open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Peeteli kogudus

**[[EELK]] Tallinna Peeteli Kogudus** on Tallinnas tegutsev luterlik kogudus.

Kogudus kasutab Tallinna Peeteli kirikut.

Koguduse asutasid 90 liiget 23. aprillil 1927 Tallinna Linnamisjoni majas Kentmanni tänav 6. Jumalateenistusteks kasutati Rootsi Mihkli kirikut ja vahepeal Timuti 26 asunud endise makaronivabriku hoonet. 1920. aastate lõpuks kasvas kogudus rohkem kui 400-liikmeliseks. Kogudus sai Rahumäe kalmistul omaette matmispaiga ja 1938. aastal ka kirikuhoone.

1962. aastal ühendati Tallinna Linna Töörahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsusega Peeteli kogudus Tallinna Toomkogudusega ning Peeteli kirik anti kasutada Eesti Telefilmile.

1993. aastal kogudus taasasutati. Lühikest aega oli koguduse õpetajaks kõigepealt Gustav Piir, seejärel Jaak Aus. Aastatel 1996–2016 oli koguduse õpetaja Avo Üprus, 2016–2019 Alo Martinson.

2021. aasta oktoobri seisuga on täieõiguslikke koguduseliikmeid, kes 2021. või 2020. aastal teinud liikmeannetuse ja vastu võtnud armulaua, 70.

Koguduse õpetaja on alates 10. oktoobrist 2019 Aare Luup. Koguduse organist ja koorijuht on Eve Padar. 
## Koguduse vaimuikud
*1930–1939,  Roderich Bidder 
*1939–1941, Karl Tiit
*1942, Konstantin Kütt
*1942–1948, Adolf Horn
:1962. aastal ühendati Peeteli kogudus Tallinna Toomkogudusega
*1991–1996, Avo Üprus, Tallinna Peeteli koguduse hooldajaõpetaja
*1995, Peeter Karma
*2000–2016, Avo Üprus, Tallinna Peeteli koguduse kirikuõpetaja

## Vaata ka
* Peeteli kammerkoor
## Viited

## Välislingid
* Koguduse koduleht
* Pilt
Enklaav

**Enklaav** on riik või selle osa, mida ümbritseb täielikult teise riigi territoorium.

Enklaavid on näiteks Lesotho, Vatikan, San Marino.

## Vaata ka
*Eksklaav

## Viide
Normaalmurrang

**Normaalmurrang** (inglise *normal fault*) on kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole.

Normaalmurrangud võivad tekkida siis kui maakoores valitsevad venituspinged. Normaalmurrangute teke võib olla seotud riftistumisega, näiteks Ida-Aafrika riftivöönd.

## Vaata ka
*Murrang
Haldusjaotus

**Haldusjaotus** ehk **administratiivne jaotus** on riigi territooriumi jagunemine osadeks (haldusüksusteks) selleks, et hõlbustada territooriumi valitsemist.

Haldusjaotuse järgi moodustatakse riigi- ja kohaliku võimu valitsemise organid.

Riikide territooriumid võivad haldusjaotuse alusel olla jaotatud provintsideks, läänideks, oblastiteks, kantoniteks, departemangudeks, kraideks, rajoonideks, valdadeks jne.

Haldusjaotus on enamasti hierarhiline: 1. järgu haldusüksused jagunevad 2. järgu haldusüksusteks jne.

## Eesti

Eesti alal on kasutusel olnud väga palju haldusjaotuse vorme. Muinasajast alates – maakond, muinaskihelkond, kirikukihelkond, lään, foogtkond, komtuurkond, kubermang, kreis, kommuun, oblast, rajoon, külanõukogu, vald.

Praegu on Eesti haldusüksusteks maakonnad, vallad ja linnad.
 
Maakonnas kuulub haldusvõim riigile. 2017. aastani oli maakonnas võimukandjaks riigi määratud maavanem.

Maakond jaguneb valdadeks ja linnadeks.

Vallas ja linnas kuulub võim kohaliku omavalitsusüksuse volikogule, mille on valinud kohalikud elanikud.

Valdade koosseisus võivad olla linnad, alevid, alevikud ja külad.
Milano edikt

**Milano edikt** (313) oli proklamatsioon, mis kehtestas ristiusu Rooma riigis sallitud usuks. Nüüdsest peale olid kristlastel samad õigused nagu teiste religioonide järgijatel.

Milano edikt tulenes poliitilisest leppest, mille sõlmisid Mediolanumis (tänapäeva Milano) 313. aasta veebruaris keisrid Constantinus Suur ja Licinius.

## Viited
John Coltrane

**John William** **Coltrane** (23. september 1926 Hamlet, Põhja-Carolina – 17. juuli 1967 New York) oli ameerika džäss-saksofonist, helilooja ja ansamblijuht.

Coltrane astus 1945. aastal mereväkke. Ta teenis Havai saarestikus mereväe džässorkestris, kellega tegi ka oma esimesed salvestised. 1946. aastal pöördus ta tsiviilellu tagasi. Ta mängis 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses Jimmy Heathi, Dizzy Gillespie ja Duke Ellingtoni ansamblites. 1955. aasta lõpus palkas ta Miles Davis, mis džässimaailmas tähendas tõelist läbilööki.

Ansambli liidrina osales Coltrane vähemalt 50 salvestusel. Ta on mänginud paljudel teistegi muusikakollektiivide albumitel ning eriti tähelepanuväärsed on neist esinemised trompetimängija Miles Davise ja pianist Thelonius Monkiga.

Alates 1948. aastast oli Coltrane heroiinisõltlane ja alkohoolik. Kuid 1957 sai ta ilmutuse, mis aitas tal (väidetavalt päevapealt) sõltuvusest vabaneda. See spirituaalne ärkamine kajastus tema loominguski.

1955. aastal abiellus Coltrane Juanita Naima Grubbsiga, kes oli islamisse pöördunud. Tema kaudu tutvus Coltrane islamiga, uuris ka hinduismi ja budismi, kabalat ja Aafrika ajalugu, ent jäi kristlaseks. 1963. aasta suvel asus Coltrane Naimast lahku elama. Lapsi neil polnud. Lahutus vormistati 1966. Samal aastal abiellus Coltrane Alice McLeodiga. Alice'iga sündisid tal pojad John (1964), Ravi (1965) ja Oranyan (1967).

Coltrane suri 40-aastaselt maksavähki. Muusikute seas oli see suur üllatus, sest nad polnud tema olukorrast teadlikud. Miles Davis kommenteeris: "Coltrane'i surm šokeeris igaüht, oli igaühe jaoks üllatus. Ma teadsin, et ta ei näe väga hästi välja ... Aga ma ei teadnud, et ta oli nii haige – või et ta üldse haige oli."

Pärast Coltrane'i surma hakkas San Franciscos asuva Yardbirdi templi kogudus Coltrane'i jumala taaskehastusena kummardama. Tempel ise nimetati ümber Charlie Parkeri järgi, kelle nad võrdsustasid Ristija Johannesega. See tekitas kogudusele probleeme, kui tahtis astuda Aafrika ortodoksse kiriku liikmeks. Lõpuks pidi kogudus tagandama Coltrane'i jumala taaskehastusest pühakuks ja vastutasuks tunnustas Aafrika ortodoksne kirik Coltrane'i kõigi kunstnike kaitsepühakuna. Kogudus nimetas end ümber Püha John Coltrane'i Aafrika ortodoksseks kirikuks ning ta kasutab oma jumalateenistustel Coltrane'i muusikat ja tema kirjutatud laulutekste.
Forssa

**Forssa** on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Asub mõttelise kolmnurga Tampere-Helsingi-Turu keskel, Loimijoki jõe kaldal. Elanike arv on 17 900 (2008) ning rahvastiku tihedus 72 in/km².

