open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Swiss Corona

**Swiss Corona** on kolme tekiga juugendstiilis kujundatud interjööriga Šveitsi jõereisilaev, mis on ehitatud De Hoop laevatehases Heusdenis Hollandis 2004. aastal. Laev sõidab Saksamaa ja Hollandi jõgedel Reini, Maasi ja Waali äärsete linnade vahet (Düsseldorf-Arnhem-Utrecht-Amsterdam-Rotterdam-Gent-Antwerpen-Maastricht-Venlo (Holland)-Nijmegen-Düsseldorf).


Mainbruecke-Stockstadt-1.jpg
Mainschifffahrt-ffm001.jpg
Swiss Corona (ship, 2004) 005.jpg


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Swiss Corona mykreuzfahrti kodulehel (saksa keeles)
Vanakreeka kirjanike loend

*Siin on loetletud [[Vanakreeka kirjandus|vanakreeka kirjanikke]], teiste hulgas [[vanakreeka keel]]es kirjutanud roomlasi.*

## A
*Achilleus Tatios
*Agathon
*Ailianos
*Aischines
*Aischylos
*Aisopos
*Alexis
*Alkaios
*Alkiphron
*Alkman
*Ameipsias
*Amphis
*Anakreon
*Anaxandrides
*Anaxilas
*Anaxippos
*Andokides
*Antidotos
*Antimachos
*Antipatros Sidonist
*Antiphanes
*Antiphon
*Apollodoros
*Apollodoros Karystios
*Apollonios Rhodoselt
*Appianos
*Araros
*Aratos
*Archedikos
*Archilochos
*Archippos
*Aristeas
*Ailios Aristeides
*Aristeides Mileetosest
*Aristomenes
*Aristophanes
*Aristophon
*Aristoteles
*Appianos
*Arrianos
*Artemidoros Ephesosest
*Artemidoros Daldisest
*Asklepiades Myrleiast
*Asklepiades Samoselt
*Athenaios
*Axionikos

## B
*Babrios
*Bakchylides
*Baton
*Bion

## C
*Cassius Dio
*Chariton
*Chionides
*Choirilos

## D
*Damoxenos
*Deinarchos
*Demosthenes
*Diodoros
*Diodoros (komöödiakirjanik)
*Dionysios Halikarnassosest
*Diphilos

## E
*Epicharmos
*Epiktetos
*Erinna
*Euphorion
*Eupolis
*Euripides

## G
*Gorgias

## H
*Heliodoros
*Hermesianax
*Herodotos
*Herondas
*Hesiodos
*Hippokrates
*Hipponax
*Homeros
*Hypereides

## I
*Iamblichos
*Ibykos
*Iosephus Flavius
*Isaios
*Isokrates

## K
*Kallias
*Kallimachos
*Kallinos
*Kephisodoros
*Kerkidas
*Klearchos
*Korinna
*Krates
*Kratinos
*Krobylos

## L
*Libanios
*Longos
*Lukianos
*Lysias

## M
*Menandros
*Menippos
*Mimnermos
*Moschos
*Musaios

## N
*Nikandros
*Nonnos
*Nossis

## O
*Oppianos
*Oreibasios

## P
*Pausanias
*Pherekrates
*Philemon
*Philitas
*Philodemos
*Phrynichos
*Pindaros
*Platon
*Platon (komöödiakirjanik)
*Plutarchos
*Polybios
*Poseidippos
*Prodikos
*Proklos
*Protagoras

## S
*Sappho
*Semonides
*Simonides
*Solon
*Sophokles
*Sophron
*Stesichoros

## T
*Theognis
*Theokritos
*Theophrastos
*Thespis
*Thukydides
*Tyrtaios

## X
*Xenophon
HeeksCAD

**HeeksCAD** on C++is kirjutatud tasuta raalprojekteerimise programm. Modelleerimiseks kasutatakse selles Open CASCADE-i tehnoloogiat ning tööriistaribade kuvamiseks wxWidgetsi tööriistakomplekti. 

HeeksCAD toetab põhiliste 3D-mudelitena risttahukaid, sfääre, silindreid ja koonuseid.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Walter Mazzarri

**Walter Mazzarri** (sündinud 1. oktoobril 1961) on Itaalia endine jalgpallur. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina.

Ta on olnud muuhulgas SSC Napoli, Milano Interi, Watfordi ja Torino peatreener. Alates 2021. aastast on Itaalia kõrgliiga klubi Cagliari peatreener.

## Klubikarjäär
*...
*Cagliari Calcio
*A.C. Reggiana 1919
*ACF Fiorentina
*Empoli F.C.
*...

## Treenerikarjäär
Mazzarri alustas tööd Napolis 6. oktoobril 2009 ja esimese hooaja lõpetas meeskond 6. kohal. Järgmine hooaeg oli veelgi parem, kuna klubi sai Serie A 3. koha ja seega ka õigust osaleda UEFA Meistrite Liiga hooaja 2011–2012 grupifaasis.
Pausanias

**Pausanias** (vanakreeka keeles Παυσανίας) oli 2. sajandil elanud vanakreeka kirjamees ja geograaf.

Pausaniast tuntakse peamiselt teose "Hellase kirjeldus" (Ἑλλάδος περιήγησις) autorina. Kümnest osast koosneva "Hellase kirjelduse" iga osa käsitleb üht Kreeka ajaloolist piirkonda, kirjeldades seda nii geograafiliselt kui ka kultuuriliselt.

"Hellase kirjeldust" on põhjalikult kommenteerinud James George Frazer, kellelt pärineb ka teose üks tõlge inglise keelde.
Maarius Pärn

**Maarius Pärn** (sündinud 18. septembril 1982 Põltsamaal) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 2001. aastal Jõgeva Gümnaasiumi ja 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (7. lend). 

Pärn on 2009. aastast vabakutseline näitleja. Ta on näidelnud aastatel 2009–2013 Eesti Improteatris ja 2013. aastast Improteatris Impeerium (asutajaliige ja näitleja).

Ta on mänginud ka Ugala, Rakvere Teatri, Kuressaare Linnateatri ja Teatrilabori etendustes.

## Viited
Küllastunud ja küllastumata ühendid

Keemias nimetatakse **küllastunud ühenditeks** neid orgaanilisi ühendeid, mille molekulis on süsiniku aatomid omavahel seotud üksiksidemetega. Näiteks alkaanid ja tsükloalkaanid.

**Küllastumata ühendid** on need orgaanilised ühendid, mille molekulis esineb süsinik–süsinik-kaksikside või süsinik–süsinik-kolmikside või mitu kordset sidet. Näiteks alkeenid, alküünid ja dieenid. Orgaanilise materjali **[[küllastumatus]]t** näitab joodarv.

Nii küllastunud kui ka küllastumata ühendid võivad sisaldada funktsionaalrühmi. Näiteks küllastunud alküülalkoholid või küllastumata allüülalkoholid. Rasvhapped jagatakse küllastunud ja küllastumata rasvhapeteks. 

Formaalselt kuuluvad küllastumata ühendite hulka ka areenid. Kuna aga nende ühendite molekuli ehitus ja keemilised omadused on oluliselt erinevad eelnimetatud küllastumata ühenditega võrreldes, siis tavaliselt aromaatseid ühendeid vaadeldakse omaette ainete klassina. 

## Vaata ka
*Alkaanid
*Dieenid
*Aromaatsed ühendid
Tartu Kolgata Baptistikogudus

**Tartu Kolgata baptistikogudus**

Kolgata koguduse ees on avar pargiala



**Tartu Kolgata baptistikogudus** on üks kuuest baptistikogudusest Tartus. Kogudus kuulub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liitu.

Pühapäeviti toimuvad nii eesti- kui ka venekeelne jumalateenistus. Lisaks korraldatakse igal nädalal eri sihtrühmadele suunatud tegevusi: pühapäevakool lastele, noortekogunemised eri vanuses noortele, mitmes laadis muusikalised etteasted, eestpalvetuba, koolitusi. Ristiusu tutvustamiseks toimuvad igal kevadel ja sügisel Alfa-kursused. Teenistustest on videoülekanded, veebilehel ka audiosalvestised. Jumalateenistusi edastab regulaarselt Pereraadio.

Koguduse pastor on Leho Paldre, juhatuse esimees Ilmar Roosimaa, noortetööd juhib Siim Kork, lastetööd Paula Tomson, muusikalist tegevust Tähti Lehtsaar. Venekeelset tegevust juhib Vladimir Lukyanov. 

Kolgata kogudus tegutseb kaasaegses avaras Tartu Kolgata kirikuhoones Veski 40. 

Varem tegutses Kolgata kogudus pikka aega (1931–2013) Karlova linnaosas aadressil Tähe 66 asunud Tartu Kolgata baptistikoguduse palvemajas, mis ehitati koguduseliikmete poolt nelja kuuga. 

## Ajalugu
Enne Teist maailmasõda oli Tartus eri aegadel neli baptistikogudust: üks sai alguse 1901, teine 1906 ja kolmas 1911. Kõige suurema, Immaanueli baptistikoguduse palvemaja asus praeguse Kvartali kaubanduskeskuse alal, see palvela põles sõja ajal maha. Peeteli kogudusel ei lubanud Nõukogude võimuorganid pärast sõda enam rendiruume kasutada. Nii liitusid kolme baptistikoguduse liikmed ainsasse allesjäänud baptistipalvelasse: Kolgata kogudusse, millel oli oma palvela (avatud 1931. aastal). 

Ühinenud koguduse pastorid (alates 1945. aastast) on olnud Artur Eiman (1939–1962), Imant Ridaliste (1963–1985), Ermo Jürma (1986–1993), Toivo Pilli (1993–1998), Leho Paldre (1999–...). 

## Kolgata koguduse avaliku elu tegelastest liikmeid
*Tõnu Lehtsaar
*Tiidrek Nurme

## Pildid

Fail:Kolgata-koguduse-pastor-Leho-Paldre.JPG|Kolgata koguduse pastor Leho Paldre
Fail:Kolgata-noorte-kodugrupp.JPG|Kolgata noorte kodugrupp ühiselt usuteemadel arutlemas
Fail:Kolgata-noortetood-korraldav-meeskond.JPG|Kolgata noortetööd korraldav meeskond 2011/2012 hooajal


## Vaata ka
*Tartu Kolgata baptistikoguduse palvemaja
*Tartu Kolgata kirik

## Välislingid

*Tartu Kolgata baptistikogudus
*Audiojutlused Tartu Kolgata baptistikoguduselt
Elatusmajandus

**Elatusmajandus** ehk **naturaalmajandus** (inglise keeles *subsistence economy*) on majandussüsteem, kus inimesed toodavad suurema osa vajalikest toodetest ja teenustest ise.

Elatusmajanduse puhul on pered nii tootjad kui ka tarbijad. 

Enamasti tugineb selline majandussüsteem põllundusele.

Elatusmajandustingimustes ei põhine jõukus mitte rahal, vaid loodusvaradel, ja seetõttu tegutsetakse looduskeskkonna taastootmisvõime piires. 

Suurem osa maailma vaestest elatub praegu sellisest majandamisviisist.

## Vaata ka
* Mitteametlik majandus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 23.11.2011)
Mustamäe III mikrorajoon

**Mustamäe III mikrorajoon** on Mustamäe asumi allasum Tallinnas Mustamäe linnaosas. Asum piirneb Ehitajate, Ed. Vilde ja Mustamäe teega ning Keskuse tänavaga.

Mustamäe III mikrorajooniga külgnevad Mustamäe asumi I, IV ja V mikrorajoon ning Männipark.

Asumisiseseid kergliiklusteid (peateed) on 0,9 km.

## Ettevõtlus ja endised asutused
Aadressil Eduard Vilde tee 101 tegutses tuntud kohvik ja restoran Szolnok. 1966. aastal valminud kahekorruseline hoone üldpindalaga 1320 m2, sisekujunduse tegid Aet Maasik ja Aili Nurk. Samas majas paiknes ka Tulukese filiaalina töötav toidukauplus (hiljem oli samas majas Comarketi kauplus). 2009. aastal süttis pärast plahvatust keskuse baar.

Teine Männi pood (üldpinnaga 958,4) asus aadressil Keskuse tänav 16. Kahekorruselise kauplusehoone esimesel korrusel töötas toidupood ja teisel müüdi majapidamistarbeid. Nüüd tegutseb hoones piljardiklubi ja saun.

Hoones Mustamäe tee 116 asusid Hoiupanga osakond, sidejaoskond nr 29 ja teisel korrusel moeateljee. Hiljem tegutsesid samas majas baarid ja restoranid.

Kahes eramaja tüüpi hoones Mustamäe tee ääres töötas nõukogude ajal Tallinna Linna RSV TK Siseasjade Oktoobri Rajooni passilaud (praegu on seal Kuke Hambaravi, Mustamäe tee 134. Ehitatud algselt 1970. aastatel elamuhooneks) ja Rahvamaleva staap (Mustamäe tee 136. 1950. aastate keskel ehitatud maja).

## Haridus
### Raamatukogu

1999. aastal kolis Männi Raamatukogu I mikrorajoonist siia aadressile Ehitajate tee 48 uude renoveeritud hoonesse, kus varem tegutses Tallinna Puu- ja Köögiviljakaubastu kauplus.

### Lasteaiad ja koolid
Piirkonda on rajatud kaks lasteaeda ja üks kool. Praegu tegutsevad mikrorajoonis Lasteaed Täheke (endine Tallinna 112. Lastepäevakodu, avatud 1963) asukohaga Ehitajate tee 50 ja Männi (Tallinna 120. Lastepäevakodu, avatud 1967) Eduard Vilde tee 103.

Tallinna Mustamäe Gümnaasium (varasem nimi Tallinna 44. Keskkool, avatud 1965) töötab aadressil Keskuse tänav 18.

## Asutused mikrorajoonis
* Tallinna Mustamäe Gümnaasium. Keskuse 18
* Männi Raamatukogu. Ehitajate tee 48
* Tallinna Tähekese Lasteaed. Ehitajate tee 50
* Szolnoki turg. Eduard Vilde tee 91a
* Tallinna Männi Lasteaed. Vilde tee 103
* Trahter Bogdan, Mustamäe tee 116 (asub endises postkontor-teenustöökoja hoones) 
* Kuke Hambaravi. Mustamäe tee 134 (endine Mustamäe Politseijaoskond ja KMA passilaud, eramaja tüüp)

## Viited

## Välislingid
* Mustamäe Linnaosa arengukava 2007 – 2015. Tallinna Linnavolikogu, Tallinna Linnavalitsus, Mustamäe Halduskogu, Mustamäe Linnaosa Valitsus. Tallinn; Mustamäe 2007.
* [Mustamäe III mikrorajoon (Tallinn).](http://wikimapia.org/#lat=59.4018943&lon=24.6759796&z=15&l=0&m=b&search=Mustam%C3%A4e%20III%20mikrorajoon%20(Tallinn)) Wikimapia
* Mustamäe kaart. Tallinn
Mitteametlik majandus

**Mitteametlik majandus** (inglise *informal economy*) ehk **varimajandus** on rahvamajanduse osa, mis kasutab tööjõudu ilma ametliku vormistuse ja regulatsioonita. Varjatud majanduse alla kuulub illegaalne varimajandus kui ka legaalne kodumajandus.

Majandusstatistika (nt sisemajanduse kogutoodangus) ei peegelda mitteametlikus majanduses loodud väärtusi.

## Vaata ka
* Elatusmajandus

## Viited
AIDAluna

**AIDAluna** on kolmas Sphinx-klassi ristluslaev (projekti nimetus oli aga mitte AIDA SPHINX III, vaid II), mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A. ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2009. aastal ja laeva ristis Palma de Mallorcas 4. aprillil 2009 Franziska Knuppe. 
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.


Pilt:AIDAluna 4.jpg|AIDAluna Meyer-Werfti laevatehases
Pilt:Aidaluna 2.jpg|AIDAluna väljub dokist
|AIDAluna Emsi jõel
Pilt:AIDAluna 40 01-2-2.jpg|AIDAluna Elbe jõel (2010)


## Viited

## Välislingid
* AIDAluna koduleht (saksa keeles)
Soo-pajulill

**Soo-pajulill** (*Epilobium palustre*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Kõrgus 6–65 cm. Vars lihtne või harunenud. Lehed terveservalised, süstjad, servadest veidi alla käändunud, 2–9 cm pikkused. Õied kahvatulillad, 5–8 mm pikkused. Õitseb juunist augustini. 

## Kasvukoht
Eelistab kasvukohana soid ja veekogude kaldapealseid. Eestis sage.

## Välislingid
*
Mägi-pajulill

**Mägi-pajulill** (*Epilobium montanum*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Taim võib kasvada 10–80 cm kõrguseks. Vars on nõrk, hõredalt lehistunud; lehed hambulised või hambulissaagjad. Õied on valged või roosad. Taim õitseb juunist augustini. 

## Kasvukoht
Kasvab hõredates metsades ja võsastikes. Eestis sage.

## Välislingid
*
Suhteline vaesus

**Suhteline vaesus** (inglise *relative poverty*) olukord, kus elamistingimused on alla ühiskonna keskmist elatustaset või üldiselt aktsepteeritud ja soovitud taset. Inimesed võivad kogeda end suhteliselt vaesena ka siis, kui nad ei kannata puuduse all, kuid samas elavad teised inimesed märkimisväärselt jõukamalt. See määratlus ei seosta vaesust ainult füüsiliste vajadustega, vaid ka ühiskonna normide ja ootustega.

## Vaata ka
* Sotsiaalsed probleemid
* Elustandard
* Vaesusindeks
* Ebavõrdsus

## Viited
Kink-pajulill

**Kink-pajulill** (*Epilobium collinum*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 5–40 cm. Vars punakas, püstine või tõusev, tihedalt lehistunud. Lehed hallikasrohelised, pikliksüstjad, pehmekarvased. Õied lillakaspunased. Õitseb juunist septembrini. 

## Kasvukoht
Kasvab kuivades metsades, kinkudel, loopealsetel. Eestis esineb paiguti.

## Välislingid
*
Eluviis

**Eluviis** ehk **elulaad** (inglise *lifestyle*) on igapäevase elu korralduse viis (riietumine, elukoht, tarbimisharjumused) ja valikud, mis on tihti omased kindlale sotsiaalsele rühmale, vanusele või isikutüübile.

## Vaata ka
* Kogukond
* Keskkonnahoidlik eluviis
* Elustandard
* Elukvaliteet

## Viited
Mets-pajulill

**Mets-pajulill** (*Epilobium adenocaulon*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 40–75 cm. Vars väljapaistva triibuga, püstine või alusel tõusev. Lehed helerohelised. Õied kahvatulillad. Õitseb juunis-juulis. 

## Kasvukoht
Kasvab soistes metsades ja raiesmikel, metsasihtidel. Eestis levinud hajusalt.

## Välislingid
*
Majanduslik stiimul

**Majanduslik stiimul** (inglise keeles *economic incen­tive*) on hind või otsene majanduslik kasu, mis motiveerib tootjat või tarbijat käituma soovitud viisil.

## Vaata ka
* Maksusoodustus
* Ergutusmaks

## Viited
Äiatar (perekond)

**Äiatar** (*Knautia*) on taimeperekond uniohakaliste sugukonnast.

Eestis kasvab pärismaisena üks selle perekonna liik – äiatar ehk harilik äiatar (*Knautia arvensis*).

## Liigid
* *Knautia arvensis* – harilik äiatar
* *[[Knautia carinthiaca]]*
* *[[Knautia drymeia]]* 
* *Knautia dipsacifolia* – metsäiatar 
* *[[Knautia kitaiebellii]]*
* *[[Knautia longifolia]]*
* *Knautia macedonica* – makedoonia äiatar
* *[[Knautia maxima]]* 
* *[[Knautia norica]]*
Somaali keel

**Somaali keel** on afroaasia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Djiboutis, Etioopias, Jeemenis, Keenias, Somaalias, Somaalimaa piirkonnas ja paljudes Euroopa riikides (näiteks Soomes üle 20 000 inimese) ning Ameerika Ühendriikides. See on Somaalia ametlik keel.

Somaali keeles on palju laensõnu araabia keelest, lisaks inglise ja itaalia keelest, näiteks *laybreeri* ('raamatukogu') ja *buug* ('raamat').

Somaali keelt kirjutatakse araabia ja ladina kirjas. 

## Viited

## Välislingid
*Somaali nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus

**NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus** (vene keeles *Межреспубликанская служба безопасности СССР*, lühend *МСБ*) oli 1991. aasta oktoobris moodustatud NSV Liidu liiduvabariikide riiklike julgeolekuasutuste keskasutus.

NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus moodustati NSV Liidu RJK reorganiseerimise ja struktuuriüksuste iseseisvumise tulemusel, 22. oktoobril 1991 NSV Liidu Riiginõukogu määrusega nr *ГС-8*. Määruse kohaselt oli NSVL VJT ülesandeks vabariiklike julgeolekuteenistuste vastuluurealase tegevuse koordineerimine. Samaaegselt moodustati ka NSV Liidu Luure Keskteenistus ja NSV Liidu Riigipiiri kaitse komitee.

NSV Liidu RJK likvideeriti lõplikult 3. detsembril 1991, Nõukogude Liit saadeti ametlikult laiali 26. detsembril 1991.

Vastavalt 28. novembril 1991 kinnitatud NSV Liidu VJT ajutisele põhimäärusele oli VJT ülesanneteks:
*vastuluurealane tegevus;
*jälitustegevuse teostamine;
*jälitustehnika valmistamine;
*informatsioonilis-analüütiline tegevus ja
*luureasutuste isikkoosseisu ettevalmistamine õppeasutustes.

## Juhtkond ja organisatsioon
NSV Liidu Vabariikidevahelise Julgeolekuteenistuse juhiks määrati 6. novembril 1991 Vadim Bakatin.
* Vadim Bakatin (6. november 1991 – 15. jaanuar 1992), NSV Liidu Vabariikidevahelise Luureteenistuse juht
** Anatoli Oleinikov (*Олейников, Анатолий Аввакумович*) (13. – 26. detsember 1991), Vabariikidevahelise Julgeolekuteenistuse juhi 1. asetäitja
*** Fjodor Mjasnikov (*Мясников, Фёдор Алексеевич* (13. detsember 1991 – jaanuar 1992), Vabariikidevahelise Julgeolekuteenistuse juhi asetäitja
*** Nikolai Šam (*Шам, Николай Алексеевич*) (13. detsember 1991 – jaanuar 1992), Vabariikidevahelise Julgeolekuteenistuse juhi asetäitja.
## NSV Liidu Vabariikidevahelise Luureteenistuse tegevus
Pärast 1991. aasta augustiputši 11. septembril moodustatud NSV Liidu RJK Koordinatsiooninõukogu reorganiseeriti 24. oktoobril 1991 VJT Koordinatsiooninõukoguks ning selle koosseisu kulusid vastavalt ametikohtadele VJT Juht, selleks ajaks NSV Liidu koosseisu jäänud liiduvabariikide julgeolekukomiteede juhid ja NSV Liidu Luure Keskteenistuse Direktor.

## Likvideerimine
19. detsembril 1991 reorganiseeriti Venemaa Föderatsiooni presidendi Boriss Jeltsini korraldusel NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus ja NSV Liidu Siseministeerium ühendatud Vene NFSV Julgeoleku- ja Siseministeeriumiks (*Министерство безопасности и внутренних дел РСФСР*, lühend *МБВД*). Ühendministeeriumi ministriks määrati Viktor Barannikov.

14. jaanuaril 1992 tunnistas Venemaa Föderatsiooni Konstitutsioonikohus ühendministeeriumi moodustamise Venemaa konstitutsiooni põhimõtete vastaseks ning 15. jaanuaril tühistati B. Jeltsini määrus ühendatud Julgeoleku- ja Siseministeeriumi moodustamise kohta.

24. jaanuaril 1992 likvideeriti NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus teist korda ja lõplikult ning teenistuse struktuuriüksused liideti moodustatud Venemaa Föderatsiooni Julgeolekuministeeriumi koosseisu.
Entretextos

**Entretextos** on hispaaniakeelne elektrooniline kultuurisemiootikaajakiri.

See hakkas ilmuma 2003. aastal ja on suuresti pühendatud Juri Lotmanist lähtuvale semiootikatraditsioonile.

Ajakirja toimetaja on Manuel Cáceres Sánchez Granadast Hispaanias. 

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Morgan De Sanctis

**Morgan De Sanctis** (sündinud 26. märtsil 1977 Guardiagreles) on endine Itaalia jalgpallur, väravavaht.

Morgan De Sanctis alustas karjääri Serie B klubis Pescara, kus mängis kolm hooaega. Siis sai temast Torino Juventuse varumängija. Aastatel 1999–2007 mängis De Sanctis Udineses. Aastatel 2009–2013 oli ta SSC Napoli ja 2013–2016 AS Roma põhiväravavaht.

## Koondisekarjäär
De Sanctis mängis Itaalia koondvõistkonnas aastatel 2005–2012 kokku kuues kohtumises. Ta ei kuulunud kunagi regulaarselt Itaalia koondisse, olles varuväravavaht.

Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi ta 30. märtsil sõprusmängus Islandi vastu. Viimase mängu pidas ta Itaaliat esindades 16. oktoobril 2012 EM-i valikmängus Taani vastu.

Ta kuulus Itaalia koondisse 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

## Saavutused
;Galatasaray
*Türgi superkarika võitja: 2008
;Napoli
*Coppa Italia: 2011–12
;Monaco
*Ligue 1: 2016–17
Joseph Calzaghe

**Joseph William Calzaghe** (sündinud 23. märtsil 1972 Londonis) on Walesi ja Suurbritannia endine poksija. Tema isa on pärit Sardiiniast ja ema Walesist. Pere kolis Walesi, kui Joseph oli kaheaastane.

Calzaghe sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) Walesi meistrivõistlustel 1990. aastal teise koha. Ta oli kokku kolmekordne Suurbritannia meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1991. aastal,  I keskkaalus (kuni 71 kg)  1992. aastal ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 1993. aastal.

Calzaghe osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 11. Euroopa juunioride meistrivõistlustel (Ústí nad Labem, 1990), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Adrian Opredale (Rumeenia) .

Calzaghe poksis oktoobrist 1993 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta osales kokku 46 kohtumisel ning võitis kõik (neist 32 nokaudiga) kohtumised. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ning poksiorganisatsioonide Suurbritannia ja maailmameister. Ta on olnud kõige kauem oma tiitlit hoidnud maailmameister – WBO maailmameister oktoobrist 1997 kuni novembrini 2008, kusjuures  Calzaghe ei kaotanud oma tiitlit, vaid see jäi vabaks pärast tema loobumist.

## Viited

## Välislingid
*
Keeleuniversaal

**Keeleuniversaal** ehk **lingvistiline universaal** on keelenähtus, mis on ühine paljudele või kõigile loomulikele keeltele.

Keeleuniversaalid jagunevad hõlmavuse alusel absoluutseteks universaalideks ja universaalseteks tendentsideks. Absoluutsed universaalid on keelenähtused, mis esinevad kõigis seni uuritud keeltes. Sellisteks nähtusteks on näiteks kaashäälikute ja täishäälikute olemasolu, vähemalt ühe sulghääliku olemasolu, vahetegemine nimisõnade ja tegusõnade vahel ning küsimuse moodustamise vahendite olemasolu. Absoluutseid universaale on siiski üsna vähe. Universaalsed tendentsid on nähtused, mida leidub enamikus keeltes, kuid mitte kõigis. Selliseid universaale on märksa rohkem, näiteks vokaali [i], sulghäälikute [p], [t], [k], omadussõnade olemasolu.

Nii absoluutseid universaale kui universaalseid tendentse saab jagada lihtuniversaalideks ja tingimuslikeks universaalideks. Lihtuniversaalid kehtivad keeltes sõltumata sama keele teistest nähtustest. Eelpool kirjeldatud universaalinäited olid kõik lihtuniversaalid. Tingimuslikud universaalid seostavad omavahel kaks või enam struktuurijoont tingimusliku väitena: "Kui keeles on X, siis on seal ka Y." Näiteks: "Kui keeles on kaks helitut sulghäälikut, siis üks neist on [t]".

Põhjaliku keeleuniversaalide loendi on esitanud Joseph Greenberg. Keeleuniversaale on uurinud ka Bernard Comrie.

## Viited
William von Fersen

**Hans William von Fersen** (14. mai 1858 Kolga mõis, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 6. mai 1937 Pärnu) oli Venemaa mereväelane, viitseadmiral, parun.

Fersenite suguvõsast pärinev William von Fersen sündis Kolga mõisa rentniku Nikolai von Ferseni (1821–1872) ja tema abikaasa Aline (sünd. krahvitar Stenbock; 1839–1912) vanima lapsena.

William Fersen (venepäraselt Vassili Fersen, *Василий Николаевич Ферзен*) asus Venemaa mereväe teenistusse 1876. aastal, 1879. aastal ülendati ta gardemariiniks ja 1880. aastal mitšmaniks. 

Ta lõpetas 1892. aastal Mereväekorpuse miiniklassi ja 1904. aastal Nikolai Mereväeakadeemia juures mereväeteaduste kursuse. 

Aastatel 1896–1897 täitis miinilaev Vzrõvi kapteni ülesandeid, 1897–1899 oli 2. järgu ristleja Afrika vanemohvitser. 1899–1902 oli ta Ameerika Ühendriikides.

Aastatel 1902–1905 oli ta 2. järgu ristleja Izumrud kapten. Osales Vene-Jaapani sõjas ning teda autasustati sõjalise vahvuse eest kuldmõõgaga kirjega "Vapruse eest" ning ülendati 1. järgu kapteniks (6. detsembril 1905). 

1906–1907 oli Vladivostoki sadama komandandi kohusetäitja. 1908. aastast oli ta Balti mere laevastiku 2. miinidivisjoni ülem. 1913–1914 oli Tallinnas baseerunud Balti laevastiku liinilaevade 1. brigaadi (*1-я бригада линейных кораблей Балтийского флота*) komandör. Läks Venemaa laevastikust erru 1917. aastal. 

William von Fersen maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Perekond
William von Fersen abiellus 19. detsembril 1885 Kroonlinnas Wladislawa Nowitzkyga (sünd. 1866), kes oli leitnant Wladislaw Nowitzky ja Florentina Szislawsky tütar. Abielust sündisid:
*Kornelia (1890–1984), abiellus 1910 Nikolai Bogdanoviga
*Wladislaw Nikolai (1891–1962), mereväeohvitser, abiellus Helena Woronowskiga
*Magnus Arvid (1892–1938), abiellus paruness Lilla Maydelliga (sünd. 1892)
*Marie (1894–1920)

## Esivanemad
Viited:

## Viited
Argo Raag

**Argo Raag** (sündinud 24. jaanuaril 1972 Tartus) on endine Eesti maadleja.

Ta on tulnud 1993. aastal Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistriks.

## Saavutused
1987. aasta – 1. koht (kadett);

1989. aasta – 1. koht (juunior);

1990. aasta – 2. koht (juunior);

1991. aasta – 2. koht (juunior);

1992. aasta – 3. koht (juunior);

1993. aasta – 1. koht.

A. Raag kuulus spordiklubis Englas treener Voldemar Pressi treeningutühma.
## Välislingid
*"Jakob Proovel: maadlejad on EMiks hoolikalt valmistunud" Postimees, 1996
*"Tähtede võistlus ka maadluses" Postimees, 1996
Gennadi Bogoljubov

**Gennadi Bogoljubov**-**Sipelgas** (sündinud 10. märtsil 1963 Tartus) on endine Eesti maadleja.

## Saavutused
* Kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – (1983, 1988, 1989, 1991, 1994, 1995)
* 1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
* 1985. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
* 1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
* 1987. aasta Eesti NSV Suvespartakiaad – 2. koht;
* 1992. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
* 1996. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
* 1998. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
* 2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht.
* 1980. aasta NSVL Noorsoo esivõistlused – 3. koht;
* NSVL meistersportlane – 1982.

## Rahvusvahelised turniirid
Vantaa Painicup 

1990. aasta – 1. koht

Georg Lurichi mälestusvõistlused

Viiekordne võitja.

Ta treenis Tartu Spordiseltsi Kalev treener Heiki Tootsi, hiljem spordiklubis Englas (Voldemar Pressi) treeningugrupis.
Aastatel 1979–1983 treenis Bogoljubov TSIK-is treener Hillar Juhansoni juhendamisel.

## Välislingid
* 
* Sport24
* Sport24 andmed, kui perekonnanimi oli Sipelgas
Inversioon (meteoroloogia)

**Õhutemperatuuri inversioon** on meteoroloogias atmosfääri vertikaalse temperatuuri stratifikatsiooniga seotud ilming, mille korral mingis kõrgemas õhukihis järjest kõrgemal oleva õhu tegelik temperatuur on suurem altpoolt  adiabaatilise gradiendi järgi jaheneva tõusva (konvektiivselt tõusva) õhu temperatuurist.

Kui kõrgemal olevas kihis jääb õhutemperatuur kõrguse suurenedes samaks, siis seda kihti nimetatakse isotermiliseks (isoterm).

Reeglina on inversioonikihis õhk jahedam kui maapinnalähedases kihis, kuid see on soojem vahetult inversioonikihi all paiknevast kihist. Inversioonikihit on atmosfääris toimuvat konvektsiooni pidurdav kiht.

## Vaata ka
*Inversioonikiht
*Maapinnalähedane inversioon

## Viited
Tõnis Tamm

**Tõnis Tamm**  (sündinud 7. juunil 1972 Tartus) on endine Eesti maadleja.
Spordiklubis Englas kuulus ta treener Voldemar Pressi treeningugruppi.

## Saavutused
Ta sai Põhjamaade meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses 1998. aastal esikoha.

## Eesti meistrivõistlused

1993. aasta – 2. koht;

1997. aasta – 4. koht;

1998. aasta – 2. koht;

1999. aasta - 2. koht;

2001. aasta - 2. koht.

## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
1985. aasta – 2. koht (kadett);

1986. aasta – 2. koht (kadett);

1987. aasta – 3. koht (kadett);

1987. aasta – 3. koht (juunior);

1988. aasta – 1. koht (juunior);

1989. aasta – 1. koht (juunior);

1990. aasta – 1. koht (juunior);

1991. aasta – 3. koht (juunior).

## Välislingid
*Sport24
*Spordiuudised, Õhtuleht, 25. mai 1998
*Postimehe arhiiv
Studia Humaniora Tartuensia

**Studia Humaniora Tartuensia** (**SHT**) oli Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna kirjastatav eelretsenseeritav teadusajakiri, milles avaldati inglis-, saksa-, prantsus- ja ladinakeelseid artikleid ning raamatuarvustusi. Tegemist oli veebipõhise avatud juurdepääsuga (*open access*) ajakirjaga.. Ajakiri ilmus aastatel 2000–2013.

Studia Humaniora Tartuensia avaldas artikleid peamiselt klassikalise filoloogia, antiikajaloo, uusladina filoloogia, antiigitraditsiooni ja filosoofia ajaloo vallast.

## Ajalugu
Studia Humaniora Tartuensia asutasid 2000. aastal Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia ja antiikajaloo õppejõud. Alates 2004. aastast kasutati artiklite hindamisel läbivalt anonüümset eelretsenseerimist.

### Toimetus ja toimetuskolleegium
Ajakirja tegevtoimetaja oli Ivo Volt ja keeletoimetaja Kelli Thomerson. Toimetuskolleegiumi kuulusid Mait Kõiv, Maria-Kristiina Lotman, Eduard Parhomenko, Janika Päll, Martin Steinrück ja Kristi Viiding.

### Nõuandev kogu
Nõuandvasse kogusse kuulusid Mihhail Bibikov (Venemaa Teaduste Akadeemia), Jerker Blomqvist (Lundi Ülikool), Carl Joachim Classen (Göttingeni Ülikool), Janice J. Gabbert (Wrighti Riiklik Ülikool), Heinz Hofmann (Tübingeni Ülikool), Peter A. Kuhlmann (Göttingeni ülikool), Anne Lill (Tartu Ülikool), Outi Merisalo (Jyväskylä Ülikool), Jürgen von Ungern-Sternberg (Baseli Ülikool).

## Indekseerimine
Studia Humaniora Tartuensia artikleid indekseerivad Bulletin Analytique d'Histoire Romaine,, Central and Eastern European Online Library, Directory of Open Access Journals ja Gnomon Online.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Feliks Press

**Feliks Press** (sündinud 8. oktoobril 1969 Tartus) on endine eesti maadleja.

Tuntumad konkurendid, kellega Press on maadelnud: Wlodzimierz Zawadzki, Juha Virtanen, Ak'ak'i Chachua, Sergei Martõnov.
Eestis olid tema vastasteks Valeri Nikitin, Valeri Kolesnik, Einar Kont, Ivar Abner.

Tema vend on treener Voldemar Press ja vennapoeg maadleja Kristjan Press.
## Saavutused
Ta on kahekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1985. ja 2002. aastal).

1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1987. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

1988. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1989. aasta Eesti absoluutkaalu meistrivõistlused – 1. koht;

1991. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

1995. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1998. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 3. koht;

1988. aasta Eesti NSV raskejõustiku spartakiaad – 1. koht.

## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
1983. aasta Eesti noorte meistrivõistlused −1. koht;

1984. aasta Eesti noorte meistrivõistlused −1. koht;

1985. aasta Eesti noorte meistrivõistlused −1. koht;

1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

1989. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

## [[Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused]]
2002. aasta  – 11. koht (60&nbsp;kg).

## NSV Liidu võistlused
1985. aasta – NSV Liidu noortemängud  – 6. koht;

1988. aasta – NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlused juunioritele  – 4. koht;

1989. aasta – NSV Liidu karikavõistlused  – 12. koht;

1989. aasta – NSV Liidu noorsoo suvemängud  – 8. koht;

1990. aasta – NSV Liidu karikavõistlused  – 7. koht;

1991. aasta – NSV Liidu rahvaste spartakiaad  – 8. koht;
## Rahvusvahelised turniirid
Oslo Open 

1991. aasta – 1. koht (turniiri käigus alistas tulevase olümpiavõitja ja sama aasta Euroopa meistri Wlodzimierz Zawadzki).

Herman Kare Tournament 

1991. aasta – 1. koht (finaalis võitis sama aasta MM viienda Juha Virtaneni).

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1991. aasta – 1. koht;

1995. aasta – 1. koht;

1997. aasta – 1. koht;

2002. aasta – 1. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1990. aasta – 3. koht;

1991. aasta – 8. koht.
## Klubid
Tartu Kalev / Englas

Kaitsejõudude Spordiklubi

Ta kuulus Voldemar Pressi treeningugruppi.
## Välislingid
* Sporditulemused
* http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/00/03/29/tartu/uudised.htm
Valitsusväline organisatsioon

**Valitsusväline organisatsioon** (lühend **VVO**; inglise keeles *non-governmental organisation*, lühend **NGO**) ehk **vabaühendus** on rahvusvaheline või sisemaine valitsustest sõltumatu organisatsioon.

Valitsusvälised organisatsioonid on näiteks Greenpeace, Läänemere Bioloogid, Rahvusvaheline Geoloogiaühing.

## Vaata ka
*Mittetulundusühendus
Valerian Kuibõšev (laevaklass)

**Valerian Kuibõšev**-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati aastail 1976–1983 Slovakkias Komárno laevatehases. Slovakkias tähistati selle klassi laevu OL400 (slovaki keeles *osobna lod 400*, 'reisilaev neljasajale'). Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1976. aastal vette lastud Valerian Kuibõševi järgi. Valerian Kuibõševi klassi alused on tuntud ka **projekt 92-016** nime all. Rohkem kui 4000-tonnise veeväljasurvega 135,80 meetrit pikki Valerian Kuibõševi klassi jõelaevu ehitati üheksa ning need olid suurimad omataolised Nõukogude Liidus.

Kõik laevad tellis Volga laevandus, kes kaheksat laeva ka kasutama hakkas. Üks laev, Aleksandr Suvorov, anti Volga-Doni laevanduse käsutusse, kuid juba ülejärgmisel aastal (1983) pärast valmimist toimus sellega õnnetus, milles hukkus üle saja inimese. Pärast taastamist anti seegi laev Volga laevanduse käsutusse.

Kõik üheksa laeva on tänapäevani käigus ja kuuluvad 2004. aastal asutatud eraettevõttele Vodohod, mis on Venemaa suurim jõereisiettevõte. Neid kasutatakse Volgal, Okal, Moskva jõel, Neeval ja Volga–Läänemere veeteel, sealhulgas reisidel Moskvast Peterburisse. Reiside vahel ja väljaspool navigatsioonihooaega saab neid kasutada ujuvhotellina.

Kuigi kõik laevad nimetati esialgu NSV Liidu riigitegelaste ja sõjaväelaste järgi, on neist tänapäeval üksnes 3 ümber nimetatud. Ühele laevale anti Sergei Kutškini nimi, kes 1958–1960 juhtis Volga laevandust.

## Tehnilised andmed

Valerian Kuibõšev-klassi laevad on 135,8 m pikad, 16,8 m laiad ja nende süvis on 2,9 m. Nende veeväljasurve on 3935 t ja sügavas vees suudavad nad arendada kiirust kuni 26 km/h (14 sõlme). Nad on ette nähtud kuni 400 reisijale.

Laevaregistris on nad tähistatud O-klassi laevadena, mis tähendab, et neid tohib kasutada üksnes siseveeteedel, jõgedel ja veehoidlates.

Laeva jõuallika moodustavad neljataktilised diiselmootorid võimsusega 736 kW. Nende koguvõimsus on umbes 3000 hobujõudu.

Omal ajal vastasid kõik kajutid poolluksklassi nõuetele, mis tähendas tualettruumi igas kajutis. Siiski jäid nad mugavuselt pisut alla Saksa DV-s Boizenburgis toodetud Dmitri Furmanov-klassi laevadele ega kannatanud välja mingit võrdlust Austrias Korneuburgis valminud laevadega Anton Tšehhov (1978) ja Lev Tolstoi (1979), mis olid NSV Liidu ainsad jõelaevad, millel ülatekil oli koguni bassein suplemiseks.

## Projekti 92-016 laevade nimed

Projekti 92-016 jõereisilaevad valmimise järjekorras, sulgudes ümbernimetused:
 

## Ülevaade

Kõik laevad tellis Volga laevandus.

## Viited

## Välislingid
*Projekt 92-016 (vene keeles)
*Teatmik (käsiraamat) Projekt 92-016 (vene keeles)
Silvia Nagelmaa

**Silvia Nagelmaa** (kuni 1935 **Silvia Jagomann**; kuni 1952 **Silvia Joa**; 22. mai 1929 Räpina vald, Võrumaa – 14. aprill 2022 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane.

## Elulugu
Silvia Nagelmaa oli väiketalupidaja tütar.

1948. aastal lõpetas ta Tartu 3. Keskkooli ja 1953 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna. 1985. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti nõukogude poeem (1940–1980)".

Nagelmaa oli 1953–1974 Tartu keskkoolides eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1974–1986 Keele ja Kirjanduse Instituudi nooremteadur ja 1986–1991 teadur, 1991– TÜ informaatikaosakonna töötaja.

## Teadustöö
Silvia Nagelmaa peamine uurimisvaldkond oli eesti kirjanduse ajalugu, eelkõige eesti luule ja poeemilugu. Ta avaldas arvustusi ja luule aastaülevaateid, koostas ja varustas järelsõnadega Ilmi Kolla luulevalimiku "Minu kevad" (1983) ja Anna Haava kogumiku "Laulan oma eesti laulu" (1996), samuti oli ta üks viieköitelise "Eesti kirjanduse ajaloo" (1965–1991) koostajaid. Nagelmaa avaldas lühiuurimusi Võrumaa kultuurilehes Viruskundra.

## Teoseid
Umbes 70 teaduspublikatsiooni.
* Uuema luule tunnusjooni. // Looming (1971) 9 (leedu keeles: Pergale (1972) 2)
* Kaasaegse eesti luule arengujooni. Tallinn 1974
* Lüroeepiline Mart Raud ajas ja eneses. // Looming (1978) 9
* Eesti poeemikontseptsiooni kujunemisest. // Looming (1980) 6
* Poeem: žanriteoreetilisi märkmeid. // Keel ja Kirjandus (1981) 4
* Vaateid 1960-ndate aastate eesti nõukogude poeemile. // Kirjanduse tõe poole. Tallinn 1988
* Eesti kirjanduse ajalugu V: 2 (kaasautor). Tallinn 1991
* Veel üks Peterson eesti vanemasse luuleilma (kaasautor Vello Paatsi). // Akadeemia (1998) 9
* Luuletaja tähendusest. // Läbi äreva vere. Tartu 1999

## Liikmesus
Ta oli Tartu Bibliofiilide Klubi sekretär (aastast 1983) ja Eesti Kirjanduse Seltsi liige (aastast 1993).

## Isiklikku
Silvia Nagelmaa abikaasa oli kirjandusteadlane Abel Nagelmaa.

## Viited

## Kirjandus
*Ele Lõhmus. "Nagelmaa, Silvia". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 369–370
*Eesti kirjanike leksikon. Tallinn 2000. Lk 368

## Välislingid
*Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Vitali Nagirnõi

**Vitali Nagirnõi** (sündinud 19. märtsil 1959 Tšernivtsi linnas Ukrainas) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Vitali Nagirnõi on ukrainlane, teadlaste poeg.

1976. aastal lõpetas Nagirnõi Tšernivtsi 20. Keskkooli, 1981 Tartu Ülikooli füüsika osakonna ja 1985 TÜ aspirantuuri. 1985. aastal kaitses ta TÜ-s füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Поляризованная А-люминесценция и структура триплетного возбужденного состояния ртутеподобных центров в щелочно-галоидных кристаллах".

Nagirnõi oli 1985–86 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi nooremteadur, 1986–96 teadur ja 1996. aastast vanemteadur.

## Teadustöö
Vitali Nagirnõi peamised uurimisvaldkonnad on fundamentaalnähtused laia keelutsooniga materjalides ja nende rakendusperspektiivid, elektronergastuste evolutsioon keerulistes oksiidides, metallioksiidide ja fluoriidide aeglahutusega polarisatsioonspektroskoopia. Ta on avaldanud üle 140 teaduspublikatsiooni.

Nagirnõi on olnud sünkrotronkiirguse kasutamisega seotud Eesti-Rootsi koostööprojektide juht (2001–2007), Eesti TA ja Ungari TA ühisprojektide Eesti-poolne juht (2004–2006, 2007–2009) ning Elsevieri ajakirja Vacuum toimetuskolleegiumi liige.

## Tunnustus
* 2019 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Effect of magnetic field on the decay kinetics and polarization of the AT emission of KCl:Ga at 0.38 K (kaasautor). // Physica Status Solidi B-Basic Research 120 (1983)
* New off-centre system: Jahn-Teller mercury-like impurities in alkali halides (kaasautor). // Physica Status Solidi B-Basic Research 152 (1989)
* A new model for the visible emission of CsI:Tl crystal (kaasautor). // Chemical Physics Letters 227 (1994);
* Polarization spectroscopy of potassium halide crystals doped with divalent germanium ions (kaasautor). // Physics Review B 50 (1994)
* Peculiarities of triplet relaxed excited state structure and luminescence of CsI:Tl crystal (kaasautor). // Journal of Physics: Condensed Matter 7 (1995)
* Relaxed excited state structure and luminescence of thallium-doped cesium chloride and bromide (kaasautor). // Journal of Physics: Condensed Matter 8 (1996)
* Excitonic and recombination processes in CdWO4 and CaWO4 scintillators under synchrotron irradiation (kaasautor). // Radiation Measurements 29 (1998)
* Separation of excitonic and electron-hole processes in tungstates of heavy metals (kaasautor). // Journal of the Luminesence, 102–103C (2003)
* Utilisation des matériaux luminescents pour la métrologie des faisceaux intenses UVX d’impulsions ultracourtes (kaasautor). //  de Physique IV 138 (2006)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*
Anne Nahkur

**Anne Nahkur** (sündinud 12. septembril 1946 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Anne Nahkur on teenistuja tütar.

1965. aastal lõpetas Nahkur Tallinna 1. Keskkooli, 1975 Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna ja 1984 TÜ-s aspirantuuri. 1984. aastal kaitses ta samas pedagoogikakandidaadi kraadi esteetilise kasvatuse erialal väitekirjaga "Teatri- ja filmiõpetus üldhariduskooli keskastmes kui esteetilise kasvatuse faktor". Ta stažeeris 1992 Kopenhaagenis Taani Kuninglikus Haridusuuringute Instituudis, täiendas end 1996 Soomes ja 1999–2000 TÜ-s meediaõpetuses.

Nahkur oli 1975–84 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur ja 1984–91 vanemteadur. 1991–92 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi Kasvatusteaduste Instituudi vanemteadur, 1992–97 TPÜ kasvatusteaduste teaduskonna õppekava-uuringute labori vanemteadur, ühtlasi 1986–94 TPÜ algõpetuse kateedri vanemõpetaja ning 1993–97 ka Tallinna Bakalaureuse Erakooli õppejõud. 1997–2009 oli Nahkur Akadeemia Nord filosoofia ja kultuuri instituudi juhataja, kultuurifilosoofia ja kirjanduse õppetooli professor, ühtlasi ka akadeemiline sekretär, filosoofiateaduskonna assistent-teadussekretär ja Akadeemia Nord teadussekretär. 2009-2010 oli ta Akadeemia Nord õppemetoodik ning 2010. aastast TLÜ Õigusakadeemia teadus- ja arenduskoordinaator.

## Teadustöö
Anne Nahkuri peamised uurimisvaldkonnad on kirjandusõpetuse teoreetilis-metoodilised probleemid (sh teatri- ja filmiõpetus), hariduse diferentseerimine, õppekavaarendus ning kirjandus tänapäeva ühiskonnas. Nahkur on koostanud kirjandusõpikuid ja õppevahendeid (sh helikassettidel ja CD-del) põhikooli vanemale astmele ja gümnaasiumidele ning metoodilisi käsitlusi õpetajatele.

Ta oli Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige 1989–2004, sh 1993-94 Tallinna osakonna juhatuse liige.

## Teoseid
* Teatri- ja filmiõpetusest V–VI klassis: õppe-metoodiline vahend. Tallinn, 1986
* Filmiõpetus: abimaterjal õpetajale. Tallinn, 1990
* Kirjanduse lugemik: VII klassile. Tallinn, 1992, 2. trükk 1997
* Valikained üldhariduskoolis. Hariduse diferentseerimine. Tallinn, 1992
* Õpilane ja meedia. // Lapse probleemid ja probleemid lapsega. Tartu, 1997
* Media education: why and how? // La Straniero 31 (2000)
* Young reader in the world of virtual reality. // Akadeemia Nord Toimetised 16 (2002)
* Sõna lugu. Kirjanduse õpik ja töövihik: 9. klass (kaasautor M. Sokk). Tallinn, 2003
* Kirjandus antiigist renessansini. Gümnaasiumiõpik ja töövihik. Tallinn, 2005
* Kirjandus barokist romantismini. Gümnaasiumiõpik ja töövihik. Tallinn, 2006
* Kirjandus realismist postmodernismini. Gümnaasiumiõpik ja töövihik. Tallinn, 2007
* Lühike eesti kirjanduslugu. Õpik vene õppekeelega gümnaasiumile. Tallinn, 2007
* Antiigist postmodernismini. Gümnaasiumi lugemik. Koolibri, 2009
* Kirjanduse mõisted gümnaasiumile. Eesti-vene-eesti sõnastik. TRÜ Kirjastus, 2010

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide
* Virkus, R. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade". Tallinn, 1998, 127

## Välislingid

*
Englas

**Spordiklubi Englas** on Tartus tegutsev maadlusklubi. Klubi tegeleb peamiselt Kreeka-Rooma ja vabamaadluse edendamise, köieveospordi tutvustamise ja arendamise, noorte projektilaagrite korraldamise ja tegevsportlaste toetamisega.

Spordiklubi Englas registreeriti Eesti Maadlusliidu liikmeks 14. veebruaril 2003. Klubi sai nime kahekordse maailmameistri August Englase järgi. 

Klubi treeningud toimuvad Tartus Kungla 1 asuvas Tamme staadioni maadlussaalis.

## Tulemused
Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma ja vabamaadluses on klubi sportlased võitnud üle 60 medali, kuni 20-aastaste Eesti meistrivõistluste medaleid on võidetud üle 115.

## [[Olümpiamängud]]
Olümpiamängudele on pääsenud kaks klubi sportlast, kokku viiel korral. 

Andreas Steinbach võistles 1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis ja 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas ning saavutas mõlemal võistlustel 5. koha.

Helger Hallik võistles 1992., 1996. ja 2000. aasta olümpiamängudel.

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
Andreas Steinbach – 2. koht (juunior); 

Helger Hallik – 5. koht;

Tõnis Naarits – 8. koht;

Kristjan Press – 16. koht.

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
Andreas Steinbach – 3., 2., 3. koht;

Helger Hallik – 6., 8. ja 9. koht.

## NSV Liidu meistrivõistlused
Helger Hallik – 3. ja 5. koht; 

Feliks Press – 6. ja 8. koht; 

Heldur Villemson – 8. koht;

Toomas Käosaar – Trudi meistrivõistluste 2. koht.

## Maailma karikavõistluste etapid ja FILA A-kategooria turniirid
Feliks Press – Norra 1., Soome 1;

Helger Hallik – 2 korda esikolmikus;

Tõnis Naarits – 3. koht; 

Andreas Steinbach – 2 korda 3. koht;

Kristjan Press – 3. koht.

## Lisaks
Kokku on Voldemar Pressi treeningugrupist võrsunud maadlussportlased osalenud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel (kadetid, juuniorid, seeniorid) ligikaudu 50 korda. Edukamad sportlased: Andreas Steinbach, Helger Hallik, Tõnis Naarits, Kristjan Press, Margus Rääk, Martin Kannela.

## Välislingid
*Englase koduleht
*"Tartu maadlejad avasid edukalt hooaja" 24. jaanuar 2011
Kuubi duplikatsioon

**Kuubi duplikatsioon** (kahekordistamine) ehk **Delose ülesanne** on geomeetriline probleemülesanne, mis seisneb sellise kuubi konstrueerimises, mille ruumala oleks kaks korda suurem etteantud kuubi ruumalast.

See on üks kolmest kuulsast geomeetriaprobleemist, mida ei saa lahendada joonlaua ja sirkliga. Kuubi duplikatsiooni probleemi tunti juba Vana-Egiptuses, -Kreekas ja -Indias.

Kui etteantud kuubi serva pikkus on *a* ja ruumala *V*, siis *V*= *a*3. Eelmisest kaks korda suurema ruumalaga (2*V*) kuubi serva pikkus on a\cdot\sqrt[3]{2}.
AIDAblu

**AIDAblu** on neljas Sphinx-klassi ristluslaev (projekti nimetus AIDA SPHINX IV), mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2010. aastal ja laeva ristis Hamburgis 9. veebruaril 2010. aastal Jette Joop. AIDAblu on 1,44 meetrit pikem sama klassi AIDAdivast. Esimeseks laeva kapteniks valiti Friedhold Hoppert.
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.

Aastatel 2004–2007 oli AIDA laevastikus kasutusel esimene AIDAblu (praegune Pacific Jewel), mille rahvusvaheline ettevõte Carnival Corporation & plc müüs laevakompaniile Ocean Village.

## Viited

## Välislingid
*AIDAblu' koduleht (saksa keeles)
Andrew Selby

**Andrew Selby** (sündinud 25. detsembril 1988) on Walesi ja Suurbritannia poksija.

Selby on kokku kolmekordne Walesi meister – kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2007. aastal, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2009. aastal ja kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2011. aastal

Selby osales kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Robeisy Ramírezele (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Selby sai kärbeskaalus (kuni 52 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mihhail Alojanile (Venemaa).

Selby võitis kärbeskaalus (kuni 52 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011) ja 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) pronksmedali 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Detelin Dalaklievile (Bulgaaria), ja 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Heorhi Tšõhajevile (Ukraina).

## Isiklikku
Andrew Selby vend Lee on samuti tuntud Walesi poksija.

## Viited

## Välislingid
*
Fred Evans

**Fred Evans** (sündinud 4. veebruaril 1991) on Walesi ja Suurbritannia poksija.

Evans on Walesi meister II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2011. aastal.

Evans osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas veerandfinaalis Egidijus Kavaliauskasele (Leedu) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Evans võitis kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2011) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.

## Viited