open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leping

**Leping** on tehing kahe või enama isiku (lepingupoole) vahel, millega lepingupool kohustub või lepingupooled kohustuvad midagi tegema või tegemata jätma.

Leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik (*[[pacta sunt servanda]]*). Lepingu võib sõlmida suuliselt, kirjalikult või mistahes muus vormis, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu kohustuslikku vormi.

Lepingu sisu peab olema vastavuses kehtiva seadusandluse, heade kommete ning isiku põhiõigustega.

## Lepingu elemendid
Lepingu elemendid on: 
***Tahe** – poolte tahe muudab lepingud siduvateks.
***Tahteavaldus** – tavaliselt koosneb see element pakkumusest (ofert) ja nõustumusest (aktsept).
***Kokkulepe** on tahete kooskõla, milleni on jõutud tahteavalduste vahetamisega.
*Vastutasu on lepingu element üldises õiguses.

## Lepingutüübid võlaõigusseaduses
*Võõrandamislepingud
**Müügileping
**Vahetusleping
**Faktooringuleping
**Kinkeleping
*Kasutuslepingud
**Üürileping
**Rendileping
**Liisinguleping
**Litsentsileping
**Frantsiisileping
**Ehitise ajutise kasutamise leping
**Tasuta kasutamise leping
**Laenuleping ja krediidilepingud
*Kindlustusleping
**Kahjukindlustus
**Elukindlustus
**Õnnetusjuhtumikindlustus
*Toetamislepingud
**Elurendis
**Ülalpidamisleping
**Kompromissileping
**Seltsinguleping
*Teenuste osutamise lepingud
**Käsundusleping
**Töövõtuleping
**Maaklerileping
**Agendileping
**Komisjonileping
**Maksekäsund ja arveldused
**Tervishoiuteenuse osutamise leping
**Veoleping
**Ekspedeerimisleping
**Pakettreisileping
**Hoiuleping
*Väärtpaberid
**Veksel
**Tšekk

## Lepingu täitmise tagatised
Lepingu täitmist võib tagada järgmiste vahenditega:
* pant: hüpoteek või vallaspant
* kinnipidamisõigus
* käendus
* garantii
* käsiraha
* leppetrahv
* viivis

## Vaata ka

## Kirjandus
*Kull, Irene. "Lepinguõigus I." (Tallinn: Juura 1999). ISBN 9985-75-014-4
*Volens, Urmas. "Müügileping." (Tallinn: Äripäeva Kirjastus, 2006). ISBN 9985-9690-1-4
*Kull, Irene, Käerdi, Martin, Kõve, Villu. "Võlaõigus. I. Üldosa." (Tallinn: Juura 2004) ISBN 9985-75-155-8

## Välislingid

*Võlaõigusseadus
*Katrin Hendrikson. "Lepingute tõlgendamine." (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetool, kursusetöö 1996. Juhendaja Irene Kull)
Kunstmuinasjutt

**Kunstmuinasjutt** on teadaoleva autori kirjutatud muinasjutt. Kunstmuinasjutud on enamasti kirjutatud rahvamuinasjutu põhjal. Spetsiifilise kunstmuinasjutu kui žanri algus on seotud Hans Christian Anderseniga.

Kunstmuinasjutt toetub vähemalt algjärgus rahvamuinasjutule, kasutab rahvamuinasjutu süžeesid, teemasid, struktuure ja väljendusvahendeid, põimib neid ja arendab edasi. Kunstmuinasjutt ei allu rahvamuinasjutu reeglitele.
Venni diagramm

**Venni diagramm** (briti loogiku John Venni järgi) on vahend hulgateoreetiliste operatsioonide ja lausearvutuse valemite illustreerimiseks. Venni diagrammidel kujutatakse hulkasid ja nende omavahelisi suhteid tasandile joonistatud piirkondadena.

Venni diagramme saab kasutada muuhulgas hulkadevaheliste võrduste mittekehtivuse demonstreerimiseks.

Hulkade puhul kehtivate universaalsete võrduste tõestamiseks neid aga kasutada ei saa, sest suvalise hulga esitamine punktihulgana tasandil ei ole õigustatud.

## Näited

## Päritolu
Venni diagrammid võttis 19. sajandi teisel poolel kasutusele Briti loogik John Venn, võimalik et varasematele eeskujudele tuginedes.

## Vaata ka

*Euleri diagramm

## Kirjandus
*Peeter Oja. Hulgateooria. Tartu Ülikool, Rakendusmatemaatika instituut, Tartu, 2006.
Katse-eksituse meetod

**Katse-eksituse meetod** on statistiline meetod, mida kasutatakse peamiselt loodusseaduste uurimisel.

Katse-eksituse meetod eeldab, et on olemas hüpotees, mille kontrollimiseks või tõestamiseks tehakse katseseeria. Selline katseseeria koosneb reast katsetest, mille tulemusi on hüpoteesi põhjal võimalik ennustada, kui hüpotees peab paika. Eelistatavalt on need katsed sellised, mille tulemused hüpoteesi järgi on vastuolus olemasoleva sama valdkonna teooriaga. Kui katsete hulk on piisav ja kõikide katsete tulemused on vastavuses hüpoteesiga, siis loetakse hüpotees teooriaks. Vastasel korral see kas visatakse kõrvale või tehakse sinna parandusi.

Katse-eksituse meetodil tõestatud hüpoteesid ei ole tõestatud loogika mõistes, sest isegi miljon valget varest ei tõesta, et ei oleks ühtegi musta varest, isegi kui me neid ei leia.

Ehkki katse-eksituse meetodiga ei saa midagi kindlalt tõestada, saab sellega hüpoteese kindlalt ümber lükata, leides kas või ühe katse, mis sellele ei vasta.
Teooria

**Teooriaks** ehk **teaduslikuks teooriaks** nimetatakse empiirilistes teadustes seletus- ja ennustusjõuga väidete ja argumentide üldistatud süsteemi, mis hõlmab väiteid vaadeldavate objektide kohta ja mida saab katsega kinnitada või ümber lükata. 

Teaduslik teooria on loodusmaailma ja universumi aspekti selgitus, mida on korduvalt testitud ja kinnitatud teadusliku meetodi kohaselt, kasutades aktsepteeritud vaatlus-, mõõtmis- ja tulemuste hindamise protokolle. Võimaluse korral testitakse teooriaid kontrollitud tingimustes katses.[1][2] Olukordades, mis ei ole eksperimentaalseks testimiseks sobivad, hinnatakse teooriaid abduktiivse arutluskäigu põhimõtete kaudu. Väljakujunenud teaduslikud teooriad on rangele kontrollile vastu pidanud ja sisaldavad teaduslikke teadmisi.[3]

Teaduslik teooria erineb teaduslikust faktist või teadusseadusest selle poolest, et teooria selgitab "miks" või "kuidas": fakt on lihtne, põhiline tähelepanek, seadus aga väide (sageli matemaatiline võrrand) faktidevahelise seose kohta. Näiteks Newtoni gravitatsiooniseadus on matemaatiline võrrand, mille abil saab ennustada kehadevahelist külgetõmmet, kuid see ei ole teooria, mis seletaks gravitatsiooni toimimist.[4] Stephen Jay Gould kirjutas, et "...faktid ja teooriad on erinevad asjad, mitte kasvava kindluse hierarhia astmed. Faktid on maailma andmed. Teooriad on ideede struktuurid, mis selgitavad ja tõlgendavad fakte."[5]

Teaduse distsipliinides kasutatud termini teadusteooria (sageli lühendatud teooriaks) tähendus erineb oluliselt rahvakeelsest teooriakasutusest.[6][märkus 1] Igapäevakõnes võib teooria vihjata selgitusele, et kujutab endast põhjendamata ja spekulatiivset oletust,[6] samas kui teaduses kirjeldab see seletust, mida on testitud ja mida laialdaselt aktsepteeritakse kui kehtivat.[1][2][3]

Teadusliku teooria tugevus on seotud sellega seletatavate nähtuste mitmekesisuse ja lihtsusega. Täiendavate teaduslike tõendite kogumisel võidakse teaduslikku teooriat muuta ja lõpuks tagasi lükata, kui seda ei saa uute leidudega sobivaks muuta; sellistel asjaoludel on siis vaja täpsemat teooriat. Mõned teooriad on nii hästi välja kujunenud, et tõenäoliselt neid kunagi põhjalikult ei muudeta (näiteks teaduslikud teooriad, nagu evolutsioon, heliotsentriline teooria, rakuteooria, laamtektoonika teooria, haiguste iduteooria jne). Teatud juhtudel võib teaduslik teooria või teaduslik seadus, mis ei sobi kõikide andmetega, siiski (oma lihtsuse tõttu) konkreetsetel tingimustel ligikaudsena kasulikuks osutuda. Näiteks võib tuua Newtoni liikumisseadused, mis on erirelatiivsusteooria ülitäpne lähendus valguse kiirusega võrreldes väikeste kiiruste juures.[7][8][9]

Teaduslikud teooriad on testitavad ja teevad falsifitseeritavaid ennustusi.

## Vaata ka
*Falsifikatsioon
*Hüpotees

## Kirjandus
*Rein Vihalemm. Teaduslik teooria kui teadusfilosoofia kategooria. – *[[Studia Philosophica Estonica]]*, 2009, 2(1), lk 32–46. Veebiversioon

## Välislingid
Imažism

**Imažism** (inglise *image* 'pilt, kujund') on kirjandussuund Ameerika Ühendriikides ja Inglismaal (1909–1917), mis taotles teemade ja luulevormide valiku täielikku vabadust ja pidas eriti tähtsaks eredat luulekujundit.

Imažism sündis samaaegselt futurismi ja kubismiga ameerika ja inglise luuleringkondades, millele pani aluse Ezra Pound.

Imažistid taotlesid luule täpset ja ilustamata keelt ning täielikku teema- ja vormivabadust (eelistati vabavärssi). Eriti tähtsaks pidasid nad eredat, lakoonilist ja sugestiivset kujundit – paljud luuletused koosnevadki üksnes kaemuspiltide reast. Eeskuju võeti prantsuse sümbolistlikust luulest ning antiikluulest. Lisaks ka jaapani ja hiina luulest. Imažism nõudis täpseid sõnu, uusi rütme uute meeleolude avaldamiseks, piltide kasutamist üldiste, olgugi mõjuvate sõnade asemel ja sõnastusele keskendumist olulisema väljendamiseks.

Luuletajana oli märkimisväärseim Ezra Pound. Äramärkimist vajavad ka Hilda Doolittle ja Amy Lowell.

## Vaata ka
* Imažinism

## Välislingid
* Ants Oras, Imažism, Looming nr. 10 1930
Hüpotees

**Hüpotees** on oletus või nähtuse pakutud seletus. 

Kitsamas mõttes mõistetakse **hüpoteesi** all teaduslikku oletust, mille tõesus ei ole kindlaks tehtud. 

## Matemaatika
Matemaatikas kujutab hüpotees endast tavaliselt  matemaatilist propositsiooni, mis ei ole tõestatud. Kui see propositsioon tõestatakse, siis selgub, et tegemist on teoreemiga. Ühtlasi lakkab ta olemast hüpotees. 

## Empiirilised teadused
Loodusteaduses ja teistes empiirilistes teadustes nimetatakse hüpoteesiks tavaliselt teoreetilist oletust, mille tõesuse või vääruse kohta on kas või põhimõtteliselt võimalik leida tõendmaterjali, mis põhineb kogemusel.     

Induktsionistliku arusaama kohaselt on kogemuse abil võimalik hüpoteesi sellisel määral õigustada, et selle tõesust võiks pidada kindlakstehtuks. Mõnikord öeldakse sellisel puhul, et hüpoteesist on saanud teooria.

Karl Popper väitis, et teooria saabki olla ainult hüpotees. Kogemuse abil ei ole võimalik hüpoteesi tõesust kindlaks teha, küll aga ümber lükata. 

Hüpoteesi ja teooria eristamine on küll seotud arusaamaga, et teooria on hüpoteesist usaldusväärsem, kuid sageli põhineb sõnavalik lihtsalt traditsioonil. Hüpoteesi nimetamine teooriaks võib tuleneda ka selle piisavast tunnustatuse astmest. 

## Vaata ka
*abduktsioon
Statistiline meetod

**Statistiline meetod** on uurimismeetod, mis kasutab asjade uurimiseks nende esinemissageduse loendamist erinevates olukordades. Statistiline meetod on tihedalt seotud tõenäosusteooriaga.

Üks tuntumaid statistilisi meetodeid on katse-eksituse meetod.
Eeldus

**Eeldus** on propositsioon (väide), mille tõesus võetakse arutlemisel aluseks, olgugi et selle tõesus pole kindel. Propositsiooni (väite) tõesuse sellist aluseks võtmist nimetatakse propositsiooni (väite) **eeldamiseks**.

Eeldamine võib olla teadlik või ebateadlik. Eeldus, mis pole sõnastatud, on varjatud eeldus.

## Loogika
Loogikas on eeldus on propositsioon, ehk tõene või vale väide, millega kinnitatakse läbi arutluse mingi järelduse tõesust. Arutlus koosneb hulgast eeldustest ja ühest järeldusest.

Arutlus saab oma järelduse suhtes olla kehtiv vaid siis, kui kõik selle eeldused on tõesed. Kui üks või rohkem eeldusi on valed, ei ütle arutlus midagi selle kohta, kas järeldus on õige või vale. Näiteks, valelik eeldus ei õigusta arutluse järelduse kõrvalelükkamist, ning nii teha oleks loogikaviga. Üks viis tõestamaks, et mingi väide on vale, on formuleerida korrektne arutluskäik järeldusega, mis eitaks seda väidet.

Kui tõestataval teoreemil on kuju "Kui *p*, siis *q*," siis *p* on teoreemi eeldus. Kui *p* on esitatav mitme propositsiooni konjunktsioonina, siis ka neid propositsioone võib nimetada teoreemi eeldusteks.

Keerulised arutlused võivad kasutada rida reegleid, et siduda mitu eeldust ühe järeldusega, või tuletada mitmeid järeldusi algsetest eeldustest, millest saavad siis omakorda eeldused järgnevate järelduste jaoks. Näide sellest on järeldusreeglite kasutamine sümbolloogikas.

## Filosoofia
Filosoofilistes arutlustes ei ole enamasti võimalik propositsioonide tõesuses kindel olla. Arutlus lähtub seetõttu enamasti usutavatest propositsioonidest. Mõnikord eeldatakse midagi ka lihtsalt selleks, et näha, mis sellest järeldub. 

## Viited

## Vaata ka
*Oletus
*Hüpotees
*Aksioom
Ezra Pound

**Ezra Weston Loomis Pound** (30. oktoober 1885 Hailey, Idaho, USA – 1. november 1972 Veneetsia, Itaalia) oli ameerika luuletaja, muusik ja kriitik.

## Elukäik
Ezra Pound õppis USA-s Pennsylvanias, kus ta sai väga põhjaliku filoloogiahariduse, mida ta hiljem täiendas provanssaali, itaalia, hiina, jaapani ja teiste vanade kultuurrahvaste kirjanduse uurimisega.

