open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Åmåli vald

**Åmåli vald** on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Västra Götalandi läänis. Asub Vänerni läänekaldal.

Åmål on Türi valla sõprusvald.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Bali (täpsustus)

Sõnal "**Bali**" on mitu tähendust:

## Kohad
***[[Bali]]**, saar Indoneesias
***[[Bali provints]]** Indoneesias
***[[Bali (Bhutan)|Bali]]**, linn Bhutanis
***[[Bali (Kamerun)|Bali]]**, linn Kamerunis
***[[Bali (India)|Bali]]**, linn Indias 
***[[Bali (Kreeka)|Bali]]**, küla Kreetal
***[[Bali (Taipei)|Bali]]**, linn Taiwanil

## Müütilised tegelased
***[[Bali (deemon)|Bali]]**, Asura kuningas, kellelt Višnu võttis Vamana
***[[Vali (Ramayana)|Vali]]** (hääldatakse ka **Bali**), Vanara kuningas, kelle tappis Raghava Rama

## Vaata ka
***[[bali tiiger]]**, tiigri väljasurnud alamliik
***[[bali keel]]** Indoneesias
***[[Bali keel (Nigeeria)|bali keel]]** Nigeerias
***[[Bali keel (Kongo)|bali keel]]** Kongos
***[[Gran Hotel Bali]]**, Hispaania pilvelõhkuja 
***[[Bali Mester]]**, küla Ida-Jakartas Jatinegaras
***[[Kampung Bali]]**, küla Kesk-Jakartas Tanah Abangis
Troposfäär

**Troposfäär** on atmosfääri alumine kiht, mis ulatub maapinnalt 8–18&nbsp;km kõrgusele.

Troposfääri kohal olevat atmosfääri osa nimetatakse stratosfääriks, troposfääri ja stratosfääri vahel paikneb tropopaus.

Troposfäär sisaldab umbes nelja viiendikku kogu atmosfääri massist. Õhutemperatuur kõrgemale tõustes troposfääris üldiselt langeb. See ongi aluseks troposfääri ja stratosfääri eristamisele, sest stratosfääris õhutemperatuur kõrguse suurenedes kasvab. Õhutemperatuur langeb troposfääris keskmiselt 6,5&nbsp;°C ühe kilomeetri kohta. Lokaalselt võib esineda ka temperatuuriinversioone – nähtus, mille korral õhutemperatuur kõrguse suurenedes tõuseb. Selline olukord võib esineda peamiselt maapinna lähedal.

Troposfäär sisaldab suures koguses veeauru ja kondenseerunud vett ehk pilvi. Kõik ilmastikunähtused toimuvad selles atmosfäärikihis.

## Viited
Ikonoklasm

**Ikonoklasm** (kreeka keele sõnadest *eikōn* 'kuju', 'pilt' ja *klasma* 'purustamine') üldtähenduses on uskumus, et visuaalse (eelkõige staatilise - pildid, skulptuurid, ehitised jm) kunsti ühiskondlik, poliitiline, religioosne, filosoofiline vm taunimine ja taunitavate taieste eesmärgipärane hävitamine eelnimetatud ajenditel on ühiskondlikus kontekstis kuidagi oluline või kõnekas. Sõna kasutatakse ka piltlikus tähenduses pühaks peetavate tõekspidamiste ründamise kohta.

Eesti keeles on sõna peamiselt kasutatud Bütsantsi ajaloo kontekstis kahe perioodi kohta, mil riigis keelati ikoonide austamine, aga mõnikord ka reformatsiooniaegsete pildirüüstete kohta. Ikonoklasmi ilmingud on ka kirikute purustamine Prantsuse revolutsiooni ajal, keisri ja temaga seotud isikute piltide ja kujude hävitamine Nõukogude Venemaal pärast Oktoobrirevolutsiooni, ajalooliste pühakodade ja kujude hävitamine Daeshi vallutatud aladel jm.

## Viited
Tartu Ülikooli eetikakeskus

**Tartu Ülikooli eetikakeskus** on eetikaga tegelev üksus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofia ja semiootika instituudi juures.

Keskus asutati 1. juunil 2001 interdistsiplinaarse üksusena Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna juures. Alates 1. jaanuarist 2009 on eetikakeskus konsortsium. Keskuse töös osalevad filosoofia-, usu-, õigus-, arsti-, kehakultuuri-, majandus-, sotsiaal- ja haridusteaduskond ning loodus- ja tehnoloogiateaduskond; organisatsiooniliselt kuulub keskus filosoofiateaduskonna filosoofia ja semiootika instituudi juurde. Eetikakeskusel on nõukogu, kuhu kuuluvad keskuse töös osalevate teaduskondade esindajad ja üliõpilaste esindaja, ning rahvusvaheline kuratoorium. Kui algselt tegutses eetikakeskus sihtasutuse Domus Dorpatensis hoones Raekoja plats 1, siis pärast ülikooli vana keemiahoone remonti paikneb keskus seal, filosoofia osakonna kõrval. Eetikakeskuse juhataja on Margit Sutrop.

Tartu Ülikooli eetikakeskus on avaldanud konverentsikogumikke, tegevusraporteid, eetikateemalist tõlkekirjandust jms. Tartu Ülikooli kirjastuse ja Eesti Keele Sihtasutuse väljaandel on avaldatud eetikakeskuse raamatusarja, mille kujundas Sirje Ratso. 2004. aastal ilmus ajakirja Trames eriväljaanne alapealkirjaga "Geenivaramu: eetilised, juriidilised ja sotsiaalsed probleemid", 2005. aastal Louis P. Pojmani kõrgkooliõpik "Eetika: õiget ja väära avastamas" ning Jonathan Wolffi õpik "Sissejuhatus poliitikafilosoofiasse"  (mõlemad tõlkis Tiiu Hallap), 2007. aastal "Eetikakoodeksite käsiraamat" ja kogumik "Eesti Vabariigi naisministrid", 2008. aastal tõlkevalimik "Keskkonnaeetika võtmetekste" ning "Rahvuslus ja patriotism: valik kaasaegseid filosoofilisi võtmetekste". Avaldatud on väljaandeid väärtuskasvatusest ja -arendusest.

Eetikakeskus korraldab konverentse, seminare ja kollokviumeid, kogutud on ulatuslik erialane raamatukogu. Keskuse töötajad on korduvalt analüüsinud eetikaprobleemid käsitlust Eesti meedias ning esinevad ka ise sageli ajakirjanduses eetikaküsimusi kommenteerides.

## Viited

## Välislingid
* Eetikakeskuse koduleht
* Eetikakeskuse projekt Eetikaveeb
Järvevälja maastikukaitseala

**Järvevälja maastikukaitseala** on kolmest lahustükist koosnev maastikukaitseala, mis paikneb Ida-Virumaal Alutaguse ja Mustvee vallas. Kaitseala pindala on 570 ha.

Maastikukaitseala moodustati Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1996. aastal määrusega nr 281 "Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiride kirjelduse kinnitamine" Kohtla-Järve TSN Täitevkomitee 17. jaanuari 1967. aastal otsusega nr 7 moodustatud "Järvevälja luidestiku kaitseala" baasil.

Maastikukaitseala kaitse-eesmärkideks on Peipsi põhjaranniku luitestiku (Järvevälja luitestik) kaitse ning loodusliku loomastiku ja looduslike elupaikade kaitse.

Järvevälja maastikukaitseala kuulub Natura 2000 võrgustikku vastavalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. aasta korraldusele nr. 615-k "Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri.

Kaitsealal, Rannapungerja jõe suudmes, paikneb 1937. aastal rajatud Rannapungerja tulepaak.

