open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Idapartnerluse Keskus

**Eesti Idapartnerluse Keskus** (lühend EIPK) oli Eesti sihtasutus, mis tegeles idapartnerlusega seonduvaga.

1. jaanuaril 2011 loodi Eesti Diplomaatide Kooli (EDK) ja Eesti Välisministeeriumi koostöös Eesti Idapartnerluse Keskus (EIPK). Keskust rahastati nii Välisministeeriumi arengukoostöö vahenditest kui ka mitmepoolsetest koostööprogrammidest samameelsete doonoritega. 

EIPK korraldas eelkõige idapartnerluse (IP) partnerriikide keskmise ja vanema astme ametnikele suunatud koolitusi, tugevdamaks nende riikide haldussuutlikkust ja võimekust teha koostööd Euroopa Liiduga. Sihtasutus pakkus IP partnerriikide noortele diplomaatidele, riigiametnikele, kodanikuühenduste ja meediaesindajatele koolitusi ning korraldas idapartnerlust ja selle partnerriike puudutavaid uuringuid, seminare, ümarlaudu ja konverentse.

2015. aasta novembris registreeriti EIPK eraldiseisva sihtasutusena. 2016. aasta oktoobrist 2019. aastani juhtis Eesti Idapartnerluse Keskuse Sihtasutust Välisministeeriumi Idapartnerluse erivolitustega diplomaatiline esindaja Jaan Reinhold. 2019. aastast kuni selle sulgemiseni juhtis sihtasutust diplomaat Gert Antsu.

2017. aasta Eesti Euroopa Liidu Nõukogus eesistumise raames oli EIPK peakorraldajaks Tallinnas toimuvatele Idapartnerluse tippkohtumist toetavatele konverentsidele, milleks oli Idapartnerluse Vabakonna konverents (25.–27. oktoobril), Idapartnerluse Ärifoorum (26.–27. oktoobril) ja e-Partnerluse konverents (4. oktoobril). Kõik eelnimetatud üritused toimusid kaaskorraldusel Euroopa Komisjoniga, kaasatud olid ka Eesti vabakonna organisatsioonid, EAS, EKTK, E-Riigi Akadeemia ja teised. Kokku osales eelnimetatud konverentsidel üle tuhande osaleja EL ja partnerriikidest.

Eelnimetatuist oli Idapartnerluse Ärifoorum üks suurima osavõtjate arvuga eesistumis-üritusi, kus osales üle 550 ettevõtja ja äriorganisatsioonide esindaja. Ärifoorumi raames toimus üle 500 B2B-kohtumise ja äridelegatsioonide visiidid Tartusse ja Ida-Virumaale. 2017. aasta Idapartnerluse tippkohtumine toimus 24. novembril Brüsselis.

Eesti Idapartnerluse Keskus oli algatanud ka idapartnerluse aastakonverentside traditsiooni, mille peamiseks eesmärgiks  päevakajaliste idapartnerluse poliitikat mõjutavate teemade tutvustamine Eestis, kaasates aruteludesse ka tunnustatud rahvusvahelisi eksperte, diplomaate ja arvamusliidreid EL ja idapartnerluse riikidest ning ka väljastpoolt. Nimetatud konverentsid on kindlustanud endale koha idapartnerluse iga-aastases tegevuskalendris ja huvi sellel osalemise vastu on aasta-aastalt suurenenud. 2018. aasta märtsis Tallinnas toimunud viiendal idapartnerluse aastakonverentsil osales kokku 213 delegaati. Konverentsi peakorraldaja oli Eesti Idapartnerluse Keskus ning seda rahastati Eesti arengukoostöö vahenditest. 

Sihtasutus kustutati registrist 30. juulil 2021.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Šavarš Karapetjan

**Šavarš Karapetjan** (armeenia keeles *Շավարշ Կարապետյան*; vene keeles *Шаварш Владимирович Карапетян*; sündinud 19. mail 1953 Kirovokanis Armeenia NSV-s) on armeenia päritolu endine allveesportlane. 

Ta on 17-kordne maailmameister, 13-kordne Euroopa meister ja 7-kordne NSV Liidu meister allveespordis. Kuid laiema tuntuse sai ta kümnete inimelude päästmisega mitmes õnnetusjuhtumis.

Karapetjan elas koos perega kuni 1991. aastani Jerevanis, 1991. aastast elab ta perega Moskvas. Tegeleb ettevõtlusega, omab jalatsiparandustöökoda. 

## Tunnustus
*NSV Liidu teeneline meistersportlane (1982)
*medal Uppujate päästmise eest
*orden Austuse märk
*medal Vapruse eest
*Mehisuse orden
*Jerevani aukodanik (1987)

## Välislingid
*Šavarš Karapetjani koduleht (vene keeles)
Vitas Vasiliauskas

**Vitas Vasiliauskas** (sündinud 15. juunil 1973 Kaunases) on Leedu jurist ja pankur. 

Ta lõpetas aastal 1991 Kaunase 4. Keskkooli ja aastal 1997 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aprillist 2011 kuni 2021. aasta aprillini Leedu Panga juhatuse esimees.

2013. aastal nimetas ajakiri Veidas teda aasta riigiteenistujaks.

## Viited
Laimiroheline

**Laimiroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, laimi värvi kahkjas soojatooniline heleroheline värvus.

## Pildid

Lime-Whole-Split.jpg|Laimi viljaliha värvus on laimiroheline
Ford Falcon XA Hardtop Superbird (2).jpg|Laimiroheline Ford Falcon XA Hardtop Superbird
Genbi Shinkansen car 11 interior 20180106.jpg|Genbi Shinkanseni vaguni 11 sisemus
Cuvettes en plastique vert.jpg|Laimiroheline plastkauss


## Variatsioonid
Veebivärv *Lime* hex-koodiga #00FF00 on üks 16 esimesena defineeritud veebivärvist, täpselt sama toon on aditiivse värvisünteesi (RGB-mudeli) primaarroheline (*Green*). See on terav ja ere tehislikuna mõjuv roheline, tumedam ja kromaatilisem laimi viljaliha värvusest  . Lähedasem päris laimi värvusele on samuti ere, ent suurema kollase sisaldusega veebivärv *Lemon lime*, mõnikord ka nimega  *Bitter lime*   või *Lime*.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvisõnaraamatu järgi kannab laimirohelise nimetust lai valik toone, alates keskmisest, tumedast või hallikast rohekaskollasest (*moderate greenish yellow*, *dark greenish yellow*, *grayish greenish yellow*)  üle hele-oliivrohelise  kuni erk-, särava, murtud või heleda kollakasroheliseni (*vivid yellow green*, *brilliant yellow green*, *strong yellow green*, *light yellow green*)  

Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub laimirohelise vasteks jaheda kollakasrohelise   või teravate kollakasroheliste toonivahemiku .

## Kasutamine
Rahustava rohelise ja ergutava kollase omadusi ühendav, kerge ja õhulisena mõjuv laimiroheline on armastatud värvitoon sisekujunduses seinavärvina või kodutekstiilide puhul (rulood, mööblikangad jne), seda soovitatakse kasutada siiski vaid aktsentide andmiseks. Mõjub paremini loomulikus valguses, kunstvalguses võib näida fluorestseeruvana ja ärritavana.

Laimiroheline on olnud mitmel aastal moevärviks, nii et tänapäeval toodetakse ka laimirohelise korpusega kodutehnikat, majapidamis- ja kontoritarbeid, tekstiile, lemmikloomavarustust jne.

## Vaata ka
* šartröösroheline
* õunaroheline
* aniisiroheline

## Viited
Aasta suhtekorraldaja

**Aasta suhtekorraldaja** on Eesti Suhtekorraldajate Liidu välja antav auhind tähelepanuväärsele suhtekorraldajale.

Auhinda antakse välja 2010. aastast.

## Laureaadid
*...
*2010 Ingvar Bärenklau, rahandusministeeriumi eurokommunikatsiooni projektijuht
*2011 Urmas Paet
*2012 aktiivne Eesti kodanik
*...

## Viited

## Välislingid
*Aunimetusest Eesti Suhtekorraldajate Liidu kodulehel
Aasta ohvitser

**Aasta ohvitser** on Eesti Kaitseväe välja antav aunimetus. Üritusel, kus *aasta ohvitser* nimetatakse, antakse välja ka aunimetus **aasta allohvitser**.

## Laureaadid
*1. 2007 kapten Andrus Merilo; staabiveebel Meelis Piirsalu (aasta allohvitser)
*2. 2008 major Eero Kinnunen; vanemveebel Andreas Rebane (aasta allohvitser)
*3. 2009 leitnant Ivo Silbaum, vanemveebel Peeter Einbaum (aasta allohvitser)
*4. 2010 kolonelleitnant Martin Herem; vanemveebel Janek Tauram (aasta allohvitser)
*5. 2011 vanemleitnant Villu Klesmann; vanemveebel Jaanus Kundla (aasta allohvitser)
*6. 2012 major Janno Märk; veebel Tarmo Mägi (aasta allohvitser)
*7. 2013 kapten Eero Aija; ...
*8. 2014 Kolonelleitnant Rauno Sirk; Aasta allohvitser Vanemveebel Renzo Rajaste 
*9. 2015 kapten Toomas Pindis; ...
*10. 2016 kolonel Eero Rebo; Aasta allohvitser Veebel Mihkel Paalo 
*11. 2017 major Jaan Kessel; vanemveebel Indrek Ojasoo (aasta allohvitser)
*12. 2018 Kolonel Riho Ühtegi; Aasta allohvitser Staabiveebel Enn Adoson
*13. 2019 major Ainar Afanasjev; vanemveebel Rome Kuusik (aasta allohvitser)
*14. 2020 Kolonel Vahur Karus; Aasta allohvitser Vanemveebel Andres Pajur 
*15. 2021 major Viljar Niinepuu; staabiveebel Ivo Petjärv (aasta allohvitser)
*16. 2022 kolonel Margo Grosberg; veebel Renee Aluste (aasta allohvitser)
*17. 2023 Major Rivo Aavel; Aasta allohvitser Vanemveebel Keith Tarakanov 
*18. 2024 Kolonelleitnant Viljar Laaneste; Aasta allohvitser Vanemveebel Anti Arusoo
*19. 2025 Kolonelleitnant Lauri Teppo; Aasta allohvitser veebel Aaron Lee Baum

## Viited
Aasta ehitaja

**Aasta ehitaja** on Eesti Ehitusettevõtjate Liidu välja antav aunimetus.

Aunimetus määratakse aasta parimale ehitusjuhile.

Aunimetust antakse välja aastast 2009.

## Laureaadid
*2017 Valdo Rohtla, Balti Jaama Turu ehitustööd

## Viited

## Välislingid
*Aunimetusest OÜ Meediapildi kodulehel
2018. aasta muusikas

## Muusikasündmused
* 3. märts – Eesti Laul 2018
* 12. mai – 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Muusikaauhinnad
* 2018. aasta Eesti Muusikaauhinnad
* 2018. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

## Eestis välja antud albumid
*...

## Surnud
*1. jaanuar – Robert Mann, USA viiuldaja, helilooja ja dirigent (97)
*3. jaanuar – Colin Brumby, Austraalia helilooja ja dirigent (84)
*7. jaanuar – France Gall, prantsuse laulja (70)
*9. jaanuar – Aleksandr Vedernikov, vene ooperi- ja kammerlaulja (90)
*10. jaanuar – Eddie Clarke, briti kitarrist (67)
*12. jaanuar – Pierre Pincemaille, prantsuse orelikunstnik (61)
*15. jaanuar – Edwin Hawkins, USA laulja ja muusik (74)
*15. jaanuar – Dolores O'Riordan, iiri laulja-laulukirjutaja (46)
*16. jaanuar – Marta Toona, eesti viiuldaja ja muusikapedagoog (99)
*20. jaanuar – Jim Rodford, inglise muusik (76)
*20. jaanuar – Kuldar Eller, eesti trummar (60)
*24. jaanuar – Renaud Gagneux, prantsuse helilooja (70)
*24. jaanuar – Mark E. Smith, inglise muusik (60)
*25. jaanuar – Ljudmila Sentšina, vene laulja (67)
Kaljuvald (perekonnanimi)

**Kaljuvald** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaljuvald uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuusmann, Lea, Pintmann ja Vaene. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kaljuvald alla viiel mehel ja 8 naisel.  

## Vaata ka
*Kalju vald
Zygmunt Krasiński

Krahv **Napoleon Stanisław Adam Feliks Zygmunt Krasiński** (19. veebruar 1812 Pariis – 23. veebruar 1859 Pariis) oli poola aadlik ja kirjanik. Ta oli üks kolmest suurkujust poola romantilises kirjanduses, teised kaks olid Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki.

## Teosed eesti keeles
*"Irydion". Tragöödia. Poola keelest tõlkinud ja eessõna: August Alle. Tartu, Eesti Kirjanduse Selts, 1930
Rahvusvaheline Punase Risti Komitee

**Rahvusvaheline Punase Risti Komitee** (inglise keeles *International Committee of the Red Cross*, prantsuse keeles *Comité international de la Croix-Rouge*, lühend ICRC) on humanitaarabiorganisatsioon, mis asub Šveitsis Genfis.

Organisatsioon kuulub vanima liikmena Rahvusvahelisse Punase Risti liikumisse.

Organisatsioon on kolmel korral saanud Nobeli rahuauhinna (1917., 1944. ja 1963. aastal).
Aloe succotrina

***Aloe succotrina*** on aaloe perekonda kuuluv taimeliik, Kaplinna ning Lääne-Kapimaa provintsi edelanurga endeem.

## Levik

Taim kasvab pärismaisena Kapi poolsaarel kuni Mossel Bayni idas. See aaloeliik on tavaline poolsaare liivakivi-''fynbos'''is, kus ta kasvab tavaliselt kõrgel kaljuseintel ja kõrgetel kaljudel, kuhu sesoonsed tulekahjud ei ulatu. 

See on aaloede ja nende lähisugulaste seas üks vähestest *[[fynbos]]*is kasvavatest liikidest (teised on voldiline aaloe ja *[[Aloiampelos commixta]]* Laudmäel) ja üks vähestest Kaplinnas pärismaistest liikidest (teised on *Aloiampelos commixta* ja seebilill-aaloe).

## Nomenklatuur
Liigiepiteet *succotrina* (naissugu sõnast *succotrinus*) tähendab 'Sokotraga seonduv' ning on pandud sellepärast, et taime kodumaaks peeti Sokotrat, või siis on see tuletatud sõnadest *succus* 'mahl' ja *citrinus* 'sidrunkollane', sest selle lehtede mahl on sidrunkollane. 

Liigi autor on Carlo Allioni.   

## Välimus ja ehitus

### Vegetatiivsed tunnused
*Aloe succotrina* on tüvega või mõnikord peaaegu tüveta, lihtne või aluselt ja selle kohalt harunev.  Püstine või roomav tüvi kasvav kuni 2 m pikkuseks ja selle läbimõõt on 15 cm.

Lantsetjad lehed kasvavad tihedates kodarikes. Surnud lehed jäävad tüve külge. 

