open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pistikühendus

**Pistikühendus** ehk **pistmik** (ka **konnektor**) on elektrotehnikas ühendatav ja lahutatav kontakt elektrilise või optilise ühenduse loomiseks (näiteks signaalide, andmete edasijuhtimiseks ja elektrivoolu andmiseks). Terminit konnektor kasutatakse ka pistiku (harvemini pesa) tähenduses. Pistikühendus kuulub riistvaralise osana paljude liideste koosseisu ja kannab siis selle liidese nime, näiteks HDMI-liidese HDMI-pesa.

Pistikühendus koosneb kahest poolest – pistikust ja pistikupesast. Tavaliselt on pistik kaabli (juhtme) küljes ja pesa seadme küljes või seinas (näiteks kaabeltelevisiooni-pistikupesa). Mõnel juhul võivad pistmiku mõlemad pooled olla kaabli otsas (jätkupistmikul).

Pistikühenduse ühel poolel on väljaulatuvad tihvti-, liistaku- või silindrikujulised kontaktid ja teisel poolel aukudes (või ühises avas) haardkontaktid. Vastavalt kasutatakse nimetusi "isaspistik" ja "emaspistik" ning "emaspesa" ja "isaspesa". On olemas ka mõlemasoolisi pistikühendusi (inglise keeles *hermaphroditic connectors*), mille mõlemad ühenduspooled on ühesugused.

Lihtsamad pistikühendused püsivad koos hõõrdumisega, keerukamad sisaldavad lahtitulemise vältimiseks fikseerimisseadiseid (nt bajonettühendust, keermesliidet, kruviliidet vms). Seadis võib sisaldada elemente ühenduse kontrolliks ja indikatsiooniks. 

Koduelektroonika, andmeside ja arvutitehnika seadmeis on kasutusel mitmesuguse otstarbe ning ehitusega konnektoreid toitevoolu ja eri liiki signaalide jaoks, näiteks:
*alalisvoolutoide: DC-konnektor (näiteks võrgutoiteadapteri alalisvoolupistik)  
*audio-analoogsignaal: RCA-pistikühendus, pulkpistik, XLR, kõlarikonnektorid
*audio-digitaalsignaal: S/PDIF (Toslink)
*video-analoogsignaal: VGA, S-Video
*video-digitaalsignaal: DVI, FireWire
*audio- ja video-analoogsignaal: SCART
*audio- ja video-digitaalsignaal: HDMI
*kõrgsagedussignaal: koaksiaalkonnektorid BNC konnektor, TNC konnektor, F-konnektor, N-konnektor, SMA konnektor 
*andmesignaal kaabel-kohtvõrgus (Ethernetis): RJ-45
*telefonisignaal: RJ11, RJ14, RJ25 (moodulpistikud ja -pesad)
*universaalkonnektor: USB

## Vaata ka
*Elektrivõrgu-pistikupesa

## Viited
Madarik (perekond)

**Madarik** (*Sherardia*) on taimeperekond sugukonnast madaralised.

Selles perekonnas on praegusaegse taksonoomia kohaselt üks liik – madarik (*Sherardia arvensis*).
Eestis esineb ta võõrliigina (toodi sisse 1904. aastal).
Pirni tänav

**Pirni tänav** on mitme tänava nimi:

*Pirni tänav Jõhvis
*Pirni tänav Pärnus
*Pirni tänav Tallinnas
*Pirni tänav Tartus
*Pirni tänav Viljandis

## Vaata ka
*Pirni tee Metsakasti külas
*Pirnipuu prospekt Maardus
*Pirnipuu puiestee Maardus
Soinaste tänav

**Soinaste tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Riia tänaval ja kulgeb kagusse. Algusest lõpu poole minnes ristub ta Sihi tänavaga (paremalt), Elva tänavaga (risti), Tamme puiesteega (risti), Raja tänavaga (paremalt), Räni tänavaga (vasakult), Lemmatsi tänavaga (paremalt), Kreegi tänavaga (paremalt), Õuna tänavaga (paremalt), Pirni tänavaga (paremalt), Käo tänavaga (vasakult), Tihase tänavaga (paremalt), Pääsukese tänavaga (vasakult), Kuldnoka tänavaga (vasakult) ja Raudtee tänavaga (vasakult) ning lõpeb Aardla tänaval. Suurim majanumber tänaval on 50.

Tänava pikkus on 1,23 km. Ta ei ole päris sirge: Tamme puiestee kohal teeb ta käänaku paremale ning Pirni ja Käo tänava kohal vasakule.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.

## Viited
Pirni tänav (Tartu)

**Pirni tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Soinaste tänavalt, kulgeb läände, ristub Lemmatsi tänavaga ja Tamme puiesteega.

Pirni tänav on umbes 0,5 km pikkune.

Pirni tänaval asub üks osa Tartu Botaanikaaiast.
Tööstuselektroonika

**Tööstuselektroonika** on tööstuses kasutatav elektroonika, mille hulka kuuluvad ka mitmesugused elektroonika, jõuelektroonika ja elektrotehnika rakendused.

Alates 1960. aastatest oli tööstuselektroonika NSV Liidus kehtiva kõrghariduse õppekava 612 nimetus. Selle õppekava järgi toimus õppetöö TPI (TTÜ) elektroonikakateedris. Eriala lõpetanud said elektroonikainseneri kutse.

## Vaata ka
*Tarbeelektroonika
*Elektroonikatööstus
*Mõõteelektroonika
*Rakenduselektroonika
Undo Uus

**Undo Uus** (sündinud 27. märtsil 1941) on eesti filosoof ja astrofüüsik.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna 1964. aastal. Ta on töötanud Tõraveres Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis algul teaduri, hiljem vanemteadurina. Ta sai 1971. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta on avaldanud töid tähtede evolutsiooni teoreetiliste probleemide kohta. Temalt on ilmunud ulatuslik monograafia.

Enn Kasak on väitnud, et ta on saanud mõjutusi Undo Uusilt.

## Liikmesus teadusliitudes
Ta on Rahvusvaheline Astronoomiauniooni liige.

## Teosed
*Undo Uus. *Blindness of Modern Science*. Monograafia. 1994 

## Vaata ka
*Libertaarimperatiiv

## Viited
RCA-pistikühendus

**RCA-pistikühendus** (inglise keeles *RCA connector*, ka *phono connector* või *cinch connector*) on pistikühendus audio- ja videosignaalide ebasümmeetriliseks edasikandmiseks. Pistiku töötas välja USA firma RCA (Radio Corporation of America) 1940. aastatel selleks, et ühendada signaaliallikaid (esialgu grammofoni) helisagedusvõimenditega. RCA-pistik ühendatakse koaksiaalse kahesoonelise kaabliga, mis koosneb kiudsoonest ja seda ümbritsevast varjestussukast.

## Liideste värvkoodid
Liideste eristamiseks otstarbe järgi on liidesed (pistikud ja pistikupesad) tähistatud kindla värviga. Kasutatakse ka tabelis esitatuist teistsuguseid värve. Näiteks stereoheli korral võib vasaku kanali pistik olla ka must või hall. 

## Eeliseid ja puudusi
RCA-pistikuid on tänu värvkoodile hõlbus pesadesse ühendada ja ühendustest on hea ülevaade. Kuna aga varjestus toimib ühtlasi signaali tagasijuhtmena, on parasiitsete võrgumürakontuuride tekkimise võimalus. Samuti võib audiopistiku ühendamisega (või lahutamisega) kaasneda tugev võrgumüratõuge, sest pistiku väljaulatuv kesktihvt kontakteerub enne maakontakti. Seepärast on vaja seade RCA-pistikute (nagu ka muude pistikute) ühendamisel välja lülitata.

