open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nõmme Kultuurikeskus

**Nõmme Kultuurikeskus** on aastast 1945 Tallinnas Nõmmel tegutsev kultuuriasutus. See asub aadressil Turu plats 2.

Nõmme Kultuurikeskust haldab Nõmme linnaosavalitsus.

## Ajalugu

1924. aastal ehitati arhitekt Ferdinand Adoffi projekti järgi Nõmme turu kõrvale kino, mis sai nimeks Soleil. 1929. aastal vahetas see omanikku ning nimetati ümber Roxiks. Iga uue omanikuga käis kaasas ka uus nimi – 1933. aastal Uus Roxi, 1934. aastal Sparta ning 1936. aastal Endla. Filme näidati majas kuni 1944. aasta sügiseni, siis hoone natsionaliseeriti ning sinna kolisid NKVD ohvitseride kool ja Nõukogude piirivalve üksus. 15. oktoobril 1945 asutati Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee aktiga Tallinna kultuurimaja Nõmmel. 1948. nimetati see ümber Nõmme Kultuurimajaks ning 1994. aastast kannab asutus nime *Nõmme Kultuurikeskus*.

## Huvitegevus
Nõmme Kultuurikeskuses on tegevust alustanud mitmed siiani tegutsevad isetegevusringid – nii alustas juba 1945. aasta suvel rahvatantsurühm, mis tänapäeval kannab nime Känd ja Käbid, 1954. aastal Horre Zeigeri eestvedamisel bigbänd ning 1957. aastal naiskoor Nõmme. Väga populaarsed olid kultuurimaja tantsuõhtud, mille tarbeks tegutses majas oma tantsuorkester. Pikka aega tegutsesid majas draamaring, filmi- ja tsirkusestuudio. Eesti Vabariigi taastamisega said väga populaarseks noorte rokikontserdid nii kultuurimajas kui ka naabruses asuvas kinos Võit. Klubi 326 omandas lausa legendaarse kuulsuse.

## Tänapäev

Kultuurikeskuses tegutses 2019. aastal kokku 59 huviringi, huviringide rühmi oli kokku 87 ja huviringides osales 1540 inimest. Korraldati 186 üritust, sh 80 omakorraldatud kultuuriüritust. Peamiselt toimusid kontserdid, etendused, näitused, lastehommikud, koosolekud, aga ka koolitused, erapeod jm. Kultuurikeskuses toimuvatel üritustel osales kokku 18 595 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Nõmme Kultuurikeskuse koduleht
* Nõmme Kultuurikeskuse põhimäärus Riigi Teataja IV, 09.01.2013, 44
Oktoober (trükikoda)

**Oktoober** oli Tallinnas aastatel 1923–1996 tegutsenud trükikoda.

Trükikoda alustas tegevust 1923. aastal nime all *Ed. Ladzinski & Ko trükikoda*. Kui trükikoja omanik vahetus, siis nimetati see ümber *R. Tohver & Ko trükikojaks*. Pärast 1940. aasta natsionaliseerimist sai nime **Oktoober**.

1976. aastal ehitati trükikojale uus tootmishoone

Trükikojas trükiti postkaarte, plakateid, brošüüre ja raamatuid.

## Vaata ka
*Scala City büroohoone
*Eesti Trükitööstus

## Viited
Aktiiv

**Aktiiv **on passiivi kõrval '''öeldise'''** tegumoe **süntaktiline** [[grammatiline kategooria]]**, mida iseloomustab see, et tegevussubjekt on lauses alus. See tähendab, et alus ja tegevussubjekt on lauses üks ja sama moodustaja.
## Tegumoevastandus maailma keeltes
Maailma eri keeltele on iseloomulik tegumoevastandus, millest tuntuim on **aktiiv** *versus* **passiiv**.

## Tegumoevastandus eesti keeles
Kuigi eesti keelele ja teistele läänemeresoome keeltele on iseloomulik eelkõige morfoloogiline tegumoevastandus personaal *versus* impersonaal, esineb eesti keeles ka puhtalt süntaktiliselt avalduvat aktiivi – passiivi vastandust.

Süntaktilise tegumoena käsitletakse aluse ja tegevussubjekti, s.o situatsiooni tähtsaima osalise vahekorda.

### Aktiivilause
Lauseid, milles alus on identne tegevussubjektiga, nimetatakse **aktiivilauseteks**, näiteks

***Piia''' kirjutab kirjandit.'' Antud lauses on ''Piia'' nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.

***Karl** magab.'' Antud lauses on ''Karl'' nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.

***Lapsed*' õpivad luuletust.* Antud lauses on *Lapsed* nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.

*Peenral kasvab **roose**.* Antud lauses on *roose* nii alus kui ka tegevussubjekt – järelikult on tegemist aktiivilausega.

===Aktiivilause ei ole===
* [[passiivilause]]: ***See ajakiri** on läbi sirvitud.* Antud lauses on *See ajakiri* küll alus, kuid mitte tegevussubjekt (ajakiri ei sirvinud end ise) – järelikult ei ole tegemist aktiivilausega
* aluseta [[passiivilause]]: *Pärast tunde asuti õppima*
* alusega [[passiivilause]], milles alus on ühtaegu nii tegevusobjekt kui ka [[teema]] ehk [[pragmaatiline subjekt]]: 
***Köögi aknad** olid tihedalt suletud.* Antud lauses on *Köögi aknad* küll alus, kuid mitte tegevussubjekt (nad ei sulgenud end ise) – järelikult ei ole tegemist aktiivilausega

***Nad** olid tema ilust rabatud.* *Nad'' on küll alus, kuid mitte tegevussubjekt (nad ei rabanud end ise) – järelikult ei ole tegemist aktiivilausega.

## Vaata ka
* isikuline tegumood 
* umbisikuline tegumood

## Kirjandus
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia sõnamoodustus. § 52
* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. § 490
* M. Erelt, T. Erelt, K. Ross, Eesti keele käsiraamat
OÜ Nukufilm

**OÜ Nukufilm** on Eestis nukufilme tootev filmistuudio.

## Ajalugu
Nukufilmide tootmine Eestis sai alguse 1957. aastal ja Nukufilm on vanim nukuanimatsiooni tootev stuudio maailmas. Stuudio põhitegevusala on autorifilmide tootmine eri animatsioonitehnikaid kasutades. 

Nukufilmi stuudios on tehtud üle kahesaja filmi. 1958. aastal valmis esimene Eesti nukufilm “Peetrikese unenägu”. Selle lavasta oli Elbert Tuganov, kes on ühtlasi nukufilmižanri rajaja Eestis. Mõni aasta hiljem hakkas tema kõrval filme lavastama Heino Pars. 

1980. aastate alguses saabus uus põlvkond – Nukufilmiga liitusid noored kunstnikud ja režissöörid Riho Unt, Hardi Volmer, Kalju Kivi, Mati Kütt ja Rao Heidmets. Pärast Eesti taasiseseisvumist muutus stuudio Nukufilm riiklikust asutusest erafirmaks. Täiesti eraldiseisev stuudio tekkis 1993. aastal, kui nukufilmiüksus lahkus suurest filmistuudiost Tallinnfilm. 

