open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Omastav kääne

**Omastav kääne** ehk **genitiiv** on grammatiline kääne, millega markeeritakse nimisõna täiendiks olevat nimisõna ja mis tihti väljendab omajat, ning mis vastab küsimustele "kelle?" ja "mille?".

Genitiiv esineb paljudes keeltes, näiteks eesti, albaania, araabia, armeenia, baski, hollandi, soome, gruusia, saksa, kreeka, ungari, islandi, iiri, ladina, läti, leedu, rumeenia, sanskriti, gaeli, tamili, telugu, türgi ja kõigis slaavi keeltes, välja arvatud bulgaaria ja makedoonia. Inglise keeles ei ole genitiivi, vaid possessiivne sufiks **s''.

== Eesti keel ==
Omastav kääne on koos nimetava ja osastavaga [[abstraktne kääne]].

Omastaval käändel puudub [[tunnus]].

Omastav on eelkõige [[käändsõna]] ja nominaalse verbivormi [[laiend]]i kääne. Laiendi-omastav vormistab:

* [[täiend]]it, nt ***maja*** ''aknad, **ussi** hammustus, **surmanuhtluse** pooldaja'';
* eeslisandit, nt ***Vanemuise*** ''teater, **Tamme** Jürka'';
* käändelise verbivormi tegevussubjekti, nt ***koera*** ''näritud kondid, See pole **meie** teha'';
* võrdlusalust võrdlustarindeis, nt ***poisi*** ''pikkune'';
* võrdlusalust [[liitsõna]]des, nt ***sambla*'roheline*;
* tagasõnade laiendit, nt ***metsa*** *taga*.

Häälikuloolise arengu tõttu on pärisomastavaga kokku sulanud endine [[sihitis]]e kääne [[akusatiiv]]. Enamikus keeltes erineb see omastavast ehk genitiivist. Sihitise-omastav vormistab teatud tingimustel:

* täissihitist, nt *Viskasime **prahi** lõkkesse*;
* sellega sarnast [[Ajamäärus|aja-]] või [[hulgamäärus]]t, nt *Ootasin **tunnikese** ja tulin siis koju.*

Lisaks vormistab omastav kääne ka osaliselt [[Ühildumine|ühilduvaid]] komponente, st:

* [[Konkreetne kääne|konkreetses käändes]] [[arvsõna]] esikomponente, nt ***Kahekümne*** *neljal inimesel oli elukohaga probleeme*;
* [[Rajav kääne|rajavas]], [[Olev kääne|olevas]], [[Ilmaütlev kääne|ilmaütlevas]] või [[Kaasaütlev kääne|kaasaütlevas käändes]] hulga- ning rindtarindi esikomponenti, nt ***Korvitäie*** *õunteta Mari juba külla ei tule. Jüri arutas seda küsimust **sõprade** ja töökaas­las­tega*;
* samas neljas käändes nimisõnafraasi [[Omadussõna|omadus-]] või arvsõnalist täiendit, nt ***Ilusa*** *ilmaga käisime mere ääres jalutamas.''

## Viited
Intonatsioon (muusika)

**Intonatsioon** on muusikas helikõrguse muutmine esituse käigus. 

Intonatsioon sõltub muusikastiilist.

## Intonatsioon kui esituspraktika käigus sobiva helikõrguse valimine
Musitseerimise käigus helikõrgusi muutes peetakse intonatsiooni all silmas eelkõige peenhäälestust. Nii lauljad kui ka paljud muusikainstrumendid on võimelised esitama helikõrgusi, mis jäävad väljapoole võrdtempereeritud häälestust. Neil on võimalik teostada näiteks puhtas häälestuses oktaveid, kvinte, kvarte ja tertse. Tšellist Pablo Casals kirjutab helikõrguste intonatsiooni kohta: "Ära ehmata, kui sul on teistsugune intonatsioon kui klaveril. [...] Klaver oma võrdtempereeritud häälestusega on intonatsiooniline kompromiss."

Järgnevalt on näha, kuidas intoneerida bassis diatoonilisi ja kromaatilisi pooltoone, et saavutada akordide puhas häälestus:

Passus duriusculuse akordid Wolfgang Amadeus Mozarti teoses "Misericordias Domini", d-moll, KV 205a.

## Viited
Electronic Frontier Foundation

**Electronic Frontier Foundation** (**EFF**; eesti keeles ka "Elektronhõlve Fond") on digiõiguste eest seisev rahvusvaheline sihtasutus, mille peakorter asub USAs, California osariigis San Franciscos. EFFi asutasid 1990. aasta juulis John Gilmore, John Perry Barlow ja Mitch Kapor, et kaitsta ja edendada internetis kodanikuõigusi.

EFF toetab isikuid ja uusi tehnoloogiaid juriidilise ja rahalise abiga kaitseks ülemääraste juriidiliste rünnakute eest, algatab seaduseelnõusid, paljastab valitsuste kuritarvitusi, korraldab poliitilist tegevust ja protestiaktsioone, toetab uusi tehnoloogiaid, mis EFFi hinnangul aitavad kaasa kodanikuõiguste ja intellektuaalomandi vabakasutuse säilitamisele, ning võitleb patendiõiguse kuritarvituste ja internetitsensuuri vastu. Samuti pakub EFF juhendeid ja tööriistu ohutuks kommunikatsiooniks internetis.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* EFFi koduleht
* EFFi avaldatud teosed portaalis Project Gutenberg
* EFF Internet Archive'is
* "How To Bypass Internet Censorship" flossmanuals.net
Keelesaade

**"Keelesaade"** on eesti keelt ja teisi maailma keeli käsitlev Vikerraadio saade. Esimene saade oli eetris 2. oktoobril 2011.

"Keelesaade" on eetris pühapäeviti kell 15.05. Saatejuht on Piret Kriivan.

## Ajalugu
Tänapäevase järjepideva keelesaate emaks Eestis võib pidada eesti filoloogi haridusega raadioajakirjanikku Mari Tarandit, kes hakkas 1994. aastal tegema "Keeleminuteid", arutledes korraga nii saate koostaja kui ka saatejuhina aktuaalsetel keeleteemadel ning andes parema keelekasutuse soovitusi. 

Sellele järgnesid Henn Saari juhitud "Keeleminutid" ((1996–1999), toimetaja endiselt Mari Tarand), Mari Tarandi ja Maris Johannese juhitud "Keelekõrv" ning Mart Ummelase "Keelesõnum".

## Saatekülalised
Saatesarjas on esinenud Eesti keeleteadlased, rahvaluuleteadlased, murdeuurijad, tõlkijad, keeleküsimustega tegelevad ametnikud ja estofiilid, näiteks Helle Metslang, Martin Ehala, Kristiina Ross, Hannu Remes, Ilmar Tomusk, Peeter Päll, Annekatrin Kaivapalu, Krista Kerge, Birute Klaas-Lang, Adam Cullen jpt.

## Tunnustus
2016. aasta keeleteokonkursil tunnustati "Keelesaadet" kui pikaajalist, mitmekülgset ja kvaliteetset eesti keelt väärtustavat saadet.

## Viited


## Välislingid
*"Keelesaate" koduleht
Urmas Saard

**Urmas Saard** (sündinud 23. oktoobril 1953 Pärnus) on vabakutseline ajakirjanik.

Urmas Saard on lõpetanud 1979. aastal Pärnu I Õhtukeskkooli.

Algul töötas ta Kalev Meedias, seejärel toimetas kuus aastat Maalehe Pärnumaa uudiste märkmikku. Kevadest 2015 kirjutab vabatahtliku reporterina Külauudiste portaalis peamiselt Sindi linna ja Eesti lipuga seotud teemadel. Tema artikleid on ilmunud ka Pärnu Postimehes.

Urmas Saard on MTÜ Eesti Lipu Seltsi, Sindi Ajalooklubi, MTÜ Pärnumaa Muinsuskaitse Seltsi, MTÜ Eesti Kodanikuajakirjanduse Seltsi ja Pärnu Y-klubi liige.

## Tunnustus
* 2012 ja 2015 Sindi kultuuritegelane
* 2016 Sindi linna aasta inimene

## Isiklikku

Huvialad on kodulugu ja pildistamine. Ta on abielus, täiskasvanud poja ja tütre isa.

## Viited

## Välislingid
; Artikleid
* „Urmas Saard: jõuga ei saa isamaa-armastust peale suruda“ – Eesti Päevaleht, 22. jaanuar 2008
* „Urmas Saard: vene keeles rääkimine tähendaks okupatsiooni põlistamist“ – Postimees, 29. veebruar 2008
* "Urmas Saard: Lipp kui Moosese kepp" – Pärnu Postimees, 17. veebruar 2012
* „Urmas Saard: Trivimi Velliste kutsus rahvast templi ehitamisele“ – Delfi Rahva hääl, 31. märts 2013
* „Täna lehvib Rüütli platsil 130 sinimustvalget“, Urmas Hännile – Pärnu Postimees, 4. juuni 2014
* „Urmas Saard: Käesoleva aasta 24. veebruar ja 9. mai Narvas“ – Pärnu Postimees, 12. mai 2015
* „Julius Friedrich Seljamaa, üks enam kui pooletuhandest“ – Maaleht, 28. juuli 2015
* „Kuidas Arnold uue koduga koduneb“ – Külauudised, 31. juuli 2017
* „Urmas Saard: Kas noori saab sundida lipuheiskamisel osalema?“ – Pärnu Postimees, 6. märts 2018
Keldi ja šoti kultuuri instituut

**Keldi ja šoti kultuuri instituut** (inglise keeles täieliku nimetusega *School of Literatures, Languages and Cultures Celtic & Scottish Studies*) on teadus- ja õppetööga tegelev üksus Edinburghi Ülikooli juures. Keldi keelt ja kultuuri õpetatakse Edinburghi Ülikooli juures alates 1882. aastast ning tegemist on pikima ajalooga keldi kultuuri uurimiste ja õpetamise osakonnaga Šotimaal. 

Keldi ja šoti kultuuri uurimise oluline etapp algas 1951. aastal. Praegu toimub uurimistöö ning õpetatakse keldi ja šoti keelt ja kultuuri bakalaureuseõppest doktoriõppeni, korraldatakse konverentse, ilmuvad perioodilised väljaanded nagu Tocher, alates 1957 ajakiri Scottish Studies, sari "The Scottish Tradition".

Instituudi juures avati 1951. aastal arhiiv, mille ülesanne on koguda, arhiivida ja tutvustada rahvuslikke traditsioone. Instituut nõustab valitsust ja teisi ühinguid gaeli keele alal. Tähelepanu pööratakse keldi kultuuri traditsiooniliste nähtuste tutvustamisele. Arhiiv koosneb käsikirjade, heli- ja fotoarhiivist, mille rikkalikest kogudest osa on kättesaadav ka veebis, nt *Tobar an Dualchais / Kist o Riches*. Käsikirjalist materjali on arhiivis hoiul rohkem kui 33 000 lk. Kõik kogud sisaldavad materjali nii Šotimaalt kui ka diasporaa kogukondadest. Fotoarhiiv sisaldab üle 80 000 foto (klaasnegatiividest digitaalfotodeni).

Instituudis on hoiul veel:
*suur kohanimede kogu (koostatud käsikirjade ja suuliste allikate põhjal);
*šoti keele korpus, mis sisaldab šoti ja gaeli murrete ainestikku, mis on kogutud küsitluste abil ja lindistades;
*Nimelised kogud nagu John Levy arhiiv, mille leidub eeskätt rahvamuusika alast ainestikku kogu maailmast ja Robert Craig Maclagani arhiiv ((1893–1902) kirjasaatjate meeskonna talletatud mitmekülgne folkloori ja usundi kogu);
*erialane raamatukogu.

Šoti kultuuritraditsiooniga saab tutvuda näiteks järgmiste väljaannete ja veebiressursside vahendusel:
**Tocher* – ajakiri, mis avaldab alates 1971. aastast arhiivi kogudes leiduvaid folklooripalasid (laule, jutte, muusikat, uskumusi kohalikku ajalugu, mõistatusi jpm lintidelt transkribeeritut).
**The Scottish Tradition* – CD sariarhiivi materjalidest. 
**Fiddle Tradition of the Shetland Isles* – Peter Cooke'i uurimus, raamat ja muusika Shetlandilt, algselt avaldatud Cambridge Studies in Ethnomusicology, 1986.
**Tobar an Dualchais/Kist o Riches* – veebikeskkond alates 1930. aastatest lindistatud šoti materjali kohta.
**The Calum Maclean Collection Online Catologue*.
**Whalsay muusika, ethnomusicoloog Peter Cooke'i salvestused (Music from Whalsay recorded by noted ethnomusicologist Peter Cooke).
**The Elizabeth Ross Manuscript* – kogutud Raasays 1812.
**YouTube'i kanal''.

## Välislingid
*Šoti arhiiv
*Tobar an dualchais online
*Ian MacKenzie Välitööde fotod 1985–2005
*Calum Maclean Collection Online Catologue
*Traditional Music from the Shetland Isles
*Eliza Rossi käskkiri Musica Scotica VII, 2016
*Elizabeth Rossi originaalkäsikirja faksiimileväljaanne
*Šoti arhiivi YouTube'i kanal
*Scottish Studies veebileht
*Tocher
Olaf Scholz

**Olaf Scholz** (sündinud 14. juunil 1958 Osnabrückis) on Saksamaa poliitik, alates 8. detsembrist 2021 kuni 6. maini 2025 Saksamaa Liitvabariigi liidukantsler.

## Elulugu
1984. aastal lõpetas ta Hamburgi Ülikooli juristina, aasta hiljem sai advokaadi kutse.

1975. aastast kuulub ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) ridadesse. Aastatel 2009–2019 oli ta SPD aseesimees ning veebruarist aprillini 2018 partei ajutine esimees. 

Aastatel 1998–2001 ja 2002–2011 kuulus ta Saksamaa parlamenti. Uuesti sai ta parlamenti 2021. aastal.

21. novembrist 2007 kuni 27. oktoobrini 2009 oli Scholz Saksamaa töö- ja sotsiaalminister. 

20. veebruarist 2011 kuni 13. märtsini 2018 oli ta Hamburgi linnapea. 14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta Saksamaa Liitvabariigi asekantsler ja rahandusminister.

Saksamaa sotsiaaldemokraadid nimetasid 10. augustil 2020 Olaf Scholzi oma kantslerikandidaadiks 2021. aasta üldvalimistel. Valimised lõppesid Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei võiduga.

6. novembril 2024 lagunes ametisolev SPD-roheliste-FDP valitsus ning 16. detsembril kaotas Scholz umbusaldushääletuse. President Steinmeier saatis 27. detsembril Liidupäeva laiali ja selle järel peeti ennetähtaegsed valimised 23. veebruaril 2025.

## Isiklikku
Alates 1998. aastast on ta abielus poliitik Britta Ernstiga.

## Viited

## Välislingid

* Olaf Scholzi elulugu Bundestagi kodulehel (arhiiviversioon aastast 2011, saksa keeles)
* Olaf Scholzi koduleht (saksa keeles)
Argüüria

**Argüüria** (kreeka keelest ἄργυρος argyros, hõbe) on pöördumatu hall või sinakashall naha ja limaskestade värvumine, mis on tingitud hõbeda erinevates vormides manustamisest (metalne, tuhk, kolloidaalne, hõbedat sisaldavad ravimid või soolad). Argüüriat loetakse düskroomia haiguste hulka ning võib esineda nii kogu keha piires kui ka kohati (argüroos).

=Välislingid=
* Rosemary Jacobs kannab argüüria all ja kirjutas raamat *Argyria: The life and adventures of a silver woman on planet earth*. https://rosemaryjacobs.com
Sosipatra

**Sosipatra Ephesosest** (kreeka Σωσιπάτρα; 4. sajandi esimene pool eKr) oli uusplatonismi koolkonda esindav filosoof ja müstik, kelle elulugu kirjeldab Eunapios oma raamatus "Sofistide elulood".
Glossaatorid

**Glossaatorid** olid 11. sajandi juristid Itaalias, kes uurisid Justinianuse kodifikatsiooni tekste. Neile oli kõik *[[Corpus iuris civilises]]* kirjapandu õige ja neid võib nimetada ka selle kommentaatoriteks, sest nad analüüsisid ja kommenteerisid *Corpus iuris civilise* tekste. 

## Glossaatorite tegevused
Glossaatorid kirjutasid selgitavaid ja täiendavaid tekste, mida nimetatakse glossideks, siit tuli ka nende endi nimetus: glossaatorid. Nende abil leidis lugeja tee teiste asjassepuutuvate tekstide juurde. Glossidega saavutati nii kunstipärane harmoonia kui ka tõestati vastuolude puudumist. Ette võis tulla ka vastuolusid, kus üks seadus näis olevat teise vastand. Vastuolude tõestamiseks võeti appi juristide tüüpiline eristamine. Nii sai tõestada, et näiliselt vastuolus olevad normid viivad tulemuseni, mis ei ole vastuolus, sest nad käsitlevad eri asju. Glossaatorid lõid *Corpus iuris civilise* sisemise ühtsuse.

## Glossaatorite tähtsus
11. sajandit peetakse ka õigusteaduse renessansi perioodiks. See oli väga oluline Kesk-Euroopa arengule. Keskaegses Euroopas oli renessansijärgne jurisprudents skolastika dialektilist meetodit kasutavaks osaks. Jurisprudentsi rajajateks Euroopas peetaksegi glossaatoreid.

Glossaatorid panid aluse Rooma õiguse õpingutele Euroopas, mil üksikisikute ja riikide omavahelised kaubandussuhted elavnesid, mis omakorda viitas arenenud õigussüsteemi vajadusele. Kas nad olid mures nende suundumuste või õiguslike vajaduste pärast, igatahes tekitas see arutlusi. Nende arutelud olid pigem akadeemilised kui praktilised.

Glossaatorite kõrval on oluline mainida ka postglossaatorite ehk konsiliaatorite ehk kommentaatorite koolkonda, kes 13. sajandi teisel poolel järgnesid glossaatoritele ning tegutsesid peamiselt 14.–15. sajandil. Postglossaatorid uurisid lisaks Rooma õigusele ka kanoonilist õigust ja Itaalia statuute, püüdes neid kõiki kokku sulatada ühte tervikusse. See aga tõi kaasa teadustöö kvaliteedi languse, mis väljendus selles, et kommentaatorid ei uurinud Rooma õiguse algseid tekste, vaid nende juurde kirjutatud glosse. Tähtsamad postglossaatorid olid Bartolo da Sassoferrato ja Baldus de Ubaldis.

Glossaatorite koolkonnal ei olnud suurt tähtsust eraõiguse arenemisel. Glossaatorite tegevuse tulemus oli pinna loomine *ius commune* jaoks, teadusel põhineva õiguskultuuri loomine. 

## Vaata ka
* Rooma õiguse retseptsioon
*Postglossaatorid

## Viited
Intersektsionaalsus

**Intersektsionaalsus** on analüütiline tööriist, millega püütakse välja selgitada, kuidas vastastikmõjus võimusuhted mõjuvad neile, kes on ühiskonnas kõige tõrjutumad. Intersektsionaalsus on seisukoht, et inimest iseloomustavad eri aspektid nagu klass, rass, seksuaalne sättumus, puue ja sugu ei eksisteeri üksteisest eraldi, vaid on keeruliselt põimunud.

## Ajalooline taust
Mõiste "intersektsionaalsus" püüab valgustada dünaamikat, mis on liiga sageli jäänud feministliku liikumise ja teooria raames tähelepanuta. Nii on bell hooks öelnud, et selline lähenemine "vaidlustas arusaama, et "sugu" on peamine tegur, mis määrab naise saatuse". See käsitlus tärkas sellest, et mustanahalised naised olid ajalooliselt feministlikust liikumisest välja tõrjutud, asjaolu, mille vastu juba 1800. aastatest alates astusid mustanahalised feministid, nagu Anna Julia Cooper. Intersektsionaalsuse mõiste kasutuselevõtt toetas väga mitmel viisil värvilise taustaga naiste nõudeid, et nad kuuluvad mõlemasse poliitilisse sfääri.

Liikumine, mille eesotsas olid värvilise taustaga naised, vaidlustas varasemates feministlikes liikumistes nii tavapärase idee, et naised on homogeenne kategooria, kes jagavad olemuslikult samu elukogemusi. See väide tulenes arusaamast, et valged keskklassi naised ei esinda kuigi täpselt feministlikku liikumist tervikuna. Tõdemus, et rõhumise vormid, mida on kogenud valged keskklassi naised, erinevad neist, mida kogevad mustanahalised, vaesed või puudega naised, viis feministid selliste käsitluste otsinguni, mis ühendaks viisid, kuidas sugu, rass ja klass "naise saatust määravad".

## Feministlik vaade
Intersektsionaalse feministliku teooria võttis kasutusele *black feminism*’i liikumises osaleja Kimberlé Crenshaw 1989. aastal.. Crenshaw kritiseeris soouuringute arusaama, et naised on “ainult” naised, ning osutas sellele, et on olemas teisi tegureid, mis mõjutavad diskrimineerimist, näiteks rahvus ja nahavärv, vanus või klass.

## Viited
Mai Väljas

**Mai Väljas** (sündinud **Mai Goetz**; 5. mai 1935 Oruveski, Virumaa – 1. märts 2018) oli eesti pedagoog, Eestimaa Kommunistliku Partei endise juhi Vaino Väljase abikaasa.

## Elulugu
Ta tegeles nooruses ilu- ja sportvõimlemisega ning soovis saada võimlemisõpetajaks. Õpingutele Leningradi Kehakultuuri Instituudis tõmbas kriipsu peale põlvevigastus.

1956. aastal astus ta Tallinna Pedagoogilisse Instituuti õppima eesti keele, kirjanduse ja ajaloo osakonda. 1960. aastal abiellus ta Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu tollase juhi Vaino Väljasega.

Aastail 1965–1980 töötas Mai Väljas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning hiljem direktori asetäitjana kasvatusalal. 

Kui Vaino Väljas esindas aastatel 1980–1988 NSV Liitu suursaadikuna Venezuelas ja Nicaraguas, oli Mai Väljas mehega kaasas. Pärast Eestisse naasmist oli ta Eesti Heategevusfondi esimees.

Mai Väljas sai eestlastele tuntuks 1988. aasta laulva revolutsiooni massikogunemistel. Tal oli oluline roll abikaasa eestimeelse poliitika toetamisel.

## Isiklikku
Mai ja Vaino Väljasel on kaks last.

## Viited
Seefeldi platoo

**Seefeldi platoo** (saksa: *Seefelder platoo*) on mägiorumaastik Põhja-Tirooli Lubjakivi Alpides umbes 500 m Inntali kohal Austria Tirooli liidumaal. Platoo katab orulammi ümber Seefeld in Tiroli ja Scharnitzi külade, samuti *Leutaschtali* oru.

## Paiknemine

Seefeldi platoo ulatub Inni alangu servast Zirli mäel põhja poole. See asub Põhja-Tirooli Lubjakivi Alpides kõrgusel umbes 1200 m Wettersteini mägede (loodes), Miemingi mägede (läänes) ja Karwendeli (idas) vahel. Seefeldi sadul (1185 m), mäekuru ja sadul Seefeldist lõunas, moodustab veelahkme, millest põhja pool valgub platoo Isari suunas ja lõuna pool Inni suunas.

## Geoloogia ja taimestik

Seefeldi platoo domineerivad kivimid on Wettersteini lubjakivi ja peadolomiit koos bituumenkilda hajusa esinemisega. Jääaegse Inni liustiku haru pesi välja mitu ladet ja jättis selja taha järvi, nagu Wildsee, Möserer See ja Wildmoossee, samuti arvukalt rabasid, nagu Reither Moor, mis moodustus järvede mudastumisega.

Platoo asub mäestikuvööndis. Selle nõlvadel on nulu ja pöögi segametsad vaheldumisi kuusikutega. Külasid ümbritsevad niidud on peamiselt raiheina karjamaad, mida kasutatakse heinamaana või karjatamiseks.

## Majandus ja transport

Umbes 1,74 miljoni ööbimisega aastas, talve ja suve vahel võrdsena jaotatuna (nagu 2013. aastal), on turism ülekaalukalt kõige tähtsam majanduslik tegur Seefeldi platool. Ala on arenenud Põhja suusaalade keskuseks ning oli 1964. ja 1976. aasta taliolümpiamängude, 1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste ning paljude muude suurte sündmuste toimumiskohaks. Suviti on Karwendeli Alpid peamine tõmbenumber matkajatele ja mägijalgratturitele.

Platoole pääseb *[[Seefelder Straße]]* (B 177) kaudu, mis kulgeb Inntalist üle Seefeldi sadula, samuti muude riigiteede. Ka Mittenwaldi raudtee kulgeb põhjast lõunasse üle platoo, peatused mitmes jaamas, sealhulgas Scharnitz, Seefeld ja Reith.

## Välislingid

* Planungsverband 14 – Seefelder Plateau, Land Tirol, auf tirol.gv.at
* Seefelder Plateau, Tirol Atlas der Universität Innsbruck, auf tirolatlas.uibk.ac.at
Philadelphia rahvusvaheline lennujaam

**Philadelphia rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **PHL**, ICAO: **KPHL**, FAA LID: **PHL**), mida tihti nimetatakse ainult selle IATA koodi **PHL** kaudu, on peamine lennujaam Philadelphias Pennsylvanias Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on peamine American Airlinesi rahvusvaheline kodulennujaam ja UPS Airlinesi regionaalne kaubajaam. 

Lennujaam teenindab sihtkohti Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Kariibi mere piirkonnas, Ladina-Ameerikas, Euroopas ja Lähis-Idas. 2018. aasta suvel saab lennujaamast 132 sihtkohta, sealhulgas 97 riigisisest ja 35 rahvusvahelist sihtkohta.

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise keeles]
Helsingi Kodanike Komitee

**Helsingi Kodanike Assamblee** (inglise k. *Helsinki Citizens Assembly*, HCA) on rahvusvaheline valitsusväline pluralistlik kodanike sõltumatu liikumine. 

Innustatuna Berliini müüri avamisest ning kahe Saksamaa ühinemisprotsessi algamisest kogunes 19.–21. oktoobril 1991 Prahas rahuaktivistide foorum. Seda juhatas tšehhi president Václav Havel. Juhindudes Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamise (CSCE) 1975. aasta Helsingi lõppakti sätetes fikseeritud inimõiguste austamise ja avaliku arvamuse ning seisukohtade väljaütlemise õiguse printsiipidest ning Praha 1989. aasta sametrevolutsiooni apellatsioonidest formuleeriti Praha Üleskutse. Selles seati eesmärgiks asutada Helsingi lõppaktile alla kirjutanud riikide ja Helsingi järelevalvegruppidega seotud kodanike ning sotsiaalsete ja poliitiliste rühmituste vabatahtlik foorum, kus on võimalik välja öelda oma seisukohti ja nägemusi Euroopa ühiskonna arengu ning julgeoleku kohta, vahetada mõtteid Euroopa integratsiooni, riikidevaheliste suhete, keskkonna- ning majandusprobleemide ja mistahes aktuaalsete sotsiaal-majanduslike ja poliitiliste küsimuste üle.

Külma sõja lõppemine ning sotsialistliku maailmasüsteemi lagunemine on temaatikat muutnud. Inimõiguste problemaatika pole täielikult päevakorrast kadunud, kuid enam mitte peateema. Aktuaalseks on muutunud keskkonnaküsimused, inimeste vaba liikumise küsimused rahvusvahelisel tööturul samuti massiimmigratsioon Euroopa välistest riikidest.

Assamblee seadis eesmärgiks koguneda foorumitele kord kahe aasta tagant, mida pole alati suudetud järgida. Foorumitel analüüsitakse Helsingi protsessi üldist kulgemist ja kavandatakse tegevussuunad. Jooksvat tööd korraldab Koordineerimiskomitee (peab istungeid vähemalt 2 korda aastas), kuhu kuulub igast liikmesorganisatsioonist 2 esindajat. Koordineerimiskomitee valib 12-liikmelise Presiidiumi, mis peab koosolekuid 4 korda aastas ning moodustub Euroopa erinevate regioonide ja Põhja-Ameerika esindajatest põhimõttel, et oleks esindatud 6 naist ja 6 meest. Sellel arutatakse Euroopa, eriti Kesk- ja Ida-Euroopa sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi küsimusi, korraldatakse seminare ja kõnekoosolekuid, koostatakse üksikute probleemide kohta raporteid ning antakse välja uudislehti.

## Liikmed
Albaania, Armeenia, Aserbaidžaani, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, Gruusia, Hispaania, Hollandi, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kanada, Kreeka, Leedu, Läti, Põhja-Makedoonia, Moldova, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Serbia ja Montenegro (Jugoslaavia), Slovakkia, Sloveenia, Soome, Suurbritannia, Šveitsi, Taani, Tšehhi, Türgi, Ukraina, USA, Valgevene ning Venemaa ühiskondlikud ja inimõigusi kaitsvad organisatsioonid ning üksikisikud. Assamblee tööst võtavad hääleõigusega osa ka Austraalia, Iisraeli, India, Iraagi, Islandi, Jordaania, Küprose, Malta, Pakistani, Portugali, Tuneesia ja Ungari üksikisikud. Peakorter asub Haagis (Holland).

## Vaata ka
*Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamine
*Helsingi järelevalvegrupid
*Inimõigused
Asta Niinemets

**Asta Niinemets** (sündinud 18. märtsil 1953) on eesti ajakirjanik, toimetaja ja tõlkija.

Asta Niinemets õppis reaalteaduste kallakuga Nõo Keskkoolis 1960–1971, jätkas õpinguid 1973–1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus õppis eesti keelt ja kirjandust.

Töötas sept 1971-juuni 1977 sekretärina Tartu Linna Rahvakohtus, juulist 1977 – juulini 2007 oli ametis ajakirjaniku ja tegevtoimetajana AS Postimees (kuni 1990 kandis päevaleht nime Edasi), septembrist 2007 – Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna perioodiliste teadusväljaannete ja väljaannete keeletoimetaja, kuulub Eesti-uuringute tippkeskuse koosseisu.

1990. aastatel toimetas ta ajalehes Postimees rahvakalendrit ja rahvaluule lühivorme tutvustavaid rubriike. Pärimushuvi sidus teda alates 2000. aastast MTÜ Eesti Folkloori Instituudi tegevusega, ta oli abiks nii instituudi kui ka Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristikaväljaannete toimetamisel ja tõlkimisel, aga ka rahvaluule kogumisel.

Aastast 2007 on Asta Niinemets teadusväljaannete Folklore, Mäetagused, Sator tegevtoimetaja ja paljude Eesti Kirjandusmuuseumi väljaannete keeletoimetaja. Ta on tõlkinud vene, soome ja inglise keelest, sh soome-ugri rahvaste mütoloogiat puudutavaid teoseid. väljaanded.
Ta on kuulunud teaduskonverentside ja seminaride korraldustoimkondadesse, kogunud rahvaluulet.

Asta Niinemets on rahvusvahelise naisteorganisatsiooni Zonta International Tartu klubi asutaja- ja tegevliige.

## Välislingid
*Art Leete Komi mütoloogiast
Katarina Barley

**Katarina Barley** (sündinud 19. novembril 1968 Kölnis) on saksa-inglise päritolu Saksamaa poliitik, ta kuulub aastast 1994 Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. Ta on alates 14. märtsist 2018 Saksamaa justiits- ja tarbijakaitseminister. Ta oli 2. juunist 2017 kuni 14. märtsini 2018 Saksamaa perekonna-, nais- ja noorsooasjade minister ning 28. septembrist 2017 kuni 14. märtsini 2018 Saksamaa töö- ja sotsiaalminister.

Ta sündis aastal 1968 Kölnis saksa-inglise segaperekonnas, tema isa (sündinud 1935 Lincolnshires) oli Deutsche Welle ajakirjanik, ema oli arst. Ta õppis õigusteadust Marburgi ülikoolis ja Pariisi 11. Ülikoolis, kust ta omandas aastal 1990 kraadi Prantsuse õiguse alal (Diplôme de droit français) ja aastal 1993 Saksamaa õiguse alal. Aastal 1998 kaitses ta Münsteri ülikoolis doktorikraadi Euroopa Liidu õiguse alal.

## Välislingid
* Katarina Barley Bundestagi kodulehel (saksa keeles)
* Katarina Barley koduleht (saksa keeles)
Väino Kaljuvee

**Väino Kaljuvee** (sünninimi **Aksel Sprenk**; perekonnanimi muudetud 11. aprillil ja eesnimi 14. aprillil 1938; 22. oktoober 1924 Tsooru vald, Võrumaa – 14. juuli 1993 Põlva) oli eesti põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik.

Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik, seaduseelnõude komisjoni liige.

1962. aastast oli ta Partisan Lembitu nimelise kolhoosi esimees, seejärel aastatel 1968–1989 Taevaskoja kolhoosi esimees.

1957. aastast oli ta Eesti NSV Ülemkohtu rahvakaasistuja.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Tunnustus
*1971 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister"
*1965, 1984 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kaljuvee, V., Eesti NSV Ülemnõukogu seitsmenda koosseisu saadik (1967)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni Taevaskoja kolhoosi esimees Väino Kaljuvee (1984)
Joosep Parktali mälestuskivi

**Joosep Parktali mälestuskivi** on  mälestusmärk Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vanakülas Kuusalu vallas Harju maakonnas.

See püstitati Vabadussõjas langenud leitnant Joosep Parktalile ja asub tema sünnikohas.

Kivi avati 20. augustil 1939.

Nõukogude ajal püsis kivi oma paigas, ent peidetud oli kivil olnud tahvel. Kivi koos sellele tagasi pandud tahvliga taasavati 21. juulil 1990.

## Viited

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: "Mälestuskivi Joosep Parktali sünnikohas" (353:MAL:008)
Maie Orav

**Maie Orav** (sündinud 28. mail 1941 Kolga vallas Uuri külas) on eesti rahvatantsujuht ja tantsupedagoog.

1955. aastal lõpetas ta Kolga Mittetäieliku Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Kultuurharidusala Kooli kultuuritöötaja-tantsujuhina. 

Aastatel 1958–1968 oli ta Väike-Maarja kultuurimaja instruktor, kunstiline juht ja rahvatantsujuht. 1968. aastast folklooriseltsi Tarvanpää kunstiline juht, koreograaf ja pärimuskultuuri õpetaja. 

1986. aastal oli ta pärimuskultuuri festivali Viru säru algatajaid.

Ta oli XIV, XV ja XVI üldtantsupeo üldjuhte.

Ta on esimese Eesti meeste tantsupeo mõtte algataja ja pealavastaja. 

Ta on loonud tantsu "Ukuaru valss".

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1987 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
*1996 Rakvere Kroonimärk
*1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (edukas tantsualane tegevus)
*1999 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tubli töö rahvatantsuansambel Tarvanpää juhina ja Eesti rahvatantsuelu rikastajana)
*2004 Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
*2006 aasta naine
*2009 Lääne-Virumaa vapimärk
*2015 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*2015 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Madis Orava ja Kaoke Kärdiga; „Meeste Tantsupidu 3“ meeskonnale peo loomise eest)
*2016 Rukkiräägu kultuuriauhind 
* 2019 Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha
* 2019. aastal kinkisid Tarvanpää vilistlased Maie Oravale tammepuidust pingi sõnumiga "Tants teeb õnnelikuks"
* 2022 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (teenekas rahvatantsujuht ja tantsupedagoog, tantsupeo üldjuht ning meeste tantsupeo mõtte algataja)

## Viited
Piret Põldver

**Piret Põldver** (sündinud 29. jaanuaril 1985 Tartus) on eesti kirjandusuurija, kirjanduskriitik, toimetaja, kirjanik ja luuletaja. 

## Hariduskäik
* 1991–2000 Rõngu Keskkool
* 2001–2004 Tartu Mart Reiniku Gümnaasium
* 2004–2008 Tartu Ülikool, kirjandus ja rahvaluule, bakalaureusekraad
* 2016–2019 Tartu Ülikool, kirjandus- ja teatriteadus, magistrikraad
* 2023 –... Tartu ülikooli doktorant

## Töökäik
Aastatel 2007–2013 on ta töötanud praktikandina Tammsaare muuseumis Vargamäel, Eesti Kirjandusmuuseumi assistendina, redigeerijana Eesti Kirjanduse Seltsi projektide raames, Tartu Üliõpilasküla administraatorina, Johannes Mihkelsoni Keskuse tugiisikuna ning ajalehes Postimees keelekorrektorina. 

2013–2023 töötas Põldver kirjastuse Maurus keeletoimetajana ning alates 2023. aastast on ta Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudis eesti kirjanduse doktorant-nooremteadur.

## Tunnustus

* 2025 Gustav Suitsu luulepreemia (luulekogu "Tõmme").

## Artikleid
*"Kultuuriloo unustatud naised". Sirp, 29. september 2023
*"Kas naine tohib kirjutada? Sylvia Plathi päevik". Sirp, 26.05.2023
*"Mehis Heinsaare „Ilus Armin“ illustreerimas Simone de Beauvoiri „Teist sugupoolt“". Ariadne Lõng, 28. detsember 2022
*"Alternatiivne privileeg ja võõritus" (essee tehisintellektist). Sirp, 20. jaanuar 2017
*"Heinsaar + Kender = Õunapuu" (arvustus Ervin Õunapuu jutukogust "Eesti gootika XX"). Sirp, 12. jaanuar 2018
*"Kas kollektivistlik või individualistlik vastutus? Lähisuhte mudelid". Müürileht, 12. märts 2018
*"Lastesürrealist Marko Kompus" (arvustus Marko Kompuse luulekogust "Rotikuningaõppus"). Sirp, 13. aprill 2018
*"Süümemõnu – N, 30+, öösel, baaris". Sirp, 27. juuli 2018

## Ilukirjandust

### '''Raamatud'''
*"Tõmme" (luulekogu). Toimetaja Helena Läks, kujundaja Maris Kaskmann, illustratsioonid Ülle Ottokar, korrektuur Lydia Risberg. Kastani Tänava Kirjastus, 2024.
*"Suunurgad" (luulekogu).  Toimetaja Helena Läks, kujundaja Maris Kaskmann, illustratsioonid Margit Lõhmus, korrektuur Lydia Risberg, kaas Kairo. Kastani Tänava Kirjastus, 2023.
*"Hoog" (proosateos). Toimetajad Brita Melts ja Aro Velmet, kunstnik Markus Kasemaa, kujundaja Anu Jalas. Kastani Tänava Kirjastus. 2022
*"Alati nii järsku" (luulekogu). Toimetaja Helena Läks, kunstnik ja küljendaja Anu Jalas. Kirjastus Henrik. 2020

### '''Tekste ajakirjanduses'''
*"Õpin uue kooli kümnendas klassis ja ma ei tunne kedagi..." Müürileht, 28. september 2021.
*"Kopitus". // Eesti novell 2021. Koostanud Maarja Kangro, Kajar Pruul, Johanna Ross, Urmas Vadi. MTÜ Eesti Jutt 2021. Lk 102–111.
*"Igaüks kannab oma risti ise". // Eesti novell 2020. Koostanud Made Luiga, Kajar Pruul, Johanna Ross ja Urmas Vadi. MTÜ Eesti Jutt 2020. Lk 64–69.
*Luulet. Looming, märts 2020.

## Liikmesus
* Eesti Kirjanike Liit
* Eesti Kirjanduse Selts 
* EYS Veljesto vilistlane (tegevliige 2008–2019)
* Karl Ristikivi Selts
Hiina Rahvavabariigi lauljate loend

*Siin loetletakse [[Hiina]] lauljaid.*

* Arken Abdulla
*Chen Kun
*Han Geng
*Hu Ge
* Xiaoming Huang 
* Yi Huang 
*Jing Boran
* Nicole Lai
*Mei Lanfang
* Namgyal Lhamo
*Ma Tianyu
*Shi Pei Pu
*Sun Nan
* Huiling Zhu
* Gang Wang 
*Dou Wei
* Lei Yang
Ramón del Castillo

**Ramón del Castillo Palop** (sündinud 3. mail 1985) on Hispaania laulja.
2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Para llenarme de ti"
Raquel del Rosario

**Raquel del Rosario Macías** (sündinud 3. novembril 1982) on Hispaania laulja.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Contigo hasta el final".
Alex Florea

**Alexandru Ionuț "Alex" Florea** (sündinud 15. septembril 1991) on Rumeenia laulja.

2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Ilinca Băcilăiga Rumeeniat lauluga "Yodel It!".
Benjamin Ingrosso

**Benjamin Daniele Wahlgren Ingrosso** (sündinud 14. septembril 1997 Danderydi vallas) on Rootsi laulja ja laululooja.

Lapsepõlves mängis ta peaosa mitmes muusikalis. 2006. aastal võitis Rootsi lastelauluvõistluse Lilla Melodifestivalen.

2018. aastal võitis ta Melodifestivaleni lauluga "Dance You Off" ja pääses Rootsit esindama 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Lissabonis.

2017. aastal sai ta Melodifestivalenil lauluga "Good Lovin'" viienda koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ștefan Tașnadi

**Ștefan Tașnadi** (ungari keeles **István Tasnádi**; 21. märts 1953 Cluj – 28. veebruar 2018 Bukarest) oli Rumeenia tõstja, rahvuselt ungarlane.

1984. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kaalukategoorias kuni 110 kg hõbemedali. 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas tuli ta samas kaalukategoorias kuuendaks.
Lahinguväljal näeme, raisk!

**"Lahinguväljal näeme, raisk!"** on ansambli Metsatöll album, mis ilmus 2006. aastal Nailboard Recordsi väljaandel.

**"Lahinguväljal näeme, RAISK!"**on ka ansambli Metsatöll üks soovitumaid palasid kontsertidel.

## Lood
#Sissejuhatus
#Veresulased
#Oma laulu ei leia ma üles
#Metsaviha 1
#Hundiraev
#Sõjahunt
#Mõõk
#Terast mis hangund me hinge
#Metsaviha 2
#Hiiekoda
#Rauavanne
#Saaremaa vägimees
#Hundi loomine
#Lahinguväljal näeme, raisk!
Hartenbos

**Hartenbos** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas. Linn asub India ookeani rannikul.

Hartenbos on rajatud 1933. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartenbosi elanikest valgeid 71,50%, värvilisi 17,52%, mustanahalisi aafriklasi 9,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,48% ja teisi 0,60%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,36%, inglise keelt 4,26% ja koosa keelt 0,75%.

## Viited
Kiiruisutamise Eesti rekordid

Siin on kirjas kiiruisutamise Eesti rekordid ja tipptulemused. Seisuga 11. jaanuar 2026.

## Meeste rekordid

## Naiste rekordid

## Viited
Nikolai Plavilštšikov

**Nikolai Plavilštšikov** (Николай Николаевич Плавильщиков, 17(29) mai 1892 – 7. veebruar 1962) oli vene zooloog. 

Ta oli entomoloog, spetsialist siklaste taksonoomia alal. Samuti kirjutas ta rea populaarteaduslikke raamatuid bioloogiast.

## Teosed eesti keeles
*Plavilštšikov, Nikolai 1955. *Noortele loodusesõpradele*. (Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Plavilštšikov, Nikolai 1961. *Homunkulus: Jutustusi bioloogia ajaloost*. (J. Metsar, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Plavilštšikov, Nikolai 1975. *Tark loodus*. (V. Parbo, tlk.) Tallinn: Valgus.
Jüri Metsar

**Jüri Metsar** (21. aprill 1928 – 11. juuli 2004) oli eesti kirjastustöötaja ja tõlkija.

Ta on tõlkinud vene keelest eesti keelde palju bioloogia-alast kirjandust (sealhulgas Nikolai Plavilštšikovi, Jossif Halifmani jt raamatuid).

## Pere
Tema vend oli tõlkija Leo Metsar.
André S. Labarthe

**André S. Labarthe** (18. detsember 1931 Oloron-Sainte-Marie – 5. märts 2018 Pariis) oli prantsuse filminäitleja, -produtsent ja režissöör. 

Labarthe tuntumad näitlejatööd on filmides "Vivre sa vie: Film en douze tableaux" (eesti keeles "Elada oma elu"), "L'Amour fou" ja "Les Enfants jouent à la Russie".  

Ta on lühifilmi "Vincent van Gogh à Paris: Repérages" režissöör. 

## Välislingid
*
Ökoskoop

**"Ökoskoop"** on Vikerraadio saade, mis algab esmaspäeviti kell 10.05.

Saatesari alustas septembris 2012.

Saadet juhivad Krista Taim ja Kristo Elias.

Saate valmimist toetavad Keskkonnaamet ja Euroopa Sotsiaalfond.

## Vaata ka
*Keskkonnatelk
*Loodusajakiri (saade)
*Osoon (saade)
*Roheline Värav

## Viited

## Välislingid
* Ökoskoobi järelkuulamine
Mahhabat Bajgabõlova

**Mahhabat Bajgabıõlova** (Махабат Байгабылова; sündinud 5. detsembril 1972) on Kõrgõzstani näitleja.
Tardumusuni

**Tardumusuni** ehk **letargia** ehk **torpor** on mitmetel lindudel ja mõnedel imetajatel esinev ajutine kehatemperatuuri langus koos ainevahetuse intensiivsuse vähenemisega, mis on seotud toitumiseks sobimatute ilmadega. 

Tardumusund esineb näiteks piirpääsukesel, räästapääsukesel, kaldapääsukesel, mõnedel öösorri liikidel jt.

Eestis on lindude tardumusund uurinud Jüri Keskpaik.

## Vaata ka
*puhkeseisund
*suveuni
*taliuinak
*talveuni

## Kirjandus
*Keskpaik, Jüri 1967. Lindude tardumusuni. *Eesti Loodus* 2: 89—92.
Öösorr (perekond)

**Öösorr** (*Caprimulgus*) on lindude perekond öösorriliste seltsis.

Eesti esineb üks selle perekonna liik – öösorr (*Caprimulgus europaeus*).

Euroopas esineb veel punakael-öösorr (*Caprimulgus ruficollis*), kelle levila on Pürenee poolsaarel.

2010. aastal moodustati varem öösorri perekonda kuulunud Ameerikas levinud liikidest uus perekond *[[Antrostomus]]*.
Elada oma elu

**"Elada oma elu"** (prantsuse keeles **"Vivre sa vie: film en douze tableaux"**) on 1962. aastal valminud Prantsusmaa film.

Filmi lavastas Jean-Luc Godard, peaosades mängisid Anna Karina, Sady Rebbot ja André S. Labarthe. Filmi muusika kirjutas Michel Legrand.

## Välislingid
*
Eesti Loodusturismi Ühing

**MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing** esindab loodusturismiga tegelevaid ettevõtjaid. MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing teadvustab Eesti kui loodusriigi tähtsust, säilitab ja parandab selle mainet ning kuvandit. MTÜ asutati 20. veebruaril 2018 Märjamaa rahvamajas ja registreeriti sama aasta 5. märtsil.

MTÜ asutasid Eesti loodusturismiga tegelevad ettevõtted ja ettevõtjad: OÜ Viis aastaaega, OÜ Natourest, Naturum OÜ (Thea Perm ja Mati Kose), Kumari Reisid OÜ, Sea Kayaking Estonia OÜ, OÜ Estonian Nature, Kaks Hunti OÜ, Urban Pirate OÜ ja Peeter Vissak.

## Liikmed

Aivar Ruukel, Aivar Merila, Algirdas-Andrus Martsoo, Bert Rähni, Eleri Lopp-Valdma, Mariell Jüssi, Marika Mann, Marko Poolamets, Mati Kose, Peeter Vissak, Tarmo Pilving, Tauri Purkas ja Thea Perm.

## Viited
Montclair

**Montclair** on mitme USA asula nimi:

*Montclair, linn New Jersey osariigis Essexi maakonnas
**Upper Montclair, CDP Montclairis New Jersey osariigis
*Montclair, linn California osariigis San Bernardino maakonnas
*Montclair, piirkond California osariigis Oaklandis
Stratotüüppaljand

**Stratotüüppaljand** ehk **stratotüüpne paljand** on kindlat stratotüüpi esindav paljand, mis illustreerib maapõue ehitust ja ajalugu, hõlbustab geoloogiahariduse edasiandmist ja eriala edendamist. Stratotüüpsed paljandid on olulised uurimis- ja loodusturismiobjektid.

## Viited

## Välislingid
* Eesti aluspõhja stratotüüpsete paljandite veebileht
Spotify

**Spotify** on muusika, taskuhäälingu ja video voogedastuse teenus. Tasuta kasutusega kaasnevad mõningad piirangud ja reklaamid. Kasutajale, kes teenuse eest maksab, lubatakse paremat helikvaliteeti ja allalaadimisvõimalust.

Spotifyd saab kasutada enamikus Euroopa riikides, suuremas osas Ameerikast, Austraaliast ja Uus-Meremaast ning mõnes Aasia riigis. Teenust osutatakse kõigil tänapäevastel platvormidel. Spotify tagab juurdepääsu rohkem kui 30 miljonile laulule. 2017. aasta juuni seisuga on Spotifyl 140 miljonit aktiivset kasutajat kuus ja 70 miljonit kasutajat, kes teenuse eest maksavad.

## Vaata ka
* Bandcamp
* SoundCloud

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
* Siim Nestor. Spotify – rootslaste küsimusi tekitav saavutus. Kui mugav, kena ja kiire see 80 miljonit muusikapala sinu taskus kandev vidin on?, Eesti Ekspress. 4. november 2022
English Football League

**English Football League** (lühend **EFL**) on Inglismaa ja Walesi jalgpalliliiga, mis koosneb 3 divisjonist: Championship, League One ja League Two.

See oli kuni 1992. aastani Inglismaa kõige kõrgema tasemega liiga, kuid siis moodustati Premier League.
Laavatunnel

**Laavatunnel** on laava kiire voolamise tagajärjel laavavoolu sisse tekkinud tunnel.

## Moodustumine

Laavatunnel tekib vulkaanipurske käigus, kui purske avausest väljuva laavavoolu pind jahtudes tardub, aga seespool voolab laava vedelas olekus edasi. Tunnelite moodustumine on omane madala viskoossusega laavadele, eelkõige basaldile. Laavavoolu pinnale tekib järjest paksenev kõva koorik, mis isoleerib ja kaitseb jahtumise eest seespool liikuvat kuuma voolu. Kooriku all on laaval võimalik püsida kaua mobiilsena ning voolata pikki vahemaid. Vulkaani purske lõppedes või laavavoolu suuna muutudes võib tunnel laavast osaliselt tühjaks joosta ja alles jääb maa-alune piklik torukujuline tühimik.

## Iseloomustus
Laavatunnelite diameeter võib varieeruda vähem kui meetrist mitmete meetriteni. Laavatunnelid võivad olla kilomeetreid pikad ning hargneda laiaulatuslikeks põimuvate ja mitmekorruseliste tunnelite süsteemideks.

## Moodustised laavatunnelites

Sarnaselt karstikoobastega, võib laavatunnelisse moodustuda speleoteeme. Lakke võivad tekkida tilkuvast laavast stalaktiidid ning nende alla põrandale langenud laavatilkadest kuhjuda stalagmiidid. Stalagmiidid on haruldasemad, kuna laes asuvast stalaktiidist tilgub materjal tihti veel sulas olekus laavavoolu, mis kas kandub või sulab ära. Mõlemad moodustised kujunevad lühikese aja jooksul, tundidest nädalateni ja vaid sel juhul, kui laava veel vedelas olekus voolab. Niipea kui voolamine lõppeb ja laava tardub, peatub ka stalagmiitide ja stalaktiitide teke.

## Tuntud laavatunneleid
Laavatunneleid leidub mitmel pool maailma vulkaanilistes piirkondades ja neid teatakse rohkem kui 200. Hawaii saare Kīlauea vulkaani nõlval asuv Kazumura Cave on teadaolevalt maailma kõige pikem ja sügavam laavatunnel. Ta moodustab voolukanalite süsteemi, mille pikkus on 65,5&nbsp;km, ulatudes 1102 m sügavuseni. Väljaspool Hawaii saart on kõige pikem laavatunnelite süsteem Kanaari saarestikus Tenerifel asuv rohkem kui 17&nbsp;km pikk Cueva del Viento. Islandi kõige pikem ja tuntum laavatunnel on 1970 m pikkusega Surtshellir, mille kõige avarama osa kõrgus on kuni 10 m ning mille laius ulatub kuni 15 m-ni. 

## Maavälised laavatunnelid
Ka Kuu pealt on täheldatud laavatunneleid. On uuritud nende sobivust inimkõlbulikuks elamiseks, kuna need pakuksid looduslikku kaitset kosmilise kiirguse eest. Päikesesüsteemi teadaolevalt kõige ulatuslikumad laavatunnelid asuvad Veenusel. Laavatunnelid Marsil on seostatavad arvukate laavavoolude ja laavakanalitega vulkaani Olympus Mons nõlvadel.

## Viited
Jossif Halifman

**Jossif Halifman** (Иосиф Аронович Халифман, 13. september 1902 – 1988) oli ukraina ja vene entomoloog ja looduskirjanik.

## Teosed eesti keeles
*Halifman, Jossif 1953. *Mesilased*. (Julius Elango, tlk.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Halifman, Jossif 1966. *Mesilased, sipelgad, termiidid*. (Kaupo Elberg, Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Valgus.
*Halifman, Jossif 1978. *Kimalased*. (Jüri Metsar, tlk.) Tallinn: Valgus.
Kitarrimängija (Vermeer)

„**Kitarrimängija**“ on 1672. aastal maalitud Jan Vermeeri teos, mida eksponeeritakse Kenwood House'is Londonis osana Iveagh Bequesti kogust. 

2012. aastal suleti Kenwood renoveerimise ajaks 2013. aasta sügiseni ja sel ajal oli maal väljas Rahvusgaleriis koos nende enda kahe Vermeeri teosega. Maal viidi Kenwood House'i tagasi detsembri lõpus.

23. veebruaril 1974 varastati maal Kenwood House'ist ning nõuti 1&nbsp;000&nbsp;000 USA dollari suurust lunaraha toidus, mis jaotataks Grenada saarel laiali. Muidu oleksid vargad maali hävitanud. Hiljem saadeti The Timesile teade koos nõudega, et Iiri vabariiklased Marion ja Delours Price võiksid oma vanglakaristust kodus kanda. Maali sai Scotland Yard tagasi Londoni ärilinnaosas asuva St Bartholomew-the-Greati kiriku kalmistul 7. mail 1974. Kuigi maalil oli märke niiskusest, oli see muidu terve.

Maali koopia "Kitarri mängiv daam" asub Philadelphia Kunstimuuseumis.

## Viited

## Lisalugemist
*
Madonnaliilia

**Madonnaliilia** (*Lilium candidum*) ehk **valge liilia** on taimeliik liilia perekonnas ning on üks vanemaid kultuuriliiliad. 

## Levila
Peamiselt kasvab Balkani maades ning Kesk- ja Ida-Euroopas: Prantsusmaal, Itaalias ja Ukrainas. Arvatavasti pärineb Türgi ja Afganistani poolkõrbelistelt aladelt, kust jõudis tõenäoliselt foiniiklastega Kartaagosse ja Kreekasse, kust omakorda jõudis roomlaste vahendusel Inglismaale.

## Morfoloogia
Hiliskevadel tärkavad tõrvikut meenutavad lehtedega kaetud varred, millel arenevad iseloomuliku lõhnaga õiekobarad. Igas kobaras on 5–10 valget trompetikujulist õit, mille keskel on pikad kollased tolmukad. Madonnaliilia sibulad koosnevad tihedatest ja lihakatest sibulasoomustest.  

## Kasvatamine
Madonnaliiliaid on kasvatatud sajandeid. Eelistavad hea drenaažiga, huumuserikast ja viljakat liivsavimulda. Kasvukohaks on parim tuulevaikne päikesepaisteline koht, kuid talub ka varju. Kasvab hästi nii happelises kui ka aluselises mullas, kuid eelistab pigem viimast. Üldiselt on madonnaliilia vastupidav liik kuid on vastuvõtlik seenhaigustele. 

Parim aeg madonnaliilia sibulate istutamiseks on augusti lõpus või septembri alguses. Madonnaliilia sibul on varrejuurteta, mis tähendab, et istutada tuleb suhteliselt maapinna lähedale, nii et sibula tipp oleks ainult õhukeselt kaetud (kuni 3 cm). Taimed õitsevad juunis ja juulis ning eritavad tugevat ja magusat aroomi. Õied on silmatorkavad ka ööpimeduses, valendavad kuuvalgel.

## Mürgisus

Madonnaliilia on mürgine taim. Eriliselt tundlikud madonnaliilia mürgisusele on kassid, kellele võib mürgistus lõppeda surmaga. Seega pole soovitatav kasvatada madonnaliiliaid majapidamistes ja aedades, kus on kassid. Samuti ei tasu kuivatatud lilli hoida kassidele ligipääsetavates kohtades, kus nad võivad kokku puutuda õietolmuga, mida end hiljem puhastades sisse söövad. Mürgistussümptomite hulka kuuluvad oksendamine, uimasus ja söögiisu kadumine. Ravita jätmise korral põhjustab neerude ja maksa ülesütlemist, mis omakorda viib surmani. Võimaliku mürgistuse korral pöörduda kiiresti loomaarsti poole. 

Inimesele väikeses koguses surmavalt ohtlik pole. Põhjustab maoärritust, oksendamist, peavalu, nägemise hägustumist ja nahaärritust.

## Kultuuris
Esimeste kristlaste aegadest on seda taime peetud neitsi Maarja lilleks ning kujutatud kui puhtuse ja süütuse sümbolit.

## Viited
Miami rahvusvaheline lennujaam

**Miami rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **MIA**, ICAO: **KMIA**, FAA LID: **MIA**), tuntud ka kui **MIA** ja ajalooliselt kui **Wilcox Field** on peamine lennujaam, mis teenindab Miami piirkonda. 2016. aastal läbis lennujaama 44,584,603 reisijat, muutes lennujaama 30. kõige reisijate rohkeimaks lennujaamaks maailmas. Lennujaam on American Airlinesi kodulennujaam.
Lille-Astra Arraste

**Lille-Astra Arraste** (sünninimi **Lille-Astra Ruus**; sündinud 15. aprillil 1933 Karksi-Nuias) on eesti rahvatantsujuht.

Ta oli XIII ja XIV üldtantsupeo üldjuhte.

Ta on olnud paljude Viljandimaa rahvatantsupidude üldjuht ja lavastaja.

## Tunnustus
*1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1990 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
*1997 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tulemusrikas rahvatantsualane tegevus Viljandimaal)
*2001 – Pärimuskultuuri auhind
*2008 – Viljandimaa vapimärk
*2009 – Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*2017 – Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia
*2020 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema tütar on rahvatantsujuht, Tallinna Ülikooli professor Angela Arraste.
## Viited

## Välislingid
*Lapselaps uuris vanaema elu. Karksi Sõna, 1. aprill 2003
Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam

**Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **IAD**, ICAO: **KIAD**, FAA LID: **IAD**) on rahvusvaheline lennujaam Loudouni ja Fairfaxi maakonnas Virginia osariigis Ameerika Ühendriikides. 

Lennujaam on United Airlinesi kodulennujaam.

Lennujaam on nime saanud Ameerika Ühendriikide 52. riigisekretäri John Foster Dullesi järgi.