open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Murumuna

**Murumuna** (*Lycoperdon*) murumunaliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

Murumunade viljakehad on enam-vähem pirnjad. Eestis on leitud kümme liiki murumune, millest enamik on noorelt (kuni seene sisemus on valge) söödavad. 

## Liigid
**[[Lycoperdon candidum]]*  
**Lycoperdon caudatum* –  hallikas murumuna
**[[Lycoperdon constellatum]]*
**Lycoperdon echinatum* –  siiljas murumuna
**Lycoperdon ericaeum* –  nõmm-murumuna
**Lycoperdon estonicum* –  eesti murumuna
**Lycoperdon excipuliforme* –  sihvakas murumuna
**Lycoperdon lividum* –  väike murumuna
**Lycoperdon mammiforme* –  helves-murumuna
**Lycoperdon molle* –  pehme murumuna
**Lycoperdon nigrescens* –  mustjas murumuna
**Lycoperdon norvegicum* –  norra murumuna
**Lycoperdon perlatum* –  harilik murumuna
**Lycoperdon pratense* –  aas-murumuna
**Lycoperdon pyriforme* –  pirn-murumuna
**[[Lycoperdon spadiceum]]*
**Lycoperdon umbrinum* –  pruunikas murumuna
**[[Lycoperdon utriforme]]* – end. kott-murukarikas, *Calvatia utriformis*

## Välislingid
* Murumuna andmebaasis eElurikkus
Kreevinid

**Kreevinid** olid vadjalaste rühm, kes elas 15.–19. sajandil praeguse Läti territooriumil Zemgales Bauska linna läheduses.

## Päritolu
Kreevinid pärinevad tõenäoliselt Liivi ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi poolt 1440. aastatel Novgorodi aladele korraldatud sõjaretkede käigus Ingerimaalt Kapriost võetud vadja vangidest, kes viidi Eesti ala kaudu Bauska linnust ehitama ja asusid siis sellest ida poole elama. Kreevinite ajalugu pole siiski otseselt dokumenteeritud, vaid rekonstrueeritud nende keele analüüsi ja erinevate ajalooliste teadete põhjal. 1871. aastal tuvastas Ferdinand Johann Wiedemann, et kreevinite keel on vadja keele vorm. Allikatest on teada, et ordumeister Overberg tungis kahel korral Vadjamaale, võttis seal sõjavange (Eberhard Winkleri hinnangul umbes 2000–2500 inimest) ja osales hiljem Bauska linnuse ehitamisel. Kuramaa superintendent Paul Einhorn kirjutas 1649. aastal, et kreevinid toodi Eestist ja enne linnuse ehitamist. Kreevinite nimi tuleneb lätikeelsest sõnast *krievs* (deminutiivne vorm *krieviņš*), tähendusega "venelane", mis näitab selle piirkonna lätlaste arusaama nende päritolust. Ka Einhorni teatel nimetati neid "krewingideks või vene talupoegadeks". Mitmed hilisemad autorid nägid kreevinites juba eestlasi, liivlasi või krivitšeid.

## Elukorraldus
Kreevinite eluolu kohta on vähe teada. Nad olid pärisorjad (Kuramaal kaotati pärisorjus 1819. aastal) ja "lihtsad inimesed, kes ilmselt kaldusid ebausku". Einhorn märgib, et jumalateenistusi pidasid kreevinid "mittesaksa" keeles, mida nad aga "päris halvasti hääldasid". Winkler järeldab, et tegu oli läti keelega. Einhorni kirjutise kontekstist võib välja lugeda, et kreevinid olid luterlased, ehkki enne Bauskasse toomist võisid nad olla seotud katoliikluse ja/või õigeusuga. 1774. aastast pärineva teate järgi kutsusid nad end sel ajal ka ise kreeviniteks ehk olid väljastpoolt antud nime omaks võtnud. Mõned ülestähendused kirjeldavad nende rahvariiete silmatorkavamaid jooni.

Winkleri arvates säilis läti keskkonnas elanud väike kreevinite rahvakild suhteliselt kaua tänu paiknemisele väga hõredalt asustatud ääremaal. Viimased kreevini keele oskajad surid 19. sajandi keskpaigas.

## Vaata ka
*kreevini keel
*Bauska ordulinnus

## Viited
Empiiriline valem (teadusteooria)

**Empiiriline valem** on vaatlusel või katsel põhinev valem, mis ei ole tuletatud teooriast ega teistest teadaolevatest seaduspärasustest.

## Viited
Püsiasustusega väikesaar

**Püsiasustusega väikesaar** on väikesaar Eestis, kus on aasta ringi inimasustus. Täpsemalt arvatakse sellesse nimistusse alla 100 ruutkilomeetri suurused saared, kus elas eelneval aastal Rahvastikuregistri andmetel vähemalt kuue kuu jooksul püsivalt kokku vähemalt viis inimest.

Püsiasustusega väikesaarte nimistu kehtestab valitsus oma määrusega ja vaatab selle üle kord aastas. Seetõttu on nimistu pidevas muutumises. 

2026. aasta seisuga on Eestis püsiasustusega väikesaarteks arvatud Abruka, Aegna, Heinlaid, Kesselaid, Kihnu, Kräsuli, Kõinastu, Manija, Mohni, Naissaar, Osmussaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Saarnaki, Viirelaid, Vilsandi, Vormsi ja Väike-Pakri. 

Püsiasustusega väikesaared saavad riigilt toetust.

## Viited

## Välislingid
* Püsiasustusega väikesaarte seadus
Otok

**Otok** (saksa keeles *Woedtke*) on küla Poola kirdeosas, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Gryfice maakonnas. Küla paikneb umbes 8 km kaugusel Gryficest ja 75 km kaugusel piirkonna keskusest Szczecinist. Enne 1945. aastat kuulus Saksamaa koosseisu. Külas elab 288 (2015) elanikku.

## Seotud isikud
* Peter Ernst Wilde (1732–1785), arst, valgustusliikumise tegelane Liivimaal. Rajas Põltsamaale eratrükikoja ja andis seal välja esimest eestikeelset perioodilist trükist "Lühhike öppetus". Sündis ja elas 13. eluaastani Woedtkes.
Woldemar Johann von Lauw

**Woldemar Johann von Lauw** (21. oktoober 1712 Pärnu – 26. veebruar 1786 Põltsamaa) oli baltisaksa tööstur. 

Lauw õppis 1730. aastal Jena Ülikoolis. Hiljem teenis Vene armees. Kaotas Vene-Türgi sõjas 1737. aastal vasaku käelaba. 

Pärast äia Heinrich von Ficki surma 1750. aastal päris Lauw Vana-Põltsamaa mõisa. Ta asutas sinna mitmesuguseid tööstusettevõtteid: vasekoja, tärklisevabriku ja parkimiskojad, rohelise klaasi koja, portselanimanufaktuuri jms. 

Lisaks asutas ta Põltsamaale haigla ja apteegi ning kutsus 1766. aastal sinna arstiks Peter Ernst Wilde, kes omakorda rajas sinna eratrükikoja. Trükikoja omandas von Lauw 1770. aastal ning seda rentisid Johann Michael Gerhard Grenzius koos Georg Kupzauga.

Woldemar Johann von Lauw laskis 1770. aastatel Põltsamaa ordulinnuse konvendihoonesse rajatud lossi varemetele ehitada uue rokokoostiilis sisekujundusega lossi. 

## Perekond
Woldemar Johann von Lauw sündis Pärnus major Wolmar Gustav von Lauw ja Elisabeth Regina Siöfeldti pojana.

1746. aastal abiellus Woldemar Johann von Lauw oma isa sõjaväekaaslase, Vana-Põltsamaa mõisa omaniku Heinrich Claus von Ficki (1678–1750) tütre Aurora von Fickiga (1717–1769).

