open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiroyoshi Nishizawa

**Hiroyoshi Nishizawa** (西沢広義 *Nishizawa Hiroyoshi*; 27. jaanuar 1920 Nagano prefektuur, Jaapan – 26. oktoober 1944 Mindoro, Filipiinid) oli Jaapani hävituslendur Teises maailmasõjas.

Ta teenis Jaapani keiserlikus mereväes ja oli üks tuntumaid Jaapani lennuässasid teise maailmasõja Aasia–Vaikse ookeani sõjatandril. Nishizawale omistatakse kümneid õhuvõite, kuigi täpsed arvud on allikati erinevad. Ta lendas peamiselt hävitajaga Mitsubishi A6M ning oli tuntud oma osava ja agressiivse lennustiili poolest.

Hiroyoshi Nishizawa hukkus 1944. aastal, kui tema transpordilennuk tulistati alla Ameerika Ühendriikide hävitajate poolt Filipiinide kohal.
Helmiku tee

**Helmiku tee** on tänav Pirita linnaosas Pirita-Kosel.

Tänav algab Nurmiku teelt, kulgeb kirdesse, pöörab 200 meetri pärast itta ning lõppeb Vabaõhukooli teel. Tänava pikkus on 1,2 km.

Helmiku tee ristub Mesika, Koldrohu, Veeriku, Pääsusilma, Kelluka, Jaanilille, Lõosilma ja Kurereha teega.

Helmiku tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime kõrreliste sugukonda kuuluva niidutaime helmiku järgi.

## Viited
Helmiku põik

**Helmiku põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita-Kosel. 

Tänav algab Helmiku teelt, kulgeb üldjoones lõuna suunas, ristub Mesika põikteega ja lõppeb Jääraku teel.

Tänava pikkus on 150 meetrit.

Helmiku põik sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Jääraku põik

**Jääraku põik** on väike põiktänav Tallinna Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav on umbtänav, algab Jääraku teelt.

Jääraku põik on saanud nime 13. juunil 1958.


Jääraku põik.JPG


## Viited

## Välislingid
Tõnu Ling

**Tõnu Ling** (sündinud 20. aprillil 1971 Muhu saarel) on eesti loodusfotograaf.

## Haridus
* Muhu põhikool
* Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikum
* Pärnu Kutsehariduskeskus, arboristi eriala

## Tunnustus
* Looduse Aastafoto konkurss 2006, Tantsiva Hundi peapreemia parima looduspildi eest ("Pinnatuisk Kuressaare lahel")
* Looduse Aastafoto konkurss 2007, žürii tunnustus pildi eest ("Torm harilaiul")

## Isiklikku
Ta on abielus, kahe tütre isa.

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Lingi ametlik koduleht
Crockeri ahelik

**Crockeri ahelik** (inglise keeles *Crocker Range*) on mäestik Kalimantani saare põhjaosas. See jääb Sabahi osariiki Malaisias ja kulgeb põhja-lõunasuunaliselt.

Aheliku kõrgeim tipp, Kinabalu mägi (4101 m, teistel andmetel 4095 m), on kõrguselt neljas tipp Kagu-Aasias.

Crockeri ahelik on nimetatud William Maunder Crockeri (1843–1899) järgi, kes oli 1887. aastal Põhja-Borneo kuberner.

Kinabalu mäe juurde 1964. aastal moodustatud rahvuspark oli üks esimesi Malaisias. 2000. aastal arvati Kinabalu rahvuspark ja Sarawakis asuv Gunung Mulu rahvuspark UNESCO maailmapärandi nimistusse ning need olid esimesed UNESCO maailmapärandi objektid Malaisias.

Crockeri aheliku territooriumil moodustati 1984. aastal ka Crockeri Aheliku rahvuspark.

2014. aastal arvati ahelik biosfäärikaitsealana UNESCO rahvusvahelisse programmi "Inimene ja biosfäär".

## Viited

## Välislingid
Jura saar

**Jura** (gaeli keeles *Diùra*) on saar Atlandi ookeanis, üks Sise-Hebriididest. Pindala 367 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 785 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.
Keith Moon

**Keith John Moon** (23. august 1946 Wembley, London – 7. september 1978 Mayfair) oli inglise trummar, kes sai tuntuks Briti rokkansambli The Who liikmena. 

Moon võeti ansamblisse The Who 1964. aastal, kui ta vahetas välja senise trummari Doug Sandomi. Tema energiline, plahvatuslik ja tihti ettearvamatu mängustiil eristus traditsioonilisest trummimängust ning kujundas tugevalt ansambli helikeelt. Ta mängis kõigil bändi stuudioalbumitel alates debüütplaadist "My Generation" (1965) kuni "Who Are You" (1978), mis ilmus vaid kaks nädalat enne tema surma.

Lisaks muusikalisele andekusele oli Moon tuntud oma ekstravagantse ja ennasthävitava elustiili poolest. Ta jäi silma hotellitubade lõhkumise, ohtra alkoholi- ja uimastitarbimise ning tähelepanuotsiva huumoriga, mis tegid temast ühe legendaarsema rokkstaarikuvandi esindaja.

Moon suri 32-aastaselt ravimite üledoosi tagajärjel. 

## Isiklikku
Keith Moon abiellus 1966. aastal modell Kim Kerriganiga, samal aastal sündis tütar Amanda Moon (Mandy). Paari suhe oli tormiline ja täis konflikte, mida mõjutasid eelkõige Mooni sõltuvusprobleemid ja vägivaldne käitumine. Kerrigan jättis pere maha 1973. aastal ning paar lahutas abielu enne Mooni surma.

## Viited
Jääraku tee

**Jääraku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita-Kosel.

Tänav algab Nurmiku teelt, kulgeb itta ja lõpeb Lõosilma teel. Tänava pikkus on 770 meetrit. Jääraku teega ristuvad Helmiku põik, Mesika, Veeriku, Kelluka tee ja Jääraku põik.

Jääraku tee sai nime 13. aprillil 1958. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Lasnamäe järsu nõlva all.

## Viited

## Välislingid
Veikko Hakulinen

**Veikko Johannes Hakulinen** (4. jaanuar 1925 Kurkijoki vald – 24. oktoober 2003 Valkeakoski) oli Soome suusataja. 

Veikko Hakulinen on kolmekordne olümpiavõitja (1952, 1956 ja 1960) ja maailmameister (1954 ja 1958). Tippsportlase karjääri ajal Asikkala Raikast, Valkeakoske Haka, Jämsänkoske Ilvest, Evon Metsäpoegi, Tampere Hiihtoseura, Tampere Pyrintöt ja Tampere Maila esindanud Hakulinen võistles ka laskesuusatamises, orienteerumises, suundsuusatamises, krossijooksus ja sõudmises ning jätkas karjääri veteranide klassis.

Hakulinenit meenutatakse Oslo taliolümpiamängude 50 km võiduajaga 3.33.33.

Veikko Hakulinen valiti Soome aasta sportlaseks aastatel 1952, 1953, 1954 ja 1960. Aastal 2000 sai ta Pro Urheilu tunnustusauhinna, mida antakse Soome riigi poolt spordi edendamise eest ja mille rahaline väärtus on 20 000 eurot.

Hakulinen suri liiklusõnnetuses 2003. aastal, jäädes auto alla.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

* 1952 Oslo 
** olümpiavõitja 50 km
* 1956 Cortina d'Ampezzo 
** olümpiavõitja 30 km
**  hõbemedal 50 km
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
* 1960 Squaw Valley
** olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus
**  hõbemedal 50 km
**  pronksmedal 15 km 

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused]]

* 1954 Falun 
** maailmameister 15 km
**  maailmameister 4x10 km teatesõidus
**  hõbemedal 30 km
**  hõbemedal 50 km
* 1958 Lahti
** maailmameister 15 km
**  hõbemedal 50 km
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]

* 1963 Seefeld
**  hõbemedal 3x7,5 teatesõidus

## Raamatud

* Veikko Hakulinen "Haku-Veikko, suurhiihtäjä Veikko Hakulisen muistelmat" (1999)
* Sulo Kolkka "Veikko Hakulinen, latujen valtias" (1960)

## Välislingid

*
1954. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1954. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused**, olid ** 20.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.-21. veebruarini Rootsis Falunis. Meeste 18 km suusatamist ei olnud enam kavas ja selle asemele tulid 15 ja 30 km distantsid. Esimest korda MM-võistlustel ajaloos oli kavas ka naiste 10 km ja 3x5 km teatesõit.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 30 km




**Kuupäev**: 14. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 21. veebruar



#### 4x10 km teatesõit




**Kuupäev**: 20. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 10 km




**Kuupäev**: 21. veebruar



#### 3x5 km teatesõit




**Kuupäev**: 17. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi ja 15 km




**Kuupäev**: 16./17. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 14. veebruar



### Medalid
1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused**, olid **18.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 1.-6. veebruarini USAs Lake Placidis. Murdmaasuusatamise võistlused toimusid Rumfordis.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 3. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 6. veebruar



#### 4x10 km teatesõit




**Kuupäev**: 5. veebruar




### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi ja 18 km




**Kuupäev**: 1./3. veebruar



### [[Suusahüpped]]

### Normaalmägi




**Kuupäev**: 5. veebruar
Bjørnstad pääses Norra võistkonda viimase mehena.



### Medalid
Mustjala Käsitöösahver

**Mustjala Käsitöösahver** on käsitööpood ja toitlustusasutus  Mustjalas Anna kiriku kõrval.  

Seda peab Riina Allik. Käsitöösahver sai alguse 1995, kui alustati käsitööesemete müüki endises meiereis paiknevate eluruumide moosisahvris. Aastal 1997 osteti vallalt ka maja alumine korrus ning müügikoht viidi üle esimesel korrusel varem asunud kompleks-teeninduspunkti ruumidesse.  

## Vaata ka
*Musta Jala galerii

## Välislingid
*Tutvustus ja foto
*Merike Pitk: "Kunst pärapõrgus", Maaleht, 21. juuli 2005
Kilbukalised

**Kilbukalised** (*Hydrocharitaceae*) on üheiduleheliste klassi konnarohulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.

Kilbukalistel eristatakse 16–18 perekonda 116 liigiga.

Kilbukalised on kõik veetaimed. Mõni liik elab täielikult vee all. Sugukonda kuuluvad nii mage- kui merevees elavad liigid. Nad kasvavad paljudes maakera piirkondades, kuid eelistavad lähistroopikat ja troopikat. Tuntuim kilbukaline on konnakilbukas.

Kilbukalistel on 7–12 kromosoomi. Kromosoomi suurus on 2–10 μm.

## Kirjeldus
Kilbukalised võivad olla ühe- või mitmeaastased taimed. Taimel on roomav risoom.

Nende lehed on väikesed ja suhteliselt lihtsa ehitusega (ehkki välisehituselt eri liikidel väga varieeruvad) ning võivad jääda nii vee alla kui ka olla vee peal (meenutades kujult näiteks väikese vesiroosi lehti). Lehed on välisehituselt eri liikidel väga erinevad: nad võivad olla sirged või ümarad, rootsuga või ilma, tupealusega või ilma. Lehed võivad paikneda kahes püstises reas, paikneda spiraalselt või pöörises.

Õied võivad paikneda ühe haralise kandelehe sisse peitununa või kahe vastamisi paikneva kandelehe vahel. Harilikult paiknevad õied korrapäratult. Nad võivad olla nii ühe- kui kahesugulised. Õied on tsentraalsümmeetrilised. Nad võivad olla väga mitut värvi: nii valged, kollased, punased, lillad või sinised. Õiekate jaguneb kihtidesse. Sisemine kiht, kui see olemas on, on silmatorkav ja meenutab kroonlehti. Tolmukaid on 1 kuni palju ja nad paiknevad ühes või rohkemas kihis; sisemise kihi tolmukad on vahel steriilsed. Emakas paikneb tolmuka(i)st allpool koos 2–15 kokkukasvanud viljalehega. Emakas paiknevad arvukad emassugurakud sigimiku servas asuvates platsentades, mis ulatuvad peaaegu sigimiku keskkohta või on mittetäielikult välja arenenud. Õietolm on kerajas, kuid mõnel meres elaval liigil moodustab keesid. Tolmlemine võib olla väga spetsialiseerunud. Vili on ümar kuni sirge, kuiv või puderjas. Valmides võib vili ise pakatada või avaneda üksnes viljakesta kõdunemise tulemusena. Seemned on tavaliselt arvukad, sirgete idudega ja ilma endospermita.

## Perekonnad
**[[Apalanthe]]*
**[[Appertiella]]*
**[[Blyxa]]*
**Egeria* – jõgikatk
**Elodea* – vesikatk 
**[[Enhalus]]*
**Halophila* – soolalemb
**Hydrilla* – hüdralill
**Hydrocharis* – kilbukas 
**[[Lagarosiphon]]*
**[[Limnobium]]*
**[[Maidenia]]*
**Najas* – näkirohi 
**[[Nechamandra]]*
**[[Ottelia]]*
**Stratiotes* – vesikarikas 
**[[Thalassia]]*
**Vallisneria* – vallisneeria
Tintini seiklused

**"Tintin"** ehk **"Tintini seiklused"** (**"Les Aventures de Tintin"**) on koomiksialbumite sari, mille autor on Belgia kunstnik Hergé, kodanikunimega Georges Remi (1907–1983). 

Remi tuletas kunstnikunime Hergé oma initsiaalidest "R-G", mis kõlab prantsuse keeles hääldades "Hergé". Koomiks debüteeris prantsuskeelsena Belgia ajalehe lastelisas Le Vingtième Siècle 10. jaanuaril 1929. "Tintini seiklused" koosnevad 23 koomiksialbumist, millest suuremas osas figureerivad samad tegelased ja tegevus toimub eri riikides. Pärast Hergé surma ei ole albumite avaldamist jätkatud.

Sarja peategelane on Tintin, noor Belgia ajakirjanik, kes rändab mitmel pool maailmas ja satub aina seiklustesse. Teda saadab alati valge karmikarvaline foksterjer Milou, enamikus raamatutes on ka juhmardlikud Siiami kaksikutest politseinikud Dupond ja Dupont. Sarja hilisemates raamatutes saavad olulisteks tegelaseks kapten Haddock ja professor Päevalill. Kahes albumis ("Seiklus Punasel merel" ja "Lend 714") on tegelaseks eestlasest lennukipiloot, kelle nimi on originaalraamatutes Piotr Szut.

Tintin on üks populaarsemaid Euroopa koomikseid, mille tõlkeid on ilmunud üle 70 keeles enam kui 200-miljonilise kogutiraažiga. Steven Spielberg ja Peter Jackson valmistavad ette Tintini seikluste teemalist triloogiat, millest esimene osa jõudis kinno 2011. aastal. Teine film peaks linastuma 2015. aasta jõuludeks.

