open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reservaat

**Reservaat** on Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Brasiilias ja Austraalias maa-ala, mis on jäetud elamiseks põlisrahvastele (nt indiaanlased, Austraalia aborigeenid) . Sageli on reservaadil piiratud omavalitsus.

## Viited
Nikolai Kindralstaabi Akadeemia

**Nikolai Kindralstaabi Akadeemia** (vene keeles *Николаевская академия Генерального штаба*) oli 1832. aastal asutatud Venemaa Keisririigi kõrgem sõjaväeline õppeasutus. 
* 1832–1855 Keiserlik Sõjaväeakadeemia (*Императорская военная академия*);
* 1855–1909 Nikolai Kindralstaabi Akadeemia  (*Николаевская академия Генерального штаба*), nimetati ümber pärast asutaja Nikolai I surma 1855. aastal;
* 1909–1918 Keiserlik Nikolai Sõjaväeakadeemia (*Императорская Николаевская военная академия*)

Nikolai Kindralstaabi Akadeemia eellane *Keiserlik Sõjaväeakadeemia* (*Императорская военная академия*) asutati 26. novembril 1832.

Õppetöö akadeemias toimus kaheaastase õppetsükliga. Õppima võeti ohvitsere, kelle auaste oli vähemalt porutšik ning kes olid vähemalt kaks aastat teeninud riviväeosades. Akadeemia valmistas ette kindralstaabi ohvitsere.

## Eestlastest ja tuntumad akadeemia lõpetajad
; 1902
*Nikolai Duhhonin
*Nikolai Rattel
*Mihhail Svetšin
; 1904
*Dimitri Lebedev
; 1907
*Sergei Kamenev
; 1908
*Aleksandr Dutov
*Konstantin von Krusenstern
; 1909 
*Jukums Vācietis
; 1910 
*Boriss Sapošnikov
*Peter von Wrangell
; 1911
*Paul Lill
; 1912 
*Johan Laidoner
*Andres Larka
; 1913 
*Jaan Soots
*Vladimir Kappel
*Aleksei von Lampe
; 1914 
*August Kork
*Juhan Tõrvand
; 1917 (kiirendatud kursused) 
*Aleksander Kukk 

## Viited
Puuaiasõda

**Puuaiasõda** (ka **Räpina puuaiasõda**) oli pearaharahutuste ajal  Räpinas toimunud kokkupõrge talurahva ja nende korralekutsumiseks kohale toodud sõjaväeosade vahel.

Talurahvarahutused vallandusid, kuna talupojad tõlgendasid asehalduskorra ja pearahamaksu kehtestamist kui mõisakoormiste kaotamist. Nõnda keeldusid paljud Liivimaa talupojad teotööle minemast. Mõisatesse saadeti soldatitest moodustatud turvameeskonnad, kellel kohalike talupoegadega kähmlused puhkesid. Räpina mõisa puuaiast kistud teivastega relvastatud talupojad ründasid maakohtuniku poolt kohale toodud 30-mehelist sõjaväekomandot. 5 talupoega sai surma ja 8 raskelt haavata, soldateid sai haavata 4.

Ühtekokku oli 1784. aastal Liivimaa Eesti osas rahutustest haaratud 63 mõisa, Puuaiasõda oli arvatavasti ulatuslikuim omataoline kokkupõrge. Järgmisel aastal tapeti Räpina mõisnik Gerhard Friedrich von Löwenwolde.

## Mälestusmärk
Talurahvaülestõusu 200. aastapäevaks püstitati 1984. aastal Räpina Paberivabriku endise peasissekäigu esisele haljasalale Puuaiasõja mälestusmärk, puuaiasõdalane. Rahvasuus Raudmeheks kutsutava mälestusmärgi autor on Riho Kuld. Puuaiasõja mälestuskivi, mille kavandas Enno Ootsing, asub vabriku praeguse peasissekäigu juures.

## Vaata ka
*George Browne
*Pearaharahutused
*Riia asehaldurkond
*Teoorjus

## Viited
Sande

**Sande** on mitme asja nimi.

Norra kohad:
* Sande vald (Møre og Romsdal), vald Møre og Romsdali maakonnas
* Sande vald (Vestfold), vald Vestfoldi maakonnas
* Sande (Vestfold), asula Vestfoldi maakonnas, Sande valla keskus
* Sande (Bremanger), asum Vestlandi maakonnas Bremangeri vallas Svelgeni asulas
* Sandøyna (Sande), saar Vestlandi maakonnas Guleni vallas

Saksamaa kohad:
* Sande (Alam-Saksi), vald Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis
* Sande (Paderborn), Paderborni linnaosa, varem vald Nordrhein-Westfaleni liidumaal Paderborni kreisis

Portugali kohad:
* Sande kihelkond (Lamego), kihelkond Viseu maakonnas Lamego vallas
* Sande kihelkond (Marco de Canaveses), kihelkond Porto maakonnas Marco de Canavesesi vallas
* Sande kihelkond (Vila Verde), kihelkond Portugalis Braga maakonnas Vila de Verde vallas

Muu:
* Sande (perekonnanimi)
* Sande selts, naisteühing Aafrikas
Adukt

Keemias on **adukt** kahe eri molekuli 1:1 ühinemise saadus, sõltumata sellest, mis tüüpi sidemed nende molekulide vahel tekivad.

Enamasti kasutatakse mõistet adukt:
*kui keemilises reaktsioonis lisaks soovitud molekulaarsele liitumissaadusele, see on 1:1 aduktile, moodustuvad ka kõrvalsaadused
*kui moodustuv ühinemissaadus ei ole kirjeldatav kovalentsete või iooniliste täissidemetega, näiteks 
**doonor-aktseptor ühendid
**koordinatsioon- ehk kompleksühendid, ioonsed kompleksid
*kui ühinenud molekulid ei ole seotud klassikaliste keemiliste sidemetega, vaid näiteks hüdrofoobsed jõud, van der Waalsi jõud jm.
*Vahel kasutatakse ka mõistet 1:2 adukt (harvem muud, 1:n adukt), mis tähendab, et see saadus sisaldab kaht (või n) molekuli ühte lähteühenditest.
Hans Holmboe

**Hans Holmboe** (8. oktoober 1798 – 23. mai 1868) oli norra õpetaja ja poliitik.

Ta sündis Trondenesis kohtutäituri Jens Holmboe (1752–1804) ja tema abikaasa Anna Margrethe Irgensi (1766–1851) pojana. Tal oli mitu venda ja õde. Tema vennad Even ja Leonhard Christian ning vennapoeg Jens Holmboe osalesid poliitikas. 1825. aastal abiellus ta Welgjerd Endriette Løbergiga. Paaril oli neli tütart ja kolm poega.

## Poliitiline tegevus
Hans Holmboe valiti 1833. aastal Bergeni valimisringkonna esindajana Norra parlamenti. Ta valiti parlamenti tagasi aastatel 1836, 1842, 1848, 1851, 1859 ja 1862. Aastatel 1845, 1847 ja  1849–1850 oli ta Bergeni linnapea. Teda tuntakse eelkõige tänu koostööle teiste hulgas Henrik Wergelandiga, et lubada juutidel Norrasse tulla. Ta töötas ka Bergeni katedraalikooli direktorina ja ajalehe Bergens Stiftstidende peatoimetajana. Ta suri 1868 Sandes.
Kalakasvatussump

**Kalakasvatussump** on võrkseintega, põhjast ja veepinnalt toestatud kalakasvatusrajatis, mis asub avatuna mingis veekogus (harilikult meres, lahes, fjordis). 

Enamasti asuvad need põhiveekogu rannikupiirkonnas, kus nendega on majanduslikult odavam ja hõlpsam läbi käia. 

Põhikujult on sumbad tavaliselt ümmargused. 

Et tavaliselt on sumbad meredes, siis kasvatatakse seal üldjuhul merekalu, näiteks lõhet. Sumpades toimuv veeringlus sarnaneb põhiveekogu omaga.

Sumpkalakasvatust viljeletakse paljudes riikides, neist olulisemad on Norra, Tšiili, Kreeka jmt. Sumpkalakasvatust on viljeldud ka Eestis.
Soomlased

**Soomlased** (endanimetus *suomalaiset*) on läänemeresoome rahvas, Soome suurim põlisrahvus. Maailmas elab 6,5–7 miljonit soomlast, neist Soomes 4,86 miljonit (89,6% elanikkonnast). Suurem osa soomlastest on luterlased, vähesel määral on ka õigeusklikke. Soome keelel on maailmas umbes viis miljonit kõnelejat.

Soome rahvas kujunes I aastatuhande lõpul ja II aastatuhande algul pKr neljast läänemeresoome hõimust (pärissoomlased, hämelased, savolased ja karjalased).  

Soome ja karjala ühine rahvuseepos on Elias Lönnroti loodud "Kalevala" (esmatrükk 1835), mis põhineb karjala, soome ja ingeri rahvalauludel ja pärimusel. 28. veebruaril tähistatakse Soomes Kalevala päeva (*Kalevalan päivä*).  

Soomlaste rahvuslikuks iseloomuks peetakse sitkust, visadust, kangust, südidust ja tahtejõudu (soome keeles *[[sisu]]*).

### Soomlaste suhted eestlastega
Soomlaste ja eestlaste vahel on olnud läbi aegade tihedat läbikäimist. On arvatud, et eesti ja soome alusmurrete lahknemine toimus I aastatuhande esimesel poolel pKr. Alates keskajast on Soome lahe mõlema kalda külade vahel olnud nii-öelda sõbrakaubandussuhted. Liivimaa sõja järel asus palju soome peresid elama Põhja-Eesti tühjaksjäänud küladesse, kus nad aja jooksul eestistusid. Soomlaste eeskuju ja tugi mängis olulist rolli Eesti rahvuslikus liikumises 19. sajandil. Eesti Vabadussõjas toetasid Eesti vägesid vabatahtlikud Soomest: "Põhja Poegade" rügement ning I Soome vabatahtlike salk. 1920.–1930. aastatel toimus Eesti ja Soome vahel mitmekülgne koostöö. Riiklikke suhteid häiris illegaalne salapiirituse äri Eestist Soome, mis sai hoo sisse pärast 1919. aastal Soomes kehtestatud piiranguid alkoholi tootmisele ja turustamisele. 

1922. aasta rahvaloendusel registreeriti Eestis kokku 401 ning 1934. aasta rahvaloendusel 217 Soome kodanikku. Kokku loendati 1934. aastal Eestis 1088 soomlast. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 7589 soomlast.

Soome keele ja kultuuri tutvustamisele Eestis on pühendunud Soome Instituut. Siin tegutseb ka kümme ingerisoomlaste seltsi ja neid koondav Eesti Ingerisoomlaste Liit. 

### Tuntud soomlasi

* Mikael Agricola – vaimulik, soome kirjakeele rajaja
* Elias Lönnrot – rahvaluulekoguja, kirjanik, filoloog, arst, botaanik
* Aleksis Kivi – Soome rahvuskirjanik
* Aino Kallas – kirjanik, esseist, kriitik
* Matti Nykänen – sportlane (suusahüppaja)
* Kimi Räikkönen – sportlane (Vormel 1)
* Tarja Turunen – laulja, laulukirjutaja
* Sanna Marin – poliitik, Soome peaminister 2019–2023

## Vaata ka
*ingerisoomlased
*kveenid
*meälased
*metsasoomlased
*rootsisoomlased

## Välislingid
Soome Instituudi koduleht

## Viited
Jørgen Breder Faye

**Jørgen Breder Faye** (7. juuni 1823 – 2. august 1908) oli Norra pankur ja poliitik.

Faye töötas Bryggenis kaupmehena kuni aastani 1856, mil ta nimetati Bergeni Erapanga direktoriks. Selles ametis oli ta kuni aastani 1903. 

Jørgen Breder Faye oli kaua aega Bergeni linnavolikogu liige ning aastal 1862 Bergeni linnapea.  Aastatel  1856–1858, 1865–1867 ja 1868–1871 kuulus ta Norra parlamenti.

## Viited
Sande vald (Vestfold)

**Sande vald** oli vald Norras Vestfoldi maakonna põhjaosas. Vald moodustati 1. jaanuaril 1838 ja valla keskuseks on Sandefjord

Sande vald paikneb Oslost 60 km lõuna pool.

2020. aastal liideti Sande vald Holmestrandi vallaga.

## Sõpruslinnad
* Akaa, Lääne-Soome, Soome
* Klippani vald, Skåne maakond, Rootsi

## Viited
Sande vald (Møre og Romsdal)

**Sande vald** on vald Norras Møre og Romsdali maakonna lääneosas, Sunnmøre piirkonna osa. Valla keskus on Larsnesi küla. Sande vald eraldati Herøy vallast aastal 1867. 1. jaanuaril 1905 eraldati temast Rovde vald.

## Viited
Strõi

**Strõi** (poola *Stryj*) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Strõi rajooni halduskeskus. Strõi asub Lvivist umbes 66 km lõunas.

Strõi sai 1341. aastal Magdeburgi linnaõiguse. Linn oli 15.–16. sajandil kaubateede ristil ja seal toimus majanduslik õitseng, mis hääbus 17. sajandi sõdade ajal. Strõi kuulus aastatel 1569–1772 Poola Ruteenia vojevoodkonda. Linn läks 1772. aastal Austria valdusse. Suure tulekahju tagajärjel 1886. aastal linn peaaegu hävis.

Pärast Esimest maailmasõda liideti linn 1919. aastal taas Poolaga. Linn oli Strõi maakonna keskus Stanõslavivi vojevoodkonnas. Linna elanikkond (umbes 30 000 inimest) koosnes ligikaudu võrdsetest osadest poolakatest, ukrainlastest ja juutidest.

Teise maailmasõja alguses liideti linn Nõukogude Liiduga. Saksa okupatsiooni ajal deporteeriti juutidest elanikud. Pärast sõda oli linna lähedal suur Nõukogude Liidu lennuväebaas.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strõi elanikest ukrainlasi 92,1%, venelasi 5,2%, poolakaid 0,5% ja valgevenelasi 0,3%. 

## Viited

## Välislingid
*Strõi koduleht
*Stryj. – *Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich*, Warszawa: Filip Sulimierski i Władysław Walewski 1890, XI: *Sochaczew – Szlubowska Wola*, lk 429–438.
NATO peasekretär

**NATO peasekretär** on NATO kõrgeima organi Põhja-Atlandi Nõukogu (*North Atlantic Council*, NAC) esimees. NATO peasekretär koordineerib liikmesriikide tegevust, on organisatsiooni peamine kõneisik ning juhib NATO sekretariaadi tööd. 

NATO peasekretär on ka Kaitseplaneerimise komitee, Tuumaplaneerimise komitee, Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu (EAPC) ja Vahemere Koostöögrupi esimees ning NATO-Venemaa alalise ühisnõukogu ja NATO-Ukraina komisjoni kaasesimees. Peasekretäril on ka asetäitja. 

Esimese peasekretäri valisid NATO liikmesriigid 4. aprillil 1952. Traditsiooniliselt valitakse peasekretäri ametisse Euroopa esindaja, Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja määravad aga Ameerika Ühendriigid. Peasekretär valitakse konsensuse alusel. Tema ametiaeg kestab tavaliselt neli aastat, kuid võib erandjuhtudel ka pikeneda. 

NATO peasekretär oli 1. augustist 2009 kuni 1. oktoobrini 2014 taanlane Anders Fogh Rasmussen, kes valiti ametisse 4. aprillil 2009. 

Alates 1. oktoobrist 2014 kuni 1. oktoobrini 2024 oli NATO peasekretäriks norralane Jens Stoltenberg. Ta oli 13. NATO peasekretär. Ta oli NATO peasekretärina ametis 3654 päeva.

Alates 1. oktoobrist 2024 on NATO peasekretäriks hollandlane Mark Rutte.
Ta oli 14. oktoobrist 2010 kuni 2. juulini 2024 Hollandi peaminister.

## NATO peasekretärid
* Hastings Ismay 1952–1957 
* Paul-Henri Spaak 1957–1961 
* Dirk Stikker 1961–1964 
* Manlio Brosio 1964–1971 
* Joseph Luns 1971–1984 
* Peter Carington 1984–1988 
* Manfred Wörner 1988–1994 
* Sergio Balanzino (kohusetäitja) 1994 
* Willy Claes 17. oktoober 1994 – 20. oktoober 1995 
* Sergio Balanzino (kohusetäitja) 1995 
* Javier Solana 5. detsember 1995 – 6. oktoober 1999 
* George Robertson 14. oktoober 1999 – 17. detsember 2003 
* Alessandro Minuto-Rizzo (kohusetäitja) 2003–2004 
* Jaap de Hoop Scheffer 5. jaanuar 2004 – 1. august 2009 
* Anders Fogh Rasmussen 1. august 2009 – 1. oktoober 2014 
* Jens Stoltenberg 1. oktoober 2014 – 1. oktoober 2024 
* Mark Rutte alates 1. oktoobrist 2024  

## Viited
Herbert Kütt

**Herbert Kütt** (20. detsember (7. detsember vkj) 1903 Rae vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 13. jaanuar 1924 rongis Nõmme ja Tallinna vahel) oli Eesti poksija.

Ta poksis Tallinna "Spordis".

Kütt oli Eesti meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1923. aastal. Ta osales septembris 1923 rahvusvahelisel turniiril Helsingis ning kaotas oma kohtumise Läti esindaja vastu.

Kuna ta laskis end 13. jaanuaril 1924 maha, siis aprillis toimunud 1924. aasta Eesti meistrivõistlustel poksis ei saanud ta enam osaleda, nagu on vahel ekslikult tõlgendatud võistlustest osavõtjate nimede põhjal.

Ta maeti 20. jaanuaril 1924 Tallinna Kalamaja kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*"Herbert Kütt †". Päevaleht nr 13, 15. jaanuar 1924. Lk 6
*"Piletita sõitja ennast wagunis maha lasknud". Kaja nr 13, 15. jaanuar 1924. Lk 5 
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 375

## Välislingid
*Herbert Kütt. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 152:10
*Herbert Kütt. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 152:25
*Herbert Küti treeningpäevik. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM Fp 288:2 KK 28/F4-1/28 
*Herbert Küti sporditulemused
Norra jõed

''Siin on loetletud 20 Norra pikemat jõge.

* Glåma (601 km)
* Numedalslågen (Vestfoldis  ja Buskerudis) (352 km)
* Vorma koos Gudbrandsdalslågeniga (Opplandis) (351 km)
* Teno (348 km)
* Drammenselva koos Begnaga (301 km)
* Skiensvassdraget (251 km)
* Otra (245 km)
* Trysilelva (233 km)
* Altaelva (229 km)
* Namsen (228 km)
* Hallingdalselva koos Snarumselvaga (220 km)
* Nidelva (Aust-Agderis; 209 km)
* Orkla jõgi (179 km)
* Rena jõgi (165 km)
* Vefsna (163 km)
* Nidelva (Sør-Trøndelagis); koos Neaga (156 km)
* Kárášjohka jõgi (155 km)
* Gaula (Sør-Trøndelag) (145 km)
* Paaksjoki (380 km, sh 140 km Norras)

## Tähestikuline loend

__NOTOC__
## A
* Akerselva
* Altaelva
* Áttánjohka

## B
* Barduelva
* Begna
* Bergebyelva
* Børselva

## D
* Divielva
* Drammenselva
## G
* Gaula (Sør-Trøndelag)
* Glåma
* Gudbrandsdalslågen
## H
* Hallingdalselva
## I
*Iešjohka
*Inari
## J
*Jakobselva
## K
* Kárášjohka jõgi
* Karpelva
* Kietsimäjoki
*Kongsfjordelva
## L
*Lakselva
## M
* Mardøla
* Målselva
* Máskejohka

## N
* Namsen
* Nea
* Nidelva (Agder)
* Nidelva (Trøndelag)
* Numedalslågen
*Näätämönjoki
## O
* Orkla jõgi
* Otra
* Otrøelva
## P
* Paatsjoki
*Pulmankijoki
## R
* Reisaelva
* Rena jõgi

## S
* Skallelva
* Skienselva
* Skiensvassdraget
* Snarumselva
* Suldalslågen

## T
* Tenla
* Teno
* Tokke
* Tranfarelva
* Trysilelva
* Tverrelva

## V
* Vefsna
* Vorma

## Viited
Askøy vald

**Askøy vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas Askøy saarel. 

Alates Askøy silla avamisest 1992. aastal on valla elanike arv kiiresti kasvanud. Suurem osa sisserändajatest on pärit Bergenist, Nordhordlandist ja Midhordlandist.

2019. aastani kuulus vald Hordalandi maakonda.

## Nimi
Askøy nime esimene osa on tulnud Aski (muinaspõhja: *Askr*) talu nimest. Nime lõpus olev *øy* tähendab saart. *Askr* tähendab ka saart kui puuliiki. Kuni 1918. aastani kirjutati nime kujul *Askøen*.

## Sümboolika
Valla vapp kinnitati 28. septembril 1961.

## Viited
Nikolai Astrup

**Nikolai Johannes Astrup** (30. august 1880 – 21. jaanuar 1928) oli norra kunstnik.

Bremangeri vallas sündinud Astrup kasvas üles Jølsteri vallas, kus ta isa vaimulikuna töötas. Nikolai vanavanaisa Nils Astrup oli 1820. aastatel olnud parlamendiliige. Nikolai isa Christian soovis oma vanimast pojast vaimulikku kasvatada, kuid Nikolai huvitus rohkem kunstist. Ta õppis Oslos joonistamist ja maalimist ning elas mõnda aega ka Pariisis ja Saksamaal, enne kui naasis Jølsterisse, kus abiellus ja sai kaheksa last. Astrup suri 1928. aastal 47 aasta vanuses Jølsteri naabervallas Førdes.

Astrupi maastikumaale iseloomustavad kirkad ja tugevad toonid. Astrupit peetakse eelkõige uusromantiliseks maalijaks. Ta on harrastanud ka puulõiget.

## Õlimaale

Pilt:Nikolai Astrup-Soleienatt.jpg|"Soleienatt"
Pilt:Nikolai Astrup-Vårkveld ved Jølstervannet.jpg|"Vårkveld ved Jølstervannet" (1900)


## Vaata ka
* Norra kunstnike loend

## Märkused
Finn Kydland

**Finn Erling Kydland** (sündinud 1. detsembril 1943 Gjesdalis) on norra majandusteadlane.

Aastal 2004 sai ta dünaamilise makromajandusteooria alase töö eest koos Edward Prescottiga Nobeli majandusauhinna.

Finn Kydland on majandusprofessor Santa Barbara California ülikoolis.

## Välislingid
* Biograafia lehel nobelprize.org (*inglise keeles*)
Trygve Haavelmo

**Trygve Magnus Haavelmo** (13. detsember 1911 Skedsmo – 26. juuli 1999 Oslo) oli norra majandusteadlane.

Trygve Haavelmo tegeles peamiselt ökonomeetriaga. 1946. aastal sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Tõenäosuslik lähenemine ökonomeetriale". Ta omandas majandusteaduses tähtsa koha paljude matemaatilises analüüsis levinud kontseptsioonide loogilise kriitika tõttu.

Teise maailmasõja ajal töötas Haavelmo Londonis asutatud organisatsioonis Nortraship, mille eesmärk oli vaba Norra kaubalaevastiku abistamine. Töökoht asus ettevõtte statistikaosakonnas New Yorgis.

Aastatel 1948–1979 oli ta Oslo Ülikooli majandusprofessor. Enne seda oli ta aasta aega ülikooli kaubandusosakonna juht.

1957. aastal oli ta rahvusvahelise Ökonomeetriaühingu president. Sellel ühingul on igal kalendriaastal erinev president.

1989. aastal sai ta Nobeli majandusauhinna "tõenäosusteooria aluste selgitamise eest ökonomeetrias ja oma kõrvutiste majandusstruktuuride analüüsi eest".

## Välislingid
* Biograafia lehel nobelprize.org (inglise keeles)
Kirikiri

**Kirikiri** on eestikeelne internetis pidevalt uuendatav ajakiri (võrguajakiri), mis avaldab artikleid peamiselt humanitaar- ja sotsiaalaladelt, samuti loodushoiust. Kirikiri ilmub 2004. aastast.

## Välislingid
*Koduleht
*Uus koduleht
Harriet Backer

**Harriet Backer** (21. jaanuar 1845 Holmestrand – 25. märts 1932 Oslo) oli norra  maalikunstnik.

Ta saavutas tähelepanu juba oma eluajal ning oli naiskunstnike teerajaja nii Põhjamaades kui ka terves Euroopas.

Backer sündis Holmestrandis jõukas peres. 12-aastaselt kolis ta Christianiasse (praegune Oslo), kus õppis maalimist ja joonistamist. Ta reisis Euroopas palju ringi oma õe pianisti Agathe Backer-Grøndahli kaaslasena. Reisidel võttis ta kunstitunde. Pärast õpinguid Oslos ja Münchenis, kolis ta 1878. aastal Pariisi, kus tema looming sai tugevaid mõjutusi impressionistidelt. 

Harriet Backeri lemmiktemaatikaks on säravates, kuid samas õrnades toonides interjöörid.

Teda mõjutas impressionism, aga oma tööde järgi liigitatakse ta realistide hulka. Ta ei kuulunud ühtegi koolkonda, kuid tema töid võrreldakse tihti tema sõbra Eilif Petersseni omadega.
Lotta Svärd

**Lotta Svärd** oli Soomes aastatel 1920–1944 tegutsenud naisvabatahtlikest koosnev riigikaitse tugiorganisatsioon. See sai nime Johan Ludvig Runebergi luuletuse järgi. Sõna *svärd* tuleb rootsi keelest, mis tähendab eesti keeles mõõka.

1930. aastal oli organisatsioonil 60 000 liiget. 1944. aastaks tõusis liikmete arv 242 000-ni, olles tollal üks suurimaid vabatahtlike organisatsioone maailmas. Pärast Jätkusõda saadeti Lotta Svärd Nõukogude Liidu surve tõttu laiali.

Pikka aega juhtis Lotta Svärdi Fanni Luukkonen.

## Välislingid

* Artikkel Eesti ja Soome naiskodukaitsest ajakirjas Kultuur ja Elu
*Lottamuuseum Tuusulas
Peder Balke

**Peder Balke** (4. november 1804 Helgøya – 5. veebruar 1887 Kristiania) oli norra kunstnik. 

Peder Balke sai tuntuks Norra maastikku kujutavate maalidega.

Aastal 1846 müüs ta kolmkümmend oma maali Louis-Philippe I-le.

Peder Balke vanavanaisa oli norra näitleja ja näitekirjanik Turid Balke.
## Vaata ka
* Norra kunstnike loend
Lars Onsager

**Lars Onsager** (27. november 1903 – 5. oktoober 1976) oli norra päritolu peamiselt Ameerika Ühendriikides tegutsenud keemik ja füüsik, kes sai 1968. aastal Nobeli keemiaauhinna.

Nobeli keemiaauhinna 1968. aastal sai ta peamiselt oma termodünaamilisi süsteeme puudutava teooria eest.

Lars Onsager sündis Kristianias (Oslos) juristi perekonnas. Ta lõpetas 1925. aastal Trondheimis Norra tehnikaülikooli keemiainsenerina.

Aastal 1925 avastas ta vea Peter Debye ja Erich Hückeli elektrolüütide teoorias ning tegi sellesse parandused ioonide Browni liikumise kohta. Seejärel külastas ta Zürichis õppejõuna töötavat Peter Debyet ja rääkis talle oma täiendustest. Seepeale kutsus Peter Debye Lars Onsageri oma assistendiks. Selles ametis töötas ta kuni 1928. aastani.

Seejärel siirdus Lars Onsager Ameerika Ühendriikidesse, kus asus Baltimore'is Johns Hopkinsi Ülikoolis keemiat õpetama. Peagi sai talle selgeks, et pedagoogiannet tal pole. Sellest hoolimata õpetas ta seejärel Providence'is Browni Ülikoolis, kus tegeles statistilise mehaanika ja termodünaamikaga. Kui saabus ülemaailmne majanduskriis, pidi ta oma ametist loobuma, kuid sai peagi koha Yale'i Ülikoolis, kus töötas kuni pensionile jäämiseni 1972. aastal.

Aastal 1949 esitas Lars Onsager teooria vedela heeliumi ülivoolavuse kohta. Ta tegeles ka vedelkristallide uurimisega ning jää elektriliste omaduste ja metallide magnetiliste omaduste uurimisega. 

Aastal 1945 sai Lars Onsager USA kodanikuks. 

## Tunnustus
*1947 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1958 – Lorentzi medal
*1975 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine
Aastal 1993 asutati tema mälestuseks Lars Onsageri auhind.

## Viited

## Välislingid
* Nobel Foundation biography
* The Motion of Ions: Principles and Concepts, Onsager's Nobel Lecture
Lembit Kesa

**Lembit Kesa** (14. aprill 1930 Tallinn – 15. oktoober 2002 Tallinn) oli eesti poksija. 

Ta alustas poksimistreeninguid 1946. aastal Tallinna spordiseltsis Dünamo, tema treener oli Nigul Maatsoo.

Kesa oli kergekaalus (kuni 61,2 kg; alates 1951. aastast kuni 60 kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1950, 1953 ja 1955).

Kesa sai NSV Liidu meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) VII koha (1951) ja IV koha (1953). Ta sai Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) II koha (1951 ja 1952) ning III koha (1953).

## Isiklikku
Lembit Kesa oli jalgpallur Herman Kesa vend.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001.
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*
Sande vald

**Sande vald** on mitme valla nimi:

* Sande vald (Møre og Romsdal), vald Norras Møre og Romsdali maakonnas
* Sande vald (Vestfold), endine vald Norras Vestfoldi maakonnas
* Sande vald (Alam-Saksi), vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis
Saagis

**Saagis** ehk **reaktsioonisaagis** tähendab keemilise üksikprotsessi või mitme etapi summaarset saaduse saamise efektiivsust. Väljendatakse seda tavaliselt protsentides teoreetilisest saagisest – see on saaduse saagis moolides jagatud teoreetiliselt võimaliku saagisega moolides ja korrutatud 100-ga:

Saagis = (tegelik saagis) × 100 / (teoreetiline saagis)

Keemilistes reaktsioonides kasutatakse tihti ühe reagendi ülehulka – sel juhul arvutatakse teoreetiline saagis vastavalt reaktsiooni stöhhiomeetriale väiksemas hulgas olnud reagendi järgi.

Ideaaljuhul oleks reaktsiooni saagis 100%, mis praktikas esinevate kadude tõttu ei realiseeru. Saagis üle 100% näitab, et saadus ei ole puhas. Ka puhastamisprotseduurid vähendavad saaduse lõppsaagist.

Kui sünteesi skeemis esineb mitu etappi, siis lõppsaaduse saagis on kõigi üksikute etappide osasaagiste korrutis. Näiteks kui sünteesis on kolm 80% saagisega etappi, siis summaarne saagis on 0,8 × 0,8 × 0,8 × 100 = 51%.

## Vaata ka
*Stöhhiomeetria
*Keemiline süntees  
*Enantiomeerne liig
Pål Arne Fagernes

**Pål Arne Fagernes** (8. juuni 1974 Askeri vald – 4. august 2003) oli norra odaviskaja ja poksija.

Pål Arne Fagernes hukkus autoõnnetuses, olles vaid 29-aastane.

Tema isiklik rekord odaviskes oli 2000. aastal Sydney olümpiamängudel kvalifikatsioonis visatud **86.74**. See oli kvalifikatsiooni teine tulemus. Põhivõistlusel viskas ta oda 83.04 ning saavutas kokkuvõttes 9. koha . Tulemus 86.74 püsis Norra rahvusrekordina üle nelja aasta, enne kui Andreas Thorkildsen selle purustas tulemusega 86.82 (26. juunil 2005 Kuortanes) . 

1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Sevillas saavutas ta tulemusega 86.24, mis oli ka uus Norra rekord, 4. koha.

Pål Arne Fagernes tuli Norra meistriks odaviskes aastatel 1996, 1998, 1999 ja 2002 .

2002. aastal hakkas ta süvenenult tegelema poksiga. 2003. aastal pidas ta oma ainsa profikohtumise ja võitis 1. raundis tehnilise nokaudiga Peter Simko Slovakkiast.

## Muud
Pål Arne Fagernesil oli palju probleeme Norra politseiga. 1997. aastal kandis 50-päevast vanglakaristust selle eest, et põhjustas raske liiklusõnnetuse, milles inimene sai raskelt vigastada.

18-päevase vanglakaristuse ja 5000 Norra krooni suuruse rahatrahvi teenis ta sellega, et lärmas purjuspäi oma kodulinna tänaval ning rikkus sellega kaaskodanike öörahu. Vahejuhtum leidis aset vahetult enne Sydney olümpiamänge, kuid tal lubati kanda karistus ära pärast olümpiamänge .

Samuti jäi ta politseile vahele ning tunnistas üles narkootiliste ainete tarvitamise .

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* "Odaviskaja Fagernes pruukis mõnuaineid". *[[Õhtuleht]]* 9. november 2001
* "Norra odaviskaja ähvardas turvamehi ja loopis õlut". *[[Õhtuleht]]* 10. september 2002
* "Norra odaviskaja hukkus autoavariis". *[[Õhtuleht]]* 6. august 2003
Ukrainlased

**Ukrainlased** (ukraina keeles *українці*) on idaslaavi rahvas, Ukraina põhirahvus. Ukrainlaste koguarv on 44–45 miljonit, neist 37,5 miljonit elab Ukrainas. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 927 988 ukrainlast. Suured ukrainlaste kogukonnad on veel Kanadas (1,2 miljonit), Ameerika Ühendriikides, Kasahstanis, Moldovas, Brasiilias, Argentinas ja Valgevenes.

Ukrainlased räägivad peamiselt ukraina keelt. Paljud Ukraina ida- ja lõunaosas elavad ukrainlased räägivad vene keelt.

Ukrainlased on peamiselt õigeusku, Ukraina lääneosas on ka palju uniaate.

## Eesti ukrainlased

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 573 ukrainlast, neist Tallinnas 11 565.

## Vaata ka

* Ukrainlased Ungaris

## Viited
Numedalslågen

**Numedalslågen** on jõgi Norra kaguosas Vestfoldi ja Buskerudi maakonnas.

Jõe pikkus on 352 km ja valgla 5554 km². Ta on pikkuselt Norra kolmas jõgi.

Numedalslågen saab alguse Hardangervidda lavamaal ja suubub merre Skagerraki väina Vestfoldis Larviki lähedal. Jõel on mitu hüdroelektrijaama ja Labrofossi juga.

Numedalslågen on tuntud hea lõhepüügikohana, kuigi jões on leitud parasiiti *[[Gyrodactylus salaris]]*, mis võib lõhevarusid kahjustada. Numedalslågenis elavad ka forell, angerjas ja haug.

Jõgi voolab läbi Larviki, Kongsbergi, Flesbergi, Rollagi ja Nore og Uvdali valla territooriumi. Need vallad korraldavad koostööd ressursside kasutamiseks ja jõgikonna kaitsmiseks erinevate projektide (näiteks "Grønn Dal" 'roheline org') raames.

## Välislingid
Narodnaja Volja

**Narodnaja Volja** oli 19. sajandil Venemaa Keisririigis tegutsenud poliitiline partei, mis kasutas poliitilises võitluses agitatsiooni kõrval ka terrorismi. Parteil oli Venemaa Keisririigis laialdane filiaalide võrgustik (90), allorganisatsioonid, mis olid suunatud talupoegade, üliõpilaste, sõjaväelaste keskkonnale ja Punase Risti organisatsioon oma liikmete abistamiseks. 

Narodnaja Voljal olid allorganisatsioonid ka välismaal – Pariisis ja Londonis, kus partei andis välja tolle aja kohta suure tiraažiga (3000–5000) 3–5 ajalehte ja ajakirja.

Partei tekkis 1879. aastal senise poliitilise liikumise Zemlja i Volja («Земля и воля») lagunemisel. Partei nõudis Venemaa Keisririigis (monarhi ainuvõimuga riigis) demokraatlike muudatuste tegemist: Asutava Kogu kokkukutsumist, üleüldise valimisõiguse võimaldamist, alalise rahvaesindusorgani moodustamist, sõna-, trüki-, südametunnistusevabadust, armeeteenistuse asendamist vabatahtlikkuse alusel moodustatava sõjaväega ja maa andmist talupoegadele.

## Liikumise juhid
Narodnaja Volja Täitevkomitee liikmed (liikmete arv tõusis ajutiselt kuni 31 liikmeni):
*Andrei Željabov (1851–1881)
*Aleksandr Mihhailov (1855–1884)
*Aleksandr Kvjatkovski (1853–1880),
*Sofia Perovskaja (1853–1881)
*Veera Finger (1852–1942)
*Lev Tihhomirov (1852–1923)
*Mihhail Frolenko (1848–1938)
*Aleksandr Barannikov (1858–1883)
*Saveli Zlatopolski (1855–1885)
*Mihhail Gratševski (1849–1887)

## Terrorism
Oma aktiivse terroriperioodi jooksul aastail  (1879–1884) tapeti Narodnaja Volja Sõjalise organisatsiooni poolt:
* Venemaa keisri Aleksander II tapmiskatse Peterburis Talvepalees;
* Venemaa keiser Aleksander II – tapja Ignacy Hryniewiecki
* Venemaa salapolitsei Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu Peterburi kaitsejaoskonna ülem Georgi Sudeikin (1850–1883) – tapjad Stavrodski ja Konaševitš 
* Venemaa sõjakohtu prokurör V. Strelnikov
* Narodnaja Volja liikumisest osavõtja ja salapolitsei informaator S. Preim (С.И. Прейм)
* Narodnaja Volja liikumisest osavõtja ja salapolitsei informaator F. Škrjab (Ф.А. Шкряб)
* Narodnaja Volja liikumisest osavõtja ja salapolitsei informaator A. Žarkov

## Vaata ka
* 14 protsess

## Välislingid
*"Народная Воля"
*Народная воля
*ПРОГРАММА ВОЕННО-РЕВОЛЮЦИОННОЙ ОРГАНИЗАЦИИ
Osvald Anton

**Osvald Anton** (5. veebruar 1904 Uderna vald, Tartumaa – 19. jaanuar 1942 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik.

Õppis Tartu Ülikoolis 1922 (vabakuulaja) ja 1925–1926 (lõpetas) õigusteadust.

Ta oli vanem kohtuameti kandidaat, alates 12. aprillist lisarahukohtunik. Alates 1935. aastast oli ta Jõgeva jaoskonnakohtunik.

Ta arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941 Tartus ja suri Unžlagi vangilaagris Gorki oblastis.

## Viited
Haldeni vald

**Haldeni vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas. Halden piirneb põhjas Rakkestadi, idas Aremarki ja loodes Sarpsborgi vallaga, ning Rootsi Strömstadi, Tanumi ja Dals-Edi vallaga vastavalt edelas, lõunas ja kagus. Valla keskus on Haldeni linn.

Haldeni vald loodi 1. jaanuaril 1838 Haldeni linnast. 1. jaanuaril 1967 ühendati Haldeni linnaga Bergi vald ja Iddi vald. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.

## Viited
Ernst Hansson

**Ernst Hansson** (5. aprill 1896 Helme vald, Viljandimaa – 2. aprill 1980 Vancouver) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis Tartu Ülikoolis 1917–1918 matemaatikat, 1920–1922 keemiat ja 1922–1926 (lõpetas) õigusteadust. Fraternitas Estica auvilistlane.

Osales Vabadussõjas.

1925–1929 Narva 1. jaoskonna, 1929–1935 Jõgeva jaoskonnakohtunik, 1935–1940 Tartu Ringkonnakohtu liige ja alates 11. aprillist 1940 Tallinna Ringkonnakohtu osakonna esimees.

1943. aastal nimetati ta Tartu raehärraks. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Rootsi, sealt Kanadasse/USA-sse.

## Viited
Petrogradi Nõukogu käskkiri nr. 1

**Petrogradi Nõukogu käskkiri nr. 1** (*Приказ № 1 Петроградского совета*) oli Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu poolt 27. veebruaril 1917 vastu võetud käskkiri Venemaa sõjaväele, mis likvideeris armees kehtinud subordinatsiooni ja distsipliini ning oli aluseks soldatite poolt valitavate kollegiaalsete võimuorganite, soldatite nõukogude (vene keeles совет *sovet* 'nõukogu') moodustamiseks.

## Tagajärjed
Anna Magdalena Bach

**Anna Magdalena Bach** (22. september 1701 – 22. veebruar 1760) oli Johann Sebastian Bachi teine abikaasa.

Tema lapsed olid:
* Christiana Sophia Henrietta (1723–1726)
* Gottfried Heinrich (1724–1763)
* Christian Gottlieb (1725–1728)
* Elisabeth Juliana Friederica (1726–1781)
* Ernestus Andreas (1727–1727)
* Regina Johanna (1728–1733)
* Christiana Benedicta (1729–1730)
* Christiana Dorothea (1731–1732)
* Johann Christoph Friedrich (1732–1795)
* Johann August Abraham (1733–1733)
* Johann Christian (1735–1782)
* Johanna Carolina (1737–1781)
* Regina Susanna (1742–1809)
Johan Christian Dahl

**Johan Christian** Claussen **Dahl**, tuntud ka kui **J. C. Dahl** (24. veebruar 1788 Bergen – 14. oktoober 1857 Dresden) oli norra maastikumaalija, romantismi esindaja. 

Johan Christian Dahli on nimetatud Norra maastikumaali isaks. Ta kujundas oma stiili välja iseõppimise teel ja teda on nimetatud isegi eelimpressionistiks.

1803–1809 õppis ta Bergenis sisekujundust. 1812 lahkus ta Kopenhaagenisse, kus õppis kunstiakadeemias. 1818 sai ta Taani printsilt eristipendiumi ja sõitis Dresdenisse, kus peatselt abiellus Emilia von Blockiga. Dresdenisse jäi ta üldiselt surmani, ehkki käis sageli reisidel. 1820–1823 rändas ta Tiroolis ja Itaalias (Napolis). Itaalias ei tundnud ta huvi mitte niivõrd antiiksete vaatamisväärsuste kui looduse vastu. Suvel sõitis ta sageli Norrasse. 1824 sai ta Dresdenis professoriks ja 1836 Dresdeni kunstiakadeemia õppejõuks. 1847 reisis ta Pariisi ja Brüsselisse.

Teda on tugevalt mõjutanud Caspar David Friedrich ja 17. sajandi hollandi maastikumaal. Üldiselt arvatakse ta saksa kunstnike koolkonda. Saksa maastikumaal ei olnud sel ajal kuigi heal tasemel ja Dahl aitas seda arendada. Davidi mõju on näha näiteks maalil Vesuuvist: ka David kujutas Vesuuvi purset nii, et esiplaanil olid inimesed. Hulgal töödel kujutas ta oma kodu aknast või terrassilt avanevat vaadet.

Dahli tööd on panoraamsed. Ta kujutas mägesid, jõgesid, orge, järvi ja jugasid, samuti merekallast, paate ja laevu merel. Tema tööde põhjal on näha tolle aja taluarhitektuuri. Ta oli vastu traditsioonilistele õppemeetoditele ja pidas väga tähtsaks maalimist natuurist.

14. mail 1934 maeti tema säilmed Bergenisse ümber.

## Vaata ka
* Norra kunstnike loend

## Välislingid
Halden

**Halden** on linn Norras Østfoldi maakonnas, Haldeni valla keskus. Halden asub Iddefjordi rannikul Tista jõe delta lähedal.

Halden asub Rootsi piiri lähedal ja minevikus oli tal tähtis kaitseülesanne.

Kuni 1928. aastani oli linna nimi *Fredrikshald*.

1. jaanuaril 1838 loodi Haldeni linnast Haldeni vald. 1. jaanuaril 1967 ühendati linnaga Bergi ja Iddi vald.

Linnas asub Fredriksteni kindlus, mida ei ole kordagi vallutatud. Küll sai kindluse piiramisel surma Karl XII.

Halden on ainus linn, mida on mainitud Norra hümnis:


*Thi vi heller landet brente*
*enn det kom til fall;*
*husker bare hva som hendte*
*ned på Fredrikshald.*


Tänapäeval on Halden populaarne turismikeskus, eriti suvel, kui seal korraldatakse festivale ja kontserte.

Haldenist pärineb ansambel The Kovenant.

## Nimi
Linn on saanud nime väikese Halleni talu järgi (*hall* tähendab 'tõus' või 'nõlv'). Asulat on esmamainitud 1629. aastal taanipärase nimega Halden. 1665. aastal sai Halden linnaõigused ning selle nimele lisati Taani-Norra kuninga Frederik III nimi. Linna uueks nimeks sai Fredrikshald.

1928. aastal nimetati linn uuesti Haldeniks. Hiljem on juttu olnud Fredrikshaldi nime tagasivõtmisest.


Halden and Fredriksten abt 1890.jpg|Haldeni linn ja Fredriksteni kindlus 1890. aastal
Fredriksten fortress Norway seen from Halden harbor.jpg|Vaade Fredriksteni kindlusele Haldeni linna sadamast 2005. aastal
Halden Fra Festningen.jpg|Vaade linnale Fredriksteni kindlusest
Tista.JPG|Vaade Tista jõele
Haldenwinternight.jpg|Talvine öö Haldenis. Fredriksteni kindlus ja uus linnasild


## Viited

## Välislingid
Urnesi püstpalkkirik

**Urnesi püstpalkkirik** on kirik Ornesi talu maadel Lusteri vallas Vestlandi maakonnas Norras. 

1979. aastal kanti kirik UNESCO maailmapärandi nimekirja.

Kirikut valdab Norra muinasmälestiste säilitamise ühing Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers Bevaring or Fortidsminneforeninga.

## Ajalugu
Urnesi püstpalkkirik rajati 1130. aasta paiku. Suur osa tollasest kujundusest on säilinud. Dendrokronoloogiliste uuringute kohaselt langetati kiriku ehituseks kasutatud puud 1129. ja 1130. aastal. Seda peetakse vanimaks säilinud omataoliseks kirikuks. Urnesi kiriku puhul on ühendatud kristlik arhitektuur ja viikingiajale omane loomornament (Urnesi stiil).

Arheoloogiliste uuringute kohaselt on praeguse kiriku kohal asunud varem vähemalt kaks pühakoda. Kaevamistööde käigus leiti augud, mille olid jätnud kunagise postkiriku nurgapostid. Oletatakse, et postkirik rajati kõige varem 11. sajandi alguses.

17. sajandil laiendati kiriku pikkhoonet lõuna poole ning kiriku kooriruumi ida poole (koor taastati hiljem endisel kujul). Samast aastasajast pärineb ka hulk esemeid kiriku sisustusest: ristimisvaagen (1640), altari kohal asetsev räästas (1665), kantsel (1693–1695) ning ristil olevat Jeesust koos neitsi Maarja ja Ristija Johannesega kujutav altarimaal (1699).

18. sajandi alguses ehitati kirikule aknad.

20. sajandil kirik restaureeriti.

## Põhjaportaal
Urnesi kiriku põhjaportaal ja mitmed muud põhjakülje detailid on kaunistatud rikkaliku loomornamendiga. On oletatud, et portaal pärineb varasema kiriku küljest ja oli algselt selle läände suunatud peaportaal.

Portaalil on kujutatud neljajalgset looma, kes hammustab madu. Traditsiooniliselt on seda tõlgendatud hea ja kurja võitlusena. Neljajalgne loom kujutab lõvi (kristlikus ikonograafias Kristuse sümbol), kes võitleb saatanat kehastava maoga.

On oletatud ka, et motiiv pärineb Skandinaavia mütoloogiast. Tol juhul oleks neljajalgne loom Níðhöggr, kes sööb Yggdrasili juuri. Juurtega põimunud maod ja lohed sümboliseerivad maailma lõppu – ragnarökki.

## Viited

## Välislingid

*Urnesi püstpalkkiriku tutvustus veebilehel Stavkirke.org (norra k.)
*Urnesi püstpalkkiriku tutvustus Fortidsminneforeningeni kodulehel (norra k.)
Borgundi püstpalkkirik

**Borgundi püstpalkkirik** (bokmål *Borgund stavkirke*, nynorsk *Borgund stavkyrkje*) on püstpalkkirik Norras Borgundis.

Tõenäoliselt 12. sajandi lõpus ehitatud kolmelööviline kirik on Norra 28-st siiani alles olevast püstpalkkirikust kõige paremini säilinud. Borgundi kirikut pole selle rajamisest saati oluliselt ümber ehitatud.

Praeguse kiriku kohalt on leitud jälgi varasemast ehitisest. Tõenäoliselt oli see samuti kirik või paganlik pühakoda, mida kasutati hiljem kristliku kirikuna. Dendrokronoloogiliste uuringute kohaselt langetati kiriku ehituspalgid 1180/1181. aasta talvel. Valminud kirik pühitseti apostel Andreasele.

Kiriku sisemuses ei leidu peale 16. sajandil valminud kantsli ja 1620. aastal valminud altari muid reformatsioonijärgseid kunstiesemeid. Hoone seintel on ruunikirjas tekste.

Kirikut valdab Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers Bevaring or Fortidsminneforeninga (Norra muinasmälestiste säilitamise ühing).

## Välislingid
*Borgundi püstpalkkirikust lehel Stavkirke.org (norra k.)
*Borgundi püstpalkkirikust Norra muinasmälestiste säilitamise ühingu lehel (inglise k.)
Toivo Kaunismäe

**Toivo Kaunismäe** (15. aprill 1946 Tallinn – 17. september 2007 Tallinn) oli eesti poksija. 

Kaunismäe poksis aastatel 1960–1969 Tallinna Kalevis, tema treenerid olid Raimond Turja ja Evald Seepere. Ta pidas 118 kohtumist ja võitis neist 98.

Kaunismäe oli kergekaalus (kuni 60 kg) kahekordne Eesti NSV meister (1968 ja 1969).

## Isiklikku
Toivo Kaunismäe isa oli poksija Ralf Kaunismäe ja vend on poksija Vello Kaunismäe.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009
Kalamari

**Kalamari** on emaskala munarakkude kogum, mis on produtseeritud munasarjas. Kalamarja terataolist munarakku nimetatakse marjateraks.

## Vaata ka
*Niisk
Hobøli vald

**Hobøli vald** oli vald Norras Østfoldi maakonna kirdeosas. Valla keskus oli Elvestadi küla.

Hobøli vald loodi 1. jaanuaril 1838.

Hobøli valla suurim küla oli Tomter, kus asub raudteejaam. Valla koosseisu kuulusid ka Knapstadi ja Ringvolli küla.

2020. aastal liideti Hobøli vald Indre Østfoldi vallaga.

## Nimi

Hobøli vald on saanud nime vana Hobøli talu (muinaspõhja: *Hóbœli*) järgi, kuna sinna rajati paikkonna esimene kirik. Talunime esimene osa *hór* ehk *hár* tähendab 'kõrg-' ja lõpp  *bœli* tähendab  'talu'. Niimoodi tähendab nimi 'talu, mis paikneb kõrgemal'. Aastani 1889 kirjutati nimi *Haabøl*.

## Sümboolika
Hobøli valla vapp kinnitati 30. augustil 1985. Rohelisel kilbil on kujutatud hall looklev jõgi jõeloogedega. Vapp näitab valla kujutist ülaltpool. Valla territoorium on üldiselt suur jõeorg, kus lookleb Hobølelva jõgi.

## Sõprusvallad
* Rõngu vald, Tartu maakond, Eesti

## Viited
Elvestad

**Elvestad** on küla Norras Østfoldi maakonnas Indre Østfoldi vallas. See oli endise Hobøli valla keskus, kuigi Elvestad oli valla väikseim küla (umbes 50 elanikku). Põhjuseks on see, et vallavalitsuse hoone paikneb nimelt maanteede E18 ja Riksvei 120 ristmikul.

## Nimi
Sõna *elv* tähendab norra keeles "jõgi" ja *stad* tähendab "asula" ning võib olla sai Elvestad oma nimi jõest
Hobølelva, mis kulgeb mitu kilomeetrit maantee Riksvei 120 ääres ja nad mõlemad läbivad maanteed E18 Elvestadi ristmiku juures.
Rolf Groven

**Rolf Dagfinn Groven** (11. märts 1943 Fræna Romsdal – 26. märts 2025) oli norra maalikunstnik, kes sai tuntuks oma satiiriliste ja provotseerivate maalide poolest. 

Groven õppis linnaplaneerimist, arhitektuuri ja kunsti. 1972. aastal lõpetas ta Norra Tehnoloogiainstituudi.

Ta sai tuntuks maaliga "Rolv Wesenlund ja Mona Lisa" 1971. aastal. Maalidega väljendas ta sageli poliitilisi seisukohti, näiteks Euroopa Liidu vastasust. Paljud 1970. aastatel loodud maalid on looduskaitseteemalised. Ta on maalinud ka ajaloolisi, loodus- ja olustikumaale oma kodumaakonnast.

1999. aastal tekitas palju vastukaja tema maal "Kinder, Kirche, Küche", kus on kujutatud tuntud Norra poliitikuid, teiste seas tünnisaunas istuvat Kjell Magne Bondeviki ja Carl I. Hagenit ning Vidar Kleppe näoga imikut, kes istub alasti raseda Valgerd Svarstad Hauglandi süles. Maali keelduti võtmast iga-aastasele norra kunstnike sügisnäitusele.

Rolf Groven oli abielus Gro Isachseniga, neil on ühine laps.

## Välislingid
*Rolf Groveni koduleht
Prints Karli maa

**Prints Karli maa** (norra keeles *Prins Karls Forland* ehk *Forlandet*) on Norrale kuuluv asustamata saar Teravmägede saarestiku lääneosas Oskar II maast lääne pool. 

Saare pindala on 615 km². Sellest 96 km² on kaetud jääga. 

Saare kõrgeim tipp on Monacofjellet (1084 m). Saare geograafilised koordinaadid .

Saar koos seda ümbritseva merega kuulub Forlandeti rahvusparki. Saarel elavad teravmägede põhjapõdrad ja seal on randalhüljeste ja morskade lesilad.

Saar on nime saanud Walesi printsi Charlesi (norrapäraselt *Karl*), hilisema Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga Charles I järgi.
Rudolf Lange (poksija)

**Rudolf-Emmanuel Lange** (18. juuni 1921 Rapla – 25. november 1993 Tallinn) oli eesti poksija.

Lange oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti meister (1942).

Lange osales 1939. aastal kaks korda raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti-Soome mitteametlikel kohtumistel ja viigistas oma mõlema kohtumise. Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) NSV Liidu meistrivõistlustel III koha (1945).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.
Vorma

**Vorma** on jõgi Norras, mis saab alguse Mjøsa järvest ja suubub Glåma jõkke Årnesi juures. Vorma jõe pikkus on 30 km, ta voolab läbi Eidsvolli linna. 

Oma nimi sai Vorma sellepärast, et oli ta soe ("warm") jõgi, mida ei kata kunagi jää, kuigi nii Glåma kui ka Gudbrandsdalslågen jäätuvad.

Vorma jõel Eidsvollist lõuna pool asub Svanfoss, kus reguleeritakse Mjøsa järve taset. Lüüs pikkusega 60 meetrit ja laiusega 6 meetrit aitab paatidel tõusta 3 meetri kõrgusele, et koski läbida. See avati 1906. aastal.


Svanfossen.JPG|Svanfoss
Svanfoss sluser.JPG|Svanfossi lüüs
Minnesund jernbanebru.jpg|Vaade Vorma jõe läänekaldalt


## Viited
Gausdali vald

**Gausdali vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Segalstad bru.

Valla elanike põhilised tegevusalad on metsatööstus, põllumajandus ja turism.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Nimi
Vanapõhja keeles on valla nimi *Gausdalr*. Nime esimene osa tähendab Gausa jõge ja teine osa *dalr* orgu. Jõe nimi on tuletatud sõnast *gjósa*, mis tähendab jõulist voolu.

## Vaata ka
*Follebu

## Viited
Lillehammeri vald

**Lillehammeri vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas.

Valla halduskeskus on Lillehammer.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Adresseavisen

**Adresseavisen** on Norras Trondheimis ilmuv sõltumatu konservatiivne päevaleht. Leht ilmub 1767. aastast ja on Norra vanim siiani ilmuv ajaleht. 

Ajalehe esialgne nimi oli **Trondhiems Adresse-Contoirs Efterretninger**, praeguse nime all ilmub 1927. aastast. Alates 16. septembrist 2006 ilmub tabloidformaadis.

Peatoimetaja on Arne Blix.

## Välislingid

*Veebiväljaanne
Tiibeti keel

**Tiibeti keel** on üldnimetus, mida kasutatakse vastastikku arusaadamatute kesktiibeti, khami ja amdo keele murrete kohta, mida ajalooliselt kõneldakse Hiina Rahvavabariigi poliitilise kontrolli all olevatel Tiibeti aladel. Ka klassikalist tiibeti keelt ja tiibeti kirjakeelt nimetatakse sageli lihtsustatult tiibeti keeleks. Hiina Rahvavabariigi poliitilistes piirides kõneleb tiibeti keelt emakeelena umbes 6 miljonit inimest. Üle 100 000 inimese kõneleb tiibeti keelt muudes riikides, eelkõige pagulaskonnas Indias.

Tiibetlastel puudub üldnimetus enda kui rahva ning tiibeti keele kohta. Lhasa ehk kesktiibeti keeles öeldakse kesktiibetlaste kohta *phöba* ning kesktiibeti keele kohta *phögje*; amdo keele kõnelejad on *amdoba* ja amdo keel *amdogje*; khami keele kõnelejate kohta öeldakse *khamba* ning nende keel on *khamgje*. Klassikalist kirjakeelt nimetatakse seadmusekeeleks (*tšhögje*), sest selles on kirja pandud budistlik ja böniusu pühakiri.

Mitmed ajaloolis-poliitilise Tiibeti ja Hiina Rahvavabariigi naaberriikides kõneldavad tiibeti keeled, näiteks dzongkha keel ja šerpa keel, sarnanevad kesktiibeti keelega rohkem kui näiteks amdo keel, kuid poliitilistel põhjustel (Hiina Rahvavabariigi välispoliitika), aga ka ajalooliselt väljakujunenud identiteedi tõttu (näiteks dzongkha keel Bhutanis) käsitletakse neid eraldi keeltena.

Et tegemist on üldnimetusega, mis hõlmab mitut konkreetset keelt, ei ole tiibeti keelele ISO 639-3 koodi antud.

Tiibeti keele kirjutamiseks kasutatakse tiibeti kirja.

## Kirjandus
*Denwood, Philip. 1999. *Tibetan*. John Benjamins Publishing Company: Amsterdam/Philadelphia.

## Välislingid
*Tiibeti nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Vangi vald

**Vangi vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonna lääneosas.

Valla halduskeskus on Vang i Valdres.

Vangi vald loodi 1. jaanuaril 1838.

2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Nimi
Vanalt Vangi talult saadud nime kannab vald (algselt kihelkond) ajast, mil sinna ehitati esimene kirik. *Vangr* tähendab vanapõhja keeles välja või aasa.

## Viited
Veikkausliiga

**Veikkausliiga** (rootsi keeles *Tipsligan*) on Soome klubijalgpalli kõrgeim liiga. Liiga peasponsor on loteriiettevõte Veikkaus, mille järgi on liiga nimetatud. Veikkausliiga asutati 1990. aastal varasema kõrgliiga Mestaruussarja asemele, mis oli alates 1930. aastast amatöör- ja poolprofiliiga. Aastatel 1908–1930 ühitati meistrivõistlused karikavõistlustega.

Ykkönen (esiliiga) on olnud Soome tugevuselt teine liiga alates 1973. aastast.

1990 ja 1991 hooajad mängiti Veikkausliiga nime Futisliiga all (rootsi keeles *Fotbollsligan*).

Sarnaselt mitmete teiste külmema kliimaga Euroopa riikidega peetakse suurem osa liigamängudest suveperioodil. Hooaeg algab tavaliselt aprillis ja lõpeb novembris. Formaat ja meeskondade arv on pidevalt muutunud. 2021. aasta hooajal osales liigas 12 meeskonda, kus meeskonnad mängisid iga vastasega kaks korda (ühe korra kordus ja ühe korra võõrsil). Seejärel jagati klubid liigatabeli alusel pooleks ning 1.–6. ja 7.–12. kohal olnud klubid mängisid oma tabelipoole klubidega veel ühe korra läbi. Hooaja lõpus langeb viimase koha saavutanud meeskond Ykköneni, mille võitja tõuseb Veikkausliigasse, ning tagantpoolt teine meeskond peab üleminekumänge Ykköneni teise koha meeskonnaga.

Veikkausliiga on Euroopa Jalgpalliliigade ühenduse asutajaliige.

## Klubid

2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:

## Veikkausliiga meistrid

## Eestlased Soome jalgpalli kõrgliigas

|-
|

## Viited

## Välislingid
*Veikkausliiga koduleht
*Soomekeelne jalgpallifoorum FutisForum² / Veikkausliiga