Forssa areng algas 1847. aastal, kui rootsi tööstur Axel Wilhelm Wahren asutas sinna ketrusvabriku.
Tekstiilitööstus oli linna suurim tööandja 1970. aastateni. Linnaõigused sai 1964. aastal.

## Kuulsad forssalased

* Kalevi Aho, helilooja
* Alpo Suhonen, jäähokitreener
* Jonna Tervomaa, laulja

## Keeled

Forssas räägitakse põhiliselt soome keelt. Võrreldes 1990. aastaga on aga soome keele kõnelejate arv vähenenud 99,4%-lt 95,5%-ni.

## Sõpruslinnad

*  Gödöllő (Ungari)
*  Sarpsborgi vald (Norra)
*  Sault Ste. Marie (Kanada)
*  Serpuhhov (Venemaa)
*  Struer (Taani)
*  Södertälje (Rootsi)
*  Tierp (Rootsi)

## Viited

## Välislingid

* Forssa koduleht
Belmopan

**Belmopan** on Belize'i pealinn. Asub riigi keskosas, Belize'i jõe ääres, umbes 80 km kaugusel rannikust ja endisest pealinnast. Linna ümber on troopiline džungel.

Belmopani hakati rajama 1970. aastal, pärast seda, kui 1961. aasta tornaado oli peaaegu hävitanud riigi endise pealinna Belize'i. 1971. aastal sai Belmopan Briti Hondurase halduskeskuseks ja pärast riigi iseseisvumist 1981. aastal Belize'i pealinnaks.

## Viited

## Välislingid
Puškin

**Puškin** (vene *Пушкин*) on linn Venemaal, Peterburi eeslinn. Kuulub Peterburi haldusalasse ja asub Peterburist 20 km lõunas.

Linn nimetati 1937 ümber Aleksandr Puškini järgi, kes käis seal koolis. Enne seda kandis aastani 1918 nime *Tsarskoje Selo* ja aastail 1918–1937 *Detskoje Selo*.

Esimest korda on praeguse linna kohal olevat küla mainitud Novgorodi allikates Vadja viiendiku koosseisus. Venekeelne nimi *Sarskaja mõza* on läänemeresoome päritolu. Boriss Godunovi jaoks tehtud kaartidel on Saritsa-nimeline koht. Hiljem kasutati nime *Saarskoje Selo* ja siis Tsarskoje Selo. 

Kohalikud ingerisoomlased on paika kutsunud nimega *Saari* ehk Saari küla ning küla oli ka Ingerimaa luterliku Saari kirikukihelkonna keskus.

24. juunil 1710 kinkis Peeter I küla oma kallimale Marta Skawronskale, kellega 1712 abiellus ja kellest hiljem sai Katariina I. Alates 1716. aastast rajati seal tsaarile mõeldud paleede kompleksi. Romanovite dünastia kasutas seda oma suveresidentsina.

1837. aastal rajati Peterburi ja Tsarskoje Selo vahele Venemaa esimene raudtee.

## Vaata ka
* Katariina park
* Puškini lennujaam

## Viited

## Välislingid
Hetäär

**Hetäär** (vanakreeka keeles ἑταίρα 'kaaslane', mitm. ἑταῖραι) oli Vana-Kreekas vabade elukommetega kunstihuviline vallaline naine.

Paljud hetäärid olid hea haridusega: õppinud muusikat, kirjandust ja filosoofiat. Seetõttu olid mõned neist ühiskonnas mõjukad.

Nende vastandid olid kõige kehvemini tasustatud pornaid. Hetäärid võisid ainsate naistena viibida väga tähtsate meeste pidudel.

Tuntumate hetääride hulka kuulusid väejuht Periklese sõbratar ja hilisem abikaasa Aspasia, Makedoonia Aleksandri kindrali ja hilisema Egiptuse kuninga Ptolemaios I konkubiin Thaïs, skulptori Praxitelese muusa ja modell Phryne ning Menandrose armastatu Glykera.

Hetääre on kujutatud skulptuuris, reljeefides ning eriti 6. ja 5. sajandi eKr vaasimaalidel, kus vabaarmastust on sageli kujutatud looduslähedases vormis. Hetäärid on tegelased uusatika ja rooma komöödiais, Lukianose "Hetääride kõnelustes" ning Alkiphroni "Hetääride kirjades".

Ivan Jefremov kirjutas Thaisi elust rääkivas ajaloolises romaanis "Thais – Ateena tütar" (ru):

«See, kellest sa räägid, pole hoor, nagu teie seda mõistate, see tähendab, ta pole teatud tasu eest igaühele kättesaadav. ... Hetäärid tunnevad mitmeid kunste: nad oskavad tantsida ja riietuda, oskavad meeliköitvalt vestelda ja deklameerida, nad on võimelised juhtima sümpoosionil ...»

«Kuid nad võtavad ju armastuse eest raha!»

«Ja kui palju veel! Pikaaegne väljaõpe ja omandatud oskused on kallid, algupärane anne veelgi kallim, ning meie mõistame seda hästi. Meeste valikul on hetääril aga täiesti vabad käed. Ta võib anduda kalli raha eest, võib ära öelda, võib ka igasugusest tasust loobuda. Thaisi pole igatahes võimalik sel kombel saada ...»

Hetääride auväärsust on hinnatud vastavalt kehtivatele moraalinormidele. Mõnes ühiskonnas polnud midagi hetäärisarnast ja seal kiputi hetääre prostituutidega samastama.

Jaapanis vastab hetäärile geiša, samuti kultuurihuviline vabade elukommetega naine, kelle töö hulka ei kuulu seksuaalteenuste osutamine, isegi kui mõned neist seda teevad.

## Viited
Orenburg

**Orenburg** (vene keeles *Оренбург*, kasahhi keeles *Орынбор*) on linn Venemaal, Orenburgi oblasti keskus. Asub Lõuna-Uuralites Uurali jõe keskjooksul Sakmara jõe suudme lähedal, Kasahstani piirist 100 km kaugusel. Linn asub Euroopa ja Aasia piiril. Linna kutsutakse ka Venemaa Aasia pealinnaks.

## Ajalugu
Orenburg on asutatud 1743. aastal, kui Orenburgi piirikindlus viidi üle linna praegusse asukohta. Algselt asus kindlus kohas, kus Ori jõgi suubub Uuralisse, umbes seal, kus asub tänapäeval Orsk. Asukoha muutusega jäeti nimi alles. 

Enamik Orenburgi ümbritsevate territooriumite elanikke olid rändrahvad, ent Orenburgi linna elanikkond oli põhiliselt venekeelne. 

### Orenburg Orenburgi kubermangu keskusena
1744. aastast oli Orenburg kubermangulinnana Orenburgi kubermangu keskus. 

1865. aastal jaotati Orenburgi kubermang keiser Aleksander II korraldusel mööda kubermangu looduslikult jaotavat Uurali mäestikku pooleks, moodustades Ufa kubermangu ja Orenburgu kubermangu, mille keskuseks määrati Orenburg. Seal asus kogu Orenburgi piirkonna sõjaline juht Orenburgi kindralkuberner ehk sõjakuberner, kellele allus Ufa linnas asuv Orenburgi piirkonna tsiviilkuberner.
 
Eraldatud kubermangud kuulusid siiski ühisesse Orenburgi kindralkuberneri võimkonda (*Оренбургское генерал-губернаторство*) kuni selle kindralkuberneri ametikoha likvideerimiseni 1882. aastal.

19. sajandil oli Orenburg kaubateede keskus kauplemisel Kasahstani ja Kesk-Aasiaga. 1920–1925 oli see Vene SFNV-sse kuulunud Kirgiisi ANSV pealinn. 1938–1957 oli linna nimi **Tškalov** hukkunud piloodi Valeri Tškalovi järgi.

## Loodus

### Kliima
Valitseb parasvöötme mandriline kliima kuuma ja kuiva suve ning parajalt külma ja lumevaese talvega. Kõige soojem kuu on juuli, mil keskmine õhutemperatuur on +22,1 °C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −13 °C. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum oli 1998. aasta juulis +43,2 °C, absoluutne miinimum oli 1969. aasta jaanuaris −43,2 °C.

Sademetehulk on keskmiselt 356 mm (184–742 mm) aastas.

## Elanikkond
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orenburgi elanikkonnast venelasi 83,45%, tatarlasi 7,78%, kasahhe 2,03%, ukrainlasi 1,97%, baškiire 1,10%, armeenlasi 0,63%, mordvalasi 0,52% ja teistest rahvustest inimesi 2,52%.

## Majandus
Juhtivad tööstusharud on gaasitööstus, masinaehitus ja metallurgia.

## Haldusjaotus
Haldusüksusena on linn munitsipaalmoodustis Orenburgi linn, mis jaguneb kaheks ringkonnaks: Põhjaringkond ja Lõunaringkond. Mõlemad ringkonnad jagunevad kaheks rajooniks. Linna haldusalas on 7 alevit ja 3 küla.

## Vaata ka
*Orenburgi kasakad
*Orenburgi kasakavägi, keskusega Orskis

## Viited

## Välislingid
* Orenburgi linnavalitsuse koduleht
*Orenburgi internetiportaal
*Laura Gozzi. Russia floods: Ural river reaches critical level in Orenburg. [Tõlge: Venemaa üleujutused: Orenburgis saavutab kriitilise taseme Uurali jõgi]. BBC News, 10. aprill 2024
Parempoolsus

**Parempoolsus** on termin poliitikas, mida seostatakse selliste ideoloogiatega nagu näiteks konservatism, uusliberalism, monarhism, natsionalism jm ideoloogiad, mis vastandavad end tihtipeale vasakpoolsusele. Termin on pärit juba Prantsuse revolutsiooni aegadest, kui monarhistid, kes toetasid vana režiimi, istusid juhataja kõnetoolist vaadatuna rahvusassamblee saalis paremal pool ja need, kes toetasid revolutsiooni, istusid vasakul. Parempoolsed on veendunud, et inimesed on juba loomupäraselt erinevad ja ebavõrdsed ning et teatavad hierarhiad ühiskonnas on loomulik nähtus. Tänapäeva parempoolsed pooldavad turumajandust ja on vastu riigi liigsele sekkumisele majandusse.

19. sajandil nimetati parempoolseks konservatiivset suunda ja vasakpoolseks liberaalset suunda. Näiteks Norra konservatiivset parteid (asutatud 1886) nimetatakse *Høyre* (tõlkes: parempoolsus) ja Norra Liberaalne Partei (asutatud 1884) kannab tänini nime Venstre ('vasakpoolsus'), olles praegu parempoolne ehk uusliberaalne partei. 

Üha enam aga hakkasid end vasakpoolsetena määratlema sotsiaaldemokraatlikud parteid, mille tulemusena sattusid liberaalid vasakpoolsete (sotsialistide) ja parempoolsete (konservatiivide) keskele. Seetõttu said neist tsentri- ehk keskerakonnad. Samal ajal toimus ka liberaalide mõju pidev nõrgenemine, nad kaotasid mitmel pool poolehoidjaid nii vasakule kui paremale.

Liberaalide toetajate vaesem osa hakkas hääletama reformistlikumaks muutunud sotsialistide poolt. Teisalt läks osa üle konservatiivide poolele, sest need olid omaks võtnud mitmed liberaalidele omased põhimõtted (isikuvabadus, demokraatia, rahvuslus).

20. sajandi alguseks kujunes poliitilisel maastikul välja kolm põhisuunda: parem-, kesk- ja vasakerakonnad. Nii on see peaaegu kõigis Euroopa maades jäänud tänini. USA on selles mõttes erand, sest seal tähendab liberaal endiselt sotsialisti ning kahest suurparteist (vabariiklased ja demokraadid) pole kumbki ei vasakpoolne ega sotsialistlik. 

20. sajandi lõpul said uusliberaalsed erakonnad täiendust NSV Liidu lagunemise tagajärjel uutes tingimustes tekkinud erakondadest ja see on muutnud neid üldiselt tsentrierakondadest pigem paremerakondadeks ja seda põhiliselt, kuna nad pooldavad riigi osaluse vähenemist majanduses ning on viinud Ida-Euroopas läbi reforme nagu erastamine, mille tulemusel toimib turumajandus paljudes Euroopas klassikaliselt riigi pärusmaaks peetavatel aladel nagu infrastruktuurid ning inimeste sotsiaal- ja raviteenused ning pooldavad ka maksude vähendamist.

Euroopas mõeldakse 21. sajandil liberalismi all pigem majanduslikku vabadust ehk uusliberalismi, mis pooldab maksude vähendamist ja vastandab ennast sotsialistidele ja on seega parempoolne. Paljud sotsiaaldemokraadid nagu näiteks Saksamaal on vasakerakondadest jällegi nihkunud paremale ja võtnud liberaalide positsioonid tsentris. 

## Vaata ka
*Vasakpoolsus
*Paremäärmuslus
*Poliitiline spekter

## Välislingid
* Aro Velmet. "Millest me räägime, kui räägime parempoolsusest?" ERR, 5. august 2020
Leviraat

**Leviraat** on paljudele rahvastele omane olnud ja mõnel pool praegugi levinud tava, mille järgi abielumehe surma puhul abiellub lesega ta vend või mõni muu lähisugulane.  Sageli (näiteks juutidel) on tingimuseks see, et lesel ei ole lapsi. 

**Leviraatabielust** sündinud lapsed (või ainult esimene poeg, nagu juutidel) loeti surnu lasteks. Juutidel loeti leviraatabielust sündinud esimene poeg oma ema surnud abikaasa pojaks ja pärijaks.

## Vaata ka
*Abielu
Jobst Brandenburgist

**Jobst Brandenburgist** ehk **Jodokus** (1351 – 18. jaanuar 1411) oli Määrimaa markkrahv ja Brandenburgi kuurvürst ning valiti 1410 Saksa kuningaks. Ta oli Karl IV vennapoeg.

Jobst oli Määrimaa markkrahvi Johann Heinrich von Luxemburgi vanim laps. Tal oli kaks venda ja kolm õde. 1375 suri isa ja Jobst hakkas koos vendadega Määrimaad valitsema. 1394 suri noorim vend piiskop Johann Sobieslaus, 1405 suri keskmine vend Prokop.

Jobst sai Brandenburgi valitsejaks tänu sellele, et ta oli valitseva kuninga Wenzeli nõbu. Et tolle vend Sigismund, kes toona Brandenburgi valitses, oli ka Ungari kuningas ega käinud Brandenburgis, siis otsustati kuurvürstkond Jobstile anda. Tegelikult asus Jobst seal valitsema 1388. aastast, ametlikult 1397. aastast.

1410, kui kuningas Ruprecht suri, valiti Jobst ja Sigismund rivaalkuningateks, kusjuures kümme aastat varem Saksa kuninga kohalt tõugatud Wenzel taotles samuti trooni tagasi. Jobsti toetas 4 kuurvürsti ja Sigismundi 3 kuurvürsti. Nii oli oodata kodusõda, kuid juba järgmise aasta jaanuaris Jobst suri ja Wenzel loobus oma venna kasuks trooninõudlusest.

Jobst abiellus kaks korda, kõigepealt 1372 hertsog Władysław Opolczyki tütre Elżbieta Opolczykiga (1360–1374) ja pärast 1374. aastal oma esimese naise tädi Agnes Opolczykiga (umbes 1341 – 1413), kes oli kuni pulmadeni olnud nunn. Kummastki abielust lapsi ei sündinud. Tema vennad surid vallalistena, õed surid samuti enne Jobsti, nad olid kõik abielus, ent lapsi oli üksnes noorimal.

Määrimaa päris Wenzel, kes 1419 samuti lastetuna suri, paisates Tšehhimaa aastakümneid kestnud kriisi.
Ulászló II

**Ulászló II** ehk **Vladislav II** (1. märts 1456 – 13. märts 1516) oli vastavalt Ungari ja Böömimaa kuningas.

Vladislav oli Poola kuninga (1444/1447–1492) ja Leedu suurvürsti (1440–1492) Kazimierz IV ja Austria Elisabethi poeg ning valiti pärast Böömi kuninga (1458–1471) Jiří Poděbradyst surma Böömimaa troonile. Et Böömimaa trooni taotles ka Ungari võimas kuningas (1458–1490) Mátyás Corvin, siis puhkes Ungari ja Böömimaa vahel sõda ning Mátyás okupeeris enamuse Määrimaast. 

Vladislav pidi leppima sellega, et ka Ungari kuningas kandis sellest ajast Böömi kuninga tiitlit. See-eest kindlustas ta aga selle, et kui Mátyás ilma pärijateta sureb, saab Ungari troonile tema. 1490. aastal surigi Mátyás pärijateta ning Vladislav sai Ulászló II nime all ka Ungari kuningaks. Ta valis oma põhiresidentsiks Buda ning oli sellest ajast alates pigem Ungari kui Böömi kuningas.

Ulászló enda troonipärijast poeg Lajos (Ludvik) sündis üpris hilja, alles 1506. aastal. Et Ungarit ähvardas üha enam Osmanite riik ja et Ulászló pärijaid oli vaid üks, siis otsustas ta sõlmida liidu Habsburgidega. Ta leppis Saksa-Rooma keiser Maximilianiga kokku, et Lajosi pärijateta surma korral lähevad Ungari ja Böömimaa Habsburgidele, otsesemalt Maximiliani lapselapsele Ferdinandile, kes abiellus Ulászló tütrega. Keisri teine lapselaps Austria Maria abiellus aga Lajosiga. Lajos surigi varsti pärijateta ning tema valdused läksid Saksa-Rooma keiser Ferdinandile.

## Isiklikku ja järglased
Vladislav oli abielus: 1. (1476) Hohenzollernist Brandenburgi Albrecht III Achillese tütre Barbaraga (1464–1515); 2. Napoli kuninga Ferdinando I tütre ja Ungari ja Böömimaa kuninga Mátyás I lese Aragóni Beatricega (1457–1508) ja 3. (1502) Foix-Candale Annega, kellega sai järglased:
*Anna (1503–1547), Böömi ja Ungari printsess 
*Lajos (1506–1526), Ungari ja Böömimaa kuningas Lajos II ehk Ludvik II (1516–1526)
Vladislav II

**Vladislav II** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Ulászló II|Vladislav II]]** (1456&ndash;1516) oli Böömimaa ja Ungari kuningas 
***[[Vladislav II (Böömimaa hertsog)|Vladislav II]]** oli Böömimaa hertsog
***[[Vladislav II (Valahhia)|Vladislav II]]** oli Valahhia valitseja

***[[Stefan Vladislav II]]** oli Serbia valitseja

**Władysław II** nime all on tuntud:
***[[Władysław II]] Jagiello** ehk **Jogaila** oli Poola kuningas ja Leedu suurvürst
***[[Władysław II (Poola hertsog)|Władysław II]]** oli Poola hertsog

## Vaata ka
*Vladislav I
*Vladislav III
Harmonices mundi

**"Harmonices Mundi"** ("Maailma harmoonia[õpetus]") on Johannes Kepleri raamat, milles ta püüab seletada planeetide liikumise proportsioone ja geomeetriat heliredelite ja muusikaliste intervallide abil.

Raamat ilmus 1619. Ta kirjutas selle Linzis.

Kepleri järgi tekitab iga planeet Päikese ümber tiireldes tooni, mille muutuv kõrgus oleneb planeedi nurkkiirusest Päikese suhtes. Mõned planeedid "laulavad" suhteliselt konstantsel toonil: näiteks Maa toon kõigub üksnes pooltooni (16:15) mi-st fa-ni ja Veenuse tooni kõikumise intervall on vaid 25:24. Maa tooni väikest ulatust seletab Kepler nii: "Maa laulab mi, fa, mi: juba nendest silpidest võib järeldada, et selles meie kodus valitsevad viletsus [*miseria*] ja nälg [*fames*]."

Väga harva laulavad kõik planeedid koos täielikus harmoonias. Kepler arvas, et seda on ehk ainult üks kord ette tulnud, võib-olla maailma loomise ajal.

Üldse arendab ta selles raamatus oma esimese raamatu "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium" arvumüstikat.

Oma eelmises raamatus "Astronomia nova" oli Kepler esitanud kaks esimest Kepleri seadust planeetide liikumise kohta. Kolmas seadus, mis ütleb, et planeedi ja Päikese vahelise keskmise kauguse kuup on võrdeline planeedi aasta kestuse ruuduga, on esitatud raamatu "Harmonice Mundi" 5. peatükis mõnel leheküljel pärast pikka kõrvalepõiget astroloogiasse.
Seann William Scott

**Seann William Scott** (sündinud 3. oktoobril 1976 Minnesotas Cottage Grove'is) on USA filminäitleja.

Näitlejakarjääri alguses osales Seann William Scott mitmes teleseriaalis, tegi kaasa Aerosmithi laulu "Hole in My Soul" videos ning esines telereklaamides. 

## Filmid
Michael Maestlin

**Michael Maestlin** (ka *Mästlin*, *Möstlin*; 30. september 1550 Göppingen – 20. oktoober 1631 Tübingen) oli saksa astronoom ja matemaatik.

Maestlin õppis Tübinger Stiftis teoloogiat, matemaatikat ja Philipp Apiani innustusel astronoomiat. Aastal 1571 sai ta magistriks, 1576 diakoniks Backnangis ja 1580. aastast matemaatikaprofessorks Heidelbergi ülikoolis, 1583. aastast Tübingeni ülikoolis, kus töötas 47 aastat. Tema õpilaste seas oli Johannes Kepler.

Maestlinit peetakse Leonardo da Vinci kõrval esimeseks, kes seletas tuhkhalli kuuvalgust õigesti maapaistena. Ta taipas, et komeedid ei ole atmosfäärinähtused ("kuualused" nähtused).

Kuigi Maestlin õpetas eeskätt Ptolemaiose maailmasüsteemi (geomeetrilist maailmasüsteemi), oli ta ka üks esimesi, kes võttis omaks Koperniku maailmasüsteemi ning hakkas seda valitud õpilastele õpetama. Ta oli Kepleriga kirjavahetuses. Suuresti tänu Maestlinile võttis Kepler omaks Koperniku süsteemi. Maestlin oli tema tähtsaim õpetaja ja ühtlasi sõber. Võib-olla veenis tema ka Galileo Galileid uue õpetuse õigsuses.

Aastal 1582 kirjutas Maestlin üldarusaadava sissejuhatuse astronoomiasse.

Ta avaldas esimesena kuldlõike kümnendmurruna: väiksema osa suhe suuremasse on "umbes 0,6180340". Ta tegi seda kirjas Keplerile. Korrektne väärtus on 0,61803398874989484821...

Ta oli esimene, kes kataloogis Plejaadide 11 tähte (24. detsembril 1579) ja on võimalik, et ta täheldas neid 14.

