open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venus del espejo

„**Venus peegliga**“, ka „**Rokeby Venus**“, „**Venuse tualett**“, „**Venus ja [[Cupido]]**“, on hispaania kunstniku Diego Velázqueze (1599–1660) teos.

Tegemist on ainsa meie päevini säilinud Velázqueze maalitud naisaktiga.

Hispaania iseseisvussõja ajal varastasid maali Prantsuse sõdurid Godoy paleest kunstilise rüüstamise raames ja see läks Briti maalikunstniku George Augustus Wallise kätte, kes töötas Hispaanias William Buchanani agendina. , oluline kunstikaupmees, kes tõi maali 1813. aastal Inglismaale.

Enne teose omandamist Rahvusgalerii poolt oli maal Morriti kogus (Rokeby Park, praeguse Durhami krahvkonna territooriumil), millest ka tuntus kui „Rokeby Venus“.

## Viited

## Kirjandus
* Bull, D. y Harris, E., "The companion of Velázquez's Rokeby Venus and a source for Goya's Naked Maja". *The Burlington Magazine*, Volumen CXXVIII, N.º 1002, september 1986.
* Calvo Serraller, F., «Capítulo II. El desnudo», en *Los géneros de la pintura*, Taurus, 2005. ISBN 84-306-0517-7
* Carr, D. W., *Velázquez*. Ed. Dawson W. Carr; también Bray, X., Portús, J., y otros, Rahvusgalerii (London), 2006. ISBN 1-85709-303-8 (Carr)
* Clark, K., *The Nude: A Study in Ideal Form*. Princeton University Press, 1990. ISBN 0-691-01788-3
* Gudiol, J., *The Complete Paintings of Velázquez*. Greenwich House, 1983. ISBN 0-517-40500-8
* Hagen, R.-M. y R., *What Great Paintings Say*, 2 vols, Taschen, 2005,. ISBN 978-3-8228-4790-9
* Harris, E., *Estudios completos sobre Velázquez: Complete Studies On Velázquez*, CEEH, 2006. ISBN 84-934643-2-5
* Haskell, F. y Penny, N., *Taste and the Antique: The Lure of Classical Sculpture, 1600–1900* (Yale University Press) 1981. ISBN 0-300-02913-6
* Langmuir, E., *The National Gallery companion guide*, edición revisada de 1997, Rahvusgalerii (London), ISBN 1-85709-218-X
* López-Rey, J., *Velázquez. La obra completa*. Taschen, Wildenstein Institute, 1998. IBSBN 3-8228-7561-9. En inglés: *Velázquez: Catalogue Raisonné*. Taschen, Wildenstein Institute, 1999. ISBN 3-8228-6533-8
* MacLaren, N., revisado Braham, A., *The Spanish School, National Gallery Catalogues*. Rahvusgalerii (London), 1970. pp. 125–9. ISBN 0-947645-46-2
* Portús, J., *Nudes and Knights: A Context for Venus*, en Carr
* Prater, A., *Venus ante el espejo*, 2007, Madrid: Centro de Estudios Europa Hispánica. ISBN 978-84-936060-0-8. En inglés: *Venus at Her Mirror: Velázquez and the Art of Nude Painting*. Prestel, 2002. ISBN 3-7913-2783-6
* White, J.M., *Diego Velázquez: Painter and Courtier*. London: Hamish Hamilton Ltd, 1969.
Konstanty Radziwiłł

**Konstanty Radziwiłł** (sündinud 9. jaanuaril 1958 Wrocławis) on Poola arst ja poliitik, ta kuulub maist 2016 erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola tervishoiuminister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

Ta lõpetas aastal 1983 Varssavi Meditsiiniakadeemia. 

16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola tervishoiuminister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

## Isiklikku
Ta on 1979. aastast abielus, peres on neli poega ja neli tütart.
Cara Delevingne

**Cara Jocelyn Delevingne** (sündinud 12. augustil 1992 Londonis) on Briti näitleja ja modell.
## Filmirollid

* "Anna Karenina" (kõrvalosa; 2012)
* "Paberlinnad" (Margo Roth Spiegelman)
* "Suitsiidisalk" (nõid)
* "Valerian ja tuhande planeedi linnas" (Laureline)

## Muud rollid
Ta kehastab videomängus "Grand Theft Auto V" raadiojaama Non-Stop-Pop FM DJ-d. 

## Isiklikku
Tema vanemad on Charles Delevingne ja Pandora Delevingne.

Caral on kolm õde ja venda, sh Poppy Delevingneja Chloe Delevingne.

Cara on suhtes Leah Masoniga.

## Viited

## Välislingid

*
Päikesest rammestunud

**"Päikesest rammestunud"** (Утомлённые солнцем) on 1994. aasta Vene-Prantsuse film, mille režissöör on Nikita Mihhalkov. 

Film võitis parima võõrkeelse filmi Oscari ja 1994. aasta Cannesi filmifestivali žürii suure auhinna (*Grand prix*). Filmi eest saadi 1994. aastal ka Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia.

Filmis kõlab mitu korda tango "Viimane pühapäev", mida Venemaal tuntakse pealkirjaga "Päikesest rammestunud". Sellele vihjab ka filmi pealkiri.
Apandiku mõis

**Apandiku mõis** (saksa keeles *Apandik*) oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Amula mõis

**Amula mõis** (saksa keeles *Ammula*) oli Järve mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..

## Viited

## Välislingid
*
*Amula mõis. Inventariseerimine, Kultuurimälestiste riiklik register
Araski mõis

**Araski mõis** (saksa keeles *Arraska*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Araski küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Araski mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võsu mõis

**Võsu mõis** (saksa keeles *Wösso*) oli Palmse mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Võsu aleviku lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Bahtõn (Murovani Kurõlivtsi rajoon)

**Bahtõn** (ukraina keeles Бахтин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 482. Pindala on 1,729 km².
Mõhhailivka (Šargorodi rajoon)

**Mõhhailivka** (ukraina keeles Михайлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 917.
Darien

**Darien** on linn USA-s Connecticuti osariigis Fairfieldi maakonnas. Linn asub Long Islandi väina kaldal.

Keskmise sissetuleku poolest elaniku kohta on Darien üks Connecticuti osariigi jõukamaid linnu.
Koktebel

**Koktebel** (Krimmitatari keeles **Köktöbel**) on küla Venemaa poolt annekteeritud Krimmi idaosas, Feodossija linnaringkonnas. Asub Feodossijast 20 km edelas.

1945–1992 kandis nime **Planerskoje**.

19. sajandi lõpust alates on Koktebel populaarne suvituskoht.

Külas on luuletaja ja maalikunstniku Maksimilian Vološini majamuuseum.

## Viited

## Välislingid
Étienne Bally

**Étienne Bally** (17. aprill 1923 Vénissieux – 10. jaanuar 2018 Vénissieux) oli prantsuse kergejõustiklane, sprinter.
Soovitussortiment

**Soovitussortiment** on kasvatamiseks soovitatud sortide nimekiri, mida eesti puuvilja- ja marjakasvatajad on kasutanud alates 19. sajandi lõpust. 

See on sordiuurijatest ja tegevaednikest koosneva komisjoni soovitus sortide valikuks. Soovitussortimenti nimetati aastatel 1938–1967 standardsortimendiks, 1967–1998 rajoonitud sortimendiks. 

Viimane Eesti puuvilja- ja marjakultuuride soovitussortiment koostati Eesti Aiandusliidu puuviljanduskomisjoni koosolekul Järvamaal Rebase talus 19. veebruaril 2020. 

## Allikas
* Jaan Kivistik. Puuvilja- ja marjasordid : soovitussortiment. Tallinn : TEA Kirjastus 2014.

## Viited
Burmeister & Wain

**Burmeister & Wain** oli suur taani laevatehas ja juhtiv diiselmootorite tootja, peakontoriga Kopenhaagenis. Firma asutasid taanlased Hans Heinrich Baumgarten ja Carl Christian Burmeister ning inglane William Wain, see oli tegev aastatel 1865–1980.

Muuhulgas ehitas ettevõte 1895. aastaks keisri Aleksander III tellimusel Venemaa keiserliku jahtlaeva Štandart (vene keeles Штандартъ).
Anna Streżyńska

**Anna Maria Streżyńska** (sündinud 11. mail 1967 Varssavis) on Poola poliitik. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola digitaliseerimise minister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

Ta lõpetas aastal 1994 Varssavi ülikooli õigusteaduskonna.

16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola digitaliseerimise minister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

## Isiklikku
Ta on abielus ja on kahe tütre ema.
Martin Eino

**Martin Eino** (2. november 1925 – 12. mai 2013) oli eesti jurist.

Aastatel 1962–1978 oli ta Eesti NSV Ülemkohtu esimehe asetäitja.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited
Jackie Shroff

**Jai Kishan Kakubhai Shroff** (hüüdnimega **Jackie Shroff**, sündinud 1. veebruaril 1957) on India näitleja.

Jackie Shroff on mänginud rohkem kui 220 filmis. 2017. aastal andis Invertise ülikooli talle panuse eest India kinosse audoktori kraadi.

## Vaata ka
*Bollywoodi näitlejate loend

## Viited

## Välislingid

*
Naised Köögis

**Naised Köögis** on Eesti vokaalinstrumentaalansambel, mille liikmed on Kristiina Ehin, Sofia Joons, Katrin Laidre ja Kairi Leivo.

Ansambel sündis Viljandis, kus kõik neli naist toona elasid. Esimene kontsert toimus 2013. aasta aprillis Peterburis, samalaadse kavaga astuti üles ka 2014. aastal Tartu kirjandusfestivalil Prima Vista.

Ansambli Naised Köögis esimene heliplaat "See pole ainult sääskede ja siilide öö" ilmus 2015. aastal (kujundaja Kärt Einasto). 14 looga plaadil laulsid kõik ansambliliikmed, Sofia Joons mängis lisaks viiulit ja kitarri ning Katrin Laidre karmoškat. Külalisena mängis Silver Sepp klarnetit, pähklipilli ja trumme. Omaloomingu kõrval kasutati Linda Viidingu, Silver Sepa ja Joakim Thåströmi tekste. 

Valsile "Benita" andis inspiratsiooni Tohisoo mõisa endine omanik Benita von Wrangell, kes abiellus rootslase Carl Mothanderiga.

2016. aastal võitis Naised Köögis pärimusmuusika auhinna Etnokulp kahes kategoorias: aasta uusfolkartistina ja aasta parima loo "Naised, naised" eest.

2017. aasta seisuga oli ansambli tuntuim laul räpplugu "Aasta ema", mille videot oli aasta lõpuks Youtube'is vaadatud enam kui 1,9 miljonit korda.

Samal aastal avaldas Naised Köögis oma teise heliplaadi "See tantsusaal on nugadega kaetud". Viljandis omakirjastuslikult ilmunud CD kujundas Kärt Einasto. Plaadi 14 pala seas leidus valsse, räppi, rahvaviise jm. Sõnade autorid olid valdavalt ansambliliikmed, kõige sagedamini Kristiina Ehin, kuid kasutati ka Andres Ehini, Ly Seppeli, Kaarlo Sarkia ja Nikolai Gumiljovi tekste.

## Viited

## Välislingid

* Naised Köögis Facebookis
* Naised Köögis andmebaasis allstarz.ee
* Naised Köögis andmebaasis muusika.ee
* "Naised Köögis on siiruse ja iroonia kooskõla" ERR, 3. mai 2015
* "FOLGIALBUM. Naised Köögis" Klassikaraadio, 31. mai 2015
* Wend "Arvustus. Naised Köögis lubavad piiritult sulnist äraolemist" ERR, 27. mai 2015
* "Naised Köögis lähevad oma esimesele suvisele kontsert-ringreisile" ERR, 28. aprill 2016
* Helerin Väronen "Naised Köögis tõi kokku rekordarvu publikut" Raplamaa Sõnumid, 2. august 2017
* Peeter Sauter "Arvustus. Naised kütavad köögis meestele sauna" ERR, 5. september 2017
Aasta ema (laul)

"**Aasta ema**" on ansambli Naised Köögis 2017. aastal valminud räpplaul, mis räägib Puhjas elavast kaheksa lapsega üksikemast, kes soovib kandideerida aasta ema konkursil. Aasta lõpuks oli laulu videot YouTube'is vaadatud üle 1,1 miljoni korra.

Laulu sõnade autor on Kristiina Ehin. Sofia Joons mängis löökriistadel, Katrin Laidre kandlel ja kontravannil ning Kairi Leivo parmupillil. Pala valmis ühe ööpäevaga, see salvestati Peeter Salmela stuudios.

Kristiina Ehini sõnul oli laulu sünni üheks ajendiks Eesti Naisliidu esinaise Siiri Oviiri sõnavõtt aasta ema konkursiga seoses, kus Oviir välistas aasta ema konkursilt lahutatud naised ja üksikemad, kelle lastele "igal jõululaupäeval tutvustatakse uut isa". Samas tahtis Ehin ka tõmmata laiemalt tähelepanu vallasemade olukorrale Eestis.

Telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt" laulis "Aasta ema" 2017. aasta detsembris Hele Kõrve, kes võitis saate, kehastades räppivat Kristiina Ehinit.

## Viited

## Välislingid
* "Aasta ema" ansambli Naised Köögis Soundcloudi lehel, 24. aprill 2017
* "Kas Siiri Oviirile pühendatud? Aasta ema saaga jätkub: Naised köögis avaldas iroonilise laulu!" Delfi, 24.04.2017
* "Naised Köögis räpp Oviirile: aasta ema Puhjast" ERR, 24.04.2017
* "Kristiina Ehin: minu jaoks on üksikemad kangelased" ERR, 30.04.2017
* "Kristiina Ehin üksikemade hitist: Naised Köögid ninanipsulugu "Aasta ema" võib saada jätku mehe vaatevinklist?" Delfi, 01.06.2017
Matti Paavo

**Matti Paavo** (sündinud 2. novembril 1951 Kiviõlis) on endine laskesuusataja ja ettevõtja.

Ta lõpetas aastal 1970 Elva Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta harrastas Kohtla-Järve laste ja noorte spordikoolis Jüri Schmidti õpilasena suusatamist ja käsipalli. Laskesuusatamisele pühendus ta Elva laste ja noorte spordikoolis Heino Mäesalu suunamisel.

Ta oli aastatel 1972–1981 spordiseltsi Dünamo instruktor ja 1981–1985 Elva Spordiklubi treener. Ta on tegutsenud Sakus ettevõtjana.

## Isiklikku
Tema vend Ain Paavo on tõstja ja kulturist.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Deutsche Werke

**Deutsche Werke** oli Saksamaa laevaehitusettevõte, mille omanik oli Weimari vabariik peakontoriga Berliinis. Firma loodi 1925. aastal nimega Kaiserliche Werft Kiel ja teised laevaehitajad ühinesid. Firma sadamalinnaks oli enamasti Kiel.

Deutsche Werke ehitas algul kaubalaevu, ent kui natsionaalsotsialistid tulid 1933. aastal võimule, hakati tootma sõjalaevu ja tulirelvi. Tuntumad olid USAs populaarsed Ortgiese püstolid. Teise maailmasõja ajal laienes tootmine firmanime *Deutsche Werke Gotenhafen* all varem Poola koridori alla kuulunud Gdynia linna. Teises maailmasõjas pommitati tootmisüksusi õhurünnakute käigus, mille järel lakkas ka firma 1945. aastal eksisteerimast.

## Valik Deutsche Werke ehitatud aluseid
*Panzerschiff *[[Deutschland (1933)|Deutschland]]* (sõjaaegne nimi *Lützow*)
*Raskeristleja ''Blücher''
*Lahingulaev *[[Gneisenau (lahingulaev)|Gneisenau]]*
*Lennukikandja ''Graf Zeppelin'' (jäi valmimata)
*Hävitaja *Z.1* - *Z.4* (tüüp Zerstörer 1934)
*U-paadid tüübiga IIA, B, C, D, VIIC ja XIV
GameMaker Studio

**GameMaker Studio** on programm, mis võimaldab luua mänge, suuremat programmeerimise kogemust omamata. 

Antud programmis on võimalik programmeerida kahel viisil:1) kasutades Drag&Drop meetodit - tõmmates kastikesi, mis võimaldavad sooritada  kindlaid tegevusi (objektide ekraanil liigutamine),2) programmeerides GameMaker Language'i skriptimiskeeles.
 

## Otstarve
GameMaker Studio põhiotstarbeks on 2D-mängude valmistamine, kuid 3D-ruumis mängude loomine on samuti võimalik, kuid osati raskendatud. Programm on loodud pigem 2D-mängude loomiseks ning sisaldab programmisisest joonistamismoodulit.
 

## Saadavus
 
GameMaker Studio uusim versioon (GameMaker Studio 2) on saadaval nii tasuta katseversioonina kui ka tasulise versioonina. Tasuline versioon sisaldab erinevaid mooduleid, mis lubavad valmistatud mänge eksportida erinevatel operatsioonisüsteemidel mängimiseks. Operatsioonisüsteemid, millele saab mänge eksportida: Windows, MacOS, Android, iOS, HTML5, PS4, Xbox One, Tizen. 

## Valmistatud mängud
Üks tuntumaid, GameMaker Studioga valmistatud mänge on Hotline miami. Samuti on populaarsed Nuclear Throne, Undertale, Hyper Light Drifter, Luftrausers, Super Crate Box, Gunpoint ja Spelunky.

## Välislingid
* 
*https://www.yoyogames.com/get
Father of the Pride

**"Father of the Pride"** on Ameerika Ühendriikide animeeritud komöödiasari, mille autor on Jeffrey Katzenberg.

15-osaline sari oli NBC esmaeetris 31. augustist 2004 kuni 27. maini 2005.
Internetiteenuste pakkuja

**Internetiteenuse pakkuja** (inglise keeles *Internet service provider*; **ISP**) on ettevõte, mis pakub Internetile juurdepääsu ja kasutamise teenuseid.

## Internetiteenuste pakkumise ajalugu Eestis
Eesti esimesed kommerts-internetipakkujad olid Estpak (Eesti Telefoni tütarettevõte), Microlink ja Data Telecom.

## Interneti otseühendussõlm
Interneti otseühendussõlm (*Internet exchange*) on internetiteenuste pakkujate võrkude ühendamise-sidumise koht. 
Internetivahetuspunkt kuulub OSI-mudeli 2. kihti (kanalikiht). Vahetuspunktide võrgu kiirused võivad varieeruda 100 megabitist sekundis kuni mitme terabitini sekundis. Internetivahetuspunkt on sisuliselt andmekeskus, kus kommutaatorid suunavad võrguliiklust erinevate internetiteenuse pakkujate võrkude vahel (kes jagavad keskuse infrastruktuuri ülalpidamiskulusid).

### Internetivahetuspunktide vaheline ühendus
Internetivahetuspunktid on omavahel ühendatud kaablitega (veealused ja maapealsed kaablid)

## Internetiteenuste pakkujatele kehtivad seadused
### Euroopa Liidus
Euroopa Liidus on Interneti pakkujatel keelatud takistada või aeglustada ligipääsu internetiliiklusele, välja arvatud erijuhtudel.
Nende erijuhtude alla kuuluvad liikluse haldamine/juhtimine seadusliku käsu rahuldamiseks, liikluse turvalisuse ja terviklikkuse tagamiseks ning ülekoormuse leevendamiseks (arvestades, et kõiki liikluse kategooriaid mõjutatakse võrdselt).

## Teenusepakkujad
### Traadita Interneti-teenuse pakkuja
WISP (*wireless Internet service provider*) ehk traadita interneti teenuse pakkuja pakub alternatiivi juhtmega ühendusele. Traditsiooniliselt kasutusel maapiirkondades, kus juhtmega ühendus ei ole saadaval, on trend kasutada juhtmevaba interneti tehnoloogiat, kaabelinterneti ja kiudoptika (valguskaabli) konkurendiks.

Juhtmevaba interneti tugevaks eeliseks on selle "viimase miili lahendus", mis on juhtmevaba. See muudab tihti võrgulahenduste üles panemise märgatavalt odavamaks, arvestades, et inimesed/kasutajad on üle suurte alade hõredalt laiali.

## Viited

## Välislingid
* AKIT: Internet exchange point
Aniste mõis

**Aniste mõis** (saksa keeles *Anisa*) oli poolmõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 1862, kui see eraldati Albu mõisast.

## Viited
Seto Käsitüü Kogo

**Seto Käsitüü Kogo** on käsitööpärandit kandev mittetulundusühing, mis loodi 18. juulil 2006 Obinitsas Setumaal.       

Organisatsiooni põhieesmärk on setu traditsioonilisel käsitööl põhineva ettevõtluse arendamine setu käsitöötraditsiooni järjepidevuse ja säilitamise kaudu. Seto Käsitüü Kogu on oma tegevuse üles ehitanud kolmele kandvale eesmärgile: 1) säilitada traditsioonilist käsitööd; 2) anda see edasi järeltulevatele põlvedele ja 3) toetada setu traditsioonilisel käsitööl põhinevat ettevõtlust.      

Eesmärkide täitmiseks korraldab ühendus koolitusi ja õppereise, näitusi ja ühiselt laatadel osalemisi, annab välja trükiseid ja teeb koostööd erinevate organisatsioonidega, et esindada ja kaitsta Setomaa käsitööliste huve. Kutsub ellu ja viib läbi erinevaid projekte.

See kuulub koos selliste organisatsioonidega, nagu Setomaa Valdade Liit (asutatud 1994), Setomaa Turism (2006), Piiriäärne energiaarendus (2007), Seto Küük (2017) ülesetumaaliste organisatsioonide hulka, kelle tegevuse eesmärk on Setumaa kultuuripärandi ja maaelu säilimine.

Seto Käsitüü Kogo tegevjuht on Ingrit Kala, juhatuse liikmed on Sigre Andreson, Ingrit Kala ja Evar Riitsaar. 

## Viited


## Välislingid
* "Tootearendus aitab seto ja võro käsitöö turunduse uuele tasemele" Seto Käsitüü Kogo MTÜ (2017–2020)
* Seto Käsitüü Kogo: kaalusime kolme komplekti, proovisime põllesid, pealinikut ja tassisime Kadriorgu suurel hulgal seto hõbeehteid. – Maaleht, 27. veebruar 2017
François Ozon

**François Ozon** (sündinud 15. novembril 1967 Pariisis) on prantsuse filmirežissöör ja stsenarist. 

Teda peetakse üheks olulisemaks kaasaegseks Prantsuse filmi autoriks ning üheks tuntumaks „uue uue laine” põlvkonna esindajaks. 

Ozon on lavastanud nii draama-, komöödia- kui põnevusfilme. Tema tuntumad filmid on "8 naist", "Swimming Pool", "Frantz" ja "Jumaliku armu all". 

Ozon on pälvinud rahvusvahelist tunnustust ning tema filme on esitatud ja auhinnatud mitmetel mainekatel filmifestivalidel.

## Mängufilmid
* 1998 – "Sitcom"
* 1999 – "Kriminaalsed armukesed" (*Les Amants criminels*)
* 2000 – "Veepiisad tulistel kividel" (*Gouttes d'eau sur pierres brûlantes*)
* 2000 – "Sous le sable"
* 2001 – "8 naist" (*Huit femmes*)
* 2003 – "Bassein" (*Swimming Pool*)
* 2004 – "5×2"
* 2005 – "Aega lahkuda" (*Le Temps qui reste*)
* 2006 – "Angel"
* 2009 – "Ricky"
* 2010 – "Le Refuge"
* 2010 – "Potiche - Iluasjake" (*Potiche*)
* 2012 – "Kodus" (*Dans la maison*)
* 2013 – "Noor ja ilus" (*Jeune et Jolie*)
* 2014 – "Uus sõbranna" (*Une nouvelle amie*)
* 2016 – "Frantz"
* 2017 – "Teine armuke" (*L'Amant double*)

## Lühifilmid
* 1991 – "Une goutte de sang"
* 1991 – "Peau contre peau (les risques inutiles)"
* 1991 – "Le Trou madame"
* 1991 – "Deux plus un"
* 1992 – "Thomas reconstitué"
* 1993 – "Victor"
* 1994 – "Une rose entre nous"
* 1994 – "Action vérité"
* 1995 – "La petite mort"
* 1996 – "Une robe d'été"
* 1997 – "Scènes de lit"
* 1997 – "Regarde la mer"
* 1998 – "X2000"

## Välislingid
*
Jacek Czaputowicz

**Jacek Krzysztof Czaputowicz** (sündinud 30. mail 1956 Varssavis) on Poola poliitik ja riigitegelane. Ta oli alates 9. jaanuarist 2018 kuni 26. augustini 2020 Poola välisminister.

Ta sündis aastal 1956 Varssavis. Ta õppis aastatel 1980–1983 Varssavi ülikoolis geograafiat, aastal 1986 lõpetas ta Varssavi majanduskooli (poola *Szkoła Główna Handlowa w Warszawie*). Ta on täiendanud end lääne ülikoolides (sealhulgas Oxfordi Ülikoolis).

Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 26. augustini 2020 oli ta Poola välisminister.

## Viited
Laura Joonas

**Laura Joonas** (sündinud 24. veebruaril 1994 Võrus) on eesti orienteeruja.

2013. aastal lõpetas ta Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi.

Aastatel 2011–2017 on ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud 6 kulda, 4 hõbedat ja 2 pronksi.

Ta on osalenud Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel aastatel 2016 ja 2017. Parimad tulemused 31. koht lühirajal 2017. aastal ja 13. koht teatejooksus 2016. aastal.

## Viited
Kristo Heinmann

**Kristo Heinmann** (sündinud 13. septembril 1989 Tartus) on eesti orienteeruja.

2008. aastal lõpetas ta Tartu Raatuse Gümnaasiumi. 2013. aastal lõpetas Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal.

Aastatel 2009–2022 on ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud 12 kuld-, 20 hõbe- ja 18 pronksmedalit.

Ta on osalenud Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel aastatel 2011, 2013, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2021, 2023. Parimad tulemused maailmameistrivõistlustel pärinevad 2018. aastast: 24. koht lühirajal, 29. koht tavarajal ja 10. koht segateatesprindis. 

2022. aastal Eestis toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta tavarajal 28. koha, lühirajal 34. koha ja teatevõistlusel 5. koha.

Ta on kuulunud viiel korral Jüriöö teatejooksu võitnud võistkonda, neist OK Ilves võistkonnas kolm korda (2013, 2017, 2018) ja Värska OK Peko all kaks korda (2022, 2024). Lisaks on ta võitnud Jüriöö teatejooksu avavahetust 9 korda.

## Tunnustus
* 2020 Eesti parim mees orienteerumisjooksus

## Viited
Moltke (laev)

**SMS Moltke** oli Saksamaa Keiserliku Mereväe *Moltke*-klassi lahinguristlejate juhtlaev. Laev nimetati Preisi armee ülemjuhataja Helmuth von Moltke vanema järgi.

1912. aasta juulis saatis Moltke Saksa keisri Wilhelm II jahtlaeva Hohenzollern II Paldiski reidil, kus peeti kohtumine Vene keisri Nikolai II jahtlaeval Štandart.
Felipe IV (1623–1624)

„**Felipe IV**“ on hispaania kunstniku Diego Velázqueze (1599–1660) teos.

Maalil on kujutatud Hispaania ja Portugali kuningat Felipe IV-t.

## Vaata ka
* Felipe IV (1623–1628)
* Felipe IV (1626–1628)

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
Blohm+Voss

**Blohm+Voss** (B+V), ajalooliselt kirjutatud kui **Blohm & Voss**, **Blohm und Voß** vms, on Saksamaa laevaehitusfirma. Ettevõte on asutatud 1877. aastal Hamburgis. See on tootnud ka lennukeid ja avamere nafta- ja gaasirajatisi.

Tuntuim selles laevatehases ehitatudalus on Teise maailmasõja sõjalaev Bismarck.
Teine

**Teine** (inglise: *other,* saksa: *andersartig*, vene: *другой*; ka võõras) on filosoofia, psühholoogia, eetika, kriitilise teooria ja kultuuriuuringute põhimõiste (mingil määral sõna objekti asemel), mis tähendab teist, ehk mittemina. Teine on kõik see, mis ei ilmne minuna. Teine on inimese kui ühiskondliku olendile see, kellel on suunatud suhtlemine.

Martin Heideggeri mõtlemine sisaldas arusaama (keskmisest) teisesest. M. Buber ja H.-G. Gadamer hakkasid suhtlemisõpetuses kasutama mõistet "teine".

Emmanuel Levinasi mõtlemises ja eetikas oli teine teistsuguse tunnistamine. Teise inimesega kohtudes ei püüta teda suruda raamidesse. Teisega seotud mõtlemine on totaalsuse ja totalitarismi vastane. Levinasil teise eristamisega algab vägivallast hoidumine. Ta kritiseeris 20. sajandi filosoofias teise ühetaolisustumist ja taandamist (mingiks kindlaks vormiks või "standardiks"). Sartre'il on teine mõtlev olemus, mis pärineb minuga samast olevast. Tänapäeva mõtlemises teisest algabki erinevus.

## Vaata ka
* Teisesuse filosoofia
* Eksootilisus

## Viited
Tiger Shroff

**Tiger Shroff** (sünninimega **Jai Hemant Shroff**, sündinud 2. märtsil 1990) on India näitleja.

## Vaata ka
*Bollywoodi näitlejate loend

## Välislingid

*
Ziedoņdārzs

**Ziedoņdārzs** on Andrejs Zeidaksi eestvedamisel rajatud park Lätis Riia linnas Avotu iela asumis. Park asub Artilērijase, Matīsa, Sparģeļu ja A.&#160;Čaka tänava vahelisel maa-alal.

1930. aastatel lammutati pargi kohal asunud suurtükiväe kasarmud, intendantuur ja remonditöökojad. Vabale platsile püstitati laste liumägi ja karussell. Suvel peatus seal rändtsirkus. Pargi projekteeris linnahaljastusprojekti "Rīgas dārzi" (tõlkes *Riia aiad*) eestvedaja Andrejs Zeidaks, kes andis sellele ka nime, mis tähendab tõlkes 'õitsev aed'. Pargi ümbruses asus tööliskvartal; selle rajamiseks tuli lammutada mõned vanad puidust tööliselamud. Selle keskseks elemendiks on läänepärna allee. Pargi muudab tavatuks see, et park oli rajamisel kavandatud aktiivse puhkuse veetmise piirkonnaks. Nii rajati sinna Riia vanim avalik laste mänguväljak. Lisaks rajati sinna paviljon ja rosaarium. Park avati aastal 1937, kuigi tööd lõpetati seal alles kaks aastat hiljem. Aastal 1949 valmis sealne lava. Aastal 1981 püstitati sinna luuletaja Aleksandrs Čaksi kuju. Aastal 1990 rajati allee lõppu purskkaev.

Floora:
* harilik kuusk
* läänepärn
* harilik elupuu
* valge mänd
* mets-õunapuu

## Kirjandust
* Зиедоньдарзс // Рига: Энциклопедия = Enciklopēdija «Rīga» / гл. ред. П. П. Еран. — Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989. — ISBN 5-89960-002-0.
* Dāvidsone Irēna. Dekoratīvā skulptūra Latvijas parku un dārzu ainavā / Irēna Dāvidsone ; Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Botāniskais dārzs. — Rīga : Zinātne, 1973. — 37.
* Dāvidsone Irēna. Rīgas dārzi un parki / Irēna Dāvidsone. — Rīga : Liesma, 1988. — 157 lk. — ISBN 5-410-00382-9
* Kāvere, Anne. Rīgas dārzu arhitekts Georgs Kūfalts / Anne Kāvere; no igauņu val. tulk. un priekšv. sarakst. Marika Muzikante. — Rīga : Jumava, 2007 : 186.-[194.]lk. ISBN 9789984383491
* Koki un krūmi Latvijas lauku parkos : [monogr.] / aut.kol.: Raimonds Cinovskis, Ilze Janele, Inta Skujeniece, Andris Zvirgzds ; Latvijas PSR ZA Botāniskais dārzs. — Rīga : Zinātne, 1974. — 346 lk.
* Kolbergs Andris. Rīgas grāmata : Rīgas centra parki un bulvāri, eklektikas jeb historisma stila celtnes, Rīga — jūgendstila metropole / Andris Kolbergs. — Rīga : Jāņa sēta, 1999. — 140 lk. : il. — ISBN 9984-07-140-5
* Pūka D., Cinovskis R., Bice M., Ieviņš S. Rīgas sabiedriskie apstādījumi: Īsa vēsture, koki, krūmi, ziemcietes. Rīga: Zinātne, 1988. 86 lk.
* Rīga — parku pilsēta (Riga the city of gardens) / tulk. Kārlis Streips; zin. red. Ieva Jansone; māksl. Uldis Sosnovskis; sērijas red. Imants Ziedonis. — Rīga : Jumava, 1999. — 114 lk. : il. — (Savpatna vērtība Latvijā (Unique heritage of Latvia). — Bibliogr.: 114.lk. — Teksts paral. latviešu un angļu val. — ISBN 9984-05-227-3
Alasti maja

„**Alasti ''maja***“ on hispaania kunstniku [[Francisco de Goya]] (1746–1828) teos.


==Viited==


==Kirjandus==
* D'ORS FÜHRER, Carlos, y MORALES MARÍN, Carlos, *Los genios de la pintura: Francisco de Goya*, Madrid, Sarpe, 1990, pág. 93. Sección «Estudio de la obra seleccionada», por Carlos D'Orf Führer, págs. 89-90. ISBN 84-7700-100-2
* GLENDINNING, Nigel, *Francisco de Goya'', Madrid, Cuadernos de Historia 16 (col. «El arte y sus creadores», nº 30), 1993, págs. 65-68.
Allika mõis (Ridala)

**Allika mõis** (saksa keeles *Hallick*) oli Kiideva mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal..

## Viited

## Välislingid
*
Tõikvere mõis (Haljala)

**Tõikvere mõis** (saksa keeles *Toigfer*) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Kaera mõis

**Kaera mõis** (saksa keeles *Kaero*) oli Kurista mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal..

## Viited

## Välislingid
*
Randvere mõis (Pühalepa)

**Randvere mõis** (saksa keeles *Randefer*) oli rüütlimõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal..

## Viited

## Välislingid
*
Rahkla mõis (Viru-Nigula)

**Rahkla mõis** (saksa keeles *Rackell*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Päri mõis (Kadrina)

**Päri mõis** (saksa keeles *Perri*) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Võduvere küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Priyanka Chopra

**Priyanka Chopra Jonas** (sündinud 18. juulil 1982) on India näitleja.

2017. aastal valis ajakiri Forbes ta 100 kõige mõjukama naise hulka ja 2016. aastal valis ajakiri Time ta 100 kõige mõjuvõimsama inimese hulka.
Samal aastal autasustas India valitsus teda Pandma Shri ordeniga (mis on Indias tsiviilisikutele antavate autasude hierarhias neljas). 2010. aastal oli ta India ja 2016. aastal UNICEF-i hea tahte saadik. 2000. aastal krooniti ta Miss Worldiks.
2018. aastal abiellus ta Ameerika Ühendriikide laulja Nick Jonasega.

## Vaata ka
*Bollywoodi näitlejate loend

## Viited

## Välislingid

*
Allika mõis (Karja)

**Allika mõis** (ka **Hallika mõis**; saksa keeles *Hallick*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal..

## Viited

## Välislingid
*
Prangli mõis (Jõelähtme)

**Prangli mõis** (saksa keeles *Gross-Wrangelsholm*) oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Paju mõis (Kullamaa)

**Paju mõis** (saksa keeles *Pajomois* või *Neuenhof*) oli Maidla mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Budapesti 1877. aasta kokkulepe

**Budapesti konventsioon** (saksa keeles *Budapester Vertrag,* vene keeles *Будапештская конвенция*) oli Austria-Ungari ja Venemaa keisririigi vahel 1877. aastal sõlmitud salajane kokkulepe, mis leppis kokku poliitikas ja võimude jagamises Kagu-Euroopas, võimaliku sõja korral Venemaa impeeriumi ja Osmanite riigi vahel. Niinimetatud idaküsimus (*Orientalische Frage* või *Восто́чный вопро́с*), Osmanite riigi kui "*[[Euroopa haige mees|Euroopa haige mehe]]*" lagundamine Balkanil oli 19. sajandil Euroopa suurriikide prioriteet. Samuti oli Venemaale eesmärgipärane Austria-Ungari neutraalsuse tagatiste saamine.

Leping kui samuti salajase Reichstadti leppe edasiarendus, sõlmiti imperaatorite Franz Joseph I ja Aleksander II volitusel Konstantinoopoli konverentsi ajal (23. detsember 1876 – 20. jaanuar 1877). See kohendati lõplikult nende nimel välisministri G. Andrássy ja diplomaadi J. P. Novikovi poolt Budapesti linnas 15. jaanuaril 1877. Sama aasta 24. aprillil vallandus üheteistkümnes Vene-Türgi sõda, mis kestis 10 kuud, ühe nädala ning kaks päeva. Sõja eesmärgiks oli õigeusku tunnistavate lõunaslaavi rahvaste (peamiselt Bulgaaria) vabastamine islamiusuliste Osmanite võimu alt ning strateegilises plaanis Musta mere väljapääsu kindlustamine.

Budapesti konventsioon lubas Austria-Ungaril hiljem nõuda San Stefano rahulepingu tingimuste revideerimist.

## Viini-Peterburi salastatud ühisarusaamad
### Põhipunktid
*Venemaa rünnaku korral Türgile, jääb Austria vabatahtlikult ja heasoovlikult neutraalseks; 
*Austria võib oma valikul hõivata Bosnia ja Hertsegoviina (kuid mitte Novi Pazari sandžakki);
*Serbia, Montenegro ja Hertsegoviina vahepealset osa koheldakse mõlema võimu poolt kui "neutraalset tsooni".

### Määrused (Osmanite riigi täieliku lagunemise korral)
*Austria ja Venemaa töötavad koos selleks, et tagada Balkani poolsaarel mitmete väikeste ja suveräänsete riikide loomine, kuid ei tekita suletud lõunaslaavlaste võimublokki, mis võiks ohustada Euroopa tasakaalu (*Europäisches Gleichgewicht* või *Европейский баланс*);
*Konstantinoopol ja selle ümbrus saaks "vaba linna" (*Freie Stadt* või *Бесплатный город*) staatuse; 
*Venemaa saab endale Bessaraabia; 
*Iseseisvus tagatakse Bulgaariale, Albaaniale ja Rumeeliale; 
*Kreeka saab endale Kreeta, Tessaalia ja osad Epiruse territooriumid.

## Vaata ka
*Reichstadti lepe
*Vene-Türgi sõda (1877–1878)
DAG

**DAG** võib tähendada järgmist:
*DAG on diglütseriidi (inglise *diglyceride*) lühend
*DAG oli Eesti jalgpalliklubi FC DAG Tartu varasem nimi
*...
BSA

**BSA** võib tähendada järgmist:
*Business Software Alliance, infotehnoloogiaettevõte
*veise seerumalbumiini (inglise *bovine serum albumin*) lühend
*...
Riia Püha Kolmainu peakirik

**Riia Püha Kolmainu katedraal** (läti keeles *Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle*) on Läti Õigeusu Kiriku Riia piiskopkonna peakirik (endine katedraal) Lätis Riia linnas Grīziņkalnsi asumis Riia Püha Kolmainu nunnakloostri juures aadressil Krišjāņa Barona iela 126. 18. detsembrist 1998 on kirikuhoone riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.

## Kirikuhoone

Hoone on viie kupliga ristikujulise põhiplaaniga vene-bütsantsi stiilis ehitis. Hoone fassaadi ehivad juugendstiilile iseloomulikud detailid, juugendi mõjutustega on ka kiriku interjöör. Kiriku ikonostaas asus algselt Liepājas, viidi sealt aastal 1939 Riia Kristuse Sündimise katedraali üle ja toodi püha Kolmainu kirikusse aastal 1961. Liepāja Püha Nikolai katedraalist pärineb ka ikonostaasi ees asuv pronksist küünlajalgade komplekt.

## Ajalugu

Aastal 1891 asutas õigeusu kirik Riiga tüdrukutele ja naistele mõeldud ühiselamu tüüpi varjupaiga, mis aastal 1901 sai kloostri staatuse. Aasta hiljem hakati kloostri juurde ehitama ka kirikut. Nikolai II eraldas ehituse tarbeks 75 000 rubla. Ülejäänud ehituskulud kattis kloostri esimene ülem iguumenja Sergija (sünninimega Jekaterina Mansurova). Hoone projekteerisid arhitektid Konstantīns Pēkšēns ja Aleksandrs Vanags. Hoone valmis aastal 1907. Aastal 1910 maeti kiriku all asuvasse krüpti vürst Boriss Mansurov, aastal 1914 maeti sinna ka Marija Mansurova.

Seoses sellega, et nõukogude võimud Kristuse Sündimise katedraali sulgesid, kujunes Riia Püha Kolmainu kirik Riia peapiiskoppide uueks katedraaliks (kirik sai katedraali staatuse aastal 1961). Aastal 1992 kujunes piiskopi residentsiks taas Riia Kristuse Sündimise katedraal.

## Viited

## Välislingid

*Katedraali ajaloost
*Katedraal portaalis CitaRiga
Gyula Andrássy

Krahv **Gyula Andrássy** (saksapäraselt ka **Julius Andrássy von Csikszentkirály und Krasznahorka**; 8. märts 1823 Košice nüüdses Slovakkias – 18. veebruar 1890 Volosko nüüdses Horvaatias) oli Ungari riigimees. Ta teenis Austria-Ungari keisririiki kohusetruu Ungari peaministrina (1867–1871) ning seejärel keisririigi välisministrina (1871–1879).

Andrássy oli konservatiiv. Tema välispoliitika nägi ette Austria-Ungari impeeriumi laienemist Kagu-Euroopasse, eelistatavalt Briti ja Saksa toetusega, ilma Türgist võõrandumata. Ta nägi Venemaad kui peamist vastast omaenda ekspansiivsele poliitikale, seoses lõunaslaavlaste ja õigeusu piirkondadega Balkanil. Ta ei usaldanud slaavi natsionalistlikke liikumisi ning käsitas neid kui ohtu tema paljurahvuselisele impeeriumile.

## Vaata ka
*Budapesti 1877. aasta kokkulepe
*Reichstadti lepe
Ance

**Ance** (liivi *Aņtš*) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Ance valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 21 meetri kõrgusel. Seal asuvad põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.

Ance oli varem Ance mõisa keskuseks. Aastal 1798 suri seal Academia Petrina professor Johann Nicolaus Tiling. Nõukogude ajal sai külast kohaliku kolhoosi keskasula.

Ance mõisa uksehinged ja Ance muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Seal kasvav saar ümbermõõduga 5.07 m on looduskaitse all. Külas asuvad Robežnieki ja Ance bussipeatused.

## Elanike arv


* 270 (1970)
* 312 (1979)
* 455 (1989)
* 364 (2000)

* 327 (2011)
* 323 (2017)
* 290 (2021)
* 284 (2025)


## Viited
Henryk Kowalczyk

**Henryk Kowalczyk** (sündinud 15. juulil 1956) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli 9. jaanuarist 2018 kuni 15. novembrini 2019 Poola keskkonnaminister.
Ta lõpetas 1980. aastal Varssavi ülikooli matemaatikateaduskonna.

9. jaanuarist 2018 kuni 15. novembrini 2019 oli ta Poola keskkonnaminister.
Jevgeni Novikov (ajaloolane)

**Jevgeni Petrovitš Novikov** (vene keeles Евгений Петрович Новиков; 27. august (vkj 15. august) 1826 Moskva – 4. oktoober (vkj 21. september) 1903 Nepetsino küla, Moskva kubermang) oli vene ajaloolane, slavofiil, prosaist ja diplomaat.

Ta oli lõpetanud Lomonossovi nimelise ülikooli Moskvas. Aastatel 1870–1879 töötas ta Venemaa Keisririigi suursaadikuna Austria-Ungaris. Muuhulgas on ta raamatute "Õigeusk tšehhide seas" («Православие у чехов», 1848) ja kaheosalise "Hus ja Luther" («Гус и Лютер», 1859) autor.

## Vaata ka
*Budapesti 1877. aasta kokkulepe
Alo Mattiiseni muusikapäevad

**Alo Mattiiseni muusikapäevad** on alates 1997. aastast Jõgeval korraldatav iga-aastane muusikaüritus. Üritus on nimetatud Jõgeval sündinud eesti helilooja ja muusiku Alo Mattiiseni järgi. Ürituse eestvedaja on Jõgeva Gümnaasiumi ja Jõgevamaa Gümnaasiumi muusikaõpetaja Maret Oja, kes oli Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Alo Mattiiseni kursusekaaslane.

Muusikapäevadel esinevad eeskätt koolinoorte vokaalansamblid.

## Viited

## Välislingid
*https://www.err.ee/487828/jogeval-algasid-alo-mattiiseni-muusikapaevad
Rododendron

**Rododendron** (*Rhododendron*) on põõsaste või ka puude perekond kanarbikuliste sugukonnast.

## Kirjeldus
Rododendronid võivad olla igihaljad või heitlehised, lehed on enamasti terveservalised. Õied paiknevad sarikataolistes õiskutes. Õite värvus varieerub valgest lillani. Õitsemine võib toimuda varakevadest suveni.

## Levik
Rododendronid on levinud parasvöötmes, Kesk- ja Lääne-Hiinas, Himaalajas, Malai mägirajoonis, Filipiinidel, Uus-Guineal, Põhja-Austraalias, Põhja-Ameerikas ning endistes Nõukogude Liidu maades.

## Kasvunõuded
Muld peab olema ühtlaselt niiske ja õhk niiske. Karbonaatsetel muldadel pole võimalik enamikku liike kasvatada. Taim vajab kaitset kuumuse ja külmade tuulte eest. Sobiv kasvukoht on poolvari. Igihaljaid liike kaitstakse ereda päikese ning madalate temperatuuride eest. Õige istutusaeg on kevadel. Istutamisel jäetakse juurekael mullast välja.

## Paljundamine
Paljundatakse kas seemnete, võrsikute, pistokste või pookimisega.

## Kasutamine
Kasutatakse iluaianduses nii üksikpõõsaste kui ka rühmadena.

## Viited
Blāzma

**Blāzma** (vanasti ka **Puze**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Puze valla halduskeskus. Küla asub Stende jõe kaldal merepinnast 23 meetri kõrgusel, Ventspilsist 36 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad põhikool, postkontor, laste- ja noortekeskus, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas on Blāzma bussipeatused.

Aastal 1891 liideti Puze ja Puzenieki mõisavallad ning kahe valla piirile ehitati vallamaja. Nõukogude ajal rajati vallamaja juurde kohaliku kolhoosi «Blāzma» keskasula.

Looduskaitse all on harilik hobukastan ümbermõõduga 3.3 m.

## Elanike arv


* 108 (1970)
* 314 (1979)
* 535 (1989)
* 490 (2000)

* 403 (2011)
* 373 (2017)
* 341 (2021)
* 345 (2025)


## Viited
Puze

**Puze** on mitme asula  endine nimi.

***[[Blāzma|Puze]]** ehk **Blāzma** on Puze valla halduskeskus 
***[[Puzes muiža|Puze]]** ehk **Puzes muiža** on Puze kihelkonna ajalooline keskus
Konstantinoopoli konverents

**Konstantinoopoli konverents** (türgi keeles *Tersane Konferansı* ehk niinimetatud "laevatehase konverents", *Tersane Sarayı* ehk "Laevatehase Palee" järgi) peeti imperiaalsete Euroopa suurriikide (Ühendkuningriik, Saksamaa, Venemaa, Prantsusmaa, Austria-Ungari ja Itaalia) vahel Osmanite riigi pealinnas Kostantiniyyes (tänases İstanbulis) ajavahemikul 23. detsember 1876 kuni 20. jaanuar 1877. Konverents järgnes Hertsegoviina ülestõusule 1875. aasta aprillis ning Bulgaarias toimunud Aprilli ülestõusule 1876. aasta aprillis. Suurriigid leppisid kokku poliitiliste reformide projektis nii Bosnias kui ka suure bulgaarlaste enamusega territooriumitel Osmanite valitsemise all.

## Osalised
Suurriike esindasid konverentsil vastavalt:
*Suurbritannia ja Iirimaa: lord Salisbury ja Henry Elliot;
*Saksamaa keisririik: parun Karl von Werther;
*Venemaa keisririik: krahv Nikolai Ignatjev (ajalooline õigekiri Nicolai Ignatieff);
*Prantsuse vabariik: krahv Jean-Baptiste de Chaudordy ja krahv François de Bourgoing;
*Austria-Ungari: parun Heinrich von Calice ja krahv Ferenc Zichy;
*Itaalia kuningriik: krahv Luigi Corti.

## Vaata ka
*Budapesti 1877. aasta kokkulepe
Matrei in Osttirol

**Matrei in Osttirol** on linn ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 975 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 277,8 km². See on pindalalt suurim vald Lienzi ringkonnas. 1. jaanuaril 2016 elas seal 4675 inimest. See paikneb umbes 29 km Lienzist põhjas Kõrg-Tauerni mäestikus Kesk-Ida-Alpides. Valla territooriumile jäävad osaliselt Granatspitze rühm ja Venedigeri rühm, kus kõrgeim tipp on Großvenediger (3657 m). Elanikkond sõltub suuresti turismist, hooajalisest põllumajandusest ja metsandusest.

## Ajalugu

Asulat *Matereie* on esmamainitud 1170. aasta dokumendis, selle nimi tuleb indoeuroopa sõnast *mater* ("ema"). 1335. aastal esines see kui *Windisch Matrei*, siiski ei viita nimetus Wendish pikalt assimileeritud alpislaavlaste populatsioonile, vaid eristab seda Põhja-Tirooli Matrei am Brennerist. See jäi ametlikuks vallanimeks aastani 1921.

8. sajandi keskpaigas liidendas slaavlaste Karantaania vürstkonna saksa Baieri hõimuhertsogkond, mis ise muutus 788. aastal frankide Karolingide impeeriumi osaks. Ida-Tirooli ala Drava jõge pidi alla ristiusustati misjonäride poolt, kes tulid põhjast Salzburgi peapiiskopkonnast, selle mõjusfääri kinnitas keiser Karl Suur 811. aastal. Pärast Karolingide killustumist 9. sajandil kuulus see Lurngaule, taasloodud Baieri hertsogkonna krahvkonnale Ida-Frangi riigis.

976. aastal said maad Kärnteni hertsogkonna osaks, kuigi Salzburgi peapiiskopid valdasid 1207. aastast alates Matrei isandkonda, tehes sellest Salzburgi eksklaavi Alpi veelahkmest lõunas ja okka Tirooli krahvide poolele, kes laiendasid oma valdusi ümbruskonnas. 1252. aastal okupeeris krahv Meinhard I ala, kuid lõpuks pidi loobuma oma nõuetest Matrei mõisale Salzburgi kasuks. Piiskopivalitsuse eest hoolitses Weißensteini lossis resideeriv linnusekrahv.

Kuigi Matrei sai turuõiguse, jäi see naabrusesolevatest Tirooli territooriumitest eraldatuks ja ei olnud kergesti saavutatav külgnevast Salzburgi Pinzgau piirkonnast üle Kõrg-Tauerni mäekurude. Kauplemine oli kehvalt arenenud ja maaelanike olukord oli õnnetu, kulmineerudes mitmes vastuhakus piiskopivõimu vastu, alates Saksa talurahvasõjast 1525. aastal kuni 18. sajandini. Napoleoni sõdade ajal põgenes viimane Salzburgi vürstlik peapiiskop krahv Hieronymus von Colloredo 1800. aastal Viini, peapiiskopkond sekulariseeriti 1803. aastal ja läks 1805. aasta Pressburgi rahuga Austria keisririigile.

1814. aastal seadustas keiser Franz I Matrei ühendamise Tirooli kroonimaaga, lõpetades sellega 600-aastase eraldatuse. Sellest hoolimata jäi see maapiirkonnaks, 19. sajandi keskpaigast lisandus alpinismiturism, mida tähistab Großvenedigeri tipu esmavallutus 1865. aastal. Ligipääsetavus paranes, kui 1967. aastal ehitati Felbertauern maanteetunnel.


Pilt:Matrei mit Pfarrkirche.jpg|Matrei in Osttirol
Pilt:Schloss Weissenstein.jpg|Weißensteini loss


## Viited

## Välislingid

* Matrei in Osttirol - turismiinfo veebileht
* www.matrei-ost.tirol.gv.at
Pope vald

**Pope vald** (läti keeles *Popes pagasts*) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ance, Ugāle, Puze ja Tārgale vallaga.

Valla pindala on 168 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1040 inimest. Valla keskus on Pope küla. Vallavanem on Mārtiņš Libkovskis.

## Ajalugu

Pope vallast eraldati aastal 1925 Ance vald. Aastal 1935 oli valla pindala 177,23 km² ja seal oli 1961 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Pope ja Vēde külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Pope külanõukoguga likvideeritav Vēde külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

## Loodus

Suurimaks jõeks on Rinda jõgi. Järvedest asub Tārgale valla piiril 60 hektari suurune Klāņezers. Vald ise asub Kursi madalikul, Pope lähistel Pope linnamäel asub valla kõrgeim koht (69,1 m), mida ümbritsevad keskmiselt 50 meetri kõrgused alad, ühtlasi on tegemist kogu Ventspilsi piirkonna kõrgeima tipuga. Valla pindalast katavad metsad 79,1%.

Looduskaitse all on mitmed Pope allee pärnad, Pope park, Pope metskonna allee pärnad ja kaks Mežābelese lähistel asuvat põlispuude kasvuala, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Valla lääneosas asub osaliselt Klāņi soo hoiuala, vallas asub 78 hektari suurune Pope madalsoo hoiuala.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pope linnamägi, Pope luteri kirik (sealhulgas sealne tornikell oma maalingutega, altar, kantsel, portaal ustega, orel, orelirõdu ja kirikuliste pingid) ja Pope mõisa hoonetekompleks (sealjuures park, laut, pesumaja, allee, tall, veski, tall-teenijate maja, ait, uus ait, teenijate maja, kutsarimaja, arsti maja, mõisavalitseja maja, mõisniku elumaja ja jahiloss, lisaks veel elumaja ahi, kamin ja viis uksekomplekti). Regionaalse kaitse all on Kalnenieki talu hooned ja Nabeļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Raibkrogsi keskaegne kalmistu.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 947 lätlast, 20 venelast, 4 valgevenelast, 5 ukrainlast, 2 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
*Kaart valla üldplaneeringuga
Puze vald

**Puze vald** (läti keeles *Puzes pagasts*) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ance, Pope, Ugāle ja Usma vallaga ning Talsi piirkonna Dundaga, Valdgale ja Ģibuļi vallaga.

Valla pindala on 207 km². 2016. aasta seisuga elas seal 920 inimest. Vallavanem on Santa Šēniņa. Valla keskus on Blāzma küla.

## Ajalugu

Puze mõisavallaga ühendati aastal 1891 Puzenieki mõisavald ja see pani aluse Puze vallale. Aastal 1935 oli Puze valla pindala 261,2 km² ja seal oli 2041 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Puze, Amele ja Mode külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Puze külanõukoguga likvideeritav Amele külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

## Loodus

Suurimad jõed on Rinda jõgi ja Stende jõgi. Järvedest asuvad vallas 4,2 hektari suurune Ieriņezers, Ugāle valla piiril asuv 4,4 hektari suurune Dūņezers, 6,9 hektari suurune Dzilene järv, 7,8 hektari suurune Zutene järv, 20,4 hektari suurune Seklene järv, 19,6 hektari suurune Dižiere järv ja 520 hektari suurune Puze järv. Usma valla piiril asub Vasnieki soo pindalaga 497 ha. Vald ise asub Kursi madalikul, põhjaosa ka Rannikumadalikul, kõrgeim koht asub Amele lähistel ja ulatub 56,5 meetrit üle merepinna. Valla pindalast katavad metsad 76,7%.

Looduskaitse all on Akmeņkalnsi kuradi jalajäljega kivi, Puze ja Puzenieki mõisade juures kasvab ka mitu nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valla idaosas asuvad osaliselt Raķupe oru hoiuala ja Stikli soode hoiuala, lääneosas asub 8 hektari suurune Puze liiviku konnade elupaiga hoiuala.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Puze linnamägi ja Puze luteri kirik koos sealse nelja vapireljeefiga. Regionaalse kaitse all on Buči keskaegne kalmistu, Jaunviecītese muinaskalmed ja Lejaskrogsi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Puze kirikumõisa hooned (õpetaja maja ja majandushoone) ning Purmaļi muinaskalmed ehk Pingāļi kalmistu.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 855 lätlast, 22 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 2 poolakat ja 7 leedulast.
Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Dižiere_(Stikli).jpg|Dižiere järv
Vasenieku purvs.jpg|Vasenieki soo
Puzenieku muižas pils.jpg|Puzenieki mõis
Puze Church - panoramio.jpg|Puze kirik


## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
*Kaart valla üldplaneeringuga