open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Regina (täpsustus)

**Regina** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Regina]],** linn Kanadas, Saskatchewani provintsi pealinn.
**[[Regina (perekond)|Regina]],* maoliste perekond.
*Regina (märter), 3. sajandi prantsuse märter.
*"Regina", Marc Blitzsteini 1948. aasta ooper.
*Regina, Tallinnfilmi film aastast 1989, Aimée Beekmani romaani "Valikuvõimalus" ainetel.
*Regina-Film, Eesti endine filmitootmisettevõte.
*"Regina" (originaalpealkirjaga "Código Postal" 'sihtnumber'), Mehhiko seebiooper.
*Regina, Leedu laulja.
*Regina, Bosnia rokkansambel.
*Regina (eesnimi), naisenimi.
*Regina (ajakiri), Eesti-Soome kirjandusajakiri.
*RMS Regina, laev.

## Vaata ka
*Regina Baltica – Eesti laevandusettevõttele Tallink kuuluv parvlaev.
*Hôtel Regina – hotell Pariisis.
Efektiivne kiirgusvõimsus

**Efektiivne kiirgusvõimsus**, lühend  **ERP** (inglise k sõnadest *effective radiated power*), on raadiosaatja antenni toitevõimsuse arvutuslik väärtus, s.t selline võimsus, mis tuleks anda poollainedipooli (sirgdipooli) sisendisse, et luua niisama suurt võimsustihedust, kui tekitab vaadeldav antennisüsteem suunadiagrammi maksimumi suunas. 

Ekvivalentne kiirgusvõimsus on antenni antava võimsuse  ja antenni võimenduse korrutis:
:\text{ERP}= P\,G_\text{d}.
Võimsust *P* väljendatakse vattides (ka millivattides või kilovattides)  ja võimendust *G*d detsibellides poollainedipooli suhtes (mõõtühik dBd).

Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) erineb ekvivalentsest isotroopsest kiirgusvõimsusest (EIRP) ainult antennivõimenduse baassuuruse poolest ‒ vastavalt poollainedipooli ja isotroopkiirguri võimendus. Et poollainedipooli võimendus on isotroopkiirguri suhtes 2,15 dBi, siis vastavalt saateantenni toitevõimsus (ühikutes dBm või dBW, vt Detsibell)
:\text{EIRP}_{\text{(dBi)}}= \text{ERP}_{\text{(dBd)}}+ 2,15.
Suhtele 2,15 dBi vastab võimsuse suurenemine 1,64 korda, ehk võimsusühikutes
:\text{EIRP}_{\text{(W)}}=\text{ERP}_{\text{(W)}}\cdot 1,64.

## Vaata ka
*Isotroopkiirgur
*Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus

## Välislingid
* Determining the Effect of Antenna System Components on Effective Radiated Power
Drakon

**Drakon** on vanakreeka nimi.

Sellega tähistatakse:
* **[[Drakon (seadusandja)]]** 650 eKr, Ateena seadusandja; 
* **[[Drakon (arst)]]**, mitme arsti nimi Hippocratese suguvõsas.

* **[[Drakon (jõgi)]]**, antiikajal jõgi mis suubus Propontisesse, tänapäeval arvatavasti Yalakdere (Türgis), mis suubub Marmara merre  
* **[[Drakon (Campania)]]**, antiikajal jõgi **[[Campania|Campanias]]**, tänapäeval arvatavasti Salerno provintsis. 

* **[[3M7 Drakon]]**  nõukogude tankitõrjerakett, mida kasutati raketitankidel **[[IT-1]]**. 

## Vaata ka
* Draakon (täpsustus)
* Draco
* Dragon
Harilik eefa

**Harilik eefa** (*Echis carinatus*) on maoliik. Teda loetakse meditsiiniliselt oluliseks mürkmaoks, kuna loetakse, et tema hammustuse tagajärjel inimese vereringesse pritsitud süljenäärmete nõre toimel aga ka meditsiinilise abi puudumisel  võib osadel juhtumitel (ligi 5%-l) saabuda ka surm.

## Klassifikatsioon
Harilik eefa liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks alamliikideks:
**[[Echis carinatus carinatus]]* SCHNEIDER 1801
**[[Echis carinatus sochureki]]* STEMMLER, 1969.

## Levila
Nad elavad Afganistanis, Iraanis, Indias, Pakistanis, Sri Lankal, Bangladeshis, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistanis, Turkmenistanis ja Tadžikistanis.

## Eluviis
### Toitumine
Nad on valdavalt loomtoidulised ning söövad närilisi, konnasid, väiksemaid madusid (veenastik, noolmadu, gürsa) jt.

### Poegimine
Harilikud eefad on eluspoegijad, pojad (3–15; 10–16 sm poega) arenevad valdavalt emaslooma kehas.

## Teaduses
**Merck Research Laboratories* töötas hariliku eefa süljevalkude baasil välja sünteetilise ravimimolekuli tirofibaan (INN, kaubamärk *[[Aggrastat]]*) mitmete inimsüdame haiguslike seisundite raviks ja ennetamiseks.

## Viited

## Välislingid

* Schneider, *[http://www.archive.org/details/historiaeamphibi02schn Historiae Amphibiorum naturalis et literariae. Fasciculus secundus continens Crocodilos, Scincos, Chamaesauras, Boas. Pseudoboas, Elapes, Angues. Amphisbaenas et Caecilias]*. Frommani, Jena, 1801, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 22.09.2013) (ladina keeles)
Álvaro Mutis

**Álvaro Mutis Jaramillo** (25. august 1923 Bogotá – 22. september 2013 México) oli Colombia kirjanik.

Eesti keeles on temalt ilmunud "Vana kaubaauriku viimane reis" (tõlkija Mare Vega Salamanca; Eesti Raamat 2009). Selle teose on Mutis pühendanud oma heale sõbrale Gabriel García Márquezele.

## Tunnustus
*1989 Prix Médicis
*2001 Miguel de Cervantese auhind
*2002 Neustadti preemia

## Välislingid
*Koduleht
Ruba

**Ruba** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas Läti–Leedu piiri ääres. Ruba valla halduskeskus.

Asula tekkis 1894. aastal, mil Reņģe mõisa (*Rengen*) juurde rajati vana Liepāja-Jelgava raudteetrassi äärde jaam. Reņģe mõisas asub põhikool, lisaks on seal erivajadustega laste internaatkool. 

Aastal 2005 oli Rubas 330 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 222.


Ruba abandoned windmill.jpg|Tuuleveski varemed
Watertower in Ruba near Lithuania-Latvia border.jpg|Veetorn
Piemineklis totalitāro režīmu piemiņai Rubā.jpg|Mälestuskivi


## Viited
Vello Janson

**Vello Janson** (sündinud 14. jaanuaril 1948 Pärnus) on eesti näitleja ja lavastaja. 

Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu õhtukeskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend). 

Ta töötas aastatel 1972–1980 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris ning aastast 1980 Vanalinnastuudios, hiljem vabakutseline (osalenud muu hulgas Vana Baskini Teatri lavastustes, olnud 2009. aastal Teater :D asutajaliige ja lavastaja). 

Ta on mänginud telelavastustes ("Plekkmehed", 1984) ja filmis "Indrek", aga ka teledraamasarjades ("Kalevipojad" ja "Pilvede all") ja ETV komöödiasarjas "ENSV".

## Rolle
* 1973 Jerzy Broszkiewicz "Kuuenda raamatu lõpp" (Johannes IV)
* 1973 Leonid Žuhhovitski "Orpheus" (Richard Tiškov)
* 1974 Mark Twain/Rudolf Allabert/Arne Oit "Tom Sawyeri seiklused" (Joe Harper)
* 1975 N. Richard Nash "Vihmameister" (Jim)
* 1976 Max Frisch "Biedermann ja tulesüütajad" (Schmitz)
* 1980 Mati Unt/Kalju Komissarov/Olav Ehala "Johnny" (Giordano Bruno)
* 1981 Pierre Chenot "Kes aevastas?" (Maréchal)
* 1981 Friedrich Dürrenmatt "Füüsikud" (Beutler)
* 1982 Aleksandr Suhhovo-Kobõlin "Toimik" (Šilo)
* 1983 John Patrick "Grupipilt" (Lachie)
* 1984 Daniel Katz "Kolme peaga Buddha" (kindral Baraban)
* 1984 Jean Anouilh "Tuuleiil" (Machetu)
* 1985 Claude Magnier "Unerohi" (Robert Giraux)
* 1987 Nikolai Gogol "Revident" (Ljapkin-Tjapkin)
* 1988 Ferenc Molnár "Mäng lossis" (Almady)
* 1988 Joseph Kesselring "Hapu vein ja sinihape" (Harper)
* 1990 Félicien Marceau "Presidendi sõber" (Marichal)
* 1991 Jules Romains "Knock ehk Meditsiini triumf" (Monsquet)
* 1991 Hugo Raudsepp "Ameerika Kristus" (Villem)
* 1992 Jean Anouilh "Orkester" (klaver)
* 1992 Slawomir Mrožek "Küürakas" (Küürakas)
* 1993 Alejandro Casona "Kolmas sõna" (Roldān)
* 1993 Arthur Schnitzler "Ringmäng" (Krahv)
* 1996 Norm Foster "Valed" (Rudy)
* 1997 Ray Cooney "Raharalli" (Bill)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1976–1984 abielus Ene Järvisega.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Cloud Peak

**Cloud Peak** on mägi Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis, Big Horni mägede kõrgeim tipp. Selle kõrgus on 4013 meetrit (13 167 jalga). Asub Johnsoni ja Big Horni maakonna territooriumil ning mägi on mõlema maakonna kõrgeimaks kohaks.

Cloud Peak paikneb 189 000 aakri (765 km²) suurusel Cloud Peaki ürgloodusealal, mis omakorda asub Bighorni metsakaitsealal.

## Viited
Jetty Paerl

**Jetty Paerl** (kodanikunimi **Henriette Nanette Paerl**; 27. mai 1921 Amsterdam – 22. august 2013 Amstelveen) oli Hollandi laulja.

Jetty Paerl esindas lauluga "De vogels van Holland" Hollandit esimesel Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Luganos 1956. aastal. Samal aastal esindas Hollandit ka teine laulja, Corry Brokken. Kumbki neist sel aastal esikohta ei saavutanud.
Johnsoni maakond (Wyoming)

**Johnsoni maakond** (*Johnson County*) on maakond USA-s Wyomingi osariigi põhjaosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Buffalo.

Maakonna pindala on 10 813 km², millest 21 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8569. Aastal 2000 oli elanike arv 7075.

## Naabermaakonnad
* Sheridani maakond (põhjas)
* Campbelli maakond (idas)
* Converse'i maakond (kagus)
* Natrona maakond (lõunas)
* Washakie maakond (läänes)
* Big Horni maakond (loodes)

## Ajalugu
Johnsoni maakond moodustati 8. detsembril 1875 Albany, Carboni ja Sweetwateri maakonna osadest. Algul oli maakonna nimi Pease'i maakond. 1879. aastal nimetati see Johnsoni maakonnaks.

## Kaitsealad
* Big Horni metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Johnsoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Moreenküngas

**Moreenküngas** on mandrijää sulamisel tekkinud moreenist koosnev küngas.

Eestis leidub moreenkünkaid eriti Haanja, Otepää ja Karula kõrgustikul, mujal on neid vähe.

## Vaata ka
*kuppelmaastik
*mõhn
*oos
Cloud Peaki ürgloodusala

**Cloud Peaki ürgloodusala** (*Cloud Peak Wilderness*) asub Ameerika Ühendriikides Kesk-Wyomingi põhjaosas ja on 189 039 aakrit (765,01 km²) suur.

Paikneb täielikult Bighorni metsakaitsealal. Ürgloodusala loodi 1984. aastal Big Horni mägede kaitseks. Ürgloodusalal paikneb Bighorni mägede kõrgemad tipud: Cloud Peak ja Black Tooth Mountain.

USA ürgloodusaladel ei ole lubatud liikuda mootor- või mehhaniseeritud sõidukitega, kaasa arvatud jalgrattaga. Kuigi telkimine ja kalastamine on lubatud vastava loaga, ei ole 1964. aasta aktiga lubatud ehitatud teid ega ehitisi ning ei ole lubatud teha metsaraiet ega kaevandamist. Ürgloodusaladel, metsakaitsealadel ja Maahaldusbüroo aladel on lubatud jahipidamine jahihooajal.

## Viited
Kristel Leesmend

**Kristel Leesmend** (sündinud 30. augustil 1968 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Tallinna 56. Keskkooli ning 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).

Ta töötas aastatel 1986–1987 lasteaiakasvatajana ja 1987–1988 Vanalinnastuudios kostümeerijana. 1992. aastast on ta vabakutseline näitleja. 

## Isiklikku
Tema elukaaslane oli Ivo Uukkivi, neil on ühine tütar Ulrika Brett (sündinud 1995).

## Rolle
* 1990 Mati Unt "Keiser Nero eraelu" (Octavia), Ugalas
* 1992 Fjodor Dostojevski / Katri Kaasik-Aaslav "Valged ööd" (Nastenka), Ugalas ja Von Krahli Teatris
* 1993 Peeter Jalakas "Imelikud inglid" (Miranda), Von Krahli Teatris
* 1993 Ervin Õunapuu / Toomas Saarepera "Sannikovi maa" (astronoom Zeeberg), Von Krahli Teatris
* 1993 Paul-Eerik Rummo "Valguse põik" (tütar), Ugalas
* 1994 Bertolt Brecht "Härra Puntila ja tema sulane Matti" (Eva), Draamateatris
* 1994 Tammsaare / Katri Kaasik-Aaslav "Noored hinged" (Hilda), lavakunstikateedris
* 1995 Henrik Ibsen "Nukumaja ehk Norbert" (juriskonsult Krogstad), Draamateatris
* 1996 Tankred Dorst "Härra Paul" (Anita), Draamateatris
* 1997 Friedrich Schiller "Maria Stuart" (Elisabeth I), Ugalas
* 1997 Ülo Päevad (Helgi) TV 1

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Serge Moscovici

**Serge Moscovici** (14. juunil 1925 Brăila, Rumeenia – 16. november 2014 Pariis) oli juudi-rumeenia päritolu Prantsuse sotsiaalpsühholoog. 

Ta uuris grupidünaamikat ja konsensuse kujunemist. Moscovicit  on mõjutanud Gustave Le Boni, Gabriel Tarde'i, Émile Durkheimi ja Sigmund Freudi tööd. Tema tähtsamateks tulemusteks on üldlevinud arusaamade kujunemist käsitlevad sotsiaalsete representatsioonide teooria ja enamusgrupi veenmist kirjeldav vähemuse mõju teooria.