3. oktoobril 1590 täheldas Maestlin Marsi varjutust Veenuse poolt.

Aastal 1961 nimetati Maestlini järgi üks Kuu kraatritest (Maestlini kraater) ja asteroid **[[1973 Maestlin]]**.

Jules Verne ütles oma romaanis "Viis nädalat õhupallis", et Maestlin olevat suutnud palja silmaga eristada Jupiteri looduslikke kaaslasi ja Plejaadide 14 tähte, millest kõige väiksem oli 9. tähesuurusega. Tavaline inimene suudab ideaalsetes tingimustes eristada objekte tähesuurusega 6,5.
Kaiu valla lipp

**Kaiu valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Kaiu valla lipp.

Lipp kinnitati 26. veebruaril 1996.

## Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline roheline kangas on diagonaalselt poolitatult lipu lehviva otsa ülemisest nurgast vardapoolse otsa alanurgani ulatuva valge triibuga, mille laius 1,5 ühikut. Ülemisel ja alumisel rohelisel väljal on valge heraldiline okaspuutaim.

Lipu normaalmõõtmed on 150x100 cm ning pikkuse ja laiuse suhe on 9:6 (3:2) ühikut.

## Põhjendus
Okaspuutaimed sümboliseerivad valla metsarohkus (Kõrvemaa). Roheline on looduse sümbol, kuid tähistab ka lootust ja igavesti korduvat eluringlust. Valge aga on puhtuse ja valguse sümbol.
## Lipu kasutamine

#Kaiu valla lipp lehvib vallavalitsuse hoone juures lipumastis alaliselt, välja arvatud riiklikel lipupäevadel, mil masti heisatakse Eesti riigilipp. 
#Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. 

## Vaata ka
*Kaiu valla vapp

## Välislingid
* Kaiu valla sümboolika valla kodulehel
* Kaiu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tyro

**Tyro** (vanakreeka Τυρώ, ladina tähestikus Tyrṓ) oli vanakreeka mütoloogia tegelaskuju, Iolkose kuninganna. Ta oli Elise kuninga Salmoneuse ja Arkaadia printsessi Alkidike ainus tütar. Tyro abiellus oma onu Kretheusega ja sai temaga kolm poega: Aison, Pheres ja Amythaon. Lisaks sai Tyro Poseidoniga kaksikud Peliase ja Neleuse.

## Elulugu
Tyro sündis ja kasvas üles oma isa Salmoneuse valitsetud Elises. Tema ema Alkidike suri, kui Tyro oli väike. Tema üles kasvamisest on mitu versiooni. Levinuma versiooni järgi abiellus Salmoneus uuesti ja Tyro võõrasemaks sai Sidero, kes hakkas neiut kiusama, üritades tekitada tema ilu varjavaid vigastusi.   

Teise versiooni järgi hakkas Tyro isa Salmoneus juba tema lapsepõlves end kreeklaste peajumala Zeusiga võrdseks pidama ja nõudis, et rahvas peajumala asemel tema nimel ohverdusi teeks. Tyro protestis selle vastu ja kui Zeus Salmoneusi ja tema linna hävitas, säästis ta Tyrot ja saatis neiu tema onu Kretheuse juurde. Selles versioonis kasvas Tyro üles Iolkosel ja Sidero oli Kretheuse esimene abikaasa ning Tyro kiuslik võõrasema.   

"Odüsseia" järgi armus Tyro jõejumalasse Enipeusi ja veetis palju aega jõe kaldal, lootuses meelitada jumala kaldale. Ühel päeval võttis Poseidon Enipeuse kuju, heitis Tyroga ühte ning paljastas pärast oma päritolu. Sellest vahekorrast jäi Tyro rasedaks, Poseidon käskis kaksikute päritolu varjata. Sidero kasutas Tyro abieluvälist rasedust ära ja kiusas teda selle tõttu. Kui kaksikpojad sündisid, jättis Tyro nad loodusesse hukkuma, kuid poisid leidis hobusekasvataja, kes andis neile nimed Pelias ja Neleus ja kasvatas nad üles.  

Tyrot kasutades üritas Salmoneust hävitada ka kuninga vend Sisyphos, kes õppis Apollo oraaklilt, et Salmoneuse tütrepojad on saatuse poolest määratud oma vanaisa tapma. Ta heitis ühte Tyroga, kes jäi temast rasedaks. Kui Tyro sai ennustusest teada, tappis ta oma vastsündinutest kaksikpojad, et kaitsta oma isa. 

Kui Pelias ja Neleus täiskasvanuks said, otsisid nad üles oma ema Tyro, sest nende kasuisa oli poistele nende vanematest rääkinud. Nad said teada, et Sidero oli nende ema aastaid kiusanud ja otsustasid kätte maksta oma ema julma kohtlemise eest. Nad leidsid Sidero Hera templist ja Pelias tappis ta otse altari ees. 

Tyra abiellus Kretheusega, sõltuvalt versioonist korraldas abielu kas Salmoneus või Kretheus. Nad said kolm poega: Aisoni, Pherese ja Amythaoni. Tyro hilisem saatus on teadmata, kuid eeldatavasti oli ta surnud enne, kui tema poeg Pelias Aisoni troonilt kukutas ja Iolkost valitsema hakkas. 

## Vaata ka

* Antiope, kelle lugu sarnaneb Tyro loole
* Kretheus

## Viited
Kretheus

**Kretheus** (kreeka Κρηθεύς) oli Iolkose asutaja ja esimene kuningas. Kretheus oli Tessaalia kuninga Aiolose ja Enarete poeg. Ta abiellus vennatütre Tyroga ja nad said kolm poega, kelle nimed olid Aison, Pheres ja Amythaon.

## Elulugu
Kretheuse isa Aiolos sai Tessaalia valitsejaks, kui tema isa Hellen jagas Kreeka oma poegade vahel. Kretheus oli üks vähemalt tosinast Aiolose ja Enarete lapsest. Ta ehitas isa maadele Pagasitikóse lahe äärde uue linna, mida asus valitsema. Selle linna nimeks sai Iolkos.

Kretheus abiellus Tyroga ning said kolm poega: Aisoni, Pherese ja Amythaoni. Siiski on Kretheust nimetatud ka kahe tütre isaks, üks neist oli Akastosega abiellunud Hippolyte. 

Pärast Kretheuse surma pidi Iolkose uueks kuningaks saama Aison, kuid tema poolvend, Tyro ja Poseidoni laps, Pelias haaras linnas võimu ja lõpuks tappis Aisoni.

## Vaata ka

* Tyro
* Aison

## Viited
Maja jõgi

**Maja** on jõgi Aasias. Algab Džugdžuri mägedest. Ülemjooksul voolab edelasse. Alamjooksul pöördub põhja ja loodesse. Suubub paremalt Aldani jõkke.

Pikkus 1053 km.
Sakurashima

**Sakurashima** (jaapani 桜島) on vulkaan Jaapani Ky&#363;sh&#363; saarel Sakurashima poolsaarel. Jääb Kagoshima linna halduspiiridesse. 

Vulkaani kõrgus on 1117 meetrit. Geograafilised koordinaadid on 

1914. aastal toimunud suur purse muutis saare poolsaareks. 1955. aastal hakkas vulkaan uuesti purskama ja jätkab vähe aktiivsena purskamist tänapäevani.

## Välislingid
*Sakurashima vulkaaniuurimiskeskus
Salmoneus

**Salmoneus** oli Elise kuningas, Tessaalia kuninga Aiolose ja Enarete poeg ning Tyro isa.

Salmoneusel oli kaarik, mis tegi sõidu ajal tugevat metalset mürinat. Zeusile pühendatud pidustuste päeval kihutas ta sellel läbi linna, loopis tuletukke ja kisendas, et inimesed peavad teda kummardama, sest ta on Zeus Piksepilduja. Zeus lõi ta sealsamas tõelise välgunoolega maha.

