open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kohatu (Saue)

**Kohatu** on Harjumaal Saue vallas asuv küla. Küla jääb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Metsanurga külaga, läänes Mõnuste külaga, lõunas Kernu ja Kirikla külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 17,0 km.

## Ajalugu
Kohatu on põlisküla, mida on esmamainitud 1241 kujul *Kuœt*. Hiljem kasutati ka nimekujusid *Kuate* (1249), *Coadt* (1541) ja *Kohat* (1725). Põhiliseks saksakeelseks nimekujuks sai *Kohhat*. Kohatu mõisat on esmamainitud 1475. aastal; see tekkis küla kõrvale.

1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis 1930. aastate lõpuks kasvas külaga kokku.

Küla lääneosas asus Kernu mõis. Alates 1784 olid Kohatu ja Kernu mõis samade omanike käes. 1920. aastatel kujunes sellegi ümber asundus, mida alates 1937 nimetati sealse Lümandu jõe järgi Jõekülaks. Jõeküla liideti 1977 Kohatuga.

## Nime päritolu
Paul Johansen võrdles Kohatu nime Soomes asuva nimega Kuohatti. Lauri Kettunen ei pidanud seda usutavaks, aga ei osanud ka paremat seletust pakkuda. Tema võrdles seda sõnadega "kohitsema, kohitud, kohitu", kuid tunnistas ka ise, et Kohatu nimest ei ole i-d sisaldavaid vorme. Sõna "kohatu" tähendab 'ilma kohata', samuti 'ebasobiv' ja parema puudumisel pakkus Kettunen lähtekohaks seda. See võis olla algselt isiku lisanimi: inimene, kes endale mujal kohta ei leidnud.

## Loodus
Küla läbib Vasalemma jõgi, millele on paisutatud Kernu paisjärv. Järve lähistel asuvad Kernu allikad.

Küla territooriumile jäävad Kohatu Suur Hiis ja Kohatu Väike Hiis.

Kernu mõisa park on arvatud kaitsealuseks pargiks.

## Vaata ka
*Ääsmäe–Kernu tee
*Kernu invakodu tee
*Kernu vesiveski

## Viited
Kirna

**Kirna** on mitme koha nimi:

* **[[Kirna (Lääne-Nigula)|Kirna]]**, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas
* **[[Kirna (Märjamaa)|Kirna]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
* **[[Kirna (Türi)|Kirna]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas
Mõisamaa (täpsustus)

**Mõisamaa** on mitme koha nimi:

***[[Mõisamaa (Jõgeva)|Mõisamaa]]**, küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas
***[[Mõisamaa (Jõhvi)|Mõisamaa]]**, küla Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas
***[[Mõisamaa (Lääneranna)|Mõisamaa]]**, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
***[[Mõisamaa (Märjamaa)|Mõisamaa]]**, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas
***[[Mõisamaa (Väike-Maarja)|Mõisamaa]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Mõisamaa (Torma)|Mõisamaa]]**, endine küla Jõgevamaal Jõgeva vallas
Informatsiooni Keskus

**Informatsiooni Keskus** oli Vabariigi Valitsuse juures asuv Eesti riigiasutus, mille ülesandeks oli riikliku ja rahvusliku meelsuse süvendamine ja levitamine; seltskondliku tegevuse arendamine; informatsiooni teostamine; ajakirjandust, raadiosaadet, filmi ja teisi sellelaadilisi alasid puudutavate küsimuste korraldamine.

Informatsiooni Keskus asutati 6. mail 1940 senise Riikliku Propaganda Talituse asemele.

Keskuse juhatajaks oli üks Vabariigi Valitsuse liige: Jüri Uluotsa valitsuses (alates 6. maist 1940) oli selleks Ants Oidermaa ja Otto Tiefi valitsuses Juhan Kaarlimäe.

Johannes Varese valitsuses oli Informatsioonikeskuse juhataja ja juhataja ülesannetes Hans Kruus.

Informatsiooni Keskuse koosseisu kuulusid: 
*teadete osakond, 
*ühiskondlik osakond ja 
*kantselei.

Vabariigi Presidendi poolt dekreediga 20. augustil 1940, Informatsiooni Keskus likvideeriti,  varad ning varalised õigused ja kohustused läksid üle NSVL telegraafi agentuuri "Tass’i“ osakonnana tegutsevale Eesti Telegraafi Agentuurile "Eta".
## Viited

## Vaata ka
* Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus

## Kirjandus
* Seltskond ja valitsusasutised tihedamasse koostöösse. Uus Eesti, 3. aprill 1940, nr. 88, lk. 7.
* Spectator. Informatsiooni keskus. Uus Eesti, 4. aprill 1940, nr. 89, lk. 4.
* Min. A. Oidermaa Informatsiooni Keskuse juhatajaks. Uus Eesti, 7. mai 1940, nr. 121, lk. 1.

## Välislingid
* Vabariigi Valitsuse ettepanek 1. aprillist 1940
Tšulõmi jõgi

**Tšulõm** (vene keeles Чулым) on Obi lisajõgi Venemaal Lääne-Siberis.

Tšulõmi jõgi algab Kuznetski Alataust. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Algul voolab ta Hakassia ja Krasnojarski krai piirijõena, seejärel Krasnojarski krais. Esialgu voolab ta kirdesse ja jõuab Jenisseile väga lähedale, kõigest 7½ km kaugusele, pöördub siis Balahtas loodesse ja voolab läbi Nazarovo. Sealt suundub ta läände, kuid Kemerovo oblasti piiril keerab itta tagasi, möödub Bogotolist, keerab Atšinskis põhja ja Novobinljussõs uuesti läände. Jõgi jõuab Tomski oblastisse, pöördub edelasse ja läbib Teguldeti. Zõrjanskojes, kus Tšulõmi suubub suurim vasakpoolne lisajõgi Tšet, pöördub jõgi läände ja Assinos loodesse. Suurima parempoolse lisajõe Ulujuli suubumiskohas pöördub Tšulõm läände ja pisut enne suuet edelasse. Tšulõm suubub Obi Moltšanovo ja Kolpaševo vahel.

Tšulõmi jõe alguseks loetakse Valge ja Musta Ijussi ühinemiskohta, mille geograafilised koordinaadid on 54°56'56'N 89°50'02"O. Valge Ijussi lähtest lugema hakates on Tšulõmi jõe pikkus 2023 km. Tšulõmi jõe suudme geograafilised koordinaadid on 57°43'54"N 83°49'34"O.

Jõgi on 1799 km pikk ja tema valgla on umbes 134 000 km². Tema vooluhulk suudmes on 785 m³/s, kuid see kõigub aastaajati suuresti. 131 km kaugusel suudmest on täheldatud suurim vooluhulk 8220 m³/s ja vähim vooluhulk 108 m³/s. Suudmes kannab jõgi setteid keskmiselt 68 g/s ehk 2,1 miljonit tonni aastas. alamjooksul on jõgi mitmeharuline ja kuni 1200 m lai, aga jõeoru laius on kuni 10 km.

Tšulõmi jõgi on laevatatav 1173 km ulatuses suudmest kuni Atšinskini. Laevasõitu takistavad põikmadalad ja käänulisus.

Jõe kesk- ja alamjooksul elavad tšulõmid ehk tšulõmi tatarlased. See on väike türgi-tatari rahvas, keda 2010. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi elas 355, neist 204 Tomski oblastis ja 145 Krasnojarski krais.

## Viited
Leponti Alpid

**Leponti Alpid** (itaalia *Alpi Lepontine*, saksa *Tessiner Alpen*) on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 3553 meetrit.
Peter Kaiser

**Peter Kaiser** (1. oktoober 1793 Mauren – 23. veebruar 1864 Chur) oli Liechtensteini ajaloolane ja poliitik.
Copyleft

***Copyleft*** on autoriõiguse kasutamine eesmärgiga eemaldada seaduse poolt vaikimisi seatud piirangud teose levitamisel ning teose modifikatsioonide loomisel nõudega, et samasugused levitamis- ning muutmisvabadused säiliksid ka esialgse teose põhjal loodud töödel.

*Copyleft* on sõnamäng, mis põhineb inglise sõnal "copyright" (autoriõigus, otsetõlkes "kopeerimisõigus" või "koopiaõigus"). *Copyleft* on justkui äraspidine autoriõigus: kui autoriõigus on loodud eesmärgiga säilitada autori kontroll teose kopeerimise, levitamise ning teosesse muudatuste tegemise üle, siis *copyleft* on loodud eesmärgiga säilitada teose levitamis- ning muutmisvabadus kasutajate ning järgmiste autorite jaoks. *Copyleft* põhimõtet rakendatakse tavaliselt vabakasutuslitsentsi abil. Esimene ja vaba tarkvara juures kõige levinum *copyleft*-litsents on GNU GPL.

## Ajalugu

*Copyleft* idee lõi Richard Stallman töötades ühe Lispi interpreteerija kallal. Symbolics (firma) küsis Stallmanilt, kas nad võivad seda kasutada, ja Stallman oli nõus oma lähtekoodi neile avaliku domeeni all andma. Symbolics tegi mitmeid parandusi, aga kui Stallman küsis nende paranduste lähtekoodi, polnud Symbolics nõus talle seda andma. Stallman nimetas selle omanduslikuks tarkvaraks ja hakkas töötama selle elimineerimise nimel. Stallman pidas ebapraktiliseks püüda kaotada kehtivat autoriõiguse seadust. Seetõttu otsustas töötada seaduste piires. Ta lõi oma kasutuslitsentsi GNU GPL-i, mis oli esimene *copyleft*'i litsents.

Arvatakse, et sõna *copyleft* on tulnud programmist Tiny BASIC. Selles sisaldusid väljendid nagu "@copyleft" ja "kõik valed kaitstud", naljatamaks tuntud väljendite "copyright" ja "kõik õigused kaitstud" üle. Stallman ise ütleb, et väljend on pärit Don Hopkinsilt, kes saatis talle kirja 1984. või 1985. aastal, milles oli öeldud: "*Copyleft* – kõik õigused kaitstud". Sõna *copyleft* kasutas Principa Discordia ja arvatakse, et Hopkins võis oma väljendi sealt saada. Ray Johnson kasutas seda väljendit veelgi varem kunstis.

## ''Copyleft'' kasutamine

*Copyleft* litsentsid annavad tavaliselt kasutajale sellised õigused:
# vabadus kasutada ja uurida tööd (uurida programmi lähteteksti jms),
# vabadus tööd kopeerida ja teistega jagada,
# vabadus tööd muuta,
# vabadus levitada muudetud töid.

Lisaks kopeerimisõiguste muutmisele kindlustavad need litsentsid üldjuhul, et koopia saajad ei või litsentsi muuta. *Copyleft*-litsentsides kasutatavad seaduseklauslid võivad eri riikides oluliselt varieeruda. Mõned *copyleft*-litsentsid ütlevad kõikidest garantiidest lahti, aga sellise tarkvara müümine on mõnes Euroopa riigis keelatud.

## Vaata ka
*avatud teadus

## Välislingid
* Richard Stallman What is copyleft?
* Artikkel Pingviini vikis
Kolpaševo

**Kolpaševo** on linn Venemaal Tomski oblastis. Asub Obi paremal kaldal Keti jõe suudmes.

Kolpaševo on rajatud 17. sajandil. 1938. aastal sai linnaõigused.

Linnas on jõesadam ja lennujaam.

## Vaata ka
*Kolpaševo järsak
Eddie Cochran

**Eddie Cochran** (kodanikunimega **Ray Edward Cochran**; 3. oktoober 1938 Albert Lea, Minnesota osariik, USA – 17. aprill 1960 Bath, Inglismaa) oli USA *[[rock'n'roll]]* laulja.

## Elukäik
Eddie Cochran sündis 1938. aasta 3. oktoobril Albert Lea's Minnesota osariigis Frank Cochrani ja Alice Cochrani pojana, tal oli õde Gloria ning vennad Bill ja Robert. 1940. aastate lõpul kolis pere Oklahoma osariiki, kust naasis peagi Eddie tõsiste terviseprobleemide tõttu. 1951. aastal kolisid nad Los Angelese äärelinna Bell Gardensisse California osariigis.

Septembris läks Eddie Bell Gardensi põhikooli, kus sõbrunes pillimees Connie Smithiga. Koos hakkasid nad musitseerimist harjutama ja esinesid ka kooliüritusel. Guybost sai Eddie bassimängija. 1953. aastal kohtus Eddie muusik Chuck Foremaniga, kelle magnetofoniga üritati lindistada lugusid. 1954. aastal lõpetas Eddie põhikooli. Oktoobris kohtas Eddie kantrilaulja Hank Cochranit, kes andis Eddiele töö saatekitarristina. Järgmised 18 kuud mängisid ja salvestasid nad koos The Cochran Brothersi nime all. 1955. aasta oktoobris kohtasid nad Jerry Capeharti, kes hakkas The Cochran Brothersile laule kirjutama. Sügisel esinesid nad "The Big D Jamboreel".

1956. aastal hakkas Eddie Cochran tegema soolokarjääri. Ta esines filmis "Do-Re-Mi", mis hiljem nimetati ümber "The Girl Can't Help It", ning mängis väikest osa ja laulis filmis "Untamed Youth". 1957. aasta oktoobris käis Eddie Austraalia turneel koos Gene Vincenti, Little Richardi ja Elis Lesley'ga. Turnee kandis nime "The Biggest Show Of Stars For 1957". 1958. aasta kevadel ühines Eddie Gene Vincenti sessiooniga ja laulis tausta koos The Blue Capsiga. Samal ajal lõid Eddie ning ta turneebänd Dick D'Agostin ja The Swingers kaasa filmi "Hot Rod Gang" tegemises. Suvel anti välja Eddie suurim hitt "Summertime Blues". Oktoobris tuli ka teine kuulsamaid Eddie hitte "C'mon Everybody". 1959. aasta jaanuaris esines ta filmis "Go, Johnny, Go".

1960. aasta 8. jaanuaril toimus Eddie viimane sessioon, misjärel sõitis ta Inglismaale, et liituda turneel Gene Vincentiga. Inglismaal esinesid Eddie ja Gene mitmes raadio- ja telesaates. 16. aprillil 1960 teel lennujaama Chippenhami linnas Wiltshire'i krahvkonnas tegi takso, milles istusid Eddie, tema pruut Sharon Sheeley ja Gene, avarii, milles Sharon murdis vaagnaluu, Gene roided ja rangluu ning vigastas uuesti oma niigi viletsas seisus jalga, kuid Eddie suri hiljem öösel Bathi linnas Saint Martini haiglas Somersetis raskete peavigastuste tõttu.

## Filmograafia
*"The Girl Can't Help It" (1956)
*"Untamed Youth" (1957)

## Diskograafia
### Albumid
*"Singin' To My Baby" (august 1958)
*"The Eddie Cochran Memorial Album" (september 1960)
*"Cherished Memories" (detsember 1962)
Minussinsk

**Minussinsk** on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei jõe paremal kaldal, 25 km kaugusel Abakanist.

Linn asutati 1740. aastal, linnaõigused sai 1822. Minussinskisse saadeti 19. sajandil asumisele poliitilisi teisitimõtlejaid.

Seal asub üks Venemaa vanimaid koduloomuuseume (asutatud 1877). Linnas on ka draamateater ja dekabristide muuseum.

## Sõpruslinnad
*  Norilsk, Venemaa

## Välislingid
*Minussinski koduleht
Mežduretšensk

**Mežduretšensk** on linn Venemaal Kemerovo oblastis, Mežduretšenski rajooni keskus. Asub Ussa jõe suudmes Tomi jõe ääres.

Mežduretšenski linn moodustati Olžerasi tööliskülast 1955. aastal. 

Linn on söekaevanduste keskus, asudes Kuzbassi söebasseinis.

## Viited

## Välislingid

*http://www.mrech.ru/
Kōbō Abe

**Kōbō Abe** (安部公房; kodanikunimi *Kimifusa Abe*, 7. märts 1924 Tokio – 22. jaanuar 1993 Tokio) oli jaapani kirjanik, sürrealistlike romaanide autor.

Abe kasvas üles Jaapani poolt okupeeritud Mandžuurias Mukdenis (praegu Shenyang). 1941. aastast õppis ta ülikoolis arstiteadust. 1943. aastal läks ta tagasi Mukdeni. 1945. aastal, kui ta arstist isa oli tüüfusse surnud, naasis ta koos emaga Jaapanisse.

Tema esimesed luuletused ilmusid 1947. aastal ("Luuletusi tundmatult poeedilt"). Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 1962. aastal ilmunud romaaniga "Luitenaine" (eesti keeles 1968), mille põhjal valmis 1964. aastal mängufilm.  

Eesti keeles on temalt ilmunud veel romaanid "Neljas jääaeg" (1966) ja "Härra S. Karma kuritöö" (1984). Nii need kui ka "Luitenaise" on jaapani keelest tõlkinud Agu Sisask. 2023. aastal ilmus Maret Nukke tõlkes "Kastimees" (*Hako-otoko*).
Sakura Sena

**Sakura Sena** (jaapani keeles 瀬名さくら, *Sena Sakura*; sündinud 31. jaanuaril 1975) on jaapani modell ja näitleja, kes on tuntud oma 32G-suuruses rindade poolest.

Ta alustas karjääri 18-aastaselt pornofilmis "Kaiken".
Preeria

**Preeria** on Põhja-Ameerika parasvöötme rohtla.

Preeriad levisid või levivad peamiselt Suurel tasandikul Ameerika Ühendriikides (peamiselt Põhja-Dakota, Lõuna-Dakota, Nebraska, Kansase, Oklahoma, Texase, Colorado, Wyomingi ja Montana osariigis) ja Kanadas (peamiselt Manitoba, Saskatchewani ja Alberta provintsis). Tänapäeval on suurem osa preeriaid põllumaaks muudetud.

Preerias domineerivad rohttaimed puittaimede üle, palju on kõrrelisi. Loomadest olid preeriale iseloomulikud ameerika piison ja koiott. 

Preeriaga sarnanevad piirkonnad mujal maailmas on stepp (Kasahstan, Venemaa), pampa (Argentina) ja pusta (Ungari). Soojema kliimaga rohtlat nimetatakse savanniks.
Mutageen

**Mutageen** on mutatsioone esilekutsuv tegur. Kuna paljud mutatsioonid põhjustavad vähki, siis nimetatakse mutageene sageli kantserogeenideks.

Mutageenid võivad olla:

a) füüsikalised (radioaktiivne kiirgus, UV-kiirgus, vibratsioon, müra)

b) keemilised (ravimid, kemikaalid)

c) bioloogilised (viirused, bakterid, orgaanilised ained)
Tomi jõgi

**Tomi jõgi** (vene *Томь*) on jõgi Lääne-Siberis. 

Jõe ääres asuvad Novokuznetsk, Kemerovo, Mežduretšensk, Jurga, Tomsk ja Seversk.
Loe küla

**Loe** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

## Viited
Metsküla (Rapla)

**Metsküla** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.

## Viited
Kabala (Rapla)

**Kabala** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Kuni 2017. aasta oktoobrini kandis Tamme küla nime. Külas tegutseb Kabala Lasteaed-Põhikool.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Raikküla valla halduskeskus.

## Vaata ka
*Kabala mõis (Rapla)

## Viited
Petšora

**Petšora** on linn Venemaal Komi Vabariigis, Petšora rajooni keskus. Asub Petšora jõe ääres.

Petšora linn asutati 1949. aastal kahe alevi liitmise teel. 

Linnas asub Venemaa kosmosevägede väeosa nr 96876.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pechora-portal.ru/
Raka

**Raka** on mitme koha nimi:

***[[Raka (Ambla)|Raka]]**, küla Järva vallas Järva maakonnas
***[[Raka (Rapla)|Raka]]**, küla Rapla vallas Rapla maakonnas

## Vaata ka
*Raka järv
*Raka mõis
*Raka oja
Raka (Rapla)

**Raka** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 63 inimest. Neist 60 (95,2%) olid eestlased.

## Viited
Hagudi küla

**Hagudi** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi alevikust lõunas. 1977–1997 oli alevik liidetud Hagudi külaga .  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 95 inimest. Neist 91 (95,8%) olid eestlased.

1977. aastal liideti Hagudi külaga Hagudi-Metsküla.

Küla idapiir jookseb mööda Keila jõge.

Küla läbivad raudteeliin ja Tallinna–Rapla–Türi maantee.

## Vaata ka
*Hagudi mõis

## Viited
Hagudi

**Hagudi** on alevik Rapla maakonnas Rapla vallas.  

Hagudis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 311 inimest. Neist 284 (91,3%) olid eestlased.

Hagudi mõisas on sündinud Adam Johann von Krusenstern.

Alevikus on Hagudi raudteepeatus. Alevikku läbib Tallinna–Rapla–Türi maantee.

Hagudis tegutsevad raamatukogu, põhikool ja lasteaed.

1977–1997 oli alevik liidetud Hagudi külaga.

Alevikust edelasse jääb Hagudi raba.

## Viited
Iira

**Iira** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

Iiral asub Kuusiku lennuväli.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 126 inimest. Neist 122 (96,8%) olid eestlased.

## Viited
Juula (Rapla)

:*See artikkel on külast Rapla vallas; Tabivere valla küla kohta vaata artiklit [[Juula (Tabivere)]]*
----

**Juula** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 inimest. Neist 48 (98,0%) olid eestlased.

## Viited
Juula (Tartu)

**Juula** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on 32 kinnistut ja 25 majapidamist.

## Viited

## Välislingid
*Külaseltsi koduleht
Lisa Winters

**Lisa Winters** (sündinud 6. märtsil 1937 Pompano Beachis Florida osariigis) on endine Ameerika Ühendriikide modell. Ta oli ajakirja Playboy postritüdruk 1956. aasta detsembri väljaandes.  

Foto tegi Bunny Yeager, kes avastas nooruki, kui Lisa jooksis bussi peale. Lisa poseeris ainult Yeagerile, kuna ta oli liiga häbelik, et end paljastada meesfotograafide ees. 

Vaatamata temast tehtud fotode populaarsusele Playboy lugejate seas, ütles Lisa ära kõikidest edasistest pakkumistest, mis oleksid viinud ta meelelahutusärisse. Siiski mõnda aega ta avaldati temast üksikuid fotosid ajakirjas Playboy.

## Isiklikku
Tema mõõdud poseerimise ajal olid:
*rinnaümbermõõt 35 tolli (89 cm)
*vööümbermõõt 23 tolli (58,5 cm)
*puusaümbermõõt 35 tolli (89 cm)
*kasv 151 cm
*kaal 48 kg
Juula

**Juula** on mitme koha nimi:

***[[Juula (Rapla)|Juula]]**, küla Rapla vallas Rapla maakonnas
***[[Juula (Tartu)|Juula]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas

Muud tähendused:
***[[Juula (ajakirja lisa)|Juula]]**, ajakirja Noorus lisa (1992)

## Vaata ka
*Juula mõis
Kelba

**Kelba** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 24 inimest. Neist 23 (95,8%) olid eestlased.

## Vaata ka
*Kelba peakraav

## Viited
Kodila

**Kodila** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 268 inimest. Neist 253 (94,4%) olid eestlased.

Külas tegutseb Kodila raamatukogu.

## Vaata ka
*Kodila mõis

## Viited
Koigi (Rapla)

**Koigi** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Neist 35 (94,6%) olid eestlased.

## Viited
Kuku

**Kuku** on Raplamaal Rapla vallas asuv küla.

Kohanime on esmamainitud 17. sajandi II poolel, kui nimetati isikut *Kuckeperre Mart*. 1725 mainiti *Kucke* küla. Küla kuulus Seli mõisale.

Kohanimi tuleb sõnast "kukk". See võis olla talupoja lisanimi. "Kuku" on selle hellitusliitega teisend (nagu "kiisu", "kutsu", "jänku" ja "notsu").

Küla lääneosas asub Sootaga, mille nimi on antud Koigi või Mõisaaseme poolt vaadatuna. Seda küla on mainitud 1447. aastal kujul *Sontake*, 1523. aastal kujul *Sontack* ja 1725. aastal kujul *Sotack*. Sootaga liideti Kukuga 1977. aastal.

Küla idaosa kuulus varem Purila mõisale ja kandis nime Purila-Ülejõe.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 92 elanikku. Neist 87 (94,6%) olid eestlased.

## Viited
Mõisaaseme

**Mõisaaseme** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Koosneb seitsmest elumajast: Jaani-Jüri talu, Jaanimardi talu,Luuka talu, Nurga talu,Reinu talu,Sepala talu, Tõnu talu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased.

## Viited
Nõmme (Rapla)

**Nõmme** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased.

Kultuurimälestistest asub külas Nõmme kõrtsihoone.

Külas elab Aavo Mägi, kes on aretanud umbes 200 sirelisorti ja kellel on arvatavasti üks Eesti suuremaid sireliaedu.


15345 Nõmme kõrtsihoone.JPG|Nõmme kõrtsihoone


## Viited
Oela

**Oela** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 40 inimest. Neist 39 (97,5%) olid eestlased.

Esmateated Oela külast pärinevad aastast 1241, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus nimega Oiel.
## Viited
Ohulepa

**Ohulepa** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 19 inimest. Neist 18 (94,7%) olid eestlased.

Küla lõuna-, ida- ja põhjaküljes asub Linnuraba looduskaitseala, mille territoorium jätkub naaberkülades. Küla keskel asuvad kaitsealused Ohulepa põlispuud. Samuti asub külas kaitsealune Viirakivi rändrahn.

Ohulepa põhjapiiril voolab Kasari jõgi. Edelaosas asuvad Põlli kraav ja Vardi jõgi. Küla põhjaosas suubub Kasari jõkke Pihali kraav.

Ohulepa lääneosas asuvad Adila-Krimmi soo ja Aigitse soo.

Kultuurimälestistest asuvad külas üks lohukivi ja kaks kivikalmet.

Külas asus Ohulepa mõis, mille puidust peahoone on tänapäevaks hävinud. Mõis oli aastatel 1818–24 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803–1882) vanematekoduks, kus noor Kreutzwald puutus kokku ka elava rahvaloominguga.

## Viited
Toivo Jürgenson

**Toivo Jürgenson** (sündinud 28. augustil 1957 Tallinnas) on Eesti teedeehitusinsener, poliitik ja ettevõtja. Ta oli majandusminister 1994–1995 ning teede- ja sideminister 1999–2002.

## Haridus
Toivo Jürgenson on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassi 1975. aastal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna teede ja sildade eriala 1980. aastal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Jürgenson on töötanud Tallinna TK KMV sillagrupi juhina, Tallinna TK Tehnoehituse peainsenerina, ENSV Plaanikomitees osakonna juhataja asetäitjana ning Soome-Eesti ühisettevõtte RAKE SP peadirektori asetäitjana. 

Ta oli Eesti Gaasi nõukogu liige 1992–1993, Põhja-Eesti Panga nõukogu liige 1992–1993, Eesti Erastamisagentuuri nõukogu liige 1994–1995 ja 1999–2003, Eesti Transiidi Arendamise Sihtasutuse nõukogu esimees 1999–2001, ning ta on OÜ Toomtsentrum juhatuse esimees alates 2003. aastast ja AS Tallinna Lennujaam nõukogu esimees alates 2007. aastast.

## Poliitiline tegevus
Toivo Jürgenson oli VII, VIII (oli Isamaaliidu fraktsiooni esimees 1996–1999) ja IX Riigikogu liige. Ta oli majandusminister Mart Laari esimeses valitsuses ja Andres Tarandi valitsuses 1994–1995 ning teede- ja sideminister Mart Laari teises valitsuses 1999–2002.

1988. aastal oli Jürgenson üks Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna asutajaid ja selle juhatuse liige, kuni erakonna liitumiseni Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa. Pärast viimase liitumist ERSP-ga 1995. aastal sündis Erakond Isamaaliit ja Jürgensonist sai kuni 1998. aastani selle esimees.

2013–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

## Isiklikku
Toivo Jürgenson on abielus Marika Jürgensoniga. Neil on kaks tütart.

Kalle Jürgenson on tema vend.

## Tunnustus ja tiitlid
*Pressivaenlane 2000
*Riigivapi V klassi teenetemärk 2001

## Viited

## Välislingid

*Toivo Jürgensoni koduleht
*Lühitutvustus IRLi lehel
*Lühitutvustus Riigikogu lehel
Röa

**Röa** on mitme koha nimi:

***[[Röa (Rapla)|Röa]]**, küla Rapla vallas Rapla maakonnas
***[[Röa (Türi)|Röa]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas
Seli (Rapla)

**Seli** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 43 inimest. Neist 39 (90,7%) olid eestlased.

1920. aastatel moodustati Seli mõisa maadest **Seli [[asundus]]**. 1977 nimetati asundus Seli külaks.

## Viited
Seli-Nurme

**Seli-Nurme** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 11 inimest. Neist 10 (90,9%) olid eestlased.

## Viited
Sikeldi

**Sikeldi** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 54 inimest. Neist 52 (96,3%) olid eestlased.

Küla piiresse jääb endine Rugula küla.

## Vaata ka
*Sikeldi mõis

## Viited
Tuti

**Tuti** on küla Raplamaal Rapla vallas.

Tuti asub Rapla–Märjamaa maantee ääres Raplast 2 km edelas ja Iirast sama palju kirdes. Sulupere asub Tutist 1 km kaugusel põhjas ja Mahlamäe 1 km kaugusel idas.

Tuti on osa ajaloolisest Rapla külast, näiteks 1796. aasta kaardil on see tähistatud nimega *Alt Rappel*. Tollal kuulus küla Rapla kihelkonda Alu-Rapla mõisale. Rahvasuus on Tutit nimetatud Sõeruma veski järgi **Veskikülaks** ja varasema Hertu, praeguse Rapla raudteejaama järgi **Vaksalikülaks**. Tutina on küla esmamainitud alles 1922. 1977–97 kuulus ta Sulupere küla koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 62 inimest. Kõik olid eestlased.

Külanimi tuli Tuti talust. Hiljem ühendati see talu Romuluse taluga. Algselt oli Tuti nähtavasti talupoja lisanimi. Karjamardi pere heinamaal asub Tutimägi ja see võibki olla lisanime alus.

## Viited
Tõrma (Rapla)

**Tõrma** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

Tõrma küla kohta on esmateade 1241. aastast (Terma).   

Tõrmast on pärit Ignas Tõrmaküla.   

Küla on kaitse all pärandkultuuriobjektina – põlisküla. Külas asuvad kaitsealused Vanatoa tamm ja Tõrma Suurkivi (Rebasekivi) ning looduslik pühakoht Vanatoa lohukivi ja ka kivikalmest arheoloogiamälestis "Kabeliaed".  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 21 inimest. Kõik olid eestlased.

## Vaata ka
* Tõrma paepaljand

## Viited
Uusküla (Rapla)

**Uusküla** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 372 inimest. Neist 359 (96,5%) olid eestlased.

Uuskülas Sildema talus on sündinud Eesti Vabariigi peaminister Otto Tief. Tema mälestuse jäädvustamiseks tähistati hävinenud maja asukoht 1989. aastal Eestis ainulaadse korstenmonumendiga. Mälestusplaadi on kavandanud kunstnik Ott Herodes.

Külas asub Rapla kalmistu, mis on arvele võetud ka kultuurimälestisena.

## Viited
Uusküla

**Uusküla** on mitme koha nimi:
* **[[Uusküla (Alutaguse)|Uusküla]]**, küla Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas
* **[[Uusküla (Jõelähtme)|Uusküla]]**, küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas
* **[[Uusküla (Lääne-Nigula)|Uusküla]]**, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas
* **[[Uusküla (Rapla)|Uusküla]]**, küla Rapla vallas Rapla maakonnas
* **[[Uusküla (Haljala)|Uusküla]]**, küla Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas
* **Uusküla** on olnud Setomaa valla Ulaskova küla nimevariant

* **[[Uusküla (Novosibirski oblast)|Uusküla]]** (Uskjul), küla Novosibirski oblastis

***[[Uusküla (perekonnanimi)|Uusküla]]** on perekonnanimi.
Äherdi

**Äherdi** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 21 inimest. Neist 20 (95,2%) olid eestlased.

1977. aastal liideti Äherdi külaga Seli-Metsküla.

## Viited
Lätimetsa

**Lätimetsa** on paikkond Märjamaa valla loodeosas, hõlmates Läti küla põhjapoolsed suurte segametsadega alad. Põhiosa Lätimetsa metsamassiivist paikneb Käntu soo ja Sepasoo vahelisel alal. Lätimetsa metsad on osake vanast ja suurest Kasari (Teenuse) ja Vigala jõe vahelisest kraavitatud ja sihistatud metsamassiivist. 

Vanimad teated Lätimetsa piirkonna kohta pärinevad 1488. aastast, kui Päärdu mõis müüs sealsed metsad ja heinamaad Kivi-Vigala vasallilinnusele. 18. sajandist kuulus Lätimetsa Vana-Vigala mõisale. Hilisemate sajandite jooksul osa heinamaid metsastus. 20. sajandi alguseks oli Lätimetsa metsamassiiv üks suuremaid Läänemaal. Metsamassiivi laiendati veelgi Käntu soo ja Sepasoo kuivendamise arvelt. Lätimetsa metsi haldasid Looritsa (Vana-Vigalas) ja Käntu (Käntu soo põhjaservas Läti küla tagamaal) metsavahid.

Lätimetsa paikkonda läbis veel 20. sajandi keskel suhteliselt oluline Läti-Kastja kohalik tee. Tänapäevaks on teetamm muutunud läbimatuks ning on enamasti võsastunud.
Betty Blue

**Betty Blue** (14. august 1931 West Memphis, Arkansas – 23. august 2000) oli ameerika modell ja näitleja. 

Ta oli ajakirja Playboy posteritüdruk 1956. aasta novembrinumbris. Foto autor oli Hal Adams.

Blue on ennast nimetanud nudistiks. Enne Playboysse jõudmist oli ta striptiisitar El Rancho hotellis ja kasiinos. Ta poseeris muudeski meesteajakirjades.

Betty Blue tegi ka näitlejatööd, peamiselt telereklaamides ja mõnes teisejärgulises filmis. 

Aastail 1957–1963 oli ta abielus produtsendi ja režissööri Harold Lime'iga. Paar abiellus uuesti 1991.

Blue suri 23. augustil 2000 südamerabandusse. Tema tuhk puistati Playboy mõisa (Playboy asutaja Hugh Hefneri kodumaja) lähedale.

## Filmid
* 1961 "Not Tonight Henry" (Pocahontas)
* 1971 "Women in Revolt" (1971) (**Baby Betty**; Betty)

## Isiklikku
Tema mõõdud poseerimise ajal olid
*rinnaümbermõõt 39 tolli (99,6 cm)
*vööümbermõõt 22 tolli (55,9 cm)
*puusaümbermõõt 36 tolli (91 cm)
* kasv 5 jalga 3 tolli (160 cm)
* kaal 128 naela (57,6 kg)

## Välislingid
*
Janet Pilgrim

**Janet Pilgrim** (sünninimi **Charlaine Edith Karalus**; 13. juuni 1934 Wheaton, Illinois – 1. mai 2017 Norwalk, Connecticut) oli USA modell ja näitleja. 

Ta on olnud ajakirja Playboy posteritüdruk juulis 1955, detsembris 1955 ja oktoobris 1956.

Nimega **Charlaine Karalus** töötas ta Playboy tellimisosakonnas. Ajakirjale poseeris ta Hugh Hefneri isiklikul soovitusel, kes andis talle esinejanime Janet Pilgrim. 

Tollal poseeris ta mõnesaja dollari eest (tänapäeval on tasu 65 000 USA dollarit). 

## Varia
* Ta on üks kahest Playboy posteritüdrukust, kes on olnud USA väljaande postril kolm korda. Teine on Marilyn Waltz.
* Ta platseerus Playboy "sajandi seksikaimate staaride" edetabelis 83. kohale.

## Välislingid
*
Salevere linnus

**Salevere linnus** asub Salumäel Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.

## Kirjeldus

Linnus asetses 24 m merepinnast kõrgemale tõusva paepanga põhjaservas. Põhjaküljelt kaitseb linnusekohta panga 15 m kõrgune, järsult langev põhjakallas, edelast, lõunast ja kagust poolkaares kulgev, 5–6 m laiune ja keskelt 1 m kõrgune kividest ja mullast vall. Sealt on leitud ka puitkonstruktsioonide söestunud jäänused. Lõunas asetseb vall kivikülvina, milles esineb kuni 1,5 m läbimõõduga raudkive. Kaguosas leidub valliserva ritta veeretatud 1 m suuruste kividega vallilõike. Segmendikujulise põhiplaaniga linnuseõu on ida-lääne suunas 270 m pikk ja põhja-lõuna suunas kuni 100 m lai.

### Dateering

Muinaslinnuse vanim asustusjätk ulatub II aastatuhandesse eKr. Edasi oli muinaslinnus dateeringute alusel kasutuses I aastatuhande II poolel eKr, I aastatuhande algul pKr.  

### Muinaslinnuse avastamine ja arheoloogilised uuringud
Linnuse avastas 2001. aastal arheoloog Mati Mandel.
2008. aastal toimusid linnusel arheoloogilised proovikaevamised, mille käigus saadi I aastatuhande II poole keraamikat.
2009. aasta suvel kaevati arheoloog Helena Kaldre poolt lahti linnuse peavall.
2010. aastal jätkati arheoloogilisi uurimistöid, mille käigus leiti vallist söestunud puitkonstruktsioonide jäänuseid.

## Vaata ka
*Linnus
*Eesti linnuste loend

## Viited

## Välislingid
* Karnau, Andres. Arheoloog avastas muinaslinnuse. Lääne Elu. 17. mai 2001
Keava II linnamägi

**Keava II linnamägi** ehk **Keava Võnnumägi** on linnamägi, mis asub Keava linnusest 700–800 m põhja pool, Keava–Hõreda teest 150 m läänes Linnaalustes.

## Muistise kirjeldus

Neemiklinnus, mis avastati 2002. aastal Keava ekspeditsiooni käigus. Neemiklinnus on 95 m pikk ning 54–60 m lai, õueala on ülejäänud neemikust eraldatud 6–8 m laiuse ja 0,5–1,5 m kõrguse suurtest kividest koosneva valliga. Eriti järsud on linnamäe lääne- ja edelanõlv, mille kõrgus jalamilt on 9–20 m, lõuna-kagupoolne nõlv on 12 m kõrgune. Idanõlv on mõnevõrra laugem ning põhjast kaitseb linnust nimetatud kivivall ning astangult põhjasuunal 3,7–4,4 laiune ja kuni 90 cm kõrgune liivavall, mille peale on muinasajal laotud raudkividest 3 m laiune müür, millest on säilinud kolm kihti.

## Arheoloogilised uuringud

Arheoloogilised uurimistööd toimused aastatel 2003–2005. Uuriti läbi 57,5 m² suurune ala. Kultuurikiht puudub. Leiti 24 savinõukildu.

Linnus on dateeritud <sup>14</sup>C-prooviga perioodi 410–160 ekr.

Keave II linnamäest on 2023. aastal tehtud 3D-mudel, mille sisu on avaandmetena kättesaadav.

## Viited
Johann Freitag von Loringhofe

**Johann Freitag von Loringhofe** (ka **Johann Fridach van Loringhoffe**, **Freitag von Loringhoven** või **Freytag von Loringhoven**; umbes 1430 – 26. mai 1494) oli Liivimaa ordumeister aastatel 1483–1494.

Loringhofe sündis Vestfaalis Löringhoffi asulas. Hiljem asus ta ordurüütlina (nagu ka veel 7 tema sugulast) elama Vana-Liivimaale. 1451. aastal on teda mainitud rüütelvennana Tallinnas. Ordumeister Bernhard von der Borchi ajal (1472. aastal) sai ta Tallinna komtuuriks. 1483. aasta novembris sai ta Saksa ordu Liivimaa haru (Liivi ordu) maameistri asetäitjaks, ordumeistriks kinnitati ta ametlikult 1485. aastal. 

Loringhofe ajal lõpetati pikaks ajaks Liivimaa sisevaenused: 1491. aastal sundisid orduväed Riia linna alistuma ning taastasid selle üle koos Riia peapiiskopiga kaksikvõimu. Riialased pidid taastama ka Riia ordulossi ning Dünamünde (Daugavgrīva) linnuse.

Tema ajal suurenes oluliselt Moskva-poolne oht: venelased ehitasid 1492. aastal Narva linna vastu Ivangorodi (Vene-Narva) kindluse ning pommitasid sealt (Balthasar Russowi teateil) aeg-ajalt Narva linna. Loringhofe asus tegema ettevalmistusi Moskvale vastuastumiseks, kuid suri enne, kui jõudis midagi reaalset korda saata. Vastuseisu venelastega pidi lahendama tema järglane Wolter von Plettenberg, kelle Loringhofe oli 1488. aastal ordu maamarssaliks määranud.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 259 (lk 229–231).
*

## Välislingid
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Fiksism

**Fiksismiks** nimetatakse geoloogias enne laamtektoonika teooria loomist valitsenud õpetust, mille kohaselt litosfääriplokid said liikuda vaid vertikaalselt. Fiksismi vahetas 1960. aastail välja mobilism, mis käsitleb litosfääriplokkide, mida nimetatakse laamadeks, liikumist nii vertikaal- kui ka horisontaalsuunas.
Vehrulitsa linnamägi

**Vehrulitsa linnamägi** (Veerulitsa) ehk **Petserimägi** on arvatav linnamägi Verhulitsa külast veidi lääne pool, Mustoja vasakul kaldal. Mäe kogupikkus on 110 m. Linnuse või pelgupaigana oli arvatavasti kasutusel vaid kõrgem ja laiem, tasandatud pinnaga lõunapoolne osa. 70 x 47 m, mis lääne ja edela poolt muust seljakust eraldatud kraaviga, kust hiljem on kulgenud tee. Tasandustöid on mäel tehtud nähtavasti hiljemgi, sest tegemist on Vehrulitsa küla jaanitule ja kiigeplatsiga. Arvatava linnamäe loodeotsas oleval neemikul inimtegevuse jäljed puuduvad. Esialgu võib seda pidada II aastatuhande algusse kuuluvaks neemiklinnuse tüüpi pelgupaik-linnuseks.

## Välislingid
*Foto
Truuta linnamägi

**Truuta linnamägi** on järsunõlvaline mägi Truuta küla Liinujärve kirdekaldal Otepää vallas Valga maakonnas. Linnamägi paikneb Vidrike–Kooraste teest 700 m põhja pool ja Liinu-Kalda talust 350 m lääneedelas.

## Arheoloogilised uuringud
2011. aastal toimunud proovikaevamistel (Tartu Ülikooli arheoloogia kabinet; Heiki Valk ja Pikne Kama) tehti mäel oleva allikakoha ümbrusse neli väikest kaevandit. Ilmnes, et kultuurikiht on kündmise ja erosiooni toimel segatud. Leitud savinõukillud pärinevad käsitsi tehtud nõudest, mis kuuluvad viikingiaega. Nahaliina nimetus ja pärimus Nahaliinas tegutsenud nahaparkalitest viitavad linnuse seostele viikingiaegse nahakaubandusega. Et kaevamistel ei leitud tuleasemeid, põlenud kive ega intensiivset kultuurikihti, on linnust kasutatud nähtavasti vaid lühiajaliselt ja ajuti. Hiliseim savinõukild pärineb joon- ja lainornamendiga Pihkva tüüpi kedranõust, mis näitab linnuse kasutamist veel 11. sajandil. Võimalik, et linnus hävis 11. sajandi algupoolel, seoses Kagu-Eesti allutamisega Kiievi-Vene võimule (vürst Jaroslavi retk tšuudide vastu 1030. aasta paiku).

## Vaata ka
*Linnamägi
*Eesti linnuste loend
Berengar Frioolist

**Berengar Frioolist** (**Berengario I**; umbes 845 – 16. aprill 924) oli Friuli markkrahv, Itaalia kuningas ja Frangi keiser.

874. aastal sai Berengarist oma venna Unroch III surma järel Friuli markkrahv.

888. aastal õnnestus Berengaril end keskaegse Itaalia kuningaks kroonida ning seejärel asus ta taotlema juba Frangi keisri krooni. Ent Itaalias olid tugevad positsioonid ka Spoleto Guidol, kel õnnestus 891. aastal keisrikroon enda ning Itaalia kuningakroon poeg Lamberto kätte saada. Guido oli üks mõjukamaid Kesk-Itaalia valitsejaid, kes pärast Karl Paksu surma ning Frangi impeeriumi lõplikku kokkuvarisemist valiti vastukaaluks Friooli Berengarile samuti Itaalia kuningaks (889. aastal). Nende vahel puhkes ka võitlus Frangi keisritiitli pärast, mille võitis Guido, kes sundis 891. aastal paavsti ennast keisriks ja poeg Lambertot Itaalia kuningaks kroonima. Väljaspool Itaaliat ei tähendanud tema keisritiitel aga tegelikult midagi ning Berengar sõlmis liidu Ida-Frangi kuninga Arnulfiga. 894. aastal saigi Guido Arnulfi pojalt Zwentiboldilt ja Berengarilt lüüa ning enamik Itaaliat tunnistas Berengari kuningana.  Tema poeg Lamberto võitles aga nende vastu edasi, kuni hukkus 898. aastal jahiõnnetuss.

Juba 896. aastal oli Ida-Frangi kuningas Arnulf endale haaranud Itaalia kuninga ja keisri tiitlid, ta säilitas need kuni oma surmani 899. aastal. Nüüd püüdis Berengar oma võimu Itaalias taastada, ent põrkus sealsete aadlike vastuseisule, kes kutsusid oma valitsejaks hoopis Alam-Burgundia kuninga Louis', tollest sai ka järgmine keiser Louis III (Ludwig III) nime all.

Ent 902. aastal võitis Berengar Louis'd ning ajas ta Itaaliast välja, võttes talt lubaduse, et ta enam kunagi oma võimu taastada ei püüa. Kuid 905. aastal tungis Louis taas Itaaliasse ning Berengar lasi ta seejärel pimedaks torgata. Seejärel oli tema võim Itaalias kindlustatud. 915. aastal krooniti ta viimaks ka keisriks.

Kuid alates 919. aastast algasid suured segadused, mis Berengari võimu kiiresti õõnestasid. Osad Itaalia aadlikud kutsusid uueks Itaalia kuningaks Ülem-Burgundia valitseja Rudolf II ning 922. aastaks haaras too reaalse võimu Itaalias enda kätte. Berengar püüdis vastupanu osutada Frioolis, mis kannatas ungarlaste rüüsteretkede käes. 924. aastal tapeti Berengar aga Veronas ühe oma kaaslase poolt. Pärast Berengari jäi unarusse ka keisritiitel, mille pälvis alles Saksa-Rooma keiser Otto I ligi 40 aastat hiljem (962. aastal).
Pisuhänd

"**Pisuhänd**" on Eduard Vilde satiiriline komöödia aastast 1913, kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul Vilde tuntuim näidend.

Kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul on "näidendi ideeline põhieesmärk /---/ eesti tõusikkodanluse mentaliteedi mõnede külgede avamine, eriti jõukuse- ja kuulsuseiha esiletoomine. Nii on näidend oma ainestikult lähedane draamale "Tabamata ime"." Näidendi tegelased "naeruvääristavad end eelkõige oma ideaalide piiratuse ja sisemise mina tühisuse tõttu."

Läbiv teema on ka kriitika Eesti kirjandusringkondade aadressil. Vilde pilab kunstlikku maaläheduse nõuet ("Ainult parsil elab luule, ainult vommil sigib suur idee") ning raamatute hindamist autori sidemete põhjal (""), samuti kriitikute ebakompetentsust:

"Pisuhända" on korduvalt lavastatud Eesti teatrites. Teose populaarsust tõstis veelgi 1981. aastal eetrisse jõudnud Ago-Endrik Kerge telelavastus, milles mängisid Eesti tippnäitlejad: Urmas Kibuspuu, Jüri Krjukov, Aarne Üksküla, Elle Kull, Anne Paluver, Salme Reek jt. 

Eesti kultuuriruumis leidub ohtralt tsitaate "Pisuhännast", viiteid selle sündmustikule ja tegelaskujudele. Tuntud on ütlused "Tuu pole häda peräst — tu om toreduse peräst", "Kord Vestmann all ja Piibeleht peal", "Vestmann Vestmanni uulitsast" jts.

## Viited

## Kirjandus
* Friedebert Tuglas, "Eduard Vilde näidendid" – Looming 1947, nr 1/2, lk 214–225; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Abel Nagelmaa, "E. Vilde "Pisuhänd"" – "Paar sammukest..." I, Tallinn 1958, lk 171–212
* Nigol Andresen, "Ääremärkusi Eduard Vilde "Pisuhänna" kohta" – Keel ja Kirjandus 1958, nr 12, lk 726–729; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Karl Mihkla, "Eduard Vilde elu ja looming", Eesti Raamat 1972, lk 395–400

## Välislingid

* "Pisuhänna" tekst Kirjandusmuuseumi portaalis "Kreutzwaldi sajand"
Dead Kennedys

**Dead Kennedys** oli Ameerika Ühendriikide *[[hardcore punk]]*i viljelev ansambel.

## Koosseis

**Praegune koosseis**
* Jeff Penalty – laul (2003–?);
* East Bay Ray – kitarr (1978–1986,2001–?);
* Klaus Fluoride – bass (1978–1986, 2001–?);
* D.H. Peligro – trummid (1981–1986, 2001–?).

**Endised liikmed**
* Jello Biafra – laul (1978–1986);
* Brandon Cruz – laul (2001–2003);
* 6025 (Carlos Cadona) – trummid (1978), kitarr (1978–1979);
* Ted (Bruce Slesinger) – trummid (1978–1981).

## Diskograafia
* Fresh Fruit for Rotting Vegetables (1980)
* Plastic Surgery Disasters (1982)
* Frankenchrist (1985)
* Bedtime for Democracy (1986)

## Vaata ka

*USA punk
6025

**6025** (õieti **Carlos Cadona**) on USA muusik.

Ta oli lühikest aega *[[hardcore punk]]*'i bändi Dead Kennedys trummar ja hiljem bändi teine kitarrist.

1980. aastatel diagnoositi tal skisofreenia.

Muusikuna on ta vähe tegutsenud ja avalikkusest on ta eemale hoidnud.
Roald Jürlau

**Roald Jürlau** (sündinud 25. oktoobril 1958 Jõhvis), hüüdnimega **Rollo**, on eesti kitarrist ja helilooja.

Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 47. Keskkooli ja õppinud Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas.

Ta on olnud ansambli Singer Vinger kitarrist ning tegutsenud ka selle ansambli eelkäijates Pära Trust ja Turist.  

1970. aastate lõpul musitseeris ta ansamblis Teravik 2, hiljem Joel Steinfeldti saateansamblis Dr. Friedrich. 

Jürlau on Singer Vingerile kirjutanud mitme tuntud laulu meloodiad, tehes koostööd luuletaja Villu Kanguriga. Lauljana esitab ta enamasti enda kirjutatud laule "Aino on ainus" ja "Las jääb". 

1989. aastal asutas ta mitme Singer Vingeri liikmega ansambli Friday's Deal, mis andis 1991. aastal välja vinüül-LP "Esimene". 
Ta on kirjutanud muusika mitmele näidendile, animafilmile jne.

Ta on ka ansambli Friday's Deal vokaalsolist.

## Viited
 

## Välislingid
*Marleen Jürlau isiku-uurimus Roald Jürlaust
Päälda maalinn

**Päälda maalinn** ehk **Päelda maalinn** asub Saare maakonnas Muhu saarel.

Linnuse madal ringvall, mis paikneb küla taga põllul, oli algselt 3&nbsp;m lai ja üle meetri kõrge. Ovaalne linnuseõu on 70&nbsp;m pikk ja 50&nbsp;m lai, selle pindala on umbes 2800 m2.

Väliselt on praegu seda kohta raske linnuseks pidada. Umbes 80&nbsp;cm kõrgune, pealt 7–8&nbsp;m laiune vall eraldub vaevu ümbritsevast maapinnast. Läbimõõt põhja-lõuna suunas on 70&nbsp;m, ristipidi 50&nbsp;m, valli üldpikkus 191&nbsp;m. Aastakümneid on linnuse sees ja ümber põldu haritud, mistõttu osa kultuurikihist on ilmselt hävinenud.

1983. aasta kaevamistel tehti ristlõige vallist. Linnuseõuele ulatunud kaevendis järgnes künnikihile hele liiv. Valli kohal tuli päevavalgele paeplaatidest laotud kuivmüür, mille laius jalamil ulatus 3 meetrini, säilinud kõrgus oli 75&nbsp;cm. Valli õuepoolse varingu alt leiti umbes 70&nbsp;cm laiune nõgine kiht. Siit saadi söestunud tukke, loomaluid ja mõned savinõukillud. Viimased sarnanevad meie ajaarvamise vahetuse paiku kasutusel olnud keraamikaga.

## Vaata ka
*Maalinn
*Eesti linnuste loend

## Välislingid

*
Amplituud

**Amplituud** (ladina keeles *amplitudo* laius, ulatuvus) on ajas perioodiliselt muutuva (võnkuva) füüsikalise suuruse (signaali) maksimaalne hälve (suurim kaugus) stabiilsest tasakaalolekust või keskväärtusest. Amplituudi mõistet kasutatakse näiteks füüsikas seoses võnkumiste ja lainetega. Amplituud iseloomustab tippväärtusi näiteks vahelduvvoolus, audiosignaalis, helilaines, elektromagnetlaines, mehaanilises võnkumises (pendel, pillikeel, vibratsioon).

## Amplituudi termini kasutamisest
Amplituudi kasutatakse ka mittesinusoidselt muutuvatele perioodilistele suurustele ja nende hetkväärtustele teatud ajavahemiku kestel (näiteks helitehnikas).

Lisaks perioodiliselt muutuvate suuruste kirjeldamisele, kasutatakse amplituudi mõistet ka mitteperioodiliste muutuste kirjeldamiseks. Sel juhul võib amplituud tähistada näiteks muutuva suuruse kahe äärmise väärtuse vahet või suurimat suurust mis omandatakse. Mitteperioodilise suuruse amplituudi näiteks võib olla õhutemperatuuri amplituud (temperatuuridiagrammil) või maavärina amplituud (seismogrammil). 

## Harmoonilise võnkumise amplituud
Lihtharmoonilise võnkumise korral on mingi suuruse x muutumine ajas ehk x(t) kirja pandav valemiga

: x(t) = A \sin \, (\omega t + \varphi),

kus \omega on ringsagedus  ja \varphi võnkumise algfaas ning A tähistab amplituudi ehk võnkuva suuruse maksimaalset hälvet keskväärtusest (siinusfunktsioon omab väärtusi vahemikus [-1, 1]).

Sumbuva harmoonilise võnkumise korral on amplituud A ajas kahanev suurus, mille saab kirja panna kujul

: A = A_0 e^{\delta (t)},

kus  A_0 amplituud ajahetkel t = 0, e on naturaallogaritmi alus ning \delta on sumbumistegur. Seeläbi on sumbuva harmoonilise võnkumise korral suuruse x muutumine ajas kirja pandav kujul

: x(t) = A_0 e^{\delta (t)} \sin \, (\omega t + \varphi) 

## Vaata ka
*Aastane õhutemperatuuri amplituud
*Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud
*Ökoloogiline amplituud

## Viited
Naerukajakas

**Naerukajakas** (*Chroicocephalus ridibundus*) on liik kajakaid, kes elab Euroopas, Aasias ja Kanada idaosas.

Naerukajakas on Eestis üks tavalisemaid kajakaid. Tema pesitsusaegne arvukus on hinnanguliselt 30 000 – 50 000 paari, talvine arvukus 100–2000 isendit.

## Vaata ka
*kalakajakas
*hõbekajakas 
*tõmmukajakas
*merikajakas
*jääkajakas

## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne veebisaidil Eesti selgroogsed
*Täiendav info veebisaidil Eesti selgroogsed
*Linnakajakad on meie elustiili peegeldajad
*Olav Renno. Kadumisohus: naerukajakate arv on hakanud ootamatult vähenema Postimees, 3. august 2017
Bogotá

**Bogotá** (asutamisel ja aastatel 1991–2000 *Santa Fé de Bogotá*), ametlikult **Bogotá pealinnaringkond** (*Distrito Capital de Bogotá*, lühendatult *Bogotá, D.C.*), on Colombia pealinn ja suurim linn, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Linn asub Andide jalamil 2640 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Bogota (Bacatá) oli tšibtša-indiaanlaste keskuseks juba enne hispaanlaste kolonisatsiooni. 1538. aastal tungisid sinna eurooplased ja andsid linnale nimeks Santa Fé de Bogotá.

## Haldusjaotus

Linn jaguneb 20 haldusüksuseks (*localidades*):   

## Vaata ka

*Torre Colpatria

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Torre Colpatria

**Torre Colpatria** on pilvelõhkuja Colombias Bogotás. 

Hoone on 196 m kõrgune ja tal on 50 korrust. See on panga Colpatria Bank peahoone.

Torre Colpatria valmis 1978. aastal ja on siiani Colombia kõrgeim hoone. 2007. aastal pidi Cartagenas valmima 70-korruseline hoone, mis oleks olnud Torre Colpatriast kõrgem, kuid ehitus peatati.
Purtsa maalinn

**Purtsa maalinn** (ka: *Pamma maalinn*, *Kooljamägi*, *Kooljamäed*) on maalinn Saaremaal Karja külast läände suunduval teel, umbes 6&nbsp;km kaugusel Pamma külast.

Kuni 2017. aastani kuulus see halduslikult Leisi valda.

## Ajalugu
Jüriöö ülestõusu ajal asus Kooljamägedel tõenäoliselt mässajate linnus, mille Saksa ordu väed 1344. aasta alguses vallutasid. Koht ja ümbruskond sobib kroonikate kirjeldustega, ehkki Kooljamägede nime seos lahinguga on küsitav, koguteose "Saaremaa" (1934) järgi pärineb see kunagiselt kalmistult.

## Kirjeldus
Ebamäärase nähtavasti vanadel luiteahelikel põhineva vallistiku välisvalli moodustab põhja-kirde-lõuna-edelasuunaliselt ~ 400&nbsp;m pikkune ja jalamil 25–60&nbsp;m laiune, 6–7&nbsp;m kõrgune järsunõlvaline looduslik liivaseljandik. Lääneotsas asub 100,4&nbsp;m pikkune vallseljandik. Välimise vallisüsteemi põhjapoolsest otsast on 40–50&nbsp;m läänes algavad 3,7–4,9&nbsp;m kõrgused ja jalamil 30&nbsp;m laiused sisemised vallid. Need on moodustanud kirde–edelasuunalise ovaalse hobuseraua. Välisläbimõõt ~ 85 × 70&nbsp;m õueala u 2000 ruutmeetrit. Samuti looduslikel luidetel rajanevate sisemiste vallide peal on olnud kividest vall, mis on osaliselt varisenud. Varem oli liivavallidel olnud ühekordne pae- ja raudkividest vooderdis. Seega maalinnaks oli vaid sisemiste vallidega kaitstud ala.

Purtsa maalinn on Eesti arheoloogiamälestis ning 1965. aastal moodustati ala kaitseks Purtsa maalinna kaitseala.

## Viited

## Välislingid
* 
*Purtsa maalinn Leisi valla kodulehel