open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskus

**Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskus** (MoKS) on Põlvamaal Moostes tegutsev mittetulundusühing, mis arendab kohalikku ja rahvusvahelist koostööd kunstide ja keskkonnauuringute alal Eesti küla kontekstis. 

MoKS korraldab suviseid kunstisümpoosione, õpikodasid, kunsti- ja kogukonnaüritusi Eestis ja välismaal, arendab koostööd üleeuroopaliste võrgustikega ning võimaldab loomeinimestel ka resideerida. MoKSi egiidi all toimuvad Mooste Toiduklubi üritused, näitused ja kinoseansid. 2001. aastal asutatud keskus asub endises Mooste mõisa valitsejamajas, seal on ka kunstnike ateljeed.

Projekti juht on Evelyn Müürsepp, teine eestvedaja on John Grzinich. Töö eest MoKSis pälvis Müürsepp Põlvamaa 2011. aasta kultuuripärli tiitli.

## Viited

## Kirjandus
* "PostsovkhoZ 1-6 : MoKSi kunstisümpoosioni antoloogia = An Anthology of MoKS International Art Symposium" Mooste (Põlvamaa): MoKS, 2007

## Välislingid
* Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskuse koduleht
* Maarin Mürk "Lokaalne ja globaalne MoKS" Sirp, 21. aprill 2011
* "Moostesse kerkis Moksville" Eesti Loodus, 2012/9
* Maarin Mürk "Võrgutaja X-OP" 29. jaanuar 2010
* "Rõivaste hääled ERMi näitusemajas", ERMi pressiteade, 30. mai 2012
* "MOKSis on tulemas omaalgatuste sümpoosion" Külauudised, 5. august 2012
* Silja Joon "Kunstnike käejäljed Pärnu linnagaleriis" Pärnu Postimees/Pärnu linnagalerii, 7. veebruar 2012
Heinrich XIV (Reußi prints)

**Heinrich XIV** (sündinud 14. juulil 1955 Viinis) on Reußi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Reußi vürst alates 20. juunist 2012.

Ta on prints Heinrich IV ja Salm-Horstmari printsessi Marie Luise poeg. 25. aprillil Münchenis (kiriklik laulatus) ja 30. aprillil 1995 Regensburgis abiellus ta Johanna Freiin Raitz von Frentziga (sündinud 12. septembril 1971 Ehrangis Trieri lähedal), neil on kaks poega ja kaks tütart:
* Heinrich XXIX (sündinud 2. aprillil 1997 Mistelbachis)
* Tatiana (sündinud 24. juunil 2001 Viinis)
* Luise (sündinud 5. märtsil 2005 Viinis)
* Heinrich V (sündinud 12. jaanuaril 2012 Viinis)
Halloween H20: 20 aastat hiljem

"**Halloween H20: 20 aastat hiljem**" (inglise "Halloween H20: 20 Years Later") on 1998. aasta *[[slasher]]*-film. See on "Halloweeni" filmidest seitsmes film. Filmi lavastas Steve Miner ning peaosades mängivad Jamie Lee Curtis, Josh Hartnett ja Michelle Williams. See on otsene järg John Carpenteri filmile "Halloween" ja selle tegevus toimub 20 aastat pärast tolle filmi tegevust.
.NET-raamistik

**.NET-raamistik** (*.NET Framework*) on Microsofti tarkvaraplatvorm. Selle hulka kuuluvad käituskeskkond Common Language Runtime (CLR), standardteek Base Class Library (BCL) ning erinevad lisateegid näiteks kasutajaliideste jaoks (WPF, WinForms), serverite jaoks (ASP.NET) ning hajusrakenduste jaoks (WCF).

Microsofti integreeritud arenduskeskkond .NET-raamistiku jaoks on Visual Studio.

## Ajalugu
Mitteametlikult algas .NET Frameworki väljatöötamine 1999. aastal. Ametlik teade uue tehnoloogia arendamise kohta toimus Microsofti pressikonverentsil 13. jaanuaril 2000. Microsofti .NET Frameworki esimene versioon avaldati ametlikult 13. veebruar 2002. Pärast esimese .NET Frameworki versiooni väljaandmist on tehtud veel üheksa uuendust. NET Frameworki lõplik versioon oli 4.8.

.NET Core on avatud lähtekoodiga platvormideülene raamistik (Windows, Mac, Linux), mida saab määratleda .NET Frameworki järglasena. See on .NET Frameworki kaasaegne analoog. Microsoft teatas .NET Core'i arendamisest 12. novembril 2014. .NET Core avaldati ametlikult 27. juunil 2016. Microsoft värskendas .NET Core'i ja andis välja selle uued versioonid kuni versioonini 3.1. Kuid 2020. aasta novembris tarniti .NET Core'i uusim versioon nimega .NET 5. "Core" eemaldati nimest ja versioon 4.0 jäeti vahele, et vältida segiajamist .NET Frameworkiga.

.NET 8 on järgmine suurem 2023. aasta novembris .NET-platvormi uuendus. Teabe kohaselt on dot NET 9 väljalaskmine kavandatud 2024. aasta novembrisse.

## Vaata ka
*AxCMS.net
Alexander de Afif

**Alexander de Afif** (sündinud 12. veebruaril 1954 Münchenis) on liibanoni päritolu saksa ärimees ja vaidlusalune Saksi kuningliku perekonna pea.

Ta on šeik Robert de Afifi (1916–1978) ja Saksi printsessi Anna (1929–2012) poeg. Tema ema vend, Saksi kuningliku perekonna pea ja Meißeni markkrahv Maria Emanuel adopteeris ta 1. juulil 1999. Pärast Maria Emanueli surma 23. juulil 2012 nimetab ta end Saksi kuningliku perekonna peaks. 1987. aastal abiellus ta Baieri printsessi Giselaga (sündinud (1964). Neil on kolm poega ja tütar:

*Georg-Philipp Antonius (sündinud 24. mail 1988 Mexicos) 
*Mauricio-Gabriel Roberto (sündinud 14. septembril 1989 Mexicos) 
*Paul Clemens (sündinud 23. märtsil 1993 Mexicos) 
*Maria Teresita Anna Louis Caroline Lucardis (sündinud 7. juuli 1999 Dresdenis) 

Maria Emanueli noorem vend prints Albert (1934–2012) pidas end pärast tema surma Saksi kuningliku perekonna peaks, kuid ta oli morganaatilises abielus ja tal ei olnud lapsi. Pärast tema surma 6. oktoobril 2012 nimetab prints Timo morganaatilisest abielust sündinud poeg Rüdiger end Saksi kuningliku perekonna peaks. Sünnipäraseid Saksi kuningriigi printse enam ei ole.

23. mail 2015 andsid saksi hertsogid teada, et Alexander ei ole aadlik, Wettini dünastia liige ega Maria Emanueli järglane.

## Viited
Bellem

**Bellem** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.

Bellem oli kuni 1977. aastani omaette vald.


Pilt:Bellem Dorpshoeve 675.jpg|
Pilt:Burgerhuis Bellem.JPG|
Pilt:Bellem 675.jpg|
Pilt:Duiventoren Bellem (2).JPG|
Pilt:Kasteel Bellem - België.jpg|
Pilt:Villa Lotenhullestraat 34 Bellem.JPG|


## Välislingid
Bagui koolkond

**Bagui koolkond** (hiina keeles 八桂學派/八桂学派; *Bāguìxuépài*) on antropoloogide ja teadlaste rühm Bagui (Guangxi hüüdnimed), mida juhtis Huang Xianfan. Nad käisid koos enamasti üle nädala alates 1953. Bagui koolkonna mõiste võeti kasutusele 1950. aastatel.

Bagui koolkonna on teadusharu koolkonna, mis uurib tšuangi keeli ja kirjandust, samuti tšuangi kultuur.

## Tähtsamaid liikmeid
* Huang Xianfan (1899–1982)
* Huang Zengqing (1918–1995)
* Ban Xiouwen (1920–)
* Ou Yang Ruoxiou (1928–) 
* Qin Shengmin (1945–2012)
* Qin Naichang (1947–2010)
* Zheng Chaoxiong (1951–)
* Huang Zhennan (1957–)
* Liao Mingjun (1961–)
* Wei Suwen (1963–)
* Wei Danfen (1979–)
 
## Viited

## Välislingid
*Chen Jisheng, "Bagui koolkonna kohta hiina etnoloogias", Guangxi 2008
Jaamaülem (film)

"**Jaamaülem**" (inglise keeles "The Station Agent") on 2003. aasta koomiline draamafilm, mis räägib mehest, kes otsib üksindust mahajäetud raudteejaamas Newfoundlandis New Jerseys. 

Filmis kasutatud raudteejaam asub West Milfordis. Filmi stsenaariumi kirjutas ja filmi lavastas Thomas McCarthy. Filmis mängivad Peter Dinklage, Patricia Clarkson, Bobby Cannavale, Michelle Williams ja Richard Kind.
Liikluslinnak

**Liikluslinnak** on ala, kus lapsed saavad õppida liiklusreegleid. Liikluslinnak võib olla alaline või ajutine, näiteks korraldatud mõne ürituse raames. Linnakute eesmärk on vähendada lastega juhtuvaid liiklusõnnetusi

Tihti lubatakse liikluslinnakutes kasutada jalgrattaid või pedaalide abil liigutatavaid mänguautosid. Suuremaid sõidukeid esineb harva, en näiteks Maanteemuuseumi liikluslinnakus saavad lapsed sõita kahekohaliste elektriautodega. 2010. aastal rajas ettevõtja Aivo Värton Võrumaale Antsla valda Uue-Antslasse linnaku, kus lapsed võivad sõita põrkeautodega. Mõnikord on liikluslinnakuis töötavad foorid ja suuremate ürituste korral isegi liikluspolitseinikud.

## Viited

## Välislingid
* Maanteemuuseumi liikluslinnak
* Urvaste liikluslinn
* Haabersti liikluslinnak
* "TV3: Võrumaale kerkis unikaalne liikluslinnak" Delfi, 21. mai 2010
* Kersti Kiisel ""Sipsikud" Urvaste liikluslinnakus" Delfi, 15. juuni 2012
Lotenhulle

**Lotenhulle** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.

Lotenhulle on alates 1977. aastast Aalteri osavald.


Pilt:Lotenhulle - Market square 1.jpg|Asula keskus
Pilt:Lotenhulle - Heilig Kruiskerk 2.jpg|
Pilt:Lotenhulle Heilig Kruiskerk R01.jpg|
Pilt:Watermeulenhoeve Lotenhulle.JPG|
Pilt:Lotenhulle wegkapelletje.JPG|
Pilt:Lotenhulle Voormalige herberg De Tramstatie.JPG|


## Välislingid
Wolmar Anton Pancovius

**Wolmar Anton Pancovius** (1665 Narva Rootsi kuningriik – 14. september/25. september 1727 Järva-Madise Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1685) Rostocki ülikoolis, hiljem Halle ülikoolis. Ordineeriti 5. mail 1693 kirikuõpetajaks.

Ta oli aastatel 1693–1727 (kutsuti 2. jaanuaril 1692) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praostiks sai aastal ta aastal 1711 ja Eestimaa konsistooriumi assessoriks 15. märtsil 1715. Eemaldati 23. juunil 1726 praostiametist ja pooleks aastaks õpetajaametist, kuna oli laulatanud ema kasuõe ilma konsistooriumi teadmata.

Aastal 1695 tegeles ta Johannese evangeeliumi eestikeelse tõlkega.

## Isiklikku
Tema isa Christian Pancovius oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Ludwig Wagner oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited
Poeke

**Poeke** on hollandikeelne küla Belgias piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.

Poeke (1139. aastal nimetatud kui *Poca*, keldi keeles "ilus, kaunis") oli kuni 1977. aastani omaette vald ning on alates 1977. aastast Aalteri osavald. 

Külast põhjas voolab Poekebeeki jõeke.


Sint-Lambertus parochiekerk Poeke.JPG|Sint-Lambertuskerk.
Poeke Rusthuis, dubbelhuis.JPG|
Poeke Kasteel R02.jpg|Poeke loss



Nevele - The little river Poekebeek.jpg|
Poeke - Aalter - Belgium - De Poekebeek in het kasteelpark van Poeke.jpg|
Poeke - Aalter - Poekebeek uit haar oevers 2007.jpg|
Poeke - Aalter - De Poekebeek dec. 2007.jpg|
Poekebeek_in_Nevele_26-07-2008_18-23-32.JPG|


## Viited

## Välislingid
Mammut (film 2009)

"**Mammut**" (inglise keeles "Mammoth") on 2009. aastal esilinastunud Lukas Moodyssoni draamafilm, mis räägib New Yorgi paari sotsiaalsetest probleemidest tänapäeva globaliseerunud maailmas. Abielupaari mängivad Gael García Bernal ja Michelle Williams. Filmi pealkiri viitab kingiks saadud mammutikihvast valmistatud sulepeale.
Üleminekuperiood

**Üleminekuperiood** ehk **siirdeperiood** on ajavahemik, mil pöördutakse järk-järgult varasemalt korralduselt uuele või valmistatakse ette uue korralduse jõustumist. Üleminekuperioodil võivad korraga kehtida nii vana kui uus korraldus.

## Riikide üleminekuperioode
*Üleminekuperiood (1990–1992) Eestis ja Eesti regionaalareng üleminekuperioodil
*Hispaania üleminekuperiood
*Üleminekuline haldusseadus (Iraak)

## Vaata ka
*üleminekuaken spordis
*üleminekustiil arhitektuuris
*üleminekujuhtimine, juhtimisfilosoofia
Blue Valentine

*"Blue Valentine", Tom Waitsi album aastast 1978
*"Kurb valentinipäev" ("Blue Valentine"), 2010. aasta film, peaosades Ryan Gosling ja Michelle Williams
*"Blue Valentine: an Erotic Romance", Alison Tyleri romaan aastast 2002
Kurb valentinipäev

"**Kurb valentinipäev**" (inglise keeles "Blue Valentine") on 2010. aasta romantiline draamafilm, mille lavastas Derek Cianfrance. Film esilinastus 26. Sundance'i filmifestivalil. 

Filmi peaosades mängivad Michelle Williams ja Ryan Gosling. Filmi muusika esitab ansambel Grizzly Bear. Michelle Williams pälvis oma osatäitmise eest filmis nii Kuldgloobuse kui ka Oscari nominatsiooni. Ka Ryan Gosling pälvis Kuldgloobuse nominatsiooni. Film pälvis tähelepanu veel mitmete auhindade jagamisel, muu hulgas võitis filmi režissöör Derek Cianfrance Chicago Filmikriitikute Assotsiatsiooni auhinna kui kõige lootustandvam filmitegija.
Brian George

**Brian George** (sündinud 1. juulil 1952 Jeruusalemmas) on juudi päritolu Briti näitleja.

## Välislingid
*
Berchem

**Berchem** on kohanimi.
*Berchem – Antwerpeni piirkond 
*Berchem – Belgia Flandria piirkonna Ida-Flandria provintsi Kluisbergeni valla osavald 
*Berchem – asula Luksemburgis
Berchem (Ida-Flandria)

**Berchem** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.

Schelde kaldail asuv Berchem liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.

## Nimekujud
*Bernis* (1119), *Bernes* (1154), *Berchem* (1177).


Pilt:Berchem - Onze-Lieve-Vrouw van de Carmelkerk 1.jpg|Jumalaema kirik (13. sajand)


## Viited

## Välislingid
Meeki otsetee

**"Meeki otsetee"** (inglise keeles "Meek's Cutoff", pikk pealkiri "Meek's Oregon 1845 Cutoff") on 2010. aastal Veneetsia filmifestivalil esilinastunud vestern. Filmi lavastas Kelly Reichardt. Filmi aluseks on ajalooline juhtum Oregoni kõrgkõrbe läbival teerajal 1845. aastal, kus trapper Stephen Meek on teejuhiks kolmele perekonnale. 

## Osatäitjad
Hezeli tänav

**Johann Wilhelm Friedrich von Hezeli tänav** on Tartu teoloogi ja keeleteadlase Johann Wilhelm Friedrich von Hezeli auks nimetatud tänav Tartu kesklinnas. Varem on tänav kandnud nime **Juhan Liivi põik**.

Kuni Teise maailmasõjani kandis Hezeli nime praegune Juhan Liivi tänav, kus Hezel oli elanud nüüdse Ajalooarhiivi hoone kohal asunud majas kuni surmani. 2012. aasta veebruaris otsustas Tartu linnavolikogu nimetada Hezeli järgi kesklinnas majadeta ja umbes 70 meetri pikkuse tänava, mis viib Juhan Liivi tänavalt Karl Ernst von Baeri tänavale.

## Viited

## Pilte

File:Tänavasilt Hezeli ja Baeri tänava nurgal Tartus, 22. september 2012.jpg|Tänavasilt Hezeli ja Baeri tänava nurgal, september 2012.
File:Hezeli ja Baeri tänava nurk Tartus, vaade Tartu Ülikooli arvutuskeskusele, 22. september 2012.jpg|Hezeli ja Baeri tänava nurk Tartus, vaade Tartu Ülikooli arvutuskeskusele, september 2012.
Trepp Baeri tänavalt Hezeli tänavale Tartus, 22. september 2012.jpg|Trepp Baeri tänavalt Hezeli tänavale Tartus, taustal Ajalooarhiiv, september 2012.


## Välislingid
Ruien

**Ruien** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.

Schelde kaldail asuv Ruien liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.


Pilt:Ruien - Sint-Corneliuskerk 1.jpg|Sint-Corneliuskerk
Pilt:Escaut Ruien.jpg|Schelde Ruieni juures
Pilt:Ruien - Power plant 1.jpg|Ruieni elektrijaam


## Välislingid
Take This Waltz

"**Take This Waltz**" on Kanada laulja-laulukirjutaja Leonard Coheni laul, mis originaalis avaldati tema 1988. aasta stuudioalbumil "I'm Your Man". Laulu sõnad on Hispaania poeedi Federico García Lorca poeemi "Pequeño vals vienés" vaba tõlge inglise keelde. 

Laulu pealkirja kasutas Sarah Polley oma filmi pealkirjana (vaata artiklit Võtke see valss). Ka laul ise on filmis olulisel kohal.
Zulzeke

**Zulzeke** on hollandikeelne küla ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Kluisbergeni vallas.

Zulzeke liideti Kluisbergeni valla halduspiiridesse 1971. aastal.

Zulzeke lõunapiiril asub Ida-Flandria provintsi kõrgeim punkt, 145 meetri kõrgune Hotondbergi mägi.


Pilt:Zulzeke - Hotondmolen 1.jpg|
Pilt:Zulzeke - Hotondberg 1.jpg|
Pilt:Voormalig klooster Zulzeke - Kluisbergen - België.jpg|
Pilt:ID28459-Zulzeke Parochiekerk Sint-Jan in d'Olie-PM 23625.jpg|


## Välislingid
Võtke see valss

"**Võtke see valss**" (inglise keeles "Take This Waltz") on 2011. aasta Kanada romantiline komöödia-draamafilm. Film keskendub Margot'le, kes on 28-aastane vabakutseline kirjanik Torontos.

Tegu on Sarah Polley lavastatud teise täispika filmiga. Filmi peaosades mängivad Michelle Williams, Seth Rogen, Sarah Silverman ja Luke Kirby.
Nicéphore Soglo

**Nicéphore Dieudonné Soglo** (sündinud 29. novembril 1934 Togos) on Benini poliitik. Ta oli 1990–1991 Benini peaminister ja 1991–1996 Benini president. Alates 2003. aastast on ta Cotonou linnapea.
Dender

**Dender** (prantsuse keeles ***Dendre***, vallooni keeles ***Tinre***) on jõgi Belgias. 

Schelde parempoolne lisajõgi Dender saab alguse Athi juures, umbes 22&nbsp;km pikkuse Lääne-Denderi ja umbes 39&nbsp;km pikkuse Ida-Denderi ühinemisel, ning suubub Dendermonde juures Schelde jõkke.

12 lüüsiga jõgi on laevatatav 600-tonnise veeväljasurvega alustele kuni Aalstini, väiksematele, kuni 350-tonnise veeväljasurvega alustele, kaugemale. 


Pilt:Villers-Notre-Dame Riv1JPG.jpg|Lääne-Dender
Pilt:0 Mévergnies-lez-Lens - Moulin Thully (1).JPG|Ida-Dender
Pilt:Dendermonde - Dender.jpg|Dendermonde 
Pilt:Rivier Dender2.JPG|
Pilt:Denderende Steden, pad langs de Dender in Aalst en Erembodegem.jpg|Aalst
Pilt:Rebaix PtB1aJPG.jpg|
Pilt:|


## Välislingid
Karnitiin

**Karnitiin** on kvaternaarne lämmastikühend, seda sünteesitakse aminohapetest lüsiinist ja metioniinist. Rakkudes kasutatakse karnitiini rasvhapete transpordiks tsütosoolist mitokondrisse, et rasvu lagundada ja saada energiat.
Ursel

**Ursel** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti ringkonnas Knesselare vallas.

Ursel liideti Knesselare valla halduspiiridesse 1977. aastal.


Pilt:Urseldorp - 19 09 2011.jpg|
Pilt:Urseldorp - België.jpg|
Pilt:Ursel - Mariakapel in Vrekkemstraat.jpg|
Pilt:Ursel - Berkenkapel.jpg|
Pilt:Lagere school Ursel in België.jpg|
Pilt:Klooster kant Hendelstraat - Ursel.jpg|
Pilt:Ursel_Church_R04.jpg|


## Välislingid
Olsene

**Olsene** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zulte vallas.

Leie jõe kaldal asuv Olsene liideti Belgia haldusreformi käigus Zulte valla halduspiiridesse.


