open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Käsipall 1984. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1984. aasta suveolümpiamängud]]el** oli kavas 31. juulist 11. augustini. 

1984. aasta Los Angelese suveolümpiamängudel oli käsipall viiendat korda olümpiamängude programmis. Olümpiaturniiril osalesid nii mehed, kui naised. Naised osalesid kolmandat korda olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 6 võistkonda. Käsipalli olümpiaturniir peeti: Titan Gymnasiumi 4000-kohalises mitmeotstarbelises hallis California osariigi ülikooli ülikoolilinnakus Fullertonis.

NSV Liidu juhitud boikoti tõttu ei võistelnud mõned idabloki tugevad käsipalliriigid; see andis Jugoslaaviale võimaluse võita mõlemad kuldmedalid.

Idabloki arvukate tugevate käsipalliriikide mängude boikoteerimise tõttu tunnistati olümpiamängude eelse olümpiakvalifikatsiooni tulemused kehtetuks. Nõukogude Liitu asendas Saksa FV, Poolat asendas Hispaania, Saksa DV asemel osales Jaapan, Ungarit asendas Rootsi, Tšehhoslovakkia asemel sai osaleda Šveits ja Kuubat asendas Island.
## Tulemused mehed

### Eelvoor
* Kahte alagruppi loositud võistkonnad mängisid omavahel, et selgitada, millise koha nimel peaks võistkonnad viimases voorus võistlema.

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### 11.-12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Tulemused naised

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Los Angeles 1984 
|-

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Ameerika Ühendriikide Mereväeobservatoorium

**Ameerika Ühendriikide Mereväeobservatoorium** (*United States Naval Observatory*, USNO) on Ameerika Ühendriikide mereväe teadusasutus.

Observatoorium on asutatud 1830. aastal ning selle peakorter asub Washingtonis. USNO on Ameerika Ühendriikide vanimaid teadusasutusi ning selle peamised ülesanded on Maa liikumise ja asukoha täpne määramine, astromeetria ning õige aja teenistus. USNO andmeid kasutavad Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium ja merevägi ning observatooriumi õige aja teenistuse kellaaega kasutab Ameerika Ühendriikide kosmoseväe hallatav GPS.

Lisaks teaduslikule missioonile on Mereväeobservatooriumi linnakus alates 1970. aastatest olnud Ameerika Ühendriikide asepresidendi ametlik elukoht.

## Vaata ka
*Aatomkell
*Võrguaja protokoll

## Viited
Udellide Peavalitsus

**Udellide Peavalitsus** (vene keeles *Главное управление уделов*, saksa keeles *Hauptverwaltung der Apanagen*), aastani 1892 **Udellide Departemang** (*Департамент уделов*) oli aastatel 1797−1826 kroonupalatile, seejärel kuni 1917. aastani Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumile allunud asutus, mille ülesanne oli hallata tsaariperekonnale kuuluvaid maavaldusi ja korraldada tsaariperekonna ülalpidamist.

## Ajalugu
Keiser Paul I asutas kroonupalatile allutatud departemangu 1797. aasta 5. aprill. Pärast Venemaa õukonnaministeeriumi asutamist 1826. aastal liideti departemang selle institutsiooniga. Aastatel 1852−1856, mil ministeerium oli jagatud õukonna ja udellide ministeeriumiks, oli see lühikest aega viimase koosseisus. 1892. aastal muudeti departemang peavalitsuseks, millena tegutses kuni 1917. aastani. Asutas kaotati Ajutise Valitsuse otsusega 14. aprillil 1917.

## Struktuur
Kohaliku tasandi institutsioonideks olid aastatel 1797−1808 udelliekspeditsioonid (*удельные экспедиции*), 1808−1892 udellikontorid (*удельные конторы*) (XIX sajandi keskpaigas oli neid 19) ja 1892−1917 udelliringkondade valitsused (*управления удельных округов*).

### Udellikontorid XIX sajandil
*Arhangelski
*Kaasani
*Kostroma
*Moskva
*Nižni Novgorodi
*Novgorodi
*Orenburgi
*Orjoli
*Pensa
*Pihkva
*Saratovi
*Simbirski
*Smolenski
*Tambovi
*Tveri
*Vjatka
*Vladimiri
*Vologda
*Voroneži

## Juhtkond
Aastatel 1797−1825 oli udellide departemangu juhi ametinimetuseks minister, kellel oli neli aseministrit. Pärast õukonnaministeeriumi asutamist 1826. aastal oli minister ühtlasi departemangu juht. Iseseisva udellide ministeeriumi ajal (1852−1856) juhtis asutust samuti minister. Aastal 1856 nimetati departemangu juhiks esimees (*председатель*), kelle ametinimetus muudeti 1882. aastal juhatajaks (*управляющий*). Peavalitsust juhtis ülem.

### Departemangu esimehed 1856−1882

### Departemangu juhatajad 1882−1892

### Peavalitsuse ülemad 1892−1917

## Vaata ka
*Apanaaž

## Kirjandus
*Amburger, Erik. *Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917*. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 106-108 https://opacplus.bsb-muenchen.de/Vta2/bsb00108118/bsb:BV005050575?page=144.

## Välislingid
*Udellide departemang Ajalooarhiivi fondiloendis
Käsipall 1988. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1988. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 20. septembrist 1. oktoobrini.  

1988. aasta Seouli suveolümpiamängudel oli käsipall kuuendat korda olümpiamängude programmis. Olümpiaturniiril osalesid nii mehed kui ka naised. Naised osalesid neljandat korda olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 8 võistkonda. 

## Tulemused mehed

## Kvalifikatsioon

### Eelvoor

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### 11.-12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Tulemused naised

## Kvalifikatsioon

### Eelvoor

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### 5.–8. koha mängud

* märgitud tulemus on alagrupis peetud mäng.

### Finaalvoor

* märgitud tulemus on alagrupis peetud mäng.

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Seoul 1988 
|-

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Baluošas (Švenčionyse rajoon)

**Baluošas** või **Baluošai** on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 138,7 meetri kõrgusel. Põhjakaldal piirneb Baluošas Molėtai rajooniga. 

Järve säng asub jääajal tekkinud tunneloru kohal. Kaldad on üldiselt kõrged, idas ja läänes kohati ka madalad ja soostunud. Kaldavöönd on liivane. Kaldajoone pikkus on 12,14 kilomeetrit. Järves on neli metsaga kaetud saart: Orališkiai saare pindala on 1,74 ha, ülejäänute pindalad on 0,22 ha, 0,11 ha ja 0,06 ha.

Järve suubub põhjast Žverna, idast nimetu oja. Välja voolab Asveja järve suubuv Baluoša. Baluošas jääb Asveja regionaalparki. Vee läbipaistvus on suvel 2,8 meetrit.

Kaladest elavad järves roosärg, särg, koger, nurg, linask, angerjas, kiisk, koha, luts, karpkala, meritint, viidikas, ahven, rääbis, latikas ja haug.  Külad järve kaldal on Čistabora, Baluoša ja Orališkiai. Edelakaldal asub Baluoša linnamägi, põhjakaldal turismitalu, lõunakaldale on rajatud laagriplats.

Järve nimi tuleneb kas murdesõnast *balas*, mis tähistab valget, või sõnast *bala*, mis tähistab tüma paika, sood.

## Viited
Książ

**Książ** (, ) on Sileesia piirkonna suurim loss. See asub Poola Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wałbrzychi linnast põhjas. 

Loss on vaatega Pełcznica jõe kurule ja on üks Wałbrzychi piirkonna peamisi turismiobjekte.

Loss rajati aastail 1288–1292. 16. sajandil ehitati see renessanss-stiilis ümber, hiljem on seda veel ümber ehitatud.
Salvatore Sirigu

**Salvatore Sirigu** (sündinud 12. jaanuaril 1987 Nuoros) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Türgi kõrgliigaklubis Fatih Karagümrük.

Ta alustas klubikarjääri Palermos. Hooajal 2007–08 mängis ta Palermost laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Cremonese ja hooajal 2008–09 Itaalia esiliigaklubis Ancona. Itaalia kõrgliigas debüteeris Sirigu hooajal 2009–10.

2011. aasta juulis liitus ta Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain. Ta oli aastatel 2014–2015 neli hooaega Paris Saint-Germaini põhiväravavaht. Aastatel 2013–2016 tuli ta neli hooaega järjest Prantsusmaa meistriks. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks ja liiga hooaja sümboolesse koosseisu. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Hispaania kõrgliigaklubides Sevilla ja Osasuna.

2017. aasta juunis siirdus ta Itaalia kõrgliigaklubisse Torino. 2019. aasta märtsis hoidis Itaalia kõrgliigas oma värava puhtana kuues mängus järjest, ületades sellega alates 1970. aastatest Luciano Castellinile kuulunud klubi rekordi.

2021. aasta augustis liitus ta Itaalia kõrgliigaklfbiga Genoa, kus oli ühe hooaja klubi esiväravavaht.

Hooaja 2022/23 kuulus ta Itaalia klubide Napoli ja Fiorentina koosseisu, kuid sai kogu hooaja jooksul kirja vaid kaks mängu Fiorentina meeskonnas.

2023. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubis Nice, kuid klubi meeskonnas ta üheski mängus platsile ei pääsenud ja siirdus 2024. aasta jaanuaris Türgi kõrgliigaklubisse Fatih Karagümrük.

Itaalia jalgpallikoondises tegi Sirigu debüüdi 10. augustil 2010 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Aastatel 2010–2021 mängis ta Itaalia koondises kokku 21 korda. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks. Ta kuulus Itaalia koondisse veel ka 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Trophée des Champions: 2013, 2014, 2015, 2016
*Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Coupe de France: 2014–15, 2015–16

## Viited

## Välislingid
Carl Hilpert

**Carl Hilpert** (12. september 1888 Nürnberg – 1. veebruar 1947 Moskva) oli Saksamaa sõjaväelane nii esimeses kui teises maailmasõjas, ta oli auastmelt kindralooberst.

Ta sündis 1888. aastal Nürnbergis. 15. juulil 1907 astus ta väeteenistusse Nürnbergi jalaväerügementi Hartmann. Aastatel 1908–1909 õppis ta Müncheni sõjakoolis.

Esimeses maailmasõjas oli ta Baieri Kuningliku 5. jalaväerügemendi adjutant. Seejärel 1917. aastal, pärast raskerelvade koolitust ülendati ta kapteniks (*hauptmann*) ja määrati 5. tagavarajalaväerügemendi kuulipildujakompanii ülemaks. Esimese maailmasõja lõpus oli ta 17. Bayeri jalaväerügemendi Orffis üks pataljoniülematest.
Svirkose vald

**Svirkose vald** (leedu keeles *Svirkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 101&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 918 inimest. Valla keskus on Svirkose küla. Vallamaja asub aadressil Žilvyčių g. 2 , vallavanem on Arnas Jacina. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Adutiškise vald

**Adutiškise vald** (leedu keeles *Adutiškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil. Vald piirneb idas ja lõunas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 125&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1086 inimest. Valla keskus on Adutiškise alev, kus aastal 2011 oli 689 elanikku. Vallamaja asub aadressil Postavų g. 1.

## Viited
Magūnai

**Magūnai** on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Magūnai valla halduskeskus. 

Magūnais on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 258 (1905)
* 419 (1931)
* 356 (1959)
* 247 (1970)
* 274 (1979)

* 270 (1986)
* 314 (1989)
* 303 (2001)
* 225 (2011)



Magūnai, mokykla.JPG|Koolimaja
Magūnai, kultūros centras.JPG|Kultuurikeskus
Magūnai,senosios kapinės.JPG|Vana kalmistu


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon (uus väljaanne)
*Küla portaalis vietoves.Lt
Rohemeeter

'''Rohemeeter''' on Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi makroökoloogia töörühma ning maastike elurikkuse töörühma välja töötatud rakendus, mis aitab keskkonnatingimusi, maastikustruktuuri ning ökoloogilisi indekseid arvestades hinnata maastiku tuge elurikkuse säilimisele.

Professor Meelis Pärteli juhitav makroökoloogia töörühm uurib elurikkust erinevatel skaaladel - nii Eestis kui ka üleilmselt, nii täna kui ka tuhat aastat tagasi, nii maa peal kui ka all. Maastike elurikkuse töörühm loob vanemteaduri Aveliina Helmi eestvõttel elurikkuse taastamiseks ja püsimiseks vajalikke teadmisi ning uurib, kuidas tagada muutuvas maailmas nii inimese kui ka teiste liikide heaolu.

Rohemeetri abil saad teada, kui loodussõbralik on Sind ümbritsev maastik ning mida saad ümbruskonna elurikkuse heaks teha.

Rakendus hindab iga Eesti maismaal asetseva punkti ümber 500 meetri raadiuses erinevaid maastikuparameetreid, kasutades Tartu Ülikoolis välja töötatud algoritmi. Rohemeeter tuvastab ja seejärel visualiseerib maastikus olevad elurikkust vähem või rohkem toetavad piirkonnad 100x100 meetri suuruste analüüsiruutude kaupa ning annab 0-100 vahel varieeruva Rohemeetri koondindeksi vaadeldud asupunkti kohta arvestades ümbritsevat 500-meetrise raadiusega maastikku. Madalad koondindeksi väärtused näitavad, et maastikustruktuur ning maastikus toimunud muutused ei ole vaadeldud piirkonna elurikkusele soodsad, kõrged väärtused näitavad elurikkuse seisukohast kõrgekvaliteedilisi ja heas seisus maastikke.

Iga 100x100 meetrise analüüsiruudu keskmine väärtus on arvutatud arvukate andmekihtide parameetrite põhjal. Iga 100x100 meetrise vaatlusruudu väärtuse tuvastamiseks kasutatakse 15-40 andmekihti, mille alusel kuvatav väärtus on tuvastatud. Kokku kasutab rakendus üle 70 andmekihi. Rohemeetri varalised õigused kuuluvad Tartu Ülikoolile. 

**Loe veel:**

* https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rohemeeter-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks/
* http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus05_2020.pdf
* https://www.novaator.ee/artikkel/3625
* https://www.harku.ee/documents/2846092/24575112/11.+HVT+10.06.20.pdf/ddb7c303-7e45-4820-9dee-0308ae34afc3
* https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=54&artid=92245
* https://virumaateataja.postimees.ee/6954616/rohemeeter-aitab-hoida-elurikkust
* https://tartu.postimees.ee/6954698/tartu-ulikooli-teadlaste-loodud-rakendus-annab-soovitusi-eesti-elurikkuse-hoidmiseks?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363
* https://leht.postimees.ee/6989271/kuidas-anda-hinnet-elurikkusele?_ga=2.202950737.174507653.1604992868-242206547.1603173363
* https://media.rmk.ee/files/Metsamees139_2_2020_spreads.pdf
* https://keskkonnaharidus.ee/sites/default/files/inline-files/Meelis%20P%C3%A4rtel%20Elurikkus%20%20s%C3%A4rav%20ja%20tume.pdf
* https://sonumid.ee/2020/05/12/elurikkust-mootev-rohemeeter-toob-loodushoiu-inimesele-lahemale/
Sariai

**Sariai** on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Sariai valla halduskeskus. Küla asub Saria jõe ja Sariai järve kaldal.

Sariais on põhikool, postkontor, kabel, tuletõrjekomando, klubi ja raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Küla on nime saanud Saria jõe järgi.

## Elanikkond


* 60 (1905)
* 54 (1931)
* 76 (1959)
* 132 (1970)
* 208 (1979)

* 242 (1986)
* 291 (1989)
* 274 (2001)
* 216 (2011)



Sariai, paplūdimys.JPG|Supluspaik
Sariai, upelis Saria.JPG|Saria
Sariai, koplytėlė.JPG|Kabel


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Naujas Strūnaitis

**Naujas Strūnaitis** (tõlkes *Uus Strūnaitis*) on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Strūnaitise valla halduskeskus. Küla asub Mera jõe ja  Kūna järve kaldal.

Naujas Strūnaitises on vesiveski, postkontor ja aastal 1848 ehitatud katoliku kirik. 

## Ajalugu

Küla on tekkinud aastal 1781 rajatud kiriku juurde. XIX sajandil asus seal Strūnaitise mõis, millest on säilinud vesiveski. Tsaariajal oli küla venekeelne nimekuju Струнойце. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla Poola koosseisus. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Küla on nime saanud Strūna jõelt, eesliide Naujas eristab seda vanemast Senas Strūnaitise külast.

## Elanikkond


* 74 (1868)
* 238 (1905)
* 177 (1931)
* 147 (1959)
* 162 (1970)

* 175 (1979)
* 246 (1986)
* 257 (1989)
* 276 (2001)
* 228 (2011)



Naujas_Strūnaitis,_Lithuania_-_panoramio_(10).jpg|Naujas Strūnaitis
N._Strūnaitis,_gatvė.JPG|Tänavavaade
Naujas Strūnaitis, Lithuania - panoramio (23).jpg|Katoliku kirik
Naujas Strunaitis bell tower.jpg|Kellatorn
N. Strūnaitis, bažnyčios vargonai.JPG|Kiriku sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Peršoksnai

**Peršoksnai** on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 144,8 meetri kõrgusel.

Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt kõrged. Kaldajoone pikkus on 16,23 kilomeetrit, koos saartega 17,03 kilomeetrit. Järves on kolm metsaga kaetud saart, nende pindalad on 0,63 ha, 0,43 ha ja 0,23 ha.

Järve põhi on ebatasane ja kaetud põhjamudaga. Kaldavöönd on liivane. Järve palistab ligi 30 meetrine kaislatest ja pilliroost kaldataimestiku riba.

Järve suubuvad Peršoksna ja kaks nimetut oja, tuues sinna Šiekštysi ja Pakaliukase järvede veed. Välja voolab Peršoksna. Järve kaitseks on moodustatud Peršoksnai hüdrograafiline kaitseala.

Kaladest elavad järves roosärg, särg, koger, teib, linask, kiisk, luts, viidikas, ahven ja haug.  Külad järve kaldal on Juodapurvis, Prūdiškė, Gačiakampis ja Budriai. Põhjakaldal asub Budriai linnamägi, kaldast veidi eemal asuvad Budriai tumulused. Loodekaldale on rajatud laagriplats.

Järve nimi tuleneb liitest *perš-: pra-paršas, pro-perša, pra-perša*, tähendades lahvandust või hõredamat paika metsas.

## Viited
René Värk

**René Värk** (sündinud 10. detsembril 1977) on eesti õigusteadlane. 

## Haridustee
René Värk on lõpetanud 2000. aastal Tartu Ülikooli Õigusinstituudi õigusteaduse erialal (*[[Cum laude|magna cum laude]]*) ja 2001. aastal Stockholmi Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga (kiitusega). 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal “Riikide enesekaitse ja kollektiivse julgeolekusüsteemi võimalikkusest terroristlike mitteriiklike rühmituste kontekstis” (juhendaja Raul Narits).

2009. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikool bakalaureusekraadiga ajaloo erialal (*cum laude*).

## Töökäik
René Värk on 2012. aastast Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse dotsent.

Ta oli aastatel 1999–2000 Keskkonnaministeeriumi jurist, 2001–2002 Tartu Ülikooli Õigusinstituudi rahvusvahelise avaliku õiguse lektor, 2002–2012 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse lektor, 2010–2011 Kaitseväe Akadeemia riigiõiguse lektor ja 2011–2018 militaarõiguse dotsent.

René Värk on Tartu Ülikoolis täitnud ka mitmeid administratiivseid ülesandeid. Ta oli aastatel 2002–2008 õigusteaduskonna õppedirektor, 2006–2015 õigusteaduskonna rahvusvahelise ja Euroopa õiguse õppetooli juhataja ning 2016–2018 õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi juhataja asetäitja.

Ta on olnud külalisõppejõud Eesti Diplomaatide Koolis (alates 2004), Balti Kaitsekolledžis (alates 2005), Sisekaitseakadeemias (alates 2009) ja Tallinna Ülikoolis (2011–2015).

Aastast 2016 on ta Alalise Vahekohtu liige.

Värk teenis aastatel 2019–2020 sõjalise õigusnõunikuna Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni multidimensionaalsel integreeritud stabiliseerimise missioonil Malis.

## Teadustöö
René Värgi peamised uurimisvaldkonnad on relvastatud jõu kasutamine, rahvusvaheline humanitaarõigus (relvakonfliktiõigus) ja diplomaatiline õigus.

Aastatel 2015–2016 viibis ta Saksa Akadeemilise Vahetusteenistuse stipendiumi toetusel külalisteadurina Võrdleva Avaliku Õiguse ja Rahvusvahelise Õiguse Max Plancki Instituudis.

Värk sai Fulbrighti stipendiumi ja töötas aastatel 2016–2017 külalisteadurina Ameerika Ühendriikide Mereväe Sõjakolledžis, kus uuris hübriidsõja pidamist puudutavat rahvusvahelist õiguslikku regulatsiooni.

Ta kuulub 2004. aastast Rahvusvahelise Õiguse Ameerika Ühingusse ja 2006. aastast Rahvusvahelise Õiguse Euroopa Ühingusse.

Värk on ajakirjade Sisekaitseakadeemia Toimetised, Sõjateadlane ja Texas National Security Review toimetuskolleegiumide liige.

Aastatel 2013–2014 oli ta Kaitseministeeriumi teadusnõukogu liige. 

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Balti Kaitsekolledži auliige
* 2019 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna silmapaistva ühiskondliku tegevuse auhind 

## Teosed
* René Värk, *Riikide enesekaitse ja kollektiivse julgeolekusüsteemi võimalikkusest terroristlike mitteriiklike rühmituste kontekstis* (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011).
* René Värk, *Sissejuhatus rahvusvahelisse õigusse* (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005).
* René Värk, *Diplomaatiline õigus* (Tallinn: Juura, 2004).

## Viited

## Välislingid
* René Värk Google Scholari veebileht
* René Värk ResearchGate' veebileht
* René Värk Academia.edu veebileht
Lapiti

**Spordiklubi Lapiti** on Põlvas tegutsev maadlusklubi, mis asutati 6. aprillil 1999 Põlva linnas.

Koduvõistlusi peab Põlva Spordikoolis.

## Välislingid
*
Aado

**Aado** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Aado 100 mehel. Aado on Eestis populaarsuselt 653. mehenimi.

Aadu oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 77).

Kõige populaarsem oli eesnimi Aado vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,63.

## Nime kandjaid
* Aado Algvere
* Aado Hõimre
* Aado Kommendant
* Aado Lintrop
* Aado Lüüs
* Aado Pind
* Aado Slutsk
* Aado Velmet

## Viited
Very Long Baseline Array

**Very Long Baseline Array (VLBA)** on Ameerika Ühendriikide kümnest raadioteleskoobist koosnev astronoomiline interferomeeter.

Very Large Array on osa Riiklikust Raadioastronoomia Observatooriumist. VLBA koosseisu kuuluvad kümme teleskoopi paiknevad kaheksas osariigis ja ühel liidendamata alal. Süsteem vaatleb peamiselt lainepikkusi vahemikus 312 megahertsi kuni 96 gigahertsi. Raadioteleskoopide salvestatud andmed saadetakse Socorrosse New Mexico osariigis, kus saadud andmeid töödeldakse ja kombineeritakse. Iga VLBA raadioteleskoop kaalub 218 tonni ja taldriku diameeter on 25 meetrit.

Very Long Baseline Array ehitati aastatel 1986–1993. Esimene vaatlus kõigi kümne raadioteleskoobiga toimus 29. mail 1993. Süsteemi ehitus maksis 85 miljonit dollarit ja selle iga-aastane käituskulu on umbes 10 miljonit dollarit.

## Viited
Mart Kalling

**Mart Kalling** (8. juuli 1941 Tartu – 13. jaanuar 1997 Tallinn) oli eesti arhitekt ja karikaturist.

Ta lõpetas 1959. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri alal. 

Tema projekteeritud on 1978. aastal valminud Narva-Jõesuu puhkebaas Noorus ja Kehra kauplus.

Ta oli üks Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogu uue hoone (valminud 1982) projekteerijaid koos arhitektide Kalju Valdre ja Ülo Sirbiga.

Tema karikatuure ilmus aastatel 1963–1976 ajakirjas Pikker.

## Viited

## Kirjandus
*Piret Lindpere. "Kalling, Mart, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 155

## Välislingid
*Haud Tartu Vana-Peetri kalmistul
Väävlishape

**Väävlishape** (keemiline valem H2SO3 või H2O3S) on keskmise tugevusega hape, mida saadakse vääveldioksiidi lahustamisel vees: 

SO2 + H2O  H2SO3

Väävlishapet ei saa vesilahusest isoleerida, sest lahuse kontsentreerimisel aine laguneb vääveldioksiidiks − reaktsiooni tasakaal nihkub lähteainete suunas. Siiski on ainet tuvastatud gaasifaasis, kus teda saadi dietüülsulfiti või etaansulfoonhappe ioonlagundamisel.

Väävlishape annab lahusesse vesinikioone.

Väävlishappe soolad on sulfitid SO32− ja vesiniksulfitid (ehk bisulfitid) HSO3−.

## Viited
Esimene stuudio

**"Esimene stuudio"** on Eesti Televisiooni päevakajaline intervjuusaade, mida tehakse alates 2018. aastast. Saade on eetris kolmel argipäeval nädalas. 

"Esimese stuudio" vastutav toimetaja ja saatejuht on Andres Kuusk, saadet on juhtinud/juhivad peale tema vaheldumisi Johannes Tralla, Liisu Lass, Anna Pihl ja Mirko Ojakivi. 

## Tunnustus
2019. aastal pälvis "Esimene stuudio" Eesti Filmi- ja Teleauhindade galal parima uue saate auhinna. 2020. aastal valiti "Esimene stuudio" parimaks päevakajaliseks saateks.

## Viited
H. R. McMaster

**Herbert Raymond McMaster** (sündinud 24. juulil 1962 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide maajõudude erukindralleitnant, kes oli aastatel 2017–2018 26. Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku nõunik.

## Viited

## Välislingid

* Former US National Security Adviser HR McMaster on 'turbulent' transition after US election, BBC World News, *[[HARDTalk]]*, 13. november 2020 (inglise keeles, 23 min)
Juurdeütlev kääne

**Juurdeütlev kääne** on mulgi murdealal paiguti levinud kääne, mis on moodustunud lühenenud tagasõna *manu* 'juurde' muutumisest käänet väljendavaks järelliiteks.

Juurdeütleva käände tunnuseks on *-ma*.
Juurdeütleva käändega väljendatakse kuhugi juurde minemist, millelegi lähenemist: *ta läitse rehe*'ma*** 'ta läks rehe '''juurde''', rehe '''manu'''', ''tule miu'''ma''' magama'', 'tule minu '''juurde''' magama', ''joose lätte'''ma*** 'jookse kaevu **juurde**, **manu**'.

Juurdeütlevat käänet on kirjeldatud mulgi murde Halliste ja Paistu murrakus.

## Viited
Jaromar I

**Jaromar I** oli Rügeni vürst aastatel 1170-1218.

## Taust

Jaromar oli ranide aadlimees, kes oli pärit Rügeni saarelt. Jaromar kasvas Rügeni vürstkonna valitsejaks Taani Rügeni-vallutuse tulemusena 1168. aastal. Tema eelkäija oli Tezlaw, kes 1168. aastal Taanile alistus.

## Taani vallutus

Taani korraldas sõja varem paganlike saarlaste ristimiseks ning paganlike kantside ja kultuskohtade hävitamiseks. Sellega lõpetati ka nende piraatlus ja rüüsteretked Taani maadele. Taani laevastik, mida juhtis teiste seas peapiiskop Absalon, vallutas ja hävitas Arkona neeme kindluse. Arkona templikindlus (*[[Jaromarsburg]]*) oli olnud ranide religioosne keskus. Rügeni saar liidendati Taani Roskilde peapiiskopkonda.

Taani tegi Rügenist oma vasalli. Jaromar, kes ei olnud pühendunud saare senistele paganlikele valitsejatele, võttis vastu kristluse ja vandus truudust Taani kuningas Valdemar I-le.

Jaromar liitus Hvide ja Galeni magnaadiklannidega, kes olid Sjællandi ja Skåne juhid. Jaromaril oli poeg ja pärija Vitslav I, kes abiellus naisega nendest Taani magnaadiperekondadest, kes olid mõjukad nendes Taani osades, mis olid Rügenile kõige lähemal.

1185. aastaks oli Jaromar I alustanud Püha Maarja kiriku (*Marienkirche*) ehitamist, mis püstitati tema linnusesse *Rugardi* (millest hiljem kujunes Bergen-auf-Rügen). 1193. aastal kirik valmis ja pühitseti kloostrikirikuks, tehes sellest Rügeni vanima säilinud ehitise. Üldiselt usutakse, et Jaromar maeti kiriku välisseina müüritud hauakivi alla. Lisaks asutas ta tsistertslaste ordu Eldena kloostri (*Kloster Eldena*).

## Perekond

Ta abiellus Knud V vallastütre Hildegardiga ja abielust sündis poeg Vitslav, kes sai tema järglaseks.
Pipedrive

**Pipedrive** on 2010. aastal asutatud Eesti ettevõte, mis arendab müügijuhtimise tarkvara. Ettevõtte tegevjuht on alates 17. märtsist 2025. aastast Paulo Cunha.

2018. aastal viidi läbi kolmas rahastamisring, millega kaasati 50 miljonit dollarit. Ettevõtte väärtus arvati ületavat 300 miljonit dollarit. 2020. aastal müüdi ära ettevõtte enamusosalus ja väidetavalt jõudis Pipedrive müügihinna järgi ükssarviku staatusse.

2020. aasta seisuga töötab ettevõttes ligi 700 inimest ning ettevõtte tooteid kasutab üle 95 000 ettevõtte rohkem kui 150 riigis.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Eesti parimaks mobiilirakenduseks valiti Pipedrive" ERR, 8. juuni 2016
Sammy Mahdi

**Sammy Mahdi** (sündinud 21. septembril 1988 Ixellesis) on Belgia poliitik. Ta kuulub flaami kristlik-demokraatlikku erakonda Christen-Democratisch en Vlaams ja oli 1. oktoobrist 2020 kuni 27. juunini 2022 Belgia varjupaiga- ja rändeküsimuste minister.

## Elulugu
Ta sündis 1988. aastal Ixellesis pealinna Brüsseli piirkonnas flaami ema ja iraagi põgenikust isa perekonnas. Ta õppis politoloogiat hollandikeelses Brüsseli Vabas Ülikoolis (Vrije Universiteit Brusselis) ning sai magistrikraadi rahvusvahelises ja Euroopa õiguses. Aastatel 2014–2017 oli ta flaami parlamendiliikme Joris Poscheti assistent. Alates 2016. aastast on ta ka ajalehe De Morgen alaline kolumnist.
Mitkal

**Mitkal** (vene keeles *миткаль*, tuleb arvatavasti pärsiakeelsest *mitakāli*) on puuvillane labases siduses kootud toorkangas, mida erinevalt viimistledes saadakse sits, madapolaam või musliin. Mitkal on ka vaheaste dermatiini tootmisel.

## Omadused
Kanga tihedus varieerub tugevasti, ühe ruutmeetri kanga kaal võib olla 65–105 grammi. Koelõngad on lõimelõngadest peenemad.

## Viited
Orienteerumisklubi Põlva Kobras

**Orienteerumisklubi Põlva Kobras** on Eesti orienteerumisklubi.

Klubi asutati 27. aprillil 1988 Põlvas ning on Eesti Orienteerumisliidu ja Põlva Maakonna Spordiliidu liige.

Klubi juhatuse esimeseks esimeheks valiti Nikolai Järveoja.

## Viited

## Välislingid
* OK Põlva Kobras koduleht
Käsipall 1992. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1992. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 27. juulist 8. augustini. 1992. aasta Barcelona suveolümpiamängudel oli käsipall seitsmendat korda olümpiamängude programmis. Olümpiaturniiril osalesid nii mehed, kui naised. Naised osalesid viiendat korda olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 8 võistkonda. Meeste turniiri võitis Unified Team, mis esindas Sõltumatute Riikide Ühendust, naiste turniiri võitis teist olümpiat järjest Lõuna-Korea.

## Tulemused mehed
## Kvalifikatsioon

### Eelvoor
#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### Poolfinaalid

#### 11.-12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Tulemused naised

## Kvalifikatsioon

### Eelvoor

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### Poolfinaalid

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Barcelona 1992 
|-

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Tarlatan

**Tarlatan**, ka **tarlataan** (prantsuse keeles *tarlatane*) on gaassiduses kootud õhuline puuvillkangas, väga tugeva apretuuriga, läbipaistev, jäik ja metalselt läikiv. Meenutab marlit, kuid on viimistlusega tugevasti jäigastatud.

## Kasutamine
Pärast Teist maailmasõda valmistati tarlatanist baleriiniseelikuid. Tänapäeval kasutatakse tarlatani dekoratiivkangana lavakostüümides ja pulmakleitides.

## Vaata ka
* Marli
* Tüll

## Viited

## Välislingid
What is Tarlatan Fabric? (And What is Tartalan Used For). - Sewing is Cool (blog)
Wolfi-Rayet' täht

**Wolfi-Rayet' täht** (sageli lühendatud kui **WR täht**) on väga haruldane täht, millel on tugevad ioniseeritud heeliumi, lämmastiku ja süsiniku emissioonijooned.

Wolfi-Rayet' täht arvatakse tekkivat O-klassi tähest. WR tähel on vesinik ammendunud, tähetuul on tugev ja pinnal väga palju raskeid elemente. Wolfi-Rayet' tähe pinnatemperatuur on 30 000 kuni 210 000 kelvinit ning see on kõige kuumem teadaolev täht. Kõik Wolfi-Rayet' tähed on kõrge pinnatemperatuuri tõttu väga heledad. Wolfi-Rayet' tähe tuumas sünteesitakse heeliumi või sellest raskemaid elemente ning tuumasünteesi peatumisel plahvatab täht supernoovana või muutub mustaks auguks.

Wolfi-Rayet' tähed avastasid prantsuse astronoomid Charles Wolf ja Georges Rayet, kes märkasid 1867. aastal Luige tähtkujus kolme tähte, millel olid tugevad emissioonijooned.

## Viited
Loomepõhimõtete kirjeldus

**Loomepõhimõtete kirjeldus** (ingl k *artist statement*) on tekst, milles kunstnik selgitab põhimõtteid, millest ta oma loomingus lähtub. Selle eesmärk on raamistada kunstniku loomingut  ja aidata kunstipublikul ta teoseid paremini mõista.
Gingham

***Gingham*** ehk **''vichy''-ruuduline** on labases siduses keskmise paksusega, värvilistest ühtlase laiusega koe- ja lõimetriipudest moodustuva sissekootud ruudumustriga puuvillkangas, klassikaline köögitekstiilide materjal. Kasutatakse ka rõivaste, näiteks pluuside või kleitide materjalina.

## Pildid

Bonnet MET 69.108.89 CP1.jpg|*Gingham-*riidest tanukübar Ameerikast, 1860
Etonnement (5389364101).jpg|*Gingham-*kleidis naine, Albert Londe'i foto u 1859–1910
Helpen bij de afwas - Helping to do the dishes (4416872032).jpg|Köögi interjöör. Holland, 1953
Mèrvelles sus d'l'îndgienne Wonders on gingham.jpg|Küpsetised *vichy*-ruudulisel rätikul
Blue Gingham and Shorts.png|Modell *vichy*-ruudulises pluusis ja šortsides


## Vaata ka
* Madras
* Tartan

## Viited
Otepää Golfiklubi

**Otepää Golfiklubi** on spordiklubi, mis on asutatud 01.juulil 2004 eesmärgiga, et golfi arendamise kaudu tipp-, võistlus- ja rahvaspordi tasemel sportlike eluviise propageerida.

Otepää Golfiklubi president on Kaido Maisvee (kunagine president Aarne Saar). 

## Viited
Eesti Golfi Liit

**Eesti Golfi Liit** on mittetulundusühing, mis on asutatud 15. oktoobril 1992 eesmärgiga edendada ja koordineerida golfi igakülgset arengut Eestis. 

Liit arendab suhteid Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning teeb koostööd riigi dopingukomisjoniga dopingukontrolli korraldamisel.

Eesti Golfi Liit on Eesti Olümpiakomitee (EOK) täieõiguslik liige ning esindab Eesti Vabariiki Euroopa Golfi Assotsiatsioonis (EGA), Rahvusvahelises Golfi Föderatsioonis (IGF) ning R&A-s. 

Eesti Golfi Liidu president on Erki Mölder ja peasekretär Kristo Raudam. 

Eesti Golfi Liit asub aadressil Tondi 84/3, Tallinn.

## Viited
Ameerika Ühendriikide maavägi

**Ameerika Ühendriikide maavägi** (*United States Army*) on Ameerika Ühendriikide relvajõudude väeliik, mille ülesandeks on maismaaoperatsioonid.

## Ajalugu
See on Ameerika Ühendriikide sõjaväe vanim väeliik. Maavägi loeb oma eelkäijaks Ameerika Ühendriikide kontinentaalarmeed, mis asutati 14. juunil 1775, et võidelda Ameerika iseseisvussõjas. Pärast sõja lõppu asutati 3. juunil 1784 maavägi, mis asendas laialisaadetud kontinentaalarmee.

## Organisatsioon
### Juhtimine
Maaväge juhib administratiivselt maaväeministeerium, mille juhiks on tsiviilteenistujast maaväeminister. Maaväeministeerium allub omakorda Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile. Maaväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on maaväe staabiülem, kes kuulub staabiülemate ühendkomiteesse.

#### Väejuhatused
*  Ameerika Ühendriikide maaväe väljaõppe- ja doktriiniväejuhatus – Fort Eustis
**  Ameerika Ühendriikide maaväe sõjaajaloo keskus
**  Ameerika Ühendriikide maaväe ühendrelvaliikide keskus – Fort Leavenworth
**  Ameerika Ühendriikide maaväe sõjalise algõppe keskus Fort Eustis
**  Ameerika Ühendriikide maaväe värbamise väejuhatus – Fort Knox
** Ameerika Ühendriikide maaväe kadettide väejuhatus – Fort Knox
*  Ameerika Ühendriikide maaväe jõudude väejuhatus – Fort Liberty
*  Ameerika Ühendriikide maaväe luure- ja julgeolekuväejuhatus – Fort Belvoir
*  Ameerika Ühendriikide maaväe tuleviku väejuhatus

### Õppeasutused
*  Ameerika Ühendriikide maaväe jalaväekool – Fort Moore
*  Ameerika Ühendriikide maaväe välisuurtükiväe kool – Fort Sill
*  Ameerika Ühendriikide maaväe soomusvägede kool – Fort Moore
* Maaväe mäesõjakool

## Viited
Duvetiin

**Duvetiin** ehk **düvetiin** on toimses või atlass-siduses kootud kangas, mille parem pool on tugevalt karustatud, nii et see meenutab väljanägemiselt sametit. See võib olla puuvillane ja villane, või ka siidkangas, mida erandlikult toodeti 20. sajandi algul.

## Ajaloost
1922. aastast pärineb üks reklaam, mis kiidab naistemantlite villase duvetiini kõrget kvaliteeti. Sel ajal oli kangas uus ja sensatsiooniline leiutis, mis vallutas ka Pariisi moelava. Duvetiini ei valmistatud mitte vaid villast, vaid oli olemas ka siidduvetiin, millest valmistati ülikondi, kleite ja muid rõivaid.

Kümme aastat hiljem jõudis puuvillane duvetiin teatrimaailma ning seda hakati valgust absorbeeriva materjalina kasutama eesriiete, akside ja horisontide kangana. Teatris kasutatavale duvetiinkangale on lisatud enamasti süttimisvastane pinnaviimistlus.

Kangast on sageli kasutatud tarbekangana ka televisioonis ja filmis. Näiteks kasutati Star Treki esimeses sarjas avakosmose illusiooni loomiseks musta duvetiinkardinat, mis oli kaetud pealeliimitud sädeleva pulbriga - aknaavast paistis see tuhandete tähtedega tähistaevana.

## Vaata ka
* Flanell
* Bobrik
* Kalev

## Viited

## Välislingid
* DESCRIPTION. Duvetyn (Duvetyne) Fabric for Theatrical Applications. - chicagocanvas.com
* Stage Molton Fabrics. - whaleys-stages.co.uk
Mińce

**Mińce** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Mińce asub Choroszczist ligi 7 km lõunas ja Białystoki kesklinnast umbes 11 km lääneedelas.

Küla on esmamainitud 1558. aastal.

## Viited
Little Hiawatha (film)

**Little Hiawatha** on 1937. aastal valminud Walt Disney joonisfilm. See oli viimane United Artistsi levitatud joonisfilm 75 muusikalise lühijoonisfilmiga sarjas "Silly Symphony".

Film sai inspiratsiooni Henry Wadsworth Longfellow poeemist "Laul Haiavatast".
Jeroniki

**Jeroniki** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Jeroniki asub Choroszczist ligi 3 km idas ja Białystoki kesklinnast umbes 9 km lääneloodes.

## Viited
Cmolas

**Cmolas** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Kolbuszowa maakonnas, Cmolase valla halduskeskus. Cmolas asub Kolbuszowast umbes 6 km põhjas ja Rzeszówist ligikaudu 34 km põhjaloodes.

## Viited
Brackmanni park

**Brackmanni park** on park Pärnu kesklinnas. Park on nimetatud Oskar Brackmanni järgi.

Park rajati 1930. aastatel endise Pärnu vallikraavi alale. Rahvasuus kutsuti parki siis Pätsi pargiks, kuna sinna plaaniti rajada Konstantin Pätsi ausammas.

1970. aastatel ühendati park kõrvalasuva Koidula pargiga, kui likvideeriti Hospidali tänava lõik Lõuna ja Ringi tänava vahel.

Pargis asub 1991. aastal avatud Oskar Brackmanni mälestusmärk. 

## Galerii

Brackmanni park, Pärnus.jpg|Brackmanni park, 9. märts 2023
Brackmanni park.jpg|Brackmanni park, 9. märts 2023
Brackmanni monument, Brackmanni pargis.jpg|Brackmanni monument, 9. märts 2023
Brackmanni park, Pärnu.jpg|Park novembris 2023
Brackmanni monument.jpg|Brackmanni monument novembris 2023


## Viited
Koroonapandeemia Maltas

**Koroonapandeemia [[Malta|Malta Vabariigis]]** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Maltas 7. märtsil 2020. Nakatunu oli Maltal elav Itaaliast pärit 12-aastane tüdruk, kes oli vanematega saabunud puhkuselt Trentinos. Hiljem tuvastati nakkus ka tema vanematel.

2020. aasta 13. novembri seisuga oli Maltas 7796 kinnitatud nakatumisjuhtumit, haiguse läbi oli surnud 92 inimest.

## Andmestik

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Maltal, allikas: https://deputyprimeminister.gov.mt/en/health-promotion/Pages/Novel-coronavirus.aspx


## Viited

## Välislingid
* https://covid19malta.info/
Maailma Toiduprogramm

**Maailma Toiduprogramm** (inglise keeles: *The World Food Programme*; **WFP**) on ÜRO koosseisu kuuluv toiduabi pakkuv organisatsioon.

See on maailma suurim humanitaarabiorganisatsioon ning suurim abiorganisatsioon, mis keskendub näljavastasele võitlusele ja toidujulgeolekule. WFP on ka suurim koolilõunate pakkuja. Organisatsioon on asutatud 1961. aastal. Maailma Toiduprogrammi peakorter asub Roomas ning sel on kontorid 80 riigis. 2019. aastal aitas WFP toiduga 97 miljonit inimest 88 riigis ning kaks kolmandikku tegevusest toimus sõjapiirkondades.

Lisaks toiduabile pakub Maailma Toiduprogramm ka tehnilist ja arenguabi, aitab luua valmisolekut ja reageerimisvõimekust hädaolukordade jaoks, haldab tarneahelaid ja logistikat ning edendab sotsiaalprogramme. Programm annab ka rahalist abi ning transpordib humanitaarabitöötajaid.

2020. aastal sai Maailma Toiduprogramm Nobeli rahuauhinna, millega tunnustati organisatsiooni jõupingutusi nälja vastu võitlemisel, panuse eest konfliktipiirkondades paremate rahutingimuste loomiseks ning püüete eest takistada kasutamast nälga sõja- ja konfliktirelvana.

## Viited
Troms og Finnmargi maakond

**Troms og Finnmargi maakond** (norra keeles *Troms og Finnmark*, kveeni keeles *Tromssa ja Finmarkku*, põhjasaami keeles *Romsa ja Finnmárku*) oli maakond Põhja-Norras aastatel 2020–2023.

Maakond moodustati 1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga Finnmargi ja Tromsi maakonna liitmisel. Samal ajal moodustati endise Tromsi maakonna Skånlandi vallast ja Nordlandi maakonna Tjeldsundi vallast uus Tjeldsundi vald, mis arvati samuti Troms og Finnmargi maakonda. Maakonna pindala oli umbes 75 000 ruutkilomeetrit ja see oli pindalalt Norra suurim maakond. Maakonna keskused olid Tromsø ja Vadsø, mis asusid teineteisest 800 km kaugusel.

Maakondade liitmine oli väga ebapopulaarne, eriti Finnmargis, kus mittesiduval referendumil hääletas 87% elanikest maakondade liitmise vastu. Referendumi tulemusest hoolimata ei tühistanud Storting maakondade liitmise otsust. Mõned Norra erakonnad lubasid järgmiste parlamendivalimiste järel maakondade liitmise tagasi keerata. 15. juunil 2022 otsustas Storting jagada maakonna alates 1. jaanuarist 2024 tagasi Finnmargi ja Tromsi maakondadeks. Skånlandi valda ei taastatud ja kogu Tjelsundi vald määrati Tromsi maakonna koosseisu.

## Viited
Svirkos

**Svirkos** on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Svirkose valla halduskeskus. Svirkos asub Valgevene piirist umbes 3,5 km kaugusel.

Svirkoses on põhikool, postkontor, kabel ja raamatukogu.

## Elanikkond


* 37 (1905)
* 59 (1931)
* 99 (1959)
* 197 (1970)
* 283 (1979)

* 349 (1987)
* 436 (1989)
* 359 (2001)
* 316 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Zalavas

**Zalavas** on küla Leedus Švenčionyse rajooni Pabradė vallas. Küla asub Pabradėst 13 kilomeetrit idas Mera jõe kaldal. Zalavasest läänes asub  Perūnase järv.

Zalavases on Pabradė gümnaasiumi alghariduse osakond.

## Ajalugu

Küla kohta on esimesed teated XVII sajandi lõpust. Zalavase mõisa kohta on teateid XIX sajandist. Selle juures asunud külas olid vesiveski ja villa kraasimise töökoda. Hiljem hakkas külast mööduma  Pabradėst Łyntupysse viiv raudtee. Aastal 1918 rajati sinna algkool. Nõukogude perioodil oli küla Baliuliai sovhoosi osakonnakeskus.

## Elanikkond


* 165 (1886)
* 262 (1905)
* 182 (1931)
* 159 (1959)
* 178 (1970)

* 217 (1979)
* 188 (1987)
* 161 (1989)
* 173 (2001)
* 140 (2011)


## Tuntud elanikke
* Józef Piłsudski - Poola sõjaväelane ja poliitik
* Bronisław Piłsudski - Poola etnograaf
* Adam Piłsudski - Poola poliitik
* Jan Piłsudski - Poola poliitik
* Kazimierz Piłsudski - Poola pankur


Zalavas 18188, Lithuania - panoramio.jpg|Zalavas
Zalavas, gatvė.JPG|Tänavavaade
Zułowo (1937).jpg|Zalavas aastal 1937


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
I noorte laulu- ja tantsupidu

**I noorte laulu- ja tantsupidu** (ametliku nimega **Eesti NSV koolinoorte laulupidu ja pioneeride V vabariiklik kokkutulek**) oli esimene noorte laulu- ja tantsupidu.

See toimus 30. juunist 1. juulini 1962. Ametlikult korraldati see pioneeriorganisatsiooni 40. aastapäeva auks. Idee korraldada koolinoortele üldpidudest eraldi laulu- ja tantsupidu tekkis Ellerheina dirigendil Heino Kaljustel ning rahvatantsujuhil ja tantsupedagoogil Alfred Raadikul. 

Toimus üks laulupeokontsert ja tantsupeo etendus. Laulupeol osales 11 000 noort ning tantsupeol 4000 tantsijat.

## Viited
Vajuonis

**Vajuonis** on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 146,6 meetri kõrgusel. Põhjas ja idas piirneb järv Ignalina rajooniga. Järv jääb Aukštaitija rahvusparki.

Kaldad on üldiselt kõrged ja metsased, idas kohati ka madalad ja soostunud. Kohati on kallastel põllud ja niidud. Kaldajoone pikkus on 10,28 kilomeetrit. Edelaosas on pikk abajas. Sügavaim koht asub järve lääneosas.

Järve suubuvad Tuolase järvest algav Tuola, Raudonupis ja veel 10 nimetut oja. Välja voolab Kretuonase järve suubuv Vajuonėlė.

Külad järve kaldal on  Rėkučiai, Kamša, Pavajuonis, Papravalė ja Lygumai. Põhjakaldal asub Papravalė linnamägi, järve kaldale on rajatud Lygumai vaatetorn.

Järve nimi tuleneb sõnast *veja*, mis tähistab noort heina või muru.

## Viited
Łyski

**Łyski** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Łyski asub rahvusvahelise maantee E67 ääres, Choroszczist ligi 3,5 km idakirdes ja Białystoki kesklinnast umbes 8,5 km lääneloodes.

## Viited
Cirkliškis

**Cirkliškis** on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Cirkliškise valla halduskeskus. Küla asub Švenčionysist kolm kilomeetrit edelas.

Külas on raamatukogu, Cirkliškise mõisa häärberis asub  Švenčionysi kutsehariduskeskus.

## Ajalugu

Külas Perkūnase mäel asus IV-XIV sajandil linnus, mille juures asus ka asulakoht. Linnust uuriti aastail 1958 ja 1979. 

Hiljem kujunes sinna mõis, mille omanike Tirkliste järgi on ka asula nime saanud. Aastal 1959 rajati külla põllumajandustehnikum. Varem kasutati küla kohta ka nimekuju **Cirkliške**.

## Elanikkond


* 203 (1905)
* 102 (1931)
* 243 (1959)
* 405 (1970)
* 432 (1979)

* 641 (1984)
* 699 (1989)
* 579 (2001)
* 496 (2011)



Cirkliškis, Saria, tvenkinys.JPG|Paisjärv Saria jõel
Cirkliškis, Lithuania - panoramio (6).jpg|Tänavavaade
Cirkliškis, prof. mokymo centras.JPG|Kutsehariduskeskuse hoone


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kościuki

**Kościuki** (valgevene keeles *Касцюкі*) on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Kościuki asub Choroszczist umbes 5 km edelas ja Białystoki kesklinnast ligikaudu 15 km läänes.

## Viited
Käsipall 1996. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[1996. aasta suveolümpiamängud]]el** oli kavas 24. juulist 4. augustini. 

1996. aasta Atlanta suveolümpiamängudel oli käsipall kaheksandat korda olümpiamängude programmis. Võistlus oli mõeldud nii naistele, kui meestele. Naised osalesid kuuendat korda käsipallis olümpiamängudel. Meeste turniiril osales 12 ja naiste turniiril 8 võistkonda. Käsipalliturniiri mängud toimusid Atlantas Georgia maailmakongressikeskuses (G-saal) ja Georgia Dome'i sisehallis.

Meeste turniiri võitis Horvaatia, kellele see oli esimene olümpiakuld, samas kui naiste turniiri võitis esimest korda Taani.

## Tulemused mehed

### Kvalifikatsioon

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### Poolfinaalid

#### 11.-12. koha mäng

#### 9.–10. koha mäng

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Tulemused naised

## Kvalifikatsioon

### Eelvoor

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

### Finaalvoor

#### Poolfinaalid

#### 7.–8. koha mäng

#### 5.–6. koha mäng

#### 3.–4. koha mäng

#### Finaalmäng

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Atlanta 1996 
|-
	
## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel
Jałowe

**Jałowe** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Jałowe asub Ukraina piirist 5,5 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest ligi 5 km idakagus ja Rzeszówist umbes 84 km lõunakagus.

## Viited
Trzęsówka

**Trzęsówka** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Kolbuszowa maakonnas Cmolase vallas. Trzęsówka asub Cmolasest umbes 4 km läänes, Kolbuszowast ligi 8 km ja Rzeszówist 36 km loodes.

## Viited
Hoszów

**Hoszów** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Hoszów asub Ukraina piirist umbes 6 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest 5,5 km kagus ja Rzeszówist 85 km lõunakagus.

## Viited
Jureczkowa

**Jureczkowa** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Ustrzyki Dolne vallas. Jureczkowa asub Ukraina piirist 3,5 km kaugusel, Ustrzyki Dolnest umbes 12 km põhjas ja Rzeszówist 70 km kagus.

## Viited
Kretuonas

**Kretuonas** või **Kretuonis** on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 145,7 meetri kõrgusel. Järv jääb Aukštaitija rahvusparki.

Järv paikneb jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt madalad ja tasased. Lõuna- ja edelakaldad on soostunud, ülejäänud metsased. Kohati esineb järve kallastel terrasse. Kaldajoone pikkus on 14,8 km, koos saartega aga 20,2 km. Järves on kuus saart: Didžioji, Skuivinės, Varonių, Galasalė, Alksnių ja Beržų kogupindalaga 31,4 ha. Neist suuremad on Skuivinė ehk Lazdynų saar (6,9 ha) ja Didžioji ehk Plikasalė saar (23,5 ha). 

Kaldariba on lai, läänes liivane või kruusane. Kallastel moodustavad kaislad ja pilliroog 30-40 meetri laiuse riba, kohati on selle laius aga 150 meetrit. Küladest jäävad järve kallastele  Rėkučiai, Reškutėnai, Murmos,  Kretuonys, Pakretuonė. Kretuonase loodekaldal kasvab kaks looduskaitsealust Kretuonase tamme.

Järve kaitseks on loodud Kretuonase maastikukaitseala, mis on ka Natura 2000 ala. Järvel elavad mustkael-pütt, rukkirääk, mustviires, hallhani, täpikhuik, põldvutt, rohunepp, mustsaba-vigle.

Järve suubuvad Vajuonise järvest algav  Vajuonėlė,	Kretuonykštise järvest algav Žaugėda, Pašaminė, Gylis, Kampupė ja veel 5 nimetut oja. Välja voolab Žeimenyse järve suubuv Kretuona. Järve valgla on 154,7 km².

Järve nimi tuleneb sõnast *kretėti*, mis tähendab värisemist, rappumist. Eesliide *kret-* on vana vor, mis tähistas varem raba.

## Viited