open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alastor Moody

**Alastor "Hullsilm" Moody** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter".

Alastor Moody on hästi osav võlur, kes töötas aurorina. Ta omandas suure hulga arme, kaotas ühe jala, mille asendas puujalaga, samuti löödi tal tükk ninast välja. Lisaks kõigele sellele kaotas ta Moody ühe silma, mille asemele paigaldas ta elektrisinise hullu silma. See võimaldab tal paljudest asjadest läbi näha. Samuti on see aluseks ta hüüdnimele Hullsilm Moody.

Seejärel läks Alastor erru. Ta oli väga umbusklik ja valmis iga kahtluse puhul ründama. Mõnikord osutusid kahtlused alusetuks ja Moodyl tekkis pahandusi.

Aastal 1994 kirjutas Dumbledore Moodyle ning palus tal asuda tööle mustade jõudude vastase kaitse õpetajana. Alastor soostus tingimusel, et töötab vaid ühe aasta.

1. septembri hommikul 1994 tungisid Alastorile ta kodus kallale Peter Pettigrew ja Bartemius Crouch. Alastor kaitses end, kuid tast saadi jagu ja talle pandi peale Imperiuse needus. Bartemius Crouch valmistas mitmemahlamögina, mille abil sai temast Alastori teisik, muuhulgas tekkisid talle Alastori armid ning Alastoril puuduvad nina, jalg ja silm kadusid ka Bartemiusel ära. Bartemius võttis endale nii Alastori puujala kui ka hullu silma. Imperiuse needuse all oleva Alastori võttis ta alasti ja peitis kohvrisse. Seejärel läks ta Alastori asemel tööle.

Bartemius teeskles edukalt Alastori kuni 24. juunini 1995. Seejuures sai ta oma toas küsitleda endiselt Imperiuse needuse all olevat Alastori, kes oli ikka kohvris peidus.

24. juunil 1995 Bartemius paljastati ja Alastor leiti elusalt kohvrist ja lasti vabaks. Ta sai ka hullu silma ja puujala tagasi. Bartemius ei pääsenud Voldemorti juurde tagasi, vaid teda suudles dementor. Õige Alastor Moody ei hakanudki mustade jõudude vastast kaitset õpetama. Küll aga osales ta edaspidi Fööniksi Ordu töös. 1997. aasta juulis tappis Lord Voldemort Moody.
Kelnase

**Kelnase** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Asub Prangli saare põhjaosas. Külas asub Kelnase sadam.

Administratiivselt kuuluvad Kelnase alla ka Keri saar ja mitmed väiksemad laiud Pranglist läänes nagu Allikari, Rohukari, Seinakari, Tursakari jt.

Küla lääne- ja põhjaosa jäävad Prangli hoiuala territooriumile.


Buildings in Prangli 03.jpg|Hoone Kelnase sadamas
Prangli saare põhjakülg*.JPG|Saare põhjakülg
Prangli NW light beacon 02.jpg|Prangli loode tulepaak
Kotkakivi, Prangli.jpg|Kotkakivi

## Viited
Rooma leping

**Rooma leping** on rahvusvaheline leping, mis allkirjastati 1957. aastal ja millega loodi 1. jaanuarist 1958 Euroopa Majandusühendus. Lepingu algne nimetus oli **Euroopa Majandusühenduse asutamisleping**, kuid Maastrichti lepinguga kustutati sõna "majandus-" ning muudetud redaktsioonis on seega lepingu nimi "**Euroopa Ühenduse asutamisleping**".

Lepingu sõlmisid Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa, Itaalia, Belgia, Holland ja Luksemburg.

## Välislingid
*Rooma leping Eestikeelne mitteametlik tõlge.
*Rooma leping Ingliskeelne tekst.
Alavuse linn

**Alavus** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Linna territooriumil on 60 järve, kokku on linnas veekogusid 52 km².

Aleviks nimetati 1974. ja linnaks 1977. aastal. 2013 liideti Alavusega Töysä vald.

Peamised majandusharud on metsandus ja põllumajandus.

Alavuselt on pärit arhitekt Josef Stenbäck.

## Külad

Linna haldusalas on järgmised külad: Alavuse kirikuküla, Asema, Jokivarsi, Kaukola, Kontiainen, Kätkänjoki, Lapinkylä, Pollari, Rantatöysä, Sapsalampi, Seinäjärvi, Sulkava, Sydänmaa, Taipale, Vetämäjärvi, Timanttimaa, Kuivaskylä, Salonkylä, Kattelus, Sääskiniemi.

Elanike arvult on suuremad asulad Alavuse kirikuküla (4050), Alavuse jaamapiirkond (1397), Töysä kirikuküla (942) ja Tuuri (760).

## Viited

## Välislingid
* Alavuse koduleht
Dobby

Majahaldjas **Dobby** on tegelane J. K. Rowlingu Harry Potteri romaanisarjas.

Dobby on väikest kasvu hoolitsev majahaldjas ja ta teenis Malfoy perekonda, kuni Lucius Malfoy ta kogemata vabastas.

## "[[Harry Potter ja saladuste kamber]]"

Kui Harry on 12-aastane, tuleb Dobby Harry juurde teda hoiatama, et Sigatüükas on teoksil vandenõu saatmaks korda kõige jubedamaid asju. Samal päeval on aga Harry onul Vernonil ja tädil Petunial ning nende pojal Dudleyl tähtis sündmus: neile tulevad külalised. Harry ei või seetõttu oma toast välja tulla, sest ta onu kardab, et ta rikub kõik ära. Kuid Dobby ei tahtnud, et Harry kooli läheb. Et Harry kooli minemist ära hoida näppas ta Harryle saadetud kirjad ära. Kuid ta lobises kogemata välja, et just tema need kirjad võttis. See ajas Harry vihaseks ning ta käskis Dobbyl talle kirjad tagasi anda. Dobby ei andnud neid tagasi, vaid jooksis Harry sugulaste juurde ning tõstis siis tordi õhku. Tort hõljus aeglaselt ning Harry hiilis tordi juurde üritades seda kätte saada, aga siis kukutas Dobby tordi otse külalisele pähe.
Hiljem takistas Dobby Harryl Sigatüükasse minekut sulgedes võluvärava, mis ühendas võlumaailma rongijaama mugumaailma omaga. Sellepärast jäi Harry koos oma hea sõbra Roniga rongist maha. Kuna Harry pääses sellegipoolest kooli, üritas Dobby teda klommiga vigastada. Oma sõnul tegi ta seda selleks, et Harry oleks ohutult haiglas seni kuni hirmsad sündmused toimuvad. Raamatu lõpus hakkab Harryl Dobbyst kahju ning ta üritab Dobbyt Malfoyde teenistusest vabastada. See tal ka õnnestub, kuna soki, mille sisse ta päeviku pani, viskas Lucius Malfoy minema, sest loomulikult polnud tal seda vaja. Luciuse õnnetuseks püüdis Dobby selle kinni ja sai niiviisi vabaks.

## "[[Harry Potter ja tulepeeker]]"

Dobby töötab koos majahaldjaga nimega Winky Sigatüükas. Ta saab Albus Dumbledore'i käest palka: üks galeoon kuus ja üks vaba päev kuus. Harryl läheb Kolmevõluri turniiril abi vaja ning Dobby varastab tema jaoks kidemerohu, millega saab vee all hingata.

## "[[Harry Potter ja segavereline prints]]"

Dobby jälitab koos majahaldjaga Kreacher Draco Malfoyd, sest Harry soovib teada saada, kus Malfoy käib, kui teda kelmikaardil näha ei ole.

## "[[Harry Potter ja surma vägised]]"

Dobby päästab Harry ja ta sõbrad Malfoyde mõisast, kuid hetkel, kui ta kasutab kadumist, tabab Bellatrix Lestrange teda hõbedase noaga otse kõhtu. Harry matab Dobby maha, kirjutades hauale: "Siin puhkab Dobby, vaba haldjas". Sellega rõhutab ta, et Dobby oli vaba ning otsustas enda eest ise.
3C58

**3C58** on pulsar ja seda ümbritsev udukogu Linnuteel Kassiopeia tähtkujus, mida seostatakse supernoovaga SN 1181.

3C58 on tähelepanuväärne oma kiire jahtumise poolest, mida ei suudeta selgitada tavalise neutrontähe tekkimise teooriaga. Arvatakse, et kiire jahtumise põhjustab erakordselt suur neutriinode voog, mis kannab ära energiat.

Oletatakse et 3C58 näol on tegemist kvarktähega.

3C58 kaugus on umbes 10 000 valgusaastat.
Borkum

**Borkum** on saar ja vald Põhjameres Saksamaal Leeri kreisis. Valla pindala on 30,74 km². 31. detsembril 2023 elas seal 5112 inimest. Saar asub Rottumeroogist idas ja Juistist läänes. Saarel on luiteid, kõrgus kuni 18 m.

Halduslikult hõlmab saart Borkumi linn (vald). See koosneb saare lääneosas paiknevast samanimelisest asulast ning kahest väiksemast idapoolsest osavallast (Ostland ja Reede).

Borkum külgneb läänes Westeremsi väinaga (mis moodustab piiri Hollandiga), idas Osteremsi väinaga, põhjas Põhjamerega ja lõunas Wattenmeeriga. See on Põhjameres asuvatest Ida-Friisi saartest suurim ja läänepoolseim ning paikneb Hollandi Groningeni provintsist otse põhja suunas.

Veel 1863. aastal koosnes Borkum kahest saarest, Westlandist ja Ostlandist, mida eraldas madal vesi. 1864. aastaks saared ühendati. Liitekohta ida- ja lääneosa vahel kutsutakse Tüskendör (alamsks 'vahelt läbi').

## Ajalugu

Byrchaniuse nime all on saart maininud Strabon. Plinius Vanem nimetab Ida-Friisi saartest kirjutades saart nimega Burchana. Karl Suure ajal oli Borkum osa suuremast Banti saarest, mis koosnes tänapäeva Borkumist, Juistist ja Norderney lääneosast.

1484. aastal läks Bant Ida-Friisimaa krahvidele, kes arendasid kaubandust, ning saar sai tuntuks kui piraatluse ja vaalapüügi keskus. 1781. aastaks jagasid 18. sajandi tugevad tormid Banti kolmeks saareks. Kuna vaalapüük vähenes, hakkasid elanikud vaesuma ja väga paljud lahkusid, saare elanikkond langes 852-lt 1776. aastal 406-ni 1811. aastal. Esimesed turistid saabusid saarele 1834. aastal ja nende abil kohalik majandus paranes.

19. sajandi lõpust hakati Borkumit reisijuhtides reklaamima kui juudivaba saart, seda aspekti rõhutasid ka Borkumi vaadetega postkaardid. Mõeldi välja antisemiitlik "Borkumlied", mida kohalik kuurkapell iga päev mängis ja suvitajad laulsid.

19. ja 20. detsembril 1934 startisid Borkumilt Ostbake lähedalt kaks Wernher von Brauni loodud A2-raketti, Max ja Moritz. Need olid maailmas esimesed ballistilised raketid, mis saavutasid rohkem kui kahekilomeetrise kõrguse ja panid aluse hilisematele suurrakettidele. Raketikatsetusi ja -uuringuid jätkati Peenemündes.

1944. aastal tapsid natsid seitse Borkumil hädamaandunud USA hävituslendurit, rikkudes sellega rahvusvahelist sõjavangide kohtlemise kokkulepet. 15 teoga seotud meest läksid hiljem sõjatribunali alla.

Kuna saar sai teises maailmasõjas väga vähe purustusi, saabus sinna pärast sõja lõppu palju endistelt Saksamaa idapoolsetelt aladelt pärit põgenikke, 1950. aastaks oli neid peaaegu veerand saare elanikest.

## Transport

Saar on osaliselt autovaba. Hooajaväliselt on autosõit lubatud kõikjal, muidu on seal autovabad alad. Tüskendöri alal asub lennuväli. Borkumi vahet sõidavad parvlaevad Emdenist Saksamaal ja Eemshavenist Hollandis. Sadama ja Borkumi linna vahel on rongisõit tasuta.

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht
* Linna koduleht
* Veebikaust teemaga Borkum
* Veebikaust teemaga Borkumi suveresidents
257

**257. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **[[250. aastad]]** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 

Aastad: 252 253 254 255 256 - 257 - 258 259 260 261 262

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Stephanus I, paavst
Tallinna alumine tuletorn

**Tallinna sihi alumine tuletorn** (ka *Tallinna põhja tuletorn, Valge majakas*) on tuletorn Tallinnas Lasnamäe kaldal Valge tänava ääres.

Tuletorn rajati 1806. aastal. See oli kahekorruseline valge kivihoone, mille teise korruse otsaaknast tuli paistis. 1839. aastal ehitati hoone merepoolsesse otsa punane kaheksatahuline püramiid. Sellisena on hoone säilinud tänapäevani.

Hoone tipus on metallvarras, mille küljes on ilmakaari ja tuule suunda näitavad vahendid.

## Asukoht
Tuletorni geograafilised koordinaadid on . Asub 1,1 kilomeetrit Tallinna ülemisest tuletornist põhjas. Lähedal on Kadrioru park ja Kumu. Tuletorni aadress on Valge 3, selle kõrval asub Veeteede Ameti hoone.

Tuli on merepinnast 49 meetri kõrgusel. Hoone ise on tervikuna 18 meetri kõrgune, kuid tuli ei ole hoone tipus.

## Tule omadused
Tuletorn töötab iga päev ööpäev läbi.

Tuli paistab hoone rõdu taga asuvast laternaruumist järgmise tsükliga: 1,9 sekundit tuli põleb ning 3,1 sekundiks on see varjutatud. Tuli on sihi ülemise torniga sünkroonitud ning mõlema tuletorni tule tsükli pikkus on 5 sekundit. Tuli paistab kahes erinevas sektoris erineva intensiivsuse ja värviga. Esimeses sektoris (asimuudist 154,5° asimuudini 165°) paistab valge tuli 12 meremiili, teises sektoris (143–154,5°) aga roheline tuli 6 meremiili kaugusele.

Varasem tsükkel oli 3 sekundi pikkune: 1,5 sekundit valge ja 1,5 sekundit pime. Esimeses sektoris (asimuudist 156° asimuudini 165°) paistis valge tuli 19 meremiili, teises sektoris (143–156°) aga roheline tuli 13 meremiili kaugusele.

## Vaata ka
* Tallinna ülemine tuletorn

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Josef Kats. "Majakad ja värvipimedus: kui Punane on tegelikult Valge" Lasnamäe leht, 16. november 2020
Vanem Edda

**"Vanem Edda"** on kogumik Skandinaavia eelkristlikku mütoloogilist luulet, mida tuntakse keskaegsete Islandi käsikirjade kaudu.

Edda-luule on säilinud mitmes käsikirjas, millest tähtsaim on 13. sajandil kirjutatud "Codex Regius". "Codex Regius" leiti uuesti aastal 1643. Erinevates käsikirjades säilinud laulude valik täpselt ei kattu, ka kaasaegsed väljaanded ja tõlked erinevad laulude valiku poolest. Edda-laulude autorid ei ole teada, laulude aluseks on suuline rahvapärimus. Laulud pärinevad keskajast ja viikingiajast, kuid paljud neist sisaldavad veel vanemat materjali. Üksikute laulude dateering on sageli väga vaieldav. Kindlalt ei ole teada ka nende loomise koht, arvatavasti on enamik neist loodud Islandil ja Norras.

"Vanem Edda" on tuntud 'vanemana' sellepärast, et kui "Codex Regius" leiti, peeti seda allikaks, mille põhjal Islandi skald Snorri Sturluson kirjutas oma skaldikunsti õpperaamatu "Edda" – edaspidi tuntud ka "Noorema Eddana". "Vanemat Eddat" nimetatakse mõnikord ka Sæmundri "Eddaks", sest esialgu arvati, et selle on kirja pannud preester Sæmundr Õpetatu; praegu seda teooriat enam usutavaks ei peeta. "Vanem Edda" ja "Noorem Edda" on kõige olulisemad allikad, mille kaudu tuntakse paganlikku Skandinaavia mütoloogiat.

### Jumala- ja kangelaslaulud

Edda-laulud võib jagada kahte rühma: jumala- ja kangelaslauludeks. Tuntumateks jumalalauludeks on Völuspá (Nägijatari kuulutus), Hávamál (Õilsa ütlemised), Rígsþula (Rígri lugu), Þrymskviða (Thrymri lugu). Jumalalaulud räägivad maailma ja inimühiskonna tekkimisest ja hävimisest, jumalate ja teiste üleloomulike olendite tegemistest, jagavad inimestele õpetussõnu. Mõned laulud sisaldavad ka pikki vanu teadmisi edasiandvaid loetelusid (nt kääbuste nimed). Jumalaid ei kujutata alati aupaklikult ja soodsas valguses (nt pilkelaul Lokasenna, Loki riiukõned).

Kangelaslaulud räägivad germaani rahvaste ühistest muinaskangelastest, kellest tuntuim on Sigurd Fafniritapja. Sigurdi lugu jutustavad ka Saksa eepos "Nibelungide laul" ja Islandi "Völsunga saaga". Mõned "Vanema Edda" kangelaslaulude prototüübid pärinevad rahvasterändamise ajast, näiteks peetakse üheks prototüübiks hunnide juhti Attilat - Atlit.

### Keel ja värsimõõt
Edda-luule tähtsamd värsimõõdud on fornyrðislag, "vanade sõnade värsimõõt" ja ljoðaháttr, "nõiduslaulude värsimõõt". Mõlemas kasutatakse alliteratsiooni ja assonantsi. Edda-luulet iseloomustab napp, lihtne väljendusviis. Kasutatakse kenningeid ja heitisid, kuid keel on suhteliselt ilustamata. Edda-laulud on skaldiluulest lihtsamad, sageli põneva sündmustikuga ja tunduvalt kergemini mõistetavad. Tõenäoliselt olid nad ka skaldiluulest laiemalt tuntud.

## Kirjandus
* *Vanem Edda*. Tlk Rein Sepp. Eesti Raamat,  248 lk, 1970 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:194681/142865/page/56 ja 2. trükk Tänapäev 2008

## Välislingid
* "Vanem Edda" inglise keeles
* "Vanem Edda" vanaislandi keeles
Frangi mets

**Frangi mets** on mäestik Euroopas. Kulgeb loode-kagu suunas. Loodes ühineb Tüüringi metsaga, kagus Fichtelgebirgega. Kõrgus kuni 795 m.
Chausey saared

**Chausey** on saarestik La Manche'i väinas. Pindala 68 ha, kõrgus kuni 24 m. Kuulub Prantsusmaale.

## Välislingid

*http://www.ileschausey.com/
Strelna

**Strelna** [str'elna] on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe kaldal, mis kuulub Petrodvoretsi rajooni. Asub Strelka jõe suudmes.

Strelnas asub Peeter I ajal ehitatud paleedekompleks, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 2003. aastal loodi sinna Venemaa presidendi "mereresidents".

15.–17. juulil 2006 toimus seal G8 riigipeade kohtumine.
## Vaata ka
*Suurvürst Konstantin Pavlovitši, Konstantini palee
*vürst Aleksander Dmitrievitš Lvovi (1863–1922), Lvovi palee
*vürstide Orlovide, Orlovi suvila
*Peeter I palee

## Galerii

File:Strelna station old.jpg|Balti raudtee Peterburi–Peterhofi–Oranienbaumi raudtee, Strelna raudteejaama hoone
File:План Стрельны, 1915.jpg|Strelna plaan, 1915.jpg
File:Путевой дворец Петра Первого в Стрельне.jpg|Peeter I palee
File:Constantine Palace in Strelna.jpg|Konstantini palee
File:Стрельна. Львовский дворец02.jpg|Lvovi palee


## Viited
EMT

**EMT** (*AS EMT*, varasem ärinimi *AS Eesti Mobiiltelefon*) oli Eesti suurim mobiilsideoperaator. Ettevõte tegutses aastatel 1991–2014.

Koostööd tehti lauatelefonide operaatoriga Elion (mõlemad kuulusid valdusettevõttele Eesti Telekom).

AS EMT alustas tegevust 28. aprillil 1991, mil ühisettevõtte moodustasid Eesti Telekom (51%), Rootsi Telia (24,5%) ja Soome Sonera (24,5%). 1. septembril 2014 ühendati ettevõte oma emaettevõttega Eesti Telekom, mis jätkas mobiilsideteenuste pakkumisel kaubamärgi EMT kasutamist. 20. jaanuaril 2016 muutis Eesti Telekom oma ärinime Telia Eesti AS-ks ning ühendas ka senised brändid Elion ja EMT üheks Teliaks.

Seoses Eesti Telekomi restruktureerimisega sai 1999. aasta aprillis AS EMT ainuomanikuks AS Eesti Telekom – rahvusvaheline börsiettevõte, mille aktsiad on noteeritud nii Tallinna kui ka Londoni börsil ning kelle strateegiline investor TeliaSonera tagab rahvusvahelise oskusteabe.

AS EMT tegevusala ja eesmärk on üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude loomine ja opereerimine ning üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamine või vahendamine Eesti Vabariigis ja välismaal.

AS EMT haldab GSM 900, GSM 1800, 3G-, 3.5G- ja 4G-mobiilsidevõrku. 

AS EMT on seadnud eesmärgiks olla turuliider innovaatiliste lahenduste pakkumistel ja rakendamisel, mis põhinevad nüüdisaegseimal telekommunikatsiooni- ja infotehnoloogial. AS EMT loob ettevõtetele, asutustele ja eraklientidele keskkonna ja võimalused edukaks ning efektiivseks tegutsemiseks globaalses infoühiskonnas.

EMT innovatsiooni näited: 
* 1998 – Eesti esimese GSM 1800 võrgu avamine
* 2000 – mobiilse positsioneerimise ja WAP-teenuse turuletoomine
* 2000 – mobiilparkimine (rahvusvahelise GSM-i Assotsiatsiooni aastaauhinna nominent innovaatilisema teenuse kategoorias)
* 2001 – GPRS-teenuse turuletoomine esimesena Eestis
* 2003 – MMS-teenuste avamine
* 2004 – EDGE-i turuletoomine esimesena Eestis
* 2005 – 3G turuletoomine esimesena Eestis
* 2006 – 3.5G (HSDPA) turuletoomine esimesena Eestis
* 2007 – mobiil-ID turuletoomine esimesena Eestis

2007. aasta lõpu seisuga osutas EMT teenuseid 765 000 kliendile. Neist 469 000 on lepingulised kliendid ja 296 000 kõnekaardi kasutajad.

## Välislingid
*EMT koduleht
*EMT ajalugu: 2006–
*EMT teenis teises kvartalis 87 miljonit krooni kasumit, Eesti Päevaleht, 18. juuli 2007
*Digitark: Telia pressikonverents 20.01.2016
837

**837. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - **[[830. aastad]]** - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 832 833 834 835 836 - 837 - 838 839 840 841 842 

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Molodjožnoje

**Molodjožnoje** (soome *Metsäkylä*) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. 

## Viited
Möksy

**Möksy** on küla Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaal Alajärvi linna haldusalas. 

Seal elab umbes 200 inimest. Külas on algkool.
Thespios

**Thespios** oli vanakreeka mütoloogias Boiootia kuningas.ja Ateena kuninga Erechtheuse ja tema naise **Praxithea** poeg. Ta abiellus **Arneuse** tütre **Megamedega**.

Thespiosel oli väidetavalt 50 (või 40) tütart. On oletatud, et osa või isegi suurem osa neist oli saadud armukestega, mitte seadusliku naisega. Thespios ei otsinud oma tütardele peigmehi, kuni nad kõik lõpuks täiskasvanuks saanud olid. Tütreid nimetatakse **tespiaadideks**.

Thespiose tütardest rääkivad legendid langevad kokku ühes: Herakles magas kõigi (või peaaegu kõigi) nendega ning nad sünnitasid Heraklesele poja(d). Pseudo-Apollodoros loetleb Thespiose 48 tütart ja 50 tütrepoega.

Ühe versiooni järgi palus Thespios Heraklesel tappa **Thespia lõvi**. Lõvi püüdmine kestis 49 päeva ja igal ööl magas Herakles ühe neiuga. Selle versiooni järgi oli Herakles kõigest 18-aastane ega olnud seetõttu jahipidamises kogenud; ent on võimalik, et ta meelega venitas aega. Üks tütar pidi jääma templi neitsilikuks preestrinnaks. Pärastpoole kandis Herakles lõvi nahka, kuni ta tappis Nemea lõvi, mille nahk oli märksa parem.

Teise versiooni järgi käskis kuningas Eurystheus, kellele Herakles pidi sooritama 12 vägitööd, ühe ööga viljastada 40 neitsit. Herakles sai sellega hakkama.

Vanim ja noorim (või magamise järjekorras esimene ja viimane) olevat sünnitanud kaksikud, ülejäänud üksikud lapsed (kõik pojad). Pärastpoole olevat neist 40 koloniseerinud Sardiinia.

Neid legende ei räägitud Vanas Kreekas just sageli. Kõigepealt tundub uskumatuna, et Kreekas, kus mitmenaisepidamine tavaks ei olnud, saab ühel mehel nii palju lapsi olla. Teiseks tundub uskumatuna, et kui siiski kellegi nii palju tütreid on, ei kavatse ta neid mehele panna, ehkki Thespiosel kui kuningal oleks see olnud niihästi võimalik kui ka poliitiliselt kasulik.

On arvatud, et juba antiikajal tsenseerisid kreeklased Heraklese-legendi, visates Thespiose loo kui ebamoraalse välja 12 klassikalise vägitöö nimistust ja asendades selle mingi muuga.

Kolmas versioon legendist räägib, et Herakles kui suurte kangelastegude kordasaatja omandas Mükeenes ja mujalgi ligikaudu sellise staatuse, nagu on tänapäeval kuulsatel sportlastel ja poplauljatel. Kohalikud neiud organiseerisid midagi, mida tänapäevases sõnastuses võiks nimetada Heraklese fänniklubiks. Tollal oli meeste ja naiste elu rohkem eraldatud kui tänapäeval, mistõttu sellesse kuulusid ainult naised. Klubi käis koos Thespiosele kuuluvas või kuulunud hoones ja nimetas end selle järgi Thespiose tütardeks. Kui Eurystheus andis Heraklesele ülesande viljastada ühe ööga 40 neitsit, pöördus Herakles oma fänniklubi poole ja see tuli oma iidolile vastu.
Tahkuranna valla vapp

**Tahkuranna valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tahkuranna valla vapp.

Vapp kinnitati 29. augustil 1995.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil sinine laineline päis ja sinine kaheksaharuline täht milles hõbedane veskikivi.

## Põhjendus
Kilbi kuldne värvus pärineb Pärnumaa vapilt. Kuld tähistab ühtlasi päikest ja liivarandu, samuti elujõudu ning rõõmu. Sinine värvus märgib merd ning kõike sellega seonduvat. Kaheksaharuline täht sümboliseerib vaimuvalgust, haridust ja taassündi. Veskikivi on Tahkuranna vallas sündinud Konstantin Pätsi vapimärk.

## Vapi kasutamise kord
Tahkuranna valla vappi kasutasid volikogu ja valitsus:
#Vallavalitsuse hoones.
#Blankettidel ja ümbrikel.
#Valla aukirjade kaantel, tänukirjadel, diplomitel, vimplitel, medalitel.
#Volikogu ja vallavalitsuse trükistel.
#Volikogu ja vallavalitsuse poolt kingitavatel suveniiridel ja mälestusesemetel.
#Valda sümboliseerivatel suveniiridel.
#Sõprusvaldade päevadel.
#Valla päevadel sõprusvaldades.
#Kujunduselemendina ülevallalistel kultuuri- ja spordiüritustel ning samalaadsetel üritustel teistes maakonna ja vabariigi linnades ning valdades;
#Vallapiiride tähistamisel. 

## Vaata ka
*Tahkuranna valla lipp

## Välislingid
*Tahkuranna valla sümboolika valla kodulehel
*Tahkuranna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tali valla vapp

**Tali valla vapp** on endise Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Tali valla vapp.

Vapp oli kasutusel 5. juulist 1993 kuni 2005. aastani, mil ühineti koos Kilingi-Nõmme linna ja Saarde vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane kuuseoksa rist, risti keskel punane jõhvikas.

## Põhjendus
Kuuseoksa rist sümboliseerib metsade rohkust Tali vallas, samuti seda, et Tali keskusest suundub nelja põhiilmakaarde tee. Jõhvikas sümboliseerib soode ja rabade rohkust Tali vallas. Tulenevalt kohanimest "Tali", on vapi- ja lipuvaärvideks valitud karged ja külmad toonid, sinine  ja hõbedane.

## Vaata ka
*Tali valla lipp
*Saarde valla lipp
*Saarde valla vapp
*Kilingi-Nõmme lipp
*Kilingi-Nõmme vapp
*Pärnu maakond

## Välislingid
*Tali valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kilingi-Nõmme vapp

**Kilingi-Nõmme vapp** oli Eesti haldusüksuse Kilingi-Nõmme linna vapp.

Vapp oli kasutusel 23. novembrist 1995 kuni 2005. aastani, mil ühineti koos Tali valla ja Saarde vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil püstine kuldne tammeoks kolme lehe ja ühe tõruga; hõbedases päises kaks musta, paremale kaldu vasarat.

## Vaata ka
*Kilingi-Nõmme lipp

## Kirjandus
*Kilingi-Nõmme lipp ja vapp. Uus Eesti, 23. november 1938, nr. 321, lk. 11.
Kilingi-Nõmme lipp

**Kilingi-Nõmme lipp** on Pärnu maakonnas asuva Kilingi-Nõmme linna endine lipp.

Lipp oli kasutusel 23. novembrist 1995 kuni 2005. aastani, mil ühineti Tali ja Saarde vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vald.

## Lipu kirjeldus
Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kuueks ühelaiuseks, vaheldumisi paigutatud horisontaalseks värvilaiuks; kõige ülemine laid on sinine.

Lipu normaalmõõtmed on 105 × 165 cm; laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Vaata ka
*Kilingi-Nõmme vapp
Tõstamaa valla vapp

**Tõstamaa valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõstamaa valla vapp.

Vapp kinnitati 21. mail 1997. Pühaliku õnnistuse said lipp ja vapp esimestel valla päevadel Tõstamaa kirikus.

## Vapi kirjeldus
Põigiti poolitatud sini - kuldsel kilbil kuld - must kaheksakodaraline ratas, mille ülemisel poolel on laevarooli käepidemed. 

## Põhjendus

Sinine tähistab merd, tõde ja lootust. Neitsi Maarja tunnusvärvidena viitab ta ka Tõstamaa kirikule. Kollane tähistab maad, Tõstamaa liivaluiteid ning märgib õnne ja heaolu. Kollane ja must on Pärnumaa vapivärvused. Ratas on päikese ja elu, liikumise ning arengu sümbol. Rooliratas osutab rannasõidule ja kalapüügile.  

## Vapi kasutamine
Valla värvides või värvideta vappi kasutatakse:
#Volikogu, valitsuse, valitsuse hallatavate asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel, valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti valla ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste ametlikel trükistel.
#Volikogu ja valitsuse hoonel, valla piiritähistel ning valla ametiasutuste siltidel.
#Muudel juhtudel, võib valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
#Valla vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele valitsuse poolt.

## Vaata ka
*Tõstamaa valla lipp

## Välislingid
*Tõstamaa valla sümboolika valla kodulehel
*Tõstamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Varbla valla vapp

**Varbla valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Varbla valla vapp.

Vapp kinnitati 3. juunil 1996.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane lainelõikeline vapitüvi sinise lainelõikelise vardaga; vapitüve kohal ujuv, kuldse nokaga hõbedane kühmnokkluik.

Valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele. Valla vapi kujutist võib kasutada värvilise ja must-valgena. Värvilisel kujutisel peavad värvid vastama täpselt Varbla valla vapi statuudile lisatud värvilisele kujutisele.

## Põhjendus
Vappi läbiv lainelõige ja lainelõikeline sinine varras sümboliseerivad valla mereäärset asendit ning kohalike inimeste elu ja tegemiste merega seotust. 
Ujuv luik meenutab, et siinmail elutseb arvukalt nii neid majesteetlikke lindusid kui ka paljusid teisi veelindusid. 
Sinine värvus tähendab tulevikulootust; hõbedane on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.

## Vapi kasutamine
Varbla valla vapi kujutist kasutatakse:
#Varbla valla lipul.
#Vallavolikogu, vallavalitsuse ning vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel, kirja- ja dokumendiplankidel.
#Varbla valla vapimärgil.
#Vallavolikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste siltidel ja esindusruumides.
#Vallaametnike ja vallavolikogu liikmete visiitkaartidel.
#Vallavolikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt välja antud ametlikel trükistel, meenetel, autasudel, tänukirjadel ja reklaamidel.
#Valla piire tähistavatel märkidel.
#Muudel juhtudel vallavalitsuse loal.

Varbla valla vappi võidakse kasutada:
#Vallavolikogu ja vallavalitsuse poolt korraldatavatel üritustel, tseremooniatel ja ametlikel vastuvõttudel.
#Valla koondvõistkondadesse kuuluvate sportlaste esindus- ja võistlusriietusel rahvusvahelistel, vabariiklikel, maakondlikel ja valdadevahelistel võistlustel.
#Valla kultuuri-, spordi- ja muude delegatsioonide ees ava- ja lõputseremooniatel rahvusvahelistel, vabariiklikel, maakondlikel ja valdadevahelistel üritustel.

Asutustel, ettevõtetel, seltsidel, ühingutel ja üksikisikutel on lubatud valla vapi kasutada vallavalitsuse loal. Loa saamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalik avaldus.

Kontrolli valla vapi kasutamise üle teostab vallavalitsus.

## Vaata ka
*Varbla valla lipp

## Välislingid
*Varbla valla sümboolika valla kodulehel
*Varbla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Carol Gilligan

**Carol Gilligan** (sündinud 28. novembril 1936 New Yorgis) on ameerika feministlik psühholoog. Ta on tuntud oma töödega eetilisest kogukonnast ja suhetest ning subjekti-objekti probleemidest eetikas.

Gilligani kuulsus põhineb peamiselt 1982. aastal ilmunud teosel "In a Different Voice: Psychological Theory and Women's Development", milles ta kritiseerib Lawrence Kohlbergi laste moraalse arengu uuringuid, mille järgi tütarlapsed jõudsid keskmiselt madalamale moraalse arengu tasemele kui poisslapsed. 

Gilligan väitis, et Kohlbergi tulemused olid kallutatud, kuna aluseks olnud uuringus osalesid peamiselt poisslapsed ning hindamismeetodid seetõttu eelistasid poistele iseloomulikku arutlemisviisi. Gilligani arvates ei arvestanud Kohlbergi skaala, mis tõepoolest oli koostatud peamiselt meessoost katseisikutele tuginedes, adekvaatselt naiste eripärast suundumust suhetele ning ei võimaldanud seetõttu naiste moraalset arengut mõõta. Gilligan oli seega esimene, kes pööras tähelepanu sooerinevustele meeste ja naiste moraalses arengus. Tema tööd peetakse murranguliseks ja see pani aluse uuele suunale psühholoogias ja soouuringutes, aidates paremini mõista naiste kogemusi, eetilisi otsustusi ja arenguviise. Gilligani teooriad on mõjutanud haridust, psühholoogiat, sotsiaalteadusi ja feminismi ning teda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi lõpu moraalipsühholoogia ja soouuringute kujundajaks.

Sarnaseid tulemusi on esitatud ka teistes, hilisemates töödes. Poiste ja tüdrukute vahel on erinevused nende suhtumises hoolivusse, suhetesse ja inimestevahelistesse sidemetesse. Tüdrukute jaoks on need olulisema tähtsusega kui poiste jaoks. 

## Gilligani põhiseisukohad
* Naiste sotsiaalsus väljendub meeste omast erinevalt 
* Hoolivus teiste suhtes (toitvad, teenivad käitumisviisid, mis on seotud sotsiaalselt ettedikteeritud naiselike rollidega) takistavad naiste moraalsuse arengut sellisel kujul, nagu seda näeb ette Kohlbergi mudel		 
		
* Naiste moraalsuse areng on kolme-tasandiline 
	
# Fookus enesele, teisi välistades 
# Fookus teistele, ennast välistades ja eitades 		
# Fookus kõigele, milles sisaldun 

### Meeste ja naiste „hääled“ Gilligani ja tema järgijate põhjal

## Viited
Feministide loend

*See loend loetleb [[feminism|feministe]].*

## A

* Hannah Arendt

## B
*Simone de Beauvoir
*Fredrika Bremer
*Annie Besant
*Judith Butler

## D
*Mary Daly
*Angela Davis
*Rene Denfeld
*Andrea Dworkin

## F
*Susan Faludi
*Shulamith Firestone
*Betty Friedan
*Marilyn Friedman

## G
*Carol Gilligan
*Emma Goldman
*Germaine Greer
*Sveta Grigorjeva

## H

* Hille Hanso

## I
*Luce Irigaray

## K
*Gea Kangilaski
*Piret Karro
*Rainer Kattel
*Aleksandra Kollontai
*Julia Kristeva

## M
*Natalie Mets
*John Stuart Mill
*Kate Millett
*Robin Morgan
*Chantal Mouffe

## P
*Emmeline Pankhurst
*Sylvia Pankhurst
*Barbi Pilvre
*Rebeka Põldsam

## S
*Gudrun Schyman
*Valerie Solanas
*Gertrude Stein
*Gloria Steinem
*Lilli Suburg

## T
* Maia Tammjärv
* Terje Toomistu
* Anna-Stina Treumund

## W
*Rebecca Walker
*Mary Wollstonecraft
*Naomi Wolf
*Victoria Woodhull
*Virginia Woolf
*Elin Wägner
Manilaiu tuletorn

**Manilaiu tuletorn** (ka *Manilaiu tulepaak*) on tuletorn Pärnu maakonnas Pärnu linnas Manilaiu saare edelatipul Papina otsal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Rõdu ja punase laternaruumiga valge betoontorni kõrgus jalamist on 8 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 9 meetrit.

Tuletorn ehitati 1933. aastal. 2015. aastal nihutati tuletorn 20 m veepiirist kaugemale.


Manilaiu tulepaak 28.06.2009 2.JPG|Tuletorn (taamal Kihnu)
Manilaiu tulepaak 2008.jpg|Manilaiu tuletorn


## Tule omadused
Tuletorn töötab pimedal ajal läbi aasta.

Tuli on jagatud 10 sektoriks: 4 kollast, 3 punast ja 3 rohelist, et juhatada liiklejaid turvaliselt kahel veeteel, Munalaiu sadamast Kihnule ja Kihnu väinast Pärnu lahte, viimasel on abiks ka Sorgu tuletorn.

## Viited

## Välislingid

*
Tondisaar

**Tondisaar** (ka *Võnnsaar*, *Vanasaar*, *Vennasaar*, *Mullikasaar*, *Aanisaar*, *Järvesaar*, *Järküla saar*, *Roosisaar*) on saar Võrtsjärve lõunapoolses kolmandikus Valguta ja Soe vahelisel joonel, umbes 3 kilomeetrit kummastki kaldast, järve põhja-lõuna suunas läbival Tartu ja Viljandi maakonna piiril. Kuulub Viljandi valla Maltsa küla koosseisu, kuid maa-ameti andmebaasis jääb täpne kuuluvus ebaselgeks. Saare lõunakülg on kuni 100 meetrit pikk ja pindala pool hektarit.

Tondisaar on tõenäoliselt viimase jääaja moodustis – aluspõhjaline jäänukvorm, mis on aja jooksul erosiooni mõjul väiksemaks kulunud. Saarel ja saare ümber leidub palju kive, mis ohustavad paadisõitjaid, parim randumispaik asub kirdes.

Saare pindala on alla poole hektari ning see ulatub vaid mõne meetri üle järvepinna. Saarel kasvab üks kuusk, üks seedermänd, kaski, pärnasid, lepavõsa ja kibuvitsapõõsaid, laugeid kaldaid katab ja ümbritseb roostik. 
Saarele on rajatud linnuvaatlustorn, lõkkeplats ja mõned varjualused külastajatele.

## Linnustik

Tondisaarel pesitsevad jõgitiirud, naeru-, kala- ja hõbekajakas ning tuttvart. Pesitsemas on nähtud ka sinikael- ja luitsnokk-parti, jääkosklat, rägaparti ja tuttpütti. Tondisaar on ainuke sisemaal asuv koht, kus alates 1990. aastate keskpaigast pesitsevad kormoranid. 2004. aasta aprillis loendati puude otsas 25 kormoranipesa, millest osa võis olla maha jäetud.

## Ajalugu
Arheoloogide arvates võis muinasajal Tondisaarel asuda püha hiiesalu. Tondisaarega on seotud muistendid raiutud puude hingedest. Rahvasuu pajatab, et sinna olevat saadetud ohvrikohtadest välja aetud vaimud, tondid ja vanapaganad. Ühele keset saart teeraja ääres paiknevale kivile omistavad rahvajutud erilist väge. Rannikul asuvat kivihunnikut on peetud maausuliste kabeliks; ilmselt on kivid siiski kokku kandnud lagunev järvejää. 

20. sajandi algul oli Tondisaar populaarne puhke- ja peokoht. Tänapäeval on Võrtsjärve sihtasutus saarele rajanud puhkekoha lõkkeplatsi ja grillimisvõimalusega, kuid puhkajad peaksid arvestama, et tegu on kaitsealuse piirkonnaga, kus tuleb hoiduda häirimast pesitsevaid linde. 

20. sajandi keskpaigas töötas Tondisaarel mõnda aega kohalik majakas, selle raudsõrestiktorn on säilinud (2009).
Telemachos

**Telemachos** oli vanakreeka mütoloogias kuulsa sõdalase Odysseuse ja tema abikaasa, ilusa Penelope poeg.

Ta on üks eepose "Odüsseia" kesksetest tegelastest. Eepose alguses kirjeldatakse tema rännakuid, kui ta püüab saada uudiseid oma isa kohta, kes pole Trooja sõjast naasnud.
Roosisaar

**Roosisaar** on poolsaar Võrus, Tamula järve kirdekaldal. Ilmselt on kunagi tegemist olnud saarega.

Roosisaarelt on leitud nooremasse kiviaega dateeritud asulakoha jäänused.

1998. aastal valmis rippsild jalakäijatele, mis on ühtlasi eesti pikim rippsild pikkusega 180 meetrit.

## Viited
Internet Movie Database

**The Internet Movie Database** ehk **IMDb** on rahvusvaheline filmikunstiteemaline andmebaas.

Andmebaasis on infot paljude filmide, seriaalide, näitlejate, režissööride ja teiste filmitegijate ning muu selle valdkonnaga seotu kohta.

## Välislingid
* IMDb.com
Paraná osariik

**Paraná** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Lõunapiirkonnas.

Osariik on moodustatud 1853. aastal ja saanud nime Paraná jõe järgi.

## Rahvastik
Elanike arv on 2021. aasta seisuga 11 597 484. Sellega on Paraná osariik elanike arvult Brasiilias viiendal kohal.

75% elanikest on valgenahalised Euroopa päritolu immigrantide järeltulijad. Paraná osariigis asub suurim ukrainlaste kogukond Brasiilias. Osariigis asuv Prudentópolis on suurim ukrainlaste asula Brasiilias.

Pealinn ja suurim linn on Curitiba. 

Teised suuremad linnad:   

* Londrina
* Maringá
* Ponta Grossa
* Foz do Iguaçu
* Cascavel

## Välislingid

*Paraná osariigi koduleht (*portugali keeles*)
Seliste

**Seliste** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda.

Seliste külas on Seli Püha Vassili kirik.

## Vaata ka
*Seliste mõis

## Viited
Päraküla

**Päraküla** on mitme koha nimi:

* **[[Päraküla (Põhja-Sakala)|Päraküla]]**, küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas
* **[[Päraküla (Pärnu)|Päraküla]]**, küla Pärnu linnas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
*Peraküla
Kalev Mark Kostabi

**Kalev Mark Kostabi** (sünninimi **Mark Kalev Kostabi**; sündinud 27. novembril 1960 Los Angeleses) on eesti päritolu ameerika kunstnik ja helilooja.

Ta sündis eesti pagulaste Kaljo ja Rita Kostabi pojana ning õppis Fullertonis California osariigi ülikoolis joonistamist ja maalimist. Tema vend Paul Kostabi on muusik ja kunstnik.

Kostabi on peamiselt tuntud maalide poolest, millel on kujutatud ilma näota inimfiguurid. Kriitikud on näinud neis sarnasust Giorgio di Chirico ja Fernand Léger' teostega. Aastal 1982 kolis Kostabi New Yorki, kus asutas 1988. aastal Kostabi Worldi. See on stuudio, kus tema 20 või rohkem abilist maalivad umbes 1500 pilti aastas.

Ta on kujundanud ka ansamblite Guns N' Roses ("Use Your Illusion"; album sai nime Kostabi maali järgi), Ramones ("¡Adiós Amigos!"), Jimmy Scotti ("Holding Back the Years") ja Glinti ("Sound in Silence") plaadiümbriseid.

Kostabi on tegutsenud heliloojana. Tema loomingut on esitanud näiteks Rein Rannap, Kristjan Järvi, Marko Martin ja Eesti Riiklik Sümfooniaorkester.

Kostabil on olnud kaabeltelevisioonis oma telesaade "The Kostabi Show", milles tuntud kunstikriitikud ja teised kuulsused võistlevad Kostabi maalidele nime andmises ning saavad selle eest rahalisi auhindu. Varem kandis see saade nimesid "Name That Painting" ja "Title This".

Kostabi järgi võttis nime 1989–2000 tegutsenud etnofuturistlik kirjandus- ja kunstirühmitus Eesti Kostabi-$elts, mis 1991–93 andis välja ajakirja "Kostabi".

## Viited

## Välislingid
* MARK KOSTABI Official Site (viimati vaadatud ja leitud toimivana 23. detsembril 2015)
* Mark Kostabi Facebookis
* Kristel Kossar,  "Kolmemõõtmeline Kalev Mark Kostabi" (intervjuu) (Postimees–Arter 14. august 2004, lk. 3 ja 7–10)
Ladon

**Ladon** oli vanakreeka mütoloogias lohe, kes valvas hesperiidide õunu ega maganud iialgi. Ta oli Typhoni ja Echidna laps. Hesiodos nimetab oma "Theogonias" tema vanemateks Okeanost ja Tethyst, ehkki nende ülejäänud lapsed olid okeaniidid. Ladonit on nimetatud kahe-, kolme- ja sajapäiseks.

Hesperiidid pidasid väga lugu laulmisest. Ladon mõistis rääkida mitut inimkeelt, sealjuures mitme peaga korraga, ja seetõttu on võimalik, et ta laulis koos hesperiididega.

Hesperiidide õunte äratoomine oli Heraklese 11. vägitöö. On väidetud, et selle käigus Herakles tappis Ladoni, kuid legendi levinumas versioonis toob hesperiidide isa Atlas õunad Heraklesele, aga kuidas ta need hangib, ei täpsustata.

Ladon tõsteti taevasse Lohe tähtkujuks. Lohe tähtkuju seostatakse teistegi koletiste, näiteks Ketosega, kelle tappis Perseus. Taevaski asub Ladon hesperiididega seostatava Väikese Vankri läheduses.
Bistrița-Năsăudi maakond

**Bistrița-Năsăudi maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus Transilvaanias.

## Rahvastik
Elanikest on 90% rumeenlased, 6% ungarlased, 2% mustlased ja 2% muude rahvuste esindajad. Varem elas seal ka sakslaste kogukond, mis on migratsiooni tõttu vähenenud.

Maakonnas on 60 omavalitsust, millest 4 on linnad.

## Linnad
* Beclean
* Bistrița
* Năsăud
* Sângeorz-Băi

## Viited

## Välislingid
* Bistrița-Năsăudi maakonna koduleht
Herzogenrath

**Herzogenrath** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis. Asub Aachenist lõunas Saksamaa-Hollandi piiril. 

Piirneb Kerkrade linnaga Hollandis ja moodustas sellega enne 1815. aasta Viini kongressi otsust ühe linna. Riigipiir kulgeb ühes kohas piki peatänavat.

## Viited

## Välislingid

*Herzogenrathi koduleht
Sharon Tate

**Sharon Tate** [š'äron teit] (sünninimi **Sharon Marie Tate**, abielunimi **Sharon Marie Tate Polanski**; 24. jaanuar 1943 Dallas – 9. august 1969 Los Angeles) oli ameerika näitleja ja modell. Ta oli filmirežissöör Roman Polański abikaasa. 

Sharon Tate oli USA õhuväes teeninud ohvitseri tütar, mistõttu kolis perekond sageli ning ta veetis osa oma noorusest ka Euroopas, sealhulgas Itaalias. Noorelt osales ta iludusvõistlustel ja võitis mitmeid tiitleid, mis aitasid tal alustada modellikarjääri. Hiljem asus ta õppima näitlemist ning suundus Hollywoodi, kus ta täiendas end eraviisilistes näitlejakoolides ja töötas algul modellina ning telereklaamides.

Tema esimene filmiroll oli väike ja nimetu osa ajaloolises draamafilmis "Barabbas" (1961). 1960. aastate keskel hakkas Tate saama suuremaid rolle, sealhulgas esines ta telesarjades ja filmides nagu "Eye of the Devil" (1966). Laiema tuntuse tõi talle roll filmis "Valley of the Dolls" (1967), mille eest ta pälvis ka Kuldgloobuse nominatsiooni lootustandva näitlejana. Lisaks mängis ta peaosa Roman Polański filmis "The Fearless Vampire Killers" (1967).

Sharon Tate mõrvati 9. augustil 1969 koos veel nelja inimesega oma kodus Los Angeleses Charles Mansoni juhitud kuritegeliku rühmituse, nn „Perekonna“, liikmete poolt. Mõrva ajal oli ta kaheksandat kuud rase. Tema surm šokeeris Ameerika avalikkust ning jäi üheks 1960. aastate lõpu sümboolsemaks ja traagilisemaks sündmuseks.

## Osaline filmograafia
* "12+1" (The 13 Chairs, Una su 13) (1970)
* "The Wrecking Crew" (1969)
* "Valley of the Dolls" (1967)
* "The Fearless Vampire Killers" (1967)
* "Don't Make Waves" (1967)
* "Eye of the Devil" (1967)

## Viited

## Välislingid

*
Kaufbeuren

**Kaufbeuren** [k'aofboören *või* k'aufböiren] on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal, Švaabimaal. Asub Wertachi jõe ääres.

## Viited

## Välislingid

* Kaufbeureni koduleht
Jaan Adamson

**Jaan Adamson** (7. november (vkj järgi 26. oktoober) 1824 Kurnuvere küla, Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond) – 27. aprill (15. aprill) 1879 Holstre vald) oli eesti koolmeister ja organist, eesti rahvusliku liikumise tegelane, Eesti Aleksandrikooli mõtte peamisi algatajaid.

Omandas algõpetuse kodus ning õppis aastail 1839–1840 Suure-Jaani kihelkonnakoolis. Samal ajal õppis iseseisvalt orelimängu. Sooritas 1850. aastal vallakoolmeistri eksami ja töötas seejärel õpetajana Viljandimaal Morna koolis (1850–1852) ja aastail 1852–1879 Holstre valla Pulleritsu külakoolis. Oli aastast 1854 kuni surmani Paistu kiriku organist. Koolmeistrina võttis kasutusele eesti keele uue kirjaviisi. Adamsoni tuntumad õpilased olid keeleteadlane ja luuletaja Mihkel Veske ning õpetaja ja kirjanik Juhan Kunder.

Osales eestlaste rahvusliku ärkamisaja sündmustes. Oli Eesti Aleksandrikooli mõtte algatajaid (koos Tarvastu köstri ja kihelkonnakooli õpetaja Hans Wühneriga) ning Eesti Aleksandrikooli peakomitee liige. Ta kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi asutajaliikmete hulka, oli Õpetatud Eesti Seltsi kirjavahetajaliige ning Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi kassahoidja. Adamson lävis teiste rahvusliku ärkamisaja tegelastega, pidades muuhulgas kirjavahetust Jakob Hurda, Johann Köleri, Carl Robert Jakobsoni, Mihkel Veske, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi, Lydia Koidula jt.

Adamson asutas Paistu kihelkonnas laulu- ja mänguseltse ning isikliku laenuraamatukogu. Samuti asutati tema eestvedamisel Viljandis 1865. aastal peamiselt koorilaulu ja näitemänguga tegelenud selts Koit.

Adamson tegeles vanavara kogumisega ning saatis Õpetatud Eesti Seltsile etnograafilist materjali (esemeid ja rahvapärimust). Tegi kaastööd Perno Postimehele, Eesti Postimehele ja Sakalale. Ta oli seotud 1864. aasta palvekirjade aktsiooniga.

## Viited

## Kirjandus
*Reiman, V. Jaan Adamson. Tartu: Postimees, 1913.
*Karelson, M. Jaan Adamson – Eesti Aleksandrikooli asutamise mõtte algatajaid. – Eesti Aleksandrikool ja põllumajanduslik haridus. 100 aastat kooli asutamisest. Koostaja M. Karelson. Tallinn: Valgus, 1988, lk 21–28.

## Välislingid
*
Jaan Adamson (kirikuõpetaja)

**Jaan Adamson** (24. november 1865 Maddi talu, Helme kihelkond – 3. juuni 1953) oli eesti vaimulik. 

Õppis Liivimaa Maagümnaasiumis ja aastatel 1888–1903 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses. Ordineeriti 16. jaanuaril 1905 kirikuõpetajaks.

Oli Rõuge Maarja koguduse abiõpetaja 1905–1906, Tartu Maarja koguduse abiõpetaja 1906, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja 1906–1913, Teškovo ja Jamburgi eesti koguduse õpetaja 1914–1919, Rannu Püha Martini koguduse õpetaja 1919–1928, Pilistvere Andrease koguduse abiõpetaja 1928–1929, Kambja koguduse õpetaja 1929–1930 ja Suure-Jaani Johannese koguduse abiõpetaja 1929–1931. Läks emerituuri 28. jaanuaril 1931. Emerituuris olles elas Tartus.

## Viited
Miljard

**Miljard** on naturaalarv 1 000 000 000 ehk 109. 

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse miljardikordsuse väljendamiseks eesliidet "giga-" (tähis G).

Eestikeelne lühend on **mld**.

## Biljon
Eesti keeles on inglise keele mõjul miljardit nimetatud ka **biljoniks**. Ingliskeelset sõna *billion* (prantsuskeelsest sõnast *billion*) kasutatakse arvu 109 nimetusena USA-s.

Ajalooliselt on sõnal „biljon" eri keeltes olnud eri tähendus, näiteks 1974. aastani nimetati Suurbritannias biljoniks arvu 10<sup>12</sup> ja miljard oli *milliard*.

## Vaata ka
*Suurte arvude nimetused

## Viited
Olympus Mons

**Olympus Mons** on kilpvulkaan Marsil, mille kõrgus Marsi jalamilt on 22 km ja see kõrgub 27 km üle Marsi kõrguse nullpunkti. Vulkaani kraatri läbimõõt on 65 km ja mäe läbimõõt on 600 km. 

Olympus Monsi avastas Itaalia astronoom Giovanni Schiaparelli, kes märkas et see jääb tolmutormide ajal nähtavale ning peab järelikult olema ümbritsevast maastikust kõrgem. Kuna ta ei olnud selles kindel, nimetas ta pinnavorm **Nix Olympica**ks (ladina: "Olümpose lumi"). 1971. aastal kinnitas NASA kosmosesond Mariner 9, et tegemist on mäega ja see nimetati ümber Olympus Monsiks.  

## Viited

## Kirjandus

*Horisont, 1990, nr 11, lk 1–5 ja nr 12, lk 1–4.
Laht

**Laht** on maismaasse ulatuv ookeani, mere või järve osa.

Maapinna kerkimise järel ülejäänud merest selgelt eraldunud lahte, millel on enamasti säilinud ühendus suurveega, nimetatakse rannikulõukaks.

## Vaata ka
*Abajas
*Fjord
*Laguun
*Limaan
*Poolsaar
*Maailma merede ja lahtede loend
*Eesti lahtede loend