open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tsooru kolhoosikeskus

**Tsooru kolhoosikeskuse** administratiivhoone projekteeris arhitekt Toomas Rein. Hoone valmis 1977. aastal Tsooru mõisapargi servale (Antsla vald, Võru maakond). Keskuse tellijaks oli Võru rajooni Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos. Praeguseks lagunenud hoone on kantud rahvusvahelise moodsa arhitektuurimälestiste kaitse organisatsiooni DOCOMOMO nimistusse. 

Arhitektuuriajaloolase akadeemik Mart Kalmu hinnangul on kolhoosikeskused jälg ühest Eesti ajaloo etapist. "Mitmed lagunevad kolhoosikeskused on meie täielik tipparhitektuur, näiteks Toomas Reinu kavandatud Sverdlovi-nimelise kolhoosi keskus Tsoorus või Laeva sovhoosi keskus."

## Keskuse arhitektuurist

Toomas Reinu sõnul projekteeris ta "soome modernismi vaimus ekspressiivse kolhoosikeskuse: põllule avanes hoone täisnurkne asine vaade. Mõisapargi poolse külje tegin põnevalt rombja ja romantilise."

"Pidin kokku sulatama kaks erinevat maastikku - rääma lastud vanaromantilise pargi ja lageda põllumaa," meenutas arhitekt. Hoone põhjakülg tuli rangema ilmega, aga parki avanev saaliosa mängulisem, fassaadist eenduvate maast laeni akendereaga. Kuna Tsoorus oli juba rahvamaja, siis suurt saali polnud neil vaja ja koosolekuruumi projekteeris arhitekt voolava ja nooblina.

Kuna seinu pole vahel, siis hoonesse sisenejale avaneb läbi saali suurte akende vaade mõisaparki. Huvitava valguslahenduse saavutas arhitekt katuseakende lisamisega. Saal saab otsest päikest vältides valgust nii maja pikiteljel asetsevaist õhtusse suunatud laeakendest kui ka väga madalal olevaist maani akendest, mis kannavad ruumi päikeses kümblevate põlispuude väärikuse. Saalis istujate pilgud on suunatud läbi klaasseina mõisaparki nagu looduse altarile parimas Kaija ja Heikki Sireni Teekkarikylä kabeli (1957) vaimus. Avatud saali ja kaminaruumi ilmele andis palju juurde dünaamiline lagi ja Helle Gansi julgete materjalide ja värvidega tehtud sisekujundus. Gans laskis keskuse valges saalis aknaraamid ja postid värvida punaseks ning kattis massiivsed istmeread tumerohelise kunstnahaga, millega haakus hästi laudpõranda roheline peits. Lisaks olid plekk-kaminad leekivpunased.

## Keskuse hetkeolukord

2010. aastal linastunud Peeter Brambati dokumentaalfilmis "Ehituskunstnik Toomas Rein" on lähemalt näidatud administratiivhoone lagunemist. Filmis öeldakse, et „siin ehk võib teha ainult õppust, kuidas hoonet normaalsetes tingimustes õhkida”. Rein oli alustanud keskuse vanadekoduks ümber projekteerimist, kuid see ei ole teostunud. 

Lagunenud hoonest on võimalik pilte vaadata ERR fotopanga kodulehel:
* Tsooru kolhoosikeskuse välisvaade 1
* Tsooru kolhoosikeskuse välisvaade 2
* Tsooru kolhoosikeskuse välisvaade 3
* Tsooru kolhoosikeskuse sisevaade

## Viited

## Välislingid

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Võru rajooni J. Sverdlovi nimelise kolhoosi keskusehoone sisevaade. Jaan Klõšeiko 1978
Jorge Illueca

**Jorge Enrique Illueca Sibauste** (17. september 1918 Panamá – 3. mai 2012) oli Panama poliitik ja diplomaat.

Ta oli 13. veebruarist kuni 11. oktoobrini 1984 Panama president.

Jorge Illueca õppis Panama ja Harvardi ülikoolis ning sai õigusteaduse doktori kraadi 1955. aastal Chicago ülikoolist. Ta õpetas õigusteadust Panama ülikoolis.

1970. aastatel asus ta tööle ÜRO-s, kus tegeles rahvusvahelise õigusega; aastatel 1976–1981 oli Panama alaline esindaja ÜRO juures ja 1981–1983 Panama välisminister. Aastal 1982 valiti Illueca asepresidendiks ning pärast president Ricardo de la Espriella tagasiastumist 1984. aastal sai temast president. Aastatel 1983–1984 oli ta ÜRO Peaassamblee eesistuja,  1974–1990 Haagi Alalise Vahekohtu liige ning 1982–1986, 1987–1991 ja 1997–2001 ÜRO rahvusvahelise õiguse komisjoni liige. Hiljem tegeles ta ÜRO-s eelkõige keskkonnakaitse teemaga.
Gitarama

**Gitarama** on linn Rwanda Lõunaprovintsis, Muhanga ringkonna halduskeskus.

Gitarama asub ligi 40 km Kigalist edelas.

Ta on riigi suuruselt teine linn. Aastal 2002 elas linnas 84 669 inimest.

Enne 2006. aasta alguses jõustunud haldusreformi oli Gitarama Gitarama provintsi halduskeskus.

Gitaramas tegutseb Kabgayi ülikool, linnas on haigla ja staadion.
Pöörlemissagedus

**Pöörlemissagedus** (argikeeles ka **pöörlemiskiirus** või **pöörete arv**) on täispöörete arv ajaühiku jooksul. 

Pöörlemissageduse ühik SI-süsteemis on herts. Igapäevaelus kasutatakse sageli ühikut pöörete arv minutis, mida tähistatakse 1/min või rpm (inglise keelest *revolutions per minute*). 

## Viited
Balhaši ahven

**Balhaši ahven** ehk **balkaši ahven** (*Perca schrenkii*) on ahvena perekonda kuuluv kalaliik.

Ta elab Balkaši järves ja Alakoli järves, samuti mitmes Hiina veekogus.

Balhaši ahven sarnaneb väga hariliku ahvenaga.
Ahven (perekond)

**Ahven** (*Perca*) on kalade perekond ahvenlaste sugukonnast.

## Liigid
**Perca flavescens* – Põhja-Ameerika ahven ehk kollane ahven
**Perca fluviatilis* – ahven
**Perca schrenkii* – Balhaši ahven
Veli Oliver

**"Veli Oliver"** on Reet Made lasteraamat, mis ilmus 2005. aastal kirjastuses Tänapäev.

## Sisu
Raamat räägib kodutust poisist. Ta tutvub tüdrukuga, kellel erinevalt temast on pere ja kodumaja. Mõlemal on oma unistus, mis paistab täitumatuna.
Autooksüdatsioon

**Autooksüdatsioon** on aine iseeneslik, enamasti tavalisel temperatuuril õhuhapniku toimel ahelreaktsioonina kulgev oksüdeerumine.

Autooksüdatsiooni mõjul näiteks roostetab raud, moodustuvad bensiinis ja õlis vaigud, rääsuvad rasvad. 

Autooksüdatsiooni takistatakse antioksüdeerijatega.

## Viited

## Kirjandus
*EE 1. köide, 1985.
Harilik valvik

**Harilik valvik** (*Leucobryum glaucum*) on sammaltaim valviku perekonnast.

Hariliku valviku levila on Põhja-Ameerikast Jaapanini.

Harilik valvik kuulub Euroopa elupaikade direktiivi neljandasse lisasse, mis reguleerib Euroopas veel üsna laialt levinud liikide ülemäärast kasutust ja nende kasvukohtade kahjustamist.

2020. aastal teda valiti Eestis aasta samblaks.

## Harilik valvik Eestis
Harilik valvik on ainus Eestis kasvav valvikuliik, seda võib leida peamiselt hajusalt Lääne-Eesti ja saarte metsades, sest ta eelistab niisket õhku.

Valvik kasvab heledate padjanditena, mille kõrgus võib ulatuda paarist sentimeetrist kuni meetrini ja ulatus ühest ruutsentimeetrist kuni 800 ruutsentimeetrini. Valvik kasvab aastas umbes ühe sentimeetri jagu.

Harilikku valvikut ohustavad metsatööd, aga ka mätaste lõhkujad. Valvik kuulub nii Eesti punase raamatu ohualdiste liikide nimestikku kui ka kaitsealuste liikide teise kategooriasse.

## Viited

## Välislingid

* 

*
Valvik

**Valvik** (*Leucobryum*) on perekond samblaid kaksikhambaliste sugukonnas.

Sellesse perekonda kuulub maailmas umbes 150 liiki, enamik neist on levinud troopikas.

Eestis kasvab üks liik – harilik valvik (*Leucobryum glaucum*).

## Vaata ka
*ebavalvik (*Paraleucobryum*)
Soojuspaisumine

**Soojuspaisumine** on keha mõõtmete muutumine soojendamisel.  

Soojuspaisumise iseloomustamiseks kasutatakse enamasti isobaarilist ruumpaisumistegurit α. Ruumpaisumistegur võrdub keha ruumala *V* suhtelise muutusega, kui temperatuur *T* muutub jääval rõhul *p* ühe kraadi võrra. Tahkiste korral kasutatakse ka joonpaisumistegurit *β*.

## Vaata ka
*Joonpaisumistegur
*Ruumpaisumistegur

## Viited

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995.
Vitale da Bologna

**Vitale da Bologna** (umbes 1330 Bologna – 1361 Bologna), tuntud ka kui **Vitale di Aimo de' Cavalli** või **Vitale degli Equi**, oli Itaalia vararenessansi maalikunstnik.

Ta tegutses peaasjalikult Bolognas, kus ta maalis polüptühhoni San Salvatore kirikus ning freskod Santa Maria dei Servi basiilikas. Ta tegutses ka Pomposas ja Udines.

Kunstniku meistriteoseks peetakse Bologna Rahvuslikus pinakoteegis  asuvat teost "Püha Georg ja draakon". Märkimisväärne on ka tema "Madonna dei denti" ("Hammaste madonna", 1345).

## Kirjandus
* Eugenio Riccomini, La pittura bolognese del Trecento, (I maestri del colore; 245) Fabbri, Milano 1966.
* Francesco Arcangeli, Pittura bolognese del '300, presentazione di Cesare Gnudi; profili di artisti e schede a cura di Pier Giovanni Castagnoli, Alessandro Conti, Massimo Ferretti. Bologna 1978.
* Rosalba D'Amico e Massimo Medica, Vitale da Bologna: per la Pinacoteca Nazionale di Bologna, Nuova Alfa, Bologna 1986.
* Serena Skerl Del Conte, Vitale da Bologna e la sua bottega nella chiesa di Sant'Apollonia a Mezzaratta, (Saggi studi ricerche; 3) Nuova Alfa, Bologna 1993. ISBN 8877793864
* Rosalba D'Amico, Vitale in Santa Maria dei Servi e la cultura figurativa della metà del Trecento a Bologna, in "Strenna storica bolognese", 1994, pp. 179-193;
* Alessandro Volpe, Mezzaratta: Vitale e altri pittori per una confraternita bolognese, Bononia University Press, Bologna 2005. ISBN 8873950922
## Galerii

pilt:Madonna dei denti.jpg|"Hammaste madonna"
pilt:Vitale Madonna dell'Umiltà.jpg|"Kummarduv madonna" (1353)
pilt:Vitale Crucifixion.jpg|"Ristilöömine" (1335)
pilt:Vitale da bologna, quattro storie di sant'antonio abate, 1340-1345 circa 03.jpg|"Püha Antonius" (1340-1345)


## Välislingid

* Vitale da Bologna lühibiograafia ja teosed veebigaleriis (inglise keeles)
Giovanni Battista Trotti

**Giovanni Battista Trotti** (1555 Cremona – 11. juuni 1619 Parma), hüüdnimega **Il Malosso**, oli Itaalia hilisrenessansi maalikunstnik, kes tegutses peamiselt Piacenzas, Parmas ja sünnilinnas Cremonas.

Cremonas oli ta esialgu manerismi viljeleva Bernardino Campi õpilane. Ta maalis Parma Palazzo dei Giardinos (Aia palees), Cremona katedraalis valmis tal teos "Ristilöömine" ning San Pietros teos "Santa Maria Egiziaca" ('Egiptuse neitsi Maarja').  
Üheks tema viimaseks teoseks jäi "Pietà" (1607), mille ta maalis S. Giovanni Novo kirikule Cremonas. 

Üks Trotti õpilasi oli Cristoforo Augusta.

## Galerii

Pilt:G.B.Trotti Circe.jpg|"Kirke"
Pilt:Adorazione GB Trotti.jpg|"Karjuste kummardamine"
Pilt:Frama AssSC35.JPG|"Püha Ursula märterlus"
Pilt:
Pilt:
Pilt:


## Välislingid
Künnimees

**Künnimees** on eesti kirjastus, mis on spetsialiseerunud emakeele õppekirjanduse väljaandmisele. Kirjastus on asutatud 1996. aastal ja selle juht on Martin Ehala.

Kirjastus on seadnud ülesandeks toetada emakeeleõpetuse uuenemist kaasaegsest metoodikast lähtuvate õpikute ja õppematerjalide kirjastamisega. Kirjastuse tegevus on tihedalt seotud Tartu Ülikooli emakeeledidaktikaalase uurimis- ja arendustööga: kirjastuse asutaja Martin Ehala on Tartu Ülikooli emakeele didaktika ja rakenduslingvistika professor.

Ilmunud teoseid:
* Katrin Aava, Ülle Salumäe. Meedia ja mõjutamine (õpik). 2013.
* Martin Ehala. Identiteedimärgid. Ühtekuuluvuse anatoomia. 2018. (Raamatu autor pälvis 2018. aastal identiteediuuringute eest riikliku teaduspreemia.)

## Välislingid
* Kirjastuse Künnimees koduleht
László Papp (maadleja)

**László Papp** (4. jaanuar 1905 – 28. jaanuar 1989) oli Ungari maadleja.

Ta võitis 1928. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali Kreeka-Rooma maadluses. Kuldmedali võitis samadel mängudel soomlane Väinö Kokkinen ja pronksmedali eestlane Albert Kusnets. 

1927. aasta Euroopa meistrivõistlustel  Kreeka-Rooma maadluses võitis ta Albert Kusnetsi ees kuldmedali.

## Välislingid
*
Aasta tegu

**Aasta tegu** on aunimetus, mille saajat valivad ja kuulutavad välja mitmed Eesti linnad, vallad, maakonnad, asutused ja teised.

*Aasta tegu (Pärnu)
*Aasta tegu (Rakvere)
*Aasta tegu (Tartu)
*Aasta tegu (Järva maakond)
*Aasta tegu (Lääne-Viru maakond)
*Aasta tegu (Rapla maakond)
*Aasta tegu Eesti lennunduses
Tartu aasta tegu

**Tartu aasta tegu** on aunimetus, mille Tartu linnavalitsus annab alates 1998. aastast igal aastal ühele Tartu jaoks olulisele sündmusele ja avaldab tänukirjaga tunnustust selle sündmusega seotud inimestele.

Linnavalitsus selgitab aunimetuse saaja välja koos ajalehega Postimees ja kõigi tartlaste abiga.

Aastast 2014 valib ajaleht Tartu Ekspress konkurenti parodeerides **aasta tigu** ehk aasta negatiivseimat sündmust või nähtust.

## Aasta teod
*1998 – Vanemuise kontserdimaja
*1999 – Jaani kiriku tornikiivri taastamine ning kirikukellad Peetrus ja Paulus
*2000 – korvpallimeeskonna Tartu Ülikool-Delta Eesti meistritiitel ja karikavõit
*2001 – Aura Keskuse avamine
*2002 – Hugo Treffneri Gümnaasiumi renoveerimine
*2003 – Turusilla ehitamine
*2004 – tunnelkollektori Kesklinna-2 ehitamine
*2005 – Jaani kiriku taastamine
*2006 – hansalodja Jõmmu ehitamine
*2007 – Athena konverentsi- ja kultuurikeskuse ning Volga restorani taastamine
*2008 – Tartu Ülikooli Kliinikumi uued ravihooned
*2009 – rahvusvahelise lennuliikluse taastamine Tartus
*2010 – kopsu siirdamine Tartu Ülikooli Kliinikumis
*2011 – teaduskeskuse Ahhaa avamine
*2012 – Tartu raudteejaama ootesaali renoveerimine
*2013 – Lääneringtee ja Idaringtee esimese etapi valmimine
*2014 – Võidu silla renoveerimine
*2015 – Ihaste sild ja Idaringtee teine ehitusala
*2016 – Eesti Rahva Muuseumi uue hoone ehitamine
*2017 – Kaarsilla renoveerimine
*2018 – Tartu apell, Emajõe kett ja teiste kodanikualgatused, mis aitasid kaasa puidurafineerimistehase eriplaneeringu lõpetamisele
*2019 – Tartu rattaringluse avamine
*2020 – Autoralli maailmameistrivõistluste etapp Rally Estonia
*2021 – Riia-Vaksali liiklussõlm, sh uus Vaksali kergliiklussild
*2022 – Emajõe linnaujula 
*2023 – TÜ Kliinikumi uus lastehaigla 
*2024 – Euroopa Kultuuripealinna tegevused

## Aasta teod
*2014 – bussijaama saaga
*2015 – Madruse tänava nimeskandaal
*2016 – parkimiskirve teravnemine
*2017 – haridusministeeriumi hiilimine tagasi Tallinna
*2018 – ülikõrge lasteaiatasu

## Välislingid
*Tartu aasta tegu
*Aasta tigu
Tembe

**Tembe** on mitme asja nimi:
* **[[Tembe (Kongo)|Tembe]]**, asula Kongo Vabariigis
* **[[Tembe (Maputo)|Tembe]]**, asula Mosambiigis Maputo provintsis
* **[[Tembe (Tete)|Tembe]]**, asula Mosambiigis Tete provintsis
* **[[Tembe (Lualaba)|Tembe]]**, asula Kongo DV-s Lualaba provintsis
* **[[Tembe (Põhja-Kivu)|Tembe]]**, asula Kongo DV-s Põhja-Kivu provintsis
* **[[Tembe (Tanganyika)|Tembe]]**, asula Kongo DV-s Tanganyika provintsis
* **[[Tembe mägi|Tembe]]**, mägi Sierra Leones
* ...

## Vaata ka
* Tembe elevandipark
* Tembé
* Tembe-Tembe
Brooke Shields

**Brooke Christa Shields** (sündinud 31. mail 1965 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja modell.  

Tema tuntumate filmide seas on "Kena tüdruk" ja "Helesinine laguun", teleseriaalidest "Siin Susan", "Kuumad 70ndad" ja "Huulepulgadžungel".

William Addams Reitwiesneri uuringu kohaselt on Shieldsil esivanemate sidemed paljude Itaalia aadlisuguvõsadega, eriti Genova ja Rooma omadega.  Need on nimelt (kronoloogilises põlvnemisjärjekorras aastatel 1355–1965) Gattilusi - Paleiologos - Savoy , Grimaldi , Imperiali , Carafa , Doria , Doria-Pamphili-Landi , Chigi-Albani ja Torlonia dünastiad.  Tema isapoolne vanaema oli Itaalia aadlinaine Marina Torlonia di Civitella-Cesi , kes oli Itaalia printsi ja Ameerika seltskonnadaami tütar .  Tema vanaonu oli Itaalia prints Alessandro Torlonia , Hispaania infanta Beatrice'i abikaasa .  Genealoogiadokumentaalisarja " *Kes sa arvad, et sa oled?"* 2010. aasta osas. Shields avastas, et ta on Torlonia dünastia kaudu Savoia kuninga Victor Amadeus I ja tema naise Christine de' Medici ( Prantsusmaa kuninga Henry IV ja Maria de' Medici tütar ) järeltulija . 

11-aastane Shields mängis peaosa prantsuse režissööri Louis Malle'i filmis *"Pretty Baby* " (1978), milles ta mängis bordellis elavat last nimega Violet, Susan Sarandoni kehastatud prostituudi tütart . Filmis oli arvukalt alastistseene, sealhulgas neid, kus Shields oli alasti.  Tema ilmumine filmis tekitas märkimisväärset poleemikat, kuna avalikkuse mure laste seksuaalse väärkohtlemise pärast oli filmi linastumise ajal hakanud kasvama.  Kõlakate kolumnist Rona Barrett nimetas filmi " lapspornograafiaks " ja režissöör Malle'i kirjeldati kui " Humbert Humberti ja Roman Polanski kombinatsiooni ".  Tema alastistseenid põhjustasid filmi keelustamise ka Argentinas , [  -Aafrikas ,  ning Kanada provintsides Ontarios  ja Saskatchewanis .  Filmi keeld Ontarios tühistati 1995. aastal.  

## Viited
Jaekett

**Jaekett** on jaeettevõtete ühendus, mis tegutseb ühe nime all ühtse ideoloogia alusel, kaupade sisseost toimub tsentraalselt, ühtlustatud on hinna- ja kaupade asetuse strateegia jne.
William Murdoch

**William McMaster Murdoch** (28. veebruar 1873 – 15. aprill 1912) oli šoti päritolu I tüürimees laeval Titanic. 

Ta oli võeti tööle White Star Line'i poolt 1900. aastal ja ta edenes kiiresti tüürimeheks. 

1903. aastal suutis ta hoiduda kokkupõrkest laevaga Arabic. 1912. aasta aprillis sai temast esimene tüürimees laeval Titanic. Ta oli üks 1500 inimesest, kes Titanicu õnnetuses hukkus.

Murdochist on saanud tuntud Šotimaa kangelane ning ta kodulinnas on mälestusmärk tema auks.

Kahes filmis Titanicu kohta võib näha teda tulistamas iseennast ja laeval olevaid inimesi. Paljude pääsenute sõnul see nii oligi, kuid Murdochi kolleegide sõnul läks ta laevaga põhja, üritades avada päästepaati. 

## Välislingid
*https://www.encyclopedia-titanica.org/titanic-victim/william-mcmaster-murdoch.html
Mátyás Rákosi

**Mátyás Rákosi** (sünninimi **Mátyás Rosenfeld**; 9. märts 1892 – 5. veebruar 1971) oli Ungari riigitegelane. Ta sündis praeguses Serbias.

Ta oli Ungari tegelik riigijuht aastatel 1945–1956: aastatel 1945–1948 oli ta Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär ja 1948–1956 Ungari Töölispartei KK peasekretär. Ühtlasi oli ta 1952–1953 Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees.

## Elulugu
Mátyás sündis Serbias, Vojvodina autonoomses piirkonnas Ada linnas (mis toona kuulus Austria-Ungari keisririigi koosseisu) juudi perekonnas.

Esimese maailmasõja ajal teenis Rákosi Austria-Ungari armees ja sattus idarindel sõjavangi. Ungarisse tagasi jõudes oli ta 1919. aastal üks Béla Kuni Ungari Nõukogude Vabariigi kommunistliku valitsuse liikmeid kuni selle langemiseni, siis põgenes Nõukogude Liitu.

1924 tuli Rákosi Ungarisse tagasi ja vahistati, kuid 1940 anti üle Nõukogude Liidule 1848. aasta Ungari revolutsiooni lippude vastu, mille Vene tsaariarmee sõdurid omastasid Világoses (praegune Şiria Rumeenias) 1849. aastal. Nõukogude Liidus sai Rákosist Kominterni juht.

30. jaanuaril 1945 saadeti Rákosi Debreceni Ungarisse korraldama Ungari Kommunistliku Partei tööd. Seal sai Rákosi Ungari Kommunistliku Partei juhiks. Ta nimetas ennast "Stalini parimaks õpilaseks". Kommunismivastase opositsiooni elimineerimiseks leiutas Rákosi "salaamitaktika", kujutades oma rivaale fašistidena. Rákosi väitis, et ta hävitas Ungari antikommuniste nagu "lõikaks salaamivorstist viilusid". Rákosi ümber tekkis tugev isikukultus. Stalinistina korraldas Rákosi tihti näidisprotsesse, hävitades oma vastaseid.

Augustis 1952 sai Rákosi Ungari peaministriks, kuid 13. juunil 1953 pidi ta NLKP KK Poliitbüroo otsusega loovutama selle koha Imre Nagyle, jäädes siiski kommunistliku partei peasekretäriks. 

Juunis 1956 eemaldati NLKP KK Poliitbüroo nõudega Rákosi ka partei peasekretäri kohalt ning asendati Ernő Gerőga. Et eemaldada Rákosi Ungari poliitilisest elust, sunniti ta kolima Nõukogude Liitu. Avalikkusele öeldi, et ta läks ravile. Kogu oma ülejäänud elu veetis Rákosi Kirgiisi NSV-s. Veidi enne surma, aastal 1970, lubati Rákosil Ungarisse naasta tingimusel, et ta ei osale poliitilises tegevuses. Rákosi keeldus, ning jäi Nõukogude Liitu, kus ta aastal 1971 suri Gorkis (tänapäeval Nižni Novgorod)

Pärast surma viidi tema tuhk salaja tagasi Ungarisse ning maeti Budapesti Farkasréti kalmistule, kuhu maetakse kõige kuulsamaid ungarlasi. Vandalismi vältimiseks on tema hauakivil ainult initsiaalid.
Antonio Campi

**Antonio Campi** ( Cremona – 1587 Cremona) oli Itaalia hilisrenessansi maalikunstnik, historiograaf ja arhitekt. 

Ta oli Galeazzo Campi teine poeg ning Giulio Campi ja Vincenzo Campi vend. Bernardino Campi, kes oli üks Sofonisba Anguissola ja Giovanni Battista Trotti (*il Malosso*) õpetajaist, oli Antonio Campi kauge sugulane. Kõik viis Campit olid kunstnikud.

## Märkused

## Välislingid

*Antonio Campi lühibiograafia ja teosed veebigaleriis 
*Antonio Campi Artcyclopedias
*Campi's illustrations for ''Cremona fidelissima''
AMOS

**AMOS** (lühend inglise keelest *Advanced Mortar System*) on Soome Patria ja Rootsi Hägglundsi ühisprojektina välja töötatud soomustatud liikurmiinipilduja. 

## Arendus
Patria töötas välja tagantlaetava 120 mm miinipilduja ning Hägglunds paigaldamiseks mõeldud torni. Tegu on uue põlvkonna miinipildujaga, mis on disainitud suure laskekiiruse saavutamiseks. Soome tellis 24 AMOS süsteemi Patria AMV kerele ning Rootsi 2 CV90 kerele.

## Ülevaade
AMOS on kaheraudne tagantlaetav miinipilduja, mida eristab tavapärastest miinipildujatest suurem tulejõud. Maksimaalne laskekiirus on 24 lasku minutis, mis saavutatakse tänu automaatsele laadimissüsteemile. Lisaks võimaldab süsteem sihtmärki tabada mitme miiniga samaaegselt (MRSI). Ideaaltingimustes saab sellega välja lasta kuni 14 miini ja enne oma asukohta vahetada kui need üheaegselt sihtmärki tabavad. Tavapärastest eestlaetavatest miinipildujatest eristab AMOS-t võimalus ka kuni 1500 m kaugusele otsetrajektooriga tulistada. Lisaks standardsele 120 mm miinidele on AMOS-ga võimalik lasta  ka täppisjuhitavaid miine nagu näiteks Saab Bofors Dynamics'i poolt välja töötatud Stryx, millel on 5 km suurune laskekaugus.

AMOS on varustatud ka elektrooniliste sihtmärgi tuvastamise ning laskmissüsteemidega. Seetõttu on sellele lühike reageerimisaeg. Tule avamiseks kulub ca 30 sekundit ja positsioonilt lahkumiseks alla 10 sekundi.

AMOS torni soomus suudab meeskonda kaitsta mürsukildude ja kergetulirelvade tule eest. Lisaks on sõidukid varustatud ka tuuma-, bioloogiliste- ning keemiarelvade vastase kaitsega.

Miinipilduja torni saab paigaldada erinevatele soomustransportööridele ja lahingumasinatele. Rootslased on teinud ka katsetusi nende paigaldamiseks laevadele.

## Variandid
NEMO on AMOS'e kergem versioon, millel on ainult üks raud kuid samad ballistilised andmed (laskekiirus ca 10 lasku minutis) ja laskemoon. Versiooni töötas välja Patria ning see on kasutusel praegu Soomes ning Sloveenias.

## Välislingid
*AMOS
*NEMO
Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca

**Centro Federal de Educação Tecnológica Celso Suckow da Fonseca** (**CEFET-RJ**) on 1917. aastal rajatud tehnikakõrgkool Brasiilias Rio de Janeiro osariigis.

Ülikoolil on kaheksa ülikoolilinnakut, mis asuvad seitsmes Rio de Janeiro osariigi linnas.

Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.

## Välislingid
*Koduleht
François Hollande

**François Gérard Georges Nicolas Hollande** (sündinud 12. augustil 1954 Rouenis) on Prantsusmaa poliitik, aastatel 2012–2017 Prantsusmaa president.

Ta on Sotsialistliku Partei liige.

Hollande oli 1997–2008 Prantsuse Sotsialistliku Partei esimene sekretär. 2008 teatas Hollande, et ei kandideeri enam Sotsialistliku Partei esimeseks sekretäriks tagasi. 

Ta on olnud Euroopa Parlamendi liige.

2012. aasta presidendivalimistel pääses Hollande teise vooru, kus ta vastaskandidaadiks oli Nicolas Sarkozy. Hollande kogus 52% häältest ja Sarkozy 48%.

Oma ametiajal sai ta palju kriitikat, teda peetakse Prantsusmaa halvimaks Viienda Vabariigi presidendiks – 2014. aasta aprillis oli tema populaarsus vaid 18%, novembris oli see vaid 12%. Septembris 2014 korraldatud arvamusküsitluses tahtis 62% prantslastest, et Hollande astuks tagasi. Ta on siiani esimene Prantsusmaa president Viienda Vabariigi ajal, kelle populaarsus on kukkunud alla 20%. Aprillis 2016 oli tema populaarsus vaid 14%, ning arvati, et kui ta kandideeriks teiseks ametiajaks Prantsusmaa 2017. aasta valimistel, kaotaks ta esimeses voorus.

1. detsembril 2016 teatas Hollande, et ta ei kandideeri teiseks ametiajaks.  

## Isiklikku
Tema isa oli otorinolarüngoloog ja ema sotsiaaltöötaja.

Ta elas koos Ségolène Royaliga ja neil on neli last: Thomas (sündinud 1984), Clémence (1985), Julien (1987) ja Flora (1993). Nad ei abiellunud omavahel ega sõlminud ka tsiviilpartnerlust, mis Prantsusmaal on võimalik kahe täiskasvanu vahel soost olenemata. 2007 kolisid nad lahku. 

2010. aastal avalikustas ta oma suhte Valérie Trierweileriga.

Ta abiellus 4. juunil 2022 Tulle'is näitleja Julie Gayet'ga.

## Viited

## Välislingid
* Blog de François Hollande
* Son site de député
* Sa fiche sur le site de l'Assemblée nationale
Lucie Šafářová

**Lucie Šafářová** (sündinud 4. veebruaril 1987) on Tšehhi naistennisist, viie suure slämmi turniiri võitja paarismängus.

## Üksikmäng
Ta on võitnud üksikmängus 7 WTA ja 7 ITF-i turniiri ning olnud alates 14. septembrist 2015 WTA edetabelis 5. kohal. 2015. aastal jõudis ta üksikmängus Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel finaali.

## Paarismäng
Paarismängus on ta võitnud 15 WTA turniiri ning olnud alates 21. augustist 2017 paarismängus WTA edetabelis esikohal.

## Suure slämmi turniiride võidud
Ta on võitnud koos ameeriklannast partneri Bethanie Mattek-Sandsiga paarismängus järgmised suure slämmi turniirid:
# Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises – 2015. ja 2017. aastal;
# Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises – 2015. ja 2017. aastal;
# USA lahtised meistrivõistlused tennises – 2016. aastal.

Lucie Šafářová teatas profitennisistikarjääri lõpetamisest 29. mail 2019.

## Välislingid
*Koduleht
*WTA koduleht
Panslavism

**Panslavism** oli 19. sajandi keskpaiku kujunenud liikumine, mis seadis eesmärgiks kõigi slaavlaste ühendamise.

## Vaata ka
*slavofiilid

## Vaata ka
Viitna apteek

**Viitna apteek** on endine apteek Viitnal.

Apteek avati aastal 1939.

## Kirjandus
*Gustavson, Heino 1985. 75 aastat Viitna apteeki. *[[Punane Täht]]* 18. juuli, lk. 3.
Punane Täht (täpsustus)

**Punane Täht** võib tähendada:
***[[Punane Täht]]** oli pikka aega (1950–1988) Rakveres ilmunud ajaleht
***Punane Täht** oli aastail 1940–1941 ajalehe Sakala nimeks, 1940 EKP Viljandimaa ajaleht, 17. jaanuarist 1941 ka EKP Järvamaa ajaleht.
***Punane Täht** oli trükikoda aastail 1940–1989; enne ja pärast seda kandis see trükikoda nime Vaba Maa
***[[Belgradi Punane Täht]]** on Serbia jalgpalliklubi

## Vaata ka
* Red Star Enterprises
* Krasnaja Zvezda
Pulsatsioon

**Pulsatsioon** ehk **pulseerimine** on mingit nähtust iseloomustava suuruse pidev, üldjuhul korrapäratu tuiklev muutumine selle suuruse keskväärtuse ümber. 

Pulseerida võib näiteks elektrivool (pulseeriv vool).

## Vaata ka
*Pulseeriv pinge (tugevusõpetus)
*Pulseeriv vool

## Viited
Rekuperatsioon

**Rekuperatsioon** (ld *recuperatio* 'uuesti saamine') on millegi korduv kasutamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

***Rekuperatsioon** ehk **[[rekuperatiivpidurdus]]** on elektrienergia tagastamine mootorist toitevõrku.
***[[Rekuperatsioon (tööstus)|Rekuperatsioon]]** on tööstusheitmetes olevate kasulike ühendite (nt lahustite) eraldamine, et neid taaskasutada.
***[[Rekuperatsioon (soojustehnika)|Rekuperatsioon]]** on kuuma heitgaasi soojuse ärakasutamine (rekuperaatoris).
*...

## Vaata ka
*Rekuperaator
*Rekuperatiivahi
*Rekuperatiivpidurdus

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Aivar Pilv

**Aivar Pilv** (sündinud 22. märtsil 1961) on eesti vandeadvokaat. 

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1979. aastal Otepää Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis õigusteadust.
 
Maist 1984 on ta advokatuuri liige. 1984–1990 oli ta Tallinna II Õigusnõuandla advokaat, 1991–1992 Vanalinna Advokaadibüroo advokaat. Veebruarist 1992 on ta vandeadvokaat.
 
Veebruaris 1993 asutas Advokaadibüroo Aivar Pilv, mis tegutseb siiani. Pilv oli aktsiaseltsi ainuomanik kuni 2004. aasta lõpuni. 2009. aasta suve seisuga kuulus talle 81% aktsiatest. Detsembris 2007 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu Advokaadibürooga Tark & Ko, kuid märtsis 2008 selgus ootamatult, et ühinemine jääb ära. Juunis 2008 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu bürooga Siigur, Kõrgesaar & Partnerid. Seekord viidi ühinemine lõpuni ja juba augustiks 2008.
 
Aivar Pilv on aastaid kuulunud Eesti Advokatuuri juhtorganeisse, olles sealhulgas märtsist 1994 märtsini 1995 Advokatuuri kvalifikatsioonikomisjoni liige, märtsist 1995 aprillini 2001 Advokatuuri juhatuse liige, sealt edasi kuni aprillini 2004 juhatuse aseesimees. Aprillis 2004 valiti Eesti Advokatuuri esimeheks ja märtsis 2007 uuesti veel ka teiseks ametiajaks, olles selles ametis kuni 4. märtsini 2010.
 
Pilv on  2002. aastast Eesti Advokatuuri esindajana Kohtute Haldamise Nõukoja liige.

Ta on esindanud näiteks Villu Reiljanit, Ines Karu, Elmar Seppa, Andrus Veerpalu, Andres Selli ja Toomas Tooli.

2013. aastal asutas Aivar Pilv venekeelse portaali zakon24.ee, kust leiab Eesti ja Euroopa Liidu õigusakte puudutavad uudised, olulisemad kohtulahendid ning aktuaalsemate õiguslike probleemide analüüsid.

## Isiklikku
Ta on abielus, poeg Marko on samuti advokaat.

## Viited
Richard Lanigan

**Richard Leo Lanigan** (sündinud 1943 Santa Fes) on ameerika semiootik ja kommunikatsiooniuurija.

Ta oli ajakirja The American Journal of Semiotics peatoimetaja.

Ta külastas Tartut 2012. aastal.

## Teosed
*1972. *Speaking and Semiology: Maurice Merleau-Ponty's Phenomenological Theory of Existential Communication*. Mouton de Gruyter.
*1977. *Speech Act Phenomenology*. Martinus Nijhoff.
*1984. *Semiotic Phenomenology of Rhetoric: Eidetic Practice in Henry Grattan's Discourse on Tolerance*. University Press of America.
*1988. *Phenomenology of Communication: Merleau-Ponty's Thematics in Communicology and Semiology*. Duquesne University Press.
*1992. *The Human Science of Communicology: A Phenomenology of Discourse in Foucault and Merleau-Ponty*. Duquesne University Press.

## Välislingid
*Biograafia
Väinö Kokkinen

**Väinö Anselmi Kokkinen** (25. november 1899 – 27. august 1967) oli soome Kreeka-Rooma maadleja.

Ta oli kahekordne olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses – 1928. ja 1932. aasta olümpiamängudel.

1936. aasta suveolümpiamängudel sai ta neljanda koha.

Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kokku viis medalit – neli hõbemedalit ja ühe kuldmedali. 

Ta võitis vähemalt kahel korral Rootsi maadluslegendi Ivar Johanssoni – olümpiamängudel 1928. ja Euroopa Meistrivõistlustel 1930. aastal.

Ta võitis Soome meistrivõistlustel kuus kuldmedalit aastatel 1926, 1929, 1930, 1931, 1932 ja 1934. 

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Karl Kullisaar, Voldemar Mägi ja Albert Kusnets, kes kõik kaotasid talle. Ainsana eesti maadlejatest on teda võitnud Olaf Luiga Euroopa Meistrivõistlustel 1933. aastal.

## Välislingid
*
2012. aasta snuukri maailmameistrivõistlused

**2012. aasta [[snuukeri maailmameistrivõistlused|snuukri maailmameistrivõistlused]]** (*2012 Betfred.com World Snooker Championship*) olid 75. maailmameistrivõistlused snuukris, mis toimusid Inglismaal Sheffieldis 21. aprillist 7. maini 2012.

Võistluspaigaks oli Crucible Theatre, kus maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1977. aastast.

Maailmameistritiitlit pidi kaitsma John Higgins, kes kaotas teises ringis Stephen Hendryle 4:13. Teine 2011. aasta finalist, Judd Trump, kaotas samuti teises ringis. Ali Carter võitis teda 13:12.

Finaalis mängisid Ali Carter ja Ronnie O'Sullivan. Samad mehed mängisid finaalis ka 2008. aastal.

Ronnie O'Sullivan võitis finaali 18:11.

Võitja sai auhinnaks 250 000 naelsterlingit.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium

**Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium** on täiskasvanute gümnaasium Saaremaal Kuressaares aadressil Garnisoni tänav 16.

Kooli direktor on alates 2004. aastast Ly Kallas.

Koolis saab omandada haridust põhikooli tasemel (8.–9. klass) ning gümnaasiumi tasemel õhtuses osakonnas ja kaugõppeosakonnas.

## Ajalugu
Kool loodi 1949. aastal ja kandis siis nime **Kuressaare Töölisnoorte Keskkool**. Algusaastatel olid õpilased valdavalt venekeelsed, sest nende seas oli palju sõjaväelasi. Kooli vene osakond tegutses Toris, kunagise maakonnahaigla ruumides, väiksemaarvuline eesti osakond aga Kuressaares Saaremaa Keskkooli juures aadressil Garnisoni tänav (tollal *21. juuni tänav*) 16. Kuna Pikk tänav 31 gümnaasiumihoone oli Teises maailmasõjas kannatada saanud, koliti peaaegu kõik linna koolid Garnisoni tn 16 majja ümber. Õppetöö toimus kolmes vahetuses ja töölisnoorte keskkool sai ruume kasutada neljal õhtul nädalas kell 19–21. 

Kui 1952. aasta mais muutus linna nimi, muutus ka kooli nimi – uueks nimeks sai **Kingissepa Töölisnoorte Keskkool**. 1961. aastal, kui aadressil Hariduse tänav 13 valmis uus moodne koolihoone – tänapäeval tegutseb selles hoones Kuressaare Hariduse Kool –, sai sinna endale ruumid ka töölisnoorte keskkool.

Aastatel 1970–1988 kandis kool nime **Kingissepa Õhtukeskkool**. 1975/1976. õppeaastal sai siis juba õhtukeskkool esimesed oma ruumid. Need asusid aadressil Pikk tänav 6 ja seal hakkas tööle kooli kaugõppe osakond. 1978/1979. õppeaastal (see oli kooli 30. tegevusaasta) anti õhtukoolile omaette ruumid linna ühes vanimas koolihoones aadressil Pikk tänav 31 (tänapäeval tegutseb selles hoones Kuressaare Vanalinna Kool).

Kui 1988. aastal ennistati linnale ajalooline nimi, nimetati koolgi jälle vastavalt ümber – **Kuressaare Õhtukeskkool**. 1997. aasta sügisel kolis kool Kuressaare ringtee ääres asuvasse Saare KEKi hoonesse. 

Alates 2004. aastast kandis kool nime **Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium**. Sama aasta sügisest kolis kool üüripinnale Rootsi tänavale, kus oldi ühe katuse all TTÜ Kuressaare kolledžiga. 2010. aastal tuli Rootsi tänava üüripinnad kolledžile tagastada. Kui Kuressaare Põhikool 2011. aastal suleti, avanes Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumil võimalus naasta koolimajja aadressil Garnisoni tänav 16, kus Kuressaare Töölisnoorte Keskkool oli 1949. aastal alustanud. Samas asub ka Kuressaare Kunstikool.

## Direktorid
Kooli algusaegadel vahetusid direktorid kiiresti. Esimene direktor oli Raissa Ivanitškina. Talle järgnesid Sivkov, Heino Tiidus, Rattik ja Gurova.

* 1957–1983 Marie Liiv
* 1983–2004 Helve Kaju-Õnnis
* alates 2004 Ly Kallas

## Viited

## Välislingid
*Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait
Valarid

**Valarid** on tegelased J. R. R. Tolkieni teostes, keda inimtegelased teostes nimetavad jumalateks, kujutavad endast kõige Ardal ehk Maal leiduva kõrgemaid valitsejaid, kuid kes on ometi loodud Ilúvatari (Kõige looja) poolt. Nad olid viisteist vaimolendit, kes maailma loomisel võtsid endale maise vormi.

## Maailma loomisest

### Lampide Ajastu ehk Arda Kevad

Muistsetes kirjutistes öeldakse, et kui Valarid ja Maiarid hakkasid esialgu tahumatut Maailma kujundama, püüdsid nad seda muuta täiuslikult ilusaks, nagu nad olid näinud Nägemuses. Yavanna külvab seemneid, Aulë sepistab nende valgustamiseks kaks võimsat lampi Illuin (Keskmaa põhjaosas) ja Ormal (Keskmaa lõunaosas) Kuid valarite vahel oli tüli ja sõda purustas suure osa nende tööst. Lõpuks loodi siiski valade esimene kuningriik Almaren Keskmaale keset suurt järve. Melkor rajab Utumno.

Kuid üks vala tõstis mässu, purustas valarite Suured Lambid ja hävitas Almareni saare koos selle võluaedadega. Siis lahkusid valarid Keskmaalt ja asusid elama läände Amani mandrile, kus nad piirasid ennast Pelóri mägedega ja rajasid nende taha teise kuningriigi, mille aiad ja kojad olid veelgi kaunimad. Seda kuningriiki nimetati Valinoriks ning selle suurte kodade ja paljude kelladega linn kandis nime Valimar. Sel ajal loodi igavest kuldset ja hõbedast valgust andvad valarite Puud ning kogu Amanit Pelóri mägede taga täitis valgus, nii et kuningriik oli muinasjutuliselt kaunis.

### Valarite Puude Ajastu
Yavanna laulab olemisse Kaks Puud, hõbedase Telperioni ja kuldse Laurelini. Aulë loob päkapikkude seitse esiisa. Yavanna loob endid. Melkor rajab Angbandi ning kogub kurje olendeid, sealhulgas Balroge. Varda läidab uued tähed, haldjad, endid ning päkapikud ärkavad. Melkor röövib haldjad ning aretab orkid ning trollid. Valarid saavad sellest teada ning astuvad sõtta Melkori vastu. Puude ajastu lõpeb, kui Melkor ja Ungoliant mürgitavad Kaks Puud, tapavad Finwë ja röövivad Silmarilid

### Pikk Öö
Valarid loovad Kuu ja Päikese, Kuu tõuseb taevasse, lõpeb Pikk Öö ja algab Arda Teine Kevad.

## Valarid

8 esimest neist olid võimsaimad, ehk avatarid.

* Manwë
* Varda
* Ulmo
* Yavanna
* Aulë
* Námo
* Nienna
* Oromë

Nende kõrval oli veel 6
* Vána
* Nessa
* Tulkas
* Lórien
* Estë
* Vairë

ja siis veel 1, kes astus kurjale teele ja seetõttu on viimane nende seas.
* Melkor

## Välislingid
Sinine Kõrb

**"Sinine Kõrb"** on 2012. aasta Eesti eluloofilm priimabaleriin Kaie Kõrbist, mille režissöör on Ruti Murusalu. Autor keskendub filmis Kõrbi elule pärast priimabaleriini karjääri lõppu, taustaks 2011. aasta juubeligala ettevalmistused. Sõna saavad ka Kõrbi kunagised töö- ja lavakaaslased Tiiu Randviir, Helmi Puur, Vladimir Vassiljev, Vjatšeslav Gordejev, Viktor Barõkin ja Maia Plissetskaja.

Portreefilmi loomine sai alguse 2010. aastal, kui režissöör oma ideed Kõrbile tutvustas. Filmi pealkirja – "Sinine Kõrb" jaoks sai režissöör inspiratsiooni Jorma Uotineni tantsuetenduse "Pateetiline" (*Ballet Pathetique*) tantsunumbrist "Sinine baleriin", mida Kõrb filmi kestel õpib.

## Välislingid

*Tiit Tuumalu "Sinine baleriin Kaie Kõrb oma sõiduvees". Postimees, 16. märts 2012
*Andres Laasik "Sinine Luik tantsis oma viimase tantsu". Eesti Päevaleht, 17. märts 2012
*Margit Adorf kunstnik on inimene". Sirp, 23. märts 2012
*Erika Klaats ""Sinine Kõrb" – sütitav tõsielufilm Kaie Kõrbist ". Maaleht, 4. aprill 2012
*Mattias Palli "Kaie Kõrbi sinine saladus". Maaleht, 13. aprill 2012
Tööpealkiri: Imelaps

**"Tööpealkiri: Imelaps"** on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm Vene-Inglise päritolu dirigendist Alex Priorist. Filmi režissöör on Marianna Kaat. 

Portreefilmi võtteid tehti Inglismaal, Peterburis, Moskvas ja Tallinnas viie aasta jooksul, mis ta õppis Peterburi konservatooriumis kompositsiooni ja dirigeerimist ning lõpetas kõrgkooli kahe magistrikraadi kaitsmisega 17-aastaselt. 

## Välislingid
*Andres Maimik "Kust tulevad imelapsed?". Postimees, 8. aprill 2012
*Andres Laasik "Ka imelapsel on armastav ema". Eesti Päevaleht, 11. aprill 2012
Kalibreerimine

**Kaliibrimine** ehk **kalibreerimine** võib tähendada:

***[[Kaliibrimine (tehnika)|Kaliibrimine]]** on tehnikas tootele täpsete mõõtmete andmine, täpsetele mõõtmetele vastavaks tegema. 
***[[Kalibreerimine (metroloogia)|Kalibreerimine]]** on seoste leidmine etaloni abil realiseeritud suuruse ja mõõtevahendi esitatud väärtuse vahel.
***Kaliibrimine** ehk **[[taatlemine]]** ehk taatlus on tehnikas kasutatav meetod mõõteriista kasutuskõlblikkuse kindlaks tegemiseks metroloogiaasutuses.
***Kaliibrimine** ehk **[[tareerimine]]** on mõõtevahendi näidu kontrollimine  ja reguleerimine.
***[[Kaliibrimine (aiandus)|Kaliibrimine]]** on aianduses suuruse järgi (nt seemneid) jaotamine.

## Vaata ka
*Kaliiber
*Kalibraator

## Kirjandus
*EE 4. köide, 1989
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Lajos Keresztes

**Lajos Keresztes** (28. aprill 1900 – 9. august 1978) oli Ungari maadleja.

1928. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali ja 1924. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali.

1925. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses Euroopa meistriks.

1927. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta viienda koha (kolme võidu kõrvale sai ta kaotuse eestlaselt Osvald Käpalt).

## Välislingid
*
Mitmikmäng

**Mitmikmäng** (inglise keeles *multiplayer game*) on arvutimäng, mida saavad arvutivõrgu abil samal ajal koos mängida mitu inimest, kes võivad asuda erinevates geograafilistes punktides. 

Mäng toimub serveris. Serverisse saab ühenduda sisestades mängu IP-aadressi ja mõned serverid kasutavad toena Hamachi-t, Tunngle-t või muid tugisid. Kõikidel serveritel on oma erinev IP-aadress, samuti ka piiratud mängijate hulk. Kõik serverid ei ole kõikidele avatud, mõned on privaatserverid (ingl. *private server*), kuhu saavad siseneda ainult nt omanike sõbrad, või need kes ta ise valib. Need serverid on kas siis kindla koodiga või siis serveri administraator eemaldab mängija serverist.
Geosmiin

**Geosmiin** on orgaaniline ühend, millel on iseloomulik mulla või kopituse lõhn (inglise *earthy flavor*), mida inimene tunneb kergesti. Piisab kõigest 0,006–0,01 mikrogrammist liitri vee kohta, et inimene tunneks geosmiini lõhna ja maitset. 

Keemiliselt on geosmiin bitsükliline alkohol valemiga C12H22O. Geosmiini nimi on tuletatud vanakreeka sõnadest γεω *geō*, mis tähendab 'maa' ja ὀσμή *osmḗ*, mis tähendab 'lõhn'. Selle sõna võtsid 1965. aastal kasutusele Ameerika biokeemik Nancy N. Gerber (1929–1985) ja prantsuse-ameerika bioloog Hubert A. Lechevalier (1926–2015). 

Geosmiini sisalduse tõttu on näiteks peedid mullamaitsega ja geosmiinirikkas vees elavad kalad mudamaitsega ja mudalõhnaga. Geosmiini lõhna võib tajuda ka õhus, kui pärast kuivaperioodi sajab vihma.  

Geosmiin tekib mikroobide, sh mõnede sinivetikated ja kiirikbakterite ehk aktinomütseetide (eriti perekonnast *[[Streptomyces]]*) surma tagajärjel. Pärast nende mikroobide surma vabaneb geosmiin keskkonda.  

## Geosmiin kala- ja veinitööstuses
Inimese haistmis- ja maitsemeel on geosmiini suhtes ülitundlik ja haistab seda juba üliväikeste koguste puhul. Seetõttu on kalade mudamaitset ja -lõhna gastronoomias väga raske varjata ja sel samal põhjusel hoiavad kalakasvatused enne toodangu turustamist kalu kuni kaks nädalat geosmiinivabas puhtas vees.   

Geosmiini lõhn ja maitse on vahel probleemiks veinitööstuses, kui viinamarjad juhtuvad sisaldama geosmiini. Sellest pole võimalik vabaneda geosmiini sisalduvat veini geosmiinivaba veiniga segades.

Vaatamata inimese tundlikkusele geosmiini suhtes on geosmiin inimesele ja teistele elusorganismidele täiesti ohutu.  

## Viited
Hvar

**Hvar** (itaalia keeles *Lesina*) on saar Aadria meres, mis kuulub Horvaatiale.

Saar asub Dalmaatsia rannikul ja on tuntud oma pehme kliima, ajalooliste linnade, lavendlipõldude, viinamarjaistanduste ja kauni looduse poolest. Hvar on üks populaarsemaid turismisihtkohti Horvaatias. 

Saarel asub Hvari linn, mis on kuulus oma Veneetsia stiilis arhitektuuri ja elava ööelu poolest.
Bernardino Campi

**Bernardino Campi** (1520 Reggio nell'Emilia – 18. august 1591 Reggio nell'Emilia) oli maneristlikku stiili viljelev Itaalia renessansiaja maalikunstnik, kes töötas peamiselt Cremonas. Ta on tuntud kui üks Sofonisba Anguissola ja Giovanni Battista Trotti (*il Malosso*) õpetajatest. Kunstnikest poolvennad Giulio Campi ja Antonio Campi olid Bernardino sugulased; suguvõsa kõige andekamaks kunstnikuks peetakse üldiselt Antonio Campit. 

## Kirjandus
* Bernardino Campi Katoliku entsüklopeedia
* Freedberg, Sydney J. (1993). Painting in Italy, 1500-1600. Penguin Books Ltd. pp. 583 & 590–1.
* R. Miller, in I Campi. Cultura artistica cremonese del 500, a cura di M. Gregori, Milano 1985, pp. 154-170
* M. Tanzi, I Campi, Milano 2005

## Välislingid
Kiira Aaviksoo

**Kiira Aaviksoo** (sünninimi **Kiira Ulanova**; 10. detsember 1955 Tartu – 15. oktoober 2011) oli Eesti geograaf.

## Elulugu
Ta lõpetas 1974. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia erialal. 1993. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi, kaitstes Viktor Masingu juhendamisel väitekirja "Application of Markov Models in Investigation of Vegetation and Land Use Dynamics in Estonian Mire Landscapes". Hiljem täiendas ta end Stockholmis ja Põhja-Carolinas.

1995. aastani töötas ta Tartu Ülikooli geograafia instituudis teadurina, 1996. aastast Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse kaugseire peaspetsialistina.

Kiira Aaviksoo uuris taimekoosluste ja maakattetüüpide arengut, kasutades selleks aerofotomeetodeid ning interpreteerides satelliidifotode aegridu. Muu hulgas arendas ta soode kaugseiret ja osales Eesti CORINE'i maakattekaardi koostamises. Ta avaldas üle 30 teaduspublikatsiooni, sh artiklid ajakirjades Landscape Ecology ja Landscape and Urban Planning.

## Isiklikku
Kiira Aaviksoo oli abielus Jaak Aaviksooga, neil oli kaks last. Ta suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel.

## Kirjutisi
* "Simulating vegetation dynamics and land use in a mire landscape using a Markov model" Landscape and Urban Planning, 31/1995
* (koos Heidi Kadariku ja Viktor Masinguga) "Kaug- ja lähivõtteid 30 Eesti soost" (1997)
* (koos Andrus Meineriga) "Using GIS and remote sensing in land cover monitoring" International Archives of Photogrammetry and Remote Sensing, 1998

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Ülo Mander "IN MEMORIAM Kiira Aaviksoo" Universitas Tartuensis, 4. november 2011
* "Paar: Kiira ja Jaak Aaviksoo" Naiste Maailm, 09.03.2002
Properzia de' Rossi

**Properzia de’ Rossi** (umbes 1490 Bologna – 24. veebruar 1530 Bologna) oli Itaalia renessansiaja naisskulptor.

Properzia oli notari tütar ja õppis kunsti Bologna graveerija Marcantonio Raimondi ateljees.

## Välislingid

* Properzia Rossi teosed ja lühibiograafia veebigaleriis (*inglise keeles*)
Laba

**Laba** on mitmetähenduslik sõna.

***Laba** on tööriista, eseme vm lai ja lame osa. 
**Lehelaba
***[[Laba (masinaehitus)|Laba]]** on lai lame, mõnikord tiivakujuline tööorgan või selle osa seadmetel (nt turbiinil) ja masinatel. 
**Labamasin
*Jala- või käelaba (mõlemat võidakse nimetada ka lihtsalt **labaks**); neid kattev suka, jalatsi või kinda osa. 
***[[Laba (metsandus)|Laba]]** on metsanduses kirve vm terariistaga tekitatud tüvevigastus.
*Laba jõgi on jõgi Põhja-Kaukaasias.

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
Jaan Noolandi

**Jaan Noolandi** (sündinud 23. augustil 1942 Tartus) on eesti päritolu Kanada füüsik.

## Elulugu
Jaan Noolandi on inseneri poeg.

1944. aastal läks Noolandi koos vanematega Rootsi, sealt edasi Kanadasse. 1961 lõpetas ta Torontos Bathursti Kolledži (Heights Collegiate Institute), 1961–64 õppis Toronto Ülikoolis inseneriteadust ja 1964–65 teoreetilist füüsikat, kaitstes M. Sc. teoreetilises füüsikas 1966. aastal Toronto Ülikoolis. 1965–70 oli ta samas stipendiaat tuumafüüsikas ning kaitses Ph. D. teoreetilises füüsikas 1970. aastal väitekirjaga "Theory of quantum crystals". 1970–71 oli ta Inglismaal Oxfordi Ülikooli järeldoktorant, 1971–72 labori teadur San Diegos (Californias) ja 1972–74 Murray Hillis (New Jerseys), ühtlasi oli ta 1975–76 Toronto Ülikooli külalisprofessor ja aastast 1974 Mississaugas (Kanadas) Xeroxi firma materjalifüüsika uurimiskeskuse teadur, aastast 1980 uurimissuuna juht.

Noolandi on töötanud külalisuurijana USA, Jaapani, Saksamaa ja Prantsusmaa ülikoolides ning instituutides. Ta on arendanud nõrkade mittehomogeensete polüelektrolüütide teooriat. Ta on Ameerika Füüsika Instituudi ja Kanada Füüsikute Assotsiatsiooni liige.

Aastatel 2007–2010 oli ta Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna polümeeride füüsika professor.

## Teoseid
* Theory of harmonic generation of ultrasound in A 15 compound. // Physics Review B 10, 2172 (1974)
* Theory of photogeneration and fluorescence quenching (kaasautor K. M. Hong). // Journal of Chemical Physics 70, 3230 (1979)
* Theory of inhomogrneous polymers in presence of solvent (kaasautor K. M. Hong). // Ferroelectrics, 30, 117 (1980);
* Sequencing using pulsed field and image reconstruction (kaasautor) // Proceedings of Advances on DNA Sequencing Technology, 1891 (1993)

## Tunnustus
*1996 – Kanada Kuningliku Seltsi liige füüsika alal

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory" Stockholm, 1984, lk 81
*"Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 326
*"EÜS paguluses" nr 46 (1970), lk 99; nr 52 (1974), lk 19
*"Tema töö seisab ainult mõtlemises. Eesti noorest teadlasest Jaan Noolandist" // Vaba Eestlane 19.071979
*"Jutuajamine rahvusvaheliselt tunnustatud eestlasest teadlase dr. Jaan Noolandiga" // Vaba Eestlane 03.02.1987

## Välislingid
*
*