open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yle Radio 1

**Yle Radio 1** on Soome raadiokanal, mis edastab uudiseid, jutusaateid ja kuuldemänge. Samuti mängitakse klassikalist muusikat (Soome Raadio Sümfooniaorkestri kontserdid), džässi ja folki.

Raadiojaam on kuuldav kõikjal Soomes, näiteks Helsingis sagedusel 87,9 MHz ja Fiskarsis sagedusel 90,9 MHz.

Tütarjaamad on Yle Radio Suomi, YleX, Yle Mondo, Yle Puhe, Yle Vega, Yle X3M ja Yle Klassinen.
ABC News

**ABC News** on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv American Broadcasting Company filiaal, kus toodetakse uudistesaateid. See on asutatud 15. juunil 1945.

Filiaali telesaadetest on kõige populaarsemad päevakajalised uudistesaated "ABC World News" ja "Good Morning America" ning populaarseim ajakiri on 20/20.

## Välislingid
*Filiaali koduleht
Rubene kirik

**Rubene kirik** on luteri kirik Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Rubenes. See oli Rubene kihelkonnakirik. 

Kirik ja selle piirdemüür on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Ümera alade ristimisel ehitati esimene kirik lätlaste aladele just Rubenesse. Üks sealse koguduse vaimulikke oli aastal 1208 Läti Henrik. Algne kirik oli puidust.  Eestlaste vanem Lembitu laskis selle kiriku põletada kättemaksuks kristlaste poolt Eestisse tehtud röövretkede ja inimestetapmiste eest. 

Praegune kirik ehitati Rubenesse aastal 1739, kuid selle ehitamisel säilitati 14. sajandil ehitatud kiriku altariosa. Kirikus on säilinud mitmed kunstimälestised – 18. sajandil valmistatud kantsel ja selle maalid, oblaadikarp aastast 1755 ja kauss aastast 1849. 19. sajandil ehitati kirik ümber. Kantsel on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht
IR

**IR** või **Ir** võib tähendada järgmist:
*.ir on  Iraani tippdomeen Internetis
*Ir on iriidiumi tähis
*Ir, Eestis elavate osseetide organisatsioon
*Iran Air (IATA **IR**)
*Infrapunakiirguse lühend inglise keeles **Infrared radiation** (**IR**) 
*...
Ir (organisatsioon)

**Ir** (lühend osseedikeelsest sõnast *Irõston* 'Osseetia'; ka **Osseetia Rahvuslik Kultuuriselts Ir**) on Eestis elavate Eesti osseetide kultuuriselts. Seltsi esimees on Leri Lalajev.

Selts loodi 11. märtsil 1998.

1990. aastate lõpus kuulus seltsi kümmekond liiget. 

## Viited
Göttingeni kreis

**Göttingen** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1753 km². 31. detsembril 2015 elas seal 327 065 inimest.

See külgneb (põhjast ja päripäeva) Northeimi kreisiga ning Tüüringi (Eichsfeldi kreis) ja Hesseni (Werra-Meißneri ja Kasseli kreisid) liidumaadega.

## Ajalugu

1885. aastal rajas Preisimaa valitsus Hannoveri provintsis Göttingeni, Mündeni ja Duderstadti kreisid. Need kreisid eksisteerisid 88 aastat, kuni need 1973. aastal praeguseks Göttingeni kreisiks ühendati. 1964. aastal liideti kreisiga seni kreisivaba Göttingeni linn. 1. novembril 2016 liideti sellega endine Osterode kreis.

## Loodus

Kreisi lääneosas on Weserberglandi mäed. Weseri jõgi saab oma nime Hann. Mündeni linna lähedal, kus Fulda ja Werra ühinevad. Kaugemal idas voolab läbi kreisi lõunast põhja Leine jõgi.

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Bad Grund
# Bad Lauterberg im Harz
# Bad Sachsa
# Duderstadt
# Göttingen, eristaatusega
# Hann. Münden
# Herzberg am Harz
# Osterode am Harz
# Walkenried

Vabad vallad:
# Adelebsen
# Bovenden
# Friedland
# Gleichen
# Rosdorf
# Staufenberg

Inkorporeerimata ala:
# Harz (267,37 km², asustamata)

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Dransfeld
## Bühren
## Dransfeld1, 2
## Jühnde
## Niemetal
## Scheden
# Samtgemeinde Gieboldehausen
## Bilshausen
## Bodensee
## Gieboldehausen1
## Krebeck
## Obernfeld
## Rhumspringe
## Rollshausen
## Rüdershausen
## Wollbrandshausen
## Wollershausen
# Samtgemeinde Hattorf am Harz
## Elbingerode
## Hattorf am Harz1
## Hörden am Harz
## Wulften am Harz
# Samtgemeinde Radolfshausen
## Ebergötzen1
## Landolfshausen
## Seeburg
## Seulingen
## Waake

1*Samtgemeinde* keskus; ²linn

## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid

* landkreis-goettingen.de
Volmari Püha Siimoni kirik

**Volmari Püha Siimoni kirik** on luteri kirik Lätis Valmieras aadressil Bruņinieku iela 2. See on endine Volmari kihelkonna kihelkonnakirik, praegu kasutab seda Valmiera Siimona ja Juuda kogudus. Kirik on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

Esimene kirik rajati Valmierasse aastal 1224. Kuna see pühitseti Siimona ja Juuda nimepäeval, siis sai kirik Siimona järgi nime.

Aastal 1281 ehitasid Liivi ordumeister ja Riia peapiiskop koos kivist Volmari kiriku, mis keskajal ka linna kaitsesüsteemi kuulus. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas on mainitud, et kui Johann I von Lunen suri, olid kirikud ehitatud Volmarisse, Astijärvele, Võnnusse ja Trikātasse. Algne hoone oli tõenäoliselt romaani stiilis basiilika.

Aastaks 1613 oli Liivi sõja üle elanud kirik kriitilises seisus. Selle katus oli sisse langenud ja seinad varisemisohtlikud. Selle remont algas rootsi ajal. Aastal 1644 valmis kiriku praegune kellatorn. Põhjasõja ajal rüüstasid aastal 1702 linna Vene väed, kannatada sai ka kirik ja kogu selle sisustus hävis, nii et aastal 1710 tuli hakata kirikut remontima. Seejärel elas kirik enne aastat 1720 üle mitu tulekahju, nii et aastal 1720 alustati taas remonti, mille käigus ehitati tugevamaks hoone võlvid. Aastal 1738 tabas kirikutorni välk ja see hävis tules. Tuli ehitada uus torn, selle käigus pandi torni tippu praegune kukekujuline tuulelipp. Ka kiriku muinsuskaitsealune kantsel pärineb aastast 1739. Kaheksateistkümnendast sajandist pärinevad veel muinsuskaitsealune kiriku seintele tehtud maaling-epitaaf.

