open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nepean

**Nepean** on mitme koha nimi. Need kohad on nime saanud Evan Nepeani järgi.
* **[[Nepean (Ottawa)|Nepean]]**, Kanada pealinna Ottawa linnaosa, endine vald
* **[[Nepeani saar]]**, saar Vaikses ookeanis Norfolki saare lähedal

## Vaata ka
* **[[Nepeani jõgi]]**, jõgi Austraalias
* ...
Rafidiofüüdid

**Rafidiofüüdid** (*Raphidiophyceae* või *Chloromonadophyceae*) on stramenopiilide (heterokontide) klass, kuhu kuulub väike rühm eukarüootseid vetikaid. Rafidiofüüte on leitud nii mage- kui mereveest. 

Kõik rafidiofüüdid on üherakulised, mille suurus on suhteliselt suur (50–100 μm), kuid neil puudub rakukest.  Neil on üks viburite paar. Rafidiofüütide rakus on arvukalt ellipsikujulisi kloroplaste, mis sisaldavad klorofülli *a*, *c1* ja *c2*. Teistest stramenopiilidest erinevalt ei ole rafidiofüütidel arenenud fotoretseptorisüsteemi (või silmtäppi). 

Eesti magevetes eluneb rafidiofüütide klassi kuuluv tativetikas (*Gonyostomum semen*). Vetika massiline esinemine veekogudes võib põhjustada allergiat ja lööbeid.
Kolkata

**Kolkata** (varem *Calcutta*) on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn. Asub Gangese deltas Hugli jõe ääres.

Kolkata oli 1911. aastani Briti India pealinn.

Kolkata jaguneb 15 linnarajooniks ja 141 linnaosaks.

Kolkata linnastus elab ligi 15 miljonit inimest. See on suuruselt kolmas India linnastu.

2001. aastal muudeti linna ingliskeelne nimi Kolkataks.

## Vaata ka
* Ema Teresa
* Kolkata Püha Pauluse katedraal

## Viited

## Välislingid

* https://www.kmcgov.in
Anžero-Sudžensk

**Anžero-Sudžensk** on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Kemerovo ja Tomski vahel.

Anžero-Sudžensk moodustati kahe raudteeäärse töölisküla liitmise teel 1928. aastal. Linnaõigused sai 1931. aastal.

Linn on üks Kuzbassi söekaevanduste keskusi.

## Välislingid

*http://anzhero.ru/
*http://www.asgs.ru/
Kartetš

**Kartetš**  (saksa keeles *Kartätsche*) on väikeste pliist ümarkuulide kogum kuuli läbimõõduga alates 5,5 mm. 

Kartetšilaenguks või kartetšiks nimetatakse ka ümarkuulidega täidetud suurtükimürsku, vahel ka sileraudse püssi padrunit (kartetšipadrun).

Kartetši kasutati suurtükilaskemoonana vastase elavjõu hävitamiseks alates 14. sajandist kuni 19. sajandi alguseni, mil see asendati šrapnelliga.

Kartetš oli efektiivne suurtükkide tõrjerelaskemoon lähivõitluses kuni 300 meetrit.

Kartetšipadrunid on tänapäeval kasutusel sileraudsetes jahirelvades ja pumppüssides.
Engli järv

**Engli järv** (ka *Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv*) on järv Võrumaal Setomaa vallas. 

## Välislingid
* 
*
Ördi järv

**Ördi järv** (ka **Öördi järv**) on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas. Järv asub Soomaa rahvuspargi territooriumil Öördi raba idaserva lähedal. Tegemist on Soomaa suurima veekoguga.

Ördi järv on jäänukjärv, mis on alles jäänud palju suurema veekogu soostumise tulemusena (nüüdseks on sellest saanud Öördi raba).

Järve pindala on 6 ha, pikkus 300 m ja laius 260 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Öökulli järv

**Öökulli järv** (ka *Öökulli paisjärv*) on tehisjärv Raplamaal Rapla vallas Valtu külas.

Öökulli järv on allika- ja sadeveetoiteline. Järv on kanaliga ühendatud Vigala jõega. Kanalile rajatud pais takistab järve tühjaksvoolamist Vigala jõkke. Suurvee ajal on võimalik ka jõevee sissevool järve. Järve lasi rajada Valtu mõisnik mõisa pargi alale. Nõukogude perioodil laiendati järve põhja poole. Järv on kohalikele elanikele oluline puhke- ja supluskoht.

2014. aastal kasvas järv peaaegu kinni kanada vesikatku taimemassi vohamise tõttu.

## Viited
Akupatarei

**Akupatarei** ehk **akumulaatorpatarei** on ehituslikku tervikut moodustav rühm elektriliselt ühendatud ühetüübilisi elektriakumulaatoreid, et saada kõrgemat pinget või tugevamat voolu.

Ühetüübilised akumulaatorid (akuelemendid) ühendatakse
*järjestikku ehk jadamisi kõrgema pinge saamiseks;
*paralleelselt ehk rööbiti tugevama voolu saamiseks;
*kombineeritult ehk segaühenduses – kui on tarvis suurendada nii pinget kui ka voolutugevust.

## Vaata ka
*Patarei
*Keemiline vooluallikas
Carl Woese

**Carl Richard Woese** (15. juuli 1928 New York – 30. detsember 2012) oli USA mikrobioloog, mikrobioloogia professor Illinoisi ülikoolis.

Ta on tuntud eelkõige arhede kui uue domeeni kirjeldajana 1977. aastal. Arhede domeeni eristamisele ajendas teda metanogeensete bakterite 16S rRNA nukleotiidide järjestuste analüüs, mis näitas, et metanogeensed bakterid on fülogeneetiliselt sama lähedased nii bakteritele kui eukarüootidele (varem käsitleti elusloodust üksnes kahe suurrühma – eukarüootide ja prokarüootidena, Woese eristas kolmanda, prokarüoodid kaheks jaotades).

Tema kasutatud uusi molekulaarseid uurimisvõtteid kasutatakse tänapäeval laialdaselt organismide klassifitseerimisel.

Woeselt pärineb ka 1967. aastal välja pakutud RNA maailma hüpotees.

## Tunnustus
*1983 – valiti Leopoldina liikmeks
*1985 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1987 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1988 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1997 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2000 – National Medal of Science
*2003 – Crafoordi auhind
*2004 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2006 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Bengaluru

**Bengaluru** (varem inglise ja eesti keeles **Bangalore**) on linn Indias, Karnataka osariigi pealinn. 

Bengaluru on India lennundus- ja kosmosetööstuse keskus ning üks tähtsamaid infotehnoloogiakeskusi. 

Bengaluru linnastus elas 2011. aasta seisuga umbes 8,7 miljonit inimest. 

2006. aastal muudeti linna ingliskeelne nimi Bangalore Bengaluruks.


High Court of Karnataka, Bangalore MMK.jpg|Kohtuhoone Bengalurus
Dharmaraya Swamy Temple Bangalore edit1.jpg|Üks Bengaluru vanimaid ja kuulsamaid templeid
Glasshouse and fountain at lalbagh.jpg|Klaaspaviljon kohalikus botaanikaaias
Sir Puttanna Chetty Town Hall Bangalore Edit1.jpg|Linnavalitsuse hoone
Al-Ameen College of Pharmacy Block.jpg|Kohalik farmaatsiakolledž


## Viited

## Välislingid

*http://www.onlinebangalore.com/
Rein Aidma

**Rein Aidma** (sündinud 28. septembril 1950 Sälliksaarel Avinurme külanõukogus Mustvee rajoonis) on Eesti poliitik ja pedagoog.