## Vaata ka
*XLR-konnektor
*Speakon-konnektor
## Viited
Rudolf Kulpa

**Rudolf Kulpa** (7. detsember 1906 Moskva – 26. september 1997 Tartu) oli eesti filosoof ja tõlkija.

Lapsena elas Kulpa Peterburis, 1920. aastal kolis koos perega Tallinna. 1927. aastal hakkas ta Tartu Ülikoolis õppima filosoofiat, sellele lisaks üldist ajalugu, Eesti ja Põhjamaade ajalugu, arheoloogiat. Tema õpetajaks oli peamiselt Walter Freymann, ka Konstantin Ramul. 1934. aastal sai Kulpa magistrikraadi väitekirjaga "Oleva probleem Gustav Teichmülleril". 

1936. aastaks tõlkis ta René Descartesi teose "Arutlus meetodist". Sealtpeale kuni 1973. aastani tegutses Kulpa vabakutselise tõlkijana. 

Aastatel 1936–1940 töötas ta maksuametnikuna. Teise maailmasõja aastatel koostas ta filosoofiasõnastikku, kuid see töö jäi pooleli. Sõjajärgsel ajal tõlkis ta raamatuid saksa, vene, inglise ja prantsuse keelest, sealhulgas mitu teost ajaloo, näiteks Idamaade ja keskaja ajaloo alalt, aga ka ilukirjandust.

Rudolf Kulpa kuulus üliõpilasseltsi EYS Veljesto.

## Viited
Aira Võsa

**Aira Võsa** (sündinud 2. mail 1974) on eesti teoloog, kiriku- ja religiooniloolane.

Ta töötas aastatel 2008–2014 Tartu Ülikooli Raamatukogus vanemteaduri ja raamatukoguhoidjana ning oli  2015–2021 Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu peaspetsialist.

## Välislingid
*
Raudtee tänav (Tartu)

**Raudtee tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Riia tänavalt, kulgeb algul kagusse, teeb piki Tartu–Valga raudtee äärt suure kaare ning lõpuks kulgeb edela suunas. Tänav lõpeb Laseri tänavaga ristudes.Kuni 2006 lõppes Aardla tänaval, siis nimetati lõik raudtee ja Aardla tänava vahel Laseriks.

Raudtee tänav on 3,65 km pikkune.

Raudtee tänavaga külgneb Tamme staadion.

Pilt:Raudtee tänav2.JPG|Raudtee tänav
Pilt:Raudtee tänav.JPG|Raudtee tänav
Pilt:Raudtee tänav3.JPG|Raudtee tänav
Raudtee tänav

Raudtee tänav on mitme tänava nimi:
*Raudtee tänav Antslas
*Raudtee tänav Elvas
*Raudtee tänav Haapsalus
*Raudtee tänav Jõhvis
*Raudtee tänav Kehras
*Raudtee tänav Kiviõlis
*Raudtee tänav Kuressaares
*Raudtee tänav Lihulas
*Raudtee tänav Mustvees
*Raudtee tänav Narvas
*Raudtee tänav Paides
*Raudtee tänav Paikusel
*Raudtee tänav Põlvas
*Raudtee tänav Pärnus
*Raudtee tänav Püssis
*Raudtee tänav Rakveres
*Raudtee tänav Sindis
*Raudtee tänav Tallinnas
*Raudtee tänav Tamsalus
*Raudtee tänav Tartus
*Raudtee tänav Tõrvas
*Raudtee tänav Türil
*Raudtee tänav Valgas
*Raudtee tänav Viljandis
*Raudtee tänav Virtsus
*Raudtee tänav Võhmas
*Raudtee tänav Võrus
*Raudtee tänav Ülejõe külas

## Vaata ka
*Raudtee väljak Jõgeval
Nadežda Antipenko

**Nadežda Antipenko** (sündinud 10. mail 1988 Tallinnas) on Eesti baleriin. 

1991. aastal hakkas ta tegelema sportvõimlemisega ning tuli oma vanuserühma meistriks.

1999. aastal astus ta Tallinna Balletikooli, kus tema õpetajaks oli Tiiu Randviir-Tölp. 2008. aastal lõpetas ta kooli ja asus tööle Rahvusooperis Estonia balletiartistina. 

## Saavutused
*2007 – Rootsis toimunud rahvusvahelise balletikonkursi laureaat
*2011 – Ateenas toimunud rahvusvahelise balleti- ja moderntantsukonkursi võitja.

## Viited

## Välislingid
*Ballet video Nadezda Antipenko Youtube'is
*Nadežda Antipenko: Ballett — õukondlik luigekunst, Muusa, 10. oktoober 2007
Ülelinnastumine

**Ülelinnastumine** on arengumaade linnade ülikiire kasv. Erinevalt linnastumisest ei suuda kohalikud võimud tagada linna järjest suurenevale elanikkonnale töö- ega elukohti.

Linnade elanikkonna ülikiire kasvu põhjuseks on see, et linnadesse kolib tööd ja paremaid elutingimusi otsides rohkem maarahvastikku, kui linnad suudavad rakendada. Suure sündimuse tõttu on neis piirkondades ka väga suur loomulik iive. Töö- ja elukohtade nappuse tõttu tekivad linnade äärtesse agulid ja slummid, kuhu koguneb marginaalne rahvastik.

Ülelinnastumisega kaasnevad järgmised probleemid: slummides on puudulik veevärk, kanalisatsioon ja elektrivarustus ning seetõttu levivad haigused. Suure tööpuuduse tõttu esineb seal kuritegevus, alkoholism, narkomaania, vägivald jne. Toimub elanikkonna kihistumine; kooli- ja lasteaiakohti ei jätku. 

## Vaata ka
*Linnastumine
*Eeslinnastumine
*Valglinnastumine
*Vastulinnastumine
*Taaslinnastumine
*Tasakaallinnastumine

## Viited
Estcoy-12

**Estcoy-12** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2011. aasta mai keskpaigast.

Kompanii peamine ülesanne oli hoida oma vastutusala ja kaitsta kohalikku elanikkonda. Lisaks oli kompanii ülesanneteks koostöös Afganistani Rahvusliku Armee ja politseiga toetada ülesehitustöid, hoida ala puhtana isevalmistatud lõhkekehadest ja vastase võitlejatest.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
*Estcoy

## Viited
Neonatoloogia

**Neonatoloogia** on teadus ja meditsiiniline eriala vastsündinute (eriti enneaegsete) tervisest ja haigustest. Neonatoloogia on üks pediaatria alaerialasid.

Eestis saab neonatoloogiks õppida Tartu Ülikoolis pediaatria eriresidentuuri läbimisel.

## Viited

## Kirjandus
*Anne Ormisson, Heili Varendi, "Neonatoloogia. Õpik arstiteaduskonna üliõpilastele.", Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015
* Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Õppeaine 'Neonatoloogia'
Kike Elomaa

**Ritva Tuulikki Elomaa**, esinejanimega **Kike Elomaa** (neiupõlvenimega **Sainio**; sündinud 16. juulil 1955 Lokalahtis) on Soome atleetvõimleja, laulja ja poliitik.

Hariduselt on ta röntgenuuringutele spetsialiseerunud õde.

## Sportlasena
*1981 võitis ta Ms. Olympia võistluse ja tuli Euroopa meistriks atleetvõimlemises
*1982 3. koht Ms. Olympia võistlusel
*1983 2. koht atleetvõimlemise elukutseliste maailmameistrivõistlustel
**5. koht Ms. Olympia võistlusel
*2001 lisati atleetvõimlemise Kuulsuste Kotta 

## Lauljana
Tema lauljakarjäär algas 1981. aastal koos Juha Vainioga tehtud singliga "*Nouseeko jo sullakin/ Pokkana ja paikallaan*".
### Diskograafia (LP)
*"*Hymykuopat*" (1985)
*"*Kesäkuu*" (1989)
*"*Kuuman yön jälkeen*" (1990)
*"*Kike Elomaa*" (1995)
*"*Kike Elomaa*" (2001)
*"*Kike Elomaa*" (2008)

## Poliitikuna
Ta kuulub Põlissoomlaste parteisse. 

Ta osales parlamendivalimistel esimest korda 2007. aasta Soome parlamendivalimistel sõltumatuna põlissoomlaste nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta kokku 13 121 häält Päris-Soome valimisringkonnas ja pääses Eduskunda.

## Viited

## Välislingid

* Kike Elomaa koduleht soome keeles
* Ritva Elomaa tutvustus Eduskunna lehel
Terioloogia

**Terioloogia** ehk **mammaloloogia** ehk **mammalioloogia** on zooloogia haru, mis tegeleb imetajate uurimisega. Kreeka keeles tähendab 'therion' metslooma.

Eestis tegeletakse terioloogiliste teadusuuringutega Tartu Ülikooli terioloogia õppetoolis, vähemal määral ka teistes kõrgkoolides, Tallinna loomaaias jm. Paljud harrastajad ja imetajatealasele teadustööle kaasaaitajad on koondunud Eesti terioloogia seltsi.

## Eesti teriolooge
*Edvin Reinvaldt
*Kalju Paaver
*Harry Ling
*Nikolai Laanetu
*Mati Kaal
*Andrei Miljutin
*Tiit Maran
*Uudo Timm

## Välislingid
*Tartu Ülikooli terioloogia õppetool.
*Tartu Ülikooli terioloogia õppetooli publikatsioone.
*Eesti Terioloogia Selts.
Hans Martna

**Hans Martna** (16. märts 1890 Tartu – 3. november 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik.

Hans Martna oli Asutava Kogu liige ja kuulus ESDTP ridades I Riigikogu koosseisu, kuid astus tagasi 23. septembril 1922 ja teda asendas Märt Raud.

Aastatel 1923–1928 oli ta Riigikogu Kantselei asjadevalitseja. 1928. aastast tegutses Tallinnas vandeadvokaadina, samal ajal oli ka ajakirja Tööliste Hääl toimetaja ning töölismajade o/ü Tööliste Kodu juhatuse liige. Arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal.

Tema isa oli poliitik ja ajakirjanik Mihkel Martna.

## Viited
Queen Elizabeth (laev 2010)

**Queen Elizabeth** on ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Vista-klassi ristluslaev, mida käitab laevakompanii Cunard Line ja mis on ehitatud 2010. aastal Fincantieri laevatehases Monfalcones Itaalias. 
Laeva ristiema on kuninganna Elizabeth II ja esimene kodusadam oli Southampton. 2011. aasta oktoobris sai laeva uueks kodusadamaks Bermuda sadam Hamilton.

## Ajalugu
Laev telliti 2007.
Kiil pandi 2. juulil 2009.
Vettelaskmistseremoonia toimus 5. jaanuaril 2010.
Laev ristiti Southamptonis 11. oktoobril 2010 ning juba järgmisel päeval 12. oktoobril 2010 tegi Queen Elizabeth esmareisi Kanaari ja Madeira saartele. 24. oktoobril 2011 vahetati laeva kodusadam ning lipp. Queen Elisabethi sõsarlaev on Queen Victoria.


Queen Elizabeth in Tallinn 7 July 2011.JPG|Queen Elizabeth Suurbritannia lipu all Tallinnas (2011)
Bermuda Hamilton' Queen Elizabeth arriving in Tallinn 10 June 2012.JPG|Queen Elizabeth saabub Tallinna Vanasadamasse (2012)
Queen Elizabeth 2010 Flag Tallinn 20 July 2012.JPG|Queen Elizabethi lipp (2012)


## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited


## Välislingid
*Queen Elizabeth’ koduleht (inglise keeles)
*Laeva pildid ja andmed MarineTraffic kodulehel (inglise keeles)
W- ja Z-boson

**W-boson** on vaheosakeste hulka kuuluv elementaarosake.

W- ja Z-bosonid on nõrga vastasmõju vahendajad. Nende avastamine oli elementaarosakeste standardmudeli jaoks tähtis saavutus.

## Nimi
W-boson on nime saanud nõrga vastasmõju järgi (inglise keeles on nõrk vastasmõju ***w'''eak interaction''). Z-boson on nimetuse saanud arvatavasti selle järgi, et tema [[elektrilaeng]] on null (ingl ***z*'ero*).

## Põhilised omadused
### Elektrilaeng
W-bosoneid on kahte tüüpi: positiivse ja negatiivse laenguga. Z-boson on neutraalse laenguga ja selle tõttu on ta iseenda antiosake. Mõlemad osakesed on väga lühikese elueaga.

### Mass
Bosonite poolestusaeg on umbes 3 x 10−25 sekundit.

W- ja Z-bosonid on ühed kõige raskemad elementaarosakesed. Nende massid on vastavalt 80,4 GeV ja 91,2 GeV. Sellise massi tõttu on nõrga vastasmõju mõjuulatus väike, aatomituuma piires.

### Mõju teistele osakestele

Kõigi kolme bosoni spinn on 1. W-bosoni kiirgamine muudab kiirgava osakese elektrilaengut vastavalt W-bosoni laengule ühe ühiku võrra ja samas muudab ka spinni. W-bosoni neelamine või kiirgamine võib ka osakest muuta, nt s-kvargi väljakiiratava W-bosoni tõttu muutub see u-kvargiks. Z-bosoni kiirgamine ja neelamine muidugi elektrilaengut ja teisi laenguid ei muuda, aga küll võib see muuta kiirgava osakese pöördemomenti, spinni ja energiat.
Ökodisain

**Ökodisain** ehk **keskkonnahoidlik tootearendus** (inglise keeles *ecodesign* või *design for the environment*) on tootearenduse meetod, mis võtab toodet kavandades süstemaatiliselt arvesse toote keskkonnaaspekte. 

Ökodisaini eesmärgiks on selliste toodete loomine, mis oma olelusringi jooksul mõjutaksid keskkonda võimalikult vähe.

## Vaata ka
*Säästev tehnoloogia
*Terviklik tootepoliitika
*Ökoloogiline tehnoloogia

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=532 (vaadatud 10.07.2011)
Elias Hämäläinen

**Elias Hämäläinen** (sündinud 15. aprill 1985) on soome laulja, Soome esimene televisioonikonkursi (2010) "X Factor" võitja.

Saate finaalis esitas ta laulu "Maailma on niin kaunis" ("Maailm on nii ilus").

## Diskograafia
### Albumid
*"Rakkaudesta ja pelosta" (27. oktoober 2010)

### Singlid
*"Jos sä tahdot niin"
*"Mies vailla virkaa"

## Välislingid
*Koduleht
Aleksandra teater

**Aleksandra teater**, kõnekeeles **Aleksandrinka**, 1937. aastast ka **A. S. Puškini nimeline Venemaa Riiklik Akadeemiline Draamateater** (vene keeles *Александринский театр* ja *Российский государственный академический театр драмы им. А. С. Пушкина*), on teater Peterburis. Selle teatri eelkäijaks peetakse Venemaa esimest elukutselist teatrit, mille asutasid 30. septembril 1756 keisrinna Jelizaveta Petrovna ukaasiga näitleja Fjodor Volkov ja näitekirjanik Aleksandr Sumarokov.

Teater on saanud nime Nikolai I abikaasa Aleksandra Fjodorovna järgi. 

Aleksandra teatri hoone projekteeris Carlo Rossi. Maja avati 31. augustil 1832.

