open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn

**Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn** (2. veebruar/14. veebruar 1827 Apekalns – 27. veebruar/9. märts 1886 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1841–1846 õppis ta Riia kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1846–1850. Töötas aastatel 1851–1852 Peterburis koduõpetajana.  Ordineeriti 6. detsembril/18. detsembril 1852 õpetajaks.

Oli aastatel 1852–1853 Peterburi Jeesuse koguduse (lätikeelse koguduse) adjunktõpetaja. Aastatel 1853–1870 oli (kutsuti 11. septembril/23. septembril 1853) Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja samaaegselt Kuressaares usuõpetajaks. Aastatel 1870–1886 (kutsuti 5. jaanuaril/17. jaanuaril, introdutseeriti 11. jaanuaril/23. jaanuaril 1870) oli ta Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, lisaks sellele sai 30. mail/11. juunil 1870 Tallinna superintendendiks.

## Isiklikku
Tema isa Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Apekalnsi, Alūksne ja Zeltiņi koguduse õpetaja ning Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna konsistoriaalringkonna superintendent. Onu Wilhelm Johann Friedrich Girgensohn oli Mazsalaca ja Matīši koguduste õpetaja, onupoeg Wilhelm Johann Friedrich Girgensohn oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Kosejõe Kool

**Kosejõe Kool** oli erivajadustega õpilastele ette nähtud üldhariduskool (põhikool), mis tegutses aastatel 1943–2020 Harju Maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisas. Kooli asutas 1943. aastal Hugo Valma.

Kool asus Kose-Uuemõisa mõisas. Kosejõe Kool lõpetas tegevuse 2020. aastal, kui see liideti Kose Gümnaasiumiga.

## Ajalugu
* 1943–1959 Kosejõe Koolkodu
* 1959–1963 Kosejõe Erirežiimiline Internaatkool
* 1963–1992 Kosejõe Eriinternaatkool
* 1992–2020 Kosejõe Kool

## Vaata ka
* Hugo Valma

## Viited
Kuivajõe sängi kaitseala

**Kuivajõe sängi kaitseala** on Harjumaal Kose vallas Kuivajõe kaitseks loodud looduskaitseala.

Kaitseala asutati 1960. aastal eesmärgiga kaitsta Kuivajõe sängi 3 kilomeetri ulatuses alates jõe neeldumiskohast, samuti toonase Kuivajõe külanõukogu Karla küla Lauristini-nimelise kolhoosi kaskede puiesteed. Kuivajõe sängi kaitseala pindala on 22 hektarit.

## Vaata ka
*Kuivajõe karstiala

## Välislingid
* "Loodusmälestised 12. Harjumaa, Raplamaa - ümber Mahtra soostiku" Koost. H. Kink. Teaduste Akadeemia Kirjastus: Tallinn, 2004
* Harju rajooni RSN Täitevkomitee 29.12.1981. a otsus nr 258 Harju rajoonis asuvate riikliku kaitse alla kuuluvate kohaliku tähtsusega objektide kinnitamisest; Lisa nr. 4: Riikliku kaitse alla kuuluvate Harju rajooni kohaliku tähtsusega üksikelementide nimekiri, objekt nr 5: Kuivajõe säng ja Kuivajõe külanõukogu Karla küla Lauristini nimelise kolhoosi kaskede puiestee
Madarik

**Madarik** (*Sherardia arvensis*) on Eestis esinev võõrliik, mis kuulub madaraliste sugukonda. 

Esimesed madarikutaimed viidi Tartu botaanikaaeda 1904. aastal, kust see liik hiljem ka loodusesse pääses.

## Viited

## Välislingid
*
Madaralised

**Madaralised** (*Rubiaceae*) on seltsi *[[Rubiales]]* kuuluv sugukond. Sugukonda liigitatakse 626–660 taimeperekonda 11 150 – 13 150 taimeliigiga.

## Klassifikatsioon
Eestis leidub sellest sugukonnast nelja perekonna esindajaid: 
* varjulill (*Asperula*)
* ristmadar (*Cruciata*)
* madar (*Galium*)
* madarik (*Sherardia*)
Pilt:Asperula arvensis1.jpg|Põld-varjulill
Pilt:(MHNT) Cruciata laevipes - Inflorescence.jpg|Karvane ristmadar
Pilt:Galium aparine branch1 (14432943368).jpg|Roomav madar
Pilt:Sherardia arvensis eF.jpg|Madarik


## Teisi perekondi
**Cephalanthus* – nutipõõsas
**Coffea* – kohvipuu
**Gardenia* – gardeenia
**Pausinystalia* – johimbepuu
**Morinda* – nonipuu
**[[Rothmannia]]*
**Rubia* – punavärvik
Pilt:Cephalanthus occidentalis 2.JPG|Harilik nutipõõsas
Pilt:Coffea liberica (5597934575).jpg|Libeeria kohvipuu
Pilt:Gardenia cornuta (9534818317).jpg|Sarvgardeenia
Pilt:Pau de cabinda.jpg|Kiima-johimbepuu juured
Pilt:Starr 071024-8790 Morinda citrifolia.jpg|India nonipuu
Pilt:Rothmannia globosa00.jpg|Rothmannia globosa
Pilt:Rubia cordifolia 07.JPG|Harilik punavärvik


## Välislingid
Kristjan Zobel

**Kristjan Zobel** (sündinud 19. mail 1960 Tallinnas) on eesti ökoloog. 

Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna 7. Keskkooli. Aastal 1983 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli.

Kaitsnud doktoritöö õhusaaste mõjust Baikali järve ümbruse samblikele. Ta on ökoloogia õppejõud ja mitme teaduskraadi kaitsnu juhendaja.

Ta on Tartu Ülikoolis taimede evolutsioonilise ökoloogia korraline professor ning ökoloogia ja maateaduste instituudi botaanika osakonna juhataja.

## Tunnustus

* 2010 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa on arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Rein Zobel, vend on bioloog Martin Zobel.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kristjan Zobel ja ökoloogia YouTube
Meeskoor

**Meeskoor** on kooriliik, mille lauljaiks on häälemurde läbinud mehed ning häälerühmadeks tavaliselt I tenor ja II tenor ning bariton ja bass (ühendkooris vastavalt I ja II bass). Paljude maade koorimuusikas on rikkalik spetsiaalselt meeskooridele kirjutatud repertuaar, Eesti kõige tuntumad koorilaulud ("Mu isamaa on minu arm", "Koit" jt) on loodud nii mees- kui ka segakooriseades.

Esimesel kolmel Eesti üldlaulupeol esinesid ainult mehed (meeskoorid ja pasunakoorid). Hiilgeaegadel on Eestis olnud ligi 60 iseseisvaid kontserte andvat meeskoori, praeguseks (üldlaulupeo eel 2014) on neid jäänud vaid 30 ning kolmes maakonnas puuduvad nad hoopis (Hiiu-, Põlva- ja Valgamaa). Noorte meeste kooridest on mitmed võtnud enda kõrvale ka naislauljad ning muutunud sega- või kammerkoorideks. Maapiirkondade koorid vananevad ega leia noori lauljaid, seega ei suuda alal hoida kontserttegevust ja osalevad vaid küla- ja laulupidudel. See seab kahtluse alla meeskooride kui eraldi kooriliigi püsimise üldlaulupidudel. Meeskooride laulupäevade traditsioon on olnud ka väiksematel lavadel Viljandis, Tartus, Rakveres, Pärnus, Saaremaal, Haapsalus, Toilas jm.

