open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ibolya Csák

**Ibolya Csák** ['iboja tšaak] (6. jaanuar 1915 – 9. veebruar 2006) oli ungari naiskõrgushüppaja, olümpiavõitja Berliini olümpiamängudel 1936. 

Berliini olümpiamängudel ületas kolm naist kõrguse 1.60, kuid ükski ei suutnud kolme katsega ületada kõrgust 1.62. Ibolya Csák oli ainuke, kes neljanda katsega ületas kõrguse 1.62 ja tuli seega olümpiavõitjaks. Ta oli esimene Ungari naisolümpiavõitja.

Ibolya Csák tuli ka Euroopa meistriks 1938. aastal pärast seda, kui selgus, et teda edestanud sportlane Dora Ratjen oli tegelikult mees.
Svetlana Išmuratova

**Svetlana Išmuratova** (vene *Светлана Ирековна Ишмуратова*; sündinud 20. aprillil 1972 Zlatoustis) on endine Venemaa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja (2006) ja neljakordne maailmameister.

2007. aastal valiti ta Riigiduuma saadikuks Ühtse Venemaa ridades.

## Tulemused

### [[Olümpiamängud]]el

* **[[Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel|2002]]**  Salt Lake Citys
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
* **[[Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel|2006]]**  Torinos 
**  **olümpiavõitja** 15 km eraldistardiga sõidus
**  **olümpiavõitja** 4x6 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Pokljukas 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
* 2003  Hantõ-Mansiiskis 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 12,5 kn ühisstart
**  pronksmedal 10 km jälitussõit
* 2004  Oberhofis 
**  hõbemedal 4x5,7 km teatesõidus
* **[[2005. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2005]]**  Hochfilzenis ja  Hantõ-Mansiiskis 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  **maailmameister** 4x6 km segateadesõidus
Kriteerium (ajakiri)

**Kriteerium** oli eestikeelne kultuuriajakiri, mis ilmus veebiajakirjana. See vahendas peamiselt välismaist filosoofiat ja kultuuri ning edastas välismaiseid kultuuriuudiseid. Kriteerium ilmus alates veebruarist 2006 üks artikkel nädalas. Ajakirja toimetas Peeter Helme. 

"Kriteeriumi väljaandjate eesmärgiks ongi vahendada Eestisse selliseid Euroopa kirjanduse ja mõtteloo suundi, mis pole tõlkijate eelistuste või valitsevate vaimsete hoiakute tõttu meil seni suure tähelepanu osaliseks saanud ning mis tegelevad vertikaalse, üleva ja ülendava otsimisega. Kas ka leidmisega, jäägu juba iga lugeja otsustada ..." (Peeter Helme)

2009. aasta aprilli seisuga oli avaldatud Toomas Abilise, Björn Clemensi, Iwan Durreri, Hanna Hauru, Claus Heimese, Peeter Helme, Kristel Kaljundi, Igor Kotjuhi, Anne Lange, Paavo Matsini, Jonah F. Mitchelli, Mika Puumalaise, Raivo Joosep Raave, Tanel Randeri, Aarne Rubeni, Martin Schwarzi, Johannes Schülleri, Anton Hansen Tammsaare, Indrek Vaino, Maarja Vaino ja Toomas Verrevi tekste. Intervjueeritud on Boriss Baljasnõid, Jan Kausi ja Andres Langemetsa. 

## Vaata ka
*Eesti kultuuriajakirjade loend

## Välislingid
* Kriteeriumi koduleht (ei tööta)
* Arhiveeritud ajakirjanumbreid 
* Avatud on kultuurikiri Kriteerium, Terve Mõistuse Sündikaat, 23. veebruar 2006.
* Antenn: Uus mõtteloo ja kirjanduse vahendaja, Eesti Ekspress, Areen. 1. märts 2006.
* Peeter Helme tutvustab kultuuri, Eesti Päevaleht, 12. august 2006
1993. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1993. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–28. veebruarini 1993 Rootsis Falunis. Falunile olid need kolmandateks maailmameistrivõistlusteks. Varem oli Falunis MM toimunud aastatel 1954 ja 1974. Osa võttis 38 riigi 798 sportlast, nende seas ka Eesti koondis 11 sportlasega.

## Eesti koondis

## [[Murdmaasuusatamine]]

### Meeste 10 km klassikalises stiilis
22. veebruar 1993 

### Meeste 15 km vabastiilis jälitussõit
24. veebruar 1993

* Distantsile starditi vastavalt tulemustele 10 km sõidus.

### Meeste 30 km klassikalises stiilis
20. veebruar 1993

### Meeste 50 km vabastiilis
28. veebruar 1993 

### Meeste 4×10 km teatesuusatamine

26. veebruar 1993 
23 võistkonda

### Naiste 5 km klassikalises stiilis
21. veebruar 1993

### Naiste 15 km vabastiilis jälitussõit
23. veebruar 1993

* Distantsile starditi vastavalt tulemustele 5 km sõidus.

### Naiste 15 km klassikalises stiilis
19. veebruar 1993

### Naiste 30 km vabastiilis
27. veebruar 1993

### Naiste 4×5 km teatesuusatamine
25. veebruar 1993

## [[Kahevõistlus]]

### Individuaalvõistlus
* Suusahüpped 18. veebruar 1991 
* 15 km vabastiilis 19. veebruar 1991 

### Meeskonnavõistlus
* Suusahüpped 24. veebruar 1993 
* 3x10 km vabastiilis 25. veebruar 1993 

10 võistkonda

## [[Suusahüpped]]

### Normaalmägi
27. veebruar 1993 

### Suur mägi
21. veebruar 1993 

### Meeskonnavõistlus suurel mäel
24. veebruar 1993

## Mitteametlik paremusjärjestus

¹ Tšehhi/Slovakkia ühendvõistkond osales naiste 4×5 km teatesuusatamises ja suusahüpete meeskonnavõistluses
Marko Kass

**Marko Kass** (sündinud 1. augustil 1980) on eesti põllumajandusteadlane. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 2004. aastal Eesti Põllumajandusülikooli bakalaureuseõppes ja kaitsnud 2007. aastal magistriväitekirja loomakasvatuse erialal. 2014. aastal sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Effect of crude glycerol feeding on feed intake, lactational performance and metabolic status of dairy cows" ("Toorglütserooli söötmise mõju lüpsilehmade söömusele, piimajõudlusele ja ainevahetuslikule seisundile").  Marko Kass on end erialaselt täiendanud Taanis Aarhusi Ülikoolis ja Rootsi Põllumajandusülikoolis ning Ühendkuningriigis Scotland's Rural College's professor Marie J. Haskelli töörühmas. 

## Töökäik
Ta on teadusdirektor Maaelu Teadmuskeskuses. Kass on olnud Eesti Maaülikooli õppejõud. Tema peamised teadustöösuunad on mäletsejaliste metabolism, söödad ja nende kvaliteet ning mäletsejaliste metabolismi uurimise metoodika. 

