open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Coopi logistikakeskuse päikeseelektrijaam

**Coopi logistikakeskuse päikeseelektrijaam** ehk **COOP logistikakeskuse päikesepark** on päikeseelektrijaam Harju maakonnas Rae vallas Soodevahe külas Coop Eesti logistikakeskuse katusel aadressil Suur-Sõjamäe tänav 70.

See on rajatud 2017. aastal. Päikeseelektrijaama installeeritud võimsus on 1,0 MW ja see koosneb 3456 Saksamaal toodetud paneelist. Seega on see suurim omataoline Eestis. 

Elektrijaama ehitas ettevõte Taastuvenergia OÜ.

Kogu elektrijaamas toodetud energia on ettenähtud logistikakeskuses kasutamiseks ja elektrivõrku seda ei müüda. See kasutatakse külma-, ventilatsiooni- ja kütteseadmete tööks ning see suudab rahuldada kuni poole selle Eesti suurima logistikakeskuse elektrienergia vajadusest. 

## Viited
Purpur-pisitiib

**Purpur-pisitiib** (*Micropterix aureatella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid

*
Karvane algliblikas

** Karvane algliblikas** (*Eriocrania semipurpurella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Teeni keel

**Teeni keel** (varem ka tege, tegese ja loro keel) on Nigeri-Kongo keelkonna guri keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad teenid Elevandiluurannikul ja Burkina Fasos.

Kõnelejaid oli Elevandiluurannikul 2000. aastal umbes 2000 ja Burkina Fasos 1991. aastal 6100.

## Viited
Przedbórz

**Przedbórz** on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Radomsko maakonnas, Przedbórzi valla halduskeskus. Przedbórz asub Pilica jõe ääres, Radomskost umbes 31 km idas.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1145. aastal. Przedbórz sai linnaõigused 1370. aastal, neid uuendati Magdeburgi õiguse alusel 1405. aastal. 1638. aastal sai linn suures tulekahjus rängalt kannatada, 1656. aastal rüüstasid linna Rootsi väed.

## Viited
Pikktundlakoi

** Pikktundlakoi** (*Nemophora metallica*) on liblikaliste seltsi pikktundelkoilaste sugukonda kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis. Ta toitub tihti äiatari õitel; esitiivad on metalliläikega.

## Viited

## Välislingid
*
Kääbusmärslane

** Kääbusmärslane** (*Epichnopterix plumella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liiki pole Eestist leitud üle 100 aasta; eluviisi iseärasused välistavad võimaluse, et siit on varem tabatud hulkuvaid isendeid.

## Viited

## Välislingid
*
Tyszowce

**Tyszowce** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Tyszowce valla halduskeskus. Tyszowce asub Zamośćist umbes 32 km idakagus, Ukraina piirist ligikaudu 23 km kaugusel.

Tyszowce sai linnaõigused 1419. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Tyszowce sai linnaõigused tagasi 2000. aastal.

29. detsember 1655 sõlmiti seal Tyszowce konföderatsioon.

## Viited
Hahkmärslane

**Hahkmärslane** (*Sterrhopterix fusca*) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Seenekoi

** Seenekoi** (*Nemapogon fungivorellus*, sünonüm *Nemapogon fungivorella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hall-koimärslane

** Hall-koimärslane** (*Taleporia tubulosa*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Kasukakoi

**Kasukakoi** (*Tinea pellionella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Liblikat on ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Toominga-võrgendikoi

** Toominga-võrgendikoi** (*Yponomeuta evonymellus*, sünonüüm *Yponomeuta evonymella*) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Röövikud toituvad puulehtedest, peamiselt toomingal, ehitades kollektiivsed võrgendid. 

Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Ostrów Lubelski

**Ostrów Lubelski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Lubartówi maakonnas, Ostrów Lubelski valla halduskeskus. Ostrów Lubelski asub Lublinist umbes 34 km kirdes.

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1441. aastal. Ostrów Lubelski sai linnaõigused 1548. aastal, kuid kaotas need 1864. aastal. Linnaõigused sai Ostrów Lubelski tagasi 1919. aastal.

## Viited
Piaski

**Piaski** (varem **Piaski Luterskie**) on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Świdniki maakonnas, Piaski valla halduskeskus. Piaski asub Lublini kesklinnast umbes 22 km kagus.

Piaski sai linnaõigused enne 1456. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal. Linnaõigused sai Piaski tagasi 1993. aastal.

1921. aastal moodustasid juudid 67% linna elanikest.

Piaski lähedal asub 1990. aastal rajatud 342 meetri kõrgune Piaski raadio- ja telemast.

## Viited
Nałęczów

**Nałęczów** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Nałęczówi valla halduskeskus. Nałęczów asub Lublini kesklinnast umbes 23 km läänes.

Nałęczów on kuurortlinn, seal on mineraalveeallikad. Linnas on mitmed sanatooriumid.

Praeguse nime sai Nałęczów 1772. aastal. Enne seda oli asula nimi Bochotnica. Nałęczów sai linnaõigused 1963. aastal.

## Viited
Rejowiec Fabryczny

**Rejowiec Fabryczny** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Chełmi maakonnas, Rejowiec Fabryczny valla halduskeskus. Linn asub Chełmist umbes 16 km läänes.

Rejowiec Fabrycznys asub 1913. aastal rajatud tsemenditehas.

Rejowiec Fabryczny sai alevi staatuse 1958. aastal ja linnaõigused 1962. aastal.

## Viited
Opole Lubelskie

**Opole Lubelskie** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Opole Lubelskie maakonna ja Opole Lubelskie valla halduskeskus. Opole Lubelskie asub Lublini kesklinnast umbes 42 km läänes.

Kirjalikes allikates on Opole Lubelskiet esimest korda mainitud 14. sajandi alguses. Linnaõigused sai Opole Lubelskie enne 1418. aastat, tõenäoliselt 1400. aasta paiku.

## Galerii

Gdzieś w Opolu Lubelskim - panoramio.jpg
Opole Lubelskie 01.jpg
Opole Lubelskie A 143.jpg


## Viited
Zwierzyniec

**Zwierzyniec** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Zwierzynieci valla halduskeskus. Zwierzyniec asub Wieprzi jõe ääres, Zamośćist umbes 23 km lääneedelas.

Zwierzyniec on asutatud 1593. aastal, linnaõigused sai 1990. aastal.

Roztocze rahvuspargi keskus asub Zwierzyniecis.

Zwierzyniecis on õlletehas.

## Viited
Äädika-kibuvits

**Äädika-kibuvits** (*Rosa gallica*) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Ormsö (laev)

**Ormsö** on Eesti riigile kuuluv Baltic 4500 klassi parvlaev, mis telliti Rohuküla–Sviby (ühendab Vormsi saart mandriga) liini jaoks ja mida opereerib Kihnu Veeteed.

Ormsö ehitati 2014–2015. Laeva maksumus oli 9 388 800 eurot.

Laeva ristiema on Kaisa Valmi ja kodusadam Sviby sadam. Ormsö alustas liiniliiklust 2. juunil 2015.

## Välislingid
*Ormsö Merevikis
*Vormsi praam Ormsö Vormsi valla kodulehel
Radzyń Podlaski

**Radzyń Podlaski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Radzyń Podlaski maakonna halduskeskus. Radzyń Podlaski asub Lublinist umbes 60 km põhja pool.

Radzyń Podlaski sai Mageburgi linnaõigused 1468. aastal.

Radzyń Podlaskis asub 16. sajandi algupoolel rajatud Potockite loss, mis omandas üldjoontes praeguse kuju aastatel 1750–1759.

## Galerii


2013 Holy Trinity church in Radzyń Podlaski - 03.jpg
Radzyn-Podlaski-post-office-11080730.jpg
Radzyn-Podlaski-110807-22.jpg


## Viited
Aafrika malkolmia

**Aafrika malkolmia** (*Malcolmia africana*, sün *Strigosella africana*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Liiki kirjeldas esimesena Carl Linné, praegune aktsepteeritud nimetus pärineb Viktor Botšantsevilt. 

## Välislingid
*
Äänisjärve karutubakas

**Äänisjärve karutubakas** (*Pilosella onegensis*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Aasia aksüüris

**Aasia aksüüris** (*Axyris amaranthoides*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Aed-jänesekapsas

**Aed-jänesekapsas** (*Oxalis corniculata*) on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Sambliku-koimärslane

**Sambliku-koimärslane** (*Dahlica lichenella*) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikas esineb ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Kilpjala-eistekedrik

**Kilpjala-eistekedrik** (*Pharmacis fusconebulosa*) on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikas on Eestis laialt levinud.

## Viited

## Välislingid
*
Vööt-eistekedrik

**Vööt-eistekedrik** (*Triodia sylvina*) on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikas on Eestis laialt levinud.

(MHNT) Triodia sylvina - St Foy d'Aigrefeuille - France - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Triodia sylvina - St Foy d'Aigrefeuille - France - male ventral.jpg|♂  △
(MHNT) Triodia sylvina - St Foy d'Aigrefeuille - France - female dorsal.jpg|♀ 
(MHNT) Triodia sylvina - St Foy d'Aigrefeuille - France - female ventral.jpg|♀ △

## Viited

## Välislingid
*
Aia-eistekedrik

**Aia-eistekedrik** (*Pharmacis lupulina*, sünonüüm *Korscheltellus lupulinus*) on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikat leidub ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Vaibakoi

**Vaibakoi** (*Trichophaga tapetzella*) on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liigi viimasest leiust Eestis on kulunud üle saja aasta ja tõenäoliselt seda liiki meie faunas enam ei esine.

## Viited

## Välislingid
*
Leivakoi

**Leivakoi** (*Haplotinea ditella*) on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Leivakoi on levinud ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Ürgmärslane

**Ürgmärslane** (*Diplodoma laichartingella*) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.

Liblikas esineb ka Eestis.

## Viited

## Välislingid

*
Ćmielów

**Ćmielów** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas, Ćmielówi valla halduskeskus. Ćmielów asub Ostrowiec Świętokrzyskist ligi 10 km kagus.

Ürikutes on asulat esmamainitud 1388. aastal. Ćmielów sai linnaõigused 1505. aastal.

1790. aastal rajatud Ćmielówi portselanivabrik on vanim siiani tegutsev portselanivabrik Poolas. 2005. aastast tegutseb Ćmielówis Elav Portselanimuuseum (Żywe Muzeum Porcelany).

Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad 1702. aastal hävitatud Ćmielówi lossi varemed.

## Viited
Jaunzosuļi

**Jaunzosuļi** (vanasti ka **Zosuļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Jaunzosuļi asub valla keskosas merepinnast 194 meetri kõrgusel Mergupe kaldal. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 4 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele.

Ķülas asub erivajadustega inimestele mõeldud pansionaat. Seal asub Zosuļi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 40 elanikku.

## Viited
Merķeļi

**Merķeļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Merķeļi asub valla idaosas merepinnast 207 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 7 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Merķeļi bussipeatus. Külast kagus asuvad kaks väikest järvekest: Suur ja Väike Roži järv

Kuni aastani 1949 oli küla Ķēči valla halduskeskuseks. Aastal 2007 oli külas 40 elanikku.

## Viited
Ķavari

**Ķavari** (ka **Kavari**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Ķavari asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 9 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Niedras

**Niedras** (vanasti ka **Tēviņēni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Niedras asub valla kaguosas merepinnast 127 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 5 ja Riiast 79 kilomeetri kaugusele. Seal asub Niedrase bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 25 elanikku.

## Viited
Aedmalts

**Aedmalts** (*Atriplex hortensis*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Aed-piimalill

**Aed-piimalill** (*Euphorbia peplus*) on piimalilleliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Aed-puhmikmalts

**Aed-puhmikmalts** (*Bassia scoparia*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Aedlevkoi

**Aedlevkoi** (*Matthiola incana*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on hapuka, kapsase maitsega.

## Välislingid
*
Mali sõjavägi

**Mali vabariigi sõjavägi** koosneb maaväest (prantsuse keeles *Armee de Terre*), õhuväest (prantsuse keeles *Force Aerienne de la Republique du Mali*) ja rahvuskaardist (prantsuse keeles *Garde National du Mali*). Umbes 7000-pealine vägi kuulub relvajõudude- ja veteranideministri haldusalasse.

Aastal 2005 kirjeldas Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu Mali sõjaväge järgmiselt: "Sõjaväes on madalad palgad, see on halvasti varustatud ning vajab ratsionaliseerimist. Eriti sai organiseeritus kannatada, kui 1992. aasta lepinguga liideti tuareegide irregulaarjõud riigi relvajõududega."

Aastal 2009 oli briti rahvusvaheliste uuringute keskuse IISS andmetel Mali maavägede suurus 7350, õhuväe suurus 400 ja mereväe suurus 50 meest. Gendarmerie ja Sise- ja julgeolekuministeeriumi haldusalasse kuuluvad kohalikud politseijõud tagavad riigisisese turvalisuse. Paramilitaarjõudude suurust hinnati 4800-meheliseks: 1800 Gendarmerie's (8 kompaniid), 2000 Vabariigikaardis ning 1000 politseiüksustes. Vähesed Mali sõjaväelased on läbinud väljaõppe Ameerika Ühendriikides, Prantsusmaal ja Saksamaal.

