open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heete Sahkai

**Heete Sahkai** (sündinud 17. mail 1972) on eesti keeleteadlane ja tõlkija.

Ta on lõpetanud 1998. aastal Eesti Humanitaarinstituudi romanistika erialal, kaitses 2002. aastal magistritöö prantsuse keele alal Tartu Ülikoolis ning 2011. aastal doktoritöö lingvistika alal Tallinna Ülikoolis. Tema doktoritöö teema oli "Teine grammatika. Eesti keele teonimede süntaks konstruktsioonipõhises perspektiivis".

Heete Sahkai töötas 1998–2002 lepingulise lektorina Eesti Humanitaarinstituudis. Alates 2003. aastast oli ta Eesti Keele Instituudi teadur, alates 2018. aastast on vanemteadur.

Heete Sahkai on tõlkinud ilu- ja aimekirjandust prantsuse ja itaalia keelest eesti keelde. Ta on üks elektroonilise "Suure eesti-prantsuse sõnaraamatu" koostajaist.

## Tõlgitud teoseid
* Béatrice Saubin, "Katsumus: 20-aastaselt Malaisias surma mõistetud". Tallinn: Kunst, 1997 
* Philippe Erlanger, "Diane de Poitiers (1499–1566)". Tallinn: Kunst, 1998
* Rosario Villari (koostaja), "Barokiajastu inimene". (Koos Heigo Soomani ja Piret Peikeriga.) Tallinn: Avita, 2000
* Marie Darrieussecq, "Sigadus". Tallinn: Tänapäev, 2001
* Jacques Le Goff (koostaja), "Keskaja inimene". (Koos Janika Silla ja Heigo Soomaniga.) Tallinn: Avita, 2002
* Roland Barthes, "Autori surm: valik kirjandusteoreetilisi esseid". (Koos Eva Koffi, Indrek Koffi, Lembe Loki ja Marek Tammega.) Tallinn: Varrak, 2002
* Lucien Febvre, "Martin Luther: üks inimsaatus". Tallinn: Varrak, 2003
* François Furet (koostaja), "Romantismiaja inimene". (Koos Margus Oti ja Jana Lahega.) Tallinn: Avita, 2003
* Henri Bergson, "Loov evolutsioon". (Koos Margus Otiga.) Tartu: Ilmamaa, 2005
* Arlette Farge, Jacques Revel, "Mässu loogika: lasteröövide afäär Pariisis 1750". Tallinn: Varrak, 2005
* Julia Kristeva, "Jälestuse jõud: essee abjektsioonist". Tallinn: Tänapäev, 2006
* Paul Bourget, "Esseid kaasaja psühholoogiast". Loomingu Raamatukogu 21–23, 2011
* Giuliano Procacci "Itaallaste ajalugu. Esimene ja teine osa". Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2016
* Nuccio Ordino "Kasutu kasulikkusest". Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2019

## Viited

## Välislingid
*
Žižkov

**Žižkov** on Praha asum Praha 3 linnaosas, mis asub kesklinnast idas.

Linnaosa on nime saanud hussiitide juhi Jan Žižka järgi. See tekkis 19. sajandil peamiselt üürimajade rajoonina. 1881 sai linnaõigused, kuid 1922 liideti Prahaga.

20. sajandi alguses sai Žižkov tuntuks boheemlaste linnaosana. Seal on elanud kirjanikud Jaroslav Hašek ja Jaroslav Seifert.

Žižkovis asub Žižkovi teletorn ja Uus juudi kalmistu, kuhu on maetud ka Franz Kafka.

Asumi pindala on 5,44 km². 2006. aasta seisuga elas seal 57 200 inimest.

Žižkovis tegutseb jalgpalliklubi FK Viktoria Žižkov.
San Quentini vangla

**San Quentini vangla** (inglise keeles *San Quentin State Prison*) on osariigi alluvusega vangla Ameerika Ühendriikides Californias Marini maakonnas San Quentinis. 

Vangla asub San Francisco lahe kaldal. Selle geograafilised koordinaadid on .

Vangla avati 1852. aastal ja see on California vanim vangla. San Quentin on ainus meestevangla Californias, kus viiakse täide surmanuhtlusi. Hukkamine teostatakse mürgisüstiga.

Vanglale kuulub 111 ha maad. Vangla kohtade arv on 3302, kuid 2012. aasta märtsi seisuga oli seal 3934 kinnipeetut. Eelarveaastal 2006/2007 oli vanglal 1718 töötajat ja asutuse eelarve oli 210 miljonit dollarit.

San Quentini vangla kinnipeetute seas on olnud kantrilaulja Merle Haggard, organisatsiooni Nation of Islam rajaja Wallace Fard Muhammad, saksofonimängija Art Pepper, näitleja Danny Trejo, kirjanik ja näitleja Edward Bunker, mõrvar Charles Manson.

San Quentinist on tehtud filme ja laule; seal on kontsertidega esinenud teiste seas Johnny Cash ja B. B. King.

## Välislingid
* Koduleht
* Vangla kinnipeetute ajaleht San Quentin News
* Päikeseline surmavabrik San Quentin. EE, 28. veebruar 2008
San Quentin

**San Quentin** (hispaania keeles *San Quintín*) on asula Ameerika Ühendriikides California osariigis Marini maakonnas.

San Quentinis tegutseb San Quentini vangla. Algselt elasid asulas vangla töötajad koos peredega. Praegu elab seal umbes 100 inimest.
Marini maakond

**Marini maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. 

Maakond asub Vaikse ookeani ääres San Franciscost põhjas. Idas piirneb Marini maakond San Francisco lahega. San Franciscoga on ühendus Kuldvärava silla kaudu.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 262 231. 2010. aastal elas maakonnas 252 409 inimest. Suurim linn on halduskeskus San Rafael.

Maakond moodustati 18. veebruaril 1850. Maakond on saanud nime indiaanipealiku Marin järgi.

Marini maakonnas asub näiteks Mount Tamalpais, San Quentini vangla ja George Lucase valdus Skywalker Ranch.

## Naabermaakonnad
* Sonoma maakond (põhjas)
*San Francisco maakond (lõunas)

## Kaitsealad
*Golden Gate National Recreation Area (osa)
*Marin Islands National Wildlife Refuge
*Muir Woodsi rahvusmonument
*Point Reyes National Seashore
*San Pablo Bay National Wildlife Refuge (osa)
*Gulf of the Farallones National Marine Sanctuary (osa)

## Maanteed
*  Interstate 580
*  U.S. Route 101 (Redwood Highway)
*  State Route 1
*  State Route 37
*  State Route 131 (Tiburon Boulevard)

## Linnad
* Belvedere (2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 2126)
* Corte Madera (10 222 elanikku)
* Fairfax (7605 elanikku)
* Larkspur (13 064 elanikku)
* Mill Valley (14 231 elanikku)
* Novato (53 225 elanikku)
* Ross (2338 elanikku)
* San Anselmo (12 830 elanikku)
* San Rafael (61 271 elanikku; halduskeskus)
* Sausalito (7269 elanikku)
* Tiburon (9146 elanikku)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Soome jäähokikoondis

**Soome jäähokikoondis** on Soome esinduskoondis jäähokis.

Koondise koduhall on Helsingi Hartwall-areena.

Oma esimese maavõistluse pidas Soome koondis 29. jaanuaril 1928 Rootsiga. Mäng kaotati 1:8. Suurima võidu sai koondis 25. veebruaril 1960, kui võideti Norrat 20:1; suurim kaotus 0:24 saadi 3. märtsil 1958 Kanada vastu.

Soome on tulnud neli korda jäähoki maailmameistriks, aastatel 1995, 2011, 2019 ja 2022. Esimesel kahel korral oli finaalivastane Rootsi, kolmandal ja neljandal korral Kanada. MM-ilt on lisaks võidetud kaheksa hõbe- ja kolm pronksmedalit. Olümpiamängudelt on Soome võitnud kuldmedali aastal 2022 ja lisaks kaks hõbe- ja neli pronksmedalit.

Kõige rohkem mänge (331) on Soome koondises mänginud Raimo Helminen. Talle kuulub ka punktirekord (207).

Raimo Helmise ja Jari Kurri auks ei anta nende mängijanumbreid 14 ja 17 enam kellelegi teisele.

## Tulemused
### [[Jäähoki olümpiamängudel|Olümpiamängudel]]

### [[Jäähoki maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

## Vormiriietust
   

## Peatreenerid

## Vaata ka
* Soome jäähokimeeskond 2006. aasta taliolümpiamängudel
* Soome jäähokimeeskond 2010. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid

* Soome jäähokiliidu koduleht
Andres Panksepp

**Andres Panksepp** (sündinud 7. veebruaril 1972 Tartus) on eesti pedagoog ja raadioajakirjanik. 

Õppis aastail 1979–1990 Tartu 7. Keskkoolis, 1991–1992 Tartu õpetajate seminaris muusikaõpetaja eriala ning 1992–1997 Tallinna Pedagoogikaülikoolis koolieelset pedagoogikat ja psühholoogiat. 

Aastail 1982–1993 laulis Panksepp Tartu poistekooris, keskkoolipäevil kergemuusikakooris Daalia ning pärast seda lühikest aega Tartu noortekooris. 

Aastail 1990–1991 ja 1992–1996 töötas Panksepp Tartu Laste ja Noorte Maja metoodikuna. Aastail 1993–1997 tegi kaastööd Tartu Q Raadiole ja Tartu Kukule. 1997. aastal oli Tartu Kuku hommikuprogrammi toimetaja-produtsent. 

Aastail 1998–2000 oli Panksepp raadio Elmar tegevtoimetaja, alates 2000. aasta 1. jaanuarist peatoimetaja. 2001. aasta veebruarist 2002. aasta juunini oli ta Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon" Tartu stuudio saatejuht. 

Aastatel 2004–2016 oli Panksepp Raadio Uuno peatoimetaja, 2018–2020 Äripäeva raadio muusikajuht ja toimetaja. 

Alates 2021. aasta aprillist on ta taas Raadio Elmar peatoimetaja. 

## Välislingid
*Raadio Elmar uus peatoimetaja Andres Panksepp: raadiotöö koosneb nii üllatustest kui ka toredatest rutiinidest, Elu24.ee, 21. aprill 2021
Pascual Pérez

**Pascual Nicolás Pérez** (4. mai 1926 Rodeo del Medio vald, Maipú ringkond, Mendoza provints, Argentina – 22. jaanuar 1977 Buenos Aires) oli Argentina poksija.

Pérez võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Pérez poksis detsembrist 1952 kuni märtsini 1964 elukutselisena. Ta pidas kokku 92 kohtumist, millest võitis 84 (neist 57 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta on olnud elukutseliste nii Argentina kui ka maailmameister.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rafael Iglesias

**Argentino Rafael Iglesias** (25. mai 1924 Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 1. jaanuar 1999 San Juan, San Juani provints, Argentina) oli Argentina poksija.

Iglesias võitis raskekaalus (üle 80 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Iglesias poksis 24. jaanuaril 1952 elukutselisena ning kaotas selle kohtumise nokaudiga.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ressursside allokatsioon

**Allokatsioon** (ingl.k. *allocation*) materjali(de) ja muude ressursside  reserveerimine/hoidmine kindla kliendi (edasimüüja/tarbija või tootmise) tarbeks. Kasutatakse peamiselt materjalide defitsiidi olukorras. 

Allokatsiooni all mõeldakse ka piiratud ressursside jaotamist/suunamist niisugustesse kohtadesse, kus neid saab kasutada kõige tõhusamalt ja tulusamalt.

## Vaata ka
* Korruptsioon

## Viited
Amado Azar

**Amado Azar** (26. detsember 1913 Córdoba – 1971) oli Argentina poksija.

Azar sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmine DiBartholomeole (USA).

## Elukutselisena
Azar poksis oktoobrist 1933 kuni oktoobrini 1945 elukutselisena. Ta pidas kokku 66 kohtumist, millest võitis 53 (neist 22 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 7 kohtumist lõppes viigiga.

## Viited

## Välislingid
* 
*Amado Azar lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Kampaania

**Kampaania** (ka** hoogtegevus**, **hoogtöö**, **aktsioon**) on teataval ajavahemikul eriti esiplaanile tõstetav ning kõigi võimalike jõududega sooritatav töö (üritus). 

Kampaania võib olla näiteks poliitilise eesmärgiga (valimiskampaania) või millegi reklaamimiseks (reklaamikampaania). Nõukogude Liidus räägiti ka näiteks maisikampaaniast ja uudismaakampaaniast.

## Vaata ka
*Hooajatöö
*Talgud

## Viited
Kulumine (täpsustus)

**Kulumine** on pideva kasutamise, hõõrdumise vms tõttu järjest väiksemaks, õhemaks või kehvemaks muutuma. Sõna on erialati kasutusel ka oskussõnana.

***[[Kulumine]]** on füüsikas hõõrdumisega kaasnev tahke keha pinna järkjärguline purunemine ja sealt materjali eraldumine või pinna jäävdeformatsioonina ilmnev keha mõõtmete järkjärguline muutumine.
***[[Kulumine (geoloogia)|Kulumine]]** on geoloogias protsesside kogum, mis väljendub Maa reljeefi tasandumises.
***[[Kulumine (majandus)|Kulumine]]** on majanduses põhivahendite tarbimisväärtuse vähenemine nende kasutusaja jooksul. Jaguneb:
**füüsiline kulumine
**moraalne kulumine

## Vaata ka
*Kulu

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Kulumine (majandus)

**Kulumine** on põhivahendite tarbimisväärtuse vähenemine nende kasutamisaja jooksul. 

Eristatakse põhivahendite füüsilist ja moraalset kulumist.

## Vaata ka
*Amortisatsioon

## Viited
 

## Välislingid
* Raamatupidamise Toimkonna juhend RTJ 5 „Materiaalne ja immateriaalne põhivara”
Valdar Parve

**Valdar Parve** (sündinud 6. septembril 1948 Tartus) on eesti filosoof.

## Elulugu
Valdar Parve on Valdar Parve vanema poeg.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Rakvere 1. Keskkooli, 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, 1980 TRÜ aspirantuuri filosoofias, filosoofiakandidaat (1986, Läti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Философско-мировозренческие проблемы измененных состояний сознания". Täiendas end 1993 ja hiljem Saksamaal Duisburgi ja Lübecki ülikoolis, USA-s N. Y., Rootsis Linköpingis ning Inglismaal Oxfordis.

Oli 1974−1975 Tabivere jaoskonnaarst ja Vabariikliku Kliinilise Haigla arst-intern, 1975−1977 ja 1981−1988 Tartu Ülikooli filosoofia kateedri õpetaja, 1988−1989 vanemõpetaja, 1989−1991 dotsent, 1992−2001 filosoofia osakonna dotsent, 2002–2010 praktilise filosoofia vanemteadur. Õpetanud filosoofia üldkursusi, bioeetika, arstieetika jt valikkursusi ning erikursust "Keha ja vaim".

Üliõpilasseltsi Raimla vilistlane (*coetus* 1989/II) ja selle vilistlaskogu esimees 1994/I–1998/I.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tunnetusteooria ja eetika. Eesti Akadeemilise Filosoofia Seltsi asutaja- ja tegevliige.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni, õppevahendeid ja aimekirjutisi.
* Antifundamentalismist. // TÜ Toim 962. Studia Philosophica I (1993) 37
* Grosses Europa und die kleine Nation. // Jb. für systematische Philosophie. 3. Münster, Hamburg 1993
* Sissejuhatus tervishoiueetika diskursusse. // Akad. (2000) 5
* Lokaalseid keelsusprobleeme filosoofia vaateväljas. // Eesti filosoofia: mis see on? Tallinn 2002
* Vaimne tervis – loomult vastuoluline mõiste. // Sotsiaaltöö (2002) 6, (2003) 2;
* Aidsiennetus kui kõlblusprobleem. // Haridus (2003) 6

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 455
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 II, (käsikiri). Leht 126

## Välislingid
*
*
Kõrvalfirma

**Kõrvalfirma** (inglise keeles *spin-off* ja sellest toortõlkena kasutatud, kuid mittesoovitatav termin: *spin-off*-firma) on teadus- ja arendusasutuse, sh kõrgkooli juures töötav ettevõte, mille ülesandeks on uute kõrgtehnoloogiliste ja teadusmahukate tehnoloogiate turustamisele kaasa aitamine ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni alusel areneva ettevõtluse soodustamine.

## Viited
Carl Johann Thal

**Carl Johann Thal** (1746 Urvaste – 1810) oli Urvaste köster ja orelimeister. 

## Isiklikku

Carl Johann Thali isa oli köster ja kirjamees Hans Thal.

Carl Johann Thali poeg oli köster ja orelimeister Carl Georg Thal. 

Carl Johann Thali onu oli köster Jakob Thal. 

Carl Johann Thali onupoeg oli esimene eestlasest orelimeister Johann Thal.
Carl Georg Thal

**Carl Georg Thal** (2. august 1786 Urvaste – 9. jaanuar 1854 Rakvere) oli eesti orelimeister. 

Carl Georg Thal käis 1804 Kambjas leeris. 

Ta töötas Põltsamaa köstrina. Sel ajal (1816) abiellus ta Catharina Sophia Sonnemanniga Kolga-Jaanist. Viiest lapsest esimene sündis Põltsamaal. 

Järgnevalt töötas ta Paide köstrina. Seal ehitas ta paljudele ümbruskonna kirikutele (Ambla, Türi, Järva-Peetri, Torma) ja koolidele oreleid. Tema pille leidus ka kaugemal: Pärnus, Audrus ja Kuressaares. Terviklikul kujul on neist säilinud vaid Audru kiriku orel. 
Thali orelid olid ühe manuaaliga, osa vaid positiivid, osa ka pedaaliga. Tema orelite vilede mensuurid olid väga isikupärased.

Pärast Tallinna Oleviste kiriku põlemist 1820 pidas kogudus jumalateenistusi Suurgildi saalis, kuhu oreli seadis kokku just Carl Georg Thal. See pill on kahe manuaali ja 16 registriga ning suures osas kokku seatud teiste orelite osadest. 

Thalide oreleid on leidunud ka Sangastes, Kanepis, Simunas, Maarja-Magdaleenas ja mujal. Uurimistöö praeguses faasis ei ole võimalik kindlalt määratleda, millise Thali tehtud milline pill oli. 

Pärast abikaasa surma lahkus ta Paidest ja asus elama Rakverre. 

Carl Georg Thal maeti Rakvere kalmistule.

Tema maine vara pandi üksikasjalikult kirja ja müüdi maha sama aasta 31. märtsil ja 1. aprillil. Pärandi hulgas olnud orelidetailid ostis ära Hans Holm, kes oli Tõrma koolmeister ja ehitas ka oreleid.

## Isiklikku

Carl Georg Thali isa oli köster ja orelimeister Carl Johann Thal. 

Carl Georg Thali vanaisa oli köster ja kirjamees Hans Thal.

## Välislingid
*Toomas Mäeväli, Orelimeister Carl Georg Thalist Olev Kentsi orelitöökoda
Pfullendorf

**Pfullendorf** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Sigmaringeni kreisis.

## Viited

## Välislingid
Václav Pilař

**Václav Pilař** (sündinud 13. oktoobril 1988 Chlumec nad Cidlinous) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Tšehhi kõrgliigaklubis Plzeňi Viktoria.

Tšehhi kõrgliigas on ta mänginud veel Hradec Králové, Libereci Slovani, Olomouci Sigma ja FK Jabloneci meeskonnas. Tšehhi meistriks on ta tulnud hooajal 2014/15 Viktoriaga. Ainus välisklubi, kus ta on mänginud, oli hooajal 2013/14 Saksamaa kõrgliigaklubi SC Freiburg.

Tšehhi jalgpallikoondises mängis Pilař aastatel 2011–2015 kokku 22 korda ja lõi viis väravat. UEFA Euro 2012 alagrupi turniiri ajal lõi Pilař kaks väravat, aidates oma rahvuskoondisel jõuda väljalangemismängudeni.
Anna Kula

**Anna Kula** (2020. aastani **Anna Pohlak**; sündinud 1. juulil 1993) on Eesti treener ja endine purjesportlane.
Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängude purjeregatil Portlandis, kus sai 35. koha. 

Maist 2012 on Anna Pohlak svertpaadi Laser Radiali klassis ISAF-i edetabelis saja esimese hulgas.

## Haridus
Lõpetas 2012. aastal Tallinna Reaalkooli.

## Saavutused
* 30. aprill 2006, Mairegati/Kalevi meistrivõistlused purjetamises võit Optimistil
* juuni 2007, võitis Rootsi lahtised meistrivõistlused Zoom8 klassis
* 30. juuli – 4. august 2007 Austrias Achenseel, Zoom8 MM-il 9. koht
* märts 2008, Zoom8 EM-i 6. koht
* 2008, Zoom8 MM-il tüdrukute arvestuses 9. koht
* 2008, Zoom8 klassi sarja EuroCupi karika võitja. Eurokarika sari koosnes 5 võistlusest.
* 6.–8. aprillil 2009, Itaalias Garda järvel toimunud purjetamise Zoom8 klassi Euroopa meistrivõistluste võitja – Euroopa meister
* juuli 2010, Laser Radial klassis Põhjamaade noorte meister
* oktoober 2013, 22. koht Laser Radial MM-il Rizhaos, Hiinas 
* september 2016, 1. koht Eesti Jahtklubide Liidu Purjetamise Eesti meistrivõistluste Laser Radial klassis.

## Viited

* ISAF: Sailor biography page, Anna Pohlak

* 10.08.2011, WPIR – Anna Pohlak (EST) Interview
* 6. juuli 2012, Jaan Martinson, Anna Pohlak: "Võistluspurjetamine pole romantika, vaid karm võitlus.", Õhtuleht
* 29. juuli 2012, Marko Kaljuveer, Intervjuu Anna Pohlakuga enne võistluste algust, om.err.ee
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

**Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet** (**EU-OSHA**) on institutsioon, mille eesmärk on koondada ja jagada töötervishoiu ja tööohutuse alast teadmiste ja teabepagasit, eelkõige ennetusalase hea tava vallas. 

Amet moodustati 1994. aastal ja see paikneb Bilbaos Hispaanias.

Euroopa Liidu riikides asuvad teabekeskused, milleks on tavaliselt vastavas riigis tööohutuse ja töötervishoiuga tegelev juhtiv asutus. Teabekeskused koordineerivad ja levitavad ametilt saadavat teavet oma riigis. 

Peale selle teeb amet koostööd mitmesuguste partneritega, kelle hulka kuuluvad Euroopa Komisjon, muud Euroopa institutsioonid ja Euroopa sotsiaalpartnerid, samuti rahvusvahelised organisatsioonid ning tööohutuse ja töötervishoiu organisatsioonid kogu maailmas.

## Välislingid
*Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet
Jänes (perekonnanimi)

**Jänes** on eesti perekonnanimi.

Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Aume, Kaasik, Mandri ja Nuut. Jänes on võtnud uueks perekonnanimeks isikud, kelle perekonnanimi oli Leppik.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jänes 269 mehel ja 308 naisel.

## Nime kandjaid
* Eduard Jänes (Eduard Mandri), sõjaväelane
* Eeva-Aet Jänes, maalikunstnik
* Felix Jänes, sõjaväelane
* Hans Jänes, elektrotehnikateadlane
* Harald Henno Jänes, koolmeister ja keelemees
* Harri Jänes, hügieenik
* Heljo Jänes, bioloog, puuviljandusteadlane ja sordiaretaja
* Kärt Jänes-Kapp, teadusajakirjanik ja toimetaja
* Laine Jänes (Laine Randjärv), koorijuht, poliitik
* Marko Jänes, odaviskaja   
* Peep Jänes, arhitekt
* Peeter Jänes, advokaat
Yuen Ren Chao

**Yuen Ren Chao** (hiina 赵元任, *[[pinyin]]*is *Zhào Yuánrèn*, 3. november 1892 Tianjin – 25. veebruar 1982 Cambridge, Ameerika Ühendriigid) oli hiina päritolu ameerika keeleteadlane. Teda peetakse kaasaja hiina keeleteaduse rajajaks ja tema juhtimisel loodi hiina keele latinisatsioonisüsteem Gwoyeu Romatzyh. Ta töötas välja ka toonikeelte toonide märkimise süsteemi.

Chao üks olulisemaid teoseid on ingliskeelne hiina keele grammatika "A Grammar of Spoken Chinese" (Berkeley: University of California Press, 1968).

1910 astus ta USA-s Cornelli Ülikooli, kus õppis matemaatikat ja füüsikat. Ta kaitses filosoofiadoktori väitekirja Harvardi Ülikoolis.
1920. aastal läks ta tagasi Hiinasse ja hakkas õpetama matemaatikat Tsinghua ülikoolis. Samal aastal oli ta Bertrand Russelli tõlk filosoofi Hiina-visiidi ajal. Aasta hiljem naasis ta USA-sse ja töötas õppejõuna Harvardi Ülikoolis. 1925 läks Chao Hiinasse tagasi ja hakkas 1926 uurima wu keele murdeid. 1928 alustas ta välitöid kogu Hiinas Academia Sinica Ajaloo ja Filoloogia Instituudi ülesandel. Ta tegi koostööd Luo Changpei ja Li Fangguiga, et anda hiina keeles välja Bernhard Karlgreni teos "Études sur la Phonologie Chinoise". 

1938. aastast elas Chao jälle USA-s. 1945 valiti ta Ameerika Lingvistikaseltsi presidendiks. 1954 sai ta Ameerika Ühendriikide kodanikuks. Alles 1981. aastal külastas ta Deng Xiaopingi kutsel üle aastate taas Hiinat. 

Chao kirjutas hiinakeelse teksti 施氏食狮史 (traditsioonilises kirjas 施氏食獅史; *pinyin*is: *Shī Shì shí shī shǐ* 'Lõvisööja luuletaja kivikoopas'). Tekst koosneb 92 hieroglüüfist, mis kõik häälduvad kas *shī, shí, shǐ* või *shì*. Hiina kirjas on see tekst loetav, kuid kõnes või latiniseeritult arusaamatu. Ta lõi teksti argumendina klassikalise hiina keele latiniseerimise vastu.

Ta tõlkis hiina keelde Lewis Carrolli lasteraamatu "Alice Imedemaal" ja luuletuse "Jabberwocky".

Yuen Ren Chao kirjutas ka muusikat.
Lodewijk van Beethoven

**Lodewijk van Beethoven** (saksapäraselt **Ludwig van Beethoven**, 5. jaanuar 1712 Mechelen – 24. detsember 1773 Bonn) oli flaami bassilaulja ja kapellmeister Kölni kuurvürsti õukonnas, helilooja Ludwig van Beethoveni vanaisa.

Ta asus 20-aastaselt elama Bonni. Nagu paljud tolle aja saksa linnakodanikud, oli Lodewijk ka veinikaupmees. Tema naine jõi nii palju veini, et Ludwig oli sunnitud ta kloostrisse panema. Kloostrisse jäi naine kuni oma surmani 1775. aastal. Lodewijk van Beethoven oli Bonnis tuntud mees, keda kaaskodanikud tervitasid aupaklikult. Tal oli vaid üks laps, Johann. Kui Lodewijk suri, oli Ludwig van Beethoven vaid kolmeaastane.

## Viited
Ashikaga Yoshihisa

**Ashikaga Yoshihisa** (足利 義尚; 11. detsember 1465 – 26. aprill 1489) oli Ashikaga šogunaadi 9. šogun aastatel 1473–1489.

Ta oli 8. šoguni Ashikaga Yoshimasa poeg.
Jõululugu (film 2007)

**"Jõululugu"** (soome keeles "Joulutarina") on 2007. aasta Soome film, mille režissöör oli Juha Wuolijoki. 

Film räägib sellest, kuidas Nikolase-nimelisest orvust sai Jõuluvana. Filmi Soome esilinastus oli 16. novembril 2007. Film võtted toimusid enamasti Utsjokil.

## Sisu

Palju aastaid tagasi jääb Lapimaal poiss nimega Nikolas orvuks, kui ta vanemad lumetormis juhtunud õnnetuses hukkuvad. Pärast õnnetust otsustatakse, et kuna ükski pere ei suuda tema eest pidevalt hoolitseda, hakkab ta peredes aastakaupa külakorda käima. Nikolas hakkab tema eest hoolitsenud peredele tänuks puust mänguasju tegema ja kingib need jõulude ajal peredele. Ühel aastal juhtub aga, et ükski pere ei suuda ta eest hoolitseda ja ta satub puusepp Iisakki juurde õpilaseks. Mees on ta vastu karm, aga poiss õpib kiiresti ja Iisakki hakkab poissi armastama nagu oma poega. Nikolas hakkab üha enam jõulurütmis elama ja kui ta vanaks saab, hakatakse teda Jõuluvanaks kutsuma.

## Osades

* Hannu-Pekka Björkman – Nikolas
* Otto Gustavsson – Noor Nikolas
* Kari Väänänen – Iisakki
* Minna Haapkylä – Kristiina
* Mikko Leppilampi – Hannus
* Mikko Kouki – Eemeli
* Laura Birn – Aada
* Antti Tuisku – Mikko
* Matti Ristinen – Einari
* Ville Virtanen – Henrik
* Matti Rasilainen – Hermanni
Pamela Tola

**Pamela Tola** (sündinud 15. oktoober 1981) on Soome näitleja.

Ta on abielus ja tal on kaks poega.

## Filmograafia

* "Helmiä ja sikoja" (2003)
* "Skene" (2004)
* "Paha maa" (2005)
* "Caasha" (2005)
* "Tyttö sinä olet tähti" (2005)
* "Saippuaprinssi" (2006)
* "Polaarjoone sangarid" (2010)
* "Mannerheim" (2011)
EKL

**EKL** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Kaabellevi Liit (lühend ka EKLL)
*Eesti Kaamerameeste Liit
*Eesti Kabeliit
*Eesti Kalakasvatajate Liit
*Eesti Kalurite Liit
*Eesti Kardiliit (ka Eesti Kardispordi Liit)
*Eesti Karskusliit
*Eesti Kaupmeeste Liit
*Eesti Keemiaõpetajate Liit
*Eesti Kennelliit
*Eesti Kiikinguliit
*Eesti Kiirabi Liit
*Eesti Kinematografistide Liit
*Eesti Kinoliit
*Eesti Kirjanike Liit
*Eesti Kirjastuste Liit
*Eesti Koorijuhtide Liit
*Eesti Korporatsioonide Liit
*Eesti Korteriühistute Liit
*Eesti Korvpalliliit
*Eesti Kristlik Liit
*Eesti Kunstnike Liit
*Eesti Kunstnikkude Liit
*Eesti Kurtide Liit
*Eesti Kutsehaigete Liit
*Eesti Käsipalliliit
*Eesti Külmaliit
Laostav kasv

**Laostav kasv** on üldiste majandusolude, eriti väliskaubandusolude halvenemine majanduse kasvu tagajärjel, nii et pärast märgatava kasvu toimumist on maa halvemas seisundis kui enne seda.

## Vaata ka
*arukas kasv
*majanduskasv
*mittekasv

## Viited
Levinud väärarusaam

**Levinud väärarusaam** (inglise *majority fallacy*) on paljude subjektide poolt õigeks peetav, ent sisult ekslik seisukoht. 

Näiteks majanduses tuuakse selle näiteks paljude turundajate väärarusaama, mille kohaselt kasum oleks tagatud, kui ettevõte suunaks oma pingutused kõige kättesaadavama turu poole.

## Viited
Levimus

**Levimus** on **abstraktselt** väljendatult millegi levimise ulatus, haare. **Konkreetsemalt** defineeritakse seda kui mis tahes nähtuse esinemise sagedust mingist suuremas kogumis. Näiteks melanoomi (nahavähi alamliigi) levimus mingi ala rahvastikus. 

Levimuse suhtelist intensiivsust mõõdetakse asjaomase koefitsiendiga (kordajaga), mida võib väljendada näiteks 100, 1000, 10 000 jne inimese kohta.

## Viited
 

## Kirjandus
*U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Oreli sisse minek

**"Oreli sisse minek"** on 1974. aastal valminud Olav Neulandi ja Enn Säde film professor Hugo Lepnurmest ja külmades Eesti kirikutes lagunevatest orelitest. 

Filmi pikkus on 44 minutit ja 40 sekundit.
Roheline pomm

**"Roheline pomm"** on 1978. aastal Tallinnfilmis valminud dokumentaalfilm, mis räägib taimevalgu ehk leheproteiini tähtsusest tuleviku loomasöödana ja selle tootmisega seotud probleemidest Pärnu kolhoosidevahelises seafarmis. 

Filmi režissöör on Enn Säde, operaator Hans Roosipuu ja stsenarist Zinovi Feldman.
Edisoni disko

**"Edisoni disko"** on 1979. aastal Tallinnfilmis valminud dokumentaalfilm, mis räägib Eesti Raadio helirežissööri Heino Pedusaare aastatepikkusest tööst vanade heliplaatide restaureerimisel. 

Filmi režissöör ja stsenarist on Enn Säde ja operaator Arvo Iho.
Heino Pedusaar

**Heino Pedusaar** (7. märts 1931 Tallinn – 2. oktoober 2021) oli eesti insener ja helirežissöör; õpikute ja aimeraamatute autor.

## Haridus
Heino Pedusaar lõpetas Tallinna 7. Keskkooli 1949. aastal *[[cum laude]]*. Seejärel jätkas õpinguid Tallinna Polütehnilises Instituudis elektrivõrkude erialal. Esimeseks töökohaks oli Tallinna Jaan Tombi nimeline kultuurihoone, kus ta oli aastatel 1947–1954 helitehnik ja raadioringi juhendaja. 

## Töökäik
Aastatel 1954–1997 töötas Pedusaar Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis heliinseneri ja helirežissöörina. Ajavahemikus 1955–1959 projekteeris ja valmistas ta koos Anatol Sügisega unikaalse elektroonse muusikainstrumendi varioola.

## Loominguline tegevus

Ta on kirjutanud elektro- ja raadiotehnika õpikuid algajaile ja raamatuid amatöörhelitehnikast.

1948. aastast oli Heino Pedusaar mitme ajalehe ja ajakirja kirjasaatja (ilmunud artiklid on pseudonüümidega A. Raudsep, Ed. Sarapu, Edur Paas, A. Saar, E. Saar, P. Saar, Arvo Kiiver või V. Pilve).

Autori, tõlkija, koostaja või eritoimetajana on Pedusaar avaldanud 99 raamatut mitmest muusika ja tehnika valdkonnast, lisaks mahuka uurimuse teise maailmasõja eelsest heliplaadisalvestusest koos kõiki vajalikke otsinguvõimalusi pakkuva elektroonilise loendiga "Eesti heliplaatide koondkataloog 1901–1939".

## Liikmesus
Pedusaar oli alates 1969. aastast Eesti Kinoliidu, 1976. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu ja 1987. aastast Eesti Teatriliidu liige.

## Tunnustus
* 1962 – preemia Eesti raadionäituselt (universaalne elektriorel Varioola)
* 1973 – preemia NSV Liidu üleliiduliselt populaarteadusliku kirjanduse konkursilt
* 1974 – auhind üleliiduliselt leiutajate konkursilt (Eesti Raadio restaureerimisfoonika tehnovarustus)
* 1979 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2015 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

## Isiklikku
Tema isa oli arst Konstantin Pedusaar (1883–1972).

## Viited

## Välislingid
* Suri helirežssöör ja ajakirjanik Heino Pedusaar
* Heino Pedusaar, Eesti ajakirjanik, publitsist. Eesti Ajakirjanike Liidu koduleht. Vaadatud 21.06.2012
Laura Birn

**Laura Eveliina Birn** (sündinud 25. aprillil 1981 Helsingis) on Soome näitleja.

Tema tuntumad rollid on olnud filmides "Helmiä ja sikoja" ja "Lupaus". Ameerika Ühendriikides on ta tuntud tänu kõrvalosale filmis "Jõululugu".

## Filmograafia

### Filmid

* Hengittämättä ja nauramatta (2002)
* Helmiä ja sikoja (2003)
* Lupaus (2005)
* Naisen hinta (2005)
* Joulutarina (2007)
* 8 päivää ensi-iltaan (2008)
* Korkein oikeus (2008)
* Ralliraita (2009)
* Möröt vastaan muukalaiset (2009)
* Vuosaari (2012)
* Puhdistus (2012)

### Televisioon

* Kolme suudelmaa (2006)
* Jumalan kaikki oikut (2006)
* Karjalan kunnailla (2007)
* Suojelijat (2008)
* Morsian (2008)
* Lokakuun valoa (2009)
* Kallio (2010)
* Jäät (2010)
* Virta (2011)
Eesti Kinoliit

**MTÜ Eesti Kinoliit** on filmitegijaid ühendav mittetulundusühing. 

Kinoliit korraldab koostööd kodu- ja välismaiste festivalikorraldajate, asutuste, ettevõtete ning oma liikmete vahel. Samuti haldab liit Kinomaja ja korraldab Eesti Filmi Päevi.

Eesti Kinoliit on asutatud 20.-21. detsembril 1962. Aastatel 1962–1965 kandis organisatsioon nime ENSV Kinematograafiatöötajate Liit ja seejärel aastani 1980 Eesti Kinematografistide Liit. Kuulus vabariikliku organisatsioonina NSVL Kinematografistide Liitu.

Veebruaris 2022 kuulus ühingusse 395 liiget.

## Eesti Kinoliidu esimehed
*1962–1987 Kaljo Kiisk
*1987–1989 Mark Soosaar
*1989–1993 Rein Maran
*1993–1994 Arvo Iho
*1994–1996 Aare Tilk
*1996–1997 Peeter Urbla
*1997–1998 Hannes Lintrop
*1998–1999 Jaan Ruus
*1999 Andres Sööt
*1999–2000 Elo Tust
*2000–2004 Arvo Vallikivi
*2004–2006 Peeter Brambat
*2006–2008 Mikk Rand
*2008–2012 Peeter Brambat
*2012–2014 Jaak Lõhmus
*2014–2016 Peeter Simm  
*2016–2018 Martti Helde  
*2018-2020 Alvar Kõue
*2020 Ülo Pikkov

## Viited

## Kirjandus
*Tarmo Teder. "Kinoliit tahab Kinomajja tuua rahvusfilmoteegi". Sirp, 21. detsember 2012. Lk 27

## Välislingid
*Koduleht
Mikko Leppilampi

**Mikko Johannes Leppilampi** (sündinud 22. septembril 1978) on soome muusik ja näitleja.

2007. aastal oli Leppilampi koos Jaana Pelkoneniga Eurovisiooni õhtujuht ja 2008. aastal teatas Soome hääletustulemused.

## Filme

* "Helmiä ja sikoja" (2003)
* "Keisarikunta" (2004)
* "Paha maa" (2005)
* "Kaksipäisen kotkan varjossa" (2005)
* "Tyttö sinä olet tähti" (2005)
* "Hairspray-musikaali " (2005)
* "Saippuaprinssi" (2006)
* "Joulutarina" (2007)
* "8 päivää ensi-iltaan" (2008)
* "Pihalla" (2009)
* "The Italian Key" (2011)
* "The Kiss of Evil" (2011)

## Albumid

* "Mikko Leppilampi" (2006)
Minna Haapkylä

**Minna-Maria Erika Haapkylä** (sündinud 10. juunil 1973) on Soome näitleja. 

Ta on näidelnud nii teatris, telesarjades kui ka filmides. Tema tuntuimad rollid on olnud Soome filmides "Kuutamolla", "FC Venus" ja "Lapsia ja aikuisia". Ta on näidelnud ka Prantsusmaal toodetud filmides.

Minna Haapkylä on abielus Hannu-Pekka Björkmaniga. Neil on kaks poega: Eliel (2004) ja Luukas (2008).

## Filmograafia
Lauri Nurkse

**Lauri Nurkse** (sündinud 11. mail 1978 Helsingis) on Soome filminäitleja ja filmirežissöör.

Lauri Nurkse alustas oma filmitegijakarjääri 2000. aastal soome mängufilmides näitlemisest. Juba järgmisel aastal sai ta kätt proovida režissöörina ("Isän kuva", 2001). Järgnesid üha uued näitlejarollid ja sekka juba teleseriaalide režissööritöö.

Näitlejana on Lauri Nurkse saanud 2003. aasta Brüsseli rahvusvahelisel filmifestivalil parima osatäitja auhinna Ilkka Takkuse rolli eest filmis "Pahat pojat".

Režissöörina jäi tal napilt puudu, et oleks saanud publiku auhinna 2008. aasta Hamburgi filmifestivalil komöödia "Sooloilu" eest.

Tal on oma filmiettevõte FantasiaFilmi Oy.

2022. aasta algusest töötab ta üleeuroopalisse kontserni Mediawan Group kuuluvas ettevõttes Aito Media, kus vastutab Euroopa turule suunatud teleseriaalide jaoks piisavalt kaalukate stsenaariumide hankimise ja nende konkurentsivõimelise teostuse eest.

Lauri Nurkse kuulub ka Soome filmiauhindade Jussi žüriisse.

## Filmograafia
### Filmirollid
* "Hylätyt talot, autiot pihat" (2000) – Sipari (tiitrites märkimata)
* "Cyclomania" (sporditeemaline mängufilm, 2001) – K. Naakka
* "Minä ja Morrison" (romantiline kriminaalfilm, 2001) – Milla ülemus reklaamibüroos
* "Pahat pojat" (2003) – Ilkka Takkunen
* "Raja 1918" (sõjafilm, 2007) – leitnant Suutari
* "Tali-Ihantala 1944" (sõjafilm, 2007) – sõdur
* "Kuulustelu" (2009)
* "Elokuu" (2011)
* "Vuosisadan häät" (komöödiafilm, 2021) – Lasse
* "Kentän laidalla" (2021) – arst

### Teleseriaalirollid
* "Hyvät neuvot kalliit" (2000)
* "Kylmäverisesti sinun" (2002)
* "Tukka auki" (2008)
* "Kiiltokuvia" (10 osa; Zodiak Finland, 2013)
* "Invisible Heroes" (2019) – Kosonen

### Režissööritööd

* "Isän kuva" (2001)
* "Kumman kaa" (2003) 2. hooaeg (2004–2005)
* "Parinvaihto" (2004)
* "Studio Impossible" (2006)
* "Pelkkää lihaa" (2007)
* "Sooloilua" (komöödia, FantasiaFilmi Oy ja Nelonen, 2007)
* "Uutishuone" (2009)
* "Veijarit" (2010)
* "Tappajan näköinen mies" (põnevusfilm, 2016)
* "Kiiltokuvia" (2012/2013)
* "Pirjo" (teleseriaal, Aitomedia 2018/2019) – ise ka stsenarist
* "Small Illegal" (teleseriaal, 2019) 
* "Koskinen" (teleseriaal, 2021)
* "Koskinen" (mängufilm, 2022)
* "Pientä laittoa" (teleseriaal, 2021)
* "Kentän laidalla" (teleseriaal, 2021)

## Isiklikku
Lauri Nurkse elukaaslane on alates 2013. aastast näitleja Tuuli Mattila, 2021. aasta lõpus nad kihlusid.

## Viited

## Muud allikad
* Lauri Nurkse looming Soome filmiportaalis Movie Fits Me
* Lauri Nurkse looming andmebaasis IMDb
Variotram

**Variotram** (saksa keeles *Variobahn*) on Saksa päritolu trammide, mida toodetakse alates 1993. aastast, brändinimi. Nende trammide tootjad on peamiselt olnud Euroopa ettevõtted.

Algseks tootjaks oli ABB ASEA Brown Boveri. 1995. aastal liideti ABB raudteeveeremi-divisjon ettevõttesse Adtranz, mille ostis aastatel 2000–2001 ära Kanada veeremitootja Bombardier. Varsti pärast seda ostu ja kokkuleppel Euroopa Komisjoniga eraldas Bombardier Variotrami divisjoni 2001. aastal Šveitsi ettevõttele Stadler Rail, kes toodab Variotrame praegugi.

Eestile lähimad Variotramid sõidavad Helsingis. Helsingi Variotramid tootis Adtranz ja hiljem Bombardier.

## Helsingis
Ajavahemikus 1998–2003 tarniti Helsingi Linnatranspordile (HKL) 40 Variotrami, mis maksid kokku 76 miljonit eurot (u. 1 189 141 600 krooni).

Veeremina on Variotramidel olnud Helsingi trammiteedel mitmeid konstruktsioonivigu ja probleeme — enne 2009. aastat olid sõidetavad vähem kui pool ostetud trammidest, mistõttu oli HKL sunnitud ostma mitu kasutatud varutrammi, et liine käigus hoida.

Kõigest sellest johtuvalt ähvardas Helsingi linn ostu-müügilepingu katkestada. Pikkade läbirääkimiste tulemusena jõuti kompromissile, mille järgi lepiti 2007. aasta mais kokku, et Variotramide hooldamine läheb üle Bombardierile, ning et kui 2008. aasta maikuust alates ei ole rohkem kui neli Variotrami sõidetavad, peab Bombardier maksma iga päev trahvi iga mittetöötava trammi eest. Kui rohkem kui kaheksa trammi pole sõidetavad, on HKL-il õigus ostu-müügileping tühistada, tagastada trammid, ning Bombardieril on kohustus maksta tagasi see 76 miljonit eurot, mis HKL trammide eest tasus. Et lepingut täita, avas Bombardier 2008. aasta keskel oma remondidepoo VR Grupi endises elektrivedurite depoos Pasilan Konepajas.

## Vaata ka

*Helsingi trammiliiklus

## Viited
Stadler Rail

**Stadler Rail AG** on Šveitsi rongitootja, kelle populaarseimad rongid FLIRT sõidavad 2013. aastast ka Eestis. Samuti toodab Stadler erinevaid Variotram-ühisnimetuse alla kuuluvaid tramme.
Ahelaloend

:*Mitte segamini ajada [[Ahelloend]]iga.*

**Ahelaloend** on elektriahela hargnemispunktide ehk sõlmede vaheliste ühenduste (ahelate) nimekiri. Ahelaks võib olla näiteks juhtmete ühendusrada trükkplaadil või mõnda elektroonikakomponenti sisaldav ühendus kahe sõlme vahel.

Ahelaloendit kasutatakse elektriahela kirjeldamiseks nende ahelate modelleerimisprogrammides. Näiteks kasutatakse ahelaloendit laialdaselt jõuelektroonika ahelate projekteerimisel ja digitaalelektroonika disainiprotsessis riistvara ühenduste kirjeldamiseks.
 
Andmete ülekandmiseks projekteerimisprogrammide (CAD-programmide) vahel on kasutusel mitmesuguseid ahelaloendi vorminguid. Trükkplaatide projekteerimisel koostab programm sisestatud elektroonikaskeemi põhjal automaatselt ahelaloendi, mis seotakse vastavate elektroonikakomponentide jälgpindade ühendustega. Plaatidele paigutatavate komponentide jälgpindade vahelisi ühendusi tähistatakse eri programmides nii nimede kui ka numbritega..

## Vaata ka
* Raalprojekteerimine
* Riistvarakirjelduskeel

## Viited
Niko Saarela

**Niko Pietari Saarela** (sündinud 28. veebruaril 1972 Helsingis) on soome näitleja, kes lisaks telesarjades ja filmides näitlemisele töötab KOM teatris.

Saarela isa on näitleja Erkki Saarela.

## Filmograafia
Siemens Combino

**Siemens Combino** on Siemensi toodetud tramm. Maailma pikimad, 54-meetrised Combinod sõidavad Budapestis. Combinod sõidavad ka näiteks Potsdamis.
Outi Mäenpää

**Outi Kirsti Johanna Mäenpää** (õieti **Nordberg**; sündinud 24. veebruaril 1962 Helsingis) on soome näitleja. 

Aastatel 1984–1988 töötas ta teatrinäitlejana. 1989. aastast mängib ta enamasti televisiooni draamasarjades.

## Filmograafia
	 	
 	

## Kirjandus

* Naarassika. Kohtauksia erään naisen elämästä. Helsingi: WSOY, 2008. ISBN 978-951-0-33945-9.
Stadler

**Stadler** võib tähendada järgmist:
*Stadler (perekonnanimi)
*Stadler GTW, ettevõte
*Stadler Rail, ettevõte
Eesti Fotopärand

**Mittetulundusühing Eesti Fotopärand** koondab fotokogudega töötavaid ja muidu fotopärandi vastu huvi tundvaid inimesi eesmärgiga luua aktiivne erialakogukond ning edendada fotopärandialast teavitustööd.

Ühing kasvas välja 2008. aasta lõpul loodud samanimelisest Google'i grupist. Asutamiskoosolek peeti 28. jaanuaril 2010 Eesti Rahva Muuseumis fotonäituse "Tuhande sammuga..." (kuraator Jüri Karm) raames toimunud ümarlaual. Ühingu lõid 7 asutajaliiget, 2018. aastal oli liikmeid 23.

Eesti Fotopärandi eestvedamisel on loodud Eesti Fotograafide Elulooline Andmebaas. Veebruaris 2011 toimunud idufirmade üritusel "Garage48 – Public Services" loodud ajalooliste fotode kaardistamise veebileht Ajapaik.ee kuulub samuti MTÜ-le Eesti Fotopärand.

## Välislingid
* MTÜ Eesti Fotopärand koduleht
* Eesti Fotograafide Elulooline Andmebaas
* Ajalooliste fotode kaardistamise veebileht Ajapaik
Hispaania kärbes

**Hispaania kärbes** (*Lytta vesicatoria*) on smaragdroheline mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. 

Hispaania kärbse kitiinkest sisaldab väga tugevatoimelist mürki kantaridiini, mis väga väikeses koguses toimib afrodisiaakumina.

Valmik on 15–22 mm pikk ja 5–8 mm lai.

Hispaania kärbse valmikud toituvad puulehtedest. Areneb valmikuks hüpermetamorfoosi teel. Vastsed arenevad erakmesilaste pesades.

Ta on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning Kesk-Aasias ja Siberi lõunaosas.

Eestis on liik hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
Ihtüopatoloogia

**Ihtüopatoloogia** on veterinaaria osa, mis käsitleb kalade haigusi (sh nakkus- ja invasioonihaigusi) ja mürgistusi. 

Ihtüopatoloogias kasutatakse mitmeid spetsiifilisi meetodeid, sest episotoloogilised protsessid kulgevad vees teistmoodi kui maismaal.

## Vaata ka
*Ihtüopatoloogiline kontroll

## Viited
Epifütootia

**Epifütootia** (inglise *epiphytotics* või *epiphytotic disease*) on taimehaiguse massiline puhang mingis piirkonnas. 

Eestis on epifütootiana tihti kartuli-lehemädanikku, kõrreliste jahukastet, teraviljade roosteid ja õunapuu kärntõbe.

## Vaata ka
*Epideemia

## Viited
Eižens Zemmers

**Eižens Zemmers** (8. november 1843 Katvari vald – 17. detsember 1906 Valmiera) oli läti bakterioloog, mikrobioloog ja loomaarstiteadlane.

Ta oli Katvari mõisa aedniku poeg.

Ta lõpetas 1865 Tartu Veterinaariainstituudi ja töötas samas õppejõuna, alates 1876 professorina. Ta diagnoosis esimesena trihhinelloosi (kassil, 1868) ning kirjeldas kanade süngamoosi (1870).

Zemmers avastas 1872. aastal Siberi katku tekitaja spoorilise arengustaadiumi ning tõestas, et inimene võib nakatuda tuberkuloosihaige veise liha või piima toiduks tarvitades.

Tema vend Aleksandrs Zemmers oli samuti Tartu Veterinaariainstituudi professor.

Surres pärandas ta 10 000 rubla läti päritolu üliõpilaste õpingute toetuseks, fondi tagatiseks oli Vastse-Laitsna mõis.

## Viited
Rait Oja

**Rait Oja** (sündinud 26. jaanuaril 1992 Viljandis) on eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik.

## Klubikarjäär

## Välislingid
*
Aigar Põder

**Aigar Põder** (sündinud 27. oktoobril 1970 Tartus) on eesti poliitik, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige ja endine sõjaväelane. 

Ta on 2005. aastast Tapal tegutseva OÜ Allodium omanik ja tegevjuht.

## Haridus
Aastatel 1982–1989 treenis ta tollases EPA spordiklubis Kreeka-Rooma maadluse sektsioonis (Nõukogude Liidu meistersportlase kandidaat).

1989. aastal lõpetas ta Tartu 14. keskkooli ja jätkas õpinguid Tartu Ülikooli ajalooteaduskonnas, mis jäi pooleli. 2004. aastast õpib ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

## Poliitiline tegevus
Alates 1988. aastast oli Põder Eesti Muinsuskaitse Seltsi, sõjaajalooklubi Ugandi ja Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei liige. Ta osales Kaitseliidu Tartu maleva taastamisel, Eesti kodanike komiteede liikumises ja Eesti Kongressi kokkukutsumises.

2006. aastal astus ta Eesti Rahvusliku Liikumise ridadesse ja valiti 2012. aastal selle juhatusse. Pärast ERL-i ühinemist Rahvaliiduga sai temast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna juhatuse liige.

## Teenistuskäik
*1990–1991 Rahvusliku Kaitsealgatuskeskuse tegevuses osalemine
*1992–2005 Tegevteenistus Eesti Kaitseväes
*1992 Päällystöopisto (Soome sõjaväe instruktorite kool)
*1995 Soome Riigikaitsekõrgkooli (Maanpuolustuskorkeakoulu) II Eesti kursus

## Isiklikku
1995. aastast on tema abikaasa Kersti Põder (Tammsalu), neil on lapsed Ülo (sündinud 1996) ja Kea (sündinud 2002).
Janar Õunap

**Janar Õunap** (sündinud 9. septembril 1994) on eesti jalgpallur (kaitsja). 

Ta mängib Eesti klubis Tallinna FC Flora.

## Klubikarjäär

## Saavutused
* Tallinna FC Flora
** Eesti superkarika võitja 2014

## Välislingid
* 
* Janar Õunap liitub FC Floraga
Martin Allik

**Martin Allik** (sündinud 13. augustil 1994 Aimlas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Viljandi JK Tulevik.

## Klubikarjäär

## Välislingid
*Martin Allik
Rain Vessenberg

**Rain Vessenberg** (sündinud 27. novembril 1975) on endine eesti jalgpallur (väravavaht).

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Eesti jalgpallikoondises on Vessenberg pidanud viis kohtumist. Debüüdi tegi ta 18-aastaselt 26. oktoobril 1994 sõprusmängus Soome vastu. Samas mängus tegid debüüdi ka Vahur Vahtramäe ja Janek Kiisman.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*Rain Vessenberg jalgpall.ee
Carl Thal

**Carl Thal** on olnud mitme tuntud isiku nimi: 
***[[Carl Johann Thal]]**, Urvaste köster ja orelimeister (1746–1810)
***[[Carl Georg Thal]]**, eesti orelimeister (1786–1854)
Eeva Litmanen

**Eeva Riitta Orvokki Litmanen** (sündinud 25. veebruaril 1944 Lappeenrannas) on soome näitleja.

Ta oli 1976–1996 abielus näitleja Kari Franckiga. Nende tütar Karoliina Franck on samuti näitleja.

## Filmograafia

### Filmid
* Rakkaudella, Maire (1999)
* Pahat pojat (2003)
* Juoksuhaudantie (2004)
* V2 – jäätynyt enkeli (2007)
* Ralliraita (2009)

### Telesarjad
* Velipuolikuu (1983–1984)
* Iltalypsy (1993–1999)
* Kuusikko ja kuoleman varjot (1997)
* Kotikatu (1999–)
* Kaukametsän pakolaiset (1992–1995)
* Seitsemän (2001)
* Pieni rakkaustarina (2004)
* Tahdon asia (2005)
* Kaikki kunnossa (2007)
* Jako Kahteen (2007)
* Harvoin tarjolla (2008)
Mikk Miländer

**Mikk Miländer** (sündinud 9. jaanuaril 1989) on eesti jalgpallur (poolkaitsja). 

Ta mängib Eesti jalgpalliklubis Viljandi JK Tulevik.

## Klubikarjäär

## Välislingid
*
Risto Tuorila

**Risto Kalevi Tuorila** (sündinud 19. veebruaril 1947 Oulus) on soome näitleja.

Ta on alates 1981. aastast töötanud Oulu Linnateatris.

Tuorila õppis 1974–1978 Helsingi Teatriakadeemias. Ta on olnud näitleja Lappeenranta Linnateatris (1969–74), Kirjan näyttämöl (1978–1980) ja Kemi Linnateatris (1980–1981).

Tuorilal on abikaasa Maija ja poeg Reko. Ta harrastab purjetamist.

## Filmograafia

### Filmid

* Kotia päin (1989) – Kurkela
* Lain ulkopuolella (1987)
* Tuntematon sotilas (1985) – Koskela
* Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat (1994) – komissar Saari
* Poika ja ilves (1998) 
* Lapin kullan kimallus (1999) – Hermanni Kyrö
* Pahat pojat (2003) – politseiülem Ensio Suutari
* Rock'n Roll Never Dies (2006) – isa
* Täällä Pohjantähden alla (2009) – Jussi Koskela
* Täällä Pohjantähden alla II (2010) – Jussi Koskela

### Telefilmid

* Lompakko (1980)
* Valkoinen nainen (1989) – Jukka Leimu
* Mennyt heinäkuu (1999) – Eero isa
* Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja (2002) – politseinik
* Partanen (2003) – Partanen
* Postia marsalkalle (1991) – Vaski

### Telesarjad

* Lottovoittajien maa (1990)
* Tuntemattomalle Jumalalle (1993) – Ivan Smith/Malcolm Jones
* Kovaa maata (1994–1997) – Pentti Viitala
* Vuoroin vieraissa (1997) – Antti
* Angela ja ajan tuulet (1999) – Gabriel Berggren
* Kaverille ei jätetä (2001) – Pentti
* Kylmäverisesti sinun (2002) – Aarnio
* Mökki (2010) – Reino
Alpo Suhonen

**Alpo Suhonen** (sündinud 17. juunil 1948 Valkeakoskis) on soome jäähokitreener, teatrilavastaja ja endine jäähokimängija.

Alpo Suhonen mängis aastatel 1965–1971 Soome jäähoki meistrisarjas klubides Porin Karhut, Porin Ässät ja Helsingin Jokerit kokku 103 mängu, tegi 25 väravat ja andis 13 väravasöötu. Aastal 1971 tuli ta klubi Porin Ässät meeskonnas Soome meistriks.

Ta on olnud mitme Soome jäähokiklubi peatreener ning treeninud Soome noortekoondisi. Aastatel 1982–1986 oli ta Soome jäähokikoondise peatreener.

1990. aastatel oli ta muu hulgas Winnipeg Jetsi ja Toronto Maple Leafsi teine treener. Aastal 2000 asus Suhonen tööle Chicago Blackhawksi peatreenerina ja temast sai esimene eurooplasest NHL-i klubi peatreener üle rohkem kui 50-aastase vaheaja. Šveitsi klubide treenerina tuli ta kaks korda Šveitsi meistriks. Alates juunist 2012 on ta Austria jäähokiliidu spordijuht.

Soome jäähokimuuseum valis 2004. aastal Alpo Suhose jäähokilõviks number 149.

Alpo Suhonen on tegutsenud ka teatrilavastajana, juhtinud aastatel 1991–1992 Turu Linnateatrit ja 2003–2004 Pori Jazzi korraldamist.

Ta kandideeris Rohelise Liidu nimekirjas 2011. aasta parlamendivalimistel, kuid ei osutunud valituks.

Alpo Suhose elukaaslane on näitleja Sinikka Sokka.

## Välislingid
* Alpo Suhonen Soome jäähokimuuseumi lehel
* Televisiooniintervjuu Yle arhiivis
* Statistika lehel Eliteprospects.com
Lõssenkism

**Lõssenkism** oli Trofim Lõssenko õpetusel põhinev vaadete süsteem bioloogias.

Lõssenkism pidas õigeks Charles Darwini õpetust, kuid seda vulgariseerides (nimetuse all "loov darvinism") ja, vastandudes mendelistlikule geneetikale, pidades võimalikuks omandatud tunnuste päritavust.

Lõssenkismil oli tugev riikliku ideoloogia poolt toetatud mõju Nõukogude Liidus aastail 1948–1964. Hruštšovi ajal muutus võimalikuks lõssenkismi avalikult kritiseerida, kuid lõplik tabu geneetikalt võeti alles Hruštšovi tagandamise järel.

## Kirjandus
* Raudsepp, Anu 2009. Lõssenkism ja Tartu Ülikooli bioloogiaosakond stalinismi ajal. Ajalooline Ajakiri nr 1/2, lk 179–196.