open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fair Antigua, We Salute Thee

"**Fair Antigua, We Salute Thee"** ('Me tervitame sind, kaunis Antigua') on Antigua ja Barbuda riigihümn. Teksti on kirjutanud Novelle Hamilton Richards ja muusika on loonud Walter Garnet Picart Chambers. Hümn võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist aastal 1967. Kuninglikuks hümniks on endiselt Suurbritannia hümn "God Save the Queen".

Hümni muusika:

### Ingliskeelne tekst

Fair Antigua, we salute thee! 
Proudly we this anthem raise
To thy glory and thy beauty,
Joyfully we sing the praise
Of the virtues, all bestowed
On thy sons and daughters free;
Ever striving, ever seeking, 
Dwell in love and unity.

Raise the standard! Raise it boldly!
Answer now to duty's call
To the service of thy country,
Sparing nothing, giving all;
Gird your loins and join the battle
'Gainst fear, hate and poverty,
Each endeavouring, all achieving,
Live in peace where man is free.

God of nations, let Thy blessings
Fall upon this land of ours;
Rain and sunshine ever sending,
Fill her fields with crops and flowers;
We her children do implore Thee,
Give us strength, faith, loyalty,
Never failing, all enduring
To defend her liberty.
Mindanao meri

**Mindanao meri** ehk **Boholi meri** on meri Vaikses ookeanis. 

Piirneb lõunas Mindanao saarega ja põhjas Visayani saartega.
Mēmele jõgi

**Mēmele jõgi** (leedu keeles *Nemunėlis*, poola keeles *Niemenek*) on jõgi Euroopas. 

Algab Aukštaitija kõrgustiku põhjaosast. Voolab loodesse. Bauskas ühineb Mūsa jõega, moodustades Lielupe.
Mehhiko laht

**Mehhiko laht** on laht (ookeanibassein) Atlandi ookeani lääneosas Mehhiko, Ameerika Ühendriikide ja Kuuba ranniku vahel. 

Selle lahe ääres on Mehhiko Tamaulipase osariik, Veracruzi osariik, Tabasco osariik, Campeche osariik ja Yucatáni osariik, Ameerika Ühendriikide Florida, Alabama, Mississippi, Louisiana ja Texase osariik ning Kuuba Pinar del Río provints ja Artemisa provints. 

Lahe idaosa juures, kus ta avaneb Florida väina kaudu Atlandi ookeani on idas Florida poolsaar ja kagus Kuuba saar. Lahe idaosa ääres (lõunas) on ka Yucatáni poolsaar, mis eraldab Mehhiko lahte Kariibi merest. Mehhiko laht ja Kariibi 
meri koos moodustavad Ameerika Vahemere.

Lahe pindala on 1 550 000 km&sup2;. Suurim sügavus on 5203 meetrit. 

Mere kaguosa läbib hoovus, mis siseneb Yucatáni väina kaudu ja väljub Florida väinast. Lahest väljudes kannab see Golfi hoovuse ehk lahehoovuse nime. 

Looded on nõrgad, seejuures valdavalt ööpäevased. Lahel esineb orkaane, eriti idaosas.

## Nimi
Lahe nimi tuleb sõnast *Mexica*, millega nahuatid nimetasid asteeke.

Nimetus Mehhiko laht maailmakaardile 1550. aastal ja tekstidesse 1552. aastal. See on  piirkonna levinuim nimetus alates 17. sajandi keskpaigast. Enne seda on laht kandnud erinevaid nimesid sõltuvalt kartograafist, meresõitjast ja valitsejatest; asteegid ja maiad lahte ookeanist ei eristanud. 

Kasutusel on muu hulgas olnud nimed Florida laht, Cortési laht, Püha Miikaeli laht, Yucatáni laht, Yucatáni meri, Suur Antillide laht, Uus-Hispaania laht.

Kuni Texase Vabariigi tekkeni 1836. aastal ulatus Mehhiko rannajoon tänapäevase Louisiana osariigini.

Puudub kokkulepitud kord rahvusvaheliste vete nimetamiseks. Nimi Mehhiko laht on ametlikult tunnustatud Rahvusvahelise Hüdrograafia Organisatsiooni poolt, mille eesmärk on standardiseerida rahvusvahelised merendusega seotud nähtused. Kõik kolm laheäärset riiki on selle organisatsiooni liikmed.

### Nimetüli 2025. aastal
Vahetult pärast oma teist ametisseastumist 20. jaanuaril 2025 allkirjastas Ameerika Ühendriikide president Donald Trump täitevmääruse 14170, mis käskis USA föderaalasutustel algatada protsess eesmärgiga nimetada lahe ala USA rannikult "kuni merepoolse piirini Mehhiko ja Kuubaga" ümber Ameerika laheks.

Et uudisteagentuur Associated Press keeldus uut nime kasutamast, piirati selle ajakirjanikel ligipääsu Valgele Majale. Hiljem kohustas föderaalkohtunik lõpetada agentuuri ajakirjanike boikoteerimine.

Mehhiko president Claudia Sheinbaum teatas sama aasta kevadel, et riik andis kohtusse Google'i, sest vaatamata korduvatele nõudmistele nimetab ettevõtte kaardirakendus Google Maps lahte Ameerika laheks.

## Vaata ka
*2010. aasta Mehhiko lahe naftareostus

## Viited
Mūsa jõgi

**Mūsa jõgi** (läti; leedu keeles **Mūša**) on jõgi Euroopas Leedus ja Lätis. 

Lähtub Žemaitija kõrgustiku kirdejalamilt. Voolab ülemjooksul Mūša-Nemunėlise madalikul itta, Pasvalysi lähedal pöördub loodesse Zemgale tasandikule. Bauskas ühineb Mēmele jõega, moodustades Lielupe.
Halmahera

**Halmahera saar** on üks Maluku saartest.

Saare pindala on 17 800&nbsp;km². Saar koosneb neljast väljaulatuvast poolsaarest, on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1635 meetrit.

Kuulub Indoneesiale.

## Vaata ka
*Halmahera meri
Uus-Siberi saared

**Uus-Siberi saared** on saared Põhja-Jäämeres. Koosnevad kolmest rühmast: Ljahhovi, Anjou ja De Longi saared. Saared eraldavad Laptevite merd Ida-Siberi merest.

Uus-Siberi saared kuuluvad Venemaale Sahhale. Nende kogupindala on ligikaudu 38 000 km².

Esimesed teadaanded Uus-Siberi saartest pärinevad Jakov Permjakovilt, kes seilas Leena suudmest Kolõma poole. 1712 maabus ta koos kasakasalgaga, mida juhtis Merkuri Vagin, Suur-Ljahhovi saarele. 19. sajandil uuris saarestikku Jakov Sannikov 1809–1811, hiljem parun Eduard Gustav von Toll 1886–1892.

Saarestiku kõrgeim mägi on 374 m kõrgune Malakatõn-Tass Kotelnõi saarel. Palju on järvi, soid ja väikesi jõgesid.

Kliima on arktiline. Saarestikus on arktiline tundra ja külmakõrb. Kõikjal sarestikus on igikeltsa ja maa-alust jääd. Põhjapoolsed saared on kaetud lumega 9-10 kuud aastas. Sademeid on aastas 132 mm. Jaanuari keskmine temperatuur on -28...-31 °C. Juuli keskmine temperatuur on kaldal keskmiselt +1...+3 °C, soojal päeval +8...+11 °C. Sisemaal on mõne kraadi võrra soojem: keskmiselt 3...6 °C, soojal päeval isegi 16...19 °C.

Alaline elanikkond saarestikus puudub. Kotelnõi saarel tegutseb alates 1933 polaarjaam.

Hilispleistotseenis moodustasid Uus-Siberi saared Suure Arktika Tasandiku ehk Beringia kõrgeima osa. Sel ajal oli merepind tänapäevasest 100–120 m madalamal ja maismaa ulatus mandrilava piirini, 700–1000 km kaugemale põhja kui tänapäeval. Kuid isegi jääajal polnud see ala laialt igijääga kaetud, ehkki De Longi saartel moodustusid 17 000 – 24 000 aastat tagasi väikesed passiivsed jääkatted. Väikeste liustike jälgi on leitud ka teistelt Uus-Siberi saartelt. Pärast meretõusu, mil Beringia üle ujutati, jäi selle alale madalasse merre siiski hulk fossiiljääst moodustunud saari, mis tänapäevaks on kõik sulanud, viimane 20. sajandi keskel.

## Uus-Siberi saared
***Ljahhovi saared**
**Suur-Ljahhovi saar
**Väike-Ljahhovi saar
**Stolbovoi saar
**Hopto-Terer
**Semjonovski saar
***Anjou saared**
**Kotelnõi saar
**Uus-Siberi saar
**Faddejevi saar
**Belkovski saar
***De Longi saared**
**Bennetti saar
**Žohhovi saar
**Vilkitski saar
**Henrietta saar
**Jeanette'i saar

Uus-Siberi saarte hulka kuulub ka müütiline Sannikovi maa, mida tänapäeval ei eksisteeri.
Perämeri

**Perämeri** on Läänemere põhjaosas asuva Põhjalahe põhjaosa.

Perämeri on Merenkurkku väina kaudu ühenduses Selkämerega. 

Perämere pindala on 37 000 km², suurim sügavus 145 meetrit. 

Merevee soolsus on 2–4 promilli.
Ohhoota meri

**Ohhoota meri** on ääremeri Vaikse ookeani loodeosas. 

Piirneb idas Kamtšatka poolsaarega, kagus Kuriilidega, lõunas Hokkaidōga ja edelas Sahhaliniga. Edelas on Ohhoota meri La Pérouse’i väina ja Nevelskoi väina kaudu ühenduses Jaapani merega.

Mere kogu ülejäänud rannik peale Hokkaidō kuulub Venemaale, nimelt Habarovski kraisse, Kamtšatka kraisse, Magadani oblastisse ja Sahhalini oblastisse.

Mere pindala on 1 580 000 km². Meres on tugevad looded kõrgusega kohati üle 13 meetri. Kliima on jahe. Talvel merevesi suuremalt osalt külmub, suvel on meri jäävaba.

Ohhoota meri asub üldiselt mandrilaval ja sellepärast on tema sügavus valdavalt alla kilomeetri. Piki Kuriile asub Kuriili nõgu, mis ei asu mandrilaval. Seal on ka mere kõige sügavam koht, 3521 meetrit.

Meres asuvad Šantari saared. Kui mitte arvestada Sahhalini ja Kuriile, mis ei asu täielikult Ohhoota meres, siis Šantari saared ongi Ohhoota mere ainsad suured saared.

Ohhoota ja Jaapani mere piirile suubub Amuur, aga kui see maha arvata, siis ei suubu Ohhoota merre suuri jõgesid. Kõige suurematena võib mainida kirdesoppi suubuvat Penžina jõge, läänesoppi suubuvat Uda jõge, Kamtšatkal olevat Bolšaja jõge, Korjakkias olevat Pustaja jõge ja merele nime andnud Ohhoota jõge mere põhjakaldal.

Ohhoota mere kaldal, kui Sahhalin kõrvale jätta, on vähe suuri asulaid: ainus üle 10 000 elanikuga asula on Magadan. Sahhalinil on selliseid veel 6, neist suurim on Južno-Sahhalinsk.

## Viited
Punane meri

**Punane meri** on meri India ookeani loodeosas. 

Meri on Bab el Mandebi väina kaudu ühenduses Adeni lahega, Suessi kanali kaudu Vahemerega. 

Meri on pikliku kujuga, loode-kagusuunaline. 

Mere pindala on 450 000 km&sup2;, suurim sügavus 3040 meetrit. Punase mere pikkus ulatub 2250 kilomeetrini, keskmine laius on 300 km.

Merevesi on soolasem kui ookeanis, umbes 41&permil;, ja põhjani soe, mitte alla 22 °C. Selle erandliku nähtuse põhjuseks on asjaolu, et Bab el Mandebi väina madaluse tõttu ei pääse ookeani külm põhjavesi merre, aga merel endal pole kunagi ega kuskil piisavalt külma ilma. Hüdrotermaalsed lõhed avanevad kohati merepõhja ja seal on veel kuumema ja soolasema, metalle sisaldava vee kogumeid. 

Mere keskosas on looded nõrgad, põhja- ja lõunaosas aga tugevamad, kuni 1,8 meetrit. 

Merel valitseb kuum ja kuiv kliima. 

Punane meri on sooja vee ja suure soolsuse tõttu hea kasvukoht korallidele.

Punase mere nimi tuleneb arvatavasti punakat tooni mägede peegeldumisest mereveel või punast värvi tsüanobakterite (*Trichodesmium erythraeum*) nn õitsemisest.

## Välislingid
Liardi jõgi

**Liard** on jõgi Põhja-Ameerikas. 

Lähtub Yukoni mägismaalt. Ülemjooksul voolab kagu suunas. Seejärel pöördub kirdesse ja murrab läbi Kaljumäestiku. Alamjooksul voolab tasandikul, suubub vasakult Mackenzie jõkke.
Norra meri

**Norra meri** on Atlandi ookeani osa. 

Piirneb põhjas Teravmägedega, läänes Jan Mayeni saare, edelas Islandi, Fääri saarte ja Shetlandi saartega, kagus Skandinaavia poolsaarega. Norra mere ja Põhjamere piir kulgeb tinglikult mööda 61. laiuskraadi.

Sügavus on kuni 3960 meetrit. Mere pindala on 1 380 000 km² ning soolsus 35‰. Merel valitseb jahe kliima, ent merd läbiva Põhja-Atlandi hoovuse tõttu ta ei külmu.

Norra meres on palju naftapuurauke.
Põhjalaht

**Põhjalaht** ehk **Botnia laht** (soome keeles *Pohjanlahti*, rootsi keeles *Bottniska viken*) on laht Läänemere põhjaosas. Piirneb läänes Rootsiga ja idas Soomega.

Koosneb Perämerest ja Selkämerest ning neid Vaasa ja Umeå vahel eraldavast Merenkurkku väinast.

Põhjalaht on 725 km pikk ja 80–240 km lai. Keskmine sügavus on 60 m ja maksimaalne sügavus 295 m. Põhjalahe pindala on 117000 km².

## Välislingid
*
Abdelaziz Bouteflika

**Abdelaziz Bouteflika** (araabia keeles: عبد العزيز بوتفليقة, **Abd al-'Aziz Bu Tafliqa**) (2. märts 1937 – 17. september 2021) oli Alžeeria poliitik. Ta oli Alžeeria president 27. aprillist 1999 kuni 2. aprillini 2019

Pärast seda, kui Alžeeria parlament veebruaris 2009 kaotas piirangu, mis lubas presidendiametis olla vaid kaks ametiaega järjest, teatas Bouteflika, et kavatseb aprillis 2009 peetavatel presidendivalimistel kandideerida ka kolmandaks ametiajaks. Ta valiti tagasi, saades 90,24% valijate häältest.

17. aprillil 2014 toimunud presidendivalimistel valiti ta presidendiks tagasi ka neljandaks ametiajaks. Valimistel sai ta 81,5% hääletanute toetuse.
Blaise Compaoré

**Blaise Compaoré** (sündinud 3. veebruaril 1951 Ouagadougous) on Burkina Faso sõjaväelane ja poliitik, kes oli 15. oktoobrist 1987 kuni 31. oktoobrini 2014 Burkina Faso president.

Ta tuli võimule pärast 1987. aasta riigipööret ning valiti presidendiks 1991. aastal. 1998., 2005. ja 2010. aastal valiti ta ametisse tagasi.

Oktoobris 2014 püüdis Burkina Faso valitsus muuta seadust, mis ei oleks lubanud Compaorél enam 2015. aastal presidendiks kandideerida. Valitsuse kava kindlustada talle veel üks ametiaeg vallandas pealinnas Ouagadougous massilised rahvarahutused. Kuigi president saatis 30. oktoobril 2014 valitsuse laiali ja kehtestas erakorralise seisukorra, ei suutnud see rahutusi peatada ning järgmisel päeval astus Compaoré ametist tagasi.
Piibliatlas

**Piibliatlas** on eraldi raamatuna välja antud või mingi raamatu (näiteks Piibli-väljaande) osana esitatud Piibli tegevuspaiku kujutavate kaartide kogumik. 

Eesti keeles andsid Eesti Piibliselts ja kirjastus Logos 1994. aastal välja 34-leheküljelise John Strange'i piibliatlase, mille on saksa keelest tõlkinud Elmi-Johanna Pata. (ISBN 9985-9027-0-X)

## Välislingid
*"Piibli-Atlas : Kõige uema ja parema teaduste järel kokupandud" Jaan Nebokati piibliatlas 1872. aastast
Sumeri kuningate nimistu

**Sumeri kuningatenimistu** (originaalis: 𒉆𒈗) on Isini dünastia ajal koostatud loetelu Sumeris valitsenud kuningatest ja dünastiatest koos nende valitsusaegadega. "Sumeri kuningatenimistus" kujutletakse kuningainstutsiooni olevat saabunud taevast ning liikunud mööda üha edasi mööda linnriike. Kuivõrd on nimetatud kuningad väljamõeldud või baseeruvad ajaloos eksisteerinud isikutel ei ole selge. Tekst on säilinud mitmes versioonis.

## Kuningad
Müütilist laadi ajaloomõistmine muistses Lähis-Idas jagab ajaloo perioodiks enne suurt veeuputust ning veeuputuse järgseks. Veeuputuse eelseid kuningaid kujutletakse erakordselt pikaealistena.

### Enne veeuputust

### Pärast veeuputust
#Kiš I: 24 510 aastat 3 kuud 3 pool päeva (23 kuningat).
#Uruk I (Enna): 2310 aastat (12 kuningat).
#Ur I: 171 aastat (5 kuningat).
#Avan: 356 aastat (3 Kuningat).
#Kiš II: 8 3195 aastat (8 kuningat).
#Hamazi: 360 aastat (1 kuningas).
#Uruk II: -
#Ur II: 108 aasta (4 Kuningat).
#Adab: 90 a (1? kuningas).
#Mari: 136 a (6 kuningat).
#Akšak: 99 a (6 kuningat).
#Kiš: III+IV: 192 (või 266) a (9 kuningat).
#Uruk III: 25 a (1 kuningas).
#Akkad: 197 a (12 kuningat).

## Viited
Sulejman Tihić

**Sulejman Tihić** (26. november 1951 Bosanski Šamac – 25. september 2014) oli Bosnia ja Hertsegoviina poliitik. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige, esindades seal Bosnia muslimite kogukonda. 28. veebruarist oktoobrini 2004 ja 28. veebruarist 6. novembrini 2006 oli ta selle kolmeliikmelise presidentuuri esimees.

1. oktoobril 2006 toimunud presidendivalimistel kogus ta 28,1% muslimitest valijate toetuse ja kaotas selle tulemusega oma koha Haris Silajdžićile.

Sulejman Tihić oli abielus ja tal on kolm last.
Kosmogoonia (humanitaarteadused)

**Kosmogoonia** (kr *kosmogonia* 'maailma tekkimine') on müüt, jutustus, või õpetus maailma tekkimisest.

#Mütoloogia: Kosmogoonilised uskumused - Egiptuse kosmogoonia.
#Filosoofia: Esimesed katsed maailma tekkimist loogiliselt põhjendada tegid Thales, Anaximandros, Herakleitos, Demokritos, Epikuros. Nende arvates arenes maailm loomulikul teel kaosest ja maailma moodustavad osised on igavesed.
#Teoloogia: Vana-Ida loomismüüdid (Gilgameši eepos, "Enûma eliš" jt) on mõjutanud 1. Moosese raamatut, kus loomislugu muudeti monoteistlikuks.

## Vaata ka

*Emanatsioon
*Kreatsionism
*Monoteism
*Loomine eimillestki
*Loomismüüdid
*Manihheistlik kosmogoonia
*Polüneesia kosmogoonia
Kronoloogia

**Kronoloogia** on ajaloo abiteadus, mis tegeleb ajaloosündmuste ajalise järjestamisega.

Absoluutne kronoloogia on sündmuste dateerimine praeguse hetke suhtes, suhteline kronoloogia on nende dateerimine üksteise suhtes.

Kronoloogiaks nimetatakse ka loendit, kus ajaloosündmused on dateeritud ajalises järjekorras. 

## Vaata ka
*ajaarvamine
Adonai

**Adonai** (אֲדֹנָי) on heebreakeelne sõna, mis tähendab 'isand' (sõna-sõnalt 'minu isandad') ning üks Jumala nimesid Vanas Testamendis.

Mitmus väljendab austust kõnetatava vastu. Ainsuse vorm on *Adoni*, millega kõnetatakse auväärseid isikuid.

Teise tõlgenduse järgi kasutatakse sõna *Adonai* ja teisi mitmuslikke jumalanimesid mitmuses selleks, et näidata, et see Jumal kehastab kõiki jumalaid, keda austasid iisraellaste esivanemad ja ümberkaudsed rahvad.

Foiniiklased kasutasid seda sõna paganliku jumala Tammuze kohta ning sellest pärineb vanakreeka jumala Adonise nimi.

Et judaismis peetakse Jumala pärisnime Jahve (JHWH) väljaütlemist patuks, kasutatakse Piibli ettelugemisel ja palvetamisel selle asemel tiitlit *Adonai*. Kõnekeeles asendatakse see sõnaga *ha-shem* 'nimi'.

Paljud jumalakartlikud juudid ütlevad *Adonai* asemel *Adoshem* (sõnast *shem* 'nimi').

Eesti keeles vastab sõnale *Adonai* sõna *[[Issand]]*. 
 
Kui masoreedid 1. sajandil lisasid Tanahi tekstile vokaalimärgid, lisasid nad nimele YHWH *Adonai* vokaalid, et lugejal oleks meeles öelda selle asemel "Adonai". Nime YHWH lugemisest nende vokaalidega on tekkinud nimekuju "Jehoova".

## Vaata ka
*Jumala nimi
*Jumalanimi
Sentimeeter

**Sentimeeter** (tähis **cm**) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub sajandiku meetriga ehk 10 millimeetriga:
:1 cm = 0,01 m = 10 mm.

Sentimeeter on pikkuse põhiühik CGS-süsteemis.

## Vaata ka
* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
CM

***CM** on FIDE antava meistrikandidaadi nimetuse lühend
***Cm** või **cm** tähendab mitut asja:
***Cm** on kuuriumi keemiline sümbol
***Cm** on rahvusvaheline c-molli tähis
***cm** on sentimeetri tähis

## Vaata ka
*.cm, Kameruni tippdomeen
Exodus

***"Exodus"** on Teise Moosese raamatu ladinakeelne pealkiri; see tähendab ka iisraellaste põgenemist Egiptusest, mis toimus tõenäoliselt Ramses II valitsemisajal.

***[[Exodus (ansambel)|Exodus]]** on ka *[[thrash metal]]* ansambel USA-st Californiast.
*"Exodus" on Erkki-Sven Tüüri muusikateos.
Kosmogoonia (täpsustus)

**Kosmogoonia** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Kosmogoonia]]** on astronoomia haru, mis uurib Universumi ja selle osade tekkimist ja arengut
***[[Kosmogoonia (humanitaarteadused)|Kosmogoonia]]** on müüt, jutustus või õpetus maailma tekkimisest.
Sumeri keel

**Sumeri keel** oli sumerite keel, mida kõneldi Sumeris (Lõuna-Mesopotaamias).

Sumeri keel oli isoleeritud keel: seniajani ei ole leitud selle sugulust mõne muu keelega.

Esimesed mälestised pärinevad ajast umbes 3100 eKr (dateeringud lahknevad, ulatudes 28. sajandist 32. sajandini eKr). Tegemist on savitahvlitele ja kujukestele kirjutatud tekstidega, mis on leitud väljakaevamistel Mesopotaamias.

Pärast 2000. aastat eKr suri sumeri keel kõnekeelena välja, kuid seda kasutati kogu Mesopotaamias õpetlaste keelena kirjakeelena veel umbes 2000 aastat (umbes aastani 100 eKr).

Savitahvlid sisaldavad sõnapaare sumeri ja akadi keeles, mille järgi on saanud sumeri keelt tundma õppida.

Sumeri keele ajaloos eristatakse järgmisi perioode: 
*vanasumeri keel (umbes 2600–2200 eKr)
*uussumeri keel (umbes 2200–2000 eKr) 
*järelsumeri keel (umbes 2000 kuni ajaarvamise vahetuseni)

Sumeri keelt peetakse vanimaks teadaolevaks kirjakeeleks. Selle kirjutamiseks kasutati kiilkirja, mida hiljem kasutati ka akadi keele, ugariti keele ja eelami keele ülesmärkimiseks. Algul oli tegemist ideograafilise kirjaga, hiljem tekkis kirjasüsteem, kus ideogrammide kõrval kasutati fomeetilist printsiipi.

Kirja leiutamise ajal elasid sumerid kindlasti juba Sumeri alal.

Sumeri keel oli aglutinatiivne keel. Palju oli liitsõnu.

Sumeri keeles oli kasutusel ergatiivne lausekonstruktsioon.

Erinevalt teistest piirkonna keeltest taasavastati sumeri keel alles 19. sajandil.

Paljude ärilise ja juriidilise sisuga tekstide kõrval on savitahvlitel säilinud ka jutustusi poolmüütilise kangelasi Bilgamesi ehk Gilgameši tegemistest, mille põhjal valmis hiljem akadikeelne eepos. On säilinud ka mitmeid teisi sumerikeelseid kirjandusteoseid.
Läige

.
**Läige** on viis, kuidas esemed nähtavat valgust peegeldavad. 

## Mineraali läige
Mineraalidele on omane kindlat tüüpi läige, mis aitab neid identifitseerida. Eristatakse klaasiläiget, metalliläiget, rasvaläiget, siidiläiget jne. 

Ühe mineraali erinevaile näidistele võib mõnikord olla iseloomulik erinev läige. Näiteks kvartsikristalli tahule on omane klaasiläige, murdepinnale aga rasvaläige.
1623

**1623. aasta** (**MDCXXIII**) oli 17. sajandi 23. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. august – Pärast Gregorius XV surma valiti uueks paavstiks Maffeo Barberini, kellest sai paavst Urbanus VIII.

## Sündmused Eestis
*Esimest korda mainiti Vaivara kihelkonda (*im Waywerschen Kerspel*) – see oli endine Narva kihelkond, mis oli loodud 13. sajandi alguses, vahel nimetatud ka Peetri kihelkonnaks.

## Sündinud
* 26. mai – William Petty, inglise majandusteadlane
* 19. juuni – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof
* 25. juuli – Otto Wilhelm von Fersen, Eestimaa maanõunik, Rootsi kuninglik kammerhärra, Ingerimaa kindralkuberner
* 10. november – Bengt Klasson Horn, Rootsi poliitik ja sõjaväelane

## Surnud
*8. juuli – Gregorius XV, Rooma paavst
*6. august – Anne Hathaway, William Shakespeare'i abikaasa
Pärsia laht

**Pärsia laht** (pärsia keeles خلیج فارس (*Khalīj-e Fārs* 'Pärsia laht') või ka آب کبود
*Āb-e Kabūd*), الخليج الفارسي (*al-Khalīj al-Fārsī*) või خليج الفارس (*Khalīj al-Fāris*) ('Pärsia laht')) on laht India ookeani loodeosas. Pärsia lahe rannikualadel asuvad Iraan, Iraak, Kuveit, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid ja Omaan. 

Lahe pindala on 239 000 km². Laht on madal, asub mandrilaval, suurim sügavus on 102 meetrit, keskmine sügavus alla 50 meetri. Lahe vesi on soolasem kui ookeanis, kuni 40 promilli. Loodete kõrgus on kuni 3,5 meetrit. Valitseb kuum ja kuiv kliima. Pärsia laht on ühendatud Omaani lahega Hormuze väina kaudu.

Tuntuim, kuid suuruselt alles kolmas saar Pärsia lahes on Bahrein. Sellest suuremad on Iraanile kuuluv Qeshmi saar ja Kuveidile kuuluv Būbiyāni saar. 

Pärsia lahe piirkonnas asuvad maailma suurimad naftavarud.

Pärsia lahte suubub Shaţţ al-‘Arabi jõgi, mis moodustub Tigrise ja Eufrati ühinemisel.

Pärsia laht on nime andnud Lahesõjale.

Kõik lahte ümbritsevad riigid peale Iraani on araabia maad, mistõttu on soovitud laht ümber nimetada Araabia laheks. Seda nime ei ole aktsepteerinud aga ükski rahvusvaheline organisatsioon. Aastal 2006 kinnitas ÜRO, et nõuab lahe nimetamist Pärsia laheks, sest ajalooliselt on Araabia laheks nimetatud ka muid veekogusid, näiteks Punast merd.
Amalie Magdalena von Nassau-Siegen

**Amalie Magdalena von Nassau-Siegen** (2. september 1613 Siegen – 24. august 1669 Sulzbach) oli Nassau-Siegeni krahvitar.

Tema isa oli Nassau-Siegeni krahv Johann VII ja ema Margaretha von Holstein-Sonderburg-Plön. 

Amalie Magdalena abiellus 23. aprillil 1636 Alt-Stettinis Kolmekümneaastases sõjas silma paistnud Rootsi väejuhi Hermann von Wrangeliga.  

27. märtsil 1649 abiellus ta Stockholmis Pfalz-Sulzbachi hertsogi Christian Augustiga.
Suur Karujõgi

**Suur Karujõgi** (inglise *Great Bear River*) on jõgi Põhja-Ameerikas. 

Jõgi saab alguse Suurest Karujärvest, läbib Saint Charlesi kärestikke ja suubub paremalt Mackenzie jõkke.
Saaristomeri

**Saaristomeri** on skääriderohke mereala Läänemeres, mis asub Edela-Soome ja Ahvenamaa vahel. See hõlmab Turu saarestiku ning ka Ahvenamaa idaosa.

## Vaata ka
*Ahvenameri
Ikaría

**Ikaría** (kreeka keeles Ικαρία) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere kaguosas Sámose saarest 19 km edelas. 

Saare pindala on 257 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1041 meetrit. Piirneb lõunas Ikaría merega. 

Elanike arv on 2011. aasta Kreeka rahvaloenduse andmetel 8423. Aastal 2001 oli elanike arv 8312.

Saare keskasula on Ágios Kírykos.
Sawu meri

**Sawu meri** on saartevaheline meri Vaikses ookeanis, mis jääb Euraasiast kagusse ja piirneb Väikeste Sunda saartega.

Merd ümbritsevad Florese saar loodes, Timori saar kagus ja Sumba saar edelas. Temast loodes asub Florese meri, millega teda ühendab Sape väin. Kirdes asub Banda meri, millega teda ühendavad Alori väin, Ombai väin ja teised väinad. Lõunas asub India ookean, millega teda ühendavad Roti väin, Sumba väin ja teised väinad. 

Sawu mere põhjapiiriks loetakse joon, mis algab Sumbawa kirdetipust ning kulgeb mööda Komodo, Florese, Lombleni, Pantari ja Alori põhjarannikut. Mere idapiiriks loetakse meridiaan 125°O. Mere lõunapiir kulgeb mööda Timori põhjarannikut, läbi Roti saare, sealt Sawu saarte lõunapoolseima saare Danani (10°49'S 121°17'O), sealt Sumba lõunapoolseima tipu Ngunju neemeni ja läbi Sumba saare selle läänetipu Karosso neemeni. Mere läänepiir kulgeb Karosso neemelt Sumbawa kagutipule Toro Doro neemele (8°53'S 118°30'O) ja sealt mööda Sumbawa rannikut saare kirdetippu. 

Mere mõõtmed on idast läände 600 km ja põhjast lõunasse 200 km. Pindala on umbes 35 000 km².

Mere sügavus on keskmiselt 1683 ja maksimaalselt 3475 meetrit. Suure sügavuse tõttu pole seal saari, ainult mere lõunaosas on Sawu saared: Sawu, Raijua ja Dana saar.  Vee temperatuur on pinnal augustis +26 °C ja veebruaris +28 °C, põhjas +3 °C. Soolsus on 34‰.

Mere kaldad on mägised, kui välja arvata Sawu saared ja Roti saar. Timoril asuv mägi Mutis on 2427 m kõrge ja see pole Timori kõrgeim tipp, aga kõrgeim tipp ei asu Sawu mere rannikul. Sumba kõrgeim mägi Wanggameti on 1225 m kõrge. Mägised on ka kõik mere põhjaranniku saared. Florese kõrgeimad tipud Ranakah (2382 m) ja Egon (1703 m) on koguni tegevvulkaanid. 

Mere kaldad kuuluvad üldiselt Indoneesiale Ida-Nusa-Tenggara provintsi. Üksnes Sumbawa kuulub Lääne-Nusa-Tenggara provintsi ja Timori saare kaldast kuulub osa Ida-Timorile. 

Sawu mere kaldad ja saared on üldiselt asustatud, aga suuri linnu on mere kaldal vähe. Tähtsaim linn on Ida-Nusa-Tenggara provintsi pealinn Kupang. 

Sawu merre ei suubu suuri jõgesid. 

## Viited
Beni jõgi

**Beni jõgi** on Lõuna-Ameerikas Boliivias voolav jõgi.

Jõgi on 1600 km pikk. Tema valgla suurus on 133 000 km².

Beni jõgi lähtub Andidest pealinna La Pazi kandis La Pazi departemangus. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Ta teeb vastupäeva poolringi ümber 6462 meetri kõrguse Illimani mäe, mis on Boliivia kõrguselt teine mägi.

Keskjooks algab sealt, kus jõgi jõuab tasandikule. Samas kohas asuvad jõe vastaskallastel San Buena Ventura ja Rurrenabaque linnad ning Beni jõgi saab La Pazi ja enese järgi nimetatud El Beni departemangu piirijõeks. Keskjooksul voolab Beni jõgi rahulikult.

Alamjooksul voolab ta El Beni ja Pando departemangu piirijõena. Ta moodustab kärestikke ja on sellepärast laevatatav üksnes 30 km ulatuses suudmest: siis saabub 8 m kõrgune kärestik. Ta suubub Riberalta linna juures paremalt Madre de Diosesse, mis omakorda suubub Madeira jõkke ja see Amazonasesse.

Ehkki El Beni departemang on Beni jõe järgi nimetatud, ei kuulu jõe vasak kallas kusagil El Beni departemangu, vaid see jõgi on üksnes departemangu piirijõgi.

Beni jõel on suuri lisajõgesid suhteliselt vähe. Suurim lisajõgi on vasakult suubuv Madidi.
Scotia meri

**Scotia meri** on meri Atlandi ookeani lõunaosas. 

Piirneb läänes Drake'i väinaga, loodes Tulemaaga, põhjas Lõuna-Georgiaga, idas Lõuna-Sandwichi saartega, lõunas Lõuna-Orkney saartega ja edelas Antarktika poolsaarega. 

Scotia meri asub kriiskavatel viiekümnendatel. Kliima on jahe, valitsevad läänetuuled, palju on torme. Talviti esineb ajujääd, mis suveks sulab. On ka jäämägesid. Scotia merd läbib Läänetuulte hoovus.
Saalomoni meri

**Saalomoni meri** on Vaikse ookeani mereala, mis piirneb edelas Uus-Guineaga, loodes Bismarcki saarestikuga ja kirdes Saalomoni saartega. Poliitiliselt kuulub mere lääne- ja keskosa Paapua Uus-Guineale, idaosa Saalomoni Saartele.

Saalomoni mere suurim sügavus on 9140 meetrit.

## Piirid

Loodes piirneb Saalomoni meri Bismarcki merega. Nende piir algab Uus-Guineal olevalt Teliata neemelt, kulgeb üle Vitjazi väina Umboi saare põhjatippu, sealt Uus-Britannia saare läänetippu, selle põhjarannikut mööda kuni kirderannikul asuva Kokopo linnani ja sealt mööda 4°50' lõunalaiust itta Uus-Iirimaa saare lõunatippu.

Kirdes piirneb Saalomoni meri Vaikse ookeani alaga, mida eraldi mereks ei arvata. See piir kulgeb Uus-Iirimaa saare lõunatipust Buka saare põhjatippu, läbi selle saare ja Bougainville'i saare lõunarannikut pidi viimase kagutippu, edasi mööda Choiseuli, Santa Isabeli ja Malaita saari igaühe loodetipust kagutippu kuni Makira loodetipuni.

Lõunas piirneb Saalomoni meri Korallimerega. Piir kulgeb Makita loodetipust Uus-Guinea kagutippu, nii et Lousiade'i saarestik koos nende juurde kuuluvate riffidega jääb Saalomoni merre.
Shikoku

**Shikoku** (jaapani 四国 'neli maad') on üks Jaapani neljast suuremast saarest. See moodustab ühe piirkonna.

Piirneb põhjas ja loodes Seto ehk Jaapani Sisemerega, kagus Vaikse ookeaniga. 

Saare pindala on 18 800 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgusega kuni 1982 meetrit (Ishizuchi). 

Kuulub Jaapanile ja on halduslikult jaotatud neljaks prefektuuriks: Ehime, Kagawa, Kōchi ja Tokushima.
INTERCAL

**INTERCAL** on programmeerimiskeel, mille disainisid 26. mai hommikul 1972 Donald R. Woods ja James M. Lyon Pincertoni Ülikoolis. Akronüüm INTERCAL tuleneb sõnadest *Compiler Language With No Pronounceable Acronym*. Woodsi ja Lyoni eesmärgiks oli luua keel, millel ei ole ülejäänud levinumate programmeerimiskeeltega midagi ühist. Suures osas on INTERCAL oma loojate eesmärgile truuks jäänud, jagades ülejäänud programmeerimiskeeltega vaid väga põhilisi elemente, nagu näiteks muutujad, vektorid ning sisendi ja väljundiga tegelemine.

INTERCAL-i peamiseks eripäraks on selle ülim lihtsus. Sellel on vähe võimalusi ja seega ka vähe piiranguid, mida meeles pidada. Sellest hoolimata on INTERCAL-ist kujunenud pigem väljakutse programmeerijatele kui programmeerimise õpetamise abivahend algajaile.

Lihtne Hello, world! tüüpi programm näeb INTERCAL-is välja nii:

PLEASE NOTE THAT THIS MAY ONLY RUN ON C-INTERCAL

: PLEASE DO ,1 <- #13
: DO ,1 SUB #1 <- #584
: DO ,1 SUB #2 <- #837
: DO ,1 SUB #3 <- #1100
: DO ,1 SUB #4 <- #1356
: DO ,1 SUB #5 <- #1615
: DO ,1 SUB #6 <- #1824
: DO ,1 SUB #7 <- #2135
: DO ,1 SUB #8 <- #2383
: DO ,1 SUB #9 <- #2642
: DO ,1 SUB #10 <- #2892
: DO ,1 SUB #11 <- #3140
: DO ,1 SUB #12 <- #3361
: DO ,1 SUB #13 <- #266

: PLEASE DO ,2 <- #1
: PLEASE DO .5 <- #0
: PLEASE DO .4 <- #1

: PLEASE COME FROM (1)
: DO .6 <- ",1 SUB .4"~#255
: DO .6 <- !6~#15'$!6~#240'
: DO .6 <- !6~#15'$!6~#240'
: DO .6 <- !6~#15'$!6~#240'

: DO .1 <- .5
: DO .2 <- .6
: PLEASE DO (1010) NEXT
: DO .3 <- .3~#255
: DO .5 <- .6

: DO ,2 SUB #1 <- .3
: PLEASE READ OUT ,2

(1)     PLEASE DO .4 <- ",1 SUB .4"~#3840
: PLEASE GIVE UP

## Vaata ka

*Befunge
*Dis
*Malbolge

## Välislingid
* Eric S. Raymondi INTERCAL-i veebileht
* Brian Raiteri INTERCAL-i veebileht
Malbolge

**Malbolge** on Ben Olmsteadi loodud programmeerimiskeel. 

Keele loomise eesmärk oli täita esoteeriliste programmeerimiskeelte hulgas valitsenud tühja kohta: enne Malbolge'i ei olnud keelt, mille väljatöötamisel oleks olnud eesmärgiks luua võimalikult raskesti kasutatav ja mittemõistetav keel. Keele nimi on tuletatud Dante "Põrgu" kaheksanda ringi (Malebolge) nimest.

Olmsteadi enda väitel ei ole seni Malbolge'is ühtegi programmi kirjutatud, siiski on jõutud tänapäeval niikaugele, et meil on olemas lihtne Malbolge'is kirjutatud Hello, world! tüüpi rakendus. Selle kirjutamisel oli abiks Lispis kirjutatud evolutsioonisimulaator. Vastav koodijupp näeb välja nii:
 
: (==<;:9876543s+O<oLm

## Vaata ka

*INTERCAL
*Brainfuck
*Dis

## Välislingid

*Malbolge'i [ftp://ftp.FreeBSD.org/pub/FreeBSD/ports/distfiles/malbolge.tar.gz lähtekood] ja keelt tutvustav artikkel

*"Hello, world!" Malbolgeäis
Geb

**Geb** oli vanaegiptuse mütoloogias maajumal.

Geb kuulus Heliopolise enneaadi. Enneaad oli 9 tähtsaima jumala ühine nimetus, aga see, missugused jumalad enneaadi arvati, sõltus võimulolevast kuningast, kellest mõni arvas enneaadi koosseisu enesegi. Heliopolise enneaad oli neist kõige mõjukam ja ühtlasi üks vanimaid teadaolevaid. Heliopolis oli Vana-Egiptuse tähtis religioosne keskus.

Kõik Heliopolise enneaadi jumalad olid üksteisega lähedalt sugulased. Maailma looja Atum ehk Ra sai kaks last, kelleks olid algelemendid Šu (niiskus) ja Tefnut (tühjus). Viimased said omavahel poja, kelleks oli maajumal Geb, ja tütre, kelleks oli taevajumal Nut.

Geb ja Nut olid omavahel lakkamatus sugulises vahekorras. Nende suhtest sündisid Heliopolise enneaadi neli väiksemat jumalat Osiris, Seth, Isis ja Nephthys. Lõpuks lahutas õhujumal Šu Gebi ja Nuti, tulles nende vahele, ning rohkem nad lapsi ei saanud. Gebi kujutati taevast kehastava Nuti all maapinnal lamamas, mõnikord endiselt Nuti suunas tõusva suguelundiga.

Gebi vanim kujutis pärineb 3. dünastia kuninga Džoseri aja fragmentaarsest reljeefist. Geb on sellel kujutatud inimkujulise habemiku mehena ja tema juurde on kirjutatud tema nimi. Hiljem on teda kujutatud jäära, pulli ja krokodillina ning maopäisena.

Aegamööda hakati Gebi seostama rohkem Egiptuse haritava maaga, samuti hakati teda pidama Egiptuse esimeseks valitsejaks. Veel hiljem teisenes Geb allmaailma- ja taimekasvujumalaks, näiteks oder väideti välja kasvavat tema roietest ja tema keha kujutati roheliste laikudega. Just tema oli jumal, kes olevat lubanud teraviljal kasvada. Maavärinad olevat põhjustatud Gebi naerust.
Klibu

**Klibu** on lapik ümardunud kivi. 

Klibu tekib plaatjate või kihiliste settekivimite tükkide ümardumisel. Täpset suurusvahemikku ei ole, kuid tavaliselt peetakse klibuks lapikuid ümardunud kive läbimõõduga 20...200 mm. Eesti rannikute klibu on enamasti lubjakivist.

Mõned linnud, näiteks pingviinid, ehitavad oma pesa klibust.

## Vaata ka
*Rähk
*Veeris
*Kliburannik

## Välislingid
*Pilt kliburannast.
Selkämeri

**Selkämeri** (rootsi keeles **Bottenhavet**) on Põhjalahe lõunapoolsem merepiirkond, mille rannikul esineb skääre ja fjärde (soome keeles *selkä*).

Merenkurkku väina kaudu ühendub see kirdes Perämerega ja edelas Ahvenanrauma kaudu Ahvenamerega. Mereala pindala on 67 000 km&sup2; ja suurim sügavus 294 m. Vee soolsus on umbes 5 promilli.

2011. aastal asutati Soome ranniku 160-kilomeetrisel merealal Selkämere rahvuspark.
Jumalateenistus

**Jumalateenistus** (liturgia) on religioosne kombetalitus (rituaal), mille käigus suheldakse kõrgema(te) vaimse(te) jõu(dude)ga.

Luterlikus kirikus on jumalateenistuse lahutamatuks osa jutlus.

Jumalateenistus on üldjuhul igal pühapäeval ja kirikupühal, vähemalt kord nädalas.

Piiblitekstide lugemisele (epistlile ja evangeeliumile) järgneb päeva teemaga seotud jutlus.

Eesti käibekeeles kasutavad protestandid sõna "jumalateenistus" nii armulauaga kui ka ilma armulauata jumalateenistuse kohta (armulauata jumalateenistus on ühispalve). 

**Katoliku kiriku** jumalateenistuse kohta vaata artiklit Missa.

## Vaata ka

*Oikumeeniline jumalateenistus
Protsessioon

**Protsessioon** on pidulik rongkäik, milles osalevad vaimulikud, koguduserahvas, leerilapsed või matuselised, sõltuvalt talituse eesmärgist. Selles võib osaleda ka koor.

Kõige ees kantakse risti kui Kristuse sümbolit; kasutatakse küünlaid, kantakse Piiblit; järgnevad rahvas, diakonid, protsessiooni lõpus sammub kõrgeim vaimulik (pastor ehk preester või piiskop). Protestantlikes maades ei peeta järjekorda alati oluliseks.
Püha

**Püha** ehk **sakraalne** (ld. *sacer, sanctus*) on nähtus, olend, paik, aeg, ese, tekst vm., mis on oluline, puutumatu, õige, tõene. Seda sõna kasutatakse tänapäeval peamiselt religioonide kontekstis. Pühaduse negatiivne vastandpoolus on rüve. Profaansest ehk ebapühast on püha ja rüve isoleeritud tabudega. Sakraalse vastandina võib näha ka sekulaarset, ilmalikku.

Kasutatakse järgmistes tähendustes:
* Püha (puutumatu, oluline, väe/jõu) paik, pühapaik
* Püha (õige, arenenud) inimene, pühak
* Püha (õige, tõene) tekst, pühakiri
* Püha (eriline) päev, pühad, pühapäev

Mingi nähtuse pühaks tunnistamisega eraldatakse kõige tähtsam vähem tähtsast (nt kristlastele kõige tähtsam päev on pühapäev, mis on eraldatud argipäevast). Igaühele on midagi püha või eriti tähtis ning seda tahetakse kaitsta. Püha võib olla nii jumal, perekond, kui ka kodumaa. Püha võib olla mõni põhimõte, mille najal tahetakse oma elu elada. selline põhimõte võib sisalduda usutunnistuses, sõdurivandes, arsti- või abieluvandes.

Rudolf Otto (1869-1937 Saksa teoloog) - kogemus pühast on usundile üldomane. pühadusega seondub ühteaegu mii kartus seninägematu kogemuse ees ja soov seda vältida kui ka midagi eriliselt võluvat ja ligitõmbavat.

On kaks arusaama:
#Pühadus on välja kasvanud tabust (pühaks peetu on seotud erilise keeluga) ja muutunud religioosseks mõisteks,
#pühadus on algselt religioosne mõiste, mis tähistas jumalikku valdkonda kuulumist, erilisust ja puutumatust. Pühadus on profaansest eraldi.

Jumala puhul tähendab pühadus kõikväelisust ja majesteetlikust, pühakirja puhul seda, et teksti ei tohi muuta. Usutunnistuse puhul tähendab pühadus selle olulisist usu alusena. Pühakute puhul ei austata inimesi, vaid tunnustatakse neid kui nähtamatule Jumalale pühendunuid.

## Viited

## Kirjandust
*Eliade, Mircea. *Sakraalne ja profaanne.* Vikerkaar, nr 4-12, 1992.
Serami meri

**Serami meri** on meri Vaikses ookeanis.

Serami meri piirneb lõunas Serami ja Buru saarega, põhjas aga Uus-Guinea ja Halmahera saarega. 

Mere sügavus on kuni 4680 meetrit.
Sulawesi meri

**Sulawesi meri** on Vaikse ookeani saartevaheline meri, mis piirneb lõunas Sulawesi saarega, läänes Kalimantani saarega ja põhjas Mindanao saarega.

Sulawesi merest kagusse jääb Maluku meri. Edelas on ta ühendatud Makassari väinaga, mille kaudu pääseb Jaava merre. Kirdesse jääb Sulu meri.

Mere suurim sügavus on 6220 meetrit. See koht asub mere idaosas umbes Indoneesia ja Filipiinide piiril.

Sulawesi meres suuri saari ei ole. Mere keskosa on mitu kilomeetrit sügav ja seal ei ole üldse saari. Küll aga on palju pisisaari mere äärealadel. Mere loodepiiriks on Sulu saared ning idapiiriks saarteahelik, mille moodustavad põhjast lõuna poole lugedes Sarangani ja Balut, Karakaralongi saared ja Sangihe saared. Mere lõuna- ja läänerannikul on korallrahusid.

Sulawesi meri on jagatud kolme naaberriigi vahel. Enamus temast kuulub Indoneesiale. Meri piirneb kolme Sulawesi saarel asuva provintsiga, mis on ida poolt lääne poole Põhja-Sulawesi, Gorontalo ja Kesk-Sulawesi. Kalimantani saarel piirneb meri Ida-Kalimantani provintsiga ja mere loodenurgas on Malaisiale kuuluv Sabahi provints. Mere põhjakallas kuulub Filipiinidele ja Filipiinide piirkondadest asuvad mere kaldal Muslimi Mindanao autonoomne piirkond, Zamboanga poolsaar ja SOCCSKSARGEN. Indoneesia ja Filipiinide piir kulgeb piki 5. põhjalaiuskraadi, mis jätab Filipiinidele üksnes mere põhjariba.

Filipiinidele kuuluvat Sulawesi mere osa nimetab Suur maailma atlas Mindanao mereks , kuid see on viga: Mindanao meri on Boholi mere sünonüüm ja see meri asub Mindanaost põhjas.

Vähemalt 100 000 elanikuga linnadest asuvad Sulawesi mere kaldal Manado (Põhja-Sulawesil), Tarakan (Ida-Kalimantanil), Tawau (Malaisias), Jolo ja Cotabato (Muslimi Mindanaol), Zamboanga (Zamboanga poolsaarel) ja Dadiangas (SOCCSKSARGENis).

Meres ei ole suuri lahtesid ega poolsaari. Suurimad lahed on Kesk-Sulawesil asuv Dondo laht, Ida-Kalimantanil Tarakani juures asuv Sekataki laht, Malaisias asuv Lahad Datu laht, Zamboanga poolsaarest lõunas asuv Moro laht ja SOCCSKSARGENis asuv Sarangani laht.

## Viited
Severnaja Zemlja

**Severnaja Zemlja** (vene keeles *Северная Земля*) on Venemaale kuuluv saarestik Põhja-Jäämeres. 

Severnaja Zemlja piirneb läänes Kara ja idas Laptevite merega. Saarestiku pindala 38 000 km². Valitseb külm arktiline kliima. Saarestik on asustamata. Palju on liustikke.

Severnaja Zemlja kõrgus on kuni 965 meetrit.

Severnaja Zemljal asub Aasia kõige põhjapoolsem punkt – Arktiline neem Komsomoletsi saarel (81° 13' põhjalaiust).

Pioneeri saarest lõunas olevatel Keskmistel saartel on strateegiliste pommituslennukite jäälennujaamad.

## Ajalugu

Severnaja Zemlja avastas Boriss Vilkitski ekspeditsioon 1913. Esialgu arvati, et saarestik moodustab ühe saare, ja nimetati see **[[Nikolai II]] maaks**. Selle lähedal olev pisike saar nimetati Tsareevitš Aleksei saareks.

11. jaanuaril 1926 nimetas NLKP Keskkomitee presiidium Nikolai II maa Severnaja Zemljaks ('Põhjamaa').

1931–1933 korraldati piirkonna uurimiseks ekspeditsioon, mida juhtisid Nikolai Urvantsev ja Georgi Ušakov. Ekspeditsiooni käigus avastati ja nimetati Pioneeri saar, Komsomoletsi saar, Oktoobrirevolutsiooni saar ja Šmidti saar. Tsareevitš Aleksei saar nimetati ümber Väike-Taimõriks.

1. detsembril 2006 võttis Taimõri autonoomse ringkonna plenaaristung vastu otsuse, millega nimetati saarestik tagasi Nikolai II saarestikuks, Väike-Taimõr Tsareevitš Aleksei saareks, Oktoobrirevolutsiooni saar Püha Aleksandra saareks, Bolševiku saar Püha Olga saareks, Komsomoletsi saar Püha Maria saareks, Pioneeri saar Püha Tatjana saareks ja Domašni saar Püha Anastassia saareks. Kuid Krasnojarski krai seadusandlik kogu seda algatust ei toetanud.

## Saared
*Komsomoletsi saar
*Pioneeri saar
*Oktoobrirevolutsiooni saar
*Bolševiku saar
*Šmidti saar
*Sedovi saared
*Samoilovitši saar
*Starokadomski saar

## Välislingid
*Русские Колумбы на Дальнем Востоке
*Арктические миражи или метаморфозы топонимики Вокруг света, 1998. №2
*Сайт о Северной Земле
Sulu meri

**Sulu meri** on Vaikse ookeani saartevaheline meri Filipiinide ja Malaisia vahel.

Sulu meri piirneb edelas Kalimantaniga, loodes Palawani saarega, kirdes Visayani saartega, idas Mindanao saarega ja kagus Sulu saartega. Sulu meri on saanud nime Sulu sultanaadi järgi.

Sulu merest kagusse jääb Sulawesi meri. Loodesse jääb Lõuna-Hiina meri, millega teda ühendavad Balabaci väin, Linapacani väin ja Mindoro väin. Põhjas, kirdes ja idas asuvad Filipiinide sisemered, vastavalt Sibuyani meri, millega teda ühendab Tablase väin, Visayani meri, millega teda ühendab Panay laht, ja Boholi meri.

Mere sügavus on kuni 5580 meetrit. Kaguosa on märksa sügavam kui kirdeosa 

Sulu meri on jagatud kahe naaberriigi vahel. Enamus temast kuulub Filipiinidele. Meri piirneb viie Filipiinide piirkonnaga. Mere idaosa asub MIMAROPAs, kuhu kuuluvad suurematest saartest Palawan ja Mindoro ning väiksemaist saartest mere loodepiiril Balabac, Bugsuk, Linapacan, Calamiani saared ja Apo atoll ning täielikult Sulu meres Ilin, Cuyo saared, Dumaran, Cagayani saared, Arena atoll, Tubbataha rifid, Bancoran ja San Migueli saared. Mere kirdeosa asub Lääne-Visayasi piirkonnas, kuhu kuuluvad suurematest saartest Panay ja Negros ning väiksematest (kõik mere piiril) Semirara, Caluya ja Guimaras. Negrose saare kaguosa kuulub Kesk-Visayasi piirkonda. See osa Mindanao saarest, mis piirneb Sulu merega, asub Zamboanga poolsaarel. Sulu saared kuuluvad Muslimi Mindanao autonoomsesse piirkonda, sealhulgas Pilase saared, Pangutarani saared ja Doc Can. Turtle'i saared ja Cagayan Sulu ei kuulu Sulu saarestikku, kuid Muslimi Mindanaole siiski. Üksnes Sulu mere edelarannik kuulub Malaisiale Sabahi provintsi nagu ka provintsi põhjatipu lähedal asuvad Banggi, Balambangani ja Jamborigani saar.

Sulu meri piirneb ainult saartega ja seetõttu ei suubu sinna suuri jõgesid. Mindoro saarel suubub Sulu merre Lumintao ja Kalimantanil Kinabatangan.

Mere kaldad on tavaliselt mägised. Enam kui kilomeetrised kõrgused merepinnast pole kallastel haruldased. Kalimantani kõrgeim tipp Kinabalu (4101&nbsp;m) ei asu Sulu merest kaugel, otse mere kaldal asuvad Palawani saare kõrgeimad tipud Mantalingajan (2073&nbsp;m) ja Cleopatra Needle (1603&nbsp;m) ning Panay saare kõrgeim tipp Madja-as (2090&nbsp;m). Suurt kaugemal pole Mindoro kõrgeimad tipud Halcon (2585&nbsp;m) ja Baco (2364&nbsp;m) ning Negrose kõrgeim tipp Canlaon (2465&nbsp;m).

Vähemalt 100 000 elanikuga linnadest asuvad Sulu mere kaldal Sandakan (Malaisias), Jolo (Sulu saartel), Zamboanga (Zamboanga poolsaarel), Dumaguete (Negrose saar, Kesk-Visayas), Bago (Negrose saar, Lääne-Visayas) ja Iloilo (Panay saarel). Pisut väiksemad on San Jose (Mindorol) ja Puerto Princesa (Palawanil).

## Viited
Mamoré jõgi

**Mamoré jõgi** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Jõgi saab alguse Andidest, mägedest laskunud, voolab rahulikult tasandikul. Alamjooksul moodustab Brasiilia mägismaad läbides kärestikke ja ühineb Beni jõega, moodustades Madeira jõe.

Jõe pikkus on 1931 km.

Jõe järgi on nime saanud Mamoré provints Boliivia El Beni departemangus.
Suured Antillid

**Suured Antillid** on saarestik Atlandi ookeanis Kariibi mere põhjapiiril. 

Suurte Antillide suuremad saared on Kuuba, Haiti, Jamaica ja Puerto Rico.

## Vaata ka
*Väikesed Antillid
Petroskoi

**Petroskoi** (karjala ja soome keeles *Petroskoi*; vene keeles *Петрозаводск*; teise maailmasõja aegne soomekeelne nimi *Äänislinna*) on Karjala Vabariigi pealinn Äänisjärve läänekaldal Venemaal. Halduslikult moodustab see Petroskoi linnaringkonna.

## Ajalugu

Arheoloogilised leiud on tuvastanud praeguse linna asupaigas kuni 7000 aasta taguse asula olemasolu ning keskajal oli seal mitu järveäärset küla. Linna piires on XVI sajandist teada küla *"на Соломене озере"* (karjalakeelsest sõnast *salmi*, 'väin'). Hiljem kandis see küla vene allikates *Solomennoje* nime (praegune Petroskoi Solomennoje elamurajoon), ning sama sajandi lõpul asetas flaami kartograaf Abraham Ortelius oma kaardile praeguse Petroskoi alale asula nimega *Onegaborg*.

11. septembril 1703 asutas vürst Aleksandr Menšikov 'Peetri aleviku' (vene keeles *Petrovskaja Sloboda*). Menšikov tegi seda tsaar Peetri ülesandel, et toota uues rauatehases Läänemere laevastikule Põhjasõja ajal (1700&ndash;1721) suurtükke ja ankruid. Algul kandis tehas Šuja tehase nime (vene keeles *Šuiski zavod*, Šuja jõe järgi), kuid aastakümme hiljem sai see valitseva monarhi järgi nime 'Peetri tehas' (vene keeles *Petrovski zavod*).

1777. aasta Katariina munitsipaalreformi ajal sai Peetri alevik linna õigused ja vene keeles nime *Petrozavodsk* (tuletatud Peetri tehasest). Ehitati uusklassitsistlik linnakeskus, mis lähtus Ümmargusest väljakust. 1784. aastal oli Petroskoi piisavalt suur, et tõrjuda kõrvale senine halduskeskus Aunus. Ehkki keiser Paul I kaotas Aunuse kubermangu, taastati see eraldi kubermanguna 1801. aastal ja Petroskoist sai selle halduskeskus.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petroskoi elanikest venelasi 81,8%, karjalasi 5,1%, soomlasi 2,8%, valgevenelasi 2,7%, ukrainlasi 2,3% ja vepslasi 1,0%.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petroskoi elanikest venelasi 69,70%, karjalasi 2,66%, valgevenelasi 0,92%, ukrainlasi 0,88%, soomlasi 0,75%, vepslasi 0,57%, armeenlasi 0,30% ja asereid 0,28%. Teistest rahvustest inimesi ja neid, kel rahvus teadmata oli 23,94%.

## Haridus ja kultuur
Petroskois ilmub muuhulgas vepsakeelne ajaleht Kodima ja mitmekeelne lasteajakiri Kipinä.

Linnas tegutseb 1940. aastal rajatud Petroskoi Riiklik Ülikool.

## Transport
Linna läbivad Murmanskit Moskva ja Peterburiga ühendav raudtee (valmis 1914) ja maantee. Linnast 12 km kaugusel loodes asub Petroskoi lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Petroskoi koduleht (vene ja inglise keeles)
Refektoorium

**Refektoorium** (ladina sõnast *refectorium*) ehk **remter** on ühine söögisaal konvendihoone tüüpi linnustes, kloostrites ja ka lossides.

Õigeusu kloostrites peeti refektooriumi pühaks paigaks ja sageli see ehitati kirikukujulisena koos altari ja ikonostaasiga. Mõnikord peeti seal isegi jumalateenistusi. Kogu pakutav toit peab olema pühitsetud ja selle tarbeks hoitakse köögis pühitsetud vett.

Refektooriumis sõid mungad tavaliselt pikkadel pinkidel. Kloostri juhtkond ja teised tähtsamad isikud sõid refektooriumi ühes otsas, kus põrandat oli kõrgendatud. Kätepesukoht oli tavaliselt refektooriumist väljaspool.

Refektooriumi suurus sõltus kloostri rikkusest, suurusest ja ka vanusest. Mõnikord olid need üsna suured. Normannide rajatud Norwichi kloostri refektoorium oli 49 meetrit pikk ja 11 meetrit lai. Moskva oblastis Zvenigorodis asuva Savva-Storoževski kloostri refektoorium, mis rajati 1652–1654, polnud oluliselt väiksem.

Juba kõige vanemates refektooriumides olid üldjuhul aknad, kuid kõrgkeskajal muutusid need arvukamateks ja suuremateks. Cluny kloostri refektooriumi valgustasid 36 suurt klaasakent. 12. sajandil rajatud Mont-Saint-Micheli kloostri refektooriumis oli 6 akent, mis olid 1½ m laiad ja 6 m kõrged.

Mõnes kloostris oli kaks refektooriumi, üks talve- ja teine suveperioodil kasutamiseks.

Refektoorium on ka pidulik kokkutulekuruum ning asus tavaliselt ehitise lõunatiivas.

Mõnes ülikoolis nimetatakse sööklaid refektooriumideks. Eriti on see komme levinud Suurbritannias.