open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärimise järjekorra põhimõte

**Pärimise järjekorra põhimõte** on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Selle järgi pärivad pärandaja sugulased kolmes järjekorras (abikaasa erireeglite alusel sugulaste kõrval). Oluline on see, et järgmise järjekorra juurde minnakse alles siis, kui eelmisest ühtegi pärijat ei ole.  Näiteks kui esimesest järjekorrast on vähemalt üks pärija olemas, siis teise järjekorra juurde ei minda. 

## Järjekorrad

Esimese järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja alanejad sugulased  ehk pärandaja lapsed ja lapselapsed. Seega, kui toimub seadusjärgne pärimine ja pärandajal on vähemalt üks elus laps, siis pärib tema ainukesena. Oluline on ka see, et pärandaja lapselaps pärib ainult siis, kui tema vanemad on surnud (välistamis- ja asenduspõhimõte). 

Teise järjekorra pärijateks on pärandaja vanemad ja nende alanejad sugulased  ehk pärandaja vennad ja õed. Seega kui pärandajal alanejaid sugulasi pole, siis liigutakse teise järjekorra juurde ja pärivad kas pärandaja vanemad või nende puudumisel pärandaja õed ja vennad. 

Kolmanda järjekorra pärijateks on pärandaja vanavanemad ja nende alanejad sugulased  ehk pärandaja tädid ja onud. Seega kui ei ole olemas pärijaid esimesest ega teisest järjekorrast, siis pärivad pärandaja vanavanemad võrdsetes osades. Kui üks vanavanem on surnud, pärivad tema asemel tema alanejad sugulased. 

## Näide
Oletame, et pärandaja polnud testamenti teinud ega pärimislepingut sõlminud ehk pärimine toimub seadusjärgselt. Pärandajal lapsi pole ning elus on pärandaja mõlemad vanemad ning kõik vanavanemad. Seega järjekorra põhimõtte järgi tuleb esmalt vaadata, kas on esimese järjekorra pärijaid. Kuna antud juhul ei ole, siis tuleb liikuda teise järjekorra juurde. Kuna mõlemad vanemad on elus, siis pärivad nemad võrdsetes osades kogu pärandi (eeldusel, et pärandajal polnud abikaasat). Kolmanda järjekorra ehk vanavanemate juurde ei ole vaja minna, sest teise järjekorra pärijad on olemas.

## Viited
Tüvikonna põhimõte

**Tüvikonna põhimõte** on üks seadusjärgse pärimise põhimõtteid. Selle järgi ühe ja sama järjekorra siseselt jagatakse sugulased tüvikondadesse. Ühe tüvikonna moodustavad kõik pärandaja alanejad sugulased, kes on ühe pärandaja alaneja sugulase kaudu omavahel suguluses.  Tüvikonnad määratakse pärima õigustatud isikute ja nende alanejate alusel igas järjekorras.

## Tüvikonnad

* Esimeses järjekorras on üks tüvikond – kõik pärijad on kas pärandaja alanejad sugulased (lapsed) või alanejate alanejad (lapselapsed); 
* Teises järjekorras on kaks tüvikonda – pärandaja isa tüvikond (isa ja tema lapsed) ja pärandaja ema tüvikond (ema ja tema lapsed); 
* Kolmandas järjekorras on neli tüvikonda – pärandaja emaema, emaisa, isaema ja isaisa tüvikond.

Tüvikondade arv järjekorra sees määrab pärandiosa suuruse, mis märgitakse murdosana. Iga tüvikond pärib võrdse osa tervikpärandist.

Näiteks teise järjekorra pärijate puhul:

* ½ pärandist emale ja tema alanejatele sugulastele (lastele); 
* ½ isale ning tema alanejatele sugulastele.

Samamoodi kolmanda järjekorra pärijate puhul:

* ¼ pärandist emaemale ja tema alanejatele sugulastele;
* ¼ pärandist emaisale ja tema alanejatele sugulastele;
* ¼ isaemale ja tema alanejatele sugulastele; 
* ¼ isaisale ning tema alanejatele sugulastele.

Tüvikondade puhul muutuvad oluliseks erinevad alanejad sugulased. Kui näiteks pärandaja vanematel on lapsi muudest suhetest, on konkreetsel lapsel võimalik pärida ainult ühe vanema osa, kuna on pärandajaga suguluses ainult ühe vanema kaudu.

Pärand saab tüvikondade vahel liikuda, kuid ainult siis, kui kõnealune tüvikond on tühi, st keegi sellest tüvikonnast ei saa pärida.

## Näide
Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimse tahte avaldust. Pärandajal ei ole lapsi ega lapselapsi, aga ka abikaasat. Ka pärandaja vanemad on surnud. See-eest on aga elus 2 õde ning 1 poolvend, poolvennaga on pärandajal ühine ema. Pärimise järjekorra põhimõtte järgi ei pea vaatama kolmanda järjekorra täidetust, vaid pärand jagatakse terviklikult teises järjekorras (pärimisseadus § 12 lg-d 2 ja 3). Tüvikonna põhimõtte järgi peaksid pärima esmalt pärandaja vanemad, mõlemad ½ osas, tekib isa ja ema tüvikond. Kuna aga ka vanemad on surnud, tuleb pärand jaotada nende alanejate sugulaste vahel (asenduspõhimõte, pärimisseadus § 14 lg 3). Ema tüvikonnas on pärandaja 2 õde ning 1 poolvend, kes kõik pärivad tüvikonnas oleva osa pärandvaras võrdselt (1/3 osa ½ pärandvarast, seega 1/6 osa). Isa tüvikonnas aga poolvenda ei ole, kuna poolvend ei ole isa laps. Seega pärivad isa tüvikonnas oleva osa pärandvarast ainult pärandaja õed, pärides isa tüvikonnas mõlemad ¼ osa (1/2 osa ½ pärandvarast). Seega pärib pärandaja poolvend 1/6 osa pärandvarast, pärandaja õed aga mõlemad ¼ ja 1/6, seega kokku 5/12 suuruse osa pärandvarast.

## Viited
Mähkküla peakraav

**Mähkküla peakraav** on peakraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kraavi pikkus on 2 km. Kraavi valgla suurus on 2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Viimse tahte avaldus

**Viimse tahte avaldus** on isiku korraldus oma surma puhuks, millel on õiguslik tähendus. Viimse tahte avaldusi on kahte liiki: testament ja pärimisleping.

Et viimse tahte avalduses on korraldused just surma puhuks, siis on tegemist *mortis causa* tehinguga. See tähendab, et seal sisalduvad korraldused jõustuvad alles pärast nende tegija surma.

## Testament

Testament võib olla notariaalselt tõestatud või kodune. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeline. Notariaalne testament võib olla notariaalselt tõestatud või notarile hoiule antud testament.

## Pärimisleping

Pärimisleping on kokkulepe pärandaja ja teise isiku vahel. Pärimislepinguga määratakse pärija, annak, sihtkäsund või sihtmäärang. Pärimislepinguga võib seadusjärgne pärija pärandist loobuda.

## Viited
Painküla peakraav

**Painküla peakraav** on peakraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraavi valgla suurus on 8,2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Liivoja (Jõgeva maakond)

**Liivoja** (ka **Mõisamaa peakraav**) on peakraav Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 7,2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Paasküla kraav

**Paasküla kraav** on peakraav Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kraavi pikkus on 4,6 km. Kraavi valgla suurus on 13,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Omakäeliselt kirjutatud testament

**Omakäeliselt kirjutatud testament** **ehk holograafiline** **testament** on pärimisseaduse alusel kodune testament, mille testaator (pärandaja) kirjutab algusest lõpuni käsitsi. 

## Omakäelise testamendi kehtivuse eeldused
Nõuded omakäelisele testamendile: 

# Testaator on testeerimisvõimeline.
# Testaator on testamendi algusest lõpuni kirjutanud oma käega.
# Testaator on omakäeliselt märkinud testamendi tegemise kuupäeva ja aasta.
# Testaator on testamendi omakäeliselt allkirjastanud.
# Testaator ei ole teinud pärimislepingut või uut testamenti.

Pärimisseadus lubab pärandajal koostada omakäelise testamendi tingimusel, et sellele on lisatud testamendi tegemise kuupäev ja aasta. Samuti peab omakäelisele testamendile pärandaja isiklikult alla kirjutama.

Pärandaja peab olema testeerimisvõimeline ehk õigusvõimeline, täisealine, teovõimeline ja otsusevõimeline.

Omakäeliselt kirjutatud testament kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel testamendi tegemise päevast, kui pärandaja sel ajal veel elab. Kui testamendis ei ole märgitud selle tegemise kuupäeva ega aastat ning ei ole võimalik ka muul viisil tuvastada testamendi tegemise aega, on testament tühine ehk selle testamendi alusel pärimist ei toimu.

Omakäeline testament ei kuulu täitmisele, kui pärandaja on enne omakäelise testamendi tegemist sõlminud õiguslikult tugevama pärimislepingu. Samuti ei kuulu testament täitmisele, kui pärandaja on peale omakäelise testamendi tegemist teinud uue testamendi (ükskõik, millise testamendi vormis) või sõlminud pärimislepingu. 

## Seos notariaalselt tõestatud ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testamendiga
Kui omakäeliselt kirjutatud testament esitatakse notarile ja notar koostab selle kohta notariaalakti, kehtib omakäeliselt kirjutatud testament notariaalselt tõestatud testamendina. Seega on võimalik omakäelise testamendi tähtaega pikendada notariaalse tõestamise kaudu. Notari abil testamendi pikendamine annab pärandajale võimaluse oma viimset tahet väljendada kohe, kui isik seda soovib, ning seejärel hiljem testamenti pikendada, ilma et pärandaja peaks koostama uue samasisulise testamendi.

Kui omakäeliselt kirjutatud testamendile kirjutavad alla ka tunnistajad, kehtib see endiselt omakäeliselt kirjutatud testamendina, mistõttu ei pea järgima pärimisseaduses tunnistajatele kehtestatud piiranguid.

## Omakäelise testamendiga kaasnevad riskid
Omakäelise testamendi negatiivne külg on selle riskantsus. Omakäelise testamendi tegemine võib jääda saladuseks ning seetõttu ei pruugi see kunagi ka avalikuks tulla. Samuti on omakäelist testamenti lihtne hävitada ja võltsida, mistõttu jääks testaatori viimne tahe ellu viimata. Omakäelise testamendi puhul on alati oht, et kahtluse alla satub testamendi tõesus ning samuti ei pruugi testamendi sisu tõlgendus vastata pärandaja tegelikule tahtele. 

Viimane tuleb kõne alla pigem juhtudel, kui pärandaja pole oma tahet väljendanud piisavalt täpselt ja omakäelise testamendi puhul ei ole ka notar kontrollinud pärandaja tegelikku tahet testamendi tegemise ajal. 

## Viited
Permisküla oja

**Permisküla oja** (ka *Permisküla peakraav*)  on oja Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Oja pikkus on 15,1 km, valgala 33 km². Oja algab Repna soost ja suubub Narva jõkke.

## Välislingid
*
Pürtuküla kraav

**Pürtuküla kraav** (ka **Saarejärve kraav**) on kraav Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kraavi pikkus on 0,9 km. Kraavi valgla suurus on 10,9 km².

## Viited

## Välislingid
*
Hobuoja

**Hobuoja** (ka **Ridaküla peakraav**) on peakraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 18,3 km², langus 8 m ja lang 1,21 m/km. Kraav saab alguse 42,5 m kõrgusel Loime külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Valma külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Abikaasa eelosa

**Abikaasa eelosa** on pärandaja üleelanud abikaasa õigus nõuda endale peale pärandiosa ka abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need esemed ei ole kinnisasja päraldised.    

Abikaasa õigus eelosale tähendab, et olukorras, kus pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised. 

Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu.  Kirjanduses on leitud, et kinnisasja päraldiseks on näiteks sisseehitatud köögimööbel.  

Silmas tuleb pidada aga seda, et õigus eelosale (abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetele) on pärandja üleelanud abikaasal olemas üksnes siis, kui ta pärib koos teise järjekorra pärijatega.

Abikaasa eelosa eesmärk on võimaldada pärandaja üleelanud abikaasal jätkata tavapärast elu temale harjumuspärases keskkonnas – selline keskkond luuakse abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete üleandmisega üleelanud abikaasale. 

## Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete määratlus
Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete ammendav määratlus (loetelu) õigusaktides puudub.  

Tavalise sisustuse esemete määratlus on hinnanguline. Otsustamisel selle üle, kas konkreetne ese kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka, tuleb lähtuda eelosa regulatsiooni eesmärgist (tavapärase elu harjumuspärases keskkonnas jätkamise võimaldamine), konkreetse eseme funktsioonist ning üldisest käibearusaamast (teisisõnu arusaamast sellest, mis kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka).

Kirjanduses on asutud seisukohale, et abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetena saavad olla käsitletavad näiteks voodipesu, kodumasinad (majapidamismasinad), mööbel, raamatud, koduelektroonika (arvuti, raadio, televiisor).

## Abikaasa eelosa õiguslik olemus
Pärandi avanemisel (pärandaja surma hetkel)  ei lähe eelossa kuuluvate ühise kodu tavalise sisustuse esemete omandiõigus pärandaja üleelanud abikaasale automaatselt üle. 

Pärandi avanemisel omandab üleelanud abikaasa (pärandaja seadusjärgse pärijana)  õiguse nõuda pärandaja teise järjekorra seadusjärgsetelt pärijatelt vastavate esemete omandiõiguse ülekandmist.

## Viited
Peräkülä oja

**Peräkülä oja** (ka **Peraküla kraav**) on kraav Põlva maakonnas Kanepi vallas. Kraavi pikkus on 1,9 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Saareküla oja

**Saareküla oja** (ka **Saareküla kraav**) on peakraav Põlva maakonnas Räpina vallas. Kraavi pikkus on 2,2 km. Kraavi valgla suurus on alla 10 km².

## Viited

## Välislingid
*
Ristiküla peakraav

**Ristiküla peakraav** on peakraav Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kraavi pikkus on 7,9 km. Kraavi valgla suurus on 16,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Kollane emajuur

**Kollane emajuur** (*Gentiana lutea* L.) on emajuureliste sugukonda emajuure perekonda kuuluv mitmeaastane kuni 140 cm kõrgune rohttaim. 

Kasvab 1200–2000 meetri kõrgusel üle merepinna Lõuna-, Kesk- ja Ida-Euroopas. Eesti looduses ei kasva. Droogina kasutatakse juurt ja juurikat. Maitse on mõru.

## Botaaniline kirjeldus

### Juur
Võimsa juurestikuga taim. Peajuur on paks ja lühike, sellest harunevad lisajuured. Pealt on juur pruun, seest kollane.

### Vars
Varred on püstised, paksud ja silindrilised, seest õõnsad.

### Leht
Emajuure lehed on lihtlehed, nad on varreümbrised, asuvad vaheldumisi. Lehelaba on kujult elliptiline. Leheserv on terve. Lehe pikkus võib ulatuda kuni 30 cm ja laius kuni 15 cm. Lehel on 5–7 tugevat leheroodu. Lehed on sinakasrohelised.
### Õis
Taim hakkab õitsema 3. või 4. eluaastal. Õitsemise aeg on juunist augustini. Õied on kollased ja neid on palju, nad on koondunud varrele mitmekorruseliste männastena. Emajuur on kahesuguline putuktolmleja taim, millel on viis tolmukat ja üks emakas. 
### Vili ja seemned
Viljad hakkavad valmima augusti alguses ja valmivad augusti lõpuks või septembri alguseks. Vili on piklik, ühepesaline kupar, kus on palju seemneid. Seemned on väiksed (3 mm), lamedad, piklikud või ümarad, helepruunid. 
## Droog

Kollase emajuure droogiks on 5–6-aastase taime juure ja juurte tükikesed.Juur kaevatakse välja kevadel või sügisel, puhastatakse mullast, pestakse külma veega ja lõigatakse 15 cm pikkusteks tükkideks. Tükikesed kuivatatakse temperatuuril 45–60 °C. Hoitakse kuivas ja jahedas kohas. Säilivusaeg on viis aastat. 

## Keemiline koostis
Mõru maitse annavad taimele mõruglükosiidid: amarogentiin, gentsiopikrosiid, svertiamariin ja sverosiid. Taimes leidub veel mono- ja oligosahhariide, puriinalkaloide, ksantoone, triterpeene, eeterlikku õli, pektiine, lima ja vaiku.
## Kasutamine
### Kasutamine meditsiinis
Tänu oma mõrule maitsele soodustab seedetegevust ja suurendab isu. Omab ka seenevastast toimet. Aitab võidelda isutuse, lihaselõtvuse, kõhupuhituse, maomahla alahappesuse ja vähese sapinõristusega. Ei tohi kasutada need, kellel on haavandtõbi, maomahla ülihappesus, maopõletik või kõrgvererõhktõbi. On vastu näidustatud ka rasedatele.
### Muu kasutusala
Kasutatakse ka brändi lisandina.
## Viited
Lee Donghae

**Lee Dong-hae** (hangul: 이동해; hanja: 李東海; sündinud 15. oktoobril 1986) on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja ja näitleja.

Ta on Super Juniori ja selle alagruppide Super Junior-M, Super Junior-D&E, ka tantsukollektiivi SM The Performance liige.
BusinessWorld

**BusinessWorld** on Filipiinide ajaleht, mis kirjutab ärist ja äritegevusest. 

See asutati 27. veebruaril 1967 nimega **BusinessDay**. Ajalehe peakorter asub Quezon Citys.
Fokstrott (film 2017)

**"Fokstrott"** (heebrea keeles: פוֹקְסטְרוֹט‎) on 2017. aastal esilinastunud iisraeli draamafilm, mille stsenarist ja režissöör on Samuel Maoz. Peaosades kehastuvad Lior Ashkenazi ja Sarah Adler abielupaariks, kellele teatatakse oma Iisraeli kaitseväes teeninud poja hukkumisest.

Film esilinastus 74. Veneetsia rahvusvahelisel filmifestivalil, kus see pärjati žürii hõbelõviga. Filmi näidati ka 2017. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Fokstrott" pärjati ka ophiri auhinnaga, sellega sai film Iisraeli esindajaks parima võõrkeelse filmi Oscarile 90. Oscari galal.

## Süžee
Michael ja Dafna Feldmann, jõukas Tel Avivi abielupaar, saavad teada, et nende poeg, Jonathan, on kaitseväes teenistuskohustusi täites hukkunud. Kaitseväe esindajad keelduvad šokeeritud vanematele poja hukkumise üksikasju täpsustama. Paar tundi hiljem jõuab vanemateni teade, et on juhtunud arusaamatus ning et nende poeg on elus ja terve. Tulivihane Michael nõuab, et kaitseliit lubaks Jonathanil koju naasta.

Edasi näevad vaatajad Feldmannide poja elu sõjaväes – koos kolme kaaslasega kusagil tühermaal kontrollpunkti valvava Jonathani iga päev on eelmisega sarnane – tõsta tõkkepuud mööduva kaameli läbi laskmiseks, kontrollida üksikute autoreisijate dokumente, mõõta eluasemeks oleva konteineri pikaldast vajumist mutta – see kõik on oma absurdsuses isegi naljakas. Ühel hilisõhtul laseb Jonathan maha kontrollpunkti läbida tahtnud araabia noorukid, kuna tema kaaslased pidasid maha kukkunud õllepurki lõhkekehaks. Kaitseväe juhtkond otsustab intsidendi maha vaikida ning buldoosr matab laibad ja auto ühishauda. Teel koju sõidab Jonathani auto teelt välja ja ta hukkub.

Lõpustseenides näidatakse Jonathani perekonda kuus kuud pärast tema surma.

## Osatäitjad
*Lior Ashkenazi – Michael Feldmann
*Sarah Adler – Dafna Feldmann
*Yonathan Shiray – Jonathan Feldmann
*Shira Haas – Alma Feldmann, Michaeli and Dafna tütar
*Yehuda Almagor – Avigdor, Michaeli vend
*Karin Ugowski – Michaeli ja Avigdori ema
*Ilia Grosz – Dafna õde
Nikol Pašinjan

**Nikol Pašinjan** (armeenia keeles Նիկոլ Փաշինյան; sündinud 1. juunil 1975 Idževanis) on Armeenia ajakirjanik ja poliitik. Ta on alates 2018. aasta 8. maist Armeenia peaminister. Enne seda oli ta aastast 2012 Armeenia parlamendi liige.

Ta õppis aastani 1995 Jerevani Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse osakonnas (ei lõpetanud).
Wolfgang Dremmler

**Wolfgang Dremmler** (sündinud 12. juulil 1954 Salzgitteris) on Saksamaa endine jalgpallur. Ta on mänginud Lääne-Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta kuulus Lääne-Saksamaa koondisse 1982. aasta maailmameistrivõistlustel, mil saadi teine koht.

## Saavutused
;Müncheni Bayern
*Bundesliga (4): 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86
*DFB-Pokal (3): 1981–82, 1983–84, 1985–86
Portsmouth (Virginia)

**Portsmouth** on maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. See asub Hampton Roadsi linnastus. Elizabethi jõgi eraldab Portsmouthi Norfolki linnast.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 97 915. Aastal 2010 oli elanikke 95 535.

Linn on asutatud 1752. aastal.

Portsmouthis asub Ameerika Ühendriikide mereväe laevatehas ja meditsiinikeskus.

## Viited

## Välislingid
* https://www.portsmouthva.gov/
Saduküla kraav

**Saduküla kraav** on kraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 5,6 km. Kraavi valgla suurus on 3,5 km².

## Viited

## Välislingid
*
Saeveski oja

**Saeveski oja** (ka **Laukasoo peakraav**) on peakraav Tartu maakonnas. Kraavi pikkus on 9 km. Kraavi valgla suurus on 19,9 km².

## Viited

## Välislingid
*
Saeveskikraav

**Saeveskikraav** (ka *Saeveski peakraav*) on peakraav Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Kraav on 5,3 km pikk, valgala pindala 35,8 km². Kraav algab Altkülast ja suubub lõunast Pakri lahte.

## Välislingid
*
Strass im Zillertal

**Strass im Zillertal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 523 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 5,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 829 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.strass.tirol.gv.at
Soometsa kraav

**Soometsa kraav** on kraav Pärnu maakonnas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 17,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Soomevere kraav

**Soomevere kraav** on kraav Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kabala peakraavi parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 2,8 km, valgla suurus 3,8 km², langus 5,5 m ja lang 1,96 m/km. Kraav saab alguse 48,5 m kõrgusel Paaksima ja Soomevere küla piiril ning suubub 43 m kõrgusel Paaksima, Soomevere ja Koksvere küla piiril paremalt poolt Kabala peakraavi 10,4 km kaugusel selle suudmest. Kraavi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
Suureküla peakraav

**Suureküla peakraav** on peakraav Järva maakonnas Järva vallas. Kraavi pikkus on 7,1 km. Kraavi valgla suurus on 9,8 km².

## Viited

## Välislingid
*
Duck Dynasty

**Duck Dynasty** on Ameerika Ühendriikide tõsielusari, mis kujutab Robertsoni perekonna ja Duck Commanderi ettevõtte elu.

Sarja näitas telekanal A&E aastatel 2012–2017, kokku läks eetrisse 11 hooaega 130 jaoga.
Tammikmäe peakraav

**Tammikmäe peakraav** on peakraav Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kraavi pikkus on 2,3 km. Kraavi valgla suurus on 14,1 km².

## Viited

## Välislingid
*
Ruunoja

**Ruunoja** on oja Harju maakonnas Anija vallas. Oja pikkus on 4,7 km. Oja valgla suurus on 2,7 km².

## Viited

## Välislingid
*
Võlausaldaja üleskutsemenetlus

**[[Võlausaldaja]] üleskutsemenetlus** on menetlus, mille käigus tehakse avalik teadaanne, ja selle eesmärk on anda õigustatud isikutele nende nõuetest või õigustest teada, kui need isikud ei ole teada või nende elukohtade kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Võlausaldaja üleskutsemenetluse käigus selgitatakse välja isikud, kellel oli surnud isiku vastu nõue ehk kohustus, mille võlgnik oli kohustatud täitma.

Üleskutsemenetlus tuleb läbi viia pärandvara inventuuri käigus. Selleks tuleb inventuuri tegijal (pärija või muu õigustatud isik – selleks võib olla ka notar) avaldada ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teade, mis peab sisaldama vähemalt järgnevat informatsiooni:

Esiteks tuleb teatada pärandaja surmast ja sellest, et pärija või muu õigustatud isik nõuab pärandi inventuuri.

Teiseks tuleb kohustada pärandvara suhtes nõudete ja õigustega isikuid teatada oma nõuetest ja õigustest inventuuri tegijale. Selleks mõeldud tähtaeg on üks kuu alates üleskutse avaldamisest.

Kolmandaks tuleb anda teada tagajärgedest, mis rakenduvad juhul, kui õigustatud isikud nõudest või õigusest tähtaegselt teatamata jätavad.

Juhul, kui võlausaldaja ei anna oma nõudest tähtaegselt teada, vastutab pärija (pärast inventuuri tegemist) täitmata nõude eest üksnes ulatuses, milles ta on temale nõudest teatamise hetkel veel pärandvara arvel rikastunud.

## Viited
Shinya Nishikawa

**Shinya Nishikawa** (jaapani keeles 西川 慎 也 *Nishikawa Shinya*, sündinud 12. juunil 1974) on endine Jaapani jalgpallur.
Ruunoja (Ida-Viru maakond)

**Ruunoja** (ka Tammiku kraav) on kraav Ida-Viru maakonnas. Kraavi pikkus on 1,5 km. Kraavi valgla suurus on 2,1 km².

## Viited

## Välislingid
*
Stummerberg

**Stummerberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 800 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,73 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 853 inimest.

Stummerberg asub Zillertali keskosas Stummi kohal.

## Viited

## Välislingid

* www.stummerberg.tirol.gv.at
Green Spring (Kentucky)

**Green Spring** on linn Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigis. 2000. aasta seisuga elas seal 759 inimest.

## Viited
Andrée polaarekspeditsioon aastal 1897

**Salomon August Andrée ekspeditsioon õhupalliga põhjapoolusele** algas 11. juulil 1897 ja lõppes sama aasta oktoobris kolme osavõtja – Salomon August Andrée, insener Knut Frænkeli ja fotograaf Nils Strindbergi surmaga. Meeste viimane laager avastati alles 33 aastat hiljem. 

19. sajandi teist poolt loetakse tihti polaarretkede heroiliseks ajastuks. Põhja- ja lõunapooluse eemalepeletavad alad pakkusid julgusele ja tehnilistele saavutustele väljakutset. Andrée plaanid sobivad seepärast oma loomult sellesse aega. Ta tahtis oma õhupalliga alustada teekonda Svalbardist ning lennata siis üle Põhja-Jäämere kuni Beringi väinani, et Alaskal, Kanadas või Venemaal maanduda. Eesmärgiks oli mööduda põhjapoolusest nii lähedalt kui võimalik.


Svea.png|Vesinikuõhupall Svea aastal 1894
Postcard.1896.png|Kunstniku nägemus lahkumisest Svalbardilt
Andree.boardgame.png|
Lachambre.balloon.factory.png|
S. A. Andrée's North Pole expedition crew (1896).png|Vasakult: N. G. Ekholm, N. Strindberg, S. A. Andrée
Andree.railway.station.png|Joonistus ajalehes Aftonbladet
Knut Frænkel.png|Knut Frænkel (1870–1897)
Balloon.hangar2.jpg|
Balloon.explorers.jpg|
Simon Rolfes

**Simon Rolfes** (sündinud 21. jaanuaril 1982 Ibbenbürenis) on Saksamaa endine jalgpallur.

Suurema osa klubikarjäärist veetis ta Leverkuseni Bayeris. Aastatel 2008–2015 oli ta klubi esindusmeeskonna kapten. Kõige edukam oli hooaeg 2010–2011, mil Saksamaa meistrivõistlustel saadi teine koht.

Saksamaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 28. märtsil 2007 sõprusmängus Taani vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 6. septembril 2008 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu.

Ta kuulus Saksamaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel, mil saadi teine koht. Ta pääses väljakule veerandfinaalis Portugali vastu ja poolfinaalis Türgi vastu.
One (räppar)

**Jung Jae-won** (korea keeles 정제원; sündinud 29. märtsil 1994), lavanimega **One**, on Lõuna-Korea räppar, laulja ja laulukirjutaja. 

Ta tegi debüüdi aastal 2015 hiphopduo 1Punch liikmena koos Kim Samueliga. Hiljem läks One D-Business Entertainmentist üle YG Entertainmenti, millele järgnes grupi lahkuminek septembris samal aastal. Ta on tuntud ka ülesastumisega telesaate "Show Me the Money" neljanda ja viienda hooaja saadetes.
Kurmāle vald

**Kurmāle vald** (läti keeles *Kurmāles pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. 

Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linna ja Pelči, Snēpele, Gudenieki, Īvande, Turlava ja Padure vallaga.

Valla pindala on 113,7 km². 2016. aastal elas seal 2080 inimest. Valla keskus on Vilgāle küla. Vallavanem on Dace Gūtmane.

## Ajalugu

Praegune vald hõlmab sõjaeelsete Kurmāle ja Planīca valla alasid. Aastal 1935 oli Kurmāle valla pindala 67,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Kurmāle ja Ievukalnsi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1960 liideti Kurmāle külanõukoguga Induļa ja Kursa külanõukogu Vilgāle sovhoosi maad, ent kolhoosi Traktorists maad liideti Abava külanõukoguga. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi «Traktorists» maad. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1990 muudeti Kurmāle külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Loodus

Valla veekogudest on suurim Vilgāle järv pindalaga 242,5 ha. Vald asub Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Valla kõrgeim koht Vārdupe mägi (138 m) on ka Kuldīga piirkonna ja endise Kuldīga rajooni kõrgeim punkt.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kurmāle (Meņģi) linnamägi. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Kļaviņi Kuradijala kivi, Grotlejase muinaskalmed ja Sudmalejase muinaskalmed.

Looduskaitse all on Sauleskalni dendropark, Bunki tamm, Dzirnieki luht, Vecvilgāle allee, Valgeallikas ja Mustallikas Marija pärn ning paar nimetut põlispuud.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 1954 lätlast, 38 venelast, 5 valgevenelast, 11 ukrainlast, 11 poolakat ja 9 leedulast.

Vallas on järgmised külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Meņģu Kurmāles pilskalns 02.jpg|Meņģi linnamägi
Baltavots - White spring.jpg|Valgeallikas
Melnavots - Black spring.jpg|Mustallikas


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Pärija üleskutsemenetlus

**[[Pärija]] üleskutsemenetlus** on menetlus, mille eesmärk on teavitada õigustatud isikuid nende nõuetest või õigustest. Õigustatud isikud on need, kes pärandajaga suguluse kaudu seotud olid ja kellel on pärandaja vara suhtes nõuded või õigused. Teadaande tagajärg on nõudest või õigusest teatamata jätmise korral õiguse lõppemine või muu õiguslikult negatiivne tagajärg. Pärijad on vaja välja selgitada, et pärandaja vara ja/või kohustused saaksid pärijale üle minna ehk pärijad saaksid oma pärandiosa kätte.

Pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse viib läbi notar, kui pärija ei ole teada või tema elukoha kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Selleks tuleb notaril avaldada teade ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Lisaks võib notar teate avaldada ka muus väljaandes. Kui notar ei ole enne pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse läbiviimist avaldanud teadet pärimismenetluse algatamise kohta, avaldab ta üleskutse koos pärimismenetluse algatamise teatega.

Juhul, kui ühtegi pärijat ei ole juba pärimismenetluse alguses teada, peab üleskutsemenetluse teates sisalduma info ka selle kohta, et nõudete ja õigustega isikul tuleb endast teada anda ühe kuu jooksul alates üleskutse avaldamisest. Kui endast teatanud isik ei suuda ühe kuu jooksul üleskutsemenetluse tähtpäeva möödumisest arvates oma pärimisõigust tõendada, eeldatakse, et seadusjärgne pärija on pärandi avanemise koha kohalik omavalitsusüksus või riik.

## Viited
Can't Remember to Forget You

**"Can't Remember to Forget You"** on Colombia laulja-laulukirjutaja Shakira laul ja singel tema kümnendalt stuudioalbumilt "Shakira". Laul salvestati koostöös laulja Rihannaga. 

Shakira hakkas plaanima uut muusikat 2011. aastal; töö jätkus aastal 2012, mille ajal lahkus ta oma eelmisest plaadifirmast Epic Records ja liitus RCA Recordsiga.
Aiaküla

**Aiaküla** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.

## Viited
Ala-Hanikase

**Ala-Hanikase** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Ala-Hanikase ja Mäe-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla.

Küla tekkis 18.–19. sajandil.

## Rahvajutud
Umbes 1920–1940nendatel levis Lõuna-Eestis jutt peidetud varanduse kohta. Seal olla juttu olnud Ala-Hanikase kohta ning just sealt küsiti ka inimestelt varanduse kohta.

## Viited
Huulõ

**Huulõ** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rebasmäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rebasmäe külaga.

Külast on teateid alates umbes 1920 (Huule).

## Viited
Sarir

**Sarir** või **Serir** oli keskaegne kristlik riik, mis eksisteeris 5.–12. sajandil seal, kus tänapäeval asub Dagestani mägipiirkond. 

Selle nimi pärineb Araabia sõnast "troon" ja viitab kuldsele troonile, mis oli majesteetliku autoriteedi sümbol.
Arojärve

**Arojärve** (ka Arujärve, rahvapäraselt Savikurmu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Savimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Savimäe külaga.

1796 on esimest korda mainitud nime Arrojerw.

## Viited
Hädaküla

**Hädaküla** on Eesti kohanimi:
*Hädaküla on paikkond Kohtla-Järves
*Hädaküla (Tartumaa), endine küla
*Hädaküla on Harju maakonna Lükati küla varasem nimi
*...
Hallissaarõ

**Hallissaarõ** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kamnitsa küla alale. Küla kaotati aastal 1977, mil see liideti Kamnitsa külaga.

## Viited
Jõeveere-Himmiste

**Jõeveere-Himmiste** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Koiola mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Himmiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Himmiste külaga. Suur osa praegusest Himmiste külast oli varem Jõeveere-Himmiste küla ala.

## Viited
Kikerpära soo

**Kikerpära soo** on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". 

Kikerpära sood on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.)

Kalevipoeg läks hobust ostma, käis Virus, Harjus ja Järvas ning linnulaul metsas juhatas talle teed, kuni ta jõudis soo juurde. Pahareti poegadele oli nende järv kitsaks jäänud, nad pidid pere juurest ära tulema ning arvasid uueks koduks soo sobiv olevat.
:Sealap leidsid õnne soovil
:Suures K i k e r p ä r a soossa
:Kogemata kohakese, 
:Kuhu koer ei korjaks kodu,
:Penipoeg ei pesapaika.
:Pahareti poegadelle
:Paistis paika meelepärast; 
Kuid nad ei jõudnud kokkuleppele, kes peaks soos pärisperemeheks saama. Nad palusid Kalevipoega õigust mõistma. Kalevipoeg andis nõu ning jättis Alevipoja sood kummagi pahareti poja jaoks välja mõõtma.

## Vaata ka
* Kikepera raba

## Viited
Kesk-Nedsäjä

**Kesk-Nedsäjä** (ka Teksinä) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Setumaal Poloda nulgas. Küla jääb tänapäeval Nedsaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil Kesk-Nedsäjä, Suurõ-Nedsäjä ja Väiko-Nedsäjä küla liitmisel moodustati Nedsaja küla.

1652 on esimest korda mainitud nime Декшино.

## Viited
Kim Namjoon

**Kim Namjoon** (sündinud 12. septembril 1994), tuntud ka kui **Kim Nam-Joon**, **Kim Nam Joon** või esinejanimega **RM** ja **Rap Monster**, on Lõuna-Korea räppar, laulukirjutaja ja produtsent. 

2013. aastast teeb ta koostööd ettevõttega Big Hit Entertainment ja on ansambli BTS eestvedaja.

## Elu
Namjoon sündis Lõuna-Koreas. Enne tema debüüti BTSiga oli ta räppar lavanimega Runch Randa.

Ta IQ on 148, Namjoon on saavutanud ülikooli keele-, matemaatika-, võõrkeele- ja ühiskonnaõpetuse sisseastumiseksamil parimaid tulemusi. Namjoon valdab ka inglise keelt, mida ta õppis väiksena vaadates teleseriaali sõbrad. Ta peab end ateistiks.

## Diskograafia
### Albumid
* 2015: "RM"

### Singlid
* "Reflection"
* "Rap Monster"
* "Where U At"
* "Favourite Girl"
* "Too Much"
* "Monsterlude"
* "RM Cypher Ruff"
* "Always"
* "Do You"
* "Change"
Kivestü

**Kivestü** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liinamäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.

Külast on teateid alates umbes 1920 (Kivestu).

## Viited
Luigaste

**Luigaste** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikareinu ja Puugi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1945-1970, mil selle küla alad jagati Pikareinu ja Puugi küla vahel.

1547 on esimest korda mainitud nime Luykes, seejärel 1627 Luikasche Kuela, 1638 Lukaste kyllo.

## Viited
Lullu

**Lullu** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Sulaoja küla alale. Küla eksisteeris veel 1945, hiljem on see liidetud Sulaoja külaga.

## Viited
Tähniline aarum

**Tähniline aarum** (*Arum maculatum L.*) ehk **aaronikepp** on mitmeaastane, võhaliste (*Araceae*) sugukonda kuuluv rohttaim, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopa niisketel niitudel ja metsades.

## Botaaniline iseloomustus

Mitmeaastane 30–60 cm kõrgune rohttaim poolkeraliste või ovaalsete horisontaalsete muguljate risoomidega.

### Lehed
Lehed on arvukad, nooljad, juurmised ja spiraalselt asetsevad. Primaarsed külgrood moodustavad vähemalt ühe peamise leheroo. Kõrgema astme leherood moodustavad võrkja mustri.

### Õis ja õisikud
Aarumil on tavapäratud "viljad-õed". Tõelised õied aarumil on pisikesed, kollakasvalged või kollakasrohelised ja kogunenud õisikuks. Aarum õitseb mais-juunis, aga erepunased viljad valmivad sügise alguses. Viljadeks on punased marjad, mis on mürgised. Eelistab kas avatud või poolvarjulist kasvukohta.

## Paljunemine
Aarum paljuneb vegetatiivselt (risoomiga) ja seemnetega.

## Kasvukohad
Aarumi kasvukohtadeks on soe kliimaga alad Lõuna-Euroopas, Ukrainas, Põhja-Kaukaasias, Krimmis ja Gruusias. Tähniline aarum kasvab niiskestes kohtades, enamasti leitakse savi pinnasega metsades, samuti kasvatatakse aedades.

## Droog
Juurikas (*Ari maculati rhizoma, radix Ari, tuber Ari*) kogutakse sügisel. Värsket droogi ei tohi kasutada.

## Keemiline koostis
­Alkaloidid: aroniin ja koniin, saponiinid,tsüanogeensed glükosiidid, lektiinid, lima, tärklis.

## Toimed ja näidustused

Toimib röga lahtistavalt, higieritust suurendavalt ja mähkivalt. Värske taim ärritab tugevasti limaskesti. Tarvitusel ka homöopaatias. Mungad on aarumit kasutanud bronhiidi raviks. Tänapäeval soovitatakse aarumit kasutada kurgupõletiku ja külmetushaiguse korral. Küpsetatud mugulaid tarvitatakse toiduks. Peaaegu kõik väikeste annuste toksilised ained on ravimid. Aarumi lillede põhjal kasutatakse homöopaatilist preparaati *Arum*, mida kasutatakse nina limaskesta, suu- ja hingamisteedepõletiku raviks. Enne esinemist kasutavad Arumit paljud lauljad ja oraatorid: aarum normaliseerib nende häält.

## Ohud
Värske taim on mürgine, välja arvatud mugul. Mahla sattumine nahale tekitab nahakahjustusi. Marjade söömisel lähevad huuled paiste ning kurk karedaks ja tundetuks, süljeeritus tekib valu, neelamisraskusi, oksendamist, kõhulahtisust ja urineerimishäireid, pulss aeglustub ja kehatemperatuur langeb. 3–12 tundi jooksul võib saabuda surm, inimene on enamasti täie teadvuse juures.
## Viited
Kooskora

**Kooskora** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ahja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Adiste ja Eoste küla alale.

Külast on teateid alates 1627 (Kosskor). Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. 

Nõukogude perioodil oli Kooskora küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 46, 1970. aastal 34.

Küla kaotati 1977, mil see liideti Adiste ja Eoste külaga.

## Viited
Sädemesaar

**Sädemesaar** ehk **Sädemete saar** on müütiline koht rahvuseeposes "Kalevipoeg". 

Sädemesaart on mainitud eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus.  Teekond maailma otsa.  Lapumaa ja Varrak, lapu tark.)

Kalevipoeg koos kaaslastega jõudis laeval Lennuk Lapu randa ning võttis teejuhiks Varraku, Lapu targa. Seilati merel kuni nähti Sädemesaart. Varrak ei soovitanud laevameestel saarele minna. Sulevipoeg seevastu pidas seda vajalikuks ning laev aeti randa.
:Põhja piiri pöörusella,
:Sealap Sädemete saare
:Tulisambad tõusemaie,
:Suitsupilved paisumaie....
:Kus see mägi mängis tulda,
:Teine suitsu sünniteli,
:Kolmas keetis kuuma vetta;
Sulevipoeg trotsis ohtu ning kõndis saarel põrgu leeaugu poole, ehkki juuksed ja kulmud kõrbesid. Viimaks leidis ta, et tulekünkast pole kasu kellelgi - 
:Kodu võiks ta rehekütjaks,
:Saunameestel küljesoojaks
:Mitmes kohas mõnus olla, 
ning paras oleks võtta siit piibu peale tuld ja laeva peale tagasi minna. 

## Viited
Mutiku

**Mutiku** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raanitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vissi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vissi külaga.

Küla alal on olnud Mutiku karjamõis.

## Viited
Lossina

**Lossina** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Loosi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepassaare ja Hellekunnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil enamik alast liideti Lepassaare, väiksem osa Hellekunnu külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Лоссина).

## Viited
Lehese

**Lehese** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tamme küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tamme külaga.

## Viited
Mõtsanuka

**Mõtsanuka** on kohanimi:
*Mõtsanuka (Põlva kihelkond) on endine küla
*Mõtsanuka on Tartu maakonna Metsanurga küla varasem nimi
*Mõtsanuka on paik Põlva maakonnas Sülgoja külas

## Vaata ka
*Mamastõ-Mõtsanuka
*Metsanurga
Mäe-Hanikase

**Mäe-Hanikase** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hanikase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Mäe-Hanikase ja Ala-Hanikase küla liitmisel moodustati uuesti Hanikase küla.

Küla tekkis 18.–19. sajandil.

## Viited
Oru-Taki

**Oru-Taki** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Valgjärve mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hauka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hauka külaga.

## Viited
Rabadiku

**Rabadiku** (ka **Rabandiku**) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rasina küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasina külaga.

Küla rajati arvatavasti umbes 1850.

## Viited
Nisumäe

**Nisumäe** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Terepi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Terepi külaga.

Enne külaks saamist oli Nisumäe alal samanimeline karjamõis. Mõis rajati 20. sajandi algul.

## Viited
Russaku

**Russaku** oli küla Tartumaal alates 20. sajandist. Küla jääb tänapäeval Põlvamaa Kanepi valla Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.

16.–20. sajandini oli küla nimi Naistevald.

## Viited
Ruunamõisa

**Ruunamõisa** (ametlikult **Ruuna asundus**) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Veriora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pindi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pindi külaga.

Külast on teateid alates umbes 1866 (Руна).

## Viited
Sahkri

**Sahkri** on kohanimi:
*Sahkri (Kambja kihelkond), endine küla
*Sahkri (Maarja-Magdaleena kihelkond), endine küla
*Sahkri on Tartu maakonna Välgi küla varasem nimi

## Vaata ka
*Sahkri järv
Saviküla

**Saviküla** on kohanimi:
*Saviküla (Kambja kihelkond), endine küla
*Saviküla (Rannu kihelkond), endine küla
*Saviküla (Paistu kihelkond), endine küla

## Vaata ka
*Saviküla mõis
Tahna

**Tahna** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Orava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Marga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Marga külaga.

1782 on esimest korda mainitud nimesid Tachma, Tachna, seejärel 1820 Tahkna (küla), 1839 Tachna.

## Viited
Harri Lill

**Harri Lill** (sündinud 22. juulil 1991) on eesti kurlingumängija ja treener.

Harri Lill on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 2010. aastal. Ta on õppinud TÜ õigusinstituudis.

## Sportlikud saavutused
Kurlinguga on ta tegelnud aastast 2004 ning kuulunud aastast 2008 Eesti koondisse.
### Maailmameistrivõistlused
Harri Lill on võistelnud maailmameistrivõistlustel segapaaride arvestuses koos Marie Kaldveega (varem Turmann).
* 2016 – 6. koht
Alagrupis jagati 1.–2. kohta Venemaaga. Väljalangemismängudes võideti kaheksandikfinaalis Norrat, kuid kaotai veerndfinaalis Hiinale.
* 2018 – 13. koht
2018. aasta MM-il võitis ta koos Marie Turmanniga küll alagrupi, kuid hilisemate mängudega 8 parema sekka ei pääsenud.
* 2019 – 5. koht
Võideti alagrupp ning väljalangemismängudes Šotimaa, kuid veerandfinaalis kaotati Ameerika Ühendriikide võistkonnale.
* 2021 – 19. koht
* 2022 – 14. koht
* 2023 – 5. koht
Alagrupis saadi teine koht, kuid veerandfinaalis kaotati Norrale ning jäädi jagama 5. kohta Šotimaaga.
* 2024 – hõbemedal
Alagrupis tuldi kolmandale kohale. Veerandfinaalis võideti Kanada 6:5, poolfinaalis Norra 8:6 ning finaalis jäädi alla Rootsile 4:8.
### Euroopa meistrivõistlused
Võistles Eesti meeskonna koosseisus.

### Eesti meistrivõistlused
* Lill on tulnud Eesti meistriks meeskondlikult aastatel 2005, 2008–2011, 2014, 2017–2019 (9 korda).
* Ta on Eesti meister segapaaride arvestuses aastatel 2016, 2018–2025 (9 korda)
* Ta on Eesti meister segavõistkondade arvestuses aastatel 2009, 2018, 2023–2024

## Töö spordiorganisatsioonides
* 2010–2022 Eesti Curlingu Liidu peasekretär.
* 2020 alates Eesti Olümpiakomitee Esindajate kogu liige.
* 2022 alates Eesti Curlingu Liidu juhatuse esimees. 
* 2022 alates Rahvusvahelise Curlingu Föderatsiooni sportlaskomisjoni liige.

## Tunnustus
* 2024 – Aasta võistkond: kurlingu segapaar Marie Kaldvee – Harri Lill
* 2025 – Eesti Vabariigi spordipreemia: Harri Lill ja Marie Kaldvee - kurlingu MMi hõbemedal segapaaride arvestuses.

## Viited

## Kirjandus
* Ville Arike. Kurling pole naljaasi: vigastada saanud MM-hõbe Harri Lill peab pidama võistluspausi. sport.postimees.ee, 24. oktoober 2024.

## Välislingid
*Harri Lill ESBL andmebaasis.
*Harri Lill. results.worldcurling.org.
Kullarannik

**[[Kullarannik (Lääne-Aafrika)|Kullarannik]]** oli ajalooline piirkond Lääne-Aafrikas Guinea lahe ääres, mille osad olid:
* **[[Brandenburgi Kullarannik]]**
* **[[Briti Kullarannik]]**
* **[[Hollandi Kullarannik]]**
* **[[Portugali Kullarannik]]**
* **[[Rootsi Kullarannik]]**
* **[[Taani Kullarannik]]**

## Vaata ka
* Gold Coast
Taraski

**Taraski** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Prangli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.

1782 on esimest korda mainitud nime Tarrasky.

## Viited
Visse

**Visse** on kohanimi:
*Visse (Põlva kihelkond), endine küla
*Visse (Võnnu kihelkond), endine küla
*Lüko-Visse, endine küla Võnnu kihelkonnas
Võresoo küla

**Võresoo** (ka **Väljamäe**) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Prangli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Prangli külaga.

## Viited
Üleküla

**Üleküla** (varem Ülejõe) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rasina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Terepi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Terepi külaga.

1796 on esimest korda mainitud nime Üllejöe.

## Viited
Agasilla

**Agasilla** on endine küla Pärnumaal, ajalooliselt Audru kihelkonnas Jõõpre mõisa alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõõpre külaga.

Agasilla on Jõõpre küla kaguosa. Ta jääb Audrust põhja ja Lavassaarest edelasse.

Selle kohanime kindlad varaseimad mainimised olid aastal 1811, kui nimetati talusid, kus elasid *Aggasilla Hinrich* ja *Aggasilla Iaan*. 1839 oli olemas juba sellenimeline küla.

Agasillat on samastatud keskaegse külaga *Ochelsitz*. 1624. aasta kaardil märgiti sealkandis talu nimega *Ahste* või *Agste*, sellegi samastamine Agasillaga ei pruugi olla õige.

Tänapäevase nimekuju põhjal saab arvata, et nimi tuleb sõnadest *(h)aga* 'hagu, oks, vits, kaerapööris, sõkal' ja *[[sild]]*. Oletatavad keskaegsed nimekujud on sellest küllaltki erinevad ja seetõttu ei pruugi see nimeseletus õige olla.

## Viited
Aleküla

**Aleküla** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mustaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mustaru külaga.

Umbes 1900 mainitakse talu nimega *Алле*.

## Viited
Kittilä lennujaam

**Kittilä lennujaam** (IATA: **KTT**, ICAO: **EFKT**) (soome keeles *Kittilän lentoasema*) on lennujaam Soomes Kittiläs. Lennujaam tegeleb üldlennundusega ja hooajalise rahvusvaheliste lennuliinide haldamisega, tegu on ühe põhilise Põhja-Soome lennujaamaga. Lennujaama läbis 2017. aastal 325 160 reisijat, muutes lennujaama Soomes reisijaterohkuselt neljandaks lennujaamaks.

Alates 14. detsembrist 2018 saab Tallinna lennujaamast lennata hooajaliselt Kittilä lennujaama.

## Lennufirmad ja sihtkohad
Väikse-Prangli

**Väikse-Prangli** (ka Vahtra) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Krüüdneri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Krüüdneri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Krüüdneri külaga.

1920. aastatel moodustati endise Vastse-Prangli mõisa maadele Vastse-Prangli asundus (ka Väikse-Prangli asundus), mis hiljem muudeti külaks.

## Viited
Alt-Kaansoo

**Alt-Kaansoo** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.

## Viited
Avasalu

**Avasalu** (kirjakeeles varem ka Aavasalu) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pööravere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Metsavere külaga.

1555 on esimest korda mainitud nime Renke, seejärel 1601 Renickfer, 1797 Rimmi, 1825 Annenhof, 1923 Annamõisa. 1922 mainitakse asulat nime all Anna asundus.

Küla sai nime **Avasalu** umbes 1939.

## Viited
Vimeo

**Vimeo** on videote levitamise keskkond, kus Vimeo kasutajad saavad laadida üles, jagada ja vaadata videoid. See oli esimene videote levitamise keskkond, mis toetas HD-kvaliteediga videoid, enne kui YouTube seda tegema hakkas. 

Vimeo asutasid 2004. aasta novembris Jake Lodwicki ja Zach Klein. See keskendub lühifilmidele ja Vimeo On Demandi kaudu müüdavatele filmidele.

## Viited
Häidaste

**Häidaste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alu külaga.

1601 on esimest korda mainitud nime Haitaste, seejärel 1638 Eydeste, 1797 Edast.

## Viited
Juntsi

**Juntsi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pulli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulli külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Юнтси).

## Viited