open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruumpaisumismoodul

**Ruumpaisumismoodul** või **mahtelastsusmoodul** (Kvõi B) on elastsusmoodul, mis iseloomustab mingi keskmistatud normaalpinge (mõjub keha kõikidele pindadele) muutuse korral avalduva ruumdeformatsiooni (suhtelise mahumuutuse) suurust.

## Definitsioon
Ruumpaisumismoodulit K>0 võib formaalselt defineerida valemiga

: K=-V\frac{dP}{dV}

kus P on rõhk, V is ruumala ja dP/dV tähistab rõhu tuletist ruumala suhtes. 

Arvestades ühikulist massi,

: K=\rho \frac{dP}{d\rho}

kus *ρ* on tihedus ja d*P*/d*ρ* tähistab rõhu tuletist tiheduse suhtes (ehk rõhu muutumise kiirust ruumala muutumisel). Ruumpaisumismooduli pöördväärtus on tuntud kui aine kokkusurutavus.

## Valitud väärtusi

Materjal mille mahtelastsusmoodul on 35&nbsp;GPa kaotab ühe protsendi oma ruumalast, kui talle mõjub väline rõhk suurusega 0.35&nbsp;GPa.

## Vaata ka

* Elastsusmoodul
* Normaalelastsusmoodul

## Viited
Kamieskroon

**Kamieskroon** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.

Kamieskroon on rajatud 1924. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamieskrooni elanikest värvilisi 76,15%, valgeid 12,99%, mustanahalisi aafriklasi 10,75% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,11%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,79% inimesi, tsvana keelt 1,54% ja inglise keelt 0,77%.

## Viited
Riemvasmaak

**Riemvasmaak** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai ǃGaribi vallas. Riemvasmaak asub Molopo jõe ääres.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riemvasmaaki elanikest värvilisi 43,66%, mustanahalisi aafriklasi 23,63%, valgeid 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 32,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,39% inimesi, inglise keelt 1,44% ja koosa keelt 1,01%.

## Viited
Dithakong

**Dithakong** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Joe Morolongi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dithakongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30% ja teisi 0,30%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 96,22% inimesi, inglise keelt 0,83%, viipekeelt 0,71% ja suulu keelt 0,65%.

## Galerii

Dithakong Center, South Africa.jpg
Dithakong Stream, South Africa.jpg


## Viited
Barbarossa

**Barbarossa** (itaalia keeles 'punahabe') nime on kandnud:

* **[[Friedrich Barbarossa]]** (1122 või 1124 – 10. juuni 1190), Saksa kuningas alates 1152. aastast, Saksa-Rooma Rooma keiser alates 1155. aastast kuni surmani 1190. aastal;

* **[[Operatsioon Barbarossa]]**, koodnimetus Teise maailmasõjas käigus aset leidnud teljeriikide sissetungile Nõukogude Liitu, mis algas 22. juunil 1941;
Johannes Sarapuu

**Johannes Sarapuu** (2. august 1931 – 13. august 2008) oli eesti agronoom.

1951. aastal lõpetas ta Valga 1. Keskkooli ja 1956. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.

Ta oli Paide rajooni 9. Mai kolhoosi agronoom, hiljem peaagronoom.

Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline agronoom
*1967, 1970, 1972, 1973, 1975, 1976, 1980, 1981 Vabariigi suurte saakide meister

## Viited

## Välislingid
*Haud Paide Reopalu kalmistul
Lokao

***Lokao*** (nimetus pärineb hiina keelest, hääldatuna umbes [lü-kao] või [lü-tšiao]), ka **hiina indigo** ehk **Hiina roheline** on rohelise tooniga looduslik värvaine, mida saadakse mõnede Hiinas kasvavate türnpuu (*Rhamnus* sp.) liikide koorest, lehtedest ja marjadest, täpsemalt nende mahlast.

Rahvusvahelises värvainete indeksis kannab *lokao* tähist NG1 (Natural Green 1). Ingliskeelses kirjanduses on sage sünonüüm *Chinese Green* ('hiina roheline').

#### Sõnavara
Eestikeelses kirjanduses leiduvad nimetused "hiina roheline" või "hiina roheline indigo". Ingliskeelses kirjanduses võib sõna *lokao* tähistada nii värvainet kui ka türnpuuliiki *Rhamnus globosa*.

## Värvaine saamine
*Lokao* värvaine allikatena on nimetatud hiina türnpuud (*Rhamnus utilis*) ja samas regioonis kasvavaid teisi türnpuuliike, nagu värvi-türnpuu (*Rhamnus saxatilis subsp tinctoria*), dauuria türnpuu (*Rhamnus davurica*) ja *[[Rhamnus globosa]]*. Värvainet toodeti puude koorest ja lehtedest, mida töödeldi kuuma veega ning jäeti lahus pikaks ajaks seisma, värvaine setitati kasutades potast või lubjapiima ning filtreeriti bambuskorvide, paberi ja puuvilla abil.
Türnpuumarjadest toodeti ka halvasti lahustuvat rohelist vesivärvi: taimeosad jahvatati ning segati maarjaga, nii saadud segu kuivatati ning pressiti sinakasrohelisteks tükkideks.

Värviv komponent sisaldab happelist ühendit lokaoonhapet C42H48O27 ja suhkrut lokaoosi.

## Värvaine kasutamine
Värvainet on kasutatud puuvilla ja siidi värvimiseks. Toon on vähese valguskindlusega, kergesti pleekiv. Nõrgalt aluselises lahuses värvides kinnitub roheline värvitoon puuvillakiule ilma peitsaineta. *Lokao*'ga on võimalik eelpeitsitud kiudu värvida nagu küüpvärvainega, siis saadakse sinine toon. Samuti on ta Hiina rohelise pigmendi nime all kasutust leidnud akvarellides (annab sügava sinakasrohelise tooni), trükivärvides ja lakkides.

Esimesed teated Hiina rohelisest jõudsid Euroopasse 18. sajandi lõpul. 19. sajandi keskpaigas, kui Hongkong läks Suurbritanniale, sai *lokao* Euroopas laiemalt tuntuks ja sai lühiajaliselt peadpööritava populaarsuse osaliseks. Värvainega värvitud tekstiilid paistsid ühtmoodi säravalt rohelised nii loomulikus kui ka kunstvalguses. Edu jäi lühikeseks, sest vähese valguskindluse tõttu ei suutnud *lokao* võistelda peatselt ilmunud aniliinvärvidega.

## Viited

## Välislingid
* Lokao portaalis CAMEO: Conservation & Art Materials Encyclopedia Online
* Rhamnus globosa värvitaimena Plants for a Future (PFAF) andmebaasis
* Lokao Brockhausi ja Efroni entsüklopeedias (vene keeles)
* Lokao teatmeteoses Lexikon der gesamten Technik und ihrer Hilfswissenschaften, Leipzig 1908., S. 198. (saksa keeles)
Adendorf

**Adendorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 16,08 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 783 inimest.

## Sõpruslinnad
* Saint-Romain-de-Colbosc, Prantsusmaa, aastast 1987
* Wągrowiec, Poola, aastast 2001

## Viited

## Välislingid
* www.adendorf.de
Alfred Kadastik

**Alfred Kadastik** (9. veebruar 1921 Pajusi – 1. aprill 2005 Paide) oli eesti majandijuht ja rahvasaadik.

1960. aastatel oli ta Paide rajooni kolhoosi "Õiguse Võit" esimees.

Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

Ta on maetud Paide Sillaotsa kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode infosüsteem FOTIS. Alfred Kadastik (1963)
Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismängude loend

Siin on loetletud Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismänge. Lahkumismäng, Eestis peetav sõpruskohtumine, on Eesti Jalgpalli Liidu algatatud austusavaldus kõigile vähemalt sada korda Eesti meeste koondises Eestit esindanud mängijatele. Esimene lahkumismäng toimus 20. aprillil 2005 Lilleküla staadionil Marko Kristali auks. Lahkumismänge on peetud ka naiste koondise mängijatele.

2020. aasta 26. märtsil pidi toimuma Aleksandr Dmitrijevi lahkumismäng Uus-Kaledoonia vastu, kuid koroonapandeemia tõttu seda mängu ei toimunud.

2022. aasta 19. augustil toimus kolme koondislase lahkumismäng ("suur legendide mäng"), mitteamtlik sõpruskohtumine, kus vastamisi läksid Eesti ja Soome endised tippmängijad.

*Aleksandr Dmitrijev
*Enar Jääger
*Dmitri Kruglov

**Üle 100 mängu mänginud mängijad, kellele ei ole veel lahkumismängu korraldatud:**
*Ragnar Klavan
*Sergei Zenjov (tegevmängija)
*Taijo Teniste (99 mängu, lahkumismäng oleks 100.)
__NOTOC__
## Ametlikud mängud

### Naised

;Üle 100 mängu koondises:
*Kethy Õunpuu (116 mängu)
*Katrin Loo (114 mängu)
*Kaire Palmaru (107 mängu)
*Kristina Bannikova (103 mängu)
*Inna Kiss-Zlidnis (tegevmängija)

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Märkused

## Viited
Pärtel Lippus

**Pärtel Lippus** (sündinud 20. märtsil 1980) on eesti foneetik. 

Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ning 2003. aastal bakalaureuseõppes ja 2005. aastal magistriõppes Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö "The acoustic features and perception of the Estonian quantity system" ("Eesti välte akustilised tunnused ja taju"), juhendaja oli Karl Pajusalu.

Pärtel Lippus on Tartu Ülikooli eesti foneetika vanemteadur. Oma teadustöös on ta keskendunud eesti keele prosoodia uurimisele ja kirjeldamisele ning on Tartu Ülikooli eesti keele spontaanse kõne foneetilist korpuse arendaja. 

2010. aastast on ta Rahvusvahelise kõnekommunikatsiooni assotsiatsiooni (ISCA) liige ja 2006. aastast Rahvusvahelise kõnekommunikatsiooni assotsiatsiooni (ISCA) kõneprosoodia huvigrupi (SProSIG) liige. Samuti on ta kuulunud mitme konverentsi korralduskomiteesse (nt XXXII Fonetiikan päivät, Nordic Prosody XI).

2003. aastal sai ta Eesti Vabariigi Presidendi rahvaluulepreemia, 2006. aastal Valter Niiluse preemia ja 2012. aastal Üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil 2. preemia.

## Isiklikku
Tema ema oli muusikateadlane Urve Lippus, emapoolne vanaema oli pianist ja muusikapedagoog Virve Lippus, emapoolne vanaisa oli viiuldaja ja muusikapedagoog Endel Lippus. Tema elukaaslane on keeleteadlane Liina Lindström.

## Välislingid
*
Gabriel Iglesias

**Gabriel Jesus Iglesias** (sündinud 15. juulil, 1976 San Diegois Californias) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.

## Välislingid
*
Felix Kauba

**Felix Kauba** (1. august 1916 Peterburi – 28. september 1995 Tallinn) oli eesti kirjastus- ja raamatukogundustegelane ning tõlkija.

Ta sündis Peterburis, asus koos vanematega 1920. aastal Eestisse.

1935. aastal lõpetas ta Jakob Westholmi Gümnaasiumi. 1936–1938 õppis Tallinna Tehnikainstituudi keemiateaduskonnas, 1938–1939 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas vabakuulajana, 1939–1941 statsionaarse üliõpilasena. 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis algul Arhangelskis tööpataljonis sanitaarinstruktorina, hiljem Eesti laskurkorpuses.

1951. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstusökonoomika erialal.

1945–1947 töötas ta Riikliku Kirjastuskeskuse müügikeskuse osakonnajuhatajana, aastatel 1947–1961 kirjastuse Pedagoogiline Kirjandus direktorina, Eesti Riikliku Kirjastuse direktori asetäitjana ja seejärel 10 aastat selle kirjastuse peatoimetajana.

Aastatel 1961–1983 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Raamatukogu direktor.

Ta on tõlkinud eesti keelde romaane ja populaarteaduslikku kirjandust vene ja saksa keelest.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1950 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1979 – Tööveterani medal
*1980 – Karl Ernst von Baeri mälestusmedal
*1981 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1983 – Eesti NSV Teaduste Akadeemia mälestusmedal

## Isiklikku
Tema poeg on Tõnu Kauba.

## Viited
Elastsus (pilvandmetöötlus)

**Elastsus** on pilvandmetöötluses omadus, mis kirjeldab süsteemi võimekust kohaneda töökoormuse muutustega. See seisneb ressursside automaatses jaotamises, et igal hetkel oleks saadaval süsteemi vajadustele vastav kogus ressursse.  

## Viited
Epifanius

**Epifanius** (kreeka keeles Ἐπιφάνιος; ukraina keeles Епіфаній; vene keeles Епифаний) on kreeka päritolu mehenimi.

## Nime kandjaid
*Epifanius (Dumenko)
*Epifanius (Dimitriou)
*Epifanius Salamisest
De Rust

**De Rust** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas.

De Rust on asutatud 1900. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Rusti elanikest värvilisi 87,35%, valgeid 8,89%, mustanahalisi aafriklasi 2,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,48% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,52%, inglise keelt 4,12% ja tsvana keelt 0,76%.

## Galerii


De Rust Dutch Reformed Church Parsonage front.JPG
De Rust Dutch Reformed Church Parsonage side.JPG


## Viited
Doris Laine

**Doris Laine** (õieti **Doris Linnea Laine-Almi**; 31. oktoober 1931 Helsingi – 15. detsember 2018 Helsingi) oli soome baleriin, koreograaf ja tantsupedagoog.

Aastal 1957 anti talle Pro Finlandia medal.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1952 abielus soome tenori Alfons Almiga (1904–1991).
Annaato

**Annaato** (tekstiilivärvina ka **orlean**) on oranžpunane maitseaine ja värvaine, mida saadakse värvibiksa (*Bixa orellana*) seemnekestadest. Vürtsina on teda kirjeldatud kergelt piprasena, õrna muskaatpähklimaitsega.

Rahvusvahelises värvainete indeksis on annaato tähistega C.I. NO4 (Natural Orange 4) ja C.I. 75120, toidulisaainena on ta tuntud numbriga E160b (dubleeriva numbriga C.I. Food Orange 4, eesti keeles oranž toiduvärv 4).

## Nimetus
Sõna "annaato" on mugandus kariibikeelsest sõnast *annatto*. Nimetus "orlean" on mugandus värvibiksa ladinakeelsest liiginimest *B. orellana* (nimetatud Francisco de Orellana järgi), mis on eesti keelde jõudnud tõenäoliselt saksa keele kaudu (taime üks nimetusi *Orleanstrauch*, värvaine *Orlean-Paste*, *Orleangelb*).

Lõngade värvimiseks kasutatud poevärv annaato on eesti keelde andnud saksa keelest mugandatud värvinimetused *orleanikollane*, *ordenikollane*, *ordenipunane*, *ort* jne, mis tähistavad oranži värvust.

## Ajalugu
Värvibiksa kasvab troopilistes piirkondades Mehhikost Brasiiliani. Arvatavasti kasutasid kohalikud elanikud teda algselt mitte toidu juures, vaid värvi saamiseks keha kaunistamiseks rituaalsetel eesmärkidel (mõnel rahval Brasiilias on see traditsioon tänini säilinud), päikesekaitseks, putukate peletamiseks, aga samuti rahvapärases meditsiinis. Annaatovärvi on kasutatud ka 16. sajandil Mehhiko käsikirjade koloreerimiseks.

Annaato on olnud traditsiooniline tekstiili- ja toiduvärv Ladina-Ameerikas, Kariibi mere saartel ja Filipiinidel alates 16. sajandist (Aasiasse viisid selle Hispaania ja Portugali meresõitjad). Kõigis neis piirkondades on annaatol kohalikud nimetused ning see on jõudnud värvaine ja vürtsina kokandusse ka väljaspool Ameerikat.

## Värvaine
Annaato värv tuleb mitmest karotenoidsest pigmendist, olulisimad neist on biksiin ja norbiksiin, mis sisalduvad seemnete punakas vahajas kattes. Maitseaine valmistatakse seemnete jahvatamisel pulbriks või pastaks. Samuti võib värv- või lõhnaaine osaliselt ekstaheerida seemnetest kuuma vee, õli või rasva sisse, misjärel see lisatakse toidule.

## Kasutamine
Annaatot kasutatakse värvainena kosmeetikas (näiteks huulepulkade värvainena), kokanduses, toiduainetetööstuses, kunstitarvete pigmentide ja lõngade ning muude tekstiilide värvimisel.

Toiduvärvina annab tootele omase värvuse ning hoiab ära võimaliku värvuse kao valguse, temperatuuri ja õhu mõjul. Osal sööjatel võib tekitada allergianähte.

Õlivärvipigmendiks või tindile segatuna annab hästi katva, aga vähese valguskindlusega ereda oranžpruunika kuni kuldkollase värvi.

Tekstiilivärvina kasutati *orleanikollase*, *ordenikollase* nimetuse all siidi ja villa värvimiseks 19. sajandini, kuni odavamad ja valguskindlamad aniliinvärvid selle välja tõrjusid. Erinevate peitsidega saadi oranžpunane või kollane värv, peitsidena kasutati tina- ja alumiiniumisoolasid. Venemaal värviti sellega 17.–19. sajandil puuvilla.

## Viited

## Välislingid
* Annaato portaalis CAMEO: Conservation & Art Materials Encyclopedia Online
* Annaato andmebaasis PubChem
* Annaatost veebiajakirjas NaturallySavvy
Essen (täpsustus)

**Essen** on kohanimi:
***[[Essen]]**, linn Saksamaal
*Essen (Oldenburg), vald Cloppenburgi kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal

**Essen** on mitme suguvõsa nimi:
*Essen (aadlisuguvõsa), Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa
*Essen af Zellie, Saaremaa Selgase mõisa järgi nime saanud aadlisuguvõsa
*Essen (Gelderni suguvõsa), Geldernist pärit aadlisuguvõsa
*Essen (Lübecki suguvõsa), Lübeckist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa
*Essen (Greifswaldi suguvõsa), Greifswaldist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa
Plokkflöödimängijate loend

*Siin on loetletud [[plokkflöödimängija]]id.*

## A
- Aldo Abreu
- Piers Adams
- Giovanni Antonini

## B
- Rachel Begley
- Vicki Boeckman
- Kees Boeke
- Erik Bosgraaf
- Adriana Breukink
- Drora Bruck
- Daniël Brüggen
- Frans Brüggen

## C
- Michael Copley

## D
- Patrick Denecker
- Arnold Dolmetsch
- Bertho Driever

## F
- Horacio Franco

## H
- Walter van Hauwe
- Peter Holtslag
- Friedrich von Huene
- Edgar Hunt

## I
- Jorge Isaac

## K
- Ricardo Kanji
- Erich Katz
- Jill Kemp
- Hans Maria Kneihs
- Bernard Krainis
- Barthold Kuijken

## L
- Genevieve Lacey
- Dan Laurin
- Paul Leenhouts
- Hans-Martin Linde

## M
- Matthias Maute
- Fred Morgan
- David Munrow

## O
- Dorothee Oberlinger

## P
- Michala Petri
- Philip Pickett
- Barnaby Ralph

## R
- Gwyn Roberts
- Pete Rose

## S
- Michael Schneider
- Ashley Solomon
- Hans Ulrich Staeps
- Karel van Steenhoven
- Maurice Steger
- Reet Sukk

## T
- Stefan Temmingh
- Linda Turbett

## U
- Taavi-Mats Utt

## V
- Marion Verbruggen

## Vaata ka
* Plokkflööt
Die Kelders

**Die Kelders** (ka **De Kelders**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Die Kelders asub Atlandi ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Die Keldersi elanikest valgeid 95,42%, värvilisi 2,15%, mustanahalisi aafriklasi 1,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,09% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,36% inimesi ja inglise keelt 12,61%.

## Galerii

De_Kelders_RSA.jpg
Normandie St, De Kelders, South Africa - panoramio (10).jpg


## Viited
Piraatraadio

**Piraatraadio** ehk **piraatraadiojaam** on asukohariigi kehtiva tegevusloata raadiosaateid edastav raadiojaam.

Esimeseks piraatraadiojaamaks peetakse 1925. aastal saadete edastamist alustanud Mississippi Ülikooli üliõpilaste raadiojaama WUMS (**W** **U**niversity of **M**i**S**sissippi).

## Viited

## Välislingid
Harmandir Sahib

**Harmandir Sahib** ehk **Kuldne tempel** (pandžabi keeles ਹਰਿਮੰਦਰ ਸਾਹਿਬ) on sikhi pühamu Loode-Indias Pandžabi osariigis Amritsaris. See on sikhide kõige olulisem palverännu sihtpunkt.

Esimene tempel ehitati sellele kohale 1604. aastal viienda sikhi guru Arjani poolt. Templile tehti nelja ilmakaarde sissepääsud, sümboliseerides avatust kõigile kastidele ja religioonidele, kuid hoone hävitati korduvalt afgaanidest vallutajate poolt. Aastatel 1801–1839 valitsenud maharadža Ranjit Singhi ajal taastati tempel – see ehitati marmorist ja kaeti kullatud vasega ning hakati seetõttu Kuldseks templiks kutsuma.

## Vaata ka

* palveränd
* sikhism
* religioon
* India

## Viited
Port Beaufort

**Port Beaufort** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Hessequa vallas. Port Beaufort asub Breede jõe suudmes India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Port Beauforti elanikest valgeid 87,23%, mustanahalisi aafriklasi 9,66%, värvilisi 2,18% ja teisi 0,93%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,12% inimesi ja inglise keelt 25,96%.

## Viited
J. Cole

**Jermaine Lamarr Cole** (sündinud 28. jaanuaril 1985), esinejanimega **J. Cole**, on Ameerika räppar/laulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.

Ta on võitnud mitu tunnustatud muusikaauhinda, näiteks aasta album, aasta esineja (*Best Live Preformer*). Ta on olnud nomineeritud viiele Grammy auhinnale.

Cole on kirjutanud laule ka teistele tuntud muusikutele, näiteks Kendrick Lamarile ja Janet Jacksonile.

## Elukäik
Ta on sündinud Saksamaal Frankfurdis Ameerika Ühendriikide armeebaasis.

Tema sõjaväelasest isa lahutas tema emast, Saksa postitöötajast, kui Cole oli alles laps. Ema kolis tema ja ta venna Zachiga Ameerikasse (Fayetteville, Põhja-Carolina), kus perekond elas haagissuvilas. Nooruses mängis ta korvpalli ja huvitus muusikast.

Ameerikas Fayetteville'is avastas Cole oma suure kire muusika vastu, kui ta liitus viiulimängijana Terry Sanfordi orkestriga. Cole õppis iseseisvalt orkestris oleku kõrvalt räppimist ja muusika väljaandmist (*production*). Cole mängis viiulit Terry Sanfordi orkestris kuni 2003. aastani.

Ta hakkas räppima 12-aastaselt ja nägi selles ideaalset eluviisi, olles saanud emalt jõuludeks ASR-X muusikaprogrammi.

Pärast keskkooli lõpetamist asus Cole New Yorgis St. John'si ülikoolis õppima arvutiteadust, mille ta hiljem vahetas turunduse (*communication and business*) vastu.

## Looming
Tema esimene album (*mixtape* ehk ilma produktsioonita album) ilmus 2007. aasta algul. Cole'i debüütstuudioalbum ilmus 2011. aastal ("Cole World: The Sideline Story"), mis kerkis Ameerika edetabelis esikohale ja sai peagi ka plaatinaplaadi auhinna.

Tema järgmised kaks plaati: 2013. aasta "Born Sinner" ja 2014. aasta "2014 Forest Hills Drive" said peamiselt positiivset tagasisidet ning mõlemad said USA-s plaatinaplaadiks.

Cole'i neljas stuudioalbum, "4 Your Eyez Only", oli samuti Ameerikas pikka aega esikohal.

Tema viies album "KOD", mis lühendatult kannab kolme tähendust (KOD ehk *Kids on Drugs, King Overdosed ja Kill Our Demons*; eesti keeles "Lapsed laksu all", "Kuningas üledoosis" ja "Tapke meie deemonid".) 

J. Cole sai palju inspiratsiooni tol ajal tipus olnud räpparitelt, nagu Tupac Shakur, Jay-Z, Eminem, Nas ja Andre 3000. "Minu lemmikräppar oli Pac," ütles Cole, "ta oli minu lemmik juba enne, kui mina muusikaga tegelema hakkasin. Enne seda oli üks minu iidolitest Michael Jackson."

## Oma plaadifirmad
Esimese albumi tegemise ajal asutas Cole oma plaadifirma Dreamville Records.

2011. aasta oktoobris asutas Cole mittetulundusühingu Dreamville Foundation. Koos vabatahtlikega korraldavad nad igal aastal heategevuslikke üritusi, nagu näiteks koolitarvete annetus koolidele ("Back To School Supply Giveaway").

## Viited
Amelinghauseni ühisvald

**Amelinghausen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 194,48 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8360 inimest. Selle keskus on Amelinghausen.

Samtgemeinde Amelinghausen koosneb järgmistest valdadest:

* Amelinghausen
* Betzendorf
* Oldendorf (Luhe)
* Rehlingen
* Soderstorf

## Veekogud

Lopausee asub Amelinghauseni valla piiril Lopau ülemjooksul. See tehisjärv on pindalaga umbes 12 ha ja on populaarne sihtkoht Lüneburgi nõmmel. See tehti 1970. aastatel osana maaparandusprojektidest. 

## Välislingid

* amelinghausen.de
Bardowicki ühisvald

**Bardowicki ühisvald** (*Samtgemeinde Bardowick*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 100,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 754 inimest. Selle keskus on Bardowick.

Bardowicki ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

* Bardowick
* Barum
* Handorf
* Mechtersen
* Radbruch
* Vögelsen
* Wittorf

## Viited

## Välislingid

* www.samtgemeinde-bardowick.de
Dahlenburgi ühisvald

**Dahlenburgi ühisvald** (*Samtgemeinde Dahlenburg*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 155,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6135 inimest. Selle keskus on Dahlenburg.

Dahlenburgi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Boitze
# Dahlem
# Dahlenburg
# Nahrendorf
# Tosterglope
Gellerseni ühisvald

**Gellerseni ühisvald** (*Samtgemeinde Gellersen*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 73,62 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 565 inimest. See asub umbes 5 km Lüneburgist läänes. Selle keskus on Reppenstedt.

Gellerseni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Kirchgellersen
# Reppenstedt
# Südergellersen
# Westergellersen
Riigi järjepidevus

**Riigi järjepidevus** (ingl *state continuity*) on tähendab riigi identiteedi rahvusvahelise õiguse subjektina püsimist hoolimata põhiseadusevastastest või vägivaldsetest võimumuutustest. Riigi järjepidevuse teooria kohaselt jääb riigile tema endine õiguslik identiteet koos õiguste ja võetud kohustustega.

## Õigusteoreetiline mõiste ja probleem
Riigi järjepidevuse määratlus on tihedalt seotud riigi lõppemise ja tema olemasolu alguse määratlustega. Järjepidevuse üle arutledes uuritakse, kas jätkunud on vana riik koos oma endiste õiguste ja kohustustega või tekkinud uus. Küsimuse praktiline olulisus seisneb subjekti  positsiooni, õiguste ja kohustuste määramises. Uus riik ei vastuta vana toime pandud õigusrikkumiste eest ega kanna vana riigi tehtud deklaratsioonidest ja sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi. 

Riigi järjepidevuse probleemi praktikas rahu ja stabiilsuse perioodil ei esine. Et küsimuse esitamine oleks põhjendatud, peab alati olema toimunud mingisugune järsk struktuurne muutus riigis.„/---/ šokk peab olema riigikorra ja ühiskonna jaoks piisavalt raputav, et riigi püsimist kahtluse alla seada.“.

## Definitsioon
Riigi järjepidevuse mõiste on eeltoodud definitsiooni kohaselt lahutamatu riigi identiteedist, üks neist ei saa eksisteerida teiseta. Riigi järjepidevuse ja identiteedi defineerimisel tuleb silmas pidada, et mõiste juriidilisel defineerimisel jäetakse kõrvale materiaalne aspekt ja identiteedi defineerimine väljaspool õiguslikku identiteeti  ning et „teiseks on igasugune legaalse identiteedi definitsioon mingis ulatuses relatiivne.“.  

Eelnevat arvesse võttes võib riigi õiguslikku identiteeti defineerida kui tema rahvusvahelisest konventsionaalsest ja tavaõigusest tulenevate õiguste ja kohustuste summa ning riigi järjepidevus kui riigi õigusliku identiteedi dünaamiline predikaat. See võtab peale ruumilise, isikulise ja materiaalse valiidsuse sfääri arvesse ka riigi eksistentsi ajalist mõõdet.  Dünaamilise predikaadi mõistet võib riigi järjepidevuse näitel lahti seletada nii: see tähendab, et riik („subjekt“, „õigussubjekt“ või ka „õigusliku identiteedi kandja“) kestab, kandes õigusi ja kohustusi, millest moodustub tema õiguslik identiteet. 
## Õiglusjärglus ja järjepidevus
Et kohustused ja õigused rahvusvahelises kogukonnas on vahetult seotud subjekti õigusliku identiteediga ning seeläbi rahvusvahelise positsiooni ja selle püsivusega, eristatakse rahvusvahelises õiguses õigusjärglust ja järjepidevust.  

Riigi õigusjärglus (suktsessioon, ingl succession) tähendab varasema riigi (ingl predecessor State) hävimist  ja tema asemel tema järglasriikide (ingl successor state) samadesse õigussuhetesse astumist. Riikide õigusjärglust rahvusvahelistes lepingutes käsitlevas Viini konventsioonis defineeritakse riigi õigusjärglus järgmiselt (artikkel 2 lõige 1 punkt b): 

„b) riikide õigusjärglus – ühe riigi asendamine teisega teatava territooriumi välissuhete eest vastutajana“. 

Järjepidevus (kontinuiteet, riigi samasus) toob kaasa eelduse, et eelnevad õigussuhted jäävad alles olenemata toimunud muutusest. Senise õigussubjekti olemasolu jätkub ja tema identiteet on endine.

## Viited
Penny Marshall

**Carole Penny Marshall** (15. oktoober 1943 Bronx, New York – 17. detsember  2018 Hollywood Hills, Los Angeles)  oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmirežissöör ja filmiprodutsent.

## Välislingid
*
Barrydale

**Barrydale** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Swellendami vallas.

Asula on rajatud 1882. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barrydale'i elanikest värvilisi 83,33%, valgeid 11,89%, mustanahalisi aafriklasi 3,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36% ja teisi 0,84%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,59% inimesi, inglise keelt 6,58% ja koosa keelt 1,10%.

## Galerii

Barrydale2011.jpg
NRK-Barrydale.jpg
BarryDale western cape.jpg


## Viited
Suurbraak

**Suurbraak** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.

Suurbraak on asutatud 1812. aastal misjonijaamana.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suurbraaki elanikest värvilisi 93,21%, mustanahalisi aafriklasi 3,20%, valgeid 2,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58% ja teisi 0,40%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,87% inimesi ja inglise keelt 3,29%.

## Viited
Ingeborg Trofimova

**Ingeborg Trofimova** (aastani 1957 **Ernstson**, sündinud 17. augustil 1927 Tartus) on eesti endine silmaarst ja sportlane (kiiruisutaja ja jalgrattur).

Ta lõpetas 1944 Tartu 2. Keskkooli ja 1951 silmaarstina TRÜ.

## Sportlasena
Aastatel 1951 ja 1952 tuli ta kiiruisutamise mitmevõistluses ning 1950–1952 kaheksa korda üksikdistantsidel Eesti NSV meistriks.

Parandas 1951. aastal 17 korda Eesti NSV rekordit: 14 korda üksikaladel ja 3 korda suures mitmevõistluses.

Jalgratturina võitis ta Eesti NSV meistrivõistlustel maanteesõidus 1950 eraldistardist sõidus ning 1951 ja 1952 Dünamo naiskonnas pronksi.

## Sporditegelasena
Ta on kuulunud Eesti NSV Jalgrattaspordi- ja Kiiruisutamisföderatsiooni presiidiumi.

## Silmaarstina
Trofimova on töötanud silmaarstina Tartu silmakliinikus ja Tallinna Keskhaigla silmakliinikus, aga ka Belgias, Prantsusmaal ja Tuneesias.

## Teoseid
* "Nägemise hügieen". // Teadus ja tervis. Valgus. 1967
* "Sinu silmade tervis". Valgus. 1994. ISBN 5440013695

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline arst (1977)
Jan Schmid

**Jan Andreas Schmid** (sündinud 24. novembril 1983 Trondheimis) on Norra kahevõistleja. Kuni 2006. aastani esindas ta Šveitsi, sest mõlemad tema vanemad on Šveitsi päritolu.

Tema esimesteks olümpiamängudeks olid 2002. aasta Salt Lake City mängud, kus ta sai Šveitsi meeskonnavõistluse koosseisus seitsmenda koha.

2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai ta Šveitsi võistkonnaga meeskonnavõistluses neljanda koha.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris jäi ta Norra võistkonnaga meeskonnavõistluses viiendaks ja sai normaalmäe individuaalvõistluses 23. koha.

2018. aasta taliolümpiamängudelt Pyeongchangis tuli meeskonnavõistluses hõbemedal. Parimaks individuaalkohaks jäi 11. koht suure mäe võistluses.

Kokku on ta osalenud kuutel maailmameistrivõistlustel ning võitnud seitse medalit, millest neli meeskonnavõistluses. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta meeskonnavõistluses oma esimese kuldmedali. Individuaalmedalid pärinevad 2009. aasta maailmameistrivõistlustelt Liberecis, kus ta võitis normaalmäel pronksi, ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis suurel mäel hõbeda. Lisaks võitis ta 2019. aasta maailmameistrivõistlustel sprindivõisteluses koos Jarl Magnus Riiberiga hõbeda.

Esimest korda jõudis Schmid MK-sarjas poodiumile 20. detsembril Austrias Ramsaus, kui sai normaalmäel kolmanda koha. Esimese etapivõidu sai ta samuti Ramsaus 10. detsembril 2011.

Hooajal 2017–2018 sai ta MK-sarja üldarvestuses teise koha.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal normaalmäel
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2011  Oslos
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suure mäe individuaalvõistluses
**  hõbemedal sprindivõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2018
Jan Schmid on osalenud 267 maailma karikasarja etapil (seisuga 25. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 22 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Jan Schmid FIS-i lehel
Rossija 24

**Rossia 24** (vene keeles **Россия 24**) on riigi omanduses olev Venemaa televisiooniuudistekanal.

Kanal läks esimest korda eetrisse 1. jaanuaril 2007 ja selle nimi oli kuni 2010. aastani **Vesti**.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Centrumi keskus

**Centrumi keskus** on hoone Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Tallinna tänav 24.

Keskuse kolmandal korrusel asub kolmetärnihotell, mis mahutab kuni 50 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Animaniakid

**"Animaniakid"** (ingl *"Animaniacs"*) on USA joonissari. Seriaali hakkasid 1993. aastal tootma Amblin Entertainment ja Warner Bros. Animation. 

Eestis näitab sarja Kanal 2. Eestikeelset teksti loeb Raivo E. Tamm.

## Tegelased
***Yakko** – vanim kolmest Warnerite õest-vennast. Tavaliselt on ta sarkastiline ja meeldib inimestele nalja. Ta ja Wakko on ka kinnisideeks tüdrukutega ja ta tavaliselt ütlevad: "Head ööd, kõik!" kui ta kuuleb täiskasvanud nalja.
***Wakko** – üheteistkümne aastane poiss, kellel on suur isu. Ta omab naljakotti ja on kõige vähem intelligentne Warneri vend.
***Täpp** (Dot) – Yakko ja Wakko õde. Ta on uhke, et ta on armas ja võib olla ka sarkastiline nagu Yakko. Mõnel juhul on ta ka nii hull kui tema vennad.
***Dr Scratchansniff** – psühhiaater õdede-vendadele Warnerile. Esimeses episoodis üritas ta õpetada neid korralikult käituma, kuid see ei toiminud. Kuigi nad hoolivad üksteisest, võtab ta ka nende eest vastutuse.
***Tere Õde** (Hello Nurse) – atraktiivne õde, et Yakko ja Wakko on kinnisideeks saanud. Kui mõlemad näevad teda, räägivad nad: "Tere, õde!" ja hüpatakse tema relvad.

## Film
1999. aastal valmis täispikk joonisfilm "Animaniakid: Wakko ja soovitäht" (ingl *"Animaniacs: Wakko’s Wish"*).

## Viited
Ärimudel

**Ärimudel** on visuaalne ülevaade ettevõttest või projektist, mis keskendub põhilistele valdkondadele, mida on planeerimise ja analüüsi käigus tarvis arvesse võtta. 

Traditsioonilisteks ärimudeliteks on otsemüük, frantsiis, reklaamipõhine ja telliskivi-mördi mudel. Ärimudelis peaks kajastuma alustuskulud, rahastamise allikad, kliendibaasi põhi, turundusstrateegia ja konkurendid. Tänapäeva ärimaailmas on uudsest ideest olulisem teostus. Uue toote/teenuse loomisel peab ettevõtja aru saama, et tarbija ei taha organisatsiooni toodet/teenust, vaid probleemi lahendust.

## Ärimudeli põhipunktid
Sageli aetakse ärimudel segi äriplaaniga. Vastavalt erialale võib olla ärimudel erinev. Ärimudeli esmased küsimused on: 

* miks soovitakse ideed ellu viia?
* kes on klient?
* millist kasu saab klient tooteid tarbides?
Kuna mudeli loojad võivad mõista mudelit erinevalt, tuleb selle loomisel leida esmalt ühine keel. Ärimudeli koostamisel on kolm olulist punkti. Lõpptarbija peab olema võimalikult selgelt kirjeldatud. Mida täpsem on kirjeldus, seda paremini saab selgeks teha kliendi vajadused. Erinevad kliendigrupid võivad vajada erinevaid mudeleid, sel viisil on raskem juhtida, kuid pikas perspektiivis võib lahendus kasulikum olla.

Väärtuspakkumine ehk põhjus, miks klient toodet ostma peaks ja mis probleemi see tema jaoks lahendab, tuleb sõnastada kliendile arusaadavas keeles.

Igale ärimudeli osale tuleb võrdselt tähelepanu pöörata. Klientidele mõtlemine on sama oluline kui logistika. Ühte osa mudelist muutes, on vaja kontrollida kas ja kuidas see mõjutab teisi osasid. Põhiline viga idufirmade puhul on oskamatus ennustada, kui suurel määral on vaja ettevõtet rahastada esmase kasumini.

## Viited
Kaapsehoop

**Kaapsehoop** (on esinenud ka nimekujud **Kaapschehoop** ja **Kaapsche Hoop**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

Kaapsehoop asub Draakonimägedes 1486 meetri kõrgusel üle merepinna.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaapsehoopi elanikest valgeid 75,27% ja mustanahalisi aafriklasi 24,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 51,11% inimesi, inglise keelt 25,00%, svaasi keelt 20,00%, viipekeelt 1,11% ja ndebele keelt 1,11%.

## Galerii

Entrance to Kaasche Hoop.jpg
Mining Commissioner's House 1884 Kaapsche Hoop.jpg
Rockfields_near_the_town.JPG


## Viited
Hansa esindajad Ameerika Ühendriikides

**Hansa esindajad Ameerika Ühendriikides** on loend Lübecki, Bremeni ja Hamburgi hansalinna ühistest esindajatest Ameerika Ühendriikides.

Konsulaarsuhted hansalinnade ja Ameerika Ühendriikide vahel loodi 1794. aastal. Hansalinnade peakonsulid Ameerika Ühendriikides olid:

*1794–1800 John Ross (1726–1800)

1811–1814 olid hansalinnad annekteeritud Prantsusmaa poolt.

*1817–1822 Carl Nicolaus Buck
*1822–1827 Christian Ludwig Krumbhaar (1777–1836)

Diplomaatilised suhted loodi 1827. Saadikud olid:

*1827–1828 Vincent Rumpff (1789–1867)
*1862–1864 Rudolf Schleiden (1815–1895)
*1864–1868 Johannes Rösing (1833–1909; 1868–1871 Põhja-Saksa Liidu ja 1871–1874 Saksamaa peakonsul New Yorgis)
Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine

**Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine** on Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatav meeskooride lauluvõistlus.

Võisteldakse neljas kategoorias:
*noormeestekooride B-kategooria,
*meeskooride A-kategooria,
*meeskooride B-kategooria,
*meeskooride C-kategooria.

## Võitjad
*...
*2018 Tartu Akadeemiline Meeskoor (meeskooride A-kategoorias)

## Viited

## Välislingid
*http://sirp.ee/online-uudised/2013-11-13-16-03-28/
George (LAV)

**George** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis, Garden Route'i ringkonna halduskeskus. Linn asub India ookeanist mõne kilomeetri kaugusel.

George on asutatud 1811. aastal. Linn on saanud nime kuningas George III järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli George'i elanikest värvilisi 47,4%, mustanahalisi aafriklasi 32,3%, valgeid 18,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 1,2%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,1% inimesi, koosa keelt 25,8%, inglise keelt 7,8% ja teisi keeli 3,2%.,

## Galerii

George_NG_Moedergemeente4.JPG
George Station b.JPG
Cape Dutch architecture in George.jpg
St Pauls Church School.jpg


## Viited
Eksteenfontein

**Eksteenfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eksteenfonteini elanikest värvilisi 89,27%, mustanahalisi aafriklasi 0,94% ja teisi 9,79%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,16% inimesi, Inglise keelt 1,32% ja tsvana keelt 1,13%.

## Viited
Norvalspont

**Norvalspont** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Umsobomvu vallas.

Norvalspont on asutatud 1848. aastal.

Teise buuri sõja ajal asus Norvalspontis Briti võimude asutatud koonduslaager, kus hoiti kinni buuri tsiviilelanikke.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Norvalsponti elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,7%, värvilisi 7,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,1%. Koosa keelt pidas emakeeleks 86,3% inimesi, afrikaani keelt 8,7%, sotho keelt 3,2% ja 1,8%.,

## Viited
Espen Andersen

**Espen Andersen** (sündinud 28. oktoobril 1993 Bærums Verkis) on Norra kahevõistleja.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta normaalmäel 25. ja normaalmäel kümnenda koha.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta meeskonnavõistluses hõbemedali. Normaalmäe individuaalvõistluses oli ta kümnes ja suurel mäel 22.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 2013. aasta märtsis Oslos. 24. novembril 2017 Kuusamo etapil jõudis ta esimest korda poodiumile, kusjuures kohe võitjana.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2012  Erzurumis
**  pronksmedal sprindivõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Espen Andersen on osalenud 62 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. detsember 2018) ja jõudnud poodiumile kahel korral, millest mõlemal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Espen Andersen FIS-i lehel
AST

**AST** või **Ast** võib tähendada järgmist:
***[[AST (kirjastus)]]**, Venemaa kirjastus
***AST** ehk **[[Augstsprieguma tīkls]]** on Läti võrguhaldur

* **[[Antibiogramm]]** (*antibiotic sensitivity testing* ehk AST)

* **ast** on astuuria keele lühend

AST võib olla ka mitme ajavööndi lühendiks:
* *Atlantic Standard Time*, UTC−4:00
* *Alaska Standard Time*, UTC−9:00
* *Arabia Standard Time*, UTC+3:00
* *Antigua and Barbuda Time*, UTC−4:00
Hulusi Akar

**Hulusi Akar** (sündinud 12. märtsil 1952 Kayseris Türgis) on Türgi sõjaväelane ja poliitik. Ta oli 10. juulist 2018 kuni 3. juunini 2023 Türgi kaitseminister.

Ta sündis aastal 1952 Kayseris Kayseri provintsis Türgis. Ta lõpetas aastal 1972 Türgi Sõjaväeakadeemia.
Aasta spordihetk

**Aasta spordihetk** on lõppenud spordiaasta kõige erilisem hetk hääletajate arvates. Hääletust korraldab aasta lõpus veebis Eesti Rahvusringhääling, hääletada saavad kõik soovijad.

## Võitjad
* 2013 – vehklejate kuldne pooltund maailmameistrivõistlustel
* 2014 – Rasmus Mägi poolfinaaljooks kergejõustiku EM-il
* 2015 – tõstja Mart Seimi katse, mis tõi talle MM-il hõbemedali ja tõukamise kulla
* 2016 – Ragnar Klavani liitumine Inglismaa jalgpalliklubi Liverpooliga
* 2017 – Ott Tänaku ja Martin Järveoja esimene etapivõit autoralli MM-sarjas
* 2018 – Ott Tänaku ja Martin Järveoja võit Türgi rallil, mis oli nende kolmas MM-etapivõit järjest
* 2019 – Ott Tänaku ja Martin Järveoja triumf Kataloonia rallil, millega nad kindlustasid maailmameistriks tuleku

## Välislingid
* ERR-i aasta spordihetkede ülevaade
Ilmenau ühisvald

**Ilmenau** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 69,70 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 528 inimest. See paikneb piki Ilmenau jõge (sellest ka nimi), umbes 8 km Lüneburgist lõunas. Selle keskus on Melbeck.

Samtgemeinde Ilmenau koosneb järgmistest valdadest:

# Barnstedt
# Deutsch Evern
# Embsen
# Melbeck

## Välislingid

* www.samtgemeinde-ilmenau.de
Ostheide ühisvald

**Ostheide** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 129,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 412 inimest. See paikneb umbes 8 km Lüneburgist idas. Selle keskus on Barendorf.

Samtgemeinde Ostheide koosneb järgmistest valdadest:

# Barendorf
# Neetze
# Reinstorf
# Thomasburg
# Vastorf
# Wendisch Evern

## Välislingid

* www.ostheide.de
Jaan Vain

**Jaan Vain** (14. november 1886 Kõo vald, Viljandimaa – 18. veebruar 1942 Tartu) oli Eesti poliitik.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Scharnebecki ühisvald

**Scharnebecki ühisvald** (*Samtgemeinde Scharnebeck*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Selle pindala on 26,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 556 inimest. Selle keskus on Scharnebeck.

Scharnebecki ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Artlenburg
# Brietlingen
# Echem
# Hittbergen
# Hohnstorf
# Lüdersburg
# Rullstorf
# Scharnebeck

## Viited

## Välislingid

* www.scharnebeck.de
Märt Martinson

**Märt Martinson** (8. september 1890 Puiatu vald, Viljandimaa – 9. september 1948 Viljandi) oli Eesti poliitik.
Louis Metslang

**Louis Metslang** (17. oktoober 1906 Kaarepere vald, Tartumaa – 8. juuni 1942 Tallinn) oli Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Aastatel 1929–1930 ja 1935–1937 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud).

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Aleksander Saar

**Aleksander Saar** (23. juuli 1883 Lustivere vald, Viljandimaa – 1. aprill 1942 Kirov) oli Eesti põllumees ja poliitik.

Arreteeritud NKVD poolt 1941 Taebla vallas Läänemaal. Surmaotsus, hukatud Kirovis Venemaal.

## Viited
 

## Välislingid
*Kuhu kadus raha?, Lääne-Nigula Valla Ajaleht, nr. 4, 1 märts 2018
Mihkel Ilmjärv

**Mihkel Ilmjärv** (2. detsember 1891 Võisiku vald, Viljandimaa – 30. jaanuar 1951 Viljandi) oli eesti loomaarstiteadlane ja tõuaretaja.

## Elulugu
Mihkel Ilmjärv oli külakooliõpetaja poeg. Ta lõpetas 1913. aastal Riia vaimuliku seminari ja 1917. aastal Tartu veterinaariainstituudi. Ilmjärv töötas loomaarstina aastatel 1916–1920 Kiievis ja 1920 loomaarstina Eesti sõjaväes, 1921 Eesti Vabariigi Põllutööministeeriumi Loomakasvatuse Peavalitsuse veise- ja hobusekasvatuse osakonna juhataja kohusetäitjana, 1921–1922 Lihula jaoskonna ning 1922–1926 Lääne maakonna ja Haapsalu linna loomaarstina, 1926–1947 Tori hobusekasvanduse juhatajana ja 1947–1950 Eesti NSV Teaduste Akadeemia loomakasvatuse ja veterinaaria instituudi hobusekasvatuse sektori juhatajana. Ta oli aastatel 1929–1932 ajakirja Meie Hobune toimetaja. 

Aastatel 1947–1951 oli Ilmjärv Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.

## Tunnustus
*1938 – Valgetähe teenetemärk
*1945 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1947 – Eesti NSV riiklik preemia 

## Mälestuse jäädvustamine
*Mälestussammas Tori pargis (August Vomm, 1966).

## Viited

## Kirjandus
*H. Kavak. "Mihkel Ilmjärv – 100 (1891–1951)". – Eesti Loomaarstlik Ringvaade 1/2, 1991, lk 110–113
*Eesti teaduse biograafiline leksikon. 1. köide. Tallinn, 2000, lk 419

## Välislingid
*Mihkel Ilmjärve foto
Nõelköis

**Nõelköis** (*Epipremnum*) on võhaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 

Perekonda kuulub umbes 15 liiki. Need on Aasia ja Austraalia päritolu igihaljad ronitaimed.

## Liike
* *Epipremnum aureum* – kuld-nõelköis
* *Epipremnum pinnatum* – sulgjas nõelköis
Sterkstroom

**Sterkstroom** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Sterkstroom on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1898. aasta.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterkstroomi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,6%, valgeid 4,2%, värvilisi 2,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 89,6% inimesi, afrikaani keelt 6,1%, inglise keelt 2,0% ja teisi keeli 2,3%.

## Galerii

NG kerk Sterkstroom syaansig 2012.jpg
Sterkstroom Openbare Biblioteek.jpg


## Viited
Patton Oswalt

**Patton Peter Oswalt** (sündinud 27. jaanuaril 1969 Portsmouthis Virginias) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.

## Välislingid
*
Pronto

**Pronto** ('varsti') on Hispaania seltskonnaajakiri, mis ilmub üks kord nädalas. Ajakiri on asutatud 1972. aastal ning selle peakorter asub Barcelonas. 

1993. aastal oli Pronto suurima tiraažiga (695 585 eksemplari) ajakiri Hispaanias. 1997. aastal oli ajakirja tiraaž 807 232 eksemplari, millega ta oli kohalike ajakirjade seas teisel kohal. 

2001. aastal kuulus ajakiri tiraažiga 878 000 eksemplari kogu maailma naisteajakirjade seas 50 edukama hulka. Pronto keskmine tiraaž oli 2003. aastal 921 855 ja 2004. aastal 1 013 016 eksemplari. Aastatel 2003–2005 oli Pronto populaarsuselt teine ajakiri Hispaanias.

2005. aastal oli Pronto kõige populaarsem Hispaania ajakiri tiraažiga 1 000 580. 2006. aastal oli ajakirja tiraaž ligi 962 000. Aastal 2008 oli Pronto Hispaanias kõige populaarsem ajakiri (tiraaž 877 000 eksemplari).

2009. aastal oli Pronto tiraaž 971 248, millega Pronto oli suurima läbimüügiga ajakiri Hispaanias ja läbimüügilt kolmas kord nädalas ilmuvate Euroopa naisteajakirjade seas. Pronto tiraaž oli 2010. aastal 958 374, 2011. aastal 931 419 ja 2012. aastal 910 055 eksemplari. Kord nädalas ilmuvate Hispaania ajakirjade seas oli see 2013. aastal suurima läbimüügiga.

## Viited