open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
S1 Scout Car

**S1 Scout Car (American)** oli neljarattaline soomusauto, mida toodeti Teise maailmasõja ajal Austraalias USA armee jaoks.

## Ajalugu
Austraalias paiknenud USA armee õhujõud (USAAF) esitasid 1942. aastal tellimuse kergele soomusautole, mida kasutada patrullimiseks ja lennuväljade kaitseks. Tellimuse tulemusel valmis sõiduk, mis sai nimeks S1 Scout Car (American). Ford Australia tootis umbes 40 masinat.

Soomusauto põhines Ford F15 4x2 šassiil (ehitati ka üks 4x4 masin). Pealt avatud soomustatud kere sarnanes M3 Scout Cari kerega. Relvastus koosnes ühest 12,7 mm kuulipildujast M2 Browning ja kahest 7,62 mm kuulipildujast M1917 Browning. Meeskond oli viieliikmeline: komandör, juht ja kolm laskurit.

## Kirjandus
* Michael K. Cecil – *Australian Military Equipment Profiles vol. 3, Australian Scout and Armoured Cars 1933 to 1945*, 1993 Australian Military Equipment Profiles, ISBN 0-646-14611-4

## Välislingid
* Warwheels.net
Rick Rypien

**Rick Joseph Rypien** (16. mai 1984 Blairmore, Alberta – 15. august 2011 Crowsnest Pass, Alberta) oli Kanada jäähokimängija (keskründaja).

Rick Rypien sündis Wes ja Shelley Rypieni pojana. Isa oli Kanada meister poksis. Ricki vanem vend Wes juunior mängis hokit mitmes madala liiga meeskonnas.

Rick Rypien mängis algul neli aastat hokit WHL-i klubis Regina Pats. Tema pruut hukkus autoõnnetuses, kui sõitis Calgarysse Ricki mängu vaatama.

Pärast selle lepingu lõppu 2005. aasta alguses võttis temaga ühendust AHL-i meeskonna Manitoba Moose'i peatreener, kes kutsus Rypieni hooaja viimasteks mängudeks oma meeskonda. Ta jäi noormehega rahule ja tegi temaga lepingu edaspidisekski. Kuna Moose oli Vancouveri Canucksi noorteklubi, ei olnud sealt üleminek Canucksisse keeruline. Paaril hooajal esines Rypien mõlema klubi koosseisus. Canucks oligi ainus NHL-i klubi, kus Rypien mängis.

Rick Rypien mängis kuus hooaega Canucksis (2005–2011). 2. juulil 2011 sõlmis ta aastase lepingu Winnipeg Jetsiga, kuid ei jõudnud seal mängida. NHL-is tegi ta kaasa 119 kohtumises, lõi 9 väravat ja tegi 7 resultatiivset söötu. Samuti sai ta 226 karistusminutit.

Nende aastate jooksul, mil Rypien Canucksis mängis, jõudis Canucks 4 korda *play-off*-i, aga langes 3 korda veerandfinaalis välja. Viimasel korral, 2011. aastal oli Canucks põhiturniiri parim saadud võitude ja punktide, löödud ja sisselastud väravate poolest ning jõudis NHL-i finaali, kus kaotas Bostoni Bruinsile 3:4. Kuid *play-off*-is Rypien kaasa ei teinud.

Individuaalselt oli Rypieni parim hooaeg eelmine (2009/10), kus ta lõi 4 väravat, andis 5 resultatiivset söötu ja sai 133 karistusminutit.

27-aastane hokimängija leiti surnuna kodust. Ta oli sooritanud enesetapu. Rypien oli kogu karjääri jooksul hädas depressiooniga.

## Viited

## Välislingid
*Skandaalne Kanada hokimees leiti 27-aastaselt surnuna, Õhtuleht.ee, 16. august 2011
Faina Ranevskaja

**Faina Ranevskaja** (Фаина Георгиевна (Григорьевна) Раневская, sünninimi **Faina Feldman** – Фаина Гиршевна Фельдман; 15. august / 27. august 1896 Taganrog – 19. juuli 1984 Moskva) oli nõukogude teatri- ja filminäitleja, NSV Liidu rahvakunstnik (1961), kolmekordne Stalini preemia laureaat (1949, 1951, 1951).
Hugo Weaving

**Hugo Wallace Weaving** (sündinud 4. aprillil 1960 Nigeeria Oyo osariigis Ibadanis) on Briti-Austraalia filmi- ja teatrinäitleja.

Ta on mänginud muu hulgas filmides "Matrix" ja "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek". Ta andis hääle ka ühele tegelasele filmis "Lustakad jalakesed".

## Välislingid

*
Ija Savvina

**Ija Savvina** (vene *Ия Сергеевна Саввина*; 2. märts 1936 Voronež – 27. august 2011 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.

Aastal 1958 lõpetas Ija Savvina Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna. Näitlemisega hakkas tegelema ülikooli teatritrupis. Aastast 1960 töötas näitlejana Mossoveti-nimelises teatris. 

Veebruaris 1979 asus Ija Savvina tööle Gorki-nimelises Moskva Akadeemilises Kunstiteatris (aastast 1989 Tšehhovi-nimelises Moskva Kunstiteatris).

## Filme
*"Daam koerakesega" (1960)
*"Garaaž" (1979; režissöör Eldar Rjazanov)
*"Eraelu" (1982; režissöör Juli Raizman)

## Tunnustus
* 1976 – Vene NFSV rahvakunstnik
* 1990 – NSV Liidu rahvakunstnik
* 1999 – teatripreemia Kristall-Turandot

## Viited

## Välislingid
*Ija Savvina Moskva Kunstiteatri lehel
*Biograafia kino-teatr.ru lehel
Edifício Itália

**Edifício Itália** on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos, riigi kõrguselt teine hoone. Pilvelõhkuja kõrgus on 168 meetrit ja sellel on 46 korrust.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Emporis
Winchester

**Winchester** (varasemad nimed **Winton** ja **Wintonceastre**) on linn Inglismaal Hampshire'is. 

Linnas asuvad Winchesteri katedraal, Winchesteri Ülikool ja Winchesteri kolledž. Samuti 11. sajandil rajatud Winchesteri linnus.
Irene (eesnimi)

**Irene** on naisenimi, mis pärineb kreeka sõnast εἰρήνη (eirēnē) 'rahu'. See sõna võib olla ka kujul "Irini", "Eirene" või "Eirini".

## Tuntud nime kandjaid
*Irene Adler, tegelaskuju Arthur Conan Doyle teostes
*Irene Käosaar, eesti haridustegelane
*Irene (Hispaania printsess), Hispaania kuningliku perekonna liige
*Irene (Bütsantsi keisrinna), Bütsantsi keisrinna
*Irene (Hesseni printsess)
*Irène Joliot-Curie
Winchester (täpsustus)

**Winchester** on mitme linna nimi:

***[[Winchester]]** on linn Inglismaal
***[[Winchester (Massachusetts)|Winchester]]** on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostoni külje all
***[[Winchester (Virginia)|Winchester]]** on linn USA-s Virginia osariigis
***[[Winchester (Nevada)|Winchester]]** on linn Nevada osariigis.

**[[Winchester Repeating Arms Company]]** on USA relvatootja.

**Winchester**iks kutsutakse sageli arvuti kõvaketast. Nimetus on tulnud andmekandja IBM 3340 koodnimetusest.
Easy listening

***Easy listening*** on popmuusikasuund, mis pakub ajaviitemuusika funktsioonis mõõduka rokkmuusikaväljendusega lööklaule ja tantsumuusikat. Selle suuna tüüpilised esindajad on olnud The Carpenters ja Ray Conniff. Paralleelnimetusi: *middle of the road*, *no nonsense rock*, *pop rock*.
Kanepine hamõ

**Kanepine hamõ** on kirjandusauhind.

Seda annab välja Kanepi raamatuküla kümme aastat tagasi ilmunud raamatu eest. Auhinnaks on kanepisest riidest õmmeldud särk.

Auhinna laureaatideks on olnud Madis Kõiv, Kauksi Ülle, Jan Rahman, Kaido Kama.

## Viited
Güiro

**Güiro** on Kuuba päritoluga rütmiinstrument. 

Güirot kasutasid juba Antillide indiaanlased oma rahvamuusikas. Sõna "güiro" tulebki Antillide põlisrahvaste tainode keelest. Tänapäeval on güiro Ladina-Ameerika muusikas üldiselt ja laialt levinud.

Güiro on kuivatatud õõnes pudelkõrvits, mis on ühest otsast avatud ja mille ühel küljel on palju paralleelseid sälke, mida pulgakesega kraabitakse. Selle pulga nimi on pua.

Tavaliselt ei ole sälgud sümmeetrilise kujuga. See võimaldab mängides tekitada nii pikki kui ka lühikesi helisid. Sagedamini on güiro valmistatud nii, et puad ülespoole tõmmates tekivad pikad helid ja allapoole tõmmates lühikesed.

Güirot mängitakse nii, et seda hoitakse vasakus käes, kusjuures pöialt hoitakse heliava taga, et pilli paigal hoida. Paremas käes hoitakse puad. Tavaliselt saadab güiromängija end lauluga ja kui bänd kasutab güirot, siis on see tavaliselt solisti käes. Selles suhtes sarnaneb güiro marakaga, mida samuti hoiab tavaliselt solist.

Güiro teisend on muusika rütmis raputatav pudelkõrvits, mis on kaetud võrguga, millele on kinnitatud klaaspärlid või kuivad puuviljaseemned. Vabrikutoodangus kasutatakse ka muid materjale.

Güiro saatel tantsitakse sageli salsat või tšatšat.
NIFL Premiership

**NIFL Premiership** (kuni 2013. aastani *IFA Premiership*; sponsori järgi **Danske Bank Premiership**) on Põhja-Iirimaa jalgpalli kõrgeim liiga.

## Klubid
Hooajal 2019–20 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

## Meistrid
Tubad

**Tubad** (endanimetus *tuba*) on väikesearvuline rahvas, kelle elupaigaks on Venemaa Altai Vabariik.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1565 tuba, neist 1533 Altai Vabariigis ja suurem osa Tšoja rajoonis. 2000. aastal tunnistas valitsus nad Venemaa Föderatsiooni väikesearvuliseks põlisrahvaks.

Tuba murre kuulub turgi keelte hulka, täpne liigitus on vaieldav (seda on tavaliselt nimetatud altai keele murdeks).

## Välislingid
* Л.П.Потапов: ТУБАЛАРЫ ГОРНОГО АЛТАЯ
Tor Henning Hamre

**Tor Henning Hamre** (sündinud 24. aprillil 1979 Flekkefjordis) on endine Norra jalgpallur. 

Aastatel 2002–2003 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC Flora. 2003. aasta hooajal lõi ta Meistriliigas 39 väravat, millega oli liigahooaja suurim väravakütt. Ta lõi samal hooajal värava rekordiliselt 15 mängus järjest.

Hiljem mängis ta Norra klubides Vålerenga ja Mandalskameratene ning Taani klubis Herfølge.

Ta lõpetas 2006. aastal sportlaskarjääri motivatsiooni puuduse tõttu.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Parim väravakütt 2003
** FC Flora parim väravakütt 2003
Nagu kaks tilka vett

*"Nagu kaks tilka vett" (originaalpealkiri "The Parent Trap"), 1961. aasta film Hayley Millsiga peaosades.
**"Nagu kaks tilka vett 2" (originaalpealkiri "The Parent Trap II"), 1986. aastal tehtud eelmise filmi televisioonile tehtud järg Hayley Millsiga peaosas, kes on ka ainuke näitleja, kes kaasati esimesest filmist.
**"Nagu kaks tilka vett 3" (originaalpealkiri "The Parent Trap III"), 1989. aastal televisiooni jaoks tehtud teine järjefilm esimesele filmile. Peaosas on Hayley Mills.
**"Nagu kaks tilka vett 4: Mesinädalad" (originaalpealkiri "The Parent Trap IV: Hawaiian Honeymoon"), samuti 1989. aastal televisiooni tarbeks valminud kolmas järjefilm. Peaosas Hayley Mills.
*"Nagu kaks tilka vett" (originaalpealkiri "It Takes Two"), 1995. aasta film Mary-Kate ja Ashley Olseniga peaosades. Telekanal TV3 on filmi näidanud ka pealkirja "Üks pluss üks on neli" all.
*"Nagu kaks tilka vett" (originaalpealkiri "The Parent Trap"), 1998. aasta film Lindsay Lohaniga kahes peaosas.
Jupiler Pro League

**Jupiler Pro League** on Belgia jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1895. aastal ning ajaloo jooksul on liigas mänginud 74 klubi. Kokku on Belgia meistriks tulnud 16 klubi. Kõige edukam klubi on RSC Anderlecht, kes on tulnud Belgia meistriks 34 korda, järgnevad Club Brugge KV (19), Union Saint-Gilloise (12) ja Standard Liège (10). 

Alates hooajast 2023–24 mängib liigas 16 klubi. Enne seda mängis liigas kolm hooaega 18 klubi.

UEFA koefitsiendi järgi oli Belgia liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt kaheksandal kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
* Vladimir Voskoboinikov – FC Brüssel (2004–2005)
* Tarmo Neemelo – Zulte Waregem (2009)
* Enar Jääger – Lierse (2013–2014)
* Kevor Palumets – Zulte Waregem (2022–2023)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
1996 (Justamendi album)

**"Justament 1996"** on ansambli Justament album.

## Lood

# **36** (viis Viktor Vassiljev, sõnad Lauri Saatpalu)
# **Tamula vanake** (viis Indrek Kalda, sõnad Villu Kangur)
# **Mööda lumeveski teed** (viis Richard Owen, sõnad Juhan Sütt) 
# **Viimane laev** (viis Kait Tamra, sõnad Juhan Smuul)
# **Jääaeg** (viis Viktor Vassiljev, sõnad Villu Kangur)
# **Ilm on hukas** (viis Indrek Kalda, sõnad Villu Kangur)
# **Kivihing** (viis Vello Toomemets, sõnad Teet Saviauk)
# **[[Tweedle Dee, Tweedle Dum|Suvetiir]]** (Lally Stott / Mario Capuano / Giosy Capuano)
# **Kodutänavad** (viis Toomas Lunge, sõnad Teet Saviauk)
# **Tuul kas mäletad** (viis Viktor Vassiljev, sõnad Indrek Hirv)
# **Saar** (viis Vello Toomemets, sõnad Teet Saviauk)
# **Rännumees** (viis Viktor Vassiljev, sõnad A. Mägi)
# **Vastu külma ööd** (viis Viktor Vassiljev, sõnad Leelo Tungal)
# **Humalate jook** (viis Indrek Kalda, sõnad Villu Kangur)

## Välislingid
*
*ESTER Tallinn püsilink
Kaibaldi liivik

**Kaibaldi liivik** on kõige suurem liivik Eestis. See asub Kaibaldi nõmmel Hiiumaal,  Kanapeeksi küla alal. 

Liivik on Pihla-Kaibaldi looduskaitseala Kaibaldi sihtkaitsevööndi keskosaks. Liivik on inimtekkeline: II maailmasõja ajal põlenud metsaala kasutati hiljem tankide õppeväljakuna.

## Pilte

Pilt:Kaibaldi_liivik01.jpg
Pilt:Kaibaldi_liivik02.jpg
Pilt:Kaibaldi_liivik03.jpg
Pilt:Kaibaldi_liivik05.jpg
Pilt:Kaibaldi_liivik06.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Palo, Timo. 2016. Kaibaldi liivik, Eesti oma liivakõrb Eesti Loodus 11: 40-41

## Välislingid

*Kaibaldi liivik, www.puhkaeestis.ee
Kapriis (ansambel)

**Kapriis** oli eesti naisansambel, tegutses alates 1970. aastast EKE Projekti kollektiivina. 

Ansambli koosseisus olid Anne Tammemäe, Tiiu Mürk, Milvi Süving, Ene Luks, Tiiu Arus, Urve Mathiesen, Maret Laan ja Tiia-Mai Loo. Ansamblit juhatas kuni 1975. aastani Laine Arumeel, 1975. aastast juhatas ansamblit Paul Ruudi.
Kaibaldi nõmm

**Kaibaldi nõmm** on maa-ala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. See koosneb peamiselt nõmmemetsast, mille keskel asub Kaibaldi liivik. Suurem osa Kaibaldi nõmme asub Pihla-Kaibaldi looduskaitseala Kaibaldi sihtkaitsevööndis.

Eesti NSV ajal kasutati nõmme Nõukogude armee tankodroomina. Kaibaldis oli kaks sõiduringi: 2,5 ja 3,3 km, need on aerofotodel tänini äratuntavad. 

## Pilte


Pilt:Kaibaldi_nommemets.jpg|Kaibaldi nõmmemets
Pilt:Kaibaldi_nommemets_lagendik.jpg|Kaibaldi nõmmemets
Pilt:Kaibaldi_liivik01.jpg|Kaibaldi liivik
Pilt:Pihla-Kaibaldi_lka_Kaibaldi_skv.jpg|Pihla-Kaibaldi looduskaitseala Kaibaldi sihtkaitsevööndi piir Kanapeeksi-Kaibaldi metsasihi ääres


## Välislingid
Bernd Eichinger

**Bernd Eichinger** (11. aprill 1949 – 24. jaanuar 2011) oli saksa filmilavastaja ja -produtsent.

Bernd Eichinger oli filmide "Allakäik", "Roosi lugu", "The NeverEnding Story", "Vaimude maja", "BaaderMeinhofi kompleks", "Preili Smilla lumetaju", "Fantastiline nelik" jt produtsent. 

Ta oli filmistuudio Constantin Film asutaja ja tegevjuht.

## Välislingid
*
Vjatšeslav Šumski

**Vjatšeslav Šumski** (vene keeles Вячеслав Михайлович Шумский; 17. detsember 1921 Moskva – 23. jaanuar 2011 Moskva) oli vene filmioperaator.

## Filme
*"Meie aja kangelane" (1966)
*"Vaatame, mida toob esmaspäev" (1968)
*"Kuritöö ja karistus" (1969)
*"Aga koidikud on siin vaiksed" (1972)
*"Valge Bim Mustkõrv" (1976)

## Tunnustus
* 1980 Lenini preemia
* 1982 NSV Liidu rahvakunstnik

## Välislingid
*Biograafia kino-teatr.ru lehel
Bulava

** R-30 Bulava** on Venemaal välja töötatud ja katsetamisjärgus olev ballistiline rakett, mis võib kanda ka tuumalõhkepäid. Neid peaksid hakkama kandma uue, Borei-klassi tuumaallveelaevad, mille esimene esindaja on Venemaa mereväe allveelaev Juri Dolgoruki.

Venemaa relvajõud katsetasid edukalt 2022. aasta 3. novembril Bulava ballistilist raketti. Rakett tulistati välja allveelaevalt Valge mere vetes ja lendas üle suure osa Venemaa territooriumist. Rakett startis allveelaevalt Generalissimus Suvorov ja tabas plaanipäraselt Kura polügoonirongi Kaug-Ida piirkonnas.

## Välislingid
* "Venemaa seekordne Bulava-test õnnestus" Postimees, 27.08.2011
* 11. august 2015, Vladimir Voronov, Tegelikkus Vene relvastuse seisust: lennuvõimetu rakett Bulava ja tuumarong, tõlge artiklist 28.06.2015 14:21, Владимир Воронов, Танки для парада, Радио Свобода 2015 RFE/RL
Udo Parikas

**Udo Parikas** (sündinud 1956 Saltsjöbadenis Rootsis) on eesti ajakirjanik. 

Ta on töötanud Rootsi Raadios, ka eestikeelsete saadete toimetuses.

## Isiklikku
Udo Parikas on tuntud eesti fotograafi Peeter Parika tütrepoeg.
Tõnu Anton

**Tõnu Anton** (sündinud 26. aprillil 1953 Pärnus) on Eesti endine poliitik, pangandustegelane ja riigikohtunik. 

Ta on lõpetanud 1971. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 

Tõnu Anton oli Nõukogude Liidu kommunistliku partei (NLKP) liige. Aastatel 1976–1990 töötas ta Tartu Linna RSN Täitevkomitees ja EKP Tartu Linnakomitees, aastatel 1987–1989 oli ta kommunistliku partei Tartu linnakomitee ideoloogiakomisjoni esimees. 

Anton oli ka Tartu Kommertspanga asedirektor. Ta oli üks peamiselt demokraatlikke printsiipe järgiva ülemnõukogu valimisseaduse, mille XI Ülemnõukogu võttis vastu 17. novembril 1989, väljatöötajaid.

Eesti NSV XII Ülemnõukogu valimistel 18. märtsil 1990 Anton osutus valituks saadikuks kui rahvuskommunistide demokraatliku ühenduse Vaba Eesti ja kodanikualgatuse kandidaat. Ülemnõukogu XII koosseisus esindas ta Rahvarinnet ja Sotsiaaldemokraatlikku fraktsiooni (kuni 1991. aasta juunini) ning sai õiguskomisjoni esimeheks. Kuulus Põhiseaduse Assambleesse Ülemnõukogu valituna.

Aastatel 1993–2016 oli ta riigikohtunik ja 1993–2014 ka riigikohtu halduskolleegiumi esimees.

Õiguskantsler Ülle Madise on tema tütar.

## Tunnustus
* 1999 Valgetähe II klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk

## Viited
Piimapukk

**Piimapukk** on tee ääres asuv astmetega pukk, millele 1960.–1980. aastail asetati maamajapidamistes piimanõud, kust piimaauto piima kogus. Piimapukid on olnud kasutusel Eestis, Soomes, Rootsis, Lätis, Norras, Islandil ja Taanis.

## Piimapukid Eestis
1950. aastail Eestis piimapukke polnud, lehmapidajad viisid oma piima ise kogumispunktidesse. Piimapukid hakkasid Eesti maastikku ilmestama 1960. aastate lõpus (teistel andmetel 1970. aastate algul), mil oli maaperedes kombeks pidada üht-kaht lehma. Eralehmade piima kogusid maal kuni 200 kilomeetri pikkusi ringsõite tegevad piimaautod. Suvel koguti piima iga päev, talvel üle päeva. Et piim nõudes ei jäätuks, keerati nõude ümber kasukad ja kampsunid.

Ajapikku piimapukkide ehitus muutus. Algselt oli tegemist astmeteta puust pukiga, piimaautot juhtiva piimamehega kaasa sõitval laborandil oli oma kolme pulgaga redel kaasas. Hiljem hakati piimapukkidele lisama treppe, mis kergendasid piimanõude ülesvinnamist. Pärnumaal hakati tegema varjualustega pukke, Viljandimaal vintsiga ja mõnikord isegi mootoriga pukke. 1980. aastail valmistati pukke ka metallist. Olulised detailid olid ka refleksklaas puki märkamiseks pimedal ajal ja piimaraamatute kastike.

1990. aastate algusest hakkasid piimapukid kaduma, kuna piimatootmise ja sanitaarnõuete muutumise tõttu ei kogutud enam üksikute lehmade piima, tänapäeval on aga talunikel piimajahutid. Samas aitas mõnel pool piimapukkide säilimisele kaasa, et need täitsid muidki funktsioone: piimapukkide juures peatusid kauplusautod ja kohalikud bussid, neile kinnitati kuulutusi ning ka postkaste. Puki juures kohtuti ja vahetati uudiseid.


Piimapukk Vardi-Nurme teel.jpg|Piimapukk Vardi–Nurme teel
Piimapukk Kernu–Kohila tee ääres.jpg|Piimapukk Kernu–Kohila teel
Piimapukk Pärnumaal Suurejõe kandis.jpg|Piimapukk Pärnumaal Suurejõe kandis
Piimapukk.jpg|Lambaküla ehk Veelikse piimapukk Viljandimaal


## Piimapukid kui kultuuripärand
26. augustil 2011 avati Kiidi turismitalus Võrumaal toimunud sõirapäeva käigus pidulikult uus piimapukk, mille ehitasid talus vabatahtlikena töötanud noored Lätist, Türgist, Venemaalt, Iisraelist ja Prantsusmaalt. Pukilt pidas esimese kõne põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder, kes tegi ettepaneku piimapukid muinsuskaitse alla võtta: "Piimapukid iseloomustavad Eestis maaelu ja põllumajanduse ühte ajajärku ning need on olnud muuhulgas maastikuarhitektuuri üks osa."

Piimapukkide uurimist on naljatamisi nimetatud **pukoloogiaks**.

Piimapuki järgi on saanud nime Piimapuki bussipeatus Aruvalla–Jägala teel Harjumaal.

## Vaata ka
*Meierei
*Piim

## Viited

## Välislingid

* "Piimapukk" Teeaeg, Eesti Maanteemuuseum, 30.04.2010
* Allar Viivik ""Hüvasti, Eestimaa viimane piimapukk!"" Õhtuleht, 12. juuli 2003
* Annika Haas & Helen Sooväli "Piimapuki-lood" Fotobrigaad/Eesti Ekspress, 11.10.2001
* Vesta Reest 14 "Ühe piimapuki elu" Luup (97), 12. juuli 1999
Oobolusliivakivi

**Oobolusliivakivi** ehk **oobolusfosforiit** on fosforiit, mis kujutab endast käsijalgsete karbipoolmete ja nende osakeste kuhjumit kvartsliivas. 

Nimi tuleneb käsijalgsete perekonna *[[Obolus]]* nimest.

Käsijalgsete kodade tükid sisaldavad 35-38% P2O5. (Maapõueseaduses loetakse fosforiidiks kivimit, milles P2O5 keskmine sisaldus on vähemalt 6,0%.) 

## Vaata ka
*liivakivi

## Välislingid
*Oobolusfosforiidist kui maavarast Eestis.
29528 Kaplinski

**29528 Kaplinski** (1998 AN8) on asteroidide vöösse kuuluv asteroid orbitaalperioodiga 1601,0888116 päeva (4,38 aastat). Asteroidi avastas 10. jaanuaril 1998 Ondřejovi Observatooriumis tšehhi astronoom Lenka Kotková (Šarounová).

Asteroid on saanud nime eesti kirjaniku Jaan Kaplinski järgi.

## Välislingid
* JPL: Small-body Database Browser on 29528 Kaplinski
* Tšehhi Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituut (Ondřejov, Tšehhi Vabariik)
Typhoon

**Typhoon** (inglise keeles 'taifuun') on mitme asja nimi:
***[[Akula-klassi allveelaev]]ade** NATO koodnimi
***[[Eurofighter Typhoon]]**, sõjalennuk
Egeuse kultuur

**Egeuse kultuur** või **Egeuse tsivilisatsioon** on koondnimetus, mille alla kuulub tegelikult kolm pronksiaegset Kreeka tsivilisatsiooni Egeuse mere ümbruses: Kreetal, Küklaadidel ja Kreeka maismaal.

Kreetal õitses varasel pronksiajal Minose kultuur. Küklaadide tsivilisatsioon sulandus maismaaga varahellaadilisel perioodil ja Kreetaga keskminoilisel ajajärgul. Hilishellaadilisel või hilisminoilisel ajastul, ligikaudu 1450. aastast eKr levis Mükeene tsivilisatsioon Kreeka mandriosalt Kreetale.
Akula

**Akula** võib olla:
***[[Akula-klassi allveelaev]]**
***[[Akula (allveelaev, 1908)|Akula]]**, allveelaev (1908)
***[[Akula (allveelaev, 1983)|Akula]]**, allveelaev (1984)
Johannes Maide

**Johannes Voldemar Maide** VR II/3 (24. aprill 1893 Tartu – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti looduskaitsetegelane.

Ta õppis Tartu ülikoolis 1915–1917 arstiteadust ja 1920–1932 geograafiat, Eesti Üliõpilaste Seltsi buršvilistlane.

Ta osales Vabadussõjas velskrina suurtükipaadil Lembit (osales Utria dessandil), oli kooliõpetaja Haapsalus, töötas Põllutööministeeriumis, Eesti Turistide Ühingu sekretär, Riigiparkide Valitsuse ja Loodushoiu ja Turismi-instituudi asjaajaja-varahoidja.

1920. aastal sooritas ta süstamatka ümber Eesti.

Ta oli Pühajärve valitsemise ja kasutamise selgitamise ning tervishoiukaitse alla võetud suvitus- ja ravitsuskohtade korraldamise küsimuste selgitamise komisjoni liige. 

1930. aastail propageeris ta Eestile asumaade omandamist Lõuna-Aafrikas või Vahemerel.

1940. aastal ta arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt, kuid vabastati kolm kuud hiljem. Ta hukkus Moero pardal Eestist põgenedes.

Johannes Voldemar Maide on Eesti Arengufondi käivitaja ja endise juhatuse esimehe Ott Pärna vanavanaisa.

## Teoseid
* Tartu linna liiklusvaatluste tagajärjed. Postimees, 24.-25. november 1922, nr. 276–277.
* Kesselaid. Loodus, 1923, nr. 4, lk. 223–230.
* Eesti minemi raioonid. Tartu ülikooli majandusgeograafia seminari üllitised 2. 1931.
* Eesti koloniaalpoliitikast. Eesti asumaad Eesti uuestisünni teguritena. Välis-Eesti almanak. 1932, nr. 11 ja 12.
* Vaindloo saar. Loodusuurijate seltsi aruanded 39. 1933. 
* Süstal ümber Eesti. Tallinn, 1934.
* Veel Eesti asumaade küsimusest. Välis-Eesti. 1936. Nr. 2. Lk. 37–41.
* Looduskaitse alla võetud rändrahnude mass. Loodushoid ja Turism. 1935, nr. 5, lk. 292–293.
* Eesti tervisemuda. Looduskaitse II. 1940. Lk. 246–270.
* Peeter Päts ja Eesti parginduse esimesed päevad. Loodushoid ja Turism 1940, nr. 2, lk. 109–111. 

## Kirjandus
* Album academicum universitatis Tartuensis 1918–1944. II. Tartu 1994. Lk. 103. 
* Andres Tõnisson. Johannes Maide – sõjaeelse looduskaitse mees number kaks. Eesti Loodus, detsember 2010, nr. 12, lk. 625–629.
* Kui eestlased tahtsid osta Vahemeres saart ja haiglat Baleaaridel. Eesti Päevaleht, 20. märts 1971, nr. 22, lk. 9.
Ernst Säga

**Ernst Säga** (30. august 1899 Haaslava vald, Tartumaa – 27. august 1975) oli eesti arst.

Ta õppis Tartu Ülikoolis 1920–1925 (lõpetas) arstiteadust ja 1925–1927 õigusteadust, Dr. med. 1940 (Veremuutusist vähktõbiseil raadiumravi puhul). Korporatsiooni Ugala vilistlane.

Osales Vabadussõjas. 

Ta oli aastatel 1924–1925 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, aastatel 1924–1926 ja 1927–1936 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi ning aastatel 1927–1932 Tartu Õpetajate Seminari võimlemisõpetaja. Alates 1927. aastast oli ta Tartu Üldhaigekassa arst ja Tartu ülikooli naistekliiniku assistent. Alates 1928. aastast oli ta kindlustusseltside Eesti ja Oma, ja alates 1929. aastast EEKS-Maja usaldusarst. Tartus tegutsenud Pikkade Meeste Klubi juhatuse liige ja klubi usaldusarst (1934).

Arreteeriti NKVD poolt 1950. aastal.

Hiljem oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi günekoloogiaosakonna juhataja. Ta oli Tallinna Akušööride-Günekoloogide Teadusliku Seltsi juhatuse esimees. Ta maeti 30. augustil 1975 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis II*. Tartu 1994. Lk 63
Vivian Puusepp

**Vivian Puusepp** (sünninimi **Vivian Bohl**; sündinud 3. mail 1981) on eesti filosoof.

## Hariduskäik
2004. aastal lõpetas ta bakalaureuseõpingud Tartu Ülikoolis filosoofia erialal *[[cum laude]]* ning 2008. aastal kaitses ta samas magistritöö filosoofias "Ihulisusest kui keha ja vaimu dualismi ületamisest Maurice Merleau-Ponty teoses "Taju fenomenoloogia"" (juhendaja Eduard Parhomenko). Akadeemiliselt on EYS Veljesto liige.

Ta kaitses 2014. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja (juhendaja Bruno Mölder). Ta on ennast täiendanud Konstanzi Ülikoolis, Kopenhaageni Ülikooli Subjektiivsuse uurimiskeskuses (CSR) ja California Ülikoolis Los Angeleses (UCLA). 2014–2015 oli ta järeldoktor Ruhri Ülikoolis Bochumis.

## Töökäik
Ta on septembrist 2014 Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia teadur. 

## Looming
Tegevusvaldkonnad on põhiliselt vaimufilosoofia, kognitiivteadus ja fenomenoloogia, doktoritöös oli tema peamine uurimisteema sotsiaalne tunnetus.
*"Ihulisusest kui keha ja vaimu dualismi ületamisest Maurice Merleau-Ponty teoses "Taju fenomenoloogia"". Magistriväitekiri
*"How do we understand others? Beyond theories of mindreading and interactionism". Doktoriväitekiri

### Teaduspublikatsioone
*"Maurice Merleau-Ponty" - Rmt: Annus, Epp (toim.) 20. sajandi mõttevoolud. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009, lk 263-286
*"Sotsiaalne tunnetus kui hübriidelevant" - Rmt: Mölder, Bruno; Kangilaski, Jaan (toim.) *Filosoofia ja analüüs. Analüütilise filosoofia seminar 20*. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus, 2011, lk 219-258
*"Milleks on sotsiaalse tunnetuse uurimisvaldkonnas tarvis filosoofiat?" *Studia Philosophica Estonica*, 2011, vol. 4.1., lk 20-51
*Bohl, V. & van den Bos, W. "Toward an integrative account of social cognition: marrying theory of mind and interactionism to study the interplay of Type 1 and Type 2 processes" - *Frontiers in Human Neuroscience*, 2012, vol. 6: 274, lk 1-15
*Bohl, V. & Gangopadhyay, N.  - *Philosophical Explorations*, 2014, 17(2), lk 203-222
*Bohl, V.  - *Philosophical Psychology*, 2014, lk 1-21

### Arvustusi
*Bohl, V. "Tagurpidi Merleau-Ponty". Sirp 43/2010 (Arvustus M. Merleau-Ponty raamatule "Nähtav ja nähtamatu")
*Bohl, V. "Mina ja minatus ida ja lääne filosoofias". Sirp 10/2011 (Arvustus raamatule "Self, No Self? Perspectives from Analytical, Phenomenological, and Indian Traditions". Toim. M. Siderits, E. Thompson, D. Zahavi)
*Bohl, V. & Fiske, A. Review of "In and Out of Each Other’s Bodies: Theory of Mind, Evolution, Truth, and the Nature of the Social". Maurice Bloch. *American Ethnologist*, 2014, 41(1), lk 214-215
*Bohl, V. "Omistatud vaim" (Arvustus raamatule "Mind Ascribed: An Elaboration and Defence of Interpretivism." Bruno Mölder). Akadeemia, 11/2013, lk 2080-2089

### Tõlkeid
*Jean-Paul Sartre. "Eksistentsialism on humanism". *Vikerkaar* 10-11/2004
*Jean-Paul Sartre. "Eksistentsialism on humanism". Prantsuse vaim. Varrak 2007 (tlk ja järelsõna)

## Liikmesus
*Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi juhatuse liige
*2006 Nordic Society for Phenomenology
*2011 European Platform for Life Sciences, Mind Sciences, and the Humanities

## Välislingid
*
*Koduleht Inglise keeles
Ternei

**Ternei** on alev Venemaal Primorje krais, Ternei rajooni keskus. 

Ternei asub Jaapani mere Ternei lahe kaldal, Serebrjanka jõe suudme ääres. Alevist läände jääb Sihhote-Alin. Vladivostokini on teed pidi 665 km ja Habarovskini 640 km.

## Kliima
Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –11,6 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 18,5 kraadi. Õhutemperatuuri absoluutseks miinimumiks on –30,2 ja maksimumiks 38,1 kraadi. Sademeid on umbes 815 mm aastas.

## Viited

## Välislingid
* Ternei koduleht
Rahvusvaheline Noorte Demokraatide Liit

**Rahvusvaheline Noorte Demokraatide Liit** (*International Young Democrat Union*; lühend IYDU) on mitteriiklik katusorganisatsioon kogu maailma kesk- ja parempoolsete vaadetega poliitilistele noorteorganisatsioonidele, kelle eesmärkideks on  ja .

## Eesmärgid ja põhimõtted
IYDU neli põhiprintsiipi on demokraatia, inimõiguste austamine, vabad turud ja vabakaubandus. Erilist tähelepanu pööratakse ka riikliku sekkumise ja sotsialismi leviku peatamisele. Sellega annab IYDU aktiivse panuse Rahvusvahelise Demokraatliku Liidu (IDU), kellele sisuliselt ja organisatoorselt toetutakse, töösse. Eesti koostööpartneriks on Isamaa ja Res Publica Liidu Noored. IYDU ürituste eesmärk on tihendada liikmesorganisatsioonidevahelist kontakti ning vahendada ja arendada organisatsiooni põhimõtteid edendavaid ideid. Selles kontekstis tehakse praegu kampaaniat usuvabaduse edendamiseks (*Campaign for Religious Freedom*).

## Struktuur
IYDU-ga on liitunud üle 100 liikmesorganisatsiooni rohkem kui 81 riigist, nende hulgas ka näiteks Junge Union (CDU/CSU noorteühendus Saksamaal), Jeunes Populaires (UMP noorteühendus Prantsusmaal) ja Young and College Republicans USA-s. Need kõik on seotud kohalike kesk- ja parempoolsete parteidega ning seetõttu võtavad aktiivselt osa poliitilistest üritustest. IYDU-ga võivad liituda kõik riiklikud, regionaalsed või rahvusvahelised poliitilised organisatsioonid, kes toetavad organisatsiooni põhimõtete deklaratsiooni (*Declaration of Principles*) ja kes on oma eesmärkidele pühendunud. Põhimõtete deklaratsioon on IYDU alusdokument, mis võeti vastu 1981. aastal Washingtonis toimunud konverentsil. Nõukogu koosneb patroonist, ametnikest ja liikmesorganisatsioonidest. Nõukogu valib ametnikud ning kontrollib nende ja ka liikmesorganisatsioonide esitatud aruandeid. Juhatus juhib igapäevategevust ja vastutab ka eelarve täitmise eest. 2012. aastast on IYDU eesistuja Aris Kalafatis. Organisatsiooni patroon on kunagine Briti peaminister Margaret Thatcher.

Berliini müüri langemise 20. aastapäeva puhul toimus 25.–28. novembrini 2009 Berliinis IYDU aastakongress. Noorteorganisatsiooni Junge Union kandidaat Daniel Walther valiti järgneval nõukogu koosolekul detsembris 2010 Londonis esimehe ametisse. Märtsis 2011 toimus ligi 30 osalejaga juhatuse koosolek iraagi-kurdi aladel asuvas linnas Arbil. Sellele järgnes 23.–26. juunil Colombias, Bogotás "Freedom Forum 2011". Järgmine nõukogu koosolek ja iga-aastased valimised toimusid 9.–13. jaanuarini 2012 Austraalias, Sydneys. Mitmed noorteorganisatsioonid taotlevad liikmestaatust või olemasoleva staatuse reaktiveerimist. 2011. aastal pöörati suuremat tähelepanu uutele liikmetele Lõuna-Ameerikast, Aafrikast ja Aasiast. 2012. aastal toimus vabaduse kampaania Süürias ja Valgevenes.

## IYDU eesistujad

## Välislingid
* IYDU koduleht
* Isamaa ja Res Publica Noored
Kitseenelas (perekond)

**Kitseenelas** (*Aruncus*) on taimede perekond roosõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub eri süstemaatikate kohaselt üks kuni viis liiki:

**Aruncus aethusifolius* – korea kitseenelas
**Aruncus asiaticus* – aasia kitseenelas  
**Aruncus dioicus* – harilik kitseenelas
**[[Aruncus gombalanus]]*
**[[Aruncus sylvester]]*
Marek Järvik

**Marek Järvik** (sündinud 26. veebruaril 1977) on eesti filosoof. Tema peamine uurimisvaldkond on eetika, sealhulgas keskkonnaeetika.

2001. aastal kaitses Marek Järvik Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "Õigused õiguse alusena: moraalikriitiline õiguse põhjendamine" (juhendajad Eero Loone ja Margit Sutrop).

Ta on pidanud Tartu Ülikoolis loenguid sotsiaal- ja poliitilisest filosoofiast.

## Publikatsioone
* "Is Williams's internalism/externalism distinction logical?" Rmt: "Ethics: Interdisciplinary approaches. Eetika: Interdistsiplinaarsed lähenemised" Tartu Ülikooli eetikakeskus (2001-2006). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2006, lk 139-144
* "Terrorism - kas see on moraalselt õigustatud?" Akadeemia, 10/2005, lk 2085-2104
* "Sallivus - kas ideaal?" Haridus, 10/2005, lk 22-24
* Marek Järvik, K. Oudekki Loone ja Eero Loone "Suveräänsus, seadus, immigratsioon" Atlex, 2004
* "Vabadusest tugeva demokraatiani" Eesti Ekspress, 10.06.2004
* "Kas võrdsus toob meile kahju?" Eesti Ekspress, 20.11.2003
* "Unistus ühiskondlikust lepingust" Eesti Ekspress. 18.09.2003
* "Riigi võimalused moraali kujundamisel" Eesti Ekspress, 14.08.2003
* Ahto Oja, Külli Keerus, Marek Järvik jt "Keskkonnaeetikast säästva ühiskonna eetikani: inimese ja looduse vaheline tasakaal kui jätkusuutlikkuse aluspõhimõte" Tallinn: Säästva Eesti Instituut, 2003
* "Valitsuse erapooletus sõidusoodustuste kaotamisel" Postimees, 30.10.1996

## Välislingid
*
Andrus Tool

**Andrus Tool** (sündinud 5. detsembril 1960) on eesti filosoof ja tõlkija. Tema peamised uurimisvaldkonnad on filosoofia ajalugu ja ajaloofilosoofia.

1979–1984 õppis Tool filosoofiat Moskva Riiklikus Ülikoolis ning 1984–1991 Tartu Ülikoolis. 1991. aastal kaitses Andrus Tool Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "J.G. Droyseni metahistoriograafiline kontseptsioon" (juhendaja Eero Loone).

1984. aastast on Tool Tartu Ülikooli filosoofialektor. Ta on pidanud loenguid filosoofia ajaloost: antiikfilosoofiast, kesk- ja uusaja filosoofiast, saksa klassikalisest filosoofiast, hermeneutikast ja fenomenoloogiast.

## Tunnustus
* 2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Publikatsioone
* "Hans-Georg Gadamer". (lk 407–427); "Wilhelm Dilthey" (lk 385–403); "Hermeneutika" (lk 379–382); "Elufilosoofia" (lk 33–39). Rmt: Annus, E. (toim), *20.sajandi mõttevoolud*. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2009.
* "Wilhelm Dilthey on the Objectivity of knowledge in human sciences". **, 11(1)/2007, lk 3–14.
* "Filosoofiline refleksioon humantaarteaduste loomuse üle ja teaduspoliitika". *Studia Philosophica* 5/2006, lk 90–102.
* "Wilhelm Dilthey elufilosoofia ja hermeneutika". *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* 2006, lk 1798–1833.
* "Mäng ja kõnelus looduvas traditsioonis", 2002.
* "Hans-Georg Gadameri filosoofiliste tekstide teaduslik kommenteeritud tõlge", 2002.
* "Uuskantiaanlus kui teadusajastu kultuurifilosoofia" *Akadeemia* 4/1993, lk 769–802.
* Tool, Andrus 2020. Wilhelm Dilthey, Karl Ernst von Baer ja eluteadused. *Akadeemia* 8: 1347–1389.

## Tõlkeid
* Wilhelm Dilthey "Teiste isikute ja nende eluavalduste mõistmine" Akadeemia, 2006, lk 1779–1796.
* Hans-Georg Gadamer "Hermeneutika universaalsus: valik esseid ja intervjuusid" Tartu: Ilmamaa, 2002.
* Friedrich Schleiermacher, Wilhelm Dilthey, Martin Heidegger, Hans-Georg Gadamer "Filosoofilise hermeneutika klassikat" Tartu: Ilmamaa, 1997.

## Viited

## Välislingid
*
Oblikalutikas

**Oblikalutikas** (*Coreus marginatus*) on putukaliik lutikaliste alamseltsist. Ta on Euroopas, sealhulgas Eestis laialdaselt levinud.


Coreus marginatus-n.jpg| *Coreus marginatus* äsja koorunud nümf
File:Oblikalutikas,(Coreus marginatus).JPG|
File:Oblikalutikas,.JPG|
Coreus marginatus-o.jpg|
File:Oblikalutikas,Coreus marginatus.JPG|
File:Coreus marginatus,(oblikalutikas).JPG|


## Välislingid
* 

* ''Coreus marginatus'' (*inglise keeles*)
Taaskehastajate massilahing

**Ajaloo taaskehastajate massilahing** on ajaloolise või ajastukohase lahinguolukorra simuleerimine sõdalasi kehastavate võitlejate poolt. Muinas- või keskaegses massilahingus võideldakse kahes või enamas meeskonnas, kasutatakse erinevaid relvi – mõõku, kilpe, odasid, kirveid ja nuiasid. Ohtlikumate relvade ning suurema segaduse tõttu on massilahing oluliselt ohtlikum kui ajaloolise mõõgavõitluse turniir või kahevõitlus. Olenevalt ürituse iseloomust võib massilahing olla kas teatraalselt demonstratiivne või sportlik, mittekontaktne või täiskontaktne. Taaskehastatakse lahinguid ka tulirelvade ajastust.
Partizansk

**Partizansk** on linn Venemaal Primorje krais. Asub Partizanskaja jõe orus, 154 km Vladivostokist. 

## Loodus
### Geograafiline asend
Partizansk asub Nahhodkast 40 km põhjas Partizanskaja jõe orus. Linna ümbritsevad mäed kõrgusega kuni 500 m.

### Kliima
Linnas on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –13,2 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,5 kraadi. Õhutemperatuuri absoluutseks miinimumiks on –29,9 ja maksimumiks 36,6 kraadi. Sademeid keskmiselt 796 mm aastas.

### Taimestik
Linna ümbritsevad leht- ja segametsad, kus kasvavad amuuri tamm, kask, pärn, mandžuuria pähklipuu, amuuri korgipuu, nulg, kuusk, saar, vaher.

### Loomastik
Partizanski ümbritsevates metsades elavad amuuri tiiger, karu, metskits, metskass, metssiga, naarits, orav.

## Viited

## Välislingid
* Partizanski koduleht
Carl Rudolf Lehbert

**Carl Rudolf Georg Lehbert** (hüüdnimi **Gori**; 12/24. jaanuar 1858 Tallinn – 16. märts 1928 Tallinn) oli apteeker ja bioloog, Raeapteegi rentnik ja hilisem omanik.

Tema isa oli Piers Rudolph Lehbert (1820 Valmiera – 1888 Tallinn), Raeapteegi rentnik.

Ta õppis aastail 1879–1883 (proviisor) Tartu Ülikoolis farmaatsiat, Korporatsioon Neobaltia liige.

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr. 56 (10801), lk. 67.
Riin Sirkel

**Riin Sirkel** (sündinud 4. mail 1979) on eesti filosoof, Vermonti Ülikooli dotsent. Tema peamised uurimisvaldkonnad on vanakreeka filosoofia ja metafüüsika.

1997–2005 õppis Sirkel Tartu Ülikoolis filosoofiat, kaitstes 2002. aastal bakalaureusekraadi ning 2005. aastal magistriväitekirja "Küsimus olemuse järele: Aristoteles, Avicenna ja Aquino Thomas" (juhendajad Andrus Tool ja Henrik Lagerlund). 2004–2005 oli ta külalismagistrant Uppsala Ülikoolis. 2006–2010 oli Sirkel doktoriõppes Lääne-Ontario Ülikoolis, kus kaitses 2010. aastal doktoriväitekirja "The Problem of Katholou (Universals) in Aristotle" ("Universaalide (*katholou*) probleem Aristotelese filosoofias"; juhendajad Henrik Lagerlund ja Devin Henry).

2004–2006 oli Riin Sirkel Eesti Autismiühingu tugiisik. 2004–2006 töötas ta Tallinna Ülikoolis lektorina ning 2005–2007 Tartu Ülikoolis õppejõu, koordinaatori ja erakorralise teadurina. 2007–2010 oli Sirkel assistent ja lektor Western Ontario Ülikoolis, 2010–2012 oli ta järeldoktorantuuris Alberta Ülikoolis. 2012–2018 töötas ta lektorina Vermonti Ülikoolis Ameerika Ühendriikides, alates 2018 samas dotsent.

2005–2007 kuulus Sirkel filosoofia ainenõukokku. 2004. aastast on ta Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi ja 2009. aastast Ameerika Filosoofilise Ühingu liige. Riin Sirkel kuulub ka filosoofilisse grupeeringusse "Frontisterion" ("Taipla").

## Tunnustus
* 2005 – Gustav Teichmülleri stipendium

## Publikatsioone
**Philoponus: On Aristotle’s Categories 1–5* (2015). Translated, with notes, by Riin Sirkel, Martin Tweedale, and John Harris. The Ancient Commentators on Aristotle. New York, London: Bloomsbury.
*Sirkel, Riin (2011). Alexander of Aphrodisias's Account of Universals and its Problems. *Journal of the History of Philosophy* 49(3): 297–314.
* Sirkel, Riin (2010). *The Problem of Katholou (Universals) in Aristotle*. University of Western Ontario Electronic Thesis and Dissertation Repository (Paper 62): University of Western Ontario.
* Sirkel, Riin (2010). Knowledge of Particulars in Aristotle. *Newsletter of the Society for Ancient Greek Philosophy* (17–26). Department of Philosophy, Binghamton University.
* Sirkel, Riin (2009). Review of Galluzzo, Gabriele; Mariani, Mauro (2006), Aristotle's Metaphysics Book Z: The Contemporary Debate. *Studia Humaniora Tartuensia*. 10 (R.4)
* Sirkel, Riin (2008). Aristotle and Other Platonists – By Lloyd P. Gerson. *Theoria: A Swedish Journal of Philosophy* 74(1): 91–95.
* Lott, T.; Lõuk, K.; Parhomenko, E.; Sirkel, R.; Traks, K.; Veskimets, E. (Toim.) (2003). *Tõtt-öelda. Ettekandeid seminaridelt "Keel ja filosoofia" (Madsa 2002) ning "Millest kõneldakse siis, kui kõneldakse EESTI FILOSOOFIAST" (Valgemetsa 2000)*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

## Viited

## Välislingid
*
Yoshihiko Noda

**Yoshihiko Noda** (jaapani keeles 野田 佳彦 *Noda Yoshihiko*; sündinud 20. mail 1957 Chiba prefektuuris Funabashis) on Jaapani poliitik, kes oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani peaminister.

Ta on lõpetanud Waseda Ülikooli.

Juunis 2010 sai ta Naoto Kani valitsuse rahandusministriks. 26. augustil 2011 valiti ta Jaapani Konstitutsioonilise Demokraatliku Partei esimeheks.

30. augustil 2011 valis Jaapani parlamendi alamkoda Yoshihiko Noda peaministriks.

Pärast kaotust 2012. aasta parlamendivalimistel astus Yoshihiko Noda partei esimehe kohalt tagasi.
Toomas Lott

**Toomas Lott** (sündinud 18. juunil 1979) on eesti filosoof, kelle peamine uurimisvaldkond on antiikfilosoofia (eriti Platon).

## Haridus
Aastatel 1986–1997 õppis Lott Tallinna Laagna Gümnaasiumis. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikoolis filosoofia bakalaureuseõppes, 2001–2004 magistrantuuris, kaitses magistriväitekirja "Häälestatud mõtlemine Martin Heideggeri "Lisandusis filosoofiale (Omanemisest)"" (juhendaja Tõnu Luik). 2012. aasta septembris kaitses ta sealsamas väitekirja "Plato on Belief (doxa). *Theaetetus* 184B-187A" (juhendajad Roomet Jakapi ja Ülo Matjus).

## Töö
Aastatel 2004–2005 oli Toomas Lott õppeülesande täitja Tallinna Ülikoolis. 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, alates 2009. aastast on ta teadur Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Ta on lühikest aega õppinud ja teinud uurimistööd Freiburgi ülikoolis, Pariisi I ülikoolis (Pantheon-Sorbonne), Cornelli ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis.     

Aastatel 2005–2006 oli Lott Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi liige ning 1999–2006 kuulus ta filosoofiaühendusse Frontisterion.

## Tunnustus
* 2001 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi stipendium

## Artikleid
* "Vahatahvel ja eksitus *Theaitetoses*". *Vikerkaar*, 10-11/2009, lk 84–92.
* "Walter Benjamin" Rmt: Annus, E. (toim) *20. sajandi mõttevoolud*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009, lk 569–598
* "Plato on the Rationality of Belief". *Trames*, 2011, vol. 15 (4), lk 339–364.

## Viited


## Välislingid
*
Merle Palmiste

**Merle Palmiste** (sündinud 1. novembril 1970 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 9. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).

Palmiste töötab 1992. aastast näitlejana Eesti Draamateatris. 

## Rollid
### Eesti Draamateatris

### Teistes teatrites
*1990 Helena – William Shakespeare "Suveöö unenägu", Ugala (TRK lavakunstikateedri diplomilavastus)
* 1990 Niina Zaretšnaja – Anton Tšehhov "Kajakas", Ugala
* 1992 Helena – Miguel de Unamuno "Ühe kire lugu", Ugala
* 1999 klapitüdruk Maie – Jüri Ehlvest, Margus Kasterpalu "Viimne võttepäev"
* 2000 Juudit – A. H. Tammsaare "Juudit", Ugala
* 2000 Eliza Doolittle – Bernard Shaw "Pygmalion", Ugala
* 2002 Gertrud von Keyserling – Jaan Undusk "Goodbye, Vienna", Tartu Teatrilabor
* 2004 Velma Kelly – Fred Ebb, Bob Fosse "Chicago"*,* Comedy Productions
* 2017 Emma – Aaron Posner "Krdi loll lind", Ugala

### Telefilmides ja -sarjades

## Tunnustus
*2002 Väike Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia naiskõrvalosatäitjale (Catherine "Neli rüütlit", Tiina "Eesti matus" ja "Kolm korda üle õla", ema "Meie isa")
*2007 Suur Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia naispeaosatäitjale (Maria Lebjadkina "Sortsid", Gina Ekdal "Metspart")
*2018 Kroonika meelelahutusauhind, aasta teleseriaali näitleja (pr. Kukk, telesari "Litsid")
*2020 Suur Ants, Eesti Draamateatri kolleegipreemia naispeaosatäitjale (Alma, "Suur Siberimaa")
*2021 Eesti meelelahutusauhinnad, aasta parima teleseriaali näitleja

## Viited

## Välislingid
*Merle Palmiste Draamateatri kodulehel
* IMDb-s
*Merle Palmiste Eesti filmi andmebaasis
Herluf Bidstrup

**Christian Hans Herluf Bidstrup** (10. september 1912 Berliin – 26. detsember 1988 Allerødi vald, Taani) oli Taani kunstnik ja karikaturist. 

1930. aastatel sai ta viljakaks karikaturistiks. Ta oli omal ajal väga populaarne Saksa Demokraatlikus Vabariigis ja Nõukogude Liidus. Lisaks poliitilistele karikatuuridele leidis tema loomingus kajastamist inimese igapäevaelu ja inimlikud nõrkused, mis ilmusid naljapildisarjadena. 

Bidstrup on tänapäeval läänes peaaegu unustatud.

## Perekond ja kunstiharidus
Tema isa oli taanlane, kes elas Saksamaal, teenides elatist kunstnik-dekoraatorina. Bidstrupi ema oli sakslanna. 1917. aastal kolis Bidstrupide pere Taani. 

Ta omandas aastail 1931–1935 kunstihariduse Kopenhaagenis asuvas Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias.

## Elu ja looming
Esimene karikatuur avaldati 1932. aastal. Aastail 1936–1945 töötas ta ajalehe Socialdemokraten kaastöölisena. Sõjaeelses Taanis sai ta populaarseks raamatuillustraatoriks. Üksikuid töid oli tal ka teatrikunstnikuna. 

Bidstrup oli Taani Kommunistliku Partei liige. Alates 1945. aastast töötas ta kommunistlikus ajalehes Land og Folk. 

Bidstrupi kui kunstniku looming jaguneb kahte loomeperioodi. Esimeses perioodis olid ülekaalus poliitilised karikatuurid, mida iseloomustab üldsõnalisus ja probleemide lihtsustamine. Teises loomeperioodis, mil ta esines humoristlike lühiseriaalidega, kerkis tema omanäolisus eriti esile ja alles siin lõi tema anne särama.

## Tallinnas
Bidstrup oli ringreisil Nõukogude Liidus ja saabus Tallinna. Lisaks ametlikule vastuvõtule olid teda vastu võtmas paarkümmend eesti karikaturisti. Joonistati vastastikku karikatuure. Bidstrup vaatas eesti meeste tööd üle ja oli seejärel palunud endale Evald Reieri joonistuse. Hiljem oli see avaldatud ühes Taani  ajalehes.

## Tunnustus
*1964 – Rahvusvaheline Lenini rahupreemia 
*1974 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Kirjandus
**Huumorit ja satiiri* / Herluf Bidstrup; [koostanud J. Jensen] Tallinn : Eesti NSV Kunst, 1959, 160 lk
**Huumorit ja satiiri* / Herluf Bidstrup; [koostanud J. Jensen] Tallinn : Eesti NSV Kunst, 1963, 104 lk
**Huumorit ja satiiri = Сатира и юмор* / Herluf Bidstrup; Tallinn : Elimelto, 1993, 136 lk

## Välislingid
*Herluf Bidstrupi naljapildisarjad  (vene)
*Herluf Bidstrupi foto
* Ants Juske, "Kommunist Herluf Bidstrup" (Juske pildiveerg) – Eesti Päevaleht 6. jaanuar 2007, lk 22
Orianthi

**Orianthi** (kodanikunimega **Orianthi Panagaris**; sündinud 22. jaanuaril 1985) on Austraalia naismuusik, laulja, muusikakirjutaja ja kitarrist.  

Teda teatakse Michael Jacksoni peakitarristina kontsertide seerial ''This Is It''. Tema debüütsingel "According to you" tuli Jaapani edetabelites 3. kohale, Austraalias 8. kohale ja USAs 17. kohale. Tema teine album, "Believe", ilmus 2009. aasta lõpus. 

## Elu ja karjäär
Orianthi Panagaris on sündinud Austraalias Adelaide'is ja on Austraalia ning Kreeka päritolu. Kolmeaastaselt hakkas Orianthi klaverit õppima ning kuueaastaselt hakkas ta kitarrimängu õppima. Kuueselt õppis ta mängima akustilist kitarri ja üheteistkümneselt hakkas ta oma isa julgustamise peale elektrikitarri mängimist õppima. 15-aastaselt pani ta rohkem rõhku laulude kirjutamisele ja sellega alustas ta oma karjääri. Ta on mänginud bändides alates 14. eluaastast Inglismaal ja Prantsusmaal ning andis oma esimese kontserdi 15-aastaselt Steve Vaile. Kui Orianthi oli 18, kohtus ta Carlos Santanaga ning hakkas temaga muusikat tegema. Carlos kutsus Orianthi endaga muusikat tegema heliproovi jaoks ning hiljem kutsus ta endaga lavale esinema ta Adelaide'i kontserdil, Memorial Drive'il, 30. märtsil 2003.
Sovetski

**Sovetski** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Sovetski rajooni keskus. Linnas on lennujaam.

## Ajalugu
1963. aastal, kui käis Ivdeli–Obi raudtee ehitus, asutati Sovetski alev. 1996. aastal sai Sovetski linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Sovetski koduleht
Pokatši

**Pokatši** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu
Pokatši alev tekkis 1978. aastal Pokatši naftaleiukoha territooriumil. 1984. aastal hakati alevit ehitama 15 km vanast kohast eemal. 1992. aastal sai Pokatši linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Pokatši koduleht