Pilt:Olsene - kasteel - Zulte - België.jpg|Olsene loss
Pilt:Klooster, vrije lagere school en rusthuis - Heirweg - Olsene.jpg|
Pilt:Brug - Leie - Oeselgem - Olsene - 2012.jpg|Sild üle Leie


## Välislingid
Andy Williams

**Howard Andrew Williams** (3. detsember 1927 Wall Lake, Iowa – 25. september 2012 Branson, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide poplaulja.

Williams alustas soolokarjääri 1950. aastatel. 1955. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Cadence Records. Tema esimene ja ainus esikohahitt USA-s oli "Butterfly" (1957). Alates 1961. aastast kuulus ta Columbia Recordsi alla. Williamsi tuntumate laulude hulka kuuluvad muuhulgas "Moon River" (filmist "Hommikueine Tiffany juures", kus seda esitas Audrey Hepburn), "(Where Do I Begin?) Love Story" (filmist "Armastuse lugu") ja "It's the Most Wonderful Time of the Year".

Aastatel 1962–1971 juhtis ta telesaadet "The Andy Williams Show", kus astusid üles paljud meelelahutajad. Telesaade pälvis kolm Emmy auhinda.

Williamsilt ilmus kokku 43 stuudioalbumit, millest 15 said kuldplaadi ja 3 plaatinaplaadi staatuse. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni eksemplari.

## Stuudioalbumid
*"Andy Williams Sings Steve Allen" (1956)
*"Andy Williams Sings Rodgers and Hammerstein" (1958)
*"Two Time Winners" (1959)
*"To You Sweetheart, Aloha" (1959)
*"Lonely Street" (1959)
*"The Village of St. Bernadette" (1960)
*"Under Paris Skies" (1960)
*"Danny Boy and Other Songs I Love to Sing" (1962)
*"Moon River and Other Great Movie Themes" (1962)
*"Warm and Willing" (1962)
*"Days of Wine and Roses and Other TV Requests" (1963)
*"The Andy Williams Christmas Album" (1963)
*"The Wonderful World of Andy Williams" (1964)
*"The Academy Award-Winning "Call Me Irresponsible" and Other Hit Songs from the Movies" (1964)
*"The Great Songs from "My Fair Lady" and Other Broadway Hits" (1964)
*"Andy Williams' Dear Heart" (1965)
*"Merry Christmas" (1965)
*"The Shadow of Your Smile" (1966)
*"In the Arms of Love" (1966)
*"Born Free" (1967)
*"Love, Andy" (1967)
*"Honey" (1968)
*"Happy Heart" (1969)
*"Get Together with Andy Williams" (1969)
*"Raindrops Keep Fallin' on My Head" (1970)
*"The Andy Williams Show" (1970)
*"Love Story" (1971, *soundtrack*)
*"You've Got a Friend" (1971)
*"Love Theme from "The Godfather"" (1972)
*"Alone Again (Naturally)" (1972)
*"Solitaire" (1973)
*"The Way We Were" (1974)
*"Christmas Present" (1974)
*"You Lay So Easy on My Mind" (1974)
*"The Other Side of Me" (1975)
*"Andy" (1976)
*"Let's Love While We Can" (1980)
*"Greatest Love Classics" (1984)
*"Close Enough for Love" (1986)
*"I Still Believe in Santa Claus" (1990)
*"Nashville" (1991)
*"We Need a Little Christmas" (1995)
*"I Don't Remember Ever Growing Up" (2007)
Jaamaülem

**Jaamaülem** on raudteejaama juht, kes vastutab raudteeliikluse eest jaamas. Talle võivad alluda teised töötajad, näiteks jaamakorraldajad, kaubalaekurid ja pöörmeseadjad.

## Vaata ka
* Raudteetransport
* Raudteejaam

## Viited

## Välislingid
* Helgi Kaldma "Abja viimane jaamaülem sõidab rattaga igal aastaajal" Sakala, 18.03.2009
* Tarmo Michelson, Siim Randla "Jaamaülem riskis purjutajaid päästes eluga" Õhtuleht, 11. aprill 2002
* Asta Põldmäe "Peedu jaamaülem" Elva linnaosa Peedu kodulehel
Palli oja

**Pall** (prantsuse ja letseburgi keeles *Pall*) on oja Belgias ja Luksemburgis (Gutlandis), Atterti jõe lisajõgi. 

Palli oja saab alguse Bonnerti ja Tontelange'i lähedalt Belgias. Enne Oberpallenit Diggelis ületab ta Luksemburgi piiri. Oberpallenis võtab ta vasakult vastu Peilzi oja. Ta suundub itta ning võtab enne Levelange'i paremalt vastu Merelbaachi. Niederpallenis võtab ta paremalt vastu Naerderenbaachi. Edasi voolab ta kirde suunas ning suubub enne Reichlange'i Atterti jõkke.

Palli oja ning tema lisajõed saavad vee põhjaveepinnalt Grès d'Hettange'i kohal.

Oja pikkus on 10,6 km, sellest 1,4 km Belgias. Oja lähe on 325 m kõrgusel merepinnast, suue 252 m kõrgusel. Oja on aasta läbi veerikas.

Ojale on ehitatud veskeid:

*kaks veskit Belgias Platineries Tontelange'i lähedal, üks neist on varemetes;
*Grubermühle Belgias Luksemburgi piiri lähedal, seal on praegu ühe Arloni linna joogiveega varustava pumbajaama kontor;
*Oberpalleni veski Moulin Peiffer (endise omaniku järgi) Luksemburgis; 1990. aastate keskpaigast elab seal omaniku lapselaps Lucien Binsfeld, kes on selle remontinud;
*Levelange'i veski Luksemburgis;
*Niederpalleni veski Luksemburgis.
W. W. Jacobs

**William Wymark Jacobs** (8. september 1863 – 1. september 1943) oli inglise kirjanik, paljude novellide autor.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Laenatud sulgedes". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 48
* "Äpardunud teaterdamine". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 58
* "Paha vemp". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 68
* "Armastus laeval". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 74
* "Anekdoote". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 74  
* "Hoiukarp". J. Loosalu, 1937 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 126
* "Osanikud". Perekonnalehe kevadealbum 1938, Vaba Maa
* "Säravad suled ja teisi humoreske" (sisukord: "Säravad suled", "Hoiukarp", "Advokaat Quince", "Nõiduse võrgus", "Bob Pretty tagakiusamine" ja "Kolmas raud tules"). Loomingu Raamatukogu 2, 1957. Inglise keelest tõlkinud Edith Roks
* "Ahvikäpp". (*The Monkey's Paw*, 1902).
** Antoloogia "Olend väljastpoolt meie maailma" sarjas "Öölane" nr 1001. Elmatar, 1995
** Antoloogia "Öised külalised. Valik ameerika ja inglise kummitusjutte". Kunst, 1997. Inglise keelest tõlkinud Mario Kivistik
** "Fantaasia", 2004. Inglise tõlkinud Margit Peenoja ja Tarmo Vaarpuu

## Välislingid
* W. W. Jacobs. Biography and Works. The Literature Network
* W. W. Jacobs. Summary Bibliography. The Internet Speculative Fiction Database
* W. W. Jacobs. Ulmebaas
Donnchadh Mac Fhionnlaoich

**Donnchadh Mac Fhionnlaoich** (inglispäraselt **Dinny McGinley**; sündinud 27. aprillil 1945 Gweedore'is) on Iiri poliitik. Kuulub erakonda Fine Gael. 10. märtsist 2011 on ta Gaeltachti asjade minister Enda Kenny valitsuses.

1982. aastast on ta olnud Iiri parlamendi liige (Teachta Dála).

## Välislingid
*http://www.finegael.ie/our-people/ministers/dinny-mcginley/index.xml
Viktor Hambardzumjan

**Viktor Hambardzumjan** (armeenia keeles Վիկտոր Համբարձումյան); venepäraselt *Viktor Amazaspovitš Ambartsumjan* (vene keeles Виктор Амазаспович Амбарцумян), BGN/PCGNi latinisatsioonis inglispäraselt *Viktor Hambardzumyan*; 18. september (vkj 5. september) 1908 Thbilisi – 12. august 1996, Bjurakan, Armeenia) oli armeenia teadlane, üks teoreetilise astrofüüsika rajajaid. 

Hambardzumjan töötas tähtede ja udukogude füüsika, täheastronoomia, tähesüsteemide dünaamika ning tähtede ja galaktikate kosmogoonia valdkonna, samuti andis ta panuse matemaatilisse füüsikasse. Ta rajas Bjurakani observatooriumi.

Aastatel 1961–1964 oli Viktor Hambardzumjan Rahvusvahelise Astronoomialiidu president, 1966–1972 (kaks korda järjest) Rahvusvahelise Teadusliitude Nõukogu (*International Council of Scientific Unions*) president. 

## Tunnustus
*Viktor Hambardzumjan valiti 1973. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
*Ta oli ka NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, Londoni Kuningliku Seltsi välisliige, USA Rahvusliku Akadeemia (US National Academy) ja India Teaduste Akadeemia liige. 

*Arvukate autasude seas pälvis Hambardzumjan kaks Stalini preemiat (1946 ja 1950), sotsialistliku töö kangelase aunimetuse (1968 ja 1978), Venemaa Föderatsiooni riikliku auhinna, Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedali, Bruce'i kuldmedali Vaikse Ookeani Astronoomiaseltsilt (*Astronomical Society of the Pacific*) ning Armeenia rahvuskangelase aunimetuse. Hambardzumjan on kujutatud Armeenia sajadrammisel rahatähel.

## Vaata ka
*Viktor Hambardzumjani nimeline rahvusvaheline auhind

## Viited
Ahvikäpp

**"Ahvikäpp"** (inglise keeles "The Monkey's Paw") on W. W. Jacobsi õudusjutustus, mis ilmus esmakordselt 1902. aastal ajakirja Harper's Monthly septembrinumbris. 

See on lugu salapärasest talismanist, mumifitseerunud ahvikäpast, mis täidab kolm soovi.

## Eestikeelsed väljaanded
* Antoloogia "Olend väljastpoolt meie maailma" sarjas "Öölane" nr 1001. Elmatar, 1995
* Antoloogia "Öised külalised. Valik ameerika ja inglise kummitusjutte". Kunst, 1997. Inglise keelest tõlkinud Mario Kivistik
* Fantaasia, 2004. Inglise tõlkinud Margit Peenoja ja Tarmo Vaarpuu

## Välislingid

* Ahvikäpp. Retsensioonid, Ulmebaas
* Ahvikäpp. Raamatukoi
Suur ja kõikvõimas Oz

"**Suur ja kõikvõimas Oz**" (inglise keeles "Oz: The Great and Powerful") on 2013. aastal esilinastunud 3D-ulmeseiklusfilm. 

Filmi režissöör on Sam Raimi ning peaosi mängivad James Franco, Mila Kunis, Rachel Weisz ja Michelle Williams.
Colmar-Berg

**Colmar-Berg** on vald Luksemburgis Luxembourgi ringkonnas Merschi kantonis. Kuni 25. märtsini 1991 oli valla nimeks lihtsalt Berg.

Colmar-Bergis asub Luksemburgi suurhertsogi peamine residents, Bergi loss. 1911. aastal vana lossi kohale ehitatud Bergi lossis on sündinud kolm viimast Luksemburgi riigipead, kuni Henrini, kes on sündinud Betzdorfi lossis Ida-Luksemburgis.

Colmar-Bergis suubub Attert Alzette'i jõkke.


Pilt:Colmar Berg 06 river Alzette Luxembourg.jpg|Alzette'i jõgi
Pilt:Colmar-Berg church.jpg|Colmar-Bergi kirik (esiplaanil) ja Bergi loss (tagaplaanil)
Pilt:Colmar-Berg House 01.jpg|
Pilt:Colmar Berg 05 grand duke castle Luxembourg.jpg|Suurhertsogi loss


## Sõpruslinnad
*  – Weilbourg, alates 2004

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Kommertsvara

**Kommertsvara** on enamasti tarkvara, mille kasutamise eest nõutakse tasu ning lähtekood ei ole avalik.
Alzette

**Alzette** (letseburgi keeles ***Uelzecht***, saksa keeles ***Alzig***) on jõgi Prantsusmaal ja Luksemburgis. 


Pilt:050917-luxemburg-alzette-clausen.jpg|
Pilt:050917-luxemburg-alzette.jpg|
Pilt:Alzettesauer.jpg|
Pilt:Colmar Berg 06 river Alzette Luxembourg.jpg|
Pilt:Luxemb Pafendall Béinchen 01.jpg|
Pilt:|


## Välislingid
Aga ma olen kisakoori juht

"**Aga ma olen kisakoori juht**" (inglise keeles "But I'm a Cheerleader") on 1999. aasta satiiriline romantiline komöödia. Filmi on lavastanud Jamie Babbit ja stsenarist on Brian Wayne Peterson. 

Filmi peaosa mängib Natasha Lyonne. Teistes rollides näitlevad Dante Basco, Eddie Cibrian, Clea DuVall, Cathy Moriarty, RuPaul, Richard Moll, Mink Stole, Kip Pardue, Michelle Williams ja Bud Cort.
Joseph Gordon-Levitt

**Joseph Leonard Gordon-Levitt** (sündinud 17. veebruaril 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

Eesti televaatajale on ta tuntud eeskätt TV3-s näidatud seriaalist "Kolmas kivi päikesest", kus ta mängis Tommy Solomoni.

Ta on mänginud ka filmides "Pimeduse rüütli taastulek" (John Blake), "Halloween H20: 20 aastat hiljem" ja "10 põhjust sind vihata".

## Osaline filmograafia

## Isiklikku
20. detsembril 2014 abiellus ta Tasha McCauleyga.
Atterti jõgi

**Attert** [at'ert] (letseburgi keeles ***Atert***) on jõgi Belgias ja Luksemburgis. 

Attert on 38 kilomeetri pikkune, millest umbes 32&nbsp;km asub Luksemburgi territooriumil ja umbes 6&nbsp;km Belgia territooriumil.

Jõe läte asub Belgias Luxembourgi provintsis Atterti vallas Nobressarti asula lähistel, Arlonist loodes. Jõgi voolab läbi järgmiste asulate: Attert Belgias, ning Redange, Useldange, Boevange-sur-Attert ja Bissen Luksemburgis. 

Attert suubub Alzette'i jõkke Colmar-Bergi vallas Luksemburgis.

## Kirjandus
* Mirjam Oesch (Text) a Guy Hoffmann (Fotoen): *Das Tal der Attert - Portrait einer grenzüberschreitenden Region*, an den Éditions Guy Binsfeld, September 2007, et gëtt och eng franséisch Editioun vum Buch. 160 Säiten, 200 Fotoen.
* Nehrenhausen, Jeannot: *<nowiki/>'Un der Atert, no beim Waasser...' Redingens heimliche Lokalhymne*, In: Luxemburger Marienkalender. - Jg. 121 (2002), p.&nbsp;126-136, ill.

## Välislingid
Pétrusse

**Pétrusse** (letseburgi keeles *Péitruss*, saksa keeles *Petruss*) on jõgi Luksemburgis.

Pétrusse on Alzette'i lisajõgi.


Pilt:Péitrus Bartreng.jpg|
Pilt:Péitruss mat Waasserstandsmiesser.jpg|


## Välislingid

* Geoportal Luxemburg -digitale Landeskarte (prantsuse, saksa, letseburgi ja inglise keeles)
Isaac Gustav Gerth

**Isaac Gustav Gerth** (25. november/6. detsember 1730 Tallinn – 30. jaanuar/10. veebruar 1780 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1750–1754 Halle ülikoolis. Ordineeriti 8. septembril/19. septembril 1764 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1764–1780 (kutsuti 1. juulil/12. juulil 1764) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Lisaks sai ta 17. septembril/28. septembril Järva praostkonna praostiks ning 13. jaanuaril/24. jaanuaril 1778 Eestimaa konsistooriumi assessoriks ja oli 7. aprillist/18. aprillist 1778 12. juunini/23. juunini 1779 ülem-apellatsioonikohtu liige.

Tema eestikeelne jutlus on trükitud 1779. aasta jutluseraamatus.

## Isiklikku
Tema isa Johann Heinrich Gerth oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, teine vanaisa Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Tema abikaasa Maria Elisabethi isa Christoph Mertzig oli Järva-Madise koguduse õpetaja.

## Viited
Frassem

**Frassem** (letseburgi keeles *Fruessen*) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Bonnerti osavallas. Ta jääb valla keskusest kirdesse ja osavalla keskusest kagusse.

Frassemist itta jääb Viville, loodesse Bonnerti keskus, põhja Oberpallen, kirdesse Heckbous, itta Gaichel, kagusse Waltzing, lõunasse Seymerich ja edelasse Arlon.

Frassem paikneb Oberpallenist ja Diekirchist laskuvas orus. Küla territooriumil on metsa.

Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus Frassem endisesse Bonnerti valda.

Küla läbib maantee N882, mis lõikab ta pooleks.

Küla keskus on säilitanud vanaaegse ilme. Frassemis on Frassemi Saint-Valentini kirik, algkool (mille söökla on küla saal), arboreetum (rajatud 1990), noorte spordiväljak ja vana kohvik Bertha.

Külas on palju mesilaid, park, 17. sajandist pärinev päikesekell, ajaloolase Godefroid Kurthi sünnikodu (praegu Maison Robinet) ja väike kalmistu, kuhu Godefroid Kurth on maetud.

## Välislingid
*Sissekanne Arloni valla turismisaidil
*Asukoht Arloni valla kaardil
*Topograafiline kaart
*Aerofotod
*Frassemi park
Vale pööre 2

"**Vale pööre 2**" (ingliskeelne originaalpealkiri "Wrong Turn 2: Dead End") on 2007. aasta USA õudusfilm. Filmi lavastas Joe Lynch, peaosades mängivad Erica Leerhsen, Henry Rollins ja Texas Battle. Film on järg 2003. aasta filmile "Wrong Turn" ("Vale pööre"). Film avaldati DVD-l 9. oktoobril 2007, kuid enne ametlikku väljalaset näidati filmi festivalidel London FrightFest Film Festival ja Austin's Fantastic Fest. See on frantsiisi seni neljast filmist kõige kõrgemalt hinnatud film.
Carl (Württembergi hertsog)

**Carl Maria Peter Ferdinand Philipp Albrecht Joseph Michael Pius Konrad Robert Ulrich Herzog von Württemberg** (1. august 1936 Friedrichshafen – 7. juuni 2022) oli Württembergi kuningliku perekonna pea alates 15. aprillist 1975 surmani. 

Ta on hertsog Philippi (1893–1975) ja Austria ertshertsoginna Rosa (1906–1983) poeg. 18. juulil (ilmalik abielu) ja 21. juulil 1960 abiellus ta Orléansi printsessi Dianega (sündinud 1940), kellega tal on neli poega ja kaks tütart.
Okegem

**Okegem** on hollandikeelne küla ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas.

## Välislingid
Kala-lagau-jaa keel

**Kala-lagau-jaa keel** (varem ka **mabujagi keel** ja **jagari keel**) on Austraalias Torrese väina saartel räägitav keel. See kuulub pama-njunga keelkonda, moodustades omaette rühma. 

1996. aastal loendati 930 kõnelejat.

Enne 1870. aastatel alanud kolonisatsiooni oli kala-lagau-jaa keel kasutusel *[[lingua franca]]*na nii Austraalias kui Uus-Guinea paapuate seas.

## Välislingid

* http://www.ethnologue.org/show_language.asp?code=mwp
* http://www.omniglot.com/writing/kalalagawya.htm
* http://wals.info/languoid/lect/wals_code_kly
Constanța Ovidiuse Ülikool

**Constanța Ovidiuse Ülikool** (rumeenia keeles *Universitatea Ovidius din Constanța*) on 1990. aastal asutatud riiklik ülikool Constanța linnas Rumeenias. 

Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase. Kokku valmistatakse üliõpilasi ette bakalaureuseõppes 63 erialal, magistriõppes 62 erialal ja doktoriõppes 7 erialal. Ülikoolis on 1315 õppejõudu, kellest 100 on professorid.

## Ajalugu

Ülikooli eelkäijaks oli 1961. aastal asutatud kolmeaastase õppeajaga pedagoogiline seminar. 22. detsembril 1989 asutati senise pedagoogilise seminari asemele inseneride instituut, mille baasil moodustati omakorda 7. märtsil 1990 valitsuse otsusega Constanța Ülikool. Sama aasta 30. märtsil nimetati ülikooli esimeseks rektoriks professor Adrian Rădulescu.

Mehaanikateaduskonna kõrvale avati aprillis 1990 meditsiiniteaduskond ja bioloogiateaduskond. Sama aasta sügisest lisandus veel kuus teaduskonda. Arstiteaduskonna avamisega sai ülikoolist esimene meditsiiniõppeasutus Dobrudža piirkonna ajaloos.

17. aprillil 1991 andis Rumeenia valitsus ülikoolile vanarooma luuletaja Ovidiuse nime. Ovidius oli oma viimased eluaastad veetnud pagenduses Tomises, mis asus tänase Constanța linna asukohas.

## Teaduskonnad

*Stomatoloogiateaduskond
*Majandusteaduskond
*Ajaloo- ja politoloogiateaduskond
*Farmaatsiateaduskond
*Arstiteaduskond
*Psühholoogia ja kasvatusteaduste teaduskond
*Kirjandusteaduskond
*Kehalise kasvatuse ja spordi teaduskond
*Usuteaduskond
*Matemaatika- ja informaatikateaduskond
*Füüsika-, keemia-, elektroonika- ja naftatehnoloogiateaduskond
*Kunstiteaduskond
*Loodus- ja põllumajandusteaduste teaduskond
*Õigus-, haldus- ja sotsioloogiateaduskond
*Ehitusteaduskond
*Mehaanikateaduskond

## Välislingid

*Ülikooli veebileht *(rumeenia keeles, vaadatud 27.09.2012)*
Aspelare

**Aspelare** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas.

Aspelare liideti Ninove valla halduspiiridesse 1977. aastal.

Esimesed ülestähendused Schelde ja Denderi vahelisel alal asuva küla kohta pärinevad aastast 1118 (*Hasplar*), 1142. aastal on küla nimetatud kui *Asplar*.

## Välislingid
Voorde

**Voorde** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas.

Voorde liideti Ninove valla halduspiiridesse 1977. aastal.

Esimesed ülestähendused Denderi piirkonnas (*Dendersteek*) asuvast külast pärinevad aastast 1197 (*Vorda*).


Pilt:Kasteel Voorde.JPG|Loss (16. sajand)
Pilt:Parochie St Pietersbanden Voorde (2).JPG|Sint-Pietersbandeni kirik
Pilt:Voorde Ophemstraat 19.JPG|


## Välislingid
Las käia!

"**Las käia!**" on mitme teose (eestikeelne) pealkiri:

*"Las käia!" (originaalpealkiri "Bring It On"), 2000. aasta film, peaosades Kirsten Dunst ja Eliza Dushku
*"Las käia taas" (ka "Las käia 2"; originaalpealkiri "Bring It On Again"), eelmise filmi järjefilm aastast 2004, peaosades Bree Turner ja Anne Judson-Yager
*"Las käia 3: Kõik või eimidagi" (originaalpealkiri "Bring It On: All or Nothing"), järjefilm aastast 2006, peaosades Hayden Panettiere ning Solange Knowles
*"Las käia 4: Võidu eest väljas" (originaalpealkiri "Bring It On: In It to Win It"), järjefilm aastast 2007, peaosades  Ashley Benson ja Cassie Scerbo
*"Las käia 5: Võitle lõpuni!" (originaalpealkiri "Bring It On: Fight to the Finish"), järjefilm aastast 2009, peaosades Christina Milian ja Vanessa Born

## Vaata ka
*"Lase käia!" (originaalpealkiri "Set It Off"), 1996. aasta film, peaosades Jada Pinkett Smith, Queen Latifah ning Vivica A. Fox
Johann Heinrich Gerth (1686–1734)

**Johann Heinrich Gerth** (1686 Suure-Jaani – 18. aprill/29. aprill 1734 Kuusalu) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis. Seejärel õppis ta (immatrikuleeriti 15. oktoobril 1708) Greifswaldi ülikoolis. Ordineeriti 18. veebruaril 1713 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1713–1715 Väike-Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1715–1734 oli ta (kutsuti aastal 1714) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 3. augustil 1721, vande andis 8. veebruaril 1722.

## Isiklikku
Tema isa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, poeg Isaac Gustav Gerth oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Tema äi Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor.

## Viited

## Välislingid
* http://isik2.tlulib.ee/index.php?id=631
Heinrich Wrede

**Heinrich Wrede** (23. jaanuar / 2. veebruar 1661 Tallinn – 7. jaanuar / 18. jaanuar 1705 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis aastani 1682 Tallinna gümnaasiumis. Seejärel õppis (immatrikuleeriti 10. oktoobril 1682) Rostocki ülikoolis ja (immatrikuleeriti 18. juulil 1683) Wittenbergi ülikoolis, kus disputeeris septembris 1685. Ordineeriti 24. juulil 1689 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1689–1705 (kutsuti 10. juulil 1689, introdutseeriti 28. juulil 1689) Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Heinrich Christopher Wrede oli aastatel 1711–1742 Harju-Jaani koguduse õpetaja ja Ida-Harju praostkonna praost, teine poeg Carl Christian Wrede aastatel 1742–1745 Harju-Jaani koguduse õpetaja ja hiljem luterlik pastor Volga jõe äärsetes kogudustes.

## Viited
Anguillita

**Anguillita** on väike asustamata kaljusaar Kariibi meres asuva Suurbritannia  meretaguse ala Anguilla lääneservas. Saare geograafilised koordinaadid on 18°9' N, 63°11' W. See on Anguilla lõunapoolseim saar.

## Viited
Viktor Hambardzumjani auhind

**Viktor Hambardzumjani nimeline rahvusvaheline auhind** on Armeenia riigi poolt 2010. aastast kord kahe aasta tagant astrofüüsikutele ja lähedaste valdkondade uurijatele välja  antav auhind. Auhinna suurus on 500 000 USA dollarit.  

2012. aastal läks auhind jagamisele kahe astronoomi vahel: Eesti akadeemik Jaan Einasto ja Lebedevi Füüsikainstituudi kosmosekeskuse asedirektor Igor Novikov.

## Viited
Reinhold von Stackelberg

Vabahärra **Gustav Reinhold von Stackelberg** (15. november 1777 Mäo mõis – 12. jaanuar 1863 Mäo mõis) oli Eesti- ja Liivimaa mõisnik.

Stackelbergide suguvõsast põlvnenv Reinhold von Stackelberg sündis Mäo (mille alla kuulus 1789. aastani ka Paide), Mündi, Aru, Laimetsa, Jalametsa ja Ollepa mõisniku, majori ning kreisimarssali Berndt von Stackelbergi (1733–1795) ja tema abikaasa Margarethe (sündinud von Baranoff; 1743–1820) teise lapsena.

Reinhold von Stackelbergile kuulusid Mäo, Mündi, Laimetsa ja Lokuta mõis.

Ta tegutses ka haagikohtunikuna ja oli Eestimaa maanõunik.

1815. aastal liitus ta Tallinna vabamüürlaste loožiga Isis. 2. märtsil 1816 võeti ta vastu selliks.

## Perekond
Reinhold von Stackelberg abiellus 18. oktoobril 1807 Julie Charlotte von Bergiga (1760–1845), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Jakob Georg von Bergi (1789–1844) ja tema abikaasa Ulrike (sündinud von Ramm; 1767–1826) tütar. Abielust sündisid:
*Margarethe (1811–1873), oli abielus jalaväekapten Pavel Markoviga (hukkus 1832)
*Jakob (1812–1878), Mäo mõisnik, suurtükiväe staabikapten
*Juliane (1813–1901), oli abielus Kelba mõisniku, kindralmajor Karl von Krusenstierniga (suri 1882)
*Melchior (1816–1840), hukkus sõjategevuses Kaukaasias
*Olaf (1818–1903), Mäo mõisnik, viitseadmiral
*Ingeborg (1822–1903), oli abielus Konuvere mõisniku Karl von Rennenkampffiga (1813–1871); kindral Paul von Rennenkampffi (1854–1918) ema

## Esivanemad

## Viited
Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium

"**Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium**: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" oli 1926. aastal Tartus Akadeemilise Emakeele Seltsi kirjastusel ilmunud setukeelne tõlge neljast Uue Testamendi evangeeliumist. 

Teksti tõlkis usuteaduse tudeng ja hilisem EELK kirikuõpetaja Ernst Puusepp, toimetas Paulopriit Voolaine. Raamat ilmus Akadeemilise Emakeele Seltsi toimetiste sarjas 14. väljaandena, selles oli 302 lehekülge.

2013. aastal ilmus Seto Instituudi väljaandel selle parandatud uustrükk Sakarias Leppiku ja Paul Hagu saatesõnaga.

## Viited
Pall

**Pall** on kerakujuline (mõnel juhul ka natuke teistsuguse kujuga) elastne/jäik koorik, täidetud/tühi, sageli õhuga/gaasiga survestatud ese/mänguasi  või sportlike mängude vahend.

Pallid on põrgatatavad, hõljuvad või ainult veeretatavad. Keeleliselt on ka selliseid palle: lume-, heina-, õhu-, liha-, lauatennisepall jne.

## Vaata ka

*Pallimäng
*Stressipall
Emanuele Filiberto

**Emanuele Filiberto** (sündinud 22. juunil 1972 Genfis) on Savoia dünastia liige, viimase Itaalia kuninga Umberto II pojapoeg.

Tal on tiitel Piemonte ja Veneetsia prints, kuid Itaalia riik ei tunnusta seda ametlikult. 

25. septembril 2003 abiellus Emanuele Filiberto Roomas prantsuse näitleja Clotilde Courauga, kellega tal on tütar Vittoria di Savoia (sündinud 29. detsembril 2003 Genfis).
Loodest põhja poole

**"Loodest põhja poole"** (originaalpealkiri "North by Northwest") on 1959. aasta USA spioonitriller. Tegu on Alfred Hitchcock kõige meelelahutuslikuma filmiga.  

Filmi peaosades mängivad Cary Grant, Eva Marie Saint ja James Mason. Stsenaariumi kirjutas Ernest Lehman. Filmimuusika kirjutas Bernard Herrmann ning Saul Bassi loodud algustiitrid on filmiajaloo esimesed liikuvad tiitrid. 

Film räägib mehest, keda eksikombel peetakse spiooniks ning siis lavastatakse ta süüdi veel ka mõrvas. Seejärel algab tõe selgitamiseks reis mööda Ameerikat.

Gary Grant kannab filmis kortsumatut, suurepäraselt istuvat halli ülikonda. Selle ülikonna tunnistas ajakiri GQ 2006. aastal filmiajaloo kõige olulisemaks ülikonnaks ja ka kõige rohkem moodi mõjutanud ülikonnaks. 

Nagu Hitchcocki filmides on tavaks, siis teeb ta ka selles filmis episoodilise rolli. Nimelt algustiitrite lõpus kehastab ta meest, kes jääb bussist maha.
Viville (täpsustus)

**Viville** on mitme koha nimi:

***[[Viville]]**, küla ja vald Prantsusmaal Charente'i departemangus
***[[Viville (Champniers)|Viville]]**, paik Prantsusmaal Charente'i departemangus Champniers' vallas
***[[Viville (Belgia)|Viville]]**, küla Belgias Arloni vallas
Waltzing

**Waltzing** [vals'ään] (prantsuse hääldus [valsɛ̃], letseburgi keeles *Walzeng*) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Bonnerti osavallas. Ta jääb valla keskusest 1 km itta.

Küla on esimest korda mainitud 13. sajandil (germaanipäraselt *Waltzingen*, romaanipäraselt *Valsenges*. Nimi pärineb isanimest, mis vastab germaani nimele Walso.

Waltzing paikneb Eischi jõe oru läänenõlval. Küla asetseb kolmnurgas, mille moodustavad Arloni–Merschi maantee ja Arloni–Luxembourgi maantee.

Viville kuulus enne valdade liitmist 1977. aastal endisesse Bonnerti valda.

Küla keskel on Waltzingi Saint-Bernardi kirik. Waltzingi Saint-Bernardi kihelkonnas on ka kolm kabelit:
*kihelkonnast pärit sõjas hukkunutele pühendatud kabel rue du Rhinil;
* Arsi pühale küreele pühitsetud kabel rue du Lingenthalil, kuhu asetatakse sakrament Kristuse pühima ihu ja vere suurpühal;
* neitsi Maarjale pühitsetud kabel Lingenthalis.
Nende kabelite juures peatub 2007. aastast peetav Kristuse pühima ihu ja vere suurpüha protsessioon.

La Renterti kabel ei kuulu Waltzingi kihelkonda, vaid Eischeni kihelkonda, mille keskus on Luksemburgis.

Krutsifiksid on kirikuplatsil, rue du Ponceaul ja rue du Calvaire'il.

Küla kalmistu rajati 1845.

Waltzingis on eelkool ja algkool.

## Viited
Paulopriit Voolaine

**Paulopriit Voolaine** (eesnimi kuni 1939 **Paul Friedrich**, perekonnanimi kuni 1921 **Pedmanson**; 27. september (vkj)/ 9. oktoober 1899 Loomuse (Pauna) talu, Tooste küla, Räpina kihelkond, Võrumaa – 17. oktoober 1985 Tartu) oli eesti arhivaar, raamatukoguhoidja ja koduloolane. Ta on kasutanud mitut pseudonüümi.

Aastatel 1908–1913 õppis ta Räpina Raadamaa Ministeeriumikoolis, 1913–1916 Räpina Kõrgemas Algkoolis, 1916–1917 Tartusse evakueeritud Riia Reaalkoolis ja 1917–1919 Tartu Kommertskooli reaalosakonnas. Aastatel 1918–1919 osales ta Vabadussõjas.

Aastatel 1919–1920 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, 1920–1925 filosoofiateaduskonnas eesti keelt, rahvaluulet ja läänemeresoome keeli, 1940 samas eesti keelt. 1922. aastal pälvis filosoofiateaduskonna I auhinna tema töö "Liivi keele kvantiteedi suhted eksperimentaalfoneetika valgusel", mida professor Lauri Kettunen olevat pidanud magistritöö vääriliseks.

Aastatel 1928–1929 töötas ta Petserimaa pühapäevakoolide instruktorina, 1933–1945 Tartu Ülikooli Eesti Keele Arhiivis ja eesti keele kateedris arhivaarina (töötades murdekogudega), 1945–1960 Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu raamatukoguhoidjana.

Paolopriit Voolaine hukkus autoõnnetuses 1985. aastal.

## Looming
Voolaine toimetas Ernst Puusepa setu keelde tõlgitud Uue Testamendi neli evangeeliumi, mis avaldati 1926. aastal nime all "Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt.

Ta oli setu lugemiku koostaja, kes muuhulgas kirjutas lugemiku jaoks regivärsilise lugulaulu "Kuningas Seto", mis värsitehniliselt küll ebaõnnestus. Tutvumine Anne Vabarnaga 1927. aastal andis talle uue idee, kuidas setu eepost luua: eepose teksti võiks sõnastada laulik, kellele antakse ette sobiv teema ja sündmustik. Sama aasta veebruaris Annele saadetud kirjas visandas ta eepose tegevustiku, mille põhjal rahvalaulikul sündiski setu eepos "Peko".

Ta uuris Koiva ja Lutsi maarahvast, liivi keelt, Räpina kandi rahvaluulet ning eestlaste asunduste rahvaluulet. Ta kogus murdematerjali ja etnograafilist ainest Lätimaal, Pihkva oblastis, Velikije Lukis ja nende naaberaladel. Samuti avaldas ta arvukalt artikleid, luuletusi ja näidendeid.

* *Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium : Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt*. Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp, keele poolõst õiõnduisi tennü' P. Voolaine. Tartoh: Akadeemiline Emakeele Selts, 1926. 302 lk
*"Setu lauluema Vabarna Anne "Peko (Pekolanõ)"". Eesti Kirjandus nr 22, 1928, lk 6-21
*"Setu lauluema Vabarna Anne "Peko laulu" II osa". Eesti Kirjandus nr 24, 1930, lk 378-389

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Tartu Jumalaema Uinumise kalmistul