Mali kaitsekulutused moodustavad umbes 2% SKPst ja 13% riigieelarvest. Mali aitab aktiivselt rahuvalvesse Lääne- ja Kesk-Aafrikas; Kongressi raamatukogu sõnul osaleb Mali sõjavägi 2004. aastal ÜRO missioonidel Kongo DVs (MONUC, 28 sõjaväelast, kelles 27 vaatlejad), Libeerias (UNMIL, 252 sõjaväelast, kellest 4 vaatlejad) ja Sierra Leones (3 vaatlejat).

## Varustus
### Väikerelvad

### Soomustehnika

## Viited
Ahtalehine sininokk

**Ahtalehine sininokk** (*Sisyrinchium montanum*) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Allik-jänesekapsas

**Allik-jänesekapsas** (*Oxalis fontana*) on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Alpi kuslapuu

**Alpi kuslapuu** (*Lonicera alpigena*) on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonds kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika ruse

**Ameerika ruse** (*Bidens frondosa*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taime looduslik levila on Põhja-Ameerika. Eestis on ta looduslikku tasakaalu ohustav invasiivne liik, mida ei tohi müüa ega kasvatada.

## Viited

## Välislingid
*
Bilal Ag Acherif

**Bilal Ag Acherif** (perekonnanimi vahel ka kujul **Cherif**; sündinud 1977 Malis) on Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) peasekretär ning endine lühikest aega iseseisvana püsinud Azawadi Sõltumatu Riigi president.

Aastatel 1993–2010 viibis ta Liibüas ning õppis riigiteadusi.

26. juunil 2012 sai ta Põhja-Mali konflikti raames toimunud MNLA ja islamistliku Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas vahelises lahingus haavata. MNLA kõneisiku sõnul viidi ta Burkina Fasosse meditsiinilist abi saama.

## Viited
Andurjas jaanikakar

**Andurjas jaanikakar** (*Chrysanthemum carinatum*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Tura keel

**Tura keel** on peamiselt Elevandiluurannikul kõneldav mande keel, mida räägivad turad.

Tura keelt räägib umbes 67 000 inimest.

Paljud turad räägivad ka prantsuse ja dani keelt.

## Viited
Balsamiin-lemmalts

**Balsamiin-lemmalts** (*Impatiens balsamina*) on lemmaltsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Balti luidekastik

**Balti luidekastik** (*Ammocalamagrostis baltica*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Böömi kurereha

**Böömi kurereha** (*Geranium bohemicum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

## Nimetus
Teaduslik nimetus *[[bohemicum]]* viitab nii taime kasvamisele Böömimaal kui ka etnograafilisele mõistele, mustlastele. Botaanik Theodor Nenjukov tegi 1934. aastal ettepaneku nimetada taim eesti keeles mustlas-kurerehaks , ent senini on jäädud geograafilise tõlgenduse juurde (põhjuseid vt jaotisest "Eluviis").

## Kirjeldus
Ühe- või kaheaastane näärmekarvade tõttu kleepuv, ebameeldiva lõhnaga rohttaim. Lehtede kuju poolest meenutab kõige enam mets-kurereha. Kroonlehed 7–12 mm pikad, sinakaslillad, tumedate soontega, tupplehtedest pikemad. Viljad 2,5–3 cm pikad, karvased. Õitseb juunist augustini või talvekülmadeni (oktoobrini).

## Eluviis
Böömi kurereha kasvab tavaliselt aasta või mõne aasta vanustel põlendikel ja tuleasemetel, ka raiesmikel ja sihtidel. Seemned on paksu kestaga ja idanevad hõlpsamalt tule (kuumuse) mõjul. Seemned säilitavad mullas idanemisvõime aastakümneid ja idanevad soodsate tingimuste saabudes. "Nagu ka mustlasil, puudub ka mustlas-kurerehal kindel kodumaa, või õigemini öeldud, see on meile teadmata. Samuti nagu mustlased, hulgub ka mustlas-kurereha, alatasa vahetades asukohti, mitte püsides kauemat aega ühel kohal. Nagu ka mustlased ei asu kunagi üksikult, vaid ikka leeris, nii ka see taim ilmub ikka suurehulgaliselt, et järgneval aastal jäljetult kaduda."  

## Levik Eestis
Viimati avastatud leiukohad Eestis olid Viidu külas lõkkeasemetel (1994). Enne seda on leide mitmelt poolt Eestist, näiteks Jussi nõmmedelt, Aegviidu ümbrusest, Põlva- ja Võrumaalt jne.  Eestis on ta ohustatuselt kriitilises seisundis.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti palderjan

**Eesti palderjan** (*Valeriana estonica*) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Tegemist on haruldase taimega, mis kasvab peamiselt järvede ja jõgede kallastel. Eesti palderjan on kirjas Eesti punases raamatus.

Eesti palderjani kirjelduse avaldas esmakordselt 1933. aastal botaanik Theodor Nenjukov.

## Viited

## Välislingid
*
Brasiilia vesikuusk

**Brasiilia vesikuusk** (*Myriophyllum aquaticum*) on vesikuuseliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Brasiilia vesikuuse looduslik levila on Lõuna-Ameerika keskosa. Mujal kasvatatakse teda akvaariumitaimena. Euroopa Liidus on ta kantud ohtlike invasiivsete võõrliikide nimekirja ja teda ei tohi importida, transportida, turustada, pidada, paljundada ega loodusesse lasta.

## Viited

## Välislingid
*
Egiptuse kassinaeris

**Egiptuse kassinaeris** (*Malva parviflora*) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Elsassi soomukas

**Elsassi soomukas** (*Orobanche alsatica*) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Eriseemnene malts

**Eriseemnene malts** (*Atriplex micrantha*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Hans Pawels

**Hans Pawels** oli 15.–16. sajandi Tallinna kaupmees, Oleviste kiriku eestseisja. Lasi aastatel 1513–1523 uuesti ehitada Oleviste kiriku Maarja kabeli. Tema mälestuseks on kabeli idaseinale püstitatud hilisgooti stiilis kenotaaf (1513–1516, kiviraidurid Gert Koningk, Clemens Pale ja Hinrik Byldensnyder), mis on Eesti kontekstis väljapaistva kunstilise väärtusega teos ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Eluloolist
Hans Pawels ilmub allikates esmakordselt teates 1489/90. aasta jõulujootude kohta, mil ta võeti vastu Mustpeade vennaskonna liikmeks. Vennaskonda kuulub ta kindlalt 1493/94. aasta jootudeni. Samade pidustuste lõpul astub ta Suurgildi, mis tähendab, et ta on teinud oma meistriaastad ja saanud iseseisvaks kaupmeheks. 1493. või 1494. aastal ostis ta maja Pikal tänaval (*Lange strate*, hiljem Pikk 35) ja abiellus. 1495. aastal ostis ta teise maja *Susterstrate*l (Lai 30), olgugi et elas edasi Pika tänava majas. Hans Pawels sai linna kodanikuks 3. juunil 1495. Kõrgeim positsioon, mille ta Suurgildis saavutas, oli kaasistuja (*Beisitzer*) ja ta oli selles ametis 1512.–1514. aastani.

Hans Pawels kuulus Oleviste kogudusse aastast 1513 (võib-olla ka varem) kuni 1519. aastani ja ta oli üks kiriku eestseisjatest. Tema tegevusest kaupmehena on vähe teateid, kuid ta paistab olevat sisse vedanud veini ja tal on olnud sidemeid Lübeckis ja Danzigis. 1519. aastal ta suri ja viimane teade temast elavana on selle aasta märtsist, kus ta on kutsutud gildi vastlajootudele. Testament pole säilinud. Tema mälestamine gildis algas 1520. aasta ülestõusmispühade ajal.

Ühe Pawelsi järeltulijat puudutava 17. sajandist pärit dokumendi teatel on ta maetud Oleviste kirikusse naisega ühise hauaplaadi alla kiriku lääneosas..

## Kenotaaf

Kenotaafil on kujutatud Hans Pawelsi peremärki ja skeleti kohal seinal olev viierealine tekst lõpeb sõnadega "Hans Pawelsi mälestuseks". Vastuseks küsimusele, miks rajas Pawels oma kenotaafi kabeli välisseina, mitte liturgiliselt prestiižsemasse kabeliruumi omaenda hauakivi lähedusse, on pakutud võimalus, et Pawelsi üheks motiiviks võis olla soov siduda oma mälestusmärk kiriklike rituaalidega, eriti ümber pühakoja toimuvate protsessioonidega, mis taganuks talle suurema publiku ja suurema hulga eestpalveid.

## Vaata ka
* Donaator

## Nimekaimud
Tallinna Linnaarhiivis säilinud dokumentide järgi eelneb talle vähemalt kaks samanimelist kaupmeest. Üks Hans Pawels on võetud Suurgildi liikmeks 1445/46. aasta jõulujootudel ja teine 1466/67. aasta vahetusel. Viimatinimetatud Hans Pawels sai linna kodanikuks 1468. aastal ja üks kahest on surnud 1469. aastal vastlate ajal kui *her Johan Pawels*. Et tol ajal oli kombeks mitte ainult aadlikel, vaid ka kaupmeheperekondades anda nimi ühele pojale isa järgi, ei saa välistada ka sugulust ja Oleviste kiriku eestseisjaks olnu võis olla kolmandat põlve tallinlane.

## Viited
Bērzs

**Bērzs** (ka **Bērzi** või **Bērzu muiža**, vanasti ka **Bersenhof** või **Bērzmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Bērzs asub valla kaguosas merepinnast 112 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asub Bērzmuiža keskaegne kalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all. Seal asub Bērzsi bussipeatus.

Aastal 2019 oli külas 19 elanikku.

## Viited
Annas

**Annas** (ka **Anna** või **Annasmuiža**, vanasti ka **Annenhof**, **Anenhof** või **Annas muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. 

Annas asub valla põhjaosas merepinnast 213 meetri kõrgusel Nelabaise järve põhja- ja idakaldal. Küla jääb valla keskusest Zaubest 10 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Seal asub Annase bussipeatus.

Annas on tekkinud endise Anna mõisa keskuse juurde. Aastal 1793 asus sinna elama Garlieb Merkel, kes töötas Transehede juures koduõpetajana. Seal valmis ka tema teos Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts.

Looduskaitse all on kaks külas kasvavat sangleppa ja tamm.

## Elanike arv


* 38 (1989)
* 25 (2000)
* 15 (2011)

* 13 (2019)
* 10 (2021)
* 17 (2025)


Annas muižas saimniecības ēka 2002-05-04.jpg|Anna mõisa majandushoone
Annas (Nelabais) ezers, Annas, Zaubes pagasts, Amatas novads, Latvia - panoramio.jpg|Nelabaise järv


## Viited
Annasmuiža

**Annasmuiža** on mitme Läti küla nimi:

* Annasmuiža, Annase küla paralleelnimetus
* Annasmuiža, Jaunkalni varasem nimetus
* Annasmuiža, Jugla küla varasem nimetus
Kliģene

**Kliģene** (vanasti ka **Kliģenes muiža**, **Kliggermuise** või **Gustavsberg**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. 

Kliģene asub valla keskosas merepinnast 171 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 7 ja Riiast 100 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kliģene bussipeatus.

Kliģene on tekkinud endise Kliģene mõisa (*Kliggermuise*) hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Aastal 2019 oli külas üks elanik.

## Viited
Krūsāri

**Krūsāri** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Krūsāri asub valla keskosas merepinnast 186 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 6 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele. Seal asub Krūsāri bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Pauļi

**Pauļi** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. 

Pauļi asub valla lääneosas merepinnast 125 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Zaubest 3 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusele. Seal asub Pauļi bussipeatus.

Pauļi on tekkinud endise Pauļi karjamõisa (*Paulhof*) hoonetekompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Sadaf Taherian

**Sadaf Taherian** (pärsia keeles صدف طاهریان ; sündinud 21. juulil 1988 Teheranis) on Iraani näitleja ja endine modell. Enamik filme, milles ta mänginud, on Iraani.

## Filmograafia

* Hich Kojā, Hich Kas (Nobody, Nowhere) (2011)
* Pas Kuche-hāye Shemrun (Shemiran's Back alleys) (2012)
* Gharār-e Ba'di, Hamān Jā (Next Date, Same Place) (2013)
* Asr-e Yakhbandān (Ice Age) (2015)
* Telefon-e Hamrāh (Cellular Phone) (2011)
* Dārkub (Woodpecker) (2011)
* Mesl-e Yek Khāb (Like a Dream) (2012)

## Viited

## Välislingid

*
Lõuna-kiitsaksikk

**Lõuna-kiitsaksikk** (*Rutpela maculata*, sünonüüm *Leptura maculata*) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.

Levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Putukat esineb paiguti Lääne-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Omphalos

**Omphalos** (kreeka keeles ὀμφαλός *omfalos* 'naba') oli Delfis asuv iidne kultusetähis, Apolloni püha kivi, mida peeti maa keskpunktiks (sellest nimi). Omphalost hoiti Apolloni templis.

Delfist leitud sõlmedega võrgu taoliste reljeefidega kaetud munakujulist kivi, mis võib olla ka hilisem koopia kunagisest kivist, hoitakse tänapäeval Delfi arheoloogiamuuseumis. Taolisi kultusega seotud nabakive on leitud ka mujalt Kreekast.

## Nimest
Kreeka sõna ὀμφαλός tähendab 'naba', aga ka kõike, mis asub millegi keskpaigas: kilbi keskel olevat nuppu; papüüruserulli keskel oleva pulga otsa jne. Kreeka müüdi järgi saatis Zeus kaks kotkast kahele poole lendu ning nende kohtumispaik oligi maailma naba. Kreeklaste seas oli laialt levinud uskumus, et selleks nabaks on Delfi, kuhu koha tähistamiseks paigutati kivi, mida nimetatakse *omphalos*eks.

Pärimuse kohaselt on tegemist sama kiviga, mille Zeusi ema Rhea oli beebiriietesse mähituna andnud Kronosele Zeusi pähe allakugistamiseks.

## Tähendus
*Omphalos*'t peeti vägevaks religioosseks objektiks, mille kaudu oli võimalik jumalatega suhelda, ent seda, kuidas temaga seotud kultus välja nägi, täpselt ei teata. Ilmselt asus üks *omphalos* templi lähedal õues ning teine templis sees, selle kõige pühamas alas (*adyton*).

## Kirjanduses
Aischylose tragöödias "Eumeniidid" leiab preestrinna veriste kätega Orestese Apolloni templis *omphalos*e külge klammerduvana, rüvetades nii kivi pühadust.

## Viited

## Välislingid
* Delfi ''omphalos'' arheoloogiamuuseumi veebilehel
Harusabased

**Harusabased** (*Symphyla*) on lülijalgsete hõimkonda kuuluv klass.

Harusabased elavad mullas.

Esindajaid:
**[[Scutigerella immaculata]]*.

## Vaata ka
*Harusabaste loend

## Viited
Aivo Lepland

**Aivo Lepland** (sündinud 8. detsembril 1964 Abja-Paluojal Viljandi rajoonis) on eesti geoloog.

## Haridus
Ta lõpetas Abja Keskkooli 1983 ja Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna 1990, omandas doktorikraadi meregeoloogia alal Göteborgi Ülikoolis 1998 ning oli järeldoktor San Diegos California Ülikooli Scrippsi Okeanograafiainstituudis 1998-2001.

## Teenistuskäik
Ta oli Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi teadur 1990–1993. 
2001. aastast on ta Trondheimis Norra Geoloogiateenistuse vanemteadur. Ühtlasi oli ta TTÜ geoloogia instituudi teadur 2005-2015 ja geoloogiaspetsialist 2016-2021. Aivo Lepland on Tallinna Tehnikülikooli geoloogia instituudi kaasatud professor aastast 2022 ja Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi külalisprofessor aastast 2015.

## Teadustöö
Aivo Leplandi põhilised uurimisvaldkonnad on meregeoloogia, geokeemia ja eelkambriumi geoloogia. Ta on uurinud Läänemere arengut, meresetete keemilist koostist ning Maa vanimates kivimites leiduvaid elujälgi.

## Viited

## Välislingid

*"Tartu Ülikool", Aivo Lepland
*"Norra geoloogiateenistus", Aivo Lepland
*Aivo Leplandi publikatsioone
Ploschkus

**Ploschkus** (varem *Bloschuss* ja *Pluskus*) oli Sileesiast Leobschützist (praegu Głubczyce) pärit käsitöölise- ja literaadisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Franz Friedrich Ploschkus (1748−1806), Valjala pastor-adjunkt, Järva-Madise pastor
*Gottlieb Wilhelm Ploschkus (1764−1813), Tallinna Pühavaimu diakon ja pastor
*Gottfried Dionysius Ploschkus (1777−1816), Tallinna Pühavaimu diakon ja ülempastor
*Robert Heinrich Gottfried Ploschkus (1792−1858), Märjamaa pastor, Maa-Lääne praostkonna praost
*Robert Dionysius Arthur Ploschkus (1843−1881), Tallinna raehärra, linnavolinik

## Ploschkuse suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Uue-Märjamaa (*Neu-Merjama*) (kuni 1851)

## Välislingid
*Ploschkuse suguvõsa genealoogia
STS-120

**STS-120** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon Rahvusvahelisse Kosmosejaama (ISS), mida teenindas kosmosesüstik Discovery.

Missioon viis jaama Harmony mooduli ja ehitas jaama edasiste laienduste tarbeks ümber. 

STS-120 komandör Pamela Melroy sai Eileen Collinsi teiseks naiseks, kes on juhtinud Space Shuttle'i missiooni ning kuna missiooni ajal jaamas viibinud 16. ekspeditsiooni komandöriks oli Peggy Whitson, sai STS-120st ainus missioon, mille ajal oli kosmoses kaks naiskomandöri.

## Meeskond

## Viited
Plymouthi Ülikool

**Plymouthi Ülikool** (inglise keeles *University of Plymouth*) on ülikool Inglismaal Plymouthis.

1862. aastal asutati navigatsioonikoolina (*School of Navigation*). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Poitiers' ülikool

**Poitiers' ülikool** (prantsuse keeles *Université de Poitiers*) on ülikool Prantsusmaal Poitiers's.

Ülikool asutati 1431.

Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Portsmouthi Ülikool

**Portsmouthi ülikool** (inglise keeles *University of Portsmouth*) on ülikool Inglismaal Portsmouthis.

Ülikool asutati 1869.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
101 dalmaatslast 2: Pisikese seiklused Londonis

**"101 dalmaatslast 2: Pisikese seiklused Londonis"**  on Ameerika Ühendriikide 2003. aasta animafilm, mille on lavastanud Jim Kammerud ja Brian Smith. "101 dalmaatslast 2" on filmi "101 dalmaatslast" järg.
Eriotstarbeline laev

**Eriotstarbeline laev** ehk **erilaev** on laev, mis ei vea lasti, vaid täidab muud ülesannet. Eriotstarbeline laev on merendusalaste tegevuste üldiseks toetamiseks või veekogul muude spetsiifiliste ülesannete täitmiseks mõeldud laev. Eriotstarbelise laeva põhiülesanne pole teiste laevade vahetu teenindamine, mis eristab teda abilaevast. Nende hulka kuuluvad jäämurdjad, lootsilaevad, päästelaevad, tuletõrjelaevad, tulelaevad, õlikorjelaevad jms alused. 

## Eriotstarbelised laevad
Eriotstarbelisi laevu:
* Õppelaev 
* Uurimislaev 
* Tuukrilaev
* Hüdrograafialaev 
* Reostustõrjelaev 
* Süvendaja
* Ujuvkraana 
* Puurimislaev 
* Ankrupaigalduslaev 
* Muuseumlaev
* Kaablipaigalduslaev – ehitatud spetsiaalselt erinevate kaablite (elektrikaablid, telekommunikatsioonikaablid jms) paigaldamiseks merepõhjale. Kaabli paigaldamise laevade superstruktuur hõlmab erinevaid seadmeid suurte kaablitrumlite hoidmiseks, vahetamiseks ja vette laskmiseks.
* Torupaigaldusalus – gaasitorude ja muude torujuhtmete merepõhjale laskmiseks.
* Puurlaev – puurimistööde läbiviimiseks merel. Enamasti tehakse puurimistöid ranniku lähedal väiksemates sügavustes tuulegeneraatorite püstitamisel, samuti muude mererajatiste tarvis.

## Vaata ka
* Abilaev
* Sõjalaev
Achariuse sõõrsamblik

**Achariuse sõõrsamblik ** (*Protoparmeliopsis achariana*, sünonüüm *Lecanora achariana* (**Achariuse liudsamblik**)) on samblikuliik.

Samblik kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Alpi porosamblik

**Alpi porosamblik ** (*Cladonia macrophylla*) on samblikuliik.

Samblik kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Bachmani limasamblik

**Bachmani limasamblik ** (*Enchylium bachmanianum*, vananenud nimetusega *Collema bachmanianum*) on samblikuliik.

Samblik kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik ebakärsakas

**Harilik ebakärsakas** (*Platystomos albinus*) on mardikaliste seltsi ebakärsaklaste sugukonda kuuluv putukaliik.

Valmikud on 7–10 mm pikad, helehallid kuni mustjaspruunid, heledate laikudega kattetiivadel, laubal ja kärsakul.

Valmikud ja vastsed toituvad puuseentest.

Harilik ebakärsakas elutseb lehtmetsades ja on levinud kogu Euroopas, sealhulgas Eestis.

## Viited

## Välislingid

*
Euroopa metsputk

**Euroopa metsputk** (*Sanicula europaea*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Gallia koerasinep

**Gallia koerasinep** (*Erucastrum gallicum*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab Eestis paiguti asulate ümbruses hõreda taimestikuga aladel.

## Viited

## Välislingid

*
Ginnala vaher

**Ginnala vaher** (*Acer ginnala*) on seebipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Looduslik levila on Kaug-Idas, Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.
## Viited

## Välislingid

*
Gronoviuse võrm

**Gronoviuse võrm** (*Cuscuta gronovii*) on kassitapuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Haakuv kirbutatar

**Haakuv kirbutatar** (*Persicaria perfoliata*) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Donaator

**Donaator** (ladina keeles *donator* sõnast *donare* 'annetama') oli keskajal ja varauusajal kunstiteose tellija ja finantseerija. Lääne-Euroopa keskaegsed kunstiteosed võivad sageli sisaldada pildilist (portreed, vapid, suguvõsa sümbolid) või sõnalist (deviisid, pühendused, nimed) viidet donaatori isikule.

Bütsantsi kultuuriruumis vastab "donaatorile" κτήτωρ (*ktētōr*, *ktítor*; kreeka keeles 'asutaja', 'toetaja'), ктитор (*ktitor* vene, bulgaaria, serbia keeles, *ktõtor* ukraina keeles), ქტიტორი (*khtithori* gruusia keeles), *ctitor* (rumeenia keeles). 

## Vaata ka
* Patroon
* Metseen
* Filantroop
* Sponsor

## Viited
Haisev karikakar

**Haisev karikakar** (*Anthemis cotula*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Haardputk

**Haardputk** (*Caucalis platycarpos*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis, ent haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Haisev kress

**Haisev kress** (*Lepidium ruderale*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on 5–25 cm kõrge, roheliste, kroonlehtedeta õitega.

Haisev kress kasvab Eestis hajusalt, teeservadel ja prahipaikadel.

## Viited

## Välislingid
*
Haisev kurereha

**Haisev kurereha** (*Geranium robertianum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Haisev kurereha on 20–50 cm kõrgune ühe- kuni kaheaastane näärmekarvadega kaetud rohttaim. Tema lehed on sulgjagused, kusjuures lehe osad omakorda sulgjalt lõhestunud. Õied väikesed, roosad. Taim lõhnab ebameeldivalt.

Taim on levinud Euroopas ja Siberis (Eurosiberi levilaga). Eestis rannikualadel ja saartel tavaline, mandri keskosas hajusalt.  Kasvab varjukates leht- ja segametsades, loopealsetel, mererannal rähal ja suprasaliinses vööndis, prahipaikadel. Liikide ohustatuse hindamisel pälvinud staatuse "soodsas seisundis".

(MHNT) Geranium robertianum - Leafs and buds.jpg|Tüüpiline lehtede struktuur
(MHNT) Geranium robertianum - blossom.jpg|Õis
(MHNT) Geranium robertianum - buds.jpg|Õienupud
(MHNT) Geranium robertianum - fruit.jpg|Viljad


## Viited

## Välislingid
*
Hallikas parthein

**Hallikas parthein** (*Glyceria declinata*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hall kevadik

**Hall kevadik** (*Draba incana*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis, on soontaimede punases nimestikus ohulähedase staatusega.

## Viited

## Välislingid
*
Iyad Ag Ghaly

**Iyad Ag Ghaly** (araabia keeles اياد اغ غالي‎, mõnikord kirjapilt **Ag Ghali**), tuntud ka kui **Abū al-Faḍl** (araabia keeles أبو الفضل‎), on tuareegi mässuline, kes tegutseb Mali Kidali piirkonnas. 

Ta on osalenud tuareegide ülestõusudes Mali valitsuse vastu alates 1980. aastatest, eriti aktiivne oli ta 1990. aastate alguses. Aastal 1988 asutas ta relvarühmituse Azawadi Vabastamise Rahvaliikumine. Tuareegide ülestõusude kõige hiljutisema vaatuse käigus 2012. aastal asutas ja juhtis ta islamistlikku rühmitust Ansar Dine.

Ag Ghaly sündis aastal 1954 mõjukas ifogha hõimu peres. Kaasasündinud strateegilise mõtlemise oskuse pärast kutsuti teda väidetavalt Strateegiks. Aastatel 2005–2008 töötas ta Mali diplomaatilises korpuses Saudi Araabias.

## Viited

## Välislingid
* Christopher Wise "The Jihad of Iyad Ag Ghali" (ingliskeelne loeng, Green College, UBC jaanuar 2019)
Haraline ploomipuu

**Haraline ploomipuu** ehk **harilik alõtša** (*Prunus cerasifera*) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taime vilja nimetatakse **[[alõtša]]ks**.

Eestis leidub seda liiki harva metsistunult. 

## Levik
Kasvab pärismaisena Kagu-Euroopas (Balkanil, Moldaavias, Lõuna-Ukrainas), Väike-Aasias, Kaukaasias, Iraanis, Kesk-Aasias. 
Mujal naturaliseerununa. 

