open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saakloom

**Saakloom** on loom, kellele röövloom (teise liiki kuuluv) jahti peab ja kelle saagiks ta langeb. Saakloom surmatakse ja süüakse.

Enamik loomi võib olla nii saakloomad kui ka röövloomad.

## Maod saakloomana
Maod ja madude munad võivad olenevalt nii mao kui ka röövlooma suurusest olla saakloomaks enamikule karnivooridele (sh madudele).

Väiksed maod on saakloomaks ämblikele, konnadele, karihiirtele, kaladele, kilpkonnadele ja ka suurematele röövloomadele.

### Imetajatele
Madude munad ning keskmise suurusega ja suured maod on olenevalt levilast saakloomaks punailvestele, preeriahuntidele, pesukarudele, skunkidele, opossumitele, naaritsatele, kassidele, saarmastele, inimestele jpt.

### Lindudele
Maod on saakloomaks ka osale lindudele, nagu madukotkad, maduhaukad, haigurlased, iibised, varesed, kakulised.

## Inimene saakloomana
### Madudele
Inimesed ei ole madudele saakloomaks. Kuid on teada üksikuid juhtumeid, mil väiksem inimene on osutunud sobivaks sihtmärgiks kägistajamadudele. 

Zooloog Aleksei Turovski meelest võivad inimesed (kuni 35&nbsp;kg kaaluvad) teoreetiliselt saakloomaks olla kahele maoliigile: hiidanakondale ja aasia võrkpüütonile.
 
## Vaata ka
*Kannibalism
*Kiskja
*Kisklus
*Kiskahel
*Toitumisahel

## Viited
Mooni tänav (Tartu)

**Mooni tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See algab Nelgi ja Hommiku tänava ristist, kulgeb kagusse ja lõpeb Viljandi maanteel. 2013. aasta novembri seisuga oli Mooni tänava suurim majanumber 16.
Kressi tänav

**Kressi tänav** on tänav Tartus, Veeriku linnaosas. See algab Nisu tänavalt, kulgeb kaarega loodesse ja lõpuks põhja, lõppedes kvartalis Ravila ja Kannikese tänava vahel, olles seejuures 390 meetri pikkune. 2013. aasta novembri seisuga on Kressi tänava suurim majanumber paarisnumbreist 30, paaritutest 15.
Veeriku tänav

**Veeriku tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 

See algab Ilmatsalu, Vitamiini, Näituse, Ludvig Puusepa ja Nikolai Lunini tänava ristmikult ning kulgeb läände, ristudes vasakult Hommiku ja paremalt Õhtu tänavaga, samuti mitme majadevahelise teega. Pärast ristumist Tulbi tänavaga (vasakult) kaldub Veeriku tänav edelasse ning lõpeb Ravila tänaval. 

Suurima numbriga hoone Veeriku tänaval on Veeriku kool, mis asub Tulbi tänava ristil, aadressil Veeriku 41; paarisnumbreist suurim on 36, mis paikneb Veeriku tänava lõpus Ravila ristil.
Riba

**Riba** on mitmetähenduslik sõna: 

***üldises tähenduses** on riba (ka: *siil*) suhteliselt pikk ja kitsas tükk, näiteks mingit ainet või materjali
***riba** ehk **[[vöönd]]**
***[[ribad (etnograafia)|ribad]]** on endisaegsed jalakatted
*...

## Vaata ka
*RIBA
Ribad

**Ribad** (võru murdes: *rasud*, ainsuses: *rask*) olid vanasti linase või villase riide ribad, mis mähiti ümber säärte. Ribasid kanti koos jalarättide või kapukatega, samuti sukkade peal ilu, talvel ka sooja pärast.

Ribasid kanti Euroopas arvatavasti juba muinasajal. Eestis olin need veel 19. sajandi algul rohkelt kasutusel, põhiliselt töö tegemise ajal.

Naiste ribad olid enamasti tumesinist värvi, umbes 20&nbsp;cm laiad ning veidi üle meetri pikad. Meeste ribad olid ligi poole laiemad ning kuni 1,5 meetrit pikad, värvus hall või tumepruun. Ribad mähiti alt pahkluust alates spiraalselt kuni põlveni, kus nad köideti ribade otstes olevate paeltega kinni. 

Põhjamaades olid kasutusel ka randmeribad, mida külma ilmaga mähiti ümber randme ja varruka kuni poole käsivarreni. Eestis kanti neid saartel (Hiiumaal *kätised*), kui mehed käisid kalal ning hülgejahil. Nii välditi vee ja tuule varrukasse tungimist.

Hiljem hakati ribade asemel kasutama sääriseid .

## Viited

## Välislingid
*Rasu Eesti Rahva Muuseum
Siseelund

**Siseelund** (*viscus*, mitm *viscera*) on kolju-, rinna-, kõhu- või vaagnaõõnes paiknev suurem elund. 

Toiduks tarvitatavat looma siseelundit nimetatakse näiteks lihatooteks või rupskiks. 

## Vaata ka
*elundkond
*splanholoogia

## Viited
Puusapõll

**Puusapõll** (ka: *küljerätt*, *puusarätt*) on otstest kaunistatud rätt, mis talunaistel vööst rippuvana kattis üht või mõlemat puusa.

Eestist on puusapõlle kandmine teada alates 14.–15. sajandist. 19. sajandi algul kandsid puusapõllesid veel setu ja mulgi naised. Küljerätid valmistati valgest linasest riidest ühtlase laiusega, kaunistati taimeainelise tikandi ja narmastega.

## Viited

## Välislingid
* Puusapõll, Eesti Rahva Muuseum
Hommiku tänav

**Hommiku tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See algab Veeriku tänavalt, kulgeb lõunaedelasse ning lõpeb Nelgi ja Mooni tänava ristil, olles 215 meetri pikkune. 2013. aasta novembri seisuga on Hommiku tänava suurim majanumber 13.
Leigo Järveteater

**Leigo Järveteater**  Valga maakonnas Otepää vallas Leigo talu juures olnud suvelavastuste mängupaik. 

## Etendusi
*2005 "Suveöö unenägu" (lavastas: Tõnu Lensment)
*2006 Rudolf Reiman "Painaja ja tundmatud" (lavastajad Anne Türnpu ja Jaan Tooming)
*2007 Shakespeare "Rooside sõda" koos ansambel Ultima Thulega

## Vaata ka
*Leigo järvemuusika festival

## Viited

## Välislingid
*Leigo järvemuusikale lisandub järveteater, Postimees, 30.09.2004
Vietryna

**Vietryna** (transkribeerituna **Vetrõna**, poola keeles **Wietryno**) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Połacki rajoonis, Vietryna külanõukogu halduskeskus. 

Asulat läbib raudteeliin Połack-Maładziečna. Vietrynas asub keskkool, kultuurimaja, kaks raamatukogu.

## Ajalugu
Vietrynat mainitakse esimest korda XVI sajandil kui alevit. Alates teisest Poola jagamisest aastal 1793 Venemaa koosseisus, aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai Vietrynast alev aastal 1958. Aastal 2004 valmis Vietryna kirik ja kinnitati asula vapp.


Pilt:Ghetto Vetryno (Polotzk district) 1a.jpg| Vietryna vaade
Pilt:Vetryno (Polotzk district) 3a.jpg| Vietryna


## Viited

## Välislingid
* Vietryna YouTube'is
Saueaugu Teatritalu

**Saueaugu Teatritalu** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Ohtla külas olev talu, kus suvel korraldatakse suvelavastusi.

Teatritalu eestvedaja on Margus Kasterpalu.

Teatritegemist alustati Saueaugu Teatritalus 2001. aastal, mil esietendus “Kumalase mesi” (lavastaja Margus Kasterpalu). Seejärel on Saueaugu Teatritalus igal suvel mängitud kahte-kolme lavastust, sh teiste teatrite külalisetendusi. 

Saueaugu talu praegused hooned on ehitatud 1920. aastatel. Kuni 1980. aastate lõpuni olid talu hooned tavapärases kasutuses elumaja, lauda, heinaküüni ja -lakkade ning aitadena. Kolhoosiaja lõpuni vasikalaudana kasutusel olnud teatrisaal mahutab kuni 100 inimest, igal suvel on antud keskmiselt 10-12 etendust, enamasti täissaalidele.

## Lavastused Saueaugu Teatritalus

* "Kumalasemesi" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Kustutage kuuvalgus" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Epp Pillarpardi Punjaba Potitehas" (lavastaja Priit Pedajas)
* "Noad kanade sees" (lavastaja Andres Lepik)
* "Õnnelikud päevad" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Ratsukäik" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Meie isa, kes sa oled…" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Küüni täitmise lood ja laulud" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Tasandikkude helinad" (lavastaja Aleksander Eelmaa)
* "Ingeland" (lavastaja Aleksander Eelmaa)
* "Ilmavõõras" (lavastaja Ringo Ramul)

## Külalisetendused Saueaugu Teatritalus

* "Kohtumine trompetis" (lavastaja Urmas Vadi)
* "Teener"
* "Kevadtalv 1918" (lavastaja Tõnu Lensment)
* "Carmen" (lavastaja Andres Lepik)
* "Tuhkatriinumäng" (lavastaja Margus Kasterpalu)
* "Tere õhtust, Léon!" 
* "Seitse venda" (lavastaja Priit Pedajas)
* "Rekvisiitori tähetund" (lavastaja Margo Teder)

## Viited

## Vaata ka
*Saueaugu
*Saueaugu linnamägi (Lääne-Virumaal Vinni vallas)

## Välislingid
Teatri koduleht
Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel

**Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel** oli seisuliku omavalitsuse Saaremaa rüütelkonna liikmete register.

## Ajalugu
### Matrikli koostamise põhjused
Saaremaa rüütelkonna privileegid ja õigused kinnitati 1721. aastal Uusikaupunki rahulepinguga, mille 9. artikli järgi tagas tsaarlik majesteet Liivi-, Eesti- ja Saaremaa aadlikest kui ka mitteaadlikest elanikele nende rootsiaegsed privileegid, tavad ja õigused. Esimese Venemaa valitsejana kinnitas privileegid 1731. aastal keisrinna Anna. Aadlile annetatud privileegides ja 1710. aasta kapitulatsioonides oli määratlus *kohalik aadel*, kuid venelaste tõlgenduses tähendas see ka Vene aadlikke, kes olid Saaremaale saabunud vallutajatena alles pärast Põhjasõda, või ka Saksa-Rooma keisrilt aadliseisuse omandanud isikuid. Seepärast tuli venelaste valitsejalt saada kohaliku aadli privileegidele täiendav garantii. Saaremaa aadlikke ajendas matriklit koostama keisrinna Anna antud riigimõisate rendi eelisõigus.

### Matrikli koostamine
Saaremaa rüütelkonna matrikkel sai esmasel kujul valmis 1741. aastal, mil sellesse kanti 26 suguvõsa. Erinevalt Liivimaa ja Eestimaa rüütelkonna matriklist seda erinevatesse klassidesse ei jaotatud. 

Ajavahemikus 1741−1918 immatrikuleeriti kokku 116 erinevat aadlisuguvõsa.

## Saaremaa rüütelkonna matrikkel 1741−1919/1961
### Matrikli koostamisel 1741. aastal rüütelkonda vastuvõetud suguvõsad

### Pärast matrikli koostamist vastuvõetud isikud/suguvõsad

### Pärast rüütelkonna kui avalik-õigusliku korporatsiooni kaotamist matriklisse immatrikuleeritud isikud

## Vaata ka
*Eestimaa rüütelkonna aadlimatrikkel
*Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel
*Liivimaa rüütelkonna aadlimatrikkel
*Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel
*Saaremaa immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend

## Viited

## Kirjandus
*Buxhoewden, Peter Wilhelm Baron von. *Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell*. Riga und Leipzig: Verlag von Edmund Götschel, 1838. Lk 181-182 https://books.google.ee/books?id=oZNaAAAAcAAJ&pg=PA197&dq=von+Krook&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwiVnrnTj_7bAhWLK1AKHckFAmkQ6AEIUzAG#v=onepage&q&f=false.
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
*Essen, Nicolai von: *[[Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft|Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft. Teil: Oesel]]*. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935.  Lk 649-651 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000345,00651.html?prozent=.
*Laur, Mati. *Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783)*. Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000. Lk 68-69, 70.
*Mühlendahl, Ernst von, Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. *Die Baltischen Ritterschaften*. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973.
## Välislingid
*Список дворянских родов, внесённых в матрикул острова Эзель., Российское дворянство
Hilda Aagaard

**Juliane Caroline Hilda Aagaard** (sünninimi **Tetens**; 12. august Skive 1836 – 12. aprill 1898) oli taani kirjanik.

Ta oli ringkonnaarst Vilhelm Tetensi ja Marie Bramseni tütar.

Ta avaldas kristlikul alusel põhineva seisukoha, et mees on aktiivne ja naine passiivne ning mees peab valitsema.

## Teosed
**Stemnings-digte og aandelige Sange* (luulekogu, 1872). Veebis 
**Tænkt og følt* (luulekogu, peamiselt kirikulaulud ja kristlikud laulud, 1879) 
*Jutustused väljaannetes Fædrelandet, For Romantik og Historie jm
*"Fra de lidendes Lejr" (artikkel, 1878)
*"Aabent Brev til P. Worm". – *[[Ude og Hjemme]]*, 1878, nr 33)

## Isiklikku
28. novembril 1856 abiellus ta Lauritz
Aagaardiga (1821–1877), kes oli *[[Amtsforvalter]]* Ulrik Aagaardi (Nyborg) poeg ning Fuglsø (Jüütimaal) esimene omanik ja Nybogårdi (Sjællandil) omanik.

## Kirjandus
*Pil Dahlerup. *Det moderne gennembruds kvind*, 1984, lk 571–572.
Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip

**Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip** väidab, et suurema reaktsioonivõimega keemiline ühend või aktiivne vaheühend on väiksema selektiivsusega. Tänapäeval loetakse see printsiip vananenuks, kuna paljudel juhtudel see ei kehti.

See printsiip on seotud konkureerivate reaktsioonisuundade suhteliste kiirustega. Reaktsioonivõime ja selektiivsuse sõltuvuse klassikaline näide on lihtsate alkaanide vabaradikaalne halogeenimine: väiksema reaktsioonivõimega  broom annab 2-metüülbutaaniga põhiliselt 2-bromo-2-metüülbutaani, kuid oluliselt aktiivsem kloor annab kõigi võimalike regioisomeeride segu. Seega aktiivsemal reagendiil on väiksem selektiivsus. 
 
Üldist reaktsioonivõime ja selektiivsuse seost selgitab edukalt Hammondi postulaat. See puudutab orgaanilise reaktsiooni siirdeseisundit: kui reaktsiooni käigus siirdeseisund ja ebapüsiv intermediaat järgnevad teineteisele ja mõlemad on ligilähedase energiatasemega, siis nende omavaheline üleminek on seotud vaid vähese molekulaarstruktuuri muutusega.

Tänapäeval võimaldavad arvutid leida kvantitatiivseid struktuur-aktiivsus/omadus sõltuvusi (QSAR või QSPR mudelid), mis seovad aine omaduse ja keemilise struktuuri.
## Vaata ka
*Reaktsiooni kiirus 
*Termodünaamiline versus kineetiline kontroll
Stahli grammatika

**Stahli grammatika** on esimene eesti keele grammatika reeglistik, mis avaldati 1637. aastal. Grammatika ilmus Tallinna toomkiriku õpetaja Heinrich Stahli kirjutatud käsiraamatus "**Anführung zu der Esthnischen Sprach**". Peale lühikese grammatika sisaldab teos ka sajaleheküljelist saksa-eesti sõnastikku.

## Viited

## Välislingid
* Anführung zu der Esthnischen Sprach rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Ventriculus

***Ventriculus*** on **[[magu|mao]]** ladinakeelne nimetus.

***Ventriculus cordis*** on **südamevatsake** ehk **[[vatsake]]**.

***Ventriculus cerebralis*** on **[[ajuvatsake]]**.
Misjonilingvistika

**Misjonilingvistika **on kristliku misjoni teenistuses olev lingvistika.

Suures osas on misjonilingvistika seotud kristluse ja selle levitamisega. Nimelt olid just kristlased paljudel juhtudel need, kes on esimesena mingi keelega põhjalikult tegelenud, seda uurinud ja kirja pannud esimesed grammatikad, tõlked ja tekstid, kõik selleks, et oma usku paremini edasi anda.

## Kõrgaeg

Misjonilingvistika kõrgajaks võib pidada 16.-18. sajandit. Just sellest ajast on pärit paljude Euroopa maade ja ka kaugemate Euroopa mõjupiirkondade maade keelte piiblitõlked ja grammatikad. Suuresti aitasid misjonilingvistika levikule kaasa usupuhastus, mille seisukohaks oli emakeelse piibli vajalikkus, koloniaalvallutused ning ka trükikunsti areng ja levik.

## Misjonilingvistika Eestis

Eestis kestis misjonilingvistika ajajärk 19. sajandi keskpaigani. Selle aja jooksul olid peaaegu kõik tähtsamad keeleõpetused kirjutatud kirikuõpetajate poolt. Autorid ja nende raamatute ilmumisajad järgnevalt:  Heinrich Stahl (1637), Johannes Gutslaff (1648), Heinrich Göseken (1660), Johann Hornung (1693), Anton Thor Helle (1732), August Wilhelm Hupel (1780, 2. trükk 1818) ja Eduard Ahrens (1843, 2. trükk 1853). Eesti keele grammatikat üritati kohandada ladina keele omaga, põhjuseks veendumus, et tuttava ladina keele grammatika kaudu on uut keelt kergem omandada.

## Viited
Abovjan

**Abovjan** on linn Armeenias Kotajkhi maakonnas. 

Linn asub 10 km Jerevanist kirdes 1360 meetri kõrgusel merepinnast.

Tänapäeva linna lõunapiiril oli asula juba 4. aastatuhandel eKr. Urartu kuningas Argišti I lasi 8. sajandil eKr sinna kindluse rajada. 1961. aastani oli küla nimi **Elar**, uus nimi anti külale kirjanik Hatšhatur Abovjani järgi. 1963 sai linnaõigused.

Abovjani läbib Jerevani-Sevani raudtee.

## Viited

## Välislingid
Tammsaare romaaniauhind

**Tammsaare romaaniauhind** (ka: **Tammsaare romaanipreemia**) on kirjandusauhind, mis antakse tunnustust vääriva romaani eest eesti kirjanikule. 

Tammsaare romaaniauhinna väljaandja on Tallinna linn koostöös Eesti Kirjanike Liidu ja Tallinna Kirjanduskeskusega. 

Preemiat antakse välja alates 1998. aastast iga viie aasta järel. Preemia fondi suurus on alates 2018. aastast 4000 eurot, millega pärjatakse üks teos.  

Romaanipreemia eesmärk on tunnustada eesti kirjanikke algupärase teose (või teoste) eest, mille ilmumise aeg jääb A. H. Tammsaare juubeliaastale eelneva viie aasta sisse ning kelle romaan või romaanid on kõige paremini tõendanud žanri valdamise meisterlikkust, kunstilist mõjujõudu ja sõnumi mõttehaaret. 

## Laureaadid
*
*2003 Andrus Kivirähk (romaani "Rehepapp" eest)
*2008 Indrek Hargla (romaanide "Maris Stella", "Palveränd uude maailma", "Vabaduse kõrgeim määr", "French ja Koulu", "Roos ja lumekristall", "French ja Koulu Tarbatus" eest)
*2013 Kalle Käsper (romaanisarja "Buridanid" eest)
*2018 Nikolai Baturin (teose "Mongolite unenäoline invasioon Euroopasse" eest)
*2023 Tõnu Õnnepalu (romaani "Palk: talvepäevik" eest)

## Vaata ka
*A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia

## Viited
A. H. Tammsaare muuseum (Eesti Aiake)

**A. H. Tammsaare muuseum** on aastatel 1988–1989 Kaukaasias Krasnaja Poljana eesti külas asutatud muuseum A. H. Tammsaare mälestuseks. Majamuuseum asub aadressil Estonskaja 86.

A. H. Tammsaare oli Kaukaasias aastatel 1912–1913.

## Viited
Iloko keel

**Iloko keel** (varasem eestikeelne nimetus *ilokano keel*) on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse peamiselt Filipiinidel Luzoni saare põhjaosas. Kõnelejad on ilokod. Iloko keel on kõnelejate arvult kolmas keel Filipiinidel.

## Välislingid
Maokeel (perekond)

**Maokeel** (*Ophioglossum*) on taimeperekond.

## Klassifikatsioon
Maokeele perekonda kuuluvad järgmised taimeliigid:
**[[Ophioglossum austroasiaticum]]*
**[[Ophioglossum azoricum]]*
**[[Ophioglossum californicum]]*
**[[Ophioglossum costatum]]*
**[[Ophioglossum crotalophoroides]]*
**[[Ophioglossum engelmannii]]*
**[[Ophioglossum lusitanicum]]*
**[[Ophioglossum nudicaule]]*
**[[Ophioglossum pedunculosum]]*
**[[Ophioglossum petiolatum]]*
**[[Ophioglossum polyphyllum]]*
**[[Ophioglossum pusillum]]*
**Ophioglossum pycnosticum* - eriline maokeel
**[[Ophioglossum reticulatum]]*
**[[Ophioglossum tenerum]]*
**[[Ophioglossum thermale]]*
**Ophioglossum vulgatum* - harilik maokeel jt.
Tapamaja

**Tapamaja** on ettevõte või ehitis, kus loomad toiduainete (näiteks liha) saamise eesmärgil tapetakse.

Tänapäeval on tapamajad (nimetatakse ka **tapatsehhiks**) lihakombinaadi üksusi. Väikese võimsusega tapamajasid on nimetatud ka **tapapunktideks**.

## Eesti tapamajad
Eestis ehitati esimesed tapamajad 19. sajandi neljandal veerandil. 

## Vaata ka

*lihakombinaat

## Viited
Tapa Sõnumed

**Tapa Sõnumed** oli ajaleht mis ilmus 17. oktoobril 1929 – 18. märtsil 1935 Tapal. Ajalehe asutaja, väljaandja ja vastutav toimetaja oli Adolf Rohusaar. Aastatel 1931–1932 oli tegevtoimetajaks Evald Tiits.