## Tähtsus
Ezra Pound oli angloameerika moodsa luule üks kõige mõjukamaid esindajaid. Ta oli imažismi looja ja üks esimesi, kes vabavärssi õnnestunult pikkades luuleteostes kasutas.

Kriitiku ja toimetajana on ta palju kaasa aidanud William Butler Yeatsi, Thomas Elioti, Robert Frosti, Ernest Hemingway, James Joyce'i, David Herbert Lawrence'i ning paljude teiste kirjanike edule. Tugevalt on ta mõjutanud Allen Ginsbergi ja kogu biitnike põlvkonna luulet ning objektiviste. On arvatud, et tema mõjusid on kõikide 20. sajandi eksperimentaalsete luuletajate loomingus.

Ta tegi tõlkijana väga palju provanssaali ja hiina kirjanduse tutvustamiseks Euroopas, ehkki ta neid keeli arvatavasti väga hästi ei vallanud. Ta elustas huvi Kong Fuzi loomingu vastu ning tutvustas Läänes jaapani klassikalist draamat ja luulet. Samuti tõlkis ta inglise keelde kreeka, ladina ja anglosaksi klassikuid ajal, mil klassikalisele haridusele järjest vähem tähelepanu pöörati.

Muusikakriitikuna oli ta üks esimesi, kes hakkas 1920. aastatel Antonio Vivaldi loomingut ülistama (varem ei pööratud Vivaldile tähelepanu). 

Pound äratas suurt tähelepanu oma fašistlike ja juudivaenulike vaadetega ning toetusega Benito Mussolinile. Sageli jäetakse tähele panemata, et umbes sama palju kui antisemitismi leidub tema loomingus kiriku- ja budismivastasust.

1945–1948 hoiti teda kinni sõjavangide laagris ja 1948–1958 vaimuhaiglas.

## Tunnustus
*1938 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
*"Cantos" (1911)
*"Ripostes" (1912)
*"Hugh Selvyn mauberly" (1920)

## Välislingid
*Ezra Poundi luuletusi eesti keeles
Eepika

**Eepika** (kreeka sõnast *epos*) on üks ilukirjanduse kolmest põhiliigist. Ainestiku ja selle ulatuse, kujutamislaadi järgi jaguneb eepika žanrideks: eepos, romaan (suurvormid) ja jutustus, novell, lühijutt, valm, muinasjutt, anekdoot (väikevormid).

**Eepiline teos** kujutab tavaliselt üksikasjalikult, rahulikult ja objektiivselt tõepäraseid või tinglikult tõepäraseid sündmusi, olukordi ja tegelasi. Autor sekkub harva teostesse või on ise tegelane. On proosa- ja värsskõnes eepilisi teoseid. Neis on esikohal jutustav element, mis seondub kirjeldava või dialoogilise esitusega.
Lüürika

**Lüürika** (kreeka sõnast *lyrikos* 'lüüra saatel lauldav') on poeedi elamuste subjektiivne, vahetu kujutus lüürilise eneseväljenduse, pöördumise või kirjelduse vormis, enamasti seotud kõnes. 

Lüürika kujutamisobjekt on luuletaja isiksus: tema sisemaailm, elamused, mõtted. Kausaalsust ja loogikat asendavad lüürilises teoses vabad mõtteseosed. Kujundi ja kõlaseoste loomisel on väga oluline sõnavalik. 

Mitmed läänemaised lüürikažanrid pärinevad antiikkirjandusest (ood, hümn, eleegia) ja Itaaliast (sonett, kantsoon, sekstiin).

7. sajandil eKr hakkas Lesbose saarel arenema kreeka lüürika. Eristatakse:
*monoodilist lüürikat, mis on mõeldud sooloesituseks lüüra saatel
*koorilüürikat.

Koorilüürika klassik on Pindaros, kelle looming oli 16.–18. sajandil eeskujuks paljudele Euroopa luuletajatele.

## Vaata ka
*Poeesia
*Poeetide loend
Imažinism

**Imažinism** on imažismile vastav suund vene kirjanduses.

Imažinismile pani alguse Sergei Jessenin 1919. aastal, kui ta tahtis end distantseerida futuristidest. Ta oli kuulnud sõna "imažism" ja otsustas oma grupile sama nime panna, kogemata valesti kirjutades.
Teadvuse voolu tehnika

**Teadvuse voolu tehnika** (inglise *stream of consciousness*) – ei kirjeldata tegelikkust, reaalseid sündmusi, vaid inimese teadvust, mõtteid ja tundeid – teadvuse vool. Kirjanik tungib tegelase hinge ja vaatab maailma tema pilguga. Tulemuseks on terved romaanid või tsüklid, mis on kirjutatud ühe isiku monoloogina (sisemonoloog). Ühte ja sedasama sündmust on kujutatud läbi mitme tegelase teadvuse. Erinev on ka aja käsitlus. Teadvuse voolu romaanides on ajalised plaanid – eri ajal toimunud minevikusündmused, olevik, kujutlus tulevikust – segipaisatud. Juhuslikuks muutub tegelaste ilmumine ja kadumine, aja voolamise kiirus on erinev. Tekib romaani aeg, mis erineb sellest ajast, milles inimesed elavad. Romaanid, mille tegevuse reaalses ajas kestab vaid mõni tund või päev, võivad kujutada tervet inimelu.
Valm

**Valm** on õpetliku või pilkava sisuga eepiline lühiteos, kas värssides või proosas.

Valmi tegelasteks on enamasti loomad, kes kujutavad erinevaid inimtüüpe (näiteks rebane-kaval, jänes-arg inimene, hunt-kuri  jne). Valmides naeruvääristatakse inimeste ja ühiskonna pahesid.

Valm koosneb kahest osast: esimeses osas esitatakse tavaliselt sündmus, teises antakse õpetlik järeldus ehk moraal.

Tuntud valmimeistrid: 
* Aisopos
* Jean de La Fontaine
* Ivan Krõlov
* Mart Raud
* Jakob Tamm

## Vaata ka
*mõistujutt
Jutustus

**Jutustus** on novelli ja romaani vahepealne eepikažanr. Jutustusel on novellist laialdasem sündmustik, mis ei ole keskendunud ühe peamise sündmuse ümber, ja vabam vorm. Romaanist on jutustus lühem ja ülesehituselt lihtsam.

Jutustuse kolm põhikomponenti on süžee, tegelased ja miljöö.

Jutustus esitatakse tavaliselt jutustaja (autori) vaatepunktist, kes jälgib sündmusi kõrvalt või on selles osaline.

## Tuntud jutukirjanikke
*Jack London
*Oskar Luts
*Ivan Turgenev
*Anton Tšehhov
*Mark Twain
*Mati Unt
*Eduard Vilde
Novell

**Novell** on tiheda sündmustiku ja väheste tegelastega jutustus, mis piirdub harilikult ühe keskse teemaga, lõpus on puänt.

Novelližanri looja on itaalia kirjanik Giovanni Boccaccio.

Friedebert Tuglase sõnul on novell nagu sonett proosas.

Tuntud novellimeistreid:
* August Gailit
* Nikolai Gogol
* Franz Kafka
* August Mälk
* Edgar Allan Poe
* Anton Tšehhov
* Friedebert Tuglas
* Peet Vallak
* Arvo Valton

## Viited
Bernard Williams (kergejõustiklane)

**Bernard Williams** (sündinud 19. jaanuaril 1978 Baltimore'is) on USA kergejõustiklane (sprinter).

## Saavutused

### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]

2000 Sydneys **olümpiavõitja** 4x100 m (**37,61**)
2004 Ateenas hõbemedal 200 m (**20,01**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

2001 Edmontonis **maailmameister** 4x100 m (**37,96**) ja pronksmedal 100 m  (**9,94**)
2003 Pariisis  **maailmameister** 4x100 m  **38,06**

### Isiklikud rekordid

100 m jooks - **9,94** (2001)
200 m jooks - **20,01** (2003)

## Isiklikku

Bernard Williams on 182 cm pikk ja kaalub 83 kg.

## Välislingid
*
Kirjandusajalugu

**Kirjandusajalugu** ehk **kirjanduslugu** on kirjandusteaduse haru, mis uurib kirjanduse ajaloolist arenemisprotsessi.  

Üksikteoseid vaadeldakse kui kirjanduse arenguprotsessi osi.

## Vaata ka
*Kirjanduslugu
*Kirjandusteadus
Stéphane Buckland

**Stéphane Buckland** (sündinud 20. juunil 1977) on Mauritiuse kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks). 

## Saavutused

### Kuldliiga võistlus

2003 3. koht 200 m 20.48 Rooma
*2004 1. koht 200 m 20.20  Rooma 

### Grand Prix võistlus
2001 2. koht 200 m 20.60 Doha

### Super Grand Prix võistlus
*2003 2. koht 200 m 20.32 Tríkala 
*2004 3. koht 200 m 20.62 Ostrava 
*2004 2. koht 200 m 20.28 Irákleio  
*2004 2. koht 200 m 20.27 Lausanne  

## Isiklikku
Stéphane Buckland on 175 cm pikk ja kaalub 70 kg.
Koidupuna (Nietzsche)

"**Koidupuna. Mõtteid moraalist kui eelarvamusest**" (sks *Morgenröte. Gedanken über die moralischen Vorurteile*, 1881) on Friedrich Nietzsche teos. 

Nietzsche: *"Selle raamatuga algab minu sõjakäik [[moraal]]i vastu. /---/ Pole just kergete killast see kunst pisutki kauem kinni pidada neid lihtsalt ja käratult möödalibisevaid asju, silmapilkude jumalikke [[sisalik]]ke, nagu ma neid kutsun /---/ “On palju koidikuid, mis pole veel loitma löönud” – [[india]] kiri seisab selle raamatu uksel. Kust otsib tema looja seda uut hommikut, seda siiamaani üles leidmata õrna puna, mille saatel algab jälle päev – ah, terve trobikond, terve maailm uusi päevi? Kõigi väärtuste ümbervääristamises, kõigist moraaliväärtustest lahtiütlemises, kõige siiani keelatu, põlatu, neetu jaatamises ja usaldamises. See jaatusest laetud raamat valab oma valguse, oma [[armastus]]e, oma õrnusega üle kõik halvad asjad, andes neile jälle tagasi “hinge”, puhta südametunnistuse, üleva õiguse ja eesõiguse olemas olla. Moraali ei rünnata, moraal ei tule enam lihtsalt arvesse…"*
Lõbus teadus

**"Lõbus teadus"** (*Die fröhliche Wissenschaft*, 1882) on Friedrich Nietzsche teos.

Nietzsche "Lõbusast teadusest": *"Prints Lindprii laulud, millest parim osa pärineb [[Sitsiilia]]-päevilt, meenutavad oma laadilt ilmselgesti provanssaali *gaya scienzat*, seda lauliku, rüütli ja vabamõtleja ühtsust, millega too imeline provanssaali varakultuur kõigi kahekeelsete [[kultuur]]ide taustal silma torkab; täiuslik provanssalism on iseäranis viimane luuletus, "Mistraalile", keevaline tantsulaul, mille jalakeerutus kandub, kui lubate! kaugemale igast [[moraal]]ist."*
Otis Harris

**Otis Harris** (sündinud 30. juunil 1982 Edwardsis Mississippi osariigis) on USA kergejõustiklane (400 m jooksja). Olümpiavõitja (2004) 4×400 m teatejooksus.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2004 Ateena
** **olümpiavõitja** 4×400 m **2.55,91**
** hõbemedal 400 m **44,16** (isiklik rekord)

## Isiklikku

Otis Harris on 185 cm pikk ja kaalub 83 kg.
 
## Välislingid
* 
* Otis Harris USA olümpiakomitee kodulehel
* Otis Harris The University of South Carolina kodulehel
Võimutahe (Nietzsche)

**"Võimutahe"** ("Der Wille zur Macht", 1901) on Friedrich Nietzsche teos, raamat, mida ta tegelikult ei kirjutanud, vaid mille konstrueerisid temast maha jäänud paberite, ääremärkuste, visandite ja katkendite põhjal tema õde Elisabeth Förster-Nietzsche ja Peter Gast *alias* Heinrich Köselitz.
Ecce homo (Nietzsche)

"**Ecce homo. Kuidas saadakse selleks, mis ollakse**" (sks *Ecce Homo. Wie man wird, was man ist*, 1908) on Friedrich Nietzsche autobiograafia.

Teos algab järgmiselt: “Aimates, et üsna varsti pean inimkonna ette astuma kõige rängemaga talle seni esitatud nõudmiste seast, näib mulle hädavajalik kõnelda sellest, *kes ma olen*.” Järgnevates peatükkides püüabki Nietzsche sellele küsimusele vastata: “Ma ei tunne ateismi hoopiski mitte kui millegi saadust, veel vähem kui sündmust: ta on mulle instinktiivselt omane. /---/ Niikaugele kui laotub Saksa, *laostub* ka kultuur. /---/ Võibolla olen ma Stendhali peale isegi kade? Ta on minu eest napsanud parima ateisti-nalja, just minu jaoks kohase: “Jumala ainus vabandus seisneb selles, et teda ei ole olemas”… /---/ Lüürilise luuletaja ülima eeskuju olen ma leidnud Heinrich Heines. /---/ Ka mina ise ei ole veel ajakohane, mõned sünnivad postuumselt. /---/ Ja ma tunnistan ausalt, et veelgi enam rõõmustavad mind minu mitte-lugejad, nood, kes pole eales kuulnud ei minu nime ega sõna filosoofia; ent ükskõik, kus ma ka välja ei ilmuks, olgu või siinsamas Torinos, pilk minule elevustab ja heastab iga näo.”
Derrick Brew

**Derrick Brew** (sündinud 28. detsembril 1977 Houstonis) on USA kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (2004) ja kahekordne maailmameister 4×400 m teatejooksus.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2004 Ateena
**[[olümpiavõitja]]** 4×400 m teatejooksus **2.55,91**
pronksmedal 400 m jooksus **44,42** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001 Edmonton
**maailmameister** 4×400 m teatejooksus **2.57,54** 
*2003 Pariis
**maailmameister** 4×400 m teatejooksus **2.58,88** 
 
### Isiklikud rekordid

200 m jooks 20,38 (1999)
400 m jooks 44,29 (1999)

## Isiklikku

Derrick Brew on 185 cm pikk ja kaalub 81 kg.

## Viited

## Välislingid
*
Ajakohatud vaatlused

**"Ajakohatud vaatlused"** (1873–1875) on Friedrich Nietzsche teos.

Nietzsche: *Kolmandas ja neljandas* Ajakohatus seevastu tuuakse otsekui viiped *kõrgema* kultuuriarusaama ja "kultuuri" mõiste ennistamise suunas avalikkuse ette kaks *isekuse* ja *enesearetuse* rangeimat näidet, kaks ajakohatut tüüpi *par excellence*, täis suveräänset põlgust kõige selle vastu, mida nende ümber "riigiks", "hariduseks", "kristluseks", "Bismarckiks", "eduks" hüüti – Schopenhauer ja Wagner *ehk*, kasutades *ühtainsat* sõna, Nietzsche…"
Juri Borzakovski

**Juri Borzakovski** (*Юрий Михайлович Борзаковский*; sündinud 12. aprillil 1981 Žukovskis) on Venemaa kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (2004).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

2004 **olümpiavõitja** 800 m jooksus 1.44,45 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

2001 **sisemaailmameister** 800 m jooksus 1:44,49 Lissabon
2003 hõbemedal 800 m jooksus 1:44,4 Saint-Denis's

### Kuldliiga võistlus

2001 1. koht 800 m jooksus 1:42,47 Brüssel 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:44,02 Rooma 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,76 Saint-Denis 
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,17 Monaco 
2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,94 Saint-Denis 
2004 1. koht 800 m jooksus 1:44,41 Bergen 
2004 3. koht 800 m jooksus 1:44,19 Rooma

### Grand Prix' võistlus

2001 1. kpht 800 m jooksus 1:44,80 Stockholm 
2003 2. koht 800 m jooksus 1:43,93 Sevilla 
2004 2. koht 800 m jooksus 1:44,79 Sevilla  

### Super Grand Prix' võistlus

2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,97 Trkala
2003 2. koht 800 m jooksus 1:44,36 Ostrava 
2003 2. koht 800 m jooksus 1:45,89 Stockholm 
2004 1. koht 800 m jooksus 1:43,92 Irákleio

### Isiklikud rekordid
 
200 m jooks – **22,56**
400 m jooks – **45,84** Tula 24. juuli 2000
800 m jooks – **1:42.47** (Brüssel 24. august 2001)
1000 m jooks – **2:17,40** (2000) 
1500 m jooks – **3:43,36** (Moskva 11. veebruar 2003)

## Isiklikku

Juri Borzakovski on 180 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 62 kg. 1997. aastal tutvus Juri oma tulevase naise Irinaga, kellega abiellus 17. novembril 2000. 2002. aastal sündis poeg Jaroslav.

## Välislingid

*Koduleht
*Infot Juri Borzakovskist
Andid

**Andid** (hispaania keeles *Andes*) on Lõuna-Ameerika mäestik, mille ahelikud kulgevad mandri läänerannikul ligikaudu 7000 km pikkuselt ja läbivad Panamat, Ecuadori, Colombiat, Boliiviat, Peruud, Tšiilit ja Argentinat.

Andid on maailma pikim mäestik. Andides on mitu üle 6000 m kõrgust tippu (näiteks Ojos del Salado, Illampu, Jerupaja), kõrgeim neist on Aconcagua (6969 m). Andid on noor Alpi kurrutusse kuuluv mäestik, kus on palju tegevvulkaane ja maavärinaid. Mäestik koosneb mitmest põhja-lõunasuunalisest mäeahelikust, mille järgi jagatakse Andid Põhja-, Kesk-, Lõuna- ja Patagoonia Andideks. Neid eraldavad kiltmaad ja orud. Ande katavad ulatuslikud metsad, kiltmaadel laiuvad pool- ja mägikõrbed, orgudes on kultuurmaistu.

Colombias jagunevad Andid nelja ahelikku. Sierra Nevada de Santa Marta asub maa põhjaosas, kus paiknevad ka Colombia kõrgeimad tipud. Selle piirkonna ahelike kõrgeimad mäed asuvad Keskahelikus, sealseid lähestikku paiknevaid tippe kutsutakse ühise nimega Sierra Nevada del Cocuy. Mitu Colombia tippu on vulkaanid, need paiknevad eraldi ja neile pääseb kergesti ligi.

Kesk-Andid Peruus on kõrged astanguliste graniittippudega mäed, mis kerkivad jäiste ribade ja segipaisatud liustike kohale. Lumi ja jää moodustab ribadel suuri karniise.

Peruu Andid on jagunenud mitmeks ahelikuks, mägironijate hulgas on populaarsemad Cordillera lanca ja Cordillera Huayhuash.

Tšiili rannik on ääristatud üpris madalate rannikumägedega. Paljud sealsed mäed on vulkaanid, vähemalt viiskümmend neist on aktiivsed.

## Pinnavormi teke
Andid on tekkinud ookeanilise laama sukeldumisel mandrilise laama alla.

## Pinnavormi mõju inimtegevusele
Andides leidub palju maavarasid (nt vaske, tina, hõbedat, kulda). Mäestiku orgudes saab kasvatada põllukultuure (nt pärineb sealt kartul).

Kuna Andid hõlmavad väga ulatusliku ala, on ka mäestiku eri osade kliima erinev. Andide keskosa on väga kuiva kliimaga, seal asub üks maailma kuivemaid kohti, Atacama kõrb. Mäestiku põhja- ja lõunaosas sajab seevastu palju. Enne eurooplaste Ameerikasse saabumist elasid Andides inkad.

Transport on raskendatud, eriti lõuna pool, kus mäed ulatuvad rannikuni ja muudavad maismaal liikumise võimatuks. Mandri lõunatippu (Tšiili territoorium) minekuks tuleb kasutada meretransporti või sõita läbi Argentina. Suur hulk asulaid paikneb üle 3000 m kõrgusel. Asutus on üldiselt koondunud orgudesse ja kiltmaadele. Andid on meelepärane koht mägironijatele.

## Vaata ka
*Andide mäetipud kõrgusega üle 6500 m
Hartum

**Hartum** (araabia keeles الخرطوم, *al-Khurṭūm*) on Sudaani pealinn ja Hartumi provintsi halduskeskus.

Hartumis ühinevad Sinine ja Valge Niilus.

Selle asutas 1821. aastal Osmanite riigi alla kuuluva Egiptuse asevalitseja Muḩammad `Alī. 1859. aastaks elas linnas 30 000 inimest.

Linna teenindab Hartumi rahvusvaheline lennujaam, seal asuvad Sudaani rahvusmuuseum, Hartumi Ülikool ja Sudaani Teaduse ja Tehnika Ülikool.

## Viited

## Välislingid
*
Moodne viievõistlus 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Moodne viievõistlus]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

## Individuaalne
51 võistlejat


KohtVõistlejaRiikPunkte
1.Lars HallRootsi32
2.Gábor BenedekUngari39
3.István SzondyUngari41
4.Igor NovikovNSV Liit55
5.Olavi MannonenSoome62
6.Frederick DenmanUSA62
7.Lauri ViikkoSoome63
8.W. Thad McArthurUSA68


## Võistkondlik
15 võistkonda


KohtRiikKoosseisPunkte
1.UngariGábor Benedek, István Szondy, Aladár Kovácsi166
2.RootsiLars Hall, Torsten Lindqvist, Claés Egnell182
3.SoomeOlavi Mannonen, Lauri Viikko, Olavi Rokka213
4.USAFrederick Denman, W. Thad McArthur, Guy Troy215
5.NSV LiitIgor Novikov, Pavel Rakitjanski, Aleksandr Dehhajev293
6.BrasiiliaEduardo Leal Medeiros, Alóysio Alves Borges, Eric Tinoko Marques313
7.TšiiliNilo Floody Buxdon, Hernán Fuentes Besoain, Luis Carmona Barrales336
8.ArgentinaLuis Rivera, Carlos Velazquez, Jorge Caceres Monie355
Friedrich Traun

**Friedrich Adolf Traun** (29. märts 1876 Hamburg – 11. juuli 1908 Hamburg) oli saksa kergejõustiklane ja tennisist, olümpiavõitja (1896). 

Klubid: SC Germania Hamburg, Hamburger Golf-Club.

Friedrich Trauni isa Heinrich Traun oli Hamburgi senaator ja kummitööstusettevõtte Dr. Heinrich Traun ja Pojad omanik. Friedrich õppis Dresdenis, Heidelbergis ja Sorbonne'is keemiat, pidades silmas oma tulevikku isa ettevõttes. Ta sai keemiadoktoriks ja Saksi kuningliku ratsakaardiväe rügemendis Dresdenis ohvitseriks.

Traun oli mitmekülgne sportlane. Tema peamised alad olid kergejõustik (keskmaajooksud ja kaugushüpe) ja tennis (paarismäng). Samuti proovis ta bobisõitu, autosporti ja golfi. Ta oli silmapaistev klaverimängija ja seltskonnainimene, valdas eeskujulikult inglise keelt, tegutses harrastusfotograafi ja ajakirjanikuna.

1896. aasta Ateena olümpiamängudel võistles Traun tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis John Bolandile. See võinuks olla finaalkohtumine, sest keegi teine ei suutnud Bolandilt setti võita. Seda nähes soovis Boland Brauniga paaris mängida. Paarismängu avaringis olid nad vabad, poolfinaalis võitsid kahes setis Akratopoulosed ning finaalis teise Kreeka paari Kasdaglis/Petrokokkinos 5:7, 6:4, 6:1.

Traun võistles ka kergejõustikus, kuid edutult. 6. aprillil jäi ta nii 100 kui ka 800 m jooksu eeljooksus (2.14) kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus, kaugushüppes, kolmikhüppes, kõrgushüppes ja teivashüppes ta registreerus, aga ei osalenud.

1902 haigestus Traun USA-s tuberkuloosi ja ravis end aasta otsa Šveitsis Davosis. Seetõttu pidi ta võistlemisest loobuma, kuid jäi spordi juurde organisaatorina.

Varsti pärast seda, kui ta oli abiellunud Hamburgi mööblitööstuse juhtiva ettevõtja tütrega, laskis Traun 1908. aastal segastel asjaoludel endale Hamburgis Elbchaussee Parkhotellis kuuli pähe. Selgus, et ta oli kahenaisepidaja.

## Vaata ka
* Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
* Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel
Vandenõu

**Vandenõu** on salajane kokkulepe ebaseadusliku või kuritegeliku eesmärgi saavutamiseks (riigipööre, atentaat vmt). 

Vandenõus osalejat nimetatakse **vandenõulaseks**.

## Vaata ka

* Vandenõuteooria
* Organiseeritud kuritegevus
Tartumaa vapp

**Tartumaa vapp** on Eestis asuva Tartu maakonna vapp.

Tartumaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.

Vapp on registreeritud 25. septembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Tartu maakonna vapil on sinise ja rohelisega (sinine PMS 285 C, roheline 355 C) vasakult kaldjaotatud kilbil hõbedane lainelõikes langev kaldpalk, millel on kaks sinist lainelõikes langevat latti; ülemisel väljal on kuueharuline kuldne täht ja alumisel väljal kuldne tammeoks.

Vapi praegune kujundus pärineb aastast 1937, kui maakondade vappe ühtlustati, ja selle joonistas Günther Reindorff.

## Endine vapp

Kuni 1937 oli Tartu maakonnal erinev vapp, kuigi sarnaste kujunduselementidega. Vapi kujunduselemendid pärinevad 1920. aastatest, mil Eesti maakondade liidu moodustatud nõukogu hakkas maakondade vappide kavandeid välja töötama. Kavandite autoriks peetakse ajaloolast Paul Johanseni. Detsembriks 1926 valmis Tartumaa vapi kavand: *"pool põiki üle kilbi laineline pael, üleval täht, all tamm. Värvid: põhi kollane, pael sinine, täht hõbedane, tamm roheline. Pael kilbil tähendab [[Emajõgi|Emajõge]], mis maakonna poolitab, täht tuletab Tartu ülikooli meele, mis kultuuri ja hariduse Eestis laiali laotab, kuna tamm rahvalauludes Emajõega ühteviisi tuttawat Taara tammikut kujutab. Et ülikool rootslaste poolt asutatud, on põhivärvideks Rootsi sinine-kollane võetud."* ("Postimees" 19. detsember 1926) Kujunduse kinnitas 14. juulil 1930 Tartu maavolikogu ja oktoobris 1930 ka Vabariigi Valitsus.

## Vaata ka
*Tartumaa lipp

## Kirjandus
* Tartumaale otsitakse uut vappi. Uus Eesti, 24. juuli 1936, nr. 197, lk. 2.

## Välislingid
*Tartu maakonna sümboolika
*Endine (1930–1937) Tartumaa vapp
Emakeelepäev

**Emakeelepäev** on Eesti riiklik tähtpäev, mida tähistatakse alates 1996. aastast luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeval, 14. märtsil. 

Emakeelepäevaks valiti Kristjan Jaak Petersoni sünnipäev, kuna Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke. Ka pööras ta oma oodis "Kuu" tähelepanu just eesti keelele kui kirjanduskeelele.

## Ajalugu
1995. aastal alustas Sonda kooli endine direktor ja emakeeleõpetaja Meinhard Laks allkirjade kogumist emakeele kaitseks. Ta on ise väitnud, et sai innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeele ausambast.

7. detsembril 1995 andis Meinhard Laks Riigikogu kultuurikomisjoni esimehele üle ettepaneku keelepäeva riiklikuks tähtpäevaks muutmiseks. Ettepaneku lisas oli 185 lehekülge toetuskirju ja -allkirju. Toetusallkirju oli kokku 175. Riigikogu kultuurikomisjon aga loobus ettepanekuga edasi tegelemisest.

Mitteametlikult tähistati emakeelepäeva mõnes paigas juba 1995. aastal ja veel laiemalt alates 1996. aastast. Ametlik tunnustamine jäi aga tulemata. Kui 1998. aastal võeti Riigikogus arutlusele riigipühade seaduse muutmine ning eesti emakeele ja rahvuskultuuri päeva seal ei olnud, esitas Meinhard Laks sama aasta detsembris Raoul Üksvärava kaudu küsimuse emakeelepäeva riikliku staatuse kohta.

22. detsembril 1998 toetas valitsus esitatud ettepanekut ja 11. veebruaril 1999 kinnitas Riigikogu ühehäälselt emakeelepäeva riiklikuks tähtpäevaks. President Lennart Meri kuulutas seaduse välja 17. veebruaril 1999 ja see jõustus 24. veebruaril 1999. Samal aastal tähistati emakeelepäeva esmakordselt riikliku tähtpäevana. Sellest alates tähistatakse emakeelepäeva iga aasta.

### Rahvusvaheline emakeelepäev

1999. aasta sügisel nimetas UNESCO rahvusvaheliseks emakeelepäevaks 21. veebruari. Selle ajendiks olid aga 1952. aasta sündmused Bangladeshis, kus hukkusid mitmed üliõpilasmeeleavaldajad, kes nõudsid, et bengali keel tuleks kuulutada üheks Pakistani riigikeeleks.

## Traditsioonilised üritused
Emakeelepäeva aegu korraldatakse mitmesuguseid üritusi, näiteks: 

* 2004. aastast toimub Tallinnas Estonia Talveaias koolieelikute etlemiskonkursi "Eesti keele kaunis kõla" lõppvoor;
* 2006. aastast annab Eesti Haridus- ja Teadusministeerium välja Aasta Keeleteo auhinda eelmisel aastal eesti keelele enim kasu toonud teo eest;
* 2008. aastast toimub Vikerraadios e-etteütlus.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline emakeelepäev
* Euroopa keeltepäev
* Meinhard Laks
* keelepäev

## Viited

## Välislingid

* "Emakeelepäev – 14. märts" Berta: Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
* Emakeelepäev, koolielu.ee
* Malle Malling "Emakeelepäev" Õhtuleht, 14. märts 2003
* "Emakeelepäev on Eestis lipupäev" Virumaa Teataja/BNS, 12.03.2010
* Emakeelepäev 2011, Eesti Instituut
* Kärt Jänes-Kapp "Emakeelepäev Horisondiga Tallinna Teadlaste Majas" Horisont, 11. märts 2011
* "Emakeelepäev on eriti oluline paikades, kus eestlased on vähemuses" Põhjarannik, 23. märts 2011
* "Vikerraadio kutsub viiendat korda osalema e-etteütluse võistlusel" Vikerraadio pressiteade, 10. märts 2012
Kommunistliku partei manifest

**"Kommunistliku partei manifest"** on Karl Marxi ja Friedrich Engelsi teos, mis ilmus esimest korda 21. veebruaril 1848 Londonis saksa keeles.

Manifest valmis 1847 Kommunistide Liidu II kongressi ülesandel Kommunistide Liidu programmina, mis andis tegevusjuhised kapitalismi kukutamiseks ning klassideta ühiskonna loomiseks.

## Manifesti sisu

Manifest on tegevusjuhis kommunistidele ja sotsialistidele, kuidas muuta riik ideaalühiskonnaks – kommunismiks, milles puuduvad nii klassid kui riik. Manifesti on kommunistlikes parteides läbi aegade erinevalt ja tihtipeale vaid omakasu silmas pidades tõlgitsetud (Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei).

Manifestis on kirjeldatud meetmeid, mida ka praegused demokraatlikud riigid kasutavad, näiteks 
* progressiivne tulumaks
* laste tööjõu kasutamise lõpetamine
* tasuta haridus riiklikes koolides
* keskpanga süsteem laenude juhtimiseks

**I peatükis "Kodanlased ja proletaarlased"** põhjendatakse ühiskondlik-majanduslike formatsioonide vahetumise seaduspärasust, kapitalismi vastuolude teravnemist ning kapitalistliku ühiskonna kadumist. Lähtudes seisukohast, et ühiskonna ajalugu pärast ürgkogukondlikku korda on klassivõitluse ajalugu, selgitatakse, et proletariaat on revolutsiooniline klass.

**II peatükis "Proletaarlased ja kommunistid"** selgitatakse, et kommunistide lähim eesmärk on proletariaadi kujundamine klassiks, kodanluse võimu kukutamine ja poliitilise võimu siirdumine laiemale grupile inimestele ehk rahvale. Selles peatükis on ka proletariaadi diktatuuri idee, kavandatakse majanduslikke abinõusid, mida proletariaat peab pärast võimuletulekut rakendama, ning selgitatakse suhtumist perekonda, omandisse ja isamaasse.

**III peatükis "Sotsialistlik ja kommunistlik kirjandus"** käsitletakse ideoloogilist võitlust, kritiseeritakse sotsialistlikena esinevaid kodanlikke ja väikekodanlikke voole ning määratakse kindlaks suhtumine utopistlikku sotsialismi, väikekodanlikku sotsialismi ja muudesse ideoloogiliselt lähedal seisvatesse poliitilistesse rühmitustesse.

**IV peatükis "Kommunistide suhtumine opositsioonilistesse parteidesse"** esitatakse teiste parteide suhtes rakendatava taktika põhimõtted. Programm lõpeb hüüdlausega **"[[Kõigi maade proletaarlased, ühinege!]]"**.

Eesti keeles avaldati "Kommunistliku partei manifest" esimest korda 1917 Hans Pöögelmanni tõlkes.

## Kokkuvõte
### I. Kodanlane ja proletaarlane
Kogu senise ühiskonna ajalugu on olnud klassivõitluste ajalugu. Rõhuja ja rõhutu on olnud vastamisi, katkematult kord varjatult, kord avalikult võidelnud; võitlus on lõppenud kogu ühiskonna revolutsioonilise ümberkorraldamisega või võitlevate klasside ühise hävimisega. Varem on ühiskond peaaegu kõikjal liigendunud mitmekesisteks seisusteks. Moodsas kodanlikus ühiskonnas on klassivastandused lihtsustunud: ühiskond lõheneb üha enam kaheks suureks, teineteisega leppimatus vastasseisus olevaks klassiks: kodanluseks ja proletariaadiks.

## Vaata ka

*Kommunism
*Marksism
*Sotsialism
*Karl Marx 
*Friedrich Engels

## Välislingid

*Originaaltekst saksa keeles
*Eestikeelne tõlge
Demagoog

**Demagoog** ( < kreeka keelest "rahva juht" sõnadest "demos" - rahvas ja "agogos" - juht) tähistas algselt populaarset juhti, ent hakkas aja jooksul tähistama inimest, kes mängib emotsioonidele ja eelarvamustele, kasutab demagoogiat (Vt. semantiline areng).

H. L. Mencken kirjeldas demagoogi järgmiselt:
"See, kes esitab väiteid, mida teab olevat valed, neile, keda teab olevat idioodid."
Johann Strauss

**Johann Straussi** nime kandsid kolm tuntud Austria heliloojat:

* Johann Strauss vanem (1804–1849), valsi populariseerija
* Johann Strauss noorem (1825–1899), tuntud ka kui valsikuningas, eelmise poeg
* Johann Strauss III (1866–1939), Eduard Straussi poeg ja esimese lapselaps
Strauss

**Strauss** tähendab saksa keeles jaanalindu ning on väga levinud perekonnanimena. Saksakeelsetes maades kirjutatakse nime enamasti kujul **Strauß**. Esineb ka varianti **[[Straus]]**.

## Nime kandjaid
* **[[Claude Lévi-Strauss]]** (sündinud 1908), prantsuse antropoloog
* **[[Christoph Strauss]]** (umbes 1580–1631), helilooja
* **[[David Strauß]]** (1808–1874), teoloog ja kirjanik
* **[[Eduard Strauß]]** (1835–1916), helilooja, Johann Staußi poeg
* **[[Franz Strauss]]** (1822–1905), muusik ja helilooja
* **[[Franz Josef Strauß]]** (1915–1988), saksa poliitik
* **[[Johann Strauß (isa)]]** (1804–1849), helilooja, valsi populariseerija
* **[[Johann Strauß (poeg)]]** (1825–1899), helilooja, Johann Staußi poeg, tuntud kui valsikuningas
* **[[Johann Strauß III]]** (1866–1939), helilooja, Eduard Straußi poeg
* **[[Josef Strauß]]** (1827–1870), helilooja, Johann Staußi poeg
* **[[Joseph Strauss]]** (1870–1938), Kuldvärava silla peainsener
* **[[Leo Strauss]]** (1899–1973), poliitiline filosoof
* **[[Levi Strauss]]** (1829–1902), teksade tootmisele alusepanija
* **[[Oscar Straus]]** (1870–1954), helilooja
* **[[Richard Strauss]]** (1864–1949), helilooja, Franz Straussi poeg
* **[[Sigmund Strauß]]**, austria füüsik
Võimekus

**Võimekus** on võimete omamise määr.

## Välislingid

*"Füüsiline, psühhosotsiaalne ja vaimne võimekus ning selle toetamise tähtsus eakatel" Kristiina Mäll, Mari-Liis Raave (slaidiesitlus)
Võime

**Võime** on kõrge sobivus mõne kasuliku omaduse arendamiseks või arenenud omadus.

Võimeid võib liigitada järgmiselt:

* Füüsilised võimed – näiteks võimed mõnel spordialal, nagu füüsiline jõud või reaktsiooni kiirus. 
* Vaimsed võimed – näiteks võimed mõnes teaduses, nagu intelligentsus, kiire loogika või hea mälu.
* Üleloomulikud võimed – näiteks religioonides ja muinasjuttudes esinevad erakordsed võimed.

