open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Garina Toomingas

**Garina Toomingas** (neiupõlvenimega **Garina Paiste**; sündinud 3. jaanuaril 1967) on Harjumaa kultuuritegelane.

Toomingas lõpetas 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuurinõuniku ja tantsujuhtimise erialal.

## Tegevus
Garina Toomingas on Aruküla rahvamaja kultuuritegevust 1999. aastast juhtiva MTÜ Aruküla Kultuuriselts asutajaliige (1998) ja tegevdirektor. Selles ametis on ta korraldanud Raasiku vallas arvukalt kultuuriüritusi: kontserte, teatrietendusi ja -festivale (sh Harjumaa Täiskasvanute Teatrifestival ja Harjumaa Harrastustruppide Festivali), laulu- ja tantsuvõistlusi, näitusi, perepäevi, spordipäevi jne, samuti edendanud kohalikku külaliikumist. Ta on pannud alguse Raasiku valla tantsu- ja laulupäevale ning korraldab seda tänini, samuti on ta juhtinud rahvatantsurühma Lapulised. Toominga eestvedamisel valmib Aruküla 720. aastapäeva puhul DVD.

Ta on Raasiku vallavolikogu liige 2002. aastast. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris Garina Toomingas Raasiku vallas valimisliidu Kodupaik nimekirjas ja osutus 66 häälega valituks. 2005. aastal ja 2009. aastal pääses ta vallavolikokku valimisliidu Raasiku vald nimekirjas vastavalt 87 ja 126 häälega. 2017. ja 2021. aastal valiti ta volikogu liikmeks üksikkandidaadina vastavalt 258 ja 206 häälega.

## Tunnustus
2002. aastal sai Toomingas Eesti Kultuurkapitali Harjumaa eksperdigrupi aastapreemia. 2003. aastal pälvis ta liikumiselt Kodukant Harjumaa esimese sädeinimese tiitli kohaliku kultuurielu arendamise eest, kandidaadiks esitas ta Harju maavalitsus: "Garina Paiste on tõeline sädeinimene, kes oma tegevusega on Raasiku vallas oluliselt hoogustanud külaliikumist ja väärtustanud kodukandi mainet." Ida-Harjumaa ajaleht Sõnumitooja valis Toominga 2001. ja 2003. aastal üheks aasta tegijaks ning 2004. aastal aasta inimeseks.

2018. aastal valiti Garina Toomingas aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel sajandi meeldejäävaimaks arukülalaseks.  

Harjumaa Omavalitsusliidu poolt välja antud tunnustus "Harjumaa Kultuuripärl 2018".  

Raasiku vallavalitsuse poolt välja antud tänukiri "Raasiku valla Kultuuritegija 2021".

## Viited

## Välislingid
* Külli Koppelmaa "Sõnumitooja Aasta Inimene on Garina Paiste" Sõnumitooja, 2005
* Külli Koppelmaa "Aruküla Kultuuriselts on tegutsenud 10 aastat" Sõnumitooja, 2008
* Külli Koppelmaa "Raasiku volikogu tantsuvõistlust kajastab ka Pealtnägija" Sõnumitooja, 2008
* MTÜ Aruküla Kultuuriselts

## Videod
* "Garina Toomingas räägib Kohvikutepäeva vajalikkusest Arukülas (03.05. 2011 Aruküla Uudised)"
* Garina Paiste - Tagametsa tango (Aruküla 2006)
* "Tantsud Raasiku volikogu Tähtedega"
George Fenton

**George Fenton** (õieti **George Howe**; sündinud 19. oktoobril 1950) on Briti helilooja, keda tuntakse peamiselt filmimuusika autorina. 

Ta on muusikat kirjutanud ka teleseriaalidele ja teatrile.
Favoriit (ajakiri)

**Favoriit** oli eestikeelne üldhuviajakiri, mis ilmus 1993. aasta septembrist kuni 1999. aasta jaanuarini. Algul asus ajakirja toimetus Tartus, hiljem Tallinnas. Aastatel 1993–1995 oli ajakirja väljaandja AS Zett, 1996. aastal AS Postimees ja 1997–1999 Ajakirjade Kirjastus. 

Ajakirja peatoimetaja oli algul Priit Pullerits ja aastatel 1998–1999 Kiur Aarma.

Ajakiri ilmus üks kord kuus.

AS Zett andis välja ka nädalalehte Liivimaa Kuller. 1995. aastal müüdi ettevõtte enamusosalus AS-ile Postimees. Ajakirja lõpuaastail püsis tiraaž 10 000 piirimail.

## Viited

## Välislingid
* Andres Põld "Ajakiri Favoriit lõpetab ilmumise" Eesti Päevaleht, 6. jaanuar 1999
Pidapa soo

**Pidapa soo** (ka **Pidapa raba**) asub Järva maakonnas Türi vallas. Soo kuulub Linnumängu kaitseala koosseisu.

## Muistend raba kohta
A. Kontuse poolt on 1925. aastal Pidapa raba kohta kirja pandud järgmine muistend:

"Umbluu Umbluu on selle inimese õnnistamata luu, keda sala on ülekohtusel viisil surmatud. Pidapa raba põhjapoolsel serval on selgesti häält kuuldud, mis nagu ümisemine maa alt kostnud. See on seljandiku tee peal Kummuti silla juures. Kord on üks julge mees hakanud selle hääle peale minema. Saanud juure - olnud inimese sääreluu, karanud ja ütlenud humiseva healega:"Umluu!" Pääle poolööd jäänud ta vait. Mees matnud selle luu maha ja lugenud "Meie issa", pärast ei olla enam midagi näha olnud."

## Viited
RusAiri lend 9605

**RusAiri lennu 9605 õnnetus** juhtus Venemaal Petroskoi lennuvälja lähedal 20. juunil 2011. 

Lennufirma Rusair Moskvast saabunud reisilennuk Tupolev Tu-134 süttis hädamaandumisel maanteele.

Pardal oli 43 reisijat ning üheksa meeskonnaliiget. Kohapeal hukkus 44 inimest, teiste hulgas jalgpallikohtunik Vladimir Pettai ja viis tuumaenergeetikaettevõtete esindajat. 26. juuniks oli hukkunute arv tõusnud 47-ni. 

Septembris 2011 avaldatud uurimiskomisjoni raporti järgi olid õnnetuses süüdi pilootide vead, navigaatori alkoholijoove, puudulik teave ilmaoludest ja ebapiisav maapealne varustus.

## Välislingid
*https://www.delfi.ee/artikkel/48186269
*Haiglas suri Petroskoi lennuõnnetuse üle elanud 9-aastane poiss, Eesti Päevaleht, 22. juuni 2011
*Petroskoi lennuõnnetuse ohvrite arv tõusis 47-ni, Delfi, 26. juuni 2011
Abiks Agitaatorile

**Abiks Agitaatorile** oli Tallinnas 1945. aasta aprillist kuni 1961. aasta veebruarini ilmunud väikeseformaadiline ajakiri, EKP Keskkomitee Propaganda ja Agitatsiooniosakonna väljaanne. 

1945–1946 ilmus ajakiri ebaregulaarselt, 1947 3 korda kuus, 1948–1959 2 korda kuus, 1960–1961 1 kord kuus.

Abiks Agitaatorile lõpetas ilmumise seoses ühenemisega ajakirjaga Küsimused ja Vastused.

Aastatel 1948–1959 ilmus ajakirjal ka venekeelne paralleelväljaanne **В помощь агитатору**.
Surnud 1. juulil

''Siin loetletakse 1. juulil surnud tuntud isikuid.

*1876 – Mihhail Bakunin, anarhist
*1860 – Charles Goodyear, USA leiutaja
*1896 – Harriet Beecher Stowe, Ameerika Ühendriikide kirjanik
*1925 – Erik Satie, prantsuse helilooja
*1928 – Hermann Arnold Lezius, baltisaksa päritolu Eesti vaimulik
*1936 – Hovhannes Abeljan, armeenia näitleja
*1937 – Mihkel Tõnishof, eesti kunstnik
*1941 – Johannes Vellerind, Eesti sõjaväelane
*1944 – Aleksander Paldrok, eesti arstiteadlane ja sõjaväelane
*1946 – Liudas Gira, leedu luuletaja, proosakirjanik ja kirjanduskriitik
*1950 – Eliel Saarinen, soome arhitekt
*1958 – Meta Luts, eesti näitleja 
*1961 – Jānis Endzelīns, läti keeleteadlane
* 1961 – Louis-Ferdinand Céline, prantsuse kirjanik
*1964 – Pierre Monteux, Prantsuse ja Ameerika dirigent
*1966 – Karl Pärna, eesti geoloog ja geograaf
*1969 – Helmuth Kippar, Eesti jalgpallur
*1974 – Juan Perón, Argentina sõjaväelane ja poliitik
*1976 – Hermine Elisabeth Jürgens (Äksi nõid), eesti muusikapedagoog, ravitseja ja selgeltnägija
*1977 – Hugo Valma, eesti eripedagoog
*1984 – Víctor Avendaño, Argentina poksija
*1990 – Ivan Serov, Nõukogude Liidu julgeoleku- ja luuretöötaja
*1991 – Michael Landon, Ameerika Ühendriikide näitleja, kirjanik, režissöör ja produtsent
*1993 – Olev Türn, eesti spordiajakirjanik
*1995 – Julius Toome, eesti põllumees ja Vabadussõja veteran
*1997 – Robert Mitchum, Ameerika Ühendriikide filminäitleja, helilooja ja laulja
*1998 – Kaja Kärner, eesti kunstnik
*1999 – Sylvia Sidney, USA näitleja
* 1999 – Edward Dmytryk, USA filmilavastaja
*2000 – Melanie Kukk, eesti kunstnik
*2002 – Mihhail Krug, vene laulja ja laulukirjutaja
*2004 – Marlon Brando, USA näitleja
*2005 – Olev Roosileht, eesti põllumajandustegelane
*2006 – Robert Lepikson, eesti poliitik, äritegelane ja tuntud rallisõitja
*2007 – Semjon Saunin, vene kirjanik ja ajakirjanik 
* 2007 – Fjodor Družinin, vene aldimängija 
* 2007 – krahv Gottfried von Bismarck, saksa aadlik ja ettevõtja, Otto von Bismarcki järeltulija 
*2008 – Robert Harling, Briti tüpograaf, graafikadisainer, ajakirjanik ja kirjanik
* 2008 – Erich Witte, saksa tenor 
* 2008 – Jacques Roussel, prantsuse dirigent 
* 2008 – Susanne Miller, saksa ajaloolane 
* 2008 – Dejan Medaković, serbia kirjanik ja ajaloolane 
* 2008 – Clay Felker, USA ajakirjanik 
* 2008 – Mati Rebane, eesti näitleja 
* 2008 – Mogens Glistrup, Taani poliitik 
* 2008 – John Pont, USA jalgpallitreener
* 2008 – Leonardo Pennario, USA pianist
* 2008 – Mel Galley, Briti kitarrist
* 2008 – Jules Tygiel, USA pesapalliajaloolane 
* 2008 – Mark Dean Schwab, USA surmamõistetud mõrvar 
*2009 – Ljudmila Zõkina, vene laulja
*2010 – Hilda Kasela, eesti pikaealine 
* 2010 – Johannes, endine Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku juhi kohusetäitja ja Soome õigeusu kiriku peapiiskop 
* 2010 – Tommy Tabermann, Soome luuletaja ja poliitik
*2013 – Gvido Skulte, läti filmioperaator
*2015 – Nicholas Winton, briti filantroop
*2021 – Louis Andriessen, hollandi helilooja
* 2021 – Voldemar Kolga, eesti psühholoog
*2023 – Anne Sander, eesti nahakunstnik
*2024 – Ismail Kadare, albaania kirjanik
Estadio Monumental David Arellano

**Estadio Monumental David Arellano** on jalgpallistaadion Tšiilis Santiago linnas. 

## Seos Eestiga
Eesti jalgpallikoondis on staadionil mänginud ühe korra: 19. juunil 2011 peetud sõpruskohtumise Tšiili jalgpallikoondisega kaotas Eesti 4:0.
Beersel

**Beersel** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabandi provintsis. Beersel asub umbes 12 km Brüsselist edelas.

Esimene kirjalik ülestähendus pärineb 847. aastast, mil asula nime kirjutati ladina keeles kujul *Bersalis*.

Beersel on tuntud lossi poolest, mida on esmamainitud 12. sajandil.

## Asulad
1977. aasta 1. jaanuaril moodustatud Beerseli vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:


Beersel Eglise IMG 7249.JPG|Beerseli kirik
Beersel JPG1.jpg|Beerseli loss
AlsembergA.jpg|Alsemberg
Gravenhof1971.jpg|Dworp
LotKerk.jpg|Lot
20110703 Huizingen (0003).jpg|Huizingeni loss


## Tuntud inimesi
* Guillaume Dufay (1397–1474), helilooja
* Herman Teirlinck (1879–1967), kirjanik
* Karel Van Miert (1942–2009), Euroopa Komisjoni liige

## Vaata ka
* Beerseli loss

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
* Histoire de la commune de Beersel, photos,..
Töölön Pallokenttä

**Töölön Pallokenttä** (rootsi keelel **Tölö bollplan**) on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Soomes Helsingis. 

## Seos Eestiga
Eesti jalgpallikoondis pidas sellel staadionil oma esimese ametliku kohtumise Soome jalgpallikoondisega. 17. oktoobril 1920 toimunud sõprusmängu kaotas Eesti 0:6.
Cambrai

**Cambrai** (hollandi keeles *Kamerijk*, saksa keeles *Kamerich*, vanem õigekirjutus *Cambray*) on linn Prantsusmaal Nordi departemangus.

## Ajalugu

Esimest korda on paika maininud roomlased 4. sajandil kui *Camaracum* või *Camaraco*. 5. sajandiks sai sellest piirkonna administratiivkeskus. Umbes samal ajal piirkond ristiusustati, 4. sajandil on mainitud piiskop Superiori.

Keskajal kasvas linna majandus tänu kangakudumistööstusele, mis tootis villast ja linast riiet ning batisti. Ka linnamüürid nihkusid kaugemale: 11. sajandiks kasvas linn piirideni, mis püsisid kuni 19. sajandini.

Cambrail on üsna oluline koht muusikaajaloos, eriti mis puudutab 15. sajandit. Cambrai katedraal oli piirkonna muusikakeskuseks kuni 17. sajandini. Mitmed Burgundia koolkonna heliloojad kas kasvasid üles ja õppisid või õpetasid seal. 15. sajandi kuulsaim Euroopa helilooja Guillaume Dufay õppis katedraalis aastatel 1409–1412 ning naasis 1439. aastal pärast mitmeaastast Itaalias elamist. Veel on Cambrais asunud teiste seas Johannes Tinctoris, Johannes Ockeghem, Nicolas Grenon, Alexander Agricola, Jacob Obrecht. 16. sajandil töötasid seal Philippe de Monte, Johannes Lupi ja Jacobus de Kerle.