Mujal maailmas on meeskoorilaul kõige elujõulisem ilmselt Soomes, kus meeskooride liit (Suomen mieskuoroliitto) ühendab üle 120 meeskoori ja korraldatakse kooriliigi laulupidusid üle maa. Neil on sageli osalenud ka Eesti paremad meeskoorid, kel on sõpruskoorid üle lahe. 2012. aastal korraldati Tartus rahvusvahelised Põhja- ja Baltimaade meestelaulu päevad.

## Vaata ka
*Eesti meeskooride loend
*Eesti Meestelaulu Selts (EMLS)
*Eesti Rahvusmeeskoor (RAM)
*Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine
*Tallinna Ülikooli Meeskoor
Ḩizb at-Taḩrīr

**Ḩizb at-Taḩrīr** (araabia: حِزْبُ التَحْرِير; 'Vabastamispartei') on rahvusvaheline panislamistlik poliitiline partei, mille eesmärgiks on ajaloolise Kalifaadi taastamine ja kõigi islamimaade ühendamine šariaadiseadustele tugineva valitsuse alla.

Hizb at-Tahrir suhtub vägivalda poliitilise võitluse vahendina ametlikult eitavalt ja peab süütute inimeste tapmist islamiseadustega keelatuks. Organisatsioon on aga osalenud riigipöördekatsetes ja selle ideoloogilistes tekstides on täheldatud õigustusi vägivallale. Venemaal ja Kesk-Aasia riikides loetakse parteid terroriorganisatsiooniks ja mitmes Araabia riigis on see keelatud.

Saksamaal on Hizb at-Tahrir keelatud kui antisemiitlik organisatsioon.

Kesk-Aasia riikide valitsused on oma repressiivset ja autoritaarset poliitikat põhjendanud vajadusega ohjeldada Hizb at-Tahriri.

Partei struktuuris ja ideoloogias on nähtud paralleele marksismi-leninismiga.

Partei rajas 1952. aastal Jordaania kontrolli all olnud Jeruusalemma osas Taqiuddin al-Nabhani. Organisatsiooni loomise eesmärk oli ärgitada umma uuele tõusule ja vabastada see uskmatute (kafiiride) mõtetest, seadustest ja ülemvõimust.

## Viited

## Välislingid
* Ḩizb at-Taḩrīri veebisait
Ludwig Senfl

**Ludwig Senfl** (sündinud u. 1486. aastal Baselis, suri 2. detsembri 1542 ja 10. augusti 1543 vahel) oli renessansiaegne Šveitsi päritolu helilooja, kes tegutses Saksamaal. Ta oli Heinrich Isaaci kuulsaim õpilane, samuti oli ta muusikadirektor Saksa-Rooma keiser Maximilian I õukonnas. Ta oli ka mõjukas tegelane Prantsuse-Flandria polüfoonilise stiili arengus Saksamaal.

## Elu
Senfl elas 1488–1496 Zürichis. 1496 liitus ta Keiser Maximiliani Esimese Hofkapelle kooriga Augsburgis. Pärast üht väikest külastust 1504 tundub, et ta on kunagi elanud Šveitsis.
Aastal 1497 ta järgneb Hofkapelle Viini ning 1500 ja 1504 ta ilmselt õppinud Viinis kolm aastat ja olnud kooripoiss, kelle hääl oli katki, sest osa tavalisest koolitus preestriks. Selle aja jooksul ta õppis Heinrich Isaac, olles oma matkija poolt 1509, ta on teada, et on kopeeritud palju vanem helilooja Choralis Constantinus, tohutu töö, mida ta oli hiljem täita pärast Iisaki surma.
Pärast reisi Itaaliasse millalgi vahel 1508 ja 1510 Senfl tagasi Hofkapelle; keiser nimetas ta täita Isaac positsiooni kohus helilooja kui Isaac suri 1517. 1518 Senfl kadunud kokkujooks jaht õnnetuse ilmselt kahju puuetega teda kuni aasta. Kui keiser suri 1519, Senfl oli välja tööd, ja tema asjaolusid muuta, halvemaks: Charles V jättis enamik Maximilian muusikutega ning isegi keeldus maksmast Senfl aastane stipendium, mis oli lubanud teda korral keisri surmani. Järgnevatel aastatel reisis ta laialdaselt, peamiselt tööotsimise, kuid ta oli aktiivne ka kui helilooja. Ta on teadaolevalt osalenud toitumises usside 1521, ja kuigi ta ei ole kunagi ametlikult sai protestant, tema sümpaatia ilmselt olid koos Luther, ja ta oli hiljem uuris inkvisitsioon ja vabatahtlikult loobus preestriks. Senfl teostatud ulatuslik kirjavahetus nii luteri Duke Albrecht Preisimaa ning Martin Luther ise, alustades 1530.
Lõpuks Senfl omandatud post Münchenis, koht, mis oli kõrge muusikaline standardid, tugev vajadus uut muusikat, ja mis oli suhteliselt tolerantne need, kellel on protestantlik kaastunnet, ta oli sinna jääma oma ülejäänud elu. Autor 1540 ta oli haige, otsustades tema kirjavahetus Duke Albrecht ja ta vist suri varakult 1543.
Ahela levik

**Ahela levik** (*propagation*), on ahelreaktsioonis esinev elementaarreaktsioonide jada, mille tulemuseks on ikka ja jälle uute aktiivsete osakeste teke. Siin on kolm enamesinevat võimalust olenevalt lähteaine keemilisest olemusest:
*ahela kasv (*chain growth*) on aktiivse intermediaadi liitumine polümerisatsioonivõimelise monomeeriga (näiteks kaksiksidemega), mille tulemuseks on suurema molekulmassiga aktiivne intermediaat, s.t sama ahela kasv; see saab esineda ahelpolümerisatsiooni mehhanismi realiseerumise korral 
*ahela ülekanne (*chain transfer*) on aktiivse intermediaadi atakk üksiksidemele, selle katkemine, (aatomi ülekanne) ja uue aktiivse osakese teke, see on uue ahela teke
*ahela hargnemine (*chain branching*) on spetsiifiline juhtum; siin ühe vaba radikaali reaktsioonis tekib rohkem kui üks, näiteks kolm, uut vaba radikaali – need on plahvatuslikud protsessid

Reaktsiooniahela tekitamiseks on vajalik eelnev reaktsiooni initsieerimise staadium, näiteks katalüsaatori või kiirguse toimel.

Polükondensatsiooni korral esineb ahela kasv astmelise liitumise mehhanismi järgi.
## Vaata ka
*Ahelreaktsioon (keemia)
*Ahelpolümerisatsioon
Pablo Sarasate

**Pablo Martín Melitón de Sarasate y Navascués** (10. märts 1844 Pamplona – 20. september 1908 Biarritz) oli hispaania viiuldaja ja helilooja romantismiperioodil.

Pablo Sarasate sündis ​​Hispaanias Pamplonas suurtükiväe kapellmeistri pojana. Viieaastaselt hakkas ta viiulit õppima isa käe all, hiljem võttis ta tunde kohalikult muusikaõpetajalt. Tema muusikaline talent ilmnes juba varakult, ja tema esimene avalik kontsert toimus La Coruñas, kui ta oli kaheksa-aastane. Tema mängimine võeti vastu soojalt ning ta jäi silma rikkale patroonile, kes rahastas Sarasate õppimist Manuel Rodríguez Saeze käe all Madridis, kus ta pälvis kuninganna Isabel II heakskiidu. Kui ta oli 12-aastane, saadeti ta õppima Jean-Delphin Alardi juurde Pariisi Konservatooriumi. 17-aastaselt võitis Sarasate esimese auhinna – konservatooriumi kõrgeima autasu, Premier Prix.

Sarasate, kes oli mänginud avalikkuse ees lapsest peale, tegi kontsertviiuldajana debüüdi Pariisis 1860. aastal, järgmisel aastal mängis ta Londonis. Elu jooksul jõudis ta esineda nii Euroopas, Põhja-Ameerikas kui ka Lõuna-Ameerikas. Teiste muusikutega võrreldes tõsteti esile tema tooni puhtust, mis tegi temast paljude silmis virtuoosi.
Savisaar – tujukas mängur

**"Savisaar – tujukas mängur"** on 2011. aastal ilmunud Tuuli Kochi biograafiline teos Eesti poliitikust Edgar Savisaarest.

Raamat ilmus kirjastuses Ajakirjade kirjastus, ISBN 9789949476282, ISBN 9789949476398 (e-raamat).
Andrzej Piwowarczyk

**Andrzej Piwowarczyk** (1919–1994) oli poola filatelist, tõlkija ja kirjanik. 

Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid miilitsakapten Gleba.

Kirjanik oli ka kirglik numismaatik ja vanade kellade kollektsionäär.

## Looming
* "Stary zegar" (1956)
* "Królewna?!" (1956)
* "Maszkary" (1957)
* "Drugi rzut" (1961)
* "Otwarte okno" (1961); eesti keeles: "Lahtine aken", Eesti Raamat 1973 sarjas "Mirabilia".
* "Gejmen" (1990)

## Viited
Lahtine aken

**"Lahtine aken"** on Andrzej Piwowarczyki 1961. aastal ilmunud kriminaalromaan.

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos Eesti Raamatu kirjastuselt sarjas "Mirabilia" 1973. aastal Aleksander Kurtna tõlkes.

## Viited

## Välislingid
* Piwowarczyk Andrzej – Otwarte okno (AR). Recenzje
* Lahtine aken. Madise veebipäevik, 1. veebruar 2009
* Lahtine aken. Raamatumõis
August Ferdinand Huhn

**August Ferdinand Huhn** (10. juuni / 22. juuni 1807 Riia – 14. oktoober / 26. oktoober 1871 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

August Ferdinand Huhn õppis Riia toomkoolis ja aastatel 1822–1825 Jelgava gümnaasiumis. Aastatel 1826–1829 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 

Aastatel 1829–1831 töötas ta Riias koduõpetajana. Aastatel 1831–1832 oli ta Tallinna toomkoolis vanade keelte ja usuõpetuse ülemõpetaja. Ordineeriti 13. juulil / 25. juuli 1832 pastoriks.

A. F. Huhn oli aastatel (kutsuti 17. mail / 29. mail 1832) 1832–1871 Tallinna Oleviste kiriku koguduse abiõpetaja. Aastatel 1833–1834 oli ta veel Linna Tütarlastegümnaasiumis õpetaja, aastatel 1834–1860 oli ta usuõpetuse ülemõpetaja, kreeka ja heebrea keele õpetaja. Aastal 1870 loobus pakutud ülempastori ja superintendendi ametikohast Tallinnas.

A. F. Huhn oli aastast 1841 Tallinna piibliseltsi komitee liige; 10. juunist / 22. juunist 1842 oli ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Ta andis välja rohkesti saksakeelset vaimulikku kirjandust: jutlusi, katekismuse seletusi jm. Hiljem eemaldus vaadetelt oma õpetaja Karl Gottlob Sonntagi usulisest ratsionalismist. Huhni peeti tähelepanuväärseks jutlustajaks – äratajaks, kelle mõju ulatus kogudusest kaugemale.

## Viited

## Välislingid
* 
*Portree: August Ferdinand Huhn. Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*
Reekviem unistusele

**"Reekviem unistusele"** on 2000. aasta Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille on lavastanud Darren Aronofsky. Filmi stsenaarium põhineb Hubert Selby juuniori samanimelisel romaanil. Peaosades mängivad Ellen Burstyn, Jared Leto, Jennifer Connelly ja Marlon Wayans.

## Välislingid
*Erkki Luuk "Eelkõige Aronofsky". Sirp, 14.12.2001
Justus Nicolaus Ripke

**Justus Nicolaus Ripke** (14. juuni/26. juuni 1818 Peterburi – 18. veebruar/2. märts 1886 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Justus Nicolaus Ripke sai algõpetuse isa, (kes oli elementaarkooliõpetaja) käest. Õppis aastatel 1825–1828 Tallinna Püha Vaimu koguduse kösterkoolmeister Jakob Niemanni koolis ja aastatel 1829–1836 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1837–1841 õppis ta Tartu Ülikoolis majandust, filoloogiat ja usuteadust. Aastatel 1842–1844 oli eraõpetajaks Narvas. Ordineeriti 31. detsembril 1844/12. jaanuaril 1845 Peterburis õpetajaks. Saadeti aastal kroonu stipendiaadina (oli seal aastatel 1845–1853)  Bessaraabiasse, Klöstitzi (praeguse haldusjaotuse järgi Vessela Dolõna Odessa oblasti Tarutõne rajoonis) koguduse õpetajaks. 

12. veebruaril/24. veebruaril 1854 kutsuti Tallinna Niguliste kiriku koguduse abiõpetajaks; 14. veebruaril/26. veebruaril 1854 introdutseeriti ametisse. Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks kutsuti 22. aprillil/4. mail 1855, ametisse introdutseeriti 29. mail/10. juunil 1855 (oli Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks aastatel 1855–1885). Tallinna linnakonsistooriumi vaimulikuks assessoriks sai 19. septembril/1. oktoobril 1862, oli vaimulikuks assessoriks aastatel 1862–1869; Peterburi Peakonsistooriumi vaimulikuks liikmeks, konsistoriaalnõunikuks oli aastatel 1869–1872. Jäi emerituuri aastal 1885.

Ripke oli aastast 1854 Piibliseltsi Eestimaa sektsiooni liige, aastast 1856 Eestimaa Abiseltsi liige. Ta kuulus linna koolikolleegiumi, oli Tõnismäe lastevarjupaiga asutuse eestseisja ja aastatel 1870–1880 Tallinna vaeslastekoolide direktor. Talt on ilmunud palju erineva sisuga trükiseid: käsitles reformatsiooni ajalugu Tallinnas ja Eestis, publitseeris Johannes Hobbingi testamendi ja epitaafi teksti.

## Viited

## Välislingid
*Portree: Justus Nicclaus Ripke (1818-1886), Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
Timo Parvela

**Timo Johannes Parvela** (sündinud 19. mail 1964 Jyväskyläs) on Soome lastekirjanik.

## Timo Parvela teoseid eesti keeles
*Ella teatris. Jutustus. Soome keelest tõlkinud Ott Arder, toimetanud Triin Taru, pildid joonistanud Urmas Nemvalts, kujundanud Irina Tammis. Tallinn, Tammerraamat 2006
*Ella õppekäigul. Soome keelest tõlkinud Ott Arder, toimetanud Triin Taru, pildid joonistanud Urmas Nemvalts, kujundanud Irina Tammis. Tallinn, Tammerraamat 2006
*Kiigelaud. Soome keelest tõlkinud Kadri Haljamaa, toimetanud Margit Ross, joonistanud Virpi Talvitie, kujundanud Mika Tuominen. Tallinn, Koolibri 2006
Must kuld

**Must kuld** on kujundlik väljend **[[nafta]]** kohta. Varem on nii nimetatud ka musta pipart.

Seda nime kannavad ka
* "Must kuld", Jean-Jacques Annaud' lavastatud ajaloofilm
* ...
Kesk-Kreeka piirkond

**Kesk-Kreeka piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Kreeka keskosas. Hõlmab ajaloolise Kesk-Kreeka kesk- ja idaosa.

Piirkond koosneb viiest piirkonnaüksusest (*perifereiakí̱ enóti̱ta*), mis ühtivad varasemate maakondadega (*nómos*). Need on Boiootia, Euboia, Evrytanía, Phokis ja Fthiótida.

Piirkonnaüksused jagunevad 25 vallaks.

Kesk-Kreeka piirkond moodustati 1987. aastal.

Kesk-Kreeka on majanduslikult kõige rikkam Kreeka piirkond.

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Kiviplaatsild

**Kiviplaatsild** on algelisemaid sildu, kus looduskivist sillatoed sillati looduskivist plaatidega. 
 __NOTOC__
## Näiteid
#### Hiinast
Suurim kiviplaatsild on Anpingi sild Hiinas. Sild on ehitatud 11. sajandil pKr ja oli valmimise ajal üle 2,2 kilomeetri pikk. Silla suurima plaadi mõõdud: pikkus 11 meetrit ja paksus 75 cm. Plaat kaalub 20 tonni. 

#### Inglismaalt
Mõned Inglismaa varasema aja sildadest on tuntud *clapper bridge* (ladina keelest *claperius*, 'kuhi kive') sildadena. Sellise silla konstruktsioon oli lihtne: sillatugedeks toimetati kohale kas suured kivilahmakad, mis täitsid üksinda sillasamba osa, või siis tariti kohale keskmise suurusega kive ja laoti nad kuhja nii, et see kuhi saavutas sillasambaks vajaliku vormi. Kahe sillasamba vaheline sildeava kaeti õhukese, kuid pika kiviplaadiga. Selline looduskiviplaadist sillatekk hakkas tööle lihttalana. 

Arusaadavalt polnud selline lihtne konstruktsiooniskeem omane ainult Inglismaa primitiivsetele sildadele, kuid just Inglismaal ja eriti Devoni krahvkonnas sai selline vorm tuntuks kui *clapper bridge* sild . 
Kuigi sageli usutakse *clapper bridge* sildade puhul nende eelajaloolist päritolu, on siiski enamik neist ehitatud keskajal. Tuntuim kiviplaatsild Suurbritannias on Tarr Steps.

## Viited

## Välislingid
*Clapper Bridges glamorganwalks.com (inglise)
Postbridge'i sild

**Postbridge'i sild** on kiviplaatsild (inglise *Postbridge Clapper Bridge*) Devoni krahvkonnas Inglismaal.  

Jalgteesillana kasutatav Postbridge'i silla kiviplaadid on üle 4 meetri pikad ja 2 meetrit laiad.

Sild on ehitatud 13. või 14. sajandil.

## Viited

## Välislingid
The 'legendary' Postbridge Clapper
Kristjan Luts

**Kristjan Luts** (sündinud 14. veebruaril 1985) on eesti ajaloolane ja restauraator.

Luts õppis aastatel 1992–2003 Tallinna Inglise Kolledžis. 2006. aastal lõpetas ta ajaloolasena Tartu ülikooli, 2009. aastal sai ta Warwicki ülikoolist magistrikraadi lähiajaloo erialal. 2017. aastal sai ta Tartu ülikoolist filosoofiadoktori kraadi ajaloo erialal. Ta on täiendanud end Eesti Kunstiakadeemias ja Harvardi ülikoolis. 

Aastatel 2004–2014 töötas ta Eesti Sõjamuuseumis, nendest 2009–2014 direktorina. Pärast seda on ta olnud vabakutseline.  

## Välislingid
*
Kandehobusesild

**Kandehobusesild** (inglise keeles *packhorse bridge*) on sild, mis oli algselt mõeldud kandehobusega üle jõe või oja pääsemiseks. Tüüpiline kandehobusesild on ühe- või mitmesildeline kitsas (ühehobuselaiune) kivikaarsild, mis omab külgedel madalaid rinnatisi, et mitte takistada sadulakorvide ületoomist

## Viited
Shailendra Kumar Upadhyaya

**Shailendra Kumar Upadhyaya** (17. aprill 1929 – 9. mai 2011 Džomolungma jalamil) oli Nepali poliitik.

Upadhyaya oli 15. septembrist 1950 Nepali Kommunistliku Partei liige. Ta on ka vanglas olnud (Mahendra vastasel miitingul osalemise eest). Upadhyaya oli aastatel 1972–1978 Nepali esindaja ÜRO-s. Aastatel 1986–1990 oli ta Nepali välisminister.

82-aastane eksminister tundis ennast halvasti 5800 meetri kõrgusel Džomolungma jalamil, kui ta tahtis ületada Bahadur Sherchani aastal 2008 püstitatud rekordit, olles maailma vanim selle mäe tippu jõudnud ronija (Bahadur Sherchan oli tollal 76-aastane). Tema kaaslased andsid talle vett ja hapnikku, kuid ta kukkus kokku ja suri. Arvatakse, et tal tekkis kõrgmäestikutõbi. See on mägironijate seas põhiline surmatekitaja.

## Välislingid
*Maris Meiessaar. Endine Nepaali välisminister suri teel Mount Everesti tippu Eesti Päevaleht, 10. mai 2011
*Nepali endine välisminister suri Džomolungmal
*82 years young Shailendra Kumar Upadhyaya (inglise keeles)
*Ex-minister Upadhyaya dies during Everest expedition (inglise keeles)
*82-Jähriger bei Rekordversuch am Everest gestorben (saksa keeles)
Henry Cromwell

**Henry Cromwell** (20. jaanuar 1628 Huntingdon – 23. märts 1674 Wicken, Cambridgeshire) oli Oliver Cromwelli ja Elizabeth Bourchier neljas poeg, tähtis poliitikategelane Inglise kodusõja järgsel Iirimaal.

## Elulugu
Henry Cromwell sündis Huntingdonis ning sai hariduse Emmanuel College'is Cambridge'is. Inglise kodusõja lõpul teenis ta oma isa armees. Oma elu aktiivsema osa veetis ta aga Iirimaal, kuhu ta 1650. aastal mõned väeüksused Oliverile appi viis. 1653–1654 oli ta saadik Väikeses Parlamendis. Samal aastal abiellus Henry Chippenhami 2. baroneti Sir Francis Russelli tütre Elizabethiga (surnud 1687), kellega sai hiljem viis poega ja kaks tütart.

1653–1660 oli Henry Cromwell Dublinis Trinity College'i seitsmes kantsler.

1654 oli ta tagasi Iirimaal ning pärast oma isa, nüüd juba lordprotektori mõningast nõustamist Iirimaa valitsemise asjus sai Henryst Iirimaal paiknevate vägede kindralmajor ning 1655. aasta juulist Iiri riiginõukogu liige. Nime poolest allus Henry lordasemikule (*lord-deputy*) Charles Fleetwoodile, kuid pärast Fleetwoodi lahkumist Inglismaale septembris 1655 jäi Cromwell praktiliselt Iirimaa valitsejaks. Ta mahendas lordasemiku iirlaste deporteerimise poliitikat ning erinevalt temast pööras ka mõningat tähelepanu inglise asunike huvidele. Erinevalt Fleetwoodist hoidis ta ka tasakaalu mitmesuguste protestantlike sektide vahel ning tema vaieldamatut populaarsust Iirimaal kinnitab Edward Hyde, 1. Clarendoni krahv.

Novembris 1657 sai Henryst endast lordasemik. Enne seda oli ta keeldunud 1500 naela aastas sisse toovast kinnisvarast, mida talle taheti kinkida; põhjenduseks tõi ta riigi vaesuse, mis polnud küll ta kõige suurem mure. 1657. aastal soovitas ta isal mitte võtta vastu kuningatrooni, ehkki oli ise 1654. aastal samasugust algatust toetanud. Pärast seda, kui Oliver Cromwell 1658. aasta veebruari teise parlamendi laiali saatis, avaldas Henry murelikult arvamust, et lordprotektor peaks toimima mõõdukalt ja põhiseadusega kooskõlas. Oliveri surma järel tervitas ta innukalt oma venna Richardi asumist lordprotektori ametisse. Ehkki Henry määrati siis Iirimaa lordleitnandiks ja kindralkuberneriks, jäi ta sellele maale siiski suure vastumeelsusega.

Ehkki Henry Cromwell ütles ära ettepanekutest aidata kaasa Charles II restauratsioonile, kutsuti ta kohe pärast Richardi võimult langemist juunis 1659 tagasi Inglismaale. Vaikselt käsku täites pani ta kohe ameti maha. Ehkki Stuartite restauratsiooni käigus kaotas Henry osa oma kinnisvarast, lubas kuningas tal jätta endale mõisa, mille too oli Iirimaal ostnud.

Henry Cromwelli elu viimased aastad möödusid rahulikult, algul lühemat aega Chippenhamis ja seejärel Wickeni külas Cambridgeshire'is. Seal elas ta endises kloostris Spinney Abbeys, mis kuulus talle aastatel 1659–1673. Valitsus teda ei tülitanud ning kinnitamata andmetel külastas teda seal septembris 1671 isegi kuningas Charles II. Henry Cromwell suri Wickenis ning maeti kihelkonnakirikusse, nagu hiljem ka tema naine.

## Viited
Semioversum

**Semioversum** on semioosi aeg-ruum, millest väljaspool märgiprotsesse ei toimu.

Semioversum on semiosfääri psühhosemiootiline edasiarendus. 
Semioversum hõlmab kõiki semiosfääre, on korraga nii elu kui ka taju lävendiks.

## Viited
Hiljar Tammela

**Hiljar Tammela** (sündinud 25. detsembril 1982) on eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo eriala. 2008. aastal omandas ta samas ajaloomagistri kraadi ja seejärel jätkas õpinguid doktoriõppes.

Alates 2007. aastast töötab Tammela Eesti Ajaloomuuseumis.

Tema peamine uurimisteema on Nõukogude Liidu aegsete autasude süsteem. 

Ta on avaldanud lähiajalooteemalisi artikleid ja arvustusi Tunas, Ajaloolises Ajakirjas ja Akadeemias.

## Välislingid
*
Anpingi sild

**Anpingi sild** (ka **Viie Lii sild**) (inglise keeles *Five Li Bridge*) on kiviplaatsild Hiina kaguosas Fujiani provintsis. 
__NOTOC__
## Põhiandmed
Silla ehitamine kestis 13 aastat (1138–1151). Silla üldpikkus oli valmimisel 2255 meetrit (tänapäeval lühem), laius varieerub 3...3,8 meetri vahel. Konstruktsioonilt on see kiviplaatsild (*clapper bridge*), kuigi plaadid on üsna kitsad ja päris paksud, mistõttu on õigem öelda, et sild on ehitatud kivitaladest, mis on asetatud kõrvuti kivitugedele. Suurim kivitala kaalub 25 tonni.

## Huvitav fakt
Anpingi sild oli kuni 1905. aastani Hiina pikim sild.

## Viited

## Välislingid
* Anpingi silla pilt
* Anpingi silla pildid saidil www.structrae.de (inglise)
Prootonhapped

**Prootonhapped** on sellised happed, mis dissotsiatsioonil (ionisatsioonil) annavad prootoni H+ (hüdroksooniumiooni H3O+) ja happe aniooni A−:
:::::HA(aq) + H2O(l) → H3O+(aq) + A−(aq) &nbsp; &nbsp; &nbsp; &nbsp; *K*a

Prootonhapped on mineraalhapetest näiteks väävelhape H2SO4, soolhape HCl ja lämmastikhape HNO3  ning orgaanilistest hapetest on tuntuimad sipelghape HCOOH, äädikhape CH3COOH ja bensoehape. C6H5COOH.

## Vaata ka
*Hape
*Tugev hape
*Nõrk hape
Haapsalu detektiiv

**"Haapsalu detektiiv"** on Juhan Paju 1990. aastal ilmunud kriminaalromaan, kus astub esimest korda üles uurija Toivo Kivistik.

Käsikiri valmis Pajul 27. märtsil 1990 Haapsalus. Raamatu väljaandmist rahastas kirjanik omast taskust.

## Sisututvustus
Jutustuse sündmused leiavad aset nõukogudeaegses Haapsalu linnas. Pärast kooperatiivi saunas peetud pidu leitakse järgmisel päeval saunalavalt Ants Riiseni surnukeha. Kuigi arstid nentisid surma põhjuseks südamepuudulikkust, asus hukkunu sõber Rein Sipelgas asja omal käel uurima. Endine miilits jõuab üllatava avastuseni, mis maksab talle elu. Toivo Kivistik asub uurima mõrvamüsteeriumi.

## Tegelaskujud
* Toivo Kivistik – uurija Haapsalus, miilitsamajor
* Rein Sipelgas – endine miilitsakapten; pärast koondamist töötab allakäinud mees ehituskontori puidutöökojas
* Ants Riisen – naiste pesu- ja pudupoe juhataja
* Helga Riisen – Antsu naine
* Margus Põllu (hüüdnimega *noor [[Balzac]]*) – kohalik ajakirjanik
* Mart Kolle – 43-aastane puutöömeister
* Kutt – põhjajoonud töötu, endine meremees
* Varje – Lagle kõrtsi töötaja

## Romaani tõlked
Soome keeles ("Haapsalun saunamurhat") ilmus teos Taifuuni kirjastuselt sarjas "Myrskyn merkki" 1992. aastal Samuli Juvoneni tõlkes. Kordustrükk ilmus 2004. aastal kirjastuse Like sarjas "Like-pokkari nr. 89".

## Viited

## Välislingid
* Paju, Juhan: Haapsalun saunamurhat booky.fi
* Tarmo Vahter. Esimesed trükiproovid (J. Paju. Haapsalu detektiiv. Vormsi, 1990). Vikerkaar, nr 12/1991, lk 77
* Vesa Sirén. Paju Juhan - Haapsalun saunamurhat. Helsingin Sanomat, 30. mai 2005
* Merja Aho. Haapsalun saunamurhat Elo : Tuglas-seuran jäsenlehti, 2010 nr 2, lk 29
* Ritva Sorvali. Juhan Paju, Haapsalun saunamurhat, 1992 ja Kuolema Susiluodolla, 1994. Kouvolan Dekkaripäivät, 15. detsember 2010
Johann Heinrich Schmidt

**Johann Heinrich Schmidt** (24. juuni 1713 Ryn – 4. detsember/16. detsember 1808 Valjala) oli Eesti vaimulik.

Schmidt sündis Rheini linnas Ida-Preisimaal (praeguse haldusjaotuse ja nimede puhul Rynis, Giżycko maakonnas, Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Ta õppis Königsbergis Collegium Fridericianumis ja aastatel 1730–1734 (immatrikuleeriti 27. jaanuaril 1730) Königsbergi Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana advokaat Vierhuffi juures Jelgavas, parun Stackelbergi juures Tumala mõisas, von Aderkase juures Oti mõisas ja von Polli juures Uuemõisa mõisas. Ordineeriti 2. juunil/13. juunil 1743 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1743–1808 Valjala Martini koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema äi Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Abielust Vicki tütre Katharina Elisabeth Vickiga sündis neli tütart ja kaks poega. Vanemast pojast, Johann Gottlieb Schmidtist sai sõjaväelane.

Tema poeg August Heinrich von Schmidt oli samuti Valjala Martini koguduse õpetaja; lisaks sellele oli ta Saaremaa superintendent. 

Tema üks pojapoeg Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, teine pojapoeg Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani koguduse ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent. 

Johann Heinrich von Schmidt oli Schmidtide suguvõsa Balti haru esiisa.

## Viited
Tihe tarn

**Tihe tarn** (*Carex otrubae*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kasvab Euroopas, Kesk-Aasias, Siberi lääneosas ja Xinjiangi piirkonnas Hiinas.

Tarna lehed on värvilt kollakasrohelised. Selle põisik on sile, läikiv ja pikem kui 3 mm. Keelekese pikkus on suurem või võrdne enda laiusega.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich August Heinrich von Schmidt

**Friedrich August Heinrich von Schmidt** (25. november/6. detsember 1785 Valjala – 13. mai/25. mai 1841 Anseküla) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Aastatel 1798–1803 õppis Kuressaares. Aastatel 1804–1806 õppis Tartu Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Oli aastatel 1807–1808 koduõpetajaks Kehtna mõisas. Ordineeriti 9. augustil/21. augustil 1808 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1808–1841 Anseküla Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa August Heinrich von Schmidt ja vanaisa Johann Heinrich Schmidt olid Valjala Martini koguduse õpetajad, tema vend Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, vanavanaisa Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja, onu Andreas Michael Agthe ja onupoeg Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe olid Pöide Maarja koguduse õpetajad. Teine vanaisa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Oleviste koguduse organist.

## Viited
Tähttarn

**Tähttarn** (*Carex echinata*) on lõikheinaliste sugukonda kuuluva tarna perekonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Andreas Michael Agthe

**Andreas Michael Agthe** (3. veebruar/14. veebruar 1762 Tallinn – 2. juuni/14. juuni 1817 Pöide) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1779–1782 (immatrikuleeriti 21. septembril 1779) Jena Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1782–1817 Pöide Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Püha Vaimu koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse organist. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Justina Amalie isa Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja. Abielust Justina Amaliega sündis poeg Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe, kes oli samuti Pöide Maarja koguduse õpetaja. Tema õemees August Heinrich von Schmidt oli Valjala Martini koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, õepoeg Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, teine õepoeg Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani koguduse ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent.

## Viited
Ümartarn

**Ümartarn** (*Carex diandra*) on lõikheinaliste sugukonda tarna perekonda kuuluv mitmeaastane taimeliik.

Kasvab soostunud niitudel, siirdesoodes. Eestis tavaline.

Taime kõrgus 25–60 cm. Hallikasrohelised varred on püstised või kaardus, suhteliselt jäigad. Lehed jäigad, lamedad või renjad, 1-3 mm laiad, varrest lühemad. Õisik tihe, 2–4,5 cm pikk, ei ole harunenud. Alumise pähiku kandeleht pähikust märksa lühem, rohelise kesktriibu ja naaskelja tipuga. Põisiku katteleht põisikust pisut lühem, pruun, laia heleda servaga. Põisik läikiv tumepruun, aheneb pikkamisi nokaks. Õitseb mais, juunis. 

## Viited

## Välislingid

*
Mask

**Mask** on ese, mida tavaliselt hoitakse näo ees kaitse-, varje-, moondamis-, rituaal-, esinemis- või meelelahutuseesmärgil. 

Maskid on ajaloo vältel kogu maailmas olnud väga tähtsad rituaalide läbiviimisel. Koos näitekunsti arenemisega rituaalidest said maskid ka oluliseks teatri osaks. Naervast (komöödia) ja nutvast (tragöödia) maskist on saanud teatri ja näitekunsti sümbol. Rituaalsed ja teatris kasutatavad maskid on näokatted, mille eesmärk on muuta kandja mittetuntavaks või teha ta teatud inimese või olendi näoliseks.

## Kaitsemaskid
Kaitsemaskide põhiline eesmärk on hingamisteid kaitsta bakterite, viiruste, tolmu, saastunud vedeliku pritsmete eest. Meditsiinilised maskid kaitsevad nii patsienti kui ka arsti bakterite eest. Respiraator (klapiga mask) on põhiliselt kasutusel tolmustes tingimustes, aga on ka respiraatoreid, mida tarvitatakse bakterite ja viiruste tõrjeks.

## Praktilised maskid

Maske kasutatakse ka praktilistel eesmärkidel, enamasti on neil kaitsefunktsioon.
*gaasimask
*hapnikumask
*keevitusmask
*kirurgimask
*kirurgiline mask
*narkoosimask
*sukeldumismask
*tolmumask
*vehklemismask
*väravavahi mask

## Keevitusmaske

Pilt:Speedglas.jpg
Pilt:Viking Helmet.jpg
Pilt:MannGlas welding helmet 2views.jpg
Pilt:Zaščitne varilske maske.jpg


## Vaata ka

*Agamemnoni kuldmask
*Maskeraad
*Respiraator
*Surimask

## Viited
Aznakajevo

**Aznakajevo** on linn Venemaal  Tatarstanis, Aznakajevo rajooni keskus. Asub Sterli jõe ääres.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aznakajevo elanikest tatarlasi 90,5% ja venelasi 7,7%.

Linn on naftatööstuse keskus.

## Viited

## Välislingid
*http://aznakayevo.tatar.ru/
Kalle Männama

**Kalle Männama** (1. jaanuar 1953 Tallinn – 6. mai 2011) oli Eesti jalgrattur. Ta oli Eesti esimese ratturite profitiimi Kalev Chocolate Team üks asutaja. 

## Viited


## Välislingid
*
Metskass

**Metskass** (*Felis silvestris*) on perekonda kass (*Felis*) kuuluv loomaliik.

Euroopas esineb peamiselt üht alamliiki metskassi (*Felis silvestris silvestris*), kes elab mägimetsades ja on enamikus paikades kaitse all.
 
Eestis metskassi ei esine, kuid ta on elutsenud Eestis arvatavasti atlantilisel kliimaperioodil.

## Alamliigid
Metskassil eristatakse mitut alamliiki, nende hulgas aafrika metskassi (*Felis silvestris lybica*).

## Vaata ka
*Kodukass (*Felis catus*)
Üheskoos

*"Üheskoos" ("Tillsammans"), Rootsi-Taani-Itaalia film aastast 2000, režissöör Lukas Moodysson
*"Üheskoos" ("Once"), Iirimaa film aastast 2006, režissöör John Carney
*"Üheskoos", laul ansambli Rock Hotel repertuaarist, muusika ja sõnade autor on Heigo Mirka
*Üheskoos (ajaleht), Viljandi valla ajaleht
Aleksei Nikolajevitš Leontjev

**Aleksei Nikolajevitš Leontjev** (vene keeles Леонтьев Алексей Николаевич; 5. veebruar 1903, Moskva – 21. jaanuar 1979, Moskva) oli Nõukogude arengupsühholoog, tegevusteooria rajaja, kes tegeles teadvuse ja tegevuse teemadega.

## Elukäik
1924 – lõpetas M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli.
 
1931 – asus tööle Harkivis, Ukraina Psühhoneuroloogia Akadeemias (kuni 1932. aastani Ukraina Psühhoneuroloogia Instituut) psühholoogiaosakonna juhatajana
 
1933–1938 – Harkivi Pedagoogilise Instituudi kateedri juhataja

1941 – Moskva Riikliku Ülikooli professor

1951 – Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonna psühholoogia kateedri juhataja

1966 – asutas Moskva Riiklikus Ülikoolis psühholoogia teaduskonna ja töötas seal kuni surmani 1979 (suri südameataki tagajärjel).

## Teadustegevus
Oli Lev Võgotski õpilane, aastatel 1924–1930 tegi koostööd Võgotski ja Aleksandr Luriaga. Leontjevi varasem teadustöö toimus Võgotski kultuurilis-ajaloolise programmi raames ja keskendus kultuurilise vahendamise fenomeni uurimisele. Selle perioodi esinduslik uurimus oli laste ja täiskasvanute mälu kohta "The development of higher forms of memory", 1931.

Leontjevi isiklik uurimisvaldkond oli tegevuse põhjalik psühholoogiline analüüs. Tegevusteooria süstemaatiline areng algas 1930. aastatel Harkivi psühholoogide grupis, mida juhtis Leontjev ja kuhu kuulusid veel Zaporozhets, Gal'perin, Zinchenko, Bozhovich, Asnin, Lukov jt. Hiljem, kui Leontjev suundus Moskva Riiklikku Ülikooli, kujunes tegevusteooria Nõukogude Liidu sõjajärgse perioodi juhtivaks psühholoogiliseks doktriiniks.

Leontjevi aktiivsel osavõtul toimus mitmeid psühholoogilisi arutelusid, kus ta lõi lahku seisukohast, et psüühika kujuneb peamiselt väliste faktorite mõjul.

Kriitikud märgivad fakti, et Leontjev oli Nõukogude psühholoogia ideoloogia üks kõige järjekindlamaid pooldajaid. Kõiki tema töid, nende hulgas raamatut "Tegevus, teadvus, isiksus" (1975), läbis tees "Kaasajal täidab psühholoogia ideoloogilist funktsiooni ja teenib klassi huve, sellega on võimatu mitte arvestada".

## Tsitaat Leontjevi kohta

## Viited
Maa (piirkond)

**Maa** on geograafiline piirkond. See võib olla iseseisev riik või sõltuv poliitiline üksus, mida seostatakse kindla rahvaga või kindlate omadustega. Maad võivad olla varasemad iseseisvad riigid, näiteks Inglismaa, Šotimaa ja Wales. Kindla rahvaga seotud maadeks on näiteks Lapimaa, Baskimaa ja Tatarstan.
Holotseeni kliimaoptimum

**Holotseeni kliimaoptimum** oli soe periood  Holotseeni esimesel poolel umbes 9500–5500 aastat BP tempeatuurimaksimumiga umbes 8000 aastat BP. Selle perioodi teiste nimetuste seas on **altiterm**, **kliimaoptimum**, **Holotseeni megaterm**, **Holotseeni optimum**, **Holotseeni temperatuurimaksimum**, **Holotseeni globaalne temperatuurimaksimum**, **hüpsiterm** ja **Kesk-Holotseeni soe periood**.

Soojale perioodile järgnes järkjärguline jahenemine keskmiselt umbes 0,1–0,3 °C aastatuhande kohta, mis kestis kuni ajani umbes kaks sajandit tagasi. Selle aja kestel oli ka lühemaid piirkondlikke soojaperioode.

## Globaalne mõju

Holotseeni kliimaoptimusis oli temperatuur umbes 4,9 °C võrra kõrgem kui viimase jäätumise maksimumis. Ühe 2020. aasta uurimuse hinnangul oli Holotseeni kõige soojema 200-aastase perioodi keskmine globaalne temperatuur umbes 6500 aastat tagasi umbes 0,7 °C võrra kõrgem kui 19. sajandi pKr keskmine vahetult enne tööstusrevolutsiooni ning 0,3 °C võrra madalam kui ajavahemiku 2011–2019 keskmine. IPCC kuues hindamisaruanne (2021) väljendas mõõdukat kindlust, et viimase kümnendi temperatuur on kõrgem kui Kesk-Holotseeni soojaperioodil. Põhjapoolkera suvised temperatuurid olid simulatsioonide järgi kõrgemad kui praegu, kuid troopika ja osas lõunapoolkerast oli temperatuur keskmist madalam. Paistab, et laiuskraadi kahades vähenes keskmine temperatuuri muutus kiiresti, mistõttu madalatel ja keskmistel laiuskraadidel ei ole temperatuuri muutust praktiliselt täheldatud. Temperatuuri tõus troopilistes korallrahudes kalduvad jääma alla 1 °C. Troopilise ookeani pind Suure Vallrahu juures umbes 5350 aastat tagasi oli võrreldes tänapäevase mereveega 1 °C võrra soojem ja <sup>18</sup>O sisaldus vees oli 0,5 promilli võrra kõrgem.

Holotseeni kliimaoptimumi ajal oli temperatuur põhjapooluse lähedal Svalbardil praegusest umbes 6 °C kõrgem.

## Viited

ne

## Vaata ka
*Globaalne pinnatemperatuur
*Paleoklimatoloogia
Konjugeerunud sidemed

**Konjugeerunud sidemed**, ehk **konjugeerunud süsteemid** (kõige sagedamini konjugeeritud kaksiksidemed) esinevad orgaanilistes ühendites, kui (süsiniku) aatomite vaheliste kovalentsete sidemete süsteemis esineb valentselektronide delokalisatsioon ("laialimäärimine") üle kogu konjugeerunud süsteemi. Konjugeerunud süsteemis esinevad sp2 hübridisatsiooniga süsiniku aatomid. Kuigi formaalselt ühendite struktuurivalemites vahelduvad üksiksidemed kordsete (kaksik- või kolmik-) sidemetega (näiteks C=C–C=C–C), on konjugeerunud süsteem olemuslikult erinev ja sisuliselt pole õige öelda, et "üksik- ja kaksiksidemed vahelduvad", sest viimaseid tegelikult ei esine – esinevad konjugeerunud sidemed. 

Erijuht on aromaatsed ühendid, milles konjugeerunud sidemed moodustavad tsüklilise süsteemi (nimetatakse ka aromaatseteks sidemeteks).

Keemiliste sidemete konjugatsioon suurendab molekuli stabiilsust ja alandab molekuli üldist energiat. Nende ühendite korral ilmneb rida omadusi, mis erinevad isoleeritud või kumuleerunud kaksiksidemetest. Omavahel seotud π-molekulaarorbitaalides on elektronid suhteliselt kergesti ergastatavad, neelates UV-kiirgust. Seetõttu sobib UV-spektroskoopia konjugeerunud süsteemide määramiseks. Pikad konjugeerunud ahelad ja molekuli osad, mis sisaldavad konjugeerunud tsüklilisi C=O või N=N rühmi (kromofoorid) neelavad nähtavat valgust andes ainele tugeva värvuse. 

Konjugeerunud süsteemide (sp2 hübridisatsiooniga kõrvutiasuvate süsiniku aatomitega) näiteid:
*kojugeerunud ehk 1,3-dieenid nagu 1,3-butadieen või isopreen, 
*pikad konjugeerunud ahelad nagu beetakaroteen või retinool, 
*aromaatsed ühendid nagu benseen, stüreen või fenool, või [18]annuleen
*polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud nagu naftaleen või benso(a)püreen,
*vaba elektronpaari omava aatomiga konjugeerunud kaksiksidemed nagu heteroaromaatsed ühendid furaan või püridiin või kinoonid,
*süsiniku klastrid nagu fullereenid, süsiniknanotorud, grafeen.

## Vaata ka
*Konjugatsioon
*Hüperkonjugatsioon
*Tautomeerid
Patrik Göransson

**Johan Patrik Göransson** (sündinud 27. detsembril 1967 Uddevallas) on Eestis tegutsev rootsi vaimulik.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Uddevallas Agnebergi gümnaasiumi. Õppinud aastatel 1989–1994 Göteborgi Ülikooli usuteaduskonnas ja aastatel 1995–1996 Uppsalas pastoraalseminaris. Ta ordineeriti 9. juunil 1996 õpetajaks.

Ta teenis aastatel 1996–1998 abiõpetajana Jõhvi Mihkli kogudust ja 1998–2000 abiõpetajana Göteborgi Pauluse kogudust. 2000. aastast teenib Tallinna Rootsi-Mihkli kogudust. Lisaks sellele oli ta aastatel 2007–2011 Tallinna praostkonna abipraost.

## Tunnustus
*2007 Aasta vaimulik 
*2016 EELK teeneteristi III järk
*2017 Valgetähe V klassi teenetemärk 
*2021 EELK kuldrist 

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud: seisuga 1. juuli 2013". Koostanud Kristjan Luhamets ja Ülle Keel. EELK Konsistoorium. Tallinn 2013

## Välislingid
*Tauno Toompuu. Aasta vaimulik 2007 Patrik Göransson, Meie Kirik, 20. veebruar 2008 
*Tiiu Pikkur. Patrik Göransson usaldab oma elus alati Jumala juhtimist, Eesti Kirik, 12. märts 2008
*Raivo Juurak. Ei eestlane, rootslane ega taanlane ole igakord see, kellena ta esineb, Õpetajate Leht, 18. detsember 2009 
*Rootsi vaimulik: eestlasele kui endisele nõukogude inimesele meeldib kannatada, Õhtuleht, 6. jaanuar 2010
Kass (perekond)

**Kass** (*Felis*) on kaslaste sugukonda kuuluv loomaperekond.

## Liigid
Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda kass järgmised liigid:
* *Felis catus* (Linnaeus, 1758) – kodukass
* *Felis chaus* (Schreber, 1777) – rookass
* *Felis margarita* (Loche, 1858) – luitekass
* *Felis nigripes* (Burchell, 1824) – pudikass ehk kääbuskass
* *Felis silvestris* (Schreber, 1775) – metskass
* *[[Felis bieti]]* (Milne-Edwards, 1892) 
* *[[Felis lunensis]]* (Martelli, 1906) (välja surnud)

### Varasem klassifikatsioon
Varasematel aegadel on kassi perekonda liigitatud ka: 
* *[[Felis attica]]* (Wagner, 1857) (välja surnud) – alates 2012. aastast klassifitseeritud perekonda *[[Pristifelis]]* (Salesa et al. 2012);
* *[[Felis bieti]]* (Milne-Edwards, 1892) – tänapäeval osade autorite järgi metskassi alamliik; 
* *[[Felis daemon]]* (Satunin, 1904) – 20. sajandi alguses tehtud uuringud leidsid, et liigina *Felis daemon* klassifitseeritud kass on tavaline kodukass (musta värvi). 

## Viited
1,3-butadieen

**1,3-butadieen** (IUPAC-i nomenklatuuris but-1,3-dieen) ehk **divinüül** ehk **vinüületüleen** on konjugeerunud dieen keemilise valemiga CH2=CH-CH=CH2.

1,3-Butadieen on värvitu gaas, keemistemperatuur -4,4ºC, sulamistemperatuur -108,9ºC, tihedus veeldatult -6 ºC juures 0,64 g/cm3.  

1,3-Butadieen on olulise tähtsusega monomeer sünteetilise kummi tootmisel.

Märkus: Vahel kasutatakse 1,3-butadieeni kohta lihtsalt nimetust **butadieen**. See nimetus võib tähendada ka isomeerset kumuleerunud dieeni 1,2-butadieeni, mis on raskesti valmistatav ja keemias ei oma olulist tähtsust.

## Vaata ka
*Dieenid
*Konjugeerunud sidemed
Cần Thơ rahvusvaheline lennujaam

**Cần Thơ lennujaam** (vietnami keeles *Sân bay Quốc tế Cần Thơ* või *Cảng hàng không Quốc tế Cần Thơ*) on rahvusvaheline  lennujaam Vietnamis Mekongi delta piirkonnas Cần Thơ linnas. Tegemist on deltapiirkonna suurima ja tähtsaima lennujaamaga, mis teenindab nii linna kui ka ümbritsevaid provintse.

Cần Thơ lennujaama IATA kood on **VCA**, ICAO kood **VVCT**. 

Lennujaamal on üks betoonkattega lennurada pikkusega umbes 3000 meetrit, mis võimaldab teenindada nii kitsakerelisi kui ka suuremaid reisilennukeid.

Cần Thơ lennujaama kasutavad mitmed Vietnami lennufirmad, sealhulgas Vietnam Airlines. Lennujaamast toimuvad regulaarlennud Vietnami suurematesse linnadesse nagu Hanoi, Hồ Chí Minh ja Phú Quốci saarele, ning piiratud mahus ka rahvusvahelised lennud.

## Viited
Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe

**Wilhelm Andreas Fürchtegott von Agthe** (13. mai / 24. mai 1789 Pöide – 2. juuni / 14. juuni 1841 Pöide) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Seejärel lõpetas Kuressaares provintsiaalkooli. Aastatel 1808–1810 tegutses koduõpetajana Eestimaal. Õppis aastatel 1810–1813 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 23. oktoobril / 4. novembril 1813 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1813–1817 adjunktõpetaja ning 1817–1841 õpetaja Pöide Maarja koguduses.

## Tunnustus
*1839 – Püha Stanislavi orden (3. klass)

## Isiklikku
Tema isa Andreas Michael Agthe oli samuti Pöide Maarja koguduse õpetaja, tema vanaisa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Püha Vaimu koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse organist, tema teine vanaisa Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja. Tema tädimees August Heinrich von Schmidt oli Valjala Martini koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, tädipoeg Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, teine tädipoeg Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani koguduse ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent.

## Viited