis töötanud agentuuri Agence Française Indépendante ja Prantsusmaal põranda all töötanud agentuuri Agence d'Information et de Documentation ühendamisel. 

Toetus riigieelarvest oli rahvusvahelisele teadeteagentuurile tollal hädavajalik. Agentuuri õiguslik staatus jäi ebamääraseks.  1957. aastal muudeti AFP avalik-õiguslikuks ning selle juhtimine anti üle nõukogule. Pärast seda on agentuuri laiendatud, et teha sellest üks maailma suuremaid teadeteagentuure.
Ohukotsu jõgi

**Ohukotsu jõgi** (ka *Ohukotsu oja*) on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Ohukotsu, Põlli, Risu-Suurküla, Varbola ja Ülejõe külas ning Rapla vallas Palamulla külas.

Jõe lähe on Palamulla külas Kodila-Linnurabas. Jõgi suubub Varbola külas Vardi sillast umbes 400 m idas vasakult Vardi jõkke (3,2 km suudmest). Ohukotsu jõkke suubub vasakult Kõrvetaguse peakraav (4,8 km suudmest).

Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Jõgi läbib Varbola pinnavormide kaitseala.

Ohukotsu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107700.

## Välislingid

*
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused

**XIV [[kergejõustiku maailmameistrivõistlused]]** toimusid 10.–18. augustini 2013 Moskvas Venemaal.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Jooksualad

#### Väljakualad

### Naised

#### Jooksualad

#### Väljakualad

## Medalitabel

## Osalevad riigid
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel osalevad riigid koos sportlaste arvuga.

## Viited

## Välislingid
Afoonia

**Afoonia** ehk **häälekadu** ehk **hääletus** on võimetus kõnelemisel häälekurde pingutada.

Afoonia korral kõneldakse kõlatu, nõrga sosina taolise häälega. 

Afoonia orgaaniliseks põhjuseks võib olla kõri kahjustus (nakkus, polüüp, kasvaja) või närvide kahjustus (häälekurdude halvatus).

Enamasti on afoonia tingitud psüühilistest põhjustest (funktsionaalne afoonia). Tegu võib olla reaktsiooniga psüühilisele koormusele. Sel juhul võivad häälekurrud näiteks köha korral töötada.

## Vaata ka
*Düsfoonia
*Tummus
Charles Bolden

**Charles Frank Bolden** (sündinud 19. augustil 1946 Lõuna-Carolinas Columbias) on Ameerika Ühendriikide endine astronaut. Ta oli alates 17. juulist 2009 kuni 20. jaanuarini 2017 NASA peadirektor.

Charles Bolden õppis Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemias elektrotehnikat ning kaitses hiljem magistritöö süsteemihalduse alal Lõuna-California Ülikoolis. Ta läbis lendurikoolituse ning osales seejärel lendurina Vietnami sõjas.

Ta teenis merejalaväes ja töötas katselendurina. Tema ametlik lenduristaaž on üle 6000 lennutunni.

1980. aastal valiti ta astronaudiks. Ta osales aastatel 1986–1994 neljal kosmosesüstiku lennul. Lennul STS-61-C 12.–18. jaanuaril 1986 oli ta süstiku Columbia piloot ja lennul STS-31 24.–29. aprillil 1990 süstiku Discovery piloot. 24. märtsil – 2. aprillil 1992 toimunud süstiku Atlantis lennul STS-45 ja 3.–11. veebruaril 1994 toimunud Discovery lennul STS-60 oli ta lennu komandör. 1994 lahkus ta NASA astronaudikorpusest ja naasis merejalaväkke.

27. juunist 1994 töötas ta mereakadeemias mereväekadettide ülema asetäitjana. Juulis 1997 määrati ta mereväe ekspeditsioonivägede ülema asetäitjaks. Veebruarist juunini 1998 osales Bolden Kuveidis operatsioonis Kõrbetorm mereväe ekspeditsioonivägede ülemana. Juulis 1998 ülendati ta kindralmajoriks ja määrati Jaapanis asuvate USA vägede ülemjuhataja asetäitjaks. Augustis 2004 läks ta sõjaväest erru.

23. mail 2009 esitas president Barack Obama Charles Boldeni NASA juhi kandidaadiks ja 15. juulil kinnitas senat ta ametisse. Bolden lahkus NASA-st 20. jaanuaril 2017.

## Viited

## Välislingid
* NASA juhi elulugu
* Biograafia NASA lehel
AFNORTHWEST

**AFNORTHWEST** (*Allied Forces North West Europe*) ehk **NATO Loode-Euroopa väed** oli NATO komando peakorteriga Suurbritannias RAF High Wycombe'is. 

See tegutses 30. juunist 1994 3. märtsini 2000.

See asendas varasemat AFNORTH-i. 

## Välislingid
*Koduleht
Mall

**Mall** on mitmetähenduslik sõna:
***mall** on mudel, muster, näidis, eeskuju või šabloon, millel uued objektid põhinevad või millest nad on tuletatud
***[[mall (joonestusvahend)|mall]]** on joonestusvahend
***mall** on füüsiline objekt, mille kontuuri või pinda kasutatakse sarnase füüsilise objekti valmistamiseks
* **mall** on võrdlusmudel või -standard
* **mall** on tekstitöötlus programmides eeltäidetud standardne *fill-in-the-blank* dokument, mida võib täiendada käsitsi või automaatse iteratiivse protsessi abil 
***[[mall (programmeerimine)|mall]]** on C++ programmeerimiskeele omadus, mis võimaldab funktsioone ja klasse käsitleda geneeriliste põhikujudena
***mall** on failivormingu kontekstis paljude tarkvarapakettide standardomadus, mis võimaldab defineerida üksikut failivormingut ette nähtuna spetsiaalselt selle konkreetse rakenduse jaoks 
***mall** on molekul, mis toimib uue molekuli sünteesi mudelina 
***mall** on kogum ettemääratud teksti- või pildivorminguid, millel uued veebilehed põhinevad 
***[[Mall (eesnimi)|Mall]]** on naisenimi

***** on Vikipeedias leht, mille abil on võimalik seostada teistel lehtedel standardselt kasutatavaid elemente
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress

**Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress** (inglise keeles *American Federation of Labor and Congress of Industrial Organizations*, lühend *AFL-CIO* või *AFL–CIO*) on üks USA üleriiklikke ametiühinguorganisatsioone. 

AFL-CIO on katusorganisatsioon, mis ise läbirääkimisi ei pea. Sellesse kuulub 65 ametiühingut või ametiühingute liitu, millest osa tegutseb ka Kanadas. Liikmeid arv on kokku üle 10 miljoni. Tegu on USA ja kogu läänemaailma suurima ametiühinguorganisatsiooniga. Kuigi ametiühingutesse kuulub USA-s vaid umbes kümnendik töövõtjaid, mõjutavad ametiühingute palgaläbirääkimised ka organiseerimata töövõtjaid.

AFL-CIO püüab rohkem töövõtjaid ametiühingutesse kaasata, annab oma liikmetele õigusabi, lahendab sidusametiühingute "piiritülisid" ja esindab liikmesorganisatsioone poliitilistes komisjonides, nõukogudes ja komiteedes.

Ametlikult on AFL-CIO poliitiliselt neutraalne, kuid on traditsiooniliselt moraalselt ja rahaliselt toetanud Demokraatliku Partei kandidaate, sealhulgas Barack Obamat.    

## Ajalugu
See loodi 1955 AFL-i (rajatud 1881 ja CIO (1935) taasühendamisel. Esimene oli organiseeritud erialade, teine töökohtade järgi.   

Organisatsioon on püüdnud piirata korruptsiooni ja gangsterlust USA ametiühinguliikumises. Aastal 1957 heideti transporditööliste ametiühing Teamsters korruptsioonisüüdistuste tõttu organisatsioonist välja.  