## Tunnustus
*2003 – Balzani auhind

## Isiklikku
Poliitik Pierre Moscovici on tema poeg.

## Teosed
*La psychanalyse, son image, son public, PUF, 1961/ kordustrükk 1976 / Psychoanalysis. Its image, its public, Polity Press, 2008.
*Psychologie des minorités actives, University Press of France, 1979.
*L'Age des foules: un traité historique de psychologie des masses, Fayard, 1981 / The age of the crowd: a historical treatise on mass psychology. Cambridge, Cambridge University Press, 1985.
*La Machine à faire les dieux, Fayard, 1988 / The invention of society: psychological explanations for social phenomena, Cambridge, Polity Press, 1993 (eesti keeles "Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia", tõlkinud Iika Bramban ja Aija Sprivul-Dautancourt, järelsõna Andu Rämmer, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2022)
*Chronique des années égarées: récit autobiographique, Stock, 1997
*Social Representations: Explorations in Social Psychology (toimetaja Gerard Duveen), Polity Press, 2000
*Sotsiaalpsühholoogia piiride avardaja Serge Moscovici (1925–2014). Järelsõna väljaandele Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia. Tartu, TÜ Kirjastus, lk 637-710.
*De la Nature. Pour penser l'écologie, Métailié, 2002
*The Making of Modern Social Psychology: The Hidden Story of How an International Social Science was Created (koos Ivana Markovaga). Polity Press, 2006.

## Välislingid
*Serge Moscovici in Social Psychology Network
Agaminae

***Agaminae***  on sisalikuliste alamseltsi agaamlaste sugukonda kuuluvate sisalike alamsugukond.

## Klassifikatsioon

*Agaminae* alamsugukond klassifitseeritakse järgmisteks perekondadeks:
**[[Acanthocercus]]* Fitzinger, 1843
**[[Acanthosaura]]* Gray, 1831
**[[Agama (perekond)|Agama]]* Daudin, 1802
**[[Amphibolurus]]* Wagler, 1830
**[[Aphaniotis]]* Peters, 1864
**[[Brachysaura]]* Blyth, 1856
**[[Bronchocela]]* Kaup, 1827
**[[Bufoniceps]]* Arnold, 1992
**[[Caimanops]]* Storr, 1974
**[[Calotes]]*
**[[Ceratophora]]* Gray, (1832-1835)
**[[Chelosania]]* Gray, 1845
**[[Chlamydosaurus]]* Gray, 1827[1826]
**[[Cophotis]]* Peters, 1862
**[[Coryphophylax]]*                                              
**[[Cryptagama]]* Witten, 1984
**[[Ctenophorus]]* Fitzinger, 1843
**[[Dendragama]]* Doria, 1888
**[[Diporiphora]]* Gray, 1842
**Draco* (lenddraakon) C. Linnaeus, 1758
**[[Gonocephalus]]* Kaup, 1825
**Harpesaurus* (nokisagaam) Boulenger, 1885
**[[Hydrosaurus]]*
**[[Hypsicalotes]]* Manthey & Denzer, 2000
**[[Hypsilurus]]* Peters, 1867
**[[Japalura]]* Gray, 1853
**[[Laudakia]]* Gray, 1845
**[[Lophocalotes]]* Günther, 1873
**[[Lophognathus]]* Gray, 1842
**[[Lyriocephalus]]* Merrem, 1820
**[[Mantheyus]]* Ananjeva & Stuart, 2001
**[[Mictopholis]]* Smith, 1935
**[[Moloch]]* Gray, 1841
**[[Oreodeira]]* Girard, 1857
**[[Oriocalotes]]* Günther, 1864
**[[Otocryptis]]* Wagler, 1830
**[[Phoxophrys]]* Hubrecht, 1881
**Phrynocephalus* (ümarpea) Kaup, 1827
**[[Physignathus]]* Cuvier, 1829
**[[Pogona]]* Storr, 1982
**[[Psammophilus]]* Fitzinger, 1843
**[[Pseudocalotes]]* Fitzinger, 1843
**[[Pseudotrapelus]]* Fitzinger, 1843
**[[Ptyctolaemus]]* Peters, 1865
**[[Rankinia]]* Wells & Wellington, 1983
**[[Salea]]* Gray, 1845
**[[Sitana]]* Cuvier, 1829
**[[Trapelus]]*
**[[Tympanocryptis]]* Peters, 1863
**[[Xenagama]]* Boulenger, 1895

## Viited

## Välislingid
**[http://www.taxonomy.nl/Taxonomicon/TaxonTree.aspx?id=103189 The Taxonomicon & Systema Naturae 2000]* Veebiversioon (vaadatud 23.09.2013) (inglise keeles)
Laine (laev 1986)

**Laine** oli Eesti mereväe abilaev ja taastatud mereväe esimesi laevu. Laeva pardatähis oli A432.
 
## Ajalugu
Tegemist oli 1986. aastal Nõukogude Liidus ehitatud kalatraaleriga, mis algselt kandis nime Revalia. 

Pärast Eesti iseseisvumist kuulus laev Eesti-Soome ühisettevõttele ja registreeriti lõbusõidulaevana. 

Laev sai kurikuulsaks 2. veebruaril 1993, kui randus Soomes 108 illegaalse kurdi põgenikuga (sealhulgas umbes 30 last) pardal. Arvatavalt oli Revalia väljunud ööl vastu 2. veebruari Pirita sadamast ja lubatava sõidusuunaga Saaremaale. Soome piirivalve avastas laeva u 10 km kaugusel rannikust ja eskortis Suomenlinna saarele piirivalvekordoni juurde. Enne kohale jõudmist sõitis Revalia veel kividele ja osa põgenikke üritas ujudes maale põgeneda, kuid püüti kinni. Laeva meeskond vahistati ja asja sõitis Soome arutama muuhulgas peaminister Mart Laar.

Eesti võimud otsustasid laeva konfiskeerida ja anda Eesti mereväele, mis oli sel ajal alles taastamisel. Mereväes sai ta 1994. aastal abilaevaks nimega Laine. Meeskond koosnes kahest kaadrimereväelasest (komandör, mehaanik) ja neljast ajateenijast-madrusest. Laevale oli mereväe arenedes aga raske asjalikku otstarvet leida. 2000. aasta paiku arvati Laine mereväe teenistusest välja. Algul plaaniti laev üle anda Kaitseliidule, kuid see ei õnnestunud.

## Vaata ka
* Laine (vahilaev)
* Laine (reisilaev)

## Viited
Vidzy

**Vidzy** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Vidzõ**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis, Vidzy külanõukogu halduskeskus. 

Asula nimi on poola keeles *Widze* ja leedu keeles *Vidžiai*.

## Ajalugu
Sigismund Kęstutaitis andis piirkonna maad kolmele vennale, kellest üks, Naruš, pani aluse Vidzyle. 1481. aastal rajati Vidzy mõis ja ehitati esimene kirik. 16. sajandil sai Vidzyst alev. Kui Brasłaŭ 1794. aastal maha põles, sai Vidzyst piirkonna keskus. Aastal 1795 läks kolmandal Poola jagamisel Venemaa koosseisu. 1812. aasta isamaasõda tõi Vidzysse Vene vägede 30 000-mehelise garnisoni. Mõnda aega oli seal Aleksander I ja Michael Andreas Barclay de Tolly peakorter. Pärast Vene vägede taganemist valis Vidzy mõneks ajaks oma staabi asukohaks Prantsuse marssal Joachim Murat. Vilniuse ülikoolis käies suvitas seal oma onu pool poola kirjanik Adam Mickiewicz. 

Pärast 1835. aasta tulekahju kaotas Vidzy veidi oma tähtsusest, ent aastal 1843 sai siiski linnaõigused. Linnas oli peaaegu 4000 elanikku, seal peeti suuri hanelaatasid. I maailmasõda purustas asula peaaegu täielikult ja Poola riigi valdustesse sattudes sai Vidzyst taas alev. 

Vidzys sündis ja suri poola väejuht ja poliitik Tomasz Wawrzecki.

## Pilte

Pilt:Відзы Троіцкі касцёл.JPG|Vidzy kirik
Pilt:Г. п.Відзы Троіцкі касцёл 3.jpg|Vidzy kiriku sisevaade
Pilt:Tomasz Wawrzecki's Grave.jpg|Tomasz Wawrzecki haud


## Viited

## Välislingid
* Ingliskeelne portaal
Vabakund

**Vabakund** oli 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste jaoks loodud valimisliit Tartus, mis sai Tartu linnavolikogus kolm kohta.

Oma manifestis ja programmis kinnitas valimisliit, et eesmärk oli tuua Tartu linnavolikokku aktiivseid kodanikke, seejuures ilma kohustuseta siduda end selle tarvis mõne erakonnaga. Valimisprogrammis esitati oma seisukohad osaluse ja vastutuse kohta linnavalitsemisel ning esitleti visioon Tartust kui "moodsast vabalinnast".

Valimisliidu nimekirjas kandideeris 49 kandidaati ja linnapeakandidaat oli Gea Kangilaski. Valituks osutusid Gea Kangilaski, Jüri-Ott Salm ja Jüri Ginter. Valimisliidu nõunik oli Märt Põder ja sellel oli esindajad kõigis volikogu komisjonides.

Pärast valimisi lõi valimisliit volikogu komisjonidele vastavad "varikomisjonid", mille eesmärk oli linnaelanike kaasamine otsustusprotessi. Valimisliit korraldas koostöös Genialistide Klubiga "linnarahva volikogueelseid arutelusid", kus linnaelanikud said omavahel ja koos volikogu liikmetega eelnevalt läbi arutada volikogus otsustamisele tulnud asju.

## Ajalugu

Valimisliit kasvas välja Tartus valeliku poliitika vastaseid proteste korraldanud seltskonnast ning selle töös osales nii piraadiliikumise kui ka rohelise liikumise aktiviste.

Vabakund lõpetas tegevuse pärast nelja aastat volikogus, sest algse demokraatiauuenduse manifesti egiidi all tegutsemine polnud uute aktuaalsete poliitiliste küsimuste kerkimise tulemusel enam võimalik.

## Viited



## Välislingid

*Programm
Lõgismadulased

**Lõgismadulased** (*Crotalinae*) on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon

Lõgismadulaste alamsugukonda liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *Agkistrodon*  Palisot de Beauvois, 1799  – kilplõugmadu
* *[[Atropoides]]* Werman, 1992
* *[[Bothriechis]]* Peters, 1859
* *[[Bothrocophias]]* Gutberlet & Campbell, 2001
* *Bothrops*  Wagler, 1824  – botrops
* *[[Calloselasma]]* Cope, 1860
* *[[Cerrophidion]]* Campbell & Lamar, 1992
* *[[Crotalus]]* Linnaeus, 1758
* *[[Deinagkistrodon]]* Gloyd, 1979
* *[[Garthius]]* Malhotra & Thorpe, 2004
* *[[Gloydius]]* Hoge & Romano-Hoge, 1981
* *[[Hypnale]]* Fitzinger, 1843
* *[[Lachesis (perekond)|Lachesis]]* Daudin, 1803
* *[[Mixcoatlus]]* Jadin, Smith & Campbell, 2011
* *[[Ophryacus]]* Cope, 1887
* *[[Ovophis]]* Burger, 1981
* *[[Porthidium]]* Cope, 1871
* *[[Protobothrops]]* Hoge & Romano-Hoge, 1983
* *[[Sistrurus]]* Garman, 1883
* *[[Trimeresurus]]* Lacepede, 1804
* *[[Tropidolaemus]]* Wagler, 1830.

### Kokkupuuted inimestega

Alamsugukonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib erineva raskusastmega maohammustuse mürgistusseisundeid esile kutsuda.

#### Hambad
Lõgismadulaste (ka rästiklaste) ülalõualuul paiknevad liikuvad nn kanaliga eesmürgihambad. Kui mao suu on suletud siis paiknevad need hambad piki lõualuud.   

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Eric J Lavonas, Anne-Michelle Ruha, William Banner, Vikhyat Bebarta,Jeffrey N Bernstein, Sean P Bush, William P Kerns, William H Richardson, Steven A Seifert, David A Tanen, Steve C Curry ja Richard C Dart,Unified treatment algorithm for the management of crotaline snakebite in the United States: results of an evidence-informed consensus workshop, BMC Emergency Medicine, 3. veebruar 2011, 11:2 doi:10.1186/1471-227X-11-2, veebiversioon (vaadatud 05.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Crotalinae]] seisuga 05.06.2014.*
20 000 ljööd vee all (täpsustus)

**[[20 000 ljööd vee all|"20 000 ljööd vee all"]]** on Jules Verne'i teaduslik-fantastiline seiklusromaan.

**"20 000 ljööd vee all"** on mitme teose pealkiri:

* **[[20 000 ljööd vee all (film 1907)|"20 000 ljööd vee all"]]** on 1907. aasta prantsuse tummfilm;
* **[[20 000 ljööd vee all (film 1916)|"20 000 ljööd vee all"]]** on 1916. aasta USA tummfilm.
Pierre Moscovici

** Pierre Moscovici** (sündinud 16. septembril 1957 Pariisis) on Prantsusmaa ja Euroopa Liidu poliitik. Ta on alates 3. juunist 2020 Prantsusmaa riigikontrolör.  

Moscovici oli aastatel 1994–1997 ja uuesti aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi liige.  

1997. aastast oli ta Rahvuskogu liige, kes oli valitud 4. valimisringkonnast Doubs' departemangust. Juunist 1997 kuni maini 2002 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister Lionel Jospini valitsuses.  

16. mail 2012 sai temast Jean-Marc Ayrault' valitsuses majandus- ja rahandusminister. Pärast 2012. aasta parlamendivalimisi oli ta 2014. aastani rahandusminister.

Aastatel 2014–2019 oli ta Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusvolinik Junckeri komisjonis.

## Tunnustus
* 2001 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Prantsuse sotsiaalpsühholoog Serge Moscovici.

## Välislingid

*Blogi
20 000 ljööd vee all (film 1916)

**"20 000 ljööd vee all"** on Stuart Patoni poolt Ameerikas 1916. aastal loodud tummfilm. 

Filmi süžee tugineb peamiselt Jules Verne'i samanimelisele romaanile. Filmis on kasutatud motiive ka Jules Verne'i teosest "Saladuslik saar". 

Tegemist on esimese filmiga, mille osa võtteid toimus vee all.

## Näitlejad
* Lois Alexander
* Curtis Benton – Ned Land
* Wallace Clarke
* Howard Crampton
* Jane Gail
* Joseph W. Girard
* Dan Hanlon – professor Pierre Aronnax
* Allen Holubar – kapten Nemo
* Ole Jansen		
* Noble Johnson		
* Leviticus Jones
* Matt Moore
* Martin Murphy
* Edna Pendleton
* William Welsh

## Viited

## Välislingid

* Filmi allalaaditav koopia internetiarhiivis
Ivan Kožedub

**Ivan Kožedub** (vene Иван Никитович Кожедуб, ukraina Іван Микитович Кожедуб; 8. juuni 1920 Tšernigivi oblast – 12. august 1991 Moskva) oli ukraina päritolu Nõukogude sõjaväelane ja Teise maailmasõja äss-hävituslendur.

## Vaata ka
*Teise maailmasõja lennuässad

## Kirjandus
*Kožedub, Ivan (1975). Ustavus kodumaale: hävituslenduri jutustusi. Tallinn: Eesti Raamat.

## Viited
* Fotod 176 GIAP-s
Rein Kotkas

**Rein Kotkas** (sündinud 11. mail 1950 Kehras) on eesti endine näitleja.

Ta lõpetas aastal 1968 Kehra Keskkooli (ning samal ajal ka Harju rajooni spordikooli) ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5.lend).

Ta töötas aastatel 1971–1991 Eesti Draamateatris. Hiljem on ta tegutsenud pulmavanemana ja teinud dokumentaalfilme. Ta on mänginud telelavastustes ("Üksteisest läbi ja mööda", 1991) ja kuuldemängudes ("Duell", 1971) ning esinenud meeleolulauljana.

## Rolle
* 1971 Aleksis Kivi/Voldemar Panso "Täna mängime seitset venda" (Aapo ja Lauri)
* 1972 Alexandre Dumas/Ülo Vinter/Ülo Raudmäe "Neli musketäri" (d'Artagnan) (Estonias)
* 1972 Juhan Smuul "Lea" (Endel Aer)
* 1973 Juhan Kangilaski "Kalevipoja võitlus Sarvikuga" (Kalevipoeg) (Nukuteatris)
* 1975 Shakespeare "Richard III" (Henry VII)
* 1975 Teuvo Pakkala "Parvepoisid" (Turkka)
* 1978 Shakespeare "Hamlet" (Rosencrantz)
* 1980 Elias Lönnrot/Károly Kazimir/Guyla Ortutay "Kalevala" (Jutustaja)
* 1982 Mats Traat "Päike näkku" (Virgo Kann)
* 1985 Aleksis Kivi/Lauri Sipari "Kullervo" (Käpsä)
* 1986 Oskar Luts "Paunvere" (Saavel)
* 1991 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Ants)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Õlimäe õied

**"Õlimäe õied"** on 2013. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Heilika Pikkov. 

Dokumentaalfilmis portreteeritakse Jeruusalemmas Õlimäel asuva Issanda Taevaminemise kloostri eestlasest nunna, 80. eluaastates ema Ksenjat. Idee õigeusu kloostris elavast eakast nn väikese skeema nunnast film teha tekkis režissööril Eestis, kus nunn käib korra aastas inimestele hingeabi andmas. Mõte idanes ligi seitse aastat ning sai siis kolme aasta kestel teoks. 

Filmi rahvusvaheline esilinastus toimus Šveitsis 66. Locarno filmifestivalil. 2013. aasta novembris näidati filmi koostöös filmifestivaliga Zürichi kinos Xenix. 

Film sai Šveitsis 66. Locarno filmifestivalil 2013. aastal Zonta Club Locarno auhinna täispikkade dokumentaalfilmide võistlusprogrammis "Semaine de la Critique". (Selle preemia saab film, mis käsitleb parimal moel õigluse ja sotsiaalse eetika teemat.) Film sai ka 2013. aasta Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali preemia (aasta dokumentaalfilm).

2013. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 4803 inimest. 

## Retseptsioon
Kriitikud võtsid filmi hästi vastu, kuigi mainiti ka mõningaid puudujääke: küsitavat Eesti-külastamise osa ja eluloo detailide "kloostrielu olmesse" pudenemist (Tiit Tuumalu) ja nappivat üldistamist (Tiina Lokk). Eriliselt on kiidetud Sven Grünbergi loodud muusikat.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Ruus "Õigus eluloole". Eesti Ekspress, 9. mai 2013
*Kaur Riismaa "Õlimäe õied: Ksenja ning kilpkonnad". Maaleht, 11. mai 2013
*Tiit Tuumalu "Enne täielikku vaikust". Postimees, 13. mai 2013
*Kaarel Kressa "Üksik nunn unistab vaikusest". Eesti Päevaleht, 15. mai 2013
*Sakarias Leppik "Õied õrnad". Sirp, 16. mai 2013
*Martin Oja "Eestlased ja kosmopoliidid. "Kohtumõistja", 2013, režissöör Kadri Kõusaar, "Õlimäe õied", 2013, režissöör Heilika Pikkov". Müürileht, 7. juuni 2013
Birmarästiklased

**Birmarästiklased**  (*Azemiopinae*) on madude alamsugukond, millesse kuulub perekond birmarästik (*Azemiops*).
Tooma tuulik

**Tooma tuulikuid** on Eestis mitu:

* Tooma tuulik (Külama küla), Hiiumaal Emmaste vallas Külama külas
* Tooma tuulik (Jausa küla), Hiiumaal Emmaste vallas Jausa külas
Birmarästik (perekond)

**Birmarästik** (*Azemiops*) on maoperekond. Nende pea on kas oranž või kollane.

## Klassifikatsioon
Birmarästiku perekond liigitatakse roomajate andmebaasis 2 liigiks
:

**Azemiops feae* (birmarästik) BOULENGER, 1888
**[[Azemiops kharini]]* ORLOV, RYABOV & NGUYEN, 2013

Märkus:
*[[Azemiops fea]]* (birmarästik)

## Levila
Nad elavad Põhja-Vietnamis, Lõuna-Hiinas (Fujianis, Guangxis, Jiangxis, Guizhous, Sichuanis, Yunnanis, Zhejiangis), Birmas ja Tiibetis.

## Käitumine
Neil on märgatud enesekaitsega seotud käitumist. Esialgu võivad nad proovida põgeneda, aga võivad ka avatud suuga ja püstiasendis hammastega rünnata.

## Toksilisus
Teadlased on uurinud birmarästiku perekonna madude mürginäärmete eritisi ning leidnud sealt aineid, mis mõjuvad surmavalt katseloomadele, kuid inimestele eluohtlikuks neid veel ei peeta.

## Viited

## Välislingid
* Boulenger, *[http://archive.org/stream/annalidelmuseoci26261888muse#page/602/mode/2up Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova]*, "An account of the Reptilia obtained in Burma, north of Tenasserim" by M. L. Fea, of the Genova Civic Museum*. 2. seeria, 6. köide, lk 602–603, 1888. Veebiversioon (vaadatud 24.09.2013) <small> (inglise ja itaalia keeles)</small>   *
Cenere

**"Cenere"** (itaalia keeles 'põrmud') on Febo Mari poolt Itaalia kuningriigis 1916. aastal loodud tummfilm. 

Film tugineb 1926. aastal Nobeli kirjandusauhinna pälvinud Sardiinia kirjaniku Grazia Deledda 1904. aastal valminud samanimelisele romaanile. 

Rosalia Deriose roll oli Itaalia näitleja Eleonora Duse ainus filmiroll. Duse kirjutas filmi stsenaariumi koos Febo Mariga.

Filmi võtted toimusid Sardiinias 1916. aasta suvel.

## Näitlejad
*Eleonora Duse – Rosalia Derios
*Febo Mari – Anania
*Misa Mordeglia Mari – Margherita
*Ettore Casarotti – laps

## Viited
Kaarel Kais

**Kaarel Kais** (sündinud 13. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti rannavõrkpallur ja advokaat.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1992. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 2006. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

## Töö
Ta on 2006. aastast Eesti Advokatuuri liige ja 2010. aastast vandeadvokaat. Oktoobris 2015 asutas ta advokaadibüroo Kais, Pihlak & Partnerid. Veebruaris 2017 asutas advokaadibüroo Premium, kus tegutseb tänaseni advokaadibüroo omaniku ja juhtivpartnerina. 

## Sport
Alustas sportlasteed isa Peeter Kaisi juhendamisel. Aastatel 1995–2002 esindas koos vend Kristjan Kaisiga rannavõrkpallis Eestit rahvusvahelistel suurvõistlustel ja karikasarjades. Parim saavutus rahvusvahelistelt suurvõistlustelt on rannavõrkpalli EM-i 9. koht (1997). 2010. aastal tegi koos vahepeal samuti tippspordist taandunud vend Kristjan Kaisiga *comeback*'i rahvusvahelisel areenil, aidates Eesti rannavõrkpallikoondisel võita Londoni olümpiamängude valikturniir Kreekas.

On tulnud kuuel korral Eesti meistriks rannavõrkpallis (1999–2002 koos vend Kristjaniga, 2008 ja 2012 koos Argo Arakuga) ning võitnud seitse hõbemedalit (1994–1998, 2006 ja 2009) ja neli pronksmedalit (2003, 2007, 2011 ja 2021). Koos vennaga oli ta Eesti parim rannavõrkpallur 1999–2002. Võitnud kahel korral Eesti Rannakuninga turniiri. Lisaks võitnud Eesti meistrivõistlustel saalivõrkpallis kaks hõbemedalit (aastal 1999 Pärnu Võrkpalliklubi ja aastal 2001 Tartu Pere Leiva meeskonnas).

2009. aastast juhib spordiklubi Rannahunt, mille alla kuulub muu hulgas Eesti meeste võrkpalli esiliiga meeskond AB Premium/Rae vald. 

## Poliitiline tegevus
Kohalike omavalitsuste volikogude valimistel aastatel 2013 ja 2017 kandideeris Eesti Reformierakonna nimekirjas Rae vallas ja sai vastavalt 116 ja 143 häält, millega osutus mõlemal korral valituks. Aastatel 2013–2017 oli Rae vallavolikogu aseesimees ning 2013–2021 ka Rae vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees. 

## Isiklikku
Sündinud Tallinnas, kuid üles kasvanud Pärnus. Kaarel Kais on 189 cm pikk ja kaalub 85 kg. Vend Kristjan Kais on samuti võrkpallur. Nende isa Peeter Kais on võrkpallur ja sporditegelane.

## Artiklid
* Kaarel Kais "Juhatuse liikme võib häbiposti panna vaid tõendatud faktide korral", raamatupidaja.ee, 14.01.2011
* Kaarel Kais "Kuidas vabaneda ebaausast töötajast", raamatupidaja.ee, 25.04.2011
* Kaarel Kais "Kauba edasimüük ei ole riskivaba tegevus", raamatupidaja.ee, 18.11.2011

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks (1932)

**Rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks** oli rahvahääletus mis toimus 13. kuni 15. augustini 1932. 

Hääletusele oli pandud Riigikogu eelnõu, millega Eesti oleks muudetud presidentaalseks vabariigiks. Hääletamine oli 5-kroonise trahvi ähvardusel kohustuslik ja hääletamas käis 91 protsenti. 

## Tulemused
Parandamise poolt oli 333 947 ja vastu 345 215 inimest. Põhiseaduse muutmise vastu olid Tallinn, Harjumaa, Viljandimaa, Pärnumaa ja Valgamaa ning poolt Virumaa, Järvamaa, Läänemaa, Saaremaa, Petserimaa ja Võrumaa. Peamised vastuhääled tulid suurematest linnadest ja ajakirjandus järeldas, et Eesti linnade inimesed on vasakpoolsemad kui maaelanikud. Vastuhääletajad (sotsialistid) nägid valitsuse võimu suurendamises rahva õiguste kärpimist. Keskerakonna juht Jaan Tõnisson selgitas, et osad tema erakonna liikmed leidsid, et põhiseaduse muutmisel võib põllumeeste erakonnast keegi presidendiks saada ja see ei sobi neile. (Kaja. 18.08.1932, lk. 2)

Rahvahääletuse ajal Tallinnas viibinud Inglise turistid väitsid, et hääletuse ajal oli mitmel pool kahjutulesid ja punakaartlased sõitsid linnas ringi, punased lipud autodel. Oma elu olevat nad suutnud päästa Helsingisse põgenemisega.

## Viited
Meeme (laev)

**Meeme** oli Eesti Merejõudude abilaev, suurtükilaev ja miinitraaler. Hukkus pärast Vabadussõda meremiini plahvatuse tagajärjel. On ainus sõjalisel ülesande täitmisel hukkunud Eesti sõjalaev.

## Ajalugu
### Teenistus Lätis
Laev, algse nimega "O", ehitati 1911. aastal Göteborgis Riia linnavalitsuse tellimusel reisilaevana. 

Aprillis 1919 läks laev Läti punaväelaste kätte, kes kasutasid seda sõjalaevana. 22. mail 1919 vallutas Landeswehr Riia ja laev läks nende valdusse. Relvastus oli sel ajal 2 kahurit. 
### Eesti mereväes
Landeswehri sõja lõpus sai Eesti merevägi laeva Väina jõesuudmes koos veel kolme väiksema laevaga sõjasaagiks. Osa laevu jäeti samas lätlastele, kuid *O* võeti alates 5. juulist 1919 Eesti mereväe koosseisu ja sai uueks nimeks Meeme.

Osales Vabadussõja edasistes merevõitlustes abilaevana. 7. novembril 1919 toimus Meemel Koporje lahes vöörpiigis plahvatus, mille tagajärjel vööriosa sai kahjustusi. Laev sõitis Tallinna remonti.

Rahuajal kasutati algul suurtükilaevana. Relvastus oli alates 1922. aastast 1 x 75 mm kahur. 1923. aastal kohandati Meeme miinitraaleriks. 3. juulil 1924 sai traalipadruni plahvatuse tagajärjel surma laeva pootsman Roman Krimming.

### Hukkumine
14. novembril 1924 teostas laev koos Mardusega miinide traalimist Naissaarest loodes asunud endisel miiniväljal. Traalimisel jäi arvatavasti üks miin traali külge kinni. Traali väljavõtmisel (mis ei tahtnud sujuda), toimus laeva ahtri all traali ilmselt kinnijäänud miini plahvatus, milles laeva ahter sai raskelt vigastada. Komendor Johannes Karus jäi plahvatuses kadunuks, ülejäänud (kellest mitu sai vigastada) päästeti samas olnud teiste laevade poolt. Üks päästetuist – komandöri abi nooremleitnant Karl Haberman – suri hiljem haiglas.

Meemet üritati seejärel Naissaare juurde madalikule pukseerida, kuid ta uppus saarest umbes kahe miili kaugusel.

## Vrakk
Meeme vraki leidsid 29. juulil 2000 Eesti Meremuuseum ja OÜ Tuukritööd 44 m sügavuselt. Laeva kell tõsteti üles ja anti laeva omanikule (Eesti Mereväele) tagasi.

2007. aastast on vrakk Eesti kultuurimälestis (arheoloogiamälestis, veealune mälestis).

## Laeva andmed
*Veeväljasurve – 150 t
*Pikkus – 27,5 m
*Laius – 6,4 m
*Süvis – 2,1 m
*Jõuseade – aurumasin 220 hj
*Kiirus – 10 sõlme 
*Meeskond – 22
*Relvastus – 1 x 75 mm kahur (alates 1922), miinitraalimisvarustus (alates 1923)

## Viited

## Välislingid
*
*Laev vrakiregistris 2012
*Vennad Parikased. 1922. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 3.0.52217
*"Naissaare all miini otsa". Esmaspäev nr 45, 17. november 1924. Lk 5
*Peedu Sammalsoo. "15 jalga kiilu all: 75 aastat suurtükilaeva “Meeme” hukkumisest". Algselt: Meremees, 1999
Mark Schwarzer

**Mark Schwarzer** (sündinud 6. oktoobril 1972 Sydneys) on Austraalia eninde jalgpallur, väravavaht. 

Klubikarjääri lõpetas ta 2016. aastal Leicester Citys.

Aastail 1993–2013 mängis ta Austraalia jalgpallikoondises 109 korda, mis teeb temast kõige enam koondisemänge pidanud Austraalia jalgpalluri. Ta esindas koondise koosseisus Austraaliat 2006. ja 2010. aasta MM-il.

## Saavutused
;Middlesbrough
*Football League Cup: 2003–04
Leedi Windermere'i lehvik (täpsustus)

**"Leedi Windermere'i lehvik"** on mitme teose pealkiri:
***"[[Leedi Windermere'i lehvik]]"** on Oscar Wilde'i neljavaatuseline näidend (1892);
* **[[Leedi Windermere'i lehvik (film 1916)|"Leedi Windermere'i lehvik"]]** on 1916. aasta Suurbritannia tummfilm;
* **[[Leedi Windermere'i lehvik (film 1925)|"Leedi Windermere'i lehvik"]]** on 1925. aasta USA tummfilm;
* **[[Leedi Windermere'i lehvik (film 1935)|"Leedi Windermere'i lehvik"]]** on 1935. aasta Saksamaa film.
Leedi Windermere'i lehvik (film 1916)

**"Leedi Windermere'i lehvik"** on Fred Pauli poolt Suurbritannias 1916. aastal loodud tummfilm.

Tegemist on Oscar Wilde'i samanimelise näidendi esimese ekraniseeringuga.

## Näitlejad
* Milton Rosmer – lord Windermere
* Netta Westcott – leedi Windermere
* Nigel Playfair – lord Augustus Lorton
* Irene Rooke – pr Erlynne
* Arthur Wontner – lord Darlington
* Alice De Winton – Berwicki hertsoginna
* E. Vivian Reynolds – hr Dumby
* Joyce Kerr – Agatha
* Evan Thomas – Cecil Graham
* Sydney Vautier – Hopper

## Viited
Nukumaja (täpsustus)

**"Nukumaja"** on mänguasi ja mitme teose pealkiri:

***[[Nukumaja]]**, mänguasi
* **"[[Nukumaja (Ibsen)|Nukumaja]]"** on Henrik Ibseni kolmevaatuseline näidend (1879).
* **[[Nukumaja (film 1911)|"Nukumaja"]]** on 1911. aasta USA tummfilm.
* **[[Nukumaja (film 1917)|"Nukumaja"]]** on 1917. aasta USA tummfilm.
* **[[Nukumaja (film 1918)|"Nukumaja"]]** on 1918. aasta USA tummfilm.
* **[[Nukumaja (film 1922)|"Nukumaja"]]** on 1922. aasta USA tummfilm.
* **[[Nukumaja (telesari)|"Nukumaja"]]** on 2017. aasta eesti kriminaal-telesari.
Hing (film)

**"Hing"** (inglise keeles "Breath") on Eestis aastal 2011 valminud dokumentaalfilm.

Filmi režissöör, stsenarist ja operaator Kullar Viimne, monteerija Kaisa Pitsi, produtsent Erik Norkroos, tootja Rühm Pluss Null.

### Sisu
See on imeline dokumentaalfilm elu ja naiseks olemise ehedusest selle värvikirevates variatsioonides! Autor mõtiskleb lihtsalt hingamise, hinge (taas)leidmise üle tänapäeva moodsas elus. Hing ja hingamine on seotud. Isegi nii seotud, et kellegagi ühes rütmis hingates võib hea õnne korral tema hingega kohtuda. Selleks kohtumiseks on aga tarvis usaldavat silda. Kui usaldus on purunenud, tähendab see eraldumist teistest inimestest, tervest inimkonnast. (Eesti Filmi Andmebaas)

## Festivalid ja auhinnad

* VIII Maailmafilmi Festivali avafilm, Eesti
* XXV Pärnu Rahvusvaheline Dokumentaal- ja Antropoloogiafilmide Festival, Eesti (auhind: Andris Slapnischi mälestusauhind)
* XXI Filmifestival "Arsenals", Läti
* VIII Vilniuse Dokumentaalfilmide Festival, Leedu
* XIII Bratislava Rahvusvaheline FIlmifestival, Slovakkia
* LIX Belgradi Dokumentaal- ja Lühifilmide Festival, Serbia (auhind: parim tudengifilm)
* XXX Bergamo Filmifestival, Itaalia
* XX Rahvusvaheline Etnograafiafilmide Festival Belgradis, Serbia
* VIII Aljazeera Rahvusvaheline Dokumentaalfilmide Festival, Katar
* XIX Cameraimage Filmifestival, Poola
* VIII Hot Docs Rahvusvaheline Dokumentaalfilmide Festival Torontos, Kanada

## Viited
*Tiit Tuumalu "Naine pühib korstnaid ja hingamisest saab hing". Postimees, 18. märts 2011
*Margit Adorf "Õpi oma hinge eest hoolt kandma". Eesti Päevaleht, 21. märts 2011
*Kristiina Davidjants "Hingeravi ja tundekasvatus. Tundeline dokfilm Eesti ainsast naiskorstnapühkijast". Sirp, 1. aprill 2011

## Välislingid
*Filmi treiler
*
Nukumaja (film 1917)

**"Nukumaja"** on Joe De Grasse'i poolt Ameerikas 1917. aastal loodud tummfilm. 

Film on valminud Henrik Ibseni näidendi "Nukumaja" põhjal.

## Näitlejad
* Dorothy Phillips – Nora Helmer
* William Stowell – Torvald Helmer
* Lon Chaney – Nils Krogstad
* Sydney Deane – dr Rank
* Miriam Shelby – Christina Linden
* Helen Wright – Anna

## Viited
Karl von Seidlitz

**Karl Johann von Seidlitz** (6. (ukj 17. märts) 1798 Eestimaa kubermang – 7. (ukj 19. veebruar) 1885 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane, tõeline riiginõunik.

Ta õppis aastatel 1815–1820 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

1823 saadeti ta Astrahani võitlema kooleraepideemiaga. 1828–29 osales ta Seitsmendas Vene-Türgi sõjas peaarstina. Sõda lõppes Venemaale võidukalt ja Türgi pidi tegema talle suuri territoriaalseid järeleandmisi. Pärast erruminekut tuli ta Tartusse tagasi ja elas seal surmani. 1854 avaldas ta mälestusteraamatu Türgi sõjast "*Zur Erinnerung an den Türkischen Feldzug aus den Jahren 1828-29*".

1868–69 juhatas Seidlitz Eesti Looduseuurijate Seltsi.

Kultuurilukku läks Seidlitz sõprusega endast 15 aastat vanema Vassili Žukovskiga, kellega oli kirjavahetuses kuni viimase surmani 1852. Pärast kirjutas ta Žukovskist kolm raamatut (kaks vene ja ühe saksa keeles), neist viimane ilmus Žukovski 100. sünniaastapäevaks 1883.

Tema poeg oli bioloog Georg von Seidlitz.

Karl Johann von Seidlitz on maetud Raadi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: Karl Johann von Seidlitz, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, 1930, seite 254 
*Hasselblatt, Arnold / Otto, Gustav: Karl von Seidlitz, Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, Dorpat, 1889, seite 71
Warren Weaver

**Warren Weaver** (17. juuli 1894 – 24. november 1978) oli Ameerika Ühendriikide teadlane. Ta on laialdaselt tunnustatud masintõlkimise pioneerina ning kui tähtsa isikuna teaduse toetamisel Ameerika Ühendriikides. Weaver oli aktiivne ka muudel elualadel.

## Elulugu
Algul plaanis Weaver õppida inseneriks, aga tema õpetajad, eelkõige Max Mason, aga ka Charles Slichter, matemaatikaprofessor Wisconsini Ülikoolis, mõjutasid Weaverit valima hoopis matemaatikat ja matemaatilist füüsikat. Weaver sai oma elu jooksul 3 akadeemilist kraadi: bakalaureusekraadi matemaatikas aastal 1916, tsiviilehituses 1917 ja doktorikraadi 1921. Kõik kolm kraadi sai ta Wisconsini Ülikoolist.

## Masintõlkimine
Esimest korda mainis Weaver masintõlkimist inimkeelte vahel juba aastal 1947. Järgnevatel aastatel innustasid tema Rockefelleri Sihtasutuse kaaskolleegid teda seda ideed edasi arendama. Selle innustuse mõjul kirjutas ta aastal 1949 märgukirja "Translation" ("Tõlkimine"), mida peetakse antud valdkonna kõige mõjukamaks dokumendiks. Nimelt kirjeldas see dokument masintõlkimise eesmärke ning meetodeid juba enne, kui inimesed hakkasid mõistma, milleks kõigeks arvutid võimelised on, mis pani alguse masintõlkimise uurimisele alguse kõigepealt Ameerika Ühendriikides ning hiljem ka ülejäänud maailmas. Weaveri ettepanekud olid keerulisemad kui lihtlabane sõna-sõnalt tõlkimine, mis ei vii eriti kaugele. Tema ideede seas oli muuhulgas ka kontekstitundlikkus, mida kasutatakse tänapäeva masintõlkimise juures väga tihti.

Weaver uskus, et masintõlkimise probleemi saab edukalt lahendada kui krüptograafia probleemi. Ta ütles selle kohta, et kui ma vaatan venekeelset artiklit, siis ma ütlen: "See on tegelikult kirjutatud inglise keeles, aga see on lihtsalt kodeeritud imelike sümbolitega ning see vajab dekodeerimist."

## Teaduse edendamine
Warren Weaver alustas küll oma karjääri matemaatikaõpejana, aga juba enne 38-aastaseks saamist oli ta Rockefelleri Sihtasutuse juht. Ta kasutas oma ametikohta eelkõige bioloogia edendamiseks, kuna Weaver mõistis juba varajases eas, kui tähtsat rolli geneetika ja molekulaarbioloogia omavad. Paljud sihtasutuse kaudu toetust saanud isikud said hiljem selles vallas Nobeli või mõne muu kõrgelt hinnatud auhinna. 

## Viited
Kõrgenenud vererõhk

**Kõrgenenud vererõhk** ehk **hüpertensioon** (ladina keeles *hypertensio*) on vereringe haiguslike seisundite ja häirete kompleks inimestel ja paljudel imetajatel, mil arterites on korduvate mõõtmiste tulemusel püsivalt normaalsest vererõhust kõrgem vererõhk ja selle tulemusel tekivad organismis muutused (sealhulgas patoloogilised), aga võivad kaasneda ka kriitilised olukorrad, mis vajavad kohest erakorralist meditsiinilist abi (hüpertensiivne kriis, kõrgrõhuline ajuhaigus, aordidissektsioon, kopsuturse jt).

Normaalseks peetav vererõhk sõltub konkreetsest indiviidist ja tema vanusest, soost, tervislikust seisundist, toitumisest, elukutsest, geneetikast jm teguritest.
Vererõhu mõõtmine on tundlik protsess ja sõltub paljuski ka mõõtmisseadmest. Näiteks on normaalne vererõhk kaelkirjakul (süstoolne vererõhk/diastoolne vererõhk) 280/180&nbsp;mm/Hg.

Hüpertensioon võib olla ka indutseeritud ja põhjustatud ravimite (nt kemoteraapia ravimite) manustamisest.
 
## Inimene
## Kõrgvererõhkhaiguste klassifikatsioon Eestis
Kõrgvererõhkhaigusi (*Morbi hypertensivi*) klassifitseerivad Eesti tervishoiusüsteemis töötavad arstid RHK-10 alusel, peatüki IX (Vereringeelundite haigused) alampeatükkides, mida vajadusel täpsustatakse teistesse peatükkidesse klassifitseeritud alamjaotistega.

**Kõrgvererõhkhaiguste rahvusvahelise klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena**

## Vaata ka
*neerupealise hüpertensioon
*hüpertensiivne kriis
*hüpoksia
*hüpotoonia
*NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalne klassifikatsioon 
*reniin-angiotensiin-aldosteroonsüsteem (RAAS)  
*südamepuudulikkus

## Viited

## Välislingid
*Robert M. Carey.*[http://books.google.ee/books?id=Bg3nM-ciijMC&pg=PA232&dq=hypertension+in+animals&hl=en&sa=X&ei=4GlEUvHSGeq04ATNxIGAAw&redir_esc=y#v=onepage&q=hypertension%20in%20animals&f=false Hypertension and Hormone Mechanisms (Contemporary Endocrinology)]*, Humana Press; 2007 edition (November 19, 2007), ISBN 978-1588294081 Google'i raamat veebiversioon vaadatud (26.09.2013) (inglise keeles)
Taluteenija

**Taluteenija** on naissoost tööline, kes elab aasta ringi talu pererahva juures ja saab palka selle eest, et ta abistab peremeest või perenaist.

Samalaadset meessoost töölist nimetatakse sulaseks.

## Vaata ka
*sulane
Gert Raudsep

**Gert Raudsep** (sündinud 30. aprillil 1970 Tallinnas) on eesti näitleja.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).

Aastatel 1992–2005 töötas ta näitlejana teatris Ugala ja 2005–2018 teatris NO99, pärast seda oli vabakutseline.  

2022. aasta augustist töötab Raudsep Draamateatris.

Aastatel 2007–2018 oli ta Eesti Näitlejate Liidu esimees ning 2021. aastast on Eesti Teatriliidu esimees.

## Rolle
* 1991 Edward Albee "Bessie Smithi surm" (Sanitar)
* 1991 Shelagh Delaney "Mee maik" (Peter)
* 1992 Walter Kollo "Mees minevikuga" (Max Stieglitz)
* 1993 Shelagh Delaney "Armunud lõvi"
* 1994 Albert Ramsdell Gurney "Söögituba" (Howard, Billy isa, Valvur, Chris)
* 1994 Michael Eisemann "Mootorpruut" (Tiivi Ladany)
* 1994 Arthur Miller "Salemi nõiad" (reverend Hale)
* 1995 John Driver / Jeffrey Haddow "Tšehhov Jaltas" (Ivan Bunin)
* 1995 Carl Zuckmayer "Köietantsija lugu" (Fritz Knie)
* 1995 Janusz Głowacki "Antigone New Yorgis" (Kirp)
* 1996 Friedebert Tuglas / Ingomar Vihmar "Hei, Luciani!" (Mees)
* 1996 Arthur Miller "Proovireisija surm"
* 1997 Victor Hugo / Kalju Komissarov "Jumalaema kirik Pariisis" (Quasimodo)
* 1997 David Storey "Väikekodanluse ebadiskreetne võlu ehk Arnold Middletoni restauratsioon" (Arnold Middleton)
* 1997 Marc-Gilbert Sauvajon "Ciao!" (Vincent)
* 1997 Pamela Lyndon Travers / Ivo Eensalu / Kaarel Kilvet "Mary Poppins" (Bert, Kobra)

## Tunnustus
* 2003 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 2015 – Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind 
* 2024 – Väike Ants, rollide eest lavastustes "Eisenstein", "Rahamaa" ja "Totalitaarne romaan".
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Gert Raudsepa vend on näitleja Bert Raudsep.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid
* Gert Raudsep Teater NO99 kodulehel