## Viited
Pressraud (perekonnanimi)

**Pressraud** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pressraud (Presraud) on pandud Sipa mõisavallas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Lehari, Paas, Paasoja ja Uussalu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Pearn Pressraud (1943–2006), eesti korvpallur 
*Senta Pressraud (1917–1989), eesti raamatukogundustegelane
Uussalu (perekonnanimi)

**Uussalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Uussalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Drong, Husen, Neidov, Nigulas, Podgornõi, Pressraud, Ulman, Usberg, Uuesson, Uusenberg, Uusler, Uusmann ja Uutmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uussalu Eestis 16 mehel ja 17 naisel.
Siivi keel

**Siivi keel** on Egiptuses Siwa oaasis kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna berberi keelte idarühma. Kõnelejaid on umbes 20 000.

Siivi keelt on tugevalt mõjutanud Egiptuse araabia keel. See on ainuke säilinud Egiptuse berberite keel ja kõige idapoolsem berberi keel.

Siivi keel on kasutusel vaid kõnekeelena, seda ei kasutata hariduses ja meedias. Peaaegu kõik siivi keelt kõnelevad berberid õpivad varases lapsepõlves ka araabia keelt rääkima.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/siwi1239
François

**François** on prantsuse mehenimi.

*François I (1494–1547), Prantsusmaa kuningas
*François II (1544–1560), Prantsusmaa ja Šotimaa kuningas
*François d’Orléans (1935–1960), Prantsusmaa sõjaväelane, Orléansi hertsog

## Nime kandjaid

*François Hollande
*François Mauriac 
*François Fillon
*François Guizot
*François Villon
*François René de Chateaubriand
*François Truffaut
*François Levaillant
*François Bayrou
*François Jacob
*François Borne
*François Duval
*François Bozizé
*François Mansart
*François Englert
*François Couperin
*François Leclerc du Tremblay
*François Rastier
*François Rabelais
*François Boucher
*François Guillemot de Villebois 
*François Viète
*François Flameng
*François Fargère
*François Patriat
*François L'Olonnais
*François Duvalier
*François Girardon
*François de Bovet
*François Mitterrand 
*François Magendie
*François Hennebique 
*François Kamano
*François Ozon
*François Quesnay
*François Houdecek
*François Recanati
*Claude François de Méneval
*Pierre François Lacenaire
Granaadiheitjate loend

**Granaadiheitjate loend** on loetelu granaadiheitjatest.

Granaadiheitja võib olla kas eraldiseisev relv (nii ühe- kui mitmekordse kasutusega) või olemasoleva tulirelva alla kinnitatav lisaseade. Mõned tulirelvad on konstrueeritud tulistama pulga otsa kinnitatud granaate, mis lastakse välja kas otse tulirelva torust või siis eraldi selle alla kinnitatud lisaseadmest. Suuremaid granaadiheitjaid võib paigaldada veokitele. Granaadiheitja on kompaktne ja lihtne tankitõrje- või lähituletoetusrelv, mis sobib kõigile allüksustele esmaseks tankitõrjevahendiks.

## #
*40AGL
*6G3 RPG-7V Knut 
*6G34 GP-34
*6G5 RPG-7D
*6G6 SPG-9 Kopjo 73 mm
* 6G7 SPG-9D
*6G9 RPG-16 58,3 mm
* 6G10 AGS-17 Plamja
* 6G13 SPG-9M
*6G15 GP-25 Kostjor 40mm
*6G16 30 mm
* 6G17 30 mm
*6G21 GP-30 Obuvka
* 6G25 AGS-30 Atlant 30 mm
* 6G27 AGS-40 Balkan  40 mm
*6G30 RG-6 	40 mm
*RGM-40 Kastet 40 mm
*RGS-50M 50 mm
*RŠG-2 72,5 mm
*56-G-661 RPG-1
*56-G-660 RPG-2

## B
*Beretta GLX160
* Brügger & Thomet GL06

## C
* C-90 Instalaza
*CIS 40GL

## D
* Denel Y3

## F
*FN40GL

## G
* GM-94
* Granaadiheitja Carl-Gustav
*Brügger & Thomet GL-06

## H
*Heckler & Koch GMG
* Heckler & Koch GMW
*Heckler & Koch AG36
* Heckler & Koch AG-C/GLM
*Heckler & Koch HK 69
*Heckler & Koch HK 79

## I
*IWI GL 40
## L
*LAG 40

## M
*M203 40 mm 
*M32 MGL 40 mm
*M-69 40 mm
*M79
* Milkor MGL
* Mk 19 40 mm
*MKEK T-40

## P
* Pallad
* Pallad M
* Panzerfaust 3
* Panzerfaust 4
* Panzerfaust 30
* Panzerfaust 60
* Panzerfaust 100
*PF-89
* PSRL-1
* Pvpj 1110

## R
* R PzB 54
*RPG-1
* RPG-7
* RPG-30
* RGP-40

## S
*SB-40 LAG
* SIG GL 5040
* Skif

## T
* Tüüp 10 (granaadiheitja)
* Tüüp 89 (granaadiheitja)
*Howa  Tüüp 96 (granaadiheitja)
## U
* UAG-40

## Q
*QLZ04
*QLZ87
Kartohvel

**Kartohvel** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kartohvel (Kartohwel, Kartoffel) on pandud Saarde ja Kilingi mõisavallas Saarde kihelkonnas Pärnumaal ning Koorküla mõisavallas Helme kihelkonnas ja Vana-Võidu mõisavallas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aimla, Kaar, Kalda, Kaldoja, Kaljula ja Raid. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tammejuur

**Tammejuur** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Tammejuur on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Tammejuur uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Treithal (1936. aastal Vihterpalu vallas). 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tammejuur Eestis 7 mehel ja 11 naisel.
Robert Kunzig

**Robert Kunzig** on ameerika teadusajakirjanik. 

Ta on üle 30 aasta töötanud teadusajakirjanikuna. Ta töötab ajakirja Discover Euroopa toimetuses. Ühtlasi teeb kaastööd National Geographicule.
 
## Tunnustus
*1994 – Ameerika Geofüüsika Ühingu Walter Sullivan Award for Excellence in Science Journalism
*2001 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Mapping the Deep")

## Teosed
*1999 – *The Restless Sea: Exploring the World Beneath the Waves*
*2000 – *Mapping the Deep: The Extraordinary Story of Ocean Science*
*2008 – *Fixing Climate: The Story of Climate Science - and How To Stop Global Warming* (kaasautor Wallace Broecker)

## Viited

## Välislingid
*Robert Kunzig. thriftbooks.com
Stuart Armstrong

**Stuart Armstrong** (sündinud 30. märtsil 1992 Invernessis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Southampton ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Dundee Unitedis, mille meeskonnas tegi debüüdi 2010. aastal. Ta mängis Dundee Unitediga Šotimaa kõrgliigas neli ja pool hooaega. 2015. aasta veebruaris liitus ta Šotimaa kõrgliiga klubiga Celtic. Ta tuli klubiga neli hooaega järjest riigi meistriks.

2013. aastal valiti Armstrong Šotimaa liiga aasta noormängijaks. Hooaegadel 2013–14, 2014–15 ja 2016–17 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta juunis liitus ta Southamptoniga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Šotimaa jalgpallikoondises tegi Armstrong debüüdi 26. märtsil 2017 mängus Sloveenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 1. septembril MM-i valikmängus Leedu vastu.

## Saavutused
;Celtic
*Scottish Premiership: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
*Scottish League Cup: 2016–17, 2017–18
*Scottish Cup: 2016–17, 2017–18

## Viited

## Välislingid

* Profiil Southampton F.C. kodulehel
Sam Kean

**Sam Kean** (sündinud Lõuna-Dakotas Sioux Fallsis) on ameerika teaduskirjanik.

Ta õppis Minnesota Ülikoolis füüsikat ja inglise kirjandust ning sai hiljem magistrikraadi raamatukoguteaduses Washingtonis asuvast Ameerika Katoliiklikust Ülikoolist. Ta on teinud kaastööd väljaannetele The New York Times Magazine, Mental Floss, Slate, Psychology Today ja The New Scientist. Elab Washingtonis.