Aastal 2003 moodustasid mõned suuremad liikmesorganisatsioonid mitteformaalse liidu New Union Partnership (NUP), millest sai alguse arutelu, kuidas ametiühinguliikmete arvu suurendada. Pärast AFL-CIO toetatud presidendikandidaadi John Kerry kaotust 2004 sõnastas NUP reformikava, mis nägi ette suuremad kulutused ametiühinguliikmete leidmiseks ja poliitikute valimiskampaaniate toetamiseks.  Aastal 2005 rajasid NUP-i liikmed alternatiivse ametiühinguliidu Change to Win Federation, millega ühines kolm AFL-CIO neljast suuremast liikmesorganisatsioonist, sealhulgas transporditöötajate ametiühing Teamster Union. Aastal 2007 oli seal juba seitse liiget, mis esindasid 6 miljonit töötajat. 

## Presidendid
*1955–1979 George Meany
*1979–1995 Lane Kirkland
*1995– John J. Sweeney

## Välislingid
*AFL-CIO koduleht
Valerie Adams

**Dame Valerie Kasanita Adams** (abielus Valerie Vili; sündinud 6. oktoobril 1984 Rotoruas) on Uus-Meremaa kergejõustiklane (kuulitõukaja), kahekordne olümpiavõitja (2008, 2012) ja neljakordne maailmameister.

Tema isiklik rekord on kuulitõukes 21.24, mis on püstitatud 2011. aasta Daegu maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*2008  Pekingis 
**  **olümpiavõitja** kuulitõukes **20,56**
*2012  Londonis 
**  **olümpiavõitja** kuulitõukes **20,70**
*2016  Rio de Janeiros
**  hõbemedal kuulitõukes **20,42**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2005   Helsingis
**  hõbemedal kuulitõukes **19.87**
*2007  Ōsakas
** **maailmameister** kuulitõukes **20.54**
*2009  Berliinis
** **maailmameister** kuulitõukes **20.44**
*2011  Daegus
** **maailmameister** kuulitõukes **21.24**
*2013  Moskvas
** **maailmameister** kuulitõukes **20.88**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

*2008  Valencias
** **sisemaailmameister 20.19**
*2010  Dohas
** hõbemedal 20.49
*2012  İstanbulis
** **sisemaailmameister 20.54**
*2014  Sopotis
** **sisemaailmameister 20.67**
*2016  Portlandis
** pronksmedal 19.25

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el
*2002  Manchesteris
** hõbemedal **17.45**
*2006  Melbourne'is
** **kuldmedal 19.66**
*2010  Delhis
** **kuldmedal 20.47**
*2014  Glasgow's
** **kuldmedal 19.88**
*2018  Gold Coastis
** hõbemedal **18.70**

## Välislingid
*
Wang Hao (käija)

**Wang Hao** (hiina 王浩, Wáng Hào; sündinud 16. augustil 1989) on Hiina käija.

## Saavutused
### Olümpiamängudel
* 2008 Pekingis
** 4. koht 20 km käimises **1:19.47**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2009 Berliinis
**  hõbemedal 20 km käimises **1:19.06**
Aflatoksiinid

**Aflatoksiinid** on väga kantserogeensed omavahel lähedase koostisega ained, mida teatud tingimustel (kõrge temperatuuri ja suure niiskuse juures) toodavad hallitusseened *[[Aspergillus flavus]]* ja mõned teised liigid perekonnast *[[Aspergillus]]*, sealhulgas *[[Aspergillus parasiticus]]*. Nad kuuluvad mükotoksiinide hulka. Looduses esineb neid vähemalt 20; inimesele kõige ohtlikum on aflatoksiin B1.

Nad on nime saanud liiginime *Aspergillus flavus* algustähtedest.

*Aspergillus flavus* optimaalsed kasvutingimused on temperatuuridel 30–37 ᐤC, parim 37 ᐤC . Parim süsiniku allikas on sahharoos, mis on levinuim suhkruliik . Hallitusseen suudab toksiine toota ka pimedas ning kasvab hästi 3,0–8,5 (parim 4,5) pH vahemikus. Kasvu soodustab suur niiskuse sisaldus, umbes 18–20 % ning veeaktiivsus (aw) üle 0,82.

Aflatoksiinid avastati 1960, kui uuriti maapähklijahuga söödetud kalkunitibudel tekkinud mürgistust, ja isoleeriti 1961.

Need ühendid võivad tekkida eriti teraviljal, maapähklitel ja parapähklitel.

Tegu on kumariini derivaatidega. Nad on stabiilsed.

Aflatoksiinid tekitavad mutatsioone ja vähktõbe, eriti maksas (maksavähk). Mürgiseks muutuvad nad pärast ümbertöötamist maksas. Kui saadus aflatoksiin M1 reageerib maksarakkude DNA-ga, tekib mutatsioon, mis muudab maksarakud vähirakkudeks.

Et aflatoksiine on suhteliselt lihtne toota ja nende surmav annus on väike, siis kahtlustatakse, et on välja töötatud neil põhinev relv.

## Vaata ka
*seennakkused

## Viited
AF Gruppen

**AF Gruppen ASA** on Norra kontsern peakorteriga Oslos, börsiettevõte, üks suuremaid Norras. Tähed **AF** tähendavad *annerledes og fremtidsrettet* ('teistsugune ja tulevikku suunatud').

Suurim tegevusvaldkond on ehitus.  

Käive oli 2002. aastal 3,1 miljardit Norra krooni, 2007. aastal 5,5 miljardit Norra krooni. 

Töötajate arv oli 2002. aastal 1493, 2007. aastal umbes 2000.  

## Ajalugu
Ettevõtte asutas 1985 rühm insenere. 

Aastal 1997 liideti see 1924 asutatud äriühinguga Ragnar Evensen AS ja läks samal aastal börsile. Aastal 2000 võeti üle Brødr. Holstad (asutatud 1949) ja 2005 Brød. Glomsrød Entreprenør. Kontserni kuulub ka ehitusettevõte Scandinavian Rock Group, lammutusettevõte AF Decom (asutatud 1965) ja  ümbertöötlusettevõte BA-Gjenvinning (asutatud 1994). 

Alates 2001. aastast on kontsern üles ostnud Göteborgi piirkonna ettevõtteid. 

Alates 2005. aastast koondab enamiku tütarettevõtteid  AF Skandinavia AS. 

## Välislingid
*AF-i koduleht
AF

**AF** võib tähistada mitut asja:
***AF** on Afganistani 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi
***AF** on Air France'i IATA-kood
*AF Gruppen on Norra inseneri ja ehitusettevõte

## Vaata ka
*.af
Põhjaprovints

**Põhjaprovints** on 1. järgu haldusüksus mitmel maal:

* **[[Põhjaprovints (Guinea-Bissau)|Põhjaprovints]]** Guinea-Bissaus
* **[[Põhjaprovints (Paapua Uus-Guinea)|Põhjaprovints]]** Paapua Uus-Guineas
* **[[Põhjaprovints (Rwanda)|Põhjaprovints]]** Rwandas
* **[[Põhjaprovints (Sambia)|Põhjaprovints]]** Sambias
* **[[Põhjaprovints (Sierra Leone)|Põhjaprovints]]** Sierra Leones
* **[[Põhjaprovints (Sri Lanka)|Põhjaprovints]]** Sri Lankal
* **[[Põhjaprovints (Sudaan)|Põhjaprovints]]** Sudaanis
* **[[Põhjaprovints (Uus-Kaledoonia)|Põhjaprovints]]** Uus-Kaledoonias
Lafett

**Lafett** ehk **relvaalus** on relvasüsteemi (peamiselt suurtüki) või muu mitte käest tulistatava tulirelva alustugi, mille külge kinnitub relva laskeseade, et see parema sihtimise huvides püsiks stabiilsena. 

Lafett võtab vastu tagasilöögi ning paljudel juhtudel oleks abivahendiks relva transportimisel. 

Sõjaväeliste auavaldustega matustel on traditsioon sõidutada kirstu suurtüki lafetil.     

## Liigid
*statsionaarlafett
*liikurlafett
*veetav lafett
Afineerimine

**Afineerimine** on kulla, hõbeda, plaatina või mõne muu väärismetalli puhastamine lisanditest.

Levinuimas afineerimismenetluses kasutatakse elektrolüüsi. Elektrolüüdilahusesse asetatud anoodina asetatud puhastatav metall, mis lahustub ning kandub katoodile, milleks on puhas metall. Lisandid sadestuvad.
 
