open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
K. A. Savitski nimeline Penza kunstikool

**Penza kunstikool** (ka **Pensa kunstikool**) on 1898. aastal asutatud kunstikool Penza linnas. 

Aastast 1955 kannab kunstikool Konstantin Savitski nime.

Penza kuberner Nikolai Selivjorstov (1830–1890) pärandas Penza linnale 1000 rubla ning kogu oma raamatu- ja pildikogu – "joonistuskooli asutamiseks". Selivjorstovi testamendi täideviijaks ja kooli rajamise organisaatoriks oli Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski. Peterburi Kunstide Akadeemia valis kooli esimeseks direktoriks Konstantin Savitski. Koolimaja ehitati aastatel 1891–1898. 

Selles joonistusõpetaja kutse andnud koolis on õppinud eesti kunstnikud Felix Randel, Eduard Ole, Jaan Siirak, Friedrich Hist ja Juhan Raudsepp. Seda kooli eelistasid sageli just vaesematest perekondadest õpilased, kuna jõukal järjel erakunstikool toetas oma õpilasi aineliselt. Õppetoetust maksti ka õppetöös keskmisel tasemel edukatele õpilastele. Kool jagas tasuta söögikaarte ning omandas raha eest õppetöö käigus valminud töid kooli muuseumi tarbeks. Märkimisväärne osa õpilastest oli õppemaksust vabastatud ning hulgaliselt maksti toetusi ja stipendiume enesetäienduseks pärast kooli lõpetamist. 

## Viited
Siberi Riiklik Lennundus- ja Kosmonautikaülikool

**Akadeemik M. F. Rešetnjovi nimeline Siberi Riiklik Lennundus- ja Kosmonautikaülikool** (Сибирский государственный аэрокосмический университет имени академика М. Ф. Решетнёва) on ülikool Venemaal Krasnojarskis. 

Ülikool asutati 1960 Krasnojarski Polütehnilise Instituudi filiaalina. Ülikooli valmistab ette spetsialiste muu hulgas tsiviillennunduse, kosmonautika ja masinaehituse alal.

## Välislingid
* Siberi Riiklik Lennundus- ja Kosmonautikaülikool
Putukapiste

**Putukapiste** on verd imevate putukate (kirbu, lutika, täi, parmu, sääse) torge, mesilaste ja herilaste nõelamine või sipelgahammustus, mille tagajärjel võib tekkida enamasti ajutine vaevus (valu, naha punetus, paistetus).

Mõned putukad võivad levitada ka laibamürke ja nakkushaiguste tekitajaid, näiteks hallasääsk malaariaplasmoodiumi, kirp katkupisikut ja täi tüüfusepisikut.

## Vaata ka
*Inimesi ründavad lülijalgsed
*Loomarünnak
*Nõelamine

## Viited

## Kirjandus
*EE 7. köide, 1994.
Ptomaiinid

**Ptomaiinid** ehk **roisumürgid** on surnud looma (sh inimese) laiba roiskumisel roisubakterite elutegevuses tekkinud laguained. Mitmed neist laguainetest, eriti alkaloidid, on elusolenditele väga mürgised.

## Vaata ka
*Mädanemine
*Roiskumine

## Viited
Primatoloogia

**Primatoloogia** on bioloogia haru, mis uurib primaate ehk esikloomalisi (s.o poolahvilisi ja ahvilisi, sh inimest). Primatoloogia oluline teemavaldkond on inimese evolutsioon.

## Viited
Püünis

**Püünis** on jahiulukite, röövloomade ja kahjurite püüdmiseks kasutatav riist või rajatav tõke.

Püünise liike on palju. Kasutatavamaid püünise liike on lõks, millel on palju alaliike (kastlõks, langlõks, karulõks jne). Peale lõksude kasutatakse ka aedpüüniseid (nt metssigade püügil), silmuseid (lindude, jäneseliste ja kiskjaliste püügil), püünisraudu röövloomade tabamiseks.

## Vaata ka
*Auk
*Hundiõng
*Kalapüünis
*Lõkspüünis
*Püünisleht
*Püünispuu
*Püünisvöö

## Viited

## Kirjandus
*EE 7. köide, 1994.
Inimese mõõt

**"Inimese mõõt"** ("The Measure of Man") on Eestis tehtud dokumentaalfilm.

FIlm valmis aastal 2010.
Filmi režissöör on Marianne Kõrver, stsenaristid Kaie Kotov ja Marianne Kõrver, tootja Testfilm.

## Välislingid
*Filmi treiler
*Kaarel Tarand 2011. Ühte laulu tahaks laulda. Sirp 1.4.
*Uus dokumentaalfilm “Inimese mõõt” esilinastus Mehhikos ja võitis publikuauhinna
*Intervjuu Kaie Kotoviga filmi teemal
Hilden

**Hilden** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Düsseldorfi ringkonnas Mettmanni kreisis. Asub Düsseldorfist 15 km kagus.

1850 oli linnas 3600 elanikku. Hilden sai linnaõigused 1861. 1894 avati raudteeliin Düsseldorf-Hilden-Solingen.

12,2 % linnaelanikest on immigrandid.

## Välislingid

*Hildeni koduleht
Hürth

**Hürth** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Rein-Erfti kreisis. Asub Kölnist edelas.

19. sajandil hakati praeguse linna alal kaevandama pruunsütt, kaevandamine lõppes 1970. aastatel. Kaevandmise käigus asustati piirkonnast mitmed külad ümber. 

Kaasaegne Hürth toimib keemiatööstuse ja meediasektori ettevõtete keskusena.

1930 ja 1933 liideti piirkonnas mitu valda, mille tulemusel tekkinud Hürthi vald oli Saksamaa suurim. See sai linnaõigused 1978. 

Hürthi 12 linnaosa (Alstädten-Burbach, Alt-Hürth, Berrenrath, Efferen, Fischenich, Gleuel, Hermülheim, Kalscheuren, Kendenich, Knapsack, Sielsdorf, Stotzheim) jagunevad 9 linnarajooniks.

Hürthist on pärit vormelisõitjad Michael Schumacher ja Ralf Schumacher.

## Viited

## Välislingid

*Hürthi koduleht
August Wilhelm Schlegel

**August Wilhelm** (hiljem **von**) **Schlegel** (8. september 1767 Hannover – 12. mai 1845 Bonn) oli saksa kirjandusteadlane, tõlkija, kirjanik, indoloog ja filosoof.

Koos vend Friedrich Schlegeliga peetakse teda Jena vararomantikute ringi kuuluvaks kirjanikuks ja saksa romantismile alusepanijaks.

Ta tõlkis saksa keelde William Shakespeare teoseid. Samuti tõlkis ta saksa keelde Bhagavadgītā, mis on üks hinduismi pühadest tekstidest.

Koos oma vennaga asutas ta 1798. aastal kirjandusajakirja Athenaeum.

## Pere
Tema vend oli luuletaja ja filosoof Friedrich Schlegel (1772–1829).
Martin Hallik

**Martin Hallik** (sündinud 5. septembril 1975 Pärnus) on eesti ajaloolane, haridusjuht ja raamatukogutegelane.

## Haridus
Hallik lõpetas 1993. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi hõbemedaliga ning 1997. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal (*[[cum laude]]*). 1999. aastal kaitses ta ajaloo erialal magistrikraadi (*cum laude*) tööga "Poliitilise koostöö probleeme Kagu-Aasias 1945–1976" ning 2001. aastal doktorikraadi tööga "Tartu Ülikooli õppejõudude ja kasvandike osast humanitaarorientalistikas (1802–1940)".

