open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paweł Szałamacha

**Paweł Włodzimierz Szałamacha** (sündinud 24. jaanuaril 1969 Gorzów Wielkopolskis Lubuszi vojevoodkonnas) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus). Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 28. septembrini 2016 Poola rahandusminister (Beata Szydło valitsuses).

Ta on lõpetanud Adam Mickiewiczi nimelise Poznańi Ülikooli õigus- ja juhtimisteaduskonna ning Euroopa Kolledži.

Aastatel 1994–2004 töötas ta Clifford Chance'i advokaadibüroos Varssavis. Ta osales erastamise nõustamisrühmades.

16. novembrist 2015 sai ta Poola rahandusministriks (Beata Szydło valitsuses).

## Isiklikku
Tema abikaasa Beata Chomątowska on poola kirjanik ja ajakirjanik.
Tapper (täpsustus)

**Tapper** on mitmetähenduslik sõna:
*Tapper ehk sõjakirves ehk võitluskirves
*Tapper oli Eesti sõjaväe Soomusrongirügemendi 2. divisjoni Raskekauglaskepatarei koosseisus olev raudteesuurtükivagun.
*Tapper on endine Tartu kirjastus
*Tapper oli 1906. aastal Peterburis ja 1917–1918 aastal Tallinnas ilmunud pilke- ja naljaajakiri
*Tapper oli 1927. aastal Tartus ilmunud kirjanduse ja pilke almanahh
*Tapper on Eesti ansambel
*Tapper on Eesti rockiklubi
Città metropolitana di Napoli

**Città metropolitana di Napoli** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Campania maakonnas. See moodustati endise Napoli provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Türreeni mere ning Avellino, Benevento, Caserta ja Salerno provintsiga.

Haldusüksuse keskel asub Vesuuvi vulkaan. Città metropolitana di Napoli on elanike arvult Itaalias kolmandal kohal ja asustustiheduselt esikohal.

## Haldusjaotus

Città metropolitana di Napoli jaguneb 92 omavalitsusüksuseks (*comuni*):


Pompei und Vesuv.JPG|Pompei varemed ja Vesuuv
Napoli piazza plebiscito.JPG|Piazza del Plebiscito
Castello Maschio Angioino.jpg|Maschio Angioino
Napoli 2010 -Castel dell'Ovo- by-RaBoe.jpg|Castel dell'Ovo
Napoli s Elmo da Castel dell'Ovo 1040688.JPG|Castel Sant'Elmo
Vesuvius from plane.jpg|Vesuuv
Museo Capodimonte Napoli facciata Sudovest.jpg|Reggia di Capodimonte
Facciata Duomo di Napoli - BW 2013-05-16.jpg|Duomo di Napoli
Pompeii-Street.jpg|Pompei
Herculaneum.jpg|Ercolano
Oplontis room23.jpg|Oplonti
Villa San Marco - Atrio.jpg|Stabia
Castello di Lettere.jpg| Castello di Lettere
Cattedrale Acerra.jpg|Acerra katedraal
Ercolano villa Campolieto 010319 15.JPG| Ville Vesuviane
Reggia di Portici1.jpg|Reggia di Portici
Museo_pietrarsa_padiglione.jpg|Museo ferroviario di Pietrarsa
View Of Imperial Complex, Baia.jpg|Baia di Bacoli
Castello Aragonese of Ischia.jpg|Ischia
I Faraglioni.JPG|Capri
Procida2.jpg|Procida
Sorrent.jpg|Sorrento
MisenoLago1030343TAW.JPG|Campi Flegrei
Grande Fumarola 8.jpg|Solfatara di Pozzuoli
Tempio di Giove 1.jpg|Acropoli di Cuma
Serapium pozzuoli 2005.jpg|Tempio di Serapide di Pozzuoli
Flavian Amphitheater (Pozzuoli) -1.jpg|Anfiteatro Flavio di Pozzuoli
Santuario Pompei Esterni 01.jpg|Santuario Madonna di Pompei
Santuario Madonna dell'Arco.jpg|Santuario della Madonna dell'Arco a Sant'Anastasia


## Viited

## Välislingid
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Sause kalmistu

**Sause kalmistu** on kalmistu Lihula kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vagivere külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.

Sause talu (enne maareformi Sause mõis) omanikuks sai 1915. aastal Jüri Tevan (perekonnanimi ka Dewan, Devan, Tewan, Teevan jms; 1858–1928). Kalmistu rajas ta talu maadele arvatavasti millalgi 1919. aastal, kui Vabadussõjas sai 1. mail 1919 Ruhja all surma tema poeg Ernst Tevan.

Kalmistu toimis hariliku erakalmistuna (talukalmistuna), sinna oli 1940. aastaks maetud 7 lahkunut, nende hulgas 1928. aastal ka Jüri Tevan ise. Arvatavasti pärast 1940. aastat, kui erakalmistud riigistati, toimis see edasi avaliku kalmistuna. 

Kalmistu pindala on praegu umbes 0,15 ha, seda ümbritseb lihtne traataed. Kalmistule on teadaolevalt maetud umbes 100 lahkunut, tänapäeval hooldab seda Lääneranna vald.

## Kalmistule maetuid
*1919 – Ernst Tevan (2. juuni 1895 – 1. mai 1919)
*1928 – Jüri Tevan (31. mai 1858 – 22. detsember 1928)

## Viited

## Kirjandus
*Lembitu Tarang. "Sause surnuaed". // Lihula vald. Läänemaa pärandkultuurist. Kullamaa 2007. Lk 74-75
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 32
*Robert Treufeldt. "Ühest vähetuntud nähtusest eesti kalmistukultuuris". Maaleht nr 43, 27. oktoober 2022. Lk 36–37

## Välislingid
*
*Lihula valla kalmistute eeskiri
*Sause kalmistu Eesti kalmistute andmekogus
Mariusz Błaszczak

**Mariusz Błaszczak** (sündinud 19. septembril 1969 Legionowos) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus).

Ta sündis aastal 1969 Legionowos (asub Masoovia vojevoodkonnas). Ta lõpetas aastal 1994 Varssavi ülikooli ajalooteaduskonna.

Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola siseminister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses). Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 3. detsembrini 2023 oli ta Poola kaitseminister (Mateusz Morawiecki valitsuses).
Doris Kudre

**Doris Kudre** (sündinud 10. juulil 1997 Värskas) on eesti orienteeruja.

## Haridus
2016. aastal lõpetas ta Värska Gümnaasiumi. 2019. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduse bakalaureuseõppe.

## Sporditulemused
Aastatel 2008–2016 on ta võitnud noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt suusaorienteerumise, rattaorienteerumise ja orienteerumisjooksu erinevatelt distantsidelt kokku 38 kulda, 6 hõbedat ja 10 pronksi. Täiskasvanute põhiklassi Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta aastatel 2015–2019 võitnud 5 kulda (4 suusa- ja 1 rattaorienteerumises), 5 hõbedat ja 5 pronksi.

Suusaorienteerumise noorte EMil võitis 2013. aastal kulla lühirajal, 2014. aastal kulla tavarajal ja pronksi teatesõidus Eesti naiskonna koosseisus koos Kaisa Rooba ja Emily Raudkepiga.