Kuivafineerimisel kasutatakse väävlit või kloori.

Märgmenetlusel kasutatakse happeid.
Afiinsed ülesanded

**Afiinsed ülesanded** on geomeetrias ülesanded, mis on invariantsed afiinsete teisenduste suhtes. 

Afiinsed ülesanded puudutavad näiteks sirgete ja sirglõikude paralleelsust, sirglõigu jaotamist mingis suhtes ja punktide kollineaarsust.
Sealõuarohi

**Sealõuarohi** (*Scrophularia* L.) on taimede perekond Sealõuarohuliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Scrophularia nodosa* – harilik sealõuarohi (tavaline)
**Scrophularia vernalis* – kevadine sealõuarohi (väga haruldane)

## Viited
Affettuoso

***Affettuoso*** (ka *affettuosamente*, *affectueusement* (pr. k.)) on noodikirja märk, mis näitab, et muusikateose ettekanne peab olema soe ja väljendusrikas või kirglik. Tempo on tavaliselt *[[adagio]]* ja *[[andante]]* vahepealne.
Riccardo Patrese

**Riccardo Gabriele Patrese** (sündinud 17. aprillil 1954) on endine itaalia vormelisõitja.

Ta sõitis Vormel 1 sarjas aastatel 1977–1993 ja osales kokku 256 etapil. Sellest rohkem Vormel 1 etappe on selja taga ainult Rubens Barrichellol.

Riccardo Patrese tähistas esimese sõitjana nii oma 200. kui ka 250. Vormel 1 etappi.

Ta sõitis Shadow, Arrowsi, Brabhami, Alfa Romeo, Williamsi ja Benettoni meeskonnas.

Riccardo Patrese võitis kokku kuus etappi, sai kaheksa parimat stardikohta ja 13 kiireimat ringi. Lisaks sai ta 17 teist kohta ja 14 kolmandat kohta. 1992. aastal sai ta kokkuvõttes teise ning 1989. ja 1991. aastal kolmanda koha. Ta kogus 281 punkti.
Jaffna

**Jaffna** on linn Sri Lanka põhjaosas, Põhjaprovintsi halduskeskus.

Enamik linna elanikest on tamilid.

## Vaatamisväärsused

## Välislingid
* Linna koduleht
Mailane

**Mailane** (*Veronica* L.) on iminõgeselaadsete seltsi teeleheliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Varem paigutati mailased mailaseliste sugukonda, mis süstemaatika muutuse tõttu muutnud oma nime sealõuarohuliste sugukonnaks. Mailased on teeleheliste kõige liigirikkam perekond: sinna kuulub 300–500 liiki.

Mailased on ühe- või mitmeaastased rohttaimed; leidub ka poolpõõsaid. Nad kasvavad enam-vähem kõikjal põhjapoolkeral, kaasa arvatud tundras ja kõrgmägedes.

Mailasi iseloomustavad 2 tolmukaga väikesed õied, mis võivad niihästi olla pika õievarrega kui asuda taime varrel üldse ilma õievarreta. Õied koonduvad õisikusse, milleks mailastel on tavaliselt tähad, sarikad või pöörised. Juur võib olla ükskõik milline, alates narmasjuurestikust kuni jämeda hargneva risoomini. Vars võib samuti olla ükskõik milline, alates püstisest kuni roomavani. Varred ja lehed võivad olla nii siledad kui karvased. Leheseis on tavaliselt vastastikune.

Mailaste seas leidub ravimtaimi ja häid meetaimi. Paljusid neist kasvatatakse ilutaimena.

Teaduslikult esmakirjeldas mailaste perekonda 1753. aastal Linnaeus, fikseerides teadusliku nimena juba ammu enne teda käibinud ladina nimekuju. B. Golovkini väitel andis selle nime taimele püha Veronika auks saksa botaanik Leonhart Fuchs 1542. aastal. Samas on väidetud, et see taimenimi esines juba vanakreeka ja vanarooma autoritel.

## Eesti liigid
**Veronica agrestis* L. – kesamailane (hajusalt)
**Veronica anagallis-aquatica* L. – allikmailane (tavaline)
**Veronica arvensis* L. – põldmailane (tavaline)
**Veronica catenata* Pennell – vesimailane (väga haruldane, peamiselt Saaremaal)
**Veronica chamaedrys* L. – külmamailane (sage)
**Veronica dillenii* Crantz – nõmm-mailane (väga haruldane, Kagu-Eestis)
**Veronica beccabunga* L. – ojamailane (hajusalt)
**Veronica hederifolia* L. – hõlmlehine mailane (väga haruldane, peamiselt Saaremaal)
**Veronica filiformis* Sm. – niitjas mailane (ilutaim, metsistub)
**Veronica longifolia* L. – pikalehine mailane (hajusalt)
**Veronica officinalis* L. – harilik mailane (tavaline)
**Veronica opaca* Fr. – tumeroheline mailane (hajusalt)
**Veronica persica* Poir. – pärsia mailane (tulnukana)
**Veronica polita* Fr. – läikiv mailane (tulnukana) 
**Veronica serpyllifolia* L. – liivateelehine mailane (tavaline)
**Veronica scutellata* L. – kännasmailane (hajusalt)
**Veronica spicata* L. – kassisaba (tavaline)
**Veronica teucrium* L. – laialehine mailane (paiguti)
**Veronica verna* L. – kevadmailane (hajusalt)

## Viited
Veronica

**Veronica** võib tähendada järgmist:
*püha Veronica, katoliku pühak
**Veronica* on mailase perekonna ladinakeelne nimi
*Veronica (eesnimi), naisenimi
*...

## Vaata ka
*Veronika
Tallinna Pääsküla Kool

**Tallinna Pääsküla Kool** on eestikeelne üldhariduskool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Vikerkaare 10 // Põllu 109. Aastate jooksul on sõpruskoolideks kujunenud Viljandi Jakobsoni Kool, Riia 49. Keskkool ja Jelgava 4. Keskkool.

Koolihoone valmis 1985. aastal ja kandis algul *Tallinna 61. Keskkooli* nime. 1990. aastal nimetati kool *Tallinna Pääsküla Keskkooliks*. Aastatel 2000–2018 oli kooli nimi *Tallinna Pääsküla Gümnaasium*.

Tallinna Pääsküla Kool korraldab majandusõppe raames alates 1997. aastast üritust "Majanduspäevad". Eurovisiooni lauluvõistluse eeskujul on kujunenud kooli suurürituseks "Koolivisioon". Traditsiooniliselt toimuvad igakuised klassidevahelised spordivõistlused, võimlemispidu ja ainepäevad.

## Viited

## Kirjandus
* Oma kool : Pääsküla Gümnaasiumi almanahh / (eessõna: Peep Laidvee). Tallinn : Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Ilmumissagedus 1 kord viie aasta jooksul. Ilmunud aastatel 2000, 2005.  
* Kristi Laidvee. Tallinna koolinoorte sportmängude võistlustest osavõtuga seonduvad probleemid Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi õppetöös : pedagoogiline lõputöö / juhendaja: Kersti Sirel. Tallinna Pedagoogikaülikool, kehakultuuriteaduskond, 2002. (TLÜAR Spordiraamatukogu: Pir 2002) 

## Välislingid
* Tallinna Pääsküla Kooli koduleht

* Elvi Lageda. Miks me peame tähtsaks traditsioone? / Õpetajate Leht, 7. märts 2003. *Annotatsioon: 2003. a. veebruari viimasel päeval toimus Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis 8. majanduspäev.*
* Mari Rebane. Kuidas ma kümme aastat pärast põhikooli gümnaasiumi astusin. / Eesti Päevaleht, 20. aprill 2005
* Katrin Pauts. Laste öö õudustehotellis. / Õhtuleht, 16. juuni 2005
* Alar Rästa. Nõmme koolid tähistasid juubeleid. / Nõmme Sõnumid, 16. detsember 2005
* Андрей Бабин. Школьники "погружались" в эстонский язык через игру. / Postimees : на русском языке, 26. veebruar 2008. *Annotatsioon: Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis toimus konkurss eesti keele valdamises õpilastele, kes õpivad eesti keelt keelekümbluse meetodil.*
Maksesüsteem

**Maksesüsteem** ehk **maksemeetod** (inglise keeles *payment system*, saksa keeles *Zahlungsverfahren*) on rahanduses vorm ja protsess rahaliste vahendite ülekandmiseks. 

