General Dynamics F-16 Fighting Falcon

**General Dynamics F-16 Fighting Falcon** on ettevõtte General Dynamics (nüüd Lockheed Martin) Ameerika Ühendriikide õhuväe (USAF) tellimusel välja töötatud mitmeotstarbeline kerge hävituslennuk. Esmalend toimus 2. veebruaril 1974.

Algselt loodi F-16 tehniliselt kõrgetasemeliseks, kõigi ilmaolude lennuvõimekusega hävituslennukiks. F-16 eelkäija F-104 ei vastanud nendele kriteeriumitele. Maksumuselt ei pidanud F-16 ületama F-14 hinda. Mootori tõukejõu ja lennuki kaalu suhteks plaaniti vähemalt 1:1. Lennuki omapäraks on selle kompaktsus ja kergus. Sellest tulenevalt on lennumasina kiirendus ja tõusukiirus eelnevate hävituslennukite tüüpidega võrreldes tunduvalt parem. F-16 piloodi jaoks on eriliselt hea sellele lennukile spetsiaalselt loodud kabiini klaaskuppel, millel puudub vaatevälja segav metallraamistik. Selline lahendus võimaldab piloodil teha ringvaatlust pea 360° ulatuses. Silmside piirides (ECM-seadmed, osadel mudelitel ka tagavaralangevari ja lennuki tagaosas asuv sabakonks/sabahaak. Erinevalt F/A-18-st, mis kasutab sabahaaki peamiselt lennukikandjale maandumiseks, ei kasuta F-16 haaki samal otstarbel, küll aga võib hädamaandumisel või tehnilise rikke korral hävitaja maanduda maandumisrajal, kasutades haaki. Lennukikandjal opereerivate hävitajate ja luurelennukite telikud on spetsiaalselt tugevdatud, et vastu panna tohutule jõule, mida kujutab endast maandumine lennukikandjale. F-16 puhul langeks telik selliste jõududega kokkupuutel sisse.

## Otsejuhtimine
F-16 on esimene hävitaja, mis on disainitud kergelt aerodünaamiliselt ebastabiilseks, et parandada manööverdusvõimet. Enamik õhusõidukeid on konstrueeritud positiivse staatilise stabiilsusega, mis paneb õhusõidukit pöörduma sirgjoonelisse ja horisontaalsesse lennuasendisse, kui piloot vabastab juhtkangi. Ülehelikiirusel saavutab F-16 aerodünaamiliste muutuste tõttu stabiilsuse.

Kontrollitud lennult kõrvalekaldumise vältimiseks ja piloodi pidevate korrastuste vältimiseks on F-16 otsejuhtimise lennujuhtimissüsteemiga. Lennujuhtimissüsteem võtab piloodi juhtkangi sisestusest ning manipuleerib juhtpindadega nii, et saada soovitud tulemus juhtimiskaotust tekitamata. FLCC teostab lennuki lennusuunas tuhandeid mõõtmisi sekundis, et automaatselt kõrvaldada kõrvalekalded piloodi seatud lennutrajektoorist.

Lisaks hõlmab lennujuhtimissüsteem piiranguid, mis reguleerivad liikumist kolmel põhiteljel, lähtudes asendist, õhukiirusest ja ründenurgas. Need takistavad juhtpindadel ebastabiilsuse esilekutsumist, näiteks kõrge ründenurk, mis kutsub esile varisemise. Piirajad takistavad ka manöövreid, mis ületavad hävitaja raskusetaluvuse (9g). F-16 sõltub mehaaniliselt ühendatud juhtseadiste asemel täielikult oma elektrisüsteemidest.

## Süsteemid

#### Kiivrisse paigaldatav juhtsüsteem (JHMCS II)
Kiivrisse paigaldatav juhtsüsteem kuvab piloodi visiiril andmeid lennuki jõudluse, kiiruse, kütuse ja relvade oleku kohta – lennuki taktikalised andmed on pidevalt kättesaadavad. Juhtsüsteem võimaldab piloodil suunata relvi ja andureid pead keerates, selline võimalus suurendab piloodi situatsiooniteadlikkust. Süsteem on uus digitaalne süsteem, mis sisaldab hübriidset jälgimisseadet, vajades samas vähem tugivarustust kui eelnevad versioonid. Piloot saab süsteemi ühildada öövaatlusseadmega

## AESA radar

F-16A/B oli algselt varustatud Westinghouse AN/APG-66 radariga. Selle tasapinnaline radariplaat oli konstrueeritud kompaktseks, et see sobiks hävitaja suhteliselt väikese ninaga. Ülesvaaterežiimis kasutab APG-66 madala impulsi korduse sagedust. Keskmisel ja kõrgel kõrgusel oleva sihtmärgi jaoks kasutab radar madala sagedusega režiimi. Radaril on mitmeid töösagedusi: see pakub nelja õhk-õhk- ja seitset õhk-maa-töörežiimi, mis on valmis tuvastama sihtmärke isegi öösel või halva ilmaga. A/B ploki 15 mudel APG-66 v.2 lisas võimsama signaalitöötluse, suurema võimsuse, parema töökindluse ja suurema ulatuse keskkondades, kus radareid segatakse. Programm Mid-Life Update tutvustas uut mudelit APG-66 v.2A, millel on suurem tuvastuskiirus ja rohkem mälu.

AP/APG-68 on APG-66. uuendatud versioon, mida tutvustati koos plokiga F-16C/D. APG-68 on suurema ulatuse ja eraldusvõimega, samuti 25 erineva töörežiimiga. Sealhulgas on uueks lisaks maapinna kaardistamine, mere sihtmärkide tuvastus ja sihtmärgi jälgimine skaneerimise ajal (F-16A (ühe istekohaga) ja F-16B (kahe istekohaga) olid esialgsed variandid. Nende variantide hulka kuuluvad ploki 1, 5, 10 ja 20 versioonid. Plokk 15 oli esimene suurem muudatus, millel olid suuremad horisontaalsed stabilisaatorid. See on kõige arvukam kõigist F-16 variantidest, mida on toodetud pea 475 tükki. Paljud F-16A ja B variandid on uuendatud ploki 20 standarditele vastavaks. 

### F-16C/D
F-16C (ühe istekohaga) ja F-16D (kahe istekohaga) variante hakati tootma 1984. aastal. Esimene C/D versioon oli Block 25 täiustatud kokpiti instrumentide ja radariga. Lisati AIM-7 ja AIM-120 õhk-õhk raketid. Plokid 30/32, 40/42 ja 50/52 olid hilisemad C/D versioonid. F-16C/D lennuki maksumus oli 18,8 miljonit USA dollarit. Hoolduskulud on lennutunni kohta 7000 – 22 470 dollarit. 

### F-16E/F
F-16E (üheistmeline) ja F-16F (kaheistmeline) on uuemad F-16 plokk 60 variandid. Sellese projekti enim panustanud riik on Araabia Ühendemiraadid. Plokk 60 on varustatud AN/APG-80 radari, lisakütusepaakide ja võimsama General Electric F110-GE-132 mootoriga.

### F-16IN
F-16IN põhineb F-16E/F mudelil, kuid sellel on AN/APG-80 radar, GE F110-GE-132A mootor, uuendatud kokpit ja kiivri külge kinnitatud juhtsüsteem. Alates 2017. aastast on Lockheed Martin nõustunud tootma Indias hävitajaid F-16 Block 70 koos India kaitseettevõttega. Uus tootmisliin on peamiselt India õhuväe jaoks, kuid toimub ka eksport.

### F-16IQ
Ameerika Ühendriikide Kaitsejulgeoleku amet teatas 2010. aasta septembris Ameerika Ühendriikide Kongressile 18 F-16IQ lennuki sõjalisest müügist. Müügi koguväärtuseks hinnatakse 4,2 miljardit USA dollarit. 

### F-16N
F-16N oli õppelendudel vastase lennumasin, mida kasutas USA merevägi. See põhineb F-16C/D plokk 30-l ja selle mootor on General Electric F110-GE-100. Kuigi üheistmelised F-16N ja kaheistmelised TF-16N põhinevad väikese õhuavaga F-16C/D lennukikerel, on nende puhul säilinud APG-66/B radar. Eemaldatud on lennukikerelt 20 mm kuulipilduja, samuti ei kanna F-16N-id rakette. Kogutoodanguks toodeti kokku 26 lennukit, millest 22 on ühekohalised F-16N-id ja neli on kahekohalised TF-16N-id. Lennukite esialgne partii oli kasutusel aastatel 1988–1998, kasutusaja sees avastati aga kahekohaliste puhul pisipragusid.

## Relvastus
Vanemaid F-16-id oli võimalik relvastada kuni kuue AIM-9 Sidewinderi õhk-õhk-raketiga, kasutades selleks mõlemal tiivaotsal relssheitjaid. Samuti oli võimalik kasutada AIM-7 Sparrowsid. Uuemad hävitaja versioonid toetavad AIM-120 AMRAAM-i. Lennuk võib kanda mitmesuguseid muid õhk-õhk-tüüpi rakette, õhk-maa-tüüpi rakette või pomme. Lennukikere külge on võimalik kinnitada elektrooniliste vastumeetmete seadmeid, lisakütusepaake. Andurite või radarite jaoks on saadaval veel kaks ruumi kere all. 

F-16 kannab 20 mm (0,787 tolli) M61A1 Vulcani kuulipildujat õhk-õhk ja õhk-maa ülesannete jaoks. 20 mm kahur on paigaldatud kere sisse, kokpitist vasakule. Kahuril on 512 laengut.

### Uusima F-16 plokk 70 relvastus

#### Õhk-maa-tüüpi relvastus (''air-to-ground missiles'')
* AGM-65 Maverick/AGM-65; Laser Maverick
* AGM-142B Have Lite
* AGM-88 HARM

#### Õhk-õhk-tüüpi relvastus (''air-to-air missiles'')
* IRIS-T
* AIM-7F/M Sparrow
* AIM-120A/B AMRAAM
* AIM-120C/D AMRAAM
* AIM-9N/P Sidewinder
* AIM-9L/M/S Sidewinder
* AIM-9X Sidewinder

#### Üldotstarbelised pommid (''general-purpose weapons'')
* BLU-107 Durandal
* MK-82 500-lb LDGP
* MK-82 Snakeye 500-lb HDGP
* MK-82 AIR
* M117 750-lb LDGP
* MK-83 1000-lb LDGP
* MK-84 AIR
* MK-84 2000-lb LDGP
* BLU-109 2000-lb LDGP

#### Ründavad/kaitsvad väljaõppesüsteemid (''offensive/defensive training systems'')
* 2.75-in. Practice Rocket
* Laser-Guided Training Round
* ACMI Pod
* A/A 37U-36 Aerial Target System
* SUU-20/SUU-5003 Practice Bomb and Rocket Dispense

#### Navigeerimis- ja jälgimissüsteemid (''navigation/reconnaissance/utility pods'')
* AAQ-20 Pathfinder Navigation Pod
* ADL-500 Advanced Data Link Pod (GBU-15)
* AAQ-13 LANTIRN Navigation Pod
* MXU-648 Cargo Pod
* Next-Generation Cargo Pod
* AARS Reconnaissance Pod
* TARS, ETARS, MARS, Falcon SAR Reconnaissance Pod
* DB-110 Reconnaissance Pod
* AWW-13 Data Link (AGM-84)

#### Juhitavad pommid (''guided weapons'')
* GBU-12 Paveway II/GBU-51; Paveway II/GBU-49; Enhanced Paveway II 500-lb LGB (LGB – Laser Guided Bomb)
* Paveway IV
* GBU-16 Paveway II 1000-lb LGB (MK-83 Warhead)
* GBU-10 Paveway II/GBU-50 Enhanced Paveway II 2000-lb LGB (MK-84 Warhead
* GBU-22 Paveway III 500-lb LGB (MK-82 Warhead)
* GBU-24/EGBU-24 Paveway III 2000-lb LGB (MK-84 Warhead)
* GBU-24/EGBU-24 Paveway III 2000-lb LGB (BLU-109 Warhead)
* GBU-27/EGBU-27 2000-lb LGB (BLU-109 Warhead)
* GBU-38 JDAM/GBU-54 Laser JDAM 500-lb
* GBU-32 JDAM 1000-lb (MK-83 Warhead)
* GBU-15 2000-lb EO Guided Bomb (MK-84 Warhead)
* GBU-31 JDAM/GBU-56 Laser JDAM 2000-lb (MK-84 Warhead)
* GBU-31 JDAM/GBU-56 Laser JDAM 2000-lb (BLU-109 Warhead)

#### Peibutised (''decoys'')
* ADM-160B MALD/ ADM-160C MALD-J
* ALE-50 Advanced Towed Decoy

#### Raketid; raketisalved (''rocket/gun pods'')
* MK-4, MK-66 2.77-in. Rocket
* APKWS Laser 2.75-in. Rocket
* MK-4, MK-66 2.77-in. Rocket
* M61Aa 20 mm Vulcan Cannon
* LAU-68/131 Rocket Pod
* LAU-3A/5003 Rocket Pod

#### Jaoturid (''dispencers'')
* SUU-25 Flare Dispenser
* CBU-105 WCMD

#### Kütusepaagid (''fuel tanks'')
* 300 gallonit mahutav keskosapaak
* 370 gallonit mahutav tiivapaak
* 600 gallonit mahutav tiivapaak
* Conformal Fuel Tank

#### Elektroonilised vastumeetmed (''electronic countermeasures'')
* ALQ-131 ECM Pod/ALQ-211 AIDEWS Pod
* ALQ-119/184 ECM Pod

#### Jälgimissüsteemid (''targeting systems'')
* AAQ-33 Sniper Advanced Targeting Pod
* AAQ-28 Litening II Advanced Targeting Pod
* AAQ-14 LANTIRN/Sharpshooter Targeting Pod
* AN/ASQ-213 HARM Targeting System R7
* AAQ-32 Integrated FLIR Targeting System

## Kasutuses
F-16 on üks levinumaid hävituslennukeid terves maailmas, kuuludes 25 riigi sõjaväe lennukiparki. Kokku on toodetud üle 4588 lennuki, millest üle 3000 on kasutusel: USA-s, Araabia Ühendemiraatides, Bahreinis, Belgias, Egiptuses, Hollandis, Iisraelis, Indoneesias, Itaalias, Jordaanias, Kreekas, Lõuna-Koreas, Marokos, Norras, Omaanis, Pakistanis, Poolas, Portugalis, Singapuris, Taanis, Tais, Taiwanis, Tšiilis, Türgis, Ukrainas ja Venezuelas. Praegu müüb USA seda lennukit peamiselt välisriikidele.

USA relvajõud plaanivad lennukeid F-16 käigus hoida kuni 2025. aastani.

## Tehnilised andmed

## Viited

## Kirjandus

## Välislingid

* F-16 joonis. Delfi/Forte/Sõjandus, 1. II 2024
* „Venelased korraldavad neile suure jahi.“ Ekspert selgitab, mida muudavad lähiajal Ukraina sõjas hävitajad F-16  F-16 joonis. Delfi/Forte/Sõjandus, 1. VIII 2024
* „Venelased kasutavad seda lennukit lihtsalt ragulkana.“ Ekspert selgitab, kas F-16-l on võimalused venelaste parima lennuki vastu F-16 relvastus ja taktika Ukrainas. Delfi/Forte/Sõjandus, 9. VIII 2024
*