open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hoktember

**Hoktember** on linn Armeenia Armaviri maakonnas. Kandis 1935. aastani nime **Sardarapat**.

Linna lähedal asub Pärsia Kadžaaride rajatud Sardari Berdi kindlus.

## Viited

## Välislingid
Trebišnjica

**Trebišnjica** (serbia *Требишњица*) on jõgi Balkani poolsaarel.

Jõgi saab alguse karstialalt Bosnias ja Hertsegoviinas. Osa jõest on maa-alune. Pikkus 187 km, millest 98 voolab maa peal.

Jõe ääres asub Trebinje linn.

Jõgi suubub ühe haruga Aadria merre, teise haruga Neretva jõkke.


Pilt:Trebinje River.jpg|Trebišnjica jõgi Trebinje linna juures


## Välislingid
Tabelinus

**Tabelinus** (ka *Tabellinus*, *Thabelinus*, *Tabelin* või *Tabeline*; surnud umbes 1221) oli kristlasest Pudiviru vanem 13. sajandi alguse Virumaal.

Tabelinus esineb vaid Henriku Liivimaa kroonikas, kus teda on mainitud kolmel korral. Tema nime pole võimalik täpselt rekonstrueerida, sest ladinakeelse sufiksi -us äravõtmisel jääb järgi tüvi *Tabelin*, mille järel võis aga olla veel mõni täht, näiteks e. Seetõttu kasutatakse tavaliselt nimekuju Tabelinus.

Tabelinus valitses Läti Henriku järgi Pudivirus (*Pudyviru*, tõenäoliselt tähendas see Väike-Viru), kuid sellist muinaskihelkonda pole hilisemast ajast enam teada. Siin võis olla tegu Lemmu muinaskihelkonna pooliseseseisva lõunaosaga. Krooniku väitel oli temale alluvas muinaskihelkonnas 14 küla, mis kõik hiljem ristiti.

Tabelinus äratab huvi selle poolest, et Henriku teadaannete kohaselt oli ta sakslaste sissetungi ajal Virumaale (aastal 1219) juba ristitud. Seda olevat teinud Ojamaal saksa preestrid (Henrikul *meie omad*), kuid pole teada, mis ajal see täpselt võis toimuda. Samuti võis olla Tabelinusel isiklik kontakt kroonikakirjutajaga. Piiskop Albert saatis Soomest pärit Petrus Kaikewalde ja Ümera lätlaste preestri Henriku (Läti Henriku) Eestimaale, kus nad võeti vastu Pudivirust pärit virulaste poolt, eesotsas nende vanemga Tabelinusega.

1220. aastal Harju-, Järva-, ja Virumaal alanud sakslaste ja taanlaste vahelise võiduristimise käigus poodi Tabelinus taanlaste poolt üles, sest ta oli juba varem Riia sakslaste poolt ristitud.

## Kirjanduses
Tabelinust on ilukirjanduslikult kujutanud Ain Kalmus oma romaanitriloogia teostes "Jumalad lahkuvad maalt", "Toone tuuled üle maa" ja "Koju enne õhtut". Endel Nirk on kirjutanud dramaatilise lugulaulu viies jaos "Tabelinus" (Tallinn 1990, Loomingu Raamatukogu nr 47).

## Viited

## Välislingid
*Tabelinuse elulugu Eestigiid.ee-s (Sulev Vahtre)
Heinrich Sprenge

**Heinrich Sprenge** oli Narva foogt 15. sajandil.

Sprenge pärines Vestfaalist Marki krahvkonnast. Nende suguvõsal oli mitu haru ja pole teada, millisest tema pärines. Kuid on teada, et ta suguvõsa kuulus väikeaadli hulka.

1435. aastal oli Sprenge Maasilinnas kumpan ja langes Swienta lahingus poolakate kätte vangi. Sealt mõne aasta pärast vabanenult tegi ta ordus aga kiiresti karjääri: sai millalgi enne 1438. aastat Liivi ordu majandusülemaks (*Schäffer*) Riias ja 1439. aastal Dünaburgi komtuuriks. 1451. aastal on teda mainitud Narva foogtina, seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 826 (lk 610).
Evald Oldekop

**Evald Rudolph Oldekop** (8. detsember (26. november vkj) 1885 Tallinn – 13. märts 1952 Tallinn) oli eesti hüdroloog ja bioloogiafilosoof. 

## Elukäik
Ta lõpetas 1903 Nikolai Gümnaasiumi Tallinnas ning õppis 1905–1911 Tartu Ülikoolis (vahepeal 1906–1908 ka Müncheni ja Leipzigi ülikoolis) ja töötas seejärel aastail 1912–1921 Taškendis, olles Turkestani meteoroloogia instituudi rajajaid ning Taškendi Ülikooli õppejõud. Naasnud Eestisse, töötas ta Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis füüsikaõpetajana ja hiljem Tallinnas Hüdrometeoroloogia Teenistuse Valitsuses (1940–1947) ja Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis (1947–1951). 

## Teadustöö
Oldekopi väitekiri oli aurumise teemal. Selles esitas ta valemi vee aurumise arvutamiseks aluspinnalt. Valem osutus väga täpseks ning on olnud kasutuses ka 20. sajandi teisel poolele, tuntud kui Oldekopi valem. Oldekop oli tegev ka hüdroloogilise prognoosimise ja jõgede klassifikatsiooni alal. 

1920. aastate lõpul, viibides sanatooriumis Saksamaal, tegeles ta bioloogia filosoofiaga ning kirjutas uurimuse hierarhiaprintsiibist eluslooduses seotult vitalismi ja mehhanitsismi vahelise vaidlusega. Raamat ilmus Tallinnas saksakeelsena, ning on tõlgitud ka prantsuse keelde. See leidis tähelepanu mitmete tolleaegsete teoreetilise bioloogia liidrite poolt.

Ta avaldas ka mõned usuteaduslikud kirjutised.

Evald Oldekopi arhiiv asub alates 1994. aastast Tartu Ülikooli raamatukogus.

## Teoseid
*1930. *Über das hierarchische Prinzip in der Natur und seine Beziehungen zum Mechanismus-Vitalismus-Problem*. Reval: F. Wassermann
*1932. *Le principe de hiérarchie dans la nature et ses rapports avec le problème du vitalisme et du mécanisme*. Trad.: M. Nicolas. Paris: Librarie Philosophique J. Vrin. 202 lk
*1933. *Le Principe de hiérarchie dans la Nature et ses rapports avec le problème du Vitalisme et du Mécanisme*. // Cahiers de Philosophie de la Nature № 6. Paris: Librarie Philosophique J. Vrin. 100 lk

## Isiklikku
Ta on maetud Rahumäe kalmistule Tallinnas.

Tema vennad olid ajaloolane Hans Oldekop, vandeadvokaat Voldemar Oldekop ning arst Arnold Oldekop.

## Kirjandus
*Kalevi Kull, Urmas Sutrop. Terviklikkuses on elu omapära: 100 aastat Evald Oldekopi sünnist. *Eesti Loodus* 28(12) 1985. Lk 815–817

## Välislingid
*Mait Talts. "Oldekop otsis teaduse ja usu seaduspärasusi". Sakala, 14. jaanuar 2006
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Ernest Bai Koroma

**Ernest Bai Koroma** (sündinud 2. oktoobril 1953) on Sierra Leone poliitik. 

Ta juhib üht kahest Sierra Leone suurest parteist, liberaalset erakonda All People's Congress (APC).

17. septembril 2007 sai temast Sierra Leone neljas president.

24. novembril 2012 toimunud presidendivalimistel valiti ta ka teiseks viieaastaseks ametiajaks presidendiks tagasi.