Aastal 1780 annetas Kauguri mõis kirikule oreli. Aastal 1818 remonditi kiriku torni, selle käigus ehitati tornikiiver kõrgemaks. Aastal 1831 tabas kirikutorni välk ja kiivriosa hävis tules. Järgmisel aastal varustati taastatud torn piksevardaga. Esimese lätlasest kirikuõpetaja sai kirik endale aastal 1883, mil õpetajaks sai Jānis Neilands. Aastal 1886 annetas Kokmuiža mõis kirikule selle praeguse oreli. Nii orel kui ka orelirõdu on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 1908 remonditi kiriku sisemust, hoone sai uue interjööri.

Aastal 1963 võeti vastu otsus, et kirik tuleb kontserdisaaliks ümber ehitada. Aastal 1964 konfiskeeriti kirik sealselt koguduselt ning aastal 1972 avati hoone kontserdisaali ja Valmiera koduloomuuseumina. Kogudus sai kirikus jumalateenistusi alustada aastal 1988, ametlikult sai see hoone tagasi aastal 1996.

Kirikus on riikliku kaitse all P. Tilihami hauaplaat ja J.F Schröderi mälestustahvel.

## Viited

## Välislingid

* Koguduse koduleht
Osterode kreis

**Osterode** oli kreis Alam-Saksimaal, Saksamaal. Kreisi pindala oli 636 km². 2014. aastal elas seal 73 793 inimest.

## Ajalugu

Seda osa Harzi mägedest valitsesid alates 12. sajandist Welfid. Osterode oli Grubenhageni vürstkonna keskus, mis oli üks Braunschweig-Lüneburgi väikeriik. Hiljem sai sellest Hannoveri osa, mis omakorda läks 1866. aastal Preisi kuningriigile. 1885. aastal rajas Preisi valitsus kreisid, Osterode nende seas.

1. novembril 2016 lakkas Osterode olemast eraldi kreis ja ühendati Göttingeni kreisiga.

## Geograafia

Rohkem kui 2/3 kreisi pindalast hõlmas Harzi mägede edelaosa, sealhulgas Harzi rahvuspark lõunaosa.

## Vaata ka

* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond
Kõpu majaka fond

**Kõpu majaka fond** on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfonde, mille eesmärk on edendada ja toetada Hiiumaa kultuurielu. Fond asutati 24. juulil 1999 Kõpu majaka juures Eri Klasi algatusel. Sel päeval toimus majaka juures üritus "Pasuna ja pika puuga".

Fondist jagatakse igal aastal 500 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Kõpu majaka fondist Eesti Rahvuskultuuri Fondi kodulehel
Isamees

**Isamees**, ka **pulmaisa** või **mõõgaisa** või **saajavanem** oli eesti pulmapeo peategelane ja juht, enamasti peigmehe vanim ja autoriteetseim abielus sugulane. Ta esindas pulmakombestikus peiupoolseid pulmalisi, olles peigmehe eestkõneleja juba kosjades.
Läbi aegade on tal olnud eri paikades muidki nimesid: ninamees, peiuisa, raudkäsi, saajavanem. Varasematel aegadel kandis isamees pulmas valget rätti õlgadel ja vööl või käes mõõka, mis 19. sajandil enamasti olid puust mõõkade imitatsioonid. Pulmatseremoniaali aitasid tal juhtida peiupoisid, vallalised noormehed.

Isameheks valiti vanem sõnaosav mees, algselt ilmsesti suurpere vanem. Ta oli peiu peamine abiline, kosjade läbiviija, pulmade korraldaja ja pulmarongi juht. Nõutav oli isamehe sõnaosavus ja kommete tundmine.  Ta istus söögilaua otsas noorpaari lähedal, oli kesksel kohal rahakorjamisel. Isamehe partner pulmas oli mõrsja sugulane - kaasanaine.

Isamehe ülesandeid: oli sõitudel kõige ees, keegi ei tohtinud temast mööda sõita (Hageri); tuppa minnes oli õlletoobiga kõige ees, kaasanaine paeltega järel (Hanila); näitas pulmalistele raha eest pruuditanu (Pühalepa), istus lauaotsas ja jälgis, et süüa oleks (Karksi), pidi jälgima, et pruut ei saaks üksi teiste meestega kokku või et mõni mees ei saaks vägisi pruudi manu minna (Tarvastu); pidi olema laulumees (Rõuge); ütleb tanutamise sõnad (Räpina); pani noorpaari magama (Vastseliina.)

## Viited

## Välislingid
Isamees, ERM Fk 2623:9, Eesti Rahva Muuseum, https://www.muis.ee/museaalview/550161
Avatud Kihnu Fond

**Avatud Kihnu Fond** oli Eesti sihtasutus, mis tegutses 1992-2015. Sihtasutuse esimees oli Anneli Akermann.

Sihtasutus korraldas muu hulgas Kihnu päevi. Sihtasutus on välja andnud ka Kihnu Lehte.

## Viited
Mätta fond

**Mätta fond** oli Eesti muusikafond, mis toetas alternatiivkultuuri.

Fondi rahastati 27. novembril 1996 Tallinnas Von Krahli baaris toimunud Ülari "Mätas" Olliku mälestuskontserdi sissetulekutest.

Fond andis 1997–2004 välja 6-osalist plaadiseeriat "Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu".

## Viited
Thorth Føghæ

**Thorth Føghæ**, Taani hindamisraamatus mainitud Eestimaa vasall 13. sajandil.

Taanlane, kelle päritolu ja genealoogiliste seoste kohta puuduvad andmed. 

Talle kuulus 23-adramaaline Kiæppækylæ Hageri kihelkonnas (Haccriz), mis oli varem kuulunud Hilwardile ja Thidericile. 1452. aastal kuulus küla Pajaka mõisnikule Berndt Tidteverile, asus mõisast eraldi Hageri kihelkonnas (mõis Nissi kihelkonnas), võis varem vahest (vielleicht) olla iseseisev valdus. 20. sajandil Pajaka mõisa Käbiküla Hageri kihelkonnas.

## Viited

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 780.
Lēdurga vald

**Lēdurga vald** (läti keeles *Lēdurgas pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Krimulda vallaga, Limbaži piirkonna Vidriži ja Limbaži vallaga ning Cēsise piirkonna Straupe vallaga.

Valla pindala on 162,7 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1469 inimest. Valla keskus on Lēdurga küla, vallavanem 7. septembri seisuga 2018 puudus.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 146,9 km². Aastal 1945 moodustati vallas Lēdurga ja Kaktiņi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud taas ühtseks Lēdurga külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Krimulda piirkonda.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lēdurga luteri kirik, selle piirdemüür ja väravad, kantsel, kantsliuks, portaalid ning altar. Ķipukalni muinaskalmed ja Vecpapini muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on paljude rahvajuttude tegevuspaik Vasiļase mägi ehk Peetriküngas. Väärtuslikuks objektiks peab muinsuskaitseamet veel Lēdurga kirikukõrtsi.

## Loodus
Valda jäävad 1,13 km² suurune Aģe järv ja 3,114 km² suurune Aijaži järv. Valla läänepiiril voolab Brasla jõgi, vallast algab Aģe jõgi.

Looduskaitse all on Aijaži mõisa lehis, Dzelzkaļi lehis, Vecapiņi pärn, Kupčase pajud, Kuguļi teine tamm, Romeži tamm, Lēdurga dendropark, Lēdurga metsapark "Zaļā birzs", Lēdurga pärn, Lēdurga mõisa tamm, Mudurgase paju, Mudurga hiidrahn, Viesturi tamm, Zaļā mõisa pärn, Mācītājmuiža tammed, Pandase vaher, Kliesmetese tammed, Dzirnieki tamm, Tintuļi tamm, Tintuļi pärn, Lode mõisa tamm, Lode allee pärnad, Leitīši tamm, Vaļļese paju, Sviņķi kask, Nauda mäe tamm, Avotmuiža lehis, Avotmuiža tsuugad, Avotmuiža kuusk (Kanada kuusk) ja Burtnieki tamm, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 130 hektari suurune Linezersi hoiuala, lääneossa jääb osaliselt Lauga soo hoiuala põhjaossa aga osaliselt Pemme soo ja Suursoo hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1359 lätlast, 53 venelast, 17 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 5 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Leedu muusika- ja teatriakadeemia

**Leedu muusika- ja teatriakadeemia** (leedu keeles *Lietuvos muzikos ir teatro akademija*) on riiklik kõrgkool Leedus Vilniuses. Kooli direktor on Judita Žukienė.

Kool asutati 1933.

## Välislingid
*Koduleht
Autorihüvitusfond

**Autorihüvitusfond** (lühendatult AHF) on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on maksta hüvitisi (autorihüvitis) autoritele ja autoriõiguste omajatele avalikest raamatukogudest teoste laenutamise ja reprograafilise reprodutseerimise eest.

AHFi asutasid 2004 Eesti Kirjanike Liit, Eesti Kirjastuste Liit ja Eesti Kujundusgraafikute Liit.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Uno Sibula fond

**[[Uno Sibul]]a fond** (ka **Professor Uno Sibula fond**) on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfonde, mille eesmärk on toetada kirurgide ja kirurgia residentide koolitust ja täiendusõpet. Fond asutati 1997 perekond Sibula eestvedamisel.

Fondist jagatakse igal aastal 3000 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Fondist Eesti Rahvuskultuuri Fondi kodulehel
Boulogne-Billancourt

**Boulogne-Billancourt** on linn Prantsusmaal Hauts-de-Seine'i departemangus, Pariisi eeslinn. Piirneb Pariisi 16. linnaosaga ja põhjas Boulogne'i metsaga.

Linnas asub Renault' peakontor.

## Haridus
* École supérieure des sciences commerciales d'Angers

## Viited

## Välislingid

* Boulogne-Billancourt'i koduleht
Adelaide'i Eesti Muinsuskaitse Selts

**Adelaide'i Eesti Muinsuskaitse Selts** on Austraalia eestlaste selts, mis tegeleb muu hulgas muinsuskaitse küsimustega.

1994 asutas selts Adelaide'i Eesti Muinsuskaitse Seltsi fondi, millega toetatakse Estonia teatri tegevust.

## Viited
Peiupoisid

**Peiupoisid** olid Eesti talupojapulmas vallalised noormehed, peigmehe saatjad ja isamehe abilised. 

Peiupoiss oli isamehe järel tähtsam saajarahva pulmategelane (algselt peiu sugulane). Tunnusmärgiks pulmamõõk, lehv või roos rinnas (pruutneitsi kingitus), risti üle õla köidetud valge linik (tavaliselt seoti mõrsjakodus). Peiupoiste arv oli vaba, tavaliselt 2-3 (jõukamas pulmas ka rohkem), peiupoiste arv vastas pruuttüdrukute arvule. Peiupoiss oli peiu (ja mõrsja) vahetu saatja ja otsene abiline. Tal paiguti erinevad ülesanded olid: peiu ja mõrsja kirikusse saatmine ning koju toomine, pulmarongi saatjate ees sõitmine või ratsutamine, pulmarongist etteruttamine, õlletoomine, mõrsja saatmine vanemate kodunt peiukoju. Ta oli veimekirstu valvaja, äia-ämma kohaletooja, pulmasõitudel peiu kutsar, raha korjamisele õhutaja. Peiupoiss ja pruuttüdruk moodustasid paari, olid tegevad noorpaari magamaviimisel ja hommikusel äratamisel. Lääne-Eestis oli nõutav koosmagamine. Annete jagamisel sai peiupoiss täied anded. 

## Viited
Krimulda vald

**Krimulda vald** (läti keeles *Krimuldas pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda linnaga, Sigulda, Inčukalnsi ja Lēdurga vallaga, Limbaži piirkonna Vidriži vallaga, Cēsise piirkonna Līgatne ja Straupe vallaga ning Saulkrasti piirkonna Sēja vallaga.

Valla pindala on 176 km². 2016. aasta seisuga elas seal 3976 inimest. Valla keskuseks on Ragana küla.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 76,4 km².  Aastal 1945 moodustati vallas Gaveņi ja Krimulda külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud taas ühtseks Krimulda külanõukoguks. Aastal 1956 liideti sellega osa Sigulda ja Inčukalnsi külanõukogude maadest, aastal 1963 Turaida külanõukogu. Aastal 1953 liideti osa Krimuldast ja Turaidast Sigulda linnaga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Krimulda piirkonda.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Krimulda luteri kirik, Krimulda Uue kalmistu muinaskalmed, Vieši linnamägi, Loja linnamägi, Gavēņi muinaskalmed, Tālēni muinaskalmed, Liepeņi I muinaskalmed, petroglüüfidega Virtaka koopad ja Priedese muinaskalmed.  Liepeņi II muinaskalmed, Melnā ieža linnamägi, Karātavkalnsi karistuspaik, Pūteļi muinaskalmed, Kubesele muinaslinnus, Annaskalnsi muinaskalmed, Jelgavkalnsi muinasasula, Krimulda kirikumõisa hooned, legendidega seotud Kaupo mägi ja Čiekuri muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Osa vallast jääb Turaida muuseumreservaati. Ka jääb valda osaliselt Turaida, Krimulda ja Sigulda ajalooliste keskuste kompleks.

## Loodus

Valda jääb 14,3 hektari suurune Jērkule järv. Valla läänepiiril voolavad Koiva jõgi ja selle lisajõgi Brasla jõgi.

Looduskaitse all on Saaremägi, Kalnasikšņi tamm, Turaida mõisavalitseja maja tammed, Pesutamm, Krimulda vana kooli haab, Ragana pajuhiid, Dvīņi kuusk, Loja kuusk, Loja luha mänd, Loja jõeoru kuusk, Vīganti kuusk, Mīlnieki kuusk, Silzemnieki allikas ja Līdumnieki allikas, osaliselt jäävad valda ka Brasla paljandid, Ziedlejase pank ja Cīruļi paljand koos Blusi koopaga, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid ja vallas asub ka üks nimetu looduskaitsealune rändrahn. Valla kaguosa jääb Gauja rahvusparki.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 3602 lätlast, 135 venelast, 28 valgevenelast, 23 ukrainlast, 35 poolakat ja 25 leedulast. 

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Pilte

Braslas HES plūdu laikā. Hydro-electric station during flooding - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Brasla hüdroelektrijaam
Loja pie Murjāņiem 2002-05-25.jpg|Loja jõgi Murjāņi all
Inciems, veikals Vecā smēde 2002-05-25.jpg|Inciems
Slūnu iezis - Guntars Mednis - Panoramio (1).jpg|Slūni pank Brasla jõe kaldal
Kubesele muinaslinnus, Krimulda vald. 1.jpg|Jalgtee Krimulda kiriku juurest linnamäele
Krimulda Evangelic Lutheran Church 01.JPG|Krimulda kirik


## Viited

## Välislingid
Vilniuse kunstiakadeemia

**Vilniuse kunstiakadeemia** (leedu keeles * Vilniaus dailės akademija*, lühend VDA) on Leedus Vilniuses asuv kunstiakadeemia. VDA rektor on Audrius Klimas.

VDA asutati 1793 Vilniuse ülikooli arhitektuuriosakonnana. Osakond tegutses aastani 1832, kui ülikool Venemaa keisri käsul suleti. Ülikool koos kunsti- ja arhitektuuriosakonnaga avati uuesti 1919. 1919-1990 oli VDAga seotud mitmeid ümberkorraldusi ja ümbernimetamisi.

Tänapäevane kunstiakadeemia tegutseb aastast 1990.

Näiteks õppeaastal 2010/2011 õppis VDAs 1928 õpilast.

## Välislingid
*VDA koduleht
Emme ja Viliemes

**Emme ja Viliemes** olid eestlastest abielupaar 13. sajandil mõõgavendade meistri Volkewini valitsusajal.

Nad päästsid kahe (1223. aastal?) Viljandis vangistatud orduvenna elu. Emme toitis oma mehe nõuandel neid salaja, loopides neid selle varjamiseks kividega. See tõi talle hiljem palju kasu: ta jäi kõigist maksudest vabaks. Lugu on kirjeldatud Liivimaa vanemas riimkroonikas (värsid 759–802).
Europos Parkas

**Europos Parkas** (ka **Euroopa park**, **Euroopa Keskpunkti Muuseum**) on vabaõhumuuseum Leedus Vilniuse rajoonis Joneikiškėsi külas. Muuseum on keskendunud nüüdisaegse kunsti eksponeerimisele. Muuseumi eksponaadid rõhutavad ja viitavad koha erilisusele: Euroopa geograafilisele keskpunktile. See muuseum on Leedu üks külastatavamaid kohti.

Muuseum asutati 1991 Leedu skulptori Gintaras Karosase initsiatiivil. 

Muuseumis on muu hulgas näha maailma suurimat kunstiteost: LNK Infopuud.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Eloff

**Eloff** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Victor Khanye vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eloffi elanikest valgeid 66,73%, mustanahalisi aafriklasi 31,28%, värvilisi 1,56% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,40%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,84% inimesi, suulu keelt 11,92%, inglise keelt 7,33%, ndebele keelt 4,61%, pedi keelt 2,92% ja sotho keelt 2,32%.

## Viited
Achtung! Lobjakas

**"Achtung! Lobjakas"** on Ahto Lobjaka Euroopa-teemaline autorisaade Raadio 2 eetris.

Saatetund on eetris iga nädal esmaspäevast neljapäevani kell 13.05 ja koosneb kolmest osast. Esimeses tutvustab Lobjakas Euroopa lehtede päevateemasid, teises saavad kuulajad stuudiosse helistada või võtta osa saate kodulehe ja sotsiaalmeedia kaudu, kolmandas toimub intervjuu päevakülalisega.

Avasaade läks eetrisse 3. septembril 2018. Esimeste saatekülaliste seas olid näiteks välisminister Sven Mikser ja kaitseminister Jüri Luik.

## Välislingid
*"Achtung! Lobjakas" koduleht
Awwinorm

**Awwinorm** oli Avinurme valla ajaleht. Nimi *Awwinorm* on Avinurme saksakeelne nimi. Ajaleht ilmus vahemikus 2009 juuni – 2017 november, enne seda ilmus 1997– 2008 aastatel **Avinurme Valla Leht**. Ajalehte andis välja Avinurme vallavalitsus. Ajalehel oli 12 lk ja oli tasuta. Trükiti trükikojas Vali Press.

## Vaata ka
*Mustvee Valla Teataja

## Viited

## Välislingid
*
*Digari - Awwinorm
Pärl (kohvik)

**Pärl** oli kohvik Tallinnas aadressil Pikk tänav 1.. 

Kohvik avati 1934. Aastani 1944 kandis see nime **Toomi**. Nõukogude ajal nimetati kohvik ümber **Pärliks**..

Kohvik oli eriti hinnatud oma kondiitritoodete pärast..

## Viited

## Välislingid
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Linden

**Linden** võib tähendada järgmist:
*Linden (aadlisuguvõsa)
*Linden, endine küla ja linn, praegu osa Hannoverist
*Linden, linn USA-s New Jersey osariigis
*Linden, küla Kanadas
*Linden, kohvik Tallinnas
*...
Linden (kohvik)

**Linden** oli kohvik Tallinnas aadressil Narva maantee 4. Kohvik tegutses aastatel 1917–1929. 

Kohvikut külastasid peamiselt loomeinimesed, näiteks kirjanikud.

Kohvikuhoone hävis 1944. aastal märtsipommitamise käigus.

## Viited

## Välislingid
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Maikrahv (restoran)

**Maikrahv** on restoran Tallinnas aadressil Raekoja plats 8.. Restorani omanik on OÜ Honeywell.

Varem tegutses samas kohas kohvik Marcelle.

## Viited

## Välislingid
*Restorani koduleht
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Tallinn (kohvik)

**Tallinn** oli kohvik Tallinnas aadressil Harju tänav 6 (varem Harju tänav 48). 

Kohvikut külastasid eeskätt loomeinimesed. Näiteks oli see Artur Alliksaare meeliskoht.

Kohvik oli tuntud muu hulgas oma kondiitritoodete pärast. Kohviku sisekujunduse autor oli kunstnik Jaan Siirak. 1948. aastal valmisid tema ja kunstnik Peeter Linzbachi teostatud seinapannood teemadel "Saluut", "Vana Tallinn", "Uus Tallinn", "Start" ja "Moskva Kreml".

## Viited

## Välislingid
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Ülikooli kohvik

**Ülikooli kohvik** on Tartu Ülikooli peahoone kõrval tegutsev kohvik, aadressil Ülikooli tänav 20.

Kohvik asub 1924. aastal valminud hoones, mis on ehitatud uusrenessanss-stiilis. Varem on regulaarselt seal tegutsenud ka džässiklubi.

## Tunnustus
*2013 – Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurisõbralik ettevõte)

## Vaata ka
*Hotell Antonius
*Werneri kohvik

## Viited

## Välislingid
*Kohviku koduleht
Tuljak (restoran)

**Tuljak** on restoran Tallinnas aadressil Pirita tee 26e. Restorani omanik on OKO Restoranid OÜ.

Restoran avati 1960. aastate lõpus. Hiljem on restoran kandnud nime *Carina*. Kohvik avati pärast pikemat vaheaega uuesti suvel 2015.

## Viited

## Välislingid
*Restorani koduleht
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Kultus (kohvik)

**Kultus** oli kohvik Tallinnas Vabaduse väljakul.

Kohvik alustas tegevust 2. veebruaril 1937 nime all **Kultas**. Kohvik nimetati asutaja Nikolai Kultase järgi. Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks tähelepanuväärsemaid kohvikuid. Näiteks pakuti seal 70 sorti torte, kohviliike oli 12. Kohvikus ei müüdud alkoholi. 

Kohvikus Kultas kasutati sisearhitekt Jaan Siiraku Vikeri mööblitehase kaudu siia jõudnud kuulsaid Mart Stami kujundatud toole ja modernseid klaasnõusid, mis olid lastud kujundada spetsiaalselt Lorupi klaasitehases.

1950. aastatel nimetati kohvik ümber **Moskvaks**.

2009. aastal nimetati kohvik ümber **Kultuseks**.

2011-2019 tegutses kohvik **Wabaduse** nime all.

2020-2025 pidas Sten-Erik Jantson samas kohas kohvikut **Mood**.

## Viited

## Välislingid
*Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu, 2002
Inglikala Grupp

**Inglikala Grupp** on Eesti plaadifirma. Plaadifirma kanti Äriregistrisse 2000. 

Firma on tootnud muu hulgas Kosmikute ja Metro Luminali albumeid. Firma on kirjastanud ka ühe audioraamatu: Markus Saksatammi "Võlur Sinku-Vinku ja nõiatrall" (2008).
U.L.A. Jazz

TÜ **U.L.A. Jazz** on Eesti plaadifirma. Firma kanti Äriregistrisse 2004. Firma on tootnud muu hulgas ansambli Eriti Kurva Muusika Ansambel albumeid. 

Firma on üks ImproTesti korraldajatest.
Ö Stuudio

**Ö Stuudio** on Eesti plaadifirma. Ettevõte kanti äriregistrisse 2008. 

Ettevõte on tootnud näiteks Galvanic Elephantsi albumeid.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Hargla Company

**Hargla Company** (läti keeles *Kompānija Hargla*) on Lätis Riias asuv filmiettevõte. Ettevõte asutati 1997. aastal ja seda juhib Laila Pakalnina.

Ettevõte on koostööd teinud ka Eesti filmitegijatega. Koostöös on valminud kaks filmi:
*2005 "Koer, lennuk ja laulupidu"
*2014 "Hei, Rasma!".

## Viited

## Välislingid
*Filmiettevõttest asutuse Institute of Documentary Film kodulehel
Nick Payne

**Nick Payne** (sündinud 1984) on Suurbritannia näitekirjanik ja stsenarist.

Payne on õppinud Yorki Ülikoolis ja hiljem Londoni Ülikooli kõne- ja draamakoolis (*Royal Central School of Speech and Drama*). Ta on osalenud Royal Courti teatri pakutavas noorte näitekirjanike programmis.

2008. aastal töötas tulevane kirjanik kohanäitajana Old Vicis ja müüjana National Theatre'i raamatupoes. Oma 2009. aastal ilmunud esimese näidendiga "If There Is I Haven't Found It Yet" äratas ta kriitikute tähelepanu ja võitis George Devine'i auhinna (*George Devine Award*, legendaarse Londoni teatrijuhi järgi nimetatud auhind kõige paljutõotavamale noorele näitekirjanikule). Kirjaniku teine näidend "Wanderlust" toodi lavale 2010. aastal Royal Courtis, ka see pälvis mitmeid kiitvaid arvustusi ning esitati London Evening Standardi näitekirjanduse auhinna kandidaadiks. 2018. aastal kirjutas Payne näidendi alusel stsenaariumi BBC samanimelisele kuueosalisele TV-minisarjale.

Nick Payne'i tuntuim teos on näidend "Constellations". See esietendus 2012. aasta jaanuaris Royal Courtis ja sai erakordselt soosiva vastuvõtu osaliseks. Novembris 2012 võitis see Evening Standardi teatriauhinna parima näidendi eest (*Evening Standard Theatre Award, Best Play*) ja nomineeriti Laurence Olivier' auhinnale parima uue näidendi kategoorias (*Laurence Olivier Award for Best New Play*). Huvi on tuntud selle teose alusel filmi tegemise vastu.

"Constellations" on tõlgitud ka eesti keelde, pealkirja all "Tähtede seis" (tõlkinud Laura Kalle, 2017).

Nick Payne tegutseb aktiivselt näitekirjaniku ja stsenaristina, temalt on ilmunud näidendid "The Same Deep Water As Me" (2013), "Incognito" (2014) ja "Elegy" (2016) ning stsenaarium Julian Barnesi romaani "The Sense of an Ending" (eesti keeles "Kui on lõpp", 2013) järgi samanimelisele filmile (2017).

## Viited

## Välislingid
* https://us.macmillan.com/author/nickpayne
* https://www.curtisbrown.co.uk/client/nick-payne
* https://www.faber.co.uk/author/nick-payne/
* Nick Payne filmiandmebaasis IMDB
Hazyview

**Hazyview** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

Hazyview on asutatud 1959. aastal. Põhilisteks tegevusaladeks linnas on turism ja troopiliste puuviljade kasvatamine.

Linnast voolab läbi raftinguks sobiv Sabie jõgi. Hazyview's asub elevantide kaitseala.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hazyview' elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,73%, valgeid 43,13%, India või Aasia päritolu inimesi 7,37%, värvilisi 0,90% ja teisi 0,87%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 33,69% inimesi, tsonga keelt 19,65%, inglise keelt 16,74%, svaasi keelt 9,87%, sotho keelt 4,88%, pedi keelt 4,78% ja suulu keelt 2,31%.

## Viited
Boshof

**Boshof** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas, Tokologo valla halduskeskus.

Boshof on asutatud 1856. aasta aprillis, linnaõigused sai 1872. aastal. Linn on saanud nime Oranje Vaba Riigi teise presidendi Jacobus Nicolaas Boshofi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boshofi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,5%, värvilisi 10,5%, valgeid 10,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 57,9% inimesi, afrikaani keelt 28,7%, sotho keelt 4,4%, koosa keelt 3,8% ja teisi keeli 5,1%.

## Viited
STS-113

**STS-113** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon Rahvusvahelisse Kosmosejaama, mida teenindas kosmosesüstik Endeavour. 

2002. aasta lõpus toimunud missioon viis jaama Integrated Truss Structure'i P1 sõrestiku ja vahetas 5. ekspeditsiooni meeskonna välja 6. ekspeditsiooniga. Endeavour põkkus jaamaga 25. novembril ja viibis jaamas nädala. See oli kosmosesüstiku Endeavour viimane missioon enne korralist hooldust, mis kestis 2007. aastani. STS-113 oli ka viimane edukas missioon enne kosmosesüstiku Columbia katastroofi.

## Meeskond

Meeskonda kuulus seitse inimest, kellest kolm olid jaama suunduvad või sealt naasvad ekspeditsiooni meeskonnaliikmed. Missiooni komandör oli Jim Wetherbee, kes oli oma kuuendal lennul.

## Viited
STS-125

**STS-125** või **HST-SM4** oli NASA Space Shuttle'i programmi viies ja viimane kosmoseteleskoop Hubble'i hooldusmissioon. Missiooni teenindas kosmosesüstik Atlantis ja see startis 11. mail 2009. Missioon kestis umbes 13 päeva ja süstik maandus 24. mail.

Atlantis viis Hubble'ile kaks uut teadusseadet ning vahetas välja ühe teadusseadme, kuus güroskoopi ja kaks akut. Missiooni ajal asendati ka termokaitsepaneelid ja lisati mehhanism, mida saab kasutada teleskoobi kontrollitult atmosfääri kukutamiseks. Missiooni meeskonda kuulus 7 astronauti, kellest kolm olid osalenud varasematel Hubble'i hooldusmissioonidel.

STS-125 oli ainus Hubble'i hooldusmissioon, mida teenindas kosmosesüstik Atlantis. Teleskoopi olid varem külastanud korra Columbia ja Endeavour ning kaks korda Discovery.

## Meeskond

## Viited
Glaudina

**Glaudina** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Mamusa vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Glaudina elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,29%, värvilisi 2,91%, valgeid 2,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,80% ja teisi 0,38%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 88,01% inimesi, afrikaani keelt 3,21%, sotho keelt 2,74%, inglise keelt 2,28%, ndebele keelt 1,22% ja koosa keelt 1,01%.

## Viited
Taung

**Taung** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas, Suur-Taungi valla halduskeskus. Taung asub Vryburgist ligikaudu 67 km lõunas.

Linn on saanud nime 18. sajandil elanud kohaliku pealiku Tau järgi. Taung tähendab lõvi kohta.

Taung on tuntud nn. Taungi lapse (*[[Australopithecus africanus]]*) kolju järgi, mis leiti 1924. aasta novembris. Kolju on ligikaudu 2,5 miljonit aastat vana.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Taungi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47%, värvilisi 0,42%, valgeid 0,13% ja teisi 0,17%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 89,61% inimesi, koosa keelt 2,79%, inglise keelt 1,53%, sotho keelt 1,11%, ndebele keelt 1,04%, suulu keelt 0,96% ja afrikaani keelt 0,61%.

## Viited
Tekla (täpsustus)

**[[Tekla]]** oli varakristlik pühak, kes arvatavasti oli apostel Pauluse järgija. Tekla võib tähendada ka järgmist:
*Tekla (Soome ettevõte)
*Tekla (Eesti ettevõte)
*Tekla Famiglietti, Birgitta ordu ülem
*Tekla, naisenimi
Anastasia Lemberg-Lvova

**Anastasia Lemberg-Lvova** (sünninimi **Anastasia Lvova**; sündinud 9. jaanuaril 1992) on Eesti kunstnik.

Ta lõpetas 2010. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna maali eriala. 2021. aastal asutas Lemberg-Lvova MTÜ De Structura, mille eesmärk on luua kunstivaldkonnas rohkem võimalusi noortele kunstitöötajatele. 2023. aasta juulist ta on Reset! võrgustiku täidesaatva komitee liige. 

## Looming
Lemberg-Lvova loomingu keskmeks on inimene. Tema portreed tõstavad esile indiviidi potentsiaali, ilu ja eripära; sealjuures on tema jaoks väga oluline ilme ja poosi ekspressiivsus ning värvi taastõlgendamine. Tema projekt "Don't Avoid What is Easy – Diplomacy Meets Art" võitis Karl Suure Euroopa noorteauhinna Eesti vooru 2021. aastal.

Ta tegutseb ka Alicantes.

## Viited

## Välislingid
*Portfoolio
*The Baltic Times, "Joint exhibition Dys-appearance in Tartu"
*Postimees, "Tartus avatakse Siiri Jürise ja Anastasia Lemberg-Lvova ühisnäitus"
*Müürileht, "TARTU KUNSTIMAJAS AVATAKSE MAALINÄITUS „DYS-APPEARANCE”
Hani Park

**Hani Park** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hani Parki elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%, värvilisi 0,21%, valgeid 0,02%, India või Aasia päritolu inimesi 0,01% ja teisi 0,13%. Sotho keelt pidas emakeeleks 62,69%, koosa keelt 26,60%, tsonga keelt 2,06%, suulu keelt 1,77%, inglise keelt 1,70%, afrikaani keelt 1,04% ja viipekeelt 1,04%.

## Viited
Loode Tammiku õpperada

**Loode Tammiku õpperada** on Nasva külas Saare maakonnas asuv õpperada. Raja pikkus on 2,8 km.  See asub Loode tammiku looduskaitsealal. 

## Raja tutvustus
Rada algab Kuressaare–Sõrve maantee teisel kilomeetril Loode parklast.  Loode tammik oli kunagi Kuressaare linnalähedane karjamaa, mis praegu asub Kuressaare kesklinnast u kolm kilomeetrit edelas. 

## Vaatamisväärsused
Loode tammiku vaatamisväärsus on keelemees Johannes Aavikule pühendatud tamm. See kuulub tammiku vanimasse põlvkonda, 2000. a oktoobris mõõdeti selle vanuseks 450–500 aastat. Tõenäoliselt jäid Loode tammiku vanima põlvkonna puud järele Peeter I algatatud laevastikuehituse kampaaniast.  Tammikus kasvab haruldasi rohttaimi, nt on sealt leitud orhideesid – 14 liiki käpalisi. Lisaks liigirohkele mereäärsele elujõus tammikule on seal parkmets, puisniit, puiskarjamaa, rannaniiduna hooldatavad alad. 

## Viited

## Välislingid
Harvet Toots: "Loode tammik Saaremaal" Õhtuleht, 19. aprill 1998
Siiri Jüris

**Siiri Jüris** (sündinud 23. mail 1992 Jõgeval on eesti maalikunstnik. 

Ta on lõpetanud Tartu Kunstikooli ning õppinud nii Tartu Ülikooli maaliosakonnas (BFA/MFA) kui ka Rootsi Kuninglikus Kunstiinstituudis (Kungliga Konsthögskolan) Stockholmis.  

Aastast 2018 on ta Tartu Kunstnike Liidu liige.

Tema töid on Eesti Kunstimuuseumi ja Dalarna ning Jönköpingu kommuuni kogudes.

## Viited

## Välislingid
*The Baltic Times, "Joint exhibition Dys-appearance in Tartu" 
*Postimees, "Tartus avatakse Siiri Jürise ja Anastasia Lemberg-Lvova ühisnäitus"
*Müürileht, "TARTU KUNSTIMAJAS AVATAKSE MAALINÄITUS „DYS-APPEARANCE”
*Sirp, "Kas ikka tõesti lõpp?"
Megan McArthur

**Katherine Megan McArthur** (sündinud 30. augustil 1971) on Ameerika Ühendriikide okeanograaf ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 2000. aastal ja ta on olnud sideohvitser Space Shuttle'i missioonidele ja Rahvusvahelisele Kosmosejaamale. McArthur osales 2009. aastal missioonil STS-125, mis oli Hubble'i kosmoseteleskoobi viimane hooldusmissioon.

Juulis 2020 teatas NASA, et McArthur on määratud SpaceX-i Crew Dragoni teisele mehitatud missioonile SpaceX Crew-2. Aprillist kuni novembrini 2021 oli McArthur 65. ja 66. ekspeditsiooni liige. 

## Viited
TOG

**Tog** või **TOG** võivad viidata järgnevale:

* **[[Tog]]**, termilise takistuse mõõtühik
* **[[TOG1]]** ja **[[TOG2]]**, Teise maailmasõja aegsed Briti tanki prototüübid
* TOG, ROK-i maakood **[[Togo]]** tähistamiseks
* tog, bantu keelte N-rühma kuuluva **[[Tonga keel (Malawi)|tonga keele]]** ISO 639-3 kood
Schweizer-Reneke

**Schweizer-Reneke** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas, Mamusa valla halduskeskus.

Schweizer-Reneke on asutatud 1888. aastal. Linn on saanud nime kapten C. A. Schweizeri ja välikornet C. M. Reneke järgi, kes hukkusid lahingus koronna hõimu liikmetega 1885. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Schweizer-Reneke elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,47%, valgeid 4,28%, värvilisi 2,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 0,37%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,15% inimesi, afrikaani keelt 5,82%, sotho keelt 2,23% ja inglise keelt 1,76%.

## Viited
Magogong

**Magogong** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Suur-Taungi vallas.

Magogong on asutatud 1934. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Magogongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,77%, värvilisi 1,73%, valgeid 0,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 0,22%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 88,93% inimesi, koosa keelt 3,90%, afrikaani keelt 1,67%, ndebele keelt 1,14%, sotho keelt 1,07%, viipekeelt 0,98% ja inglise keelt 0,92%.

## Viited
Pisuhänd (ajakiri)

**Pisuhänd** : *huumori ja pilke album*, oli väliseesti huumoriajakiri, mis ilmus 1946. aastal Rootsis Stockholmis.

Selle tegevtoimetaja oli Edgar V. Saks, kunstnikud olid Arnold Sirkel, Aleksander Ristmägi, Henn Arvo ja Eduard Ole.

Ajakirja andis välja kirjastus Välis-Eesti Förlag Förening U. P. A.

Hind oli 1,50 kr.

Ajakirja ilmus vaid üks number.

## Viited
Harz (Göttingen)

Haldusringkond (*Verwaltungsbezirk*) **Harz (Landkreis Göttingen)** on inkorporeerimata ala Saksamaa Göttingeni kreisis.

Kuni vanade kreiside Osterode ja Göttingeni ühendamiseni oli see tuntud kui "Harz (Landkreis Osterode am Harz)". Ala pindala on 267,35 km². Inimesi seal ei ela. See on suuruselt teine inkorporeerimata ala Saksamaal.

## Geograafia

Kuigi seal ametlikult inimesi ei ela, on sel halduslikel põhjustel ametlik vallavõti (*Amtlicher Gemeindeschlüssel*). Ala katab suuri osi Göttingeni kreisist ja üleminekuid kirde suunas Goslari kreisi.

## Haldus

Vallavabade alade haldust Göttingeni ja Goslari kreisides (millest umbes 98% on riigimets) teostab Alam-Saksimaa metsaamet Clausthalis, kes väljastab tsiviilstaatuse juhtumite korral vastavaid tunnistusi (sünni- ja surmatunnistusi), samuti tagab see turvalisuse ja korra. See praktika pärineb Harzi kaevandusajaloost.
Bad Grund (Harz)

**Bad Grund (Harz)** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Linna pindala on 41,18 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8522 inimest. Linn asub Lääne-Harzis, umbes 7 km Clausthal-Zellerfeldist läänes ja 10 km Osterode am Harzist põhjas.

Bad Grund on ka endise valdade ühenduse Samtgemeinde Bad Grund, mille osa Bad Grund varem oli. See kaotati märtsis 2013 ja seda asendas *Einheitsgemeinde* Bad Grund.

## Huviväärsused

* Ajalooline turuplats
* Püha Antoniuse kirik ehitati 1540. aastal. Kirikut ümbritsevad poolpuitmajad 17., 18. ja 19. sajandist
* WeltWald Harz
* Hübichenstein
* Hilfe Gottes Mine
* Iberger Tropfsteinhöhle


BadGrund01s.jpg
BadGrund1.jpg|Turuplats
BadGrund3.jpg|Püha Antoniuse kirik


## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-bad-grund.de
Tog

**Tog** on termilise takistuse (kuumuskindlus) ehk soojusisolatsiooni mõõtühik (1&nbsp;tog = 0,1&nbsp;*R*SI).

Tekstiilitööstuses kasutatakse ühikut näiteks tekkide soojusisolatsiooni tähistamiseks. Kaubandusvõrgus on saadaval ka nn "kombitekid"&nbsp;– 3,5 togine tekk (kasutamiseks suvel) ja 9,5&nbsp;togine tekk (kasutamiseks kevadel/sügisel) on omavahel ühendatavad (kasutamiseks talvel).

Mõõtühikut kasutatakse ka põrandakatete, näiteks vaipade jms tehnilisel kirjeldamisel.

## Viited
Reivilo

**Reivilo** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Suur-Taungi vallas.

Linn on asutatud 1883. aastal. Esialgu oli linna nimi **Cathcart West** ja alates 1890. aastast **Klein Boetsap**. Hiljem sai linn nimeks Reivilo, mis moodustati kohaliku vaimuliku A. J. Olivier' perekonnanime tagurpidi pöörates.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Reivilo elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,70%, värvilisi 13,87%, valgeid 5,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38% ja teisi 0,98%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 78,00% inimesi, afrikaani keelt 17,56% ja inglise keelt 1,51%.

## Viited
Eesti Laul 2019

**Eesti Laul 2019** oli üheteistkümnes Eesti Laulu võistlus ja 26. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Poolfinaalid toimusid 31. jaanuaril ja 2. veebruaril Tartu Ülikooli spordihoones. Finaal toimus 16. veebruaril 2019 Saku Suurhallis.

Poolfinaale juhtisid Ott Sepp ja Piret Krumm

Finaali juhtisid Piret Krumm ja Karl-Erik Taukar

Mõlemas poolfinaalis osales 12 laulu. Mõlemast poolfinaalist pääses finaali 6 laulu. Finaalis osales kokku 12 laulu.

Võistluse võitis ja Eestit esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Victor Crone lauluga "Storm".

## Võistluslaulud

## 1. poolfinaal
1. poolfinaal toimus 31. jaanuaril  2019 Tartu Ülikooli spordihoones.

### I voor

### II voor

## 2. poolfinaal
2. poolfinaal toimus 2. veebruaril 2019 Tartu Ülikooli spordihoones.

### I voor

### II voor

## Finaal
Finaal toimus 16. veebruaril 2019 Saku Suurhallis.
### I voor

### II voor

## Viited

## Välislingid

* Lauluvõistluse veebileht Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Bad Lauterberg im Harz

**Bad Lauterberg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Linna pindala on 41,54 km². 31. detsembril 2015 elas seal 10 548 inimest. Linn asub Lõuna-Harzis, umbes 15 km Braunlagest edelas ja 20 km Osterode am Harzist kagus.

Bad Lauterberg on muu hulgas tuntud likööride *[[Schierker Feuerstein]]* ja *Harzer Grubenlicht* poolest, mida mõlemat siin toodetakse ja villitakse.

## Vaatamisväärsused

Linnast idas mägedes on vaatluspunkt *Hohe Tür*, mis on mägijärve ja peamise Weser-Elbe veelahkme juures. See on kontrollpunkt 43 Harzer Wandernadeli matkavõrgustikus.

## Tuntud inimesi

* Alfred Ritscher (1879–1963), kapten ja Arktika-uurija
* Eberhard Umbach (1948–), Saksa füüsik ja teadusjuht
* Bibiana Steinhaus (1979–), jalgpallikohtunik
* Tino Schmidt (1993–), jalgpallur

## Vaata ka
* Osterhagen

## Viited

## Välislingid

* www.badlauterberg.de
Heiki Kortspärn

**Heiki Kortspärn** (sündinud 22. juunil 1951 Tartus) on eesti korvpallur, literaat ja ettevõtja.

## Hariduskäik
*1958–1969 Tartu 8. keskkool
*1969–1976 Tartu Riiklik Ülikool, kehakultuuriteaduskond, *cum laude* kehalise kasvatuse ja spordi õpetaja kvalifikatsioon

## Töökäik
*1976–1981 Kambja 8-klassilise Kooli kehalise kasvatuse õpetaja ja sovhoosi spordimetoodik 
*1981–1984 Tartu rajooni peaarsti asetäitja majanduse alal
*1984–1988 Kambja sovhoosi direktori asetäitja majanduse alal
*1988–1991 Kambja spordihoone direktor
*1991–1994 AS Krista juhatuse esimees
*1994–2010 OÜ Cambi juhataja

Alates 2010. aastast on Heiki Kortspärn invaliidsuspensionär.

## Sportlasena
Kortspärn on viiekordne Eesti NSV meister korvpallis (1970, 1975, 1976, 1977, 1978).

## Vabadusvõitlus ja militaartegevus
* 1970 – asutas Tartus põrandaaluse organisatsiooni Vaba Eesti
* 1970 ja 1974 – salajane kirjakuller Eesti ja Soome vahel
* 1987–1994 – Tartu rahvakogunemistel ja Vanemuise tänava ringauditooriumi koosolekute turvamine
* 1989 – esimesena Eestis tegi ettepaneku "Piirid kinni!", mille ainsa ajalehena avaldas Maaleht (17.08.1989)
* 1989 – Vabadussõjas langenute ausamba taastamine Kambjas
* 1996 – astus Kaitseliitu, taastas Kambja Kaitseliidu
* 1997–1998 – taastas Kambja Kaitseliidu laskevälja ja ehitas üles Kaitseliidu maja
* 1998–1999 – projekteeris ja rajas oma talu nurmele mälestusmärgi vabadussõjalaste mälestuseks

## Ühiskondlik tegevus
Heiki Kortspärn oli Kambjas Kodanike Komiteede liikumise juht ning Rahvarinde liikumise üks algatajaid ja juhte. 

Ta oli kauaaegne Kambja vallavolikogu liige ja volikogu korrakaitsekomisjoni esimees ning Kambja valla esindaja Eesti Maaomavalitsuste Liidus.

Ta oli Kambja Laulu- ja Mänguseltsi asutajaliige, Kambja spordihoone rajamise ettepaneku autor, projekti kaasautor ja ehitusele kaasaaitaja, Kambja spordiklubi juhatuse liige, Kambja Vallamuuseumi rajamise ettepaneku autor.

## Parteilisus
*2000–2010 Eestimaa Rahvaliit

## Looming
Ta on Kambja valla tunnuslause "Kambja – Eesti koorilaulu häll" ja Kambja valla teenetemärgi autor. Ta on filmi "Pildikesi Kambja lähiajaloost 1988–2005" autor ja režissöör.
### Luule
Pseudonüüm Maria Martin (Kambja kiriku kaitsepühakute järgi).
* Luulevihik “Mina olen Eesti valu” (2002, kordustrükk 2016) 
** esikoht üle-eestilisel luulevõistlusel "Luulekevad" 2003
** kolmas koht luulevõistlusel "Kuldne sügis" (2001, 2002)

## Publitsistika
* "Eesti Vabadussõjalaste Liit" 1999 (2006 – teine, täiendatud trükk, 2015 – kolmas, täiendatud trükk)
* "Eestlase saatus" (2003), "Eestlase saatus – 2" (2008), "Eestlase saatus – 3" (2014)
* "Kaitseliitlase saatus" (2015)
* "Eestluse hauakaevajate biograafiline leksikon" (2015) – koostaja
* "Sureme surmates – eestluse väärika ellujäämise õpetus" (2016)
* "Ärevad mõtted eestluse surivoodil" (2018)

## Tunnustus
*2000 – Kaitseliidu teenetemedali III klass
*2006 – Valgetähe teenetemärgi V klass
*2007 – Vabadusristi mälestusrist
*2007 – Kaitseliidu teenetemedali II klass

## Isiklikku
Heiki Kortspärn oli aastatel 1976–2011 abielus Malle Kortspärnaga (sündinud Müntel). Tütar Krista (sündinud 1989).

## Viited

## Välislingid
*
Aksel Soosaar

**Aksel Soosaar** (sündinud 1956) on eesti bioloog.

Ta lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli 1974. aastal.

Ta on lõpetanud Tartu Riiklik Ülikooli bioloogina ning kaitses samas 1996. aastal doktoritöö väitekirjaga "Role of helix-loop-helix and nuclear hormone receptor transcription factors in neurogenesis". 

## Viited
Are Kont

**Are Kont** (sündinud 25. mail 1952) on eesti geograaf ja ökoloog.

Ta lõpetas 1970. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina. Ta kaitses 1987. aastal doktoriväitekirja Eesti mõhnastike ja nende kasutamise teemal.

Ta on töötanud Tartu Ülikooli füüsilise geograafia kateedri dotsendina, Ökoloogia Instituudi Tartu osakonna vanemteadurina maastikuökoloogia erialal, samuti Tallinna Ülikooli Loodus- ja terviseteaduste instituudi ökoloogia keskuse vanemteadurina.

## Välislingid
*CV ETISes
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital

**Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital** on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti arhitektuuriga seotud tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "aidata kaasa arhitektuuri loomingulisuse ja sotsiaalse tundlikkuse edendamisele". 

Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemiaid.

## Vaata ka
*Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia
*Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali elutööpreemia
*Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*Sihtkapitalist Eesti Kultuurkapitali kodulehel