## Välislingid
*Järvevälja maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Tartu Ülikooli teaduslike stipendiaatide loend (1937)

## Kodumaal õppivad teaduslikud stipendiaadid
### Ülikooli summade arvel
*Hans Ronimois, poliitiline ökonoomia ja statistika
*Harri Stegman, botaanika
*Paul Vihalem, administratiivõigus ja protsess
### Haridusministeeriumi ja Tallinna linna arvel
#### [[Jaan Poska nimeline stipendium]] (Asutava Kogu määrus 10. detsembrist 1920)
*Valentin Varamaa, rahvusvaheline õigus
#### [[Jüri Vilmsi nimeline stipendium]]
*Jaan Pulk
#### Tallinna linna stipendium Tartu Ülikooli 300. aastapäeva puhul
*Hans Laasi, geograafia
## Välismaal õppivad teaduslikud stipendiaadid
*Albrecht Altma, füüsika (München)
*Aleksander Kivilaan, aiatöö (Berliin)
*Vilhelm Koern, füüsika (Göttingen)
*Rudolf Säre, hobuserautus (Stockholm)
*Armin Tuulse, kunstiajalugu (München)
*Ilmar Tõnisson, filosoofia (London)
*Roman Vidik, lihahügieen ja kohtulik loomaarstiteadus (Hannover)
## Diploomitud edasiõppijad
*Aulis Aret, pedagoogika
*Voldemar Eiso, haldusõigus ja protsess
*Johannes Hiiemets, ajalooline usuteadus
*Boris Kuks, tsiviilõigus
*Rudolf Kulpa, filosoofia
*Endel Köstner, kriminaalõigus
*Eduard Laugaste, rahvaluule
*Härm Luht, agraarpoliitika
*Lemmit Mark, üldine ajalugu
*Feliks Oinas, läänemeresoome keeled
*Vera Poska-Grünthal, administratiivõigus
*Heinrich Pullerits, poliitiline ökonoomia üldmajandusteaduse tsükli järele
*Elmar Päss, eesti ja võrdlev rahvaluule
*Ilmar Rebane, kriminaalõigus
*Teodor Reinhold, tsiviilõigus
*Gustav Ränk, etnograafia
*Elmar Salumaa, süstemaatiline usuteadus
*Arnold Soom, Eesti ja põhjamaade ajalugu
*Hermann Soone, kriminaalõigus
*Valter Tauli, eesti keel
*Lembit Tedder, ajalooline usuteadus
*Boris Tiedt, finantsõigus
*Artur Võõbus, ajalooline usuteadus
*Voldemar Kaumets, tsiviilõigus

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli õppejõudude ja ametnike loend (1937)
Psühhiaater

**Psühhiaater** on arst, kes on spetsialiseerunud psühhiaatriale ja psüühikahäirete ravile.

## Vaata ka

*Eesti Psühhiaatrite Selts
Nusa Penida

**Nusa Penida** on saar Indoneesias Bali saarest kagus. Kuulub Bali provintsi Klungkungi maakonda.

Nusa Penida on umbes 20 kilomeetrit pikk ja 12 kilomeetrit lai. Saare kõrgeim punkt ulatub 524 meetrini merepinnast.

Balist eraldab seda Badungi väin.

Saare kõrval asuvad väiksemad Nusa Lembongani ja Nusa Ceningani saared ning veel mõned väikesaared. Kokku elas Nusa Penidal ja neil väikesaartel 2020. aasta rahvaloenduse alusel 57&nbsp;370 inimest. Pindala 203 km².
Analüütiline psühholoogia

**Analüütiline psühholoogia** on psühholoogia (süvapsühholoogia) koolkond, mis põhineb Carl Gustav Jungi ideedel. Analüütiline psühholoogia erineb Sigmund Freudi psühhoanalüüsist, kuid neil on ka sarnasusi.

Analüütiline psühholoogia ei pööra neurooside arengus nii palju tähelepanu seksuaalsusele kui Sigmund Freudi psühhoanalüüs, vaid pöörab patsiendi seisundi mõistmiseks peamist tähelepanu tema probleemsele vahetule konfliktile.

Analüütilise psühholoogia järgi koosneb inimese alateadvus isiku enda alateadvusest ja tema eellaste alateadvustest (kollektiivne alateadvus).

Analüütiline psühholoogia jaotab inimesed Jungi arvamuse järgi introvertideks ja ekstravertideks.

## Analüütilise psühholoogia areng
Analüütilise psühholoogia kujunemine oli seotud Jungi lahkulöömisega Freudi psühhoanalüüsist 1913. aastal. Jung leidis, et alateadvuse kui inimese psüühika aluse mõistmiseks ei piisa tungide teooriast. 

Analüütilise psühholoogia kesksed mõisted töötas Jung välja aastatel 1911–1924. Töötades patsientidega, kes kannatasid elu eesmärgi ja elu mõtte puudumise all, kasutas ta unenägude tõlgendamist ja sümbolite loomist stimuleerivaid loovtehnikaid, sealhulgas maalimist, tantsimist ja visualiseerimist, mille tulemuseks oli iseendaks saamine, mida Jung hakkas nimetama individuatsiooniks. Jung eristas isiklikku alateadvust, mis sisaldab väljatõrjutud ainest ja emotsionaalselt laetud komplekse, ning kaasasündinud üldinimlikku kollektiivset alateadvust, mis sisaldab arhetüüpe. Jung võttis kasutusele *[[persona]]* (sotsiaalne mask), varju (mina väljatõrjutud aspektid), animuse ja anima (vastassoo kujundid) ning ise (isiksuse kese) mõiste. Samuti töötas ta välja isiksuse tüpoloogia, eristades põhihoiaku poolest ekstraverte ja introverte ning liigitades inimesi selle järgi, millist psüühilist funktsiooni nad kõige rohkem kasutavad.

## Vaata ka
*Eesti Analüütilise Psühholoogia selts
*Jungi isiksusetüpoloogia
Bali provints

**Bali provints** on provints Indoneesias. Hõlmab Bali, Nusa Penida ja mõned väiksemad saared.

2008. aastast on provintsi kuberner Made Mangku Pastika.

## Haldusjaotus

Provints on jaotatud 8 maakonnaks (*kabupaten*) ja üheks linnaks (*kota*):
*Badung
*Bangli
*Buleleng
*Denpasar (linn)
*Gianyar
*Jimbaran
*Karangasem
*Klungkung
*Tabanan

## Välislingid

*http://www.baliprov.go.id/
Psalmoodia

**Psalmoodia** ehk **psalmilaul** on muusikas psalmide laulmise ja mängimise muusikastiil.  

Nii juudi kui ka varakristlikel jumalateenistustel laulsid ja mängisid psalme kutselised lauljad. 

Varast psalmoodiat oli kolme tüüpi:
* responsoorne psalmoodia ehk responsoorium – psalmi laulsid solist ja koor, mis lisas salmide vahele lühikese refrääni;
* antifonaalne psalmoodia ehk antifon – psalme laulsid kaks koori, kes laulsid vaheldumisi kas psalmi erinevaid ridu või poolikuid ridu;
* otsene psalmoodia – psalme lauldi ilma refrääni või lisalauljateta.

Varakristlikust psalmoodiast arenesid välja nii Gregoriuse koraali kui ka bütsantsi, ambrosiuse ja muud kristlikud psalmoodiad.

Mittemeetriliste psalmide tekstid koosnesid eri silpide arvuga värssidest (*versus*). Värsside retsiteerimiseks kasutatakse meloodiavormeleid, mille elemendid on
* algusvormel (*initium*), mis kujutab enesest tõusvat meloodiakäiku;
* retsitatsioonitoon (*tenor*, *tuba*, *repercussio*, *tonus currens*), mis kujutab enesest tugiheli, millel lauldakse mitu silpi;
* väike tsesuur (*flexa*), mis vastavalt värsi struktuurile kujutab enesest kõrvalekallet retsitatsioonitoonist;
* vahekadents (*mediatio*), mis kujutab enesest väikest melismi;
* lõpuvormel (*terminatio, finalis, punctum*), mis kujutab enesest meloodia lõpus olevat laskuvat meloodiakäiku.

Psalmitekstide laulmiseks on kolm võimalust:
* terve psalmi laulmine algusest lõpuni (*psalmus in directum*);
* üksikute *versus*te laulmine;
* valitud *versus*test uute tervikute loomine.

Psalmoodia on peamiseks muusikastiiliks tunnipalvustel. Benedictuse reegli ehk klassikalise kloostrikorra järgi lauldakse tunnipalvustel läbi kõik 150 psalmi. Psalmoodiat esineb ka missa propriumiosades.

## Vaata ka
*Hümnoodia
Lõikuvad sirged

**Lõikuvad sirged** on sirged, millel leidub üks ja ainult üks ühine punkt.

## Vaata ka
*Paralleelsed sirged
*Kiivsed sirged
*Ühtivad sirged
Kimalaskoolibri

**Kimalaskoolibri** (*Mellisuga helenae*) on koolibrilaste sugukonda kuuluv maailma väikseim linnuliik.

## Välimus
Isaslind kaalub kõigest 1,6 grammi ja on 6.1 cm  pikk. Ta on roheline, hallikasvalge kõhualusega, küütleva tulipunase pea ja särava kraega.

Emaslinnud on pisut suuremad ja kaaluvad 2 grammi ja on 5.5 cm pikkused. Nende kael ja pea ei ole nii küütlevad.

## Toitumine
Kimalaskoolibrid toituvad peamiselt nektarist, koguvad seda horisontaalasendis ja torkavad oma lühikese sirge noka iga õie sisse.

Ühe 2012. aasta uurimuse järgi toituvad kimalaskoolibrid kümne taimeliigi esindajatelt korjatud nektarist. Neist taimedest kaks kasvavad ainult Kuubal.

## Paljunemine
Munad on 6 mm pikkused, herneterast väiksemad. Esmaslind muneb nad enda ehitatud umbes 2,5 cm läbimõõduga pessa. Järglaste kasvatamisel osaleb ainult emaslind.

## Viited
Roussillon

**Roussillon** [russij'oon] (katalaani *Rosselló*) on ajalooline piirkond Prantsusmaa lõunaosas. Ta hõlmab ligikaudu praeguse Pyrénées-Orientalesi departemangu. 

## Vaata ka
*Languedoc-Roussillon
*Languedoc
*Toulouse'i krahvkond
Bioturbatsioon

**Bioturbatsioon** on okeanograafias ja limnoloogias mingi veekogu põhjasetete segustamine (turbatsioon) – millega sageli kaasneb selle keemilise koostise muutmine – bentiliste loomade (infauna ja epifauna) ja fütobentose elutegevuse käigus. 

Tüüpilised bioturbatsiooni läbiviijad on rõngussid (sh hulk- ja väheharjasussid), molluskid jt.

Bioturbatsioon toimub sääraste loomade elutegevuse läbi, kes setteis kaevuvad, setteid söövad ja samas ka eritavad, setetest elupaiku ehitavad jne.

## Vaata ka
*Turbatsioon
*Hüdroturbatsioon
Juventud

**Juventud** (hispaania *Isla de la Juventud*, 'Nooruse saar') on saar Kariibi meres, üks Suurtest Antillidest. Kuulub Kuubale. Pindala 2419,27 km². Saarel elab ligi 100 000 inimest. Suurim asula on Nueva Gerona.

1978. aastani oli saare nimi Isla de Pinos 'Mändide saar'.

## Viited
PCI

Kolmetäheline lühend **PCI** võib tähendada:
***[[Laste tserebraalparalüüs]]**, püsiv kesknärvisüsteemi kahjustus
***[[PCI siin]]** personaalarvutites
***[[PCI DSS]]**, pangakaartide ja kaardimaksete turvalisuse standard
Toomas Jüriado

**Toomas Jüriado** (sündinud 13. juulil 1947 Tartus) on eesti loodusajakirjanik.

## Elulugu
Ta sündis apteekri peres ning lõpetas 1965. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) orgaanilise keemia erialal. 

Töötas 1979–1989 Tartu Riikliku Ülikooli orgaanilise keemia kateedris vanemteadurina, uurimisvaldkond oli keemia informaatika. 

Alates 1989. aastast töötas Jüriado 10 aastat Eesti Raadios, seejärel Eesti Ornitoloogiaühingus ning 2002-2018 Eesti Looduse toimetuses. 

12 teaduspublikatsiooni, kirjutanud aimeartikleid ja teinud loodusteemalisi raadiosaateid.

## Tunnustus
*2016 – Eesti looduskaitsemärk
*2018 – Eesti Ornitoloogiaühingu auliige 
*2023 – Tartu giidide ühingu auliige (asjatundliku, pühendunud ning sõbraliku teadmiste jagamise ja terve põlvkonna Tartu linna tegevgiidide koolitamise eest).

## Viited

## Välislingid
*Tiit Kändler. "Viljandi lossimägedel sündis linnusõber". Loodus, detsember 1997
Fomalhaut

**Fomalhaut** (*α PsA*, *α Piscis Austrini*, Lõunakala *α*; araabia فم الحوت *fum al-ḩawt* 'vaala suu') on lõunataevas paikneva Lõunakala tähtkuju näiva heleduse poolest heledaim täht ning näiva heleduse poolest 18. täht (tähesuurus 1,16). Absoluutne heledus on 1,73. Kaugus Päikesest on 25 valgusaastat. Pinna temperatuur on 8751 K.

Fomalhauti ümbritseb rõngana jahe udupilv. 2008. aastal avastati tähe ümber tiirlev planeet Fomalhaut b, mida Hubble'i kosmoseteleskoop pildistas. See on esimene päikesesüsteemi väline planeet, mida on pildistatud nähtava lainepikkusega (valgusega).

Fomalhaudi deklinatsioon on 29 kraadi 37 minutit lõunalaiust. Seetõttu on ta Eestis madalal horisondi kohal ja on paremini näha Lõuna-Eestis. Õhtutaevas on ta sügiseti.

Fomalhaut moodustab koos põhijada tähega TW Piscis Austrini ja punase kääbusega LP 876-10 (Fomalhaut C) kolmiktähe, kuigi Maalt vaadates on nende tähtede vahe mitu nurgakraadi.

## Viited
Ben Zyskowicz

**Ben Berl Zyskowicz** (sündinud 24. mail 1954 Helsingis) on Soome poliitik.

Tema vanemad on juudid. Isa Abram oli pärit Poolast. Teise maailmasõja ajal sattus ta Sachsenhauseni koonduslaagrisse ja pärast vabanemist 1945. aastal selgus, et tal pole ainsatki sugulast elus. Abram sõitis Rootsi, kus tutvus Soomest pärit Ester Fridmaniga (1920–2002). Nad abiellusid ja neil sündis tütar Karmela. 1953 asusid nad elama Soome, kus olid Estri sugulased. 1954 sündis Ben. Perekonna kodune keel oli jidiš.

Isa soome keelt ära ei õppinudki. Ta töötas laadijana, sealhulgas sadamas. 1960 uppus ta segastel asjaoludel. Ema pidas algul juhutöid, hiljem sai koha telefonikeskjaamas.

Ben õppis algul Helsingi juudi koolis, seejärel Töölös keskkoolis. Ta lõpetas 1978 Helsingi Ülikooli juristina. Tal on magistrikraad. 1981–1989 oli tal oma õigusbüroo.

Ben Zyskowicz astus Rahvuslikku Koonderakonda juba koolis 16-aastaselt. Alates 1979 on ta olnud Eduskunna liige, sealhulgas 1993–2006 erakonna fraktsiooni esimees. Ta on esimene Eduskunda kuulunud juut. Ta on mitu korda kuulunud Helsingi linnavolikokku.

Ben Zyskowicz on muu hulgas ägedalt kritiseerinud Johan Bäckmanit ja tema Eesti kohta kirjutatud raamatut "Pronssisoturi – Viron patsaskiistan tausta ja sisältö".

1990–1993 ja alates 2007 oli Zyskowicz parlamendi aseesimees. 27. aprillist kuni 23. juunini 2011 oli ta Eduskunna ajutine esimees, kusjuures ta sai valimistel 194 häält 200-st. Ta vahetas sellel kohal välja oma erakonnakaaslase Sauli Niinistö.

Soomes on traditsioon, et parlamendi esimehe koht kuulub suuruselt teise parlamendiesindusega erakonnale. Sellepärast valiti 2011. aasta juunis Eduskunnale uus esimees. Selleks sai Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindaja Eero Heinäluoma.

Ben Zyskowicz on kõige keerulisema nimega Soome poliitik. 2002 teatas ajaleht Ilta-Sanomat, et ainult 16,6% Soome elanikest oskas tema nime õigesti kirjutada. Kui ta valiti parlamendi esimeheks, siis saadeti igale saadikule tekstsõnum õpetusega, kuidas tema nime kirjutada, ja sellegipoolest tunnistati 2 hääletussedelit nime valesti kirjutamise tõttu kehtetuks.

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku

Ben Zyskowicz on alates 1982 abielus tatarlase Rahime Husnetdin-Zyskowicziga. Neil on kaks tütart Daniela (sündinud 1983) ja Dinah (1985).

Ta kannatab migreeni all ja on sellega põhjendanud muu hulgas oma keeldumist ministriametist.

Ben Zyskowicz on karsklane.

## Teoseid
* "Eduskunnasta menin Baakariin: nuoren kansanedustajan päiväkirja 1981–1982" (2005) ISBN 951-37-4286-5

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Eduskunna lehel (soome keeles)
* Helsingi südalinnas rünnati Soome parlamendi juudi rahvusest spiikrit, Õhtuleht, 2. juuni 2011
* Soome parlamendisaadik langes metroopeatuses rünnaku ohvriks, ERR, 25. märts 2023
Toksovo

**Toksovo** (soome Toksova) on alev Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub Peterburist 20 km põhja pool.

Toksovot on esmamainitud 16. sajandi alguse Novgorodi Vadja viiendiku maksuraamatutes. See oli Põhja-Ingeri suurim, soome keeles Korpiselkä, rootsi keeles Toksova kihelkonna kihelkonnakeskus. 

Aastatel 1928–1939 oli asula Kuivaisi Karjala ANSV ingerisoome rahvusringkonna keskus. Ametlik keel oli soome keel. 1942. aastal küüditati kogu elanikkond. 1953. aastal lubati soomlastel tagasi tulla, kuid vähesed kasutasid seda võimalust.

Alevis ilmub alates 2000. aastast soomekeelne ajaleht Toksovan Sanomat.

Toksovos on luteri Peeter-Pauli kirik ja õigeusu kirik ning mäesuusakeskus.

Asulas on peetud murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappe.
## Viited

## Välislingid

*http://www.toksov.spb.ru/
Petšenga

**Petšenga** (soome keeles Petsamo) on alev Venemaa Murmanski oblastis, Petšenga rajooni keskus. Asub Petsamo jõe ääres, Barentsi mere ranniku lähedal.

1920. aasta Tartu rahuga läks Petšenga piirkond Soomele. Talvesõja ajal okupeeris selle Nõukogude Liit ja Moskva rahuga liideti Nõukogude Liiduga.

Alevi lähedal on suured nikli- ja vasekaevandused.

## Viited
2008. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2008. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Zoutelandes 16.–23. novembrini. Turniiri võitis ja viiendat korda tuli Hollandi meistriks Tanja Chub.
Gulbene rajoon

**Gulbene rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. 

Rajoonis oli 1 linn (Gulbene) ja 13 valda.
Riia rajoon

**Riia rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. 

Rajoonis oli 7 linna (Baldone, Baloži, Olaine, Salaspils, Saulkrasti, Sigulda, Vangaži) ja 16 valda.
1N4148

**1N4148** on kiire (reageerimisaeg 4 ns) väikese võimsuse (kuni 500 mW) ja pingega (75 V) lülitusdiood (impulssdiood). Dioode valmistatakse tsingitud klaaskorpustes SOD27, DO-35, A24 ja SC-40.

## Välislingid
*1N4148 tehnilised andmed
Mercatori universaalne põikprojektsioon

**Mercatori universaalne põikprojektsioon** (inglise keeles *Universal Transverse Mercator* **(UTM)**) on kaardiprojektsiooni liik. Sisuliselt on see liitprojektsioon, kus iga tsooni kohta moodustatakse oma ristkoordinaatide süsteem. UTM-süsteemil põhinevad paljude riikide ristkoordinaadistikud (Eesti oma mitte). Soomlased nimetavad oma kaardiprojektsiooni Gaussi-Krügeri projektsiooniks. Rootslased kutsuvad oma versiooni sarnaselt venelastega Gaussi projektsiooniks. Mõlemad süsteemid põhinevad Mercatori põikprojektsioonil.

UTM-projektsiooniga käib kokku UTM-koordinaatide süsteem ja kaardilehtede nomenklatuur, mille aluseks on 6-kraadised pikkuskraaditsoonid ja 8-kraadised laiuskraadi vööndid. Tsoone loendatakse ööpäevarajast alates ida suunas 1–60, laiusvööndeid alates 80° ll kuni 80° tähestikuga C-X. Koordinaatide alguspunkt asub iga tsooni jaoks eraldi ekvaatori ja telgmeridiaani ristumisest 500 kilomeetrit läänes ja 10 000 kilomeetrit lõunas.

UTM on nime saanud flaami kartograafi Gerardus Mercatori (1512–1594) järgi.

## UTM Eestis
Eestis kasutatakse UTM rahvusvahelise koostöö tasandil sõjanduses, loodusteadustes jms asukoha viitamiseks. Kuna UTM on NATO standardiks, siis see koordinaatsüsteem ja sellega kaasnev kaardijagu on aluseks võetud ka kaitsejõudude 50-tuhandeliste kaartide puhul. UTM võrk kantakse ka Eesti põhi- ja baaskaardile. Eesti bioloogid on pikemat aega UTM viitamise süsteemi kasutanud leiukohtade ülesmärkimisel.

## Vaata ka

* Mercatori põikprojektsioon
* Mercatori kaldprojektsioon
Paha Polly

**Paha Polly** oli meloodilist alternatiivrokki viljelenud Tartu ansambel, mis alustas tegevust 2005. aastal Võrus. 2013. aasta suvel teatas ansambel laialiminekust.

## Stuudioalbumid
*"ei jäägi üle muud..." (2008)
*"Killud" (2010)
*"Kosmos ootab" (2012)

Laiema tuntuse saavutas bänd looga "Naerame", mis aastatel 2007–2009 oli Statoili telereklaami taustamuusikaks. Samuti on "Naerame" ilmunud mitmel kogumikplaadil. Bändi tuntumate lugude hulka kuuluvad veel "Ma olen Tartu", "Tule ja leia" ning "Külm detsember". 

## Koosseis
* Liana Kolodinskaja – laul
* Kaur Pai – kitarr
* Ervin Sokk – basskitarr
* Taavet Schotter – klahvpillid
* Brait Pilvik – trummid

## Endised liikmed
*Alari Uibo – trummid
*Innar Täht – bass
*Harry Ruotsi – kitarr
*Toomas Oks – kitarr
*Marek Manglus – trummid

## Välislingid
*http://arhiiv.err.ee/vaata/kuulderaadius-paha-polly
*http://www.ohtuleht.ee/489741
*Intervjuu Ring FMis
*intervjuu Ruut FMis
* Mart Niineste. Paha Polly naer kajab võilillepõldude kohal. Eesti Päevaleht, 27. september 2008.
* Mart Niineste. Ilmus Paha Polly debüütplaat. Melu.ee, 13. jaanuar 2009.
Lembit Peegel

**Lembit Peegel** (18. oktoober 1936 Tallinn) on eesti poksija ja fotograaf.

Ta on lõpetanud 1956. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 

Aastatel 1956–1977 töötas ta metallitöölisena. 1989. aastast on ta kutseline fotograaf, kes on spetsialiseerunud spordifotograafiale.

## Sportlane
Lembit Peegel poksis 1952–1959 Tallinna Spartakis, tema treenerid olid Evald Seepere, Bernhard Salong, Martin Linnamägi ja Karl Leman.

Peegel sai kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) Eesti NSV meistrivõistlustel II koha aastatel 1957–1958. Ta võistles 1958. aastal Eesti NSV – Soome sõpruskohtumisel, kus kaotas oma kohtumise. Ta oli kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) Tallinna meister 1957. aastal ja neljakordne Eesti NSV Spartaki meister kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) aastatel 1955–1958. Ta pidas kokku 31 kohtumist ja võitis neist 20.

## Fotograaf
Lembit Peegel oli harrastusfotograaf 1958. aastast. Kutselise fotograafina on ta töötanud aastail 1989–1993 Spordilehes ja 1993–2000 Eesti Päevalehes, 2000. aastast on vabakutseline. 

Ta on pälvinud fotovõistluste auhindu, sh 1989. aastal Soome-Eesti foto-maavõistlusel peaauhinna parima spordifoto eest. 

Ta on Eesti Ajakirjanike Liidu ja Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige.

Lembit Peegel on teinud fotograafina tööd Barcelona 1992. aasta, Lillehammeri 1994. aasta, Atlanta 1996. aasta ja Nagano 1998. aasta olümpiamängudel.

Ta on ka Eesti Päevalehe rubriigi "Ajapeegel" autor.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2008 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia – pikaajalise tulemusliku tegevuse eest spordifotograafina) 
* 2025 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Gunnar Press. "Lembit Peegel jahib elu parimat pilti". Eesti Päevaleht, 15. oktoober 1996
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Ants Põldoja. "Viis pilti juubilar Lembit Peegli elust". Õhtuleht, 23. oktoober 2006
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*
*Lembit Peegli sporditulemused
Hugues Capet

**Hugues Capet** (umbes 940 – 24. oktoober 996) oli esimene Kapetingide soost Prantsusmaa kuningriigi kuningas 987. aastast kuni surmani.

## Päritolu
Hugues oli algselt Robertiinide dünastia esindaja, tema vanaisa Neustria markide markkrahv Robert I oli samuti olnud Lääne-Frangi riigi kuningas (922–923). Tema isa oli Pariisi krahv Hugues Suur ja ema Hedwiga Saksimaalt, kes oli Saksimaa hertsogi 912–936 ja Saksa kuninga 919–936 Heinrich Linnupüüdja tütar ja esimese Saksa-Rooma keisri Otto I õde. Samuti oli ta suhteliselt lähedane sugulane ka Karolingidega. 

956. aastal, pärast oma isa surma, sai Hugues'st Pariisi krahv ja seega mõjuvõimsaim ülik Prantsusmaa kuningriigis. Et ta polnud aga veel täisealine, siis valitses tema eest esialgu Kölni peapiiskop Bruno. Täisealiseks saanuna sai Hugues'st peagi Prantsusmaa kuningriigi tegelik valitseja, kuigi keskvõimust sõltumatud olid nii Bretagne, Normandia kui ka Burgundia, viimases valitsesid alates 956. aastal küll Hugues' vennad Henri Suur (965–1002) ja Otto Wilhelm (1002–1004).

986. aastaks oli Hugues koos oma liitlastega saanud sisuliselt Prantsusmaa kuningriigi valitsejaks ja kui senine kuningas, Lothaire, järgmisel aastal suri, valisidki riigi ülikud Hugues' kuningaks. Ta saavutas ka oma poja Roberti kaaskuningaks kroonimise ning pani nõnda aluse uuele dünastiale, mis valitses Prantsusmaa kuningriiki otseliinis kuni 1328. aastani, Kapetingide kõrvalharud Borbónid valitsevad aga siiani Hispaaniat, teine kõrvalliin on võimul Luksemburgis.

Hugues' võim oli väga piiratud, sest otseselt valitses ta vaid oma pärusvaldusi ehk Pariisi lähiümbrust. Mujal ei olnud tal palju õigusi ning pidevalt valitses ka ülikute vandenõu oht. Hugues'i vahetu kontrolli alla veidi rohkem kui Seine'i keskjooksu ümbritsevad territooriumid, samas võimsad maaisandad, nagu 10. ja 11. sajandi Blois' krahvid, kogusid endale suuri valdusi abielude kaudu ja kokkulepete kaudu väikeaadlikega kaitse ja toetuse eest.

Esimeste Kapetingide kuninglik domeen oli algul piiratud osaga Île-de-France'ist, Pariisi ja Orléansi vahel, mis olid tema peamised linnad. Mujal olid suurisandad, kes rakendasid oma võimu, eriti kuus ilmalikku Prantsusmaa peeri: Akvitaania, Burgundia ja Normandia hertsog, nende kõrval Champagne'i, Flandria ja Toulouse'i krahv. Peamised poliitilised võimukeskused olid suured krahvkonnad, mida valitsesid sisuliselt autonoomselt krahvisuguvõsad. Tähtsamad krahvkonnad, millest mõnest sai hiljem hertsogkond, olid Flandria, Champagne, Normandia, Bretagne, Burgundia, Blois-Chartres, Anjou, Pariis (s.t Île-de-France), Poitou-Akvitaania, mis omandas Gascogne'i hertsogkonna, Toulouse'i ja Barcelona.

Hugues'l olid siiski üldiselt head suhted Saksa-Rooma keisrite Otto II ja Otto III-ga ning ta suutis oma piiratud võimu kuni surmani hoida ja tagada ka poja troonipärimise.

## Vaata ka
*Prantsusmaa kuningriik
*Keskaegne Prantsusmaa
Ludza rajoon

**Ludza rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaa ja kagus Valgevenega.

Rajoonis oli 3 linna (Ludza, Kārsava, Zilupe), 19 valda ja 2 piirkonda.

Rajoonis elas Lutsi maarahvas.
Talsi rajoon

**Talsi rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis Kuramaal.

Rajoonis oli 4 linna (Talsi, Stende, Sabile, Valdemārpils), 1 piirkond (Sabile) ja 16 valda.

Talsi rajooni kuulus ka liivlaste asuala (Liivi rand).
Latifundium

**Latifundiumid** olid peamiselt Rooma riigis tekkinud ja põhiliselt orjatööl põhinevad suurmaavaldused.

Latifundiumid olid Rooma impeeriumi ajal eriti iseloomulikud Magna Graeciale, Sitsiiliale, Egiptusele, Magribile ja Lõuna-Hispaaniale.
Ivo Lill

**Ivo Lill** (24. juuni 1953 – 4. august 2019) oli eesti klaasikunstnik. 

Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1985. aastal. 

Ivo Lill on Eesti teatri aastaauhinnaga kaasneva klaaskuuli – Theodori Silma – autor.

## Isikunäitused
* 1985 – "Peegeldused" – Eesti Teaduste Akadeemia
* 2013 – „Klaaskuul – Cool Glass”, Tallinna Kunstihoone galerii
** Ormar Tamme. Panoraamfoto Ivo Lille näitusest "Cool Glass / Klaaskuul" (17. oktoober – 10. november 2013)
* 2014 – „Klaasijukõrdisõ”, Võrumaa muuseum
* 2015 – "Mälukiri", Tartu Ülikooli kunstimuuseum
* 2015 – "Libavetel", Telliskivi Loomelinnaku Punane saal
* 2016 – "Maailma veerekese pääl", Vastseliina Piiskopilinnuse muuseum
* 2016 – "Liigvesi", Viinistu Kunstimuuseum
* 2017 – "Elumere lainetel", Kuressaare Raegalerii

## Liikmesus
Oli Eesti Kunstnike Liidu, Eesti Klaasikunstnike Ühenduse, GASi (Glass Art Society, Seattle, USA) ja Centro Studio Vetro (Murano – Veneetsia, Itaalia) liige.

## Tunnustus
* 1986 – Eesti Kunstnike Liidu aastapreemia
* 1999 – Kristjan Raua preemia (edukas näitusetegevus välismaal: klaasikunstibiennaal Veneetsias, klaasikunstitriennaal Moskvas, konverentsiettekanne Jaapanis)
* 2013 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (tarbekunsti sfääris erksalt silma paistnud juubelinäituse "Cool Glass ehk Klaaskuul" eest Tallinna Kunstihoone Galeriis)
* 2013 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 2014 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 2014 – Tallinna teenetemärk silmapaistva töö eest kunstivaldkonnas
* 2014 – Tunnustatud klaasikunstnik – Eesti klaasikunstnike ühenduse auhind

### Auhinnad
* 1988 – IV Baltimaade tarbekunstitriennaali preemia
* 2001 – rahvusvahelise konkursi "The International Exhibition of Glass Kanazawa 2001" hõbeauhind
* 2006 – „Murtud Müür” – Tallinna linna Rävala puiesteele rajatava Vastupanu mälestusmärgi konkursi võidutöö (kaasautorid A. Rööpson, K. Vahter)
* 2011 – auhind 5. Venemaa rahvusvahelisel klaasikunsti triennaalil „Steklo 201”

## Isiklikku
Tema isa oli Felix Lill (1911–2006). Tema õde on näitleja Mari Lill. Näitleja oli ka õemees Tõnu Tamm ja on õetütar Elisabet Reinsalu. 

Tema lesk on Tallinna Tehnikaülikooli ehitustehnoloogia õppetooli juhataja professor Irene Lill. Nende tütred on ooperilaulja Juuli Lill ja rõivadisainer Liisi Lill. 

Ivo Lill suri infarkti tagajärjel.

## Viited

## Kirjandus
*Klassikud. Ivo Lill. Suur ülevaatenäitus Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis
* Tiina Kolk. "Külmamehe" lummavad klaasskulptuurid. Postimees, 16. oktoober 2013
* Tiina Käesel. Klaaskuuli maailm. Sirp, 8. november 2013
* Klaasikunstnik Ivo Lill pälvis Venemaa tunnustuse menuka välisnäituse eest. Eesti Rahvusringhääling, 8. detsember 2013
* Mart Niineste. Ivo Lill: klaas on nagu naisterahvas, kellega delikaatselt ümber käia. Eesti Päevaleht, 10. detsember 2013

## Välislingid
*Ivo Lille koduleht
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Tänupüha

**Tänupüha** (inglise keeles *Thanksgiving*) on peamiselt Põhja-Ameerikas tähistatav tähtpäev, esmalt kui viljasaagi pidu.

Seda tähistatakse Ameerika Ühendriikides novembri neljandal neljapäeval ja Kanadas oktoobri teisel esmaspäeval. 

Ameerika Ühendriikides kuulutas selle esimest korda riigipühana välja president George Washington 3. oktoobril 1789, ent pühal on mitu sajandit vanem ajalugu. 

Püha pärineb Plymouthi kolooniast aastast 1621. 19. novembril (vana kalendri järgi 9. novembril) 1620 märkasid Inglismaalt Plymouthist laeval Mayflower saabunud 102 palverändurit (*Pilgrim Fathers*) maad Cape Codi lähedal. Kuna ees oli ootamas talv ja varud olid otsakorral, otsustati jääda talvituma. Kui Cape Codil ei leitud sobivat paika asula rajamiseks, maabusid pilgrimid tänapäeva Plymouthis Massachusettsis. Tingimused olid rängad, ületalve suri ligi pool pilgrimitest. Märtsis 1621 lõid pilgrimid kontakti indiaanlastega, kes aitasid neil talve üle elada. Patuxenti hõimu indiaanlane Tisquantum (Squanto) õpetas neid angerjaid püüdma ja maisi kasvatama. 1621. aastal pidasid 53 pilgrimi koos 90 indiaanlasega lõikuspidu (täpne kuupäev pole teada, kuid on arvatud, et see jäi 21. septembri ja 11. novembri vahele), mida peetaksegi esimeseks tänupühaks. Esimesed Uus-Inglismaa ja Virginia kolonistid tänasid tänupüha ajal jumalat viljalõikuse, laevade maabumise, sõjaliste võitude või põua lõpu puhul.

1863. aastal kuulutas USA president Abraham Lincoln 26. novembri riiklikuks tähtpäevaks, tänupühaks. 26. detsembril 1941 allkirjastas president Franklin D. Roosevelt Kongressi otsuse, mille järgi tähistatakse tänupüha novembri neljandal neljapäeval.

Tavaliseks tähistusviisiks on perekonna ringis korraldatav tänupühalõuna. Selle üheks toiduks on traditsiooniliselt kalkunipraad. Lisaks on tänupühade ajal toidulaual tihti ka kõrvitsapirukas ja jõhvikamoos. 1959. aastal aga otsustasid paljud ameeriklased jõhvikamoosist loobuda, kui tuli avalikuks, et Oregoni ja Washingtoni osariikidest pärit jõhvikasaak sisaldas potentsiaalselt vähktõve tekitavat taimekaitsevahendit 3-amino-1,2,4-triasool. Ka president Dwight D. Eisenhower otsustas sel aastal jõhvikamoosi asendada õunamoosiga. 

Püha juurde kuulub traditsioon, et president annab kalkunile armu.

## Vaata ka
*Lõikuspüha

## Viited
Ründo Mülts

**Ründo Mülts** (sündinud 13. septembril 1991) on eesti ajaloolane, koduloo-uurija ja muuseumiomanik. 

Mülts õppis Koigi Põhikoolis ja Paide Ühisgümnaasiumis. Tema uurimistöö "Pöördelised sündmused minu kodukohas Päinurmes 1939–1950" võitis 2009. aastal ajaloouurimuste võistluse. Bakalaureusekraadi ajaloos sai ta Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudist ja magistrikraadi Tartu Ülikoolist.

Ta töötab teadusjuhina Järvamaa Muuseumis.

Ta on juba aastaid kogunud ajaloolise väärtusega esemeid. Oma kogu põhjal rajas ta oma kodukülla Päinurme isikliku koduloomuuseumi, kus on mitu tuhat eksponaati. Muuseum asub Päinurme külaseltsi ruumides.

## Poliitiline tegevus
Ründo Mülts kuulub 2022. aastast erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 534 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2008 – Hea Eeskuju auhind
* 2015 – Kodanikupäeva aumärk
* 2017 - Järvamaa teenetemedal
* 2024 - Kaitseliidu eriklassi teenetemedal
* 2024 - Kultuuripärl
* 2025 - Murtud Rukkilille Ühingu medal

## Teoseid
* *Võhmuta ja Järsi külad aegade tuultes*, Kuusalu: Ökokratt, 2013. ISBN 978-9949-33-171-0
* *Isamaa teenistuses : [[August Jürima|August Jürmani (Jürima)]] roll Eesti riigi loomisel ja edendamisel*, Päinurme : Päinurme koduloomuuseum, 2015. ISBN 9789949385737
* *Dr Carl Hermann Hesse ja Paide sõnas-pildis = Doctor Carl Hermann Hesse and Paide in words and photos*, Paide: SA Ajakeskus Wittenstein/Järvamaa muuseum, 2025. ISBN 9789916930724

## Viited

## Välislingid
* President tutvus Eesti noorima eramuuseumi omanikuga Maaleht, 22. mai 2008
* 16aastane oma muuseumi peremees Ründo teab ajalugu vanuritest paremini Naisteleht, 20. juuni 2008
*President kutsus vastuvõtule muuseumi rajanud nooruki Järva Teataja, 25. veebruar 2009
* Ründo Mülts: "Vanemad on suunanud mind rahvuskultuuri austamise vaimus" Virumaa Teataja, 27. september 2011
* "Ründo Mülts: kalmistud on ajaloo mälupangad" ERR kultuur, 19. jaanuar 2021
Tiina Ideon

**Tiina Ideon** (9. veebruar 1945 – 18. september 2018) oli eesti näitleja ja režissöör.

Tiina Ideon töötas aastatel 1965–1968 Ugalas, hiljem Eesti Televisioonis.

## Rollid Ugalas
*"Äripäev" – Juuli Vispel
*"Kasuema" – Vesta
*"Puhu, tuul!" – Zane
*"Püsti, kohus tuleb!" – tunnistaja
*"Mürgi perenaine" – Ilse
*"Kõige lühem öö" – Ljuda
*"Hulkur Rasmus" – preili Hök
*"Kakskümmend aastat hiljem" – Dunja
Ave Laanoja

**Aave Laanoja** (aastast 1976 **Kampe**; sündinud 5. aprillil 1948 Jõksi külas Meremäe vallas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio.

Ta töötas aastatel 1971–1975 Ugalas, 1975–1977 Valmiera teatris ja 1978–1981 Rakvere Teatris.

## Tegevus poliitikas
Aave Kampe kuulus aastatel 1991–2007 Isamaa ja Res Publica Liitu, aastatel 2004–2007 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda, aastatel 2006–2009 erakonda Eestimaa Rohelised ja kuulub aastast 2025 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 3 häält ning ei osutunud valituks.

## Rollid Ugalas
*"Tüdruk ja aprill" – Varja
*"Prints ja kerjus" – Bet Canty
*"Trooja hobune" – Zoika
*"Valentin ja Valentina" – Katja
*"Mowgli" – panter Bagheera
*"Tootsi pulm" – Kiire mammi
*"Aadu ja Madise imelised juhtumised nääriõhtul" – episoodides
*"Loobumised kevade kasuks" – Tilli
*"Udmurdi kannike" – Maira
*"Naiste sõda saatanaga" – Epp
*"Ingliballaad" – Merike
*"Aladdini imelamp" – episoodides

## Viited

## Välislingid
*Foto
Saksa okupatsioon

**Saksa okupatsioon** oli territooriumide vallutamine ja kontrollimine Saksamaa relvajõudude poolt Esimese ja Teise maailmasõja ajal:

*Saksa okupatsioon Eestis
** Saksa okupatsioon Eestis (1917–1918)
** Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Lätis
**Saksa okupatsioon Lätis (1915–1918)
**Saksa okupatsioon Lätis (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Ingeris (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Leedus
**Saksa okupatsioon Leedus (1915–1918)
**Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Venemaa keisririigis (1914–1917)
*Saksa okupatsioon NSV Liidus (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Ukrainas
**Saksa okupatsioon Ukrainas (1914–1918)
**Saksa okupatsioon Ukrainas (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Valgevenes
**Saksa okupatsioon Valgevenes (1915–1918)
**Saksa okupatsioon Valgevenes (1941–1944)
*Saksa okupatsioon Taanis (1940–1945)
*Saksa okupatsioon Poolas (1939–1945)
*Saksa okupatsioon Prantsusmaal
**Saksa okupatsioon Prantsusmaal (1915–1918)
**Saksa okupatsioon Prantsusmaal (1941–1944)

## Vaata ka
*Okupatsioon
*Nõukogude okupatsioon
*NSV Liidu kallaletung Poolale
Werner von Nesselrode

**Werner von Nesselrode** (surnud 1. septembril 1435) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1427–1431.

Werneri vanemad olid Heinrich Flecke von Nesselrode ja Bela von Varresbeck. Tema kasuvend Heinrich von Nesselrode oli samuti Liivi ordu liige, teine vend Wilhelm aga 1409. aastal Saksa ordu palgasõdur Preisimaal. Nesselroded pärinesid Bergi hertsogkonnast Reinimaalt, kus nad olid üks silmapaistvamaid suguvõsasid. Saksa meister Johann von Nesselrode pärines samuti sellest suguvõsast.

Aastatel 1424–1427 oli Nesselrode Karksi foogt, seejärel saigi temast aga maamarssal. 1431. aastal langes ta aga Nakeli lahingus poolakate kätte vangi ja vabanes alles 1434. aastal. Seejärel määrati ta samuti suure mõjuvõimuga Viljandi komtuuri kohale, kuid juba 1435. aasta sügisel langes ta Swienta lahingus.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 611 (lk 466).
Ottniell Jürissaar

**Ottniell Jürissaar** (27. märts 1924 Tartu – 7. september 2014) oli eesti luuletaja, muusik ja soomepoiss.

Ta lõpetas 1943. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 

Teise maailmasõja ajal oli Ottniell Jürissaar soomepoiss. Pärast sõda oli ta metsavend, seejärel vangilaagris ja sundasumisel. 1960–1971 töötas Jürissaar Kohtla-Järvel vene koolides õpetajana. Tema taktikepi all laulsid segakoor Heli ja naiskoor Kaja. Kohtla-Järvelt siirdus Jürissaar Tallinna (Eestimaale, nagu ta oma mälestustes kirjutab). 1990. aastate alguses juhtis ta Memento Liidu Tallinna Ühenduse ansamblit Memento.

Jürissaar on kirjutanud luulekogusid, vesteid ja meenutusteraamatuid, viimaste seas ka metsavennaperioodist ja vangilaagri ajast. Tema jutustusi ja luulet on tõlgitud soome ja inglise keelde.

Ottniell Jürissaar oli alates 2013. aastast Reformierakonna liige.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Raamatud
* "Alleaa-Kallermaa" Tallinn: Eesti Raamat, 1990 (sonetid nooremale koolieale; illustreerinud Asta Vender)
* "Kaduviku sillal: kirjutatud metsas, vanglas, laagris" *s.l.*, 1990 (luuletused; koostanud ja toimetanud Urve Hermann, kujundanud A. Ilo)
* "Kevadetüdrukud" Tallinn: O. Jürissaar, 1993 (jutustused; kujundus ja illustratsioonid: A. Mesikäpp)
* "Rännulugusid ja vemmalvärsse" *s.l.*, 1991 (kujundanud Aarne Mesikäpp) 
* "Sada sonetti" Tallinn, 1992 (kujundus ja illustratsioonid: A. Mesikäpp)
* "Suupillilugu" Tallinn, 2000 (luuletused; kunstnik Heli Kase) 

## Noodid
* "Laule trellide ja okastraadi tagant", 2. vihik. Tallinn: Eesti Raamat, 1989 (koostaja ja eessõna: I. Madisson; muusikaline toimetaja: A. Põldmäe; kaanekujundaja: A. Mesikäpp; noodigraafika: L. Ehala; lauluseaded: Milvi Rookäär)
* "Metsavennalaulud" Tallinn: Eesti Rahvakultuuri Arenduskeskus, 1990
* "Noorusmälestusi Soomest: 20 akordionipala" Tallinn, 1991

## Viited

## Välislingid
*Muusika- ja kirjamees Ottniel Jürissaar, virumaa.ee
Schottky diood

**Schottky diood** on madala päripingelanguga kiiretoimeline pooljuhtdiood, mille töö põhineb potentsiaalibarjääril, mis moodustub metalli kui anoodi ja pooljuhi kui katoodi kokkupuutepinnal. See potentsiaalibarjäär, mida nimetatakse ka Schottky kontaktiks, on alaldavate omadustega.

Schottky barjääri ehk Schottky siirde laius sõltub siirdele rakendatava pinge väärtusest ja polaarsusest (nagu pn-siirde puhul), kuid olulise iseärasusena on päripingelang Schottky dioodil märksa väiksem kui pn-ränidioodil. Samuti taastub vastutakistus ümberlülitumisel väga kiiresti, sest erinevalt pn-siirdest puuduvad siin vähemuslaengukandjad, nii et Schottky siirde toimekiiruse määravad ainult enamuslaengukandjate laeng, seega siirde mahtuvus.

Diood on nime saanud Saksa füüsiku Walter Schottky (1886–1976) järgi. Esimene teada olev Schottky kontaktiga alaldusseadis oli nn kristalldetektor (vt Detektorraadio).

Schottky dioode kasutatakse ülikõrgetel sagedustel detektor-, segustus- ja lülitidioodina, toiteplokkides kiiretoimelise alaldusdioodina, loogikalülitustes transistoride vastutakistuse taastumiskestuse vähendamiseks ja seega ümberlülitumise kiirendamiseks, samuti elektroonikalülituste sisenditel ja väljunditel kaitsedioodina.

## Parameetrid
* Päripinge – pinge, millest alates elektronid suudavad läbida barjääri, tavaliselt 0,2 V.
* Vastuvool – suureneb temperatuuri tõustes.
* Vastutakistuse taastumiskestus ümberlülitumisel – selle määrab laengu suurus siirdes.
* Suurim lubatav vastupinge.
* Siirde mahtuvus – mõõdetakse pikofaradites.
* Töötemperatuur – maksimaalselt 125–175 °C.

## Eelised ja puudused
### Eelised
Schottky dioodide päripingelang on 0,2–0,4 V. Madala päripingelangu tõttu on nad tõhusamad kui tavalised ränidioodid, mille päripingelang on vahemikus 0,7–1,7 V.

Dioodi väikese elektroodidevahelise mahtuvuse tõttu on Schottky dioodil suur töökiirus, nii et nad on kasutatavad kuni mikrolainete sagedusteni.

Schottky dioodides tekib vähem müra kui tavalises ränidioodis.

### Puudused
Schottky ränidioodide puuduseks oli esialgu madal lubatav vastupinge (50 V või vähemgi) ja suhteliselt suur vastuvool (lekkevool), mis võis kõrgetel temperatuuridel põhjustada ebastabiilsust. Tänapäeval ulatub paljude Schottky ränidioodide lubatav pinge 250 voldini.

## Vaata ka
* Schottky barjäär
* pn-siire

## Viited
Walter Schottky

**Walter Hans Schottky** (23. juuli 1886 Zürich – 4. märts 1976 Saksa FV Pretzfeld) oli Saksa füüsik.

Tema isa oli matemaatik Friedrich Hermann Schottky (1851–1935), kes oli 1882. aastast Zürichi ülikooli matemaatikaprofessor. Walter sündis Šveitsis ning tal oli vend ja õde. Pere kolis tagasi Saksamaale 1892. aastal, kui isa sai tööd Marburgi ülikoolis.

Schottky lõpetas 1904. aastal Berliinis Stieglitzi gümnaasiumi. Berliini ülikoolis sai ta 1908. aastal bakalaureusekraadi ja 1912. aastal doktorikraadi füüsika alal. Tema juhendaja oli Max Planck. Schottky doktoriväitekiri kandis pealkirja "Energiast ja jõust relatiivsusteoorias".

Aastatel 1912–1914 töötas ta Jena ülikoolis. 1919–1923 oli ta Würzburgi ülikooli õppejõud ja 1923–1927 Rostocki ülikooli teoreetilise füüsika professor. 1914–1919 ja 1927–1958 töötas ta Siemensi laboratooriumides.

Tagantjärele peetakse Schottky saavutustest kõige olulisemaks 1914. aastal leiutatud valemit, millega saab arvutada sileda metallist tasandi ja sellest teatud kaugusel asuva punktlaengu vahel mõjuvat jõudu. Aastail 1938‒1939 esitas ta metalli ja pooljuhi kontaktil ilmneva alaldusnähtuse teooria.  

Schottky pälvis 1936. aastal Londoni Kuningliku Seltsi väljaantava Hughesi medali haavliefekti avastamise eest termoemissioonis, samuti varivõrega elektronlambi (tetroodi) leiutamise eest ja osavõtu eestsuperheterodüüni meetodi edasiarendamisel. Haavliefekt tuleneb elektrivoolu olemuslikust mittepidevusest ja avaldub elektronseadistes voolutugevuse juhusliku muutumisena; sellest tingitud mürapinget nimetatakse ka Schottky müraks. 

1964. aastal pälvis ta Werner von Siemensi sõrmuse oma teedrajava töö eest füüsikaliste nähtuste kirjeldamisel, mis on viinud mitmete tehniliste rakenduste, näiteks elektronlampvõimendite ja pooljuhtseadiste väljatöötamiseni.

Tema järgi on nimetatud 1986. aastal Saksamaal asutatud Walter Schottky instituut ning 1973. aastal asutatud Walter Schottky auhind.

## Viited

## Välislingid
* Shottky foto 
* Elulugu inglise keeles
Võru Vabadussõja mälestussammas

**Võru Vabadussõja mälestussammas** on Võru kalmistul paiknev mälestusmärk Vabadussõja lahingutes langenud meestele. 

Võrus asuvale kalmistule hakati esimesi Vabadussõjas langenud sõdureid matma 1919. aasta alguses. 1938. aastal püstitati matmispaiga juurde ausammas kirjaga "AU ISAMAA EEST LANGENUILE 1918–1920". Nõukogude okupatsiooni ajal mälestusmärk hävitati ja hauad jäid unarusse. Võru mälestussamba kavandas kunstnik Arkadio Laigo.

Veel okupatsiooni ajal, 1987. aastal asus haudu korrastama kodanikuühendus Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr. 1. 27. märtsil 1988 hakkas ühendus esimesena Eestis Vabadussõjas langenute mälestussammast taastama, olles sellega eeskujuks kõigile. Töid rahastati kalmistu külastajate annetustest. Vabadussammas taasavati 23. juunil 1988 suure rahvahulga osalusel. 2002. aastal alustas Võru linnavalitsus matmispaiga rekonstrueerimist. Noortekolonni püstitatud sammas lammutati. Uuel sambal kasutati aga noortekolonni valmistatud sambaplaati ja risti. 

2023. aasta oktoobrist-novembrini sammast rekonstrueeriti ning 16. novembril 2023 paigaldati sellele graniidist vabadusrist, mis on valmistatud ajaloolise eeskuju järgi. Varem oli sambal 1988. aastal noortekolonni valmistatud rist. 

## Viited


## Välislingid
*Monumendist.
*Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr. 1 1988