open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduard Kägi

**Eduard Kägi** (23. märts 1899 Mahu küla Viru-Nigula kihelkond – 4. aprill 1997) oli eesti meremees, matemaatik, meteoroloog, merenduspedagoog ja vaimulik.

Hariduse sai Eduard Kägi külakoolis, kihelkonnakoolis ja kõrgemas algkoolis. Tal oli ka igatsus keskkooli minna, kuid kehvade majandusolude tõttu astus ta Narva merekooli, hiljem Peterburi merekooli. Peterburi merekadettide koolis õiendas ta kapteni eksamid. Tagasi kodumaal olles lõpetas ta Tartu õhtugümnaasiumi ja asus õppima Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda, kus ta õppis matemaatikat, füüsikat ja astronoomiat. Ülikooli lõpetas ta aastal 1927. Seejärel siirdus ta Tallinna Merekooli õpetajaks. 

Ta töötas aastaid Tallinna Merekoolis õpetajana ja kolm aastat oli selle direktor. Ta kirjutas ka kaks õpikut. Veendunud ulatusliku hariduse väärtuses merejuhtkonna väljaõpetamiseks, astus ta Hamburgi Ülikooli, õppides seal meteoroloogiat, okeanograafiat ja füüsikat. Hamburgis kaitses ta 25. juulil 1939 *dr. rer. nat.* doktoriväitekirja teemal "Õhurõhu ja tuulte mõju veeseisule Eesti rannikul". 

Rootsis töötas dr. Kägi Göteborgi aeroloogiajaama juhatajana ja hiljem Göteborgi merekooli korralise õppejõuna kuni erruminekuni aastal 1968. Koolivaheaegadel sõitis ta Rootsi laevade juhtkonnas ookeanidel ja ümbermaailmareisidel. Oli ka innukas koorilaulja, alustades juba aastal 1913 segakooris. Hiljem osales üliõpilas- ja meeskoorides. Osales 1994. Tallinnas üldlaulupeol, kus andis ka intervjuu Mati Talvikule. 

Lapsepõlves unistas ta kirikuõpetajaks saamisest. Küpse mehena hakkas ta usuteadust õppima. Ta õppis usuteadust aastatel 1966–1969 Lundi Ülikoolis ja Göteborgi Svenska Religions-Vetenskapliga Institutis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Stockholmi koguduses. Õpetajaks ordineeriti ta 22. märtsil 1970.

Oli aastatel 1970–1985 Põhja-Saksamaa koguduse õpetaja, 1970–1987 Niedersachseni koguduse õpetaja. Aastatel 1974–1987 oli ta Saksamaa praostkonna abipraost. Aastatel 1982–1987 oli ta Lõuna-Baieri- ja Baden-Württembergi koguduse hooldajaõpetaja. 1987. aastal läks ta kirikutöölt emerituuri.

## Viited

## Kirjandus
*Meteoroloogia ja okeanograaafia: merekoolidele / Eduard Kägi. Tallinn: Tallinna Merekool, 1933.
*Astronoomia merekoolidele / Eduard Kägi. Tallinn: Tallinna Merekool, 1934.
*Eluraamat: [mälestused] / Eduard Kägi. Kållered: [s.n., 1992] (Rootsi).
S2 (Berliin)

**S2** on Berliini linnaraudtee liin, mis liikleb Bernau ja Blankenfelde vahel. Liinil on 28 peatust. Liin sõidab tipptunnil 10-minutilise intervalliga, muul ajal 20-minutilisega.
Heinrich Richard Hoffmann

**Heinrich Richard Hoffmann** (16. juuli 1868 Koeru – 11. juuni 1935 Rakvere) oli Eesti vaimulik ja India misjonär.

Õppis Paide erakoolis ja Tallinna toomkoolis, mille lõpetas aastal 1887. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis aastatel 1887–1892. Prooviaastal oli ta Nissi Maarja koguduses Emil Johann Heinrich Bruhnsi juures. Ordineeriti õpetajaks 4. märtsil 1894 Tallinna toomkirikus.

Oli aastal 1895 Kodavere Mihkli koguduse abiõpetaja. 1896–1900 oli ta Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja.

Seejärel läks Indiasse misjonäriks: 1901–1906 oli ta Coimbatores, Tamil Nadu osariigis, lõi aastal 1905 uue misjonijaama Udamalpetti; 1908–1909 töötas Mayaverami misjonijaamas (juhatades samaaegselt tütarlaste vaestemaja). 1909–1911 oli puhkusel kodumaal, mida sisustas misjonijutlustega Eesti- ja Liivimaa kirikutes, aga ka misjonireisidega Venemaale. 1911–1919 töötas ta Tanjore (praegu Thanjavur) misjonijaamas, olles samas poeglaste kooli juhataja.

Oli aastal 1919 Vaivara koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1920–1934 oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. 1. aprillil 1934 jäi emerituuri, asudes elama Rakverre. Rakveres ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja. Tema äi Alexander Immanuel Voss oli Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Kaks tema õde (Anna Wilhelmine ja Selma Emilie) olid abielus Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja Johann Heinrich Braschega, õde Anna Louise oli abielus Kadrina- ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja, õde Margarethe Helene Elisabeth oli abielus Jõelähtme koguduse õpetaja Oskar Ernst Emil Tombergiga. Vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli Ridala- ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Otto Konrad Ernst Hoffmann oli arhitekt.

## Viited

## Välislingid
*HEINRICH RICHARD HOFFMANN
Linda Ruud

**Linda Ruud** (7. detsember 1932 Lehtse – 23. juuni 2010 Tallinn) oli eesti luuletaja, tõlkija ja prosaist. 

Ta oli raudteelase ja õpetaja tütar. 1936. aastal kolis pere Tapale, kus Linda lõpetas 1951. aastal Tapa Keskkooli.

Ta asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda loogika ja psühholoogia erialal, kuid lõpetas 1956. aastal eesti filoloogia erialal. 

Ta töötas Tapa rajoonilehtede juures, Tallinnas Õhtulehe toimetuses tõlkijana ja kirjastuses Eesti Raamat toimetajana. 

## Looming
Tema debüütluulekogu ilmus 1962. aastal debüteerinud noorte luuletajate esimeses kassetis. Kokku on ta avaldanud kolm luulekogu ja ühe proosaraamatu.

Ta tõlkis eesti keelde näiteks Sergei Jessenini luuletusi, samuti paljudes teiste tõlkijate tõlgitud proosaraamatutes sisalduvaid värsse inglise, vene, poola jt keeltest.
### Teoseid
*"Mu südames on pühapäev" (1962)
*"Naera, Kassandra" (1973)
*"Naine vabast ajast" (romaan, 1979)
*"Mõte Tulemaast" (1989)

## Viited

## Välislingid

*Esimene raamat. Linda Ruud (raadiosaade, autor loeb oma luuletusi). Eesti Raadio, 1962
*"Linda Ruud 7. XII 1932 – 23. VI 2010 In memoriam". Looming 2010/8
S2

**S2** võib olla:
* **[[S2 (Berliin)|S2]]**, Berliini linnaraudtee liin. Samanimelised liinid on ka paljudel teistel Saksamaa linnaraudteedel (Dresdeni, Hamburgi, Hannoveri, Müncheni jne).
* **[[S2 (täht)|S2]]**, täht.

