Wendland

**Wendland** on piirkond Saksamaal Brandenburgi, Mecklenburg-Vorpommerni, Alam-Saksi ja Saksi-Anhalti liidumaade piirialadel. Selle süda on Hannoveri Wendland Lüchow-Dannenbergi kreisis Alam-Saksimaal.

2012. aastal määras Alam-Saksi liidumaa *[[Rundling]]* külad Hannoveri Wendlandis Saksa kandidaatide nimistusse kandmiseks tulevases UNESCO maailmapärandi nimistus. Edasised otsused, mis pidid määrama selle pakkumise edu, toimusid 2013. aastal haridusministrite konverentsil (*[[Kultusministerkonferenz]]*) ja 2017. aastal UNESCO-s.

## Nimi
Wendland ei ole iidne piirkonna nimi. Nime kasutati esmakordselt 1700. aasta paiku, kui Wustrowi preester kirjutas piirkonna polaabi elanike keele, harjumuste, tavade ja kommete kohta. Ta vaatas Dannenbergi piirkonna inimesi kui vende ja nimetas nii piirkonna Wendlandiks. Aja jooksul nimi kinnistus. Kuid mõistet Vendland kasutasid Skandinaavia rahvad vähemalt enne 10. sajandit piirkondade kohta Lübeckist idas. Üks ajalooline kirjapandud juhtum on, kui kuningas Olav Tryggvason abiellus 982. aastal Vendlandi kuninga Burislavi tütre Geiraga.

## Maastik

Geograafiliselt on Lääne-Wendland ka Lüneburgi nõmme idaserv, selle ilme kujunes Saale jäätumise ajal. Maastikus domineerib Drawehni hari, mis on kruusane Ida-Hannoveri otsamoreen. Seepärast on see liivane geest, metsastatud mändidega. Poorse pinnase tõttu oli see viljatu pinnase ja veepuudusega ajalooliselt ka sisserändajatele vaenulik keskkond. Kuid suurem osa Hannoveri Wendlandist asub Elbe liustikulise sulavee orus (*[[Urstromtal]]*). Tuleb eristada tegelikku Elbe lammi põhjas ja Lüchowi nõgu. Viimane on madalam terrass, mida läbivad arvukad ojad – suurim on Jeetzel – kanalid ja kraavid. Madalaid künkaid moodustavad väikesed saarelised pinnamoreenid, nagu Öring, Lemgow, Langendorfer Geestinsel ja Höhbeck. Idas laiub suurel tuulekantud liiva tasandikul Gartowi mets.

## Kultuur ja ajalugu
Wendlandi on tugevalt mõjutanud polaabi kultuur. Keskajal ja kohati varauusajal asustasid Wendlandi slaavlased, kes on saksakeelses maailmas tuntud kui vendid. Selle tulemusena on palju slaavi päritoluga kohanimesid, samuti *Rundling* tüüpi ringkülasid, mis tekkisid keskajal konfliktide käigus. Wendlandi elanike slaavi keel, draveenopolaabi, hääbus 1756. aastal. Selle ajani oli Wendland slaavi keelepiirkonna läänepoolseim koht.

Kuni *[[Die Wende]]ni* 1989/1990. aastani oli Wendland piiritsoon, mis eendus Ida-Saksamaa territooriumi. 1970. aastate lõpust saati sai see väljaspool piirkonda kuulsaks Gorlebeni tuumajäätmete hoidla vastaste protestide poolest ja kutsuti 1980. aastal niinimetatud *[[Republik Freies Wendland]]* – protestilaager, mille politsei hiljem likvideeris.

1989. aastast saati toimub igal aastal taevaminemispüha ja nelipühade vahel Wendlandis kultuurifestival *Kulturelle Landpartie*. See on üks suuremaid kultuuriüritusi Saksamaal.

## Asulatüübid

Hannoveri Wendlandis on isegi tänapäeval tavaline erilist tüüpi ajalooline ringküla, mis on tuntud kui *Rundling*. Peaaegu kõik *Rundlingid* kannavad ikka veel slaavi päritolu külanimesid. Seda tüüpi asulaid ilmus piirkonda Läänemerest Maagimäestikuni, kuid oma algsel kujul on need arvukalt säilinud vaid Wendlandis, mis on tingitud piirkonna suhtelisest isolatsioonist alates keskajast ja selle kaugusest peamistest kaubateedest.

Enam kui 100 küla piirkonnas on endiselt säilitanud iseloomuliku *Rundling* väljanägemise. Kuid sarnaseid külasid, mis kutsutud teiste nimedega, nagu Runddorf või Platzdorf või Rundangerdorf, ilmus märkimisväärsel arvul naabruses Altmarkis, samuti Lüneburgi, Uelzeni, Gifhorni maakondade idaosades ja lõunas Vorsfelder Werderis (Rühen, Wendschott, Brackstedt, Velstove) ning mõnedes Schleswig-Holsteini osades. Kuid erinevalt Hannoveri Wendlandi omadest on neid oluliselt muudetud. Ja vähem on säilinud nende ajaloolisi talumaju, kuna teistes paremate majanduslike tingimustega piirkondades asendati vanad hooned uute ehitistega.

### Maailmapärandi staatuse loend
Hannoveri Wendlandi *Rundling* külad määrati 2012. aastal Alam-Saksi liidumaa poolt kultuurmaastikuna tuleviku UNESCO maailmapärandi nimistu paikade kandidaatide Saksa loendisse. 18. juunil 2012 teatas Alam-Saksi teaduse ja kultuuriministeerium (*Niedersächsisches Ministerium für Wissenschaft und Kultur*) oma otsusest pärast 2011. aastal alanud valikuprotsessi. Kultuuriministrite konverents (*[[Kultusministerkonferenz]]*) otsustas 2013. aastal, millised kirjed Saksamaa liidumaadest pannakse loendisse, millest UNESCO valib 2017. aastal uued maailmapärandi paigad.

Esialgne pakkumine põhines 15 *Rundling* külal, mis valitud esindama väga eriliste kõrgkeskaegsete koloniaalasulate valikut Lüchow-Dannenbergi kreisis. Sellest ajast alates on pakkumist muudetud, et hõlmata külade vahelist maastikku, ja 19 küla on ajutiselt valitud esindama Rundlingslandschafti parimat. Nende ringkülade ainulaadsus tuleneb nende kombinatsioonist erilise põhiplaani, kõrgtiheda Alam-Saksi kodamajaga, kus nende viiluotsad on vastu keskset rohuplatsi, samuti asjaolu, et nende majad esindavad seda tüüpi talumajapidamise piirkondlikku eripära. Alam-Saksi liidumaa loodab, et pakkumine osutub edukaks, kuna need ringkülad on UNESCO maailmapärandi nimistus kultuurmaastike ja taluarhitektuuri kõige vähem esindatud kategooriate hulgas.

## Välislingid
* Damals im Wendland
* Wendlandi fotoarhiiv