open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
TKK

**TKK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Koreograafiakool
*Tallinna Kurtide Kool
*Tartu Kõrgem Kunstikool
*Tehnokontrollikeskus, ettevõte
*TKK Tallinn, Eesti hokiklubi
*Helsingi Tehnikaülikool
TKI

**TKI** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tervisekaitseinspektsioon
*Teeninduskvaliteedi Instituut, ettevõte
*türosiini-kinaasi inhibiitor
TMK

**TMK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Muusikakool
*Tallinna Meditsiinikool (praegune Tallinna Tervishoiu Kõrgkool)
*Tartu Meditsiinikool
*Teater. Muusika. Kino (ajakiri)
*...
TK

**TK** tähendab järgmist:
* Tallinna Konservatoorium, praegu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia
* Tartu Konservatoorium
* Tartu Kunstikool
* Teaduslik Kirjandus, hilisem Eesti Riiklik Kirjastus
* Tokelau, riigikood standardi ISO 3166-1 järgi
* Turkish Airlines, IATA kood

**Tk** tähendab järgmist:
* Tk (OKa1), tankvedur

**tk** tähendab järgmist:
* tarbijate kooperatiiv
* tootmiskoondis
* türkmeeni keel, kood standardi ISO 639-1 järgi
* .tk, Tokelau tippdomeen
Hendrik Nagla

**Hendrik Nagla** (sündinud 16. juulil 1941 Võnnus) on eesti saksofonist, klarnetist ja muusikapedagoog.

Ta on õppinud Pärnu Lastemuusikakoolis klarnetit (Paavo Rahnu juhendamisel). 1963. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli (Aadu Regi õpilasena) ja 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Juhan Kaljaspooliku klassis).

Ta töötas aastatel 1963–1971 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, 1971–1994 Eesti Televisiooni ja Raadio estraadiorkestris ja 1994–2005 Politseiorkestris. 

2004. aastast on ta Maardu Kunstide Kooli direktor. 

Aastatel 1971–1985 oli ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klarneti- ja saksofoniõpetaja, sama ametit peab ta 2000. aastast Tallinna Ülikoolis. Tema õpilaste seas on olnud Jüri Takjas, Aivo Luhaoja, Ülari Kirsipuu, Olavi Oismann.

Ta on mänginud 1984. aastast baritonsaksofoni Tallinna Saksofonikvartetis, kellega on esitanud umbes 40 uut eesti helitööd.

## Isiklikku
Tema abikaasa on klaveripedagoog Maire Nagla.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Kirjandus
*
TIM

**TIM** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Inseneride Maja
*Tartu Inseneride Maja
*...

## Vaata ka
*TIM Cup
TF

**TF** või .tf on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Filharmoonia
*Tallinnfilm, filmistuudio
*Tubina Fond
*...

*.tf, Prantsuse Lõunaalade Interneti tippdomeen
TET

**TET** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Tallinna Ekskavaatoritehas
*Tallinna Elektrotehnika Tehas
*Tartu Ehitusmaterjalide Tehas
*Ukraina telekanal
*...
Maire Nagla

**Maire Nagla** (aastani 1992 **Maire Järvsalu**; sündinud 26. juulil 1958 Rakveres) on eesti klaveriõpetaja.

Ta lõpetas aastal 1972 (Ruth Patuse juhendamisel) klaverierialal Rakvere Lastemuusikakooli. Aastal 1980 lõpetas ta (Mare Otsa juhendamisel) Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja aastal 1985 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Toivo Nahkuri ja Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa klassis).

Ta töötas aastast 1980 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis: aastatel 1980–1990 kontsertmeistrina ja aastast 1982 ka üldklaveriõpetajana; aastast 2001 on ta üldklaveri osakonna juhataja; lisaks oli ta aastatel 2002–2004 õppeosakonna juhataja. Lisaks oli ta aastatel 2004–2005 Tabasalu Muusikakooli ja on aastast Aruküla huvikeskuse "Pääsulind" õppealajuhataja.

## Isiklikku
Ta on aastast 1992 abielus saksofonisti, klarnetisti ja muusikapedagoogi Hendrik Naglaga.

## Kirjandus
*
Phyllopteryginae

***Phyllopteryginae*** on merinõellaste (*Syngnathidae*)  klaad ja tunnustamata alamsugukond.

2010. aastal ilmunud merebioloogide Nerida G. Wilsoni ja Greg W. Rouse'i uurimustulemuste alusel moodustavad alamsugukonna *[[Syngnathinae]]* ( kuhu alla liigitatakse üle 50 perekonna) 2 perekonda omaette  klaadi:

* *[[Phycodurus]]*  Gill, 1896
* *[[Phyllopteryx]]*  Swainson, 1839

Mõlemad need perekonnad on monotüüpsed ja nende ainsamaid liike nimetatakse käibekeeles narmaskalaks.

Samas Wilsoni ja Rouse'i töös kummutati ka varasem hüpotees, et perekonnad  *Phycodurus*, *Phyllopteryx* ja *[[Haliichthys]]* võiksid moodustada omaette monofüleetilise rühma. 

Wilson ja Rouse leiavad ka, et *Syngnathidae* jagunemine ainult kaheks alamsugukonnaks on vastuvõetamatu ja edaspidine süstemaatika muutmine on hädavajalik.  Autorid soovitavad mitme uue alamasugukonna,  sealhulgas *Phyllopteryginae*, aktsepteerimist

## Viited

## Välislingid
*̈Vimeo.com Monterey Bay okeanaariumis tehtud video merinõellastest, sealhulgas narmaskaladest; vilksamisi näidatakse ka "kolmandat meridraakonit" *[[Haliichthys taeniophorus]]*t.
Preisi Geldern

**Preisi Geldern** või **Preisi Gelderland** (hollandi *Pruisisch Gelre*; saksa *Preußisch Geldern*) oli Gelderni hertsogkonna osa, mida aastast 1713 valitses Preisi kuningriik. Selle pealinn oli Geldern.

Gelderni hertsogkonna Ülemveerand oli 17. sajandi lõpuks osa hispaanlaste valitsetud Lõuna-Madalmaadest. 1713. aasta Utrechti rahuga pärast Hispaania pärilussõda jagati Ülemveerand Hollandi Vabariigi, Austria ja Preisimaa vahel. Gelderni kõrval olid teised linnad Preisi hertsogkonnas Horst, Venray ja Viersen, viimane neist oli eksklaav, mida ümbritses Jülichi hertsogkond. Preisi Geldern oli Saksa-Rooma riigi Alam-Reini-Vestfaali ringkonna osa.

Preisi Gelderni okupeeris aastal 1794 revolutsiooniline Prantsusmaa ja hiljem annekteeris selle Prantsuse esimene keisririik ja sellest sai Roeri departemangu osa. Pärast Napoleoni sõdu said läänepiirkonnad Madalmaade kuningriigi osaks, samas idapiirkonnad, nagu Geldern ja Viersen, tehti uue Preisi Jülich-Kleve-Bergi provintsi osaks. Viimaseid piirkondi, kuigi seni keeleliselt ja kultuuriliselt hollandi, hakati kiiresti saksastama.
Puhmasnõel

**Puhmasnõel** (*Haliichthys taeniophorus*) on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik monotüüpsest perekonnast **puhmasnõel**.  

See merinõellaste liik kasvab kuni 30 sentimeetri pikkuseks. Elab liivase pinnaga madalvees kuni 16 meetri sügavusel. Leviala hõlmab Lääne-Austraalia rannikumeresid. Keha värv võib varieeruda rohekaskollasest kuni pruunikaspunaseni. 

Perekond *Haliichthys* kuulub alamsugukonda *[[Syngnathinae]]*. Esimesena kirjeldas uut perekonda oma ainsa liigiga Briti zooloog John Edward Grey 1859. aastal.

Kuna puhmasnõela keha pind on kaetud vetikate lehti meenutavate nahajätketega, siis arvati, et ta on narmaskaladele lähedane liik. Kuid viimased molekulaar-fülogeneetilised uuringud on näidanud, et puhmasnõel ei kuulu tegelikult perekondadega *Phycodurus* ja *Phyllopteryx* samasse monofüleetilisse rühma, millest lähtuvalt järeldati, et nende mimikri on evolutsiooni käigus iseseisvalt välja arenenud konvergentsi teel.

## Viited

## Välislingid
* Ribbon Seadragon Video. youtube.com
Sten Schwede

**Sten Schwede** (sündinud 16. märtsil 1974) on Eesti diplomaat. 

Schwede lõpetas aastal 1991 Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 1997 Trondheimi Ülikooli (NTNU) politoloogia erialal. Alates 1997. aastast töötab Schwede Eesti Välisministeeriumis. Aastatel 2011–2014 oli ta Eesti peakonsul New Yorgis. 

Alates 2014. aasta augustist oli Schwede Eesti suursaadik Tšehhi Vabariigis, 2017. aasta maist Sloveenias ja juunist Horvaatias. 

Aastatel 2018–2021 töötas ta Eesti Välisministeeriumi poliitikaosakonna 5. büroo direktori ametikohal. Alates 2021. aasta augustist kuni 2025. aasta juulini oli Schwede Eesti suursaadik Lõuna-Koreas. 

Schwede on Viljandi villatöösturi Jaan Schwede tütrepojapoeg.

## Viited
Talibid

**Talibid** (ka kujul: **TALIBID**; akronüüm ingliskeelsetest sõnadest *Tallinn Interbank Bid Rate*)  Eesti Panga Eesti krooni kohta arvutatav Eestis tegutsevate pankade vaheline hoiuste intressimäär.

Eesti Pank lõpetas 29.12.2010 TALIBORi ja TALIBIDi fikseerimise, seoses euro kasutuselevõtuga Eestis alates 01.01.2011. aastal.

## Vaata ka
*Talibor
*Euribor
Joan Rivers

**Joan Alexandra Rosenberg** (sündinud **Molinsky**; 8. juuni 1933 Brooklyn, New York – 4. september 2014 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

Rivers oli tuntud selle poolest, et laskis endale teha lugematuid iluoperatsioone, mille kohta ta ka ise keelt teritas.

Rivers oli oma viimastel elupäevadel ühes New Yorgi kliinikus kurguoperatsioonil, kui ootamatult tekkisid tüsistused. Ta viidi küll üle suuremasse haiglasse, kuid seal ta ka suri. Järelehüüdeid tuli nii ajakirjanduses kui ka suhtlusmeedias paljudelt USA meelelahutusala tegelastelt, sealhulgas paljudelt näitlejatelt, koomikutelt ja teleesinejatelt.

## Välislingid
*
Brooks Brothers

**Brooks Brothers** on Ameerika Ühendriikide kõige vanem meesterõivaste tootja. 

Selle 1818. aastal loodud perefirma peakontor asub New Yorgis Madison Avenuel. Ettevõtte asutas Henry Sands Brooks (1772–1833). 1833. aastal võttis tema äri üle vanim poeg Henry Jr, kes tegi seda kuni 1850. aastani, mil juhtima asusid nooremad vennad Daniel, John, Elisha ja Edward ja muutsid ettevõtte nime Brooks Brothersiks. Brooks Brothers on olnud rõivatööstuse innovaator ja paljude uute materjalide Ameerika Ühendriikidesse tooja. Näiteks hakati esimesena pakkuma võimalust osta poest valmisülikond.

2001. aastast kuulub firma Retail Brand Alliance'i gruppi ning tootevalikusse lisandusid ka naisterõivad ja kodutekstiilid. Ettevõte on loonud rõivad paljudele kuulsustele ja võimuesindajatele. Näiteks on Brooks Brothersi rõivaid kandnud 39 Ameerika Ühendriikide presidenti 44-st.

2012. aastal asusid Brooks Brothersi poed lisaks Ameerika Ühendriikidele veel 70 riigis.

## Allikad
* Brooks Brothersi Eesti fännileht

## Välislingid
* Brooks Brothersi koduleht
Jack & Jones

**Jack & Jones** on meeste moe kaubamärk, mis kuulub Taani rõivafirmale Bestseller. Kaubamärk sai alguse 1990. aastal, mil Bestseller tuli Oslo moenädalal välja uue kollektsiooniga, mille sihtrühmaks olid noored mehed.

Bestseller on pereettevõte, mis asutati 1975. aastal. Firma asutasid Merete Bech Povlsen ja Troels Holch Povlsen.

Jack & Jones kaubamärgi kõige tuntumaks riideesemeks on teksapüksid. Kuid tänaseks on kaubamärk edasi arenenud ning teksapükse, riideid, jalatseid ja aksessuaare toodetakse meestele 5 alambrändi all. Need on: Jack & Jones Vintage Clothing, Premium by Jack & Jones, Originals by Jack & Jones, Core by Jack & Jones ja Jack & Jones Tech.

Kaubamärgil on enam kui tuhat poodi 38 riigis. Lisaks müüakse Jack & Jonesi riideid veel tuhandete hulgimüügipartnerite kaudu. Samuti saab Jack & Jonesi tooteid osta internetipoest.

## Viited
* ''Jack & Jones Eesti Fännileht''

## Välislingid
* ''Official Website''
Mustang Jeans

**Mustang Jeans** on Saksamaal tegutsev ettevõte, mis esimesena Euroopas hakkas teksasid tootma. 

Perefirma lõi 1932. aastal Luise Hermann, kes võttis palgale 6 õmblejat. 1945. aastal asus perefirmasse tööle Albert Sefrenek (1920–2014), tänu kellele sisenes firma teksamaailma. Sefrenek tegi 1948. aastal ühes Frankfurdi baaris vahetuskaupa Ameerika sõduriga. Ta vahetas 6 pudelit schnappsi ehedate ameerika päritolu teksapükste vastu. Sellest teksapaarist sai alguse kogu järgnev tootmine.

Mustang Jeans on Saksamaa teksatööstuse edulugu. Firma on läbi ajaloo silma paistnud loomingulisuse ja innovaatilisuse poolest. Mustang Jeans oli Euroopas esimene ka selle poolest, et hakkas tootma naisteteksasid ja velvetteksasid. Lisaks oli firma kogu maailmas esimene stretšteksade tootja. 

Firma sümbol on Ameerika metsik ja elavaloomuline mustangi hobune. Firma moto on “True Denim for true people”, mida võiks tõlkida eesti keelde kui “Õige teksa õigetele inimestele”. 

## Välislingid
* Koduleht
Panoptikum

**Panoptikum** on inglise filosoofi Jeremy Benthami välja mõeldud ehitis, mille keskkohast (vaatetornist) sai ülevaate kogu ehitises toimuva üle.

## Vaata ka

* panoptitsism

## Välislingid
*Jüri Saar. Kõikenägija Postimees, 22. veebruar 2014
Pinski rajoon

**Pinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 3256 km². 2009. aasta seisuga elas seal 51 997 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Achova, Aśniežycy, Baryčavičy, Biarozavičy, Bobryku, Chojna, Dubaj, Haradzišča, Kałavuravičy, Łahišyni, Łapacina, Łasicaki, Łyšča, Małotkavičy, Mierčycy, Novy Dvori, Parachonski, Parečča, Pinkavičy, Pleščycy, Sošna, Stavoki, Zaharodzki ja Vališča külanõukogu.

Halduskeskus on Pinski linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub Łahišyni alev.


Дубае, Капліца.JPG|Dubaj
Ivaniki synagoga 1c.jpg|Ivaniki
Logishin two churches.jpg|Łahišyn


Rajooni suurim jõgi on Prõpjats. Teised tähtsamad jõed on tema lisajõed Pina, Jasselda, Bobryk, Gorõn ja Stõr. Rajoon asub Polesje madalikul, osalt ka Zaharoddzie nime kandval madalikul. Kõrgused on valdavalt vahemikus 150–160 meetrit üle merepinna. Rajooni territooriumile jäävad Pinski sood. Madalaim koht ulatub 130 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (174 m) asub Mierčycy küla lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 92,24% valgevenelased, 2,64% venelased, 1,62% poolakad, 2,6% ukrainlased ja 0,9% oli teistest rahvustest. 70,66% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,05% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 39,56% elanikke, vene keelt aga 56,99%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Kevin Kauber

**Kevin Kauber** (sündinud 23. märtsil 1995 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, ründaja. Ta mängib Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus.

Ta on mänginud mitmes välisklubis: Soome klubides Turun Palloseura, ÅIFK ja Ekenäs IF, Sloveenia klubides Krka ja Tolmin, Läti kõrgliigas FK Jelgavas ning Walesis The New Saintsis.

## Klubikarjäär
### NK Krka
1. augustil 2015 liitus Kauber Sloveenia kõrgliiga klubiga NK Krka.

### The New Saints FC
9. jaanuaril 2018 liitus Kauber Walesi kõrgliiga klubiga The New Saints FC.

### Paide Linnameeskond
1. veebruaril 2019 liitus Kauber Eesti kõrgliiga klubiga Paide Linnameeskond.

### Pärnu JK Vaprus
2022. aasta hooaja eel liitus Kauber Eesti kõrgliigas mängiva Pärnu JK Vaprusega.

## Koondisekarjäär
2016. aastal kutsuti Kauber esimest korda Eesti koondisse, kuid debüüt jäi tegemata.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 3. detsember 2023*

## Saavutused
;Jelgava:
*Läti karikas: 2015/16

;The New Saints:
*Welsh Premier League: 2017/18
*Welsh League Cup: 2017/18

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
*Walesi jalgpalli valitseja palkas Eesti ründaja Õhtuleht, 19. jaanuar 2018
Roy Jacobsen

**Roy Jacobsen** (26. detsember 1954 Oslo – 18. oktoober 2025) oli norra kirjanik.

Ta kasvas üles Oslo idaosas Groruddalenis. Aastatel 1979–1986 elas ta Solfjellsjøenis Dønna vallas Nordlandis (sealt oli pärit tema ema).

Tema kirjandusdebüüdiks sai 1982. aastal novellikogu "Fangeliv" ("Vangi elu"). 
 
## Teosed
*"Fangeliv" – novellikogu (1982)
*"Hjertetrøbbel" – romaan (1984)
*"Tommy" – romaan (1985)
*"Det nye vannet" – romaan (1987)
*"Virgo" – romaan (1988)
*"Det kan komme noen" – novellikogu (1989)
*"Ursula – barnebok" (1990)
*"Seierherrene" – romaan (1991)
*"Fata Morgana" – romaan (1992)
*"Den høyre armen" – novellikogu (1994)
*"Trygve Bratteli. En fortelling" – Trygve Bratteli elulugu (1995)
*"Ismael" – romaan (1998)
*"Grenser" – romaan (1999)
*"Fugler og soldater" – novellikogu (2001)
*"Det nye vinduet" – novellikogu (2002)
*"Frost" – romaan (2003)
*"Hoggerne" – romaan (2005)
*"Marions slør" – romaan (2007)
*"Vidunderbarn" – romaan (2009)
*"Anger" – romaan (2011)
*"De Usynlige" – romaan (2013)
*"Hvitt Hav" – romaan (2015)
*"Rigels øyne" – romaan (2017)
*"På randen av Vigeland" – elulooraamat (2019)
*"Mannen som elsket Sibir" – romaan (2019)
*"Bare en mor" – romaan (2020)
*"De uverdige" – romaan (2022)

### Eesti keeles ilmunud romaanid
* "Imelaps" (Eesti Raamat, 2010, tõlkinud Enno Turmen, originaalis "Vidunderbarn") 
* "Nähtamatud" (Eesti Raamat, 2014, tõlkinud Riina Hanso, originaalis "De Usynlige")
* "Valge laam" (Eesti Raamat, 2016, tõlkinud Riina Hanso, originaalis "Hvitt Hav")
* "Rigeli silmad" (Eesti Raamat, 2019, tõlkinud Riina Hanso, originaalis "Rigels øyne")
* "Kõigest ema" (Eesti Raamat, 2021, tõlkinud Riina Hanso, originaalis "Bare en mor") 
* "Vääritud" (Eesti Raamat, 2023, tõlkinud Ene Aschjem, originaalis "De uverdige")

## Tunnustus
* 2012 – Doblougi preemia

## Viited
Koordi mõisa kalmistu

**Koordi mõisa kalmistu** on kalmistu Peetri kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirisaare külas Paide linnas Järva maakonnas. Kalmistu jääb Koordi mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele lõunasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Brevernid millalgi 19. sajandil. Kalmistul asub ka tagasihoidlik paekivist kabel. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud.

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Koordi mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*
*Koordi mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Lembit (eesnimi)

**Lembit** on eesti mehenimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Lembit 1984 mehel. Lembit oli populaarsuselt 87. mehenimi. Lembit oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 68). Kõige populaarsem oli eesnimi Lembit vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 47,93.

Lembit on mainitud Friedrich Wilhelm Bormi Pärnus trükitud Ma-rahwa Kalender ehk Täht-ramat 1852. aasta peale... kalendaariumis 27. veebruari all.

## Nime kandjaid
* Lembit Aader
* Lembit Aaslav-Kaasik
* Lembit Abo
* Lembit Allikmets
* Lembit Andresen
* Lembit Annus
* Lembit Anton
* Lembit Arro
* Lembit Avesson
* Lembit Eelmäe
* Lembit Hiiesalu
* Lembit Int
* Lembit Juhari
* Lembit Kaik
* Lembit Kaljuvee
* Lembit Kesa
* Lembit Koik
* Lembit Krumm
* Lembit Kuhlberg
* Lembit Kurvits
* Lembit Lauri
* Lembit Lump
* Lembit Lõhmus
* Lembit Lüüs
* Lembit Maamets
* Lembit Maurer
* Lembit Michelson
* Lembit Muiste
* Lembit Mägedi
* Lembit Nei
* Lembit Nelke
* Lembit Norviit
* Lembit Odres
* Lembit Oll
* Lembit Palm
* Lembit Palm (skulptor)
* Lembit Pedak
* Lembit Peegel
* Lembit Peterson
* Lembit Poverus
* Lembit Pung
* Lembit Põlma
* Lembit Pärn
* Lembit Raave
* Lembit Raid
* Lembit Raidal
* Lembit Rajala
* Lembit Rajala (näitleja)
* Lembit Rannu
* Lembit Remmelgas
* Lembit Remmelgas juunior
* Lembit Roosimölder
* Lembit Roostar
* Lembit Roots
* Lembit Ruga
* Lembit Rägo
* Lembit Saarnits
* Lembit Saarsalu
* Lembit Sarapuu
* Lembit Siimaste
* Lembit Sipelgas
* Anton Lembit Soans
* Lembit Sossi
* Lembit Talpsepp
* Lembit Tedder
* Lembit Tolli
* Lembit Tõemäe
* Lembit Ulfsak
* Lembit Vahesaar
* Lembit Valt
* Lembit Veeber
* Lembit Veevo
* Lembit Verlin
* Lembit Virkus
* Lembit Visnapuu
* Lembit Öpik
* Lembit-Kaur Stöör

## Vaata ka
*Lembit (perekonnanimi)
*Lembitu (eesnimi)

## Viited
Toivo

**Toivo** on soome ja eesti mehenimi.

## Eestis
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Toivo 2194 mehel. Toivo oli Eestis populaarsuselt 77. mehenimi. Toivo oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 60).

Kõige populaarsem oli eesnimi Toivo vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 46,63 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 40,85.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Toivo 2031 mehel. Toivo oli populaarsuselt 85. mehenimi. Toivo oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 63). Kõige populaarsem oli eesnimi Toivo vanuserühmas 70–74, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 47,26.

1. jaanuari 2023 seisuga oli eesnimi Toivo 1868 mehel. Toivo oli populaarsuselt 92. mehenimi.

## Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Toivo 9 inimesel.

## Nime kandjaid
* Toivo Aare
* Toivo Aavik
* Toivo Arnover
* Toivo Asmer
* Toivo Hollo
* Toivo Jürgenson
* Toivo Kaunismäe
* Toivo Kitvel
* Toivo Kivimäki
* Toivo Kivisalu
* Toivo Kivistik
* Toivo Kroon
* Toivo Kulles
* Toivo Kurmet
* Toivo Kusmin
* Toivo Kärki
* Toivo Laitamm
* Toivo Luhats
* Toivo Luts
* Toivo Maimets
* Toivo Makk
* Toivo Nahkur
* Toivo Niiberg
* Toivo Nikopensius
* Toivo Ninnas
* Toivo Orav
* Toivo Paavle
* Toivo Palm
* Toivo Pappel
* Toivo Pilli
* Toivo Promm
* Toivo Rande
* Toivo Rattasepp
* Toivo Räim
* Toivo Suursoo
* Toivo Zidbäck
* Toivo Tammik
* Toivo Tasa
* Toivo Toomemets
* Toivo Tootsen
* Toivo Tukk
* Toivo Tulev
* Toivo Tõnson
* Toivo Veenre
* Toivo Õunap
* Toivo Õunapuu
* Toivo Ülo Raun

## Viited
Ülo

**Ülo** on eesti mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ülo 2021 mehel. Ülo oli populaarsuselt 89. mehenimi. Ülo oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Ülo vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 49,86.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ülo 1639 mehel. Ülo oli populaarsuselt 105. mehenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Ülo 1560 mehel. Ülo oli populaarsuselt 108. mehenimi.

## Nime kandjaid
* Ülo Altermann
* Ülo Bergmann
* Ülo Ennuste
* Ülo Heinsalu
* Ülo Ignats
* Ülo Jaaksoo
* Ülo Jõgi
* Ülo Järvekülg
* Ülo Kaadu
* Ülo Kaasik
* Ülo Kaasik (majandustegelane)
* Ülo Kaevats
* Ülo Kangur
* Ülo Keedus
* Ülo Keskküla
* Ülo Kiple
* Ülo Koit
* Ülo Kotkas
* Ülo Krigul
* Ülo Kurvits
* Ülo Lepik
* Ülo Lille
* Ülo Luht
* Ülo Lumiste
* Ülo Mander
* Ülo Matjus
* Ülo Mattheus
* Ülo Mets
* Ülo Mullamaa
* Ülo Niinemets
* Ülo Niisuke
* Ülo Nugis
* Ülo Nurges
* Ülo Ojaveer
* Ülo Oll
* Ülo Paap
* Ülo-Kaunileid Parbus
* Ülo Pavel
* Ülo Peda
* Ülo Pihlak
* Ülo Pikkov
* Ülo Puidak
* Ülo Purde
* Ülo Puurand
* Ülo Pärnits
* Ülo Raudmäe
* Toivo Ülo Raun
* Ülo Rooma
* Ülo Rudi
* Ülo Rätsep
* Ülo Samlan
* Ülo Sirk
* Ülo Sooster
* Ülo Tamm
* Ülo Telgmaa
* Heino-Ülo Tooming
* Ülo Tonts
* Ülo Tootsen
* Ülo Torpats
* Ülo Tulik
* Ülo Tuulik
* Ülo Uluots
* Ülo Valk
* Ülo Valk (poksija)
* Ülo Varul
* Ülo Vihma
* Ülo Vilimaa
* Ülo Vinter
* Ülo Voitka
* Ülo Vooglaid
* Ülo Õun

## Viited
Valdo

**Valdo** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Valdo 437 mehel. Valdo on Eestis populaarsuselt 288. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Valdo vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,2, ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,64. Valdo oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).

## Nime kandjaid
* Valdo Heinla
* Valdo Jahilo
* Valdo Matela
* Valdo Mäeste
* Valdo Pant
* Valdo Peetri
* Valdo Randpere
* Valdo Ruttas
* Valdo Tali

## Viited
Manivald

**Manivald** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Manivald 37 mehel. Manivald oli Eestis populaarsuselt 1014. mehenimi. 
1. jaanuari 2020 seisuga olid vastavad arvud 31 ja 1163 ja 1. jaanuari 2022 seisuga 26 ja 1324.

Kõige populaarsem on eesnimi Manivald üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,42. Manivald on keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus on 67).

## Nime kandjaid
* Manivald Aaman
* Manivald Heinam
* Manivald Kesamaa
* Manivald Kasepõld
* Manivald Korv
* Manivald Loite
* Manivald Noor
* Manivald Randla

## Vaata ka
*Maniwalde

## Viited
Tõivelemb

**Tõivelemb** on eesti mehenimi. Nimi on muinaseesti (läänemeresoome) päritolu (keskaegsetes allikates kirjutatud kujul *Thoyuelembe*, *Toyuelembi*).

## Nime kandjaid
* Tõivelemb Vallak
* Tõivelemb Kivikas

## Viited
Ülle

**Ülle** on eesti naisenimi. 13. sajandil oli Ülle muinaseesti (läänemeresoome) mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Ülle 4230 naisel. Ülle on populaarsuselt 20. naisenimi.

Ülle on keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 61). Kõige populaarsem on eesnimi Ülle vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 119,46.

Kõige populaarsem on eesnimi Ülle Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 58,39.

## Nime kandjaid
* Ülle Aaskivi
* Ülle Ergma
* Ülle Gunin
* Ülle Hahndorf
* Ülle Hertmann-Knop
* Ülle Jaakma
* Ülle Kahusk
* Ülle Kaljuste
* Kauksi Ülle
* Ülle Kiin
* Ülle Konovalov
* Ülle Kreegipuu
* Ülle Kruus
* Ülle Kukk
* Ülle Känd
* Ülle Lichtfeldt
* Ülle Liitoja
* Ülle Liivamägi
* Ülle Luisk
* Ülle Madise
* Ülle Merisalu
* Ülle Must
* Ülle Paltser
* Ülle-Marike Papp
* Ülle Pechter
* Ülle Planken
* Ülle Pärl
* Ülle Pärli
* Ülle Rajasalu (keraamik)
* Ülle Rajasalu, poliitik
* Ülle Rannut
* Ülle Reinsoo
* Ülle Saarits
* Ülle Tarkiainen
* Ülle Tinn
* Ülle Udam
* Ülle Udam
* Ülle Ulla
* Ülle Viks

## Viited
Vilja

**Vilja** on eesti naisenimi. 13. sajandil oli see Eesti mehenimi. 

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 185 Vilja-nimelist inimest.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vilja 175 naisel. Vilja oli populaarsuselt 565. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Vilja vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,19.

## Nime kandjaid
* Vilja Kiisler
* Vilja Kuzmin
* Vilja Oja
* Vilja Palm
* Vilja Roots
* Vilja Toomast
* Vilja Toomi
* Vilja Volens
* Vilja Voolar

## Viited
Vootele

**Vootele** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vootele 60 mehel. Vootele on Eestis levikult 821. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Vootele vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,84, ning Saare maakonnas. Vootele oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 42).

## Nime kandjaid
* Vootele (vanem)
* Vootele Hansen, poliitik ja geograaf
* Vootele Meipalu, akušöör-günekoloog
* Vootele Tamm, trompetimängija
* Vootele Vaska, filosoof
* Vootele Veikat, ooperilaulja

## Vaata ka
*Votele

## Viited
Juhan

**Juhan** on eesti mehenimi. Nimi on mugandus nimest Johannes.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Juhan 1016 mehel. Juhan oli populaarsuselt 163. mehenimi. Juhan oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem oli eesnimi Juhan vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,34.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Juhan 944 mehel. Juhan oli Eestis levikult 172. mehenimi. Juhan oli keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem oli eesnimi Juhan vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,09 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,1.

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Juhan 878 mehel. Juhan oli Eestis levikult 188. mehenimi. Juhan oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 61).

## Nime kandjaid
* Juhan Aare
* Juhan Aavik
* Juhan Aidas
* Juhan Ainson
* Juhan Alas
* Juhan Anvelt
* Juhan Aul
* Juhan Ehatamm
* Juhan Ehlvest
* Juhan Ekbaum
* Juhan Elken
* Juhan Habicht
* Juhan Jaik
* Juhan Jaska
* Juhan Jõgi
* Juhan Järv
* Juhan Järver
* Juhan Jüriste
* Juhan Jürme
* Juhan Kaarlimäe
* Juhan Kahk
* Juhan Kahk (tõlkija)
* Juhan Kallaste
* Juhan Kaljaspoolik
* Juhan Karma
* Juhan Kartau
* Juhan Kattai
* Juhan Kikas
* Juhan Kivirähk
* Juhan Klein
* Juhan Kreem
* Juhan Kukk
* Juhan Kunder
* Juhan Kõpp
* Juhan Leinberg
* Juhan Liiv
* Juhan Looaru
* Juhan Luiga
* Juhan Maaker
* Juhan Madise
* Juhan Maidlo
* Juhan Maiste
* Juhan Mei
* Juhan Madarik
* Juhan Müller
* Juhan Müllerson
* Juhan Narma
* Juhan Nõmmik
* Juhan Oja
* Juhan Ottas
* Juhan Paberit
* Juhan Pahlpärk
* Juhan Paju
* Juhan Parts
* Juhan Peegel
* Juhan Piir
* Juhan Pillikse
* Juhan Pitka
* Juhan Püttsepp
* Juhan Raid
* Juhan Raudsepp
* Juhan Raud
* Juhan Ratnik
* Juhan Reidak
* Juhan Reitalu
* Juhan Ross
* Juhan Saar
* Juhan Schütz
* Juhan Simm
* Juhan Smuul
* Juhan Sooman
* Juhan Sõerd
* Juhan Sõmer
* Juhan Sütiste
* Juhan Talve
* Juhan Tekkel
* Juhan Timmukuru
* Juhan Toomaspoeg
* Juhan Toomsar
* Juhan Trump
* Juhan Tuldava
* Juhan Tuuling
* Juhan Ulfsak
* Juhan Uuemaa
* Juhan Vaabel
* Juhan Vaher
* Juhan Vanari
* Juhan Vasar
* Juhan Vermet
* Juhan Vilbaste
* Juhan Vilms
* Juhan Viiding
* Juhan Voolaid

## Viited
Hannes

**Hannes** on eesti mehenimi. Nimi on mugandus nimest Johannes.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Hannes 1412 mehel. Hannes on Eestis populaarsuselt 128. mehenimi.

Hannes oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 39).

Kõige populaarsem oli eesnimi Hannes vanuserühmas 45–49, kus selle nimega mehi oli 10 000 elaniku kohta 18,61 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,34.

## Nime kandjaid
* Hannes Altrov
* Hannes Ambos
* Hannes Anier
* Hannes Astok
* Hannes Danilov
* Hannes Hanso
* Hannes Hermaküla
* Hannes Kaljujärv
* Hannes Koivunen
* Hannes Kolehmainen
* Hannes Kollist
* Hannes Koppel
* Hannes Kuusma
* Hannes Maasel
* Hannes Nelis
* Hannes Niineväli
* Hannes Palang
* Hannes Reichelt
* Hannes Rumm
* Hannes Starkopf
* Hannes Tamjärv
* Hannes Valter
* Hannes Varblane
* Hannes Võrno
* Hannes Walter

## Viited
Dendrogramma

***Dendrogramma*** on taksonoomiline perekond hüdraloomade klassist.

## Klassifikatsioon

*Dendrogramma* süstemaatika pole päris selge, Oleseni arvates võib tegemist olla kas jäänukliigiga või liikide vahelise liigiga, kes on paari millimeetri pikkused arvatavasti mereloomad. Need organismid leiti 400 – 1000 meetri sügavuselt.

Perekonda *Dendrogramma* liigitatakse kaks liiki:
**[[Dendrogramma discoides]]* Just, Kristensen, & Olesen, 2014
**[[Dendrogramma enigmatica]]* Just, Kristensen, & Olesen, 2014.

## Viited

## Välislingid
* Jean Just, Reinhardt Møbjerg Kristensen, Jørgen Olesen, Dendrogramma, New Genus, with Two New Non-Bilaterian Species from the Marine Bathyal of Southeastern Australia (Animalia, Metazoa incertae sedis) – with Similarities to Some Medusoids from the Precambrian Ediacara, 3. september 2014 *plosone.org* (*inglise keeles*)
* Jennifer Frazer, New Deep-Sea Animal Species Look Like Mushrooms but Defy Classification. A new species discovered off Australia may reshape the animal family tree., 3. september 2014, nationalgeographic.com (*inglise keeles*)
Linnutaja (ansambel)

**Linnutaja** on eesti rahvamuusikaansambel, mis asutati 1978. aastal C. R. Jakobsoni Talumuuseumi juurde. 

Ansambli repertuaaris on rahvalaule, eesti esimeste heliloojate loomingut, kaasaegsete heliloojate rahvalaulutöötlusi, vaimulikke laule, torupillilugusid. Linnutaja üks asutajaid ja peamine eestvedaja oli Helgi Sildever. 

1983. aastal avaldati heliplaat "Linnutaja".

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*"Carl Robert Jakobsonilt nime saanud Linnutajal oli aastapäev" Sakala, 7. oktoober 2008
*"Linnutaja laulud" (telesaade, kestus 23 minutit) 1980
*"Linnutaja veskiviisid" (telesaade, kestus 18 minutit) 1981
*"Linnutaja laulud. Vennasrahvaste viise" (telesaade, kestus 18 minutit) 1982
Tõnis

**Tõnis** on eesti mehenimi. Nimi on tuletatud nimest Antonius.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Tõnis 1932 mehel. Tõnis oli Eestis populaarsuselt 93. mehenimi. Tõnis oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 39).

Kõige populaarsem oli eesnimi Tõnis vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,22 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,71.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Tõnis 1787 mehel. Tõnis on populaarsuselt 93. mehenimi.

## Nime kandjaid
* Tõnis Arnover
* Tõnis Arro
* Tõnis Avingo
* Tõnis Bittman
* Tõnis Braks
* Tõnis Erm
* Tõnis Grenzstein
* Tõnis Jõgiaas
* Tõnis Jürine
* Tõnis Kaasik
* Tõnis Kalbus
* Tõnis Kalde
* Tõnis Kasemets
* Tõnis Kask
* Tõnis Kaukvere
* Tõnis Kaumann
* Tõnis Kint
* Tõnis Kipper
* Tõnis Kivisild
* Tõnis Kõiv
* Tõnis Käo
* Tõnis Laanemaa
* Tõnis Leemets
* Tõnis Lehtmets
* Tõnis Leisner
* Tõnis Liibek
* Tõnis Loit
* Tõnis Lukas
* Tõnis Mägi
* Tõnis Mölder
* Tõnis Naarits
* Tõnis Niinemets
* Tõnis Paberit
* Tõnis Padu
* Tõnis Palts
* Tõnis Peets
* Tõnis Pehk
* Tõnis Põder
* Tõnis Päi
* Tõnis Raamot
* Tõnis Rotberg
* Tõnis Rätsep
* Tõnis Saadoja
* Tõnis Saadre
* Tõnis Saarts
* Tõnis Sahk
* Tõnis Sarap
* Tõnis Starkopf
* Tõnis Tamm
* Tõnis Timmusk
* Tõnis Tirel
* Tõnis Tuuga
* Tõnis Tüür
* Tõnis Uibo
* Tõnis Vaga
* Tõnis Vanna
* Tõnis Vares
* Tõnis Vilbing
* Tõnis Vint

## Viited
Marianne Paimre

**Marianne Paimre** (sündinud 20. juulil 1967) on eesti sotsiaal- ja infoteadlane. 

2013. aastal kaitses ta Soomes Jyväskylä ülikoolis doktoritöö "Narkoprobleemide kajastamine Eesti ajakirjanduses (1993–2009)" . 

Marianne Paimre on kirjutanud Web of Science'is refereeritud   ning muid teadusartikleid narkoprobleemi kajastusest meedias ja narkopoliitikast . Avaldanud artikleid ajakirjas "Akadeemia"    ja "Juridica" . Lisaks kirjutanud narkoteemal arvamusartikleid Eesti meediasse    ning esinenud rahvusvahelistel konverentsidel. 

Alates 2018. a. on Paimre keskendunud eelkõige Eesti vanemaealiste terviseinfokäitumisele veebikeskkonnas ning avaldanud sellest arvukalt teadusartikleid  . Sel teemal on ta kirjutanud lugusid ka ajakirjandusse  . Samuti on esinenud kõrgetasemelistel teaduskonverentsidel välismaal.  

Ta huvitub ka tänapäevastest infotehnoloogilistest lahendustest raamatukogudes. 

## Viited

## Välislingid
* Kas arvuti kasutamine aitab vähendada dementsust? Postimees, 4.01.2025
* Eakate üksinduse vastu internetiga. Postimees, 15.01.2021.  
* Kanep – majanduse mootor või rahvatervise nuhtlus?. Postimees. 17.12.2020. 
* Kas digirakendused toovad kuldse vanaduse? Postimees. 17.12.2020. 
* Kes pooldavad vaktsineerimist? Postimees. 22.09.2020. 
* Internet pakub vanainimestele vastuolulist tervisenõu. Maaleht. 17.12.2020. 
* Uimastite kohta leiab vastuseid reoveest. Postimees 28.02.2019.
* Kas kanep vähendaks eestlaste alkoholihimu. Eesti Ekspress 29.11.2018.
* Narkopoliitika muutub. Mida ootab Eesti? Postimees 3.10.2018.
* Kas kuritegevuse vähenemise taga on nutisõltuvus? Eesti Ekspress (44).25.04.2018.
* Narkootikumide tarvitajaid ei tohi karistada. [Tuleviku Eesti]. Eesti Päevaleht (9).30.01.2018.
* Kanep ja Kanada. Postimees 
* Narkopoliitika ja kümme tuhat. Postimees.
* Milleks noort eksinut karistada? Postimees..
* USA narkoeksperiment. Postimees.
* Narkoprobleem koolis, õudusjutud meedias. Postimees
* "Narkoprobleemide kajastamine Eesti ajakirjanduses (1993–2009)"
* ETIS Marianne Paimre
* Converis portal Marianne Paimre
* Scholar Google Marianne Paimre
* ORCID Marianne Paimre
Milvi Koplus

**Milvi Koplus** (16. juuni 1935 – 8. jaanuar 2010) oli eesti psühhiaater ja numeroloog.

Kuna Koplus kirjutas seadust rikkudes välja psühhotroopseid aineid, heitis Eesti Arstide Liit ta 2007. aastal oma koosseisust välja (varem polnud EAL sellist karistust rakendanud).

## Raamatud
*Nime numeroloogiast, ehk, Milliseid kosmilisi mõjutusi põhjustab inimese nimi. Tallinn, 1991
*Kosmilised numbrid : kosmilistest mõjutustest inimese iseloomule ja saatusele numeroloogia alusel. Tallinn, [1992]
*Käsi kõneleb. Tallinn, [1993]
*Sõnast ja nimest : [numeroloogiast]. Tallinn, [1999]

## Viited
Gustavo Cerati

**Gustavo Adrián Cerati** (11. august 1959 Buenos Aires – 4. september 2014 Buenos Aires) oli Argentina laulja, helilooja ja produtsent. 

Ladina-Ameerika roki suurkujuks peetud Cerati oli rokiansambli Soda Stereo laulja, laulukirjutaja ja kitarrist. Lisaks Ceratile kuulusid 1982–1997 tegutsenud triosse ka Héctor Bosio (Zeta) ja Charly Alberti. Üheskoos anti välja seitse stuudioalbumit: "Soda Stereo" (1984), "Nada Personal" (1985), "Signos" (1986), "Doble Vida" (1988), "Canción Animal" (1990), "Dynamo" (1992) ja "Sueño Stereo" (1995). 2007. aastal tuldi taas kokku Me Verás Volveri turnee jaoks, mille raames anti kontserte Argentinas, Tšiilis, Colombias, Ecuadoris, Mehhikos, Panamas, Peruus, USA-s ja Venezuelas. 

Pärast Soda Stereo laialiminekut jätkas Cerati sooloartistina. Talt ilmusid sooloalbumid "Amor Amarillo" (1993), "Bocanada" (1999), "Siempre es Hoy" (2002), "Ahí vamos" (2006) ja "Fuerza Natural" (2009).

Cerati muusikamaitse varasemate ja olulisemate mõjutajate hulka kuuluvad The Police, Queen, The Cure, David Bowie, Brian May, Ritchie Blackmore ja Deep Purple. Lisaks rokile katsetas Cerati muudegi muusikastiilidega, sealhulgas elektroonilise ja sümfoonilise muusikaga. Ta võitis mainekaid auhindu, näiteks tunnustati ta muusikat seitsme Latin Grammyga. 

Mais 2010 mõni tund pärast Venezuelas Caracases antud kontserti tabas Ceratit insult. Insuldi tagajärjel langes ta koomasse, millest ta enam ei ärganud. 4. septembril 2014 suri Cerati 55 aasta vanuselt.

Cerati oli kuulus fraasi *gracias totales* kasutamise poolest. 5. septembril 2014 kuvati see tänuavaldus muusiku mälestamiseks Buenos Airese metroojaamade elektroonilistel ekraanidel. 

## Viited
Uusna mõisa kalmistu

**Uusna mõisa kalmistu** on kalmistu Viljandi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uusna külas Viljandi vallas. Kalmistu jääb kunagisest Uusna mõisa südamest linnulennult umbes 0,35 km kaugusele edela poole.

Kalmistut on osaliselt korrastatud pargina, osa hauatähiseid on säilinud pinnases.

Mõisa kalmistu rajas Carl von zur Mühlen 1834. aastal oma naise jaoks. Surnuaias peaks olema ligi 13 inimese haud, mis olid kunagi märgistatud hauatähisega. Surnuaed on oma kujult ringikujuline ja piiratud kivist aiaga. 

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*"Perekond von zur Mühleni kalmistu Uusnas". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 45–46

## Välislingid
*
*Uusna mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Haradnaja

**Haradnaja** (valgevene keeles *Гарадная*, poola keeles *Horodno*, kohalikus murdes *Horodna* (*Городнa*), transkribeerituna **Garadnaja**) on küla ja endine alev Valgevenes Bresti oblastis Stolini rajoonis. Asula on Haradnaja külanõukogu halduskeskus.

Haradnajas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on õigeusu (endine kreekakatoliku) kirik  XVIII sajandist.

## Ajalugu

Haradnajat mainitakse esimest korda aastal 1448. Asula on algusest peale olnud käsitöökeskuseks.

Aastal 1527 rüüstasid asulat krimmitatarlased.  Aastal 1579 sai Haradnajast alev, see hakkas kuuluma Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. Aastal 1654 rüüstasid tatarlased taas alevit, viies vangi ligikaudu 700 elanikku ja põletades maha kohaliku arhiivi. 

Poola jagamisel läks Haradnaja aastal 1793 Venemaa koosseisu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus alev Poola koosseisu. Tol ajal saabus sinna ligikaudu 200 väljarändajat Galiitsiast, kes asutasid seal kreekakatoliku koguduse.

1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse.  Aastal 1942 tapsid Natsi-Saksamaa sõdurid 242 kohalikku elanikku.


Haradnaja, Viatrak. Гарадная, Вятрак (S. Boching, 1929).jpg|Tuulik Haradnajas 1929. aastal
Haradnaja, Rynak. Гарадная, Рынак (S. Bochnig, 1929).jpg|Kirikuhooned Haradnajas (1929)


## Viited

## Välislingid

*  Haradnaja ajalugu
Dmõtrivka

**Dmõtrivka** on mitme asula nimi:
***[[Dmõtrivka (Butša rajoon)|Dmõtrivka]]**, küla Ukrainas Kiievi oblastis Butša rajoonis
***[[Dmõtrivka (Novoaidari rajoon)|Dmõtrivka]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis
***[[Dmõtrivka (Izjumi rajoon)|Dmõtrivka]]**, küla Ukrainas Harkivi oblastis Izjumi rajoonis
***[[Dmõtrivka (Pervomaiski rajoon)|Dmõtrivka]]**, küla Ukrainas Harkivi oblastis Pervomaiski rajoonis
Dmõtrivka (Novoaidari rajoon)

**Dmõtrivka** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 20&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest põhjaloodes.

Dmõtrivka kõrgus merepinnast on 58 meetrit.

Dmõtrivka asutati 1959. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1372 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### XXI sajand
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 4. septembril, tulistasid valitsusvastased relvajõud mitmelasulisest raketiheitjast Smertš puruks asulas asunud pataljoni "Kiiev-12" peakorteri, misjärel valitsusväed olid sunnitud taanduma. Pataljon oli viimane Luhanski lähistelt taanduma sunnitud Ukraina väeüksus.

## Viited
Alšany

**Alšany** (valgevene keeles *Альшаны*, kohalikus murdes *Olšany* (*Ольшаны*), transkribeerituna **Alšanõ**) on agrolinnake Valgevenes Bresti oblastis Stolini rajoonis. Asula on Alšany külanõukogu halduskeskus. Alšany asub merepinnast 127 meetri kõrgusel.

Alšany on Bresti oblasti suurim mittelinnaline asula. Valdav osa elanikest on protestandid. Asulas on raamatukogu, kultuurimaja ja kaks keskkooli.  Peamiseks tegevusalaks on aedviljade (eriti kurkide) kasvatus. Aastal 2009 oli kurkide kilo hind Alšanys 20 Valgevene  rubla (0, 007 $). Alšany turg, kus aiasaadusi müüakse, on tipphooajal Valgevene suurim.

Vaatamisväärsusteks on kaks õigeusu kirikut ja protestantide palvemaja.

## Ajalugu

Alšanyt mainitakse esimest korda aastal 1392. Poola jagamisel läks Alšany aastal 1793 Venemaa koosseisu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus küla Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Aastal 2009 sai Alšanyst agrolinnake.


Альшаны_(Столінскі_раён)._Фэрмэрская_гаспадарка.jpg|Alšany
Альшаны_(Столінскі_раён)._Ф._г._Брадок.jpg|Alšany talu


## Välislingid

* Alšany
* Alšany Valgevene fotoentsüklopeedias
Küünal (täpsustus)

**"Küünal"** võib tähendada mitut asja.
***[[Küünal]]** on põletusaine ja tahiga valgusallikas.
***Küünal** ehk süüteküünal on elektriline seadis sisepõlemismootoris küttesegu süütamiseks.
***[[Küünal (ühik)|Küünal]]** on valgustugevuse vananenud ühik (u 0,9-1,1 kandelat).
***Küünal** ehk **ravimküünal** ehk suposiit on kehaõõnde manustatav toatemperatuuril tahke ja kehatemperatuuril sulav ravimvorm.
Alamõisa mõisa kalmistu

**Alamõisa mõisa kalmistu** on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ransi külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Alamõisa mõisa südamest linnulennult umbes 1,1 km kaugusele kagusse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Samson von Himmelstjernad arvatavasti millalgi 19. sajandi teisel poolel. Hiljem olevat surnud maetud ümber mujale. Tõenäoliselt juhtus see 1914. aasta paiku, sest siis müüdi Alamõisa mõis Bergidele. Kalmistule maetute ega sealt ümbermaetute üldarv pole teada. 

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Ala (*Assikas*)". - Valgamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2009. Lk 12
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Surnud 4. augustil

*Siin loetletakse [[4. august]]il surnud tuntud isikuid.*

* 1753 – Gottfried Silbermann, saksa oreliehitaja
* 1822 – Kristjan Jaak Peterson, eesti kirjanik
* 1875 – Hans Christian Andersen, taani kirjanik
* 1913 – Étienne Laspeyres, saksa majandusteadlane
* 1915 – Richard Kiepert, saksa geograaf ja kartograaf
* 1929 – Hamilcar von Fölkersahm, baltisaksa jurist ja poliitik
* 1932 – Rudolf Bruno Blaufeldt, eesti rohuteadlane ja esperantist
* 1941 – Mihály Babits, ungari luuletaja, proosakirjanik ja tõlkija
* 1942 – Alberto Franchetti, itaalia helilooja
* 1942 – Eduard Loovere, Eesti politseinik
* 1942 – Aleksander Ratas, Eesti sõjaväelane
* 1943 – Oskar Randmaa, Eesti sõjaväelane
* 1944 – Krzysztof Kamil Baczyński, poola luuletaja
* 1945 – Rudolf Holsti, Soome poliitik, ajakirjanik ja diplomaat
* 1948 – Voldemārs Salnais, Läti poliitik ja diplomaat
* 1959 – József Révai, juudi päritolu Ungari kommunistlik poliitik
* 1961 – Endel Annus, eesti poksija
* 1977 – Vello Veski, eesti botaanik ja aiandusteadlane
* 1980 – Pekka Pöyry, soome muusik
* 1981 – Melvyn Douglas, ameerika näitleja
* 1981 – Helen Sirel, eesti tekstiilikunstnik
* 1983 – Juri Levitan, juudi päritolu Vene raadiodiktor
* 1987 – Ellen Liiger, eesti näitleja
* 1989 – Franziska Liebing Rootsi-Saksa näitleja
* 1992 – Seichō Matsumoto, jaapani kirjanik ja ajakirjanik
* 1992 – Emil Ilmas, eesti füüsik
* 1997 – Jeanne Calment, prantsuse ülipikaealine
* 1999 – Victor Mature, ameerika näitleja
* 2000 – Viktor Titov, vene näitleja, filmirežissöör ja stsenarist
* 2003 – Vesa Mäkelä, soome näitleja
*2003 – Pål Arne Fagernes, norra odaviskaja ja poksija
* 2005 – Margarethe Fuks, eesti kunstnik
* 2005 – Helju Tauk, eesti pianist, muusikateadlane ja pedagoog
* 2007 – Lee Hazlewood, Ameerika Ühendriikide kantri- ja poplaulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent
* 2008 – Eri Kawai, jaapani laulja
* 2009 – Svend Auken, Taani poliitik
* 2009 – Hirotugu Akaike, jaapani statistik
* 2010 – Leo Metsar, eesti kirjanik ja tõlkija
*2010 – Vello Reeben, eesti elektriinsener ja biofüüsik 
* 2011 – Siimu Loogma, Eesti poliitik
* 2012 – Virgo Tulit, eesti laulja
* 2013 – Mari Vallisoo, eesti luuletaja
* 2014 – Eljo Kaldalu, eesti raamatukogundustegelane
* 2015 – Robert H. March, USA füüsik ja füüsika populariseerija
* 2017 – Bogusław Wolniewicz, poola filosoof ja loogik
* 2018 – Viktor Meister, eesti agronoom ja majandijuht
* 2018 – Heino Raieste, eesti kodu-uurija ja ajakirjanik
* 2019 – Ivo Lill, eesti klaasikunstnik
* 2023 – Boniface Alexandre, Haiti poliitik, president 2004–2006
* 2023 – Mihhail Nikolajev, Venemaa ja Sahha riigitegelane
* 2024 – Tsung Dao Lee, Hiina ja Ameerika Ühendriikide füüsik
* 2025 – Tor Åge Bringsværd, norra kirjanik 
* 2025 – Kalev Vilgats, eesti ajakirjanik
* 2025 – Raivo Rist, eesti kabetaja
Sándor Rozsnyói

**Sándor Rozsnyói** (24. november 1930 Zalaegerszeg – 2. september 2014) oli Ungari kergejõustiklane.

1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta 3000 meetri takistusjooksus tulemusega **8.43,6** hõbemedali. Olümpiavõitjaks tuli Suurbritannia kergejõustiklane Chris Brasher. Rozsnyói isiklik rekord oli sel distantsil **8.35,6**, mis ühtlasi oli ka maailmarekord ajavahemikul 16. september 1956 – 2. august 1958.
Chris Brasher

**Christopher William Brasher** (21. august 1928 Georgetown – 28. veebruar 2003 Chaddleworth) oli Suurbritannia kergejõustiklane ja spordiajakirjanik. Aastal 1996 anti talle Briti impeeriumi ordu komandöri tiitel (CBE).

Chris Brasher võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is 3000 meetri takistusjooksus kuldmedali. Tema aeg **8.41,2** oli uus olümpiarekord. Hõbemedali võitis Ungari kergejõustiklane Sándor Rozsnyói, pronksi sai norralane Ernst Larsen.

Brasher ja Christopher Chataway aitasid 6. mail 1954 tempot tehes kaasmaalasel Roger Bannisteril viia miilijooksu maailmarekordi alla nelja minuti piiri. See õnnestus neil ja Roger Bannisterist sai esimene inimene, kes läbis ühe miili vähem kui nelja minutiga, täpsemalt ajaga **3.59,04**.

Brasher avaldas artikleid Briti nädalalehes The Observer.

Brasher oli abielus Shirley Brasheriga (neiupõlvenimi Bloomer), kes on võitnud tennises kolm suure slämmi turniiri. Neil sündis kolm last. Tütar Kate Brasher oli samuti elukutseline tennisist.