open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuuse

**Kuuse** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Kuuse külas asub RMK Saaremaa metskonna keskus.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kärla-Kulli

**Kärla-Kulli** on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Küla kuulus 2014. aastani Kärla valda ja kandis nime **Kulli**.

## Viited
Paiküla

**Paiküla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kärla valda.

Paikülas on sündinud kirjanik Jakob Mändmets, kunstnik Osvald Timmas ja kirjanik Eino Timmas (30. oktoobril 1923).

Paikülas asuvad muistsed Paiküla kivikalmed.

## Viited
Ulje

**Ulje** (varem *Ulja*) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime *Ulje*. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

## Viited
Vennati

**Vennati** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime *Vennarti*. 1998. aastal taastati küla varasema nimega *Vennati*.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.

80% küla maadest moodustavad sood.

## Vaata ka
*Vennarti mõis

## Viited
Ulja

**Ulja** on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Ulja piirneb põhjas Muda küla, läänes Harju ning lõunas ja idas Valgu külaga.

## Nimi
Kohanime aluseks on isikunimi Uljas.   Kohanime on esmamainitud 1660 kujul Ulia.

## Loodus
Ulja lääneosa piirneb Prassi kraaviga. Külas asub Ulja karjäär.

## Elanike arv

## Ajalugu
Ulja piirkond kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tärkma külas talunikud Ulja Jako Michel ja Ulja Jako Peter.

Uljas toimus 1917 lahing Venemaa ja Saksamaa vägede ning 1941 Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vägede vahel.

Ulja kuulus 1977–1997 Valgu koosseisu.

## Taristu
Küla piirneb kagus Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, kus asub Ulja bussipeatus ja algas Valgu–Lelu–Leemeti tee.

## Kultuur
Uljas asus klubihoone, mis hiljem muudeti puutöökojaks ja praegu on pärandkultuuriobjektina kaitse all.

## Viited
Võsu vapp

**Võsu vapp** oli Lääne-Viru maakonnas asunud Võsu valla vapp ja hiljem Vihula valda kuulunud Võsu aleviku vapp.

Vapp kinnitati 4. märtsil 1998, valla vapina oli see kasutusel kuni 1999. aastani, mil ühineti koos Vihula vallaga ühtseks Vihula vallaks. Pärast ühinemist oli Võsu valla senine vapp kasutusele Võsu aleviku vapina ja seda kasutati koos Vihula valla vapiga.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil päike ja vapitüvimikus kolm lainelõikelist varrast, kõik kuldsed.

## Põhjendus
Sinine värv vapil on Virumaa vapi taustvärv, mis näitab sellesse maakonda kuuluvust. Kuldne päike ja kuldsed lained rõhutavad paiga tähtsust suvekuurordina ning tähistavad ka merd ja liivaranda. Samas sümboliseerivad kujundid ja värvid vapil valgust ning usku tulevikku.

## Vaata ka
*Võsu lipp
*Vihula valla vapp

## Viited
Vinni valla vapp

**Vinni valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla vapp.

Vapp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil on ülaservast lähtuv ja alla suunatud roheline teravik, mille keskel on hõbedane neljaharuline täht. Teraviku all on harali kaks rohelist tammelehte, mille kummagi alumises otsas tammetõru.

## Põhjendus
Allasuunatud teravikuga kolmnurga kontuur meenutab valla nimetuse algustähte. Selline kolmnurk märkis keskaegses alkeemias puhast vett - üht maailma põhilist koostisosa, millel rajaneb elu oma mitmesugustes vormides. 

Tammelehed viitavad Vinni vallas paiknevale Eesti ühele suurimale tammemetsale. Tammetõrud märgivad viljakust haridus- ja pärispõllul. Vapikilbi hõbedane on puhtuse ja lootuse, vapikujundite roheline aga loodusläheduse ja nooruslikkuse võrdkuju.

## Vaata ka
*Vinni valla lipp

## Viited
Viru-Nigula valla vapp

**Viru-Nigula valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viru-Nigula valla vapp.

Vapp on kinnitatud 3. oktoobril 1995.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane vai, milles vaheldumisi kolm musta s-kujulist lahtist varrast ja kolm musta ratasristi.

## Põhjendus
Vapikujundid ning neist moodustuv ornament tähistavad Viru-Nigula harukordset muististerohkust ja tugevat muinsuskaitseliikumist. Samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähte, milles O. W. Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.

## Vaata ka
*Viru-Nigula valla lipp

## Välislingid
*Viru-Nigula valla sümboolika valla kodulehel
*Viru-Nigula valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Vihula valla vapp

**Vihula valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vihula valla vapp.

8. juunil 1999. moodustati senise Vihula valla ja senise Võsu valla baasil uus omavalitsusüksus Vihula vald, keskusega Võsul. Kasutusele jäid Vihula valla vapina endine Vihula valla vapp ja Võsu aleviku vapina endine Võsu valla vapp.

Vapp kinnitati 26. aprillil 1996.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil põimuvad kaldristina kaks kuldse ja hõbedase varda paari.

## Põhjendus
Vapivärvid ja -kujundid osutavad Vihulale kui mereäärsele vallale, mille ajaloos on tihedalt põimunud talu- ja mõisakultuur.

## Vaata ka
*Vihula valla lipp
*Võsu vapp
*Võsu lipp

## Välislingid
*Vihula valla sümboolika Riigi
Naruto (manga)

**"Naruto"** (ナルト; *Naruto*) on Masashi Kishimoto joonistatud manga, mille põhjal on tehtud ka animesari.

Selle peategelaseks on Naruto Uzumaki, poiss-ninja, kelle unistus on saada hokageks – oma küla peaks ja kõige tugevamaks ninjaks. Selle unistuse täitmiseks tuleb tal läbida mitmeid takistusi.

Manga esimene peatükk anti välja 1999. aastal kirjastusega Sueisha ajakirjas Shounen Jump, nüüdseks on ilmunud 50 köidet. Sellest on tehtud ka samanimeline animesari. Seda näidati telekanalil TV Tokyo alates 3. augustist 2002. Selle esimeses osas oli 220 seeriat ning ta oli lõpetatud, kuid alates 15. veebruaist 2007 kantakse üle animesarja teist osa, kusjuures uued sarjad tulevad välja peaaegu iga nädal. Sarja juures Studio Pierrot on teinud 5 täispikka animafilmi ja mitu OVA-t.

Manga ja anime said populaarseks nii Jaapanis, kui ka sellest väljast. Sealjuures Jaapanis oli 2008. aasta lõpuks müüdud üle 89 miljoni eksemplari. USA-s manga oli litsentseeritud, kirjastusega VIZ Media.

* Naruto Shippuden
Abruka küla

**Abruka** (kohakääne Abrukasse või Abrukale) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Peale Abruka saare kuuluvad küla territooriumile lähisaared Vahase, Kasselaid, Linnusitamaa ja Kirjurahu.

Abruka mõisa kohta on teateid alates 16. sajandi keskelt. Varem on Abruka kuulunud ka Nolgimõisa mõisa alla (saksa keeles *Schultzenhof*). 18. sajandi lõpu Abruka kaardil on märgitud üksnes mõis. See kuulus Anseküla kihelkonda. Ka 1811. aasta kaardil pole küla, ent 1893. aasta kaardil on hilisema küla kohale juba märgitud soldatiplatsid. Mõisa saksakeelne nimi on *Abro* ja 1900. aasta paiku on saarel nimetatud Абро küla. 1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis liideti pärast 1930. aastaid külaga.

1950. aastast kuulus Abruka Kuressaare külanõukogusse, mis 1952 nimetati Kingissepa külanõukoguks. Pärast külanõukogude kaotamist 1990. aastate alguses sai Abruka Kuressaare valla osaks. 1999. aastal Kuressaare ja Kaarma vald ühendati. Uue omavalitsusüksuse nimi oli samuti Kaarma vald. 2014 moodustati Kaarma ja selle naabervaldade ühinemisel Lääne-Saare vald, kuhu Abruka kuulus kuni 2017. aasta Eesti omavalitsusreformini.

Rahvasuus jagatakse küla kolmeks: endise mõisakoha juures edelas Kelmiküla, kagus Kopliküla ehk Vanamõisa ja põhjas Suurküla ehk Vanaküla.

Külas oli 2003. aasta seisuga 31 talu (üks neist Vahase saarel). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 16 inimest, kõik eestlased.


Abruka küla.JPG
Village in Abruka island.JPG


## Viited
Väike-Maarja valla vapp

**Väike-Maarja valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Väike-Maarja valla vapp. Vapp on kinnitatud 1. veebruaril 1995.

Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 141 "Avanduse valla ja Väike-Maarja valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel moodustati senise Avanduse valla ja senise Väike-Maarja valla baasil uus omavalitsusüksus (Väike-Maarja vald). Uue Väike-Maarja valla sümboliteks on endise Väike-Maarja valla vapp ja lipp. 2017. aasta haldusreformi käigus sundliideti Väike-Maarja vallaga Rakke vald, kasutusele jäi Väike-Maarja valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Vapikilp on jagatud neljaks väljaks nii, et ülemisteks väljadeks on ruudud. Vapikilbi ülemine parempoolne ja alumine vasakpoolne väli on sinised. Ülemine vasakpoolne ja alumine parempoolne väli on hõbedased. Ülemisel parempoolsel väljal on hõbedane veetilga kujutis.

## Põhjendus
Väike-Maarja valla vapi kujund – veetilk sinisel taustal – sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.

Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes. Siinne paikkond on oluline Põhja-Eesti veevaru moodustumisel: Pandivere kõrgustikult saavad alguse Valgejõgi, Loobu, Selja, Jägala, Põltsamaa, Pedja ja Pärnu jõed. Geoloogilise aluspõhja kivimite lõhelisus on soodustanud rohkete karstialade ja allikate teket. 90% siit lähtuvate jõgede vee äravoolust pärineb allikaveest.

Tulenevalt pinnaehituslikust eripärast on põhjavesi nõrgalt kaitstud ja keskkonnaprobleemid Pandivere kõrgustikul jäävalt aktuaalsed. Veetilk paikkonna sümbolina annab märku siinse looduse haavatavusest ja sellesse heaperemeheliku suhtumise vajadusest.

## Vaata ka
*Väike-Maarja valla lipp
*Avanduse valla lipp
*Avanduse valla vapp

## Välislingid
*Väike-Maarja valla sümboolika valla kodulehel
*Väike-Maarja valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Maturahu poolsaar

**Maturahu poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Vilsandi saarel.

Maturahu oli varem eraldi saar.

## Välislingid
*
Naruto

**Naruto** on linn Jaapanis Tokushima prefektuuris. Asub Shikoku saarel Naruto väina läänekaldal.

Narutot ühendab Awaji saarega Ō-naruto rippsild.

29. veebruaril 2004 oli linnas 65 291 elanikku. Rahvastiku tihedus oli 479 inimest ruutkilomeetri kohta. 

Asula sai linnaõigused 15. märtsil 1947 ning 15. mail 1947. 

Praegu on Naruto koosseisus algsed linnaosad (*chō* (町)) Naruto, Satoura, Muei ja Seto ning Ōtsu (1959. aastast), Kitanada (1956. aastast) ja Ōma (1967. aastast). 

## Vaatamisväärsused

Üks põhilisi vaatamisväärsusi on Naruto veekeerised meres linna ning Awaji saare vahel Ō-naruto rippsilla all. 

Narutos on jaapani antropoloogile ja arheoloogile Ryūzō Toriile pühendatud muuseum.

Peale selle asuvad Narutos templid Ryōzenji ja Gokurakuji, esimesed kaks peatust 88 peatust hõlmaval budistlikul Shikoku palverännaku teekonnal.

## Bandō sõjavangide laager

Esimese maailmasõja ajal oli Bandōs, mis on 1967. aastast Naruto linna osa, üks Jaapani algselt 12, hiljem 6 sõjavangide laagrist. Seal interneeriti sakslasi, kes olid kaotanud Jaapani vägedele võitluses tolleaegse Saksa koloonia Qingdao eest Hiinas. Aprillis 1917 koondati Bandōsse kolm laagrit. Kuni vangide vabastamiseni 1920 oli seal vahepeal sõjavangis peaaegu 1000 Saksa sõdurit. 

Erinevalt teistest samalaadsetest laagritest oli vangidel seal rohkem vabadust. Kohustuslikud olid ainult hommikune ja õhtune loendus. Sakslased said suhelda kohalike elanikega ning olid nendega heades suhetes. 1. juunil 1918 toimus seal Beethoveni 9. sümfoonia esmaettekanne Jaapanis.

## Sõpruslinnad
Alates 1974. aastast on Lüneburg Naruto sõpruslinn. 

Narutos on ka esinduslik "Saksa maja", milles hoitakse mälestust sõjavangide laagrist ning korraldatakse regulaarselt Saksamaaga seotud üritusi. 

## Vaata ka
* Naruto Saksa Maja

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (*jaapani keeles*)
* Naruto Saksa maja
*Foto: Naruto veekeerised
Avanduse valla vapp

**Avanduse valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Avanduse valla vapp.

Vapp oli kasutusel 16. juunini 2005, mil Avanduse vald ühines Väike-Maarja vallaga. Ühinenud vald kasutab endise Väike-Maarja valla vappi.

Vapp on kinnitatud 9. mail 1994.

## Vapi kirjeldus
Avanduse valla vapil on kujutatud kuldsel kilbil punane vastulaineliste külgedega vai, milles on hõbedane ladina rist.

## Põhjendus
Punane, kuld ja hõbe on apostel Siimoni (Simuna) vapivärvid. Laineline vai tähistab Pedja jõge, hõbedane rist punasel märgib nii Avanduse paiknemist omaaegse Taani haldusala idapiiril kui ka kuulsat Taani-Saksa ristimistüli.

## Vaata ka
*Avanduse valla lipp
*Väike-Maarja valla vapp

## Välislingid
*Avanduse valla sümboolika (arhiveeritud lehekülg)
Kubjamaa säär

**Kubjamaa säär** (ka *Kubjama säär, Kubjamaa*) on neem Saare maakonnas Vilsandi saare kagutipu juures.

See on endine saar, mis on liitunud Vilsandi saarega.

## Viited
Sõnninina

**Sõnninina** on neem Saare maakonnas Vilsandil.

Neeme juures asub paekõrgendik (Sõnninina mägi).

## Viited
Võsupere

**Võsupere** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla põhjaosa on asustatud ja seda läbib Viitna–Koljaku tee. Lõunaosa on soine ning metsane. Küla edelapiiri märgib Loobu jõgi ning küla põhjaosas voolab Võsu jõgi.

Asulat ümbritsevad Palmse ja Metsanurga põhjast, Sakussaare ja Loobu lõunast ning Uusküla läänest.

Võsuperes asuvad Võsupere Raamatukogu ja Võsu Kooli Võsupere lasteaiarühm.

Külas tegutseb 1992. aastal asutatud Palmse Mehaanikakoda OÜ, mis toodab metsaveomasinaid. Ettevõte kuulub piirkonna suuremate tööandjate sekka ning on tunnistatud 2012. aastal üheks Eesti jätkusuutlikumaks ettevõtteks.

## Viited
Tidriku

**Tidriku** (ka *Tiidriki*, *Tiidrigi*) on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas püsielanikke pole.

Külavanem on Jaan Känna.

## Vaata ka
*Karepa oja

## Viited
Panganukk

**Panganukk** (ka *Panga nukk*, *Panganeem*) on neem Saare maakonnas Vilsandil.

See asub saare kirdenurgas. Panganuki lähistel asub Mustakivi rahn.
Hulja

**Hulja** on alevik Lääne-Viru maakonnas, Kadrina vallas.

Seal tegutseb Hulja raamatukogu.

## Ajalugu
Asulasse jääb Hulja mõisa keskus. Mõisast on esimesed teated 1518. aastast. Mõisa peahoone ja park on arvatud kultuurimälestisteks. Hoone on seisnud viimased aastakümned kasutuseta.

Asulas asus Hulja sovhoosi keskus.

## Ettevõtlus
Alates 1993. aastast tegutseb asulas Aru Grupp AS, millele kuulub neli tehast (akna- ja uksetehas, trepitehas, majatehas ja liimpuidust komponentide tehas) ning mis annab tööd ligi 180 inimesele. Samas külas tegutseb ka Aru Põllumajandus, mis on Eesti üks suurimaid viljakasvatajaid.


Aru Grupp 04.jpg|Juhan Viise, Aru Grupi juhataja
Aru Gruppi tootmishooned Hulja külas.jpg|Aru Grupi tootmishooned Hulja külas


## Pilte

Fail:PRTKR Hulja 2021 01.jpg|Bussipeatuse kujundus (autor PRTKR, 2021)
Fail:PRTKR Hulja 2021 02.jpg|Bussipeatuse kujundus (autor PRTKR, 2021)


## Vaata ka
*Hulja vald
*Richard Tammik "Sinust, mu Hulja"

## Viited
Varangu

**Varangu** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Varangu (Haljala)|Varangu]]** on küla Haljala vallas
***[[Varangu (Väike-Maarja)|Varangu]]** on küla Väike-Maarja vallas

## Vaata ka
*Varangu allikad
*Varangu järvelubjamaardla
*Varangu lade
*Varangu mõis Koeru kihelkonnas
*Varangu mõis Haljala kihelkonnas
*Varangu taimekaitseala
*Varangu vald
Ansi

**Ansi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

2010. aasta andmetel elas Ansi külas 35 inimest.

Küla nimi lähtub talunime vahendusel mehenimest Ants (Hans).

Ansi kuulus Randvere mõisa alla.

## Viited
Aaspere

**Aaspere** (kohakääne Aasperesse ehk Aasperre) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas.

Küla asub Rakverest lääne pool ja seda läbib Tallinna–Narva maantee.

Küla alal asub Aaspere tiik.

## Ajalugu

Aaspere on põlisküla, mida on esmamainitud juba 1241. aastal kujul *Katkantagus*. Edaspidi mainiti küla 1498 kujul *Kattentacken*, 1511 kujul *Kattentaken* ja 1732 kujul *Aastwerre*, aga 1796 külas nimega *Kattentak* asuvat *Aastwerre* mõisa. 1913 nimetati mõisa *Haasper*. Küla esialgne nimi Katkutaguse tuleb sõnast *katk* ('madal soine koht, soomülgas'). Ka Aaspere mõisa saksakeelne nimi oli *Kattentack*. Küla ja mõis kuulusid Haljala kihelkonda.

Küla kuulus Taani ajast 1796. aastani Hastferite (Hastever) suguvõsale. Mõisat on esmamainitud 1583. aastal. Hastferite nimest tekkiski eestikeelne nimi Aaspere. Paul Johanseni andmeil pärines suguvõsa Vestfaalist ja nende nimi viitab Haversvörde-nimelisele kohale, kus *vörde* tähendab koole.

Külas on tegutsenud kaheklassiline ministeeriumikool.

1866 moodustati Viru kreisis Aaspere vald (saksa keeles *Kattentack*). Vallamaja asus Aasperest edelas Võipere külas. Vald oli pikliku kujuga ja selle läänepoolsed külad asusid Aasperest suhteliselt kaugel. 1939. aasta Eesti omavalitsusreformi käigus moodustati uus Aaspere vald, mis oli vanast pisut väiksem: äärmised läänepoolsed külad arvati Vohnja valda, mis selle võrra suurenes.

1920. aastatel rajati mõisa maadele Aaspere asundus. 1972. aastani oli see Viitna külanõukogu keskus, seejärel läks Haljala külanõukogu koosseisu. 1977. aastal nimetati Aaspere külaks. Asunduse ja pärastise küla maad kuulusid Aaspere kolhoosile.

## Viited
Kaarma-Jõe

**Kaarma-Jõe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime **Jõe**.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Hakjala

**Hakjala** on küla Saare maakonnas Saaremaa  vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

## Vaata ka
*Hakjala karstiala

## Viited

## Välislingid
* Aili Kokk, "Hakjala – seal, kus lõpeb asfalt", Oma Saar 12. aprill 2008
Kaarma

**Kaarma** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Kuni 2011. aastani tegutses Kaarma Kool. Endises Kaarma koolimajas asub Kaarma raamatukogu.

## Vaata ka
*Kaarma dolokivimaardla
*Kaarma kalmistu
*Kaarma kirik
*Kaarma lahing (1261)
*Kaarma maalinn
*Kaarma kihelkond
*Kaarma kihelkonnakool
*Kaarma õpetajate seminar
*Kaarma külanõukogu

## Viited
Kasti (Saaremaa)

**Kasti** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasti lahe ääres.

Ajalooliselt kuulus küla Püha kihelkonda.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Kasti külas asub Kasti mõis. 

## Vaata ka
*Kasti maastikukaitseala

## Viited
Kaarma-Kirikuküla

**Kaarma-Kirikuküla** (kohalik hääldus *Kerguküla*) on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani asus Kaarma vallas ja kandis nime **Kirikuküla**.

Kaarma-Kirikukülas on sündinud Oskar ja Rudolf Kallas.

Külast voolab läbi Põduste jõgi.

Kaarma-Kirikukülas asub Kaarma Peeter-Pauli kirik.

Küla territooriumile jääb Kaarma maalinn.

Küla lõunaosas asub Kaarma kalmistu.


Kaarma koolihoone.JPG|Kaarma koolihoone
Kaarma kiriku pastoraat.JPG|Kaarma kiriku pastoraat
Kaarma cemetery in Saaremaa island.JPG|Kaarma kalmistu
Kaarma maalinn Saaremaal.JPG|Kaarma maalinn
Kaarma kiriku kantsel seinamaalingud jne.JPG|Kaarma kiriku kantsel


## Viited
Koidu (Lääne-Saare)

**Koidu** oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.

Külas asus Randvere raamatukogu.

## Viited
Käku

**Käku** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Külast on leitud muistse sepikoja (Käku sepikoja) jäänused.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Käku kalmed

## Viited
Laheküla (Saaremaa)

**Laheküla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 210 inimest. Neist 206 olid eestlased.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

## Viited
Valgjärve valla vapp

**Valgjärve valla vapp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Valgjärve valla vapp.

Vapp kinnitati 2005.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil sinine lainelõikeline piit ja must, kuldse nokaga kotkapea.

## Põhjendus
Kotkapea meenutab, et valla territoorium on Eestis üks tähtsamaid konnakotkaste pesitsemisalasid. Konnakotkas on eelkõige hästi hooldatud ja niidetud põldulel pesitseja. 

Vapikilbi kollane taustvärv sümboliseerib kuldseid viljapõldusid, valla elanike töökuse tulemusel saavutatavat jõukust ning materiaalseid ja vaimseid hüvesid. 

Vapi sinine lainelõikeline piit on vete (Valgjärve ja teiste vallas asuvate veekogude) võrdkuju, aga samuti ka taevaavaruse ning optimistlike tulevikupüüdluste sümbol. Laineline joon iseloomustab ka vallale iseloomulikku kuppelmaastikku.

## Vaata ka
*Valgjärve valla lipp

## Välislingid
*Valgjärve valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kuke (Saaremaa)

**Kuke** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastal 1977 liideti Kuke Asukülaga ning aastast 1997 on ta taas eraldi küla. Aastani 2014 asus ta Kaarma vallas ja 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) Lääne-Saare vallas.

## Viited
Koidula

**Koidula** on mitme küla nimi:
*Koidula, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Koidula, küla Võru maakonnas Setomaa vallas
*Koidula, küla Kemerovo oblastis Venemaal.

**Koidula** on mitme isiku nimi:
**[[Lydia Koidula|Koidula]]* oli eesti luuletaja Lydia Jannseni pseudonüüm (kirjanikunimi) tema eluajal, hiljem on levinud nimekuju *[[Lydia Koidula]]*      
*Koidula (eesnimi)
*Koidula (perekonnanimi)

**Koidula** on mitme tänava nimi: 
*Koidula tänav (mitmes Eesti asulas)

**"Koidula"** oli mitme kolhoosi nimi:
*Koidula (Pärnu rajooni kolhoos)
*Koidula (Harju rajooni kolhoos)
*Koidula (Tartu rajooni kolhoos)

## Vaata ka
*Lydia Koidula tänav (mitmes Eesti asulas)
*Lydia Koidula, Moskvitš-tüüpi, projekt 544, jõereisilaev
*Koidula, parvlaev
Vive Tolli

**Vive Tolli** (ka Viive Tolli; aastani 1952 **Vive Pajusoo**; 28. juuli 1928 – 8. aprill 2020) oli eesti graafik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 3. Keskkooli. Aastatel 1947–1949 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis keraamikat. Lõpetas 1953. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal. Ta täiendas end muu hulgas aastal 1969 Jugoslaavias ja aastal 1987 Kanadas.

Töötas aastatel 1953–1982 vabakunstnikuna. Seejärel töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna; aastast 1987 dotsendina ja aastast 1992 professorina.

Oli 1957. aastast Kunstnike Liidu liige ja 1972. aastast Soome Kalevala seltsi auliige.

## Looming
Vive Tolli looming hõlmab peale vabagraafika ka raamatuillustratsioone, eksliibriseid ja plakateid.

Teda on rahvusvahelistel näitustel pärjatud paljude auhindadega.

## Tunnustus
* 1965 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1967 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1978 Kristjan Raua preemia (illustratsioonid raamatule "Mees, kes teadis ussisõnu" ja graafiline sari "Aastaajad" ("Paastumaarjapäev", "Jaanipäev", "Mardipäev", "Nuudipäev"))
* 1982 Eesti NSV Kunstnike Liidu maali aastapreemia
* 1982 Eesti NSV Kunstnike Liidu graafika aastapreemia
* 1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (T. Toometi "Lapikiri ja lastekiri")
*1998 Eduard Wiiralti kunstiauhind
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest
* 2008 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

## Isiklikku
Tema abikaasa Lembit Tolli oli skulptor, tütar Tuulikki Tolli on teatrikunstnik. Tema ema oli Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi inspektor, vanaisa Timotheus Kuusik oli koolmeister ja kirjanik, onu Aleksis Kuusik oli koolmeister ja koolijuht, teine onu Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees.

## Viited

## Kirjandus
* Vappu Thurlow. Vive Tolli. Läbi kohtade aegade kätte, Fonet Kustannus Oy, 2012.

## Välislingid
* Päeva kunstitöö. Viive Tolli. Uksed. ERR Arhiiv
* Vaal Galerii. Vive Tolli
Värska

**Värska** on alevik Võru maakonnas, Setomaa valla keskus.

Seda on esmamainitud 1585. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Värska alevik Põlva maakonna Värska valla keskus. 

## Geograafia
Värska alevik kuulub Tsätski nulka. Alevik asub Mustoja suudmeala paremkaldal. Oja suue on kaitse all (Värska lahe hoiuala). Asula territooriumile jääb ka Õrsava järv Mustojal. 

Looduskaitsealustest üksikobjektidest asub seal Verhulitsa Laudsi pettäi.

## Majandus
Värskas toodetakse Värska mineraalvett. 1967. aastal puuriti Värskas esimene mineraalvee puurkaev. 1973. aastal avati Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh.

Värskas asub Värska kuurortravikeskus, kuhu kuuluvad Värska sanatoorium ja veekeskus.

## Kultuur
Iga kolme aasta tagant toimub Värskas Setomaa laulupidu ehk Setu Leelopäevad.

Alevikus tegutseb la 1998. aastal rajatud Värska talumuuseum (kuni 2019. aastani Seto talumuuseum).


Värska sadam 1930.jpg|Värska sadam 1930. aastal
Värska rand 71.jpg|Värska rand 1971
Laudsi pettäi.jpg|Verhulitsa Laudsi pettäi
Värska Vesi AS.jpg|Värska Vesi AS
Värska, Võru county.jpg|Värska veekeskus
Reegi maja 2021 07.jpg|Reegi maja
Värska kordon.jpg|Värska kordon
Seto Talumuuseumi värav, 8. juuli 2013.jpg|Värska talumuuseum


## Viited
Laadjala

**Laadjala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

Küla asub Upa-Leisi maantee ääres, Kuressaare linnast 8 km kaugusel. Mõned talud paiknevad ka hajali Põduste jõe lähedal.

Küla suurus on 585 ha. 1. veebruaril 2011 elas külas rahvastikuregistri andmetel 52 inimest. Külaelu on saanud uue hingamise seoses külamaja (taastatud tõllakuuri) valmimisega 2008. aastal.

Naaberkülad on Maleva, Meedla, Tahula, Kiratsi, Mõisaküla, Upa ja Sikassaare.

Külas tegutsevad Laadjala Küla Arenduse Selts ja Laugi Jahiselts.

## Ajalugu
Laadjala küla püsiasustus hakkas kujunema seoses Laadjala karjamõisa asutamisega pärast kogu maad laastanud Põhjasõda. Esimesed andmed Laadjala *(Ladjall)* mõisast pärinevad aastast 1738. Selle majandamiseks vajalikud töötegijad asustati mõisamaade ääremaale. Aastal 1770 asutati Laadjala mõisa baasil nn hospidali mõis, mille tuludega kaeti parandamatult haigete inimeste eest hoolitsemise kulusid. Laadjala mõisa peahoone ehitati aastal 1831. Aastal 1918 ehitati mõisa peahoone koolimajaks, kool lõpetas tegutsemise aastal 1970.

20. sajandi algul oli Laadjala külas 15 mõisatöölise majapidamist. 1909. aastal oli Laadjalas 370,33 tiinu mõisa- ja 1082,99 tiinu talumaad. 1924. aastal mõõdeti mõisa maad 15–20 ha suurusteks kruntideks. Sel moel tekkis vanasse Laadjala külla juurde uusi asundustalusid. Vanade elukohtade uuendamise ja uute ehitamise tulemusel kujunes 1940. aastaks välja uus Laadjala küla, kus oli 25 majapidamist.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

### Ajaloolisi objekte
* Laadjala mõis. Hilisem algkool (Mõisa talu)
* Mõisa tõllakuur, praegune külamaja (Kalju talu)
* Mõisa väravahimaja (Jõe talu)
* Endine meiereihoone – eraldati mõisa maadest Laadjala Piimaühistule. Meiereihoone lammutati 1950. aastate algul ja kasutati aurukatla kütteks.
* Kooli talu (majas asus Laadjala kauplus)
* Keldrimägi (endine mõisakeldri asupaik)
* Korstnamägi (pärimuslik pühapaik)
* Püha allikas (täpne asukoht teadmata)
* Tondikivi (endine Saadu talu)
* Laadjala jõgi ja sild (Laadjala ja Upa vaheline piir)

## Talud
Igama Hargi, Igama Niidi, Jõe, Jõeniidi, Kalda, Kalju, Kasemetsa, Kivi, Kooli, Kopli, Loigu, Metsa Johani, Metsa Kristjani, Mõisa, Mäe, Nurga, Niidi, Põllumaja, Süleniidi, Sülla, Tehvena, Uus Kungla, Uusi ja Vainu.

Endised taluasemed: Allika, Igama, Kaasiku, Kõrts(i), Maki-Antsu Kõrts, Põlde, Rumma, (Tondi-)Saadu, Vidriku, Ärbli.

Vanim teadaolev elupaik Laadjala külas oli Saadu talu (ka Tondi, Tondi-Saadu), vana elumaja ehitati 1775. aastal. Lähim talu tänapäeval on Metsa-Johani. Saadu talus elas 18.–19. sajandi vahetusel mõisa nahaparkal Lorendson. Talu jäi tühjaks 20. sajandi keskel.

## Viited

## Välislingid
* Laadjala külaselts tähistas enne jõule oma kümnendat aastapäeva (Meie Maa, 3.01.2008)
* Laadjala küla plaan (foto)
* Laadjala mõisa meierei 1973 (muinas.ee fotokogu).
* Koorejaamade rasvaproovide tegemine Laadjala meiereis 1930. aastate lõpul (Nikolai Königsfesti foto).
Lilbi (Saaremaa)

**Lilbi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lääne-Saare valda ja varem Kaarma valda.

## Viited
Lussu

**Lussu** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime **Metsaküla**.

Ajalooliselt kuulus küla Mustjala kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

1977–1997 oli ametlikult Tõrise küla osa.

## Viited
Mõisaküla (Kaarma)

**Mõisaküla** oli küla Saare maakonnas Kaarma vallas. 2014. aastal liideti ta Tahula külaga.

## Viited
Nasva

**Nasva** on alevik Saaremaal Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne-Saare valda ja detsembrini 2014 Kaarma valda.

Alevikust voolab läbi Nasva jõgi, mille suudmes on Nasva sadam.

Ajalooliselt kuulus Nasva Anseküla kihelkonda. Nasva on alevik alates 2010. aasta 29. novembrist, varem oli see küla.

Aadressikohad: Jõe tänav, Kuressaare maantee, Lahe tänav, Lahe põik, Laidu tänav, Mere tänav, Oja tänav, Sõrve maantee, Tiigi tänav, Tuletorni tänav, Ülejõe tänav.

Nasval tegutseb laevatootja AS Baltic Workboats.

## Vaata ka
*Nasva Spordikompleks

## Viited

## Välislingid
* Nasva 360° aeropanoraam / aerofoto
Muratsi

**Muratsi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi poolsaarel Muratsi lahe ääres.

Muratsis on oma sadam. Küla on üks linnalähedasi kohti, mis on tuntud ilusa looduse poolest.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

## Viited
Mändjala

**Mändjala** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Küla on ajalooliselt kuulunud Anseküla kihelkonda.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

Külas asub Mändjala kämping. Mändjala rand on Saaremaa suurim avalikus kasutuses olev liivarand.

## Viited

## Välislingid
* Aili Kokk. Mändjala – meri, päike, männid ja liiv. Oma Saar, 7. juuni 2008.
Parila (Saaremaa)

**Parila** (kohakääne Parilasse) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Seda paika on esmamainitud 1645 heinamaana *Heuschlag groß Pargel genannt*. 1731 nimetati isikut *Parrila Hinrich* ja 1798 *Parjella* küla. Parila oli 19. sajandi teisel poolel Randvere mõisa kõrvalmõis ja kuulus Kaarma kihelkonda.

1977. aasta asulareformiga ühendati Parila Mullutu külaga. Enne kaotamist kandis küla nime Randvere-Parila. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda. Seejärel asus ta kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) 2017. aastal Lääne-Saare vallas.

Kohanime päritolu pole teada. Parila esineb talu- ja heinamaanimedes mujalgi Saaremaal ning küla- ja talunimena Mandri-Eestis. 17. sajandil kuulusid mõisnik Tollile nii Saaremaa Parila ala kui Kullamaa mõis, mille varasem nimi oli *Pargenthal* (esmamainitud 1456 kujul *Parientall*). Niisiis on võimalik, et see nimi on Saaremaale Kullamaalt sisse toodud.

Lähtudes sellest, et Parila nime kannab Saaremaal mitu heinamaad, väärib tähelepanu, et *park : parga* tähendab 'vana kuivanud rohi, alaväärtuslik hein, pahn, rämps' ning *parg : paru, para* tähendab 'roo ja kõrkjatega segatud rohi'. Tartu ja idamurdes tähendab *pari* võsast soometsa, samuti raba ja suure metsa vahel asuvat lodust siirdesood.

## Viited
Piila

**Piila** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.

2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.

Külas asub Piila õigeusu kirik.

## Vaata ka
*Piila kalmistu
*Piila kalme

## Viited
Põlluküla (Lääne-Saare)

**Põlluküla** oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.

2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.

## Viited
Suur-Randvere

**Suur-Randvere** (2017. aastani **Randvere**) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga järgmised naaberkülad:
*Koidu küla
*Põlluküla
*Tamsalu küla
*Viira küla

2014. aastani kuulus ta Kaarma valda, 2014–2017 Lääne-Saare valda.

## Vaata ka
*Randvere raamatukogu
*V. I. Lenini nimeline kolhoos

## Viited
890. aastad

**890. aastad**

890. aastad on aastad 890 – 899 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad

Aastad: 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
880. aastad

**880. aastad**

880. aastad on aastad 880 – 889 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad

Aastad: 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Sikassaare

**Sikassaare** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

2014. aasta detsembrini kuulus küla Kaarma valla ja enne 2017. aasta haldusreformi Lääne-Saare valla koosseisu.

Sikassaare küla lähedal asuvad Kuressaare Ida-Niidu ja Smuuli linnaosa, olles osaliselt linnaga kokku kasvanud.

## Viited
870. aastad

**870. aastad**

870. aastad on aastad 870 – 879 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad

Aastad: 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
860. aastad

**860. aastad** on ajavahemik 860. aasta algusest kuni 869. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*860 Venelased piiravad Konstantinoopolit.
*862 Varjaagid Rjuriku juhtimisel vallutavad Novgorodi.
*869-870 Konstantinoopoli IV kirikukogu.

## Tähtsad inimesed

*...
850. aastad

**850. aastad**

850. aastad on aastad 850 – 859 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad

Aastad: 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Unimäe

**Unimäe** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kaarma vallas.

## Viited
Viira (Lääne-Saare)

**Viira** oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.

Detsembrini 2014 asus Kaarma vallas.

## Viited
Tori valla vapp

**Tori valla vapp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Tori valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel-punasel pikuti lainelõikeliselt poolitatud kilbil punane-hõbedane ülalt avatud hobuseraud, mille otstes on vastavalt hõbedane ja punane käpprist.

## Põhjendus
Kuldne värvus tähistab eluandvat valgust, ülimat tõde ja edu, on Pärnumaa ja Eesti vapivärv. Punane märgib vaprust, armastust, elujõudu ja elurõõmu, ka Püha Vaimu tegevust ning on (koos hõbedasega) Tori vallaga ühinenud Sindi linna vapivärv. Hõbedane on tarkuse, ustavuse ja hingepuhtuse tunnusvärv. Kilbi laineline jaotus tähistab jõge. Hobuseraud on muistsetest aegadest tuntud õnnemärk, viitab Torile kuulsust toonud hobusekasvandusele.

Hõbedane ja punane on ka püha Jüri tunnusvärvid ja koos ristidega sümboliseerivad Toris asuvat Eesti Sõjameeste Mälestuskirikut.

Vapi on loonud Priit Herodes.

## Vapi kasutamine
Tori valla vappi kasutatakse:
#Vallavolikogu, vallavalitsuse ja valla ametiasutuse hallatavate asutuste plankidel ja pitseritel.
#Valla lipul.
#Vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel ning valitsuse poolt välja antud trükistel, meenetel, reklaamidel ja embleemidel.
#Valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
#Muudel juhtudel valitsuse loal.

## Tori valla vapp aastatel 1996–2019

Varasemal vapil oli lainelise lõikega pikuti poolitatud hõbe-rohelisel kilbil vastasvärvides hobuseraud. Vapi autor oli Priit Herodes.

Vapp oli kinnitatud 4. märtsil 1997 (Tori vallavolikogus 26. veebruaril 1996).

Vapijaotus viitas vallamaade paiknemisele mõlemal pool Pärnu jõge. Lainelõige tähistas valda läbivaid jõgesid ja soid. Hobuseraud osutas Tori vallale tunnustust toonud hobusekasvatusele ja sümboliseeris ühtlasi vallarahva õnnelootust.

## Vaata ka
*Tori valla lipp

## Välislingid
*Tori valla sümboolika valla kodulehel
*Tori valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Aste alevik

**Aste** on alevik Saaremaal Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevuk Lääne-Saare valda, detsembrini 2014 asus Kaarma vallas. 

Seal asub Aste Põhikool. Seal on olnud Nõukogude ajal Aste lennuväli.

## Viited
Mooste

**Mooste** on alevik Põlva maakonnas Põlva vallas. Asub Mooste järve kaldal.

Moostes on lasteaed, Mooste Põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja.

12. detsembrist 1991 kuni 22. oktoobrini 2017 oli Mooste alevik Mooste valla keskus.

## Vaata ka
*Mooste Kunsti ja Sotsiaalpraktika Keskus
*Mooste külalisstuudio
*Mooste mõis
*Mooste park
*Mooste sovhoos

## Viited
Selja (Tori)

**Selja** on küla Pärnumaal Tori vallas.

Küla territooriumit poolitab Lelle–Pärnu laiarööpmeline raudtee, millel tegutses kuni 2018. aasta detsembrini Tori raudteepeatus.

## Viited
Abaja (Saaremaa)

**Abaja** (kohakääne Abajasse või Abajale) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Abaja lahe ääres.

Abaja asub Kihelkonnast paar kilomeetrit loodes.

Seda kohanime on esmamainitud 1692. aastal, kui on nimetatud isikut *Abbaja Reino Simo*. 1826 nimetati *Abbaja* küla ja 1900. aasta paiku Абая küla. Küla asus Kihelkonna kihelkonnas ja kuulus Rootsiküla mõisale.

Aastatel 1977–1997 oli Abaja osa Kihelkonna alevikust. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Kihelkonna valda.

Küla nimi oli algselt talupoja lisanimi. Lisanimi pärineb lahelt: *abajas : abaja* 'laht, meresopp, veeloik'.

## Viited
Abula

**Abula** (kohakääne Abulasse) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Abula asub Saaremaa põhjaranniku lähedal Tagalahest idas, Mustjalast läänes ja Pidulast põhjas.

Rahvasuu jagab küla kolmeks: Aandiotsa läänes, Külaotsa põhjas ja Räägaotsa lõunas.

## Ajalugu

Abula esmamainimine ei ole kindel. 1453 mainiti isikut *Hans van Appoll is eyn bur up Dagede* ja on oletatud, et see võis käia Abula kohta. Kui seda mitte arvestada, siis 1572 mainiti seda nime kujul *Abula*, 1592 ja 1643 kujul *Abbola* ning 1798 kujul *Abbul*. Küla kuulus põhiliselt Mustjala mõisale, ent on kuulunud ka Kärla ja Mõnnuste mõisa alla. 18. sajandi alguses oli Abula mõis, 1782 jälle küla. Kiriklikult kuulus ta Mustjala kihelkonda.

Külanimi tuleb tõenäoliselt isikunimest. *Abbo* on germaani *Alf*- ja *Adel*-lõpuliste isikunimede lühend. Viimasel juhul peab nime teine pool algama b-ga, näiteks *Adelbert*. Võimalik on ka pärinemine nimedest *Apo* või *Appo*, mis on lühend Aabrahamist.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Abulas asuvad Abula pank ja Abula rand.

## Viited
Jõgeva alevik

**Jõgeva** alevik on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Alevik on kujunenud ajaloolise mõisa ümber. Jõgeva aleviku nime kannab endine mõisasüda ametlikult Eesti taasiseseisvumisest alates. Varem on seda nimetatud nii sordiaretusjaamaks kui ka Jõgeva näidissovhoosi keskasulaks.

Alevik asub Pedja jõe ääres ja jõele on paisutatud Jõgeva veskijärv.

Alevikus tegutsevad 1920. aastal asutatud Eesti Taimekasvatuse Instituut, 1950. aastal avatud lasteaed, noortekeskus ja kultuuriselts Vanaveski.

## Nimi
Jõgeva aleviku nimi tuleb Jõgeva mõisa nimest, mille asemele Jõgeva asundus 1920. aastatel rajati. Ajaloolistes allikates esinevad järgmised nimekujud: 1599 *wieś Jagiwa*, 1638 *Jeggiwa*, 1739 *Jöggewah*, 1795 *Joeggewa*. Jõgeva nime päritolu kohta on mitu võimalikku selgitust. Lauri Kettunen pidas seda v-tuletiseks sõnast *jõgi*, Andrus Saareste lühenenud vormiks nimest *Jõgedevahe*. Valdek Pall peab kõige tõenäolisemaks, et nime aluseks on olnud Wiedemanni sõnaraamatus leiduv sõna *jõgev* (omastav *jõgeva*), mis tähendab voolavat, tulvavat.

Rahvasuus on asulat kutsutud ka Sordiaretusjaamaks (mõisast oli tehtud sordiaretuskeskus).

## Asend
Jõgeva alevik asub Jõgeva linnast 2,5 kilomeetrit põhja pool Tapa–Tartu raudtee ääres. Alevik piirneb lõunas Jõgeva–Mustvee maantee, läänes Tapa–Tartu raudtee, põhjas Liivoja küla ning idas Pedja jõe ja Võduvere külaga. Jõgeva alevikku eraldab Jõgeva linnast kitsas riba Jõgeva valla Võduvere külast.

## Ajalugu
Jõgeva alevik on kujunenud ajaloolise Jõgeva mõisa ümber. 16. sajandi II poolel rajatud mõisa ümber hakkas asustus ja hoonestus tekkima pärast Tapa–Tartu raudtee valmimist 1876. aastal. Mõis riigistati 1917. aastal ja 1920. aastal alustas seal tegevust Jõgeva Sordikasvandus. Suurem osa mõisamaast ja -hoonetest jäi Eesti Seemnevilja Ühisuse kasutusse.

## Kultuurimälestised
Mitmed mõisahooned (peahoone, harjatall, tall, kelder, viinakelder, vesiveski, sepikoda, rehi, riistakuur ja kolm elamut) ja mõisa park on arvatud kultuurimälestisteks.

## Pilte

Fail:Jõgeva township south.jpg|alt=|Jõgeva aleviku lõunakülg, 2022; taamal Jõgeva linn)
Fail:Jõgeva township west.jpg|alt=|Jõgeva aleviku läänekülg, 2022
Fail:Jõgeva township south-west.jpg|alt=|Jõgeva aleviku edelakülg, 2022


## Vaata ka
*Jõgeva mõis
*Jõgeva veskijärv

## Viited
Kallaste (Saaremaa)

**Kallaste** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Aste

"**Aste**" on mitmetähenduslik sõna: 
***[[aste (ehitus)|aste]]** on trepi või muu sarnasekonstruktsiooni rõhtne osa
***[[aste (filosoofia)|aste]]** on omaduse esinemise määr
***[[aste (raketitehnika)|aste]]** on kanderaketi osa
***[[aste (matemaatika)|aste]]** on matemaatikas võrdsete tegurite korrutis või selle üldistus
***[[aste (keeleteadus)|aste]]** on keeleteaduses astmevaheldusliku morfeemi teisend
***[[aste (muusika)|aste]]** ehk **[[heliaste]]** on muusikas diatoonilise helirea heli tähis
***[[Aste alevik|Aste]]** on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Aste küla|Aste]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas

## Vaata ka
*Aste külanõukogu
*Polünoomi aste
Kehila

**Kehila** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Kihelkonna valda.

Külas asuvas Miilaste talus on muuseum (Miilaste talu vanavarakogu).

## Vaata ka
* Kehila kool

## Viited
Kihelkonna-Liiva

**Kihelkonna-Liiva** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Kihelkonna valda ja kandis nime **Liiva**.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Neeme

**Neeme** on kahe küla nimi Eestis:

* **[[Neeme (Saaremaa)|Neeme]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Neeme (Jõelähtme)|Neeme]]**, küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas

### Muud tähendused
* Neeme on eesnimi
* Neeme on perekonnanimi
* "**[[Neeme (näidend)|Neeme]]**" on näidend
* **[[Neeme (laev)|Neeme]]** oli Eesti aurik

## Vaata ka
* Neeme soo
* Neemehark
* Neemeotsa kari
* Neeme Sadam
Harku

**Harku** on alevik Harju maakonnas Harku vallas. Asub Tallinnast läänes.

Harkus asub Harku mõisaansambel koos Harku mõisa pargiga ja Eesti Maaülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituut.

## Vaata ka
*Harku järv
*Harku raamatukogu
*Harku raba
*Harku tasandik
*Laagri–Harku tee

## Viited
Velise Sillaotsa Talumuuseum

**Velise Sillaotsa Talumuuseum** (ka: **Sillaotsa Talumuuseum**) on muuseum Raplamaal Märjamaa vallas.

Muuseumi rajas 1982. aastal kodu-uurija ja kultuuriloolane Aleksei Parnabas (1919–1986).

Ekspositsioon annab ülevaate Kagu-Läänemaa (Velise ja Märjamaa valla) maarahva elust, töödest ja tegemistest ning tööriistadest 19. sajandi keskpaigast lähiminevikuni. Suurem osa põllutööriistu on kohalike tehtud. Haruldane eksponaat on kohaliku meistrimehe valmistatud kettaajamiga rehepeksumasin. Mitmed eksponeeritud masinad on ikka veel töökorras.

Taluhoonete ümber on looduskaitsealused puud (Sillaotsa talu dendraarium). Dendraariumis kasvab 170 puu- ja põõsaliiki.

Muuseumis peetakse talguid ja teemapäevi, rahvapidusid ja näitemänge.

## Välislingid
* Velise Sillaotsa Talumuuseumi koduleht
* Urmas Hännile, "Masinapäev teenis ülla eesmärgi tarvis 700 eurot", Pärnu Postimees, 11. juuli 2012
Rootsiküla

**Rootsiküla** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Rootsiküla (Saaremaa)|Rootsiküla]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Rootsiküla (Kihnu)|Rootsiküla]]**, küla Pärnu maakonnas Kihnu vallas
* **[[Rootsiküla (Alatskivi)|Rootsiküla]]**, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas

## Vaata ka
* **[[Rootsi (Kõrgessaare)|Rootsi]]** on küla Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas
* **[[Rootsi (Kohila)|Rootsi]]** on küla Rapla maakonnas Kohila vallas

* Rootsiküla järv asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
Ferenc Zenthe

**Ferenc Zenthe** (24. aprill 1920 Salgótarján, Ungari – 30. juuli 2006 Budapest) oli ungari näitleja.

Näitlejakarjääri alustas Ferenc Zenthe 1944 Pécsi Rahvusteatris. Aastast 1952 kuni surmani oli ta Budapesti Madáchi-nimelise teatri näitleja.

Ta on mänginud ka raadio- ja telesarjades ning 71 mängufilmis. Eestlastele tuntuim on tema roll 18. sajandi vabadusvõitleja kapten Tenkesina, kellest 1963–1965 valmisid telesari ja mängufilm.

2005. aastal sai ta Ungari rahvanäitleja tiitli. 30. juulil 2006 suri ta vähki.

## Välislingid
*Ferenc Zenthe ehk kapten Tenkeš on lahkunud, Postimees, 7. august 2006
*Ferenc Zenthe IMDB.com-is
Rootsiküla (Saaremaa)

**Rootsiküla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla läänerannal on Papissaare sadam, mille kaudu pääseb Vilsandile.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Küla järgi on nime saanud Siluri lubjakivikiht Rootsiküla lade ja selle Rootsiküla kihistu.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Pidula

**Pidula** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Pidula lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

Külas paiknes Pidula mõisa keskus ning seal asub Pidula tiik.

Pidulast on pärit eesti koorijuht ja muusikapedagoog Venno Laul.

Külas asuvad muistsed Pidula kivikalmed.

## Vaata ka
*Pidula maalinn
*Eesti külade loend

## Viited