Algul ilmus 4-leheküljeline ajaleht korra nädalas, alates 1. septembrist 1931 hakkas ajaleht ilmuma juba kolm korda nädalas.

1932. aastal sattus Adolf Rohusaar aga majandusraskustesse ja 1. juulist 1932  andis oma lehe üle Jakob Loosalule, kes andis seda ajalehte välja aastatel 1932–1934. Edasi olid väljaandjateks E. Soosaar (1934) kus vastutavaks toimetajaks oli Valter Oldt (1934 nr.132–133) ja hiljem kirjastusühisus Trükk (1934–1935). Ajalehe toimetus asus Tapal mitmes eri kohas - Pikk tänav 31, Apteegi tänav 3 ja Jaama tänav 10.

Algul trükiti ajalehte Paides Ernst Hunti trükikojas, hiljem 1931 aastast Tallinnas AS-is “Eestimaa Trükikoda”.

## Viited

## Välislingid
*Tapa ajalehe Sõnumed ajaloost Tapa valla kodulehel
Tapp (loomakasvatus)

**Tapp** ehk **tapmine** on kasvatatud loomade (tapaloomad) surmamine peamiselt liha saamise eesmärgil. Tänapäeval tapetakse loom enamasti tapamajas.

Eestis on kasvatatud loomadest tapetud veiseid, sigu (vt ka seatapp), lambaid, kodukitsi, vasikaid.

## Viited
Tamara Abel

**Tamara Abel** (aastani 1966 **Tamara Gaenko**; 28. november 1938 Boksitogorsk, Leningradi oblast – 19. juuni 2024) oli eesti pedagoog ja näitleja. 

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogilise Kooli, 1965. aastal Draamateatri õppestuudio ja 1975. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 

Ta töötas aastatel 1965–1966 näitlejana Draamateatris, seejärel estraadinäitlejana Filharmoonias ja režissööri assistendina Eesti Televisioonis. 
Alates 1979. aastast töötas ta õpetajana Tallinna Pedagoogilises Koolis. 

Ta on mänginud filmis "Kirjad Sõgedate külast" (1966, Tallinnfilm) ja telelavastustes "Kurat Bostonis" (1965). 

## Isiklikku
Tamara Abel oli abielus näitleja Ervin Abeliga. Näitleja Margus Abel on nende poeg ja Kersti Engeli Abel tütar. 

## Rolle
* 1964 Immanuel Pau "Elukooli õppemaks" (Pille)
* 1964 Boris Kabur "Rops" (Mart)
* 1965 Ardi Liives "Etendus algab" (Liki)
* 1965 Boris Kabur "Rops aitab kõiki" (Mart)
* 1966 Jan Drda "Patune küla" (Kačena)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn. 2000.
Jens Aaby Christensen

**Jens Aaby Christensen** (3. mai 1891 – 12. november 1966) oli taani meremees ja kirjanik.

Ta oli arestimajavalvur Chr. Christensen ja Andrea Jenseni poeg.

Ta oli 1905–1922 kaugsõidumeremees, hiljem tollimees (*[[toldopsynsmand]]*), päästjate juht ja suveniirivabrikant Højenis.

Aastal 1923 avaldas ta varjunime **Jack Skagen** all meremehejutustuse  "Stedforandringens slaver".

Skagenis on tema auks nimetatud tänav Jens Aabys vej.
Andreas Aagaard

**Andreas Jensen Aagaard** (sündis 1731) oli taani kirjanik. 

Aastal 1754 lõpetas ta Nakskovi kooli (praegu Nakskovi gümnaasium).

Aastal 1772 ilmus tema näidend "Isebella eller den kjerlige ondskab".
Jean de Bourbon

**Auguste-Jean Charles Emmanuel de Bourbon** (6. november 1872 Maastricht – 1. juuli 1914 Pariis) oli naundorffistlik Prantsusmaa trooninõudleja **Jean III** ja Bourgogne'i hertsogi nime all aastail 1899–1914.

Ta oli Karl Wilhelm Naundorffi pojapoeg. 7. veebruaril (tsiviilabielu) ja 8. veebruaril (kiriklik laulatus) 1898 Lunelis abiellus ta Magdelaine Cuillé'ga. Nende ainus poeg oli Henri de Bourbon (Naundorff).
Hille Sarapuu

**Hille Sarapuu** (aastast 1970 **Hille Bachmann**; sündinud 12. detsembril 1937 Tallinnas) on eesti endine kiiruisutaja, jalgrattur ja motosportlane.

Ta hakkas uisutamisega tegelema Pelgulinna koolis, aastast 1952 treenis ta spordiühingu Spartak liikmena Kalevi uisurajal. Ta on tulnud aastatel 1953–1957 kiiruisutamises 2 korda mitmevõistluses ja 11 korda üksikdistantsidel Eesti meistriks. Ta on püstitanud kiiruisutamises 16 Eesti rekordit, sealhulgas suures mitmevõistluses 2 ja väikeses mitmevõistluses 3 rekordit.

Ta oli aastal 1968 Nõukogude Liidu delegatsiooni koosseisus Rahvusvahelise Motospordi Föderatsiooni motorallil; tagasiteel koju pöördus ta 25. juulil 1968 Viinis kohalikku politseisse, paludes Austria võimudelt poliitilist varjupaika. Nõukogude võimu esindajatega kohtumast ta keeldus. Peatselt sõitis ta edasi USA-sse, kuhu jäi alaliselt elama ja sai kõigepealt tööd juuksuri-kosmeetikuna. Ta elab Baltimore'is. Ta on mänginud panoraamfilmis "Ohtlikud kurvid".

## Viited

## Välislingid
*
Bos (alamperekond)

***Bos*** on veislaste alamperekond.

## Klassifikatsioon
*Bos* alamperekonda liigitatakse järgmised veiseliigid:

* † *[[Bos aegyptiacus]]* 
* † *[[Bos acutifrons]]* 
* *[[Bos indicus]]* (ulukeellane on tarvas)
* †*Bos primigenius* - tarvas ehk ürgveis
* † *[[Bos planifrons]]* 
* *Bos taurus* - koduveis ehk pärisveis (ulukeellane on tarvas)

## Viited

## Välislingid
*Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder.*[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?s=y&id=14200674 Mammal Species of the World]*, 3. trükk. Veebiversioon (vaadatud 08.11.2013) (inglise keeles)
Artturi Järviluoma

**Kustaa Artturi Järviluoma** (aastani 1902 **Jernström**, kunstnikunimi **Köpi**; 9. august 1879 Alavus – 31. jaanuar 1942 Helsingi) oli soome ajakirjanik ja kirjanik.

Ta õppis Vaasa lütseumis, kuid lõpetas aastal 1901 Helsingi reaallütseumi. Aastatel 1902–1903 õppis ta Helsingi Ülikoolis matemaatikat, aastatel 1904–1909 õigusteadust, kuid ei lõpetanud ülikooli.

Tema tuntuim teos on "Pohjalaisia", mis ilmus aastal 1914; eesti keeles ilmus ta aastal 1924 nime "Põhjalased" all. Seda tükki on esitatud ka eesti teatris.

Järviluoma on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

**Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium** (ka: *David Wirkhausi nimeline puhkpillimuusika auhind*) on aastast 1994 välja antav stipendium. Auhinda antakse välja iga viie aasta tagant (laulupeo aastal üldlaulupeo kontserdi ajal). 

Stipendiumi rahastab David Otto Wirkhausi Fond. Fondi asutas 19. juunil 1992 Eesti Üldlaulupeo Direktsioon (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus) ja Eesti Kooriühing. Alates 21. maist 2001 haldab fondi raha Sihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fond.  

Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust David Otto Wirkhausist ning väärtustada puhkpillimuusikaalast tegevust. Fondi rahast antakse välja Wirkhausi-nimelist puhkpillimuusika stipendiumi, mis määratakse kauaaegse tulemusrikka tegevuse eest Eesti puhkpillimuusika elus. Stipendiumi saaja peab olema vähemalt 50-aastane. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks muusikategelase elutöö (nii muusikapedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik kui ka uurimuslik tegevus). Stipendiumi saab ühele isikule määrata üks kord. Stipendiumiga kaasneb traditsiooniliselt SA Eesti Rahvuskultuuri Fond sümboolikaga ja Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse sümboolikaga tunnistus, mille allkirjastavad fondi halduskogu liikmed.
## Laureaadid
*1994 Elmar Peäske
*1999 Lembit Vink ja Sulev Unt
*2004 Heldur Saade
*2009 Leho Muldre
*2014 Andres Avarand
*2019 Vello Loogna

## Viited
Balti Assamblee kultuuripreemiad

**Balti Assamblee kultuuripreemiad** on Balti Assamblee välja antavad preemiad kirjanduse, kunsti ja teaduse valdkonnas.

31. oktoobril 1993 võttis Balti Assamblee vastu otsuse koostada Balti Assamblee kirjandus-, kunsti- ja teaduspreemiate väljaandmise kord. Balti Assamblee kirjandus-, kunsti- ja teaduspreemiat antakse välja alates 1994. aastast.

### Balti Assamblee kultuuripreemiate jagamise eesmärgid
Preemiate jagamise eesmärgid
*silmapaistvate tulemuste tunnustamine kirjanduses, kaunites kunstides ja teaduses
*piirkondlike ühishuvide demonstreerimine
*naaberriikide saavutuste tutvustamine
*säilitada elanikkonna pidev huvi Eesti, Läti ja Leedu arengu üle
*kirjanduse-, kultuuri- ja teadusalase koostöö tugevdamine
*Balti riikides intellektuaalsete väärtuste tõstmine

## Vaata ka

* Balti Assamblee kirjanduspreemia
* Balti Assamblee kunstipreemia
* Balti Assamblee teaduspreemia

## Viited
Jens Aagaard

**Jens Aagaard** (24. jaanuar 1864 Elbæk – 13. aprill 1942) oli taani kirjanik. 

Ta oli taluperemees.

## Välislingid
*Sissekanne saidil litteraturpriser.dk
Jens Andreas Aagaard

**Jens Andreas Aagaard** (1792 Kopenhaagen – 1860) oli taani kirjanik. 

Aastal 1823 ilmus tal luulekogu "Vaarvioler".

## Välislingid
*Sissekanne saidil litteraturpriser.dk
Marrasknahk

**Marrasknahk** ehk **epidermis** (ladina keeles *epidermis*) on inimestel ja paljudel selgroogsetel loomadel nahka kattev mitmekihiline lameepiteel. 

Marrasknahal eristatakse järgmisi kihte: 
* *stratum corneum* – sarvkiht,
* *stratum lucidum* – läikekiht,
* *stratum granulosum* – sõmerkiht,
* *stratum spinosum* – ogakiht,
* *stratum basale* – baaskiht. 

## Vaata ka
*epiteelkude
*nahaaluskiht
*pärisnahk e dermis

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas  A16.0.00.009: Epidermis. Marrasknahk 
* Sissekanne Terminologia Histologicas H3.12.00.1.01001: Epidermis. Marrasknahk
* Gerald D Weinstein, Jerry L McCullough ja Priscilla Ross, Cell Proliferation in Normal Epidermis, Journal of Investigative Dermatology (1984) 82, 623–628; doi:10.1111/1523-1747.ep12261462, veebiversioon (vaadatud 10.01.2015.a.)(*inglise keeles*) 
* Robert A Briggaman ja Clayton E Wheeler Jr,THE EPIDERMAL-DERMAL JUNCTION, Journal of Investigative Dermatology (1975) 65, 71–84; doi:10.1111/1523-1747.ep12598050, veebiversioon (vaadatud 10.01.2015)(*inglise keeles*)
Milzano

**Milzano** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Milzanos.

Milzano asub 49 meetri kõrgusel merepinnast.

Milzano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alfianello, Cigole, Pavone del Mella, Pralboino, San Gervasio Bresciano, Seniga.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Marone

**Marone** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Marones.

189 meetri kõrgusel merepinnast asuva Marone asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Marone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Monte Isola, Zone, Sale Marasino, Pisogne, Gardone Val Trompia, Marcheno, Parzanica (BG),  Riva di Solto (BG).

Marone halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ariolo, Collepiano, Monte Marone, Ponzano, Pregasso, Vello, Vesto.

Marone piirneb läänes Iseo järvega.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Pirnvöör

**Pirnvöör** (ka bulbtääv) on laevakere vööris allpool veeliini ettepoole ulatuv ümara erikujuga vöörtääv. 

Pirnvöör suurendab laeva püsivust ja vähendab kütusekulu 12 kuni 15 protsenti, kuna see muudab veeliikumist ümber kere. 

Pirnvööri ei kasutata kiirel liikumisel tõstva kerekujuga ehk glisseerivatel laevadel ega tiiburlaevadel.

## Viited

## Välislingid

* Bulbous bow site (Application to medium&ndash;sized craft)
Maclodio

**Maclodio** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Maclodios.

109 meetri kõrgusel merepinnast asuva Maclodio asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Maclodio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berlingo, Brandico, Lograto, Mairano, Trenzano.

## Ajalugu
1427. aasta 17. oktoobril toimus Maclodio territooriumil Veneetsia vabariigi ja Milano hertsogiriigi vahel Maclodio lahing. Võiduga kindlustasid veneetslased oma ülemvõimu Brescia ümbruse alade üle.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Mura vald

**Mura vald** on kahe valla nimi:
***[[Mura vald (Hispaania)|Mura vald]]** Hispaanias Kataloonias Barcelona provintsis Bagesi maakonnas
***[[Mura vald (Itaalia)|Mura vald]]** Itaalias
Mura

* Mura – asula ja vald (*comune*) Itaalias Brescia provintsis
* Mura – Cison di Valmarino valla fraktsioon Itaalias Treviso provintsis
* Mura – asula ja vald Hispaanias
* Mura – Drava vasakpoolne lisajõgi (Austrias ja Sloveenias)
* Mura – Angara vasakpoolne lisajõgi (Venemaal)
* Mura keel – Brasiilias kõneldav makrotšibtša hõimkonna keel

* Mora [m'uura] – linn Rootsis
Mura vald (Itaalia)

**Mura** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Muras.

691 meetri kõrgusel merepinnast asuva Mura asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Mura piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casto, Pertica Alta, Vestone.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Aleksander Rebane (noorem)

**Aleksander Rebane** on eesti füüsik.

Ta lõpetas 2004. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2008. aastal Zürichi Šveitsi Föderaalse Tehnikakõrgkooli bakalaureusekraadiga. Aastail 2010–2012 õppis Rebane Osaka Ülikooli magistrantuuris füüsika erialal.

Aleksander Rebane oli Yale'i Ülikooli füüsikaosakonna doktorant alates 2012. aasta augustist, doktorikraadi sai 2018. aastal tööga "Exploring free energy landscapes of SNARE assembly using optical tweezers".

Rebane valdab professionaalsel tasemel jaapani keelt, emakeele või teise emakeele tasandil saksa, eesti ja inglise keelt.

## Publikatsioonid
*Aleksander Rebane, Paul Ruijgrok, Robert Wüst, Alois Renn, Vahid Sandoghdar "Spontaneous emission of nanoscopic emitter in a strongly scattering disordered medium" Optics Express 18, 6360–6365, 12, 2010

## Isiklikku
Ta on Montana Osariigi Ülikooli füüsikaprofessori Aleksander Rebase poeg.

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Rebane linkedin.com  ( inglise keeles)
*Aleksander Rebane Yale'i ülikooli kodulehel  ( inglise keeles)
Julius Aagaard

**Johan Gottlieb Julius Aagaard** (26. aprill 1847 Odense – 14. detsember 1926 Tranebjerg) oli taani fotograaf.

Ta oli kingseppmeister Hans Christian Aagaardi (sündinud umbes 1820) ja Marie Louise Otto (sündinud umbes 1819) poeg.

## Isiklikku
Ta abiellus 14. mail 1875 Næstvedis Vilhelmine Dorthea Christine Brockmeyeriga (11. märts 1855 Kopenhaagen – 23. august 1923), kelle vanemad olid pagarmeister Conrad Frederik Vilhelm Brockmeier (sündis 1817) ja Cathrine Bergite Andersen (umbes  1834 – 1913). 

Arst Otto Carl Aagaard oli nende poeg.

## Tema fotosid

Pilt:Betty Nansen ved Børnehjælpsdagen 1905 (8043664677).jpg
Pilt:Landstingssalen by Julius Aagaard.jpg


## Välislingid
*Julius Aagaard, Dansk Biografisk Leksikon
Zazad

**Zazad** on etniline rühm Türgi idaosas. Nad kõnelevad zaza keelt. 

## Välislingid
* Zaza-Dımli Encyclopædia Iranica
Kirikute ja koguduste seadus

**Kirikute ja koguduste seadus** (lühend: **KiKoS**) on Eestis usutemaatikat reguleeriv seadus.

Praegune KKS hakkas kehtima 2002. aastast ja see selle aluseks on 1993. aasta versioon.

## Ajalugu
Praeguse seaduse eelkäijad on 1925. ja 1934. aasta analoogsed seadused. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikute ja koguduste seadus eRT-is
Kuningas Williami saar

**Kuningas Williami saar** (inuktituti **Qikiqtaq**) on saar Põhja-Jäämeres, üks Kanada Arktika saarestiku saartest. 

Saare pindala on 13 111 ruutkilomeetrit ja kõrgus merepinnast kuni 137 meetrit. Saart eraldavad Boothia poolsaarest James Rossi väin ja Rae väin. Läänes eraldab saart Victoria saarest Victoria väin.

Kuningas Williami saar kuulub Kanada Nunavuti koosseisu ja on pindalalt Kanada 15. saar. Saare ainsas asulas Gjoa Havenis elas 2006. aastal 1064 inimest.

Saarel suvituvad suured põhjapõdrakarjad.
Tokaata

**Tokaata** (itaalia keeles *toccare*, puudutama) on muusikas 16. sajandil alguse saanud instrumentaalmuusikažanr, mida iseloomustas akordide ja kiirete passaažide järsk vaheldumine.
Kärt

**Kärt** (omastavas Kärdi või Kärdu) on eesti naisenimi, harva ka mehenimi. Tõenäoliselt on see lühend nimest Gertrud .

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kärt alla viiel mehel ja 802 naisel. Kärt on populaarsuselt 8595. mehenimi ja 213. naisenimi. Kärt oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 28). Kõige populaarsem oli eesnimi Kärt vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,42. Kõige populaarsem on eesnimi Kärt Tartu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,77. Kõige rohkem on eesnimega Kärt sündinuid juunis, kokku 81. Kärdi nimepäev on 10. märtsil.

## Nime kandjaid
### Eesnimi
*Kärt Anton, eesti näitleja
*Kärt Anvelt (end. Karpa), eesti ajakirjanik
*Kärt Blum, eesti muusik
*Kärt Einlo, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja
*Kärt Hansberg, eesti näitleja
*Kärt Hellerma, eesti ajakirjanik, kirjanduskriitik ja kirjanik
*Kärt Johanson, eesti laulja ja näitleja
*Kärt Jänes-Kapp, eesti teadusajakirjanik ja toimetaja
*Kärt Kaljaspoolik, eesti laulja
*Kärt Kaseorg, eesti jalgpallur
*Kärt Koppel
*Kärt Kross, eesti näitleja
*Kärt Kull, eesti näitleja
*Kärt Loopalu, eesti sisearhitekt
*Kärt Matiisen, eesti õpetaja
*Kärt Merilain, eesti tõlkija
*Kärt Miil, eesti raamatukogutegelane ja õigusinfospetsialist
*Kärt Ojavee, eesti tekstiilikunstnik
*Kärt Rebane, eesti ajakirjanik
*Kärt Seppel, eesti keraamik
*Kärt Siilats, eesti kõrgushüppaja
*Kärt Summatavet, eesti ehtekunstnik
*Kärt Tomingas, eesti laulja, näitleja ja teatripedagoog
*Kärt Tõnisson, eesti tantsija ja koreograaf
*Kärt Villmann, eesti disainer
*Kärt Voogre, eesti sisearhitekt

### Perekonnanimi
*Külli Kärt, eesti õpetaja
*Olav Kärt, eesti loomakasvatusteadlane
*Üllar Kärt, eesti muusik

## Viited
Pütipaber

**Pütipaber** (ka **käsitsipaber**) on nõrgrestil käsitsi valmistatud paber, mida iseoomustavad ebaühtlase kujuga ning õhenevad servad, jooned ja sageli ka vesimärk. Seda kvaliteetsetest ainetest käsitsi tehtud paberiliiki kasutatakse kaubanduses eelkõige luksustarvetega seoses.

## Vaata ka
* *[[Amate]]*
* Papüürus
* Kaltsupaber
* Linapaber

## Viited

## Kirjandus
*Vinter, Kati, 2002. Vesimärk ja käsitsipaber: arengulugu, terminid, kirjandusnimestik. Bakalaureusetöö. Tallinna Pedagoogikaülikool, sotsiaalteaduskond, infoteaduste osakond. 157 lk. ESTERis: http://tallinn.ester.ee/record=b1723219*est
Liginiški

**Liginiški** (vene keeles *Лигинишки*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Aastal 1864 asus seal Liginiški poolmõis, mille juures pruuliti õlut. Aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus.

## Viited
Judovka

**Judovka** (vene keeles *Юдовка*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. 

Judovka oli juutide küla. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Judovkas asub 1909. aastal rajatud vanausuliste palvemaja (ühine Maļutka külaga). 

## Viited
Käsitöökool

**Käsitöökool** on õppeasutus, kus õpetatakse erinevaid käsitööalasid . 

Eesti esimese vabariigi ajal nimetati käsitöökoole **tööstuslikeks koolideks** ja **naiskutsekoolideks**. 

## Koole

*Tartu Naisühingu Kutsekool
*Tallinna Linna Naiskutsekool 
*Narva Linna Naiskutsekool
*Pärnu Linna Naiskutsekool 
*Rakvere Naiskutsekool 
*Valga Linna Naiskutsekool 
*Viljandi Linna Naiskutsekool

## Viited
Robert Brandom

**Robert Boyce Brandom** (sündinud 13. märtsil 1950) on Ameerika Ühendriikide filosoof ja loogik.

Ta töötab Pittsburghi Ülikoolis.

## Teoseid
*Perspectives on Pragmatism: Classical, Recent, & Contemporary, Harvard University Press, 2011, 222 pp. ISBN 978-0-674-05808-8
*Reason in Philosophy: Animating Ideas, Harvard University Belknap Press, 2009, 248 pp. ISBN 0-067403449X
*Between Saying and Doing: Towards an Analytic Pragmatism, Oxford University Press, 2008, 240 pp. ISBN 0-199-54287-2
*In the Space of Reasons: Selected Essays of Wilfrid Sellars, edited with an introduction by Kevin Scharp and Robert Brandom. Harvard University Press, 2007, 528 pp. ISBN 0-674-02498-2
*Tales of the Mighty Dead: Historical Essays in the Metaphysics of Intentionality, Harvard University Press, 2002, 430 pp. ISBN 0-674-00903-7
*Articulating Reasons: An Introduction to Inferentialism, Harvard University Press, 2000 (paperback 2001), 230 pp. ISBN 0-674-00158-3 (kõva), ISBN 0-674-00692-5 (pehme)
*Rorty and His Critics, toimetaja, sissejuhatus (sisaldab "Vocabularies of Pragmatism") Robert Brandomilt. Original essays by: Rorty, Habermas, Davidson, Putnam, Dennett, McDowell, Bouveresse, Brandom, Williams, Allen, Bilgrami, Conant, and Ramberg. Blackwell's Publishers, Oxford, July 2000 ISBN 0-631-20981-6 (kõva), ISBN 0-631-20982-4 (pehme)
*Empiricism and the Philosophy of Mind, by Wilfrid Sellars, Robert B. Brandom (ed.) Harvard University Press, 1997. With an introduction by Richard Rorty and Study Guide by Robert Brandom ISBN 0-674-25154-7 (kõva) ISBN 0-674-25155-5 (pehme)
*Making It Explicit: Reasoning, Representing, and Discursive Commitment, Harvard University Press (Cambridge) 1994. 741 pp. ISBN 0-674-54319-X 9 (kõva), ISBN 0-674-54330-0 (pehme)
*The Logic of Inconsistency, koos Nicholas Rescheriga. Basil Blackwell, Oxford 1980, 174 pp.
Pittsburghi Ülikool

**Pittsburghi Ülikool** on ülikool Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Pittsburghis.

Ülikool on asutatud aastal 1787.
Nīderkūni

**Nīderkūni** (*varasem nimi* **Niderkuņi**;  (vene keeles *Нидеркуны*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Nīderkūni linnaosast hargnevad raudteeliinid Vilniuse ja Šiauliai suunas. 

Nīderkūni hakkas arenema Kalkūni raudteejaamaga koos. Linnaosa elanikud käisid tööl Kalkūni telliselöövis ja viinavabrikus. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Nīderkūnis asub XX sajandi alguses rajatud vanausuliste palvemaja. 

## Viited
Raudteemudelism

**Raudteemudelism** on hobi, mille sisu on miniatuursete mõõtkavaliste raudteeliinide ja juurdekuuluva raudteetaristu makettide ehitamine, samuti raudteeveeremi mudelite kogumine või valmistamine. 

Ehitatavat mini-raudteetaristut nimetatakse **mudelraudteeks**, miniatuurseid ronge **mudelrongideks** ja raudteemudelitega tegelejaid **raudteemudelistideks**.

## Ajalugu
Esimese tööstusliku seeria-mudelraudtee valmistas 1891. aastal firma Märklin Saksamaal. Esimesed mudelrongid olid suurema mõõtkavaga. Ajapikku on mõõtkavad vähenenud ja ühtlustunud.

## Tegevus

Tavaliselt on mudelraudtee maketid ehitatud mudelistide kodudesse, kuid on ka avalikke mudelraudteid. 

Raudteemudelistidel on oma katusorganisatsioonid ja ajakirjad. Raudteemudelite tootmisega tegeleb maailmas kümneid ettevõtteid. 

Euroopas on levinuim mõõtkava H0 (HO) suurusega 1:87. 

Vabaõhu tingimustesse ehitatud mudelraudteed mõõtkavaga 1:8 või 1:10 nimetatakse ka **aiaraudteeks**. Sageli on aiaraudteega võimalik tänu veeremi suurusele ka ise kaasa sõita.

Mudelid ja maketid jagatakse piiritlemiseks tavaliselt ajajärkudeks järgnevalt:
*I = 1835–1920
*II = 1920–1945
*III = 1945–1970
*IV = 1970–1990 
*V = 1990–

## Suured mudelraudteed
Maailma suurim ja pikim mudelraudtee on alates 2001. aastast arendatav avalik Miniatur Wunderland Saksamaal Hamburgis.  Külastuskeskuseks kujundatud "imedemaa" asub ajaloolises Speicherstadtis ja seda haldab Miniatur Wunderland Hamburg GmbH. 2019. aasta augusti seisuga on 1499 m² suurusel alal 15,715 kilomeetri pikkune raudteevõrgustik, mis on loodud mõõtkavas H0 (1:87) (vastab reaalsuses umbes 1367,2 kilomeetri pikkusele võrgustikule).

Mudelraudteid kasutatakse mõnikord ka tehnilise hariduse eesmärkidel. Suurim õppeotstarbeline mudelraudteekompleks Euroopas on Dresdeni Tehnika- ja Majanduskõrgkooli juures asuvas Tehnoloogilises Raudteetranspordilaboris (530 m mudelrööpaid). Seda on kasutatud inseneride väljaõppel.

## Vaata ka
* Lasterong
* Lasteraudtee

## Viited

## Välislingid
* Lennusadamas 2012
* Väärikas ja kallis hobi – mudelrongid! Reporter.ee, 16. aprill 2012
Valikküsilause

**Valikküsilause** on küsilause, mille võimalikud vastused on küsimusega ette antud. 

## Eesti keel
### Valikküsilause liigid

*Üldküsilause 
:*küsimus esitatakse kogu lause kohta: *Kas lapsed on koolist koju tulnud?*
:*eeldab jaatavat või eitavat vastust: *Kas lapsed on koolist koju tulnud? - *'Jah**. 
:*kui [[lünklause]] koosneb [[Tegusõna|tegusõna pöördelisest vormist]]: ''Kas lapsed läksid kinno? → **Läksid?**''
*[[Ülderiküsilause]]
:*küsimus esitatakse lause mingi osa kohta: ''Kas **sina** tõid lapsed koolist koju?''  
:*eeldab jaatavat või eitavat vastust: ''Kas **sina** tõid lapsed koolist koju? - **Ei**.''
:*kui [[lünklause]] sisaldab [[täislause]] mingi osa: ''Kas Merike päevitab? → Kas **päevitab**?''
*[[Loetlev valikküsilause|Loetleva valikküsilause]] 
:*küsimuses on sidesõnaga ''või'' seotud valikute loend: ''Kas täna on **esmaspäev või teisipäev**?''
:*loetlev valikküsilause ei eelda jaatavat või eitavat vastust: ''Kas täna on esmaspäev või teisipäev? - **Esmaspäev**.''
:*potentsiaalseid vastuseid on nii palju kui küsimuses alternatiive: ''Kas **Jüri** või **Mari** on koolist koju jõudnud? - **Jüri** (on koolist koju jõudnud) ~ **Mari** (on koolist koju jõudnud).''
:*loetlev valikküsilause kui [[lünklause]] koosneb võimalikest vastuse variantidest: ''Kas neile meeldivad koerad või kassid? → **Koerad või kassid**?''

===Valikküsilause tunnused===
*Kirjakeeles
:*kasutatakse küsisõna ''kas'' või [[eitav kõneliik|eituse]] korral ''ega'': '' **Kas** eile sadas vihma? **Ega** keegi pole veel ära läinud?''
:*vahetab [[Tegusõna|tegusõna]] pöördeline vorm [[alus (keeleteadus)|alusega]] kohad: '' **On** ''(tegusõna pöördeline vorm) ''Mari ''(alus)'' juba koolist koju tulnud?'' ← ''Mari on juba koolist koju tulnud.''
*Kõnekeeles võib valikküsilause sisaldada
:*lauselõpulist [[Abisõna|abisõna]] ''või'': ''Koolitükid tehtud **või**?''
:*lauselõpulist [[Kiil (lauseliige)|kiilu]] (küsijätku) ''mis, ah, ega'' vmt: ''Oled juba tüdinud, **mis**? See laps on nii armas, **kas pole*'?*

## Kirjandus
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika. II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, 1993, lk 168-169.
Brad Garrett

**Brad Garrett** (sünninimi **Brad H. Gerstenfeld**; sündinud 14. aprillil 1960 Woodland Hillsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

Eesti televaatajale on ta tuntud esmajoones komöödiasarjast "Kuni surm meid lahutab", kus ta mängib Eddie Starki.

## Osatäitmised filmides
*"Ratatouille" (Auguste Gusteau) 
*"Rapuntsel" (Hook-Hand Thug)
*"Öö muuseumis" 
*"Kalapoeg Nemo" (Bloat)
*"Muusika ja sõnad" (Chris Riley)
Kalkūni (Daugavpils)

**Kalkūni** (vene keeles *Калку́ны*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Nīderkūnist lõunas, Daugava jõe lõunapoolsel kaldal, Kalkūni valla ja Laucesa valla vahel. 

Daugavpils-Vilniuse raudtee äärde kujunes 1862. aastal Kalkūni mõisa lähedale rajatud Kalkūni raudteejaama juurde asula. Raudtee äärde tekkisid viinavabrik ja tellisetehas. Raudteejaam nimetati 1921. aastal ümber Grīva raudteejaamaks. Aastast 1959 on Kalkūni Daugavpilsi koosseisus.

## Kirjandus
* Jaan Eilart, "August Kitzberg Kalkunis" (aastatel 1894–98) – Keel ja Kirjandus 1963, nr 5, lk 298–302
Käsundusametnik

**Käsundusametnik** on ametnik, kes ei täida tavalisele ametnikule omaselt mitte kindla valdkonnaga seotud ülesandeid, vaid kes igal üksikul juhul saab ülesande oma ülemuselt.

Käsundusametnik oli näiteks kuberneri teenistuses.

## Vaata ka
* käsundusohvitser
* käsundusleping

## Viited
Ilmar Soomere

**Ilmar Soomere** (sündinud 23. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti psühhiaater ja paranormaalsete nähtuste uurija.

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

## Teoseid
*Vladimir Levi. "Mõttejaht. Psühhiaatri märkmed". Vene keelest tõlkinud Enn Toom; illustreerinud Jüri Kerem, eessõna Ilmar Soomere. Valgus. Tallinn 1974. 192 lk
*"Väike eesti seksiraamat". Kupar. Tallinn 1990. 192 lk
*"800 parajuhtumit Eestis". Viljandi 1997. 78 lk

## Usutlusi
*"Surmad, uned ja elud". // "Kuldne kroon Eesti lipul". Intervjueerinud Ingvar Luhaäär. Olion. Tallinn 1992. Lk 64–90
*Kaja Grigorjev. "Doktor Ilmar Soomere vaatab inimese sisse läbi unenägude". Õhtuleht, 13. jaanuar 2001
*Meelis Piller. "Ilmar Soomerega parateadustest: kas iidsetel aegadel oli Maal kõrgtsivilisatsioon?" Eesti Naine, 4. jaanuar 2015

## Isiklikku
Tema vend oli helilooja, muusikapedagoog ja pianist Uno Soomere.

Tema poeg on Lauri Soomere.

## Viited

## Kirjandus
*Eduard Viira. "Dr Ilmar Soomere 70". Eesti Arst 91(8)/ 2012. Lk 449
Irma

**Irma** võib tähendada:
* Irma, asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardias Brescia provintsis
* Irma, küla Kanadas
* Irma, küla Venemaal Vologda oblastis
* Irma, asula USA-s Wisconsini osariigis
* Irma, naisenimi
* Irma, 2017. aasta orkaan Atlandi ookeanis
Grīva

**Grīva** (vene keeles *Грива*, poola keeles *Grzywa*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Linnaosas asub vanausuliste palvemaja, ka on seal 1924. aastal rajatud 11 ikooniga õigeusu kirik.

## Ajalugu
Grīva tekkis 18. sajandi alguses Kalkūni mõisa maadele. Algul teati seda asulat Jeruusalemma nime all, kuid hiljem kujunes Laucesa jõekese suudmes asunud Grīva kõrtsi järgi linnaosa nimeks Grīva (läti keeles jõesuu). Hiljem ehitati kõrgematele maadele Liginiški; linnaosad eristusid seetõttu, et algselt asusid need kahe erineva mõisa maadel. 

1810. aastal rajati linnaosa maadele Daugavpilsi kindluse sillapea, mistõttu asula liikus veidi maad ülesjõge. Hiljem rajati sillapea hoonetesse Grīva vangla, kuid 2008. aastal liideti see administratiivselt Daugavpilsi vanglaga, nii et praegu asub seal Daugavgrīva vangla Grīva filiaal.

1831. aastal ühendati Grīva koos Daugavpilsiga ühiseks haldusüksuseks Vitebski kubermangus, ent samal ajal jäi see ka Kuramaa kubermangu osaks, nii et seal kehtis ka Balti erikord. Selline olukord kestis 1859. aastani, mil Grīvast sai alev Kuramaa kubermangu Ilūkste kreisis.


Pilt:Railway bridge in Daugavpils.JPG|Raudteesild
Pilt:Daugavpils_Vienības_tilts.JPG|Sild üle Daugava (1932. aasta)


Kui Daugavpils 19. sajandi lõpus kiirelt kasvama hakkas, mõjutas see ka Grīvat. Enam kui 8000 elanikuga oli alev suurem mitte üksnes kreisi keskusest Ilūkstest, vaid ka Tukumsist, Jēkabpilsist ja Ventspilsist. 1910. aastal oli alevis üle 12 000 elaniku. 1912. aastal sai Grīva linnaõigused, 1953. aastast Daugavpilsi koosseisus.

## Tuntud grīvalasi
*Rainis – luuletaja
*Viktor Grosse – Vene diplomaat
*Rihards Zariņš – läti graafik
*Karl Reinhold Kupffer – botaanik
*Abraham Isaac Kook – rabi

## Pildid

Pilt:Grīva Catholic Church (cropped).jpg|Katoliku kirik
Pilt:Grīva Old Believers' house of prayer.jpg|Vanausuliste palvemaja
Pilt:Daugavpils school no. 6.jpg|Grīva kool
Pilt:Monument griva.jpg|Mälestusmärk


## Viited
Irma (Itaalia)

**Irma** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Irmas.

804 meetri kõrgusel merepinnast asuva Irma asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Irma piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bovegno, Marmentino.

Aastatel 1927–1955 oli Irma osa Bovengo vallast.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)