open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tally Weijl

**Tally Weijl** on ülemaailmne naisterõivaste tootemark, mille turusegmendiks on 15–25-aastased noored. Tally Weijl-i reklaamlauseks on "*totally sexy*". Brändi tuntakse kõige rohkem roosade jänkude järgi, mis on ettevõtte imidžiga alati kaasas käinud. Tally Weijli poode võib leida üle maailma, 2006. aasta lõpuks oli rajatud umbes 300 monobränd-poodi. Ettevõtte peakontor asub Šveitsis, müügiartiklite disainimine toimub aga Pariisis.

## Välislingid
*Ametlik lehekülg
Kvantimine

**Kvantimine** (ingl *quantization*) on signaalitöötluse operatsioon, mis analoogsignaali digiteerimisel järgneb pideva signaali ajalisele diskreetimisele ja seisneb selles, et diskreetsignaali mõõtepiirkond (s.o signaali analoogväärtuste hulk minimaalväärtusest maksimaalväärtuseni) jaotatakse lõplikuks arvuks vahemikeks ja väljendatakse saadud astmete – kvantimistasemete – väärtused kahendkoodis. Selleks kasutatavad koodisõnad koosnevad teatavasti bittidest, s.t kahendnumbritest 0 ja 1.

Kvantimistasemete maksimaalset arvu nimetatakse kvantimissügavuseks ja väljendatakse bittide arvuga koodisõnas; siit ka rööpnimetus bitisügavus (ingl *bit depth*). Näiteks audiosignaali muundamisel on bitisügavus vähemalt 16 bitti.

## Matemaatilised omadused

Matemaatiliselt on analoogsignaal pidev lõpmatute olekutega funktsioon, mis on igal hetkel määratud. Analoogsignaali funktsiooni lähte- ja sihthulgad on mõlemad kontiinumi võimsusega. Diskreetsignaal on seesama lõpmatute olekutega funktsioon, kuid sellele on määratud väärtused vaid kindlatel hetkedel. Kvantimisel jääb funktsiooni muutumispiirkonda lõplik arv elemente, mis tähendab, et nii lähte- kui ka sihthulk on mõlemad lõplikud hulgad. Taolist funktsiooni nimetatakse digitaalsignaaliks.

Kuna kvantimine on loomult väärtuseid ümardav operatsioon, siis on tegu pöördumatu tegevusega. Analoogsignaali digitaalseks muundamisel esitatakse digitaalselt vaid originaalsignaali digitaalne lähend, mis sisaldab kvantimisviga, ehk analoog-digitaalmuundamisel tekkinud erinevusi originaalsignaalist.

## Kvantimise täpsus
Tüüpilised kvantimissügavused *n* on 8, 16 ja 24 bitti, mis tähendavad, et suudetakse eristada 2*n* väärtust (kvantimistaset). Mida suurem on bitisügavus, seda suurem on ka digiteeritud signaali dünaamikaulatus. Teoreetiliselt on bitisügavus piiramatu, kuid igal rakendusel on punkt, millest edasi minnes ei ole mõistlik sügavust suurendada, sest eristatav signaali kvaliteedi kasv on võrreldamatu kaasneva töötlemiseks vajaliku arvutusjõudluse ja andmemahuga.

 

Kvantimissügavus ja diskreetimissagedus on otseses seoses digiteeritud signaalilähendi täpsusega. Kuna diskreetimise käigus valitud punkt ei pruugi omada sobivat väärtust, et see langeks kokku kvantimissügavuse täisarvulise väärtusega, ümardatakse kvantimisel valitud punkti väärtus lähima sobiva väärtuseni. Mida vähem on eristatavaid väärtusi, seda rohkem peab reaalset väärtust ümardama ja suurem on kvantimisviga.

Kvantimise tagajärjel signaalile lisanduv kvantimisviga (-müra) avaldub digitaalse audiosignaali analoogkujule tagasimuundamisel kahinana, pildisignaali puhul avaldub see müra teralisusena. Samuti võib pildisignaali puhul viga avalduda selles, et sujuvate värviüleminekute asemel on nähtavad üleminekud erinevates värvides. See avaldub seetõttu, et eristatavate väärtuste hulk pole piisavalt suur edasi andmaks originaalpildi kõiki võimalike väärtusi ning need ümardatakse lähimateks sobivateks väärtusteks. 

## Vaata ka
* Diskreetimine
* Analoog-digitaalmuundur

## Viited
Kvantiseerimine

**Kvantiseerimine** on füüsikas klassikalisest teooriast kvantteooriale siirdumine. Selle käigus minnakse deterministlikult maailmakäsitluselt üle tõenäosuslikule ja mõnikord ka pidevalt diskreetsele. Näiteks kvantfüüsikas footoni (energia kvant) polarisatsiooni olek võib sisaldada korraga mitut olekut ja nende realiseerumine on tõenäosuslik.
Diskreetsignaal

**Diskreetsignaal** on selline elektrisignaal, millele omistatakse väärtus ainult kindlail ajahetkeil. Diskreetsignaalidel on lõplik arv olekuid. Diskreetsignaal saadakse analoogsignaalist selle väärtuse mõõtmise teel teatud  kindlate ajavahemike järel. Nii saadud näite (mõõteväärtusi) nimetatakse diskreetideks (ingl *sample*) ja näiduvõtusagedust diskreetimissageduseks (ingl *sampling rate, sampling frequency*).

Diskreetimine on esimene samm analoogsignaalist digitaalsignaali saamisel. Edasiseks töötlemiseks muudetakse diskreetsignaali üksikväärtuste (diskreetide) järjend enamasti diskreedihoidelülituse (ingl *sample and hold*) abil pidevaks astmeliseks (trepikujuliseks) signaaliks. 

## Vaata ka
*Analoogsignaal
*Digitaalsignaal
Digitaalelektroonika

**Digitaalelektroonikaks** nimetatakse elektroonikaharu, mis tegeleb digitaalsignaalide genereerimise, edastamise ja muundamisega. 

Digitaalelektroonika valdkonda kuuluvad loogikaelemendid ja trigerid (mida kasutatakse mäluga loogikaelementidena), samuti neist koostatud erineva keerukusega digitaalsed elektroonikalülitused, näiteks register, loendur, summaator, komparaator jt.
## Vaata ka
* Digitaalloogika

## Välislingid
* Kiirsissejuhatus digitaalelektroonikasse
Kodeerimine

**Kodeerimine** on teksti, sõnumi või märgi loomine koodi abil. Kodeerimine on ühes märgisüsteemis esitatud teabe üleviimine teise märgisüsteemi ja teabe (info) esitusvormi muutmine kindlate reeglite alusel väiksemateks tähendusüksusteks (koodideks). Teave kodeeritakse enamasti hõlpsama töötlemise tarbeks (nt teadustekstides kasutatav viitamissüsteem), et seda näidata (skeem), mõtestada (dekonstruktsioon, konstruktsioon, tõlgendus), edastada, salvestada ja säilitada. Vastassuunaline toiming – kodeeritud teabe tagasiteisendamine – on dekodeerimine.    