Kean oli USA-s ilmuva iga-aastase parimate teadus- ja looduskirjutiste antoloogiasarja The Best American Science and Nature Writing 2018. aasta kogumiku koostaja ja toimetaja.

## Tunnustus
* 2011 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("The Disappearing Spoon")
* 2013 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Awardi nominent ("The Violinist's Thumb")
* 2015 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Awardi nominent ("The Tale of the Dueling Neurosurgeons")

## Teosed
* 2010 – *The Disappearing Spoon: And Other True Tales of Madness, Love, and the History of the World from the Periodic Table of the Elements*. Little, Brown and Company (eesti keeles: "Haihtuv lusikas ning teised tõestisündinud lood kirest, armastusest ja elementide perioodilisustabeli ajaloost". Tõlkinud Toomas Silk, toimetanud Triin Olvet, keeletoimetanud Katrin Ringo, kujundanud Rein Soonsein. Tallinn: Äripäev, 2012, 382 lk, ISBN 978-9949464807).
* 2012 – *The Violinist's Thumb: and Other Lost Tales of Love, War, and Genius, as Written by Our Genetic Code*. Little, Brown and Company
* 2014 – *The Tale of the Dueling Neurosurgeons: the History of the Human Brain as Revealed by True Stories of Trauma, Madness, and Recovery*. Little, Brown and Company
* 2017 – *Caesar's Last Breath: Decoding the Secrets of the Air Around Us*. Little, Brown and Company (eesti keeles: "Caesari viimne ohe. Saladustest pakatav õhk meie ümber". Tõlkinud Triin Olvet. Tallinn: Argo, 2018, 360 lk, ISBN 978-9949607631).
* 2019 – *The Bastard Brigade: The True Story of the Renegade Scientists and Spies Who Sabotaged the Nazi Atomic Bomb*. Little, Brown and Company.

## Välislingid

* Sam Keani koduleht
* Sam Kean, "Caesar's Last Breath". Youtube, 20. august 2017
Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija

**Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija** on Eesti NSV-s välja antud aunimetus..

Eesti NSV teenelise ratsionaliseerija aunimetus kehtestati 1960. aastal ja seda andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "Eesti NSV rahvamajanduses tööstuse, ehituse, transpordi, side ja põllumajanduse alal ellurakendatud eriti väärtuslike ratsionaliseerimisettepanekute autoreile, samuti isikuile, kes omavad suuri teeneid leiutus- ja ratsionaliseerimistegevuse arendamisel ning leiutiste ja ratsionaliseerimisettepanekute ellurakendamisel."

Koos aunimetusega anti selle saajale Eesti NSV teenelise ratsionaliseerija hõberinnamärk.

## Eesti NSV teenelised ratsionaliseerijad
*1962 Nikolai Deinarovitš, Nikolai Fokin, Boriss Fomin, Otto Kalus, Salme Kuleba, Mihhail Laitinen, Hans Liblik, Friedrich Plauberg, Nikolai Põrin, Oskar Pärkna, Lembit Raid, Turven Rebane, August Rebas, Ervin Riimand, Fjodor Saveljev, Johannes Sutt, Aleksei Vassiljev, Aleksei Võrk, Johannes Värk
*1963 Kalju Aro, Sergei Gaškov, Aimar Halling, Leonard Kastan, Valdur Krause, Jaan Kulasalu, August Laarmann, Johannes Part, Karl Puusaag, Heino Prääm, Sulev Raamat, Jevgeni Rodionov, Mihhail Sinitski, Otto Särgava
*1964 Elmar Kommer
*1965 Jaak Allmere, Nikolai Božko, Joann Jakovlev, Evald Juhansoo, Mihkel Kotsar, Osvald Laksberg, Vladimir Laksberg, Valter Lehtla, Valdeko Liiva, Lembit Nurme, Jaak Rivis, Eliot Tamm, Alfred Teng, Aksel Tikkermann, Nikolai Tšekmarjov, Heino Tusti, Raimo Viljaste 
*1966 Arkadi Rahmilevitš
*1967 Karl Asavi, Hans Aso, Peeter Hüvenen, Mihhail Kanevski, Harald Kochberg, Hans Kulp, Lembit Lall, Jakov Lapin, Adolf Lokk, Hans Mikk, Edmund Rokk, Mati Tähemaa, Osvald Uusküla, Valde Tõnissoo
*1969 Endel Kurm, Jüri Peebo, Timofei Sinitski, Viktor Zaks, Peeter Tael, Endel Tilk, Jakob Tõnissoo
*1972 Juri Dolski, Endel Kari, Laino Kasak, Oleg Kokoškin, Aare Porisammul, Evald Sinijärv
*1974 Ülo Aasorg, Elmar Juhka
*1975 Hans Kulm, Johannes Laansalu, Richard Lepiku, Rein-Valdo Maasik, Raimo Männis, Lembit Tamvere, Raimund Vahesalu, Leo Vaigla, Jaan Valter, Leino Vessart, Stanislav Vihovski
*1976 Venda-Johannes Kirik, Ivan Krjutškov, Ennu Meresmaa, Nikolai Obmetko, Henn Põder, Kalju Roosna, Eiki Saakpakk, Raissa Samuel, Heino Simson
*1977 Govert Melits, Oskar Paabu, Nikolai Proskura, Arnold Põldmäe, Adolf-Ernst Reinvald, Hillar Salu
*1978 Nikolai Gurin, Manuk Manukjan
*1979 Meinhard Hiir, Rein Hirs, Boriss Hozjainov, Raul Murdsalu, Karl Tihvan, Jüri Uutsalu
*1980 Karl Arg, Grigori Kossõrev, Uuno Rant, Reinald Sikk, Udo Suursalu, Avo-Rein Tereping, Kalju-Lembit Vugt
*1981 Olev Kivisild, Aleksander Laanesoo, Evald Pello, Udo Themas, Ants Türner
*1982 Boriss Jasnikovski, Endel Palla, Eduard Raud, Bernald Sillaots
*1983 Sulev Ingermaa, Ilidor Nikoforov, Feliks Sutt, Sergei Perfilov
*1984 Nikolai Karev, Maia Uuemäe
*1985 Našar Farber, Jüri Länkur, Jaak Ostrat
*1986 Evald Jürgenson, Lembit Kulgver, Juri Lebedev
*1987 Peeter Aadussoo, Igor Aleksejev, Ülo Vetik
*1988 Arvi Köst, Koidula Nelis, Apolinari Pavlov, Gennadi Sidorenko, Iršat Tuktarov
*1989 Jaan Loot

## Viited
Automuuseum

**Automuuseum** on muuseum, kus peaasjalikult eksponeeritakse autosid. Autode kõrval võidakse eksponeerida ka muid sõidukeid (näiteks mootorrattaid), sõidukite seotud tehnikat, turvatehnikat jms. 

## Eesti automuuseume
*Tallinna Automuuseum
*Järva-Jaani vanatehnika varjupaik
*Kurtna Mootorrattamuuseum
*Eesti Maanteemuuseum
Asutav kogu (üldmõiste)

**Asutav kogu** on loodava riigi esinduskogu, mille ülesanne on töötada välja põhiseadus.

Eesti ajaloos on tuntuim 1919. aastal loodud Asutav Kogu.

## Asutavaid kogusid

## Viited
Valev-Heiki Allik

**Valev-Heiki Allik** (sündinud 23. novembril 1966 Tallinnas) on eesti sõudja. 

Ta lõpetas aastal 1984 ehitustisleri erialal Pärnu 13. Kutsekooli.

