open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Käsipant

**Käsipant** (ingl *possessory pledge*) on vallasasjale seatud pant, mille puhul asi antakse üle pandipidaja valdusse ja lepitakse kokku käsipandi seadmises. See on seaduse järgi reegeljuhtum vallasasjade tagatisena kasutamisel.

## Õigusakt
Eestis reguleerib käsipanti peamiselt asjaõigusseadus (AÕS) paragrahvides 281 jj.

## Käsipandiõiguse olemus
Käsipandiõigus on vallaspandiõiguse üks liik ja see nõuab pandipidaja valdust. See on võimalik ainult vallas-, mitte kinnisasjade puhul. Käsipandiõigus on asjaõiguslik ja kehtib igaühe suhtes. See on ka rangelt aktsessoorne: seda saab rajada ainult kindla nõude tagamiseks. Seega pandiõigust ei teki, kui ei ole ega ka tulevikus ei saa tekkida nõuet, mille tagamiseks on pant seatud. Käsipanti ei teki tühise nõude tagamiseks. Kui tühistatakse tehing, millest tagatav nõue tuleneb, kaotab kehtivuse ka selle tagamiseks seatud käsipant. Asjaõigusele on omane avalikkuse põhimõte: käsipandi puhul on määrav, kas pandipidajal on olemas panditud eseme valdus. See tähendab, et käsipandi tunnevad ära eelkõige pantija isiklikud võlausaldajad. 

## Käsipandi tekkimine
Käsipant tekib asja valduse ülekandmisega pantijalt pandipidajale, kui nad on pandiõiguse seadmises kokku leppinud. Asja võib pandiõigusega koormata ka nii, et see antakse üle kolmandale isikule ja pandipidaja omandab panditud asja suhtes kaudse valduse.

Esimesel juhul on valdus otsene. Käsipant tekib, kui sõlmitakse pandileping ja pandieseme otsene valdus antakse üle sarnaselt vallasasja omandiga. Teisel juhul on valdus kaudne ja sarnaneb vallasasja omandi ülekandmisega, kui loovutatakse väljaandmisnõue.

Kui pandiese on juba enne pandi seadmist eseme omaniku kaudses valduses (pandipidaja valduses), muutub panditud eseme omaniku senine kaudne valdus n-ö kõrgema astme valduseks ning pandipidaja saab esimese astme kaudseks valdajaks.

Käsipandi seadmise kokkulepe tuleb sõlmida kirjalikult, kui panditud asja väärtus ületab 50 eurot.

## Käsipandi lõppemine
Pandiõiguse aktsessoorsuse kohaselt kustub pandiõigus peamiselt tagatava nõude kustumise tõttu. Pandiga tagatud nõude lõppemine toob automaatselt kaasa käsipandi lõppemise. Kui pandiga tagatud nõue rahuldatakse või muul põhjusel lõpeb osaliselt, lõpeb selles ulatuses ka käsipant. Allesjäävas osas jääb käsipant koormama pandiga koormatud eset tervikuna. Kui nõue nõutakse sisse, saab pandipidaja müüa pandiga koormatud asja tervikuna.

## Majanduslik tähtsus
Praeguseks on lepingulise pandiõiguse (käsipandiõiguse) varasem tähtsus taandunud. Käsipandi asemel kasutatakse tagatisomandamist. Selle puhul antakse pandipidajale üle nõude tagatisena vallasasja omandiõigus, mitte ei pandita vallasasja.

## Seos pandimajadega
Pandimajades asjade tagatisel laenuandmine ei kujuta endast juriidiliselt käsipandi seadmist ja üldjuhul käsipandi sätteid sellisele tagatisliigile ei kohaldata. Pandimajade puhul on juriidiliselt tegemist tagasiostuõigusega müügi või tagatisomandamisega. Kokku lepitakse laenu tähtaeg, mille jooksul on laenusaajal õigus asi tagasi osta.

## Vaata ka
* *[[Pignus]]*

## Viited
Vallaspant

**Vallaspant** on vallasasjale seatud pandiõigus. Vallaspant jaguneb käsipandiks ja registerpandiks.

Vallaspandist räägib asjaõigusseaduse 2. peatükk.

## Viited

## Kirjandus
*Kõve, Villu (1993). Vallaspant. Juridica, 4, 87−89.
Registerpant

**Registerpant** on piiratud asjaõigus, mille alusel on isikul, kelle kasuks registerpant on seatud, õigus pandiga tagatud nõude rahuldamisele panditud eseme arvel. 

Registerpanti saab seada patendile, kaubamärgile, tööstusdisainilahendusele, kasulikule mudelile, sordile, mikrolülituse topoloogiale, mootorsõidukile ja õhusõidukile, kui need on kantud registrisse, mille andmed on avalikud ja mille pidamine on reguleeritud seadusega sätestatud korras.
Sipa oja

**Sipa oja** (ka *Sipa peakraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Sipa külas.

Oja pikkus on 4 km ja valgla pindala 3,6 km². See suubub paremalt Kasari jõkke (60,5 km suudmest).

Oja ületavad Märjamaa–Koluvere maantee ja Sipa–Mõraste tee.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Sipa oja keskkonnaregistri kood on VEE1108800.

## Välislingid

*
Joonaoja

**Joonaoja** (ka *Sipa kraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Sipa külas.

Oja pikkus on 4,3 km ja valgla pindala 3,7 km². See suubub vasakult Kasari jõkke (60,2 km suudmest).

Oja ületab Märjamaa–Koluvere maantee. Kraavi suue on umbes 200–300 m ulatuses kaheharuline.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Joonaoja keskkonnaregistri kood on VEE1108900.

## Välislingid

*
Metafüüsika 13

**"Metafüüsika" 13. raamat** ehk **"Metafüüsika"  raamat Μ** on Aristotelese teose "Metafüüsika" kolmeteistkümnes raamat. 

Raamat sisaldab ideedeõpetuse kriitikat.  

## Kirjandus
*Julia Annas. *Metaphysics Books M and N*, tõlgitud kommentaariga, Oxford: Oxford University Press 1988.

## Välislingid
Sõtke kraav

**Sõtke kraav** (ka *Sõtküla peakraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Rangu ja Sõtke külas.

Kraavi pikkus on 3,5 km ning see suubub vasakult Märjamaa peakraavi (4,5 km suudmest). Kraavi valgla on 18 km².

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Sõtke kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1109100.

## Välislingid

*
Töötuba

**Töötuba** (ka **õpituba**, **õpikoda**; ei soovitata termineid *tööpaja*, *tööpada*; inglise keeles *workshop*) on hariduses üks õppetöö vorme, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi. 

Töötuba toimub tavaliselt lühikese intensiivkursusena väikses rühmas moderaatori juhendamisel. Eesmärk on konkreetse probleemi teoreetiline ja praktiline lahendamine.

Töötuba võimaldab osavõtjatevahelist intensiivset kogemustevahetust, uute lahenduste väljatöötamist ja annab impulsi osavõtjate edasiseks arenguks.

Töötoad on tavaliselt ajaliselt piiratud ja võivad toimuda suuremate ettevõtmiste – messide, festivalide, koolitusprogrammide – osana.

## Terminid
Olenevalt tekstist võib *töötoa, õpitoa* või *õpikoja* asemel sobida ka *[[seminar]]*, *õppus*, *ideeturg*, *meistriklass* või *meistrikursus*.

Eestikeelses tekstis ei ole tarvidust kasutada ingliskeelset tsitaatsõna *workshop*.

## Viited
Märjamaa peakraav

**Märjamaa peakraav** (ka *Soema oja*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Mõraste, Rangu, Sipa ja Sõtke külas.

Peakraavi pikkus on 8,6 km ning see suubub vasakult Kasari jõkke (56 km suudmest). Peakraavi valgla on 34 km². Kraavi suubub vasakult Sõtke kraav (4,5 km suudmest).

Peakraavi lähte lähedal ületab selle Märjamaa–Koluvere maantee.

Peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Märjamaa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1109000.

## Välislingid

*
Härjaoja

**Härjaoja** (ka *Paeküla oja*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Paeküla, Kaguvere ja Tolli külas.

Oja lähe asub Paekülas umbes 800 m Märjamaa–Konuvere teest idas. Oja suubub Tolli külas umbes 800 m Paeküla – Vana-Vigala teest loodes vasakult Kasari jõkke (45,5 km suudmest). Ojja suubub paremalt Kaguvere oja (4,8 km suudmest). Oja ületavad Märjamaa–Konuvere tee (Härgoja sild) ja Paeküla – Vana-Vigala tee.

Oja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Härjaoja keskkonnaregistri kood on VEE1109300.

## Välislingid

*
Kaguvere oja

**Kaguvere oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kaguvere külas.

Oja lähe on Märjamaa–Koluvere maanteest 500 m edelas. Oja suubub paremalt Härjaojja (4,8 km suudmest). 

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Kaguvere oja keskkonnaregistri kood on VEE1109400.

## Välislingid

*
Urevere oja

**Urevere oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Loodna, Mõraste, Sipa, Teenuse, Urevere ja Vilta külas.

Oja lähe on Sipa külas Märjamaa–Koluvere maanteest 1 km loodes. Oja suubub Teenuse külas Teenuse sillast idas paremalt Kasari jõkke (41,2 km suudmest). Oja ületavad Märjamaa–Koluvere maantee ja Teenuse–Tolli tee.

Oja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Urevere oja keskkonnaregistri kood on VEE1109500.

## Välislingid

*
Gamma Ray

**Gamma Ray** on Saksamaa *[[power metal]]*'i ansambel, mis tegutseb 1989. aastast.

Gamma Ray rajajaks oli *power metal*'i loojaks peetava, Saksamaa ühe tuntuma *metal*-bändi Helloween kitarrist Kai Hansen. Hanseni Helloweenist lahkumise täpsed põhjused on tänini selgusetuks jäänud. Igal juhul rajas Hansen neli aastat pärast Helloweeni rajamist uue bändi, mille ta nimetas Gamma Rayks. Esialgu oli bändi lauljaks Hanseni vana sõber Ralf Scheepers, kes 1993. aastal bändist lahkus, lootes saada Judas Priesti uueks lauljaks, aga kui see ebaõnnestus, rajas oma bändi Primal Fear. Seetõttu otsustas Kai Hansen ise Gamma Ray lauljaks hakata. Lisaks laulmisele ja kitarrimängule on ta ka bändi peamine laulukirjutaja.

Pärast 1997. aastal ilmunud albumit "Somewhere Out In Space" sai bänd ülemaailmselt tuntuks. Gamma Ray on jäänud Saksamaa üheks tuntumaks *metal*-bändiks tänini.

## Koosseis
*Kai Hansen – laulja (1993/1994–), kitarr (1989–)
*Henjo Richter – kitarr, klahvpillid (1997–)
*Dirk Schlächter – kitarr (1990–1997), basskitarr (1997–)
*Michael Ehré – trummid (2012–)

## Endised ansambli liikmed
*Daniel Zimmermann – trummid (1997–2012)
*Thomas Nack – trummid (1992–1997)
*Jan Rubach – bass (1993–1997)
*Ralf Scheepers – laulja (1989–1994)
*Uwe Wessel – bass (1989–1993)
*Uli Kusch – trummid (1990–1992)
*Matthias Burchardt – trummid (1989–1990)

## Diskograafia
**[[Heading for Tomorrow]]* (1990)
**[[Sigh No More (Gamma Ray album)|Sigh No More]]* (1991)
**[[Insanity and Genius]]* (1993)
**[[Land of the Free (album)|Land of the Free]]* (1995)
**[[Somewhere Out in Space]]* (1997)
**[[Power Plant (Gamma Ray album)|Power Plant]]* (1999)
**[[No World Order (Gamma Ray album)|No World Order]]* (2001)
**[[Majestic (album)|Majestic]]* (2005)
**[[Land of the Free II]]* (2007)
**[[To The Metal!]]* (2010)
**[[Empire of The Undead]]* (2014)

## Välislingid
*http://www.gammaray.org/ Ansambli koduleht
Kinnispant

**Kinnispant** on kinnisasjale seatud pandiõigus. Kinnispant jaguneb hüpoteegiks ja kohtulikuks hüpoteegiks.
Pühajõgi (Kasari)

**Pühajõgi** (ka *Pühaoja*) on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Paeküla, Sõtke ja Tolli külas.

Jõgi suubub Tolli ja Paeküla piiril umbes 400 m Paeküla – Vana-Vigala teest loodes vasakult Kasari jõkke (52,1 km suudmest).

Jõgi on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Kuuda Hooldekodu OÜ.

Pühajõe keskkonnaregistri kood on VEE1109200.

## Välislingid

*
Semjon Farada

**Semjon Lvovitš Farada** (vene *Семён Львович Фарада*; õieti **Semjon Lvovitš Ferdman** (vene keeles *Семён Львович Фердман*)); 31. detsember 1933 – 20. august 2009 Moskva) oli juudi päritolu Venemaa teatri- ja filminäitleja.

Semjon Farada oli Moskva Taganka teatri näitleja. Selle kõrvalt tegi ta ligi 70 filmirolli.

Semjon Farada suri 20. augustil 2009, olles 75-aastane. Ta maeti 24. augustil Moskva Trojekurovo kalmistule.

## Tunnustus
*1991 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
*1999 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Filme
*"Armastuse valem"
*"Garaaž"
*"Minu sõber Ivan Lapšin" 
*"Edasi, gardemariinid!"
*"Hääl"
*"Võlurid"

## Välislingid
* Всё о Семене Фараде
* Главное — живи, Сёмка… (воспоминания сестры С. Л. Фарады)
* Фотография родителей, Л. С. и И. Д. Фердман
* Фото с женой
* С. Фарада с женой (М. В. Полицеймако), матерью, сыном, тёщей (Е. М. Фиш) и племянницами
Kohtulik hüpoteek

**Kohtulik hüpoteek** on hüpoteek, mille kohus on seadnud hagi tagamiseks või kohtulahendi alusel rahuldatud nõude tagamiseks.

## Välislingid
*Asjaõigusseadus 2. jagu "Kohtulik hüpoteek"
Induktiivsus

**Induktiivsus** on elektromagnetilist induktsiooni iseloomustav füüsikaline suurus. Induktiivsuse tähis on L (tõenäoliselt Heinrich Lenzi nime järgi) ja mõõtühik henri (ameerika füüsiku Joseph Henry järgi). 

Igal elektrijuhil (nt juhtmekeerul, poolil jm juhtival kontuuril) on teatav induktiivsus, sest juhti läbiva vooluga kaasneb alati magnetväli:
:\Phi = L\,I.
Siin on induktiivsus L võrdetegur – eneseinduktsiooni tegur – magnetvoo \Phi ja seda põhjustava voolu I vahel. Järelikult induktiivsus
: L = \frac{\Phi}{I},
kus \Phi on ühe keeruga piiratud pinda läbiv magnetvoog. Kui poolil on N keerdu, siis selle induktiivsus
: L = \frac{N\Phi}{I} = \frac{\Psi}{I},
kus \Psi = N \Phi  on pooli kõigi keerdudega ahelduv koguvoog – aheldusvoog.

Induktiivsust  väljendatakse ka eneseinduktsiooni elektromotoorjõu E ja voolu muutumise kiiruse \mathrm d I/\mathrm d t jagatisena:
:L = \frac{E}{\mathrm d I/\mathrm d t }.

Valemist tuleneb, et juhi induktiivsus on arvuliselt võrdne eneseinduktsiooni elektromotoorjõuga (voltides), kui voolutugevus selles juhis muutub kiirusega üks amper sekundis.
 
Induktiivsus avaldub võimena takistada eneseinduktsiooni tõttu voolu muutumist. Näiteks mida suurem on pooli induktiivsus, seda aeglasemalt alalisvool sisselülitamise järel poolis tugevneb. Vahelduvvooluahelas suureneb koos induktiivsuse ja sagedusega pooli induktiivtakistus.

Juhul kui voolu muutus ühes kontuuris (näiteks trafo mähises) indutseerib vastastikuse induktsiooni teel elektromotoorjõu ka teises kontuuris (teises mähises), on tegemist vastastikuse induktiivsusega. Vastastikuse induktiivsuse tähis on *M* või *L*mn , mõõtühik ikka henri.

Induktiivsus sõltub elektrijuhtide mõõtmetest ja kujust, magnetvooga ahelduvate keerdude arvust ning keskkonna magnetilisest läbitavusest, vastastikune  induktiivsus lisaks juhtide omavahelisest kaugusest ja asendist.

Induktiivsed komponendid, nagu induktiivpoolid, mida läbib elektrivool  salvestavad energiat oma magnetvälja kujul. Poolis salvestub voolga I,energia 
: W = \frac{LI^2}{2}.

Induktiivsust omav elektriahela element avaldab vahelduvvoolule reaktiivtakistust, mida nimetatakse ka induktiivtakistuseks. Induktiivtakistus X_{\text{L}} on võrdeline induktiivsusega ja vahelduvvoolu sagedusega f:
: X_{\text{L}} = 2\pi f L.

Induktiivsuse arvutusvalemeid vt Induktiivpool.

## Vaata ka
*Vastastikune induktsioon
*Eneseinduktsioon

## Välislingid
* Induktiivsus
* Elektriahelad:  2.2.4  Vastastikune induktiivsus
VAZ-2105

**VAZ 2105** on niinimetatud 5. seeria VAZ sõiduauto. Esimesed 2105 tüüpi sõiduautod valmistati Venemaal 1980. aastal. VAZ 2105 ehitati samale põhjale kui kõik eelnevad tagaveolised VAZ-id, kuid auto välimust muudeti vastavalt 1980. aastate stiilile nurgelisemaks. Samuti võeti baasversioonis autol kasutusele moderniseeritud, nukvõlli hammasrihmajamiga mootor. 

Vaz 2105 oli üks Ladadest, mille baasil ehitati ralliauto, mis kandis nime Lada VFTS.
Fail:Lada VAZ-2105.JPG
Fail:Lada vaz 2105 spec rpd5033.jpg| 2105 kapotialune 
Fail:Lada 2105 (41789776382).jpg
Fail:Lada vaz 2105 spec rpd5027.jpg
Fail:Lada VFTS, 1982 (7126197945).jpg|Lada VFTS
Fail:2014 Rally Bohemia Historic - Karlík.jpg|Lada VFTS
Olümpos (Küpros)

**Olümpos** (kreeka keeles Ólympos) on mägi Küprose saare edelaosas Tróodose mäestikus. See on Küprose kõrgeim tipp, ulatudes 1952 meetrini.

Mägi on tuntud järskude nõlvade, kiviste harjade ja mitmekesise taimestiku poolest. Olümpos ning selle ümbrus on populaarne matkamis- ja loodushuviliste sihtkoht, pakkudes vaateid mäestiku metsadele ja orgudele.

## Viited
Kino

**Kino** on filmide näitamisega tegelev asutus, samuti selleks otstarbeks ehitatud või kasutatav hoone või mingi muu hoone (kultuurimaja vms) osa.

Kino ajalugu sai alguse ajast, mil prantsuse vennad Lumière'd korraldasid Pariisis esimese tasulise filmiseansi. Programmis näidati lühifilmi sellest, kuidas rong saabub jaama. See stseen ehmatas oma tõelisuses vaatajaid.

## Eesti kino ajalugu
Esimene kinoks ehitatud maja Eestis avati 17. aprillil 1908 Tartus Ülejõel – **elektriteater** Illusion, kus oli 360 istekohta.  4–6. aprilli kava oli järgmine: 1) kapp, 2) meri kuupaistel, 3) kuradi reisikäik, 4) armukadedus ja nõdrameelsus, 5) nõid ja liblikad, 6) tulekahju.

Tallinnas sai 1908. aasta esimesel poolel filme vaadata mitmes kohas. Balti jaama lähedal Näituseväljaku paviljonis tegutses rändkino Grand Imperial Vio, Harjumäel The English Biograph Co. London ning Merepuiesteel Promenaadi ääres Rotermanni ja piiritusevabriku vastas kinonäitamiseks kohandatud teatris Modern. Rataskaevu tänaval näitas elavpilte Karl Stefani Elektro-Biograph.

Kevadel 1908 hakati Tallinna endise saksa teatri asemele Vene turul, praeguse Musumäe vastas, ehitama uut kinohoonet Metropol, mis avati 26. juulil 1908 kell pool üheksa õhtul.

### Kino Eesti Vabariigis
1926. aastal oli Tallinnas 17 kino, Tartus 5, Narvas 3, Valgas, Pärnus, Rakveres ja Viljandis 2.

Öömisjoni seltsi koosolekul 28. detsembril 1932 väljendas pastor Adalgoth Seck oma muret selle üle, et mõned kirikuõpetajad joovad, suitsetavad ja külastavad kinosid, selle asemel et oma eeskujuga kasvatavalt mõjuda.

### Kino Nõukogude Eestis
Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu natsionaliseeris oma otsusega 30. septembrist 1940 Eestis 47 kino. Tallinnas tegutses sellal 14 kino, Nõmmel oli siis kaks kino.

### Kino taastatud Eesti Vabariigis
1991. aastal oli Tallinnas 12 kino. 2007. aastal tegutses Eesti Filmi Sihtasutuse andmetel Eestis 12 kino kokku 67 saaliga.

, *[[Tallinna kinode loend]]*

## Viited

## Välislingid

*Ajaproov: Kino "Ajaproovi" saade Eesti kinode ajaloost. Saatejuht Mati Talvik, režissöör Indrek Kangur. ERR-i arhiiv.
*Oliver Orro. Liikuvate piltide kaunid raamid ehk kino kui kogunemisarhitektuur TeMuKi, 2012/10. (Näitusest "Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri")
Teleoloogia

**Teleoloogia** on filosoofiline õpetus eesmärgipärasusest.

Teleoloogia kasutab olulise mõistena Aristotelese lõpp-põhjuse (*causa finalis*) mõistet.

## Vaata ka
*intentsionaalsus
*teleonoomia
Yukifumi Murakami

**Yukifumi Murakami** (jaapani keeles 村上幸史 *Murakami Yukifumi*; sündinud 23. detsembril 1979) on jaapani meesodaviskaja.

Yukifumi Murakami võitis 2009. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Berliinis odaviskes pronksmedali tulemusega **82,97**. Sama võistluse eelvõistlusel püstitas ta isikliku rekordi **83,10**.
Lõpp-põhjus

**Lõpp-põhjus** ehk **eesmärkpõhjus** (ladina *causa finalis*) on põhjus, mis seotud eesmärgiga.

Aristotelese järgi on põhjuseid nelja liiki:
**[[causa materialis]]* 
**[[causa formalis]]* 
**causa efficiens* (toimivpõhjus)
**causa finalis* (lõpp-põhjus)

## Vaata ka
*teleoloogia
Väärtakjas

**Väärtakjas** (*Xanthium* L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Väärtakjaid esineb umbes 20 liiki soojades- ja paraskliimavöötmetes. Nad on pärismaised Ameerikas ja Ida-Aasias.

Väärtakjad on üheaastased rohttaimed rohekate ühesooliste õitega. Emasõitel on kattelehtedel haakuvad astlad.

## Liike
**Xanthium strumarium* L. – pugu-väärtakjas
**subsp. *italicum* – lääne-väärtakjas
**Xanthium spinosum* – astel-väärtakjas
Ilutaim

**Ilutaim** ehk **dekoratiivtaim** on taim, mida kasvatatakse kujunduslikul ehk esteetilisel eesmärgil ehk ilu pärast aias või haljasalal, lõikelille või toataimena.

Ilutaimed võivad olla nii pärismaised kui ka võõrliigid.

Ilutaimede kasvatamine on väga vana tava. See oli levinud juba antiikajal.

Ilutaimede kasvatamine on aianduse tähtis osa, mida nimetatakse iluaianduseks. Iluaianduses kasvatatakse taimi enamasti nende ebatavalise värvuse pärast. Taime ebaharilikku värvi osa on kõige sagedamini õis, aga need võivad olla ka lehed, viljad, koor või ükskõik milline muu osa. Värvi asemel võidakse taimi kasvatada ka meeldiva lõhna või huvitava kuju või ükskõik millise haruldase tunnuse tõttu, olgu selleks kasvõi suured ja silmatorkavad ogad kaktustel. Igal juhul on ilutaimede kasvatamise eesmärk pakkuda esteetilist naudingut ja meelelahutust kas taime kasvatajale enesele, tema külalistele ja/või avalikkusele.

Ilutaimede hulka kuulub ka enamik poti- ja akvaariumitaimi.

Ka paljusid puid kasvatatakse ilupuuna, eriti aedade või maastiku kujunduses. Ilupuud on haljastuse tähtsad elemendid ja ilupuude planeerimisega avalikku ruumi tegelevad maastikuarhitektid. Puid istutakse sageli teede serva, kus nad pakuvad näiteks varju. Niisuguseid teid, mida ääristavad puud, nimetatakse puiesteedeks ja alleedeks.

Aias koondatakse väikesed ilutaimed tavaliselt peenrale. Sama liiki ilupuud koondatakse tavaliselt kas hekki või puuderitta.

Ilutaimed võivad vahel aednikult nõuda erilisi toiminguid ja hoolitsust. Kõige rohkem on seda vaja bonsai ja pügamiskunsti korral, aga ka ülejäänud ilutaimed võivad vajada istutamist, pookimist, kastmist, rohimist, niitmist või teisi tegevusi. Kui need tegevused ära jätta, siis võivad taimed lakata olemast ilusad ja mõnikord isegi hukkuda.

Ilutaimedest aretatakse sageli uusi sorte ja kultivare, milles taime erilised omadused paremini välja tuleksid. Sorte aretatakse ka saagitaimedest, aga just ilutaimedel on see eriti levinud.

Ilutaimede kasvatamist eristatakse saagitaimede kasvatamisest. Saagitaimede kasvatamisega tegeldakse näiteks põllumajanduses, köögiviljade ja viljapuude kasvatamisel ning metsanduses. Sellegipoolest võidakse saagitaimi ühtlasi ilutaimena kasvatada, samuti peavad paljud näiteks küpset viljapõldu, kõrvitsaõisi või vilja kandvat õunapuud ilusaks. Eri inimesed võivad sama taime kasvatada eri põhjustel, samuti on võimalik, et mis ühe jaoks on ilutaim, on teise jaoks umbrohi (võilill, kummel). Nii pole ilutaimel kindlat piiri.

Looma, keda ilu pärast kasvatatakse, nimetatakse iluloomaks.

## Vaata ka
* Iluaed

## Viited
Liebigi jahuti

**Liebigi jahuti** on lihtne vesijahutusega jahuti (kondensaator), mida kasutatakse laboratoorse destillatsiooni seadmetes, selleks et jahutada kuumad aurud vedelikuks ja suunata vastuvõtuanumasse.

Liebigi jahuti on saanud nimetuse saksa keemiku Justus von Liebigi järgi, ehkki taolist jahutit kasutati juba enne teda. Jahuti tõelised leiutajad, kes kõik leiutasid selle üksteisest sõltumatult, olid saksa keemik Christian Ehrenfried Weigel 1771, prantsuse teadlane P.J. Poisonnier 1779 ja soome keemik Johan Gadolin 1791. Siiski tegi just Liebig jahuti üldtuntuks. Liebig ise pidas jahuti leiutajaks saksa farmatseuti Johann Göttlingi, kes 1794 tegi Weigeli seadmesse täiustusi.

Tänu vesijahutusele on Liebigi jahuti oluliselt tõhusam kui alkeemikute poolt kasutatud retort. Vee soojusmahtuvus on palju suurem kui sama suurel õhukogusel ja tema lakkamatu ringlus seadmes hoiab jahuti temperatuuri ühtlasena. Sellepärast suudab Liebigi jahuti jahutada märksa suuremat sissetuleva auru voogu kui õhkjahuti või retort.

## Viited
Peeter Paasmäe

**Peeter Paasmäe** (sündinud 1963) on eesti raamatukujundaja ja fotograaf.

Paasmäe kujundas Mihkel Ulmani raamatu "Nukkude teater" (kirjastus Elmatar, illustreeris Jüri Mildeberg), mis valiti Eesti 2006. aasta 25 kõige kaunima raamatu ja 5 kõige kaunima lasteraamatu hulka.

Kujundanud Tartu jõulumargi "Tartu Jõululinn 2006".

## Viited
Võõrkakar

**Võõrkakar** (*Galinsoga* Ruiz et Pav.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Perekond on pärit troopilisest ja lähistroopilisest Ameerikast. 

Taimeperekond on nimetatud Madridi botaanikaaia rajaja Ignacio Mariano Martinez de Galinsoga (1766–1797) auks.

## Liigid
Perekonda kuuluvad kolm liiki:
**Galinsoga parviflora* – paljas võõrkakar (Eestis harva)
**Galinsoga ciliata* – karvane võõrkakar (Lõuna-Eestis sagedam)
**[[Galinsoga urticifolia]]*
Karikakar

**Karikakar** (*Anthemis* L.) on korvõieliste sugukonda kuuluv ühe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond. 

Karikakraga sarnaste taimede perekonnad on kummel, kesalill ja härjasilm. Eestis tavaliselt karikakrana tuntud lill on harilik härjasilm. 

EKI sünonüümisõnastiku järgi on karikakar murdekeeles tuntud ka kui **maarjalill**, **kanaperse** (mõnedel andmetel valge karikakar), **ätse** ja **hätses**.

## Kirjeldus
Karikakra perekonda kuulub üle saja liigi. Perekond pärineb Vahemere maadest ja Lähis-Idast ning on sealt levinud üle maailma. Ta eelistab leetunud, liivast mulda.

Karikakrad on ühe- või mitmeaastased rohttaimed sulgjaguste või lineaalsete lehtede ja tavaliselt lihtsate või nõrgalt harunenud varrega. Taime kõrgus on 20–50 cm. Õiepõhi on poolkera- kuni lehtrikujuline, aga mitte õõnes, ja kaetud kelmega. Õiekate koosneb munajatest või piklikest kandelehtedest, mis paiknevad mitmes reas. Õisiku servas on üksnes valged või kollased emasõied, keskel on mõlemasoolised kollased õied. Seemned on pöördkoonusekujulised. Pappus on väga lühike või puudub.

Purustatud karikakralehtedel on õunalõhn.

## Kasutamine
Karikakar on levinud ravimtaim ja karikakra õitest tehakse teed maksa ja sapiteede puhastamiseks sapikivide korral. 

Maarjalillest valmistatakse sidrunkollast värvainet ja putukamürki. 

Karikakraõitest valmistatakse karikakraõiesuppi.

## Eestis kasvavad liigid
**Anthemis arvensis* – valge karikakar (Eestis hajusalt, üheaastane põlluumbrohi)
**Anthemis cotula* – haisev karikakar (Eestis haruldane)
**Anthemis tinctoria* – kollane karikakar (Eestis tavaline, mitmeaastane teeservade taim)

## Vaata ka
*härjasilm

## Viited


## Välislingid
* Toivo Niiberg, "Karikakar ja härjasilm – kas oskate vahet teha?", Postimees, 15. juuli 2021
Thomas Bernhard

**Thomas Bernhard** (**Nicolaas Thomas Bernhard**); 9. veebruar 1931 – 12. veebruar 1989) oli Austria kirjanik.

## Tunnustus
*1970 Georg Büchneri auhind
*1988 Prix Médicis étranger

## Teosed eesti keeles
* "Külm" (*Frost*; romaan). Tõlkinud ja järelsõna: Toivo Tasa. Eesti Raamat, Tallinn 1984, 208 lk
* "Vanad meistrid". Varrak, 2013.
* "Hukkasaaja". Saksa keelest tõlkinud Mati Sirkel, Loomingu Raamatukogu 2021, 35–36.
* "Metsaraiumine". Emakeele Sihtasutus 2022
* "Ärakustutamine". Saksa keelest tõlkinud Mati Sirkel. Varrak, 2023.

## Välislingid
* Liina Lukas, "Skandaalilembene Thomas Bernhard" – Sirp 9. oktoober 1998, lk 8
Rapla vald (1939)

**Rapla vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Uuskülas.

Rapla vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Rapla valla maa-alast, välja arvatud Jalase küla, Koikse asunduse ja Keila jõest Juuru pool asuvad Hagudi küla heinamaade maa-alad ning Seli asunduse ja Härgküla metsandiku piirkond; senise Juuru valla Purila-Ülejõe küla maa-alast.

1939. aastal oli vallas 4948 elanikku, see oli Harjumaa suurima elanike arvuga vald. Valla pindala oli 220,43 km² (22 043,25 ha).

Esimene vallavanem oli Oskar Leinsalu.

1939. aastal kuulusid Rapla valla koosseisu: Hagudi, Hagudi-Metsküla, Kuku, Sootaguse, Koigi, Seli-Metsküla, Äherdi, Seli-Nurme, Mõisaaseme, Kodila-Uusküla, Raka, Õela, Kodila-Metsküla, Kodila mõis, Hagudi asundus, Sikeldi asundus, Sikeldi-Nõmme, Tapupere, Palamulla, Mällu, Nõmme, Lipstu, Torma, Kõrgu, lira, Kuusiku-Nõmme, Kõikse, Sulupere külad ja Kuusiku mõis, Kiriku asundus ja Alu asundus, Alu-Metsküla, Aranküla, Ridaküla, Uusküla, Tuti küla ja Rapla alevik, Ülejõe, Vaksali, Väljataguse, Juula, Sauna, Kaerepere, Kumma, Valtu-Nurme, Saksa küla, Põrsaka, Härtu külad ja Valtu asundus..
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Hagudi külanõukogu, Rapla külanõukogu, Sikeldi külanõukogu ja Valtu külanõukogu. 

26. septembril 1950 vald kaotati ja tema külanõukogud arvati Rapla rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Eesti valdade loend (1939)

## Viited
Ants Erm

**Ants Erm (teadlane ja poliitik)** on sündinud 1. septembril 1953 Tallinnas (nimekaim, Ants Erm (keemik), on sündinud 1934 Võsul).

Ants Erm on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli. ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi pooljuhtmaterjalide keemia tehnoloogia erialal. Seejärel töötas ta 15 aastat Tallinna Polütehnilise Instituudis teadurina.

Aastatel 1996–1997 töötas ta Keskkonnaministeeriumis, seejärel Eesti Mereinstituudis ja TTÜ Meresüsteemide Instituudis.

## Poliitikas
24. veebruaril 1991 astus Ants Erm Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei liikmeks. Oli Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige. 1992. aastal valiti ta VII Riigikogu liikmeks. Alates 1994. aastast oli ta Eesti Rahvusliku Eduerakonna esimees. Alates oktoobrist 1998 kuni jaanuarini 2011 oli ta Erakonna Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Alates oktoobrist 2014 kuni detsembrini 2018 oli ta Eesti Vabaerakonna liige.

## Publikatsioonid
*Rahvuslus okupatsioonijärgses Eestis, Kultuur ja Elu 2/2018
*Ants Erm Kristina Kallasele: neile, kes nutavad taga nõukogude võimu, ei andesta ma iialgi, 5. veebruar 2019
*Meie vanemad ja vanavanemad väärivad paremat saatust! Õhtuleht, 15. veebruar 2021
*Ants Erm: eakad väärivad paremat, Postimees, 17. veebruar 2021
Kesalill

**Kesalill** (*Tripleurospermum* Sch. Bip.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Kesalill sarnaneb õisiku poolest härjasilma ja valge karikakraga, ent erineb selgesti lehtede poolest. Kesalille lehed on niitjate harudega, karikakral jagused, ent siiski selge lapiku lehelabaga, härjasilma lehed on aga jämesaagja servaga ning talbja või äraspidimunaja lehelabaga.
## Eesti liigid
Eestis on levinud kaks liiki:
**Tripleurospermum inodorum* (sünonüüm *Matricaria perforata*) – harilik kesalill (sage)
**Tripleurospermum maritimum* (sünonüüm *Matricaria maritima*) – rand-kesalill (paiguti)

## Teisi liike
**Tripleurospermum caucasicum* – kaukaasia kesalill

## Vaata ka
*härjasilm
*karikakar
*kummel
Saue vald (1939)

**Saue vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Saue valla maa-alast; senise Hageri valla Põrso küla osa maa-alast; senise Saku valla Julienhofi, Linsi, Kasemetsa, Männimäe nr. A-54, Tariku nr. A-55 ja Murumäe talude, maatüki nr. A-74 ja Saku metsandiku kvartaalide nr. 4–7 maa-aladest; senise Harku valla Lehmja asunduse maa-alast.

1939. aastal oli vallas 2223 elanikku, territooriumi suurus oli 13 402,39 ha.

Esimene vallavanem oli August Ventsel.

1939. aastal kuulusid Saue valla koosseisu: Ääsmäe, Jõgisoo, Voore ja Koppelmanni, Rahula, Saue, Sauevälja, Mäe, Vanamõisa ja Lehmja, Jälgimäe, Pääsküla, Tännasilma ja Uksnurme külad.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Jõgisoo külanõukogu, Pääsküla külanõukogu ja Saue külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu.
## Vaata ka
* Saue mõis

## Viited
Alavere vald

*Alavere vald (Kose kihelkond) oli vald Kose kihelkonnas Harjumaal aastail 1870–1891 ja 1899–1939.
****[[Alavere vald (1870)|Alavere vald]]** 1870–1891
****[[Alavere vald (1899)|Alavere vald]]** 1899–1939
Raikküla vald (1939)

**Raikküla vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Raiküla valla maa-alast; senise Kabala valla maa-alast, välja arvatud Pühatu ja Riidaku külade ning Pühatu ja Riidaku asunduste maa-alad; senise Rapla valla Jalase küla ja Koikse asunduse maa-aladest.

1939. aastal oli vallas 2151 elanikku, territooriumi suurus oli 13 411,17 ha.

Esimene vallavanem oli Jaan Kutser. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johannes Võmma.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas  Kabala külanõukogu ja Raikküla külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Rapla rajooni koosseisu.
## Vaata ka
* Raikküla mõis

## Viited
Ravila vald (1939)

**Ravila vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vardja külas.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Ravila valla maa-alast, välja arvatud Tagametsa, Kõrvenõmme, Varbse (Varblase) ja Oostevõhma talude maa-alad; senise Alavere valla Rasivere, Palu ja Taganurga külade ning Mõisaaseme asunduse maa-aladest; senise Triigi valla Paunküla küla ja Paunküla asunduse maa-aladest.

1939. aastal oli vallas 2835 elanikku, territooriumi suurus oli 20 268,37 ha.

Esimene vallavanem oli Jaan Moor.

1939. aastal kuulusid Ravila valla koosseisu: Kose alevik, Kose, Ahisilla, Viskla ja Lellavere külad, Nõmmemõisa asundus, Ravila asundus ja Sõmeru asundus, Maanteeääre, Tagametsa, Marguse, Pikasöödi, Lenderma, Palvere, Vilama, Maardu ja Lakesöödi küla, Paunküla, Leistu, Voose, Palu, Rasivere ja Taganurga külad ning Paunküla asundus, Mõisaaseme asundus.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Kose külanõukogu, Palvere külanõukogu ja Voose külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu.
## Vaata ka
* Ravila mõis

## Viited
Varbola vald

**Varbola vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Varbola küla alal.

Varbola vald moodustati maa-aladega, mis moodustus: a) senise Varbola valla maa-alast, välja arvatud Rahula küla maa-ala; b) senise Riisipere valla Terjatu maakoha maa-alast; c) senise Märjamaa valla Lümandu ja Purga külade, Lümandu asunduse, Vaimõisa küla Kükita talu ja Vaimõisa metsakvartaalide nr. 2, 3, 6–8, 17–22, 27–32, 39 ja 40 maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 1817 elanikku, territooriumi suurus oli 16 996,22 ha.

Esimene vallavanem oli Jüri Nurmbek, hiljem Eduard Meremaa.

1939. aastal kuulusid Varbola valla koosseisu: Käbi, Metsa, Lestimaa, Ubasalu, Jutapere, Hiietse, Sirgu, Kännu ja Põlli külad, Pajaka asundus ja Põhi asundus, Limandu, Purga, Napa, Jõeääre, Väljataguse, Kännu, Koluta ja Terjatu külad ja Limandu asundus, Russalu asundus, Suurküla, Niine, Piksta ja Ülejõe külad ja Ohukotsu asundus.

Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. 

Vald kuulus Kohila põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas  Põlli külanõukogu ja Russalu külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Märjamaa rajooni koosseisu.
## Viited
Karuse vald

**Karuse vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Massu valla maa-alast, välja arvatud Võigaste, Metsküla, Paga, Järise ja Poanse küla ja Saastna asunduse piirkonnad ning seniste Lihula ja Paadremaa valla piires asuvad senise Massu valla talude heinamaatükkide maa-alad; senise Lihula valla Karuse ja Kinksi küla, Karuse kirikumõisa asunduse ja Karuse raudteejaama piirkonnast; senise Paatsalu valla maa-alast, välja arvatud Allika, Mereäärse, Nõmme, Tamba ja Paatsalu küla piirkond, osa Paatsalu asunduse piirkonda ning Nehatu mõisa järgi olevate talude lahus-heinamaatükkide maa-alad senise Veltsa valla piires.

Vald piirnes Lihula ja Varbla vallaga. 

1939. aastal kuulusid Karuse valla koosseisu Mäense, Salevere, Uue-Virtsu, Mässu, Kokuta, Kiili, Ridase, Karuse, Kinksi, Voose, Lõo, Sepamaa, Mõisaküla, Kuke, Mõisaküla asundus, Koera, Üllaste, Paatsalu, Metsa, Kiviste, Illuste, Viira, Hõbesalu, Vatla, Paiumaa, Äila, Kuuendiku, Nurmsi, Linnuse, Mäe, Kiska, Torgu, Nehatu, Virita, Äärepere, Õeküla, Piivarootsi, Räme, Muriste, Koora, Vana-Virtsu, Aruküla, Rõuste, Esivere, Kaseküla, Kurevere, Käitu, Hanila, Kause ja Kõmsi küla.

Esimene vallavanem oli Jaan Raudsepp. Vald kuulus Riigivolikogu 24. valimisringkonda, kust valiti Ado Roosiorg.

1945. aasta septembris moodustati Karuse vallas Hanila külanõukogu keskusega Hanila külas, Karuse külanõukogu keskusega Karuse külas ja Massu külanõukogu keskusega Massu külas. 1950. aastal Karuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Lihula rajooni koosseisu. 

## Viited
Randar Tasmuth

**Randar Tasmuth** (sündinud 31. mail 1955 Tallinnas) on eesti luterlik vaimulik ja teoloog.

## Elulugu

Ta lõpetas Tallinna 46. Keskkooli aastal 1973 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi aastal 1978 joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetaja erialal. 

Töötas aastatel 1978–1984 õpetajana Haimre 8-klassilises koolis. 

Lõpetas Usuteaduse Instituudi 1990. aastal. Aseõpetajaks ordineeriti ta 19. oktoobril 1988, õpetajaõigused sai 11. detsembril 1990. Ta oli aastatel 1988–1997 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Tuhala Kaarli koguduse hooldajaõpetaja. 

Teoloogialitsentsiaadi kraadi kaitses ta Helsingi Ülikoolis aastal 1998, samas anti talle 2004. aastal teoloogiadoktori kraad. 

2004. aastal esitati ta EELK Kose Püha Nikolause koguduse õpetajana EELK peapiiskopi kandidaadiks.

Õpetajana teenib ta Usuteaduse Instituudi kaplanaadi koosseisus. 

Ta on 1991. aastal moodustatud piiblitõlke komisjoni koosseisus. 

1998. aastast töötab EELK Usuteaduse Instituudis, kus ta kõigepealt oli Uue Testamendi ja hiljem kreeka keele õppetooli dotsent, 2006. aastast on ta professor. Aastatel 1989–2022 oli Tasmuth Usuteaduse Instituudi usuteaduskonna dekaan ja 13. detsembrist 2006 kuni 2011. aastani ka Usuteaduse Instituudi rektor. 

Tasmuth on Eesti Piibliseltsi nõukogu liige.

### Artikleid
*"Tahtmise perspektiivist" Sirp, 27. mai 2005
*"Homosuhte idealiseerimine" Eesti Päevaleht, 4. november 2005
*"Renessansita islami äng reformeeritud Euroopas" Tarbija24, 29. november 2005
*"Sõjad, paavst ja dialoog" Postimees, 11. oktoober 2006
*"Identiteet on turvatunde alus" Eesti Kirik, 7. mai 2007
*"Elmar Salumaast sõnas ja kirjas" Sirp, 11. aprill 2008
*"Kirik ja riik, tasakaalus ühiskond" Postimees, 15. november 2008
*"Kirjust suvest südikasse sügisesse" Eesti Kirik, 2. september 2009
*"Jeesus ning uus papüürusetükike" Eesti Päevaleht, 25. september 2012

## Tunnustus
* 2005 – EELK aukiri (viljaka töö eest koguduses ja hariduselu ning teoloogilise mõtte edendamisel, seoses 50. sünnipäevaga)
* 2006 – EELK Teeneteristi II järk 
* 2017 – EELK tänukiri 

## Isiklikku
Tema isa René Tasmuth oli eesti vaimulik. 

Ta on abielus arst Tiina Tasmuthiga, peres on poeg Martin ja tütar Maarja.

## Viited

## Välislingid
*
*Tiiu Pikkur. Randar Tasmuth – teoloogilise hariduse edendaja Eesti Kirik, juuni 2010
Petlemm

**Petlemm** (araabia بيت لحم 'liha maja'; heebrea בֵּית־לֶחֶם 'leiva maja') on linn Jordani Läänekaldal umbes 10 km Jeruusalemmast lõuna pool.

Petlemm on kuningas Taaveti sünnilinn ja tema kuningaks kroonimise koht. Petlemma peetakse ka Jeesus Kristuse sünnipaigaks.

1995. aastast on linn Palestiina omavalitsuse kontrolli all.

2010. aastast on Haapsalu Petlemma sõpruslinn.

## Viited

## Välislingid
*Petlemma koduleht
Wat Ounalom

**Wat Ounalom** on Kambodža tähtsaim budistlik tempel pealinna Phnom Penhi keskosas Tônlé Sabi jõe kaldal.

Hoone on nime saanud Buddha ripsmekarva (*ounalom*) järgi, mida hoones hoitakse.

Wat Ounalom ehitati 1422. aastal kuningas Ponhea Yati (1405–1467) korraldusel. Kompleksi kuulub 44 hoonet. 1952. aastal ehitatud keskhoone (*vihear*) on kolmekorruseline, kõrgeimal korrusel asuvad pildid, millel on kujutatud Buddha elusid. Keskhoones on ka Kambodža budismi neljanda patriarhi Samdech Huon Tati kuju, et mälestada tema hukkumist punaste khmeeride käe all. Kompleksi keskne hoone on Ângkôri ajastust pärit suur stuupa, milles hoitakse Buddha ripset. Selle neljas pühamus asuvad Buddha pronksskulptuurid. Üks pühamu on loodud Ângkôri kuninga Jayavarman VII (u 1120–1215) mälestuseks.

Enne punaste khmeeride võimuhaaramist elas Wat Ounalomis üle 500 munga. 1970. aastal tapsid punased khmeerid Wat Ounalomi juhi ja paljud mungad ning vandaalitsesid pagoodis. Pärast Vietnami sissetungi 1979. aastal hakati hoonet taastama ja praegu tegutseb see taas budismi keskusena. Paljudel kunstiteostel ja kujudel on siiani märgata punaste khmeeride ajastu kahjustusi. 

Praegu on Wat Ounalom Kambodža budismi keskus, kus resideerib ka budistliku vennaskonna juht ning arvukalt munki. 1974. aastani asus Wat Ounalomis ka Budismi Instituudi (Institut Bouddhique) raamatukogu, mille kogus oli ligi 30 000 nimetust. Pärast taastamist asus raamatukogu seal 1999. aastani. Praegu paikneb hoones Aasia uurimisele keskendunud Prantsuse instituut École Française d'extrème-orient (EFEO).

## Viited
Tiina Tasmuth

**Tiina Tasmuth** (sünninimi **Tiina Zvirgzdin**; sündinud 2. jaanuaril 1959 Raplas) on eesti onkoloog ja arstiteadlane.

Lõpetas aastal 1977 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1983 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Seejärel töötas Tallinnas onkoloogina. Meditsiiniteaduste doktor aastast 1997. 

Ta oli Erakonna Eesti Kristlikud Demokraadid liige aastatel 1999–2006 ja kandideeris 1999. aastal selle erakonna nimekirjas Riigikogusse.

## Isiklikku
Ta on abielus teoloog Randar Tasmuthiga, peres kasvavad poeg Martin ja tütar Maarja.

## Publikatsioonid
*"Miks mina ei osaleks geenipangas", Postimees, 13. mai 2000
*"Geneetikud ja aatomifüüsikud", Eesti Päevaleht, 17. aprill 2002
*"Geenivaramut pole vaja päästa", Ärileht, 26. jaanuar 2005 
*"Mis on teadustööle komistuskivideks?", Ärileht, 25. aprill 2005

## Viited
Kunda mõis

**Kunda mõis** (saksa keeles *Kunda*) oli rüütlimõis Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa süda Lääne-Virumaale Linnuse külla.

## Ajalugu
Kunda mõisat on esmamainitud 1443. aastal. Keskajal oli Kunda läänistatud Gundistele, kelle järgi on mõis nime saanud. 1494. aastal müüs Clawes Mex, mõisa Hinrick Tödwenile. 

1621. aastast kuulus Kunda läänimõis Tallinna raehärrale Johann Müllerile (1582−1639), Müllerite suguvõsast. 1635. aastal sattus Kunda lähedal laevaõnnetusse 126-liikmeline Holstein-Gottorfi saatkond, mis oli teel Moskvasse ja sealt edasi Pärsiasse. Pääsenud merehädalisi võõrustati Kunda mõisas. Saatkonna liikmete hulka kuulus teiste seas Adam Olearius, kes abiellus Johann Mülleri ühe tütrega ning avaldas hiljem reisikirja, kus muuhulgas mainib ka laevahukku ja Kunda mõisas võõrustamist.

Oleariuse loodud on ka 1647. aastal valminud Kunda mõisasüdant kujutav gravüür.

Saatkonda kuulus ka Philipp Crusius, kes abiellus samuti Mülleri ühe tütrega ja pani aluse Krusensternide aadlisuguvõsale.

17. sajandil põles mõis kaks korda maha (1644. ja 1658. aastal).

18. sajandi lõpus läks mõis Schwengelmide, kui 1747. aastal müüs Georg Johann von Albedyll Kunda mõisa Eestimaa maanõunik Jacob Heinrich von Schwengelmile ja 19. sajandil läks Schnackenburgide omandusse. 1840. aastatel omandasid Kunda mõisa Girard de Soucantonid, kellele see kuulus kuni võõrandamiseni.

## Mõisakompleks
1870.–1880. aastatel rajati Girard de Soucantonide poolt võimsad, jõuliselt liigendatud paekivist seinte ja tuudordekooriga (järsult eenduvate karniiside, aknapealsete simsside jmt-ga) hooned: viinavabriku, vesiveski ja meierei. Säilinud on tänapäevani omapärane paekivist veskitammide ja kanalite süsteem. Hoonestuse liidab tervikuks suur vabakujunduslik park.

Aastatel 1924–1940 paiknes endises mõisakeskuses Virumaa Rahvaülikool.

1941. aastal süütasid taganevad Nõukogude väed endise mõisa peahoone. Hoone on siiani varemeis.

## Kunda mõis ja tsemenditootmine Kundas
Tallinna–Peterburi raudtee valmimise ajal 1870. aastal rajas Kunda mõisa omanik parun John Karl Girard de Soucanton mõisa kohale mere äärde tsemenditehase, kuhu ehitati Rakverest haruraudtee. 

1893. aastal rajati mõisas hüdroelektrijaam, mis oli esimene Eestis ja Baltimaades. Hüdroturbiin oli 260-hobujõuline, generaator telliti Šveitsist.

2024. aastal tunnistati Kunda mõisa tööstushoonete kompleksi: Kunda mõisa vesiveski koos kanalite süsteemi ja paisuga, Kunda mõisa viinavabriku, Kunda mõisa masinarehe, Kunda mõisa hüdroelektrijaama ning Kunda mõisa vana veski varemega, kultuurimälestiseks

## Viited

## Välislingid
* Kunda mõis Eesti mõisaportaalis
* Kunda Külaseltsi koduleht
* Kunda mõis (Viru-Nigula khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
Kirbla vald (1939)

**Kirbla vald** oli vald Lääne maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kirbla külas.

Vald moodustati senise Kirbla valla maa-alast, välja arvatud Muhu nr. A-47 talu, Vigala metskonna Selja metsandiku kvartaali nr. 1 ning Vigala metskonna Keblaste metsandiku kvartaali nr. 11 maa-alad; senise Veltsa valla Vigala metskonna Keblaste metsandiku kvartaali nr. 17, heinamaatükkide nr. A-20 ja A-27, Riigi tagavaramaa lit. D ning Emmu küla talude lahusasuvate heinamaatükkide maa-aladest; seniste Lihula ja Martna valla talude senise Kirbla valla piires asuvate heinamaatükkide maa-aladest Kasari jõe ääres.

1939. aastal kuulusid Kirbla valla koosseisu: Lautna-Rannu, Kloostri-Rannu, Kirbla, Seira, Rootsi, Vanamõisa, Aru, Mõisimaa, Altküla, Uluste, Võhma ja Jõeääre, Kloostri, Seli, Pagasi, Kelu ja Lautna, Kasari I, Kasari II, Kesküla I, Kesküla II ja Laiküla külad..

1945. aasta septembris moodustati Kirbla vallas Kirbla külanõukogu keskusega Kirbla külas ja Võhma külanõukogu keskusega Võhma-Vanamõisa asunduses. 1950. aastal Kirbla vald likvideeriti ja selle alad arvati Lihula rajooni koosseisu.

## Viited
Kõrgesaare vald

**Kõrgesaare vald** (saksa keeles *Hohenholm*) oli vald Reigi kihelkonnas, mis moodustati 1866. aastal ja likvideeriti 1950. aastal.

Vald asus kuni 1917. aastani Haapsalu kreisis ning seejärel kuni 1946. aastani Lääne maakonnas ja aastail 1946–1950 Hiiu maakonnas.

Vallamaja asus Kõrgessaare külas.

## Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal sarnaselt teiste Hiiumaa valdadega (1866. aasta vallareform).

1939. aasta vallareformiga liideti senisele valla alale senise Emmaste valla Leloselja metsandiku kvartaalite nr 44–51 maa-alad.

1945 septembris moodustati Kõrgesaare vallas Malvaste külanõukogu keskusega Malvaste külas, Luidja külanõukogu keskusega Luidja külas ja Lauka külanõukogu keskusega Lauka külas.

1950. aastal Kõrgesaare vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni Lauka külanõukogu koosseisu, mille keskus asus Kõrgessaare vallamaja hoones. 

## Asustus
1939. aastal kuulusid Kõrgesaare valla koosseisu: Tahkona, Meelste, Kauste, Kodeste, Malvaste, Mangu, Mudaste, Ogandi, Sigala, Kidaste, Risti, Kanapeksi, Koidma, Rootsi, Reigi, Pihla, Heigi, Otste, Metsa, Kurisu, Napi, Lauka, Isabella, Ninametsa, Jõeranna, Paope, Kiivra, Puski, Jõesuu, Nõmme, Mardihansu, Tammistu, Viita, Kopa, Vihama, Luidja, Laasi, Pärnaku, Lilbi, Heiste, Hüti, Sülluste, Leigri, Tiiru ja Murumetsa, Suureranna, Kiduspäe, Heistesoo, Ülendi, Vilima, Tiharu, Kõpu, Mägipäe, Suurepsi, Kaleste, Hirmuste, Kalana külad.

## Pärimus

Kõrgesaare valla elanikke on hiidlaste seltside traditsioonilise jaotuse järgi kutsutud mujal Hiiumaal *törvaköplasteks*. Kitsamas mõttes viitab *törvaköplane* Kõpu poolsaarel elanud tõrvapõletajatele ja -müüjatele, laiemas mõttes kõigile Kõpu poolsaare või Kõrgesaare valla elanikele 

## Viited
Kullamaa vald (1939)

**Kullamaa vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950.

1. aprillil 1939 oli vallas 4971 elanikku.

## Ajalugu
Vald moodustati senise Vaikna valla maa-alast; senise Luiste valla Teenuse küla ja asundus ning Urevere, Nõmme, Huugi ja suurema osa Luiste külade piirkondadest; senise Jõgisoo valla maa-alast; senise Kolovere-Kalju valla maa-alast, välja arvatud Tõlva ja Nikre talude maa-alad ning osa Piirsalu metskonna Rõuma metsandiku kvartaali nr. 3 maa-alast; senise Sooniste valla lõunapoolse lahusosa maa-alast ja valla põhjapoolse lahusosa Soosaare küla piirkonnast; senise Vigala valla Jõeäärse küla Paisuotsa-Hansu nr. 251, Paisuotsa-Jüri nr. 252, Toomajaagu nr. 253 ja Toomajaagu-Viiu nr. 254 talude maa-aladest; senise Kirbla valla Muhu nr. A-47 talu ja Vigala metskonna Selja metsandiku kvartaali nr. 1 maa-aladest; senise Märjamaa valla Kaasiku nr. A-9 ja Metsavahi nr. A-10 talude ning Märjamaa metskonna Sooniste metsandiku kvartaalide nr. 21, 22, 23, 29 ja osa kvartaali nr. 28 maa-aladest.

14. detsembril 1939 valiti vallavanemaks August Roomet ja määrati tema palgaks 50 krooni kuus.

1945 septembris moodustati Kullamaa vallas Kullamaa külanõukogu keskusega Kullamaa külas, Leevre külanõukogu keskusega Sooniste asunduses, Liivi külanõukogu keskusega Liivi asunduses, Teenuse külanõukogu keskusega Teenuse asunduses ja Vaikna külanõukogu keskusega Üdromaa külas. 

1950. aastal Kullamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Märjamaa rajooni koosseisu. 

## Asustus
1939. aastal kuulusid Kullamaa valla koosseisu: Urvaste, Kullamaa, Päri, Päri-Oomküla, Lemmiküla, Üdroma, Kastja, Pähküla, Jõeääre küla, Soovälja asundus, Patsu, Kärkse, Ense, Mõisimaa, Liivi, Läti, Mõrdu, Ohmukse, Ubasalu, Marimetsa, Jõgisoo, Oomküla, Madaste, Nõmme-Huugi, Laukna, Maidla, Vaikna, Leila, Kalju, Kolovere ja Salutaguse külad, Leevre asundus, Sooniste asundus, Sooniste küla, Metsaküla, Käända asundus, Käända, Leevre, Soosalu, Sooniste ja Karusmaa, Altküla, Kimaro, Jõepere, Leeniste, Luiste, Paisuotsa ja Urevere külad.

## Vaata ka
*Kullamaa kihelkond
*Kullamaa vald

## Viited