## Tintini albumid
#"Tintin bolševike maal" (joonistatud 1929–1930)
#"Tintin Kongos" (1930–1931)
#"Tintin Ameerikas" (1931–1932)
#"Vaarao sigarid" (1932–1934), eesti keeles 2008 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev)
#"Sinine Lootos" (1934–1935), eesti keeles 2008 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev)
#"Katkine kõrv" (1935–1937)
#"Must saar" (1937–1938)
#"Kuningas Ottokari skepter" (1938–1939)
#"Kuldsõrgadega krabi" (1940–1941), eesti keeles 2010 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev) 
#"Sabaga täht" (1941–1942)
#"Ükssarviku saladus" (1942–1943), eesti keeles 2013 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev) 
#"Rackham Punase aare" (1943–1944), eesti keeles 2013 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev)
#"Seitse kristallkuuli" (1943–1948)
#"Päikese vangid" (1946–1949)
#"Musta kulla maa" (1948–1950)
#"Sihtkohaks Kuu" (1950–1953)
#"Maadeavastajad Kuul" (1950–1954)
#"Professor Päevalille juhtum" (1954–1956)
#"Must last" (1958), eesti keeles 2010 (tõlkija Katrin Kaarep, kirjastus Tänapäev)
#"Tintin Tiibetis" (1960)
#"Castafiore smaragdid" (1963)
#"Lend 714" (1968)
#"Tintin ja Picarod" (1976)
#"Tintin ja tähekunst" (avaldatud postuumselt; 1986–2004)

## Filmid

## Välislingid
*Taustalugu Tintini autori ja Eesti seostest ning tõenäoline seletus, miks on Tintini seiklustes eestlasest tegelane
*Ametlik koduleht
Nähtamatu mees

**"Nähtamatu mees"** on Herbert George Wellsi romaan 1897. aastast.

Kõigepealt ilmus see järjejutuna perioodikaväljaandes Pearson's Weekly ning samal aastal ka raamatuna.

Pealkiri viitab peategelasele Griffinile, kes optikat uuriva teadlasena püüab muuta inimkeha murdumisnäitaja õhu omaga sarnaseks, et keha ei neelaks ega peegeldaks valgust ning muutuks seetõttu nähtamatuks. Tal õnnestub selline muutus enda peal korda saata, kuid katsed uuesti nähtavaks saada ebaõnnestuvad.

Wellsi kaks eelmist teadusulmeromaani olid kirjutatud esimese isiku vaatepunktist (minavormis), kuid "Nähtamatu mees" on kirjutatud kolmandas isikus.

Selle järgi on tehtud film "Nähtamatu mees" (1933).
Kuldrannake

**"Kuldrannake"** (1875) on Ado Reinvaldi luuletus. 

Aleksander Läte lõi 1888 Puhjas töötades selle sõnadele meeskoorilaulu "Kuldrannake". 

## Tekst
Kuldrannake,

mil' jõuab laev su kaldale!

Ju vara, kalli koiduga

su poole võtsin purjeta,

silm siiski veel ei kallast näe

siit üle kõrge lainemäe.

Kuldrannake,

mil' jõuab laev su kaldale!

Siin alles võõra ilma piir,

ei läigi ranna siniviir

sealt üle elumere vee,

kus lõpeb minu laevatee!

Kuldrannake,

mil' jõuab laev su kaldale!

Ma ohkan siin kui väsind lind,

et vaikne elumere pind

ja torm ei laeva lendes a'a -

nüüd hilja sinu randa saan!

Kuldrannake,

mil' jõuab laev su kaldale!

Küll õhtu päikse paiste käes

sind nagu juba kaugelt näeks, - 

oh, siiski raske, vilets järg,

sest - tee on hirmus pikk ja märg.

## Viited
Alphonse Osbert

**Alphonse Osbert** (23. märts 1857 – 11. august 1939) oli prantsuse sümbolistlik kunstnik. Ta sündis Pariisis ja õppis École des Beaux-Arts'is.

Karjääri alguses viljeles Osbert realistlikku maalikunsti, kuid 1880. aastatel suundus sümbolismi poole. Tema teoste keskmes on sageli idealiseeritud naisfiguurid, rahulikud maastikud ja allegoorilised stseenid. Iseloomulikud on pehme valguskäsitlus ja vaoshoitud värvigamma.

Osberti loomingut mõjutasid itaalia renessansikunst ning Pierre Puvis de Chavannes. Hilisemas loomingus muutus tema stiil dekoratiivsemaks ja stiliseeritumaks.

Ta osales Pariisi Salongi näitustel ning saavutas oma eluajal tunnustuse. Tänapäeval peetakse teda üheks prantsuse sümbolismi olulisemaks esindajaks.
Kairit Tuhkanen

**Kairit Tuhkanen** (esinejanimega **Niki**, sündinud 15. mail 1980 Sindis) on eesti poplaulja ja telesaatejuht. 

2006. aasta kevadel valiti ta Kanal 2 uudistesaate "Reporter" ilmateadustajaks ja horoskoobilugejaks.

Ta ei ole kunagi laulmist õppinud. Niki nime all on Kairit musitseerinud alates 2004. aasta sügisest, debüütalbum "Teistmoodi" nägi ilmavalgust 2005. aasta novembris.

Niki esineb koos tantsutüdrukute Kriste ja Larissaga. Ta oskab vene ja inglise keelt.

2007. aasta suvel ilmus Niki lugu "Sa oled see kes jääb", millest sai üks aasta suuremaid kodumaiseid hitte Eestis. Innustatuna edust andis ta sama aasta 1. novembril välja oma teise kauamängiva "Äike päike". 2008. aasta veebruaris sündis uus lugu "Siis kui saabub päev" koostöös ansambel Crampiga.

27. märtsil 2008 sai Niki Kuldse Plaadi 2008. aasta naisartisti ja aasta albumi ("Äike päike") kategoorias.

Augustis 2008 oli ta ajakirja Playboy Eesti väljaande kaanestaar.

2008. aasta suvel juhtis ta Kanal 2 saadet "Eesti kummitused".

Mängis teleseriaalis Kelgukoerad Anna Posti.

## Diskograafia
### Albumid
* "Teistmoodi" (2005)
* "Äike päike" (2007)
* "Blondist brünetiks" (2008)
* "Kaanetüdruk" (2009)
* "Kapriis" (2010)

### Muusikavideod
* "Sa oled see, kes jääb" 
* "Äike, päike"
* "See suveöö"
* "Arno poeg"

## Välislingid
* Nikist musicfactory.ee lehel (arhiiviversioon 24. aprillist 2010)
* Kairit Tuhkaneni intervjuu ja fotoseeria Playboy Eesti väljaandes
* Kairit andis videointervjuu: Kui mulle pakutakse, siis ma alati proovin! – Reporter.ee, 10. august 2009
EEA

**EEA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Evangeelne Allianss
*Eesti Ekspedeerijate Assotsiatsioon (Estonian Freight Forwarders Association (EFFA))
*Eesti Erastamisagentuur
*Euroopa Majanduspiirkond (European Economic Area)
*Euroopa Keskkonnaamet (European Environment Agency)
*...
Magnethõljukrong

**Magnethõljukrong** on transpordivahend, kus sõidukit hoiab õhus, suunab ja liigutab elektromagnetvälja tekitatud jõud. 

Võrreldes rattaid kasutava transpordivahendiga on sellel meetodil liikuv transpordivahend kiirem ja vaiksem.

Suurim magnethõljukrongi kiirus 603 km/h saavutati 2015. aastal Jaapanis 1,8 km katselõigul, see on 22 km/h enam kui eelmine kiirusrekord. Katsetamisel kasutati Lo Series rongi, mis vedas 49 Jaapani riikliku raudteeettevõtte töötajat. Suurima kiiruse saavutamiseks kulus alla 11 sekundi.

