open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petras Vaitiekūnas

**Petras Vaitiekūnas** (sündinud 26. märtsil 1953) on Leedu poliitik ja diplomaat, hariduselt füüsik.

Petras Vaitiekūnas lõpetas 1971. aastal Liudvinavase keskkooli ja 1976. aastal Vilniuse Ülikooli füüsika erialal. Töötas aastatel 1976–1990 Leedu NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis teadurina. Teaduste kandidaadi kraadi füüsika alal sai 1983. aastal. 

Aastatel 1988–1990 osales ta Sąjūdise tegevuses. Oli aastatel 1990–1992 Leedu Ülemnõukogu liige. 1992–1993 oli ta Leedu Seimi esimehe konsultant. 1993–1998 oli Vaitiekūnas president Algirdas Brazauskase välispoliitikareferent. 1998. aastal töötas ta Leedu Välisministeeriumi poliitikaosakonna Kesk-Euroopa osakonna juhatajana. 1999–2004 oli ta Leedu Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Lätis. 2004. aastal töötas ta Leedu Vabariigi presidendi nõunikuna välispoliitilistes küsimustes. 2005–2006 töötas ta Leedu Välisministeeriumi välispoliitika analüüsi ja planeerimise osakonnas. 2005–2006 oli ta Leedu Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Valgevenes.

Petras Vaitiekūnas oli alates 12. juulist 2006 kuni 9. detsembrini 2008 Leedu välisminister.

Aastatel 2008–2009 oli ta Leedu Seimi esimehe nõunik välispoliitilistes küsimustes. 2010. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta detsembrini oli Vaitiekūnas Leedu Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Ukrainas.

## Isiklikku
Tema poeg Kristupas Vaitiekūnas on 25. septembrist 2025 Leedu rahandusminister Inga Ruginienė valitsuses.

## Viited
Hanušovce nad Topľou

**Hanušovce nad Topľou** (kuni 1927. aastani **Hanušovce**; ungari keeles *Tapolyhanusfalva*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Vranov nad Topľou ringkonnas. Hanušovce nad Topľou asub Prešovist ligikaudu 19 km idas.

Hanušovce nad Topľoud on esmamainitud 1332. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hanušovce nad Topľou elanikest slovakke 89,41%, mustlasi 3,36%, tšehhe 0,24%, russiine 0,24% ja ukrainlasi 0,16%. Rahvus oli teadmata 6,43%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Dębica, Poola
* Nozdrzec, Poola
* Velká Bíteš, Tšehhi

## Viited
Vaslui

**Vaslui** on linn Rumeenias, Vaslui maakonna halduskeskus. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Moldova piirist 37 km kaugusel ja Iașist ligikaudu 57 km lõunas.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Bahnari, Brodoc, Moara Grecilor, Rediu ja Viișoara.

Vasluid on ürikutes esmamainitud 1375. aastal.

10. jaanuaril 1475 toimus Vaslui lähedal Vaslui lahing, kus Ștefan cel Mare juhtimisel löödi puruks Osmanite riigi sõjavägi.

## Viited
Koduarvuti

**Koduarvuti** on tüüpiliselt televiisori vm välise monitoriga ühendatav kompaktne personaalarvuti, mille klaviatuur ja arvutusüksus on paigutatud ühte korpusse. Koduarvuteid hakati tootma 1970. aastatel ning need said populaarseks 1980. aastatel.

Tüüpiliseed koduarvutid olid Tandy, Commodore ja Atari 8-bitised, Atari ja Amiga 16-bitised personaalarvutid ja Sinclair ZX, Apple II, Yamaha MSX seeria arvutid jt. Eestis 1980. aastate keskel projekteeritud kooliarvuti Juku ja Iskra 1080 Tartu on koduarvutid.

Oma lihtsa ja kompaktsust taotlenud disaini tõttu olid algsed koduarvutid enamasti üheplaadiarvutid.

## Vaata ka
*Kooliarvuti
*Mikroarvuti
*Personaalarvuti
Ivan Bidnjak

**Ivan Oleksandrovitš Bidnjak** (1. oktoober 1985 Marhanets – 20. aprill 2022 Hersoni oblast) oli Ukraina laskesportlane.

2005. aastal võitis ta Tallinnas juunioride EM-il 10 m õhupüstoli harjutuses hõbemedali.

## Viited
Austraalia parlament

**Austraalia parlament** (ametlikult **Föderaalparlament**, ka **Ühenduse Parlament**) on Austraalia seadusandliku võimu organ.

Austraalia parlamendi avaistung toimus 9. mail 1901 ning aastatel 1901–1927 toimusid istungid Melbourne'i parlamendihoones, mida tavaliselt kasutab Victoria osariigi parlament. 1923. aastal alustati Canberras uue parlamendihoone ehitust ning hoone valmis 1927. aastal. Istungid pidid seal toimuma järgmised 50 aastat, kuid tegelikult kasutati hoonet üle 60 aasta. 1981. aastal hakati ehitama uut parlamendihoonet, mis valmis 1988. aastal. Alates 2015. aastast valvavad Senati ja Esindajatekoja ruume relvastatud föderaalpolitseinikud ning see on esimene kord Austraalia ajaloos, kui parlamendiruumidel on relvastatud valve.

Parlament koosneb kolmest elemendist: Briti Kroonist, keda esindab Austraalia kindralkuberner, Senatist ja Esindajatekojast. Senatisse kuulub 76 senaatorit ning igal Austraalia osariigil on senatis sõltumata osariigi elanike arvust 12 kohta ja territooriumil kaks kohta. Esindajatekoja liikmed on valitud osariikide kohalikest valimisringkondadest ning parlament võib määrata saadikute arvu, kuid Austraalia põhiseaduse järgi peab see alati olema umbes kaks korda suurem senaatorite arvust. Seisuga 22. mai 2022 oli Esindajatekojas 151 saadikut. Iga osariigi kohtade arv Esindajatekojas on seotud elanike arvuga, kuid igal osariigil on alati vähemalt viis kohta. Ükski saadik ei saa kuuluda samal ajal Senatisse ja Esindajatekotta.

## Viited
Oksana Švets

**Oksana Oleksandrivna Švets**  (ukraina keeles Оксана Олександрівна Швець; 10. veebruar 1955 – 17. märts 2022) oli ukraina näitleja.
Georg Sachs

**Georg Sachs** (19. jaanuar 1841 Võisiku – 14. september 1912 Tartu) oli Eesti Kirjameeste Seltsi liige ja laekahoidja, maalermeister ja Tartu linnavolinik. Ta oli Sachsi aia (asus praeguse Ohvitseride pargi alal) omanik 1887–1899. Osa IV üldlaulupeost (16. ja 17. juuni 1891) toimus Sachsi aias. Aastatel 1897–1899 üüris Eesti Üliõpilaste Selts tema Jaama tn 28 asunud maja ja aeda.

## Viited
Mark Lajal

**Mark Lajal** (sündinud 12. mail 2003) on Eesti tennisist.

Tema karjääri kõrgeim koht ATP üksikmängu maailma edetabelis on olnud 147. (28. juuli 2025), kõrgeim koht ATP paarismängu edetabelis on 703. (25. november 2024).

9. mail 2022 tõusis ta Eesti esireketiks, olles sel ajal ATP (meeste profitennise assotsiatsioon) edetabelis 872. kohal.

## Karjäär
Juunioride hulgas oli Lajali kõrgeim koht Rahvusvaheline Tenniseföderatsiooni (ITF) edetabelis 13., mille ta saavutas 30. augustil 2021.

Mark Lajal hakkas 15-aastaselt treenima Prantsusmaal Patrick Mouratoglou tenniseakadeemias.

### ITF turniirid
Lajal jõudis 2022. aastal ITF sarja (ITF World Tennis Tour) viie turniiri finaali, millest võitis kolm: mais M15 Heraklionis (Kreeka), augustis M15 Monastiris (Tuneesia) ja detsembris M25 Monastiris (Tuneesia).
### ATP Challenger
2023. aastal võitis ta esimese ATP Challengeri sarja (ATP Challenger Tour) turniiri – Little Rock Challenger 75 USA-s, mille finaalis alistas 4. juunil 2023 Beibit Žukajevi (Kasahstan) 6:4, 7:5, olles Jürgen Zoppi ja Andres Võsandi järel kolmas eesti meestennisist, kes selles sarjas on turniirivõidu saanud.

Mark Lajal teenis 2025 juulis karjääri teise Challenger (aga esmakordselt Challenger 100) taseme turniirivõidu, kui alistas USA-s Bloomfield Hillsis ameeriklase Andres Martini (ATP 335.) 6:7 (7), 7:5, 7:6 (9). 

### Grand Slam
2024. aasta Wimbledoni turniiri kvalifikatsioonis alistas Mark Lajal Francesco Passaro (maailma jooksva edetabeli 132.), Henrique Rocha (187.) ja James Duckworthi (81.) ning jõudis põhiturniirile, kus kaotas esimeses ringis tiitlikaitsja Carlos Alcarazile (3.) 6:7, 5:7, 2:6. Temast sai järgmine eesti meestennisist, kes pärast Jürgen Zoppi (2018. aasta Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused, 3. ring) on suure slämmi põhiturniirile jõudnud.

## Isiklikku
Isa Mart Lajal oli motokrossisõitja ja vanaisa Hardi Mets autorallisõitja. 

## Viited

## Välislingid
* Andmed ATP kodulehel
* Profiil itftennis.com
* Eesti tennise suurlootus Mark Lajal: hea tunne, et rahvas on minu selja taga. sport.delfi.ee, 26. detsember 2022.
* Mark Lajal hakkas tiitlikaitsjale kõvasti vastu. tennisnet.ee, 1. juuli 2024.
Georg Dehio

**Georg Gottfried Julius Dehio** (22. november 1850 Tallinn – 19. märts 1932 Tübingen) oli (balti)saksa kunstiajaloolane.


Göttinger Gedenktafel - Georg Dehio.jpg|Mälestustahvel Göttingenis


## Isiklikku
Tema noorem vend oli Tallinna viimane sakslasest linnapea Erhard Arnold Julius Dehio.
Olustikumaal

**Olustikumaal** ehk **žanrimaal** on inimest igapäevases elu- ja tegevuskeskkonnas kujutav maal; vastav maalikunsti liik.

## Vaata ka
*maaližanr
Fourier' pöördteoreem

**Fourier' pöördteoreem** (inglise keeles *Fourier inversion theorem*) on teoreem, mille kohaselt paljude eri tüüpi funktsioonide puhul on võimalik taastada funktsiooni selle Fourier' teisendusest. Seega kui on olemas kogu teave laine sageduse ja faasi kohta, saame algse laine täpselt rekonstrueerida.

Kui meil on teatud tingimusi rahuldav funktsioon f:\R \to \C ja kasutame Fourier' teisendust kujul 
:(\mathcal{F}f)(\xi):=\int_{\mathbb{R}} e^{-2\pi iy\cdot\xi} \, f(y)\,dy,
siis
:f(x)=\int_{\mathbb{R}} e^{2\pi ix\cdot\xi} \, (\mathcal{F}f)(\xi)\,d\xi.

Teisiti väljendades ütleb teoreem, et 
:f(x)=\iint_{\mathbb{R}^2} e^{2\pi i(x-y)\cdot\xi} \, f(y)\,dy\,d\xi.

Seda võrrandit nimetatakse Fourier' integraalteoreemiks.

Üks võimalus teoreemi väljendamiseks on ka see, et kui R on pöördoperaator, s.t (Rf)(x) := f(-x), siis
:\mathcal{F}^{-1}=\mathcal{F}R=R\mathcal{F}.

Teoreem kehtib, kui nii f kui ka selle Fourier' teisendus on absoluutselt integreeritav funktsioon ja f on punktis x pidev.

## Vaata ka
* Fourier' teisendus
Ali Karimi

**Ali Karimi** (sündinud 8. novembril 1978 Karajs) on endine Iraani jalgpallur (ründav poolkaitsja ja ründaja).

Ta mängis sellistes klubides nagu Persepolis, Müncheni Bayern, Schalke 04 jm. Hooajal 2005/06 tuli ta Bayerniga Saksamaa meistriks.

2004. aastal valiti Karimi Aasia aasta jalgpalluriks.

Iraani jalgpallikoondises mängis Karimi aastatel 1998–2012. Iraani koondises osales ta 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2000., 2004. ja 2007. aasta Aasia meistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid

]
Mehdi Mahdavikia

**Mehdi Mahdavikia** (pärsia keeles مهدی مهدوی‌کیا; sündinud 24. juulil 1977 Reys) on endine Iraani jalgpallur (parem äärepoolkaitsja ja paremkaitsja).

Ta mängis sellistes klubides nagu Persepolis, VfL Bochum, Hamburger SV ja Eintracht Frankfurt.

2003. aastal valiti Mahdavikia Aasia aasta jalgpalluriks.

Iraani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2009. Aastatel 2006–2009 oli ta koondise kapten. Iraani koondises osales ta 1998. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning neljadel Aasia meistrivõistlustel (1996, 2004, 2004 ja 2007).

## Viited

## Välislingid

*RSSSF archive of Mehdi Mahdavikia's international appearances
Kivisaar (perekonnanimi)

**Kivisaar** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisaar 209 inimesel: 94 mehel ja 115 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivisaar meeste puhul 888. kohal ja naiste puhul 763. kohal.

Kivisaar oli levinumaks nimeks vanuserühmas 55–59 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,17. Nime kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Halliste kihelkonna Kaubi, Kihelkonna kihelkonna Paju ja Viru-Jaagupi kihelkonna Roela mõisavaldades talupoegadele perenimeks Kiwwisaar ja Kiwisaar.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivisaar uueks nimeks kokku 32 korral, kui loobuti nimedest Sakk kolmel ja Saks ning Sack kahel juhul, samuti nimedest Aaduberk, Ehrenbusch, Jerrsusk, Karuauk, Köbler, Krebsbach, Kuulmann, Kuuskmann, Sipp, Tscheteschin jne.

## Nime kandjaid
*Alari Kivisaar, eesti raadio- ja telesaatejuht
*Alfred Kivisaar, eesti sulgpallur (1953–2021)
*Anna Kivisaar, eesti pikaealine (1902–2007)
*Erhard Kivisaar, eesti agronoom (1925–2010)
*Eve Kivisaar, eesti laulja (metsosopran) (1977–)
*Maia Kivisaar, eesti mikrobiogeneetika professor (1960–)

## Viited

## Välislingid
*
Conrad Paumann

**Conrad Paumann** (u 1410 Nürnberg – 24. jaanuar 1473 Münchenis) oli Saksamaa vararenessansi perioodi organist, lautomängija ja helilooja. Sündinud pimedana, oli ta siiski üks 15. sajandi andekamaid ja mõjukamaid muusikuid. Koos Sebastian Virdungi, Arnolt Schlicki, Elias Nikolaus Ammerbachi ja Paul Hofhaimeriga koondatakse ta koloristideks nimetatud heliloojate rühma, kelle kompositsioone iseloomustas rikkaliku ornamentatsiooni kasutamine häältes.

Conrad Paumanni hauaepitaaf asub Müncheni Frauenkirches, sellel on muusikut kujutav reljeef, oletatavasti Conrad Paumann ise, ja tekst:
:*"An[no] MCCCCLXXII an S. Pauls bekerung abent* [st 24.1.1473] *ist gestarbn und hie begraben der kunstreichist aller instrament und der Musica maister, Cunrad pawman, Ritter, purtig von nurnberg und plinter geboren, dem got genad."*
:'Anno 1473, Püha Pauluse pöördumise õhtul suri ja maeti siia kunstirikkaim kõigil instrumentidel muusikameister Conrad Paumann, rüütel, sündinud Nürnbergis pimedana, Jumala arm olgu temaga.'

## Looming
Enamik Paumannile omistatud muusikateostest on instrumentaalmuusika. Andeka improviseerijana tuntud helilooja ise ei kirjutanud oma muusikat üles, kuid Conrad Paumanni orelivariatsioonide tabulatuurid on kirja pandud ja köidetud kokku Lochamer Liederbuch'is pealkirja all "Fundamentum organisandi" ja neli orelikompositsiooni Buxheimer Orgelbuch'is märkega "Sequitur fundamentum magistri Conradi Pauman Contrapuncti" nootide alguses, ja üksikud laulud Hartmann Schedeli laulukäsikirjas. Talle on omistatud ka saksa lautotabulatuuri leiutamine; kuigi seda ei saa millegagi tõestada, on teada Paumanni suur mõju lautomängijana ja lautotabulatuuri kasutamise hõlpsus mängimisel.

Temalt on säilinud vaid üks kolmehäälne *[[Tenorlied|tenorlied]]* "Wiplich figur", mis on stiililt lähedane Madalmaade koolkonna heliloojate muusikale.

## Viited

## Välislingid
* Conrad Paumanni teosed andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP)
* Video: Conrad Paumanni teos "Mit ganczem willen" Eduardo Paniagua ja Música Antigua esituses
* Video: Conrad Paumanni teos "En avois"
Tenorlied

***Tenorlied*** on saksa renessanssmuusikas mitmehäälne ilmaliku sisuga laul, mille viisihääl, tavaliselt mõni tuntud laulumeloodia, on tenoripartiis ja sellele on lisatud teised hääled kas tuntud traditsioonilistest viisidest või komponeeritud uued. 

*Tenorlied*i võib vaadelda kui Itaalia *[[frottola]]* vastet saksa muusikas. Iseloomulik 15. ja 16. sajandile, esineb muusikakäsikirjades ja ilmub trükitud laulukogumikes alates 1507. aastast.

## Viited

## Kirjandus
* A. Lindmayr-Brandl. Text and music in the Tenorlied: A 1517 collection designated as "Peter Schoffer the Younger's Second Liederbuch" - Fontes Artis Musicae 50(1):36-57, 2003

## Välislingid
* Video: ''Tenorlied'' "Ach Elselein, liebes Elselein" Huelgas Ensemble esituses
* Video: Conrad Paumanni kolmehäälne ''tenorlied'' "Wiplich figur" ansambel Almara esituses
Boriss Bondarev

**Boriss Bondarev** (sündinud 1980. aastal) on Venemaa Föderatsiooni diplomaat, kes oli 2019. aastast kuni 2022. aasta 23. maini nõunik Venemaa alalises esinduses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures Genfis Šveitsis.

2013. aastal, enne Genfi siirdumist, juhtis Bondarev Venemaa delegatsiooni raketitehnoloogia kontrollimiskorra tehniliste ekspertide kohtumistel.

## Viited

## Välislingid
* "Никогда мне не было так стыдно за страну". Российский дипломат в ООН подал в отставку из-за войны с Украиной. BBC venekeelne teenistus, 23. mai 2022
* Anton Troianovski. ‘They basically got everything wrong’: A Russian diplomat speaks out on the war. The New York Times, 23. mai 2022
Djurtjuli

**Djurtjuli** (vene Дюртюли; baškiiri Дүртөйлө/**Dürtöylö**) on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Djurtjuli rajooni halduskeskus. Asub Belaja jõe vasakkaldal, 126 km Ufast loodes.

Djurtjuli asutamisaastaks loetakse 1795. aastat, mil sinna rajasid oma majad neli vene kaupmeest. Asula hakkas kasvama pärast naftamaardla avastamist 1955. aastal. Djurtjuli sai aleviks 1964. aastal ja linnaõigused 1989. aastal.

2002. aastal olid linnaelanikest 64,9% tatarlased, 22,5% baškiirid ja 9,7% venelased.

## Viited
Euroopa häll

Väljend "**Euroopa häll**" tähistab Vana-Kreekat, mida on peetud Euroopa kultuuriliseks algkoduks. 

Nimetust Euroopa häll, peetakse vananenuks ning eriti mõisteteadlikes erialaringkondades seda välditakse, sest hälli mõistes on eeldatud ajaloo lineaarset, orgaanilist ja teleoloogilist arengut ning vananenuks peetavat idealistliku alusega ajaloopilti, mille järgi kultuuril on lapsepõlvefaas, millele järgneb õitseng ja vanadusest tingitud allakäik. Peale selle püüavad kultuuriteadused ületada eurotsentrismi ning võtta arvesse Euroopa-väliste kultuuriringide mõju Euroopa kultuuridele.   

Nii peetakse "Euroopat" tänapäeval kultuuripiirkonnaks, mis oma esiajal sai mõjutusi mitmest suunast, nii et ainsa päritolu idee ei ole enam usutav. Mitmesugused mõjud Aasiast ja Aafrikast (näiteks araablaste (mauride) kaudu Lõuna-Itaalias ja Andaluusias) ja nende edasiarendamine viisid kultuuride mitmekesisuseni, millele aitas kaasa ka geomorfoloogia.   

## Kirjandus
*H. J. Muller. *Asia minor, Wiege Europas*, Blüchert: Hamburg 1963.
* Wilhelm Tielker. Der Mythos von der Idee Europa, Lit Verlag, 2003, ISBN 3-8258-6659-9.

## Vaata ka
* Inimkonna häll
* Vana-Egiptus
* Mesopotaamia
* Knossos
Siti lahing

**Siti lahing** on 4. märtsi 1238 toimunud lahing Siti jõel, mis läks Venemaa ajalukku kui üks traagilisemaid ja samas ka kõige olulisemaid. Pärast lühikest ägedat lahingut venelased hävitati peaaegu täielikult ja hukkunuid oli vene kroonikute endi väitel 3000 meest. 

Suurvürst Juri II Vsevolodovitš, Jaroslavli vürst Vsevolod Konstantinovitš ja Rostovi vürst Vasilko Konstantinovitš hukkusid Siti lahingus. Vladimiri vürsti maharaiutud pea anti Batu-khaanile.

Seejärel vallutasid mongoli-tatarlaste väed Vladimiri-Suzdali vürstiriigi.

Siti lahinguga lõppes ka Vene alade ühendatud vastupanu mongolitele.
Kivastik

**Kivastik** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivastik 48 inimesel: 27 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivastik meeste puhul 4419. ja naiste puhul 6388. kohal.

Keskmiselt oli selle nime kandja aga 43 aasta vanune.
Perekonnanimi Kivastik oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,98 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartu maakonna Torma kihelkonna Avinurme ja Tarakvere mõisavaldades talupoegadele perenimeks Kiwastik.
		
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivastik uueks nimeks kokku 2 korral, kui loobuti nimedest Koloschmit ja Koloshmidt.

## Nime kandjaid
*Julius Kivastik, eesti sporditegelane (1889–1959)
*Karl Kivastik, eesti treener (1921–2012)
*Mart Kivastik, eesti kirjanik (1963–)

## Viited

## Välislingid
*
Ї

**Ї** (**ї**) on kirillitsa täht, mis hääldub /ji/. See on kasutusel ukraina keeles ja russiini keeles.

See on loodud kreeka tähestiku ioota eeskujul, millele on lisatud treema. Ukraina keeles võeti see kasutusele 1885–1886 ilmunud ukraina-saksa sõnaraamatus.

Sarnane täht Ï on ka ladina kirjas.
Majoraadi park

**Majoraadi park** on Raadi alevis Tartu vallas Tartu maakonnas asuv haljasala, mis piirneb lõunas Tartu linna piiri ja Eesti Rahva Muuseumi haljasalaga, idas Vana-Narva maanteega, läänes Raadi endise Nõukogude-aegse sõjaväelennujaama alaga ja põhjapoolses küljes asub niit. Pargi pindala on 13,86 hektarit ja sihtotstarve on üldkasutatav maa. 

Park avati 2015. aastal osaliselt endise Raadi kruusakarjääri aladel. Kujundusel on kasutatud pargiteid, vormitud maapinna profiili, alles jäetud varasemaid puid ja istutatud uusi, paigaldatud pingid, rajatud veesilmad ja kivikülv.

## Pilte

Fail:Vaade Majoraadi pargi künkalt Tila külale 2017. aasta juulis.jpg|Vaade Majoraadi pargi künkalt Tila külale 2017. aasta juulis
Fail:Vaade Majoraadi pargi künkalt Tartule 2017. aasta juulis.jpg|Vaade Majoraadi pargi künkalt Tartule 2017. aasta juulis
Fail:Drone video of Raadi manor and surroundings in Tartu, Estonia.webm|Droonivideo Majoraadi pargist ja Raadi mõisast 2021. aasta sügisel


## Viited
Ahhaa

**Ahhaa** (ka: Ahaa või Ahhaa!) oli 1980. aastate teises pooles tegutsenud raaliklubi õpilastele, õpetajatele ja kõigile arvutisõpradele.

Raaliklubi algatati sügisel 1985, mil kuulutati välja selle keskuseks Tallinn ja Eesti Raadio saatesari "Raaliklubi", mille toimetajaks oli Leho Männiksoo. Ühing ootas nii individuaalseid kui kollektiivseid liikmeid ja lubas hakata korraldama kokkutulekuid, foorumeid jne. Põhikirja vormistamine võttis siiski aega, täiendatud põhikirja tutvustati raadiosaates ning korduvaid ja korrigeeritud üleskutseid raaliklubiga liituda avaldati ka hiljem.

Informaatikaõpetaja Jaak Loonde tutvustas end ajakirjanduses raaliklubi "peaprotsessorina".

1990. aastal nimetati raaliklubi ümber Noorte Arvutikasutajate Seltsiks "Ahhaa".

## Viited
Arved von Mühlendahl

**Arved (Arvid) Jakob Johann von Mühlendahl** (19. oktoober (ukj 1. november) 1904 Tallinn − 19. september 1944 Põhjameri) oli eesti juurtega Eestimaa päritolu Saksamaa mereväeohvitser (mereväekapten). Allveelaeva U-867 komandör.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvnes eesti juurtega aadlisuguvõsast. Tema isa oli juristiharidusega Paul Alexander von Mühlendahl (1859−1938), ema Pada mõisast pärit Ebba Natalie von Dehn (1873−1946). Asus 1912. aastal Tallinna Rüütli- ja Toomkooli, kus õppis 1919. aastani. Kuna Mühlendahlid lahkusid siis Saksamaale, jätkas ta samal aastal õppinguid Harzis Blankenburgi gümnaasiumis (kuni 1920). 1923. aastal sooritas ta eksamid Hannoveri reaalgümnaasiumi juures.

### Mereväeteenistus
1923. aastal astus ta ohvitserikandidaadina (*Offiziersanwärter*) Saksamaa mereväeteenistusesse. Kuni 1938. aastani omandas ta mereväelase hariduse ja teenis erinevates komandodes. 1938−1940 oli ta Läänemere jaamakomando staabiohvitser. Pärast Prantsusmaa alistumist 1940. aastal määrati ta teenima Prantsusmaa käsundusadmirali staapi. 1941−1943 oli ta staabiohviter Lõuna mereväegrupikomandos (*Marine-Gruppenkommando Süd*).

### U-867 komandör
Omandas 1943. aasta märtsist oktoobrini allveelaevniku hariduse. Sama aasta detsembris nimetati ta uue allveelaeva U-867 komandöriks. 1944. aasta septembris läks ta oma laevaga Kielist merele, olles üks II maailmasõja vanimaid allveelaevakomandöre. Tema patrullmissioon kestis vaid 11 päeva: 19. septembril uputas tema allveelaeva Briti lennuk ja Mühlendahl hukkus koos 60 meeskonnaliikmega. 

## Auastmed

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. 1932. aastal naitus ta Eestimaalt pärit paruness Ellen Olga von der Pahleniga (1909−1943). Pärast viimase surma abiellus 1943. aastal sakslanna Irmgard Holstiga (1913−2007). Esimesest abielust oli tal poeg − tema järeltulijad elavad siiani Saksamaal − ja kaks tütart. 

## Viited

## Välislingid
*Arved von Mühlendahl saidil uboat.net
*Arved von Mühlendahli teenistuskäik saidil ubootarchiv.de
WD-40

**WD-40** on määrdeõli kaubamärk Ameerika Ühendriikides, mida toodab Californias, San Diegos asuv ettevõte WD-40. WD-40 lahus arendati välja Rocket Chemical Company tellimusel 1953. aastal, enne kui sellest kujunes välja WD-40 nimeline firma. Alates aastast 1961 sai WD-40 kaubanduslikult kättesaadavaks. Toode töötab esmalt määrdeainena, mis eemaldab ka niiskust.  See on tänapäevani edukas toode, mille puhastulu kasvab: 27 miljonilt dollarilt 2008. aastal 70,2 miljonile dollarile 2021. aastal. 2014. aastal lisati see San Diegos asuvasse rahvusvahelisse õhu- ja kosmosekuulsuste halli.

## Ajalugu
1961. aastal kirjutati toode üles kui uus tarbekaup. 1965. aastaks kasutasid seda lennufirmad, sealhulgas Delta ja United; näiteks United kasutas seda DC-8 ja Boeing 720 lennukite hooldamisel ja kapitaalremondil. 1969. aastal kasutasid lennufirmad WD-40 varianti nimega WD-60 turbiinide puhastamiseks, kerge rooste eemaldamiseks kontrollliinidelt ja metallosade käitlemisel või ladustamisel. 1969. aastaks hakati WD-40 turustama Inglismaal põllumajandustootjatele ja mehaanikutele. 1973. aastal WD-40 Company, Inc, läks esimese aktsiaemissiooniga börsile. NASDAQi aktsia sümbol on (Nasdaq: WDFC).

## Kasutamine
WD-40 kasutatakse peamiselt mehaaniliste ajamite puhul. Määrdeainena ei ole WD-40 kõige parem, kuid ajutise lahendusena on sobilik.

Lahus on tõhus rooste eemaldaja, lisaks eemaldab niiskust.

## Viited
Kivilaan

**Kivilaan** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivilaan 66 inimesel: 31 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivilaan meeste puhul 3739. kohal ja naiste puhul 3595. kohal.

Kivilaan oli levinuim nimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,06. Selle nime kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune. Perekonnanimi Kivilaan oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,37 inimest.

19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eestimaa ja Liivimaa kubermangus nime Kivilaan ei pandud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivilaan uueks nimeks kokku 6 korral, kui loobuti nimest Kustasson kahel juhul, samuti nimedest Braun,Eichelmann, Tõnstein ja Voimann.

## Nime kandjaid
*Aleksander Kivilaan, eesti põllumajandusteadlane (1906–1997)
*Kerli Kivilaan, eesti laulja (1992–)
*Mihkel Kivilaan, eesti tantsija (1952–)
*Triinu Kivilaan, eesti laulja (1989–)

## Viited

## Välislingid
*
Hugo Maide

**Hugo Maide** (26. mai 1932 Tallinn – 3. märts 2020) oli eesti kalandus- ja merendustegelane.

## Haridus
Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Kalandustehnikumi tehnik-tehnoloogina ja 1972. aastal Kaliningradi Kalatööstuse Tehnilise Instituudi tööstusliku kalapüügi erialal mehaanikainsenerina, laevajuht.

## Töö
*1951. aasta kevadel suunati ta tööle Rakvere kalakombinaadi Toolse ostupunkti ja veel sama aasta sügisel Kuressaare kalakombinaadi Lõmala ostupunkti juhatajaks kuni 1952. aasta sügiseni.
*1954. aasta alguses alustas tööd kalurikolhoosis Majak kalurina. 1955. aastal suunati kuuekuulistele kolhoosiesimeeste kursustele ja sama aasta lõpus määrati brigadiri ametikohale. 1956. aastal edutati ta juba juhtivbrigadiri ametikohale, tema alluvuses töötas ligi sada kalurit.
*1962. aastal, kui moodustati Eesti Kalurite Liit, kutsuti ta sinna püügi- ja tootmisosakonna juhatajaks, oli üks traalpüügi arendamise eestvedajaist Eestis. 
*1966. aastal valiti kalurikolhoosi Hiiu Kalur juhatuse esimeheks. Prioriteediks oli seinnoodapüügi arendamine Atlandi ookeanil. Sel eesmärgil ehitati ümber olemasolevad SRTR-tüüpi laevad ja varustati need võimsamate peamasinatega. Samuti soetati sarnaseid laevu teistest kalurikolhoosidest juurde. Samal ajal arendati ka Läänemere traalpüüki ja 1974. aastal sai Hiiu Kalur esimese, spetsiaalselt Läänemerele ehitatud traallaeva MRTK Baltika omanikuks. 1975. aastal tunnustati Hiiu Kaluri ettevõtmisi ordeniga "Austuse märk".
*1979. aastal nimetati Hugo Maide tootmiskoondise Eesti Kalatööstus peadirektoriks. Sel ametikohal jätkas ta võimaluste otsimist kalanduse arendamiseks. Stralsundis, Volkswerfti laevatehases ehitati uued Moonsund-tüüpi supertraallaevad, koostöös soomlastega asutati oma aja kohta ainulaadne ühisettevõte, kalatööstus Esva.
*1991–1993 oli firma Scarus AB (Rootsi) peadirektor.

## Muu tegevus
*Kuulus aastail 1971–1990 Eesti NSV Ülemnõukogusse.
*1975. aastal kolm kuud FAO programmi raames Somaalias kalapüüki edendamas, et sealset näljahäda vähendada.
*1976. aastal  pool aastat kalapüügispetsialistina riikliku delegatsiooni koosseisus, tema ülesandeks oli koostada alusdokumentatsioon koostöölepingu sõlmimiseks Angola Rahvavabariigiga.
*1986–1990 Eesti Purjespordiföderatsiooni esimees, see aga ei olnud talle pelgalt ametipost. Juba 1976. aastal Hiiu Kaluris pani ta aluse jahtklubile Dago, kus olid svertpaatidest esindatud Optimistid, OK-d ja Finnid, aga ka avamerejaht Dago. Eesti Kalatööstuses töötades oli tema südameasjaks hoolitseda parklaeva Krusenstern hea käekäigu eest. Seda, et aastatel 1982–1991 oli maailma ühe suurima parklaeva kodusadamaks Tallinn, võib suuresti tema teeneks pidada.

## Tunnustus
*1978 – Eesti NSV teeneline kalur
*Tehtud töö ja saavutatud tulemused leidsid korduvalt tunnustamist nii aumärkide kui ka aukirjadega.
2S7 Pion

**2S7 Pion** (vene keeles 'pojeng') on NSV Liidus valmistatud liikurhaubits.  GRAU indeks  2S7, NATO  M1975.

Modifikatsioon 2S7M Malka.
## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 203 mm (8 tolli)

## Kasutajaid
* 
*

## Viited

## Välislingid
* „NSV Liit arvestas NATO trofeedega.“ USA ladudest leitud mürsud päästsid Ukrainas tuumakahuri prügimäele saatmisest forte.delfi.ee Sõjandus, 4. detsember 2024
Kivisild (perekonnanimi)

**Kivisild** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisild 303 inimesel: 133 mehel ja 170 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivisild meeste puhul 545. kohal ja naiste puhul 426. kohal.

Kivisild oli levinumaks nimeks vanuserühmas 15–19 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,17. Nime kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune. Perekonnanimi Kivisild oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 10,98 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Suure-Jaani kihelkonna Aimla, Jaska ja Olustvere mõisavaldades ning Juuru kihelkonna Härgla ja Märjamaa kihelkonna Paeküla mõisavallas talupoegadele perenimeks Kiwwisild ja Kiwisild.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivisild uueks nimeks kokku 22 korral, kui loobuti nimedest Stumpf neljal ning Gentalen kahel juhul, samuti nimedest Budtkin, Ebarik, Kirisberg, Krasman, Laveng, Stillverk, Tomasov jne.

## Nime kandjaid
*Jaan Kivisild, Eesti Panga direktor (1882–1954)
*Janno Kivisild, eesti jalgpallitreener (1977–)
*Tiit Kivisild, eesti ratsasportlane (1982–)
*Toomas Kivisild, eesti geneetik (1969–)
*Tõnis Kivisild, eesti basskitarrist (1985–) 

## Viited

## Välislingid
*
Kreeka esiaeg

*See artikkel räägib [[Kreeka]] ajaloost alates vanimatest inimasustuse jälgedest kuni laiema kirjaliku pärandi alguseni. 

== Paleoliitikum ==
Oma asendi tõttu võis Kreekal olla tähtis roll [[inimene (perekond)|inimese]] asumises Euroopasse, ent potentsiaalsed [[arheoloogiline leiukoht|arheoloogilised leiukohad]] hävisid kliimamuutuste, tektoonika, maavärinate , pinnamoe ja üleujutuste tõttu.

=== Vanem ja keskmine paleoliitikum ===
Kreeka vanimaks leiukohaks peetakse alates 2018. aastast [[Marathousa 1]] [[Megalópoli]] lähedal [[Peloponnesos]]el; koht on ammu teada, aga alles nüüd on kindel, et see kuulub [[vanem paleoliitikum|vanemasse paleoliitikumi]]. [[Hominini|Hominiinid]], kes jätsid sinna jäljed, võib-olla ürgelevandi *Palaeoloxodon antiquus* tükeldamisest söömiseks, peatusid järvekaldal. Kütid kasutasid elevandi luid tööriistadena ning töötlesid neid vastavalt. Kivianalüüs näitas suuri sarnasusi näiteks [[Bilzingslebeni leiukoht|Bilzingslebeni leiukoha]] ja [[Schöningeni leiukohad|Schöningeni leiukohtadega]], samuti näiteks Itaalia leiukohtadega, mis on dateeritud umbes 400 000 aasta vanuseks. 

[[Rodiá]] ([[Tessaalia]]) leiukoha killud ja terad koos väheste [[pihukirves]]tega on dateeritud 200 000 kuni 400 000 aasta vanuseks.  Võib-olla kuulub [[Rodafnídia]] leiukoht [[Lesbos]]el [[Acheuli kultuur]]i. Niteks [[Kokkinopilós]]i leiukohal [[Epeiros]]es on [[Moustier' kultuur]]i tunnused. 


Seni on inimeste jäänuseid vähe välja kaevatud. Aastal 1960 leiti [[Petrálona koobas|Petrálona koopast]] [[Chalkidike poolsaar]]elt umbes 30-aastase mehe kolju. Surnule pandi ajutiseks nimeks *Archanthropus europaeus petraloniensis*. Aastal 1981 dateeriti see 160 000 kuni 240 000 aasta vanuseks, kaks aastakümmet hiljem vähemalt 300 000 aasta vanuseks. Mõlema dateeringu järgi võib teda pidada hiliseks [[heidelbergi inimene|heidelbergi inimeseks]].

[[Traakia]] Kreeka-osast on leitud eelkõige [[raienuga|raienuge]] (*chopper''), mis olid veeristööriistad. Traakia Türgi-osast, täpsemalt Küçükçekmece laguuni (Küçükçekmece järve)  põhjakaldalt (Yarımburgazi koobastest) on leitud umbes 1600 artefakti, millest vanimad on dateeritud 400 000 aasta vanuseks. 

## Viited

## Vaata ka
* Kreeka ajalugu

## Viited
Nurme (perekonnanimi)

**Nurme** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nurme 280 inimesel: 132 mehel ja 148 naisel. Perekonnanimede levikult oli Nurme meeste puhul 553. ja naiste puhul 536. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,87.

## Nime kandjaid
* Liidia Nurme, eesti tennisist (1950–)
* Minni Nurme, eesti kirjanik (1917–1994)
* Sulev Nurme, eesti maastikuarhitekt (1971–)
* Tiidrek Nurme, eesti kergejõustiklane (1985–)

## Viited
Oks (perekonnanimi)

**Oks** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Oks 352 inimesel: 178 mehel ja 174 naisel. Perekonnanimede levikult oli Oks meeste puhul 360. ja naiste puhul 416. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 7,83.

## Nime kandjaid
*Age Oks, eesti balletitantsija (1970–)
*Andres Oks, eesti näitleja (1947–2006)
*Jaan Oks, eesti kirjanik ja kriitik (1884–1918)

## Viited
UNESCO maailmapärand Iraanis

**[[Iraan]]i** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 26 objekti ja kuuskümmend üks objekti kandidaati.

**Nimistusse on kantud 24 kultuuripärandi objekti:**   
*1979 Chogha Zanbil
*1979 Persepolis
*1979 Naqsh-e Jahan väljak
*2003 Takht-e Soleymān
*2004 Arg-e Bam
*2004 Pasargadae
*2005 Soltaniyehi kuppel
*2006 Behistuni raidkiri
*2008 Iraani armeenia klooster ansamblid
*2009 Shushtari ajalooline hüdrosüsteem
*2010 Tabrizi turg
*2010 Šeik Safi al-Din Khānegāh ja pühamu ansambel
*2011 Pärsia aiad
*2012 Isfahani suur mošee
*2012 Gonbad-e Qabus
*2013 Golestāni palee
*2014 Shahr-e Sukhteh
*2015 Meymand
*2015 Susa
*2016 Pärsia Qanat
*2017 Yazd
*2018 Farsi piirkonna Sassaniidide arheoloogiline maastik
*2021 Trans-Iraani raudtee
*2021 Hwaraman

**kaks looduspärandi objekti:**
*2016 Dasht-e Lūt
*2019 Kaspia mere segametsad

## Viited
Buksiim

**Buksiim** on eksliibrise erivorm, mis esitab isiku ees ja perekonnanime esemestatud tähtede kaudu isiku elu ja tööd.

Sõna "buksiim" mõtles välja humorist Kalju Kass, kui karikaturist Juuro Kuusik ajalehe Edasi toimetusest hakkas tuntud inimeste nimetähtedest looma kujundeid, mis iseloomustasid nende tegevusalasid.

## Vaata ka
* Eksliibris
* Supereksliibris
* Ekslibristika

## Viited
Nauding (ajakiri 1931)

**Nauding** oli erootika sugemetega ajakiri, mis ilmus 1931. aastal Nõmmel.

Ajakirja andis välja mitmekülgne Hendrik Saar (kirjanikunimega Kivilombi Ints), kes oli samas ka ajakirja ametlik toimetaja, koos skandaalse Ned de Baggoga. Toimetus asus Tallinnas Koidu tänav 72, kuid kuulutusi võttis Ned de Baggo vastu Nõmmel, Metsa tänav 25.

Ajakirja trükiti Elmar Antov trükikojas Nõmmel, mille hinnaks oli 50 senti ja seda ilmus vaid üks number.

## Viited
Kivinukk

**Kivinukk** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivinukk 61 inimesel: 28 mehel ja 33 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivinukk meeste puhul 4227. kohal ja naiste puhul 3868. kohal.

Kivinukk oli levinuim nimi vanuserühmas 70–74 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,08. Selle nime kandja oli keskmiselt 39 aasta vanune. Perekonnanimi Kivinukk oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,87 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Järva maakonna Türi kihelkonna Lokuta mõisavallas talupojale perenimeks Kiwwinuk.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivinukk uueks nimeks ühel korral, kui loobuti nimedest Grünthal.

## Nime kandjaid
*Andi Kivinukk, eesti matemaatik (1948–)
*August Kivinukk, eesti kunstnik (1904–1984) 
*Erki Kivinukk, eesti korvpallur (1973–)

## Viited

## Välislingid
*
2022. aasta meeste võrkpalli Euroopa liiga

**2022. aasta võrkpalli Euroopa Liiga** oli 18. korda toimunud meeste võrkpalli Euroopa Liiga, kus osales 17 Euroopa meeste võrkpallikoondist. Euroopa Liiga on jagatud kahte tugevusgruppi: Euroopa Kuldliiga ja Euroopa Hõbeliiga.

Turniir toimus 24. maist 19. juunini 2022.

## Alagrupiturniiri protseduur
* Alagrupid jagati vastavalt Euroopa koondiste edetabelile 2022. aasta jaanuari seisuga.
**Edasipääseja selgitamine:**
# Võidetud mängud (mängud võidetud/mängud kaotatud)
# Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte:
#* 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1
#* 2 punkti: mäng võidetud 3:2
#* 1 punkt: mäng kaotatud 2:3
#* 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3
# Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, siis FIVB selgitab võitja alljärgnevas järjekorras:
#* Geimide jagatis: järjestus selgitatakse kõigi võidetud geimide jagamisel kõigi kaotatud geimidega.
#* Punktide jagatis: kui geimide jagatise põhjal viik püsib, selgitatakse järjestus kõigi saadud punktide jagamisel kõigi kaotatud punktidega.
#* Kui viik püsib ka punktide jagatise arvestuses, selgitatakse võitja võrdsete meeskondade omavaheliste mängude põhjal. Kui võrdsed on kolm või rohkem meeskonda, siis arvestatakse ainult nende meeskondade omavahelisi mänge.

## Euroopa Kuldliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV arhiiv

**B-alagrupp**

Allikas: CEV arhiiv

**C-alagrupp**

Allikas: CEV arhiiv

### Finaalturniir
* **Asukoht:**  Varaždin, Horvaatia

Allikas: CEV arhiiv

## Euroopa Hõbeliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV arhiiv

**B-alagrupp**

Allikas: arhiiv

### Finaalturniir
* **Asukoht:**  Tüskecsarnoki spordihall, Ungari

Allikas: CEV arhiiv

## Lõppjärjestus

## Tunnustus
* **Kõige väärtuslikum mängija (MVP):** Jan Galabov

## Viited


## Vaata ka
* 2022. aasta naiste võrkpalli Euroopa liiga

## Välislingid
* Euroopa Kuldliiga 2022 CEV arhiiv
* Euroopa Hõbeliiga 2022 CEV arhiiv
Dmõtro Martšenko

**Dmõtro Martšenko** (ukraina keeles Дмитро Олександрович Марченко; sündinud 25. veebruaril 1978 Voznessenskis) on Ukraina sõjaväelane, kindralmajor. 

## Sõjaväeteenistus
2023. aastal moodustati mehitamata õhusõidukite kasutamisele spetsialiseerunud väeüksus, mida hakkas juhtima kindralmajor Martšenko.

## Autasud
* 2022 - Mehisuse Eest III järk
* 2014 - Bohdan Hmelnõtskõi ordeni III järk

## Auastmed
* 2019 - kindralmajor

## Viited
Kastna peitleid

**Kastna peitleid** on peitleid, mis avastati 2012. aastal Kastna külast Tõstamaa vallas Pärnumaal.

Leid sisaldas 17 Rooma keiser Marcus Aureliuse (161–180 pKr) ja tema abikaasa Faustina noorema ajal  2. sajandil vermitud pronksist sestertsi. Kompleks kujutab arheoloogi ja numismaatiku Mauri Kiudsoo sõnul endast suurimat omataolist peitleidu Eestis.  Rooma rauaajast (aastatel 50–450) pärit arheoloogilisi leide on Eesti aladel suhteliselt vähe.

## Viited

## Välislingid
*Kastna mündileiu esmaesitlus, Sirp, 26. mai 2012
Varudi-Vanaküla aardeleid

**Varudi-Vanaküla aardeleid** on aardeleid, mis avastati 2015. aastal Varudi-Vanaküla küla juurest Rakvere vallas Lääne-Virumaal.

2015. aastal leiti Lääne-Virumaalt Uhtna lähedal Varudi-Vanaküla küla juurest kokku 51 Rooma münti, neli sõrmust, käevõrude katkeid ja pronksrõngas. Varudi-Vanaküla aardeks nimetatud leid on seni suurim Rooma müntide leid Eestis. Varudi Vanaküla aardeleiust tuli välja 11 rinnalehte, sõrmuseid ja sõlgi. Lisaks müntidele ja sõrmustele leiti Uhtnast ka tõenäoliselt 12. sajandist pärit mõõgakatke. Aardeleid on eksponeeritud Virumaa Muuseumide varakambris.

Endise Uhtna mõisa aladelt Lääne-Virumaal, Kunda jõe lammilt leitud Rooma müntide koostis on väga sarnane seal valmistatud pronksehete koostisega ja kinnitust leidis oletus, et Rooma pronksmünte kasutati Eesti aladel ehete valmistamise toorainena. Arheoloog ja Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu numismaatikakogu hoidja Mauri Kiudsoo nentis, et muinasaegsete eestlaste jaoks ei olnud Rooma müntide puhul tegemist raha kui maksevahendiga. Enne Varudi-Vanaküla aarde ei olnud avastamist Eestist leitud piisavalt hulgal pronksmünte, mille valmistamiseks kasutatud materjali koostist oleks saanud võrrelda sealt leitud ehete materjaliga.

Kiudsoo hinnangul oligi Varudi-Vanaküla aare tõenäoliselt peaaegu 2000 aastat tagasi Uhtna kandis elanud sepa toormetalli tagavara. Kokku leiti Uhtnast 51 Rooma münti, neli sõrmust, käevõrude katkeid ja pronksrõngas. Tegemist on seni suurima Rooma müntide leiuga Eestis, ning ajaloolase Risto P. Kooviti määrangutele tuginedes on leitud 51 Rooma vermingust 14 münti kindlasti sestertsid ning 30 kindlasti provintsiaalrooma mündid ehk siis vermingud, mis ei ole löödud mitte Roomas asunud rahapajas, vaid mõnes keisririigi provintsis.

Suur osa Uhtnast leitud provintsiaalmüntidest on vermitud Rooma keiser Caracalla valitsemisajal (211–217). Sellised münte on aardes 15 ja kogu leiukompleksi hiliseim verming on Rooma keiser Maximinus I valitsemisajal (235–238) Tarsoses vermitud münt. Seega võis aare kõige varem maasse jääda 3. sajandil, aastal 235. M. Kiudsoo sõnul on tegemist esimeste Eestist leitud provintsiaalmüntidega ning et sarnaseid verminguid ei ole Põhjamaadest varem leitud. Kiudsoo hinnangul võisid mündid Eestisse jõuda üle Musta mere ja Dnepri veetee. “ Üheksat neist [provintsiaalmüntidest] on võimalik siduda Väike-Aasiaga ehk Türgi lõunaosas paiknenud Tarsosega Kiliikias, üht Sagalassose linnaga Pisidiase piirkonnas,” sõnas Kiudsoo. Tarsos asub tänapäeva Türgi lõunaosas, Rooma ajal oli Tarsos Kiliikia provintsi pealinn. Sagalassos asub tänapäeva Türgi edelaosas.

1973. aasta sügisel avastati Varudi Vanakülas ehitustöödel aardeleid, milles peale hõbeehete oli meie aladel haruldane hõbekang – grivna, mida Vana-Venes kasutati rahaühikuna.

## Vaata ka
*1974. aasta Juminda peitleid
*2012. aasta Kastna peitleid
*Kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni

## Viited

## Välislingid
*Uhtna aare kahekordistas Rooma müntide hulga Eestis, Virumaa Teataja, 14. aprill 2015
*Lääne-Virumaalt leitud mündiaare on Põhjamaades ainulaadne, postimees.ee, 17. veebruar 2017
Robbi koolitulistamine

**Robbi koolitulistamine** oli 2022. aasta 24. mail Ameerika Ühendriikides Texases Uvalde'i maakonna halduskeskus Uvalde'is asuvas Robbi algkoolis toimunud tulistamine, mille tulemusel hukkus 22 ja sai vigastada 18 inimest. See on Ameerika Ühendriikide ajaloo kolmas ohvriterohkeim koolitulistamine Virginia Techi ja Sandy Hooki järel ning Texase osariigi ajaloo ohvriterohkeim koolitulistamine.

Tulistaja, Salvador Ramos, tulistas sama päeva hommikul oma vanaema, kes sai raskelt vigastada. Seejärel suundus Ramos kooli ning tulistas enne kooli juures 12 minutit ning sisenes seejärel lukustamata ukse kaudu koolimajja. Majja sisenemisel tulistas ta kahe politseiniku suunas, kes said vigastada ning koolipiirkonna relvastatud politseinik ei üritanud Ramost takistada. Ramos lukustas ennast klassiruumi, kus tappis kõik tulistamises hukkunud isikud. Tulistaja jäi klassiruumi umbes tunniks ajaks, kuniks sündmuspaika saabunud piiripatrulli eriüksuslased klassiruumi sisenesid ning ta maha lasid. 

Politseid kritiseeriti nende tegevuse eest tulistamisele reageerimisel, sest politseinikud ootasid enne klassiruumi ründamist 78 minutit ja ei proovinud enne seda tulistajaga tulevahetusse astuda. Samuti piiras politsei koolimaja ümber, mis tekitas vägivaldsed konfliktid politsei ja tsiviilisikute vahel, kes proovisid koolimajja siseneda ja lapsi päästa. Hiljem esitasid kohalikud ja osariigi võimud ebatäpseid versioone politsei tulistamisele reageerimise kohta ning liialdasid politseinike tegevuste osas. Texase osariigi avaliku turvalisuse ministeerium nõustus hiljem, et politsei viivitamine klassiruumi ründamisel oli viga.  

Robbi koolitulistamine tekitas Ameerika Ühendriikide ühiskonnas taas arutelud riigi relvakultuuri, relvaseaduste karmistamise ja politsei tegevuse suhtes. Mõned poliitikud soovitasid kehtestada seadused, mis võimaldaks õpetajatel koolis relva kanda, kuid mõned poliitikud soovisid karmistada relvaostjate taustakontrolli ja relvaseadusi.

## Ohvrid
Üheksateistkümne II–IV klassi õpilase ja nende kahe õpetaja nimed ja vanus on loetletud allpool:

* Uziyah Garcia, 9
* Xavier Javier Lopez, 10
* Jose Flores, 10
* Miranda Mathis, 11
* Eva Mireles, 44
* Ellie Garcia, 10
* Tess Marie Mata, 10
* Eliahana "Elijah" Cruz Torres, 10
* Annabell Guadalupe Rodriguez, 10
* Irma Garcia, 49
* Nevaeh Bravo, 10
* Makenna Elrod, 10
* Maite Yuleana Rodriguez, 10
* Alithia Ramirez, 10
* Jayce Carmelo Luevanos, 10
* Jailah Nicole Silguero, 11
* Rogelio Torres, 10
* Alexandria "Lexi" Aniyah Rubio, 10
* Amerie Jo Garza, 10
* Jackie Cazares, 10
* Layla Salazar, 10

## Viited
Buxheimer Orgelbuch

***Buxheimer Orgelbuch*** ('Buxheimi oreliraamat') on umbes 1460.–1470. aastatel Buxheimis Unterallgäu ringkonnas kirja pandud käsikirjaline koodeks, milles on 256 mitmehäälset originaalkompositsiooni või seadet klahvpillile. Käsikirjas leiduvad teosed on valdavalt anonüümsed, üksikud palad on omistatud toonastele tuntud heliloojatele nagu John Dunstable, Guillaume Dufay, Gilles Binchois, Walter Frye ja Conrad Paumann.

Ilmalike kantsoonide, tantsulugude ja laulude kõrval on käsikirjas ka umbes viiskümmend vaimulikku-liturgilist muusikapala ja umbes kolmkümmend prelüüdi, milles figuratiivse ülahäälega osad vahelduvad puhtalt akordiliste osadega. Teosed on kas kahe- või kolmehäälsed, üksikud ka neljahäälsed.

## Välislingid
* Buxheimer Orgelbuch (BSB Mus.ms. 3725)  (Digiteeritud originaal kultuuriportaalis bavarikon)
* [Buxheimer Orgelbuch andmebaasis International Music Score Library Project](https://imslp.org/wiki/Buxheimer_Orgelbuch_(Various))
Ray Liotta

**Raymond Allen Liotta** (; 18. detsember 1954 Newark – 26. mai 2022 Santo Domingo) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja produtsent. 

Tema tuntuimad rollid olid filmides "Unistuste väli" (1989) ja "Omad poisid" (1990), samuti kehastas ta Tommy Vercettit videomängus "Grand Theft Auto: Vice City" (2002).

1986. aasta filmis "Something Wild" kehastas ta Ray Sinclairi, selle rolli eest tunnustati teda Kuldgloobuse nominatsiooniga. Samuti mängis ta filmides "Sissemurdmine" (1992), "Võmmipesa" (1997), "Hannibal" (2001), "Kokaiin" (2001), "John Q" (2002), "Identiteet" (2003), "Jälgi ja kanna ette" (2009), "Räpane amet" (2012), "New Yorgi varjus" (2012), "Ühe abielu lugu" (2019) ja "The Many Saints of Newark" (2021).

Ta mängis 1998. aasta telefilmis "The Rat Pack" Frank Sinatrat. Telesarjadest on tuntuim "Shades of Blue" (2016–2018). 2005. aastal pälvis ta sarjas "Kiirabihaigla" tehtud episoodilise rolli eest ka parima draamasarja külalisnäitleja Emmy auhinna.

## Surm
Liotta suri 67-aastaselt 26. mail 2022, olles filmi "Dangerous Waters" võtetel Dominikaani Vabariigis. Enne surma oli ta kihlatud Jacy Nittologa.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ray Liotta andmekogus Internet Broadway Database
* "Suri näitleja Ray Liotta" ERR, 26. mai 2022
Suurtükiväekool

**Suurtükiväekool** (saksa keeles *Artillerieschule*) on Saksamaa maaväe kaudtule valdkonnale spetsialiseerunud sõjaline õppeasutus Saksamaal.

## Galerii

ArtS Denkmal Idar-Oberstein.jpg|Kooli mälestusmärk Idar-Obersteinis
Artillerieschule Wappen, Idar-Oberstein.jpg|Kooli embleem
RM-70

**RM-70** (*raketomet vzor 1970*) on algselt Tšehhoslovakkias valmistatud mitmelasuline raketiheitja.

## Modifikatsioonid
* RM-70 Vampire 4D 
* RM-70 M1

## Kasutajad
* 

## Viited