**[[Budism]]is** ja **[[hinduism]]is** on võimed (sanskriti ja paali keeles *indriya*; tiibeti keeles *dbang po*; hiina keeles 根 *gen*; jaapani keeles *kon*) inimese psühhofüüsilised funktsioonid, mis on seotud meeleelundite, ihu talitluse ning teadvuse ja virgumisega.

Budismis on tuntud loetelu võimetest, kuhu kuuluvad 

* kuus meelevõimet: nägemine, kuulmine, haistmine, maitsmine, puudutamine ja meel ehk mõtlemine;

* viis tundevõimet: õnn, kannatus, rõõm, kurbus, ükskõiksus;
* viis vaimset võimet: usk, tarmukus, tähelepanu, keskendumine ja mõistmine;
* kolm kõrgemat ehk ülemaist võimet, mis on seotud teadmise täiustamisega budismi virgumisteel: teadmise omandamine, teadasaamine ja täielik teadmine.

**Filosoofilises tähenduses** räägitakse võimest kui potentsiaalist, mis võib aktualiseeruda, kuid ei pruugi seda teha. Selles tähenduses saab olla võime ka looduslikel objektidel, näiteks kivil kukkuda alla, tõrul kasvada tammeks, inimsilmal näha, päikesel soojendada jne.

## Vaata ka
* Teovõime
* Õigusvõime
* Võim
* Võimekus
* Oskus
* Võimsus
* Võimalus
* Võimalikkus
* Tegelikkus
*Lahutusvõime
*Töövõime

## Viited
Klassivõitlus

**Klassivõitlus** on peamiselt marksismis kasutatav mõiste ühiskonnas pidevalt aset leidva konflikti kohta kahe või ka enama lepitamatult vaenuliku (antagonistliku) sotsiaalse klassi vahel. 

Karl Marxi (1818–1883) teooria kohaselt on klassivõitlus tingitud tootmissuhetest: kogu ajaloo vältel on ühiskonnas olnud kaks peamist klassi: esiteks ekspluateerijate klass (kellele kuuluvad põhilised tootmisvahendid ja ressursid) ja teiseks ekspluateeritavate klass, kes kasutab äraelamiseks rõhuva klassi omanduses olevaid ressursse, kuid jääb ilma oma tööga loodud lisaväärtusest (kasumist), mis koguneb ekspluateerijate kätte. Selle tulemusel tekib rahulolematus ekspluateeritavate klassis, mis omakorda tekitab tingimused klassivõitluseks.

Pärast Vladimir Lenini (1870–1924), Jossif Stalini jt marksistide võimuletulekut 1917. Venemaal toimunud revolutsiooni tulemusena hakati endises Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides klasside ja klassivõitluse mõisteid laialdaselt kasutama ka riiklikus propagandas. 

Klassivõitlusega õigustasid näiteks diktaator Jossif Stalin (1878–1953) ja teised NSV Liidu kommunistliku partei juhid nii enda võimuambitsioone kui ka miljonite "klassivaenlasteks" kuulutatud inimeste hukkamist, vangistamist, vara konfiskeerimist, küüditamist jt inimsusvastaseid kuritegusid, mille formaalseks eesmärgiks oli sotsialistlikku riiki mittesobivate sotsiaalsete klasside, eelkõige aadli, suurkodanlaste, vaimulike ja jõukamate talupoegade (ehk "kulakute") likvideerimine. 

## Vaata ka
* Kodanlus
* Väikekodanlus
* Proletariaat
* Lumpenproletariaat
* Töölisliikumine
* Kulak
* Rahvavaenlane
* Sotsialism
* Marksism-leninism
* Stalinism
* Maoism
* Kultuurirevolutsioon
* Punane terror
Pagan

**Pagan** (ladina keeles *paganus* 'maamees, talupoeg' < *pagus* 'maapiirkond') on nimetus, mida kasutasid algkristlased nende kohta, kes keeldusid omaks võtmast ristiusku ja jäid vanade traditsiooniliste kohalike usundite juurde. Keskajal laienes pagana mõiste kõigile mittekristlastele, kuid kohati tehti erand teiste aabrahamlike religioonide esindajatele (judaism, islam). Paganateks võidakse nimetada ka mittejuute judaismi ning mittemoslemeid islami seisukohast vaadatuna.

Kristlikus maailmas omandas pagana mõiste halvustava varjundi, seondudes "ebausu" ja kultuurilise mahajäämusega. Uuemal ajal on mõned vanade mittekristlike usundite taaselustajad ja mitte ühtki usku tunnistajad etableerunud kristlusele vastandudes end ise paganateks nimetanud, kasutades seda sõna neutraalses või positiivses tähenduses.

Eesti keeles kasutatakse sõna 'pagan' kirumissõnana tähenduses 'kurat', 'kurivaim'.

Eesti folklooris on vanapagan tegelane, kelles on kokku sulanud hiiu ja kuradi jooned.

## Vaata ka

*Paganlus
*Uuspaganlus
*Vanapagan
*Kurat
Pärismaalased

**Põliselanikud** ehk **pärismaalased** ehk **aborigeenid** on etnos või etnosed, kes on mingil maal elanud teadaolevalt kauem ja varem kui teised, hiljem sisserännanud etnosed või etnoste esindajad. *"Tinglikult nimetame me põlisrahvasteks juba XV sajandil alanud Euroopa suurriikide koloniseerimisprotsessile jalgu jäänud rahvaid, kui me ei võta arvesse koloniaalsõltuvusse sattunud rahvaste omavahelisi migratsioone, vallutussõdu, väljatõrjumisi ja genotsiide."* (museoloog Omar Volmer). Rahvusvaheliselt on levinud seisukoht, et põlisrahvaks saab lugeda etnost, kes on elanud oma maal enne olemasolevate riigipiiride kujunemist. Eesti Vabariigi põlisrahvas on maarahvas ehk eestlased.

## Ajalugu
Maailma koloniseerimise käigus on enamik põlisrahvaid välja surnud või väljasuremise ohus ja ÜRO Peaassamblee 12. septembri 2007 resolutsiooni 61/295 järgi "on kannatanud ajaloolise ebaõigluse tõttu, eelkõige nende koloniseerimise ja maade, territooriumide ja ressursside võõrandamise tõttu, mis takistab nende õigust arengule, vastavalt nende vajadustele ja huvidele" 1957. aastal võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (International Labour Organization, ILO) konventsioon nr 107 "Põlisrahvaste ja teiste kaitsest, kes järgivad sõltumatutes maades hõimulist või poolhõimulist elustiili"

## Põlisrahvad, nende õigused ja olukord viimastel aastakümnetel
Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (ÜRO).

## Terminoloogia
Sõnu "pärismaalane" ja "aborigeen" (harvemini "põliselanik") on varem kasutatud halvustavas tähenduses, demonstreerimaks Euroopa tsivilisatsiooni üleolekut teistest kultuuridest-tsivilisatsioonidest. Tänapäevaste seisukohtade järgi on kõik tsivilisatsioonid ja kultuurid võrdselt väärtuslikud, ehk teistpidi sõnastatuna on inimkultuur vaesem, kui mõni selle osadest kaob ajavoolus.

## Vaata ka
*Austraalia aborigeenid
*pärismaine elustik
*Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon
*Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

## Viited

## Välislingid
* Linda Kaljundi. Põlisrahvas ja pärisrahvas – mõisteajaloolisi eskiise. *[[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]]* 2020, 9, lk 66−74.