## Töökäik

1995–1996 oli Hallik Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna esimees, 1997–1998 Tartu linnapea Roman Muguri abi.

Alates 1999. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis, seejuures 1999–2000 Aasia maade lähiajaloo assistendina, 2000–2002 lektorina, 2002–2005 dotsendina. Veebruarist 2000 kuni septembrini 2004 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan.

Alates 2005. aastast oli Martin Hallik Tartu Ülikooli raamatukogu direktor. 2010–2015 oli tema tööleping sel kohal peatatud, kuna ta töötas Tartu Ülikooli õppeprorektorina. 

Alates jaanuarist 2018 on Hallik aktsiaseltsi Eesti Keskkonnateenused Põhja regiooni juht. 

### Süüdistus ebaväärikas käitumises

Raamatukogu juhina asus ta taas tööle 2016. aasta juunis. 29. augustil 2018 lõpetas Tartu Ülikool Halliku töölepingu ühepoolselt usalduse kaotuse tõttu, mille põhjuseks toodi Halliku ebaväärikas käitumine. Meedias liikusid teated, et endised alluvad süüdistavad Hallikut seksuaalses ahistamises.

Hallik vaidlustas töölepingu lõpetamise töövaidluskomisjonis, kes novembris 2018 tunnistas töölepingu ülesütlemise tühiseks. Ülikool kaebas otsuse edasi ning esimeses kohtuastmes jäi õigus Martin Hallikule.  2020. a veebruaris tühistas ringkonnakohus  Tartu maakohtu otsuse ning leidis, et ülikoolil oli piisav alus lepingu lõpetamiseks, ka Riigikohus jättis töövaidluses õiguse Tartu Ülikoolile.   

Prokuratuur käivitas Halliku suhtes ka kriminaalmenetluse ning märtsis 2020 karistas Tartu maakohtus Hallikut 1,5-aastase tingimisi vabadusekaotusega, mõistes ta süüdi seksuaalkuriteos.

Tartu ringkonnakohus tühistas 3. septembril Tartu maakohtu 18. märtsi otsuse ning mõistis  Martin Halliku õigeks. Otsus jõustus lõplikult 1. detsembril 2020.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Russian Roulette

**Russian Roulette** (inglise keeles vene rulett) on mitmete teoste pealkiri:

*"Vene rulett" (originaalpealkiri "Russian Roulette"), film aastast 1975, Lou Lombardo lavastajadebüüt

*"Russian Roulette", ansambli Accept album ja ka laul sellelt albumillt.
*"Russian Roulette", The Holliesi album ja selle tiitellugu.
*"Russian Roulette", Rihanna laul.
Dressid

**Dressid** ehk **dressipüksid** on pehmed pikad mugavad püksid, mida kantakse näiteks kehakultuuriga tegeldes.
Heinrich von Treitschke

**Heinrich Gotthardt von Treitschke** (15. september 1834 Dresden – 28. aprill 1896 Berliin) oli saksa ajaloolane, poliitikaajakirjanik ja 1871–1884 Riigipäeva liige.

Temalt pärineb lause: "Die Juden sind unser Unglück" ("Juudid on meie õnnetus").

## Viited
Marco Polo (1965)

**Marco Polo** (kuni 1991. aastani **Aleksandr Puškin**) on kaheksa tekiga Ivan Franko-klassi (projekt 301) reisilaev, mis on ehitatud VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksamaal 1965. aastal. Laev kuulub ettevõttele Story Cruise Ltd. ja seda kasutab laevakompanii Cruise & Maritime Voyages (CMV). Laeva saksa klassinimetus on Seefa 750, (saksa keeles Seefahrgastschiff 750 (merereisilaev 750 reisija jaoks)). Laev sai nime vene romantilise luuletaja Aleksandr Puškini auks. Selle sõsarlaevad on Frank, Tara, Assedo ja Mihhail Lermontov.

## Juhtumid
1. novembril 2014 hommikul kell 6.35 sõitis Marco Polo sissesõidul Buksnesfjordi (Vestvågøy/Lofoodid) madalikule, kuid sai kella 16 paiku tõusuveega madalalt lahti.


RIAN archive 708573 Soviet motor-ship "Alexander Pushkin".jpg
MS Alexandr Pushkin.JPG
Cruiseship Marco Polo.JPG
The Marco Polo - geograph.org.uk - 1478738.jpg
Marco Polo Port of Tallinn 2 August 2012.JPG


## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Marco Polo Cruise & Maritime Voyagesi kodulehel (inglise keeles)
Mao tee kalju peal

**"Mao tee kalju peal"** (rootsi keeles "Ormens väg på hälleberget") on rootsi kirjaniku Torgny Lindgreni 1982. aastal ilmunud romaan, mis ilmus eesti keeles 1987 Loomingu Raamatukogu sarjas Ülev Aaloe tõlkes.
Mao tee kalju peal (EP)

**"Mao tee kalju peal"** on Eesti alternatiivroki bändi John Stuart Mill EP, mille andis välja plaadifirma JSM DIY Records.  

Nimi pärineb Rootsi romaanikirjaniku Torgny Lindgreni samanimeliselt romaanilt. Kogu materjal salvestati juunis 2011, EP ilmus aga ametlikult 12. mail 2012. 

## Lugude nimekiri

#Mao tee kalju peal (Roogmaa/Marginal)
#Sügis teaevas (Roogmaa/Marginal)
#Sellest kõnelda (Kostenko/Marginal)
#Pühak (Roogmaa/Marginal)
#Argipäev (Roogmaa/Marginal)

## Bänd
*Matt Samuel Berlioz – laul
*Albert Marginal – kitarrid
*Githa Glow – kitarrid, taustalaul
*Mary McBarkley – bass
*Erich Schmidt – trummid
*Jack Masters – kitarr ("Sellest kõnelda")

## Meeskond
*Stuudio – Muusik Stuudio (Pärnu)
*Väljaandja – JSM DIY Records (JSM DIY Rec EP 001)
*Produtsendid – Albert Marginal, Janek Kivi
*Salvestus – Janek Kivi
*Masterdamine ja miksimine – Henkka Niemistö (Chartmakers, Helsingi)
*Disain – Albert Marginal
*Joonistused – Maire Tohv
Lauri Laanisto

**Lauri Laanisto** (sündinud 20. augustil 1978) on eesti bioloog ja tõlkija.

Ta on lõpetanud 1996. aastal Rapla Ühisgümnaasiumi ja õppinud aastatel 1997–2002 Tartu Ülikoolis bioloogia erialal bakalaureuseõppes. 2002. aastal kaitses ta bakalaureusetöö teemal "16 taimeliigi ruumihõlvamise strateegia valgusgradiendil". Tema doktoritöö teema oli "Makroökoloogiline lähenemine taimkatteteadusele: ökoloogiliste seaduspärade varieerumine globaalses skaalas" (kaitstud 2008. aastal Tartu Ülikoolis, juhendaja Meelis Pärtel). 

Alates 2022. aastast on ta Eesti Maaülikooli makroökoloogia professor.

Eesti Teaduste Akadeemia valis ta Arktika-uuringute uurija-professoriks perioodil 2022–2023 ja 2023–2024.

Ta on hulk aastaid olnud teoreetilise bioloogia kevadkoolide peakorraldaja.

## Tõlketöid
*David Burnie 2005. *Looduse entsüklopeedia*.
*David Burnie 2006. *Õpilase loomaentsüklopeedia*.  
*James Lovelock 2007. *[[Gaia kättemaks]]*.
*Daniel Dennett 2011. *[[Darwini ohtlik idee]]*. 
*David Beerling 2012. *Smaragdplaneet: Kuidas taimed on muutnud Maa ajalugu*.
*Richard Dawkins 2014. *[[Isekas geen]]*. 
*Denis Noble 2016. *Elu muusika: Bioloogia teispool geene*. 
*Stephen B. Heard 2023. *Charles Darwini nuivähk ja David Bowie ämblik: kuidas teaduslikud nimed pühitsevad seiklejaid, kangelasi ja isegi mõnd kaabakat*. (Elav teadus 40.). Argo.

## Teoseid
*Laanisto, Lauri 2015. Isikupära ja ilmavaade geoloogihaamrina teadusliku objektiivsuse paljandit toksimas: Noppeid värskemast Stephen Jay Gouldi pihta suunatud kriitikast. *Akadeemia* 11: 1969–1982.
*Kull, Kalevi; Laanisto, Lauri; Ots, Sigrid (toim.) 2024. *Bioloogilise mõtte areng*. (Schola biotheoretica L.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

## Tunnustus
*2020 Eesti Eluteaduse Hoidja
*2023 Sirbi laureaat (sari "Ääremärkusi teaduse vahelt")

## Viited

## Välislingid

*
Tõlkija

**Tõlkija** on inimene, kes teeb kirjalikku tõlget. 

## Vaata ka
*Eesti keelde tõlkijate loend
*Tõlk
*Rahvusvaheline tõlkijate päev

## Välislingid
* Mele Pesti: "Nähtamatu tõlkija muutuv roll" Sirp, 22. november 2019
Roostevaba teras

**Roostevaba teras** on õhu, vee ja mitmesuguse agressiivse keskkonna korrodeerivale toimele vastu pidav teras.

Levinumad roostevaba terase tüübid on roostevaba kroomteras ja kroomnikkelteras.

Roostevabast terasest on valmistatud näiteks agressiivse keskkonna mõjutatud masinaosi, ehitusdetaile ja arstiriistu.

Vastupidavuse tõttu kasutatakse roostevaba terast kunstis ja kirjanduses mõnikord metafoorina, näiteks sai sel viisil pealkirja Harry Harrisoni ulmejutustuste sari "Roostevabast terasest rott" ("Stainless Steel Rat"). Samuti viitab terasele Eno Raua jutustus "Roostevaba mõõk".

## Vaata ka
*Raud
*Rauasulam
*Teras
*Legeeritud teras
* Roostevabad terased:
** AISI-316
** AISI-317
** AISI-317L

## Viited

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995.
Isokliin

**Isokliin** ehk **samakaldejoon** on samajoon, mis ühendab kaardil punkte, kus magnetiline inklinatsioon on ühesugune.

Joont, millel magnetiline inklinatsioon on 0 ehk nullisokliini, nimetatakse magnetiliseks ekvaatoriks ehk akliiniks.

## Vaata ka
*Akliin

## Viited
Muinsuskaitse

**Muinsuskaitse** on kultuuri järjepidevuse, rahva ajaloomälu ning ajalooliselt kujunenud väärtushinnangute kohase inim- ja kultuurisõbraliku elukeskkonna kaitsmine.

Muinsuskaitse hõlmab näiteks ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitset ning kohanimede, murrete, käsitööoskuste säilitamist.

## Eesti muinsuskaitse

Vastavalt muinsuskaitseseadusele on kultuurimälestiseks riigi kaitse all olev kinnis- või vallasasi, nende osa või asjade kogum, mis on seotud ajaloo oluliste protsesside, sündmuste või isikutega või millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik või muu kultuuriline väärtus.

## Liigitus
Kultuurimälestised on kas kinnis- või vallasmälestised.
### Kinnismälestised
# Muinas- ja keskaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, tööndusega seotud kohad
# arhitektuuriajaloolise väärtusega tsiviil-, tööstus-, kaitse- ja kultuseehitised ning nende ansamblid ja kompleksid
# teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad ehitised
# monumentaalkunsti teosed
# ajaloolise väärtusega ehitised, mälestusmärgid, kalmistud, paigad (maa-alad), loodusobjektid

### Vallasmälestised
# Kinnismälestisest eemaldatud osad
# arheoloogilised leiud, etnograafilised ja ajaloolised esemed ja nende kogud
# kunsti- ja kultuuriloolise väärtusega kujutava ja tarbekunsti teosed ja nende kogud
# teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad masinad ja seadmed

Mälestisi liigitatakse ka arheoloogia-, arhitektuuri-, kunsti-, tehnika- ja ajaloomälestisteks.

Eesti muinsuskaitsehuvilisi ühendab 1987. aastal loodud Eesti Muinsuskaitse Selts.

## Vaata ka
*Eesti Muinsuskaitse Selts
*Muinsuskaitseamet
*Muinsuskaitse Nõukogu

## Viited

## Kirjandus
*EE 6. köide, 1995.
Fastsiatsioon

**Fastsiatsioon** on taimevarre väärarend, kasvukuhiku ebatavaline laienemine ja varre laiuti vohamine. 

Fastsiatsiooni võivad põhjustada kasvukuhiku vigastused, taimekahjurid ning viirus- ja bakterhaigused. Fastsiatsiooni saab esile kutsuda ka kunstlikult, näiteks kiiritamise, keemiliste mutageenide või rohke väetamisega.

Kultuurtaimede puhul on fastsiatsiooni tahtlikult esile kutsutud aretuslikel eesmärkidel, näiteks saagikuse suurendamiseks.

## Viited

## Kirjandus
*EE 2. köide, 1987.
Vaba tänav

**Vaba tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

See algab Võru tänavalt ja lõpeb Sassi tänaval ning on ligikaudu 1,28 km pikkune. Vabaduse tänav kuni 1928.
Biomeedikum

**Biomeedikum** (ka **Biomedicum**) on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone.

Hoone asub Tartus aadressil Ravila tänav 19.

Biomeedikum ehitati aastatel 1998–1999 ja avati pidulikult 1. septembril 1999. Hoonel on soklikorrus, neli põhikorrust ja tehniline viies korrus. Hoone jaguneb kaheks tiivaks.

Hoone projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus.

## Viited
Ravila tänav

**Ravila tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas.

Ravila tänav algab Riia tänavalt ja jätkub teisel pool seda Soinaste tänavana. Tänav kulgeb loodesse, ristudes Ehitaja ja Nooruse tänavaga. Seejärel kulgeb see läbi Tartu Ülikooli Kliinikumi linnaku. Kliinikumi järel jääb vasakule tühermaa, kus palju aastaid on olnud linnarahva peenramaad, paremalt aga suubuvad Ravila tänavasse Tulika, Kullerkupu ja Ülase tänav, pärast Ravila ristumist Viljandi maanteega tuleb paremalt ka Varju tänav. See on 1-2-korruseliste aiaga eramajade rajoon. Edasi ristub Ravila tänav Nelgi, Sangla, Rukki, Maisi ja Nisu tänavaga. Siis hakkab Ravila tänav kaarduma põhja, ristudes Veeriku tänavaga; ristmikule järgneb juba kortermajade piirkond. Ilmatsalu tänava ristmikul kulgeb Ravila tänav lõunast põhja, kaldudes seejärel kergelt põhjakirdesse. Pärast mõningast tühermaad pöördub Ravila tänav Betooni ristmikul taas loodesse, sellest paremale jääb tööstusrajoon ja vasakule Tartu linn. Ravila tänav lõpeb loodesuunalisena, ristudes Puidu tänavaga.

Olemasolevate tänavaosade pikkus on kokku 3,95 km.

Ravila tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli õppehooned Biomedicum ja Chemicum.