Tänapäeval asub Nukufilmi stuudio Tallinnas Niine tänav 11. Stuudio üldpind on 670 m2, seal on neli stuudiot ümarnuku- ning ruumiliste võtete jaoks ja üks paviljon lamenukk-pukkide tarbeks. Peale selle on stuudios töökojad nukkude ja dekoratsioonide valmistamiseks, järeltöötluse osakond ning lao- ja kontoripinnad.

## Tootmine
Nukufilm on võimeline tootma 90 minutit puhast animatsiooni aastas. Stuudios valmivad autorifilmid, seriaalid ja filmid lastele, filmid noortele, koguperefilmid, samuti tellimustööd. 

Nukufilm on 60 aasta jooksul tootnud üle 200 filmi. Esindatud on kõik põhilised nukufilmitehnikad: lame- ja ümarnukktehnika, objekti- ja plastiliinianimatsioon, piksillatsioon, 2D-animatsioon ja segatehnikad. Nukufilmis valminud filmid on esinenud kõigi maailma nimekate festivalide võistlusprogrammides ning on pälvinud mitusada rahvusvahelist auhinda.

## Nukufilmide nukud
Nukufilmi filmides kasutatud nukud kuuluvad Tartu Mänguasjamuuseumi kogusse ja on eksponeeritud muuseumi püsinäitusel. Filminukud olid algul näitusel muuseumist eraldi asuvas (Tartus Ülikooli 1) galeriis. 2005. aastal koliti nukukogu muuseumiga samasse kompleksi Lutsu tänaval. 

## Tunnustus
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia

## Vaata ka
* MTÜ Nukufilmi Lastestuudio

## Viited
Atropoides

***Atropoides*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Atropoides* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Atropoides indomitus]]* Smith & Ferrari-Castro, 2008
* *[[Atropoides mexicanus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Atropoides nummifer]]* (Rüppell, 1845)
* *[[Atropoides occiduus]]* (Hoge, 1966)
* *[[Atropoides olmec]]* (Pérez-Higareda, Smith & Juliá-Zertuche, 1985)
* *[[Atropoides picadoi]]* (Dunn, 1939).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Atropoides]] seisuga 27.11.2013.*
Bothriechis guifarroi

***Bothriechis guifarroi*** on maoliik.

## Värvus

*Bothriechis guifarroi* maopoegadel võib esineda kahte värvust- pruun faas ning roheline faas.

## Etümoloogia
*Bothriechis guifarroi* on nimetatud Mario Guifarro auks. 

## Viited

## Välislingid
*Josiah H. Townsend, Melissa Medina-Flores, Larry David Wilson, Robert C. Jadin, James D. Austin,*[http://livasperiklis.files.wordpress.com/2013/05/a-relict-lineage-and-new-species-of-green-palm-pitviper-squamataviperidae-bothriechis-from-the-chortc3ads-highlands-of-mesoamerica.pdf A relict lineage and new species of green palm-pitviper (Squamata, Viperidae, Bothriechis) from the Chortís Highlands of Mesoamerica]*, ZooKeys 298: 77–105 (2013). doi: 10.3897/zookeys.298.4834, Veebiversioon (vaadatud 27.11.2013) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bothriechis guifarroi]] seisuga 27.11.2013.*
Bothriechis marchi

***Bothriechis marchi*** on rästiklaste sugukonna maoliik.

## Levik

Neid võib kohata Hondurases ja Guatemalas. 

## Viited

## Kirjandus
* Raymond JT, Garner MM, Nordhausen RW, Jacobson ER., A disease resembling inclusion body disease of boid snakes in captive palm vipers (Bothriechis marchi)., J Vet Diagn Invest. 2001 jaanuar;13(1):82-6.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bothriechis marchi]] seisuga 12.05.2015.*
Bothriechis

***Bothriechis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Bothriechis* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Bothriechis aurifer]]* (Salvin, 1860)
* *[[Bothriechis bicolor]]* (Bocourt, 1868)
* *[[Bothriechis guifarroi]]* Townsend, Medina-Flores, Wilson, Jadin & Austin, 2013
* *[[Bothriechis lateralis]]* Peters, 1862
* *[[Bothriechis marchi]]* (Barbour & Loveridge, 1929)
* *[[Bothriechis nigroviridis]]* Peters, 1859
* *[[Bothriechis rowleyi]]* (Bogert, 1968)
* *[[Bothriechis schlegelii]]* (Berthold, 1846)
* *[[Bothriechis supraciliaris]]* (Taylor, 1954)
* *[[Bothriechis thalassinus]]* Campbell & Smith, 2000.

## Viited

## Välislingid
*Königlich Preussische Akademie der Wissenschaften zu Berlin, 
*[https://archive.org/stream/berichtberdiez59berl#page/278/mode/2up Bericht über die zur Bekanntmachung geeigneten Verhandlungen der Konigl.Preuss.Akademie der Wissenschaften zu Berlin], Berlin, 1860, Veebiversioon (vaadatud 27.11.2013)<small> (*saksa keeles*)</small>
*[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Bothriechis/classification/ Sissekanne AWD-s]
*[http://www.cbif.gc.ca/pls/itisca/next?taxa=&p_format=&p_ifx=&p_lang=fr&v_tsn=585650 Sissekanne ITIS-es]
*[http://www.iucnredlist.org/search Sissekanne IUCN-is]
*[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser/wwwtax.cgi?lin=s&p=has_linkout&id=44726 Sissekanne NCBI-s]
*[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Bothriechis Sissekanne ReptileDB-s] 
*[http://species.wikimedia.org/wiki/Bothriechis Sissekanne veebisaidil Wikispecies]


<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Bothriechis seisuga 27.11.2013.''
David Datuna

**David Datuna** (10. veebruar 1974 Thbilisi – 23. mai 2022) oli Gruusias sündinud ja New Yorgis elanud iseõppinud ameerika kunstnik ja kunstikoguja. 

Datuna töid on eksponeeritud Euroopas, Venemaal, Hiinas ja Ameerika Ühendriikides. 

Mitme väljaande hinnangul on Datuna teosed ühed kõige müüdavamatest ja kallimatest maailmas. Miniatuursetest "Mona Lisa" kujutistest valmistatud installatsioon "Putin-Mona Lisa" müüdi 2011. aasta oktoobris 269&nbsp;000 dollari eest ja oli tehingu toimumise seisuga kalleim Vladimir Putinit kujutav kunstiteos.

## Looming
*LOVE (2007)
*Box of Life (2007), installatsioon
*USA-Viewpoints of Millions (2007), installatsioon
*Fashion Rules the World (2008), installatsioon
*USA Today (2008)
*CANADA-Viewpoints of Millions (2008), installatsioon
*Chaotic Past (2008), installatsioon 
*Putin-Mona Lisa (2011), installatsioon
*Putin Couture (2011)
*White Flags- White Dreams (2011)
*Israel — Behind a Dream (2011)
*Steve Jobs/Ayn Rand (2011)
*Mobiilirakendus VIEWPOINTS (2012)
*Marilyn — Sasha grey (2012)
*Russia Today (2012)
*Due Date (2012), installatsioon 
*Black Bubble (2012), installatsioon 
*Mr. President: Legacy (2012), installatsioon 
*Reality Of Illusion (2006-2012)
*Vodianova - Love of Millions (2012), installatsioon
*Mr. President: Legacy (2012)
*Eye to Eye: Nicolas II (2013)
*Eye to Eye: Putin (2013)

## Viited

## Välislingid
*Itar-Tass. Intervjuu David Datunaga. Сегодня легче стать успешным предпринимателем, чем зарабатывать на хлеб художником – Дэвид ДАТУНА
*Google Glass x Interactive Art at SIME MIA
*Google Glass Takes Art Basel: Artist David Datuna Lets You Try on a Pair
Vestiena kihelkond

**Vestiena kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Festen*, läti *Vestienas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Vestiena kihelkonna aladele rajati aastal 1597 oma kirik. Aastal 1697 eraldati Liepmuiža-Vestiena kihelkond Ērgļi-Ogre kihelkonnast iseseisvaks kihelkonnaks. Aastal 1718 allutati see taas Ērgļi-Ogre kihelkonnale, hiljem Kalsnava kihelkonnale.

1773. aastal ühendati Liepmuiža ja Vestiena kihelkonnad Liepmuiža-Vestiena kihelkonnaks.

Vestienal oli hiljem oma Vestiena kirik ja kihelkonnal oli ka oma kirikumõis, kuid  oma vaimulikku sellel ei olnud. Vaimulikud saabusid sinna Liepmuižast.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Vestiena kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 20 õpilast.

Vestiena kirik põles aastal 1974 maha, Vestiena kogudus käib koos Vestienas Krustcelese majas.

## Vestiena kihelkonna mõisad
*Devēne (*Dewen*) rüütlimõis
*Tolka (*Tolkenhof*, varem *Niggesten*) rüütlimõis
*Vestiena (*Pastorat Festen*) kirikumõis
*Vestiena (*Festen*) rüütlimõis
*Viesiena (*Fehsen*) rüütlimõis

## Kirjandus
*
*
*
*
Bērzaune kihelkond

**Bērzaune kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Bersohn*, läti keeles *Bērzaunes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Kihelkonnale pani aluse Bērzaune vasallilinnus, millel oli aastal 1431 ka oma kirik. Kirikule oli eraldatud ka kaks adramaad maad. 

Aastani 1456 olid Bērzaune ja Cesvaine kihelkond ühendatud.  Aastal 1710 surid kihelkonna 2808 elanikust 1538 katku.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Bērzaune kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 111 õpilast, viies vallakoolis oli 105 õpilast. 

## Bērzaune kihelkonna mõisad
*Bērzaune (*Pastorat Bersohn*) kirikumõis
*Bērzaune (*Schloß Bersohn*) rüütlimõis
*Grostona (*Großdohn*) riigimõis
*Lautere (*Lauternsee*) rüütlimõis
*Mārciena (*Martzen*) rüütlimõis
*Zelgauska (*Selgowsky*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Gulbene kihelkond

**Gulbene kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Schwaneburg*, läti keeles *Gulbenes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal Võnnu ja Valga kreisis. 

## Ajalugu
Sealne kihelkond moodustati aastal 1429.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Gulbene ja Alamõisa kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 72 õpilast, neljas vallakoolis oli 154 õpilast.

## Gulbene kihelkonna mõisad
*Beļava (*Kortenhof*) rüütlimõis, fideikomiss
*Blome (*Blumenhof*) rüütlimõis, Vana-Gulbene kõrvalmõis, fideikomiss
*Gulbene (*Pastorat Schwanenburg*) kirikumõis
*Jaungulbene (*Neu-Schwanenburg*) rüütlimõis
*Krapa (*Kroppenhof*) rüütlimõis
*Litene (*Lettin*) rüütlimõis
*Nagliena (*Wassilissa*) rüütlimõis, fideikomiss
*Stāmeriena (*Stomersee*) rüütlimõis
*Valme (*Walmeshof*, varem *Taubenhof*) rüütlimõis, Vana-Gulbene kõrvalmõis
*Vana-Gulbene ehk Vecgulbene (*Alt-Schwanenburg*) rüütlimõis, fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 381 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 246-252 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA246,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 215-217 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA215,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Koivaliina kihelkond

**Koivaliina kihelkond** ehk **Gaujiena kihelkond** (*Adsel Kirchspiel*, läti keeles *Gaujienas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

## Ajalugu

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 27 õpilast, ühes vallakoolis oli 40 õpilast.

## Koivaliina kihelkonna mõisad
*Bormaņi, ka Trapene (*Treppenhof*) rüütlimõis
*Grundzāle (*Grundsahl*) rüütlimõis
*Jaunāmuiža (*Adsel-Neuhof*) rüütlimõis
*Koivaliina ehk Gaujiena (*Pastorat Adsel*) kirikumõis
*Koivaliina ehk Gaujiena (*Schloß Adsel*) rüütlimõis
*Luturmuiža (*Adsel-Luttershof*) rüütlimõis
*Sikšņi (*Vaucluse*, varem *Webershof*) rüütlimõis, fideikomiss
*Vaartu ehk Zvārtava (*Adsel-Schwarzhof*) rüütlimõis

## Vaata ka
*Atzele
*Koivaliina
*Koivaliina kirik
*Koivaliina ordulinnus
*Atsele ordulinnus

## Viited

## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner, 1826. Lk 277-278 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA277,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 381 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA381,M1.
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 265-270 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA265,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 217-218 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA217,M1.
Aluliina kihelkond

**Aluliina kihelkond** ehk **Alūksne kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Marienburg*, läti keeles *Alūksnes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas Võnnu ja Valga kreisis.

## Ajalugu
Aluliina kihelkonda on esmamainitud 1494. aastal. 1732. aastani kuulusid selle koosseisu ka hilisema Apekalnsi kihelkonna alad.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Aluliina ja Zeltiņi kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 21 õpilast, viies vallakoolis oli 108 õpilast.

1902. aastal eraldati Zeltiņi iseseisvaks kihelkonnaks; varem oli see olnud adjunktuur. Patronaažiõigus kuulus Aluliina mõisale.

## Aluliina kihelkonna mõisad
* Alsviķi (*Alswig*) rüütlimõis
* Aluliina ehk Alūksne (*Pastorat Marienburg*) kirikumõis
* Aluliina ehk Alūksne (*Schloß Marienburg*, ka *Aiswickshof*) rüütlimõis
* Ate (*Ottenhof*) rüütlimõis
* Babecka (*Babetzky*) rüütlimõis, Beja kõrvalmõis
* Beja (*Beyenhof*) rüütlimõis
* Dore (*Doremoise*) rüütlimõis
* Ērmaņi (*Knöringsfeld*, varem *Hermannshof*) rüütlimõis
* Jaunanna (*Knöringswald*, varem *Neu-Annenhof*) rüütlimõis
* Kalnapededze (*Charlottenburg*) rüütlimõis
* Kolberģi (*Goldbeck*) rüütlimõis
* Lāzberģi (*Fianden*) rüütlimõis
* Mālupe (*Malup*) rüütlimõis
* Nēķene (*Nötkenshof*) rüütlimõis
* Rēzaka (*Rehsack*) rüütlimõis
* Šļukumsi (*Schluckum*) rüütlimõis
* Ziemeri (*Semershof*) rüütlimõis
* Tūja (*Kragenhof*) rüütlimõis
* Vecanna (*Knöringen*, varem *Alt-Annenhof*) rüütlimõis
* Vizikumsi (*Wisikum*) rüütlimõis

## Vaata ka
* Aluliina
* Aluliina ordulinnus

## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376.
* Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 380-381 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA380,M1.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 252-261 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA252,M1.
* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 208-211 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA208,M1.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Ivatani keel

**Ivatani keel** on austroneesia keel, mida räägitakse Batanesi saartel Põhja-Filipiinidel.
1998. aasta seisuga oli kõnelejaid 35 000.