## Viited

## Välislingid

*Aleksandra teatri koduleht
Jaak Jakobson

**Jaak Jakobson** (sündis 1867) oli Eesti tööline ja kommunist.

Jakobson oli Balti Puuvillavabriku tööline, kes pääses Töörahva Ühise Väerinna esindajana Arnold Sommerlingi asemel I Riigikokku 29. märtsil 1922. Tegelikult ta aga Riigikogu töös ei osalenud, kuna Riigikogusse kutsumisel selgus, et ta oli vahepeal kodakondsust vahetanud ning juba 6. detsembril 1921 Nõukogude Venemaale elama asunud. 7. aprillil 1922 sai tema asemel Riigikokku Adolf Leevald.
Elupõletaja

**"Elupõletaja"** on ansambli HU? 2009. aasta juunis välja antud singel. Laul oli ka HU? teisel stuudioalbumil "HU2", mis ilmus 2010.&nbsp;aastal. 

## Kirjeldus
"Elupõletaja" on suvise *reggae* ja *d'n'b* (*drum and bass*) segarütmistikuga laul. Lugu räägib neiust, kes muretult elu põletab, sest keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul tõusis Eesti raadioedetabelites kõrgele ja on üks HU? suuremaid hitte.
Johannes-August Müürman

**Johannes-August Müürman** (kuni 1922 **Johannes-August Allikso**; 29. november 1894 Nikolai vald, Harjumaa – 26. aprill 1938 Nõukogude Liit) oli töölisliikumise tegelane ja kommunist.

Müürman oli Volta tehase lukksepp, kes kuulus alates 1917. aasta märtsist VSDT(b)P-sse. Ta oli Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu kommunistlikule platvormile organiseerija ja Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu asjaajaja kuni 1921. aastani.

Ta valiti I Riigikogu koosseisu, kus ta oli kommunistliku töölisterühma juhataja. Astus tagasi 19. oktoobril 1921 ja teda asendas Eduard Kägu. Müürman siirdus aga põrandaalusena sama aasta novembris Nõukogude Venemaale ning töötas seal mitmes tehases. 1930. aastal suunati maale masina-traktorijaama direktoriks. 

Müürman hukkus 1938. aastal massirepressioonide käigus.

## Välislingid
* Mari-Leen Tammela: Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923) Riigikogu Toimetised
Sisetuum

**Sisetuum** on Maa tuuma keskosa, tuuma kõige kuumem osa. Seismiliste uuringute järgi on see tahke kera raadiusega 1216&nbsp;km (umbes 70% Kuu raadiusest). Arvatavasti koosneb see raua-nikli sulamist ja selle temperatuur on päikese pinna temperatuuriga sarnane (umbes 5778 K ehk 5505&nbsp;°C). Sisetuum ujub vedela välistuuma sees ja vahetab pöörlemissuunda teatud aja tagant. Maa sisetuum kõigub iga 8,5 aasta tagant. Maa sisetuum on tihedam põhjapoolkeral.

## Vaata ka
*Välistuum

## Viited
Franz Hoppenstätt

**Franz Hoppenstätt** (surnud 1657 või 1658) oli Eestimaal tegutsenud saksa päritolu puunikerdaja.

Franz Hoppenstätt pärines tõenäoliselt Bremenist. Eestist on tema töid teada alates 1640. aastatest. 1653. aastal sai ta Tallinna kodanikuks, kus tegutses puunikerdajana. Tema varabarokseid teoseid ilmestab akantusornament.

Tema teostest on tuntumad Järva-Jaani kiriku kantsel (1648), Bogislaus von Roseni hauakabeli ehissein Niguliste kirikus ning Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 71 asuva maja välisuks.

Hoppenstätt suri 1650. aastate lõpus, tõenäoliselt katku.

## Galerii

Pilt:Roseni kabeli ehissein.jpg|Roseni kabeli ehissein Niguliste kirikus
Eesti kullafond (Mati Nuude)

**"Eesti kullafond"** on Mati Nuude 2001. aastal ilmunud kogumik.

## Lood
### CD1

#Taas üksi jään (Don Gibson / Kustas Kikerpuu)
#Lola (Dorde Novkovic / Mati Nuude)
#El Bajon (Mac Gillar / Heldur Karmo)
#Seitse inglit (Troy Seals / Eddie Setser / Jüri Kõrgemaa)
#Oota sa (Eddy de Heer / Peep Liblik)
#Jamblaya (Hank Williams / Reet Linna)
#Buenos dios Argentiina  (Udo Jürgens / Ott Arder)
#Sinine ja Valge (Jukka Kuopamäki / Heldur Karmo)
#Eh Odessa
#Adios amigo (Fred Livingstone / Ralph Freed / Ott Arder)
#Quando (Tony Renis / Alberto Testa / Heldur Karmo)
#Aeg on käes (Brad Howell / Helmut Rulofs / Henno Käo)
#Kawe kelder
#Tulipunased roosid (Usko Kemppi)
#Himaalaja (Afric Simone / Priit Aimla)
#Valge tuvi (Johannes Bouwens) / Heldur Karmo)
#California blue (Jeff Lynne / Roy Orbison / Tom Petty/ Heldur Karmo)
#Mamie blue (Hubert Giraud / Kustas Kikerpuu)
#Viva Shampanja (Leo Caerts / Leo Rozenstraten / Vally Ojavere)
#Elu on ilus

### CD2
#Tahan olla sulle hell (Veikko Samuli / Aleksander Sepp)
#Mu kõige kallim (Darko Kraljic / Heldur Karmo)
#Unelmate maa California (Bucky Jones/Michael Garvin/Tom Shapiro / Liisa Nuude)
#Suku-suku (Tarateno Rojas / Heldur Karmo)
#Esperansa (Ramones Cabrera / Vicini Pallavicini / Heldur Karmo)
#Taas koju ma lähen
#Kas ütlen ma sulle (Ferdinand Washington / Don Robey / Vally Ojavere)
#Sisemine ilu (Merle Haggard / Henno Käo)
#Tantsulaul
#Suvi
#Head õhtut
#Sa õpi käima mööda kive (John Kurhajetz / Mark Henley / Ott Arder)
#Tantsi nii
#Miks nii kiirelt kõik kaob (Rose-Marie Strähle / Ott Arder)
#Kõrtsi show (Max C. Freedman / Jimmy De Knight)
#Tuukrilaul
#Vastutuult tõusuteel
#Et oleks rahu (Ralph Siegel / Bernd Meinunger / Heldur Karmo)
#Lõbusad naabrid
#Milaja

### CD3
#Avavalss
#Silmad
#Tüdruk
#Oi aegu ammuseid
#Punapea Mary
#Urjala jaaniöö
#Toomemäel
#Laevad
#Nukrad silmad
#Vaat seal
#Kas mäletad kevadet õites
#Korraks vaid
#Kuldne noorusaeg
#See väike neiu
#Hulkuri valss
#Mets mühiseb
#Seitse ööd ja seitse päeva
#Suveöö
#Oi noorus
#Põhjuseta ma ei joo
#Sinavad veed
Aadressikoht

**Aadressikoht** on tee või väikekoht, mille nime kasutatakse teiste aadressiobjektide aadressis. Näiteks aadressis "Tamme tee 3" on aadressikoht "Tamme tee".

Eestis on aadressikohad määratletud valitsuse määrusega nr 251 "Aadressiandmete süsteem" 20. detsembrist 2007:

Aadressikohale määrab kohanime kohanimeseaduse alusel kohalik omavalitsus, ehkki seadus võib teha erandeid.

Liikluspinna kohanimi peab määruse kohaselt sisaldama liigisõna (näiteks tänav, tee, allee, põik, väljak, plats jne). Väikekoha kohanimes võib liigisõna (näiteks paik, kant, piirkond, külaosa, aiandusühistu, suvilaühistu, garaažiühistu) puududa. Nii on Tamme platsi kohanime kohustuslik kuju "Tamme plats" ja aadressid kirjutatakse kujul "Tamme plats 5", Tamme aiandusühistu kohanimi võib aga olla "Tamme" ning sealne aadress on "Tamme 5".

