open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sven Koppel

**Sven Koppel** (sündinud 6. oktoobril 1969 Pärnus) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli aastal 1988 ja 1993. aastal Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonna.

1994–1995 töötas Sven Koppel arhitektuuribüroos A. Pähn Projekt OÜ. 1995–2000 töötas ta arhitektuuribüroos Alver Trummal Arhitektid OÜ. Aastatel 2000–2004 töötas Sven Koppel arhitektuuribüroos Ansambel OÜ ning alates aastast 2004 töötab ta arhitektuuribüroos Alver Arhitektid OÜ.

Sven Koppeli tuntumad tööd on kortermaja Kadriorus, Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla, Rävala puiestee ärimaja ning Jaani-Seegi varemete paviljon. Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla ja Jaani-Seegi varemete paviljoniga on Sven Koppel kandideerinud Mies van der Rohe auhinnale.

## Töid
*Kortermaja Kadriorus, 2000 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht)
*Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla, 2001 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Mets)
*Villa Leppneemes, 2003
*Villa rekonstruktsioon Kakumäel, 2003
*Jaani-Seegi varemete paviljon, 2004 (kaasautor Toivo Tammik)
*Pühajärve puhkekompleksi raamatukogu torn, 2006 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Saar)
*Villa Pärnus, 2009 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Indrek Rünkla, Ulla Saar)

## Võistlustöid
*Viru väljaku planeering (kutsutud konkurss), 1996 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Tiit Trummal, Toomas Tammis)
*Lahekalda  elurajoon (kutsutud konkurss), 1997 (kaasautorid Tiit Trummal, Andres Alver, Tarmo Laht, Toomas Tammis)
*Tallinna World Trade Center'i hoonete linnaehituslik ja mahuline, 2005 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla)
*Noblessneri laevaehitustehaste ja sadama-ala linnaehituslik ja mahuline lahendus, 2007 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Ulla Saar, Indrek Rünkla)
*Admiraliteedibasseini lääneküljel paiknevate elu- ja kontorihoone mahuline ja linnaehituslik lahendus, 2008 (kaasautorid Andres Alver, Tarmo Laht, Indrek Rünkla, Ulla Saar)

## Allikad
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, töötajad
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, tööd
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, linnaehituslikud objektid
#Andres Kurg: "Postsotsialismist vaatemängulinna. Büroo- ja ärihooned City Plaza ning Rävala 4 Tallinnas" MAJA, 1–2007
#''Nominees of Mies van der Rohe prize 2005''
#Arhitektuuribüroo Ansambel OÜ, töid
Tarmo Laht

**Tarmo Laht** (sündinud 22. märtsil 1960 Kuressaares) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Tarmo Laht Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis aastal 1979 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1985–1991.

1979–1990 töötas Tarmo Laht S. M. Kirovi nimelise kalurikolhoosi projektbüroos. Aastatel 1990–1997 töötas ta arhitektuuribüroos Alver Trummal Arhitektid OÜ. Alates 1997. aastast töötab Tarmo Laht arhitektuuribüroos Alver Arhitektid OÜ.

Tarmo Lahti tuntumad tööd on De La Gardie kaubamaja, kortermaja Kadriorus, Ferrum kaubamaja Kuressaares ning City Plaza kontorihoone. Lisaks sellele on Tarmo Laht edukalt osalenud mitmetel arhitektuurivõistlustel.

## Töid
*Restoran Toidutare Pirital, 1992 (kaasautorid Andres Alver, Tiit  Trummal)
*Maa-aluse garaažiga kortermaja, 1999 (kaasautor Andres Alver)
*De La Gardie kaubamaja, 2000 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal)
*Kortermaja Kadriorus, 2000 (kaasautorid Andres Alver, Sven Koppel)
*Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla, 2001 (kaasautorid Sven Koppel, Tiit Trummal, Ulla Mets)
*Kaubamaja Ferrum, 2002 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Mets, Tiit Trummal)
*Pühajärve puhkekompleksi veekeskus, 2003 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar)
*City Plaza, 2005 (kaasautorid Tiit Trummal, Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar, Martin Melioranski)
*Pühajärve puhkekompleksi raamatukogu torn, 2006 (kaasautorid Ulla Saar, Andres Alver, Sven Koppel)
*Büroohoone Rävala puiesteel, 2006 (kaasautorid Andres Alver, Indrek Rünkla, Ulla Saar)

## Võistlustöid
*Tartu ärikeskuse rekonstruktsioon hotellikompleksiks, 1997; 1. preemia
*Spordi- ja vabaaja kompleks Pärnu ranna-alal, 1998; 1. preemia
*Vabaduse väljaku linnaehituslik lahendus, 1998; 2. preemia (parim välja antud koht)
*Noblessneri laevaehitustehaste ja sadama-ala linnaehituslik lahendus, 2007; 1. preemia
*Tallinna raekoja konkurss, 2009 (kaasautorid Andres Alver, Sven Koppel, Indrek Rünkla, Ulla Saar); 2. preemia

## Tunnustus
*2000 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Andres Alveri ja Tiit Trummaliga; De la Gardie kaubamaja Tallinnas)
*2005 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (City Plaza)

## Allikad
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, töötajad
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, tööd
#Arhitektuuribüroo Alver Arhitektid OÜ, linnaehituslikud objektid
#Andres Kurg: "Postsotsialismist vaatemängulinna. Büroo- ja ärihooned City Plaza ning Rävala 4 Tallinnas" MAJA, 1-2007
#Ingrid Lillemägi: "Ärihoone Ferrum Saaremaal Kuressaares" MAJA, 2-2003
#Karin Paulus: "15 aastat ehitamist Eestis" Eesti Ekspress, 24. august 2006
VSS

**VSS** on lühend, mis tähistab **vintraudsest relvast seisvate siluettide laskmist.**

## Võistluste reeglid

Lastakse nelja 100 m kaugusel seisvat siluetti: metssiga, mägilammas /gemss, metskits ja rebane. Igale siluetile sooritatakse viis lasku. Erinevaid siluette lastakse erinevatest laskeasenditest. Võistleja võib siluettide laskejärjekorra vabalt valida (kui ei ole võistluste reeglites järjekord lisatud). Laskeharjutuse (nelja silueti) sooritamiseks antakse ühele laskurile laskmiseks aega 20 min. Enne võistlusseeria alustamist on lubatud sooritada kaks proovilasku proovilehte. Proovilaskudele kulutatud aega ei arvestata võistlusaja sisse. Proovilaskudeks antakse aega 1 minut. Ajalimiidi lõppemisest teatab kohtunik neljandal minutil "üks minut". Viienda lasu sooritamiseks laskeasendi võtnud laskuri ajalimiidi lõppedes laskmist ei katkestata, vaid lubatakse tal lask sooritada. Võistkondlike võistluste läbiviimisel võistkonna laskmisega ühele märklehtede komplektile laskekohtade vahetamisega vastavalt vabadele märklehtedele, määrab võistkonnale eraldatud laskeaja juhend (nt kuueliikmelise võistkonna puhul 45 min).

## Relv

Laetakse ühe padruniga (kassetist laadimine ei ole lubatud). Võistlejal ei ole lubatud kasutada kindaid ega paksendusega spetsiaalset laskuririietust. Võistlejatel on lubatud peale proovilaskude sooritamist kasutada vaatetoru lasketulemuste kindlaks tegemiseks. Võistluslaskude sooritamisel on kõrvaline abi ning vaatetoru kasutamine keelatud. Relva kaliiber ei tohi olla alla 22 horneti. Optilisel sihikul piiranguid ei ole. Päästiku tõmbetugevus on vaba. Relva üldine kaal (koos optikaga) ei tohi ületada 5 kilogrammi.

## Tulemuse selgitamine

Võrdse tulemuse korral nii meeskondlikus kui individuaalses arvestuses, arvestatakse paremusjärjestust alljärgnevas järjestuses: paremus metssealaskmisel, paremus mägilambalaskmisel, paremus metskitselaskmisel, paremus rebaselaskmisel. Enim tabamusi 10, kõigi laskeasendite kokkuvõttes, seejärel vastavalt 9, 8 jne. Absoluutse tulemuse saavutamisel sooritatakse lisaseeria (5 lasku) loosiga võetud asendist.

## Võistlusklassid
* Juuniorid (J) 
* Veteranid (V55)
* Seeniorid (M)
* Naised (N)

## Laskeasendid
*Metssiga – seistes vabalt, ilma toeta.
*Metskits – seistes, toetudes kindlale toele (postile).
*Mägilammas – seistes, toetudes mägikepile (kepp toetub vabalt maale).
*Rebane – lamades, käelt. Lamamisasendis peab tugikäe nurk olema vähemalt 30 kraadi lamamispinna suhtes. On lubatud kasutada kallakpinda, 2 m pikkuse sileda aluspinna puhul võib esiosa kõrgus olla kuni 10 cm.

## Tabamuste hindamine

Tabamus määratakse kuuliaugu järgi, st kaliibrilist korrigeerimist ei tehta. Laskurite mittesüülise ülemäärase tabamuse korral arvestatakse maha väikseim tulemus. Märklehte lastud ülemäärase lasu korral arvestatakse maha parim tulemus.

## Välislingid
* Teesoo Laskurklubi
Männiku raudteepeatus

**Männiku raudteepeatus** (vene *Рoмaнoвскaя*) on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Männikul.

Männiku raudteepeatuses asub üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Tallinna–Viljandi rongiliinil Männikule umbes 20 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 10 Türi rongi (pooled Türi ja pooled Tallinna poole), 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni.

11. detsembril 2009 avati Männikul uus 550 mm kõrgune pikk perroon.
## Ajalugu
Männiku jaam rajati aastal 1916 Pärnu–Tallinna juurdeveoraudteele seoses Peeter Suure merekindluse pealadude ehitamisega selle lähedusse.

1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks.

Kuni 2004. aastani oli Männiku raudteejaam, kus asus lisaks peateele kaks kõrvalteed ja toimusid rongide vahetused. 
Jaamast kulges varem veel ka eraldi harutee 1990. aastate lõpuni tegutsenud Männiku vagunite seisubaasi. 

Endine jaam on nüüd Elroni rongide peatuskoht.

## Jaamahoone

Raudkivist jaamahoone valmis 1916. aastal Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee tüüpprojekti järgi. Viilkatusega jaamahoonet ilmestab tolle ajastu kohta uuenduslik ehitusmaterjal: silikaattellis, millest on laotud hoone nurgad ning raamistused akendel ja välisustel. Ehitis oli kasutusel jaamahoonena kuni selle sulgemiseni. Praegu on endine Männiku jaamahoone eraomanduses ja kasutusel elamuna.

## Õnnetused
Männiku ja Tammemäe jaamade vahelisel ülesõidul toimus õnnetus juunis 1931. Sama ülesõit viib ka tänapäeval endisele polügoonile ja liivakarjääri. Sõjaväe veoauto sõitis rongile ette ja rong rebis selle tükkideks, lohistades mootori mitusada meetrit edasi. Autojuht hukkus.
## Viited

## Välislingid

* FOTO: Männiku jaam aastal 1999; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Saku raudteepeatus

**Saku raudteepeatus** (saksa *Sack*) on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Sakus.

Saku raudteepeatuses asub üks madal (550 mm kõrgune) perroon pikkusega 150 m. Mööda raudteed asub Saku Balti jaamast 17,3 km kaugusel, rong sõidab Sakku 21–25 minutit. Peatuses peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni.

## Ajalugu
Saku jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal.

1960. aastate lõpul ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Seoses sellega muudeti raudteejaam peatuskohaks, kõrvalteed demonteeriti.

Varem läks Saku jaamast Saku õlletehasesse 1 km pikkune harutee. Harutee ehitati aastatel 1900–1901.

Jaam oli 2014. aastani Edelaraudtee peatuskoht. Edasi kasutab peatust Elron. 

## Jaamahoone ja muud hooned jaamas
Koos jaamaga valmisid jaamahoone, kaubaait ja veetorn. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Käru, Lelle, Kohila jt jaamahoonetega. Hoone oli kasutusel kuni kitsarööpmelise raudtee sulgemiseni 1971. aastal. Nüüd on see kasutusel elamuna. Veetorn hävis teises maailmasõjas.

## Pilte

Suvel Saku jaamas 1905.jpg|Saku jaam, suvi 1905
Saku raudteejaam aastal 1933.jpg|Saku kitsarööpmelise raudtee jaam, 1933
Saku jaama peahoone.jpg|Jaamahoone
Saku jaama elamu.jpg|Einelaud
Saku jaama kaubaait.jpg|Kaubaait
Perroon (ooteplatvorm) Sakus.jpg|Perroon Sakus


## Vaata ka
* Tallinna–Viljandi rongiliin
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Endine Saku jaam aastal 1971; Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube-i video: Saku raudteepeatus suvel 2016
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kasemetsa raudteepeatus

**Kasemetsa raudteepeatus** on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Kasemetsal.

Kasemetsa raudteepeatuses on üks madal (550 mm) perroon. Rong sõidab Balti jaamast Kasemetsale umbes 27-29 minutit. Kasemetsal peatub alates 2014. aasta jaanuarist päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 9 Türi rongi (viis Tallinna ja neli Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni.

## Ajalugu
*"Saku valla elanikelt on saabunud Tallinna põllumeeste konvendile palve seisukoha võtmiseks raudteevalitsusele esitatava suhtes, milles palutakse uue peatuskoha avamist kitsaroopmelisel raudteel Saku ja Kiisa jaamade vahel. Uues peatuses palutakse toimetada ka piima vastuvõttu.
Palve põhjendamiseks tuuakse ette, et praegu peavad kohalikud elanikud seal kõverikke tegema ümber Saku soo, et pääseda oma piimaga Saku jaama. Palvele on alla kirjutanud 120 talupidajat."*

## Viited

## Välislingid
* YouTube'i video: Stadler Flirt rong läbisõidul Kasemetsast
* FOTO: Kasemetsa peatus aastal 1968; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kiisa raudteejaam

**Kiisa raudteejaam** (saksa *Kisa*) on raudteejaam Harjumaal Saku vallas Kiisal.

Kiisa raudteejaamas on üks madal 550 mm kõrgune rööbasteedevaheline perroon. Balti jaamast sõidab rong Kiisale 29–32 minutit. Peatuses asub lisaks peateele ka kõrvaltee. Kiisal peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni.
## Ajalugu
Kiisa kitsarööpmeline raudteejaam rajati 1928. aastal seoses sajandi alguses ehitatud Tallinna–Viljandi raudteeliiniga.

1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks.
## Jaamahoone
Koos raudteejaamaga valmis mõisahoonet meenutav uhke kivist kahekorruseline jaamahoone, mis on tänapäeval Edelaraudtee kasutada. 
Hoone ehitati eriprojekti järgi, mille detailikäsitlus sarnaneb paljuski Leon Johansoni sama aja raudteejaama hoonete omaga. 
Kiisa jaamahoone kahte massiivset külgtiiba ühendab kitsam keskosa, kus asub ka peasissepääs.

## Pildid

Kiisa jaam enne II maailmasõda.jpg|Kiisa jaam enne II maailmasõda
Kiisa raudteejaam.JPG|Vana ooteplatvorm
Kiisa raudteejaam (3).JPG|Ootesaal
Kiisa raudteejaam (2).JPG|Kiisa raudteejaam vaatega Tallinna suunas
Kiisa uus perroon.jpg|Kiisa jaam ja uus perroon aastal 2020

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kohila raudteejaam

**Kohila raudteejaam** (saksa *Koil*) on raudteejaam Raplamaal Kohila vallas Kohilas.

Kohila raudteejaamas asub kaks madalat 150 meetri pikkust perrooni. Mööda raudteed on Balti jaamast Kohilasse 33 km, rong sõidab sinna 35–43 minutit, ekspressrong aga 34 minutit. Jaamas paikneb neli raudteeharu ja üks harutee, mis suundub endisse Kohila paberivabrikusse. 

Kohilas peatuvad kõik edelasuunalised reisirongid. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni.

2. novembril 2012 avati Kohilas vana jaamahoone asemel uus rongi- ja bussireisijatele mõeldud reisikeskus, kus on ootesaal, piletikassa ja jaama juhtimiskeskus.

2014. aastal, kui liine hakkas teenindama Edelaraudtee asemel Elron, suleti jaamas asunud piletikassa.

Aastatel 2019–2020 tegutses jaamahoone ühes ruumis Jaama Toidubaar, mida haldas OÜ Eifeli Köök.

## Ajalugu

Kohila jaam rajati koos Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudteeliiniga 1900. aastal.

1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks.

Aastatel 1906–1970 läks Kohila jaamast raudteeharu Kohila paberivabrikusse. Hiljem ehitati harutee laiarööpmeliseks ja seda kasutati kuni 1990. aastate lõpuni.

## Jaamahoone ja muud hooned
Kohila vana jaamahoone valmis 1901. aastal. Hoone oli ehitatud tüüpprojekti järgi ning sarnanes Võhma, Käru, Surju, Lelle ja veel mitme jaamahoonega. Järgmisel kümnendil tehti hoonele juurdeehitus ja nii säilis jaamahoone kuni 2012. aasta kevadeni, mil see lammutati. 
Jaamahoone kohale kerkis uus tänapäevane reisikeskus, mille juurest ei puudu ka uued perroonid ning auto- ja jalgrattaparkla.

Perrooni lõpus asub tänini raudteejaama veetorn. Kohaliku Rapla maleva Naiskodukaitse kogub 2020 seisuga veel raha selle taastamiseks.

## Pildid

Kohila jaamahoone 1995.jpg|Kohila vana jaamahoone (lammutatud)
Kohila vana jaamahoone2.jpg|Kohila vana jaamahoone aastal 2004
Kohila raudteejaam (3).JPG|Ooteplatvormid
Kohila raudteejaam (2).JPG|Ootesaal
Kohila raudteejaam (4).JPG|Kohila raudteejaamast vaatega Tallinna suunas
Kohila jaama perroonid.jpg|


## Viited

## Välislingid

*Eesti veetornid galerii
*Maaleht "Hüvasti, vana jaam: Kohila saab uue jaamahoone"
*Maaleht "Kas lammutamine oli vale samm? Pikk tee Kohila uue jaamahoone ehitamiseni"
*Õhtuleht "Piltuudis: Avati uus Kohila raudteejaam"
*ERR uudised "Kohilas avati uus reisikeskus"
*Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Lohu raudteepeatus

**Lohu raudteepeatus** (saksa *Loal*) on raudteepeatus Raplamaal Kohila vallas Mäliveres (nime saanud lähedal asuva Lohu küla järgi).

Lohu raudteepeatuses on üks madal (550 mm) perroon. 

Rong sõidab Balti jaamast Lohule umbes 50 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni.

11. detsembril 2009 avati Lohul uus perroon.

## Ajalugu

Lohu pooljaam rajati 1920. aastatel Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudtee äärde.

Jaamas on Elroni peatuskoht, Tallinna–Rapla, Tallinna–Türi, Tallinna–Viljandi rongiliinidel ja endistel Tallinna–Lelle ning Tallinna–Pärnu rongiliinidel.

## Jaamahoone
Ühekorruseline paekivist Lohu jaamahoone valmis koos jaamaga. Hoone ehitati eriprojekti järgi. 

Ristkülikulise põhiplaani ja viilkatusega historitsistlikku ehitist iseloomustavad punastest tellistest laotud nurgad ning raamistused hoone akendel ja välisustel. Hoone oli piletimüügiks kasutusel kuni 1980. aastateni. Nüüd kasutusel elamuna.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Lohu peatus ja reisirong D1 aastal 1990; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Hagudi raudteepeatus

**Hagudi  raudteepeatus** (saksa *Haggud*) on raudteepeatus Raplamaal Rapla vallas Hagudis.

Hagudi raudteepeatuses on üks madal (550 mm) täispikk perroon. Rong sõidab Balti jaamast Hagudisse umbes 55 minutit. 
Hagudis peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.

## Ajalugu

Septembris 1899 sõitis esimene rong ehitamisjärgus oleval Tallinna–Viljandi kitserööpmelisel raudteel Tallinnast Hagudisse.

Hagudi pooljaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal.

1960. aastate lõpus alustati kõikide Eesti kitsarööpmeliste raudteede asendamist uue laiarööpmelise raudteega (rööpmelaius 1520 mm). Tallinna–Rapla vaheline laiarööpmeline raudteelõik avati pidulikult 19. juunil 1969, kui Tallinnast saabus esimene laiarööpmeline reisirong D1-312.

Kuni 2002. aastani paiknes Hagudis lisaks peateele üks kõrvaltee ning Hagudi tegutses raudteejaamana. 

Praeguseks on tegemist üksnes Elroni reisirongide peatuskohaga.