Seda lugu peetakse meenutuseks nendest aegadest, kui veel harrastati ilmanõidumist. Niisiis olevat Salmoneus püüdnud tollal tavalise nõidumise ja imiteerimise abil esile kutsuda äikesevihma.
How Ace Are Buildings

**"How Ace Are Buildings"** on briti alternatiivroki ansambli A album aastast 1997.

## Lood
# "Turn It Up"
# "Foghorn"
# "Cheeky Monkey"
# "Number One"
# "Bad Idea"
# "Sing-A-Long"
# "Winter Of '96"
# "Out Of Tune"
# "Fistral" 
# "House Under The Ground"
# "Five In The Morning"
# "Ender"
A vs. Monkey Kong

**"A vs. Monkey Kong"** on alternatiivroki ansambli A album aastast 1999.

## Lood

# "For Starters"
# "Monkey Kong"
# "A"
# "Old Folks"
# "Hoppa Jonnus Fang"
# "Summer On The Underground"
# "Warning"
# "If It Ain't Broke Fix It Anyway"
# "I Love You Anyway"
# "Don't Be Punks"
# "Down On The Floor"
# "Jason's Addiction"
# "Miles Away"
# "Getting Around"
Exit Stage Right

**"Exit Stage Right"** on alternatiivroki ansambli A album aastast 2000.

## Lood

# "Intro - Shon Adams"
# "If It Ain't Broke, Fix It Anyway"
# "Monkey Kong"
# "A"
# "Old Folks"
# "I Love Lake Tahoe"
# "Over It"
# "Foghorn"
Hi-Fi Serious

**"Hi-Fi Serious"** on alternatiivroki ansambli A album aastast 2002.

## Lood

# "Nothing"
# "Something's Going On"
# "Six O'Clock on a Tube Stop"
# "Going Down"
# "Took It Away"
# "Starbucks"
# "The Springs"
# "Shut Yer Face"
# "Pacific Ocean Blue"
# "The Distance" 
# "W.D.Y.C.A.I."
# "Hi-Fi Serious"
# "Asshole"
Teen Dance Ordinance

**"Teen Dance Ordinance"** on alternatiivroki ansambli A album aastast 2005.

## Lood

# "Rush Song"
# "Better Off With Him"
# "The Art of Making Sense"
# "Someone Else"
# "Die Tonight"
# "2nd Coming"
# "Wake Up"
# "Black Hole"
# "Hey"
# "Worst Thing That Can Happen"
# "Afterburner"
# "Wisdom"
Kohustus

Juriidiline **kohustus** on käitumine, mida tuleb teostada õigustatud isiku huvides. Käitumise määra kohta annab ettekirjutuse vastav õigusnorm. Kuna subjektiivset õigust valdaval subjektil on õigustus midagi teha, korrespondeeruvad sellele juriidilised kohustused. Absoluutse subjektiivse õiguse rikkumisel tekib õigussubjektil relatiivne e nõudeõigus kolmanda isiku vastu, kellel tekib sellega vastav juriidiline kohustus taastada endine olukord, ehk õigussubjektile anda tagasi absoluutne subjektiivne õigus (nt tagastada kolmanda isiku valduses olev subjekti omand). Samas eksisteerib juriidiline kohustus ka ilma nõudeõiguseta. Nimelt peavad isikud alati silmas pidama teise isiku absoluutseid subjektiivseid õigusi.
Neleus

**Neleus** (vanakreeka Νηλεύς) oli Tyro poeg, Aisoni, Peliase ja Pherese vend, Nestori isa. Ta valitses Messeenias Pyloses.

Tyro armastas jõejumalat Enipeust, kuid too ei vastanud neiu tunnetele. Ükskord võttis aga Poseidon (mõne allika järgi Zeus) Enipeuse kuju ning heitis Tyroga ühte. Sellest vahekorrast sai Tyro kaksikpojad. Tyro kartis oma isa raevu ja sellepärast jättis pojad maha.

Tyro isa Salmoneuse tallimees leidis poisid ja kasvatas nad koos oma naisega üles. Neile pandi nimeks Pelias ja Neleus.

Tyro abiellus Kretheusega ning nad said kaks poega: Aisoni ja Pherese. Ent Kretheus sai teada, et tema naine oli jumalaga vahekorras olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Iolkose uueks kuningaks Aison. Siis aga ilmusid välja Pelias ja Neleus, kellele kasuisa oli nende vanematest rääkinud. Nii Aison, Pheres kui Peleus pidid selleks ajaks juba abielus ja laste isad olema.

Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest. Sidero oli küll Hera templisse varjule läinud, kuid Pelias tappis ta otse altari ees. Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati. Ta siirdus Kreeka teise otsa, Messeeniasse, ja sai Pylose kuningaks.

Neleuse naine Chloris oli Niobe 14 lapsest ainus, kes ellu jäi, ja teda tabas oma ema saatus. Neil oli 13 poega ja 1 tütar. Neleus mõtles lakkamatult kättemaksule. Isegi ühe oma poja nimetas ta Alastoriks ('kättemaks'). Herakles palus Neleusel kättemaksust loobuda, ent Neleus keeldus. Karistuseks tappis Herakles Neleuse 11 poega: Alastori, Chromiose, Taurose, Asteriose, Pylaoni, Deimachose, Eurybiose, Phrasiose, Eurymenese, Euagorase ja Epilaose. Ellu jäid Nestor, Periklymenos ja tütar Pero.
Pheres

**Pheres** oli vanakreeka mütoloogias Iolkose kuningapoeg, Kretheuse ja Tyro poeg, Aisoni vend, Peliase ja Neleuse poolvend, Admetose isa.

Kretheus sai teada, et tema naisel oli enne abiellumist jumalaga vahekord olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja tema venda Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Aison kuningaks. Kuid siis ilmusid välja Tyro abielueelsed pojad Pelias ja Neleus. Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest.

Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati, kuid Aisoni, tema naise ja ühe poja Promachuse Pelias vangistas. Teist poega Iasonit ta ei saanud kätte, sest Aison oli tolle saatnud Cheironi juurde õppima.

Pheres suutis samuti põgeneda. Ta asutas Tessaalias Phera linna.
Aldebaran

**Aldebaran** (α Tau / α Tauri) on täht Sõnni tähtkujus, üks tähistaeva kirkamaid tähti (heleduselt 14.).

Aldebarani nimi on pärit araabia sõnast **الدبران** *ad-dabar&#257;n*, mis tähendab 'järgnev', sest ta järgnes Plejaadidele oma näival teekonnal öötaevas. Spektriklass on K5, mis paistab meile oranžina. Aldebaran asub 65 valgusaasta kaugusel ja on paisunud 38 korda suuremaks kui Päike. Absoluutne heledus on 150 korda suurem kui Päikesel.

Aldebarani suunas liigub NASA kosmosesond Pioneer 10, millel kulub täheni jõudmiseks rohkem kui kaks miljonit aastat.

## Viited
Kanalisaared

**Kanalisaared** on saared La Manche'i väina Saint-Malo lahes. Pindala 196 ruutkilomeetrit. Suuremad saared on Jersey ja Guernsey, väiksemate asustatud Kanalisaarte hulka jääb Sark. Saared on künklikud, kõrgus kuni 148 meetrit. Kuuluvad Briti kroonile.
Polenta

**Polenta** on Põhja-Itaalia köögile omane maisijahust puder. 

Lisaks Itaaliale on polenta populaarne ka mujal Vahemere piirkonnas, Austrias, Šveitsis, aga ka näiteks Argentinas ja Brasiilias. 