Olnud Pärnu Dünamo ja Pärnu Kalevi liige. Aastast 2002 OÜ Eskabel juhataja.

## Sport

Sportima hakkas 1974 Kaido Rooni maadlusrühmas, sõudma 1978 Kaido Siimu juhendamisel, alates 1980 oli tema treener Matti Killing (SK Kalev). 

### Võistlustel:
* 1981 I koht 2+ Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel
* 1983 III koht 2+ Nõukogude Liidu juuniorite meistrivõistlustel
* 1988 III koht 4+ Nõukogude Liidu meistrivõistlustel
* Tulnud **roolijana 21 korda Eesti meistriks**:
**1981–84 ja 1988–89 kahepaadil
**1982–85, 1988 ja 1992 neljapaadil
**1981, 1983–85, 1988, 1990–92 ja 1994 kaheksapaadil 

## Viited

## Välislingid
*Teatmik.ee
*Biograafia ESBL-is
Baltika (täpsustus)

**Baltika** võib tähendada järgmist:

*Baltika, Eesti rõivakaubandusettevõte
*Baltika (ansambel)
*Baltika (jalgpalliklubi), Läti jalgpalliklubi
*Baltika, laev
*Baltika (ka Baltica), hilise Proterosoikumi ja varase Paleosoikumi ajal eksisteerinud manner
*Baltika (õlletootja), Venemaa õlletootja

## Vaata ka
* Baltica
Vello-Jüri Allik

**Vello-Jüri Allik** oli (6. august 1934 Tallinn – 11. mai 1993 Tallinn) oli eesti sõudja, sõudekohtunik ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1958 elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.

## Karjäär

**Sõudjana:**
*Harjutas sõudmist Jevgeni Fridolini õpilasena
*Tuli 4 korda Eesti meistriks: 
**1958–59 roolijata neljapaadil
**1960 roolijaga neljapaadil ja 1955 kaheksapaadil 

**Kohtunikuna:**
*Oli 1964–79 Sõudeföd-i presiidiumi esimees 
*Aastast 1973 Rahvusvahelise Sõudeliidu (FISA) kohtunik, 
*Tegutses kohtunikuna ka 1980 Moskva OM-il 

**Töö**
*Töötas TA Energeetika Instituudis
*1960–1961 Küberneetika Instituudis vaneminsener
*1962–1966 Rkl Plaanikomitees peaspetsialist
*1966–1989 Eesti Meditsiinitehnika peadirektori asetäitja.
*Avaldas Kehakultuuris sõudmise aastaülevaateid.

Vello-Jüri Allik suri 11. mais 1993 Tallinnas ja ta maeti 15. mais 1993 Rahumäe kalmistule.

## Viited
Ingrid Võsu

**Ingrid Võsu** (neiuna **Ingrid Aija**; sündinud 26. detsembril 1962 Pärnus) on eesti sõudja, treener ja spordipedagoog Pärnu sõudeklubis.

Lõpetas 1981 Pärnu 1. Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

## Sõudmine
Alustas sõudetreeninguid 1975 Evi Lepiku õpilasena, hiljem jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel.  

*Võitis NL-i noorte MVl 1977 Pärnu Dünamo kaheksapaadil hõbeda. 
* Kuulus 1980 NL-i noortekoondisse. 
* Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 
**1980 ja 1981 ühepaadil
**1980 paarisaerulisel neljapaadil
**1981 roolijaga neljapaadil ning kaheksapaadil
**2006–07 roolijata neljapaadil
* Osalenud 1993–2012 maailma sõudeveteranide regatil ja saanud 20 võitu. 
* Kuulub Pärnu Dünamo ja Pärnu Sõudeklubi liikmeskonda. 
* Töötanud Kihnu põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana ja alates 2010 Pärnu Sõudeklubis treenerina. 
* Sõudeliidu parim treener 2018 ja noortetreener 2017–18. 
* T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid)

## Isiklikku
Tema tütar on sõudja Eglit Väli (aastani 2016 *Eglit Võsu*), vend on sõudja Ingmar Aija.

Tegutsenud alates 2011 sõudekohtunikuna.

## Viited
Vilve Alt

**Vilve Alt** (sündinud 13. juunil 1956 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1974. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiateaduskonna. Olnud ka Eesti Maaülikooli õppejõud.  Oli aastatel 1977–1991 Tartu sõudesektsiooni sekretär. 

## Sõudmine
Sportima hakkas 1967. aastal. Tema sõudetreeninguid juhendasid Jevgeni Dobrus ja Inge Pind. Sai 1975 meistersportlase aunimetuse. 

**Tulemused:**
* 1973 roolijaga neljapaadil Nõukogude Liidu noorte meistrivõistluste III koht
*Tulnud 8 korda Eesti meistriks: 
**1974–1975 roolijata kahepaadil,
**1973 ja 1976 roolijaga neljapaadil
**1973–1976 kaheksapaadil.
## Viited
Solidaarsuse mälestuskivi

**Solidaarsuse mälestuskivi** on mälestusmärk Tallinnas Vabaduse väljakul Jaani kiriku kõrval. 

Jaani kiriku muusikakoolipoolsel haljasalal asub muusikat mängiv **Chopini pink**. Mõlema mälestusmärgi autor on skulptor Aime Kuulbusch. Taiesed tellis Poola Suursaatkond Tallinnas. Objektid avati augustis 2010.

Mälestuskivi on sinna paigaldatud Poola rahvaliikumise Solidarność auks. Pink on Poola helilooja Frédéric Chopini mälestuseks.

## Viited

## Välislingid
*https://www.puhkaeestis.ee/et/solidaarsuse-kivi-ja-chopini-pink
Cresco

**Cresco** võib tähendada järgmist:
*Cresco (ettevõte), Norra finantsettevõte
*Cresco (Iowa), asula USAs Iowa osariigis
Bernhard (hotell)

**Bernhard** oli spaahotell Valga maakonnas Otepääl aadressil Kolga tee 22a. Hotelli haldas Bernhard SPA Hotell OÜ.

Hotell põles maha 26. jaanuaril 2016.

## Viited
Asia Pacific Screen Awards

**Asia Pacific Screen Awards** (eesti keeles 'Aasia ja Vaikse ookeani filmiauhind'; lühend **APSA**) on 2007. aastal asutatud Aasia ja Vaikse ookeani regiooni riikide filmiauhind. Auhindade, millele pretendeerivad üle 70 riigi filmid, kätteandmise tseremoonia toimub igal aastal Austraalias Brisbane'is.

APSA väljaandmist toetavad UNESCO ja Rahvusvaheline Filmiprodutsentide Liitude Föderatsioon (FIAPF).
 
## Viited

## Välislingid
*APSA koduleht
Rahvuslik debüütfilmide festival Dviženije

**Rahvuslik debüütfilmide festival Dviženije** (vene keeles Национальный кинофестиваль дебютов "Движение") on Venemaal Omskis igal aastal toimuv üleriigiline debüütfilmide festival. 

Esimest korda toimus festival 2013. aastal.

Festivali president on Artjom Mihhalkov.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Busani rahvusvaheline filmifestival

**Busani rahvusvaheline filmifestival** (inglise keeles **Busan International Film Festival**; akronüüm **BIFF**) on Lõuna-Koreas Busanis igal aastal toimuv filmifestival. 

Festivalist, mida esimest korda peeti 1996. aastal, on saanud Aasia esinduslikumaid filmifestivale. Festival keskendub uute filmide ja debüütfilmide, eriti mis valminud Aasia regioonis, näitamisele.

Festival kuulub Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud spetsialiseeritud võistlusprogrammiga festivalide hulka.

## Välislingid
*
*Festivali koduleht
Aili Karindi

**Aili Karindi** (sündinud 15. aprillil 1937) on eesti õpetaja ja koduloolane.

Ta töötas aastatel 1957–2008 Luunja Keskkoolis õpetaja ja klassivälise töö juhina.

## Looming
*"Lastelaulupeo 125. aastapäeva juht. Luunjas 19.-20. mail 1995". Koostaja Aili Karindi. Tartu 1995
*"Elust mõisnike ajal". 1999
*"Luunja Riigimajand 1920–1991". 2003
*"Sahkapuu kultuurilugu". 2004
*"Leo Leesment: õigusteaduskonna auväärse õppejõu kuulsast sugupuust ja huvitavast eluteest". 2006
*"Luunja maadluspuu kasvatab krooni: Jaan Jaago mälestusvõistlused noortele kreeka-rooma maadluses". 2007
*"Juurtega Eestimaa südames". 2011
*"7-kordse maailmameistri Jaan Jaago tubamuuseum = *Room-museum Jaan Jaago, seven-time World Champion*". Tekst: Aili Karindi. 2014
*"Emajõe-äärse valla nimekad mehed". 2014
Ahaa

**Ahaa** (inglise keeles *ha-ha* või *ha-ha wall*) on pargimaastikku peidetud püstseinaga kraav, mis peab ilma silmalenähtava tõkketa takistama loomade pääsu pargialale. Mõiste võttis 18. sajandil kasutusele Charles Bridgeman. Selliseid kraave kasutati laialdaselt Inglise stiilis maastikuparkides, kus nad võimaldasid pargi visuaalset sidumist ümbritseva maastikuga. Nii loodi valitud vaatesuundades lõputult maastikus jätkuva pargi illusioon.

## Päritolu
Esimesed ahaad ulatuvad tagasi 17. ja 18. sajandisse. Tavaliselt märkis ahaa piiri mõisa aia ja pargi vahel. Usutakse, et oma ebatavalise nime on ahaa saanud üllatunud hõike tagajärjel, mille hüüdsid välja inimesed, kes esmakordselt sellise rajatisega kokku puutusid. Ahaa väljendas 18. sajandi ranget sotsiaalset kihistatust. Kuigi vaade hoonest maavaldustele säilitati rikkumatuna, siis ei pööratud erilist tähelepanu nendele inimestele, kes vaadet teisest suunast oleksid pidanud nautima. Hoone ja seda ümbritsevate maavalduste vahelise piiri hägustamine, vaid kinnistas maaomanikuks olemise tähtsust kõrgklassis ajal, mil keskklassi arvukuse suurenemine ähvardas nende olemust.

## Ahaa tänapäeval

Tänapäeval ei kasutata ahaad alati kariloomade eemal hoidmiseks, kuid nende rakendus nähtamatute piiridena on endiselt väärtuslik. Ühtlasi saab neist moodustada maastikku draamat lisavaid kujunduselemente. Näiteks Charles Jencks rajas oma kodus Black Hole Terrace’is skulptuuriaia Garden of Cosmic Speculation, kus ta kasutas ahaad elegantse kurvina, imiteerimaks lainet. Tom Stuart-Smith kasutas elegantseid ahaasid, kui ta kujundas kuulsa kolmekorruselise terrassaia Broughton Grange'is Oxfordshire'is. Maastikuarhitekt ja aiaajaloolane Todd Longstaffe-Gowan on samuti ahaa suur pooldaja ning kutsub neid ’maasse vajunud taraks’. Ahaa on sobiv viis ühendada aed ümbritseva loodusega.

## Näited

Väga palju näiteid ahaast on säilinud Inglismaal:
*Stowe – ühed esimesed ahaad, mis olid hiljem eeskujuks teistele ning mille kujundas Charles Bridgeman.
*Claremont Landscape Garden – Charles Bridgemani rajatud ahaad Stowe’i eeskujul.
*Petworth – 1750.–1760. aastatel kujundas Lancelot ’Capability’ Brown ümber kogu pargi ning tõi sisse ahaa.
*Croome – pargi on kujundanud Lancelot Brown ning pargis võib näha üle kahe miili pikkust ahaad.
*Kingston Lacy – regulaaraed on eraldatud pargiosast ahaaga.
*Kedleston Hall – aiad kujundas 18. sajandi keskel arhitekt Robert Adam ning seal on hulgaliselt ahaasid.
*Berrington Hall – Lancelot Browni viimane tellimustöö, kus pikk dünaamiline ahaa eraldab peamist aiaosa ümbritsevast pargist.

Ka Eesti mõisaparkides on mõnel juhul seda põhimõtet kasutatud. Hästi on säilinud ahaa-kraavid näiteks Heimtali mõisnike kalmistul, kus matmisala ümbritsev kraav takistab loomade pääsu haudadele.

## Viited
Yankee Doodle

**"Yankee Doodle"** on tuntud angloameerika lauluviis, millest sai Ameerika Ühendriikide patriootlik laul Iseseisvussõja ajal. Laulu sünniajaks peetakse Seitsmeaastase sõja perioodi Ameerikas aastatel 1756–1762, mil Briti kolonistid võitlesid koos Briti kuningliku armeega Prantsusmaa vastu. Esialgsed sõnad olid hollandi asunike lõikuspeo laulust ja viis pärines juba 15. sajandi Hollandist.

Enne Iseseisvussõda olid laulu sõnad brittide loodud ja pilkasid ameerika koloniste, keda peeti uhkeldavateks ja mitte tõsiselt võetavateks sõduriteks. Ameeriklased trotsisid seda suhtumist ja muutsid laulu sõnad omale meelepäraseks. Aastaks 1781 oli "Yankee Doodle" muutunud pilkelaulust rahvusliku uhkuse sümboliks.

"Yankee Doodle" on Connecticuti osariigi hümn. Laulu viis on ka Ameerika Hääle signatuur. EÜE Euromaisi 1982. aasta rühma laul "Euromais" loodi "Yankee Doodle'i" viisile ning Mart Laari, Mati Lauri, Lauri Vahtre sõnadele.

## Viited
Katk kutsariks

**"Katk kutsariks"** on Metsatöllu seitsmes stuudioalbum.

## Lood

# Toona
# Katk kutsariks
# Ebavere
# Kange kui raud
# Ballaad punastest paeltest (kaastegev Marta Laan)
# Talvehambad
# Kurjajuur
# Tõiv
# Metsaviha 4
# Metsaviha 5
# Koduhiite kaitsel (kaasteevad Marko Matvere ja John Ryan)
# Lemmingu unelaul
Vjatšeslav Divonin

**Vjatšeslav Divonin** (sündinud 8. mail 1970 Narvas) on Eesti sõudja, ta elab Narvas. 

Ta lõpetas aastal 1987 Narva 11. Keskkooli. Meistersportlane (1988). 

Aastast 2013 3D Line OÜ juhatuse liige.

## Sõudmine

Hakkas sõudmisega tegelema 1984. aastal Valeri Osmokesku õpilasena ning tõusis kiiresti omaealiste sõudeparemikku. Aastatel 1991–1992 juhendas teda Matti Killing.

### Tulemused
* 1988 paarisaerulisel neljapaadil NL-i koondises juunioride maailmameistriks
* 1987 ja 1988 ühepaadil NL-i noortemeister ning 1989 NL-i juunioride mv-te hõbe.
* 1992 Barcelona OM-il roolijata neljapaadil 14. koha
* Tulnud 3 korda Eesti meistriks: 1990 ühepaadil, 1992 roolijata neljapaadil ja 1996 paarisaerulisel neljapaadil 

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* World Rowing
Eisen (perekonnanimi)

**Eisen** on perekonnanimi (saksa keeles 'raud').

Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Eisen kandjaid 2014. aastal üle 4 000 isiku, Saksamaal üle 2 000 isiku, mujal vähem.

## Statistika Eestis
2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Eisen Eestis 14 mees- ja 24 naissoost isikul.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eestimaa kubermangu Lääne kreisi Vigala kihelkonna Vana-Vigala mõisavallas, Liivimaa kubermangu Tartu kreisi
Äksi ja Kursi kihelkonnas ning Võru kreisi Urvaste kihelkonnas viiel korral perekonnanimeks Eisen.

Nimede eestistamise käigus loobuti aastatel 1935–1940 nimest Eisen 22 juhul ning uuteks nimedeks võeti Esiväli, Luhaväli, Raud kahel korral, lisaks veel Eelmets, Ellamaa, Heinsoo, Hiiekivi, Lehtmaa, Lehtpuu, Raudsaar jne.

## Nime kandjaid
*Cliff Eisen, kanada muusikateadlane (1952–)
*Ferdinand Eisen, eesti õpetaja, Eesti NSV haridusminister (1914–2000)
*Johann Georg Eisen von Schwarzenberg, Torma kirikuõpetaja (1717–1779)
*Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane (1857–1934)
*Olaf Eisen, eesti keemik (1920–1989)

## Viited
Marek Avamere

**Marek Avamere** (sündinud 26. jaanuaril 1970 Pärnus) on Eesti sõudja. 

191 cm pikk ja 90kg. Lõpetas 1988 mööblitisleri erialal Pärnu 13. Kutsekeskkoolis. Töötanud OÜ-s Rapijata autojuhina.

## Sõudmine
Sõudetreeninguid alustas 1984 Kaido Siimu juhendamisel, 1989 läks Matti Killingu treeningurühma.

**Juuniorites**
*1987 M4+ 7.koht
*1988 8+  4.koht
*1987–88 NL-i noorte MV nelja- ja kaheksapaadil kuld, kahepaadil hõbe ja pronks
*Eesti parim noorsõudja 1986

**U23**
* 1990 NL MV M2- 3.koht

**Täiskasvanutes**
* 1992 Olümpiamängudel M4- 14.koht

Tulnud 12 korda Eesti meistriks: 
*1989 roolijaga kahepaadil, 
*1992–93 roolijata neljapaadil, 
*1986, 1989 ja 1991–93 roolijaga neljapaadil
*1989 ja 1991–93 kaheksapaadil 

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Vastutustundlik turism

**Vastutustundlik turism** on turismivorm, kus rõhk on sellel, et kõikidel asjaosalistel on vastutus selle ees, millist turismi nad arendada püüavad. See esindab viisi kuidas turismile läheneda, kas siis turistina, ärina, reisisihtkoha elanikuna või ükskõik millise turismi osana. Iga grupp on omamoodi vastutav, jagatud põhimõte on see, et vastutustundliku turismiga peaks kaasnema turismi paranemine. Turism peaks paranema tänu vastutustundlikule turismile.

Turismi paranemisega kaasneb arusaam, et vastanduvad huvid peaks olema tasakaalus. Kuid eesmärgiks on parandada sihtkohtade olukorda. Tähtis on see, et vastutustundlikul turismil pole piirjooni: vastutustundlikkus võib riikides ja kultuurides erineda.
## Ajalugu
Vastutustundliku turismi mõiste defineeriti aastal 2002 Kaplinna konventsiooni raames ning aastal 2007 võttis selle omaks World Travel Market Maailma vastutustundliku turismi päeva tähistamiseks.
## Omadused
Keskendudes eriti äridele, Kaplinna konventsiooni järgi, on vastutustundlikul turismil järgmised iseloomulikud tunnused: See minimeerib negatiivse mõju majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale. Genereerib suuremat majanduslikku kasu kohalikele ja suurendab nende heaolu, edendab töötingimusi ja juurdepääsu tööstusele. Kaasab kohalikke otsustesse, mis on nendega seotud. Teeb positiivseid jõupingutusi looduse ja kultuuri ning maailma erinevuste säilitamisse. Pakub rohkem nauditavaid elamusi turistidele läbi huvitavate sidemete kohalikega ja pakub paremat arusaamist kohalikust kultuurist, ühiskonnast ja keskkonnast. Pakub juurdepääsu puuetega inimestele. On kultuurselt tundlik, tekitab austust turistide ja kohalike vahel ja loob kohalikku uhkust ja enesekindlust.

## Viited
Ernst Jaaksoni Sihtasutus

**[[Ernst Jaakson]]i Sihtasutus** on 16. oktoobril 1998 president Lennart Meri ettepanekul Ernst Jaaksoni mälestuse jäädvustamiseks Hiiu maakonnas asutatud sihtasutus. Sihtasutuse patroon oli Lennart Meri.

Idee luua sihtasutus tekkis septembris, kui Lennart Meri ja USA ajakirjanik Paul Goble eraviisiliselt Hiiumaad külastasid. Nähes Sõru sadamas vanimat säilinud Eestis ehitatud mootorpurjekat "Alar", mis pika maailmas ringi seilamise järel Taanist Emmastesse tagasi oli toodud, soovitasid külalised anda purjekale Ernst Jaaksoni nimi. Et 1930. aastate lõpul Emmastes Õngu rannas ehitatud purjekat taastada, otsustas volikogu luua sihtasutuse.

Sihtasutuse tegevjuht on Kalev Kotkas.

Sihtasutus on alates 2000. aastast välja andnud **rahvusvaheliste suhete õpiraha** ning **kohuse- ja vastutustundliku riigiametniku auhinda**.

2000. aasta kevadel pälvis õpiraha Tartu Ülikoolis politoloogiat õppiv Katrin Uba, 2000. aasta sügisel pälvisid õpiraha Tartu Ülikooli politoloogiaüliõpilane Kaari Kivikas ja Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži magistrant Sirli Sipp. 2002. aasta sügisel anti õpiraha Harvardi ülikooli üliõpilasele Indrek Vainule, 2004. aasta veebruaris pälvis õpiraha Oxfordi Ülikoolis politoloogiat ja filosoofiat õppiv Paavo Piik. Nii 2002. kui ka 2004. aastal toetas stipendiumi omalt poolt ka Lennart Meri Euroopa Sihtasutus. 2008. aastal pälvis õpiraha esimene hiidlane, Leedsi Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid õppinud Karin Maasel.

## Viited
Luckhoff

**Luckhoff** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas.

Luckhoff asutati 1892. aastal Koffiekuili farmi territooriumile.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Luckhoffi elanikest värvilisi 49,09%, mustanahalisi aafriklasi 46,15%, valgeid 3,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,68% ja teisi 0,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 77,17%, sotho keelt 11,33%, koosa keelt 7,55% ja inglise keelt 1,20%.

## Viited
Eurofi

**Eurofi** on mittetulundusorganisatsioon, mis tegeleb Euroopa rahandustemaatikaga. Eurofi esimees on aastast 2016 David Wright. Enne seda oli esimees Jacques de Larosière.

Eurofi asutati 2000.

Eurofi korraldab aastas kahte suurüritust: märtsis või aprillis kõrgetasemelist seminari (inglise *High Level Seminar*) ja septembris rahandusfoorumit (inglise *Financial Forum*).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Estonka (Omski oblast)

**Estonka** (vene keeles Эстонка) on küla Venemaal Omski oblastis Sedelnikovo rajoonis. 

Külas elab 24 inimest (2010).

Küla on esimest korda mainitud 1896. Küla asutasid eestlased (Venemaa eestlased).

## Viited
Zimni Borok

**Zimni Borok** (vene keeles Зимний Борок; ka *Salu küla*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pihkva järve kaldal.

Külas elab 90 inimest (2000).

## Viited
Edasi küla

**Edasi** (vene keeles Эдази) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. 

Külas elab 56 inimest (2017).

Küla asutasid 19. sajandi lõpul eestlased (Venemaa eestlased).
Pistaatsiaroheline

**Pistaatsiaroheline** on roheline värvitoon, hele kuni keskmine kahvatu roheline, küpse pistaatsiapähkli tuuma värvus. Pistaatsiaroheline on jahedama tooniga kui laimi- või šartröösroheline, kromaatilisem salvei- või seladonirohelisest. Pistaatsiaroheliseks on kohati nimetatud ka šartröösirohelisega sarnanevat soojatoonilist rohelist, mis sarnaneb blanšeeritud pistaatsiapähklite värvusega.

Vahel on pistaatsiarohelist peetud ka mandliroheliseks, nende värvinimetuste kasutuses on palju kattuvust.

## Pildid

PistachGrp 001 LR.jpg|Pistaatsiapähklid koortes
CSIRO ScienceImage 3512 Pistachio nuts.jpg|Pähkli sisu on pistaatsiaroheline
PistHalva.jpg|Pistaatsiapähklitega halvaa
Chryzolit (perydot, oliwin) - Kohestan, Pakistan..jpg|Looduslik krüsoliit. Pakistan
Somateria mollissima - Holzbrücke 2011-03-24 15-22-02.JPG|Hundsulestikus isahahk (*Somateria mollissima*)
Saxifraga urumoffii, Royal Botanic Garden Edinburgh, Scotland, GB, IMG 3765 edit.jpg|Kivirik *Saxifraga urumoffii*
Blanched pistachios.jpg|Blanšeeritud pistaatsiapähklid


## Variatsioonid
E. F. Glocker kirjeldab oma mineraloogiaõpikus pistaatsiarohelist kui tumedat rohelist, millesse on segatud rohkelt kollast ja pisut pruuni, ning nimetab pistaatsiarohelisteks (*pistaziengrün*) järgmisi mineraale: moldaviit, peridoot ehk krüsoliit, epidoodi erim pistatsiit.

C. F. Partington toob oma entsüklopeedias pistaatsiarohelise (*pistachio green*) etalonnäiteks haha (*Somateria mollissima*) isaslinnu rohelise kuklalaigu.

"Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab pistaatsiarohelist kui smaragdrohelist segatuna sidrunkollase ja väikese koguse pruuniga ning toob värvuse näideteks pirnikoore, kiviriku lehed ja oliviinikristalli. Toon on soojatooniline kollakas roheline, õunrohelisest ja rohurohelisest soojem, rohurohelisest ja oliivrohelisest heledam  .

## Kasutamine
Värv on kasutusel seinavärvina sisekujunduses, selles toonis toodetakse tekstiile, lõngu, pabereid, majapidamistarbeid, tehnikat jne.

Koobalti- ja kroomisisaldusega rohelist pigmenti (Si4O10(OH)2Mg3 + Co3Ca + Cr2O) kasutatakse pistaatsiarohelise värvi saamiseks.

## Vaata ka
* mandliroheline
* õunroheline
* šartröösiroheline

## Viited
Tšaptšõlgani nasleg

**Tšaptšõlgani nasleg** (jakuudi keeles Чапчылҕан нэһилиэгэ; vene keeles Чапчылганский наслег) on külaasundus (3. järgu haldusüksus) Venemaa Sahha Vabariigi Amga ulussis. 

Naslegi rahvaarv oli 2002. aastal 819, 2010. aastal 862, 2018. aastal 847 ja 2021. aastal 904 elanikku.

Naslegis on kaks asulat: Promkombinat  (172 elanikku 2010. aastal) ja Tšaptšõlgan (690 elanikku 2010. aastal).
Toronto põlisrahvaste filmifestival

**imagineNATIVE Film + Media Arts Festival** on maailma suurim põlisrahvaste filmi- ja meediakunsti festival.

Festivale peetakse alates 2000. aastast. Toimumikohaks on Toronto. 2018. aastal jagati 20 auhinda.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Jahu (perekonnanimi)

**Jahu** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Heinar Jahu (sündinud 1933) on eesti kabetaja
*Margit Jahu on eesti poliitik
*Raigo Jahu (sündinud 1987) on eesti poliitik
Järvi (perekonnanimi)

**Järvi** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Andrus Järvi, eesti vioolamängija (sündinud 1953)
*Jyrki Järvi, soome purjetaja (sündinud 1966)
*Kristjan Järvi, eesti dirigent (sündinud 1972)
*Maarika Järvi, eesti flötist (sündinud 1964)
*Marius Järvi, eesti tšellist (sündinud 1981)
*Mihkel Järvi, eesti pianist (sündinud 1985)
*Neeme Järvi, eesti dirigent (sündinud 1937)
*Paavo Järvi, eesti dirigent (sündinud 1962)
*Raivo Järvi, eesti kunstnik, saatejuht ja poliitik (1954–2012)
*Riho Järvi, eesti viiuldaja (1911–1965)
*Svetlana Järvi, eesti tantsupedagoog (1926–1998)
*Teet Järvi, eesti tšellist (sündinud 1958)

## Vaata ka
*Järvide suguvõsa
Kalevi (eesnimi)

**Kalevi** on mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalevi 23 mehel.

## Nime kandjaid
*Kalevi Aho
*Kalevi Kosunen
*Kalevi Kull
*Kalevi Marjamaa
*Kalevi Sorsa
*Kalevi Wiik

## Vaata ka
*Kalev (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
*
Kapten (perekonnanimi)

**Kapten** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kapten Eestis 17 mehel ja 26 naisel.

## Nime kandjaid
*Aivo Kapten, kaitseliitlane
*Helin Kapten, pianist
*Tiina Kapten, sõudja
*Toomas Kapten, dirigent

## Viited
Amga

**Amga** (jakuudi keeles Амма; vene keeles Амга) on küla Venemaa idaosas Sahha Vabariigis, Amga ulussi halduskeskus, ühtlasi Amga naslegi halduskeskus. Elanikke 6626 (2018).

Amga asub Kesk-Jakuutia kaguosas Amga jõe vasakkaldal. Amga jääb vabariigi pealinnast Jakutskist maanteed pidi 202 km kagu suunas. Kuigi maantee on vabariikliku tähtsusega, puudub Amgal regulaarne bussiühendus pealinnaga.

2012. aasta 14. veebruari öösel langes külas õhutemperatuur –55,8 °C-ni, madalaim mõõdetud õhutemperatuur (−63,1 °C) registreeriti Amgas 1946. aastal.

Amga on vanimaid vene asulaid Ida-Siberis; rajatud 1652. aastal nime all **Amga-Sloboda**. 1680. aastal ehitati puukirik, mis hiljem korduvalt põles ja on taastatud. 19. sajandi keskel sai Amgast poliitiliste dissidentide asumisele saatmise koht. Amgas on sündinud füüsik Leonid Kirenski (1909–1969).

Amgas on kaks keskkooli, Kirenski-nimeline lütseum, muusikakool, kultuurikeskus, rahvateater, haigla, kino, sadamasild, tööstus- ja liha-piimakombinaat.

## Viited

## Välislingid
*Rastorgujevi-nimelise Amga 2. keskkooli koduleht
Kann (perekonnanimi)

**Kann** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Hans Kann, eesti koorijuht ja laulja, rahvusliku liikumise tegelane
*Kaja Kann, eesti koreograaf, tantsija ja treener
*Kallista Kann, eesti keeleteadlane ja õpetaja
*Nikolai Kann, Eesti haridustegelane ja poliitik
*Peeter Kann, eesti sõjaväelane ja riigikohtunik
*Salme Kann, eesti muusikapedagoog ja koorijuht
*Voldemar Kann, eesti graafik ja trükkal