open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Independence (Missouri)

**Independence** on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Ta on üks kahest Jacksoni maakonna halduskeskusest (Kansas City kõrval).

Linna teatakse kui "Queen City of the Trails", kuna sealt algasid California rada, Oregoni rada ja Santa Fe rada.

## Viited

## Välislingid
Independence

**Independence** (inglise keeles 'iseseisvus') võib tähendada mitut asja.

## Asulad
*Independence (California)
*Independence (Iowa)
*Independence (Kansas)
*Independence (Kentucky)
*Independence (Louisiana)
*Independence (Minnesota)
*Independence (Missouri)
*Independence (New York)
*Independence (Ohio)
*Independence (Oregon)
*Independence Township (Beaveri maakond), Pennsylvania
*Independence Township (Washingtoni maakond), Pennsylvania
*Independence (Wisconsin)
Plokinärv

**Plokinärv** ehk **IV peaajunärv** ehk **neljas kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus trochlearis [IV]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud paariline motoorne närv. 
 
Inimestel lähtub plokinärv keskajus paiknevast motoorsest tuumast (*nucleus motorius n. trochlearis*) ja väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu silmakoopasse. Inimese plokinärv, millel on ligi 1200 närvikiudu, innerveerib silmamuna liigutavat ülemist silma-põikilihast. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia AnatomicasTerminologia Anatomicas A14.2.01.011: Nervus trochlearis [IV]. Plokinärv
*Sissekanne ''Nomina Anatomica Veterinarias*<nowiki/>s Nervus trochlearis. Plokinärv, lk 127, 5th ed, 2012*
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Marina Moskvina

**Marina Moskvina** (vene keeles **Марина Львовна Москвина**; sündinud 25. juunil 1954 Moskvas) on vene ajakirjanik ja kirjanik.

Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli (ajakirjandusteaduskonnas).

Ta on töötanud ajakirjanikuna Radio Rossiis, teinud dokumentaalfilme televisioonile ja kirjutanud multifilmistsenaariume. 

Raamatuid on ta kirjutanud nii lastele kui ka täiskasvanutele. Eesti keelde on tõlgitud "Kuuromaan", mis ilmus 2014. aastal kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat" Toomas Kalli tõlkes.

## Isiklikku
Tema abikaasa on kunstnik ja karikaturist Leonid Tiškov.

## Raamatud
* Увеличительное стекло. – 1975/2004/2006.
* Семь летучих пассажиров. – 1987.
* Приключения Олимпионика. – 1994.
* Моя собака любит джаз. – 1997/2007/2011.
* Жизнь и приключения милиционера Караваева. – 2001.
* Голова профессора Шишкина. – 2001.
* Гений безответной любви. – 2001/2012.
* Изголовье из травы. – 2002.
* Не наступите на Жука. – 2002/2008.
* Небесные тихоходы. – 2004.
* Мусорная корзина для алмазной сутры. – 2005.
* Рассказы и сказки. – 2005.
* Учись видеть. – 2005/2007.
* Дорога на Аннапурну. – 2006.
* Роман с луной. – 2007.
* Радио "Москвина". – 2008.
* Дни трепета. – 2008.
* Тропою птиц. – 2008.
* Мои романы. – 2009.
* Что случилось с крокодилом. – М.: Открытый мир, 2009.
* Как поет Марабу. – 2009.
* О бесконечной любви и быстротечности жизни. – 2009.
* Москвина М., Седов С. Как Дед Мороз на свет появился. – 2011.
* ГУД БАЙ, АРКТИКА!... – 2012.
* Танец мотыльков над сухой землей. – 2012.
* Загогулина. – 2013.
* Учись видеть. Уроки творческих взлетов. – 2013.
Aleksandr Kisseljov

**Aleksandr Kisseljov** (vene keeles Александр Николаевич Киселёв; 7. oktoober 1909 Kamenka mõis Ostaškovi lähedal Tveri kubermangus – 2. oktoober 2001 Moskva) oli õigeusu vaimulik.

Aastal 1918 asusid ta vanemad Tartusse (tema isa oli sündinud Tartus). 

Ta oli eri aegadel Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku, Õigeusu Kiriku Ameerikas ja  Vene Õigeusu Kiriku Välismaal vaimulik; ülempresbüter. Ta oli Vene Vabastusarmees preester. 

Ta oli tulevase patriarhi Aleksius II lapsepõlves üks tema vaimulikke kasvatajaid.

## Välislingid
* Aleksandr Kisseljov Eesti Õigeusu Vaimulike andmebaasis
Helmut Nirk

**Helmut Nirk** (7. detsember 1897 Tallinn – 1974 Lethbridge, Alberta, Kanada) oli Kilingi-Nõmme linnavanem ja Viru maavanem.

Alates 1928. aastast oli ta Saarde Ühispanga juhataja, 1940. aastal lühikest aega Kilingi-Nõmme linnavanem. 

1941. aastal oli Helmut Nirk metsavend, 1942. aastal Eesti Omavalitsuse Rahvakasvatuse Peavalitsuse Pärnumaa rahvakasvatusameti juhataja ja informatsiooniala juhataja Pärnus. 21. aprillil 1943 astus ta Viru maavanema ametisse ja oli sellel kohal kuni 1944. aastani.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Helmut ja Kärt Nirgi haud Mountain View Cemetery kalmistul
Cubophis

***Cubophis*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Cubophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cubophis cantherigerus]]* (Bibron, 1843)
* *[[Cubophis caymanus]]* (Garman, 1887)
* *[[Cubophis fuscicauda]]* (Garman, 1888)
* *[[Cubophis ruttyi]]* (Grant, 1941)
* *[[Cubophis vudii]]* (Cope, 1862).

## Levila

Neid võib kohata Antillidel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cubophis]] seisuga 08.04.2014.*
Eemaldajanärv

**Eemaldajanärv** ehk **VI peaajunärv** ehk **kuues kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus abducens [VI]*; *nervus abducens*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud peamiselt motoorne närvide paar. 
 
Eemaldajanärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Enamikul imetajatel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas paiknevast motoorsest tuumast. Eemaldajanärv innerveerib silmamunataandurit ja lateraalset silmasirglihast.

Inimestel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas asuvast tuumast. Kuues kraniaalnärv väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ja siseneb silmakoopasse. Eemaldajanärv innerveerib silmamuna silmasirglihast.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.098: Nervus abducens [VI]. Eemaldajanärv
*Sissekanne ''Nomina Anatomica Veterinarias'': Nervus abducens. Eemaldajanärv, lk 129, 5th ed, 2012''
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Ühendus

**Ühendus** ehk **liit** on lepinguliselt reguleeritud suhe võrdsete õigustega partnerite vahel. Ühendusi võivad sõlmida füüsilised ja juriidilised isikud või riigid. 

## Vaata ka
* Assotsiatsioon
* Koalitsioon
* Liit (poliitika)
* Partnerlus
* Unioon
Adamivka (Kalõnivka rajoon)

**Adamivka** (ukraina *Адамівка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 70. Pindala on 0,299 km².
Otsi talu kalmistu

**Otsi talu kalmistu** on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Pahtpää külas Räpina vallas Põlva maakonnas.

Kalmistu rajas Otsi talu maadele taluperemees Aadam Haamer 1930. aastal. Maetud on pärit sellest perekonnast, nende üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetuid
*Aadam Haamer (1853–1930), taluperemees
*Liisa Haamer (sünd Mähar; 1860–1936), Aadami abikaasa
*Juuli Jõks (sünd Haamer; 1890–1970), Aadami tütar
*Robert Hansen (1922–1981), Juuli tütre Aino abikaasa

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Otsi talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Saarõ Evar. Papa Aadami kalmuaid. Uma Leht, 26. oktoober 2004
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 45

## Välislingid
*
Lemešivka (Kalõnivka rajoon)

**Lemešivka** (ukraina keeles Лемешівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 659. Pindala on 0,245 km².
Anneli Kengsepp

**Anneli Kengsepp** (1995. aastani **Puju**; sündinud 13. märtsil 1972 Viljandis) on eesti raamatukogundustegelane.

1990. aastal lõpetas ta Viljandi 5. Keskkooli ja 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduskonna raamatukogundus-infotöö erialal.

1995–2006 töötas ta Eesti Pimedate Raamatukogus infotöötajana. 2006 alustas ta tööd Tallinna Keskraamatukogu eestikeelse kirjanduse osakonnas.

## Tunnustus
*Aasta lasteraamatukoguhoidja 2012

## Viited
Bilopillja (Kozjatõni rajoon)

**Bilopillja** (ukraina keeles *Білопілля*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 702. Pindala on 3,158 km².
Antonivka (Bari rajoon)

**Antonivka** (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 327. Pindala on 0,56 km².
Andrijašivka (Krõžopili rajoon)

**Andrijašivka** (ukraina keeles Андріяшівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 105. Pindala on 0,871 km².
Hugo van der Goes

**Hugo van der Goes** (u 1430/1440 Gent &ndash; 1482 Auderghem) oli flaami maalikunstnik. 

Tema ning Jan van Eyck, Rogier van der Weyden, Hans Memling ja Dieric Bouts olid olulisimad varajased Hollandi maalikunstnikud.

## Noorus
Olles sündinud kas Gentis või selle lähedal, kanti van der Goes 1467. aastal Genti maalijate gildi liikmete nimekirja kui meister. Järgmisel aastal oli ta seotud Brugge linna kaunistamisega, tähistamaks Charles Südi ja Yorki hertsogi tütre Margareti abiellumist. Charlesi kuninglikul sissemarsil Genti linna aastatel 1469 ja 1472 oli van der Goes vastutav heraldiliste kaunistuste eest. Vahemikus 1474–1476 oli ta Püha Luuka gildi vanem.

## Elu kloostris
1478. aastal astus kunstnik ilmikvennana (*frater conversus*) Brüsseli lähedal Auderghemis asunud Roodi kloostrisse (hollandi keeles *Rood-Klooster*, prantsuse keeles *Abbaye du Rouge-Cloître*), mis kuulus Windesheimi augustiinlaste kogudusele. Ta jätkas maalimist ning jäi kloostrisse kuni oma surmani aastal 1482.

1480. aastal kutsuti ta Leuveni linna, kus tal paluti anda oma hinnangu kunstnik Dieric Boutsi tööle, mis oli jäänud pooleli kui kunstnik aastal 1475 suri. Veidi aega pärast seda, olles koos oma kloostrikaaslastega tagasiteel reisilt Kölni, langes van der Goes masendusse. See tõi kaasa enesetapumõtted ja enda neetuks kuulutamise, kuid pärast kloostrisse naasmist ta paranes haigusest.

Tema kloostris veedetud aeg on jäädvustatud tema kloostrikaaslase Gaspar Ofhuysi kroonikas. 1495. aastast pärineb sakslasest arsti Hieronymus Münzeri ülestähendus, mille järgi oli üks Gentist pärit maalikunstnik seoses Genti altarimaalile plaanitud muudatustega melanhooliani viidud, ning see võib käia just van der Goesi kohta.

## Teosed
Tema kõige kuulsam säilinud teos on Portinari altarimaal (triptühhon), mis nüüd asub Firenzes Uffizi galeriis. Töö tellis Firenzes asuva Santa Maria Nuova haigla San Egidio kiriku jaoks Tommaso Portinari, kes oli Medici panga Brugge haru juhataja. Triptühhon jõudis Firenzesse aastal 1483 ehk mõni aeg pärast selle valmimist. Kuna tegemist oli suurima Madalmaade kunstiteosega, mida Firenzes näha võis, pälvis see palju kiitust. Itaalia kunstnik, arhitekt, kirjanik ja ajaloolane Giorgio Vasari kasutas oma teoses "Vite" (1550) selle autori nimena Ugo d'Anversa ("Hugo Antwerpenist"). See on Hugo autorsuse ainus dokumenteerimine; kõik teised teosed on talle omistatud tänu stiililisele võrdlusele mainitud altarimaaliga.

On ka selgunud, et Hugost jäi maha suur hulk joonistusi ning tema järgijad tegid kas nende või maalide endi põhjal suurtes kogustes kompositsioonide koopiaid, mida ei ole kunstniku enda joonistatuna säilinud. Oxfordi Ülikooli Christ Churchi kolledži galeriis säilitatakse joonistust Jakobist ja Rahelist ning arvatakse, et tegemist on haruldase säilinud van der Goesi autoritööga. Samas säilitatakse ka kahte värvitud pead, mis on fragment suuremast teosest.

## Viited

## Välislingid
*Artcyclopedia: Hugo van der Goes
*Gerard David. "Purity of vision in an age of transition". Metropolitani Kunstimuuseumi näituse kataloog, mis sisaldab andmeid ka Hugo van der Goesi kohta
Antonivka (Litõni rajoon)

**Antonivka** (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 43. Pindala on 0,034 km².
Bandõšivka

**Bandõšivka** (ukraina keeles Бандишівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 672. Pindala on 2 km².
Balkivka

**Balkivka** (ukraina keeles Балківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 8. Pindala on 0,14 km².
Intertekstuaalsus

**Intertekstuaalsus** tähistab ühe teksti tähenduse kujundamist teis(t)e teksti(de) poolt. Intertekstuaalsuse hulka kuuluvad näiteks vihjamine, tsiteerimine, plagieerimine, tõlge, pastišš ja parodeerimine. Pärast seda kui Julia Kristeva intertekstuaalsuse mõiste 1966. aastal Mihhail Bahtini tööd läänemaailmale tutvustades kasutusele võttis, on terminit samuti korduvalt laenatud ja muudetud. 

Kristeva jaoks on intertekstuaalsus "ajaloo teksti sisse panemine ja teksti ajaloo sisse panemine". Igal lausungil on ajalugu. Rääkides või kirjutades kasutame pidevalt teiste sõnu – tsiteerime teiste kasutatud väljendeid ja taaskasutame tähendusi, mis on juba varem olemas. Iga tekst on vastuseks mingile varem loodud tekstile, muudab selle rõhuasetusi ja on sealjuures aluseks uutele, veel loomata tekstidele. 

## Viited
Vaimsed protsessid

**Vaimsed protsessid** ehk **mentaalsed protsessid** ehk **psüühilised protsessid** on kognitiivsed protsessid, afektiivsed protsessid ehk emotsionaalsed protsessid ja motivatsioonilised protsessid ehk tahtelised protsessid.

## Vaimsete protsesside liike
*emotsioon
*hoiak
*motivatsioon
*taju
*tunnetus
*tähelepanu
*uskumus
*õppimine

## Vaata ka
*Vaimuseisund
*Vaimusündmus
*Psüühika
*Psüühiline funktsioon
Näonärv

**Näonärv** ehk **VII peaajunärv** ehk **seitsmes kraniaalnärv** ehk **fatsiaalnärv** (ladina keeles *nervus cranialis VII,* *nervus facialis*, *nervus intermedio-facialis*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka kuuluv peamiselt motoorne paariline närv.

## Inimesel
Inimestel areneb näonärv välja neljandaks eluaastaks. Näonärv väljub oliivi ja ajusilla vahelt. Näonärvi motoorsed kiud kulgevad läbi oimuluu sisemisse kuulmekäiku ja näonärvikanalisse ning edasi kõrvasüljenäärmesse. Siis jaguneb nägemisnärv harudeks, mis innerveerivad näo miimikalihaseid ja osaliselt ka kaelalihaseid. Nägemisnärvi parasümpaatilised kiud innerveerivad tiibjätke-suulaeganglioni (*ganglion pterygopalatinum*) kaudu pisaranääret ja submandibulaarganglioni (*ganglion submandibulare*) kaudu keele- ja lõuaalust süljenääret. 

Inimestel seostatakse näonärvi kahjustustega mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu Belli paralüüs, vöötohatisejärgne genikulaatganglioniit ehk Ramsay Hunti sündroom ja Lyme'i tõbi.  

## Teistel loomadel

### Koduloomadel
Koduloomadel väljub näonärv ajusillas asuvast motoorsest (*nucleus motorius n. facialis*) ja piklikajus olevast parasümpaatilisest tuumast (*nucleus parasymphaticus n. facialis*) ning suundub koos esiku-teonärviga oimuluu kaudu sisemisse kuulmekäiku. Näonärv jaguneb koduloomadel järgmisteks närvideks:
*suur kaljunärv (*n. petrosus major*);
*jalusenärv (*n. stapedius*);
*sisemine kõrvalestaharu (*ramus auricularis internus*);
*kaudaalne kõrvalestanärv (*n. auricularis caudalis*);
*kakskõhtlihase-haru (*ramus digastricus*);
*kõrvalesta-lau närv (*n. auriculopalpebralis*);
*põseharud (*rami buccales*);
*alalõuaserva-haru (*ramus marginalis mandibulae*);
*kaelaharu (*ramus colli*).

### Roomajatel
Roomajate neuroanatoomiat on vähe uuritud. Näo osadest saavad nad liigutada ainult silmalauge, mida innerveerib näonärv. Näonärvist lähtuvad ka sensoorsed kiud, mis innerveerivad roomajatel maitsmispungasid.  

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.099: Nervus facialis [VII]. Näonärv
* Sissekanne Nomina Anatomica Veterinarias Nervus facialis (*nervus intermedio-facialis*). Näonärv, lk 129, 5th ed, 2012
Maarja Tali

**Maarja Tali** (sündinud 21. jaanuaril 1976) on eesti stilist ja moekunstnik.

Ta osales konkursi "Kaks takti ette" hooajal 1992–1993. 

Ta on töötanud moeajakirjanikuna televisioonis ja kirjutavas meedias ning oli Moelennuk 2012 žüriiliige.

## Viited

## Välislingid
*Maarja Tali peab edu saavutamisel tähtsaks suurelt unistamist, Naine24, 13. oktoober 2010
*Kelly Kipper, Maarja muinasjutumaalt, Femme.ee, 15. august 2011
*Ingrid Peek ja Tõnu Pedaru, Siin me oleme, intervjuu Raadio 2-s, september 2012
Juhtme läbimõõt

**Juhtme läbimõõt** ehk **traadikaliiber** on juhtme suuruse mõõde. Tavaliselt mõõdetakse läbimõõtu või ristlõike pindala. Juhtme suurus määrab ohutu elektrivoolu tugevuse ning juhtme kaalu pikkusühiku kohta. Juhtme läbimõõtu arvestatakse nii elektrikaablite kui ka muude kaablite korral, see on oluline nii paigalduskaablite kui ka kandetrosside jaoks.

Suuruse märkimiseks kasutatakse Euroopas ristlõike pindala ruutmillimeetrites. Ameerikas kasutatakse standardit *American Wire Gauge*, mille korral suuremad numbrid tähistavad väiksema mõõduga juhet.

## Juhtme suuruste tabel

Tabel näitab nii läbimõõtu, ristlõike pindala, kui ka lubatavat amperaaži. Läbimõõdu mõõt on mõeldud ühekiulisele kaablile (nn. plank-kaabel). Mitmekiulise kaabli puhul arvutatakse kõigi kiudude läbilõike pindala. Sulamisvool on arvestatud temperatuuri 25°C juures. Tabel arvestab alalisvoolu või vahelduvvooluga, mille sagedus on väiksem kui 60&nbsp;Hz, ning ei võta arvesse pinnaefekti.

:
¹ – Definitsiooni järgi täpne.

## Viited
Vene-Poola sõda

**Vene-Poola sõda** võib tähendada erinevaid Poola (Poola kuningriik-Leedu suurvürstiriik/Rzeczpospolita, Poola Vabariik)- Venemaa (Kiievi-Vene/Moskva vürstiriik/Moskva suurvürstiriik/Venemaa keisririik-NSV Liit) vahel toimunud sõdu.
***[[Kiievi sõjakäik (1018)]]** 
***[[Moskva-Leedu sõda (1368–1372)]]** 
***[[Moskva-Leedu sõda (1492–1494)]]** 
***[[Moskva-Leedu sõda (1500–1503)]]**
***[[Moskva-Leedu sõda (1507–1508)]]**
***[[Moskva-Leedu sõda (1512–1522)]]**
***[[Moskva-Leedu sõda (1534–1537)]]**
***[[Vene-Poola sõda (1562–1582)]]**, osa Liivimaa sõjast
***[[Vene-Poola sõda (1609–1618)]]**
***[[Vene-Poola sõda (1632–1634)]]** ehk Smolenski sõda
***[[Vene-Poola sõda (1654–1667)]]**
***[[Poola pärilussõda (1733–1735)]]**
***[[Bari konföderatsioon]]i sõda (1768–1776)**
***[[Vene-Poola sõda (1792)]]**
***[[Kościuszko ülestõus]], (1794)** 
***[[Novembriülestõus]], 1830–1831**
***[[Jaanuariülestõus (Poola)|Jaanuariülestõus]], 1863**
***[[Nõukogude-Poola sõda]], 1919–1921**
***[[NSV Liidu kallaletung Poolale]], 1939**
Emantsipatsioon

**Emantsipatsioon** tähistab ebasoodsas olukorras oleva ühiskonnagrupi teekonda poliitiliste õiguste või võrdsuse saavutamise poole. Termin tuleneb ladinakeelsest fraasist *ēx manus capere*. Õigekeelsussõnaraamatus on emantsipatsiooni tähenduseks antud: "sõltuvusest v kitsendustest vabastamine v vabanemine".

Karl Marx kirjutas poliitilisest emantsipatsioonis oma 1844. aasta essees *"Zur Judenfrage"* ("Juudiküsimusest"). Marxi nägemuses pidi poliitiline emantsipatsioon kaasa tooma "kodanike võrdse staatuse suhetes riigiga, võrdsuse seaduse ees sõltumata religioossest kuuluvusest, varanduslikust seisukorrast või muudest üksikisikute eraelulistest tunnustest". 

Sõna 'emantsipatsioon' on pigem kasutusel akadeemias või aktivistide seas kui tavainimeste hulgas. Emantsipatsioonist räägitakse näiteks seoses feministlike liikumiste eesmärgiga saavutada naistele meestega võrdsed poliitilised, majanduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed õigused. Samuti haakuvalt emantsipatsiooni sõnaga tähistatakse Suurbritannia endistes Kariibi mere piirkonnas asuvates kolooniates orjakaubanduse lõppu meenutavat 'emantsipatsiooni päeva' (*Emancipation Day*).

## Viited
Markasiit

**Markasiit** on mineraal, mille koostiseks on raudsulfiid (FeS2). Markasiidi molekulivalem on küll täpselt sama mis püriidil, kuid tema kristallstruktuur on erinevalt püriidi kuubilistest kristallidest ortorombiline (risttahukakujulised ühikrakud). Nii püriidi kui ka markasiidi kristallstruktuurile on ühine see, et nad mõlemad sisaldavad disulfiid S22- iooni, 
milles väävliaatomid on omavahel seotud lühikeste sidemetega. Püriidi ja markasiidi kristallstruktuuride erinevus tuleneb väävli dianioonide erinevast paigutusest ümber Fe2+ katioonide.
Markasiit on kergem ja rabedam kui püriit. Markasiiditükid kipuvad oma kristallstruktuurist tulenevalt tihti murenema ja tükkideks lagunema. Seda ei saa näiteks nii hästi noaga kraapida kui tina.

Markasiidi värske murdepind on kahvatukollane, peaaegu valget värvi ja metalse läikega.
Aja jooksul see tuhmub ja värvus muutub tumedamaks – kollakaks-pruunikaks. Markasiidiga tõmmatud kriips on must. Markasiit moodustab lapergusi, tabulaareid kristalle, mis liitunununa võivad meenutada natuke kukeharja. 

Üldiselt on markasiit liiga rabe, et seda kasutada vääriskividena. Kuid vahel võib kohata vääriskive, mida nimetatakse markasiidiks, kuid mis suure tõenäosusega on siiski püriit. Kuna nimetust "markasiit" kasutati vanasti nii püriidi, markasiidi kui ka kõigi teiste raudsulfiidide kohta üldiselt siis sellest võibki tuleneda püriidi mõnikord markasiidiks nimetamine. Kitsam, teaduslik definitsioon ja määratlus on tulnud hiljem (teaduslik redefinitsioon aastal 1845).

## Esinemine
Markasiit tekib tavaliselt madalatel temperatuuridel tugevalt happelises keskkonnas. Markasiiti võib leida settekivimitest (kiltkivi, lubjakivi ja kivisüsi) ja ka madalatemperatuurilistest hüdrotermilistest kohtadest. Markasiidiga sarnanevad mineraalid on näiteks püriit, pürrotiit, galeniit, sfaleriit, fluoriit, dolomiit ja kaltsiit.

Markasiit võib moodustada settelistes kivimites muguljaid agregaate, konkretsioone ja kristalle. Markasiidimoodustiste kuju võib olla leiukohale spetsiifiline ja selgelt eristatav.
Markasiit moodustub ka pürrotiidi või kalkopüriidi keemilisel muundumisel.

## Keemiline muundumine
Markasiit reageerib niisketes tingimustes aktiivsemalt kui püriit ning moodustab veega reageerides raud(II)sulfaadi ja väävelhape. Vett sisaldav raudsulfaat on sinakas mineraal, mida nimetatakse melanteriidiks ehk raudvitrioliks (FeSO4·7H2O).

Geoloogilistes kogudes võib suure õhuniiskuse korral tulla ette markasiidi reageerimist õhus oleva vee ja hapnikuga, mille tulemusel markasiidis olev väävel oksüdeerub ja liitub vee molekulidega, moodustades väävelhappe, mis võib hakata mineraali ümbrust söövitama ja reageerima teiste kogus olevate mineraalinäidistega. Sellise reaktsiooni tekkimise vältimiseks piisab õhuniiskuse hoidmisest alla 60%.

## Viited
Kalkopüriit

**Kalkopüriit** on mineraal, mis koosneb vasest, rauast ja väävlist (CuFeS2). Mohsi skaalal on tema kõvadus 3,5 kuni 4 ning värvuselt on ta vaske (või ka kulda) meenutavalt kollakas, mõnikord ka lillakas-sinakas. Kriips on rohekasmust. 

Õhuga kokkupuutel oksüdeerub kalkopüriit erinevateks oksiidideks, hüdroksiidideks, sulfaatideks jt aineteks.
Kalkopüriidiga seotud ja sarnaste vasemineraalide hulka kuuluvad sulfiidid borniit (Cu5FeS4), kalkotsiit (Cu2S), kovelliit (CuS), digeniit (Cu9S5); karbonaadid malahhiit ja asuriit; lisaks on veel oksiide, näiteks kupriiti (Cu2O). Kalkopüriiti leidub harva koos eheda vasega.
Kalkopüriit on tähtis vasemaak.

## Viited
Ühemargane münt

* Eesti margast on välja antud järgmised ühemargased mündid:
** Ühemargane münt (1922)
** Ühemargane münt (1924)
** Ühemargane münt (1926)
Tatu Vaaskivi

**Tatu Georg Adolf Vaaskivi** (aastani 1935 **Wahlstén**; 19. juuli 1912 Helsingi – 21. september 1942 Oulu) oli soome meeskirjanik, kriitik ja esseist.

Aastatel 1926–1929 õppis ta Oulu Soome Ühislütseumis seda lõpetamata. 1929. aastal kolis Vaaskivi Helsingisse, kus ta õppis vähem kui kaks aastat Helsingi Ühiskondlikus Kõrgkoolis.

Tatu Vaaskivi peateos on kaheköiteline romaan "Yksinvaltias" ("Ainuvalitseja") keiser Tiberiusest (ilmunud 1941–1942).

1937. aasta suvel viibis Tatu Vaaskivi Eestis. Eesti keeles on avaldatud valik "Maarjamaa" tema Eesti-teemalistest kirjutistest (ilmunud aastal 2013 sarjas Loomingu Raamatukogu (nr. 4/5); tõlkinud Ants Paikre).

2013. aastal ilmus eesti keeles ka Jukka Kostiaineni raamat "Kinnises tõllas" (samuti tõlkinud Ants Paikre), milles ta kirjutab läbisegi Vaaskivi külaskäigust Tartusse ja Eestisse 1937. aastal, enda Tartu- ja Eesti-külastusest Vaaskivi jälgedes, ning Vaaskivi elust, loomingust ja kaasajast laiemalt.

## Isiklikku
Alates 1937. aastast oli Tatu Vaaskivi abielus luuletaja ja tõlkija Elina Vaaraga.

## Viited
Velikaja

**Velikaja** (vene keeles Великая) on järgmiste geograafiliste objektide nimi Venemaal:
* jõed:
** Velikaja (Siber), Beringi merre suubuv jõgi
** Velikaja jõgi, Peipsi-Pihkva järve suubuv jõgi
** Velikaja (Vjatka), Vjatka jõe lisajõgi
Varesepäev

**Varesepäev** on handi ja mansi rahvakalendri kevade saabumise püha, mida on tähistatud vareste saabumise puhul. 

Hiljem on päeva tähistamine kalendris fikseeritud ja seda on peetud seoses õigeusu paastumaarjapäevaga Gregoriuse kalendri järgi 7. aprillil. 

Alates 2011. aastast tähistatakse Handi-Mansimaal varesepäeva aprilli teisel laupäeval.

## Vaata ka
* tsirgupäev

## Viited
Frigiidsus

**Frigiidsus** (ld *frigidus*) on naise võimetus erutuda ja saada orgasme või naise üldine seksuaalhuvi puudumine.

## Allikad
Lepieli rajoon

**Lepieli rajoon** (transkribeerituna *Lepeli rajoon*) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1822 km². 2014. aasta seisuga elas seal 33 625 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Babrova, Baroŭka, Horki, Domžarycy, Kamieńi, Lepieli, Pyšna, Słabada, Stai ja Vałosavičy külanõukogu.

Halduskeskus on Lepieli linn. Teine tähtsam asula on Domžarycy küla, kus asub Biarezina looduskaitseala keskus.


Лепель. Склад вінаачысткі.jpg|Lepiel
Лепель. Касцёл. Выгляд ад возера.jpg|Lepieli katoliku kirik
Рэшткі велічнага касцёла ў Губіне. Агульны выгляд.jpg|Hubin
Lake Lepel Belarus.jpg|Lepielskaje järv


Rajooni suurimad jõed on Bjarezina jõgi rajooni läänepiiril, Esa jõgi ja Uła jõgi. Kõrgeim koht on Novyja Vałosavičy küla lähistel (279 meetrit). Madalaim koht asub Uła jõe ääres (136 meetrit).

Rajoonis on ohtralt järvi. Neist suurimad on  Okana, Biarešča, Teklic, Lepieli järv, ja Astroŭna järv.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 89,55% valgevenelased, 7,79% venelased, 1,64% ukrainlased ja 1,64% teistest rahvustest. 62,88% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 35,7% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 32,74% elanikke, vene keelt aga 64,84% elanikke.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Seksuaalne identiteet

**Seksuaalne identiteet** on inimese seksuaalsuse ja seksuaalse suunitlusega seotud minapilt, mis kujuneb suhetes sotsiaalse keskkonnaga.

## Viited
Atlas (kuu)

**Atlas** on üks Saturni kuudest.

Atlase avastas 1980. aastal (millalgi enne 12. novembrit) Richard Terrile, kes märkas seda Voyageri tehtud piltidelt. Kuule anti algselt koodnimi **S/1980 S 28**. 1983. aastal nimetati kuu ümber Kreeka mütoloogia tegelase Atlase järgi, kuna ta paistis hoidvat Saturni rõngaid "oma õlul" umbes nagu titaan Atlas hoidis taevast üleval maa kohal. Atlast nimetatakse ka **Saturn XV**-ks.
Atlase mõõtmed on 40,8  ×  35,4  ×  18,8 km.

## Viited
Krulaŭščyna

**Krulaŭščyna** (transkribeerituna Kruljavštsõna, valgevene keeles  *Круляўшчына*, taraškievica nimekujud *Каралеўшчына*, *Круле́ўшчына* (Karaleŭščyna või Kruléŭščyna))  on agrolinnake  Valgevenes Viciebski oblastis Dokšycy rajoonis, Krulaŭščyna külanõukogu halduskeskus. Asulas on 2687 elanikku (2008). Poola keeles *Królewszczyzna*.

Asulas asuvad lisaks raudteesõlmele veel ka briketivabrik ja tellisetehas.

## Ajalugu

Krulaŭščyna tekkis ilmselt aastal 1902, kui valmis Połack-Maładziečna raudtee. Raudtee äärde rajati Seslavino raudteejaam, mis on saanud nime 1812. aastal selles piirkonnas tegutsenud Vene väejuhi Aleksandr Seslavini järgi. Jaama juurde tekkis väike raudteetööliste asula, kus elas 72 inimest.

Asula hakkas kasvama 1915. aastal, mil rajati kitsarööpmeline raudtee Hłybokajesse. Asulasse rajati ka elektrijaam. Aastal 1919 said nii asula kui ka jaam uue nime Krulaŭščyna. 1919–1939 kuulus asula Poolale, raudtee Hłybokajesse ja sealt edasi Varapajevasse ehitati ümber laiarööpmeliseks. 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1941 alustati ka Krulaŭščynast Lepielisse viiva raudtee ehitamist, ent seoses puhkenud sõjaga jäid ehitustööd pooleli ja neid ei ole siiani lõpule viidud. Raudtee äärde ehitati tehased ja nende juurde ehitati korterelamud, asulaga liideti ka neli naaberküla.
Memorandum 14

**Memorandum 14** oli aktsioon, mille algatas viis Eesti venekeelset ühiskonnategelast ja kodanikuaktivisti 9. aprillil 2014 eesmärgiga koguda allkirju avaldusele, mis Ukraina sündmuste taustal toetas Eesti suveräänsust ja mõistis hukka "kolmandate riikide" sekkumise Eesti siseasjadesse. "14" memorandumi nimes tähistab aastaarvu. 

Memorandumi algatasid kodanikuaktivist Aleksander Valdmann, MTÜ Etnoweb asutaja Natalja Kitam, Jelena Katsuba (Avatud Eesti Fond), Igor Kalakauskas (Tallinna Tõnismäe Reaalkool) ja Ivan Lavrentjev (Vabaühenduste Liit EMSL).

Memorandum polnud ajendatud pronksiööde ajast tuntud äärmuslaste Dmitri Linteri ja Juri Žuravljovi kavandatud meeleavaldustest Tallinnas, seda hakati koostama juba märtsi lõpus. 

11. aprilliks 2014 oli memorandumile oma allkirja andnud juba üle 600 inimese. Allakirjutanute seas olid poliitik Olga Sõtnik, filmirežissöör Dorian Supin, skulptor Irina Rätsep, poliitik Deniss Boroditš, ajakirjanik Pavel Ivanov, kirjandusteadlane Ljubov Kisseljova, psühholoog Ljudmilla Stolin, loodusteadlane Aleksei Lotman, õpetaja Irina Smoljar, poliitik Jevgeni Krištafovitš, ajakirjanik Oleg Samorodni, ühiskonnaaktivist Sergei Metlev, hiina keele ja kultuuri lektor Jekaterina Koort, raadioajakirjanik Artur Aukon, ajakirjanik Olesja Lagašina jt.  

## Memorandumi tekst
Meie, allakirjutanud Eesti elanikud – nii Eesti kui ka teiste riikide kodanikud, samuti kodakondsuseta püsielanikud –, jälgime valu ja murega Ukrainas toimuvat.

Kogu vastutusega tahame öelda, et meie sooviks on lahendada kõiki Eesti ühiskonna probleeme koos Eesti Vabariigi seadusliku võimu esindajatega. Me ei vaja kaitset väljastpoolt, me peame lubamatuks kolmandate riikide sekkumist Eesti sisepoliitikasse. Me ei toeta separatistlikke meeleolusid ja avaldusi, mida tehakse Eesti venekeelse kogukonna nimel. Kõiki küsimusi, mis puudutavad meie ühiskonna arengut, kaasa arvatud haridus-, keele- ja kodakondsuspoliitikat, tuleb lahendada riigi suveräänsuse põhimõttest lähtudes.

Sõltumata emakeelest ja rahvusest peab suurem osa siin elavatest inimestest Eestit oma kodumaaks. Meie arvates on suur väärtus see, et kuigi seisame kahel pool ideoloogilist barrikaadi, peame ühiselt oma kohustuseks öelda: meie kodu on iseseisev ja vaba Eesti!

## Viited

## Välislingid
* Memorandum 14 koduleht petitsioon.ee
* Raadio Kuku intervjuu Ivan Lavrentjeviga 10.04.2014 podcast.kuku.ee
* Nädalategija 2014-04-11 podcast.kuku.ee (Nädala Tegija saatesse on kutsutud Memorandum 14 autorid Artur Aukon ja Natalja Kitam.)
Dokšycy rajoon

**Dokšycy rajoon** (transkribeerituna Dokšõtsõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 2268 km². 2014. aasta seisuga elas seal 24 487 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biahoml, Biarezańi, Biarozki, Dokšycy, Krulaŭščyna, Krypuli, Parafjanava, Porplišča, Sitcy, Tumiłavičy ja Vałkałata külanõukogu.

Halduskeskus on Dokšycy linn. Teine tähtsam asula on Biahomli alev. Rajoonis asub ka Krulaŭščyna raudteesõlm.


Dokshytsy town.jpg|Dokšycy
Dokšycy. Докшыцы (4.06.2008).jpg|Dokšycy kirik
Biahomiel. Бягомель (4.01.2009).jpg|Biahoml
Parafjanava. Параф’янава (2008).jpg|Parafjanava


Rajooni suurim jõgi on Dnepri lisajõgi Biarezina, samuti algavad rajoonist Vilija ehk Nerise jõgi, Servač ja Ušača. Suurimad järved on Servač, Płaŭna ja Stanisłaŭskaje. Kõrgeim koht on Łuścičy küla lähistel (264,4 meetrit).

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 94,85% valgevenelased, 3,02% venelased ja 2,13% muude rahvaste esindajad. 90,44% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 8,77% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 76,96% elanikke, vene keelt aga 16,54% elanikke.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
EuroPsy

**EuroPsy** on Euroopa tasemel haridus- ja koolitusstandard psühholoogide jaoks. See kvalifikatsioonistandard põhineb kuue aasta pikkusel psühholoogiaalasel väljaõppel ja koolitustel ning see sisaldab ka aasta pikkust juhendatud praktikat.

EuroPsy töötati välja, et määrata kvaliteedi orientiir psühholoogiaalase hariduse ja praktika jaoks ning seega ka kaitsta avalikkust (on võimalik välja selgitada, kas teatud psühholoogi saab lugeda mingis kindlas valdkonnas pädevaks) ja parandada psühholoogide liikumisvõimalusi ja teenuste osutamise võimalusi Euroopa riikide vahel. Lisaks võimaldab see psühholoogidel ka omandada jätkuharidust ja spetsialiseerumist mujal Euroopas.

## Ajalugu
EuroPsy aluseks on EuroPsyT – hariduse ja väljaõppe raamistik Euroopa psühholoogidele, mille Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon (*European Federation of Psychologists' Associations*, EFPA) võttis vastu aastal 2001. EuroPsy projekti katsetamine lõppes 2008. aasta lõpus (Soomes, Saksamaal, Ungaris, Itaalias, Hispaanias ja Suurbritannias) ning registrit tutvustati 2009. aasta juulis Oslos toimunud EFPA üldkoosolekul. Kuigi registri rakendamine algas aastal 2010, sai enamik riike sellest osa 2011. aastast. Projektis võivad osaleda kõik 35 EFPA liikmesriiki.

## Register
EuroPsy standardini jõudnud psühholoogide andmed kantakse Euroopa Psühholoogide Registrisse, mis eristab nelja laia kutsevaldkonda:
* hariduspsühholoogia,
* kliiniline- ja tervisepsühholoogia,
* organisatsiooni- ja tööpsühholoogia,
* muu (mis ei sobi teistesse valdkondadesse).
Mainitud registrist leiab kõikide tunnistuse saanud psühholoogide nimed. EuroPsy tunnistus antakse nõuetele vastavale psühholoogile, kes on esitanud sellekohase taotluse kohalikule tunnistusekomiteele. 2014. aasta aprilli seisuga oli andmebaasis esindatud peaaegu 30 Eesti psühholoogi.

Psühholoog, kes on läbinud täiendava spetsiaalse väljaõppe ja juhendatud praktika, võib saada lisaks EuroPsy spetsialisti kvalifikatsiooni. Praeguseks on välja töötatud kahed spetsialisti tunnistuse nõuded:
* psühhoteraapia,
* töö- ja organisatsioonipsühholoogia.

## Viited

## Välislingid
* EuroPsy tunnistusega psühholoogide otsing
* EFPA koduleht
Epimetheus (kuu)

**Epimetheus** on üks Saturni kuudest. Nime on ta saanud vanakreeka mütoloogiast titaan Prometheuse venna Epimetheuse järgi. Astronoomid kasutavad vahel ka nime "Epimetheus" asemel nimetusi **Saturn XI** ja **S/1980 S3**.

Epimetheus tiirleb ümber Saturni põhimõtteliselt samal orbiidil (väga lähedasel) kus ka Saturni teine kaaslane Janus. Algselt arvati, et Janus ja Epimetheus on üks ja sama objekt, kuid hilisemad vaatlused näitasid, et tegu on kahe erineva kuuga.

## Viited

## Välislingid
Karl Reinmann

**Karl Reinmann** (14. november (vkj)/ 26. november 1889 Pada vald, Viru-Nigula kihelkond, Virumaa – 15. jaanuar 1945) oli eesti ärimees.

Karl Reinmann osales sõjaväeametnikuna Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1920. aastast oli ta iseseisev ärimees.

Ta oli Tallinna Majaomanike Seltsi, Kaitseliidu Ida malevkonna ja Kaupmeeste Seltsi liige. 

## Tunnustus
*Georgi risti 4. järk 
*Vabadussõja mälestusmärk

## Isiklikku
Tema lapselaps on filmimonteerija Margit Maran.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Antsõpolivka

**Antsõpolivka** (ukraina keeles Анциполівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 175. Pindala on 1,424 km².
Bartošivka (Orativi rajoon)

**Bartošivka** (ukraina keeles Бартошівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 88. Pindala on 0,615 km².
Verhnja Slobidka

**Verhnja Slobidka** (ukraina keeles Верхня Слобідка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 122. Pindala on 0,593 km².
Agnes (Taani kuninganna)

**Agnes** (umbes 1257 – 29. september 1304) oli Taani kuninganna (Erik Klippingi abikaasa) aastail 1273–1286.

Tema vanemad oli Brandenburgi markkrahv Johann I ja Saksi printsess Jutta.

11. novembril 1273 abiellus ta Schleswigis Taani kuninga Erik Klippingiga. Pärast abikaasa surma oli ta kuni 1293. aastani oma poja Erik Menvedi regent. Pärast Erik Menvedi täisealiseks saamist abiellus Agnes Holstein-Plöni krahvi Gerhard II-ga.
Hyperion (kuu)

**Hyperion** ehk **Saturn VII** on üks Saturni kaaslastest.

Selle avastasid 1848. aastal William Cranch Bond, George Phillips Bond ja William Lassell. 

Hyperionil on ebaregulaarne käsnataoline kuju. Ta oli esimene Päikesesüsteemis avastatud mitteümar planeedi kaaslane.

Hyperioni trajektoor on kaootiline.
Uitnärv

**Uitnärv** ehk **X peaajunärv** ehk **kümnes peaajunärv** (ladina keeles *nervus vagus [X]*,*nervus vagus*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud seganärvide paar. 
 
Uitnärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui indiviiditi.

Koduloomadel kulgeb uitnärv piklikaju vastavatest tuumadest koljuõõne kägimulgu kaudu rinnaõõnde ja moodustab rohkelt harusid:
*ajukestaharu (*ramus meningeus*)
*kõrvalestaharu (*ramus auricularis*)
*neeluharud (*rami pharyngei*)
*kraniaalne kõrinärv (*n.laryngeus cranialis*
*südameharud (*rami cardiaci*)
*tagasikulgev kõrinärv (*n.laryngeus recurrens*)
*bronhiharud (*rami bronchales*)
*söögitoruharud (*rami (o)eophagei*)
*dorsaalne uitnärvitüvi (*truncus vagalis dorsalis*)
*ventraalne uitnärvitüvi (*truncus vagalis ventralis*). 
     
Inimestel lähtub uitnärv piklikajus paiknevatest tuumadest. Uitnärvi siseelundites hargnevad sensoorsed kiud lõpevad interoretseptoritega. Peamiselt parasümpaatilisi kiude sisaldav uitnärv väljub koljuõõnest kägimulgu kaudu ja innerveerib koos harudega aju kõvakesta, väliskuulmekäigu nahka, kõrvalesta, neelu, kõri, aorti, südamelihast, bronhe, kopse, söögitoru, magu, maksa, neerusid, peensoolt, jämesoolt, kõhunääret, põrna, munandeid ja munasarju. Parasümpaatiliste kiudude sekretoorsed kiud innerveerviad kõiki rindkere- ja kõhuõõneelundite silelihaseid ja näärmeid. Motoorsed kiud innerveerivad neelu ja kõri lihaseid.  
  
## Viited

## Välislingid
*G. H. PARKER,CARBON DIOXIDE FROM THE UNSEVERED VAGUS NERVE OF THE SNAKE, July 3, 1928., Veebiversioon (vaadatud 10.04.2014) (*inglise keeles*)  
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.153: nervus vagus [X]. Uitnärv
*Sissekanne ''Nomina Anatomica Veterinaria-s'' Nervus vagus. Uitnärv, lk 129, 5th ed, 2012
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Psühholoogia (täpsustus)

**[[Psühholoogia]] on [[teadusharu]].

**Psühholoogia eriala** on ülikoolis õpetatav eriala.

**Psühholoogia''' on õppeaine.
Käru kihelkond

**Käru kihelkond** () oli kihelkond Järvamaa lääneosas.

Käru kirik ehitati 18. sajandi I poolel Vändra abikirikuna, praegune hoone rajati 1860. 

Kihelkond moodustati 1920. aastal Vändra kihelkonna osast: eraldati üldse Pärnumaast ja liideti Järvamaaga. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuks kihelkond Türi valla alal.

Tänapäeval ei tähistata Käru kihelkonna piire maanteedel sarnaselt teiste kihelkondadega, sest tähistamisel võeti alusena kihelkondade piirid 24. veebruari 1918 seisuga.
Vööttigulased

**Vööttigulased** (*Helicidae*) on sugukond maismaal elavaid tigusid.

## Perekondi
**[[Arianta]]
**Cepaea* – [[vööttigu]]
**Helix
Ušačy rajoon

**Ušačy rajoon** (transkribeerituna Ušatšõ rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1489 km². Halduskeskus on Ušačy alev. 2014. aasta seisuga elas seal 14 251 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Hłybačka, Kubličy, Saročyna, Ušačy, Vialikija Dolcy ja Viarkudy külanõukogu.


Костел св. Вероники 2012.jpg|Sielišča‎
Селішча. Руіны бернардзінскага касцёла.jpg|Sielišča‎
Ushatskirajon.jpg|Rajooni piiritähis


Rajooni suurimaks jõeks on Daugava rajooni läänepiiril. Teine tähtsam jõgi on Daugava lisajõgi Ušača. Kõrgeim koht on Huščynskaja Słabodka küla lähistel (239 meetrit). Madalaim koht asub Janova järve ääres (127 meetrit).

Rajoonis on üle 200 järve, seal asub ka Ušačy järvestik. Suuremad  järved on  veel Doŭžyna, Viečalle, Vaŭčo, Plesna, Astravita, Hłybač, Biarozaŭskaje, Advoranskaje, Akuń, Arechaŭna, Ašycik, Harodna, Hłybačka, Dubraŭskaje, Lešva, Lešna, Łutava, Linka, Plina, Połazna, Rukšanskaje, Sałoniec, Biełaje ja Krasnaje.

2014. aasta seisuga olid elanikest 94,83% valgevenelased, 3,99% venelased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 88,2% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,46% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 76,56% elanikke, vene keelt aga 18,53%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Toyota Aygo

**Toyota Aygo** on Toyota Motor Corporationi automudel, mida toodeti kaks põlvkonda aastatel 2005–2021. 

Esimest põlvkonda tutvustati 2005. aastal Genfi autonäitusel. Seda autot toodeti koos Aygoga seotud Citroën C1 ja Peugeot 107/108 mudelitega Toyota Peugeot Citroën Automobile Czechi (TPCA) ühisettevõttes Kolínis Tšehhi Vabariigis.
## Esimene põlvkond (AB10/AB20/AB30; 2005)
Otsus autosid toota tehti 12. juulil 2001, kui Toyota ja PSA Peugeot Citroëni presidendid Fujio Cho ja Jean-Martin Folz otsustasid arenduskulude jagamiseks toota väikeauto. Selle projekti nimi oli B-Zero. Peugeot 107 ja Citroën C1 on sama auto teise märgiga versioonid.

Esimese põlvkonna mudelid:

Fail:2009 Toyota Aygo.jpg|Toyota Aygo (2009)
Fail:Toyota Aygo Facelift 20090314 front.jpg


Esimese põlvkonna Aygo erimudeleid:

Toyota Aygo Crazy - Flickr - Alan D (1).jpg|Toyota Aygo Crazy
Toyota Aygo DJ Concept - Flickr - cosmic spanner.jpg|Toyota Aygo DJ Concept
Toyota Aygo Sport.JPG|Toyota Aygo Sport Concept


## Teine põlvkond (AB40; 2014)
Toyota on muutnud oma autod nii seest kui ka väljast jõulisemaks, et üha tihenevas väikeautode segmendi konkurentsis rohkem esile pääseda. Kui välimus võiks Aygo kasuks otsustama meelitada Mini ja Fiat 500 potentsiaalseid ostjaid, siis kvaliteetsema interjööriga loodetakse üle trumbata Volkswageni kontserni VW Up, Škoda Citigo ja Seat Mii. Konkurendiks võib lugeda ka Renault Twingo.  

Sarnaselt Peugeot’ ja Citroëni väikeautodega hakatakse Aygot kokku panema Tšehhis asuvas tehases. Aygo saab kolme- ja viieukselise ning ka avakatusega versiooni. Toyota Aygo eesosas domineerib jõuline X-kujund. Kujuteldav X lõikab läbi kaitseraua, iluvõre ja kapoti, hõlmates ka esilaternad. Heledat värvi Aygodel on X must, mustal aga hõbedane, et kontrast jääks samaväärseks.  

Kuigi auto teljevahe on sama mis eelmisel põlvkonnal, on uues salongis rohkem ruumi. Ka pakiruum suurenes natuke, kuid on siiski üsna väike (alla 200 liitri). Pakiruumi luuk on ikka üleni klaasist, kuid laiem ja hõlbustab laadimist. Keskkonsool saab 18-sentimeetrise värvilise puuteekraani. Selle kaudu käib raadio, telefoni, pardaarvuti ja muude selliste süsteemide juhtimine. Turvavarustuses on stabiilsuskontroll, turvakardinad ja rehvirõhuandurid. Lisavarustuses on muuhulgas ka tagurduskaamera, võtmeta sisenemine, automaatne kliimaseade ja istmesoojendused. 

Mootorivalikus on vaid bensiinimootorid. Mootori põhiversioon on liitrine kolmesilindiline ja 69 hobujõuga mootor. See kulutab umbes 4 liitrit kütust sajale. Teine mootor on 1,2liitrine neljasilindriline ja 82 hobujõuga mootor. 0–100 km/h saavutatakse vastavalt 14 ja 11 sekundiga.

Mõlemale mootorile on saadaval nii manuaal- kui ka robotkäigukast.
Fail:Toyota Aygo.jpg|Toyota Aygo 
Fail:Toyota Aygo registered April 2017 998cc.jpg|Toyota Aygo 2017
Fail:Toyota Aygo - tył (MSP15).JPG|Toyota Aygo 


## Viited
Aleksander Anton

**Aleksander Anton** (17. märts 1910 – 21. märts 1993) oli eesti vaimulik ja kooliõpetaja.

Ta oli Kaika koguduse hooldaja. Maetud Kaika kalmistule.

## Välislingid
*Vaimulike andmebaas
Euroopa aukodanik

**Euroopa aukodanik** on Euroopa riigi- või valitsusjuhtide poolt välja antav aunimetus. 

See antakse tähelepanuväärse töö eest Euroopa koostöö edendamisel. Aukodaniku nimetust on seni välja antud vaid kolmel korral.

## Esimene aukodanik Jean Monnet
Prantsuse poliitikule ja diplomaadile Jean Monnet'le anti aukodaniku nimetus 2. aprillil 1976 – 1. kuni 2. aprillini toimunud Euroopa Nõukogu kohtumisel Luksemburgis. Oma resolutsioonis nimetas Euroopa Nõukogu Jean Monnet'd ühena neist vähestest, kelle julgusele ning nägemusele võlgnetakse tänu Euroopa ühtsuse eest. Nende seast oli just tema see, kes mängis mitmes olulises punktis juhtivat rolli (nt Schumani deklaratsiooni loomise juures).

## Teine aukodanik Helmut Kohl
Saksa poliitik ja riigimees Helmut Kohl sai nimetuse nõukogu 1998. aasta 11. detsembri kohtumisel Viinis. Nõukogu otsus toob Kohli elutöödena ära Saksamaa taasühendamise ning Euroopa ühinemise kindlustamise, mis kulmineerus majandus- ja rahandusliiduga. Mainitud saavutuste eest otsustasid Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid ning Euroopa Komisjoni president anda talle Euroopa aukodaniku nimetuse.

## Kolmas aukodanik Jacques Delors
Prantsuse poliitik ja majandusteadlane Jacques Delors pälvis aukodaniku nimetuse 25. juunil 2015.

## Viited
Metastaseerumine

**Metastaseerumiseks** (ka **siirdkolletena levimiseks**) nimetatakse peamiselt üksiku kasvajaraku ehk pahaloomulise kasvaja levikut algkoldest kaugemal asuvatesse kehapiirkondadesse, kus nad tekitavad algkoega vahetult mitte seotud koldeid ehk metastaase.

Metastaseerumine on mitmetahuline protsess, mille täpset mehhanismi ja tegureid tänapäeval veel ei tunta. Arvatakse, et vähirakkudel on võime organismi lümfoid(-immuun)süsteemi vältida ja/või ellujäämise nimel sellega koostööd teha. Metastaseerumise protsessi käigus migreeruvad vähirakud teistesse kudedesse, seostuvad ümbritsevate rakkude või maatriksiga, lagundavad proteolüütiliselt ekstratsellulaarse maatriksi, eritades vajalikke ensüüme, 'tungivad' sihtmärkelunditesse ning lõpuks põhjustavad angiogeneesi.

Eristatakse lümfogeenset, hematogeenset ja implantatsioonimetastaseerumist. 
Healoomulised kasvajad ei metastaseeru.

## Vaata ka
*leukotsüüt

## Viited

## Välislingid
* Alo Lõhmus, Rinnavähk osutus arvatust kavalamaks, 06. november 2009, veebiversioon (vaadatud 12.06.2014)
* Yale'i Ülikool, 1. mai, 2008, Scientists Provide Explanation For How Cancer Spreads, veebiversioon (vaadatud 08.07.2014) (*inglise keeles*)
Kaelusmadu (perekond)

**Kaelusmadu** (*Diadophis*) on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Kaelusmao perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *Diadophis punctatus* (Linnaeus, 1766) – kaelusmadu.

## Levila

Neid võib kohata Mehhikos, Ameerika Ühendriikides ja Kanada kaguosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Diadophis punctatus]] seisuga 10.04.2014.*