open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sakrament

**Sakrament** ehk **salasus** on kristluses riitus, mis teeb nähtava märgina või nähtava tegevusena kohalolevaks Jumala nähtamatu tegelikkuse ning võimaldab sellest osa saada. 

Sõna "sakrament" tuleb ladina sõnast *sacramentum*, mis tähendab püha toimingut, vannet. 

## Sakramentide nimekiri
Enamiku koguduste ja kirikute poolt tunnustatavad ühised sakramendid on ristimise sakrament ja armulaua sakrament ehk euharistia sakrament.

Lisaks neile kahele on veel viis sakramenti:
*Abielu sakrament
*Meeleparanduse sakrament (katoliku kirik), patutunnistamise sakrament (õigeusu kirik)
*Vaimulikuseisuse sakrament (katoliku kirik), vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament (õigeusu kirik)
*Haigete salvimise sakrament (katoliku kirik), õlitamise sakrament ehk haigeteõlitamise sakrament (õigeusu kirik)
*Konfirmatsiooni sakrament (katoliku kirik), salvimise sakrament (õigeusu kirik)

Eestikeelses õigeusu kirjanduses on sakramente nüüdisajal nimetatud ka **salasusteks**, selle sõna kasutamist on propageerinud eelkõige ülempreester Mattias Palli.

Luteri kirikus on sakramentideks (kitsamas tähenduses) ristimine, meeleparandus (piht) ja armulaud. Laiemas mõttes käsitlevad luterlikud usutunnistuskirjad sakramentidena ka näiteks ordinatsiooni ja abielu, kusjuures sakramentide hulgast olulisem on, et neid mõistetakse vastavalt Pühakirjale.

## Luteri kirik
Luterluses on sakrament "Kristuse seatud püha toiming, milles Jumal annab oma Sõna ja sellega ühendatud kiriklike atribuutidega meile armu, mille Kristus on ära teeninud"

## Viited

## Välislingid

*Sakramendid - Jumala ligiolu nähtavad märgid
Vera Poska-Grünthal

**Vera Poska-Grünthal**, ka **Veera Poska-Grünthal** (25. märts 1898 Tallinn – 29. jaanuar 1986 Stockholm), oli eesti õigusteadlane, naisõiguslane ja ajakirjanik, Eesti riigimehe Jaan Poska tütar.

Lõpetanud Tallinna Gümnaasiumi, alustas ta 1915. aastal õigusteaduse õpinguid Peterburis ja astus 1917. aastal EÜS Põhjala liikmeks. Sõja ja revolutsioonilise tegevuse tõttu katkenud õpinguid jätkas ta Tartu Ülikoolis ning lõpetas ülikooli 1925. aastal. Ta kaitses 1938. aastal magistritöö ja sai magistrikraadi õigusteaduses.

Tema algatusel kutsuti ellu Tartu Emadekaitse Ühing ja ulualuseta emadele mõeldud Emadekoda. Ta osales mitme rahvusvahelise naisorganisatsiooni tegevuses, sealhulgas Rahvusvahelise Naisliidu korraldatud I sotsiaaltöö kongressil Pariisis 1928, kus tema ettepanekul asutati Rahvusvaheline Naisjuristide Organisatsioon. Vera Poska-Grünthali eestvedamisel asutati naisteajakiri Triinu ja ta oli pikka aega selle toimetaja. 

1944. aastal põgenes Poska-Grünthal perega Rootsi. Ta töötas kuni pensionile minekuni arhiivis, mis oli Rootsis pagulastest haritlaste tavaline saatus. 

## Tunnustus
* 1940 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Teosed
* "Naine ja naisliikumine", 1935

### Paguluses avaldatud mälestusteosed
* "Jaan Poska tütar jutustab", 1969
* "See oli Eestis", 1975
* "Elu jätkub võõrsil", 1985

## Isiklikku

Vera Poska-Grünthal oli vandeadvokaat Jaan Poska tütar. Tema abikaasa oli jurist Timotheus Grünthal. Neil oli tütar Constancia Grünthal (ka Tanni Kents; jurist, 22. juuli 1920 – 17. jaanuar 2005), poeg Ivar Grünthal (kirjanik ja pagulaspoliitik, 8. juuni 1924 Tartu – 14. veebruar 1996 Göteborg), tütar Vera Grünthal (1925–2018) ja poeg Timotheus Grünthal noorem (1. juuli 1930 – 6. jaanuar 2008). Tema lapselaps (Timotheus noorema poeg) Raoul Grünthal (sünd. 1966) on töötanud Põhjamaade suurimas meediakontsernis Schibsted ja olnud 15 aastat Schibstedi Rootsi haru peadirektor.

## Viited
Andrus Ansipi valitsus

Andrus Ansip on olnud mitme valitsuse peaminister:
*Andrus Ansipi esimene valitsus (2005–2007)
*Andrus Ansipi teine valitsus (2007–2011)
*Andrus Ansipi kolmas valitsus (2011– 2014)
Gringotts

**Gringotts** on  romaanisarjas "Harry Potter" pank, kus hoitakse võlurite raha. Sellel hoiavad silma peal härjapõlvlased, kes pole eriti meeldiva käitumisega. Panka on raske tungida: seda on suutnud ainult mustad võlurid ja Harry Potter  oma sõprade Ron Weasley ja Hermione Granger'i abiga.
Pete Sampras

**Pete Sampras** (sündinud 12. augustil 1971 Washingtonis) on USA tennisist.

Pete Sampras alustas oma tennisekarjääri väga noorelt, kõigest kolmeaastaselt. Oma esimese reketi leidis poiss garaažist ja otsustas proovida palli vastu garaaži seina lüües. Kui Pete Sampras oli garaaži ukse palliauke täis peksnud, leidsid vanemad, et poiss tuleks treeneri käe alla anda. Sampras armastas tennist väga.  

1990. aastal võitis Pete Sampras 19-aastaselt USA lahtised meistrivõistlused, hiljem aga seitse Wimbledoni turniiri, neljad USA lahtised meistrivõistlused ja kahed Austraalia lahtised meistrivõistlused.

## Samprase mängustiil
Pete Samprasel on väga võimsad servid ja väga hea võrgumäng. Sampras läheb igat mängu võitma. Ta on igaks mänguks valmis ja teda ei sega ümbritsev suur rahvamass. Ta on võisteldes "mullis, kus saab mõelda ainult mängule" – nii on ta end ise kirjeldanud.

Iseloomult on Sampras väga rahulik, kannatlik. Ta ei märatse kunagi väljakul, ei näita vastasele oma emotsioone.

## Isiklikku
* Vanemad: Sam ja Gergia Sampras
* Elukoht: Los Angeles
* Pikkus: 1,85 m
* Kaal: 80 kg
Mana

**Mana** on eesti keeles kasutusel mitmes tähenduses:

* **[[Mana (ajakiri)|Mana]]** oli ajakiri.
* **[[Mana (Polüneesia)|Mana]]** on Polüneesia rahvastelt pärit usundiline mõiste.
* **[[Mana (Budism)|Mana]]** on budismist pärit usundiline mõiste.
* **[[Mana (Soome)|Mana]]** (manan majat) on salapärane surnutega seotud paralleelmaailm Soome rahvaluules.
* **[[Mana (jumal)|Mana]]** on jumal eesti usundis.
* **[[Mana (Anglosaksi)|Mana]]** on anglosaksi kuningate jumalik vägi.
* **[[Mana jõgi (Jenissei)|Mana]]** on Jenissei lisajõgi.
* **[[Mana jõgi (Lõuna-Ameerika)|Mana]]** on jõgi Prantsuse Guajaanas.
* ...
Camembert

**Camembert** on vald Prantsusmaal Normandia piirkonnas Orne'i departemangus. 

Sealt on pärit kamambäär.

## Viited
Sally Stuudio

**Sally Stuudio** on 1991. aastal loodud avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing ja kunstikool kui kunstiteadlikkuse keskus, mille missioon on aidata kaasa tähelepanelikuma ja hoolivama ühiskonna loomisele panustades kunsti võimele muuta maailma. Sally Stuudio ambitsioon on uuesti leiutada kunstikool. Kui 1990. aastate alguses oli põhirõhk kaasaegse kunsti tutvustamisel ja autentsusel kunstiväljal toimuvaga, siis täna on sellele lisandunud teadlik tähelepanu pööramine kestlikkuse teemadele ja ringmajanduslike praktikate rakendamine. 

Nime sai Sally Stuudio dogi Sally (1991–2002) järgi.
 
Sally Stuudio korraldab mitmesuguseid projekte ja näitusi, sh temaatilisi aastanäitusi, mis uurivad eri kultuuri- ja eluvaldkondade seoseid: "Lapsed ja moodne kunst" (1995–1997), "Tallinna Punane Raamat" (2000), "Eesti märk" (2001), "Kingitused tulevikku" (2003). Rahvusvaheliselt kõige tuntum projekt on koolinoorte kaasaegse kunsti triennaal "Eksperimenta!", mis toimus esmakordselt Tallinnas 2011. aastal ja pälvis 2014. aastal Kultuuri Koja ja Kultuuriministeeriumi Kultuuri Teo auhinna. Järgmine "Eksperimenta!" toimus 2017. aasta sügisel Tallinna Kunstihoones. 

Aastatel 2005–2017 tegutses stuudio juures laste ja noorte Kunstiteadlikkuse Keskus, mis korraldas näitusi, avatud töötube, keskkonna- ja ühiskonnatundlikke projekte ning koolitusi, samuti teabevahendust. 2001. aastal avati kunstiharidusportaal Kunstikeskus.ee.

Alates 2016. aastast on Sally Stuudio Tallinna Kunstihoone haridusprogrammide partner ja töötab välja "Vaatamise kooli" programmi üldhariduskoolide õpilastele.

## Tunnustus
* 2007 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Vano Allsaluga, Eesti jooksvat kunstielu kajastava veebikeskkonna kunstikeskus.ee realiseerimine)

## Välislingid
* Sally Stuudio koduleht
Wimbledon

**Wimbledon** on Londoni eeslinn, kus toimub Wimbledoni turniir. See on osa Mertoni tervikomavalitsusest.

## Viited
Piirkond

**Piirkond** ehk **regioon** on geograafias maa-ala, mida eristatakse ümbritsevatest aladest teatud looduslike või ajaloolis-kultuuriliste tunnuste alusel. Piirkond võib olla väiksete alade kogu (nagu Lähis-Ida riigid) või suure ala osa (nagu Ida-Aasia).

Piirkonnad (liigist sõltumata) on hierarhilise iseloomuga: neid võib jagada alampiirkondadeks ja ühendada ülempiirkondadeks.

Piirkondade olemust on uurinud geograafid David Harvey ja Peter Haggett.

## Liigid
Geograafias jagatakse piirkonna liike järgmiselt:
* Tavapärased piirkonnad, näiteks maailmajaod kooliatlases;
* tüpoloogilised regioonid ehk territoriaalsed klassid – teatud tunnus(t)e alusel sisemiselt ühtlased, samal ajal omapärased, kõigist teistest erinevad alad; 
* funktsionaalsed regioonis ehk süsteemregioonid – sisemiselt seostatud ja terviklikud regioonid, millelt ei nõuta homogeensust ega omapära neilt (sobivad peamiselt protsesside ja seaduspärasuste selgitamiseks);
* halduspoliitilised regioonid – riikide ja nende haldusüksuste territooriumid (luuakse juhtimise eesmärgil);
* põllumajandusregioon – ala, mis on ühtlane neis harrastatava põllumajanduse iseloomu poolest ja erineb sellega ülejäänud maailmast;
* üldregioon – seda määratleb klassifitseerimistunnus, mille sisu haarab kogu loodust;
* süsteemregioon – sisemiselt seostatud ja terviklikud regioonid, millelt ei nõuta homogeensust ega omapära. Sobivad peamiselt protsesside ja seaduspärasuste selgitamiseks;
*lihtregioon – selle moodustab üks kindel suhe. Näiteks on poliitiline lihtregioon riik, s.o inimesed, kes ta moodustavad ja talle alluvad, koos oma elupaikade, teede ja sideliinidega, mille abil need riigiasutustega ühendust peavad; 
*liitregioon – selle moodustavad mitu erinevat suhet. Liitregiooniks on näiteks agraartööstuskompleks – talud, mis lasevad oma piima, liha, vilja jms toodangu töödelda ühtedes ja samades keskustes paiknevates toiduainetööstuse ettevõtetes, samuti kasutavad samades keskustes pakutavaid äriteenuseid.
Biogeograafias eristatakse zoogeograafilisi ja fütogeograafilisi regioone.

## Eesti piirkonnad
Eestit on läbi aegade jagatud erinevateks piirkondadeks. Arengutasemelt on erinevused suured Põhja- ja Lõuna-Eesti vahel ning Lääne- ja Ida-Eesti vahel. Olulised erinevused Põhja- ja Lõuna-Eesti vahel tulenevad looduslikest tingimustest ja ajaloolisest arengust.

## Vaata ka
*Regioonide loend ÜRO liigituse järgi

## Kirjandus
*Udo Pragi. Sissejuhatus inimgeograafiasse, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002.

## Välislingid
*Encyclopaedia Britannica
Suremus

**Suremus** ehk mortaalsus (ladina keeles *mortalitas*) on surmajuhtude esinemine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas) kindla ajaühiku jooksul.

Tavakasutuses aetakse see mõiste tihti segi surmavusmääraga, millega väljendatakse indiviidi riski pärast haigestumist haigusse surra, ja ka haigestumusega, millega väljendatakse haigusjuhtude suhtelist hulka rahvastikus.

Suremust iseloomustavad demograafiliste näitajate seas surmajuhtude arv mingis ajavahemikus (tavaliselt aastas) ning suremuskordajad, sealhulgas suremuse üldkordaja.

## Vaata ka
*Sündimus
*Loomulik iive
*Elumus
Suremuse üldkordaja

**Suremuse üldkordaja** (lihtsustatult *suremuskordaja*) on mingi piirkonna surmajuhtude arv 1000 inimese kohta aastas. Mõõtühikuna kasutatakse promilli (‰).
 
Suremuskordaja võimaldab võrrelda eri rahvaarvuga riikide suremust.

LKA andmetel on suurima suremuse üldkordajaga riigid 2013. aastal alljärgnevad.

 
Suurimad suremuskordajad on Lõuna-Aafrika riikides – Svaasimaal – 29,74 ‰, Botswanas – 29,50 ‰  ja Lesothos – 28,71 ‰. 

Kõige väiksemad suremuskordajad on Lähis-Ida riikides – Kuveidis – 2,41 ‰  Saudi Araabias – 2,58 ‰ ja Jordaanias – 2,65 ‰.

Eesti suremuse üldkordaja oli 2018. aastal 11,91 ‰.

## Vaata ka
*Sündimuskordaja
*Suhteline loomulik iive

## Viited
Sündimuse üldkordaja

**Sündimuse üldkordaja** (seda nimetatakse sageli lihtsalt **sündimuskordajaks**) on mingi piirkonna kogu rahvastiku või mõne selle osa elussündide arv mingis ajavahemikus jagatuna vaatlusaluse rahvastiku keskmise suurusega selles ajavahemikus.

