open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Supernoova

**Supernoova** on oma arengu lõppjärku jõudnud täht, mille plahvatuse tagajärjel tähe heledus kasvab hetkeliselt miljoneid kordi. Plahvatuse tulemusel võib tekkida ülitihe objekt (neutrontäht, must auk), energiahulk on võrreldav Päikese poolt kogu tema eluea jooksul kiiratava energia hulgaga.

Supernoova võib tekkida vähemalt 8–10 korda Päikesest massiivsemast üksiktähest või kaksiktähest. Massiivse üksiktähe korral on plahvatuse põhjuseks tuumkütuse lõppemine tähe sisemuses, tähe keskmest lähtuv kiirgusrõhk lakkab, järgneb tähe gravitatsiooniline kollaps, mis põhjustabki supernoova plahvatuse. 

Kaksiktähe korral on üksikud tähe komponendid väiksema massiga kui supernoova tekkeks vaja. Suurema massiga täht areneb kiiremini, tuumkütus saab otsa ning tekib valge kääbus ehk tihe ja kuum jäänuktäht, milles enam energiat juurde ei tekki. Kui komponentide vahekaugus on piisavalt väike, hakkab osa teise tähe ainest gravitatsiooni mõjul valgele kääbusele voolama. Aine surutakse kääbuse pinna lähedal tugevas gravitatsioonis kokku ning selle temperatuur tõuseb. Kui aine juurdevoolu jätkudes ületab kääbuse mass 1,4 Päikese massi, algab äkiline kogu kääbust hõlmav termotuumareaktsioon ning kääbus hävib supernoova plahvatuses. 

Viimase tuhande aasta jooksul on Linnuteel vaadeldud ainult kolme palja silmaga nähtavat supernoovat, kuid teleskoobiga teisi galaktikaid vaadeldes on neid nähtud enam. Seni viimane palja silmaga nähtav Linnutee supernoova oli 1604. aastal vaadeldud Kepleri supernoova.

## Supernoovasid
*SN 185
*SN 1006
*SN 1054
*SN 1572
*SN 1604
*SN 1987A
*SN 2003fg
*SN 2004dj
*SN 2006X
*SN 2008D

## Viited

## Välislingid

* Arvutisimulatsioon supernoovaplahvatusest
* Astronoomid avastasid universumi kaugeima supernoova, 9. juuli 2009
Tsaar-suurtükk

**Tsaar-suurtükk** (vene keeles *Царь-пушка*) on 1586. aastal valumeister Andrei Tšohhovi poolt valatud suurtükk. Asub Moskvas Kremli õuel.

Suurtükk kaalub 40 tonni, raua pikkus 5,34 meetrit, kaliiber 890 millimeetrit. Kahurist on uuringute järgi tehtud vähemalt üks lask.
Kaliiber (täpsustus)

**Kaliiber** võib tähendada:

* **[[Kaliiber]]** on mõõtevahend toodete mõõtmete kontrollimiseks. 
* **[[Kaliiber (relv)|Kaliiber]]** on tulirelva rauaõõne läbimõõt.
* **[[Kaliiber (valts)|Kaliiber]]** on ka valtsi avad metallile teatud kuju andmiseks.

## Vaata ka
*Kaliibrimine
Andrew Lloyd Webber

**Andrew Lloyd Webber** (sündinud 22. märtsil 1948 Kensingtonis Londonis Inglismaal) on briti muusikalihelilooja.

2024. aasta seisuga on ta kirjutanud 21 muusikali, millest kõige menukamaks on osutunud "Ooperifantoom" ja "Kassid".

Ajalehe The Sunday Times andmetel oli ta 2019. aasta seisuga Suurbritannia jõukaim muusik: tema varanduse suurus oli siis 820 miljonit naela (veidi üle 1 miljardi USA dollari).

## Teosed
Muusikalid, millele ta on muusika loonud:
*"The Likes of Us" (1965)
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1968)
*"Jesus Christ Superstar" (1971)
*"Evita" (1976)
*"Tell Me on a Sunday" (1979)
*"Cats" (1981)
*"Song and Dance" (1982)
*"Starlight Express" (1984)
*"The Phantom of the Opera" (1986)
*"Aspects of Love" (1989)
*"Sunset Boulevard" (1993)
*"By Jeeves" (1996)
*"Whistle Down the Wind" (1996)
*"Whistle Down the Wind" (1998)
*"The Beautiful Game" (2000)
*"Tell Me on a Sunday" (2003)
*"The Woman in White" (2004)
*"The Phantom of Manhattan"

Muud teosed:
*"Variations" (1978)
*"Requiem" (1985)

## Diskograafia
### Näitlejate salvestised
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1969)
*"Jesus Christ Superstar" (1970)
*"Jesus Christ Superstar" (1970)
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1973)
*"Evita" (1976)
*"Evita" (1978)
*"Evita" (1979)
*"Tell Me On A Sunday" (1979)
*"Cats" (1981)
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1982)
*"Song and Dance" (1982)
*"Cats" (1982)
*"Starlight Express" (1984)
*"Song and Dance" (1985)
*"The Phantom of the Opera" (1986)
*"Aspects of Love" (1989)
*"Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat" (1991)
*"Sunset Boulevard" (1993)
*"Sunset Boulevard" (1994)
*"By Jeeves" (1996)
*"Whistle Down the Wind" (1998)
*"The Beautiful Game" (2000)
*"Tell Me On A Sunday" (2003)
*"The Woman in White" (2004)
*"The Likes of Us" (2005)

### Filmiheliribad
*"Jesus Christ Superstar" (1974)
*"Evita" (1996)
*"The Phantom of the Opera" (2004)

### Muid teoseid
*"Variations" (1978)
*"Requiem" (1985)
*"Keegi pole üksi päikese all" (Eesti 2002. aasta IX noorte laulupeo laul, tekst: Leelo Tungal)

### Kogumikud
*"The Premiere Collection: The Best of Andrew Lloyd Webber" (1989)
*"Andrew Lloyd Webber: The Premiere Collection Encore" (1993)
*"The Very Best of Andrew Lloyd Webber: The Broadway Collection" (1996)
*"Andrew Lloyd Webber: Now & Forever" (2001)
*"Gold: The Definitive Hits Collection" (2002)
*"Divas" (2006)

## Isiklikku
Tema noorem vend on tšellist Julian Lloyd Webber.

Ta on olnud abielus Sarah Hugilliga (1971–1983), Sarah Brightmaniga (1984–1990) ja Madeleine Gurdoniga (alates 1991. aastast). 

## Viited
Funktsiooni üldavaldis

**Funktsiooni üldavaldiseks** nimetatakse seost y = f(x). Funktsiooni üldavaldis on funktsiooni kõige levinum esitusviis. 

## Näited

* y = 2x + 5
* y = 2x3 – 3x + 5
Haloperidool

**Haloperidool** on butürofenoonide rühma kuuluv tugevatoimeline antipsühhootikum. 

Toimib tsentraalselt dopamiiniretseptorite antagonistina. Toimides mesokortikaalsesse koesse
ja limbilisse süsteemi, avaldab luulude ja hallutsinatsioonide vastast toimet. Omab ka tugevat psühhomotoorset rahutust pärssivat toimet.

Imendub hästi ka suukaudsel manustamisel, mil plasmakontsentratsiooni maksimum saabub
2…6 tundi pärast manustamist. Lihasesisese manustamise korral saabub plasmakontsentratsiooni maksimum umbes 20 minuti möödudes. 

Haloperidooli lammutamine (metabolism) toimub peamiselt maksas ja laguproduktid (metaboliidid) ei ole neuroleptiliselt aktiivsed. Eritumine toimub uriiniga (40%) ja väljaheitega (60%). Umbes 1 % eritub muutumatul kujul uriiniga.

Kasutatakse peamiselt psühhootiliste seisundite ravis: skisofreenia, bipolaarse häire maniakaalne faas, alkoholpsühhoos. Kõrvalnähtudest on sagedased ekstrapüramidaalsed häired.
Pseudo-Dionysios Areopagita

**Pseudo-Dionysios Areopagita** (ka **Dionysios Pseudo-Areopagita**) on nimi, mille õpetlased on andnud kristlikule teoloogile ja filosoofile, kes elas 5. ja 6. sajandi vahetusel. 

On oletatud, et seda varjunime kasutas Peetrus Ibeeriast, umbes aastatel 411–491 elanud Gruusia pühak.

Ta on oma teosed omistanud Areopaagi liikmele Dionüüsiosele, keda mainitakse Apostlite tegude raamatus (Ap 17:34). 

Kirjutas arvukalt teoseid, mida tähistatakse koondnimega *Corpus Areopagiticum*. Kirjutades esitas ennast algupärase Dionysiosena. Väitis, et tunneb Piiblis mainituid inimesi, mistõttu arvati pikka aega, et tegemist on ühe ja sama inimesega. Tundub, et autor valetab ka teistes kohtades, väites näiteks, justkui ta oleks kirjutanud arvukalt teisi raamatuid ja tsiteerides neid. 

Pseudo-Dionysios üritas leida kompromissi monofüsiitluse ja ortodoksse õpetuse vahele. Ta on mõjutatud ka uusplatonismist, eriti Proklose poolt, mis tõestab, et ta tegutses 5. sajandil või hiljem. Mõjusid on veel Aleksandria Kleemensilt, Kapadookia kirikuisadelt, Origeneselt ja teistelt.  

Tema kirjutised tulid avalikkuse ette esimest korda 5. sajandil, mil monofüsiidid kasutasid neid oma argumentide kaitseks. Vähehaaval võtsid need omaks ka teised teoloogid. Keskajal olid ta teosed väga populaarsed. Renessansiajal hakati ta teoste autentsuses kahtlema.

Eesti keeles ilmus Pseudo-Dionysios Areopagita teos "Müstilisest teoloogiast Timotheosele" ("De mystica theologia") 1994. aastal ajakirjas Akadeemia Marju Lepajõe tõlkes.

## Teoseid
* "De caelestica hierarchica" ("Taevalikust hierarhiast")
* "De ecclesiastica hierarchica" ("Kiriklikust hierarhiast")
* "De divinis nominibus" ("Jumala nimedest")
* "De mystica theologia" ("Müstilisest teoloogiast")

Kreeka keeles:
**Περί της ουρανίου ιεραρχίας*
**Περί της εκκλησιαστικής ιεραρχίας*
**Περί Θείων Ονομάτων*
**Περί μυστικής θεολογίας*

## Viited

## Välislingid
* Pseudo-Dionysios Areopagita "Müstilisest teoloogiast Timotheosele", tlk Marju Lepajõe, Akadeemia 10/1994, DIGAR
Mittesirgjoonelisus

**Mittesirgjoonelisus** on reaalse profiili punktide maksimaalne kaugus piirdesirgest. Mittesirgjoonelisuse ja mittetasapinnalisuse elementaarvormideks on nõgusus ja kumerus.

## Vaata ka

* mittetasapinnalisus
* mittesilindrilisus
* mitteringjoonelisus
Mitteringjoonelisus

**Mitteringjoonelisus** on reaalse profiili punktide maksimaalne kaugus piirderingjoonest. Mitteringjoonelisus on kujuhälvete erijuht. Mitteringjoonelisus iseloomustab silindrilise pinna ristlõike kõiki kujuhälbeid. Erijuhtudeks on ristlõike ovaalsus ja kandilisus.

## Vaata ka

* mittetasapinnalisus
* mittesirgjoonelisus
* mittesilindrilisus
Mittesilindrilisus

**Mittesilindrilisus** on reaalse pinna punktide maksimaalne kaugus piirdesilindrist. Mittesilindrilisus on kujuhälvete erijuht. Mittesilindrilidus on kompleksnäitaja, mis haarab mitteringjoonelisust ja pikilõike profiili hälvet.

## Vaata ka

* mittetasapinnalisus
* mittesirgjoonelisus
* mitteringjoonelisus
Leelo Talvik

**Leelo Talvik** (10. mai 1944 – 30. september 2021) oli eesti vokaalpedagoog ja laulja. 

Ta on olnud kammerlaulja, ooperi- ja oratooriumisolist, viimastel aastatel teinud aga õpetajatööd. 

Ta on töötanud Eesti Filharmoonia Kammerkoori laulja ja hääleseadjana, Tehnikaülikooli mees- ja naiskoori hääleseadjana ning kammerkooriga Arsis. Ta tegi koostööd ning oli hääleseadja Üle-eestilise neidudekoori Leelo, Kooristuudio SO-LA-RE, Rapla Mitte-Riinimanda Segakoori, Eesti Koolinoorte Segakoori ning Eesti Rahvusringhäälingu segakoori juures. Ta tegi koolitusi kogu Eestis. 

Ta on töötanud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja Viljandi Kultuuriakadeemias laulupedagoogina.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa oli ooperilaulja Aaro Pärn ja ema oli Enna Maripuu. 

## Viited
2007. aasta Islandi parlamendivalimised

**2007. aasta Islandi parlamendivalimised** toimusid 12. mail. Valiti proportsionaalse valimissüsteemi järgi. Valimiskünnis on 5%.

## Valimistulemus
Mittetasapinnalisus

**Mittetasapinnalisus** on reaalse pinna punktide maksimaalne kaugus piirdepinnast. Mittetasapinnalisus on üks kujuhälvete erijuht. Mittetasapinnalisuse ja mittesirgjoonelisuse erijuhtudeks on nõgusus ja kumerus.

## Vaata ka

*mittesirgjoonelisus
*mittesilindrilisus
*mitteringjoonelisus
Kim Basinger

**Kimila Ann Basinger** (sündinud 8. detsembril 1953 Athensis Georgia osariigis) on Oscari pälvinud USA filminäitleja ja endine modell.

## Elukäik
Tema ema on ujuja ja modell Ann Lee (neiupõlvenimega Cordell), kes tegi kaasa nii mõneski Esther Williamsi filmis. Tema isa Don Basinger oli muusik ja laenuandja. Kim on peres kolmas laps. Tal on vennad Mick ja Skip ning õed Ashley ja Barbara. Teismeeas vaevas Kimi agorafoobia (lagedakartus), mis pärast ravi aga taandus.

Modellina alustas Basinger tööd 16-aastaselt, kui oli võitnud Athensi noorte missivõistluse. Hiljem on ta teinud modellitööd Eileen Fordi moefirmale. Ta on poseerinud ajakirjale Playboy.

Näitlejakarjääri alustas ta 1978. aasta telefilmis "Katie: Portrait of a Centerfold".

1980. aastal abiellus ta moekunstnik Ron Synder-Brittoniga. Nad lahutasid abielu 1989. aastal.

1991. aastal mängis ta filmis "The Marrying Man" ("Naisevõtt"), kus tutvus Alec Baldwiniga. Nad naitusid 1993. aastal. Neil on tütar Ireland Eliesse (sündinud 1995). Nad lahutasid abielu küll 2002. aastal, kuid kohtuprotsessid lahutuse üle kestsid aastaid.
### Võõrandumine perekonnast
Basingeri vanemad olid abielus aastatel 1948–2016, kuigi nad elasid alates 1980. aastast lahus ja suhtlesid 36 aasta jooksul vähe või üldse mitte. Hoolimata eksitavatest teadetest ei lahutanud nad kunagi. 

