Adavere mõisa kalmistu

**Adavere mõisa kalmistu** on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kalme külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistut on esimeste seas maininud 1782. aastal August Wilhelm Hupel, kirjutades oma "Topographische Nachrichteni" kolmandas köites, et "mõisa põldudel on kõrgeima võimu loal hiljuti rajatud eraldi perekonna matmispaik".. On oletatud, et kalmistu rajasid Adavere mõisa tollased omanikud Vietinghoffid millalgi 18. sajandi teise poole alguses, sest esimene teadaolev matus toimus 1761. aastal.

Kalmistut kasutasid ka 1816. aastal mõisa abiellumise teel omandanud Stackelbergid. Arvatavasti rajati siis ka kalmistut piirav müür, sest värava sepislehtedel olevat olnud Bernhard von Stackelbergi initsiaalid.

Kui 1874. aastal omandasid Adavere mõisa Wahlid, polnud neil vajadust selle kalmistu järgi, sest suguvõsa omanduses oli sellest kalmistust linnulennult umbes 4 km kaugusel paiknev suur Pajusi mõisa kalmistu. Adavere mõisa kalmistu ja selle juures olev talumaa jäid endiselt Stackelbegide omandiks ning kalmistule jätkus Stackelbergide matmine. Viimane teadaolev matus oli 1898. aastal.

## Kirjeldus

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele edelasse. Müüriga piiratud kalmistu ala pindala on umbes 0,12 hektarit ning seal on 14 haua tähiseid.

## Kalmistu kabel

Kalmistu keskosas paikneb matusekabel, mis praegu on varemetes. Kabeli esiküljel on aastaarv "1777", kuid pole teada, mida see aastaarv tähendab. Kabeli viiluvälja kaunistab kolm ümarkaarset nišši, ümarkaarne on ka kabeli värava ava. Kristjan Valdma on 1926. aastal Põltsamaa kihelkonna kohakirjelduses märkinud, et otsustades akna avauste, katuse servas oleva reljeefi ja hoone üldkuju järgi on kabel gootistiilne. Toona oli kivist hoone valgeks lubjatud seinte ja sindlikatusega.

Kabelist 1970. aastal tehtud Vello Ranniku fotol oli kohati lagunenud katus veel säilinud. Katusel, otsaviilu lähedal asetses toona metallist rist.

## Kalmistupark
Eesti oludes on huvipakkuv ka kalmistu varajane planeering. Ühe 1887. aasta plaani peal on kalmistuna kujutatud 2,5 ha suurust maa-ala. Tõenäoliselt oli kalmistu matmisala sama suur kui praegu (umbes 0,12 ha) ning ülejäänu oli tõenäoliselt park.

Sellist kalmistuparki pole teada selle aja muudest Eesti mõisatest. Väikseid pargilaadseid mõisakalmistuid rajati 1890. aastate lõpus (nt Kuremaa mõisa kalmistu), kuid päris metsakalmistu rajati alles 1930. aastatel Tallinnas. Adavere mõisa kalmistul on seetõttu vägagi väljapaistev koht Eesti kalmistupärandis.

## Kalmistule maetuid

Ühel, arvatavasti aastatel 1885–1898 tehtud, plaanil on 16 hauda, milles nimeliselt on toodud ära 12 maetut.

1920ndatel Põltsamaa kihelkonna kalmistuid revideerinud Helmuth Speeri andmeil on Adavere kalmistule maetud 14 lahkunut. Lisaks eelpool loetletuile on ta ära nimetanud järgmised isikud:

* Erich Johann von Vietinghoff (1699-1761) - Saaremaa rüütelkonna maapealik
* Bernhard Caspar Otto von Stackelberg (1841–1898), endine Adavere mõisnik

## Pildid

Adavere mõisa kalmistu 01.JPG|Vaade Adavere mõisa kalmistule.Foto: Robert Treufeldt, 17. aprill 2011
Adavere mõisa kalmistu 02.JPG||Hauatähised Adavere mõisa kalmistul.Foto: Robert Treufeldt, 17. aprill 2011
Adavere mõisa kalmistu 03.JPG|Adavere mõisa kalmistu kabel.Foto: Robert Treufeldt, 17. aprill 2011
Adavere mõisa kabel.jpg|thumb|Adavere mõisa kabel külgvaates 03.05.2025
File:Adavere mõisa kalmistu ristid.jpg|Adavere mõisa kalmistu ristid 03.05.2025


## Viited

## Kirjandus
*Kristjan Waldmann. "Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest". Tartu 1926
*"Omapärane protsess Imavere "kabelikoha" pärast". Sakala nr 107, 12. september 1938. Lk 4
*Helle Kull. "Kilde Põltsamaast ja tema lähiümbruse ajaloost". Põltsamaa 1993. Lk 4
*Harald Rebane. "Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas". [I osa] Vooremaa, 12. september 1996 
*Harald Rebane. "Väikekalmistutest Süda-Eestis". // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 102–103
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Valdo Praust. "Mõisaomanike matusepaigad". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 59 ja 61
*Valdo Praust. "Adavere mõis (*Addafer*)". // Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 101
*Alo Särg. "Adavere (*Addafer*)". // Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 10–11
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*Kadri Tael. "Põltsamaa kalmistute pärand". III osa. Vali Uudised, 7. veebruar 2014. Lk 6
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". Vali Uudised, 4. aprill 2014. Lk 5
*Varje Õunapuu. "Adavere mõisa kalmistu ja kabel – seisundi analüüs ja konserveerimisettepanekud". Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri konserveerimise ja restaureerimise täiendkoolituskursuse lõputöö. Tallinn 2017

## Välislingid

*Adavere mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Adavere mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*
*Adavere mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis