open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanooniline õigus

**Kanooniline õigus** ehk **kirikuõigus** on roomakatoliku kirikus ja õigeusu kirikus tekkinud eeskirjade kogum. 

## Katoliku kirikus
Katoliku kirikus on kanooniline õigus kujunenud kiriku kaanoneist, kirikukogude otsustest ja paavstide käskkirjadest, katoliiklikel maadel kasutusel alates 4. sajandist.

## Õigeusu kirikus
Õigeusu kirikus põhineb kanooniline õigus õigeusu kaanonitel, mis omakorda põhinevad apostlite ja kirikuisade valitud kirjutistel ning kirikukogude otsustel, mille juures tähtsaimad on oikumeeniliste kirikukogude otsused, mis on tehtud 4.–8. sajandil, kui kirik ei olnud veel lõhenenud katoliku ja õigeusu kirikuks. Õigeusu kiriku elukorraldus põhineb neil otsustel ja nende tõlgendamisel.

## Viited

## Välislingid
*Codex Iuris Canonici (1983), ladinakeelne originaal
*Code of Canon Law (1983, täiendatud), tõlge inglise keelde
Alabastron

**Alabastron** on kumera põhja ja lameda suuga salv- või õlipudel, mida kanti paela otsas kaelas. 

Alabastroneid kasutati Vana-Egiptuses ja Vana-Kreekas, neid on leitud ka Assüüria, Palestiina, Süüria ja etruskide riigi aladelt.

Alabastroneid valmistati algul alabastrist ja hiljem ka savist, klaasist või metallist.

## Vaata ka

*Keraamika
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika 

## Välislingid
Canopus (soomuslaev)

**Canopus** (ehitatud 1897–1899 Portsmouthsis, lammutatud 1920) oli soomuslaev, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning osales Maximilian von Spee juhitud Saksamaa Ida-Aasia eskaadri hävitamises Esimeses maailmasõjas.

## Laeva üldandmed (eri allikate andmeil)
* Pikkus: 118,9 või 131,4 m
* Laius: 22,6 m
* Süvis: 7,9 m
* Veeväljasurve: 13 150 või 12 950 t
* Võimsus: 13 500 või 15 400 hj
* Kiirus: 18 sõlme
* Meeskond: 737 või 750 inimest

## Relvastus
*4 suurtükki kaliibriga 305 mm (laskekaugus 17,7 miili)
*12 suurtükki kaliibriga 152 mm
*10 suurtükki kaliibriga 76 mm

## Soomus
*veeliinil 152 mm
*suurtükitornidel 203 mm

## Välislingid
*MaritimeQuest HMS Canopus pages
Gneisenau (soomusristleja)

**Gneisenau** oli saksa merelaevastikku ristleja aastast 1908. Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse kuulunud Gneisenau hukkus Inglismaa laevastikga Falklandi saarte juures , toimunud merelahingus 8. detsembril 1914. 

Laev oli Scharnhorsti sõsarlaev.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 144,6 m

Laius: 21,6 m

Süvis: 7,3 m

Veeväljasurve: 11600 t

Võimsus: 26 000 hj

Kiirus: 22,5 sõlme

Meeskond: 726 inimest

Ehitusmaksumus: 19 200 000 kuldmarka

## Relvastus
*8 suurtükki kaliibriga 210 mm
*6 suurtükki kaliibriga 150 mm
*18 suurtükki kaliibriga 88 mm

## Soomus
*veeliinil 150 mm
*tekil 60 mm
*suurtükitornidel 170 mm
*komandosillal 200 mm
Ühekroonine meenemünt (1999)

See 1999. aastal vermitud **1-kroonine meenemünt** on pühendatud 130 aasta möödumisele I üldlaulupeost 1869. aastal.

Tegemist on meenemündiga mida vermiti 100 000 tk, ehkki esialgne planeeritud maksimumtiraaž oli 130 000, mis on tiraažina märgitud ka mündi pakendil. Münt on poskaardi suuruse lehe keskel, läbipaistvast plastikust katte all (nii et mündi mõlemad küljed on nähtavad).
Mündid on vermitud Leedu Rahapajas ning neid müüakse Eesti Panga muuseumis hinnaga 4 eurot tükk.

Münt on eriline selle poolest, et see on üks väheseid Eesti münte, millele ei ole kolme lõvi või riigivapi kujutist, samuti on see on esimene (ja seni ainus) Eesti mitteväärismetallist meenemünt, mis ei ole mõeldud kasutamiseks igapäevases käibes.

## Kujundus
Mündi ja selle pakendi on kujundanud skulptor Mati Karmin. Münt on kuldkollast värvi ning kaalub 5 grammi, läbimõõt on 2,325 sentimeetrit  ning selle serv on katkendlikult rihveldatud.

### Avers
Mündi esiküljel on pääsuke mille kohal on legend "EESTI VABARIIK" ning mille all on vermimise aasta "1999".

### Revers
Mündi tagaküljel on Tallinna laululava kujutis mille all nimiväärtus "1 kroon".

### Pakend
Pakendi ühel küljel on kaasaegse laulupeo ajal tehtud Tallinna laululava pilt, teisel küljel on Tõstamaa laulukoori pilt aastast 1865, Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles ning mündi vermimise andmed. Pühenduse eestikeelne teks on: 130 aastat on Eesti laulupidudel lauldud - nii murest kui rõõmust, vabaks saamisest ja vabadusest. Olgem koos, vabadena ja lauldes.

## Vaata ka
* 1933. aasta X üldlaulupeole pühendatud meenemünt
* 1934. aasta ühekroonine münt
* Ühekroonine münt (hõbedavärviline)
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon
Good Hope (lahinguristleja)

**Good Hope** (ehitatud 1902–1903) oli ristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus Saksamaa Ida-Aasia eskaadri hävitamisel Esimeses maailmasõjas 1. novembril 1914. aastal Coroneli lahingus.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 161,4 m

Laius: 21,6 m

Süvis: 7,9 m

Veeväljasurve: 14100 t

Kiirus: 23 sõlme

## Relvastus
*2 suurtükki kaliibriga 234 mm
*12 suurtükki kaliibriga 152 mm
*12 suurtükki kaliibriga 76 mm
*3 suurtükki kaliibriga 47 mm

## Soomus
*veeliinil 152 mm
*suurtükitornidel 152 mm
Invincible (laev 1907)

**Invincible** (ehitatud 1907) oli lahinguristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus 31. mail 1916 Skagerraki ehk Jüütimaa merelahingus Esimeses maailmasõjas.

## Laeva üldandmed

Pikkus: 172,8 m

Laius: 23,9 m

Süvis: 7,8 m

Veeväljasurve: 17 420 t

Võimsus: 41 000 hj

Kiirus: 25 sõlme

Meeskond: 784 inimest

## Relvastus
*8 suurtükki kaliibriga 305 mm
*16 suurtükki kaliibriga 102 mm
*1 suurtükki kaliibriga 76 mm

## Soomus
*veeliinil 178 mm
*tekil 83 mm
*suurtükitornidel 178 mm
*komandosillal 254 mm
Frida

**[[Frida (eesnimi)|Frida]]** on naisenimi.

***Frida** on Anni-Frid Lyngstad esinejanimi.
****[[Frida (album)|Frida]]** on Frida album.
****[[Frida (ajaleht)|Frida]]** on Rootsi ajaleht.
***[[Frida (film)|Frida]]** on 2002. aasta film, milles Salma Hayek mängib Frida Kahlot.
***[[Frida (õunasort)|Frida]]** on õunasort.
***Frida** on Friderika Bayeri esinejanimi.
***[[Frida (jääkaru)|Frida]]** on Tallinna Loomaaias sündinud jääkaru.

## Vaata ka
*FRIDA
*""
*"Frida – med hjertet i hånden", Berit Nesheimi film (1991)
*Frieda
Tropism

**Tropism** (kreeka *tropos* 'pöörama') ehk **suundus** on taime kasvuliikumine mingi välise ärritaja toimel.

## Tropismi liike
*Fototropism – reageerimine valgusele.
*Heliotropism – reageerimine päikesele.
*Geotropism – reageerimine gravitatsioonile.
*Tigmotropism – reageerimine puudutusele.
*Hüdrotropism – reageerimine niiskusele või veele.
*Kemotropism – reageerimine kemikaalidele.

## Tropismide jagunemine
*Positiivne tropism – kasv toimub ärritaja poole (näiteks kasvamine valguse poole).
*Negatiivne tropism – kasv toimub ärritajast eemale.

## Vaata ka
*auksiinid
*nastia
*taksis

## Välislingid

*Lugeja küsib: miks taimed ülespoole kasvavad?
Santo Domingo

**Santo Domingo** on Dominikaani Vabariigi pealinn ja suurim linn. Asub Kariibi mere kaldal.

## Ajalugu

Santo Domingo on vanim eurooplaste asutatud linn Ameerikas. Selle asutas 1496. aastal Bartolomeo Kolumbus Ozama jõe suudmesse.

1538. aastal avati linnas Ameerika esimene ülikool.

1936 kuni 1961 kandis linn diktaator Rafael Trujillo järgi nime *Ciudad Trujillo*.

Santo Domingo sadam La Haina on riigi tähtsaim sadam.

Linna toomkirik Santa Maria de la Encarnación on Ameerika vanim katedraal, mille nurgakivi pandi 1521. aastal ning see pühitseti sisse 1540. 1795. aastani asus seal Christoph Kolumbuse põrm.

1930. aastal hävis suurem osa linnast tornaado läbi.

## Välislingid

* http://www.adn.gov.do/
Anton de Bary

**Heinrich Anton de Bary** (26. jaanuar 1831 Frankfurt – 19. jaanuar 1888 Strasbourg) oli saksa kirurg, botaanik, mikrobioloog ja mükoloogia rajaja.

De Bary sündis arst August Theodor de Bary (1802–1873) ja tema naise Emilie (sündinud Meyer) kümnelapselises peres. Isa julgustas teda liituma loodushuviliste rühmaga, kes ümbruskonna looduse põhjal herbaariume koostas. Hiljem õhutas de Bary huvi looduse vastu Senckenbergi loodusemuuseumi kuraator Georg Fresenius, kes ühtlasi õpetas botaanikat Senckenbergi instituudis. De Bary aitas Freseniust vetikate ja seente mikroskoopilise uurimise osas.

1848. aastal lõpetas de Bary Frankfurdi gümnaasiumi ja hakkas Heidelbergi ülikoolis meditsiini õppima. Õpinguid jätkas ta Marburgi ülikoolis ja 1850 Berliini Humboldti ülikoolis. Ülikoolis keskendus ta mitte loomsele, vaid taimsele elule. Ta lõpetas ülikooli 1853, kaitstes väitekirja "De plantarum generatione sexuali" ("Taimede sugulisest paljunemisest"). Samal aastal avaldas ta raamatu seentest, mis põhjustavad taimedel rooste- ja nõgihaigust.

Pärast lõpetamist töötas de Bary Frankfurdis arstina, aga mitte kaua. Ta läks Tübingeni, sai eradotsendiks ja töötas sealse ülikooli õppejõu Hugo von Mohli assistendina. 1855 sai ta Freiburgi ülikooli botaanikaõppejõuks, kui tema eelkäija sellel ametikohal Carl Wilhelm von Nägeli sai Müncheni ülikooli botaanikaprofessoriks. De Bary rajas Freiburgis kõige moodsama botaanikalabori.

1867 sai de Bary Halle ülikooli botaanikaprofessoriks. Sellel ametikohal varem töötanud Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal oli eelmisel aastal surnud. Schlechtendal oli koos von Mohliga asutanud esimese botaanikaajakirja Botanische Zeitung. De Bary sai selle kaastoimetajaks ja hiljem (von Mohl suri 1872) ainsaks toimetajaks.

Pärast Prantsuse-Preisi sõda määrati de Bary 1872. aastal Strasbourgi ülikooli botaanikaprofessoriks ja ühtlasi valiti ta ülikooli esimeseks rektoriks Saksamaale kuulumise ajal. Rektorina rajas ta ülikooli botaanikaaia.

Anton de Bary abiellus 1861. aastal Antonie Einertiga. Nad said neli last.

Ta avastas seente heterotroofse toitumise ja sugulise paljunemise ning lõi esimese seente fülogeneetilise süsteemi. Ta avastas, et samblikud koosnevad seentest ja vetikatest. Selle tähistamiseks võttis ta kasutusele sõna "sümbioos" (oma 1879 Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios"). 

Anton de Bary oli Peterburi Teaduste Akadeemia välisliige.

Mitme ülikooli õppejõuna mitmekümne aasta jooksul oli de Baryl palju üliõpilasi. Kõige tuntumad nendest on Venemaa mullateadlane Sergei Vinogradski, krüptogaamsete taimede uurijast ameerika teadlane William Gilson Farlow ja prantsuse seeneteadlane Pierre-Marie-Alexis Millardet.

## Vaata ka
*Albert Frank
Georgi Bõstrov

**Georgi Bõstrov** (10. oktoober 1944 Petserimaa &ndash; 15. oktoober 2015) oli Eesti poliitik. 

Ta on lõpetanud 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-ökonomistina, Peterburi Riigiteenistuse Instituudi (riikliku ja munitsipaaljuhtimise eriala, 1993) ja Moskva Sotsiaalteaduste Ülikooli (õigusteadus, 2001).

1991. aasta augustiputši ajal Nõukogude Liidus tervitas ta riigipöördekatset ja heiskas Maardus selle märgiks punalipu.

Kuulus Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse. Varem kuulunud NLKP-sse.

Ta oli 1996–2013 ja 27. jaanuarist 2015 kuni oma surmani Maardu linnapea. 

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 6183 häält. Valituks osutudes lubas ta taotleda vene keelele Euroopa Liidus ametliku keele staatust.

Ta kuulus Konstitutsioonierakonda, oli selle vanematekogu esimees. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta Konstitutsioonierakonna esinumbrina 848 häält ja ei pääsenud riigikokku.

2010. aastal valiti ta Balti riikide esindajaks ülemaailmsesse Vene kaasmaalaste nõukogusse.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas 2. valimisringkonna (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa) esinumbrina. Ta sai 204 häält ja ei osutunud valituks.

Aastatel 2013–2015 oli ta Maardu linnavolikogu esimees.

## Mälestuse jäädvustamine
2017. aasta juulis avati Maardus Georgi Bõstrovi pronksbüst, mille Maardu linnavalitsuse tellimusel lõi skulptor Aleksander Litvinov.

## Tunnustus
*2007 Harjumaa teenetemärk

## Isiklikku
Georgi Bõstrovi hobid olid mäesuusatamine, alpinism ja kalapüük.

## Viited

## Kirjandus
*2004 Ivo Parbus. "Georgi Bõstrov – vene poliitik Eestis". Revelexi Kirjastus

## Välislingid
*Väike Lužkov, Viktoria Ladõnskaja artikkel Eesti Ekspressis
*Fotod
*Maardu linnapea püüdis keeleeksamit sooritada võõra abiga Postimees 04.03.2004
*Politsei alustas Maardu linnapea suhtes kriminaalasja Postimees 16.03.2004
*В Европарламенте могут заговорить по-русски BBC venekeelne uudis
* Venelaste ühiskandidaadiks võib saada Maardu linnapea, 12.02.2009
*Ühendatud Vasakpartei liikmed kandideerivad Rahvaliidu nimekirjas, 17.01.2011
*Maardu linnapea Bõstrov ei ilmunud keeleinspektsiooni vestlusele, 19. veebruar 2015
*Georgi Bõstrov - mees, kes tervitas augustiputši punalipuga ja hoidis Keskerakonna Maardust eemal
Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Suur salm

**Suur salm** (ka Suursalm) on väin Põhja-Eestis Aegna ja Kräsuli saare vahel. Väina laius on umbes 600 m.

Suurim mõõdetud sügavus 2006, aastal oli 1,5 ja 2 meetri vahel. Tormid kannavad salme liiva.

## Vaata ka
*Väike salm
Frédéric Joliot-Curie

**Jean Frédéric Joliot-Curie** (19. märts 1900 Pariis – 14. august 1958) oli prantsuse füüsik.

Aastatel 1908–1917 õppis ta Lacanale'i lütseumis, kust siirdus ajutisesse teenistusse armeesse. 1918. aastal jätkas Frédéric Joliot õpinguid kõigepealt Lavoisier' lütseumis, sealt edasi Pariisi Keemia ja Füüsika Koolis.

1925. aastal, saades Curie fondist stipendiumi, asus Frédéric Joliot preparaatorina Pariisi Raadiumiinstituuti. Samal ajal kaitses Irène Curie doktoriväitekirja teemal "Polooniumi alfakiirgusest". 4. oktoobril 1926 registreeriti Pariisi 4. ringkonna linnavalitsuses Irène Curie ja Frédéric Joliot' abielu. Aastal 1927 sündis tütar Hélène (hiljem Hélène Langevin-Joliot). Frédéric sai litsentsiaadikraadi Pariisis Sorbonne'i ülikoolis. 1930. aastal kaitses ta doktoriväitekirja polooniumi elektrokeemia kohta.

1932. aastal määrati Frédéric Joliot-Curie Rahvusliku Teaduste Fondi seaduslikuks töötajaks, st sai Raadiumiinstituudis palgalise assistendi koha. Irène Joliot-Curie nimetati Raadiumiinstituudi Curie laboratooriumi tööde juhatajaks. Samal aastal sündis ka nende teine laps Pierre.

1934. aasta 15. jaanuaril teatasid Frédéric ja Irene Joliot-Curie avastatud kunstlikust radioaktiivsusest, mille eest neile anti ka 1935. aastal Nobeli keemiaauhind.

Alates 1936. aastast nägi Frederic palju vaeva ülemaailmse rahu tagamiseks. Sõja-aastatel organiseeris ta oma ammuse õpetaja Paul Langevini põgenemise. Sellest ajast illegaliseerus Frederic täiesti. Kommunistina nimetati ta paljude rahuorganisatsioonide juhiks (näiteks Prantsusmaa vabastamise ja sõltumatuse eest võitleva Rahvusrinde president).

1956. aasta 17. märtsil suri Irene Joliot-Curie. Samal aastal uuris Frederic Joliot Pierre Curie päevikuid, mida nad Marie Sklodowska-Curiega täitsid, kui püüdsid leida ja eraldada polooniumi ja raadiumi. Päevikud olid pärast Pierre'i ja Marie surma veel aastakümneid tugevalt radioaktiivsed.

Jean Frederic Joliot-Curie suri Saint Antoine'i haiglas 14. augustil 1958. 18. augustil peeti tema riiklik matus Pariisis.
Santiago de los Caballeros

**Santiago de los Caballeros** on linn Dominikaani Vabariigis, Santiago de los Caballerose provintsi keskus, elanike arvult riigi teine linn. Asub sisemaal riigi põhjaosas, Cibao orus.

## Ajalugu

Linna asutas Christoph Kolumbus 1495. aastal Yaque del Norte jõe kaldale. 

Santiago de los Caballeros on korduvalt olnud lühikest aega Dominikaani Vabariigi pealinn.

## Viited
Békéscsaba

**Békéscsaba** on komitaadi õigustega linn Ungaris, Békési komitaadi halduskeskus.

## Viited

## Välislingid

* Békéscsaba koduleht (ungari, inglise, saksa ja slovaki keeles)
Érd

**Érd** on komitaadi õigustega  linn Ungaris Pesti komitaadis. Budapesti eeslinn, asub Budapestist edelas.

Érd on linn 1979. aastast, kuid tänapäeva linnaosa Óvárost mainitakse juba 1243. aastal.

Linnas on 17. sajandist pärinev minarett.

## Viited

## Välislingid

* Érdi koduleht
Hódmezővásárhely

**Hódmezővásárhely** on komitaadi õigustega linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis. 

## Viited

## Välislingid

* Hódmezővásárhely koduleht
Dunaújváros

**Dunaújváros** (ungari 'Doonau-uus-linn') on komitaadi õigustega linn Ungaris Fejéri komitaadis, Dunaújvárosi kreisi halduskeskus.

Asub Doonau paremal kaldal.

1949 otsustati linna rajada suur metallurgiatehas. Tehas valmis 1954. aastal. 1951–1961 oli linna nimi **Sztálinváros**.

## Viited

## Välislingid

* Dunaújvárosi koduleht
Eger

**Eger** on komitaadi õigustega linn Ungaris, Hevesi komitaadi halduskeskus.

Linn on tuntud veinipiirkonna keskus. Tuntuim veinisort on Egri bikavér ('Egeri härjaveri').

Türgi sõdade ajal oli linn pidevate rünnakute objektiks. 1552. aastal suutis väike ungari väeüksus linna kaitsta suure türklaste väe vastu. Seda kirjeldab Géza Gárdonyi romaan "Egeri tähed".

## Viited

## Välislingid

* Egeri koduleht
Tosno rajoon

**Tosno rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. 

Rajoonis on 7 linnalist asulat (sealhulgas 3 linna: Tosno, Nikolskoje, Ljuban) ja 6 valda.

## Viited
Volossovo rajoon

**Volossovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. 

Rajoonis on 1 linnaline asula (Volossovo linnaasundus) ja 16 külaasundust. Need külaasundused on järgmised:
*Begunitsõ külaasundus (Бегуницкое сельское поселение)
*Besseda külaasundus (Беседское сельское поселение)
*Bolšaja Vruda külaasundus (Большеврудское сельское поселение)
*Gubanitsõ külaasundus (Губаницкое сельское поселение)
*Zimititsõ külaasundus (Зимитицкое сельское поселение)
*Izvara külaasundus (Изварское сельское поселение)
*Kalitino külaasundus (Калитинское сельское поселение)
*Kaložitsõ külaasundus (Каложицкое сельское поселение)
*Kikerino külaasundus (Кикеринское сельское поселение)
*Klopitsõ külaasundus (Клопицкое сельское поселение)
*Kurski külaasundus (Курское сельское поселение)
*Rabititsõ külaasundus (Рабитицкое сельское поселение)
*Sabski külaasundus (Сабское сельское поселение)
*Seltso külaasundus (Сельцовское сельское поселение)
*Terpilitsõ külaasundus (Терпилицкое сельское поселение)

Külasid: Begunitsõ, Lopets, Simititsa.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Volossovo rajooni elanikest venelasi 89,90%, ukrainlasi 2,38%, valgevenelasi 1,72% ja soomlasi 0,90%.

## Viited
Podporožje rajoon

**Podporožje rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblasti idaosas. Rajoon on pindalalt oblasti suurim, kuid elanike arvult väikseim. Üle poole elanikest asub rajooni keskuses Podporožjes.

Rajoonis on 4 linnalist asulat. Suuremad asulad on veel Nikolski, Važinõ ja Voznessenje.

Halduslikult jaguneb rajoon 4 linna- ja 1 küla-asunduseks.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Podporožje rajooni elanikest venelasi 91,21%, vepslasi 3,49%, ukrainlasi 1,28%, valgevenelasi 1,18%, karjalasi 0,65% ja teistest rahvustest inimesi 2,19%.

1926. aastal moodustasid vepslased 18,20% Podporožje rajooni elanikkonnast, 1939. aastal 12,72% ja 1959. aastal 9,94%.

## Viited
Jeeriko

**Jeeriko** on linn Jordani Läänekaldal.

Jeerikot peetakse vanimaks järjepideva asustusega linnaks. Seal on olnud järjepidev asustus alates 8. aastatuhandest eKr. Arvatavasti elas seal aastal 8000 eKr 2000–3000 inimest. Vaenlaste eest kaitses neid võimas kivimüür, mida tugevdas kaitsetorn. Nende eluasemeks olid üheruumilised savikatustega majad.

## Välislingid
Margaret Chan

**Margaret Chan Fung Fu-chun** (traditsioonilises kirjas 陳馮富珍; lihtsustatud kirjas 陈冯富珍; sündinud 21. augustil 1947 Hongkongis) on hiina arst, kes oli Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor aastatel 2007–2017.

## Elulugu
Margaret Chan lõpetas oma meditsiiniõpingud Kanadas Lääne-Ontario ülikoolis. 

Aastal 1978 asus ta tööle Hongkongi terviseametkonnas. Aastatel 1994–2003 oli ta Hongkongi valitsuses tervisedirektor. Sellel ametikohal vastutas ta ka linnugripi (1997) ja SARSi vastase võitluse eest (2003). SARS-i suri Hongkongis ligi 300 inimest. Avalikkus ja parlament kritiseerisid Chani viivitava hoiaku pärast SARS-iga võitlemisel. 

Aastatel 2003–2005 ning 2005–2007 WHO nakkushaiguste järelevalve ja nakkushaigustevastase võitluse osakonna direktor ja peadirektori asetäitja gripipandeemia alal. 8. novembril 2006 valis WHO Täitevkomitee ta WHO peadirektoriks  ja 9. novembril kinnitas selle valiku Maailma Terviseassamblee eriistung. Tema esimene ametiaeg algas 4. jaanuaril 2007 ning lõppes 30. juunil 2012, ent 2012. aasta mais kinnitati ta samale ametikohale ka teiseks perioodiks, mis kestis kuni 30. juunini 2017.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik elulugu (*inglise keeles*)
* Miriam Shuchman: Improving Global Health — Margaret Chan at the WHO. – *[[New England Journal of Medicine]]*, 356:7, lk 653jj (osutab sellele, et Chan ei ole süüdi SARSi tõrjel tehtud vigades) 
*WHO peadirektor võtab Ansipi luubi alla
Das Phantom der Oper

**"Das Phantom der Oper"** (või **"Das Gespenst im Operhaus"**) on 1916. aastal Saksamaal loodud must-valge tummfilm, mis pole tänapäevani säilinud. 

Film põhineb Gaston Leroux' romaanil "Ooperikummitus" ning on esimene film ooperifantoomist.
Ivan VI

**Ivan VI** (Иоанн Антонович; 23. august (12. august vkj) 1740 – 16. juuli (5. juuli vkj) 1764) oli Venemaa keiser aastatel 1740–1741.

Ivan oli Ivan V tütretütre Anna Leopoldovna poeg. 

Kui Ivan sündis, oli Venemaa keisrinna ja Ivani tädi Anna Ivanovna suremas ning otsustas trooni temale pärandada. Ivan määrati vaid pooleteisekuuselt Venemaa valitsejaks, regendiks määrati esialgu Kuramaalt pärit keisrinna Anna favoriit Bironite dünastia Kuramaa hertsog Ernst Johann Biron (*Bühren*). 

Kuna aga õukonnas peeti teda liialt vene aadli huvidele vastanduvaks, siis sama aasta lõpus Biron kukutati ja asendati keisri ema Anna Leopoldovnaga. Siiski jäi vene aadli rahulolematus alles, sest kõrgetel kohtadel olid enamuses sakslased, sealhulgas oli keiser ise sünni poolest sakslane. Anna Leopoldovna oli samuti valitsemiseks liiga noor ja tundis vähe huvi riigiasjade vastu, valitsuse tegelik juht oli Andrei Osterman.

1741. aasta lõpus toimus uus vandenõu, mis lõppes Ivani ja ta vahepeal regendiks saanud ema kukutamisega, uueks keisrinnaks sai Peeter I tütar Jelizaveta Petrovna. Ivan suleti Schlüsselburgi vanglasse.

Vangistuse alguses oli Ivan kõigest aastane ja ta jäi vanglasse elu lõpuni. Seetõttu ei saanud ta haridust ja tema vaimsed võimed jäid välja arenemata.

Ivanil olid kaks õde ja kaks venda, kõik nooremad. Nemad sündisid vangistuses. Ema Anna Leopoldovna suri 1746. Ivani õed-vennad vabastati vangistusest 1780. aastal, kui Katariina II võim oli kindlustunud ja ta ei pidanud neid enam ohtlikeks. Ivani õdedest-vendadest ühelgi polnud lapsi.

1762. aastal külastas teda uus keiser Peeter III, kes näis Ivanile kaasa tundvat ja võis isegi mõelda tema vabastamise peale. 

Kuid Katariina II käskis pärast võimuletulekut Ivani iga hinna eest vangistuses hoida, nõudes tema kohest tapmist, kui tekib oht tema vabanemiseks. 1764. aastal prooviski Vassili Mirovitš Ivani vabastada ja taas keisrivõimule aidata. Vabastamiskatse käigus Schlüsselburgi kindlusest Ivan aga hukkus.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (17. oktoober 1740)
Suur väin

**Suur väin** on väin Lääne-Eestis Muhu saare ja Mandri-Eesti vahel. Ta ühendab Väinamere siseosa ja Liivi lahte.

Väinas on mitu väikest saart, sealhulgas Papirahu, Kesselaid, Kõbajad ja Viirelaid.

Suur väin on üks sügavamaid Väinamere osasid. Väinamere sügavaim koht asub Kesselaiu ja Muhu vahel (24 meetrit).

Kuivastus asub Muhu tähtsaim sadam. Lalli külas asub sadam väikelaevadele. Veel jäävad Muhu vallas väina äärde Lõetsa, Lehtmetsa, Hellamaa, Võlla, Tusti ja Võiküla. Kesselaiul on omaette küla (Kesse).

Suure väina ääres asub Virtsu, mis oli Hanila valla suurim asula. Seal asuvad sadam (nii reisi- kui ka tähtis kaubasadam) ning Virtsu I ja II tuulepark. Esiveres asub samuti tuulepark.

Kuivastu ja Virtsu vahel on laevatee, mille kaudu toimub parvlaevaliiklus.

Põhjast lõunasse kulgeb peamine Muhu väina laevatee.

Kavandatakse silda üle Suure väina (Saaremaa sild).

Muhu ja Saaremaa vahel asub Väike väin.

## Vaata ka
*Viire kurk
Tony Kushner

**Tony Kushner** (kodanikunimi **Anthony Robert Kushner**; sündinud 16. juulil 1956 New Yorgis) on mitmete auhindadega pärjatud USA näitekirjanik ja stsenarist.

Tema tuntuimaks näidendiks on 1992. aastal valminud "Inglid Ameerikas", mille eest ta pärjati Pulitzeri preemiaga. Lisaks on ta koos Eric Rothiga kirjutanud stsenaariumi 2005. aasta Steven Spielbergi lavastatud filmile "München", mille eest ta nomineeriti parima mugandatud stsenaariumi Oscarile.

## Tunnustus
*2005 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*2012 – National Medal of Arts
Priozerski rajoon

**Priozerski rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis halduskeskus on Priozerski linn.

Priozerski rajoon piirneb läänes Viiburi rajooniga, põhjas Karjala Vabariigi Lahdenpohja rajooniga, idas Laadoga järvega ja lõunas Vsevoložski rajooniga.

## Haldusjaotus
Rajoonis on kaks linnaasundust (*городское поселение*) ja 12 külaasundust (*сельское поселение*):
# Priozerski linnaasundus (soome keeles algselt *Käkisalmi*, vene keeles *Приозерск*)
# Kuznetšnoje linnaasundus (*Kaarlahti, Кузнечное*, keskus Kuznetšnoje alev)
# Gromovo külaasundus (*Sakkola, Громово*)
# Krasnoozjornoje külaasundus (*Punnus, Красноозёрное*)
# Larionovo külaasundus (*Norsjoki, Ларионово*)
# Melnikovo külaasundus (*Räisälä, (Мельниково*)
# Mitšurinskoje külaasundus (*Valkjärvi, Мичуринское*)
# Petrovskoje külaasundus (*Petäjärvi, Петровское*)
# Romaški külaasundus (*Kuninkaanristi, Ромашки*)
# Sosnovo külaasundus (*Rautu, Сосново*)
# Zaporožskoje külaasundus (*Metsäpirtti, Запорожское*)
# Plodovoje külaasundus (*Pyhäjärvi, Плодовое*)
# Razdolje külaasundus (*Mäkrälä, Раздолье*)
# Sevastjanovo külaasundus (*Kaukola, Севастьяново*)

## Viited

## Välislingid
Jericho (seriaal)

**"Jericho"** on USA-s toodetud draamaseriaal, mille esmaesitlus eetris oli 29. novembril 2006. 

Seriaali tootjad plaanisid seriaali lõpetamist, kuid fännide protesti järel otsustasid seda jätkata.

Alates 9. maist 2007 näitab seriaali Eestis TV3.

## Sisu
Tegevus toimub Kansase osariigis väljamõeldud linnakeses Jerichos pärast mitmeid tuumarünnakuid USA linnadele. Jericho elanikud on ülejäänud maailmast ära lõigatud ega tea, kas nad on ainsad ellujäänud.    

## Osatäitjad
Osatäitjate seas on Skeet Ulrich, Ashley Scott, Lennie James, Pamela Reed, Gerald McRaney, Michael Gaston, Kenneth Mitchell ja Sprague Grayden.
Kaposvár

**Kaposvár** on komitaadi õigustega linn Ungaris, Somogyi komitaadi ja Kaposvári kreisi keskus.

Linna on Kaposina esimest korda mainitud 1009. aastal. 1555 vallutasid linna türklased.

Tänu asukohale Budapesti–Zagrebi raudtee ääres arenes linn 19. sajandil kiiresti. Linnas asus Austria-Ungari sõjaväegarnison.

Kaposvári ülikool asutati 2000. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Kaposvári koduleht
Marguerite Porete

**Marguerite Porete** (suri 1310) oli prantsuse müstik, kes kirjutas kristlikku müstikat kajastava teose "Le Mirouer des simples âmes anienties et qui seulement demeurent en vouloir et désir d'amour". Raamat oli eriti populaarne 15. sajandi Inglismaal.

Tema elu kohta on väga vähe teada. Ajaloolased arvavad, et ta pärines Hainaut' krahvkonnast (ala praeguse Prantsusmaa ja Belgia piiril).

Ta oli begiin.

Aastal 1306 või 1307 süüdistati teda ketserluses ning pandi Pariisis vanglasse. Pikk inkvisitsiooniprotsess kestis 18 kuud ning Marguerite mõisteti surma. Ta põletati tuleriidal 1. juunil 1310 koos proselüüdist juudiga (kes olevat rüvetanud Püha Neitsi pildi) tuleriidal.
Emil Lenz

**Heinrich Friedrich Emil Lenz** (24. veebruar/vkj 12. veebruar 1804 Tartu – 10. veebruar 1865 Rooma) oli baltisakslasest füüsik. Ta sõnastas 1833 induktsioonivoolu suuna määramise reegli (Lenzi reegel). Tema järgi on valitud induktiivsuse tähis *L*.

Ta lõpetas 1820 Tartu Kubermangugümnaasiumi. Aastail 1820–1823 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat ja füüsikat.

1823–26 võttis Lenz osa Otto von Kotzebue kolmandast ümbermaailmareisist füüsikuna. Ta mõõtis külastatud paikades ilma ja merevee füüsikalisi omadusi. Ekspeditsiooni tulemused avaldati 1831 "Peterburi Teaduste Akadeemia Toimetistes".

Tema nime kannab Lenzi neem Taimõri järves.

Hiljem mõõdistas Lenz Kaukaasias Kaspia mere rannikut.

Aastast 1828 kuulus Lenz Peterburi Teaduste Akadeemiasse, esialgu adjunktina, alates 1834 akadeemikuna. 1836. aastast oli ta Peterburi ülikooli õppejõud (aastast 1840 professor ja matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan, 1863. aastast surmani rektor). Lisaks õpetas ta 1830–31 St. Petri-Schules, samuti Mihhaili suurtükiväekoolis.

Lenzi loengud füüsikast ja füüsikalisest geograafiast paistsid silma selguse ja range süstemaatilisuse poolest. Sama kehtis tema gümnaasiumide füüsikaõpiku ja füüsikalise geograafia käsiraamatu kohta. Kumbagi anti välja mitu trükki. Eriti levinud oli neist füüsikaõpik.

Elektromagnetismi hakkas Lenz õppima 1831. Uurides Michael Faraday avastatud elektromagnetilise induktsiooni seadust, sõnastas ta1833. aastal Lenzi reegli,  mille kohaselt indutseeritud voolu suund on alati vastupidine seda põhjustavale tegevusele (nt liikumisele). Selle reegli avaldas ta 1834 artiklis "*Über die Bestimmung der Richtung durch elektrodynamische Vertheilung erregten galvanischen Ströme*" Füüsika ja Keemia Aastaraamatus ("*Annalen der Physik und Chemie*", alates 1900 kuni tänapäevani kannab see ajakiri nime "*Annalen der Physik*").

Lisaks omanimelisele seadusele avastas Lenz James Prescott Joule'ist sõltumatult 1842 elektrivoolu soojusliku toime seaduspärasuse ja sellepärast nimetatakse seda Joule'i-Lenzi seaduseks.

Lenz osales agaralt galvanoplastika väljatöötamises. Selle meetodi oli leiutanud tema sõber ja kolleeg Moritz von Jacobi. 1839 valmistas Lenz selle meetodi abil mitu medaljoni. Koos ühe reljeefiga, mille Jacobi samal aastal valmistas, on need maailma esimesed galvanoplastilised skulptuurid.

Füüsikalise geograafia vallas uuris Lenz õhutemperatuuri ja merevee soolsust, Kaspia mere veetaseme kõikumist, õhurõhu muutuse sõltuvust kõrgusest merepinnast, maamagnetismi mõõtmist, magnetilist inklinatsiooni jm.

Lenz suri Roomas rabandusse.

## Isiklikku

Tema vanaisa Friedrich David Lenz oli Tarvastu koguduse õpetaja ning Tartu Ülikooli eesti ja soome keele lektor.

Tema poeg Robert Lenz (1833–1903) oli füüsik, Vene Geograafiaseltsi füüsikalise geograafia osakonna juht, Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige ja salanõunik.

## Viited
Miikse Ristija Johannese kirik

**Miikse Ristija Johannese kirik** on õigeusu kirik Võru maakonnas Setomaa vallas Miikse külas.

Kirikupühade ajal tulevad selle kandiga seotud inimesed koju, et hommikupoolikul olla kirikus. Toimub ka ristikäik ümber kiriku. Pärast jumalateenistust külastatakse omaste haudu, kuhu võetakse kaasa ka sööki ja jooki. Miikse kandi suurim ja tuntuim püha on jaanipäev 24. juunil (vkj)/ 7. juulil. Kirikust põhja pool, umbes 280 meetri kaugusel asub Miikse külaplats, kus õhtu poole tähistatakse jaanipäeva.

80 meetri kaugusel Miikse oja kaldal asub Jaanikivi, mis on muinasaegne ohvrikivi. Kunagi asus selle ohvrikivi juures ka Miikse Jaanikivi tsässon.

## Asukoht
Kirik asub Miikse ojast 80 meetrit põhja poole. Kirik on ehitatud puidust ja kaetud puidust laudisega.

Kiriku ümber asub Miikse kalmistu. Kalmistul paikneb ka Teises maailmasõjas langenute mälestusmärk.

## Ajalugu
Miikse kalmistul oli mingi pühakoda olemas juba 1930. aastatel.

Kui 1950. aastate algul keelati kirikupühade tähistamine Jaanikivi ja tsässona juures, ehitati uut kirikut alates 1952. aastast ühiskondlikus korras vanast kogudusest eraldunud liikmed vana pühakoja asemele. Ehitati öösiti, ehitajad pääsesid huvitaval kombel tagakiusamisest. Hoone pühitseti aastal 1956. 2013. aastal renoveeriti hoonet koguduse poolt.

Põhjalikum taastamine toimus 2025. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Vladimir Berens. "*Приход Меекси*". // Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR Baltica kogus, Msc K1-593/I, II. Leht 203

## Välislingid
Liidia Poska-Teiss

**Liidia Poska-Teiss** (6. aprill 1888 Kuressaare – 14. mai 1956 Tartu) oli eesti zooloog, histoloog ja tsütoloog; aastast 1939 bioloogiadoktor (esimene eestlasest naisteadusdoktor).

## Elukäik
1914. aastal lõpetas ta Peterburis naiste loodusteaduskursused loodusteaduste õpetamise ja histoloogia alal. Aastatel 1912–1914 oli samas histoloogiaassistendi abi. 1917. aastal töötas V. Behterevi nimelises psühhoneuroloogiainstituudis histoloogia ja embrüoloogia õppejõuna.

1918. aastal alustas õpetajana tööd Tallinnas. 1919. aastast töötas Tartu ülikoolis, kus oli 1919–1926 oli zooloogiakateedri vanemassistent, 1939. aastast dotsent, 1940. aastast professor ja 1941. aastast üldbioloogia labori juhataja. Teise maailmasõja ajal töötas ta sealsamas kateedris assistendina.

Aastail 1944–1956 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis tsütoloogia ja geneetika kateedri professor, 1956. aastast arstiteaduskonna histoloogiakateedri juhataja.

Ta avastas Eestis elava rohekärnkonna. Tegeles limuste ja kahepaiksete ning nende sugurakkude uurimisega.

Liidia Poska-Teiss on maetud Tartu Raadi kalmistule. 

Tema isa, kooliinspektor ja talurahvaasjade komissar Mihhail (Michael) Poska (1860–1892) oli riigimees Jaan Poska (1866–1920) vend. Tema vend Mihhail Poska juunior oli Tartu ülikoolis 1913–1918 Rooma õiguse õppejõud.
Bodeni vald

**Bodeni vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis.

Suuremad asulad on:

* Boden
* Bodträskfors
* Gunnarsbyn
* Harads
* Svartlå
* Sävast
* Unbyn
* Vittjärv

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Gustav Schädler

**Gustav Schädler** (18. november 1883 Triesenberg – 19. juuni 1961 Vaduz) oli Liechtensteini pedagoog ja poliitik, aastatel 1922–1928 Liechtensteini valitsusjuht.

Hariduse omandas Schädler Saulgau õpetajate seminaris ja Šveitsis Zürichi ülikoolis. Zürichis kuulus ta üliõpilasseltsi Manessia. Aastaid oli ta tegev õpetajana.

Poliitikuna kuulus ta konservatiivsesse Rahvaparteisse.

2. märtsil 1922 valis Liechtensteini Maapäev ta 13 häälega valitsusnõunikuks ehk valitsuse liikmeks. Sama aasta 6. juunil valis Maapäev ta seitsme poolthäälega uueks valitsusjuhiks.

Tema valitsuse ajal viidi 24. mail 1924 sisse ühisturg Šveitsiga ja võeti ametliku maksevahendina kasutusele Šveitsi frank. Schädleri valitsuse 1926. aastal välja töötatud ja Maapäeva poolt kinnitatud rahandusõigus pani aluse Liechtensteini kujunemisele Euroopa oluliseks panganduskeskuseks. 

Septembris 1927 tabasid Gamprini ja Ruggelli valda ulatuslikud üleujutused. Valitsusjuhina juhtis Schädler 28. septembril moodustatud keskabikomiteed, mis tegeles üleujutuste tagajärgede likvideerimisega.

Kui 1928. aastal puhkes skandaal Liechtensteini Laenu- ja Hoiukassas avastatud omavoli ümber, viis see Schädleri valitsuse langemiseni. 15. juunil 1928 esitas ta tagasiastumisavalduse, mille vürst ka rahuldas. Aastatel 1928–1931 esitati Schädlerile seoses Laenu- ja Hoiukassa juhtumiga mitmeid süüdistusi ameti- ja järelevalvekohustuste eiramises, milles riigikohus ta lõpuks 14. detsembril 1931 õigeks mõistis.

Hiljem jätkas ta tööd kooliõpetajana. Tema kauaaegseks töökohaks oli Vaduzi Maakool. Aastast 1939 kuulus ta ka kooli nõukogusse.
Alfons Feger

**Alfons Feger** (5. aprill 1856 Triesen – 18. juuli 1933 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik, 4. maist 1. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja.

2. märtsil 1922 valiti ta valitsusjuht Josef Ospelti asetäitjaks. Kui Ospelt 26. aprillil samal aastal Liechtensteini Maapäeva poolt ametist vabastati, nimetati uue valitsusjuhi määramiseni peaministri kohusetäitjaks Alfons Feger. Tema volitused jõustusid sama aasta 4. maist. Teadmata põhjustel lahkus ka Feger ise ennetähtaegselt oma kohusetäitja ametist ja 1. juunil nimetati tema asemel ajutiselt valitsust juhtima Felix Gubelmann.

Alfons Feger jätkas tööd valitsuse liikmena ja oli Gustav Schädleri valitsuses aastatel 1923–1928 taas valitsusjuhi asetäitja.
Mývatn

**Mývatn** on järv Põhja-Islandil Norðurland eystra piirkonnas Suður-Þingeyjarsýsla maakonnas Húsavíkist 54 km ja Akureyrist 99 km kaugusel. 

Mývatniks kutsutakse vahel ka kogu järve ümberkaudset asustatud piirkonda. Selles piirkonnas asuvad veel sellised vaatamisväärsused nagu Hveriri mudaaugud, Grjótagjá lõhe, Hverfjalli vulkaanikraater, Dimmuborgiri laavaväli, ja Krafla vulkaaniline piirkond.

Mývatn asub 215 km pikkusel turismimarsruudil Teemantring *(Diamond circle)*, kuhu kuuluvad veel Dettifoss, Ásbyrgi ja Húsavík.

## Mývatni järv
Mývatni *(Kärbsejärv, sõnadest mý 'kärbes', vatn 'järv')* nimi tuleneb tohutust kärbeste hulgast selles piirkonnas. Järv asub 277 m kõrgusel üle merepinna, pindala on 37 km2, keskmine sügavus 2,5 m ning suurim sügavus 4,5 m. Sellel asub umbes 50 saart ja saarekest.
Järv ja selle ümbruse märgala on erakordselt rikas veelindude poolest, eriti palju on parte. Piirkonna kaguosas paikneb Höfdi looduspark.

## Geoloogia
Mývatn asub Põhja-Ameerika ja Euraasia laama kokkupuutekohas. Laamad eralduvad teineteisest umbes 2 cm aastas. Tekkinud lõhed täidab maapõuest välja voolanud laava. See on läbi aegade põhjustanud suurt vulkaanilist aktiivsust.

## Välislingid
*Lake Myvatn and the river Laxá
Liechtensteini valitsusjuht

**Liechtensteini Vürstiriigi valitsusjuht** (saksa keeles *Regierungschef des Fürstentums Liechtenstein*) on Liechtensteini täidesaatva võimu ehk valitsuse juht. Teda nimetatakse ka **Liechtensteini peaministriks**, kuid see ei ole ametlik nimetus.

Liechtensteini valitsusjuhi nimetab ametisse riigi parlamendi ehk Maapäeva ettepanekul Liechtensteini vürst. Liechtensteinis ei esitata tavaliselt valitsusjuhiks valimised võitnud partei esimeest, vaid selle partei mõni muu mõjukas liige.

Vastavalt Liechtensteini põhiseadusele võib vürst anda isiklikult valitsusjuhile ülesandeid. Põhiseaduse kohaselt kaasallkirjastab valitsusjuht seadused, samuti vürsti ja regendi määrused ning otsused. Ükski neist ei jõustu ilma valitsusjuhi allkirjata. Valitsusjuht annab ametivande kas vürstile või regendile, teised valitsusliikmed aga temale.

Liechtensteini valitsusjuht juhib valitsuse (*Regierung*) tööd, kuhu peale tema kuulub veel vähemalt neli valitsusnõunikku (*Regierungsrat*). Üks valitsusnõunikest on ühtlasi valitsusjuhi asetäitja. Asetäitja nimetatakse sarnaselt valitsusjuhiga parlamendi ettepanekul ametisse vürsti poolt.

Liechtensteini esimeseks valitsusjuhiks oli Josef Ospelt, kes nimetati sellesse ametisse 2. märtsil 1921.

## Vaata ka

*Liechtensteini valitsusjuhtide loend

## Välislingid

*Liechtensteini valitsuse veebileht (saksa ja inglise keeles)
Felix Gubelmann

**Felix Gubelmann** (24. detsember 1880 Gamprin – 13. juuli 1929 Gamprin) oli Liechtensteini poliitik, 1. juunist 6. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja. Ta oli Progressiivse Kodanikepartei liige.

Liechtensteini Maapäeva valimistel 1922. aastal valiti ta Gamprini valla esindajana parlamenti. Maapäeva esimesel istungil 3. märtsil 1922 valiti ta kaheteistkümne poolthäälega valitsuse liikmeks ehk valitsusnõunikuks.

Kui valitsusjuhi kohusetäitja Alfons Feger oma ametist 1. juunil 1922 loobus, oli Gubelmann kuus päeva kuni Gustav Schädleri valitsuse ametisse nimetamiseni valitsusjuhi kohusetäitja.

Pärast seda jätkas ta valitsuse koosseisus valitsusnõunikuna kuni 1926. aastani. Aastatel 1927–1928 oli ta Maapäeva liikluskomisjoni liige.
Tšernihiv

**Tšernihiv** (varem eesti keeles venepäraselt *Tšernigov*) on linn Ukrainas, Tšernihivi oblasti keskus. Asub Desna paremal kaldal.

## Ajalugu
Tšernihiv on Kiievi-Vene vanimaid linnu. 9. sajandil oli see severjaanide keskus. Asulat on esmamainitud 907. aastal. Jaroslav Targa poja Svjatoslav II Jaroslavitši, Tšernigovi vürsti ja Rjurikovitšide Tšernigovi vürstidünastia rajaja ajal kujunes vürstiriik ja selle valitsejad üheks olulisemaks dünastiaharuks Vana-Vene riigi alal, kui Jaroslavi kolm poega valitsesid kolmeks jagatud Vana-Vene alasid. 1239. aastal rüüstasid linna mongolid. 1370. aastast kuulus Tšernihiv Leedu suurvürstiriiki, 1503. aastal läks Moskva vürstiriigile.

### Sõjategevus 2022. aastal

2022. aastal sai linn kannatada sõjategevuses. 6. märtsil 2022 andis president Zelenskõi linnale kangelaslinna tiitli.

## Galerii

2014 Дитинець літописного міста Чернігів IMG 009.jpg|Vaade Tšernihivi detinetsilt
Spasopreobrazh-cathedral-chernihiv.JPG|Tšernihivi Issandamuutmise peakirik, ehitatud 1030. aastal
Церква параскеви П'ятниці, Чернігів.jpg|Tšernihivi Paraskeva kirik, 1201
Борисоглебский собор в Чернигове.jpg|Borõssi ja Glibi kirik
Катерининська церква (Чернігів) 6.jpg|Katariina kirik 17. sajandist
Введенська церква. Чернігів.jpg|Tšernihivi Kolmainu kloostri Jumalaema templisseminemise kirik 1677. aastast
Будинок полкової канцелярії 7359.jpg|Tšernihivi rügemendikantselei hoone, ehitatud 1690. aastatel
Чернігівський колегіум (Чернігів).jpg|Tšernihivi kolleegiumi ukraina barokkstiilis hoone 18. sajandi algusest
Чернигов. Елецкий монастырь.jpg|Tšernihivi Jeletski kloostri Jumalaema Uinumise kirik 
74-101-0020 Troyckiy Sobor 3.jpg|Kolmainsuse kloostri Püha Kolmainu katedraal
Дзвіниця, 5 ярусів,висота 58 метрів, Троїцький монастир.jpg|Kolmainsuse kloostri Püha Kolmainu katedraali kellatorn
Чернигов, храм Михаила и Федора.JPG|13. sajandi märtritele pühitsetud Mihhaili ja Fjodori kirik, püstitatud 19. sajandil
2014 Чернігів Україна Адміністративний будинок.jpg|Administratiivhoone Tšernihivis
Чернігів. Обласна філармонія.JPG|Oblasti filharmoonia hoone
Chernigiv Desna hotel IMG 8722 74-101-0076.JPG|Hotell Tšernihivis
Драматичний театр ім.Т.Г.Шевченка - Teatro Dramático Shevchenko.jpg|Tarass Ševtšenko nimeline draamateater
BudArhiepiskop.JPG|Peapiiskopi residents
Чернігівський вокзал.JPG|Tšernihivi raudteejaam


## Vaata ka
*Tšernigivi vürstiriik
*Tšernihivi piiramine

## Viited

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
Fjodor II

**Fjodor II** (vene *Фёдор II Борисович*; 1589 – 20. juuni (vkj 10. juuni) 1605) oli Vene tsaar 23. aprillist (vkj 13. aprillist) 11. juunini (vkj 1. juunini) 1605 Segaduste ajal Venemaal.   

Fjodor oli Ivan Julma soosiku Maljuta Skuratovi tütre Maria ja Boriss Godunovi poeg. Isa andis talle oma-aja parima hariduse, valmistades poega ette haritud valitsejaks. Paistab, et Fjodori vaimsed võimed olid suured, sest ta koostas (või tehti seda tema juhtimisel) Venemaa esimese algupärase kaardi, mis on säilinud tänaseni.

1605. aasta 13. aprillil suri Boriss Godunov ootamatult, kui parajasti käis sõda Moskva peale liikuvate Vale-Dmitri väesalkadega, ja nii sai vaevalt 16-aastane Fjodor tsaariks. Ehkki ta oli andekas ja füüsiliselt väga tugev, polnud Fjodoril oma isa autoriteeti ega võimalusi, et bojaare vaos hoida. Üldine rahulolematus, mida oli tuntud Borissi vastu, pöördus nüüd poja vastu. Olukorraga toime tulemiseks toetus Fjodor Pjotr Basmanovile, kes keelitas oma väesalku Fjodorile truudust vanduma, ise aga haudus salaplaani tema vastu. Samal ajal marssis Vale-Dmitri oma vägedega Moskva peale ning nõudis Godunovide kukutamist. Rühm bojaare haaraski 10. juunil kremlis võimu ja kukutas tsaari. Varsti pärast seda nii Fjodor kui ta ema kägistati. Hiljem väideti, et nad olid enesetapu teinud, ehkki surnukehadel olid selged vägivalla märgid. Fjodoriga lõppes ka kõigest seitse aastat kestnud Godunovide dünastia valitsemisaeg Venemaa troonil.
Ilmapuu

**Ilmapuu** ehk **maailmapuu** ehk **elupuu** on müütiline puu.

Ilmapuu kujundit on kasutatud eesti ornamentikas, rauaaegse riietuse juurde kuulunud keekandjates ja ka eelkristlikust ajast pärit eesti ülikute trapetsiaalsetel hauaplaatidel.

## Vaata ka
*Yggdrasil
*Suure tamme laul
*Elupuu (mütoloogia)

## Viited
Veebisaitide loend

Selles loendis on äratoodud suvaline hulk toimetajate arvates esiletõstmist väärivaid veebisaite.

## 9
*9GAG

## A
* Academia.edu
* Accelerista
* AjapaikI
* AllMusic
* Amazon.com
* Ametlikud Teadaanded
* Animal Diversity Web
* Annaabi.ee
* ARU TV
* arXiv

## B
*BeReal
*Betsafe
*Betterplace.org
*Bioneer
* Blogger.ee
*Blog.tr.ee
*Box Office Mojo

## C
* Citizendium
* ClinicalTrials.gov
* Cloudflare
* CV Keskus	
* CV-Online

## D
* Delfi (portaal)
* Digitark
* Diseases Database
* DKosopedia
*Doodle

## E
* eBay
* Eesti kirjanike e-leksikon
* Eesti.pl
* Ehitusleht
* E-Kultuuripärand
* Elfikelder
* ELi avatud andmete portaal
* Elu24
* eMedicine
* Encarta
* Estonian World Review
* Estoniasamlingen.se
* ETERA
* EuroBillTracker
* Euroopa Liidu tervishoiuportaal
* E-varamu

## F
* Facebook
* Filmiveeb
* Filosoofia veebientsüklopeedia
* Fitlap.ee 	
* Flags of the World
* Flickr
* The Fox Nation
* Forvo

## G
* Geenius.ee
* Geni
* GENIRE
* GLXY
* Gmail 	
* Google

## H
* Hinnavaatlus

## I
* Infovastupanu
* Internet Movie Database
* Internet Archive archive.org

## K
* Karistusregister
* Kasparov.ru
* Kavkaz Center
* Kirjandusarhiiv
* KNAB
* Koffer.ee	
* Koolielu
* Kriteerium
* Kultuur.info
* KV.EE

## L
* Ladaklubi 	
* Last.fm 
* Launchpad	
* LeMill
* Lenta.ru
* LostNf.com

## M
* Maailma Vaade
* Medical Subject Headings
* MedlinePlus
* Mega
* Memokraat
* Mereblog
* Mereviki
* MET ART
* Metapeedia 
* MICHAEL	
* Miksike
* Museum of Hoaxes
* MusicBrainz
* Mängukoobas
* MySpace

## N
* NETI
* NIHILIST.FM
* Novaator

## O
* Online Mendelian Inheritance in Man
* Open Library
* Orkut 	
* Osta.ee

## P
* Pinterest
* Porn Hub
* PRNEWS.io
* PubMed Central
* Põltsamaa.info

## R
* Rada7 	
* Rate.ee
*Regionaaltelevisioon Eesti
* ResearchGATE
*Roheline Värav
*Roomajate andmebaas

## S
* Scholarpedia
* sekundomer.ee
* Skeemipesa
* skeptik.ee
* Soccernet.ee
* Soov.ee
* Spiegel Online
* Spordiregister
* Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia
* Sõnaveeb

## Z
*zave.ee

## T
*Tark Tee
*"Tartu ilukirjanduses"
*Teeregister
*telegram.ee
*Terve Mõistuse Sündikaat
*The Kyiv Independent
*theguardian.com
*Triobet
*Truth Social 
*Tsenseerimata raamatukogu
*Täitsa pekkis saade

## U
* Uncyclopedia

## V
* Valhalla
* Veeteede Ameti Teataja
* Vikipeedia 	
* Vikisõnastik
* Vikitekstid
* Vikiülikool

## W
* Wifi.ee
* Wikitravel
* Wikivoyage
* Wookieepedia
* World Gazetteer

## Õ
*Õnnepank

## Ä
*Äriregister

## Y
* Ypsilon
* YouTube
Tenzing Norgay

**Tenzing Norgay** (1914 – 9. mai 1986 Darjeeling, India) oli Nepali šerpa, kes koos Edmund Hillaryga tõusis 29. mail 1953 Džomolungma tippu.

## Isiklikku
Džomolungma tipus on käinud tema poeg Jamling Tenzing Norgay, tütrepoeg Tashi Tenzing ja õepoeg Nawang Gombu.
Kiri Te Kanawa

Dame **Kiri Janette Te Kanawa** (sündinud 6. märtsil 1944 Te Tai Rāwhitis Uus-Meremaal) on Uus-Meremaa ooperilaulja. 

1981. aastal, kui abiellusid Walesi prints Charles ja Diana Spencer, laulis ta Händeli pala "Let the Bright Seraphim", mida kuulas maailmas umbes 600 miljonit inimest.

Kui Te Kanawa oli laps, siis ta lapsendati. Nii sai ta iirlasest ema ja maoorist isa. Teismeeas ja 20. eluaastates oli ta Uus-Meremaa poptäht ja meelelahutaja.

Hariduse sai ta Aucklandis Saint Mary's College'is. Ooperilaulu õppis ta Dame Sister Mary Leo juhendusel. Lauljakarjääri alustas ta metsosopranina, hiljem – arengu käigus – jäi sopraniks. Tema helisalvestis "Nunnade koor" Starussi operetist "Casanova" oli Uus-Meremaa esimene kuldplaat (seda müüdi üle 5000 eksemplari).

2001. aasta juunis laulis ta Pärnus.

Augustis 2009 teatas ta, et lõpetab lauljakarjääri aprillis 2010 Saksamaal Kölni Ooperiteatris toimuva kontserdiga.

## Isiklikku
Te Kanawa abiellus 1967. aastal Desmond Parkiga, kellega oli tutvunud Aucklandis. Paar lapsendas kaks last: Antonia (1976) ja Thomase (1979). Abielu lahutati 1990. aastate lõpus.

## Viited

## Välislingid
*Kiri Te Kanawa Fondi koduleht
*
Kangelane tiigrinahas

**"Kangelane tiigrinahas"** (gruusia keeles „ვეფხისტყაოსანი“, *Vephhistkaosani*) on gruusia rahvuseepos, mis pärineb 12. sajandist. Selle autor on kuninganna Thamari varahoidja Šotha Rusthaveli.

Eepose esimene trükivariant pärineb aastast 1712. Teos koosneb 1550–1700 värsist, olenevalt käsikirjast.

Eepose tegevus keskendub kahe armastajapaari, araabia printsessi Tinatini ja prints Avtandili ning india printsessi Nestan Daredžani ja prints Tarieli seiklustele.

Eepose algne versioon ei ole säilinud. Sajandite jooksul on seda palju kordi ümber kirjutatud ja tekst on selle käigus palju muutunud. Säilinud on hulk käsikirju 16.–18. sajandist. Kõige levinum ja justkui kanooniline versioon on see, mis esimesena trükituna ilmus. See toimus 1712 Thbilisis Vahtang VI valitsusajal ja sellepärast nimetatakse seda Vahtangi versiooniks. See versioon mõjutas kõiki järeltulevaid suuresti, nii et need Vahtangi versioonist väga ei erine.

Rusthaveli filosoofilisi ja religioosseid seisukohti pidas gruusia kirik ametlikult ketserluseks ja sellepärast Vahtangi versiooni esimene tiraaž hävitati peaaegu täielikult.

Ei ole teada, kust Rusthaveli eepose jaoks inspiratsiooni sai. Ta ise ütleb teoses, et jutustab ümber pärsia lugu, ainult sellist pärsia lugu ei ole maailmas leitud. Teine hüpotees on selline, et ta toetus gruusia rahvaluulele, kombineerides rahvalaule omavahel ja kirjutades puuduoleva osa ise juurde. Kolmanda teooria järgi polnud ka sellist eeskuju, vaid Rusthaveli mõtles sisu algusest lõpuni ise välja.

Eesti keelde on eepose tõlkinud Juta Bedia. See ilmus kirjastuses Eesti Raamat 1991. aastal.