open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kevin Rudd

**Kevin Michael Rudd** (sündinud 21. septembril 1957 Queenslandis Nambouris) on endine Austraalia poliitik ja diplomaat.

Ta oli 27. juunist kuni 18. septembrini 2013 Austraalia peaminister. 

## Elulugu

Rudd omandas kõrghariduse Australian National Universitys Aasia kultuuriloo alal. Ta spetsialiseerus hiina keelele ja Hiina ajaloole ning täiendas ennast hiljem Taiwanis.

Ruddi ametialane karjäär algas 1981. aastal Austraalia välisministeeriumis. Aastast 1998 on ta olnud Austraalia parlamendi liige; aastatel 2001–2005 oli ta varivalitsuse välisminister.

4. detsembrist 2006 kuni 24. juunini 2010 oli ta Austraalia Tööpartei esimees ning 3. detsembrist 2007 kuni 24. juunini 2010 Austraalia peaminister.

Esimese sammuna peaministriks vannutamise järel allkirjastas Rudd Kyōto protokolli.

2010. aastal enne parlamendivalimisi vähenes Ruddi toetus erakonna sees märgatavalt. Kuid ajakirjanduses ei jõutudki hakata rääkima sellest, et valitsuserakond on kriisis, kui 23. juunil kutsus Rudd kokku erakonna 115 sisevalimised, teatades ühtlasi tagasiastumisest peaministri kohalt. Sisevalimised toimusid juba järgmisel päeval ning sellel tohtisid osaleda erakonna kõik senatisse ja esindajatekotta kuuluvad rahvasaadikud. Ruddi vastu kandideeris senine asepeaminister Julia Gillard. Austraalia suurim ametiühing Austraalia Tööliste Liit teatas oma toetusest Gillardile, seda tegid ka mõned mõjukad erakonnaliikmed. Taibates, et tal pole lootust saada tagasi valitud, võttis Rudd oma kandidatuuri maha ning Gillard valiti vastaskandidaatideta erakonnajuhiks ja peaministriks.

2010. aasta Austraalia parlamendivalimistel valiti Rudd parlamenti tagasi ja Tööpartei moodustas taas valitsuse. 14. septembrist 2010 kuni 22. veebruarini 2012 oli ta Austraalia välisminister.

Rudd astus ametist tagasi, kutsudes ühtlasi kokku erakonna sisevalimised, millel Rudd kandideeris erakonna juhiks ja peaministriks. Valimised toimusid 27. veebruaril. 103 hääleõiguslikust erakonna rahvasaadikust toetas 71 Gillardit ja 31 Ruddi, üht saadikut ei lubatud hääletada, sest ta oli isapuhkusel.

26. juunil 2013 valiti ta uuesti tööpartei esimeheks ja päev hiljem vannutati ametisse peaministrina.

## Isiklikku

Kevin Rudd on alates 1981. aastast abielus ettevõtja Thérèse Reiniga (sündinud 1958). Neil on kaks poega ja üks tütar.

## Välislingid

*Kevin Ruddi elulugu Austraalia parlamendi veebilehel (inglise keeles)
*Kevin Ruddi elulugu Austraalia Tööpartei veebilehel (inglise keeles)
Heroiin

**Heroiin** ehk **diatsetüülmorfiin** ehk **diamorfiin** on poolsünteetiline opioid, mille keemiline valem on C21H23NO5.

Pulbrilisel kujul heroiini värvus on valge, kollakas, hall või pruun.

Heroiinil on ka meditsiinilisi rakendusi, kuid seda kasutatakse laialdaselt narkootikumina. Narkootikumina kasutajad tarbivad heroiinipulbrit nina kaudu sissehingamisel või süstivad heroiinilahust.

Heroiin tekitab kiiresti nii vaimse kui ka füüsilise sõltuvuse.

Heroiini tarvitamisel ilmneb kõrgenenud eufooriline meeleolu, uimasus, ebaadekvaatsed reaktsioonid, kitsad pupillid, aeglane hingamine, kerged kõnehäired. Joobe taandudes ilmneb apaatsus või pahurus.

## Tootmine

Heroiini toodetakse morfiini atsetüülimisel ning selle puhastamiseks kasutatakse mitmesuguseid mehaanilisi ja keemilisi meetodeid. Morfiini eraldatakse aga oopiumist, mis on unimaguna valmimata kupardest saadav kuivatatud piimmahl.

Umbes 87% maailma oopiumist pärineb Afganistanist. 2004. aastal kultiveeriti seal unimagunat 131 000 hektaril ning toodangu väärtuseks hinnati 2,8 miljardit USA dollari (näiteks 2003. aastal oli Afganistani seaduslikult saavutatud SKT seejuures ainult 4,6 miljardit USA dollarit).

Afganistanis tehakse küll suuri jõupingutusi moonikasvatamise vähendamiseks, ent näiteks 2010. aastal oli unimagunate kasvatamine lausa 6 korda tulusam, kui nisu kasvatamine ja see raskendab võitlust oluliselt. Samal aastal kultiveeriti Afganistanis moone 123 000 hektaril.

Teised suured oopiumitootjad paiknevad valdavalt Kagu-Aasias (Birmas, Tais, Vietnamis, Laoses ja Yunnani provintsis Hiina Rahvavabariigis). Veel kasvatatakse unimagunat Sinaloa osariigis Mehhikos ja Columbias. Kuni 2004. aastani oli Pakistan samuti üks suuremaid oopiumitootjaid.

## Ajaloolist
10. augustil 1897 sünteesis Bayeri firma keemik Felix Hoffmann pajukoore toimeainest atsetüülsalitsüülhappe ja 11 päeva hiljem leiutas ta diatsetüülmorfiini – ühe morfiini derivaadi, mida peetakse esimeseks disainerdroogiks. See on sünteetiline narkootikum, turunimega heroiin. Heroiini kasutust reklaamiti peavalude, halva enesetunde  korral. Lastele soovitati heroiini anda  soolevaevuste või uneprobleemide korral.(Ohler, 23:2017)

## Viited
Vesikirp

**Vesikirp** ehk **kiivrik** (*Daphnia*) on vesikirbuliste seltsi kuuluv väikeste vähiliste perekond. Vesikirbud moodustavad paljudes mageveekogudes suure osa zooplanktonist, olles seega tähtis lüli veeökosüsteemi toiduahelais. 

Enamik vesikirbuliike elab magevees, näiteks tiikides, jõgedes, järvedes, kuid ka happelistel sooaladel. Neid on kõige rohkem soojal ajal. Nende suurus on 0,2–5 mm. Vesikirpudele on omane hüplev liikumine ja äkiline tõuklemine, mille tagavad suhteliselt pikad kaheharulised tagatundlad. 

## Morfoloogia
Nende kehal on eristatav kiivritaoline pea, rindmik ja tagakeha. Rindmik asub kahepoolmelises kojas. Paljudel liikidel on jäik kitiinist kestaga kaetud koda läbipaistev. Kõht on alt avatud. Kõhu avas asetsevad rindmikujalad, mille harjastega soodustatakse veevoolu läbi rindmikujalgade. Vesikirpude iseloomulikeks elunditeks on liitsilmad, pikad kaheharulised harjastega tagatundlad (ujumiseks) ja paar tagakeha harjaseid. 

## Eluviis
Enamikul vesikirpudel on arenenud filtratsiooniaparaat, mistõttu on nad filtreerijad, kuid leidub ka röövloomi. Filtreerijate peatoiduks on ainuraksed vetikad, detriit ja bakterid, laborites on neile edukalt söödetud ka pärmseeni. Röövloomad toituvad zooplankteritest, sh liigikaaslastest. Vesikirbud püüavad süüa rindmikujalgade harjastega. 

Nad vahetavad oma kesta. 

Sobilikus keskkonnas paljunevad vesikirbud neitsisigimise teel. Vesikirbu suguküpsus saabub 6.-12. päevaga, misjärel võivad sündida uued järglased 3-4 päeva pärast. 

Sobimatus keskkonnas sünnivad isased vesikirbud. Emastel vesikirpudel tekivad viljastatud munad, mis jäävad sobilikumat keskkonda ootama. 

Vesikirbud elavad keskmiselt 40-56 päeva. 

## Ökoloogia
Vesikirbud on tähtsad toiduobjektid paljudele suurematele veeorganismidele, näiteks kaladele, eriti nende maimudele. Samuti on nad asendamatuks toiduks arvukatele putukavastsetele (näiteks kiilivastsetele) ja ainuõõssete hõimkonda kuuluvatele hüdradele. Seega moodustavad nad veekogus tähtsa toiduahela lüli. 

Vesikirpe on kasutatud ka veeseisundi indikaatoritena.

## Süstemaatika
Alamperekond *Daphnia* (kiivrik)
***D. ambigua*
***D. arenata*
***D. catawba*
***D. cheraphila*
***D. latispina*
***D. melanica*
***D. middendorffiana*
***D. minnehaha*
***D. neo-obtusa*
***D. obtusa*
***D. oregonensis*
***D. parvula*
***D. pileata*
***D. prolata*
***[[Daphnia pulex]]*
***D. pulicaria*
***D. retrocurva*
***D. tanakai*
***D. tenebrosa*
***D. villosa*
Alamperekond *Hyalodaphnia*
***D. curvirostris*
***D. dentifera*
***D. dubia*
***D. galeata*
***D. hyalina*
***D. laevis*
***D. longiremis*
***D. mendotae*
***D. thorata*
***D. umbra*
Alamperekond *Ctenodaphnia*
***D. brooksi*
***D. ephemeralis*
***D. exilis*
***D. lumholtzi*
***[[Daphnia magna]]*
***D. salina*
***D. similis*

## Eesti liike
**Daphnia cucullata* – järve kiivrik, elab järvedes 
**Daphnia longispina hyalina* – suuresilmane kiivrik, elab järvedes
**Daphnia magna* – hiidkiivrik, elab lompides 
**Daphnia pulex* – lombi kiivrik ehk kammkiivrik
Eestis elab ligikaudu 80 vesikirbu liiki.

## Viited
Arbuja

**Arbuja** ehk **arbulööja** on ennustaja, keda peeti hingede- ja elavate maailma vahendajaks.

## Vaata ka
*Arbumine
*Arp
*Nõidumine
*Arbujad
*Šamaan ja Šamanism
Bojaar

**Bojaarid** olid idaslaavi vürstiriikide ja sealhulgas Moskva suurvürstiriigi kõrgemad aadlikud 18. sajandi alguseni.

Bojaariseisus arenes arvatavasti 6. ja 7. sajandil idaslaavi vürstide ihukaitsest (družiinast). Algul oli bojaar vürsti poolt antav nimetus, hiljem päritav seisus. Mõnes riigis oli bojaaride mõjuvõim nii tugev, et see takistas tsentraliseeritud vürstivõimu kujunemist. 

Kiievi-Vene riigi lagunemise järel, erineva ühiskonna arenguteega Ruteenia aladel tekkis bojaaridest väiketeenisaadel.

Bojaarid moodustasid Moskva vürstiriigis ja hilisemas Moskva suurvürstiriigis suurvürstile ja tsaarile nõuandva bojaaride duuma, mille suurus oli algul 30 liiget, kuid 18. sajandi alguseks ligi 100 liiget. 

Tsaar Ivan Julm lasi 16. sajandil, oma isevalitsust kehtestades palju bojaare hukata või küüditada, sest kahtlustas bojaare enda vastu suunatud vandenõus ja katsetes tsaari seisulikke õigusi kärpida. 1711. aastal kaotas tsaar Peeter I bojaariseisuse lõplikult. Bojaaride duuma ülesanded läksid üle senatile.

## Vaata ka
Rumeenia bojaarid
Göösid

**Göösid** (hollandi *geuzen*) olid Madalmaade vabadusvõitlejad Hispaania vastu 16. sajandi teisel poolel.

Gööside nimetusest tuleneb ka laeva vöörilipu güüsi nimetus.
Hugenotid

**Hugenotid** olid Prantsusmaa kalvinistid 16.–18. sajandil.

Tagakiusamise tõttu põgenes umbes 500 000 hugenotti Prantsusmaalt teistesse maadesse. Enamik neist, kes ei saanud või ei tahtnud põgeneda, sunniti pöörduma katoliiklusse.

## Vaata ka
*Hugenotisõjad
Indulgents

**Indulgents** ehk **patukustutuskiri** (ladina keeles *indulgentia*) on katoliku kirikus patu ajaliku karistuse andestamine kiriku poolt seatud tingimustel. Mõistet on enamasti seostatud keskajal paavsti nimel raha või teiste kirikule osutatud teenete eest müüdud patukaristuse kustutamise kirjaga (**patukustutuskiri**).

Indulgents pole patu enese, vaid sellele järgneva karistuse kustutamine. Enamasti on selle karistusena nähtud hinge puhastustules viibimise aega, mida indulgents ehk andestus saab lühendada. Katoliku kiriku teoloogia järgi ei ole indulgentsi saanud kunagi lihtsalt raha eest osta, andestuse saamise nõudeks on inimese kahetsemine ja kahetsustegude sooritamine. Sellistena nähti keskajal ette kas raha maksmist kirikule või palverännakule või ka ristisõtta minekut. Kirik on Jumala nimel pattude andestamist põhjendanud sellega, et tal on kasutada "kiriku varandus" ehk pühakute ja teiste vagameeste heade tegude "ülejääk", mis jäi üle nende endi lunastamisest. Nendest tegudest lähtuvat armu võib kirik jagada aga patustele, kes oma tegusid kahetsevad ja heastada püüavad.

Pärast 13. sajandit muutus indulgentsidega rahategemine aga üha valdavamaks ja sagenesid nende kuritarvitamise juhtumid. Katoliku kirik püüdis neid puhuti küll reguleerida, kuid 16. sajandi alguseks oli paavsti poolt antavatest indulgentside jutlustamise lubadest saanud rahateenimise vahend. Kiriku poolt antavat lunastuse määra oli pidevalt ka laiendatud, nii et selleks ajaks sai indulgentside eest lunastada ka juba surnute patte, keda arvati puhastustules vaevlevat. Jutlustajatele, nagu Johann Tetzel, on omistatud ka väiteid, et indulgentsidega saab lunastada ka veel tegemata patte, mis läks kiriku doktriiniga juba otsesesse vastuollu. Indulgentside väärkasutamise mõistis karmilt hukka Martin Luther ja indulgentside problemaatikat on peetud ka üheks peamiseks põhjuseks, miks tema ja ta järgijad katoliku kirikust eemaldusid.

Indulgentsikorralduse reformimise vajadust mõistis ka katoliku kirik, mis Trento kirikukogul (1545–1563) allutas indulgentsikorralduse kardinalidest järelevalvajate hoole alla ja 1567. aastal likvideeris paavst võimalused teenida indulgentsidega rahalist kasumit. Indulgentside jagamine usklikele on jäänud aga katoliku kiriku praktikasse tänini.

## Kirjandust
*Nikolaus Paulus. *Geschichte des Ablasses im Mittelalter*. 3 köites, 1922–1923.

## Välislingid
*Indulgentsiartikkel Katoliku Entsüklopeedias (inglise keeles)
Kaheväljasüsteem

**Kaheväljasüsteem** on põlluharimise korraldus, kus igal aastal külvatakse täis umbes pool põllupinnast ja teine pool jäetakse kesana puhkama.

Kaheväljasüsteem levis Eestis keskmisel rauaajal. Keskaegse feodaalkorra ajal oli see põhiline põllupidamisviis.

