Risti kihelkond

**Risti kihelkond** ehk **Harju-Risti kihelkond** (lühend **Ris**, saksa keeles *Kirchspiel Crucis in Harrien* hiljem *Kirchspiel Kreuz in Harrien*) oli kihelkond Harjumaa lääneosas ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

## Piirkonna ajalugu
Muinasajal moodustasid hilisema Risti kirikukihelkonna alad Revala maakonna Vomentagana muinaskihelkonna edelanurga.

Ristiusu vastuvõtmisest kuulus piirkond Keila kihelkonna koosseisu.

13. sajandil eraldusid Keila kihelkonnast iseseisvate kihelkondadena Harju-Madise ja Nissi kihelkond.

Läbi keskaja kuulus kihelkonna maa Padise kloostrile.

1638–1710 oli kogudusel oma vaimulik. Nõva ümbrus, mis kuulus Lääne-Nigula kihelkonda, liideti 1653. aastal Risti kogudusega. Nõval olev Olavi kabel muutus Risti kiriku abikirikuks.

1710. aastal liideti kihelkonna maa-alad kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

1870. aastast oli Risti kihelkond iseseisev kihelkond, mille kihelkonnakirik on Risti kirik.

Aastatel 1870–1897 kuulusid kihelkonda ka Pakri saared.

## Risti kihelkonna mõisad
Kihelkonnas asus üks kirikumõis, viis rüütlimõisa, üks poolmõis ja viis karjamõisa.
* Risti kirikumõis – kirikumõis
* Tuusari mõis (*Friedenhof*) – karjamõis – kuulus Nõva mõisale
* Hatu mõis (*Hattoküll*) – rüütlimõis eraldatud kloostrist 1609
* Kurkse mõis (*Kurks*) – poolmõis, mis eraldati Risti mõisast
* Kõmmaste mõis (*Kemnast*) – rüütlimõis – eraldatud Risti mõisast 1640
* Nõva mõis (*Newe*) – rüütlimõis – esmateated 1559
* Pae mõis (*Paeküll*) – karjamõis – Hatu mõisa karjamõis
* Risti mõis (*Kreuzhof*) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandi I poolel
* Sealepa mõis (*Sealep*) – karjamõis – Nõva mõisa karjamõis
* Tamse mõis (*Tams*) – karjamõis – Vihterpalu mõisa karjamõis
* Valgmaa mõis (*Walgma*) – karjamõis – Risti mõisa karjamõis
* Vihterpalu mõis (*Wichterpal*) – rüütlimõis

## Harju-Madise kihelkonna mõisavallad
Harju-Madise kihelkonnas moodustati hilisema Risti kihelkonna alal järgmised mõisavallad.

Sellesse ajalooperioodi jääb ka inimestele perekonnanimede panemine.
* Hatu mõisavald (*Gemeinde Hattoküll*) – perekonnanime sai 42 peret
* Kõmmaste mõisavald (*Gemeinde Kemnast*) – perekonnanime sai 25 peret, vald liideti 1866. aastal Risti vallaga
* Nõva mõisavald (*Gemeinde Newe*) – perekonnanime sai 48 peret
* Risti mõisavald (*Gemeinde Kreuzhof*) – perekonnanime sai 87 peret
* Vihterpalu mõisavald (*Gemeinde Wichterpal*) – perekonnanime sai 279 peret

## Harju-Madise kihelkonna vallad
Harju-Madise kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
Harju-Madise kihelkonnas moodustatud vallad hilisema Risti kihelkonna alal.
* Hatu vald (1866) (*Hattoküll*) – liideti 1891 Nõva vallaga.
* Nõva vald (1866) (*Newe*) – 1893 eraldus Risti ja Hatu vald, mis liideti Padise vallaga.
* Risti vald (*Kreuzhof*) – valda kuulusid Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis; 1891. aastal liideti vald Nõva vallaga.
* Vihterpalu vald (*Wichterpall*) – liideti 1891 Nõva vallaga.
1896. aastal moodustati
* Vihterpalu vald (*Wichterpall*) – eraldati 1896. aastal Nõva vallast ning liideti 1939. aastal Nõva vallaga (1939).

## Risti kihelkonna kalmistud
* Nõva kirikuaed
* Nõva õigeusu kalmistu
* Risti kirikuaed ja uus kalmistu
* Risti õigeusu kalmistu
* Suur-Pakri kalmistu
* Vilivalla kalmistu

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad peaaegu täielikult Harju maakonda, vaid osa läänepoolsest alast Nõva ümbruses jääb Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Vaata ka
* Eesti kihelkondade loend
* Risti kirik

## Viited

## Välislingid
* Risti kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
* Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel
* 
*