## Kultuuris
Teda kasutatakse ploomipuu pookealusena.

Sorte: 
* **Hessei** – põõsasjas, lehed helerohelised, õied lumivalged; 
* **Lindsayae** – noored punakat tooni lehed muutuvad hiljem roheliseks, õied kahvaturoosad; 
* **Newport** – põõsasjas, lehed väiksed, pronksjad, õied kahvaturoosad; 
* **Pissardii** – lehed punased kuni purpurjad, pungad roosad, õied valged, viljad punased.

## Viited

## Välislingid
*
Harev kurereha

**Harev kurereha** (*Geranium divaricatum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Üheaastane, peente 30–60 cm kõrguste vartega rohttaim. Alumised varrelehed piirjoonelt viisnurkjad, kogu taim laiuvate pehmete karvadega. Õite kroonlehed 4–6 mm pikad, äraspidimunajad, pügaldunud tipuga. 

Taime on leitud Eestist paar korda tulnukana − 1908−1912 Võrust (Hans Hiir) ja 1940 Kihnust (Gustav Vilbaste).

## Viited

## Välislingid
*
Harilik aruputk

**Harilik aruputk** (*Selinum carvifolia*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik elulõng

**Harilik elulõng** (*Clematis vitalba*) on tulikaliste sugukonda elulõnga perekonda kuuluv taimeliik.

Eestis aiataimena, vahel metsistub.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik füüsal

**Harilik füüsal** (*Physalis alkekengi*) on maavitsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab looduslikult Lõuna-Euroopast Lõuna- ja Ida-Aasiani. Kultuurtaimena kasvatatakse ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Haruline linalehik

**Haruline linalehik** (*Thesium arvense*) on linalehikuliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Eestis leitud väga haruldase tulnukana.

## Välislingid
*
Hatune kukehari

**Hatune kukehari** (*Sedum villosum*) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Henry enelas

**Henry enelas** (*Spiraea henryi*) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hiid-ogaputk

**Hiid-ogaputk** (*Eryngium giganteum*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Nestori Kaasalainen

**Nestor Johannes (Nestori) Kaasalainen** (14. veebruar 1915 Pyhäjärvi – 1. märts 2016 Sipoo) oli Soome poliitik, ta kuulus Maaliidu (Soome Keskerakonna) ridadesse. 

Ta sündis aastal 1915 Pyhäjärvil Viiburi läänis (praeguse haldusjaotuse järgi Priozerski rajoonis Leningradi oblastis). Ta oli aastani 1939 põllumees Pyhäjärvil Viiburi läänis, aastast 1945 Tyrvääs (asub praeguse haldusjaotuse järgi Vammala vallas). Aastatel 1945–1951 oli ta Maaliidu sekretär.

Ta oli aastatel 1951–1972 Eduskunna liige. 27. maist 1966 kuni 21. märtsini 1968 oli ta põllumajandusminister Rafael Paasio esimeses valitsuses. 15. juulist 1970 kuni 28. veebruarini 1971 oli ta Ahti Karjalaineni teises valitsuses, 1. märtsist 1971 kuni 28. oktoobrini oli ta põllumajandus- ja metsandusminister Ahti Karjalaineni teises valitsuses.

## Isiklikku
Tema vend Väinö Kaasalainen oli aastal 1944 Teine teede- ja avalike tööde minister Edwin Linkomiehe valitsuses.

## Välislingid
*Nestori Kaasalainen eduskunna kodulehel (soome keeles)
Hiigel-elupuu

**Hiigel-elupuu** (*Thuja plicata*) on küpressiliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Põhja-Ameerikast pärit taime kasvatatakse ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Harvaõiene lõosilm

**Harvaõiene lõosilm** (*Myosotis sparsiflora*) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Tuareegide ülestõus (1990–1995)

Aastatel 1990–1995 toimus erinevate tuareegide grupeeringute eestvedamisel Nigeris ja Malis **ülestõus**, mille eesmärgiks oli tuareegide elualadele autonoomia või koguni iseseisvuse saavutamine. Mäss toimus mõlema riigi jaoks rasketel aegadel: äsja oli kogu piirkonnas lõppenud 1980. aastate näljahäda ning sellele järgnenud pagulaskriis, nii Nigeris kui Malis oli probleeme poliitilise ebastabiilsuse ja tagakiusamisega. 1990. aastate ülestõus oli järjekordne jätk juba aastasadu kestnud tuareegide ülestõusude seerias. Nigeris kutsutakse seda ülestõusu vahel **teiseks** või **kolmandaks tuareegide ülestõusuks**, seda viidates 1914. aastal Ag Mohammed Wau Teguidda Kaoceni eestvedamisel Aïri mäestikus toimunud Kaoceni mässule ja 1911. aasta Ikazkazani Firhouni ülestõusule, mis jätkus 1916. aastal Malis. Tuareegide rändrahvas on episoodiliselt sõdinud "kohalike" kogukondade vastu põhimõtteliselt lakkamatult sellest ajast kui nad 7. ja 14. sajandi vahel Magribist emigreerusid. Mõned (kuid mitte kõik) tuareegidest soovisid iseseisvat tuareegide riiki ka pärast Prantsuse koloniaalajastu lõppu; kui soov iseseisvuda segunes valitsusvastase rahulolematusega, puhkes Põhja-Malis mäss ka 1963. aastal.
__NOTOC__
## Vaata ka
* Tuareegide ülestõus (1962–1964)
* Tuareegide ülestõus (2007–2009)
* Tuareegide ülestõus (2012)

## Viited

## Kirjandus
*Baz Lecocq (2004). Unemployed Intellectuals in the Sahara: The Teshumara Nationalist Movement and the Revolutions in Tuareg Society. International Review of Social History,   49, lk 87–109

## Välislingid
* Cartogracy: Tuareg Independence Movement
*"'Tuareg rebels' leave Mali towns", BBC, 24. mai 2006
Hispaania kukehari

**Hispaania kukehari** (*Sedum hispanicum*) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis neofüüdina, harva.

## Välislingid
*
Département du Renseignement et de la Sécurité

**Département du Renseignement et de la Sécurité** (**DRS**; araabia keeles دائرة الإستعلام والأمن, eesti keeles **Luure- ja Julgeolekuamet**) oli Alžeeria riiklik luureagentuur. Agentuuri eelkäija sai alguse juba riigi vabadussõja ajal. Aastal 2016 otsustas president Abdelaziz Bouteflika DRS-i kinni panna ning asendada Direction des services de sécurité'ga.

## Viited
Knaap

**Knaap** ehk **klamp** on vastassuunaliste haaradega seadis köie või nööri (veesõiduki otsa või liini) kinnitamiseks. 

## Kirjeldus
Knaape kasutatakse peamiselt veesõidukitel, kuid ka lipumastidel. Veesõidukitel on knaabid kasutusel peamiselt sildumiseks (pigem väiksem veesõiduk) või taglase süsteemide kasutamiseks. 