2023. aasta detsembris pandi Ernest Bay Koroma koduaresti pärast kahepäevast ülekuulamist pärast sündmusi, mis leidsid aset 26. novembril 2023 meeleavalduste ajal, mida Sierra Leone võimud kirjeldasid kui riigipöördekatset.

## Välislingid
* Ernest Bai Koroma
MYPA

**Myllykosken Pallo -47** (või **MYPA**, endine **MyPa**) on Soome jalgpalliklubi Kouvola Myllykoski linnaosast.

MyPa ei saanud rahaliste raskuste tõttu 2015. aasta hooajaks Veikkausliigas mängimiseks litsentsi. Klubi ütles ära võimalusest mängida madalamatel tasanditel, ning 20. veebruaril 2015 kuulutas klubi juhatus välja pankroti. MYPA juunioride ja amatöörmeeskondade tegevus jätkus, ning 2015. aastal asutati **MYPA juniorit**. 

2017. alustab klubi mängimist **Kolmenen**is. 

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

### Mängud Eesti klubide vastu

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (1):** 2005
: **2. koht (5):** 1993, 1994, 1995, 1996, 2002
: **3. koht (3):** 1999, 2000, 2001
***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (3):** 1992, 1995, 2004

## Viited
Rovaniemi PS

**Rovaniemi PS** (*Rovaniemen Palloseura* ehk **RoPS**) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Rovaniemis. Klubi mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

## Saavutused
***[[Mestaruussarja]]/[[Veikkausliiga]]**
: **2. koht (1):** 2015
: **3. koht (2):** 1988, 1989
***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (2):** 1986, 2013
: **2. koht (2):** 1962, 1993
* **[[Liigacup]]
: **2. koht (2):''' 1996, 2015

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Välislingid
*Klubi koduleht
*RoPS Veikkausliiga lehel
Vaasa PS

**Vaasa PS** (*Vaasan Palloseura* ehk VPS) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Vaasas. Klubi mängib 2017. aastal Veikkausliigas.

## Saavutused
***[[Mestaruussarja]]/[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (2):** 1945, 1948
: **2. koht (5):** 1932, 1941, 1949, 1997, 1998
: **3. koht (2):** 1938, 2013
***[[Suomen Cup]]**
: **2. koht (1):** 1972
* **[[Liigacup]]
: **Võitja (2):** 1999, 2000
: **2. koht (2):''' 1997, 2014

## Välislingid
*Veikkausliiga lehel
Tampere United

**Tampere United** (TamU) on Soome jalgpalliklubi, mis hooajal 2021 mängib riigi neljandas liigaastmes Kolmonen.

Klubi baseerub Tamperes.

Tampere United on kolmekordne Soome meister (2001, 2006 ja 2007).

Klubi moodustati 1998. aastal. Esimesel liigahooajal 1999. aastal mängis klubi teises liigas. Aastatel 2000–2010 mängis meeskond Soome jalgpalli kõrgeimas, Veikkausliigas. 2011. aastal peatati klubi tegevus, sest nad olid saanud raha ettevõttest, mida kahtlustatakse kokkuleppemängude korraldamises. 2012 moodustasid klubi toetajad uue meeskonna, mis alustas mängimist Soome seitsmendas liigas. Järgmiseks hooajaks pääseti edasi kuuendasse liigasse ning 2014–2015 mängiti viiendas liigas. 2016. aastal mängiti neljandas liigas ning 2017–2019 kolmandas liigas. Seejärel langeti tagasi neljandasse liigasse.
Turu Palloseura

**Turu Palloseura** (ametlikult **Turun Palloseura** ehk **TPS**) on Turu jalgpalliklubi, Soome kaheksakordne meister ja kolmekordne karikavõitja. See mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

Klubi kuulub pallimänguühingusse Turun Palloseura, mis on tuntud ka oma hokimeeskonna poolest.

2019. aasta hooajal mängis TPS Soome esiliigas Ykkönen, kus saavutati teine koht ja tõusti järgmiseks hooajaks kõrgliigasse.

## Saavutused
***SM-kilpailu/Mestaruussarja/[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (8):** 1928, 1939, 1941, 1949, 1968, 1971, 1972, 1975
: **2. koht (11):** 1923, 1925, 1926, 1930, 1938, 1944, 1948, 1960, 1984, 1986, 1989
: **3. koht (11):** 1929, 1931, 1957, 1967, 1977, 1987, 1996, 2007, 2009, 2010, 2012

***Palloliiton SM**
: **Võitja (1):** 1945
: **2. koht (1):** 1946

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (3):** 1991, 1994, 2010
: **2. koht (5):** 1965, 1979, 1996, 1997, 2005

* **[[Liigacup]]**
: **Võitja (1):** 2012
: **2. koht (1):** 2008

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Aserbaidžaanlased

**Aserbaidžaanlased** ehk **aserbaidžaanid** ehk **aserid** (ka *aserbaidžaanid*; aserbaidžaani  Azərbaycanlılar آذربایجانلیلار, Azərbaycan türkləri ترکهای آذربایجانی ) on aserbaidžaani keelt emakeelena kõnelev turgi rahvas.

Tänapäeval on aserbaidžaanlasi umbes 28–35 miljonit inimest. Nad moodustavad enamusrahvuse Aserbaidžaanis, kus neid elab umbes 8,2 miljonit (2009), ja Iraani Aserbaidžaanis, kus neid elab hinnanguliselt 14,5–24 miljonit. Suuruselt kolmas aserbaidžaanlaste kogukond elab tänapäeval Venemaal, hinnanguliselt 1,5–2,5 miljonit inimest (2010. aasta rahvaloenduse ametlikel andmetel 603 070). Türgis elab 800 000 aserit. Gruusias elas 2014. aasta rahvaloenduse andmetel 233 024 aserit.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 940 aserbaidžaanlast, neist 576 Tallinnas. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1546 aserbaidžaani (971 meest ja 575 naist). Neist 1083 (70%) emakeel oli aserbaidžaani keel ja 453 olid Eesti kodanikud.

Enamik aserbaidžaanlasi on šiiidid.

Hoolimata kuuluvusest turgi keeli kõnelevate rahvaste hulka ei erine aserbaidžaanlased antropoloogiliselt kuigi oluliselt teistest Taga-Kaukaasia rahvastest.

## Viited
Muslim Magomajev

**Muslim Magomajev** (aseri *Müslüm Maqomayev*, 17. august 1942 Bakuu, Aserbaidžaani NSV – 25. oktoober 2008 Moskva, Venemaa) oli aserbaidžaani ooperi- ja estraadilaulja (bariton).

Muslim Magomajev saavutas laialdase tuntuse kogu Nõukogude Liidus pärast Aserbaidžaani kunstifestivali Moskvas 1962. aastal. 
1963. aastast töötas ta solistina Aserbaidžaani Ahhundovi-nimelises ooperi- ja balletiteatris, aastail 1964–1965 stažeeris La Scalas (Itaalia). 
1969. aastal võitis Cannes'is (Prantsusmaa) "Kuldse plaadi" auhinna.

Samas tegeles Magomajev ka kergemuusikaga. 1969. aastal võitis ta esikoha Sopoti rahvusvahelisel estraadifestivalil. Aastail 1975–1989 juhtis endaloodud Aserbaidžaani riiklikku estraadi- ja sümfooniaorkestrit. Magomajev on kirjutanud üle 20 laulu ja filmimuusikat.

Magomajev oli abielus (1974) vene ooperilaulja Tamara Sinjavskajaga. Esimesest abielust Ofeliaga (1960) on tal tütar Marina (elab oma perega USA-s).
Viimastel aastatel elas Magomajev alaliselt Moskvas.

