open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi president

**Euroopa Parlamendi president** juhatab Euroopa Parlamendi arutelusid ja teisi tegevusi. Ta esindab parlamenti ka Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel areenil. Presidendi allkiri on vajalik enamiku EL-i seaduste ja EL-i eelarve jõustumiseks.

Presidendi ametiaeg kestab kaks ja pool aastat. Alates parlamendi loomisest 1952. aastal on olnud 28 presidenti, kellest 13 on olnud ametis pärast esimest 1979. aasta otsevalimist. Kaks presidenti on olnud naised ja enamik on tulnud vanadest liikmesriikidest. Euroopa Parlamendi praegune president on David Sassoli Itaaliast.

## Roll parlamendis
President juhatab arutelusid ja valvab kõiki parlamendi tegevusi ja asutusi (ta tagab, et järgitakse parlamendi kodukorda), see roll on sarnane riikide parlamentide spiikri rolliga. Presidendile allub 14 asepresidenti, kes juhatavad arutelusid presidendi puududes. President juhatab ka juhatuse koosolekuid, mis vastutab eelarve ja haldusküsimuste eest, ning esimeeste konverentsi, mis on kõigi parlamendifraktsioonide presidentidest koosnev juhtorgan.

## Roll liidus
President esindab parlamenti kõigis õiguslikes küsimustes ja välissuhetes, eriti rahvusvahelistes suhetes. Euroopa Ülemkogu kohtumistel esitab president Ülemnõukogu päevakorra teemade kohta parlamendi seisukoha. President võtab samuti osa uute aluslepingute üle peetavatel valitsustevahelistel konverentsidel. Presidendi allkirja on vaja ka Euroopa Liidu eelarvele ja kaasotsustamismenetluse käigus vastu võetavatele liidu õigusaktidele. Kui parlamendi pädevuses olevates valdkondades nõukoguga kokkuleppele ei jõuta, juhatab president ka lepituskomiteed.

## Valimine
Presidendi valivad Euroopa Parlamendi liikmed kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mis tähendab, et liikmed peavad oma ametiajal valima kaks presidenti. Alates sellest kui Euroopa Rahvapartei (EPP) ja Euroopa Sotsialistlik Partei (ESP) hakkasid 1980. aastatel koostööd tegema, on traditsiooniliselt jaotunud presidendi ametikohad nende kahe partei liikmete vahel. See toimib nii, et kui ühe partei ridadest tulnud presidendi ametiaeg saab läbi, hääletavad mõlema partei liikmed teise partei kandidaadi poolt, kes saab siis ülekaaluka häälte arvuga presidendiks. Kuid on olnud ka erandeid.

2009.-2014. aasta parlamendi koosseisust alates juhatab lahkuv president uue presidendi valimisi, juhul kui ta valitakse uueks ametiajaks parlamendi liikmeks. Vastasel juhul juhatab valimisi üks 14 asepresidendist.

Aastate jooksul on Euroopa Parlamenti juhtinud hulk silmapaistvaid inimesi. Esimene president oli Paul-Henri Spaak, kes oli ka üks Euroopa Liidu asutajaist. Parlamendil on siiani olnud kaks naispresidenti, Simone Veil ja Nicole Fontaine, mõlemad prantslannad. Ainus president, kes on tulnud pärast 1986. aastat ühinenud liikmesriigist, oli poolakas Jerzy Buzek (ametis aastatel 2009–2012).

## Euroopa Parlamendi presidendid
Robert Cialdini

**Robert Beno Cialdini** (sündinud 27. aprillil 1945) on Ameerika Ühendriikide psühholoog. 

Ta on Arizona Osariigi Ülikooli psühholoogiaprofessor. Ta on konsulteerinud paljusid asutusi ja organisatsioone, kelle hulka kuulvad näiteks Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium, Coca-Cola, Ericsson, Kodak ja NATO. Mõjustamisvaldkonnas on ta enam tsiteeritud psühholoog maailmas.

Ta on kirjutanud veenmisteemalisi raamatuid, näiteks "Mõjustamise psühholoogia" (eestikeelne tõlge: Pegasus, 2005) ja "Jah! Veenmisteaduse 50 saladust" (eestikeelne tõlge: Elmatar, 2008).
Propanool

**1-propanool** ehk **propanool** ehk **propan-1-ool** on keemiline aine, värvuseta vedelik struktuurivalemiga CH3CH2CH2OH.

See on isopropanooli isomeer.

Seda tekib ka looduses vähesel määral käärimise saadusena.

## Klassifikatsioon

Propan-1-ool on orgaaniline ühend, mis kuulub alkoholide rühma.

## Tootmine
Propanooli toodetakse propanaali katalüütilisel hüdrogeenimisel. Propanaali omakorda saadakse eteeni, süsinikmonooksiidi ja divesiniku reageerimisel.

H2C=CH2 + CO + H2 → CH3CH2CHO

CH3CH2CHO + H2 → CH3CH2CH2OH

Laboratoorsetes tingimustes toodetakse propanooli enamasti 1-jodopropaani ja hõbeoksiidi (Ag2O) kokkusegamisel.

## Propanool kütusena
Propanoolil on suur kütteväärtus ning see sobib suurepäraselt kütuseks, kuid kuna propanooli tootmine on väga kallis, ei kasutata teda tavalise kütusena.

## Lahustina

Propüülalkoholi kasutatakse lahustina.

## Dermatoloogias

Propanooli kasutatakse dermatoloogias antiseptilise ja desinfitseeriva ainena.

ATC-kood: **D08AX03** propanool. 	

## Toime organismidele

Propüülalkohol põhjustab organismidele mitmesuguseid toimeid, nagu mitokondrite paisumine, erütrotsüütide peroksidatsiooni stimuleerimine ja nende membraanide lõhkemine, peaaju kaltsiumi ja südamelihase kaaliumi koguse vähenemine ning müeliinikihtide lagunemine jpt.

### Inimestele

Propanooli loetakse inimorganismi manustatuna 2–4 korda joovastavamaks kui etanooli.

Võib põhjustada kerget närvisüsteemi supressiooni ja kutsuda esile alkoholimürgistust. Suurtes kogustes jooduna võib surma põhjustada.

Antidoodid: puuduvad.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne PubChem-is
Mõjutamine

**Mõjutamine** on psühholoogia mõiste, millega tähistatakse inimese tunnete, arvamuste või käitumise teadlikku, üldjuhul mittevägivaldset muutmist teise inimese poolt. Mõjutamisel on mitmesuguseid vorme, see võib olla erineval määral otsene või kaudne. Mõjutamist võib näha näiteks sotsialiseerumises, kuulekuses, juhtimises, veenmises, müügi- ja turundustegevuses. Olulisel kohal on mõjutamine enamikus ühiskondlikes valdkondades nagu majandus ja poliitika.

## Vaata ka
*Mõjutamine suhtlemisel
Mile Jedinak

**Michael John Jedinak** (sündinud 3. augustil 1984 Sydneys) on Austraalia endine jalgpallur (poolkaitsja).

Aastatel 2006–2009 mängis Jedinak Austraalia kõrgliiga A-League klubis Central Coast Mariners. Hooajal 2008/2009 valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ning 2008. aastal Central Coast Marinersi aasta jalgpalluriks.