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud 1970. aastal Nõo Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Ta töötas aastatel 1975–1989 Iisaku Keskkooli direktori ja õpetajana ja aastatel 1991–1993 Ontika Täiskasvanute Koolituskeskuses.

## Tegevus NLKPs
Rein Aidma oli aastatel 1988–1990 NLKP liige.

## Poliitiline tegevus
Ta oli Eesti Komitee liige 1990–1992, Ida-Viru maavalitsuse täitevkomitee esimehe asetäitja 1989–1991 ja Ida-Viru maavanem 1994–2003. Alates 2002. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda.

2007. aastal esitas Aidma kuluhüvitiste seas 27. detsembrist Saka Cliff hotelli ja spaa toitlustusarve 5523 krooni ulatuses, märkides arvele, et üritus oli aastakokkuvõtte tegemine valijatega. Õhtulehe küsimustele vastas Aidma: "Nad on minu valijad ja see pole ajakirjanduse asi, kellega ma kohtun. See pole teiste erakondade jaoks avalikustatav. Punkt. See on minu valijate ring!"

Aidma oli X Riigikogu ja XI Riigikogu liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1250 häält, kuid ei osutunud valituks. Ta sai XII Riigikokku, kui Euroopa Parlamendi liige Kristiina Ojuland oma riigikogukohast loobus.

2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Aidma Avinurme valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 7 häält.

2015. aasta Riigikogu valimistel sai Ida-Viru maakonnas Valimisringkonnas nr 7 kandideerinud Aidma 655 häält, millega ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2003 Ida-Virumaa teenetemärk
*Piirivalve, Päästeameti ja Kaitseliidu teenetemärgid
*Kaitseväe teenetemärk
*Kaitseväe eriteenete rist

## Viited
Valgeraba

**Valgeraba** on kaitsealune soo Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis, asub Raudna ja Lemmjõe vahelisel alal.

Valgeraba pindala on 3379 hektarit. Rabas asub Valgeraba laugas.

Raba kuulub Soomaa rahvuspargi koosseisus looduskaitse alla, rabas on inimeste liikumine piiratud vahemikus 15. veebruar kuni 31. juuli.

## Vaata ka
*Eesti soode loend

## Viited

## Välislingid
*Video õhust
*
*"Räätsamatk näitas Valgeraba laugastikku" Sakala, 6. detsember 2007
Bad Muskau

**Bad Muskau** on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Asub Neisse ääres.

### Linnaosad
Linnatuumiku kõrval kuuluvad Bad Muskau koosseisu linnaosad Berg (aastast 1940) ja Köbeln (aastast 1950; 18. sajandil *Gobelin*, sorbi *Kobjelin*).

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Ördi raba

**Ördi raba** (ka *Öördi raba*) on soo Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis.

Öördi raba on tekkinud järve soostumisel, mille jäänukina on alles jäänud Öördi järv. Raba pindala on 7154 ha.
Kikepera raba

**Kikepera raba** on soo Pärnu ja Viljandi maakonnas Soomaa rahvuspargis.

Kikepera raba piirab idast Halliste jõgi ja läänest Kurina jõgi. Raba pindala on 3300 hektarit.

## Vaata ka
*Eesti soode loend
*Hundissaare järv
*Jõhve oja

## Viited

## Välislingid
*
Lavašš

**Lavašš** (armeenia լավաշ) on Armeeniast pärit lameleib, mida kasutatakse Armeenia köögi põhitoiduainena. Lavašitaolist nisujahust leiba tuntakse ka Vahemere idapoolsetes regioonides, Iraanis ja teistes Kaukaasia riikides. Nimi *lavašš* tuleneb arameakeelsest nimetusest *lwš*, mis tähendab *tainast sõtkuma*.

## Lavaši tüübid
Lavašid võivad olla õhukesed ja pehmed või õhukesed ja krõbedad. Mõnikord on müügil ka lameda pätsi kujuline, samuti lavaši nimetust kandev leib, kuid kõik alljärgnev käib just õhukese lavaši kohta.

Eestis müüakse paljudes suuremates toidupoodides leivatööstustes valmistatud lavašši, mis on riidetüki kombel kokku lapatud ja kilepakendisse pandud.
 
## Koostisosad
Lavašitainas valmistatakse kergitusainest, nisujahust ja veest ning soovi korral lisatakse soola ja maitsetaimi.

## Valmistamine
Lavašitaina tegemist alustatakse traditsiooniliselt leivajuuretise valmistamisest.
Tänapäeval kasutatakse üha enam ka poest ostetud pärmi.
Juuretis (ehk pärm), jahu, kuum vesi ja sool segatakse ühtlaseks tainaks ning asetatakse sooja kohta kerkima. Kerkinud tainas tükeldatakse ja vormitakse 300–400-grammisteks kukliteks. Seejärel rullitakse iga kukkel õhukeseks leivaks. Mõnikord juuretist ega pärmi ei lisata, näiteks Iraanis on lavašš hapendamata.

## Küpsetamine

Lavašši küpsetatakse maa sisse ehitatud tandooris, mida nimetatakse Armeenias *toniri*’ks ning Azerbaidžaanis *tandiri*’ks. Nii nimetus, küpsetusahju ehitus kui ka leiva valmistamisviis sarnanevad India *tanduri* ja selles küpsetatavate leibadega. Azerbaidžaanis küpsetatakse lavašši ka kuumal plaadil.

Tavaliselt küpsetatakse korraga suur kogus lavašši. Värsked lavašid on pehmed, kuid kuivavad õhu käes kiiresti krõbedaks. Krõbedad lavašid on pika säilivusajaga; enne tarvitamist piserdatakse neid veega ning kuumutatakse, et leivad muutuksid jälle pehmeks.

## Kasutamine

Lavašši süüakse nagu igasugust leiba, kuid see võib täita ka söögiriista rolli, kui sellega ammutatakse sööginõust hautist. Lavašši keeratakse ka ümber täidise ning süüakse nagu pirukat, sageli on täidiseks grillitud liha ning rohelised köögiviljad ja juust.

Lavašši kasutavad Armeenia Apostliku Kiriku kirikutegelased usulise sisuga seotud toimingutel, traditsiooniliselt ka abielu sõlmisel.

## Vaata ka
* Roti
* Tortilja
* Tandoori

## Viited

## Välislingid
*Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 445, 1999, ISBN 0 19 211579 0
*Petrosian, Irina; Underwood, David,*[http://books.google.ee/books?id=0oXYX9Qzx9oC&printsec=frontcover&dq=armenian+food&hl=et&sa=X&ei=_cmpUt_eA-ie7AbpmIEY&redir_esc=y#v=onepage&q=armenian%20food&f=false *Armenian food: Fact, fiction & folklore*]*, Bloomington, 27-32, 2006, ISBN 1-4116-9865-7
* Lavašist saab trendikaid suupisteid
Akolaad

**Akolaad** (prantsuse keeles *accolade* "embus, klamber") on noodijoonestikke süsteemi ühendav klamber.

Paremaks silmaga haaramiseks on pillirühmad partituuris grupeeritud akolaadiga ja taktijooned katkestatud grupeeringute vahel.

*Lainelise akolaadiga ühendatakse kahele noodijoonestikule kirjutatud klaveri-, harfi-, oreli-, tšelesta-, akordioni- ning vahel ka ksülofoni- ja kellamängupartiid.