## Vaata ka
*Ostwaldi tänav
Loogilised uurimused (Trendelenburg)

**"Loogilised uurimused"** (saksa keeles "Logische Untersuchungen") on Friedrich Adolf Trendelenburgi teos. 

See ilmus 1840. aastal ning mängis koos Trendelenburgi teise raamatuga "Die logische Frage in Hegels System" ("Loogikaküsimus Hegeli süsteemis", 1843) olulist rolli Hegeli ja hegeliaanluse vastases liikumises Saksa filosoofias. Vene tõlkes ilmus see J. Korša tõlkes 1867 ("Логические исследования"), 1870. aastal avaldati saksa keeles juba kolmas trükk.
Chemicum

**Chemicum** on Tartu Ülikooli õppehoone Tartus Ravila tänaval.

Enam kui 12 000 ruutmeetrise pinnaga hoone avati ametlikult 23. oktoobril 2009. Selle ehitus läks maksma 419 miljonit krooni ehk 26,8 miljonit eurot, millele lisaks kulus sisseseadele 100 miljonit krooni ehk 6,4 miljonit eurot.

Samas lähedal asub ka 2014. aastal valminud Physicum.

## Viited

## Välislingid
*
Ravila tänav (Tallinn)

**Ravila tänav** on tänav Tallinnas Nõmmel.

Tänav algab Valdeku tänavalt, kulgeb edelasse, ristub Mai, Seene, Nurme ja Lõuna tänavaga ning lõppeb J. Mändmetsa tänaval.

Tänav on 600 meetri pikkune.

## Hoonestus
**Ravila 3** krundil asus 1950. aastatel Tallinna Linna Laste Luutuberkoloosi Sanatoorium.

## Viited
Tallinna Börsiselts

**Tallinna Börsiselts** oli 1872. aastal asutatud Tallinna ja Eestimaa majandustegelasi ühendanud organisatsioon.

Põhikirja kohaselt oli börs "vastastikkuse läbikäimise, kõigi kaubanduses ja tööstuses ettetulevate tehingute sõlmimise ja tarviliste teadete saamise koht".

## Börsiseltsi asutamine
Börsiselts asutati Tallinna rae Tallinna majanduskomisjoni (*Revaler Handelskomission*)i esimehe Wilhelm Mayeri ettepanekul pärast Venemaa keisri poolt seltsi statuudi kinnitamist 17. märtsil 1872.

Börsiseltsi liikmeks võisid statuudi kohaselt saada kõik liikmemaksu tasunud nii kohalikud kui ka väljastpoolt pärit I ja II gildi kaupmehed. 

Börs avati Tallinnas 3. jaanuaril 1873. See asus Tallinna vanalinnas Suurgildi hoone kõrvalhoones Börsi käigu kohal asuvates ruumides.

Börsiseltsi Börsikomitee osales ka Börsi juhtimise kõrval muude majanduselu arendavates ürituses ja ettevõtmistes:
*Tallinna sadama väljaehitamine aastatel 1880–1885; 
*teiste piirkondadega ühendavate raudteede rajamine (Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudtee rajamine 1901. aastal); 
*esimese Tallinna telefonivõrgu ehitamine ja haldamine (1885–1905); 
*Tallinna Reaalkooli kaubandusklasside toetamine, kuni 1910. aastani); 
*Tartu Ülikooli majandusteaduskonna üliõpilaste toetamine stipendiumite ja abirahaga; 
*Tallinna Merekooli rajamisele kaasaaitamine ja muu toetamine (1930–1931); 
*Statistikamaterjalide kogumine ning ministeeriumite, ajakirjanduse ja välisriikide börside varustamine Eesti majandusteabega.  

Börsiseltsi algatusel loodi ka mitu suure tähtsusega majandusorganisatsiooni: 
*Eesti Vabrikantide Ühisus; 
*Pankade Nõukogu; 
*Kaubandus-Tööstuskoda. 

## Vaata ka
*Eesti Kaubandus-Tööstuskoda

## Välislingid
*Tallinn – pika ajalooga börsilinn
Tegevusjäljed

**Tegevusjäljed** ehk **tegutsemisjäljed** on enamasti loodusesse loomade elutegevusega tekkinud märgid (jalajälg, toitumisjäänus, lamamisase vms).

## Jalajäljed

Jalajälgede järgi saab sageli tuvastada imetajaid ja suuri raskeid linde.

## Vaata ka

* Ihnofossiilid

## Viited
Mihkel Kunnus

**Mihkel Kunnus** (sündinud 23. veebruaril 1982) on eesti semiootik ja kirjanduskriitik.

## Elulugu
Ta lõpetas 2000. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 2008. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal.

Ta on oma erialaseid teadmisi realiseerinud nii esseisti kui ka muudes žanrides kirjutava publitsistina. Osales mitmes Eesti Televisiooni telesaates sarjast Jüri Üdi klubi.

2013. aasta kevadel avalikustas Kunnus oma blogis Tartus Supilinnas Oa tänaval ehitustegevuse käigus toimunud rikkumised, millest alguse saanud skandaali tagajärjel ehitusluba peatati ning Tartu linnavalitsus vahetas välja arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja.

2016. aasta algul avaldas Mihkel Kunnus avalikus kirjas prokuratuurile toetust seoses kohtuasjaga Kaur Kenderi teose "Untitled-12" asjus, vastandudes arvukatele kultuuritegelastele, kes olid võtnud sõna pigem Kenderi toetuseks.

## Õigusrikkumine

21. detsembril 2016 mõistis Tartu maakohus Mihkel Kunnuse süüdi perevägivallas. Kohus määras kokkuleppemenetluse tulemusel Kunnusele karistuseks 11 kuu pikkuse tingimisi vangistuse üheaastase katseajaga. Juhtunust andis ta koos elukaaslasega usutluse Õhtulehele, mille kärpimata versioon ilmus ta blogis. Samuti reflekteeris pärast seda lähisuhtevägivalla teemal kultuurilehes Sirp.

## Võimalik pseudonüüm

Mitmes artiklis on viidatud sellele, et pseudonüümi Elli Soolo (kultuurilehe Sirp aastaauhind 2012, kogumik "Teine tegupool" 2018, Vabamõtleja) taga on Mihkel Kunnus.

## Liikmesus

Kunnus on Eesti Kirjanike Liidu liige (2012). Samuti kuulub ta EYS Veljesto vilistlaste sekka.

## Sport

Ta on tegelenud võitlusspordiga. Näiteks on ta tulnud aastal 2005 Eesti üliõpilasmeistriks poksis (91&nbsp;kg+) ja Eesti meistrivõistlustel kikkpoksis tuli ta 2016. aastal üliraskekaalus hõbemedalile.

## Teosed
* Kunnus, Mihkel 2012. *Minu eugeenika saladus*. Saarde-Pärnu: Ji
* Kunnus, Mihkel 2014. *Roheline süü*. Saarde-Pärnu: Ji
* Kunnus, Mihkel 2018. *Päästepaadieetika.* Ji

## Tunnustus
* 2010 – Sirbi laureaat
* 2012 – Sirbi laureaat
* 2012 – Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurikajastaja)

## Viited

## Välislingid

*Mihkel Kunnuse blogi
*Kriitiline vaimuaristokraat Mihkel Kunnus
Loogilised uurimused (Frege)

**"Loogilised uurimused"** (saksa keeles "Logische Untersuchungen") on Gottlob Frege teos.

Raamatusse on koondatud kolm Frege loogikateksti aastatest 1918–1923. Algselt eraldi ilmunud tekstid kavatses Frege avaldada ühiste kaante vahel, kuid saksa keeles jäi raamat ilmumata. Inglise tõlkes ilmus see pealkirjaga "Logical Investigations" toimetaja Peter Geachi käe all kirjastuses Blackwell's 1975. aastal.

"Loogilised uurimused" koosneb järgmistest osadest:
* "Der Gedanke: Eine logische Untersuchung" ("Thought: A Logical Investigation"; "Mõte: üks loogiline uurimus", eesti keeles kogumikus eesti keeles kogumikus *Tähendus, tõde, meetod*, Tartu 1999, lk 54–77, tõlkinud Jaan Kangilaski) ilmus 1918–19 väljaandes "Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus I" lk 58–77;
* "Die Verneinung" ("Negation") ilmus samas lk 143–157;
* "Gedankengefüge" ("Compound Thought") ilmus 1923 kogumikus "Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus III" lk 36–51.

## Kirjandus
* Rainer Stuhlmann-Laeisz "Gottlob Freges Logische Untersuchungen: Darstellung und Interpretation" Wiss. Buchges., Darmstadt 1995 (Werkinterpretationen), ISBN 3-534-10513-3
Tirdilised

**Tirdilised** (*Auchenorrhyncha*, varem ka *Cicadinea*) on nokaliste seltsi kuuluv alamselts putukaid.

Alamselts koondab sugukondi, nagu näiteks tirtlased (*Cicada*), lehetirtlased (*Cicadellidae*), küürtirtlased (*Membracidae*).

Eesti tirdilisi on uurinud Juhan Vilbaste.

## Kirjandus
* Juhan Vilbaste, "Eesti tirdid. Teatmik-määraja. 1. osa, Homoptera: Cicadinea". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut. Tallinn: Valgus, 1971
* Mati Martin, "Kuidas putukat ära tunda V. Täi ja lutika vennaskond", Eesti Loodus 3/2014, lk 8-15
Kolifaag

**Kolifaag** on kolibakterit hävitav bakteriviirus. 

Kolifaagid on tänapäeval geneetikas ja viroloogias olulised katseobjektid.

## Viited
Klostriidid

**Klostriidid** on perekonda *Clostridium* kuuluvad bakterid.

Klostriidid on grampositiivsed, valdavalt anaeroobsed, spoore moodustavad (sporogeensed) kemoorganotroofsed pulkbakterid. 

Klostriidid elavad enamasti mullas, mudas ning loomade ja inimeste seedekulglas. 

Mõned klostriidid põhjustavad ohtlikke haigusi, nende seas botulismi, gaasgangreeni, teetanust (*[[Clostridium tetani]]*). 

## Viited
Foorum (telesaade)

**"Foorum"** oli  Eesti Televisiooni poliitikasaade.

Saatejuht oli Andres Kuusk, režissöörid Maarika Lauri ja Indrek Kangur, assistent Margit Ossipova, produtsent Tiina-Mari Koljak.

Esimene väitlussaade "Foorum" oli eetris 28. oktoobril 2002. Selle saatejuht ja toimetaja oli Raivo Suni. "Foorumi" eelkäija oli saatesari "Ministri kabinetis", mis algas 18. oktoobril 1965. Viimane Foorumi saade oli 29. mail 2018.

## Viited
Mürkseened

**Mürkseened** (argikeeles **mürgiseened**) on seened, mis sisaldavad mürke. 

Mürkseente söömine võib inimesel põhjustada mürgistust või isegi surma.

Eestis on mürkseeni ligi 150 liiki.

Seenemürgistuse puhul kasutatakse esmaabina maoloputust, lahtisteid, aktiveeritud sütt jne.

## Viited
Bank of England

**Bank of England** on Suurbritannia keskpank, mille eeskujul on loodud enamik kaasaja keskpankadest. Loodud 1694, on see vanuselt teine keskpank maailmas (vanim on Rootsi keskpank Sveriges Riksbank, mis asutati 1668). Tegutsemist alustades oli see Inglismaa kuningriigi valitsuse pank ning on jäänud Suurbritannia valitsuse pangaks. Algselt oli pank eraisikute käes, kuid 1931. aastal muudeti see rahandusministeeriumist sõltuvaks ja 1946. aastal pank riigistati.

1998. aastal sai pangast rahapoliitika elluviimisel iseseisev asutus. Panga peakontor on alates 1734. aastast asunud Londoni peamises äri- ja finantskeskuses Citys. 

Alates 2020. aastast on panga president Andrew Bailey. 2013–2020 oli panga president Kanada päritolu Mark Carney.

Veebruaris 2012 ostis Bank of England 50 miljardi naelsterlingi eest valitsuse võlakirju, et aidata Suurbritannia majandusel taastuda. Oktoobris 2011 ostis pank 75 miljardi naelsterlingi väärtuses valitsuse võlakirju, et kaitsta Suurbritanniat euroala võlakriisi eest. Baasintressimäärade hoidmine madalal on osa keskpanga majanduse stimuleerimise plaanist.

**Panga reservid**: 
*7 334 000 000 £ (kullas)
*229 599 000 000 £ (kogu vara) 

**Baasintressimäär**: 0,5% 

## Panga ülesanded
Bank of England on üks kaheksast pangast Suurbritannias, millel on rahatähtede emiteerimise õigus. Pangal on siiski monopol naelsterlingite emiteerimisele Inglismaal ja Walesis ning lisaks reguleerib pank kommertspankade tegevust, mis emiteerivad raha Šotimaal ja Põhja-Iirimaal.

Panga monetaarpoliitika komitee vastutab rahapoliitika eest ehk hoiab raha stabiilsena. Suurbritannia rahandusministeeriumil on õigus komiteele suuniseid anda, kui "seda nõuavad avalik huvi ja rasked majanduslikud olud", kuid selle korralduse peab parlament 28 päeva jooksul heaks kiitma.

## Viited

## Välislingid
*Bank of Englandi koduleht
Rush (telesari)

**"Rush"** on Austraalia krimiaalsari, mis räägib Melbourne'i politsei kiirreageerijate tööst. Sari oli esimest korda eetris kanalil Network Ten aastatel 2008–2011.,  Sarja tootis John Edwards ja Southern Star.

## Sisu

"Rush" jälgib taktikalise reageerimise (TR) rühma liikmete elusid. Taktikalise reageerimise rühm baseerub Victoria politsei Critical Incident Response Teamil, mobiilsel üksusel, mis täidab tühimiku tavalise politsei ja eriüksuse vahel. Rühm reageerib sarjas vägivaldsetele juhtumitele, nagu autoärandamised, enesetapud ja relvastatud seaduserikkumised. Kuueliikmeline rühm on jagatud kahe auto peale: TR01 ja TR02.

Rühm kaotas tegevusaja jooksul kolm liiget: Grace Barry sai pommiplahvatuses viga ja suri ootamatult haiglas. Dominic Wales hukkus, kui üritas pommi demineerida, ning Michael Sandrelli sai kurjategijate käe läbi üliraskelt vigastada ja suri haiglas.

## Osatäitjad
 

## Viited

## Välislingid
* http://ten.com.au/rush.htm Ametlik koduleht Network Teni veebiportaalis
Soome Raudteemuuseum

**Soome Raudteemuuseum** (soome keeles *Suomen Rautatiemuseo*) on muuseum Soomes Hyvinkääl. 

Muuseum asutati 1898. aastal Helsingis. Hyvinkääle kolis muuseum 1974. 

Praegune muuseumihoone on kunagine Hanko-Hyvinkää raudteejaam. 

## Välislingid

* Koduleht (inglise keeles)
Aasta eurooplane

**Aasta eurooplane** on alates 2022. aastast Euroopa Komisjoni Eesti esinduse poolt välja antav aunimetus. Aasta eurooplase aunimetus on tunnustus silmapaistva töö eest inimesele, kes on aasta jooksul täitnud vähemalt ühe allolevatest kriteeriumitest:

-         paistnud oma valdkonnas silma tegevusega, mis on aidanud Eestis edendada Euroopa Liidu väärtusi ja eesmärke; 

-         rääkinud aktiivselt kaasa ja/või tegutsenud nii Eesti kui ka ELi jaoks ühiskondlikult olulistel teemadel; 

-         aidanud tuua Eesti inimesteni EL-is olulisi teemasid ja väärtusi;

-         aidanud kaasa Eesti tuntuse ja rolli suurendamisele Euroopa Liidus ja kaugemal; 

-         seisnud Eesti huvide eest Euroopa Liidus.  

**Valimise kord**

Ettevõtluse, riigisektori, kolmanda sektori, meedia ja ELi institutsioonide esindajatest koosnev žürii esitab aasta eurooplase tiitlile kandidaadid.

Nende seast teeb lõpliku valiku rahvas veebihääletuse kaudu. 

Aasta eurooplase laureaat kuulutatakse igal aastal välja 9. mail Euroopa päeval.   

Varasematel aastatel andis tiitlit välja Eesti Euroopa Liikumine. Eesti Euroopa Liikumise antava aasta eurooplase nimetusega tunnustati neid eestlasi ja organisatsioone, kes olid andnud väärika panuse Eesti ja Euroopa suhete kujundamisse, toetanud kodanikuühiskonna arengut ning aidanud suurendada Eesti ühiskonna teadlikkust Euroopast.

## Nimetuse saajad
* 2005 Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet
* 2006 Jaan Kross
* 2007 Arnold Rüütel
* 2008 Veiko Õunpuu
* 2009 Kersti Kaljulaid
* 2010 Mall Hellam
* 2011 Aare Järvan
* 2012 Allar Jõks
* 2013 Julia Laffranque
* 2014 Henrik Hololei
* 2015 Siim Kallas
* 2016 Matti Maasikas
* 2017 Marju Lauristin
* 2018 Tiit Salumäe
* 2019 Andres Metspalu
* 2022 Johanna-Maria Lehtme
* 2023 Kaja Kallas 
* 2024 Kusti Salm
* 2025 Maria Smorževskihh-Smirnova

## Vaata ka
*Aasta eurooplane Lätis

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Larry the Cable Guy

**Daniel Lawrence "Larry" Whitney** (sündinud 17. veebruaril 1963 Pawnee Citys Nebraska osariigis) on Ameerika Ühendriikide filmi-, tele- ja teatrinäitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Jon Lovitz

**Jonathan M. Lovitz** (sündinud 21. juulil 1957 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filmi-, tele- ja teatrinäitleja.

## Välislingid
*
Blake Clark

**Blake Clark** (sündinud 2. veebruaril 1946 Maconis Georgia osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik ning filmi- ja seriaalinäitleja.

Ta on Vietnami sõja veteran.

## Välislingid
*
Jim Varney

**James Albert Varney, Jr.** (15. juuni 1949 Lexington, Kentucky – 10. veebruar 2000 White House, Tennessee) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, muusik ja koomik.

## Välislingid
*
James Patrick Stuart

**James Patrick Stuart** (sündinud 16. juunil 1968 Encinos California osariigis) on Ameerika Ühendriikide tele- ja filminäitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Dean Edwards

**Dean Edwards** (sündinud 30. juulil 1970 Bronxis New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja, kirjanik ja koomik.

Tema kaubamärgiks on Eddie Murphy häälega sarnanev hääl.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Mike Epps

**Michael Elliot Epps** (sündinud 18. novembril 1970 Indianapolises Indianas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Wallace Shawn

**Wallace Michael Shawn** (sündinud 12. novembril 1943 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmi-, tele- ja teatrinäitleja ning näitekirjanik.

## Tunnustus
*2006 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid
*
Estelle Harris

**Estelle Harris** (sünninimi **Estelle Nussbaum**; 4. aprill 1928 New York – 2. aprill 2022 Palm Desert, California osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta oli eelkõige tuntud Estelle Costanza	rolli poolest situatsioonikomöödias "Seinfeld" (1992–1998).

## Välislingid
*
Joel McHale

**Joel Edward McHale** (sündinud 20. novembril 1971 Roomas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
* Koduleht
*
Martin Lawrence

**Martin Fitzgerald Lawrence** (sündinud 16. aprillil 1965 Frankfurdis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, lavastaja, produtsent ja stsenarist.

## Välislingid
*
Ciara Bravo

**Ciara Quinn Bravo** (sündinud 18. märtsil 1997 Alexandrias Kentucky osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Keke Palmer

**Keke** (õieti **Lauren Keyana**) **Palmer** (sündinud 26. augustil 1993 Harveys Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Jeff Bennett

**David Jeffrey Bennett** (sündinud 10. juunil 1980 Donelsonis Tennessees) on Ameerika Ühendriikide endine pesapallur (söötja).

Ta on mänginud kolmes MLB klubis: Milwaukee Brewersis (2004), Atlanta Bravesis (2007–2009) ja Tampa Bay Raysis (2009).
Liivatorm

**Liivatorm** on tugev kuiv tuul, mis tõstab taimestikuga kinnistumata maapinnalt üles ning kannab edasi suurel hulgal liiva ja tolmu. 

Liivatormiga sarnane nähtus, kuid väiksemamastaabiline on **[[tolmutorm]]**, tuulekande erijuht, mida esineb kevaditi ka suurtel lagedatel põldudel Eestis.

Tuule maapinnalt haaratud liiv ja tolm võib tõusta mitmesaja meetri kõrgusele ning moodustada kindlapiirilise pilve (nn liivaseina).

Liivatormi esineb peamiselt kõrbealadel. Seal on liivatormil mitmeid kohalikke nimetusi, näiteks samuum, siroko, hamsin, harmattan.

## Vaata ka
*Tolmutorm
*Tuulekanne

## Viited

## Kirjandus
*EE 5. köide, 1990.
Känd

**Känd** (*stump*)) on pärast puu langetamist maapinda ja sellest ülespoole juurestikule jääv tüveosa.

## Vaata ka

*Kännuelustik
*Kännufrees
*Kännu juurimine

## Viited
Donald Dunn

**Donald Dunn** (24. november 1941 Memphis – 13. mai 2012 Tōkyō) oli Ameerika Ühendriikide muusik ja muusikaprodutsent.

Donald Dunn *alias* **Duck Dunn** oli ansambli The Blues Brothers basskitarrist. Ta tegi kaasa 1980. aasta muusikafilmis "Bluusivennad" ja selle 1998. aastal valminud järjes "Bluusivennad 2000".

## Välislingid
*Ansambli The Blues Brothers kodulehel
Perry Christie

**Perry Gladstone Christie** (sündinud 21. augustil 1943) on Bahama poliitik, kes on olnud kolmel korral Bahama peaminister.

Ta on Progressiivse Liberaalse Partei esimees.

Ta oli peaminister ka aastatel 2002–2007, kuigi 2005. aastal täitis lühikest aega peaministri kohuseid Cynthia A. Pratt, kuni Christie paranes insuldist.

## Viited
22 eKr

**Aasta 22 enne Kristuse sündi** oli 22. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 732 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Arruntius ja Marcus Claudius Marcellus Aeserninus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Lühiteraapia

**Lühiteraapia** (inglise *Brief Psychotherapy*) on üldmõiste erinevate ajalistelt piiritletud psühhoteraapiate kohta. Lühiteraapiaks võib nimetada ka olemasoleva psühhoteraapia rakendamist ajaliselt piiritletud kontekstis, näiteks lühi-geštaltteraapia või lühike psühhodünaamiline teraapia. Kõige tuntum lühiteraapia on lahenduskeskne lühiteraapia.

Erinevatel lühiteraapiate peamiseks ühiseks jooneks on ajalised raamid ning täpne eesmärgiasetus. Teataval määral on nimetamisel tegemist tavaga. Kognitiiv-käitumuslikku teraapiat nimetatakse harva lühiteraapiaks, kuigi ta tunnuste poolest pigem seda on.

Lühiteraapia mõiste algab 1965. aastal Palo Alto Mental Research Institute'is läbi viidud lühiteraapia uurimisprojektiga. Selles uuriti ülimalt tuntud Milton Ericksoni töömeetodeid. Projektist väljakasvanud metoodikat nimetatakse strateegiliseks lühiteraapiaks. MRI lähenemist iseloomustas sotsiaalkonstruktivism ning selle poolest on lahenduskeskne lühiteraapia MRI otsene järglane.
Autostumine

**Autostumine** on järjest suurenev autode tootmine ja nende kasutamine transpordivahendina. Autostumistase näitab sõiduautode arvu 1000 elaniku kohta. Kasvava autostumisega kaasnevad mitmesugused linnageograafilised, ökoloogilised ja sotsiaalsed probleemid: suurenev õhusaaste ja müra, parkimiskohtade nappus, liiklusummikud, sagenevad liiklusõnnetused jms. 

Autostumist tugevdavad ühistranspordi nõrkus, kergliiklusteede vähesus, eeslinnastumine jt ühiskondlikud protsessid. Säästvas transpordipoliitikas püütakse autostumist vähendada, eelistades linnaplaneerimises ühistransporti ja kergliiklust.

## Probleemid
Autostumise ja transpordi kasvuga on seotud sotsiaalsete, majanduslike ja ökoloogiliste probleemide suurenemine. Järjest rohkem avaldatakse maailmas analüüse, millest ilmneb, et osa otsestest avaliku ja erasektori kuludest ning suurem osa väliskuludest ei peegeldu transpordi hinna sees. Väliskulude hulka loetakse keskkonnamõjud, liiklusõnnetused, müra, ummikud ja elukeskkonna häirimise tõttu langev elukvaliteet ning need ei kajastu transpordi hinna sees.

## Autostumine riigiti
Hõreda asustusega ja autokasutusele orienteeritud USA linnad nagu Los Angeles ja Denver kulutavad transpordile ligikaudu 5 korda rohkem energiat kui mitmekesise ja tiheda asustusega Euroopa linnad nagu Stockholm, Helsingi, Strasbourg ja Tallinn.

Neile ühistele kuludele lisanduvad puhtalt autostumisest tingitud kulud: teede laiendamine, ristmike ümberehitus ning uued ümbersõidud ja läbimurded, mille ainuke eesmärk on rohkem autosid linna ära mahutada.

Autostumise tipp ehk küllastumise aste. Euroopa riikides n-ö küllastumisaste on ligikaudu 600–700 autot 1000 elaniku kohta.

## Autostumine arvudes
Eesti autostus 1990. aastatel kiiremini kui mis tahes Euroopa riik oma ajaloo jooksul. Tallinnas on viimase 10 aastaga sõiduautode arv kasvanud 2,5 korda. Samal ajal on ühistranspordi osakaal oluliselt langenud.

Autos sõitja hingab sisse 30% rohkem saasteaineid kui samas keskkonnas liiklev jalakäija või jalgrattur.

Maailma teedel liigub 555 miljonit liiklusvahendit, neile lisandub igal aastal autotehastest 40 miljonit autot, maailma autod kasutavad ära sama palju hapnikku kui miljard inimest.

Autode arv 1000 elaniku kohta maailma riikides 2005. aasta andmetel on kiirelt kasvanud: USA-s oli sel ajal 826, Jaapanis 581, Euroopas keskmiselt 400–600 autot. Samas oli Hiinas 15 autot, Aasias 14 ja vähem autot.

## Vaata ka
* Autovaba päev

## Viited
Hanko-Hyvinkää raudtee

**Hanko–Hyvinkää raudtee** (rootsi keeles *Hangö–Hyvinge järnväg*) oli Soome esimene eraomaniku rahastatud raudtee, mis tegutses aastatel 1872–1875.

Kuna Hanko on Soome lõunapoolseim linn ja sealne sadam püsib kõige pikemat aega jäävaba, oodati talvekuudel läbi selle sadama suuremahulist kaubavedu. 149&nbsp;km pikkust raudteed hakati ehitama 1872. aastal ja avamissõit toimus 8. oktoobril 1873. 1524&nbsp;mm rööpmelaiusega raudtee ühendas Hankot Helsingi-Hämeenlinna raudteega Hyvinkää jaama kaudu. Omanikettevõte sattus aga varsti rahalistesse raskustesse ja raudtee müüdi 1875. aastal Soome riigiraudteele.
Kevad-karukell

**Kevad-karukell** (*Pulsatilla vernalis* (L.) Mill., sünonüüm *Anemone vernalis* L.) on karukella perekonda kuuluv taimeliik. 

Eesti pärismaisena ei esine.

Kevad-karukell on Opplandi maakonna tunnuslill.
Topis

**Topis** on uurimisotstarbel või eksponaadina esitamiseks looma terviknahast või peast (peatopis) valmistatud kuju. Mõni allikas peab topise sünonüümiks **kaavikut**, teine allikas loeb **kaavikuks** aga loomutruud topist.

Topiste tegemist nimetatakse taksidermiaks.

## Viited
Samuel Taylor Coleridge

**Samuel Taylor Coleridge** (21. oktoober 1772 – 25. juuli 1834) oli inglise luuletaja, romantik, kirjanduskriitik ja filosoof. Koos sõbra William Wordsworthiga olid nad järvekoolkonna esindajad, kes panid aluse romantismile Inglismaal. 

Coleridge'i tuntumad teosed on luuletused "The Rime of the Ancient Mariner" ja "Kubla Khan" ning autobiograafiline proosateos "Biographia Literaria". Tema kirjanduskriitika, eriti Shakespeare'i kohta käiv, oli väga mõjukas ja aitas tutvustada inglise keelt kõnelevale ühiskonnale Saksa idealistlikku filosoofiat. 

Kogu oma täiskasvanuelu kannatas Coleridge kurnavate ärevushoogude ja depressiooni käes. On spekuleeritud, et tal oli bipolaarne häire, mida ei osatud tema eluajal tuvastada.
Othello

**"Othello"** ehk **"The Tragedy of Othello, the Moor of Venice"** on William Shakespeare'i tragöödia, mille oletatav kirjutamisaeg on 1604.

See on jäänud kirjanduslukku klassikalise armukadedustragöödiana. Konflikt seisneb lipnik Jago salasepitsustes tema ülemuse moorlasest võimeka väejuhi Othello abielu vastu. Othello on äsja naitunud Veneetsia senaatori tütre Desdemonaga, kellest on huvitatud ka Jago. Andeka inimestetundjana, kuid karjääriredelil edasijõudmatuna punub viimane kohaliku aadliku Rodrigoga plaani, mille abil püüavad nad Othello armastust siivsa ja kauni Desdemona vastu nurja ajada. Othello, tema leitnant Cassio, Jago abikaasa Emilia kergeusklikkuse tõttu läheb plaan korda, ehkki tragöödia ulatust ei suuda ükski tegelaskujudest ette hoomata. Tegevus toimub algul Veneetsias, järgnevad sündmused leiavad aset Küprose saarel, mille kaitsmiseks türklaste rünnaku eest Othello kohale on maabunud.

Tragöödia rajaneb Giraldi Cintio Veneetsias 1566. aastal ilmunud jutustusel kogumikust "Ecatommiti". Tragöödia esimene trükk nägi ilmavalgust 1621. aastal. 

## Viited
Battleground

**"Battleground"** on Briti-Iiri poistebändi The Wanted teine stuudioalbum, mille andis välja Island Records 4. novembril 2011. 

Selle produtsendiks on Steve Mac.

## Lood
#    "Glad You Came" – 3:18
#    "Lightning" – 3:26
#    "Warzone" 	 – 3:38
#    "Invincible" – 3:09
#    "Last to Know" – 3:34
#    "I'll Be Your Strength" – 3:25
#    "Rocket" – 3:15
#    "I Want It All" – 3:21
#    "The Weekend" – 3:08
#    "Lie To Me" – 3:44
#    "Gold Forever" – 3:58

### ''Deluxe''-versiooni lisalood
12.    "Dagger" – 3:49
13.    "Rock Your Body" – 3:54
14.    "Turn It Off" – 3:33
15.    "Where I Belong" – 4:07
Sandis Ozoliņš

**Sandis Ozoliņš** (sündinud 3. augustil 1972 Siguldas) on Läti endine jäähokimängija.  

NHL-is on Ozoliņš kuulunud NHL All-Stari meeskonda seitse korda. Ta on kuulunud ka Stanley karika võitnud meeskonda ja Norris Trophy finaali jõudnud meeskonda. Ta on kõige rohkem väravaid löönud, väravasööte andnud, punkte teeninud ja kohtumisi mänginud lätlane NHL-is. 

Ozoliņš oli kõige suurema sissetulekuga Läti sportlane, enne kui NBA korvpallur Andris Biedriņš teda edestas.

Ta on mänginud klubides San Jose Sharks, Colorado Avalanche, Carolina Hurricanes, Florida Panthers, Anaheim Ducks ja New York Rangers.

2012–2013 mängis ta Venemaa klubis Moskva oblasti Atlant. Karjääri lõpetas ta pärast hooaega 2013–14 Riia Dinamos.

Ozoliņš on Riia kirdeosas asuva Ozo Golf Clubi omanik.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nhl.com/ice/player.htm?id=8458544
*Sandis Ozoliņš hockeydb.com lehel
Elerin Velling

**Elerin Velling** (sündinud 7. veebruaril 1985) on eesti poplaulja ja ehtekunstnik. 

Ta on lõpetanud 2009. aastal Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia erialal.

Aastatel 2007–2009 oli ta mitme tudengifilmi kunstnik.

Ta on ansambli Mantra Gora solist koos Marilyn Jurmaniga. Samuti laulab ta ansamblis Sädelev Kass.

## Viited
Klassijuhataja

**Klassijuhataja** on  õppe- ja kasvatustöö juht oma klassis, sidepidaja õpilaste ja õpetajate, kooli juhtkonna, lastevanemate ja õppenõukogu vahel .

## Vaata ka
*Klassivanem

## Viited
Maamõõtjate ajad

"**Maamõõtjate ajad**" (läti keeles *Mērnieku laiki*) on 1879. aastal ilmunud läti kirjanike Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte romaan. See on esimene lätikeelne romaan.

## Sisukirjeldus
Romaani tegevus toimub 19. sajandi 60. ja 70. aastatel kahes Vidzeme vallas (Slātava ja Čangaliena), kui seal töötavad maamõõtjad, et välja mõõta ja jagada maatükke. 

Eesti keeles ilmus romaan Karl Abeni tõlkes 1959. aastal. Romaan on tõlgitud ka vene, leedu ja saksa keelde.

Romaani põhjal on valminud 2 mängufilmi: 1968. ja 1991. aastal.

## Välislingid
*Romaani tekst (läti keeles)
*http://wikisource.org/wiki/M%C4%93rnieku_laiki
Masinakäsk

**Masinakäsk** (*instruction*) on masinakeele  käsk, mis paneb protsessori tegema ühte elementaartoimingut,  näiteks tehet.

Masinakäsk koosneb käsukoodist (*opcode*) ja tehte puhul ka operandidest. Käsukood on kahendarv, mida saab tõlgendada bittide jadana. 

Käskude liigid on:
*andmete käitlemise (kopeerimine, kustutamine, edastamine) käsud
*aritmeetika-loogikaploki täidetavad aritmeetika- ja loogikakäsud, mis kirjutavad ette aritmeetikatehte või loogikatehte sooritamise
*siirdekäsud

## Vaata ka
*Käsustik
K (täpsustus)

**[[K]]** on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht.

## Tähised ja sümbolid
***k** märgib eesliidet kilo-.
***k** on võrdetegur Coulomb'i seaduses.
***k** on lainevektor Comptoni efekti juures.
***k** või **k**B on Boltzmanni konstant.
***k** on jäikustegur Hooke'i seaduses.
***K** on temperatuuri mõõtühiku kelvini sümbol. 
***K** on keskkonnamahutavuse sümbol.
***K** on kaaliumi lühend.
***K** on aminohappe lüsiin tähiseks.
***K** on slängnimetus ketamiinile.
***K** on kriidi ajastu lühend.
***K** on CMYK värvimudelis must värv (*key*).

## Vaata ka
* К
* Kapa
* K kohuke
* K-vitamiin
* Operatsioon K
* Projekt K
Klassivanem

**Klassivanem** (nõukogude ajal **klassiorganisaator**) on õpilane, kes koordineerib klassi ja klassijuhataja vahelist tööd ja infovahetust. Klassivanema kohta pole igas koolis – selle olemas olu sõltub kooli ja/või klassi traditsioonidest. Klassivanem valitakse klassi õpilaste hääletuse läbi. Abiklassivanema määrab klassivanem ise.
Joe Noormets

**Joe Noormets** (26. juuni 1966 Kunda) on eesti sporditeadlane.

Noormets on tööliste poeg.

Ta lõpetas 1984. aastal Kunda Keskkooli, 1991 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna; sporditeaduse magister (1998, TPÜ), väitekiri "Mõningatest 12- ja 15-aastaste Eesti koolinoorte sportimisaktiivsust mõjutavatest faktoritest". Oli 1991–1993 TPÜ vanemõpetaja ja assistent, 1998–2001 lektor, 2001– sotsioloogia doktorant, 2001–2006 rekreatsioonikorralduse õppetooli lektor. Loengukursused: spordisotsioloogia, vaba aja sotsioloogia.

Uurimisvaldkonnad: kehasotsioloogia, spordi- ja vaba aja sotsioloogia. Käsitlenud spordiorganisatsiooni toimimis- ja arenguprotsesse. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Abiks jõusaalis harjutajale: lihasvormi parandamine jõu- ja venitusharjutustega. Tallinn, 1999
* Celebration of the male body in and through ancient and modern olympics. I.O.A report, Athens, 2004
* The origin of athletic nudity in Ancient Greece. // Acta Academiae Olympiquae Estoniae 12 (2004) 1
* Corporeal olympics: the male body and the body politic. // Acta Academiae Olympiquae Estoniae 12 (2004) 2
* On the way to the European sport family (kaasautorid M. Arvisto, K. Paju). // European Integration and Sport. LIT Verlag, 2004
* Suveräänne võim ja vastupanu osutav keha: õpetaja ja õpilase suhted klassiruumis. // Estonian Social Science Online 3 (2005)

## Tunnustus

* 2004 stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*