**S2** võib märkida luureohvitseri või luureosakonda.

Sarnase nimetusega võivad olla tähistatud:
* **[[Audi S2]]**, Audi mudel.
* **[[Focke-Wulf S 2]]**, Saksamaal kasutatud treeninglennuki tüüp.
* **[[S/2007 S 2]]**, Saturni looduslik kaaslane.
* **[[S-2]]**, Nõukogude Liidu allveelaev.

**[[Väävel]]** moodustab **S<sub>2</sub>** molekule 800 °C ületaval temperatuuril.
Suitsupääsuke (perekond)

**Suitsupääsuke** (*Hirundo*) on perekond pääsulaste sugukonnas. Eestis elab neist suitsupääsuke.

Paljudel selle sugukonna liikidel on sinakas seljaosa. Nende peaosas on punakat tooni ja alaosas sageli valgeid või roostekarva osi.

Kõiki suitsupääsukese perekonna liike leidub Vanas Maailmas. Ameerikas leidub neist üksnes suitsupääsukest.

## Liigid

*Aafrika suitsupääsuke *Hirundo lucida*
*Austraalia suitsupääsuke *Hirundo neoxena*
*Bantu suitsupääsuke *Hirundo angolensis*
*Lõkapääsuke *Hirundo nigrita*
*Niitsaba-pääsuke *Hirundo smithii*
*Rand-suitsupääsuke *Hirundo tahitica*
*Ruske-sinipääsuke *Hirundo nigrorufa*
*Sarapääsuke *Hirundo dimidiata*
*Sinipääsuke *Hirundo atrocaerulea*
*Sudaani suitsupääsuke *Hirundo aethiopica*
*Suitsupääsuke *Hirundo rustica*
*Valgekurk-suitsupääsuke *Hirundo albigularis*
*Valgesaba-pääsuke *Hirundo megaensis*
*Valgetiib-pääsuke *Hirundo leucosoma*
Deglatsiatsioon

**Deglatsiatsioon** on protsess, mille käigus maa vabaneb liustike alt. Deglatsiatsioon toimub jäävaheajal, mil ablatsioon ületab akumulatsiooni. 

Eesti alal toimus viimane deglatsiatsioon ligikaudu 11 000 aastat tagasi. 

## Vaata ka
*Glatsiatsioon
*Jäävaheaeg

## Viidatud ja kasutatud allikad
Hügroskoopsusvesi

**Hügroskoopsusvesi** ehk **adsorptsioonivesi** on mulla või kivimiosakeste pinnale tugevasti kinnitunud (adsorbeerunud) vesi. Adsorbeerumine osakestele toimub molekulaar- ja elektrostaatiliste jõudude toimel. 

Taimed hügroskoopsusvett omastada ei suuda.

## Vaata ka
*Kilevesi

## Viited
Aju- ja pagunähtus

**Aju- ja pagunähtus** on mingis veekogus (nt meres) tuule mõjul tekkiv veemasside selline ümberpaigutumine, kus tuulealuses küljes vee tase langeb (paguvesi) ja tuulepealses tõuseb (ajuvesi).

Eesti rannikuvetes (Soome lahes) on aju- ja pagunähtustena veetase tõusnud kuni 2,9 m .

## Vaata ka
*Ajuvesi
*Looded
*Paguvesi

## Viited
Harilik kitseenelas

**Harilik kitseenelas** (*Aruncus dioicus*) on roosõieliste sugukonda kitseenela perekonda kuuluv rohttaim.

Harilik kitseenelas kasvab Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Ta eelistab niisket rammusat pinnast; kasvab hästi nii varjus kui ka päikese käes. Sageli kasvab mägedes.

Kitseenelas on mitmeaastane taim, mis kasvab välja lühikesest tugevast risoomist. Ta kasvab 1½–2 meetri kõrguseks. Tal on kõhn jäik püstine vars, mis vahel puitub alumises otsas. Sellel kasvavad vahelduvad sulgjad liitlehed. Lehed võivad olla kuni meetripikkused.

Taim õitseb juunis-juulis. Väikesed kreemjad õied moodustavad pika sulgja püramiidja õisiku. Õisik on 2–3 dm pikk ja tavaliselt kergelt kaardus. Üksikõis on 3 mm läbimõõdus ja lühikese õierao otsas. Kitseenelas on kahekojaline taim. Emasõied on puhasvalged, isasõied pigem kreemikad.

Taim on kiire kasvuga, õitseb rikkalikult, talub hästi külma ning võib aastakümneid samal kohal kasvada. Seetõttu on kitseenelas väga levinud ilutaim.

## Välislingid
*
Petr Nečas

**Petr Nečas** (sündinud 19. novembril 1964 Uherské Hradištěs Zlíni maakonnas) on Tšehhi poliitik

Aastatel 2006–2009 oli ta asepeaminister ja sotsiaalminister.

Alates 20. juunist 2010 (kohusetäitjana 13. märtsist 2010) kuni 17. juunini 2013 oli ta Kodanike Demokraatliku Partei esimees.

28. juunist 2010 kuni 10. juulini 2013 oli ta Tšehhi peaminister.

## Välislingid

* Koduleht
Joastik

**Joastik** ehk **kaskaad** on mitu üksteisele järgnevat juga ehk mitmeastmeline juga.

Ka Eestis asub joastikke, näiteks Treppoja joastik ja Aluoja joastik.

## Vaata ka
*Jugade loend
*Eesti jugade loend

## Viited
Jääjärv

**Jääjärv** (ka **liustikujärv**) on jahe seisuveekogu, mis on tekkinud mandrijää või mäeliustiku sulamisest.  

Jääjärvedes settivad mitmesugused purdsetted. Eesti alal olnud jääjärvedes on settinud sageli näiteks viirsavi.

## Vaata ka
*Jääpaisjärv

## Viited
Jääpaisjärv

**Jääpaisjärv** on jääjärv, mis on tekkinud liustiku ette. 

Jääpaisjärved liigitatakse: 
: a) lühiajalisteks kohalikeks väikesteks jääpaisjärvedeks ja
: b) pikemaajalisteks (sajandeid püsivateks) suurteks jääpaisjärvedeks.

Pikemaajalisetest jääpaisjärvedest on üks tuntumaid Balti jääpaisjärv, mida nimetatakse ka Läänemere arengu esimeseks staadiumiks.

## Vaata ka
*Balti jääpaisjärv
*Jääjärv

## Viited
Olvi Pint

**Olvi Pint** (sünninimi **Olvi Walter**; 25. juuni 1914 Voka – 2. oktoober 1997 Thunder Bay) oli esimene Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku naisvaimulik. 

Ta õppis Voka algkoolis Virumaal, keskhariduse sai ta Tallinnas. Omandas aseõe kutse, töötas Tallinna Keskhaigla juures, õppis Tallinna Konservatooriumi Riiklikus Lavakunstikoolis ja töötas ka Konsistooriumi juures. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale Baierisse, kus leidis tööd kudumisvabrikus. Pärast Saksamaa kapituleerumist töötas halastajaõena UNRRA põgenikehaiglais Wiesbadenis ja Hanaus. 

Kanada pealinna jõudis ta märtsis 1948, töötades algul majaabilisena, hiljem kassiirina toidukaupluses, pühendades vaba aja eesti kogudusele ja Eesti Seltsile. Pärast abiellumist 1958. aastal asus Põhja-Ontariosse Thunder Bay linna, kus lõpetas 1967. aastal Lakeheadi Ülikoolis (Lakehead University) "Drama and Arts" kursuse ja kuulus Thunder Bay linnateatri koosseisu. Pärast abikaasa surma 1977. aastal õppis ta Uut ja Vana Testamenti Confederation College'i juures. 1978. aastal registreerus äsjaasutatud E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi üliõpilaseks Torontos, mille kursuse lõpetas 1981. aastal, misjärel teenis Thunder Bay kogudust praost Andres Tauli juhendamisel. Olvi Pint ordineeriti esimese väliseesti naisena õpetajaametisse 11. novembril 1984.

Olvi Pint teenis Thunder Bay kogudust aastatel 1984–1997.
Esimene Eesti naisvaimulik on ka 

## Viited

## Välislingid
*Olvi Pint TLÜAR väliseesti isikud
Puy de Sancy

**Puy de Sancy** on kustunud kihtvulkaan Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus, Keskmassiivi Monts Dore'i mäestiku kõrgeim mägi.

Puy de Sancy kõrgus on 1885 meetrit.

Mäe põhja- ja lõunanõlval saab harrastada mäesuusatamist.
Käosulane (perekond)

**Käosulane** (*Hippolais*) on värvuliste seltsi roolindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

## Levila
Käosulased on levinud Euroopas, Lääne-Aasias ja Loode-Aafrikas. Parasvöötmes pesitsevad käosulased on rändlinnud, talvituvad ekvatoriaalses ja lähisekvatoriaalses Aafrikas ning Edela- ja Lõuna-Aasias.

## Kirjeldus
Nad asustavad põõsastikke, puistuid ja metsi.

Välimuselt sarnanevad nad roolindude, põõsalindude ja lehelindudega. Neil on kollane või helehallikas alapool ja rohekas või pruunikas ülapool. Neile on tunnuslik hele valjasriba. Teistest põõsalindudest eristab neid pisut laiem nokatüvik ja nurgelisem saba.

Käosulased on putuktoidulised, kuid mõnikord söövad marju ja seemneid.

Laulus matkivad nad osavalt teiste lindude hääli. 

## Taksonoomia

2004 avaldati ajakirjas British Birds uurimus, mille kohaselt on käosulase perekond roolinnu perekonna suhtes parafüleetiline rühm. Täpsemalt öeldes jaguneb käosulase perekond kaheks alamperekonnaks, mida nimetatakse *[[Hippolais (alamperekond)|Hippolais]]* ja *[[Iduna (alamperekond)|Iduna]]*, kummaski 4 liiki. Sealjuures on alamperekond *Iduna* roolinnu perekonnaga lähemalt sugulane kui alamperekonnaga *Hippolais*.

See artikkel põhines 1997. aasta andmetel, millest lähtudes arvas Hollandi Linnusüstemaatika Komitee alamperekonna *Iduna* 4 liiki juba 1998 roolinnu perekonda. Kuid Briti Ornitoloogide Liidu Linnuvaatluskomitee, mis vastutab kõigi Suurbritannias kohatud lindude süstemaatika eest, taastas need liigid käosulase perekonda, mitte et komitee oleks seda lahendust lõplikuks pidanud, sest DNA uuringute tulemusi kahtluse alla ei seatud, vaid komitee hinnangul vajab see küsimus edasist uurimist ja senikauaks on otstarbekas säilitada seni kehtinud süstemaatika.

Välja on toodud argument, et linnulaulu põhjal pole käosulaseid ja roolinde võimalik eristada.

## Liigid
*käosulane (*Hippolais icterina*)
*kõnnu-käosulane (*Hippolais languida*)
*õlipuu-käosulane (*Hippolais olivetorum*)
*lääne-käosulane (*Hippolais polyglotta*)

## Viited
Lääne-käosulane

**Lääne-käosulane** (*Hippolais polyglotta*) on roolindlaste sugukonda käosulase perekonda kuuluv lind.

## Levila

Lääne-käosulane elab Edela-Euroopas, Itaalias ja Loode-Aafrikas. Seal täidab ta sama ökoloogilist nišši mis käosulane Eestis. Ta rändab talveks Lääne-Aafrikasse.

## Välimus

Lääne-käosulase kehapikkus on umbes 13 cm. Ta on käosulasega äravahetamiseni sarnane, tühisteks erinevusteks on temast natuke lühemad tiivad, pruunid jalad ja heleda tiivalaigu puudumine. Täiskasvanud linnul on pruun selg, pruunid tiivad ja kollakas alapool. Nokk on tugev ja terav. Mõlemad sood on ühesugused nagu põõsalindudel ikka, aga noorlinnud on kõhu alt kahvatumad.

Kuid lääne-käosulase laul on märksa teistsugusem: pikk ja kiire vaheldusrikas sädin. Kutsehüüd on lühike *tsrit* või *tsk*.

## Elupaik

Lääne-käosulane asustab lehtpuistuid ja -põõsastikke, sageli veekogude kallastel.

## Pesitsemine

Emaslind rajab pesa madalale (0,3–5 m kõrgusele) puu või põõsa oksaharule. Kurnas on 3–5, tavaliselt 4 muna, mida emane haub 12–13 päeva. Pojad lahkuvad pesast 11–13 päeva vanuselt ja iseseisvuvad umbes 9 päeva möödudes.

## Toitumine

Lääne-käosulase peamine toidus on putukad ja muud väikesed selgrootud. Sügisel sööb ta ka marju.

## Viited
Leet-käosulane

**Leet-käosulane** (*Hippolais pallida*) on roolindlaste sugukonda kuuluv lind.

## Süstemaatika

Euroopas leidub kaks alamliiki, mida uuema süsteemi järgi on hakatud käsitlema liikidena: idapoolne *elaeica* ja läänepoolne *opaca* (mauri käosulane). Mauri käosulane on pisut suurem ja suurema nokaga ning tema keha alaküljel on pruunikas varjund. Leet-käosulase kõhupool on vahel rohekas ja teda on väga keeruline eristada lõuna-käosulasest (*Hippolais rama*). Aafrikas leidub lisaks veel kolm alamliiki.

## Levila

Leet-käosulane on levinud Lõuna- ja Kagu-Euroopas, Väike-Aasia, Lähis-Idas ja Aafrikas põhja pool ekvaatorit.

Ta on rändlind. Talvitumisalad asuvad Saharast lõunas ja Araabia poolsaarel.

Eestis on leet-käosulast kohatud ainult ühel korral, 2004. aasta varasuvel Läänemaal.

## Välimus

Leet-käosulane on 12–14 cm pikk, beežikashalli ülapoole ja valge alapoolega käosulane. Sugupooled on sarnased nagu teistelgi käosulastel. Talle on iseloomulik saba allapoole vibutamine.

Leet-käosulase laul on üksluine sädin.

## Elupaik

Leet-käosulane elab poolkõrbete ja orgude kuivades põõsastikes, oaasides, aedades ja kultuurmaastikul.

## Pesitsemine

Leet-käosulase pesa paikneb madalal puul või põõsas, tavaliselt vähem kui kahe meetri kõrgusel. Kurnas on 2–5, sagedamini 3–4 muna, mida haub peamiselt emaslind 11–13 päeva. Pojad väljuvad pesast 11–15 päeva vanuselt. Leet-käosulane pesitseb suve jooksul tavaliselt kaks korda.

## Toitumine

Leet-käosulane on peamiselt putuktoiduline nagu enamik teisigi põõsalindlasi. Sügisel sööb ta ka marju.

## Viited

## Välislingid
*
Leif Kalev

**Leif Kalev** (sündinud 28. juulil 1976) on Eesti sotsioloog, politoloog ja riigiametnik.

Aastal 1999 astus ta politoloogiadoktorantuur Helsingi Ülikoolis ja 2002 sotsioloogiadoktorantuuri Tartu Ülikoolis. Aastal 2006 kaitses ta Tallinna Ülikoolis riigi- ja poliitikateaduste alal doktoritöö  "Multiple and European Union Citizenship as Challenges to Estonian Citizenship Policies" (juhendaja Rein Ruutsoo). 

2007. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli Riigiteaduste Instituudis, 2008–2012 oli ta selle direktor. Alates 2015. aastast on ta olnud seal professor, 2016–2023 riigiteaduste professor, 2023. aastast politoloogia professor.  

16. juulil 2012 asus ta tööle siseministeeriumi korrakaitse- ja migratsioonipoliitika asekantslerina. 2012. aasta oktoobrist alates täitis Leif Kalev siseministeeriumi kantsleri ülesandeid ning määrati kantsleriks jaanuaris 2013. Ta lahkus ametist omal soovil 2015. aastal.

## Artikleid
*Leif Kalev: Maadevahetus ja poliitkultuur. Delfi, 24. oktoober 2007
*Mitmetasandilise valitsemise võimalused Eesti kohaliku omavalitsuse õiguslikul korraldamisel. Riigikogu Toimetised nr 17, 2008
*Poliitiline kultuur ja Eesti ühiskonna uuenemine. Vikerkaar, 4–5/2009 (kahasse Tõnis Saartsiga)
*Leif Kalev: noored sotsid on vanadest julgemad. Delfi, 15. detsember 2009

## Tunnustus
*2011 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Välislingid
*
Lumivalgeke

**"Lumivalgeke"** (**[[ATU]] 709**) on rahvusvaheliselt levinud muinasjutt, mida tuntakse eeskätt vendade Grimmide kirjandusliku töötluse kaudu.

Eestist on muinasjutust üles kirjutatud 58 varianti, millest pooled pärinevad Setumaalt.

Muinasjutu põhjal tegi Walt Disney 1937. aastal joonisfilmi "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi".

## Viited
Friedrich Stockholm

**Friedrich Wilhelm Constantin Stockholm** (1. oktoober 1884 Tartu – 26. detsember 1968 Sydney) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1905. aastal Tartus gümnaasiumi hõbeaurahaga. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1905–1911. Prooviaastal oli ta Tarvastu ja Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 22. jaanuaril 1912.

Korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige ja auvilistlane.

Stockholm oli aastatel 1912–1914 Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja, 1914–1918 Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja ja 1919–1944 Tallinna Toompea Kaarli koguduse II pihtkonna õpetaja.

Lisaks kogudusetööle oli tal muidki ameteid. Veebruaris 1919 loodi Johan Laidoneri korraldusel Eesti Kaitseväe juurde sõjaväepastori ametikoht. Sama aasta märtsis kinnitati sellele kohale kaks esimest vaimulikku: Jakob Kukk ja Friedrich Stockholm. Mõne aja pärast nimetati ta sõjaväeõpetajate juhatajaks (tänapäeval peakaplan) tiitliga "sõjaväeõpetajate seenior". Sõjaväes teenis ta ka pärast Vabadussõda osalise ajaga kuni aastani 1940. Ta oli tegev ka Punases Ristis – Eesti Punase Risti Peavalitsuse liige ning Eesti Punase Risti hoolekande ja lastevarjupaikade osakonna juhataja. Eesti Loomakaitse Liidu juhatuse liige. Oli usuõpetaja mitmes koolis: lühemat aega Tallinna Linna Kommertskoolis ja Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis ning pikemat aega Tallinna Poeglaste Gümnaasiumis. Friedrich Stockholm oli 1942. aastal Venemaa eestlaste usuliseks teenimiseks moodustatud komitee esimees.

1944. aastal suvel põgenes ta koos perega Saksamaale. Aastatel 1944–1948 elas Saksa­maal, hooldades ja teenides põgenikke Jenas, Heiligenstadtis, Göttingenis ja Oldenburgis. 

Novembris 1948 jõudis 64-aastane õpetaja Stockholm koos perega Austraaliasse Sydneysse. 14. novembril 1948 pidas ta Sydneys esimese teenistuse. Sydney Jaani koguduse õpetaja oli ta 1948–1960. 1960. aastal jäi ta emerituuri. Ta suri 1968. aastal ning on maetud abikaasa ja pastorist poja Uno kõrvale Rookwoodi surnuaiale.

## Isiklikku
Friedrich Stockholm oli abielus, peres oli kolm poega. Uno Stockholm oli Melbourne'i koguduse õpetaja, Friedrichist sai orelikunstnik.

## Viited

## Välislingid
*Koguduse ajalugu. Külli Keel. Kristus üksi annab jõudu meie tööle ja elule … Koguduse II pihtkonna õpetaja Friedrich Stockholmi 32. surma-aastapäeval Sulane nr. 4, jõulukuu 2000
Geohüdroloogia

**Geohüdroloogia** ehk **maaveehüdroloogia** on hüdroloogia haru, mis keskendub maavee uurimisele.

## Vaata ka
*Hüdrogeoloogia

## Viited
Michael Möllenbeck (vaimulik)

**Michael Möllenbeck** (1595 Stralsund – 1656/1657) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 28. juunil 1615 Greifswaldi ülikooli. Oli Hageri Lambertuse koguduse kirikuõpetaja 1628–1645. Piiskopi visitatsioonil 10. veebruaril 1639 leiti koguduses palju rõõmustavat: vaesed lihtsad talupojad oskasid täiesti rahuldavalt viit kristlikku usupeatükki ja palveid. Samas pidi pastor koguduses õpetustööd veelgi tõhustama. Kuigi 5. aprillil 1645 oli ta Hageris, ordineeriti ta 20. veebruaril 1645 Ambla Maarja koguduse õpetajaks. Ambla koguduse õpetaja oli ta 1645–1656, lisaks oli ta aastatel 1647–1656 Järva praost.

Oma töös kasutas ta Stahli kiriku käsi- ja koduraamatut. Tema ajal jagas piiskop Joachim Jhering 1644 visitatsioonil kogudusele ka eestikeelseid aabitsaid. 1. veebruaril 1645 kinnitati ta koos Johannes Haquinus Forseliuse, Heinrich Gösekeni, ja Reiner Brockmanniga Uue Testamendi eesti keelde tõlkijaks. Koostas Rootsi Pommeri (Greifswaldi ja Demmini) komandandi Heinrich Burteni matusetrükise (Tallinnas 1643, 22 lk.), kirjutanud juhuluulet.

## Isiklikku
Arvatavasti oli tema vend Juuru Mihkli koguduse õpetaja Josua Möllenbeck, nende isa Michael Möllenbeck oli pastor Stralsundis. Tema poeg Michael Möllenbeck oli Ambla Maarja koguduse pastor aastatel 1658–1679.

## Viited
Äksi Andrease kogudus

EELK **Äksi Andrease kogudus** on luterlik kogudus, mis kasutab Äksi kirikut.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda.

2022. aasta seisuga on koguduse õpetaja Esa Luukkala.

Jumalateenistused toimuvad Äksi kirikus või pastoraadis.

## Koguduse pastorid ja õpetajad
*1627–1633 Nikolaus Bagge, Palamuse koguduse pastor
*?–? Heinrich Fabricius noorem, Kambja koguduse pastor
*1634–1637 Christiern Henrici, Palamuse koguduse pastor
*1637–1645 Nikolaus Bagge
*1647–1650 Johann Konrad Schneider
*1650–1658 Johannes Chemnitius
*1660–1663 Henrik Elosinius
*1664–1668 magister Johannes Stemann (Stegemann), Äksi kihelkonnakoguduse ja Kursi koguduse pastor
*1668–1672 Johann Heinrich Gastorius
*1673–1697 Georg Zacharia
*1697–1698 Johannes Svenske
*1698–1712 Bernhard Oldekop  (1662–1712)
*1712–1714 Nikolaus Justus Ludwig
*?–1724 Johannes Paulini Wunderlich
*1725–1744 Carl Gustav von Staden
*1745–1747 Johan Peter von Krabbe
*1748–1758 Joachim Heinrich Dehn
*1760–1763 August Wilhelm Hupel
*1764–1794 Friedrich Reinhold Oeding
*1795–1814 Johan Christoph Thämer
*1815–1832 Otto Wilhelm Masing
*1834–1855 Franz von Akermann
*1856–1867 Georg Theol
*1867–1892 Emil Ewald Wegener
*1892–1919 Leberecht Georg Traugott Greinert
*1920–1927 Friedrich von Mickwitz
*1927–1929 Leberecht Georg Traugott Greinert 
*1929–1948 Jaan Konsin
*1950–1951 Aleksander Eller
*1954–1956 Evald Ilja
*1956–1964 Elmar Kõrv
*1966–1966 Peep Audova
*1966–1967 Juhan Jõgi 
*1967–1969 Elmar Promen, Laiuse koguduse õpetaja
*1969–1970 Rinaldo Nurm, Laiuse koguduse õpetaja 
*1970–1971 Johannes Selliov, Tartu Pauluse koguduse õpetaja
*1971–1980 Evald Ilja, Palamuse koguduse õpetaja 
*1980–1993 Kalle Mesila, Tartu Peetri koguduse õpetaja
*1993–2009 Urmas Oras
*2009–2010 Joel Luhamets, Tartu Pauluse koguduse õpetaja 
*2010–tänaseni Esa Luukkala

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Eecks, ehstnisch Eksi oder Aeksi kihelkond, 1843 seite 89-90
Aegean Airlines

**Aegean Airlines** on Kreeka suurim lennufirma nii lennukipargi suuruse kui ka reisijate arvu poolest. See opereerib regulaar- ja tšarterlennuliine Ateenast ja Thessaloníkist teistesse Kreeka suurematesse lennujaamadesse ja ka mõnda teise Euroopa sihtkohta. 

2008. aastal vedas lennufirma 5 978 083 reisijat, ületades esimest korda rivaali Olympic Airlinesi, mis vedas 5 265 729 reisijat. 2009. aastal transportis Aegean 6 600 000 reisijat.

## Lennukipark
Aegean Airlinesi lennukid (seisuga 27. detsember 2015):

## [[Koodijagamine]]

Aegean Airlinesil on koodijagamise lepingud järgnevate lennufirmadega:

*Air Baltic
*Air Canada
*Etihad Airways
*LOT Polish Airlines
*Scandinavian Airlines
*S7 Airlines
*Singapore Airlines
*Turkish Airlines
*Brussels Airlines
*TAP Portugal
*Lufthansa
*United Airlines

## Viited
Green River

**Green River** ('roheline jõgi') on mitme jõe ja muu koha nimi:

* **[[Green River (Utah)|Green River]]**, jõgi USA-s Utah', Wyomingi ja Colorado osariigis; Colorado jõe suurim lisajõgi
* **[[Green River (Kentucky)|Green River]]**, jõgi USA-s Kentucky osariigis, Ohio jõe lisajõgi
* **[[Green River (Utah' linn)|Green River]]**, linn Utah' osariigis
* **[[Green River (Wyoming)|Green River]]**, linn Wyomingi osariigis
* ...

*"Green River", Creedence Clearwater Revivali album aastast 1969
**"Green River", selle albumi nimilaul
***[[Green River (ansambel)|Green River]]** on USA grungeansambel
Michael Möllenbeck

**Michael Friedrich Möllenbeck** (12. detsembril 1969 – 2. november 2022) oli saksa kettaheitja.

Ta võitis pronksmedali maailmameistrivõistlustel 2001. aastal Edmontonis ja 2005. aastal Helsingis ning Euroopa meistrivõistlustel 2002. aastal Münchenis.

Tema isiklik rekord kettaheites oli 67.64 (2002) ja kuulitõukes 16.78 (1995).

## Viited
Maavesi

**Maavesi** on maapõues mis tahes agregaatolekus (sh mullas) leiduv vesi. 

Maavett uurib geohüdroloogia ehk maaveehüdroloogia.

## Vaata ka
*Mullavesi
*Põhjavesi

## Viited
Kersti Kimmel

**Kersti Kimmel** (neiupõlvenimi **Kersti Jürisalu**; 10. juuli 1938 Pärnu – 15. november 2016 Barrie, Kanada) oli eesti vaimulik.

1944. aastal põgenes ta Eestist Rootsi. 1951. aastal emigreerus Kanadasse. Õppis Stockholmi Eesti Algkoolis. Keskhariduse sai ta Victoria Parki nimelises Keskkoolis Kanadas. 1962. aastal lõpetas diplomiga rakenduskunsti alal USA-s Minnesota osariigis Minneapolises asuva kunstikooli Palmer School of Advertising and Fine Art. Seejärel õppis kolm aastat prantsuse keelt Yorki Ülikoolis Torontos, lõpetas ülikooli bakalaureusekraadiga prantsuse keele alal. 1982. aastal lõpetas ta Kanadas Ryersoni Ülikooli kaubanduse ja äritegevuse alal. Õppis aastatel 1978–1981 Toronto Usuteaduslikus Instituudis. Oli prooviaastal E.E.L.K. Toronto Jakobi koguduses ja Toronto Rootsi luterlikus koguduses (mõlemas juhendajaks õpetaja Tõnis Nõmmik) ning Cleveland-Ohio koguduses, kus tema juhendaja oli õpetaja Elmar Pähn. Ordineeriti õpetajaks 16. juunil 1985 Torontos.

Töötas 1984. aastast diakonina USA Esimeses praostkonnas, pärast ordineerimist aga vikaarõpetajana samas praostkonnas. Alates 1995. aastast oli ta ametis Michigan-Detroidi koguduse hingekarjasena.

## Isiklikku
Tema isa Boris Jürisalu kuulus 39. Viljandi Politsei Pataljoni, sõjakeerises vangistati ja saadeti poliitvangina Siberisse, 1956. aastal naasis Eestisse. Isa suri 1985. aastal ja on maetud Häädemeeste surnuaiale.

Kersti Jürisalu abiellus 1957. aastal Velfrid Holmbergiga. Sellest abielust on tal poeg ja tütar.

1983. aastal abiellus ta Aavo Kimmeliga.

## Viited

## Välislingid
*
Heino Juho Karm

**Heino Juho Karm** (enne eestistamist **Heinrich Johannes Karm**; 27. veebruar 1909 Tartumaa – 16. jaanuar 1943 Velikije Luki) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Oli prooviaastal Koeru Maarja-Magdaleena koguduses, õpetaja August Pähna juures. Ordineeriti õpetajaametisse 10. detsembril 1933.

Oli aastatel 1933–1934 Koeru koguduse õpetaja August Pähna isiklik adjunkt. Oli aastal 1934 Käina Martini koguduse vikaarõpetaja, 1934–1936 Kärdla- ja Pühalepa koguduse vikaarõpetaja. 1936–1939 oli EELK noorsootöö sekretär, 1939–1940 peasekretär. Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse asetäitja õpetajana tegutses ta aastatel 1936–1938 ja 1941.

Heino Karm mobiliseeriti aastal 1941 Punaarmeesse. Ühe versiooni järgi langes ta aastal 1941, teise versiooni järgi aastal 1943 Velikije Luki all.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eelk.ee/~eelk109/kogudus.htm
Bjeff

**Bjeff** on veekogu (enamasti jõe) osa, mis külgneb vesiehitisega (paisuga või lüüsiga). 

Sõltuvalt sellest, kas mõeldakse vesiehitise alumist (ehitisest allpool) või ülemist (ehitisest ülalpool) osa, saab rääkida alumisest bjefist ja ülemisest bjefist.

## Vaata ka
*Alumine bjeff
*Ülemine bjeff
*Veehoidla

## Viited
 

## Kirjandus
*EE 1. köide, 1985.
Alumine bjeff

**Alumine bjeff** ehk **alavesi** on vooluveekogu osa, mis jääb vahetult vesiehitisest (paisust või lüüsist) allapoole.

## Vaata ka
*Bjeff
*Ülemine bjeff

## Viited
Ülemine bjeff

**Ülemine bjeff** ehk **ülavesi** on vooluveekogu osa, mis jääb vahetult vesiehitisest (paisust või lüüsist) ülespoole.

## Vaata ka
*Bjeff
*Alumine bjeff

## Viited
Olympic Airlines

**Olympic Airlines** (kreeka keeles *Ολυμπιακές Αερογραμμές, Olympiakés Aerogrammés* – OA) oli Kreeka rahvuslik lennufirma, mille peakorter asus Ateenas. Lennufirma teenindas 37 riigisisest ja 32 rahvusvahelist liini. 

6. märtsil 2009 teatas Kreeka riik, et on jõudnud kokkuleppele Olympic Airlinesi müügi asjus Marfin Investment Groupile. 29. septembril 2009 peatas Olympic Airlines kõik oma operatsioonid ja enamiku oma lendudest, Olympic Air jätkas lendudega. Olympic Airlines jäi siiski vastutavaks teatud lendude eest Kreeka saartele ja väljaspool Euroopa Liitu (Kairo, Alexandria, Tel Aviv, Beirut, Belgrad). 31. detsembril 2009 lõpetati Olympic Airlinesi tegevus täielikult. Kuni lõpliku sulgemiseni kasutas lennufirma koodi OA asemel OP-d (OA-d kasutas juba lennufirma järglane Olympic Air).

## Lennukipark

Olympic Airlinesil olid järgmised lennukid (18. jaanuari 2010 seisuga):

## Viited
Vettpidav kiht

**Vettpidav kiht** ehk **veepide** on maapõues paiknev kivimikiht, mis vett ei sisalda ega ka lase läbi.

Vettpidava kihi filtratsioonitakistus on suur: filtratsioonimoodul on väiksem kui 10−2 m*d−1.

Vettpidavale kihile vastandub läbilaskev kiht. Vahepealset kihti, mille põhjavee läbilaskvus on väga väike, nimetatakse vettpidurdavaks kihiks.

## Vaata ka
*Läbilaskev kiht
*Vettpidurdav kiht
*Suhteline veepide

## Viited
Vaheäravool

**Vaheäravool** ehk **maasisene äravool** on see osa äravoolust, mis moodustub maa sisse imbunud (filtreerunud) sademe- ja sulaveest ning mis põhjavette jõudmata liigub läbi pinnase pinnaveekogudesse.

## Vaata ka
*Pindmine äravool

## Viited
Hiidmuna

**Hiidmuna** (*Calvatia gigantea*) on murumunaliste sugukonda hiidmuna perekonda kuuluv seeneliik. Ühes viljakehas võib olla miljardeid eoseid. Eesti suurim hiidmuna on leitud Saka kandist, selle ümbermõõt oli 198 cm, kõrgus 41 cm ja kaal 16 kg.

## Välislingid

* 

*Maarius Suviste. Kasvuhoones vohas hiidmuna. Õhtuleht, 8. september 1999
*Kirsti Vainküla. Talunaine leidis hiidmuna. Õhtuleht, 14. august 2000
*Raimu Hanson. Hiidmuna maitses nagu soolane svamm. Tartu Postimees, 29. august 2008
*Marika Rajamäe. Hiidmuna maitseb kui kana. Järva Teataja, 4. september 2008
Michael Möllenbeck noorem

**Michael Möllenbeck** (1635 Ambla – 1679 Ambla) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleerus 8. juunil 1648 Tartu Ülikooli, 10. juulil 1654 Wittenbergi Ülikooli, sai 14. oktoobril 1656 magistriks.

Kutsuti aastal 1657 Ambla Maarja koguduse õpetajaks. Ordineeriti 27. detsembril 1658 pastoriks. Sai 15. veebruaril 1674 Järva praostkonna praostiks.

## Isiklikku
Tema isa Michael Möllenbeck oli Hageri ja Ambla koguduse õpetaja, onu Josua Möllenbeck oli Juuru koguduse õpetaja.

## Viited
Friedrich Johann Anton Assmuth

**Friedrich Johann Anton Assmuth** (25. oktoober 1755 Stade Bremeni lähedal  Alam-Saksimaa – 17. oktoober 1802 Kose Harju kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis Stade gümnaasiumis, seejärel aastatel 1772–1774 Halle Ülikoolis ja 1772–1774 Erfurdi Ülikoolis, lõpetas *cand. theol.* astmega. Tuli Eestimaale aastal 1776, oli alates 19. märtsist 1781 parun Bielsky juures Vidruka mõisas koduõpetajaks. Kutsuti 7. augustil 1783 Jõelähtme koguduse õpetajaks. Ordineeriti õpetajaks 24. septembril 1783.

Oli aastatel 1783–1785 Jõelähtme koguduse õpetaja, aastatel 1785–1802 Kose koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Mathias Conrad Nicolai Assmuth (sünd. 1760/1766 Stade Alam-Saksimaa Braunschweig-Lüneburg – 18_2 Riia) oli jurist, Riia kreisi kooliinspektor. Poeg Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, tütrepoeg Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja.

## Viited
Alexander Carl Woldemar Assmuth

**Alexander Carl Woldemar Assmuth** (28. aprill 1845 Torma – 7. oktoober 1929 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1864–1869 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Aastatel oli 1869–1870 koduõpetaja Uuemõisas. Ordineeriti 8. novembril 1871 õpetajaks.

Oli aastatel 1870–1880 Risti koguduse ja aastatel 1880–1917 Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja.

Assmuth oli laulukooride asutamise toetaja.

## Tunnustus
* 1897 Kuldrist 

## Isiklikku
Tema isa Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Johann Anton Assmuth oli Kose koguduse õpetaja, õemees (õe Emmy Luise abikaasa) Hugo Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, väimees (tütre Anna Pauline abikaasa) Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, poeg Christfried Voldemar Anton Assmuth oli arst.

Ta maeti 16. oktoobril 1929 Tallinna Kalamaja kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Alexander Carl Woldemar Assmuth, Vaimulike elulood, eelk.ee
*
EgyptAir

**EgyptAir** on Egiptuse rahvuslik lennufirma ja Star Alliance'i liige. EgyptAir on Aafrika suurim lennufirma. Lennufirma kodulennujaam on Kairo rahvusvaheline lennujaam, millest opereeritakse üle 70 nii reisi- kui ka kaubaliine Lähis-Itta, Euroopasse, Aafrikasse, Aasiasse ja Ameerikasse. 

## Lennukipark

EgyptAiri lennukipargi keskmine vanus on 5,2 aastat ja koosneb järgmistest lennukitest:

## Viited
Pál Schmitt

**Pál Schmitt** (sündinud 13. mail 1942 Budapestis) on Ungari poliitik ja endine vehkleja, kahekordne olümpiavõitja. Ta oli 6. augustist 2010 kuni 2. aprillini 2012 Ungari president.

Pál Schmitt võitis kuldmedali epee meeskonnavõistluses nii México olümpiamängudel 1968 kui ka Müncheni olümpiamängudel 1972. Pärast tippspordist loobumist töötas ta muu hulgas Rahvusvahelise Olümpiakomitee protokolliülemana ning aastatel 1983–1988 Ungari Olümpiakomitee peasekretärina ja alates 1990. aastast selle presidendina. 

Seejärel oli ta Ungari suursaadik Šveitsis ja Hispaanias.

Aastal 2003 sai temast Fideszi aseesimees.

Aastatel 2004 ja 2009 valiti Pál Schmitt Euroopa Parlamendi liikmeks. Juulist 2009 kuni maini 2010 oli ta üks neljateistkümnest europarlamendi asepresidendist.

Alates 14. maist 2010 oli ta Rahvuskogu (parlamendi) esimees.

29. juunil 2010 valis parlament Pál Schmitti presidendiks. Ta pani ameti maha pärast seda, kui selgus, et suur osa tema doktoriväitekirjast on maha kirjutatud.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus europarlamendi lehel
Niitjad kiudpilved

**Niitjad kiudpilved** (ladina keeles *cirrus fibratus*, lühendid *Ci fibratus*, *Ci fib*) on kiudpilvede alaliik. Need pilved on valged, nad koosnevad pilveniitidest ja nendel on mitu vorme. Niitjad kiudpilved võivad olla nii paralleelsed kui ka läbipõimunud. 

## Viited
Vinüülrühm

**Vinüülrühmaks** (IUPAC-i nimetus **etenüülrühm**) nimetatakse orgaanilises keemias molekuli osa, mis koosneb süsiniku ja vesiniku aatomitest ning sisaldab kaksiksidet. Vinüülrühma valem on –CH=CH2 ja formaalselt vastab see eteeni CH2=CH2 molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom.

Vinüülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulis esinev rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. Vinüülrühma sisaldavad näiteks eteen CH2=CH2, 1-alkeenid RCH=CH2, vinüülbensool ehk stüreen C6H5CH=CH2,  divinüül ehk 1,3-butadieen H2C=CH-CH=CH2,  vinüülkloriid ClCH=CH2, vinüülatsetaat CH3COOCH=CH2, vinüülatsetüleen HC≡C-CH=CH2, akrüülhape CH2=CHCOOH ja vinüüleetrid H2C=CHOR. 
. Neid ühendeid nimetatakse vinüülühenditeks ja neil on oluline tähtsus polümeeride lähteainetena (vinüülmonomeerid). Vinüülderivaadid polümeriseeruvad kergesti kaksiksideme osalusel andes lineaarsed polümeerid (-CRR'-CH2-)n (näiteks enimkasutatav polüvinüülkloriid ehk PVC).

Vinüülrühmale analoogsed on kahevalentsed **vinülideenrühm** RR'C=CH2 või R=C=CH2 (näiteks vinülideenkloriid ehk 1,1-dikloroeteen (Cl2C=CH2) ja **vinüleenrühm** -CH=CH-.

## Vaata ka
*Orgaanilised ühendid
*Vinüülplast
*Alküülrühm
*Funktsionaalrühm
*Vinüülplaat
Vinüül

**Vinüül** võib tähendada järgmist:
*vinüülplast
*vinüülrühm
*vinüülplaat (kõnekeeles)
*...
Suusakujulised kiudpilved

**Suusakujulised kiudpilved** (nn *kassiküünepilved* ehk *kassiküüned*) ehk *cirrus uncinus* (*Ci uncinus* ehk *Ci unc*) on kiudpilvede vorm. Need on üleskäändunud otstega konksukujulised pilved, mis koosnevad pikkadest niitjatest kiududest, mille otsad koolduvad ülespoole. Nende otstes moodustuvad mõnikord tihedamad pilvetombud.

Suusakujulised pilved eelnevad tavaliselt kiudkihtpilvedele.

Suusakujuliste pilvede teke ennustab järgmistel päevadel vihmasadu, sest nende ilmumine taevas on seotud sooja frondi saabumisega, mis jõuab kohale 36–48 tunni pärast. Kui kassiküüned on taevas vaatleja kohal, siis see tähendab, et soe õhk on maapinnast 700–1000 km kõrgusel. 

Neid pilvi on nimetatud ka "Inglismaa meremeesteks" ja "märasabaks" (*mare's tail*).

## Viited
Paul Maidre

**Paul Maidre** (13. september 1919 Tartu – 15. juuli 1996 Sunnywane) oli eesti vaimulik.

Maidre lõpetas 1940. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi (klassikaharus) ja õppis seejärel Tartu Ülikoolis arstiteadust. 

1944. aastal põgenes Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA California osariiki Fresnosse. Õppis Torontos Usuteaduse Instituudis. Oli prooviaastal San Francisco koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 11. märtsil 1984.

Oli 1986. aastal San Francisco koguduse õpetaja (introdutseeriti 21. septembril 1986), jäi aastal 1992. aastal emerituuri. 

Maidre suri 1996. aastal California osariigis Sunnywane'is.

## Viited
Benetice (Světlá nad Sázavou)

**Benetice** on asula Tšehhis Vysočina maakonnas Světlá nad Sázavou linna lähedal.


Benetice naves.jpg
Benetice prijezd od Svetle nad Sazavou.jpg
Benetice prijezd od Ledce nad Sazavou.jpg


## Välislingid

* Benetice koduleht
Troopiline kliima

**Troopiline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik troopilisele kliimavöötmele. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on see troopilise vihmase kliima variandid: Af, Am ja Aw.

Kuna maismaa ja ookeanide kohal on atmosfääri seisund erinev, siis eristatakse Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi järgmisi alamliike:
*troopiline mandriline kliima
*troopiline ookeaniline kliima
*ookeaniliste antitsüklonite piirala idaosa kliima (климат восточной периферии океанических антициклонов)
*ookeaniliste antitsüklonite piirala lääneosa kliima (климат западной периферии океанических антициклонов)

Mussoonide mõjualas asuvates piirkondades eristatakse **troopilist mussoonkliimat** ehk lähisekvatoriaalset kliimat.

Troopilise mandrilise kliimaga piirkondades on ülekaalus laskuvad õhuvoolud ja selle tõttu on aasta läbi õhurõhk kõrge. Sellepärast on seal vähene pilvisus, sademete hulk on ka väike (alla 200&nbsp;mm aastas). Aasta läbi valitsevad troopilised õhumassid, mis põhjustavad kõrget õhutemperatuuri. Seda põhjustab ka päikesekiirte suur langemisnurk, päike on pidevalt seniidis või väga kõrgel horisondi kohal. Kõrgete keskmiste õhutemperatuuride taustal (talvel üle +10&nbsp;°C, suvel kuni +35&nbsp;°C) on troopikas mitu soojusepoolust: lõunapoolkeral +53&nbsp;°C Austraalias), ja põhjapoolkeral +57,8&nbsp;°C (Liibüa kõrb).

Troopiline ookeaniline kliima sarnaneb ekvatoriaalse kliimaga, aga pilvisust on seal vähem ja puhuvad püsivad tuuled. Suvi on soe (+20...+27&nbsp;°C), aga talv jahe (+10...+15&nbsp;°C).

## Vaata ka
*Troopikavööde

## Viited
Christian Wulff

**Christian Wilhelm Walter Wulff** (sündinud 19. juunil 1959 Osnabrückis) on Saksamaa poliitik, 30. juunist 2010 kuni 17. veebruarini 2012 oli ta Saksamaa liidupresident.

Wulff õppis Osnabrücki ülikoolis ning on hariduselt jurist.

Christian Wulff kuulub Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastatel 2003–2010 oli ta Alam-Saksi liidumaa valitsusjuht.

30. juunil 2010 valiti Christian Wulff Saksamaa liidupresidendiks.

2011. aasta lõpul tuli ilmsiks, et Wulff oli Alam-Saksi liidumaa valitsusjuhina võtnud madala intressiga majalaenu BW Bankist segastel asjaoludel. Prokuratuur ei leidnud siiski kriminaalseid asjaolusid ja lõpetas uurimise. 2012. aasta algul selgus lisaks, et Wulff püüdis takistada temast kõneleva artikli avaldamist tabloidlehes Bild. Selleks võttis ta kontakti lehe peatoimetaja, kirjastuse Springer juhi ja enamusosanikuga, ähvardades kirjastusega suhted katkestada. Skandaalide tõttu tõstatasid Saksa ajalehed küsimuse Wulffi tagasiastumisest. 17. veebruaril 2012 astus Wulff tagasi, kuna eelmisel päeval esitas riigiprokuratuur parlamendile taotluse temalt puutumatuse äravõtmiseks.

## Isiklikku

Wulff oli esimene roomakatoliiklasest Saksamaa president, samuti oli ta ametisse valimisel 51-aastaselt noorim Saksamaa president. 

2006. aastal lahutas Wulff oma pikaajalisest abikaasast Christianest ning abiellus endast 15 aastat noorema Bettina Körneriga.  Tal on kaks last, eelmisest abielust poeg Linus ja praegusest tütar Annalena.

## Viited

## Kirjandus
* Kadri Veermäe "Surve Saksa presidendile aina kasvab" Postimees, 4. jaanuar 2012, lk 9

## Välislingid
* Saksa president mattub skandaalidesse, Postimees, 20. detsember 2011
Orgaanilised psüühikahäired

**Orgaanilised psüühikahäired** on psüühikahäired, mis avalduvad tänapäeva teadmiste tasemel ajuhaiguse tulemusena. Orgaanilisi psüühikahäireid klassifitseeritakse RHK-10 järgi koodidega F00–F09. Kui ei ole võimalik sedastada tunduvat peaajupatoloogiat või düsfunktsiooni, siis avalduvaid sümptomeid käsitletakse muude haigustena, mida klassifitseeritakse diagnoosikoodidega F1x–F9x.

Orgaaniline psüühikahäire võib olla:
*esmane – haigus, kahjustus või häire tabab peaaju otseselt või eelistavalt. Näiteks traumajärgse ajukahjustuse sündroom või dementsus Alzheimeri tõvest;
*teisane – süsteemsete haiguste või kahjustuste puhul, mis tabavad peaaju kui üht paljudest keha organitest või süsteemidest. Näiteks deliirium (diagnoosikood RHK-10 järgi F05), mis võib tekkida kõrgvererõhktõve või raskekujulise maksakahjustuse järel.

Orgaaniliste psüühikahäirete psühhopatoloogiliste nähtude spekter võib olla väga lai, hõlmates kõiki psüühilisi funktsioone.

## Klassifikatsioon
Kuigi ei kahelda, et narkootikumid põhjustavad aju neurodegeneratiivseid muutusi, nende ainete tarvitamise tagajärjel tekkinud psüühikahäireid ei klassifitseerita RHK-10 järgi orgaaniliste psüühikahäirete alla, vaid psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäirete alla.

Jaotis "Orgaanilised psüühikahäired" sisaldab järgmisi haigusi:

F00 – dementsus Alzheimeri tõvest;

F01 – vaskulaarne dementsus;

F02 – dementsus mujal klassifitseeritud muudest haigustest;
*F02.0 – dementsus Picki tõvest;
*F02.1 – dementsus Creutzfeldti-Jakobi tõvest;
*F02.2 – dementsus Huntingtoni tõvest;
*F02.3 – dementsus Parkinsoni tõvest;
*F02.4 – dementsus HIV infektsioonist; 
*F02.8 – dementsus teistest mujal klassifitseeritud haigustest
**CO-mürgistusest (T58)
**tserebraalsest lipidoosist (E75.-)
**epilepsiast (G40.-)
**hepatolentikulaarsest degeneratsioonist (Wilsoni tõbi) (E83.0)
**hüperkaltseemiast (E83.5)
**kilpnäärmehaigustest (E00.-, E02)
**intoksikatsioonidest (T36-T65)
**polüskleroosist (G35) 
**neurosüüfilisest (A52.1)
**niatsiinivaegusest (pellagra) (E52)
**polyarteritis nodosa'st (M30.0)
**süsteemsest ''lupus erythematosus''est (M32.0)
**trüpanosomiaasist (Aafrika B56.-, Ameerika B57.-)
**B<sub>12</sub>-vitamiini vaegusest (E53.8)
F04 – orgaaniline amnestiline sündroom,

F05 – deliirium,

F06 – muud psüühikahäired ajukahjustusest, -düsfunktsioonist või somaatilisest haigusest,
*F06.0 – orgaaniline hallutsinoos
*F06.1 – orgaaniline katatoonia
*F06.2 – orgaaniline luululine psühhoos
*F06.3 – orgaanilised meeleoluhäired
*F06.4 – orgaaniline ärevus
*F06.5 – orgaaniline dissotsiatiivne häire
*F06.6 – orgaaniline asteenia
*F06.7 – kerge orgaaniline tunnetushäire
*F06.8 – muud täpsustatud orgaanilised psüühikahäired
*F06.9 – täpsustamata orgaaniline psüühikahäire

F07 – Isiksus- ja käitumishäired ajuhaigusest, -kahjustusest või -düsfunktsioonist
*F07.0 – orgaaniline isiksushäire
*F07.1 – entsefaliidijärgne sündroom
*F07.2 – traumajärgse ajukahjustuse sündroom
*F07.8 – muud isiksus- ja käitumishäired
*F07.9 – täpsustamata isiksus- ja käitumishäire

F09 – täpsustamata orgaaniline, k.a sümptomaatiline, psüühikahäire.

## Viited
Priiskava poja kojutulek

**Priiskava poja kojutulek** (**[[ATU]] 935** inglise *The Prodigal's Return*) on eelkõige Baltimaades ja Põhjamaades levinud novellilaadne muinasjututüüp. 

## Sisukirjeldus

Õnnelik abielu ja külaskäik koju. Kolmest vennast kõige noorem on priiskaja. Ta läheb sõdurina välismaale ja tüssab isa, et too saadaks talle raha. Oma nutikusega teenib ta hulga varandust ja saab endale kuningatütre naiseks. Riietanud ennast vaeseks meheks, pöördub ta koju tagasi, kus ta vanemad vennad teda halvasti kohtlevad. Kui saabub aga noorima venna naisest kuningatütar, jäävad vanemad vennad häbisse.

## Viited