Alates 1990. aastate keskpaigast oli Basinger võõrdunud oma emast Annist ja kõigist oma neljast õest-vennast peale ühe. Tema isa Don ja noorim õde Ashley olid ainsad pereliikmed, kes kutsuti tema teise pulma 1993. aastal * ja ainsad pereliikmed, keda* ta tänas oma vastuvõtukõnes 1998. aasta Oscarite jagamisel.  74  seisuga ikka veel oma emast võõrdunud . intervjuu, et Kim tuleb jõuludeks koju Georgiasse 

### Aktivism
Basinger on taimetoitlane ja loomade õiguste toetaja. Ta on poseerinud PETA karusnahavastastes reklaamides, ja filminud ka Farm Sanctuary avalikku teadaannet lastud põllumajandusloomade kohta.  Ta osales haigetele ja vigastatud põllumajandusloomadele kaitset pakkuva seaduseelnõu loomisel, millele California kuberner Pete Wilson alla kirjutas. 

## Filmid

## Televisioon
* "Charlie's Angels" ("Charlie inglid"; 1976) (jagu "Angels in Chains")
* "Dog and Cat" (1977) (lõpetati pärast 6. jagu)
* "The Ghost of Flight 401" (1978)
* "" (1978)
* "From Here to Eternity" ("Siit igavikku"; 1979; miniteleseriaal)
* "From Here to Eternity" ("Siit igavikku"; 1980; teleseriaal, lõpetati pärast 16. jagu)
* "Killjoy" (1981)
* "Sean Connery, an Intimate Portrait" (1997) (dokumentaalfilm)
* "The Simpsons" ("Simpsonid"; 1998) (jaod 13 ja 17) (mängis iseennast)
* "The Mermaid Chair" (2006)
Astrid Reinla

**Astrid Reinla** (aastast 1971 kodanikunimi **Astrid Kabur**; 1. märts 1948 Tallinn – 1. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti kirjanik.

## Elulugu
Aastatel 1955–1961 õppis Tallinna 29. Keskkoolis, 1961–1966 Tallinna 7. Keskkoolis. Aastail 1969–1974 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas, lõpetas filoloogiateaduskonna eesti filoloogia erialal.

Aastatel 1966–1969 töötas Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus bibliograafina. 1974–1976 oli kirjastuse Eesti Raamat korrektor, 1976–1979 ajakirja Horisont keeletoimetaja.

Aastast 1979 oli ta vabakutseline kirjanik. 

## Looming
Astrid Reinla kirjutas ka artikleid ja tegi kriitikutööd. Ta oli telesarja "Õnne 13" idee autor ja esimene stsenarist (pärast teda on sarja stsenaristid olnud Kati Murutar, Teet Kallas, Urmas Lennuk ja Andra Teede).
### Novellikogud
*1982 "Inimestega"
*1987 "Plekk-katus"
### Lasteraamatud
*1985 "Teofrastus"
*1988 "Pätu"
*1989 "Miikael"
*1994 "Lumeelevant. Krooksjalad"
*1992 värsikogu "Pätu laulud"
### Näidendid
*1986 "Koduabiline"
*1987 "Naeris naeris"
### Tõlkeid
*1978 A. Balabuhha jutukogu "Eelkäijad"
*1995 Helen Kelleri romaan "Minu elu lugu"
### Muud
*1982 luulekogu "Lihtminevik"
*1984 "Nädalalõpp". Sirp ja Vasar, 6. jaanuar 1984. Lk 12
*1994 vestekogumik "Kodanik on loll"

## Liikmesus
*1990 Eesti Kirjanike Liit

## Tunnustus
*1995 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Õnne 13", postuumselt)

## Isiklikku
Ta sündis kirjandusteadlase Oskar Kuninga peres. Tema õde on maletaja ja ajakirjanik Merike Rõtova. 

Ta oli abielus kirjanik Boris Kaburiga.

## Kirjandus
*Indrek Tart. "Reinla, Astrid". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 462–463
*Aivar Kull. Aivar Kulli ajalootund. Astrid Reinla kui Mary Poppins. ERR Kultuuriportaal, 31. august 2020

## Välislingid

*Haud Tallinna Metsakalmistul
Robootika

**Robootika** ehk **robotitehnika** (inglise *robotics*) on teaduse ja tehnika haru, mis käsitleb robotite disaini, ehitust, tootmist ja töötamist. Robootika on tihedalt seotud mehaanika, informaatika, elektroonika ja muude teadusharudega.

## Robootika kolm põhiseadust
Sõna "robootika" (*robotics*) tuleneb Josef Čapeki loodud sõnast "robot", mille tõi inimkonna ette tšehhi kirjanik Karel Čapek oma näidendis "R.U.R." (Rossum's Universal Robots), mis oli avalikustatud aastal 1920. Sõna "robootika" kasutas esimesena Isaac Asimov oma lühikeses ulmejutus "Runaround" 1941. aastal. Asimovilt pärinevad ka nn robootika kolm põhiseadust: 
# Robot ei tohi oma tegevuse ega tegevusetusega inimesele kahju teha; 
# Robot peab täitma inimese antud korraldusi, kui need pole vastuolus esimese seadusega;
# Robot peab kaitsma oma olemasolu, kuni see ei lähe vastuollu esimese ega teise seadusega.

## Tähtsamad robotite klassid
On kaks tähtsamat laiaotstarbeliste robotite klassi: manipulatsiooni- ja mobiilrobotid. 

Manipulatsioonirobot on automaatmasin (statsionaarne või teisaldatav), mis koosneb täiturseadisest manipulaatori kujul, millel on mitu liikuvuse astet, ja programmjuhtimise seadisest, mis täidab töötlusprotsessis liikumise ja juhtimise funktsioone. Selliseid roboteid toodetakse põranda-, ripp- ja portaalteostustes. Nad said laia kasutuse masina- ning aparaadiehitusega seotud valdkondades.

Mobiilrobot on automaatmasin, milles on liikuv šassii automaatselt juhitavate ajamitega. Sellised robotid võivad olla ratta-, samm- või roomikrobotid.

## Ajamid
Ajamid on robotite "lihased". Praegu on kõige populaarsemad elektrimootorid, aga on tarvitusel ka teistsugused, mis tarbivad keemilisi aineid ning suruõhu. 

Alalisvoolu mootorid: enamik kaasaegseid roboteid kasutab elektrimootoreid, mis võivad olla mitu liiki.

Sammuvad elektermootorid: nagu nimetusest võib järeldada, ei pöörle sammuvad elektrimootorid vabalt, nagu alalisvoolu mootorid. Nad pöörlevad samm-sammult teatud nurga alt kontrolleri juhtimisel. 

Piesomootorid: alalisvoolu mootorite kaasaegseks alternatiiviks on piesomootorid, mida nimetatakse ka ultrahelimootoriteks. Nende tööpõhimõte on originaalne: tillukesed piesoelektrilised jalad, mis vibreerivad tihedusega üle 1000 korda sekundis ja panevad mootori liikuma ringjoonel või sirgel. Selliste mootorite eelisteks on kõrge nanomeetriline resolutsioon, kiirus ja võimsus, mis pole nende suurusega võrreldav.

## Robotite liigid
*Android
*Lahingurobot
*Olmerobot
*Personaalne robot
*Tööstusrobot
*Sotsiaalne robot

## Vaata ka
*Pehme robootika
*Nanorobootika
*Telerobootika
*Pilverobootika
*Mikrorobootika
*Robootika ehituses
Suur Tõll

**Suur Tõll** (vanasti ka **Tõllus**) on Saaremaa vägilane. Muistendi kohaselt elas Saaremaal kunagi hiiglane, kes oli väga tugev ja kaitses oma rahvast vaenlaste eest. Ta armastas süüa palju kapsaid ja kõndis ühe sammuga üle terve Saaremaa. Genealoogilise traditsiooni järgi põlvneb temast Saaremaa aadlisuguvõsa Toll.
Ta oli tuntud Lääne-Eestis, eriti Saaremaal, kuid legendid temast on levinud ebaühtlaselt. Jutud Suurest Tõllust on levinumad Anseküla, Kihelkonna ja Kärla kihelkonnas, puuduvad aga Saaremaa põhjarannikul. Kõrvuti vägitegudega (võitlus Vanapaganaga, kivide pildumises jm.) ilmneb Tõllu tegevuses ka rahvavanema jooni: ta võitleb võõrvallutajatega, ehitab või püüab lõhkuda kirikuid. Tõllul on naine Piret, vend Leiger (Hiiumaal) ja poeg Noor Tõll. Kõik 1961.aastani kogutud Tõllu-muistendid on ilmunud sarjas "Eesti muistendid. Hiiu- ja vägilasmuistendid II" (1963). Aastal 1980 ilmus eesti vägilasmuistendi ainetel animafilm "Suur Tõll", mille peakunstnik oli Jüri Arrak, helilooja Lepo Sumera ja käsikirja ning lavastuse autor oli Rein Raamat. Tõllust on pärimuslikke uurimusi trükisõnas juba esimese Eesti Vabariigi ajal avaldatud.

Tallinnas Kalamajas asub Tõllu tänav. 

## Viited

## Kirjandus
* Eisen, M. J., 1927. Tõll ja ta sugu. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi Kirjastus.
* Laugaste, E., Liiv, E., Normann, E., 1963. Muistendid Suurest Tõllust ja teistest. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
* Miller, V. 1985. Suur Tõll. Kingissepa rajoonis. Tallinn, lk 158–164.
Tempel (stantsimine)

**Tempel** on stantsi liikuv osa, mis  rakendab detailile survejõudu. Stantsimisel surub tempel lehtmaterjalist detaili vastu matriitsi pinda või sellest läbi.
Ühemargane münt (1924)

1924 aastal vermitud **1-margane** münt on oma kujunduselt ja mõõtudelt identne 1922. aasta ühemargasega, kuid see on valmistatud veidi erinevast metallisulamist ning vermitud Tallinnas Riigi Trükikojas.

Mündid lasti käibele 13. jaanuaril 1925 ning need jäid käibele kuni 1. maini 1931 (pärast 1928 aasta rahareformi kasutati neid ühesendistena).

__TOC__

Otsus uute müntide tellimiseks langetati Riigikassas 14. veebruaril 1924, kuid leping vormistati alles 24. detsembril 1924. Tööd müntide vermimiseks algasid juba enne lepingu vormistamist, nii et 1924. aasta oktoobri lõpus anti Riigikassale esimesed proovimündid.

Müntide toorikud tellis Riigi Trükikoda Arsenali tehasest, mis kasutas nende tootmiseks padrunikesti (70% vaske ja 20% tsinki) millele lisati 10% niklit.

1933. aastast on teada juhuseid, kus käibelt kõrvaldatud Eesti 1-margaseid münte kasutati Soomes valerahana Soome 50-penniste müntide pähe.

## Kujundus
Münt on halli värvi ning kaalub 2,56 grammi, läbimõõt on 1,8 sentimeetrit ning selle serv on rihveldatud. Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli selleks Boris Krümmer.

### Avers
Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "1 mark".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimise aasta "1924".

## Vaata ka
* 1922. aasta ühemargane münt
* 1926. aasta ühemargane münt

## Viited
Ühemargane münt (1922)

1922. aastal vermitud **1-margane** münt oli (koos samal aastal vermitud kolme- ja viiemargasega) Eesti Vabariigi esimene "päris oma" metallraha. Mündid lasti käibele 21. detsembril 1922 ning need jäid käibele kuni 1. maini 1931 (pärast 1928. aasta rahareformi kasutati neid 1-sendistena).

__TOC__

Mündid valmistati Berliinis, osa Hirschi ja osa Werneri & Co (ehk Werner & Söhne) ettevõttes. Peatöövõtja oli Hirsch, kuid kuna ta ei suutnud toota Eesti võime rahuldava kiirusega, siis oli ta sunnitud osa tööd allhanke korras Werner & Co'le andma. Münditemplid valmistati siiski kõik Hirschi ettevõttes, nii et münte eristada ei saa.

Esimesed 1- ja 3-margase näidised sai valitsus 6. oktoobril, 11. oktoobril kiideti need väikeste parandustega heaks ning 19. oktoobril alustati Reineckendoffis tootmist. Esimesed 80 kasti müntidega jõudis Tallinna aurikuga Thorsten 3. detsembril 1922, viimane saadetis saabus veebruaris 1923.

Müntide kavandid, valmistamine, vedu jms läks kokku maksma 12 737 133,4 marka, mis tegi ühe mündi omahinnaks u 40% nimiväärtusest.

1933. aastast on teada juhuseid, kus käibelt kõrvaldatud Eesti 1-margaseid münte kasutati Soomes valerahana Soome 50-penniste müntide pähe.

## Kujundus
Münt on halli värvi ja kaalub 2,56 grammi, läbimõõt on 18 millimeetrit ning selle serv on rihveldatud.
Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli see kunstnik Boris Krümmer. Sama kujundusega münte valmistati 1924 aastal ka Riigi Trükikojas.

### Avers
Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "1 mark".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimisaasta "1922".

## Vaata ka
* 1924. aasta ühemargane münt
* 1926. aasta ühemargane münt

## Viited
Hüdrovormimine

**Hüdrovormimine** on survetöötlemise protsess, mille puhul lehtmetall surutakse vedeliku survejõul vastu matriitsi pinda. 

Protsessiga on võimalik valmistada keeruka kujuga detaile. 

Hüdrovormimisega saab töödelda kõiki sepistatavaid metalle. 

Et masstootmise puhul on hüdrovormimine odavam kui stantsimine, siis kasutatakse seda laialdaselt. Hüdrovormimisega toodetakse näiteks autode kere detaile. 

Hüdrovormimine võeti kasutusele 1950. aastatel.

## Vaata ka

*stantsimine
Giorgio Armani

**Giorgio Armani** (11. juuli 1934 Piacenza, Emilia-Romagna – 4. september 2025 Milano) oli itaalia moelooja. Eriti tuntud on tema loodud meesterõivad. 

Armani sündis kolmelapselises peres. Algul tahtis ta saada arstiks ja astus Bologna ülikooli meditsiiniteaduskonda. Pärast kahe kursuse läbimist võeti ta sõjaväeteenistusse, mille jooksul töötas sõjaväehaiglas. Seal veendus ta, et temast ei saaks head arsti, ja loobus meditsiiniõpingutest. 

Esialgu sai ta tööd Milano kaubamaja La Rinascente vaateakende kujundajana. Seejärel võeti ta kaubamaja meesterõivaste osakonna varustajaks, kus ta sai hindamatu kogemuse rõivaste turunduse vallas. 1961–1970 töötas ta Nino Cerruti moemajas meesterõivaste konstruktorina. Seejärel hakkas ta vabakutseliseks, konstrueerides meesterõivaid korraga isegi kümnele tootjale, sealjuures endiselt Cerrutile. 

1974 asutas ta koos Sergio Galeottiga ettevõtte Giorgio Armani S.p.A. Ta õde Rosanna Armani läks samuti ettevõttesse tööle. 1985. aastal Galeotti suri. 

Armani oli esimene moelooja, kes keelustas modellid, kelle kehamassiindeks on väiksem kui 18. Ta tegi seda pärast seda, kui modell Ana Carolina Reston oli ennast surnuks näljutanud. 

Armani oli esimene moelooja, kes oma moerõivaste esitluse Interneti kaudu otse edastas. See juhtus 24. jaanuaril 2007, kui ta oma kevadsuvise moe šõud MSN-i ja mobiiltelefonide kaudu edastas. 

Armani kavandas filmi "Pimeduse rüütel" peategelase Batmani riietuse seda rolli mänginud näitleja Christian Bale'i jaoks. 

Tema kollektsioonide hulka kuuluvad "Armani Exchange", "Armani Jeans", "Armani Casa", "Armani Junior", "Emporio Armani", "Armani Collezioni", "Giorgio Armani", "Armani Privé" ja "Armani Cosmetics". 

Armani oli suur spordihuviline. Ta oli korvpallimeeskonna Milano Olimpia omanik ja ta on kaks korda kujundanud Inglismaa jalgpallikoondise vormi. Alates 2007. aasta augustist on ta kavandanud FC Chelsea jalgpallurite vormi. 2006. aasta taliolümpiamängude avatseremoonia jaoks kavandas ta Itaalia lipu kandjate rõivastuse.

## Viited
Psühhiaatria

**Psühhiaatria** on meditsiini eriala, mis tegeleb psüühikahäirete ennetamise, diagnostika, raviga.

Psühhiaatriline tegevus on igas riigis õiguslikult reguleeritud, et vältida inimõiguste rikkumisi. Eestis on psühhiaatriline abi reguleeritud Eesti psühhiaatrilise abi seadusega.

Psühhiaatriale ja psüühikahäirete ravile spetsialiseerunud arsti nimetatakse psühhiaatriks.

Tuntakse mitmeid psühhiaatria harusid nagu kohtupsühhiaatria, kultuuridevaheline psühhiaatria, lastepsühhiaatria jt

Tänapäeval veterinaarpsühhiaatriat veel ei tunta, kuna pole suudetud luua piisavat mõistelist kontakti inimese ja looma vahel. Psühhiaatria ainuvalitsevaks diagnostika meetodiks on vestlus. Loomade psüühikahäirete kohta ollakse tänapäeval suutelised esitama üsna ebakindlaid oletusi. 

## Psühhiaatria ajalugu Eestis
1796. aastal asutati Tallinnas Priihospidali eraldi osakond vaimuhaigetele. Haiglal oli neli kambrit, milles ühes elas naisõpetaja ja ülejäänud kolmes oli kaheksa voodit haigetele

1877. aasta 4. märtsil avati Eesti esimene vaimuhaigete raviks rajatud haigla Tartus Staadioni tänaval (toona Tallinna tänav), mis oli esimene vene ülikooli juures tegutsev psühhiaatriakliinik ja üldse teine kliinik kogu Venemaal

## Vaata ka

*Psühhiaatria mõisteid
*Psühhiaatriline reform Itaalias

## Viited
Ravi

**Ravi** ehk **teraapia** on meetodite kompleks, mille eesmärk on kogu organismi või mõne selle struktuuriüksuse funktsiooni või ehitusliku terviklikkuse taastamine ehk tervisehäire leevendamine või täielik parandamine.

Tavaliselt on igal raviviisil näidustused ja vastunäidustused.

Raviviisid on näiteks psühhoteraapia, medikamentravi, kiiritusravi, füsioteraapia jne.
Diagnostika

**Diagnostika** on protsess, mille käigus uuritakse organismi elutegevuse ilminguid ja nende alusel hinnatakse organismi tervislikku seisundit. Organismiks võib olla nii loom kui taim. Diagnostika tulemuseks on diagnoos.

Diagnostika sisaldab:
*Elulooliste kui haiguse kulugu seotud andmete kogumine (anamees);
*Uuritava vaatlus;
*Füüsikaline uurimine – kuulatlus, koputlus, komplus, haistmine;
*Instrumentaalne diagnostika – elektrofüsioloogilised, endoskoopilised, röntgenoloogilised, radioloogilised meetodid; 
*Laboratoorne diagnostika – kõikvõimalikud laboratoorsed uuringud.

Diagnostika võib olla invasiivne või mitteinsvasiivne. Näiteks mitteinvasiivne sünnieelne diagnostika püüab määrata raseduse kulgu ja loote seisundit kasutades ultraheliuuringuid, kardiotokograafiat ja ema veres leiduvate diagnostiliste tunnuste ehk markerite määramist. Kui mitteinvasiivsed protseduurid ei paku piisavalt vajalikku informatsiooni, siis võidakse kasutada ka invasiivseid meetodeid. Viimaseid iseloomustab juba kõrge sekkumise tase ning sellest tulenevalt ka oht raseduse katkemiseks.

## Vaata ka
*sümptom
Marija Šerifović

**Marija Šerifović** (serbia keeles Марија Шерифовић; sündinud 14. novembril 1984 Kragujevacis) on serbia laulja ja 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja. Tema laul "Molitva" kogus finaalis 268 punkti.
Juku

**Juku** on eesti anekdootide tegelane. Ta on kooliõpilane, kes ei tea seda, mida peaks teadma, aga teab seda, mida ei peaks teadma. Üldiselt käitub ta halvasti. Ta on *[[enfant terrible]]*, 

see tähendab, et paneb teisi oma käitumisega piinlikkust tundma.

Juku on tuntud ingliskeelsetes naljades nime all Little Johnny. Nii Juku kui ka Little Johnny naljad on tihti seksuaalse alatooniga.

Juku on lühend mehenimedest Juhan ja Johannes (*וֹחָנָן*)

## Välislingid
* Huumor.com Juku naljad
Mary Kingsley

**Mary Henrietta Kingsley** (13. oktoober 1862 Islington – 3. juuni 1900) oli inglise maadeavastaja ja kirjanik, kes tutvustas Euroopale Aafrikat ja aafriklaste kultuuri. 

## Elulugu
Mary sündis arstist isa George Kingsley ja invaliidist ema Mary Bailey peres. Nooruses hoolitses Mary ema ja noorema venna eest. Kooliharidust ta peaaegu ei saanudki, kuid kuna isal oli suur raamatukogu, luges ta palju, samuti meeldis tal kuulata isa jutte kaugetest maadest. 

1892. aastal suri tema isa, viis nädalat hiljem ka ema. Siit peale otsustas Mary külastada maid, mida ta oli varem raamatutest lugenud. Aastail 1893–1894 reisis ta Lääne-Aafrikas, kust hankis Londoni Loodusmuuseumile eksootiliste kalade näidiseid. Ta uuris ka Aafrika rahvaste usundeid. Augustis 1893 jõudis ta Luandasse Angolas, kus elas koos kohalike elanikega, kes õpetasid Maryle vajalikke oskusi, et ellu jääda Aafrika džunglites; Mary võttis üksinda ette mitu džungliretke. 

Ta kirjutas kaks raamatut, kus kirjeldas oma Aafrika reise. 

Teise buuri sõja (1899–1902) ajal oli Kingsley vabatahtlik haigete põetaja. Sealt sai ta malaaria ja suri. Kingsley soovi kohaselt visati tema surnukeha merre.
Lääne-Flandria provints

**Lääne-Flandria provints** on provints Belgia lääneosas. Provints piirneb põhjas Põhjamerega, kirdes Hollandi, idas Ida-Flandria, kagu-lõunas Hainaut' provintsiga ja läänes Prantsusmaaga.

Suur osa provintsist on tammidega piiratud polder.

Lääne-Flandria on oluline turismipiirkond. Piki mereranda on käigus trammiliin.

## Haldusjaotus
Lääne-Flandria jaguneb kaheksaks ringkonnaks (*arrondissementen*):


Arrondissement Brugge Belgium Map.svg|Brugge
Arrondissement Diksmuide Belgium Map.svg|Diksmuide
Arrondissement Oostende Belgium Map.svg|Oostende
Arrondissement Roeselare Belgium Map.svg|Roeselare
Arrondissement Tielt Belgium Map.svg|Tielt
Arrondissement Kortrijk Belgium Map.svg|Kortrijk
Arrondissement Ieper Belgium Map.svg|Ieper
Arrondissement Veurne Belgium Map.svg|Veurne


## Lääne-Flandria omavalitsusüksused

Provintsis on kokku 64 valda ja linna.
*Märkus: loendi järjenumbrid vastavad parempoolsel kaardil toodud numbritele*

## Viited

## Välislingid

*Lääne-Flandria provintsi koduleht (hollandi keeles)
Haiguste ennetamine

**Haiguste ennetamine** ehk **haiguste profülaktika** on ürituste kompleks, mille eesmärk on vähendada haigestumist populatsioonis.

Haiguste ennetustegevuste spekter on väga lai – alates inimese teadlikkuse tõstmisest haigusseisundite kohta kuni sunnivahendite rakendamiseni, näiteks nakkuskolde isoleerimisel ehk karantiini seadmisel.

## Teadlikkuse tõstmine
### Haridussüsteem
Teadlikkuse tõstmise eesmärgil on lülitatud kooliprogrammi mitmed erialad, mis käsitlevad:
*hügieeni mitmeid aspekte;
*bioloogiaõpetuse raames inimehitust.

### Kampaaniad
Kampaaniad võivad olla ühekordsed või perioodiliselt korduvad aktsioonid.

Perioodiliste aktsioonide hulka kuuluvad mitmesugused temaatilised päevad:

*rahvusvaheline AIDSi ohvrite mälestuspäev
*rahvusvaheline valge kepi päev
*ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev
*ülemaailmne diabeedipäev
*ülemaailmne puuetega inimeste päev
*ülemaailmne südamepäev
*ülemaailmne tervisepäev
*ülemaailmne tuberkuloosipäev
*ülemaailmne vaimse tervise päev
*ülemaailmne veredoonorluse päev
*ülemaailmne vähipäev

## Välislingid
*Eesti riiklik haiguste ennetamise programm
Junga (laev)

**Junga** oli Eesti Noorte Mereklubi õppelaev. Varem oli see uurimislaev ja hiljem on olnud huvilaev Soomes.

## Üldandmed
* Pikkus: 25 m
* Laius: 5,22 m
* Peamasina võimsus: 150 hj
* Kiirus: 9,5 sõlme

## Ajalugu, kirjeldus
Laev oli ehitatud STšS-tüüpi kalalaevaks *(Средний Черноморский Сейнер)*. Kalalaev ehitati aga projektist ümber uurimislaevaks ja sai nimeks Aleksandr Smirnov.

1984. aastal anti uurimislaev üle Eesti Noorte Mereklubile, kohandati õppelaevaks ja nimetati Jungaks. Lastiruumist ehitati ümber kajutid laevaperele ja silla ette täiendav tekiehitis. Vööris ja ahtris olid ühiskajutid õpilastele. Tekiehitisse sisustati eraldi kajut veel mereklubi direktorile. Tekiehitise ahtriosas oli mess.

Suviti tehti laevaga klubi õpilastele merereise Eesti rannikul, kuid käidi ka näiteks Ida-Saksamaal. Sügisel ja kevadel tehti lühisõite Tallinna lahel. Lisaks laevaperele võeti reisidele kaasa 12 alaealist õpilast. Tegelikult oli kajutikohti rohkem. Õppelaeva kapten oli pikemalt Leho Näks.

Pärast Eesti taasiseseisvumist kasutati laeva lühikest aega ka Merehariduskeskuse kadettide väljaõppeks. Mereklubi rahastamise järkjärgulisel piiramisel jäi Junga Kalasadamasse seisma. Pärast Tallinna linna poolt klubi tegevuse lõpetamist aastatuhande vahetuse paiku müüdi Junga teadmata asjaoludel eraomanikule Soome.

## Vaata ka
* Suurlaht (laev)
* Juku (laev)
* Junga (laev 1963)
Külmkeevitamine

**Külmkeevitamine** ehk **kontaktkeevitamine** on toatemperatuuril sama koostisega puhastatud pinnaga metallide liitmine vaakumis. Külmkeevituse olemasolu avastati 1940. aastatel. 

Külmkeevituse puhul on märkimisväärne asjaolu, et liite kvaliteeti mõjutab vaid vähesel määral keskkonna kuumutamine ja detailide omavaheline survestamine.

## Vaata ka
*keevitamine
Quiçama rahvuspark

**Quiçama rahvuspark** (ka *Kisama* või *Kissama*) on rahvuspark Angolas. Asub Luandast umbes 70 km lõunas Atlandi ookeani rannikul. Piirneb põhjas Cuanza jõega ja lõunas Longa jõega. Rahvuspark loodi 1957. aastal. Pindala on 12 000 km².

Kuigi Quiçama rahvuspark oli kunagi koduks paljudele suurtele loomadele nagu elevandid ja must-hobuantiloobid, hävitati neist valdav osa 25 aastat kestnud kodusõja jooksul. Hiljem on sinna toodud elevante ja muid loomi Botswanast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist.
Boudicca

**Boudicca** (kasutatud ka nimekuju **Boadicea** ja **Boudica**; suri 60/61) oli ikeenide hõimu kuninganna, kes juhtis ülestõusu, et vabaneda Rooma keisririigi ülemvõimust. Boudicca juhitud ülestõus oli algul edukas, vallutades nii Colchesteri, Verulamiumi ja Londoni linna, enne kui tuli alistuda Põhja-Walesist appisaadetud Rooma liitlasvägedele. Boudicca, kes kartis vangi langeda, mürgitas ennast.

Aastal 2003 lavastas Bill Anderson sõjakast kuningannast filmi "Boudica".
Peugeot 605

**Peugeot 605** oli Peugeot' kontserni Ida-Prantsusmaal asuvas Sochaux' tehases toodetud suur luksusauto, mida toodeti aastatel 1989 (1990) kuni 1999. Tehniliselt on sel sarnasusi Citroën XM-iga, millega jagas ta sama platvormi. Eelkäijateks olid olnud nii 604 (vähelevinud luksusauto) kui ka 505 (lihtsalt suur keskklassi auto), 605 püüdis nende mõlema sihtrühma omades laia varustuse- ja mootorivalikut.

Välimuselt sarnaneb 605 kõige rohkem väiksema samaaegse Peugeot' mudeliga 405 ja ka Alfa Romeo mudeliga 164 (mille disainis samuti Pininfarina), viimasega on sarnased ka auto välised mõõtmed.

Vaatamata tootmise jätkumiseni aastani 1999 langes müük suhteliselt madalale tasemele juba aastal 1995, kui Peugeot asendas oma vananenud 405 uuema ja kiiresti populaarseks saanud mudeliga 406, mis võitis enda poole ka suure hulga potentsiaalseid 605 ostjaid.

605 otsese järglasena läks aga 1999. aasta lõpus – 2000. aasta esimeses pooles tootmisse mudel 607, mis oli tehniliselt täiesti uus. Ühtlasi oli 605 Peugeot' "05 põlvkonna" (205, 305, 405, 605) viimane mudel. Peugeot' "05 ajastu" kestis kokku üle 21 aasta: algas ajast, kui 1978. aastal läks tootmisse 305, ja lõppes 1999. aastal mudeli 605 tootmise lõpetamisega.

Peugeot 605 oli kasutusel Prantsusmaa presidendi François Mitterrandi riikliku ametiautona tema ametiaja lõpuaastatel, mis võeti kasutusele 1991. aastal. Tegu oli pikendatud soomustatud kerega ja kuulikindlate klaasidega varustatud autoga, mille mass peale ümberehitust oli 2500 kg (ligi 1000 kg raskem kui standardmudel). Auto oli varustatud 170 hj arendava  V6 mootoriga.  

## Mootorivalik

### Bensiinimootorid
* 2.0L 8-klapise R4 karburaatoriga 84 kW (114 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 mono sissepritse 79 kW (107 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 sissepritse 89 kW (121 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 sissepritse ja turbo 108 kW (147 hj) alates 1991. aastast
* 2.0L 16-klapise R4 sissepritse 97 kW (132 hj) alates 1995. aastast
* 3.0L 12-klapise V6 sissepritse 123 kW (167 hj)
* 3.0L 24-klapise V6 sissepritse 147 kW (200 hj)
* 2.9L 24-klapise V6 sissepritse 140 kW (190 hj) alates 1997. aastast, tuntakse ka 3.0L nime all

### Diiselmootorid
* 2.1L 12-klapise R4 60 kW (82 hj)
* 2.1L 12-klapise R4 turboga 80 kW (109 hj)
* 2.5L 12-klapise R4 turboga 95 kW (129 hj) alates 1995, aastast

## Üldandmed

*Pikkus: 4765 mm
*laius: 1800 mm
*kõrgus: 1410 mm
*teljevahe: 2800 mm
*pakiruumi maht: 497 liitrit
*lubatud piduritega haagise mass: 1500 kg
*kütusepaagi maht: 80 liitrit
## Viited
Mare (laev)

**Mare** on Eesti Meremuuseumi endine uurimislaev ja tänane muuseumlaev.

## Ajalugu
Mare on ehitatud 1968. aastal Marimaal MSTB-303 tüüpi kalalaevana ja kuulus algul kolhoosile Pärnu Kalur.

1982. aastast teenis laev Eesti Meremuuseumi. Järgneval aastal läbis kaptiaalremondi kasutamiseks uurimislaevana.