Cambrais toimus 1917. aastal Cambrai lahing.
Fail:Porte Notre-Dame (42724).jpg|Notre-Dame'i värav
Fail:Le Beffroi - Cambrai.jpg|Kellatorn
Fail:Ancien hôpital général de Cambrai.jpg|Endine üldhaigla
Fail:Hôpital Saint-Julien de Cambrai.jpg|Teater
Fail:Hôtel Leroi de Ville.jpg|Vana maja turuplatsil
Fail:Cambrai - Maison De Retraite Godeliez Bolvin.jpg|Godeliez Bolvini hooldekodu


## Rahvaarv

## Sõpruslinnad
*Houma, USA
*Châteauguay, Kanada
*Kamp-Lintfort, Saksamaa
*Esztergom, Ungari
*Gravesend, Suurbritannia

## Viited

## Välislingid
* Veebileht (prantsuse keeles)
Luxembourgi provints

**Luxembourg** (hollandi keeles *Luxemburg*) on prantsuskeelne provints Valloonias, Belgia lõunaosas, Valloonia kõige lõunapoolsem provints.

Luxembourgi provints piirneb läänes Belgia Namuri provintsiga, põhjas Liège'i provintsiga, idas Luksemburgiga ning lõunas Prantsusmaaga. 

Halduskeskus on Arlon.

Provints jaguneb 5 haldusringkonnaks (*arrondissements*) ja 44 vallaks.  

## Haldusjaotus
### Haldusringkonnad

Arrondissement Arlon Belgium Map.png|Arlon
Arrondissement Bastogne Belgium Map.png|Bastogne
Arrondissement Marche-en-Famenne Belgium Map.png|Marche-en-Famenne
Arrondissement Neufchâteau Belgium Map.png|Neufchâteau
Arrondissement Virton Belgium Map.png|Virton


### Vallad

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kalevi staadion

**Kalevi staadion** võib tähendada:

*Kalevi Keskstaadion, mitmeotstarbeline staadion Tallinnas
*Sillamäe Kalevi staadion, mitmeotstarbeline staadion Sillamäel
*Pärnu Rannastaadion, mitmeotstarbeline staadion Pärnus, kuni 2014. aastani kandis nime *Pärnu Kalevi staadion*
*Kalevi aed, kunagine spordiselts Kalevi spordiplats praeguse Viru keskuse piirkonnas Tallinna kesklinnas
*Narva Kalevi Fama staadion (ka Kalev-Fama staadion), staadion Narvas
Liège'i provints

**Liège'i provints** (hollandi keeles *Luik*) on prantsuskeelne provints Belgia idaosas Valloonias.

Liège'i provints piirneb põhjas Hollandiga, idas Saksamaaga ja lõunas Luksemburgiga.

Halduskeskus on Liège.

Provints jaguneb neljaks haldusringkonnaks (*arrondissements*) ja 84 vallaks, millest 14 on linnaõigused.  

## Haldusjaotus
### Haldusringkonnad

Pilt:Arrondissement Huy Belgium Map.png|Huy
Pilt:Arrondissement Liège Belgium Map.png|Liège
Pilt:Arrondissement Verviers Belgium Map.png|Verviers
Pilt:Arrondissement Waremme Belgium Map.png|Waremme


### Linnad ja vallad

## Viited

## Välislingid
*http://www.prov-liege.be/
Insener

**Insener** (prantsuse keeles *ingénieur*, ladina keelest *ingenium* 'kujutlusvõime, leidlikkus') on kõrgharidusega tehnikaspetsialist, kes kavandab, arendab, konstrueerib või kontrollib ehitustarindeid või tehnilisi seadmeid ning süsteeme, projekteerib ja korraldab nende valmistamist.

Insenerid töötavad peamiselt tööstuses, kuid nende osatähtsus on suur ka teaduses, eriti inseneriteaduste alal, ja kõrghariduses, kus toimub põhiline inseneride koolitus.

## Ajalugu
Esialgu nimetati insenerideks sõjamasinate ehitajaid. 16. sajandil hakati Itaalias eristama sõjaväe- ja ehitusinsenere. Hollandis, hiljem ka Inglismaal ja teistes Euroopa maades laiendati inseneri nimetust sildade ja teede ehitajaile. Esimesed tehnikaõppeasutused, mis hiljem kujunesid kõrgkoolideks, asutati 17. sajandil Kesk- ja Lääne-Euroopas.

### Eesti
Eestis hakati insenere ette valmistama 17. septembril 1918, kui Eesti Tehnika Selts asutas ETS-i tehnilised erikursused, mis 1919. aasta sügisel nimetati ümber Tallinna Tehnikumiks. Õppida sai masinaehitust, elektrotehnikat, laevaehitust, hüdrotehnikat, ehitust ja arhitektuuri.

1921. aastal asutati Eesti Inseneride Ühing. Ühingu liikmete arv hakkas kiiresti kasvama, juba järgmisel aastal oli ühingus 100 liiget, kes jagunesid järgmiselt: insener-tehnolooge ja -mehaanikuid 32, teedeinsenere 20, ehitusinsenere 15, arhitekte 10, mäeinsenere 8, elektriinsenere 7, laevaehitajaid 3, keemikuid 2 ja muude erialade esindajaid 3.
1923. aasta välja antud kutseõiguste seadusega Tallinna Tehnikumi lõpetanud inseneride ja diplomeeritud inseneride õigused peaaegu võrdsustati ning aastast 1935 on kutsenimetus "insener".
 
Riigivanema seadusega 15. septembrist 1936 nimetati Tallinna Tehnikum Tallinna Tehnikainstituudiks. Sinna viidi Tartu ülikoolist üle sealne, vaid kaks aastat tegutsenud tehnikateaduskond. Seadus sätestas, et tegemist on tehnilise ülikooliga, kus avati kolm osakonda: ehituse, keemia ning mehaanika ja mehaanilise tehnoloogia osakond. Pooleteise aasta pärast, 1. jaanuarist 1938 jõustunud ülikooliseadusega nimetati Tehnikainstituut Tallinna Tehnikaülikooliks, kus oli kaks teaduskonda: ehitus- ja mehaanikateaduskond ning keemia- ja mäeteaduskond.

## Tuntud insenere
* Louis Blériot
* Eugène Freyssinet 
* Thomas Alva Edison 
* Gustave Eiffel
* Gottlieb Daimler
* Al-Jazarī
* Rudolf Diesel
* Willy Messerschmitt
* Ferdinand Porsche 
* Carl Wilhelm Siemens 
* Guillaume Henri Dufour 
* John Loudon McAdam 
* Nikola Tesla 
* Leonardo da Vinci 
* Sergei Koroljov 
* Wernher von Braun 
* Vint Cerf 
* Henry Ford 
* Claude Shannon 
* Igor Sikorsky

## Vaata ka

* Inseneride loend
* Inseneri kutse
* Aasta insener

## Viited
Immatrikulatsioon

**Immatrikulatsioon** (ladina *in* 'sisse' + hilisladina *mātrị̄cula* 'nimistu') on üliõpilase matriklisse (ülikooli vastu võetud üliõpilaste ametlikusse nimistusse) kandmine. Immatrikulatsioon tähendab ka üliõpilaste pidulikku vastuvõtmist. Immatrikulatsiooni vastandtegevus on eksmatrikulatsioon.
## Immatrikulatsioon rüütelkonda
Varauusajal aadeldatud isikud ja aadlisuguvõsad naturaliseeriti, introdutseeriti Rootsis Rootsi rüütelkonda ja aadlimatriklisse Kuramaa rüütelkonda, 18. sajandil Eesti- ja Liivimaal aadlimatriklite moodustamisel ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 19. sajandil Soome suurvürstkonna Soome rüütelkonda.
## Vaata ka
*Eksmatrikulatsioon
*Aadlimatrikkel

## Viited
Valged ööd (laul)

**"Valged ööd"** on laulja Getter Jaani teine singel albumilt "Rockefeller Street", kus teeb kaasa ka Koit Toome. Laulu helilooja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 22. mail 2011. 

