Rannarootslased

**Rannarootslased** (harvem ka **eestirootslased**, rootsi keeles *estlandssvenskar*, endanimetus ka *aibofolket*) olid Eestis keskajast kuni 1944. aastani elanud rootsi keele eestirootsi murret (rannarootsi keel) kõnelevad inimesed. Vähemal määral tarvitatakse sõna tänapäeval Eestis ja Rootsis elavate rannarootslaste järeltulijate kohta.

Rannarootsi asustusalad, oma kõnepruugis *[[Aiboland]]*, paiknesid peamiselt Eesti loode- ja läänerannikul ning saartel. Kuni 20. sajandi alguseni olid täiesti rootsikeelsed alad Ruhnu, Vormsi, Osmussaar ja Pakri saared. Noarootsi poolsaarel, valdavas osas endisest Noarootsi vallast, Naissaarel ja Vihterpalus oli selleks ajaks tekkinud rootsi-eesti segaasustus ning Hiiumaale jäänud vaid üksikud hiiurootslased.  

Eestis elab hinnanguliselt 200–500 eestirootslast või nende järeltulijat.

## Ajalugu
Rootslaste Eestisse asumise aja kohta on välja pakutud mitu varianti. Näiteks Carl Russwurm on arvanud, et rootslaste sisseränd toimus pärast Sigtuna hävitamist eestlaste poolt (1187), kui rootsi sõjamehed asusid Eesti rannikule kaitse-eelpostina. Soomerootsi keeleteadlane Tor Karsten on pidanud selleks juba palju varasemat aega. Paul Johansen on aga ühe leitud üriku põhjal välja pakkunud vahemiku 1270–1294, kuna 1271. aastal olevat praegust Haabneeme küla nimetatud rootsipärase nimega *Aponäs*.

Ruhnu saarel ja Saaremaal elanud rootslased olevat pärinenud Ojamaalt ning põhjapoolsed Uusimaalt Soomest. Kersleti (*Kärrslätt*) küla Vormsi saarel olevat nime saanud selle järgi, et küla esmaasukad pärinesid Kyrkslättist Soomest. 

Rootslaste asustus Eestis oli hiliskeskajal väga ulatuslik – piki rannikut Läänemaa lõunaosast kuni Virumaani ning hõlmas ka enamuse Läänemere saartest. Hiljem see vähenes mitmetel põhjustel. Tallinnas oli sel ajal rootslasi ligi 25% linnaelanikest, Haapsalus veelgi enam. Aastatel 1710–1711 tabas Eesti lääneosa katkuepideemia. Suur hulk rootslaste külasid suri välja, tühjadesse taludesse asusid hiljem elama eestlased ning nii algas mandril rootsikeelsete alade eestistumine. Saartele seevastu rändas sisse uusasukaid Soomest ja Rootsist ning sealne rootsikeelne rahvastik taastus peagi.

1855. aastal ilmus Tallinnas ajaloolase, etnograafi ja folkloristi Carl Russwurmi suurteos "Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus" (saksakeelses originaalis *Eibofolke oder die Schweden an den Küsten Ehstlands und auf Runö*; eestikeelne tõlge anti välja 2015). See mahukas kaheköiteline raamat kirjeldab rannarootslaste ajalugu ja tollast eluolu.

Eesti Vabariigi esimeses põhiseaduses (1920) kindlustati eestirootslastele jt vähemusrahvustele emakeele õpetus ning lubati piirkondades, kus rootslased moodustasid elanikkonna enamuse, kohalikes omavalitsustes kasutada asjaajamise keelena ka rootsi keelt. Samuti oli Eesti põhiseaduse järgi kolmel vähemusrahvuste rühmal (saksa, vene ja rootsi rahvusest kodanikel) õigus pöörduda riiklikesse asutustesse "kirjalikult oma keeli". 

1922. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis kokku 1 107 059 inimest, millest eestirootslased moodustasid ligikaudu 0,7% ehk 7850 inimest. 1. märtsil 1934 toimunud rahvaloenduse andmeil elas Eestis 7641 rootslast, sealhulgas 5180 Läänemaa valdades, 909 Harjumaa valdades ja 658 Tallinna linnas. Ametlikult määratud rootsi vähemusrahvuse enamusega vallad olid Rikholdi, Vormsi, Pakri ja Ruhno.

1925. aastal anti Eesti rootslastele kultuuromavalitsuse õigus, kuid nad ei kasutanud seda. Üheks põhjuseks, miks rannarootslased kultuuromavalitsuse loomiseni ei jõudnud, peetakse asjaolu, et nende kompaktne asustus võimaldas lahendada rahvuskultuurilisi probleeme kohaliku omavalitsuse tasemel.

1933. aasta suvel toimus Haapsalus esimene eestirootslaste laulupidu. 

Enne teise maailmasõja lõppu evakueerus valdav enamus rannarootslastest (ja võimaluse korral ka mitmed mujal Eestis elanud rootsi päritolu inimesed) neutraalsesse Rootsi. Rannarootslaste evakueerimine toimus organiseeritult juba alates 1943. aastast ja selleks oli neile antud ametlik luba Saksa okupatsioonivõimude poolt. Viimane rannarootslaste Eestist lahkumise laine toimus koos kümnete tuhandete eestlastest paadipõgenikega nn suure põgenemise ajal sissetungivate Nõukogude Liidu vägede eest 1944. aasta hilissuvel ja sügisel. 

Pärast seda, kui suurem osa eestirootslastest sõja ajal Rootsi ümber asus, jäi Eestisse elama ligikaudu 1000 eestirootslast. Omakeelsete haridusasutuste puudumise, segaabielude ja rannikualade Nõukogude Liidu "piiritsoonideks" muutmise tõttu sellest arvust tugevama rahvusliku identiteedi säilimiseks ei piisanud. Ka Rootsis jäi peamiselt Eestis sündinute vananemise ja suremise tõttu eestirootslaste ühistegevus soiku. Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal eestirootslaste huvi oma päritolu suhtes taastus ja rahvusrühma tegevus aktiveerus.

2007. aastal loodi kultuurautonoomia alusel Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis (praeguse nimega Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus). 2009. aastast antakse välja kultuuriomavalitsuse kakskeelset ajakirja Eestirootslane.

## Rootsikeelsed kohanimed

Tänapäeval kehtivad Eestis endistes rannarootsi asustuspiirkondades nii eesti- kui ka rootsikeelsed kohanimed. Sealjuures puuduvad näiteks Vormsi saare küladel eestikeelsed nimevasted. 

Vormsi on rootsi keeles *Ormsö*; Noarootsi poolsaar (endine saar) – *Nuckö*; Riguldi (küla) – *Rickul*; Osmussaar – *Odensholm*; Ruhnu saar – *Runö*; Pakri saared – *Rågöarna*; Vihterpalu (küla) – *Vippal*; Naissaar – *Nargö*; Saaremaa – *Ösel*; Hiiumaa – *Dagö*.

## Galerii

Клевер Деревня на острове Нарген.jpeg|"Küla Naissaarel" (*Nargö*). Julius von Kleveri maal, 1881
Nucköbor i 1800-tals dräkt..jpg|Noarootsi (*Nuckö*) elanikud 19. sajandi riietuses 
Klagomännen från Ormsö (Alvin-record 402639) (cropped).tiff|Rühm Vormsi (*Ormsö*) mehi külaskäigul Rootsi kuninga juurde Stockholmis, 1861
Poykarpos - viljaveo vanker, Ruhnu ERM Fk446 41.jpg|Ruhnu (*Runö*) mees ja naine viljaveo vankril, 1924 
Runödräkt.png|Ruhnu (*Runö*) hülgekütt, ülesjoonistus umbes 1930 
Rahvariietes Ruhnu naised 1937.jpg|Ruhnu (*Runö*) rahvariietes rannarootsi naised, 1937 
Väike küla, Väike Pakrisaar (Lilla Rågö) SLS 443 1 - 1934.jpg|Väike küla (*Lillbyn*) Väike-Pakri (*Lilla Rågö*) saarel, aerofoto, 1934 
Estonian-Swedes-from-Pakri-Islands-evacuated-to-Sweden-391757436190.jpg|Nõukogude sõjaväebaaside eest pagendatud Pakri (*Rågöarna*) elanikud Rootsis, 1940
Estlandssvenska flyktingar.jpg|Rootsi suunduv laev põgenikega Läänemerel, 1944 
Vormsi_kalmistul.jpg|Rõngasristid Vormsi kalmistul
File:4075 - Noarootsi vana (Hosby) kalmistu (02).JPG|Noarootsi (*Nuckö*, *[[Hosby (Lääne-Nigula)|Hosby]]* küla) vana kalmistu, 2007  
Vormsi kirik 2011.jpg|Rootslaste u 1400. aastal rajatud Vormsi (*Ormsö*, *[[Hullo]]* küla) kirik, foto 2011


## Eestirootsi päritolu inimesi
* Bengt Gottfried Forselius (1660?–1688) 
* Amandus Adamson (1855–1929) 
* Hans Pöhl (1876–1930) 
* Georg Hackenschmidt (1877–1968) 
* Bernhard Schmidt (1879–1935) 
* Mathias Vesterblom (1888–1942)
* Ragnar Nurkse (1907–1959) 
* Hjalmar Pöhl (1908–1964) 
* Viktor Aman (1912–2009) 
* Elmar Nyman (1919–2008) 
* Erik Schmidt (1925–2014) 
* Edvin Vesterby (s. 1927)
* Lennart Meri (1929–2006) 
* Egon Nuter (s. 1955) 
* Sepo Seeman (s. 1971)

## Vaata ka
* Hiiurootslased
* Tallinna Rootsi-Mihkli kirik
* Soomerootslased
* Eduard August Maass
* Carl Axel Mothander
* Haapsalu Rootsi Gümnaasium
* Eesti rootsikeelne meedia
* Rannarootsi muuseum

## Viited

## Kirjandus
* Carl Russwurm. Eibofolke, oder, Die Schweden an den Küsten Ehstlands und auf Runö. Reval, Leipzig 1855. http://tartu.ester.ee/search~S1*est?/aRusswurm/arusswurm/1%2C4%2C28%2CZ/l856&FF=arusswurm+carl+1812+1883&7%2C%2C15%2C1%2C0
* Sven Danell, Kuldrannake: mälestusi seitsmest aastast Eestis, Tartu: Ilmamaa, 1999, 2022. ISBN 9985878752
* Olev Remsu, Haapsalu tragöödia I, Virgela 2000
* Olev Remsu, Haapsalu tragöödia II, Lääne Elu (järjejutt), 2004
* Olev Remsu, Haapsalu tragöödia III, Virgela 2000
* Hans Pöhl. Rannarootslaste eestvõitleja. Hans Pöhli (1876–1930), Eesti rootslaste vaimse liidri ja valgustaja elulugu. Svenska Odlingens Vänners förlag. Stockholm – Tallinn 2010.

## Välislingid
*  Svenska Yle Arkivet: Estlandssvenskar 1991 och 1998
* Svenska Yle Arkivet: Estlandssvenskar på Ormsö 1989
* Rannarootsi Muuseum
* Rootsikeelne ohtrate piltide ja kaartidega lehekülg rannarootslastest
*Evald Blumfeldt, Rootsilisest asustusest Saaremaal, Ajalooline Ajakiri nr 3-4/1936
* Fotod: Neli eestirootslast Vabadussõjas. Kolm eestirootslast Vabadussõjas soomusrongil "Kapten Irw". Muis.ee