2015. aasta täiskasvanute suusaorienteerumise EMil sai sprindis ja tavarajal 26. koha ning teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Evely Kaasiku ja Daisy Kudrega 5. koha.

2015. aasta juunioride suusaorienteerumise MMil sai sprindis ja lühirajal 11. koha ja teatesõidus Eesti naiskonnas koos Silvia Luubi ja Jonne Roomaga 4. koha.

2015. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Tšehhis sai ta sprindis, lühirajal ja tavarajal 5. koha. 2016. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Portugalis võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha. 2016. aasta rattaorienteerumise juunioride MMil võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha.

2014. aasta täiskasvanute rattaorienteerumise MMil sai teatesõidus Eesti naiskonnas koos Ingrit Kala ja Daisy Kudrega 9. koha.

2017. aasta suusaorienteerumise MMil sai ta teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Daisy Kudre ja Epp Paalbergiga pronksi. 2019. aasta suusaorienteerumise MMil sai ta teatevõistlusel Eesti naiskonnas 5. koha.

## Isiklikku
Ta on Ingrit Kala ja Raul Kudre tütar. Tema õde on Daisy Kudre.

## Tunnustus
*2015 Eesti parim suusaorienteeruja
*2013, 2014 ja 2016 Põlvamaa parim noorsportlane

## Viited

## Välislingid
*http://www.delfi.ee/teemalehed/doris-kudre
*Team Kudre blogi
Kotedž

**Kotedž** (inglise *cottage*) on ingliskeelsetes maades enamasti linna lähedal asuv väike maja, mida kasutatakse puhkuse veetmiseks või pühade puhul. Eesti keeles on sõnale praktiliselt sünonüümiks sõna 'suvila'.

## Vaata ka
*Datša
Hontšarivka (Litõni rajoon)

**Hontšarivka** (ukraina keeles Гончарівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 107. Pindala on 0,083 km².
Šolomkõ

**Šolomkõ** (ukraina keeles Шоломки) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Pindala on 1,903 km². Elanike arv on 755.
BBC Sessions

Nime **"BBC Sessions"** kannavad mitmed kontsertalbumid. Näiteks:

*"BBC Sessions", The Black Keysi album, 2012
*"BBC Sessions", Cocteau Twinsi album, 1999
*"BBC Sessions", Creami album, 2003
*"BBC Sessions", Rory Gallagheri album, 1999
*"BBC Sessions", The Jimi Hendrix Experience'i album, 1998
*"BBC Sessions", Led Zeppelini album, 1997
*"BBC Sessions", The Nice'i album, 2002
*"BBC Sessions", Saxoni album, 1998
*"BBC Sessions", The Specialsi album, 1998
*"BBC Sessions", Tindersticksi album, 2007
*"BBC Sessions", TOY album, 2012
*"BBC Sessions", Loudon Wainwright III album, 1998 
*"BBC Sessions", The White Stripesi album, 2012
*"BBC Sessions", The Who album, 2000
*"BBC Sessions", The Yardbirdsi album, 1997
*"The BBC Sessions", Belle and Sebastiani album, 2008
*"The BBC Sessions", Brian Eno album, 2012
*"The BBC Sessions", Ocean Colour Scene'i album, 2007
*"The BBC Sessions", Texase album, 2007
*"BBC Sessions+", Fausti album, 2001
*"BBC Sessions 1968–1970", Deep Purple'i album, 2011
*"The Complete BBC Sessions", Argenti album, 1997
*"The Complete BBC Sessions", Casti album, 2007
*"The Complete BBC Sessions", Fishi album, 1999
*"Swing the Heartache: The BBC Sessions", Bauhausi album, 1989
*"Other Colors... BBC Sessions", Radioheadi album, 2012
*"Almost Everything - The BBC Sessions", Nirvana mitteametlik album, 2012
*"...and the rest-bbc sessions", Nirvana mitteametlik album, 2012
*"Government Commissions: BBC Sessions 1996-2003", Mogwai album, 2005
*"Early BBC Sessions 1979-1985", The Cure'i album, 2011
*"The BBC Sessions 1989-2001", The Orbi album, 2008
*"On Air - The BBC Sessions", The Shamen album, 1993
*"The Missing BBC Sessions Tracks", Led Zeppelini mitteametlik album, 2011

## Vaata ka
*Live at the BBC
*At the BBC
*Radio 1 Sessions
Daujėnai

**Daujėnai** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Daujėnai valla halduskeskus. Alev asub Orija jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja kultuurimaja. Seal valmistatav leib on Euroopa Liidu kaitsealune päritolunimetus. Vaatamisväärsusteks on aastal 1803 valminud katoliku kirik, selle läheduses asuv Šventabala allikas ja Daujėnai kalme.

## Ajalugu

Alevi lähedal asub kalme, mida kasutasid III–V sajandil seelid. Asulat on esimest korda mainitud aastal 1644. Aastal 1750 ehitati sinna esimene kirik, aga aastal 1803 ehitati selle asemele praegune hoone.

Knygnešystė ajal tegutses alevis raamatukaupmees Jurgis Bielinis, keda varustasid raamatutega mitmed salakaubavedajad. Sealsed elanikud osalesid 1905. aasta revolutsioonis. Aastal 1919 asus sadakond sealset elanikku võitlusse asula hõivanud Nõukogude Liidu vägedega. Daujėnai on katoliku kihelkonna keskuseks aastast 1923.

Ka pärast teist maailmasõda tegutsesid Daujėnai ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks. Daujėnaist sai alev aastal 1976.

## Pilte

Daujėnai,_tvenkinys.JPG|Paisjärv Orija jõel
Daujėnai,_bažnyčia.JPG|Daujėnai kirik
Daujėnai, varpinė.JPG|Kiriku kellatorn
Daujėnai, klebonija.JPG|Pastoraat
Daujėnai,_prie_seniūnijos.JPG|Daujėnai keskus
Daujėnai,_Marijos_šaltinis_2.JPG|Šventabala


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Sorteerimine

**Sorteerimine** ehk **sortimine** on esemete või muude objektide mingi tunnuse järgi liigitamine või eraldamine.

## Vaata ka
*Jäätmete sortimine
*Kaartide sorteerimine
*Sort
*Klassifikatsioon
Free Nelson Mandela

**"Nelson Mandela"** (tuntud ka kui **"Free Nelson Mandela"**) on Briti muusiku Jerry Dammersi kirjutatud ja tema enda *[[ska]]*-muusikat esitanud ansambli the Special A.K.A. poolt salvestatud laul. Laul anti singlina välja 1984. aastal protestiks Nelson Mandela vangistamise vastu Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidirežiimi poolt. Laul jõudis Briti singliedetabelis üheksandale kohale ja oli populaarne mitmel pool Aafrikas. 1988. aasta uusväljalase jõudis Briti singliedetabelis 93. kohale. Pärast Nelson Mandela surma sisenes laul 2013. aasta detsembris uuesti Briti singliedetabelisse ja jõudis 96. kohale. Laulu leiab ka the Special A.K.A. 1984. aasta albumilt "In the Studio".

Nelson Mandela 70. sünnipäeva auks 11. juunil 1988 Wembley staadionil toimunud austuskontserdil olid taustalauljateks Elvis Costello, Dave Wakeling, Ranking Roger ja Lynval Golding. 

Nelson Mandela 90. sünnipäeval Hyde Parkis peetud austuskontserdil oli solistiks Amy Winehouse. Kui aga tema esitust tähelepanelikult kuulata, siis selgub, et kohati laulab ta "Free Nelson Mandela" asemel hoopiski "Free Blakey, My Fella", mis viitab tema abikaasa Blake Fielder-Civili vangistusele.

2014. aasta jaanuaris, kuus nädalat pärast Mandela surma, alustas Kaplinnas Bellville'i velodroomil selle lauluga oma läbi aegade esimest kontserti Lõuna-Aafrika Vabariigis Bruce Springsteen.
Maimu Kaarnaväli

**Maimu Kaarnaväli** (sündinud 16. septembril 1927 Padise vallas Harjumaal) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1947–1953 Tallinna Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas arhitektina.

Aastatel 1954–1984 töötas ta projekteerimisinstituudis Tööstusprojekt. Ta on 1969. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*1958 Narva Mööblivabriku I järgu hoonestik 
*1964 Võru Gaasianalüsaatorite Tehase hoonestik (kaasautor Juta Kruusimägi)
*1974–1975 Tallinna Teenindusmaja
*1979 Tehase "Progress" hoonestik

## Kirjandus
*Eneken Helme. "Kaarnaväli, Maimu". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 147
Köisraudtee

**Köisraudtee** ehk **funikulöör** ehk **funikulaarraudtee** on raudteega transpordiseade, millel liigutatakse vaguneid tõmbetrossi abil. Köisraudtee rööpad asetsevad maapinnal või estakaadil.

Köisraudteed leidsid kasutust järsemate nõlvadega mägistel aladel. Väikse hõõrdetakistuse tõttu ei suuda raudteeveerem ilma abivahendita mööda suure kaldega raudteed üles sõita.

Esimene köisraudtee Reiszug avati Austrias 1504. aastal ja see töötab siiani. Reiszugi tõstemehhanism töötas algul lihaste jõul, alates 1800. aastatest elektri abil.

Alguses olid köisraudteed rajatud kauba, söe, pinnase ja puidu transportimiseks järsematelt mäekülgedelt alla. Hiljem hakati köisraudteed kasutama ka inimeste vedamiseks. Köisraudtee tõstemehhanisme on läbi aegade käitanud nii inimesed kui ka loomad, hiljem elektrimootor, aurumootor ja sisepõlemismootor.

## Vaata ka
* Köistee
* Raudteetransport
* Mõkola Pjatnõtskõi

## Viited
Valtsimine

**Valtsimine** on metalli plastne deformeerimine pöörlevate metallrullide ehk valtside vahel, mille tulemusena väheneb töödeldava tooriku ristlõike pindala ja suureneb pikkus. Selle protsessi tulemusena võib muutuda ka töödeldava tooriku ristlõike kuju.

Töödeldava metalli temperatuuri järgi liigitatakse valtsimisprotsess kuum- ja külmvaltsimiseks. Kui tooriku temperatuur ületab tema rekristalliseerumistemperatuuri, siis on tegemist kuumvaltsimisega, muul juhul on tegemist külmvaltsimisega.
Toulouse Business School

**Toulouse Business School** on Pariisis, Londonis, Casablancas, Barcelonas ja Toulouse'is asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. See asutati 1903. aastal.

Financial Timesi edetabelisse jõudis TBS Europe 2015. aastal. Selle EMBA-programm on maailmas sajandal kohal. 

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid.

Kool on tuntud oma lennunduse kraadiõppe (koostöös *[[École nationale de l'aviation civile]]*) poolest.

## Vaata ka
*Toulouse'i Majanduskool

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Krinčinas

**Krinčinas** on alev (endine linn) Leedus Pasvalysi rajoonis, Krinčinase valla halduskeskus. Alev asub Jiešmuo jõe kaldal.

Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on aastal 1782 valminud katoliku kirik, selle juures asuv historitsistlik kellatorn aastast 1908, kirikuhoov XIX sajandist pärinevate ristidega, Matuzevičiuste pere majamuuseum ja Barklainiai park.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1544. Toona kandis see nime *Versmiai*, hiljem aga *Paversmiai*. Aastal 1568 sai asula omanikuks Andrei Kurbski. Tema ajal sai asula ka ametlikult praeguse nime, kuigi seda nimekuju oli dokumentides ka varem kasutatud. Kurbskid asutasid asulas aastal 1611 kihelkonnakooli ja ilmselt ka kiriku (sealset kirikut on esimest korda mainitud aastal 1588). Hilisemad omanikud olid Podbereskid ja Karpid.

Aastal 1625 laastasid asulat rootslased. Aastal 1781 alustati praeguse kiriku ehitamist. Aastal 1792 sai Krinčinasest linn, kuigi reaalselt ei saanud linnaõigused kunagi teoks.. Aastail 1866–1872 oli seal vikaariks leedu luuletaja Antanas Vienažindys. Asula kuulus toona von Schillingitele.

Pärast Teist maailmasõda tegutsesid Krinčinase ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks.

## Pilte

Krinčinas,_gatvė.JPG|Krinčinas
2011_04_24Krinčinas05.JPG|Krinčinase kirik
Krinčinas._Matuzevičių_muziejus.JPG|Matuzevičiuste pere majamuuseum
Krinčinas,_Jiešmuo.JPG|Jiešmuo


## Tuntud elanikke

*Tadeušas Kundzičius – leedu piiskop ja matemaatik
*Antanas Vienažindys – leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Vaškai

**Vaškai** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Vaškai valla halduskeskus. Poola keeles on alev kandnud nimesid  *Wożkie* ja *Konstantynów*.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1881 valminud katoliku kirik.

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1642 (*Waszkielance*). Aastal 1655 ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1730 sai Vaškaist alev. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1881. Alev kuulus Zvanagala mõisale. XVIII sajandi algusest kuni aastani 1918 kandis see nime Konstantynów. 

## Pilte

Vasku_vejo_malunas.JPG|Vaškai tuulik
Vasku_baznycia_is_siaures_vakaru_puses.jpg|Vaškai kirik
Vaškai mokykla.JPG|Vaškai kool


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Pušalotas

**Pušalotas** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Pušalotase valla halduskeskus.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1853 valminud katoliku kirik.

Sealset kirikut on esimest korda mainitud XVII sajandil. Asulast sai alev aastal 1972.

## Pilte

Pušalotas._Gatvė.JPG|Pušalotas
Pusaloto baznycia is vakaru puses.jpg|Pušalotase kirik
01._Pušaloto_Šv._apaštalų_Petro_ir_Povilo_bažnyčios_varpinė_2011-10-23.jpg|Kiriku kellatorn
01._Pušalotas.jpg|Pušalotas
Pusaloto_sinagoga.jpg|Sünagoog
07._Pušalotas_-_grindinys.jpg|Munakivisillutisega tänav alevi vahel
05._Pušalotas.jpg|Vana elamu
Pušalotas, progimnazija.JPG|Pušalotase kool


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Yeni Günəşli Xanım Fatimeyi-Zəhra mošee

**Yeni Günəşli Xanım Fatimeyi-Zəhra mošee** on mošee Bakuu haldusalas Suraxanı rajoonis Qaraçuxuri alevis Yeni Günəşli asumis.
Saločiai

**Saločiai** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis ja ühtlasi Saločiai valla halduskeskus. Alev asub Mūsa jõe kaldal. Saločiai vana saksakeelne nimi oli Saladen.

Alevis on keskkool, raamatukogu ja vaatamisväärsusena 1945. aastal valminud katoliku kirik.

Sealset mõisa on esimest korda mainitud 16. sajandi alguses ja kirikut 1514. aastal, mil asulast sai kohaliku kihelkonna keskus. Asula kuulus esialgu Radziwillide aadlisuguvõsale. 1703. aastal toimus asula juures Poola ja Rootsi vägede vaheline lahing. 1972. aastal sai asulast alev. 22. mail 1991 ründasid OMON-i üksused sealset piiripunkti.

## Pilte

Saločiai,_Nepriklausomybės_paminklas.JPG|Saločiai
Saločiai,_bažnyčia_iš_priekio.JPG|Saločiai kirik
Saločiai,_varpinė.JPG|Kiriku kellatorn
Saločiai,_Dariaus_ir_Girėno_tiltas.JPG|Sild üle Mūsa jõe


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Krikliniai

**Krikliniai** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis Pumpėnai vallas.

Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on aastal 1897 valminud katoliku kirik ja Krikliniai läheduses asuv linnamägi.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1583. Aastal 1781 ehitati sinna esimene kirik, aga aastal 1897 valmis praegune hoone. Algselt kuulus see Pumpėnai kihelkonda. XIX sajandi alguses hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool.  Knygnešystė ajal tegutses alevis kaks venda-salakaubavedajat. 

Krikliniai on katoliku kihelkonna keskuseks aastast 1926. Aastal 1930 asutati asulasse meierei. Aastal 1932 lisandusid veski ja saekaater. Krikliniaist sai alev aastal 1931. 

Pärast teist maailmasõda tegutsesid Krikliniai ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli asulas kohaliku kolhoosi keskus.

## Pilte

Fail:Krikliniai.JPG|Krikliniai
Fail:Kirkliniu baznycia.JPG|Krikliniai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Gulbinėnai

**Gulbinėnai** on küla Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas. Küla asub Upytė jõe kaldal.

Gulbinėnai on tekkinud Gulbinėnai mõisa juurde. Aastal 1920 avati seal kool, mis tänapäeval on Krinčinase kooli osakond. Aastal 1936 ehitati mõisa juurde kabel. Aastal 1939 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus. Praegune kirik valmis aastal 1948.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Alsou

**Alsou** (kasutatakse ka kirjapilti **Alsu**; õieti **Alsu Abramova**, tatari keeles kirillitsas: **Алсу Рәлиф кызы Абрамова**, ladina tähestikus: **Alsu Rälif qızı Abramova**, sünninimega **Safina**; sündinud 27. juunil 1983 Bugulmas Tatarstanis) on Venemaa laulja. Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 2000. aastal, kui sai Eurovisioni lauluvõistlusel lauluga "Solo" teise koha.

Moskvas toimunud 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta finaalkontserdi üks õhtujuhtidest.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Gulbinėnai mõis

**Gulbinėnai mõis** (leedu *Gulbinėnų dvaras*) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas Gulbinėnais.

Mõis tekkis XVIII sajandil. Sel on olnud arvukalt omanikke: Bistrampased, Varasinskid, Karpid. Viimased püstitasid ka praeguse peahoone ja rajasid selle ümber pargi. Aastail 1925–1941 oli mõis Kazys Ladyga valduses. Too rajas mõisa juurde kooli ja kabeli, kandis hoolt asula arengu eest.

Pärast seda, kui Nõukogude Liit oli Leedu hõivanud, mõis riigistati ja Kazys Ladyga arreteeriti. Saksa okupatsiooniväed tagastasid mõisa tema pojale Algisele.

Pärast sõda sai mõisast taas riigi omand. Peahoonesse rajati kool, hiljem laiendati hoonet, et mahutada ära ka kohalik lasteaed. Tänapäeval on hoone tagastatud Kazys Ladyga järglastele koos 2000 ruutmeetri suuruse maatükiga. Aastail 1994–1995 remonditi hoone katust.

Barokne peahoone valmis XIX sajandi teisel poolel. Mõisakompleksist on lisaks peahoonele säilinud veel kontorihoone, tall, ait ja mitu lauta. 

Mõisa peahoone juures asub Upytėni ulatuv 16 hektari suurune looduskaitsealune park, kus on kaks tiiki. Pargis asub 120 meetrit pikk pärnaallee, mida piirab kanal. Ühe paisjärve juures kasvavad akaatsiad.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
*Mõisakompleksi kaart
*Fotod mõisakompleksist (*leedu keeles*)
*Video Gulbinėnai mõisast
Klenove (Tultšõni rajoon)

**Klenove** (ukraina keeles Кленове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 100. Pindala on 0,45 km².
19 (täpsustus)

***"[[19 (Adele'i album)|19]]"**, Adele'i album
***"[[19 (Alsou album)|19]]"**, Alsou album
***"[[19 (Paul Hardcastle'i laul)|19]]"**, Paul Hardcastle'i laul

***[[19 (Tallinna bussiliin)|19]]**, Tallinna bussiliin
Botevgrad

**Botevgrad** on linn Bulgaarias, Sofiast kirdes, Sofia oblasti territooriumil. Linn on Botevgradi valla halduskeskus ning oluline piirkondlik tööstus- ja hariduskeskus.

Kuni 1866. aastani oli linn Samundzhievo (bulgaaria keeles *Самунджиево*). Aastatel 1866–1934 oli linna nimi Orhanie (bulgaaria keeles *Орхание*). 1934. aastal nimetati linn ümber Botevgradiks.

Linn on saanud nime bulgaaria luuletaja, revolutsionääri ja rahvuskangelase Hristo Botevi järgi.

## Viited

## Välislingid
Inna Komonyi

**Inna Komonyi** (kuni 1970 **Inna Pall**; 1970–1987 **Inna Võsu**; sündinud 12. veebruaril 1946 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1968–1973 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina.

Aastatel 1964–1968 töötas ta Tallinna linnavalitsuse ehitus- ja arhitektuuriosakonnas tehnikuna, aastatel 1968–1989 projekteerimisinstituudis Eesti Ehitusmälestised tehniku ja arhitektina, hiljem vabakutselise arhitektina. 

Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige (1982. aastast).

## Töid
*1970 – Järve linnuse rekonstrueerimise I järk 
*1982 – Püssirohukelder, Tartu
*1983 – Tuleviku 6, Narva (hiljem hotell "Vanalinn")
*1987 – Kivisilla apteek ja galerii, Tartu
*1987–1989 – Narva Hermanni linnuse rekonstrueerimise I järk
*1990 – Purtse linnuse rekonstrueerimine
*1990 – püssirohuait Narva Gloria bastionil (praegu Narva Muuseumi kunstigalerii) 
*1990 – Narva Aleksandri kiriku rekonstrueerimise I järk
*1996 – Ülikooli 11 (kohvik Werner ja Tartu Ülikooli raamatukauplus), Tartu

## Kirjandus
*Jevgeni Kaljundi. "Komonyi, Inna". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 197
Time (täpsustus)

*Time, uudisteajakiri
*Time Inc., kirjastus
*Time Warner, meediakonglomeraat
*Time vald, vald Norras

*"Time", Dave Clarki muusikal (1986)

*"Time", Electric Light Orchestra album (1981)
*"Time", Dave Clarki kontseptalbum
*"Time", Fleetwood Maci album (1995)

*"Time", Pink Floydi laul albumilt "The Dark Side of the Moon" (1973)
*"Time", David Bowie laul albumilt "Aladdin Sane" (1973)
*"Time", Freddie Mercury laul samanimelise muusikali tarbeks (1986)
*"Time", Kim Wilde'i laul albumilt "Love Moves" (1990)
*"Time", INXS-i laul albumilt "Full Moon, Dirty Hearts" (1994)
*"Time", Izabo laul 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
*"Time", O. Torvaldi laul 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
*"Time (Clock of the Heart), Culture Clubi singel (1982)
*"The Time (Dirty Bit)", The Black Eyed Peasi laul (2010)
Villem Reimani mälestamise komitee

**Villem Reimani mälestamise komitee** oli 1922–1932 tegutsenud komitee, mille eesmärk oli jäädvustada Villem Reimani mälestust ja püstitada Villem Reimani mälestussammas.

Komitee juhatus asus Tartus. Komitee moodustus peatoimkonnast ja kohalikest toimkondadest. 

1930 avati komitee eestvõttel Kolga-Jaani kalmistul Villem Reimani hauamonument.

27. septembril 1931 peeti Tartus Toomemäel komitee eestvõttel Villem Reimani mälestussamba avamistseremoonia.

## Viited

## Välislingid
*
* Willem Reimani mälestamise komitee korjandus Kaja, nr 79, 23. märts 1925, tr 1
Dolõnka (Krõžopili rajoon)

**Dolõnka** (ukraina keeles Долинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 124. Pindala on 0,847 km².
The New Nine

**The New Nine** oli NASA teine astronautide grupp. NASA avalikustas grupi koosseisu 17. septembril 1962. Grupp moodustati sest NASA vajas seoses Gemini ja Apollo programmiga rohkem astronaute. Kui Mercury Seveni liikmed pidi orbiidil sooritama lihtsaid ülesandeid siis The New Nine'i liikmed pidid sooritama põkkumisi ja väljuma avakosmosesse. Kaks gupi liiget olid kandideerinud ka Mercury Seveni liikmeks, aga siis lükati nad tervislikel põhjustel tagasi. Lisaks olid kaks liiget: Neil Armstrong ja Elliot See tsiviilisikud.

## Grupi liikmed

* Neil Armstrong (1930–2012)
** Gemini 8 – Esimene põkkumine ja esimene lennu ajal katkestatud missioon.
** Apollo 11 – Esimene mehitatud maandumine Kuule. Armstrong sai esimeseks inimeseks Kuu pinnal.
* Frank Borman (1928-)
** Gemini 7 – Esimene kaks nädalat kestnud kosmoselend ja esimene kord kui kaks kosmoselaeva lähenesid üksteisele. 
** Apollo 8  – Esimene mehitatud missioon ümber Kuu.
* Pete Conrad (1930–1999)
** Gemini 5 – Esimene kaheksa päeva kestnud missioon ja esimene kord kui kasutati kütuseelemente.
** Gemini 11
** Apollo 12 – Teine mehitatud Kuule lend. Conrad sai kolmandaks inimeseks Kuul.
** Skylab 2 – Esimene USA missioon kosmosejaama

Conrad kandideeris Mercury Seveni liikmeks kuid loobus tervisekontrolli ajal.

* Jim Lovell (1928-)
** Gemini 7 – Esimene kaks nädalat kestnud kosmoselend ja esimene kord kui kaks kosmoselaeva lähenesid üksteisele.
** Gemini 12 – Viimane Gemini programmi missioon.
** Apollo 8 – Esimene mehitatud missioon ümber Kuu.
** Apollo 13 – Planeeritud kolmas Kuule maandumine. Esimene missioon, mis katkestati Maa-lähedasest orbiidist kaugemal ja Maast kaugemaile jõudnud mehitatud missioon. Apollo 13 käis Maast 400 171&nbsp;km kaugusel.
* James McDivitt (1929-2022)
** Gemini 4 – USA astronaudi esimene väljumine avakosmosesse
** Apollo 9 – Esimene lend kuumooduliga.
* Elliot See (1927-1966)
** Gemini 9 – NASA ajaloo ainus missioon mille teenindas varumeeskond, sest See ja ta kaaslane hukkusid lennuõnnetuses.
* Thomas P. Stafford (1930-)
** Gemini 6A – Esimene kord kui kaks kosmoselaeva lähenesid üksteisele.
** Gemini 9A – NASA ajaloo ainus missioon mille teenindas varumeeskond, sest See ja ta kaaslane hukkusid lennuõnnetuses.
** Apollo 10 – Apollo 11 peaproov. Esimene kuumooduliga lend Kuu orbiidil.
** Apollo-Sojuzi testprojekt – USA ja Nõukogude Liidu esimene ühine missioon ja esimene Vene ja USA kosmoselaeva põkkumine.
* Edward H. White (1930–1967)
** Gemini 4 – USA astronaudi esimene väljumine avakosmosesse.
** Apollo 1 – White hukkus põlengus kuu enne starti.
* John Young (1930-2018)
** Gemini 3 – Esimene mehitatud Gemini missioon
** Gemini 10 – Esimene kosmoselaevade kaksiklähenemine
** Apollo 10 – Apollo 11 peaproov. Esimene kuumooduliga lend Kuu orbiidil.
** Apollo 16 – Viies Kuule maandumine. Young sai üheksandaks inimeseks Kuul.
** STS-1 – Space Shuttle'i programmi esimene missioon. Kosmosesüstik Columbia esmalend.
** STS-9 – Esimene Spacelabi missioon. Young sai esimeseks inimeseks, kes on kosmoses käinud kuus korda.
Peeter Põllu mälestamise komitee

**Peeter Põllu mälestamise komitee** oli 1938–1940 tegutsenud komitee (ühing), et jäädvustada Peeter Põllu mälestust ja tema tegevust. Komitee eesmärgid olid järgmised: Tartusse Toomemäele püstitada Peeter Põllu mälestussammas, korrastada tema matmispaik, anda välja tema elulugu ja töid käsitlev raamat.

Komitee likvideeriti 1940. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
*Peeter Põllu mälestuse jäädvustamisest. Uus Eesti, nr 192, 19. juuli 1939
Pajiešmeniai

**Pajiešmeniai** (ka *Pajiešmenė*) on küla Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas. 

Külas on põhikool. Pajiešmeniais kaevandatakse savi. Asula on tekkinud Pajiešmeniai mõisa juurde.

## Viited

## Välislingid
*Küla koduleht (*leedu keeles*)
*Küla portaalis vietoves.Lt
Bad Windsheim

**Bad Windsheim** on kuurortlinn Saksamaal Baieri liidumaal.

## Viited

## Välislingid

* Bad Windsheimi koduleht
Sõze

**Sõze** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis, umbes 2&nbsp;km kaugusel Ukraina-Venemaa piirist läänes, umbes 10&nbsp;km kaugusel Stanõtsja Luhanskast kagus.

Sõze kõrgus merepinnast on 39 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 14 inimest, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

XVII sajandil Doni kasakate rajatud asula lähistelt on leitud kolm pronksiaja ja kaks keskaja asulakohta.

Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 17. veebruaril tõrjusid pataljoni Aidar võitlejad asulast välja ühenduse Luhanski Rahvavabariik väesalgad.

Sama aasta 9. septembril asula lähistel peetud lahingus hukkus üks Ukraina sõjaväelane. 24. novembril umbes kella 21.00 ajal toimus asula lähistel järjekordne relvastatud kokkupõrge.

## Viited

## Kirjandus
* *Высоцкий В. И.* Исторические аспекты топононимов Луганщины.&nbsp;— Луганск, 2003. 196 с.
* Міста і села України. Луганщина: історико-краєзнавчі нариси/ упор. В.&nbsp;В.&nbsp;Болгов.&nbsp;— К: Українська академія геральдики, товарного знаку та логотипу, 2012.&nbsp;— 472 с.&nbsp;— ISBN 978-966-8153-83-9

## Välislingid
* Ilm Sõzes (*ukraina keeles*)
Joachim Löw

**Joachim Löw** (sündinud 3. veebruaril 1960 Schönaus Lääne-Saksamaal) on endine Saksamaa jalgpallur (ründav poolkaitsja) ja endine Saksamaa jalgpallikoondise peatreener.

Ta oli Saksamaa koondise peatreener aastatel 2006–2021. Aastatel 2004–2006 koondise abitreener. Enne seda oli ta mitme Saksamaa, Austria ja Türgi jalgpalliklubi peatreener.

Ta juhendamisel tuli Saksamaa koondis 2014. aastal maailmameistriks. Samal aastal valiti ta Saksamaa aasta jalgpallitreeneriks.

## Saavutused
### Treenerina
;VfB Stuttgart
*DFB-Pokal: 1996–97
;Tirol Innsbruck
*Bundesliga: 2001–02
;Austria Wien
*Austria superkarikas: 2003

;Saksamaa
*Maailmameistrivõistlused: 2014
*FIFA Konföderatsioonide karikas: 2017

## Välislingid
Pumpėnai

**Pumpėnai** on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Pumpėnai valla halduskeskus. Alev asub Via Baltica ääres.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1818 valminud katoliku kirik, selle juures asuv karmeliitide kloostri hoone ja tuulik.

## Ajalugu

Esimene kirik ehitati Pumpėnaisse aastal 1638. XVII sajandi alguses rajati alevisse ka karmeliitide klooster. Aastal 1770 põlesid selle puidust hooned maha. Aastal 1792 sai Pumpėnai Magdeburgi õigused. Aastaks 1797 oli maha põlenud kloostrikompleks taastatud.

Aastal 1818 valmis praegune kirik, aastal 1827 valmis aga praegune kivist kloostrihoone. Aastal 1832 klooster suleti, ühtlasi konfiskeeriti kloostrile kuulunud Banioniai mõis.

Aastal 1924 valmis Pumpėnai tuulik. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks.

## Pilte

Buves_Karmelitu_vienuolyno_pastatas_Pumpenuose.jpg|Pumpėnai klooster
Pumpėnų_bažnyčia,_galinė_dalis.JPG|Pumpėnai kirik
Pumpėnų_vėjo_malūnas.JPG|Pumpėnai tuulik
Pumpėnų mokykla.JPG|Pumpėnai kool


## Tuntud elanikke

*Aleksandras Balčiauskas – Leedu vaimulik
*Kęstutis Krasauskas – Leedu skulptor

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Viù vald

**Viù** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos, umbes 40&nbsp;km kaugusel Torinost loodes.

Samanimelises orus asuva Viù kõrgus merepinnast on 785 meetrit (väikseim: 600&nbsp;m, suurim: 2390&nbsp;m). Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Viù piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Condove, Germagnano, Lemie, Mezzenile, Rubiana, Traves, Vallo Torinese, Varisella.

Viù halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Aires, Balma, Bertesseno, Chiaberge, Col del Lys, Col San Giovanni, Corgnolero, Cramoletti, Fubina, Fucine, Guicciardera, Maddalene, Molar, Mondrezza, Niquidetto, Pessinea, Polpresa, Salvagnengo, Toglie, Tornetti, Trichera, Tuberghengo, Venera, Vernai, Versino Brendo.


Viù pan da porte di viù.jpg
Valle di Viù 001.JPG
Viù_municipio.jpg|Haldushoone
Campanile-viu.jpg|Viù kihelkonnakiriku kellatorn


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Gorzów Wielkopolski

**Gorzów Wielkopolski** (saksa keeles *Landsberg an der Warthe*) on maakonnaõigustega linn Lääne Poolas. Gorzów Wielkopolski on suurim linn Lubuszi vojevoodkonnas. Asub Warta jõe kaldal, 53 km kaugusel Saksamaa piirist. 

## Viited

## Välislingid

* Gorzów Wielkopolski koduleht
Siire (raudtee)

**Siire** ühendab kahte raudteed pöörmete abil.

Üldjuhul on siirde abil ühendatud raudteed üksteise suhtes paralleelsed.

Sõltuvalt pöörmete pöördenurgast (tavaliselt 1/9, 1/11 või 1/18) on rongide kiirus siiretel piiratud vastavalt:

*1/9 – kuni 40 km/h;
*1/11 – kuni 50 km/h;
*1/18 – kuni 80 km/h.
Reid

**Reid** (hollandi sõnast *rede*) on rannalähedane veeala, kus laevu hoitakse ankrus. Reid on ka sadamaakvatooriumi välimine osa.

Eesti alal on tuntud Tallinna reid.

## Viited
Reisilennuk

**Reisilennuk** (inglise *passenger aircraft*) on reisijate sihtpunkti toimetamiseks konstrueeritud/ehitatud lennuk, mis on varustatud inimese elutalitluse ja olmevajaduste tagamise süsteemidega kogu suurel kõrgusel toimuva lennureisi ajal. 

## Ülevaade
Enamik reisilennuettevõtete lennukeid lendab kindlal liinil, kuid lisaks tehakse ka tellimus ja tellimuslende (tšarterlende). Kaasaegsete reisilennukite ökonoomne lennukiirus ulatub kuni 950 km/h. 

Kuna lennureisijad lendavad võrdselt nii edasi- kui ka tagasisuunas, on võimalik saavutada reisilendude suhteliselt ühtlane täituvus mõlemal suunal. Kaubavedude puhul on olnud kaua aega probleemiks, et sageli prevaleerivad vedajate kaubavood ainult ühel lennusuunal.

Kõikidel suurematel reisilennukitel on peateki reisijate salongi all lisaks pagasiruumile ka kaubaruum (id), lennuveosaadetiste transportimiseks. Lennufirmad, mis on keskendunud reisijateveole, näevad kaubaveos võimalust täita reisijatesalongi all olev lastiruum ja teenida sellega lisatulu.

Keskmiselt pool lennukaubast maailmas veetakse konteinereid vedavate reisilennukitega (inglise *ULD passenger aircraft*). Tegemist on reisilennukiga, mille reisijasalongi all paiknev lastiruum on piisavalt kõrge ja lai selleks, et vedada alumise teki konteinerid. Väike osa reisilennukitega veetavast lennukaubast transporditakse kitsa kerega reisilennukitega. Põhjuseks asjaolu, et nende lastiruumid ja lastikandevõime on väikesed võrreldes laia kerega lennukitega.

Kitsakerelisi lennukeid (inglise *narrow body*) kasutatakse enamasti vaid regioonisisestel liinidel. Lennukid veavad peamiselt tükikaupa (pakisaadetised), osaliselt ka väiksemaid alumise teki konteinereid. Enamasti võtavad lennukid lisaks reisijaile pardale kuni 5000 kg kaupa. Lennukite laadimine toimub peamiselt käsitsi lintkonveieri abil.

Laiakerelisi lennukeid (inglise *wide body*) kasutatakse peamiselt mandritevahelisteks lendudeks. Lennukid veavad alumisel tekil lennukonteinereid ja võtavad pardale kaupa enamasti 12 000 – 24 000 kg. Kauba laadimine lennukisse ja lennukist, toimub spetsiaalse tõsteseadme – kõrglaaduri abil.

Kui reisilennuk on lennanud kindlaksmääratud arvu tunde, ehk selle ressurss reisilennukina on ammendunud, ehitatakse see sageli ümber kaubalennukiks. Reisilennukite ümberehitamisega kaubalennukeiks tegelevad nii lennukite tootjad (näiteks Boeing) kui ka sellele tööle ja lennukite remontimisele spetsialiseerunud firmad.

## Viited
Rekonstrueerimine

**Rekonstrueerimine** on millegi uuesti- või ümberehitamine, taasorganiseerumine. Rekonstrueerimise aluseks on säilinud andmed ja kirjeldused, mille põhjal saab näiteks hävinud ehitist (ehitise rekonstrueerimine), linna, fossiilset looma tõepärasel kujul taastada. Rekonstrueerimise tulemus on **rekonstruktsioon**.

## Viited
Taevaskoja raamatukogu

**Taevaskoja raamatukogu** on rahvaraamatukogu Põlvamaal Põlva vallas Taevaskoja külas.

Raamatukogu tegutseb Taevaskoja külas 1957. aastast, mil see viidi sinna üle Valgesoo külast.

1998. aastast asub raamatukogu oma praeguses asukohas Taevaskoja raudteepeatuse lähedal. Raamatukoguga samas hoones asub Taevaskoja külakeskuse saal, mida haldab MTÜ Taevaskoja.

2006. aastal kehtestatud põhimääruse järgi oli Taevaskoja raamatukogu vallaraamatukogu, mille teeninduspiirkonnaks oli Taevaskoja ja Mammaste küla.

2013 aprillist 2014 detsembrini tegutses Taevaskoja raamatukogu Põlva Vallaraamatukogu haruraamatukoguna. 2015. aastast on Taevaskoja raamatukogu Põlva Keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Viited
Piotr Gliński

**Piotr Tadeusz Gliński** (sündinud 20. aprillil 1954 Varssavis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), ühiskonnateadlane ja professor. Aastatel 2005–2010 oli ta Poola Sotsioloogide Assotsiatsiooni president. 16. novembrist 2015 kuni 27. novembrini 2023 oli ta Poola kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1954 Varssavis. Ta lõpetas aastal 1973 *Bolesław Prusi nimelise lütseumi* Varssavis. Seejärel õppis ta Varssavi ülikoolis majandusteadust ja sotsioloogiat, lõpetades ülikooli aastal 1978 majandusteaduste magistrina.
Aweil

**Aweil** (araabia keeles أويل) on linn Lõuna-Sudaanis, Aweili osariigi keskus.

Aastani 2015 oli Aweil Põhja-Bahr el Ghazali osariigi keskus.

## Välislingid
Kanariku–Kiidjärve tee

**Kanariku–Kiidjärve tee** (registrinumber 18146) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. 

Tee pikkus on 6,6 km. Tee haldaja on Maanteeamet.

Tee algab Põlva–Reola maanteelt Mammaste küla põhjaosast, läbib Taevaskoja küla ja lõpeb Kiidjärve külas, ristudes Akste–Häätaru teega. Taevaskoja küla juures ristub tee Tartu–Petseri raudteega. Taevaskoja küla piires on Kanariku–Kiidjärve tee nimeks Taevaskoja tee.

Kanariku–Kiidjärve teelt on Saesaare tee kaudu juurdepääs Saesaare parklasse, kust algavad matkarajad Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale Saesaare paisjärve, Väikese ja Suure Taevaskoja juurde.

## Viited
Rekord

**Rekord** (ka **spordirekord**) on ametlikult kinnitatud kvantitatiivselt parim tulemus mingil võistlusalal. Kui rekord on ülemaailmne, siis räägitakse maailmarekordist.

## Vaata ka
*võistlus
Anu Kotli

**Anu Kotli** (sündinud 22. mai 1943 Tallinn) on eesti arhitekt ja käsitöömeister. 

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1961–1967 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina. 

Aastatel 1964–1972 töötas ta projekteerimisinstituudis Eesti Projekt, 1972–1992 projekteerimisinstituudis EKE Projekt ning alates 1992. aastast Arhitektuuribüroo Akoses. Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige 1979. aastast.

## Töid
*1972–1975 – Lahemaa rahvuspargi 12 küla inventeerimise juhendamine
*1976–1979 – Käsmu metskonna elamud Võsul
*1979 – taluhoonete ümberehitus puhkebaasiks Eru külas
*1979–1989 – kõrvalhooned Palmse mõisas (kaasautor Eik Ojala)
*1985–1991 – talutüüpi elamud "Muri", "Nimeta Mats" ja "Väike Ats" (kordusprojekt)
*1987–1989 – Eikla lasteaed-algkool
*1996 – Valjala vallamaja rekonstrueerimine  
*2000 – Viimsi Vabaõhumuuseumi detailplaneering (kaasautor Arvi Aasmaa ja Eha Jakobi)
*2002–2004 – Maardu turu rekonstrueerimine

## Kirjutisi
*"Taluhoonete kohandamine kaasaja vajadustele". // Ehitus ja Arhitektuur 2/1977

## Isiklikku
Anu Kotli isa oli arhitekt Alar Kotli, õde on programmeerija Malle Kotli.

## Kirjandus
*Oleg Kotšenovski. "Kotli, Anu". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 208

## Välislingid
*Anu Kotli Arhitektuuribüroo Akose kodulehel
Silvia Liiberg

**Silvia Liiberg** (nimi ka **Sylvia**; 2. juuli 1933 Tallinn – 17. mai 2008 Tallinn) oli eesti raamatugraafik ja kirjakunstnik.

Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1952–1959 ERKI-s, mille lõpetas graafikuna. 

Ta töötas peamiselt vabakunstnikuna, kujundades raamatuid (umbes 200 trükist), kuid ka plakateid, postkaarte, eksliibriseid ja kirjagraafikat.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1964. aastast.

## Kujundusi
*1965 Juhan Smuuli " Jäine raamat. Jaapani meri, detsember", raamatukujundus
*1967 "Eesti luule antoloogia", kunstiline kujundus 
*1968 postkaart "Õnnitleme", kujundus
*1969 "Lydia Koidula. Luuletused", raamatukujundus 
*1970 Karin Kask. "Teatritegijad, alustajad. Eesti teatrilugu - 1917". Eesti Raamat. Tallinn 1970, raamatukujundus
*1971 V. J. Lenin "Friedrich Engels", raamatukujundus
*1974 V. Alttoa, A. Valmet " 17.-18. sajandi eesikeelne juhuluule", raamatukujundus
*1974 "Kommunistliku partei manifest", raamatukujundus
*1982 Rein Loodus. "Eesti raamatukunsti teke ja areng". Eesti Raamat. Tallinn 1982, kaanekujundus

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Olav Maran.

## Kirjandus
*Rein Loodus. "Liiberg, Silvia". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 265-266
Liiper

**Liiper** on raudtee alustala, millele toetuvad rööpad.

Liiper kuulub koos rööbaste ja ballastiga raudtee pealisehitise hulka. Rööpad kinnitatakse liiprite külge erinevate kinnitusvahendite abil (nt naelkinnitus, KD, KB, Pandrol Fastclip, Vossloh).

Traditsiooniliselt valmistatakse liipreid puidust, kuid Euroopas ja Aasias on hakatud laialdaselt kasutama eelpingestatud raudbetoonliipreid. Vähem kasutatakse metallist ja komposiitplastist liipreid.

Puitliiprite miinuseks on nende lühike eluiga (kõdunevad ja lõhenevad), samuti võivad nad maastikupõlengu tulemusena süttida.

## Vaata ka

*Raudteetransport
Maire Morgen-Hääl

**Maire Morgen-Hääl** (kuni 1971 **Maire Morgen**; sündinud 15. mai 1939 Tallinn) on eesti metallikunstnik.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1961–1966 ERKI-s, mille lõpetas metallikunsti erialal. 

Ta töötas aastatel 1967–1993 TTÜ konstrueerimis-eksperimentaalosakonnas (alates 1970. aastast vanemkunstnikuna). Alates 1993. aastast töötas ta vabakunstnikuna. Ta on ka ehteid valmistanud.

Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1973. aastast.

## Töid
*1968 – skulptuur "Üliõpilased", Ehitajate tee 5, TTÜ peahoone ees, Tallinn
*1974–1977 – Glehni lossi raudsepised, Tallinn
*1982 – valgustid Kinga 1, Tallinn 
*1980–1982 – Pärnu mnt 67, Tallinn, Õnnepalee valgustid. 
*1991 – Tõnismägi 2, Rahvusraamatukogu fuajee seinavalgustid, Tallinn

## Kirjandus
*Maire Toom. "Morgen-Hääl, Maire". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 320–321
Tenguševo rajoon

**Tenguševo rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb läänes Rjazani oblastiga ja põhjas Nižni Novgorodi oblastiga.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 40 asulat. Halduskeskus on Tenguševo küla.

Rajoonis oli 2010. aastal 12 340 elanikku.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Pajiešmeniai mõis

**Pajiešmeniai mõis** (leedu *Pajiešmenės dvaras*) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas Pajiešmeniais.

Mõis tekkis XIX sajandil. Esimesed omanikud olid Klebokid. Nende järel said mõisa omanikeks von der Roppid, kes ehitasid praeguse peahoone ja rajasid Jiešmuo kaldale pargi. 1904. aastal asus toonane mõisnik Wilhelm von der Ropp Panevėžysi linna ümbrusse telegraafi- ja telefoniliinide võrku rajama. 1930. aastal mõis tükeldati.

Pärast mõisa tükeldamist oli mõisa peahoone kasutusel kohaliku põllumajandusettevõtte tööliste elamuna. 2003. aastast on hoone eravalduses. Mõisakompleksist on lisaks peahoonele säilinud kontorihoone, laut ja paljud põllumajanduslikud tootmishooned. 

Mõisa peahoone on kahekorruseline punastest tellistest ehitis. Maja lõunapoolne ots on ühekorruseline. Hoonel on kaks lahtist verandat. Mõisakompleksi juurde kuulub ka 15,6 hektari suurune looduskaitsealune park, kus asub ka üks tiik. Pargis kasvab valget mändi, Siberi nulgu, euroopa lehist ja hõbevahtrat.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
*Mõisakompleksi kaart
*Fotod mõisakompleksist (*leedu keeles*)
*Video Pajiešmeniai mõisast
Zavala

**Zavala** võib tähendada mitut asja.

## Paigad
***[[Zavala maakond]]** on maakond USA-s Texase osariigis.
***[[Zavala (Mosambiik)|Zavala]]** on linn Mosambiigis, Zavala ringkonna keskus.
***[[Zavala (Bosnia ja Hertsegoviina)|Zavala]]** on küla Bosnias ja Hertsegoviinas Ravno vallas.
***[[Zavala saar]]** on saar Antarktikas Lõuna-Shetlandi saarestikus.

## Muu
***[[Zavala (perekonnanimi)|Zavala]]** on perekonnanimi.
Zavala maakond

**Zavala maakond** (*Zavala County*) on maakond USA-s Texase osariigis. Maakond on saanud nime Mehhiko poliitiku Lorenzo de Zavala järgi.

Maakonna halduskeskus on Crystal City.

Maakonna pindala on 3372 km², millest 11 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 677.

## Naabermaakonnad
* Uvalde'i maakond (põhjas)
* Frio maakond (idas)
* Dimmiti maakond (lõunas)
* Mavericki maakond (läänes)
* La Salle'i maakond (edelas)

## Viited

## Välislingid
* Zavala maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Itšalki rajoon

**Itšalki rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb läänes ja põhjas Nižni Novgorodi oblastiga.

Rajoon jaguneb 21 külaasunduseks, milles on kokku 66 asulat. Halduskeskus on Kemlja küla.

Rajoonis oli 2010. aastal 18 654 elanikku, kellest 50% olid venelased ja 48,6% ersad.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Tartu raha

**Tartu raha** (**Tartu ajutine maksetšekk**) oli 1992 Tartus sularahakriisi oludes Tartu Linnavalitsuse otsusel Tartu Sotsiaalpanga välja lastud asendusraha. Maksetšekke anti välja sedelitena ja neid oli kolmes väärtuses: 25, 50 ja 100 rubla. Maksetšekk oli käibel 37 päeva ja eemaldati käibelt Eesti Panga Nõukogu otsusega vahetult enne Eesti krooni väljaandmist. Maksetšekid trükiti leivatalongide tagaküljele, neil on Tartu linnapea Ants Veetõusme ja Tartu Sotsiaalpanga juhataja Vaike Martinsoni allkiri. Käibesse lasti kolmest nominaalist vaid väikseim.

## Vaata ka

## Viited
Jari Lindström

**Jari Tapani Lindström** (sündinud 28. juunil 1965 Kuusankoskil) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Juha Sipilä valitsuses Soome töö- ja justiitsminister.

Ta töötas aastatel 1984–2006 Kouvolas Voikkaa paberivabrikus, 2007–2008 Kouvolas kontsernis Stora Enso ning 2008. ja 2010. aastal töötas Kymi paberivabrikus.

Ta kuulus aastatel 2006–2017 Põlissoomlaste ridadesse, seejärel astus Sinisesse Tulevikku. 2008. aastal valiti ta kohalikel valimistel Kouvola linnavolikokku. 2011. ja 2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunda. 

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on üks laps.