## Jaamahoone
Ühekorruseline puidust jaamahoone valmis koos jaamaga aastal 1900. Aastatel 1926–1927 tehti hoonele juurdeehitused ning sellisena on ta säilinud tänini. Kuni aastani 2002 kasutas hoonet Edelaraudtee. Praegu seisab osaliselt tühjana.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Hagudi jaam ja reisirong aastal 2001; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Rapla raudteejaam

**Rapla raudteejaam** (saksa *Rappel*) on raudteejaam Raplamaal Raplas. Algselt oli jaama nimi **Hermeti**. 

Rapla jaamas asub kaks 550 mm kõrgust perrooni pikkustega 150 m. Päevas peatub Raplas umbes 20 reisirongi. Mööda raudteed on Balti jaamast Raplasse 54,4 km, mille läbimiseks kulub rongil umbes 53 minutit kuni üks tund, ekspressrongil aga kuni 50 minutit. Jaamas asub koos peateega neli raudteeharu. Samuti asub jaamas mitu haruteed, mis suunduvad erinevatele tööstusterritooriumitele. 

Raplas peatuvad kõik lõunasuunalised reisirongid, kokku toimub paarkümmend väljumist päevas. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulub jaam IV tsooni.

## Ajalugu

Hermeti (hiljem Rapla) jaam rajati koos kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudteega aastal 1900. Raudteejaam rajati mõni kilomeeter alevikust eemale, kuna kohalik parun ei soovinud jaama oma maa peale. Nõnda rajatigi jaam Valtu mõisa territooriumile.
 
Seoses 1931. aastal avatud Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudteega sai Raplast sõlmjaam. Virtsu raudtee oli kasutusel kuni selle sulgemiseni 1968 aastal, kuigi Raikkülani käisid rongid veel kuni 1971. aastani.

1960. aastate lõpus alustati kitsarööpmelise raudtee asendamist uue laiarööpmelise raudteega. Tallinna–Rapla vaheline laiarööpmeline raudteelõik avati pidulikult 19. juunil 1969, kui Tallinnast saabus esimene laiarööpmeline reisirong D1-312.

## Jaamahoone
Varikatusega punastest tellistest hoone ehitamiseks kasutati ilmselt kohaliku tellisetehase toodangut. Ühekorruseline jaamahoone on säilinud suhteliselt algupärasel kujul, uuemal ajal on vaid lühendatud varikatust. 

Jaamahoonest ei saa osta rongidele pileteid, kuid hoone töötab ootesaalina.

## Vaata ka
* Tallinna–Viljandi rongiliin
* Rapla–Virtsu raudtee
* Raudteetransport

## Viited

## Välislingid

* "Minutilise täpsusega";  Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht, nr. 91, 2 august 1975. DIGAR
* "Renoveeritud Rapla raudteejaam lööb uksed valla", Õhtuleht; 25. september 2008
* "Elron lisab homsest Rapla-Tallinn liinile täiendava väljumise", Tarbija 24; 8. jaanuar 2014
* Rapla jaam; Eesti kitsarööpmelised raudteed
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)

Rapla station.IMG 6771.JPG|Rapla jaamahoone raudtee poolt
Rapla perroonid.jpg|Rapla perroonid
Rapla raudteejaama veetorn.jpg|Rapla raudteejaama veetorn
DMU leaving Rapla (3301367854).jpg|Edelaraudtee reisirong väljumas (2009)
Elroni reisirong Raplas.jpg|Elroni reisirong Stadler FLIRT Raplas
Kõnnu raudteepeatus

**Kõnnu raudteepeatus** on endine raudteepeatus Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kõnnus. Viimane reisirong peatus Kõnnus 30. mail 2010. Reisirongiliiklus lõpetati reisijate vähesuse tõttu.

## Ajalugu
Kõnnu jaam rajati 1926. aastal. See asus Lelle raudteejaamast 21,5 kilomeetri kaugusel.  Avamisel jäi jaam Kaisma valda.

## Jaamahoone
Kõnnu jaamahoone valmis Leon Johansoni projekti järgi mõni aasta pärast jaama rajamist. Jaamahoone on tänapäeval kasutusel elumajana.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Foto: Viimane reisirong peatumas Kõnnul - Baltic Trains Picture Gallery
* Kõnnu küla elanikke ärritab reisirongi peatuseta jäämine Pärnu Postimees, 10.06.2010
Viluvere raudteepeatus

**Viluvere raudteepeatus** (saksa *Willofer*) oli raudteepeatus Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Viluveres.

Viluvere raudteepeatuses on üks madal perroon. Rong sõidab Balti jaamast Viluverre umbes kaks tundi. Päevas peatus neli reisirongi (kaks Pärnu ja kaks Tallinna poole).

## Ajalugu

Viluvere sõlmjaam rajati koos raudteeliiniga aastatel 1925–1927. Jaamas oli kaks raudteed: esimeselt teelt sai alguse Viluvere–Vändra harutee ja teine suundus Papiniidule (Pärnusse). Jaamast veidi Tootsi suunas suundus paremale 2 km pikkune karjääri harutee. Praegu on alles vaid raudteepeatus. See asus Lelle raudteejaamast 30,7 kilomeetri kaugusel. Avamisel jäi jaam Viluvere valda.

Aastail 2010–2016 eelnes Viluverele Eidapere raudteepeatus.

Lelle–Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017 aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudtee trassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018. 

## Jaamahoone

Viluvere jaamahoone valmis Leon Johansoni projekti järgi 1928. aastal. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Eidapere, Sindi, Tori ja Vändra jaamahoonetega. Samal ajal valminud veetorn (sama projekti järgi oli ehitatud ka Vigala jaama veetorn) purustati Teises maailmasõjas. Pärast kitsarööpmelise raudtee sulgemist 1969. aastal kasutas hoonet sõjavägi. Hiljem majutati endisse jaamahoonesse "stroibati soldatid", kelle ülesandeks oli Viluvere ja Tootsi vahelise raudtee remont, mille käigus asendati puitliiprid betoonliipritega. Riigikorra vahetumise tõttu töid ei lõpetatud ning jaamahoone jäi tühjaks. Lühikese aja jooksul hoone lagastati, kohalikud tegid välislaudisest endale küttepuid ning kõik vajalikuks osutunu veeti minema. Rüüstatud jaamahoone lammutati 1994. aasta lõpuks.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Viluvere jaamahoone aastal 1988; Baltic Trains Picture Gallery
* Viluvere jaam kättesaamatu; Postimees : Pärnu väljaanne, 21. november 1928 (DIGAR)
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
Koogiste raudteepeatus

**Koogiste raudteepeatus** oli raudteepeatus Raplamaal Kehtna vallas Koogistel, Lelle–Pärnu raudteel.

Koogiste raudteepeatuses on üks madal perroon. Rong sõitis Balti jaamast Koogistele umbes 1 tund ja 35 minutit. Peatuses peatus päevas neli reisirongi (kaks Pärnu poole ja kaks Tallinna poole).

## Ajalugu

Koogiste pooljaam rajati 1925. aastal. See asus Lelle raudteejaamast 8,4 kilomeetri kaugusel.  Avamise ajal kuulus jaam Lelle valda. Hiljem sai sellest raudteepeatus. Algul oli Koogiste peatuses praeguse ühe asemel kaks rööpapaari.

1960. aastate lõpul ehitati seni kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Uus tee avati 1971. aasta suvel.

Lelle–Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudtee trassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018. 

