open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koroonapandeemia Bulgaarias

**Koroonapandeemia Bulgaarias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed haigestunud tuvastati Bulgaarias 8. märtsil 2020. Need olid 27-aastane mees Plevenist ja 75-aastane naine Gabrovost. Samal päeval tuvastati veel 2 haigusjuhtu. 

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatanuid Bulgaarias, allikas: http://www.mh.government.bg/bg/novini/aktualno/


13. märtsist kehtestati riigis 1 kuuks eriolukord. 10. aprillil pikendati eriolukorda 13. maini.

## Viited

## Välislingid
* https://covid19.lanix.org/
John Martin Poyer

**John Martin Poyer** (1861 – 12. mai 1922) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja Ameerika Samoa 12. kuberner.

Poyer astus 1879. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse, mille lõpetas 1882. aastal. 1884. aastast töötas ta mitmel ametikohal Washingtonis asuvas Washington Navy Yardis. 1906. aastal läks ta tervislikel põhjustel erru, kuid kutsuti 1915. aastal tagasi teenistusse ning määrati Ameerika Samoa mereväekuberneriks. 

Tema kuberneri ametiaeg kestis 1. märtsist 1915 kuni 10. juunini 1919. 1918. aastal pani Poyer oma haldusala karantiini, kui oli raadiost kuulnud uudiseid Hispaania gripi kohta, et takistada haiguse levikut Ameerika Samoale. Tänu tema otsusele ei nakatunud ega surnud Ameerika Samoal sellesse haigusse ükski inimene, samas kui naabruses asuval Uus-Meremaa haldusalas olnud Samoal suri karantiininõuete eiramise tõttu viiendik elanikkonnast. Merevägi autasustas Poyerit tema kiire tegutsemise eest Mereväeristiga. 

Poyer läks mereväest lõplikult erru 1919. aastal, olles komandöri auastmes. Poyer suri 12. mail 1922 Washingtonis.

## Viited
Valentin Pšenitsõn

**Valentin Pšenitsõn** (vene k. Валентин Николаевич Пшеницын) (3. jaanuar 1936 Svistuhha küla, nüüd Moskva oblasti osa Dmitrov – 11. mai 2007 Moskva) oli Nõukogude laskesuusataja ja laskesuusatamise treener, kolmekordne võistkonnavõistluse maailmameister (1959, 1962, 1963). 

Ta osales taliolümpiamängudel 1960. ja 1964. aastal. 

Pšenitsõn oli NSV Liidu teeneline meistersportlane ja Venemaa teeneline treener. Teda autasustati ordeniga "Austuse märk"
Koroonapandeemia Tšehhis

**2020. aasta koroonapandeemia Tšehhis** on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Tšehhis 1. märtsil 2020.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Tšehhis, allikas: https://onemocneni-aktualne.mzcr.cz/covid-19


## Viited

## Välislingid
* Přehled situace v ČR: COVID-19
The Mandalorian

**"The Mandalorian"** (ka "Star Wars: The Mandalorian") on 2019. aasta Ameerika Ühendriikide ulmetelesari, mille idee autor, stsenarist ja produtsent on Jon Favreau.

Seriaal avaldati Disney+ voogedastusteenuses 12. novembril 2019. Tegevus toimub George Lucase loodud "Star Warsi" universumis viis aastat pärast "Jedi tagasitulekut" ja räägib Mandalore'i pearahakütist.

Sarja teine hooaeg avaldati 2020. aasta sügisel.

## Osad

### Esimene hooaeg

### Teine hooaeg

## Tegelasi

## Viited
Koroonapandeemia Horvaatias

**Koroonapandeemia Horvaatias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum Horvaatias tuvastati 25. veebruaril 2020.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Horvaatias, allikas: https://www.koronavirus.hr/]


## Viited

## Välislingid
* koronavirus.hr
Skarszewy

**Skarszewy** (saksa *Schöneck in Westpreußen*, kašuubi *Skarszewë*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Starogard Gdański maakonnas, Skarszewy valla halduskeskus. Skarszewy asub Starogard Gdańskist umbes 13 km põhjaloodes.

Asulat on esmamainitud 1198. aastal, linnaõigused sai 1320. aastal. Alates 1466. aastast oli Skarszewy Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1885. aastal. Tagasi Poolale läks linn 1920. aastal.

## Viited
Lingenau

**Lingenau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Lingenau asub Bodeni järvest kagus 685 m kõrgusel. 30,8% territooriumist on metsa all. See on Saksamaa-Austria ühisprojekti "Naturpark Nagelfluhkette" liige.

## Ajalugu

Lindigenowet on kirjalikult esmamainitud 1227. aastal. See on vanim asustus Vorderwaldis (tuntud ka kui Vorderer Bregenzerwald) ja kuulus pikka aega Mehrerau kloostrile.

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi osi vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg im Breisgau). Aastatel 1805–1814 kuulus Lingenau Baierile, siis taas Austriale. Austria Vorarlbergi liidumaa moodustamisest 1861. aastal kuulub Lingenau Vorarlbergi.

Sajandeid, kuni Teise maailmasõja alguseni, said elanikud kasu Bad Hohlist, mis asub rauarikkal allikal nimega Maxriese.

Aastatel 1945–1955 oli Lingenau Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias.

## Kultuur

**Püha Ristija Johannese kihelkonnakirik** (*Hl. Johannes der Täufer*) ehitati 19. sajandil.

Barokne **Püha Anna kabel** (*Hl. Anna*) ehitati 1722. aastal ja on tehtud tufist.

**Tuffi loodusrada** (*Quelltuff-Naturlehrpfad*) loodi oja lähedale, mis lõhestab üle 40 m kõrgust Quelltuffi (tuff). See vaatepilt loodi hilisel jääajal.

Puidust **Gschwendtobeli sild** Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe ehitati 1834. aastal Alois Negrelli poolt, kes töötas ka Suessi kanali kallal. Arvestades selle vanust, peetakse silda inseneri- ja puusepatööde meistriteoseks.

**Rippsild** Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe on jalakäijate tross-sild, mis ehitati 1901. aastal. Silla pikkus on 57 m ja tänapäeval kasutavad seda ainult jalutajad.

**Bregenzerwälder Käsekeller** on Lingenaus olnud aastast 2002. Selles juustukeldris hoitakse vanandamiseks üle 32 000 juustuketta. See on *[[Käsestraße Bregenzerwald]]i* algatus säilitada väikesemahulist põllumajandust ja kohalike toodete mitmekesisust Bregenzerwaldis ja seega toetada Vorarlbergi juustukultuuri. Juustukelder on enam kui 6,5 miljoni euroga läbi aegade suurim investeering Vorarlbergi piimatööstusse.

**Bregenzerwald Umgang** (otsetõlkes 'Bregenzerwaldi jalutuskäik') näitab 12 küla Bregenzerwaldis, sealhulgas Lingenaud. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet Bregenzerwaldi tüüpilise arhitektuuristiili kohta läbi sajandite.

## Viited
Ušniša

**Ušniša** (sanskriti keeles उष्णीष, uṣṇīṣa) on ikonograafiliselt Buddha kujutise pealael asuv kõrgendik, üks budade või suurmeeste tunnustest.

Ušniša päritolu ja tähendus ei ole selge. Seda on peetud teatud eriliseks peakatteks või turbaniks, austusväärsete isikute pea kohal hoitava päikesevarju sümboliks, juustest moodustatud sõlmeks või põiminguks, sümboolseks tuleleegiks, eriliseks krooniks või kroontšakra kujutiseks vmt. Ühelegi nendest selgitustest pole piisavalt kinnitusi. Paljude tekstide põhjal oli Buddha kiilaspäine, juuksed raseeritud. 

Ühe seletuse kohaselt võib selline Buddha kujutis ilmuda sügavas meditatsiooniseisundis ning esineda äratuntavalt ka Mandelbroti fraktalis.

## Vaata ka
* Ušnīša-vidžaja

## Viited

## Välislingid
* The Ushnisha.
Ateist (ajakiri)

**Ateist** : *Teaduslik-metoodiline usuvastane kuukiri*, oli usuvastane ajakiri, mis ilmus 1941. aasta veebruarist kuni 1941. aasta juunini Tallinnas.

Ajakiri oli NSV Liidu Võitlevate Usuvastaste Liidu Eesti NSV Organiseeriva Toimkonna häälekandja / RK Poliitiline Kirjandus.

Vastutav toimetaja oli K. Juhanson, tegevtoimetaja Ago Jõger, tehniline toimetaja Karl Vanaveski, korrektor Helene Johani.

Ajakirjas ilmusid Gori karikatuurid.

Kokku ilmus 6 numbrit.

Trükiti trükikojas Kommunist 10 000 eksemplari.

Ateist oli kantud 1941. aastal Saksa okupatsioonivõimu poolt avaldatud Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestikku.

## Viited
Hospidallaev

**Hospidallaev**, ka **haiglalaev**, **laatsaretlaev** (inglise keeles *hospital ship*, saksa keeles *Lazarettschiff*, vene keeles *госпитальное судно*), on haigete raviks ja transpordiks valmistatud või kohandatud mereväe abilaev või tsiviillaevanduse eriotstarbeline laev.

## Kirjeldus ja kasutus
Hospidallaev peab olema värvitud valgeks ja märgistatud punaste ristidega. Sellel ei tohi olla pardarelvastust, kuid personalil võib olla käsirelvastus enese ja haigete kaitseks. Hospidallaevu ei tohi rünnata, kuid suurte sõdade ajal on seda nõuet ka eiratud.

Rahuajal kasutatakse hospidallaevu merelise juurdepääsu olemasolul sageli suurte suuremate kriiside või katastroofide piirkonnas meditsiinilise abi võimekuse operatiivseks tõstmiseks.

## Global Mercy
Suvel 2021 valmib heategevusorganisatsiooni Mercy Ships jaoks maailma suurim tsiviilhospidallaev Global Mercy. Laev ehitatakse Hiinas ja seadmestatakse Belgias ning selle reeder on Stena Ro-Ro. Laeval on 6 operatsioonisaali, 200 haigevoodit, laboratoorium, vastuvõturuumid ning silma- ja hambakliinik. Esimene Global Mercy peatuskoht on Sudaanis, kus abivajajaile osutavad abi 600 vabatahtlikku. Global Mercy on 174 m pikk ja 28,6 m lai kogumahutavusega 37 000.

## Viited

## Vaata ka

*Remondilaev
*Laatsaret
*Transpordilaev
*Ujuvkasarm
Lochau

**Lochau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. See asub Bodeni järve ääres Saksamaa piiri lähedal. Umbes 50,3% valla territooriumist on metsa all. Pfänderi mägi on valla osa, olles ka Bregenzi peamine mägi. Läänes moodustab Leiblachi jõgi piiri Saksamaaga.

## Ajalugu

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi maid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast. Aastatel 1805–1814 kuulus vald Baierile, siis taas Austriale. 1861. aastal sai see Austria Vorarlbergi liidumaa osaks. 

Teise maailmasõja ajal asus seal Dachau koonduslaagri all-laager. Aastatel 1945–1955 oli vald Prantsuse okupatsioonitsooni osa.

## Viited
2020. aasta börsikrahh

**2020. aasta börsikrahh** on ülemaailmne börsikrahh, mis algas 20. veebruaril 2020 2019.–2020. aasta koroonapandeemia ajal. Dow Jones, S&P 500 ja NASDAQ-100 – kõigi indeksid langesid vähemalt 10% 27. veebruaril, sellest sai kõige halvem kauplemisnädal pärast 2007.–2008. aasta finantskriisi. Turud muutusid järgmisel nädalal (2.–6. märts) väga kõikuvaks, muutlikkus aktsiaturul on vähemalt 3% kauplemispäeva kohta (v.a 6. märts). 9. märtsil langesid kõik kolm Wall Streeti börsiindeksit rohkem kui 7% ja enamik maailma börse teatas tugevatest kontraktsioonidest, peamiselt vastusena 2019.–2020. aasta koroonapandeemiale ning Saudi Araabia ja Venemaa naftahinna sõjale. See sai kõnekeeles tuntuks kui must esmaspäev ja sel ajal oli börsidel suurim langus päraste suurt majandussurutist 2008. aastal.

Kolm päeva pärast musta esmaspäeva toimus järjekordne langus, must neljapäev, mil aktsiad Euroopas ja Põhja-Ameerikas langesid rohkem kui 9%. Wall Streetil kogeti suurimat ühepäevast protsendi langust pärast 1987. aasta musta esmaspäeva ja FTSE MIB Borsa Italianal langes peaaegu 17%, olles mustal neljapäeval kõige suurema languse saanud börs maailmas. Vaatamata ajutisele rallile 13. märtsil (kui turgudel oli parim päev alates 2008. aastast), langesid kõik kolm Wall Streeti indeksit 16. märtsil 12%. Vähemalt üks börsiindeks igas G7 riigis on välja kuulutanud, et nad on nn karuturul.

## Viited
Chung Sye-kyun

**Chung Sye-kyun** (korea keeles 정세균, hanjas 丁世均; sündinud 5. novembril 1950) on Lõuna-Korea poliitik, alates 14. jaanuarist 2020 kuni 16. aprillini 2021 Lõuna-Korea peaminister. Ta oli aastatel 2016–2018 Lõuna-Korea Rahvusassamblee spiiker.

Chung juhtis aastatel 2008–2010 riigi suurimat opositsioonierakonda Demokraatlikku Parteid (DP). Ta oli kahel korral DP eelkäija Uri partei esimees, alguses kohusetäitjana oktoobrist 2005 kuni jaanuarini 2006 ning seejärel veebruarist augustini 2007, mil erakond tegevuse lõpetas.

9. juunil 2016 valiti ta kaheks aastaks Rahvusassamblee spiikriks. Kuna seaduse järgi ei tohi parlamendi spiiker erakonda kuuluda, lahkus ta enne ametisse astumist Korea Demokraatlikust Parteist (KDP). Pärast ametiaja lõppu 29. mail 2018 taasliitus ta KDP-ga.

## Viited
Mellau

**Mellau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Mellau on Bregenzerwaldi osa. See asub Kanisfluh' mäe jalamil, mida peetakse Bregenzerwaldi maamärgiks.

## Ajalugu

Aastatel 1805-1814 kuulus Mellau Baierile, siis taas Austriale. Pärast Teist maailmasõda oli vald 10 aastat Prantsuse okupatsioonitsooni osa. 1870. aastal oli Mellaus suur tulekahju. Kirik, kool, pastoraat ja veel 18 maja põlesid maha.

## Turism

Pärast Damülsi ja Mellau suusapiirkondade ühendamist 2010. aastal loodi suurim suusapiirkond Bregenzerwaldis ja üks suuremaid suusapiirkondi Vorarlbergi liidumaal: Damüls-Mellau suusapiirkond.

2015. aasta suvel ja sügisel ehitati *Mellaubahn* ümber, vana köisraudtee aastast 1972 asendati samal marsruudil monokaabli kujul. Pärast umbes 20 miljoni euro investeerimist hakkas 4. detsembril 2015 tööle uus 10-kohaline gondeltõstuk.

**Bregenzerwald Umgang**

Mellau on osa *Bregenzerwald Umgangist* (sõna-sõnalt: "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab Bregenzerwaldi 12 küla. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil kutsutakse jalutajaid kogema tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade.

## Tühiasi

Austrias on Mellau tuntud Bregenzerwaldi bändi *Holstuonarmusigbigbandclub* laulust "Vo Mello bis ge Schoppornou" (alemanni murdes: "Mellaust Schoppernausse").

## Vaata ka

* Horizon Field

## Tuntud inimesi

* Norbert Bischofberger (* 1954), teadlane, gripiravimi Tamiflu arendaja
* Hubert Dietrich (1930-2006), maalikunstnik ja maalirestauraator
* Hermann Rützler (1883-1960), fotograaf ja kirjanik

## Viited
Reuthe

**Reuthe** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Selle peamine majandusharu on turism.

## Geograafia

Reuthe asub Bregenzerwaldis. 53,4 % piirkonnast on metsa all, 11,6 % on alpimaa.

## Kultuur

Kihelkonnakirik **Hl. Jakobus** ehitati 1248. aastal. 2002. aastal ehitati uus orel.

Reuthe on **Bregenzerwald Umgangi** osa (sõna otseses mõttes "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud küla Bregenzerwaldis. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet Bregenzerwaldi tüüpilise arhitektuuristiili kohta läbi sajandite.

## Viited
Viktor Trepak

**Viktor Trepak** (ukraina keeles Віктор Миколайович Трепак, sündinud 25. augustil 1975 Skoles Skole rajoonis Lvivi oblastis) on Ukraina jurist ja riigiametnik.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1997 Lvivi ülikooli.

## Töökäik
Trepak oli alates 8. oktoobrist 2019 kuni 30. märtsini 2020 Ukraina peaprokuröri asetäitja. 
 
## Viited

## Välislingid
*Виктор Трепак. СБУ-2019: 5 жизненно важных изменений - ZN.ua, 28.12.2018 (*vene keeles*)
* Трепак: "Дело Гандзюк" показало, что в Херсонской области действует мощный и опасный клан - Zn.ua, 22.03.2020
* Замгенпрокурора Трепак объяснил причину своего рапорта об отставке - Liga Novosti, 27.03.2020
Riefensberg

**Riefensberg** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

Riefensberg on Nagelfluhkette looduspargi osa, mis on kogupindalaga 401 km² ja 24 km pikk ning hõlmab 6 Baieri ja 8 Vorarlbergi valda.

## Ajalugu

Riefensbergi linna ("rivinsperc") on esmamainitud 1249. aastal paavst Innocentius IV ürikus.

## Kultuur

Kihelkonnakirik **St. Leonhard** ehitati 1426. aastal, seda laiendati aastatel 1818–1821 ja renoveeriti aastatel 1969–1971.

Kabel **St. Anna** ehitati 18. sajandil ja on rikas barokk-kujude poolest.

2010. aastal leiti **Aueri veski** umbes 300 aastat vana veskikivi. Riefensbergis olid 17.–19. sajandil mõned veskid. Jahvatuskivi on välja pandud jalgteele.

**Juppenwerkstatt Riefensbergis** värvitakse ja õmmeldakse Bregenzerwaldi rõivaid endiselt traditsioonilisel viisil. Tüüpilist *Bregenzerwälder Juppet* poodides "valmis kujul" ei müüda, vaid seda saab Juppenwerkstattis ainult individuaaltööna valmistada. Tänapäeval kannavad Bregenzerwaldi naised Juppet pulmades ja pühapäeviti kirikus.

## Viited
Tarifa

**Tarifa** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. See asub Vahemere ääres Marroquí neemel. Seal asub Mandri-Euroopa lõunapoolseim punkt. Linnas elab 18 169 elanikku.

Iga 40 minuti tagant tuleb laev Tangerist.
Mittelberg (Vorarlberg)

**Mittelberg** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Mittelbergi vald ühildub Kleinwalsertaliga, oruga, mis on ainsa ligipääsuteega Saksamaalt. Kuigi see ei ole eksklaav kitsas tähenduses (see külgneb ülejäänud Austriaga), lõi tema geograafiline asend erilise olukorra. Näiteks on sel nii Austria kui ka Saksa sihtnumbrid. 1891. aastal sai Kleinwalsertal tolliliidu Saksamaaga, vaba piiri, ja kasutas Saksa marka. Pärast Austria ühinemist Euroopa Liiduga 1995. aastal, Schengeni leppe sõlmimist (1997) ja euro kasutuselevõttu (2002) seda eristaatust enam ei kasutata. Asukoha tõttu kehtivad siiski mitmed maksustamiserinevused, nagu alandatud käibemaksumäär.

## Vaata ka

* Horizon Field

## Viited
Koroonapandeemia Valgevenes

**Koroonapandeemia Valgevenes** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

## Kronoloogia

Esimene haigestunu tuvastati Valgevenes 28. veebruaril 2020. 31. märtsil leidis kinnitust esimene COVID-19 põhjustatud surmajuhtum.

13. aprillil väitis Valgevene president Alaksandr Łukašenka, et valgevenelased ei sure mitte koroona tõttu, vaid kroonilistesse haigustesse, mis arenevad Covid-19 taustal. Märtsis oli ta pandeemiat psühhoosiks nimetanud.

9. mail toimus Minskis pandeemiast hoolimata võidupühaparaad.

## Andmestik



Tuvastatud nakatunuid Valgevenes, allikas: https://coronavirus.of.by/]


## Viited

## Välislingid
* https://coronavirus.of.by/
Koroonapandeemia Austrias

**Koroonapandeemia Austrias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed haigestunud tuvastati Austrias 25. veebruaril 2020 Innsbruckis. Nendeks olid Lombardiast pärit itaalia mees ja naine, kes olid mõned päevad varem käinud Bergamos.

12. märtsil suri esimene koroonaohver, 69-aastane mees, kes oli Itaaliast naasnud.

13. märtsil kehtestati karantiin mitmes Tirooli liidumaa vallas ja külas (Ischgl, Kappl, See, Galtür ja Sankt Anton am Arlberg).

14. aprillil leevenesid alates märtsist kehtinud asutuste lahtiolekupiirangud, tööd võisid alustada mitmesugused väikepoed. Samal ajal laiendas Austria valitsus maskikandmise kohustust. Kõiki Austria elanikke kohustati maski kandma sisseoste tehes ja ühistransporti kasutades. Riigis oli selle päeva seisuga registreeritud 6142 haigusjuhtu ja 384 surmajuhtu.

22. oktoobril teatati, et ööpäevaga lisandus 2435 uut nakatunut.

Alates 1. veebruarist 2022 on austerlased seadusega kohustatud end koroonaviiruse vastu vaktsineerima.

## Andmestik



Tuvastatud nakatanuid Austrias, allikas: https://info.gesundheitsministerium.at/


## Viited

## Välislingid
* https://info.gesundheitsministerium.at/
Jānis Jurkāns

**Jānis Jurkāns** (sündinud 31. augustil 1946 Riias) on poola rahvusest Läti poliitik.

1974. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli inglise filoloogia erialal. 1974–1978 töötas samas inglise keele ja kirjanduse õppejõuna. Poliitilisetel põhjustel sunniti ta õppejõu ametist loobuma ja aastatel 1981–1989 töötas ta dekoratiivkunsti kombinaadis. 1989. aastal asus ta tööle Läti Rahvarinde väliskomisjonis.

Alates 22. maist 1990 kuni 10. novembrini 1992 oli Jānis Jurkāns Läti välisminister.

1994. aasta märtsist kuni 2005 aastani oli Jurkāns Rahva Üksmeele Partei esimees ja Läti Seimi liige.

## Viited
Artuss Kaimiņš

**Artuss Kaimiņš** (sündinud **Arturs Kaimiņš** 3. novembril 1980 Bauskas) on Läti näitleja, poliitik ja raadiosaatejuht. Teda tuntakse kui Boom FM raadiosaatejuhti. Ta oli aastatel 2014–2022 seimi liige.

Ta on lõpetanud Riia 64. Keskkooli ja Läti Kultuuriakadeemia.

Ta on olnud 16 filmi näitleja või režissöör. Ta on mänginud ka Valmiera Draamateatris ja Läti Rahvusteatris.
Şabāḩ al-Khālid aş-Şabāḩ

**Şabāḩ al-Khālid aş-Şabāḩ** (araabia keeles صباح الخالد الحمد الصباح, läänepäraselt **Sabah Al Khalid Al Sabah**; sündinud 3. märtsil 1953) on Kuveidi diplomaat ja poliitik, kes oli 19. novembrist 2019 kuni 19. juulini 2022 Kuveidi peaminister. Ta on riigitegelane, kes on olnud mitmes ministriametis. Ta kuulub Kuveiti valitsevasse aş-Şabāḩi dünastiasse.

## Viited
Manuel Marrero

**Manuel Marrero Cruz** (sündinud 11. juulil 1963) on Kuuba poliitik, alates 21. detsembrist 2019 Kuuba peaminister. Ta on 43-aastase pausi järel riigi esimene peaminister, aastatel 1976–2019 sellist institutsiooni Kuubal ei olnud. Enne Marrerot oli viimati peaminister Fidel Castro.

Marrero kuulub Kuuba Kommunistlikku Parteisse ning oli aastatel 2004–2019 riigi turismiminister. Tema ametiajal taastus riigi turismisektor jõudsasti.

Ta on varem olnud arhitekt ning töötanud Gaviotas Kuuba sõjaväe turismiharus, kus ta oli auastmelt kolonel.

## Viited
Muhhammetkalõj Abdulgazijev

**Muhhammetkalõj Düşekejeviç Abdulgazijev** (kirgiisi keeles *Мухамметкалый Дүйшекеевич Абылгазиев*; sündinud 20. jaanuaril 1968) on Kõrgõzstani poliitik, 20. aprillist 2018 kuni 15. juunini 2020 Kõrgõzstani peaminister.

## Elukäik
Abdulgazijev sündis 20. jaanuaril 1968 Kirgiisi NSV Tjan-Šani oblasti Kotškori rajoonis. Aastal 1994 lõpetas ta Konstantin Skrjabini nimelise põllumajandusinstituudi agronoomia erialal ning aastal 1997 Kõrgõžstani rahvusvahelise ülikooli majandus- ja äriteaduskonna.

## Kõrgõzstani peaministrina
Ta oli 22. kuni 26. augustini Kõrgõzstani peaministri kohusetäitja. Ta nimetati ametisse, kui peaminister Sooronbaj Džeenbekov sama aasta oktoobris toimuvatel presidendivalimistel kandideerimiseks tagasi astus. Abdulgazijev oli enne seda esimene asepeaminister. 20. aprillil 2018 otsustas president Džeenbekov Sapar Isakovi valitsuse ametist vabastada ning uueks peaministriks nimetada Abdulgazijevi. Uus valitsus nimetati ametisse 25. aprillil.

### Muhhammetkalõj Abdulgazijevi valitsus
25. aprillil 2018 ametisse nimetatud valitsuse koosseis:
*Peaminister - Muhhammetkalõj Abdulgazijev
*Asepeaministrid
**Kubatbek Boronov
**Jeniš Razakov
**Altõnai Omurbekov
**Zamirbek Askarov
*Välisminister - Tšingiz Aidarbekov
*Põllumajandus-, toidutööstus- ja maaparandusminister - Nurbek Murašev
*Majandusminister - Oleg Pankratov
*Haridus- ja teadusminister - Gulmira Kudaiberdieva
*Hädaolukordade minister - Nurbolot Mirzakhmedov
*Kultuuri-, teabe- ja turismiminister - Azamat Žamankulov
*Rahandusminister - Baktõgul Jeenbajeva
*Tervishoiuminister - Kosmosbek Tšolponbajev
*Siseminister - Kaškar Junušaliev
*Justiitsminister - Marat Jamankulov
*Töö-, tööhõive- ja migratsiooniminister - Ulukbek Kotškorov
*Transpordiminister - Žanat Beyšenov
*Riikliku julgeoleku riigikomitee esimees - Idris Kadõrkulov
*Riigikaitseküsimuste riigikomitee esimees - Erlis Terdikbajev
*Tööstuse, energeetika ja alusmuldade riigikomitee esimees - Emil Osmonbetov
*Infotehnoloogia ja kommunikatsiooni riigikomitee esimees - Bakõt Šaršembiev

## Viited
Aleksandr Danin

**Aleksandr Sergejevitš Danin** (vene keeles Александр Сергеевич Данин; sündinud 14. märtsil 1986) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Danin sai FIDE-lt 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2011. aastal.

2014. aastal tuli ta Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiri võitjaks.

## Välislingid
*
*Aleksandr Danin. ratings.fide.com
*Данин Александр Сергеевич. ratings.ruchess.ru
Vassili Jemelin

**Vassili Vladimirovitš Jemelin** (vene keeles Василий Владимирович Емелин; sündinud 1. veebruaril 1976 Leningradis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1994). 

Jemelin võitis noorte maailmameistrivõistlustel kaks hõbemedalit: 1990. aastal Fond du Lacis (USA-s) U14-vanuseastmes (Judit Polgári järel) ja 1993. aastal Bratislavas U18-vanuseastmes. Sai suurmeistriks 18-aastaselt 1994. aastal.

Venemaa meistrivõistlustel on ta kahel korral tulnud esikuuikusse (1994, 2002).

2000. ja 2008. aastal tuli ta Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiri võitjaks.

## Võistkondlik esinemine
Jemelin võitis 1992. aastal mängides Venemaa 2. võistkonnas Moskvas peetud maleolümpial pronksmedali.

## Välislingid
*
*Vassili Jemelin FIDE andmebaasis
Aleksandr Lastin

**Aleksandr Nikolajevitš Lastin** (vene keeles Александр Николаевич Ластин; sündinud 30. november 1976 Arhangelsk – 23. jaanuar 2015 Železnovodsk, Stavropoli krai) oli vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1997). 

Lastin sai suurmeistriks 21-aastaselt 1997. aastal. Venemaa meistrivõistlustel jagas ta 1997. ja 1999. aastal 3.–4. kohta, 2001. aastal esikohta (Bergeri koefitsientide alusel jäi talle teine koht) ja 2002. aastal Krasnodaris võitis ta meistrikulla. 

Lastin mängis kahel FIDE maailmameistrivõistlustel (nokautsüsteemis peetud turniiril). Detsembris 2001 Moskvas sai ta turniiritabelis 40. asetuse. Avaringis võitis ta Ognjen Cvitani tulemusega 1,5:0,5, kuid teises ringis kaotas Zhang Zhongile 1,5:0,5 ja langes edasisest konkurentsist välja. 2004. aastal Tripolis võitis ta teises ringis Zurab Azmaipharašvili 2,5:1,5, kuid kaotas kolmandas ringis Hikaru Nakamurale 0,5:1,5.
Konstantin Sakajev

**Konstantin Rufovitš Sakajev** (vene keeles Константин Руфович Сакаев; sündinud 13. aprillil 1974 Leningradis) on Venemaa maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1993). 

Sakajev on tulnud kahel korral noorte maailmameistriks: 1990. aastal Singapuris U16- ja 1992. aastal Duisburgis U18-vanuseklassis. Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 1993. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Venemaa meistrivõistlustel jagas Sakajev 1998. aastal esikohta (Bergeri koefitsientide alusel jäi talle kolmas koht) ja 1999. aastal Moskvas võitis meistrikulla. 2007. aasta meistrivõistlustel tuli seitsmendaks.

Sakajev on mänginud FIDE maailmameistrivõistlustel (nokautsüsteemis peetud turniirid). 1999. aastal sai ta Las Vegases turniiritabelis 28. asetuse. Kaotas teises ringis Joël Lautier'le tulemusega 1,5:2,5 ja langes edasisest konkurentsist välja. 2000. aastal New Delhis kaotas avaringis Sergei Volkovile 2,5:3,5. Detsembris 2001 Moskvas jõudis kolmandasse ringi, kus kaotas Jevgeni Barejevile 1:3. 2004. aastal Tripolis võitis avaringis Dimítrios Mastrovasílise, teises ringis Šarūnas Šulskise, kuid kaotas kolmandas ringis Aleksei Drejevile tasavägises matšis tulemusega 3:4

Sakajev on osa võtnud ka kahest Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirist: 2005. aastal tuli ta 16. kohale (10 paremat kvalifitseerusid pretendentide turniirile), seejuures võitis ta kolmandas ringis Sergei Tiviakovi ja kaotas kaheksandikfinaalis Sergei Rublevskile (1,5:0,5). 2007. aastal võitis ta avaringis Nikita Vitjugovi, kuid kaotas teises ringis Jevgeni Aleksejevile (0,5:1,5) ja langes edasisest konkurentsist välja.

## Võistkondlik esinemine
Sakajev on võitnud Venemaa esindusvõistkonna koosseisus kahel maleolümpial kuldmedali (1998, 2000). 1992. aastal Moskvas peetud maleolümpial võitis ta Venemaa 2. võistkonnas pronksmedali. 

Sakajev tegutseb ka maletreenerina. Avaldanud mitu maleraamatut.

## Teoseid
*Sakaev, Konstantin, and Semko Semkov. 2003. "The Queen’s gambit accepted: 1.d4 d5 2.c4 dc4. Current theory and practice series". Sofia, Bulgaria: Chess Stars
*Sakaev, Konstantin. 2004. "How to get the edge against the Gruenfeld: 1.d4 Nf6 2.c4 g6. Current theory and practice series". Sofia, Bulgaria: Chess Stars
*Sakaev, Konstantin, and Semko Semkov. 2005. "Latest trends in the semi-Slav Anti-Meran: 1.d4 d5 2.c4 c6 3.Nc3 Nf6 4.e3 e6 5.Nf3 Nbd7 6.Qc2. Current theory and practice series“. Sofia: Chess Stars

## Välislingid
*Konstantin Sakajev FIDE andmebaasis
Georgi Tõmošenko

**Georgi Anatolijovõtš Tõmošenko** (ukraina keeles Георгій Анатолійович Тимошенко; sündinud 1. juunil 1966 Kiievis) on Ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1994). 

Tõmošenko tuli 1988. aastal Moskva malemeistriks. 1989. aastal jagas ta koos Lembit Olli ja Jaan Ehlvestiga esikohta Tallinnas toimunud Paul Kerese mälestusturniiril. Samal aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 1990. aastal võitis Tõmošenko Edmundstonis Kanada lahtised meistrivõistlused. Suurmeistriks sai ta 28-aastaselt 1994. aastal. 2007. aastal võitis Tõmošenko teist korda Paul Kerese mälestusturniiri.

Ta töötab ka maletreenerina.

## Välislingid
*Georgi Tõmošenko. ratings.fide.com
Sooronbaj Džeenbekov

**Sooronbaj Šaripovitš Džeenbekov** (kirgiisi keeles *Сооронбай Шарипович Жээнбеков*; sündinud 16. novembril 1958) on Kõrgõzstani poliitik, president alates 24. novembrist 2017 kuni 15. oktoobrini 2020. Ta oli aprillist 2016 kuni augustini 2017 Kõrgõzstani peaminister.

## Tunnustus
*Danki medal (2011)
*Manasi orden (2015)
*Nazarbajevi orden (2019)

## Viited
Hõbepuu

**Hõbepuu** (*Elaeagnus*) on õistaimede perekond hõbepuuliste sugukonnast.

## Levik
Pärinevad Hiinast ja Kesk-Aasiast. Kasvab loodusikult liivasel mullal, mäekülgedel ja kaljudel.

## Liigid
**Elaeagnus angustifolia* – ahtalehine hõbepuu
**Elaeagnus commutata* – läikiv hõbepuu
**Elaeagnus multiflora* – rohkeõieline hõbepuu
**[[Elaeagnus pungens]]*
**Elaeagnus umbellata* – sarik-hõbepuu

## Sümbioos
Hõbepuude juuremügaras asuvad aktinobakterid, mis on lämmastikku fikseerivad sümbiondid.

## Kasutamine

###### Puuviljanduses
Läikiva hõbepuu viljad ei sünni süüa, kuid söödavad on ahtalehise, rohkeõielise ja sarik-hõbepuu viljad.

###### Iluaianduses
Eestis kasutatakse haljastuses läikivat hõbepuud.

###### Meetaimena
Hõbepuud sobivad kasvatamiseks meetaimena.

###### Ravimtaimena
Hõbepuu vilju kasutatakse seedehäirete raviks. Need on toniseeriva ja põletikuvastase toimega.

## Viited
Aršak Petrosjan

**Aršak Bagrati Petrosjan** (armeenia keeles Արշակ Բագրատի Պետրոսյան; sündinud 16. detsembril 1953 Jerevanis) on armeenia maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1984), FIDE vanemtreener (2004). 
__NOTOC__ 
Petrosjan lõpetas 1975. aastal Jerevani Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna filosoofiaosakonna. On saanud hiljem filosoofiakandidaadi kraadi.

Maletama õppis Petrosjan isa käe all kuueaastaselt. Seitsmeaastaselt võitis ta Jerevani simultaani andma tulnud suurmeister Salo Flohri. 15-aastaselt 1969. aastal täitis Petrosjan meistrinormi. On tulnud kahel korral Armeenia malemeistriks (1974, 1976). 

1978. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Petrosjan 31-aastaselt 1984. aastal. 

1985. aastal pääses Petrosjan mängima NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kus jäi 20 osavõtja seas jagama 17.–18. kohta.

## Võistkondlik esinemine
Petrosjan võitis Armeenia võistkonna koosseisus 1999. aastal Bathumis Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali ja 1992. aastal maleolümpial Manilas pronksmedali.

## Maletreener
Petrosjan tegutseb ka treenerina. Ta on olnud Armeenia malekoondise treener. Ta on treenerina abistanud Rafajel Vahanjani, Vladimir Hakobjani, Levon Aronjani, Oleg Romanišinit ja Arkadij Naiditschit.

## Isiklikku
Petrosjani väimees on Ungari malesuurmeister Péter Lékó, kes pärast naisevõttu kutsus Petrosjani Ungarisse enda treeneriks.

## Välislingid
*
*Aršak Petrosjan FIDE andmebaasis
Rohkeõieline hõbepuu

**Rohkeõieline hõbepuu** (*Elaeagnus* *multiflora*) on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

## Levik
Arvatakse, et rohkeõieline hõbepuu pärineb algselt Kesk-Hiinast ning on sealt levinud edasi Koreasse ja Jaapanisse. Liik on sisse viidud Lõuna-Sahhalinile.

## Kirjeldus
Liik kasvab 1,5 m kõrguseks, mis moodustab tüve ümber juurevõsa. Võrsed on pruunid ning neil on paarisentimeetrised jäigad ogad. Taimel on elliptilised või piklikovaalsed lehed, mis on pikalt välja veninud alusega. Need on paksud, sileda pealispinnaga, lehe alumist pinda katavad hõbehallid karvakesed.  
Õied on torujad, mõlemasoolised, healõhnalised. Õitsemise aeg saabub mai teisel poolel. Õies on neli kroonlehte ja tolmukat ning üks emakas. Vili kuulub luuviljade klassi. Viljad on söödavad. Vili on enne küpsuse saavutamist kollane ning küpsedes punane. Keskmine vilja mass 1 g. Seeme moodustab vilja massist 20%. Liik viljub ka üksikpõõsana. Viljade valmimise algus on juuli teisel poolel kuni augustis. Viljad on magushapu, veidi parkiva maitsega, viljaliha on sültjas. 
## Kasvatamine Eestis
Rohkeõieline hõbepuu võib mõnel aastal lumepinnani külmuda, kuid see sõltub talvest ja kasvukohast. Taim taastub hästi pärast külmumist. Enamasti on liik talvekindel, taludes ilma katmata temperatuure –25 ... –27 °C. Õitseb ja viljub rahuldavalt. Perspektiivi puuviljanduslikuks kasvatamiseks võiks olla Kagu-Eestis. 

## Kasutamine

###### Iluaianduses
Rohkeõielisel hõbepuul on dekoratiivne väärtus. 

## Viited
Mandelbroti fraktal

**Mandelbroti fraktal** ehk Mandelbroti hulk on kompleksarvude hulk c, mille puhul funktsioon

f_c(z)=z^2+c 

ei haju lõpmatusse kordamisel alates väärtusest z=0 ehk teisiti öeldes, mille puhul järgnevus 

f_c(0), f_c(f_c(0))... 

jääb absoluutväärtuselt piiritletuks. 

Mandelbroti fraktali definitsiooni esitas prantsuse matemaatik Adrien Douady, andes sellele nime Benoit Mandelbroti järgi. 


File:Mandelbrot Set Image 57.png
File:Mandelbrot Set Image 58.png
File:Mandelbrot Set Image 31.png
File:Mandelbrot Set Image 49.png
File:Mandelbrot Set Image 50.png


## Viited
STS-81

**STS-81** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon, mida teenindas kosmosesüstik Atlantis.

STS-81 startis 12. jaanuaril 1997 ja põkkus Miriga 15. jaanuaril. Missiooni raames külastati Vene kosmosejaama Mir, viies sinna varustust ja vahetades selle meeskonda, John Blaha asemel jäi jaama Jerry Linenger. Atlantise pardal oli ka SPACEHABi moodul, milles sooritati teaduslikke katseid.

Atlantis naasis Maale 22. jaanuaril.

## Meeskond

## Viited
Prószków

**Prószków** (saksa *Proskau*) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Opole maakonnas, Prószkówi valla halduskeskus. Prószków asub Opolest umbes 11 km lõunaedelas.

Asulat on esmamainitud 1250. aastal, linnaõigused sai 1560. aastal, kuid kaotas need 1915. aastal. Kuni 1945. aastani oli Prószków Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Prószków tagasi 2004. aastal.

Linna olulisim vaatamisväärsus on Prószkówi loss, mis omandas praeguse kuju ümberehituse käigus aastatel 1677–1683.

## Viited
STS-80

**STS-80** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon, mida teenindas kosmosesüstik Columbia.

Missioon startis 19. novembril 1996 ning selle eesmärgiks oli paigutada kaks satelliiti orbiidile ja need hiljem uuesti kinni püüda. Missiooni ajal sai Story Musgrave ainsaks inimeseks, kes on lennanud kõigi viie NASA kosmosesüstikuga. STS-80 oli Space Shuttle'i programmi pikim mission. Missiooni ajal pidi toimuma ka kaks väljumist avakosmosesse, kuid need tuli õhuluku luugiga tekkinud probleemide tõttu tühistada.

Columbia naasis Maale 7. detsembril.

## Meeskond

## Viited
Koroonapandeemia Kreekas

**2020. aasta koroonapandeemia Kreekas** on osa ülemaailmsest koroonaviirushaiguse pandeemiast.

Esimene nakatunu tuvastati Kreekas 26. veebruaril 2020. See oli 38-aastane naine Thessaloníkis, kes oli hiljuti käinud Milanos.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Kreekas, allikas: https://lab.imedd.org/covid19/


*23. märts – peaminister Kyriákos Mitsotákis kehtestas alates kella 6.00-st üleriigilise liikumiskeelu ja selle rikkujatele trahvi summas 150 eurot. Mõjuvatel põhjustel kodust väljas viibivatel inimestel peab olema kaasas isikut tõendav dokument ja eelnevalt täidetud ametlik vorm kodust lahkumise põhjendustega.

## Viited

## Välislingid
* https://eody.gov.gr/neos-koronaios-covid-19/
* https://lab.imedd.org/covid19/
Ahtalehine hõbepuu

**Ahtalehine hõbepuu (***Elaeagnus angustifolia)* on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

## Levik
Pärineb Kesk-Aasiast ja Taga-Kaukaasiast, kuid kasvab looduslikult ka Lääne-Euroopas ja Lääne-Siberis. Kasvab looduslikult kuivades poolkõrbes või kõrbelistel aladel. 

## Kirjeldus

Oma kodumaal kasvab liik väikese puu või põõsana. Oksad on kaetud kuni 3 cm pikkuste teravate ogadega. Noored võrsed on kaetud hõbedaste tähtkarvakestega. Õied on väikesed, kellukjad, kollaste kroonlehtedega. Vili on ovaalne, kollase värvusega. Viljad valmivad hiissügisel. Vilja sees on võrdlemisi suur luuseeme. Vili on kuiva, jahuse, kuid magusa maitsega. 

## Kasvunõuded
Eelistab kasvamiseks kuiva ja liivast kohta, kus ei teki seisvat vett. Kasvab hästi nõlvakutel ja liivikutel.  

## Kasvatamine Eestis
Ahtalehine hõbepuu on Eestis lühiealine, mis on tingitud ebastabiilsetest talvedest ning suurest niiskusest kevad-talvel.  

## Kasutamine
Ahtalehine hõbepuul ei oma suurt väärtust viljapuuna kasvatamiseks.

###### Kulinaarias
Ahtalehise hõbepuu vilju saab kasutada kuivatamiseks. Viljadest valmistatakse jahu. 

###### Ilutaimena
Ahtalehisel hõbepuul on dekoratiivsed omadused.

## Viited
Naeriliblikas

**Naeriliblikas** (*Pieris napi*) on põualibliklaste sugukonda kapsaliblika perekonda kuuluv liblikas.

## Kirjeldus

(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg |*Pieris napi* ♂ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Pieris napi*  ♂  △
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg |*Pieris napi*  ♀ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg|*Pieris napi*  ♀ △ 


## Levila
Naeriliblikas on levinud kogu Euroopas, aga ka Põhja-Aafrikas, suures osas Aasiast ja Põhja-Ameerikas.

## Viited

## Välislingid

*
AEGAON

**AEGAON** on käekellasid tootev Eesti ettevõte, mis loodi 2012. aastal.  

2017. aastast on brändi omanikuks AEGAON OÜ. Nimi AEGAON tuleneb inimeste kiirele elustiilile vastandumisest ning meenutab kandjaile, et ka tempoka elu kõrval tuleb leida aega iseendale oluliste asjade jaoks. Kellade disaineriks ja brädni looja on Janno Roodi. Käekellade disain on autori sõnul iseloomukas ning minimalistlik,  pakkudes alternatiivi klassikalistele käekelladele. Tänaseks on firma oma tooteid müünud rohkem kui kolmekümnes riigis üle kogu maailma ning ettevõtte Facebooki lehte jälgib üle 80 000 fänni. 2019. aasta sügisel kinkis Eesti Vabariigi president AEGAON käekella visiidil Jaapanisse Kanagawa prefektuuri juhile, Yūji Kuroiwale. Eestis on kellade disaini enda jaoks leidnud mitmed tuntud inimesed nagu Genka, Ott Tänak, Kalev Kruus jt. 

## Brändi tekkelugu

Kellade disaineril Janno Roodil tekkis kellade kujunduseks idee, kui ta nägi Elvis Presleyt oma muusikavideos "Always On My Mind" kandmas tohutu suurt käekella. Inspireerituna popkuninga stiilist, omandas Roodi vajalikud teadmised ning lõi 2012. aastal oma visiooni ideaalsest käekellast. "Peacemaker65" – just see oli esimese kella nimeks, millele järgnes paar aastat hiljem "Tabula Rasa". Need kaks mudelit on tänaseni AEGAON tootevalikus. Kellad valmivad Eestis käsitööna ning kokkupanemisel kasutatakse peamiselt Šveitsi ja Jaapani päritolu kvaliteetseid materjale. Tootevalikusse kuulub ka Damaskuse terasest kõige kallim Eestis tehtud kell Peacemaker 65 Damascus Edition.  

Algkapitali kaasas AEGAON 2014. aastal Indiegogo ühisrahastusplatvormi abil, kus suudeti koguda üle 23 000 euro.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Sarik-hõbepuu

**Sarik-hõbepuu** (*Elaeagnus umbellata*) on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

## Levik
Pärineb Ida-Hiinast, Koreast ja Jaapanist.

## Kirjeldus

Liik kasvab kuni 2 m kõrguse laiuva põõsana, läbimõõt võib olla kuni 3 m. Okstel paiknevad teravad ja jäigad ogad. Lehekuju on kitsas-elliptiline, ääred on kaardunud sissepoole. Lehed on noorena hõbedased, hiljem muutub lehe pealmine külg roheliseks ja alakülg jääb hõbedaseks. Õitseb mais kuni juunis. Õied on väikesed, kollase värvuse ja meeldiva aroomiga. Viljad valmivad augustis kuni septembris. Viljad on kujult ovaalsed, roosakas-punase värvusega ning kaetud kollakaspruunide hõbedaste täppidega. Viljakest on tugev, kuid viljaliha pehme. Viljad võivad paikneda ükshaaval või rühmiti sarikates. Vilja sees on luuseeme. 

## Kasvatamine Eestis
Liigi talvekindlus Eestis on rohkeõielise hõbepuu omast veidi väiksem. Taim võib külma talve korral külmuda kuni lumepinnani, ta küll taastub, kuid see mõjub halvasti saagikusele. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või väiksemate saarte kuivematel liivikutel ja kaitstud kasvukohtades. 

## Kasutamine

###### Kulinaarias
Sarik-hõbepuu viljadest saab valmistada mahla.

###### Iluaianduses
Liigil on head dekoratiivsed omadused, kevadel pakuvad silmailu sarik-hõbepuu õied, suvel on lehestik ilusa hõbedase varjundiga ning sügisel paistavad silma tema punased viljad. 

###### Meetaimena
Sarik-hõbepuud võib kasvatada meetaimena.

## Biokeemiline koostis
Sarik-hõbepuu viljades on hapete sisaldus 1,5%, suhkrute sisaldus 7,5%, C-vitamiini sisaldus 8–45 mg 100 g toormassi kohta. 

## Viited
Szprotawa

**Szprotawa** (saksa *Sprottau*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Żagańi maakonnas, Szprotawa valla halduskeskus. Szprotawa asub Żagańist umbes 16 km idakagus Bóbri jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1000. aastal, linnaõigused sai 1260. aasta paiku. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

Linna olulisemad vaatamisväärsused on 16. sajandil rajatud kahe torniga raekoda ja gooti stiilis Püha Neitsi Maarja Taevamineku Kirik.

## Viited
Yoweri Hunter Wacha-Olwol

**Yoweri Hunter Wacha-Olwol** oli Uganda presidendikomisjoni liige 13. maist 1980 kuni 15. detsembrini 1980.

Advokaat töötas hiljem kohtunikuna. Pärast president Godfrey Binaisa kukutamist loodi üleminekuperioodiks kuni valimisteni detsembris 1980 presidendikomisjon, kuhu kuuluvad kohtunikud Polycarp Nyamuchoncho ja Wacha-Olwol ning Saulo Musoke.
Ritter (aadlisuguvõsa)

**Ritter**, ka **Rittern** oli täpselt teadmata päritolu aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsa esindaja Johann Ritter oli 1542 Liivimaal vasall. Arvatakse, et Johanni pojapoeg oli Rootsi ooberstleitnant Albrecht, kes 1652 oli Viljandimaal Paenasti mõisnik. Suguvõsa kanti 1746 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Viited
Bounnhang Vorachith

**Bounnhang Vorachith** (lao keeles ບຸນຍັງ ວໍລະຈິດ; sündinud 15. augustil 1937) on Laose poliitik, kes oli aastatel 2016–2021 Laose president ja Laose Rahvarevolutsioonilise Partei peasekretär. Ta oli aastatel 1996–2001 asepeaminister, 2001–2006 peaminister ning 2006–2016 asepresident.

## Elukäik
Boungnang Vorachith liitus 1951. aastal Pathet Lao vastupanuliikumisega ning asus tööle relvajõudude propagandaharusse Savannakheti. Aastal 1956 viidi ta üle sõjaväkke. Ta õppis 1958–1961 Vietnamis ning seejärel naasis Laosesse, et aidata valmistuda Luang Namtha provintsi vallutamiseks. Pärast edukat sõjakäiku Luang Namthasse 1962. aastal, läks ta Vietnami sõjaakadeemiasse õppima.

Aastal 1964 naasis ta kodumaale ning 1969. aastal sai temast korraldustoimkonna juht Xiangkhouangi provintsis. Aastal 1972 nimetati ta Louangphabangi provintsi põhjarinde asekomandöriks. Kaks aastat hiljem sai temast partei kaitsejõudude sekretär neutraalses Louangphabangi linnas. Aastal 1976 sai temast riigi põhjaosa relvajõudude poliitiline juht. Aastal 1978 läks ta uuesti Vietnamisse õppima, sellel korral poliitikateooriat. Aastal 1981 määrati ta relvajõudude poliitiliseks juhiks ning aastatel 1991–1996 oli ta Savannakheti provintsi kuberner.

Tal on abikaasa Khammeungiga viis last: kolm poega ja kaks tütart.

## Karjäär poliitikas
Enne peaministriks saamist aastal 2001, oli ta aastast 1996 olnud asepeaminister. Lisaks oli ta aastatel 1996–1999 Laose-Vietnami koostöökomitee esimees ning 1999–2001 Laose rahandusminister. Ta valiti 26. märtsil 2001 Laose ministrite nõukogu esimeheks ehk peaministriks. 8. juunil 2006 sai uueks peaministriks Bouasone Bouphavanh, Vorachith määrati president Choummaly Sayasone asepresidendiks.

Ta valiti 22. jaanuaril 2016 Laose Rahvarevolutsioonilise Partei 10. kongressil partei uueks peasekretäriks ehk *de facto* riigipeaks.

Bounnhang Vorachith on tihedalt seotud Vietnamiga. Ta on seal omandanud nii sõjalise hariduse kui ka pärast Laose Demokraatliku Rahvavabariigi asutamist 1975. aastal õppinud sotsialistlikku filosoofiat.

## Viited
Koroonapandeemia Serbias

**Koroonapandeemia Serbias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Serbias 6. märtsil 2020. Nakatunu oli 43-aastane Bačka Topolas elav mees, kes oli käinud Budapestis. 

## Andmestik



Tuvastatud nakatunuid Serbias, allikas: https://covid19.rs/%d0%b2%d0%b5%d1%81%d1%82%d0%b8/


20. märtsil suri Serbias esimene koroonaviirusega nakatunu.

30. märtsil suri koroonaviirushaigusse Serbia õigeusu piiskop Milutin Knežević.

## Viited

## Välislingid
* Корона вирус COVID-19
Lõks (püünis)

**Lõks** on harilikult langeva uksega, langeva raskusega või vedruga kasutatav püünis.

Lõks on automaatselt toimiv, selle mehhanismi käivitab saakloom ise, kui ta haarab  tugipulgast ja tallalauast koosneva luku külge kinnitatud söödast. Eestis on kasutusel olnud kahte tüüpi lõkse – looma elusana püüdmiseks oli kastlõks, looma surmav oli lööklõks. Lööklõksude hulka kuuluvat vedrulõksu kasutati hiire- ja rotilõksuna.

Eesti eri piirkondades ja murretes on sõnal *lõks* olnud ka muid tähendusi: 
*lõksatus (Tõstamaa, Halliste jt)
*luksatus (Juuru, Puhja)
*laterdis (Saarde, Tori jt)
*kergemeelne (Audru, Karksi jt)
*logu, loks (Risti, Kodavere jt)
*puder (Muhu)
*lõug (Halliste, Hargla)

## Viited

## Välislingid

*Lõks Eesti murrete sõnaraamat
*Lõks Eesti Rahva Muuseum
Niidu mõis (Rääma)

**Niidu mõis** (saksa keeles *Oskarshof*, alates 1839. aastast *Nitau*, ka *Nido*) on tänapäeva Pärnu territooriumil, omaaegses Pärnu Elisabethi kihelkonnas asunud endise Rääma mõisa kõrvalmõisana tegutsenud karjamõis.
Kęstutis Navickas

**Kęstutis Navickas** (sündinud 13. juunil 1970 Kaunases) on Leedu keskkonnakaitsja ja poliitik. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 Leedu keskkonnaminister. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 13. augustini 2024 Leedu põllumajandusminister

Ta lõpetas aastal 1988 Kaunase 25. Keskkooli. Seejärel lõpetas ta Kaunases elektromehaanikuna 40. tehnikakooli. Ametikoolis õppides astus ta Kaunase noorteturismiklubisse "Sakalas", kus ta reisis Karakumi kõrbesse, Kaukaasiasse, Altai mägedesse ja Karjalasse.

Ta lõpetas aastal 1999 Vilniuse ülikooli ajaloo bakalaureusena. Aastal 2009 lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli magistrikraadiga säästva arengu alal juhtimises ja halduses.

13. detsembrist 2016 kuni 7. detsembrini 2018 oli ta Leedu keskkonnaminister.
Schröcken

**Schröcken** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Schröcken asub Austria Alpides 1269 m kõrgusel. 12,4 % alast on metsane, 39,4% on alpiala.

## Ajalugu

Schröckeni ümbruse ala asustati kõigepealt 1300. aasta paiku saksakeelsete walserite poolt, kes tulid Austriasse Berni Oberlandist, mis asub Šveitsis Berni kantoni lõunaosas. Linn tehti 1806. aastal piirkondliku haldusala Tannbergi osaks.

Linn asub Šveitsi, Austria ja Saksamaa vahelise piiri lähedal. Aastatel 1805–1814 kuulus linn Baierimaale. Seejärel jälle Austriale. Aastatel 1945–1955 oli Schröcken Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias.

## Nimi

Algne nimi oli Girsboden. Schröckenit on esmamainitud 17. sajandi alguses.

## Vaatamisväärsused

**Jumalaema palvetamise kirik**, esimene kirik ehitati Schröckenisse 1639. aastal. Kirik suurendas oma liikmeskonda aastatel 1726–1732, kuid hoone põles 1863. aastal maha. Ülesehituskavatsus toimus aastatel 1864–1867 ning kirik taaspühitseti. Kiriku ümber on müüriga kalmistu.

**Kuulutuse kabel**, 18. sajandi uusgooti kabel ehitati 1779. aastal.

## Vaata ka

* Horizon Field

## Viited
Thongloun Sisoulith

**Thongloun Sisoulith** (lao keeles ທອງລຸນ ສີສຸລິດ; sündinud 10. novembril 1946) on Laose poliitik, alates 22. märtsist 2021 Laose president.

Enne seda oli ta alates 20. aprillist 2016 Laose peaminister. Ta oli aastatel 2001–2016 asepeaminister, 2006–2016 ka välisminister. Sisoulith on 2001. aastast alates olnud Laose Rahvarevolutsioonilise Partei poliitbüroo kümne tähtsaima liikme hulgas.

Ta valiti 23. jaanuaril 2016 toimunud Laose Rahvarevolutsioonilise Partei 10. kongressil Laose peaministriks.

## Elu ja karjäär
Sisoulith sündis Houaphanhi provintsis ning õppis aastatel 1962–1969 Neo Lao Hak Sati pedagoogikakolledžis. Ta käis ennast täiendamas Nõukogude Liidus ja Vietnamis. Lisaks lao keelele räägib ta ka vietnami, vene ja inglise keelt.

Ta on valitsuses töötanud arvukatel ametikohtadel. Aastatel 1987–1992 oli ta asevälisminister, 1993–1997 töö- ja sotsiaalse heaolu minister, 1998–2000 rahvusassamblee liige. Temast sai 27. märtsil 2001 asepeaminister ning riigiplaneerimise komitee president; 8. juunil 2006 määrati ta ka välisministriks.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu ÜRO veebilehel (inglise keeles)