## Ajalugu
Magnethõljukronge uuriti 1960. aastatel Ameerika Ühendriikides, kus aga uuringud peagi katkestati. 

Inglismaal töötas toimiva magnethõljukrongi välja Eric Laithwaite. Ehitati välja ühe miili (1,6 km) pikkune teelõik, kus magnethõljukrongi katsetati põhjalikult, kuid selle teadusuuringud katkesid 1973. aastal, rahastamine lõpetati, kuna rahastajaid ei rahuldanud uuringute aeglane kulg. 

1970. aastatel alustasid uuringuid ka Saksamaa ja Jaapan, ning mitme läbikukkumise kiuste töötasid mõlemad riigid välja oma kasutuskõlblikud tehnoloogiad. 

Seni takistavad ülijuhtide kõrge hind tehnoloogia laialdast kasutuselevõttu, kuid tänu ülijuhtidega seotud tehnoloogiate kiirele arengule võib olukord peatselt muutuda.

## Välislingid
* 15. november 2014. *[[BBC News Online]]*. Japan's levitating maglev train reaches 500km/h (311mph), video (1:03) (*inglise keeles*)
* 21. aprill 2015. *[[The Guardian]]*. Jaapani magnethõljukrong purustas kiiruse maailmarekordi, saavutades katselõigul 600 km/h, (*inglise keeles*)
Mesilase film

**"Mesilase film"** (inglise keeles "Bee Movie") on Paramount Picturesi ja stuudio DreamWorks Animation 2007. aasta arvutianimafilm.

## Filmi sisu
Film räägib mesilasest Barry B. Bensonist, kes on just lõpetanud ülikooli, kuid ei ole rahul oma eluga meetööstuses. Tema unistuseks on saada hoopis tarust välja ning koguda lilledelt õietolmu koos teiste korjajatega. Ta kohtub rühma mesilastega, kes talle seda tööd pakuvad, ning peagi saabki Barry mesilastarust välja lennata.

Kui ta on sattunud linna, hakkab vihma sadama. Õnneks pääseb ta ühest lahtisest aknast sisse, kus elab lilleseadja Vanessa. Kohtudes Vanessaga, rikub ta üht mesilaste põhireeglit, mille järgi ei tohi mesilased inimestega rääkida. Barry ja Vanessa saavad sõpradeks, kuid poodi sattudes avastab Barry, et inimesed on juba aastasadu mesilastelt mett varastanud, sellega kaubelnud ja takkapihta ära söönud.

Barryt ja teisi mesilasi ootab ees kohtus käimine inimestega, mille võidavad lõpuks mesilased. Inimesed tagastavad mesilastele kogu mee ja hakkavad elama ilma selleta. Mesilased saavad tagasi nii palju mett, et tekib võimalus meetööstus kinni panna ja  mee tootmine lõpetada. Õnnetuseks hakkavad selle tagajärjel lilled närtsima ning lilleseadjad peavad oma ärid kinni panema, sealhulgas ka Vanessa. Kui Vanessa sõidab hiljem viimasele lillenäitusele, tuleb Barryl mõte, kuidas maailm taas lilleliseks muuta.

Nad varastavad lillenäituselt autotäie lilli ja lennutavad lennukiga Barry mesilastaru juurde. Lennukis aga juhtub pilootidega õnnetus, kui Barry läheb piloodile ütlema, et nad võiksid kiirustada. Vanessa peab ise lennukit juhtima hakkama, kuni neile tulevad  appi mesilased ja aitavad lennukil maanduda. Pärast seda hakkavad mesilased uuesti tolmeldama, maailm muutub taas normaalseks ning Vanessa saab lilleäriga edasi tegeleda. Enam ei varasta inimesed mesilastelt mett, vaid mesilased annavad seda inimestele vabatahtlikult.

## Näitlejad
*Jerry Seinfeld – Barry B. Benson
*Renée Zellweger – Vanessa Bloome
*Matthew Broderick – Adam Flayman
*Chris Rock – sääsk Mooseblood
*Patrick Warburton – Ken
*Kathy Bates – Janet B. Benson
*Barry Levinson – Martin B. Benson
*John Goodman – Layton T. Montgomery
*Megan Mullally – Trudy, mesilastaru Honex giid
*Rip Torn – Lou Lo Duca ja õietolmu korjajate kindral
*Oprah Winfrey – kohtunik Bumbleden
*Eddie Izzard – mesilaste armee kindral
*Ray Liotta – tema ise
*Larry King – Bee Larry King
*Sting – tema ise
*Larry Miller – Buzzwell

## Esilinastused
*Venemaal 1. novembril 2007;
*Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 2. novembril 2007;
*Austraalias 6. detsembril 2007;
*Inglismaal 14. detsembril 2007;
*Taanis 25. detsembril 2007.

## Välislingid
* 
* Bee Movie. Filmi- ja muusikablogi, 23. märts 2008
Väike lemmel

**Väike lemmel** (*Lemna minor*) on ujulehtedega veetaim (nümfeiid) lemleliste sugukonnast.

Taim on kosmopoliitse levikuga, pärismaine enamikus osas Aafrikas, Aasias, Euroopas ja Põhja-Ameerikas, naturaliseeritud Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. Väikest lemlet pole leitud vaid arktilisest ega lähisarktilisest piirkonnast. Taim kasvab paljudes seisu- või aeglase vooluga veekogudes.

Enamasti kasvavad väiksed lemled kolooniates, paljunedes vegetatiivselt ja moodustades veepinnal ühtlase vaiba. Taime väikesed lehed ujuvad veepinnal. Taim õitseb üliharva, juulist augustini.

Eestis on ta tavaline.

## Vaata ka
*hulgajuurine vesilääts

## Välislingid

*
Canon EOS-1Ds Mark II

**EOS-1Ds Mark II** on Canoni toodetud digipeegelkaamera.

Müükituleku ajal oli tegu Canoni tolle aja parima tippmudeliga, mis oli varustatud 16,7-megapikslise CMOS-sensoriga (2006. aastal suurima 35&nbsp;mm kaamerale vastava sensoriga).

20. augustil 2007 teatas Canon 1Ds Mark II järeltulijast: Canon EOS-1Ds Mark III.

## Vaata ka
*Canon EOS

## Välislingid
Canon Powershot S3 IS

**Canon Powershot S3 IS** on firma Canon digitaalne fotoaparaat.

## Tehnilised näitajad
* 12-kordse optilise suurendusega objektiiv ultrahelimootoriga.
* Optiline pildistabilisaator.
* 6-megapiksline laengsidestusseadisega.
* 2-tolline muudetava nurgaga vedelkristallekraan.
* 30 kaadrit/sek VGA videolõigud stereoheliga ja võimalusega filmimisega samal ajal pildistada.
* 20 erinevat võtterežiimi.
* ISO kõrge valgustundlikkusega automaatrežiim ja ISO 800 vähese valguse tingimustes;
* Laiekraanformaadis salvestamine (16:9).

## Viited
Arthur Schlesinger

**Arthur Schlesinger** on kahe ajaloolase nimi:

***[[Arthur M. Schlesinger seenior]]**, USA ajaloolane, Harvardi ülikooli professor (1888–1965)
***[[Arthur M. Schlesinger juunior]]**, eelmise poeg, USA ajaloolane ja ühiskonnakriitik, John F. Kennedy kaaskondlane (1917–2007)
Sacha Pfeiffer

**Sacha Pfeiffer** (sündinud 7. septembril 1971) on USA naisajakirjanik.

Ta lõpetas 1994 Bostoni Ülikooli inglise filoloogia ja ajaloo alal. 

Ta töötab ajalehes The Boston Globe uuriva ajakirjanikuna. Ta on saanud Pulitzeri preemia artiklisarja eest, mille ta koos Michael Rezendesi ja Stephen Kurkjianiga kirjutas katoliku preestrite seksuaalsete kuritarvituste kohta.  

## Sacha Pfeifferi artikleid
* "Some like it hot: How boomers' failing taste buds are shaping the future of American food", The Boston Globe, 7. oktoober 2007

## Välislingid
* Sissekanne The Boston Globe'i saidil, foto
* "Church scandal, a city’s tragedy earn Pulitzers for four BU alums", B. U. Bridge, 18. aprill 2003 (foto)
Klaasiksääsklased

**Klaasiksääsklased** (*Chaoboridae*) on sääseliste alamseltsi kuuluv sugukond täismoondelisi putukaid. Klaasiksääsklasi on teada umbes 100 liiki. 

Klaasiksääsklased on kosmpoliitse levikuga. Nad on suguluses *Corethrellidae*'ga ja surusääsklastega (*Chironomidae*), tähtsaim erinevus on adultsete klaasiksääsklaste tiivasoonestus. Sageli valmikud ei toitu, kuid mõni liik võib imeda nektarit. 

Vastsed on vee-elulised ja läbipaistvad. Vastsetel on unikaalne toitumismeetod: nende tundlad on muundunud haaramiselundiks, mille abil püütakse toitu. Toidus on nii teiste putukate väikesed vastsed, vähikvastsed (näiteks vesikirbulised) jt. Haaramiselundiga torkab ta saagi läbi või purustab selle ning toob vastse suu juurde. 

Liike:
*tiigi-klaasiksääsk
Mihkel Härms

**Mihkel Härms** (20. veebruar (vkj 8. veebruar) 1874 Vanaküla – 20. september 1941 Elva) oli eesti ornitoloog, esimene eestlasest kutseline ornitoloog.

## Elukäik

1890. aastatel hooldas Härms Hellenurmes Middendorffide linnukogu.

1922. aastal oli ta Tartu ülikooli zooloogiamuuseumi ajutine korraldaja (1923–1933 konservaator). Sealsamas asutas ta Eesti lindude kogu ja tegi Eesti lindude korrastatud nimestiku.

Ta osales ka Loodusuurijate Seltsi töös, õpetades linnu-uurijaid. 

Aastatel 1926–1930 esindas Eestit rahvusvahelises ornitoloogiakomitees. 

## Välislingid
*
Arthur M. Schlesinger juunior

**Arthur Meier Schlesinger, Jr.** (sünninimi **Arthur Bancroft Schlesinger**; 15. oktoober 1917 &ndash; 28. veebruar 2007) oli USA ajaloolane ja ühiskonnakriitik, kes uuris USA poliitikute, sealhulgas Franklin Roosevelti, John F. Kennedy ja Robert Kennedy liberalismi.

John F. Kennedy administratsioonis oli ta eriabi ja õueajaloolane. Pärast Kennedy mõrvamist astus ta ametist tagasi. Kennedy presidendiaja kohta kirjutas ta põhjaliku dokumentaalteose "A Thousand Days" ("Tuhat päeva").

1980. aastatel sai temast üks juhtivaid multikultuursusevastaseid. Seda hoiakut väljendas ta 1991 ilmunud raamatus "The Disuniting of America" ("Ameerika eraldamine").

Temalt ilmusid 2000. aastal memuaarid, kus käsitletakse aega kuni 1950. aastani. Memuaaride jätku ta kirjutada ei jõudnud. Selle asemel avaldati 2007 postuumselt valik tema päevikutest. Päevikud hõlmasid umbes 6000 lehekülge, mille põhjal valmis 894-leheküljeline raamat.

## Tunnustus
Arthur Schlesinger on saanud kaks Pulitzeri preemiat: 1946. aastal ajalooraamatu kategoorias raamatu "The Age of Jackson" ("Jacksoni aeg") eest ning 1966. aastal elulugude ja memuaaride kategoorias raamatu "A Thousand Days" eest. Kaks korda pälvis ta riikliku raamatuauhinna: 1965. aastal teose "A Thousand Days" eest ja 1979. aastal teose "Robert Kennedy and His Times" ("Robert Kennedy ja tema aeg") eest.

Ta valiti 1987. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks ja 1994. aastal Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks (ajaloo osakond).

## Isiklikku
Schlesingeril oli kuus last: esimesest abielust kirjanik Marian Cannoniga neli ning teisest abielust Alexandra Emmetiga üks lihane ja üks kasupoeg.

## Välislingid
* Nekroloog New York Timesis 
* Joseph Lelyveld. "The Adventures of Arthur", The New York Review of Books, 8. november 2007, retsensioon päevikute väljaandele
John Entwistle

**John Alec Entwistle** (9. oktoober 1944 – 27. juuni 2002) oli inglise rokkbändi The Who basskitarrist. Teda on peetud üheks maailma osavamaks ja mõjukamaks basskitarristiks.

## Elukäik
John Alec Entwistle sündis 1944. aastal Londoni äärelinnas Chiswickis ja õppis Acton County algkoolis. 

Ta liitus Middlesex Youth Orchestraga ning õppis trompetit, metsasarve ja klaverit mängima. 

1960. aastate alguses mängis ta mitmes džäss- ja diksiländansamblis. Koos oma koolivenna Pete Townshendiga tegi ta ansamblit The Confederates, koos liitusid nad ka Roger Daltrey bändiga The Detours, millest sai hiljem The Who.

## The Who lood
John Entwistle on The Whole kirjutanud lugusid ja mitmes loos ka ise laulnud.

*"905" – *[[Who Are You]]*, 1978
*"Boris The Spider" – *[[A Quick One]]*, 1966
*"Cousin Kevin" (kolmehäälne harmoonia Daltrey-Entwistle-Townshend) – *[[Tommy (rock-ooper)|Tommy]]*, 1969
*"Dangerous" (laul – Daltrey) – *[[It's Hard]]*, 1982
*"Doctor, Doctor" – singli "Pictures of Lily" B-pool, 1967
*"Dr. Jekyll and Mr. Hyde" – singli "Call Me Lightning" B-pool USA-s, 1968, ja singli "Magic Bus" B-pool Suurbritannias, 1968
*"Fiddle About" – *[[Tommy (rock-ooper)|Tommy]]*, 1969
*"Had Enough" (laul – Daltrey) – *Who Are You*, 1978
*"Heaven and Hell" – *[[Live At Leeds]]*, 1970 (Stuudioversioon küll lindistati kuid see ilmus vaid kogumikalbumitel ja John Entwistle'i sooloalbumil Smash Your Head Against the Wall)
*"Heinz Baked Beans" – *[[The Who Sell Out]]*, 1967 
*"In The City" (autorid Entwistle/Moon) – singli "I'm a Boy" B-pool, 1966
*"It's Your Turn" (laul – Daltrey) – *[[It's Hard]]*, 1982
*"I've Been Away" – singli "Happy Jack" B-pool Suurbritannias, 1966
*"Medac" – *[[The Who Sell Out]]*, 1967
*"My Wife" – *[[Who's Next]]*, 1971
*"One At A Time" – *[[It's Hard]]*, 1982
*"Postcard" – *[[Odds and Sods]]*, 1974
*"Silas Stingy" – *[[The Who Sell Out]]*, 1967
*"Someone's Coming" (laul – Daltrey) – singli "I Can See For Miles" B-pool Suurbritannias, 1967, ja singli "Magic Bus" B-pool USA-s, 1968
*"Success Story" – *[[The Who By Numbers]]*, 1975
*"The Ox" (instrumentaalpala, koos Pete Townshendi, Keith Mooni ja Nicky Hopkinsiga) – *[[My Generation]]*, 1965
*"The Quiet One" – *[[Face Dances]]*, 1981
*"Trick Of The Light" (laul – Daltrey) – *[[Who Are You]]*, 1978
*"When I Was A Boy" – singli "Let's See Action"" B-pool, 1971
*"Whiskey Man" – *[[A Quick One]]*, 1966
*"You" (laul – Daltrey) – *[[Face Dances]]*, 1981

## Sooloalbumid
**[[Smash Your Head Against the Wall]]* (1971) 
**[[Whistle Rymes]]* (1972) 
**[[Rigor Mortis Sets In]]* (1973) 
**[[Mad Dog (John Entwistle Album)|Mad Dog]]* (1975) 
**[[Too Late the Hero (album)|Too Late the Hero]]* (1981) 
**[[The Rock (album)|The Rock]]* (1996) 
**[[King Biscuit Flower Hour Presents in Concert]]* (1996) 
**[[Left for Live]]* (1999)
**[[Music From Van Pires]]* (2000)
**[[Left for Live Deluxe]]* (2002)

## Kogumikalbumid
* *[[The Best Of Music And Rhythm]]* (1983)
**[[Songs From The Material World]]* (2003)
**[[So Who's The Bass Player? The Ox Anthology]]* (2005)
Epp Maria Kokamägi

**Epp Maria Kokamägi** (sündinud 28. jaanuaril 1959 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, elab Sepamaa talus Tõstamaa lähistel Pärnumaal.

## Elukäik
1983. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi maalijana. Alates 1984. aastast kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu. 2008. aastal avas omanimelise peregalerii Epp Maria Galerii, kus on pidevalt üleval nii ta enda kui ka teiste pereliikmete looming.

## Looming
Kokamäe loomingulised tegevusalad on õlimaal, akvarell, raamatukujundus ning teatri- ja kinokujundus. Kunstniku kodupaiga maastikud Liivi lahe ääres ning mere valguspeegeldused on ta loomingut otseselt mõjutanud ja jätnud sellesse oma kordumatu jälje. Aastatel 2009–2015 valminud maalide läbivateks teemadeks olid inglid ja karge põhjamaine loodus. 

## Isiklikku
Epp Maria Kokamäe vanemad on maalikunstnikud Imbi Lind ja Luulik Kokamägi ning tema abikaasa on maalikunstnik ja laulja Jaak Arro. 

Epp Maria Kokamäe lapsed on kokk ja telesaatejuht Anni Arro, keraamik Liisu Arro ja fotokunstnik Johannes Arro. 

Tema õde metallikunstnik Ilo Kokamägi (sündinud 1952) oli abielus näitleja Urmas Kibuspuuga.

## Tunnustus
* 1988 – Balti akvarellitriennaali medal, Riia 
* 1988 – IV Balti noorte kunstnike triennaali medal, Vilnius 
* 1992 – Eesti Haridusministeeriumi medal "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
* 1992 – Eesti Kultuurifondi aastapreemia "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
* 1992 – ajalehe Rahva Hääl aastapreemia "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest 
* 1992 – Forseliuse Seltsi medal "Meie aabits ja lugemik" illustratsioonide eest
* 2010 – Haapsalu vapimärk
* 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Epp Maria galerii

## Viited

## Kirjandus
* Margit Kilumets, Elo-Mirjam Peil. Elu. Kunst. Epp Maria monograafia. Menu Kirjastus 2009 (Raamatukoi)

## Välislingid
* Epp Maria Kokamägi ametlik koduleht
* Ants Juske. Kokamägi tähistab juubelit näitusega EPL, 24. jaanuar 2009
Vahastu linnamägi

**Vahastu linnamägi** ehk **Linnasemägi** asub Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastus, Kuimetsa ja Keavale suunduvate teede ristis.

Linnamägi on valla kõrgeim mägi ja oli Alempoisi muinasmaakonnas kõige põhjapoolsem kindlustus.
 
Muinaslinna ehitamise aeg pole teada. Linn on olnud kolmnurkse kujuga lõuna suunas kitsenev ja nõlva profiili järgi laskuv. Põhjapoolse osa laius arvatakse olevat kuni 30 m. Seda nõlva on ka kunstlikult järsemaks tehtud. Linnuseõue pindala võis olla umbes 1200 m2. Pikkus põhja ja lõuna suunas ligi 50 m.

## Pilte

Vahastu linnamägi vaade idast 2024.jpg|Vaade lääne poolt
Vahastu linnamägi vaade tipule 2024.jpg|Vaade tipu suunas
Vahastu linnamäe tipp 2024.jpg|Linnamäe kõrgeim koht
Vahastu linnamägi vaade mäelt 2024.jpg|Vaade linnamäelt


## Vaata ka
*Eesti linnuste loend

## Välislingid
*
Montbrison

**Montbrison** (hääldus *mon'brison*) on linn ja vald Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Loire'i departemangus, Montbrisoni ringkonna ja Montbrisoni kantoni keskus.

Aastatel 1795–1855 oli Montbrison Loire'i departemangu keskus.

Linna territoorium asub 370–552 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Demograafia

## Kuulsaid linlasi

* Pierre Boulez (1925–), helilooja
* Guillaume Cizeron (1994–), iluuisutaja
* Victor de Laprade (1812–1882), prantsuse luuletaja
* Ravachol, anarhist, hukati Montbrisonis 1892. aastal


Pilt:Montbrison in 2007 - 01.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 05.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 06.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 08.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 09.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 10.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 11.JPG
Pilt:Montbrison in 2007 - 12.JPG


## Sõpruslinn
* Sežana, Sloveenia 

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Sotsiobioloogia

**Sotsiobioloogia** (inglise *sociobiology*) on neodarvinistlik teooria, mis püüab seletada organismide sotsiaalsete suhete päritolu loodusliku valiku kaudu. 

Sotsiobioloogia rajajateks on William Donald Hamilton ja Edward Wilson. Nimetus sai tuntuks E. Wilsoni raamatu "Sociobiology: The New Synthesis" kaudu. Wilson toetus seejuures põhiliselt koloniaalsete putukate (eriti kiletiivaliste, sealhulgas sipelgate) kohta tehtud uuringutele. W. Hamilton esitas matemaatilise mudeli, mis võimaldas altruismi teket taandada individuaalsele looduslikule valikule, ning ühtlasi seletada, miks putukate hulgas just kiletiivalistel esineb koloniaalseid liike.

## Vaata ka
*sotsiaaldarvinism
Nicole Vaidišová

**Nicole Vaidišová** (sündinud 23. aprillil 1989 Nürnbergis) on Tšehhi naistennisist.

Nicole hakkas tennist harjutama juba kuueaastaselt. Ta õppis Nick Bollettieri Tenniseakadeemias Floridas. Tema tugevamaks pooleks peeti tugevat servi. 

Karjääri kõrgeimaks kohaks jäi Vaidišovál 7. koht WTA edetabelis mais 2007.

Mais 2010 teatas ta profitennisest loobumisest. 2010–2013 oli ta abielus tennisist Radek Štěpánekiga.

2014. aastal tuli ta profitennisesse tagasi.
## Välislingid

*Nicole Vaidišova andmed WTA ametlikul saidil
*Nicole Vaidišova ametlik koduleht
Geim

**Geim** (inglise keeles *game*) on mõne sportliku võistlusmängu osa (sulgpall, võrkpall, lauatennis, bridž, tennis), mille võitmiseks on vaja saavutada kindel arv punkte (nt sulgpallis 21 ja võrkpallis 25, lauatennises 11, bridžis 100). Kogu mängu võiduks tuleb võita näiteks kolmest geimist kaks või viiest geimist kolm.

## Vaata ka
*Sett
Egoism

**Egoism** ehk **isekus** on isiksuseomadus, mille korral inimene tähtsustab iseennast ja käitub enda huvides, seades enda vajadused teiste omadest kõrgemale. Egoismi vastand on altruism.

Egoistlik käitumine aitab inimesel paljudes olukordades säilitada enesehinnangut läbi enese väärtustamise.
Presidentaalne vabariik

**Presidentaalne vabariik** on riigi valitsemise vorm, kus president omab olulist rolli riigiorganite süsteemis. Ta on nii riigipea kui ka valitsusjuht. Peaminister sellises vabariigis puudub. Valitsuse nimetab president sõltumata parlamendist (Ameerika Ühendriikides senati heakskiidul).

Ministrid teostavad presidendi poolt ette antud poliitikat ning nad vastutavad presidendi, mitte parlamendi ees. Parlamendil on õigus avaldada valitsusele või selle üksikutele liikmetele umbusaldust, kuid see ei too kaasa nende tagasiastumist.

Riigipea valitakse kas erilise valijameeste koguga (Ameerika Ühendriikides) või otsestel valimistel valijate poolt (Mehhikos, Venezuelas, Colombias jne). Otsestel valimistel valitud presidendil on õigus teatud olukordades seista parlamendi vastu, näiteks võib ta panna veto parlamendis vastu võetud seadustele.

Presidendiks saab presidendivalimistel võitnud partei liider ja parlamendis võib enamus olla hoopis teisel parteil. Sarnast valitsuse ja parlamendi parteilise enamuse erinevust ei saa olla parlamentaarses vabariigis.

Presidentaalse vabariigi eritunnuseks on jäik võimude jaotus, mille puhul riigiorganitel on üksteise suhtes suhteline iseseisvus. President ei saa parlamenti ennetähtaegselt laiali saata.

Euroopas on presidentaalse vabariigi vorm vähe levinud: ainult Valgevenes on kasutusel täispresidentaalne süsteem ning Prantsusmaal, Venemaal, Ukrainas, Rumeenias, Portugalis ja Leedus poolpresidentaalne süsteem.
Demograafiline kriis

**Demograafilise kriisi** all mõistetakse rahvastiku demograafilist seisundit, mida iseloomustab sisemise taastepotentsiaali puudumine ja rahvastiku vananemine. 

Seda tajutakse kriisina eeskätt seetõttu, et see toob pikemas perspektiivis kaasa tööjõupuuduse ning töötajate suure maksukoormuse, mida saab leevendada ainult tööjõu massilise impordiga. Väikeste etnoste puhul kaasneb rahvaarvu vähenemine sel määral, et see ohustab etnose kultuuri jätkusuutlikkust. 

Eestit ja eestlaste olukorda on selle mõiste abil iseloomustatud 1990. aastate algusest.
Niki

**Niki** on Austria lennufirma. Selle asutas 2003. aastal Niki Lauda pärast eemalejäämist Lauda Airi juhtkonnast.

Niki lendab Viinist, Salzburgist, Linzist ja Grazist Euroopa ja Egiptuse linnadesse.

## Välislingid
*http://www.flyniki.com/
Ripsmed

**Ripsmed** (*cilia*) on karvad, mis kinnituvad silmalaugude servadele.

Ripsmetel on mitu ülesannet: need kaitsevad silma väikeste võõrkehade (sh tolmu, liiva, higi, vihma) ja ereda valguse eest, vähendavad silma jõudvat õhuvoolu ja seeläbi aitavad säilitada silma pisarakile optimaalset niiskusetaset ning tajuvad silmale liiga lähedale liikuvaid objekte, aidates käivitada õigeaegselt silma kaitsva sulgemisrefleksi.

## Inimesel
Inimlootel arenevad ripsmed 22. ja 26. rasedusnädala vahel. 

Ülemise silmalau külge kinnitub umbes 120–250 ripsmekarva (ülemised ripsmed) pikkusega 8–12 millimeetrit. Alumisel silmalau küljes kasvab umbes 50–150 ripsmekarva pikkusega 6–8 millimeetrit. Ripsmekarva optimaalseks pikkuseks peetakse ligikaudu 1/3 silma laiusest. Ripsmete loomuliku juurdekasvu ja väljalangemise käigus langeb iga päev kummagi silma ümbrusest välja 2–3 ripsmekarva, ühe ripsmekarva eluiga on 2–4 kuud. Ripsmete liigne väljalangemine võib tuleneda nii mehaanilistest vigastustest (nt silmade hõõrumisest) kui ka mineraali- või vitamiinipuudusest.

Ripsmete värvus võib erineda juuste värvusest, kuid tavaliselt on tumedate juustega inimese ripsmed tumedamad ja heledate juustega inimesel veidi heledamad.

Paljudes kultuurides peetakse pikki ripsmeid ilusaks. Seepärast kasutatakse ripsmete pikendamiseks ripsmepikendusi või võltsripsmeid. Ripsmeid muudetakse silmapaistvamaks ka ripsmetušiga või nende kuju ripsmekoolutaja abil kaarjamaks muutes. Kosmeetilise ripsmehooldusega tegelevad ripsmetehnikud.

## Välislingid

* "Pikad ripsmed ajavad meile puru silma", Postimees/60+, 5. märts 2015
Võrdlus

**Võrdlus** on kirjanduses kõnekujund, milles kõrvutatakse kaht objekti või nähtust mingi ühistunnuse alusel. Võrdluse vormilisteks tunnusteks eesti keeles on  sidesõnad *kui, nagu, otsekui, justkui*, olev kääne, vahel ka mõttekriips või koma.
Valitsuskriis

**Valitsuskriis** on olukord, kus parlament on avaldanud umbusaldust kas mõnele ministrile või kogu valitsusele; valitsuskriisi lahendamiseks asendatakse kas mõni minister või kogu valitsuse koosseis.
Benjamin Kowalewicz

**Benjamin Kowalewicz** (sündinud 16. detsembril 1975 Montréealis Kanadas) on Kanada rokkbändi Billy Talent solist.

Kowalewiczit peetakse üheks kõige unikaalsema häälega lauljaks Kanada rokiajaloos.  

Ta on poola juurtega, kuid sündinud Kanadas. Keskkoolis oli ta bändi To Each His Own trummar. Samas bändis mängis ka Jonathan Gallant. Benjamin hakkas hiljem trummide asemel mängima rütmikitarri ja laulma. Trummariks tuli Aaron Solowoniuk. Lisandus ka neljas liige, Ian D'Sa, ning nad moodustasid bändi Pezz. Pärast kohtuasja teise sama nime kandva bändiga pakkus Kowalewicz bändi nimeks Billy Talent. 

Billy Talent on koos mänginud juba aastast 1993, kuid suur läbimurre saabus alles siis, kui Benjamin kohtus Kanada raadiojaamas töötades Jen Hirstiga. Hirst oli varem näinud bändi esinemas (Pezzi nime all) ning Benjamin oli teda mitmesse bändiproovi kutsunud. See tutvus viiski nad hiljem nende produtsendi Gavin Brownini.
666 (Billy Talent)

**"666"** on Billy Talenti 2007. aasta kontsertalbum. 

Sellel on kolm Euroopa kontserti albumi "Billy Talent II" maailmaturneelt. 

DVD-l on igalt kontserdilt kuus lugu. CD-l on Düsseldorfi kontserdi lood. Albumi koostasid Pierre ja Francois Lamoureux, kes on töötanud koos ka The Who ja The Tragically Hipiga.
Musa

***Musa*** on banaani perekonna ladinakeelne nimetus. 

## Vaata ka
*Mūsa jõgi
*Abu Musa, saar Pärsia lahes
*Jabal Mūsá, mägi Marokos
*Mūsá Kūsā, Liibüa diplomaat ja poliitik
*Mūsá Ibrāhīm, Liibüa poliitikategelane
*Mūsá võib tähistada ka Moosest
Banaanid

* Vilja kohta vaata artiklit **[[banaan]]**

*"Banaanid" (originaalpealkiri "Bananas") on Woody Alleni film aastast 1971.
Sändvitš

**Sändvitš** (inglise keeles *sandwich*) ehk kaksikvõileib on selline võileib, mis koosneb kahest ülestikusest leivaviilust (-tükist) ja nende vahel olevaist lisandeist.

Sändvitš pärineb Inglise köögist ja sai nimetuse 18. sajandi Briti aristokraadi John Montagu, neljanda Sandwichi krahvi (1718–1792) järgi. Ta ei olnud küll nii valmistatud toidu leiutaja, vaid kirgliku kaardimängurina meeldis talle sändvitše süüa, sest neid süües ei pidanud kaardimängu katkestama.

## Viited

## Välislingid
* Komposiitsändvitšpaneel
666

**666. aasta**

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Aastakümned: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - **[[660. aastad]]** - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 

Aastad: 661 662 663 664 665 - 666 - 667 668 669 670 671
----
## Sündmused
*1. märts – Bütsantsi keiser Konstans II tõstis Ravenna peapiiskopkonna autokefaalseks kirikuks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
2008. aasta Hesseni parlamendivalimised

**2008. aasta Hesseni parlamendivalimised** toimusid 27. jaanuaril 2008. Nende tulemusel valiti viieks aastaks Saksamaa liidumaa Hesseni parlamendi Maapäeva (*Landtag*) uus koosseis.

## Valimissüsteem
Maapäeva kohtade minimaalne arv on 110, sellest 55 kohta valitakse lihthäälteenamuse põhimõttel. Proportsionaalselt jagatakse 45 kohta, võttes aluseks maapäeva kohtade arvu. Valimiskünnis on 5% liidumaal antud kehtivatest häältest, valemiks on Hare/Niemeyeri valem.

## Valimistulemused

Kokku: 110 kohta 
Valimisõiguslike inimeste arv: 	4 370 403
Osavõtt: 2 810 972
Valimisaktiivsus: 64,3%
Kehtetuid hääli: 68 263
Kehtivaid hääli: 2 742 709

Eelmistel valimistel 2003. aastal oli CDU võitnud täpselt ühehäälelise absoluutenamuse (56 kohta). Valimistel võttis liidumaa peaminister (ministerpresident) Roland Koch karmi hoiaku vägivaldsete immigrantnoorte vastu. Vasakpartei moodustamine tähendas, et ka SPD-st vasakpoolsem partei võis esimest korda pääseda parlamenti, oli teadmata, kas partei ületab valimiskünnise.

Valimistel kaotas CDU oma enamuse, saavutades ainult napi häälteenamuse SPD ees, saades aga samapalju kohti. Vasakpartei aga pääseski parlamenti, olles nii teine endise Lääne-Saksamaa liidumaa parlamendis, peale Bremenit 2007. aastal. Ka samal päeval naaberliidumaal Alam-Saksis toimunud valimistel pääses Vasakpartei parlamenti.

Nii CDU kui ka SPD said 42 kohta, kuid FDP (CDU traditsiooniline koalitsioonipartner) sai 11 ja Rohelised (SPD traditsiooniline partner) 9, seega langes ära kumbki traditsiooniline koalitsioon.

SPD juht Andrea Ypsilanti keeldus pikka aega Vasakparteiga koalitsioonikõnelusi pidamast, kuid oktoobris 2008 alustas kõnelusi kutsumaks Vasakparteid võimaliku puna-puna-rohelise koalitsioonikõnelustele, ta ise oleks olnud peaministrikandidaat. See osutus vastuoluliseks sammuks, tekitades SPD-s lõhe, kuna mitmed partei liikmed keeldusid võimu jagamisest Vasakparteiga. Päev enne peaministri valimisi teatasid neli SPD liiget, et nad ei hääleta Ypsilanti poolt ja tahtsid korraldada umbusaldushääletust, mis näitas, et puna-puna-roheline koalitsioon ei ole saavutatav, mis viis uute valimiste korraldamiseni 18. jaanuaril 2009, kus CDU ja FDP koalitsioon saavutas enamuse.
## Välislingid
*Hesseni statistikaameti lehekülg kohtade jaotusega (saksa keeles)
*Hesseni statistikaameti lehekülg valimistulemusega (saksa keeles)
Jonathan Gallant

**Jonathan Gallant** (sündinud 23. juulil 1976 Streetsville'is Ontario provintsis) on Kanada muusik.  

Ta on ansambli Billy Talent basskitarrist. 

Jonathan Gallant hakkas basskitarri mängima 12-aastaselt. Ta õppis praeguse bändikaaslase Benjamin Kowalewicziga samas klassis ja juba kooliajal mängisid nad koos bändis. Hiljem liitusid nendega trummar Aaron Solowoniuk ja kitarrist Ian D'sa. 

Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta Humber College'is džässbasskitarri. Tal kujunes välja oma stiil. 1998. aastal valmis tema ansamblil esimene täispikk stuudioalbum "Watoosh!".

## Isiklikku
Jonathan Gallant on abielus, 2007. aastal sündis poeg Xavier Jeffrey.
2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised

**2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised** toimusid 27. jaanuaril 2008. Nende tulemusel valiti Saksamaa liidumaa Alam-Saksi parlamendi Maapäeva (*Landtag*) uus koosseis järgmiseks viieks aastaks.

## Valimissüsteem
Maapäevas on vähemalt 135 kohta, sellest 87 mandaati jagatakse ühemandaadilistes ringkondades lihthäälteenamuse põhimõttel. Ülejäänud mandaadid jagatakse proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, võttes aluseks Maapäeva kohtade koguarvu. Kasutatakse 5% valimiskünnist. Kohad jagatakse d'Hondti meetodil.

## Valimistulemus

Kokku: 152 mandaati
Valimisõigusega inimeste koguarv: 6 088 430
Osavõtt: 3 472 945
Valimisaktiivsus: 57,0%
Kehtetuid hääli: 50 393 
Kehtivaid hääli: 3 422 552

## Välislingid
*Alam-Saksi statistikaameti veebisait valimistulemustega (saksa keeles)
*Alam-Saksi statistikaameti veebisait kohtade jaotusega (saksa keeles)
Try Honesty

**"Try Honesty"** on Billy Talenti esimene edukas singel ansambli debüütalbumilt "Billy Talent", mis jõudis poelettidele aastal 2003.

## Muusikavideo
"Try Honesty" muusikavideo, mille lavastas Sean Michael Turrell, tegevus leiab aset mahajäetud hullumajas, kus bänd mängib. See hoone asub Ontario provintsis Whitbys (samas kohas tegi Our Lady Peace oma fotosessiooni). Video annab mõista, et selles hoone kummitab mitmel moel, näiteks sealsed varjud on ilma kehadeta, elutud asjad liiguvad (nukk avab silmad, ilma et teda oleks puudutatud, mööbel liigub, inimesed, kes on perepildil, liigutavad ennast).

"Try Honesty" on ka Tiger Woodsi 2004. aasta PGA turnee *soundtrack*.

## Vaata ka
*Try Honesty EP
The Ex

**"The Ex"** on Billy Talenti teine singel nende debüütalbumilt "Billy Talent". 

Laulu video lavastasid Shawn Maher ja Billy Talent. Video tegevus leiab aset väikeses suitsuses ning halvasti valgustatud ruumis, mis on täis inimesi, kes tantsivad ja elavad kaasa Billy Talentile, kes neile esineb.