open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bolintin-Vale

**Bolintin-Vale** on linn Rumeenias Giurgiu maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Bolintin-Vale paikneb Bukarestist umbes 25 km läänes.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1433. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolintin-Vale elanikest rumeenlasi 72,79%, mustlasi 17,75% ja teistest rahvustest inimesi 0,03%. Rahvus oli teadmata 9,41%-l inimestest.
GFP

**GFP** võib tähendada järgmist:
*Geheime Feldpolizei, Kolmanda Riigi salapolitsei
**green fluorescent protein* ehk roheline fluorestseeruv valk
*...
ICH

**ICH** või **Ich** võib tähendada järgmist:
*International Council for Harmonisation of Technical Requirements for Pharmaceuticals for Human Use
**Ich* tähendab saksa keeles 'mina'
*...
IRO

**IRO** või **Iro** võib tähendada järgmist:
*Rahvusvaheline Põgenike Organisatsioon (*International Refugee Organization*)
*...
Tsahhi keel

**Tsahhi keel** (ka *tsahuri keel*; tsahhi keeles *цӀаӀхна миз*) on Kagu-Dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad tsahhid.

See on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kõnelejaid on umbes 22 300, neist Venemaal 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10 596. Aserbaidžaanis räägib tsahhi keelt umbes 10 000 inimest.

1934. aastal loodi ladina kirjal põhinev kirjasüsteem. Venemaal kasutatakse tsahhi keele kirjutamiseks 1989. aastast kirillitsal põhinevat kirjasüsteemi, Aserbaidžaanis ladina kirjal põhinevat kirjasüsteemi.

Venemaal kasutatav tsahhi tähestik:

## Viited

## Välislingid
* Ethnologue, Languages of the World: Tsakhur (inglise keeles)
ELI

**ELI** võib tähendada järgmist:
*...

**Eli** võib tähendada järgmist:
*Raadio Eli, venekeelne raadio Eestis
*Eli, eesnimi
*Eli, Eesti ettevõte
KÜÜ

**KÜÜ** või **Küü** võib tähendada järgmist:
*"Küü" on murdesõna tähenduses 'madu', 'vaskuss'
*KÜÜ galerii (ka Küü galerii, Küü-galerii), galerii Tartus
*"Küü" on ansambli Metsatöll laul
*...

## Vaata ka
*Küüvits
Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool

**Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool** on põhiharidust andev haridusasutus Tallinnas Lasnamäel. Lasteaed-Põhikoolis õpivad nii tava- kui ka erivajadustega lapsed.

## Ajalugu
* 1. aprill 1981 – Tallinna 155. Lastepäevakodu
* 1985 – 155. Lastepäevakodu „Terake“
* 14. juuni 1995 – Tallinna Laagna Lasteaed-Algkool
* 31. august 2006 – Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikooli koduleht
Žuldiņas

**Žuldiņas** on küla (*mazciems*) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Küla asub Eesti piiri ääres, valla keskusest Lugažist 14,9, piirkonna keskusest Valkast 11,7 ja Riiast 168,6 kilomeetri kaugusel.

Külas on Žuldiņase bussipeatus. 

## Viited
Tomēni

**Tomēni** on küla (*mazciems*) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Küla asub valla keskusest Lugažist 13,1, piirkonna keskusest Valkast 9,9 ja Riiast 166,8 kilomeetri kaugusel.

Külas on Tomēni bussipeatus. 

## Viited
Saule

**Saule** on küla (*mazciems*) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Küla asub Pihkva–Riia raudtee ja maantee A3 ääres. Saule on valla keskusest Lugažist 10,6, piirkonna keskusest Valkast 12,8 ja Riiast 146,6 kilomeetri kaugusel. 

Aastal 1900 avati seal *Sauleki* peatus, millest kujunes aastal 1919 Saule raudteejaam. Külas on Saule bussipeatus. Saule jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Küla asub Saule soo serval.

## Elanikkond


* 88 (1969)
* 43 (1989)

* 27 (2000)
* 32 (2007)


## Viited
Sēļi (Valka vald)

**Sēļi** (vanasti ka *Lugaži*) on küla (*ciems*) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Sēļi asub Valkast Virešisse viiva tee ääres. Asula asub merepinnast 74 meetri kõrgusel, valla keskusest Lugažist 8,5, piirkonna keskusest Valkast 5 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusel.

Sēļi tekkis Kaagjärve mõisa Sēļi karjamõisa (*Sehlen*) juurde. Nõukogude perioodil oli see Lugaži sovhoosi keskasulaks ja kandis ka ise Lugaži nime. Külas asub postkontor; seal on ka raamatukogu. Seal asuvad Pīnase ja Sēļi bussipeatus. 

## Elanikkond


* 254 (1970)
* 337 (1979)
* 357 (1989)
* 357 (2000)

* 259 (2011)
* 262 (2018)
* 245 (2022)
* 252 (2025)


## Viited
Chris Wood

**Christopher Grant Wood** (sündinud 7. detsembril 1991 Aucklandis) on Uus-Meremaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Premier League'i klubis Nottingham Forest ja Uus-Meremaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Uus-Meremaa klubides. 2009. aastal suundus ta Inglismaale, liitudes West Bromwich Albioniga ning tegi samal aastal klubi meeskonnas debüüdi Inglismaa kõrgliigas. Alates hooajast 2010–11 mängis ta laenul paljudes teistes klubides, põhiliselt Inglismaa esiliigas: hooajal 2010–11 Barnsleys ja Brighton & Hove Albionis, hooajal 2011–12 Birmingham Citys ja Bristol Citys ning hooajal 2012–13 Millwallis. 2013. aasta jaanuaris sõlmis ta püsiva lepingu Leicester Cityga.

2015. aasta juulis liitus ta esiliigas mängiva Leeds Unitediga. Hooajal 2015–16 lõi ta esiliigas 13 väravat. Hooaeg 2016–17 oli veelgi edukam, kui ta oli 27 väravaga esiliiga suurim väravakütt. 2017. aastal valiti ta Leeds Unitedi aasta parimaks mängijaks ja hooajal 2016–17 esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa klubiga Burnley. Aastatel 2017–2022 lõi ta Burnley meeskonnas Inglismaa kõrgliigas kokku 49 väravat. Aastatel 2017–2020 lõi ta Inglismaa kõrgliigas neljal hooajal järjest vähemalt kümme väravat. Woodi kõige edukam hooaeg Burnleys oli 2019–20, mil ta lõi 14 väravat.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Newcastle Unitediga.

Debüüdi Uus-Meremaa jalgpallikoondises tegi Wood 3. juunil 2009 sõprusmängus Tansaania vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 9. oktoobril 2010 sõprusmängus Hondurase vastu. Ta on kuulunud Uus-Meremaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2009. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2012. ja 2016. aasta Okeaania meistrivõistlustel. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril lõi ta Uus-Meremaa võistkonna ainsa värava sel turniiril. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril lõi Wood kaks väravat ja jõudis Uus-Meremaa võistkonnaga veerandfinaali.

## Saavutused
;Brighton & Hove Albion
*Football League One: 2010–11
;Leicester City
*Football League Championship: 2013–14

## Viited

## Välislingid

* Profiil Burnley F.C. kodulehel
Valio Eesti AS Laeva meierei

**Valio Eesti AS Laeva meierei** on  alates 1995 aastast piimatööstus Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva küla lõunapiiril Valmaotsa külas. See meierei on üks kahest Valio Eesti AS tehasest (teine on Valio Võru juustutehas). Meiereis valmistatakse muu hulgas rõõskkoort, keefiri, jogurtit, kodujuustu.Valio Eesti AS on registreeritud asukohaga Tallinn.

Meiereis töötab 270 inimese.

Meiereist pärineb kaubamärk Alma.

## Viited

## Välislingid
*Meiereist Valio Eesti AS kodulehel
Estonian New Line

**Estonian New Line** oli Eesti laevaettevõte (reeder), mis asutati 1991 eesmärgiga opereerida Tallinna-Helsingi laevaliinil. Estonian New Line omanik oli ettevõte Inreko. 

1995 läks ettevõte pankrotti ja selle omandas Tallink.
Boldești-Scăeni

**Boldești-Scăeni** on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub Ploieștist 15 km põhja pool.

Praegusel kujul eksisteerib linn 1968. aastast, kui ühendati Boldești ja Scăeni.

Boldești-Scăeni on naftatöötlemiskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boldești-Scăeni elanikest rumeenlasi 90,99%, mustlasi 5,08% ja teistest rahvustest inimesi 0,08%. Rahvus oli teadmata 3,84%-l inimestest.

## Galerii

BoldestiPH GeneralView.jpg
Boldesti monument 1.jpg
Boldesti town hall.JPG
Inreko

**Inreko** (ka **Inreko Laeva AS**) oli Eesti laevaettevõte. Ettevõte asutati 1990. aastate algul. Ettevõte järeltulija on **[[Lindaliini AS]]** (asutatud 1997).

Ettevõttele kuulus reeder/kaubamärk Estonian New Line.

1994 asutasid Inreko ja Eesti Merelaevandus ühisettevõtte Eminre.

## Vaata ka
*Inreko Press

## Viited
Saar Poll

**OÜ Saar Poll** on Eesti osaühing, mis teeb sotsiaal- ja turu-uuringuid.

Ettevõte on asutatud 1988. aastal.

Ettevõte teeb koostööd selliste Baltimaade ettevõtetega nagu Spinter Research, Baltic Surveys, Latvian Facts ja Data Serviss.

## Vaata ka
*Turu-uuringute AS

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Miercurea Sibiului

**Miercurea Sibiului** (saksa keeles *Reußmarkt*, ungari keeles *Szerdahely*) on linn Rumeenias Sibiu maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas, Sibiust ligikaudu 34 km läänes.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Miercurea Sibiului elanikest rumeenlasi 80,46%, mustlasi 13,93%, sakslasi 1,84% ja teisi 0,25%. 3,5%-l elanikest oli rahvus teadmata.

## Galerii

MiercureaSibiuluiSB2013_(5).JPG
Miercurea Sibiului Centrul istoric (1).JPG


## Viited
Norwegian Air Argentina

**Norwegian Air Argentina** on Argentina lennufirma, mis on Norwegian Air Shuttle'i tütarettevõte. 

Jaanuaris 2017 asutatud ettevõte kasutab lennukeid Boeing 737-800 ja selle kodulennujaamad on Buenos Aireses ja Córdobas. Kõik õhusõidukid on registreeritud Argentinas.

## Viited
Martín Codax

**Martín Codax** (galeegi: [maɾˈtiŋ koˈðaʃ]), ka **Martim Codax** () oli keskaegne huglaar (lihtrahva päritolu luuletaja ja muusik, vastandina aadlisoost trubaduurile), võis olla pärit Vigost Galicias, mis jääb tänapäeva Hispaania territooriumile. 

Võis tegutseda 13. sajandi keskpaigas, temalt on säilinud seitse *[[cantiga d'amigo]]*t ühel pärgamendilehel, kuus neist koos nootidega. Luuletaja elust pole midagi üheski kirjalikus allikas, kõik oletused tema kohta põhinevad tekstide analüüsil.

## Teosed
* Ondas do mar de Vigo
* Mandad'ei comigo
* Mia irmana fremosa
* Ai Deus, se sab'ora meu amigo
* Quantas sabedes amar amigo
* Eno sagrado em Vigo
* Ai ondas que eu vim veer

#### Vorm
Martín Codax kasutab arhailist värsivormi aaB (riimitud kaksikvärss + refrään). See on harv, 88 *cantiga d'amigo*sid kirjutanud luuletajast kasutab sellist värssi vaid kaks autorit. Peale selle kasutab ta *leixa-pren*-nimelist ranget parallelismi (esimeste värsside ridu korratakse kolmandas ja neljandas värsis, aga teises positsioonis; kolmanda ja neljanda värsi ridu korratakse viiendas ja kuuendas). Kõigi seitsme laulu meetrika analüüs on viinud uurijad mõttele, et laulud moodustavad kindla järjestusega tsükli.

## Salvestised
Alates Vindeli pärgamendi leidmisest 1914. aastal ja varasematest publikatsioonidest, eriti aga Manuel Pedro Ferreira 1986. aastal ilmunud põhjalikust toimetatud väljaandest "O Som de Martin Codax", on Martin Codaxi *cantiga*d vanamuusika esitajatele suurt huvi pakkunud. Kogu laulutsüklist on ilmunud 26 salvestist, samuti on eri helikandjatel ilmunud üle 100 esituse üksikutest lauludest.

## Vaata ka
* *[[Cantiga de amigo]]*

## Viited

## Välislingid
* Martín Codaxile pühendatud veebileht (Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes, hispaania keeles)
* Salvestiste täielik loetelu
* Martin Codax, Martim Codax e-kataloogis ESTER
Fuhse

**Fuhse** on jõgi Saksamaal Alam-Saksimaal.

Fuhse on Alleri vasakpoolne lisajõgi.

Kirjapildi *Fuse* järgi 19. sajandi kaartidel ja varem arvatakse, et see tulenes iidsest *Fosa flumenist*, mille järgi on saanud nimetuse germaani hõim fosid (või vastupidi). Jõe pikkus on 94,6 km ja valgla on 921 km².

Fuhse saab alguse Oderwaldi läänenõlvalt, Harzi eelmäestikust Bad Harzburgi ja Wolfenbütteli vahel. Läte asub Flöthe vallas Schladeni lähedal. Sealt voolab Fuhse Salzgitterist läände. Seejärel pöördub põhja ning voolab läbi Peine, Dollbergeni ja Uetze Cellesse. Celles suubub Allerisse. Kõige olulisem lisajõgi on Erse, mis suubub Fuhsesse Uetzes.
Kankanaei keel

**Kankanaei keel** on austroneesia keel, mida räägivad kankanaeid Filipiinidel Luzoni saare põhjaosas. Seda räägib umbes 167 000 inimest.

Kankanaei keel kuulub Põhja-Filipiini keelte Põhja-Luzoni rühma. Lähim sugulaskeel on bontoki keel. Kankanaei keel on mõningal määral vastastikku arusaadav ka iloko keelega.

## Viited

## Kirjandus
*Allen, Janet L. (2014). Kankanaey: A Role and Reference Grammar Analysis. Philippines: SIL International Publications in Linguistics

## Välislingid

*http://www.omniglot.com/writing/kankanaey.htm
Aasta lind (Luksemburg)

Luksemburgis valitakse aasta lindu alates 1978. aastast. Aasta linnu valimist korraldab natur&ëmwelt (kuni 2012. aastani Lëtzebuerger Natur- a Vulleschutzliga).

## Luksemburgi aasta linnud
*1978 – loorkakk
*1979 – jäälind
*1980 – suur-kirjurähn
*1981 – hallõgija
*1982 – lõopistrik
*1983 – sinitihane
*1984 – jäälind
*1985 – kiivitaja
*1986 – alpi vesilik
*1987 – suitsupääsuke
*1988 – loorkakk
*1989 – roherähn
*1990 – lepalind
*1991 – jõgivästrik
*1992 – saarmas
*1993 – must-toonekurg
*1994 – kivikakk
*1995 – puna-harksaba
*1996 – punarind
*1997 – musträhn
*1998 – põldlõoke
*1999 – talvike
*2000 – kadakatäks
*2001 – tuttpütt
*2002 – tiigi-roolind
*2003 – vesipapp
*2004 – tait
*2005 – kaldapääsuke
*2006 – piiritaja
*2007 – käblik
*2008 – loorkakk
*2009 – tuuletallaja
*2010 – põldlõoke
*2011 – kägu
*2012 – hallõgija
*2013 – ronk
*2014 – valge-toonekurg
*2015 – räästapääsuke
*2016 – väänkael
*2017 – puna-harksaba
*2018 – sinirind
*2019 – kanepilind
*2020 – koduvarblane
*2021 – nurmkana
*2022 – kassikakk
*2023 – turteltuvi
*2024 – jõgitiir
*2025 – lepalind

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited
Aasta lind (Uus-Meremaa)

Uus-Meremaal valitakse **aasta lindu** (*Bird of the Year*) alates 2005. aastast.

## Uus-Meremaa aasta linnud
*2005 – tui ehk tui-meelind (*Prosthemadera novaeseelandiae*)
*2006 – maoori lehviksaba (*Rhipidura fuliginosa*)
*2007 – *[[Gerygone igata]]*
*2008 – kakkpapagoi
*2009 – kiivi
*2010 – väike-maooripapagoi ehk kākāriki (*Cyanoramphus auriceps*)
*2011 – sultantait (*Porphyrio porphyrio*)
*2012 – maoori pistrik (*Falco novaeseelandiae*)
*2013 – *[[Mohoua ochrocephala]]*
*2014 – lahetiir (*Sternula nereis*)
*2015 – vöötsaba-vigle
*2016 – punasagar-kookako (*Callaeas cinereus*)
*2017 – kea
*2018 – uusmeremaa tuvi (*Hemiphaga novaeseelandiae*)
*2019 – erakpingviin (*Megadyptes antipodes*)
*2020 – kakkpapagoi
*2021 – nahkhiirlane *[[Chalinolobus tuberculatus]]*

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited

## Välislingid
* Bird of the Year
* "KURIOOSUM ⟩ Uus-Meremaa aasta linnu konkurssi kipub võitma nahkhiir. maailm.postimees.ee. 26.10.2021.
Jaan Tamm (tõstja)

**Jaan Tamm** (tuntud ka hüüdnimedega **Jõumees Tamm** ja **Kauboi**; 11. veebruar (vkj)/ 24. veebruar 1904 Vana-Suislepa mõis, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 7. august 1974) oli Eesti tõstja.

## Elulugu

1913. aastal kolis pere (isa Jaan ja ema Anna) Viljandi linna. 1915. aastal läks Jaan kooli. Ta omandas lisaks kingsepa eriala.

Tema enda sõnade kohaselt olevat talle tõuke sportimiseks andnud omaaegsed Tarzani filmid ja tädipoeg Jaan Osi, kes enne sõda oli spordiseltsi Tulevik esitõstja (allikas: Sakala Pühapäev: Sakala kaasanne, 3. juuli 1937). Ta langes lahingus Esimese maailmasõja ajal.

17-aastaselt hakkas Jaan Tamm tõsisemalt raskejõustikuga tegelema. 1922. aastal saavutas ta juba märkimisväärseid tulemusi tõstespordis. Umbes 19-aastaselt asus ta vabatahtlikult sõjaväeteenistusse Pärnu kompaniis. Ta võttis osa ka sõjaväe tõste- ja maadlusvõistlustest. Pärast ajateenistust naasis ta Viljandisse ja asus treenima spordiseltsis Tulevik. Samuti oli ta Pärnu spordiseltsi Tervis liige, kus osales tõstevõistlustel sulg- ja kergkaalus. 2. novembril 1924 osales ta Pärnu spordiseltsi Tervis rahvusvahelistel tõste- ja maadlusvõistlustel, saavutades tõstmises kergkaalus 2. koha tulemusega 315 kg. Jaan Tammele on antud mitmeid aumärke. 16–17. veebruaril 1924 korraldatud Pärnumaa raskejõustiku esivõistlustel saavutas ta tõstmises sulgkaalus 1. koha, kogusummas 307,5 kg, mille eest anti talle hõbeaumärk rinnal kandmise õigusega.

Ka pärast võistlemisest loobumist jätkas Jaan Tamm spordiga tegelemist. Hobi korras töötas ta rändtsirkuses jõumehena, käies läbi kõik Eesti linnad, kus Lurichi eeskujul näitas mitmesuguseid jõunumbreid. Ta on esinenud ka Ugalas loteriil-allegriil.   

1942. aastal abiellus ta Akilinaga, nad said kaks last.

Jaan Tamme loosung oli "Treening, treening ja veel kord treening".

Jaan Tamm suri 1974. aastal ja maeti Viljandi Pauluse kalmistule.

## Viited
1924. aasta 16.-17. veebruaril korraldatud Pärnumaa raskejõustiku esivõistluste tunnistus nr 121 https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/32/16-17.02.1924_Tunnistus_nr_121.jpg

## Välislingid

*Haud Viljandi Pauluse kalmistul
* Viljandi jõumehed. Sakala Pühapäev. Sakala kaasanne, 3. juuli 1937 
* "J. Tamme jõumehejuubel - viljandlane, kes kordas maailmarekordit". Sakala nr 3, 7. jaanuar 1938
Aasta lind (Lõuna-Aafrika Vabariik)

Lõuna-Aafrika Vabariigis valitakse aasta linde alates 2007. aastast. Valimist korraldab BirdLife South Africa.

## Lõuna-Aafrika Vabariigi aasta linnud
*2007 – aafrika pingviin ehk prillpingviin (*Spheniscus demersus*)
*2008 – savanni-kassikakk (*Bubo africanus*)
*2009 – mägi-ruugeööbik (*Cossypha caffra*)
*2010 – väike flamingo (*Phoeniconaias minor*)
*2011 – suitsupääsuke (*Hirundo rustica*)
*2012 – kilg-merikotkas (*Haliaeetus vocifer*)
*2013 – valgetiib-pirk (*Sarothrura ayresi*)
*2014 – atlandi rändalbatross (*Diomedea dabbenena*)
*2015 – paradiisikurg (*Anthropoides paradiseus*)
*2016 – ühis-kangurlind (*[[Philetairus socius]]*)
*2017 – voltpea-raisakotkas (*Torgos tracheliotos*)
*2018 – aafrika mustmerisk (*Haematopus moquini*)
*2019 – kurgkotkas (*Sagittarius serpentarius*)
*2020 – lõuna-maasarvik (*Bucorvus leadbeateri*)
*2021 – *[[Chaetops frenatus]]*
*2022 – kapi suula (*Morus capensis*)

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited

## Välislingid
* Bird of the Year BirdLife South Africa
Edemissen

**Edemissen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 103,79 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 322 inimest. Vald asub umbes 7 km Peinest põhjas ja 25 km Braunschweigist loodes.

## Vallaosad

* Abbensen
* Alvesse
* Blumenhagen ja Klein Blumenhagen
* Eddesse ja Klein Eddesse
* Edemissen ja Ankensen, Berkhöpen ja Oelheim
* Eickenrode
* Mödesse
* Oedesse ja Klein Oedesse
* Oelerse
* Plockhorst
* Rietze ja Klein Rietze
* Voigtholz-Ahlemissen
* Wehnsen
* Wipshausen

## Inimesed

* Adolf-Friedrich Kuntzen (1889–1964), ohvitser, viimati *Panzertruppe* kindral Teises maailmasõjas
* Hans Nowak (1922–1996), maalikunstnik
* Ernst Schacht (1953–2008), teoloog, evangeelne luterlik piiskop

## Viited

## Välislingid

* www.edemissen.de
Hohenhameln

**Hohenhameln** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 69,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9174 inimest. Vald asub umbes 15 km Peinest edelas ja 25 km Hannoverist kagus.

## Hohenhamelni vallaosad

Hohenhameln, Soßmar, Clauen, Bierbergen, Bründeln, Equord, Harber, Mehrum, Ohlum, Rötzum, Stedum

## Sõprusvald

* Hankasalmi, Soome

## Viited

## Välislingid

* www.hohenhameln.de
Toivo Sikk

**Toivo Sikk** (sündinud 15. mail 1955) on eesti noorsootöötaja, noorsoopoliitik  ja haridustegelane.

Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal elektriinseneri kvalifikatsiooniga. Toivo Sikk oli ELKNÜ Keskkomitee sekretär. 

Töötas Haridusministeeriumis noorsoo osakonna juhatajana 1990 kuni 2001. Pärast ministeeriumi Tartusse kolimist algatas noorsoouurijate ja noorsoopoliitikute koostöö edendamiseks Eesti Noorsoo Instituudi loomise.

## Tunnustus
* 2005 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited
Ilsede

**Ilsede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 72,03 km². 31. detsembril 2017 elas seal 21 530 inimest. Vald asub Fuhse jõe ääres, umbes 7 km Peinest lõunas ja 20 km Braunschweigist läänes.

Ilsede vald moodustati praegustes piirides 2015. aastal, kui ühendati endised Lahstedti ja Ilsede vald.

## Vallaosad

* Adenstedt
* Bülten
* Gadenstedt
* Groß Bülten
* Groß Ilsede
* Groß Lafferde
* Klein Ilsede
* Münstedt
* Oberg
* Ölsburg
* Solschen

## Viited

## Välislingid

* www.gemeinde-ilsede.de
Aasta lind (Norra)

Norras korraldab aasta linnu valimist Norsk Ornitologisk Forening. Seda tehakse alates 1992. aastast.

## Norra aasta linnud
*1992 – hahk
*1993 – jahipistrik
*1994 – kiivitaja
*1995 – suitsupääsuke
*1996 – must-kärbsenäpp
*1997 – vesipapp
*1998 – kanakull
*1999 – hallvares
*2000 – linavästrik
*2001 – kuldnokk
*2002 – kalakajakas
*2003 – koduvarblane
*2004 – rabapüü
*2005 – põldlõoke
*2006 – tiir
*2007 – kägu
*2008 – kassikakk
*2009 – tutkas
*2010 – kaldapääsuke
*2011 – naerukajakas
*2012 – kiivitaja (teist korda)
*2013 – lõunatirk
*2014 – karvasjalg-viu
*2015 – aul
*2016 – ristpart
*2017 – räästapääsuke
*2018 – merisk
*2019 – suurkoovitaja
*2020 – lapi tsiitsitaja
*2021 – talvike
*2022 – punajalg-tilder

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited
Peine

**Peine** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Peine kreisi keskus

Linna pindala on 119,51 km². 31. detsembril 2017 elas seal 49 901 inimest. See asub Fuhse jõe ja Kesk-Saksa kanali ääres, umbes 25 km Braunschweigist läänes ja 40 km Hannoverist idas.

## Ajalugu

1130. aasta dokumendis on mainitud Berthold von Paginit, Saksa-Rooma keisri Lothar III ministeriaali, kes andis oma nime linnale kujul *Peine*. Linnus, *Burg Peine*, pärineb sellest või varasemast ajast.

1201. aasta Hildesheimi kroonika kirjeldab vaenust piiskop Hartbert von Hildesheimi ning vendade Ekbert ja Gunzelin von Wolfenbütteli vahel. Krahv Gunzelin von Wolfenbüttel oli Saksa armee ülemjuhataja ja Saksa-Rooma keisri Otto IV senešall. Gunzelin võitis ning sai kontrolli Burg Peine ja ümbruskonna üle.

Linnusest lõunas asutas Gunzelin 1218. või 1220. aastal Peine linna. 1223. aastal sai asula linnaõiguse. Gunzelini vapp on sellest ajast linna sümbol.

1256. aastal vallutas Braunschweig-Lüneburgi hertsog Albrecht Peine ja pärast Gunzelini surma 1260. aastal kaotasid tema pojad Peine lääni Hildesheimi piiskopile.

Braunschweig-Lüneburgi Otto I, Hildesheimi piiskop, 1260–1279, andis krahv Wedekind von Poppenburgile Peine linnuse, linna ja maakonna lääniks. Otto liidendas Peine hiljem kui turulinna.

1260. aastal teenis Peine välja ka õiguse vermida münte ja oli mõne vaheajaga Hildesheimi piiskopkonna rahapaja 1428. aastani. 1954. ja 1956. aastal leiti Stederdorfer Straße ja Horstwegi tänava alt kaks suurimat Saksa keskaegset hõbeda-aaret (95 ümarat kangi, kaaluga 7,5 kg, pärit 14. sajandist).

## Tuntud inimesi
* Friedrich von Bodenstedt (1819–1892), kirjanik
* Rudolf Otto, protestantlik teoloog ja võrdleva religiooni õpetlane (1869–1937)
* Friedrich "Fritz" Hartjenstein, *SS-Obersturmbannführer*, Auschwitz-Birkenau ja Natzweiler-Struthofi koonduslaagrite komandant (1905–1954)
* Solomon Perel, Iisraeli kirjanik (1925–)
* Hans-Hermann Hoppe (1949–)
* Caren Miosga, Saksa ajakirjanik (uudistesaate "Tagesthemen" saatejuht)'' (1969–)
* Herma Auguste Wittstock (1977–)

## Sõpruslinnad

* Heywood, Inglismaa
* Aschersleben, Saksamaa (1990. aastast)
* Tripoli, Kreeka (2000. aastast)
* Heinola, Soome
* Nanchang, Hiina (2009. aastast)

## Pilte Peinest

Altes Rathaus von 1827 am Marktplatz in Peine IMG 2551.jpg|Endine raekoda aastast 1827 turuplatsil
Peine Jakobi-Kirche.jpg|Jaakobi kirik
Töpfers Mühle in Peine IMG 2562.jpg|Töpfers Mühle
Peine Stahlwerk.jpg|Terasetehas
Peine Wasserturm.jpg|Veetorn Peine lõunaosas
Bahnhof Peine.JPG|Raudteejaam


## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid
* www.peine.de
Aasta lind (Portugal)

Portugalis valib aasta linde Sociedade Portuguesa para o Estudo das Aves (SPEA).

## Portugali aasta linnud
*2007 – tõmmu-tormipääsu
*2009 – punapea-õgija
*2010 – must-toonekurg
*2011 – atlantise tormilind
*2012 – turteltuvi
*2013 – suurtrapp
*2014 – valge-toonekurg
*2015 – raudkull *[[Accipiter nisus granti]]*
*2016 – raipekotkas
*2017 – karikormoran (*Phalacrocorax aristotelis*)
*2018 – haugaskotkas (*Aquila fasciata*)
*2019 – mustjalg-tüll (*Charadrius alexandrinus*)

## Vaata ka
* Aasta lind

## Välislingid
* Campanhas SPEA
* ANIMALS PLANET - Vogel des Jahres in Portugal
Zadžaal

**Zadžaal** (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia *muwaxaha* ehk *muwaššaḥ* Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant.

Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse *granada lauluks*.

Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh *[[cantiga]]*sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes *[[villancico]]*'des.

## Päritolu
Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda *muwaxaha*). Araabiakeelse *muwaxaha* viimases stroofis *jarcha*s luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, *jarcha*st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest.

Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud *[[villancico]]* ja *[[cantiga de amigo]]*.

## Struktuur
*Muwaxaha* hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme.
### ''Muwaxaha'' värsiskeem
:**aa**           *qufl*
:**bbb aa**       beit (bbb) ja *qufl*
:**ccc aa**       sama
:**... ..**
:**xxx AA**       viimane beit (xxx) ja viimane *qufl* ehk *[[jarcha]]*

### Zadžaali värsiskeem
:**aa**        refräänne kaksikvärss matla, hispaania keeles *estribillo*
:**bbb a**     salm ehk *mudanza* 'muutus' (bbb) ja refrään ehk *vuelta* 'tagasipöördumine' (a)
:**ccc a**     sama
:**... .**
:**xxx a**     viimane salm (xxx) ja *vuelta*

Nagu näha, algab zadžaal paarisriimiga, järgneb kolm omavahel riimuvat salmirida. Neile lisatakse neljandaks rida, mis riimub *estribillo*ga, sellest ka nimetus "tagasipöördumine".

## Stiil
Vastandina *muwaxaha*le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud *jarcha*, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus.

## Viited

## Välislingid
* Tundmatu 15. sajandi autori zadžaalivormis ''villancico'' "Tres morillas" Vikitekstides
* Youtube: Zadžaalivormis tekstiga ''villancico'' "Entra mayo y sale abril" (Cancionero Musical de Palacio, 15. sajandi lõpp) Grupo Vocal Gregori esituses
Aasta lind (Tšehhi)

Tšehhis korraldab aasta linnu (*Pták roku*) valimist Tšehhi Ornitoloogia Selts (Česká společnost ornitologická). 

Aasta lindu valitakse alates 1992. aastast.

## Tšehhi aasta linnud

*1992 – suitsupääsuke
*1993 – lepalind
*1994 – valge-toonekurg
*1995 – kiivitaja
*1996 – punaselg-õgija
*1997 – loorkakk
*1998 – nurmkana
*1999 – linavästrik
*2000 – jäälind
*2001 – hakk
*2002 – tuuletallaja
*2003 – koduvarblane
*2004 – piiritaja
*2005 – põldlõoke
*2006 – merikotkas
*2007 – lõunaööbik
*2008 – naerukajakas
*2009 – vesipapp
*2010 – kägu
*2011 – talvike
*2012 – metsis
*2013 – kaldapääsuke
*2014 – valge-toonekurg ja must-toonekurg
*2015 – mustkael-pütt
*2016 – punarind
*2017 – musträhn
*2018 – kivikakk
*2019 – turteltuvi
*2020 – räästapääsuke
*2021 – hiireviu
*2022 – rohevint
*2023 – punapea-vart

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited
Aasta lind (Šveits)

Šveitsis valib aasta linde Schweizer Vogelschutz SVS/BirdLife Schweiz.

Esimeseks Šveitsi aasta linnuks valiti 2001. aastal kägu.

## Šveitsi aasta linnud

*2001 – kägu
*2002 – talvike
*2003 – ohakalind
*2004 – suitsupääsuke
*2005 – piiritaja
*2006 – jäälind
*2007 – väänkael
*2008 – tuuletallaja
*2009 – lepalind
*2010 – räästapääsuke
*2011 – musträhn
*2012 – käblik
*2013 – peoleo
*2014 – kõrvukräts
*2015 – koduvarblane
*2016 – suur-kirjurähn
*2017 – vesipapp
*2018 – rabapistrik
*2019 – kiivitaja

## Vaata ka
* Aasta lind

## Viited

## Välislingid
* Vogel des Jahres birdlife.ch
Lengede

**Lengede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 34,09 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 051 inimest. Vald asub umbes 18 km Braunschweigist edelas ja 40 km Hannoverist kagus. See sai maailmas tuntuks 1963. aastal kaevandusõnnetuse ja järgnenud 11 ellujäänud kaevuri päästeoperatsiooni tõttu (saksakeelse nimetusega "Wunder von Lengede" – 'Lengede ime').

## Valla osad

* Barbecke
* Broistedt
* Klein Lafferde
* Lengede
* Woltwiesche

## Ajalugu
### Lengede ime

Rauamaagi pesemiseks Lengede kaevanduses *Mathilde* vajati palju vett ja maa-aluse kaevanduse kohal oli mitu kunstlikku järve. 1963. aasta 24. oktoobri õhtul kell 8 tungisid vesi ja muda ühest nendest järvedest kaevandusse. Sel ajal töötas maa all 129 meest. 79 meest suutis kohe põgeneda. Seitsmest mehest koosnev rühm jõudis tagasi puuriga; kui vee tase järgmisel päeval langes, sai nad ujukiga päästa.

Neli meest läksid galerii kõrgemasse otsa; kuigi see oli allpool veetaset, takistas seal olev õhutasku vett. Eeldades sealt meeste leidmist, alustati puurimist koopasse umbes 79 m allapoole maa pinda. Vahepeal olid kogunenud ajakirjanikud kogu maailmast. Kuna õhutasku kaitsmine oli väga oluline, pumbati alla suruõhku. Kuue päeva pärast kolm meest lõpuks päästeti; neljas suri vahepeal. Mehed viidi üles *[[Dahlbuschbombe]]ga*, väikese metalltoruga, mis võimaldas ühel mehel sees seista. Enne vabastamist pidid nad mitu tundi rõhukambris veetma.

21 meest oli põgenenud kaevanduse vanasse ossa, tuntud kui *Vana mees*, mida enam ei kasutatud ja oli juba osaliselt kokku varisenud. Langevad kivid tapsid seal mitu meest, ventilatsioon oli halb ja mõne aja pärast kustusid nende lambid. Kaevanduse juhtkond oli juba valmis päästeoperatsiooni lõpetama ja kutsus matuseteenistuse, kui mõned kaevurid märkisid, et mõned mehed võisid püüda põgeneda *Vanasse mehesse* ja võib-olla on veel seal. Kaevanduse selle osa kohta ei olnud täpseid plaane ning alustati uurimistöid.

56 m sügavusel jõuti koopasse. Kuuldi koputusmärke ja päästjad lubasid allpool olevatele meestele toitu, vett ja isegi mikrofoni. Ludwig Erhard, kes oli just nädal tagasi liidukantsleriks valitud, tuli Lengedesse ja kõneles lõksus meestega, siis algas tegelik puurimine. *Vana mehe* halva seisukorra pärast peeti vett üle 40 m pikkuseks puurimiseks liiga raskeks ja selle asemel kasutati suruõhku. 7. novembri hommikul kell 6 jõuti meesteni. Kaks kaevurit läks *Dahlbuschbombega* alla, et oma kolleege üles aidata. 11 meest päästeti.

Kokkuvõttes hukkus katastroofis 29 meest. Kui kaevandus hiljem puhastati, leiti, et mõned neist olid elanud maa all umbes 14 päeva. Üks mees jäigi kadunuks.

Kohtumenetlus süüdlaste kindlakstegemiseks kestis viis aastat, kuid lõpuks ei esitust süüdistust mitte kelleelgi.

## Vaata ka

* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid

* www.lengede.de
Vechelde

**Vechelde** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 75,89 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 071 inimest. Vald asub umbes 12 km Peinest kagus ja 10 km Braunschweigist läänes.

## Vallaosad

## Sõpruslinnad

* Valkeakoski, Soome, aastast 1976
* Biederitz, Saksi-Anhalt, Saksamaa, aastast 1990
* Niemodlin, Poola, aastast 2006


 Vechelde Buergerzentrum 01.jpg|Kultuurikeskus
 Rape of Persephone Vechelde.jpg|Skulptuur "Persephone vägistamine" Vechelde lossiaias
 Vechelde Kirche kath.jpg|St. Gereoni kirik Vecheldes


## Viited

## Välislingid

* Valla veebileht
Mäe

**Mäe** on eesti perekonnanimi (Mäe) ja Eesti kohanimi:
*Mäe on Sausti küla nimevariant
*Mäe, küla 1939. aastal moodustatud Valjala vallas, 1992–2017 Valjala vallas, nüüd ühtses Saaremaa vallas

## Vaata ka
*Mäeküla
*Mäe tänav
Wendeburg

**Wendeburg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Peine kreisis.

Valla pindala on 59,98 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 319 inimest. Vald asub umbes 11 km Peinest idas ja 12 km Braunschweigist loodes.

## Vallaosad

* Bortfeld
* Harvesse
* Meerdorf
* Neubrück ja Ersehof
* Rüper
* Sophiental
* Wendeburg, Wendezelle ja Zweidorf
* Wense

## Inimesi

* Heinrich Brandes (1803–1868), maalikunstnik
* Carl Heinrich Theodor Knorr (1800–1875), toiduettevõtte Knorr asutaja
* Gerhard Schrader (1903–1990), keemik

## Viited

## Välislingid

* www.wendeburg.de
Rotenburgi kreis

**Rotenburg** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksimaal.

Kreisi pindala on 2070 km². 31. detsembril 2017 elas seal 163 377 inimest.

Seda ümbritsevad (põhjast ja päripäeva) Stade, Harburgi, Heidekreisi, Verdeni, Osterholzi ja Cuxhaveni kreis.

## Ajalugu

Keskajal oli piirkond Bremeni ja Verdeni piiskopkondade osa. Pärast reformatsiooni muudeti piiskopkonnad ilmalikeks vürstkondadeks, kõnekeeles Bremen-Verden, ja lõpuks Hannoveri kuningriigi osaks.

Praegune kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised Rotenburgi ja Bremervörde kreisid.

## Loodus

Wümme jõgi voolab läbi kreisi idast läände. Soist ala jõe mõlemal kaldal kutsutakse *Wümmeniederung* (Wümme nõgu).

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Bremervörde
# Rotenburg
# Visselhövede
Vabad vallad:
# Gnarrenburg
# Scheeßel

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Bothel
## Bothel1
## Brockel
## Hemsbünde
## Hemslingen
## Kirchwalsede
## Westerwalsede
# Samtgemeinde Fintel
## Fintel
## Helvesiek
## Lauenbrück1
## Stemmen
## Vahlde
# Samtgemeinde Geestequelle
## Alfstedt
## Basdahl
## Ebersdorf
## Hipstedt
## Oerel1
# Samtgemeinde Selsingen
## Anderlingen
## Deinstedt
## Farven
## Ostereistedt
## Rhade
## Sandbostel
## Seedorf
## Selsingen1
# Samtgemeinde Sittensen
## Groß Meckelsen
## Hamersen
## Kalbe
## Klein Meckelsen
## Lengenbostel
## Sittensen1
## Tiste
## Vierden
## Wohnste
# Samtgemeinde Sottrum
## Ahausen
## Bötersen
## Hassendorf
## Hellwege
## Horstedt
## Reeßum
## Sottrum1
# Samtgemeinde Tarmstedt
## Breddorf
## Bülstedt
## Hepstedt
## Kirchtimke
## Tarmstedt1
## Vorwerk
## Westertimke
## Wilstedt
# Samtgemeinde Zeven
## Elsdorf
## Gyhum
## Heeslingen
## Zeven1, 2

1*Samtgemeinde* keskus; ²linn

## Viited

## Välislingid

* Kreisi veebileht
Durin

**Durin** ehk **Durin I** oli Tolkieni "Silmarillioni" järgi kõige esimene päkapikk, enne haldjaid ja inimesi.

Ta oli esimene seitsmest päkapiku-esiisast. Peaaegu kõik päkapikud, kellest räägitakse pärast Esimese Ajastu lõppu, on Durini järglased. Tema rahvas rajas Khazad-dumi.
SON

**SON** või **Son** võib tähendada järgmist:
*SON on Vanuatus asuva Santo-Pekoa lennujaama IATA-kood
*Son on Norra küla
UNT

**UNT** või **Unt** võib tähendada järgmist:
*UNT ehk Põhja-Texase Ülikool (*University of North Texas*)
***[[Unt (perekonnanimi)|Unt]]**, perekonnanimi
Püü (perekonnanimi)

**Püü** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Püü on pandud Kambi mõisavallas Harju-Jaani kihelkonnas ja Russalu mõisavallas Nissi kihelkonnas Harjumaal (mõlemal **Püh**) ning Paeküla mõisavallas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Püü uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bleier, Bömberg, Bürger, Flies, Liideman, Neufeld, Pärtelson, Pärtenson, Peipmann, Prusna, Pürger, Savir, Simson ja Solbrück. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Püü Eestis 23 mehel ja 25 naisel.
Püü

**Püü** (*Lagopus*) on linnuperekond faasanlaste sugukonnas.

Perekonda kuulub neli liiki:
*valgesaba-püü (*Lagopus leucura*)
*keldi-rabapüü (*Lagopus scotica*)
*rabapüü (*Lagopus lagopus*)
*lumepüü (*Lagopus muta*)

Rabapüü on Eestis väikesearvuline haudelind.

## Viited
VAK

**VAK** või **Vak** võib tähendada järgmist:
*Kõrgem Atestatsioonikomisjon (vene keeles Высшая аттестационная комиссия)
*Vāk, hindu jumalanna

## Vaata ka
* VAC
Juhari

**Juhari** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Juhari uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jäme, Johannov, Johannson, Johanson, Johnston, Juhanson ja Valter. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Juhari Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. 

*Lembit Juhari (1918–1944), Eesti ja Saksa sõjaväelane
Lainokk-todi

**Lainokk-todi** (*Todus subulatus*) on siniraaliliste seltsi ja todilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Liik on endeemne Haiti saarel.

## Kirjeldus
Täiskasvanud lainokk-todid on umbes 11–12 cm pikad ja kaaluvad 7–10,2 g. Tegu on suurima liigiga todide perekonnas.

Nad on väiksed, kohmaka kehaehituse ja lühikese sabaga linnud. Nende pealmised suled on helerohelised, alumised hallvalged ja kollaka tooniga. Neil on punane kõri ning lame ja pikk nokk.

## Levila
Liik elutseb Haiti saarel, nii Dominikaani Vabariigis kui Haitis. Elupaikadena eelistavad nad poolkõrbelisi alasid, peamiselt metsad, skrabid, kohviistandused ja mangroovid, mis asuvad tasandikest kuni 1700 meetri kõrgusel merepinnast.

## Käitumine
### Toitumine

Lainokk-todid toituvad erinevatest putukatest.

### Pesitsemine

Liigi pesitsusaeg on enamasti alates märtsist kuni juunini. Pesa teevad nad uuristades 1,5 kõrgusel asuvatesse muldvallidesse uru, mis on tavaliselt 30–60 cm pikad ja umbes 3,7 cm laiad. Pesa ehitamisel osalevad nii isas- kui emaslind ning uuristusprotsess kestab septembrist juunini. Nad on valmis jõuliselt oma pesa kaitsma, seehulgas ka inimeste ja manguste eest.

Kurnas on tavalised 1–4 muna, mis on mõõtmetelt tüüpiliselt 15,9–18 mm kõrged ja 13,3–15 mm laiad – väikseimaid kõigist siniraaliste seltsi lindudest. Munad on värvuselt valged ja tähnideta, kuid märgatava läikega ja koguvad tihti hiljem punakaid mustuseplekke. Nad munevad enamasti aprilli ja juuni vahel ning haudeperiood, mille vältel nii isas- kui emaslind tegeleb haudumisega, kestab hinnanguliselt 2–3 nädalat. Sellele järgnev pesitusperiood kestab samuti 2–3 nädalat, misjärel pojad lahkuvad pesast ning vanematepaar läheb lah.

### Häälitsemine
Lainokk-todide peamine häälitsus on monotoonselt vilistatud "tirp-tirp-tirp".

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Kirjandus

* Raffaele, Herbert A.; Wiley, James; Garrido, Orlando H.; Keith, Allan; Raffaele, Janis I. (2010). *[https://books.google.ee/books?id=Xfp8Ap-qVM0C Birds of the West Indies]*. Princeton University Press. ISBN 9781400836185
Pierre-Emile Højbjerg

**Pierre-Emile Kordt Højbjerg** (sündinud 5. augustil 1995 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Olympique de Marseille ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas profikarjääri Saksamaal Müncheni Bayernis. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 13. aprillil 2013 liigamängus 1. FC Nürnbergi vastu. Ta sai 17 aasta ja 251 päeva vanuselt kõige nooremaks mängijaks, kes on Müncheni Bayerni meeskonnas Bundesligas mänginud. Järgmistel hooaegadel mängis ta põhiliselt Müncheni Bayerni duubelmeeskonnaga Regionalliga Bayernis.

Hooaja 2014–15 teise poole mängis ta laenul Augsburgis. 11. aprillil 2015 lõi ta mängus Paderborni vastu oma esimese värava Bundesligas. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Schalkes.

2016. aasta juulis sõlmis ta Inglismaa kõrgliigaklubiga Southampton viieaastase lepingu. Arvatav üleminekusumma oli 12,8 miljonit naelsterlingit. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 1. septembril 2018 mängus Crystal Palace'i vastu.

2020. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliigaklubiga Tottenham Hotspur, kellega sõlmis viieaastase lepingu. 2024. aasta juulis läks ta laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Olympique de Marseille, kellel on kohustus Højbjergi mängijaõigused umbes 17 miljoni naelsterlingi eest endale osta.

Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Højbjerg 28. mail 2014 sõprusmängus Rootsi vastu. Esimese värava lõi ta oma koondisekarjääri kolmandas mängus 7. septembril 2014 Armeenia vastu. 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti Højbjerg ainsa Taani mängijana turniiri sümboolsesse koosseisu.

Højbjerg valiti Taani aasta jalgpalluriks 2022. aastal.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2012–13, 2013–14
*DFB-Pokal: 2012–13, 2013–14
*UEFA Meistrite Liiga: 2012–13
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2013

## Viited

## Välislingid
Eric Bailly

**Eric Bertrand Bailly** (sündinud 12. aprillil 1994 Bingerville'is) on Elevandiluuranniku jalgpallur. Ta mängib Hispaania kõrgliigaklubis Villarreal ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises. Tema peamine mängupositsioon on keskkaitsja, kuid ta võib mängida ka paremkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Hispaanias Espanyolis, mille noortesüsteemiga liitus ta 2011. aastal. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta Hispaania kõrgliigamängus 5. oktoobril 2014 mängus Real Sociedadi vastu.

2015. aasta jaanuaris liitus ta teise Hispaania kõrgliigaklubiga, Villarrealiga. 22. oktoobril 2015 lõi ta UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Dinamo Minski vastu oma klubikarjääri esimese värava.

2016. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Manchester United. Arvatav üleminekusumma oli 30 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Euroopa Liiga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 19. augustil 2017 mängus Swansea City vastu. 2022. aasta augustis läks ta Manchester Unitedist üheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Marseille Olympique.

2023. aasta septembris liitus ta Türgi kõrgliigaklubiga Beşiktaş. Halbade soorituste eest jäeti ta 2023. aasta detsembris meeskonnast välja ning kuu lõpus lõpetati temaga leping.

2023. aasta detsembri lõpus naasis Bailly Villarreali, kellega ta sõlmis kuni 2025. aasta juunini kehtiva lepingu..

Debüüdi Elevandiluuranniku jalgpallikoondises tegi Bailly 11. jaanuaril 2015 sõprusmängus Nigeeria vastu. Samal aastal võitis ta koondisega Aafrika rahvaste karikavõistlused. Samuti on ta kuulunud koondisse 2017. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlusel. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 12. oktoobril 2018 mängus Kesk-Aafrika Vabariigi vastu. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Elevandiluuranniku olümpiavõistkonnas.

## Saavutused
;Manchester United
*EFL Cup: 2016–17
*FA Community Shield: 2016
*UEFA Euroopa Liiga: 2016–17

## Viited

## Välislingid
Tulia

**Tulia** on Poola folgisugemetega vokaalansambel. Naiskvarteti koosseisu kuuluvad Joanna Sinkiewicz, Dominika Siepka, Patrycja Nowicka ja Tulia Biczak. Ansambel alustas tegevust 2017. aastal Szczecinis.

Tulia esindas Poolat 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuid poolfinaalist finaali ei pääsenud.

## Diskograafia
### Albumid
* *Tulia*, 2018

### Singlid
* *Enjoy the Silence*, 2017
* *Nieznajomy*, 2018
* *Jeszcze Cię nie ma*
* *Wstajemy już*
* *Pali się*

## Viited

## Välislingid
* Tulia koduleht
Marika

**Marika** on naisenimi.

Nimi on levinud Tšehhis, Slovakkias, Poolas, Kreekas, Rootsis, Soomes ja Eestis.

Rootsis oli 31. detsembril 2009 6664 isikut eesnimega Marika või Marica, neist 4151 oli see esimene eesnimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marika 3172 naisel. Marika on Eestis populaarsuselt 39. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Marika vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 70,25 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,94. Marika oli keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus oli 52). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marika 1659 inimesel.

## Nime kandjaid
*Marika Eensalu
*Marika Korolev
*Marika Mikelsaar
*Marika Mägi
*Marika Mänd
*Marika Otsa
*Marika Saar
*Marika Tuus-Laul
*Marika Vaarik
*Marika Valk

## Viited
Curtici

**Curtici** (ungari keeles **Kürtös**) on linn Rumeenias Aradi maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaanias, ligikaudu 4 km kaugusel Ungari piirist.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Curtici elanikest rumeenlasi 79,16%, mustlasi 8,66%, ungarlasi 2,79% ja teistest rahvustest inimesi 0,45%. Rahvus oli teadmata 8,92%-l inimestel.

## Viited
Aleșd

**Aleșd** on linn Rumeenias Bihori maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Pădurea Neagră (*Feketeerdő*), Peștiș (*Sólyomkőpestes*) ja Tinăud (*Tinód*).

Asulat on ürikutes esmamainitud 1291. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli rumeenlasi 60,93%, ungarlasi 15,48%, mustlasi 12,05% ja slovakke 6,18% ja muust rahvusest inimesi 0,32%. Rahvus oli teadmata 5,0%-l inimestest.

## Galerii

Alesd - The old Erzsebet Hotel.jpg
Alesd - Létai-house.jpg
Alesd - Baptist prayer hall.JPG


## Viited

## Välislingid
Vassili Rosladin

**Vassili Rosladin** (suri 4. veebruaril 1590) oli Ivan Julma repressioonide eest Eestimaale pagenud vene aadlik.

Kui 1580. aastatel oli Vene–Rootsi sõda Narva jõe taha jõudnud, tuli suur hulk Vene tsaaririigi aadlikke Ivan Julma väest üle Rootsi kuninga teenistusse. Vassili Rosladin, koos vendade Pjotri ja Fjodoriga saabusid Narva juunis  1582. aastal. Vassili Rosladin hukkus Virumaal Rootsi poolel Kahekümneviieaastases sõjas sõdides Kõrkküla juures peetud lahingus 4. veebruaril 1590.

Vassili Rosladinile ja ta vennale läänistati Lõuna-Läänemaal Järise ja Sause külad.

Tema mälestuseks püstitati Kõrkküla kivirist.

## Viited

## Kirjandus
*Andres Adamson, "Veel veidi "bojaar" Vassili Rosladinist". Tuna nr. 2, 2013, lk. 144–146
*Valdur Ohmann, "Kõrkküla ehk vene bojaari Vassili Rosladini kivirist". Tuna nr. 3, 2012, lk. 53–59
Adjud

**Adjud** on linn Rumeenias Vrancea maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub 3 küla: Adjudu Vechi, Burcioaia ja Șișcani.

Ürikutes on asulat esimest korda mainitud 1433. aastal, linnaõigused sai 1920. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Adjudi elanikest rumeenlasi 84,72%, mustlasi 5,9% ja teistest rahvustest inimesi 0,04%. Rahvus oli teadmata 9,32%-l inimestest.

## Viited

## Välislingid
Iernut

**Iernut** (ungari keeles *Radnót*) on linn Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Cipău (*Maroscsapó*), Deag (*Marosdég*), Lechința (*Maroslekence*), Oarba de Mureș (*Marosorbó*), Porumbac (*Porumbáktanya*), Racameț (*Józseftanya*), Sălcud (*Szélkút*) ja Sfântu Gheorghe (*Csapószentgyörgy*).

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1257. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iernuti elanikest rumeenlasi 72,91%, ungarlasi 12,77%, mustlasi 9,71% ja teistest rahvustest inimesi 0,18%. Rahvus oli teadmata 4,41%-l elanikest.

## Galerii

Reformed_church_in_Radnót_from_the_garden.jpg
Radnót.JPG
LupaCapitolinaIernut (4).JPG
Castle in Radnót.jpg
Tšuktši keel

**Tšuktši keel** (tšuktši keeles *ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ*) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad tšuktšid Tšuktšimaal. 

## Kõnelejate arv

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal tšuktši keelt 5095 inimest, kuigi tšuktšiks pidas ennast umbes 16 000 inimest.
Tšuktši keel on UNESCO punase raamatu hinnangul tõsiselt ohustatud keel.

## Keelesugulus
Tšuktši keel liigitatakse tšuktši-kamtšadali keelte hulka, ning selle lähimad sugulaskeeled on korjaki ja alutori keel.

## Murded
Tšuktši keel jaguneb ida-, lääne- ja lõunamurderühmaks. Erinevused murrete vahel ei ole suured.

## Fonoloogia
Tšuktši häälikusüsteem koosneb 6 täishäälikust ja 14 kaashäälikust. Helilised klusiilid puuduvad. Kaashäälikuühendid ei ole sõna alguses ja lõpus lubatud, sõna keskel võib olla vaid kahest kaashäälikust koosnev kaashäälikuühend.

## Morfoloogia
Tšuktši keel on polüsünteetiline, inkorporeeriv, aglutinatiivne ja ergatiiv-absolutiivne keel, tüvele võivad liituda prefiksid ja sufiksid.

Nimisõna muutub 2 arvus ja 9 käändes.

Tšuktši arvusüsteem oli algselt vigesimaalne, kuid vene keele mõjul mindi üle kümnendsüsteemile.

Sõnajärg lauses on üsna vaba, aga tavalisem on SOV.

## Tšuktši kirjakeel
Esimene tšuktšikeelne raamat ilmus juba 1823. aastal, kuid kirjakeel loodi alles 1931. aastal, esialgu ladina kirjal põhinev, 1937. aastast mindi üle kirillitsapõhisele kirjasüsteemile. Kirjakeele aluseks võeti idamurderühma kuuluv ueleni murre.

## Viited

## Välislingid