## Liikmesus ja ühiskondlik tegevus
Kass on põllumajandusteadlasi ühendava Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige (2008. aastast), sealhulgas eestseisuse liige 2010. aastast ja seltsi president 2015. aastast. Ta on ka Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi teadusajakirja Agraarteadus (Journal of Agricultural Science) toimetuskolleegiumi liige. 

Ta on vabatahtlik Eesti Maaülikooli üliõpilaste projektis "Elus teadus". Ta on 2012. aastast Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi iga-aastase konverentsi "Terve loom ja tervislik toit" korraldustoimkonna liige. 

Marko Kass oli Eesti Maaülikooli International Clubi asutajaliige ja korraldustoimkonna liige 2011–2015. 

Ta on SA MÜ (Kääriku Metsaülikool) tegevtoimkonna ja nõukogu liige ning Kääriku Metsaülikooli kogumiku toimetaja 2007–2015. 

Aastatel 2004–2006 oli ta noorteühenduse Noor-Isamaa esimees. 

## Artikleid
*Maameestel maamõtted. Valgamaalane, 31. jaanuar 2006

## Viited

## Välislingid
* Projekt "Elus teadus"
* Konverents "Terve loom ja tervislik toit"
Konstantin Märska

**Konstantin Märska** (28. mai 1896 Kuressaare – 30. august 1951 Tallinn) oli Eesti filmioperaator, Eesti filmikunsti rajajaid.

Märska hakkas juba 15-aastaselt Kuressaares tööle kinomehaaniku abilisena. Ta oli koos vend Theodor Märskaga tummfilmikompanii Estonia-Film üks asutajaid. Aastaid töötas ta filmistuudios Eesti Kultuurfilm (asutatud 1931. aastal), kus tema käe all valmis hulgaliselt kroonika- ja sündmusfilme.  

1930. aastal valmis Märska ja Boris Jaanikose koostöös film "Kuldämblik". See oli esimene Eestis valminud nn plaadihelifilm, st heli oli salvestatud eraldi plaadile.  

Konstantin Märska on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Filmid

### Operaatorina
*"Mineviku varjud" (1924)
*"Dollarid" (1929)
*"Vigased pruudid" (1929)
*"Jüri Rumm" (1929)
*"Kuldämblik" (1930)
*"Pühad Petseris" (1936)
*"Vaated Osmussaarelt" (1937)
*"Nobedate näppude linn" (1937)
*"Isoviha" (1939) Soome
*"Simo Hurtta" (1940) Soome
*"Eesti põlevkivi" (1948)
*"Hülgepüük" (1949)
*"Nõukogude Eesti kalurid" (1950)
*"Rünnak soodele" (1951)

## Viited

## Välislingid
*
*Lauri Kärk "Filmimehe elu Eesti Vabariigis: Konstantin Märska 100" – postimees.ee, Kultuur, 31. mai 1996 
*Arthur Ruusmaa "Märska, Konstantin – filmioperaator" – virumaa.ee, 19. mai 2002
*"Fotonäitused. Konstantin Märska "115". Eesti Filmiarhiiv
*Konstantin Märska. Sirp ja Vasar, 1. september 1951, nr. 35, lk. 8.
Kadi Kass

**Kadi Kass** (kuni 2005 **Kadi Grichin**; sündinud 21. veebruaril 1978) on setu päritolu eesti ajaloolane. 

Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ja on töötanud raamatukoguhoidjana TÜ raamatukogus.  

Kass on korporatsiooni Filiae Patriae vilistlane ja kuulub Naiskodukaitsesse. 

Ajaloolasena on ta uurinud peamiselt Lõuna-Eestit ja Setumaad. Ta oli 2002–2015 Õpetatud Eesti Seltsi sekretär ja peamine asjaajaja.

Kadi Kass on laulnud regilauluansambli Sinimaniseele esimeses koosseisus.

## Kirjutised
* Setude usumaailmast pagana- ja õigeusu, Lääne ja Ida, Eesti ja Vene piiril. – *Etnoloogia hääled*, 4, Tartu, 2002,  lk 21–22.
* Kaardil ja südames ehk ajaloo õpetamisest ja õppimisest Euroopas – *Õpetajate Leht* 10. oktoober 2003, lk 13.
* Riiklik poliitika Petserimaa usuelu korraldamises 1920.-1930. aastatel – *Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat*. Tartu, 2003, 2000-2001, lk. 167–182. 
* Mineviku varjud tänases päevas – *Kultuur ja Elu* nr 3/2004 lk 46–47
* Usuküsimus Setomaal: piiriala kultuuri ja ajaloo sõlmpunkt – *Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat.* Tartu, 2004, 3, lk. 63–81

## Isiklikku
Abielus (alates 2005. aastast) Marko Kassiga. Tütre ja poja ema.
Athenaios (täpsustus)

Nime **Athenaios** kandsid mitmed tuntud inimesed Vana-Kreekas. 

* Athenaios oli vanakreeka retoorik ja grammatik. 
* Athenaios oli vanakreeka insener. 
* Athenaios oli vanakreeka poksija.
Athenaios (insener)

**Athenaios** oli vanakreeka insener, Archimedese kaasaegne, kelle *[[akmē]]* oli umbes 210 eKr. Temalt on säilinud teos sõjamasinatest "Peri mēchanēmatōn".
Athenaios (poksija)

**Athenaios** (vanakreeka keeles Ἀθήναιος) oli vanakreeka poksija, olümpiavõitja, keda mainib Pausanias (6.4.1).

Ta oli pärit Ephesosest. Athenaois osales antiikolümpiamängudel aastal 352 eKr ja teda autasustati võidu eest poiste rusikavõitluses. Temast, nagu teistestki kuulsatest olümpiavõitjatest tehti Olümpiasse kuju ja seda kuju nägigi 2. sajandil Pausanias.
Onon

**Onon** (Mongoolia osas ka **Onon-gol**; mongoli, burjaadi ja vene keeles Онон) on jõgi Aasias Amuuri jõgikonnas.

Onon on 1032 km pikk (298 km Mongoolias, ülejäänu Venemaal). Valgla pindala on 96 200 km².

Onon algab Mongooliast Hentij aimakist Hentei mägedest. Mongoli keeles nimetatakse jõge ka Онон гол, kus гол tähendab jõge. Ta voolab valdavalt itta ja kirdesse. Mongoolias asub jõest kagus Ereen Davaani ahelik. Lühikest maad kulgeb ta Idaaimakis, seejärel ületab Venemaa piiri ja jõuab Burjaatiasse. Umbes piiril ületab jõe Tšitaa–Tšojbalsani maantee, mis kulgeb pikalt Ononi kõrval. Jõudes Aga Burjaadi autonoomse ringkonna piirile, pöördub jõgi itta, maantee seevastu põhja. Onon voolab Aga lõunaosas kuni Aga piirini ja pöördub siis põhja. Olovjannajas ületab jõe Tšitaa–Harbini raudtee, mille kõrval kulgeb maantee. Natuke enne jõe lõppu suubub temasse vasakult Aga jõgi. Ühinedes Ingodaga, moodustab ta Šilka. Ühinemiskohas asub rohkem kui 10 000 elanikuga Pervomaiski, mis on suurim Ononi ääres olev asula.

Onon toitub peamiselt lumesulamisveest ja vihmast. Suvised sajud tekitavad suurvee. Suudmest 12 km kaugusel on Ononi keskmine vooluhulk 191 m³/s, maksimaalne 2810 m³/s, minimaalne 1,22 m³/s. Jõgi külmub novembris ja vabaneb jääkattest aprillis-mais.

Ononi jõe järgi on nimetatud Ononi kraater Kuul.

## Viited
1371

**1371. aasta** (**MCCCLXXI**) oli 14. sajandi 71. aasta.

## Sündmused maailmas

* 22. veebruar – Robert II sai Šotimaa kuningaks oma onu David II järel, juhatades sisse Stuartite dünastia valitsusaja.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 28. mai – Jean Kartmatu, Burgundia hertsog
* 21. september – Friedrich I,  Brandenburgi markkrahv
* Zheng He, Hiina meresõitja

## Surnud
* ...
1369

**1369. aasta** (**MCCCLXIX**) oli 14. sajandi 69. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1368

**1368. aasta** (MCCCLXVIII) oli 14. sajandi 68. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. jaanuar – Zhu Yuanzhang asutas Mingi dünastia ja krooniti nime all Hongwu selle esimeseks keisriks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 14. või 15. veebruar – Sigismund, Saksa-Rooma keiser
* 3. detsember – Charles VI, Prantsusmaa kuningas
* Martinus V, paavst

## Surnud
* ...
Samuel Huntington

**Samuel Phillips Huntington** (18. aprill 1927 – 24. detsember 2008) oli USA politoloog, Harvardi ülikooli professor.

Huntingtoni tuntuimad tööd pärinevad rahvusvaheliste suhete alalt, nn tsivilisatsioonide kokkupõrke teemal. 1993. aastal avaldas ta ajakirjas Foreign Affairs mõjuka ja sageli tsiteeritud artikli "The Clash of Civilizations?", mis kontrasteerus teise mõjuka politoloogilise käsitlusega &ndash; Francis Fukuyama "ajaloo lõpu" kontseptsiooniga. Hiljem laiendas Huntington oma artikli raamatuks, mis ilmus 1996.

Huntingtoni käsitluse pearõhk on kultuurierinevuste tähtsustamisel konfliktide allikana.

## Teosed
* "Tsivilisatsioonide kokkupõrge ja maailmakorra ümberkujundamine". Tartu: Fontes, 1999. ISBN 9985-9194-4-0
* "Kultuur on tähtis" (koos Lawrence E. Harrisoniga). Pegasus 2002, ISBN 9985933745

## Välislingid
* Lawrence E. Harrison, Samuel P. Huntington "Kultuur on tähtis. Kuidas väärtushinnangud kujundavad inimarengut" Eesti Ekspress, 28. november 2002
* Alo Raun.  Suri maailma kaheksaks jaganud teadlane Postimees, 28. detsember 2008
* Andres Herkel. Järelehüüe Huntingtonile, 28. detsember 2008
* Heiki Suurkask. Tsivilisatsioonide kokkupõrke isa Samuel Huntington on surnud EPL, 29. detsember 2008
* Priit Simson. Kas Huntington oli prohvet? EPL, 30. detsember 2008
Olga Medvedtseva

**Olga Medvedtseva** (neiupõlvenimi **Põljova**; sündinud 7. juulil 1975 Krasnojarskis) on Venemaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2002) ja kuuekordne maailmameister. Lisaks teatesõidus saavutatud tiitlitele on Olga Medvedtseva maailmameister ka individuaaldistantsil (2004). 

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
2002   Salt Lake Citys
* **olümpiavõitja** 10 km jälitussõidus
* pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
2010   Vancouveris
* **olümpiavõitja** 4×6 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2000  Oslos
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
* 2001**  [[Pokljuka]]s 
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
* [[2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2004]]**  Oberhofis
**  **maailmameister** 15 km tavadistantsil
**  hõbemedal  4×7,5 km teatesõidus 
* 2005**  [[Hochfilzen]]is/ [[Hantõ-Mansiisk]]is 
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  **maailmameister** 3×6 km segateatesõidus
**  pronksmedal 12,5 km ühisstardiga sõidus
* [[2009. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2009]]  [[Pyeongchang]]is
**  **maailmameister''' 4×6 km teatesõidus

## Dopinguskandaal
Torino 2006. aasta taliolümpiamängudel 15 km pikkusel distantsil hõbemedali võitnud Olga Põljova põrus dopingukontrollis. 16. veebruaril 2006 kinnitas Rahvusvaheline Olümpiakomitee, et Põljova mõlemad dopinguproovid osutusid positiivseks. Ta eemaldati mängudelt ning medal võeti ära. Seega sai venelanna Svetlana Išmuratova järel hõbemedali sakslanna Martina Glagow ja pronksi teine venelanna Albina Ahhatova.

## Isiklikku
Olga Medvedtseva on 163 pikk ja kaalub 55 kg.
Taavi Tatsi

**Taavi Tatsi** (sündinud 23. märtsil 1978) on eesti meediakommunikatsiooni spetsialist, loodushoidja, orienteerumise edendaja ja tõlkija.

Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli lähiajaloo bakalaureuseõppe (lisaks läbis ülemastmes filosoofiaõpingud), ning sai 2006. aastal samas magistrikraadi konverentsitõlke erialal. 2013. aastal kaitses doktoriväitekirja meedia ja kommunikatsiooni erialal, mis käsitles muuseumi kuraatorite ja külastajate identiteeti. 2016. aastal lõpetas Luua Metsanduskooli metsakasvatuse erialal.

Ta töötas Eesti Rahva Muuseumis teadurina aastatel 2008–2013. 2022. aasta seisuga töötab RMK Lõuna-Eesti piirkonna teabejuhina Pähni külastuskeskuses.

Ta on ansambli Tsõdsõpujaleelo liige.

Tegeleb orienteerumise ja orienteerumisvõistluste korraldamisega. Pääsenud ka 20. sajandi mõjukaimate orienteerumise edendajate nimekirja.

## Viited

## Välislingid
*
*Taavi Tatsi Eesti Rahva Muuseum
Mihkel Soon

**Mihkel Soon** (sündinud 16. detsembril 1980) on eesti pillimeister. 

Ta on õppinud ökoloogiat, uurinud putukaliike vanades metsades  ja saanud Tartu Ülikoolis Asko Lõhmuse juhendatavana bakalaureusekraadi.

Mihkel Soon on ansamblite Tsõdsõpujaleelo ja Sinimaniseele liige. Ta on tunnustatud väikekannelde meister.

## Tunnustus
* 2019 stipendium "Ela ja sära"

## Isiklikku
Soon kasvas üles Võhu külas Virumaal. Ta on bioloog Enn Soone poeg. 2006. aasta suvest on ta abielus Katrin Soonega (sündinud Valk). Tal on neli last. Villu Soon on Mihkel Soone vend.

## Viited

## Välislingid
*Kandlemeister Mihkel Soon
*Elolinõ: Puutöö ETV 2006
Lauri Õunapuu

**Lauri Õunapuu** (sündinud 1. detsembril 1976) on eesti pärimusmuusik.

Ta on ansamblite Metsatöll (alates 1999), Ülemakstud Rentslihärrad, Harju Mehed ja Sinimaniseele (alates 2002) liige ning Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajaliige. On kuulunud ansamblitesse Messier ja Tsõdsõpujaleelo.

Õunapuu on Vikerraadio saatesarja "Huvitaja" saatelõigu "Päritud laul" saatejuht.

## Isiklikku
Ta on abielus pärimusmuusiku Meelika Hainsooga. Neil on poeg Laas ja tütar Lee.

## Raamatud
* 2013 – "Külalaulik 1. Rahvalaule sajanditaguseilt Eesti külatänavailt", ISBN 9790540022105
* 2019 – "Papa laulik. Rahvalikke laule eelmise sajandi algusest", SP Kirjastus, ISBN 9790801713087

## Tunnustus
* 2016 Eesti Folkloorinõukogu auhind Teotugi
* 2020 Etnokulp (pärimusmuusika keskuse erikulp)
* 2021 stipendium "Ela ja sära"
* 2023 ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind (artikli "Atlandi ookeani varjatud allhoovused" eest, mis vaatleb süvitsi Juhan Smuuli 1956. aastast pärinevas näidendis "Atlandi ookean" esitatud ja viidatud 22 laulu, nende mitmekesist tagapõhja ja tähendust tekstis).
* 2025 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Lauri Õunapuu Metsatöllu kodulehel
* Eesti Folkloorinõukogu auhinna laureaat
Mari Vihmand

**Mari Vihmand** (sündinud 17. mail 1967 Tartus) on eesti helilooja. 

Aastal 1990 lõpetas ta Tallinna konservatooriumis kompositsiooniklassi ning 1997. aastal samas magistriõppe. 

Alates 1998. aastast elab Saksamaal, abielus saksa helilooja Rainer Bürckiga.

## Tunnustus

* 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Alo Mattiiseni, Raimo Kangro ja Peeter Jalakaga; NYYD-festivalil esmaettekandele tulnud kolme lühiooperi eest)

## Välislingid
*Biograafia, teoste loend ja helinäited Eesti Muusika Infokeskuses
Jaak-Albert Metsoja

**Jaak-Albert Metsoja** (ka **Jaak Albert Metsoja**; sündinud 3. detsembril 1978) on eesti taimeökoloog ja ansambli Tsõdsõpujaleelo liige.

Aastatel 1986–1994 õppis Metsoja Tallinna Sõle Gümnaasiumis ja 1994–1997 Tallinna 21. keskkoolis. Aastatel 1997–2002 õppis ta Tartu Ülikoolis semiootikat ja kulturoloogiat. 2007. aastal lõpetas ta samas bakalaureuseõppe bioloogia erialal. 2010. aastal kaitses ta bioloogias magistritööd "Alam-Pedja looduskaitseala Emajõe-äärsete lamminiitude taimestiku mitmekesisust mõjutavad tegurid"  ja sai loodusteaduse magistriks. 2016. aastal kaitses ta väitekirja "Taimkattemuutused luhtadel: niitmise ja jõesetete ladestamise mõju" ning sai doktorikraadi. 

Ta on töötanud Looduskaitseühingus Kotkas, Tartu Ülikooli Ökoloogia- ja Maateaduste Instituudis ja Tartu Rahvusvahelises Koolis. Ta on pärandkoosluste kaitse ühingu esimees ja töötab hetkel Tõrvandi Põhikoolis. 

## Viited
Ted Ligety

**Ted Sharp Ligety** (sündinud 31. augustil 1984 Salt Lake Citys) on USA mäesuusataja, kahekordne olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister.

Ligety võitis Alpi kahevõistluses olümpiakulla 2006. aasta olümpiamängudel Torinos Ivica Kostelići ees. Sotši olümpiamängudel võitis ta suurslaalomi.

2004. aastal Mariboris sai ta juunioride maailmameistrivõistlustel slaalomis hõbemedali.    

Maailma karikasarja etapivõite on ta saanud 25. Poodiumikohti on ta maailma karikasarja etappidel saanud 50 (seisuga oktoober 2015).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos
**  **olümpiavõitja** Alpi kahevõistluses
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 2013  Schladmingis
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 2015  Beaver Creekis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2004  Mariboris
**  hõbemedal slaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2008, 2010, 2011, 2013**
** 2. koht: 2012
** 3. koht: 2009, 2015

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Ted Ligety on osalenud (seisuga 25. oktoober 2015) 279 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 50 korral ja võitnud 25 korral.

## Isiklikku

Ted Ligety on 179 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 81 kg.

## Välislingid

*Koduleht
*
Arica

**Arica** on linn Tšiili põhjaosas Vaikse ookeani rannikul Arica y Parinacota piirkonnas 18&nbsp;km kaugusel Peruu piirist.

Linnast 20&nbsp;km kaugusel asub Chacalluta lennuväli.

Elanike arv on 186 000 (2005).

## Ajalugu

Arheoloogia on näidanud, et Arica on olnud asustatud vähemalt 10 000 aastat.

Linna asutas 1541 Hispaania kapten Lucas Martinez de Begazo. 1570 oli linna täielik nimi La Muy Illustre y Real Ciudad San Marcos de Arica.

Aricas on sadam. Juba 1545. aastast alates on Arica kaudu Hispaaniasse hõbedat veetud. Esialgu pärines hõbe tänapäeva Boliivia alal olevast Potosist. Potosis asus maailma läbi aegade suurim hõbedakaevandus. Seetõttu oli Arica Hispaania jaoks väga oluline sadam.

Samal põhjusel oli Arica tähtis Hispaania riigi vaenlaste jaoks. Aricat rüüstasid mereröövlid Francis Drake, Thomas Cavendish, Richard Hawkins, Joris van Spilbergen, John Watling, Simon de Cordes, Leandro de Valencia, Bartholomew Sharp, William Dampier ja John Clipperton.

Pärast Ladina-Ameerika vabadusvõitlust läks Arica Peruu koosseisu. 1836–1839 ja 1841–1842 oli ta Boliivia poolt okupeeritud. Pärast Salpeetrisõda läks Arica Tšiilile.

1855 rajati Arica–Tacna raudtee. See 53&nbsp;km pikkune raudtee oli üks esimesi Ladina-Ameerikas ja see töötab tänapäevani.

13. augustil 1868 toimus linna lähedal maavärin magnituudiga 8–9.  Selle ohvrite arv ei ole selge. On väidetud, et neid olevat olnud 25 000 – 70 000, samuti on väidetud, et see ei saa olla võimalik, sest sel ajal elas Aricas üldse vähem kui 3000 inimest. Maavärinas tekkinud tsunami jõudis Hawaile, Jaapanisse ja Uus-Meremaale.

## Kliima

Aricas on troopiline kliima.

Vihma sajab vähe: aasta keskmine sademete hulk on 0,76&nbsp;mm. Sellegipoolest pole õhuniiskus kuigi väike. Keskmiselt on see kõige madalam veebruaris (71,5%), kõige kõrgem juunist augustini (76,5%). Aastas paistab päike keskmiselt 1766 tundi, sellest kõige rohkem aprillis (219 tundi) ja märtsis (198 tundi), kõige vähem septembris (45 tundi) ja augustis (81 tundi).

Kõige kõrgemad õhutemperatuurid Aricas on mõõdetud märtsis (35&nbsp;°C) ning jaanuaris ja veebruaris (33&nbsp;°C). Kõige madalam on oktoobri maksimumtemperatuur (+24&nbsp;°C). Öökülma ei ole Aricas kunagi mõõdetud. Talvel (lõunapoolkeral juunist augustini) on täheldatud temperatuuri langust +6&nbsp;°C-ni. Kõige kõrgem miinimumtemperatuur on registreeritud veebruaris (+15&nbsp;°C).

## Viited
Oliver Parrest

**Oliver Parrest** (sündinud 9. detsember 1980) on eesti ökoloog ja pärimusmuusik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 2003. aastal.

Ta kuulub pärimusmuusikaansamblisse Küi ning on kuulunud ansamblitesse Tsõdsõpujaleelo ja Sinimaniseele.

Laulab ja mängib setu labaga kannelt ja torupilli. 

Ta on tõlkinud kaks aiandusteemalist raamatut.

## Viited
Michaela Dorfmeister

**Michaela Dorfmeister** (sündinud 25. märtsil 1973 Viinis) on Austria endine mäesuusataja, kahekordne olümpiavõitja (2006) ja kahekordne maailmameister (2001 ja 2003).

Dorfmeister oli spetsialiseerunud põhiliselt kiirust nõudvatele aladele, millel ta ka oma kõik tippvõistluste medalid võitis. Esimese kuldmedali sai ta maailmameistrivõistlustel 2001. aastal Sankt Antonios, kus ta võitis kiirlaskumise. Ülisuurslaalomis tuli ta maailmameistriks kaks aastat hiljem Sankt Moritzis. Olümpiakullad sai Dorfmeister Torinos 2006. aasta olümpiamängudelt, kus ta tuli olümpiavõitjaks kiirlaskumises ja ülisuurslaalomis.

Michaela Dorfmeisteri karjäär maailma karikasarjas algas hooajal 1991/1992 ja lõppes 2005/2006. 15 hooaja jooksul võitis Dorfmeister korra, hooajal 2001/2002, üldkarika, lisaks võitis ta mitu üksikalade karikat. Maailma karikasarja etapivõite kogunes tal 25 (10 ülisuurslaalomis, 8 suurslaalomis ja 7 kiirlaskumises).

Dorfmeister on võitnud MK-etapi vanima naismäesuusatajana. 3. märtsil 2006 sai ta Hafjelli ülisuurslaalomis esikoha, kui ta oli 32 aasta ja 343 päeva vanune.

Michaela Dorfmeister lõpetas tippsportlaskarjääri 18. märtsil 2006.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998 Nagano 
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2006 Torino 
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises
**  **olümpiavõitja** ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999 Vail
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal ülisuurslaalomis
* 2001 Sankt Anton
** **maailmameister** kiirlaskumises
* 2003 Sankt Moritz 
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **2002**
** 2. koht: 2000 
** 3. koht: 2006 

* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2000**
** 2. koht: 2002
** 3. koht: 2001 

* Ülisuurslaalomi karikas 
** **1. koht: 2005, 2006**
** 2. koht: 1999 
** 3. koht: 2002, 2004

* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht: 2003, 2006**
** 2. koht: 2002
** 3. koht: 1999, 2005

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Koduleht
* 
*Michaela Dorfmeister SKI-db kodulehel
Oléron

**Oléron** on saar Biskaia lahes. 

Pindala 175 km&sup2;. Saar on madal, kõrgus kuni 32 meetrit. 

Kuulub Prantsusmaale. Oléroni ühendab mandriga 3027 m pikkune sild, mis on Prantsusmaa pikim.
Askorbiinhape

**Askorbiinhape** on keemiline ühend molekulivalemiga , mida enamasti samastatakse C-vitamiiniga. Askorbiinhappe korral võib olla tegemist optiliste isomeeride seguga ning C-vitamiinile vastavat toimet omab just askorbiinhappe L-vorm. 
 
*IUPACi nimetus (*R*)-3,4-dihüdroksü-5-(*S*)-1,2-dihüdroksüetüül)furaan-2(5*H*)-oon;
*CAS-number on 50-81-7.
*ATC-kood **A11GA01**; 
*ATC<small>vet</small>-kood **QA11GA01**. 
 
Askorbiinhape on valge (või kollakas) kristalne pulber, ilma lõhnata, omab haput maitset ja lahustub kergesti vees. Askorbiinhappe molekuli võib vaadelda kui suhkru derivaati, millel on antioksüdandi omadused.

## Keemilised omadused
Stereoisomeerid. Askorbiinhappe molekulis on kaks asümmeetria tsentrit; võimalikud on 4 stereoisomeeri: L-askorbiinhape (R,S); D-askorbiinhape (S,R); L-isoaskorbiinhape (R,R); D-isoaskorbiinhape (S,S).

Redutseerija. Askorbiinhape oksüdeerub kergesti. Seetõttu tema säilitamisel tuleb vältida hapniku juurdepääsu, valgust, kõrgendatud temperatuuri ja kokkupuudet metallidega.

Happesus. Askorbiinhape käitub orgaanilise happena, milles kaksikside etendab elektronpaari ülekandja osa hüdroksüülrühma ja karbonüülrühma vahel.

Tautomerism. Enoolvorm, ehkki stabiilsem, võib anda kaks vähem stabiilset diketooni vormi: 1,2-diketoon ja 1,3-diketoon.

Määramine. Levinud viisiks määrata askorbiinhappe sisaldust lahuses on tiitrimine oksüdeeriva reagendiga: joodi lahus koos tärklis-indikaatoriga või jodaat ja jodiid ioonid happelises lahuses või N-bromosuksiinimiid.

## Bioloogilised omadused ja leidumine

Askorbiinhappe esinemine ja funktsioonid eluslooduses on käsitletud artiklis C-vitamiin.

## Kasutamine
L-askorbiinhape on tuntud C-vitamiinina. Teatavasti on see oluline skorbuudi vältimiseks ja tõstab organismi vastupanuvõimet haigustele. Primaadid, sealhulgas ka inimene, on kaotanud võime sünteesida seda organismi siseselt (endogeenselt) ja peavad selle saama toiduga (eksogeenselt).

  
Askorbiinhapet (E300) ja selle naatrium- (E301), kaalium- (E303) ja kaltsium- (E302) sooli kasutatakse keemia- ja toiduainetetööstuses ka toidulisanditena, mis evivad antioksüdandi omadusi. Need soolad on vesilahustuvad ega väldi seetõttu rasvade oksüdeerumist. Viimasel otstarbel kasutatakse askorbiinhappe rasvlahustuvaid palmitiinhappe ja steariinhappe estreid (E304).

Askorbiinhapet kasutatakse redutseerijana ka fotograafias ilmutilahuste ühe komponendina.

## Süntees
Askorbiinhappe biosüntees taimedes kasutab galaktoosi ja paljudes elusorganismides (välja arvatud primaadid) glükoosi. Sünteetiliselt saadakse seda glükoosist. Käesoleval ajal toodetakse 80% askorbiinhappest Hiinas.

### Geenmuundatud organismid
Sünteetiliselt valmistatud askorbiinhappe eraldamiseks geenmuundatud organismide kaudu toodetud C-vitamiinist (mis on kallim) tähistatakse viimane asjakohase tähisega: GMO C-vitamiin.

## Vaata ka
*C-vitamiin

## Viited

## Kirjandus
* Nicholas Smirnoff, The Function and Metabolism of Ascorbic Acid in Plants, Annals of Botany 78: 661–669, 1996
Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**Mäesuusatamise maailmameistrivõistlusi** peetakse iga kahe aasta tagant. MM-võistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). 

Esimesed mäesuusatamise maailmameistrivõistlused peeti 1931. aastal Mürrenis Šveitsis ja kuni 1939. aastani toimusid need igal aastal. Aastatel 1948–1982 võisteldi iga kahe aasta järel. Olümpiamängude aastatel kuni 1980. aastani nimetati olümpiavõitja ka maailmameistriks ja eraldi MM-võistlusi nendel aastatel ei toimunud. Erandiks oli Alpi kahevõistlus, mis ei kuulunud olümpiamängude kavva (Alpi kahevõistlus võeti OM-i programmi 1988. aasta olümpiamängudel). 1984. aastal maailmameistrivõistlusi ei toimunud ja otsustati siirduda võistluste pidamisele paaritutel aastatel alates 1985. aastast. Enam ei ole taliolümpiamängude ja maailmameistrivõistluste korraldamisel kokkulangevust. Lumepuuduse tõttu Hispaanias 1995. aastal pidamata jäänud maailmameistrivõistlused toimusid aasta hiljem.   

## Maailmameistrivõistlused
 

## Enim medaleid võitnud sportlased

### Mehed

### Naised

## Välislingid
*Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused ametlikud tulemused FIS-i kodulehel
Armin Zöggeler

**Armin Zöggeler** (sündinud 4. jaanuaril 1974 Meranos) on Itaalia kelgutaja. Kahekordne olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja viiekordne maailmameister.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[1994. aasta taliolümpiamängud|Lillehammer 1994]]**
*pronksmedal ühekelguga
**[[1998. aasta taliolümpiamängud|Nagano 1994]]**
*hõbemedal ühekelguga
**[[2002. aasta taliolümpiamängud|Salt Lake Sity 2002]]**
***olümpiavõitja** ühekelguga
**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** ühekelguga
**[[2010. aasta taliolümpiamängud|Vancouver 2010]]**
*pronksmedal ühekelguga
**[[2014. aasta taliolümpiamängud|Sotši 2014]]**
*pronksmedal ühekelguga

### [[Kelgutamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1995. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Lillehammer 1995]]**
***maailmameister** ühekelguga
**[[1999. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Königssee 1999]]**
***maailmameister** ühekelguga
**[[2000. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Sankt Moritz 2000]]**
*hõbemedal ühekelguga
**[[2001. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Calgary 2001]]**
***maailmameister** ühekelguga
**[[2003. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Sigulda 2003]]**
***maailmameister** ühekelguga
**[[2004. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Nagano 2004]]**
*pronksmedal ühekelguga
**[[2005. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Park City 2005]]**
***maailmameister** ühekelguga
*pronksmedal meeskondlik

## Isiklikku

Armin Zöggeler on 181 cm pikk ja ta kaalus tippsportlasena 84 kg.
Sylke Otto

**Sylke Otto** (sündinud 7. juulil 1969 Chemnitzis) on Saksamaa (nais)kelgutaja. Ta on olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja kuuekordne maailmameister.
 
## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2002. aasta taliolümpiamängud|Salt Lake City 2002]]**
***olümpiavõitja** ühekelguga
**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** ühekelguga

### [[Kelgutamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1997. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Igls 1997]]**
*hõbemedal meeskondlik
**[[1999. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Königssee 1999]]**
*pronksmedal ühekelguga
*pronksmedal meeskondlik
**[[2000. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Sankt Moritz 2000]]**
***maailmameister** ühekelguga
*hõbemedal meeskondlik
**[[2001. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Calgary 2001]]**
***maailmameister** ühekelguga
*hõbemedal meeskondlik
**[[2003. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Sigulda 2003]]**
***maailmameister** ühekelguga
***maailmameister** meeskondlik 
**[[2004. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Nagano 2004]]**
*pronksmedal ühekelguga
**[[2005. aasta kelgutamise maailmameistrivõistlused|Park City 2005]]**
***maailmameister** ühekelguga
***maailmameister** meeskondlik

## Isiklikku

Sylke Otto on 170 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Tootsi valla lipp

**Tootsi valla lipp** on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla lipp.

Lipp on kinnitati 21. septembril 1999.

Lipu autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus
Tootsi valla lipp on vapilipp, mis on jagatud laineliselt kaheks horisontaalseks väljaks. Ülemisel kollasel väljal on must haamer, aga alumisel mustal väljal kaks kitsast valget triipu.

Kandelipu suurus on 105×105 cm.

## Põhjendus
Kollane ja must on Pärnumaa värvid. Laineline jaotusjoon vihjab Sauga jõele, mille kaldal asunud Tootsi talu järgi said nime raudteejaam, alev ja vald. Haamer tähistab Tootsi valla tööstuslikku tausta. Must värvus osutab turbatootmisele. Kaks valget laidu sümboliseerivad ajaloolist kitsarööpmelist raudteed.

## Vaata ka
*Tootsi valla vapp

## Välislingid
* Tootsi valla sümboolika valla kodulehel
* Tootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kelgutamine]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** Albertville'is La Plagne'is peeti 10.–14. veebruaril.

## Meeste ühekelk
10. veebruar.
34 võistlejat


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Georg HacklSaksamaa3.02,363
2.Markus ProckAustria3.02,669
3.Markus SchmidtAustria3.02,942
4.Norbert HuberItaalia3.02,973
5.Jens MüllerSaksamaa3.03,197
6.Robert ManzenreiterAustria3.03,267
7.Oswald HaselriederItaalia3.03,276
8.Rene FriedlSaksamaa3.03,593
9.Sergei DanilinSRÜ3.03,773
10.Duncan KennedyUSA3.03,852
11.Gerhard PlankensteinerItaalia3.03,908
12.Wendel SuckowUSA3.04,195
13.Agris ElertsLäti3.04,674
14.Mikael HolmRootsi3.05,292
15.Oleg JermolinSRÜ3.05,295


## Meeste kahekelk
14. veebruar
20 paari


KohtVõistlejadRiikAeg
1.Stefan Krausse, Jan BehrendSaksamaa1.32,053
2.Yves Mankel, Thomas RudolphSaksamaa1.32,239
3.Hansjörg Raffl, Norbert HuberItaalia1.32,298
4.Ioan Apostol, Constantin-Liviu CepoiRumeenia1.32,649
5.Kurt Brügger, Wilfried HuberItaalia1.32,810
6.**[[Hans Kohala]]**, Carl-Johan LindquistRootsi1.33,134
7.Gerhard Gleirscher, Markus SchmidtAustria1.33,257
8.Albert Demtšenko, Aleksei ZelenskiSRÜ1.33,299
9.Wendel Suckow, Bill TavaresUSA1.33,451
10.Igor Lobanov, Gennadi BeljakovSRÜ1.33,947
11.Aivars Polis, Roberts SuhharevsLäti1.33,949
12.Christopher Thorpe, Gordon SheerUSA1.34,042
13.Cristi-Adrian Sudu, Dahiel DollKanada1.34,101
14.Robert Gasper, André BenoitKanada1.34,102
15.Petr Urban-Jan KohutekTšehhoslovakkia1.34,274


## Naiste ühekelk
12. veebruar
24 võistlejat


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Doris NeunerAustria3.06,696
2.Angelika NeunerAustria3.06,769
3.Susi ErdmannSaksamaa3.07,115
4.Gerda WeissensteinerItaalia3.07,673
5.Cameron MylerUSA3.07,973
6.Gabriele KohlischSaksamaa3.07,980
7.Andrea TagwerkerAustria3.08,018
8.Natalja JanutšenkoSRÜ3.08,383
9.Erica TerwillegarUSA3.08,547
10.Irina GubkinaSRÜ3.08,746
11.Anna OrlovaLäti3.08,798
12.Nadežda DanilinaSR3.08,824
13.Sylke OttoSaksamaa3.08,999
14.Evija ŠulceLäti3.09,207
15.Iluta GaileLäti3.09,295
Florence Baverel-Robert

**Florence Baverel-Robert** (sündinud 24. mail 1974 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** 7,5 km sprint

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1995. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Anterselva-Antholz 1995]]**
*hõbemedal 4x6 km
**[[1996. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Ruhpolding 1996]]**
*hõbemedal 4x6 km
**[[1999. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Kontiolahti 1999]]**
*pronksmedal 4x6 km
**[[2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Oslo/Lahti 2000]]**
*pronksmedal 10 km jälitussõit
**[[2006. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Pokljuka 2006]]**
*pronksmedal (2 x 6 km + 2 x 7,5 km) 
**[[2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Anterselva 2007]]**
*hõbemedal  2 x 6 km + 2 x 7,5 km
*hõbemedal 4x6 km
*hõbemedal 15 km

## Isiklikku

Florence Baverel-Robert on 167 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Türi valla lipp

**Türi valla lipp** on Eesti haldusüksuse Türi valla lipp.

2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks – Türi vallaks. 4. jaanuaril 2006 langetati endiste omavalitsuste lipud ja heisati uus Türi valla lipp.

Lipu autor on Priit Herodes.

## Praegune lipp

Rohelisel kangal valge rist, mille keskel punases ruudus kuldkollane õun. 

Türi valla lipul on kasutatud ühinenud omavalitsusüksuste värve ja sümboleid. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist. Roheline on ka kõigi ühinenud omavalitsuste sümbolite üks põhivärve. Rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas ühendusteede ristumiskoha ümber. Rist jagab lipukanga neljaks väljaks, mis siis sümboliseerivad ühinenud omavalitsusüksusi. Punane ruut kollase õunaga eristab ühendvalla lippu varasema Türi valla lipust ja Türi linna lipust. Ruudu punane ja kollane värvus ning õunakujund pärinevad endiselt Türi vapilt. 

Lipu normaalmõõdud on 105×135 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:9.

## Vana lipp
2005. aastani kasutusel olnud lipp kinnitati 9. veebruaril 1995. aastal.

Endine lipp on ruudukujuline ja selle normaalsuurus on 105×105 cm.

## Lipu kasutamise kord

Türi valla lipp heisatakse alaliselt Türi valla ametiasutuse ja selle teeninduspunktide hoonetel. 

Valla lipu võib heisata ka:
#Türi valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
#Türi valla avalikel üritustel.
#Muudel üritustel, kus on esindatud Türi vald.
#Teise lipuna Eesti riigilipu kõrval riiklikel pühadel.
#Teistel juhtudel vallavalitsuse loal. 

Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Türi valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
#Koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule.
#Koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
#Koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule.
#Koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. 

## Türi valla sümboolika konkurss
Ühinenud valla uute sümbolite saamiseks korraldati 2005. aasta augustis konkurss, millele laekus kaks tööd. Lõuna-Järvamaa Arendusühingu moodustatud komisjon hindas 26. augustil uue Türi valla sümboolikakonkursile esitatud kavandeid ja pidas paremaks praegust vappi.

Ruudukujuline vapilipp, mis ei osutunud valituks, on normaalsuurusega on 105×105 cm. Valgel kangal on roheline kroon, mille all rohelisel lainelõikes tüvimikul on kolm valget õit. Rohelistest tärkavatest taimedest ja neljaharulistest ristikulehtedest koosnev kroon sümboliseerib Türi valda kui põllumajandus- ja aianduspiirkonda ning tema uut identiteeti kevadpealinnana. Lainelõikeline lipuosa tähistab piirkonda läbivaid jõgesid – Pärnu, Saarjõe ja Retla jõge. Kolm õit sümboliseerivad ajaloolisi Kabala, Oisu ja Türi valda. Viietine õiekuju tähistab heraldikas õnne ja lootust.

## Vaata ka
*Türi valla vapp
*Türi lipp
*Oisu valla lipp
*Kabala valla lipp

## Välislingid
* Türi valla lipp valla kodulehel
* Türi valla sümboolika Riigikantselei lehel
Kantrimuusika

**Kantrimuusika** (ka **kantri**, *country*, *country*-muusika) on Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide päritolu muusikastiil, mis kujunes välja 20. sajandi alguses folkloorist, bluusist ja gospelist. Tänapäeval hõlmab kantrimuusika ka uuemaid alažanre ja subkultuure. Muusikastiil on laialt tuntud kindla sõnumiga lugude ja lihtsate, kuid haaravate meloodiate poolest.

Mõjukaimad kantrilauljad on Jimmie Rodgers ja Hank Williams.

## Ajalugu

Kantrimuusika juured ulatuvad Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide 19. sajandi rahvalauludesse, mis kajastasid tööliste, farmerite ja rändurite igapäevaelu ja raskusi. Esimesed kantrimuusika helisalvestised tehti 1920. aastatel, mil populaarseks said sellised artistid nagu Jimmie Rodgers ja The Carter Family. 1940. ja 1950. aastatel kujunes Tennessees Nashville'is välja Nashville'i kõla, mille esindajatest kerkisid esile Hank Williams ja Patsy Cline ning mis muutis kantrimuusika populaarseks kogu Ameerika Ühendriikides.

## Stiil

Kantrimuusikale on iseloomulikud lihtsad meloodiad, akustilised instrumendid, näiteks kitarr, viiul ja bandžo, ning siirad ja südantsoojendavad laulusõnad, mis kajastavad tihti elu maapiirkondades. Alažanrid, nagu *bluegrass*, *honky-tonk*, folk ja popkantri, mitmekesistavad kantrimuusikat ning toovad esile erinevaid muusikatraditsioone ja kultuurilisi mõjutusi.

## Mõju ja levik

Kantrimuusika on mõjutanud muusikastiile ja -žanre ning leidnud kuulajaid üle kogu maailma. Selle mõju ulatub ka pop- ja rokkmuusikani ning isegi räpini. Populaarsed kantrimuusikud Johnny Cash, Dolly Parton, Willie Nelson ja Taylor Swift on saavutanud rahvusvahelise kuulsuse ning nende muusika on inspireerinud mitmeid põlvkondi.

## Kantrimuusika žanrid
**[[Bakersfield sound]]* (esindajad Merle Haggard, Buck Owens)
**[[bluegrass]]* (esindaja Bill Monroe)
**[[deathcountry|death country]]* (esindaja Hank III)
**[[honky tonk|honky-tonk]]* (esindaja Hank Williams)
**[[Lubbock sound]]* (esindaja Buddy Holly)
**[[Nashville sound]]* (esindajad Jim Reeves, Eddy Arnold)
**[[outlaw country]]* (esindajad Johnny Cash, Waylon Jennings, David Allan Coe, Willie Nelson)
**[[red dirt]]*
**[[Texas country]]*
**[[western]]*.

## Kantrimuusika Eestis

Kantrimuusika pole Eestis nii laialt levinud kui mõnes teises riigis. Siiski korraldatakse Eestis regulaarselt kantrimuusikaüritusi ja -festivale ning leidub kantrimuusikat viljelevaid kohalikke ansambleid ja artiste.

## Vaata ka
* Kantrimuusikute loend
* Kristlik kantrimuusika
* Popkantri

## Kirjandus
* Malone, Bill C. "Country Music, U.S.A." University of Texas Press, 2002.
* Peterson, Richard A. "Creating Country Music: Fabricating Authenticity." University of Chicago Press, 1997.

## Välislingid
* Nashville'i Kantrimuusika Kuulsuste Halli koduleht
* Kantrimuusika Assotsiatsiooni koduleht
Hiidmanner

**Hiidmanner** on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner.

Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia.

Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast.

Mandrid lagunevad nii, et algul tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja võib olla vulkaane. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed.

See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud.

Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaa osad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas.

Arvatakse, et umbes 250 miljoni aasta pärast liituvad mandrite triivi tulemusel taas kõik praegused Maa mandrid üheks hiidmandriks Pangaea Ultima ehk Pangaea Proxima.

## Viited

## Vaata ka
*Mikrokontinent
Kärde rahu

**Kärde rahu** sõlmiti 1. juulil (vkj 21. juunil) 1661 Kärde mõisas (praegu Jõgeva maakonnas) Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel ning see lõpetas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja. 

Kärde rahuleping sõlmiti pärast pikaleveninud läbirääkimisi Tomes (Thomsdorfis), Pühastes ja Kärdes.

Lepingu järgi sai Rootsi tagasi Ida-Eesti (sealhulgas Tartu) ja Ida-Läti (sh Alūksne, Koknese ja Vastseliina), mille Moskoovia oli Vallisaare vaherahuga 1658. aastal endale saanud. Kärde rahulepinguga taastati sõjaeelne Stolbovo rahuga määratud piir.

Traditsiooni järgi on Kärde rahu sõlmitud niinimetatud Kärde rahumajakeses. 

Järgnevalt toimusid läbirääkimised Kärde rahulepingu ratifitseerimiseks ja ellurakendamiseks ning läbirääkimised Kärde rahulepingu tõlgendamise ja rakendamisega esile kerkinud küsimuste lahendamiseks, mille tulemusel sõlmiti 6. oktoobril 1666 Pljussa jõel leping, mis oli täienduseks Kärde rahulepingule, ja 1676. aastal läbirääkimised Vastseliina lähedal asunud Meeksi jõel.

Kärde ja Pljussa lepingu pidulik kinnitamine Rootsi kuninga poolt toimus alles 30. oktoobril 1683 Stockholmi Suurkirikus ning 2. juunil 1684 toimus ka varasemate lepingute pidulik kinnitamine tsaaride Ivan V ja Peeter I poolt. 
## Vaata ka
*Vene-Rootsi sõjad
*Kärde rahumajake
## Viited

## Kirjandus
*Helmut Piirimäe, "Kaubanduse küsimused Vene-Rootsi suhetes 1661.–1700. a.". Tartu Riikliku Ülikooli toimetised, Vihik 113. Tartu 1961, *DIPLOMAATILISED LÄBIRÄÄKIMISED VENEMAA JA ROOTSI VAHEL PÄRAST KÄRDE RAHU.* lk 24-32
## Välislingid
* Kärde mõisa (sh rahumajakese) ülevaade Eesti mõisaportaalis
Vallisaare vaherahu

**Vallisaare vaherahu** oli Rootsi ja Moskva tsaaririigi (Venemaa) vahel 20. detsembril 1658 Vallisaare mõisas (*Usnowa*) Vaivara kihelkonnas Virumaal sõlmitud kokkulepe, millega katkestati osapoolte sõjategevus kolmeks aastaks. 

Vallisaare rahu peatas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja, mille Moskva tsaaririik oli alustanud. Vallisaare vaherahuga jäid Venemaale Liivimaal vallutatud alad, sealhulgas Tartu. 

Vaherahu sõlmimise Rootsi-poolne komissar oli Rootsi Riiginõukogu liige, Tartu õuekohtu president vabahärra Gustaf Bielke ning delegatsiooni kuulusid veel Bengt Horn, Johan Silfverstierna ja Filip von Krusenstierna, Moskva tsaaririiki esindas Afanassi Lavrentjevitš Ordin-Naroškin.

Sõlmitud vaherahu tulemusena jäid Moskva tsaaririigi valdusse juba hõivatud Eesti- ja Liivimaa linnad, Rootsi valdusse aga Rootsi poolt tagasi vallutatud Ingerimaa koos Nöteborgi ja Nyeniga.

Rootsi ja Venemaa vahel taastati kaubandussuhted, mõlemad osapooled vabastasid vangid, kaasa arvatud need, kes olid ära viidud kaugetesse piirkondadesse. Rootsi võttis ka kohustuse mitte toetada Poolat sõjas Venemaa vastu.

1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare rahu ning taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel.

## Viited