Tavaliselt väljendatakse sündimuse üldkordajat promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse üks aasta.

## Riikide sündimuskordajad
Suurimad sündimuse üldkordajad on Lääne- ja Kesk-Aafrika riikides: Nigeris 50,73‰, Malis 49,82‰ ja Ugandas 47,35‰.

Kõige väiksemad sündimuse üldkordajad on Lääne-Euroopa riikides: Saksamaal 8,25‰, Andorras 8,71‰ ja Itaalias 8,72‰.

## Vaata ka
*Sündimuskordaja
*Sündimus
*Suremus
*Suremuse üldkordaja
Loomuliku iibe kordaja

**Loomuliku iibe kordaja** (ka: **suhteline loomulik iive**; inglise keeles *crude rate of natural increase*) on mingi piirkonna loomuliku iibe ja rahvastiku keskmise  suuruse jagatis mingis ajavahemikus. 

Loomuliku iibe kordaja võrdub sündimuse üldkordaja ja suremuse üldkordaja vahega.  

## Vaata ka
*Sündimuskordaja
*Suremuskordaja
Sündimus

**Sündimus** ehk **fertiilsus** on sündide esinemine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas). Tavaliselt mõeldakse **sündimuse** all elussündide esinemist. 

Sündimust iseloomustavad demograafiliste näitajate seas sündide arv ja elussündide arv mingis ajavahemikus (tavaliselt aastas) ning sündimuskordajad, sealhulgas sündimuse üldkordaja.   

## Vaata ka
*Sündimatus
*Suremus
*Loomulik iive
*Demograafiline üleminek
*Sündimuskontroll

## Välislingid
*[Citizendiumi artikkel](http://en.citizendium.org/wiki/Fertility_(demography))
Nümfomaania

**Nümfomaania** ehk ***furor uterinus*** ehk **andromaania**  on naistel ülemäärane ja kompulsiivne vajadus seksuaalvahekorra järele. Selle häirega naisi nimetatakse **nümfomaanideks**. 

Tänapäeva meditsiinis räägitakse nümfomaania (*nymphomania*) asemel hüperseksuaalsusest, mis hõlmab ka meestel esineva satüriaasi. 

**Nümfomaania** mõiste on üle kantud ka emasloomadele.  

## Vaata ka
*Nümfid
Marat Safin

**Marat Safin** (tatari Марат Мөбин улы Сафин, Marat Möbin ulı Safin, vene Марат Мубинович Сафин; sündinud 27. jaanuaril 1980 Moskvas) on tatarlasest Venemaa endine tennisist, Venemaa teeneline meistersportlane.

Marati ema Rauza Islanova oli Nõukogude Liidu paremikku kuuluv tennisist. Marat treenis ema käe all seitse aastat, misjärel sai ta kutse USA Tenniseakadeemiasse.

Ta oli maailma esireket kaks nädalat, 20. novembrist 3. detsembrini 2000.

## [[ATP Tour|ATP Touri]] võidud (16)
### Üksikmängu võite (15)

### Paarismängu võite (1)

## ATP Tour runner-ups (15)

### Üksikmängu finaalid (11)

### Paarismängu finaalid (4)

## Üksikmängu turniiride tabel

## Tunnustus
*2000 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Isiklikku

Elukoht: Monte Carlo

Pikkus: 193 cm

Kaal: 91 kg

Perekonnaseis: vallaline

Keeled: inglise ja hispaania

Mängustiil: paremakäeline

Hobid: jalgpall ja hoki
Atmosfäärirõhk

**Atmosfäärirõhuks** nimetatakse planeedi atmosfääri rõhku.

Maa atmosfääri keskmine rõhk merepinnal (normaaltingimustel) on 101&nbsp;325&nbsp;Pa = 101,325&nbsp;kPa = 1&nbsp;013,25&nbsp;hPa ehk 1&nbsp;baar ehk 760 mm Hg.

## Vaata ka
* Õhurõhk
Süsihape

**Süsihape** on anorgaaniline ühend molekulivalemiga H2CO3. See on nõrk hape. 

Ta saadakse oma happeanhüdriidi süsinikdioksiidi ehk süsihappegaasi (CO2) reageerimisel veega. 

Süsihape on kaheprootoniline hape, mille  soolasid nimetatakse karbonaatideks ja vesinikkarbonaatideks.

Ka süsihappe estreid võidakse nimetada karbonaatideks, kuid nende õige nimetus on süsihappe estrid. 

Tehniline tähtsus on süsihappe polüestritel, mida nimetatakse  polükarbonaatideks. 

**Süsihappeks** nimetatakse mõnikord ka süsinikdioksiidi vesilahust, mis sisaldab väheses koguses süsihapet. Süsihappegaasi lahustumisel vees tekib tasakaalureaktsioon:
::CO2 + H2O  H2CO3

Puhast süsihapet on toatemperatuuril peaaegu võimatu saada. Teoreetilised arvutused on näidanud, et juba üheainsa vee molekuli juuresolekul hakkab süsihape veeks ja süsihappegaasiks lagunema. Puhast süsihapet on siiski saadud niimoodi, et vee ja süsihappegaasi külmutatud segu hakatakse soojendama ning ühtlasi kiiritatakse seda tugeva kiirgusega. Kiirgusega antakse molekulidele omavaheliseks reaktsiooniks vajalikku energiat ja ühtlasi eemaldatakse liigsed vee molekulid.

Niisugune saamisviis on andnud alust arvata, et süsihapet võiks leiduda kosmoses, kus vee ja süsihappegaasi molekulid pole liiga haruldased. Kosmoses on temperatuurid valdavalt väga madalad ja mitmesugune kosmiline kiirgus on võrdlemisi levinud.
Barbara McClintock

**Barbara McClintock** (sünninimi **Eleanor McClintock**; 16. juuni 1902 – 2. september 1992) oli ameerika geneetik, üks maailma tunnustatumaid tsütogeneetikuid, Nobeli auhinna laureaat. 

Ta pälvis 1983. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna transponeeruvate elementide avastamise eest.

1972. aastal sai ta Cornelli Ülikoolis doktorikraadi botaanikas. Seal oli tal juhtiv roll maisi tsütogeneetika uuringutes. See valdkond jäi tema huviorbiiti kogu töökarjääri jooksul. 1920. aastate lõpus uuris McClintock kromosoome ja nende käitumist maisi paljunemisel. Tema töödel oli teedrajav roll: ta töötas välja tehnika, et nähtavaks teha maisikromosoomid, ja kasutas mikroskoopilist analüüsi, et demonstreerida paljusid geneetika alusideid, kaasa arvatud ristsiirde käigus toimuvat geneetilist rekombineeriumist, mis leiab aset meioosis, kus kromosoomid vahetavad omavahel juppe. McClintock lõi esimese maisi geneetilise kaardi, ühendades kromosoomiregioonid füüsiliste tunnustega, ning ta näitas telomeeride ja tsentromeeride rolli – kromosoomi piirkonnad, mis on tähtsad geneetilise informatsiooni säilitamiseks.

## Tunnustus
*1944 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1946 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1970 – National Medal of Science 
*1981 – Thomas Hunt Morgani medal 
*1983 – Nobeli meditsiiniauhind
*1989 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1993 – Benjamin Franklini medal

## Välislingid
*
*Citizendiumi artikkel
Annika Lall

**Annika Lall** (sündinud 19. juulil 1962 Tartus) on eesti kriminalist ja kergejõustiklane. 

Ta on õppinud Tartu 8. Keskkoolis ning lõpetanud 1981. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1989. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2007. aastal kaitses kriminalistikateemalist väitekirja Peterburi Siseministeeriumi Akadeemias. 

Tema treenerid on olnud Tiiu Jurkatamm ja Toomas Merila. 

Töötas 1983–1991 militsionääri ja politseinikuna (kriminalistikaeksperdina), aastast 1997 politsei juhtivinspektorina. Aastatel 1991–2008 oli Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse komissar ja Põhja Politseiprefektuuri kriminalistikatalituse vanemkomissar. 2008–2009 oli Sisekaitseakadeemia kriminoloogia ja kriminalistika õppetooli juhataja, dotsent, 2010–2011 Sisekaitseakadeemia Politsei- ja Piirivalvekolledži kriminoloogia ja kriminalistika õppetooli juhataja, dotsent ning aastast 2012 süüteomenetluse õppetooli dotsent (politseikolonelleitnant). 

Tööga seoses on osalenud Soome katastroofiohvrite tuvastamise üksuse liikmena Tais 2004. aasta tsunamiohvrite tuvastamise missioonil. Saanud osa 1990. aastate alguses Eestis vohanud kuritegeliku maailma arveteklaarimiste uurimisest. 
2007. aasta aprillirahutuste ajal tegeles kaevetöödega Tõnismäel.  

Temalt on ilmunud teadusartikleid ja kaks õpikut. 

Aastatel 1978–1981 võitis Nõukogude Liidu noorte ja juunioride meistrivõistlustel 5 medalit, sealhulgas 2 kulda. Eesti meistrivõistlustel on võitnud 7 medalit (1985. aastal kulla). Isiklik rekord odaviskes – 56.08 – on püstitatud 1985. aastal. Alates 1993. aastast on ta tulnud mitu korda seenioride maailmameistriks politseinike ja tuletõrjujate maailmamängudel.

## Viited
 

## Välislingid
*
Nõo sovhoos

**Nõo sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s. 

Alates 1970. aastate keskpaigast oli see sovhoos vabariigi 20 suurema riikliku majandi hulgas. 1987. aasta seisuga hõlmas sovhoos 13100 hektarit, sellest haritav maa 7100 hektarit. 

Majandi keskus oli kuni 1987. aastani Lukel, Tartust 23 km. Alates 1987. aastast peale uue kontor-klubi valmimist oli Nõo sovhoosi keskus Nõos, Tartust 17 km praeguses Nõo vallamajas.

Põhilistest põllumajanduslikest tootmisharudest tegeleti Nõo sovhoosis teraviljakasvatuse, kartulikasvatuse, piima- ja lihatootmisega. 

1986. aastal alustati sovhoosi juhtkonna poolt sovhoosi muutmist kolhoosiks. Põhjuseks suurem vabadus kolhooside majandustegevuses. Riiklik ettevõte reorganiseeriti kolhoosiks ehk kollektiivmajandiks 1987. aastal. Kollektiivmajandina tegutseti kuni likvideerimiseni 1992. aastal.

## Vaata ka
*Eesti sovhooside loend
Pärnu Koidula Gümnaasium

**Pärnu Koidula Gümnaasium** on riigigümnaasium Pärnus aadressil Metsa tänav 21.

Kooli asutas 1918. aastal Pärnumaa Rahvahariduse Selts eestikeelse tütarlaste koolina. Kooli eelkäijaks peetakse Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi, mille ajalugu ulatub aastasse 1733. Koidula nimi on koolile antud aastatel 1854–1861 Pärnu Linna Kõrgemas Tütarlastekoolis õppinud Lydia Koidula mälestuseks.

## Kooli ümbernimetamised
*1918 Pärnu Eesti Kõrgem Tütarlaste Kool
*1919 Pärnu Linna Tütarlaste Keskkool
*1920 Pärnu Linna Tütarlaste Reaalgümnaasium
*1923 Pärnu Linna Tütarlaste Gümnaasium
*1937 Pärnu II Gümnaasium
*1940 Pärnu II Keskkool
*1941 Pärnu II Gümnaasium
*1944 Pärnu Lydia Koidula nimeline II Keskkool
*1961 Lydia Koidula nimeline Pärnu 2. Keskkool
*1995 Pärnu Koidula Gümnaasium

## Ajalugu

Pärnu Tütarlaste Gümnaasium evakueeriti sügisel 1916 Venemaale Tveri linna ja aastatel 1916–1917 koolitöö Pärnus seisis. Aastatel 1917–1918 töötas venekeelne tütarlaste gümnaasium linnavalitsuse eraalgatusel. Saksa okupatsiooni ajal 1918. aastal töötas Pärnus saksakeelne tütarlaste lütseum.

Eestikeelse tütarlastekooli asutas 9. novembril 1918 Pärnumaa Rahvahariduse Seltsi, esimene koolipäev oli 11. novembril 1918. Algul töötas kool Rüütli tänaval kohalikus Kooliseltsi majas. Detsembris 1918 koliti Aadressil Nikolai tänav 26 asunud Pärnu tütarlaste gümnaasiumi hoonesse. Juunis 1919 andis Pärnumaa Rahvahariduse Selts kooli Pärnu linna omavalitsusele üle.

1940. aastal nimetati Pärnu II Gümnaasium Pärnu II Keskkooliks. 19. augustist 1940 vabastati  Pärnu I Gümnaasiumi direktori ametikohalt Georg Köösel. Esimene ettepanek anda koolile Lydia Koidula nimi tehti 1943. aastal. Koidula nimi anti koolile 26. detsembril 1944 ENSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega.

1951. aastal alustas koolis tööd üks esimene klass ja 1. septembril 1952 muudeti kool segakooliks.

1966. aastal avati koolis matemaatikakallakuga klass, 1969. aastal asendati see matemaatika-füüsika eriklassiga.

1979. aastal valmis uus koolihoone Pärnu äärelinnas Metsa tänaval. Kooliga liideti Pärnu VIII 8-klassiline kool, mille tõttu suurenes õpilaste ja õpetajate arv oluliselt.

Esimene bioloogia-keemia klass moodustati 1989. aastal ja 2005. aastal alustas tööd esimene reaalklass.

2014. aastal korraldati Pärnu linna koolivõrk ümber. Muu hulgas eraldati põhikoolid gümnaasiumiastmest. Seetõttu jätkas kool ilma põhikooliastmeta. 2015. aastal sai koolist riigigümnaasium ja sellega seoses renoveeriti täielikult Metsa tänava koolimaja.

## Direktorid
* Johann Eschstamm (1918–1922) 
* Georg Köösel (1922–1940)
* Johannes Tavast (1940–1941)
* Mihkel Linnolt (1941–1944)
* Jüri Erm (1944–1953)
* Linda Soovik (1953–1969)
* Armas Kuldsepp (1969–1980)
* Rein Eglon (1980–2011)
* Indrek Kaldo (2011– )

## Viited


## Välislingid
*Kooli koduleht
Püha õhtusöömaaeg

**Püha õhtusöömaaeg** on evangeeliumites kirjeldatud sündmus, kus Jeesus einestab viimast korda koos oma jüngritega.  

Püha õhtusöömaaja käigus annab Jeesus jüngritele mõista, et nende hulgas on äraandja (Juudas Iskariot). Jeesus ennustab, et Peetrus teda peatselt maha salgab. Jeesus murrab leiba ja pakub veini, öeldes, et see on tema ihu ja veri. 

*Ja ta võttis leiva, tänas ja murdis ja andis neile, öeldes: "See on minu ihu, mis teie eest antakse. Seda tehke minu mälestuseks!"* (Luuka 22:19)

Nendel sõnadel põhineb armulaua sakrament.
Enn Roos

**Enn Roos** (20. september 1908 Tambovi kubermang – 15. juuli 1990 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ta kuulus 1939. aastast kunstiühingusse Pallas ja oli 1943. aastal asutatud Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu üks asutajaid.

## Elukäik
Enn Roos asus vanematega Eestisse 1912. aastal. Lõpetas 1927. aastal Tallinna Peetri erakooli, õppis aastatel 1926–1928 Ants Laikmaa ateljeekoolis ja 1927–1928 Jaan Koorti ateljees. 1935. aastal astus Pallase Kõrgemasse Kunstikooli, mille lõpetas 1939. aastal skulptorina.

Ta mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse, tegutses aastatel 1942–1944 skulptorina Moskvas.

Enn Roos töötas aastatel 1947–1983 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna klaasehistöö, keraamika ja skulptuuri kateedris. Ta oli 1958. aastast professor ja aastatel 1962–1977 skulptuurikateedri juhataja.

## Looming
Enn Roos on loonud monumentaalskulptuuri ja arhitektuuriplastikat. Viljelenud vabaplastikat, modelleerides portreid, olustikulisi kompositsioone, naisakte ja loomaskulptuure. Materjalidest eelistas ta pronksi kõrval ka mattglasuuriga keraamikat, šamotti, terrakotat ning hilisemal ajal ka polüestervaiku.

1930. aastatel modelleeris hulgaliselt portreeskulptuure riigitegelastest (sh Jaan Poska, August Rei, Otto Tief ja Artur Sirk). Samas on Enn Roos ka joonistanud ja illustreerinud ajakirja Vallatu Magasin 1937 aasta nr 2 esikaane. Sõja ajal Moskvas viibides võttis ta osa Suure Isamaasõja kunstinäitusest ning 1944. aastal toimunud Jüriöö ülestõusu kunstinäitusest. Sellesse perioodi kuuluvad tema teosed "Eesti partisanid", "Isa ja poeg – rahvatasujad" ning "Granaadiheitja".

Pärast sõda valmisid Enn Roosil mitmefiguurilised skulptuurigrupid ("Laulvad lapsed", "Akrobaadid"), portreed kultuuritegelastest ("Richard Sagrits", "Ants Laikmaa") ning hulgaliselt pisiplastikat ("Mängivad karud", "Lammas talledega" jt). Tema tuntumad monumentaalskulptuurid on Tõnismäe haljakul asunud nn Tallinna vabastajate monumendi langetatud peaga sõduri pronksist kuju (nn pronkssõdur, mis nüüd asub Kaitseväe kalmistul) ning Harjumäel asunud Viktor Kingissepa pronksfiguur (nüüd Ajaloomuuseumis Maarjamäel).

## Teosed

Tema tuntuim teos on nn pronkssõdur, mis valmis 1947. aastal (koostöös Arnold Alasega).
* "Karu", 1939
* "Laulvad lapsed", 1947
* "Korea tütarlaps", 1957
* "Allikal", 1960
* "Mali neegritar", 1960–1965
* "Melanhoolne akt", 1973
* "A. Laikmaa portree", 1976
* "Lamav piison", 1981
* "Istuv ilves", 1985 (Tallinna loomaaias)

## Tunnustus
* 1947 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Allikad
* EKABL lk 444
* Pronkssõduri looja sajas juubel tõi uhke näituse Postimees, 14. november 2008
Nivelliir

**Nivelliir** on instrument, mis tööasendis tagab horisontaalse viseerimiskiire (niitristi keskmine horisontaalniit).

Sõltuvalt konstruktsioonist võib eristada elevatsioonikruviga ehk silindrilise vesiloodiga nivelliire ja kompensaatoriga nivelliire. Nivelleerimislattidelt tehtud lugemite vahe (erinevus) annab maastikupunktide (latipunktide) kõrgusliku erinevuse ehk kõrguskasvu.

Digitaalnivelliirid on kompensaatori, sisearvuti ja mäluga. Need võimaldavad automaatset lugemite tegemist koodlatilt, kõrguskasvu arvutust ja salvestamist. Lisaks saadakse ka kaugus instrumendist latini, samuti on võimalik automaatne projektkõrguste väljamärkimine.

## Lasernivelliir
Lasernivelliir on mõõtmistel ja ehitustel kasutatav laseritaseme juhtimisseade, mis koosneb laserkiireprojektorist ja statiivist.

Laserkiireprojektor kinnitatakse statiivile vajalikule kõrgusele. Siis lülitatakse seade sisse ja projitseeritakse fikseeritud punane või roheline valgusvihk horisontaal- ja / või vertikaalteljele. 

## Pildid

Baak.svg|Vaade nivelleerimislatile
NivellementExample.jpg|Nivelleerimise näide
Zeiss DiNi10 digital levelling instrument.jpg|Digitaalne nivelliir
Laser-Level.jpg|Lasernivelliir


## Vaata ka
*kippreegel
*teodoliit

## Viited
Meie isade lipud

**"Meie isade lipud"** on filmiauhinnale Oscar nomineeritud 2006. aasta USA sõjafilm.

Filmi lavastas Clint Eastwood. Stsenaarium, mille kirjutasid William Broyles, Jr. ja Paul Haggis, põhineb samanimelisel raamatul, mille autorid on James Bradley ja Ron Powers. 

Film räägib Iwo Jima lahingust ja ajalugu teinud fotost, millel kuus meest püstitavad mäetippu USA lippu. Kolme ellujäänut – John Bradleyt (Ryan Phillippe), Ira Hayesi (Adam Beach) ja Rene Gagnoni (Jesse Bradford) – kasutati kodumaale jõudes propagandavahendina ja moraalitõstjatena, aga sisimas ei suutnud nad sõjakoledusi unustada ning tundsid, et osa nende hingest jäi maha Iwo Jima pinnale.

Eastwood lavastas ka Iwo Jima lahingut jaapanlaste vaatenurgast kajastava filmi "Kirjad Iwo Jimalt".

## Välislingid
*Filmi "Flags of Our Fathers" koduleht
*"Flags of our Fathers" trailer ja arvustused
*"Flags of Our Fathers Reviews" at Metacritic.com
*
Kirjad Iwo Jimalt

**"Kirjad Iwo Jimalt"** (jaapani keeles 硫黄島からの手紙) on filmiauhindadega Oscar ja Kuldgloobus pärjatud USA sõjafilm, mille lavastas Clint Eastwood.

Film räägib Iwo Jima lahingust USA ja Jaapani vahel Teise maailmasõja ajal ja vaatab seda kahe jaapani sõjaväelase vaatenurgast, kes peavad abitult pealt vaatama, kuidas nende kaasvõitlejad üksteise järel lahingus hukkuvad.

## Välislingid
*Jaapani trailer.
*
*Letters from Iwo Jima  ametlik koduleht
*Letters From Iwo Jima Reviews at RottenTomatoes
*Letter From Iwo Jima Reviews at Metacritic
Mandy Moore

**Amanda Leigh Moore** (sündinud 10. aprillil 1984 Nashuas New Hampshire'is) on Ameerika Ühendriikide poplaulja ja näitleja. 

## Elulugu
Ta kasvas üles Florida osariigis. Ta pälvis tähelepanu 2000. aastate algupoolel teismelistele orienteeritud popmuusikaalbumitega "So Real", "I Wanna Be With You", "Mandy Moore" ja "Coverage". 

2002. aastal mängis ta populaarses noortefilmis "A Walk to Remember", hiljem on ta kaasa teinud vähem tuntud filmides. Filmides "American Dreamz" ja "Saved!" mängib ta võrreldes eelmiste rollidega pahatahtlikumaid tegelaskujusid. 

2007. aastal ilmus Moore'i album "Wild Hope".

Alates 2016. aastast mängib Mandy Moore NBC draamasarjas "This is Us" ("Meie elu") Rebecca Pearsoni.    

2019. aastal sai ta omanimelise tähe Hollywoodi kuulsuste alleel.  

## Filmograafia

## Isiklikku
Moore'i sõprussuhted tennisemängija Andy Roddicki, näitleja Wilmer Valderrama ja Zach Braffiga on meedias palju kõneainet pakkunud.

18. novembril 2018 abiellus ta Taylor Goldsmithiga. Veebruaris 2021 sündis neil poeg.

## Välislingid

*
John McEnroe

**John Patrick McEnroe Jr.** (sündinud 16. veebruaril 1959 Wiesbadenis Saksamaal) on USA endine tipptennisist. Ta on olnud maailma esinumber nii üksik- kui ka paarismängus.

## Elulugu
Tema lapsepõlv möödus New Yorgis Queensi linnaosas. Tema nooremast vennast Patrick McEnroest sai samuti elukutseline tennisist.

Juba 18-aastaselt jõudis John Wimbledoni poolfinaali.

Ta oli tugev nii üksik- kui paarismängus. Karjääri lõpetas ta 104 turniirivõiduga üksikmängus (neist 77 ATP turniirid) ja 71 võiduga paarismängus (viimastest 51 koos Peter Flemingiga). Sealjuures oli Fleming oma rolli suhtes tagasihoidlik. "Maailma parim meespaar on John McEnroe ja keegi teine," ütles ta.

Suure slämmi turniiridel jõudis McEnroe üksikmängus 11 korda finaali ja võitis neist 7. Meespaarismängus on ta jõudnud finaali 12 korda ja võitnud neist 9. Korra, 18-aastaselt, on ta finaali pääsenud ka segapaarismängus ja selle võitnud.

McEnroe ja Stefan Edberg on ainsad tennisemängijad, kes on saanud maailma esinumbriks nii üksik- kui ka paarismängus. McEnroe on kõige kauem (257 nädalat) paarismängus maailma esinumbriks olnud tennisist. Maailma esinumber on ta olnud 14 korda ja kokku 170 nädalat, millega on maailmas läbi aegade 5. kohal.

McEnroe parimaks hooajaks jäi 1984. Ta alustas seda 42 järjestikuse võiduga, mis on tänapäevani maailmarekord, ja kaotas kogu hooaja jooksul üksnes 3 mängu – võiduprotsent 96,5% (82 võidu juures) on samuti tänini maailmarekord.

Tennisest loobus McEnroe sportlasena 1992, kuid jäi endiselt tennisega seotuks. 1999–2000 oli ta 14 kuu jooksul USA Davise karika meeskonna kapten, aga astus tagasi pärast 3:2 võite Zimbabwe ja Tšehhimaa üle ning 0:5 kaotust Hispaaniale. Kapteni koha võttis üle noorem vend Patrick.

2006 naasis McEnroe tennisesse mängijana ja osales koos rootslase Jonas Björkmaniga kahel turniiril paarismängus, millest ta ühe võitis. Ta on ainus, kes võitnud ATP turniiri neljal aastakümnel.

2017. aastal valmis film tema ja Björn Borgi ajaloolisest duellist 1980. aasta Wimbledoni turniiril.

## [[Suure slämmi turniirid]]e finaalid üksikmängus
### 7 võitu

### 4 finaali

## Suure slämmi turniirid

John McEnroe teenis profitennisistina 12 539 622 dollarit auhinnaraha.

## Viited
Rene Busch

**Rene Busch** (sündinud 19. juulil 1971 Tallinnas) on Eesti tennisist ja tennisetreener. Ta on Rene Buschi Tennisekooli omanik ja peatreener.

## Haridus
Busch omandas keskerihariduse Tallinna Spordikolledžis. Ta on täiendanud end mitmes riigis toimunud koolitustel ja seminaridel.

## Karjäär
Busch on kuulunud Nõukogude Liidu noortekoondisse ja Eesti koondisse, aastatel 1993–2002 mängis ta Davise karikavõistlustel Eesti koondises. 1995–2002 mängis Busch Saksa klubiliigas eri klubide esinumbrina. Karjääri jooksul on ta osalenud paljudel rahvusvahelistel turniiridel.

### Saavutused mängijana
* Mitmekordne noorte Eesti meister
* seitsmekordne Eesti meister meeste üksikmängus (1990, 1992–1997), veerandfinalist 1998, poolfinalist 1999, finalist 2000 ja 2001
* mitmekordne aasta parim tennisemängija Eestis (1993–1997)
*mitmekornde Eesti parim seeniortennisist (2009, 2012 ja 2013)
* 2008. aastal seeniorite MM 35+ Türgi 16 esimese hulgas
* 2009. aastal seeniorite ITF 4 kat AOTK võitja
* 2009. aastal seeniorite MM 35+ Hispaania 16 esimese hulgas
* 2009 ITF aastalõpu seeniorite 35+ paremusjärjestuses 45. koht
* 2009. aastal Eesti Seeniorite meister meeste üksik- ja paarismängus üle 35-aastaste vanuseklassis
* 2012 Eesti täiskasvanute karikavõistluste võitja
* 2013 märts seeniorite MM 40+ pronksmedal
* 2013 mai ITF Seniors 40+ Grade 2 võitja (Jaunmarupe, Läti)
* 2013 juuli ITF Seniors 40+ Grade 3 võitja (Palanga, Leedu)
* 2013 juuli ITF Seniors 40+ Grade 3 võitja (Jurmala, Läti)
* 2013 ITF Seniors aastalõpu 40+ paremusjärjestuses 10. koht
* 2014. aasta jaanuaris ITF Seniors 40+ Grade 2 võitja (Vilnius, Leedu)
* 2014. aasta mais seeniorite MM 40+ veerandfinalist (Florida, USA)

## Tegevus treenerina
Busch asus abitreenerina tööle 1991. aastal, olles USA spordiakadeemias praktikal. Alates 1996. aastast on ta treenerina tegutsenud Eestis. 1998 asutas ta tenniseklubi TC 2000 ja samast aastast korraldab tennisekoolitust lastele. 2003. aastal asutas ta omanimelise tennisekooli, kus hakati 2005. aastal tennisekoolitust andma ka täiskasvanutele.

Tema õpilased on olnud näiteks Anett Schutting, Anja Maskaljun, Jakov Tsirkin ja Danil Proskura.

### Tunnustus
* 2002 – Eesti parim treener
* 2007 – Eesti parim noortetreener
* 2009 – aasta parim treener

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* Rene Buschi Tennisekool
* Elulugu Rene Buschi Tennisekooli kodulehel
* Fännileht
Ryan Gosling

**Ryan Thomas Gosling** (sündinud 12. novembril 1980 Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas) on Kanada näitleja, režissöör, kirjanik ja muusik.  

Ta karjäär sai alguse lastesarjast "Mickey Mouse Club", kus ta hakkas mängima juba 13-aastaselt. Edasi mängis sellistes koguperesarjades nagu "Are you afraid of dark?", "Goosebumps", "Breaker High" ja "Young Hercules". Esimese peaosa sai ta filmis "Fanaatik" (2001), järgnesid peaosad filmides "Mõrva ABC" ja "Hädatapp".  

Avalikkuse tähelepanu alla sattus ta rolliga filmis "Päevaraamat", võites kokku viis auhinda. Järgmises filmis, "Halva Haardes" mängis ta narkosõltlasest ajalooõpetajat, ning filmis "Lars ja nukk" sotsiaalselt saamatut erakut – mõlema filmiga oli ta esitatud kandideerima auhindadele, mida ta ei võitnud. Pärast kolmeaastast näitlemispausi mängis ta filmis "Kurb valentinipäev", millega võitis jälle auhinna. Aasta 2011 osutus tema jaoks pöördeliseks: ta mängis peategelast kolmes filmis: romantilises komöödias "Rumal pöörane armastus", poliitilises draamas ja märulis "Ohtlik sõit". 

## Lapsepõlv ja noorus

Gosling on sündinud Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas, kuid kasvas üles hoopis Inglismaal Cornwallis. Tema mormoonidest vanemad lahutasid, kui Ryan oli alles laps, ja ta jäi elama koos emaga. Lapsena ei olnud tal sõpru ning koolikiusamise pärast algkoolis õppis ta aasta aega koduõppes.

Esinema hakkas ta noorelt, lauldes oma vanema õe Mandiga pulmades ja arendades juba lapsena välja isikupärase aktsendi. Gosling on hiljem selgitanud: "Lapsena arvasin ma, et Kanada aktsent ei kõla piisavalt karmilt; poisid peaksid kõlama nagu Marlon Brando. Niisiis on mul nüüd võlts aktsent, millest ma lahti ei saa – enam see polegi nii võlts." 17-aastaselt jättis Gosling keskkooli pooleli, et pühenduda näitlejakarjäärile.

## Isiklikku

Gosling elab New Yorgis oma segaverelise koera Georgiga.
Aastatel 2003-2004 oli ta suhtes näitleja Sandra Bullockiga, kellega koos ta näitles filmis "Mõrva ABC". Aasta 2005 keskpaigast kuni 2007 keskpaigani käis ta "Päevaraamatu" kaasstaari Rachel McAdamsiga. 2008 avalikustasid nad, et on taas koos, kuid läksid hiljem siiski lahku. 

Aastast 2011 on ta suhtes näitleja ja modelli Eva Mendesega. 12. septembril 2014 sai paar esimese tütre.

## Välislingid
*
Peter O'Toole

**Peter Seamus O'Toole** (sünninimi **Peter James O'Toole**; 2. august 1932 Iirimaa – 14. detsember 2013) oli iiri näitleja. 

Ta pälvis näitlejana rohkesti tunnustust, sealhulgas Kuldgloobuse ja Emmy auhinna, ning oli tuntud oma karismaatilise ekraanioleku, intensiivse mängustiili ja erilise hääletämbriga rollide poolest.

O’Toole oli kaheksa korda nomineeritud parima meespeaosatäitja Oscarile, ilma et ta oleks seda auhinda võitnud – see on Oscarite ajaloos rekord. Ta oli nomineeritud osatäitmiste eest filmides "Araabia Lawrence" (1962), "Becket" (1964), "Lõvi talvel" (1968), "Hüvasti, mr. Chips" ("*Goodbye, Mr Chips*", 1969), "The Ruling Class" (1972), "The Stunt Man" (1980), "My Favorite Year" (1982) ja "Venus" (2006).

2003. aastal pälvis Peter O’Toole elutöö-Oscari, millega tunnustati tema erakordset panust filmikunsti.

## Viited

## Välislingid
*
*The Unofficial Peter O'Toole Pages
Will Smith

**Will Smith** (kodanikunimega **Willard Christopher Smith**; sündinud 25. septembril 1968 Pennsylvania osariigis Philadelphias) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja ja mitu Grammyt saanud hiphoplaulja (räpparina kasutas ta nime The Fresh Prince). 

Tema tuntuimad rollid on filmides "Mehed mustas", "Mehed mustas 2", "Ali", "Iseseisvuspäev", "Õnne otsinguil", "Ma olen legend" ja "King Richard: kasvatades tšempione", mille eest ta pälvis 2022. aastal parima meespeaosatäitja Oscari. Ta on tuntud ka teleseriaalist "Bel Airi prints".

## Isiklikku
Will Smith oli aastail 1992–1995 abielus Sheree Zampinoga. Neil on poeg Trey Smith (õieti Willard Carroll Smith III, sündinud 1992), kes on kaasa teinud isa muusikavideos "Just the Two of Us".

1997. aastal abiellus Will Smith näitleja Jada Koren Pinkettiga. Neil on poeg Jaden Smith (sündinud 1998) ja tütar Willow Smith (sündinud 2000), kes tegelevad samuti näitlemise ja muusikaga.

## Diskograafia

* "Big Willie Style" (1997)
* "Willennium" (1999)
* "Born to Reign" (2002)
* "Lost and Found" (2005)

## Filmograafia
### Filmid

### Telesarjad ja -saated

## Välislingid

* Will Smithi koduleht
* 
*
Romantik

**Romantik** on romantismi ideaali püüdlev või sellele vastav isiksusetüüp.

**Romantik** võib olla ka romantismi kui kunstistiili ajalooline esindaja.

## Stereotüüp

Klassikaline pilt romantikust on suure salliga maailmavalus tuberkuloosihaige ja õrnahingeline luuletaja, kellel pole pennigi raha, aga kes on väga andekas ja hea fantaasiaga. Romantik õhkab taga ja eelistab ulmelist fantaasiailma tegelikule maailmale, mille suhtes ta on irooniline.
Sündimuskordaja

**Sündimuskordaja** ehk **sündimuskoefitsient** on mis tahes näitaja, mis saadakse, kui mingi piirkonna kogu rahvastiku või selle osa elussündide arv või sündide arv mingil ajavahemikul jagatakse vastava rahvastiku keskmise suurusega sellel ajavahemikul. 

Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. 

## Sündimuskordajaid
*sündimuse üldkordaja
*sündimuse kogukordaja
*abielusündimuskordaja
*vallassündimuskordaja
*standarditud sündimuskordaja
*sündimuse erikordaja
**naiste sündimuskordaja
**meeste sündimuskordaja
*abielusündimuse erikordaja
*vallassündimuse erikordaja
*kõikne sündimuskordaja
*sündimuse vanuskordaja

## Vaata ka

*sündimuse järjestuskordaja
*abielusündimuse kestuskordaja
*abielusündimuse vanuskordaja
*lapsesuskordaja
Armen Tõugu

**Armen Tõugu** (sündinud 24. veebruaril 1962 Jerevanis) on eesti-armeenia päritolu eesti vaimulik.

Ta on Kristlaste Osaduse pastor Stuttgart-Sillenbuchis Saksamaal, varem oli ta Kristlaste Osaduse Tallinna koguduse pastor.  

Armen Tõugu õppis esialgu füüsikat. Hiljem hakkas ta lugema Rudolf Steineri raamatuid antroposoofiast ning 1990. aastal läks Saksamaale teoloogiat õppima. 

Ta peab arvukalt loenguid teemadel nagu "Kolm ühiskonnatüüpi läbi ajaloo ning inglite osa selles", samuti indigolaste teemal. Teda on nimetatud ka indigolaste teema maaletoojaks Eestisse.

## Isiklikku
Tema isa Enn Tõugu oli arvutiteadlane ja vanaisa Harald Tõugu oli jurist.

## Raamatud
* Kerttu Soans ja Armen Tõugu "Indigolapsed. Kas uus põlvkond?" 2005  
* Martti Tiidelepp ja Armen Tõugu "Eluülesanded" 2008

## Viited

## Välislingid
*Kerttu Soans. Armen Tõugu seisab indigolaste eest. Pere ja Kodu, kuupäevata
*Loeng "Indigolapsed" Ööülikoolis
*Traditsiooni tarkus. Indigolapsed
*Traditsiooni tarkus. Sünergiarühmad
*Traditsiooni tarkus. Inglid
*Artiklid
Nõo Reaalgümnaasium

**Nõo Reaalgümnaasium** on üldhariduslik riigigümnaasium, mis asub Nõos. Koolis on vaid gümnaasiumiklassid (10.–12.), õpetatakse süvendatult reaal- ja loodusaineid.

## Ajalugu
Keskkool on Nõos tegutsenud 1954. aastast. Reaalainete süvaõppeklassid loodi Nõo Keskkoolis 1964. aastal ja järgmisel aastal (1965) saadi esimese koolina kogu tolleaegses Nõukogude Liidus oma elektronarvuti (Ural 1). Sellest ajast on koolis õpetatud ka programmeerimist. Aastatel 1990–1998 õpetati ka lennundust.

1991. aastal nimetati Nõo Keskkool Nõo Reaalgümnaasiumiks. 1994. aastast on Nõos kaks kooli: Nõo Põhikool (1.–9. klass) ja Nõo Reaalgümnaasium (10.–12. klass). Viimane muudeti samal aastal Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olevaks riigikooliks, Nõo Põhikooli pidaja on Nõo vald.

2013. aastal valmis Nõo Reaalgümnaasiumi tänapäevane koolikompleks koos ühiselamuga, mis võimaldab tasuta majutust kuni 245 õpilasele. Gümnaasiumi endine õppehoone on Nõo Põhikooli kasutuses.

Koostöös teiste Lõuna-Eesti koolidega osaleb kool igal aastal Viie Kooli Võistlusel.

Iga viie aasta järel antakse koos Nõo Põhikooliga välja kirjanduslikku almanahhi "Nõo tanumatel". Aastatel 1966–2016 on ilmunud kaheksa almanahhi.

## Direktorid

* 1951–1982 Kalju Aigro
* 1982–1989 Enn Liba
* 1989–1992 Uuno Puus
* 1992–… Jaanus Järveoja

## Vilistlasi
* Toomas Asser – arstiteadlane, Tartu Ülikooli rektor
* Peep Ilmet – kirjanik, tõlkija
* Lauri Kaldoja – näitleja, muusikaline kujundaja
* Väino Kaldoja – ettevõtja, tippjuht, filantroop
* Art Leete – etnoloog, folklorist, Tartu Ülikooli etnoloogia õppejõud
* Jüri Saar – kriminoloog, õiguspsühholoog ja poliitik
* Peeter Simm – filmilavastaja
* Andres Soosaar – arstiteadlane, meditsiinieetika spetsialist
* Urmas Tartes – bioloog ja loodusfotograaf
* Hannes Varblane – luuletaja
* Martti Jeltsov – füüsik ja tuumaenergeetik
* Tanel Sepp – diplomaat
* Mihkel Kangur – ökoloog ja poliitik

Pikem loetelu on Nõo Reaalgümnaasiumi vilistlaste kategoorialehel.

## Tunnustus

* 2011 Bengt Gottfried Forseliuse medal

## Viited

## Välislingid
* Nõo Reaalgümnaasiumi koduleht
David Arquette

**David James Arquette** (sündinud 8. septembril 1971 Winchesteris Virginias) on USA filminäitleja ja produtsent.

Ta on tuntud eeskätt õudusfilmitetraloogiast "Karje", kus kehastas Dwight Rileyt. Telesarjas "In Case of Emergency" mängis ta Jason Ventressi.

## Osaline filmograafia
### Näitlejana
#### Filmid

#### Telerollid
*"Blossom" (1992)
*"Beverly Hills 90210" (1992)
*"Sõbrad" (1996)
*"In Case of Emergency" (2007)

### Produtsendina
*"Happy Here and Now" (2002)
*"A Foreign Affair" (2003)
*"Mix It Up" (2003) 
*"Talk Show Diaries" (2005)
*"Daisy Does America" (2005)
*"The Tripper" (2006)
*"Dirt" (2007)

## Eraelu
Arquette on alates 1999. aastast abielus näitleja Courteney Coxiga, kellega tutvus filmi "Karje" võtetel. Neil on 2004. aastal sündinud tütar Coco Riley Arquette.

## Välislingid
*
Funktsionaalrühm

Orgaanilises keemias on **funktsionaalrühm** ehk **funktsionaalne rühm** spetsiifiline aatomite rühm molekulis, mis määrab molekuli peamised keemilised omadused.  Ühes molekulis võib esineda ka mitu funktsionaalrühma.

Orgaanilisi ühendeid võib vaadelda koosnevana süsinikskeletist ja funktsionaalsetest rühmadest. Funktsionaalrühmad on molekuli koostises sellised aatomite grupid, mis astuvad keemilistesse reaktsioonidesse ja muunduvad  tervikuna, kusjuures  süsinikskelett (tavaliselt põhiline osa molekulist) ei muutu. Seepärast rühmitatakse orgaanilised ained tema molekulis sisalduvate funktsionaalrühmade järgi aineklassideks ehk ainerühmadeks (vaata tabel allpool].

## Levinumate funktsionaalrühmade nimekiri

Sümbolid R ja R' tähistavad üldjuhul molekuli kõrvalahelaid, mis võivad olla süsivesinikahelad või ka muud asendusrühmad. Allpool on toodud mõned levinumad funktsionaalrühmad.

Funktsionaalrühma sisaldavate ühendite korral omab funktsionaalrühmaga (üldjuhul Y) seotud süsinikuaatomi juures (α-asendis) esinev hargnemise aste märkimisväärset mõju ühendi keemilistele omadustele. Tihti on mõju ka ühendi ß-asendis esineval hargnemisel. Eristatakse primaarseid (RCH2-Y), sekundaarseid (R2CH-Y) ja tertsiaarseid (R3C-Y) ühendeid. Näiteid: metanool CH3OH (0° alkohol), bensüülkloriid C6H5CH2Cl (1° kloriid), N,N-dimetüülaniliin C6H5N(CH3)2 (3° amiin), neopentüülalkohol (CH3)3CCH2OH (1° alkohol, mis sisaldab ß-asendis 4° süsinikuaatomi).

Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur jagab funktsionaalrühmad põhirühmadeks ja mittepõhirühmadeks. Funktsionaalderivaatide tüviühendis on üks vesinikuaatom asendatud karakteerse funktsionaalrühmaga (põhirühmaga). Kõige vanem põhirühm ehk pearühm määrab kuuluvuse aineklassi ja nimetuse lõpuliite, kõik teised funktsionaalrühmad kirjeldatakse eesliidete abil. Eesliidet kasutatakse ainult siis, kui antud funktsionaalrühm ei ole pearühm (kõige vanem rühm). Vt artiklit "Orgaanilise keemia nomenklatuur".

## Vaata ka
*asendusrühm
*kaitserühm
*lahkuv rühm
Bernd Freytag von Loringhoven

**Alexander Otto Hermann Wolfgang Bernd Freiherr Freytag von Loringhoven** (6. veebruar 1914 Kuressaare – 27. veebruar 2007 München) oli Wehrmachti staabiohvitser ja Hitleri kaaskondlane, kes ei jaganud natsistlikke vaateid.

Ta oli 5-aastane, kui perekond Eestist lahkus. 

Ta oli üks viimaseid isikuid, kes lahkus 1945. aastal Hitleri punkrist enne füüreri enesetappu.

Kahasse François d'Alançoniga ilmus 2005. aastal "Dans le bunker de Hitler". 

## Isiklikku
Tema isa Burchard Freytag von Loringhoven oli aurahukohtunik; ema Oda von Moeller oli Kaali ja Võrsna mõisniku, maalikunstnik Otto von Moelleri tütar.

Poeg Arndt Freytag von Loringhoven töötab Saksamaa välisministeeriumi ja OSCE heaks.

## Välislingid
* Urmas Kiili artikkel Viimane pealtnägija – Bernd Freytag von Loringhoven (1914 – 2007) Oma Saares 5. aprillil 2007
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust 
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust