open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raliki saared

**Raliki saared** ('päikeseloojangu saared') on saarestik Marshalli saarte lääneosas. 

Saarestikus elab umbes 20 000 inimest.

Raliki saarte hulka kuuluvad

* Enewetaki atoll
* Ujelangi atoll
* Bikini atoll
* Rongdriki toll
* Rongelapi atoll
* Ailinginae atoll
* Wotho atoll
* Ujae atoll
* Lae atoll
* Kwajaleini atoll
* Libi saar
* Namu atoll
* Jabati saar
* Ainglaplapi atoll
* Jaluiti atoll
* Kili saar
* Namdriki atoll
* Eboni atoll

## Vaata ka
*Rataki saared
Rataki saared

**Rataki ahelik** ('Päikesetõusu saared') on saarestik Marshalli saarte idaosas, 

Seal elab umbes 31 000 inimest.

Siia kuuluvad:

* Bokaki atoll
* Bikari atoll
* Utiriki atoll
* Taka atoll
* Mejiti saar
* Ailuki atoll
* Jemo saar
* Likiepi atoll
* Wotje atoll
* Erikubi atoll
* Maloelapi atoll
* Auri atoll
* Majuro atoll
* Amo atoll
* Mili atoll
* Knoxi atoll

## Vaata ka
*Raliki saared
John Cage

**John Cage** (5. september 1912 Los Angeles – 12. august 1992) oli Ameerika Ühendriikide avangardistlik helilooja, pianist, saatejuht ja publitsist. Tema looming on avaldanud mõju paljudele 20. sajandi heliloojatele.

Arnold Schönbergi juhendamisel algasid tema katsetused atonaalsuse ja dodekafooniaga. Ta tundis suurt huvi löökpillide vastu ja 1938. aastal organiseeris oma esimese löökpilliorkestri, millele kirjutas ka hulga teoseid. Sellest perioodist pärineb ka üks tema menukamaid ja enim järgimist leidnud leiutisi – ettevalmistatud klaver (*prepared piano*), mis tähendab pilli kõlavõimaluste muutmist klaveri keeltele või keelte vahele asetatud mitmesuguste esemetega, olgu need siis metallpoldid, klaasitükid, kummiribad vms.

John Cage'i küpset loomingut on määratletud mõistetega:

*aleatoorika – juhuslikkuse rakendamine teose kirjutamisel (nootide asukoht noodijoonestikul määratakse juhuslike operatsioonidega) või esitatamisel (noodikirjas on antud esitajale üldised juhised, nende piires on interpreedil vabadus ise kujundada teos);

*eksperimentaalmuusika – ebatraditsioonilised muusikainstrumendid, näiteks tühjad konservikarbid, elektrikell, raadiovastuvõtja, laste mänguklaver, sõnakunsti ja kehaplastika elementidest koosnevad etendused.

Cage kasutas ka graafilist notatsiooni.
 
John Cage tundis sügavat huvi *zen*-budistliku filosoofia ja sealt edasi vaikuse vastu. Tema teooria oli, et vaikust kui niisugust pole olemas, et vaikus ei ole akustiline nähtus, vaid teadvuse muutus. See ideedering leidis kajastust ka tema loomingus, eeskätt teoses "4'33"", kus interpreet vaikis 4 minutit ja 33 sekundit.

## Tähtsamad teosed
* "4'33"" – võib esitada ükskõik mis pill või pillikoosseis
* "Credo in Us" – klaver, konservikarbid, elektrikell, raadiovastuvõtja
* Süit mänguklaverile (1948)
* Kontsert ettevalmistatud klaverile
* "Imaginary Landscapes" – löökpillide kõrval ka plaadimängijad, sireenid jne
* "Water music" – muusikalis-lavaline etendus (1952)
* "Music of Changes" – klaveriteos, mille on inspireerinud Hiina "Muutuste raamat"
* Organ²/ASLSP

## Tunnustus
*1968 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Koolifoobia

**Koolifoobia** ehk **koolihirm** on alusetu hirm kooli minna. Sageli ei taha laps kooli minna sellepärast, et ta kardab oma vanemast lahkuda. Koolihirmu arvatakse esinevat kümnel lapsel tuhandest.

Kui laps kardab kooli minna, ei pruugi tegu olla koolifoobiaga. Kartus võib olla põhjendatud (olla seotud õpetaja, koolikaaslase või raske õppetööga).
Minamitori

**Minamitori** (ka *Marcuse saar*; jaapani 南鳥 (*Minamitori*) või 南鳥島 (*Minami-Tori-shima* 'lõuna linnusaar') on saar Vaikses ookeanis. See on Jaapani läänepoolseim saar. Geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on 1,2 km2. Kujult meenutab ta kolmnurka. Saart ümbritseb 50...300 m laiune korallriff. Kaldad ulatuvad kuni 8 meetrit üle merepinna.

Saarel paikneb raadiosaatja Loran-C. See on maapealse, pikalainelise positsioneerimissüsteemi Loran osa. Algselt oli saatjal 411,48 m kõrgune mast, mis oli kõrgeim rajatis Vaikse ookeani piirkonnas. Praegu on selle asemel 213 m kõrgune mast.

## Ajalugu
Saare avastas oletatavasti kapten Arriola 1694 aastal, kuid selle täpse asukoha määras alles 1874 USA vaatluslaev.

Saar oli pikka aega USA ja Jaapani vaheliste vaidluste objekt, kuni USA müüs selle 1968 Jaapanile.
Nurmenukulised

**Nurmenukulised** (*Primulaceae*) on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist.

Nurmenukulised on rohttaimed. Nende lehed paiknevad kas juurmiselt või varrel vahelduvalt. Kroonlehed on enamasti liitlehised. Nurmenukuliste vili on kupar. 

APG III süsteem (2009) liitis nurmenukuliste sugukonnaga mürsiinelised, mida käsitletakse nüüd nurmenukuliste alamsugukonnana.

## Eesti liikidega perekonnad
**Anagallis* – varsapõlv
**Androsace* – nõmmkann
**Centunculus* – pisikas
**Glaux* – rannikas
**Hottonia*  – vesisulg
**Lysimachia* – metsvits
**Primula* –  nurmenukk
**Samolus* – randpung
**Trientalis* – laanelill

## Teisi perekondi
**[[Ardisiandra]]*
**[[Asterolinon]]*
* *[[Badula]]*
**[[Bryocarpum]]*
**[[Coris]]*
**Cortusa* – kortuusa
**Dionysia* – dionüüsia
**Dodecatheon*  – jumalatelill
**Douglasia* – duglaasia
**[[Kaufmannia]]* 
**[[Omphalogramma]]* 
**[[Pelletiera]]*
**[[Pomatosace]]*
**[[Pseudoprimula]]*
**Soldanella*  – soldanell
**[[Stimpsonia]]* 
**Vitaliana* – mägikann

## Vaata ka
*Mürsiinelised

## Viited
Kaasomand

**Kaasomand** on üheaegselt mitme isiku omand.

Kõigil kaasomanikel on kaasomandile õigus. Kaasomanike osad ühises asjas on võrdsed, vastupidine peab olema kindlaks määratud kas siis vastava lepinguga või sätestatud seaduses.

Kaasomand võib tekkida:

*seadusjärgse või testamendijärgse pärimisega; 
*lepingu alusel omandamisega mitme isiku poolt; 
*omandi jagamisel; 
*juhuse tõttu; 
*igamise, okupeerimise, leiu või ümbertöötamise korral mitme isiku poolt.

Juhul kui on vajalik asja korras hoidmine või säilitamine on igal kaasomanikul selleks õigus ilma teistelt kaasomanikelt küsimata, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega. Käsutamise puhul kuulub see õigus igale kaasomanikule ainult tema mõttelise osa ulatuses. Seda võib siis kaasomanik müüa, kinkida, pantida, kuid kaasomanik ei või võõrandada asja ühtegi reaalset osa teistelt küsimata.

Kolmandate isikute suhtes on kaasomanikul kõik omaniku õigused, ta esineb kui terve asja omanik.

Asja võõrandamiseks või tema otstarbe ning tähenduse muutmiseks on nõutav kõigi kaasomanike üksmeelne otsus. Kinnisasja mõttelise osa võõrandamisel isikule, kes ei ole kaasomanik ega seaduse järgi eesõigustatud, on teistel kaasomanikel võõrandatava mõttelise osa ostu eesõigus, ostueesõigus kehtib ka kinnisasja kaasomaniku mõttelise osa müügil sundenampakkumise teel. Kuid tähelepanu tasub pöörata ka sellele, et ostueesõigust ei kohaldata, kui kaasomanik võõrandab kinnisasja mõttelise osa alanejale sugulasele või vanemale.

Ükski kaasomanikest pole kohustatud jääma püsivalt omanikuks, vaid võib igal ajal nõuda kaasomandi lõpetamist. Kaasomandi lõpetamisel jagatakse asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele. Jagamisviisideks võib olla:

*füüsiline asja jagamine; 
*müümine ja müügist saadud raha jaotamine; 
asja müümine ühele kaasomanikest, kes teistele nende osad siis välja maksab; 
*kohtulik jagamine, kus kohtule antakse laiad võimalused. Kasutatakse peamiselt juhul kui kaasomanikud ei saavuta kokkulepet kaasomandis oleva asja jagamise viisi suhtes. Sellisel juhul otsustab kohus vastavalt asjaoludele, kas jagada asi kaasomanike vahel reaalosades, anda asi ühele või mitmele kaasomanikule, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, või müüa asi avalikul või kaasomanike vahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagada kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele.

Kaasomanike õigusjärglaste suhtes kehtivad kaasomanike kokkulepe ja enamuse otsus ühise kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kohta, samuti kokkulepe kinnisasja kaasomandi lõpetamise keelu kohta, kui need on kantud märkusena kinnistusraamatusse.
Vaskvitriol

**Vaskvitriol** ehk **vasksulfaat-5-vesi** ehk **vasksulfaat pentahüdraat**, mille keemiline valem on CuSO4·5H2O, on vask(II)sulfaadi vesilahusest kristalliseeruv sinine keemiline ühend.

Seda kasutatakse näiteks taimekahjurite tõrjeks.

Vaskvitriol esineb mineraal kalkantiidina.

Vase vees lahustuvad ühendid on mürgised, ärritavad ja keskkonnale ohtlikud.

## Keemilised omadused
Vasksulfaat reageerib endast aktiivsemate metallidega.

CuSO4 + Zn → ZnSO4 +Cu

CuSO4 + Fe → FeSO4 + Cu

CuSO4 + Mg → MgSO4 + Cu

CuSO4 + Sn → SnSO4 + Cu

3CuSO4 + 2Al→ Al2(SO4)3 + 3Cu

Mõned metallid on aktiivsemad nagu näiteks magneesium ja alumiinium. Nad kaasavad ühe reaktsiooniga ka teise, mille käigus tekib hüdroksiid ja vabaneb, ka vähesel määral vesinikku.

## Vaata ka
* Vasksulfaat
Heino Rannap

**Heino Rannap** (sünninimi **Heino Reinbach**; 9. juuni 1927 Halliste – 24. november 2024) oli eesti muusikapedagoog ja pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Heino Rannap oli õpetajate poeg. 

Lõpetas 1945 Viljandi 2. Keskkooli ja 1950 muusikaõpetajana Tallinna Riikliku Konservatooriumi; pedagoogikakandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонской народной школе и семье (до 1917 г.)", pedagoogikadoktor (1986, Moskva PA), väitekiri "Музыкальное воспитание в эстонских школах (с 1917 до 1980-х годов)". 

Ta oli 1950–1954 ja 1977–1995 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud: 1987–1994 professor, aastast 1995 emeriitprofessor, 1978–1986 muusikapedagoogikateaduste teaduskonna dekaan, 1986–1987 koolimuusika ning 1987–1995 pedagoogika ja metoodika kateedri juhataja, 1954–1970 Tallinna Muusikakooli direktor, 1970–1977 TPedI dotsent, kultuurhariduse kateedri ja muusikakateedri juhataja, 1981–1998 Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi (ÜPUI) kooliajaloo probleemgrupi juhataja ja 1989–1998 ÜPUI direktor.

Heino Rannap on juhatanud mitmeid kontserte ning oli 1965. ja 1969. aastal üldlaulupidude sümfooniaorkestrite üldjuht.

## Teadustöö
Koostanud erialakogumikke ja Eesti kooli biograafilise leksikoni, uurinud muusika- ja kooliajalugu, olnud orkestridirigent. 

## Teoseid
* Tööst muusikaringides. Tallinn 1960
* Muusika eesti perekonnas ja rahvakoolis. Tallinn 1972: Muusikaseltsid Eestis I, Tallinn 1974
* Muusikaõpetus Eesti koolis. Tallinn 1977
* Tallinna Riiklik Konservatoorium. Tallinn 1979
* Tee muusikasse. Tallinn 1984
* Õpetaja osast Eesti kultuuriloos. Tallinn 1985
* Õpetajad kooli-, kultuuri- ja ühiskonnategelastena (kaasautor). Tallinn 1990
* Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia. Eesti Haridusministeerium 2002
* Eesti Muusikaakadeemia professorid 1919–2001. Tallinn 2002
* Ilmar Tõnisson Pärnu muusikaelus ja Eesti muusikahariduses. Tallinn–Pärnu 2005

## Tunnustus

* 2002 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

## Isiklikku
Tema isa oli kooliõpetaja Jaan Rannap. Tema vend oli lastekirjanik Jaan Rannap.

Tema abikaasa oli viiuldaja Ines Rannap ja nende poeg on pianist ja helilooja Rein Rannap.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990, 198–199
*EE 8, 27–28
*EE 14, 406
*TPÜ, 86

## Välislingid
Eesti Roheline Rist

**Eesti Roheline Rist** (lühend **ERR**) on Eesti mittetulundusühing.

Eesti Rohelise Risti peaeesmärk on Eesti looduskaitseühingute töö sidumine, samuti tehakse koostööd Rahvusvahelise Rohelise Ristiga. 

Eesti Roheline Rist propageerib säästvat arengu ja Läänemere kaitset. 

1997. aastal loodi Eesti Rohelise Risti ettepanekul Maailma Hapnikufond (WOF).

## Välislingid
*"Eestis on ka Roheline Rist" Õhtuleht, 4. mai 1998
Biosfäärikaitseala

**Biosfäärikaitseala** on rahvusvahelise tähtsusega kaitseala, mis on tunnustatud UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" (*Man and the Biosphere*) alusel. 

2007. aastal oli The World Network of Biosphere Reservesi andmeil 105 riigis kokku 529 biosfäärikaitseala. 

Eesti ainus biosfäärikaitseala oli 1990–2006 Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala, mille põhimäärus tühistati Eesti valitsuse poolt 2006. aastal. Tänapäeval on selle asemel UNESCO tunnustatud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala.

Biosfäärikaitseala tegevust juhtis Sihtasutus Biosfääri Programm.
Asus Eee PC

**Asus Eee PC** on väike sülearvuti, mis kaalub alla 1 kilogrammi.

Asus Eee'd toodab Asus ja see on osa Asus Eee tooteperest. Ilmunud on Asus Eee PC seeriad Eee 700, Eee 900 ja Eee 1000. Asus teatas, et nimi "Eee" on lühend Asuse motost "*Easy to learn, easy to work, easy to play*" ehk "Lihtne õppida, lihtne töötada, lihtne mängida".

## Ajalugu
Esialgu teatas Asus, et arvuti baashind on 199 USA dollarit, kuid lisaseadmete ja muude vahenditega koos võib maksumus tõusta 399 dollarini. Siiski selgus kiiresti, et nii odavalt ei saa arvuteid müüa, ja baashind kerkis ruttu 399 dollarini, kusjuures pooljuhtketta maht 4 GB jäi samaks. Hakati müüma mudelit 2G Surf, mille muutmälu maht oli 512 MB.

Eee baasmudel 4G tuli müügile 16. oktoobril 2007 Taiwanis. Kiiresti järgnesid 3 mudelit. Juba 2007. aastal müüdi Eee 700 seeria arvuteid üle 300 000 ja järgmisel aastal mitu miljonit. Intel teatas, et Eee on kooskõlas tema turundusstrateegiaga "*World ahead*" ehk "Maailm eespool", mille eesmärk on pakkuda igale maailma inimesele võimalus omada arvutit.

Turule tuleku ajal äratas Asus Eee tähelepanu oma väikese kaalu, Linuxi operatsioonisüsteemi, pooljuhtketta ja suhteliselt väikese hinnaga. Uuematele mudelitele on lisatud võimalus kasutada Windows XP operatsioonisüsteemi ja üldtuntud kõvaketast.

Eee 900 seeria lasti ametlikult müügile Hongkongis 16. aprillil 2008 ja Suurbritannias 1. mail. Arvuti maksis Suurbritannias koos käibemaksuga 329 naelsterlingit. Saksamaal ja Austrias algas müük 26. juunil. 900 seeria mõõtmed olid pisut suuremad: 225×165×35 mm ja kaal oli umbes 1 kg. Arvutil oli mitmepuutepadi, mis võimaldas kasutajal kahe sõrmega kerida ja näpistusžesti abil suumida. Seda müüdi mõnel turul Linuxi ja mõnel turul Windowsi operatsioonisüsteemiga.

Eee 1000 seeria lasti müügile 3. juunil 2008 Taipeis. Sellel oli uus 10-tolline ekraan ja 1,6 GHz Intel Atomi keskprotsessor, Linux ja 8 GB või 32 GB pooljuhtketas. Mudelil 1000H oli Windows XP Home või Linux ja 80 GB või 160 GB kõvaketas. Aku kestis mudelil 1000 4,2–7,5 tundi ja mudelil 1000H 3,2–7 tundi.

## Ühilduvus
Eee kasutab standardset x86 protsessorit ja sellepärast saab sellele väikese vaevaga installida enamikku operatsioonisüsteeme. Täielik riistvaraline toetus on siiski muutlik, eriti viimastel mudelitel. On näidatud, et Eeele saab installida Microsoft Windowsi, Linuxit, BSD-d, Solarist ja teisi UNIXi-laadseid operatsioonisüsteeme, Mac OS X-i, Androidi ja Syllable'i.

## Välislingid
Rosin

**Rosin** on kuivatatud viinamari. Olenevalt päritolust ja kasutatud marjasordist tuntakse suurt hulka rosinasorte nagu sultana, korint jne. Rosinad võivad olla kas "kividega" (seemnetega) või ilma.

Rosinatootmine on laialt levinud Araabia maades, kus islam ei luba alkoholi tarvitada. Seepärast ei toodeta seal veini, vaid tehakse viinamarjad rosinateks.

## Toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Viited
Korint

**Korint** on väike tume seemneteta rosin. Korint on nimetuse saanud Korintose linna järgi Peloponnesosel.

## Vaata ka
*Garibaldi küpsis
Sultana

**Sultana** on hele seemneteta rosin, tüüpiliselt valmistatud viinamarjasordist "Thompson Seedless". Sultana rosinaid toodetakse palju Türgis.
Urbanus

**Urbanus** on mitme paavsti nimi:

*Urbanus I
*Urbanus II
*Urbanus III
*Urbanus IV
*Urbanus V
*Urbanus VI
*Urbanus VII
*Urbanus VIII
Lääne-Eesti madalik

**Lääne-Eesti madalik** (ka Lääne-Eesti rannikumadalik) on Eesti suurim maastikurajoon. Selle pindala on 6035 km2, hõlmates 13,3 % Eestist. 

Lääne-Eesti madalik kulgeb põhja–lõuna suunas Soome lahest Liivi laheni ja selle pikkus on 119–120 km.  

Madalik oli Läänemere algstaadiumeil viimase jääaja lõpus suure osa ajast vee all, on kerkinud merest umbes 9300 14C aastat tagasi.  

Madaliku suure pindala tõttu on selle reljeef väga mitmekesine. Lääne-Eesti madaliku iseloomustab lääneosas võrdlemisi pikk rannajoon (umbes 510 km ). Madaliku keskosas asub katkendlik Lääne-Eesti klindi paekivikuline ahelik. Lääne-Eesti madalikule on omased haruldased poollooduslikud niidud, neist tähelepandavamad on ranna- ja puisniidud. 

Madalikul on mitu kaitseala, neist tähtsaim on Matsalu rahvuspark, peale selle on veel Läänemaa Suursoo maastikukaitseala, Silma ja Avaste looduskaitseala. 
Suurim sügavus on 217 meetrit.
## Viited
Vibusaag

**Vibusaag** on käsisaag, mis koosneb kaarekujulisest (vibu meenutavast) puidust või metallist valmistatud raamist ja selle vahele pingutatud kitsast saelehest.

## Vaata ka
*Saag
*Raamsaag
Qiqihar

**Qiqihar** (varem eesti keeles *Tsitsikar* venekeelse  nime Цицикар eeskujul) on linn Hiinas Heilongjiangi provintsis Qiqihar Shi's. Linnal ei ole halduslikku staatust ega kindlaid piire.  
 
## Ajalugu
Qiqihar asutati 1691. aastal.

1931–1945 oli linnas Jaapani sõjaväebaas. 1945–1950 oli Qiqihar Nenjiangi provintsi pealinn.
Mööblitööstus

**Mööblitööstus** on tööstusharu, mis toodab igasugusest materjalist (v.a kivi, betoon ja tsement) mööblit ja mööblilisandeid. Mööblitööstus kasutab materjalide töötlemisel ja detailide ühendamisel tavalisi meetodeid (nt lõikamine, vormimine ja lamineerimine). Tootmise oluline osa on toote esteetiline ja kasutajasõbralik disain. Mõned mööbli valmistamiseks vajalikud tootmisprotsessid on kasutusel ka teistes tööstusharudes. Puidu lõikamine ja saadud detailidest toote kokkupanek on vajalik näiteks puitsõrestike tootmiseks. Metallmööbli tootmisel kasutatakse tehnoloogiat, mida rakendatakse ka rullvaltsitud toodete tootmisel. Plastmööbli vormimine toimub sarnaselt muude plasttoodete tootmisega. Plastmööbli tootmist liigitatakse siiski eraldi tegevusalaks.

## Eesti mööblitööstus

2020. aastal oli Eestis 809 mööblitööstuse ettevõtet, mis on 0,8% kõigist ettevõtetest. Mööblitööstuses on hõivatud enam kui 7500 inimest (1,6% Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 598 miljonit eurot (moodustades 0,9% Eesti ettevõtete müügitulust). Mööblitööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 41,9 miljonit eurot, mis moodustas 7% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 84% mööblitööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 2% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (16 ettevõtet). 11% mööblitööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes pool mööblitööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.

### Trendid

Eesti mööblitööstus on pikaajalise traditsiooniga. Sektor on oluline tööandja maapiirkondades ning aitab väärindada kodumaist toorainet. Sektori suuremad ettevõtted töötajate arvu järgi asuvad eelkõige Põhja- ja Kagu-Eestis. Siseturu ostujõud on kasvanud ning vähendanud survet eksportida. Seetõttu on mööblitööstus järjest rohkem orienteerunud siseturule. Kui mõni aeg tagasi läks 80% toodangust ekspordiks, siis nüüd on välisturgude osa langenud alla 60%. Odava tööjõu nappuse tõttu on teravnenud konkurents näiteks Poola ja Leedu tootjatega. Mööbli ekspordi vähenemine on Euroopa Liidu ülene trend, mida on märgata juba aastaid. Hiina, Vietnam ja ka Ukraina ja teised lähemad odava tööjõuga riigid hõlmavad üha suuremat turuosa ning ELi tootjatel on raske konkureerida nendega. Kõige olulisemad turud on sektori jaoks nüüdki Põhjamaad. Nende riikide kultuuriline taust sarnaneb Eesti omaga ja siinsetel disaineritel on lihtsam nende riikide jaoks tooteid kujundada. Eestis on ka mitme Soome ja Rootsi mööblitootja tootmisüksused. Nende kahe riigi osakaal sektori ekspordis on kokku 57%. 2019. aastal eksporditi enim istmeid, puidust magamistoamööblit, mööblidetaile ja puidust söögi-, elutoa- ja kauplusemööblit.

### Suuremad mööblitööstuse ettevõtted müügitulu järgi (TOP 7)

## Vaata ka
* Töötlev tööstus
* Puidutööstus
* Metsatööstus
* Puidutöötlemise mõisteid

## Viited

## Välislingid

* Eesti Mööblitootjate Liit
* Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit
* Mööblitööstusega seotud artiklid Äripäevas
* Eesti Mööblitööstuse sektoriuuring 2015
Tallinna Tehnikum

Eestis kandsid **Tallinna Tehnikumi** nime 20. sajandi I poolel kaks riiklikku tehnikakooli:
* Tallinna Tehnikum (1920–1936) oli kõrgem riiklik õppeasutus, mille tegutsemise aluseks oli Asutava Kogu seadusandliku delegatsiooni poolt 1920. aastal vastu võetud Tallinna Tehnikumi põhikiri. Tallinna Tehnikaülikooli eelkäija.
* Tallinna Tehnikum (1929–1944) oli keskastme riiklik õppeasutus, mille tegutsemise aluseks olid 1928. aastal vastu võetud Tallinna Tehnikumi seadus ja 1929. aasta Tallinna Tehnikumi elluviimise määrus. Tallinna Polütehnikumi eelkäija.

Aastatel 1932–1936 tegutsesid mõlemad tehnikumid Vene-Balti laevaehitustehase peahoones Koplis (Kopli 101). Sel ajal oli mõlema Tallinna Tehnikumi ühine direktor Enn Nurmiste.
Thompson Seedless

**"Thompson Seedless"** on heleda lauaviinamarja sort, mida kasutatakse värskelt söömiseks ja Sultana rosinate valmistamiseks.
Ahjuõun

**Ahjuõun** on magustoit, mis saadakse õunte küpsetamisel prae- või leivaahjus. 

## Valmistamine

Tuleb võtta head hapud õunad, laduda pannile ja pista kuuma ahju. Liiga madala temperatuuri juures nad kuivavad ja jäävad tuimaks. Pärast võib peale raputada suhkrut ja kaneeli.

Keerulisem viis on eemaldada õuntel enne küpsetamist südamik ja täita õõnsus suhkru, kaneeli ja rosinatega.

## Vaata ka
*Ahjuõunakala

## Välislingid
Märt Bormeister

**Märt Bormeister** (ka **Mart** 30. september 1916 Tallinn – 24. juuli 1991 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

Märt Bormeister õppis 1931–1937 dekoratsioonimaali erialal Peterburis kunstihariduse omandanud Roman Nymani ja August Janseni käe all Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis. 1939 alustas õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Aleksander Vardi käe all (1939–1941). 

II maailmasõja ajal mobiliseeriti Bormeister Nõukogude armeesse, relva alla ta siiski ei jõudnud vaid evakueeriti ning liitus tagalas Jaroslavli kunstnike kollektiiviga, mille järel tekkis tal võimalus osaleda vabakuulajana loengutel Moskva Kunstiinstituudis.

1945. aastal naasis Märt Bormeister Eestisse ja temast sai õppejõud Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Märt Bormeister oli 45 aastat Kunstiinstituudi akvarelliõppejõud. Tema tegevus kunstipedagoogi ja metoodiliste õppematerjalide väljatöötajana oli tähelepanuväärne. Bormeister oli esimene, kes pedagoogiaastail ERKI-s (1946–1991) hakkas süstemaatiliselt õpetama värvusõpetust. Meelsasti käis kunstnik koos õpilastega looduses maalimas, sageli Eesti Vabaõhumuuseumis.

## Isiklikku
Märt Bormeister on maalikunstnik ja fotograaf Märt Bormeister noorema ja maalikunstnik Marju Bormeisteri isa. Tema abikaasa oli maalikunstnik Magda Bormeister.

## Looming
Aastatel 1939–73 osales kunstnik enam kui sajal näitusel. Märt Bormeisteri loomingus on olulisel kohal maastikud ja lillemaalid. Sageli on kunstnik oma töis jäädvustanud merd. Üks olulisemaid ja armastatumaid motiive oli Märt Bormeistri jaoks kahtlemata ka Tallinna vanalinn, mida ta on kujutanud igal ajal.

## Allikad
* Maris Balbat, Isa mõjul kunstnikuks – Elukiri, 2011
* Märt Bormeister (1916–1991)
Saul Kripke

**Saul Aaron Kripke** (13. november 1940 New Yorgi osariik, Bay Shore – 15. september 2022) oli juudi päritolu USA filosoof ja loogik.

Ta oli Princetoni Ülikooli emeriitprofessor ning CUNY Graduate Centeri distingeeritud filosoofiaprofessor.

Ta on tuntud modaalse loogika, osutusteooria ja Ludwig Wittgensteini "Filosoofiliste uurimuste" alaste tööde järgi. Paljud tema tööd on avaldamata ning neist on olemas ainult lindistused või eraviisiliselt levitatavad käsikirjad.

## Looming
Kripke panuseks filosoofiasse loetakse järgmist:

# Modaalloogika, intuitsionistliku loogika ja mõningate muude mitteklassikaliste loogikate Kripke semantika, mille avaldamist ta alustas juba teismelisena.
# Tema 1970. aasta loengud Princetoni Ülikoolis "Nimetamine ja paratamatus" (avaldatud 1972 ja 1980), mis avaldasid keelefilosoofia arengule olulist mõju ning andsid tõuke metafüüsika taaselustumisele.
# Tema tõlgendus Ludwig Wittgensteini filosoofiale. 
# Tema tõeteooria ("Outline of a Theory of Truth").

### Modaalloogika

Kripke varajased tööd (sealhulgas "A Completeness Theorem in Modal Logic" (selle ta kirjutas teismelisena) ja "Semantical Considerations on Modal Logic") olid pühendatud modaalloogikale. Kõige tuntumad modaalsed loogikad on konstrueeritud ühe nõrga loogika K baasil; see loogika on saanud nime Kripke järgi.

Artiklis "Semantical Considerations on Modal Logic" (1963) pakkus Kripke lahenduse ühele klassikalise predikaatloogika raskusele. Maailmasõlteline lähenemine pidi näitama, kuidas ühe võimaliku maailma objektid võivad teises mitte eksisteerida. Ent tavalised reeglid kvantoritega ümberkäimiseks nõuavad, et iga term osutaks millelegi, mis eksisteerib kõikides võimalikes maailmades. See paistab olevat ühitamatu meie tavapraktikaga: me kasutame termineid kontingentselt eksisteerivatele asjadele osutamiseks. Kripke vastab sellele raskusele terminite elimineerimisega. Ta toob näite loogikasüsteemist, mis kasutab maailmasõltelist interpretatsiooni ja säilitab klassikalised reeglid. Ent selle hinnaks on keele vaesustumine ning modaalse lauseloogika nõrgenemine.

### Nimetamine ja paratamatus

Kripke kolm loengut on rünnak Gottlob Frege ja Bertrand Russelli pärisnimede kirjeldusteooriale, mille kohaselt nimi (pärisnimi) osutab mingile objektile seetõttu, et nime seostatakse kirjeldusega (määrava kirjeldusega), millele objekt vastab. Kripke tõi mitu näidet, mis näitavad seda teooriat ebausutavana.

## Tunnustus
* 2001 – Schocki auhind loogika ja filosoofia alal
* 2004 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Isiklikku
Saul Kripke oli abielus filosoof Margaret Gilbertiga.

## Eesti keeles ilmunud teos
* "Nimetamine ja paratamatus" (tlk Anto Unt) Tartu Ülikooli Kirjastus, 2001

## Välislingid
* Kripke, Saul 1963. Semantical Considerations on Modal Logic (pdf)
Praktsioon

**Praktsioon** on 1912. aastal tekkinud Eesti Üliõpilaste Seltsi noorliikmete fraktsioon. Praktsioonil on oma ametnikud, keda traditsiooniliselt on kolm (alates 2008. aasta kevadest neli). Praktsiooni ametnikud on tuus, kelle töö on praktsioonikoosolekut juhtida, tint, kelle ülesanne on praktsiooni koosolekut protokollida, ning sent, kelle ülesanne on praktsiooni raamatupidamist korras hoida. Neljas ametnik on "kõige noorem", kelle ülesandeks on koosoleku ajal ust avada ning oma suva järgi koosoleku käiku humoorikate vahelesegamistega häirida.
Elistvere loomapark

**Elistvere loomapark** on faunat tutvustav ja eksponeeriv park, mis asub Tartu maakonnas Tartu vallas, jäädes Vooremaa maastikukaitseala territooriumile. Loomapargi suurus on umbes 10 hektarit. 

Elistvere loomapark avas uksed 27. märtsil 1997. Elistvere loomapargi rajamise eestvedajaks on olnud Kaupo Ilmet.

Loomapargis on esindatud valdavalt Eesti looduslikku faunat, kuid leidub ka eksoote; kohata võib teiste seas põtra, ilvest, euroopa piisonit, faasanit.

Aastal 2000 asutati loomapargi juurde koostöös Eesti Terioloogia Seltsiga Näriliste Uurimiskeskus. 

## Vaata ka
*Tallinna Loomaaed
*Elistvere õpperada

## Välislingid
*Koduleht
Kangasniemi vald

**Kangasniemi** on Soome vald, mis asub Lõuna-Savo maakonnas Ida-Soome läänis. 

Vallas elab 6123 elanikku. Valla pindala on 1326,75 km², millega see on seega Ida-Soome lääni suuruselt viies vald. 256,67 km² ehk üle 20% valla pindalast on kaetud veega. Rahvastiku tihedus on 5,7 in/km².

Kangasniemi naabervallad on Hankasalmi vald, Hirvensalmi vald, Joutsa vald, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka.

Vald loodi 1867. aastal ja see asub 13. riigimaantee ääres, sealt on 50 km Mikkelisse, 63 km Jyväskylässe, 47 km Pieksämäele ja 250 km Helsingisse. Suurimad järved valla territooriumil on Puulavesi (Soome suuruselt kaheksas järv) ja Kyyvesi. Rannajoont on Kangasniemil üle 1550 km. Suvel suureneb elanike arv mitmekordseks, kuna vallas on 3596 suvilat.

Vallal on suur metsavaru, ligi 12 miljonit kuupmeetrit, ja aastas kasvab see ligi 500 000 kuupmeetri võrra.

## Tuntud inimesi Kangasniemilt

* Reinhold von Becker, rahvaluulekoguja, ajalehe Turu Wiikkosanomat asutaja ja toimetaja
* Ragnar Ekelund, maalikunstnik
* Otto Manninen, luuletaja
* Hiski Salomaa, kupleelaulja ja helilooja
* Virpi Kuitunen, suusataja
* Silja Tarvonen, suusataja
* Tepa Reinikainen, kuulitõukaja
* Janne Reinikainen, näitleja
* Sami Sarjula, näitleja MTV3 telesarjas "Varjatud elud" ("Salatut elämät"; Ossi Puolakkaa).

## Viited

## Välislingid
* Kangasniemi valla koduleht
* Spordiklubi Kangasniemen Kalske koduleht
* Kangasniemi vallalehe koduleht
Nätsi-Võlla looduskaitseala

**Nätsi-Võlla looduskaitseala** on kaitseala Pärnu linna ja Lääneranna valla territooriumil Pärnu maakonnas.

Kaitseala ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil kaitse alla võeti Nätsi raba. 1987. aastal kaitstavat ala laiendati: kaitse alla võeti kogu Nätsi-Võlla rabalaam (*Nätsi-Võlla sookaitseala*).

Kunagisest suurest veekogust kujunenud hiiglaslik Nätsi-Võlla rabalaam on Lääne-Eestile iseloomulik järsu nõlva ja tasase laega lageraba, mida ümbritsevad kitsa ribana soometsad. Ääretult ühetoonilist mätlikku soomaastikku liigestavad suured, raskesti läbipääsetavad älvestikud ja laukalabürindid ning metsased rabasaared. Kaht erisuunalist laugastikku eraldab vesisest märest ümbritsetud Punaoja, mille lätted on raba idaosas soolangendiku kohale kerkivate Salusaarte all. Rabas on haruldaste mesimurakate kasvukoht. Kaitseala idapiiril kasvavad tamme, saare, jalaka, pärna ja vahtraga salumetsad – endised puisniidud ja karjamaad, kus leidub palju mets-õunapuid ja käpalisi. Säilinud on tammikud, kus puude vanus küündib 300 aastani ja tüve läbimõõt üle meetri.

Avar rabamaastik on linnurikas, haudeliike on registreeritud 46. Seal elavad paljud tüüpilised rabalinnud: väike-koovitaja, mustsaba-vigle, niidurüdi, rüüt, mudatilder, teder, punaselg-õgija, sookurg, soo- ja roo-loorkull, aga ka haruldased rabapüü ja tutkas. Põline pesitseja on kaljukotkas, soos elavad ka laululuik ja väikepistrik.

Kaitseala maismaa pindala on 11 390 ja siseveekogude pindala 227,3 hektarit.

## Viited

## Välislingid
*Nätsi-Võlla looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
Prantsuse buldog

**Prantsuse buldog** on koeratõug.  

Prantsuse buldog on algselt aretatud Inglismaal kui inglise buldogi miniatuurne variant.

Prantsuse buldogid on väikest kasvu, keskmiselt 7–12 kilo rasked, lühikese koonu, suurte kõrvadega lihaselised siledakarvalised koerad. Nad on aktiivsed, sõbralikud ja intelligentsed. Nad on aretatud võitluskoerast seltsikoeraks.

4–6 kuuselt on prantsuse buldogi kõrvad suured võrreldes peaga oma arenguga on prantsuse buldog valmis 3-aastaselt.

## Populaarsus
Prantsuse buldog on populaarne koer. 2020. aastal oli see koer populaarsuselt teine Ühendkuningriigis. Neid hinnati Austraalias kolmandaks aastal 2017. Aastal 2019 oli Ühendkuningriigis registreeritud 33661 prantsuse buldogi. Võrdluseks oli samal ajal Ühendkuningriigis registreeritud 36700 labradori retriiverit.

## Terviseprobleemid
Levinumad on hingamisprobleemid, eriti kui koer on ülekaaluline. Võivad nohiseda ja norsata. 

Prantsuse buldogid ei uju, kuna neil on selline kehaehitus, seepärast peab olema eriti ettevaatlik veekogude läheduses. Prantsuse buldogiga peab olema ettevaatlik kuuma ilmaga, sest ta armastab joosta ja mängida ja võib seda teha tunde, kui omanik teda vaid laseb. Mõnel lihtsalt on rohkem energiat kui teisel. Samuti on ta tundlik ka liigsele külmale, ehk stabiilne temperatuur on talle parim.

Prantsuse buldog sobib korterikoeraks, kuid püsib ka toas aktiivsena.

## Poegimine
Poegimisel võib vaja minna kirurgilist abi, sest kutsikate pead on väga suured. Kuid on ka isendeid kes saavad loomuliku poegimisega suurepäraselt hakkama.

## Vaata ka
*buldog

## Viited
Eesti Vabadusvõitluse Muuseum

**Eesti Vabadusvõitluse Muuseum** on Eesti sõjamuuseum Lagedil.

Muuseum kuulub mittetulundusühingule, mille juhataja on muuseumi asutaja Johannes Tõrs.

Muuseum asub Lagedil, Pirita jõekäärus olevas Külma pargis, kuhu on rajatud president Konstantin Pätsi venna Voldemar Pätsi kunagise maja koopia. Muuseum avati juunis 1994.

## Pildid

Fail:Lihula ausammas Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (otse).jpg|Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (otse). 31. jaanuar 2021
Fail:Lihula ausammas Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (küljelt).jpg|Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (küljelt). 31. jaanuar 2021
File:T-34-T ARV just outside Tallinn, Estonia.jpg|T-34
File:Vabadusõja muuseum - T-34 - panoramio.jpg|T-34/85
File:Vabadusõja muuseum - panoramio - Janek A (5).jpg|SU-76M
File:Vabadusõja muuseum - panoramio.jpg|BTR-60 
File:Vabadusõja muuseum - panoramio - Janek A (2).jpg|BRDM-1 
File:Vabadusõja muuseum - panoramio - Janek A (4).jpg|Tgbil m/42
File:Vabadusõja muuseum - panoramio - Janek A.jpg|Suurtükiveok AT-S


## Välislingid
B5-vitamiin

**B<sub>5</sub>-vitamiin(C9H17NO5)** ehk **pantoteenhape** ehk **antidermatiitne vitamiin** on vesilahustuv termolabiilne vitamiin.

Inimorganismis on aktiivne pantoteenhappe D(+)vorm, mille baasil sünteesitakse inimorganismi metabolismis keskne koensüüm A.

## Saamine ja depood
Inimene saab B5-vitamiini nii taimsest kui ka loomsest toidust. Taimse ja loomse toidu koosseisus on B5-vitamiin koensüümina A ja fosfopantoteiinina, mille hüdrolüüs peensooles annab vaba pantoteenhappe. See imendub peensoolest naatrium-sõltuvalt.

Imendumist soodustavad biotiin ehk H-vitamiin, foolhape ja kaltsium. Imendumist võivad häirida liigne alkohol ja kohv.

**Allikad**: maks, pärm, munad, piim, kaunviljad, täisteraviljatooted, tomat.

## Biofunktsioonid
Pantoteenhape kuulub inimorganismi keskse koensüümi **koensüüm A** koostisse ning on sel moel vajalik süsivesikute, lipiidide, aminohapete ja nukleiinhapete metabolismis osalevate ensüümide tööks.

## Defitsiit
Pantoteenhape on looduses väga laialt levinud ja seepärast tema defitsiiti normaalse toitumise ja tervislike eluviiside korral ei esine. Kestev ja rohke alkoholi ja kohvi tarbimine ning kestev väga äärmuslik toitumine võib mõningase puuduse tekitada.

Defitsiidi esmatunnused:
* nõrkus,
* oksendamine,
* väsimus.

Pikemaajalise kestva defitsiidi korral võivad ilmneda 
* dermatiit, 
* juuste depigmentatsioon, 
* põletustunne jalgades (*burning feet syndrome*), 
* pellagrasarnased nähud (naha sümmeetriline laigulisus ja jäikus),
* hüpoglükeemia,
* krambid.

Üldiselt on pantoteenhappedefitsiiti raske hinnata, sest teiste B-rühma vitamiinide defitsiidi sümptomid maskeerivad neid.

## Manustamine
RDA (ehk B5-vitamiini soovitatav ööpäevane kogus):
* **meestel** 5–10 mg
* **naistel** 4–9 mg
* **lastel** 3–7 mg
* **rasedatel** 5–10 mg
* **imetavatel emadel** 6–11 mg

B5-vitamiini lisatarbimine on kindlasti vajalik pikaaegse defitsiidi tunnuste ilmnemisel. Neil, kes tarbivad kestvalt ülemäära palju alkoholi ja kohvi, on selle vitamiini lisatarbimine õigustatud. Selle oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne ka alkoholismi, depressiooni, tuberkuloosi, aneemia ja muude haiguste korral.

Pantoteenhapet peaks kindlasti manustama koos tiamiini, niatsiini, B6-vitamiini, C-vitamiini, foolhappe, biotiini ja kaltsiumiga.

## Ülemanustamine
Päevase ohutu koguannuse ülempiir pantoteenhappe korduval manustamisel on 300–400 mg, ühekordse koguannuse ohutu ülempiir 500 mg. Kuigi pantoteenhappei toksilisust pole kunagi täheldatud, ei tohiks neid piire kindlasti ületada.

## Ajaloolist
*1933. avastas Roger John Williams koos kaastöötajatega pantoteenhappe ehk B5-vitamiini, kui nad otsisid *[[Saccharomyces cerevisiae]]* ja teiste pärmseente jaoks essentsiaalseid kasvufaktoreid. Pantoteenhappe esmaeraldamiseks keemilise töötlemise tulemusena kulus ligi 250 kg lammaste maksa ja saadi 3 grammi 40% puhtusega ainet.

## Vaata ka
*B-vitamiinid

## Viited
Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel**

* Kahevõistlus 2002. aasta taliolümpiamängudel
* Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel 
* Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel
Puurmani liiklussõlm

**Puurmani liiklussõlm** rajati aastatel 2006–2007 Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteele Puurmani silla ülekoormuse tõttu. 

Liiklussõlm võitis Eesti Betooniühingu aunimetuse "Aasta betoonehitis 2007".

Liiklussõlm avati 30. oktoobril 2007.

## Pildid

Pilt:Puurmani bridge1.jpg|Uue silla ehitamine juulis 2007. Vaade sillal Tartu suunas
Pilt:Puurmani bridge2.jpg|Uue silla ehitamine juulis 2007. Vaade silla all Tallinna suunas


## Välislingid
*Tõnis Tagger. Puurmani liiklussõlme ehitus. Maanteeamet, 2006
*3D animatsioon Puurmani liiklussõlmest
Shanadoo

**Shanadoo** on Jaapani ansambel, mis koosneb 4 tüdrukust. 

Nende esimene lugu oli "King Kong". 

Bändi produtsent on David Brandes.
## Liikmed

* Junko Fukuda (福田淳子)
* Chika Shibuya (渋谷千賀)
* Manami Fuku (福愛美) 
* Marina Genda (源田マリナ)

## Välislingid
*www.shanadoo.com
Phoca

***Phoca*** on veeimetajate perekond hülglaste sugukonnast.

## Süstemaatika
Perekonda *Phoca* kuuluvaid liike on kokku kaks: randal (*Phoca vitulina*) ja tähnikhüljes (*Phoca largha*). 

Varem on perekonda *Phoca* arvatud kuni 7 liiki; tänapäeval on eraldatud perekond *[[Pusa]]* (viiger, *Pusa hispida*; baikali viiger, *Pusa sibirica*; kaspia viiger, *Pusa caspica*) ning kaks liiki (grööni hüljes (*Pagophilus groenlandica*) ja vööthüljes (*Histriophoca fasciata*)) on üle viidud teistesse perekondadesse.

## Eesti hülged
Eestis võib perekonnast *Phoca* kohata ainult randalit, kes on siin haruldane. Viigerhüljes kuulub perekonda *[[Pusa]]* ja hallhüljes (*Halichoerus grypus*) on omaette perekonna ainus liik. 

## Välislingid
*
C. W. Ceram

**Kurt Wilhelm Marek**, pseudonüüm **C. W. Ceram**, (20. jaanuar 1915 Berliin – 12. aprill 1972 Hamburg) oli saksa ajakirjanik ja literaat.

Ta on tuntud arheoloogiat käsitlevate populaarteaduslike raamatute autorina.

## Elukäik
Teises maailmasõjas teenis ta sõjakorrespondendina Wehrmachti propagandakompaniis. Sai haavata. Pärast sõda, aastatel 1945–1952, töötas ta toimetajana kirjastuses Rowohlt Verlag. 1949. aastal ilmus tal raamat arheoloogia ajaloost – "Götter, Gräber und Gelehrte" ("Jumalad, hauakambrid, õpetlased"), millest sai rahvusvaheline menuk. Raamat tõlgiti 28 keelde (kogutiraažiga üle 5 miljoni eksemplari). Raamatu ainetel tõi Metro-Goldwyn-Mayer 1954. aastal linale mängufilmi "Valley of the Kings". 

Ceram abiellus 1952. aastal Hannelore Marekiga. Pere elas aastatel 1954–1971 Ameerika Ühendriikides. 1954. aastal andis Ceram ühele New Yorgi kirjastajale enda tuttava, teise maailmasõja ajal Berliinis elanud noore naise, 1945. aasta aprillis-juunis kirja pandud päevikumärkmed (saksa keeles "Eine Frau in Berlin"). Kirjastaja avaldas selle teksti veel samal aastal inglise keelde tõlgituna. Ceram kirjutas järelsõna (eesti keeles ilmus raamat kirjastuse Tänapäev vahendusel 2004. aastal pealkirja all "Naine Berliinis"). 1957. aastal sündis New Yorgis Ceramite peres poeg Max Marek, kellest hiljem sai kunstnik. 1971. aastal naasid Ceramid Lääne-Saksamaale. 

Ceram ise pidas enda tähtsamaiks teoseks 1960. aastal avaldatud kultuurfilosoofiliste märkmete kogumikku "Provokatorische Notizen" ('provokatsioonilised märkmed').

## Mälestuse jäädvustamine
Muuseum Rheinisches Landesmuseum Bonn asutas arheoloogiaauhinna Cerami auhind. Esimest korda anti auhinda välja 1974. aastal. 

## Teosed

*1941 – *Wir hielten Narvik* 
*1943 – *Rote Spiegel – überall am Feind. Von den Kanonieren des Reichsmarschalls* 
*1949 – *Götter, Gräber und Gelehrte. Roman der Archäologie* 
*1955 – *Enge Schlucht und schwarzer Berg – Die Entdeckung des Hethiterreiches* 
*1957 – *Götter, Gräber und Gelehrte im Bild* 
*1960 – *Provokatorische Notizen* 
*1965 – *Eine Archäologie des Kinos*
*1965 – *Ruhmestaten der Archäologie. Götter, Gräber und Gelehrte in Dokumenten* 
*1972 – *Der erste Amerikaner* 
*1974 – *Wie zwei Weltbestseller entstanden* (kaasautor Hannelore Marek)

#### Tõlked eesti keelde
*1961 – *[[Jumalad, hauakambrid, õpetlased]]. Romaan arheoloogiast*. Tõlkinud Jüri Selirand, kunstiliselt kujundanud Udo Külv ja Ludvig Kruusmaa. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 436 lk, trükiarv 25 000 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?23485
**1994 – *Püramiidide raamat*. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 144 lk, https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?21252
**1995 – *Tornide raamat*. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 104 lk, https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?21251
**1995 – *Treppide raamat*. Tõlkinud Jüri Selirand. Tallinn: Ecotalent, 96 lk, https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?21250
*1978 – *Esimene ameeriklane*. Tõlkinud Jüri Selirand, kujundanud Tõnu Aru. Tallinn: Valgus, 276 lk https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?23902

## Viited

## Välislingid

*C. W. Ceram. amazon.de
*Naine Berliinis. raamatukoi.ee
Põhja suusaalad 1998. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1998. aasta taliolümpiamängud]]e** võistlused toimusid 1998. aastal Naganos Hakubas 15 põhja suusaalal: murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed
#### 10 km klassikalises stiilis




**Kuupäev: [[12. veebruar]]**
Osavõtjaid: 97
Lõpetajaid: 92
Ametlikud tulemused
30 km suuskade määrimisega alt läinud ja 20. kohaga leppima pidanud Dæhlie ei olnud oma vormis kindel ka enne 10 km starti. Lisaks pidi ta enne olümpiat haigestumise tõttu mitmeid võistlusi vahele jätma. Distantsi algus ei tõotanud midagi head, kuna suuskade pidamisega oli probleeme, kuid ta tuli siiski sellest olukorrast võidukalt välja. Ta oli kaheksa sekundit varem finišis väga hästi määritud suuskadega teiseks tulnud Markus Gandleri ees. Pronksmedali sai soomlane Mika Myllylä. Suuskade määrimine oligi päeva põhiline jutu teema. Võistluste ajal muutus ilm tihetaks vihmasajuks ja kõrgemal pool distantsi osas tekkis jää suuskade põhja külge.


#### 25 km tagaajamisvõistlus vabastiilis





**Kuupäev: [[14. veebruar]]**
Osavõtjaid: 74
Lõpetajaid: 68
Ametlikud tulemused
 Tagaajamisvõistluse 15 km vabatehnika distantsile lähetati võistlejad viitstardist kaks päeva varem sõidetud 10 km klassikalise stiili distantsi lõpptulemuste alusel. Andrus Veerpalu ja Raul Olle ei sartinud.


#### 30 km klassikalises stiilis





**Kuupäev: [[9. veebruar]]**
Osavõtjaid: 64
Lõpetajaid: 64
Ametlikud tulemused


#### 50 km vabastiilis





**Kuupäev: [[22. veebruar]]**
Osavõtjaid: 75
Lõpetajaid: 62
Ametlikud tulemused


#### 4x10 km teatesõit





**Kuupäev: [[18. veebruar]]**
Osavõtjaid: 15 võistkonda
Ametlikud tulemused


### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km klassikalises stiilis




**Kuupäev: [[10. veebruar]]**
Osavõtjaid: 79
Lõpetajaid: 79
Ametlikud tulemused


#### 15 km tagaajamisvõistlus vabastiilis





**Kuupäev: [[12. veebruar]]**
Osavõtjaid: 69
Lõpetajaid: 68
Ametlikud tulemused
Tagaajamisvõistluse 10 km vabatehnika distantsile lähetati võistlejad viitstardist kaks päeva varem sõidetud 5 km klassikalise stiili distantsi lõpptulemuste alusel.


#### 15 km klassikalises stiilis


 

**Kuupäev: [[8. veebruar]]**
Osavõtjaid: 65
Lõpetajaid: 64
Ametlikud tulemused


#### 30 km vabastiilis





**Kuupäev: [[20. veebruar]]**
Osavõtjaid: 63
Lõpetajaid: 58
Ametlikud tulemused


#### 4x5 km teatesõit





**Kuupäev: [[16. veebruar]]**
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Ametlikud tulemused


### [[Kahevõistlus]]

#### Individuaalvõistlus





**Kuupäev: [[13. veebruar|13.]]-[[14. veebruar]]**
Osavõtjaid: 48
Ametlikud tulemused


#### Maaskonnavõistlus



 

**Kuupäev: [[19. veebruar|19.]]-[[20. veebruar]]**
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Ametlikud tulemused


### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi (K-90)



 

**Kuupäev: [[11. veebruar]]**
Osavõtjaid: 62
Ametlikud tulemused



#### Suur mägi (K-120)



 

**Kuupäev: [[15. veebruar]]**
Osavõtjaid: 62
Ametlikud tulemused


#### Meeskonnavõistlus (K120)



 

**Kuupäev: [[17. veebruar]]**
Osavõtjaid: 13 võistkonda
Ametlikud tulemused


## Medalid

## Välislingid

* Nagano OM-i tulemused
Kõrrelised

**Kõrrelised** (*Poaceae* ehk *Gramineae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. 

## Iseloomustus
Kõrrelisi on umbes 600 perekonda 9000–10 000 liigiga. On hinnatud, et taimekooslused, kus domineerivad kõrrelised, katavad umbes 20% maakera maismaast. Kõrreliste hulka kuuluvad tuntud teraviljad nisu, rukis, kaer, oder ning kõik muru- ja heintaimed. Teatud kõrrelised, näiteks aruheinad, kastikud, siidpöörised, helmikad ja stepirohud, on aianduses kasutusel dekoratiivtaimedena.  

## Kirjeldus
### Kõrs
Kõrrelised on rohttaimed, kellele on omased seest õõnsad silindrikujulised varred. Lehed paiknevad varrel vahelduvalt. Lehel saab eristada lehetuppe, mis ümbritseb kõrt ja lehelaba. Eri liikidel võib lehetupp olla nii avatud kui ka kinnine, viimasel juhul on lehetupe servad tangentsiaalselt kokku kasvanud. Kõrrelistele on omane (ehkki esineb ka teistes taimesugukondades) lehelaba ja -tupe üleminekukohas olev keeleke (näiteks päiderool) või karvaring (näiteks pillirool). Lehelaba alusel võib teatud rühmadel eristada nn kõrvakesi, mis ümbritsevad mõlemalt poolt vart.

### Pähik
Kõrreliste õisik on harilikult tipmine ja see koosneb osaõisikutest, mida nimetatakse pähikuteks. Pähikud võivad koosneda ühest või sageli mitmest õiest (kuni 20); botaaniliselt saab eristada tähki, pööristähki ja pöörist, esineb ka siirdetüüpe.

### Sõklad
Pähiku alusel paiknevad libled, enamasti on neid 2, vahel ka 1 või 3. Kõrreliste õit ümbritsevad sõklad, kusjuures eristatakse välissõkalt ja sisesõkalt. Esimene neist on suurem ja tugevam, kattes ja kaitstes ka sisesõkalt. Välissõkla tipuosast turritab mõnikord välja ohe. Välissõklalt (ka liblelt) võib leida ka nn anduri, mis on vastava struktuuri seljaosa (välimist osa) läbiv eenduv keskrood.

### Õied ja viljad
Nende õied on enamasti hüpogüünsed ehk ülemise sigimikuga. Kuna kõrrelised on tuultolmlejad, ei vaja nad tolmeldajate ligimeelitamiseks suuri ja värvilisi õisi. Kõrreliste õite värvivalik ulatub beežist pruunini ning oranžist kuldseni. Viljaks on enamasti teris. 

Kõrrelised sarnanevad välisehituselt lõikheinalistega.

## Majanduslik tähtsus
Kõrrelistel on majanduslikult tähtis väärtus, näiteks bambust kasutatakse Ida-Aasias ja Aafrika Sahara piirkonnas ehitustöödel, söögiks kasvatatakse aga nisu, otra, rukist jne. 

## Süstemaatika
### Alamsugukonnad
**Arundinoideae* roogbambuselised
**Bambusoideae* bambuselised
**[[Centothecoideae]]*
**[[Chloridoideae]]*
**Panicoideae* hirsilised
**Pooideae* nurmikalised
**[[Stipoideae]]*

### Perekonnad
Alamsugukonda hirsilised kuuluvad näiteks perekonnad:
*mais *(Zea)*
*riis *(Oryza)*
*sorgo *(Sorghum)*
*hirss *(Panicum)*
*suhkruroog *(Saccharum)*

Alamsugukonda nurmikalised kuuluvad näiteks perekonnad:
*nisu *(Triticum)*
*rukis *(Secale)*
*oder *(Hordeum)*
*kaer *(Avena)*
*nurmikas *(Poa)*

## Viited