open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mehdi Ben Barka

**Mehdi Ben Barka** (araabia keeles: المهدي بن بركة‎‎; sündis 1920, jäi kadunuks 29. oktoobril 1965) oli Maroko poliitik, vasakäärmusliku partei Populistlike Jõudude Rahvuslik Liit juht ning Kolme Kontinendi Konverentsi sekretär. Ta oli kuningas Hassan II peamine poliitiline oponent.

1965. aastal jäi ta Pariisis kadunuks. On küll lõputult teooriaid selle kohta, mis temaga täpselt juhtus, kuid päris tõde pole suudetud siiani välja selgitada; uurimised jätkusid aastani 2009.
Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken

**Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken** oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Zweibrückeni hertsogkonna ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis Saksamaal.

Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken loodi 1731. aastal, kui Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldi Christian III päris Zweibrückeni hertsogkonna. Christian suri varsti aastal 1735 ja tema järglaseks oli tema poeg Christian IV. Christian IV alustas oma valitsemist poliitiliselt soodsate tingimuste saamisega oma riigile ja lõpupoole kujundas ta lähedased suhted Prantsusmaa õukonnaga. Kuigi ta pankrotistas oma riigi alkeemia tähtsustamise, kunstikogumise, ehitustööde ja nurjunud katsega rajada Zweibrückenis portselanitööstus, peeti teda heaks hertsogiks, eriti võrreldes tema vennapoja Karl III-ga, kes järgnes talle aastal 1775.

Karl III alustas oma valitsemist absolutistliku valitsejana ning esimesel kahel aastal püüdis ta loobuda kohtust ja taastada riigi rahanduslikku seisundit. Ta laiendas suuresti hertsogkonna õukonda, mis arenes kiiresti rahaliseks koormuseks, suurendades veelgi tema ebapopulaarsust. 1778.-1779. aastal võitlesid Kartulisõjas Karli nimel Preisimaa ja Saksimaa, et takistada Baieri hertsogil Karl Theodoril Baieri hertsogkonda Austria Madalmaade vastu vahetada, kui Karl oli Baieri pärija. Kui puhkes Prantsuse revolutsioon, suutis ta hoida oma riigi neutraalsena, kuid 1795. aastal tungisid prantslased sisse ja annekteerisid Zweibrückeni ning Karl põgenes Mannheimi ja hiljem Heidelberg-Rohrbachi. Tema tiitli päris 1795. aastal tema vend Maximilian Joseph. 1797. aastal loovutati Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken ametlikult Prantsusmaale, kuigi kaks aastat hiljem päris Maximilian Baieri.
Ott Järvesaar

**Ott Järvesaar** (sündinud 10. juulil 1957 Pärnumaal) on Eesti jurist, endine riigikohtunik.

Ott Järvesaar lõpetas Kilingi-Nõmme Keskkooli 1976. aastal. Aastatel 1978–1983 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Jõgeva KEK-i juriskonsuldina, hiljem töötas esimehe abi ja asetäitjana.

1985. aastal valiti ta Jõgeva rajooni rahvakohtu rahvakohtunikuks (24.05.1990 ümber nimetatud Jõgeva Maakohtuks). Ta on märkinud, et sel ajal langetas ta süüdimõistva otsuse kahe Jehoova tunnistaja suhtes, kes ei "olnud nõus teenima relvajõududes ega üldse mingit riigikorda tunnistama". Enn Tarto arvates rikkus Ott Järvesaar sellega süümevannet, sest jälitas kodanikke ja represseeris viimaseid poliitiliste veendumuste, ebalojaalsuse, klassikuuluvuse eest. Ka Viktor Niitsoo tõstatas sellise kahtluse.

1993 nimetati Ott Järvesaar Tartu Ringkonnakohtu kohtunikuks. 12. mail 1998 nimetas Riigikogu Ott Järvesaare Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt hääletas 45 Riigikogu liiget, vastu olid 15 ning 2 jäid erapooletuks.

15. jaanuaril 2015 otsustas Riigikogu Ott Järvesaare ta enda soovil 1. maist 2015 riigikohtuniku ametist vabastada.

4. veebruaril 2016 andis president Toomas Hendrik Ilves talle Valgetähe III klassi teenetemärgi.

## Viited
Imukvere tiik

**Imukvere tiik** (keskkonnaregistri kood vee2050620) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Imukvere külas. Järve pindala on 1,8 ha. Järves on üks saar.

## Viited
Jaagu järv

**Jaagu järv** (järvekood 204011) on tehisjärv Harju maakonnas Saue vallas Lepaste külas. Järve pindala on 0,9 ha. Kaldajoone pikkus on 1728 meetrit. Veekogu ei ole avalik ega avalikult kasutatav.

## Viited
Juba järv

**Juba järv** (keskkonnaregistri kood vee2137600) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juba külas. Järve pindala on 1,5 ha.

## Viited
Katri luht

**Katri luht** (ka *Katre laht*; keskkonnaregistri kood vee2086600) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas. Järve pindala on 15,1 ha.

## Viited
Kaurijärv

**Kaurijärv** (keskkonnaregistri kood vee2052420) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Linnusaare rabas. Järve pindala on 2,5 ha. Järv kuulub Endla järvestikku.

Järvest lõunasse jääb Langendlaugas.

## Viited
Kiltsi veskijärv

**Kiltsi veskijärv** (keskkonnaregistri kood vee2043610) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Liivakülas. Järve pindala on 1,2 ha.

## Viited
Härgesoo tiik

**Härgesoo tiik** (keskkonnaregistri kood vee202924) on järv Harju maakonnas Saue vallas Allika külas. Järve pindala on 1 ha.

## Viited
Pfalz-Kleeburg

**Pfalz-Kleeburg** oli Saksa-Rooma riigi osariik, mis paiknes Alsace'i Kleeburgi isandkonna ümber.

Pfalz-Kleeberg oli aastal 1604 Pfalz-Zweibrückeni noorem jagu Johann I noorimale pojale Johann Kasimirile. Tema abielu Rootsi Katarinaga, Rootsi kuninga Karl IX vanima tütrega tegi tema vanemast pojast ja järglasest Karl Gustavist aastal 1654 Rootsi troonijärglase, andes Pfalz-Kleeburgi oma nooremale vennale Adolf Johann I.

Liini pfaltskrahv Gustav Samuel Leopold päris aastal 1718 Zweibrückeni hertsogkonna ja koha Riigipäeval. Pärast tema surma aastal 1731 läks Pfalz-Kleeburg Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldile.
Kolviku järv

**Kolviku järv** (keskkonnaregistri kood vee2019910) on järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Alliklepa külas. Järve pindala on 22,4 ha. Järves on kuus saart. Järve kõrval on Alliklepa rannavallistik-põiksäär.

## Viited
Kangrujärv

**Kangrujärv** (ka *Krüüdneri Kangrujärv, Krüüdneri järv*) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Järve pindala on 4 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Kriimani järv

**Kriimani järv** (keskkonnaregistri kood vee 2094800) on järv Tartu maakonnas Kastre valla Kriimani ja Mäletjärve külas. Järve pindala on 6,5 ha. Keskmine sügavus 3,4 m, suurim sügavus 7,9 m, pikkus 780 m, laius 100 m.

Peaaegu umbjärv, kuhu vett siseneb vaid mõne kraavi kaudu. Väljavooluks on väike kraav, mis voolab Mäletjärve oja kaudu Luutsina jõkke.

## Viited
Pfalz-Landsberg

**Pfalz-Landsberg** oli Saksa-Rooma riigi osariik ümber Landsbergi Kirde-Prantsusmaal.

Pfalz-Landsberg oli Pfalz-Zweibrückeni vahejaotus aastal 1604 Johann I noorimale pojale Friedrich Kasimirile. Landsbergi tungiti ja see laastati Kolmekümneaastase sõja ajal. Aastal 1645 sai Friedrich Kasimiri järglaseks tema poeg Friedrich Ludwig. Friedrich Ludwig päris aastal 1661 Zweibrückeni hertsogkonna koos selle kohaga Riigipäeval. Pärast tema surma aastal 1681 ilma seaduslike pärijateta läks Pfalz-Landsberg Rootsi kuningatele.
Marquette'i maakond

**Marquette'i maakond** (inglise *Marquette County*) on kahe Ameerika Ühendriikide maakonna nimi.

*Marquette'i maakond (Michigan)
*Marquette'i maakond (Wisconsin)
Pfalz-Lautern

**Pfalz-Lautern** oli Saksa-Rooma riigi osariik ümber Kaiserslauterni ja Neustadt an der Weinstrasse tänapäeva Rheinland-Pfalzi lõunaosas, Saksamaal.

Pfalz-Lautern eraldati aastal 1576 pärast Friedrich III surma Pfalzi kuurvürstkonnast tema nooremale pojale Johann Kasimirile. Johann Kasimir võttis vastu hugenottidest põgenikud Prantsusmaalt ja kalvinistlikud pagulased Pfalzist, tehes sellest kalvinistliku tugiposti. Johann Kasimiri veendi Inglismaa kuninganna Elizabeth I poolt looma Saksamaal Protestantlikku Uniooni katoliiklike riikide ja Saksa-Rooma keisri vastu, tehes sellest ühe kõige mõjukama riigi sel ajal. Johann Kasimir suri aastal 1592 pärijateta, nii läks Pfalz-Lautern Pfalzile tagasi.
Pfalz-Mosbach

**Pfalz-Mosbach** oli Saksa-Rooma riigi osariik Mosbachi ja Eberbachi ümbruses tänapäeva Baden-Württembergi põhjaosas, Saksamaal.

Pfalz-Mosbach loodi aastal 1410 Pfalzi jagamisel pärast kuningas Ruprecht III surma tema pojale Ottole. Aastal 1448 päris Otto poole Pfalz-Neumarktist ja ostis teise poole ning nimetas oma riigi Pfalz-Mosbach-Neumarktiks.
Pfalz-Mosbach-Neumarkt

**Pfalz-Mosbach-Neumarkt** oli Saksa-Rooma riigi osariik Mosbachi ja Eberbachi ümbruses tänapäeva Baden-Württembergi põhjaosas, ning Neumarktis Baieri Oberpfalzis, Saksamaal.

Pfalz-Mosbach-Neumarkt loodi aastal 1448, kui Pfalz-Mosbachi Otto I omandas terve Pfalz-Neumarkti. Otto I järglane Otto II lõpetas kauakestnud vaidluse Wittelsbachide ja Wolfsteinide vahel, kui omandas Neushönenbergilt Wolfsteini lossi. Aastal 1490 läksid kõik territoriaalsed õigused üle kuurvürst Philippile ning Otto II suri aastal 1499 pärijateta.
Pfalz-Neumarkt

**Pfalz-Neumarkt** oli Wittelsbachide Pfalzi alljaotus. Selle pealinn oli Neumarkt in der Oberpfalz.

## Esimene loomine

Pfalz jagati pärast kuningas Ruprechti surma aastal 1410 neljaks: Pfalz-Neumarkt, Pfalz-Simmern, Pfalz-Mosbach ja kuurvürstkond pealinnaga Heidelbergis.

Pfalz-Neumarkt õitses Ruprechti poja Johanni (1383–1443) ajal. Tema abielust Katharina von Pommern-Stolpiga sündis Christoph III (1416–1448), kes valitses Kalmari uniooni (Taani, Rootsi ja Norra). 

Christophi surmaga Pfalz-Neumarkti liin hääbus ja selle valdused läksid Pfalz-Mosbachile, millest sai Pfalz-Mosbach-Neumarkt.

## Teine loomine

Aastal 1524 loodi uus apanaaž nimega Pfalz-Neumarkt Wolfgangile. Kui ta aastal 1558 suri, läks see tagasi Pfalzi kuurvürstkonnale.
Soome Meteoroloogiainstituut

**Soome Meteoroloogiainstituut** (FMI) on asutus, mis tegeleb ilmaandmete kogumise ja teadustamisega Soomes.

Asutuse peakontor asub Helsingis Kumpula ülikoolilinnakus. FMI-s on täiskohaga töötajaid umbes 540.

Instituut teostab mõõtmisi atmosfääris, merel ja kosmoses. Selleks kasutab FMI üle 400 jaama. FMI ilmaradarite võrgustik koosneb kümnest Doppleri radarist. FMI on üks väheseid asutusi Soomes, mis tegeleb kosmoseuuringutega. Instituut on osalenud mitmes NASA ja ESA missioonis, näiteks Phoenix, Mars Science Laboratory ja Rosetta. FMI tegeleb ka õhukvaliteedi uuringutega. Merenduse valdkonnas pakub institutsioon infot jääkatte, meretaseme muutuste ja lainete kohta.

Aastal 2009 tegi VTT uuringu, mille eesmärgiks oli hinnata FMI tegevuse kasumlikkust. Uuringu järelduste põhjal oli kasude suurus rahaliselt 260–290 miljonit eurot, samas on instituudi aastaeelarve vahemikus 50–60 miljonit eurot.

Aastal 2013 tegi FMI avalikult kättesaadavaks mitmed andmekogud, et võimaldada tarkvaraarendajatel luua uusi teenuseid ja rakendusi.

FMI teadlane Pekka Janhunen leiutas 2006. aastal elektrilise päikesepurje. Sellega seoses on meteoroloogiainstituut teinud koostööd Eesti tudengisatelliidi programmiga.

## Viited
Jorma Sipilä

**Jorma Jaakko Kalevi Sipilä** (sündinud 17. märtsil 1945 Helsingis) on soome sotsiaalpoliitika teadlane.

1976. aastal kaitses ta Helsingi Ülikoolis riigiteaduste doktori kraadi. 1982. aastal sai ta Tampere Ülikooli sotsiaalpoliitika ja sotsiaaltöö professoriks. Aastatel 1995–1996 oli ta Tampere Ülikooli ühiskonnateaduste teaduskonna dekaan, 1996–1998 ülikooli prorektor, 1998–2004 ülikooli rektor, 2004–2009 ülikooli kantsler, 2009. aastast Tampere Ülikooli emeriitprofessor.

Aastatel 1996–1997 oli ta soome sotsiaalpoliitika ja sotsiaaltöö ajakirja Janus peatoimetaja.

Aastatel 2012–2014 oli ta Soome Teaduste Akadeemia nõukogu esimees.

Tema uurimused on peamiselt heaoluriigi, sotsiaalpoliitika, eakate ja laste sotsiaalteenuste valdkonnast.

Eesti keeles on temalt ilmunud 1994. aastal "Lühike sissejuhatus sotsiaalpoliitikasse".

Jorma Sipilä ema oli Helvi Sipilä.

## Publikatsioone
*Jorma Sipilä (1970). *Sosiaalipolitiikka*. Helsinki: Tammi
*Jorma Sipilä (1979). *Sosiaalisten ongelmien synty ja lievittäminen*. Helsinki: Tammi
*Jorma Sipilä (1985). *Sosiaalipolitiikan tulevaisuus*. Helsinki: Tammi
*Jorma Sipilä (1989/1996). *Sosiaalityön jäljillä*. Helsinki: Tammi
*Jorma Sipilä (1994). *Lühike sissejuhatus sotsiaalpoliitikasse*. Tallinn: Sotsiaalministeerium
*Jorma Sipilä (toim.) (1996). *Sosiaalipalvelujen Suomi*. Porvoo: WSOY
*Jorma Sipilä (toim.) (1997). *Social Care Services: The Key to the Scandinavian Welfare Model*. Aldershot: Avebury
*Anneli Anttonen, Jorma Sipilä (2000). *Suomalaista sosiaalipolitiikkaa*. Tampere: Vastapaino
*Anneli Anttonen, John Baldock, Jorma Sipilä (toim.) (2003). *The young, the old and the state. Social care systems in five industrial countries*. Cheltenham: Edward Elgar
*Teppo Kröger, Jorma Sipilä (toim.) (2005). *Overstreched. European families up against the demands of work and care*. Malden: Blackwell
*Jorma Sipilä (2007). *Valta yliopistossa*. Tampere: Vastapaino
*Jorma Sipilä, Katja Repo, Tapio Rissanen (toim.) (2010). *Cash-for-Childcare: Consequences for Caring Mothers*. Edward Elgar
*Jorma Sipilä, Minna Rantalaiho, Katja Repo, Tapio Rissanen (2012). *Rakastettu ja vihattu lasten kotihoidon tuki*. Tampere: Vastapaino
*Jorma Sipilä, Eva Österbacka (2013). *Enemmän ongelmien ehkäisyä, vähemmän korjailua?* Valtiovarainministeriö

## Viited

## Välislingid
*Researchgate.net Jorma Sipilä publications
Kurvitsa järv

**Kurvitsa järv** (keskkonnaregistri kood vee2123210) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Jõgehara külas. Järve pindala on 1,8 ha.

## Viited
Kärdu lõugas

**Kärdu lõugas** (keskkonnaregistri kood vee2070450) on järv (lõugas) Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsikülas. Järve pindala on 4,1 ha.

## Viited
Kalle Holmberg

**Kalle Holmberg** (kodanikunimi **Kaarle Vilhelm Holmberg**; 21. juuni 1939 Mikkeli linn – 12. september 2016 Helsingi) oli Soome teatrilavastaja ja näitleja.

Kalle Holmberg lõpetas 1965. aastal Soome Teatrikooli. 1964–1965 oli ta Üliõpilasteatri direktor. 1965–1970 töötas ta lavastajana Helsingi Linnateatris. Selle kõrvalt oli Holmberg 1968–1971 Soome Teatriinstituudi rektor. 1971–1977 töötas ta Turu Linnateatri pealavastajana. 1981–1982 oli ta KOM-Teatri direktor. 1984–1993 oli Kalle Holmberg Helsingi Linnateatri pealavastaja. 1990. aastatel lavastas ta ka Tampere Töölisteatris., 

1982. aastal lavastas Kalle Holmberg neljaosalise Kalevala-ainelise telefilmi "Rauaaeg".

Kalle Holmberg oli soome lavakunsti silmapaistvamaid uuendajaid.

## Viited
 

## Välislingid
*
Kõrbjärv

**Kõrbjärv** on mitme Eesti järve nimi või nime osa:
*Kärinä Kõrbjärv Võru maakonnas Misso vallas
*Pundsu Kõrbjärv Võru maakonnas Misso ja Vastseliina vallas
*Rõuge Kõrbjärv Võru maakonnas Rõuge vallas
*Tilsi Kõrbjärv Põlva maakonnas laheda vallas
*...
Kükä järv

**Kükä järv** (järvekood 211140) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas (Kauksi ja  Miiaste külas. Järve pindala on 0,9 ha.

## Viited
Miiaste järv

**Miiaste järv** (järvekood 211143) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Järve pindala on 0,9 ha.

## Viited
Munkülä järv

**Munkülä järv** (ka *Munaküla järv*; järvekood 212282) on järv Võru maakonnas Võru vallas Oro külas. Järve pindala on 0,8 ha.

## Viited
Mudsina järv

**Mudsina järv** (ka *Mutsina järv*; keskkonnaregistri kood vee2123100) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hino külas. Järve pindala on 13,5 ha. Järv on üks Kooraste järvedest.

## Viited
Mällu veskijärv

**Mällu veskijärv** (keskkonnaregistri kood 2016110) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Käru külas ja Simuna alevikus. Järve pindala on 4,2 ha. Järves on üks saar.

## Viited
Mõdriku järv

**Mõdriku järv** (keskkonnaregistri kood vee2090020) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku ja Vetiku külas. Järve pindala on 1,3 ha.

## Viited
Minnika paisjärv

**Minnika paisjärv** (järvekood 204073) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Koikse ja Lipametsa külas. Järve pindala on 0,6 ha. Järves on kaks saart.

## Viited
Lahavere järv

**Lahavere järv** (järvekood 205495) oli järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lahavere külas, pindalaga 1,3 ha. Järve looduslik aluspinnas rikuti 1985. aastal süvendamise ja puhastamise käigus. Selle tulemusena järv veega enam ei täitu.


Lahavere järv 1.jpg|Vaade järvenõo suunas (2021 kevad)
Lahavere järv 2.jpg|Kunagine järvekallas (2021 kevad)


## Viited
Mõdriku paisjärv

**Mõdriku paisjärv** (keskkonnaregistri kood vee2013300) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku. Järve pindala on 2 ha. Järves on üks saar.

## Viited
Nabudi järv

**Nabudi järv** (järvekood 200400) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas. Järve pindala on 0,6 ha. Järv on üks Viitna järvedest.

## Viited
Pattina järv

**Pattina järv** (keskkonnaregistri kood vee2130710) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Litvina ja Pattina külas. Järve pindala on 8,6 ha.

Pattina järv on Eesti piiriveekogu.

## Viited
Puhatu järv

**Puhatu järv** (keskkonnaregistri kood vee2036000) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Järve pindala on 20,5 ha.

## Viited
Pumbajärv

**Pumbajärv** (keskkonnaregistri kood vee2006050) on tehisjärv Tallinnas. Järve pindala on 1,2 ha.

## Vaata ka
*Männiku järv
*Männiku Väikejärv
*Raku järv
*Tammemäe järv
*Valdeku karjäär

## Viited
Khawaja Muhammad Asif

**Khawaja Muhammad Asif** (urdu keeles خواجہ محمد آصف; sündinud 9. augustil 1949 Sialkotis) on Pakistani poliitik, ta kuulub Pakistani Muslimiliigasse. Ta oli aastatel 2013–2017 Pakistani veeressursside ja energeetika minister. Lisaks oli ta aastatel 2013–2017 ja 2022–2023 Pakistani kaitseminister. Ta on uuesti kaitseminister aastast 2024.

Ta sündis aastal 1949 Sialkotis Pandžabi provintsis. Ta on lõpetanud Punjabi ülikooli. Enne poliitikasse asumist tekutses ta Lähis-Idas pankurina.

Ta alustas oma poliitilist karjääri aastal 1991, kui ta tuli tagasi Araabia Ühendemiraatidest.
Pärdu järv

**Pärdu järv** (keskkonnaregistri kood vee2103200) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Järve pindala on 1,8 ha.

## Viited
Rooni järv

**Rooni järv** (keskkonnaregistri kood vee2116000) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Järve pindala on 4,6 ha. Järv on üks kahest Rooni järvedest.

## Viited
Norra allikajärv

**Norra allikajärv** (järvekood 205041) on järv Järva maakonnas Järva vallas Norra külas. Järve pindala on 0,5 ha.

## Viited
Räpo järv

**Räpo järv** (keskkonnaregistri kood VEE2138610) on järv Võru maakonnas Võru vallas Räpo ja Mõisamäe külas. Järve pindala on 1 ha.

## Viited
Rätsepa järv

**Rätsepa järv** (keskkonnaregistri kood vee2006010) on järv Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas. Järve pindala on 4,1 ha.

Järve ümbritseb igast küljest Männiku raba. Põhjakallas on teistest kõvem ja kuivem. Järve põhi on mudane. 

Algselt oli tegemist umbjärvega, nüüd ühendab teda Tammetalu järvega kraav. Järve kollakaspruun vesi soojeneb kiiresti ja on mudani läbipaistev. 

## Viited

## Välislingid
* Kaks Harjumaa järve arvatakse avalike veekogude seast välja; Postimees, 5. märts 2012
Soitsejärv

**Soitsejärv** (keskkonnaregistri kood vee2085600) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Järve pindala on 5,9 ha.

## Viited
Vaaba järv

**Vaaba järv** (keskkonnaregistri kood vee2123400) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Järve pindala on 3,2 ha. Järv on üks Kooraste järvedest.

## Viited
Solda järv

**Solda järv** (keskkonnaregistri kood vee2130300) on järv Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Järve pindala on 3,6 ha. Järv on üks Orava järvedest.

## Viited
Taagepera järv

**Taagepera järv** (keskkonnaregistri kood vee2020330) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Taagepera ja Pilpa külas. Järve pindala on 2,8 ha.

Järvest voolab läbi Õhne jõgi.

## Viited
Vanigõjärv

**Vanigõjärv** (keskkonnaregistri kood vee2156230) on järv Võru maakonnas Setomaa valla Tserebi külas ja Võru valla Viitka külas. Järve pindala on 19,7 ha. Järves on kuus saart. 

Vanigõ järv on Eesti piiriveekogu.

## Viited
Ikepera liigikaitseala

**Ikepera liigikaitseala** oli liigikaitseala Viljandi maakonnas Karksi vallas (tänapäeva Mulgi valla aladel) Ärikülas. Kaitsealal kaitsti must-toonekurge. Kaitseala pindala oli 34,6 ha.

Loodusobjektide loodusväärtuse puudumise tõttu arvati 7. juulil 2016 Eesti Vabariigi peaministri määrusega Ikepera liigikaitseala kaitse alt välja. Sama määrusega arvati kaitse alt välja teinegi Viljandi maakonna liigikaitseala – Kalbuse.

## Viited

## Välislingid
*
Kareda looduskaitseala

**Kareda looduskaitseala** on looduskaitseala Järva maakonnas Järva valla ja Paide linna alal. Kaitseala pindala on 362,8 ha

Kaitseala on moodustatud looduslike elupaikade ja I kategooria kaitsealuste liikide kaitsmiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Tuhu-Kesu linnuala

**Tuhu-Kesu linnuala** on linnuala, mis hõlmab alasid Pärnu ja Rapla maakonnas. Linnuala pindala on 19 296,6 ha

Kaitseala on moodustatud 2004, et kaitsta järgmisi linnuliike: kaljukotkas, merikotkas, soo-loorkull, punaselg-õgija, niidurisla, rabapüü, hallõgija, mustsaba-vigle, suurkoovitaja, väikekoovitaja, tutkas, sinikael-part, rüüt, vööt-põõsalind, teder, mudatilder, punajalg-tilder ja kiivitaja.

Linnualale jäävad järgmised sood ja rabad: Lihula raba, Tuhu soo, Avaste soo.


File:Tuhu soo.jpg|Tuhu soo
File:Avaste soo varahommikul (1).JPG|Avaste soo


## Viited

## Välislingid
*
Imbi Kose

**Imbi Kose** (kuni 1958 Imbi Lall; 10. märts 1934 Võru – 19. veebruar 2016) oli eesti matemaatikapedagoog.

Ta töötas Jõgeva Ühisgümnaasiumis ja Noarootsi Gümnaasiumis matemaatikaõpetajana. 

## Kirjandus
*Madis Jürgen. Imbi. Eesti Ekspress, 13. aprill 2006
*Ene Pajula. Miks on eakad õpetajad koolis? Delfi, 14. august 2009

## Välislingid
*Haud Siimusti kalmistul
Alexey Pegushev

**Alexey Pegushev** (läti keeles Aleksejs Peguševs) on helilooja, pianist ja improvisaator Lätist. 

Ta sündis 1992. aastal Riias, kus ta õppis Jazeps Vitolsi nimelises Läti Muusikaakadeemias Juris Karlsonsi juures. Õpingud jätkusid Norra Muusikaakadeemias Asbjørn Schaatuni ning Leedu Muusika- ja Teatriakadeemias Mindaugas Urbaitise käe all. Seejärel astus Aleksejs magistriõppesse Sibeliuse Akadeemias, kus ta kompositsiooniõpetaja on Juhani Nuorvala ja klaveriõpetaja Niklas Pokki. 

Heliloojana hindab Alexey stiililist mitmekesisust ning ta kombineerib tihti eksperimentaalset traditsioonilisega. Tema meelisžanriteks on vokaal-, klaveri- ja orkestrimuusika. Alexey Pegushevi kui pianisti põhirepertuaari moodustab nüüdisaegne ja vararomantiline muusika.
Rebasmäe hoiuala

**Rebasmäe hoiuala** on hoiuala Võru maakonnas Setomaa ja Võru vallas. Hoiuala pindala on 32,1 ha

Hoiuala on moodustatud 2005, et kaitsta elupaigatüüpe ja kahte liiki: läikiv kurdsirbik ja kollane kivirik.

## Viited

## Välislingid
*
Sulo

**Sulo** oli 1998 asutatud Eesti ansambel. 

## Koosseis
*Sulo Tintse - kitarr, solist
*Madis Ligi - klahvpillid

## Diskograafia
*2002 album "Kuumad tunded"
*2006 album "Armastusest ei loobu eal"
*2009 album "Tean Sul meeldib ..."
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Läsna jõgi

**Läsna jõgi** ehk **Nõmmoja** on jõgi Harju ja Lääne-Viru maakonnas.

Jõgi on 16,9 km pikk, valgla pindala on 37,1 km². Jõgi suubub vasakult poolt Loobu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Saki jõgi

**Saki jõgi** on jõgi Pärnu maakonnas Tori vallas.

Jõgi on 10,9 km pikk, valgla pindala on 24,5 km². Jõgi suubub paremalt poolt Mõnuvere jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Vahu jõgi

**Vahu jõgi** (ka *Vahujõgi*) on jõgi Järva maakonnas Järva vallas.

Jõgi saab alguse Vahukülast, on 5,9 km pikk, valgla pindala on 115,8 km², suubub Preedi külas paremalt Preedi jõkke.

Jõgi läbib ka Väinjärve küla.

Kuulub Peipsi alamvesikonda.

## Viited
Andrekse kraav

**Andrekse kraav** (ka *Andrekse peakraav*) on kraav Kõrvemaa keskosas Harjumaal Kose vallas Ardu alevikus.

Kraav on 3,5 km pikk, valgla pindala on 4,3 km². Kraav suubub vasakult Pirita jõkke.

## Viited

## andreselingid
*
Atla kraav

**Atla kraav** on kraav Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kraav on 2,1 km pikk, valgla pindala on 3,7 km². Kraav suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Edru peakraav

**Edru peakraav** on peakraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Kraav on 4,5 km pikk, valgla pindala on 10,4 km². Kraav suubub vasakult poolt Põltsamaa jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Eivere peakraav

**Eivere peakraav** on peakraav Järva maakonnas Paide linnas.

Kraav on 9,6 km pikk, valgla pindala on 13,3 km². Kraav suubub paremalt poolt Pärnu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Elistvere peakraav

**Elistvere peakraav** on peakraav Jõgeva ja Tartu maakonnas.

Kraav on 5 km pikk, valgla pindala on 18,4 km². Kraav suubub paremalt poolt Nava ojasse.

## Viited

## Välislingid
*
Hirla kraav

**Hirla kraav**  on kraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Kraav on 5,4 km pikk, valgla pindala on 8,5 km². Kraav suubub vasakult poolt Karaski jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Raudale kraav

**Raudale kraav** (ka *Jüriküla kraav*) on kraav Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Kraav on 2,1 km pikk, valgla pindala on 2,2 km². Kraav suubub paremalt poolt Pedja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Keibu oja

**Keibu oja** (ka *Keibu peakraav*) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Oja on 4,9 km pikk, valgla pindala 17,3 km². Oja algab Suursoo loodeservalt ja suubub kagust Keibu lahte.

## Viited
Kudjape peakraav

**Kudjape peakraav** on peakraav Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kraav on 3,5 km pikk, valgla pindala on 8,3 km². Kraav suubub vasakult poolt Põduste jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Pfalz-Simmern

**Pfalz-Simmern** oli üks Wittelsbachide Pfalzi liini kõrvalliine.

Wittelsbachide Pfalzi liin jagati pärast Ruprecht III surma aastal 1410 neljaks liiniks, sealhulgas Pfalz-Simmerni liin pealinnaga Simmernis. See liin hääbus aastal 1685 seoses Karl II surmaga. Pfalz-Neuburgi liin päris valdused.

Simmerni liini asutaja Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken oli ka Pfalz-Zweibrückeni haru ja selle kõrvalharude asutaja. Õigused Veldenzi krahvkonnale ja osale Sponheimi krahvkonnast, mis tulid üle Stefani naiselt Anna von Veldenzilt, läksid nendele liinidele.

## Simmerni pfaltskrahvid

 

* Stefan 1410–1444
* Friedrich I 1444–1480
* Johann I 1480–1509
* Johann II 1509–1557

## Pfalzi kuurvürstid

* Friedrich III 1559–1576
* Ludwig VI 1576–1583
* Friedrich IV 1583–1610
* Friedrich V 1610–1623
* Karl I Ludwig 1649–1680
* Karl II 1680–1685

## Vaata ka

* Pfalz
Taludevahe tänav

**Taludevahe tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Taludevahe tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime selle järgi, et läbib põikisuunas paljude Tiskre endiste talude maid.

## Viited
Põlendiku tänav

**Põlendiku tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Põlendiku tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud alepõllundustermini "põlendik" järgi.

## Viited
Lobjaka tänav

**Lobjaka tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Lobjaka tänav algab Veskimetsa tänavalt, ristub Pärituule ja Tuuleveski tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Lobjaka tänav on enam-vähem põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 610 meetri pikkune.

Lobjaka tänav sai nime 26. septembril 1958. Tänav on saanud nime meteoroloogia mõiste "lobjakas" järgi.

## Viited
Pfalz-Simmern-Zweibrücken

**Pfalz-Simmern-Zweibrücken** oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Simmerni ja Zweibrückeni ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.

Pfalz-Simmern-Zweibrücken loodi aastal 1410 pärast kuningas Ruprecht III surma Pfalzi jagamisega tema pojale Stefanile. Aastal 1444 lisati riigile Veldenzi krahvkond, kuid hiljem samal aastal jagas ta oma territooriumid oma poegade Friedrichi (kes sai Simmerni) ja Ludwigi (kes sai Zweibrückeni ja Veldenzi) vahel. Aastal 1448 päris ta poole Pfalz-Neumarkti territooriumist, kuid müüs selle Pfalz-Mosbachile.

## Pfaltskrahv

* Stefan, 1410–59
Pfalz-Simmern-Kaiserslautern

**Pfalz-Simmern-Kaiserslautern** oli Saksa-Rooma riigi osariik Simmerni ja Kaiserslauterni, ning Pfalzi Sponheimi krahvkonna osa ümber tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.

Pfalz-Simmern-Kaiserslautern loodi aastal 1610 pärast Friedrich IV surma Pfalzi jaotamisest tema pojale Ludwig Philippile. Aastal 1673 taandus Ludwig Philippi poeg ja järglane Ludwig Heinrich oma territooriumite valitsemisest Pfalzi kasuks ja suri järgmisel aastal pärijateta.
Pärituule tänav

**Pärituule tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Pärituule tänav sai nime 26. septembril 1958.

## Viited
Marjametsa oja

**Marjametsa oja** (ka *Marjametsa kraav*) on oja Lääne-Virumaal Haljala vallas. See voolab paremalt Altja jõkke.

Oja on 5,5 km pikk, valgla pindala on 10,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Nabala peakraav

**Nabala peakraav** (ka **Nabala oja**) on peakraav Harju maakonnas Kiili vallas.

Kraav on 7,8 km pikk, valgla pindala on 13,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Vääna jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Parisuu oja

**Parisuu oja** (ka *Parisoo oja*, *Parisuu peakraav*, *Parisoo peakraav*) on peakraav Põlvamaal Kanepi vallas ja Võrumaal Võru vallas.

Parisuu oja on 10,8 km pikk, valgala pindala on 28 km², suubub vasakult Võhandu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
John Sanders

**John Sanders** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[John Sanders (maalikunstnik)|John Sanders]]**, inglise maalikunstnik (1750–1825)
***[[John Sanders (arhitekt)|John Sanders]]**, Briti arhitekt (1768–1826) 
***[[John C. C. Sanders]]**, Konföderatsiooni kindral (1840–1864)
***[[John Oswald Sanders]]**, Uus-Meremaa jurist (1917–1992)
***[[John Sanders (muusik)|John Sanders]]**, inglise muusik (1933–2003)
***[[John Sanders (pesapallur)|John Sanders]]**, ameerika pesapallur (1945) 
***[[John Sanders (teoloog)|John E. Sanders]]**, ameerika teoloog (1956)
***[[John Sanders (spordireporter)|John T. Sanders]]**, ameerika spordireporter
***[[John Sanders (filosoof)|John T. Sanders]]**, ameerika filosoof      

#### Vaata ka
*Jon Sanders
Peindla kraav

**Kokõ kraav** on kraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Kraav on 0,2 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Kraav suubub vasakult poolt Jäola peakraavi.

## Viited

## Välislingid
*
Rutka kraav

**Rutka kraav** (ka *Põima kraav*) on kraav Kõrvemaa kirdeosas Harjumaal Kuusalu vallas ja Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Kraav on 6,3 km pikk, valgla pindala on 19,9 km². Kraav algab Ohepalu raba kaguservalt, möödub kesk- ja alamjooksul Rutka mägedest ida poolt ja suubub paremalt Valgejõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Sagadi oja

**Sagadi oja** (ka *Sagadi peakraav*) on oja Lääne-Virumaal Haljala vallas. See suubub paremalt Altja jõkke.

Oja on 6,4 km pikk, valgla pindala on 10,2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Sõerukraav

**Sõerukraav** (ka *Sõeru peakraav*) on kraav Harjumaal Saue ja Lääne-Harju vallas.

Kraav on 2,9 km pikk, valgla pindala 2,2 km². Kraav suubub vasakult Vasalemma jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Mudamäe kraav

**Mudamäe kraav** (ka *Vassivere kraav*) on kraav Lääne-Virumaal Vinni vallas.

Kraav on 3,3 km pikk, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Salutaguse külast ja suubub vasakult Kukessaare ojja.

## Viited

## Välislingid
*
Akste oja

**Akste oja** on oja Põlva maakonnas Põlva vallas.

Oja pikkus on 4,5 km ja valgla pindala 10,6 km². Oja suubub vasakult poolt Ahja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Alopi oja

**Alopi oja** (ka *Aalupi oja*, *Alopi kraav*) on oja Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Oja on 3,3 km pikk, valgla pindala on 5,1 km². Oja suubub Suurjärve.

## Vaata ka
* Aalupi oja

## Viited

## Välislingid
*
Memento (ajaleht)

**Memento** on Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu ajaleht, mille esimene number ilmus 1989. aastal. 

Neljaleheküljelises ajalehes avaldati peamiselt represseeritud inimeste loomingut. Esimese kolme numbri toimetaja oli Sulev Muttik, kuid ta pidi töölt lahkuma teises numbris ilmunud J. Kuke mälestust solvava artikli pärast. 1990. aasta jaanuarist oli Memento toimetaja Viljar Ansko. Hiljem asus tehnilise toimetajana tööle Ülo Ojatalu. Finantsraskuste tõttu suleti ajaleht 1996. aastal pärast 84. numbri ilmumist. Aastatel 2006–2007 ilmus veel viis numbrit 16-leheküljelisena, kuid A4-formaadis. Tiraaž oli ligikaudu 2000 eksemplari.

2006. aastal hakkas ilmuma Teataja, mis ilmub ebaregulaarselt 2–3 korda aastas 16-leheküljelisena. 

## Viited

## Välislingid
* www.memento.ee – Memento Liidu Teataja
Eriks Ādamsons

**Eriks Ādamsons** (22. juuni 1907 Riia – 28. veebruar 1946 Riia) oli läti luuletaja, proosakirjanik ja tõlkija.

Ādamsons sündis Riias raamatupidaja peres. Keskkoolis oli ta kirjandusõpetaja Vilis Plūdons. Ta õppis 1924–1928 Läti Ülikoolis õigusteadust, kuid jättis õpingud pooleli ning pühendus kirjutamisele ja tõlkimisele. Ta debüteeris 1924. aastal komöödiaga "Amora apburtā lapene".

Ādamsons on kirjutanud peamiselt luuletusi ja novelle. Saksa okupatsiooni ajal avaldas ta varjunime Ēriks Rīga all oma ainsa romaani "Sava ceļa gājējs" ('oma teed käija').

1944 pälvis ta Rainise ja Aspazija fondi auhinna.

Eriks Ādamsons on maetud Rainise kalmistule.

Ādamsons tõlkis läti keelde Shakespeare'i, Byroni, Oscar Wilde'i, Rudyard Kiplingu, William Butler Yeatsi ja teiste kirjanike teoseid.  

## Teoseid

* "Sudrabs ugunī" (1932)
* "Smalkās kaites" (1937)
* "Ģerboņi" (1937)
* "Saules pulkstenis" (1941)
* "Lielais spītnieks" (1942)
* "Sava ceļa gājējs" (1943–1944)
* "Sapņu pīpe" (1951)

## Viited

## Välislingid
*Foto
Pfalz-Simmern-Sponheim

**Pfalz-Simmern-Sponheim** oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Simmerni ja Sponheimi krahvkonna Pfalzi osa ümber tänapäeva Rheinland-Pfalzis Saksamaal.

Pfalz-Simmern-Sponheim loodi aastal 1559, kui Pfalz-Simmerni Friedrich III päris Pfalzi ning andis nii Simmerni kui ka Sponheimi oma nooremale vennale Georgile. Georg suri aastal 1569 ja tema järglane oli teine noorem vend Reichard. Pärast Reichardi surma aastal 1598 läks Pfalz-Simmern-Sponheim tagasi Pfalzi kuurvürstkonnale.

## Vaata ka

* Reini pfaltskrahvide loend
Tõõrakõrve kraav

**Tõõrakõrve kraav** on kraav Harju maakonnas (Kuusalu vald, Kolgu küla) ja Lääne-Viru maakonnas (Tapa vald, Tõõrakõrve küla).

Kraav on 5 km pikk, valgla pindala on 10,6 km². Kraav suubub vasakult poolt Valgejõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Vaali peakraav

**Vaali peakraav** on peakraav Järva ja Jõgeva maakonnas.

Kraav on 11 km pikk, valgla pindala on 15,6 km². Kraav suubub paremalt poolt Vahisoo peakraavi.

## Viited

## Välislingid
*
Pfalz-Sulzbach-Hilpoltstein

**Pfalz-Sulzbach-Hilpoltstein** oli Saksa-Rooma riigi osariik Hilpoltsteini ümber tänapäeva Baieri keskosas, Saksamaal.

Pfalz-Sulzbach-Hilpoltstein loodi aastal 1614 Pfalz-Neuburgi Philipp Ludwigi territooriumite jagamisel oma noorimale pojale Johann Friedrichile. Johann Friedrich suri aastal 1644 pärijateta, nii päris Sulzbach-Hilpoltsteini Pfalz-Sulzbach.
Värvitu Tazaki Tsukuru ja tema palverännaku aastad

"**Värvitu Tazaki Tsukuru ja tema palverännaku aastad**" (jaapani 色彩を持たない多崎つくると、彼の巡礼の年 *Shikisai o motanai Tazaki Tsukuru to, kare no junrei no toshi*) on jaapani kirjaniku Haruki Murakami romaan, mis ilmus 2013. aastal.

Romaan jälgib raudteejaamade ehitusinsenerina töötava Tsukuru Tazaki püüdlusi mõistmaks, miks tema elu 16 aastat tagasi järsku muutus. Ta otsib üles oma vanad sõbrad, et minevikus selgust saada. Keskkooli ajal kuulus ta koos aega veetnud kaaslaste sõpruskonda, kuid ülikooli teisel kursusel heitsid teised liikmed ta järsku endi hulgast välja. Miks, seda Tsukuru ei teadnud, kuid ta ei hakanud ka vastu vaidlema.

Eestikeelne tõlge (tõlkija Margit Juurikas) on ilmunud kirjastuses Varrak.

## Viited

## Välislingid
*Romaan kirjastuse Bungeishunjū kodulehel
*E-raamat Varraku kodulehel
*Mariliis Peterson, Haruki Murakami realistlik psühholoogiline analüüs, kultuur.err.ee, 29. august 2016
*Marvel Riik, Jaapani põletav küsimus: kuidas aidata iseennast?, EPL, 20. september 2016
Džailõk

**Džailõk** (vene keeles Джайлык) on mäetipp Suur-Kaukasuses.

Halduslikult asub mäetipp Kabardi-Balkaarias Venemaal.

Džailõki kõrgus on **4537 m**.  

Džailõki loodenõlvalt üle sadula algab Tju-Tju mäemassiiv. Vahemaa Džailõkist Tju-Tju peatipuni on 2,0 km.

Ullu-Tau alpilaager jääb Džailõkist 3,5 km edelasse.

## Alpinism
Mäetipp esmavallutati 1912. aastal mööda kagunõlva (tänapäeval liigitatakse see marsruut Vene süsteemi järgi raskuskategooriasse 3B). 1930. aastatel tõusti tippu uutel marsruutidel mööda idaharja (4A), mööda lääneharja põhjanõlva (4A) ja mööda lääneharja (4B). 

1950.–1960. aastatel läbiti 4 uut marsruuti raskuskategooriaga 5A, nende seas 1967. aastal Vatslav Ruževski esmatõus marsruudil mööda lõunaharja, seejuures tõusis ta sandarmi Monah juures mööda järsku kuluaari laiale riiulile. Marsruut nimetati esmaläbija auks "Ruževski marsruudiks (üle sandarmi Monah)".

1970.–1980. aastatel läbiti 5 uut marsruuti raskuskategooriaga 5B. Lisaks nendele on tänapäeval populaarsed Ruževski kaks marsruuti (mõlemad 5A).

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2005 – Andres Hiiemäe, Tõnu Põld, Ruževski marsruut (üle sandarmi Monah)

## Viited

## Välislingid
*Džailõk. Foto. ullutau.ru
*Džailõk, Tju-Tju ja teised mäed. Foto. caubasephotos1.narod.ru
*Вершина Джайлык. Fotogalerii. caucatalog.narod.ru
Apuparra oja

**Apuparra oja** on oja Harju maakonnas Anija vallas.

Oja on 2,3 km pikk, valgla pindala on 1,5 km². Oja suubub paremalt poolt Mustjõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Samira Bensaïd

**Samira Bensaïd** (sündinud 10. jaanuaril 1958 Rabatis) on Maroko laulja.
1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Marokot araabiakeelse lauluga "Bitaqat Hub". Finaalkontserdil sai ta 7 punktiga eelviimase, 18. koha. See oli esimene ja ainus, kord mil Maroko Eurovisioonil osales, ning samuti esimene ja ainus kord, mil Eurovisioonil on esindatud araabiakeelne laul.
Hendrikhansu oja

**Hendrikhansu oja** (ka **Sarja oja**) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 20,5 km (koos lisaharudega 21,4 km), valgla pindala 39,6 km², langus 35,5 m ja lang 1,73 m/km. Oja saab alguse 73,5 m kõrgusel Läti piiri ligidal Laatre külas ja suubub 38 m kõrgusel Vana-Kariste ja Sarja küla piiril Veelikse – Vana-Kariste tee ligidal vasakult poolt Halliste jõkke 60 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Ojale on Veelikse küla keskuses paisutatud Veelikse järv, samuti asub Veeliksel oja kaldal kaitsealune Vaida paljand. Sarja külas on ojale paisutatud Hendrikhansu järv, mille kaldal asuvad kaitsealused Hendrikhansu paljandid ja koopad.

## Viited

## Välislingid
*
*
Toroni senjööria

**Toroni senjööria** (prantsuse keeles *Seigneurie de Toron*) oli ristisõdijate Jeruusalemma ladina kuningriigi läänivaldus. Selle senjöör oli Galilea vürsti vasall.

## Ajalugu
Toroni kindluse lasi ehitada Galilea vürst Saint-Omeri Hugues 1105. aastal, et hõlbustada Tüürose vallutamist. Linnus oli edaspidi Jeruusalemma kuningriigi oluline tugipunkt. Toronist sai iseseisev senjööria ja see anti 1107. aastal ilmselt normanni päritolu Onfroy I-le lääniks. Tema järeltulijad valitsesid valdust kuni 12. sajandi lõpuni. 1148. aasta paiku liideti Toroniga Banyase senjööria, mis osaliselt müüdi juba 1157. aastal hospitaliitidele; Banyase vallutas aastal 1164 Nur ad-Din Zengi ja pärast tagasivallutamist oli see osa Edessa Joscelin III senjööriast. 1183. aastal sai Toronist Jeruusalemma kuningriigi domeen. 1187. aastal langes see Egiptuse sultani Salah ad-Dini kätte. Kuigi saksa ristisõdijad seda 1197. aastal piirasid, ei õnnestunud seda vallutada ja Toron jäi Egiptuse Aijubiidide valdusse kuni aastani 1229. Kümne aasta pärast langes see taas Egiptuse valdusse. 1241. aastal said ristisõdijad Toroni veel kord tagasi, kuid aastal 1266 läks lõplikult Egiptusele.

Toroni senjöörid evisid 12. sajandil kuningriigis suurt mõju: Onfroy II oli Jeruusalemma kuningriigi konnetaabel ja Onfroy IV naitus kuningas Amaury I tütre Isabelle´iga. Onfroy IV oli ühtlasi Jordanitaguse senjöör.

## Toroni vasallid
*Chastel Neufi senjööria
*Maroni senjööria

## Toroni senjöörid
*1105–1106 Saint-Omeri Hugues (surn. 1106)
*1107–u 1137 Onfroy I (enne 1194-u 1137)
*u 1137–1179 Onfroy II (1117-1179)
*1179–1183 Onfroy IV (u 1166-1198)
*1183–1187 *Jeruusalemma kuningriigi valdus*
*1187–1229 *Egptuse Aijubiidide valdus*
*1229–1236 Armeenia Alix (1182-pärast 1236)
*1236–1239 Antiookia Marie (1215-1257)
*1239–1241 *Egptuse Aijubiidide valdus*
*1241–1257 Montfort´i Philippe (surn. 1270)
*1257–1266 Montfort´i Jean (surn. 1283)
*1266 *Egptuse Mamelukkide valdus*
Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauss-Parkstein

**Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauß-Parkstein** oli Saksa-Rooma riigi osariik Vohenstraußi ja Parksteini ümber tänapäeva Saksamaal Baieri liidumaakirdeosas.

Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauß-Parkstein loodi 1569. aastal Pfalz-Zweibrückeni Wolfgangi territooriumite jagamisel tema neljandale pojale Friedrichile. Friedrich suri 1597. aastal pärijateta, nii päris Vohenstrauß-Parksteini Pfalz-Neuburg.
Chevrolet

**Chevrolet**, kõnekeeles **Chevy**, on automark, mida toodab autoettevõtte General Motors Ameerika Ühendriikide osakond. 

Ettevõtte rajasid 3. novembril 1911 Chevrolet Motor Car Company nime all Louis Chevrolet ja General Motorsi endine juht William C. Durant. 1918. aastal liitis Durant Chevrolet GM-iga; ettevõtete liitumise järel muudeti Chevrolet GM-i laiatarbesõidukite margiks, mis pidi konkureerima Fordi T-mudeliga. Alates 1919. aastast ongi peaaegu igal aastal USA enimtoodetud autode esimesel kahel kohal olnud traditsiooniliselt sõltuvalt mudeliaastast Chevrolet ja Ford. Chevrolet' tippaasta oli 1973, kui kokku toodeti 2 579 509 margi autot.

Tänapäeval müüakse Chevrolet' marki sõidukeid üle kogu maailma, ainsaks erandiks Okeaania, kus GM-i esindab Austraalia tütarettevõte Holden. Põhja-Ameerikas müüb ettevõte laias valikus sõidukeid, alustades väikeautodest ning lõpetades kaubikute ja veoautodega. 2005. aastal alustas Chevrolet uuesti autode müüki Euroopas, turustades seal kuni 2016. aastani selle nime all Lõuna-Korea GM Daewoo toodangut. 2013. aastal teatas ettevõte, et Chevrolet'de müük Euroopas lõpetatakse (eranditeks sportmudelid Camaro ja Corvette); sõidukeid müüakse siiski endiselt SRÜ riikides.

## Vaata ka
*Chevrolet Corvette
*Chevrolet Camaro
*Chevrolet Silverado

## Viited
Hurmi oja

**Hurmi oja** on oja Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Oja on 2,8 km pikk, valgla pindala on 7,6 km². Oja suubub vasakult poolt Ahja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Ihamaru oja

**Ihamaru oja** on oja Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas.

Oja pikkus on 3,8 km ja valgla pindala 4,8 km². Oja suubub vasakult poolt Ahja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Imastu oja

**Imastu oja** on oja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Oja on 0,8 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Oja suubub paremalt poolt Valgejõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Imsi oja

**Kokõ oja** on oja Rapla maakonnas Kehtna vallas ja Järva maakonnas Türi vallas.

Oja on 17,8 km pikk, valgla pindala on 61,6 km². Oja suubub paremalt poolt Vändra jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Jausa jõgi

**Jausa jõgi** (ka *Jausa oja*) on oja Hiiumaal.

Jõgi on 18,7 km pikk, valgla pindala 36,8 km². Jõgi suubub loodest Jausa lahte.

## Viited

## Välislingid
*
Kaansoo oja

**Kaansoo oja** on oja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Oja pikkus on 7,4 km ja valgla pindala 7,4 km². Oja suubub paremalt poolt Navesti jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kursi oja

**Kursi oja** (ka *Hindriku oja*) on oja Harjumaal Kuusalu vallas.

Oja on 4,3 km pikk, valgla pindala on 10,1 km². Oja suubub paremalt Loo jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kokasoon

**Kokasoon** (ka *Hioni oja*) on oja Harju maakonnas Saku vallas.

Oja on 5,7 km pikk, valgla pindala on 8 km². Oja suubub paremalt Vääna jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Karaski jõgi

**Karaski jõgi** (ka *Karaski oja*) on jõgi Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.

Jõgi on 8,6 km pikk, valgla pindala on 28,6 km², suubub paremalt Pedja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kärsa oja

**Kärsa oja** (ka *Kuriku oja*) on oja Põlva maakonnas Põlva vallas.

Oja pikkus on 4 km pikk ja valgla pindala on 3,2 km². Oja suubub vasakult poolt Ahja jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Lohja oja

**Lohja oja** on oja Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Oja on 2,6 km pikk, valgla pindala on 15,7 km². Oja saab alguse Lohja järvest ja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Lüütre oja

**Lüütre oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Oja pikkus on 22,5 km (koos lisajõgedega 23,2 km), valgla pindala 44,2 km², langus 36,5 m ja lang 1,71 m/km. Oja saab alguse 74 m kõrgusel Penuja külas Penuja soo serval ning suubub 37,5 m kõrgusel Sarja, Veskimäe ja Vana-Kariste küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 60,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Ojale on paisutatud Kille paisjärv. Sarja külas voolab oja läbi kaitsealuse Lüütre oru, kus oja kaldale jääb Lüütre oru paljand.


Saadu paljand Lüütre ojal 24.11.2013.JPG|Saadu paljand Lüütre ojal
Pikamatsi paljand Lüütre ojal (Järveännas).JPG|Pikamatsi paljand Lüütre ojal


## Viited

## Välislingid
* 
*
Nava oja

**Nava oja** on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva ja Tartu maakonnas Tartu vallas.

Oja on 21 km pikk, valgla pindala on 65,6 km². Oja suubub Elistvere järve.

## Viited

## Välislingid
*
Oitme jõgi

**Oitme jõgi** (ka *Oitme oja*) on jõgi Saaremaa põhjaosas.

Jõgi on 13,1 km pikk, valgla pindala 35,3 km². Jõgi algab Selja soost ja suubub edelast Triigi lahte.

## Viited

## Välislingid
*
Konnaoja (Laeva jõgi)

**Konnaoja** (ka *Visusti oja*) on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Oja voolab Ilmjärvest Laeva jõkke (suubub vasakult). Oja on 4,3 km pikk, valgla pindala on 6,6 km².

## Viited
Palgissaare oja

**Palgissaare oja** on oja Harju maakonnas Kose vallas.

Oja pikkus on 2,2 km ja valgla pindala 3,5 km². Oja suubub Paunküla veehoidlasse.

## Viited

## Välislingid
*
Toolamaa oja

**Toolamaa oja** on oja Põlva maakonnas Räpina vallas.

Oja on 4,4 km pikk, valgla pindala on 19,2 km². Oja suubub vasakult poolt Võhandu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Võiba oja

**Võiba oja** (ka **Võiba soon**) on oja Harju ja Rapla maakonnas.

Oja on 4,5 km pikk, valgla pindala on 10,6 km². Oja suubub paremalt poolt Keila jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Voika oja

**Voika oja** on oja Tartu maakonnas Nõo vallas.

Oja on 12,1 km pikk, valgla pindala on 27,1 km². Oja voolab läbi Viinamärdi ja Voika järvest. Oja suubub paremalt poolt Elva jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Suuradmiral

**Suuradmiral** oli mitme riigi mereväe kõrgeim auaste, mis vastas maaväes feldmarssali auastmele.

## Austria-Ungari keisririik
Austria-Ungari keisririigis oli suuradmirali auaste käibel I maailmasõja ajal. Sellest madalam oli admirali auaste.
#### Suuradmiralid

## Itaalia kuningriik

Itaalia kuningriigis asutas suuradmirali auastme (itaalia keeles *Grande Ammiraglio*) 1924. aastal Benito Mussolini; kuningas kinnitas selle oma määrusega sama aasta 4. novembril. See oli Itaalia mereväes kõrgeim aukraad, kuid oma olemuselt oli see pigemini tiitel. Sellest madalam oli armeeadmirali (*Ammiraglio d'armata*) auaste. Maaväes vastas sellele Itaalia marssal (*Maresciallo d’Italia*) ja õhuväes lennuväemarssal (*Maresciallo dell’Aria*). Ainsana anti see 4. novembril 1924 Paolo Thaon di Revelile (1859–1948), kes oli olnud I maailmasõjas Itaalia mereväe juhataja. Tiitel kaotati 1948. aastal.

## Saksamaa
### Saksamaa keisririik

Saksa keisririigis kehtestati suuradmirali (saksa keeles *Groẞadmiral*) auaste 1901. aastal. Sellest madalam auaste oli admiral. Maaväes vastas suuradmirali auastmele kindralfeldmarssali aukraad.

#### Suuradmiralid

### Saksa Riik

Suuradmiral oli Saksa Riigis sõjalaevastiku (*Kriegsmarine*) kõrgeim auaste. Sellest madalam oli kindraladmiral. Auaste kaotati 1945. aastal.

#### Suuradmiralid

## Vaata ka
*Admiral
*Kindraladmiral
*Laevastikuadmiral

## Viited
Länsimetro

**Länsimetro** ('Läänemetroo, rootsi *Västmetro*) on Helsingi metroo pikendus Helsingist Espoosse, mis avati 18. novembril 2017.

*Länsimetro* pikendab metrood Ruoholahti metroojaamast, Lauttasaari, Aalto Ülikooli Otaniemi ülikoolilinnaku ja Tapiola kaudu esimese ehitusetapi lõppjaama Matinkylässe ning paikneb kogu pikkuses maa all.

*Länsimetro* ehitus kiideti heaks 4. aprillil 2007 ja ehitus algas novembris 2009. Veebruaris 2014 lõpetati ehituseks vajalikud lõhkamistööd ning alustati jaamade ja tunnelite ehitust. Esialgu pidi pikendus avatama 15. augustil 2016, kuid see lükkus edasi 18. novembrile 2017.

Teises ehitusetapis pikendati metrood Kivenlahtisse. Teine etapp avati 3. detsembril 2022.

## Viited
Zulfikar Ali Bhutto

**Zulfikar Ali Bhutto** (urdu keeles: ذوالفقار علی بھٹو‎; sindhi keeles: ذوالفقار علي ڀُٽو‎; 5. jaanuar 1928 – 4. aprill 1979) oli Pakistani poliitik ja riigitegelane, aastatel 1973–1977 seitsmes Pakistani peaminister, aastatel 1971–1973 neljas Pakistani president. Tema järgijad kutsusid teda tihti **Quaid-i-Awam**'iks (urdu keeles قائد عوام‎; *rahva juht*). Ta asutas ka Pakistani Rahvapartei (PRP), mille esimees ta oli kuni oma hukkamiseni aastal 1979.

Tema tütar Benazir Bhutto (1953–2007) oli Pakistani poliitik, kes mõrvati.