*Sirge akolaad seob ühe ja sama rühma muusikainstrumente:
**puupuhkpille (flööt, oboe, klarnet, fagott)
**vaskpuhkpille (metsasarv, trompet, tromboon, tuuba)
**löökpille
**keelpille (viiul, vioola,tšello, kontrabass)

*Lisaakolaad on peenejooneline klamber, mis jagab ühe rühma muusikainstrumendid alajaotuseks või ühendab jagatud (*[[divisi]]*) mängu korral mitmele noodijoonestikule kirjutatud pillirühma partiisid.

Lisaakolaad ühendab:
*puupillide rühmas
**pikoloflööti ja flööte
**oboesid ja inglissarve
**klarneteid ja bassklarnetit
**fagotte ja kontrafagotti
*vaskpillide rühmas
**metsasarvi
**kahele noodijoonestikule kirjutatud trompeteid, tromboone ja tuubat
*keelpillide rühmas:
**I ja II viiuleid
**tšellosid ja kontrabasse
**mitmele noodijoonestikule kirjutatud *divisi*partiisid

## Välislingid
Peeter Kreitzberg

**Peeter Kreitzberg** (14. detsember 1948 Pärnu – 3. november 2011 Peking) oli Eesti pedagoogikateadlane ja poliitik. Ta oli Tiit Vähi teises valitsuses kultuuri- ja haridusminister (1995).

## Poliitiline tegevus

Ta kuulus aastatel 1994–2004 Eesti Keskerakonda ja oli 1996–1999 Keskerakonna Tallinna abilinnapea. Aastatel 1999–2002 kuulus Vihula vallavolikokku. 1995. aastal oli kultuuri- ja haridusminister Tiit Vähi teises valitsuses (olles 15-liikmelises valitsuses üks kolmest ministrist, kes polnud varem kuulunud NLKP-sse).. Aastatel 1999–2003 oli Keskerakonna fraktsioonis IX Riigikogus  ja ka riigikogu aseesimees. Aastatel 2001–2005 oli X Riigikogus ja selle aseesimees 2003–2005. 

2001. aastal kandideeris Keskerakonna poolt Eesti Vabariigi presidendi ametikohale ja jõudis koos kolme kandidaadiga ka valimiskokku. Teises voorus osutus valituks Arnold Rüütel. Aastatel 2003–2005 kuulus ta ka Tallinna Linnavolikokku. 

Alates 2005. aastast oli ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli XI ja XII Riigikogu liige.

## Haridus
* Rakvere 1. Keskkool 1967 
* Tartu Ülikool, matemaatika, 1972 
* Tartu Ülikool, doktorantuur 1988–1992, pedagoogika aspirantuur 1977 
* Leningradi Täiskasvanute Üldhariduse Instituut, pedagoogikakandidaat 1978 
* Lundi Ülikool, doktorantuur 1992–1993, filosoofiadoktor 1993

## Töökohad
*Tartu Ülikooli Üliõpilaste Kompleksse Teadusliku Uurimistöö Büroo: õpetaja, vanemõpetaja, dotsent, professor 1977–1996, juhataja 1972–1974
*Tallinna Ülikooli professor 1997–

## Tunnustus
*Riigivapi III klassi teenetemärk 2003 
*Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique ordeni suurohvitseririst 
*Prantsuse Vabariigi Teeneteordeni suurohvitseririst 2001

## Viited

## Välislingid

* Riigikogu
* Peeter Kreitzberg saates "Kukul külas", 7. detsember 2003, 1. osa 2. osa
* 
* Peeter Kreitzberg võitis Keskerakonna sisevalimised Postimees, 29. märts 2004
*Vargad murdsid kolmandat korda Peeter Kreitzbergi suvilasse Postimees, 12. aprill 2005
*Peeter Kreitzberg: Lesepõlve ei tohi kinni jääda! Naisteleht 2006
* Peeter Kreitzberg: Kas kütame maju või anname haridust? EPL, 5. detsember 2008
* Peeter Kreitzberg: Mulluseid sõnu ei korda Maaleht, 19. veebruar 2009
* "FOTOD: Peeter Kreitzberg saadeti viimsele teekonnale" Delfi, 18. november 2011
Toomas Trapido

**Toomas Trapido** (sündinud 15. aprillil 1972 Tallinnas) on Eesti bioloog ja pedagoog, ökoloogilise maailmavaate uurija ja tutvustaja. Olnud Riigikogu XI koosseisu liige. 

Ta on tuntud avaliku esinejana, kes on sõna võtnud inimühiskonna ja looduse suhte teemadel ning kirjutanud artikleid ja esseid. Õpetanud Tallinna Vabas Waldorfkoolis, Tallinna Ülikoolis, Tartu Ülikoolis, Gaia Koolis ja Gaia Akadeemias. 

## Haridus
1990. aastal lõpetas Tallinna 7. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal. 2013. aastal lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemias magistriprogrammi „Design and Development of Virtual Environments”.

## Töökäik

* 1995 Eestimaa Looduse Fondis inventeeris puisniite ja juhtis Jakob von Uexkülli Keskust.
* 1995–1997 töötas Karula Rahvuspargis.
* 1997–2005 juhtis Eestimaa Looduse Fondi.
* 2005-2006 oli Eestimaa Looduse Fondi meediaagentuuri Roheline Värav vastutav väljaandja.
* 2007–2011 oli Riigikogu liige (Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsioonis, kuulus Riigikogu rahanduskomisjoni).
* 2011–2014 töötas projektis "Teeme ära!" ja Keskkonnaagentuuris. 
* 2014 asutas Gaia Akadeemia.
* 2014–... õpetab Tallinna Vabas Waldorfkoolis, Gaia Koolis, Tallinna Ülikoolis ja Tartu Ülikoolis.

Toomas Trapido on alates 2012. aastast osalenud Võrumaal Kaia-Kaire Hundi algatatud Hundiallika Retriidi- ja Koolituskeskuse rajamisel ja tööshoidmisel. Hundiallika Keskuses korraldatakse üritusi, koolitusi, laagreid ja retriite.

## Isiklikku
Tema isa oli spordifotograaf Isi Trapido, ema Laine Trapido (neiuna Rettau) on kopsuhaiguste arst.

### Artikleid
* Toomas Trapido. "Ökokogukonnad – muutuva maailma laborid" Õpetajate Leht, nr. 27, 8. august 2008
* Toomas Trapido. "Permakultuur – igaühe ökoloogiline võimalus" Bioneer, 10. juuni 2009

## Tunnustus
*2008 Kodanikupäeva aumärk

## Viited

## Välislingid
*Toomas Trapido koduleht

* Toomas Trapido raadiosaates "Kukul külas", 30. juuli 2006, 1. osa, 2. osa
* Toomas Trapido Ööülikooli saadetes
* Tanel Tammet ja Toomas Trapido saates „Tähenduse teejuhid”, vestlus Gaia teooriast
* Toomas Saarepera ja Toomas Trapido saates „Intrigeeriv pärastlõuna”
Mihkel Mõttus

**Mihkel Mõttus** (sündinud 26. jaanuaril 1987) on Eesti ansambli Bedwetters liige, bändis mängib kitarri ja laulab.
Jaanus Marrandi

**Jaanus Marrandi** (sündinud 23. märtsil 1963 Paides) on Eesti põllumajandusettevõtja ja poliitik, Riigikogu IX,X, XI ja XIII koosseisu liige. Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning on Eestimaa Rahvaliidu endine esimees. Ta oli Siim Kallase valitsuse põllumajandusminister (2002–2003). Ta oli pikaajaline OÜ Estonia Farmid osanik ja juhatuse esimees.