Laulust "Valged ööd" sai Kanal 2 saate "Suvereporter" üks tunnusmeloodiaid. "Valged ööd" tuli 2011. aastal Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnavõistlusel kodumaiste lugude kategoorias teisele kohale.

## Lugude nimekiri
#"Valged ööd" (koos Koit Toomega) – 3:50

## Edetabelid

## Viited
Kuumaveeallikas

**Kuumaveeallikas** on allikas, mille vee temperatuur on üle +20&nbsp;°C või üle asukoha aasta keskmise õhutemperatuuri.

Suurem osa kuumaveeallikaid toituvad põhjaveest, mis saab vulkaanilistes piirkondades soojust magma tungimisel ülespoole. Kõik kuumaveeallikad ei ole seotud vulkanismiga, vesi võib saada soojust ka konvektiivse tsirkulatsiooni käigus. Põhjavesi liigub allapoole ja jõuab sügavamale kui 1 km. Seal on geotermilise gradiendi (10&nbsp;km sügavuseni umbes 30&nbsp;°C ühe km kohta) tõttu kivimite temperatuur kõrgem, kui ülevalpool.

20&nbsp;°C isoterm on igikeltsas 1500–2000 m sügavusel, lähistroopikas alla 100 m sügavusel ning troopikas ulatub pinnaseni. Aktiivse vulkaanilise tegevuse piirkondades ilmuvad kuumaveeallikad geisrite ja veeaurujugadena, sest vesi ja veeaur on seal ülekuumenenud (150–200&nbsp;°C). Selliseid kuumaveeallikaid esineb Kamtšatkal (Paužetka), USAs (Suured geisrid), Uus-Meremaal (Uairakei), Itaalias (Larderello), Islandil jms.

## Vaata ka
*ekstremofiilid
*geiser
*termofiilid

## Viited
Autoantikehad

**Autoantikehad** on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi liigitatavad immuunglobuliinid, mille immuuntolerantsus ja sensibiliseerimine on väljunud füsioloogilistest piiridest. Autoantikehade antigeenideks on keha enda rakud ja koed, mis seondudes kehaomaste ainetega käivitavad immuunvastused ning tekitavad põletikku ja kudede hävingut, mida peetakse valdavalt patoloogiliseks.

Autoantikehade täpseid seondumis-, säilitamis- ja toimimismehhanisme ei tunta, nende teket seostatakse kas mutatsioonide või muutustega valkude ekspressioonis, milles võivad mängida rolli ka mitmed geenid ja tuumornekroosifaktor-alfa jt.

Osade uurijate arvates aga on autoantikehadel tähtis roll vähirakkude eliminatsioonil.

Autoantikehadega seostatakse mitmeid autoimmuunhaigusi ja mitmeid kehaväliseid autoantikehi kasutatakse kliinilises meditsiinis nimetatud haiguste diagnostikas, näiteks anti-dsDNA – süsteemne erütematoosluupus; anti-SS-A/Ro Sjögreni sündroom, AECA – Kawasaki haigus, IAA, ICSA, GADA, IA2 – I tüüpi diabeet jpt.

 	
## Välislingid

* Purna Kashyap, M.B.B.S ja Gianrico Farrugia, M.D., Enteric Autoantibodies and Gut Motility Disorders, Gastroenterol Clin North Am. juuni 2008; 37(2): 397–410., doi: 10.1016/j.gtc.2008.02.005, PMCID: PMC2448392, NIHMSID: NIHMS55204, veebiversioon (26.09.2014)(*inglise keeles*) 
; Müasteenia
* Tanel Laisaar, Triin Treial, Vaike Laisaar, Andres Sell, Videotorakoskoopiline tümektoomia müasteenia ravis, Eesti Arst 2009; 88(12):811−816, veebiversioon (vaadatud 30.09.2014)
Celebrity Eclipse

**Celebrity Eclipse** on ettevõttele Celebrity Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2010. aastal Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal.

Celebrity Eclipse on Solstice-klassi laev, ta sõsarlaevad on Celebrity Solstice ja Celebrity Equinox ning 2011. aastal valminud Celebrity Silhouette ja 2012. aastal valminud Celebrity Reflection. Solstice-klassi laevad on keskkonnasõbralikud: neil on päikesepatareid, nende kere projekti ja värvkatet on täiustatud ja valgustussüsteem kasutab valgusdioode. Nende täiustuste tõttu kasutab Solstice-klassi laev 30% vähem energiat kui teised sama suured laevad.

## Ajalugu
Laev telliti juulis 2006 Saksamaalt Meyer Werfti laevatehaselt Papenburgis. Kiil pandi 23. jaanuaril 2009, laev lasti vette 28. veebruaril 2010. 15. aprillil 2010 anti valmis laev omanikule üle. Laeva ehitamine maksis kolmveerand miljardit USA dollarit. Laev ristiti 24. aprillil 2010 Southamptonis, ristiema on purjetaja Emma Pontin. 29. aprillil 2010 asus Celebrity Eclipse oma esmareisile Southamptonist Iirimaa Cobhi.

## Laeva kasutamine
Suviti sõidab Celebrity Eclipse Euroopas ja reisid väljuvad Southamptonist. Talviti sõidab laev Kariibi merel ning reisid väljusid 2010. ja 2011. aasta lõpul Miamist, aga 2012. aasta lõpul Fort Lauderdale'ist. Laev sõidab Malta lipu all.

Celebrity Eclipse'i üks esimesi reise toimus veel enne ristimist. 2010. aastal suleti Eyjafjallajökulli vulkaani purske tõttu Suurbritannia õhuruum ja paar tuhat Briti turisti ei saanud Hispaaniast kodumaale tagasi. Hea tahte märgina saatis reeder Celebrity Eclipse'i neid ära tooma. Laev lahkus Southamptonist Bilbaosse 21. aprillil ja jõudis tagasi 23. aprillil, päev enne ristimist.
Celebrity Eclipse võib peale võtta 2852 reisijat, laevaperes on 1271 liiget.

## Tehnilised andmed

Celebrity Eclipse on 317,14 m pikk ja 36,8 m lai, süvisega 8,3 m ja kogumahutavusega 121 878. Laeval on 17 tekki.

Celebrity Eclipse'il on neli Wärtsilä diiselmootorit W16V46, mille koguvõimsus on 67,2 MW, laeva kiirus on 24 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 3 Wärtsilä põtkurit CT300, millest igaühe võimsus on 3 MW.

## Viited

## Välislingid
*Celebrity Eclipse Celebrity Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Diophantos

**Diophantos Aleksandriast** (Διόφαντος ὁ Ἀλεξανδρεύς; arvatav sünni- ja surmaaeg 3. sajandil, elas arvatavasti 84-aastaseks) oli vanakreeka matemaatik, kes tegutses Aleksandria ülikoolis.

Tema põhisaavutuseks oli rida raamatuid pealkirjaga "Arithmetica". Tänapäevani on säilinud neist kuus, esialgne arv oli vanade allikate andmetel 13. Raamatud käsitlesid algebraliste võrrandite lahendamist, esitades lahendusi konkreetsetele ülesannetele üldist lahendusviisi kirjeldamata.

## Vaata ka
* Diofantiline võrrand
Rakett (Terminaator)

**"Rakett"** on ansambli Terminaator 2011. aastal ilmunud album. CD on saadaval vaid A. Le Coq Music Boxi vahel. "Rakett" on esimene album, kus mängib 2009. aastal bändist lahkunud Elmar Liitmaa asemel kitarri Taavi Langi. Terminaatori solisti Jaagup Kreemi sõnul on "Rakett" õhuline ja elegantselt lohakas, võrreldes 2006. aastal ilmunud albumiga "Nagu esimene kord". Kreemi sõnul on album mõnes mõttes kui tagasipöördumine Terminaatori juurte juurde, mängitakse sirgjoonelist rifirokki. Lugu "Just reedeti" ilmus juba 2009. aasta juunis ja "Ballaad Jimmyst" sama aasta lõpus.

## Lood
# "Rakett"
# "Just reedeti"
# "Vaid igatsus teeb nii"
# "Kehakeel"
# "Ballaad Jimmyst"
# "Päev, millal suren"
# "Maailma valitsejad"
# "Ööd on siin pimedad"
# "Kuristik"

## Koosseis

* Jaagup Kreem – laul
* Taavi Langi – kitarr
* Henno Kelp – bass
* Roland Puusepp – trummid

## Viited
Arthur Amon

**Arthur Rudolf Voldemar Amon** (19. veebruar (ukj 3. märts) 1884 Tallinn – 21. mai 1940 Tartu) oli eesti arst.

Ta õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1906–1914, mille lõpetas. Kinnitati arsti astmes 17. aprillil 1918. Hiljem kaitses Tartu Ülikooli juures doktoriväitekirja.

1913–1914 töötas ta subassistendina Tartu Ülikooli naistekliinikus, 1914–1917 osales arstina Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1918. aastal oli ta lühikest aega Varbla jaoskonnaarst, seejärel Vabadussõjas 2. Diviisi sidumissalga arst ja hiljem kuni 1920 Tartu I Sõjaväehaigla noorem-ordinaator. 1920–1924 oli ta Puhja ja 1924–1926 Suure-Jaani jaoskonnaarst, 1926. aastal asus ta Tartusse, oli seal naha-, sugu- ja naistehaiguste alal eraarst. 1927–1936 töötas ta dermatoloogiapolikliinikus Aleksander Paldroki volontäär-assistendina.

Ta oli Tartu Dermato-veneroloogia Seltsi asutajaliige.

Arthur Amon oli abielus Salme Emilie Raagiga, neil oli viis last.

## Viited


## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 131.

## Välislingid
*Geni
Joosep Abramson

**Joosep Abramson** (**Jossel Abramson**; 29. juuli 1874 Tallinn – 1941) oli Eesti arst.

Ta lõpetas 1901. aastal Kaasani ülikooli arstiteaduskonna, töötas semstvoarstina Vjatka kubermangus, 1911–1914 Peterburi prantsuse haigemajas, ja hiljem Peterburi sõjaväemeditsiini akadeemia kirurgia ja sisehaiguste osakonnas.

1920. aastal opteerus ta Eestisse ja sai 1921. aastal Tallinnas praktiseerimisõiguse südame- ja veresoonkonnahaiguste arstina. 10. juulil 1940 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta sise-, südame- ja vereringehaiguste eriarstiks.

Joosep Abramson arreteeriti Saksa võimude poolt 1941. aastal ja hukati.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 127.
Dimitri Adams

**Dimitri Adams** (kuni 20. augustini 1923 **Dimitri Jegoroff**; ka **Dmitri Jegorov**; 4. mai (vkj)/ 16. mai 1887 Tartu – 5. mai 1941) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kapten).

Ta lõpetas 1911. aastal Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemia arsti astme väärilisena *[[cum laude]]*.

1913–1914 töötas ta raudtee jaoskonnaarstina Kovelis, sai 1914 kolleegiumiassessoriks. Seejärel mobiliseeriti ta Vene sõjaväkke, kus ta mh teenis aastatel 1914–1915 Belebei jalaväepolgus ja 1915–1918 tagavaraväe hospidalis kõrva-, nina- ja kurguhaiguste osakonnas. 

1919. aastal oli ta eraarst Tartus, 1920–1921 teenis 4. piirikütipataljonis, Kalevlaste Malevas ja 3. üksikus jalaväepataljonis, arvati reservi 27. augustil 1921. Tsiviilis töötas ta Suure-Kõpu, alates 1932 Esna jaoskonnaarstina. 1933 asus ta Tallinna, praktiseerides ja puhates suvel Elvas. 1936 läks ta Mihkli, seejärel Tori jaoskonnaarstiks. 1938. aastal sai ta Narva raudtee ambulatooriumi juhatajaks. 

Maetud 8. mail 1941 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 127

## Välislingid
* Eesti ohvitserid 1918–1940
Dmitri Jegorov

**Dmitri Jegorov** (sündinud 1978) on endine Eesti riigiametnik. 

Ta on töötanuid KPMG Estonia ärirahanduse konsultandina. Alates 2001. aastast töötas ta mitmesugustel ametikohtadel Maksu- ja Tolliametis, olles muu hulgas ka peadirektori asetäitja põhiprotsesside alal. Aastatel 2014–2020 töötas ta Rahandusministeeriumis maksu- ja tollipoliitika asekantslerina.

Alates 2020. aasta sügisest töötab ta Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF), kus koordineerib maksunõu andmist Lääne-Balkani riikides.

## Tunnustus
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

## Viited
Foma Akimov

**Foma Akimov** (sündinud **Foma Joakimov**; 16. juuli 1902 Laura vald, Petserimaa – 2. august 1996 Petseri) oli Eesti arst.

Ta õppis 1923–1929 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas *[[cum laude]]*.

Ta töötas kuni 1934. aastani Pankjavitsa, seejärel Laura jaoskonnaarstina. 1940. aastal asus ta Petserisse ja töötas seal pensionile siirdumiseni.

1930. aastal abiellus Foma Akimov kolleeg Klaudia Naidenkoviga.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 128–129.
Pahupidikooli isemoodi lood

**"Pahupidikooli isemoodi lood"** on Louis Sachari kirjutatud raamat Pahupidikooli lugude sarjast. Raamatu on tõlkinud eesti keelde Leelo Märjamaa ja illustreerinud on selle Hillar Mets. Raamatu originaalpealkiri on "Sideways Stories From Wayside School" ja see on kirjutatud 1978. aastal. Eesti keeles ilmus raamat 2008. aastal.

## Sisu
Pahupidikool pidi olema ühekorruseline hoone, kus oleks kõrvuti 30 klassiruumi. Kuid selle asemel ehitati 30-korruseline hoone, igal korrusel üks klassiruum.

## Vaata lisaks
*Pahupidikool kukub kokku
Klaudia Akimov

**Klaudia Akimov** (kuni 1930. aastani **Klaudia Naidenkov**; 6. jaanuar 1903 Tiheda küla, Kasepää vald, praegune Jõgeva maakond – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti arst.

Ta õppis 1920–1929 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.

1930. aastal abiellus ta kolleeg Foma Akimoviga ja avas Mustvees hambaravikabineti. 1938. aastal siirdus ta Petserisse. 1940. aastal tunnistati ta lastehaiguste ning suu- ja hambahaiguste eriarstiks, oli Petseri Emade ja Laste Nõuandla juhataja.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 129.
Pahupidikool kukub kokku

**"Pahupidikool kukub kokku"** ("Wayside School Is Falling Down") on Louis Sachari 1989. aastal ilmunud raamat Pahupidikooli lugude sarjast. 

Eesti keeles ilmus raamat 2008. aastal. Raamatu on tõlkinud eesti keelde Leelo Märjamaa ja illustreerinud Hillar Mets.

## Sisu
Jätkuvad Pahupidikooli laste lõbusad veidrad tegemised. Proua Pärl õpetab lastele gravitatsiooni. Leslie patsid päästavad Pauli kindlast hukust. Maurecia leiab kotitäie raha. Dameon armub ja surnud rotil läheb süda pahaks. Proua Mürk hakkab kummituseks ja proua Sousti Seenesürpriis toob kaasa tõelise sürpriisi. Allison satub üheksateistkümnendale korrusele, preili Zarve klassi. Üheksateistkümnendat korrust ei ole olemas. Preili Zarve ei ole olemas.

## Vaata ka
*Pahupidikooli isemoodi lood
Ivan Alfejev

**Ivan Alfejev** (**Joann Alfejev**; 31. juuli 1896 Ostrovi maakond, Pihkva kubermang – 1962 Tartu) oli Eesti arst.

Ta õppis 1917 ja 1920–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arstina.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 129.
Augud

**"Augud"** on Louis Sachari lasteraamat, mis ilmus 1998. aastal. 

Raamatu autor pälvis 1999. aastal John Newbery medali, millega autasustatakse Ameerika Ühendriikides kirjanikke silmapaistva panuse eest lastekirjandusse. See on esimene lastekirjanduse auhind maailmas, mida on välja antud alates 1922. aastast ning igal aastal läheb see parimale Ameerika Ühendriikides ilmunud lasteraamatule. Samuti sai raamat ilmumisaastal National Book Awardi. 

Eesti keeles ilmus "Augud" 2006. aastal Leelo Märjamaa tõlkes. 

## Sisu
Raamatu tegevus viib meid Rohelise Järve laagrisse, noorte paranduslikku kolooniasse, kus poisse mehistatakse sellega, et neid sunnitakse iga päev auke kaevama. Rohelise Järve laagris ei ole järve. Kuid seal on lugematu arv suuri auke. 

Valesüüdistustega laagrisse sattunud Stanley Yelnats taipab, et laager ei ole mõeldud ainult poiste kasvatamiseks. Poisid kaevavad auke, sest laagriülem otsib midagi. Kuid mis võib olla maetud ärakuivanud järve põhja? Stanley üritab tõde välja kaevata. 

See on kaasakiskuv, tõsine ja samas humoorikas lugu kuritööst, karistusest ja lunastusest.
Nikolai Goromulinsky vanem

**Nikolai Goromulinsky** (6. detsember 1878 – 21. august 1971 Tallinn) oli Eesti arst.

Ta lõpetas 1904. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna.

1939 oli ta Tallinnas naistehaiguste ja sünnitusabi arst, 1940–1941 Tallinna I Polikliiniku naistehaiguste arst ja 1950 Tallinna I Naistenõuandla arst. 

Tema poeg oli Nikolai Goromulinsky (noorem).

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 165.
Nikolai Goromulinsky noorem

**Nikolai Goromulinsky** (23. oktoober 1910 Tallinn – 13. juuni 1984 Tallinn) oli Eesti arst.

Ta õppis 1928–1935 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astmega *[[cum laude]]*, akadeemiliselt kuulus vene korporatsiooni Fraternitas Ruthenia, hiljem vene korporatsiooni Fraternitas Slavia.

Ta töötas Tallinnas suu- ja hambahaiguste arstina, pärast 1944. aastat spetsialiseerus ümber epidemioloogiks ja töötas Tallinna Vabariiklikus Sanitaarepidemioloogia Jaamas desinfektsiooniosakonna juhatajana. 

Tema isa oli Nikolai Goromulinsky (vanem) ja ta oli abielus Viivi Goromulinskiga.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 165
Arnold Allik

**Arnold Felix Allik** (21. veebruar 1899 Tallinn – 27. veebruar 1948) oli eesti arst.

Ta õppis 1923–1936 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astmega, akadeemiliselt kuulus üliõpilasseltsi Põhjala.

Lõpetamise järel asus ta tööle Tartu Ülikooli Lastekliinikusse, 1937 sai temast Tartu Ülikooli lastehaiguste kateedri assistent. 1940–1944 töötas ta Tartu Emade ja Laste Arstliku Nõuandla juhatajana.

Pärast sõda asus ta Tallinna, kus töötas 1944–1946 Tallinna Lastehaigla ja seejärel Tallinna Laste Polikliiniku juhatajana.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 129–130.
Hendrik Andresson

**Hendrik Andresson** (ka **Heinrich Anderson**; 7. märts 1896 Tallinn – 26. november 1958 Tartu) oli eesti arst.

Ta õppis Tartu ülikooli arstiteaduskonnas 1914–1918 ja 1920–1922, mille lõpetas arsti astme väärilisena.

Osales 1919–1920 Vabadussõjas, pärast ülikooli lõpetamist töötas kuni 1940. aastani Tori jaoskonnaarstina, 1941–1944 eraarst Toris, seejärel uuesti jaoskonnaarst. 1947. aastal haigestus ja jäi invaliidina pensionile. 

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 131.
August Aoneem

**August Eduard Aoneem** (kuni 1935 **August Eduard Lassmann**; 23. märts 1886 Pajaka vald, Harjumaa – 8. mai 1955 Tallinn) oli eesti arst.

Ta õppis 1921–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

1907–1910 teenis ta velskrina Vene sõjaväes, 1910–1911 kuulus Harjumaa tervishoiukomisjoni, oli 1911–1913 kreisivelsker, 1913–1918 Tallinna kohtuarsti abi, 1918–1920 teenis Vabadussõjas.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Tallinnas sisehaiguste ja lastearstina, oli 1930. aastail Tallinna 3. ambulatooriumi arst ja linna vaestearst. 1942–1950 oli ta Tallinna Keskhaigla ja alates 1950 Tallinna TSN Täitevkomitee tervishoiuosakonna kohtumeditsiini ekspert, ka krooniliste haigete haigla ordinaator.

August Aoneem oli ka Jaan Tombi nimelise Kultuurimaja meeskoori laulja.
Betti Aronstamm

**Betti Aronstamm** (28. juuni 1901 Jelgava – 19. mai 1968 Tallinn) oli Eesti arst.

Ta õppis 1920–1927 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.
Lõpetamise järel tegutses ta Tallinnas lastearsti ja hamba- ning suuõõnehaiguste arstina. 

1941. aastal põgenes Nõukogude Liidu tagalasse, naasis 1945. Töötas Tallinna I Polikliiniku sisearstina, alates 1950 Tallinna Ühendatud Haigla siseosakonna ordinaatorina.
Juda Baran

**Juda Baran** (29. juuli 1908 Narva – 1987 Afula) oli Eesti arst. 

Ta õppis 1925–1933 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astmega.

Ta praktiseeris laste-, sise- ja silmahaiguste alal Narvas, alates 1935 Toilas ja alates 1936 Viljandis. 1935. aastal karistas Arstide Koja Distsiplinaarkohus teda uimastite põhjendamatu väljakirjutamise eest noomitusega ja 8. juunil 1937 erapraksise õiguse äravõtmisega kaheks kuuks ja hoiatusega. 1936. aastal abiellus ta Scheina Epsteiniga. 

1941 evakueerus ta Nõukogude Liidu tagalasse, 1943 mobiliseeriti Punaarmeesse, kust emigreerus 1945 perekonnale teatamata Palestiinasse.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 135.
Edmund Dalton

**Edmund Alexander Dalton** (11. september 1887 – 27. veebruar 1972 Saue) oli eesti arst.

Ta lõpetas Tomski ülikooli arstiteaduskonna 1912.

Töötas Venemaal, osales Esimeses maailmasõjas, opteerus 1920 Eestisse, kus asus tööle Nissi jaoskonnaarstina. 1942–1944 oli ta Haapsalu jaoskonnaarst ja 1944 Kukruse ambulatooriumi juhataja. Seejärel pöördus tagasi Nissi jaoskonnaarsti kohale, kus töötas veel 1957.

## Kirjandus

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 147.
Nikolai Goromulinsky

**Nikolai Goromulinsky** on olnud kahe Eesti arsti nimi:
***[[Nikolai Goromulinsky vanem]]**
***[[Nikolai Goromulinsky noorem]]**
Heinrich Andreas Erxleben

**Heinrich Andreas Erxleben** (5. oktoober 1746 Barby – 4. august/16. august 1809) oli Eesti vaimulik.

Erxleben sündis Barbys (praeguse haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis, Saksi-Anhalti liidumaal). Aastast 1751 õppis ta Grosshennersdorfi (praegu Herrnhuti linnaosa) õppeasutuses, Niesky (asub Görlitzi kreisis, Saksimaal) pedagoogiumis ja Barby usuteaduslikus seminaris. Õppis seejärel usuteadust Leipzigi Ülikoolis. Aastal 1765 oli õpetaja Herrnhutis, aastal 1769 Fulnekis (Nový Jičíni ringkonnas, Morava-Sileesia maakonnas, Tšehhis), aastal 1771 Altonas. Seejärel oli ta koduõpetaja von Gaveli juures Liivimaal (Kriimanis?). Ordineeriti 24. septembril/5. oktoobril 1780 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1780–1785 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, aastatel 1785–1808 oli ta (introdutseeriti 6. märtsil/17. märtsil 1785) Kambja koguduse õpetaja. Aastal 1808 astus ta ametist tagasi ja kolis Lausitzisse, Klein-Welkesse, kus ta aastal 1809 suri.

Erxleben toimetas aastal 1796 trükki valiku tartumurdelisi peatükke Vanast Testamendist, pealkirjaga "Lühhikenne Wanna Piibli-Ramat, ehk Wanna Testament nink Jummala Sädusse Sönna: Meije Tarto- nink Werro-Ma Rahwa hääs nink Jummala Tundmisse kaswatamisses neide omman Keelen lühhidelt kokkusäetu" (Tarto-Linan trükkitu nink müwwa Grentsiusse man, [1796]). Aastal 1802 ilmus Saksamaal Barbys tema koostatud vennastekoguduse lauluraamatu esimene osa: "Mönne wastse Waimolikko Laulo, essiärrälikkult Kottun, ütsinda, ehk muidega koon ollen, luggeda nink laulda". [1. jagu: vennastekoguduse lauluraamat]. (Koostanud H. A. Erxleben, J. Chr. Quandt noorem, A. Raudiall jt). Barby, 1802.

## Isiklikku
Tema abikaasa Amalie Margarethe isa Friedrich Immanuel Arvelius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, abikaasa vanem vend Friedrich Gustav Arvelius oli kirjanik ja Tallinna gümnaasiumi professor, abikaasa noorem vend Martin Heinrich Arvelius oli jurist, luuletaja ja näitekirjanik.

## Viited

## Välislingid
*
Mats Grant

**Mats Grant** (9. märts 1836 Orajõe mõisavald – 1. jaanuar 1885 Orajõe vald) oli eesti tõlkija ja kooliõpetaja.

Ta töötas Orajõe vallakoolis õpetajana ja alates 1867. aastast ka Treimanis köstrina.

Ta oli üks esimesi, kes tõlkis eesti keelde läti rahvaraamatuid.

## Tõlkeid
*"Õnne-tee, ehk kuidas wõib rikkaks sada", Tartu 1866.
*"Sõbralik küllaline ehk Eesti Jutto-mees : Wägga kennad juttud öppetusseks ja aeawiteks. Teine öhto", Pärnu 1867.
*"Auwäärt Pridoling ja Pahha Tidrig: Jut, wanna ja nore rahwa öppetusseks wäljaantud", Tartu 1868.

## Välislingid
* 
*
Ahja Kool

**Friedebert Tuglase nimeline Ahja Kool** oli üldhariduskool Põlva vallas.

## Ajalugu
Ahja Kooli eelkäija on juba 1786. aastal tööd alustanud Kärsa kool. Esialgu oli tegemist koduõppega, regulaarne õppetöö algas 1850 aastal.

1929/1930. õppeaastal hakkas õppetöö toimuma ka Ahja mõisa endises härrastemajas. Kuna kõik klassid mõisamajja ära ei mahtunud, jätkus õppetöö ka Kärsa koolimajas. Sel perioodil oli Ahjal koolijuhatajaks Eduard Püttsepp. Koolis oli 147 õpilast ja 5 õpetajat. Tollal rajati Ahja mõisaparki kõlakoda ja rajati ka kooliaed.

1945. aastal laiendati senine Ahja algkool 7-klassiliseks mittetäielikuks keskkooliks. 1948/1949. õppeaastal avati ka 8. klass ning juba 1952. aastal lõpetas **Ahja Keskkooli** esimene lend kuue õpilasega. 1950. aastal ehitati lastevanemate abiga kooli juurde internaadihoone ning kooliaeda rajati kasvuhoone. Pikka aega töötasid kooliaias õdedest õpetajad Kaldmad. 1963/1964. õppeaastal rajati mõisa kõrval paiknevale Ahja järvele ujula. 1965. aastal valmis mõisahoone kõrvale koolimaja juurdeehitus, mis võimaldas koolitada suurenevat hulka õpilasi. 1970. aastatel valmis pargi taga staadion ja kavandati lasketiiru väljaehitamist. Samal ajal mindi üle ka kabinetsüsteemile.

2. märtsil 1972 anti Ahja Keskkoolile Friedebert Tuglase nimi. Mõisahoones avati Tuglase memoriaaltuba. 2. märtsist kujunes iga-aastane kooli aupäev, kus autasustati Friedebert Tuglasele pühendatud maakondliku omaloomingukonkursi võitjaid.

1996. aasta aprillis hävis osa koolimaja juurdeehitusest tulekahjus, kuid taastamistööde käigus õnnestus juurdeehitust märkimisväärselt laiendada. Tänu sellele toimus alates 1. septembrist 1997 kogu õppetöö kaasaegses koolimajas. 

Kooliruumide taastamisega samal ajal algasid ka mõisahoone algse väljanägemise taastamise tööd. Seetõttu suleti külalistele Tuglase memoriaaltuba. Esimese etapina õnnestus küll vahetada härrastemaja katus, kuid rahanappuse tõttu renoveerimine seiskus ja mõisahoone jäi tühjalt seisma. 9. oktoobril 2007 hävis tühjalt seisnud Ahja mõisahoone tulekahjus, kuid kiiresti alustatud renoveerimisega õnnestus katus taastada.

Alates 2012/2013. õppeaastast töötas kool põhikoolina ja kandis nime **Friedebert Tuglase nimeline Ahja Kool**.

Kool suleti 1. juulil 2024, kui see liideti Põlva Kooliga. Lapsed jätkavad õppetööd Põlva Kooli Ahja majas.

## Direktorid
Ahja Kooli direktoritena on töötanud Eduard Püttsepp, Osvald Võsu, Arno Kikas, Ülo Kõpp, Arvi Ootsing, Toomas Jõgi ja Katrin Jõgeva.

## Viited

## Välislingid
*Friedebert Tuglase nimelise Ahja Kooli koduleht
André Villas-Boas

**Luís André de Pina Cabral e Villas-Boas** (üldiselt tuntud ka ainult initsiaalide **AVB** kaudu; sündinud 17. oktoobril 1977 Portos) on Portugali jalgpallitreener. 

Aastatel 2010–2011 oli ta Portugali kõrgliiga klubi Porto peatreener. Hooajal 2010–2011 tuli Porto tema juhendamise all Euroopa Liiga meistriks.

Aastatel 2011–2012 töötas ta Londoni Chelseas. Tema üleminek Portugali jalgpalliklubist Chelsea klubisse oli sel ajal kõige kallim treenerite üleminekute seas: 13,3 miljoni eurot.

2012. aastal sai ta Tottenham Hotspuri peatreeneriks. 2013. aastal vallandati ta Tottenhamist, kuna klubi kaotas väikese vahega Manchester Cityle 0:6 ja Liverpoolile 0:5.

Aastatel 2014–2016 oli ta Venemaa klubi Peterburi Zenit peatreener.

Aastatel 2016–2017 oli ta Hiina kõrgliiga klubi Shanghai SIPG peatreener. 2019. aasta mais sai ta Prantsusmaa kõrgliiga klubi Marseille Olympique peatreeneriks.

Erinevalt enamikust jalgpallitreeneritest pole André Villas-Boasil elukutselise jalgpalluri kogemust.

## Viited
Mustvee Betaania koguduse palvemaja

**Mustvee Betaania koguduse palvemaja** on EEKBKL-le kuuluv kirik Mustvees aadressil Tähe 5. 

Palvemaja sai valmis 2008. aastal. Selle ehitus läks maksma 4,8 miljonit krooni, mis suuremas osas laekus vabatahtlike annetustest. 

Uus kirik asub Mustvee kesklinnas krundil, mille 1935. aastal ostis Mustvee Betaania kogudus palvemaja ehitamiseks. Palvela pühitseti 1937. aastal. Nõukogude ajal kirik natsionaliseeriti ning ehitati ümber kinoks. Hoone lammutati enne uue kiriku ehitamist. 

Palvemajas on kunstnik Dolores Hoffmanni vitraažid.

Kirikut kasutab Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu Mustvee Betaania kogudus.

## Viited

## Välislingid
*Jumalateenistusi peetakse linna viies kirikus Eestikirik.ee
Ehitusinsener

**Ehitusinsener** (prantsuse keeles *ingénieur civil* < ladina keelest *ingenium* 'kujutlusvõime, leidlikkus'; *civilis* 'tsiviil-') on insener, kes koostab ehitusprojekti või juhib ehitusprojekti järgi teostatavaid töid või teostab järelevalvet ehitustööde üle, kontrollides nende vastavust projektile.  

Ehitusinsenere, kes koostavad ehitusprojekte, nimetatakse ka **ehitusprojekteerijateks** või lihtsalt projekteerijateks. Ehitusprojekteerijaid, kes konstrueerivad (projekteerivad) ehitustarindeid, nimetatakse ka **ehituskonstruktoriteks**.

Antiikajal jäeti ehitusinseneride töö sageli tähelepanuta, kuigi nad rajasid olulisi ehitisi: teid, sildu, tunneleid, kaevandusi, teatreid, terme ja küttesüsteeme. Mõnevõrra rohkem hinnati neid ehitusinsenere, kes avaldasid teoseid kaitseehitiste kohta.

Hellenistlikes riikides oli ehitusinseneri sotsiaalne staatus natuke kõrgem kui polistes. Vana-Roomas kergitas inseneride tähtsust suurem nõudmine nende teenete järele. Rooma riik võttis alla 18 aasta vanuste noormeeste haridus- ja ülalpidamiskulud enda kanda ning Alexander Severus ja Constantinus Suur määrasid nendele koguni stipendiume. Diocletianus palkas riigi kulul arhitektuuriõpetajaid.

Esialgu eristati ehitusinseneri, kes töötas ühiskondlike ehitistega, ehitusinsenerist, kes töötas sõjaliste ehitistega. Neid nimetati vastavalt tsiviil- ja militaarinsenerideks ning neid koolitati eraldi. Aja jooksul võtsid tsiviilinsenerid endale suure osa militaarinseneride tööst ja tänapäeval maailmas militaarinsenere üldjuhul ette ei valmistatagi.

Minevikus arvati tsiviilinseneride hulka ka keemia-, mehaanika- ja elektriinsenerid. Need elukutsed muutusid lõpuks nõnda erinevateks, et nende ühine ettevalmistamine muutus ebapraktiliseks.

## Vaata ka
*Eesti Ehitusinseneride Liit

## Viited
Johann Henckel

**Johann Henckel**  on olnud mitme tuntud inimese nimi:

* **[[Johann Christoph Henckel]]** (1736–1800), Risti ja Harju-Madise koguduse õpetaja.
* **[[Johann Heinrich Henckel]]** (1702–1753), Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja
Johann Christoph Henckel

**Johann Christoph Henckel** (28. august/8. september 1736 Järva-Jaani – 1800) oli Eestimaa vaimulik.

Ta sündis Järva-Jaanis. Usuteadusliku hariduse sai ta (immatrikuleeriti aastal 1755) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 14. juunil/25. juunil 1760 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1760–1776 Risti ja Harju-Madise koguduse õpetaja. Lahkus 5. veebruaril/16. veebruaril 1776 pastoriametist, kuna ettevõtja major Lauw Põltsamaalt kindlustas talle sissetuleku (Lauw arvetes on teda märgitud aastatel 1783 ja 1785 nimeliselt). Enne surma oli Tartu lähedal väikese mõisa rentnik.

Henckel tõlkis piiblilood eesti keelde pealkirja all *Jummala surest Teggudest Mailma peal*, raamatud trükiti Tallinnas (I jagu aastal 1774, 152 lk.; II jagu aastal 1779, 153–328 lk.; III jagu aastal 1789, 329–495 lk.), milles võib veenduda autori heas keeletundmises. Samuti ka *[[Eesti-Ma Rahwa Kalender|Eesti-Ma Rahwa Kalendri]] (1776–1785)* lisas. Andis välja eestikeelsed trööstilaulud.

## Isiklikku
Tema isa Johann Heinrich Henckel oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanaisa Johann Christoph Schwabe oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, onu Johann Heinrich Schwabe oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaonu Peter Schwabe oli Paide ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited
Aleksei Mažukov

**Aleksei Mažukov** (vene Алексей Сергеевич Мажуков; 10. veebruar 1936 Šumerlja – 28. juuni 2011 Moskva) oli vene helilooja.

Mažukov kirjutas muusika filmidele "Mehaanik Gavrilovi armastatud naine", "Džigitt jääb alati džigitiks" jne. 

Samuti tegi ta koostööd paljude tuntud estraadilauljatega. Tema viisistatud laule on esitanud Alla Pugatšova, Jossif Kobzon, Muslim Magomajev, Edita Pjehha, Nikolai Gnatjuk, Eduard Hill, Sofia Rotaru, Anne Veski, Olev Vestmann jpt.
Johann Heinrich Henckel

**Johann Heinrich Henckel** (14. märts / 25. märts 1702 Rudolstadt, Gera lähedal – 15. veebruar / 26. veebruar 1753 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Henckel sündis Rudolstadtis Gera lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal). Ta õppis (immatrikuleeriti 27. aprillil 1724) Jena Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana maanõunik Ungerni juures. Ordineeriti õpetajaks 28. augustil / 8. septembril 1734.

Oli aastatel 1734–1753 (kutsuti 7. veebruaril / 18. veebruaril 1734) Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Sai 6. juulil / 17. juulil 1742 Järva praostkonna abipraostiks, praostiks sai ta 4. veebruaril / 15. veebruaril 1743. Hooldas 1742. aasta alguses ka Ambla Maarja kogudust.

## Isiklikku
Tema poeg Johann Christoph Henckel oli Risti ja Harju-Madise koguduse õpetaja, tema abikaasa Anna Catharine isa Johann Christoph Schwabe oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, abikaasa vend Johann Heinrich Schwabe oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, abikaasa onu Peter Schwabe oli Paide ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited