Gamviki vald

**Gamviki vald** (norra keeles *Gamvik kommune*, põhjasaami keeles *Gáŋgaviikka gielda*) on kohaliku omavalitsuse üksus Norra põhjaosas. Gamviki vald asub Barentsi mere ääres Nordkinni poolsaare idaosas Finnmargi maakonnas. Läänes paikneb maapiir Lebesby vallaga ja kagus Deatnu vallaga, Gamvikist lõunasse jääb Ifjordfjellet ning idasse Tanafjorden. Teisel pool fjordi asuvad Berlevågi ja Deatnu vald.

Gamviki valda peetakse Euroopa kõige põhjapoolsemaks mandrivallaks.

Pindala on 1416&nbsp;km², maapindala 1355&nbsp;km².

2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli vallas 1025 elanikku. Rahvastiku tihedus on 0,8 in/km². 2004. aastal oli vald elanike arvult Norras 397. kohal.

Halduskeskus on Mehamn.

Vallanumber on NO-2023 (ISO 3166-2:NO).

Vald on keelekuju suhtes neutraalne.

## Nimi
Oletatavasti oli nime varasem kuju *Gangvik*. Nime esimene pool on pärit vanapõhja sõnast *gangr* (karjatee), teine pool *vik* tähendab lahte.

## Haldusajalugu
1. jaanuaril 1864 eraldati praeguse Gamviki valla ala Lebesby vallast ning viidi üle Tana valda, kus see püsis 1913. aasta 1. juulini.

## Loodus
### Rannajoon
Rannad on järsud.

Gamviki valla piiril loodenurgas on Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt Nordkinn. Nordkinni poolsaare ja valla lõunaosa vahele lõikub Hopsfjorden, edela suunas Tanafjordeni haru Langjforden. On ka palju väiksemaid lahte ja fjorde.

### Geoloogiline ehitus
Vald paikneb eelkambriumi moondunud settekivimitel.

### Pinnamood
Vald asub suhteliselt tasasel lavamaal, mille kõrgus merepinnast Nordkinni poolsaarel on 200–400 m ning lõuna pool 300–500 m. Kõrgeim tipp on Duolbagáisá (673 m), mis asub valla kaguosas Tana valla piiril.

### Kliima
Kliima on väga karm – meteoroloogia seisukohast puudub suvi Gamviki ümber üldse. Suvekuu keskmine õhutemperatuur peaks olema üle 10&nbsp;°C. Mõõtmete järgi on kõige soojema kuu augusti keskmine õhutemperatuur Slettnesi tuletorni juures 9,6&nbsp;°C. Nii on Gamviki vallas ainult talv, kevad ja sügis, kuigi on ka päikesepaistelise ja sooja ilma pikki perioode, mil päike paistab öö keskpaigas. Samuti muudab Golfi hoovus piirkonna kliimat pehmemaks .
 
Tuule keskmine kiirus on suur.

#### Õhutemperatuur

#### Sademete hulk

### Loomad
Tähtis veelindude pesitsusala on Omgangsstauran, mis asub Gamvikist kagus. Läänes aga on Slettnesi looduskaitseala ja linnuvaatlusjaam.

## Riik ja omavalitsus

### Vallavalitsus
2007. aastast on Gamviki vallavanem Marius Nilsen (Norra Tööpartei). Aastatel 2004–2007 oli selleks Roger Hansen samast parteist.

### Politsei
Vald kuulub Ida-Finnmargi politseiringkonna Berlevågi ja Gamviki lensmanniringkonda.

### Kohus
Vald kuulub Ida-Finnmargi ringkonnakohtu alla.

## Rahvastik

### Elanike arv
Gamviki valla elanike arv oli 1920.–1970. aastatel ligikaudu 1700, kuid hakkas seejärel vähenema. Ajavahemikus 1970–2004 vähenes see keskmiselt 1,2% aastas (maakonnas 0,1%). Languse põhjuseks on sisserände vähenemine ja kuna sisserändajad asusid tööle enamasti kalanduses, siis on ka kalatööstuse pidurdumine olnud rahvaarvu vähenemise põhjuseks.

*Elanike arv alates 1951. aastast antud 1. jaanuari seisuga.*

### Sooline koosseis
1. jaanuaril 2005 elas vallas 568 naissoost isikut (50,99%) ja 546 meessoost isikut (49,01%).

1. jaanuaril 2008 oli 20–39-aastaste elanike seas 100 mehe kohta 93,6 naist.

### Ränne
Viimastel aastatel on väljaränne olnud suur ja sisseränne väike.

### Asustus
Gamviki vallas on Mehamn, Skjånes, Langfjordnes, Nervei ja Gamvik.

Suurem osa rahvastikust (umbes 700) elab Mehamnis. Kasvanud on sealne elanike arv, samal ajal kui Gamvikis on vähenenud. Sellegipoolest elab neis kahes piirkonnas üle 90% rahvastikust. Ülejäänud asutusest on hajali, suurem osa Hopsfjordeni põhjakaldal, kus asub ka Skjånes.

Varem oli vallas ka teisi kalurikülasid, sealhulgas Omgang, Losvik ja Finnkongkeila. Pärast seda, kui sakslased 1944. aastal külad hävitasid, neid enam üles ei ehitatud.

## Majandus

### Kalandus
Majanduses on põhikohal kalandus, eriti kevadine tursa- ja kilttursapüük. Lisaks püügile tehakse ka kalatöötlemist.

Kalapüük on hooajalise iseloomuga, mis mõjutab ka tööhõivet. Pikemas perspektiivis on kalanduse tööjõuvajadused samuti kõikuvad.

Kasutatakse väikseid lahtisi kaldapaate, millega saab kaugemale merele minna.

### Põhjapõdrad
Sisemaal on põhjapõtrade karjamaad.

### Turism
Turism on Gamvikis elavnemas.

Slettnesi tuletorni lähedal on Norra kõige põhjapoolsem laagriplats.

### Transport
Lennuühendus käib lühikese rajaga Mehamni lennujaama kaudu. On olemas ka Gamviki lennuväli, mida kasutatakse häda korral. Viimane oli valla esimene lennujaam ja see rajati Røde Kors Hjelpekorpsi ja A/S Varangfly (hiljem Norving) koostöös kiirabi- ja taksolennumaandumisrajana.

Laevaliin Hurtigruten peatub iga päev mõlemas suunas Mehamnis ja Gamvikis.

Gamviki lähedal on Slettnesi tuletorn, mis on Euroopa ja väidetavalt maailma põhjapoolseim mandrituletorn.

Nordkinni poolsaarelt pääseb mööda Fylkesvei 888 maanteed Hopseideti. Maantee viib Ifjordi, kust pääseb omakorda Lakselvist Deanu šaldi külasse viivale maanteele Fylkesvei 98. Fylkesvei 894 läheb Kjøllefjordist Mehamnelvi sillani, kus ta jõuab Fylkesvei 888-le.

Kohalikud maanteed viivad Gamviki ja Skjånesi.

Fylkesvei *894* sisaldab parvlaevaühendust Kifjord ja Kalaki vahel; talvel see puudub.

## Haridus
2004. aasta 1. oktoobri seisuga oli vallas 4 põhikooli 153 õpilasega.

Mehamnis on keskkooli filiaalklass.

## Ajalugu
Kuni esimese maailmasõjani käis pomoorikaubandus, kala vahetati jahu jm vastu.

19. sajandi teisel poolel tegutses Mehamnis Svend Foyni vaalapüügijaam. See lõhuti juunis 1903 Mehamni mässu käigus. Aastal 1944 hävitasid sakslased taganedes peaaegu kogu hoonestuse.

12. märtsil 1982 kukkus Mehamni lähedal merre Widerøe lennufirma lennuk Twin Otter. Mehamni õnnetuse asjaolud ei ole tänapäevanigi päris selged.

## Kultuur
Gamvikis on Gamviki muuseum ja raamatukogu.

Vestnes on loodus- ja kultuurimälestis, kus on muu hulgas varemed, hauad ja teatud tüüpi kodade jäänused.

Arhitektuurilist huvi pakub Gamviki kirik.

## Kirik
Gamviki kogudus kuulub Gamviki kihelkonda, Varangeri praostkonda ja Põhja-Hålogalandi piiskopkonda.

## Viited

## Kirjandus
* Asbjørn Fossen. *Nord-øst i Finnmark: liv eller død?*, 2006

## Välislingid
* Valla koduleht
* Elanike arv ja iive alates 1951. aastast
* 2008. aasta rahvastikuandmed
* 2008. aasta kahe viimase kuu rahvastikuandmed