Hulgafraas

**Hulgasõnafraas** ehk **hulgafraas** ehk **kvantorifraas** on fraas, mille peasõna on hulgasõna. Hulgasõnafraas koosneb hulgasõnast ja nimisõnast või nimisõnafraasist. Hulgasõnad väljendavad lauses hulka või mõõtu ja kuuluvad eesti keeles erinevatesse sõnaliikidesse. Hulgasõna võib olla näiteks

arvsõna: *Aias kasvab [*'viis** õunapuud]''

nimisõna: ''Saalis jooksis [**hulk** tüdrukuid].'' ''Isa kinkis emale [**kimbu*** ''lilli].'' ''Ostsin poest ['''paki''' piima]''

asesõna: ''Aasal lendas ['''mitu''' liblikat]''.''

Hulgafraas on [[eksotsentriline fraas]], selle peasõna ega [[laiend]] ei saa lauses üksi täita sedasama [[Lauseliige|süntaktilist funktsiooni]], mida fraas tervikuna. See tähendab, et kumbagi fraasi komponenti ei saa lausest välja jätta.

Hulgafraas võib omakorda olla hulgasõna laiend. Nii tekivad üksteist hõlmavad hulgafraasid: ''['''mitu''' ['''tükki''' graniiti]].''

= Eesti keel =

==Hulgafraasi peasõna ja laiend==

==== Hulgafraasi peasõna sõnaliik ====
Hulgafraasi peasõna ehk tuum võib olla
*[[Arvsõna|põhiarvsõna]]: ***neli** bussi''
*nimisõna, mis märgib mõõtu, hulka, kogu, rühma, osa: ***meeter*' nööri*, ***karp*** *küpsiseid, **kamp** poisse*, ***rühm** lapsi, **hulk** inimesi*
*[[asesõna]]: ***mitu*** *meest*, ***mõnisada*** *aastat*
*[[määrsõna]]: ***palju** lilli*

==== Hulgafraasi peasõna ja laiendi vorm ====
Olenemata hulgasõna sõnaliigist toimivad nad [[lause]]s ühtmoodi, tingides selle, et hulgasõna laiend on [[Partitiiv|osastavas käändes]]. Hulgasõna ja selle laiend on tavaliselt [[rektsioon]]iseoses.

Kui hulgasõna tuum on käändsõna, siis on hulgasõna fraasi tuum selgelt ainult nimetava käände puhul: ***rühm** mehi*. Muude käänete puhul on tuuma ja laiendi vahel [[Ühildumine|ühildumisseos]] ja tuuma võib pidada ka nimisõnaks ja fraasi nimisõnafraasiks: ***rühmale** meestele*.

== Hulgafraas lauses ==
Hulgafraas võib olla lauses 
*[[sihitis]]: *Ostsin [**kilo** õunu]. Leidsin maast [**viis** senti].*
*[[määrus]]: *Peatuti [**kümneks** minutiks].*  
*[[Alus (keeleteadus)|alus]]: *[**Hulk** poisse] jooksis metsas. Staadionil sagis [**trobikond** lapsi].* 
*[[öeldistäide]]: *Kaks pead on ikka [**kaks** pead]. Matemaatika tunni pikkus on [**45** minutit].* 
*[[täiend]]: *[**kümne** tüdruku] unelm; [**enamiku** õpilaste] probleem.*
 
==Hulgafraasi laiend==
Hulgafraasi laiend on lauses
* *'täiend**, kui põhisõna on 
** põhiarvsõna või pronumeraal: ''[**Kaks** kassi] mängisid puu otsas. Nägin seal [**mitut** autot].''
** nimisõna, mis näitab kogust, hulka: ''[**Meeter** nööri] maksab sama palju kui [**pakk** mahla].''
*osastavas käändes **määrus**, kui hulgafraasi põhisõna on sõnaliigilt määrsõna, nt ''palju'': ''[**Palju** lund] sadas maha.''

====Hulgasõna määralaiend==== 
Kui hulgasõna on arvsõna, võivad hulgasõna laiendada määramäärsõnad ''peaaegu ''või ''peagu, vähemalt, umbes, ligikaudu, täpselt, napilt ''jm''. ''

Ligikaudsust väljendavate määrsõnade ''umbes, ligikaudu'' jm asemel ei soovitata kasutada [[kohamäärsõna]] ''kuskil'': mitte ''[**Kott** õunu] kaalub [kuskil'' või ''kusagil **kaks** kilo]'', vaid [***Kott*' õunu] kaalub [umbes/ligikaudu **kaks** kilo].*

====Hulgasõna laiend seestütlevas käändes====
Hulgasõna [[fraasi laiend|laiend]] võib olla osastava käände asemel ka seestütlevas: *[**viis** naistest].* Kui osastavas käändes laiend ainult nimetab objekte, siis seestütlevas käändes laiend märgib kindlat tervikut ning kogu fraas on selle terviku osa.

Seestütleva käände kasutamisega ei maksa liialdada. Terviku-osa suhe ilmneb tihtipeale muudest asjaoludest, näiteks hulgasõnade osatähendusest. Sellisel juhul sobib terviku märkimisel seestütleva käände asemel kasutada osastavat, näiteks

*[**Enamik** Võru Linnavolikogu liikmeist ~ liikmed] on eestlased.* 

*[**Osa** eilsest päevast ~ eilset päeva] kuulus mu kodutööde lahendamisele.*

*Luba mulle [**veerand** seda kooki ~ sellest koogist].*

Tervikut märkivad isikulised asesõnad on seestütlevas käändes: *[**Paljud** meist] on lõpetanud Tallinna Ülikooli.*

Seestütlevas käändes laiend võib peale hulgasõna seostuda ka muude sõnadega, nt *[**kõige noorem** neist]*. Tegelikult ei kuulu selline laiend ka hulgasõnafraasis mitte niivõrd hulgasõna kui kogu hulgasõnafraasi juurde, millest on ära jäetud osastavas käändes element: *[**viis** neist õuntest] = [**viis** õuna neist kaheksast õunast].''

## Vaata ka
* tegusõnafraas
* omadussõnafraas
* määrsõnafraas
* kaassõnafraas

## Kirjandus
*Erelt, M. 2013. Eesti keele lauseõpetus: sissejuhatus öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4.
*Erelt, M., R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.