open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meistriliiga 1992/93

**Meistriliiga 1992/93** võitis ja tuli seega 1993. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC Norma, kellele see oli teine meistriliiga võit järjest. Aste madalamale esiliigasse pidid langema JK Sillamäe Kalev ja Viljandi JK Tulevik, kuid Kohtla-Järve JHK Keemiku loobumise tõttu säilitasid sillamäelased oma koha meistriliigas. Esiliigast kerkisid astme võrra kõrgemale Pärnu JK Tervis ja JK Tallinna Sadam.

## Hooaeg
Meistriliiga klubide arv vähenes 14-lt 12-le. Kahe piirkondliku tsooni asemel moodustati ühetsooniline liiga, samuti loobuti esikoha- ja väljalangemisturniirist.

Hooaja eel muutsid nime neli klubi:
* Tallinna VMV → Tallinna FC Nikol
* Tartu SS Kalev → Tartu SS EsDAG
* Viljandi JK → Viljandi JK Tulevik
* FK Maardu → Maardu FK Olümpia

## Meeskonnad

## Liigatabel

## Mängutulemused
Iga meeskond mängis kõikide vastastega 2 korda, ühe korra kodus ja ühe korra võõrsil, kokku 22 mängu.


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Jõhvi EP sai võidu, kuna Vigri ei ilmunud mängule.
3Mäng toimus FC Flora kodu väljakul, Kadrioru staadionil.
Värvid: roheline = Kodu meeskonna võit; kollane= viik; punane = võõrsil meeskonna võit.

## Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 1992/93
*II liiga 1992/93

## Viited
Meistriliiga 1993/94

**Meistriliiga 1993/94** võitis ja tuli seega 1994. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora, kes võitis otsustavas lisamängus FC Norma tulemusega 5:2.

## Hooaeg
Hooaja eel võttis Tallinna KSK Vigri sponsornime FC Tevalte.

JK Sillamäe Kalev jättis viimased neli kohtumist pidamata, vastased said kirja loobumisvõidu väravatevahega 0:0

Tallinna FC Tevalte juhtis voor enne lõppu, kuid diskvalifitseeriti liidrikohalt väidetava korruptsiooni tõttu. Tallinna FC Tevalte viimane mäng jäi pidamata, vastane sai kirja loobumisvõidu väravatevahega 0:0. Tallinna FC Tevalte süüd ei tõestatud, kuid ta jäi kindlana näinud meistritiitlist ilma.

Võrdselt punkte kogunud Tallinna FC Norma ja Tallinna FC Flora pidasid otsustava lisamängu, mille võitis Flora tulemusega 5:2 (3:0). FC Norma saatis protestiks FC Tevalte diskvalifitseerimise vastu väljakule noormängijad.

Aste madalamale esiliigasse langesid Pärnu JK Tervis, Tallinna JK Dünamo, Tartu JK Merkuur, JK Sillamäe Kalev. Esiliigast kerkisid astme võrra kõrgemale Pärnu JK Kalev.

Meistriliiga klubide arv oli järgmisel hooajal 12 asemel kaheksa.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* September 1993 - FC Flora -  Raimondas Kotovas ->   Roman Ubakivi
* September 1993 - JK Tervis -  Sergei Ratnikov ->  Tarmo Rüütli
* Jaanuar 1994 - JK Tervis -  Tarmo Rüütli ->  Märt Siigur
* Jaanuar 1994 - Sadam -  Pavel Strelin ->  Uno Piir
* Jaanuar 1994 - FC Tevalte -  Vladimir Kolbassenko ->  Anatoli Belov

## Liigatabel


1JK Sillamäe Kalev loobus 4 mängu enne hooaja lõppu.
2FC Tevalte diskvalifitseeriti pärast 21. vooru väidetava korruptsiooni pärast.


## Meistriliiga esikoha lisamäng

## Mängutulemused
Iga meeskond mängis kõikide vastastega 2 korda, ühe korra kodus ja ühe korra võõrsil, kokku 22 mängu.


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

## Edukamad väravakütid
*Meistriliiga esikoha lisamängu väravad pole siia arvestatud*

## Vaata ka
*Esiliiga 1993/94
*II liiga 1993/94

## Viited
Meistriliiga 1994/95

**Meistriliiga 1994/95** võitis ja tuli seega 1995. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC Flora.

## Hooaeg
Tartu FC Esdag-ist sai Tartu FC DAG, Tallinna FC Nikoli põhjal moodustati keset hooaega Tallinna FC Lantana-Marlekor (tulevane FC TVMK).

Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast pidasid väljalangemisturniiri esiliiga nelja parima meeskonnaga.

FIFA otsusega ennistati korruptsioonisüüdistustes õigeks mõistetud Tallinna FC Tevalte koht meistriliigas. Seetõttu pidid finaalturniiri kuues Tallinna FC Norma ja üleminekuturniiri teine Pärnu JK Kalev selgitama veel ühe väljalangeja (FC Norma – PJK Kalev 2:3, 0:0).

Aste madalamale langesid Tallinna FC Norma ja Tartu FC DAG, esiliigast kerkis astme võrra kõrgemale Pärnu JK Tervis.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* August 1994 - FC Norma -  Mati Kebina ->  Eduard Belkin
* September 1994 - FC Norma -  Eduard Belkin ->  Juri Tšurilkin
* Detsember 1994 - Sadam -  Uno Piir ->  Valeri Bondarenko
* Jaanuar 1995 - Lantana-Marlekor -  Vjatšeslav Smirnov ->  Anatoli Belov

## Meistriliiga
### Lõplik liigatabel
*Eelvoor ja finaalturniir kokku.*

**(M)** = Meister, **(ÜV)** = Üleminekumängude võitjad, **(LV)** = langes esiliigasse.

### Finaalturniir

#### Finaalturniiri mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1995. aasta kevadel.*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Meistriliiga eelvoor

#### Eelvooru mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1994. aasta sügisel.*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Mängu võit määrati Narva Transile, kuna FC DAG ei ilmunud kohale.
3Mängu võit määrati FC Florale, kuna PJK Kalevi staadion ei olnud mängukõlbulik.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Edukamad väravakütid
*ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad.*

## Meistriliiga üleminekumängud
FIFA otsustas, et EJL peab andma Tallinna FC Tevalte (diskvalifitseeritud 1 mäng enne enne hooaja 1993/94 lõppu ilma tõenditeta) meistriliiga koha tagasi hooajaks 1995/96. Sel põhjusel mängiti lisa üleminekumängud **PJK Kalevi** (üleminekuturniiri 2. koht) ja **FC Norma** (finaalturniiri 6. koht) vahel.

## Meistriliiga üleminekuturniir

### Edukamad väravakütid
*Üleminekuturniiril löödud väravad*

## Vaata ka
*Esiliiga 1994/95
*II liiga 1994/95
*III liiga 1995

## Viited
Meistriliiga 1995/96

**Meistriliiga 1995/96** võitis ja tuli seega 1996. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Lantana.

## Hooaeg
Tallinna FC Lantana-Marlekorist sai kaks klubi, Tallinna FC Lantana (uus klubi) ja Tallinna FC Tevalte-Marlekor (hilisem FC TVMK ja Lantana-Marlekor õigusjärglane). AS Marlekor ostis korruptsiooniskandaali sattunud Tallinna FC Tevaltelt meistriliiga osalusõiguse: vana klubi jätkas madalamates liigades tegevust Tallinna KSK Vigrina, uus meeskond võttis nime Tallinna FC Lantana. 

Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast pidasid väljalangemisturniiri esiliiga nelja parima meeskonnaga.

Aste madalamale langes Pärnu JK, esiliigast kerkis astme võrra kõrgemale Tallinna JK Vall.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 11. august 1995 - Sadam -  Valeri Burdarenko ->  Uno Piir
* 1. september 1995 - Trans -  Nikolai Burdakov ->  Juri Šalamov
* 1. oktoober 1995 - FC Flora -  Roman Ubakivi ->  Tarmo Rüütli ja  Otar Korgalidze (3 mängu)
* Jaanuar 1996 - FC Flora -  Tarmo Rüütli ->  Teidur Thordarson

## Meistriliiga
### Lõplik liigatabel
*Eelvoor ja finaalturniir kokku.*

**(M)** = Meister, **(ÜV)** = Üleminekumängude võitjad, **(LV)** = langes esiliigasse.

### Finaalturniir

### Finaalturniiri mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1996. aasta kevadel.*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Meistriliiga eelvoor

### Eelvooru mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1995. aasta sügisel.*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Edukamad väravakütid
*ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad*

## Meistriliiga üleminekuturniir

## Vaata ka
*Esiliiga 1995/96
*II liiga 1995/96
*III liiga 1995/96
*IV liiga 1995/96

## Viited
Seli vald

**Seli vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Otta.

Seli vald loodi 1. jaanuaril 1908, kui see eraldati Vågå vallast. Endine Heidali vald liideti Seli vallaga 1. jaanuaril 1965. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Nimi
Vanalt Seli talult saadud nime (vanapõhja *Sil*) kannab vald (algselt kihelkond) ajast, mil sinna ehitati esimene kirik. Sõna *sil* tähendab jõe alamjooksu (mõeldud Lågeni jõge).

## Vapp
Valla vapp on pärit lähiajast. See kinnitati 18. mail 1985. Vapil on kujutatud kuldset tüdrukut mängimas trompetit sinisel taustal. Kujutis põhineb Prillar-Guri legendil. 1612. aastal viis Rootsi teenistusse astuda sooviva Šoti palgasõdurite salga teekond läbi Seli. Kohalikud talumehed ründasid šotlasi ja said Kringeni lahingus nende üle võidu. Legend räägib, et talumehi hoiatas šotlaste eest tüdruk trompetiga.

## Viited
Stovneri linnaosa

**Stovner** on linnaosa Oslo idaosas. Piirneb Nittedali, Skedsmo ja Lørenskogi vallaga.

## Välislingid

*Stovneri linnaosa koduleht

## Märkused
Nordre Landi vald

**Nordre Landi vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas.

Landi vald jaotati Nordre Landi ja Søndre Landi vallaks aastal 1847. Torpa ala eraldati Nordre Landist 1. jaanuaril 1914 ja sellest sai omaette vald. 1. jaanuaril 1962 liideti need vallad taas. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Nimi
Vanapõhja keele sõna *Land* tähendab maad ja Landi kaheks jagamisel tekkinud Nordre Landi nimi Landi põhjaosa.

## Viited
Annemarie Lorentzen

**Annemarie Lorentzen**, neiupõlvenimega **Olsen** (23. september 1921 Sør-Varangeri vald – 30. juuni 2008) oli norra poliitik. Ta kuulus Norra Tööparteisse. 

Ta oli esimene norra naissoost transpordi- ja kommunikatsiooniminister. Lisaks oli ta ka tarbijaasjade- ja administratsiooniminister ning Norra suursaadik Islandis.

## Märkused
Finlandia-talo

**Finlandia-talo** on kontserdihall ja konverentsikeskus Helsingi kesklinnas Mannerheimintie ääres.

Maja projekteeris Alvar Aalto. Kontserdihalli hakati ehitama detsembris 1968 ning see avati pidulikult 2. detsembril 1971. Aastatel 1973–1975 ehitati hoonele juurde konverentsikeskuse tiib.

Finlandia-talo välisvooder on valgest Carrara marmorist. Kasutatud on ka tumedat Soome graniiti.

Aastal 1998 asendati murenema hakanud marmorplaadid uutega.

Hoone pindala on 18 157 m² ja kubatuur 125 140 m³. Kontserdisaalis on 1700 istekohta.

Aastal 2008 käis Finlandia-talos korraldatud üritustel kokku umbes 325 000 külastajat.

20.12.2016 avati hoone katusel 47 kW võimsusega päikeseelektrijaam.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* http://www.kauppalehti.fi/uutiset/finlandia-talo-vaihtaa-aurinkosahkoon/WN5uPzSt
Knivskjellodden

**Knivskjellodden** ehk **Knivskjelodden** on Barentsi mere äärne poolsaar Norras Finnmargi maakonnas Magerøya saarel Nordkapi vallas Nordkapist lääneloodes (4,5 km loodes).

Knivskjelloddeni juures paiknev skäär on Norra põhiosa põhjapoolseim maismaapunkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 71° 11' 08,5676" N, 20° 20' 32,29" E. Knivskjellodden on umbes 1380 m võrra kaugemal põhja pool tuntumast Nordkapist (oma madaluse tõttu avaldab ta Nordkapist vähem muljet). Knivskjellodden ja Nordkapp on teineteiselt hästi nähtavad. Mõnikord peetakse Knivskjelloddeni juures paiknevat skääri ka Euroopa põhjapoolseimaks maismaapunktiks (sel juhul ei võeta arvesse kaugeid saari).

Poolsaarel on betoonplaatidest püramiid geograafiliste andmetega poolsaare kohta ning külalisraamat.

Erinevalt Nordkapist Knivskjelloddenile autoga ligi ei saa. Sinna pääseb mööda 9 km pikkust loodesse kulgevat kividega hästi tähistatud jalgrada maantee E69 äärselt tähistatud parkimisplatsilt, mis asub 5 kilomeetrit Nordkapist lõuna pool. Käik Knivskjelloddenile ja tagasi võtab umbes viis ja pool tundi (tee poolsaarele umbes 2 km, tagasitee rohkem, sest see kulgeb ülesmäge).

Nime algusosa *knivskjell* tähendab noaterakujulist kaunkarpi *[[Ensis]]*. Poolsaar on nime saanud oma kuju järgi. Lõpuosa on neemede nimes esinev *odden*, määrava artikliga vorm sõnast *odd* ('odaots; ots').

## Vaata ka
* Norra äärmuspunktid
* Euroopa äärmuspunktid
* Pysen, Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt
* Nordkinn ehk Kinnarodden, Norra ja Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt
* Rossøya, Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt
* Fligely neem, Euroopa põhjapoolseim punkt

## Viited

## Välislingid
* Fotod
Vestre Akeri linnaosa

**Vestre Aker** on Oslo linnaosa. Loodi 2004. aastal Vindereni linnaosa ja Røa linnaosa liitmisel.

Linnaosas paiknevad teiste seas Sørkedalen, Bogstad, Røa, Holmenkollen, Voksenkollen, Slemdal, Ris ja Vinderen.

## Välislingid

*Vestre Akeri linnaosa koduleht
Sentrum

**Sentrum** on Oslo kesklinn. 

Halduslikult jääb ta väljapoole linnaosasid ning allub otse linnavalitsusele. 

Sentrumi elanikele osutab tervise- ja sotsiaalteenuseid St. Hanshaugeni linnaosa.

## Haldusajalugu
2004. aasta Oslo linnaosareformiga Sentrumit pisut vähendati. 

## Piirid
Sentrumi praegune piir kulgeb sadamabasseinist Brynjulf Bulls plassi (endise Vestbanestasjoneni ees), Dronning Mauds gate, Munkedamsveieni, Cort Adelers gate, Ruseløkkveieni, Løkkeveieni, Arbins gate, Henrik Ibsens gate (vana nimega Drammensveien), Parkveieni, Wergelandsveieni, Holbergs gate, Pilestredeti, Grenseni, Stortorveti, Kirkeristen, Storgata, Brugata ja Nylandsveieni Bjørvikautstikkerenini. 

Oslo valla detsentraliseerimisest 1. juulil 2008 kuni 2004. aasta Oslo linnaosareformini kulges piir piki mereäärt Kongenist mööda Frognerstrandat, Munkedamsveienit, Cort Adelers gatet, Ruseløkkveienit, Løkkeveienit, Arbins gatet, Drammensveienit, Parkveienit, Wergelandsveienit, Holbergs gatet, Pilestredetit, St. Olavs gatet, Ullevålsveienit, Schandorffs gatet, Kristparkenit, Bernt Ankers gatet, Brugatat ja Nylandsveienit Bjørvikutstikkerenit. 

Sisemine sadamabassein kuulus Sentrumisse nii enne kui ka pärast 2004. aasta reformi.

## Välislingid
*Kaart (PDF)
Østensjø linnaosa

**Østensjø** on linnaosa Oslos. Asub Østensjøvanneti ümber.

Linnaosa asumid on Oppsal, Bøler, Bogerud, Abildsø, Manglerud ja Høyenhall.

## Välislingid

*Østensjø linnaosa koduleht
Valeri Karpin

**Valeri Karpin** (vene keeles Валерий Георгиевич Карпин; sündinud 2. veebruaril 1969 Narvas) on endine Venemaa jalgpallur (poolkaitsja), treener ja praegune jalgpallitegelane. 

Suvest 2008 on ta Moskva Spartaki peadirektor ja 2009–2012 sama klubi peatreener. Seni on Karpin ainuke Eesti Vabariigi kodanik, kes pääsenud jalgpalli suurklubi juhtima.

Valeri Karpin on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik, 2003. aastal võttis ta ka Eesti Vabariigi passi. Karpinite perekond pärineb Peipsi põhjakaldalt Iisaku ja Alajõe vallast, algselt kandis perekond nime Karp. Karpinil on ka Hispaania kodakondsus.

Lapsepõlves mängis Karpin jalgpalli Narva spordikoolis, Kopli Dünamos, hiljem Tallinna jalgpalliklubis FK Sport (1986–1987), Venemaa klubides Moskva CSKA (1988), Voroneži Fakel (1989), Moskva Spartak (1990–1994) ja Hispaania kõrgliiga klubides.

Venemaa koondises mängis Karpin 72 mängu ja lõi 17 väravat. Mänginud ühe mängu SRÜ koondises (29. septembril 1992, kui mängiti Inglismaaga viiki 2:2). On olnud mitu korda koondise kapten.

Aastail 2005–2008 elas Hispaanias Vigos, kus tegutses ärimehena.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Aastatel 2017–2021 ja uuesti alates 10. märtsist 2022 on ta Venemaa kõrgliiga klubi Rostovi peatreener ning on alates 26. juulist 2021 ühtlasi ka Venemaa jalgpallikoondise peatreener. 

Enne 2023. aasta tulekut istus Karpin ühes lauas mitmete Eesti endiste ja praeguste jalgpallikoondislastega. Sellest levitatud pilt tekitas laiema skandaali, sest seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ei peetud sobilikuks, et Eesti jalgpallurid kohtuvad agressorriigi esindajaga. Probleeme tekitasid ka jalgpallurite endi ja jalgpalliliidu kommentaarid, mida peeti mittekohasteks.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Eestist pärit mees võib saada Venemaa koondise peatreeneriks" Postimees, 1. jaanuar 2010
Gripholmen

**Gripholmen** on saar Norras Norra meres,  Gripi saarestiku suurim ja ainus elamiskõlbulik saar.

Seal asub Gripi kaluriküla. Kalurikülast lõuna pool asub peasadam, mida kaitseb lainete eest kaks muuli. Vanem ja põhjapoolsem sadam on väiksem ja vähem kaitstud. Teised muulid kaitsevad kaluriküla suurte ookeanilainete eest. Kõrgeim koht saarel on ainult 10 m kõrgusel merepinnast.
Rossøya

**Rossøya** on saar Svalbardi kirdeosas Vesle Tavleøyast veidi loodes, Sjuøyane saarestiku põhjapoolseim saar. See asub põhjapoolusest 1024,3 km kaugusel, umbes 350 km Longyearbyenist kirdes ja umbes 50 km Kirdemaast põhjas. Geograafilised koordinaadid on 80°49′42...44″ N, 20°20′15...32″ E (80°49,7' N, 20°21,0' E). 

Saar on umbes 400 m pikkune ja 300 m laiune. 

Asustus puudub. 	

Saarel on Svalbardi ja Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt (80°49'44,41" N, 20°20'32,29" E). Mõnikord nimetatakse seda ka Euroopa põhjapoolsemaks punktiks, kuid siis ei arvestata Euroopa hulka Venemaale kuuluvat Franz Josefi maad, mille osaks oleva Rudolfi saare Fligely neem on põhjalaiusel 81°48′24″.  

Rossøya asub alates 1. jaanuarist 1973 Kirde-Svalbardi loodusreservaadi territooriumil.

Jääkatte tõttu on laevaga saare juurde jõuda raske, kuigi Golfi hoovus mõjutab seda piirkonda rohkem kui Svalbardi edelapoolsemaid osi. 

Tänu lindude ekskrementidele kasvav taim *[[Cochleraria groenlandica]]* teeb saare pisut rohekaks. 

Kõige tavalisem lind on väikealk, tavalised on ka lunn ja põhjatirk. Linnud saabuvad aprillis-mais ja jäävad suveks. 

Ainuke imetaja on jääkaru, keda leidub rohkem talvel, kui saarele saab tulla mööda jääd.  

Saar on saanud nime polaaruurija James Clark Rossi järgi ('Rossi saar'). Ross osales Briti polaarekspeditsioonil 1827. aastal laevaga HMS Hecla William Edward Parry juhtimisel. Pärast Rossøyast möödumist jäädi jäässe kinni, ent siiski jõuti varasematest uurimisretkedest kaugemale põhja.

Võimalik, et seda saart ja teisi Sjuøyane saari nägi juba 1618. aastal üks Enkhuizeni vaalakütt. Kaardile kanti saar 1663. aastal pärast hollandlase Hendrick Donckeri ekspeditsiooni. Oma kaartidele kandsid selle ka Pieter Goos, Cornelis Giles ja Outger Rep.

## Vaata ka
* Norra äärmuspunktid
* Svalbardi äärmuspunktid

## Viited

## Kirjandus
* Conway, W. M (1906). *No Man's Land: A History of Spitsbergen from Its Discovery in 1596 to the Beginning of the Scientific Exploration of the Country*, Cambridge: At the University Press. 

## Välislingid
*Google'i kaart
*Foto

Kasutatud on norra-, itaalia-, rootsi-, inglis- ja uusnorrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 17.4.2009 ja "Store Norske Leksikoni" artiklit "Rossøya".
Mil Mi-24

**Mi-24** (vene keeles Миль Ми-24, NATO koodnimega **Hind**) on Nõukogude Liidus valmistatud sõjaväe ründe- ja dessanthelikopter. 

Mi-24 loodi M. Mili konstrueerimisbüroos. Mi-24 esmalend toimus 1969. aastal. NSV Liidu relvajõududes võeti kasutusele 1972. aastal. Kopterit kasutati Nõukogude-Afganistani sõjas lähituletoetuseks koostöös Su-25 lennukitega.  Mi-24 on senini mitme riigi sõjaväe relvastuses.

## Taktikalis-tehnilised andmed

*Pikkus: 17,5 m
*Tiiviku läbimõõt: 17,3 m
*Maksimaalne stardikaal: 12 tonni
*Maksimaalne kiirus: 335 km/h
*Lennukaugus: 450 km
*Mootor: 2 gaasiturbiini Isotov TV3-117, 2 × 1600 kW (2200 hj)
*Meeskond: 2  
*Dessantväelasi: 8

## Relvastus
Statsionaarne 12,7 mm mitmeraudne kuulipilduja. Kandepüloonidele võib riputada mitut tüüpi relvastust: 32x57 mm või 20x80 mm kassette reaktiivmürskudega, pomme, UPK-23 23 mm kahurikonteinereid, juhitavaid tankitõrjerakette ja muud, tiibade otstesse on võimalik kinnitada 9M117P Falanga rakette.

Kopterile on võimalik paigaldada IP-segajad, CFD ja heitgaaside jahutussüsteemid; Hind-D-le lisatud titaanisulamist soomusplaat, kuulikindlad
klaasid ja kütusepaagid, raketihoiatussüsteem. 

## Ajalugu

## Kasutajad
### Praegused
* Saadud lisa Tšehhilt 2022. aastal sõjalise abina.
*

### Endised kasutajad
*

## Viited

## Välislingid

* "Укроборонпром" показал ударный вертолет Ми-24ПУ1 - uapravda, 13.09.2016
Jalaväekompanii

**Jalaväekompanii** on jalaväe relvaliigi (väeliigi) koosseisu kuuluv kompanii. Jalaväekompanii kuulub tavaliselt jalaväepataljoni koosseisu.

## Koosseis

Jalaväekompanii koosneb 3–4 jalaväerühmast, lahingutoetusallüksustest, teenindus- ning juhtimisallüksustest. Jalaväekompanii suuruseks on sõltuvalt allüksuste suurusest ja arvust tavaliselt 100–200 sõjaväelast.

## Taktika ja tegevus

Jalaväekompanii kaitselõigu pikkus on sõltuvalt koosseisust, maastikust ja olukorrast 500–1500 m. Tavaliselt tugevdatakse jalaväekompaniid lahingutegevuseks pataljoni lahingutoetusallüksustega.

Pataljonist iseseisvalt tegutsemiseks ette valmistatud jalaväekompaniid nimetatakse jalaväekompanii lahingugrupiks või üksik-jalaväekompaniiks.

## Relvastus ja varustus

Jalaväekompanii relvastusse kuuluvad püstolid, automaadid, kuulipildujad, granaadiheitjad, täpsuspüssid, mõnikord ka raskemad tankitõrjerelvad, samuti kerged miinipildujad. 

Jalaväekompanii liigub tavaliselt kas taktikalistel veoautodel, maasturitel, soomustatud autodel, soomusautodel või soomustransportööridel.

## Vaata ka
* Estcoy-E
XVIII üldtantsupidu

**XVIII üldtantsupidu** toimus 3.–5. juulini 2009. aastal Tallinnas. Peoga, mille teema on "Meri", tähistati muuhulgas 75 aasta möödumist I üldtantsupeost. Peo mereteemalised vahetekstid kirjutas ja esitas Jaan Tätte. Kolmel etendusel käis kokku 33 900 pealtvaatajat.

Tantsupeo kunstiline juht oli Ülo Luht. Peo aujuht ja ideekavandi autor oli Henn Tiivel. Segarühmade üldjuhid olid Marina Kuznetsova, Maido Saar, Linda Pihu, Märt Agu, Helle-Mare Kõmmus ja Erika Põlendik, naisrühmade üldjuhid Maire Udras ja Tiiu Pärnits ning võimlemisrühmade üldjuht Riina Voolpriit.

Peole registreerus ligi 11 000 tantsijat ja võimlejat. Eelproovide käigus valiti nende seast välja 534 tantsu- ja võimlemisrühma 7460 esinejaga. Teiste hulgas tulid peole neli rühma Soomest ja kolm Lätist kokku 136 esinejaga. Koos saatjate, juhendajate ja üldjuhtidega oli osalejaid 8713.

Esitamisele tuli 20 tantsuseadja looming. 29-st esitusele tulnud tantsust 18 olid loodud seekordseks tantsupeoks.

## Sisu

Tantsupidu "Meri" jutustas tantsu ja liikumisnumbrite abil iseseisva, konkreetse alguse ja lõpuga ning kindlate alltekstidega loo mereäärsest rahvast, kes on vaatamata katsumustele selle mere kallastele pidama jäänud.

Pidu algas kogu tantsuväe etendatud maa kerkimisega merest, tekkis Eesti kontuur. Järgnesid rannarahva pidu, rannanoorte esimesed paadikatsetused, laeva ehitamine, meeste lahkumine merele, kohtumised võõrastel kallastel, mere karmus, laevahukk ning hukust pääsenud meeste naasmine kodurannale. Etenduse lõpetas tants "Mere pidu" Virve Kösteri muusikale.

## Viited

## Välislingid

* XVIII tantsupeo ajaveeb
Koduteel

**Koduteel** on Eesti Metodisti Kiriku ajakiri. 

1920. aasta mais nägi ilmavalgust EPMK ajakirja Kristlik Kaitsja esimene number, mille vastutav toimetaja ja väljaandja oli Martin Prikask. Ajakiri ilmus kord kuus, septembrist novembrini 1928 nimega Uus Kristlik Kaitsja. Kristlikule Kaitsjale jäi viimaseks XXI aastakäigu number 6/7 ehk juuni/juuli 1940. aastal. Ajakirja anti välja vaheldumisi Kuressaares, Tartus ja Tallinnas. Lisaks Martin Prikasele olid ajakirja Kristlik Kaitsja vastutavad väljaandjad ja toimetajad Ferdinand Tombo, Hans Söte ja Aleksander Kuum ning toimetajatena aitasid kaasa Eduard Valdmann, Voldemar Ojasson ja Richard Järv.

Aastail 1935–1936 andis Kuressaare metodisti kogudus kord kuus välja ka ajakirja Koduteel, mille vastutav toimetaja oli samuti Martin Prikask. Ajakirja väljaandmist alustati 28. veebruaril 1935 ja sellest sai Saaremaa koguduste sõnumitooja.

Kui 1990. aasta maist hakkas taas ilmuma EMK ajakiri, valiti selle nimeks just Koduteel, ajakirja esimeseks toimetajaks sai Urmas Rahuvarm EMK Haapsalu kogudusest. Hiljem oli ajakirja toimetaja Kärt Jänes-Kapp ja kujundaja Taimi Pärna. 2007. aastast kuuluvad toimetuse kolleegiumisse Anneli Klausson, Tarmo Lilleoja, Toomas Pajusoo ja Priit Gregorios Tamm. Aastast 2005 ilmub Koduteel neli korda aastas, selle väljaandmist toetavad EMK kirikuvalitsus ja The United Methodist Publishing House.

## Välislingid
*http://issuu.com/koduteel
*http://www.metodistikirik.ee/koduteel
*https://www.facebook.com/emk.koduteel
Vestre Slidre vald

**Vestre Slidre vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas.

Aastal 1849 jaotati Slidre vald Vestre Slidre ja Øystre Slidre vallaks. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Saproobsus

**Saproobsus** on veekogu või selle osa saastatuse määr oksüdeeruvate orgaaniliste (saaste)ainetega. 

Vastava veekogu saproobsust määratakse selles elava elustiku (nii autotroofse kui heterotroofse komponendi) ja põhjasetete füüsikalis-keemiliste omaduste alusel. Saproobsusastme määramisel kasutatavaid organisme nimetatakse **[[saproobid]]eks**.

Nende näitajate alusel on konstrueeritud saproobsusklassifikatsioon, mis eristab nelja peamist saproobsusastet. Need on oligosaproobne, β-mesosaproobne, α-mesosaproobne ja polüsaproobne. Neist esimene on ökoloogilises mõttes kõige puhtam, ja polüsaproobne aste iseloomustab tugevasti reostunud veekogu.

## Vaata ka
*Saproobsusklassifikatsioon
Jevgeni Krinov

**Jevgeni Leonidovitš Krinov** (Евгений Леонидович Кринов; 3. märts 1906 – 2. jaanuar 1984) oli vene meteoriitikateadlane.

## Teosed eesti keeles
*Krinov, E. L. 1956. *Instruktsioon meteoriitide langemise vaatluste ning meteoriitide otsimise ja kogumise kohta*. (Abiks loodusevaatlejale 27.) Tartu.
Meteoriitika

**Meteoriitika** on teadusharu, mis tegeleb meteoriitide ja muude maaväliste materjalide uurimisega. 

Seda käsitletakse tihti kui geoloogia haru.

## Vaata ka
*Impaktstruktuur
*Jevgeni Krinov
Harilik surusääsk

**Harilik surusääsk** (*Chironomus plumosus*) on surusääsklaste sugukonda kuuluv sääseliik. 

Surusääse vastsed on vee-elulised ja nad on paljude Eesti veekogude põhjaloomastiku (täpsemalt makrozoobentose) dominantliik. Vastsed eelistavad mudaseid eutroofseid veekogusid ning väldivad suhteliselt tugevamaid põhjasubstraate (nt liiv) ja tihedaid veesiseseid taimetihnikuid.

Surusääse valmikud elavad mõne päeva.

## Välislingid
*
Dag Solstad

**Dag Solstad** (16. juuli 1941 Sandefjord – 14. märts 2025) oli norra proosakirjanik. 

Kirjanikudebüüdi tegi ta 1965. aastal novellikogumikuga "Spiraler" ("Spiraalid"), kuid suurem läbimurre saabus 1969. aastal romaaniga "Irr! Grønt!" ("Hale! Roheline!"), mis lähtub poolakas Witold Gombrowiczi rolliteooriatest.

Aastatel 1971–1987 kirjutas ta kommunistliku partei ideoloogiast kantud romaane, mis lähtusid põhimõttest, et kirjandus peab teenima töölisklassi huve. Enim vastuolusid tekitas neist autobiograafiline romaan "Arild Asnes, 1970", mis on esimene raamat triloogiast, kuhu kuulusid ka "Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelse som har hjemsøkt vårt land" ("Gümnaasiumiõpetaja Pederseni jutustus suurest poliitilisest ärkamisest, mis meie maad on tabanud", ekraniseeritud 2006) ning "Roman 1987" ("Romaan 1987").

1989. aastal võitis ta Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.

1990. aastatel pöördus Solstad ühiskondlikelt teemadelt isiksuse arengu juurde. Selle perioodi tuntuimad teosed on 1992. aastal ilmunud "Ellevte roman, bok atten" ("Üheteistkümnes romaan, kaheksateistkümnes raamat", eesti keeles 1996, tõlkija Sigrid Kangur) ning kaks aastat hiljem ilmunud "Genanse og verdighet" ("Ujedus ja väärikus", eesti keeles 2010).

Uuel sajandil jõudis Solstad autobiograafiliste teoste juurde: 2002. aastal ilmus romaan "16/07/41" ja 2006. aastal "Armand V.: fotnoter til en uutgravd roman" ("Armand V.: Ühe väljakaevamata romaani joonealused märkused", eesti keeles ilmunud 2009, tõlkija Sigrid Tooming). Viimase eest anti talle 2006. aastal Brage auhind.

Solstad on kirjutanud ka näidendeid ja esseesid. Suure jalgpallihuvilisena avaldas ta koostöös Jon Micheletiga aastatel 1982, 1986, 1990, 1994 ja 1998 jalgpalli MM-i reportaažide kogumikke.

Dag Solstad on ainus autor, kes on saanud Norra Kirjanduskriitikute Auhinna kolmel korral.

## Isiklikku
Solstad elas Oslos ja Berliinis. Ta oli abielus kirjanik Jens Bjørneboe tütre Therese Bjørneboega.
Lätäseno

**Lätäseno** (põhjasaami Leahttáseatnu) on jõgi Soomes. Algab Skandinaavia mägedest Haltiatunturi jalamilt. Voolab valdavalt lõunasse. Ühinedes Könkämäenoga, moodustab Muonio. Jõe pikkus on 60 km, valgala pindala on 2075 km².
Ynys Enlli

**Ynys Enlli** (kõmri keeles) ehk **Bardsey Island** (inglise keeles) on saar Saint George'i  väinas. 

Pindala 180 ha. 

Saar on künklik, kõrgus kuni 167 m. 

Kuulub Suurbritanniale.
Malle Meentalo

**Malle Meentalo** (kuni 1930 **Amalie Fuchs**, 1930–1936 **Amalie Meenov**, 17. märts 1903 Rasina vald, Tartumaa – 2. juuni 1940 Räpina) oli eesti agronoom.

Ta õppis 1925–1930 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Hüdrobioloogia mõisteid

*Siin on loetletud [[hüdrobioloogia]] mõisteid*.

## A
*afootne vöönd
*algotest
*algproduktsioon (vt primaarproduktsioon)
*allikaelustik

## B
*batübiondid
*bakterioplankton
*batomeeter
*bentaal
*bentos
*biofiltraatorid
*biokeemiline hapnikutarve
*biomanipulatsioon
*biootiline indeks
*bioseston
*bioturbatsioon

## D
*detriit
*diatomeeanalüüs
*dimiktiline veekogu

## E
*epilimnion
*eufootne vöönd
*eutrofeerumine

## F
*filtreerimine
*fükofaag
*fütobentos

## H
*halobiondid
*helofüüdid
*hüdrobiondid
*hüdrobioloogia
*hüdrobotaanika
*hüpolimnion
*hüppekiht

## J
*jõeelustik
*järveelustik
*järvetüübid

## K
*kalaparasiidid
*kemomanipulatsioon
*kompensatsioonisügavus

## L
* limnoplankton

## M
*magevee-elustik
*makrofüüdid
*mereelustik
*meromiksia
*mikrofüüdid
*mikroobne ling
*mudaelustik

## N
*nekton
*neuston

## O

## P
*pelagiaal
*pelagos
*pelobiondid
*pelofiilid
*pihutoidulised
*planktoloogia
*plankton
*planktoniammuti
*planktonivõrk
*pleuston
*psammon

## R
*reofiil
*roostik

## S
*saproob
*saproobsus
*saproobsusklassifikatsioon
*seston
*soojuskihistus

## Z
*zoobentos
*zooklorell
*zooplankton

## T
*termokliin
*troofsus
*trüpton
*tsüklomorfoos

## U
*ujutaimed
*ummuksisolek

## V
*veekogude tervendamine
*veetaimed
*veetõusuõitseng ("*red tide*")
*veeõitseng
*vetikaparadoks
Pluralism

Pluralismiks nimetatakse mitut erinevat mõistet.

*Epistemoloogiline pluralism
*Kultuuriline pluralism
*Ontoloogiline pluralism
*Pluralism (poliitika)

## Vaata ka
*monism
*dualism (täpsustus)
*mitmekesisus
*paljus
Lindesnesi vald

**Lindesnesi vald** on vald Norras Agderi maakonna lõunaosas.

Vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui liideti Spangereidi, Sør-Audnedali ja Vigmostadi vald. Nüüdsetes piirides Lindesnesi vald moodustati 2020. aastal, kui liideti senise Vest-Agderi maakonna Lindesnesi, Mandali ja Marnardali vald. Lindesnesi vald piirneb Evje og Hornnesi vallaga põhjas, Lyngdali vallaga läänes ning Vennesla ja Kristiansandi vallaga idas. Valla keskus on Mandal.

Valla lõunaosas on pikk rannajoon. Norra mandriosa kõige lõunapoolsemas punktis Lindesnesi neemel asub Norra vanim, 1655. aastal rajatud Lindesnesi tuletorn.

Lindesnesi valla nime vanapõhja kuju on *Líðandi*. See sõna pärineb tegusõnast *líða*, mis tähendab "minema lõpuni" ja võis olla kasutuses lõpu tähenduses. Hilisem kuju on *Líðandisnes*, kus on lisatud sufiks -nes, mis tähendab "neem".

Lindesnesi valla vapp kinnitati 25. aprillil 1985. Sinisel kilbil on kujutatud Lindesnesi tuletorn.

## Viited
I üldtantsupidu

**I üldtantsupidu** toimus 15.–17. juulini 1934 I Eesti mängude raames Tallinnas Kadrioru staadionil.   

Peo tantsu- ja liikumisjuhid olid Ernst Idla ja Ulrich Taumi.  

Rahvatantsijad esinesid sama kavaga kahel korral. Esimene ettekanne oli 16. juuni õhtul. Teist korda esinesid tantsijad 17. juunil Eesti mängude lõpetamise eel pärast läti võimlejaid ja enne Johan Laidoneri kõnet.

Tantsiti neljas ringis. Staadioni keskjoonel oli kaks väiksemat ringi ja äärtel kaks suuremat. Esitamisele tulid "Tüska polka", "Labajalg" ja "Tuljak", millest viimast tantsiti kaks korda.

Peol osales üle 1500 tantsija.

## Viited
Merelahing

**Merelahing** merel (veekogul) toimuv lahing, milles mõlemal osapoolel osalevad laevad või teised ujuvad aluseid. Merelahingus võivad lisaks osaleda tänapäeval ka sõjalennukid ja kaldal asuvad üksused.

## Tuntumaid merelahinguid
*Trafalgari lahing, 
*Tšushima lahing, 
*Jüütimaa lahing,
*Midway lahing.

## Vaata ka
*Merevägi
*Meresõda
*Sõjalaev
Altaelva

**Altaelva** on jõgi Norras Finnmargi maakonnas Alta vallas.

Ta lookleb ühes Euroopa suuremas kanjonis Finnmarksvidda platoolt alla Altafjordenisse. 

Jõgi on tuntud seal kasvavate suurte lõhede poolest. Lõhepüük toimub lubade alusel ja väljaspool Alta valda, Loppa valda ja Guovdageaidnu valda elavatele soovijatele väljastatakse lubasid piiratud arvul. Lubade väljastamine toimub loosimise põhjal. Osavõtuks loosimisest tuleb tasuda suhteliselt väike summa (2008. aastal 400 Norra krooni), kuid ainult võiduloosi korral väljastatakse litsents (2008. aastal maksis ühe päeva kalastamisluba juunis ja juulis 2200 Norra krooni). 2008. aastal osales loteriis 1200 isikut, kuid võiduloose oli ainult 80. Loteriis osalenutele raha tagasi ei maksta.

Altaelva lisajõed on Eibyelva ja Gargiaelva.


Pilt:Altaelva 1.JPG|Altaelva
Pilt:Alta canyon2.jpg|Altaelva kanjon
Pilt:Altaelva 3.JPG|Altaelva
Pilt:Altaelva 2.JPG|Altaelva


## Viited

## Välislingid

* Altaelva. Store norske leksikon
Lindesnes

**Lindesnes** (norra keeles ka *Lindesneshalvøya*) on poolsaar Norras Skagerraki ääres Agderi maakonnas Lindesnesi vallas 20 km Vigelandist edelas ja umbes 25 km Oddenist läänes.

Poolsaare otsas paiknev neem on Norra mandriosa kõige lõunapoolsem punkt (57° 58' 46,2797" N, 7° 03' 19,1840" E). Norra mandriosa kõige põhjapoolsem punkt Nordkinn ehk Kinnarodden on sellest 1752 km kaugusel.

21. juunil 2007 pisut pärast kella üheksat hommikul eraldati poolsaar mandrist alates 2005. aastast ehitatud Spangereidi kanaliga (Spangereidkanalen), mistõttu Statens kartverk kvalifitseeris poolsaare ümber saareks ning mõnda aega arvati Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Oddenit Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures Mandali vallas umbes 4 km Mandalist kagus (58° 00' 12,599" N, 07° 30' 47,689" E). Veebruaris 2008 revideeris Statens kartverk oma otsust ning peab nüüd jälle Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Lindesnesi neeme, kuid klausliga, et kui pidada Lindesnesi saareks, siis on Norra mandriosa lõunapoolseim punkt Odden. Aastal 2009 otsustas Statens kartverk lõplikult, et kanalist lõuna poole jääv maismaaosa on poolsaar.

Lindesnes on populaarne turismisihtpunkt. Tehakse jalgsi-, suusa-, ratta- ja automatku Lindesnesi ja Nordkapi vahel.

## Meresõidu maamärk
Keskajast saadik oli Norra lõunatipus asuv Lindesnesi neem, mida hüüti *Neset*', üks tähtsamaid maamärke Põhjamere ja Läänemere vahel sõitvatele laevadele, sest selle järgi võeti kurss rannasõiduks. Enamik Skagerraki läbivaid laevu otsis selle üles, sest Norra rannikul sai halva ilma korral ankrusse heita. Taani poolel oli olemas ainult madal ja soppideta Jammerbukt. 16. sajandi lõpus nimetas norra vaimulik ja ajaloolane Peder Claussøn Friis Lindesnesi "selleks ninaks, mida kõik meresõitjad tunnevad".

Meretee Lindesnesi ümber oli ohtlik.

## Tuletorn

Poolsaare lõunaotsas on umbes 16 m kõrgune Lindesnesi tuletorn.

Aastal 1655 ehitati neemele tuletorn, mis nüüd on Norra vanim.

## Vaata ka
* Norra äärmuspunktid

## Viited
XVII üldtantsupidu

**XVII üldtantsupidu** toimus 2. – 4. juulini 2004. aastal Tallinnas. Pidu kandis Tõnis Mäe laulu järgi nimetust "Las jääda ükski mets". Metsateemalise tantsupeo eel istutasid tantsupidulised koos teiste vabatahtlikega talgu korras Eesti metsadesse miljon puud.

Tantsupeo pealavastaja oli Kalev Järvela. Segarühmade üldjuhid olid Linda Pihu, Sille Kapper, Maido Saar ja Kadri Tiis, täiskasvanute üldjuhid Angela Arraste ja Erika Põlendik, naisrühmade üldjuht Helle-Mare Kõmmus ning võimlemisrühmade üldjuht Ingrid Virks.

Esinema pääses ligi 11 000-st kirja pannud tantsijast 7136. Plaanitud kolmest etendusest jäi teine vihma tõttu ära.

## Viited
Vest-Agderi maakonna vapp

**Vest-Agderi maakonna vapp** on Norra endise Vest-Agderi maakonna ametlik vapp. Vapp kinnitati 12. detsembril 1958. 

Sellel kujutatakse kuldset tamme rohelisel taustal.
Spangereidi kanal

**Spangereidi kanal** (norra *Spangereidkanalen*, *Spangereid kanal*) on paadikanal Norras Agderi maakonnas Lindesnesi vallas läbi Lindesnesi poolsaare ja Spangereidi maakitsuse. See kulgeb Høllebuktast Lenefjorden läänes (põhjas) Båly sadamani Njervefjordenis idas (lõunas).

Kanal on 930 m pikkune, 11–25 m laiune ja 2 m sügavune. Vabasõidukõrgus on 4,5 m.

Kanal ühendab väikeste paatide jaoks Sørlandeti ja Vestlandeti ning võimaldab neil sõita ida ja lääne vahet, tegemata ringi ümber Lindesnesi.

Kanali rajamist alustati 2006. aastal ja see avati liikluseks 22. juunil 2007. Ametlikult avas selle 5. juulil 2007 kuninganna Sonja.

Kanali ümbrus on kujundatud pargiks.

## Ajalugu
2001. aastal tehtuid väljakaevamistel leiti jälgi arvatavast kanalist või alustatud kanalist, mis pärinevas varakeskajast või hilisest rauaajast (8. sajand). Tegu on ühe suurema teadaoleva tolleaegse ehitusega Norras. On teada, et keskajal siiski veeti paate üle maakitsuse.

Kanalit kaevata on kavatsetud korduvalt, sealhulgas 17. sajandil ning Napoleoni sõdade ajal 19. sajandi alguses. Viimased teokstegemata kavad tehti 1880. aastatel.

Seoses kanali ehitusega puhkes vaidlus, kas Lindesnesi poolsaart saab veel saareks pidada ja kas Norra mandriosa lõunapoolseim punkt peab nüüd Lindesnesi asemel olema Odden Skjernøysundeti ääres Mandalist kagus. Statens kartverk soovitas 2007. aastal Lindesnesi saareks nimetada, kuid 2008. aastal võttis selle soovituse tagasi.
Norra äärmuspunktid

**Norra äärmuspunktid** on Norra mandriosa, Norra põhiosa ja Norra Kuningriigi kõige põhjapoolsem, kõige lõunapoolsem, kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punkt (äärmuspunktid).

## Kõige põhjapoolsem punkt

Norra (ja ühtlasi Euroopa) mandriosa põhjapoolseim punkt on Nordkinn ehk Kinnarodden Finnmargis Lebesby vallas (71°08'02,4780" N, 27°39'13,6274" E).

Norra põhiosa põhjapoolseim punkt on skäär Magerøya saarel asuva Knivskjelloddeni põhjaotsa juures (71°11'08,5676" N, 20°20'32,29" E). Den Norske Turistforeningi on selle märgistanud millenniumipaiga tähisega, mille avas Vegard Ulvang.

Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt on Rossøya saarel Kirdemaast põhjas (80°49'44,41" N, 20°20'32,29" E).

## Kõige lõunapoolsem punkt

Norra mandriosa lõunapoolseim punkt on Lindesnesi poolsaare otsas paiknev neem Nesvardeni juures Lindesnesi vallas Vest-Agderis (57°58'46,2797" N, 7°03'19,1840" E). 21. juunil 2007 pisut pärast kella üheksat hommikul eraldati poolsaar mandrist Spangereidi kanaliga (*Spangereidkanalen*). Seetõttu kvalifitseeris Statens kartverk poolsaare ümber saareks (ÜRO definitsiooni järgi ei tee inimese kaevatud kanal poolsaart siiski saareks) ning mõnda aega arvati Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Odden Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures Mandali vallas umbes 4&nbsp;km Mandalist kagus (58°00'12,5993" N, 7°30'47,6893" E). Veebruaris 2008 revideeris Statens kartverk oma otsust ning pidas kuni saare definitsiooni täpsustamiseni jälle Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks Lindesnesi neeme. Aastal 2009 kinnitati see lõpliku otsusega.

Norra põhiosa ja ühtlasi Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt on Pyseni skäär Mandali vallas (57°57'30,6353" N, 7°33'52,3010" E). Asjaolu, et tegu on Norra lõunapoolseima punktiga, avastas juulis 1987 Søgne valla loodusloo- ja rannakultuuriõpetaja Jostein Andreassen. Saar on 150–200&nbsp;m lõuna pool varem Norra lõunapoolseimaks punktiks peetud Vestre Kråga või Vestre Krågaøya saarest, mis asub 3,4&nbsp;km Pysenist lääne pool.

## Kõige läänepoolsem punkt
Norra mandriosa läänepoolseim punkt on Vardetangen Lindåsi poolsaarel (Lindåshalvøya) Hordalandis Austrheimi vallas Mongstadist läänes Bergenist loodes (60°48'36,6146" N, 4°56'43,1825" E). Umbes 1995. aastast on see koht tähistatud.

Norra põhiosa läänepoolseim punkt on Holmebåeni laid Norra meres Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværist põhjas ja Utværi tuletornist edelas, Sogne fjordi suudmest põhjas (61°04'24,0727" N, 4°29'57,0166" E). Kui laidue mitte arvestada, on Norra põhiosa kõige läänepoolsem saar Utvær.

Norra Kuningriigi läänepoolseim punkt on Høybergodden Jan Mayenil (70°51'49,05" N, 9°04'38,86" W).

## Kõige idapoolsem punkt
Norra mandriosa idapoolseim punkt on Kibergsneset Finnmargis Vardø vallas Vardøst lõunas (70°17'20,9612" N 31°03'51,5469" E).

Norra põhiosa idapoolseim punkt on Hornøya Vardø vallas Vardøst edelas (70°23'12,6393" N, 31°10'06,9360" E).

Norra Kuningriigi idapoolseim punkt on Kræmerpynten Kvitøya saarel Svalbardis (80°13'45,28" N, 33°30'58,74" E).

## Viited

## Välislingid
*Statens kartverk Norra äärmuspunktidest
Liudsamblik

**Liudsamblik** (*Lecanora* Ach.) on liigirikas samblike perekond.

Varem oli liudsamblike perekond veelgi suurem. Hiljem on sellest eraldatud perekonnad *[[Aspicilia]], [[Rhizoplaca]]* ja *[[Squamarina]]*.

Liudsamblikud jagatakse kahte alamperekonda: *[[Eulecanora]]*, millel on rohkem kooriku kuju, ja *[[Placodium]]*, mille servad on enam või vähem selgete hõlmadega.

Eestis on leitud 50 liiki liudsamblikke.

Liudsambliku tallus on valge kuni hallikasroheline, mõnikord helekollane. Eosed on värvita.

Põhiliselt leitakse liudsamblikke müüridel, majaseintel ja kõnniteedel, aga mõnedki liigid kasvavad ka puukoorel ja puidul. Nad kasvavad radiaalselt, keskkohast kaugemale, ja väga aeglaselt, mitu millimeetrit aastas. Mõnikord juhtub, et keskkoht sureb ära, ja siis moodustavad lehtsamblikud rõnga. See-eest elavad lehtsamblikud vanaks: mitmekümneaastaseks, mõned liigid isegi mitmesaja-aastaseks.

Liudsamblikud kasvavad kõikjal maailmas. Neid leidub isegi Arktikas ja Antarktikas.

## Liike
**Lecanora albescens* – valkjas liudsamblik
**Lecanora allophana* – lepa-liudsamblik
**Lecanora argentata* – pruun liudsamblik
**Lecanora carpinea* – kahvatu liudsamblik
**Lecanora conizaeoides* – linna-liudsamblik
**Lecanora crenulata* – härm-liudsamblik
**Lecanora dispersa* – müüri-liudsamblik
**Lecanora pulicaris* – sile liudsamblik
**Lecanora rupicola* – kalju-liudsamblik
**Lecanora sulphurea* – väävel-liudsamblik
**Lecanora varia* – tara-liudsamblik

## Välislingid

*Fotosid liudsamblikest
Hallsamblik

**Hallsamblik** (*Hypogymnia* (Nyl.) Nyl.) on samblike perekond lapiksamblikuliste sugukonnast. 

## Eesti liigid
Eestis on leitud kasvamas neli hallsambliku liiki:
**Hypogymnia farinacea* Zopf - jahu-hallsamblik
**Hypogymnia physodes* (L.) Nyl. - harilik hallsamblik
**Hypogymnia tubulosa* (Schaer.) Hav. - toru-hallsamblik
**Hypogymnia vittata* (Ach.) Parrique - ääris-hallsamblik

## Välislingid
*Fotosid hallsamblike liikidest
Harilik hallsamblik

**Harilik hallsamblik** (*Hypogymnia physodes* (L.) Nyl.) on hallsambliku perekonda kuuluv liik samblikke.

Ta kasvab enamasti okas- ja lehtpuude koorel, kuid vahel ka kividel ja (liivasel) pinnal.

Harilik hallsamblik on üks kõige tavalisemaid samblikuliike Eestis. 

Harilik hallsamblik on vastupidavam õhureostusele kui enamik teisi samblikke, mistõttu ta on valdavaim samblikuliik linnades.

## Viited

## Välislingid

*
Uus Elu

**Uus Elu** oli Eesti ajaleht, mis ilmus 10. juulist 1941 kuni 19. septembrini 1944 Pärnus. 

Toimetuse liikmed olid Jaan Kask (Lilulii väljaandja) ja Helmut Annus. Uue Elu kaastööliste seas olid Bernhard Kangro, Hendrik Adamson, Henrik Visnapuu, Artur Adson, Elmar Õun, Karl Mihkla, Aleksander Tassa, Bernard Sööt, Oskar Kuningas (alias K. Saarde), Jaan Lattik, Peeter Laja, Villem Reimann, Artur Rinne ja teised tuntud kultuuritegelased. 

Et tegemist oli sõjaajaga, ilmus rohkesti sõjategevusega seotud ja majandusliku sisuga teateid. Eeltsensuur puudus, ajalehe sisu kontrollisid Saksa sõjaväevõimud ilmumise järel.

## Vastutavad toimetajad ja peatoimetajad
*1.08.1941–29.11.1941 Heido Laarne (varem Hermann Laarmann)
*2.12.1941–19.09.1944 Juhan Kangur 

## Kirjandus
* Olaf Esna, "Kui Pärnus ilmus Uus Elu" – Pärnu Postimees, 11.03.2009
Harilik korpsamblik

**Harilik korpsamblik** ehk **harilik seinakorp** (*Xanthoria parietina* (L.) Th. Fr.) on perekonda korpsamblik kuuluv liik samblikke.

Harilik korpsamblik on Eestis tavalisim puudel, seintel ja mujal sellistes kohtades kasvav kollast värvi samblik. 

## Välislingid

*
Dimmu Borgir

**Dimmu Borgir** on norra *[[black metal]]*'i ansambel, mis tegitseb Oslos. Ansambel loodi 1993. aastal.

"Dimmu Borgir" tähendab islandi keeles ja vanapõhja keeles tumedat linna või tumedat kindlust. 

Ansambli koosseis on aastatega palju muutunud; kitarrist Silenoz ja laulja Shagrath on ainsad, kes on alles algsest koosseisust.

## Koosseis

## Diskograafia
* 1994 – For All Tid
* 1996 – Stormblåst
* 1997 – Enthrone Darkness Triumphant
* 1998 – Godless Savage Garden
* 1999 – Spiritual Black Dimensions
* 2001 – Puritanical Euphoric Misanthropia
* 2003 – Death Cult Armageddon
* 2005 – Stormblåst MMV
* 2007 – In Sorte Diaboli
* 2010 – Abrahadabra
* 2018 – Eonian
Gjøviki vald

**Gjøviki vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas.

Valla halduskeskus on Gjøviki linn.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Vladimir Koslov

**Vladimir Koslov** (17. veebruaril 1928 Ahja vald – 7. jaanuar 2012 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane ja õppejõud.

Kasutanud pseudonüümi Vlady Kellik.

Ta on olnud Tallinna Tehnikaülikooli professor (1979–1996) ja Eesti-Ameerika Ärikolledži majandusõpetuse ajaloo õppejõud.

## Teoseid (osaline)
*"Majandusliku tegevuse teoreetilisi lähtekohti", Tallinn : Eesti Raamat, 1972 
* "Töödistsipliin ja majandus", Tallinn: Eesti Raamat, 1983
*"Rahalugusid : abimaterjal majandusõppeks / Eesti Mereakadeemia, sotsiaalteaduste kateeder, Tallinn : Eesti Mereakadeemia, 2000
*Häda mõistmatuse pärast. Postimees, 18. aprill 2009 (Arvamus, Kultuur, lk. 5)
* Vladimir Koslov: õnnetu majandusteooria, 24. aprill 2010 
* Vladimir Koslov: teki enda peale tõmbamine läks viltu. Miks?, 5. august 2010
* Vladimir Koslov: massihävitusrelvaga finantspiraadid, 10. august 2011
*Omandisemiootiline segadik. Postimees, 31. märts 2012 (Arvamus, Kultuur, lk. 5)

; Vlady Kellik
* Rahasemiootiline segadik, Sirp, 20.10.2011 
* Tavatu kriis, Sirp, 11.06.2010
*"Majandusmõtteloost: koolkondade dialoog", Tallinn, 2000, Kommunaalprojekti trükikoda
*"Aeg on raha. Neosünteesteooria aabits", Tallinn, 1994
*"Majanduse loogika II." Tallinn: TTÜ kirjastus, 1991
*"Majanduse loogika I.", Tallinn: TTÜ kirjastus, 1990 

## Viited
Korpsamblik

**Korpsamblik** ehk **seinakorp** (*Xanthoria* (Fr.) Th. Fr.) on samblike perekond sugukonnast *[[Teloschistaceae]]*.

## Eesti liigid
Eestis kasvab 8 selle perekonna liiki.
**Xanthoria calcicola* Oxner – lubja-korpsamblik
**Xanthoria candelaria* (L.) Th. Fr. – pisi-korpsamblik
**Xanthoria elegans* (Link) Th. Fr. – punakas korpsamblik
**Xanthoria fallax* (Hepp) Arnold – lehtjas korpsamblik
**Xanthoria fulva* (Hoffm.) Poelt & Petutschnig – soomusjas korpsamblik
**Xanthoria parietina* (L.) Th. Fr. – harilik korpsamblik ehk harilik seinakorp
**Xanthoria polycarpa* (Hoffm.) Th. Fr. ex Rieber – viljakas korpsamblik
**Xanthoria sorediata* (Vain.) Poelt – teraline korpsamblik
Varem on Eestis kasvanud ka praeguseks Eestis välja surnud liik
**Xanthoria lobulata* – liibuv korpsamblik.

## Välislingid
*
*Fotosid korpsamblike liikidest
Lebesby vald

**Lebesby vald** (põhjasaami *Davvesiidda gielda*; kveeni *Lebespyyn komuuni*) on vald Norras Finnmargi maakonna põhjaosas. Valla keskus on Kjøllefjordi küla.

Lebesby vald loodi 1. jaanuaril 1838. Hilisema Deatnu, Berlevågi ja Polmaki valla maa-ala eraldati 1846. aastal Lebesbyst ja liideti Nesseby vallaga. 1864. aastal liideti Lebesbyle kuulunud hilisema Gamviki valla maa-ala Tana vallaga. 

Vald hõlmab Nordkinni poolsaare lääneosa ja Laksefjordi ümbrust. Suurem osa rahvastikust elab Kjøllefjordi külas. Vallas on ülekaalus norralased, aga Laksefjordi ümbruses elavad enamasti saamid. Inimesed tegelevad peamiselt kalapüügiga.

Läbi valla voolab Áttánjohka, mille suudmes asub Adamsfosseni juga.

Norrakeelne nimi *Lebesby* tuleneb tõenäoliselt saami nimest *Leaibbessiida*. Selle esimene pool tuleneb sõnast *leaibi*, mis tähendab leppa ja lõpp sõnast *siida*, mis tähendab elukohta (norra *by*).

## Vaata ka
* Ifjord

## Viited