open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mulgi Öömatk

**Mulgi Öömatk** on alates 2012. aastast korraldatav meelelahutuslik matkamäng. 

Tegemist on võistkondliku jalgsimatkaga, kus osalejaid ootavad paarikümne kilomeetri pikkusel rajal ülesanded. Matk toimub igal aastal eri kohas, kuid ajaloolise Mulgimaa piirides.

## Välislingid
* Koduleht
Union (ettevõte)

**Union** oli Eesti tekstiili, mis asutati 1921 Tallinnas.. 

Union oli Eesti suurima nahavabriku (endine Th. Grünwaldi nahavabrik) omanik. 1921-1931 oli ettevõtte käes ka mehaaniliste jalanõude vabrik. Aastast 1931 kasutas seda vabrikut ettevõte Globus.

1936 töötas nahatööstuses 147 ja saapavabrikus 261 inimest.

Nahatööstuse AS „Union" asus Tallinnas Maakri tänav 19/21 ja AS „Union" kroomnahavabrik asus Endla tänav 77.
## Viited
Sillak

**Sillak** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sillak Eestis 19 mehel ja 11 naisel.

## Nime kandjaid
*Ain Sillak, tõstja
*Karl-Rudolf Sillak, jalgpallur
*Lauri Sillak, maalikunstnik

## Viited
Launkalne vald

**Launkalne vald** (läti keeles *Launkalnes pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Smiltene linnaga, Smiltene, Branti, Palsmane, Variņi, Bilska, Rauna ja Drusti vallaga ning Cēsise piirkonna Dzērbene vallaga.

Valla pindala on 222 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1213 inimest. Valla keskus on Launkalne küla. Vallavanem on Māris Lazdiņš.

## Ajalugu

Aastani 1925 kandis vald Branti valla nime, seejärel sai see tänapäevase nime. Aastal 1935 oli valla pindala 70,78 km², elanikke oli seal 1186. 1945. aastal moodustati valda Branti ja Launkalne külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Selsamal aastal moodustati Smiltene vallas Cērtene külanõukogu, mille pindala kattub suuremas osas tänapäevase Launkalne vallaga. Aastal 1954 liideti sellega Niedrājse külanõukogu Vorošilovi-nimelise kolhoosi alad. Aastal 1969 nimetati Cērtene külanõukogu ümber Launkalne külanõukoguks. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maadest Palsmane külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul. Suurim kõrgus on 240,8 meetrit (Slapjuma kalns, mis on ühtlasi ka Smiltene piirkonna kõrgeim koht). Vallas on 16 suuremat järve, neist kolm suurimat (53,9 ha suurune Lizdole järv, 17,7 ha suurune Niedrājs ja 16 ha suurune Spicieris) on ka Smiltene piirkonna suurimad järved. Suurim soo on 154 hektari suurune Krievi soo. Olulisemad jõed on Abuls, Vija jõgi, Rauza ja Palsa.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Cērtene linnamägi koos selle juurde käiva tammide süsteemiga. Regionalse kaitse all on  Kapusila linnamägi ja Pīkaņi Kantsimägi, Kaktiņi ja Kalnaslapjumi muinaskalmed, samuti ka Mūsiņi keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on Silenieki õunapuu, Silva mänd, Pumpuri mänd, Ķauzeri elupuu, Silva dendraarium, Mežole mänd, 46 hektari suurune Natura 2000 ala *Šepkas riests*, Medņi tammed, Rauznieki mänd, Līdakase tamm, Kaģi künnapuu, Vidus Eķītese lehis, Lejas Eķītese pärn, Vīksnase pärn, Vecragi üheksatüveline pärn, Jaunragi pärn, Kleperi saar, Klaviņi pärn, Kalna Prāmnieki õunapuu, Ruņģi kahe ladvaga kuusk, Jaunpīkaņase tamm, Jaunpīkaņase õunapuud, Lejas Pīkaņase õunapuud, Lizdole mänd, Launkalne künnapuu, Ozoli tamm, Veckažoki paju, Veckažoki mänd, Gundegase mänd, Mūsiņase mänd, Lejas Mūsiņase nõialuuaga kuusk, Vecragi künnapuu ja Baloži tamm. Valla idaossa jäävad osaliselt Rauza hoiuala ja Šepka hoiuala, vallas asuvad veel 172 ha suurune Launkalne hoiuala ja 2832 ha suurune Mežole hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1101 lätlast, 46 venelast, 7 valgevenelast, 8 ukrainlast ja 4 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Tehnoloogiline teater

**Tehnoloogiline teater** on teatri liik, mis kasutab laval kõikvõimalikke tehnilisi elemente lisaks sellistele klassikalistele väljendusvahenditele nagu näitleja, lava-, heli- ja valguskujundus. 

Masinate funktsioonidest saab omaette tähendustasand ja märgisüsteem, mis paralleelselt klassikaliste vahenditega edastab lavastuse ideid, meeleolu ja lugu. Tehnoloogilises teatris ei ole tehnoloogia vahendavas ega muid lavastuskomponente toetavas funktsioonis, vaid keskses funktsioonis kogu lavastuse olemuses ning tehnoloogia kasutamine on iseseisval ja nähtaval kohal. Tehnoloogilise teatri eesmärk on jõuda publikuni läbi tehnilise vahendi, näiteks haigettegeva helitugevuse, silmipimestava valguse või tehnilise masina.

Tehnoloogiline teater on eesti teatri kontekstis iseseisvalt kujunenud mõiste. Eesti meedia hakkas lavastuste tehnoloogiliste vahendite kasutamisele intensiivsemat tähelepanu pöörama alates Von Krahli teatri lavastustest „Eesti mängud. Pulm“ (1996) ja „Libahunt“ (1998). Seoses nendega kasutas Andrus Laansalu esimesena tehnoloogilise teatri mõistet. Eestis on grupp tegijaid, kes on selle võtnud oma tähelepanu keskpunkti. Nende hulgas on praegu aktiivsed Andrus Laansalu/Andreas W, Erik Alalooga, Taavet Janseni, MIMprojecti ja Henri Hüti.

Mujal maailmas sai tehnoloogiline teater alguse 1980. aastatel, mil seoti kunst, tehnoloogia ja näitemäng, kasutades erinevaid sidevahendeid, näiteks arvutit, faksi ja telefoni. Arvuti tekkimine mõjutas enim tehnoloogilise teatri arengut. Esimesed katsetajad olid Fluxus grupp ja John Cage.

## Kirjandus
* Evelyn Raudsepp. Tehnoloogiline teater Eestis 1996–2013, Tartu Ülikooli bakalaureusetöö, 2013
* Tehnoloogiline teater Eestis. 1.osa, Youtube, 7. mai 2012
* Tehnoloogiline teater Eestis. 2. osa, Youtube, 7. mai 2012
* :en:Digital theatre
David Davis

**David Michael Davis** (sündinud 23. detsembril 1948 Yorkis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiisne Partei ridadesse. Ta oli alates 13. juulist 2016 kuni 8. juulini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister.
Forvard

**Forvard** kuulub tuletisinstrumentide alla. Forvard on kahe osalise vaheline leping, mis kohustab tulevikus lepingupooli varem kokkulepitud tingimustel (nagu hind, kogus ja kauba üleandmise kuupäev) vastavalt müüma ja ostma finantsvara. Erinevalt futuurist ei ole forvardid standardiseeritud ning lepingu tingimused sõltuvad lepingupoolte kokkuleppest. Kuna tegu ei ole standardiseeritud instrumendiga, on forvard paindlik. Sellest tingituna ei kaubelda forvarditega börsil, vaid järelturul (OTC turg) ehk nn üle leti turul.

## Forvardi kasutamise eesmärgid
Forvardeid kasutatakse peamiselt spekuleerimiseks ja riskide leevendamiseks. Forvardi müüv osapool sõlmib lepingu, et kindlustada ennast müüdava vara hinnalanguse vastu, ehk ta omandab lühikese positsiooni. Kui risk peaks realiseeruma ning vara hind langeb, on teine lepingupool kohustatud selle ostma kokkulepitud hinnaga. Teine pool ehk ostja sõlmib lepingu, et kindlustada ennast ostetava vara hinnatõusu vastu, ehk ta omandab pika positsiooni. Juhul kui vara hind tõuseb, on ostev lepingupool teeninud tulu, saades vara turuhinnast odavamalt. Põhimõtteliselt on ostva osalise puhul tegemist spekulandiga, kes ennustab ostetava vara hinna tõusu.
Valuuta forvardeid ehk tähtpäevatehinguid kasutavad välisturul tegutsevad subjektid, et kindlustada ennast valuutariskide vastu.

## Forvardi riskid
Kuna forvardid ei ole standardiseeritud lepingud nagu futuurid, ei kaubelda nendega börsil, vaid järelturul (OTC) ehk nn üle leti turul. Järelturul kauplemise puhul pole tehingu tegemisse kaasatud arvelduskoda, mis börsil toimib tehingu seadusliku vahendajana ning garanteerib nii ostjale kui ka müüjale, et tehing täidetakse. Arvelduskoja puudumisega kaasneb risk, et lepingupooled ei täida oma kohustusi.

## Vaata ka
*Valuuta forvardleping

## Viited
Launkalne

**Launkalne** (vanasti ka **Launkalns**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Launkalne valla halduskeskus. Launkalne asub piirkonna keskusest Smiltenest 18 ja Riiast 118 kilomeetri kaugusel merepinnast 185 meetri kõrgusel. 

Lisaks vallavalitsusele on külas veel algkool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Launkalnes asuvad Launkalne ja Launkalnes skola bussipeatus.

Küla on esimest korda mainitud 1584. aastal, mil see asus Kapeņkalnsi katoliku kabeli juures. Arvatakse, et selle nimi tuleneb osaliselt eesti keelest, *kalns* tähendab läti keeles mäge ja nimetus oleks olnud siis *mäest lõunas*. Hiljem asus seal Launkalne mõisa (*Launekaln*) hoonetekompleks, mille juurde kujunes ka praegune küla. Nõukogude ajal asus seal sovhoosi Launkalne keskasula. 

Külas kasvav Ozoli tamm on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 94 (1970)
* 133 (1979)
* 199 (1989)
* 209 (2000)
* 168 (2011)

* 179 (2016)
* 169 (2019)
* 155 (2021)
* 159 (2025)


## Viited
Slavko Kalezić

**Slavko Kalezić** (montenegro keeles Славко Калезић; sündinud 4. oktoobril 1985 Podgoricas) on Montenegro laulja, laulukirjutaja ja näitleja.

Ta esindas Montenegrot 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis 1. poolfinaalis lauluga "Space". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Blanche

**Ellie Delvaux** (esinejanimega **Blanche**; sündinud 10. juunil 1999 Brüsselis) on Belgia laulja ja laulukirjutaja.

2016 osales Delvaux Belgia "The Voice" saates, kuid kaugele ta seal ei jõudnud. 

Blanche esindas Belgiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "City Lights". Laul saavutas 363 punktiga neljanda koha. Eesti telefonihääletustel oli tema laul favoriit.

25. mai 2018 ilmus Blanche teine singel "Wrong Turn".

Tuntud on veel singlid "Empire" ja "Fences".

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Fusedmarc

**Fusedmarc** on Leedu elektroonilise muusika bänd Vilniusest. 

Bändi laulja on Viktorija Ivanovskaja, multiinstrumentalist Denisas Zujevas ja visuaaldisainer Stasys Žakas.

Fusedmarc esindas Leedut 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis 2. poolfinaalis lauluga "Rain of Revolution". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

## Koosseis
*Viktorija Ivanovskaja – laul
*Denisas Zujeva – kitarr, bass, programmeerimine, laulukirjutamine
*Stasys Žakas – visuaalid, muusika ja video produtseerimine
Papjeemašee

**Papjeemašee** (prantsuse keelest *papier maché*, 'mälutud paber') on materjal ja tehnika, mida kasutatakse ruumiliste objektide valmistamiseks. Papjeemašee peamised komponendid on liimaine ja paber. Vahel kasutatakse ka kipsi või kangast, vastavalt kas sidususe või elastsuse suurendamise eesmärgil. Papjeemašeest esemete valmistamiseks kasutatakse kaht meetodit. Eelpoolnimetatud materjalidest kas segatakse kokku ühtlane mass, millest annab voolida või pressida erinevaid kolmemõõtmelisi objekte, või laotakse vormile paberikihte vaheldumisi liimainega. Mõlema meetodi tulemuseks on tugev ja võrdlemisi kerge objekt. Tugeva ja tiheda koostise annab paberis leiduv tselluloos.

## Ajalugu
Papjeemašee kodumaa on nagu paberilgi Hiina. Muuhulgas kasutati seda seal kiivrite ja turviste valmistamiseks. Mida kaugemale tehnika levis, seda rohkem variante selle kasutusele leiti. Pabermassist maske hakati tegema Jaapanis ja Pärsias, nukke esiti Prantsusmaal 16. sajandil, kui papjeemašee Euroopasse jõudis. Tuntud papjeemašeenukkude kasutajaid oli nukunäitleja Frank Paris.

## Kasutusvaldkonnad tänapäeval
* Papjeemašee on väga levinud tehnika teatrites, kus butafooride tööna valmivad rekvisiidid (näiteks teatrimaskid, nukud).
* Muuseumid tellivad tihti ajalooliste esemete jäljendeid või muid temaatilisi rekvisiite, mida annab papjeemašee tehnikas valmistada (näiteks ordenid, mündid, maketid).
* Filmimaailmas on papjeemašee kasutusala lai juba seetõttu, et filmižanreid on seinast-seina. Nukufilmi ja ajaloolise dokumentaalfilmi rekvisiidid erinevad väga paljuski. Niisamuti erineb kasutuse sagedus sõltuvalt žanrist ja filmitootjate nägemusest. 
* Papjeemašee huvilised valmistavad selles tehnikas väga erinevaid asju, alustades kõrvarõngastest ja lõpetades mööbliga.

## Kirjandus
* Torn, K. 2013. Papjeemašee. Seminaritöö. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Viljandi

## Välislingid
* Liivi Tamm: Paberist sündinud ehtekunst papjeemašee. Äripäev, 27. oktoober 2006
* Burkett, R. 1995. Papier Mache Rediscovered. 13. märts 2017
Thamara Gatšetšiladze

**Thamara Gatšetšiladze** (**Thako Gatšetšiladze**; gruusia keeles თამარა გაჩეჩილაძე (თაკო გაჩეჩილაძე); sündinud 17. märtsil 1983 Thbilisis) on Gruusia laulja, laulukirjutaja ja näitleja.

Ta esindas Gruusiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis 1. poolfinaalis lauluga "Keep the Faith". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

Ta kuulus gruppi Stephane & 3G, mis pidi Gruusiat esindama 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas lauluga "We Don't Wanna Put In". Laulu poliitilise sõnumi tõttu seda lauluvõistlusele ei lubatud.

## Viited
Loime peakraav

**Loime peakraav** (ka **Arunda oja**) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Väluste oja parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 6,9 km, valgla pindala 6,8 km², langus 6 m ja lang 0,87 m/km. Kraav saab alguse 50 m kõrgusel Vasara külas ning suubub Mõnnaste külas 44 m kõrgusel paremalt poolt Väluste ojasse 12,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Kuini 1982. aastani suubus kraav Ärmä jõkke, kuid maaparandustööde käigus suunati see Väluste ojasse. 

## Viited

## Vaata ka
*
*
Rajala

**Rajala** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Aivo Rajala, eesti kohtunik
*Lembit Rajala, eesti jalgpallur
*Lembit Rajala, eesti näitleja
*Maj-Lis Rajala, soome tantsija
*Panu Rajala, soome kirjanik
*Tekla Koha (alates 1948 Tekla Rajala), eesti pianist
Ando Süvari

**Ando** Ivar **Süvari** (ka **Anto Ivar Süvari**, **Ando Iwar Suvari** ja *Ando Suvari*, kuni 1936. aastani Sirmann; 17. august 1920 Pärnu – 2. märts 2012 Virginia Beach) oli eesti päritolu USA psühhiaater.

Süvari lõpetas 1938. aastal Pärnu poeglaste gümnaasiumi ja õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust. 

Teise maailmasõja ajal oli ta SD ametnik Viljandis. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kus elas üle Dresdeni pommitamise ning õppis meditsiini. 

Ameerika Ühendriikides elades jätkas ta õpinguid psühhiaatria alal ja omandas meditsiinidoktori kraadi.

1954. aastal kolis Süvari USA Rhode Islandi osariiki Newporti, kus töötas osariigi meditsiinikeskuse (Rhode Island Medical Center) vaimse tervise osakonna psühhiaatrina ja pidas ka erapraksist kuni pensionile jäämiseni 1985. aastal. 2004. aastal tunnustas Rhode Islandi osariik Süvari pikaajalist riigiteenistust ja andis sealsele pikaajalise hooldusravi keskusele (Long Term Care Center) tema nime.

Süvari oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Laine Nuuma ning nende lapsed on Agu, Madia ja Mari-Ann. Abielust kreeka päritolu meditsiiniõe Candice Thompsoniga sündis filminäitlejaks saanud tütar Mena Suvari ning nende pojad on Ando, Sulev ja Jüri.

## Viited

## Välislingid
*80aastane isa: "Mena on mu viimane hitt!"
Etendusasutus

**Etendusasutus** etendusasutuse seaduse tähenduses on asutus:
# kes regulaarselt korraldab autorite ning esitajate loomingu avalikke esitusi etenduste ja kontsertide näol;
# kes on töösuhtes loominguliste töötajatega;
# kellel on loominguline juht ja loomenõukogu;
# kes teavitab avalikkust etenduse või kontserdi toimumisest.

Etendusasutus on veidi laiem mõiste kui teater, etendusasutus on ka näiteks festivale korraldav agentuur, kontserdisaal, tantsuagentuur.  

Suurem osa Eesti etendusasutustest on aasta ringi tegutsevad institutsionaalsed teatrid, kel on oma teatrimaja ja püsiv kaader. Riik toetab etendusasutusi nende omandivormist olenemata. Riigilt saavad tegevustoetust 26 teatrit.

Etendusasutuste tegevust reguleerib Etendusasutuste seadus. Vastu võetud 11. juuni 2003.
Etendusasutuste tegevus kuulub kultuuri valdkonda, paigutudes peamiselt kaunite kunstide sekka , eeskätt etenduskunstide aladele.
Eesti kuulub teatriskäikude arvu poolest Euroopa tippu. 2015. aastal käidi Eestis teatris ligi 1,2 miljonit korda. See on märkimisväärne, kui arvestada, et Eestis elab 1,3 miljonit inimest.

Eesti suurimad etendusasutused on Rahvusooper Estonia ja SA Teater Vanemuine.
 
Eestis on teater kui Etendusasutus piirkonniti hästi kättesaadav. Kõigil elanikel on võimalik ligikaudu 50 km raadiuses oma elukohast etenduskunstidest osa saada. Seda võimaldab nii teatrite paiknemine üle Eesti kui ka riiklik toetusprogramm "Teater maal".
 
Teatristatistikat kogub Eesti Teatri Agentuur. Regulaarset ülevaadet Eesti teatrikunstist annab Eesti teatri festival Draama (Kultuuriministeeriumi veebileht 2017 aprill).

Etendusasutusi ühendab ja nende huve teatrite esindajana ning  kunstivaldkonna igakülgse arendajana kaitseb Eesti Etendusasutuste Liit (EETEAL).

## Vaata ka
*Riigiteater

## Viited
Roberto Cabañas

**Roberto Cabañas González** (11. aprill 1961 Pilar – 9. jaanuar 2017 Asunción) oli Paraguay jalgpallur, ründaja.

## Klubikarjäär
Aastatel 1980–1984 mängis ta Põhja-Ameerika Jalgpalliliigasse kuuluvas New Yorgi Cosmoses. 1983. aasta hooajal valiti ta liiga väärtuslikumaks mängijaks ning oli liiga suurim skoorija.

Euroopas mängis ta Prantsusmaa klubides Stade Brestois 29 ja Lyoni Olympique.

## Koondisekarjäär
Ta mängis Paraguay rahvuskoondises 1986. aasta maailmameistrivõistlustel ning 1979., 1987. ja 1993. aasta Copa Américal.

1986. aasta maailmameistrivõistlustel viimases alagrupimängus lõi ta kaks väravat Belgiale. 2:2 viigiseisus lõppenud mäng kindlustas Paraguay edasipääsu kaheksandikfinaali, kus kaotati 0:3 Inglismaale.
Pošehhonje rajoon

**Pošehhonje rajoon** (vene keeles *Пошехонский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Pošehhonje linn.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblasti, idas Pervomaiski rajooni, kagus Danilovi rajooni, lõunas Tutajevi rajooni, edelas Rõbinski rajooni ja läänes Rõbinski veehoidlaga.

Rajooni pindala on 4383 km², millega on see pindalalt Jaroslavli oblasti suurim rajoon. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 292. 2002. aastal oli elanikke 18 209 ja 1989. aastal 22 734.

## Haldusjaotus
Pošehhonje rajooni asulad kuuluvad ühe linna (Pošehhonje) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Riigiteater

**Riigiteater** on riigiosalusega sihtasutusena tegutsev etendusasutus, millel riik on ainus või üks asutaja. 

## Eestis
Eesti teatrisüsteemis on riigiteater riikliku finantseerimisega, mis on keskmiselt 65% teatri tulust. Eestis on 8 riigi asutatud sihtasutust, n-ö G8:

* Vanemuise Teater
* Eesti Draamateater
* Vene Teater
* Eesti Nukuteater
* Ugala Teater
* Endla Teater
* NO99
Katy Bødtger

**Katy Bødtger** (28. detsember 1932 Kopenhaagen – 1. mai 2017) oli taani laulja.

Bødtger esindas lauluga "Det var en yndig tid" Taanit 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Londonis. Laul sai 13 osaleja seas nelja punktiga 10. koha.
Carlin Romano

**Carlin Romano** (sündinud 1953 New Yorgis) on USA kriitik ja filosoofiaajaloolane, teose "America the Philosophical" autor. 

Ta on lõpetanud 1976. aastal Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga. 1979. aastal sai ta Yale'i Ülikoolist magistrikraadi. Doktorikraadi õigusteaduses (J. D.) sai ta Columbia Ülikoolis New Yorgis.

Ta töötab Pennsylvanias asuva Ursinus College'i filosoofia ja religiooniuuringute osakonnas filosoofia ja humanitaaria professorina ning Pennsylvania Ülikooli õppeasutuses Annenberg School for Communication lektorina (osalise tööajaga). Ta oli aastatel 1984–2009 ajalehe The Chronicle of Higher Education arvustaja ja ajalehe The Philadelphia Inquirer kirjanduskriitik.

Oma 2012. aastal ilmunud raamatus "America the Philosophical" väidab ta, et tänapäevased Ameerika Ühendriigid omavad maailma ajaloos kõige rikkalikumat filosoofilist kultuuri ning et see on ka tänapäeval parim koht filosofeerimiseks.

## Tunnustus
*2006 – Pulitzeri kriitikaauhinna finalist

## Teoseid
*2012 – *America the Philosophical*. New York: Alfred A. Knopf. ISBN 978-0-679-43470-2 https://www.amazon.com/America-Philosophical-Carlin-Romano/dp/0679434704/ref=sr_1_2?ie=UTF8&qid=1493895373&sr=8-2&keywords=carlin+romano

## Vaata ka
* Esa Saarinen

## Viited

## Välislingid
* Heil Heidegger!. 18.10.2009. chronicle.com
Paide Jumalaema Uinumise kirik

**Paide Jumalaema Uinumise kirik** ehk **Paide Uspenski kirik** oli õigeusu kirik Paides Järva maakonnas Paide Vallimäel, Tallinna tänava ja Valli tänava suunalisel Edelabastionil. Kirik ehitati 1862. aastal Peterburi kaupmehe Nikolai Russanovi toetusel ja eestvedamisel ning hävis 1993. aasta 29. aprillil tulekahjus.

## Ajalugu
Vajadus õigeusu koguduse järele Järvamaal tekkis juba enne 1861. aastat, kui Paides elas arvukalt õigeusklikke. Jumalateenistusi hakkas pidama Tallinna garnisoni kiriku teine preester Theodor Grigorjev kolm-neli korda aastas üüritud eramajas. Usklike arvu pideva kasvamisega suurenes ka vajadus alalise pühakoja ja preestri järele. Preester Grigorjevi ettevõtmisel pühitseti 5. aprillil 1861. aastal renditud eramajas Paide õigeusu "ajutise kiriku" nime kandev ühe altariga pühakoda. Uues hoones alustati korrapäraste jumalateenistustega ja alalise preestriga, kelleks määrati Tallinnast Paidesse elama asunud Theodor Grigorjev.

Uue ja suurema hoone ehitamiseks palus preester Grigorjev abi kaupmees Russanovilt, kes kiriku ehitamist 27 602 hõberubla ja 20 kopikaga toetas. Püstitatava kiriku asukohaks valiti Paide Vallimäe edelabastion. 1863. aasta 8. septembril pühitsesid uue kirikuhoone Novgorodi ja Peterburi metropoliit Issidor ja mitmed vaimulikud üle Eesti. Uus Paide Jumalaema Uinumise kiriku kirikuhoone (vene k. *Вейсенштейнский Успенская церковь*) oli Eestis pikka aega ainulaadne ja teistest 19. sajandi teisel poolel ehitatud õigeusu kirikutest erinev Bütsantsi stiilis puitehitis.

Kogudusel oli 1862. aastal 280 liiget, 1865. aastal juba 347. Kõige rohkem oli koguduse liikmeid 1902. aastal, mil nende koguarv oli 632. Järgnevatel aastatel see arv järk-järgult vähenes.

Kiriku juures tegutses õigeusu kihelkonnakool ja õigeusu abikool Vahastu mõisas.

1938. aastal oli koguduseliikmeid üle 200. Koguduse hooldajaks-preestriks oli A. Pops, kes on Lelle koguduses preestriks. Alaliselt viibis Paides ainult köster, kelleks on J. Taal. . 

Paide õigeusklike kogudus liideti 1965. aastal Türi õigeusu kiriku kogudusega ning 1966. aastal anti Paide Muuseumile üle kirikuarhiiv, mis tähistas ühtlasi ka õigeusu koguduse tegevuse lõppu Paides. Pärast seda kasutati kirikuhoonet laona.

Kirik põles 1993. aasta 29. aprillil, misjärel hoone lammutati kuni vundamendini.

## Leid kiriku varemetest
2004. aasta mais alustas Paide Linnavalitsus kirikuvaremetel töid, eesmärgiga korrastada vundamendimüür ning katta varisemisohtlikud keldrid pinnasega. Tööde käigus leiti vundamendist vana pudel, milles oli kaltsupaberil dokument; samuti leiti lähedusest 19. sajandi teisest poolest pärinevad 14 Venemaa münti. Veekahjustuse tõttu oli enamik teksti loetamatu, sellelt võis siiski välja lugeda kiriku ehitamiseks eraldatud rahasummad ja mõne annetaja nimed ning kuupäeva 14. juuli 1860, mil kiri pudelisse pandi. Pudel arvatakse olevat osa nurgakivi panekuga müüri peidetust. Mündid ja ürik saadeti Järvamaa muuseumi.

## Viited
Inglise-Afgaani sõda

**Inglise-Afgaani sõdasid** on olnud mitu:

* **[[Esimene Inglise-Afgaani sõda]]**, 1839–1842
* **[[Teine Inglise-Afgaani sõda]]**, 1878–1880
* **[[Kolmas Inglise-Afgaani sõda]]**, 1919
Oleksandr Danõljuk

**Oleksandr Danõljuk** (ukraina keeles Олександр Олександрович Данилюк *Oleksandr Oleksandrovõtš Danõljuk*; sündinud 22. juulil 1975 Grigoriopolis Moldaavia NSV-s) on Ukraina poliitik ja riigitegelane.

## Elu ja haridus
Ta sündis aastal 1975 Grigoriopolis Moldaavia NSV-s (praegu Transnistria Moldaavia Vabariik). Ta lõpetas Kiievi 15. Keskkooli, seejärel Ukraina Rahvusliku Tehnikaülikooli "Igor Sikorski nimelise Kiievi Polütehnilise Instituudi" juures oleva Investeerimise ja Mänedžmendi Instituudi, hiljem lõpetas ta Indiana Ülikooli juures oleva ärikooli.
Ta töötas kolm aastat firmas McKinsey & Company, tegeldes mitmesuguste projektidega Londonis ja Moskvas, seejärel juhtis ta aastatel 2006–2010 investeerimisfonde Londonis ja Luxembourgis.

## Ukraina riigi teenistuses
Septembrist 2010 juhtis ta Majanduslike reformide juurutamise koordineerimiskeskust. 17. juulist 2014 oli ta Ukraina presidendi alaline esindaja Ukraina Ministrite Kabineti juures. Ta oli 25. septembrist 2015 kuni 14. aprillini 2016 Ukraina Presidendi Administratsiooni ülema asetäitja ning 14. aprillist 2016 kuni 7. juunini 2018 Ukraina rahandusminister. 

### Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu
28. mail 2019 määras president Zelenskõi Danõljuki oma ukaasiga Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäriks, kuid juba sama aasta 30. septembril vabastas ta sellest ametist.

## Isiklikku
Oleksandr Danõljuk on abielus ja tal on kaks poega. 23. aprillil 2016 teatas ta, et loobub Suurbritannia kodakondsusest, kuna kavatseb oma poliitilise karjääri üles ehitada Ukrainas; samal ajal abikaasa ja pojad jäid Ukraina-Suurbritannia topeltkodakondsusse.

## Viited

## Välislingid
* Службу финрасследований будут создавать по проекту Минфина времен Данилюка - ZN.ua, 13.08.2019
* Данилюк заявил, что акционером "Укроборонпрома" будет не Кабмин, а Минобороны - Lb.ua, 08.09.2019
* Данилюк: МВФ озвучил Зеленскому обеспокоенность делом ПриватБанка - Liga Novosti, 03.10.2019
Lubań (Poola)

**Lubań** (saksakeelne nimi *Lauban*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Lubańi maakonna halduskeskus.

Lubań asutati 1220. aasta paiku ja seda on kirjalikult mainitud 1268. aastal.

1346 moodustati Ülem-Lusaatia kuue linna liit, kuhu kuulusid Bautzen, Görlitz, Kamenz, Lauban, Löbau ja Zittau.

1815–1945 kuulus linn Preisimaa Sileesia provintsi.

Linnas toodetakse niisutatud salvrätte.

## Välislingid

* http://www.luban.pl/
Comrati Riiklik Ülikool

**Comrati Riiklik Ülikool** (gagauusi keeles *Komrat Devlet Universiteti*, rumeenia keeles *Universitatea de Stat din Comrat*) on avalik ülikool Moldovas Comratis. Ülikool asutati 11. veebruaril 1991.

Ülikoolil on neli teaduskonda.

## Välislingid
* Ülikooli koduleht (vene keeles)
Martin Vabat

**Martin Vabat** (kodanikunimega **Martin Ellermaa**; sündinud 2. aprillil 1981 Raplas) on eesti luuletaja.

Ta on avaldanud luulet ajakirjades Värske Rõhk ja Looming (6/2009, 4/2015, 9/2016, 5/2017, 12/2020). 

Vabat on Eesti Kirjanike Liidu liige alates 2014. aastast.

Teda on kaks korda esitatud Liivi luuleauhinna üheks nominendiks: 2015. aastal luuletusega "Ela" ja 2017. aastal luuletusega "Inimesed on kui liblikad".

## Luulekogud
*"Mina olengi kirjandusklassik" (Värske Raamat, 2006) 
*"Naerutaltsutaja" (Allikaäärne, 2009)
*"Hargumine" (Allikaäärne, 2014)
*"Maahingamispäev" (Elusamus, 2016)
*"Lootuse akende vaikus" (Eesti Keele Sihtasutus, 2017)
*"Püüdmatusejumala kannul" (Eesti Keele Sihtasutus, 2023)

Kolmes esimeses kogus on autori enda joonistused. 

## Proosa
*"Ja rästikud tantsisid" (Tuum, 2024) ISBN 9789916997390

## Välislingid
*Ott Kilusk. Reservaadirahva kaitseks! - Looming, mai 2025
*Ave Taavet. Poiss, kes teadis ussisõnu. - Keel ja Kirjandus, aprill 2025
*Siim Lill. Reservaadirahvas hakkab vastu. - Postimees, 29.03.2025
*Lauri Sommer. Oh saaksin käia... - Looming, detsember 2023
*Iiris Viirpalu. Inimene jumaliku ja maise vahelülina. - Värske Rõhk, kevad 2018
*Maarja Pärtna. Luuleaasta 2016: keelevigurid ja hilised debüüdid. - Looming, märts 2017
*Margit Tintso. Vabati uuestisünd. - Looming, oktoober 2016
*Paul Raud. Arvustus. Melanhoolne ja mäletav maahingamispäev. - err.ee, 17.06.2016  
*Madle Uibo. Maahingamispäev. - Tallinna Keskraamatukogu kirjandusblogi, 06.04.2016 
*Kadri Tüür. Maahingamispäev. - Kirjad Sõgedate külast, 02.02.2017
*Iiris Viirpalu. Arvustus. Harali pimeduse ja valguse vahel. - 16.12.2015, err.ee
*Alvar Loog. Eesti luuleaasta 2014. 61 lühiarvustust. - Looming, märts 2015
*Martin Vabat. Eluterve punk? - Sirp, 14.11.2013
*Jaak Urmet. Luuletaja, ole ometi julgem! - Looming, september 2010
*Mariliin Vassenin. Ülenev ja leppiv luule. - Sirp, 30.04.2010
*Mario Pulver. Marutõbine sügis hundisilmis. - Egikulturism, 30.04.2010
*Lauri Sommer. Luuled 2006: yksteisest teadmatud reaalsused. - Looming, märts 2007
*Veiko Märka. Seitse luuleraamatut, seitse debüüti. - Sirp, 15.09.2006
Pune tee

**Pune tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav on umbtänav, mis ristub Karukella teega.

Pune tee sai nime 8. mail 2002.

## Viited
Anier

**Anier** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Anier Eestis 68 mehel ja 77 naisel.

## Nime kandjaid
*Adolf Anier, eesti jalgpallur
*Hannes Anier, eesti jalgpallur
*Henri Anier, eesti jalgpallur

## Viited
Beata Tyszkiewicz

**Beata Maria Helena Tyszkiewicz** (sündinud 14. augustil 1938 Wilanówis (tänapäeval Varssavi)) on Poola näitleja.

## Filmograafia
*1961 "Samson" - Stasia
*1965 "Saragossast leitud käsikiri" - Donna Rebecca Uzeda, kabalisti õde
*1968 "Kõik müügiks" - Beata

## Välislingid
*
Alonen

**Alonen** on perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Alonen Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Nime kandjaid
*Pentti Alonen, soome mäesuusataja
*Viktor Alonen, eesti jalgpallur

## Viited
Hiie põik

**Hiie põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Hiie põik sai praeguse nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Hiie tänava järgi. Enne seda oli tänava nimi **Hõbemäe tänav**.

## Viited
Hiie tänav (Tallinn)

**Hiie tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Hiie tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime sealsete iidsete puude järgi.

## Tänaval asuvad ehitised
*Tallinna Harta Kristlik Kogudus

## Viited
Hiiepuu tänav

**Hiiepuu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Hiiepuu tänav sai nime 29. mail 2015.

## Viited
Jaanilille tee

**Jaanilille tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 170 m.

Jaanilille tee sai nime 13. juunil 1958.

## Viited

## Välislingid
Butafooria

**Butafooria** ehk **matkised** on ehtsaid esemeid matkivad, enamasti odavast materjalist ebaehtsad esemed, mida kasutatakse näiteks teatrilaval, filminduses, reklaami tegemiseks või muul otstarbel. Butafooria termin tuleneb itaalia keele sõnast *buttafuori* ning tähendab näitlejaid lavale saatvat lavastajaabi: *buttare* 'viskama, loopima' + *fuori* 'välja'.

Butafooria teostajat nimetatakse butafooriks, kes kuulub teatri loov-tehniliste töötajate hulka. Samas on ka vabakutselisi butafoore.

Butafoorsete esemete suurus võib varieeruda imepisikestest ning õrnadest ehetest muuseumis kuni (üle-)elusuuruste autode, loomade ning majadeni teatrilaval või filminduses.

## Ajalugu
Esimesed märkmed butafooriast pärinevad Vana-Kreekast, kus näitlejad kasutasid 6. sajandil eKr Dionysose austamiseks korraldatud pidustustel tragöödiate ja komöödiate esitamisel tegelaskujude kujutamiseks maske. Suuremad lava kujundavad detailid võeti kasutusele 16. sajandi lõpus Itaalias. Need olid alguses ainult tasapinnalised maalitud teatridekoratsioonid, mis muudeti ruumiliseks perspektiivi kasutades.

## Töövahendid
Peamised töövahendid on kõiksugused materjalid, mis on saadaval ehituspoodides: enamasti puit, EPS-plaat (nt penoplast), montaaživaht, liimid, plastid, silikoonid. Lisaks kasutatakse palju paberit (vt Papjeemašee). 

Töö käigus kasutatakse palju tööriistu, nt vaibanuga, kruvikeeraja, elektrilised tööriistad, soojapuhur. 

## Õpe
Dekoraator-butafooriks saab Eestis õppida Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias teatrikunsti visuaaltehnoloogia õppekava ühe suunana. Rakenduskõrgharidusõpe kestab neli aastat ning vastuvõtt toimub igal paarisaastal.

Butafooriateenust pakuvad järgmised firmad: Moestuudio Must Luik OÜ, Rekvisiit.ee, Stagecraft OÜ.

## Kasutusalad
* Teater
* Filmindus
* Muuseum
* Vitriinaknad

## Vaata ka
* Faksiimile
* Koopia
* Mulaaž
* Repliik (kunst)
* Butafoor 
* Dekoratsioon 
* Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus 
* Lavakujundus 
* Rekvisiit
* Teatrikunsti visuaaltehnoloogia

## Viited
Kärestiku tänav

**Kärestiku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Kärestiku tänav sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Pirita jõe kärestiku järgi.

## Viited
Lõosilma tee

**Lõosilma tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Lõosilma tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on nime saanud niidutaimede perekonna lõosilma järgi.

## Viited

## Välislingid
Kallaste tänav

**Kallaste tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Kallaste tänav sai nime 31. mai 2006. Tänav on saanud nime Kallaste allasumi järgi.

## Viited
Paisu tänav

**Paisu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Paisu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Lükati vesiveski paisu järgi.

## Viited

## Välislingid
Raudosja tee

**Raudosja tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Raudosja tee sai nime 15. august 2012. Tänav on saanud nime Osja tee mõjul. Osa Raudosja teest oli varem Osja tänava osa.

## Viited
Tammetõru tänav (Tallinn)

**Tammetõru tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Aastatel 1958–2015 oli tänava nimi **Abaja põik**, 29. maist kuni 7. oktoobrini 2015 kandis tänav **Koolme tänava** nime.

## Viited
Niidu tee

**Niidu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Niidu tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud niidule.

## Viited

## Välislingid
Teelehe tee

**Teelehe tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Teelehe tee sai nime 4. novembril 2015.

## Viited

## Välislingid
Tupsi tee

**Tupsi tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tupsi tee sai nime 3. augustil 2011. Tänav on saanud nime Tupsi talu järgi.

## Seotud arhivaale Eesti Rahvusarhiivis
*ERA.62.3.606 (fond 62, nimistu 3, säilik 606). "Tupsi talu nr. 126"

## Viited
Üheksa

**Üheksa** (tähis araabia numbrina **9**, Rooma numbrina **IX**) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule kümme ja otseselt järgneb arvule kaheksa.

Üheksa järgarvuna märgitakse araabia numbriga 9 koos punktiga (9.) või Rooma numbriga IX.

Eesti kõnekeeles on "üheksa" hääldus enamasti "öheksa".
Et h-häälik on eesti keeles nõrk, siis on tihti kuulda "öeksa".

## Viited
Viis

**Viis** (tähis araabia numbrina 5, Rooma numbrina V) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 6 ja otseselt järgneb arvule 4.

Viis järgarvuna märgitakse araabia numbriga 5 koos punktiga (5.) või Rooma numbriga V.
Spargelkapsas

**Spargelkapsas** ehk **asparkapsas** ehk **brokoli** (*Brassica oleracea* var. *italica*) on suurte roheliste õisikutega kapsateisend, mis meenutab välimuselt oma sugulast lillkapsast. Spargelkapsa õisikud on vitamiinirohked ja neid kasutatakse köögiviljana.

Spargelkapsas sarnaneb väga lillkapsaga. Spargelkapsa pea koosneb rohelistest õisikutest ja selle varred on lillkapsaga võrreldes pikemad ja peenemad.

## Ajalugu
Spargelkapsas aretati kapsarohust umbes 6. sajandil. Rooma impeeriumist saati on spargelkapsast itaallaste hulgas väärtuslikuks toiduaineks peetud. Spargelkapsa tõi Inglismaale Peter Scheemakers, USAsse Lõuna-Itaalia immigrandid, kuigi seal sai see populaarseks alles 1920. aastatel.

## Nimetus
Spargelkapsa nimetus 'brokoli' tuleb itaaliakeelsest sõnast *brocco,* mis tõlgituna tähendab haru või oksa. Võib arvata, et nimetus on kaudselt seotud ka ladinakeelse sõnaga *bracchium,* mis tähendab hargnevaid oksi või võrseid.

Keeleliselt on korrektne kirjutada ’brokoli’, mitte ’brokkoli’. Eesti Keele Instituudi terminibaas ESTERM järgi on eelistatud termin ’spargelkapsas’.

## Kasvatamine
2014. aastal toodeti maailmas 24,17 miljonit tonni spargel- ja lillkapsast 1,38 miljonil hektaril põllumaal.

Spargelkapsas eelistab kasvamiseks viljakat ja savist mulda, kasvutemperatuuri +16 ... +25 °C­ ja niisket keskkonda (85%).

Spargelkapsa lõikus toimub enne, kui see puhkeb õide.

## Kasutamine
Spargelkapsast kasutatakse peamiselt toiduainena.

Spargelkapsas sisaldab kiudaineid, kaaliumi, fosforit, kaltsiumi, magneesiumi, rauda, tsinki, mangaani, väävlit, vitamiine C, B1, B2, B5, B6, PP, E, K ja provitamiini A. 100 g spargelkapsast annab umbes 25 kcal.

### Ravitoime
1992. aastal eraldas Paul Talalay meeskond spargelkapsast sulforafaani. See fütokemikaal annab kaitse paljude kasvajavormide eest ja hävitab teatud tõvestavad bakterid nii seedekulglas kui ka hingamisteedes.

## Viited

## Välislingid
Garantii

* **[[Müügigarantii]]** on müüja või tootja lubadus müüdud asi ettenähtud tingimustel välja vahetada, parandada või tagada mõnel muul viisil asja vastavus garantiis või reklaamis ettenähtud tingimustele;
* **[[Pangagarantii]]** on panga kohustus maksta garantiikirjas kokkulepitud summa äripartnerile (garantiisaajale, müüjale) juhul, kui panga klient (garantiitellija, ostja) ei täida lepingulisi kohustusi äripartneri ees;

## Vaata ka
* Tagatis
Thomas Röhler

**Thomas Röhler** (sündinud 30. septembril 1991 Jenas) on Saksamaa kergejõustiklane, odaviskaja.

2016. aasta suveolümpiamängudel tuli ta tulemusega 90.30 olümpiavõitjaks.

5. mail 2017 viskas ta Teemantliiga etapil Dohas kõigi aegade teise tulemuse **93.90**. Ta ületas 1995. aastast Raymond Hechtile kuulunud Saksamaa rekordi 92.60 enam kui meetriga. 11. juulil 2017 ületas tema kuulnud rekordi Johannes Vetter, kes viskas 94.44. Sama aasta juulis ületas tema tulemuse ja ühtlasi Saksamaa rekordi Johannes Vetter.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta tulemusega 88.26 neljanda koha.

2018. aastal tuli ta kodustel Berliini Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks tulemusega 89.47.

Ta on odaviskes viiekordne Saksamaa meister.

2016. aastal valiti ta Saksamaa aasta meeskergejõustiklaseks.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Anastasija Sevastova

**Anastasija Sevastova** (sündinud 13. aprillil 1990) on Läti tennisist.

Sevastova on võitnud 13 ITF turniiri ja 3 WTA turniiri: 2010 Estoril Openi turniiril alistas ta finaalis Arantxa Parra Santonja, 2017 Mallorca Openil Julia Görgesi ja 2018 Bucharest Openil Petra Martići. Tema seni kõrgeim koht WTA edetabelis on 11. (15. oktoober 2018).

2013. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest, kuid naasis väljakutele jaanuaris 2015.

Sevastova jõudis 2016. ja 2017. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel veerandfinaali. 2016. aastal kaotas ta veerandfinaalis Caroline Wozniackile. Enne seda oli ta võitnud Garbiñe Muguruzat, Katerõna Bondarenkot ja Johanna Kontat. 2017. aastal kaotas ta veerandfinaalis hilisemale turniirivõitjale Sloane Stephensile. 2018. aastal jõudis ta poolfinaali, kus kaotas Serena Williamsile.

## Välislingid
*Anastasija Sevastova WTA kodulehel
Kaheksa

**Kaheksa** (tähis araabia numbrina **8**, Rooma numbrina **VIII**) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule üheksa ja otseselt järgneb arvule seitse.

Kaheksa järgarvuna märgitakse araabia numbriga 8 koos punktiga (8.) või Rooma numbriga VIII.
Pervomaiski rajoon (Jaroslavli oblast)

**Pervomaiski rajoon** (vene keeles *Первомайский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on linna tüüpi asula Pretšistoje.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Vologda oblastiga, idas Ljubimi rajooniga, lõunas Danilovi rajooniga ja läänes Pošehhonje rajooniga.

Rajooni pindala on 2227 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 012. 2002. aastal oli elanikke 13 145 ja 1989. aastal 15 070 .

## Haldusjaotus
Pervomaiski rajoonis on 268 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asula (Pretšistoje) ja kahe külaasunduse koosseisu.

## Viited
Lucie Jones

**Lucie Bethan Jones** (sündinud 20. märtsil 1991 Cardiffis) on Walesi laulja, näitleja ja modell. Ta osales 2009. aastal saates "The X Factor" 6. hooajal, kus jäi 8. kohale.

Jones esindas Suurbritanniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Never Give Up on You". Laul saavutas 111 punktiga 15. koha.
O. Torvald

**O. Torvald** (ukraina keeles **Оторвальд**) on Ukraina rokkansambel, mis asutati 2005. aastal Poltavas. Bändi debüütalbum "O. Torvald" ilmus 2008. aastal.

O. Torvald esindas Ukrainat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Time". Laul sai finaalkontserdil 36 punktiga 24. koha.

## Koosseis
*Yevhen Halych – vokaal, kitarr (2005–)
*Denys Myzyuk – kitarr, taustahääled (2005–)
*Oleksandr Solokha – trummid (2011–)
*Mykyta Vasylyev – bass (2014–)
*Mykola Rayda – klaver, DJ (2008–)
Nikola Poposki

**Nikola Poposki** (makedoonia keeles *Никола Попоски*; sündinud 24. oktoobril 1977 Skopjes) on Põhja-Makedoonia ökonomist, diplomaat ja poliitik. 

Ta on lõpetanud 2002. aastal Skopje ülikooli majandusteaduskonna. Tal on magistrikraad võõrkeelte ja väliskaubanduse alal (saadud 2004. aastal Rennesi ülikoolist Prantsusmaal ja Skopje ülikoolist).

Aastatel 2001–2004 töötas ta sekretärina Makedoonia saatkonnas Prantsusmaal. Aastatel 2005–2006 töötas ta Iirimaa pangas DEPFA Bank. Aastatel 2006–2009 oli ta Euroopa Komisjoni ekspertide grupi juht. Aastatel 2010–2011 oli ta Makedoonia suursaadik Euroopa Liidu juures.

Nikola Poposki kuulub kristlik-demokraatlikku parteisse VMRO-DPMNE ja oli 28. juulist 2011 kuni 31. maini 2017 Põhja-Makedoonia välisminister.
Andrekse tee

**Andrekse tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis.

Andrekse tee sai nime 28. juunil 1996. Tänav on saanud nime Andrekse talu järgi.

## Viited
Nikola Popovski

**Nikola Popovski** (makedoonia keeles *Никола Поповски*; sündinud 24. mail 1962 Skopjes) on Põhja-Makedoonia poliitik, ta kuulub erakonda Makedoonia Sotsiaaldemokraatlik Liit. Ta oli aastatel 2002–2003 Makedoonia parlamendi spiiker. Aastatel 2003–2006 oli ta Makedoonia rahandusminister.

Ta lõpetas Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli majandusteaduskonna magistrikraadiga.

Ta oli aastatel 1992–2003 Makedoonia parlamendi liige ja samas 1998–2003 Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu fraktsiooni juht; lisaks oli ta aastatel 1993–2002 Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige, kuuludes Strasbourgis mitmesse komisjoni. 3. oktoobrist 2002 kuni 7. novembrini 2003 oli ta Makedoonia parlamendi spiiker. 7. novembrist 2003 kuni 28. augustini 2006 oli ta Makedoonia rahandusminister. Seejärel oli ta 2008. aastani Makedoonia parlamendi liige. Veebruarist 2009 on ta Skopje Euroülikooli õppejõud.

## Isiklikku
Nikola Popovski on abielus ja tal on poeg.

## Viited

## Välislingid
* Nikola Popovski elulugu Makedoonia parlamendi kodulehel (inglise keeles)
Jugapuu põik

**Jugapuu põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Jugapuu põik sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Kõivu põik

**Kõivu põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Kõivu põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Kõivu tee järgi.

## Viited
Triana Park

**Triana Park** (läti keeles **Triānas Parks**) on Läti ansambel. Bänd asutati 2008. aastal Riias ja sellest ajast saadik on nad üritanud Lätit esindada Eurovisiooni lauluvõistlusel 5. korral: 2008., 2009., 2010., 2011. ja 2012. aastal.

2017. aastal võitsid nad Läti eelvooru "Supernova" lauluga "Line" ja esindasid sellega riiki 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis 1. poolfinaalis. Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud saades oma poolfinaalis 21 punktiga viimase, 18. koha.

## Koosseis
*Agnese Rakovska – vokaal 
*Artūrs Strautiņš – kitarr
*Edgars Viļums – trummid
*Kristaps Ērglis – bass
Jaak Jakobson (majandusühisuse juhataja)

**Jaak Jakobson** (2. august 1891 Tarvastu  – 1. aprill 1972) oli Pärnu majandusühisuse arendaja, Pärnu Panga juhatuse  esimees, Pärnu linnavolikogu liige ja kaitseliitlane.

## Välislingid
* Olaf Esna: "Unustatud ühiskonnategelane ja kaitseliitlane Jaak Jakobson" parnu.postimees.ee, 13. oktoober 2011
Kõivu tee

**Kõivu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav saab alguse Ranniku teelt ja suundub põhja. Tänavaga ristuvad Kõivu põik, Kesktee, Heki tee ja Lodjapuu tee.
Leedri tee

**Leedri tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.

Tänav ristub Näsiniine tee ja Vahtramäe teega.

Leedri tee sai nime 20. septembril 2000.

## Viited
Lodjapuu tee

**Lodjapuu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav saab alguse Ida teelt (sellest teisel pool kulgeb samas sihis Hõbekuuse tee) ja suundub itta. Tänavas elas enda eramus Kristjan Palusalu.
Bruno Leuschner

**Bruno Max Leuschner** (12. august 1910 Rixdorf (tänapäeval Berliin, Neukölln) – 10. veebruar 1965 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Bruno Leuschner oli pärit kingsepa perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1925–1928 kaubandust. Lisaks täiendas ta ennast õhtukursustel. Seejärel töötas ta kaubandustöötajana. Ta ühines tööliste spordiliikumisega ja astus 1931. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel osales Bruno Leuschner Neuköllnis põrandaaluses kommunistlikus tegevuses. 1936. aastal ta vahistati ja 1937. aastal karistati teda 6-aastase vabaduskaotusega. Karistusaja lõppemise järel hoiti teda kinni Sachsenhauseni ja Mauthauseni koonduslaagris ja ta vabanes vangistusest 1945. aastal. Vabanemise järel töötas Bruno Leuschner Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee majandusosakonna juhatajana ja alates 1946. aasta aprillist Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisuse majandusosakonna juhatajana. 1947. aastal sai ta Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) majandusasjade osakonna juhatajaks ja 1948. aastal Saksa Majanduskomisjoni esimehe asetäitjaks ja planeerimise peavalitsuse juhatajaks.

1949–1950 oli Bruno Leuschner Planeerimisministeeriumi riigisekretär. 1950–1952 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei esimehe asetäitja. 1952–1961 töötas Bruno Leuschner Saksa DV Riikliku Plaanikomisjoni esimehena. 1960–1963 oli ta Saksa DV Riiginõukogu liige. Alates 1953. aasta juulist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ja 1958. aasta juulist Poliitbüroo liige. 1961–1965 oli ta üks Saksa DV Ministrite Nõukogude esimehe asetäitjatest.

## Viited
Lõhmuse põik

**Lõhmuse põik** oli tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav asus kahel pool Lõhmuse teed. 2016. aastal pandi senise Lõhmuse põigu osadele nimeks Kontpuu tee, Läätspuu tee, Pukspuu tee ja Tuhkpuu tee.

## Viited
Ljubimi rajoon

**Ljubimi rajoon** (vene keeles *Любимский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Ljubimi linn.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, idas Kostroma oblastiga ning läänes Danilovi ja Pervomaiski rajooniga.

Rajooni pindala on 1960 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 789. 2002. aastal oli elanikke 13 987 ja 1989. aastal 16 694.

## Haldusjaotus
Ljubimi rajoonis on 285 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Ljubimi) linna ja kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kaasiku tee

**Kaasiku tee** (tee number 12156) on kõrvalmaantee Hiiumaal. Tee pikkus on 3,2 km.

Tee algab Kogri külas Allika–Vaemla tee kolmandal kilomeetril ja kulgeb kirdesse, kuni lõpeb Kaasiku külas Vaemla jõe ääres.

Tee on kruusakattega ja ületab viit truupi.
Naadi tee

**Naadi tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.

Naadi tee sai nime 20. septembril 2000.

## Viited
Lõhmuse tee

**Lõhmuse tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav saab alguse Ranniku teelt ja suundub põhja, lõppedes Lodjapuu teel. Tänava pikkus on umbes 500 meetrit.
Lääne tee

**Lääne tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav saab alguse Merivälja muuli lähikonnas Ranna teelt ning suundub esmalt kirdesse ja siis idakagusse. Tänava pikkus on umbes 1 km.
Tuule tee

**Tuule tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav algab Merivälja muuli juurest Ranna teelt. Tänava otsa lähedal on mõlemal pool Ranna teed Tuule tee bussipeatus. Tänav suundub kirdesse, ristudes Viimsi tee ja Keskteega ja lõppeb Hõbekuuse teel. Tänava pikkus on umbes 600 meetrit.
Vaate põik

**Vaate põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Vaate põik sai nime 1964. aastal. Tänav on saanud nime Vaate tee järgi.

## Viited
Marianne von Willemer

**Marianne von Willemer** (20. november 1784 Linz, Austria – 6. detsember 1860 Frankfurt, Saksamaa) oli Austria näitleja ja tantsija, kes on eelkõige tuntud oma suhte poolest kirjanik Johann Wolfgang von Goethega.
Vana-Merivälja tee

**Vana-Merivälja tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav saab alguse Ranna teelt, suundub kirdesse ja lõppeb Viimsi teel. Tänava pikkus on umbes 240 meetrit.