Muslim Magomajev maeti Bakuus Austuse alleele (*[[Fəxri Xiyaban]]*) – kalmistule, kuhu on maetud ka teisi Aserbaidžaani riigi-, ühiskonna- ja kultuuritegelasi, kaasa arvatud ta vanaisa, tuntud aserbaidžaani helilooja ja dirigent Abdul Muslim Magomajev.

Magomajev valdas vene keelt paremini kui aserbaidžaani keelt; laulis aga aserbaidžaani keeles veatult.

## Plaadid
Magomajevi lauludega on välja antud 16 CD-d ja 45 vinüülplaati.

## Tunnustus
* Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik (1971)
* Tööpunalipu orden (1971)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1973)
* Rahvaste Sõpruse orden (1980)
* Austuse orden (2002)
* Lomonossovi orden (2004)
* Peeter Suure nimeline rahvuslik auhind (Национальная премия имени Петра Великого) (2005)

## Viited



## Välislingid

* Magomajevi ametlik koduleht
* МУСЛИМ. Magomajevi loomingule pühendatud ajakiri
* Magomajevi laulude videoklipid
* Magomajevi surmateade (Interfax)
Sorts

**Sorts** on müütiline tegelane, kes tegeleb võlukunstiga, nõidade liik või analoog. Eesti rahvaluules ja sellel põhinevates kirjandusteostes on sortsid enamasti pahatahtlikud nõiad (nt August Kitzbergil, Karl August Hindreyl ja Henrik Visnapuul). Fantaasiakirjanduses, rollimängudes jt ulmežanrites võivad sortsid olla ka konkreetne liik maagiakasutajaid, kes võivad olla nõidadele ja võluritele vastandatud (nt Dungeons & Dragons, Steven Brust).

## Sortsid "Kalevipojas"

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipojas" on sortsid nõiad või paharetid, kes on Kalevipoja suhtes vaenulikud. Sortse on mainitud rahvuseepose kümnendas loos ("Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.").

Kalevipoeg saatis Alevipoja Soome sepale mõõga eest tasu viima, otsustas rajada rahvale varjupaikasid ning heitis puhkama. Kuu paistel ilmus Ilmaneitsi.
Ilmaneitsi märkas kaevu ja tahtis võtta keelekastet. Metsapoeg nägi seda ning tahtis aidata kaevust vett vinnata. Ilmaneitsi ehmatas ja kaotas sõrmuse kaevu. Kalevipoeg kuulis Ilmaneitsi kurvastamist ja tuli asja uurima. Murest aru saades hüppas Kalevipoeg kaevu. Sortsid nägid asja pealt ning otsustasid Kalevipoega kiusata.
:"Hiir on ise hüpand lõksu,
:Karu kammitsa kaevusse!"
:Veskikivi veeretati
:Kiirest′ kaevuraketelle,
:Kõrgelt kaevu kukutati,
:Mis pidi mehe murdemaie,
:Suure karu surmamaie. 
Veskikivi kukutatigi kaevu. Kalevipoeg otsis all mõnda aega, kargas siis kaevust välja ning veskikivi oli tal sõrmes. Ta küsis Ilmaneitsilt üle: "Kas see on sõrmus on sinulta...?"

Eepose "Kalevipoeg" üheteistkümnendas loos (Lauatoomine üle Peipsi,  Mõõga vargus,  Mõõga needmine,  Väikemehe seiklus) jutustatakse, kuidas Kalevipoeg käis Pihkvas laudu toomas. Tulnud läbi Peipsi järve tagasi, heitis vägimees puhkama. Seda nägi kohalik sorts:
:Seisis peidus sortsilane,
:Peipsi ranna parem tarka.
:Mehike kui metsaline
:Karvu kasvand üle keha,
:Orikana harjaline
:Kui üks kahejalgne karu.
:Seasõõrik pilusilmad
:Seisid rähmasidemessa,
:Käias ilakammitsassa;
Sorts otsustas Soome sepa taotud mõõga varastada. Salasõnade abil suutis ta mõõga endale kaenla alla kergitada. Põgenedes üle Kääpa jõe, pillas sorts mõõga vette. Kui Kalevipoeg pärast pika otsimise peale mõõga leidis, ei andnud see ennast enam veest kätte - tal oli meeles, kuidas Kalevipoeg tüli käigus Soome sepa vanema poja surmas. Kalevipoeg otsustas mõõga varastanud sortsile needuse peale panna, et mõõk selle jalad murraks. Kuna ta ise oli Soome sepa needuse all, eksis ta sajatades sõnadega:
:Kui aga juhtub kõndidessa
:Jalakanda pistma jõkke,
:Kes sind enne i s e k a n n u d:
:Siisap, mõõka, sõbrakene,
:Murra jalad tal mõlemad!" 

## Viited
Kupreanofi saar

**Kupreanofi saar** (inglise Kupreanof Island) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleksandri saarestikus. 

Saar on 84 km pikk ja kuni 32 km lai. Pindala on 2813 km2. Pindalalt on see Ameerika Ühendriikide 13. saar.

Saar on nime saanud vene kaupmehe, Vene-Ameerika Kompanii juhi Ivan Kuprejanovi järgi.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 785 inimest. Saare ainsad linnad on Kake ja Kupreanof. 

## Välislingid
*
Kuiu saar

**Kuiu saar** (inglise *Kuiu Island*) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleksandri saarestikus.

Kuiu saar jääb Ameerika Ühendriikide Alaska osariigi territooriumile.

Saar on 105 km pikk ja 10 kuni 23 km lai. Pindala on 1962 km². Kuiu saar on pindalalt Ameerika Ühendriikide 16. saar.

Saarel asub tuletorn Cape Decision Light.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 10 inimest.

## Välislingid
*
Walesi Printsi saar (Alaska)

**Walesi Printsi saar** (inglise Prince of Wales Island) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul, Aleksandri saarestiku suurim saar. 

Saar on 215 km pikk ja kuni 72 km lai. Pindala on 6675 km2. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 4. saar.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 6000 inimest. Suuremad asulad on Craig, Klawock ja Hydaburg. Saare põliselanikeks on haidade kaigani hõim.

Saarel on Klawocki lennujaam.

## Välislingid
*
Árainn Mhór

**Árainn Mhór** (inglise k. *Arranmore*) on saar Iirimaa loodeosas Donegali krahvkonnas.

Saar asub Iiri saare rannikust 5 km eemal ja on regulaarse parvlaevaühendusega.
Saarel on umbes 500 püsielanikku, suviti elab saarel üle 1000 inimese.

Saar on metsatu, ent rikka linnustiku ja taimestikuga.

## Välislingid
*Saare koduleht
Etolini saar

**Etolini saar** (inglise Etolin Island) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleksandri saarestikus. 

Saar on 48 km pikk ja 16 kuni 35 km lai. Pindala on 870 km2. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 24. saar.

Saar on nime saanud Vene Ameerika kuberneri Arvid Adolf Etholéni (tuntud kui Adolf Etolin) järgi.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 15 inimest. 

## Välislingid
*
State of War

**"State of War"** ('sōja väljakuulutamine') on ettevõtte Cypron Studios loodud ja Microsofti turustatav strateegiamäng. See anti välja 2001. aastal.

## Välislingid
* State of War
Siili

**Siili** on asum Tallinnas Mustamäe linnaosas. Asum piirneb Lilleküla, Tondi, Mustamäe ja Sääse asumiga. Siili asumi pindala on 0,26 km2.

Siili asum on saanud nime Siili tänava järgi, mis rajati 1935. aastal Tondi liivikule. Siili tänav paiknes algselt Sääse asumis, kuid 1970. aastatel muudeti tänava asukohta. Praegu jääb tänav Siili asumi territooriumile.

## Ajalugu
Sõpruse puiestee ja A. H. Tammsaare tee ristmiku kandis asus varasemal ajal Tondi mets. Praegune Parditiigi park on osa sellest metsast.

Siili asumit hakati hoonestama 1971. aastal, kui Mustamäe põhiosa oli juba valminud. Asumis on peamiselt viie- ja üheksakorruselised paneelmajad, mis moodustavad siseõuedega gruppe. Valdav osa ehitustöödest lõpetati 1994. aastaks.

## Elanikkond

Siili asumi elanikkond on võrdlemisi eakas: 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68-aastased 20–31%; eestlasi oli asumi elanike seas 50–79%.

## Loodus
Siili asumis asub 5,9 hektari suurune Parditiigi park, mis on saanud nime sealse sinikaelpartide koloonia järgi. Pargis esineb veega täidetud lohke, milles kasvab vesistele aladele iseloomulikke taimi (nt hundinui, varsakabi jm). Pargis kasvab kõige rohkem sangleppa, kuid seal esineb ka muid puuliike, nagu remmelgas, sookask, toomingas jm. Pargi kirdeosas asub Parditiik.

## Hooned ja elamud
Siili asumi üldplaneeringu järgi on asum *avatud hoonetevahelise ruumiga korruselamumaa*. Siili on hoonestatud peamiselt viie- ja üheksakorruseliste kortermajadega. Hoonete vahel moodustub ühiskasutuses olev avalik ruum haljasalade, puhkekohtade, kergliiklusteede, spordiplatside, mänguväljakute ja muuga. Asumi keskel on *üldkasutatavate ehitiste maa* (koolid, lasteasutused).

## Haridus ja kultuur
Siili asumis asub Vabaakadeemia Nord (Siili 14).

## Siili asumi tänavad
Siili asumit läbivad Siili tänav, Sõpruse puiestee ja A. H. Tammsaare tee.

## Ettevõtlus
Hoones Siili 25 asuvad Melissa ilusalong ja Raud OÜ kodumasinate hooldus. Uute ettevõtlusalade rajamist ette nähtud ei ole. Võimalik on arendada kodukontorite kasutamist, kui see ei too kaasa täiendava parkimisvajaduse tekkimist.

## Ühistranspordiühendus
Siili asumisse sõidavad liinibussid (Nõmme tee) 12, 13, 20, 20A,(Tammsaare tee); 11, 28, 72, 163, 24, 107(Sõpruse puiestee). Siili asumisse sõidavad trollid 3 ja 4 (9. liin on 2017. aastast suletud, 3 ja 4 liin on ajutiselt suletud). Siili asumisse jäävad peatused Tüve, Retke tee ja Siili.

## Viited

## Välislingid
* Asumite üldised kasutus- ja ehitustingimused (mikrorajoonid ja kvartalid)
* Tallinna tänavanimed
* Kristiine linnaosa kaart (koos Mustamäe linnaosa põhjaosaga)
* Akadeemia Nord koduleht
Pihussüsteem

**Pihussüsteem** ehk **pihus** ehk **dispersne süsteem** on füüsikalises keemias kahe- või enamafaasiline süsteem, kus pihustunud aine (dispersne faas) asub dispersioonikeskkonnas.

Pihussüsteemid liigitatakse pihustunud aine osakeste mõõtmete järgi jämepihus- ehk jämedispersseteks ja peenpihus- ehk peendispersseteks süsteemideks (nimetatakse ka kolloidsüsteemideks). Esimesel juhul on pihuse mõõtmed suuremad kui 10−7 m, teisel juhul jäävad need suurusvahemikku 10−7...10−9 m. Sellest väiksemaid osakesi käsitletakse tõeliste lahuste komponentidena ja neis eristatakse ainult ühte faasi.

## Klassifikatsioon


 
 **Pihustunud aine**


 Gaas
 Vedelik
 Tahkis


**Pihustuskeskkond**
 Gaas
 **Puuduvad**Gaasid segunevad teineteises
 **Vedel aerosool**Näited: udu, deodorandid, rünkpilved
 **Tahke aerosool**Näited: suits, kiudpilved,


 Vedelik
 **[[Vaht]]**Näited: vahukoor, habemeajamisvaht
 **[[Emulsioon]]**Näited: piim, majonees, kreemid
 **[[Suspensioon]]**Näited: tint, veri


 Tahke
 **Tahke vaht**Näited: aerogeel, vahtpolüstürool, pimsskivi
 **[[Geel]]**Näited: marmelaad, želatiin, tarretis, silikageel, opaal
 **Tahke suspensioon**Näide: kuldklaas



## Vaata ka
*Kolloidsüsteem
Tamara Sinjavskaja

**Tamara** Iljinitšna **Sinjavskaja** (*Тамара Ильинична Синявская*; sündinud 6. juulil 1943 Moskvas) on vene ooperilaulja (metsosopran), NSV Liidu rahvakunstnik (1982). 

## Esinemised
Aastail 1973–1974 stažeeris ta Itaalias (Milano La Scala). On esinenud ooperiteatrites Prantsusmaal, Hispaanias, Itaalias, Belgias, USA-s, Austraalias ja mujal, andnud kontserte ka Jaapanis ja Lõuna-Koreas.
Soolokontsertidega on ta esinenud suurimates kontserdisaalides nii Venemaal kui ka välismaal. 
On teinud koostööd selliste silmapaistvate dirigentidega nagu Jevgeni Svetlanov ja Valeri Gergijev.

## Tunnustus

* 1971 Tööpunalipu orden
* 1973 Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1976 Vene NFSV rahvakunstnik
* 1980 Orden "Austuse märk"
* 1982 NSV Liidu rahvakunstnik
* 2001 Austuse orden 
* 2002 Aserbaidžaani Vabariigi rahvakunstnik 
* 2004 Lomonossovi orden

## Heliplaadid
* "Boriss Godunov" M. Mussorgski – Marina Mnišek, dirigent Aleksandr Lazarev, Castle Vision
* "Jevgeni Onegin" P. Tšaikovski – Olga: dirigent Mstislav Rostropovitš, Chant du Monde, 1970; dirigent Mark Ermler, Olympia, 1977 
* "Ivan Sussanin" M. Glinka – Vanja, dirigent Mark Ermler, 1979
* "Vürst Igor" A. Borodin – Kontšakovna, dirigent Mark Ermler, 1986 
* Laulud tsüklist "Kuus romanssi Marina Tsvetajeva tekstidele" 1989 
* S. Prokofjevi "Ivan Groznõi", dirigent Mstislav Rastropovitš, 1993 
* Dmitri Šostakovitši tsükkel "Juudi rahvaluulest" dirigent Mihhail Jurovski, Capriccio, 1999 

## Isiklikku
Ta on ooperi- ja estraadilaulja Muslim Magomajevi lesk. Ühiseid lapsi neil ei olnud.
Miškino rajoon

**Miškino rajoon** on haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Asub Ufast põhja pool.

Läbi rajooni voolab Biri jõgi. Suurim järv on Tšurtanlõ-Kul. 33,1% pindalast on kaetud metsaga.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 78 asulat. Suuremad asulad on Miškino, Kamejevo, Irsajevo, Novoakbulatovo, Bajmurzino, Tšurajevo ja Bolšesuhhojazovo.

70,6% elanikest on marid, tatarlasi on 15,8%, venelasi 6,6% ja baškiire 6,5%.

Peamine tegevusala on põllumajandus.

Rajoonis ilmub ajaleht Družba vene ja mari keeles.

## Viited

## Välislingid

* Miškino rajooni koduleht
Heinrich von Böckenförde

**Heinrich von Böckenförde**, teise nimega ** Heinrich Schüngel** (ka *Bockenvorde*, *Bokenevorde* jne; surnud detsembri lõpus 1437) oli Liivi ordu maameister aastatel 1435–1437.

Heinrichi vanemad olid Degenhard von Böckenförde ja Wibbecke. Ta pärines Vestfaalist Kurkölnist Neheimist. Tema suguvõsa liikmed olid Kölni peapiiskopi juures mitmetes olulistes ametites. Orduvennad Heinrich ja Wilhelm von Böckenförde oli tema üpris lähedased sugulased.

1419. aastal oli Böckenförde Liivi ordu maamarssali kumpan, 1426 sai aga Narva foogtiks. 1430. aastal sai ta Aizkraukle ja 1432 Tallinna komtuuriks. 1434. aastal sai temast maamarssal ja aasta hiljem valiti ta ainsa kandidaadina maameistriks. Böckenförde ajas kõrgmeistrist sõltumatut poliitikat ja püüdis Poola-Leeduga rahu teha. Juba 1433 olid liivimaalased ta üheks oma kandidaadiks esitanud, kuid toona oli ta kaotanud reinimaalasele Frank Kirskorfile. Böckenförde suri ootamatult, olles teel kõrgmeistri juurde, kellega tal oli mitmeid lahkarvamusi.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 83 (lk 123–124).
*
Monoenergism

**Monoenergism** on Konstantinoopoli patriarhi Sergios I poolt välja töötatud kristlik hereetiline ja skismaatiline õpetus, mis on tihedalt seotud monofüsiitliku hereesiaga. 

Monoenergism tunnustas ühelt poolt Chalkedoni kirikukogu õpetust Kristuse kahest loomusest (jumalikust loomusest ja inimlikust loomusest), kuid lisas õpetuse, et Kristusel on üks energia (tegevus) ja üks tahe; ortodoksse õpetuse järgi on kummalgi loomusel oma energia ja oma tahe. Monofüsiitide seisukohast erines monoenergism selle poolest, et õpetus ühest loomusest asendati õpetusega, et kuigi Kristusel oli kaks loomust, olid nad nõnda omavahel seotud ja kooskõlastatud, et Kristuses toimis nii jumaliku kui ka inimliku loomuse tegevuses üks jumalinimese energia ja üks tahe.    Energia mõiste aga jäeti meelega nii ebamääraseks, et see võimaldas suvalist tõlgendust. 

7. sajandi esimesel poolel tegi Pärsia vallutusi keisririigile kuuluvates Egiptuses ja Süürias (monofüsiitlikud Süüria ja Egiptus oleksid äärepealt läinud Pärsia rüppe) ning Bütsantsi keiser Herakleios I hakkas otsima lepitust ortodokssete düofüsitismi pooldajate ning monofüsiitide vahel. Tähtis oli mitte anda vaenlastele võimalust kasutada ära riigisisest usulist lõhet. 

Aastal 622 tuli Herakleios Armeenias esimest korda välja õpetusega, mille kohaselt Kristusel kui ühel isikul on küll nii jumalik kui ka inimlik loomus, kuid ainult üks tahe (*thelēma*) ja üks energia (tegevus; *energeia*).

Herakleios tegi Konstantinoopoli patriarhile Sergios I-le ülesandeks leida vormel, millega mõlemad pooled nõustuksid. Umbes 633 kiitis keiser heaks Sergiose poolt välja pakutud monoenergismi ning käskis seda kogu riigis levitada. 

Kuigi monoenergismi pooldasid keiser, Aleksandria patriarh Kyros (Egiptuses; kokkulepe saavutati umbes 633), Konstantinoopoli patriarh ja Antookia patriarh (Süürias) ning ka Armeenia Apostlik Kirik, ei õnnestunud ortodoksia ja monofüsitismi pooldajate vastuseisu tõttu seda juurutada. Süüria ja Egiptuse vaimulikkonnas kohtas monoenergism siiski vastuseisu. Eriti teravalt astus monoenergismi vastu välja Jeruusalemma patriarh Sophronios Jeruusalemmast, kes kuulutas selle lihtsalt monofüsitismi variandiks. Paavst Honorius I sallis algul seda õpetust, kuigi ta kirjutas Konstantinoopoli patriarhile Sergios I-le kirja, milles ta palus mõistete lähemat määratlemist ja kogu õpetuse valgustamist. Hiljem ta monoenergismi ei toetanud.  

Et toetust ei saadud, taganesid keiser ja Konstantinoopoli patriarh 638 monoenergismist, kuid kohe püüdsid nad juurutada uut dogmat Kristuse ühtsest tahtest, monoteletismi. 

Monoenergismi lükkas lõplikult tagasi Konstantinoopoli III kirikukogu (kuues oikumeeniline kirikukogu). See õpetus mõisteti hukka ning selle rajajad ja pooldajad tunnistati ketseriteks. Sõnastati, et Kristuses toimis kaks energiat (düoenergism) ja kaks tahet (düoteletism).  

Artikli kirjutamisel on kasutatud tšehhi, horvaadi, poola, rootsi ja inglise Vikipeedia artiklit seisuga 25.10.2008.
Düoenergism

**Düoenergism** on kristoloogiline õpetus, mille kohaselt Kristus teeb jumalikke ja inimlikke tegusid kahe energiaga, millest üks on jumalik ja teine inimlik. 

Selle õpetuse võttis dogmana vastu Konstantinoopoli III kirikukogu 480 vastukaaluks monoenergismile, mille ta hukka mõistis. 

## Vaata ka
*Düoteletism

Artikli kirjutamisel on kasutatud rootsi Vikipeedia artiklit seisuga 26.10.2008.
Düoteletism

**Düoteletism** on kristoloogiline õpetus, mille kohaselt Kristusel oli kaks tahet,  millest üks on jumalik ja teine inimlik, kusjuures inimlik tahe on jumalikule tahtele allutatud, nii et nende vahel ei ole lõhet. 

Selle õpetuse töötas vastukaaluks monoteletismile välja Maximos Usutunnistaja, kes nägi monoteletismis hereesiat. 

Düoteletismi võttis dogmana vastu Konstantinoopoli III kirikukogu 680 ning mõistis ühtlasi hukka monoteletismi.

## Vaata ka
*Düoenergism

Artikli kirjutamisel on kasutatud rootsi Vikipeedia artiklit seisuga 26.10.2008.
Frank Kirskorf

**Frank Kirskorf** (surnud 1. septembril 1435) oli Liivi ordu maameister aastatel 1434–1435.

Kirskorf pärines Kleve hertsogkonnast Kleve lähedalt. Tema suguvõsa kuulus Gelderni ja Kleve läänimeeste hulka. Mitu tema sugulast olid Saksa ordu liikmed, vend Wolter Kerskoff - Preisi suurkomtuur.

Aastal 1427, võimalik ka, et juba 1424, oli Kirskorf Lihula komtuur, seejärel Karksi foogt ning Liivi ordu maamarssal. 1433. aasta 8. novembril valis Liivi ordu reinimaalaste "partei" ta ordumeistriks. Kõrgmeister kinnitas ta 1433. aasta detsembris või järgmise aasta jaanuaris. Sama aasta jaanuaris on Kirskorfi esimest korda selgelt ordumeistrina ka mainitud. Tema vastaskandidaadist Heinrich von Böckenfördest sai uus maamarssal. Kirskorf oli kõrgmeistri truu liitlane ja osales koos temaga Poola-Leedu vastases sõjas. Ta langeski Swienta lahingus, mille orduväed kaotasid.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 491 (lk 380–381).
*
Hiidplaneet

**Hiidplaneedid** ehk **Jupiteri tüüpi planeedid** on Päikesesüsteemi suure massiga planeedid, mis koosnevad valdavalt erinevatest gaasidest ning jääst. Hiidplaneetidel pole tahket pinda, vaadeldav on vaid pilvkatte välispind. Sisemuses asub tõenäoliselt vedelas olekus mineraalidest ja gaasidest tuum. 

Meie päikesesüsteemis on neli hiidplaneeti, mis kauguse järgi Päikesest järjestuvad järgmiselt:
* Jupiter
* Saturn
* Uraan
* Neptuun

Kõige suurem mass on Jupiteril (317,8 Maa massi), järgnevad Saturn (95,152 Maa massi), Neptuun (17,147 Maa massi) ja Uraan (14,536 Maa massi).

Päikesesüsteemi hiidplaneete iseloomustavad rõngad ja arvukad kaaslased. Teleskoobis silmaga nähtavad rõngad on vaid Saturnil, kuid täpsete maapealsete vaatluste või kosmoseaparaatide abil on avastatud rõngad ka Jupiteril, Uraanil ja Neptuunil.

Alates 1990. aastatest on ka teiste tähtede ümbert planeete avastatud. Suurem osa neist nn eksoplaneetidest on massilt ja läbimõõdult Jupiteri-sarnased või isegi suuremad, seega võiks ka neid liigitada hiidplaneetideks.

=Vaata ka=
*Maa tüüpi planeedid
Boriss Rodoman

**Boriss Borissovitš Rodoman** (*Борис Борисович Родоман*; 29. mai 1931 Moskva – 26. detsember 2023 Moskva) oli vene geograaf.

Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks oli teoreetiline geograafia, kultuurmaastikud ja inimese ökoloogia.
Ta esitas kultuurmaastike geomeetrilise struktuuri tüpoloogia.

Tema tihe side eesti geograafidega on mõjutanud Eesti maastikuteaduse arengut.

## Teoseid eesti keeles
*Rodoman, B. 1982. Polariseeritud maastikud. *Eesti Loodus* 2, 3. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:340844/298315/page/4 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:340845/298313/page/4
*Rodoman, B. 1983. Kaunis maa – viljakandev maa. *Eesti Loodus* 2. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:340856/298327/page/13

## Kirjandus
*Paul Goble. Tartu erakordsus *Universitas Tartuensis*, 23. märts 2005. Artikkel Rodomani vaateist Tartu kohta.
*Родоман Борис Борисович (Rodoman, Boriss Borissovitš). Info B. Rodomani kohta portaalis "Majandus. Sotsioloogia. Mänedžment" (*vene keeles*).

## Välislingid
* B. Rodomani artikkel "Vene maastik võimu voluntarismi vastu"
Neelumandli hüpertroofia

**Neelumandli hüpertroofia** ehk **neelumandli vohand** ehk **adenoidi hüpertroofia** (ka: *adenoidid*) on neelumandli suurenemine, millega kaasneb ninahingamise takistus, müra hingamisel, hääldus läbi nina, üldine arengupeetus, sagedased nina, ninakõrvalurgete ja keskkõrva nakkuslikud põletikud.

Neelumandli vohandiga lastel on iseloomulik lahtise suuga nägu ning sageli ebaõige hambumus. 

Neelumandli vohandid eemaldatakse kirurgiliselt (adenotoomia ehk adenoidektoomia).  

## Vaata ka
*Polüübid
Kalmaarilised

**Kalmaarilised** (*Oegopsida*; varem kasutusel ka *Teuthida*) on peajalgsete klassi kuuluv merelise eluviisiga kõrgelt arenenud selgrootute selts. Sellesse seltsi arvatakse kuuluvat umbes 300 liiki. 

Nagu teistelegi peajalgsetele omane, nii on ka kalmaaridel hästi eristatav pea, bilateraalsümmeetriline keha, mantel koos mantliõõnega ja kümme kombitsat ehk haaret koos neil paiknevate arvukate iminappadega.  

## Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus seltsi seitse ülemsugukonda:
**[[Architeuthoidea]]* Pfeffer, 1900
**[[Chiroteuthoidea]]* Gray, 1849
**[[Cranchioidea]]*  Prosch, 1847
**[[Cycloteuthoidea]]* Naef, 1923
**[[Enoploteuthoidea]]* Pfeffer, 1900
**[[Octopoteuthoidea]]* S. S. Berry, 1912
**[[Pholidoteuthoidea]]* Adam, 1950

## Meedia

Fail:Colours of European common squid.ogv|*[[Alloteuthis subulata]]*
Fail:Bigfin reef squid (11760).jpg|*Sepioteuthis lessoniana*


## Viited

## Välislingid
Jakob Michael Reinhold Lenz

**Jakob Michael Reinhold Lenz** (23. jaanuar 1751 Cesvaine – 4. juuni 1792 Moskva) oli baltisaksa päritolu saksa kirjanik ning tormi ja tungi liikumise juhtfiguure.

Lenz sündis pietistliku pastori Christian David Lenzi peres ning õppis Tartu ja Königsbergi ülikoolis teoloogiat. 1771. aastal katkestas ta õpingud ja läks vastu isa tahtmist Friedrich Georgi ja Ernst Nikolaus von Kleisti teenrina Strasbourgi. Seal osales ta ühingu Société de philosophie et de belles lettres tegevuses ning tutvus Johann Wolfgang von Goethega. 

Aprillis 1776 läks Lenz Goethe juurde Weimarisse, kuid pidi detsembris tekkinud tüli tõttu sealt lahkuma. 1779. aastal läks ta Riiga ning töötas hiljem koduõpetajana Tartus, Peterburis ja Moskvas.

## Isiklikku
Tema isa Christian David Lenz oli Dzērbene ja Drusti (Cēsise kreisis) koguduste õpetaja, hiljem Cesvaine koguduse õpetaja, seejärel Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ning lõpuks Liivimaa kindralsuperintendent. Lenzi vanaisa Michael Ewald Neoknapp oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Vend Friedrich David Lenz oli Tarvastu- ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Tartu Ülikooli esimene akadeemiline eesti ja soome keele lektor. 

Tema õemees Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, Riia Jakobi koguduse abiõpetaja (olles samal ajal Riia lütseumi rektor) ja Tarvastu Peetri koguduse õpetaja.

## Teoseid
*"Die Landplagen", värsseepos, 1769
*"Der Hofmeister, oder Vorteile der Privaterziehung. Eine Komödie", näidend, 1774
*"Der neue Menoza", näidend, 1774
*"Anmerkungen übers Theater", essee, 1774
*"Meinungen eines Laien, den Geistlichen zugeeignet", 1775
*"Pandaemonium Germanicum", näidend, loodud 1775, avaldatud 1819
*"Die Soldaten. Eine Komödie", näidend, 1776
*"Die Freunde machen den Philosophen", näidend 1776
*"Zerbin oder Die neuere Philosophie", novell, 1776
*"Der Landprediger", jutustus, 1777
*"Der Waldbruder", lõpetamata romaan, avaldatud 1882

## Välislingid

*
Waveframe

**WaveFrame AudioFrame** on Glenn Edensi loodud, aastatel 1986–1992 toodetud ja ettevõtte Waveframe poolt turule toodud üleni digitaalses keskkonnas töötav heli sünteesimiseks, segustamiseks, signaali töötlemiseks ja "kõvakettasalvestuseks" integreeritud arvutipõhine süsteem (*audio workstation*).

Aparaati peetakse esimeseks täiesti digitaalseks audioga tegelemiseks loodud süsteemiks.

## Filme, kus on kasutatud Waveframe'i
*"Full Metal Jacket"
*"The Last Temptation of Christ"
*"Field of Dreams"
*"Willow"
*"The Princess Bride"

## Vaata ka
*Fairlight CMI
*Synclavier
*Computer Music Melodian
Kickpoksija

**"Kickpoksija"** on 1989. aastal valminud Ameerika Ühendriikide märul, mille peategelast Kurt Sloane'i mängib Jean-Claude Van Damme.

## Sisukokkuvõte
Tai peaaegu et võitmatuks peetav kikkpoksija Tong Po teeb alatu võttega võitlusvõimetuks poksitšempion Eric Sloani. Seepeale pöördub Ericu vend Kurt Tais elava kikkpoksiõpetaja Zioni poole palvega, et viimane aitaks tal Tong Pod alistada.

## Välislingid
* 
*
Ill

**Ill** on kahe jõe nimi: 
***[[Ill (Prantsusmaa)|Ill]]**, jõgi Prantsusmaal
***[[Ill (Austria)|Ill]]**, jõgi Austrias

***ill.** on lühend, mis tähendab illustraatorit
Ill (Austria)

**Ill** (ILL) on jõgi Lääne-Euroopas Austria lääneosas, Reini parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 72 km. 

Saab alguse Silvretta aheliku põhjanõlvadelt ja voolab loode suunas läbi Vorarlbergi liidumaa. Läbib Montafoni ja Walgau oru ja Feldkirchi linna. Suubub Reini jõkke Feldkirchi linnast loode pool ("Illspitz") Šveitsi piiri lähedal. Illi jõel on mitu tammi hüdroelektrijaamadega.
Raymond Hallik

**Raymond Hallik** (18. detsember 1928 Karilatsi vald – 29. september 2008 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.

Ta õppis aastal 1943 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1943–1944 teenis Saksa lennuväe vaatlusjaamas, sai sügisel 1944 Sauel [Pitka-poiste relvastatud vastupanus pealetungivatele punaväelastele raskelt haavata. Ta lõpetas aastal 1948 Tartu meditsiinikooli ja aastal 1953 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli politoloog ja poliitik Klara Hallik.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Välislingid
*
Kaheksahaarmelised

**Kaheksahaarmelised** (*Octopoda*) on peajalgsete klassi kuuluv mere-eluliste selgrootute selts. 

Kaheksajalalised on laialt levinud paljudes ookeanipiirkondades, eriti aga korallrifialadel. 

Kaheksajalaliste tuntuim perekond on kaheksajalg (*Octopus*), kuhu kuulub seltsi tavalisim liik harilik kaheksajalg (*Octopus vulgaris*). 

Erinevalt kalmaarilistest on kaheksajalalistel kaheksa kombitsat ehk haaret. 

Kaheksajalalised on eranditult röövloomad.

## Perekondi ja liike
Kaheksajalalisi eristatakse umbes 300 liiki.

**Octopus vulgaris* – harilik kaheksajalg
**Hapalochlaena* – siniring-kaheksajalg
Harujõgi

**Harujõgi** on peajõe kesk- või alamjooksul, tavaliselt suure settimisega alal (tavaliselt deltas) eraldunud haru. Harujõgi võib pärast lahknemist peajõega uuesti ühineda või suubub eraldi. 

Harujõed on sageli jõe bifurkatsiooni ehk kahenemise tagajärg.
Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee

**Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee** (registrinumber 11390) on kõrvalmaantee Tallinna linnas ning Harku ja Lääne-Harju vallas.

Tee pikkus on 36,8&nbsp;km, millest esimesed 2,6&nbsp;km on Tallinna linnas (Rannamõisa tee).

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 7. kilomeetril Tallinna linnas Haabersti liiklussõlmes; kulgeb läbi Tallinna linna, Tabasalu ja Keila-Joa aleviku ning Harkujärve, Tiskre, Rannamõisa, Ilmandu, Muraste, Suurupi, Viti, Vääna-Jõesuu, Naage, Türisalu, Meremõisa, Laulasmaa, Kloogaranna ja Tuulna küla ning lõpeb Tallinna–Paldiski maantee 36. kilomeetril Kloogaranna ja Tuulna küla piiril (Keila vald). Tee ületab 3 silda (autosild üle Vääna jõe tee 19. kilomeetril, Keila-Joa sild üle Keila jõe tee 27. kilomeetril, Treppoja sild üle Treppoja tee 36. kilomeetril) ja 28 truupi. Teele jäävad järgmised bussipeatused: Tiskre oja, Kaluri, Tiskre, Kallaste, Tabasalu, Mere tee, Rannamõisa, Sõrve, Maasika, Ilmandu, Ranna tee, Muraste, Suurupi, Vääna-Viti, Vääna-Jõesuu, Viti, Naage, Türisalu, Metsakool, Keila-Joa, Med.punkt, Meremõisa, Tornimäe, Laulasmaa, Side tee, Klooga II, Treppoja ja Klooga.

Teega ristub 7. kilomeetril Ranna tee, 9. kilomeetril Harku–Rannamõisa tee, 10. kilomeetril Liikva–Rannamõisa tee, 16. kilomeetril Suurupi tee, 17. kilomeetril Kiia – Vääna-Viti tee, 18. kilomeetril Viti tee, 27. kilomeetril Vääna – Keila-Joa tee ja Keila – Keila-Joa tee, 29. kilomeetril Keila-Joa siseteed, 33. kilomeetril Laulasmaa–Lohusalu tee ja Klooga aiandusühistu tee, 35. kilomeetril Klooga aiandusühistu tee ning 37. kilomeetril Klooga suvilate ja Kloogaranna mere tee.

Tee on täies ulatuses asfaltkattega. Tee on kuni tõusuni Rannamõisa pangale neljarealine eraldusribaga. Ringristmikud on Vana-Rannamõisa tee/Künka tee, Vahepere tänava ja Keskpäeva tee/Liiva tee ristumiskohtadel. Tee klass on kuni Liikva–Rannamõisa teeni III, edasi kuni Vääna jõeni on IV ja kuni Laulasmaa–Lohusalu teeni on V, kuid tõusul Türisalu pangale on tee klass III. Lõpuosa on klassita.

Kuni Suurupi külani on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi kuni Vääna-Jõesuu külani 3000–6000 autot ööpäevas ja tee lõpuosas 1000–3000 autot ööpäevas.

Kiiruspiirangud on Tabasalu alevikus (50&nbsp;km/h), Liikva–Rannamõisa teeristil (70&nbsp;km/h), Vääna-Jõesuus (50 ja 70&nbsp;km/h), Keila-Joal (50&nbsp;km/h) ja Kloogaranna külas (50&nbsp;km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.

2020. aasta liiklussageduseks hinnati selle maantee kolmel lõigul üle 10&nbsp;000 auto/ööpäevas, millega see oli üks suurima liikluskoormusega kõrvalmaanteedest Eestis.

## Viited
Johann Albrecht von Hohenzollern

**Johann Albrecht von Hohenzollern** ehk **Johann Albrecht von Brandenburg-Ansbach** (ka *Johann Albrecht von Magdeburg* või *Johann Albrecht von Halberstadt*; 20. september 1499 – 15. mai 1550) oli Brandenburg-Ansbach-Bayreuthi mittevalitsev markkrahv ja Magdeburgi peapiiskop ning Halberstadti piiskop.

Tema isa oli Ansbachi markkrahv Friedrich II ja ema Kazimierz IV tütar Sophia. Tal oli 16 õde-venda, tema oli neist viieteistkümnes. Tuntumad tema vendadest olid Albrecht, kes oli Saksa ordu kõrgmeister ja hiljem esimene Preisimaa hertsog, ja Wilhelm, kes oli viimane Riia peapiiskop. Et Johann Albrecht oli vanuselt eelviimane vend, polnud tal ilmaliku pärandi saamiseks lootust ja talle valiti vaimuliku tee. 

1523. aastal nimetas tema onupoeg, kardinal, Mainzi peapiiskop, Magdeburgi peapiiskop ja Halberstadti piiskop Albrecht ta Magdeburgi koadjuutoriks. 1541. aastal nimetati ta Magdeburgi ja Halberstadti asehalduriks, 1545. aastal, pärast Albrechti surma, sai ta aga mõlema valduse valitsejaks. Karl V kinnitas need valdused talle 1548. aastal. Ta püüdis takistada protestantluse levikut oma piiskopkondades, kuid küllaltki edutult.

Kuigi veendunud katoliiklane, tegutses Johann Albrecht ka oma protestantliku venna Albrechti huvides, olles tema esindajaks nii paavsti kui ka keisri juures. Ta oli teatud aja orduprokuraatorina ametis ka Saksa ordu juures, kuid tal tekkisid tõsised vastuolud Saksa haruga, mis püüdis Preisimaad tema venna käest endale saada. Johann Albrecht toetas ka Wilhelmi saamist Riia peapiiskopiks.

## Sugupuu

## Kirjandus
*Christiane Schuchard, "Preußen, Franken, Rom. Der Briefwechsel zwischen Hochmeister Albrecht von Brandenburg und seinen Brüdern Johann Albrecht und Gumprecht", "Schriftkultur und Landesgeschichte: Studien zum südlichen Ostseeraum vom 12. bis zum 16. Jahrhundert (Mitteldeutsche Forschungen 115)", toim. Matthias Thumser, Köln etc: Böhlau, 1997, lk 219–239.
Kolloidkeemia

**Kolloidkeemia** on füüsikalise keemia haru, mis uurib pihussüsteeme, asetades rõhu eelkõige kolloidsüsteemidele, kus dispersse faasi osakeste läbimõõt on 10-7...10-9 m. 

Kolloidkeemias on oluline rõhk erinevate faaside piirpinnanähtuste uurimisel, näiteks hõlmab see nende pindpinevus-, absorptsioon-, adsorptsiooninähtusi. 

See teadusharu uurib ka kolloidsüsteemide moodustumist ja nende püsivust ajas, selgitades võimalusi kolloidsüsteemide plaanipärasele muutmisele. 

Kolloidkeemias leiab kajastust ka disperssete süsteemide elektrilised lahendused, eriti nende piirpindadel.
Argikeel

**Argikeel** on keelekuju, mida kasutatakse igapäevases suhtluses. Argikeel erineb kirjakeelest selle poolest, et pole esitatud väga kindlaid vorminõudeid, rääkida võib vabamalt. Tihti kasutatakse palju ka fraseologisme ning slängi.

"Õigekeelsussõnaraamatus" tähistatakse argikeelseid sõnu märgendiga ARGI.

## Vaata ka
*Kõnekeel
Johannes IV (paavst)

**Johannes IV** (ladinapäraselt **Ioannes IV**) oli paavst 640–642. Ta oli 72. paavst.

Johannes sündis Dalmaatsias ja võis mõnedel andmetel pärineda Solinist. Ta oli *scholasticus* Venantiuse poeg.

Ta siirdus Rooma, oli Honorius I ajal 636 diakon ja seejärel ülemdiakon (kardinaldiakon).

## Paavstiks saamine
Johannes IV pühitseti paavstiks jõululaupäeval 24. detsembril 640, kui Bütsantsi keiser Herakleios I oli teda tunnustanud.

Vakantsiperioodil saatis Johannes kirja Iiri vaimulikele. Tema nimi asus kirjas ülempreester Hilaruse järel. Samas kirjas nimetasid Hilarus ja *primicerius* Johannes end kiriku asevalitsejateks.

## Monoteletismi taunimine
Johannes IV pidas jaanuaris 641 sinodi, milles ta mõistis hukka monoteletismi kui ketserluse. Samuti mõistis ta hukka Konstantinoopoli eelmise patriarhi Sergios I, valitseva patriarhi Pyrrhos I ja Aleksandria patriarhi Cyruse.

Keiser Herakleios I teatas paavstile vahetult enne oma surma saadetud kirjas, et "Ekthesise" koostamise eest vastutas Sergios I.

Kui Pyrrhos I tunnustas "Ekthesist", taunis paavst teda keiser Konstantinos III-le saadetud kirjas. Paavst nõudis, et kõik Konstantinoopoli kuulutustulpadel asuvad "Ekthesise" tekstid tuleb maha rebida.

## Liturgilised otsused
Johannes IV saatis vakantsiperioodil aastal 640 kirja Iiri vaimulikele, Connori piiskopile Dimmale ja Roscrea abtile Cronanile, milles ta keelustas iiri tava pidada ülestõusmispühi juutide ajaarvestuse järgi. Ta hoiatas vaimulikke pelagianismi eest.

Tema ajal ehitati Lateraani palees kabel, mille paavst pühitses Dalmaatsia märtrite Venantiuse, Anastasiuse, Mauruse ja teiste märtrite auks. Sinna kabelisse viidi Dalmaatsia märtrite reliikviaid, mida polnud võimalik kodumaal hoida slaavlaste sissetungi tõttu.

## Ordinatsioonid
Johannes IV ordineeris 18 piiskoppi, 18 või 19 preestrit ja 5 diakonit.

Tema ajal sai diakoniks (kardinaldiakon) hilisem paavst Theodorus I.

## Misjon
Johannes IV soovis misjoneerida slaavlasi.

## Kristlik eetika
Johannes IV saatis abt Martinuse Dalmaatsiasse ja Istriasse, et ta vabastaks lunaraha eest slaavlaste poolt võetud kristlastest pantvangid.

## Johannes IV kultuuriloos
Johannes IV ajal kaunistati mosaiikidega San Venanzio kabel Lateraani basiilikas ja San Stefano kabel. Ta lasi San Venanzio kabeli dekoreerida kahe hõbeornamendiga kaunistatud võlvkaarega.

## Surm
Johannes IV suri 12. oktoobril 642 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Surres pärandas ta vaimulikele rahalise pärandi.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.
*Stamantina Rizou-Couroupos: *Un nouveau fragment de la "cheleusis" d'Héraclius au pape Jean IV*. J. Dummer, "Texte und Textkritik". Berlin, 1987: 531–532.

## Välislingid
*Artikkel Johannes IV kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes IV kohta. *(inglise keeles)*
*7. sajandi konsistooriumid.
*Johannes IV dokumendid.
Suurupi tee

**Suurupi tee** (registrinumber 11392) on kõrvalmaantee Harku vallas Suurupi külas. Tee pikkus on 4,7 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 16. kilomeetril Suurupi, Muraste ja Viti küla piiril. Tee teeb Suurupi külas silmuse ja lõpeb iseenda 2. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele jääb 5 bussipeatust: Orase, Tuletorni, Suurupi, Kivi tee ja Sõpruse.

Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas.
Albrecht von Brandenburg

**Albrecht von Brandenburg**i nime all võib olla tuntud mitu isikut:
***[[Albrecht (Mainz)|Albrecht von Brandenburg]]**, Mainzi peapiiskop
***[[Albrecht von Hohenzollern]]**, ka Albrecht von Brandenburg-Ansbach, Saksa ordu kõrgmeister ja esimene Preisimaa hertsog

## Vaata ka
*Johann Albrecht von Brandenburg