open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emer Värk

**Emer Värk** (sündinud 18. juulil 1982 Võrus) on eesti videokunstnik, filmirežissöör, disainer ja VJ, kes on osalenud festivalide, teatrilavastuste, telesaadete videolahenduste projekteerimises ja lavastamises.

## Elulugu
Emer Värk lõpetas 2000. aastal Kuremaa Põllumajandustehnikumi ja 2008. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli filmirežii erialal. 

Ta on töötanud Von Krahli Teatris videokunstnikuna, aga ka Eestis ja Saksamaal graafilise disainerina. 

## Lavastused ja filmograafia

### 2008
* Von Krahli Akadeemia telesaade / etendused (Von Krahli teater)

### 2009
* "Indiate uurimine" (Von Krahli teater)
* "Kummitus masinas" (Von Krahli teater)
* "Unistuste Vabariik" (Von Krahli teater)

### 2010
* "Idioodid" (Von Krahli teater)
* "Alguses oli" (Von Krahli teater)
* "Mehed Lumes" (Von Krahli teater)
* "Distant" (Temps d’images / Budapest)

### 2011
* "Gilgameš ehk igaviku nupp" (Von Krahli teater)
* "Madame Bovary" (Von Krahli teater)
*"Distant" (Personal / Von Krahl theatre)

### 2012
* "Nibud ehk hetk me elude katkematus reas" (Von Krahli teater)
*"Täna õhtul: Seeri Feibok" (Cabaret Rhizome)

### 2013
* "Mutantants ehk Tuhat tantsu, mida tantsida enne kui sured" (Cabaret Rhizome)
### 2014
* "Solarise needus" (Von Krahli teater)
* "4.48 psühhoos" (Von Krahli teater)
* "Puhastatud" (Von Krahli teater)
* "Eksperiment" (Von Krahli teater)

## Filmograafia
*2007 “Remoted” – lavastaja 
*2008 "Lunastus" – lavastaja

## Tunnustus
* VJ Highlight Award at the Prix Mobius Nordica / Pixelache Festival in Helsinki (FIN)
*2018 stipendium "Ela ja sära"

## Isiklikku
Emer Värk on Luisa Rõivase vend.

## Välislingid
* Propaganda VJ
Timmkanal

**Timmkanal** (ka *Uusjõgi*) on kanal Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 

Kanal kaevati 1850. aastatel, ühendamaks Ura jõge Rannametsa jõega. Kanali pikkus on 10 km ja jõgikond 28 km2.

Kanali juures oli Timmkanali raudteejaam Riisselja–Orajõe–Ikla–Ainaži raudteel.

Kanali kaldas leiduv liivapaljand (Timmkanali paljand) on looduskaitse all.

## Vaata ka
*Timmkanali paljand
*Rannametsa-Soometsa looduskaitseala

## Viited
Songbird (Oasise laul)

**"Songbird"** on Briti rokkbändi Oasise laul nende viiendalt stuudioalbumilt "Heathen Chemistry". Laulu on kirjutanud Liam Gallagher. Videos, mis tehti Londonis Regent Parkis, mängib Liam puu all akustilist kitarri, samuti ajab teda koer taga.
Zbigniew Brzezinski

**Zbigniew Kazimierz Brzezinski** (28. märts 1928 Varssavi – 26. mai 2017) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide politoloog ja riigitegelane.

## Päritolu ja noorus
Brzezinski isa oli Poola diplomaat Tadeusz Brzeziński, kes töötas natsionaalsotsialismi tõusuaastatel (1931–1935) Saksamaal ning Stalini suure terrori päevil (1936–1938) Nõukogude Liidus. 1938. aastal määrati ta tööle Kanadasse, kuhu pere jäi ka pärast Teise maailmasõja puhkemist.

Doktorikraadi omandas Zbigniew Brzezinski Ühendriikides, Harvardi ülikoolis (1953), kus jõudis ka professorina tegutseda. 1958. aastal sai Brzezinski Ameerika Ühendriikide kodanikuks.

Brzezinski osales nõuandjana John Kennedy presidendikampaanias ning toetas hiljem Lyndon Johnsoni ja Hubert Humphrey kampaaniaid.

Aastatel 1973–1976 oli Brzezinski Trilateraalse Komisjoni esimeseks direktoriks.

## Roll Ameerika välispoliitikas
Aastatel 1977–1981 oli Brzezinski president Jimmy Carteri julgeolekunõunik. Brzezinski toetas suhete normaliseerimist Hiina Rahvavabariigiga, täiendava relvastuskontrolli lepet Nõukogude Liiduga (SALT II kirjutati alla 1979). Tema ametiaega jäid ka Iraani islamirevolutsioon ja Nõukogude invasioon Afganistani. Ägeda Nõukogude-vastasena tuntud Brzezinskile on vahel pahaks pandud Afganistani modžahediinide relvastamist võitluseks Nõukogude vägedega.

Brzezinski oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor. 2008. aasta presidendivalimistel oli Brzezinski üks Barack Obama välispoliitilisi nõuandjaid.

## Kirjandus
*Бжезинский, З. Великая шахматная доска: господство Америки и его геостратегические императивы = The grand chessboard: American primacy and its geostrategic imperatives — New York : Basic books, October 1997 / Пер. с англ. О. Ю. Уральской. — М. : Международные отношения, 1998.
*Samuel Huntington, Zbigniew Brzezinski , *Clash of Civilizations and the Remaking of World Order*. ISBN 9781451628975, ISBN 1451628978
*Ilyas Akhmadov, Miriam Lanskoy, Zbigniew K. Brzezinski, *Chechen Struggle: Independence Won and Lost*. ISBN 9780230105348, ISBN 0230105343

## Välislingid
* Nathan Gardels. Zbigniew Brzezinski: Huntingtonil oli õigus EPL, 5. jaanuar 2009
*Zbigniew Brzezinski: Gruusia sõda meenutab Soome ründamist, EPL, 13. august 2008
* 20. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Россия превратится в разоренного сателлита Китая - Бжезинский [Venemaa muutub Hiina laostunud satelliidiks - Brzezinski] (*vene keeles*)
SZ (auto)

**SZ** on kahekohaline neljarattaline auto, millel on õhkjahutusega mootor IZH-PZ.

SZA-M-e toodeti aastatel 1958–1970. Selle ühesilindriline 346 cc mootor võimaldas maksimumkiirust 55&nbsp;km tunnis.

Nõukogude Liidus tunti neid "(mootor)ratastooli" või vene keeles "**invalidka**" ja eesti keeles "invaliidikäru" nime all, sest neid jaotati puuetega inimestele tasuta kasutada.

Viimased 300 SZ-d valmisid Serpuhhovi autotehases (СеАЗ) sügisel 1997. 1998. aastal asendati SZ mudeliga Oka.

## SZ andmed
* Kaal – 454&nbsp;kg
* Mõõdud – 2595&nbsp;mm (pikkus) × 1380&nbsp;mm (laius) × 1700&nbsp;mm (kõrgus)
* Väiseim pöörderaadius – 3,8–4,2&nbsp;m
* Maksimumkiirus – 70&nbsp;km/h
* Kütusekulu – 7 liitrit/100&nbsp;km

## SZ filmis
SZA kasutati
*Leonid Gaidai filmis "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused"
* Kaljo Kiisa filmis "Keskpäevane praam"

## Autod welfare

 Pilt:SeAZ car in Paernu.jpg | СМЗ С-3А
 Pilt:S3D.20090925.01.jpg | СМЗ С-3Д
 Pilt:Automobil_Oka_(2004).jpg | «Oka»


## Välislingid
* Русские инвалидки
* SZD
* SeAZ veebileht
Parika raba

**Parika raba** on kaitsealune raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Selle pindala on 3426 hektarit. 
Raba laiub Võrtsjärve põhjapoolses nõos, mis varem oli vee all. Rabas on mitu rabajärve ja -saart. Tähtsamad järved on Parika järv, Parika Väikejärv ja Parika Pühajärv. 

Turbalasundi paksus on 4–8 m.

Raba eriilmelise elustiku kaitseks on raba põhjaosas loodud Parika looduskaitseala, lõunaosa on kuivendatud ja seal asub turbatootmisala. Põhja- ja lõunaosa vahel kulgeb Viljandi–Põltsamaa maantee.

Parika järve lõunakaldal asub puidust vaatetorn. Parika väikejärve ääres on matkarada, puhkeala ja ujumiskoht.

## Vaata ka
*Parika looduskaitseala
*Parika järv
*Parika Väikejärv
*Parika Pühajärv

## Viited

## Välislingid
*
Rummu raba

**Rummu raba** (ka *Kodasoo*) laiub Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Soo on alguse saanud järve kinnikasvamisest, selle sügavaimas osas asub Rummu järv (45,4 ha). Turbalasundi paksus kuni 4,5 m.
Ribadedeva vald

**Ribadedeva** ('Deva jõe kallas'; astuuria keeles *Ribedeva*) on vald Hispaanias Astuuria idaotsas Oriente maakonnas. Ta piirneb põhjas Biskaia lahega, läänes Llanese vallaga, lõunas Peñamellera Baja vallaga ning idas Kantaabriaga, millest teda eraldab Deva jõgi.

Valla pindala on 35,66 km². See moodustab 0,33% Astuuria pindalast. Vald on Astuuria valdade seas pindalalt 66. kohal.

Valla elanike arv on 2006. aasta andmetel 1907, mis moodustab 0,17% Astuuria rahvaarvust. Sellega on ta Astuuria valdade seas elanike arvu poolest 52. kohal. Rahvastiku tihedus on 53,47 in/km².

Valla halduskeskus on Colombres.

Vald kuulub Llanese kohturingkonda.

## Haldusjaotus
Vald jaguneb kolmeks kihelkonnaks:
# Colombrese kihelkond
# Noriega kihelkond
# Villanueva kihelkond

## Rahvastik
### Asustus
Vallas on järgmised külad:
* Andinas (astuuria *Andines*; Villanueva kihelkond)
* Bojes (astuuria *Boh.es*; Noriega kihelkond)
* Boquerizo (Noriega kihelkond)
* Bustio (astuuria *Bustio*; Colombrese kihelkond)
* Colombres (Colombrese kihelkond)
* El Peral (Colombrese kihelkond)
* La Franca (Colombrese kihelkond)
* Llavandes (Colombrese kihelkond)
* Noriega (Noriega kihelkond)
* Pimiango (astuuria *Pimiangu*; Colombrese kihelkond)
* Vilde (astuuria *Videl*; Villanueva kihelkond)
* Villanueva (Villanueva kihelkond)

## Viited
Seli

**Seli** on mitmetähenduslik sõna: 

* Seli ehk rusuvool

Kohad:
*Seli, küla Lääneranna vallas
*Seli, küla Rapla vallas
*Seli, küla Rae vallas
*Seli (Tallinn), asum Tallinna linnas
*Sēļi, küla Lätis Mazsalaca piirkonnas
*Sēļi, küla Lätis Valka piirkonnas

## Vaata ka
*Seli järv
*Seli mõis
*Seli raba
*Seli vald
Marimetsa

**Marimetsa** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ubasalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ubasalu külaga.

Külast on teateid alates 1795 (*Dorf Merja oder Marrimetz*).

## Vaata ka
*Marimetsa looduskaitseala
*Marimetsa oja
*Marimetsa raba

## Viited
Väikepütt

**Väikepütt** ehk **punakael-pütt** (*Tachybaptus ruficollis*) on pütlaste sugukonda kuuluv veelind. Ta on väikseim Euroopas pesitsev pütt.  

## Levila
Ta elab paljudel avavetel oma areaali ulatuses Euraasias, osadel Malai saartel, Uus-Guineal ja Aafrikas .

## Välimus
Väikepüti üldpikkus on 25–29 cm, tiibade siruulatus 40–45 cm. 

Väikepüttide hundsulestik on hõlpsasti teistest liikidest eristatav: kogu keha on valdavalt tumedate toonidega, roostepunased põsed ja kael ning nokalahulaik kollakas, linnu tagakeha on valkjas. Linnu nokk on teravdunud. Väikepüti puhkesulestik on heledam kui hundsulestik: siis on kurgualune valkjas, keha küljed, kael ja põsed aga kollakaspruunid. 
Häälitsused on heledakõlalised ja sageli trillerdavad. 

## Eluviisid
Väikepütt pesitseb oma laia levila ulatuses väikeste kolooniatena (Eestis küll mitte, sest siin on tema leviku piiriala). Väikepütt vajab pesitsemiseks varjupakkuva tiheda kaldataimestikuga veekogusid. Pesa teeb ta kalda lähedale, selles on tavaliselt neli kuni seitse muna. Väikepüti pojad on triibulised. 

Eestis on väikepütt haruldane haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10–30 paarile, talvist arvukust 0–10 isendile.  Mõnikord ka talvitub jäävabadel veekogudel.
 
Esimesed tõestatud pesitsemised Eestis 1861. aastal Õisu järvel ja 1909.–1910. aastal Riksu järvel. Eestis pesitseb väikepütt kaks korda aastas: täiskurn on mai keskel ja juulis.

Väikepütt toitub kaladest ja veeselgrootutest, sukeldudes osavalt saagi järele.

Eestis on väikepüti vaatlemiseks head kohad Lääne-Eesti, Tartu ümbrus, Ilmatsalu kalatiigid ja Paljassaare linnuala.

## Viited

## Välislingid

* 
*Eesti veekogude "arg pardipoeg" on väikepütt, Looduskalender.ee
Vaharu

**Vaharu** on mitme Eesti loodusobjekti nimi:
*Vaharu rändrahn
*Vaharu soo
*Vaharu järv on Vaheru järve üks nimedest

**[[Vaharu (perekonnanimi)|Vaharu]]** on perekonnanimi

**[[Vaharu (Järvakandi)|Vaharu]] küla**  Harju maakonnas Järvakandi vallas
## Vaata ka
*Vaharu raudteepeatus
Laululuik

**Laululuik** (*Cygnus cygnus*) on partlaste sugukonda kuuluv suur veelind.

Laululuik on alates 1981. aastast Soome rahvuslind.

## Levila
Laululuiged pesitsevad peamiselt lähisarktilises Euraasias, harva ka Šotimaal, sagedane eksikülaline on see liik ka Põhja-Ameerika lääneosas. Linnud talvituvad lõunapoolsematel Euraasia aladel, eriti Briti saartel.

Eestis on laululuik haruldane, kuid suureneva arvukusega haudelind. Tema pesitsusaegne arvukus on hinnanguliselt 70–100 paari ja talvine arvukus 100–2000 isendit.

## Välimus
Laululuige üldpikkus on 145–160 cm, tiibade siruulatus 218–243 cm. Laululuige kaal on 8–15 kg.

Laululuik sarnaneb paljuski väikeluigega, ehkki on väikeluigest tunduvalt suurem. Laululuige nokal on kollane värv alati ülekaalus, väikeluigel aga vastupidi. 

## Viited

## Välislingid

* 

*Laululuik YouTube'is
Enugu

**Enugu** (ibo keeles Énugwú) on linn Lõuna-Nigeerias, Enugu osariigi keskus. Elanike arv on 688 862 (2007).

Linna nimi tähendab ibo keeles künkapealset ja tuleneb linna asendist künklikul maastikul. Linn arenes välja peamiselt tänu Briti kolonistide rajatud söekaevandustele.

Enugu oli lühikest aega eksisteerinud Biafra vabariigi pealinnaks.

## Viited
Kristjan Laas

**Kristjan Laas** (sündinud 13. detsembril 1989) oli üks telesaate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaliste.  

Kristjan Laas langes välja kolmandas saates, nagu ka žürii oli ennustanud. Ta laulis stuudiovoorus Plain White T laulu "Hey There Delilah". 

Ta on õppinud 9 aastat muusikakallakuga klassis ja käinud 8 aastat poistekooris Revalia. Kristjan Laas on olnud laulja Tallinna 32. Keskkooli bändis Uhvo. 

Kuni 2008. aasta kevadeni õppis ta Tallinna 32. Keskkooli teatrikallakuga klassis.

Alates 2020. aastast on ta tuntud ka meelelahutuskanali WinTV saatejuhina, kus ta lugematutel õhtutel on 1000€ erinevates hasartmänguvormides maha mänginud. 2023. aastast tegeleb ta sama asjaga ka FinalFM kanalil.

Samuti on mees wannabe Eesti meister pokkeris.

Kurjad keeled räägivad, et mehe keha avarustest võib leida väikese tatoveeringu. Mõnede pealtnägijate sõnul on tegemist sirpi meenutava sümboliga.
Ч

**Ч** (**ч**) on kirillitsa täht, mis tavaliselt märgib helitut postalveolaarset afrikaati /tʃ/ (/tš/).

Vene tähestikus on see 25. täht.

Eesti keelde translitereeritakse see kui tš, teistesse ladina tähestikku kasutavatesse keeltesse võidakse see translitereerida ka kui ch, tch või č.
Є

**Є** (**є**) on kirillitsa täht, mida kasutatakse ukraina ja russiini tähestikus. 

Ukraina keeles  hääldub ta /je/.

Algselt (vanavene tähestikus) oli see täht Е-tähe variant, mida kasutati muu hulgas ligatuuris Ѥ.
Щ

**Щ** (**щ**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles /ɕʨ/ (štš) või /ʆ/ (šj), ukraina keeles /ʃʧ/ (štš), bulgaaria keeles /ʃt/ (št). Algselt oli see ligatuur (Ш + Т = Щ).

Eesti keelde translitereeritakse *щ* vene nimedes 'štš', inglise keelde 'šč', saksa keelde 'schtsch' ja rootsi keelde 'sjtj'.

Unicode'i kood on suurtähel U+0429 ja väiketähel U+0449.
Д

**Д** (väiketäht **д**; kursiivis *Д д*) on kirillitsa täht, mis tavaliselt hääldub kui heliline /d/.

Täht tuleneb kreeka tähest Δ, δ (delta).
Ё

**Ё** (**ё**) on kirillitsa täht, mis hääldub /jo/ või pärast palataliseeritud kaashäälikuid /o/. See on vene ja valgevene tähestiku seitsmes täht ning russiini tähestiku üheksas täht.

Vene-eesti transkriptsioonis vastab ё-le üldjuhul jo, aga ж, ч, ш, щ järel o.

## Viited

## Vaata ka
*Ë (ladina kirja täht)
Ҷ

**Ҷ** (**ҷ**) on kirillitsa täht.

## Tadžiki keel
Tadžiki tähestikus märgib *ҷ* häälikut /d͡ʒ/ (heliline postalveolaarne afrikaat), mille eestikeelne ligikaudne vaste on [dž]. 

## Abhaasi keel
Abhaasi tähestikus märgib *ҷ* häälikut, mis sarnaneb helitu alveolopalataalse afrikaadiga /t̠͡ɕ/. 

## Vaata ka
*Tadžiki keel
*Abhaasi keel
Ў

**Ў** (**ў**) on  kirillitsa täht. Slaavi keelte tähestikest kasutatakse seda ainult valgevene tähestikus. 

## Valgevene keel
Seda tähte kasutatakse valgevene tähestikus (*[[Kirylica]]*). Valgevene ladina tähestikus (*[[Łacinka]]*) vastab sellele Ŭ. 

Valgevene keele omasõnades märgib see bilabiaalset frikatiivi /ʊ/, näiteks: *хлеў* /xlʲeʊ/ ('laut'); *воўк* /vɔʊk/ ('hunt'). See häälik sarnaneb *w*-ga  inglise sõnas *cow* /kaʊ/ ('lehm'). 

Täht ў ei esine täishäälikutähe ees. Selles positsioonis asendub ta tähega в, mis hääldub /v/, näiteks: *хлеў* /xlʲeʊ/ ('laut'), aga *за хлявом*  /za xlʲaˈvom/ ('lauda taga').

Kui *[[у]]*-ga (hääldus /u/) algavale sõnale eelneb täishäälik, nii et liesooni tõttu moodustub diftong, asendatakse *у* tavaliselt (kuid mitte tingimata) *ў*-ga näiteks: *у хляве* /u xlʲa'vʲe/ ('laudas'), aga *увайшлі яны ў хлеў* /uvajʃˈlʲi jaˈnɨ ʊ xlʲeʊ/ ('nad läksid lauta'). 

Võõrsõnades märgib *ў* labiovelaarset aproksimanti.

## Dungani keel
Tähte kasutatakse ka dungani tähestikus (hääldus /uː/ või /u/). Dungani keele vanas ladinatähelises kirjaviisis vastab sellele *w*, ladina transkriptsioonis *wu*, *pinyin* *u*.  

## Jupiki keel
Tähte kasutatakse ka siberi jupiki tähestikus. 

## Usbeki keel
Tähte kasutati ka usbeki tähestiku kirillitsa variandis (1992. aastani). Sellele vastab ladina täht O’. Hääldus on /ɤ/ (labialiseerimata poolkinnine tagavokaal). 

## Vaata ka
*Valgevene keel
*Dungani keel
*Siberi jupiki keel
*Usbeki keel
Џ

**Џ** (**џ**) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia, serbia ja abhaasi tähestikus. 

Џ hääldub makedoonia ja serbia keeles /d͡ʒ/ ([dž]; afrikaat, täpsemalt heliline postalveolaarne afrikaat) abhaasi keeles /ɖ͡ʐ/ (heliline retrofleksne afrikaat).   

Bulgaaria, ukraina ja valgevene keeles kasutatakse џ asemel täheühendit дж, mida valgevene tähestikus (*[[Kirylica]]*) loetakse eraldi täheks дж.
Søren Brier

**Søren Brier** (sündinud 12. juulil 1951 Kopenhaagenis) on taani bioloog ja semiootik. Ta oli semiootikaprofessor (*professor in the semiotics of information, cognitive and communication science*) Kopenhaageni Majandusülikoolis (*Copenhagen Business School*).

Ta huvivaldkonnaks on biosemiootika ja kübersemiootika. Ta on olnud ajakirja *Cybernetics and Human Knowing* peatoimetaja.
Tundravöönd

**Tundravöönd** on loodusvöönd, mis paikneb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas ning Gröönimaa lõunarannikul. 
## Kliima
Tundravöö suurim osa paikneb lähisarktilises kliimavöötmes, ülejäänud osa paikneb arktilises kliimavöötmes. Aladel polaarjoonest põhja pool esineb polaaröö ja -päev. Talv on tundravöötmes pikk, külm ja vähe sademeid. Lumikate on õhuke ja sellepärast külmub maapind sügavalt (esineb igikelts). Suvi on lühike, jahe ja niiske. 
Kuigi sademete hulk on väike, on aurumine veel väiksem, mistõttu on tundrad liigniisked ja seal on palju soid.

## Mullastik
Vööndile on omased teiste seas soostunud ja keltsmullad. 

## Taimestik
Taimestik ei ole väga liigirikas, taimed õitsevad kiiresti ning enamik taimi paljuneb vegetatiivselt. Kasvavad paljud samblad ja samblikud, puhmastaimed, rohttaimed, kidurad puud ja põõsad.

## Loomastik
Paljudel loomadel on tihe karvkate või sulestik ning paks nahaalune rasvkude. Suvel pesitsevad tundras paljud linnud (haned, pardid, luiged jt). Loomaliikidest elutsevad seal näiteks põhjapõder, muskusveis, lumekakk, lemming.

## Inimtegevus
Inimesed tegelevad põhiliselt põhjapõdrakasvatuse, kalanduse ja jahindusega. Karmide kliimatingimuste tõttu on sealne asustus hõre. Tundras on palju kaevandusi. Põlisrahvad: saamid ehk laplased, neenetsid, tšuktšid, islandlased.
Moḩammad Najībullāh

**Moḩammad Najībullāh** (6. august 1947 Gardēz – 27. september 1996 Kabul) oli Afganistani Demokraatliku Vabariigi president (1987–1992), kelle aitas võimule Nõukogude Liit.

Najibullāh'l oli meditsiiniline kõrgharidus, kuid meditsiini praktiseerimiseni ta ei jõudnud.

Kommunistlikku Rahvademokraatlikku Parteisse astus 1965. aastal. 1979. aastal, pärast Nõukogude invasiooni, määrati Najībullāh marksistliku salapolitsei juhiks. 1986. aastal sai ta Babrak Karmali asemel partei peasekretäriks ning 1987. aastal valiti presidendiks.

Najībullāh kukutati 1992. aastal, mil Ahmed Shah Massoudi juhitud mudžaheedid vallutasid Kabuli. Najībullāh varjus ÜRO Kabuli esindusse kuni 1996. aastani, mil Kabuli hõivanud Talibani võitlejad esindusse tungisid. Najībullāh hukati ja riputati laternaposti otsa.
Soome Keskerakond

**Soome Keskerakond** (soome keeles *Suomen Keskusta*; tavakeeles *Keskusta*) on agraartaustaga liberaalne Soome keskpartei. Erakonna esimees on Annika Saarikko.

## Ajalugu
Erakonna eelkäija Soome Maaelanike Liit (*Suomen Maalaisväestön liitto*) asutati 1906. aastal, 1919. aastal sai erakonnast Maaliit (*Maalaisliitto*) ja 1965. aastal Keskerakond (*Keskustapuolue*; alates 1988 *Suomen Keskusta*).

Keskerakonnal ja selle juhil Urho Kekkosel oli oluline roll Soome poliitika kujundamisel alates 1950. aastatest kuni 1980. aastate alguseni. Erakonna välispoliitikat iseloomustas eelkõige sõbralike suhete hoidmine Nõukogude Liiduga.

Esialgsest maaparteist on praeguseks saanud erakond, kes on populaarne väikelinnades ning saavutamas üha suuremat soosingut ka suurlinnades. Keskerakond kogus kõige rohkem hääli nii 2003. kui ka 2007. aasta parlamendivalimistel.

Pärast 2007. aasta valimisi oli Keskerakond oma 51 esindajaga suurim saadikurühm Soome 200-liikmelises Eduskunnas (hiljem sai ühe juurdetulija tõttu sama suureks ka Koonderakonna fraktsioon). Euroopa Parlamendis on erakonnal kolm esindajat, kes kuuluvad liberaalide fraktsiooni (ELDR).

## Keskerakonna presidendid ja peaministrid
### Presidendid
* Lauri Relander (1925–1931)
* Kyösti Kallio (1937–1940)
* Urho Kekkonen (1956–1982)

### Peaministrid

* Kyösti Kallio (nelja valitsuse peaminister aastatel 1922–1937)
* Juho Sunila (kahe valitsuse peaminister 1927–1932)
* Urho Kekkonen (viie valitsuse peaminister aastatel 1950–1956)
* Vieno Johannes Sukselainen (kahe valitsuse peaminister 1957–1961)
* Martti Miettunen (kolme valitsuse peaminister 1961–1977)
* Ahti Karjalainen (kahe valitsuse peaminister 1962–1971)
* Johannes Virolainen (1964–1966)
* Esko Aho (1991–1995)
* Anneli Jäätteenmäki (2003)
* Matti Vanhanen (2003–2010)
* Mari Kiviniemi (2010–2011)
* Juha Sipilä (2015–2019)

## Erakonna esimehed

## Viited

## Välislingid
* Erakonna koduleht
* Erik Rand. Soome Keskparteid tabas valimistel tagasilöök, EPL, 27. oktoober 2008
Hämarik

**Hämarik** on vähese päikesevalgusega ööpäeva osa, millal päike on hommikul või õhtul allpool silmapiiri, ning ka atmosfääri valgusnähtused (**aovalgus**) sel ajal.

Eristatakse kaht hämarikku: **[[koit]]** on hommikul enne päikesetõusu ning **[[eha]]** ehk **videvik** on õhtul pärast päikeseloojangut.

Rahvusvaheliselt tuntakse kolme hämarikku:
* **tsiviilhämarik** on kui päike on 0 kuni 6 kraadi allpool silmapiiri
* **nautiline hämarik** on kui päike on 7 kuni 12 kraadi allpool silmapiiri
* **astronoomiline hämarik** on kui päike on 13 kuni 18 kraadi allpool silmapiiri.

Kui päike on allpool silmapiiri rohkem kui 18 kraadi, siis on öö ehk pimedus.

Suurtel geograafilistel laiustel ei lange päike suvel isegi mitte öösiti silmapiirist väga palju allapoole. Suvel valitseb Eestiski öö otsa hämarik. Niisuguseid öid nimetatakse valgeteks öödeks.

Lisaks Maale eksisteerib hämarik teistelgi planeetidel ja muudelgi taevakehadel, sealhulgas nendel, mis asuvad väljaspool Päikesesüsteemi.

Marsil kestab hämarik kauem kui Maal: kuni paar tundi enne päikesetõusu ja pärast päikeseloojangut. Selle põhjuseks on asjaolu, et kõrgel atmosfääris olev tolm peegeldab valgust planeedi ööpoolele. Midagi sarnast on näha Maal pärast suuri vulkaanipurskeid, kui õhus on samuti palju tolmu ja vulkaanilist tuhka.

## Vaata ka

*eha ja ehapuna
*koit ja koidupuna
*polaarpäev ja polaaröö

## Viited

## Välislingid
* agu, EKSS
* agu, ÕS2006
P

**P** (**p**) on ladina kirja täht.

ISO standardiga määratud ladina tähestikus on see 16. täht.

IPA-s tähistab [p] helitut bilabiaalset sulghäälikut.

## Seotud ja sarnased tähed
*Π π : kreeka täht 'pii'
*П п : kirillitsa täht 'pe'
*Ρ ρ/ϱ : kreeka täht 'roo'
*Р р : kirillitsa täht 'er'
*פ ף : heebrea täht 'pe'
*℗ : helisalvestise kopeerimiskaitse sümbol
*Þ þ : ladina kirja täht *thorn*
*Ƿ ƿ : ladina kirja täht *wynn*

## Tähe muud esitused
2N2222

**2N2222** (tuntud ka kui **PN2222**) on tavaline väike NPN bipolaartransistor, mida kasutatakse madala võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina.

Transistori maksimaalne emitterivoolu tugevus on 1 amper, mis on väga suur nii väikese transistori jaoks. Suurim lubatud kollektori ja emitteri vaheline pinge on 50 volti. Transistori korpus suudab iseseisvalt hajutada soojusena eralduvat võimsust vähemalt 300 millivatti. Ühise baasiga lülituses on võimalik töötada sagedustel kuni 100 MHz. Vooluvõimendustegur β on vähemalt 100.

On leidnud laialdast kasutamist nii lülitina kui ka analoogvõimendina.

Saadaval nii pindmontaaži kui ka läbilaotuva komponendina. Tavalisemad korpused on TO-92, SOT-23 ja SOT-223.

Kui kollektori ja emitteri vahele rakendada negatiivne pinge ning baasiahel jätta avatuks, siis variatsiooni 2N2222A puhul võib tekkida negatiivse diferentsiaaltakistusega pinge-voolu-karakteristiku lõik, mis sarnaneb omadustelt tunneldioodiga.

2N2907 on 2N2222-ga komplementaarne PNP transistor. Transistoril 2N3904 on sarnased karakteristikud, kuid maksimaalne emitterivool on 10 korda väiksem.

## Välislingid
* Fairchild Semiconductor'i PN2222 andmeleht (PDF)
* Philips Semiconductor'i 2N2222 andmeleht (PDF)
Punta Arenas

**Punta Arenas** on sadamalinn Tšiilis, Lõuna-Ameerika mandri äärmises lõunaosas, ning on Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonna, Magalhãesi provintsi ja Punta Arenase valla halduskeskus.

Ta asub Patagoonias Brunswicki poolsaarel Magalhãesi väina ääres umbes saja kilomeetri kaugusel Lõuna-Ameerika mandri kõige lõunapoolsemast punktist Frowardi neemest.

Vahel nimetatakse teda maailma lõunapoolseimaks linnaks (väiksemaid linnu on ka lõuna pool).

2020. aastal oli Punta Arenas Ameerika kultuuripealinn.

## Ajalugu
Linna loomise ametlik daatum on 18. detsember 1848. aastal.

## Tuntud inimesi
Punta Arenases on sündinud Tšiili president Gabriel Boric, kirjanikud Alfonso Alcalde, Rolando Cárdenas. Mariana Cox Stuven (Shade), Ramón Díaz Eterovic, José Grimaldi Acoto, Roque Esteban Scarpa, kunstnikud Andrés Perez ja Tito Beltrán ning teadlane Eduardo Braun Menéndez. 

Kirjanik Francisco Coloane elas suure osa elust Punta Arenases.

## Viited
Sergei Šoigu

**Sergei Kužugetovitš Šoigu** (vene keeles Сергей Кужугетович Шойгу, tõva keeles Сергей Күжүгет оглу Шойгу; sündinud 21. mail 1955 Tšadanis Tuva autonoomses oblastis (tänapäeval Tõva)) on Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, aastatel 2012–2024 Venemaa kaitseminister.

## Elulugu
Aastatel 1994–2012 oli Šoigu eriolukordade minister, olles kõige kauem ametis olnud Venemaa minister pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 

11. mail 2012 nimetati ta Moskva oblasti kuberneriks. Pärast kaitseminister Anatoli Serdjukovi ametist vabastamist nimetas president Vladimir Putin Šoigu Venemaa kaitseministriks. Ta oli kaitseminister alates 6. novembrist 2012 kuni 12. maini 2024.

Šoigu isa oli tõvalane ja ema venelane. Tal on armeekindrali auaste.

Alates novembrist 2009 on ta Vene Geograafia Seltsi esimees.

Teda peetakse üheks Krimmi okupeerimise ja Venemaa sõjaliste aktsioonide peaorganiseerijaks Ida-Ukrainas.

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi põhjal on Šoigu *de facto* süüdi genotsiidis, sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes. Tema juhtimisel algas 2014. aastal Vene-Ukraina sõda. Ühtlasi tema juhtimisel alustas Venemaa 24. veebruaril 2022 täiemahulist sõjalist sissetungi Ukrainasse.

## Auastmed
### Nõukogude Liit

### Venemaa Föderatsioon

## Tunnustus
*1999 Venemaa kangelane
*2001 Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
*2010 Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"
*2014 Krimmi ühendamise medal

## Viited

## Välislingid
* Шойгу, Сергей Lentapedias
Kungsholmen

**Kungsholmen** on saar Rootsis Mälareni järves, Stockholmi südalinnas Riddarfjärdenist põhja pool. See kuulub Upplandi maakonda. 

Saart ümbritsevad Riddarfjärden, Mariebergsfjärden, Essingefjärden, Tranebergssund, Ulvsundasjön, Karlbergskanalen, Karlbergssjön, Barnhusviken ja Klara Sjö. Kungsholmenist lõunas on Södermalmi, Långholmeni ja Lilla Essingeni saar. Mandriosa jääb läände (Brommalandet), põhja (Solna) ja itta (Norrmalm).

Linnaosa on loodud 1926. aastal.

Kungsholmeni idaosa on lauge, kuid lääneosa on künklik, kõrgeim punkt on 47 meetrit üle merepinna (Stadshagsplan). Rannajoone pikkus on 8900 meetrit. 

Saar moodustab suurema osa Kungsholmeni linnaosapiirkonnast, kuhu kuuluvad ka Essinge saared. Saarel asub viis linnaosa Kungsholmeni linnaosa, Marieberg, Fredhäll, Kristineberg ja Stadshagen. 

Saar on mandri ja teiste saartega ühendatud 11 sillaga: 

* Norrmalmist:
**Stadshusbron
**Klarabergsviadukten
**Kungsbron
**Blekholmsbron
**Barnhusbron
**Sankt Eriksbron
* Solnast:
**Ekelundsbron
* Bromma linnaosapiirkonnast:
**Tranebergsbron
* Lilla Essingenilt:
**Mariebergsbron
**Fredhällsbronilt (osa Essingeledenist)
* Södermalmist:
**Västerbron

Saare arhitektuuriliste vaatamisväärsuste seas on Kristinebergi loss (umbes 1750), Stockholmi raekoda (Ragnar Östberg, 1911–1923), Stockholmi kohtumaja (1909–1915), funktsionalistlikud hooned järve ääres Norr Mälarstrandil, juugendstiilis hooned Sankt Eriksbroni silla kõrval, Dagens Nyheteri torn (1864) ja Västerbroni sild (1935).

Saare lääneosa on elamurajoon, idaosas on valdavad eraettevõtted ja haldusasutused, sealhulgas raekoda, kohtumaja, politsei peahoone ja riigiarhiiv. Saarel asuvad ka Rootsi suurte ajalehtede Dagens Nyheter, Svenska Dagbladet ja Aftonbladet toimetused. 

## Ajalugu
15. sajandil elasid saarel frantsisklased ning saare nimi oli **Munklägret** ('munkade laager'). Saart nimetati ka **Västermalmiks**. Ordu rajas Rålambshovis tellisevabriku ja elatus veel kalapüügist ning põlluharimisest. 

1527. aastal läks saar seoses reformatsiooniga Rootsi krooni omandisse. 

Esimene hoonestus tekkis Kungsklippani ja Kronobergeti vahelisse orgu. Käsitööliste töökojad ja vabrikud rajati ranna äärde. 1645. aastal sai Munklägret esimese silla. 

1672. aastal sai saare nimeks Kungsholmen ja seal moodustati omaette kogudus. 1926. aastal moodustati Kungsholmeni linnaosa, mis hõlmas kogu saare. 

1938. aastal jagati saar praeguse viie linnaosa vahel. 

1. jaanuarist 1997 kuulub saar Kungsholmeni linnaosapiirkonda.
Loosalu raba

**Loosalu raba** (ka *Loosalu soostik*) on soomassiiv Rapla maakonnas Rapla vallas. Raba on 3373 hektari suurune.

Soos asub Loosalu järv, mille pindala on 35,6 hektarit.

Turbalasundi paksus on kuni 8 meetrit, turba all on leitud järvemuda, liivsavi ja kruusa. 

Raba toitub põhja- ja sademeveest. 

## Viited
Marimetsa raba

**Marimetsa raba** on lageraba Lääne maakonnas, mis paikneb Lääne-Nigula vallas. 

Nõo soostumine algas mineraalmaa soostumisel pärast Antsülusjärve taandumist.

Turbakihi paksus on kuni 7 meetrit.

Aastal 1998 moodustati eriilmelise soomassiivi kaitseks Marimetsa looduskaitseala.


Marimetsa raba matkarada.jpg
Marimetsa raba matkarada. Laudtee.jpg
Marimetsa raba1.jpg
Marimetsa raba suvehommikul.jpg
Marimetsa raba.jpeg
Pilt:Marimetsa raba1.jpeg


## Viited

## Välislingid

* Marimetsa looduskaitseala Eesti Loodus, 2/2004
* Marimetsa matkarada (10,5 km)
O'Culo

**"O'Culo"** on Cool D esimene album, mis anti välja 1 augustil 1995 ja oli ka Eesti esimene hiphopalbum.

## Lood
# Intro
# Tt
# O'culo
# Ma lülin seda
# Voodoo
# Suveaeg
# Midagi sellist
# Ak 47
# Võib-olla kuskil...
# Tütar üksi kodus 1
# Tütar üksi kodus 2
# Kool
# Jõulud
# Täidetud tühimik
# Nädalalõpp
# Outro

## Viited

## Välislingid
*
Hammurapi seadused

**Hammurapi seadused** (ka **Hammurabi seadused**) on Babüloonia seadustekogu, mille kehtestas Vana-Babüloonia valitseja Hammurapi 18. sajandil eKr, Vana-Idamaade tähtsaim õigusmälestis.

Seadused on raiutud kiilkirjas 2,25&nbsp;m kõrgusse basaltsambasse, see leiti 1901–1902 Susas ja seda säilitatakse Louvre'is. Tekst koosneb sissejuhatusest, 282 artiklist ja lõppsõnast. Samba ülaosas on kujutatud Hammurapit, kellele annab seadustiku õiguse- ja päikesejumal Šamaš. Seadused on temaatiliselt rühmitatud, valdavad on kriminaal- ja tsiviilõiguse küsimused. Üldine karistuspõhimõte oli talioon ("silm silma, hammas hamba vastu"), rohkesti oli ette nähtud surmanuhtlust.
Argilliit

**Argilliit** (kreeka keeles *árgillos* 'savi' ja *líthos* 'kivi') on savi, aleuriidi või muda tihenemise, veetustumise ja tsementeerumise ehk diageneesi tagajärjel tekkinud settekivim.

Erinevate koolkondade käsitluses võib argilliidil olla pisut erinev tähendus, kuid enamasti peetakse argilliidiks kergelt moondunud savikat settekivimit, milles osa savimineraalid on ümberkristalliseerunud vilkudeks. 

Argilliit on maakoores tavaline kivim.

## Vaata ka
*Peliit
*Savikivimid
*Diktüoneemaargilliit

## Välislingid
Vagellimused

**Vagellimused** (*Aplacophora*) on limuste hõimkonda kuuluvad usjad kojata merelimused, keda süstemaatiliselt käsitletakse klassina. Vagellimuseid on teada umbes 28 sugukonda umbes 320 liigiga.

Eestis vagellimuseid ei ela.

Vagellimused elavad enamasti merede sügavates osades ja kuuluvad eranditult bentosse, elutsedes põhjamudas või ainuõõssete kolooniatel.

Enamik vagellimuseid on lühemad kui 5 cm, harva ka kuni 30 cm. Vagellimuste kõhupoolel on ripsmed.
Jaanus Liivak

**Jaanus Liivak** (sündinud 16. juulil 1973 Tartus) on Eesti korvpallur ja treener.

## Võistkonnad
*1990/1991 Tartu KK (Korvpalli Meistriliiga)
*1991/1992 Tartu KK (Korvpalli Meistriliiga)
*1992/1993 Dublant (Korvpalli Meistriliiga)
*1993/1994 Markus (Korvpalli Meistriliiga)
*1994/1995 Markus (Korvpalli Meistriliiga)
*1995/1996 KK Tartu (Korvpalli Meistriliiga)
*1996/1997 KK Tartu (Korvpalli Meistriliiga)
*1997/1998 SK Polaris (Korvpalli Meistriliiga)
*1998/1999 SK Polaris (Korvpalli Meistriliiga)
*1999/2000 Tartu Ülikool-Delta (Korvpalli Meistriliiga)
*2000/2001 Tartu Ülikool-Delta (Korvpalli Meistriliiga)
*2001/2002 Tartu Rock (Korvpalli Meistriliiga)
*2001/2002 Nybit (Korvpalli Meistriliiga)
*2002/2003 BC Pallur (Korvpalli Meistriliiga)
*2003/2004 Tallinna Kalev (Korvpalli Meistriliiga)
*2005/2006 Valga Welg/Kolmvedu (Meeste II liiga)
*2006/2007 Valga Welg (Korvpalli Meistriliiga)
*2007/2008 Valga Welg/Puka vald (Meeste III liiga)

## Isiklikku
Tema vend on endine korvpallur Toomas Liivak ja poeg on jalgpallur Frank Liivak.

## Välislingid
* Tutvustus Eesti Korvpalliliidu lehel
*  Treener Jaanus Liivak: iga mängija teeb kahe-kolme mehe tööd Valgamaalane.ee, 4. märts 2009
*
Keelpillikvartett (žanr)

**Keelpillikvartett** on muusikažanr. See on keelpillikvartetile (neljast keelpillist koosnev ansambel) kirjutatud sonaaditsükkel.

Keelpillikvartetid olid eriti populaarsed klassitsismiajastul. Selle žanri loojaks peetakse Joseph Haydnit, kes kirjutas 68 keelpillikvartetti. Teised tuntumad keelpillikvartettide loojad on olnud Wolfgang Amadeus Mozart (23), Ludwig van Beethoven (17), Felix Mendelssohn (6), Franz Schubert (15), Johannes Brahms (3), Antonín Dvořák (14), Aleksandr Borodin (2), Béla Bartók (6) ja Dmitri Šostakovitš (15). Itaalia helilooja Luigi Boccherini kirjutas rohkem kui sada keelpillikvartetti.

Klassikaline keelpillikvartett koosneb neljast osast:

#osa. Allegro (kiire), sonaadivormis.
#osa. Andante (või Adagio vms aeglases tempos), tihti variatsioonivormis.
#osa. Menuett (või Skertso, tantsulise iseloomuga, 3-osalises vormis)
#osa. Finaal (Allegro, Allegretto, Presto vms kiires tempos, tavaliselt rondovormis.)
Ohutegur

**Ohutegur** on igasugune tegur, mis võib põhjustada kahju. Ohutegurid võivad olla seotud inimeste, vara ja tööprotsessidega; need võivad põhjustada õnnetusi, kahjustada tervist või töövahendeid, vähendada tootlikkust jne.
StuIG 33

**StuIG 33** täisnimetusega **SturmInfanterieGeschutz 33B** ja tähisega **Sd. Kfz 141/1** oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal toodetud liikursuurtükk, mida firmas Alkett (Almarkische Kettenfabrik GmbH) ehitati 1942. aastal kokku 24 masinat.

1941. aasta lõpul tuli Ferdinand Porsche välja ideega luua Panzer III veermikule 150 mm haubitsaga sIG 33 relvastatud ning täielikult soomusega kaetud liikumatu torniga liikursuurtükk. Kuigi Heereswaffenamt (relvastusamet) ei näidanud üles erilist vaimustust masinast, alustas firma Alkett uue masina projekteerimist 1942. aasta alguses. Katsepartiina telliti 24 masinat ning neist 12 pidid valmis saama juba sama aasta juuni lõpuks. Liikursuurtükid said nimeks SturmInfanterieGeschutz 33 (StuIG 33), kuid on kasutatud ka nime Sturmpanzer 33. Sügisel alanud Stalingradi lahingu tõttu kiirendati ka StuIG 33 tootmist. Esimesed masinad jõudsid Stalingradi alla oktoobris 1942 ning osutusid väga heaks, kuid lõpuks kaotati sealsetes lahingutes 24 masinast 16. Ülejäänud masinad võtsid 22. tankidiviisi koosseisus osa Kurski lahingust ja lahingutest Dnepril.

## Välislingid
* Achtung Panzer! StuG III – StuG IV *inglise keeles*
Cecil Rhodes

**Cecil John Rhodes** (5. juuli 1853 Bishop's Stortford, Hertfordshire, Suurbritannia – 26. märts 1902 Muizenberg, Kapimaa koloonia; praegune Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Briti päritolu Lõuna-Aafrika ärimees, teemanditööstur ja poliitik. Tema juhtimisel koloniseeriti hilisem Rodeesia riik. Ta rajas teemandifirma De Beers, millele kuulub praegugi 60% maailma teemanditurust. 

Aafrikasse saabudes alustas Rhodes elatise hankimist farmerina, kuid siirdus 1871. aastal Kimberley teemandikaevandustesse. 1880. aastal asutas ta De Beersi kaevandusfirma ning omandas teemandiäris praktiliselt monopoli. 

Temast sai Kapimaa koloonia parlamendi liige ning 1890. aastal peaminister. Ta kehtestas seadused, mis lisasid maa- ja kaevanduseomanike õigusi ja tõrjusid põliselanikke nende maalt.

Rhodesi unistus oli laiendada Briti impeeriumi Aafrikas ning selle teostamiseks omandas ta kaevandamisõigusi üha põhjapoolsematel aladel. Tema Briti Lõuna-Aafrika Kompanii sai Suurbritannia valitsuse täielikud volitused tegutsemiseks. 1894. aastaks haldas tema firma piirkonda Limpopo jõest kuni Tanganjika järveni. 1895. aasta mais nimetati see ala ametlikult Rodeesiaks. Veidi hiljem jagunes see Põhja- ja Lõuna Rodeesiaks, millest omakorda alles 20. sajandi teisel poolel said vastavalt Sambia ja Zimbabwe.
Espoo konventsioon

**Espoo konventsoon** ehk **piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon** on riikidevaheline lepe, mis seab osalistele kohustuse hinnata teatud tegevuste piiriülest mõju varases planeerimisjärgus. Samuti seab ta riikidele vastastikuse informeerimise ning kaasamise kohustuse kõigi planeeritavate suuremahuliste, märkimisväärset soovimatut piiriülest keskkonnamõju omavate projektide mõjude hindamisel.

Konventsioon sõlmiti 1991. aastal ning jõustus 1997. aasta septembris. Eesti ratifitseeris konventsiooni 2000. aastal.

## Välislingid
* Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (Espoo, 1991) - the 'Espoo (EIA) Convention'
* Konventsiooniga ühinenud riigid
Epifüüt

**Epifüüt** ehk **peal(is)taim** on taimorganism, mis kinnitub või kasvab teisel elusal taimel (sageli puul) viimast kahjustamata. Enamasti mõistetakse selle all kõrgemaid taimi, harvem ka epifüütseid baktereid, seeni, vetikad, samblikke, sammaltaimi ja sõnajalgtaimi.

Epifüütseid taimi kasvab eriti palju troopilistes vihmametsades.

## Vaata ka
*Parasiittaim
*Epifüüton
Grigori Javlinski

**Grigori Aleksejevitš Javlinski** (vene *Григорий Алексеевич Явлинский*; sündinud 10. aprillil 1952 Lvivis) on Venemaa poliitik ja majandusspetsialist.

Javlinski on üks sotsiaalliberaalse erakonna Jabloko rajajaid ja pikka aega selle esimees.

Javlinski jäi 1996. aasta presidendivalimistel 7,3 protsendiga neljandaks, 2000. aasta presidendivalimistel 5,8 protsendiga kolmandaks. 2004. aasta presidendivalimistel osalemisest Javlinski protesti märgiks loobus.
Tolkuse

**Tolkuse** oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Ädu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ädu külaga.

## Vaata ka
*Tolkuse järv (Pärnumaal)
*Tolkuse looduskaitseala
*Tolkuse raba
*Tolkuse oja

## Viited
Riigimetsa Majandamise Keskus

**Riigimetsa Majandamise Keskus** (**RMK**) on Kliimaministeeriumi valitsemisalas tegutsev Eesti ainus riigitulundusasutus. 

RMK loodi 1. jaanuaril 1999 endiste riigimetskondade, Marana Puukooli ja Kullenga Puukoolide,  Räpina Metsakooli, jahialade ja Metsamajanduse Ökonoomika- ja Infokeskuse, Sagadi Koolituskeskuse õigusjärglasena. 

RMK hoole all on ligikaudu 30% kogu Eestimaast, seal asub 46% Eesti metsadest. RMK on Eesti riigile kuuluva metsa ja teiste mitmekesiste looduskoosluste hoidja, kaitsja ja majandaja. RMK kasvatab metsa, hoiab loodusväärtusi, teenib riigile metsa majandades tulu, loob looduses liikumise võimalusi ja jagab loodusharidust.  

RMK tegevusvaldkonnad on:

* maakasutus
* metsamajandus
* metsakorraldus
* taimla- ja seemnemajandus
* puiduturustus
* looduskasutus, sh külastuskorraldus ja looduskaitse

RMK koosseisu kuulub Sagadi metsakeskus, Elistvere loomapark ja Põlula Kalakasvatuskeskus.  

RMK-s töötab ligikaudu 700 inimest, kokku saab RMK hallatavas metsas tööd umbes 6300 inimest. 

Eesti riigimetsa majandatakse säästvalt. Selle kinnituseks on RMK-le omistatud säästva metsanduse sertifikaadid. RMK-l on ka keskkonnajuhtimissüsteemi sertifikaat ISO 14001 ja kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifikaat ISO 9001.

## Viited
## Välislingid
* RMK koduleht
* "RMK maksab riigieelarvesse rekordsumma" ERR, 17. november 2022
Groza vallutusplaan

**Groza vallutusplaan** (vene keeles *гроза* – 'pikne'), täieliku nimetusega "Nõukogude Liidu strateegiline plaan sõja korral Saksamaa ja ta liitlastega", oli NSV Liidu sõjaplaan Euroopa vallutamiseks. Plaani põhiautor oli kindral Pavlov.

## Välislingid
* Vaino Kallas. Euroopa kahe sõja vahel
SU-76I

**SU-76I** (СУ-76И) on Nõukogude Liidus 1943. aastal toodetud liikursuurtükk.

1943. aastal otsustati sakslastelt hõivatud tankide PzKpfw III ja liikursuurtükkide StuG III baasil tootma hakata 76 mm suurtükiga liikursuurtükke. Vaenlase tehnika kasutuselevõtmise peapõhjuseks oli see, et enda valmistatud liikursuurtükkidel SU-76 ilmnesid vead, mis olid vaja kõrvaldada, kuid rindel oli liikursuurtükke hädasti vaja. Uus masin sai nimeks SU-76I (vene *СУ-76И*, milles indeks *И* tähendab *Иностранная* – välismaine). Saksa masinatel eemaldati suurtükitorn ja korpuse pealisehitised, selle asemel aga ehitati uus pealt kinnine liikumatu torn, soomuse paksusega esiküljel 35, külgedel ja taga 15–25 mm. Uude torni paigutati 76,2 mm kahur ZIS-5 või F-34 lahinguvaruga 98 mürsku. Meeskonda kuulus 4 meest, kes omasid enesekaitseks kahte automaati ja granaate. Masin kaalus 22,5 tonni ja maksimaalne kiirus oli 40 km/h. Kokku toodeti 201 sellist masinat, millest 20 olid komandörimasinad (omasid komandöritorni ja laskemoonavaru oli vähendatud).

Augustis 1943 varustati 1902. liikursuurtükkide polk 15 masinaga SU-76I ja 5 masinaga SU-76, samuti olid relvastatud ka 1901. ja 1903. polk liikursuurtükkidega SU-76I.

Sõja lõpuni elanud SU-76I-de saatus oli ühesugune: pärast teenistuse lõppu kanti nad arvelt maha ja viidi vanarauaks. Eriti kummaline on asjaolu, et Kubinkas, kus ostetakse kokku ja vahendatakse välisriikidesse Nõukogude Liidu soomustehnikat, läks 1968. aastal vanarauaks viimane töökorras Su-76I. 

## SU-76I tänapäeval
Tänapäevani on teadaolevalt säilinud kaks liikursuurtükki SU-76I:
* Ukraina – mälestusmärk Sarni linnas. Masin leiti 1972. aasta sügisel Slutši jõest, restaureeriti ja paigaldati mälestusmärgiks.
* Venemaa – Moskvas Poklonnaja mäel. See masin leiti 2002. aasta veebruaris Moskva oblastist.

## Viited

## Välislingid
* Achtung Panzer! StuG III ja StuG IV *inglise keeles*
*SU-76I Poklonnaja mäel (pildid) *vene keeles*
Igor Bunitš

**Igor Bunitš** (vene *Игорь Львович Бунич*; 28. september 1937 Dnepropetrovsk – 15. juuni 2000 Peterburi) oli Vene ajaloolane.

## Teoseid
;Eesti keeles
*"Partei kuld: ajalooline kroonika" (vene keelest tõlkinud Ludmilla Raudtits). Tallinn: Printest, 1995. ISBN 9985906527

;Vene keeles
*Таллинский переход: историческая хроника балтийской трагедии. (Raamat sisaldab ka: Б. Шофилд: Операция "Нептун"). Минск : Алкиона, 1994. ISBN 9856159032
*Операция "Гроза", или, Ошибка в третьем знаке. Киев : А.С.К.; Санкт-Петербург: Облик, 1999 1. osa ISBN 9665391836 ;  2. osa ISBN 9665391801
*Операция "Гроза". Кровавые игры диктаторов (Серия: Война Игоря Бунича). Москва: Яуза: Эксмо, 2003, ISBN 5815302678 (2008 ISBN 9785699262380)
*Операция Гроза. Ошибка Сталина. Москва: Яуза: Эксмо, 2004, ISBN 5878491397
*Операция "Гроза". Фатальная ошибка Сталина. (Серия: Война Игоря Бунича), Москва: Эксмо 2008, ISBN 9785699266494

## Välislingid
*"Partei kuld" (venekeelne originaal)
Norilski Nikel

**Norilski Nikel** (ГМК «Норильский Никель») on Venemaa mäetööstus- ja metallurgia, maailma juhtiv nikli- ja pallaadiumitootja. Norilski Nikel on Norilski linna suurim tööandja. 

Ettevõte toodab viiendiku maailma niklist ja enam kui kümnendiku koobaltist. Venemaa niklist toodab Nikel 96%, koobaltist 95% ja vasest 55%. 2014. aastal tootis Norilski Nikel 44% maailma pallaadiumist, 14% plaatinast, 13% niklist ja 2% vasest.

25,3% ettevõtte aktsiatest kuulub Vladimir Potaninile, 25% + 2 Rusalile. Ettevõtte asedirektor on Viktor Ivanov.

Norilski Nikeli aktsiad on noteeritud Venemaa börsil RTS, Moskva börsil MICEX, Londoni börsil ja Ameerika Ühendriikide kauplemissüsteemis OTCBB.

Mõne hinnangu kohaselt tuleb 1% maailma vääveldioksiidi emissioonist just selle ettevõtte sulatusahjudest Norilskis. Piirkond on rängalt saastatud raskmetallidega.

Aastast 2008 kuni 2012 oli Norilski Nikeli juhatuse esimees Vladimir Stržalkovski. Ettevõttes kutsuti teda turistiks turismivaldkonna kogemuse ja ettevõtte Moskvast juhtimise tõttu. Tema palk oli 400 000 dollarit kuus, lisaks preemiad (ettevõtte kasumi eest aastas kolm miljonit dollarit ja tema nimel olevate Nornickeli fantoomaktsiate väärtuse). Eelmainitud aastatel kasvas ettevõtte väärtus 11,6%. Lahkumishüvitiseks sai ta 100 miljonit dollarit.

2013. aastal alustas ettevõte järk-järgult vasetehase sulgemist Norilskis. Norilski Nikel sulges 2016. aasta juunis linna lõunaosas niklitehase, et parandada linna mainet seoses linna lähedal voolava Daldõkani jõe pideva reostamisega.

2016. aastal kaotas Venemaa ettevõtte nikli- ja vasetoodangule kehtinud eksporditollid. Ettevõte juhtkond on lubanud, et pärast niklitehase sulgemist ja Talnahhi rikastusvabriku nüüdisajastamist väheneb piirkonnas heitmete kogus 15%. Ettevõte on lubanud investeerida 1,4 miljardit eurot vasetehase ja Nadežda tehase heitmetest väävlit tootvatesse seadmetesse.

Ettevõte tootis 2015. aastal 29,8 miljonit kuupmeetrit reovett. Sellest 5,18 miljonit kuupmeetrit puhastati riiklike standardite kohaselt.

## Viited
Kungsholmen (täpsustus)

**Kungsholmen** on mitme koha nimi:
* **[[Kungsholmen]]**, saar Mälarenis Stockholmi linnas
*  **[[Kungsholmeni linnaosa]]** Stockholmis
* **[[Kungsholmeni linnaosapiirkond]]** Stockholmis 
***[[Kungsholmi kindlus]]**, saar ja kindlus Blekinges Karlskrona lähedal 
* Helsingis asuva saare **[[Kuninkansaari]]** rootsikeelne nimi 
* **[[Kungsholmen (Ahvenamaa)|Kungsholmen]]**, saar Ahvenamaal Lemlandi vallas

## Vaata ka
*M/S Kungsholm
Ashley Tisdale

**Ashley Michelle Tisdale** (sündinud 2. juulil 1985 Monmouthi maakonnas New Jerseys) on USA näitleja ja laulja, metsosopran.

Ashley Tisdale'i isa Mike on ehitusettevõtja, vanem õde Jennifer on näitleja ja modell.

Alates kolmandast eluaastast on Ashley mänginud reklaamides, kokku rohkem kui sajas reklaamis. Kogu selle aja on tema mänedžer olnud Bill Perlman.

8-aastaselt sai ta peaosa Broadway muusikalis "Hüljatud". Järgnesid uued rollid ja 12-aastaselt esines ta juba USA presidendile Bill Clintonile.

Oma esimese suure filmirolli sai Ashley 2005. aastal Maddie Fitzpatricuna Disney seriaalis "The Suite Life Of Zack And Cody". Järgnesid rollid Sharpay Evansina "High School Musicali" filmides. 

Ta tegi muusikaajalugu, kui ta ilmus edetabelisse "Billboard Hot 100" lauludega "What I've Been Looking For" ja "Bop to the Top", mis tegi temast esimese naisesineja, kes debüteeris edetabelis korraga kahe lauluga. Pärast Emmy-auhinna väärilist esinemist "High School Musicalis" alustas ta soolokarjääri ja 6. veebruaril 2007 ilmus ta esimene album "Headstrong". Album debüteeris 5. kohal edetabelis "U.S. chart", seda müüdi esimese nädalaga üle 64 000 eksemplari ja hiljem sai sellest kuldplaat. Ashleyl on kõrvalosa Disney multikas "Phineas and Ferb". 

Tisdale'i teine album "Guilty Pleasure" tuli välja aastal 2009. Tisdale mängis ka amal aastal esilinastunud filmis "Aliens in the Attic".

## Diskograafia
### Singlid
*"Kiss the Girl"
*"Last Christmas"
*"Be Good to Me"
*"Goin' Crazy"
*"He Said She Said"
*"Not Like That"
*"Suddenly"
*"So Much for You"
*"Don't Touch"
*"I'm Back" 
*"Over It"
*"It's Alright It's Ok"
*"Crank It Up"
Keava raba

**Keava raba** on soomassiiv Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Keava raba (läbimõõt 3 km; turba keskmine tüsedus 3 m, suurim üle 8 m) on osa suuremast Keava soostikust ning asub põhja-lõunasuunalises nõos, mida ümbritsevad idast ja läänest oosid. Soo keskosa on tekkinud järve, äärealad mineraalmaa soostumisel. Keava raba on laukarikas (suurima lauka pindala 3 ha), kaguosas kruusaste-liivaste soosaartega. 

Keava raba veerel asuvast Tarsi talust saab alguse perekond Oleskite rajatud meeleolukas Keava raba matkarada. Otse talu piirilt algav laudtee juhatab matka­lise kaunisse rabasse. 

Aastal 1981 moodustati raba kaitseks sookaitseala, hiljem muudeti see maastikukaitsealaks, aastast 2002 kuulub moodustatud Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu.

## Viited