Aastatel 2011–2016 mängis ta Inglismaa klubis Crystal Palace. Aastatel 2013–2016 oli ta klubi kapten. 2013. aastal valiti ta Crystal Palace'i aasta jalgpalluriks. Klubikarjääri viimased aastad mängis ta  Aston Villas.

Austraalia koondises mängib Jedinak aastatel 2008–2018. Alates 2013. aastast oli ta koondise kapten.

2014. aastal valiti ta Aasia aasta jalgpalluriks. Aastatel 2013 ja 2014 valiti ta Austraalia aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Austraalia noortekoondisse 2003. aasta noorte maailmameistrivõistlustel.

Debüüdi Austraalia rahvuskoondises tegi Jedinak 2008. aasta alguses sõprusmängus Singapuri vastu.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2011. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus 14. jaanuaril Lõuna-Korea vastu. Viimases alagrupimängus 18. jaanuaril lõi ta värava Bahreini vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Hollandi vastu.

2015. aasta Aasia meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 9. jaanuaril lõi ta penaltist värava Kuveidi vastu, kuid sai mängus vigastada. Ta naasis väljalangemismängudeks. Austraalia jõudis finaali, kus alistati Lõuna-Korea tulemusega 2:1.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta penaltist värava Prantsusmaa vastu. Teises alagrupimängus lõi ta värava Taani vastu; värav sündis jälle penaltist.

## Saavutused
;Sydney United
*NSW Premier League: 2006
;Central Coast Mariners
*A-League Premiership: 2007–08

## Viited

## Välislingid
Austraalia veinid

**Austraalia veinid** on veinid, mida toodetakse Austraalias. Austraalia on veini tootmismahu poolest kuuendal kohal maailmas (mõningatel andmetel seitsmes) ning ekspordib igal aastal umbes 800 miljonit liitrit 1,2–1,3 miljardilisest kogutoodangust. 

## Austraalia veinide ajalugu
Austraalia veinide ajalugu ulatub tagasi 18. sajandisse, mil esimesed viinapuud istutati Sydney linna lähistele 1788. aastal. 

## Austraalia veinipiirkonnad

Jaotus osariikide ja haldusüksuste kaupa:

### [[Uus-Lõuna-Wales]]

*Hunter Valley
**Perricoota
**Riverina 
**Murray Darling
**Swan Hill

*Central Ranges
**Cowra
**Mudgee 
**Orange 

*Southern New South Wales
**Tumbarumba
**Hilltops
**Canberra District 
**Gundaga

*Big Rivers
**Riverina 
**Murray Darling
**Perricoota 
**Swan Hill 

*Northern Rivers
**Hastings River

*Northern Slopes
**New England

*South Coast
**Shoalhaven Coast
**Southern Highlands.

*Western Plains

### [[Victoria (Austraalia)|Victoria]]

*Central Victoria
**Heathcote
**Bendigo
**Goulburn Valley
**Strathbogie Ranges

*North East Victoria 
**Alpine Valleys
**Beechworth 
**Glenrowan
**Rutherglen
**King Valley

*North West Victoria
**Murray Darling
**Swan Hill

*Western Victoria
**Grampians
**Henty
**Pyrenees

*Port Phillip
**Yarra Valley
**Macedon Ranges
**Sunbury
**Geelong
**Mornington Peninsula

*Gippsland

### [[Lõuna-Austraalia]]

*Barossa 
**Barossa Valley
**Eden Valley

*Fleurieu 
**Currency Creek
**Kangaroo Island
**Langhorne Creek
**McLaren Vale
**Southern Fleurieu

*Mount Lofty Ranges
**Adelaide Hills
**Adelaide Plains
**Clare Valley

*Far North 
**Southern Flinders Ranges

*Limestone Coast 
**Coonawarra 
**Mount Benson
**Padthaway
**Robe
**Wrattonbully

*Lower Murray
**Riverland

### [[Lääne-Austraalia]]

*Greater Perth ehk osariigi pealinna ümbrusesse jäävad veinipiirkonnad:
**Perth Hills
**Peel
**Swan Valley

*South Western Australia:
**Blackwood Valley
**Geographe
**Manjimup
**Margaret River
**Pemberton

*Great Southern:
**Albany
**Denmark
**Frankland River
**Mount Barker
**Porongurup

### [[Põhjaterritoorium]]
Veinikasvatuspiirkonnad puuduvad.

### [[Queensland]]
*Granite Belt
*South Burnett

### [[Tasmaania]]
*Pipers River
*Tamar Valley
*North West
*Freycinet
*Derwent Valley
*Huon Valley
*Coal River Valley

## Viited
Aegna (täpsustus)

**Aegna** on mitme asja nimi:
***[[Aegna]]**, saar Tallinna lahe kirdeküljel
***[[Aegna (reisi-kaubaaurik)|Aegna]]**, Eesti reisi-kaubaaurik
***[[Aegna (reisilaev)|Aegna]]**, Saaremaa Laevakompanii reisilaev
***[[Aegna (jaht)|Aegna]]**, jaht
***"[[Aegna (luulekogu)|Aegna]]"**, J. Oro luulekogu
***[[Aegna (sigaretimark)|Aegna]]**, nõukogudeaegne sigaretimark
Võnnu muinaslinnus

**Võnnu muinaslinnus** oli kuni 13. sajandini tänapäeva Lätis Cēsise linna territooriumil Riekstukalnsi mäel asunud linnus. 

Riekstukalnsi linnamägi paikneb linna pargis Võnnu ordulinnuse varemete kõrval, on 8–12 m kõrguste järskude nõlvadega ning selle põhja- ja lõunajalamil asusid kuni 19. sajandini tiigid, millest on säilinud vaid põhjapoolne tiik. Linnamägi on suhteliselt väike ja ka Henriku Liivimaa kroonikas nimetatakse seda Liivimaa väikseimaks linnuseks.

Arheoloogilistel väljakaevamistel on kindlaks tehtud 2,5 m paksuse kultuurikihi, kolme erineva asustusperioodi ning kahe idanõlval asunud terrassi ja sissekäigu olemasolu. Mäe jalamilt on leitud 1.–6. sajandisse dateeritavat soome-ugri keraamikat. Latgalid on piirkonnas elanud hiljemalt alates 9. sajandist. Varaseimad andmed võndlaste kohalolekust Cēsise piirkonnas dateeritakse 11. sajandi lõppu.

Henriku Liivimaa kroonika järgi kuulus linnus 13. sajandi alguses võndlastele. Pärast nende ristimist võttis hiljemalt 1207. aasta sügisel linnuse oma kontrolli alla Mõõgavendade ordu eesotsas orduvend Bertoldiga. Pärast Võnnu ordulinnuse rajamist 1210. ja 1218. aasta vahel asusid mõõgavennad sinna ümber ja muinaslinnus jäi jälle võndlaste kätte. Kroonika järgi kaitsesid võndlased koos orduvendadega linnust eestlaste väe vastu 1210. aastal ja Novgorodi vürsti Vsevolod Mstislavitši väe vastu 1218. aastal. 1221. aasta Novgorodi ja Pihkva vägede Võnnut läbinud sõjakäigu ajal muinaslinnust enam ordulinnuse kõrval ei mainita.

## Vaata ka
* Liivimaa ristisõda

## Viited

## Kirjandus
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* ''Riekstu jeb Naudas kalns - pilskalns'', Latvijas Piļu un muižu asociācija
* ''Riekstu kalns'', Cēsu Kultūras un Tūrisma Centrs
Ähvardamine

**Ähvardamine** on tegevus, mille eesmärk on sundida teisi nõustuma enda soovidega, kasutades selleks hirmu tekitamist. See on kõige äärmuslikum negatiivne mõjutamistaktika. Otsene ähvardus loob võimaluse ähvardavast kahjust ja võimalikust vägivallast. Inimese reaktsioon ähvardamisele on enamasti "võitle või põgene", mis tähendab, et hakatakse ähvardajatele vastu või tagajärgede vältimiseks alistutakse või pagetakse. Ähvardamine on efektiivne mõjutamisvahend, sest sellel on enamasti alati väga selge sõnum.

## Mõned ähvardamise näited
*Lapsevanem ütleb lapsele, et kui ta kohe oma tuba ära ei korista, siis ei tohi ta õhtul õue mängima minna.
*Juhataja ütleb töötajale, et tema tulemused on väga kehvad ja kui need ei parane, kaotab ta töökoha. 
*Politsei hoiatab inimest, et kui ta autost välja ei tule, siis ta vahistatakse.

Uurimused mõjutamisest ja võimust on aga näidanud, et pikemas perspektiivis on ähvardamine vähem efektiivne kui eetilised mõjutamisvormid. 

## Soovitused enda kaitsmiseks ähvardaja vastu
* Kui ähvardaja tahab, et teeksite midagi, millega olete varem juba nõustunud, siis tasub see asi ära teha (kui ei ole selle mitte-tegemiseks just piisavalt mõjuvat põhjust).
* Maandage enda jaoks ähvarduse mõju, proovides leida viise, kuidas tagajärgi muuta vähem tähendusrikkaks või neid leevendada. Kui inimene tagajärgedest ei hooli, ei ole ka tegu ähvardamisega.
* Kui ähvardajaks on ülemus, siis tasub proovida temaga rääkida, selgitades, miks tajute seda ähvardusena ja kuidas see olukord mõjutab teie töökohustuste täitmist. 
* Proovige leida endale liitlasi, kes aitaksid teil ähvardusega tegeleda. Seda võib vaja minna, kui ähvardaja on teist mõjuvõimsam.
* Kui ähvardajaks on inimene, kes teib juba harjumuspäraselt ähvardab ja kellele teie ise harjumuspäraselt järele annata, siis tõenäoliselt tema käitumine ei muutu enne, kui muutub teie oma. Enda käitumise muutmine võib olla raske, aga see on ainuke võimalus harjumuspärase käitumise murdmiseks.
* Kui on võimalust, siis tasub leida viis kuidas ähvardajat vastu ähvardada. Asi on lihtsalt selles, et need inimesed, kes on harjunud teisi ähvardama, ei pruugigi mõista muud keelt kui n-ö ähvarduskeelt ja seega ka mitte muule reageerida.

Seega tasub meelde jätta, et pikas perspektiivis ei ole ähvardamine efektiivne mõjutamise strateegia, kuigi enamik inimesi kasutab seda vahel. Kõige äärmuslikumad ähvardamise vormid aga hävitavad suhteid ja õõnestavad lõpuks mõjutaja võimu ning võivad ärgitada neid, kes end ohustatuna tunnevad, vastuhakule.

## Kirjandus
*Terry R. Bacon "Mõju elemendid: oskus teisi kaasa haarata". Äripäev, Tallinn 2013.
Elmar Karu

**Elmar Johannes Karu** (5. märts 1903 Helme vald – 25. juuni 1996 Tartu) oli eesti psühhiaater, Tartu Ülikooli professor.

Ta sündis Helme mõisa aedniku pojana. Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Kolledži. Aastatel 1925–1932 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas *[[cum laude]]*. Aastal 1938 täiendas ta end Rootsis Lundi Ülikoolis professor Erik Widmarki laboris vere alkoholisisalduse määramise alal; ta kaitses aastal 1939 väitekirjaga "Widmarki alkoholi määramise mikromeetodi rakendamise alustest Eestis ja kroonilise alkoholismi diagnoosimise võimalustest selle abil" meditsiinidoktori kraadi.
  
Ta õppis vabatahtlikuna 1921–1922 Sõjakoolis (lahkus enda soovil), teenis 1922 5. Jalaväepolgu Kalevi pataljonis, 10. Jalaväepolgus (reamees), 1922–1925 (alates 1923 üleajateenija) Tallinna sõjaväe haigemajas (reamees, II järgu velsker), 1925–1929 üleajateenijana 2. Diviisi Suurtükiväe 3. suurtükiväegrupis (reamees, II järgu velsker). Võetud eriteadlasena (arst) tagavaraväelaste nimekirja 1936. 

Aastatel 1931–1934 ja 1938–1944 oli ta Tartu Ülikooli vaimu- ja närvihaiguste kliiniku assistent, 1934–1936 Tartu Ülikooli kohtuarstiteaduse instituudi assistent ning 1936–1938 Tartus kohtuarst. Aastatel 1941 ja 1944–1975 oli ta Tartu Ülikooli psühhiaatriakateedri juhataja; 1944. aastast professor ja 1993. aastast emeriitprofessor. Lisaks oli ta aastatel 1944–1949 arstiteaduskonna prodekaan ja 1949–1950 arstiteaduskonna dekaan; 1945–1964 oli ta ühtlasi Vabariikliku Tartu Psühhoneuroloogiahaigla peaarst ja 1945–1968 Eesti NSV peapsühhiaater.

Tema uurimused käsitlevad organismis toimuvat alkoholi oksüdatsiooni, alkoholijoobe määramist ja alkoholismi ravi, skisofreenia patogeneesi ja ravi, depressiivseid seisundeid ja nendega kaasnevate haiguslike muutuste diagnoosimist ning kohtupsühhiaatria ajalugu. Temalt ilmus üle 120 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema vanem poeg on arstiteadlane ja spordiarst Toomas Karu, keskmine poeg oli arstiteadlane, teadusorganisaator ja poliitik Laur Karu (1942–1996), noorem poeg on majandusteadlane Jaak Karu ning tütar endine suusataja ja taastusravi arst Ann Tamm.

## Tunnustus
* 1981 Eesti NSV teeneline arst

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Teenistustoimik
Kaup

**Kaup** on laiemas tähenduses mis tahes ostu-müügi objekt või objektid, kitsamas tähenduses müügiks määratud toode või tooted. Teenuseid nimetatakse ka immateriaalseks kaubaks.

Kaupa võidakse vahetada teise kauba vastu (vahetuskaup), mida üldiselt eristatakse vahetamisest raha vastu, kuigi ka raha on kaup, millel on oma hind.

Kauba tootjatelt tarbijateni vahendamisega tegelev majandusharu on kaubandus.

## Vaata ka
*Erakaup
*Eriline kaup
*Avalik kaup
Area Morgensterniana

**Area Morgensterniana** on piirkond Tartus Toomemäel, kus kunagi paiknes Tartu ülikooli raamatukogu esimese direktori Karl Morgensterni aed, mis hiljem anti avalikku kasutusse linnakodanikele jalutamiseks.

Kui Morgenstern andis aia ülikooli käsutusse, rajati sinna lõbustuskoht üliõpilastele. Püstitati kiiged ja seadeldised võimlemise jaoks ning rajati keeglimänguplats. Aed ümbritseti kõrge taraga.

Tänapäeval tähistab Area Morgensternianat Morgensterni mälestussammas.

## Viited
Emajõe suvi

**"Emajõe suvi"** oli promenaadikontsertide sari, mis toimus Tartus aastatel 2001–2009. Sellesse kuulus ka rahvusvaheline puhkpillifestival "Mürtsub pill". Enamiku aastaid oli kontserdisarja eestvedaja Margus Kasemaa.

## Viited

## Välislingid
* Tartus algas promenaadimuusikasari "Emajõe suvi 2008" ERR 4. juuni 2008
* «Emajõe suvi» toob muusika linnarahvani Postimees 26. juuli 2004
Tartu lõõtspillifestival

**Tartu lõõtspillifestival** on Tartus toimunud festivalisari, kus esinesid lõõtspillimängijad ja -kollektiivid, toimusid töötoad ning kaubeldi lõõtspillidega.

Üle-eestiliste Tartu lõõtspillipäevade nime all algatas festivali 1991. aastal ellu Tartu Rahvakultuurikeskuse rahvamuusikaspetsialist Viive Müürsepp. 31. augustist 2. septembrini 2012. aastal toimus 19. Tartu lõõtspillifestival.

2004. aastast anti festivalil üle ka Tartu ettevõtja Jüri Uppini algatusel Tartu Kultuurkapitali juurde loodud J. Uppini nimelise stipendiumifondi stipendiumid eesmärgiga edendada eesti lõõtspillimuusikat ja tunnustada lõõtspillimängijaid.

## Viited

## Välislingid
* Tiit Reinart XV Tartu lõõtspillifestival on käima mängitud Postimees, 8. august 2008
Jaan Muna

**Jaan Muna** (sündinud 30. aprillil 1942 – 28. veebruar 2023) oli eesti elektriinsener ja Tartu ühiskondlik aktivist.

Kambja juurtega Jaan Muna õppis Tartu 8. Keskkoolis, kuid ei lõpetanud seda. Kohustusliku ajateenistuse Nõukogude sõjaväes läbis ta Ida-Saksamaal. Ta õppis hiljem Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse elektrifitseerimist. Hiljem töötas ta veerand sajandit Tartu Leivakombinaadis.

Muna on paistnud silma arvukate kõnede ja muude sõnavõttudega nii Tartu linna kui ka kogu Eestit puudutavates küsimustes, samuti portatiivsete valgusinstallatsioonidega. Sageli osales Muna mitmesugustel avamistel, kus andis üle kingitusi, ning nurgakivipanekutel, kus aitas täiendada nurgakividesse paigaldatavate ajakapslite sisu. Teda on nimetatud Tartu vaimu kehastuseks.

Viimastel eluaastatel elas Jaan Muna Liiva tänava hooldekodus Tartus ning sai liikuda vaid ratastoolis.

## Ühiskondlik tegevus
Jaan Muna kuulus Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta on üks 2004. aastal asutatud MTÜ Tartu Eakate Nõukoda asutajatest.

## Tunnustus
2014. aasta Tartu linna päeval andsid Tartu linnapea Urmas Klaas ja linnavolikogu esimees Aadu Must Jaan Munale üle kodanikuaktiivsuse auhinna – klaasist muna kirjaga "Tartu kodanikuaktiivsuse klaasmuna".

## Viited

## Kirjandus
Jaan Munast on ilmunud mitu leheartiklit, samuti tegi Jaan-Jürgen Klaus 2013. aastal temast dokumentaalfilmi "Reaktiivkodanik Jaan Muna", mis pälvis samal aastal auhinna Theodor Lutsu filmipäevadel Palamusel ning Eesti Kinoliidu eriauhinna Vaba Vaimu priis.

## Välislingid
*Tarmo Michelson. "Tartu vaim löödi nurgakivipeolt minema". Õhtuleht, 8. september 2001
*"Neinar Seli ja Jaan Muna tegid koostööd". Postimees, 3. mai 2008
*"Kodanik Jaan Muna tõi Viru vangla avamisse elevust". Reporter.ee, 1. august 2008
*Vilja Kohler. "Jaan Muna käis jalgsi tööle". Tartu Postimees, 25. veebruar 2010
*Mari Mets. "Kes kardab munadega Jaani?". Tartu Ekspress, 20. juuni 2013
*Raimu Hanson. "Muna Jaan veereb filmimehe eest". Postimees, 24. september 2013
*Raimu Hanson. "Kuhu kadus legendaarne Tartu linnakodanik Jaan Muna?". Tartu Postimees, 31. jaanuar 2022
Mart Soidro

**Mart Soidro** (sündinud 29. detsembril 1963) on eesti literaat ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse osakonna. Samal aastal oli ta Eesti Kongressi liige.

Teda on vahel nimetatud ka korvpallikirjanikuks.

Ta on alates 2004. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas Valimisliidu Vaba Tallinna Kodanik nimekirjas ning sai 221 häält.

Alates oktoobrist 2015 avaldab ta kolumne ajalehes Meie Maa.

## Teosed
### Raamatud
*"Tammiste kirg". 2007. ISBN 9789949154777
*"Ajastu märgid". 2008, EAN 9789949159826 
*"Mürka. Pea jagu üle". 2010. ISBN 9789949909704
*"Tomson. Päikesepoiss". 2012. ISBN 9789949308170
### Artikleid
*"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis": Kümme aastat hiljem. Vikerkaar, 1989, nr 2, lk 64 jj
*"Milleks küll sündisin sel ajal..." (intervjuu Johannes Hindi tütre Pille Paega). Edasi, 21. mai 1989. Lk 5
*"Eesti Konress kui reaalsus" (kaasautorid Tiit Pruuli, Sulev Vahtre, Tõnis Lukas, Indrek Tarand). Edasi, 21. veebruar 1990
*"Mees nagu orkester". Luup, 7. august 1998
*"Kus oli Savisaar, kui putš algas??". Sirp, 27. august 2004
*"Olde Hendrik kui maleajakirjandusliku laadaputka jõumees". Sirp, 5. november 2004
*"Valdo Pandist. Riivamisi ja riivatult". Sirp, 31. jaanuar 2013
*"Jumalat ei ole kodus". Sirp, 14. märts 2013
*"Energeetikarindel muutusteta". Sirp, 26. aprill 2013
*"Rahvakirjanik võib suvepuhkusele minna". Postimees, 8. juuni 2013
*"Nõukogude võimust ja matkapisikust. Kergemeelsetest naistest kah". Sirp, 25. juuli 2013
*"Rahvaasemikud töös ja võitluses. Suvi 2013". Postimees, 9. august 2013
*"Kuid homme olgem kained!". Sirp, 5. september 2013
*"Neinar Seli avalikus valguses". Sirp, 14. november 2013
*"Kõik pole kuld, mis hiilgab". Sirp, 5. detsember 2013
*"Tõde tõuseb, vale vaob?". Sirp, 24. jaanuar 2014
*"Mõõga ja Saha Liit". Sirp, 27. märts 2014
*Marju Lauristinile mõeldes. Meie Maa, 14. oktoober 2016
*Eksklusiiv! Mart Laar: tervis läheb paremaks ja tempo on õnneks maas. Meie Maa, 19. november 2016
*Meie Maa eksklusiiv: Tarmo ja Mihkliga elu üle arutlemas. Meie Maa, 20. mai 2017
*Mart Soidro: miks sportlastest ei saa häid kirjanikke?. Postimees, 10. juuni 2017
*"Mart Soidro | Häbiväärseimast peatükist meie spordiloos". Õhtuleht, 1. oktoober 2020

## Tunnustus

* 2011 – stipendium "Ela ja sära"
*2018 – stipendium "Ela ja sära"

## Viited
Liina Karron

**Liina Karron** (sündinud 8. augustil 1974) on eesti juht, turundaja, toidukirjutaja ja kokk. 

Ta on töötanud Sadama Turu tegevjuhi, SEB müügidirektori ja Prisma Konto arendusjuhina. 

## Viited
Jaan Muna (majandustegelane)

**Jaan Muna** (10. juuli 1862 Kavastu vald, Tartumaa – 4. jaanuar 1936 Tartu) oli Eesti ettevõtja ja majaomanik.

Jaan Muna sündis Kavastus Tähe talus perepojana. Äritegevust alustas ta linakaupmehena, hiljem asutas mitu piimatööstusettevõtet. Tema ja ta vend Peeter olid esimesed eestlased, kes valmistasid võid ja juustu ekspordiks.

Jaan Muna oli ka Tartu Pauluse koguduse asutaja ja nõukogu liige, Võru linnavolikogu liige 1907. aastal, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi liige, Eesti Põllumeeste Seltsi näituste komisjonide kauaaegne liige jne.

## Viited

## Kirjandus
* "Jaan Muna 70-aastane" Postimees, 12.07.1932
* "Jaan Muna †" Postimees, 04.01.1936
Ivan Perišić

**Ivan Perišić** (sündinud 2. veebruaril 1989 Splitis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib Inglismaa kõrgliigaklubis Tottenham Hotspur ja Horvaatia jalgpallikoondises poolkaitsjana.

Aastatel 2009–2011 mängis Perišić Belgia kõrgliigaklubis Club Brugge. Hooajal 2010–2011 lõi ta 37 liigamänguga kokku 22 väravat, millega ta oli kõrgliiga hooaja suurim väravakütt. Lisaks valiti ta sel hooajal parimaks Belgia kõrgliiga mängijaks. Seejärel siirdus ta Saksamaa Bundesliga klubisse Dortmundi Borussia, millega võitis hooajal 2011–2012 Saksamaa kõrgliiga ja karikavõistlused. 2013. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu teise Saksamaa kõrgliiga klubiga, VfL Wolfsburg. Hooajal 2014–2015 võitis ta klubiga Saksamaa karika ja 2015. aastal Saksamaa superkarika.

2015. aastal suundus ta 15 miljoni euro eest Itaalia kõrgliigaklubisse Milano Internazionale. Hooajal 2020–21 oli ta Internazionalega Itaalia meistriks. Hooajal 2019–2020 oli ta laenul Saksamaa kõrgliigaklubis Müncheni Bayern.

2022. aasta mais sõlmis ta lepingu Tottenham Hotspuriga.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Horvaatia rahvuskoondises tegi Perišić 9. veebruaril 2011 mängus Tšehhi vastu.

Perišići esimeseks suurturniiriks olid 2012. aasta Euroopa meistrivõistlused, kus ta pääses platsile kõigis kolmes alagrupimängus.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Belgia vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Kameruni vastu ja viimases alagrupimängus värava Mehhiko vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi Perišić kaks väravat: teises alagrupimängus Tšehhi vastu ja viimases alagrupimängus Hispaania vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus Islandi vastu lõi ta Horvaatia võiduvärava. Poolfinaalis lõi ta värava Inglismaa vastu. Finaalis mindi vastamisi Prantsusmaaga. Perišić viigistas mängu 28. minutil, kuid Prantsusmaa võitis lõpuks 4:2.

2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Tšehhi vastu ja viimases alagrupimängus Šotimaa vastu.

## Saavutused
;Dortmundi Borussia
*Bundesliga: 2011–12
*DFB-Pokal: 2011–12

;VfL Wolfsburg
*DFB-Pokal: 2014–15
*DFL-Supercup: 2015

;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2019–20
*DFB-Pokal: 2019–20
*UEFA Meistrite Liiga: 2019–20

;Milano Internazionale
*Serie A: 2020–21
*Coppa Italia: 2021–22
*Supercoppa Italiana: 2021

## Viited

## Välislingid
Pavlo Klimkin

**Pavlo Klimkin** (ukraina keeles *Павло Анатолійович Клімкін*; sündinud 25. detsembril 1967 Kurskis) on Ukraina diplomaat, erakorraline ja täievoliline suursaadik (2010).

Pavlo Klimkin oli alates 2014. aasta 19. juunist kuni 29. augustini 2019 Ukraina välisminister. Ülemraadas hääletas tema poolt 335 rahvasaadikut.

Klimkin sündis Venemaal Kurski linnas 1967. aasta 25. detsembril ja on rahvuselt venelane. 1991. aastal lõpetas ta Moskva füüsika-tehnika instituudi kosmoseuuringute ja aerofüüsika teaduskonna füüsika ja rakendusmatemaatika erialal.

Ta valdab inglise ja saksa keelt ning tal on algteadmised prantsuse ja hispaania keelest. Klimkin on abielus, perekonnas on kaks poega. Klimkini abikaasa Natalia töötab Ukraina Hollandi saatkonnas esimese sekretärina.

## Tööalane tegevus
1991–1993 – teadustöötaja Ukraina instituudis.
1993–1997 – Ukraina Välisministeeriumi sõjalise kontrolli ja desarmeerimise osakonna atašee, kolmas ja teine sekretär.
1997–2000 – Ukraina saatkonna kolmas ja teine sekretär Saksamaal teaduslik-tehnilistes ja poliitilistes küsimustes.
2000–2002 – Ukraina välisministeeriumi majandusliku koostöö osakonna esimene sekretär, nõunik tuuma- ja energeetilise ohutuse küsimustes.
2002–2004 – Ukraina välisministeeriumi EL-ga majandusliku ja sektoraalse koostöö osakonna juht.
2004–2008 – Ukraina Suurbritannia saatkonna nõunik-saadik.
2008–2010 – Ukraina välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna direktor.
2010–2011 – Ukraina välisministri asetäitja.
2004–2008 – Ukraina välisministri asetäitja, aparaadi juht.
2012–2014 – Ukraina erakorraline ja täievoliline saadik Saksamaal.
19. juunist 2014 kuni 2019. aasta 29. augustini oli Ukraina välisminister.

## Viited

## Välislingid

* Климкин выбрал руководителя МИД на время своего "отпуска" - Liga Novosti, 02.07.2019
Eduardo Vargas

**Eduardo Jesús Vargas Rojas** (sündinud 20. novembril 1989 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Atlético Mineiro.

Klubikarjääri jooksul on ta muuhulgas mänginud Itaalia kõrgliiga klubis SSC Napoli, Hispaania kõrgliiga klubis Valencia, Inglismaa kõrgliiga klubis Queens Park Rangers, Saksamaa kõrgliiga klubis Hoffenheim ja Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL.

2011. aastal on ta valitud Tšiiili aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi Vargas 4. novembril 2009 mängus Paraguay vastu.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2. septembril 2011 sõprusmängus Hispaania vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Hispaaniale.

2015. aasta Copa América esimeses alagrupimängus 11. juunil lõi ta värava Ecuadorile ja 15. juunil toimunud teises alagrupimängus värava Mehhikole. 29. juunil toimunud poolfinaalmängus Peruu vastu lõi Vargas kaks väravat ja aitas koondise finaali. Finaalis kohtuti Argentinaga, keda võideti penaltiseerias ja tuldi esimest korda Copa América võitjaks. Vargas oli nelja väravaga Peruu mängija Paolo Guerrero kõrval turniiri suurim väravakütt, lisaks valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta Copa América Centenario viimases alagrupimängus 14. juunil lõi ta kaks väravat Panamale. 18. juunil toimunud veerandfinaalmängus kohtuti Mehhikoga, keda võideti koguni 7:0. Vargas lõi mängus neli väravat. Finaalis kohtuti Argentinaga, keda taas penaltiseerias võideti. Vargas oli kuue väravaga turniiri suurim väravakütt, võites Kuldse Saapa auhinna, lisaks valiti ta taas ka turniiri sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika esimeses alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Kamerunile.

## Saavutused
;Universidad de Chile
*Torneo Apertura: 2011
*Torneo Clausura: 2011
*Copa Sudamericana: 2011
;Napoli
*Coppa Italia: 2011–12
;Tigres UANL
*Liga MX: Apertura 2017, Clausura 2019
*Campeón de Campeones: 2017, 2018
*Campeones Cup: 2018

## Viited

## Välislingid
Moskva Füüsika-Tehnika Instituut

**Moskva Füüsika-Tehnika Instituut** (vene keeles **Московский физико-технический институт**; lühend **MFTI**) on kõrgem õppeasutus Venemaal Dolgoprudnõis, Moskvas ja Žukovskis.

### [[Nobeli auhind|Nobeli auhinna]] laureaadid, ülikooli professorid

:  Aleksei Abrikossov
:  Vitali Ginzburg
:  Pjotr Kapitsa
:  Lev Landau
:  Aleksandr Prohhorov
:  Andrei Sahharov
:  Nikolai Semjonov
:  Igor Tamm

## Viited

## Kirjandus
* Карлов, Николай Васильевич. Повесть древних времён, или предыстория Физтеха. Издание 2-е, испр. и доп. (препринт), М.Центр гуманитарного образования МФТИ «Пётр Великий», 2005, 200 lk, tiraaž 200.
* Карлов Н. В. Книга о Московском Физтехе, Физматлит, М., 2008, 600 lk, ISBN 978-5-9221-1003-7
* Щука А. А.Физтех и физтехи, Издание 3-е, пер. и доп. М.: Физтех-полиграф, 2010, 382 lk, ISBN 978-5-91333-009-3
* Щука А. А.Физтех и физтехи, Издание 5-е, пер. и доп. М.:Физматкнига, 2012. 416 lk, ISBN 978-5-89155-217-3

## Välislingid

* Koduleht
Tüpoloogia

**Tüpoloogia** on liigitamine tüüpideks ja õpetus sellisest liigitamisest.

## Tüpoloogiaid
*A-B-tüpoloogia
*Keeletüpoloogia
*Metsatüpoloogia
*Mullatüpoloogia
Gerrhopilus

***Gerrhopilus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Gerrhopilus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Gerrhopilus andamanensis]]* (Stoliczka, 1871)
* *[[Gerrhopilus ater]]* (Schlegel, 1839)
* *[[Gerrhopilus beddomii]]* (Boulenger, 1890)
* *[[Gerrhopilus bisubocularis]]* (Boettger, 1893)
* *[[Gerrhopilus ceylonicus]]* (Smith, 1943)
* *[[Gerrhopilus depressiceps]]* (Sternfeld, 1913)
* *[[Gerrhopilus floweri]]* (Boulenger, 1899)
* *[[Gerrhopilus fredparkeri]]* (Wallach, 1996)
* *[[Gerrhopilus hades]]* (Kraus, 2005)
* *[[Gerrhopilus hedraeus]]* (Savage, 1950)
* *[[Gerrhopilus inornatus]]* (Boulenger, 1888)
* *[[Gerrhopilus mcdowelli]]* (Wallach, 1996)
* *[[Gerrhopilus mirus]]* (Jan, 1860)
* *[[Gerrhopilus oligolepis]]* (Wall, 1909)
* *[[Gerrhopilus thurstoni]]* Boettger, 1890 (varem *Typhlops thurstoni*)
* *[[Gerrhopilus tindalli]]* (Smith, 1943).

2017. aastal on perekonda liigitatud maoliik 
*[[Gerrhopilus persephone]]* Kraus, 2017.

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Aasias, Kagu-Aasias ja Melaneesias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gerrhopilus]] seisuga 20.06.2014.*
Madatyphlops

***Madatyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Madatyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Madatyphlops andasibensis]]* (Wallach & Glaw, 2009)
* *[[Madatyphlops arenarius]]* (Grandidier, 1872)
* *[[Madatyphlops boettgeri]]* (Boulenger, 1893)
* *[[Madatyphlops calabresii]]* (Gans & Laurent, 1965)
* *[[Madatyphlops comorensis]]* (Boulenger, 1889)
* *[[Madatyphlops cuneirostris]]* (Peters, 1879)
* *[[Madatyphlops decorsei]]* (Mocquard, 1901)
* *Madatyphlops domerguei*  *[[Lemuriatyphlops domerguei]]* (Roux-Estève, 1980)
* *[[Madatyphlops leucocephalus]]* (Parker, 1930)
* *[[Madatyphlops madagascariensis]]* (Boettger, 1877)
* *[[Madatyphlops microcephalus]]* (Werner, 1909)
* *[[Madatyphlops mucronatus]]* (Boettger, 1880)
* *[[Madatyphlops ocularis]]* (Parker, 1927)
Madatyphlops platyrhynchus (STERNFELD, 1910)
* *[[Madatyphlops rajeryi]]* (Renoult & Raselimanana, 2009)
* *[[Madatyphlops reuteri]]*  *[[Lemuriatyphlops reuteri]]*  (Boettger, 1881) .

## Levila

Need maod elavad Madagaskaril.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Madatyphlops]] seisuga 20.06.2014.*
Amerotyphlops

***Amerotyphlops*** on pimemadulaste sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Amerotyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Amerotyphlops amoipira]]* (Rodrigues & Juncá, 2002)
* *[[Amerotyphlops arenensis]]* Graboski, Pereira-Filho, Silva, Costa Prudente & Zaher, 2015
* *[[Amerotyphlops brongersmianus]]* (Vanzolini, 1976)
* *[[Amerotyphlops costaricensis]]* (Jimenez & Savage, 1963)
* *[[Amerotyphlops lehneri]]* (Roux, 1926)
* *[[Amerotyphlops microstomus]]* (Cope, 1866)
* *[[Amerotyphlops minuisquamus]]* (Dixon, 1979)
* *[[Amerotyphlops paucisquamus]]* (Dixon, 1979)
* *[[Amerotyphlops reticulatus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Amerotyphlops stadelmani]]* (Schmidt, 1936)
* *[[Amerotyphlops tasymicris]]* (Thomas, 1974)
* *[[Amerotyphlops tenuis]]* (Salvin, 1860)
* *[[Amerotyphlops trinitatus]]* (Richmond, 1965)
* *[[Amerotyphlops tycherus]]* (Townsend, Wilson, Ketzler & Luque-Montes, 2008)
* *[[Amerotyphlops yonenagae]]* (Rodrigues, 1991).

## Levila

Need maod elavad Ameerikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Amerotyphlops]] seisuga 20.06.2014.*
Antillotyphlops

***Antillotyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Antillotyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Antillotyphlops annae]]* (Breuil, 1999)
* *[[Antillotyphlops catapontus]]* (Thomas, 1966)
* *[[Antillotyphlops dominicanus]]* (Stejneger, 1904)
* *[[Antillotyphlops geotomus]]* (Thomas, 1966)
* *[[Antillotyphlops granti]]* (Ruthven & Gaige, 1935)
* *[[Antillotyphlops guadeloupensis]]* (Richmond, 1966)
* *[[Antillotyphlops hypomethes]]* (Hedges, 1991)
* *[[Antillotyphlops monastus]]* (Thomas, 1966)
* *[[Antillotyphlops monensis]]* (Schmidt, 1926)
* *[[Antillotyphlops naugus]]* (Thomas, 1966)
* *[[Antillotyphlops platycephalus]]* (Duméril & Bibron, 1844)
* *[[Antillotyphlops richardi]]* (Duméril & Bibron, 1844).

## Levila

Need maod elavad Antillidel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Antillotyphlops]] seisuga 20.06.2014.*
Cubatyphlops

***Cubatyphlops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Cubatyphlops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cubatyphlops anchaurus]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops anousius]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops arator]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops biminiensis]]* (Richmond, 1955)
* *[[Cubatyphlops caymanensis]]* (Sackett, 1940)
* *[[Cubatyphlops contorhinus]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops epactius]]* (Thomas, 1968)
* *[[Cubatyphlops golyathi]]* (Dominguez & Moreno, 2009)
* *[[Cubatyphlops notorachius]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops paradoxus]]* (Thomas, 1968)
* *[[Cubatyphlops perimychus]]* (Thomas & Hedges, 2007)
* *[[Cubatyphlops satelles]]* (Thomas & Hedges, 2007).

## Levila

Need maod elavad Antillidel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cubatyphlops]] seisuga 20.06.2014.*
Pimemadu

**Pimemadu** (*Typhlops*) on maoperekond.

Pimemaod on levinud Antillidel.

## Liigid

* *[[Typhlops agoralionis]]* Thomas & Hedges, 2007
* *[[Typhlops anchaurus]]*  THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops annae]]*  BREUIL, 1999
* *[[Typhlops anousius]]*  THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops arator]]*  THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops biminiensis]]*  RICHMOND, 1955
* *[[Typhlops capitulatus]]* Richmond, 1964
* *[[Typhlops cariei]]*  HOFFSTETTER, 1946
* *[[Typhlops catapontus]]*  THOMAS, 1966
* *[[Typhlops caymanensis]]*  SACKETT, 1940
* *[[Typhlops coecatus]]*  JAN, 1864
* *[[Typhlops contorhinus]]*  THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops disparilis]]* Jan, 1860
* *[[Typhlops dominicanus]]*  STEJNEGER, 1904
* *[[Typhlops epactius]]*  THOMAS, 1968
* *[[Typhlops eperopeus]]* Thomas & Hedges, 2007
* *[[Typhlops geotomus]]*  THOMAS, 1966
* *[[Typhlops golyathi]]*  DOMINGUEZ & MORENO, 2009
* *[[Typhlops gonavensis]]* Richmond, 1964
* *[[Typhlops granti]]*  RUTHVEN & GAIGE, 1935
* *[[Typhlops guadeloupensis]]*  RICHMOND, 1966
* *[[Typhlops hectus]]* Thomas, 1974
* *[[Typhlops hypomethes]]*  HEDGES & THOMAS, 1991
* *[[Typhlops jamaicensis]]* (Shaw, 1802)
* *[[Typhlops leptolepis]]* Dominguez, Fong & Iturriaga, 2013
* *[[Typhlops longissimus]]* (Duméril & Bibron, 1844)
* *[[Typhlops lumbricalis]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Typhlops monastus]]* THOMAS, 1966
* *[[Typhlops monensis]]* SCHMIDT, 1926
* *[[Typhlops naugus]]*  THOMAS, 1966
* *[[Typhlops notorachius]]* THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops oxyrhinus]]* Dominguez & Diaz, 2011
* *[[Typhlops pachyrhinus]]* Dominguez & Diaz, 2011
* *[[Typhlops paradoxus]]* THOMAS, 1968
* *[[Typhlops perimychus]]* THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops platycephalus]]* DUMÉRIL & BIBRON, 1844
* *[[Typhlops proancylops]]* Thomas & Hedges, 2007
* *[[Typhlops pusillus]]* Barbour, 1914
* *[[Typhlops richardi]]* DUMÉRIL & BIBRON, 1844
* *[[Typhlops rostellatus]]* Stejneger, 1904
* *[[Typhlops satelles]]* THOMAS & HEDGES, 2007
* *[[Typhlops schwartzi]]* Thomas, 1989
* *[[Typhlops silus]]* LEGLER, 1959
* *[[Typhlops sulcatus]]* Cope, 1868
* *[[Typhlops sylleptor]]* Thomas & Hedges, 2007
* *[[Typhlops syntherus]]* Thomas, 1965
* *[[Typhlops tetrathyreus]]* Thomas, 1989
* *Typhlops thurstoni*   *[[Gerrhopilus thurstoni]]* Boettger, 1890
* *[[Typhlops titanops]]* Thomas, 1989
* *Typhlops zenkeri*  STERNFELD, 1908

## Väljasurnud liigid
* †*[[Typhlops cariei]]* Hoffstetter, 1946(IUCN-i staatus ''EX'').

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis ADW
*[Sissekanne} andmebaasis [Catalogue of Life]
*Sissekanne andmebaasis Fauna Europaea
*Sissekanne andmebaasis IUCN
*Sissekanne andmebaasis ITIS
*Sissekanne andmebaasis NCBI Taxonomy database
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Typhlops]] seisuga 20.06.2014.*
Tõnu Võimula

**Tõnu Võimula** (aastani 1935 **Daniel Wiedemann**; 23. september 1871 Triigi vald – 1. august 1955 Tallinn) oli eesti maadleja, sporditegelane ja rahvaluulekoguja.

Ta treenis Eesti maadlejat Martin Kleini, kes võitis 1912. aasta olümpiamängudel hõbemedali Kreeka-Rooma maadluse keskkaalus.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Lõman

**Lõman** (ukraina keeles *Лиман*) on linn Ukrainas Donetski oblastis, 136 km kaugusel Donetskist põhjas. Lõman on Kramatorski rajooni halduskeskus. 

Lõmani elanike arv on 22 509 ja asustustihedus on keskmiselt 1125 inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu

1667. aastal asutatud Lõman (1925–2016 *Krasnõi Lõman*) sai linnaõigused 1938. aastal.

Donbassi sõja ajal peeti linnas ja selle ümbruses ägedaid lahinguid valitsusvastaste relvajõudude üksuste ja valitsusvägede vahel.

### Sõjategevus 2022. aastal

2022. aasta 24. veebruaril tungis Venemaa Ukrainale kallale ning 23. mail ründasid Vene väed Lõmani. Linn okupeeriti 27. mail. 10. septembril ilmusid meedias teated, mille kohaselt oli Ukraina maavägi 2022. aasta septembris alanud vasturünnaku ajal asunud Lõmani tagasi vallutama. 30. septembril 2022 võtsid Ukraina väed enda kontrolli alla Lõmani lähedal asuva Drobõševe. Lõman vabastati Ukraina vägede poolt 1. oktoobril 2022.

## Galerii

Panoramio - V&A Dudush - Освободителям Красного Лимана 1943.jpg|Tank-monument 
Panoramio - V&A Dudush - Красный Лиман.jpg|Sissesõidutee linna


## Viited

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
* Ukrainian Forces Continue Advance In Lyman Area As Russian Losses Mount. RFE/RL Ukrainian Service, 3. oktoober 2022
* Russian artillery shelling kills 6 civilians in Ukraine's Lyman, governor says. Reuters, 8. juuli 2023
* Hamza Mohamed and Federica Marsi. Russia-Ukraine live: Shelling kills eight in Lyman, says ministry. aljazeera.com, 8. juuli 2023
Lēdurga-Turaida kihelkond

**Lēdurga-Turaida kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Loddiger-Treyden*, läti keeles *Lēdurgas-Turaidas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Lēdurga-Turaida kihelkonna mõisad
*Turaida ehk Lēdurga kirikumõis (saksa *Treiden/Loddiger Pastorat*, läti *Turaidas-Lēdurgas mācītājmuiža*)
*Turaida mõis (*Treiden*, Turaidas muiža)
**Inzeem mit Krüdenershof*, Inciema muiža an Krīdeneru muiža
*Lode mõis (*Lohdenhof*, *Lodes muiža*)
**Loddiger*, Lēdurgas muiža
**Murrikas*, Murkužu muiža
**Ayasch, Ajasch*, Ajaži
**Widdrisch*, Vidrižu muiža
*Igate mõis (*Idsel*, *Igates muiža*)
**Lensküll*, Lenčkule

## Viited

## Välislingid
*
*
*
*
Amvrossijivka

**Amvrossijivka** on linn Ukrainas Donetski oblastis. Amvrossijivka on Amvrossijivka rajooni halduskeskus.

1869. aastal asutatud Amvrossijivka sai linnaõigused 1938. aastal.

Amvrossijivka elanike arv on 18 832 ja asustustihedus on keskmiselt 992 inimest ruutkilomeetri kohta.

2014. aasta Ukraina kriisi ajal peeti linnas ja selle ümbruses ägedaid lahinguid venemeelsete separatistide ja valitsusvägede vahel.

24. augustil sisenesid linna eraldusmärkideta Venemaa Föderatsiooni regulaarväeüksused, umbes 250 ühikut soomustehnikat ja suurtükiväge.

## Viited

## Välislingid

* 22. oktoober 2014. *Liga Novosti*. http://news.liga.net/news/politics/3765618-v_donbass_pribyla_kolonna_voennoy_tekhniki_i_500_voennykh_rf_is.htm В Донбасс прибыла колонна военной техники и 500 военных РФ - ИС] (*vene keeles*)
Protoonne lahusti

**Protoonne lahusti** on selline lahusti, mis võib kergesti loovutada reagendile prootoni (H+).

Protoonse lahusti ehk protoonse solvendi molekul sisaldab labiilset vesiniku aatomit, mis enamasti on seotud hapniku või lämmastiku aatomiga, näiteks rühmades –OH, –NH2 või >NH. Sellised lahustid on vesi, alkoholid, karboksüülhapped, ammoniaak, primaarsed ja sekundaarsed amiinid.

Solvente, mis ei sisalda labiilset vesiniku aatomit, nimetatakse **aprotoonne lahusti** (näiteks benseen, heksaan). 

Polaarsed protoonsed lahustid soodustavad S<sub>N</sub>1 reaktsioone, kuid polaarsed aprotoonsed lahustid on soodsad S<sub>N</sub>2 reaktsioonide keskkonnana.

Protoonseid lahusteid iseloomustab:
*vesiniksidemete moodustamine
*nõrk happelisus 
*soolade lahustamine
## Vaata ka
*Lahusti
*Lahus
*Prootonhapped
Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam

**Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **GYD**, ICAO: **UBBB**, endine **Bina Rahvusvaheline Lennujaam**)  on Aserbaidžaani rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Azerbaijan Airlines baasjaam. Lennujaam asub Binəs, Bakuu kesklinnast 20 kilomeetrit kirde pool.
Ankara Esenboğa rahvusvaheline lennujaam

**Ankara Esenboğa rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **ESB**, ICAO: **LTAC**)  on Türgi rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Ankaras, Ankara kesklinnast 28 kilomeetrit kirde pool.
Azerbaijan Airlines

**Azerbaijan Airlines** (Aseri keel: Azərbaycan Hava Yolları) on Aserbaidžaani lennufirma, mille peakorter asub Bakuus. Lennufirma kodulennujaam on Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam. 

## Ajalugu

Lennufirma asutas 7. aprillil 1992 Aserbaidžaani valitsus. 20. oktoobril 1910 lendas lennuk esmakordselt üle Bakuu.

## Viited
Jampil (Donetski oblast)

**Jampil** (ukraina keeles *Ямпіль*) on alev Ukrainas Donetski oblasti Kramatorski rajoonis, Lõmanist mõne kilomeetri kaugusel kagus, Zaritšnest 10&nbsp;km kaugusel lõunas.

## Ajalugu
Donbassi sõja ajal 2014. aastal toimus asula lähistel relvastatud võitlus valitsusvägede ja venemeelsete separatistide vahel. Pärast 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi ajal langes Venemaa vägede kätte, kuid 30. septembril 2022 võtsid Ukraina väed selle asula enda kontrolli alla.
Ka aastal 2024 on asula ümbruses pidevalt sõjategevust.

## Loodus
Jampili ümbruses kasvab suur männimets, kus tänu liivasele pinnasele ja soodsale kliimale kasvab rohkelt metsmaasikaid, mis meelitab hooajal sinna hulgaliselt korjajaid. Saadusi turustatakse lähedalasuva Lõmani turul.

## Galerii

Yampil lis.jpg|Jampili männimets
Yampil railstation.JPG|Raudteejaam
Yampil station strawberry.JPG|"Maasikaturule" suunduvad inimesed jaama perroonil


## Viited
Kristīne Želve

**Kristīne Želve** (sündinud 17. märtsil 1970 Riias) on läti kirjanik, režissöör, näitleja ja saatejuht. 

Želve lõpetas 1996. aastal Läti Kultuuriakadeemia režii erialal. 

## Teoseid eesti keeles
* Jutukogu "Juukselõikaja-tüdruk" ("*Meitene, kas nogrieza man matus*", Loomingu Raamatukogu, 2014, tõlkinud Hannes Korjus; ISBN 9771406051101)

## Tunnustus
* 2011 Kirjanduse aastapreemia (debüüt)

## Viited
Kommunismi Koit (Krüüdneri)

**Kommunismi Koit** oli Krüüdneris 14. maist 1953 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Veski Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kommunismi Koit (Lihula)

**Kommunismi Koit** oli Lihulas 10. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Lihula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.