## Vaata ka
*Kolmeväljasüsteem
Karavell

**Karavell** oli 14.–16. sajandil levinud purjelaev veeväljasurvega keskmiselt 100 tonni.   

Esimesed väikesed kolme mastiga karavellid ehitati Hispaanias ja Portugalis 13. sajandil. 5–6 laevnikku mahutavaid aluseid kasutati kalapüügil ja rannikuäärseks kaubaveoks. Karavellide kõrgaeg olid 1430.–1530. aastatel, mil peaaegu kõikjal Euroopas kasutati neid laevu kaubaveoks.  

Karavellid ehitati kas kahe või kolme mastiga ning neil oli kõrge ahtriehitis. Esialgu kasutati kõigis mastides ladinapurjesid, hiljem hakati fokkmastis (esimastis) kasutama üht või kaht raapurje.

1492. aastal ületas kolmest karavellist (Santa Maria, Niña ja Pinta) koosnev laevastik Christoph Kolumbuse juhtimisel Atlandi ookeani. 1498. aastal purjetas Vasco da Gama karavelliga Euroopast Indiasse.

15. sajandil arenes karavellidest välja uus laevatüüp karakk. 

## Viited
Khaan

**Khaan** (turgi *khān*, mongoli: *Хаан* / *qāān*) on feodaalvalitseja või sõjalise juhi tiitel turgi ja mongoli rahvastel.

Khaani poolt valitsetavat riiki nimetatakse eesti keeles khaaniriigiks.

## Vaata ka
* Kagaan ehk suurkhaan
Konkistadoorid

**Konkistadoorid** (hispaania keeles *conquistador* - 'vallutaja') olid hispaania ja portugali seiklejad, kes osalesid XVI sajandil Ameerika vallutamisel.
Maurid

**Maurid** on berberi hõimud, samuti araabia või berberi päritolu islamiusulised elanikud Pürenee poolsaarel ja Põhja-Aafrikas, samuti islami usku rahvad mujal maailmas, nagu Filipiinidel. Nimetus pärines ladinapärasest Mauretaania elanike nimetusest *mauri*.

## Vaata ka
*Al-Ándalus, Córdoba kalifaat – Pürenee poolsaarel
*Saratseenid
Mõisategu

**Mõisategu** on talupoegade kohustuslik töö mõisa põldudel. Teotöö jagunes nädala- ja abiteoks.

## Vaata ka
*Teoorjus
Ordumeister

**Ordumeister** on ordu kõrge ametnik.

Ordumeister on kõige üldisem nimetus mitmesuguste vaimulike ja ilmalike ordude ametikandjate kohta. Tavaliselt nimetatakse ordu kõrgeimat ametnikku suurmeistriks, ent tihti ka lihtsalt ordumeistriks. Saksa ordu kõrgeimat ametnikku on nimetatud kõrgmeistriks (*Hochmeister*). 

Saksa ordu harusid juhtisid maameistrid, sealhulgas Liivimaa orduharu maameister, keda on samuti ordumeistriks nimetatud; Eesti kontekstis seostubki ordumeistri nimetus eelkõige Liivimaa maameistriga.

## Vaata ka
* Mõõgavendade ordu meister
* Liivi ordu maameistrite loend
Pagood

**Pagood** on mitmekorruseline tornikujuline templikompleksi hoone, millel on sageli ülespoole kaarduvad katused ja laiendatud katuseservad igal korrusel.

Pagoodid ei ole pelgalt arhitektuurielemendid, vaid neid seostatakse budistliku religiooni ja kultuuriga. Neid kasutatakse sageli pühakirjade, pühade esemete ja reliikviate säilitamiseks ning palverännakute paikadena.

Pagoodi kuju arenes algselt India stuupast, mida kasutati pühade reliikviate mälestamiseks ja säilitamiseks. See arhitektuurivorm levis Hiinasse ning teistesse Ida- ja Kagu-Aasia maadesse, kus see omandas piirkonniti erineva stiili ja kujunduse.

Pagoodid võivad olla valmistatud puidust, tellistest või kivist. Neile on iseloomulikud dekoratiivsed nikerdused, mitmekihilised katused ja laiendatud katuseservad.

Pagoodid on levinud eelkõige Hiinas, Jaapanis, Koreas, Vietnamis ja teistes budistlikes traditsioonides ning moodustavad olulise osa Aasia religioossest ja arhitektuurilisest pärandist.

## Vaata ka
*Namsai kuldpagood

## Viited

## Välislingid
*
Palgatööline

**Palgatööline** (ka **palgaline**) on tööline, kes töötab rahalise palga eest ning kellele palk on peamine elatusallikas.

## Vaata ka
*Teotööline
*Moonakas
*Ori
Pildirüüste

**Pildirüüste** (hollandi keeles *Beeldenstorm*, saksa keeles *Bildersturm*) on reformatsiooniga kaasnenud korratused, mille käigus lõhuti, eelkõige kirikutes, katoliku usu tunnuseid (altareid, pühapilte jne).

Reformatsiooni käigus Liivimaal toimus Tallinnas pildirüüste 1524. aastal, kui mitmesajapealine sakslastest ja eestlastest koosnev märatsev rahvahulk tungis linna kirikutesse, purustas seal pühapilte ja -kujusid, altareid ja reliikviaid, mida peeti vana usu sümboliteks. Sama sündis Tartus, Viljandis, Narvas ja Uus-Pärnus.

## Vaata ka
* Ikonoklasm
* Pilditüli
Maaisand

**Maaisand** ehk **maaemand** on feodaalist või vaimulikust maavaldaja ehk senjöör/süserään.

Maahärra oli keskajal Saksa-Rooma riigis keskvõimust peaaegu sõltumatu feodaalriigi valitseja. Eesti alal olid maahärradeks Liivimaa ordumeister ning Tartu ja Saare-Lääne piiskop. Põhja-Eesti valitsejaks oli 1219–1346 Taani kuningas.

## Vaata ka
*lään ehk feood
*läänindus ehk feodalism
*maahärrus
*maavanem
## Viited
Vabrik

**Vabrik** või **tehas** (vanasti **manufaktuur**) on tööstushoone, kus töölised toodavad kaupu või juhivad masinaid, mis neid toodavad. 

**[[Manufaktuur]]** oli käsitööettevõte, kus töötasid palgatöölised. Manufaktuurid tekkisid Euroopas hiliskeskajast alates ja levisid senisest ulatuslikumalt varauusajal. Erinevalt enne manufaktuure olnud tootmisest, kus ühe toote valmistas meister algusest lõpuni oli manufaktuurides sisse viidud tööjaotus. See võimaldas inimese vilumuse kasvu ja tootmine manufaktuurides oli seetõttu tootlikum.
Kalev (laev 1967)

**Kalev** (pardatähis M414) on Eesti mereväe endine Frauenlob-klassi miinitraaler, mis seisab praegu Eesti Meremuuseumi eksponaadina Lennusadamas.

## Ajalugu
Laev oli *Minerva* nime all teenistuses Saksamaa mereväes 16. juunist 1967 kuni 17. veebruarini 1995. Seejärel anti ta üle Eesti riigile koos sõsarlaevaga Olev. Eestile kingitud miinitraalerid kuulusid varem Saksa 7. miinitraalerite divisjoni Neustadtis Holsteinis. Enne laevade üleandmist Eesti mereväele tehti neile põhjalik remont. Kalevi ja Olevi meeskonnad said Saksamaal kuuekuulise väljaõppe ja ettevalmistuse, et võtta osa miinioperatsioonidest Balti riikide vetes.

14. juulil 1997 anti Kunda sadamas miinitraaler Kalevile pidulikult üle Kunda linna vapp. Linna vapi kandmise õiguse andmise laevale otsustas Kunda linnavolikogu arvestades juba olemasolevaid häid kontakte. Vapi üleandmise tseremoonia ning koostöölepingu allakirjutamine toimus Kunda suvise tähtsündmuse, Kunda merepäevade ajal.

