open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sümbolikiirus (andmeedastus)

**Sümbolikiirus** (inglise keeles *symbol rate*), ka modulatsioonikiirus, on telekommunikatsioonis  digitaalselt moduleeritud signaali elementide – sümbolite – arv ajaühikus. Sümolikiirust sekundi kohta nimetatakse boodiks. Iga sümbol võib kanda ühte või mitut bitti informatsiooni.

## Sümbol
Sümbol on digitaalsignaali edastava kandelaine mingi parameetri (amplituud, sagedus, faas) olek või oluline tingimus, mis püsib kindla ajavahemiku kestel. Saateseade paigutab sümbolid kanalile kindla ja teada oleva sümbolikiirusega. Vastuvõtupoole ülesanne on tuvastada sümbolite jada ja rekonstrueerida edastatud andmed. Iga sümbol võib kodeerida ühte või mitut bitti.

## Bood
Sümbolikiiruse mõõtühik on bood (ingl *baud*), tähis Bd; 1 bood on 1 sümbol  sekundis. Suuremad ühikud moodustatakse detsimaaleeesliidete abil, näiteks 1 kBd = 1000 Bd. Ühik on nime saanud prantsuse inseneri Émile Baudot’ järgi, kes leiutas 1870. aastal Baudot’ koodi (telegraafi esimese märgikodeeringu).

## Sümbolikiirus ja bitikiirus
Sümbolikiirust aetakse vahel segi bitikiirusega, mis määrab ajaühikus edastatavate andmete hulga bittides sekundis. Sümbolikiirus näitab aga ajaühikus edastatavate sümbolite arvu. 

Lihtsamates digitaalsetes sideühendustes kasutatakse ainult ühte bitti sümboli kohta. Kandelaine saab siis olla ainult kahes olekus, mis vastab ühele bitile (väärtusega 1 või 0). Sel juhul on bitikiirus ja sümbolikiirus erijuhuna võrdsed. Täiustatud modulatsioonimeetodite korral võib sümbolil olla rohkem kui kaks olekut ja sümbol esindab kahte või enamat bitti.

Näiteks binaarse faasimanipulatsiooni korral on boodide arv võrdne bittide arvuga sekundis (bps), sest  kandelaine faasil saab olla ainult kaks väärtust – 0º ja 180º, sümbol kannab infot 1 bitt. See ei kehti mitmepositsioonilise manipulatsiooni korral. Näiteks 16-QAMi (kvadratuurse amplituudmodulatsiooni) kasutamisel kannab iga sümbol 4 bitti infot ja näiteks sümbolikiirusele 2400 boodi vastab andmeedastuskiirus 9600 bps.

## Vaata ka
* Bitikiirus

## Välislingid
* What is the Symbol rate?
* What’s The Difference Between Bit Rate And Baud Rate?, Electronic Design Magazine
Ilmar Jõgi

**Ilmar Jõgi** (2. aprill 1958 Inta, Komi ANSV – 3. november 2024) oli Eesti majandusjuht.

Ta sündis Inta linnas, kus tema vabadusvõitlejatest vanemad (Aili ja Ülo Jõgi) olid pärast vangilaagrit ja asumisi leidnud elukoha.

Eestisse kolis ta alles kümneaastasena 1968. aastal.

Ta lõpetas 1976. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1981. aastal *[[cum laude]]* Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna autoteede erialal.

Ta on töötanud insenerina teedeehituse laboratooriumis, koolitaja ja konsultandina firmas EKE Ariko, arendusdirektorina ehitusfirmas FCM.
*1998–1999 Eesti Energia juhatuse liige ja arendusdirektor
*1999–2007 vanametalli käitlemise ettevõtte Kuusakoski juht
*2007–2010 Eesti Põlevkivi juhatuse esimees (tema ajal läks Eesti Põlevkivi Eesti Energia alluvusse)
Pärast Eesti Energiast lahkumist töötas ta Teede Tehnokeskuses. Kuni juunini 2024 oli ta Eesti Keskkonnauuringute Keskuse nõukogu liige.

Ta harrastas aastakümneid taiji'd ning on olnud sel alal ka treener ja võistluste korraldaja.

## Viited

## ''Personalia''
*Virkko Lepassalu. "Eesti Põlevkivi puhastatakse "vanast kaardiväest"". Delfi Ärileht, 18. juuli 2008
*"Suri Eesti Põlevkivi endine juht Ilmar Jõgi". Põhjarannik, 8. november 2024

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ushi-oni

**Ushi-oni** (牛鬼; "härja deemon") on Lääne-Jaapani yōkai, kellel on härja pea ja ämbliku või krabi keha. Ta elab vee lähedal ja on seotud elavate ja vaimude vahelise maailmaga.

Jaapani folklooris on mitu ushi-oni vormi, kõige levinum on härjapeaga koletis. Ushi-onid ilmuvad tavaliselt randadesse ja ründavad inimesi.

## Kirjeldus
Ushi-onid on julma ja metsiku loomuga olendid, kelle välimus varieerub olenevalt piirkonnast, kust legend pärineb. Tavaliselt kujutatakse neid härjapeaga koletisena, kellel on ülespoole kaarduvad sarved, teravad kihvad ja peenike keel. Nad on võimelised sülitama mürki ning naudivad inimeste tapmist ja söömist. Nende keha on enamasti kujutatud ämblikulaadsena – kuus jalga, mille otsas on pikad teravad küünised.

Ushi-onisid leidub väidetavalt randades, mägedes, metsades, jõgedes, soodes ja järvedes. Neid kohtab sageli ojades, eriti Kansai piirkonnas ja Shikoku saarel, kus nende nimi on säilinud mitmetes kohanimedes, näiteks *Ushi-oni fuchi* ("Ushi-oni oja") või *Ushi-oni taki* ("Ushi-oni juga").

## Folkloor
Ushi-oniga kohtumine toob inimestele haigust, ebaõnne või isegi surma ning mõnikord võib ta needa ka terveid maid. Mõnedes legendides tegutseb ushi-oni koos nure-onnaga, kes kasutab inimeste meelitamiseks vastsündinud last. Hoolimata oma hirmuäratavast välimusest austatakse teda mõnes Jaapani piirkonnas rahuliku vaimu ja kaitsesümbolina. Seega on ushi-onis ühendatud hävitava elemendi omadused ja looduse püha jõud.

## Viited
Mitmekiireline levi

**Mitmekiireline levi** ehk **mitmeteelevi** (inglise keeles *multipath propagation*) võib esineda raadiosignaalide edastamisel, kui saatjast lähtuvad elektromagnetlained jõuavad vastuvõtjasse erinevaid teid pidi selle tõttu, et näiteks peegelduvad mitmesugustelt rajatistelt ja looduslikelt objektidelt. Kui saatja ja vastuvõtja vahel on otsenähtavus, saabub vastuvõtjasse otsesignaal ja ajaliselt nihutatud kajasignaalid. Kui saatja ja vastuvõtja vahel otsenähtavus puudub, jõuab vastuvõtjasse ainult kajasignaalide kombinatsioon.

## Põhjused
Raadiosignaali kandev elektromagnetvõnkumine võib raadiosaatjast vastuvõtjasse levida mitme kiirena (eri teid pidi) mitmel põhjusel:
* kandesignaali peegeldumine, näiteks hoonete jm rajatiste pindadelt;
* kandesignaali murdumine laine levimisel ühest keskkonnast teise või keskkonna ühtlasel muutumisel, nt ionosfääris;
* kandesignaali hajumine väikestelt objektidelt, näiteks siltidelt;
* kandesignaali difraktsioon, näiteks hoonete  servadelt või mäeharjadelt.

Nimetatud põhjustel pikeneb laine  edastustee ja raadiosignaal võib vastuvõtjasse jõuda ajalise nihkega ja mitu korda. Neil vastuvõetud kajasignaalidel on peale faasinihke ka erinev amplituud tingituna keskkonna summutavast mõjust leviteel. Sellistel tingimustel signaali edastamist iseloomustatakse otse vastuvõetud signaali võimsuse ja kõigi kajasignaalide võimsuste summa suhtega.

Mitmeteelevi esineb enamikus raadiosidekanalites ja võib seega vähemal või suuremal määral mõjutada edastatava infosignaali parameetreid. Kui kiirte levimisviivitus on signaali sümboli kestusega võrreldes väike, tekib ainult lainete interferents, millega kaasneb kasuliku signaali nõrgenemine. Kui aga kõigi kiirte levimisviivitus on võrreldav kanali sümboli kestusega, tekib sümbolitevaheline interferents, mis võib signaali moonutada.

## Mõjude vähendamine
Digitaalsignaali raadioedastamisel saab kajasignaale isegi ära kasutada, kui välja eraldada üksikud ajaliselt nihutatud signaalid ja panna need õiges faasis uuesti kokku, suurendades seeläbi vastuvõetava signaali energiat. Seda tehnikat kasutatakse hajaspektri modulatsiooni korral, samuti maapealsetes ja satelliidipõhistes mobiilsidesüsteemides koos koodjaotusega hulgipöörduse CDMA meetoditega. Praktikas kasutatakse aga palju sagedamini valikumeetodit: kui üksikuid kajasignaale on võimalik ajaliselt lahutada, valitakse parim signaal ja teised jäetakse kõrvale.

Digitaalringhääling kasutab tänapäevaseid modulatsioonitehnikaid, mis on mitmeteelevi vastuvõtu suhtes teatud määral immuunsed ja kasutavad seda isegi vastuvõetava signaali kvaliteedi parandamiseks (COFDM, DVB-T ja DAB).

Mitmeteelevile tuleb erilist tähelepanu pöörata ülemaailmse satelliitnavigatsiooni süsteemis (GNSS) , sest väga lühikese viivitusega kajasignaalid mõjutavad GNSS-satelliidi ja vastuvõtja  vahelise levitee pikkuse määramist. Pikemate peegeldusteede kajasignaali suurt viivitust on lihtsam tuvastada ja kõrvaldada. Seetõttu kasutavad GNSS-kommertsvastuvõtjad kajasignaalide nõrgendamiseks sageli drosselantenni (ingl *choke ring antenna*). 

## Kirjandus
*
Yūrei

**Yūrei** (幽霊; "vaim") on Jaapani folklooris surnud inimese vaim, mille vasteks lääne kultuuris on kummitus.

Nimi koosneb kahest kanjist: 幽 *(yū)*, mis tähendab "nõrk" või "tuhm", ja 霊 *(rei)*, mis tähendab "hing" või "vaim". Sarnaselt lääne kultuuriga, peetakse neid vaimudeks, kellele pärast surma keelati rahulik hauatagune elu.

## Ajalugu
Jaapani traditsiooniliste uskumuste kohaselt on igal inimesel vaim või hing, mida nimetatakse *[[reikon]]*<nowiki/>'iks *(霊魂)*. Pärast surma lahkub *reikon* kehast ja siseneb puhastustulle, kus viiakse läbi matusetalitused, et hing saaks oma esivanemate vaimudega ühineda. Kui neid rituaale õigesti sooritatakse, saab reikonist elava perekonna kaitsja, kes naaseb igal aastal augustis toimuva Oboni festivali ajal, et saada järeltulijate tänu ja austuse osaliseks.

Jaapani folkloori järgi saavad yūreiks:

* vägivaldset surma surnud inimesed;
* surnud, kellel ei ole läbi viidud nõuetekohast matuseriitust;
* inimesed, kes ei suutnud elu ajal täita mõnda olulist ülesannet;
* hinged, kes oma kehast ajutiselt lahkusid;
* usust taganejad.

Kui inimene ootamatult sureb, saab temast yūrei, mis loob silla füüsilise maailmaga. Kui surevale tekib mõte, mis teda häirib, naaseb tema yūrei enne reinkarnatsioonitsüklisse naasmist, et oma viimane mõte lõpule viia. Seejärel eksisteerib yūrei kuni matmiseni, mis toimub kas puuduvate rituaalide lõpuleviimise või emotsionaalse konflikti lahendamise kaudu, mis teda endiselt füüsilise maailmaga seob.

## Välimus
Yūreid kannavad tavaliselt valgeid riideid, mis sümboliseerivad Edo perioodi matuseriitustel kasutatud valget matmiskimonot. Šintoismis tähistab valge värv rituaalset puhtust ning on traditsiooniliselt seotud nii preestrite kui ka surnutega. Yūrei juuksed on enamasti pikad, mustad ja sassis. 

Nende käed ripuvad lõdvalt, randmed on väljapoole sirutatud ja küünarnukid surutud vastu keha. Tavaliselt puuduvad neil jalad ja labajalad, mistõttu nad näivad õhus hõljuvat. Yūreid kujutatakse sageli kahe hõljuva leegi või olendina *([[hitodama]])*, mille värvus on ebatavaline – näiteks sinine, roheline või lilla. Need leegid on osa kummitusest endast, mitte iseseisvad vaimud. 

## Viited
Cena vald

**Cena vald** (läti keeles *Cenu pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valgunde, Jaunsvirlauka, Ozolnieki ja Salgale vallaga, Jelgava linnaga, Olaine piirkonna Olaine vallaga ning Bauska piirkonna Iecava vallaga.

Valla pindala on 121,3 km².  2011. aastal oli seal 4180 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 4434. 2011. aastal elas vallas 2495 lätlast, 1153 venelast, 236 valgevenelast, 94 ukrainlast, 85 poolakat ja 73 leedulast. Vallal puudub vallamaja, sest vallavalitsus on ühine Ozolnieki vallaga, ent vallavalitsusel on teeninduspunkt Brankase külas.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Āne (*Aahof*), Cena (*Zehnhof*) ja Tetelminde (*Tettelmünde*) mõisade maadele. 

1945. aastal moodustati Ozolnieki vallas Cena külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega Anna ja Tetele külanõukogud. 1962. aastal liideti sellega Dalbe külanõukogu Mičurinietise kolhoosi maad. Aastal 1974 liideti osa Druva kolhoosi alasid Sidrabene külanõukoguga.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 hakkas kuuluma Ozolnieki piirkonda. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on  lõunapiiril asuv Lielupe, Iecava jõgi, Misa ja Cena jõgi.

Osa vallast jääb Lielupe luhaniitude hoiualale, osa Lāči soo hoiualale. Looduskaitse all on Silgrauži mänd, Liepiņi ehk Cena tamm, Lapskalni mänd, Bēnūži ehk Mäe tamm, Bēnūži ehk Mäe kask, Mauriņi mänd, Nurdase kirsipuu, Jurīši vaher, Rubeņi tamm, Batari pärn, Gaiļi tamm, Gaiļi vaher, Āne raagremmelgas, Tetelminde vaher, Tetelminde hobukastan, Tetelminde lehised, Tetelminde sanglepad, Stīgi tamm, Rūķīši männid, Dalbiņi tamm, Pīrāgi Väiketamm, Pīrāgi Suurtamm, Ārese tamm ja Valdava saar, lisaks veel neli nimetut põlispuud.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Silgrauži kants ja endise Skuja kooli juures asuv Läti Vabadussõja lahingupaik. Regionaalse kaitse all on Dalbe kirik, Mazsilgrauži muinaskalmed ja Bluķi kants. Kohaliku kaitse all on Tetele mõisa torn.

## Asustus

Vallas on üksteist küla. Valla keskuseks on Brankas, teine teenenduspunkt asub Āne külas. Teised valla külad on Rūķi, Glūdas, Iecēni, Raubēni, Tetele, Cena, Lazdiņas, Jaunpēternieki ja Dalbe.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Salgale vald

**Salgale vald** (läti keeles *Salgales pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cena ja Jaunsvirlauka vallaga, Olaine piirkonna Olaine vallaga ning Bauska piirkonna Mežotne, Viesturi ja Iecava vallaga.

Valla pindala on 156,9 km².  2011. aastal oli seal 1645 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 1466. 2011. aastal elas vallas 1395 lätlast, 136 venelast, 50 valgevenelast, 6 ukrainlast, 17 poolakat ja 27 leedulast. Valla keskuseks on Emburga küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Auči  (*Autzen*), Sloka (*Schlockhof*), Salgale (*Salgallen*), Katriņa (*Catharinenhof*), Ķenziņi (*Kensinghof*), Garoze (*Garrozen*) ja Emburga (*Annenburg*) mõisade maadele. 1920. aasta agraarreformi ajal kuulus Emburga mõisale 295 ha maad, Salgale kirikumõisale 471 ha maad, Salgale mõisale 201 hektarit maad, Ķenziņi mõisale aga 195 hektarit maad. Aastani 1925 nimetati endine **Emburga vald** ümber Salgale vallaks. 

1945. aastal moodustati Salgale vallas Sidrabene külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Salgale külanõukogu, aastal 1963 aga likvideeritav Garoze külanõukogu.  Aastal 1974 liideti osa Cena külanõukokku kuulunud Druva kolhoosi alasid Sidrabene külanõukoguga.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 hakkas Sidrabene kuuluma Ozolnieki piirkonda. Aastal 2011 nimetati **Sidrabene vald** ümber Salgale vallaks. 2021. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on  läänepiiril asuv Lielupe, Iecava jõgi ja Garoze jõgi.

Valda jääb Sodzeri metsade hoiuala. Osa vallast jääb Lāči soo hoiualale. Looduskaitse all on Garoza kooli mänd, Senči tamm, Srautnieki pärnad, Auči kask, Mazigauņi pärn, Igauņi tamm, Veideļi tamm, Mācītājmuiža künnapuus, Mežrozītese sanglepad, Imati ehk Lejase tamm, Billītese hobukastan, Billītese [mandžuuria pähklipuu, Kažase tamm, Gūti tamm, Kaspari tamm, Auči elupuu ja Lielvilklauži kadakas, lisaks veel neli nimetut põlispuud.

==Kaitstavad objektid==

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all [Jānis Čakste elumaja Aučis, kirjanike Edvarts Virza ja Elza Stērste elumaja Billīteses ja Vareļi maja juures asuv Läti Vabadussõja lahingupaik. Regionaalse kaitse all on Salgale kiriku varemed, Pūķi muinaskalmed, Speltese asulakoht, Tuči asulakoht, Upenieki talu elumaja, Garoza raudteejaam, Upenieki talu elumaja, Emburga tuuliku muinaskalmed, Emburga linnamägi, Diduļi muinaskalmed, Sveņķīši kants ja Namiķi kants. Kohaliku kaitse all on Billītese talu elumaja, Emburga tuulik ja Salgale kirikuõpetaja maja.

## Asustus

Vallas on üheksa küla. Valla keskuseks on Emburga küla. Teised valla külad on Plāņi, Renceles, Auči, Purviņi, Katrīnsils, Ozolkalni, Garoza ja Garozas stacija.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Usudoktriini dikasteerium

**Usudoktriini dikasteerium** (ladina keeles *Dicasterium pro Doctrina Fidei*; **DDF**) on Rooma kuuria ametkond, mis vastutab katoliku kirikus usuga seotud distsiplinaarse korra eest. See on üks vanemaid kuuria osakondi.

Ametkonna asutas 21. juulil 1542 paavst Paulus III ning see kandis algselt nime *Suprema Congregatio Sanctae Romanae et Universalis Inquisitionis*. Sellest nimest tulenevad ka üldnimetused "Rooma inkvisitsioon" ja "Püha inkvisitsioon", mida hiljem on tihti kasutatud 16. sajandil ketserite üle peetud katolike kirikukohtute kohta. 1908. aastal nimetas paavst Pius X selle ümber *Sacra Congregatio Sancti Officii*-ks. 1965. aastal pärast Teist Vatikani kirikukogu anti Paulus VI korraldusega uueks nimeks *Sacra Congregatio pro Doctrina Fidei*, kuid 1983. aasta kanoonilise õiguse seadustikuga võeti kõigi kuuria ametkondade nimedest ära sõna "Sacra". Praeguse nime sai amet 2022. aastal.

Dikasteerium töötab Roomas asuvas Palazzo del Sant'Uffizios. Alates 1. juulist 2023 juhib seda paavst Franciscuse ametisse nimetatud prefekt Argentina peapiiskop Víctor Manuel Fernández.

Amet toimib tänapäevani ka kui kohtutribunal, "mõistes kohut usuvastaste rikkumiste üle ning rikkumiste üle toimingutes ja sakramentides".

## Vaata ka
* Inkvisitsioon

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Tiit Pahapill

**Tiit Pahapill** (12. mai 1953 Tallinn) on endine eesti kergejõustiklane, ärijuht.

## Elukäik
### Haridus
Pahapill lõpetas 1971. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1976. aastal TPI majandusteaduskonna ning 1989.aastal Torontos ärindusalase täiendusõppe.
### Sportlikud tulemused
Kergejõustiku treeninguid alustas 1963. aastal spordiühingus Kalev Ervin Uugi õpilasena.

Pahapill on võitnud Nõukogude Liidu maaspordimängudel 1978. aastal kõrgushüppes kuldmedali, NSV Liidu meistrivõistlustel kergejõustikus sai ta 1978. aastal 4. ja 1979. aastal 6. koha.

Eesti meistrivõistlustel võitis Pahapill aastatel 1972–1980 kõrgushüppes 6 kuld-, (sh 3 sisemeistrivõistlustel), 2 hõbe- (1 sisemeistrivõistlustel) ja 2 pronksmedalit. Ta püstitas 1978. aastal Eesti kõrgushüpperekordi 2.24. NSV Liidu meisterportlane|meistersportlaseks sai ta 1975. aastal, ja suurmeistriks 1978. aastal. Pahapill võistles aastatel 1971–1980 Eesti koondises. Ta on olnud spordiühingute Kalevi ja Jõud liige (auliige 1979. aastast).
### Töökäik
Pahapill on töötanud EKE EMV-s insenerina (1977–1982) ja ETKVL koondis Auto osakonnajuhatajana (1983–1993). Ta on olnud aastatel 1993–2019 ja on aastast 2022 Salva Kindlustuse AS juhatuse liige (esimees).

## Vaata ka
* Kõrgushüppe Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
* Kõrgushüpe

## Viited

## Välislingid
*  Tiit Pahapill worldathletics.org
* Tiit Pahapill foto, ajapaik.ee
* Tiit Pahapill saab üle poole Salva aktsiate omanikuks arileht.delfi.ee, 25. november 1999
Aafrika madukael

**Aafrika madukael** (*Anhinga rufa*) on madukaellaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Varem peeti teda aasia madukaela alamliigiks.

## Välimus
Aafrika madukael on 85–97 cm pikk. Tiibade siruulatus on 116–128 cm. Nokk on 71–87 mm pikk. Kaalub 1058–1815 g.

Tiivad on laiad, saba on pikk ja lai. Tiibadel on valge triibud. Hundsulestikus isaslinnu kael on punakaspruun, kaelal on valge triip. Emaslinnu ja puhkesulestikus isaslinnu kurgualune on helepruun.

Noorlinnu kael on beež. Seljal pole triipe.

Sarnanevad välimuselt kormoranidega, kuid on aafrika madukaelal on pikk ja peenike kael ning teravaotsaline nokk.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
**A. r. chantrei* (Oustalet, 1882) – Kagu-Iraagis
**A. r. rufa* (Daudin, 1802) – Sahara-taguses Aafrikas
**A. r. vulsini* Bangs, 1918 – Madagaskaril

Elavad järvede ja aeglase vooluga jõgede ääres, vahel ka rannikul.

## Toitumine
Toituvad peamiselt kaladest, kuid ka kahepaiksetest, madudest, putukatest, koorikloomadest ja limustest.

## Pesitsemine
Peitsevad kolooniates koos aafrika kääbuskormoranide, valgerind-kormoranide, hall- ja savannihaigrutega. Pesa asub 2–6 m kõrgusel miombopuu, maruula-elevandiõunapuu, akaatsia, kombreetumi, kreektürni või viigipuu otsas. Pesa on 22–30 cm lai ning ehitatud okstest, lehtedest, rohust ja pilliroost.

Kurnas on 2–6 muna. Haudeperiood kestab 26–30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks seitsme nädala vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Märt Ibrus

**Märt Ibrus** (sündinud 13. jaanuaril 1949 Järva-Jaanis) on eesti korvpallur, spordiajakirjanik, -tegelane ja -ajaloolane.

Lõpetas 1967. aastal Järva-Jaani Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatikuna.

On olnud 1972-1993 Eesti Raadio Arvutuskeskuse programmeerija, 1993-2008 Tallinna Sadama IT spetsialist ja 2008–2014 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis riigi infosüsteemide osakonna nõunik.

## Sportlasena
Tegeles korvpalliga Paide spordikoolis Arnold Selge ja Vaike Lüütsepa juhendamisel.

Oli 1968. aastal Eesti NSV üliõpilasmeister korvpallis.

## Sporditegelasena
Oli aastatel 1980–1989 tegev Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni propaganda- ja statistikakomisjonis. 

## Looming
Avaldanud alates 1976. aastast perioodikas korvpalliülevaateid, teinud kaastööd Eesti Raadio ja Televiooni sporditoimetuses.
Eesti korvpalliliiga statistikasüsteemi loojaid ja hooldajaid alates 1992. aastast. 
### Raamatuid
*Korvpall. Minevikust tänapäevani. 1988, autoreid
*Korvpall. 2002, autoreid
*Eesti Korvpall. Portreed.  2006. Koos Vello Läänega
*Spordist Järva-Jaani mail läbi aegade. 2010
*Eesti spordi 100 aastat. 2019
*Eesti korvpall – esimene sada. 1920–2020. 2020, autoreid
*Oma tsunft. Eesti spordipressi arengulugu. 2023, kaasautoreid
*Eesti korvpallikoondis – esimene sada. 1924–2024. 2024. Koos Rein Järvaga

## Liikmesus
*2004 Eesti Spordiajaloo Selts

## Tunnustus
*2021 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
Suar

**Suar**, ka **Suwar** või **Suvar** oli linn Volga-Bulgaarias keskajal, 9.-14. sajandil, aastail 948–975 Suari vürstiriigi pealinn.

Linn asus Volga vasakpoolse lisajõe Ütäki ülemjooksul. 10. sajandil müntis Suar oma raha ja oli Volga-Bulgaaria oluline poliitiline ja majanduslik keskus ning kaubalinn. Pärast mongolite invasiooni 1236. aastal kaotas linn oma tähtsuse. Linna kindlustuste, palee ja muude ehitiste varemed on arvatud paiknevat Tatarstani Spasski rajooni Kuzneçixa küla lähedal.

## Viited
Salapi

**Salapi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.

Küla asub valla edelaosas. Salapi asub valla keskusest Skrīverist 5,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 14,8 ning Riiast 78,1 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.

## Viited
Klidziņa

**Klidziņa** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.

Küla asub valla lõunaosas Daugava jõe ääres. Klidziņa asub valla keskusest Skrīverist 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 12 ning Riiast 77 kilomeetri kaugusel. 

Asulat läbib maantee A6. Külas asuvad Skrīveru pārtikas kombinātsi, Skrīveru pagrieziensi ja Klidziņa bussipeatused. Klidziņal on parveühendus Jaunjelgavaga.

Muinsusmälestisena on kohaliku kaitse all sealne vesiveski koos villavabrikuga.

Looduskaitse all on tamm nimega Lielais Andrejs.

Külas asub Dīvaja jõele rajatud hüdroelektrijaam, sinna jääb ka Klidziņā puhkekeskus.  Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.

## Elanike arv


* 32 (1989)
* 113 (2000)
* 90 (2011)

* 89 (2021)
* 89 (2025)


## Viited
Līči (Skrīveri vald)

**Līči** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.

Küla asub valla lääneosas Brasla jõe ääres. Līči asub valla keskusest Skrīverist 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 16 ning Riiast 83 kilomeetri kaugusel. Külas asub Līči paisjärv.

Looduskaitse all on Doķītise nime kandev tamm.

Külas elas kirjanik Andrejs Upīts. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.

## Viited
Zemkopības institūts

**Zemkopības institūts** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallas.

Küla asub valla kaguosas Daugava jõe ääres. Zemkopības institūts asub  maantee A6 ääres. Külas asub Skrīveru institūtsi bussipeatus.

Muinsusmälestisena on regionaalse kaitse all sealne hiiepaik Kaarnakivi. Riikliku kaitse all on Aizkraukle linnamägi koos sealse vana linnaasemega ja Aizkraukle keskaegne kalmistu koos sealse kirikuasemega. Kaarnakivi on ka looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Daugava oru loodusparki.

Külas asub Läti Põllumajandusülikooli maaharimisinstituut. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.

## Elanike arv


* 574 (1970)
* 487 (1979)
* 507 (1989)
* 418 (2000)

* 385 (2011)
* 361 (2021)
* 365 (2025)


## Viited
Kasahstani president

**Kasahstani Vabariigi president** (kasahhi keeles Қазақстан Республикасының Президенті, vene keeles Президент Республики Казахстан) on Kasahstani riigipea. Ta on *ex officio* ka Kasahstani sõjaväe ülemjuhataja. President on riigi kõrgeim ametnik. Kasahstani presidendi õigused on sätestatud põhiseaduses.

Kasahstani presidendi ametikoht loodi 24. aprillil 1990 ehk umbes aasta enne Nõukogude Liidu lagunemist. 2025. aasta seisuga on Kasahstanil olnud kaks presidenti: Nursultan Nazarbajev (1991–2019) ja Kasõm-Žomart Tokajev (2019–). Kasahstani valimised ei ole olnud Lääne standardite järgi vabad ega õiglased, täheldatud on häälte võltsimist, mitu korda hääletamist, opositsioonikandidaatide kiusamist ja ajakirjanduse vaigistamist.

## Vaata ka
* Kasahstani juhtide loend
* Kasahstani peaminister
* Kasahstani asepresident

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Vaba Derry nurk

**Vaba Derry nurk** (inglise keeles: *Free Derry Corner*)  on ajalooline maamärk Derry linnas Põhja-Iirimaal. See asub Bogside'i linnaosas, Lecky Roadi, Rossville Streeti ja Fahan Streeti ristmikul. Tegemist on iseseisvalt seisva kunagi seal asunud maja otsaseinaga, mis mälestab Vaba Derry't ehk Derry isehakanud autonoomset iiri vabariiklikku piirkonda, mis eksisteeris aastatel 1969–1972.

Nurk tekkis 5. jaanuaril 1969 kui kohalik aktivist Liam Hillen maalis elamute rea lõpus asuva seina peale grafiti kirjaga *"You are now entering Free Derry"* ("Sa sisened nüüd vabasse Derrysse"). Briti siseminister James Callaghan külastas Derry't 1969. aasta augustis, mille puhul värviti maja sein valgeks ja maaler maalis kirja uuesti musta värviga. Vaba Derry nurk ja ümbritsevad tänavad olid 1969. aasta Bogside'i lahingu ja 1972. aasta Verise pühapäeva sündmuste toimumispaigad.

Lecky Roadi ja Fahan Streeti majad hiljem lammutati, kuid sein säilitati. Seina on hiljem sageli ümber värvitud, et avaldada toetust erinevatele kohalikele ja rahvusvahelistele sündmustele ja muudele asjadele.

## Viited
Tanngrisnir ja Tanngnjóstr

**Tanngrisnir** **ja** **Tanngnjóstr** on Skandinaavia mütoloogias kitsed, kes veavad Thori vankrit. Nad esinevad nii "Vanemas Eddas" kui ka "Nooremas Eddas", mille kirjutas Snorri Sturluson.

Kitsede omadus on, et neid saab lõpmatu arv kordi tappa. „Noorema Edda“ järgi praeb Thor oma kitsede liha jumalatele toiduks. Pärast söömist elustab Thor loomad. Ta lööb neid oma haamri Mjölniriga ja järgmisel päeval on kitsed jälle elus. Samas allikas on kirjeldatud kuidas Thor ööbis talus ja jagas taluelanikele kitseliha. Üks talunikest, nimega Thjalfi, murdis luu, et sealt luuüdi välja imeda, mistõttu kui Thor hiljem oma kitsed ellu äratas, hakkas üks neist lonkama. Karistuseks tegi Thor Thjalfi ja tema õe Röskva oma teenijateks ja viis nad Asgardi.  

## Etümoloogia
Vanapõhja keeles tähendab nimi *Tanngrisnir*  tõlkes "hammaste paljastaja" või "uriseja" ja *Tanngnjóstr* tähendab "see, kes hambaid krigistab". Teadlane Rudolf Simek märgib, et nimed olid loo kirjapanemise ajal suhteliselt noored ja Snorri võis need ise välja mõelda. Tänapäeval nime *Tanngnjóstr* kasutatakse ingliskeelepäraselt mõnikord kujul *Tanngiost*.

## Viited
Ungari peaminister

**Ungari peaminister** (ungari keeles *Magyarország miniszterelnöke*) on Ungari valitsusjuht. Peaminister ja valitsus on oma poliitika ja tegude eest vastutavad parlamendi, erakonna ja valijaskonna ees. Alates 2010. aastast on peaminister olnud Viktor Orbán erakonnast Fidesz.

Põhiseaduse järgi esitab peaministri parlamendile ametisse nimetamiseks president, kusjuures president peab esitama peaministriks parlamendis enamuse saanud erakonna juhi. Kui ükski erakond parlamenis enamust ei saa, kohtub president parlamendierakondade juhtidega ning esitab kandidaadiks selle, kellel on suurim tõenäosus koalitsioon moodustada.

## Vaata ka
* Ungari peaministrite loend
* Ungari peaministrite rekordid
* Ungari peaministrite loend ametiaja pikkuse järgi
* Ungari riigipeade loend
* Ungari monarhide loend

## Viited

## Välislingid
* Peaministri Kantselei koduleht
2026. aasta Ungari parlamendivalimised

**2026. aasta Ungari parlamendivalimised** on parlamendivalimised Ungaris, mis on plaanitud toimuma 12. aprillil 2026. Need on kümnendad parlamendivalimised alates aastast 1990. 

## Viited
Saarekirmik

**Saarekirmik** (*Peniophora limitata*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab harilikul saarel.

## Välislingid
*
Metastabiilne olek

**Metastabiilne olek** on füüsikas ja keemias süsteemi olek, milles see saab viibida oluliselt kauem aega kui ebastabiilses olekus, aga oluliselt vähem aega kui stabiilses olekus.

Compendium of Chemical Terminology (Keemia terminoloogia kogumik) defineerib metastabiilsust kui molaarse Gibbsi energia lokaalset miinimumi. 

## Viited
Süüria president

**Süüria Araabia Vabariigi president** (araabia keeles رئيس الجمهورية العربية السورية, *Ra'īs al-Jumhūriyyah al-ʿArabiyyah as-Sūriyyah*) on Süüria riigipea ja valitsusjuht. President juhib täidesaatvat võimu ning on *ex officio* sõjaväe ülemjuhataja. Ta esindab riiki rahvusvahelisel tasandil ning sõlmib teiste riikidega lepinguid.

Süüria presidendi ametikoht loodi 1922. aastal, kui Prantsuse võimud tekitasid Süüria ja Liibanoni mandaadi all Süüria Föderatsiooni ja määrasid selle presidendiks Subhi Bey Barakati. Aastal 1925 loodi Süüria Föderatsiooni asemele Süüria Riik, mille presidendiks Barakat jäi kuni hiljem samal aastal toimunud ülestõusuni. Pärast teda oli aastatel 1925–1928 president Ahmad Nami. President vahetus riigipööretega nii märtsis 1949 kui novembris 1951. Aastal 1958 liitus Süüria Ühinenud Araabia Vabariigiga ning selle presidendist Gamal Abdel Nasserist sai ka Süüria president. ÜAV kestis 1961. aasta riigipöördeni, millega Süüria taasiseseisvus.

1963. aasta riigipöördega tuli võimule Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei ning algas üheparteiline Baathi režiim. Baathi Partei sisesed tülid viisid uute riigipööreteni aastatel 1966 ja 1970 ning võimule sai Hafez al-Assad. Hafez al-Assad suri aastal 2000 ning võimule tuli tema poeg Bashar al-Assad, kes oli president kuni ta aastal 2024 kukutati. Pärast teda on Süüriat *de facto* juhtinud Hay'at Tahrir al-Shami juht Ahmed al-Sharaa.

## Vaata ka
* Süüria riigipeade loend
* Süüria monarhide loend
* Süüria esileedi

## Allikad
* 
*
Boozt

**Boozt (Boozt Fashion AB)** on 2007. aastal asutatud Põhjamaade erinevaid kaubamärke hõlmav veebikaubamaja peakontoriga Rootsis Malmös. Boozt müüb tooteid mitmes Euroopa riigis. Ettevõte on noteeritud Nasdaq Stockholmi ja Nasdaq Kopenhaageni börsidel.

## Ajalugu
Ettevõte hakkas praegusel kujul tegutsema 2011. aastal, kui käivitati veebileht Boozt.com ja loodi erinevaid kaubamärke hõlmav rõivaste e-pood.

Ettevõtte peamiste algsete osanike hulka kuulusid jalatsitootja Ecco, riskikapitalifirma Sunstone Capital ja Norra investeerimisfond Verdane. 

Kiire kasv esimestel tegevusaastatel viis ettevõtte aktsiate esmase avaliku pakkumiseni (IPO) Nasdaq Stockholmi börsil 2017. aastal ja järgneva avaliku pakkumiseni Nasdaq Kopenhaageni börsil 2020. aastal.  Samal aastal laiendas Boozt oma tootevalikut, lisades rõivaste kõrvale ka kosmeetikatooted. Esialgu moekaupadele keskendunud Boozt on kujunenud järk-järgult erinevaid kaubamärke hõlmavaks veebikaubamajaks.

2023. aastal blokeeris Boozt umbes 42 000 kliendikontot liigse toodete tagastamise tõttu, väites, et selline käitumisviis kahjustab nii äritegevust kui ka keskkonda.  2024. aastal teatas ettevõte, et on blokeerinud ligi 60 000 kliendikontot samadel põhjustel.

## Tegevus
Boozt tegutseb erinevaid kaubamärke hõlmava veebikaubamajana mitmes Euroopa riigis.  2022. aasta andmetel oli Boozt Rootsi suurim e-kaubanduse ettevõte, mille käive oli 6,7 miljardit Rootsi krooni (u 600 miljonit USA dollarit 2022. aasta vahetuskursi järgi) ja puhaskasum 186 miljonit Rootsi krooni (u 18 miljonit USA dollarit 2022. aasta vahetuskursi järgi).  

Ettevõtte peakontor asub Rootsis Malmös.   Peamine ladu paikneb samuti Rootsis Ängelholmis.  See on automatiseeritud rajatis, mille 1,2 miljonis laoüksuses töötab 1300 robotit. 88 000-ruutmeetrise pindalaga laos töötab umbes 500 inimest ja seal käsitletakse enam kui 10 miljonit toodet. 

Booztis töötab üle 1200 inimese.  Ettevõtte tegevjuht on alates 2011. aastast taanlane Hermann Haraldsson ja finantsdirektor on alates 2025. aastast taanlane Michael Bjergby.  Tüüpiline Boozti klient on 35–50-aastane naine, kes ostab kaupa endale ja oma perele. 

Alates 2023. aastast on ettevõte Stockholmi Majandusülikooli partner.

2025. aasta novembris käivitas Boozt ettevõtetele suunatud (B2B) platvormi Boozt Giftshop, mis pakub ärikingituste lahendusi Taanis ja Rootsis. Selle algatusega laiendas Boozt tegevust väljapoole jaemüügisektorit, võimaldades ettevõtetel osta töötajatele ja klientidele mõeldud kingitusi spetsiaalse veebikeskkonna kaudu. Boozt kirjeldas algatust kolmanda müügikanalina Boozt.com ja Booztlet.com platvormide kõrval ning hindas Taani ja Rootsi ärikingituste turu kombineeritud väärtuseks 8–10 miljardit Rootsi krooni.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Swap-tehing

***Swap*** (ka **vahetusleping**) on tuletisinstrumendi leping, mille kaudu kaks osapoolt vahetavad rahavoogusid või kohustusi kahest erinevast finantsinstrumendist. Kõige tavalisem on intressimäära vahetustehing.

Üldiselt on ühe poole rahavoog fikseeritud ning teine muutuv (nt baasintressi määr, valuuta kurss või kauba väärtus).

## Vaata ka
* Oksjon
* Intressimäära vahetustehing
* Tootluskõver
John Sherman

**John Sherman** (10. mai 1823 – 22. oktoober 1900) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli pärit Ohiost ning oli erinevates poliitilistes ametites Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal ning 19. sajandi lõpus. Sherman kuulus Vabariiklikku Parteisse ning oli saadik mõlemas kongressi kojas. Ta pidas ka rahandusministri ja riigisekretäri ameteid. Ta kandideeris kolmel korral edutult Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks, lähimale jõudis ta võidule 1888. aastal. Sherman kuulus senatisse ühe pausiga aastatel 1861–1897 ning on pikimalt ametis olnud senaator Ohiost.

John Sherman sündis Lancasteris Ohios ning kolis hiljem Mansfieldi, kus töötas juristina. Ta oli lähedane oma vanema venna, Uniooni kindrali William Tecumseh Shermaniga. Ta oli algselt Viigide Partei liige, hiljem kuulus ta Vabariikliku Partei asutanud orjandusvastaste sekka. Sherman oli esindajatekojas kolm ametiaega. Parlamendi liikmena käis ta Kansases sealset orjanduse pooldajate ja vastaste vägivalda uurimas. Ta tõusis partei võimuhierarhias ning oleks aastal 1859 peaaegu saanud esindajatekoja spiikriks. 1861. aastal valiti ta senatisse. Senaatorina tegeles ta peamiselt rahandusküsimustega ning aitas kujundada Ameerika Ühendriikide rahandussüsteemi kodusõjast räsitud riigile kohaseks. Senatis oli ta ka põllumajanduskomisjoni esimees.

John Sherman oli rahandusminister president Rutherford Hayesi ajal ning lõpetas ametis olles inflatsioonimeetmed ning juhtis Ameerika Ühendriikide naasmist kullastandardi juurde. Pärast rahandusministriametit naasis ta veel 16 aastaks senatisse ning tegeles rahandus-, immigratsiooni-, konkurentsiõigus- ja kaubanduspoliitikaga. Ta oli 1890. aastal jõustunud Sherman Antitrust Acti autor. 1897. aastal nimetas president William McKinley ta riigisekretäriks. Selleks ajaks 74-aastast Shermanit vaevasid ametis olles terviseprobleemid ning ta pani ameti maha 1898. aastal Hispaania-Ameerika sõja puhkedes. John Sherman suri 1900. aastal 77-aastaselt oma kodus Washingtonis.

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Robertas Kaunas

**Robertas Kaunas** (sündinud 7. jaanuaril 1985 Kaunases) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on 11. novembrist 2025 Leedu kaitseminister Inga Ruginienė valitsuses.

Ta sündis aastal 1985 Kaunases. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Kaunase Tehnoloogiaülikooli, mille lõpetas aastal 2010 inseneriteaduse bakalaureusena.

11. novembrist 2025 sai ta Leedu kaitseministriks Inga Ruginienė valitsuses.
Ex-ante

***Ex-ante*** on ladinakeelne väljend, mis tähendab "enne juhtunut". "*Ex-ante*" vastand on "*ex-post*". Näide: lotopileti ostmisel jääd sa pileti ostmisele kulunud rahast ilma *ex ante*, kuid kui peaksid võitma, oli see *ex post* õige otsus.

## Vaata ka
* A priori (täpsustus)
* Ladinakeelsete väljendite loend
* Ex post facto seadus
Argile

**Savihall** (prantsuse keeles ***argile***) on hallide või valkjate värvitoonide hulka kuuluv hallikasvalge värvus, värske heleda savi värvus. Kuid savihall võib olla ka kahvatu ookri tooni beež või hallikas munakoorevärvus. Üldiselt on savihall alati hallika tooniga, tuhm ja matt.

Savihall on karakterilt tuhm ja summutatud, külm, aga ka peen, õrn, sile, ühtlane ja habras.

## Pildid

365- pottery class.jpg|Savinõu treimine potikedral
Kneden van klei.jpg|Savi voolimine
Clay pots and vessels.jpg|Põletamata savinõud


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab savihalli (*argile*) vasteks toonivahemiku hallikasvalgest hallikasbeežini  .

Veebivärv *Clay* on soojatooniline hall  .

## Viited
Ayakashi

**Ayakashi** (アヤカシ; "midagi kummalist või kahtlast") on Jaapani folklooris veekogu pinna kohale ilmuvate ''yōkai''’de üldnimetus.

Jaapanis nimetatakse vee kohal ilmuvaid kummitustulesid *ayakashi*’deks või ''funayūrei''’deks ning neid peetakse merel hukkunute kättemaksuhimulisteks vaimudeks, kes püüavad inimesi endaga kaasa meelitada. Tsushima saarel ilmuvad need õhtuti randades ja näevad välja nagu lapsed, kes kõnnivad keset tuld. Lääne-Jaapanis võivad rannikualade kummitustuled ilmuda mägedena, mis takistavad teed, kuid kaovad, kui inimene ei karda ja püüab neid kindlameelselt ületada.

Samuti on levinud arvamus, et kui elus imikala jääb paadi põhja kinni, ei saa paat enam liikuda. Seega kasutatakse *ayakashi*’t selle kalaliigi sünonüümina.

Sekien Toriyama teoses "Konjaku Hyakki Shūis" ("Sada deemonit olevikust ja minevikust") on *ayakashi*’t kujutatud suure meremaona, kuid tegelikult võib see olla ikuchi.

## Mütoloogia
Edo perioodi kummitusjuttude kogumikus "Kaidan-oi no Tsue" on kirjas eelpool kirjeldatud lugu. Lugu leidis aset Taidozakis Chōsei piirkonnas Chiba prefektuuris. Üks laev vajas vett ning jäi rannikule ankrusse. Kaunis naine ammutas kaevust vett ja naasis paati. Kui sellest paadimehele teatati, vastas ta: „Seal ei ole ühtegi kaevu. Ammu aega tagasi elas naine, kes samuti vett vajas, jäi ankrusse, läks kaldale ja kadus. See naine oli ayakashi.“ Kui paadimees kiiresti paadi vette lasi, ajas naine teda taga ja lõi hambad paadi külge. Nad ajasid ta aeruga minema ja pääsesid põgenema.

## Viited
Vaida Aleknavičienė

**Vaida Aleknavičienė** (sündinud 10. augustil 1976 Joniškises) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on 11. novembrist 2025 Leedu kultuuriminister Inga Ruginienė valitsuses.

Ta omandas aastal 2000 Šiauliai Ülikoolis õpetaja eriala ja sai aastal 2006 Aleksandras Stulginskise Ülikoolist haridusteaduste kraadi. Aastal 2021 lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli sotsiaaltöö erialal.

Aastal 2000 asus ta tööle Joniškise Põllumajanduskoolis projektijuhi ja õpetajana ning 2015. aastast kuni Seimi valimiseni oli ta Joniškise rajooni abipealik. Alates 2022. aastast õpetas ta Mykolas Romerise Ülikoolis.

Aastatel on ta 2024–2028 seimi liige.

11. novembrist 2025 on ta Leedu kultuuriminister Inga Ruginienė valitsuses.

## Viited
Toivo Viilep

**Toivo Viilep** (sündinud 3. augustil 1948 Tallinnas) on eesti endine ujuja, sporditegelane ja spordiajaloolane.

Lõpetas 1966. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

Töötas aastatel 1989–2019 AS K-Projektis osakonnajuhatajana ja nõukogu esimehena.

## Sportlasena
Hakkas harrastama ujumist 1958. aastal Tallinna Dünamos Kristjan Arusoo õpilasena, 1964–1972 treenis Vilma Soosaar-Eskola juhendamisel. Tulnud selili-, kompleks- ja teateujumises 12 korda (1967–1971) Eesti NSV meistriks. Ületas 3 korral Eesti NSV rekordi, sh 1 korra teateujumises. Kuulus aastatel 1965–1972 Eesti NSV koondisse.

## Sporditegelasena
Meisterujumise liikumise algatajaid Eestis (1984). Meisterujumise U-klubi asutajaid (1987) ja 1994–2011 klubi president.

Oli aastatel 1978–1998 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni/ Eesti Ujumisliidu presiidiumis/ eestseisuses, tegutsenud 2007–2009 Ujumisliidu revisjonikomisjonis. 1979–1990 Tallinna ujumissektsiooni presiidiumi esimees.

## Looming
Teinud kaastööd Eesti Raadio ja ETV spordi- ja noortetoimetusele, spordilehtedele ja -ajakirjadele ning päevalehtedele. Koostanud spordiaastaraamatuid ja kirjutanud artikleid teatmeteostele ("Eesti entsüklopeedia", "Mereleksikon").
### Raamatud
*Eesti spordi biograafiline leksikon (2001, autoreid)
*Eesti spordi aastaraamat 1940–1949 (2006, autoreid)
*Eesti spordi aastaraamat 1950–1955 (2008, autoreid)
*Treenerite tasemekoolitus. Ujumine (2008, autoreid)
*Ujumise kalender (2010, koostajaid)
*Eesti spordi taskuentsüklopeedia (2010, sisutoimetajaid)
*Eesti spordi aastaraamat 1918–1940 (2015, autoreid)
*Eesti ujumise lugu (2017, autoreid)
*Eesti meistrivõistlused ujumises 1919–2019 (2020, koostajaid)

## Liikmesus
*2002 Eesti Spordiajaloo Selts

## Tunnustus
*1967 NSV Liidu meistersportlane
*1969 Eesti NSV parim meesujuja
*2022 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
Usuhüpe

Filosoofias on **usuhüpe** (pimeusk, usutegu, ususamm) tegu, mille käigus usutakse midagi, mis ei põhine mõistusel. Seda väljendit seostatakse tavaliselt Taani filosoofi Søren Kierkegaardiga.

## Väljendina
Väljendit usuhüpe võib kasutada ka videomängudes, kus mängija on sunnitud hüppama platvormile, mida mängija praegusest asukohast ei näe. 

## Seos Kierkegaardiga
Tavaliselt omistatakse seda fraasi Søren Kierkegaardile, kuigi ta ei kasutanud kunagi terminit "usuhüpe", vaid viitas hoopis "kvalitatiivsele hüppele". Usuhüppe tegemisel võib kontekstist olenevalt olla positiivne või negatiivne varjund, kuna mõned peavad tõenditeta millessegi uskumist vooruseks, teised aga rumaluseks, nagu on kujutatud teoses "Hirm ja värin" Aabrahami puhul, kui Jumal nõuab tema poja Iisaki ohverdamist:Kui Aabraham oleks Morija mäel seistes kahelnud, kui ta oleks kõhelnud ja ringi vaadanud, kui ta oleks enne noa väljatõmbamist jäära märganud, kui Jumal oleks lubanud tal selle Iisaki asemel ohverdada – siis oleks ta koju läinud, kõik oleks olnud sama, ta oleks saanud Saara, ta oleks Iisaki endale jätnud ja ometi oleks kõik muutunud! 

## Viited

## Allikad
Henn Saarmann

**Henn Saarmann** (19. juuli 1934 Kuigatsi vald, Sangaste kihelkond, Valgamaa – 17. detsember 2008 Tallinn) oli eesti maletaja, sporditegelane, -ajakirjanik ja -ajaloolane. 

Lõpetas 1952. aastal Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi.

Töötas 1952–1953 Kolhoosniku Valga rajooni nõukogu esimehena, 1956–1964 Jõu kesknõukogu õppeosakonna instruktorina, 1964–1965 ETKVL Tallinna Spordiklubi aseesimehena.

Aastatel 1966–1982 oli ta Spordilehe kirjanduslik kaastööline ning sektori- ja osakonnajuhataja, 1982–1991 toimetaja asetäitja.

## Sportlasena
Võitis 1952. aastal Eesti NSV maamaletajate turniiril 1. ja NSV Liidu maamaletajate turniiril 6. koha, võistkondlikul turniiril 1953. aastal oli ta 1. laual teine (8,5 p).

## Sporditegelasena
Kuulus 1968–1969 Eesti NSV Väravpalliföderatsiooni ja 1975–1989 Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni presiidiumi ning oli 1983–1991 Rahvusvahelise Tõstespordi Liidu (IWF) ajaloo- ja statistikakomisjoni liige.

## Spordikohtunikuna
*1961 males ja kabes kohtuniku vabariiklik kategooria

## Looming
Oli Kehakultuurlase Aastaraamatute autoreid (1975–1987). "Eesti spordi biograafilise leksikoni" koostamise mõtte algataja ja peakoostaja (1989–2001).
### Raamatud
*"Jõud" 1946–1971. (1971, autoreid)
*"Jõud" 1946–1976. (1976, koostaja ja autoreid)
*Olümpiaehitised Tallinnas. (1977, koostaja)
*Olümpiamängud. (1980, autoreid)
*Male Eestis 1970–1976. (1982, autoreid)
*Harju "Jõud" 1946–1986. (1987, koostaja)
*Alfred Neuland. (1995)
*100 aastat Eesti raskejõustikku 1888–1988. (1996, autoreid)
*Eesti sport läbi aegade. (1996, autoreid)

## Liikmesus
*1969 Eesti NSV Ajakirjanike Liit
*1989 Eesti Spordiajaloo Seltsi asutajaliige
*1990 Rahvusvaheline Spordiajakirjanike Liit (AIPS)

## Tunnustus
*1966 Jõu auliige
*2001 Kultuurkapitali aastapreemia
*2008 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Avižliai

**Avižliai** (žemaidi *Avėžlē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Küla asub Avižlyse jõe ääres ja jääb Venta regionaalparki. Külas asuvad osaliselt Uogiai maastikukaitseala, Užpelkiai botaanilis-zooloogiline kaitseala ja Avižliai hüdroloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ümbruskond, Venta jõe org ja Užpelkiai niidud.

Küla on esmamainitud 1563. aastal. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Aastail 1972–1977 oli külas Mažeikiai metsamajandi puukool, sel perioodil tegutses seal ka raamatukogu.

## Elanike arv


* 245 (1902)
* 256 (1923)
* 229 (1959)
* 231 (1970)
* 86 (1979)

* 25 (1985)
* 21 (1989)
* 14 (2001)
* 7 (2011)
* 10 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Gaza Rahvusvaheline Üleminekuvalitsus

**Gaza Rahvusvaheline Üleminekuvalitsus** (araabia keeles السلطة الانتقالية الدولية في غزة, *alsultat alaintiqaliat alduwaliat fi ghaza*; inglise keeles *Gaza International Transitional Authority* (**GITA**)) on organ, mis peaks septemrbis 2025 tehtud ettepaneku järgi hakkama pärast Gaza sõda Gaza sektorit valitsema. Ettepaneku järgi peaks Gaza valitsemine pärast üleminekuaega minema Palestiina Rahvusliku Omavalitsuse kätte. Üleminekuvalitsust hakkaks toetama araabia maade juhitud rahuvalvevägi ning Iisraeli sõjavägi peaks suuremast osast Gazast lahkuma.

Gaza üleminekuvalitsus oleks sarnane ÜRO poolt valitsetud aladele, nagu Lääne-Uus-Guinea (UNTEA), Kambodža (UNTAC), Ida-Slavoonia (UNTAES), Kosovo (UNMIK) ja Ida-Timor (UNTAET).

## Vaata ka
* UNRWA
* United Nations Truce Supervision Organization
* European Union Border Assistance Mission to Rafah
* ÜRO poolt valitsetud alade loend
* Iisraeli-Palestiina rahuprotsess
* Kahe riigi lahendus

## Viited
Purviai

**Purviai**  (žemaidi *Porvē*, varem ka **Purviai I** ja **Dvariškiai**) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Küla asub Venta ja Avižlyse jõgede ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asuvad osaliselt Uogiai maastikukaitseala, Purvėnai geomorfoloogiline kaitseala ja Avižliai hüdroloogiline kaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ümbruskond, Venta jõe org ja Venta ülemjooks. Üle Venta jõe viib Venta külla jalakäijate sild.

Teise maailmasõja järel oli küla Pavenčia kolhoosi keskasulaks.Kolhoosi likvideerimise järel rajati selle keskusesse Venta elanike garaažid.

## Elanike arv


* 387 (1902)
* 193 (1923)
* 110 (1959)
* 104 (1970)
* 42 (1979)

* 10 (1989)
* 22 (2001)
* 49 (2011)
* 63 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Laetisaria

***Laetisaria*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Laetisaria fuciformis]]*

## Välislingid
*
Amphisphaeriales

***Amphisphaeriales*** on kottseente selts. 

## Sugukondi
* *[[Amphisphaeriaceae]]*
* *[[Apiosporaceae]]*
* *[[Hyponectriaceae]]*
* *[[Melogrammataceae]]*
* *[[Sporocadaceae]]*

## Välislingid
*
Hyponectriaceae

***Hyponectriaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Arwidssonia]]*
* *[[Hyponectria]]*
* *Monographella* – lumiseen
* *[[Physalospora]]*

## Välislingid
*
Lumiseen (perekond)

**Lumiseen** (*Monographella*) on kottseente perekond. 

## Liike
**[[Monographella abscondita]]*
**[[Monographella albescens]]*
**[[Monographella divergens]]*
**[[Monographella passiflorae]]*

## Varasemaid liike
**Microdochium nivale* – lumiseen

## Välislingid
*
Žerkščiai

**Žerkščiai** (žemaidi *Žerkštē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Venta vallas.

Küla asub Venta jõe ääres ning jääb Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta ülemjooks. 

Üle Venta jõe viib Venta linna sild. Külas asub Kairīškėse puukool.

Muinsuskaitse all on Žerkščiai küla vana kalmistu. Seal on kunstiväärtuslik punastest tellistest kabelike, betoonalusel neitsi Maarja kuju ja Ona Tamulienė haual asuv sepistatud rauast rist.

Küla on esmamainitud 1563. aastal. Akmenė ehitusmaterjalide kombinaadi laienedes asus Žerkščiaisse elama hulk selle töötajaid.

## Elanike arv


* 109 (1902)
* 160 (1923)
* 100 (1959)
* 95 (1970)
* 222 (1979)

* 280 (1987)
* 268 (1989)
* 303 (2001)
* 317 (2011)
* 218 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt