open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pupastvere järv

**Pupastvere järv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kastli külas. Veekogu pindala on 18,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2614&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Valgeanso paisjärv

**Valgeanso paisjärv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Puhtaleiva järv

**Puhtaleiva järv** (andmebaasides nimega **Puhtaleiva**) on tehisjärv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593&nbsp;m.

## Viited
Palalinna järv

**Palalinna järv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Sootaga külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615&nbsp;m.

## Viited
Keressaare Umbjärv

**Keressaare Umbjärv** (ka Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521&nbsp;m.

## Viited
Koosa paisjärv

**Koosa paisjärv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660&nbsp;m.

## Viited
Nursi veskijärv

**Nursi veskijärv** (ka Nursi paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606&nbsp;m.

## Viited
Voore paisjärv

**Voore paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas Kullavere jõel.

Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1202&nbsp;m.

## Viited
Kiirgusseirevärav

**Kiirgusseirevärav** (inglise keeles *Radiation Portal Monitors*) on inimeste, transpordivahendite, lasti või muude allikate läbivaatuseks kasutatav radioaktiivse kiirguse allikate avastamise seade.

Seadet kasutatakse muu hulgas tuuma- ja radioaktiivse materjaliga ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise eesmärgil.
Stutterheim

**Stutterheim** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Amahlathi valla halduskeskus.

Stutterheim sai linnaõigused 1879. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stutterheimi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,69%, valgeid 4,46%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,32%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,41%, afrikaani keelt 5,76%, inglise keelt 5,05% ja viipekeelt 0,60%.

## Galerii

Pilt:9 2 090 0006-Fortified House-Stutterheim-s.jpg
Pilt:NG kerksaal Stutterheim.jpg


## Viited
Martfeld

**Martfeld** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 36 km Bremenist kagus.

Valla pindala on 35,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2681 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud dokumendis, mille 1179. aastal allkirjastas isiklikult paavst Aleksander III.

## Ehitised
Martfeldi veskit on esmamainitud 1583. aastal. 1840. aastal ehitati see ümber kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Veski põles maha pärast pikselööki 1851. aastal, kuid ehitati samal aastal uuesti üles. Aastatel 1992–1999 renoveeriti veski täielikult. See on vanim tuulik piirkonnas.

Fehsenfeldsche veski ehitati 1871. aastal kolmekorruselisena Hollandi stiilis. Tegutses aastani 1971. See renoveeriti 1991. aastal ja nüüd peetakse seal pulmi.

## Avalik kunst
Külaväljakul on Syke kunstnike Elsa Töbelmanni ja Henning Greve roostevabast terasest skulptuur "Entfaltund" (Areng). Skulptuur loodi 1999. aastal osana võistlusest "Meie küla ilu".

## Viited

## Välislingid

* www.martfeld.de
Pupastvere Umbjärv

**Pupastvere Umbjärv** (ka Umbjärv, Suur Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Pupastvere külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1260&nbsp;m.

## Viited
Adra paisjärv

**Adra paisjärv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vasula külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 554&nbsp;m.

## Viited
Schwarme

**Schwarme** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Vald paikneb Mittelweserregionis umbes 30 km Bremenist lõunas. Kaugus Achimist, Verdenist ja Bruchhausen-Vilsenist on umbes 15 km.

Valla pindala on 24,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2534 inimest.

Schwarme kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.

## Viited

## Välislingid
* www.schwarme.de
Kõrveküla paisjärv

**Kõrveküla paisjärv** on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla alevikus. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544&nbsp;m.

## Viited
Liitesaarõ lomp

**Liitesaarõ lomp** on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834&nbsp;m.

## Viited
Hutita veskijärv

**Hutita veskijärv** (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Rüütle järv

**Rüütle järv** (ka Annemõisa paisjärv, Rüütle paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Lilli-Anne külas. Veekogu pindala on 7,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1516&nbsp;m.

## Viited
Räägu veskijärv

**Räägu veskijärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Alapõdra ja Hutita  külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 941&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Osula Kivijärv

**Osula Kivijärv** (ka Kivijärv, Osula paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836&nbsp;m.

## Viited
Koogi järv

**Koogi järv** (ka Koogi paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Koogi külas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1796&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Vedu paisjärv

**Vedu paisjärv** (ka Vedu veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas. Veekogu pindala on 7,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1872&nbsp;m.

## Viited
Viitina Karijärv

**Viitina Karijärv** (ka Karijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Järvekülä külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 211&nbsp;m.

## Viited
Külitse paisjärv

**Külitse paisjärv** (ka Nigula paisjärv, Kikka paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 947&nbsp;m.

## Viited
Rahinge järv

**Rahinge järv** (ka Rahinge paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rahinge külas. Veekogu pindala on 11,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3101&nbsp;m. Suurim sügavus on 2,9 meetrit.

## Viited
Kukulinna järv

**Kukulinna järv** (ka Kukulinna paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410&nbsp;m.

## Viited
Rämsi järv

**Rämsi järv** (ka Rämsi veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi ja Mõisanurme külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 863&nbsp;m.

## Viited
Torma järv

**Torma järv** (ka Torma paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 700&nbsp;m.

## Viited
Vaiatu järv

**Vaiatu järv** (ka Vaiatu paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 760&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Tarakvere paisjärv

**Tarakvere paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Tarakvere ja Jaama külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1059&nbsp;m.

## Viited
Rääbise veehoidla

**Rääbise veehoidla** on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1948&nbsp;m.

## Viited
Haage järv

**Haage järv** (ka Haage paisjärv, Loku veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Haage, Pihva ja Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 8,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Ilmatsalu paisjärv

**Ilmatsalu paisjärv** on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Ilmatsalu alevikus ja Tüki külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1454&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Bahrenborstel

**Bahrenborstel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1134 inimest.

Vald asub Dümmeri looduspargi ja Steinhuderi looduspargi vahel ning umbes Bremeni ja Mindeni vahepeal. Umbes 7 km kogukonnast lõunas on Großes Moor. Mõni kilomeeter loodes jookseb Große Aue lõik.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.

## Viited
Venterstad

**Venterstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.

Venterstad on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1895. aastal. Venterstad on saanud nime Johannes J. T. Venteri järgi, kellele kuulunud maadele asula rajati.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venterstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,9%, värvilisi 33,4%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 60,3%, afrikaani keelt 34,6%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 2,9%.

## Galerii

Pilt:NG kerk Venterstad.jpg
Pilt:Gereformeerde kerk Venterstad.jpg


## Viited
Kirchdorf (Diepholz)

**Kirchdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 30 km Diepholzist idas ja 35 km Mindenist põhjas.

Valla pindala on 47,74 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2145 inimest.

Kirchdorfis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Kirchdorf keskus.

## Viited

## Välislingid

* www.kirchdorf.de
Barver

**Barver** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 25,9 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1049 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.

Barver paikneb poolel teel Bremeni (54 km põhjakirdes) ja Osnabrücki (52 km edelas) vahel, Dümmeri ja Rehdener Geestmoori loodusparkidest kirdes ning Wildeshausen Geesti looduspargist lõunas. Küla asub Kellenbergi harjast (77 m) idas ja Hunte edelapoolse lisajõe Wagenfelder Aue läänekaldal.

Esimene kirjalik tõend Barverist pärineb 1219. aastast.

## Vaata ka
* Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala

## Viited

## Välislingid
* Samtgemeinde Rehdeni veebileht
Rõhu paisjärv

**Rõhu paisjärv** on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rõhu külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421&nbsp;m.

Paisjärve läbib Rõhu oja.

## Viited
Lammassoo tiik

**Lammassoo tiik** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ülenurme alevikus. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185&nbsp;m.

## Viited
Tamme järv

**Tamme järv** (ka Tammejärv, Tammiku järv, Tammjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sarakuste ja Tigase külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800&nbsp;m.

## Viited
Novera Ahmed

**Novera Ahmed** (bengali keeles নভেরা আহমেদ; 29. mai 1939 Sundarbans – 5. mai 2015 Pariis) oli Bangladeshi modernistlik skulptor ja maalikunstnik. Bangladeshi valitsus autasustas teda Ekushey Padaki auhinnaga. Kunstnik Zainul Abedin on öelnud tema tööde kohta: "See, mida Novera praegu teeb, võtab meilt kaua aega, et aru saada - ta on seda tüüpi kunstnik".


Pilt:Composition by Novera Ahmed.jpg|Composition
Pilt:Reclining Figure.jpg|Reclining Figure
Pilt:Seated Woman Sculpture.jpg|Seated Woman
Kaikjärv

**Kaikjärv** (ka Kaika järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sudaste külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 661&nbsp;m.

## Viited
Olli järv

**Olli järv** (ka Olli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Tammevaldma külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636&nbsp;m.

## Viited
Kägari Kaanjärv

**Kägari Kaanjärv** (ka Kaanjärv, Mälitsjärv, Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 124&nbsp;m.

## Viited
Äijärv

**Äijärv** (ka Kalli Äijärv, Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Veekogu pindala on 10,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1230&nbsp;m.

## Viited
Hemsloh

**Hemsloh** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 563 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.

## Vaata ka
* Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala

## Viited
Vara paisjärv

**Vara paisjärv** (ka Kuusiku-Papiaru paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Papiaru külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 647&nbsp;m.

## Viited
Metsakivi järv

**Metsakivi järv** ehk **Kirepi järv** (ka *Kirepi paisjärv*, *Koosa paisjärv*) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Metsakivi külas. Veekogu pindala on 6,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2049&nbsp;m.

## Viited
Kalsoni tiik

**Kalsoni tiik** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vanaussaia külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 522&nbsp;m.

## Viited
Alajõe paisjärv

**Alajõe paisjärv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alajõe külas. Veekogu pindala on 4,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2736&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam

**Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **CLT**, ICAO: **KCLT**, FAA LID: **CLT**) on militaar-tsiviillennuväli Ameerika Ühendriikide Põhja-Carolina osariigis Charlotte'is. 

Lennujaam on American Airlinesi suuruselt teine kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal peaaegu 46 miljonit reisijat. Lennujaamal on neli lennurada, millest pikim, 18C/36C, on 3048 meetrit pikk.
Kiidjärve veskijärv

**Kiidjärve veskijärv** (ka Kiidjärve paisjärv) oli paisjärv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas.

Veekogu pindala oli 3,2&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus on 2549&nbsp;m.

Ahja jõele enne 1914. aastat rajatud tamm lammutati 2015. aastal ja sellega kadus ka paisjärv.

## Viited
Asu järv

**Asu järv** (ka Leevijõe Asu järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste alevikus ja Leevijõe külas. Veekogu pindala on 5,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1376&nbsp;m.

## Viited
Leevijõe Veskijärv

**Leevijõe Veskijärv** (ka Veskijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Leevijõe ja Karilatsi külas. Veekogu pindala on 6,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Kidy Tour

**Kidy Tour** on rahvusvaheline puhkusereiside korraldaja.

Ettevõte **Kidy Tour**, mis tegutseb Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal, kuulub lennunduse valdkonnas Ida-Euroopa suurima äriettevõtete grupi Avia Solutions Group koosseisu, mille aktsiad on noteeritud Varssavi väärtpaberite börsil.

**Kidy Tour** on perereiside ekspert, kes korraldab reise Antalyasse (Türgi) ja Hurghadasse (Egiptus). Ettevõtte korraldatavaid reise saab broneerida enam kui 350 reisibüroos Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal.

## Asutamine

**Kidy Tour** asutati Leedus 2015, reiside müüki alustati märtsis 2016.

## Ajalugu

*2015. a väljastati ettevõttele **Kidy Tour** reisikorraldaja sertifikaat, ettevõte alustas Leedus äritegevust.
*2016. a alustas **Kidy Tour** äritegevust Eestis ja Türgi reiside müüki.
*2017. a hakkas **Kidy Tour** korraldama Leedust ja Eestist reise Egiptusesse.
*2017. a alustas **Kidy Tour** äritegevust Venemaal ja Türgi reiside müüki.
*2017. a alustas **Kidy Tour** äritegevust Lätis ja Türgi reiside müüki.

## Viited
Affinghausen

**Affinghausen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 12,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 832 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.

## Viited

## Välislingid
* www.schwafoerden.de
Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei

**Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei** (saksa keeles *Liberal-Demokratische Partei Deutschlands* (lühend *LDP* või *LDPD*)) oli Saksa DV poliitiline partei.

Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei moodustati Ida-Berliinis Nõukogude okupatsioonitsoonis 5. juulil 1945.

Esialgu astus Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei välja eraomanduse säilimise, turumajanduse ja sõltumatu õigussüsteemi poolt, nagu ka sellele vastavad liberaalsed erakonnad läänetsoonides ja erinevalt CDUst, mille liidrite seas pooldasid sel ajal mitmed veel kristlikku sotsialismi. Nõukogude sõjaline administratsioon püüdis Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei tegevust segada ja takistada. Pärast Saksa DV moodustamist 7. oktoobril 1949 muutus Nõukogude sõjalise administratsiooni ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitika SLP suhtes veelgi karmimaks. Palju Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei liikmeid vahistati ja mitmed koguni hukati. 15. oktoobril 1950 oli Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei sunnitud nn blokiparteide hulka astuma. Nüüd kuulusid kõik kandidaadid hoolimata nende parteilisest kuuluvusest Saksa DV Rahvusrinde ühisesse nimekirja.

18. märtsil 1990 toimunud esimestel ja ainsatel Saksa DV Rahvakoja demokraatlikel valimistel osales Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei valmisliidus Vabade Demokraatide Liit (Bund Freier Demokraten). Vabade Demokraatide Liit kogus 5,3% häältest ja sai Rahvakojas 25 mandaati.

11. augustil 1990 ühines Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei Vaba Demokraatliku Parteiga ja lakkas iseseisva parteina olemast.

## Viited
Humaansus

**Humaansus** on altruistlikust eetikast ehk heast tahtest ja kaastundest kantud voorus, mis väärtustab abivalmit **inimsust**: inimsõbralikkust, inimväärikust kui ka kogu inimkonna austamist. See tähendab tsiviliseeritud koostoimet ja kaastööd inimeste seas, pooldades ühiseid inimõigusi, eesmärke ja arengut.

## Humaansuse tugevused
### Armastus
### Austus
### Lahkus
### Sotsiaalne intelligentsus

## Humaansus+

Kaasaegsete humaansete ühiskondadega arvestav transhumanism püüdleb filosoofilise, kultuurilise ja tehnoloogilise liikumisena kõrgemalt arenenud inimese poole. Selle eesmärk on inimvõimete ja inimkonna kui sellise täiendamine tehniliste vahendite abil.

## Antihumaansus

Antihumaansust ja ka rassismi väljendab tundeküllane ja äärmuslik vihkamine inimliikide ning inimrasside suhtes. Antihumaansust võib samuti tõlgendada Friedrich Nietzsche poolt kirja pandud mitmeti mõistetavast üliinimese teooriast, mida võtsid eeskujuks natsid.

Relvakonflikti ajal tsiviilelanikkonna tagakiusamist, väärkohtlemist või hävitamist nimetatakse inimsusvastaseks kuriteoks.

## Vaata ka

*Humanism
*Humanitaarsus
*Õendus
*Ühiskondlikus
*Sotsiaaldemokraatia

## Viited
Sur'a järv

**Sur'a järv** (ka Eensalu paisjärv, Eensalu veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Luhte külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1647&nbsp;m. Järves on 1 saar.

## Viited
Rehden

**Rehden** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 8 km Diepholzist idas.

Valla pindala on 33,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2055 inimest.

Rehdenis on ka valdade ühenduse *([[Samtgemeinde]])* Rehden keskus.

## Vaata ka
* Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala

## Viited

## Välislingid

* www.rehden.de
Wetschen

**Wetschen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1758 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.

## Vaata ka
* Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala

## Viited
Pedäjämäe lump

**Pedäjämäe lump** (ka Pedjamäe tiik, Kaagu tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 619&nbsp;m.

## Viited
Leevi veskijärv

**Leevi veskijärv** (ka Leevi paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1857&nbsp;m.

## Viited
Veriora järv

**Veriora järv** (ka Veriora paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora alevikus. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1077&nbsp;m.

## Viited
Vimbland

**Vimbland** on järv Võru maakonnas Võru vallas Hannuste külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235&nbsp;m.

## Viited
Vellavere Kogrejärv

**Vellavere Kogrejärv** (ka Kogrejärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Vellavere külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 801&nbsp;m. Järve pikkus on 280 m, laius 230 m ning suurim sügavus 5,5 m.

## Viited
Väimela paisjärv

**Väimela paisjärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1417&nbsp;m.

## Viited
Nõmme Veskijärv

**Nõmme Veskijärv** (ka Veskijärv, Nõmme järv, Nõmme paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 5,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1798&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Elva paisjärv

**Elva paisjärv** (ka Pulga veehoidla) on järv Tartu maakonnas Elva linnas ja Uderna külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252&nbsp;m.

## Viited
Põksi veehoidla

**Põksi veehoidla** on järv Tartu maakonnas Elva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 390&nbsp;m.

## Viited
Kambja järv

**Kambja järv** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805&nbsp;m.


Kambja järv ja mänguväljak.JPG
WMEE-exp2019-(007) Kambja.jpg
WMEE-exp2019-(008) Kambja.jpg
WMEE-exp2019-(006) Kambja.jpg


## Viited
Tatra veskijärv

**Tatra veskijärv** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Tatra külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 154&nbsp;m.

## Viited
Kitseküla järv

**Kitseküla järv** (ka Kitse järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kitsekülas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1105&nbsp;m.

## Viited
Igevere paisjärv

**Igevere paisjärv** on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Igevere külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889&nbsp;m.

## Viited
Võnnu paisjärv

**Võnnu paisjärv** on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817&nbsp;m.

## Viited
Kõõvomõtsa järv

**Kõõvomõtsa järv** (ka Rookse paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 440&nbsp;m.

## Viited
Tsõõrikjärv

**Tsõõrikjärv** (ka Lootvina Tsõõrikjärv, Lootvina Särgjärv, Särikjärv, Virga järv, Sõrgjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 702&nbsp;m.

## Viited
Aardla poldri järv

**Aardla poldri järv** (ka Pori järv, Reola bassein) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581&nbsp;m.

## Viited
Ahja Keskmine järv

**Ahja Keskmine järv** (ka Keskmine järv, Ahja tiigid) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja alevikus. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 715&nbsp;m.

## Viited
Lootvina Pikkjärv

**Lootvina Pikkjärv** (ka Pikkjärv, Lootsina Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355&nbsp;m.

## Viited
Issaku järv

**Issaku järv** (ka *Issaku paisjärv*) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Hammaste külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 507&nbsp;m.

## Viited
Ojasaare järv

**Ojasaare järv** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Sirvaku külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652&nbsp;m.

## Viited
Palo tiik

**Palo tiik** (ka Härmä tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Parapalu külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523&nbsp;m.

## Viited
Sika lomp

**Sika lomp** (ka Sikakurmu tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Sikakurmu külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660&nbsp;m.

## Viited
Kenni lomp

**Kenni lomp** on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 997&nbsp;m.

## Viited
Mudalaht

**Mudalaht** (ka Muda laht) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Pangodi külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494&nbsp;m.

## Viited
Hellenurme järv

**Hellenurme järv** (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva  vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Neeruti järv

**Neeruti järv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519&nbsp;m.

Järvest voolab läbi Elva jõgi.

## Viited
Rebäsemäe lomp

**Rebäsemäe lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 803&nbsp;m.

## Viited
Neeruti Vahejärv

**Neeruti Vahejärv** (ka Vahejärv, Kitsejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 5,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1128&nbsp;m.

## Viited
Kolmjärv

**Kolmjärv** (ka Loodi järv, Kastolatsi Kolmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kastolatsi ja Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497&nbsp;m.

## Viited
Reinu tiigid

**Reinu tiigid** on tiigid Tartu maakonnas Kambja vallas Visnapuu külas. Veekogude pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 380&nbsp;m.

## Viited
Mädäjärv

**Mädäjärv** (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Ahunajärv

**Ahunajärv** (ka Ahvenajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 233&nbsp;m.

## Viited
Majasoo tiik

**Majasoo tiik** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501&nbsp;m.

## Viited
Äidu Kaanjärv

**Äidu Kaanjärv** (ka Kaanjärv, Pekujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mägestiku külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596&nbsp;m.

## Viited
Haukajärv

**Haukajärv** (ka Hauka järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227&nbsp;m.

## Viited
Juhani lomp

**Juhani lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662&nbsp;m.

## Viited
Alevijärv

**Alevijärv** (ka Kellamehe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780&nbsp;m.

## Viited
Mäha järv

**Mäha järv** (ka Otepää Mäha järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha külas. Veekogu pindala on 13&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1744&nbsp;m.

## Viited
Männiku lomp

**Männiku lomp** (ka Pilkuse tiigid) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436&nbsp;m.

## Viited
Kovata järv

**Kovata järv** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095&nbsp;m.

## Viited
Vihtjärv

**Vihtjärv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547&nbsp;m.

## Viited
Kaarasuu järv

**Kaarasuu järv** (ka Valli lomp, Kaarasoo järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 184&nbsp;m.

## Viited
Otepää Kärnjärv

**Otepää Kärnjärv** (ka Kärnjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha ja Sihva külas. Veekogu pindala on 6,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957&nbsp;m.

## Viited
Jursa järv

**Jursa järv** (ka Kavandi Väikejärv, Kavandu järv, Kävandu Väikejärv, Kavandu Väikejärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 616&nbsp;m.

## Viited
Märi lomp

**Märi lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 316&nbsp;m.

## Viited
Pugu järv

**Pugu järv** (ka Pugujärv, Iduste järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste ja Riiviku külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497&nbsp;m.

## Viited
Irda lomp

**Irda lomp** (ka Maaritsa tiik nr. 2) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri ja Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 909&nbsp;m.

## Viited
Villemi lomp

**Villemi lomp** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 776&nbsp;m.

## Viited
Ivaste Savijärv

**Ivaste Savijärv** (ka Savijärv, Lutika Savijärv, Müta järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 486&nbsp;m.

## Viited
Maaritsa Alajärv

**Maaritsa Alajärv** (ka Alajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 3,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1073&nbsp;m.

## Viited
Ivaste Pikkjärv

**Ivaste Pikkjärv** (ka Pikkjärv, Lutika Pikkjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719&nbsp;m.

## Viited
Peeda järv

**Peeda järv** (ka Peeda paisjärv, Peedu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835&nbsp;m.

## Viited
Matsi järv

**Matsi järv** (ka Kavandi Suurjärv, Kõvandu Suurjärv, Matsijärv, Kapajärv, Kävandu Suurjärv, Kavandu Suurjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu ja Pangodi külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1016&nbsp;m.

## Viited
Krüüdneri Kogrejärv

**Krüüdneri Kogrejärv** (ka Kogrejärv või **Orajärv**) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 288&nbsp;m.

Järv on kraavi kaudu ühenduses Leevi jõkke suubuva Sulaojaga. Lähim talu, mille maal järv ühtlasi asub, on Ora talu. 

## Viited
Kalalomp

**Kalalomp** (ka Kitseoja veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 5,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2261&nbsp;m.

## Viited
Kutsika järv

**Kutsika järv** on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 462&nbsp;m.

## Viited
Kuksina järv

**Kuksina järv** (ka Nõoste järv, Neoste järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394&nbsp;m.

## Viited
Keldu järv

**Keldu järv** (ka Keltu järv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha.

## Viited
Lõokese lomp

**Lõokese lomp** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821&nbsp;m. Järves on 1 saar.

## Viited
Tikutaja järv

**Tikutaja järv** (ka Tamme Palujärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha.

## Viited
Ristikerkujärv

**Ristikerkujärv** (ka Ristijärv, Ristikiriku järv, Pusa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 663&nbsp;m.

## Viited
Herrmani lomp

**Herrmani lomp** (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha.

## Viited
Kula järv

**Kula järv** (ka Kula tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 919&nbsp;m.

## Viited
Lambaniidü lomp

**Lambaniidü lomp** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Puugi külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 630&nbsp;m.

## Viited
Alapikä järv

**Alapikä järv** (ka Alapika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1745&nbsp;m. Järves on 1 saar.

## Viited
Kõiviksuu lomp

**Kõiviksuu lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656&nbsp;m.

## Viited
Turu järv

**Turu järv** (ka Turujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 799&nbsp;m.

## Viited
Matu lomp

**Matu lomp** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Puugi külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1125&nbsp;m.

## Viited
Rookdale

**Rookdale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rookdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,11%, valgeid 0,04% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,54% inimesi, sotho keelt 3,85%, inglise keelt 0,82%, ndebele keelt 0,78% ja viipekeelt 0,34%.

## Viited
Ekuvukeni

**Ekuvukeni** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekuvukeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27%, valgeid 0,10%, värvilisi 0,06% ja teisi 0,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,29% inimesi, viipekeelt 2,09%, ndebele keelt 1,94%, inglise keelt 1,50%, tsvana keelt 1,02% ja afrikaani keelt 0,48%.

## Viited
Máti

**Máti** (kreeka keeles Mάτι) on küla Kreekas Atika piirkonnas, 29 km Ateenast ida pool Egeuse mere kaldal. Küla on populaarne turismisihtkoht.

23. juulil 2018 puhkenud metsatulekahju levis külla ning hävitas selle pea täielikult. Hukkus 87 inimest ja üle 172 sai vigastada.

## Viited
Läti loodusmuuseum

**Läti loodusmuuseum** (läti keeles *Latvijas Dabas muzejs*) on Lätis Riias asuv loodusmuuseum. Muuseum on Läti keskkonnakaitse- ja regionaalarenguministeeriumi (läti keeles *Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija*) alluvuses. See muuseum on Baltimaade üks vanimaid loodusteaduslikke muuseumeid.

Muuseum asutati 1845.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Wembezi

**Wembezi** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%.

## Viited
Goodhome

**Goodhome** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodehome'i elanikest 99,49%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,25%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,07% inimesi, ndebele keelt 1,31% ja inglise keelt 1,03%.

## Viited
Weenen

**Weenen** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.

Weenen asutati 1839. aastal kohale, kus 1838. aastal olid suulud toime pannud voortrekkerite massimõrva. 'Weenen' tähendab hollandi keeles 'nutma'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Weeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,43%, valgeid 7,04%, India või Aasia päritolu inimesi 6,40%, värvilisi 2,78% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,41% inimesi, inglise keelt 11,56%, afrikaani keelt 4,23% ja ndebele keelt 1,26%.

## Viited
Valka linnateater

**Valka linnateater** (läti keeles *Valkas pilsētas teātris*) on Lätis Valkas tegutsev teater.

Teatri alguseks võib lugeda 10. maid 1871, kui Valkas kanti esimest korda ette lätikeelne teatrietendus. Teatrit edendasid tugevasti Cimze seminari õpilased.

Teater on Valkas aastast 1996 toimuva rahvusvahelise teatrifestivali Tālvils üks eestvedajaid.
Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium

**Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium** oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 2004–2016, misjärel see liideti Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga.

## Viited
Scott Kelly

**Scott Joseph Kelly** (sündinud 21. veebruaril 1964) on Ameerika Ühendriikide insener ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning on osalenud neljal missioonil. Kelly oli 26., 45. ja 46. ekspeditsiooni ajal Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.

Kelly lendas esimest korda kosmosesse detsembris 1999 kui ta oli missiooni STS-103 ajal Discovery piloot. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi kolmas teenindusmissioon. 2007. aastal oli ta missiooni STS-118 komandör ja novembris 2010 sai ta 26. ekspeditsiooni komandöriks. 

Novembris 2012 valiti Scott Kelly ja Mihhail Kornijenko Aasta kosmoses missioonile, mille raames veetsid nad 340 päeva Rahvusvahelises Kosmosejaamas. Nende missioon algas 27. märtsil 2015 kui algas 43. ekspeditsioon ja lõppes 29. veebruaril 2016, kui Kelly andis jaama juhtimise üle 47. ekspeditsiooni komandörile, Timothy Koprale. Kelly naasis Maale 1. märtsil 2016.

Scottil on kaksikvend Mark, kes on samuti endine astronaut ning nad on ainsad kosmoses käinud vennad. 12. märtsil 2016 teatas Kelly, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st. 2017. aastal sai Kelly ÜRO Kosmoseasjade Büroo (UNOOSA) saadikuks, et aidata kaasa teadlikkuse tõstmisele UNOOSA tegevustest ja 2022. aastal UNITED24 projekti saadikuks, millega ostetakse Ukrainale kiirabiautosid.

## Viited

## Välislingid

* Scott Kelly Twitteris
* Scott Kelly biograafia NASA kodulehel (inglise keeles)
Vana-Kalamaja gümnaasium

**Vana-Kalamaja gümnaasium** oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. 

Kool tegutses 1946–2004, misjärel see korraldati ümber Tallinna Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumiks.

5-korruseline koolihoone, Vana-Kalamaja tänav 9 valmis 1955. aastal.

## Nimed
*1946–1948 nime all Tallinna 5. mittetäielik keskkool
*1948–1965 Tallinna 5. keskkool
*1965–1977 Tallinna 5. 8-klassiline kool
*(1977–1991) oli kool suletud, seal tegutses Tallinna Kalinini rajooni koolidevaheline õppekombinaat
*1991–1992 Vana-Kalamaja põhikool
*1992–2002 Tallinna Kalamaja üldhariduskool
*2002–2004 **Vana-Kalamaja gümnaasium**.

## Viited
Võivaku tiik

**Võivaku tiik** (ka **Kallaku veehoidla**, **Kallaku tiik** ja **Mudiste tiik**) on tiik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võivaku külas.

Tiik asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja endise maanteetrassi vahelisel alal 87 m kõrgusel merepinnast. Tiigist voolab välja kraav, mis suubub umbes 700 m kaugusel Pelda ojasse.

Puhastatud tiik avati supluskohana 2009. aastal.

## Viited
Valimiskomisjon

**Valimiskomisjon** on organ (komisjon), mis organiseerib valimiste korraldust ja hääletamist valimisjaoskonnas.

Eestis korraldavad riiklikul tasemel valimistega seonduvat Vabariigi valimiskomisjon ja Riigi valimisteenistus. Peale selle tegutsevad ka kohalikud valimiskomisjonid, näiteks Tallinna linna valimiskomisjon.

## Viited
Hibberdene

**Hibberdene** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimayi jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hibberdene'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,10%, valgeid 29,43%, India või Aasia päritolu inimesi 1,81%, värvilisi 1,21% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,92%, inglise keelt 18,13%, afrikaani keelt 15,76% ja koosa keelt 3,18%.

## Viited
Tallinna linna valimiskomisjon

**Tallinna linna valimiskomisjon** on valimiskomisjon, mis tegutseb Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. 

Komisjon korraldab Tallinna kohalikke valimisasju, mis on seotud kohaliku omavalitsuse volikogu, Riigikogu ja Euroopa parlamendi valimistega või rahvahääletustega..Komisjon täidab ühtlasi ka Harju maakonna valimiskomisjoni ülesandeid. 

Komisjoni esimees on Toomas Sepp.

## Viited

## Välislingid
* Komisjonist Tallinna linna kodulehel
Dundee (LAV)

**Dundee** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas.

Dundee on kaevanduslinn, kus tegeldakse kivisöe kaevandamisega.

Asula on rajatud 1835. aastal

Linnaõigused sai Dundee 1882. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dundee elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,20%, valgeid 7,16%, India või Aasia päritolu inimesi 7,05%, värvilisi 4,11% ja teisi 0,48%. Suulu keelt pidas emakeeleks 76,29% inimesi, inglise keelt 15,57%, afrikaani keelt 4,47% ja ndebele keelt 1,00%.

## Viited
Nabe mägi

**Nabe mägi** on neem ja kõrgendik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaare läänetipus. Nabe mäel on asunud pelgupaik, mis on arheoloogiamälestis. 

## Välislingid
*
Scholen

**Scholen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 20,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 808 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.

## Viited
Reino Sepp

**Reino Sepp** (23. juuli 1926 Kuressaare – 21. veebruar 1992 Stockholm) oli eesti tööstuskeemik, spordiajaloolane ja -statistik. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1944. aastal Kuressaare gümnaasiumi ja põgenes samal aastal Rootsi, et vältida Saksa sõjaväkke mobiliseerimist. Seal lõpetas ta 1947. aastal Stockholmi tehnikainstituudi keemiainsenerina ja õppis 1949–1953 Stockholmi Ülikoolis keemiat. Aastal 1963 sai Stockholmi Ülikoolist filosoofiamagistri kraadi. Oli korporatsioon Sakala vilistlane.

Oli aastatel 1953–1961 kooliõpetaja ning andis põhiliselt keemia, füüsika ja matemaatika tunde, aga õpetas ka bioloogiat ja kehalist kasvatust. Töötas 1961–1988 tööstuskeemikuna, olles Alfa-Laval AB laboratooriumi juhataja. Jäi pensionile 1988. aastal.

Põhitöö kõrvalt uuris ta Eesti spordiajalugu ning kogus ja avaldas Eestit ja väliseestlasi puudutavat spordistatistikat. Esimese eestlasena kuulus Rahvusvahelisse Kergejõustikustatistikute Assotsiatsiooni (ATFS). 

Lisaks spordile tundis huvi eesti slängi ja rahvalaulu vastu. Lõi kaasa Rootsi eestlaste seltsielus, avaldas ajakirjanduses artikleid ja arvamusliidrina toetas kodumaa eestlastega suhtlemist. Alates 1967. aastast käis korduvalt okupeeritud Eestis. Elu lõpu poole uuris Eesti filmi ja heliplaatide ajalugu, mille tulemusena koostas koos Allan Kellyga aastatest 1901–1939 pärinevate heliplaatide registri "The Baltic Discography".

Reino Sepp on maetud Sankt Görani kiriku kolumbaariumisse Stockholmis.

## Isiklikku
Reino Sepp abiellus 1961. aastal soomlanna Anja Aavikkoga, neil sündis kaks tütart ja poeg. Tema tütremees on vaimulik ja arhitekt Tiit Pädam.

## Viited
Pikassäär

**Pikassäär** on mitme Eesti sääre nimi:
*Pikassäär ehk Suureranna neem, Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare lõunaosas
*Pikassäär, Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare lõunaosas
*Pikassäär, Harju maakonnas Rammu saarel

## Vaata ka
*Pikassääre kari
BMW 132

**BMW 132** oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Saksamaal 1933. aastal. 

## Arendus ja tootmine
1928. aastal alustas BMW litsentsi alusel Pratt & Whitney R-1690 Hornet õhkjahutusega tähtmootori seeriatootmist. BMW 132 oli sisuliselt Horneti meetermõõdustikku viidud ja täiustatud versioon, mille tootmist BMW alustas 1933. aastal. Kuna mootor oli mõõtmetelt väga lähedane Pratt & Whitney Horneti mootorile, siis kasutasid saksa lennukitöösturid võimalust pakkuda oma lennukeid ekspordiks kas BMW või Pratt & Whitney mootoritega. Näiteks Junkers Ju 52 oli võimalik soovi korral emma-kumma mootoriga tellida. 

Mootorist oli tootmises mitu versiooni, tsiviilkäibes olnud mootorid olid karburaatoritega, Luftwaffe tarbeks toodeti alates 1937. aastast ka otsesissepritsega mootoreid. Teise maailmasõja puhkedes oli BMW 132 lahingulennukitel asendatud juba uuemate ja võimsamate mootoritega. Junkers Ju 52 tarbeks toodeti seda aga edasi kuni 1945. aastani. Kõigist versioonidest kokku toodeti üle 21 000 BMW 132 mootori.

## Kasutus lennukitel
*Dornier Do 17 P 
*Junkers W&nbsp;34&nbsp;hi. 
*Junkers Ju 46
*Junkers Ju 52
*Junkers Ju 86
*Junkers Ju 90 
*Junkers Ju 160 
*Arado Ar 95 
*Arado Ar 195
*Arado Ar 196
*Arado Ar 197
*Heinkel He 114
*Heinkel He 115
*Henschel Hs 122
*Henschel Hs 123
*Henschel Hs 124
*Blohm & Voss BV 141A
*Dornier Do 18L
*Blohm & Voss Ha 137A
*Blohm & Voss Ha 140
*Blohm & Voss BV 142
*Focke-Wulf Fw 62
*Focke-Wulf Fw 200 

## Tehnilised andmed

## Välislingid
Schwaförden

**Schwaförden** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 25,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1523 inimest. Vald paikneb umbes 40 km Bremenist lõunas.

Schwafördenis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Schwaförden keskus.

## Viited

## Välislingid
* www.schwafoerden.de
Peggy Whitson

**Peggy Annette Whitson** (sündinud 9. veebruaril 1960) on Ameerika Ühendriikide biokeemik ja endine NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ja tema esimene missioon toimus 2002. aastal kui ta kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 5. ekspeditsiooni. Whitsoni teine missioon toimus 2007. aastal kui ta sai 16. ekspeditsiooni komandöriks, mis tegi temast ISS-i esimese naiskomandöri. Aastatel 2016-2017 kuulus Whitson 50., 51. ja 52. ekspeditsiooni meeskonda. 

51. ekspeditsiooni ajal sai ta esimeseks naisastronaudiks, kes kaks korda olnud Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör. Whitson naasis Maale 3. septembril 2017, olles kosmoses veetnud kokku 665 päeva, mis teeb temast NASA kogenuima astronaudi. Ta sai 57-aastaselt maailma vanimaks naisastronaudiks.

15. juunil 2018 teatas Whitson, et lahkub NASA-st ning tema lahkumisavaldus jõustus samal päeval.

## Viited
Läti sümbolid

**Läti sümboolika** on Läti riigi ja lätlastega seotud sümboolika. 

Läti ametlikud sümbolid on lipp, vapp ja hümn. Peale nende on ka teisi sümboleid: rahvuslind on linavästrik, rahvuspuud on pärn ja tamm, rahvuskivim (läti keeles *nacionālais minerāls*) on merevaik. Läti vabaduse, iseseisvuse ja suveräänsuse sümbol on Vabadussammas.
Riia toomkool

**Riia toomkool** (läti keeles *Rīgas Doma skola*) oli Riia toomkiriku juures tegutsenud toomkool, tänapäeval asub hoone Palasta ja Mazā skola tänavate nurgal. Liivimaa vanima õppeasutusena lõi toomkooli Riia piiskop Albert juba aastal 1211.

Hiljem oli kool Riia rae käsutuses, jätkates akadeemilise gümnaasiumina ning kreiskoolina.

Toomkooli viimane 1792–1804 rektor ja toomkooli inspektor 1789–1804 oli Riia toomkiriku diakon ja nädalajutlustaja August Albanus  (1765–1839).
## Viited
Verlag Georg Reimer

**Verlag Georg Reimer** oli Saksamaal Berliinis aastatel 1817–1918 tegutsenud kirjastus, mis peaasjalikult andis välja õppe- ja teaduskirjandust.

Kirjastuse rajas raamatukaupmees, kirjastaja ja kunstikollektsionäär Georg Andreas Reimer (1776–1842), kes sai aja jooksul Saksamaa üheks suuremaks kirjastajaks. 

Pärast Georg Andreas Reimeri surma 1842. aastal juhtis kirjastust tema poeg Georg Ernst Reimer (eluaastad 1804–1885), seejärel viimase poeg Ernst Heinrich Reimer (1833–1897). 1897. aastal ostis kirjastuse Walter de Gruyter (1862–1923), kes 1918. aastal asutas selle kirjastuse baasil omanimelise kirjastuse Verlag Walter de Gruyter & Co. 

## Trükiseid
1822. aastal andis kirjastus välja raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" ('Palverännakud hommikumaal'), mille autor oli Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richter (1792–1816) ja mille toimetas trükki Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers.

## Viited