Siiri Põlluveer

**Siiri Põlluveer** (neiupõlvenimega Oha; sündinud 15. jaanuaril 1949) on Eesti ujumistreener. 

Ta alustas treeneritööd 1968. aastal, kui võttis 19-aastaselt juhendada enda esimese ujumisgrupi Tallinna Dünamo Ujumiskoolis.

2019. aastal andis Eesti Olümpiakomitee (EOK) Põlluveerule kõrgeima ehk kaheksanda kategooria treenerikutse, mis tegi temast esimese ujumise eliittreeneri. Lisaks oli ta esimene naistreener Eestis, kes taolise tunnustuse osaliseks sai. 

Enam kui 50-aastase treeneristaaži juures on Põlluveeru hoolealused alati kuulunud Eesti parimate ujujate sekka. Tema õpilased on võitnud enam kui tuhat Eesti meistrivõistluste medalit, osalenud Euroopa- ja maailmameistrivõistlustel kui ka olümpiamängudel. Ta on juhendanud kümneid Eesti rekordiomanikke nagu Triin Kitsel, Raily Maalust, Margus Saia, Ken Tomson, Ralf Tribuntsov, Fred Karu, Martin Allikvee jpt.

2013. aastal pälvis Põlluveer Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia ning 2023. aastal määras Eesti Vabariigi president talle Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Elulugu
### Lapsepõlv
1959. aastal avati Tallinna Mererajooni Laste Spordikoolis eelsoojendusega ujula, kus ühe õppeaasta jooksul omandas ujumisoskuse enam kui 1000 last. Samal aastal läks esmakordselt ujumistreeningutele ka Põlluveer, kelle juhendaja Lotte Moor oli kutsunud kooliõpilasi ujumistreeningutele. 

Tallinna 21. keskkoolis õppinud Põlluveer oli noorena tegus ning aktiivne ja lisaks ujumisele harrastas mitmeid teisi spordialasid nagu võrkpall, korvpall ja kergejõustik. Suurimad õnnestumised spordis olid siiski seotud veega.

1965. aasta Tallinna noorte meistrivõistlustel jäi Põlluveer võitmatuks 100- ja 200 meetri rinnuliujumises. Samal aastal pälvis ta 16-aastase piigana esimese Eesti koolinoorte meistrivõistluste medali, kui Tallinna Mererajooni naiskonnaga saavutati 4x100 m kombineeritud teateujumises pronksmedalid. 

Aasta hiljem ujus Põlluveer poodiumile juba individuaalselt. Pärnu jõel peetud riigi noorte meistrivõistlustel saavutas ta 100 m rinnuliujumises hõbemedali ja oli poole pikemal maal kolmas. Põlluveer on enda nooruspõlve saavutusi meenutanud 2018. aastal järgmiselt: "Tipptaseme ujujat minust ei saanud, aga ehk tulevadki paremad treenerid neist, kes pole ise päris suures tipus olnud."

Enne treeneritööd tuli Põlluveer Eesti meistriks hoopis teisel veespordialal – aerutamises. 1969. aastal peetud Eesti meistrivõistlustel sai ta kaela kuldmedali naiste ühesüstal ning teenis hõbemedali 1971. aastal. 

### Esimesed treeningurühmad ja saavutused
Tallinna Pedagoogilise Instituudi kaugõppesse kehakultuuri tudeerima asunud 19-aastane Põlluveer pidi samal ajal minema ka tööle, mis oli toona kaugõppes olijatele kohustuslik. Nii asus noor treener tööle Tallinna Dünamo Ujumiskoolis, kus hakkas juhendama enda esimest treeninggruppi. 

Tööd alustas Põlluveer Aia tänava kahe rajaga basseinis, mis hiljem muudeti nelja rajaga ujulaks. "Esimestel aastatel olin kõige noorem treener ja käisin vajadusel poes kohvi järel kui ka pesin nõusid, aga eelkõige õppisin kõikidelt inimestelt, kes seal töötasid," on Põlluveer Õhtulehele meenutanud. "Meil oli väga tore ja kokkuhoidev töökollektiiv."

1970. aastate teisel poolel hakkasid tema treeningurühmas silma paistma Raily Maalust, Triin Kitsel ja Nonna Holm, kes ujusid nii tugevaid tulemusi, mis kannatas võrdlust Nõukogude Liidu parimate noorujujatega. 

Esimene tõeliselt suur täistabamus treenerina tuli Põlluveerul 1981. aastal Armeenias peetud Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel. Nonna Holm tuli 100 m liblikujumises Nõukogude Liidu noorte meistriks. Holm oli juba varemgi püstitanud Eesti NSV noorte rekordeid ja samal aastal jõudis 14-aastasena Eesti meistrivõistluste hõbeda (200 m liblikat) ja pronksmedalini (100 m liblikat). 

Tänu enda sportlaste silmapaistvatele tulemustele alustas Põlluveer 1981. aastal tööd Tallinna Spordiinternaatkoolis (TSIK). Igapäevaselt Pirital, kus TSIK-i ujujad treenisid, jätkus Põlluveeru ujujate tähesära nii Eesti kui ka Nõukogude Liidu tasandil. Üheks säravaks täheks oli Raily Maalust, kes 1983. aasta Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel Omskis, pälvis kuni 16-aastaste neidude seas hõbemedali 200 m kompleksujumises. 

Maalusti ja Põlluveeru koostöö oli edukas. Üheskoos võideti 21 Eesti meistritiitlit ning Nõukogude Liidu meistrivõistlustel täiskasvanute konkurentsis teenis Maalust teateujumise liikmena kaks hõbedat ja kolm pronksist autasu. Säravaimaks Põlluveeru õpilaseks tol perioodil oli Triin Kitsel, kelle 1980. aastate keskel ujutud tulemused tooksid Eestis kuldmedaleid ka 40 aastat hiljem. 
1984. aasta Nõukogude Liidu talvistel meistrivõistlustel Moskvas läbis 16-aastane Kitsel 200 m liblikat ajaga 2:19,26, mis oli toona nii Eesti noorte kui ka täiskasvanute rekord. Aastal 2025 püsib Kitseli tulemus endiselt Eesti U-16 ja U-18 vanuseklassi rekordina. Kolm aastat hiljem viis Kitsel rekordi 2:18,37-ni, mis seisis Eesti rekordina 23 aastat ja on tänasel päeval Eesti kõigi aegade edetabeli kolmas aeg. 

"Kui Maalust ja Kitsel oleksid tegusid teinud Eesti ajal, siis ei oleks neil mingeid probleeme olnud tiitlivõistlustele pääsemisega, aga paraku olid ajad siis teised," on Põlluveer märkinud ning viitas tugevale konkurentsile, mis toona Nõukogude Liidus valitses. "Kitseli 200 m liblikujumise tulemused olid tegelikult sellisest klassist, mis oleks lubanud tiitlivõistlustel ka eelringidest edasi pääseda, aga elasime toona teises maailmas."

### Põlluveeru tähelend Eesti lipu all
Pärast edukat perioodi enda esimeste ujumistähtede – Kitseli, Maalusti, Holmi jpt – jätkus Põlluveeru edukas teekond treenerina. 1988. aastal taas noored lapsed enda õpetada võtnud Põlluveer töötas alates algajatest üles järjekordsed tulevased Eesti meistrid ning koondislased. 

Enne uuele ringile minemist oli Põlluveer kõhkleval seisukohal, et kas jätkata ujumistreenerina või teha midagi muud. 1986. aasta sügisel emaks saanud ning treeneritööst lühikese pausi teinud Põlluveer otsustas siiski enda lemmikalaga jätkata. "Kunagi ei tea, kes sinu treeningrühma satuvad ja kui palju nad on valmis tööd tegema või mitte. Sa võid olla väga hea treener, aga palju oleneb ka lastest," on Põlluveer intervjuus sõnanud. 

1993. aastal liitus Põlluveer spordiklubiga Lootosa ning toona hakkas Margus Saia aina jõulisemalt esile tõusma. Saia alustas ujumistreeninguid Põlluveeru käe all 7-aastase poisina ning krooniti 1995. aasta talvel esmakordselt Eesti täiskasvanute meistriks 1500 meetri vabaujumises, olles ise alles 14-aastane. 

1997. aastast töötas Põlluveer Kalevi Ujumiskoolis, kuhu järgnesid talle ka paljud tema senised õpilased. Samal aastal peetud lühiraja MM-il Rootsis jõudis Saia Eesti koondisse. 15 aasta 210 päeva vanuselt on ta tänase päevani noorim Eesti meesujuja, kes lühiraja MM-il startinud. Samal aastal sündis Põlluveeru-Saia esituses nende esimene Eesti rekord, kui noormees läbis lühirajal 800 meetri vabaujumise distantsi rahvusrekordit märkiva tulemusega 
Saia tõusis kiirelt Eesti paremikku ning üheskoos osaleti Euroopa- ja maailmameistrivõistlustel. 2001. aasta Fukuoka MM-il, kus 16-aastane Michael Phelps võitis enda karjääri esimese kuldmedali, startis Saia 200- ja 400 meetri kompleksujumises ning püstitas nendest viimasel ka Eesti rekordi. Põlluveeru juhendamisel tuli Saia 64 korda Eesti meistriks.

Üks mälestusväärsemaid sooritusi Saia ja Põlluveeru ühisel teel leidis aset 2000. aastal Espoos peetud maavõistlusel. Saia startis lühirajal peetud mõõduvõtul 400 meetri kompleksujumises. Esimese 100 meetri järel haaras treener peast kinni ja sõnas: "Kuhu sa tormad?," kui oli näinud, et tema õpilane on alustanud distantsi kavandatud 1:02 asemel alla minuti. Mida distants edasi, siis seda valgemaks muutus Põlluveeru nägu, sest ei suutnud ta uskuda, et tema hoolealune nii kiiresti ujub. 

Finišisse jõudes näitas tabloo Saiale aega 4:26,19, mis ületas eelneva rekordi enam kui viie sekundiga. Põlluveer vajus aega nähes pingile ja püsti tõustes tahtis õpilasele midagi hüüda, aga häält ei tulnud. Treener oli sõnatu! Antud võistluse järel ajakirjanikuga suheldes palus Põlluveer trükkida järgmist: “Kirjuta kindlasti, et Margus on Eesti kõige pühendunum treenija. Ma arvan, ta on ainuke, kes aastas 2000 km ujub.”

Aastatel 1998–2003 treenis tema käe all ka Ken Tomson. 16-aastaselt Põlluveeru treeningurühmaga liitunud Tomson tõusis kohe Eesti paremikku ja tuli kaks aastat hiljem Eesti meistriks. Põlluveeru juhendamisel startis Tomson nii Euroopa (2002) kui ka maailmameistrivõistlustel (2003).  

Säravaks täheks oli Põlluveerul ka Maksim Malõšev, kes domineeris Eestis nii U16 kui ka U18 vanuseklassis ja tuli kokku 12-kordseks Eesti meistriks ning täiskasvanute seas sai kodustel tiitlivõistlustel kaela seitse kuldmedalit. 1998. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Belgias kuulusid nii Malõšev kui ka Saia 4x100 m vabaujumise teatenelikusse, mis saavutas viienda koha. 

1990. aastate alguses taastatud Eesti Ujumisliidu juhatuses töötas Põlluveer aastatel 1996–1998 ja 2005–2008 ning oli alaliidu kutsekomisjoni liige (2003–2010).

### Taas laste treeningurühm ja järjekordsed ujumistipud
Edukas koostöö Margus Saia ja paljude teiste tippudega, keda Põlluveer üles kasvatas, sai lõpu 2000. aastate keskpaigas seoses sportlaste ujumiskarjääri lõpetamisega. Samal ajal läks remonti Kalevi ujula ja teenekas ujumistreener otsustas võtta taas uue laste treeningurühma, kuid seekord Järveotsa Gümnaasiumi Spordiklubi treenerina. 

Antud rühm oli eelnevatest veidi erinev, sest sinna kuulus ka Põlluveeru lähedane sugulane, õepoeg Fred Karu. Alates 2004. aastast Järveotsa ujumisklubi noori juhendanud treeneri õpilased tõusid taas Eesti ujumisparemikku ning lisaks Karule tegid tegusid veel Jargo Laanmäe, Franck Kokk, Karen Vapper, Ando Krikmann ja mitmed teised. Võideti ohtralt Eesti noorte- ja juunioride meistrivõistluste kuldmedaleid ning kuuluti omaealiste koondistesse. 

2006. aastal tõusis esiplaanile Karen Vapper, kes 13-aastase piigana krooniti Eesti täiskasvanute meistriks 200 meetri rinnuliujumises. Noorte vanuseklassis oli Vapper võitmatu – võites 2006. aastal lausa kaheksa Eesti noorte meistritiitlit. 2007. aastal jäi ta kodustel meistrivõistlustel täiskasvanute seas võitmatuks nii 100 kui ka 200 m rinnuli distantsil.

Põlluveeru ujujast õepoeg Karu sai 2006. ja 2007. aastal Eesti noorte meistrivõistlustel mitu medalit ja tuli 15-aastaselt 2008. aastal Eesti noorte lühiraja meistriks. Karu võitis viis individuaalset kuldmedalit ja pälvis täiskasvanute seas pronksmedali. 

Põlluveeru tütar Keiu tegeles võrkpalliga. Aastatel 2007–2009 tuli Keiu Põlluveer Eesti meistriks ning kuulus ka rahvuskoondisse. Neljandat korda tuli ta Eesti meistriks 2017. aastal. 

Järveotsa Spordiklubi periood sai lõpu 2009. aasta suvel, kui tuli ilmsiks, et Audentese Spordigümnaasiumis avatakse ujumisosakond ning treeneriks saab Põlluveer. Kõik Põlluveeru edukad õpilased eesotsas Karu ja Vapperiga järgnesid enda treenerile Audentesesse.

### Audentese Spordigümnaasium
2009. aasta sügisel avati Audentese Spordigümnaasiumis ujumise osakond koos Tondil valminud uue basseiniga. Tegemist on Tallinna Spordiinternaatkooli (TSIK) eelkäijaga, kus Põlluveer oli töötanud ka aastatel 1981–1990. 

"Töötasin Järveotsa klubis, paraku läks seal ujula remonti. Mul oli kaks varianti: kas otsin uue kodukoha või jään samasse klubisse, kus olnuks viletsad tingimused. Audentesesse tulin teiste inimeste tugeval survel. Eriti ei tahtnud," on Põlluveer Õhtulehele antud usutluses rääkinud. "Mõtlesin, et olen piisavalt vana ning see on suur väljakutse ja vastutus. Pidasin nõu ka perega, et pärast ei tuleks ütlemist. Mees räägib nagunii: "Oled abielus Eesti ujumisega, mitte minuga!"

Audenteses liitusid temaga juba varasemad tipud Vapper, Karu ja veel mitu Järveotsa ujumisklubi sportlast. 2009. aasta sügisel asus Spordigümnaasiumi õppima ja treenima 14-aastane Ralf Tribuntsov, kellest sai hiljem Põlluveeru üks kõigi aegade edukaim õpilane. 2010. aastal kvalifitseerus Vapper Euroopa meistrivõistlustele ning kuulus aasta hiljem ka lühiraja EM-il osalenud võistkonda. 

Põlluveeru ja Karu koostöö tipphetk leidis aset 2010. aasta detsembris, kus toona 17-aastane Karu triumfeeris Põhjamaade juunioride meistrivõistlustel. Ta teenis kuldmedali ühel kõige konkurentsitihedamal distantsil – 50 m vabaujumises. Järgmistel aastatel juhendas Põlluveer enda õepoja 12. Eesti meistritiitlini ja üheskoos osaleti kahtedel Euroopa meistrivõistlustel (2013; 2014). 

Tribuntsov tõusis Põlluveeru käe all Eesti üheks kõige silmapaistvamaks ujujaks ning 2013. aastal omas ta nii lühikeses kui ka tavabasseinis 50 ja 100 meetri seliliujumise rahvusrekordeid. Tiitlivõistlustel tuli esimene täistabamus 2013. aasta detsembris Taanis peetud Euroopa lühiraja meistrivõistlustel, kus toona 19-aastane Tribuntsov pääses finaali ja saavutas 100 m seliliujumises seitsmenda koha.

2014. aasta sügisel, kui Tribuntsov siirdus treenima USA-sse Lõuna-California ülikooli, oli edukas tandem teeninud üheskoos 32 Eesti meistritiitlit ja püstitanud enam kui 35 rahvusrekordit. Kuigi Põlluveeru edukaim õpilane treenis hooaja sees USA-s, siis suved veetis Tribuntsov Eestis ja basseiniserval juhendas teda just Põlluveer. Tänase päevani on Tribuntsovi nimel 50- ja 100 m seliliujumise rahvusrekordid ning edukas koostöö tõi rekordeid ka 50- ja 100 m liblikujumise distantsidel. 

Martin Allikvee astus Audentesesse Spordigümnaasiumi 2011. aasta sügisel. Spordiklubi Garanti esindanud Allikvee tegi tasemes muljetavaldava tõusu, mis päädis 100 m rinnuliujumise neljanda kohaga 2013. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel. Kolm aastat hiljem esindas Allikvee Eestit Rio de Janeiro olümpiamängudel ning kordas seda saavutust Tokyos. Enne 2016. aasta olümpiamänge käis pääs olümpiale eelkõige Allikvee ja Tribuntsovi vahel. 

"Kuu aega enne olümpiamänge juhtis punktitabelit Ralf ning tema oli Riosse sõitmas ja olime juba ka kõik dokumendid ära täitnud," on Põlluveer meenutanud. "Martin ujus viimasel hetkel suurepärased tulemused ja kvalifitseerus Ralfi asemel. Mind hämmastas Ralfi suhtumine, et kuigi tal oli kindlasti kahju, et ta olümpiale ei pääsenud, siis ta tunnistas mulle, tal on hea meel Martini üle. Ja mul oli ka hea meel ning eriti õnnelik olen selle üle, et kuigi nad olid konkurendid, siis suutsid nad olla omavahel nii sõbralikes suhetes." 

Põlluveer juhendas Audentese Spordigümnaasiumis kuni 2018. aastani ning üheksa aasta jooksul jõudis tema käe all Eesti täiskasvanute meistritiitlini 20 erinevat ujujat.  

Põlluveeru käe all jõudsid Audenteses Eesti rekorditeni veel paljud sportlased: Andri Aedma, Kertu Ly Alnek, Maria Harutjunjan, Laura Tolmats, Gerda Pak, Henri Reinsalu, Alex Ahtiainen, Marko-Matteus Langel, Martti Aljand, Mart Mandel ja Priit Aavik. Üheksa aasta jooksul valiti Põlluveer neljal korra Audentese Spordigümnaasiumi parimaks treeneriks. 

### Tippspordist taandumine ja perekond
Tippujumisest otsustas treener taanduda 2018. aasta suvel. "Otsus Audentese Spordigümnaasiumi treeneri kohalt lahkuda ei tulnud kergelt, aga tundsin, et on õige aeg. Lahkuda tuleb siis, kui endal on kahju ja teised jäävad sind veidi taga igatsema." 

Treeneritööd jätkas Põlluveer Audentese Spordiklubis, kus võttis enda juhendada üksikud lasterühmad. Samuti võttis ta sisse täiskohaga vanaema ameti ning on tänasel päeval kahe lapselapse jaoks alati olemas. "Vabal ajal käin teatris ja kontsertidel. Vaatan hea meelega filme ja proovin sõprade ning lähedastega koos aega veeta." 

Sünnipäevadel on Põlluveer saanud mitme omanäolise üllatuse osaliseks. 65. sünnipäeva tähistamisel mängiti talle ette video, kus tema õpilased, kolleegid ja pereliikmed väntasid väimehe Steiv Silma ning tütre Keiu juhtimisel vahva video, mis kandis nime "Siiri The Best". Taustal kõlas Põlluveeru üks lemmikumaid lugusid, Tina Turneri esitatud "The Best", ning videos osalejad maigutasid loo tarbeks suud koos erinevate elementidega treeneri elust. 

2019. aasta juunis nimetas Eesti Olümpiakomitee (EOK) Põlluveeru ajaloo esimeseks Eesti eliittreeneriks naiste hulgas. Samuti sai temast esimene ujumistreener, kes taolise tunnustuse pälvinud. 2023. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi.  

## Viited