Sõltuvalt valdkonnast on kodeerimisel ka teisi tähendusi. Kodeerimine teabetehnikas on teabe teisendamine kasutamise vormilt edastamise, salvestamise või automaatse töötlemise vormile ning ka andmete salastamine ehk krüpteerimine. Kodeerimine on semiootikas, kirjandus- ja kultuuriteoorias seotud (märgi, teksti, ideoloogia jms) lihtsustava tõlgendusega (alakodeerimine) või algsest suurema keerukuse omistamisega (ülekodeerimine). Tõlkimisel sisu ja väljendusplaan kas kantakse üle (transponeerimine) või vahetatakse välja (rekodeerimine). Tekst ei kodeeri tähendust ühemõtteliselt nii, et seda saaks de- ja rekodeerida.    

## Vaata ka

*Braille kiri
*Kodeerimine (meditsiin)
*Kodeerimine (uuringu osa)
* Kood
* Morse
*Semantika
* Semiootika
*Tõlgendamine
Veatõrjekood

**Veatõrjekood** on vigu avastav ning vigu korrigeeriv kood.

Veatõrjekoodide abil on võimalik vähendada seadmete keerukust ning suurendada töökindlust. Vigu avastavate ja korrigeerivate koodide puhul on õigete koodide arv märksa väiksem võimalike koodide arvust. Keelatud koode nimetatakse vigasteks koodideks. Lubatud ja keelatud koodide suhet iseloomustab koodi samm d. Tavalise kahendsüsteemi korral d=1, see tähendab, et kõik koodid on lubatud. Kui d=2, siis on lubatud ja keelatud koodide arv võrdne ning niisugune kood võimaldab avastada ühe vea. Kui avastatakse keelatud kood teatatakse sellest juhtseadme või süsteemi operaatorile, kes teeb vastavad järeldused. Koodi sammu d=3 korral saab avastada korraga kahte viga. Kui eeldada, et korraga esineb vaid üks viga, siis saab niisuguse koodiga ka vigu parandada. Koodi sammu suurenemisel avarduvad ka vigade avastamise ning parandamise võimalused. Tuntumad veatõrjekoodid on Hammingi ja Mulleri koodid.
Sādhana

***Sādhana*** (sanskriti 'saavutamine') on termin, mida kasutatakse meditatsiooni või kujustamise teksti või harjutuse kohta.  *Sādhanat* praktiseerivat inimest nimetatakse *[[Sādhaka|Sādhakaks]]* ehk *[[Sādhu|Sādhuks]]*. Sādhana ehk palveteksti praktiseerimise, kujustamise ja teksti lugemise eesmärgiks võib olla pühendus, võimestamine või vabanemine.

* pühendus - kogemuse, (lähte-)teadmise ja/või loa saamine konkreetse harjutuse või tekstiga töötamiseks
* vöimestamine - jumalusele suunatud praktika, et saavutada üleloomulikke vöimeid
* vabanemine - moksha - karmast ehk põhjuse ja tagajärje paratamatuist seostest ning ümbersündide ahelast vabanemine
Sõtke jõgi

**Sõtke jõgi** on jõgi Ida-Viru maakonnas.

Jõgi saab alguse Peenjärvest, mis asub Kurtna järvestiku põhjaosas ja suubub Sillamäel Soome lahte. Jõe pikkus on 22,3 km ja valgla pindala 95 km².

Sõtke jõega ühendati 1960. aastate lõpul selle vooluhulga suurendamiseks (Sillamäe tehase vajadusteks) Oru turbarabas Vasavere ehk Voka jõe ülemjooks, jättes selle veevaeseks.

Augustis 2011 avati Narva-Jõesuu linnas Sõtke jõe kaldal paadisild.

## Viited

## Välislingid
*
Kurtna Suurjärv

**Suurjärv** (ka *Kurtna Suurjärv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, suuruselt Kurtna järvestiku teine järv.

Järv on 33,9 ha pindalaga ja suurim sügavus on 6,9 m. Koosneb kahest osast, põhjapoolne osa on suurem ja ümmarguse kujuga ja lõunapoolne osa on väiksem ning pikergune.


Kurtna Suurjärv, masterplaan, 2007.jpg|


## Välislingid
*
Risti (Hiiumaa)

**Risti** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Risti piirneb põhjas Kodeste, läänes Malvaste ja Kidaste, lõunas Kanapeeksi ning idas Tareste külaga.

## Nimi

Kohanime on esmamainitud 1834, kui nimetati talupoega Risti Johann. Külana on Ristit esmamainitud 1923. Ta kuulus Reigi kihelkonda. Arvatavasti liideti Risti naaberküladega juba 1930. aastatel. 1970. aastatel oli ta Koidma osa. Risti taastati omaette külana 1997.

Kohanimi lähtub arvatavasti talupoja lisanimest, mis võib pärineda Emmaste kihelkonnast.

Küla idaosas asub Kroogi. Seda on esmamainitud 1816. aastal, kui on nimetatud isikut *Krogi Krüger Andrus*. Kroogi oli kõrtsikoht.

## Loodus

Külas asub nimeta allikas.

## Ajalugu
Ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1834. aastal elas Kroogil talunik Palli Andrus, kes sai perekonnanimeks nime Uip ja Ulastest pärit talunik Risti Johann sai perekonnanimeks nime Jõhvik (Jõhwik). 

Kroogis asus kõrts ja hiljem metsavahikoht.

Risti kuulus varem Koidma koosseisu ja 1917 asus piirkonnas kaks talu. Küla moodustati 1997. aastal.

## Taristu
Risti küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algavad Risti–Kaibaldi tee, Risti–Kauste tee ja Karjaselja tee. Küla lääneosa piirneb Malvaste–Koidma–Kidaste teega.

## Kultuur
Risti külas asuvad Ristimägi ja Oomäe memoriaal. Kroogi metsavahi perest pärines luuletaja Gustav Tikerpuu.

## Viited
Akrofoobia

**Akrofoobia** ehk **altofoobia** ehk **kõrgusekartus** on ebanormaalne kõrgusekartus. See on üks levinumaid foobiaid.

Enamiku inimeste jaoks on teatud hirm kõrgete ja ohtlikuna tunduvate kohtade ees loomulik. Äärmusliku hirmu all kannatajatel võib sellistes olukordades esineda paanikahooge ning nad ei suuda ise ohutumasse kohta laskuda. Ebanormaalse kõrgusekartusega inimeste hulk elanikkonnas jääb kahe ja viie protsendi vahele, nende seas on naisi poole rohkem kui mehi.

Kõrgusekartust püütakse ravida inimest tasapisi kõrgustega harjutades, selle jaoks on kasutatud ka virtuaalreaalsust. Katsetatud on ka ravi kortisoolitablettidega.

## Vaata ka
*Foobiate loend

## Viited
Sigala küla

**Sigala** on Hiiumaal Hiiumaa valla põhjaosas Kõrgessaarest idas asuv küla Kootsaare poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aasta oktoobrini Kõrgessaare valda.

Naaberkülad on põhjas Mudaste, idas Ogandi, kagus Kidaste ning lõunas ja läänes Reigi.

## Nimi
Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Edvin Lagman arvasid, et külanimi tuleb loomanimetusest "siga". Leo Tiik ja Marek Meristo pakkusid nime lähtekohaks siiga (eestirootsi keeles *sik*). Carl Friedrich Wilhelm Russwurm pidas rahvapärimusele viidates võimalikuks, et külanimi pärineb isikunimest. Ka Marja Kallasmaa eeldas mehenime Siegfried lühivormi, milleks võis vanaülemsaksa keeles olla Siggo, norra keeles Siggi ja friisi keeles Sika, Sike, Sycka või Zyke. Nime järelosa lühenes arvatavasti sõnast "laid". Esimest korda on seda kohanime mainitud 1565. aastal, kui nimetati isikut Siekla Matz. 1576. aastal nimetati isikut Matz Martson i Sickaleth. Kohanimed on olnud 1728. aastal *Siggalaid* ja 1798. aastal *Siggala*.

## Loodus

Küla asub Meelste lahe ääres, mille lõunakaldal on Sigala laht. Küla ümbritsevad väiksemad järved: Allikalaht, Haavasoo järv, Lambalaht, Venelaht ja Väike Venelaht. Suur osa küla territooriumist jääb Kõrgessaare-Mudaste hoiualale. Külaga piirneb põhjas Kidaste oja.

## Talud

**Sigala ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Sigala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja asus hiiurootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel elas Meelste külas talunik Sigala Michel. Küla elanikud küüditati 1781 Ukrainasse ja alale asustati eestlased.

1835. aastal asus Sigalas kolm talu, mille elanikud said perekonnanimedeks nimed Heiki, Klaas, Nööp (Nöp), Pörm, Rund, Sikkel ja Silm. 

Teise maailmasõja järel liideti Sigala küla Reigiga, kuid taastati omaette asustusüksusena 1997. aastal.

## Taristu
Küla lõunaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub Posti bussipeatus. Külast saab alguse Posti–Malvaste tee.

## Vaata ka
* Sigala laht
* Allikalaht

## Viited
Suurepsi

**Suurepsi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Naaberkülad on läänes Hirmuste, edelas Kaleste, lõunas Ojaküla, kagus Kõpu ja idas Mägipe küla.

## Nimi
Kohanimi koosneb sõnadest suur ja pääks 'suur tihe kuusemets, soosaar'. Leo Tiik pakkus kohanime aluseks ka rootsi, taani ja alamsaksakeelset sõna *backe*, *bakke*, *becke*, *beke* 'mägi, küngas'. Marja Kallasmaa arvates võib kohanimi olla tuletis sõnast pea (pää).  Kohanime on esmamainitud 1564 kui *Surpex* ja 1565 *Swre bäckz by*.

## Loodus
Osa küla alast hõlmab Kõpu looduskaitseala.

## Talud

**Suurepsi ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Suurepsi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Külas säilinud muistsed põllud pärinevad kesk- ja uusajast, arheoloogid on leitud arheoloogilised leiud dateerinud 13.–19. sajandisse. 1564 elas Kõpu vakuses talunik Surpex Jurgen. Suurepsi liideti Teise maailmasõja järel Mägipega ja taastati külana 1997.

## Taristu
Küla lõunaosa piirneb Puski–Kõpu–Ristna teega, kus asub Suurepsi bussipeatus.

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard: "Mägipe ja Suurepsi: Kõpu poolsaare taevased külad." 2007
*"Suurepsi muistsed põllud tunnistati kultuurimälestiseks." Kultuuriministeeriumi pressiteade, Hiiumaa Teataja: Hiiumaa valla ametlik väljaanne, nr. 83, 1. aprill 2025 lk 3
Suureranna

**Suureranna** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Heistesoo, idas Laasi, loodes Kõpu ja läänes Kiduspe külaga.

## Nimi
Kohanime on 1770 mainitud kujul *Surana* ja 1798 *Suurran̄a*.  18. sajandi vakuraamatutes ja revisjonides olid Kõpu vakuses Ranna talud.

## Loodus
Suureranna loodeosa lõikub Kõpu looduskaitsealasse, küla lõunaosas asub Suureranna hoiuala. Küla läbib Jõe jõgi.

Küla lääneosas asus ajalooline Jõe asumi ala.

## Elanike arv

## Talud

**Suureranna ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni järgi olid Kõpu vakuses talunikud Ranna Lauri Hans, Ranna Siemo Mart, Ranna Magnus ja Ranna Pedo Jüri. 1835. aastal said piirkonna elanikud omale perekonnanimedeks nimed Aljas, Aron, Brennel, Eidensild, Jago, Kask, Kirris, Kello, Lauri, Müram, Naaskel (Naskel). 

1977–1997 kuulusid Suureranna koosseisu Laasi ja Viita küla.

## Taristu
Küla läbib kirdest edelasse Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee. Küla põhjaosa piirneb Puski–Kõpu–Ristna teega.

## Ettevõtlus
Külas tegutseb Sireli Hostel.

## Kultuur
Külas asub pärandkultuuri objektina Suureranna sadam. 2012 peeti Suurerannas Kõpu külade päev.

## Vaata ka
* Suureranna hoiuala

## Viited
Sülluste

**Sülluste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Süllustest põhjas asuvad Heiste ja Hüti, läänes Kiivera, edelas Õngu ja idas Leigri küla.

## Nimi
Kohanime lähtekohaks on sõna sild tuletis. Kohanime on esmamainitud 1795 kujul Sillokeste.

## Loodus
Küla lõunaosa lõikub Tihu looduskaitseala koosseisu. Süllustes asub Luguse jõe lähtekoht ja küla lõunaosa piirneb Vanajõega. Külas asub Sülluste must mänd.

## Talud

**Sülluste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Sülluste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. 1835 oli Lauka mõisas kaks talu, kus ühe peremees Andruse Perd sai omale perekonnanimeks Napp ja teise peremees Jaak sai perekonnanimeks Eik. Sulased said perekonnanimeks Weltmann. 

## Taristu
Läbi küla kulgeb Käina–Hüti maantee, kust algab Tihu tee. Küla lõunaosa läbib Kiivera–Sülluste tee, mis muutub Sülluste–Leigri teeks. Küla põhjaosa piirneb Hüti–Laasi teega.

## Viited

## Kirjandus
*Endel Juursalu. "Sülluste – kes või mis ja kus see on?" Hiiu Leht 16. veebruar 2016, lk 4
Tammistu (Hiiumaa)

**Tammistu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Tammistu piirneb põhjas Viitasoo ja Viita, läänes Laasi ja idas Reigi-Nõmme külaga.

## Nimi
Kohanime aluseks on kas lõunaeesti sõna "tammist" (’tammemets’) või mitmuse omastav kääne sõnast "tammine", mis on hiljem asendunud liitega -stu. Kohanime on esmamainitud 1782. aastal kujul "Tamisto".

## Talud
**Tammistu talud 1917** 

## Ajalugu
Tammistu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Talukoht tekkis 1782. 1835 oli paikkonnas kaks talu, mille elanikud said perekonnanimedeks nimed Kukk, Kuusik, Mann, Muld, Tamm ja Teng.

Tammistu liideti pärast Teist maailmasõda Reigi-Nõmmega ja taastati 1997 omaette külana.

## Taristu
Tammistu keskosa läbib kurviga külatee.

## Viited
Tiharu

**Tiharu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Tiharu piirneb lõunas Läänemerega, põhjas Vilima, läänes Ülendi ja idas Kiduspe külaga.

## Nimi
Leo Tiik pakkus kohanime lähtekohaks sõnad 'tee' ja 'haru'. Paul Ariste pakkus aluseks sõna tihnik.  Kohta on 1726 mainitud kui 'The Arro' ja 1782 'Tiharo'.

## Ajalugu
Tiharu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Tiharu rehehoones suri 6. aprillil 1599 Saare-Lääne piiskopi viimane Hiiumaa Amtmann Christoffer Erdtman.  Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis elasid mõisa alal talunikud Theara Hannus, Theara Matz ja The Arro Andres.

1835 oli Tiharus kaks talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Rõmmel, Teng, Tukk (Tuk) ja Tuur (Tuhr), vabadik aga Kask.

Tiharu oli Kiduspe osa, mis omaette külaks kujunes 1997. aastal.

## Taristu
Küla läbib läänest itta Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee, kus asub Männi bussipeatus.

## Viited
Viita

**Viita** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Viita piirneb põhjas Luidja, läänes ja lõunas Laasi, idas Tammistu ja kirdes Viitasoo külaga.

## Nimi
Kohanimi pärineb isikunimest Viidas.  Kohanime on esmamainitud 1871. aastal kui Wita.

## Loodus
Viita külas kasvavad looduskaitsealused jugapuud.

## Ajalugu
Viita ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Esimene talu oli olemas 1871 Tammistu küla koosseisus. Küla kujunes välja esimese maailmasõja järel, kuid teise maailmasõja järel liideti Laasi külaga, hiljem Suureranna külaga. Viita küla taastati 1997. aastal.

## Taristu
Viita piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega, kust algab küla põhjast lõunasse läbiv Viita–Laasi tee.

## Viited
Viitasoo

**Viitasoo** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Viitasoo küla piirneb põhjas Luidja, läänes ja edelas Viita, lõunas Tammistu, idas Reigi-Nõmme ning kirdes Villamaa külaga.

## Nimi
Kohanimi pärineb Viita külast, mille nimi omakorda isikunimest Viidas+soo.  Kohanime on esmamainitud 1913 kujul Wiitasoo.

## Ajalugu
Viitasoo ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Samanimeline talu oli 1913 olemas Tammistu küla koosseisus. Viitasoo küla on mainitud 1945 ja taastati külana 1997. aastal.

## Taristu
Viita piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega, kus asub Viita bussipeatus. Küla lääneosa piirneb Viita–Laasi teega, kus lõpeb kagust loodesse kulgev Jõesuu–Viita tee, mis küla idaosas ristub Tammistu külateega.

## Viited
Camouflage

**Camouflage** on Saksa ansambel, kes viljeleb muusikastiili, mida nimetatakse süntesaatoripopiks (*[[synthpop]]*). 

Ansambli läbimurdeks sai 1987. aastal Billboardi edetabelisse jõudnud laul "The Great Commandment". Ansamblit on sageli nimetatud ka Saksa Depeche Mode'iks.

## Ajalugu
1983. aastal lõid neli sõpra – Heiko Maile, Marcus Meyn, Martin Kähling ja Oliver Kreyssig – bändi Licensed Technology. Aasta hiljem lahkus sealt Martin Kähling ning bänd võttis uue nime – Camouflage, inspireerituna Jaapani ansambli Yellow Magic Orchestra laulust, mis kandis pealkirja "Camouflage".

## Diskograafia
### Albumid
* 1988 "Voices & Images" 
* 1989 "Methods of Silence" 
* 1991 "Meanwhile" 
* 1993 "Bodega Bohemia" 
* 1995 "Spice Crackers" 
* 1997 "Best of - We Stroke The Flames" 
* 2001 "Rewind << Best of 95-87" 
* 2003 "Sensor" 
* 2006 "Relocated"
* 2009 "Live in Dresden" (kahest DVD-st ja ühest CD-st koosnev komplekt)
* 2014 The Box 1983-2013
* 2015 "Greyscale"

## Välislingid
*Ansambli koduleht (*inglise ja saksa keeles*)
Villamaa

**Villamaa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani  Kõrgessaare valda.

Villamaa piirneb põhjas ja läänes Luidja, edelas Viitasoo, lõunas Reigi-Nõmme, kagus Puski ja idas Kopa külaga.

## Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime lähtekohaks sõna vill. Leo Tiik arvas, et kohanimi lähtub isikunimest Villem (Wilhelm)+maa. Marja Kallasmaa eeldas, et kohanimi võis pärineda, kui Harjumaalt Vilama külast pärit asunik siirdus Hiiumaale. Kohanime on 1564 mainitud kui Welhelma ja 1576 Willam.

## Elanike arv

## Talud
**Villamaa ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Villamaa kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. 1564 elas Kõpu vakuses vabadik Jurgen Welhelma. 1835 kuulus ala Lauka mõisa alla ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Murrow, Pumester, Samuel, Tursk, Vilt (Wilt) ja Vähi (Wähhi).

## Taristu
Villamaad läbib lõunast põhja Emmaste–Luidja maantee, kust itta suunduvad Villamaa–Kopa ja Villamaa–Puski tee ning edelasse Tammistu külatee.  Villamaa piirneb lõunas Puski–Kõpu–Ristna tee ja Puski karjääri teega. 

## Kultuur
Villamaal asub Puski piirikivi.

## Ettevõtlus
Villamaal asus kolhoosi "Uus Elu" keskus kuni ühendamiseni kolhoosiga "Esimene Mai". Liitmisel tekkinud uus kolhoos sai nimeks Kõrgessaare kolhoos. Kolhoosi "Uus Elu" jaoks ehitatud  töökoda-garaaži ja teraviljakuivati hoonetes on tegutsenud Villamaa Kivitöökoda ning ehitatud paate.

Külas asub praegu puhkekeskus Villamaa puhkeküla.

## Viited

## Kirjandus
*Endel Saar. "Kuidas elatakse Villamaal?" Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 57, 13. mai 1976 lk 4
Ülendi

**Ülendi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Ülendist lõunasse jääb Läänemeri, põhjas piirneb küla Kõpu ja Ojaküla, läänes Kaleste ning idas Vilima ja Tiharu külaga.

## Nimi
Paul Ariste on kohanime tuletanud liitsõnast "ülipõldon" (sõnadest üli+põld). Kohanime on esmamainitud 1688. aastal kujul Üllepeldo.

## Loodus
Ülendi külas asuvad Ülendi ohvripärn, Kõpu Suurkivi ja Ülendi allik. Küla põhjaossa lõikub Kõpu looduskaitseala.

Küla põhjaosas asub ajalooline Keskri ala.

## Elanike arv

## Ajalugu
Ülendi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1688 elas Kõpu vakuses talupoeg Üllepeldo Jürgen. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid vakuses talunikud Üllepöldo Andres ja Üllepöldo Siem. Ala oli esmalt Kõpu küla koosseisus.

1835 oli Ülendi alal kolm talu, mille peremehed said omale perekonnanimeks Elend, Pihel ja Vajak (Wajak), sulasrahvas Punn. Keskri osas asus neli talu ja nende elanikud said perekonnanimedeks nimed Grund, Kappel, Kasser, Kessel ja Puss.

Aastatel 1977–1997 kuulus Ülendi Kiduspe koosseisu.

## Taristu
Ülendit läbib põhjast kagusse Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee, kust läbi küla kulgeb Ülendi–Mustana tee.

## Vaata ka
*Kõpu-Vaessoo hoiuala

## Viited
Vilima

**Vilima** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Vilima piirneb põhjas Kõpu, läänes Ülendi, lõunas Tiharu ja idas Kiduspe külaga.

## Nimi
Paul Ariste on nime lähtekohaks pidanud sõnu teravili+maa. Kui kohanime aluseks on isikunimi, siis arvatavasti on see nimi Villem. Kohanime on esmamainitud 1609 kujul Willema.

## Loodus
Vilima külast algab Jõe jõgi. Küla põhjaosa lõikub Kõpu looduskaitseala koosseisu.

## Ajalugu
Vilima ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1609 elas Kõpu vakuses talunik Willema Larß, Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel Willima Hannus ja 1834 Willima Jaak. 1835 oli külas kaks talu: ühe talu peremees sai omale perekonnanimeks Põllo, sulasrahvas Punn ja Saar. Teise talu peremees sai omale perekonnanimeks Kroll, sulasrahvas Laks.

1917 oli külas Paavli talu, mille peremees oli Kallas ja Tõnise talu, mille peremees oli Põllo.

Vilima on ajalooliselt kuulunud peamiselt Kiduspe koosseisu ja omaette külaks kujunes esimese maailmasõja järel. Vilima taastati külana 1997. aastal.

## Taristu
Külatee kulgeb küla lõunaosast keskossa.

## Kultuur
Vilima korraldas 2015 koos Kiduspe ja Tiharuga Kõpu külade päeva.

## Viited
Auksi järv

**Auksi järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Auksi külas, Viljandi linnast 10 km põhja pool, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ääres.

Järve pindala on 7,9 ha, pikkus 480 m, laius 210 m, suurim sügavus 9,4 m, kaldajoone pikkus 1,272 km ja kõrgus merepinnast 99,5 m. Järve lõunaküljest saab alguse Uueveski oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Kaladest leidub järves latikat, ahvenat, särge ja haugi.

## Vaata ka
*Uueveski oja
*Auksi-Karula järved

## Viited

## Välislingid

* 
*
Uueveski oja

**Uueveski oja** (alamjooksul ka **Kösti oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas.

## Kirjeldus

Oja pikkus on 14,6 km (koos lisaharudega 15,2 km), valgala suurus 38 km², langus on 57 m ja lang 3,8 m/km.

Uueveski oja saab alguse 99,5 m kõrgusel Viljandi vallas Auksi külas asuvast Auksi järvest ja suubub 42,5 m kõrgusel Viljandi linnas Viljandi järve kirdepoolsesse Viiratsi otsa. Uueveski oja läbib keskjooksul Võistre järve ja Karula järve ning alamjooksul Viljandi linna idaosas Uueveski basseine, Uueveski paisjärve ja Kösti paisjärve. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Uueveski oja ületavad Auksi tee, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, Karula tee, Viljandi–Põltsamaa maantee, Uueveski tee, Oja tee ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

## Vesirajatised
Oja alamjooksul on asunud mitmed veskid:
* Tobra veski Tobraselja külas (varemetes);
* Nöödingu veski Peetrimõisa külas (varemetes);
* Mustaveski Peetrimõisa külas (hävinenud);
* Uueveski vesiveski Viljandi linnas Uueveski järve paisul (ehitismälestis);
* Kösti vesiveski Viljandi linnas Kösti järve paisul (ehitismälestis), kus töötab ojale rajatud Kösti hüdroelektrijaam.

## Ajalugu

1933. aastal valmisid Uueveskil avalikuks kasutuseks mõeldud ujumisbasseinid, millest ülemine oli 70–80 m pikk.

1930. aastate lõpul süvendati ja õgvendati Võistre järvest Karula järve voolavat Tobra oja (tänapäeval Uueveski oja ülemjooks) ja suurendati sel moel Uueveski oja läbivat veehulka. Samas suunati Kuuni järvest lähtuv ja senimaani Tobra ojja suubuv vesi Valuojja.

## Vaata ka
*Kösti org

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kärsa

**Kärsa** on kahe küla nimi:

* **[[Kärsa (Ahja)|Kärsa]]**, küla Ahja vallas Põlva maakonnas
* **[[Kärsa (Väike-Maarja)|Kärsa]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***Kärsa** on Suure-Rootsi alternatiivne nimi

## Vaata ka
*Kärsa sadam
*Kärsa oja
*Kärsa soo
*Kärsa mõis
Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool

**Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool** on põhikool Alatskivil. Kooli aadress on Kooli 1.

Esimesed teated koolide tööst Alatskivil pärinevad 1766. aastast. Külakoolide arv oli 1810. aastaks jõudsalt kasvanud. Selleks ajaks töötasid Haapsipea, Naelavere, Suurlahe, Torila, Savastvere ja Lahepera koolid. 1920. aastal ühendati kõik ümbruskonna külakoolid Alatskivi 6-klassiliseks Kõrgemaks Algkooliks, mis hakkas töötama Alatskivi lossis. 1940. aastal muudeti kool Nõukogude okupatsiooni ajal 7-klassiliseks. Sõja ajal kasutas kooliruume ka sõjavägi. 1950. aasta 25. oktoobril muudeti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega Alatskivi Mittetäielik Keskkool Alatskivi Keskkooliks ning avati 8. ja 9. klass.

1961. aasta kevadel alustati Alatskivis uue koolimaja ehitamist. Uues koolimajas algas õppetöö 1962. aastal ning samal aastal muudeti põhikool 8-klassiliseks. 1962. aastal valminud koolihoone on Muinsuskaitseamet tunnistanud Eesti 20. sajandi arhitektuuri tähelepanuväärseks ehitiseks. Juhan Liivi 100. sünniaastapäeval (30. aprill 1964) anti Eesti NSV valitsuse määrusega koolile Juhan Liivi nimi.

1977. aastal rajati Kuningvere järvele ujula ning valmis sai kooli staadion. 1983. aastal alustati koolimaja ümberehitamist tsiviilkaitse vajadusteks reserv-sõjaväehaiglaks. 1989. aastal muudeti keskkool 12-klassiliseks. 1990. avati vanas koolimajas Alatskivi Muusikakool. 

2018. aastal muudeti kool põhikooliks ja kooli uueks nimeks sai **Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool**.

## Direktorid
*1950–1952 – Maria Saarniit
*1952–1955 – Maria Möll
*1955–1956 – Margit Roostfeld-Ilves
*1956–1958 – Margarita Gundobina-Tamm
*1958–1997 – Karl Elken
*1997–2003 – Urmas Laur
*2003–2014 – Urve Lõhmus
*2014–2017 – Raigo Lille
*2017–2019 – Erki Larm
*2019 – ... Helen Paju

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kadžaarid

**Kadžaaride dünastia, Kadžaarid** (Qajars, Kajars. Pärsia: سلسله قاجاریه‎ - or دودمان قاجار - Qâjâr) oli Iraani šahhidünastia, mis oli võimul 1781–1925. 

Kadžaarid pärinesid Iraani turkmeenidest, kes elasid Ganjas, praeguse Aserbaidžaani alal.

Dünastia rajasid Agha Mohammad-khaan ja Fath Ali-šahh. Agha Mohammad-khaan kukutas viimase Zandi dünastia esindaja 1796, kuid ta ise mõrvati järgmisel aastal. Tema järglaseks sai vennapoeg Fath Ali-šahh.

Kadžaaride võimu ajal tugevnes feodaalide positsioon. Peetud sõjad nõrgendasid riiki ning Iraan jäi suuremasse sõltuvusse Euroopa suurriikidest. Toimusid ka mitmed feodalismi vastased ülestõusud, neist suurim oli 1905 Iraani konstitutsiooniline revolutsioon. 

Kadžaarid tõukas troonilt 1925 Pärsia kasakabrigaadi ohvitser, tulevane šahh Reza Pahlavi.

## Kadžaaridest Iraani šahhid 1794–1925

*Agha Mohammad-khaan Kadžaar (1794–1797) 
*Fath Ali-šahh (1797–1834) 
*Mohammad-šahh Kadžaar (1834–1848) 
*Nasser-al-Din šahh (1848–1896) 
*Mozzafar-al-Din šahh (1896–1907) 
*Mohammad Ali šahh (1907–1909) 
*Soltan Ahmad šahh Kadžaar (1909–1925)

## Välislingid
*Kadžaaride lehekülg (*inglise keeles*)
*Kadžaaride dünastia (*inglise keeles*)
*Kadžaaride perekonna koduleht (*inglise keeles*)
The Cure

**The Cure** on Suurbritannia ansambel, mis asutati aastal 1976. Bändi on keeruline ühe kindla muusikastiili alla liigitada, kuid kõige tihedamini seostatakse neid *[[gothic rock]]*'iga. 
Ainuke järjepidev bändiliige on olnud Robert Smith.

## Liikmed

*Robert Smith
*Reeves Gabrels
*Roger O'Donnell
*Simon Gallup
*Jason Cooper

## [[Album]]id
*1979 – "Three Imaginary Boys"
*1980 – "Seventeen Seconds"
*1981 – "Faith"
*1982 – "Pornography"
*1984 – "The Top"
*1985 – "The Head on the Door"
*1987 – "Kiss Me Kiss Me Kiss Me"
*1989 – "Disintegration"
*1992 – "Wish"
*1996 – "Wild Mood Swings"
*2000 – "Bloodflowers"
*2004 – "The Cure"
*2008 – "4:13 Dream"
*2024 – "Songs of a Lost World"
Madal-Tatra

**Madal-Tatra** (slovaki *Nízke Tatry*) on mäestik Euroopas, osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Ďumbier (2043 m). 

Kulgeb ida-lääne suunas. Mäestikul on lame hari. Kõrgemad tipud on Ďumbier (2 043 m), Štiavnica (2 025 m), Chopok (2 024 m), Dereše (2 004 m), Chabenec (1 955 m) ja Kráľova hoľa (1 948 m) .

Mäestiku nime võttis kasutusele geoloog Dionýz Štúr. Tema kasutas nimekuju *Nižné Tatry*, n-i asendas mäestiku nimes k-ga ungari geograaf Hunfalvy János.

Madal-Tatra mägedes asuvad Demänova koobas ja Demänova jääkoobas.

Mäestikus eristatakse kahte osa, mida eraldab  Čertovica sadul. Idapoolne kannab nime Kráľova hoľa Tatrad.  Selle moodustavad moondekivimid (põhiliselt paragneiss ja Vepori plutooni granitoidsed kivimid (granodioriit, tonaliit). Põhja pool on purskekivimite osakaal väiksem, seal esinevad valdavalt moondekivimid (amfiboliit), esineb ka mesosoikumi settekivimeid - lubjakivi, liivakivi, dolomiiti.

Kõrgem lääneosa kannab nime Ďumbieri Tatrad. Selle moodustavad kolm geoloogilist vööndit: kaks neist moodustuvad mäetekke käigus kujunenud settekivimitest, kolmanda moodustavad kristalsed kivimid.

## Asend

Madal-Tatra piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjast piiravad seda Hornádi nõgu, Kozie chrbty ja Podtatranská nõgu
*läänest piiravad seda Suur-Fatra, Zvoleni nõgu ja Staré Hory mäestik 
*lõunast piirab seda Horehronie tasandik
*idast piirab seda Spiši-Gemeri karst

Staré Hory mäestikust eraldab seda Hiadeľi sadul. Spiši-Gemeri karstist eraldavad mäestikku Vernári sadul, Vernári org ja Kopaneci sadul.

## Vaata ka
*Tatrad
*Kõrg-Tatra

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta, fotod (*tšehhi keeles*)
Võistre järv

**Võistre järv** (ka *Võistvere järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võistre külas. Järv asub 8 km Viljandist põhja pool, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee lähedal.

Võistre järve pindala on 9,8 ha, pikkus 600 m, laius 250 m, keskmine sügavus 2,7 m, suurim sügavus 6 m, kõrgus merepinnast 83,5 m ja veevahetus 5 korda aastas. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Uueveski oja, lisaks toitub järv kaldaallikatest. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Kaladest leidub järves ahvenat, latikat, haugi, särge, roosärge, linaskit ja lutsu.

Järve loodekaldal asub ujumis- ja telkimiskoht.

## Vaata ka
*Uueveski oja
*Auksi-Karula järved
*Võistre

## Viited

## Välislingid
*
*
Vaemla jõgi

**Vaemla jõgi** on jõgi Hiiumaal.

Vaemla jõgi saab alguse Käina alevikust 5 km loode pool Kaupsi soos ja suubub Jõeküla juures Vaemla lahte. Jõe pikkus on 13 km ja valgla pindala 71,2 km².

## Välislingid
*
Riguldi jõgi

**Riguldi jõgi** on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Riguldi, Suur-Nõmmküla, Vanaküla ja Väike-Nõmmküla ja Niibi külas.

Ta algab Niibi raba põhjaservast Kaevandu järve lähedalt ning suubub Riguldis Hosgrunne saare vastas Läänemerre.

6,8 km suudmest suubub paremalt jõkke Leidissoo peakraav, 1,6 km suudmest suubub paremalt jõkke Höbringi oja.

Riguldi jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Riguldi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1103900.

2018. aastal jõge süvendati ja kaevati vana suudme asemele uus.

## Välislingid
Laeva jõgi

**Laeva jõgi** on jõgi Jõgeva- ja Tartumaal, Emajõe vasakpoolne lisajõgi.

Laeva jõgi saab alguse Kassinurme küla lähedal olevast allikast ja suubub Emajõkke. Jõe pikkus on 49,3 km ja valgla 275,2 km².

## Ajalugu

20. sajandi alguses rajati Laeva jõe alamjooksu ja Emajõe vahele nn. Laeva kanal, mis kujunes sisuliselt uueks jõe alamjooksuks. Kuigi kanali rajamise põhjuseks võis olla ka maaparandus, osutus rajatud kanal metsamaterjali parvetamist hõlbustavaks vahendiks. Puurmani ümbruskonnast pärineva puidu veoks oli see trass parem, kui pikem marsruut mööda Pedjat ja Emajõge. Trass kujunes Eesti tähtsaimaks metsaveoteeks, kuni Käreverre rajatud sild selle lõhkus. Suurvee ajal oli silla all lotjadele ja praamidele liialt vähe ruumi, kui aga veetase oli madalam, oli jões laevaliikluseks liialt vähe vett. Nii pidid laevad kanalisse silla juurde sisse sõitma, et teostada ümberlaadimist. Metsamaterjalist tohtis nimelt suurematel jõgedel (seega ka Emajõel, kuhu Laeva jõgi suubus) parvetada vaid parvedeks kokku seatud palke, väiksemat metamerjali tohtis vedada vaid laevadel. Tänapäeval Laeva kanalit puidu parvetamiseks ei kasutata.

## Jõe loodusliku seisundi taastamine
### Ülemjooksu korrastamine
Aastatel 2008–2009 tehti Laeva jõe ülemjooksul korrastustöid kokku 24,6 km pikkusel lõigul. Kanalis olevatele jõelõikudele rajati kärestikke ja väikseid ülevoole. Voolusängi paigaldati kive üksikult ja rühmadena. Jõesäng puhastati voolutõketest ja kohati setetest, jõkke suubuvatele kraavidele rajati settebasseine. Settekoormuse vähendamiseks rajati tõkestava kärestiku abil luhale ülevool. Koogi ja Veski paisjärvedele rajati 270 m ulatuses kalapääse.

### Alamjooksu taastamine
20. sajandi alguses rajati Laeva jõe alamjooksu ja Emajõe vahele metsamaterjali parvetamise hõlbustamiseks kanal, mille valmimisel hakkas vana jõesäng (tänapäeval Karisto oja) kinni kasvama, sest suurem osa veest voolas uude kanalisse. Ummuksisse jäämise tõttu ei pääsenud kalad enam varasematele kudemisaladele. Jõe alamjooksu seisukorda on 2010. aastatel (viimased tööd tehti 2018. aastal) taastatud mitme projektiga, mille käigus on puhastatud 8 km ulatuses vana jõesängi. Samuti on võsast puhastatud 13 hektarit luhakoelmuid. Laeva jõe taaselustamise projekti raames on jõkke asustatud üle 12 000 isendi noori tõugjaid.

## Viited

## Välislingid
*
Porijõgi

**Porijõgi** ehk **Reola jõgi** on jõgi Põlva- ja Tartumaal, Emajõe parempoolne lisajõgi. Tuntakse ka kui Konsu, Konsa, Lalli või Liiva jõgi.

Porijõgi saab alguse Veski külas põhjaosast ja suubub Emajõkke 36,2 km enne suuet. Porijõgi on 43,5 km pikkune ja tema valgla on 298 km².


Porijõgi (2017).jpg|Porijõgi Ülenurme aleviku kirdeosas
Reola sild Tartu-Petseri.jpg|Reola sild üle Porijõe


## Viited

## Välislingid
*
Alavere (Jõgeva)

**Alavere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikust lõunas.

Küla lõunaosas asub Kuremaa mõisa kalmistu.


Bussipeatus Alaveres.jpg|Alavere bussipeatus suvel
Alavere OlariPilnik-51.jpg|Alavere bussipeatus talvel

## Viited
Hilba jõgi

**Hilba jõgi** on jõgi Põlvamaal, Ahja jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka kui Hilbe jõgi ja Tillundi oja.

Hilba jõgi saab alguse Kogrõjärvest endises Mõnsi külas (praeguse Heisri küla alal) ja suubub Ahja jõkke 67,8 km enne suuet. Jõe pikkus on 20,6 km ja valgla pindala 41,4 km².

## Välislingid
*
Soomevere (Põhja-Sakala)

**Soomevere** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Soomevere soo ja voolab Soomevere kraav.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Küla paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres ja piirneb läänes Võhma linnaga.

Külas asub Soomevere Hiiesaar.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 119 elanikku.

## Viited
Tšernivtsi

**Tšernivtsi** (ukraina keeles **Чернівці**, rumeenia keeles **Cernăuți**, saksa keeles **Czernowitz** või **Tschernowitz**; varem on eesti keeles kasutusel olnud ka venepärane nimi *Tšernovtsõ*) on linn Ukrainas, Tšernivtsi oblasti keskus. Asub Pruti jõe paremal kaldal 248 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu
Kuni 1775. aastani kuulus Tšernivtsi Moldaavia vürstiriigile. Seejärel kuulus linn kuni Esimese maailmasõjani Habsburgidele (1775–1806 valitsesid nood Tšernivtsit Saksa-Rooma keisritena, aastatel 1804–1867 kuulus ta Austria Keisririigile ning aastatel 1867–1918 Austria-Ungari keisririigi Austria valduste hulka). 1875. aastal asutati Tšernivtsi ülikool. 

Aastatel 1918–1940 ja 1941–1944 kuulus linn Rumeenia kuningriigile. Tšernivtsi on olnud ajaloolise Bukoviina piirkonna pealinn. 1930. aasta rahvaloenduse järgi oli Tšernivtsi (Cernăuți) 112 427 elanikuga Rumeenia suuruselt kolmas linn Bukaresti ja Chișinău järel, elanikest 26,8% olid juudid, 23,2% rumeenlased, 20,8% sakslased, 18,6% ukrainlased, ülejäänud (10,6%) poolakad ja teised.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšernivtsi elanikest ukrainlasi 79,9%, venelasi 11,3%, rumeenlasi 4,5%, moldaavlasi 1,6%, poolakaid 0,6% ja valgevenelasi 0,4%.

### Dekommuniseerimine
2022. aasta märtsis eemaldati linnast postamendil seisnud Punaarmee tank-monument ning sama aasta 21. aprillil demonteeriti kommunist Halõtskõi kuju ja skulptuur "Punaarmeelased lahingus". 2022. aasta augusti alguses demonteeriti kesklinnas asunud punaarmeelase skulptuur.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht (ukraina ja inglise keeles)
*Tšernivtsi fotodel
Goldschmidti reeglid

**Goldschmidti reeglid** on kolm geokeemilist seaduspärasust, mille sõnastas Victor Moritz Goldschmidt 20. sajandi esimesel poolel. 

Goldschmidti reeglid käsitlevad keemiliste elementide käitumist magma kristalliseerudes või kivimite sulades. Teatud elemendid on eelistatult vedelas, teised jälle tahkes faasis. Reeglid käsitlevad kahe erineva iooni valentsi ja ioonraadiuse erinevusest tulenevat erinevat käitumist. 

*Kaks erinevat iooni, millel on sama valents ja väga sarnane ioonraadius, omavad sama tahke ja vedela faasi vahelist jaotuskoefitsienti.
*Kui ioonraadiused on pisut erinevad, siis on väiksema ioonraadiusega ioon eelistatult tahkes faasis ning suurema ioonraadiusega ioon vedelas faasis.
*Väga sarnase ioonraadiuse, kuid erineva valentsi korral on tahkes faasis eelistatult kõrgema valentsiga ioon.

Reegleid tuleb mõista nii, et kui kristallstruktuuris on vaba koht, mille saaksid täita kaks erinevat iooni, siis teeb seda statistiliselt tõenäolisemalt (seega mitte alati) ioon, mis vastab Goldschmidti reeglites sõnastatud tingimustele. Samuti ei arvesta Goldschmidti reeglid ioonide kontsentratsiooni vaadeldavas süsteemis. Seetõttu võib vastava koha kristallstruktuuris hõivata sagedamini ioon, millel on Goldschmidti reeglite kohaselt selleks halvemad võimalused ning seda lihtsalt seepärast, et teda on vaadeldavas süsteemis suuremal hulgal.
Luutsna jõgi

** Luutsna jõgi** on jõgi Tartumaal, Emajõe parempoolne lisajõgi. Tuntakse ka Lustna jõena.

Luutsna jõgi saab Alakülas ja suubub Emajõkke 27,7 km enne suuet Vana-Kastre küla lähistel. Jõe pikkus on 25,4 km pikk ja valgla pindala 126,1 km².

## Välislingid

*
Mõra jõgi

**Mõra jõgi** (ka *Mõrajõgi*) on jõgi Tartumaal, Emajõe parempoolne lisajõgi. Tuntakse ka Merra, Roiu, Kitseküla või Uniküla jõena.

Mõra jõgi saab alguse Vastse-Kuustest loodes ja suubub Emajõkke 34,4 km enne suuet. Jõe pikkus on 30,2 ja valgla pindala 93,2 km².

Alamjooksul on jõele paisutatud Kurepalu järv.

Jõe orus on mitmeid paljandeid (Mõra jõeoru paljandid) ja mõnes paljandis on ka koopaid (nt Age koobas).

## Välislingid
*
Paul Cook

**Paul Cook** (sündinud 20. juulil 1956 Londonis) on tuntud eelkõige kui legendaarse punkansambli Sex Pistols trummar. Enne Sex Pistolsiga liitumist mängis ta bändis The Strand.
Wonder Showzen

"***Wonder Showzen***" on ameerika sketšikomöödia, mida näidatakse telekanalil MTV2. Saade sai alguse aastal 2005. Saate loojad on John Lee ja Vernon Chatman.

## Välislingid
* Koduleht
Leevi jõgi

**Leevi jõgi** on jõgi Põlvamaal, Ahja jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka Tudu jõena, Valgejõena, Tõdu või Matu jõena.

Leevi jõgi saab alguse Ööbikujärvest ja suubub Ahja jõkke 65,2 km enne suuet. Jõe pikkus on 38,4 km pikk ja valgla pindala 163,8 km².

Jõe kesk- ja alamjooks oli varem suures ulatuses Tartu- ja Võrumaa piiriks.
Pühäjõgi

**Pühäjõgi** (ka *Sillaotsa jõgi*) on jõgi Valgamaal Otepää vallas ja Põlvamaal Kanepi vallas.

Pühäjõgi algab Vidrike järvest Otepää kõrgustikul, voolab läbi Kooraste järvede ja suubub Võhandu jõkke.

Pühäjõe pikim lisaoja on vasakult suubuv Seega oja (14,1 km).

## Välislingid
*
Peeda jõgi

**Peeda jõgi** (ka *Kambja jõgi*) on jõgi Tartumaal, Porijõe vasakpoolne lisajõgi.

Peeda jõgi saab alguse Pangodi küla lähedalt ja see suubub Porijõkke 20,1 km enne suuet. Jõe pikkus on 21,9 km ja valgla pindala 103,6 km².

Suuremad lisajõed on Idaoja ja Luhasoo oja.

Peeda jõe kesk- ja alamjooksul on ligi 8 km pikkune lõik kaitse all Peeda jõe – Idaoja hoiualana.

Jõel asuvad Peeda järv ja Suure-Kambja järv.

## Välislingid
*
Demokraadid 66

**Demokraadid 66** (hollandi *Democraten 66*, ametlik nimi: *Politieke Partij Democraten 66*, lühend: *D66*) on Hollandi sotsiaalliberaalne partei. Partei asutati aastal 1966.

## Valimistel
2006. aasta Hollandi parlamendivalimistel võitis partei parlamendi teises kojas (*Tweede Kamer*) 3 kohta 150-st (2,0% häältest). Kaudselt valitud parlamendi esimeses kojas (*Eerste Kamer*) 3 kohta 75-st. 

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai D66 1 koha 27-st (4,2% häältest).

## Rahvusvahelised kontaktid
D66 kuulub Liberaalsesse Internatsionaali, Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse ja Allianssi Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest.

## Välislingid
* Democrats 66 Demokraadid 66 ametlik veebileht (*hollandi keeles*)
* Democrats 66 Demokraadid 66 ametlik veebileht (*inglise keeles*)
Nairobi

**Nairobi** on Keenia pealinn ja Nairobi maakonna halduskeskus. 

Linna nimi tuleb masai keelest, kus *Ewaso Nyirobi* tähendab 'külm vesi', mis tuleneb läbi linna voolavast Nairobi jõest.

Linn asub keskmiselt 1660 m kõrgusel merepinnast. Nairobi on Ida-Aafrika suurim linn.

## Ajalugu
Mombasast Victoria järve äärde viivale raudteele (Uganda raudtee) asutati 1899. aastal raudteesõlme mille juurde tekkinud asula sai 1905. aastal Briti Ida-Aafrika pealinnaks.

1920. aastatel hakati Nairobit planeerima aedlinna põhimõtete järgi. 1930.–1950. aastatel tegeles Nairobi planeerimisega saksa arhitekt Ernst May.

Iseseisva Keenia pealinn on Nairobi alates 1963. aastast. 

Linna piiril asub Nairobi rahvuspark.

Nairobi ülikool on asutatud 1956. aastal.

## Vaata ka

*Püha Perekonna peakirik

## Pildid

Nairobi cityscape.jpg|Nairobi kesklinn
Kibera.jpg|Kibera slumm


## Kirjandus
*Janfrans van de Eerden. "*NB024. Nairobi 2024 Architecture Guide*". Hollandi ja inglise keeles. Nairobi 2019, 3. trükk 2025. 224 lk. ISBN 9789082369939

## Välislingid

* Nairobi koduleht
Piigaste oja

**Piigaste oja** on oja Põlvamaal, Leevi jõe parempoolne lisajõgi. Tuntakse ka Tsähkna, Punaku, Punaka ojana või Viruojana.

Piigaste oja saab alguse Tiido külas ja suubub Leevi jõkke 1,3 km enne suuet. Oja pikkus on 19,8 km ja valgla pindala 35,3 km².

Piigaste oja voolab läbi Janokjärve.

## Välislingid

* 
*
Keenia šilling

**Keenia šilling** on Keenia rahaühik. Jaguneb 100 sendiks.

Keenia šilling võeti kasutusele 1966. aastal, mil see vahetas välja Ida-Aafrika šillingi. 

Kasutusel on 50 sendine ning 1, 5, 10, 20 ja 40 šillingised mündid. Käibelolevad paberrahad on väärtuses 50, 100, 200, 500 ja 1000 šillingit.

ISO 4217 kood on KES.

1 euro = 129,3951 Keenia šillingit 29. juunil 2011.

## Välislingid

*Keenia keskpank
Daniel arap Moi

**Daniel Toroitich arap Moi** (2. september 1924 – 4. veebruar 2020) oli Keenia poliitik, ta oli riigi teine president (1978–2002).

Poliitilise ja rahvusvahelise surve tulemusena oli ta sunnitud 1992. aastal osalema mitmeparteivalimistel, kuid viis nii 1992. aastal kui ka järgnevatel valimistel 1997. aastal oma partei võidule. Aastatel 1967–1978 oli Moi Keenia asepresident.  

Moi on Keenias tuntud ka kui "Nyayo", mis tähendab Suahiili keeles jalajälgi, kuna ta ütles tihti, et jälgib temale eelnenud esimese presidendi Jomo Kenyatta samme. Samuti on talle omistatud hüüdnimi "Poliitikaprofessor" tänu tema 24-aastasele valitsusajale, mis on pikim Keenia ajaloos.

## Viited
Toivo Kusmin

**Toivo Kusmin** (ka Kuzmin; 27. aprillil 1938 – 19. juunil 2014) oli eesti dokumentalist (filmirežissöör ja -operaator). Paljud tema filmidest on seotud merega.

## Filmid
* 1980 "Meri ukse all" 
* 1990 "Saa vabaks, Eesti meri" 
* 1992 "Suur Tõll" 
* 1994 "Vabaduse eest" 
* 1995 "Rannaküla" 
* 1996 "Lipule... güüsile... valvel!" 
* 1999 "Hiiumaa"

## Kirjandus
* Urmas Dresen. Merendusajalugu läbi Toivo Kusmini kaamera. Teater. Muusika. Kino 1997, nr 12, lk 35–40.

## Välislingid
* Toivo Kuzmin