## Välislingid
* Valitsuse määrus nr 251 "Aadressiandmete süsteem", vastu võetud 20.12.2007
* Kohanimeseaduse termineid Eesti Keele Instituudi kodulehel
Mõisnik

**Mõisnik** on isik, kellele kuulub lääni- või omandiõiguse alusel mõis või kes rendib mõisa – suurt haldusüksust ja põllumajanduslikku tootmisüksust, mille hulka traditsiooniliselt on kuulunud isemajandavad talud. Tavaliselt maksavad talupidajad mõisnikule makse rendi, teopäevade või muude koormiste kujul.

Sõna *mõisnik* kasutatakse eesti keeles tavaliselt endise Venemaa Keisririigi Euroopa-osa (sealhulgas eriti just tänapäeva Eesti ja Läti alade) varasemast minevikust rääkides, harvem ka Skandinaavia, Saksamaa, Prantsusmaa või Lõuna-Euroopa ajaloo kontekstis. Ehkki mõisateks nimetatakse ka endiseid riigimõisu, ei kutsuta nende haldajaid või omanikke tavaliselt mõisnikeks. 

Mõisnike elu kirjeldab oluline osa 18.–20. sajandi baltisaksa ja vene kirjandusest (nt Nikolai Gogol, Ivan Turgenev, Anton Tšehhov). Samal ajal keskenduti eesti kirjanduses mõisnike igapäevaelule harva, kirjeldades neid pigem talupoegade vaatepunktist ja seetõttu sageli negatiivselt. 

## Mõisnikud Eesti ajaloos
Praeguste Eesti alade majandus tugines mõisateks organiseeritud põllumajandusele pikka aega, ligikaudu 13.–15. sajandist 20. sajandi alguseni. Seepärast oli mõisnikel kui ühel elanikkonna väiksemal osal (ühiskonnaklassil) suhteliselt suur poliitiline mõjujõud. 

Mõisnikud kuulusid tavaliselt alamaadli hulka. Paljud Eestimaa ja Liivimaa mõisnikud olid sakslased, kes rääkisid emakeelena enamasti saksa keelt (enne 17. sajandit rohkem alamsaksa keelt); harvem võis mõisnike seast leida keelelt ja päritolult rootslasi, taanlasi, eestlasi, liivlasi, venelasi jt (viimaseid rohkem pärast Põhjasõda 1700–1721).

Tavaliselt elasid mõisnikud suvel mõisas ja talvel linnas. Seepärast keskendus ajale sügisest kevadeni ka seltskondlik ja poliitiline tegevus, näiteks ballid ja rüütelkondade Maapäevade istungid.

Eesti aladel natsionaliseeris iseseisev riik mõisad Vabadussõja ajal, 1919. aastal, jättes mõisnikele vaid mõisasüdamed; konfiskeeritud mõisamaad jagati Vabadussõja järel eestlastest sõjaveteranidele, kes rajasid sinna hulganisti asundustalusid. Sellega võeti mõisnikelt kui ühiskonnagrupilt ära majanduslik baas. Mõisnike tähtsus sõdadevahelises Eesti Vabariigis oli eelkõige ajalooline ja kultuuriline. Enamik endistest mõisnikest lahkus Eestist *[[Umsiedlung]]i* ajal, müües mahajäänud varad suhteliselt odavalt.

Tänapäeval nimetatakse mõisnikeks ka isikuid, kellele kuulub vaid ajalooline mõisasüda ja kes sageli majandavad kunagisse mõisa rajatud ettevõtteid, näiteks hotelle, restorane ja spaasid. 

## Vaata ka
*mõisavalitseja
Rakendusuuringud

**Rakendusuuringud** (ka rakendusteadused) (inglise *applied research*) on algupärased uuringud uute teadmiste saamiseks, kuid need on suunatud eeskätt kindlale praktilisele eesmärgile. 

Rakendusuuringute eesmärk on leida alusuuringute leidudele võimalikke kasutusalasid või teha kindlaks uusi meetodeid või võimalusi teatud kindlate ja eelnevalt määratletud eesmärkide saavutamiseks. Uuringute käigus lähtutakse olemasolevatest teadmistest ja püütakse neid laiendada selleks, et lahendada tegelikke probleeme. 
Ettevõtlussektoris on alus- ja rakendusuuringud sageli eristatavad selle järgi, et algatatakse uus projekt, mille eesmärk on uurida alusuuringute paljulubavaid tulemusi (üleminek ettevõttesisese teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamise pikaajaliselt perspektiivilt keskpikale ja lühiperspektiivile).

Rakendusuuringute tulemused peaksid olema rakendatavad toodetele, toimingutele, meetoditele või süsteemidele. Rakendusuuringud annavad ideedele kasutuskõlbliku kuju. Saadud teadmiste rakendusi võidakse kaitsta intellektuaalomandi kaitse vahenditega, sh salastamisega. 

## Allikad
* OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles) 
* OECD Frascati Manual 2015

## Vaata ka

* Teadus- ja arendustegevus
* Alusuuringud
* Eksperimentaalarendus
Alusuuringud

**Alusuuringud**, ka fundamentaaluuringud, baasuuringud, (inglise *basic research*, *fundamental research*, *pure research*) on eksperimentaalne või teoreetiline teaduslik uurimistöö, mida tehakse peamiselt selleks, et saada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita. 

Alusuuringutes analüüsitakse omadusi, struktuure ja seoseid eesmärgiga sõnastada ja kontrollida hüpoteese, teooriaid või seaduspärasid. Määratlusse on lisatud täpsustus „ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita” sellepärast, et uuringute tegija ei pruugi uuringu ajal või uurimisküsimustikku täites võimalikke rakendusi ette näha. 
Alusuuringute tulemusi üldjuhul ei müüda, vaid avaldatakse teadusajakirjades või levitatakse huvitatud kolleegide seas. Mõnikord võidakse alusuuringute tulemuste avaldamist piirata riikliku julgeoleku kaalutlustel.

Alusuuringute puhul eeldatakse, et teadlasel on teatav vabadus oma eesmärkide püstitamisel. Tavaliselt tehakse selliseid uuringuid kõrgharidussektoris, vahel ka valitsussektoris. Alusuuringud võivad olla suunatud mõnele üldist huvi pakkuvale laiemale valdkonnale koos selge eesmärgiga leida nende põhjal tulevikus erinevaid rakendusi. Alusuuringutega võivad tegeleda ka erasektori äriühingud, kuigi neil ei pruugi olla lähiperspektiivis kindlat tulunduslikku rakendust. Teatud laadi energiasäästutehnoloogiaid käsitlevad uuringud võidakse liigitada alusuuringuteks juhul, kui neil ei ole ettenähtavat kindlat rakendust. Sellegipoolest on neil kindel suunitlus – suurendada energiasäästu. Sellist teadustegevust nimetatakse suunitletud alusuuringuteks.

Suunitletud alusuuringud eristuvad n-ö puhastest alusuuringutest järgmiste tunnuste poolest:
* Puhtaid alusuuringuid tehakse teadmiste suurendamise eesmärgil ilma majandusliku või ühiskondliku kasu taotluseta ning ilma aktiivse püüdluseta kasutada tulemusi praktiliste probleemide lahendamiseks või nende rakendamisega tegelevatesse sektoritesse siirdamiseks.
* Suunitletud alusuuringuid tehakse eeldusega, et nende tulemusena luuakse lai teadmusbaas, mille põhjal on tõenäoliselt võimalik leida lahendus teadaolevatele või prognoositavatele praegustele või tulevastele probleemidele või võimalustele.

## Vaata ka
* Alusteadused
* Teadus- ja arendustegevus
* Rakendusuuringud
* Eksperimentaalarendus

## Allikad
* OECD Frascati käsiraamat 2015, 2. peatükk (eesti keeles)
* OECD Frascati Manual 2015

## Välislingid
Eesti kullafond (Vello Orumets)

**"Eesti kullafond"** on Vello Orumetsa 2001. aastal ilmunud kogumikalbum.

## Lood
### CD 1
1.	  Näita mulle tähte
2.	  Hüvasti Maria
3.	  Kui kõnnib mannekeen
4.	  Naera kõikjal
5.	  Okkaline lill
6.	  Poing
7.	  Unistus
8.	  Sõber Charlie Brown
9.	  Sinine laul
10.	  Rannapiiga
11.	  Miniseelik
12.	  Rõõmus koor
13.	  Veel ja veel
14.	  Õnne jaoks loodud
15.	  Hallo on hommik
16.	  Türgi baar
17.	  Kurzeme
18.	  Ole õnnelik
19.	  Hallo, Mary-Lou
20.	  Maria Helena
21.	  Meri ja kitarr
22.	  Jipi-Jou
23.	  Bella ciao
24.	  Meie signaal
25.	  Emajõgi
26.	  Kui kaua

### CD 2
1.	  Mere öö
2.	  Armastus on helge
3.	  Üks viis vaid jääb
4.	  Meenuta
5.	  Sa tallasid mu südamel
6.	  Laul möödunud suvest
7.	  Mere muusika
8.	  Romanss
9.	  Väike päikesekiir
10.	  Käes on öö senjorita
11.	  On õnnest puudu veel üks samm
12.	  Arlekino
13.	  Meri mu arm
14.	  Mees oma parimais aastais
15.	  Kutsuv tantsurütm
16.	  Kui kivilind
17.	  Ja sajab ja sajab
18.	  See on dixieland
19.	  Vaikne öö
20.	  Kuum suvi
21.	  Sulle
22.	  Magus september
23.	  Peegelpilt
24.	  Viimne valss

### CD 3
1.	  Pimedal ööl
2.	  Vihm
3.	  Las mööduvad aastad
4.	  Kolm kaunist sõna
5.	  Kolme tuvi kohvik
6.	  Hõbedaselt helgib juuksekuld
7.	  Tühjad ümbrikud
8.	  Minu meri ja maa
9.	  Joogem armastuse rõõmuks
10.	  Ei suutnud oodata sa mind
11.	  Kas vana arm ka roostetab
12.	  Popurii merelauludest
13.	  Laulgem minuga sõbrad
14.	  Aastad
15.	  Ära väsi
16.	  Meri meest ei peta
17.	  Atland
18.	  Kodu ja ristikhein
19.	  Olge tasa
20.	  Ema
SteelSeries

**SteelSeries** on Taani ettevõte, mis tegeleb arvutimängudega seotud tarvikute ja lisaseadmete (nt arvutihiired, peakomplektid, klaviatuurid ja hiirematid) müügiga.

## Ajalugu
Kaubamärgi SteelSeries lõi 2001. aasta veebruaris Jacob Wolff-Petersen. Firma originaalne nimi oli Soft trading ja see nimi vahetati SteelSeries vastu aastal 2007. Soft Trading lõi firma Icemat ja tootis Steelpad hiirematte, see sama nimi hiljem julgustas firma enda nime vahetust. Aastal 2008 SteelSeries ostis ära Ideazoni, mis oli Põhja-Ameerikas loodud firma, mis tegeles mänguritele orienteeritud lisaseadmete loomise ja tootmisega.

Micheal von Essen-Mueller, firma esimene tegevdirektor, aitas firmal luua oma brändi ja ülemaailmne tuntus. 2007. aastal palkas SteelSeries Bruce Hawyeri tegevdirektoriks. Firma kasvas tohutult järgmise 5 aasta jooksul, kui täiendati oma portfooliot ja kanaleid,loodi SteelSeriese platvorm ja saadi juurde partnerlusi üle terve e-spordi ja mängurite maailma.

2012. aastal sai SteelSeries suurel hulgal investeerimisi Ameerika erakapitalifirma Catterton partneritelt ja Hiina erakapitalifirma ClearVue partneritelt.

2020. aasta aprillis omandas SteelSeries Nahimici helitarkvara arendaja A-Volute.

## Tiimide ja mängijate sponsorlus
SteelSeries toetab suurel hulgal e-spordi tiime ja üksikisikuid, läbi sponsorluse ja kogukonna toetuse. Sponsoreeritud tiimide seas on FaZe Clan, Evil Geniuses, Fnatic, Skgaming, Vitality, EDward Gaming, Alliance, lisaks teistele. Varasemate sponsorluste seas oli ka Manuel "Grubby" Schenkhuizen ja Tom "Tsquared" Taylor aastal 2011.

## Partnerlus
SteelSeriesel on olnud partnerlusi suurte mängutööstuse firmadega, mille seas on Blizzard Entertainment, Electronic Arts, Hewlett-Packard, Gunnar Optiks,Valve ja MSI.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eesti kullafond (Gunnar Graps)

**"Eesti kullafond"** on Gunnar Grapsi 2002. aastal ilmunud kogumikalbum.

## Lood
;CD 1
# Lady Blues
# Sulle
# Dr. Noorman
# Roosid papale
# Istun aknal
# Üks imelik masin
# Uskusin, et päevad
# Rahatuvi
# Väike saar
# Abielud sõlmitakse taevas
# Kõik on hea
# Möödunud aegade unelmad
# Ma kuulen öös su õnnelikku naeru
# Ciao
# Tuhande järve taevas
# Odüsseuse eksirännakud
# Trubaduur magistraalil
# Pilved kuuvalgel
# Vesi voolab
# Corrida
;CD 2
# Lugu onu Vollist
# Äärelinna blues
# Tõmmu naine
# Hingeleegid
# Tühjad pihud
# Lillekimp imet teeb
# Miks nutad väike oja
# Miks
# Sügisõhtu blues
# Ma vaatan kauget silmapiiri
# Leidmine
# Pildikene tõsielust
# Pinge
# Meie teisikud
# Äriasjad
# Tänav
# Kohtumine
# Liiklus
;CD 3
# Raudmees
# Laanekaja
# Kivine koobas
# Tormilind
# Valgus
# Varsti
# Mosaiik
# Unede tee
# Iga päev
# Kaob kõik
# Unenäost laotud teel
# Selles meeletus ilmas
# Sügise süü
# Mis jääb meist maha
# Põlemine
# Vana kodukoht
# Trepist üles
# Gethsemane
Akadeemia tänav (Pärnu)

**Akadeemia tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

See kulgeb ristmikust, kus kohtuvad Lai tänav, Vee tänav ja Tallinna maantee (Kesklinna silla algus), Lõuna tänavani. Akadeemia tänav ristub veel Kalda (paremalt), Keskväljaku (vasakult), Õhtu põigu (paremalt), Rüütli ja Kuninga tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi ja Jakobsoni pargiga.

Tänava on ligikaudu 537 m pikkune ja kogu ulatuses ühesuunaline. Sõita saab vaid Lõuna tänava suunas.

## Nimi
Akadeemia tänav (saksa keeles *Akademiestraße*) on nimetatud Academia Gustavo-Carolina järgi, mis paiknes praeguse Pärnu keskraamatukogu ehitise nurga juures.

## Ajalugu
Pärnu keskraamatukogu kandis paiknes Uus-Pärnu ordulinnus, mis ehitati arvatavasti 1311. aastal.

Akadeemia tänav tekkis 17. sajandil, kui Rootsi Kuningriik ehitas Pärnusse moodsa merekindluse. 1699. aastal viidi Pärnusse üle Tartu Ülikooli eelkäija Academia Gustavo-Carolina, mis asus ordulinnuse konvendihoones. Katku tõttu oli õppeasutus sunnitud oma tegevuse lõpetama juba 1710. aastal. Konvendihoone lagunes aga aja jooksul sedavõrd, et 1830. aastal otsustati see lammutada.

Enne Teist maailmasõda moodustas Akadeemia tänava jõepoolne osa Elevandi tänava. Elevandi tänav on saanud nime kunagise ordulinnuse eelkindlustuse värvahoone järgi, mis oli Pärnu ülikooli ajal kasutusel anatoomikumina ja mis ehitati hiljem ümber laohooneks. Massiivsuse ja hallika värvitooni tõttu olevat hakatud seda kutsuma "elevandi aidaks", mis omakorda andis nime ka hoone eest möödunud tänavalõigule. Aidad kerkisid Akadeemia-Elevandi tänava piirkonda 18.–19. sajandil. Need kuulusid Pärnu suurematele kaubakontoritele, nagu Jacke, Schmidt, Barlehn, Behrends. 20. sajandi algul hakati neid ümber ehitama ja kohandama muuks otstarbeks kui kauba ladustamiseks. Näiteks Behrendsi linnaait ehitati 1909. aastal ümber linna rahvamajaks, kus leidsid endale koha Pärnu Muinasuurimise Seltsi (Pernauer Alterthumforschende Gesellschaft) muuseum ja vastasutatud Pärnu linna lugemistuba ehk tänapäeva Pärnu Keskraamatukogu eelkäija.

Elevandi tänava hooned ning kogu Vee ja Akadeemia tänava vaheline ala kuni Kuninga tänavani hävinesid 1944. aasta pommirünnakus.

Pärast sõda rajati hävitatud kvartalite asemele Akadeemia tänava äärsed kortermajad, Vaasa park ja Jakobsoni park. Selle käigus kadus kesk- ja uusajal kujunenud ajalooline tänavavõrk. 1967. aastal kerkis Keskväljaku äärde Endla teatri uus hoone.

## Hoonestus
*Akadeemia 3 – Pärnu Keskraamatukogu
*Akadeemia 7 – Endine Pärnu postkontor
*Akadeemia ja Keskväljaku nurgal (Keskväljak 1) asub Endla teater.

## Viited


## Välislingid
*Akadeemia tänavale võinuks kerkida katoliku kirik – Pärnu Postimees
Nutukramp

**Nutukramp** (inglise keeles *breath-holding spells*) on lühiajaline krambihoog lastel, millega võib kaasneda ka teadvusekaotus ja nahatooni muutumine sinakaks. Laps tõmbab kopsud õhku täis, et täiel kõril nutma hakata, kuid järgneb hoopis vaikus. Lapse hingamine seiskub, ta kaotab teadvuse ning keha tõmbub kas krampi või vajub hoopis lõdvalt kokku.

Tavaliselt väljendub nutukramp atoonilise krambina, see tähendab, et laps kaotab teadvuse ja vajub lõdvaks. Võib aga esineda ka toonilis-kloonilisi krampe. See tähendab, et laps kaotab teadvuse, tõmbub kangeks ja pärast seda järgneb klooniline faas, kus kätes ja jalgades tekivad tõmblused.

Nutukrampe esineb umbkaudu 5% lastel. Enamasti esineb see lastel vanuses 6 kuud kuni 2 aastat ning enamik lapsi on neljandaks eluaastaks sellest välja kasvanud. 
Krambihoogude sagedus võib varieeruda mõnest korrast aastas kuni mõne korrani päevas, tavaliselt on aga nutukrambi esinemissagedus paar korda nädalas.
Nutukramp võib kesta poolest minutist kuni üle minuti. Pärast krambihoogu on laps esialgu unine ja uimane ning läheb veidi aega, enne kui taastub krambieelne seisund.

Enamasti kutsub esile nutukrambi kas äkiline valu (nt laps lõi end ära, kukkus vms) või emotsionaalne läbielamine (solvumine või viha).
Nutukrambi tekkepõhjus ei ole teada, kuid uuringutega on kindlaks tehtud, et see on ohutu ega tekita ajukahjustust.
Kuigi nutukrambi ravi puudub, tuleks last kindlasti näidata neuroloogile, et välistada mõni tõsisem haigus.
Õpetaja tänav

**Õpetaja tänav** on tänav Tartu kesklinnas.  

See algab Pepleri tänavalt, kulgeb Vanemuise pargini, teeb täisnurkse pöörde paremale ja ulatub Tiigi tänavani, olles 260 meetri pikkune. 

Õpetaja tänav 5 on Tartu Maarja kogudusemaja, mille juurde jääb Joona-nimeline laste mänguväljak. Õpetaja 9 on Tartu veetorn. Tänava ääres Vanemuise pargi servas asub ka endine Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna maja. Õpetaja 10 tegutseb lastesõim Mesipuu. Õpetaja 8 hoones on elanud luuletaja Anna Haava. Õpetaja 12 hoones on elanud Eesti peaminister Jüri Uluots, majale on paigaldatud tema mälestustahvel. Aadressil Õpetaja 11 paikneb tänapäeval üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis konvendihoone. Büroohoones Õpetaja 9a tegutsesid Raadio Kuku ja Raadio Elmari Tartu stuudiod. 

Tänava varasem nimi oli **Väike Tiigi tänav** (*Kleine Teich Straße*), praegune nimi Õpetaja 
tänav (*Pastoratstraße*) on alates 1891. aastast Tartu Maarja koguduse õpetaja maja järgi.

## Pildid

File:Vaade Õpetaja tänava algusele üle Pepleri tänava, 22. september 2012.jpg|Vaade Õpetaja tänava algusele üle Pepleri tänava, september 2012
File:Joona mänguväljak Tartu Maarja kogudusemaja kõrval, Õpetaja 5, 22. september 2012.jpg|Joona mänguväljak Tartu Maarja kogudusemaja kõrval, Õpetaja 5, september 2012
Õpetaja 10 hoones tegutseb lastesõim Mesipuu, 22. september 2012.jpg|Õpetaja 10
Õpetaja 10 hoone sissepääs, 22. september 2012.jpg|Õpetaja 10 sissepääs


## Vaata ka
*Õpetajate tänav

## Välislingid
Julius Kuperjanovi tänav (Põltsamaa)

**Julius Kuperjanovi tänav** (varem ka **Kihelkonna uulits**) on tänav Põltsamaal.

Tänav algab Kesk tänavalt ja kulgeb kagu suunas.

Tänava ääres asub Põltsamaa Kultuurikeskus (Kuperjanovi 1). Aadressil Kuperjanovi 2 asub kino Edu hoone.

Tänava lõpus asub Põltsamaa reoveepuhasti. 1940 kuni 1957 oli see Mihail Miku,1957 kuni 1989 Suure Oktoobri tänav.

Pilt:Põtsamaa kultuurikeskus 2013.jpg|Põltsamaa Kultuurikeskus 2013
Fail:Põltsamaa kultuurikeskus jaanuar 2022.jpg|Kultuurikeskus 2022
File:Põltsamaa kino 2.JPG|Kino Edu vaade
File:Põltsamaa kino kunagine hoone, J. Kuperjanovi 2, 11. september 2012.jpg|Kino Edu vaade (2012)
Samolva

**Samolva** (eesti keeles ka **Samblaküla**) on küla Venemaal Pihkva oblastis Oudova rajoonis, Samolva valla keskus. Asub Peipsi järve ääres. 

## Viited

## Kirjandus
*Ilmar Arens. Samolva eestlased. Üks vanemaid eesti asustuskomplekse Peipsi taga. - Eesti Pildileht 2/ 1944

## Välislingid
*Самолва. Mесто Ледового побоища
Julius Kuperjanovi tänav

**Julius Kuperjanovi tänav** on tänav Tartus.

Tänav algab Pepleri tänava lõpust Pepleri ja Vallikraavi tänava ristmikult. See kulgeb algul edelasse, teeb Kastani ja Jaan Tõnissoni tänava ristmikul käänaku ja jätkub lõuna suunas, kuni jõuab Vaksali tänavani, kus lõpeb. Tänav on umbes 570 m pikk.

Kuperjanovi tänav ristub Veski tänavaga (risti), Kastani tänavaga (risti) ja Tõnissoni tänavaga (paremalt).

Tänava suurima paarisnumbriga maja kannab numbrit 68, suurima paaritu numbriga maja numbrit 9. Suuremas osas tänavast jääb paaritu numbriga majade kohale Vaksali park.

## Ajalugu

Tänava nimi oli *Maarjamõisa tänav* (*Marienhöfsche Straße*), kuni Tartu linnavolikogu 14. veebruaril 1934 nimetas ta Helmi Mäelo ettepanekul Julius Kuperjanovi tänavaks. 

17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Julius Kuperjanovi tänava „Hans Heidemann’i“ tänavaks. 1940–1941 ja 1944–1991 oli tänava nimi *Hans Heidemanni tänav*. 

## Arhitektuur
Kuperjanovi tänava raudteepoolses otsas võib leida juugendarhitektuuri näiteid. Tänava ääres asus 2024. aastani ka kunagine Tartu Raudteelaste Klubi, millest hiljem sai Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja (Kuperjanovi 9). Kuperjanovi ja Tõnissoni tänava ristis asub Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone, heimatstiili näide arhitekt Georg Hellatilt. Sellest kesklinna poole jääb üliõpilaskorporatsioon Ugala funktsionalistlikus stiilis konvendihoone. Käänukohal, kus Kuperjanovi tänavast saab Pepleri tänav, paikneb Tartu Maarja kirik, kus nõukogude ajal oli Eesti Põllumajandusakadeemia võimla.

Jaan Tõnissoni, Julius Kuperjanovi ja Vaksali tänava vahelisse kolmnurka jääb Vaksali park, kus paiknenud purskkaevust on tänapäeval säilinud karuskulptuur.

## Pildid

Tartu Maarja kiriku torn (2023).jpg|Pepleri tänava üleminek Julius Kuperjanovi tänavaks
J. Kuperjanovi tn 20.jpg|Kuperjanovi 20
Julius Kuperjanovi tänav.jpg|Kuperjanovi tänava bussipeatus
Building of Estonian Students' Society.jpg|Eesti Üliõpilaste Seltsi maja
File:Kuperjanovi tn 44, Tartu.jpg|Kuperjanovi 44
File:Kuperjanovi 46, Tartu.jpg|Kuperjanovi 46
Tartu_Kuperjanovi_tn_52.JPG|Kuperjanovi 52
Tartu Kuperjanovi tn 54.JPG|Kuperjanovi 54
Vaksali park 2022.jpg|Kuperjanovi tänava poolne Vaksali pargi äär


## Viited

## Välislingid
Andres Mandre

**Andres Mandre** (sündinud 20. märtsil 1944 Paide linnas) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal.

Eestimaa Rahvarindest välja kujunenud Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE, asutati 30. aprillil 1989 Tallinnas) asutajaliige. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (ESDP) I peasekretär (1990–1995). ESDP moodustati 8. septembril 1990 Tallinnas Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei (ESDIP), Vene Sotsiaaldemokraatliku Partei Eestis (VSDPE) ja Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondise (ESPVK) liitumisel.

Eesti Kongressi liige, Eesti Kongressi esindusorgani Eesti Komitee viimase koosseisu liige (1989–1991).

VIII Riigikogu (1995) (asendus)liige Mõõdukate saadikurühmas.

Tapa vallavolikogu liige alates aastast 2005. Enne seda Saksi vallavolikogu liige (1997–2005).

8. novembril mõistis Pärnu maakohus kokkuleppemenetluses Andres Mandre süüdi sugulise kire vägivaldset rahuldamist suguühtest erineval viisil noorema kui 18aastase suhtes aastatel 2006.–2009.

## Viited
Marco Bjurström

**Marco Robert Bjurström** (sündinud 31. mail 1966 Helsingis) on Soome telesaatejuht, tantsuõpetaja ja koreograaf.

Soomes sai ta tuntuks eeskätt tänu aastatel 1997–2005 eetris olnud sarjale "BumtsiBum!" (Eesti "Tähed muusikas").

Ta oli saatesarja "Tantsud tähtedega" Soome versiooni "Tanssii tähtien kanssa" saatejuht aastatel 2006–2009.

Ta on avalikult gei.

## Välislingid
*Marco Bjurströmi koduleht
*Marco Bjurström IMDb-s
Spoorloos

**"Spoorloos"** on Hollandi telesaatesari, mida näidatakse Hollandis alates 1990. aastast.

Sarja sõsarsaateid näidatakse näiteks Austraalias ja USA-s ("Find My Family"), Inglismaal ("Long Lost Family"), Rootsis ("Spårlöst"), Eestis ("Sind otsides") ja Soomes ("Kadonneen jäljillä").

## "Kadonneen jäljillä"
Esimene hooaeg sai alguse sügisel 2009. Teine hooaeg algas augustis 2010.

Sarja saatejuht on Jenni Pääskysaari.

## "Sind otsides"
### Eesti Televisioonis
Sari "Sind otsides" algas 2009. sügishooajal Eesti Televisioonis ja osutus kohe menukaks. Saatejuhid olid Vahur Kersna, Märt Treier ja Margit Kilumets.

### TV3-s
Alates 2011. aasta sügihooajast kolis saade TV3 telekanalile ja seda hakkas juhtima Krista Lensin.
Tööveterani medal

**Tööveterani medal** (vene keeles *медаль «Ветеран труда»*) anti Nõukogude Liidus kõigile, kes olid töötanud vähemalt 30 aastat. 

Medal asutati 18. jaanuaril 1974 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi poolt.
Andmestruktuur

**Andmestruktuur** on informaatikas andmete talletamise ja organiseerimise viis.

Andmestruktuurid on näiteks loend, massiiv, kuhi, puu, paisktabel ja magasin.

Enamik assemblerkeeli andmestruktuure ei toeta.
Albert Roosvalt

**Albert Roosvalt** (3/16. veebruar 1903 Tudulinna vald (Iisaku kihelkond) – 3. veebruar 1963 Pärnu) oli eesti vaimulik.

Alghariduse omandas ta Tudulinna, Lohusuu ja Mustvee koolides. Aastal 1925 lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari. Seejärel töötas ta mitmes kohas kooliõpetajana. Aastal 1928 astus ta Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1934. aasta detsembris. Prooviaastal oli ta Helme Maarja koguduses abipraost Johannes Uustali ja Tallinna Jaani koguduses piiskopliku vikaari Hans Kubu juures. 31. mail 1936 ordineeriti ta Tallinna toomkirikus piiskop Hugo Bernhard Rahamägi poolt õpetajaks.

Ta oli aastal 1936 Halliste Püha Anna koguduse adjunktõpetaja (oli Johannes Selliovi adjunktiks). 13. detsembril 1936 aastal valiti ta Pärnu Eliisabeti koguduse I ja II pihtkonna noorsootöö õpetajaks; ametisse asus ta 1. jaanuaril 1937, olles samal ajal mõlema pihtkonna perekonnaseisuametnik. Aastatel 1939–1953 oli ta Leesi Katariina koguduse õpetaja, olles veel aastatel 1940–1953 Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Loksa Püha Neitsi Maarja koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks valiti ta 19. novembril 1945 Ida-Harju praostkonna abipraostiks ja aastal 1948 praostiks. Aastal 1949 sai ta konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1953–1963 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, saades veel 29. juulil 1953 Pärnu praostkonna praostiks. Ta suri 3. veebruaril 1963 ning ta on maetud Kuusalu kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Uno Roosvalt on maalikunstnik.

## Viited

## Välislingid
*Albert Roosvalt – rõõmusõnumi jagaja