open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lumepiir

**Lumepiir** on kujuteldav joon maapinnal, kus lume ja jää sulamine on tasakaalus tahkete sademetega.

Eristatakse klimaatilist ehk teoreetilist ja orograafilist ehk tegelikku lumepiiri. Klimaatiline lumepiir on välja kujunenud kliima mõjul, kuid ta võib erineda orograafilisest lumepiirist näiteks nõlva ekspositsiooni ehk orienteerituse tõttu. Põhjapoolkeral on põhjapoolsetel nõlvadel lumepiir reeglina madalamal, kui lõunapoolsetel.

Lumepiiri kõrgus sõltub eelkõige laiuskraadist. Polaaraladel ulatub lumepiir merepinnani. Ekvaatorilähedastel aladel on aga 4...6&nbsp;km kõrgusel. Siiski ei ole lumepiir kõige kõrgemal mitte ekvatoriaalses kliimavöötmes, vaid troopilises. Selle põhjuseks on see, et sademete moodustumiseks on vaja niiskust, mida troopikas napib.

Atmosfäärikihti, kus on võimalik pidev tahkete sademete positiivne bilanss nimetatakse kionosfääriks. Seega võime öelda, et lumepiir on kionosfääri alumine piir.

Lumepiirist kõrgemal toimub liustike moodustumine. Liustiku alumised osad asuvad küll lumepiirist madalamal, kuid seal liustik sulab, mitte ei moodustu. Seda ala nimetatakse ablatsiooni- ehk sulamisalaks. Lumepiirist kõrgemal toimub lume kuhjumine, mis suurenenud rõhu tõttu (ülal asuvad lumekihid) muutub esmalt firniks ehk sõmerlumeks ning seejärel liustikujääks. Sõltuvalt jääkihi paksusest ja nõlva kallakusest hakkab jääkiht voolama (jää on seda plastsem, mida suurem on rõhk), moodustades liustiku.
Akaatsialiikide loend

*'Akaatsialiikide loend loetleb [[akaatsia]][[liik (bioloogia)|liigid]] koos mõningate [[alamliik]]idega.

**Acacia acanthoclada* 
**Acacia acatlensis* 
**Acacia acinacea* 
**Acacia acuifera* 
**Acacia aculeatissima* 
**Acacia acuminata* ([[teravalehine akaatsia]])
***Acacia acuminata acuminata* 
***Acacia acuminata burkitti* 
**Acacia adunca* 
**Acacia alata* ([[tiivuline akaatsia]]
**Acacia albida* ([[valkjas akaatsia]])
**Acacia albizioides* 
**Acacia allenii
**[[Acacia alpina]] 
**Acacia amblygona 
**[[Acacia amoena]]
**Acacia ampliceps 
**[[Acacia ancistrophylla lissophylla]]*  
**[[Acacia anegadensis]] 
**Acacia aneura* 
**Acacia angustissima* 
***Acacia angustissima chisosiana* 
***Acacia angustissima hirta*  
***Acacia angustissima shrevei*  
***Acacia angustissima suffrutescens*  
***Acacia angustissima texensis*  
**Acacia anomala*  
**Acacia aphanoclada*  
**Acacia aphylla* 
**Acacia applanata*  
**Acacia arabica* 
**Acacia araneosa*  
**Acacia argutifolia''
Kaelkirjaku akaatsia

**Kaelkirjaku akaatsia** ehk **kaameliastel-akaatsia** (*Acacia erioloba*, sünonüümidena kasutusel ka *Acacia giraffe* ja *Acacia haematoxylin*) on liblikõieliste sugukonda akaatsia perekonda kuuluv puu või põõsas. 

## Levik
Levinud Aafrikas nii lõuna kui ka põhja pool ekvaatorit, põhjas levinud kuni Iisraelini. Introdutseeritud ka Austraaliasse.
## Kirjeldus
Enamasti kuni 13 m kõrge, võra laius kuni 5 m. Tüvi püstine, laiuvate okkaliste okstega. Fülloodid helerohelised. Õied helekollased, piklikes kobarates, ilmuvad enne fülloode. Kaunad hallid, kõverad, keskmiselt 12 cm pikad.
## Ökoloogia
Kasvukohana eelistab mitmesuguseid kuivi õhulisi muldi, on suhteliselt kuiva ja külmataluv. Kuivaperioodil heidab lehestiku maha. On tavalisemaid savannikoosluse puid, eriti oluline osa on tal Lõuna-Aafrikas Kalahari regioonis. Toidutaimeks paljudele savanniloomadele, eriti kaelkirjakutele. Austraalias on inimese poolt sissetooduna muutunud problemaatiliseks, tõrjudes välja kohalikke akaatsialiike.

## Majanduslik tähtsus
On kogu oma laia levikupiirkonna ulatuses kasutusel peamiselt tarbepuiduna.
## Kultuuriline tähtsus
Omab olulist kohta paljude Aafrika rahvaste elus. On tarbepuidu kõrval kasutusel ka puunikerduste materjalina.
Mulga akaatsia

**Mulga akaatsia** (*Acacia aneura*) on liblikõieliste sugukonda akaatsia perekonda kuuluv puu või põõsas. On kirjeldatud ka kümmekond teisendit, mis erinevad võra ja lehtede kujult ja värvuselt. Annab hübriide *[[Acacia ramulosa]]* ja *[[Acacia craspedocarpa]]*.
## Levik
Levinud kogu Austraalias, välja arvatud  Victoria osariik, lisaks introdutseeritud USA lääneosariikidesse.

## Kirjeldus
Väga varieeruv liik. Madalalt harunev või mitmetüveline sihvakas puu, noorena põõsas, kõrgus tavaliselt kuni 7 m, harva kuni 18 m. Võra laius tavaliselt kuni 7 m. Koor tume. Fülloodid keskmiselt 7 cm pikad, hallikad. Õied kuldkollased, kaunad lamedad, pruunikad, noorena sageli vaigused. Puit väga tugev.

## Ökoloogia
Eelistab õhulisi kergemaid muldi. Suhteliselt külma- ja põuakindel. Õitseb talvel ja kevadel.

## Majanduslik tähtsus
Austraalia farmerite poolt kasutusel loomasööda ja tarbepuiduna, pärismaalased valmistavad tast kaevekeppe ja bumerange. Kõrbetes elavad hõimud kasutavad mahla janu kustutamiseks. Kasvatatakse ka ilupuuna, eriti USAs.
## Kultuuriline tähtsus
On oluline paljude Austraalia rahvaste elus, kõva puidu tõttu hinnatud materjal puunikerdusteks.
Hispaaniakeelne kirjandus

**Hispaaniakeelne kirjandus** on hispaania keeles kirjutatud kirjandus.

## Vaata ka
*"La Celestina"
*"Laul minu Cidist"
*Hispaania kirjanike loend
*Ladina-Ameerika kirjanike loend
Arthur H. Robinson

**Arthur H. Robinson** (5. jaanuar 1915 Montréal – 10. oktoober 2004 Madison (Wisconsin)) oli Ameerika Ühendriikide geograaf ja üks 20. sajandi mõjukamaid kartograafiateadlasi. 

Robinson sai laiemalt tuntuks Robinsoni kaardiprojektsiooniga, mille ta töötas välja 1963. aastal. See projektsioon oli kompromiss erinevate kujutamisvigade (pindala, kuju, vahemaa) vahel ning püüdis anda võimalikult visuaalselt tasakaalustatud ja esteetilise maailmakaardi. Aastakümneid oli see National Geographicu maailmakaartide standardprojektsioon.

Lisaks oma projektsioonile andis Robinson olulise panuse kartograafia teooriasse, rõhutades kaardikujunduse visuaalset ja kommunikatiivset rolli. Ta oli ka mitmete mõjukate kartograafiaõpikute autor.

Robinson oli pikaajaline professor Wisconsini ülikoolis Madisonis, kus ta aitas luua tugeva kartograafia õppetooli.

## Viited
Laul minu Cidist

**"Laul minu Cidist"** (hispaania keeles "Cantar de Mio Cid") on hispaania rahvuseepos, mis inspireerituna rekonkistast räägib selle aja kangelase Rodrigo Díaz de Vivari ehk Cidi (araabia *sidi* – 'härra') elust. Erinevalt teistest Euroopa kangelaseepostest on "Laul minu Cidist" kirjutatud realistlikus laadis, teost iseloomustab sotsiaalsus ja rahvalähedus. 

"Laul minu Cidist" pärineb umbes aastast 1140. Eepose autoriks peetakse kaht arvatavasti Kastiilia ja Zaragoza piirialalt pärinevat huglaari ehk rändlaulikut. Ainus säilinud käsikiri pärineb aastast 1207.

Eepos on kirjutatud ebakorrapärases, enamasti küll 14-silbilistes assoneeruvais ja tsesuuriga 6., 7. ja 8. silbi järel poolduvais värssides.

Eepos räägib Rodrigo Díaz de Vivari (u 1043–1099) ehk Cidi elust, tema väljasaatmisest kuningas Alfonso poolt, tema võitlustest mauridega, Valencia vallutamisest, kuningaga leppimisest, tütarde abielust Cidile vastumeelsete Carrióni infantidega, tütarde häbistamisest viimaste poolt, infantide karistamisest ning Cidi ja tema perekonna au taastamisest. Eepos lõpeb Cidi tütarde pulmadega oma uute kosilastega.

Sündmustel on ajalooline taust, aga lisandunud on ka meelekujutuslikke ja romantilisi aineid. 

Erinevalt teistest tolleaegseist Euroopa eepostest on "Laul minu Cidist" kirjutatud küllaltki realistlikult, võimaliku ja tõenäolise piire ei ületata (näiteks peaingel Gabriel ilmutab Cidile ennast unenäos).

Eeposes ei rõhutata seisuslikke vahesid. Rõhk igapäevasel ja lihtsal, kogu tegevus on seotud tavapärase eluga. Näiteks Cid võtab sõdimist kui igapäevase leiva teenimist. Märkimist väärib fanatismi ja usuvaenu puudumine eepose tegevustikus.

Eepose väärtus ja ilu seisneb paljuski heroilisuse sidumises kõige lihtsa ja igapäevasega.

## Eesti keeles
Katkendid on ilmunud Ain Kaalepi ja Jaan Kaplinski tõlkes raamatus
*Villem Alttoa (toim.) 1962. *[[Keskaja ja vararenessansi kirjanduse antoloogia]]*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
Robinsoni projektsioon

**Robinsoni projektsioon** ehk **ortofaaniline projektsioon** on geograafilistel kaartidel kasutatav kaardiprojektsioon. Robinsoni projektsiooni lõi Arthur H. Robinson aastal 1963.

Projektsioon loodi eeskätt maailmakaartide jaoks. Loodav projektsioon pidi olema võimalikult kena väljanägemisega.

Robinsoni projektsioon on unikaalne selle poolest, et ta väidetavalt ei põhine mitte matemaatilistel valemitel, vaid koordinaatidetabelitel. Projektsioon on tehtud katse ja eksituse meetodil. Siiski ei tähenda see seda, et matemaatilist eeskirja kaardi loomiseks poleks võimalik anda. 

Robinsoni projektsioon on omapärane ka seepärast, et see ei ole ei võrdpindne (ekvivalentne), võrdpikkuseline (ekvidistantne) ega ka õigenurkne ehk konformne. Tegemist on nn sobeda projektsiooniga.

Robinsoni projektsioon on pseudosilindriline projektsioon, milles kõik paralleelid on sirgjooned ja pooluste pikkus on 0,5322 ekvaatori pikkust, mis on keskmeridiaanist 1,9716 korda pikem. Keskmeridiaan (enamasti on selleks algmeridiaan) on samuti sirgjoon, ülejäänud meridiaanid on aga kõverjooned. 

Robinsoni projektsioonis olev maailmakaart on optimeeritud ja näeb kõige loomulikum välja 38° põhja- ja 38° lõunalaiuse vahel. Selle põhjuseks on see, et paralleelid on selles vahemikus ekvidistantsed ehk õigepikkuselised. Mõõtkava on õige vaid 38. põhja- ja lõunalaiuskraadil. 45. laiuskraadidest pooluste poole esineb märkimisväärseid moonutusi. Poolused on kõige surema moonutusega, sest punktikujulist poolust kujutatakse joonena.  

Robinsoni projektsiooni võttis 1988. aastal kasutusele ka ajakiri National Geographic, asendades sellega Van der Grinteni projektsiooni, kuid loobus sellest kümme aastat hiljem Winkeli kolmikprojektsiooni kasuks. Algselt oli projektsioon loodud Rand McNally jaoks.

## Vaata ka
*Kaardiprojektsioon
*Kaardiprojektsioonide loend
Püha Katariina

**Püha Katariina** on mitme pühaku nimi:
***[[Aleksandria Katariina|Aleksandria püha Katariina]]**
***[[Catherine Labouré|püha Catherine Labouré]]**
***[[Genova püha Katariina]]**
***[[Siena püha Katariina]]**

## Kunstiteosed
*"**[[Püha Katariina (Caravaggio)|Püha Katariina]]**" on Caravaggio maal.
Lütschine

**Lütschine** on jõgi Šveitsis Berner Oberland. 

Lütschine jõgi algab Zweilütschineni lähedal, kus ühinevad Grindelwaldist alguse saav 12,3 km pikkune **Must Lütschine** (*Schwarze Lütschine*) ja Lauterbrunnentalist alguse saav 13,1 km pikkune **Valge Lütschine** (*Weisse Lütschine*). 

Zweilütschinenist alates voolab 8,6 km pikkune Lütschine läbi Bödeli ja suubub Bönigeni lähedal Brienzi järve lääneossa.
Taani väin

**Taani väin** ühendab Atlandi ookeani ja Grööni merd ning eraldab Islandit ja Gröönimaad. 

Laius 290 km, sügavus 600 m.
Kaardiprojektsioonide loend

See loend loetleb kaardiprojektsioone.

## A
*Airy projektsioon
*Aitoffi projektsioon
*Albersi õigepindne kooniline projektsioon

## B
*Behrmanni õigepindne silindriline projektsioon
*Bipolaarne konformne kooniline projektsioon
*Boggi eumorfne projektsioon
*Bonne projektsioon

## C
*Cassini projektsioon
*Collignoni projektsioon

## E
*Eckerti I projektsioon
*Eckerti II projektsioon
*Ekvidistantne asimuutprojektsioon 
*Ekvidistantne kooniline projektsioon 
*Ekvidistantne silindriline projektsioon

## G
*Galli ortograafiline silindriline projektsioon
*Galli (stereograafiline silindriline) projektsioon
*Gnomooniline projektsioon
*Gnomooniline põikprojektsioon
*Goode projektsioon

## H
*Hammeri projektsioon
*Hatano asümmeetriline õigepindne projektsioon

## K
*Konformne polükooniline projektsioon

## L
*Lamberti konformne kooniline projektsioon (vaata ka LAMBERT-EST)
*Lamberti õigepindne asimuutprojektsioon 
*Lamberti õigepindne projektsioon 
*Lamberti õigepindne silindriline projektsioon 
*Loksimutaalne projektsioon

## M
*McBryde-Thomase lamepolaarne paraboolprojektsioon
*McBryde-Thomase lamepolaarne sinusoidprojektsioon
*Mercatori kaldprojektsioon
*Mercatori projektsioon 
*Mercatori universaalne põikprojektsioon (UTM)
*Milleri silindriline projektsioon
*Mollweide projektsioon 

## O
*Orteliuse ovaalprojektsioon
*Ortograafiline projektsioon 

## P
*Paraboolne projektsioon
*Perspektiivne asimuutprojektsioon
*Perspektiivne kooniline projektsioon
*Petersi projektsioon
*Polükooniline (ameerika) projektsioon

## R
*Robinsoni projektsioon
*Ruutlabaprojektsioon 

## S
*Sinusoidne projektsioon 
*Stereograafiline projektsioon 

## T
*Tsentraalne silindriline projektsioon
*Täisnurkne polükooniline projektsioon

## U
*Universaalne stereograafiline polaarprojektsioon (UPS)

## V
*Van der Grinteni I projektsioon

## W
*Wagneri VII projektsioon
*Werneri projektsioon
*Wiecheli projektsioon
*Winkeli kolmikprojektsioon
*Winkeli projektsioon

## Õ
*Õigepindne silindriline põikprojektsioon
Andresepäev

**Andresepäev** (ka **Andrusepäev**) on 30. november, apostel Andrease mälestuspäev ja eesti rahvakalendri tähtpäev.

Eestis polnud andresepäev kuigi eriline püha. Šotimaal on andresepäev seevastu rahvuspüha, kuna Andreas on Šotimaa kaitsepühak. Ka Šotimaa lippu (valge diagonaalrist sinisel taustal) nimetatakse püha Andrease lipuks. Pühaku nime kandvas Saint Andrewsi linnas toimub andresepäeva puhul nädalapikkune festival ning Edinburghi lossis lastakse rahvas andresepäeval tasuta vaatama Šoti kuningate kroonimiskivi ehk Scone'i kivi.

Andresepäev on riigipüha ka Rumeenias. Andreas on lisaks Šotimaale ka Kreeka, Rumeenia, Venemaa, Ukraina, Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi ja Barbadosel asuva St Andrew' haldusüksuse kaitsepühak.

Paljudes maades on andresepäev kirikuaasta alguse maksupäev. Nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas pöörduti püha Andrease poole abielu ja lastesaamise asjus, samuti paluti temalt kaitset haiguste vastu. Tüdrukud ennustasid sel päeval tulevast abikaasat, samuti valati tina (mis on Eestis tavaks vana-aastaõhtul). Andrease rist pidi kaitsma välgu eest, jõulukuud on mitmel pool kutsutud Andrease kuuks. Venemaal ennustati sel päeval ilma jääaluse vee häält kuulates.

20. sajandi teisest poolest tuntakse andresepäeva advendiaja algusena. Aastatuhande vahetusel levis Eestisse Skandinaavia komme panna sel puhul aknale küünlaid. Andresepäeval võivad lapsed avada esimese luugi advendikalendris, kus iga päeva luugi taga ootab maiustus. Algselt tehti taolisi kalendreid ise, tänapäeval kasutatakse poest ostetud advendikalendreid.

## Eesti rahvakombed
Tänapäeval on andresepäev Eestis märksa vähem tuntud, kui mardi- ja kadripäev, samas oli andresepäeval vanasti kombeks samamoodi santimas käia, kui mardi- ja kadripäeviti. Andreseks käisid maskeeritud või tahmaste nägudega mehed, kes laulsid mardi- ja kadrilaule refrääniga "Andres, Andres" ja said selle eest kinke.

Sarnaselt Lääne-Euroopaga (ehkki mitte nii sageli) ennustati ka Eestis andresepäeval tulevast armsamat (nagu paljudel teistelgi talve- ja kevadepäevadel). Et teda unes näha, kasutati mitmeid abinõusid: lausuti sõnu "Eos, Meos, püha Andres, näita mulle mu südame armukest", puistates voodi ette viljateri või linaseemneid; söödi soolast; jäeti pestud nägu kuivatamata; pandi vastassoo rõivisse; padja alla asetati poolik õun jms.

Andresepäeval lõppes kadripäeva aegne sula ning saabus talvepakane. Sel puhul oli kombeks teha öö läbi tuld.

Jõuluaja alguse kohta andresepäeval käis salm: "Andres aus mees annab jõulud, Toomas toores mees toob jõulud, Peeter pitk mees peab jõulud."

## Viited

## Välislingid
* 
* "ANDRESEPÄEV (St Andrew's Day)" (arhiiviversioon) OÜ Scottest kodulehel
* Andresepäev EELK Kaarli koguduse kodulehel
Andreas

**Andreas **(õigeusu kirikus ka **Andreas Esikutsutu** või **Andreas Esmakutsutu**, kreeka keeles Πρωτόκλητος *Prōtoklētos*, kirikuslaavi keeles Андрей Первозванный *Andrei Pervozvannõi*; 1. sajandil Betsaidas – umbes aastal 60 Patrases) oli kristlik apostel, Peetruse vend ja Jeesus Kristuse esimesi jüngreid. 

Andreas sündis Uue Testamendi järgi kalamees Joona pojana Betsaidas Galileas. Enne Jeesuse kutsele järgnemist oli Andreas Ristija Johannese jünger. Andrease esimeseks misjonitööks oli tuua oma vend Siimon Jeesuse juurde. Siimon sai uueks nimeks Peetrus. Vennad ristiti Jordani jões. Jeesuse rändjutlustamise ajal elas ta koos vend Siimoniga Kapernaumis ning tegi misjonitööd Väike-Aasias ja Sküütias, oli pärimuse kohaselt Musta mere rannikul ja Dnepri jõe ääres ning jõudis lõpuks välja kuni praeguse Novgorodini. Praeguse Kiievi linna asukohal püstitas ta künkale risti ja ennustas sinna suure ristiusu keskuse teket. Seetõttu peetakse teda vene kiriku patrooniks ning Venemaa kaitsepühakuks**. **Hukati 62. aastal Patrases Ahhaias diagonaalristil (vt artiklit saltiir), mis saanud tema sümboliks: X – Andrease rist. 

Evangeeliumi järgi oli ta protokleet ehk esmakutsutu – üks esimesest neljast apostlist. Rooma kiriku kaanonis on ta Peetruse ja Pauluse järel kolmas apostel. Andreas on kaevurite patroon ning Kuldvillaku ordu ja Šotimaa kaitsepühak.

Eestis on pühale Andreasele pühitsetud Reomäe õigeusu kirik Saaremaal ning luterlikud Äksi kirik, Sangaste kirik ja Pilistvere kirik.

## Vaata ka
*Andresepäev
Cabrera saar

**Cabrera saar** on üks saar Baleaaridest, asub Mallorcast lõunas. 

Saare pindala on 15 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 172 meetrit.

Kuulub Hispaaniale.

## Välislingid
*Väliseestlased otsivad Eestile asumaid
Anatoolia

**Anatoolia** (vanakreeka nimest *Άνατολή* (sõnast *ἀνατολή* 'hommikukaar, ida'); türgi keeles *Anadolu*) on piirkond Türgi Aasia-osas Väike-Aasia poolsaarel.

Põhjas piirneb Anatoolia Musta mere, lõunas Vahemere ja läänes Egeuse meriega. Idapiiriks loetakse Antitauruse mägesid.

Antiikajal nimetati Anatooliaks kogu Väike-Aasiat, Osmanite impeeriumis aga üht vilajetti.

## Loodus
Anatoolia on mägine piirkond, põhiosa sellest hõlmab valdavalt 800–1500&nbsp;m kõrgune Anatoolia mägismaa. Selle keskosas paiknevat Anatoolia kiltmaad ääristavad põhjast Pontose ja lõunast Tauruse mäed (idas need mäed ühinevad, moodustades Armeenia mägismaa).

Anatoolias on soolajärvi. Neist suurim on Anatoolia kiltmaal asuv Tuzi järv.

Anatoolia on seismiliselt aktiivne ala, kus esineb tihti tugevaid maavärinaid.

Anatoolia asub lähistroopikas, kuid pinnamoe, maapinna kõrguse ja merelise mõju tõttu on kliimaerinevused suured: rannikul on pehme, niiske, sisemaal karm, kontinentaalne kliima.

Anatooliat peetakse mitmete kultuurtaimede (näiteks nisu, odra, kaera, lina, herne, mureli ja ploomi) kodumaaks.

## Ajalugu

Oma asendi tõttu Euroopa ja Aasia kohtumiskohal on Anatoolia ala olnud rahvarännete ja vallutuste tandriks. Sealne ala oli hetiidi riigi (1700–1180 eKr) asukohaks. I ja II aastatuhande vahetusel eKr koloniseerisid Anatoolia lääneranniku kreeklased, rajades sinna linnriigid Mileetose, Ephesose ja Halikarnassose. 9.–7. sajandil eKr domineeris Anatoolia loodeosas Früügia, 7.-6. sajandil eKr lääneosas Lüüdia riik.  

6. sajandil eKr sai võimule Pärsia Ahhemeniidide dünastia. Aastal 334 vallutas Anatoolia ala Aleksander Suur.

1. sajandil eKr langesid Väike-Aasia riigid (Pontos, Bitüünia, Galaatia, Müüsia, Lüüdia, Kapadookia, Kiliikia, Plüükia, Pampüülia, Kaaria) vähehaaval Rooma riigi võimu alla provintsidena. Kui Rooma impeerium 395. aastal jagunes, sai Anatooliast Bütsantsi impeeriumi osa.

Enne seda, kui Osmanite riik seal 15. sajandist alates pikemaks ajaks võimule jäi, sai Anatoolia näha nii araablaste, turkide, ristisõdijate, mongolite kui ka Timuri armee vallutuskäike.

Alates 1923. aastast moodustab Anatoolia tänapäevase Türgi riigi tuumiku. Anatoolia on 20. sajandi algusega võrreldes etniliselt suhteliselt ühtlase koosseisuga: Esimese maailmasõja aegsete ja järgsete dramaatiliste sündmuste käigus on Anatooliast lahknud enamik seal elanud kreeklastest ja armeenlastest. Türklaste kõrval on piirkonniti (sealhulgas Ankara lähistel) elamas arvukalt kurde.

## Vaata ka
*Anatoolia karjakoer
*Ida-Traakia
Vilajett

**Vilajett** on mitmes islamiusku riigis käibel olev haldusüksus. Vilajett on esimese järgu haldusüksusena kasutuses Tadžikistanis (*viloyat*), Türkmenistanis (*welaýat*) ja Usbekistanis (*viloyat*). Ajalooliselt oli vilajett ka provintsile vastav esimese järgu haldusüksus Osmanite riigis.

Sõna vilajett pärineb araabiakeelsest sõnast "*wilāya*", mis tähendab provintsi või piirkonda. Eesti keelde on sõna tulnud saksa keele vahendusel türgi keelest.

Samast tüvest pärit nimetust tarvitatakse omas keeles haldusüksuse nimena veel mitmel islamiusku maal, kuid eesti keeles on haldusüksused teisiti tõlgitud. Sellised haldusüksused on: 
*Afganistani provints (*velāyat*)
*Alžeeria provints (*wilaya*, vilaaja) 
*Malaisia liiduala (*wilayah persekutuan*)
*Maroko provints (*wilāyah*)
*Mauritaania provints (*wilāyah*)
*Sudaani provints (*wilāyah*)
*Tuneesia kubernerkond (*wilāyah*, vilaaja)

## Vaata ka
*Sandžakk
*Ejalett

## Viited
Taiwani väin

**Taiwani väin** ühendab Ida-Hiina ja Lõuna-Hiina merd ning eraldab Taiwanit Aasia mandriosast.  

Laius umbes 160 km, sügavus ligikaudu 70 m.
Loogiline empirism

**Loogiline empirism** on Alfred Ayeri teosest *Keel, tõde ja loogika* (1936; ek 2022) alanud mõttemuster, mis erines loogilisest positivismist. 

Ayeri tekstis on loogilise empirismi põhitunnused: "verifikatsiooni nõrgem määratlemine, metafüüsikast hoidumine, loobumine tõsikindlusest ja tõenäosuse tähtsustamine". Nimetust *loogiline empirism* kasutas esimesena Hans Reichenbach (1891–1953). Kui Herbert Feigl (1902–1988), Moritz Schlick ja teised loogilised positivistid soovisid teadmise rajada tõsikindlatele vaatluslausetele (eksimatus), siis loogilised empiristid pidasid vaatluslausetest tuletatud mudeleid tõenäolisteks (eksimus). 

## Viited
Avitsennia

**Avitsennia** (*Avicennia*) on  troopikas ja subtroopikas levinud puude ja põõsaste perekond     avitsennialiste     sugukonnast (varem paigutati  raudürdiliste sugukonda). 

## Süstemaatika ja evolutsioon
Avitsennia on ainuke perekond avitsennialiste  sugukonnas. Avitsennialiike on praegu teada umbes 15 (arv ei ole kindel, sest liike avastatakse tõenäoliselt veel juurde). On evolutsiooniliselt suhteliselt noor ja ühtne perekond.

## Morfoloogilised erijooned
Madalad, laia võraga puud, noorena põõsad. Lehed sageli kaetud soolakirmega (eritab lehtede kaudu soolade ülejääke; mahla soolasisaldus umbes 10% ookeanivee omast). Lehed suhteliselt väikesed, vastakud. Juurestik tugev ja lai. Moodustab pintselja tipuga hingamisjuuri (pneumatofoore), mis ulatuvad korrapäraste vahemaade järel välja hapnikuvaesest mudast ja kasvavad enamasti ka üle veepinna. Õisikud väikesed ja piklikud. Seemned idanevad puul ja langevad alles hiljem vette, et juurduda.

## Levila
On levinud kõigi mandrite rannaaladel (v.a Antarktis), peamiselt troopikas, eriti ekvatoriaalses piirkonnas. Kõige arvukamad on Lõuna-Aasias ja Kesk-Aafrikas, põhjapoolseim leviala ulatub USA lõunaosariikideni.

## Ökoloogia
On üheks neljast peamisest mangroovi perekonnast, kasvab mangroovisoodes troopiliste ja subtroopiliste ookeanide ja merede kaldapiirkonnas, samuti jõgede suudmealadel. Moodustab enamasti kaldale lähima vööndi, mis ainult tõusu maksimumi ajal üle ujutatakse. Avitsenniad kuuluvad kõige kõrgemaid soolakontsentratsioone taluvate taimede hulka. On pesitsuskohaks paljudele linnuliikidele, juurte vahel elutsevad mitmesugused krabiliigid ja limused. On tundlik keskkonna saastatusele, eriti ohustatud on Lähis-Ida piirkonnas ulatusliku naftareostusega aladel. Erinevalt muudest mangrooviliikidest on ka suhteliselt külmataluv.

## Majanduslik tähtsus
Kasutusel tarbepuiduna paljudes troopikamaades, puit vastupidav termiitidele ja laevaoherdile. Mõnel pool kasutatakse lehti ka naha parkimisel, samuti kütteks. Floridas kasvatatakse kohati tiikides ilutaimena.

## Kultuurilooline tähtsus
Omab tähtsust eriti Lõuna-Aasia rannikuhõimude elus.Troopikamaade arheoloogias ja geoloogias on õietolmuanalüüsi kaudu oluliseks abiliseks esemate ja kihtide vanuse määramisel.

## Avitsennialiike
* *[[Avicennia africana]]*
* *[[Avicennia alba]]* 
* *[[Avicennia bicolor]]* 
* *[[Avicennia eucalyptifolia]]* 
* *[[Avicennia germinans]]* 
* *[[Avicennia integra]]* 
* *[[Avicennia marina]]* 
* *[[Avicennia nitida]]* – harilik avitsennia
* *[[Avicennia officinalis]]* 
* *[[Avicennia rumphiana]]* 
* *[[Avicennia schaueriana]]*
Tabaré Vázquez

**Tabaré** Ramón **Vázquez** Rosas (17. jaanuaril 1940 Montevideo – 6. detsember 2020 Montevideo) oli Uruguay poliitik, kes oli 1. märtsist 2005 kuni 1. märtsini 2010 ja 1. märtsist 2015 kuni 1. märtsini 2020 Uruguay president. Ta oli vasakpoolse liidu Lai Rinne (*Frente Amplio*) endine juht.

Vázquez oli hariduselt arst, vähispetsialist (onkoloog-radioterapeut). 

Ta oli 1990–1995 Montevideo linnapea.

Liitu Lai Rinne kuuluvad sotsialistid, kommunistid, sotsiaaldemokraadid ja üks endine sissiliikumine. 

Ta kandideeris Laia Rinde kandidaadina edutult presidendiks 1994. ja 1999. aasta valimistel. Aastal 1999 kogus ta lõppvoorus 48% häältest, kaotades Jorge Batllele.

31. oktoobril 2004 valiti ta valimisliidu *[[Encuentro Progresista-Frente Amplio -Nueva Mayoría]]* (*EP-FA-NM*) kandidaadina presidendiks. Ta kogus juba esimeses hääletusvoorus 50,45% häältest, nii et teist vooru ei olnud tarvis korraldada. Tema võit kuulutati ametlikult välja 8. novembril 2004. Ta võitis Rahvusliku Partei (*Partido Nacional*) kandidaati Jorge Larrañagat (34,30% häältest) ja Colorado Partei (*Partido Colorado*) kandidaati Guillermo Stirlingit (10,36%). 

Vázquez pooldas sotsiaalriiki ja häid suhteid MERCOSUR-iga. 

Sageli on otsitud ja leitud Vázqueze ja Brasiilia presidendi Luís Inácio Lula da Silva sarnasusi.
Ābādān

**Ābādān** (varem ka *Abadan*) on linn Iraani edelaosas Khūzestāni provintsis. Asub Shaţţ al-‘Arabi ääres Iraagi piiri lähedal umbes 50 km kaugusel Pärsia lahest 270 km² suuruse Ābādāni saare põhjaosas.

Linnas on üle 400 000 elaniku. 1976. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 296 081, 1998. aastal 308 000.

## Majandus
Linnas on üks suuremaid naftatöötlemiskomplekse maailmas. Linn on Iraani naftatööstuse keskus, mis varustab ka naabersadamalinnu Bandar Khomeynīd ja Khārki.

## Transport
Torujuhtmed ühendavad Ābādāni naftaväljadega Z̄āgrose mägede lähedal.

Linn on Iraani tähtsaim sadamalinn. Sadama kaudu eksporditakse naftat.

Linnal on rahvusvaheline lennujaam.

## Ajalugu
Tõenäoliselt oli selle koha peal kunagi Charaxi sadam, mida 5. sajandil eKr mainis Herodotos.

Linn tekkis abbasiidide dünastia valitsemise ajal ning oli tähtis kaubalinn, sest ta oli meresadam Pärsia lahe ääres. Shaţţ al-‘Arabi delta laienemise tõttu jäi linn merest kaugele ning käis alla, muutudes suureks külaks.

12. sajandil oli seal Lõuna-Mesopotaamia äärmine asula. Uusajal läks see Türgi ja Iraani kätte. Türgi loovutas selle Iraanile 1847 Erzerumi lepinguga.

Aastal 1847 loovutas Türgi linna territooriumi Iraanile. Ābādāni piirkond oli viljakandmatu mudalauskmaa, kus kasvasid ainult mõned datlipalmisalud. 

1908. aastal avastati naftamaardla. Aastal 1909 või 1913 ehitas Anglo-Iranian Oil Company sinna esimese naftatöötlemistehase. Aastal 1910 rajati praktiliselt uus linn. Aastaks 1938 oli sealne naftatöötlemistehas maailma suurim.

3. oktoobril 1951 jätsid inglased linna maha, sest Anglo-Iranian Oil Company natsionaliseeriti Iraani rahvuslikuks naftafirmaks.

Naftatöötlemistehase kompleksis oli mitu kaasaegsete mugavustega elurajooni naftafirma personalile. Need moodustasid terava kontrasti immigrantide vaeste elamukvartalitega.

1980. aastal alanud Iraani-Iraagi sõja käigus pommitas Iraak 1980. ja 1981. aastal seda piirilinna süstemaatiliselt, mistõttu purunes suur osa linnast ning kogu naftatöötlemiskompleks. Pärast seda paljud elanikud lahkusid linnast. Sõja lõpuks (1988) oli linn evakueeritud. Nüüd on kõik taastatud.

## Haridus
1939. aastal rajati Ābādāni tehnoloogiainstituut.

## Viited
Tatari väin

**Tatari väin** (vene *Татарский пролив*) ühendab Jaapani ja Ohhoota merd ja eraldab Sahhalini saart Aasia mandriosast. 

Kitsaimas kohas, Nevelskoi väinas, on tema laius 7,3 km ja sügavus 7,2 m.

Väin on ligi 900 km pikk ning seda loetakse maailma pikimaks väinaks.
Thomas Bayes

**Thomas Bayes** (IPA: [  ]) (umbes 1702 London – 17. aprill 1761 Kent, Tunbridge Wells) oli briti matemaatik ja presbüterlik vaimulik. Ta sõnastas Bayesi teoreemi ühe erijuhu.  

1742. aastal valiti Kuningliku Seltsi liikmeks. 

Bayes on maetud Londonisse Bunhill Fieldsi kalmistule.
 
## Thomas Bayesi tööd
Teadaolevalt avaldas Bayes oma eluajal kaks tööd: "Divine Benevolence, or an Attempt to Prove That the Principal End of the Divine Providence and Government is the Happiness of His Creatures" ('Jumala headus ehk katse tõestada, et Jumala ettehoolde ja juhtimise põhieesmärk on Tema loodute õnn'; 1731) ja "An Introduction to the Doctrine of Fluxions, and a Defence of the Mathematicians Against the Objections of the Author of the Analyst" ('sissejuhatus fluksioonideõpetusse ja matemaatikute kaitse "The Analysti" autori vastuväidete eest'; avaldati anonüümselt 1736), milles ta kaitses Isaac Newtoni matemaatilise analüüsi loogilisi aluseid "The Analysti" autori George Berkeley eest.

Arvatakse, et Bayes valiti Kuninglikku Seltsi nimetatud matemaatilise töö eest. 

Bayesi lahendus ühele "pöördtõenäosuse" probleemile on esitatud töös "Essay Towards Solving a Problem in the Doctrine of Chances" ('essee ühe šanssideõpetuse ülesande lahendamise poole'; 1763), mille avaldas postuumselt tema sõber Richard Price ajakirjas Philosophical Transactions of the Royal Society of London. 
Selles essees on sõnastatud Bayesi teoreemi üks erijuht. Price varustas töö sissejuhatava kirjaga ning lisaga, mis mõjutasid töö retseptsiooni. 

18. sajandi esimestel kümnenditel lahendati paljud ülesanded, mis puudutasid teatud sündmuste tõenäosust etteantud tingimustel. Kui näiteks on ette antud valgete ja mustade pallide arv urnis, siis kui suur on musta palli väljatõmbamise tõenäosus? Varsti hakati tähelepanu pöörama pöördülesandele: kui on ette antud, et tõmmati üks või rohkem palle, siis mida võib öelda valgete ja mustade pallide arvu kohta urnis? Bayesi töös sisaldub lahendus sarnasele ülesandele, mille oli oma teoses "Šanssideõpetus" (1733) püstitanud Abraham de Moivre. 

Postuumselt avaldati ka Bayesi artikkel asümptootiliste jadade kohta.

## Kas Bayes oli bayesiaan?
Bayesiaanluseks nimetatakse alates umbes 1950. aastast tõenäosusemõiste tõlgendusi, mis rakendavad tõenäosust mis tahes väidetele, mitte ainult neile, mis kasutavad juhuslikke muutujaid.  

Pole selge, kas Bayes oleks bayesiaanliku tõenäosusetõlgendusega nõustunud. Bayesi filosoofiliste vaadete üle tõenäosuse kohta on raske otsustada, sest tema töö tõlgendamisküsimusi ei puuduta.
Presbüterlus

**Presbüterlus** on vanematekogul põhinevat kirikuvalitsemist pooldavate kalvinistlike denominatsioonide koondnimetus. 

## Presbüterlikke vaimulikke
*Thomas Bayes
*Johann Calvin
*John Knox 

## Tuntud presbüterlasi
*Donald Trump
Eesti üliõpilasorganisatsioonide loend

*Siin on loetletud Eesti üliõpilasorganisatsioone: esindusorganisatsioone, korporatsioone ja üliõpilasseltse.*

## Üliõpilaste esindusorganisatsioonid ehk üliõpilaskonnad
*Eesti Üliõpilaskondade Liit (EÜL)
*Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud (TÜÜL)
*Eesti Korporatsioonide Liit (EKL)

## Üliõpilaskorporatsioonid
*Amicitia
*Arminia Dorpatensis
*Filiae Patriae
*Fraternitas Estica
*Fraternitas Liviensis
*Fraternitas Tartuensis
*Indla
*Lembela
*Leola
*Revelia
*Rotalia
*Sakala
*Sororitas Estoniae
*Tehnola
*Ugala
*Vironia

## Üliõpilasseltsid
*Eesti Üliõpilaste Selts
*ÜS Liivika
*EÜS Põhjala
*Eesti Naisüliõpilaste Selts
*ÜS Raimla
*ÜÜ Fraternitas Fennica
*EYS Veljesto

## Endised üliõpilaskorporatsioonid
* Aestia
* Ave
* Baltica (baltisaksa)
* Baltonia (baltisaksa)
* Boeteia (vene)
* Curonia (baltisaksa)
* Estonia (baltisaksa)
* Fraternitas Aeterna (vene)
* Fraternitas Academica (baltisaksa)
* Fraternitas Academica Dorpatensis (baltisaksa)
* Fraternitas Anarhensis
* Fraternitas Arctica (vene)
* Fraternitas Dorpatensis (baltisaksa)
* Fraternitas Dorpatensis zu München (baltisaksa)
* Fraternitas Rigensis (baltisaksa)
* Fraternitas Ruthenia (vene)
* Fraternitas Slavia (vene)
* Fraternitas Ucuensis (väliseesti)
* Fraternitas Viliensis
* Hasmonea (juudi)
* Kaljola
* Kungla
* Lechicja (poola)
* Limuvia (juudi)
* Livonia (baltisaksa)
* Neobaltia (baltisaksa)
* Ruthenia (vene)
* Tarbatonia (baltisaksa)
* Teutonia (baltisaksa)
* Ugandala
* Vicinia
* Vigilia
* Syringa
* Wäinla (väliseesti)

## Endised üliõpilasseltsid
*Eesti Naisüliõpilaste Selts Ahava
*Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar
*Eesti Üliõpilasselts Ühendus
*Petserimaa Üliõpilaste Selts
*Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts
*Riia Eesti Üliõpilaste Selts
*Taurus
*Vene Üliõpilaste Selts
*Setumaa Eesti Üliõpilaste Selts
*Üliõpilasselts Concordia
*Üliõpilasühing Hacfiro

## Vaata ka
*Üliõpilaskorporatsioon
*Riia Eesti Üliõpilaste Selts "Estia"
Karl Ipsberg

**Karl Ipsberg** (3. jaanuaril 1870 Suure-Kambja vald – 29. juunil 1943 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast (hukati)) oli eesti majandustegelane, ehitusinsener ja poliitik, mitme valitsuse liige.

## Hariduskäik
*Kambja kihelkonnakool
*1888 Tartu Reaalkool
*1897 Riia Polütehniline Instituut, ehitusinseneri diplom

## Töökäik
*1898–1911 töötas Venemaal Rjazani–Uurali ja Taga-Baikali raudtee ehitustööde juhatajana ning Smolenski raudteepiirkonna ülemana
*1911–1913 oli "Estonia" teatrihoone ja Tallinna Krediidipanga hoone ehitustööde vastutav juhataja
*1913 asutas ehitustehnilise kontori ja tegutses kuni 1917 mitme Tallinna tehase projekteerija ning ehitajana
*alates 16. augustist 1918 Eesti Tehnika Seltsi Tehniliste Erikursuste juhataja. Seetõttu loetakse Karl Ipsbergi tänapäeval Tallinna Tehnikaülikooli esimeseks rektoriks
*1918–1919 Eesti raudteede ülem
*1921–1924 teedeminister
*1928 uute Eesti raudteede ehitustööde juhataja
*Raudteede Talituse Nõukogu liige

## Ühiskondlik tegevus
*Korporatsioon Vironia asutajavilistlane ja ainus auvilistlane (astus 1940. aastal korporatsioonist välja). 
*Eesti Tehnika Seltsi asutaja 1917 ja juhatuse liige; tegutses eestikeelse insenerikooli asutamise nimel, kuulus 1917–1918 ka kooli programmi ja õppekavade koostamise komisjoni.
*1920 ekspert Tartu rahukonverentsil
*Asutava Kogu ning I ja II Riigikogu liige
*Eesti Inseneride Ühingu ja Insenerikoja aktiivne tegevliige Tehnilise Hariduse Edendamise Seltsi esimees 1930. aastail. Toetas tehnikakõrgkooli rajamist Tallinna.

## Tunnustus
*Valgetähe II klassi teenetemärk, 1938
*Püha Stanislavi orden (III klass)
*Püha Anna orden (I klass)
*Soome Valge Roosi Ordu suurrist

## Vangistamine ja surm
Karl Ipsberg küüditati NKVD poolt 14. juunil 1941. Ta hukati 27. juunil 1943 Vjatka vangilaagris.

## Teoseid
*Tehniline haridus vaeslapsena oma kodus (artikkel). Päevaleht 8. november 1933; uustrükk – Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 2000, Tallinn 2001, lk 287–288 
*Katkendeid mälestustest (1899–1919: Hiina piiril, Venemaal ja Eestis). Eessõna: Küllo Arjakas. Looming 1990, nr 10, lk 1382–97
*Kas väärtuslik muinasvara või vana kolu? [Tallinna vaekojast]. Uus Eesti, 18. detsember 1937, nr 344, lk 6

## Isiklikku
Tema abikaasa Angelika Kindsvater oli pärit ühest vanast volgasakslaste perekonnast (sündinud Saratovi lähedal), poeg Aleksander Ipsberg oli skulptor. Tema kälimees oli eesti kirikuõpetaja Voldemar Sibbul.

## Viited

## Kirjandus
*"Altkäe maksu kunstnikud". Rahvaleht nr 43, 11. aprill 1933. Lk 4
*Karl Ipsberg. Ühe sirge mehe elukäik. Eesti Päevalehe AS 2010. ISBN 9789949452958
**Toomas Hiio arvustus. "Eesti mälu: Karl Ipsberg "Ühe sirge mehe elukäik"". Eesti Päevaleht, 1. oktoober 2010

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Üliõpilaste Selts Raimla

**Üliõpilaste Selts Raimla** (lühend **ÜS Raimla**) on eesti soost meesüliõpilaste organisatsioon.

## Sümboolika
### Raimla lipp
Lipuvärvid on helesinine ja valge. Lipu tagaküljel on embleem värvides helesinine-valge-kuldkollane. Lipu külgserv on kuldkollaste narmastega, vardale on seotud kahe tutiga kuldkollane nöör. Kanga mõõdud on suhtega 2:3.

### Embleem
Raimla embleem (lipul) on värvides helesinine-valge-kuldkollane. Lint ja särp on värvides helesinine ja valge.

### Sõrmus
Sõrmusel on kujutatud Raimla embleem.

### Tekkel
Tekkel on helesinine, äär valge ja nokk must. Mütsi peal on kuldkollasega kujutatud rosett.

## Ajalugu
* 22. septembril 1922 asutati Raimla peamiselt EÜS Ühendusest lahkunud 16 meesüliõpilase poolt.
* 1935 liitus seltsiga *in corpore* Üliõpilaste Ühing Valgma, mis tegutses Tallinna Tehnikumi juures.
* 1936 registreeriti Raimla Tallinnas.
* 1939 osteti oma maja Tartus Veski tn 42.
* 1940 suleti Raimla okupatsioonivõimude poolt. Sulgemise seisuga oli Raimlal 361 liiget peaaegu kõikidelt Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli erialadelt. Raimla paistis silma oma suurima suhtarvu poolest ülikooli õppejõudude ning teaduskraadide omanike osas.
* Pärast Eestist lahkumist hakkasid läände jõudnud liikmed koonduma paljudes maades. Koondised on olnud Rootsis, Kanadas, USAs ja Austraalias.
* 1962 sõlmiti sõprusleping Helsingi Ülikooli Satakuntalaisen Osakunnaga. Välisliikmeid on kokku olnud 160.
* Raimla taastati Tartus 4. septembril 1989.
* Raimla osalusel taasasutatakse 5. veebruaril 1996. Üliõpilasseltside Liit.

## Teosed
* Omariikluse süvendamisel: Ü.S. Raimla koguteos. Toimetajad: Jüri Parijõgi jt. Tartu: Raimla, 1938
* Omariikluse taustal: üliõpilasselts Raimla koguteos. Uppsala: Üliõpilasselts Raimla, 1955
* Üliõpilasselts Raimla 1922-1972. Uppsala: ÜS Raimla kirjastus, 1972
* ÜS Raimla 1922-1997: juubelikogumik. Tartu, 1997
* Alates 1952 antakse välja ajakirja *Raimla Side*.

## Välislingid
* ÜS Raimla koduleht
Kiievi oblast

**Kiievi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina põhjaosas. Oblastit läbib Dnepr.

Kiievi oblast piirneb läänes Žõtomõri oblastiga, edelas Vinnõtsja oblastiga, lõunas Tšerkassõ oblastiga, kagus Poltava oblastiga, idas ja kirdes Tšernihivi oblastiga ning põhjas Valgevene Homieli oblastiga.

Oblastis on seitse rajooni, 26 linna ja 30 alevit. Enne 2020. aastal toimunud reformi oli rajoone 25.

Kiievi oblasti põhjaosas asub Tšornobõli ohutsoon.

## Rajoonid
Rajoone on kokku seitse. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 25.
* Bila Tserkva rajoon
* Borõspili rajoon
* Brovarõ rajoon
* Butša rajoon
* Fastivi rajoon
* Obuhhivi rajoon
* Võšhorodi rajoon

### Endised rajoonid
* Barõšivka rajoon
* Boguslavi rajoon
* Borodjanka rajoon
* Ivankivi rajoon
* Jagotõni rajoon
* Kagarlõki rajoon
* Kiievi-Svjatošõni rajoon
* Makarivi rajoon
* Mõronivka rajoon
* Perejaslav-Hmelnõtskõi rajoon
* Poliske rajoon
* Rokõtne rajoon
* Skvõra rajoon
* Stavõštše rajoon
* Zgurivka rajoon
* Taraštša rajoon
* Tetijivi rajoon
* Vassõlkivi rajoon
* Volodarka rajoon

## Asulad
### Linnad
* Berezan
* Bila Tserkva
* Bohuslav
* Bojarka
* Borõspil
* Brovarõ
* Butša
* Fastiv
* Irpin
* Jahotõn
* Kaharlõk
* Mõronivka
* Obuhhiv
* Perejaslav
* Prõpjat
* Ržõštšiv
* Skvõra
* Slavutõtš
* Taraštša
* Tetijiv
* Tšornobõl
* Ukrajinka
* Uzõn
* Vassõlkiv
* Võšhorod
* Võšneve

### Alevid
* Barõšivka
* Borodjanka
* Hostomel
* Ivankiv
*Krasjatõtši
* Makariv
* Rokõtne
* Stavõše
* Zhurivka
*Volodarka
* Vorzel

### Külasid
* Berestjanka
* Katjužanka
* Krjatškõ
* Kuhhari
* Lukjanivka
* Moštšun
* Motõžõn
* Novi Petrivtsi
* Stare
* Zdvõživka

## Viited
Tīrāni väin

**Tīrāni väin** (araabia *maḑīq Tīrān*) ühendab Al-‘Aqabah' lahte ja Punast merd ning eraldab Siinai ja Araabia poolsaart.

Väina lääneosa laius on 1200 meetrit ja sügavus 250 meetrit, see eraldab Siinaid rahude ahelikust. Väina keskel on neli rahu, mille vahel on kitsad väinad. Rahusid eraldab Tīrāni saarest 800 meetri laiune ja 71 meetri sügavune väin. Tīrāni saart lahutab Araabia poolsaarest madal väin.
Formentera

**Formentera** (hispaania *Isla de Formentera*) on saar Vahemeres, üks Pitiuusidest. 

Saare pindala on 85 km&sup2;. Eraldatud Eivissast madala väinaga. Saar on künklik, kõrgus kuni 192 meetrit. 

Kuulub Hispaaniale.
Dnipropetrovski oblast

**Dnipropetrovski oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.

Oblast asub Dnepri kesk- ja alamjooksul. Oblast piirneb põhjas Poltava ja Harkivi oblastiga, idas Donetski oblastiga, lõunas Hersoni ja Zaporižžja oblastiga ning läänes Mõkolajivi ja Kirovogradi oblastiga. Oblasti pindala on 31 974 km2 ja seal elab 2020. aasta seisuga 3 176 648 inimest (2016. aastal oli elanikke 3 236 510).

Oblastis on seitse rajooni ja 20 linna. Rajoonid on Dnipro rajoon, Kamjanske rajoon, Krõvõi Rihi rajoon, Nikopoli rajoon, Novomoskovski rajoon, Pavlohradi rajoon ja Sõnelnõkove rajoon. Suuremad linnad on Dnipro, Krõvõi Rih, Kamjanske, Nikopol ja Pavlohrad.

## Nimi
2019. aasta aprilli alguses otsustas Ukraina Konstitutsioonikohus, et Dnipropetrovski oblasti Sitšeslavi oblastiks ümbernimetamise seaduseelnõu on põhiseaduspärane. Sitšeslav oli Dnipro mitteametlik nimi Ukraina iseseisvussõja ajal 1918–1921.

## Viited
Cabrera

**Cabrera** võib tähendada:
***[[Cabrera saar]]**, Hispaaniale kuuluv saar Vahemeres
***[[Cabrera (Dominikaani Vabariik)|Cabrera]]**, linn Dominikaani Vabariigis
***[[Cabrera (Cundinamarca)|Cabrera]]**, asula ja vald Colombias Cundinamarca departemangus
***[[Cabrera (Santander)|Cabrera]]**, asula ja vald Colombias Santanderi departemangus

***[[Cabrera (perekonnanimi)|Cabrera]]**, perekonnanimi

## Vaata ka
*Cabrera d'Anoia, haldusüksus Barcelona provintsis Hispaanias
*Cabrera de Mar, haldusüksus Barcelona provintsis Hispaanias
Tjeldsund

**Tjeldsund** on kitsas väin Norras, mis põhjas eraldab Hinnøya saart ja Mandri-Norrat ning lõunas Tjeldøya saart. Tjeldsund on 46,3 km pikk. 

Tjeldsund oli juba viikingite ajal tähtis meretee.
Zaporižžja oblast

**Zaporižžja oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas. Zaporižžja oblast loodi 10. jaanuaril 1939, mil ta eraldati Dnipropetrovski oblastist.

Zaporižžja oblast piirneb läänes Hersoni oblastiga, põhjas Dnipropetrovski oblastiga ja idas Donetski oblastiga ning lõunas Aasovi merega.

2022. aastal, Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse okupeerisid Vene väed oblasti lõunaosa, sealhulgas Melitopoli, Berdjanski, Enerhodari ja Tokmaki.

## Haldusjaotus
Oblast on halduslikult jaotatud viieks rajooniks. Enne oli 2020. aastal toimunud haldusreformid oli oblasti 20 rajooni ning lisaks viis linna, mis allusid otse oblastivalitsusele.

### Linnad
Suuremad linnad on Zaporižžja, Melitopol, Berdjansk, Enerhodar ja Tokmak. Enerhodar rajati Euroopa suurima tuumaelektrijaama Zaporižžja tuumaelektrijaama teenindamiseks. Lisaks eespool nimetatutele on oblastis veel Huljaipole, Vassõlivka, Dniprorudne, Vilnjanski, Kamjanka-Dniprovska, Orihhivi, Polohõ, Prõmorski ja Molotšanski linn.

### Rajoonid
* Berdjanski rajoon
* Melitopoli rajoon
* Polohõ rajoon
* Zaporižžja rajoon
*Vassõlivka rajoon
Tšernihivi oblast

**Tšernihivi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukrainas. See asub Põhja-Ukrainas ja piirneb Valgevene ja Venemaaga. Oblasti suuremad jõed on Dnepr, Desna, Seim, Oster, Snov ja Ubid.

## Haldusjaotus
Kokku on oblastis 15 linna, 30 alevit ja 1429 küla.

### Rajoonid
Rajoone on kokku viis. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 22.
* Korjukivka rajoon
* Nižõni rajoon
* Novgorod-Siverskõi rajoon
* Prõlukõ rajoon
* Tšernihivi rajoon

### Linnad
Enne 2020. aastat oli oblastis kolm oblastilise alluvusega linna: Tšernihiv, Nižõn ja Prõlukõ. Praegu kuuluvad need kõik rajoonide koosseisu.

### Külasid
* Stara Basan

## Rahvastik
Oblastis on Ukraina kõige väiksem loomulik iive: 2006. aastal oli sündimuse üldkordaja 8,1; suremuse üldkordaja 21,1, ja loomuliku iibe kordaja –13,0; 2008. aastal olid vastavad näitajad 8,9; 21,1 ja –12,2.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 93,5% elanikest ukrainlased, 5% venelased ja 0,6% valgevenelased.

## Ajalugu
### Sõjategevus 2022. aastal
* 31. märtsi seisuga võtsid Ukraina Relvajõud varem Vene vägede kätte langenud Sloboda ja Lukašivka küla enda kontrolli alla.
* 1. aprillil 2022 võtsid Ukraina relvajõud enda kätte varem Vene vägede käes olnud Nova Basani küla.
* 2. aprillil 2022 võtsid Ukraina relvajõud enda kätte varem Vene vägede käes olnud Mõhhailo-Kotsjubõnske küla

## Viited

## Välislingid
*http://cg.gov.ua/
Hispaania kirjanike loend

*Joaquín Abati
*Vicente Aleixandre
*Mateo Alemán
*Azorín
*Francisco Ayala
*Artur Balder (1974–)
*Pío Baroja
*Jacinto Benavente
*Vicente Blasco Ibáñez
*Pedro Calderón de la Barca
*Matilde Camus
*Camilo José Cela
*Miguel de Cervantes Saavedra
*José Echegaray y Eizaguirre
*Ángel Ganivet y García
*Federico García Lorca
*Ramón Gómez de la Serna
*Luis de Góngora y Argote
*Baltasar Gracián
*Miguel Hernández
*Juan Ramón Jiménez
*Elvira Lindo
*Salvador de Madariaga
*Jorge Manrique
*Javier Marías 
*José Ortega y Gasset
*Félix J. Palma
*Benito Pérez Galdós
*Francisco de Quevedo
*Fernando de Rojas
*Carlos Ruiz Zafón
*Juan Ruiz
*Santiago Rusiñol
*Santillana
*Jorge Semprún
*Rubén Serrano
*Jenaro Talens
*Tirso de Molina
*Miguel de Unamuno
*Lope de Vega
*Juan Antonio Villacañas
Odessa oblast

**Odessa oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas Musta mere ääres.

Odessa oblast on asutatud 27. veebruaril 1932.

Odessa oblastis Stara Nekrassivkas asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare kõige lõunapoolsem mõõdupunkt ().

Halduslikult jaguneb seitsmeks rajooniks: Berezivka rajoon, Bilhorod-Dnistrovskõi rajoon, Bolhradi rajoon, Izmajili rajoon, Odessa rajoon, Podilski rajoon ja Rozdilna rajoon. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 26.

Oblastis on 19 linna, neist suuremad on Odessa, Izmajil, Tšornomorsk, Bilgorod-Dnistrovskõi, Podilsk, Južne ja Kilija.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odessa oblasti elanikest ukrainlasi 62,81%, venelasi 20,71%, bulgaarlasi 6,14%, moldaavlasi 5,04%, gagauuse 1,12%, juute 0,55% ja valgevenelasi 0,52%.

2015. aastal elas Odessa oblastis 2&nbsp;387&nbsp;282 inimest, millega oli see elanike arvult Ukrainas 1. järgu haldusüksuste seas kuuendal kohal.

## Viited

## Välislingid
*Oblasti koduleht
*Tomorrow in Odessa Day of Mourning. [Odessa oblastis kuulutati 2022. aasta 2. juuli leinapäevaks.] *[[Athens News]]*, 1. juuli 2022
Harkivi oblast

**Harkivi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina idaosas. Piirneb põhjas Venemaa Föderatsiooni Belgorodi oblastiga.

Harkivi oblast on moodustatud 27. veebruaril 1932.

## Haldus
### Rajoonid

Harkivi rajoon jaguneb seitsmeks rajooniks. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 25.
* Bohoduhhivi rajoon (halduskeskus Bohoduhhiv)
* Harkivi rajoon (halduskeskus Harkiv)
* Izjumi rajoon (halduskeskus Izjum)
* Krasnohradi rajoon (halduskeskus Krasnohrad)
* Kupjanski rajoon (halduskeskus Kupjansk)
* Lozova rajoon (halduskeskus Lozova)
* Tšuhujivi rajoon (halduskeskus Tšuhujiv)

### Linnad
Harkivi oblastis on kokku 17 linna:

*Balaklija
*Barvinkove
*Bohoduhhiv
*Derhatši

*Harkiv
*Izjum
*Krasnohrad
*Kupjansk

*Ljubotõn
*Lozova
*Merefa

*Pivdenne
*Zlatopil
*Zmijiv

*Tšuhujiv
*Valkõ
*Vovtšansk


### Aleveid
* Andriivka
* Kozatša Lopan
* Rohan
* Ševtšenkove
* Slobožanske
* Starõi Saltiv

## Viited

## Välislingid
* Harkivi veebileht
* Сергій Нужненко. Харківщина. Позиції ЗСУ (фотогалерея). *[[RFE/RL]]*, 6 mai 2022
Mõkolajivi oblast

**Mõkolajivi oblast** on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas. Oblasti halduskeskus on Mõkolajivi linn.

Mõkolajivi oblast piirneb lõunas Musta merega, läänes Odessa oblastiga, põhjas Kirovohradi oblastiga ning idas Hersoni ja Dnipropetrovski oblastiga. Lõuna-Bug voolab läbi oblasti Musta merre.

## Haldus
### Rajoonid
2020. aastal toimunud haldusreformi tulemusena on Mõkolajivi oblastis neli rajooni. Enne seda oli rajoone 19.
* Baštanka rajoon
* Mõkolajivi rajoon
* Pervomaiski rajoon
* Voznessenski rajoon

### Linnad
Mõkolajivi oblastis on üheksa linna:

* Baštanka
* Mõkolajiv
* Nova Odessa
* Novõi Buh
* Otšakiv
* Pervomaisk
* Pivdennoukrajinsk
* Snihurivka
* Voznessensk

## Viited