## Haridus
Marrandi lõpetas Türi Keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal hüdrotehnika insenerina 1986. aastal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Marrandi töötas aastatel 1988–1993 Estonia kolhoosi ja ühismajandi peamelioraatorina ning aastatel 1993–1996 OÜ Estonia juhatuse esimehena ja aastatel 1996–1999 aseesimehena. Aastatel 2011–2015 oli ta OÜ Estonia haldusjuht ja nõukogu esimees 2011–2015. Alates 2020 kuni 2025 aastani oli  OÜ Estonia enamusosaluse omaniku Estonia Farmid OÜ juhatuse liige ja osanik Ta on Eesti Maaparandajate Seltsi juhatuse liige ja Eesti Rukki Seltsi liige. 

## Poliitiline tegevus
Jaanus Marrandi oli Keskerakonna liige aastatel 1998–2004 ja Rahvaliidu liige aastatel 2005–2010. 2010. aasta suvest on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli Oisu vallavolikogu esimees aastatel 1993–2002. Ta on valitud IX, X, XI ja XIII Riigikogu liikmeks. Aastatel 2003–2005 oli ta riigikogu maaelukomisjoni esimees ja aastatel 2005–2007 sama komisjoni aseesimees. Aastatel 2007–2011 juhtis Jaanus Marrandi Riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni. 12. novembril 2013 sai ta Riigikogu XII koosseisu asendusliikmeks Tartu abilinnapeaks asunud Kajar Lemberi asemel, kuid ei läinud Riigikokku tööle, loobudes oma kohast. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Marrandi Järva- ja Viljandimaal 1050 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus töötas ta majanduskomisjoni liikmena. 2017. ja 2021. aastal valiti Türi vallavolikogusse. 

Aastatel 2002–2003 oli Jaanus Marrandi Siim Kallase valitsuses põllumajandusminister.

Rahvaliidu erakorralisel kongressil 2007. aasta 29. aprillil valiti Jaanus Marrandi erakonna esimeheks. Rahvaliidu esimehe ametis oli ta kuni 2008. aasta 1. novembrini, mil tema asemele valiti Karel Rüütli.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2016 Mõjukaim maaelu edendaja, Maaleht

## Isiklikku
Jaanus Marrandi vanaisa Rein Marrandi oli aastatel 1938–1940 Riigikogu liige ja tema isa Heino Marrandi oli Estonia kolhoosi esimees aastatel 1949–1989.  

Jaanus Marrandi on abielus. Tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
*Lühitutvustus Rahvaliidu lehel
*Jaanus Marrandi: Maale on vaja rohkem peremehi, Maaleht, 24.3.2013 (19. juuni 2013)
*Jaanus Marrandi pääses volikokku vaid hetkeks Järva Teataja, 13.01.2012 (19. juuni 2013)
*Jaanus Marrandi: käibemaks toidule üheksa protsenti Postimees, 25.10.2010 (19. juuni 2013)
*Jaanus Marrandi: kadunud ussisõnad Postimees, 21.05.2010 (19. juuni 2013)
*Urmas Jaagant: Marrandi: valitsuse vahetumises järgmisel aastal pole kahtlust, EPL, 1.11.2008 (19. juuni 2013)
*Mõjukaim maaelu edendaja Jaanus Marrandi – üks nägu vaatab põllu, teine poliitika poole Maaleht, 10. detsember 2015
Meenikunno soo

**Meenikunno soo** (ka *Meenikunna soo* ja *Meenikunno raba*) on Põlva maakonnas Räpina vallas asuv raba. Soo pindala on 1448 hektarit ning turbakihi maksimaalne paksus 6 meetrit (keskmine 2,6 m). Raba edelaosa on tekkinud pärast jääaega kujunenud veekogu kinnikasvamisel, ülejäänud osas on soo arenenud liivale ladestunud turbal. Soo asub koos Nohipalu Valgjärve ja Nohipalu Mustjärvega 1981. aastal soosaarte reliktse floora kaitseks loodud Meenikunno looduskaitseala piirides.

## Taimestik
Soo koos saartega on rikas taimestiku ja linnustiku poolest. Eestis harvem ette tulevatest taimedest kasvavad seal näiteks rohekas käokeel ning Nohipalu Valgjärves vesilobeelia ja järv-lahnarohi.

Sealt võib leida Põlvamaal vaid paaris kohas kasvavat soojemast kliimaperioodist pärit II kaitsekategooriasse kuuluvat sarikalist austria roidputke (*Pleurospermum austriacum*), rohekat käokeelt (*Plathanthera chlorantha*), pruunikat pesajuurt (*Neottia nidus-arvis*) ja roomavat öövilget (*Goodyera repens*), mis on arvatud III kaitsekategooriasse. Metsadest on valitsevad männi enamusega palumetsad, kust leiab rohkesti metsamarju ja seeni.

## Pilte

Pilt:Laudtee Meenikunnos.jpg|Laudtee Meenikunnos
Pilt:Kevadhommik Meenikunno rabas.jpg|Kevadhommik Meenikunno rabas
Pilt:Meenikunno raba laukad.jpg|Meenikunno raba laukad
Pilt:Meenikunno hommik.jpg|Meenikunno hommik
Pilt:Meenikunno soojärv.jpg|Meenikunno soojärv


## Viited
Peep Jõgi

**Peep Jõgi** (4. märts 1965 Tartu – 4. detsember 2017) oli Eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur. 

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli. Ta oli sportlasena 202 cm pikk ning treenis Harri Russaku, Märt Kermoni ja Jaak Salumetsa juhendamisel. 

Tuli 1981. aasta kadettide Euroopa meistriks ja 1984. aastal juunioride Euroopa meistriks Nõukogude Liidu koondise koosseisus.

Oli aastatel 1983–1987 Eesti NSV esindusvõistkonna liige, kuid alkoholiprobleemide tõttu loobus spordist; üritas naasta 1990. aastate keskel.

Teda on peetud läbi aegade kõige andekamaks Eesti korvpalluriks.

## Tunnustus
*1981 – NSV Liidu meistersportlane
*1984 – NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane

## Viited

## Kirjandus
*Ats Kuldkepp, Karl Juhkami. "Puhka rahus, Peep Jõgi!". Õhtuleht, 7. detsember 2017. Lk 23

## Välislingid
*
*Peep Jõe sporditulemused
*Gunnar Press. ARHIIVIST | Peep Jõgi: "Kes sul keelab? Joo ka kolm päeva ja viska siis 20 punkti!" Õhtuleht, 6. detsember 2017
*Siim Kera. Peep Jõgi – terane ja tundlik natuur, kelle elu lõpetas kodutrepp Õhtuleht, 7. detsember 2017
Ecstasy

***Ecstasy*** all mõeldakse rühma sünteetilisi narkootikume, mis keemiliselt sarnanevad amfetamiiniga, kuid toime poolest võivad teatud määral üksteisest erineda.

## Toime
*Ecstasy* toime sarnaneb amfetamiini toimega. Võib esile kutsuda hallutsinatsioone.

## Joobe tunnused
*Kehalised ehk somaatilised – laienenud pupillid, kiirenenud pulss, kõrgenenud kehatemperatuur, üliaktiivsus, värinad.
*Vaimsed ehk psüühilised – kasvav avatus ja heasoovlikkus, suurenenud empaatiavõime, võimalikud paanikahood ja meeltesegadus. Ainel on tugev ergutav toime ja tekib vaimse heaolu tunne.

## Släng
Slängis on *ecstasy*-tablettide kohta käibel järgmised sünonüümid: tablett, E, diskoburger, ketas, ratas, Xtc, jupp, tabla, komm, punn, junn, veerev jms.

