open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Muusika- ja Balletikooli sümfooniline puhkpilliorkester

**Tallinna Muusika- ja Balletikooli sümfooniline puhkpilliorkester** on Tallinna Muusika- ja Balletikoolis (MUBA) tegutsev puhkpilliorkester.

Orkestris mängivad kooli IV–XII klassi ja kutseõppe õpilased. Orkester ei piirdu üksnes harjumuspärase klassikalise repertuaariga, vaid toob lavale ka moodsat muusikat. Igal hooajal esitab orkester keskmiselt neli erinevat kava, millest igaüks on hoolikalt koostatud, et arendada mängijate tehnilisi oskusi ja pakkuda kuulajatele midagi uut ja põnevat.

## Dirigendid

* 2022-2023 Aavo Ots
* 2023-... Bert Langeler
Rahvapension

Rahvapension tagab miinimumpensioni neile inimestele, kel ei ole õigust vanaduspensionile või kelle vanaduspensioni suurus osutub väiksemaks rahvapensioni määrast (Riikliku pensionikindlustuse seadus **§ 11)**

(https://www.pensionikeskus.ee/i-sammas/riiklik-vanaduspension/rahvapension/ https://www.riigiteataja.ee/akt/RPKS)

**Pensioniiga 65a, 2027a alates sõltub keskmisest elueast.**

*Näiteks 2027. aasta vanaduspensioniea kehtestab valitsus 2025. aasta 1. jaanuariks. Kuna 2026. aastal on vanaduspensioniiga 65 eluaastat ja vanaduspensioniiga ei tõsteta korraga üle kolme kuu, on 2027. aastal vanaduspensioniiga maksimaalselt 65 aastat ja kolm kuud. (*https://sotsiaalkindlustusamet.ee/pension-ja-seotud-huvitised/pensioni-taotlemine/pensioniiga)

Vanaduspensioniealine isik; Eesti alaline elanik või tähtajaline elamisluba

vähemalt 5 a vahetult enne taotlemist; ei ole vanaduspensioniks vajalikku tööstaaži, st õigust pensionile; § 20 alusel toitjakaotuspensionile õigustatud, juhul kui toitjal puudus nõutav tööstaaž (1 aasta

elamisnõue toitjale); 

Rahvapensioni määr **Alates 01.04.2023 a on rahvapensioni suurus 336.39 eurot. (**https://www.pensionikeskus.ee/i-sammas/riiklik-vanaduspension/rahvapension/)
Töövõimetoetus

**Töövõimetoetus -** Alates 01.01.2017 hindab ainult töötukassa. Hinnatakse 3 astet: *Töövõimeline, *Osaline töövõime, *Puuduv töövõime. Töövõimetoetust makstakse inimesele, kelle töövõime on osaline või puuduv. Selle eelduseks on töövõime hindamine, mida saab samuti taotleda töötukassas. Toetuse suurus oleneb sellest, kas töövõime on hinnatud puuduvaks või osaliseks. Töövimetoetus hakkab vähenema kui saab 90kordse päevamäära sissetulekut lisaks. 

Alates 1. aprillist 2023 on töövõimetoetuse päevamäär 18,60 eurot, millest ühe kalendripäeva toetus on:

* osalise töövõime korral 57% kehtivast päevamäärast (10,602 eurot päevas, keskmiselt 318,06 eurot kuus);
* puuduva töövõime korral 100% kehtivast päevamäärast (18,60 eurot päevas, keskmiselt 558 eurot kuus).

Töövõimetoetuse oletatava suuruse saate arvutada sotsiaalministeeriumi loodud töövõimetoetuse kalkulaatoriga.

Töövõimetoetust maksab töötukassa eelmise kalendrikuu eest jooksva kalendrikuu 10. kuupäevaks. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus)

Töövõimetoetuse Seadus **§ 13 alusel:** Kui osalise või puuduva töövõimega isiku sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületab 90-kordset kehtivat päevamäära, arvutatakse toetuse suurus ümber, vähendades tema toetust töövõimetoetuse maksmise kuu eest summa võrra, mis on pool tema sissetuleku ja 90-kordse päevamäära vahest. (https://www.riigiteataja.ee/akt/130062023093)

Tegemist on riigi poolse toetus tööandjale ja töötajale.

**Töövõimetuspension vs töövõimetoetus. TÖÖVÕIMEREFORM 01.07.2016a**

**Töövõimetuspension -** Enne 01.07.2016 kaks astet: *Täielik töövõimetus (100%)* Osaline töövõimetus (10-90%) Aluseks arstliku töövõimetuse ekspertiisi otsus. Õigustatud subjektid ehk raha saajad olid 26a-vanaduspensioniiga, muutusid töövõimetuspensionärideks. 

## Toetuse saamise tingimused
Töövõimetoetuse määramise eeldus on töövõime hindamine. Kui töötukassa on hinnanud teie töövõime osaliseks või puuduvaks, on teil õigus saada töövõimetoetust ja teile on tagatud ravikindlustus.

Kui teie töövõime on hinnatud osaliseks, peate töövõimetoetuse saamiseks täitma vähemalt ühte järgnevalt loetletud tingimust ehk te peate:

* töötama
* otsima tööd ehk olema registreeritud töötu ja täitma aktiivsusnõudeid
* õppima – omandama põhi-, kesk-, kutse- või kõrgharidust
* kasvatama vähemalt ühte alla kolmeaastast last
* hooldama abivajavat raske või sügava puudega pereliiget või puudega isikut
* saama loomeliidult määratud loometoetust
* olema paigutatud nõusolekuta hoolekandeasutusse saama ööpäevaringset erihooldusteenust
* viibima ambulatoorsel või statsionaarsel ravil (sh võõrutusravil) või kandma seaduses sätestatud asenduskaristust või mõjutusvahendit
* viibima aja-, asendus- või reservteenistuses.

Kui teie töövõime on hinnatud puuduvaks, siis te töövõimetoetuse saamiseks eelnimetatud aktiivsustingimusi täitma ei pea. (https://www.eesti.ee/et/puudega-inimesed/toeoevoime-hindamine-ja-toeoevoimetoetus/toeoevoimetoetus)
Lapsehooldustasu

(kuni 31.08.2019 sündinud lastel).

*  kasvatab kuni kolmeaastast last – 38,36 eurot iga kuni kolmeaastase lapse kohta;
*   kasvatab kuni kolmeaastasele lapsele lisaks ka kolme- kuni kaheksa-aastast last – 19,18 eurot iga kolme- kuni kaheksa-aastase lapse kohta;
*   kasvatab kolme- või enamalapselises perekonnas kolme või enamat lapsetoetust saavat last – 19,18 eurot iga kolme- kuni kaheksa-aastase lapse kohta. https://www.eesti.ee/et/toetused-sotsiaalteenused-ja-pensionid/toetused-ja-huevitised/pere-ja-lastetoetused
Kaspars Melnis

**Kaspars Melnis** (sündinud 28. märtsil 1989 Rēzekne piirkonnas) on Läti põllumees, ärimees ja poliitik, Läti Talurahva Liidu ning Roheliste ja Talurahva Liidu liige. Ta on 15. septembrist 2023 Läti kliima- ja energeetikaminister.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 2013 Riia Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna bakalaureuseõppes transpordiehituse spetsialistina. Aastal 2014 omandas ta Malnava kolledžist põllumajanduse ettevõtlusspetsialisti kvalifikatsiooni, aastal 2017 õiguskõrgkoolist juristi assistendi kvalifikatsiooni ning aastal 2019 lõpetas ta Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia juhtimisala akadeemilise magistriõppekava.

Enne seimi valimist oli ta OÜ "Sprūževa M" juhatuse aseesimees, samuti ühingu "Lauksaimniecības statūtsabiedrību asociācija" (*Põllumajanduse põhikirjaliste äriühingute liit*) tegevdirektor.

## Poliitiline karjäär
2021. aasta Läti kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidust Rēzekne piirkonna volikogu liikmeks. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas Seimi liikmeks.

15. septembrist 2023 on ta Läti kliima- ja energeetikaminister Evika Siliņa valitsuses.
Hoolekandeteenus

**Hoolekandeteenus** on instrument, mille eesmärgiks on inimestele erinevate vabaduste kindlustamine ning inimressursi arendamise kaudu majanduse arendamiseks paremate võimaluste loomine. Samal ajal suurendatakse sotsiaalset kaasatust, ennetatakse ja leevendatakse laiaulatuslikumalt ning tõhusamalt vaesust ja sotsiaalset tõrjutust.

Abi andmisel lähtutakse subsidiaarsuse põhimõttest, mille kohaselt avalikke kohustusi täidavad üldjuhul eelistatult kodanikule kõige lähemal seisvad võimuorganid ning esmalt rakendatakse abivajajale kõige lähemal oleva tasandi (esmatasandi) ressursse. Millest tulenevalt on peamisteks hoolekandeteenuste ja –toetuste osutajaks kohalik omavalitsus.

**Kohaliku omavalitsuse** korraldatavad hoolekandeteenused:
* koduteenus;
* väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus;
* tugiisikuteenus;
* täisealise isiku hooldus;
* isikliku abistaja teenus;
* varjupaigateenus;
* turvakoduteenus;
* sotsiaaltransporditeenus;
* eluruumi tagamine;
* võlanõustamisteenus;
* lapsehoiuteenus;
* asendushooldusteenus;
* järelhooldusteenus.

**Riigi** poolt on korraldatud ja reguleeritud need hoolekandeteenused, mida teenuse keerukusest tulenevalt ei ole mõistlik korraldada kohalikul tasandil. Riiklikud hoolekandeteenused on järgmised:

* rehabilitatsiooniteenus puuetega inimestele;
* erihoolekandeteenused raske ja pikaajalise psüühilise erivajadusega inimestele;
* soodustingimustel eraldatavate tehniliste abivahendite teenus;
* laste asenduskodu teenus.

Lisaks toetab riik lapsehoiuteenuse osutamist raske ja sügava puudega lastele.

## Viited
Kamień Pomorski maakond

**Kamień Pomorski maakond** (poola *Powiat kamieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna loodeosas, Świnoujściest idas. Piirneb põhjas Läänemerega ja läänes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Kamień Pomorski linnas.

Kamień Pomorski maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Dziwnów, Golczewo, Kamień Pomorski, Międzyzdroje ja Wolin.

Kamień Pomorski maakonnas on kuus valda:
*Dziwnówi vald
*Golczewo vald
*Kamień Pomorski vald
*Międzyzdroje vald
*Świerzno vald
*Wolini vald

## Viited
Wałczi maakond

**Wałczi maakond** (poola *powiat wałecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Wałczi linnas.

Wałczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Człopa, Mirosławiec, Tuczno ja Wałcz.

Wałczi maakonnas on neli valda:
*Człopa vald
*Mirosławieci vald
*Tuczno vald
*Wałcz vald

## Viited
Sławno maakond

**Sławno maakond** (poola *powiat sławieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kirdeosas. Piirneb põhjas ja loodes Läänemerega. Maakonna keskus asub Sławno linnas. Maakonna suurim linn on Darłowo.

Sławno maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Darłowo ja Sławno.

Sławno maakonnas on neli valda:
*Darłowo vald
*Malechowo vald
*Postomino vald
*Sławno vald

## Viited
IOS 17

**iOS 17** on ettevõtte Apple Inc. väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS seitsmeteistkümnes väljalase. iOS 17 on iOS 16 järglane.

Operatsioonisüsteemi väljalase toimus 18. september 2023.
## Muudatused operatsioonisüsteemis

### Interaktiivsed vidinad
Vidinad on nüüdsest interaktiivsed. Näiteks saab kasutaja lülitada vidinalt tuled sisse ilma, et peab rakenduse avama.

### Check in
Check In annab automaatselt teada kasutaja perele ja sõpradele, et kasutaja on jõudnud turvaliselt koju. Kui kasutaja ei jõua sobitud kellaajaks koju ja enam ei vasta, saadab telefon lähedastele automaatselt kasutaja iPhone koordinaadid ning aku ja leviala informatsiooni.

### Hääle kloonimine
Hääle kloonimine kasutab masinõpet, mis võimaldab kasutajatel teksti kõneks muutmise mudelina oma häält uuesti luua.

### Visuaalne otsimine
Visuaalne otsimine suudab nüüd fotodel ära tunda auto erinevate tulede sümbolid, riiete siltidel olevad sümbolid ja nüüdsest on ka võimalik leida erinevaid toiduretsepte.

### Telefoni rakendus

* Telefoni rakenduses saab nüüd lisada oma pildi, mida teised iPhone'i kasutajad näevad kui neile helistatakse.
* Oma telefoninumbri andmine on tehtud lihtsamaks. Nüüdsest saab oma kontaktandmed anda teistele iPhone'i kasutajatele kui nad on üksteise lähedal. 

### Tuju jälgmine
Terviserakenduses saab nüüdsest oma tuju ja vaimset tervist jälgida.

### Taustapiltide muudatused
Nüüdsest muutuvad taustapildid automaatselt tumedamaks või heledamaks olenevalt sellest, kas kasutaja kasutab telefonis tumedat režiimi või heledat režiimi.

## Toetatud seadmed

## Viited
Agnese Logina

**Agnese Logina** (sündinud 25. juunil 1990 Riias) on Läti kultuuriteadlane, filmikuraator ja kriitik, kultuuripoliitika ekspert ja poliitik, ta on erakonna "Progressiivid" liige. Ta oli 15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 Läti Vabariigi kultuuriminister. Ta on olnud Riia linnavolikogu liige, Läti Kultuuriakadeemia kultuuriteooria lektor ja oli Riia Filmimuuseumi juht.

Ta lõpetas aastal 2013 Amsterdami ülikooli kolledži humanitaarteaduskonna ning omandas bakalaureusekraadi filmiteoorias ja kirjanduskriitikas. Aastal 2016 mandas ta magistrikraadi Läti Kultuuriakadeemias alamprogrammis “Kultuur ja kultuuridevahelised uuringud”.

Aastatel 2021–2023 juhtis ta Riia Filmimuuseumi. Ta töötab õppejõuna Läti Kultuuriakadeemias ja oli Riia Rahvusvahelise Filmifestivali kuraator.

Ta kandideeris edutult 2018. aasta Läti parlamendivalimistel. Ta kandideeris edutult ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Lätis. Aastal 2020 valiti ta Läti kohalikel valimistel Riia linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris ka 2022. aasta Läti parlamendivalimistel "Progressiivide" nimekirjas.

15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 oli ta Evika Siliņa valitsuse kultuuriminister.

## Isiklikku
Lisaks läti keelele valdab ta veel vene, inglise, prantsuse ja hollandi keelt. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.
Sangatte

**Sangatte** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.


Sangatte1.jpg|Vaade Sangatte'ile
62774-Sangatte-Sols.png


## Tehnika

Sangatte on Eurotunneli Prantsusmaa jahutusjaama asukoht, selle Briti kolleeg on Samphire Hoe's. Lisaks on see Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa elektrivõrkude vahelise ühenduse IFA 2000 (HVDC Cross-Channel) Prantsusmaa lõpp-punkt.

## Ajalugu
### Esimene veealune telegraaf

Sangatte oli maailma esimese toimiva veealuse telegraafikaabli maandumispunkt, mille Submarine Telegraph Company 1851. aastal South Forelandi ja Sangatte'i vahel üle La Manche'i vedas.

### Teedrajav lend üle La Manche'i

"Blériot-Plage" on saanud nime Louis Blériot' mälestuseks, kes oli esimene inimene, kes lendas 25. juulil 1909 üle La Manche'i. Ta lendas Sangatte'i rannalt Doveri valgetele kaljudele, et võtta endale Daily Maili pakutud auhind. Tema lennukil Blériot XI, mis ehitati koostöös Raymond Saulnier'ga, kulus ülelennuks 37 minutit. Selle jõuallikaks oli 3-silindriline 25 hobujõuline mootor.

Ranna läänepoolses otsas vaatab merele prantsuse lenduri Hubert Lathami kuju. Latham oli veel üks teedrajav La Manche'i ületav piloot, kelle varasem katse 19. juulil ebaõnnestus.

### Spitfire

Sangatte on ka Supermarine Spitfire maandumiskoht, mis oli sunnitud randa maanduma pärast seda, kui sel sai 26. mail 1940 Operatsioon Dynamo ajal Messerschmitt Bf 109 tulistatud laskude tõttu radiaator kahjustada, olles veidi varem alla tulistanud Junkers Ju 87, et kaitsta Dunkerque'ist evakueeruvaid sõdureid. Lennuk toodi Sangatte'i liivast välja 1986. aastal ja 2000. aastal alustati taastamistööd, mis jätkusid kuni 2014. aastani, mil töö lõppes, kui lennuk oli remonditud täielikult lennukõlblikuks.

## Põgenikelaager

Sangatte oli asukohaks põgenikelaagrile, mille Prantsusmaa Punane Rist asutas 1999. aastal Ühendkuningriiki reisida üritavate migrantide sissevoolu tõttu. Peamiselt olid nad pärit Afganistanist, Iraagist ja Kosovost. Ühendkuningriigi valitsuse survel andis Nicolas Sarkozy (toonane siseminister) korralduse see 2002. aastal sulgeda. Rahutused olid 2001. ja 2002. aastal, laagri sulgemise aastal.

## Sõpruslinnad

* Sandgate (Kent), Inglismaa, Ühendkuningriik.

## Pop-kultuuris

BBC Two saates *[[Top Gear]]* ületasid kolm saatejuhti Jeremy Clarkson, Richard Hammond ja James May amfiibse Nissan Navaraga La Manche'i ja selle asemel, et Doverist lahkumise järel Calais's finišeerida, jõudsid nad piki rannikut 8 kilomeetri kaugusele Sangatte’i.

## Inimesi

* Lendurid Hubert Latham ja Louis Blériot.
* Fabrice Bourré (* 1962), Prantsuse jalgpallur, sündis Blériot-Plage'is.

## Viited
Sanghen

**Sanghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Sanghen asub 22 km Calais'st lõunas, teede D191 ja D224 ristumiskoha ümbruses.


Sanghen (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Sangheni vallamaja
62775-Sanghen-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist.

## Viited
Kividemägi

**Madise Kividemägi** ehk **Uuesoo kivid** on suurte rändrahnude grupp ja kivikülv Harju maakonnas Madise küla lähedal. Graniidist rändrahnud paiknevad hõredas männimetsas asuval madalal seljandikul, Külati tee ja Liivanõmme tee ristumiskoha lähedal. Kivikülv on üsna kompaktne, rahnud asuvad väikeses piirkonnas üksteise lähedal. 

Grupi kõige suurem rändrahn on **Uuesoo rändrahn** ehk Rebase kivi mõõtmetega 5,5 x 5,0 x 3,0 meetrit, ümbermõõduga 16,8 meetrit.  

Mitmel teisel rändrahnul on samuti rahvapärased nimetused - Seakarjasekivi, Tõllakivi ja Lõhkine kivi. Tihedalt paiknevate kivide kohta on rahvapärimuses räägitud mitmeid Harju-Madise ja Harju-Risti kirikute või Vanapaganaga seotud legende. 

Uuesoo rändrahn ja Kividemäe kivikülv on looduskaitse all III kategooria objektina. 

## Välislingid

* 
* Harju-Madise kivid ja Vanapagan - Harju-Madise kividega seotud rahvapärimus Eesti folkloristide andmebaasis
Petserimaa Vabadussõja mälestussammas

**Petserimaa Vabadussõja ausammas** on ausammas Värska alevikus.

Esimene katse Petserimaa ausamba avamiseks tehti aastal 1931. Monument oli planeeritud avada Petseri linna südames Vabaduseväljakul. 1938. aastal toimunud konkursi tulemusena valiti välja Roman Haavamäe projekt. Ettevõtmine jäi katki alanud Nõukogude okupatsiooni tõttu. Teine katse püstitada monument oli aastal 1944.

Uuesti käis plaani Petserimaa Vabadussõja ausamba rajamiseks välja Hannes Walteri aastal 2004 ning uueks asukohas sai Värska, kuid aluseks võeti Petseri Vabadussõja ausamba projekt.

Monument avas 20. juunil 2020 president Kersti Kaljulaid. Ausamba avamisel viibisid ka Setomaa ülemsootska, kaitseväe juhataja Martin Herem ning Kaitseliidu ja Eestis teenivate liitlaste liputoimkonnad.

## Viited
Hilma Nerep-Mossin

**Hilma Nerep-Mossin** (sündinud 18. septembril 1923 Tallinnas) on rootsieesti pianist ja dirigent, helilooja ja dirigendi Verner Nerepi ja õpetaja Linda Nerepi tütar. 

Hilma õppis 1930–1941 Hans Kubu eragümnaasiumis Tallinnas. 12-aastaselt alustas ta klaveriõpinguid professor Theodor Lemba juures ja gümnaasiumi kõrvalt jätkas muusikaõpinguid Tallinna Konservatooriumis. 

Hilma põgenes koos vanematega 1944. aasta suure põgenemise käigus Rootsi. 1951. aastal sai ta Stockholmi Muusikaakadeemiast eksamid eksternina sooritanult muusikaõpetaja diplomi ja töötas seejärel pikka aega muusikaõpetajana mitmes koolis. 1957. aastal kolis ta töö tõttu tagasi Stockholmi. 

Hilma Nerep-Mossin on löönud kaasa rootsieestlaste kultuurielus: musitseerinud solistina, saatnud klaveril teisi artiste ja koore ning ka ise koore juhtinud, olles 1968. aasta lõpul asutatud Stockholmi Eesti Naiskoor dirigent 1975. aastani. Ta tegi pikka aega koostööd viiulikunstnik Alfred Pisukesega ja Stockholmi Eesti Meeskooriga.

Hilma oli abielus Addold Mossiniga, neil on tütar ja poeg.
Läänemaa jalaväerügement

**Läänemaa jalaväerügement** (rootsi k. *Estländskt infanteriregement af Wikiska kretsen*) oli 1701–1707 tegutsenud Rootsi jalaväeüksus, mis osales Põhjasõja Eestis toimunud sõjategevuses..

## Üksuse teenistusajalugu
Läänemaa jalaväerügement rajati 1701. aastal. Selle esimeseks ülemaks määrati ooberst Gustav Wrangell. Ta lahkus aga samal aastal ametist ning tema järel sai uueks rügemendiülemaks ooberst Herman von Fersen. 

1702. aastal osales rügement Vasknarva lahingus ja asus seejärel Narva garnisonis.  2. juulil 1704.a. lõi rügement koos teiste Rootsi üksustega Punase Kuke kõrtsi juures venelaste rünnaku tagasi. Peale Narva langemist (kus langes vangi ka von Fersen) moodustasid rügemendi riismed tuumiku Hüene Tallinna alalisele garnisonipataljonile mis moodustati 1707.a.

## Teadaolevad ohvitserid
* ooberst Gustav Wrangell
* ooberst Herman von Fersen

## Viited


## Kirjandus
* Kelch, Christian. *Liivimaa kroonika järg*. Tõlkinud Ivar Leimus, Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2009.
Eesti riigieelarve

**Eesti riigieelarve** on Eesti keskvalitsuse eelarve. Riigieelarve näitab, kui palju eeldatavalt erinevatest allikatest riigikassasse raha laekub ja kui palju riik plaanib kulutada erinevate avalike teenuste osutamiseks ja toetuste maksmiseks.

## Eesti riigieelarve mahud
Kokku riigieelarve kulud kroonides
* 1926/27 –  96 274 krooni (1926/27. eelarveaasta margad on ümber arvestatud kroonideks)
* 1936/37 –  90 208 krooni
* 1938/39 – 107 084 krooni

* 2010 konsolideeritud riigieelarve kroonides – Tulud 83 208 403 718 kr ja kulud 88 407 781 130 kr

## Vaata ka
*Eesti 2017. aasta riigieelarve
*Eesti 2018. aasta riigieelarve

## Viited

## Välislingid
* Rahandusministeerium: Riigieelarve
* Riigieelarve seadus
* "Kaevumised eelarvesse: millistele asutustele kulub maksumaksja raha?" ERR, 27. september 2023
Side ja Laptopi muuseum

**Side ja Laptopi muuseum** on Võru maakonnas Rõuge vallas Mustahamba külas asuv muuseum, mille kogus on telekommunikatsiooniga seotud esemeid. Muuseum avati 10. juunil 2023 ja asub umbes 10 km kaugusel Rõuge alevikust. 

Muuseum eksponeerib telefone, faksiaparaate, telefonijaamu, taksofone, sülearvuteid ja muud elektroonikat ning muuseumi taluõue on püstitatud mobiilimast.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
David Bohm

**David Joseph Bohm** (20. detsember 1917 Wilkes-Barre, USA – 27. oktoober 1992 London, Inglismaa) oli Ameerika-Briti-Brasiilia füüsik, kelle peamised tööd olid kvantmehaanika, filosoofia ja neuropsühholoogia alal. Londoni Kuningliku Seltsi liige (1990).

Ta lõpetas doktorikraadiga California Ülikooli Berkeleys, kus tema doktoritöö juhendaja oli Robert Oppenheimer.

Teda huvitas vastuolu relatiivsusteooria ja kvantteooria eeldatud ontoloogia vahel (mitteklassikalises füüsikas). Bohm on kvantmehaanika alternatiivse tõlgenduse Bohmi mehaanika asutaja (De Broglie - Bohmi teooria). 

Ta rõhutas holismi, universumi jagamatut ühtsust ja *kvalitatiivset lõpmatust*. Bohmi ontoloogia *pooldab tihedalt neutraalset monismi*, mis eeldab, et reaalsuse põhisisu ei ole teadvus (vaim, idealism) ega aine (mateeria, materialism) ega mõlemad koos (dualism), vaid omamoodi "neutraalne" alus samaaegselt aine ja teadvuse taga. Bohm eitab teaduse järske muutusi, vaidleb Thomas Kuhni teaduspöörde vastu.

## Tööd
* *Kvantteooria*, 1951
* *Põhjuslikkus ja juhus kaasaegses füüsikas,* 1957
* *Quanta ja tegelikkus, sümpoosion,* koos N. R. Hansoni ja Mary B. Hessega, 1962
* *Erirelatiivsusteooria*, 1965
* *Terviklikkus ja implikatiivne kord*, 1980
* *Avanev tähendus: nädalavahetus dialoogi David Bohmiga* (Donald Factor, toim.), 1985
* *Aegade lõpp*, koos Jiddu Krishnamurtiga, 1985
* *Teadus, kord ja loovus,* koos F. David Peatiga, 1987
* *Tähendus ja informatsioon*, in: P. Pylkkänen (toim): *Tähenduse otsing: uus vaim teaduses ja filosoofias*, Crucible, Veevalaja kirjastus, 1989
* *Teadvuse muutmine: meie maailma ees seisvate sotsiaalsete, poliitiliste ja keskkonnakriiside varjatud allika uurimine*, koos Mark Edwardsiga, 1991
* *Mõte kui süsteem,* 1992
* *Jagamatu universum: kvantteooria ontoloogiline tõlgendus*, koos B. J. Hileyga, 1993
* *Dialoogi kohta*, toim. Lee Nichol, 1996
* *Loovusest*, toim. Lee Nichol, 1998
* *Mõtte piirid: arutelud* Jiddu Krishnamurtiga, 1999
* *Bohm-Biedermani kirjavahetus: loovus ja teadus, Charles Biedermaniga,* toim. Paavo Pylkkänen, 1999
* *Oluline David Bohm*, toim. Lee Nichol, eessõna 14. dalai-laamale, 2002
* *David Bohm: Põhjuslikkus ja juhus, Kirjad kolmele naisele,* toimetaja Chris Talbot. Cham, Šveits: Springer, 2017
* *Kõige ühtsus: vestlus David Bohmiga*, Nish Dubashiaga. Hamburg, Saksamaa: Tredition, 2018
* *David Bohmi kaasaegse füüsika kriitika, Kirjad Jeffrey Bubile, 1966–1969, Jeffrey Bubi* eessõna, toimetaja Chris Talbot. Cham, Šveits: Springer, 2020
Songkhla provints

**Songkhla provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres ja piirneb lõunas Malaisiaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 1 431 536. 2018. aastal olid elanikest 63,71% budistid ja 33,16% moslemid.

Provints jaguneb 16 ringkonnaks (*amphoe*).

Songkhla provintsis on 3 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid
*http://www.songkhla.go.th/
Ökosotsiaaltöö

**Ökosotsiaaltöö** ehk roheline sotsiaaltöö on holistiline lähenemisviis sotsiaaltöös, mis keskendub jätkusuutlikkusele. 

Lähenemine võtab arvesse, et sotsiaaltööd tehakse lisaks sotsiaalsele keskkonnale ka ökoloogilises keskkonnas ning selle teadmisega arvestatakse sotsiaaltöö sekkumiste planeerimisel ja elluviimisel.  

## Ökosotsiaaltöö põhimõtted
Ökosotsiaaltöö üheks lähtepunktiks on ka, et inimese tervis ja heaolu sõltub otseselt looduskeskkonna tervisest ja heaolust. Ökosotsiaaltöö eeldab mõttemuutust, liikumist antropotsentrilisest ehk inimesekesksest sotsiaaltööst ökotsentrilise lähenemise suunas, kus inimest nähakse lihtsalt ühe osana loodusest. Ökosotsiaaltöös otsitakse uusi tegutsemisviise, üheks võimaluseks on toetada inimese võimekust end ise aidata, toetada tema panustamist kogukonnaliikmena eelistades seejuures keskkonnahoidu soodustavaid tegevusi.

Inimeste vajadust elada eetilisel ja jätkusuutlikul viisil tuleb rahuldada väärtustades võrdsust, sotsiaalset kaasatust, ressursside õiglast jaotamist ja õigustele põhinevat lähenemist.

Ökosotsiaaltöös on üks sotsiaaltöö olulisi ülesandeid keskkonnakriisidele reageerimine, seejuures ollakse kriitilised kasvule suunatud majandusmudeli suhtes.

## Keskkonnakriis ja sotsiaaltöö
Maailm seisab silmitsi mitmete keskkonnakriisidega, nii looduslike kui ka inimtekkelistega. Kriiside sagedus ja kahju, mida need inimestele, sotsiaalsetele süsteemidele, teistele elusolenditele ja füüsilisele keskkonnale põhjustavad, on aina suurenemas. Sotsiaaltöötajad on sageli seotud kriisidele reageerimisega, pakkudes inimestele ja kogukondadele nii praktilist kui ka psühhosotsiaalset abi.

Eestis pole sotsiaaltöötajad keskkonnakriisi mõjudega nii otseselt pidanud kokku puutuma.

## Transdistsiplinaarsus
Keskkonnakriisiga edukalt toimetulekuks tuleb tegutseda transdistsiplinaarsetes meeskondades, kus ei tööta lihtsalt erinevate distsipliinide esindajad koos ühes meeskonnas, vaid ühtlasi kujundab see koostöö ümber neid distsipliine, mis tegevuses osalevad. 

Ökosotsiaalne üleminek (ingl *ecosocial transition*) on ökosotsiaaltööst oluliselt laiem mõiste, mis ei hõlma vaid sotsiaaltööd, vaid kogu ühiskonna- ja majandusmudeli muutmise vajadust. Sotsiaaltöötajate panus on siin endiselt olulise tähtsusega, kuna nemad on need, kes seisavad kõige haavatavamate inimrühmade huvide eest ja teevad nende hääle kuuldavaks. Sotsiaaltöötajad on seega ka need, kes seisavad selle eest, et kõigi inimeste õigused oleks muutuste protsessis võrdselt tagatud.

## Ökosotsiaaltöö teemalist lisalugemist
Ökosotsiaaltööst on mitmeid raamatuid kirjutanud Sitrlingi Ülikooli sotsiaaltöö professor Lena Dominelli.

Eesti keeles kirjutas ökosotsiaaltööst 2022. aastal ajakiri Sotsiaaltöö, kus ilmus intervjuu Jyväskülä Ülikooli professori Aila-Leena Matthiesiga.

## Viited

## Välislingid
Roheline sotsiaaltöö, keskkonna olukorra halvenemine ja sotsiaaltöö väljakutsed Prof Lena Dominelli ettekanne 14. septembril 2022 ajakirja Sotsiaaltöö 25. sünnipäeva konverentsil.
Ruth Fuchs

**Ruth Fuchs** (sünninimi **Gamm**, hiljem **Hellmann**, 14. detsember 1946 – 20. september 2023) oli Saksa poliitik ja sportlane. Ida-Saksamaad esindanud Fuchs tuli 1972. aastal Münchenis ja 1976. aastal Montrealis odaviskes olümpiavõitjaks. Ta püstitas 1970. aastatel kuus odaviske maailmarekordit. 

Tema isiklik rekord oli 69.96 meetrit vana odaga, saavutatud 1980. aasta aprillis Splitis. Sellega oli ta vana tüüpi odaga Saksamaa odaviskajate seas seitsmes, Petra Felke (kes hoidis maailmarekordit), Antje Kempe, Silke Renki, Beate Kochi, Karen Forkeli ja Tanja Damaske järel. 

Fuchs tunnistas, et kasutas Ida-Saksamaa ametlikus spordiprogrammis steroide. 

Pärast kergejõustikust pensionile jäämist sai Fuchsist taasühendatud Saksamaa Demokraatliku Sotsialismi Partei (praegu Vasakpartei) parlamendi liige. Pärast avalikust elust eemalejäämist elas Fuchs Buchas Saale-Holzlandis Tüüringis. 

Ruth Fuchs suri Jena ülikooli haiglas 76-aastaselt.
Nani provints

**Nani provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas ning piirneb põhjas ja idas Laosega.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 475 875.

Provints jaguneb 15 ringkonnaks (*amphoe*).

Nani provintsis on 7 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nan.go.th/
Uttaraditi provints

**Uttaraditi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas Nani jõe orus ning piirneb kirdes Laosega. 

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 446 148.

Provints jaguneb 9 ringkonnaks (*amphoe*).

Uttaraditi provintsis on 3 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid
*http://www.uttaradit.go.th/
Eestikeelsete videomängude loend

Eestis tõlgiti eesti keelde arvutimänge kõige põhjalikumalt 2000. aastate alguses ja keskel. Sel perioodil hakkasid mitmed Eesti tarkvarafirmad, peamiselt Asecom , MCE Service ja Andrico, tegelema Ida-Euroopa ja Venemaa mängustuudiote madalakvaliteediliste mängude litsentseerimise ja nende lokaliseerimisega eesti keelde.

Need mängud jõudsid Eesti turule füüsilises vormis ning need olid märksa odavamad kui teised tolleaegsed arvutimängud. Enamik neist mängudest ilmusid standardse CD või DVD pakendis ning mõnedel neist, näiteks "Echelon" ja "Keskaja Kuningad," oli pakendis ka mahukas eestikeelne juhend.  

Kuigi mängutööstus on aja jooksul muutunud ja globaliseerunud, jäävad need varajased eestikeelsed tõlkemängud oluliseks osaks Eesti mängukultuurist ning meenutavad aega, mil eesti keel jõudis arvutimängumaailma.  

Ükski 2000. alguses tõlkemänge avaldanud firma enam ei eksisteeri, seega on infot nii mängude, kui tõlkimisprotsessi kohta säilinud vähe. 

2020. aastatel on Eestis mängutööstus jõudsasti arenenud, kuid eesti keelt on lisanud oma mängudele vaid vähesed mängutootjad ja tõlked pärinevad peamiselt vabatahtlikelt.

## Vaata ka
* Eestis arendatud mängude loend

## Viited
Chon Buri provints

**Chon Buri provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi idaosas Bangkoki lahe idakaldal.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 1 583 672. 98% elanikest on budistid.

Provints jaguneb 11 ringkonnaks (*amphoe*).

Chon Buri provintsis on turismisihtkoht Pattaya.

## Viited

## Välislingid
*http://www.chonburi.go.th/
Chiang Mai provints

**Chiang Mai provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. Asub riigi põhjaosas, piirneb põhjas Birmaga.

Provints jaguneb 25 maakonnaks (*amphoe*).

Chiang Mai provintsis elavad mitmed nn mägihõimud, sealhulgas akhad, hmongid, karenid, lahud, lisud, tai-lõõd ja jaod.

91,66% provintsi elanikest on budistid, 7,7% kristlased ja 0,4% moslemid.

## Viited

## Välislingid
*http://www.chiangmai.go.th/
Markéta Vondroušová

**Markéta Vondroušová** (sündinud 28. juunil 1999 Sokolovis) on tšehhi tennisist. Tema kõrgeim WTA edetabelikoht on 6. (11. september 2023).

Ta võitis 2023. aasta Wimbledoni turniiri ja hõbemedali 2021. aastal 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs.

Oma esimese WTA turniirivõidu saavutas ta 2017. aasta aprillis Šveitsis Bielis toimunud 250 000 dollari suuruse auhinnafondiga Bieli WTA turniiril, kus Tema finaalivastaseks oli Anett Kontaveit, kelle ta alistas 6:4, 7:6 (6).

Ta on vasakukäeline.
Jari Järvelä

**Jari Olli Järvelä** (sündinud 21. novembril 1966 Helsingis) on soome kirjanik.

Ta astus aastal 1985 Jyväskylä ülikooli, mille lõpetas aastal 1992 haridusteaduste magistrikraadiga ja asus tööle klassiõpetajana. Ta töötas aastatel 1992–1995 õpetajana Porvoos ja Kotkas. Aastal 1996 sai tast vabakutseline kirjanik.

Tema esimene jutukogu oli "Bambi ja teised novellid" (1995). Ta sai selle eest 1996. aastal Soome Kirjanike Liidu esimese raamatuauhinna. Tema esimene romaan "66 luuda" ilmus aastal 1998. Tema teine romaan "Lentäjän poika" (Piloodi poeg) kandideeris aastal 1999 Finlandia kirjandusauhinnale. Tema kolmas romaan "Veden paino" võitis aastal 2001 Kalevi Jänti auhinna.
Vieille-Église

**Vieille-Église** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vieille-Église asub 15 km Calais'st idas, teede D229 ja D255 ristumiskoha ümbruses, vaid sadakond meetrit eemal kulgeb Autoroute A16.


Vieille-Église (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Vieille-Église'i vallamaja
62852-Vieille-Église-Sols.png


## Huviväärsused

* Saint Omeri kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Gunnar Lindström

**Nils Gunnar Lindström** (11. veebruar 1896 – 6. oktoober 1951) oli Rootsi odaviskaja. Ta osales 1920., 1924. ja 1928. aasta suveolümpiamängudel ning saavutasid vastavalt kuuenda, teise ja neljateistkümnenda koha. Tema noorem vend Elof oli samuti odaviskaja olümpiamängudel.

12. oktoobril 1924. aastal püstitas Lindström maailmarekordi 66,62 m, mis püsis kolm aastat. Oma kergejõustikukarjääri jooksul võitis ta kuus rahvuslikku tiitlit, tava- ja kahekäe odaviskes, aastatel 1920, 1921, 1924 (2), 1926 ja 1927. Pärast odaviskest loobumist töötas ta põllumajanduskonsultandina ja omas talu Eksjö vallas (Jönköpingi läänis).
Uwe Hohn

**Uwe Hohn** (sündinud 16. juulil 1962) on endine Saksa DV kergejõustiklane, kes võistles odaviskes. Ta on ainus sportlane, kes on visanud oda 100 meetrit või rohkem, tema maailmarekord on 104,80 m. 1986. aastal võeti kasutusele uus odakujundus ja rekordid tuli uuesti alustada, nii sai Hohni tulemusest "igavene maailmarekord". Ta juhendab India kergejõustiklast Neeraj Choprat, kes võitis Tokyos 2020. aasta suveolümpiamängudel kulla meeste odaviskes.

Neuruppinis sündinud Hohn hiilgas juba noorena odaviskes ja võitis 1981. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlused juunioride rekordiga 86,56 m. Seejärel võitis ta 1982. aasta EM-il kulla 91,34 m viskega. Ta ei võistelnud 1983. aasta maailmameistrivõistlustel ja jättis vahele 1984. aasta suveolümpiamängud, kuna Ida-Saksamaa oli mänge boikoteerinud. Sõprusmängudel võitis ta aga kulla, visates 94,44 m (Arto Härkönen võitis 1984. aasta olümpiamängudel 86,76 m). 1985. aastal võitis Hohn IAAF-i maailmameistrivõistlused ja Euroopa karikavõistlused, kuid tema karjäär lõppes 1986. aastal pärast mitmeid operatsioonil tekkinud tagasilööke. Pärast võistlusest loobumist sai Hohnist treener ja alates 1999. aastast on ta töötanud SC Potsdamis, kus alustas oma karjääri sportlasena.

​
Kanoonik

**Kanoonik** (ladina keeles *canonicus* 'reeglikohane') on alates 4. sajandist kasutusel olev tiitel, mis kirjeldab piiskopikiriku või katedraali vennaskonna juures elavat vaimulikku. 

Kanoonik aitab koos kirikuvennaskonnaga igapäevases kirikutegevuses kas toompraosti või piiskoppi. Ilmikvendadest ja teistest vaimulikest on vahel oma tegude või saavutuste eest ka mingi katedraali või kiriku aukanoonik tehtud. Kanoonikud on ajalooliselt elatunud kiriku sissetulekutest. 

## Kanooniku tiitli ajalugu
Esimestest kanoonikutest annab teada 8. sajandil Metzi piiskop Chrodegangi kirjutatud "Regula vitæ communis (kanooniku kohustustega vaimulikke eksisteeris ka varem, 4. sajandil)." Kroonika kirjelduste järgi oli kanoonikul kohustus palveid lugeda, kaks korda aastas pihtimas käija jms. Kanoonikutel oli ka aga õigus vara ning raha omada. Kuni 817. aastani oli kanoonikutel ka võimalik vara pärandada ja pärida.
 
Toursi Gregoriuse andmetel rajati 6. sajandil Toursi kanoonikute kolledž. 

Ajapikku muutus kanoonikute elu vähem reguleeritumaks, mille tõttu kiriku silmis levis kanoonikute seas rahaahnus. Kanoonikute elu üle tegid ümberkorraldusi mitmed paavstid: Nicolaus II, Aleksander II, Innocentius II ja Benedictus XII. Samal ajal vähenes ka kanoonikute vajadus kirikutes, kuna suure osa piiskopi tööst tegid nüüd ära kihelkonna preestrid. Kanoonikute mõju kadus Reformatsiooni ajal.

## Kanooniku ametisse määramine
Kuigi otseselt pole seda kirikuseadustes öeldud, on välja kujunenud, et kanooniku määramise õigus lasub piiskopil või kogudusel. Viimase puhul toimub kanooniku määramine hääletuse näol. Tavaliselt saadetakse ametisse määratule teade kirja kaudu. Uus kanoonik peab ka piiskopile või vikaarile oma usku kuulutama.

## Kanooniku riietus
Tunnipalvuse ajal kannab kanoonik musta sutaani ja koorirüüd. Kanoonikute riietus erineb koguduseti, kuna osadel kogudustel on eriline luba oma riietuses muudatusi teha. Ühe diötseesi kanoonikutel pole lubatud teises diötseesis oma palveriietust kanda.

## Viited


### Kasutatud allikad

* "" *[[Encyclopædia Britannica]]*. Kd*.* 5 (9. väljaanne), lk 15. 1878.
Phayao provints

**Phayao provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas ning piirneb kirdes Laosega.

Provints jaguneb 9 ringkonnaks (*amphoe*).

Phayao provintsis on 5 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.phayao.go.th/
Mae Hong Soni provints

**Mae Hong Soni provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas ning piirneb läänes Birmaga.

Provints jaguneb 7 ringkonnaks (*amphoe*).

Mae Hong Soni provintsis on 4 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.maehongson.go.th/new
Zutkerque

**Zudkerque** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Zutkerque asub 17 km Saint-Omerist loodes, teede D226 ja D191 ristumiskoha ümbruses.


Zutkerque (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Zutkerque'i vallamaja
62906-Zutkerque-Sols.png


## Ajalugu

Zutkerque'is oli Rooma ajal linnus nimega Promontorium. Esmakordselt 1084. aastal mainituna tuleb selle nimi hollandi keelest ja tähendab "Lõunakirikut" (võrdluseks naabruses Nortkerque).

1396. aastal viibis linnuses Burgundia hertsog Philippe Julge. Inglased okupeerisid selle 1405. aastal. Louis XI vallutas selle 1477. aastal ja kuningas Henry VII taasvallutas selle 1488. aastal. Lõpuks 1542. aastal vallutasid prantslased Vendôme'i hertsogi Navarra Antoine'i juhtimisel selle tagasi ja purustasid linnuse täielikult.

1595. aasta mais rüüstasid prantslased külakiriku. 7. augustil 1635 vallutasid Saint-Omerist pärit Hispaania väed linna. 1638. aastal taasvallutasid prantslased küla.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* La Montoire'i lossi varemed, pärinevad 14. sajandist.

## Viited
Vennad Lõvisüdamed (film)

**"Vennad Lõvisüdamed"** (rootsi keeles *Bröderna Lejonhjärta*) on 1977. aasta Rootsi fantaasiafilm, mille aluseks on Astrid Lindgreni lasteraamat "Vennad Lõvisüdamed". Filmi režissöör on Olle Hellbom.   

1978. aastal pälvis Olle Hellbom "Vendade Lõvisüdamete" filmi eest parima režissööri kategoorias Kuldpõrnika auhinna.  

Film valmis stuudios Artfilm. Võttepaigad asusid Rootsis, Taanis ja Islandil.  Filmi pikkus on 108 minutit.

## Osatäitjad
* Joonatan – Staffan Götestam
* Karl – Lars Söderdahl
* Mattias – Allan Edwall
* Jossi – Folke Hjort
* Sofia – Gunn Wållgren

## Viited

## Välislingid
* 
* "Vennad Lõvisüdamed" Rootsi filmiandmebaasis (ingliskeelne)
Myślibórzi maakond

**Myślibórzi maakond** (poola *powiat myśliborski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna edelaosas. Piirneb edelas ligikaudu 10 km ulatuses Saksamaaga. Maakonna keskus asub Myślibórzi linnas.

Myślibórzi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Barlinek, Dębno ja Myślibórz.

Myślibórzi maakonnas on viis valda:
*Barlineki vald
*Boleszkowice vald
*Dębno vald
*Myślibórzi vald
*Nowogródek Pomorski vald

## Viited
Violanta

**"Violanta"** on 1977. aasta Šveitsi film, mille režissöör on Daniel Schmid.

## Sisukokkuvõte
Film räägib loo Veneetsias elavast noorest mehest, kes läheb tagasi oma kodukülla, mis asub kõrgel mägedes asuvas orus ja kus võimutseb kaunis Violanta, tema tuttav noorpõlvest. 

Violanta on mägikülas rahumeelne valitsejatar, kuid ta varjab oma vägivaldset minevikku. Kui saladused ähvardavad ilmsiks tulla, võtab ta mürki.

Filmivõtted toimusid peamiselt Soglio väikekülas, Šveitsi Alpides Bregaglia mäestikus, hotellis Salis Palazzo.

## Osatäitjad
* Donna Violanta – itaalia näitleja Lucía Bosè 
* Laura – prantsuse näitleja Maria Schneider
* Silver – rootsi näitleja Lou Castel
* Alma – saksa näitleja Ingrid Caven
* Simon – šveitsi näitleja François Simon
* Fortunat – prantsuse näitleja Gérard Depardieu
* Adrian – Raúl Gimenez
* David – Luciano Simioni

## Viited
Vabadussõja memoriaal Krabil

**Vabadussõja memoriaal Krabil** on memoriaal Vabadussõjas hukkunud kolme sõduri haua ja mälestussambaga Krabil Võru maakonnas.

1919. aasta veebruaris Krabil hukkunud sõduri haua juurde püstitati mälestussammas 1993. aastal Kanada eestlase Leonhard (Leo) Puuritsa ettevõtmisel, kelle kodutalu maa peal haud asus. Samba kavandi autor oli Jüri Punna Torontost ja teostuskunstnik Eestis Olev Russ. Sammas avati 23. juunil.

Mälestussammas kujutab endast põllukividest laotud alusele asetatud suurt kivirahnu. Mälestussamba sokli kolmel suuremal kivil on kohanimed Tikutaja (Tikuta), Hinnimäe ja Korneti tähistamaks veel kolme eraldiseisvat tundmatu sõduri hauda nendes asupaikades. On ka versioon, et Hinnimäe olevat sambale kirjutatud seetõttu, et haua tegeliku asukoha nime (Hatamäe, võrukeelset sõnast *hatt*) tähendust ei peetud sündsaks. Kivirahnul oleva teksti järgi on sammas pühendatud neis kohtades "langenud relvavendadele".

2018. aastal maeti memoriaali veel kahe Vabadussõja-aegse tundmatu sõduri säilmed. Eesti Sõjamuuseumi arheoloogi Arnold Undi teada oli see esimene kord, kui taasiseseisvunud Eestis maeti ümber Vabadussõjas hukkunuid.


Vabadussõjas hukkunud tundmatu sõduri haud mälestussambaga.JPG|Memoriaal 2010. aastal
WMEE-exp2019-(070) tundmatu sõduri haud.jpg|Mälestusmärk 2019. aastal


## Viited

## Välislingid
*
Vennad Lõvisüdamed (lavastus)

**"Vennad Lõvisüdamed"** on Tiit Palu lavastus, mis esietendus 5. veebruaril 2022 Vanemuise teatris.

## Lavastusest
Lavastuse teksti autor on Staffan Götestam (mängis 1977. aasta filmis Joonatani) ja dramatiseering põhineb Astrid Lindgreni romaanil "Vennad Lõvisüdamed". Rootsi keelest tõlkis draamateksti Vladimir Beekman. Vendi Lõvisüdameid mängivad Kaarel Pogga (Joonatan) ja Oskar Seeman (Karl). Sofia rollis on olnud  Maarja Johanna Mägi ja Kristin Prits. 

Lavastuses kõlava muusika autor on Ardo Ran Varres, laulutekstid kirjutas Aapo Ilves ja lavastuse kunstnikutöö tegi Maarja Meeru. Lavastuses kõlavad laulud Peeter Tooma ja Liisi Koiksoni esituses. 

Lavastuse videokunstnik on Juho Porila ja valguskunstnik Tõnis Järs. Laval nähtavad Sofia valged tuvid on kunstnik-butafoor Leenamari Pirni kätetöö. 

## Osatäitjad
*Oskar Seeman – Karl (Korp) Lõvisüda
*Kaarel Pogga – Joonatan/hunt
*Maarja Johanna Mägi – Sofia/Ema (kuni kevadeni 2024)
*Kristin Prits – Sofia/Ema (alates sügisest 2024)
*Priit Strandberg – Jossi/Orvar
*Jaanus Tepomees – Hubert/hunt
*Veiko Porkanen – Veder/kooliõpetaja
*Ken Rüütel – Kader/Tengil
*Jüri Lumiste – Mattias
*Meelis Hansing – Pjuke
*Artur Mäeots, Reigo Harkmann, Andre Luik, Sten Gussakov, Markus Kõrkjas – lohekandjad ja Tengili sõdurid
*kogu trupp – kõrtsilised ja matuserahvas

## Võrdlus raamatu ja filmiga

*Jossi äraandlikkuse paljastumisel on filmiversioonis Hubert see, kes Jossit vibuga ähvardab (Sofia hoiab teda tagasi); lavastuses on aga Sofia see, kes ähvardab.
*Romaanis peab Sofia lahingut oda kasutades (tapab Vederi), lavastuses on tema relvadeks aga valge siidilint ja valge lehvik.
*Lavastuses puuduvad mitmed kõrvalised tegelased nagu Elfriide (metsas elav eideke) ja Antonia. 
*Lavastuses puuduvad mitmed jõeäärsed stseenid ja Ürgjõgede jõe ääres kasvanud hõbepaju lavapildis ei näe.
*Romaanis ja filmis teevad Grim ja Fjalar kõik Karli ja Joonatani seiklused kaasa. Kui Karl Lõvisüda loo lõpulehekülgedel hobuste pärast muretseb, vastab talle vanem vend, et Grim ja Fjalar on seesmiselt juba ammu surnud lohe hingusest ja seisavad omanike ootuses Nangiliima koiduvalguses. Nii on see ka filmis. Lavastuses jäetakse hobused Nangijaalasse Sofia ja Orvari hoole alla, kes nendega koju sõidavad. Nad ei tule Karli ja Joonataniga Karmanjakasse kaasa.

## Muud
"Vennad Lõvisüdamed" on varem Eestis lavale toodud ka Rakvere Teatris 2009. aastal. Lavastaja oli Üllar Saaremäe ning peaosi mängisid Tim Leesnurm (Karl) ja Karl Robert Saaremäe (Joonatan).

## Viited

## Välislingid
*Vanemuises tehti algust lavastuse "Vennad Lõvisüdamed" proovidega. ERR Kultuur, 30. november 2021.
*Südamlik etendus, mida kergelt ei unusta. juunior.postimees.ee, 16. veebruar 2022.
Świdwini maakond

**Świdwini maakond** (poola *powiat świdwiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Świdwini linnas.

Świdwini maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Połczyn-Zdrój ja Świdwin.

Świdwini maakonnas on viis valda:
*Brzeżno vald
*Połczyn-Zdrój vald
*Rąbino vald
*Sławoborze vald
*Świdwini vald

## Viited
2022. aasta märtsi rünnak Donetskile

14. märtsil 2022 tabas Venemaa 2022. aasta sissetungi ajal Ukrainasse SS-21 Skarabeus rakettirünnak Ukrainas Donetski kesklinna, mis oli tol ajal Venemaa okupatsiooni ja Donetski Rahvavabariigi (DRV) administratsiooni all. Venemaa juurdluskomitee teatas, et rünnakus hukkus 23 tsiviilisikut, sealhulgas lapsi, ja sai vigastada vähemalt 18 inimest. Inimõiguste ülemkomissari büroo teatas, et rünnakus hukkus 15 tsiviilisikut ja sai vigastada 28 inimest. Ukraina väitis, et raketi tulistasid venelased, Venemaa ja DPR aga väitsid, et rünnaku korraldasid Ukraina väed. 14. märtsi seisuga ei suudetud Venemaa ega Ukraina väiteid iseseisvalt kinnitada.

## Vastuolulised versioonid
Venemaa kaitseministeeriumi teatel lasti rakett välja Ukraina vägede kontrolli all olevast Pokrovski rajoonist. Venemaa ministeerium väitis ka, et "selliste relvade kasutamine linna vastu, kus puuduvad relvajõudude laskepositsioonid, on sõjakuritegu." Isehakanud DRV juht Deniss Pušilin ütles, et rakett kandis kassettlahingumoona lõhkepead, mis tõi kaasa nii palju inimohvreid, ja väitis, et raketi tulistasid alla DPR kaitsesüsteemid.

Ukraina sõjaväe pressiesindaja Leonid Matjuhhin ütles, et rakett, mis kandis šrapnelllõhkepead, oli Vene rakett. "See on ilmselgelt Vene rakett või muu laskemoon; sellest pole isegi mõtet rääkida." 15. märtsil antud intervjuus ütles Konflikti luurerühma asutaja Ruslan Levjev, et juhtunust tehtud fotod viitavad rakett pärines Venemaa kontrolli all olevalt territooriumilt ja seda ei tulistanud DPR õhutõrjesüsteemid alla.

## Galerii

File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 0-27.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 0-32.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 0-39.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 1-24.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 2-54.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 2-55.png
File:Donetsk rocket attack, 2022-03-14 3-58.png


## Vaata ka
* Donetski turu rünnak
* Donetski rünnak 2022. aasta septembris

## Viited
Pyrzyce maakond

**Pyrzyce maakond** (poola *powiat pyrzycki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Pyrzyce linnas.

Pyrzyce maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Lipiany ja Pyrzyce.

Pyrzyce maakonnas on kuus valda:
*Bielice vald
*Kozielice vald
*Lipiany vald
*Przelewice vald
*Pyrzyce vald
*Warnice vald

## Viited
Lea Heinaste

**Lea Heinaste** (sünninimi **Lea Leidma**; sündinud 16. novembril 1945 Pilistveres, Viljandimaal) on eesti luterlik vaimulik.

## Hariduskäik
* Paide kaugõppekeskkool 1968, 
* Tallinna Pedagoogiline Instituut 1979 (koolieelse kasvatuse pedagoogika ja psühholoogia), 
* EELK Usuteaduse Instituut 1993–1998 (diplom), 
* EELK pastoraalseminar Paides ja Annas 1998/1999.

## Teenistuskäik
Ta ristiti aastal 1946. 
Heinla konfirmeeriti 1989 Ambla koguduses ja ordineeriti diakoniks 3. novembril 1996 ning õpetajaks 14. septembril 1999. 
* Anna koguduses diakon 1996–1999 ja samas õpetaja 1999–2006, 
* Paide koguduse diakon 1998–1999, 
* Järva-Peetri koguduse hooldajaõpetaja 1999–2006, samas õpetaja 2006–2011, 
* Koeru koguduse hooldajaõpetaja 2011–2013, 
* Anna koguduse hooldajaõpetaja 2013–2015, 2018–2020, 
* Järva-Madise koguduse hooldajaõpetaja 2019–2020. 
Arvatud emerituuri 17.11.2015.

## Tunnustus
* 2012 – EELK Teeneteristi III järk.
Donetski turu rünnak

13. juunil 2022 tabas suurtükirünnak Ukrainas Donetskis (mis oli tol ajal Venemaa okupatsiooni ja Donetski Rahvavabariigi (DRV) administratsiooni all) turuplatsi, milles hukkus venemeelsete separatistide ametnike sõnul viis inimest.

Rünnak toimus Budenovski linnaosas Maiskõ turul, põhjustades tulekahju. Venemeelne Donetski uudisteagentuur väitis, et kasutatud laskemoon oli "155 mm kaliibriga NATO standardile vastav suurtükimoon". Separatistide ametnike sõnul hukkus viis tsiviilisikut, sealhulgas laps, ja vähemalt 22 said haavata.

DRV süüdistas Ukrainat mürsurünnaku toimepanemises, millele Ukraina pole veel reageerinud. Kohalikud separatistlikud võimud teatasid, et rünnak järgnes Ukraina relvajõudude väidetavale tulistamiskampaaniale linnas, mis tabas ka haiglat.

## Vaata ka
*Donetski rünnak 2022. aasta märtsis
*Donetski rünnak 2022. aasta septembris

## Viited