5. septembril 1997 arvati Kalev Eesti mereväe koosseisu, kus oli teenistuses kuni 2003. aasta juunini. Selle aja jooksul kuulus Kalev korduvalt Balti riikide miinitõrjedivisjoni BALTRON koosseisu ning osales nii BALTRONi kui ka muudel rahvusvahelistel õppustel. Oma plaanipärase väljaõppe käigus külastas ta korduvalt ka Kunda sadamat ning õppis tundma Soome lahe sadamaid ja navigatsioonitingimusi Tallinnast ida pool.

Kalevi komandörid on olnud Ilmar Noor, Annes Vainamäe, Indrek Hanson ja Rain Terras.

2004. aasta oktoobrist anti laev üle Eesti Meremuuseumile vastutavale hoiule. Saksamaaga sõlmitud lepingu alusel pidi Eesti kaitseministeerium laeva teistele organisatsioonidele üleandmise Saksamaa kaitseministeeriumiga kooskõlastama. Kaitseministeerium saatis 30. septembril 2004 vastavasisulise taotluse Saksamaa kaitseministeeriumile, kes esitas oma toetava seisukoha järgmise aasta 25. jaanuaril.

## Vaata ka
* Kalev (allveelaev)

## Välislingid

*Minervast saksa keeles
Cosimo de' Medici (täpsustus)

**Cosimo de' Medici** oli mitme Medicite dünastiasse kuuluva mehe nimi:
***[[Cosimo di Giovanni de' Medici]]** ehk Cosimo Vanem oli Firenze pankur ja tegelik valitseja aastatel 1434–1464
***[[Cosimo I]] de' Medici** oli esimene Toscana suurhertsog aastatel 1564–1571
***[[Cosimo II]] de' Medici** oli Toscana suurhertsog aastatel 1609–1621
***[[Cosimo III]] de' Medici** oli Toscana suurhertsog aastatel 1670–1723
Socket A

**Socket A** ehk **Socket 462** on protsessoripesa tüüp arvuti emaplaadil. Socket A tootmine on lõpetatud.

Pesa nimetuses olev arv viitab pesas olevale 462 augukesele, kuhu lähevad protsessori viigud. Nendest 453 toimivad ja 9 on blokeeritud – viimaseid kasutatakse selleks, et vältida Socket A eellase Socket 370 protsessorite panemist Socket A-sse.

Esisiini sagedused, mida Socket A toetab, on 133, 166 ja 200 MHz.

Socket A-d sisaldavate arvutite koostamisel, teisaldamisel ja igapäevasel kasutamisel ei tohi ületada mehaanilise koormuse piire. Vastasel juhul protsessori nõelad koolduvad või murduvad ja protsessor muutub kasutuks. Protsessoripesa kannatab välja dünaamilise koormuse kuni 445 N ja staatilise koormuse kuni 133 N. Socket A on seetõttu väga habras, eriti võrreldes tema järglaseks oleva protsessoripesaga Socket 478, mis kannatas välja ligi poole rohkem. Socket A oli nii õrn, et paljud inimesed murdsid protsessori katki, kui püüdsid seda protsessoripesast eraldada. Tuleb siiski märkida, et neist juhtumitest paljudel oli kasutatud ebastandardset protsessorit või sertifitseerimata protsessorilahendust.

AMD soovitas mitte kasutada Socket A korral raskemat jahutit kui 300 g, sest raskemad jahutid võisid protsessorit ja protsessoripesa kahjustada.

Tänapäeval Socket A-d enam ei toodeta. Selle asemel toodetakse protsessoripesi Socket 754, Socket 939 ja Socket AM2. Siiski saab paljudelt edasimüüjatelt veel tänini neid protsessoripesi ning nendega ühilduvaid mikroprotsessoreid ja emaplaate osta.

Protsessoripesa Socket A kasutati järgmiste AMD protsessorite jaoks:
*AMD Athlon
*AMD Athlon Thunderbird
*AMD Athlon XP
*AMD Athlon MP
*AMD Duron 
*AMD Sempron
*AMD Mobile Athlon 4
*AMD Mobile Athlon XP-M
*AMD Mobile Duron
*AMD Geode NX
Sundsvall

**Sundsvall** on tiheasustusega paikkond (mitteametlikult linn) Rootsis Västernorrlandi läänis. Sundsvall on Sundsvalli valla keskasula ja asub Läänemere kaldal. 
 

Sundsvall sai linnaõigused 1621. aastal. Põhjasõja ajal 1721. aastal põletasid venelased linna maha. 19. sajandi keskel kasvas linn tänu saeveskitele. 1879. aastal toimunud suurstreik Sundsvallsstrejken oli esimene selletaoline Rootsis. 1888. aastal puhkenud Rootsi ajaloo suurimas tulekahjus hävis suur osa linnast. Pärast seda hakati linnas ehitama vaid kivimaju. Kesklinn, täpsemalt vanalinn, sai hüüdnime Stenstaden (Kivilinn). Peale linna mitmeid põlenguid ja taastamisi paigutati Hirschi majale esimest korda draakon. Sellest sai hiljem Sundsvalli omavalitsuse ametlik sümbol. Sümbol on inspiratsiooniks iga-aastasele avalikule kunstiüritusele Draakoniparaadile, mis sai alguse 2003. aastal. Draakoneid on näha kesklinnas mitmel pool. 

Sundsvalli linnas asub Kesk-Rootsi ülikooli (*Mittuniversitetet*) üks haru (peamiselt loodus- ja terviseteaduste õpe).

## Viited

## Välislingid

*Sundsvalli turismileht
June Carter Cash

**Valerie June Carter Cash** (23. juuni 1929 – 15. mai 2003) oli USA laulja ja laulukirjutaja.

Ta võitis kokku viis Grammy auhinda. 1968. aastal võitis ta neist esimese koos Johnny Cashiga 1967. aastal esitatud laulu "Jackson" eest, teise pälvis sama duett 1971. aastal looga "If I Were a Carpenter" (1970). 2000. aastal võitis ta oma sooloalbumiga "Press On" (1999) parima traditsioonilise folgialbumi kategoorias ning 2004. aastal postuumselt samas kategoorias albumiga "Wildwood Flower" (2003). 2004. aastal pälvis ta singli "Keep on the Sunny Side" eest Grammy auhinna parima naiskantrilaulja vokaalesituse kategoorias.  

Aastatel 1952–1956 oli June Carter abielus muusik Carl Smithiga. Nende tütar Carlene Carter on kantrimuusik. Aastatel 1957–1966 oli June Carter abielus endise korvpalluri, politseiniku ja võidusõitja Edwin Nixiga. Neil oli tütar Rosie Nix Adams, kellest sai samuti kantrimuusik.

1968. aastal abiellus June Carter Johnny Cashiga ning see abielu kestis kuni Carteri surmani 2003. aastal. Neil on poeg John Carter Cash, kes on kantrimuusik, -laulja ja muusikaprodutsent.

Johnny Cash suri neli kuud pärast June Carteri surma ning Rosie Nix Adams omakorda kuu aega hiljem. Nad on kolmekesi maetud Hendersonville Memory Gardensisse Tennessee osariigis.

1960. aastate algul kirjutas June Carter loo "Ring of Fire", millest sai hiljem üks Johnny Cashi edukamaid hittlugusid.

Tema autobiograafia avaldati 1979. aastal ning kümnend hiljem avaldas ta ka oma mälestusteraamatu "From the Heart".

Johnny Cashi eluloofilmis "Nagu noateral" mängis June Carterit Reese Witherspoon, kes võitis selle rolli eest parima naisosatäitja Oscari ja Kuldgloobuse.
Ágústa Eva Erlendsdóttir

**Ágústa Eva Erlendsdóttir** (sündinud 28. juulil 1982) on Islandi laulja ja näitleja.

Ta kehastab esinejana Silvia Nighti tegelaskuju.

Ta esindas Islandit 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas lauluga "Congratulations" ja sai poolfinaalis 13. koha.
Suur Taevaskoda

**Suur Taevaskoda** ehk **Suur-Taevaskoda** on liivakivipaljand Ahja jõe paremkaldal, Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Suurel Taevaskojal paljanduvad Kesk-Devoni Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihilised liivakivid.

Suur Taevaskoda on Eesti üks ilusaimaid looduslikke vaatamisväärsusi. Ahja jõe kaldal on ta kõrges okasmetsas hästi jälgitav. Paljand tõuseb jõepinnalt 22,5 meetrini, oruperve suhteline kõrgus on kuni 38 meetrit.

Suurest Taevaskojast veidi ülesvoolu asuva kärestiku serval on suur rändrahn – Nõiakivi ehk Salakuulaja kivi. Muistendi järgi varjunud selle taha rahvavanemate nõupidamist kuulama hiilinud vaenlase salakuulaja, kes nõiuti kiviks. Üks pärimus räägib, et rändrahnud jões on kergekäelise tapmise pärast kivideks muudetud sõdalased. Suur Taevaskoda olnud muistsel ajal ohverdamiskoht. Legendid pajatavad Suure Taevaskoja kaljus asunud koobastest ja salakäikudest, kuraditest, hirmsast maost ja ennast kuldkammiga sugevast näkineiust. 

## Vaata ka

*Väike Taevaskoda
*Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala
*Taevaskoda

## Viited

## Välislingid
* Taevaskoda Hiite Maja SA andmekogus
Adaptatsioon

**Adaptatsioon** on kohandamine,  kohandumine, kohastumine või kohanemine või nende tulemus.   

Sõna on terminina kasutusel mitmes tähenduses: 
***adaptatsioon** ehk **[[kohastumine]]**, teatud keskkonda sobivate iseärasuste kujunemine fülogeneesi käigus
***adaptatsioon** ehk **[[kohastumus]]**, teatud keskkonda sobiv iseärasus, mis on kujunenud fülogeneesi käigus

***adaptatsioon** ehk **[[kohanemine]]**, teatud keskkonda sobivate iseärasuste kujunemine ontogeneesi käigus
****[[adaptatsioon (füsioloogia)|adaptatsioon]]** ehk aklimatiseerumine, meeleelundi või närvisüsteemi tundlikkuse muutumine ärritaja kestva mõju puhul
*****[[silma adaptatsioon]]**
***adaptatsioon** ehk **[[kohanemus]]**, teatud keskkonda sobiv iseärasus, mis on kujunenud ontogeneesi käigus

***adaptatsioon** ehk **[[mugandamine]]**, teose kohandamine väiksema arusaamisvõimega inimeste jaoks
***adaptatsioon** ehk **[[mugandus]]**, väiksema arusaamisvõimega inimeste jaoks kohandatud teos

***[[adaptatsioon (kirjandus)|adaptatsioon]]** ehk **kohandamine**,  teose või muu objekti muutmine nii, et ta vastaks uuele või alternatiivsele eesmärgile, keskkonnale või funktsioonile

## Vaata ka
*koadaptatsioon
*ökoloogiline sobitumine

## Kirjandust
*Adaptatsioonisõnastik (seletav sõnastik ingliskeelsete vastetega)
Beibe

**Beibe** või beib (inglise keeles *baby* – imik) on 20. sajandi lõpu – 21. sajandi alguse popkultuuris ja slängis nimetus teatud figuuri-kuvandi ja ülimalt hoolitsetud (pool-sünteetilise) välimusega kuid vaatlejale pealiskaudse ja rumalana tunduva noore naisterahva stereotüüp.

Stereotüüpne beibe pöörab tähelepanu eelkõige oma välimusele ning staatusesümbolitele ning tal puuduvad, vaatlejate arvates, sügavamad kultuurilised või vaimsed huvid ja ambitsioonid. Ingliskeelses popkultuuris on vasteks *bimbo*. Blondiininaljade peategelast võib samuti pidada blondiks beibeks.

## Vaata ka
*Rullnokk
De Broglie lained

**De Broglie lained** ehk **mateerialained** on mikroosakeste kvantmehaanilist olekut iseloomustavad lained.  Mateeria lainetaolise käitumise teooria esitas Louis de Broglie oma väitekirjas 1924. aastal. Selle lainelis-korpuskulaarse teooria eest sai ta 1927. aastal Nobeli füüsikaauhinna. 

Louis de Broglie lähtus footoni energia ja impulsi (liikumishulga) võrranditest, mida Einstein kasutas fotoefekti kirjeldamisel: 
:energia E=\frac{h\, c}{\lambda} ja impulss p=\frac{E}{c}=\frac{h}{\lambda}, kus h on Plancki konstant. 

De Broglie avaldas liikuva osakese lainepikkuse \lambda osakese impulsi p kaudu ja seostas osakese energia E selle võnkesagedusega f:
: \lambda = \frac{h}{p},\qquad E = fh 

Niiviisi määratletud lainepikkust  \lambda  nimetatakse de Broglie lainepikkuseks.

Kvantmehaanikas on otstarbekas kasutada lainepikkuse \lambda asemel lainearvu k=2\pi/\lambda ja sageduse f asemel ringsagedust \omega =2\pi f. Kui soovitakse kirjeldada laine levimise suunda kolmedimensioonilises ruumis, asendatakse lainearv k lainevektoriga \vec{k}. Samuti kasutatakse redutseeritud Plancki konstanti \hbar = h/2\pi.  Siis avalduvad de Broglie võrrandid kujul:

:\vec{p} = \hbar \vec{k},\qquad E = \hbar \omega

Mateerialainete olemasolu tõestati eksperimentaalselt 1927. aastal. Hilisemad difraktsioonikatsed kinnitasid Broglie lainepikkuse valemi õigsust. Niisugusteks katseteks saab kasutada kristalle, mis käituvad väga väikeste vahedega kolmedimensiooniliste difraktsioonivõredena.

## Viited

## Välislingid
*  Louis de Broglie’ mateerialained
*  Elektroni lainepikkus
Driven

**Driven** on Eesti räpp-rokkbänd.

## Ajalugu

**2007**
*jaanuar – tekivad esimesed mõtted bänd kokku kutsuda
*13. aprill – algab esimese singli salvestus
*28. mai – singel saabub trükist
*1. juuni – singel kõlab esmakordselt Radio Manias
*12. juuni – algavad singli videovõtted
*november/detsember – esimesed avalikud ülesastumised Bedwetters'i "Welcome Home Tour '07" raames

**2008**
*16. juuni – ilmub teine singel "Someone Elses Dream"

## Koosseis
*Mihkel Pent (räpp)
* Erkki Kopso (räpp)
*Rando Ojassoo (vokaal ja kitarr)
*Jaanus Saago (vokaal ja kitarr)
*Taavi Rull (trummid)
*
*Sten Kivistik (basskitarr)

## Diskograafia

### Albumid
* "Tulevik on nüüd" (2014)

### Singlid
* Lovesong (2007)
* Someone Elses Dream (2008)
* Oma hinge nead (2009)
* How The Lies Come To Stay (2011)
* Society Whore (2011)
* Kloun (2011)
* Tuultepüüdjad (2012)
* Üle vindi (2013)
* Kõik kaob käest (2014)
* Vastuvoolu (2014)
* 
## Välislingid
*Eesti Ansamblite Andmebaas
*Facebook
Veeringe

**Veeringe** ehk **vee ringkäik** ehk **hüdroloogiline tsükkel** on Maa vee järjepidev liikumine maapinda, veekogude ja atmosfääri vahel. Ringlemise käigus võib muutuda vee agregaatolek. Veeringe on üks osa Maa üldisest aineringest.

Veeringel puudub kindel algus- ja lõppkoht. Veeringe käivitajaks on Päike, mis soojendab ookeanide vett, kuni see hakkab aurustuma (jää ja lumi võib sublimeeruda vahetult veeauruks). Tõusvad õhuvoolud kannavad veeauru atmosfääri, kus see kõrguse kasvades hakkab jahtuma kuni kondenseerumiseni, mille tagajärjel moodustuvad pilved.
 
Õhuvoolude mõjul hakkavad pilved Maal liikuma, mis ühinedes üksteisega suurenevad, kuni küllastumisel hakkavad Maa raskusjõu mõjul sademetena maha langema. Osa sademeid langeb lumena ja teatud kohtades (enamasti pooluste alad) võib akumuleerides moodustuda liustikud ja mandrijää, kus külmunud vesi võib püsida tuhandeid aastaid. Soojematel aladel lumi enamasti kevade saabudes sulab ja hakkab raskusjõu mõjul sulaveena liikuma. Enamik sademeid voolab tagasi ookeanidesse või moodustab maapinnal pindmise äravoolu. Osa äravoolavast veest jõuab jõgedesse, teine osa aga imendub maapinda, kust võib jõuda järvedesse või põhjaveekihti. Maapinnalähedane vesi rikastab sageli pinnaveekogusid või jõuab allikatena maapinnale, kus moodustab jällegi pindmise äravoolu.

Kuna suur osa veest aurustub ookeanidelt ja langeb sinna ka tagasi, nimetatakse seda **väikeseks veeringeks**. **Suure veeringe** moodustab aga ookeanidelt aurunud veehulk, mis jõuab maismaale.

Ehkki üldiselt võib Maa veehulka lugeda konstantseks, hajub kosmosesse pidevalt veemolekule, mis põhimõtteliselt asendatakse Maa geoloogiliste protsesside tagajärjel (vulkaanid), mil maapinnale jõuab juveniilne vesi.

Ameerika Ühendriikide Geoloogiatalituse (U.S. Geological Survey (USGS)) järgi võib veeringe jaotada kuueteistkümneks osaks:

#Mereveevaru
#Aurumine
#Evapotranspiratsioon
#Sublimatsioon
#Veevaru atmosfääris
#Kondensatsioon
#Sademed
#Veevaru jääs ja lumes
#Sulaveeäravool jõgedesse
#Pindmine äravool
#Jõeäravool
#Mageveevaru
#Maasseimbumine
#Põhjaveevaru
#Põhjaveeäravool
#Allikad 

## Vaata ka
*Veebilanss
*Aineringe
*Süsinikuringe
*Lämmastikuringe
*Fosforiringe
*Hapnikuringe
*Väävliringe
Worldwatch Institute

**Worldwatch Institute** on ülemaailmne keskkonnauurimise organisatsioon, mille peakontor asub Washingtonis. 

Organisatsiooni asutas 1974. aastal Lester R. Brown. Praegune president on Christopher Flavin.

Aastast 1984 annab organisatsioon välja aastaraamatut "The State of the World" (neist eesti keeles on ilmunud "Maailm aastal 1999", 1999) kus kajastatakse olulisimaid keskkonnaprobleeme koos väljapakutud uute lahenduste/ideedega ja juba kasutatud võtteid probleemide lahendamisel või leevendamisel. 
Organisatsioon avaldab ka väljaannet Vital Signs, kus muu hulgas käsitletakse keskkonnasuundumusi. Neid kahte trükist antakse välja rohkem kui 36 riigis.
Frang Bardhi

**Frang Bardhi** (ladina *Franciscus Blancus*; 1606–1643) oli albaania vaimulik, leksikograaf ja ajaloolane.

Ta oli pärit Lezha lähedal asuvast külast. Õppis Loreto Collegium Illyricumis teoloogiat.

Ta on tuntud kui 1635. aastal Roomas ilmunud ladina-albaania sõnaraamatu "Dictionarium Latino Epiroticum" koostaja. Sõnaraamat on tähtis albaania keele mälestis, mis sisaldab 2500 albaania sõna ja 113 vanasõna. Tema teine oluline teos on nn "Skanderbegi apoloogia", kus ta väitleb bosnia vaimuliku Tomko Marnavici seisukohaga, et Skanderbeg oli slaavi vürst.
Piero de' Medici

**Piero de' Medici** nime kandsid mitmed Medici dünastiasse kuuluvad isikud:
*Piero di Cosimo de' Medici oli Cosimo de' Medici poeg ja Firenze valitseja aastatel 1464–1469
*Piero di Lorenzo de' Medici oli Lorenzo Toreda poeg ja Firenze valitseja aastatel 1492–1494
Giuliano di Lorenzo de' Medici

**Giuliano di Lorenzo de' Medici** (12. märts 1479 Firenze – 17. märts 1516 Firenze) oli Medicite suguvõsast pärit Lorenzo Toreda poeg, Firenze valitseja 1513–1516 ja Nemoursi hertsog alates 1515. aastast.

Tema vennad olid Piero ja Giovanni de' Medici, hilisem paavst Leo X.

Vend Piero oli pärast Lorenzo surma lühikest aega Firenze valitseja, kuni vabariiklased ajasid Medicid 1494 Firenzest välja. Seejärel asus Giuliano Veneetsiasse. Medicid taastasid oma võimu Firenzes pärast seda, kui Püha Liiga ajas Itaaliast välja Prantsusmaa väed, keda Firenze vabariiklased olid toetanud. Prantslaste väljaajamist juhtis Hispaania.

Giuliano abiellus 22. veebruaril 1515 Savoia hertsogi Filippo II tütre Filibertaga (1498–1524) Prantsusmaa õukonnas. Need pulmad said teoks tänu venna Giovanni, kes oli juba paavstiks saanud, vahendustegevusele. Samal aastal andis Filiberta lähisugulane Prantsusmaa kuningas François I Giulianole tiitli Nemoursi hertsog. Paavst seevastu andis oma vennale Firenze vabariigi kaptenkindrali tiitli.

Giulianost maalis portree paavsti lemmikkunstnik Raffael. Sellel maalil paistab eesriide tagant Roomas asuv Castel Sant'Angelo.

Prantslased valmistasid Giulianot ette Napolis võimule asuma, aga need plaanid ei saanud teoks Giuliano enneaegse surma tõttu. Firenzes järgnes talle troonil tema vennapoeg Lorenzo II.

Giulianol ei olnud seaduslikke järglasi. Tal oli ebaseaduslik poeg Ippolito de' Medici, kes sai kardinaliks.

Giuliano haud asub Firenzes San Lorenzo kirikus Medicite kabelis. Seda kaunistavad Michelangelo skulptuur Giulianost, samuti tema teosed "Öö" ja "Päev". Sama nime Giuliano de' Medici kandis ka tema onu Giuliano di Piero de' Medici ja seetõttu võetakse tema hauda vahel tema onu omana.
Gunnisoni jõgi

**Gunnison** on jõgi Põhja-Ameerika lääneosas. Algab Kaljumägedest. Voolab valdavalt läände ja loodesse. Läbib Musta Kanjoni. Suubub vasakult Coloradosse. Pikkus 290 km.
Villem Lüüs

**Villem Lüüs** (29. märts 1971 Tallinn – 12. november 2020) oli eesti kabetaja, FMJD meister rahvusvahelises kabes ja rahvusvahelise kategooria kabekohtunik.

Lüüs lõpetas 1989. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Ta õppis Tartu Ülikoolis füüsikat, kuid ei lõpetanud õpinguid.

Lüüs tuli 2000. aastal Eesti meistriks rahvusvahelises kabes. 2000. aastal saavutas ta ka kabeolümpial Eesti võistkonna koosseisus koos Urmo Ilvese ja Kaido Leesmanniga 6. koha. 

Lüüs tuli Eesti meistriks ka Brasiilia ja Inglise kabes.

2010. aastal sai ta FMJD arbiitriks ja 2018. aastal rahvusvahelise kategooria kohtunikuks.

Lüüs oli "Eesti spordi aastaraamatu" kaasautor ning ta toimetas Eesti Spordilehes kabenurka, avaldas artikleid Läti, Venemaa, Hollandi ja Ukraina kabeajakirjades. Koostas partiikogumikke. Ta oli Eesti Spordiajaloo Seltsi liige. 

Lüüs oli 1998–2003 Tallinna Malekooli ja Paul Kerese Malekeskuse treener ja instruktor ning 2003–2011 Pirita Spordikeskuse instruktor.

Ta oli aastatel 2004–2020 eestikeelse Vikipeedia administraator.

## Isiklikku
Ta ema on sisearhitekt Karin Lüüs, vanaema oli graafik Ella Lüüs, vanaisa oli jurist ja Eesti NSV sotsiaalminister Lembit Lüüs.

## Viited

## Välislingid
*
*Villem Lüüs Eesti Kabeliidu saidil
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
*Villem Lüüs jagas maailma mõttespordimängudel 14. kohta
*Suri Eesti tippkabetaja Villem Lüüs. ERR, 14. november 2020
Ahti (laev)

**EML Ahti A431** on Eesti Mereväe endine Maagen-klassi valvelaev, mida kasutati abilaevana. 

## Ajalugu
Laev teenis Taani kuninglikus mereväes Mallemukkeni nime all kuni 1991. aastani, mil konserveeriti. 

Mallemukken otsustati kinkida taasiseseisvunud Eestile. 16. märtsil 1994 hakati laeva dekonserveerima ning 24. märtsil algas eestlaste ja taanlaste meeskonna koostöös Frederikshavnist ülesõit Tallinna, kuhu jõuti 28. märtsil. Üleandmisel Tallinnas 29. märtsil 1994 osalesid mõlema riigi kaitseministrid ja Üksik-Vahipataljoni aukompanii. See oli üks esimene Eesti sõjalaev. See oli ka Taani Mereväe esimene laev, mis anti üle teisele riigile. Esialgu pandi nimeks Kaupo, aga peagi nime muudeti Ahtiks. Vööritekile paigaldati peagi automaatkahur 2M-3.

1999. aasta mais tekkis hooletust kütuse ümberpumpamisest Ahtile Miinisadamas kütusereostus, mis keskkonnale siiski erilist ohtu ei kujutanud, sest kütust voolas Ahtilt merre väike kogus. 

2000. aastate keskpaigaks oli Ahti Mereväe teenistusest välja arvatud, kuid hiljem võeti taas teenistusse. 2009. aastaks oli Ahti lõplikult teenistusest välja arvatud ja läks seejärel eraomandusse.

## Välislingid
* [Ahtist taani keeles](http://www.navalhistory.dk/danish/skibene/m/Mallemukken(1960).htm)
* Ahti jääd murdmas 2003. aastal
Tasmaania saar

**Tasmaania** on saar Austraaliast kagus. Seda rannikut ümbritsevad  Vaikne ookean idast ja India ookeani Suur Austraalia laht läänest. Bassi väin eraldab seda põhjas Austraalia mandrist. 

Tasmaania saare pindala on 67 800 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1617 meetrit. Elustik on omapärane, esineb palju endeeme. Kuulub Austraalia Liidule.
Viitseadmiral

**Viitseadmiral** on paljudes riikides kehtiv sõjaväeline auaste, mis on kõrgem kontradmiralist ja madalam admiralist.

Maaväes vastab viitseadmiralile kindralleitnant.

## Eesti
Eesti mereväes on viitseadmiral madalam admiralist ja kõrgem kontradmiralist. Maa- ja õhuväes vastab sellele kindralleitnant.

### Viitseadmiralid

## Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide mereväes on viitseadmirali (kolmetärniadmirali) auaste (*Vice Admiral*, NATO OF-9) admiralide auastmetest kolmas. Nagu teistes väeliikides, on ka mereväes admiralide arv piiratud, ning ainult 33 admirali (kokku on tegevteenistuses lubatud 162 admirali) võivad olla tegevteenistuses kõrgemad kui kahetäheohvitserid. Esimesena sai viitseadmirali auastme David Farragut 21. detsembril 1864.

Sarnaselt kindralleitnandiga on ka viitseadmirali auaste ajutine ja antakse ainult ohvitseri nimetamisel auastet eeldavasse ametisse. Vastav ohvitser peab olema ühes kahest kontradmirali järgust (kommodoori asemel kasutatakse auastet "kontradmirali madalam järk" (*Rear Admiral (lower half)*). Ohvitseri nimetab ametisse ja annab neile auastme president kaitseministri ja staabiülemate komitee esimehe soovitusel. Ohvitseri kinnitab ametisse senat.

Teenistus auastmes kestab tavaliselt kolm aastat. Pärast 3 aastat auastmes teenistuses või 38 aastat koguteenistuses peab ohvitser erru minema, kui teda 60 päeva jooksul pärast ametist vabastamist ei nimetata uude samaväärsesse või kõrgemasse ametisse. Kõik kõrgemad ohvitserid peavad erru minema kuu pärast oma 64. sünnipäeva (kuigi kaitseminister saab seda pikendada 66. ja president kuni 68. sünnipäevani).

## Läti

## Venemaa

Venemaa tsaari- ja keisririigis kehtis viitseadmirali auaste (vene keeles *вице-адмирал*) aastatel 1696−1917. Sellest kõrgem oli admiral, madalam kuni 1730. aastateni šautbenaht, seejärel kontradmiral. Kahe sajandi jooksul anti auaste ligi 500 mereväelasele.
Saarte Liinid

**AS Saarte Liinid** on Eesti riigiaktsiaselts, mille põhitegevus on sadamate haldamine ja arendamine, et tagada nende kaudu reisija- ja kaubavedu. Äriühingu koosseisu kuulub 18 sadamat: Kuivastu sadam, Roomassaare sadam, Triigi sadam, Abruka sadam, Ringsu sadam, Papissaare sadam ja Vikati sadam Saaremaal; Heltermaa sadam ja Sõru sadam Hiiumaal; Rohuküla sadam ja Sviby sadam Läänemaal; Virtsu sadam, Kihnu sadam, Munalaiu sadam ja Manilaiu sadam Pärnumaal; Piirissaare sadam Tartu maakonnas, Laaksaare sadam Põlvamaal ning Naissaare sadam Harju maakonnas. Lisaks sadamatele kuuluvad äriühingu struktuuriüksuste hulka süvendi Watermaster ja töölaev Panda (laev).

AS Saarte Liinid tegutseb alates 1. oktoobrist 1994.
 
AS Saarte Liinid on eraõiguslik äriühing, mille aktsiad kuuluvad 100% Eesti riigile. Omanikku esindab äriühingus majandus- ja taristuminister. AS Saarte Liinid juhatuse esimees on Villu Vatsfeld ja nõukogu esimees Toomas Vainola.

AS Saarte Liinid on Eesti Sadamate Liidu, Läänemere Sadamate Organisatsiooni (BPO) ja Eesti Väikesadamate Arenduskeskuse liige.

Üks AS Saarte Liinid põhiülesandeid on liiniveo tingimuste tagamine parvlaevasadamais ühenduseks Saaremaa, Hiiumaa, Muhu, Vormsi, Kihnu, Ruhnu, Abruka, Manilaiu, Piirissaare ja Vilsandiga, neid sadamaid on 12. Parvlaevad ja liinireisilaevad tegid 2017. aastal ASi Saarte Liinid sadamate kaudu kokku 27 517 reisi ning vedasid 2 440 113 reisijat ja 1 019 399 sõidukit. 

Suuremates sadamates võetakse vastu ka kaubalaevu. Peamiselt veetakse Saarte Liinide sadamate kaudu Lääne-Eesti ja saarte ettevõtete eksportkaupa. Saarte Liinid osaleb ise äriühingu sadamate kaubaveovõimaluste tutvustamisel ja pakkumisel. Suuremad kaubasadamad äriühingus on Virtsu sadam, Kuivastu sadam, Rohuküla sadam, Heltermaa sadam ja Roomassaare sadam. Roomassaare sadam on Saaremaa suurim kaubasadam ja Heltermaa sadam on Hiiumaa suurim kaubasadam. 2017. aastal veeti Saarte Liinide sadamate kaudu 863 837 tonni kaupa, millest 831 154 tonni oli eksport. Imporditi 26 393 tonni puistlasti ning võeti vastu 6209 tonni meresaadusi.

Tabel 1. *Kaubavedu Eesti sadamate kaudu 2016 ja 2017 aastatel (tuhandetes tonnides)*

Lisaks suuremate laevade teenindamisele on Saarte Liinid välja arendanud ka oma väikesadamate võrgustiku SL Marinas. Väikelaevade teenindamise maht Saarte Liinide hallatavais sadamais on stabiliseerunud eelmiste aastate tasemel ning sõltub suuresti ilmastikust. Saarte Liinide väikesadamaid külastas 2017. aastal 5495 väikelaeva 20 864 inimesega. 

## Välislingid
*Saarte Liinide koduleht
*SL Marinase koduleht
Soojaverelised hobused

**Soojaverelised hobused** ehk **poolverelised hobused** on need hobusetõud, kes on saadud kuumavereliste hobuste ja külmavereliste hobuste ristamisel. 

Soojavereliste hobuste õilistusaste sõltub sellest, kui suur on kuumavereliste osa nende tõus. 

Soojavereliste tõugude hulka kuuluvad näiteks trakeeni hobune, hannoveri hobune, holsteini hobune.
Buinaksk

**Buinaksk** (1922. aastani **Temir-Han-Šura**) on linn Venemaal Dagestanis, Buinakski rajooni keskus.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buinakski elanike seas avaare 46,05%, kumõkke 31,42%, lakke 6,87%, darge 6,17% ja venelasi 6,04%.

## Viited
Dagestanskije Ogni

**Dagestanskije Ogni** on linn Venemaal Dagestanis.

Asula on rajatud 1914. aastal, linnaõigused sai 1990. aastal.

2002. aastal oli 36% linnaelanikest tabassaraanid, 26% aserbaidžaanid, 22,3% lesgid, 8,3% dargid, 3,4% agulid ja 2% venelased.

## Viited

## Välislingid
*http://дагогни.рф
Kommodoor

**Kommodoor** (prantsuse keeles *commandeur*) NATO OF-6, on paljude riikide mereväe sõjaväeline auaste, mis on kõrgem mereväekaptenist ja madalam kontradmiralist. Maaväes vastab kommodoorile brigaadikindral.

## Eesti
Eesti mereväes kehtib kommodoori auaste alates 2000. aastatest. See on kõrgem mereväekaptenist ja madalam kontradmiralist. Maaväes on sellele vastav auaste brigaadikindral.

### Kommodoorid

## Ameerika Ühendriigid
USA mereväes võeti kommodoori (Commodore) auaste kasutusel aastal 1794, esimeseks kommodooriks nimetati John Barry. Kommodoor ei olnud toona kõrgem auaste, vaid ajutine amet. Alles USA kodusõja ajal sai kommodoorist püsiv auaste, seda kuni 1899. aastani, kui see likvideeriti ja kõik kommodoorid nimetati ümber kontradmiraliteks (Rear Admiral). Kuna kommodooride palga suurendamine kontradmirali omani oleks läinud liiga kalliks, maksti madalama järgu kontradmiralidele võrdselt armee brigaadikindralitega.

Kommodoori auaste taastati teise maailmasõja ajal, aprillis 1943. 1947. aastal auaste likvideeriti uuesti, 1950. aastaks olid viimased kommodoorid kas ülendatud kontradmiraliteks või erru läinud.

1970.-1980. aastatel plaaniti kommodoori auastme taastamist, kuna USA maa-, merejala- ja õhuväes olid kaks eraldi auastet - ühetähe- e. brigaadikindral ja kahetähekindral (kindralmajor). Seepeale loodigi 1982. aastal uus auaste - kommodooradmiral (Commodore Admiral), mis aga aasta hiljem lühendati kommodooriks. Kuid kuna mereväes oli "kommodoor" tihti kasutusel ka autiitlina, siis tekitas see liiga palju segadust, mispeale 1985 kommodoori auaste uuesti likvideeriti, uueks ühetäheauastmeks sai "kontradmirali madalam järk" (Rear Admiral (Lower Half)).
Kizljar

**Kizljar** on linn Venemaal Dagestanis, Kizljari rajooni keskus. Asub Tereki jõe ääres. Linnas on konjakitehas.

## Ajalugu
Linn asutati 1735. aastal kindlusena Tereki jõel.

## Rahvastik
2010. aastal elas linnas 47 900 inimest. Kizljari elanikest 45% on venelased, 18% armeenlased, 12% avaarid, 10% dargid ja 4% tšetšeenid.

## Viited
Izberbaš

**Izberbaš** on linn Venemaal Dagestanis. Elanike arv: 55 646 (2010. aasta seisuga); 39 365 (2002. aasta seisuga); 28 122 (1989. aasta seisuga).

## Viited

## Välislingid

*Izberbaši koduleht
Kaspiisk

**Kaspiisk** (kuni 1947. aastani **Dvigatelstroi**) on linn Venemaal Dagestanis. Asub Kaspia mere ääres Mahhatškalast 18 km kaugusel kagus.

Elanike arv on 2021. aasta seisuga 121 140. Aastal 2010 oli elanikke 100 129. Elanike arvult on Kaspiisk Dagestanis suuruselt neljas linn.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaspiiski elanikkonnast darge 20,66%, lesge 17,97%, lakke 15,12%, avaare 13,14%, venelasi 13,17%, kumõkke 9,91%, tabassaraane 5,18%, agule 1,13%, asereid 0,87%, rutuleid 0,81% ja muudest rahvustest inimesi 2,04%.

Kaspiiskis on asutatud 1932. aastal. 1947. aastal sai see linnaõigused.

Kaspiiskis asub Kaspia flotilli peabaas.

## Viited
Južno-Suhhokumsk

**Južno-Suhhokumsk** on linn Venemaal Dagestanis.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Južno-Suhhokumski elanikest avaare 47,90%, darge 18,53%, lesge 10,70%, lakke 8,97%, venelasi 5,43%, kumõkke 3,79%, aguleid 0,76%, nogaisid 0,59%, asereid 0,53% ja teistest rahvustest inimesi 2,79%.

## Viited
Ahtõ

**Ahtõ** on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Ahtõ rajooni keskus.
Asub Samuri jõe ääres 1054 m kõrgusel merepinnast.

Ahtõ on üks Dagestani suuremaid auule. Enamik elanikke on lesgid. 

Auulis on 1839. aastal venelaste ehitatud kindlus.

## Välislingid

*Ahtõ koduleht
Kassumkent

**Kassumkent** on küla Venemaal Dagestanis, Suleiman-Stali rajooni ja Kassumkenti külaasunduse keskus.
Savannah

**Savannah** on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis. Linn on Chathami maakonna halduskeskus ja Savannah' jõe peamine sadamalinn.

Savannah asutati 1733. aastal ning oli esimene Georgia osariigi pealinn (kuni 1777. aastani). Savannah on tuntud oma ajaloomälestiste, arhitektuuri ja parkide poolest. Vanalinn tervikuna on üks USA tähtsamaid ajaloomälestisi.

#### Vaata ka
*Armstrong Atlantic State University

## Välislingid

*Savannah' ametlik koduleht