### Uimasti farmakoloogilised koostisosad
Enamikus riikides, sealhulgas Eestis, on *ecstasy* tarvitamine ebaseaduslik. Biokeemiliste analüüsidega on kindlaks tehtud, et nii 1980. kui ka 1990. aastatel sisaldasid *ecstasy*-tabletid peaaegu alati MDMA-d.

Aastatel 1999–2005 laboratoorselt testitud *ecstasy*-tablettidest 39% sisaldas toimeainena MDMA-d ning 15% oli MDMA ja muude ainete segu.

## Vaata ka
*Metüloon ehk MDMC, mis on koostiselt sarnane *ecstasy* koostisaine MDMA-ga

## Viited
Essemäe Linnajärv

**Linnajärv** (ka *Essemäe Linnajärv, Essemäe järv*) on järv Valgamaal Valga vallas Taheva külas.

## Vaata ka
*Väikene Linnajärv

## Välislingid
* 
* RMK Linnajärve lõkkekoht
Väikene Linnajärv

**Väikene Linnajärv** (ka *Linnajärv, Essemäe järv, Essemäe Linajärv*) on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas.

## Vaata ka
* Essemäe Linnajärv

## Välislingid
*
Aavoja veehoidla

**Aavoja veehoidla** (ka **Ülejõe veehoidla**) on tehisveekogu Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. 

Veehoidla asub Aavojal ja kuulub Tallinna veevarustussüsteemi.

## Viited
Aioi

**Aioi** on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Himeji ja Okayama vahel Seto ääres.

Aiois on laevaehitustehased.

## Viited

## Välislingid

*Aioi koduleht
Okayama

**Okayama** on linn Jaapanis, Okayama prefektuuri keskus. Asub Honshū lõunaosas.

Okayama moodustati 1889. aastal mitme asula liitmise teel. 2005. aastal liideti linnaga Mitsu ja Nadasaki linnad., 2007. aastal liideti Okayamaga Seto ja Takebe linnad.

Tuntumad vaatamisväärsused on Kōraku-eni aed ja Okayama loss (rekonstruktsioon).

Okayama on üks väheseid Jaapani linnu, kus on käigus tramm.

Linnas on 1949. aastal asutatud Okayama ülikool.

Okayamas on arenenud masina-, tekstiili- ja keemiatööstus.

## Viited

## Välislingid
Vööla meri

**Vööla meri** ehk **Bysholmsvike** (ka *Võõla meri, Vööle meri*; rts *Bysholmsviken, Bisolmsvike*) on järv Läänemaal Noarootsi vallas Hara ja Kudani külas. Vööla meri jääb Silma looduskaitsealale.

Vööla meri on soolatoiteline rannikujärv. Järve kaldajoone pikkus on 8220 m. Maakerke tagajärjel väheneb Eesti rannikujärvede pindala üsna kiiresti. Maa kerkib siin 3–4 mm aastas. Vööla meri on üks enim viimase sajandi jooksul kahanenud veekogu Eestis (u 55%).

Vööla meri on avalikult kasutatav veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Vööla mere keskkonnaregistri kood on VEE2038300.

Vööla meri oli avatud laht, mis nõukogude ajal suleti tammiga. Lahe suudmesse ehitati truubid, kuid need olid liiga väiksed ja ei võimaldanud Vööla mere ning Hara lahe vahel piisavat looduslikku veevahetust. Oktoobris 2011 valmis uus sild ja avar truup, mis ühendab Vööla merd Hara lahega.

Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga ning koosneb kahest tammiga eraldatud osast. Järve põhi on valdavalt savine, kohati ka mudane.

Järve lõunaosas on kariloomade karjamaid.

## Kalastik
2012. aasta kontrollpüüdmisel saadi järvest enim ogalikku ja roosärge ning vähem nurgu, kokre, hõbekokre, viidikat ja särge.

Kalapüügi nõuded Silma looduskaitsealal leiab Keskkonnaameti veebilehelt.

## Taimestik

Vööla meres registreeriti 2012. aastal 19 liiki veetaimi: 10 liiki kaldaveetaimi, 1 ujutaimeliik ja 8 liiki veesisesid taimi. Suuri veetaimi (eriti pilliroogu ja penikeeli) leidus rohkelt. 2012. aastal oli palju rohelisi niitvetikaid, mida varem ei täheldatud. Kaldaveetaimestikus domineeris mõlemas järveosas harilik pilliroog, järgnesid järvkaisel ja meri-mugulkõrkjas. Kaldaveetaimestik moodustas pideva, laia, kõrge ning väga tiheda vööndi. Veesiseses taimestikus domineerisid mändvetikad.

## Linnustik
Kevadel ja sügisel võib järvel näha palju rändlinde. 

2017. aasta kevadrändel loendatute hulgas oli suur-laukhanesid, valgepõsk-laglesid, rabahanesid, lühilnokk-hanesid, kanda laglesid ja punakael-laglesid.

## Vaata ka
*Sutlepa meri

## Viited

## Välislingid
* Noarootsis avati nõukogude ajal kinni ehitatud laht
Ähijärve Peräjärv

**Peräjärv** (ka *Ähijärve Peräjärv, Ähi Perajärv, Pärajärv, Perajärv*) on järv Võrumaal Antsla vallas Ähijärvest 900 meetrit lõunakagu pool. 

## Välislingid
*
Meelis Atonen

**Meelis Atonen** (sündinud 5. detsembril 1966 Viljandis) on Eesti ettevõtja ja endine poliitik.

## Haridus
Meelis Atonenil on keskharidus. Lõpetas 1985 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli.

Lisaks õppis 1985–1988 Tartu Ülikoolis matemaatikat (õpingud jäid pooleli), 1989–1992 Tallinna Pedagoogikaülikoolis vene filoloogiat (õpingud jäid pooleli) ja oli 1991–1992 Eesti Humanitaarinstituudis ühiskonnateooria vabakuulaja.

## Töökäik
Atonen on töötanud Viljandi Metsakombinaadis transporditöölisena 1988–1989, Tallinna Pedagoogikaülikooli Üliõpilaskonna Esinduse aseesimehena 1990–1992, AS Dominuses ettevõtjana 1992.

9. aprillil 2007 asus tööle valuutavahetus ja investeerimiskulla müügiga tegelevasse ettevõttesse Tavid.

Atonen on olnud AS Eesti Post ja AS Valga Haigla nõukogu esimees, AS Eesti Energia nõukogu ja SA Tehvandi Spordikeskus, AS Wermo nõukogu liige ja on AS Eesti Talleks nõukogu liige. Ta on olnud Eesti esindaja Põhjamaade Investeerimispanga kontrollikomitees.

## Poliitiline tegevus
Atonen oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (ELDP) liige 1993 ja on alates 1994 Eesti Reformierakonna liige.

Atonen oli Riigikogu Kantselei Isamaa fraktsiooni konsultant, Liberaalide fraktsiooni nõunik 1993–1994, ELDP poliitiline sekretär 1993–1994, kaitseministri nõunik 1994. Ta oli Valga linnapea 1994–1996, Reformierakonna nõunik 1997–1998.

Ta oli Valga Linnavolikogu liige 1996–2003, IX Riigikogu liige 1999–2003, X Riigikogu liige 2003, 2004–2007, XI Riigikogu liige 2007–2008. Meelis Atonen oli majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi valitsuses 2003–2004. Ametist tagasiastumise avalduse esitas 9. septembril 2004, sest tegi enda sõnul vea parvlaevaliikluse korraldamise ülesande andmisega Tallinna Sadamale .

## Muud
Atonen oli Korp! Rotalia liige 1990–2023. Atonen on Kuku Raadios juhtinud saateid "Olukorrast ajakirjanduses" ning "Nädala Tegija". Aastaks 2021 on ta läbinud 199 maratoni.

Meelis Atonen on avaldanud arvamust anonüümsete kommentaaride ja üldse anonüümsuse kohta: "... anonüümsed kommentaarid ei ole üldse vajalikud – pigem võiks võtta selle võimaluse ära kõigilt."

## Tunnustus
* Malta Vabariigi Aukaaslaste Ordu aumärk 2003
* Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique Ordeni rüütlirist 2003
* Itaalia Vabariigi Teeneteordeni suurohvitseririst 2004

## Viited

## Välislingid
* Meelis Atonen saates "Kukul külas", 29. veebruar 2004, 1. osa, 2. osa
Diakon

**Diakon** (kr.k διάκονος diakonos) on luterliku, õigeusu, nelipühi, katoliku kiriku ja vanade idakirikute abivaimulik. Naissoost diakonit nimetatakse **diakonissiks**.

Alamdiakonit nimetatakse õigeusu kirikus **hüpodiakoniks**.
Himeji

**Himeji** on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Seto ääres.

Linna haldusalasse kuuluvad Ieshima saared.

Himeji loss on üks Jaapani vanimaid säilinud losse ja kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

*Himeji koduleht
Delfiin

**Delfiin** (*Delphinus*) on mereimetajate perekond delfiinlaste sugukonnast, kuhu kuulub üks liik. 

Enne 1990. aastate keskpaika lugesid süstemaatikud perekonda vaid ühe liigi – tavadelfiini (*Delphinus delphis*). Seejärel loeti delfiinide perekonda kaks liiki: tavadelfiin ja *[[Delphinus capensis]]*. Hilisemate uuringute põhjal on need loetud aga ökotüüpideks ning nüüd arvatakse perekond taas ainult üks liik, millel on neli alamliiki (*D. d. delphis*, *D. d. bairdii*, *D. d. ponticus* ja *D. d. tropicalis*).

Tavainimene mõistab "hariliku delfiini" all aga hoopis afaliini ehk laiksilm-delfiini, keda on kujutatud paljudes filmides ja seriaalides.

## Eluviis
Delfiin võib vee all viibida 3–4 minutit. Magades hõljub ta umbes 50 cm sügavusel ja tõuseb iga 30 sekundi järel veepinnale hingama, ise sealjuures ärkamata.

Elab kümnetest või sadadest isenditest koosnevas karjas, millel pole kindlat juhti.

Delfiinid peavad jahti karjas. Nad piiravad kalaparve ringikujuliselt, et saak minema ei pääseks.

## Vaata ka
*Delfinaarium
Elling

**Elling** on välispiirdetarind laeva või õhulaeva ehitus- ja remondiehitise (doki või staapli) kohal, nii et moodustub suletud ruum. 

## Vaata ka
*Angaar
*Dokk
*Laevaehitus
*Laevaehitustehas
*Slipp
*Staapel
Demarkatsioon

**Demarkatsioon** on piiristus, piirjoone määramine sõlmitud lepingute alusel.

## Vaata ka
*demarkatsioonijoon
*riigipiir
Vrakk

**Vrakk** (norra sõnast *vrak*) on algses tähenduses laevahuku tõttu kõlbmatuks muutunud laevakere, laiemas mõistes osades keeltes (sealhulgas eesti keel, saksa keel) või tänapäevases mõistes ka muu kõlbmatuks muutunud sõiduk.

**Näiteid vrakkidest:**
* Laevavrakk;
* Autovrakk;
* Lennukivrakk;
* Tankivrakk.

## Laevavrakke

Wreck Albanian coast.jpg|Vrakk Albaania rannikul Durrësis
Lohusalu rand ja vrakk 04.08.2012.JPG|Laevavrakk Lohusalu rannas
Laevavrakk, nn Littegrundi vrakk.jpg|Littegrundi vrakk on arvatud arheoloogiamälestiseks
Miinitraaleri "Virsaitis" vrakk.jpg|Sonaripilt miinitraaleri "Virsaitis" vrakist Soome lahes


## Vaata ka
*Vrak – Rootsis rajatav vrakkide muuseum
*Vrakiregister
*Vare

## Välislingid
* Shipwrecks of Nova Scotia, Marine Heritage Database @ Maritime Museum of the Atlantic, Halifax, Nova Scotia, Canada
Õrsava järv

**Õrsava järv** (ka *Ersava järv, Värska järv, Ozerka järv*) on järv Võrumaal Setomaa vallas, üks Värska järvedest.

Järve kaldal on  Gauja lademe 4–5 m kõrgused paljandid.

## Välislingid
*
Paspartuu

**Paspartuu** võib olla:

*Paspartuu – kõiki uksi avav võti.
*Paspartuu – kestvalt kehtiv pääsetäht teatrisse, näitusele jne.
*Paspartuu – lai klaasita pappraam piltide tarvis; raamatus või ajakirjas paksemast paberist vaheleht piltide kleepimiseks.
Mustoja (täpsustus)

**Mustoja** on mitme Eesti koha nimi:
* Mustoja, küla Lääne-Virumaal

Vooluveekogud:
* Mustoja (Lahemaa), oja Lääne-Virumaal, suubub Soome lahte
* Mustoja (Pelska jõgi), oja Meremäe vallas, suubub Pelska jõkke
* Mustoja (Pärnumaa), oja Pärnumaal, suubub Paadrema jõkke
* Mustoja (Savioja), oja Meremäe vallas, suubub Saviojja
* Mustoja (Värska laht), oja Värska vallas, suubub Värska lahte
* Mustoja (Vastseliina), oja Vastseliina vallas, suubub Piusa jõkke

* Moložva jõgi (Mustoja), jõgi Eesti-Vene piiril, suubub Pihkva järve
* Mustjõgi (Saaremaa) (Mustoja), oja Saaremaal, suubub Küdema lahte
* Mustjõgi (Tallinn) (Mustoja), jõgi Tallinnas, suubub Kopli lahte
Celje

**Celje** (ladina *Celeia*, saksa *Cilli*) on linn Sloveenias Savinja jõe ääres Štajerskas.

## Ajalugu

Celje asutasid keldid. Alates 4. sajandi keskpaigast 9. sajandi alguseni oli Celje piiskopilinn. 2006. aastast on Celje taas piiskopilinn.

## Välislingid

*Celje koduleht
Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon

**Rahvusvaheline Elektrotehnika Komisjon** ehk **IEC** on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb elektrotehnikaalase standardimisega. 

## Vaata ka
* IEC 60529

## Välislingid
* International Electrotechnical Commission
Abajaloik

**Abajaloik** on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas, suurim veekogu Vilsandi saarel. Asub Vilsandi saare lõunarannikul.

## Viited
Riigi infosüsteemide osakond

**Riigi infosüsteemide osakond** ehk **RISO** on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuuriüksus. 

RISO põhiülesandeks on riigi infosüsteemide arendamise koordineerimine, vastavate arengukavade väljatöötamine, nende elluviimise koordineerimine, Euroopa Liidu struktuurifondidega seotud tegevus infoühiskonna arendamise meetme valdkonnas ning infotehnoloogiaalaste õigusaktide eelnõude ettevalmistamine.

Osakond juhindub oma tegevuses seadusest, Vabariigi Valitsuse ning majandus- ja kommunikatsiooniministri õigusaktidest, majandus- ja kommunikatsiooniministri ning ministeeriumi kantsleri käskkirjadest, sisekorraeeskirjast, asjaajamiskorrast ning osakonna põhimäärusest.

## Vaata ka
*Riigi Infosüsteemi Amet

## Välislingid
*RISO põhimäärus
*Riigi infosüsteem
IBM Lotus Symphony

**IBM Lotus Symphony** oli priivaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus- ja esitlustarkvara. Symphony kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. Symphony on kasutatav operatsioonisüsteemidel Linux (Ubuntu, openSUSE, RedHat), Microsoft Windows (XP, Vista, 7) ja Mac OS X.

## Ajalugu

## Vaata ka
*Apache OpenOffice (OpenOffice.org)
*Kontoritarkvara
*IBM Notes (IBM Lotus Domino)
*LibreOffice
*NeoOffice
*OpenOffice.org

## Välislingid
*IBM Lotus Symphony kodulehte koopia veebiarhiivist
Liin (nöör)

**Liin** on laevanduses kasutatav üldjuhul alla 10 mm läbimõõduga (umbes kuni 25 mm ümbermõõduga) nöör. 

10 mm ja enama läbimõõduga nööri või köit nimetatakse laevanduses otsaks. 

Purje, laeva päevamärgi või lipu heiskamiseks kasutatavat liini või otsa nimetatakse valliks.
Kukri

**Kukri** (nepali keeles खुकुरी (*khukurī*) on Nepalist pärinev kõver ja rasketeraline nuga. 

Kukri kuulub ka gurkhade väeüksuste relvastusse.
Eiki Nestor

**Eiki Nestor** (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli Andres Tarandi valitsuses portfellita minister ja Mart Laari valitsuses sotsiaalminister. Alates 20. märtsist 2014 kuni 29. märtsini 2019 oli ta Riigikogu esimees.

## Haridus
*1971 Tallinna 1. Keskkool
*1976 Tallinna Polütehniline Instituut, mehaanikainsener autotranspordi erialal

## Töökohad
*Keila Autobaasi nr. 14 osakonnajuhataja 1976–1982 
*Autotranspordi- ja Maanteetöötajate Ametiühingu töökaitse peainspektor 1982–1989 
*Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu aseesimees, esimees 1989–1992

## Poliitiline tegevus
27. detsembrist 1988 oli Eiki Nestor Eestimaa Kommunistliku Partei liige. 

Alates 1994. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (Mõõdukate) liige. VII Riigikogu liige aastatel 1992–1994. Aastatel 1994–1995 oli ta regionaalminister. VIII Riigikogu liige aastatel 1995–1999. Samal ajal kuulus aastatel 1996–1999 ka Tallinna Linnavolikogusse. Sotsiaalminister aastatel 1999–2002. IX Riigikogu 1999 ja 2003. Ta oli X Riigikogu liige 2003–2007, XI Riigikogu liige 2007–2011 ja XII Riigikogu liige 2011–2015. Alates 2014. aastast oli ta Riigikogu esimees. XIII Riigikogu valimistel sai Nestor 3744 häält ja osutus valituks. 30. märtsil 2015 valiti Eiki Nestor 58 Riigikogu liikme häälega tagasi Riigikogu esimeheks. Nestor kandideeris ka 3. märtsil 2019 toimunud XIV Riigikogu valimistel, kuid esmakordselt 27 aasta jooksul ei osutunud valituks.

Nestor kandideeris ka 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 276 häält ning ei osutunud valituks.

## Ühiskondlik tegevus
Nestor on 1997. aastast Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu volikogu esimees. Ta on 2002. aastast Tagatisfondi nõukogu liige ning 2002. aastast Jalgpalliklubi FC Toompea juhatuse liige.

Ta oli Stabiliseerimisreservi nõukogu liige 2007–2011. Nestor on olnud Eesti Jalgpalli Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2001 Maksumaksja vaenlane
* 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2018 Riigivapi II klassi teenetemärk

## Artikleid
* Eiki Nestor: No Bananas! EPL, 19. november 2008
*  Eiki Nestor: valed otsused raskel ajal Postimees, 26. juuni 2009
* Eiki Nestor:Arusaamadest Sirp, 24. juuli 2009
*  Eiki Nestor: pensionid ja strateegiad Postimees, 14. august 2009

## Isiklikku
Tal on pojad Siim ja Madis. Tema äi oli Ahto Vesmes.

Talle meeldib mängida keeglit.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Peeter Ernits. "Eiki Nestor: Ma tunnen ennast dissidendina. See ei ole meeldiv". Maaleht, 10. detsember 2009
Kääne (astronoomia)

**Kääne** ehk **deklinatsioon** (tähis Dec või *&delta;*) on astronoomias taevasfääril paikneva punkti koordinaat ekvatoriaalses koordinaatide süsteemis, mis mõõdab kaugust taevaekvaatorist. Teist koordinaati nimetatakse otsetõusuks.

## Selgitus
Kääne defineeritakse kui taevakeha ja taevaekvaatori vaheline kaar mööda käänderingi.
*Taevaekvaatoril on kääne 0 kraadi
*taeva põhjapoolusel on kääne +90 kraadi
*taeva lõunapoolusel on kääne -90 kraadi

## Vaata ka
*otsetõus
*taevakoordinaatide süsteem

## Välislingid
* Astronoomiaõpik Kosmoloogia – Maa liikumine: Taevakoordinaadid
Akte

**Mittetulundusühing "Akte"**  (MTÜ AKTE, *eng.* NGO AKTE)

Ühingu eesmärkideks on:
# ühendada Eesti andekaid noori;
# esindada ja kaitsta Eesti noorte huve nii riigisiseselt kui ka Euroopa ning maailma tasandil;
# pakkuda abi noorte ideede realiseerimiseks; toetada noorte inimeste püüdlusi uute teadmiste omandamisel;
# kaasa aidata rahvusvaheliste koopereerimisele noorte inimeste vahel;
# kaasa aidata teadmiste saamisele; arendada huvi majandusteaduse vastu;# kaasa aidata õpilaste tuleviku teadlikule planeerimisele ja selle kaudu oma võimete parimale realiseerimisele;
# karjäärinõustamine, tööandjate esitlused, vilistlaste- ja tööandjate uuringud,  noorteadlaste teaduskarjääriks olulise info levitamine;
# kaasata noori inimesi ühiskondlikult olulistesse aruteludesse ning otsustusprotsessidesse nii Eestis, Euroopas kui maailmas.	

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Aime Mäemets

**Aime Mäemets** (29. september 1930 Pöögle vald – 7. juuli 1996) oli eesti hüdrobotaanik. 

## Elukäik
1954. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 

1961–1996 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi teadur. 

Ta uuris Peipsi ja teiste järvede baktereid ja makrofloorat, samuti osales Eesti järvede kompleksuuringutes. Ta oli Euroopa üks tunnustatumaid penikeeleliste tundjaid. 

Ta tegi kaastööd koguteoste "Eesti NSV floora" ja "NSV Liidu floora" kirjutamisel.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli bioloog ja limnoloog Aare Mäemets, nende tütar on limnoloog Helle Mäemets.

## Viited
DeviantART

**DeviantART** on kunstiteemaline veebisait, mis avati 7. augustil 2000.  

Selle autorid on teiste seas Scott Jarkoff, Matthew Stephens, Angelo Sotira. Peakontor asub Hollywoodis. 

DeviantART lubab igal kunstnikul (fotograafia, digitaalne kunst, kirjandus jne) lisada enda töid teistele näitamiseks ning ka ise hinnata ja kommenteerida teiste kasutajate töid.

Saiti külastab päevas üle kahe miljoni inimese. 2009. aasta mai seisuga oli saidil kasutajaid 10 miljonit ja 81 miljonit kunstiteost. Iga päev laaditakse üles umbes 105 000 uut teost.

## Välislingid
* DeviantART
Orkestra

**Orkestra** on Vana-Kreeka teatris (antiikteatris) pärislava ees asetsenud ümmargune ruum, kus koor laulis ja tantsis.

Kreeka tragöödiate taaselustamine 16. sajandi lõpul muutis orkestra mõiste orkestriks. Koori asemel asusid nüüd lauljaid saatma pillimehed.

## Vaata ka
* Theatron
* Skenee
Kurdistani Töölispartei

**Kurdistani Töölispartei** (ka **Kurdistani Tööpartei** või **Kurdistani Tööliste Partei**; kurdi keeles *Partiya Karkerên Kurdistan*; ametlik lühend **PKK**) on Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria territooriumil tegutsev vasakpoolne rahvuslik poliitiline liikumine, mille eesmärk on iseseisva sotsialistliku Kurdistani riigi moodustamine. Partei asutas 1978. aastal Türgist pärit kurdi rahvuslane Abdullah Öcalan.

Oma eesmärkide saavutamiseks kasutab Kurdistani Töölispartei sõjalist jõudu nii riiklike struktuuride kui ka tsiviilelanikkonna vastu ning on seetõttu kuulutatud paljude riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt terroriorganisatsiooniks.

Märtsis 2025 kuulutas PKK Türgi riigi vastu välja relvarahu ning sama aasta mais teatasid PKK juhid, et plaanivad liikumise relvastatud osa täpsustamata ajaks üldse likvideerida.

## Viited
Valdur Lahtvee

**Valdur Lahtvee** (sündinud 19. jaanuaril 1958 Antslas) on Eesti keskkonnaspetsialist ja poliitik. 

Ta on lõpetanud 1981. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina.

## Töö

Valdur Lahtvee on töötanud üle 30 aasta keskkonnakaitsega seotud ametikohtadel nii mittetulundus-, riigi- kui ka erasektoris strateegilise planeerimise, keskkonnamõju hindamise, keskkonnaauditite, säästva tootmise ja tarbimise, keskkonnajuhtimise süsteemide rakendamise alal ning keskkonnahariduse ja -teadlikkuse arendamise heaks, sh Eesti Energia keskkonnajuhina ja Säästva Eesti Instituudi direktorina. 2017. aastast töötab Läänemeremaade Nõukogu alalises sekretariaadis poliitikanõunikuna. On MTÜ Eesti Rooma Klubi liige.

## Poliitiline tegevus

Valdur Lahtvee oli erakonna Eesti Rohelised liige. Kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Roheliste taastulekul poliitikasse oli Rohelise erakonna algatusgrupi (REAG) juhatuse liige. Ta on olnud Erakonna Eestimaa Rohelised eestkõneleja. 

Lahtvee kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, sai 475 häält ning osutus valituks.

XI Riigikogu koosseisus oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni esimees ja Riigikogu väliskomisjoni liige. 

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 457 häält ega osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2004 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 – Hispaania Teeneteordeni nummerdatud komandöririst

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus SEI lehel
* Tutvustus Euroopa Rohelise Partei lehel
* Tutvustus Läänemeremaade Nõukogu sekretariaadi lehel
* Publikatsioonid Eesti Teadusinfosüsteemi lehel
* Meediakaja
Paul Saar

**Paul Saar** on mitme tuntud isiku nimi:

***[[Paul Saar (kunstnik)|Paul Saar]]**, eesti kunstnik ja kunstipedagoog (1946–2007)
***[[Paul Saar (arst)|Paul Saar]]**, eesti arst (1917–2005)
***[[Paul Saar (vaimulik)|Paul Saar]]**, eesti vaimulik (1919–2010)
***Paul Saar** (1910–1988)
Tekstiredaktor

**Tekstiredaktor** ehk **tekstitoimeti** on arvutiprogramm, mille abil kirjutatakse ja redigeeritakse ainult lihtteksti sisaldavaid faile.

Lihttekst koosneb ühe kooditabeli märkidest. Levinumad ladina kirjal põhinevad kooditabelid on 7-bitine ASCII, 8-bitised Latin ning ühte kuni nelja baiti kasutav UTF-8 kooditabel. Tekstifaili ainsad vorminduselemendid on tühik, reavahetus ja tabulaator. Tekstiredaktoriga pole võimalik rakendada tekstile graafilisi efekte, näiteks allajoonimist, taustavärvi ja märkide erinevat paiknemiskõrgust tekstireal (ala- ja ülaindeksid), muuta teksti suunda ega kasutada pilte või graafikat. See eristab tekstiredaktorit ka tekstitöötlusprogrammist.

Tekstiredaktorid võivad sõltuvalt funktsionaalsusest pakkuda teksti automaatset taandamist, mitut akent sama faili jaoks, mitme faili akent või vahekaarti samas programmis ning sisutöötlust. Need võivad töö ajal näidata programmeerimiskeelte süntaksi esiletoomist teistsuguse fondi või värviga, mida faili salvestamisel vormindamiskoodidena ei lisata.

Tekstiredaktoriga töötlemiseks sobivad failid on tavaliselt laiendiga `[[Txt|.txt]]`. Tekstisisu on suurel arvul failitüüpidel, mis on seotud Internetis esitlemisega (`.html`, `.xml`, `.html` jpt) ja programmeerimisega (`.js`, `.php`, `.pl` jne). On teisigi tekstiredaktoriga redigeeritavaid failitüüpe, näiteks BAT-, INI- või CONF-failid, millest üks on käivitatav ja viimased kaks konfiguratsioonifailid.

Tekstiredaktoriga saab töödelda mistahes faile, kuid sobimatu faili töötlemisel on oht fail rikkuda, misjärel pole see fail enam ettenähtud vahenditega sihtotstarbeliselt loetav või kasutatav. UNIXi-laadsetes operatsioonisüsteemides saab terminaliaknas vaadata faili tüüpi käsuga `file` –
:&#35; file tekst.txt
:tekst.txt: UTF-8 Unicode English text

Tekstiredaktorid on tihti kaasas juba operatsioonisüsteemi või tarkvaraarenduspakettidega.

## Tekstiredaktorite loend
*Bluefish
*Emacs (XEmacs)
*GEdit
*Joe
*Kate
*Kedit
*GNU nano
*Windows Notepad
*Notepad++
*Pico
*Scribes
*SimpleText
*TextEdit
*VEDIT
*vi (Vim)

## Vaata ka
*Tekstitöötlusprogramm
*TXT-failivorming

## Viited
Tekstitöötlus

**Tekstitöötlus** (ingliskeelne termin *word processing*) on andmetöötluse operatsioonid tekstiga, näiteks teksti sisestus, redigeerimine, sortimine, liitmine, otsing, salvestus, kuvamine või printimine.

(Digitaal)dokument tekstitöötluse mõistes on nimega struktureeritud tekstiüksus, mis võib sisaldada pilte ning mida saab eraldi üksusena salvestada, redigeerida, otsida ja süsteemide või kasutajate vahel vahetada. Digitaaldokumendid salvestatakse andmekandjatele failidena, mis vastavad teatud failivormingule, näiteks OpenDocumenti või PDF-failivormingule.

## Vaata ka
* Tekstiredaktor
* Tekstitöötlustarkvara
* Kontoritarkvara
* OpenDocument
* Portable Document Format
* Avatud dokumendivormingud

## Viited

## Välislingid
* ISO/IEC 2382-23 (Infotehnoloogia. Sõnastik. Osa 23: Tekstitöötlus)
* Tekstitöötlus
* Informaatika materjale põhikoolile
* Tekstitöötlusprogramm MS Word 2016