Maksesüsteemi aluseks on tavaliselt partneritevaheline leping, mis sätestab maksete arveldamise reeglid ja protseduurid. 

Maksesüsteemid hõlmavad kogu spektrit lihtsatest kassamaksetest kuni elektrooniliste makseteni.

## Vaata ka
*Maksesüsteemide loend
*Otsekorraldus
*Püsikorraldus
Robert Altpere

**Robert Eduard Altpere** (8. detsember 1895 Lahmuse, Viljandimaa – 4. märts 1942 Ussollagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Teenis Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkonna Staabis.

## Tunnustus
*Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1933
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1935
Maksesüsteemide loend

*Siin on loetletud [[maksesüsteem]]e.*

## #
*2CheckOut

## D
*Dankse Netbetaling
*Direct Debit

## E
*eDankort

## G
*getitcard

## H
*Hal-Cash

## I
*iDEAL

## M
*MasterCard

## N
*NOCHEX
*Nordea e-Payment

## P
*PayPal

## S
*Sp/Pop-maksu

## V
*Visa
*Visa Electron
Pärdiklill

**Pärdiklill** (*Mimulus*) on rohttaimede perekond sugukonnast *[[Phrymaceae]]*.

Eestis kasvatatakse ilutaimena peamiselt aed-pärdiklille (*Mimulus hybridus*).

## Välislingid
*Pärdiklill (*Mimulus* L.) ITIS andmebaasis ''www.itis.gov''
Tundeväärtus

**Tundeväärtus** ehk **sentimentaalne väärtus** ehk **emotsionaalne väärtus** on asjale omistatav väärtus, mis tuleneb tundmuslikust hoiakust selle asja suhtes. Näiteks võib asi olla seotud mingi mälestusega (mälestusese).

Tundeväärtus teeb asja enamasti asendamatuks. 

Et asjal on tundeväärtus enamasti mõne üksiku inimese jaoks, ei kajastu see tavaliselt asja hinnas. See võib teha asja müüdamatuks; samuti võidakse asjale omistada nii kõrge hind, et isikul, kellele sellel tundeväärtust ei ole, pole motiivi seda osta.
Silmarohi

**Silmarohi** (*Euphrasia* L.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast.

Silmarohud on üheaastased väikesekasvulised rühmiti kasvavad taimed. Enamik silmarohuliikidest on üksteisega väga sarnased, vahetegemine on võrdlemisi raske. Silmarohtude valgetel õitel on õrnad lillakad triibud, alahuul on kolmehõlmaline ja sageli seest kollakas.

Juured tulevad taime tõmmates hõlpsasti maast lahti, sest tegu on poolparasiitsete taimedega, kes elavad kõrreliste ja tarnade juurtel.

Silmarohtusid on rahvameditsiinis kasutatud silmade raviks, sealt ka nende nimetus mitmes keeles.

Perekonnas on levinud apomiksis, mistõttu liikideks jaotumine on ebamäärane. Vastavalt on ka perekonna taksonoomia ebastabiilne, eristatakse pisiliike. 

## Eesti liigid
#### Pisiliike eristamata
**Euphrasia officinalis* – harilik silmarohi

#### Pisiliike eristades
**Euphrasia fennica* – soome silmarohi (hajusalt)
**Euphrasia brevipila* – lühikarvane silmarohi (tavaline)
**Euphrasia vernalis* – kevad-silmarohi (hajusalt)
**Euphrasia suecica* – rootsi silmarohi (harva)
**Euphrasia stricta* – sirge silmarohi (tavaline)
**Euphrasia x reuteri* – Reuteri silmarohi (hajusalt)
**Euphrasia parviflora* – madal silmarohi (tavaline)
**Euphrasia micrantha* – sale silmarohi (haruldane)
**Euphrasia chitrovoi* – sinine silmarohi
**Euphrasia x murbeckii* – Murbecki silmarohi
**Euphrasia rostkoviana* – aas-silmarohi

## Välislingid