open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edward Gierek

**Edward Gierek** (6. jaanuar 1913 Porąbka (tänapäeval Sosnowiec) – 29. juuli 2001 Cieszyn) oli Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane, Poola kommunistlik liider aastatel 1970–1980.

Edward Gierek oli pärit kaevuri perekonnast. Ta oli nelja-aastane, kui ta isa tööõnnetuses hukkus. 1923. aastal asus ta koos oma emaga elama Prantsusmaale, kus ta aastatel 1926–1934 töötas söekaevandustes. 1931. aastal astus Gierek Prantsusmaa Kommunistlikku Parteisse. 1934. aastal arreteeriti ta streigis osalemise eest ja saadeti Poolasse, kus ta varsti seejärel võeti armeeteenistusse. 1937. aastal emigreerus Edward Gierek Belgiasse, kus ta töötas söekaevanduses. 1937. aastal astus ta Belgia Kommunistlikku Parteisse. Saksa okupatsiooni ajal 1940–1944 osales ta põrandaaluses vastupanuliikumises. 

1948. aastal pöördus ta Poolasse tagasi, kus töötas Poola Töölispartei Keskkomitee aparaadis. Aastatel 1949–1954 oli Gierek parteitööl Sileesias. 1954. aastal valiti ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee liikmeks. 1956–1964 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei sekretär, 1957–1970 Katowice vojevoodkonna Poola Ühinenud Töölispartei Komitee esimene sekretär.

1970. aasta 20. detsembril sai Edward Gierek Poola Ühendatud Töölispartei esimeseks sekretäriks. 1970. aastate algul õnnestus Gierekil Poola elanike elatustaset tunduvalt tõsta, kuid seda suurel määral tänu välislaenude võtmisele. Üldiselt Giereki algatatud majandusreformid siiski ei õnnestunud.

1980. aasta 6. septembril astus Gierek parteijuhi ametikohalt tagasi. Tema asemel sai uueks parteijuhiks Stanisław Kania. Pärast sõjaseisukorra kehtestamist Poolas 1981. aasta detsembris heideti Edward Gierek parteist välja ning ta oli lühikest aega vahistatud. Hiljem ta poliitikaga enam ei tegelenud, elas tagasitõmbunult provintsis ja kirjutas mälestusi.

## Viited
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut

**Eesti Kohtuekspertiisi Instituut** (lühend: **EKEI**) on riiklik ekspertiisiasutus. Instituut tegeleb peamiselt kohtuekspertiisidega. EKEI loodi 1. jaanuaril 2008 Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel. Instituudi direktor oli 2008–2020 Üllar Lanno.

## Struktuur

Instituudi struktuuriüksusteks on osakonnad ja talitused. Talitused võivad kuuluda osakondade koosseisu. Instituudi koosseisu kuuluvad kohtuarstlikud ekspertiisiosakonnad:
* DNA-osakond
* Dokumendiosakond 
* Infotehnoloogiaosakond
* Keemiaosakond
* Liiklusosakond 
* sõrmejälje- ja tehnikaosakond

Instituudil on 4 regionaalset kohtuarstlikku ekspertiisiosakonda:

1) Põhja-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Tallinn ja tööpiirkond on Tallinn ja Harjumaa;

2) Lõuna-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Tartu ja tööpiirkond on Tartu linn, Tartumaa, Viljandimaa, Jõgevamaa, Võrumaa, Põlvamaa ja Valgamaa;

3) Ida-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Kohtla-Järve ja tööpiirkond on Lääne-Virumaa ja Ida-Virumaa;

4) Lääne-Eesti kohtuarstlik ekspertiisiosakond, asukoht on Pärnu ja tööpiirkond on Pärnu linn, Pärnumaa, Läänemaa, Raplamaa, Järvamaa, Hiiumaa ja Saaremaa.

## Viited
Kurortoloogia

**Kurortoloogia** on meditsiini haru, mis käsitleb looduslikke ravitegureid, nende toimet inimorganismile ja rakendamist kuurordis.

Eesti kurortoloogia rajajaks peetakse Carl Abraham Hunniust, kes oli Haapsalu kreisiarst ning hakkas patsientide ravimisel katsetama Haapsalu ümbruse lahtede mudaga. Ta töötas välja mudaravi metoodika ja muda kasutamise näidustused. Esimese mudaravila asutas ta 1825. aastal, mida loetakse ka Haapsalu kuurordi tegevuse alguseks.

## Vaata ka
* Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut

## Viited

## Kirjandus
* Eesti NSV kuurordid / koostanud H. Vanker, E. Veinpalu, L. Vernik ; Tallinn : Eesti Riiklik Kirjastus, 1963.

## Välislingid
* Tervisesaade: Pärnu Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut Ülevaade instituudi tööst ja tulevikuväljavaadetest. (Vikerraadio eetris 13.12.1997)
* "Kuurort ja teadustöö" Pärnu kuurort 175
Varnja Elava Ajaloo Muuseum

**Varnja Elava Ajaloo Muuseum** on Peipsiääre vallas Varnja külas asuv muuseum, mis tutvustab 19. sajandi lõpu – 20. sajandi alguse vanausuliste elulaadi.

Muuseum avati 2002. aastal.

## Varnja Kalameeste Muuseum
Varnja Elava Ajaloo Muuseumiga samas majas avati 2005. aastal ka **Varnja Kalameeste Muuseum**.

## Viited
Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon

**Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon** SA on Valgas asuv muuseum, kus eksponeeritakse Eesti piirivalve, kaitseväe, Kaitseliidu, kaitsepolitsei ja politsei ajalugu ja tänapäeva.

Ekspositsioon avati 2000. aastal.
 
## Vaata ka
*Kaitseliidu muuseum

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht. Vaadatud 10. juulil 2013
Helme koduloomuuseum

**Helme koduloomuuseum** on muuseum Tõrva vallas Kirikukülas. Muuseum tutvustab Helme piirkonnaga seotud pärandkultuuri.

Muuseum avati 1975. aastal. Aastast 1979 asub muuseum Helme kiriku pastoraadis.

## Viited
Hellenurme vesiveski

**Hellenurme vesiveski** on endisaegne Hellenurme mõisa territooriumil asuv vesiveski, mis tänapäeval on kohandatud **muuseumiks**.

Vesiveski on ehitatud 1880. aastatel, sisustus (jahu- ja tangutootmismasinad) pärineb 1930. aastatest.

## Hellenurme vesiveski muuseum
Muuseum tutvustab Hellenurme vesiveskit ja sellega seotud ehitisi. Muuseumis näeb ka viljateradest saadud produkte ja nende valmistamise protsessi.

2013. aastal valmis programmi LEADER toel leivakoda.

## Vaata ka
*Hellenurme hüdroelektrijaam
*Vesiveski muuseum (Kohilas)

## Viited

## Välislingid
*  Muuseumi koduleht (vaadatud 10.07.2013)
Karksi külamuuseum

**Karksi külamuuseum** on Mulgi vallas Karksi külas asuv muuseum.

Külamuuseumis on kolm ruumi: kolhoosituba, memme-taadi kamber ja koolituba. Kolhoositoas on eksponeeritud Karksi kolhoosi aegseid lippe, vimpleid, aukirju ja fotosid. Memme-taadi kambris on üles pandud püsinäitus 20. sajandi algupoole Mulgimaa talu memme-taadi toast.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist Eesti Muuseumide Infokeskuse kodulehel (vaadatud 10.07.2013) (vaadatud 10.07.2013)
Mõisaküla muuseum

**Mõisaküla muuseum** on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõisakülas asuv muuseum. 

Muuseumi ekspositsioon "annab põhjaliku ülevaate Mõisaküla ajaloost, asula tekkimisest, siinsete ettevõtete toodangust, haridus- ja kultuurielust ning sporditegevusest".

Muuseum asutati 1970. aastal Valter Ilisoni ja ettevõtte Talleks ühisel ettevõtmisel. 1992. aastal andis Talleks muuseumi varad üle Mõisaküla linnale. Kuni 2001. aastani asus muuseum AS ET Mõisaküla ruumides. Aastast 2001 asub muuseum 1932. aastal valminud hoones, mis on üks vähestest Mõisaküla hoonetest, mis säilis 1941. aasta sõjatulekahjus. Hoone kuulus Eesti Vabariigi ajal jaamakorraldaja Peeter Karrole.

## Viited

## Välislingid
* Mõisaküla muuseum Mõisaküla linna veebisaidil
Vastseliina koduloomuuseum

**Vastseliina koduloomuuseum** on Võru vallas Vastseliina asulas asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit.

Muuseum asub 1883. aastal valminud kihelkonnakooli hoones. Muuseumis säilitatakse ja eksponeeritakse majapidamis- ja põllutööriistu, tarbeesemeid, vana käsitööd, dokumente ja fotosid.

## Vaata ka
*Vastseliina gümnaasiumi muuseum

## Viited
Saksa Teaduste Akadeemiate Liit

**Saksa Teaduste Akadeemiate Liit** (saksa keeles *Union der deutschen Akademien der Wissenschaften*, lühend *Akademienunion*) on Saksamaa teadusakadeemiate ühendus.
  
Akadeemiate Liit on katusorganisatsiooniks kaheksale akadeemiale. Põhiülesandeks on teha koostööd ja edendada ühiseid teadushuvisid. Erilist tähelepanu osutatakse interdistsiplinaarsele teaduskoostööle. Liitu kuuluvate akadeemiate liikmeskonda kuulub kokku rohkem kui 1900 teadlast erinevatelt teadusdistsipliinidelt.

Liit kannab praegust nime 1999. aastast. Enne seda kandis Saksamaa teadusakadeemiate ühendus nime **Saksamaa Liitvabariigi Teaduste Akadeemiate Konverents** (*Konferenz der deutschen Akademien der Wissenschaften*).

Saksa Teaduste Akadeemiate Liit on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.

## Liidu koosseis
Liitu kuuluvad: 
*Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia (asub Berliinis ja Potsdamis)
*Põhja-Reini-Vestfaali Teaduste ja Kunstide Akadeemia (asub Düsseldorfis)  
*Göttingeni Teaduste Akadeemia
*Heidelbergi Teaduste Akadeemia
*Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis
*Teaduste ja Kirjanduse Akadeemia Mainzis
*Baieri Teaduste Akadeemia (asub Münchenis) 
*Hamburgi Teaduste Akadeemia

Akadeemiate Liit teeb tihedat koostööd liitu mittekuuluvate Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldinaga, samuti Saksa Inseneriteaduste Akadeemiaga.

## Vaata ka
*Saksa DV Teaduste Akadeemia

## Välislingid
* Union der deutschen Akademien der Wissenschaften Saksa Teaduste Akadeemiate Liidu koduleht
Vitali Menšikov

**Vitali Menšikov** (sündinud 22. novembril 1946 Kurgani oblastis) on Eesti keemiainsener ja poliitik.

Ta sündis Kataiskis Kurgani oblastis. Ta lõpetas aastal 1971 Uurali Polütehnilise Instituudi (asukohaga Sverdlovskis).

Ta töötas aastatel 1971–1979 Sillamäe Keemiametallurgia Tootmiskoondises meistri, vanemmeistri ja vahetuseülemana; aastatel 1979–1990 samas osakonnajuhataja asetäitjana.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles õiguskomisjoni liige ja Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

Ta oli aastatel 1989–1993 Sillamäe linnavolikogu liige ja novembrist 1992 kuni jaanuarini 1996 Sillamäe linnapea.

Ta on 8. oktoobrist 1994 Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (ja selle eelkäija) liige. Ta oli ka Vene Demokraatliku Liikumise (asutatud augustis 1992) kaasesimees. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Sillamäe linnavolikogusse, sai 55 häält ega osutunud valituks.

## Viited
Vallakirjutaja

**Vallakirjutaja** on palgaline vallasekretär, kas ajab vallavalitsuse asju ja teeb raamatupidamistööd. Eesti alal tekkis vallakirjutaja amet pärast 1866. aasta . Vallakirjutajad täitsid enamasti ka valla kohtukirjutaja rolli.

## Viited
Edward Ochab

**Edward Mieczysław Ochab** (16. august 1906 Kraków – 1. mai 1989 Varssavi) oli Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane. 1956. aasta märtsist oktoobrini oli ta Poola kommunistlik liider.

Edward Ochab astus Poola Kommunistlikku Parteisse 1929. aastal. Teise maailmasõja ajal viibis Nõukogude Liidus. Aastatel 1950–1954 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee Organisatsioonibüroo sekretariaadi liige, 1950–1956 ka Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee sekretär. 1954–1968 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

Pärast Bolesław Bieruti ootamatut surma valiti Edward Ochab 20. märtsil 1956 Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. 21. oktoobril lahkus ta Poolas aset leidnud protestide ja rahutuste tõttu esimese sekretäri ametist.

1957–1959 oli ta Poola põllumajandusminister. 1961–1964 oli Ochab Riiginõukogu esimehe asetäitja ja 1964–1968 Riiginõukogu esimees (formaalselt riigipea).

Ochab on kahetsenud 1954. aastal algama pidanud Stalini kavandatud Lääne-vastase vallutussõja vältimist.

## Viited
Balti landesraat

**Balti landesraat** (ka **Balti maakogu**, **Baltimaade Ühendatud Maanõukogu**, saksa keeles *Der Vereinigte Landesrat für Livland, Estland, Ösel und Riga*) oli Liivimaa maapäeva otsusel 22. märtsist 1918 ja Eestimaa maapäeva otsusel 28. märtsist 1918 12. aprillil 1918 moodustatud seisuslik esinduskogu, kuhu kuulusid kõigi elanikkonna kihtide ja rahvusrühmade esindajad. Samas ei olnud maanõukogu liikmete arv proportsioonis nende esindatavate gruppide arvulise suurusega. Esmakordselt kuulus Baltimaade esinduskogusse Petserimaa esindaja.

Maanõukogusse kuulusid:
*Liivimaa rüütelkonna, mõisnike, vallavanemate, vaimulikkonna ja linnade (välja arvatud Riia) esindajad;
*Saaremaa rüütelkonna, mõisnike, vallavanemate, Kuressaare ja vaimulike esindajad;
*Tartu ülikooli professorite esindaja;
*Petserimaa esindaja;
*Riia linna esindajad (linnavolinikud, Börsikomitee esindaja, tööstuse esindaja, Polütehnikumi haldusnõukogu esindaja ja vaimulikkonna esindaja);
*Eestimaa rüütelkonna, mõisnike, vallavanemate, vaimulike ja linnade esindajad.

Maanõukogu töökeelteks oli saksa, eesti ja läti keel.

Maanõukogu saatis 12. aprillil 1918 telegrammi teel palve Saksa keisrile ja Preisi kuningale, ühendamaks Baltimaad Saksa riigiga personaaluniooni kujul, ning valis delegatsiooni temale maanõukogu otsuste esitamiseks. Delegatsiooni juhiks valiti Eduard Dellingshausen.

8. novembril 1918 valis maanõukogu Balti regendinõukogu eesotsas Adolf Pilar von Pilchauga.

## Vaata ka
*Balti Hertsogiriik

## Viited
Asehaldur

**Asehaldur** oli ajalooliselt mingi maa-ala kõrgeim riigivõimu esindaja, ühtlasi võis olla maahärra asemik. 

## Eestis
Eesti alal on asehaldurid olnud järgmistel perioodidel:
### Taani kuninga asehaldurid
*1219–1346 Põhja-Eestis Taani ajal (nimetati kui: *capitaneus*);
*1573–1645 Saaremaal Taani ajal, Taani asehaldurid Saaremaal;
### Poola kuninga asehaldurid
*1562–1621 Poola Liivimaal ja Liivimaa hertsogkonnas Poola ajal (nimetati kui: **administraator**) ning Poola kontrolli all olevates linnustes;
### Moskva tsaari asevalitsejad
Liivimaa sõja ajal Moskva tsaari vägede kontrolli all olevates valduskeskustes: Narvas, Tartus, Rakveres olid vene asevalitsejad (vene k. namestnik, pomestnik) või vojevoodid. Nt. Pjotr Šuiski Tartus, Rakvere,  Laiuse ja Viljandis vojevood Pavel Zabolotski.

### Rootsi kuninga asehaldurid
Kubermangu nimetati Eestimaa kuberner/Eestimaa kindralkuberner Rootsi kõrgaadli seast, kuberneri põhiasetäitjaks oli asehaldur, kes ka provintsi igapäevaelu reaalselt juhtis ning asehaldur (rootsi keeles *ståthållare*) oli provintsis kohapeal, samas kui kuberner ise oli sageli kas oma valdustes Rootsis või välislähetustel. 

*1580.–1620. aastateni Rootsi ajal Põhja-Eestis, Eestimaal, Rootsi asehaldur Tallinnas, Rakveres, Paides, Narvas ja Haapsalus

1584. aastal ühendati Rootsi valdused Põhja-Eestis Eestimaa hertsogkonnaks. Provintsi eesotsas oli asehaldur, keda nimetati ka kuberneriks. Provints jagunes seitsmeks linnuselääniks: Tallinna, Paide, Rakvere, Narva, Haapsalu, Koluvere ja Lihula linnuselääniks, mida juhtisid asehaldurid: Tallinnas, Paides, Rakveres, Narvas, Haapsalus, Koluveres ja Lihulas. 
*Rootsi Ingeris: Rootsi asehaldur Narvas 
*Liivimaa osas, Lõuna-Eestis olid Rootsi kuninga asehaldur Pärnus, asehaldur Viljandis, asehaldur Tartus
*Ingerimaa kubermangus: Rootsi asehaldur Narvas, Ivangorodi läänis, Jama läänis, Koporje läänis ja Nöteborgi läänis
*1645–1710 Saaremaal Rootsi ajal, Rootsi asehaldurid Saaremaal;

### Rootsi ja Vene aja asehaldurid
Rootsi ja Vene ajal täitsid Eestis asehaldurite ülesandeid ka Eestimaa ja Liivimaa kindralkubernerid ja kubernerid. 

## Vaata ka
*asehaldurkond
*Venemaa keisririigi asehalduskord
*Venemaa keisririigi Tallinna asehaldurkond
*Venemaa keisririigi Riia asehaldurkond

## Viited
Kalkun

**Kalkun** ehk **kodukalkun** ehk **kodustatud kalkun** on kalkuni perekonda kuuluv kodulind.

Kodukalkun on metskalkuni kodustatud vorm. Kalkun kodustati Kesk-Ameerikas (tänapäeva Mehhiko aladel) vähemalt 2000 aastat tagasi.
Jevgeni Kotšegarov

**Jevgeni Kotšegarov** (vene keeles **Кочегаров, Евгений Петрович**; 2. jaanuar 1945 Derbent Dagestani ANSV – ) oli Nõukogude Liidu piirivalvur ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.

Ta sündis Derbentis, Dagestani ANSV-s. Aastal 1962 lõpetas ta Chișinăus keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1962–1964 Chișinău ülikooli filoloogiateaduskonnas, lõpetas aastal 1972 Moskvas kõrgema sõjaväeõppeasutuse juristina.

Ta oli aastast 1964 sõjaväeteenistuses piirivalvevägedes. Aastatel 1972–1979 teenis ta Kaug-Idas, aastast 1979 teenis ta Eestis, muuhulgas Balti piirivalvepiirkonna vägede ülema asetäitjana. Aastal 1990 oli tema auastmeks polkovnik, hiljem kindralleitnant.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles selle õiguskomisjoni liige. 11. märtsist 1992 lõpetati tema kui võõrriigi sõjaväelase saadikuvolitused (koos Zijautdin Abdurahmanovi, Goderdzi Ahaladze ja Sergei Volkoviga).

Ta oli aastatel 1985–1986 Rakvere Linna Töörahva Saadikute Nõukogu liige ning aastatel 1987–1989 Harju rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu ja aastast 1989 Harju maavolikogu liige.

6. septembril 1991 määras Nõukogude Liidu president Mihhail Gorbatšov ta Nõukogude Liidu ja Eesti Vabariigi vaheliste läbirääkimiste delegatsiooni koosseisu.

Pärast Nõukogude armee Eestist lahkumist viidi Jevgeni Kotšegarov teenima Moskvasse, kus temast sai NSV Liidu RJK Piirivalvevägede asjadevalitseja. Arvatavasti suri ta aastal |1996. Ta maeti Trojekurovo kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Kuubalased

**Kuubalased** (endanimetus *Cubanos*) on Kuuba põhirahvus. Kuubalasteks peetakse kõiki Kuuba kodanikke, sõltumata nende etnilisest päritolust või rassilisest kuuluvusest. Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on kuubalased olnud katoliiklased.

Kuubas elas 2012. aasta rahvaloenduse andmetel 11 163 934 inimest. Mujal maailmas elab kuubalasi arvukalt Ameerika Ühendriikides, kus 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas neid 1 785 547.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kuus kuubalast, neist viis Tallinnas.

Kuubalased on kujunenud hispaania (ja vähesel määral ka teiste Euroopa riikide) sisserändajatest ning Aafrikast toodud neegritest. 2002. aasta Kuuba rahvaloenduse andmetel oli Kuuba elanikest valgeid (kreoole) 65,05%, mulatte 23,84%, neegreid 10,08% ja asiaate 1,02%.

## Viited
Vao tornlinnus-muuseum

**Vao tornlinnus-muuseum** on Vao tornlinnuses paiknev muuseum.

Muuseum avati 1991. aastal. Muuseumis on peale Vao tornlinnuse ehitiste ka Vao mõisa ja küla ajaloo näitus.

## Viited
Ants Käärma

**Ants Käärma** (sündinud 4. aprillil 1942 Võitra, Soontaga vald, Pärnumaa) on eesti agronoom ja poliitik.

Ta küüditati aastal 1949 koos ema ja vennaga  Siberisse (Krasnojarski kraisse, Krasnoturanski rajooni), naasis kodumaale aastal 1956. Lõpetas aastal 1957 7. klassi Tallinna 44. 7-klassilises koolis (varem õppis Moissejevka 7-klassilises koolis), aastal 1961 lõpetas Jäneda sovhoostehnikumi agronoomina ja aastal 1969 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA).

Ta töötas aastatel 1968–1971 EPA Ülenurme majandi rohumaade agronoomina ja aastatel 1971–1972 osakonnajuhatajana. Aastatel 1972–1990 töötas ta Aravete kolhoosis peaagronoomina.

Ta oli aastatel 1972–1990 NLKP liige. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles maaelukomisjoni aseesimees. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. On sellega seotult 20. Augusti Klubi liige.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (Maaliidu Ühenduses); aastatel 1995–1999 VIII Riigikogus (valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus nimekirjas), seal oli ta 13. märtsist 1997 14. märtsini 1999 Riigikogu I aseesimees; aastatel 1999–2003 oli ta IX Riigikogus (oli Riigikogus Eesti Koonderakonna nimekirjas). Ta kandideeris ka 2003. aasta Riigikogu valimistel (Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas), ta sai 1015 häält, kuid ta ei osutunud valituks.

Ants Käärma oli Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees alates 2004. aasta aprillist, kui koja eelmine juht Ester Tuiksoo põllumajandusministriks sai.

Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Maaliidu liige, olles ka selle aseesimees, hiljem oli ta Eestimaa Rahvaliidu ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Heideti erakonnast välja seoses 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel erakonna vastu kandideerimisega.

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline agronoom
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2004 Järvamaa vapimärk
*2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
*2007 Põllumajandusministeeriumi kuldne teenetemärk

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Marjorie Estiano

**Marjorie Estiano** (sünninimi **Marjorie Dias de Oliveira**; sündinud 8. märtsil 1982 Curitibas) on Brasiilia näitleja ja poplaulja.

## Albumid
* 2005:*Marjorie Estiano*
* 2007:*Flores, Amores e Blábláblá*
* 2013: katsetootmine

#### DVD
* 2005: *Marjorie Estiano e Banda Ao Vivo*

## Kino
* 2011: *Malu de Bicicleta* ... *Sueli*
* 2012: *Apneia* ... Giovanna
* 2013: *O Tempo e o Vento* ... *Bibiana*

## Televisioon
* 2003: *Malhação* ... *Fabiana*
* 2004 - 2005: *Malhação* ... *Natasha Ferreira*
*2006: Páginas da Vida ... *Marina Andrade Rangel*
*2006: *Sob Nova Direção* ... *Nely Li*
*2007: Duas Caras ... *Maria Paula Fonseca do Nascimento*
*2009: Caminho das Índias ... *Tônia (Antônia Cavinato)*
*2010: *S.O.S. Emergência* ... *Flávia Menezes*
*2011: *Amor em Quatro Atos* ... *Letícia*
* 2011: *Cine Conhecimento* ... -
*2011: A Vida da Gente ... *Manuela Fonseca*
*2012: Lado a Lado ... *Laura Assunção*

## Teater
* 1999: "Clarisse"
* 2002 - 2003: *Beijos, Escolhas e Bolhas de Sabão*
* 2003: "Barbara não lhe Adora"
* 2009 - 2010: "Corte Seco"
* 2011: "Inverno da Luz Vermelha"
* 2012 - 2013: O Desaparecimento do Elefante

## Viited

## Välislingid
* http://www.imdb.com/name/nm1597010
* http://www.marjorieestiano.com.br 
* http://www.marjorie.umw.com.br
* http://www.youtube.com/user/marjorieoficial/videos?view=0
Lydia Laas

**Lydia Laas** (16. juuli 1909 Viiratsi vald – 17. september 1978) oli eesti skulptor.

## Elulugu
Lydia Laas sündis Viiratsi mõisa puusepa tütrena. Õppis Vastemõisa valla algkoolis ning töötas kuni 1934. aastani kodutalus. 1934. aastal alustas ta õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, kus tema juhendaja oli Anton Starkopf. Kuue aasta pärast arvati Laas lõpetajate hulka, kuid ainelistel põhjustel venis diplomi saamine 1943. aastani. Laasi elukoht ja ateljee hävisid pommitamisel ning 1944. aastal naasis ta kodutallu. 1945. aastal kolis ta Tallinna, kus töötas vabakunstnikuna. 

Lydia Laas on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Tema 1950. aastate looming oli natuuritruu ja detailirikas, 1960. aastatel leidis aga kunstnik iseloomuliku lihtsa, veidi askeetliku käekirja. Laas oli suur muusikaarmastaja. Noorena laulis ta Vastemõisa Noorsoo Seltsi segakooris. Laasi lemmikteemad olid noored, sport ning muusika. Tema loomingusse kuuluvad teosed "Noor viiuldaja", "Muusikaõpilane", "Rahvatantsija", "Noor akrobaat", aga ka näiteks "Koolinoor laskeharjutusel" ning "Trummilööja pioneer". Üks ilmekamaid ja isikupärasemaid teoseid on 1957. aastast pärinev "Leelutaja". Esmajoones tervislikel põhjustel jäi skulptori osalemine kunstielus suhteliselt lühiealiseks, tema viimane esinemine näitusel toimus 1965. aastal. Ka jäi suur osa töid materjali viimata. 

## Osalemine näitustel
* 1942 kevadnäitus Tartus
* 1947 "7 aastat nõukogude kunsti"
* 1950 "Kümme aastat nõukogude Eesti kujutavat kunsti"
* 1952 "Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 35. aastapäevaks pühendatud kunstinäitus"
* 1955 sügisnäitus
* 1955 "15 aastat Nõukogude Eesti kunsti"
* 1959 "NLKP XXI kongressile pühendatud vabariiklik kunstinäitus"

## Viited

## Kirjandus
* Roos, E. "Lydia Laas" (Skulptor Lydia Laas 50). Kunst 01/1960, lk. 88–89

## Välislingid
* "Seltsimaja lähedale tuleb skulptuur" Sakala, 1. september 2012
* Teosed Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
Pran

**Pran Krishan Sikand** (12. veebruar 1920 – 12. juuli 2013) oli India näitleja.

## Välislingid
* 
* Koduleht
Resolutsioon

**Resolutsioon** (ladina keeles 'lahendus' vt ka Resolutio ja Solutio) on mitmetähenduslik sõna

***Resolutsioon** on koosolekul, kongressil või mujal teatud küsimus(t)es vastu võetud otsus, mida järgitakse edaspidises tegevuses. 
***Resolutsioon** on  juhtiva töötaja või muu otsustaja pealdis dokumendil
***Resolutsioon** on kohtuotsuse viimane osa
***Resolutsioon** on toortõlge inglise keelest, selle asemel otsi ning vaata Lahutusvõime ja Eraldusvõime
*...
Kohvikute päev

**Kohvikute päev** on mingis asulas, piirkonnas või suurema linna asumis korraldatav päev, mille käigus eraisikud peavad oma kodus või õues ajutisi kohvikuid, pakkudes külalistele tasulist söögi- ja joogipoolist. Mõnel pool võib kohvikute päev olla iga-aastane, teisal on see pigem ühekordne üritus.

Eestis said kohvikute päevad alguse Kärdlast 2007. aastal. Kärdla inimesi on juba ammust ajast kutsutud kohvilähkriteks. **Kohvilähkrite** nime pookisid Kärdla rahvale külge naaberkülade inimesed. Nad võtsid kodust kaugemale tööle minnes lähkriga hapupiima või kalja kaasa ja naersid vabrikurahvast, kelle igapäevaseks joogipooliseks peeti kohvi.

Eestis on kohvikute päevi korraldatud näiteks Arukülas, Elvas, Haapsalus, Keilas, Kiiul, Kärdlas, Peetris, Põltsamaal, Sauel, Setumaal, Soomaal, Tõrvas ja Türil, Tallinnas aga Uues Maailmas Uue Maailma päevade raames ning Kalamajas Kalamaja päevade raames.

## Välislingid
*Video Aruküla kohvikutepäevast 2013
*Kärdla kohvikutepäeva koduleht
*Video Kärdla kohvikutepäevast 2012
Homo floresiensis

***Homo floresiensis*** ehk **Florese inimene** on liik inimese perekonnast.

2003. aastal leidsid arheoloogid Indoneesiast Florese saarelt täiskasvanud naise luustiku, mis arvatakse olevat 18 000 aasta vanune. Florese inimene oli mitu korda väiksema ajuga, rohkem tänapäevase šimpansi mõõtu, kuid ta kasutas kivist tööriistu, tegi tuld ja käis jahil.

Liigi leidsid Austraalia arheoloogid Liang Bua koopast 5,9 meetri sügavuselt.

## Viited
Arvo Junti

**Arvo Junti** (sündinud 17. aprillil 1953 Türil) on eesti jurist ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Vändra Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas).

Ta töötas aastatel 1989–1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees / Majandusministeeriumis.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik ja Eesti Komitee I koosseisu liige.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (valimisliidu Rahvarinne nimekirjas); 1995–1999 VIII Riigikogus (Keskerakonna nimekirjas), seal oli ta 20. aprillist 1995 kuni 14. märtsini 1996 Riigikogu I aseesimees.

Riigikogus paistis Junti silma obstruktsiooniga ehk oskusega istungeid lakkamatute küsimuste, paranduste ja sekkumistega venitada. Tema nime järgi sai obstruktsioon endale sünonüümiks *juntimine*.

1981 - 2019 kuulus ta vandeadvokaadina Eesti Advokatuuri. Ta oli Advokaadibüroo Arvo Junti juhataja. 

Ta on töötanud õppejõuna Mainori Majandusinstituudis, Audentese Ülikoolis ja Akadeemias Nord.

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
*"Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999

## Välislingid

*http://www.junti.ee/?arvo-junti.html
Kõrrevaablased

**Kõrrevaablased** (*Cephidae*) on sugukond pidevkehaliste hulka kuuluvaid kiletiivalisi putukaid.

## Liike
**[[Cephus brachycercus]]*
**[[Cephus cinctus]]*
**[[Cephus fumipennus]]*
**[[Cephus nigrinus]]*
**Cephus pygmeus* – harilik kõrrevaablane
**Cephus spinipes* – heina-kõrrevaablane
Ignati

**Ignati** (vene *Игнатий*) on vene mehenimi.

Nimi on vene keelde tulnud kreeka keelest, kus seda tunti kujul Ignatios (Ignátios). Algupäraselt on tegemist ladina nimega Ignatius.

Tavakasutuses on Ignati Venemaal alati olnud harvaesinev eesnimi. Kõige enam on seda kasutanud vaimuliku nimena õigeusu mungad. Eestis oli 2019. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Ignati 16 mehel.

Nime tuntumaid kandjaid:

*Ignati (u 1540 – u 1620) oli kreeka päritolu õigeusu vaimulik, aastatel 1605–1606 Moskva ja kogu Venemaa patriarh;
*Ignati I (surnud 1288) oli vene õigeusu vaimulik, aastatel 1262–1288 Rostovi piiskop;
*Ignati II (surnud 1364) oli õigeusu vaimulik, aastatel 1356–1364 Rostovi piiskop;
*püha Ignati (Brjantšaninov) (1807–1867) oli vene õigeusu teoloog, aastatel 1857–1861 Kaukaasia piiskop;
*Ignati (Deputatov) (sündinud 1977) on vene õigeusu vaimulik, alates 2011. aastast Šahtõ piiskop.

## Viited
J-vitamiin

**J-vitamiin** (ka **C<sub>2</sub>-vitamiin** või **J-faktor**) on eeldatavasti antipneumoonilise toimega looduslikult leiduv toitumisfaktor, ka vitamiinilaadne faktor.
  
J-faktori avastajaks peetakse Hans Karl August Simon von Euler-Chelpini ja Mai Malmbergi (1934). 

Faktori antipneumaatilise toime avastamise aluseks olid katsed noorte merisigadega, kes spontaansel kokkupuutel pneumokokkidega haigestusid raskesti kopsupõletikku. Kuid kui iga päev lisati toiduratsiooni mitut liiki marjade mahla (kokku 5 ccm), siis nakkust ei tuvastatud. Hiljem edasi uurides leidsid nad, et nimetatud aine esineb tihti koos C-vitamiiniga sidrunites ja marjades, eriti mustades sõstardes, leedri- ja pihlakamarjades.

## Viited
Kennis & Kennis

**Kennis & Kennis** on kunstistuudio Hollandis Arnhemis, kus töötavad paleokunstnikud ja skulptorid Adrie ja Alfons Kennis, hollandlastest kaksikvennad.

Kenniste põhitegevuseks on väljasurnud loomaliikide rekonstrueerimine. Kennis & Kennis on tuntuks saanud eelkõige hominiidide rekonstruktioonidega. Nende loomingu põhitellijaiks on muuseumid, samuti on nende töid avaldatud korduvalt National Geographicu esikaanel. 

Inimese põlvenemise arenguloost raamatu "Evolution: The Story of Man" ('Evolutsioon. Inimese lugu', 2011) kirjutanud Alice Roberts kasutas illustreerimiseks vendade Kenniste loodud 3D-mudelite rekonstruktsioonide fotosid.

Kennis & Kennise kuulsamaid töid on Tirooli Alpide liustikust leitud 5300 aasta vanuse muumia ("jäämehe") Ötzi rekonstruktsioon. Teisi tuntud töid: neandertallanna Wilma, Feldhoferi neandertallane ja "Lucy laps" (kolmeaastane *[[Australopithecus afarensis]]*).

## Viited

## Välislingid
*Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht 
*Britain: One Million Years of the Human Story - the making of the models | Natural History Museum. youtube.com, 8. jaanuar 2014
John Gurche

**John Gurche** on ameerika kunstnik. Ta sai tuntuks oma eelajaloolise elu teemaliste maalide ja skulptuuridega, eriti töödega dinosaurustest ja hominiididest.  

Gurche'i loomingut on eksponeeritud Ameerika Loodusmuuseumis, Fieldi Loodusmuuseumis ja mitmes Smithsonian Institutioni muuseumis. Ta on loonud ka illustratsioone National Geographicule. 

## Tunnustus
*2000 – Lanzendorfi paleokunsti auhind (kahemõõtmeliste taieste kategoorias)

## Viited

## Välislingid
*John Gurche. PaleoartistJohn Gurche'i koduleht (inglise)
Tartu Mill Triathlon 2013

**Tartu Mill Triathlon 2013** oli 20.–21. juulil 2013 Tartu linnas toimuv triatlonivõistlus.

Triatloni käigus ujutakse Emajões, rattatrass läbib kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jõuab korraks ka linnast välja. Jooksudistants kulgeb Emajõe kaldapealsel.

Tartu Mill Triathlon 2013 on Tartu teine linnatriatlon, esimest korda toimus triatlon Tartus 21.–22. juulil 2012 (Tartu Mill Triathlon 2012).

Võistluse kesklinna toomise idee tuli New Yorgi ja Lon­doni linnatriatlonidest. Lõpliku tõuke andis Tristar 2011 triatlonil osalenud Tartu linnapea Urmas Kruuse ettepanek korraldada triatlonivõistlus ka Tartu kesklinnas. 2012. aastal oli Tartu linnatriatloni peakorraldaja Ain-Alar Juhanson.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Mill Triathlon
* Merilyn Säde "Nädalavahetusel võistlesid triatleedid" Postimees, 22.07.2013
Noise rock

***Noise rock*** on rokkmuusika suund, mis sai alguse 1980. aastate alguses Inglismaal ja USAs ning muutus populaarseks järgmisel kümnendil. Koosneb sellistest stiilidest nagu grunge, *[[noisecore]]*, *[[math rock]]*, *[[shoegaze]]* ja *[[noise pop]]*.

## Tähtsamad ''noise rock''i ansamblid
* Sonic Youth
* Unwound
* Blonde Redhead
* Half Japanese
* The Ex
* Melt-Banana
* Lightning Bolt
* No Age
* Shellac
Medina maakond

**Medina maakond** (*Medina County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°12' N, 81°90' W.

Maakonna halduskeskus on Medina ja suurim linn Brunswick.

Maakonna pindala on 1096 km&sup2;, millest 4 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 172 332. 2000. aastal oli elanikke 151 095.

## Naabermaakonnad

* Cuyahoga maakond (kirdes)
* Summiti maakond (idas)
* Wayne'i maakond (lõunas)
* Ashlandi maakond (edelas)
* Loraini maakond (loodes)

## Ajalugu

Medina maakond moodustati 18. veebruaril 1812 Portage'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Saudi Araabia linna Mediina järgi.

## Välislingid

* Medina maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Punasilm-liidrik

**Punasilm-liidrik** (*Erythromma najas*) on liidriklaste hulka kuuluv kiililine.

Ta on Eesti liikide seas sinise kehaga liidriklaste hulgas ainus, kel on punased silmad.

## Vaata ka
*väike-punasilmliidrik

## Välislingid

*
Kummikeks

**Kummikeks** on kastikeksuga sarnanev hüplemismäng, kus kasutatakse pikka otstest kokkuseotud kummipaela (pesukummi).

Kaks mängijat astuvad kummipaela sisse ja eemalduvad teineteisest, kuni kumm on pingul, jäädes näod vastamisi seisma. Ühe või mõlema hoidja puudumisel pannakse asenduseks üks või kaks tooli. Kumm võib asetseda pahkluu, sääre, põlve, reie, puusa kõrgusel või isegi kõrgemal (need on järjestikused klassid, mis tuleb hüppajal läbida). Kummi hoidjad võivad seista jalad koos või õlgade laiuselt. Kolmas mängija hakkab kummi kohal läbi hüplema kindlaks määratud elemente. Vea tegemist elemendi sooritamisel nimetatakse apsuks. Apsu korral läheb hüppekord järgmisele mängijale.

Mäng oli populaarne koolitüdrukute hulgas eriti 1970.–1980. aastatel.

## Välislingid
*Kuidas mängida kummikeksu Youtube video
*KummikeksVanad ja uued mängud rahvaluulearhiivist
Medina maakond (Texas)

**Medina maakond** (*Medina County*) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 29°35' N, 99°11' W.

Maakonna halduskeskus on Hondo.

Maakonna pindala on 3458 km&sup2;, millest 18 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 006. Aastal 2000 oli seal 39 304 elanikku.

## Naabermaakonnad

* Bandera maakond (põhjas)
* Bexari maakond (idas)
* Atascosa maakond (kagus)
* Frio maakond (lõunas)
* Uvalde'i maakond (läänes)

## Ajalugu

Medina maakond moodustati 1848. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on nime saanud Medina jõe järgi.

## Välislingid

* Medina maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Morrow' maakond

**Morrow' maakond** (*Morrow County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°53' N, 82°80' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mount Gilead.

Maakonna pindala on 1055 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 827. 2000. aastal oli elanikke 31 628.

## Naabermaakonnad

* Crawfordi maakond (põhjas)
* Richlandi maakond (kirdes)
* Knoxi maakond (kagus)
* Delaware'i maakond (edelas)
* Marioni maakond (läänes)

## Ajalugu

Morrow' maakond moodustati 1. märtsil 1848 Delaware'i, Knoxi, Marioni ja Richlandi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ohio kuberneri Jeremiah Morrow' järgi.

Maakonnas on sündinud 29. Ameerika Ühendriikide president Warren G. Harding.

## Välislingid

* Morrow' maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Élisabeth Daynès

**Élisabeth Daynès** (sündinud 1960 Béziers's) on prantsuse skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. Ta on spetsialiseerunud hominiidide rekonstrueerimisele.

Daynès asutas 1984. aastal oma stuudio Atelier Daynès. Tema töid leidub muuseumides üle kogu maailma, sealhulgas Prantsusmaal Tende'i vallas Musée des Merveilles's, Chicago Fieldi loodusloomuuseumis, Lõuna-Aafrika Vabariigis Pretorias Transvaali muuseumis ja Stockholmi loodusloomuuseumis. Üks tema silmapaistvaimaid teoseid on skulpturaalne kompositsioon neandertaliperekonnast, mis on eksponeeritud Krapina Neandertalimuuseumis Põhja-Horvaatias. Selle loomiseks rekonstrueeris Daynès leitud jäänuste põhjal seitseteist pere liiget.  

## Tunnustus
*Lanzendorfi paleokunsti auhind (2010, kolmemõõtmeliste taieste kategoorias) 

## Viited

## Välislingid
* Atelier Daynes Elisabeth Daynes koduleht  (inglise) 
*[Three-Dimensional Art — Elisabeth Daynès](http://vertpaleo.org/Awards/Past-Award-Winners/Past-Award-Winners-(52).aspx) Society of Vertebrate Paleontolgy  (inglise)
Kollatähn-loigukiil

**Kollatähn-loigukiil** ehk kollane loigukiil (*Sympetrum flaveolum*) on loigukiili perekonda kuuluv kiililine.

Tema liiginimi *flaveolum* tähendab ladina keeles kollakat. Nimi on pandud niisugune sellepärast, et tema tiibadel on palju kollakat värvi.

Kiil elab Euroopas, Siberis, Kaug-Idas, Ees- ja Kesk-Aasias. Ta on laiades piirkondades levinud ja mõnel pool isegi massiline. Kuid Briti saartel ta ei ela. Mõnel aastal (1906, 1926, 1845, 1953 ja 1995) toimus Inglismaale kollatähn-loigukiilide invasioon ja moodustusid isegi väikesed kolooniad, kuid mõne aastaga surid need alati välja.

Kiili pikkus on 33–35 mm, tagakeha pikkus 22–26 mm ja tagatiiva pikkus 25–29 mm. Tiibade alusel on suur kollakas laik. Mõnel emasel võib see laik olla vähenenud või isegi täiesti puududa. Jalad on kollakaspruunid. Isastel on rind punakaspruun või oranžkollane, küljed mustade triipudega, tagakeha pealt tumepunane ja alt must. Silmad on pealt punakaspruunid ja alt hallid. Emastel on nii rind kui tagakeha kollakaspruun, küljel jookseb tagakeha tipuni katkematu must triip. Emaste silmad on pruunid, alt hallid.

Kollatähn-loigukiil lendab juuli lõpust septembri keskpaigani. Ta elab väikeste tiheda taimestikuga veekogude ääres, eelistades seisvat vett. Ta ei põlga ka aeg-ajalt kuivavaid veekogusid. Kodukohast võib ta kaugele lennata. Lend on alati kiire, aga mitte tugev. Eriti armastab ta elada sääskede paljunemiskohtades, sest sääsed on talle toiduks. Isastel on oma jahipiirkond.

Emased munevad lennult. Nad munevad siis, kui nende tagakeha puudutab vett või märga taimestikku, ent neid on nähtud ka mune lennult väikeselt kõrguselt vette või niiskele taimestikule puistamas. Vastsed arenevad koos veetaimestikuga ja taluvad nii veekogu kuivamist kui jäätumist, suhteliselt hästi ka veereostust. Nende areng kestab ühe aasta.


Sympetrum flaveolum male - Kulna.jpg|Isane
Sympetrum flaveolum female (dorsal view) - Kulna.jpg|Emane
Sympetrum flaveolum female (side view) - Kulna.jpg|Emane


## Välislingid

*
Krusensterni riff

**Krusensterni riff** (inglise *Krusenstern Reef*) on müütiline saarestik Vaikses ookeanis Midway atollist lõunas. Selle avastas 11. oktoobril 1805 Juri Lisjanski ja see on nimetatud Adam Johann von Krusensterni auks. Rifi nime järgi nimetati Loode-Hawaii Krusensterni saarteks ehk Krusensterni rifiks (inglise *Krusenstern Islands* ehk *Krusenstern Reef*). Märgiti kaartidele koordinaatidega  või . Kaartidelt kustutati pärast 1923. aastat.

## Viited
Vene-Rootsi sõda (1495–1497)

**Vene-Rootsi sõda (1495–1497)** oli sõda Moskva suurvürstiriigi ja Rootsi kuningriigi vahel valduste pärast Soomes ja Karjalas aastatel 1495–1497.

Soome territoorium Lõuna-Soomes, ajaloolised piirkonnad: Päris-Soome, Uusimaa, Satakunta, Häme, Savo, Pohjanmaa olid vallutatud Rootsi poolt 13. sajandil. Idapoolse territooriumi Karjala hõivamisel ning edasitungil ida poole põrkusid Rootsi kuningriigi huvid Loode-Venemaal valitsenud ja Ingerisse laienenud Novgorodi vabariigi huvidega. Rootsi edasitungil idasuunaltoimus 1240. aastal Novgorodi vürsti Aleksander Jaroslavitši juhitud Novgorodi vägedega Ižora jõe Neevasse suubumiskohas toimunud Neeva lahing. 

1295. aastal tungisid rootslased Käkisalmi ning alustasid seal Käkisalmi linnuse ehitamist, kuid vasturünnakuga hävitasid Novgorodi väed Rootsi väesalga ja vallutasid linnuse. Rootsi ja Novgorodi vahelised piirisõjad lõpetas 1323. aasta 12. augustil Pähkinälinnas sõlmitud Pähkinäsaari rahu. Piirijoon valduste vahel märgiti Soome lahest mööda Sestra jõge, põhja pool Saima järveni ja seejärel loodes kuni Põhjalaheni.

Novgorodi vabariigi territooriumis moodustas kahe riigi vaheline ala Ingerimaal, Vadja viiendiku. Novgorodi valdusse jäid Ingerimaal, Vadja viiendikus Käkisalmi kirikukihelkonna (vene *[[:ru:Корельский уезд|Корельский уезд]]*) pogostid: Ilomantsi (*Иломанский погост*), Kaupungin ehk Räisälä (*Городенский*), Kurkijoki (*[[:ru:Кирьяжский погост|Кирьяжский]]*), Rautu (*Ровдужский*), Sakkola (*Саккульский*), Salmi (*Соломянский*), Sortavala (*Сердовольский*). 

Rootsi valdustesse Karjalas jäid Karjala kannasel ja Laadogast põhjas Äyräpää (*Огребу*), Jääski (*Яаски*, rootsi *Jäskis*) ja Savo (*Севилакша*, rootsi *Savolax*) pogostid.

Moskva suurvürsti Ivan III poolt ellu viidud "Venemaa taasühendamise" käigus allutas Moskva suurvürstiriik 1478. aastal Novgorodi vabariigi ning liitis suurvürstiriigiga Novgorodi valdused. 

Sõjaliste ettevalmistustena alustas Ivan III 1492. aastal Narva jõe keskjooksul Jaani linnuse ehitamist ning 1493. aastal liitus Rootsi vaenlase Norra ja Taani kuningriigi kuninga (1481–1513) ja Kalmari uniooni monarhi Hansuga.

1495. aastal ründas Venemaa taanlaste poolt mahitatuna Kalmari unioonist lahkulöönud Rootsi kuningriigi valdusi Soomes. 30. novembril 1495 saavutasid end kaitsnud soomlased Viiburi linnuse ülema Knut Posse juhtimisel Moskva vägede üle võidu. 

1496. aastal uuesti rünnanud moskvalased jõudsid läbi Karjala ja Savo Hämeni. Rootsi abi venis sisetülide tõttu. Kui see aga ükskord kohale jõudis, asusid Rootsi väed sõjaretkele ning purustasid 1496. aasta suvel Narva jõe äärse moskvalaste Jaani linnuse. Rootsi väepealikud Svante Nilsson Sture ja Knut Posse maabusid 70 laevaga Ivangorodi alla ning kindluse pommitamise järel, vallutasid selle.

1497. aastal sõlmiti Rootsi-Vene vaherahu. 1497 pagendati Soome ka taanlaste poolt alistuma sunnitud Sten Sture Vanem, kus tal küll keelati omada suuremaid ja tähtsamaid kindlusi.

## Vaata ka
*Vene-Rootsi sõda
*Soome keskaeg
*Moskva-Leedu sõda (1492–1494)
Alice Roberts

**Alice May Roberts** (sündinud 19. mail 1973 Bristolis) on Briti anatoom, paleopataloog, antropoloog, teaduse populariseerija ja teletegija. Ta on  raamatu "Evolution: The Story of Man" autor.

Ta töötab 2012. aastast Birminghami Ülikooli professorina (*Professor of Public Engagement in Science* – 'avalikkuse teadusse kaasamise professor'). Tema peamised uurimisvaldkonnad on osteoarheoloogia ja paleopataloogia.

Ta on olnud telesaadete saatejuht ja teadusdokumentalistika autor, muuhulgas on ta käsitlenud ka eelajaloolise inimese arengulugu.

## Haridustee ja töökäik
Pärast Walesi Ülikooli Meditsiinikolledži lõpetamist 1997. aastal töötas ta poolteist aastat nooremarstina National Health Service South Walesis, seejärel sai ta töökoha Bristoli Ülikooli anatoomiaosakonda, kus aasta pärast (1999) edutati lektori kohale. Doktorikraadi kaitses Roberts aastal 2008 paleopataloogias. Bristoli Ülikooli Võrdleva ja Kliinilise Anatoomia Keskuse õppejõuna on ta õpetanud kliinilist anatoomiat, embrüoloogiat ja füüsilist antropoloogiat. Lisaks ülikooli anatoomiaosakonnale on ta töötanud ka arheoloogia ja antropoloogia osakonnas (*Visiting Fellow* 2009–2012). 2012. aastast töötab ta professorina Birminghami Ülikoolis.

## "Evolution: The Story of Man"
2011. aastal inimese põlvenemise arenguloost raamatu "Evolution: The Story of Man" ("Evolutsioon. Inimese lugu") avaldanud Alice Roberts kasutas oma rohke pildimaterjaliga teose illustreerimiseks Kennis & Kennise loodud 3D-mudelite rekonstruktsioonide fotosid.

## Raamatud
*2007: *Don't Die Young: An Anatomist's Guide to Your Organs and Your Health*. Bloomsbury Publishing plc
*2009: *The Incredible Human Journey*. Bloomsbury Publishing plc
*2010: *The Complete Human Body*. Dorling Kindersley
*2011: *Evolution The Human Story*. Dorling Kindersley

## Viited

## Välislingid
David Servan-Schreiber

**David Servan-Schreiber** (21. aprill 1961 Neuilly-sur-Seine – 24. juuli 2011 Fécampi vald) oli prantsuse arst ja neuroteadlane.

Servan-Schreiber lõpetas aastal 1984 Lavali Ülikooli Kanadas Quebecis psühhiaatria erialal. Aastal 1988 rajas ta  Pittsburghi Ülikoolis kognitiivse neuroteaduse labori. Koos kolleegidega asutas Servan-Schreiber 1991. aastal organisatsiooni Piirideta Arstid USA osakonna. Aastal 1997 rajas ta Pittsburghi Ülikooli Meditsiinikeskuses integratiivse meditsiini keskuse. 

Servan-Schreiber on töötanud õppejõuna Lyoni ülikoolis Université Claude Bernard Lyon 1  ja kliinilise psühhiaatria professorina Pittsburghi ülikoolis.

David Servan-Schreiber on kirjutanud mitu raamatut, neist aastal 2007 ilmunud "Anticancer: Prévenir et lutter grâce à nos défenses naturelles" (eesti keeles  "Vähi vastu. Uus eluviis", 2009), sai bestselleriks ning on tõlgitud paljudesse keeltesse. Neli aastat hiljem (2011) avaldas ta oma viimase raamatu "On peut se dire au revoir plusieurs fois" ("Võib palju kordi öelda "hüvasti""), seda juba koos tuntud ajakirjaniku Ursula Gauthier'ga.

Pärast  20-aastast võitlust kasvajaga suri David Servan-Schreiber ajuvähki  Normandias 24. juulil 2011. aastal.

## Välislingid
*Vähi vastu rahvaraamat.ee
* Давид Cерван-Шрейбер прощается с нами/) psychologies.ru
Evengid

**Evengid** (vana nimetus *tunguusid*) on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Siberis ja Kaug-Idas, Hiinas ning Mongoolias. Evenkide asualad on väga laialdased, ulatudes Jenissei jõest kuni Ohhoota mere ja Põhja-Jäämereni.

Evenkide üldarv maailmas on ligi 80 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 37 843 evenki (neist Sahha Vabariigis 21 008, Krasnojarski krais 4372, Habarovski krais 4101, Amuuri oblastis 1481, Taga-Baikali krais 1387 ja Irkutski oblastis 1271) Hiinas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 39 534 evenki (enamik nendest Sise-Mongoolias). Mongoolias elas 1995. aastal 1000 evenki.

Antropoloogiliselt kuuluvad evengid mongoliidse rassi baikali ehk paleosiberi rühma.

Evengi keel kuulub tunguusi-mandžu keelte põhjarühma. Venemaal on enamik evenke läinud üle vene või jakuudi keelele. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal evengi keelt ainult 4802 inimest. Ka Hiinas on evengi keel ohustatud.

Evengid on lähtunud Baikalimaalt, kust nad alates II aastatuhandest on laiali rännanud. Varem olid nad tüüpilised rändeluviisiga põhjapõdrakasvatajad ja kütid. 20. sajandil on nad suuremalt jaolt üle läinud paiksele eluviisile. Juba 17. sajandil võtsid evengid formaalselt vastu õigeusu, kuid kuni 20. sajandi alguseni jäi valdavaks šamanism. Hiinas on evenkide hulgas levinud ka budism.

Eveenid on evenkide lähisugulased, kuid tegemist on eri rahvastega.

## Vaata ka
*Evengi autonoomne ringkond

## Viited

## Välislingid
*Evengid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Maitse

**Maitse** on ainete omadus, mis kutsub inimesel või loomal esile maitsmisaistingut.

Maitsmisaisting tekib, kui suus olev aine reageerib keemiliselt keelel olevate maitsmispungade retseptoritega.

Maitsed saab klassifitseerida viieks põhimaitseks: magus, hapu, soolane, kibe ja umami.

## Vaata ka
* Maitsmine.
Krusensterni saared

**Krusensterni saared** on saarestik Middendorffi lahest loode pool Kara meres Tsentralnõi ja Pervomaiski saarte vahel. Saared said oma nime Otto Paul von Krusenstern järgi.

## Viited
Semjon Tšeljuskin

**Semjon Tšeljuskin** (vene keeles Семён Иванович Челюскин; u 1700 – november 1764) oli vene polaaruurija. 

Ta sündis arvatavasti Kaluuga kubermangu Peremõšli maakonna Borištševo külas.

1714. aasta sügisel astus ta Matemaatiliste ja navigatsiooniliste teaduste kooli Moskvas. 1720. aastatel teenis ta Balti laevastiku laevades navigaatori, tüürimehe abi ja alltüürimehena. 

1733–1743 osales Semjon Tšeljuskin suurel põhjaekspeditsioonil. Aastatel 1735–1736 oli ta Vassili Prontšištševi ekspeditsioonil "Jakutski" tüürimees. 1736. aasta septembris sai ta haigestunud Prontšištševi asemel laeva kapteniks ja viis selle Faddei lahest Olenjoki jõe suudmealasse. 1736. aasta detsembris sõitis ta koos geodeet Nikifor Tšekiniga kelkudega tagasi Jakutskisse. Aastatel 1738–1739 osales ta Hariton Laptevi ekspeditsioonil. Aastatel 1741–1742 uuris ta Taimõri poolsaare läänerannikut, Hatanga, Pjassina ja Jenissei jõe suudmealasid ning avastas Euraasia mandriosa põhjapoolseima punkti, mis sai hiljem tema auks nime Tšeljuskini neem.

1742. aasta sügisel läks tagasi Peterburisse, kus sai lipnikuks ja teenis edasi Balti laevastikus. 1751. aastal sai leitnandiks ja 1754. aastal kaptenleitnandiks. 18. detsembrist 1756 läks ta erri 3. astme kapteni auastmes.

Semjon Tšeljuskini haua koht pole täpselt teada.

## Tšeljuskini auks nimetatud objektid
*Tšeljuskini neem – Euraasia põhjapoolseim punkt
*Tšeljuskini poolsaar – Taimõri poolsaare põhjapoolsem osa
*Tšeljuskini saar – Kara mere Taimõri lahe suudmealas
*Tšeljuskin (laev) – Venemaa aurik
*Asula Luhanski oblasti Lutuginski rajoonis (Ukraina) 
*Tänavad Harkivis, Mariupolis, Poltavas, Belaja Tserkovis ja Berdjanskis (Ukraina), Iževskis, Kazanis, Novosibirskis (Venemaa) 
*Aerofloti lennuk tähisega VQ-BBA.