Rünkpilved

**Rünkpilved** (ladina keeles *cumulus*, lühend **Cu**) on tasase halli või sinaka alusega, valge kupli- või kuhjataoliste tippudega tihedad vertikaalarengu- ehk konvektsioonipilved.

Rünkpilved tekivad enamasti soojal aasta-ajal atmosfääri alumises kihis – troposfääris. Rünkpilvede aluse kõrgus Eestis on harilikult 0,8–1,5&nbsp;km, madala suhtelise õhuniiskuse ja kõrge õhutemperatuuri puhul isegi kõrgemal, kuni 2,5–3&nbsp;km, selliste pilvede paksus võib olla mõnesajast meetrist kuni mitme kilomeetrini. Rünkpilved on topi- või rüngakujulised, millest ka nimetus.

Rünkpilved tekivad tavaliselt päikesepaistelise ilma või maastiku reljeefist tõukuvate tuultega, meie alade kohal paikneva ebapüsiva vertikaalse tasakaaluga õhumassi korral (õhu tegelik jahenemine kõrguse suurenedes on antud päeval kuivadiabaatilise temperatuurigradiendi väärtusest 1°/100 m suurem). Erineva soojusmahtuvuse tõttu ebaühtlaselt soojenenud maapinna kohal soojeneb ka õhk ebaühtlaselt, hakkavad arenema tõusvad õhuvoolud, mis tähendab, et tekib õhu konvektiivliikumine.

Kui meie kohal olevas õhumassis pole vahepealseid tõkestavaid kihte (inversioon, isoterm), siis ümbritsevast õhust soojem ja suurema suhtelise niiskusega õhuvool tõuseb, jõudes kondensatsioonitasemeni (sellest ka pilvede tasane alus), hakkab niiskus tõusvas voolus sellest tasemest alates nüüd kondenseeruma ning muutub nähtavaks (küllastatuks). 

Tekivad selgete piirjoontega väikesed valged vahukuhilaid meenutavad pilved, mis arenevad mõnel päeval, kui ümbritseva õhumassi temperatuurigradient on kondensatsioonitasemest kõrgemal üle 0,6° (märgadiabaatilise temperatuurigradiendi väärtus on 0,6°/100 m), siis tõusev küllastunud jahenev õhk moodustab järk-järgult üha kõrgemaid rünkpilvi, olenevalt konvektsioonitaseme kõrgusest (kuni tekib tõusnud õhu ja ümbritseva õhumassivaheline tasakaal - temperatuur ja suhteline niiskus võrdsustuvad).  Sellised pilved koosnevad nähtavast aurust ja väikestest veepiiskadest, kõrge pilve ülemises osas ka jääkristallidest.
 
Kõrgetes arenevates n.ö ilusa ilma rünkpilvedes on tõusva õhuvoolu kiirus 5–20 m/s ja enamgi. Mõnel päeval arenevad ja liituvad rünkpilved rünksajupilvedeks, millest sajab hoovihma või rahet ja millega võib kaasneda äike. Rünkpilved ei ole tüüpilised sajupilved, kuid võimsatest rünkpilvedest võib vahel siiski sadada lühiajalist vihma, rahet või lumekruupe).

Õhumassisisesed rünkpilved hakkavad soojal aastaajal tekkima enne lõunat ja kaovad tavaliselt õhtuks. Sügisel võivad rünkpilved tekkida veekogude kohal, sest maismaa on sel aastaajal külmem kui veepind.

## Rünkpilvede alamliigid ja vormid
*Tornjad rünkpilved (*[[cumulus castellanus]]* ehk *Cu castellanus*)
*võimsad rünkpilved ehk suured rünkpilved (*[[cumulus congestus]]* ehk *Cu con*)
*rebenenud servadega rünkpilved (*[[cumulus fractus]]* ehk *Cu fr*)
*madalad (lamedad) rünkpilved ehk hea ilma rünkpilved (*[[cumulus humilis]]* ehk *Cu hum*)
*keskmised rünkpilved (*[[cumulus mediocris]]* ehk *Cu med*)
*õhtused rünkpilved (*[[cumulus vesperalis]]* ehk *Cu vesp*)
**vorm: *[[cumulus radiatus]]* ehk *Cu radiatus* (pilvetänavad)


Pilt:Cumulus humilis clouds.jpg|*Cumulus humilis*
Pilt:Cumulus mediocris 3.JPG|*Cumulus mediocris*
Pilt:Californian cloud - panoramio.jpg|*Cumulus congestus*
Pilt:Cumulus mediocris virga.jpg|*Cumulus mediocris virga*
Pilt:Brittany 01.jpg|*Cumulus radiatus*


## Viited

## Välislingid