Tema tütar Aurora von Lauw (1756–1795) abiellus sõjaväelase Reinhold Ludwig von Patkuliga (1730–1801).

## Viited

## Välislingid
*Woldemar Johann von Lauw (Law) veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Uno Kreen

**Uno Kreen** (4. oktoober 1928 Nugeri – 1. oktoober 1996 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (bass).

Ta lõpetas aastal 1948 Rakvere 1. Keskkooli, õppis aastatel 1948–1950 ja 1953–1955 Tallinna Muusikakoolis ning lõpetas aastal 1960 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulmise erialal (mõlemas Aleksander Arderi klassis).

Ta laulis aastatel 1948–1964 RAM-is ja aastast 1964 teatris Estonia. Ta esines kontserdilauljana, tõlkis libretosid, kirjutas laulutekste ja juhuluulet; esines televisioonis.

## Tunnustus
* 1957 Kuldmedal Eesti vokalistide võistlusel
* 1981 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli abielus ETV diktori Ivi Kreeniga, nende poeg oli Toomas Kreen.

## Rolle
* 1956 Modest Mussorgski "Boriss Godunov" (Pimen)
* 1964 Pjotr Tšaikovski "Mazepa" (Kotšubei)
* 1964 Wolfgang Amadeus Mozart "Võluflööt" (Sarastro)
* 1964 Giuseppe Verdi "Aida" (Ramfis)
* 1966 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Gremin)
* 1966 Sergei Rahmaninov "Aleko" (Aleko ja vana mustlane)
* 1967 Giuseppe Verdi "Trubaduur" (Ferrando)
* 1968 Boris Kõrver "Mees Pisuhännaga" (Vestmann)
* 1969 Eduard Tubin "Barbara von Tisenhusen" (Bartholomeus ja Reinhold, Johann von Tödwen)
* 1969 Evald Aav "Vikerlased" (Hiietark)
* 1970 Dmitri Kabalevski "Colas Breugnon" (Chamaille)
* 1970 Gaetano Donizetti "Lucia di Lammermoor" (Raimondo)
* 1971 Giuseppe Verdi "Don Carlos" (Suurinkvisiitor)
* 1971 Gioachino Rossini "Türklane Itaalias" (Geronio)
* 1973 Wolfgang Amadeus Mozart "Haaremirööv" (Osmin)
* 1974 Giuseppe Verdi "Traviata" (doktor Grenville)
* 1974 Eugen Kapp "Tasuleegid" (Mehis)
* 1975 Wolfgang Amadeus Mozart "Don Giovanni" (Leporello)
* 1976 Giuseppe Verdi "Attila" (Leo)
* 1976 Eino Tamberg "Cyrano de Bergerac" (Castel-Jaloux)
* 1977 Giacomo Puccini "Boheem" (Collin)
* 1979 Gaetano Donizetti "Rügemendi tütar" (Hortensio)
* 1980 Veljo Tormis "Eesti ballaadid" (solist)
* 1980 Modest Mussorgski "Boriss Godunov" (Pimen ja Varlaam)
* 1980 Carl Maria von Weber "Nõidkütt" (Eremiit)
* 1981 Giuseppe Verdi "Luisa Miller" (Walter)
* 1984 Richard Wagner "Lendav Hollandlane" (Daland)
* 1985 Giuseppe Verdi "Maskiball" (krahv Horn)
* 1987 Modest Mussorgski "Hovanštšina" (Dossifei)
* 1992 Jules Massenet "Manon" (krahv des Grieux)
* 1993 Giacomo Puccini "Boheem" (Benoit)
* 1994 Giuseppe Verdi "Don Carlo" (Suurinkvisiitor)
* 1995 Imre Kálman "Silva" (Notar)
* 1995 Otto Nicolai "Windsori lõbusad naised" (härra Reich)
* 1996 Wolfgang Amadeus Mozart "Figaro pulm" (Antonio)

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja Uno Kreen (1948)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kreen, Uno, Eesti NSV teeneline kunstnik - RAT "Estonia" solist (1981)
Olaf Kuuli

**Olaf Kuuli** (9. detsember 1929 Tallinn – 12. august 2012) oli eesti ajaloolane.

Olaf Kuuli lõpetas 1947. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Seejärel astus Tallinna Polütehnilisse Instituuti, kuid katkestas õpingud. 1948. aastal asus ta tööle Muhu Keskkooli matemaatika ja ajaloo õpetajana, 1949. aastal jätkas õpinguid mittestatsionaarselt Tartu Riikliku Ülikooli Ajaloo-Keeleteaduskonna ajaloo osakonnas, lõpetas statsionaarselt 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. 

Ta oli 1950–1954 oli õpetaja ja komsomolitöötaja Kuressaares, Pärnus (Pärnu oblasti sekretär koolinoorsoo alal) ja Haapsalus.

Kuuli oli alates 1951. aastast NLKP liige.

1955. aastast töötas ta TRÜ komsorgina ja õppejõuna (assistendina) 1958. aasta lõpuni. 

Ta töötas aastail 1959–1965 EKP Partei Ajaloo Instituudi teadurina, 1962. aastal kaitses ta EKP Partei Ajaloo Instituudis kandidaadidissertatsiooni „Eestimaa Kommunistliku Partei võitlus sidemete tugevdamise eest töörahva hulkadega aastail 1929–1934“. 1965–1967 töötas ta Kõrgema- ja Keskerihariduse Komitees ühiskonnateaduste inspektorina.

1968. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis, oli 1968–1992 Tallinna Pedagoogilise Instituudi / Tallinna Pedagoogikaülikooli õppejõud, ühtlasi 1971–1976 NLKP ajaloo ja teadusliku kommunismi kateedri juhataja, professor 1975. 

1972. aastal kaitses ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna nõukogu ees doktoriväitekirja „Eesti rahva võitlus fašismi vastu aastail 1930–1940“. Ajalooteaduste doktor 1974. aastast.

Tema peamised uurimisvaldkonnad olid Eestimaa Kommunistliku Partei ajalugu ja vasakpoolsete liikumiste ajalugu kahe maailmasõja vahelises Eestis. 

Kuuli oli hiljem Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei liige. 

## Teoseid
Temalt ilmus ligi 100 teaduspublikatsiooni, sh 8 monograafiat. Ta oli ka paljude populaarteaduslike teoste autor ja mitme teatmeteose kaasautor.
*"Illegaalne kommunistlik ajakirjandus Eestis 1930-ndail aastail". Keel ja Kirjandus nr 7, 1960 lk 397-406
*"Internatsionaalses rivis: Kommunistliku Noorsoo Internatsionaali Eesti sektsiooni võitlusteest aastail 1920–1940". Kaasautor Vello Toom. Tallinn 1970 
*"Vapsidest Isamaaliiduni: fašismi ja fašismivastase võitluse ajaloost kodanlikus Eestis." Tallinn 1976
*"Sotsialistid ja kommunistid Eestis 1917–1991". Tallinn 1999
*"Sula ja hallad Eesti NSV-s. Kultuuripoliitika aastail 1953–1969". Tallinn 2002
*"Looring, Säre ja teised". Ajalooline Ajakiri 3 (118), 2002. Lk 85–96. / Summaries: "*Looring, Säre and the Others*". LK 107–108 
*"Stalini-aja võimukaader ja kultuurijuhid Eesti NSV-s (1940–1954)". Tallinn 2007
*"Fontanka ja Moika vahel. Eesti kommunistide sisetülidest aastail 1919–1938". Tallinn 2010. ISBN 9789949213627

## Tunnustus
*1972 – Eesti NSV riikliku preemia laureaat (autorite kollektiivi liikmena)
*1984 – Eesti NSV teeneline teadlane

Autasustatud Tööpunalipu ordeniga. 

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Lutetia

Vana-Rooma linn **Lutetia** (ladina keeles ka *Lutetia Parisiorum*, prantsuse keeles *Lutèce*) oli praeguse Pariisi eelkäija, varasem Gallia hõimu parisiide kodu.
Tartu piiskopilinnus

**Tartu piiskopilinnus** oli Tartu piiskopi keskaegne residents, mis asus praeguse Tartu tähetorni kohal. 

## Ajalugu
Linnus püstitati 13. sajandi keskel, pärast Tartu muinaslinnuse vallutamist ristisõdijate poolt 1224. aastal, millega lõppes Mandri-Eestis muistne vabadusvõitlus. Tõenäoliselt alustati ehitustöid juba 1224–25, ehitis valmis 1230. aastaiks.

Tartu piiskopilinnus, nagu enamik keskaegseid Euroopa linnuseid, koosnes kahest osast: piiskopi residentsina rajatud pealinnusest ning sõjaväge ja teenijaid majutavast eeslinnusest.  Pealinnus asetses Toomemäe idaservas eestlaste muinaslinnuse koha peal, mille idatornis elas tõenäoliselt piiskop ise. Ülejäänud Toomemäest, kus olid toomkirik ja toomhärrade majad, eraldas seda mägedevahelises looduslikus vagumuses sillaga vallikraav, mille kohal on 1760.–1770. aastatel rajatud Püssirohukelder. Üle vagumuse kulgesid müürid, mis ühendasid pealinnuse eeslinnusega. Linnuse sisemüüri liini pidi, väravate kohal, kulges pea- ja eeslinnust ühendav viadukt, mis lõppes torniga. Viadukti all asuvatest väravatest viis kaartee linnusest Riia väravateni.  Eeslinnusest linnast väljapääsuks oli Toomevärav.

1396. aastal toimunud Liivi ordu rünnaku käigus vallutati ka Tartu piiskopilinnus , kuid linnus jäi 
siiski piiskop Dietrich Damerowi valdusse .

Linnuse idatiiba täiendati veel 16. sajandil. 17. sajandi teisel poolel rajati välise müürivärava ja väravatorni ette kõrge muldvall.

Piiskopilinnus sai kannatada Liivi sõja alguses, kui Vene väed 1558. aastal Tartut piirasid. 18. juulil 1558 alistus Tartu piiskopilinnus Moskva tsaaririigi vägedele, see oli ka Tartu piiskopkonna kui riigi lõpp.
 Siiski oli linnus tarvitusel veel Rootsi ajalgi.

Lõplikult purustati linnus Põhjasõjas 1708. aastal, mil taganevad Vene väed õhkisid kogu Tartu.

## Viited

## Välislingid
* Heleri Pleer-Vollmer "Keskaja jälgedel Tartus" portaalis visittartu.com
* Dorpat.ru: Епископский замок (Piiskopilinnus)
* Dorpat Anno 1634, Rootsi Sõjaarhiiv − Krigsarkivet
* "Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Tähetorni ja võimsate Toomemäe kindluste lugu" Delfi Forte, 1. oktoober 2016
Vidzeme eeslinn

**Vidzeme eeslinn** (läti *Vidzemes priekšpilsēta*) on Riia linnaosa. Vidzeme eeslinn asub Riia ida- ja keskosas Daugava paremal kaldal. Linnaosa pindala on 57 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 172 705 elanikku. Linnaosa moodustati 1941. aasta jaanuaris ja kandis kuni 1990. aasta 28. detsembrini nime **Proletaarne rajoon** (*Proletāriešu rajons*). Praegustes piirides on linnaosa alates 1979. aastast.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Vidzeme eeslinna elanikest lätlasi 48,07%, venelasi 36,57%, valgevenelasi 3,42%, ukrainlasi 3,34%, poolakaid 1,91%, juute 1,30% ja teistest rahvustest inimesi 3,27%. 2,11% elanike rahvus oli teadmata.

## Asumid
Vidzeme eeslinn jaguneb 11 asumiks:
*Berģi
*Brasa
*Brekši
*Bukulti
*Dreiliņi
*Jugla
*Mežciems
*Purvciems
*Skanste
*Suži
*Teika
Osaliselt paiknevad linnaosa territooriumil ka Centrs ja Čiekurkalns.

## Viited
Taburet

**Taburet** on ühe inimese istumiseks mõeldud kolme või nelja jalaga mööbliese, millel pole selja- ega käetugesid. 

## Välislingid
Svetozar Gligorić

**Svetozar Gligorić** (2. veebruar 1923 Belgrad – 14. august 2012 Belgrad) oli serbia ja endise Jugoslaavia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1951) ja rahvusvaheline malekohtunik (1972).

Gligorić kuulus aastakümnete jooksul maailma tippmaletajate hulka ning oli üks Jugoslaavia edukamaid maletajaid. Ta tuli 12 korda Jugoslaavia malemeistriks. Maleolümpiatel saavutas ta Jugoslaavia koondise koosseisus kokku 12 medalit: kuldmedali 1950. aastal, kuus hõbemedalit ja viis pronksmedalit aastatel 1952–1974.

Lisaks võistlusmalele tegutses Gligorić maleteoreetiku, autori ja kohtunikuna. Ta andis olulise panuse kuningaindia kaitse teooria arengusse ning avaldas mitmeid malealaseid raamatuid ja artikleid.

## Viited
James Patterson

**James Brendan Patterson** (sündinud 22. märtsil 1947) on ameerika kirjanik, põnevus- ja kriminaalromaanide autor. 

Tema teoste tuntum tegelaskuju on psühholoog Alex Cross. 

Kirjaniku esikteosele "The Thomas Berryman Number" anti 1977. aastal kategoorias "Best First Novel by An American Author" Edgar Allan Poe auhind.

2012. aastal avaldatud ajakirja Forbes iga-aastase maailma kõige paremini teenivate kirjanike nimekirjas asus James Patterson esikohal oma 2011. aastal teenitud 76 miljoni euroga.

## Eesti keeles ilmunud
### Romaanid Alex Crossist
* "Suudle tüdrukuid" – "Kiss the Girls", 1995; eesti keeles: Hotger, 2003 
* "Suur paha hunt" – "The Big Bad Wolf", 2003; eesti keeles: Ersen, 2004, sarjas "Toimik"; nr 15 
* "Tulin sind tapma" – "Mary, Mary", 2005; eesti keeles: Ersen, 2006, sarjas "Toimik"; nr 42 (peaks olema 45)
* "Lohetapja" – "Cross", 2006; eesti keeles: Ersen, 2007, sarjas "Toimik"; nr 57
* "Topeltrist" – "Double Cross", 2007; eesti keeles: Ersen, 2008

### Romaanid sarjas "Naiste mõrvaklubi"
* "Esimene surma..." – "1st to Die", 2001; eesti keeles: Ersen, 2008
* "Teine katse" – "2nd Chance", 2002; eesti keeles: Ersen, 2008
* "Neljas juuli" (kaasautor Maxine Paetro) – "4th of July", 2005; eesti keeles: Ersen, 2005, sarjas "Parimate kriminaalromaanide autorid" 
* "Viies ratsanik" (kaasautor Maxine Paetro) – "The 5th Horseman", 2006; eesti keeles: Ersen, 2007

### Romaanid sarjas "Võlur ja nõid"
* "Võlur ja nõid" (kaasautor Gabrielle Charbonnet) – "Witch & Wizard", 2009; eesti keeles: Sinisukk, 2012
* "Võlur ja nõid : anne" (kaasautor Ned Rust) – "Witch & Wizard. The Gift", 19; eesti keeles: Sinisukk, 2012

### Muud raamatud
* "Järvemaja" – "The Lake House", 2003; eesti keeles: Ersen, 2007, sarjas "Toimik"; nr 53. Jätkuosa teosele "When The Wind Blows" (1998)
* "Mesinädalad" (kaasautor Howard Roughan) – "Honeymoon", 2005; eesti keeles: Ersen, 2005, sarjas "Toimik"; nr 27
* "Põrguväravad" (kaasautor Peter de Jonge) – "Beach Road", 2006; eesti keeles: Ersen, 2007, sarjas "Toimik"; nr 46

## Viited

## Välislingid
* Kirjaniku ametlik koduleht
* Kirjaniku Suurbritannia koduleht
* 2010 Time Magazine's 10 Questions for James Patterson
Latgale eeslinn

**Latgale eeslinn** (läti *Latgales priekšpilsēta*) on Riia linnaosa. Latgale eeslinn asub Riia kagu- ja keskosas Daugava paremal kaldal. Linnaosa pindala on 50 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas seal 1. jaanuaril 2012 189 486 elanikku. Rahvaarvu poolest on Latgale eeslinn Riia suurim linnaosa. Linnaosa moodustati 1941. aasta jaanuaris ja kandis kuni 1990. aasta 28. detsembrini nime **Moskva rajoon** (*Maskavas rajons*). Praegustes piirides on linnaosa alates 1969. aastast.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Latgale eeslinna elanikest lätlasi 36,96%, venelasi 44,92%, valgevenelasi 4,57%, ukrainlasi 3,98%, poolakaid 2,19%, juute 1,09% ja teistest rahvustest inimesi 3,71%. 2,58% elanike rahvus oli teadmata.

## Asumid

* Avotu iela (Allika tänav)
* Dārzciems
* Dārziņi
* Grīziņkalns
* Ķengarags
* Maskavas forštate (Moskva eeslinn)
* Pļavnieki
* Rumbula
* Salas
* Šķirotava

Osalt paikneb linnaosa territooriumil ka Centrsi asum.

## Viited
Tartu Lastekoor Maarjalill

**Tartu Lastekoor Maarjalill** on Tartu Karlova Gümnaasiumi koor. 

Maarjalill loodi 1991. aasta sügisel, kui senine koor Kurekell jagunes kaheks: 5.–7. klassi tüdrukud moodustasid lastekoori Maarjalill ja 8.–12. klassi neiud neidudekoori Kurekell.

Koori dirigent on 2012. aastast Vilve Maide, 2011. aastani dirigeeris Ave-Maria Sild. Maarjalille kontsertmeister on Merike Muttik.

## Tunnustus
* 1993 – kuldmedal koorikonkursilt Tampereen Sävel
* 1997 – kaks hõbemedalit koorikonkursilt Tampereen Sävel
* 2002 – esikoht rahvusvaheliselt jõululaulude konkursilt Turus, teise koha pälvis Ave-Maria Silla jõululaul "Jõululootus"
* 2003 – teine koht rahvusvaheliselt koorikonkursilt "Tallinn 2003"
* 2006 – esikoht üleriigiliselt lastekooride konkursilt Türil
* 2007 – teine koht rahvusvaheliselt koorikonkursilt Daugavpilsis "Silver Bells"
* 2007 – teine koht rahvusvaheliselt koorikonkursilt Bratislavas "Musica Sacra"
* 2007 – teine koht Rahvusvahelise Ringhäälinguliidu (EBU) konkursi finaalis Wuppertalis Saksamaal

## Välislingid
* Maarjalill Tartu Karlova Gümnaasiumi kodulehel
* Raimu Hanson "Maarjalill ja Ellerhein tõid Eestile au ja kuulsust" Postimees, 17. oktoober 2007
Keskrajoon (Riia)

**Keskrajoon** (läti *Centra rajons*) on Riia linnaosa. Keskrajoon asub Riia keskosas Daugava paremal kaldal ja hõlmab muu hulgas ka Riia Vanalinna. Keskrajooni pindala on 3 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 23 515 elanikku. Keskrajoon on nii pindala kui ka rahvaarvu poolest Riia väikseim linnaosa. Keskrajoon on ainuke Riia linnarajoon, kus lätlased moodustavad üle poole elanikkonnast.

Praegune Keskrajoon moodustati jaanuaris 1941 ja kandis (välja arvatud Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944) 28. detsembrini 1990 nime **Kirovi rajoon** (*Kirova rajons*).

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Keskrajooni elanikest lätlasi 60,20%, venelasi 23,09%, juute 2,50%, ukrainlasi 1,90%, valgevenelasi 1,54%, poolakaid 1,37%, bulgaarlasi 1,01% ja teistest rahvustest inimesi 6,53%. 1,88% elanike rahvus oli teadmata.

## Viited
Tartu Ülikooli Kammerkoor

**Tartu Ülikooli Kammerkoor** on 1971. aastast Tartu Ülikooli juures tegutsev koor, milles laulavad ülikooli üliõpilased ja vilistlased. Koori dirigent on Triin Koch.

Koor esineb sageli Tartu Ülikooli ja Tartu linna üritustel, kuid ka mujal – 2012. aastaks oli Tartu Ülikooli Kammerkoor andnud Eestis ja välismaal ligikaudu 500 kontserti. Koori on dirigeerinud Vaike Uibopuu, Tiiu Otsus, Riho Leppoja, Tiiu Jaanus, Karin Herne, Kalev Lindal, Margo Kõlar ja Triin Koch.

Tartu Ülikooli Kammerkoori toetuseks loodi 2001. aastal Sihtasutus Tartu Ülikooli Kammerkoor. Kammerkoor kuulub Eesti Üliõpilaskooride Liitu ja Eesti Kammerkooride Liitu.

## Tunnustus
* 1986. aastal esikoht kammerkooride võistulaulmisel vabariiklikus arvestuses, samuti parima kava ja kohustusliku laulu parima esitaja tiitel.
* 1998. aastal vabariiklikus arvestuses neljas koht ja kohustusliku laulu parima esitaja tiitel. 
* 2003. aastal kolmas koht rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2003" segakooride kategoorias.
* 2004. aastal esikoht VIII Eesti kammerkooride võistulaulmisel Rakveres B-kategoorias, samuti Klassikaraadio eripreemia.
* 2005. aastal XIII vabariiklikul segakooride ja ansamblite võistulaulmisel "Tuljak" Tartus A-kategoorias esikoht.
* 2005. aastal Norras rahvusvahelisel Griegi-nimelisel koorikonkursil vaimuliku muusika kategoorias esikoht.
* 2006. aastal IX Eesti kammerkooride festivalil Viljandis peaauhind.
* 2007. aastal X rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2007" kammerkooride kategoorias II koht.
* 2008. aastal X Eesti kammerkooride festivalil Põltsamaal A-kategoorias esikoht ja peaauhind.
* 2008. aastal valis Eesti Kooriühing Tartu Ülikooli Kammerkoori aasta kooriks.
* 2009. aastal XI rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2009" kammerkooride kategoorias II koht.
* 2007. ja 2010. aastal nimetati kammerkoor Tartu linna esinduskollektiiviks.
* 2016. aastal aasta koor

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli Kammerkoori koduleht
* "Tartu Ülikooli kammerkoori 40. aastapäeva kontsert "Elu on alles uus"" UTTV, 7. mai 2011
* Olev Kenk "Tartu Ülikooli kammerkoor valiti Eesti parimaks" ERR, 6. aprill 2008
* "Tartu Ülikooli kammerkoor tähistab 40. sünnipäeva" Delfi, 4. mai 2011
Põhjarajoon

**Põhjarajoon** (läti *Ziemeļu rajons*) on Riia linnaosa. Põhjarajoon asub Riia põhja- ja keskosas Daugava paremal kaldal. Linnaosa pindala on 76,88 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 79 030 elanikku.

Praegune Põhjarajoon moodustati 1962. aasta oktoobris ja kandis kuni 28. detsembrini 1990 nime **Oktoobri rajoon** (*Oktobra rajons*).

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Põhjarajooni elanikest lätlasi 41,17%, venelasi 40,30%, valgevenelasi 4,85%, ukrainlasi 4,37%, poolakaid 1,99% ja teistest rahvustest inimesi 4,70%. 2,62% inimeste rahvus oli teadmata.

## Asumid
Põhjarajoon jaguneb 12 asumiks:
*Čiekurkalns
*Jaunciems
*Kundziņsala
*Mangaļsala
*Mežaparks
*Mīlgrāvis
*Pētersala-Andrejsala
*Sarkandaugava
*Trīsciems
*Vecāķi
*Vecdaugava
*Vecmīlgrāvis

## Viited
Veiko Jürisson

**Veiko Jürisson** (24. jaanuar 1956 Tallinn – 7. veebruar 2008) oli eesti näitleja, lavastaja ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8.lend). Ta täiendas end aastatel 1978–1980 Moskva Malaja Bronnaja teatris. 1991. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli ning 1992. aastal õppis Stanfordi ülikoolis majanduse ja rahvusvaheliste suhete erialal.

Ta töötas aastatel 1980–1982 Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja 1982–1985 Eesti Riiklikus Nukuteatris. 

Aastatel 1985–1990 oli ta Kultuuriministeeriumi dramaturgiaekspert, 1991–1992 Välisministeeriumi büroojuhataja ning 1992–1995 Kultuuri- ja Haridusministeeriumi kantsler.

Veiko Jürisson suri 2008. aastal ja on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.

## Lavastused
*1977 Mati Unt "Madame Kollontai (doyen du corps diplomatique)"
*1979 Miguel de Cervantes "Imeteater"
*1983 Saulius Šaltenis "Jason"
*1984 Leelo Tungal "Krants kuuse all"
*1985 Vladislav Koržets "Koll Kalli"

## Rollid teatrites
*1976 Tammsaare / Kaarin Raid "Me otsime Vargamäed" (Vargamäe Andres)
*1980 Anatoli Brežnev "Dixieland" (Üliõpilane)
*1981 Eugene O'Neill "Elektra saatus on lein" (Peter Niles)
*1983 Ellen Niit / Anni Kreem "Krõlliga ja Krõllita" (osaline)
*1984 Priit Pedajas "Priidu viiul" (Kuningas ja Altilma kuningapoeg)

## Viited
Ravimiamet

**Ravimiamet** (**RA**) on valitsusasutus, mille peamised ülesanded on tagada, et Eestis inimeste ja loomade haiguste ennetamisel, ravis ja diagnostikas kasutamiseks lubatud ravimid on tõestatult efektiivsed, kvaliteetsed ja ohutud, soodustada ravimite otstarbekohast kasutamist ning tagada, et Eestis läbiviidavate ravimite kliiniliste uuringute puhul on tagatud uuringus osalejate ohutus ja nende õiguste kaitse. Ravimiamet kuulub Sotsiaalministeeriumi haldusalasse.

Asutuses on seitse osakonda (sh ravimiohutuse ja järelevalve osakonnad) ja umbes 100 ametikohta. Enamik neist asub Tartus, kuid esindus on ka Tallinnas. Ravimiameti aadress on Nooruse 1, Tartu.

Ravimiamet loodi 1991. aasta 11. aprillil asutatud Eesti Ravimikeskuse registreerimis- ja kontrolliosakondade ning riikliku ravimifirma Eesti Farmaatsia kontrollanalüüsi laborite ja apteegiosakonna põhjal valitsuse 15. septembri 1993 määrusega nr 282 Riigi Ravimiameti nime all. Ameti esimene peadirektor oli Lembit Rägo.

Alates 4. oktoobrist 2021 on ameti peadirektor Katrin Kiisk, kes oli peadirektori kohusetäitja olnud sama aasta 21. augustist. Enne teda töötas üle 20 aasta peadirektorina Kristin Raudsepp.

## Viited

## Välislingid
* Ravimiameti koduleht
Kõrgendik

**Kõrgendik** on ümbrusest kõrgemale kerkiv pinnavorm ehk positiivne pinnavorm.

Tinglikult nimetatakse mäeks kõrgendikku, mille kõrgus jalamilt on üle 300 meetri. Kõrgendikku, mille kõrgus jalamilt jääb alla 300 meetri, nimetatakse künkaks.

## Vaata ka
* kõrgustik
Katrin Nielsen

**Katrin Nielsen** (sündinud 5. juunil 1958 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.

Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1976–1978 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. Aastatel 1977–1978 tegi kaasa Pärnu teatri õppestuudios, 1982. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10.lend).

Ta töötas aastatel 1982–1998 Endla teatris, ta on teinud ka lavastusi. Ta on mänginud telelavastustes ("Koera süda", 1988) ja telesarjas "Õnne 13" (aastast 1993). Ta on juhendanud Pärnus kooliteatrit, tõlkinud ja kirjutanud teatriartikleid. Lühikest aega 1990. aastate teisel poolel töötas ta Pärnu Postimehe kultuuritoimetuse juhatajana.

2001. aastast töötab Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias, õpetades teatri- ja draamaaineid. Lisaks arendab Eestis rakendusteatrit, korraldades selleteemalisi rahvusvahelisi teatrikonverentse ja koolitusi. 

Ta tõlgib erialakirjandust (nt "Draamakompass : protsessdraama käsiraamat" / Allan Owens & Keith Barber ; [tõlkija Katrin Nielsen], Tartu : Tartu Ülikool, 2014). 

Katrin Nielsen on olnud aastaid ASSITEJ (Association Internationale du Theatre pour l’Enfance et la Jeunesse; lastele ja noortele mängivate teatrite maailmaorganisatsiooni) Eesti Keskuse juht. 

Ta on Eesti lavastajate liidu liige ning Eesti teatri- ja draamahariduse seltsi asutajaliige.

## Tunnustus
* 1993 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku

## Viited

## Välislingid
* Katrin Nielsen Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Pärisnimi

**Pärisnimi** ehk **prooprium** on mingit entiteeti (näiteks inimest, inimrühma, looma, kohta, eset, asutust) tähistav sõna või sõnaühend, mis on mõeldud selle eristamiseks teistest samalaadsetest entiteetidest.

Pärisnimedele vastandatakse üldnimesid ehk apellatiive. Pärisnimest võib saada ka üldnimi.

Eesti keeles kirjutatakse pärisnimed enamasti suure algustähega.

## Filosoofia
Filosoofias on pärisnimede tähenduse lahtimõtestamine üks tähendusteooriate ülesandeid.

John Stuart Mill defineerib raamatus "A System of Logic"  pärisnime kui "sõna, mis vastab eesmärgile näidata, mis asi see on, millest räägitakse, ütlemata selle asja kohta midagi" (*a word that answers the purpose of showing what thing it is that we are talking about but not of telling anything about it*).

## Pärisnime ja üldnime võrdlus
Pärisnimede all peetakse üksikute nähtuste ja objektide nimesid. Üldnimed aga tähistavad teatuid kindlaid hulki.

Pärisnime peamiseks ülesandeks on identifitseerida ja individualiseerida. Üldnimed aga on seotud predikatsiooniga, omadustega ja teataval määral kirjelduslik.

Pärisnimi võib tähistada mis tahes nähtust või objekti, sõltumata sealjuures viimase omadustest elik tema tähendus sõltub kontekstist, milles ta ilmneb. Üldnimi tähistab talle omistatud tähenduses mingit kindlat objektide või nähuste hulka, ega saa tähistada midagi sellest erinevat, ilma et talle omistatud algne tähendus ei muutuks.

Pärisnimi ja üldnimi on oma olemuselt mõlemad konventsionaalsed, kuid nende konventsionaalsus on erinev.

## Vaata ka
*Üldnimi
*Nimi

## Viited
Ristinimi

**Ristinimi** on ristimisel antud nimi. Tänapäeval kasutatakse seda tavaliselt eesnimena. 

Inimeste puhul, kes liituvad mingi kristliku traditsiooniga täiskasvanult, võib ristinimi erineda nende varasemast nimest | näiteks oli 1060. aastal Tartu vallutanud Kiievi vürsti Jaroslavi ristinimi Juri, selle järgi pandi ka Tartule uus nimi Jurjev. Traditsiooniliselt anti katoliikluses ja õigeusus ristinimi inimese kaitsepühaku järgi, kes sageli valiti tema sünni- või ristimispäeva alusel, kuna kirikukalendris oli ka igal päeval oma kaitsepühak.

Komme võtta endale usuvahetusel uus nimi sarnaneb teistegi tavadega, mille järgi võetakse uus nimi radikaalsete elumuutuste puhul, näiteks vaimulikuks või mungaks saades, samuti abielludes (vahetub perekonnanimi) või sõtta minnes (*[[nom-de-guerre]]*).
Joachim I (Anhalt-Dessau)

**Joachim I** (7. august 1509 – 6. detsember 1561) oli alates 1544. aastast Anhalt-Dessau vürst Askania dünastiast. 

Ta oli Anhalt-Dessau vürsti Ernst I ja tema naise Margarethe neljas (kuid kolmas ellujäänud) poeg.

## Elu
Pärast oma isa surma aastal 1516 said Joachim ning tema vanemad vennad Johann ja Georg Anhalt-Dessau uuteks valitsejateks. Valitsemise esimesel aastal oli nende ema regent.

Aastal 1544 nõustusid vennad vürstkonna ametliku jagamisega. Joachim sai Dessau, seekord ainuvalitsejana. Taasloodud Anhalt-Dessau oli paljude territooriumide Johann IV-le ja Georg III-le loovutamise tõttu siiski veidi väiksem kui varasem vürstkond.

Pärast Joachim I surma vallalise ja lastetuna läksid valdused tema sugulastele, Anhalt-Zerbsti valitsejatele.
Sõnaühend

**Sõnaühend** on grammatiliselt seostuvate täistähenduslike ehk iseseisvate sõnade ühendus. 

Eesti keeles eristatakse alistavaid (*ema ehted*), rinnastavaid (*ema ja ehete*), vabu ja püsivaid sõnaühendeid.

## Vaata ka
*fraas
*liitsõna
*süntagma

## Viited
Anhalt-Dessau

**Anhalt-Dessau** oli vürstkond ja hiljem hertsogkond Saksamaal. See loodi 1396. aastal pärast Anhalt-Zerbsti vürstkonna jagamist. Riigi pealinn oli Dessau.  

Anhalt-Dessau koges oma olemasolu ajal mitut jagamist Anhalt-Kötheniks, mis loodi esimest korda 1471. aastal. Vürstkonda jagati teist korda 1544. aastal Anhalt-Zerbstiga, loodi Anhalt-Plötzkau. Aastatel 1561–1603 oli Anhalt-Dessau Anhalt-Zerbsti vürsti valitsemise all ja 1603. aastal Anhalt-Dessau loodi uuesti ning see sai hertsogkonnaks 1807. aastal. 

Pärast viimase Anhalt-Bernburgi hertsogi surma 1863. aastal läksid kõik Anhalti maad Anhalt-Dessau hertsogi valitsemise alla, kes võttis siis äsjaloodud Anhalti hertsogkonnas uueks tiitliks "Anhalti hertsogi".

## Anhalt-Dessau vürstid 1396–1561

* Sigismund I, 1396–1405
* Waldemar V, 1405–1417 (kaasvalitseja)
* Sigismund II, 1405–1452 (kaasvalitseja)
* Albrecht V, 1405–1469 (kaasvalitseja)
* Georg I, 1405–1474
* Ernst I, 1474–1516
* Georg II, 1474–1509 (kaasvalitseja)
* Sigismund III, 1474–1487 (kaasvalitseja)
* Rudolf IV, 1474–1510 (kaasvalitseja)
* Johann IV, 1516–1544 (kaasvalitseja)
* Georg III, 1516–1544 (kaasvalitseja)
* Joachim I, 1516–1561

*[[Anhalt-Zerbst]]ile 1561. aastal.*

## Anhalt-Dessau vürstid 1603–1807

* Johann Georg I, 1603–1618
* Johann Kasimir, 1618–1660
* Johann Georg II, 1660–1693
* Leopold I, 1693–1747
* Leopold II, 1747–1751 
** vürst Dietrich, *regent 1751–1758* 
* Leopold III, 1751–1807

*Sai 1807. aastal hertsogkonnaks*.

## Anhalt-Dessau hertsogid 1807–1863

* Leopold III 1807–1817
* Leopold IV 1817–1863

*Nimetati 1863. aastal ümber [[Anhalti hertsogkond|Anhalti hertsogkonnaks]]*.

## Vaata ka
* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815

* Anhalt
* Anhalt-Aschersleben
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Köthen
* Anhalt-Plötzkau
* Anhalt-Zerbst
* Anhalti vabariik
Zemgale eeslinn

**Zemgale eeslinn** (läti *Zemgales priekšpilsēta*) on Riia linnaosa. Zemgale eeslinn asub Riia lõuna- ja edelaosas Daugava vasakul kaldal. Linnaosa pindala on 41 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 103 451 elanikku.

Linnaosa moodustati 1940. aastal. Läti NSV ajal oli linnaosa nimeks **Lenini rajoon** (*Ļeņina rajons*). Oma praegused piirid sai linnaosa 1969. aastal, kui Lenini rajooni koosseisust eraldati omaette linnarajooniks **Leningradi rajoon** (praegune Kurzeme rajoon). Praeguse nime sai Zemgale eeslinn 28. detsembril 1990.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Zemgale eeslinna elanikest lätlasi 47,34%, venelasi 35,89%, valgevenelasi 3,90%, ukrainlasi 3,58%, poolakaid 1,80% ja teistest rahvustest inimesi 4,26%. 3,25% inimeste rahvus oli teadmata.

## Asumid
Zemgale eeslinn jaguneb 13 asumiks:

* Āgenskalns
* Atgāzene
* Beberbeķi
* Bieriņi
* Bišumuiža
* Katlakalns
* Mūkupurvs
* Pleskodāle
* Salas
* Šampēteris
* Torņakalns
* Ziepniekkalns
* Zolitūde

## Viited
Anhalti vabariik

**Anhalti vabariik** (saksa *Freistaat Anhalt*) moodustati pärast Anhalti hertsogi Joachim Ernsti troonist loobumist 12. novembril 1918, mis lõpetas Anhalti hertsogiriigi. See oli Saksamaa liidumaa Weimari vabariigi ajal. Mais 1932 tuli Anhaltis võimule Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei. 

Teise maailmasõja lõppedes, kui Saksamaa jagati okupatsioonitsoonideks, ühendati Anhalt Preisimaa Saksimaa provintsi põhiosaga, et moodustada Nõukogude administratsiooni juhitav Saksamaa Saksi-Anhalti liidumaa. See liidumaa kaotati aastal 1952, kuid taastati 1990. aastal pärast Saksamaa taasühinemist.

## Anhalti peaministrid

* 1918–1919 Wolfgang Heine (SPD)
* 1919–1924 Heinrich Deist (SPD)
* 1924-1924 Willy Knorr (DNVP)
* 1924–1932 Heinrich Deist (SPD)
* 1932–1940 Alfred Freyberg (NSDAP – *[[Gauleiter]]*)
* 1940–1945 Rudolf Jordan (NSDAP – *[[Gauleiter]]*)

### Riigiasevalitsejad

*[[Reichsstatthalter]]* Anhaltile ja Braunschweigile (peakorter Dessaus)

* 1933–1935 Wilhelm Loeper
* 1935–1937 Fritz Sauckel
* 1937–1945 Rudolf Jordan

## Maapäeva esimehed

* 1918–1928 Heinrich Pëus (SPD)
* 1928–1932 Richard Paulick (SPD)
* 1932–1933 Wolfgang Nicolai (NSDAP)

## Vaata ka
* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815
* Anhalt
* Anhalt-Aschersleben
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Dessau
* Anhalt-Köthen
* Anhalt-Plötzkau
* Anhalt-Zerbst
Kurzeme rajoon

**Kurzeme rajoon** (läti *Kurzemes rajons*) on Riia linnaosa. Kurzeme rajoon asub Riia lääne- ja loodeosas Daugava vasakul kaldal. Linnaosa pindala on 79,04 km² ja Läti Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 seal 131 016 elanikku. Kurzeme rajoon on suurima pindalaga Riia linnaosa. Kurzeme rajoon on Riia linnaosadest kõige madalama lätlaste osakaaluga.

Linnaosa moodustati 1969. aastal, kui see eraldati tolleaegsest Lenini rajoonist (praegu Zemgale eeslinn). Nõukogude korra ajal oli linnaosa nimi **Leningradi rajoon** (*Ļeņingradas rajons*). Praeguse nime sai Kurzeme rajoon 28. detsembril 1990. 

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Kurzeme rajooni elanikest lätlasi 36,63%, venelasi 45,33%, valgevenelasi 4,48%, ukrainlasi 4,31%, poolakaid 1,86% ja teistest rahvustest inimesi 3,87%. 3,52% elanike rahvus oli teadmata.

## Asumid
Kurzeme rajoon jaguneb 12 asumiks:
*Āgenskalns
*Bolderāja
*Daugavgrīva
*Dzirciems
*Iļģuciems
*Imanta
*Kleisti
*Ķīpsala
*Rītabuļļi
*Spilve
*Voleri
*Zasulauks

## Viited
Andreas Tews

**Andreas Tews** (sündinud 11. septembril 1968 Rostockis) on Ida-Saksamaa ja Saksamaa endine poksija.

Tews oli kokku kolmekordne Ida-Saksamaa meister - helveskaalus (kuni 48 kg) 1985. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1987. aastal ja kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1989. aastal ning kahekordne Saksamaa meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1991-1992.

Tews võitis Saksamaad esindades sulgkaalus (kuni 57 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai  Ida-Saksamaad esindades kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kwang-Sun Kimile (Lõuna-Korea).

Tews osales Saksamaad esindades sulgkaalus (kuni 57 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Arnaldo Mesale (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tews võitis Ida-Saksamaad esindades kärbeskaalus (kuni 51 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987). Ta sai Saksamaad esindades kukk-kaalus (kuni 54 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel ja (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Serafim Todorovile (Bulgaaria) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Hood

**Hood** on rahvas Indias, peamiselt Jharkhandi ja Odisha osariigis. Nad räägivad peamiselt hoo keelt.
Schelde

**Schelde** [sh'elde] (hollandi keeles ***Schelde*** , prantsuse keeles ***Escaut***, vallooni keeles ***Escô***) on 355&nbsp;km  pikkune jõgi Prantsusmaa põhjaosas, Lääne-Belgias ja Hollandi edelaosas.

Schelde on oluline veetee ning on laevatatav alates suudmest kuni Cambraini. Jõe kallastel asub Antwerpeni sadam, mis on suuruselt Euroopa teine sadam.

Schelde voolab läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia ja Hollandi provintside ning linnade:
*Aisne  – Gouy
*Nord  – Cambrai, Denain, Valenciennes
*Hainaut  – Tournai
*Lääne-Flandria  – Avelgem
*Ida-Flandria  – Oudenaarde, Ghent, Dendermonde, Temse
*Antwerpen  – Antwerpen
*Zeeland  – Terneuzen, Vlissingen

## Välislingid

*geoportail.fr
*Schelde (Escaut) andmebaasis Sandre
*Water basin of the Scheldt

*ScheldeMonitor; Research studies and monitoring activities
*Deltaworks; Flood protection works in Scheldt Delta
*International Scheldt Commission

*Bibliography on Water Resources and International Law Peace Palace Library
Semois

**Semois** (vallooni keeles *Simwès*; saksa keeles *Semoy*, *Sesbach*; prantsuse keeles tuntud ka kui *Semoy*) on Maasi jõe parempoolne lisajõgi, mille lähe on Belgia ja Prantsusmaa Ardennides.

**Varasemad nimekujud**
* *Sesmara* (II sajand)
* *Sesomiris* (644)
* *Sesmarus* (950)
* *Sesmoys* (1104)
* *Semoir* (1244).

## Galerii

Pilt:0 Bohan - Village 19651502.JPG|
Pilt:Buurtspoorwegbrug bij Bohan 1.jpg|
Pilt:Chassepierre - Vi01 JPG.jpg|
Pilt:Chiny JPG02.jpg|
Pilt:Herbeumont 050619 (9).JPG|
Pilt:Tombeau du Géant 3.jpg|
Pilt:Semois near Rochehaut 1.jpg|
Pilt:Herbeumont Semois.JPG|


## Välislingid
*http://www.geoportail.fr
*The Semois at the Sandre database
Loite tänav

**Loite tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Amandus Adamsoni tänavalt ja lõpeb Wismari tänaval. Loite tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline, suhteliselt kitsas ja ligi 90 meetri pikkune.

## Ajalugu
Alates 1884. aastast oli selle tänava nimi **Lessingi tänav** (saksa keeles *Lessingstrasse*, vene keeles *Лессингская улица*). Tänava nimi tulenes sealse kõrtsmikust majaomaniku Ignatz Stephan Schlesingeri perekonnanimest. 25. mail 1939 sai tänava nimeks **Leegi tänav**. 

Praegust nime kannab Loite tänav alates 22. aprillist 1960.

## Viited
Celebrity Equinox

**Celebrity Equinox** on ettevõttele Celebrity Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal 2009. aastal.

Celebrity Equinox on teine topeltpõhjaga Solstice-klassi ristluslaev, ta sõsarlaevad on  Celebrity Solstice ja Celebrity Eclipse ning 2011. aastal valminud Celebrity Silhouette ja 2012. aastal valminud Celebrity Reflection. Solstice-klassi laevad on keskkonnasõbralikud: neil on päikesepatareid, nende kere projekti ja värvkatet on täiustatud ja valgustussüsteem kasutab valgusdioode. Nende täiustuste tõttu kasutab Solstice-klassi laev 30% vähem energiat kui teised sama suured laevad.

## Ajalugu
Laevaehituslepingule kirjutati alla 9. septembril 2005. Kiil pandi Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 6. augustil 2008 ja laev tehasenumbriga 676 veesati 6. juunil 2009. 16. juulil 2009. aastal anti valmis laev omanikule üle. Laeva ehitamine maksis 500 miljonit eurot (641 miljonit dollarit). Laev ristiti 29. juulil 2009 Southamptonis, ristiema on Nina Barough.

## Laeva kasutamine
Celebrity Equinox asus oma esmareisile 31. juulil 2009. aastal Southamptonist Norra mere suunasse. Suviti sõidab Celebrity Equinox Euroopas ja reisid väljuvad Civitavecchiast. Talviti sõidab laev Kariibi merel ning reisid väljuvad 2012. aasta lõpul Fort Lauderdale’ist. Laev sõidab Malta lipu all.

Celebrity Equinox võib peale võtta 2850 reisijat, laevaperes on 1271 liiget.

## Tehnilised andmed
Celebrity Equinox on 317,20 m pikk ja 36,9 m lai, süvisega 8,3 m ja kogumahutavusega 121 878. Laeval on 17 tekki.

Celebrity Equinox'il on 4 Wärtsilä diiselmootorit W16V46, mille koguvõimsus on 67,2 MW, laeva kiirus on 24 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 3 Wärtsilä põtkurit CT300, millest igaühe võimsus on 3 MW.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Celebrity Equinox<sup>SM</sup> Celebrity Cruises kodulehel (inglise keeles)
Kibuvitsa tänav

**Kibuvitsa tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Kasvu tänavalt, ristub Loo, Kullerkupu ja Ülase tänavaga ning lõpeb Endla tänaval. Kibuvitsa tänav on enam-vähem põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligikaudu 430 meetri pikkune.

Alates 27. augustist 1930 kandis tänav **Kanarbiku tänava** nime. Praegust nime kannab Kibuvitsa tänav alates 25. septembrist 1959.

Kibuvitsa tänaval asub Tallinna vanausuliste palvemaja. 

Kibuvitsa tänaval elas laulutekstide autor Heldur Karmo.

## Viited
Haribo

**Haribo** on maiustusi tootev ettevõte, mille asutas Hans Riegel seenior 1920. aastal. Ettevõtte peakorter asub Saksamaal Bonnis. Ettevõtte nimi on akronüüm: **Ha**ns **Ri**egel, **Bo**nn.

## Välislingid

*Haribo koduleht
William Windom

**William Windom** (28. september 1923 New York – 16. august 2012) oli USA filminäitleja.

William Windom mängis sarjas "Mõrv sai teoks" doktor Seth Hazlittit. 

Aastal 1970 võitis ta Emmy auhinna osatäitmise eest telesarjas "My World and Welcome to It".

## Välislingid
*
Tatjana Fomina

**Tatjana Fomina** (sündinud 26. aprillil 1954 Tallinnas) on eesti maletaja, treener ja jurist, naiste suurmeister (2014).

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tallinna 30. Keskkooli, 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 2002. aastal eesti keele võõrkeelena erialal Tallinna Pedagoogikaülikooli.

Aastatel 1971–1981 oli ta Tallinna Malekoolis treener. Ta on Mustamäe Laste Loomingu Maja maleõpetaja.

Ta on 2012. aastal loodud maleklubi Mustamäe Ratsu Klubi asutajaliige.

Aastatel 1981–1991 oli ta Vabariiklikus Remondi- ja Ehitustrustis jurist.

## Tunnustus
* 2014 Tallinna teenetemärk
* 2025 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Tatjana Fomina FIDE andmebaasis
*
Eesti tippmodell

**"Eesti tippmodell"** on Eesti tõsielusari. See põhineb Tyra Banksi loodud sarjal "Ameerika tippmodell", kus võisteldakse fotosessioonidel ja muudel katsetel tiitli "Eesti tippmodell" pärast. 

Auhindade seas on võimalus jõuda ajakirja Cosmopolitan kaanele ja leping modelliagentuuriga Premier Model Management.

### Sarja formaat
Esimesel hooajal oli saatejuht Kaja Wunder, alates teisest hooajast juhtis saadet moekunstnik Liisi Eesmaa. Igal nädalal peavad võistlejad läbima katse, osalema fotosessioonil ja astuma kohtunike ette. Nädala lõpus jäetakse kõrvale üks või mitu võistlejat, kuni järele jääb vaid võitja. Selle poolest sarnaneb sari teiste tippmodellisarjadega. 

Tüdrukute esinemise järgi katsetel ja fotosessioonidel ning nende üldise hoiaku põhjal otsustavad kohtunikud, milline tüdruk peab lahkuma. Kui kohtunikud on otsuse teinud, kutsutakse kandidaadid tagasi ruumi. Saatejuht nimetab üksteise järel tüdrukud, kellel läks katses ja fotosessioonil hästi, ning annab neile koopia nende parimast fotost. Viimasele kahele tüdrukule, kelle nimesid pole nimetatud, selgitatakse, miks nad viimase kahe sekka jäid, ning üks neist saadetakse sarjast ära. Väljalangejale fotot ei anta.

Eesti tippmodelliks on kroonitud 4 tüdrukut: Helina Metsik (2012), Sandra Ude (2014), Aule Õun (2015) ja Kätlin Hallik (2016).

2. hooaja võistleja Kristine Smirnova osales 2014. aastal viienda hooaja Venemaa tippmodellis.

## Hooajad

## Välislingid

* Eesti tippmodell (2012) andmekogus IMDb (inglise)
Buysscheure

**Buysscheure** (hollandi keeles *Buisscheure*) on asula ja vald Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Nordi departemangus. Buysscheure'is asub Yseri jõe läte.

## Viited

## Välislingid

* INSEE commune file
* Buysscheure sur le site de l'Institut géographique national
*Sõjahaud kirikuhoovil
Kaja Wunder

**Kaja Wunder** (sünninimi **Kaja Vilo**; sündinud 6. jaanuaril1968 Tallinnas) on eesti ettevõtja ning endine modell.

Wunder on lõpetanud 1986. aastal Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ning õppinud kolm aastat TPI-s informaatikat. Kooli ajal laulis ta tütarlastekooris Ellerhein.

1990. aastal kolis ta Stockholmi. 1993 alustas Wunder modellitööd – algul Rootsis ja Itaalias, hiljem Pariisis ja 1996. aastast Londonis, modelliagentuuris Models 1.

Praeguseks on Wunder modellitööst loobunud, tema moepoest sündinud meelelahutusfirma The Button Club korraldab Londonis moeüritusi ja heategevuslikke pidusid.

## Isiklikku
1986. aastal abiellus ta kümnevõistleja Marko Vunderiga, 1987. aastal sündis neil tütar Johanna. Nüüdseks on abielu lahutatud ja Kaja elab Londonis. Ta on 183 cm pikk.

Kaja Wunderi vend on bioinformaatik Jaak Vilo.

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Hämarsoo "Kaja Wunder – Eestimaine pärl Londoni suurilmamelus" Kroonika, 20. jaanuar 2012
* Riina Luik "Kaja Wunder – naerusuine realist" Postimees, 21.03.2012
* "Kaja Wunder: meeste peale ma ei looda, olen ettevõtlik naine" Postimees, 26.04.2012
* ""Eesti supermodelli" saatejuhiks saab Kaja Wunder?" Postimees, 11.01.2012
* "Kaja Wunder: Eesti modellindus on kui nali" Postimees, 05.03.2012
Side (majandus)

**Side** on majandusharu, mille ülesanne on informatsiooni edastamine posti, telefoni, telegraafi, raadio ja televisiooni teel.

Eristatakse post- ja elektersidet.

## Vaata ka
*Telekommunikatsioon
*Elektronpost
*Raadioside

## Viited