1989. aastal ehitati Mare ümber ja remonditi ning kohandati allveearheoloogilisteks uurimistöödeks paremaks. Oli ühtlasi allveearheoloogiaklubi Viikar baaslaev.

1994-1996 kasutati laeva Pakri saarte ja Osmussaare rannavetes demineerimistöödel.

2002. aastal uuendati ja remonditi laeva taas oluliselt.

Novembris 2018 tõsteti Mare lõplikult veest välja, kavatsusega seda koos teiste eksponaatidega eksponeerida. Ühtlasi plaanib Meremuuseum uue uurimislaeva soetamist.

## Allveearheoloogiline panus
Allveetöödeks olid Mare pardal kahesageduslik külgvaatesonar CM 800, videorobot Sea Lion ja suruõhukompressor EK-150.

Mare on leidnud Eesti vetest mitmeid laevavrakke. Näiteks 2003. aasta suvel leiti soomuslaev Russalka ning uurides Juminda miinivälja tuvastati jäämurdjad Truvor ja Krišjānis Valdemārs ning reisilaev Vironia.

Laeva kapten oli tuntud teadur ja allveearheoloog Vello Mäss.

Laeva valmimise 50 aastapäeva puhul anti välja temaatiline postmark, mille kujundas Meremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz.

## Galerii

Mare Port of Registry Tallinn 15 July 2012.JPG
Mare at Pier in Lennusadam Tallinn 4 October 2013.JPG
Mare at Pier in Lennusadam Tallinn 16 May 2014.JPG


## Viited

## Välislingid

* 
* Eesti Meremuuseumi uurimislaev Mare 50
* Вопреки или пушка "Гочкинса" (vene keeles)
Aurora (laev)

**Aurora** (ehitatud 1903. aastal Peterburis Venemaal) oli vene ristleja. Loetakse 1917. a Venemaal toimunud ja hiljem kogu maailmakorraldust märkimisväärselt mõjutanud oktoobrirevolutsiooni üheks sümboliks.

## Ajalugu
Aurora ehitati 1903. aastal Peterburis Venemaal.

Vene-Jaapani sõjas osales Tsušima merelahingus, seejärel lasti interneerida Filipiinidel, vältimaks sattumist jaapanlaste kätte.

Esimese maailmasõja ajal pidas Balti laevastiku koosseisus valveteenistust Soome lahes.

1916. aastal saadeti Aurora remonti Kroonlinna. Remondis seismise jõudeajal levisid laevale revolutsioonilised meeleolud, mis tipnesid sisepingete ja muude asjaolude kokku langemisel eduka mässuga laeva juhtkonna vastu 28. veebruaril 1917. Laeva komandör 1. järgu kapten Mihhail Nikolski tapeti mässu käigus. 

25. oktoobrini 1917 seisis Aurora Neeval, mil Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee sekretär Vladimir Antonov-Ovsejenko leppis laeva komandöriga kokku, et õhtul, pärast Petropavlovski kindluse signaallasku, tehtaks laeva suurtükist paar pauku, et Talvepaleed kaitsvaid naispataljonlasi hirmutada. Lasu (tegelikult mürsuta pauklasu ehk signaallasu, kuna muud suurtükilaskemoona laeval hetkel polnud) tulistaski masina-allohvitserist laeva sõja-revolutsioonikomitee komissari Belõševi käsul vöörisuurtükist kell 21.40 väidetavalt komendor Jevdokim Ognjov. Talvepalee saadigi kätte peaaegu veretult ja Aurorast sai Oktoobrirevolutsiooni sümbol.

1918. aastal saadeti laeva meeskond kodusõja rinnete toetuseks jõe- ja järveflotillidesse.

1941. aasta 30. septembril tuli Oranienbaumi sadamas seisnud Aurora meeskonna poolt uputada, kuna sakslaste tulest olid tekkinud tõsised kere vigastused ja laev vajus ohtlikku kreeni. Osa laeva relvastusest ja meeskonnast saadeti Leningradi maismaarindele. 

1944. aasta 20. juulil tõsteti Aurora üles ja viidi Leningradi.

1948. aastal, pärast remonti, seisis Aurora Neeval muuseumlaevana.

1985–1987 Aurora lammutati seoses amortisatsiooniga.

Praegu seisab Peterburis Neeva kaldal samanimeline Aurora koopia, millesse on sobitatud u 1000 t Aurora mehhanisme ja konstruktsioonielemente.

## Laeva üldandmed

* Pikkus: 126,8 m
* Laius: 16,7 m
* Süvis: 7,3 m
* Veeväljasurve: 6730 t
* Peamasin: aurumasin võimsusega 11600 hj
* Kiirus: 19,2 sõlme
* Meeskond: 570 inimest

## Relvastus
Eri aegadel kandis Aurora erinevat relvastust. 
*8 kahurit kaliibriga 152&nbsp;mm + 24 kahurit kaliibriga 75&nbsp;mm (1903–1918)
*8 kahurit kaliibriga 37&nbsp;mm (1903–1916)
*3 torpeedoaparaati, neist 1 vööris, 2 parrastes (1903–~1985)
*6 kahurit kaliibriga 152&nbsp;mm (1916–1918)
*kahurid kaliibriga 130&nbsp;mm (1932–1941)
*kahurid kaliibriga 152&nbsp;mm (~1948–1984)
Saalomon

**Kuningas Saalomon** (heebrea keeles **&#1513;&#1473;&#1456;&#1500;&#1465;&#1502;&#1465;&#1492;**, *shlomo*, ladina keeles **Salomon** või **Solomon**, nimi tähendab "rahu") sündis Jeruusalemmas umbes aastal 1000 eKr ja oli Iisraeli kuningas umbes aastatel 970–928 eKr. 

Ta oli kuningas Taaveti poeg ning eriti tuntud oma tarkuse poolest. Nimelt olevat kord Jumal ennast Saalomonile unes ilmutanud ja lubanud täita mistahes soovi. Saalomon palus endale tarkust. 
Selle peale vastas Jumal:

Jumal täitis Saalomoni soovi, temast sai võimsaim kuningas Iisraeli ajaloos. Saalomoni aega näevad juudid tänapäeval kuldajana, mil Iisrael oli rikkam kui kunagi varem. Saalomon lasi ka ehitada Jeruusalemma Moria mäele templi, kuhu paigutas seaduselaeka. Kuningana arendas ta suhteid välisriikidega ja sai üheks võimsaimaks valitsejaks regioonis.

Eriti kuulsaks sai ta aga oma tarkuse poolest. Tuntuim lugu, mis illustreerib Saalomoni tarkust, räägib kohtuotsusest, mida Saalomonil tuli teha, kui tema juurde tuli kaks naist koos lapsega, väites kumbki, et laps kuulub talle. 
Saalomon ütles:

See paljastas vale ema, õige ema oli nõus oma lapse elu päästmiseks last võõrale andma, vale ema aga oli kohtuotsusega nõus. Saalomon otsustas anda lapse naisele, kes oli nõustunud lapsest loobuma. 

Saalomon uuendas ka Iisraeli armeed; jalaväe asemel võeti kasutusele sõjavankrid. 

Juudi pärimuse järgi kirjutas Saalomon kolm Piibli raamatutest: Koguja, Ülemlaulu ja enamiku Õpetussõnadest.

## Vaata ka
*Saalomoni sõlm

## Välislingid
Georg Ots (laev)

**Georg Ots** (vene keeles *Георг Отс*) oli Eesti Merelaevanduse ja hiljem Venemaa riigiettevõtte Rosmorport parvlaev. 

## Ajalugu
Laev ehitati 1980. aastal Adolf Warski nimelises Szczecini Laevatehases (Szczecin, Poola) ja sai nime laulja Georg Otsa järgi. Laev kuulus Georg Ots-klassi (projekt B-493, modifitseeritud Dmitri Šostakovitš-klass). Laev ehitati Eesti Merelaevanduse jaoks ja see hakkas sõitma Tallinna–Helsingi liinil laeva Tallinn asemel. 

1986. aastal sõitis Georg Ots Reykjavíkki, et majutada laeva pardal Mihhail Gorbatšovi ja tema kaaskonda tema kohtumise ajal Ronald Reaganiga. 

1992. aastal, pärast Tallinki ja Eesti Merelaevanduse müügiüksuste ühendamist, hakkas Georg Ots sõitma Tallinki kaubamärgi all.

1993. aastal reisilaev moderniseeriti ja üks tekk ehitati ümber autode veoks.

2000. aastal võeti laev Tallinna–Helsingi liinilt maha. 2002. aastal müüdi laev Venemaale, kus see hakkas tegema reise Kaliningradi (Baltiisk)–Peterburi liinil.

2010. aasta suve lõpul otsustas laevaomanik Rosmorport saata laeva Vladivostokki. Georg Ots läbis septembris Põhja-meretee ja saabus 9. oktoobril Vladivostokki. Seal laev renoveeriti.

28. aprillil 2012 juhtus laevaremonditehases avarii, mille tõttu sai Georg Otsa kere- ja sõuseade vigastada. Laeva valmisolek külaliste vastuvõtmiseks oli kahtluse all.

1.–8. septembrini 2012 Russki saarel aset leidnud Aasia ja Vaikse Ookeani Majanduskoostöö (APEC) riikide tippkohtumisel kasutati Georg Otsa samamoodi nagu ristluslaeva Legend of the Seas ujuvhotellina.

2013. aasta algusest seisis laev Zhoushanis (Zhoushan Asia Pacific Dockyard Co., Ltd*.*), kus seda oli plaanis renoveerida. Selle asemel aga müüdi Georg Ots hoopis lammutamiseks.

2018. aasta 13. märtsil kõneles Eesti meremuuseumis toimunud merefoorumil Georg Otsast Ülo Kollo, kes oli üle 12 aasta selle kapten.

## Laeva üldandmed
Laevas oli restoran ja neli baari. Laeva ristiema on õmbleja Elvi Koolmeister.

## Georg Otsa kaptenid
*Ülo Kollo 1980–1992 (seejärel Tallinki peadirektor, hiljem tehnikadirektor)
*Viktor Kala (asenduskapten 1980. aastatel, igal aastal poolteist kuud)
*Valdo Heinla 1988–1992 (seejärel E-Liini ASi, hiljem Paldiski Lõunasadama direktor)
*Arvo Andresson 1992 (seejärel Estonia kapten)
*Rein Erlach 1992–1997 (hiljem Fantaasia ja teiste Tallinki parvlaevade kapten)
*Ants Lohk (aastast 1992) 
*Aivo Pitk (aastast 1997)
*Igor Maralov (2009. aastani)
*Igor Jenjkov (2010. aastani)
*Andrei Bondartšuk

## Popkultuuris
Laeva on mainitud Juice Leskineni loos "Eesti (On My Mind)".

## Pilte

MS Georg Ots Helsinki 19950813 M012 SMK200607 157.jpg|Georg Ots Helsingi sadamas aastal 1995
Georg Ots (laev).jpg|Georg Ots Peterburis
Model of Georg Ots.jpg|Georg Otsa mudel Tallinna Meremuuseumis


## Viited

## Välislingid
*Valge laevaga vabasse maailma SL Õhtuleht, 27. detsember 2000  
*''Георг Отс'' (vene keeles)
*Georg Otsa "jääpilt" kodulehel MarineTraffic (vene keeles)
Fantaasia (laev)

**Fantaasia** (ehitatud 1979. aastal Turus Soomes) on aastaid Tallinkile kuulunud Eesti parvlaev. Alates 2010. aastast kannab Panama lippu ja nime **Regina della Pace**. Praegu sõidab laev Vahemerel.

## Ajalugu
Fantaasia ehitati 1979. aastal Soomes Wärtsilä Turu laevatehases laevakompaniile Viking Line. **Turella** nime all sõitis ta algul Stockholm–Mariehamn–Turu liinil, kuid peagi läks üle Kapellskär–Mariehamn–Naantali liinile.

1988. aastal sai laeva omanikuks Stena Line ja laevale pandi nimeks **Stena Nordica**. Laev siirdus liinile Göteborg–Frederikshavn–Moss, hiljem Göteborg–Kiel.

1996. aastal, kui moodustati Stena Line'i tütarfirma Lion Ferry ja laev selle alla läks, sai nimeks **Lion King**, mis asus liiklusse liinil Halmstad–Grenå, siis Karlskrona–Gdynia.

1997. aastal ostis laeva Hansatee Grupp (praegu Tallink) ning laskis BLRT laevatehases reisijaruumide ümberehitusi teha. Ühtlasi sai laev Hansatee uue sinipunavalge väliskujunduse. Nimeks sai **Fantaasia** ning laev asus 1998. aastal Tallinn–Helsingi liinile.

2002. aastal hakkas Fantaasia sõitma liinil Tallinn–Stockholm.

2004. aastal sõitis laev Tallinn–Peterburi–Helsingi liinil, enne sellele liinile asumist värviti laevakere valgeks.

2005. aasta algul renditi Fantaasia Algerie Ferries´ele ning sõitis Vahemere-liinidel, kuid naasis aasta lõpuks Tallinna.

2006. aastal sõitis Fantaasia liinil Riia–Stockholm, kuid renditi siis Vahemerele COMANAVile.

2007. aasta oktoobris renditi Fantaasia Norra laevakompaniile Kystlink ning laev saadeti Göteborgi remonti.

2007. aasta novembri keskel algas Rootsi ajakirjanduses artikliseeria, milles püüti Rootsi mereadministratsiooni ühe laevainspektori sõnadele toetudes tõestada, et Tallinki laev Fantaasia on meresõidukõlbmatu ja lausa eluohtlik. Veeteede Amet ja Tallink väitsid vastuseks, et sadamakontrolli ajal oli laev remondis.  Kuu aega pärast esimest kontrolli vormistati tagantjärele laeva kinnipidamine 14 päevaks remondi ajal. Veeteede Ameti palvel palus rahvusvaheline laevakontrolli organisatsioon Pariisi Memorandum selle kinnipidamise Rootsi mereadministratsioonil tühistada. Et vältida süüdistusi ebaobjektiivsuses, oli Rootsi mereadministratsioon lubanud hakata kontrollima kõiki Rootsi-liinidel sõitvaid parvlaevu. Viking Line kaebas Rootsi mereadministratsiooni rahvusvahelise konventsiooni väära tõlgenduse pärast kohtusse ja võitis selle protsessi.

2008. aastal müüs Tallink laeva Nye Kustlinkile ning Fantaasia sai nime **Kongshavn**. See firma on laeva edasi müünud.

2010. aastal ostis laeva Horvaatia laevakompanii Blue Line International, et panna see liinile Ancona-Split. Laeva uus nimi on **Regina della Pace** ja see kannab Panama lippu.

2017. aastal sai laev Kreeka laevakompanii Nobel Maritime Inc-Pan valduses Küprose lipu ja nime **Rigel III**. Sõidab Bari-Durrësi liinil.

## Viited