Polentat süüakse soojalt vähese võiga, kuid sellel võib ka jahtuda ja kõvemaks tõmbuda lasta, siis tükkideks lõigata ja praadida või grillida. Mõnikord segatakse polentat juustu, näiteks parmesani või gorgonzolaga; selline valmistusviis on eriti levinud Lombardias.

Serveeritakse kas esimese käigu, kõrvalroa või hommikusöögina.

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited
VanGogh

**VanGogh** on eesti rokkansambel.

VanGogh on asutatud 1990. aastal ja esitab põhiliselt ingliskeelseid omaloomingulisi lugusid.

## Liikmed
*Martti Janek, laul ja kitarr
*Angela Aak, kitarr
*Peeter Metsar, basskitarr
*Ergo Ehte, trummid

## Albumid
*"One Goghlection" (2000)
*"With A Single Eye" (2004)

## Välislingid
*VanGoghi koduleht
Panettone

***Panettone*** [panett'oone] on itaalia köögiklassikasse kuuluv magus klassikaliselt juuretisest kook. Kuid levinud on ka pärmiga kergitamise viisid. *Panettone* sisaldab rosinaid, suhkurdatud puuvilja. *Panettone*'t küpsetatakse spetsiaalses kõrges silindrikujulises vormis. Taina kergitamine ja segamine on pikk ning pühapäevapagarile keeruline protsess ja seetõttu valmistatakse seda tänapäeval kodus harva; enamasti on *panettone*'d pärit poeriiulilt.

*Panettone* on pärit Milanost, kus seda süüakse traditsiooniliselt jõulude ajal.

*Panettone*'t võib serveerida nii saia, koogi kui ka desserdina.

## Ajalugu

*Panettone*-sarnane roog oli tuntud juba Vanas Roomas, kus suhkru asemel tarvitati mett. Pieter Brueghel vanem kujutas 16. sajandil maalil inimesi *panettone*'t söömas. Samast ajast pärineb Karl V peakoka Bartolomeo Scappi kokaraamat, kus leidub *panettone* retsept.

Esimest korda seostati *panettone*'t jõuludega 18. sajandil.

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited
Skulptuur

**Skulptuur** (ladina keeles *sculptura*) on üks kujutava kunsti põhiliike graafika ja maalikunsti kõrval, mille peamiseks väljendusvahendiks on vorm.

**Skulptuur** on ruumiline ehk kolmemõõtmeline kunstiteos. See võib olla vabalt seisev ja ümberringi töödeldud nn ümarplastika või esineda mingi pinna külge liidetud reljeefina, millel on välja töötatud ainult esikülg. Materjalidena kasutatakse mitut liiki kivi (nt graniit, basalt, marmor, liivakivi, lubjakivi), puitu, elevandiluud, metalle (pronks, raud, teras), savi (terrakota, keraamika, portselan jm).

Skulptuure kavandavat ja valmistavat inimest nimetatakse skulptoriks ehk kujuriks.

## Protsess
Suuremate skulptuuride loomisel valmistatakse kõigepealt savist või plastiliinist kavand ja siis originaalsuuruses savimudel, millest tehakse omakorda kipsäratõmme. Punktiiraparaadi abil kantakse mõõtmed üle kivisse või puusse. Ka skulptuuri valamisele eelneb täissuuruses kipsmudeli valmistamine.

## Jaotus
Pinna või objektiga seotuse järgi liigitatakse skulptuure järgmiselt:
* ümarplastika – vabalt seisvad ja igast küljest vaadeldavad skulptuurid
* reljeefplastika – pinnaga seotud ja vähem või rohkem eenduvad (lamereljeef vs kõrgreljeef) skulptuurid, mis on töödeldud ning vaadeldavad vaid ühest suunast

Töötlemisviisi järgi liigitatakse skulptuure järgmiselt:
* raidkunst – raidkunsti loomisel raiutakse kõva materjali (puit, kivi) plokist ära ülearune mass, kuni jääb järele soovitud kuju
* plastika – plastika puhul lisatakse karkassile materjali (nt savi või plastiliini), kuni saadakse soovitud kuju. Ka valatud skulptuur on plastika.

Skulptuuri otstarbe järgi liigitatakse skulptuure järgmiselt:
* monumentaalskulptuur
* monumentaal-dekoratiivskulptuur
* vabaplastika
* pisiplastika

## Ajaloost

Esimese suure õitsenguaja elas skulptuur üle Vana-Egiptuses, kus madal- ja süvendreljeefi kasutati laialdaselt templite ja haudade kaunistamiseks. Teine hiilgeaeg saabus Vana-Kreeka hiilgeaegadel, mil kujunes välja ümarplastika ning tegutsesid sellised kuulsad kunstnikud nagu Pheidias, Polykleitos, Praxiteles ja Lysippos. Romaani ja gooti kunstis seisis skulptuur arhitektuuri teenistuses. 15. sajandist hakkas kasvama puuskulptuuri osatähtsus ning skulptuuris nähti jälle iseseisvat kunstiliiki. Loodi vabalt seisvaid ümarfiguure, toimus portree- ja monumentaalskulptuuri taassünd. Tähtsa koha omandas hauamonumentide valmistamine. Loodi aia- ja pargiskulptuure, pronksist pisiplastikat ja värvilist majoolikat. Renessansiajastu skulptuuri tippajaks on Michelangelo looming. Ka barokkskulptuuri paremik pärineb Itaalia meistritelt (nt Bernini).

## Vaata ka
*Kõrgeimate kujude loend

## Välislingid
Avoni jõgi

**Avoni jõgi** on mitme jõe nimi:

***[[Avoni jõgi (Warwickshire)|Avoni jõgi]]**, jõgi Inglismaal, Severni lisajõgi, voolab läbi Stratford-upon-Avoni
***[[Avoni jõgi (Hampshire)|Avoni jõgi]]**, jõgi Inglismaal, suubub La Manche'i, voolab läbi Salisbury
***[[Avoni jõgi (Bristol)|Avoni jõgi]]**, jõgi Inglismaal, Severni lisajõgi, voolab läbi Bathi ja Bristoli
***[[Avoni jõgi (Ontario)|Avoni jõgi]]**, jõgi Kanadas Ontario provintsis
***[[Avoni jõgi (Uus-Meremaa)|Avoni jõgi]]**, jõgi Uus-Meremaal Lõunasaarel
***[[Avoni jõgi (Austraalia)|Avoni jõgi]]**, jõgi Lääne-Austraalias, Swani jõe lisajõgi
Penza

**Penza** (varasem eestikeelne nimekuju *Pensa*; vene keeles *Пенза*) on linn Venemaal, Penza oblasti keskus. Asub kohas, kus Penza jõgi suubub Sura jõkke.

## Ajalugu
Penza on asutatud 1663. aastal vahipostina Venemaa kagupiiril, 1796. aastast kubermangukeskus. 19. sajandil oli suur tööstuskeskus, seal töötas umbes 160 tehast ja vabrikut.

Tänapäeval on Penza masinatööstuse keskus.

Penza lähedal asub keemiarelvade ladu, kus hoitakse 7000 tonni närvigaasi. Linna ümbrus on tugevasti saastatud (arseen, dioksiin).

Elanike arv on 512 900 (2005).

Linn jaguneb 4 rajooniks:

* Железнодорожный район (Raudteerajoon)
* Ленинский район (Lenini rajoon)
* Октябрьский район (Oktoobrirajoon)
* Первомайский район (Esimese mai rajoon)

## Loodus
### Geograafiline asend
Penza asub Volga kõrgustikul 629 km Moskvast kagus.

### Kliima
Penzas on mandriline paraskliima külma talve ja palava suvega. Veebruari keskmine õhutemperatuur on –10,0 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 19,2 °C. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum on 41 °C (augustis) ja absoluutne miinimum –40 °C (detsembris ja veebruaris).

## Haridus ja kultuur
Linnas asub Penza kunstikool, mis 1955. aastast kannab Konstantin Savitski nime. Samuti asub seal K. A. Savitski nimeline Penza maaligalerii.

## Viited

## Välislingid

*Penza linnavalitsuse koduleht
Santorin

**Santorin** on vulkaan Thíra saarestikus Nea Kaimeni saarel. Kõrgus 127 meetrit.

Viimase poole tuhande aasta jooksul on suurimad pursked toimunud ajavahemikes 1570–1573, 1650, 1707–1711, 1866–1870, 1925–1926 ja 1939–1941. Viimane väiksem purse oli 1950. aastal.

## Viited
Raidkunst

**Raidkunst** on skulptuuri liik – taieste valmistamine kõvast materjalist nikerdamise või raiumise teel.

Raidkunsti teosed on peamiselt kivi- (graniit, marmor, dolomiit jne) ja puuskulptuurid.
Oregon

**Oregon** on Ameerika Ühendriikide osariik 1859. aastast. Asub USA loodeosas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas piirneb Washingtoni osariigiga, lõunas California ja Nevadaga ning idas Idahoga. Suurim linn on Portland.

Oregoni põlisasukad on bannokid, tšinukid, klamatid, sahaptinid ja mitmed väiksemad indiaani suguharud.

## Loodus
Oregonis asub USA sügavaim järv Crater Lake.

Kõrgeim mägi on Mount Hood (3429 m).

## Rahvastik
2012. aastal elas Oregoni osariigis 3 899 353 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb 36 maakonnaks.

## Haridus ja teadus
Oregoni Ülikool asub Eugene'is.

## Vaata ka
* Oregoni kummituslinnade loend

## Viited

## Välislingid
* Oregoni osariigi koduleht
Nevada

**Nevada** [nev'aada] (inglise keeles [nəˈvædə]) on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on moodustatud 1864. aastal. Läänes piirneb California osariigiga, põhjas Idaho ja Oregoni, idas Utah' ning kagus Arizona osariigiga.

## Rahvastik
2010. aastal elas Nevada osariigis 2 700 551 inimest.

Elanikud jagunesid päritolult 2008. aastal järgmiselt:
* 13,2% saksa
* 10,7% iiri
* 9,4% inglise
* 6,4% itaalia
* 4,1% ameerika
* 4,0% skandinaavia (1,7% norra, 1,5% rootsi ja 0,8% taani).

1950. aasta rahvaloenduse järgi oli Nevada osariigi rahvaarv 160 083, see oli kõige väiksema rahvaarvuga USA osariik. 20. sajandi lõpus kasvas Nevada rahvaarv plahvatuslikult, Nevada oli USA kõige kiiremini kasvav osariik. Selle põhjustasid hasartmängude legaliseerimine ja liberaalsed abielu- ja lahutusseadused. Lisaks on Nevada ainus USA osariik, kus on prostitutsioon on mõnedes piirkonades legaalne (kolmes suurimas maakonnas (Clarki (Las Vegas), Washoe (Reno) ja Carson City linnas) on prostitutsioon keelatud). 2000. aastal elas osariigis juba peaaegu kaks miljonit inimest.

Nevada osariigi rahvaarv on kasvanud peamiselt sisserände tõttu. 1900. aastal oli Nevada elanikest osariigis sündinud 37%, 2000. aastal ainult 21%, 2012. aastal 25%. Kõige suurem sisseränne Nevada osariiki toimub California osariigist, 2012. aasta seisuga oli 19% Nevada elanikest sündinud Californias.

Ligi 91% Nevada elanikest elab osariigi kolmes suuremas linnastus: Las Vegase linnastus, Reno linnastus ja Carson City linnastus. Kaguosas Clarki maakonnas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 1 951 269 inimest, mis moodustas Nevada osariigi kogurahvaarvust 72%.

### Linnad

1) Ei oma omavalitsust, loetakse ametlikult kohaliku võimuorganita asulaks (*[[Census-designated place]]*)

## Haldusjaotus
Nevada osariik jaguneb 16 maakonnaks ja üheks maakonnavabaks linnaks:

## Kaitsealad

* Humboldti metsakaitseala
* Toiyabe'i metsakaitseala
* Inyo metsakaitseala
* Mount Charleston Wilderness
* Surmaoru rahvuspark
* Suure nõo rahvuspark

## Muud
Las Vegasest 70 km loodes Indian Springsis asub Creeche'i õhujõudude baas

## Vaata ka
* Nevada kummituslinnade loend

## Viited

## Välislingid
* Nevada osariigi koduleht
Montana

**Montana** [mɒnˈtænə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Briti Columbia, Alberta ja Saskatchewani provintsiga, läänes USA Idaho osariigiga, idas Põhja-Dakota, kagus Lõuna-Dakota ning lõunas Wyomingi osariigiga.

Osariigi suurim linn on Billings.

## Rahvastik
2012. aastal elas Montana osariigis 1 005 141 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 56 maakonnaks.

## Sümbolid

## Viited

## Välislingid
* Montana osariigi koduleht
Washingtoni osariik

**Washington** on Ameerika Ühendriikide osariik 1889. aastast. Asub USA loodeosas Vaikse ookeani rannikul piirnedes põhjas Kanada Briti Columbia provintsiga, lõunas Oregoni osariigiga, idas Idaho osariigiga.

## Rahvastik
2012. aasta seisuga elab osariigis 6 897 012 inimest.

Levinumad europiidse rassi esindajate päritolud olid
* 20,9% saksa
* 12,6% inglise
* 12,6% iiri
* 6,2% norra
* 4,1% ameerika
* 4,0% prantsuse
* 3,9% rootsi
* 3,6% itaalia
* 3,4% šoti
* 2,6% šoti-iiri
* 2,5% hollandi
* 1,9% poola
* 1,4% vene
* 1,2% taani
* 1,1% walesi

## Linnad

2010. aasta seisuga on suurimad linnad:

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 39 maakonnaks.

## Viited

## Välislingid
* Washingtoni osariigi koduleht
Maalikunst

**Maalikunst** on kujutava kunsti liik. Maalikunsti iseloomulikem kujutamisvahend on värv.

Maalikunsti viljelev kunstnik on maalikunstnik.

## Maalikunsti liigid
### Tehnika ja materjalide järgi

### Ainestiku järgi

* abstraktne kunst
* kujutav kunst
** natüürmort
** portree
** grupiportree
** figuur / akt
** maastikumaal
** meremaal
** olustikumaal
** žanristseen
** allegooriline stseen
** ajaloomaal
** lahingumaal
* jne

### Loomemeetodi järgi
* ateljeemaal 
* vabaõhumaal 
* jne
### Maalipinna järgi

* laemaal
* seinamaal
* tahvelmaal
* siidimaal
* vaasimaal
* portselanimaal
* jne

### Funktsiooni, suuruse vmt järgi
* monumentaalmaal
* pannoo
* illustratsioon
* raamatumaal
* miniatuurmaal
* veduut
* ikoon
* etüüd
* jne

## Vaata ka
* Värvipigment
* Anorgaaniliste värvipigmentide loend
* Sideaine
* krunt
Indiana

**Indiana** on Ameerika Ühendriikide osariik 1816. aastast. Põhjas piirneb Michigani, lõunas Kentucky, läänes Illinois' ja idas Ohio osariigiga.

## Rahvastik
2010. aasta seisuga elab Indianas 6 483 802 inimest.

### Suuremad linnad

## Viited

## Välislingid
* Indiana osariigi koduleht