## Jaamahoone
1926. aastal valminud jaamahoone, mis on ehitatud arhitekt Leon Johansoni tüüpprojekti järgi, oli kasutusel kuni 1980. aastateni. 
Hoone ehitati analoogselt Luuri, Tammiste, Tootsi ja Kõnnu jaama peahoonega. Väljaehitatud katusekorrusega kõrge poolkelpkatusega hoone esi- ja tagafassaadil paiknevaid keskrisaliite kroonib lopsaka puidust profiilkarniisiga raamistatud kolmnurkfrontoon. 
Fassaade ilmestavad laiad nurgalauad ja kaheksa ruuduga aknad. Peasissepääsuküljel asub kahepoolne klaasidega välisuks, mille kohal asetseb kaarliistudega liigendatud valgmik.

Praegu on hoone kasutusel elumajana.

## Viited

## Välislingid
* Koogiste – raudteeäärne oaas kõrvalises paigas; Raplamaa Sõnumid, nr. 28, 9. juuli 2014 (DIGAR)
* Fotod: Koogiste elanikud süütasid Lelle-Pärnu rongiliikluse lõpetamise tõttu leinaküünlad; ERR uudised, 8. detsember 2018
* Koogiste külla Lelle-Pärnu rongiliini asendavad bussid ei jõua; ERR uudised, 9. detsember 2018
* FOTO: Koogiste jaam umbes 1936; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Tori raudteepeatus

**Tori raudteepeatus** oli raudteepeatus Pärnumaal Tori vallas Tori lähistel Selja külas.

Tori raudteepeatuses asub siiani üks lühike perroon. Reisirong sõitis Balti jaamast Torisse umbes 2 tundi ja 20 minutit. 

Toris peatus päevas neli Pärnu rongi (pooled Pärnu ja pooled Tallinna poole).

## Ajalugu

Jaam avati koos raudteeliiniga 1927. aastal. Jaamas oli algselt kaks teed ja karjääri raudteeharu vasakule. See asus Lelle raudteejaamast 46,7 kilomeetri kaugusel.  Avamisel jäi jaam Tori valda.

Jaamahoone ehitati Leon Johansoni tüüpprojekti järgi sarnaselt Eidapere, Sindi, Vändra ja Viluvere jaamahoonetega.

Tori jaamahoone hävis teises maailmasõjas. Hiljem täitis jaamahoone ülesannet algselt abihooneks mõeldud ehitis.

Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudteetrassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018. Tori peatusse kogunes viimase rongiga hüvastijätuks suur hulk rahvast, põlesid leinaküünlad.

## Viited

## Välislingid

* Tori rahvas saadab laupäeval küünalde süütamisega teele viimase reisirongi; Maaleht, 4. detsember 2018
* YouTube'i video: Hüvasti Pärnu rong!
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
Pärnu kaubajaam

**Pärnu  kaubajaam** on kaubajaam ja oli raudteepeatus Pärnumaal Pärnus.

Pärnu kaubajaamas on üks madal perroon. Rong sõitis Balti jaamast Pärnu kaubajaama umbes 2 tundi ja 15 minutit. Jaamas asub lisaks peateele ka viis kõrvalteed ning haruteed kaubaparki ja ettevõtetesse. Peatuses peatus päevas neli Pärnu rongi (pooled Pärnu poole ja pooled Tallinna poole).

Senisest hiilgusest kaubavedudel on praeguseks vähe säilinud. Kaubavood, mis läbisid Pärnu-Kaubajaama kui ka selle kaubaparki on kokku kuivanud. Jaamas võib siiski toimuda kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulus jaam Pärnu piirkonda.

11. detsembril 2009 avati peatuses uus perroon.

## Ajalugu

Tammiste raudteepeatuse ja Pärnu kesklinnas paiknenud raudteejaama vahel ületas kitsarööpmeline Lelle–Papiniidu raudtee Sindi silda ning läbis Papiniidu raudteejaama. Sindi sild ja Pärnu kesklinnas paiknenud raudteejaam hävisid 1944. aastal. Seejärel oli Pärnu kesklinnas raudteejaamana kasutuses elumaja, milles hiljem asus bussijaam.

Pärnu kaubajaam rajati raudteeliini laiarööpmeliseks ehitamisel, 1971. aastal. Tallinna-Pärnu raudteeliin avati pidulikult 23. juulil 1971, kui Tallinnast saabus propagandistlikult kaunistatud esimene laiarööpmeline reisirong (D1-465). Toona jäi jaam Sauga külanõukogu maadele. Pärnu kaubajaam oli reisirongide lõpp-peatuseks kuni 1976. aastani.

1976. aastal valmis üle Pärnu jõe Papiniidu raudteesild, mille tulemusel pikenes raudteeliini lõppjaam Raekülla.

Riigikorra vahetumisel jäid ehitamata planeeritud haruteed lennujaama ja uude Pärnu Piimatoodete kombinaati (mis tööle ei hakanudki), vagunite sorteerimismägi ning dispetšeripost. Perspektiive Pärnu kaubajaamal oli, ent need kadusid algselt Nõukogude aja lõpul ning teisalt Pärnu - Mõisaküla - Skulte raudteelõigu ülesvõtmisega, mil lakkas ühendus Läti Raudteega.

Seoses Lelle–Pärnu raudteetrassi viletsa seisukorraga otsustas Eesti Valitsus 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudteetrassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018.

## Pildigalerii

Pärnu kaubajaam (2).JPG|Edelaraudtee reisirong DR1B Pärnu kaubajaamas
Pärnu kaubajaam (3).JPG|Pärnu kaubajaam
Pärnu kaubajaama ooteplatvorm.JPG|Pärnu kaubajaama ooteplatvorm
Pärnu kaubajaamast vaatega Pärnu suunas.jpg|Kaubajaamast vaatega Pärnu kesklinna suunal
Jaamahoone.jpg|Jaamahoone 
Pärnu Kauba rongijaam.jpg|Jaamahoone, veebruar 2023
Rong Jaama peatuses Pärnus.jpg|Rong Pärnu kaubajaama peatuses 2024. aastal
Rong Jaama peatuses pärnus 2.jpg|Rong Pärnu kaubajaama peatuses 2024. aastal
Raudtee Jaama raudteepeatuses.jpg|Raudtee Pärnu kaubajaamas 2024. aastal


## Viited

## Välislingid

* Silja Joon: "Rein Kaupmees teab raudtee hiilgust ja viletsust" – Pärnu Postimees, nr. 145, 27 juuli 2013; DIGAR
* Kalev Vilgats: "Kaubajaamast oleks kasu" – Pärnu Postimees, nr. 73, 17 aprill 2018; DIGAR
* FOTO: Esimene laiarööpaline Pärnu rong kaubajaamas, aasta 1971; Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube'i video: manööverdamine veduriga TEM7 Pärnu kaubajaamas
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
Purpurbakterid

**Purpurbakterid** on purpurpunase (lillakaspunase) värvusega anaeroobsete bakterite koondrühm, mis hõlmab purpursed mitteväävlibakterid ja purpursed väävlibakterid. Et purpurbakterid sisaldavad bakterioklorofülli, on nad suutelised bakteriaalseks ehk anoksügeenseks fotosünteesiks. 

Purpurbaktereid on umbes 30 liiki. Nende sekka kuuluvad näiteks *[[Rhodobacter sphaeroides]]*, *[[Rhodobacter capsulatus]]*, *[[Rhodopseudomonas palustris]]*, *[[Rhodomicrobium vannielii]]*, *[[Rhodobium orientis]]*, *[[Rhodocyclus purpureus]]*, *[[Rhodoferax antarcticus]]*.

Lisaks fotosünteesiks kasutatava päikeseenergia on nad teatud tingimustes võimelised energiat saama ka orgaaniliste ühendite oksüdeerimisest, mõned liigid ka vesiniksulfiidi oksüdeerimisest. 

## Vaata ka
*Anoksügeenne fotosüntees
Damn Small Linux

**Damn Small Linux** (DSL) on väikseim Linuxi distributsioon, mille piirmaht tahetakse hoida allpool 50 MB. Esimene versioon oli ainult 22 MB. 

Ta sisaldab graafikamootorit, veebilehitsejat, meiliklienti ja FTP serverit.

## Välislingid
* Koduleht
Tammiste raudteepeatus

**Tammiste raudteepeatus** oli raudteepeatus Pärnumaal Tori vallas Kuiaru ja Võlla küla piiril.

Peatus suleti 2011. aasta jaanuaris väikese kasutajaskonna tõttu. Suletud peatuse asemel avati 7 km kaugusel Pärnu pool uus Pulli raudteepeatus.

Tammiste raudteepeatuses asus üks madal perroon. Rong sõitis Balti jaamast Tammistele umbes 2 tundi ja 25 minutit. Päevas peatus raudteepeatuses neli rongi (pooled Pärnu ja pooled Tallinna suunas). See asus Lelle raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel. Avamisel jäi jaam Tammiste valda.

## Ajalugu
Tammiste pooljaam valmis koos Lelle–Papiniidu raudteeliiniga aastal 1927. Toona järgnes Tammistele Pärnu suunal Sindi raudteejaam. 

Alates 1971. aastast, kui avati uus laiarööpmeline raudtee, muudeti Tammistest raudteetrassi asukohta, mille tulemusel kulgeb raudtee Pärnusse mööda Pärnu jõe põhjakallast ja ei läbi enam Sindit. Seoses raudtee ümberehitamisega muudeti senine Tammiste jaam raudteepeatuseks. Tammistele järgneb Pärnu kaubajaam.

Tammiste ja Sindi vahelt on alguse saanud 2 km pikkune Sindi turbaveoharu, kaks laadimisteed ja karjääritee. 

## Jaamahoone

Jaamahoone ehitati aastatel 1927–1928 Leon Johansoni tüüpprojekti järgi analoogselt näiteks Tootsi, Kõnnu, Koogiste ja Luuri jaamahoonetega. Tammiste jaamahoone oli raudteel kasutusel 1980. aastateni. Kuni 2008. aastani hoones elati, praegu seisab see tühjalt ja on halvas olukorras. Väljakolimisega on viimastel elanikel kiire olnud, veel hiljuti meenutas neid nööril kuivav pesu.

## Viited

## Välislingid

* Foto
* Tammiste jaam, 03.apr.2021; YouTube
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Raudteepeatusest ilma jäänud maainimesed on nördinud; Õhtuleht, 08.04.2011
Moskoviidid

**Moskoviidid** olid Moskoovia – Moskva vürstiriigi, Moskva suurvürstiriigi või Moskva tsaaririigi – elanikud. 

## Mõiste
Mõiste "moskoviidid" ei tähenda kõiki venelasi, vaid rõhutab nende erinevust näiteks novgorodlastest, pihkvalastest, litviinidest ja russidest. Eesti keeles ei tähenda termin ka tänapäeva moskvalasi. Mõistel puuduvad eesti keeles sünonüümid – ei ole ühtegi alternatiivset sõna, mis tähendaks sama asja. 

### Sõimusõna
Sõna "moskoviidid" kasutatakse varieeruvalt ka sõimusõnana Moskva valitsusele lojaalsete kodanike suhtes. 

## Pilte

Pilt:К Е Маковский Боярский свадебный пир в xvii веке 1883.jpg|Bojaari pulmad.
Pilt:Konstantin Makovsky 005.jpg|Bojaarinna aknal.
Pilt:Muscovy cavalry XVI century.PNG|Moskoovia ratsavägi 16. sajandil.
Pilt:Sedov ivan maluta.jpg|Ivan Julm ja Maljuta Skuratov.


## Vaata ka

*Litviinid

## Näiteid sõna "moskoviidid" kasutamisest
*Moskoviidid ise usuvad, et on head ja külalislahked.
*Moskoviidid häbistavad vürst Mihhaili. 
*Moskoviidid nagu sa neid nimetad on alati juutidega vaenujalal olnud.
*Moskoviidid võtsid Uus-Vene impeeriumi loomise ette nonsensina uusaja künnisele.
Tallinna–Pärnu rongiliin

**Tallinna–Pärnu rongiliin** oli rongiliin Eestis, mis algas Tallinnas ja lõppes Pärnus.

Lellelt hargneb raudteeharu Viljandisse (vt Tallinna–Viljandi rongiliin). 

## Ajalugu
* Tallinna–Lelle kitsarööpmeline raudtee rajati 1901. aastal Tallinna–Viljandi rongiliini osana. 
* Lelle–Pärnu lõik ehk Lelle–Papiniidu raudtee rajati aastal 1928. 
* Aastatel 1967–1971 asendati raudtee laiarööpmelisega ja ehitati Pärnu jõe põhjakaldale Tammiste ja Pärnu vahele uus raudteelõik. Rongiühendus avati pidulikult 24. juulil, kui Tallinnast väljus kell 06.20 esimene reisirong. Varem ületas raudtee Pärnu jõe üle 127 m pikkuse Sindi raudbetoonsilla. 
* 1976. aastal pikendati rongiliini üle Pärnu jõe Raekülani.
* 1981–1992 oli käigus ka Tallinna–Riia rongiliin läbi Pärnu.
* Lelle–Pärnu raudteelõigul tegi reisirong viimase sõidu 8. detsembril 2018. Rong väljus Tallinnast Pärnusse kell 17.44 ja jõudis Tallinna tagasi kell 20.22, teda olid saatmas paljud selle trassi jaamades olevad leinajad.
* Kuni Rail Balticu valmimiseni 2026. aastal on rongiliin reisirongiliikluseks suletud.

## Pildid

Papiniidu sild.JPG|1976. aastal valminud Papiniidu raudteesild
Edelaraudtee reisirong.JPG|Edelaraudtee reisirong DR1B Pulli peatuse lähedal (suvi 2013)
Elron train at Pärnu train station (2).jpg|alt=Viimane rong Pärnu raudteepeatuses|Viimane rong Pärnu raudteepeatuses
Elroni rongid Lelles.jpg|Elroni Stadler FLIRT-i reisirongid Lelle jaamas


## Vaata ka
* Lelle–Pärnu raudteelõik
* Tallinna–Viljandi rongiliin
* Pärnu–Mõisaküla raudteelõik

## Viited

## Välislingid
* YouTube video: Hüvasti Pärnu rong!
* Railway line Tallinn-Lelle-Pärnu, Estonia, october 2013
* Täna katkeb 90-aastane rongiliiklus Pärnust Tallinnasse; 08.12.2018
* Fotod: toimus viimane rongireis Lelle-Pärnu lõigul; ERR uudised, 08.12.2018
* Laupäeval lõpetas porgandpunane Tarapita Pärnu–Tallinna rongiühenduse; Linnaleht : [Tartu], nr. 47, 14. detsember 2018 (DIGAR)
Limonaad

**Limonaad on lühidalt vesi lahus.**

Traditsioonilisel limonaadil on järgmised nii füüsikalised kui ka keemilised omadused

* Limonaadil eraldub süsihappe gaas kui loksutada.
* LImonaadis olevad happed NT : sidrun happe võivad reageerida erinevate teiste ainetega nagu söögi sooda.
* Limonadi värvus sõltub erinevatest maitse või värvainetest.
* Limonaadil nagu ka teistel ainetel on kindel tihedus, saab arvutada valemiga 
* tihedus  = *m / V  m - mass. V - ruumala (*jne)

Limonaad sisaldab : Suhkrut, Vett, Happeid, Maitseaineid, ning enamasti süsihappegaasi.

Eestis tarbiti limonaadi esmakordselt 17. sajandil. Limonaadi hakkasid suures koguses tootma esimesena apteegid 1860ndatel.

## Viited

## Kirjandus
* Heino Gustavson, "Karastusjoogid: allikaveest limonaadini", Valgus, Tallinn 1985 , 80 lk

## Välislingid
* Eneken Laasme, "Eesti limonaaditööstus sündis apteegis" – Eesti Päevaleht 4. märts 2006, lk 34–35
* Nils Niitra, "Limonaadi retsept tuli Gruusiast" – Tartu Postimees 9. aprill 2008
Martin Sookael

**Martin Sookael** (sündinud 22. märtsil 1983) on eesti turundusspetsialist, videograaf ja helilooja.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Audentese Erakooli. 

2002. aastal müütas USAs Southwestern Company juures ukselt uksele raamatuid. Aastatel 2002–2009 oli vabakutseline videokunstnik, fotograaf, programmeerija ja kujundaja. Ta on näiteks olnud lavastuste "Dr. Tõrva ja professor Sule süsteem", "Roots", "KrabattabarK", "Haned võlgu", "Hädaorg", "Tervitustega minu heale sõbrale kontseptsioonile" ja "Layout" videokunstnik.. Aastatel 2003–2006 töötas ta New Balance Balticsi koolitus- ja turundusjuhina. Aastatel 2007–2009 oli Estraveli veebiarendusjuht.

2009. aastal sügisel alustas ta lavastaja ja projektijuhi rollis koos Jürgen Rooste, Siim Aimla, Birk Rohelennu ja Cabaret Rhizome'iga luuleõhtute sarja "Cabaret Interruptus" korraldamist. Pooleteise aasta pärast usaldati pisikesest paarikümne sõbraga keldrisündmusest alguse saanud organisatsioonile, "Cabaret Interruptusele" 30. Tallinna vanalinna päevade avamiseks muusikali kirjutamine. Ta on 2010. aastal loodud ettevõtte Community Tools kaasasutaja.

Martin Sookael on idufirmade Meie Tallinn ja Multiverse.im tegevjuht.

Uue Maailma Seltsi algusaastatel osales ta seltsi tegevuses ning aitas luua seltsi veebi- ja ajalehte. Ta oli ajalehe Väike-Ameerika Hääl kaasasutaja ja aastatel 2008–2010 esimese kuue numbri disainer.

Martin Sookael on kirjastanud mitu raamatut, nende seas näiteks Mart Sanderi raamatu "Z, the Terminal Letter".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
* Twitter
* Facebook
Eidapere raudteepeatus

**Eidapere raudteepeatus** (saksa *Eidaperre*) oli raudteepeatus Lelle–Pärnu raudteel Raplamaal Kehtna vallas Eidaperes.

Eidapere raudteepeatuses on kaks perrooni, millest üks on madal standardne kiviperroon, mida ei kasutata. Lühike perroon on 550 mm kõrgune puitperroon. Rong sõidab Balti jaamast Eidaperre umbes 1 tund ja 25 minutit, Eidaperest Pärnusse sõidab rong ligikaudu 50 minutit. Peatuses peatus päevas neli reisirongi (kaks Pärnu ja kaks Tallinna poole).

Lelle–Pärnu raudtee seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudtee remondiks 17 000 000 eurot. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018.

## Ajalugu

Eidapere jaam rajati 1926. aastal. See asus Lelle raudteejaamast 15,4 kilomeetri kaugusel. Avamisel jäi jaam Lelle valda.

Eidapere jaamast sai alguse Eidapere–Järvakandi tööstusraudtee. Jaamas oli kaks raudteeharu ning sealt said alguse kaks haruteed: 1,5 km pikkune Eko Klaasivabriku A/S harutee suundus põhiraudteest vasakule ja Järvakandi klaasivabriku haru paremale. Eidaperes asus liini üks kolmest veevõtukohast. Pärast kitsarööpmelise raudtee ülesvõttu 1969. aastal likvideeriti ka raudteeharu Järvakanti (harutee Eidapere klaasivabrikusse likvideeriti juba 1928. aastal). Kuigi laiarööpmelise raudtee rajamisel jäeti võimalus haru ehitamiseks Järvakanti, seda siiski ei tehtud. 

23. juulist 1971 kuni 7. septembrini 2004 töötas laiarööpmelise raudtee ääres Eidapere jaam. Jaamas oli kaks kõrvalteed ühes tsentraliseeritud pöörmetega ja tupik. Tänapäeval on alles vaid raudteepeatus, kõrvalteed on demonteeritud.

Aastail 2010–2018 järgnes Eidaperele Viluvere raudteepeatus.

## Jaamahoone
Eidapere jaamahoone valmis Leon Johansoni projekti järgi 1927. aastal. Seni täitis jaamahoone ülesannet vana kaubavagun. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Sindi, Tori, Viluvere ja Vändra jaamahoonetega. Hoone oli Edelaraudtee kasutada kuni 2004. aastani, mil lõppes Eidapere raudteejaama töö. Tänapäeval on hoone kasutusel elamuna.

Pilt:Eidapere jaamahoone1.JPG|Eidapere jaamahoone
Pilt:Eidapere jaamahoone2.JPG|Eidapere jaamahoone
Pilt:Eidapere vaksalihoone.jpg|Eidapere jaamahoone
Pilt:Eidapere peatus.JPG|Eidapere raudteepeatus


## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Raudtee Eidapere Virtuaalmuuseumi albumis
* FOTO: Eidapere jaam aastal 1997 - Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube'i video: DR1A-224 DMU at Eidapere station, Estonia, 13.04.1998
* Raudteejaamad võileivahinnaga; Õhtuleht, 14. detsember 1998
* Kadusid perearstikeskus, postkontor ja pood. Nüüd läheb ka rong. «KUI KÕIK ÄRA KAOB, SIIS POLE MÕTET SIIN ENAM ELADA!»; Õhtuleht, 22.07.2017
* Eidapere rahvas saatis Pärnu poole teele viimase rongi; Raplamaa Sõnumid, 08.12.2018
Ultrafilter

**Ultrafilter** on seade (filter), millega eraldatakse lahusest väga väikesi osakesi (näiteks valke, baktereid). 

Ultrafiltri oluline komponent on poolläbilaskev membraan, mis võib olla nii tehislik kui ka bioloogiline. 

Filtreerumine toimub hüdrostaatilise rõhu mõjumisel ultrafiltrile, millest vesi tungib läbi ja tahetud osakesed jäävad ultrafiltrile.

## Vaata ka
*Ultrafiltratsioon
Ärakanne

**Ärakanne** ehk **transport** on mulla (sealhulgas mullas lahustunud osakeste) ja peeneteraliste pudedate setete mingilt alalt ärakandumine vee või tuule mõjul (mulla erosioon või settetransport). 

## Vaata ka
*Tuulekanne
*Leostumine
*Erosioon
Piimkala

**Piimkala** (*Chanos chanos*) on Kagu-Aasia piirkonnas elav kalaliik. Ta on sugukonna *[[Chanidae]]* ainus retsentne liik.
Käru raudteepeatus

**Käru raudteepeatus** (saksa keeles Kerro) on raudteepeatus Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus. Kuni 1920. aastateni kandis nime **Lauri** (küla järgi, kus see asus, kuid see nimetati kihelkonna järgi Käruks).

Kärule eelneb Tallinna poolt Lelle raudteejaam ning järgneb Türi raudteejaam (kuni 2014. aastani järgnes Kolu raudteepeatus).

Käru peatuses asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala. Rong sõidab Balti jaamast Kärusse umbes 1 tund ja 25 minutit, kiirrong aga 1 tund ja 15 minutit. Kärus peatub kaheksa Viljandi rongi (pooled Viljandi ja pooled Tallinna poole) ja kaheksa Türi rongi (pooled Türi ja pooled Tallinna poole). 

## Ajalugu
Jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal. Algselt jäi see Vändra kihelkonda Käru mõisa maadele.

Seoses 1970. aastate alguses tehtud raudtee ümberehitustöödega kitsarööpmelisest laiarööpmeliseks muudeti senine Käru jaam peatuskohaks. 

1. jaanuarist 2014 anti seoses uute Stadler FLIRT reisirongide liinile tulekuga käiku uus 550 mm kõrgune ooteplatvorm.

2012. aastal renoveeriti Käru raudteeait. 2022. aastal taastati jaamahoone juurde viiv umbes 150 m pikkune ajalooline munakivitee.

## Jaamahoone
Jaamahoone valmis aastal 1901. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Olustvere ja Võhma jaamahoonega. Puidust jaamahooneid iseloomustab ühe-kahekorruseline asümmeetriline fassaad, mille ülesehitus sarnaneb laiarööpmelise raudtee jaamahoonetega. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoonena torkab esile aga tagasihoidlikum dekoorikasutus. Hoone keskel asub läbi maja ulatuv vestibüül, millest paremal asuvas ühekorruselises külgtiivas asus reisijate ootesaal. Vasakul asus kontori- ja postiruum koos vestibüüli avaneva piletimüügiaknaga. Teisel korrusel asus jaamaülema korter.

1926. aastal tehti hoonele väike juurdeehitus ja sellisena on hoone säilinud tänini. 2001. aastal toimus hoones tulekahju, kuid nüüdseks on hoone korrastatud.

Käru jaamahoone ja jaamaait kuuluvad Käru haridusseltsile, neis tegutseb Aljona Suržikova eestvedamisel Käru Muuseum.

## Pilte

Lauri (Käru) jaam 20. sajandi alguses.jpg|Lauri (Käru) jaam 20. sajandi alguses
Käru jaamahoone.jpg|Käru endine jaamahoone
Käru jaama ootekoht.jpg|Endine jaama kaubaait
Käru jaamahoone tagantvaates.jpg|Käru endine jaamahoone tagantvaates
Käru vaade Türi.jpg|Vaatega Kärust Türi suunal


## Viited

## Välislingid

* Krokodillist jaamavalvur vahetatakse noorema vastu välja; Järva Teataja, 30.09.2022
* Käru meelitab pealinlast; Sõnumileht : SL, nr. 23, 29 jaanuar 1999 (DIGAR)
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Varuained

**Varuained** on taimedesse, seentesse, loomadesse ja protistidesse talletunud suure energeetilise väärtusega ained, mis võimaldavad organismidel üle elada ebasoodsaid keskkonnaolusid, näiteks talve. 

Valdav osa varuaineid on polüsahhariidid, eriti glükogeen (loomadel) ja tärklis (taimedel).
Taikse raudteepeatus

**Taikse raudteepeatus** on raudteepeatus Järvamaal Türi vallas Taikses.

Taikse peatuses asub üks madal lühike perroon pikkusega 30 m, mille tõttu saab rongi peale minna ja sealt maha tulla ainult läbi rongi C-ala. 
Peatuses peatub päevas kaheksa Elroni reisirongi liinil Tallinn–Viljandi (pooled Viljandi ja pooled Tallinna poole). Tavarong sõidab Balti jaamast Taiksesse umbes 1 tund ja 35 minutit, kiirrong umbes 1 tund ja 30 minutit.   

## Ajalugu
Taikse peatus rajati koos raudteeliiniga aastal 1900, kuid pärast mõnda aastat peatus kaotati. Toona jäi see Türi kihelkonda Särevere mõisa maadele. Peatus võeti uuesti kasutusele 11. novembril 2006.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kärevere raudteepeatus

**Kärevere raudteepeatus** (saksa Kerrefer) on raudteepeatus Järvamaal Türi vallas Käreveres, Tallinna–Viljandi raudteeliinil.

Kärevere peatuses on üks madal perroon. Käreveres peatub 8 reisirongi päevas (pooled Viljandi ja pooled Tallinna poole). Tavarong sõidab Balti jaamast Käreverre umbes 1 tund ja 50 minutit, kiirrong umbes 1 tund ja 40 minutit.  

## Ajalugu

Kärevere (vanas kirjaviisis Kerevere) pooljaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal. Toona jäi see Türi kihelkonda Kärevere mõisa maadele. Praegu on alles vaid raudteepeatus.

## Jaamahoone
Algset, koos jaama rajamisega ehitatud, väikest puidust jaamahoonet kasutati kuni uue valmimiseni.

1920. aastate alguses valmis uus, punastest tellistest ja paekivist eriprojekti järgi ehitatud jaamahoone. 

Ristkülikulise põhiplaaniga hoone otsal sopistub välja viilkatusega eeskoda, fassaade raamistavad laiad krohvliseenid. 
Madala segmentkaarega välisavad on piiratud eenduva krohvraamistusega, mille silluse siseserval katmata telliskaar. 
Väljaulatuvad sarikaotsad on dekoratiivselt tahutud. Hoone eklektilises arhitektuuris kohtuvad traditsionalistlik murdkelpkatus ja segmentfrontooniga keskviil eelnenud ajastu kroonuhistoritsismi meenutavate tellisest rõhtvööde, avaääriste ning laiade fassaadipiiretega.

Hoone sai suuresti kannatada 7. veebruaril 2007 toimunud tulekahjus. Põlengu käigus hävis hoone palkidest teine korrus, esimene korrus sai veekahjustusi. Tänaseks on hoonest alles vaid müürid.

## Vaata ka
* Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* FOTO: Kärevere peatus ja reisirong aastal 1993; Baltic Trains Picture Gallery