Saue mõis

**Saue mõis** (saksa keeles *Friedrichshof*) oli mõis Harjumaal Keila kihelkonnas, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Saue linna territooriumile Harju maakonnas.

Looduskaitsealune park, pargiskulptuurid ja looklev teedevõrk moodustavad Saue mõis peahoonele sobiva tausta. Varaklassitsistlik park (u 15 ha) on esi- ja tagaväljaku osas kujundatud regulaarstiilis, metsapargi osas vabakujuline.

Saue mõisa järgi on nime saanud Keila lademe Saue kihistik.

## Ajalugu
Saue varasem ajalugu on tihedalt seotud sellest 8 kilomeetrit idas asuva Sausti mõisaga (saksa k *Sauß*), millele Saue ümbruse alad kuulusid. 1620. aastatel eraldasid Sausti mõisa omanikud von Scharenbergid oma valduste lääneosa eraldiseisvaks mõisaks, mis sai nimeks Väike-Sausti (saksa k *Klein-Sauß)*. 1453. aastal esmamainitud Sausti mõisat hakati sellest ajast peale nimetama Suure-Saustiks (saksa k *Groß-Sauß*). Johan Holmbergi 1693. aasta kaardil kirjelduses on mainitud, et Väike-Sausti küla 7 adramaad on olnud kaua tühi, nüüd on seal 4 talu ja 2 vabadikukohta.

1786. aastast sai mõis Friedrich Hermann von Fersenilt (1741 Ridala – 1798) uue nime – *Friedrichshof*. Kuigi mõisaehitusest võlgadesse sattunud Fersen algselt pantis, siis müüs mõisa Saku mõisaomanikule ja õlletehase asutajale von Rehbinderile, elas Fersen Sauel oma elupäevade lõpuni.

Mõisal olnud palju valdajaid:
* 1629 – Eestimaa rüütelkonna peamees Berend von Scharenberg
* 1663 – Ewoldt Scharenberg
* 1677 – kapten Johan Fuhrmann
* 1678 – pandihoidja kapten Robert Segener
* 1696 – rentnik Avelus Liffman
* 1715 – leitnant Scharenbergi lesk ja kaks poega
* 1724 – haagikohtunik Ewold Johann von Scharenberg, rentnik Berend Johann Zint
* 1748 – Franz Heinrich von Scharenberg
* 1750 – leskproua von Scharenberg
* 1774 – major Friedrich Hermann von Fersen
* 1792 – krahv Karl Friedrich von Rehbinder
* 1844 – krahv Paul Eduard von Rehbinder
* 1852 – mereväe eruleitnant (hiljem kreisikohtunik) Otto von Ruckteschell
* 1871 – Wilhelm Reinhold Otto von Straelborn
* 1912 – Straelborni pärijad – tema naine Elise Sophie (sünd von Tiesenhausen) ja kaks poega

## Mõisa peahoone
Barokkstiilis kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis 18. sajandi viimasel veerandil. Peahoone projekteeris arvatavasti Eestimaa kubermangu arhitekt Johann Schultz.

Pärast 1919. aasta mõisate sundvõõrandamist kinkis Eesti Vabariik mõisa Vabadussõjas silma paistnud mereväeohvitserile Johannes Ermile. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid mõisa peahoones mitmed asutused: vanadekodu, kroonikute haigla, masinatraktorijaam, Eesti Põllumajandus Tehnika kontor (restaureerimistööd), lasteaed, Saue linnavalitsus ja Saue linnavalitsusele kuuluv ettevõte Saurem. Samuti kunstide kool ja EPT osakond. Aidahoone ühes tiivas töötas väike rotaprindi trükikoda.  1995. aastast on Saue mõis eraomanduses. 1981. aasta filmiti mõisas osa kahejaolisest Tõnis Kase telefilmist "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust". Täpsemalt stseenid, kus Kingissepp ja Erast Meister võtavad J. Poskalt kubermangu valitsemise üle.


Pilt:Saue mõisa jääkelder, 19.saj.jpg|Jääkelder
Pilt:Saue mõisa pargipaviljon, 19.saj (2).jpg|Pargipaviljon
Pilt:Saue mõisa ait, 18.saj (2).jpg|Ait
Pilt:Saue mõisa park, 18.-20.saj (1).jpg|Park
Pilt:Saue mõisa pargi skulptuur -Herakles-, 19.saj.jpg |Mõisa pargi skulptuur "Herakles"
Pilt:Saue mõisa pargi skulptuur -Leda luigega-, 19.saj.jpg|Mõisa pargi skulptuur "Leda luigega"


## Vaata ka
* Eesti mõisate loend

## Viited

## Välislingid
* 
* Saue mõis (Keila khk). Kinnistute register Rahvusarhiivis
* Saue 360° aeropanoraam / aerofoto
* Saue mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Mõisa laetalade alt leitud vanad armastuskirjad: Loe mõisahärra kirjutisi oma pruudile