## Fonoloogia
Ivatani keeles on 4 vokaali, 21 konsonanti ja 5 diftongi.

**Vokaalid**: a, e, i, u

**Diftongid**: aw, iw, ay, ey, oy

**Konsonandid**: b, ch, d, f, g, h, hh, j, k, l, m, n, ng, ny, p, r, s, t, v, w, y

## Arvsõnad

Distributiivsed numeraalid märgitakse ivatani keeles prefiksiga.

## Vanasõnu
; Matakaw ava dimu u kasulivan. : Keegi ei saa su teadmisi varastada.
; Kanen mu ava u kakamay mu. : Ära söö oma sõrmi.
; Arava u susuhan da su vahay a mapsek. : Keegi ei põleta hea mehe maja.

## Kõnekäändusid
; Mahmahma u vatu kan uhu naw. : Kivid on pehmemad kui ta pea (ta on kangekaelne).
; Inulay mu ta tya naydited u uhu na.  : Jäta ta rahule, sest ta pea on segamini (ta on ärritunud).
; Tud da payramun u vinata naw.  : Nad pesid tema öelduga nägu (ei saanud aru).

## Viited

## Välislingid
* Ivatani keel Ethologue's
* Ivatani keele tutvustus ja näited.
* Ivatani vanasõnad.
* Keele näited.
* Ivatani sõnu ja fraase
Vambisa keel

**Vambisa keel** on üks Hibaro keelkonna neljast keelest. Vambisa keelt räägib vambisa hõim, kes elab Peruus. Neid on umbes 20 000 inimest. Vambisa keelt räägib 2000. aasta seisuga 9300 inimest. Vambisa keele alternatiivnimetused on humabisa, huambiza ja wambisa keel. Vambisa keeles on kasutusel ladina kiri.

#### Hibaro keelkond
Hibaro keelkonnas on neli elus olevat keelt: aguaruna keel, atšuari keel, šuari keel, vambisa keel. Hibaro keelkonna keeli räägib 89 630 inimest. Riigid, kus selle keelkonna keeli räägitakse, on Ecuador ja Peruu.

#### Asuala
Vambisa keelt kõneldakse Peruu põhjaosas, Andide džunglis, Morona ja Santiago jõgede kallastel.  

#### Arvsõnad
Nagu paljudes hibaro keelkonna keeltes, ei ole ka vambisa keeles eriti palju arvsõnu (päriselt ainult neli). Suuremaid arve on võimalik lugeda atšuari keeles, kuid vaid kasutades pikki sõnu, mis on kokku kombineeritud numbritest 1–4 ja liidetud sõnaga “uwej” ('käsi'). Tänapäeval kasutab enamik atšuari rahvast hispaaniakeelseid arvsõnu.  

Vambisa keele arvsõnad ühest kümneni :
 

#### Keele struktuuri andmed

Vambisa keele sõnajärjetüpoloogia on SOV ehk alus-sihitis-verb. Nt “Ta teda armastab”.  

Vambisa tähestikus on 18 häälikut.

Häälduses on huvitav, et pehmeid suulaehäälikuid hääldatakse hoopis ‘g’-na, juhul kui nad paiknevad lause lõpus ja neile järgneb täishäälik nt jwawkiu/ [waingiou] 'leitud' ; /kupwkiu/ [kupihgiou] 'nõrk'. Teatud täishäälikud mida muidu sõna keskel hääldatakse selgelt välja muutuvad helituks, kui neid ei rõhutata. Rõhu asetus häälduses on üleüldse väga oluline, sest kui näiteks täishäälikuühendi korral esimest vokaali ei rõhutata, siis võib ta kõlada kui konsonant.
Vambisa keelde on sõnu laenatud hispaania ja ketšua keeltest.

#### Keele näiteid
Vambisa keeles: 
tnta pukapkd hdwaij – vesi mullitab

waki'tkitoiti – hiljem tuleb ta tagasi koju

pujumek – tere

pungcurait? – kuidas sul läheb?

#### Lisaks
Keelestaatuse number on 5 (arenev). Vambisa keele kirjaoskus on 50%. Enamik vambisa hõimu lastest omandab vambisa keele.

Brent Berlin tegi kindlaks, et inglased suudavad vambisa keeles lindudel ja kaladel vahet teha, kuigi nad ei ole vambisa keelt kunagi kuulnud.

## Viited
Ev Chistr 'ta Laou!

"**Ev chistr 'ta Laou!**" (bretooni keeles  "Joo siidrit, Laou!") on traditsiooniline bretooni joomalaul. Meloodia sai tuntuks, kui seda esitasid 1970. aastal Alan Stivell ja 1976. aastal Hollandi ansambel Bots nime all "Zeven dagen lang".

Samal viisil on levinud mitmesugused versioonid ja töötlused, mil tihti pole originaaliga palju pistmist. Näiteks inglise rahvalaul "Willie's Lady" ilmus lasteballaadide seas 1882-98 avaldatud kümneköitelises inglise ja šoti rahvalike ballaadide kogumikus "The English and Scottish Popular Ballads". Eri sõnadega ja keeltes on laulu esitanud paljud ansamblid ja muusikud, sh Alan Stivell ("Son Ar Chistr" 1970), The Chieftains ("Ev Chistr 'Ta, Laou!" 1987), In Extremo ("Was wollen wir trinken"), Scooter "How Much is the Fish?", 1998) ja Blackmore's Night ("All For One", 2003).

Levinud on eksiarvamused, justkui olnuks "Ev Chistr ’ta Laou!" kasutusel Esimese või Teise maailmasõja aegse Saksa armee, Luftwaffe või IRA marsi või hümnina. Tegelikult levis see bretooni rahvalaul mujal Euroopas alles 1970. aastatel.

## Bretoonikeelne tekst
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad

Ar sistr zo graet 'vit bout evet, loñla
Ar sistr zo graet 'vit bout evet
Ar sistr zo graet 'vit bout evet
Hag ar merc'hed 'vit bout karet, loñla
Hag ar merc'hed 'vit bout karet

Karomp pep hini e hini, loñla
Karomp pep hini e hini
Karomp pep hini e hini
'Vo kuit da zen kaout jalousi, loñla
'Vo kuit da zen kaout jalousi

Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad

'Oan ket 'met tri miz euredet loñla
'Oan ket met tri miz euredet
'Oan ket met tri miz euredet
e vezen bemdez chikanet loñla
e vezen bemdez chikanet

Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad

Taolioù botoù, fasadigoù loñla
Taolioù botoù, fasadigoù
Taolioù botoù, fasadigoù
ha toull an nor a-wechouigoù loñla
ha toull an nor a-wechouigoù

Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat, loñla
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ev sistr 'ta Laou, rak sistr zo mat
Ur blank, ur blank ar chopinad loñla
Ur blank, ur blank ar chopinad

## Viited

## Kirjandus
* Jean-Marie Prima, « Aux origines d'une chanson... Son ar chistr », *Musique bretonne* no 136, juillet 1995, p. 22-24
* Frédéric Prima, « Son ar chistr. Une chanson qui fait le tour du monde », *Musique bretonne* no 173, juillet 2002, p. 36-37
* A. Stivell et J-N Verdier, *Telenn, la Harpe Bretonne*, 2004, p. 123

## Välislingid
* Cecile Chaminade - Chanson Bretonne ("Bretooni laul", klaverile, opus 76 nr 5, avaldatud umbes 1910)
Alexander von Stieglitz

Parun **Alexander Peter von Stieglitz** (venepäraselt *Aleksandr Ljudvigovitš*, *Александр Людвигович Штиглиц*) (1. (vkj)/ 13. september) 1814 Peterburi – 24. oktoober (vkj)/ 5. november) 1884 Peterburi) oli Venemaa finantsist ja filantroop. Ta oli esimene juhataja Venemaa Riigipangas, millest hiljem arenes tänapäevane Venemaa Föderatsiooni Keskpank.

## Elulugu
Stieglitzi isa oli Peterburi pankur parun Ludwig von Stieglitz (1779–1843), kes asutas panga "*Штиглиц и К°*". Ta õppis Tartu Ülikoolis ning astus seejärel 1840. aastal riigiteenistusse Venemaa Keisririigi Rahandusministeeriumi manufaktuurinõukogu liikmena. 1843. aastal päris ta isa tohutu varanduse, saades õukonnapankuriks. 1840.–1850. aastatel müüs ta välismaal edukalt võlakirju, millega rahastati Peterburi–Moskva raudtee ehitust, Krimmi sõja ajal aga vahendas Venemaa välislaene.

1845. aastal omandas Stieglitz Narvas kõik Joala kalevivabrikud. 1846. aastal valiti ta Venemaa börsi nõukogu juhiks. Ta osales laialdaselt raudteede ehituses, mis ühendasid Venemaa suurlinnu Läänemere ranniku, Varssavi ja Musta merega. 15. aprillil 1851 asutas Stieglitz Narva jõe paremkaldale kalevivabriku kõrvale Narva linaketramis- ja kudumisvabriku.

Eriliste ühiskondlike teenete eest pälvis ta 1854. aastal riiginõuniku, 1855. aastal aga tegeliku riiginõuniku teenistusastme. 1860. aastal loobus Stieglitz pangandustegevusest ning astus tagasi börsinõukogu esimehe kohalt. 1862 sai ta salanõuniku, 1881 tegeliku salanõuniku aukraadi.

Stieglitzi rahaga asutati 1876. aastal Aleksander II käsul nn Stieglitzi kunstikool (ametlikult A. L. Stieglitzi nimeline Peterburi Riiklik Kunsttööstusakadeemia), kus õppisid ka mitmed Eesti kunstnikud: Karl Burman vanem (1901–1902), August Roosileht (1906–1907), Aleksander Promet (1897–1904), Hans Kuusik (1902), Jaan Koort, Konrad Mägi, Roman Nyman, Aleksander Tassa, Voldemar Mellik ning Nikolai Triik. 1953–1994 kandis kool nõukogude skulptori Vera Muhhina nime.

Aleksander von Stieglitz on maetud Jaanilinna Püha Kolmainsuse kirikusse.

## Autasud
### Venemaa autasud
* Püha Stanislavi ordeni III klass
* Püha Vladimiri ordeni IV klass (1846)
* Püha Anna ordeni II klass (1847, keisrikroon 1849)
* Püha Vladimiri ordeni III klass
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1857)
* Püha Anna ordeni I klass (1864, koos keisrikrooniga)
* Püha Vladimiri ordeni II klass (1866)
* Valgekotka orden (1869)
* Püha Aleksander Nevski orden (1875)

### Välismaa autasud
* Oldenburgi hertsog Peter Friedrich Ludwigi Teenteordeni II klass (1866)
* Taani Dannebrogi ordeni suurrist (1876)
* Prantsusmaa Auleegioni ordeni ohvitseririst (1878)

## Viited

## Välislingid
* Erik Amburgeri andmebaas. Nr 45985
*Wilhelm Stavenhagen. "''Villa Stieglitz bei Narwa''". Eesti Kunstimuuseum, EKM j 34425:30 G 22827:30
*"Villa Stieglitz fassaad Narvas". Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.1332.1.15.1
Vimm

**Vimm** võib tähendada järgmist:
*vimm ehk vimb, kala
*vimm on kestev, küdev, kange viha, vinduv vaenulikkus. https://sisu.ut.ee/vaks/vimm/

## Filmid
*"Vimm" ("Ju-on"), Jaapani õudusfilm aastast 2002
*"Vimm 2" ("Ju-on 2"), selle järg
*"Vimm" ("The Grudge"), USA turu jaoks tehtud uustöötlus
*"Vimm 2" ("The Grudge 2"), eelmise filmi järg
*"Vimm 3" ("The Grudge 3"), eelmise filmi järg
Eesti haridus- ja teadusminister

**Haridus- ja teadusminister** on ametis Eesti Vabariigi haridus- ja teadusministeeriumis Eesti valitsuses. Minister vastutab Eesti haridussüsteemi juhtimise ja arendamise eest, samuti uurimis- ja arendustegevuste juhtimise ja finantseerimise eest riigi tasandil.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti haridus- ja teadusminister Kristina Kallas.

## Taasiseseisvunud Eesti haridus- ja teadusministrid
Taasiseseisvumise järgse Eesti erakondade keeruka arenguloo ning levinud parteivahetuste tõttu on haridusministrid kuulunud mitmetesse parteidesse, ehkki mitu ministrit ise on (esindades eri erakondi) olnud ametis korduvalt. Nii esindas hiljem pikka aega Reformierakonda kuulunud Paul-Eerik Rummo ministrina 1992–1994 Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteid, hilisem IRLi liige Peeter Olesk 1994–1995 ERSP-d, hilisem sotsiaaldemokraat Peeter Kreitzberg Keskerakonda, hilisem reformierakondlane Mait Klaassen oli ministrina algul parteitu ja 1998. aastast Koonderakonna liige. Kahekordne minister Tõnis Lukas on esindanud haridusministrina nii Isamaaliitu kui ka selle järglasi, Isamaa ja Res Publica Liitu ning Isamaa Erakonda. Sama erakonna teist eelkäijat nimega Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica esindas minister Toivo Maimets. Ministeeriumit on juhtinud kõik Eesti suuremad erakonnad.

Kahekordsete haridusministrite seas on olnud Rein Loik (1989–1992 ja 1996–1997) ning Jaak Aaviksoo (1995–1996 ja 2011–2014). Kolm korda on minister olnud Mailis Reps (2002–2003 Mailis Rand, 2005–2007 ja 2016–2020 Mailis Reps) ning Tõnis Lukas (1999–2002, 2007–2011 ja 2022–2023).

Pikima staažiga haridusminister taasiseseisvunud Eestis on Tõnis Lukas, kes on kokku olnud haridusminister või haridus- ja teadusminister üle seitsme aasta.

## Ministrite loend
### 1918–1940
**Parteid**

### Vabariigi Valitsus eksiilis

### 1989–
**Parteid**

## Vaata ka
* Eesti haridus- ja teadusministeerium

## Välislingid
*Haridus- ja Teadusministeerium: Eesti haridusministrid
Torre Unicredit

**Torre Unicredit** ("UniCrediti torn") on pilvelõhkuja Itaalias Milanos Porta Nuovas. 231 meetri kõrgune ehitis on Itaalia kõrgeim hoone. Hoone katuse kõrgus on 146 meetrit, LED-idega kaetud torni kõrgus 85 meetrit. 

Kompleksi kuuluvad veel torn B (22 korrust, kõrgus umbes 100 meetrit) ja torn C (12 korrust, kõrgus umbes 70 meetrit). 

Hoone asub Milano Centro Direzionale kvartalis (*quartiere*; tuntud ka kui Porta Nuova). Hoones asub rahvusvahelise tegevusulatusega panga UniCredit peakorter. 

## Viited

## Välislingid

* Scheda di Pelli Clarke Pelli architects
* Pagina dedicata nel sito Urbanfile 
* Installazione del pennone
* Visita alla Unicredit tower durante la giornata di primavera del FAI marzo 2013
Eesti Hemofiiliaühing

**Eesti Hemofiiliaühing** (lühend **EHÜ**) on 07. novembril 1992 Tartus asutatud hemofiiliahaigete ja teiste verehüübimishäiretega inimeste vabatahtlik mittetulunduslik üle-eestiline ühing. 

Ühing on Tartus registreeritud ühenduse Eesti Hemofiiliaühendus õigusjärglane.

Ühingu tegevus rajaneb omaalgatusel, liikmete omavalitsusel, ühistegevusel ja koostööl ühendustega World Federation of Haemophilia ja Euroopa Hemofiilia Konsortsium (inglise *European Haemophilia Consortium*).

17. aprillil tähistatakse paljudes riikides ülemaailmset hemofiilia päeva.

Eesti Hemofiiliaühingu liikmeks on hemofiilia diagnoosiga inimesed, nende pereliikmed ja hemofiiliahaigeid toetavad inimesed, sh tervishoiutöötajad. 

Eesti Hemofiiliaühingu eesmärgiks on ühendada Eestis elavaid hemofiiliahaigeid, kaitsta nende huve ja õigusi ning suurendada haigete ja pereliikmete ja ühiskonna teadlikkust hemofiilia haiguse olemusest ning haigete vajadustest. 

EHÜ korraldab igal aastal koosolekuid, seminare ja suvelaagreid. Suvelaagrites osalevad lapsed ja noored ning suvelaagri eesmärgiks on õpetada ja julgustada lapsi ning noori haigusega toime tulema iseseisvalt igapäevastes toimetustes. 

Eesti Hemofiiliaühing on Ülemaailmse Hemofiiliaföderatsiooni ja Euroopa Hemofiiliakonsortsiumi liikmesorganisatsioon. Rahvusvaheline koostöö võimaldab saada kogemusi kuidas teistes riikides on korraldatud hemofiiliahaigete ravi, rehabilitatsioon ja nõustamine ning hemofiiliaorganisatsioonide töö. Rahvusvaheline suhtlus on võimaldanud osaleda haigetel ja tervishoiutöötajatel erinevatel koolitustel, konverentsidel ja kongressidel. 

Hemofiiliahaigete ravi areng Eestis hakkas uuenema ja arenema alates 1995. aastast, kui haigete ravis esmakordselt võeti kasutusele kõrge puhtusastmega hüübimisfaktori preparaadid. Nüüdseks on nende preparaatide kasutamine tavapärane ning tänu sellele on hemofiiliahaigete elu kvaliteet paranenud ning eluiga pikenenud. Rekombinantsel meetodil valmistatud hüübimisfaktori preparaatide kasutamine profülaktiliselt lapseeast alates võimaldab ära hoida hilisemaid tüsistusi ning tagab lapsel täisväärtusliku elu.

Eesti Hemofiiliaühing on hemofiiliahaigete ja tema pereliikmetele väga hea võimalus suhtlemiseks ja info vahetamiseks. 

Hemofiiliaühingus on 2014. aasta andmetel 60 liiget.

Hemofiiliaühing on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.

Hemofiilia on pärilik kaasasündinud eluaegne haigus ja seetõttu on väga oluline kogu hemofiiliahaige pere ja tema lähedaste teadlikkus haigusest ning samas on oluline ka võimalus suhelda teiste sarnaste probleemidega inimestega.

## Vaata ka
*hemofiilia

## Viited

## Välislingid
*Eesti Hemofiiliaühingu koduleht
*TV3: Eesti hemofiiliahaigetele saabus appi Euroopa Hemofiilia Konsortsiumi president, Veebiversioon (vaadatud 28.11.2013)
Kodukaunistamine

**Kodukaunistamine** (ka *kodukaunistamise liikumine*) oli aastatel 1936–1940 Eestis toimunud kampaania, mille eesmärk oli parandada Eesti linnade, alevite ja külade välisilmet. 

Kampaania läbiviimiseks moodustati 32-liikmeline peakomitee ja 6-liikmeline juhatus. 

„Kuna maa välimuse korrastamine, kodukaunistamine puude ja põõsastega ning uute metsatukkade istutamine ning maanteede palistamine puudega on võimeline teatava aja jooksul õilistama meie maad ning maastikku, ühtlasi on aga omane tekitama rahva hinges psühholoogilist murrangut loodusearmastuse ja loodusekaitsmise suunas, siis valmistas Riikliku Propaganda Talitus kodukaunistamise hoogtöö koordineerimise kava, mille alusel peeti kõigi asjaomaste asutiste ja organisatsioonide esindajate nõupidamine Peaministri asetäitja K. Eenpalu juures. Lõpliku kava kinnitas Riigivanem K. Päts.“ 1936. aastal asutati Kodukaunistamise Hoogtöö Peakomitee, mille tegelik asjaajamine ja aktsiooni populariseerimine pandi Riikliku Propaganda Talituse peale. Peakomitee likvideeriti 10. juunil, mil kodukaunistamise hoogtöö juhtimine pandi Loodushoiu ja Turismi-instituudile. Kodukaunistamise hoogtöö seadis oma sihiks: kodude ja nende ümbruse välisilme tõstmise ja arendamise, avalikkude paikade ja hoonete välisilme korrastamise ja kaunistamise, puiesteede ja parkide rajamise, mälestusmonumentide ümbruse ja mälestuspaikade kaunistamise, kirikute ümbruse ja kalmistute korrastamise ja kaunistamise ning kaasaaitamise Eesti lipu aktsiooni teostamisele. 1938. aastal jagati preemiatena 3800 majapidamise vahel 110 000 kg värvimulda. 

## Viited
Kolme Korstna Võõrastemaja

**Kolme Korstna Võõrastemaja** oli Tallinnas Tartu maanteel asunud hotell.

Hotelli on esimest korda mainitud 1786. 

Hoone hävis 1944. aastal tulekahjus.

## Viited
Piktograafia

**Piktograafia** ehk **piltkiri** on piltide ja jooniste (piktogrammide) kasutamise süsteem  mõtete väljendamiseks ja teadete edastamiseks. Seda peetakse tavaliselt kirja eelkäijaks, mõnikord kirjaks.  

Ideograafia ehk mõistekiri on välja kasvanud piktograafiast.
Sõlmkiri

**Sõlmkiri** on teadete edastamise süsteem, mille puhul teadete edastamiseks kasutatakse sõlmi ja värvusi niidil või nööril. 

Inkade riigis kasutati teadete edastamiseks kipusid. 

On teateid, mille järgi Vana-Hiinas on kasutatud hiina sõlmkirja.

## Vaata ja
*Vampum
Kämmerei

**Kämmerei** oli Tallinna rae juures tegutsenud ametkond, mis korraldas linna rahaasju. 

Ametkonna moodustasid Tallinna rae liikmete seast välja valitud arvehärrad (saksa keeles *Kämmerer*). 

Ametkonna ülesannete sekka kuulus ka Tallinna turupoodide (nt lihakarnid, kingsepapoed) ehitamine, haldamine ja soovijaile rentimine.

## Viited
Michael Psellos

**Michael Psellos** (*Μιχαήλ Ψελλός*; 1017 või 1018 – umbes 1078) oli Bütsantsi munk, kirjanik, filosoof, poliitik ja ajaloolane.

## Viited
Lausmanni masinatehas

**Lausmanni masinatehas** oli aastatel 1881–1909 Tallinnas Volta tänava ja Tööstuse tänava kesklinnapoolses nurgas tegutsenud ettevõte. Tehas valmistas muu hulgas viinavabrikuseadmeid ja põllutööriistu.

Vendade Lausmannide masinatehas täitis 19. sajandi lõpus peamiselt Balti raudtee ja Pihkva–Riia raudtee tellimusi. 1900. aastal oli tehases 225 töölist.

1901. aasta kuulutati rahaliste raskuste tõttu välja Lausmanni masinatehase pankrot, kuid aasta lõpus võeti aga tehas rendile ning tehas hakkas valmistama malmpatju ja laternaposte Peterburi Troitski silla jaoks. 1903. aastal taastati tootmine ning samal aastal ostsid Tallinna metallitehase Peterburi ärimehed, kes hakkasid seal valmistama raudteepööranguid ja aurukatlaid ning remontima vedureid. Tallinna laeva- ja masinatehases töötas ligi 800 inimest. 1909. aastal läks tehas lõplikult pankrotti.

Lausmanni masinatehase asukohas on tänapäeval Volta tänava hooned 30, 32, 34 ja Tööstuse tänava 43 hoone, Volta tänava nurgal asuv majaosa.  

## Ajalugu
Tehas kandis aastatel 1899–1903 nime *AS Tallinna mailma ja masinavabrik vennad Lausmannid*. Seejärel 1903–1906 *Tallinna metallitehas*, aastatel 1907–1909 *AS Tallinna laeva- ja masinatehas*.
## Lausmanni heinamaa
Lausmanni masinatehas andis nime Kopli, Volta, Lausmanni masinatehase vahel ja Sõja tänava sihis kulgenud alade vahelisele Lausmanni heinamaale Kalamajas (praegu Salme kultuurikeskuse ümbrus). Girgensoni tänava ja Vabriku tänava vahel ning Sõja tänava sihist linna poole hoonestamata ala oli linna karjamaa, kus korraldati rahvaüritusi.

1930. aastatel kujundati suurem osa endisest heinamaast pargialaks, mille ümber ehitati Sõja tänava ja Kalevi tänava Kalamaja kortermajad. 1955-1965 ehitati keset parki J. Tombi nim. Kultuuripalee.

## Vaata ka
*1905. aasta revolutsioon Eestis

## Viited
Lembitu (õmblusvabrik)

**Lembitu** nime kandis aastatel 1961–2000 Tallinnas tegutsenud tekstiiliettevõte, kus toodeti õmblus- ja silmkoetooteid.

Kui ettevõte 1961. aastal tegevust alustas, oli ettevõtte nimi *Individuaalõmblusvabrik Lembitu*. Aastatel 1983–1991 kandis ettevõte nime *Tootmiskoondis Lembitu*, 1991–1994 tegutses riikliku aktsiaseltsina ja 1994–1997 aktsiaseltsina.

Ettevõte tegutses peamiselt moeateljeena, kuid hakkas 1980. aastatel õmblus- ja silmkoetooteid valmistama ka väikeseeriatena.

## Viited
Emporis Skyscraper Award

**Emporis Skyscraper Award** ('Emporise pilvelõhkujate auhind') on kinnisvarainfot koguva ettevõtte Emporis arhitektuuriauhind, mida antakse välja alates 2000. aastast. Kuni 2000. aastani oli auhind tuntud nimega Skyscrapers.com Award.

Auhinnaga tunnustatakse väljapaistvaid saavutusi kõrghoonete disaini ja funktsionaalsuse alal. Auhinnale kandideerimiseks peab hoone olema valminud auhinna kätteandmise eelsel aastal ning olema vähemalt 100 meetri kõrgune. Võitjad kuulutatakse välja järgneva aasta jaanuaris ning auhinnad antakse üle kevadel või suvel.

Nominendid ja võitjad valitakse Emporise toimetajate poolt, kelleks on arhitektuurieksperdid kogu maailmast. Kümne sõelalejäänu seast valitakse esimese, teise ja kolmanda koha saaja.

## Emporis Skyscraperi auhinna laureaadid

## Välislingid
*Auhinnasaajad Emporise kodulehel
Tallinna komandandimaja

**Tallinna komandandimaja** (ehk Toompea komandandi maja) on Tallinnas aadressil Toompea 1 asuv barokkstiilis hoone. 

Hoones asuvad Eesti vabariigi riigi valimisteenistus, Vabariigi Valimiskomisjon ja Erakondade rahastamise järelevalve komisjon.
## Ajalugu

Hoone ajalugu ulatub umbes 1690. aastasse, mil see ehitati Tallinna ülemkomandandi elamuna. Kinnistu  Toompea 1 kohal omandas arvatavalt 1660. aastatel Eesti-, Liivi- ja Ingerimaa suurtükiväe ülem ja kindralkortermeister Jakob Staël von Holstein, kelle ametiülesannete hulka kuulus ka kindlustuste ehitamine (sealhulgas ka Tallinna Wismari raveliini ja Tallinna muldkindlustusvööndi jne tugevdamine). 1673. aastast nimetati ta Eestimaa maanõunikuks ja sama aasta 15. septembril määrati ta Rootsi asehalduriks Tallinnas. Hoone asukoht on näidatud 1686. aasta Tallinna linna plaanil koos äsja valminud Toompea valliväravaga. 1693. aastal müüsid von Holsteini pärijad lõpuni ehitamata maja Rootsi riigile. Hoone võeti kasutusele Tallinna linna komandandi Paul von Esseni residentsina.

  

Peale Tallinna vallutamist 1710. aastal Venemaa tsaari Peeter I vägede poolt asus hoones ka Vene vägede komandant Tallinnas. Maja kõige tuntum elanik oli Peeter I protežee, Ibrahim Hannibal, Aleksander Puškini vaarisa, kes oli Tallinna komandant aastatel 1742–1752.

Aastatel 1864–1938 kuulus maja koos kinnistuga Tallinna Kaarli kogudusele, Eesti NSV perioodil tegutses majas ENSV Statistika Valitsuse asutused.

Peale taasiseseisvumist asus hoones Eesti Kodukaitse ja EV Piirivalveamet. 9. juulil 1991 toimus Toompeal komandandi majas, kus asusid Eesti Kodukaitse ja Eesti Riikliku Piirikaitseameti peakorter ja piirikaitse staap, plahvatus. Pomm plahvatas kell 22, mil Pika Hermanni tornis langetati signatuuri saatel sinimustvalget riigilippu.

Maja kuulub kinnismälestina kultuurimälestiste riiklikku registrisse. 2009. aastal hoone restaureeriti põhjalikult Raul Vaiksoo projekti kohaselt ning kohandati Riigikogu Kantselei tarbeks.
### Tallinna komandandid

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna linnapea ametikett

**Tallinna linnapea ametikett** on Tallinna linnapea ametitunnus. 

Ametikett koosneb ehistega suurest vapist, mille külge on kinnitatud kandekett.

Ametiketi kavandas Priit Herodes ja selle valmistas OÜ Miniplast Pluss. 

Ametiketti kandis Tallinna linnapea esimest korda 1997. aastal.

## Vaata ka
*Riigivapi teenetemärgi kett

## Viited
Umbusaldusavaldus

**Umbusaldusavaldus**eks nimetatakse poliitikas seda, kui valitud kogu hääletab oma esindaja tagasikutsumist ametikohalt. Tüüpiliselt umbusaldatakse tänapäeval demokraatlikes riikides valitsusjuhte või -liikmeid, presidente, kohalike omavalitsuste juhte või liikmeid, samuti parlamendi või omavalitsuse volikogu eesistujaid.

Umbusaldus loetakse õnnestunuks, kui häältest piisab umbusaldatava ametist tagandamiseks. Kuna umbusalduse algatab üldjuhul opositsioon, kes on opositsioonis seetõttu, et tal on vähem hääli, siis enamasti umbusaldamine ei õnnestu. Umbusalduse õnnestumiseks on vaja eritingimusi: mõne koalitsioonisaadiku toetust, koalitsiooni lõhenemist vms. Õnnestunud umbusaldushääletus võib, kuid ei pruugi viia võimuliidu ja valitsuse lagunemiseni.

## Eestis
Taasiseseisvumise järgses Eestis on ministritele 1992-2019 umbusaldust avaldatud 31 korral, neist õnnestunud on vaid kolm: teisel katsel õnnestus peaminister Mart Laari umbusaldamine 1994. aastal, mõõdikuskandaal viis ametist siseminister Ken-Marti Vaheri ning 2016. aasta 9. novembril umbusaldati peaminister Taavi Rõivast.

Enim on Eestis umbusaldatud siseministreid (6 korral), järgnevad peaministrid (5 korral) ja rahandusministrid (4 korral).

Eestis on umbusaldushääletusele pandud järgnevad ministrid.
* 3 korral:
** Mart Laar (1993, 1994 ja 2001 peaministrina)
**Villu Reiljan (1995, 1998, 2006 keskkonnaministrina)

* 2 korral:
**Toivo Jürgenson (2001 teede- ja sideministrina)
** Siim Kallas (1999 ja 2000 rahandusministrina)
** Rein Lang (2009 justiits- ja 2013 kultuuriministrina)
** Mihkel Pärnoja (2000 ja 2001 majandusministrina)
** Taavi Rõivas (2015, 2016 peaministrina)
**Mart Helme (2019, siseministrina)
**Martin Helme (2020, rahandusministrina)
* 1 korral:
** Andrus Ansip (peaminister)
** Heiki Arike (siseminister)
** Tarmo Loodus (siseminister)
** Maret Maripuu (sotsiaalminister)
** Jüri Mõis (siseminister)
** Urmas Paet (välisminister)
** Lagle Parek (siseminister)
** Juhan Parts (majandus- ja kommunikatsiooniminister)
** Mailis Reps (haridus- ja teadusminister)
** Ain Seppik (siseminister)
** Jaanus Tamkivi (keskkonnaminister)
** Liina Tõnisson (majandusminister)
** Ken-Marti Vaher (siseminister)
** Tiit Vähi (peaminister)

## Viited
Tallinna linnatapamaja

**Tallinna linnatapamaja** oli aastatel 1893–1940 Tallinnas aadressil Jüri Vilmsi tänav 37 töötanud tapamaja. 20. sajandi algusest 1930. aastateni oli sama aadress Riesenkampffi 37. Tänapäeval on selle kinnistu aadressid Jüri Vilmsi 53a-53g.

Tapamaja projekteeris ja ühtlasi oli ehitusjuht Carl Gustav Jacoby. 

1932. aastast tegutses tapamaja kõrval alaline elusloomaturg.

Endise Tallinna linnatapamaja kontorihoone asub aadressil Jüri Vilmsi 53a. Teised Tallinna Tapamaja kompleksi hooned on kas lammutatud või kapitaalselt ümber ehitatud. Tallinna linnatapamaja asukohaks valiti Riesenkampfi tänava pikendusel asunud heinamaa, mis jäi väljapoole tolleaegset linnapiiri. Linnainsener Carl Gustav Jacoby koostatud projekt järgi kestis ehitus aastatel 1891–1893. Hoone esimesel ja katusekorrusel paiknesid teenistujate korterid, teine korrus oli kasutusel kontoriruumidena.

Eesti NSV ajal asus hoones Tallinna Liha- ja Konservikombinaadi osakond.

Osaliselt on säilinud kogu kompleksi ümbritsenud ja tänavast eraldanud paekivist müür, sealhulgas väärtuslik müürilõik aadressil Vilmsi 53a asunud kontorihoone ees, mille tänapäevaks kinni müüritud jalgväravat kaunistab raidkivi aastaarvuga "1893". Laagna tee poolt ümbritseb hoonet betoonsein.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna tapamaja, Postimees (1886-1944), nr. 187, 24 august 1893
Lombakas Konn

**Lombakas Konn** oli Tallinnas Kalamaja asumis 19. sajandi algupoolel tegutsenud kõrts.

Arvatakse, et kõrts on saanud nime lühikest kasvu küüraka kõrtsiperemehe järgi. 

Kõrts oli populaarne, seda külastasid näiteks väikekaupmehed ja literaadid, samuti kubermanguvalitsuse ametnikud.

## Viited
Adventkirik

**Adventkirik** tähendab Seitsmenda Päeva Adventistide kogudust.

See võib tähendada ka kirikuid või kogudusi Eestis:
*Haapsalu adventkirik
*Jõhvi adventkirik
*Põltsamaa adventkirik
*Rakvere adventkirik
*Tallinna adventkirik
*Tartu adventkirik
*...