Knaabile seotakse nöör (laeva ots, liin) kaheksatena. Sidumist alustatakse kiibist, klüüsist, plokist või muust suunavast kohast kaugemale jääva haara või külje alt. Knaabile seotud ringi ehk välpa nimetatakse lengiks. Kindlaks pidamiseks on mõistlik siduda vähemalt 2-3 lengi ja viimane leng lõpetada otsalukuga.

Purjelaeval võib olla ka ühehaarne knaap ehk sõrmknaap.

## Vaata ka
*Pollar
*Naagel
*Kiip

## Välislingid
* Mereviki
Hõbemaran

**Hõbemaran** (*Potentilla argentea*) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Hilisgootika

**Hilisgootika** on gootika viimane periood, mis hõlmab 15. ja 16. sajandit. Hilisgootikale omase leekestiili kujunemine algas Prantsusmaal juba 14. sajandil (hiline *[[gothique rayonnant]]*, *[[gothique flamboyant]]*), samuti Inglismaal (perpendikulaarstiil). Hilisgootika elemente leidub Põhjamaade ja Vana-Liivimaa arhitektuuris renessansi elementidega samal ajal, veel iseloomulikum on see Tšehhi (Jagelloonide gootika), Austria, Baierimaa ja Inglismaa (tuudorstiil) 15. ja 16. sajandi ehitistele.

## Üldised tendentsid
Ehitiste plaan ja ülesehitus jäävad põhijoontes endiseks, kuid ilmneb püüd suurema lihtsuse poole ruumi põhiplaanis. Muutused puudutavad enim ehituslikke üksikasju ja dekoori.
* Sageli kujundatakse võlvlagedesse arhitektuuriliselt kandvate roiete kõrvale puhtdekoratiivse iseloomuga kõrvalroideid, nii et tekivad keerukad täht-, võrk- ja lehvikvõlvid, millel tihti on ka suured allarippuvad päiskivid (ripp-päis).
* Sammastel ja piilaritel puuduvad kapiteelid ja roided kasvavad katkematult välja piilaritest, millele mõnikord on antud keerduv, tordeeritud kuju.
* Tavalise teravkaare kõrvale ilmub mitmesuguseid lamedaid kaari: korvkaar, lameda kujuga kiilkaar ehk eesliselgkaar, lame teravkaar ehk tuudorkaar.
* Kiriku sisearhitektuuris jäetakse tihti ära trifoorium, nii et arkaadi kohal algab kohe valgmik.
* Aknad on enamasti väga laiad, rikkaliku ehisraamistikuga, milles kolmik-, nelik- ja hulksiirumotiivide asemel või kõrval on kalasiirikuist ja kalapõiemotiividest võrgustik.
* Kõik vormid ja detailid on kujundatud väga rikkaliku ja mitmekesise dekooriga – viilud, tornikesed, ehisviilud, balustraadid, nišid, veesülitid, arvukad skulptuurkaunistused –, nii et terve hoone võib olla üleni kaetud rahutu ja detailiderohke kivipitsiga, ent dekoratiivne toredus jätab tagaplaanile varasemaid gootika perioode iseloomustanud arhitektoonilise selguse.
* Basiilikate kõrvale ja asemele kerkib üha rohkem kodakirikuid.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline gootika
* Saksa erigootika
* Perpendikulaarstiil
* Manuelism

## Viited
Hilistoomingas

**Hilistoomingas** (*Prunus serotina*) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Hõbepärn

**Hõbepärn** (*Tilia tomentosa*) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Hõlmine pueraaria

**Hõlmine pueraaria** (*Pueraria montana*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Hulgalehine lupiin

**Hulgalehine lupiin** ehk hulgalehine hundiuba (*Lupinus polyphyllus*) on lupiini ehk hundioa perekonda kuuluv liblikõieline taimeliik. 

Eestis on hulgalehine lupiin võõrliik, mis laieneb invasiivselt.

## Viited

## Välislingid
*
Hunnitu robiinia

**Hunnitu robiinia** (*Robinia neomexicana,* sün. *Robinia luxurians*) on liblikõieliste sugukonda robiinia perekonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse kategoorias "Mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga. Meil kultiveeritult harva, metsistunult haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Aura jõgi

**Aura jõgi** (soome keeles *Aurajoki*, rootsi keeles *Aura å*) on  jõgi Soomes Päris-Soome maakonnas. Jõgi saab alguse Oripää vallas, lookleb läbi Pöytyä, Aura ja Lieto valla ning suubub Saaristomerre keset ajaloolist Turu linna.

Üheteistkümne kärestikuga jõgi on umbes 70 km pikk, selle valgla laiub 885 km² territooriumil ja vooluhulk on 7 m³/s.

## Ajalugu
Jõe kallastel on täheldatud inimasustusi, mis on ligi 6000 aastat vanad.

## Välislingid
Jäik harakalatv

**Jäik harakalatv** (*Erysimum marschallianum*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Liik on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Jaani-õnnehein

**Jaani-õnnehein** (*Erigeron acer*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Viited

## Välislingid
*
Jaapani pähklipuu

**Jaapani pähklipuu** (*Juglans ailantifolia*) on pähklipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

## Levik
Kasvab Jaapanis, Koreas, Sahhalinil.

Mujal ilupuuna.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgi-ristirohi

**Jõgi-ristirohi** (*Senecio fluviatilis*, uuemal ajal mitmetes andmebaasides kui *Senecio sarracenicus*, sünonüüm *Senecio nemorensis* auct.) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv taimeliik.

Jõgi-ristirohi sarnaneb Eesti taimedest soo-ristirohuga, ent tema õisikus on keelõisi enamasti 8–10, harva kuni 12 – soo-ristirohul on keelõisi 12–16, isegi kuni 18. Jõgi-ristirohu lehed on üldkujult laisüstjad, lehehambad pole lehetipu poole suunatud.

Jõgi-ristirohi on looduslikult levinud Kesk-Euroopas. Eestis on teda varem ilu- ja ravimtaimena kasvatatud ning praegu on ta meil laialdaselt kultuurist metsistunud invasiivne võõrliik. Taim paljuneb hõlpsalt vegetatiivselt, moodustades ulatuslikke tihedaid kogumikke. 

Nüüdisaegsed leiukohad Eestis on peamiselt Rapla-, Järva- ja Lääne-Virumaal. Taim kasvab ulatuslike kloonidena peamiselt põllu- ja teeservadel, põllukivihunnikutel, jäätmaadel, samuti kunagise ilutaimena mõisaparkides. Leiukohtade hulk ja suurus on viimastel aastakümnetel kasvanud, mistõttu võib teda pidada ka invasiivseks võõrliigiks.

Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku kategoorias "mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga.

## Viited

## Välislingid
*