open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrei Jerjomenko

**Andrei Jerjomenko** (vene keeles Андрей Иванович Ерёменко; 18. (2.) oktoober 1892 – 19. november 1970) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal.

Andrei Jerjomenko oli kommunistliku partei liige alates 16. detsembrist 1918, NLKP Keskkomitee kandidaatliige 1956. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–8. koosseisu ajal.

## Tunnustus
* Nõukogude Liidu kangelane (29. juuli 1944)
* Lenini orden, viiekordne kavaler (22. veebruar 1938, 29. juuli 1944, 21. veebruar 1945, 13. oktoober 1962, 13. oktoober 1967)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (22. veebruar 1968)
* Punalipu orden, neljakordne kavaler (15. juuni 1926, 22. veebruar 1941, 3. november 1944, 20. juuni 1949)
* Suvorovi orden, 1. klass, neljakordne kavaler (23. jaanuar 1943, 16. mai 1944, 23. mai 1945)
* Kutuzovi orden, 1. klass (22. september 1943)

* juubelimedal "20 aastat Töölis-Talupoegade Punaarmeed"

* Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi kangelane (28. aprill 1970)

* Klement Gottwaldi orden 

## Auastmed
* korpusekomandör, 4. november 1939
* kindralleitnant, 4. juuni 1940
* kindralpolkovnik, 11. september 1941
* armeekindral, 27. august 1943
* Nõukogude Liidu marssal, 11. märts 1955

## Viited
Andrei Gretško

**Andrei Antonovitš Gretško** (vene keeles Андрей Антонович Гречко; 17. oktoober 1903 – 26. aprill 1976) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal. Aastatel 1967–1976 oli ta NSV Liidu kaitseminister.

Andrei Gretško oli kommunistliku partei liige alates 1928. aastast, NLKP Keskkomitee liige 1961. aastast, NLKP KK Poliitbüroo liige 1973. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–9. koosseisu ajal.

## Auastmed
* polkovnik, 10. juuli 1941
* kindralmajor, 9. november 1941
* kindralleitnant, 28. aprill 1943
* kindralpolkovnik, 9. oktoober 1943
* armeekindral, 3. august 1953
* Nõukogude Liidu marssal, 11. märts 1955

## Tunnustus
* Nõukogude Liidu kangelane (1958, 1973)
* 6 Lenini ordenit (1942, 1945, 1958, 1963, 1968, 1973)
* 3 Punalipu ordenit (1941, 1944, 1950)
* 2 Suvorovi ordenit, 1. klass (1944, 1945), 2. klass (1943)
* 2 Kutuzovi ordenit, 1. klass (1943, 1944)
* Bogdan Hmelnitski orden, 1. klass (1944)

* medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks
* medal "Kaukaasia kaitsmise eest"
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "30 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "20 aastat Töölis-Talupoegade Punaarmeed"
* juubelimedal "30 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "40 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "50 aastat NSV Liidu relvajõude"
* Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi kangelane (5. oktoober 1969)
* Virtuti Militari, 1. klass (Poola)
* Grunwaldi rist, 1. klass (Poola)
* Klement Gottwaldi orden (Ida-Saksamaa)

## Viited
Sergei Birjuzov

**Sergei Semjonovitš Birjuzov** (vene Сергей Семёнович Бирюзов; 21. august 1904 Skopin – 19. oktoober 1964 Belgrad) oli NSV Liidu sõjaväelane (Nõukogude Liidu marssal, 1955).

Sergei Birjuzov oli kommunistliku partei liige alates 1926. aastast, NLKP Keskkomitee kandidaatliige 1956. aastast ja liige 1961. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–6. koosseisu ajal.

## Auastmed
* polkovnik, 4. september 1938
* brigaadikomandör, 4. november 1939
* kindralmajor, 4. juuni 1940
* kindralleitnant, 30. august 1943
* kindralpolkovnik, 17. mai 1944
* armeekindral, 3. august 1953
* Nõukogude Liidu marssal, 11. märts 1955

## Tunnustus
*Nõukogude Liidu kangelane (nr 10828, 1. veebruar 1958)
*Lenini orden, viiekordne kavaler (27. märts 1942, 6. november 1947, 20. august 1954, 1. veebruar 1958, 20. august 1964)
*Punalipu orden, kolmekordne kavaler (13. september 1944, 3. november 1944, 20. aprill 1953)
*Suvorovi orden, 1. klass (16. mai 1944) ja 2. klass (31. märts 1943)
*Kutuzovi orden, 1. klass (17. september 1943)
*Bogdan Hmelnitski orden, 1. klass (19. märts 1944)
* medal "Stalingradi kaitsmise eest"
* juubelimedal "30 aastat NSV Liidu relvajõude"
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* medal "Belgradi vabastamise eest"
* juubelimedal "40 aastat NSV Liidu relvajõude"

## Viited
Esperance

**Esperance** on mitme asula nimi:
* Esperance, linn New Yorgi osariigis
* Esperance, asula Washingtoni osariigis
* Esperance, linn Austraalias

**Esperance** oli ka mitme laeva nimi:
* Esperance, mereväelaev
* Espérance, prantsuse mereväe laev

**Espérance** esineb mitme jalgpalliklubi nimes. Neist tuntuim on:
*Espérance Sportive de Tunis, jalgpalliklubi Tunise linnas Tuneesias
Hovhannes Bagramjan

**Hovhannes Kristoforovitš Bagramjan** (2. detsember (20. november vkj) 1897 Tšardahlõ (alates 1991 aseri keeles Çənlibel) – 21. september 1982 Moskva) oli Nõukogude Liidu kõrgem sõjaväelane, partei- ja riigitegelane.

Hovhannes Bagramjan oli NSV Liidu kommunistliku partei liige alates 1941. aastast, NLKP Keskkomitee liikmekandidaat 1952. aastast ja liige 1961. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–10. koosseisu ajal.
  
 
## Auastmed
* polkovnik, 29. november 1935
* kindralmajor, 12. august 1941
* kindralleitnant, 27. detsember 1941
* kindralpolkovnik, 27. august 1943
* armeekindral, 17. november 1943
* Nõukogude Liidu marssal, 11. märts 1955

## Tunnustus
* Nõukogude Liidu kangelane, kahekordne aunimetuse saaja (29. juuli 1944 ja 1. detsember 1977)
* Lenini orden, seitsmekordne kavaler (29. juuli 1944, 6. november 1945, 1. detsember 1947, 2. detsember 1957, 2. detsember 1967, 1. detsember 1972, 1. detsember 1977)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (22. veebruar 1968)
* Punalipu orden, kolmekordne kavaler (6. november 1941, 30. november 1944, 17. mai 1951)
* Suvorovi orden, 1. klass, kahekordne kavaler (27. august 1943, 19. aprill 1945)
* Kutuzovi orden, 1. klass (9. aprill 1943)
* NSV Liidu Relvajõudude ja Kodumaa Teenimise orden, 3. klass (30. aprill 1975)

* medal "Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks"
* medal "Kiievi kaitsmise eest"
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* medal "Võidu eest Jaapani üle"
* juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "30 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
*medal "Königsbergi vallutamise eest"
* medal "NSV Liidu relvajõudude veteran"
* juubelimedal "20 aastat Töölis-Talupoegade Punaarmeed"
* juubelimedal "30 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "40 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "50 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "60 aastat NSV Liidu relvajõude"
* medal "Kiievi 1500. aastapäev"
* Karl Marxi orden (Saksa DV)

## Viited
Esperance (Austraalia)

**Esperance** on linn Lääne-Austraalia lõunarannikul. Linn asub 720 kilomeetrit Perthist kagus.

Prantsuse maadeavastajad jõudsid sinna 1792. aastal ja nimetasid selle prantsuse laeva Espérance järgi. Esimesed asunikud saabusid 1870. aastatel. 1876 avati telegraafijaam. 1890. aastatel rajati sadam. 1960. aastatel tehti hakati suuremat tähelepanu pöörama põllumajanduse arendamisele.

Põhilised majandusharud on turism, põllumajandus ja kalandus.

Pärast 2002. aastal tehtud süvendustöid on linna sadam üks sügavamaid Austraalias. See on suurim niklimaaki transportiv sadam lõunapoolkeral.

Linna lähedal asub Esperance'i lennujaam.

1979. aastal kukkus linna lähedale taevast orbitaaljaama Skylab tükke.

Jaanuaris 2007 tabas asulat väga tugev torm, milles tuul puhus kuni 110 km/h ja 24 tunni jooksul tuli maha 155 mm sademeid.

## Viited

## Välislingid

* visitesperance.com
Sint-Pieters-Rode

**Sint-Pieters-Rode** on hollandikeelne asula ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Flaami Brabandi provintsis Holsbeeki vallas.


Horst Kasteel.jpg|Horsti loss
43620 Pastorie Sint Pieters Rode.jpg|
 Sint-Pieters-Rode - Sint-Pieterskerk.jpg|


## Välislingid
Kloodi Pahnimägi

**Kloodi Pahnimägi** (ka: *Pahnimägi, Kloodi linnamägi, Palmimägi*) asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Mägi ja sellel olev muistse linnuse asukoht on võetud 1958. aastal kaitse alla (Pahnimäe kaitseala).

## Mälestise kirjeldus

Muinaslinnus asetseb looduslikult hästi kaitstud seljaku lõunapoolses otsas. Õueala pindala on 7000 ruutmeetrit. Linnuseõu on ülejäänud seljakust ära lõigatud 1,5&nbsp;m kõrguse valliga. Vallid kulgevad idaküljel- ja lõunaotsal, kõrgus 0,5&nbsp;m. Lääneserval vall puudub. Vallid on rajatud peamiselt kividest ja kruusast. Läänepoolses otsas asub ka 18&nbsp;m laiune, kahe valliga ääristatud platoo, mis oli kasutatud samuti õuealana. Linnusele oli peale vallide rajatud ka puitkonstruktsioonid.
 

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Pähnimägi (Tartu maakonnas, Kastre külas)

## Viited

## Välislingid
*
Joseph Beecken

**Joseph Jules Beecken** (11. aprill või 7. mai 1904 – surmaaeg ja -koht on teadmata) oli Belgia poksija, rahvuselt flaam.

Beecken sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale John Elliottile (Suurbritannia) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Leslie Blackilt (Kanada).

## Viited

## Välislingid
*
Sõpruse orden (täpsustus)

**Sõpruse orden** on teenetemärk mitmes riigis:

* Orden "Sõprus" (Aserbaidžaan)
* Sõpruse orden (Kasahstan) (kasahstani keeles "Dostõki orden" (dostõk tähendab "sõprust"))
* Sõpruse orden (Hiina Rahvavabariik)
* Sõpruse orden (Lõuna-Osseetia)
* Sõpruse orden (Tadžikistan)
* Sõpruse orden (Venemaa)
* Sõpruse orden (Vietnam)

## Vaata ka
* Rahvaste Sõpruse orden
Ināra Slucka

**Ināra Slucka** (sündinud 17. detsembril 1959 Salduses) on läti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1982. aastal Läti Riikliku Konservatooriumi Teatrikunsti osakonna. Magistrikraadi sai Läti Kultuuriakadeemias 2006. aastal. Alates 1983. aastast töötab Ināra Slucka Läti Rahvusteatri näitlejana. Ta on mänginud rohkem kui kahekümnes filmis.

## Välislingid
*Ināra Slucka Läti Rahvusteatri kodulehel
*Ināra Slucka kino-teatr.ru lehel
*Ināra Slucka IMDb andmebaasis
Māra Mennika

**Māra Mennika** (sündinud 17. augustil 1978 Riias) on läti näitleja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Läti Kultuuriakadeemia, kus õppis kino- ja teatrikunsti osakonnas näitlejaks. 

2003. aastast töötab Valmiera Draamateatri näitlejana. 

2000. aastast on ta mänginud ka telesarjades ja filmides.

## Välislingid
*Māra Mennika Valmiera Draamateatri kodulehel
*Māra Mennika kino-teatr.ru lehel
*Māra Mennika IMDb andmebaasis
Valeri Bõkovski

**Valeri Fjodorovitš Bõkovski** (vene Валерий Фёдорович Быковский; 2. august 1934 Pavlovski Possad, Moskva oblast – 27. märts 2019) oli NSV Liidu kosmonaut.

## Tunnustus
* Nõukogude Liidu kangelane (1963, 1976)
* 3 Lenini ordenit (1963, 1976, 1978)
* Punatähe orden (1961)
* Tööpunalipu orden (1976)
* NSV Liidu kosmoselendur
* medal "Uudismaade ülesharimise eest" (1963)

* Sotsialistliku töö kangelane (Bulgaaria, 1963)
* Georgi Dimitrovi orden (Bulgaaria, 1963)
* Saksa Demokraatliku Vabariigi kangelane (Ida-Saksamaa, 1978)
* 2 Karl Marxi ordenit (Ida-Saksamaa, 1976, 1978)
* Sotsialistliku töö kangelane (Vietnam, 1963)
* Grunwaldi rist, 1. klass (Poola, 1963)
* Indoneesia Tähe orden, 2. klass (1963)

* Sõpruse orden (Venemaa) (12. aprill 2011)
Horsti linnus

**Horsti linnus** (ka *Sint-Pieters-Rode linnus*, hollandi *Kasteel van Horst*) on keskaegne linnus Belgias Flaami Brabandi provintsis Holsbeeki vallas. 

Sint-Pieters-Rodes asuvat veega ümbritsetud linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks lossiks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy', Genti, Lavaux' ja Vêves'i linnusega.

1263. aastal omandas linnuse Jean de Horst. Hiljem on see osaliselt ehitatud ümber lossiks.

Linnus on arhitektuurimälestisena kaitse all alates 1971. aastast.


Pilt:Horst kasteel R02.jpg|
Pilt:Kasteel van Horst - Waterburcht.jpg|
Pilt:Horst kasteel R03.jpg|
Pilt:Legende.jpg|
Pilt:Kasteel van Horst Weerspiegeld.jpg|


## Kirjandus
*Chanoine Jean Cassart, *de Lantwyck, Essai d'une généalogie de cette famille du XV<sup>e</sup> au XVIII<sup>e</sup> siècle*
*Michel de Muyser Lantwyck, Le Parchemin, *Crayon généalogique de la famille de Muyser Lantwyck*, 1987  
*Ad. Goemaere, Editeur, Imprimeur du Roi, NOS RICHESSES D'ART ET D'ARCHEOLOGIE - LE BRABANT IGNORE - *Le Château de Horst à Rhode-Saint-Pierre*, 1950
*Michel de Muyser Lantwyck, *Autour du manoir Coeckelberghe à Vaalbeek*, article paru dans *Le Parchemin*, juillet - août 2017, 82e année

## Välislingid

*Koduleht
*Horsti linnus (inglise keeles)
Heli Martin

**Heli Martin** (6. november 1926 Pilistvere – 15. detsember 2012 Pilistvere) oli Põltsamaa muusikaõpetaja ja koorijuht.

## Hariduskäik
Heli Martin lõpetas Pilistvere 6-klassilise kooli ja õppis seejärel aasta Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis. 1944. aastal lõpetas ta Viljandi Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Pärast gümnaasiumi lõppu omandas Heli Martin muusikaõpetaja kutse Viljandimaal Saarepeedil ja töötas mõnda aega Õisu koolis.

Aastatel 1949–1983 töötas Heli Martin Põltsamaa Keskkooli muusikaõpetajana. 

## Töö koorijuhina
Põltsamaale asudes hakkas ta juhendama ka rohkem kui 100 aasta vanust Põltsamaa segakoori. Esimesed koorid viis ta üldlaulupeole 1950. aastal. 

1958. aastal pandi Põltsamaa segakoorile dirigendi auks nimi "Heli". 1965. aastal, koori 125. aastapäeval tunnustati koori Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga.

Heli Martin juhatas segakoori "Heli" 1990. aastani, mil kooril täitus 150 aastat.

## Tunnustus
1996. aastal tunnustati Heli Martinit Põltsamaa linna teenetemärgiga.

## Viited
Aliquid stat pro aliquo

***Aliquid stat pro aliquo*** on ladinakeelne fraas, tähendusega "miski millegi asemel".

Millegi asemel olemine on märgi tähtis tunnus, vastavalt on see üks semiootika olulisi põhimõtteid. 

*Aliquid stat pro aliquo* iseloomustab märgi binaarset tahku. Ent juba keskajal on märki mõistetud rikkamana. 

## Viited
Rokamäe peakraav

**Rokamäe peakraav** on Türi vallas Arkma külas asuv peakraav, mis suubub vasakult Räpu jõkke.

Veekogu pikkus on 2,1 km.

## Viited
Bouilloni linnus

**Bouilloni linnus** (prantsuse *Château de Bouillon*) on keskaegne linnus Belgias Luxembourgi provintsis Bouillonis.

Semois' kaldal asuvat linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias kõrvuti Beerseli, Corroy, Genti, Lavaux', Sint-Pieters-Rode ja Vêves'i lossiga.

## Galerii

Pilt:Bouillon (Belgique); le vieux pont sur la Semois et le château-fort (Xe–XVIe siècles).jpg|
Pilt:Bouillon met kasteel (166).JPG|
Pilt:0 Bouillon - Château-fort et pont sur la Semois (1).JPG|
Pilt:Le premier bastion LBG.JPG|


## Välislingid

*Tourist office of Bouillon
Tüdruk, kes mängis tulega (film)

**"Tüdruk, kes mängis tulega"** (rootsi "Flickan som lekte med elden") on Rootsi põnevusfilm. Filmi režissöör on Daniel Alfredson. Film on triloogia "Millennium" teine osa.

See on tehtud Stieg Larssoni samanimelise romaani põhjal.

## Sisu

Lisbeth Salander naaseb Rootsi. Ta teeb viisakusvisiite sõprade juurde, aga väldib kohtumist Mikael Blomkvistiga. Samal ajal palub inimkaubandust uurinud Mikaeli töökaaslane Dag tulla tema poolt läbi, et ta saaks talle mõned asjad anda. Kui Mikael jõuab Dagi juurde, avastab ta, et nii Dag kui ka tema tüdruksõber Mia on maha lastud. Mõrvarelva omanikuks osutub Nils Bjurman, Salanderi endine eestkostja, kes on samuti maha lastud. Politsei kuulutab mõrvadega seoses tagaotsitavaks Salanderi, aga Blomkvist hakkab kahtlustama, et mõrvadega võis olla seotud keegi salapärane Zalatšenko. Ta hakkab otsima tõendeid, et tõestada Salanderi süütust, samal ajal kui tagaotsitav Lisbeth hakkab samaga tegelema.

## Osatäitjad

* Michael Nyqvist – Mikael Blomkvist
* Noomi Rapace – Lisbeth Salander
* Lena Endre – Erika Berger
* Peter Andersson – Nils Erik Bjurman
* Per Oscarsson – Holger Palmgren
* Sofia Ledarp – Malin Eriksson
* Yasmine Garbi – Miriam Wu
* Georgi Staikov – Zalatšenko
* Annika Hallin – Annika Giannini
* Tanja Lorentzon – Sonja Modig
* Paolo Roberto – iseennest
* Johan Kylén – Jan Bublanski
* Magnus Krepper – Hans Faste
* Ralph Carlsson – Gunnar Björk
* Micke Spreitz – Ronald Niedermann
* Anders Ahlbom – Dr. Peter Teleborian
* Tehilla Blad – Lisbeth Salander nooremana
Purustatud õhuloss (film)

**"Purustatud õhuloss"** (rootsi "Luftslottet som sprängdes") on Rootsi põnevusfilm. Selle režissöör on Daniel Alfredson. Film on "Millenniumi" triloogia kolmas film.

Film on tehtud Stieg Larssoni samanimelise romaani järgi.

## Sisu

Salander ja Zalatšenko on mõlemad haiglas pärast seda, kui nad on teineteist tappa üritanud. Niedermann on jooksus pärast politseiniku tapmist. Blomkvist aga üritab jätkuvalt tõestada, et Salander on süütu. Kui Salander piisavalt terveneb, viiakse ta Stockholmi eeluurimisvanglasse, ja Mikael mõistab, et kui ta ei suuda tõestada Salanderi süütust, pannakse Lisbeth uuesti vaimuhaiglasse. Samal ajal leiab Säpo tõendeid salarühmituse Sektsioon olemasolu kohta ning nii Blomkvist kui ka Säpo töötajad mõistavad, et neil tuleb tõde Zalatšenko ja Salanderi kohta päevavalgele tuua ja et Sektsioon üritab iga hinna eest nende tööd takistada.

## Osades

* Noomi Rapace – Lisbeth Salander
* Tehilla Blad – noor Lisbeth Salander
* Michael Nyqvist – Mikael Blomkvist
* Lena Endre – Erika Berger, Millenniumi toimetaja
* Annika Hallin – Annika Giannini, advokaat ja Mikael Blomkvisti õde
* Sofia Ledarp – Malin Eriksson
* Jacob Ericksson – Christer Malm, Millenniumi fotograaf
* Georgi Staikov – Aleksander Zalatšenko (hüüdnimega Zala)
* Aksel Morisse – doktor Jonasson
* Niklas Hjulström – prokurör Ekström
* Micke Spreitz – Ronald Niedermann
* Anders Ahlbom – doktor Peter Teleborian
* Hans Alfredson – Evert Gullberg, Sektsiooni juht
* Lennart Hjulström – Fredrik Clinton, Sektsiooni juht pärast Gullbergi surma
* Carl-Åke Eriksson – Bertil Janeryd
* Per Oscarsson – Holger Palmgren
* Michalis Koutsogiannakis – Dragan
* Mirja Turestedt – Säpo töötaja Monica Figuerola
* Johan Kylén – politseinik Jan Bublanski
Heaven and Hell

*"Heaven and Hell" on Black Sabbathi 1980. aasta album.
*"Heaven and Hell" on selle plaadi nimilugu.
*Heaven & Hell oli aastail 2006–2010 tegutsenud *heavy rock*'i ansambel, mis sai nime Black Sabbathi laulu järgi.
*"Heaven & Hell" on Devolo album
*"Heaven & Hell" on Meat Loafi ja Bonnie Tyleri album
*"Heaven and Hell" on The Who laul.
Memnun Hadžić

**Memnun Hadžić** (sündinud 20. jaanuaril 1981 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina endine poksija.

Hadžić sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Deniss Sergejevile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 2009 kuni oktoobrini 2015 elukutselisena. Ta osales kokku 11 kohtumisel ning võitis need kõik (neist 4 nokaudiga). 

## Viited

## Välislingid
*Memnun Hadžić lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Michael Nyqvist

**Rolf Åke Michael Nyqvist** (sündinud 8. november 1960 – 27. juuni 2017) oli Rootsi näitleja. Ta on rahvusvaheliselt tuntud tänu Mikael Blomkvisti rollile "Millenniumi" filmitriloogias. Ta tõusis kodumaal tuntuks politseinik John Bancki kehastamisega filmis "Beck" (1997–1998) ja peaosaga 2002. aasta filmis "Grabben i graven bredvid".
Visa hing 4

**"Visa hing 4"** on filmisarja "Visa hing" neljas film. Selle režissöör on Len Wiseman.

## Sisu

John McClane on mitu aastat saanud rahulikult politseinikuametit pidada. Ent ühel õhtul, satub ta tulevahetusse, kui teda saadetakse FBI jaoks jaoskonda viima häkker Farelli. Varsti algavad riigi vastu küberrünnakud, mis ähvardavad riigi põlvili suruda. Sündmuste keerisesse satub koos Farelliga ka McClaine, kes otsustab tema tütre röövinud kurjategijatele õppetunni anda.

## Osades

* Bruce Willis – John McClane
* Justin Long – Matthew "Matt" Farrell, häkker
* Timothy Olyphant – Thomas Gabriel, terroristide liider
* Mary Elizabeth Winstead – Lucy Gennero-McClane, McClaine´i tütar
* Maggie Q – Mai Linh, Gabrieli peamine abiline
* Kevin Smith – Frederick "Warlock" Kaludis, Farrelli häkkerist sõber
* Cliff Curtis – Miguel Bowman, FBI küberkuritegevuse divisjoni asedirektor
* Jonathan Sadowski – Trey, Gabrieli häkker
* Edoardo Costa – Emerson
* Cyril Raffaelli – Rand
* Yorgo Constantine – Russo
* Chris Palermo – Del
* Andrew Friedman – Casper
* Željko Ivanek – Agent Molina, Bowmani assistent
* Christina Chang – Taylor, FBI agent, kes allub Bowmanile
* Sung Kang – Raj, FBI agent
* Tim Russ – Agent Summer
Visa hing: hea päev, et surra

**"Visa hing: hea päev, et surra"** (ka **"Visa hing 5"**) on filmisarja "Visa hing" viies film. Film esilinastus 2013. aastal. Selle režissöör on John Moore.

Kuigi filmi tegevus toimub Moskvas ja Prõpjatis, siis filmi võtted toimusid hoopiski Ungaris Budapestis, Hungaroringil ja sõjaväepolügoonil Hajmáskéri lähedal.

## Sisu

Kui McClaine'i poeg Jack satub Moskvas jamadesse, otsustab John talle appi sõita. Moskvas komistab ta aga vandenõu otsa ja tal tuleb oma oskused koos pojaga taas maksma panna.

## Osades

* Bruce Willis – John McClane, Sr.
* Jai Courtney – John "Jack" McClane, Jr.
* Cole Hauser – Mike Collins
* Sebastian Koch – Juri Komarov
* Julia Snigir – Irina
* Amaury Nolasco – 
* Pavel Lychnikoff – 
* Megalyn Echikunwoke –
* Anne Vyalitsyna –
* Ivan Kamaras – 
* Mary Elizabeth Winstead – Lucy McClane
*Radivoje Bukvic - Alik
Väga visa hing

**"Väga visa hing"** on 1996. aasta USA komöödia, mille režissöör on Rick Friedberg ja peaosa mängib Leslie Nielsen. Film parodeeris James Bondi ja paljusid märulifilme.

## Sisu

Agent WD-40 Dick Steele lahkub ametist pärast seda, kui ta naine operatsioonil hukkus. 15 aastat hiljem otsitakse ta üles ja kutsutakse tagasi teenistusse, kui selgub, et Steele'i vana vaenlane Rancor, kelle vastu korraldatud operatsioonil hukkus ta naine, on elus ja vajab oma maailmavalitsemisplaanide teoks saamiseks, vaid üht mikrokiipi. Steele otsustab teenistusse naasta, et Rancoriga arved lõplikult õiendada.

## Osades

* Leslie Nielsen – Dick Steele, WD-40
* Nicollette Sheridan – Veronique Jukrinski, Agent 3.14
* Charles Durning – The Director
* Marcia Gay Harden – Miss Cheevus
* Barry Bostwick – Norm Coleman
* John Ales – Kabul
* Andy Griffith – Rancor
* Elia Baskin – Professor Jukrinski
* Mason Gamble – McLuckey
* Carlos Lauchu – Slice
* Stephanie Romanov – Victoria ja Barbara Dahl
* Joyce Brothers – Steele´i sõber
* Robert Guillaume – Steven Bishop
* Michael Lee Gogin – Rancori lühikest kasvu valvur
* Bruce Gray – president
Kõigi hirmude summa

**"Kõigi hirmude summa"** on 2002. aasta USA põnevusfilm, mille režissöör oli Phil Alden Robinson. Peaosi mängivad Ben Affleck ja Morgan Freeman.

Film põhineb Tom Clancy samanimelisel romaanil aastast 1991.

## Sisu

Julgeolekuteenistuste halvim unenägu saab tõeks, kui terroristide kätte satub tuumarelv. CIA töötajad avastavad vandenõu, mis näeb ette provotseerida konflikti USA ja Venemaa vahel, mis viiks III maailmasõjani. Selgub, et terroristid kavatsevad Baltimore'is õhkida tuumapommi, et mõrvata USA president ja niimoodi sündmused käivitada.

## Osades

* Ben Affleck – Jack Ryan
* Morgan Freeman – William Cabot, CIA direktor
* Bridget Moynahan – Dr. Catherine Muller
* James Cromwell – J. Robert Fowler, USA president
* Liev Schreiber – John Clark
* Michael Byrne – Anatoli Gruškov
* Colm Feore – Olson
* Alan Bates – Richard Dressler
* Ron Rifkin – Sidney Owens
* Ciarán Hinds – Alexander Nemerov
* Bruce McGill – Gene Revell
* Richard Marner – president Zorkin
* Philip Baker Hall – David Becker
* Ken Jenkins – admiral Pollack
* Philip Akin – kindral Wilkes
* John Beasley – kindral Lasseter
Mullageneetika

**Mullageneetika** on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade tekke, kujunemise ja arenemise uurimisega.

## Vaata ka
*Mullafüüsika
*Mullamineraloogia
*Mullakeemia
*Mullabioloogia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia
Mullafüüsika

**Mullafüüsika** on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade füüsikaliste omaduste, vee-, õhu- ja soojusrežiimi uurimisega.

Mullafüüsika uurimissuuna rajajaks Eestis peetakse Endel Kitse.

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullamineraloogia
*Mullakeemia
*Mullabioloogia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia

## Välislingid
*Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullafüüsika labori koduleht
Marijan Beneš

**Marijan Beneš** (serbiapäraselt **Маријан Бенеш**; 11. juuni 1951 Belgrad – 4. september 2018 Banja Luka) oli Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia ja Horvaatia poksija.  

Tema isa oli rahvuselt horvaat ja ema oli serblane, ent ta elas peamiselt Banja Lukas (Bosnia ja Hertsegoviina) ning rõhutas ise alati oma jugoslaavia identiteeti. Ta võistles eri aegadel Bosniat ja Hertsegoviinat, Jugoslaaviat ja Horvaatiat esindades. Ta oli kokku üheksakordne Bosnia ja Hertsegoviina meister ning kolmekordne Jugoslaavia meister aastatel 1973–1974 ja 1976. Ta oli 1973. aastal Jugoslaavia parim sportlane. 

Beneš osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Pedro Gamarrole (Venezuela) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Beneš võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Beneš poksis augustist 1977 kuni detsembrini 1983 ning uuesti 3. mail 1991 ja 2. veebruaril 1997 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 32 (neist 21 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta oli elukutseliste EBU poksiorganisatsiooni Euroopa meister aastatel 1980–1981.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rein Spitz

**Rein Spitz** (sündinud 10. septembril 1959) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Viited
Mullamineraloogia

**Mullamineraloogia** on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade mineraloogilise koostise uurimisega. Mullamineraloogia huviteemad on ka mineraalide teke, lagunemine ja muutused mullatekke käigus, mineraalide omadused ja levik.

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullafüüsika
*Mullakeemia
*Mullabioloogia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia

## Viited
Visa hing 2

**"Visa hing 2"** on 1990. aasta märulifilm, filmisarja "Visa hing" teine film.

## Sisu
John McClaine ootab Los Angelese lennuväljal oma naist, kui sekkuvad terroristid, kes teevad lennukite maandumise võimatuks. Terroristid nõuavad ühe üliohtliku kurjategija vabastamist, keda parasjagu lennukiga ühest vanglast teise viiakse. McClaine'il tuleb kriis lahendada enne, kui lennujaama kohal tiirutavatel lennukitel kütus otsa saab.

## Osades
* Bruce Willis – John McClane
* Bonnie Bedelia – Holly Gennero-McClane
* Art Evans – Leslie Barnes
* Dennis Franz – Carmine Lorenzo
* Reginald VelJohnson – Al Powell
* William Atherton – Richard "Dick" Thornburg
* Fred Thompson – Trudeau
* Tom Bower – Marvin
* Sheila McCarthy – Samantha "Sam" Coleman, reporter
* Franco Nero – General Ramon Esperanza, kurjategija
* John Amos – Major Grant, erivägede juht
Kabala mõis (Pilistvere)

**Kabala mõis** (saksa keeles *Cabbal* või *Kabbal*) oli mõis Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisa ala Järva maakonna Türi valla territooriumile.

## Ajalugu
Kabala mõisa peahoone ehitas 18. sajandi II poolel parun Johannes (Hans) von Uexküll.

19. sajandi algul sai mõisa omanikuks Raadi mõisa majoraathärra, kreisimarssal Reinhold Wilhelm von Liphart. Hiljem on mõisa omanud Taubed ja Vietinghoffid.

Mõisa kolmekorruseline peahoone valmis 1774. aastal. Esimesel korrusel asusid majandusruumid (sealhulgas uusbarokses raamistuses Kabala mõisa omanike dekoratiivsete aaderdatud vapikilpide ja puitpaneelidest seinaga mõisniku kabinet), teisel korrusel esindus- ja eluruumid ning kolmandal korrusel keskrisaliidi kohal pealisehitis. Mõisas olid baroksed, reljeefsetest ja värvilistest kahhelkividest ahjud. Peahoone taga oli pärnaalleega ümbritsetud barokkaed.

Pärast peahoone valmimist hakati rajama vabakujunduslikus barokkstiilis parki, mis valmis 18. sajandi lõpus koos avara ovaalse esiväljakuga. Pargi hulka kuuluvad peahoone ees olevat kaks harilikku tamme.

Mõisa kõrvalhooned asetsesid poolkaares ümber pargi. Kõrvalhooneteks olid valitsejamaja, teenijatemaja ja laudad.

4. veebruaril 1891 sündis Kabala mõisas eesti pikamaajooksja Jüri Lossmann.

1905. aasta sügisel oli Kabalas mõisnike omakaitse staap. 

Alates 1923. aastast on mõisa härrastemajas tegutsenud kool. Nõukogude ajal oli seal lasteaed, 2012. aastal liideti sellega kool ja õppeasutuse nimeks sai Kabala Kool-Lasteaed. 2015. aastal liideti Retla Kool, Oisu lasteaed Kelluke ja Kabala Kool-Lasteaed üheks õppeasutuseks ning sellest ajast on Kabala mõisas Retla-Kabala Kooli üks õppekoht.

Kabala mõisa valitsejamajas tegutsevad kohalik rahvamaja ja raamatukogu.

Ajalooliselt läbis mõisasüdant Türi–Viljandi maantee (tänapäeval Türi–Arkma maantee), mis õgvenduste järel kulgeb paarsada meetrit lääne pool. 

Tänapäeval korraldatakse mõisa pargis kultuuriüritusi.

## Mõisa kalmistu
Kabala mõisa kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,7 km kaugusele lõunakagusse.

## Pildid

Pilt:Kabala mõis *.JPG|Mõisa peahoone tagakülg
Pilt:Kabala mõisa valitsejamaja 2024.jpg|Valitsejamaja
File:Kabala mõisa tõllakuur (Pilistvere).jpg|Tõllakuur
File:Kabala mõisa ait (Pilistvere).jpg|Ait
Pilt:Kabala mõisa aednikumaja (Pilistvere).jpg|Aednikumaja
Pilt:Kabala mõisa pargi piirdemüürid (Pilistvere).jpg|Pargi piirdemüürid
Pilt:Kabala mõisa pargi madalseiklusrada 2024.jpg|Mõisapark


## Viited

## Välislingid

* "Kabala mõisa seintelt tulid välja 19. sajandi lõpust pärit maalingud" ERR, 18. aprill 2023
Mullakeemia

**Mullakeemia** on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade keemilise koostise ja keemiliste omaduste, mullas toimuvate reaktsioonide ja protsesside, mulla koostekomponentide vastasmõju, neelamisnähtuste ja nende seaduspärasuste, toiterežiimi ning mullatekke ja muldade viljakuse keemiliste aluste uurimisega. Samuti käsitab mullakeemia huumusainete ja mineraalide keemilist olemust, keemilise ja füüsikalis-keemilise analüüsi meetodeid, mulla saastamise ja -kaitsega seotud keemilisi muutusi, ainete liikumist ja talletumist mullas.

Mullakeemia tugineb keemia seadustele ja on tihedalt seotud mullateaduse teiste harudega. Tal on oluline roll mulla geneesi tõlgendamisel ning mulla klassifitseerimisel.

Tänapäeva mullakeemias on viis peamist suunda:
*mulla keemia
*mullas toimuvate protsesside keemia
*mulla viljakuse keemilised alused
*mulla analüütiline keemia
*muldade keemiline saastamine

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullafüüsika
*Mullamineraloogia
*Mullabioloogia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia

## Viited
Marica Lillemets

**Marica Lillemets** (sünninimi **Marica Alaküla**; sündinud 9. veebruaril 1958) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastail 2005–2008 oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu esimees.

## Viited
Corroy-le-Château

**Corroy-le-Château** on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Namuri provintsis Gembloux' vallas.

Kuni valdade liitmiseni 1977. aastal oli Gembloux'st umbes viie kilomeetri kaugusel edelas asuv Corroy-le-Château omaette vald.


Pilt:Corroy-le-Château CH1b.jpg|Corroy-le-Château loss
Pilt:Corroy-le-Château E1a.jpg|Saint-Lamberti kirik
Pilt:|


## Välislingid
Corroy-le-Château linnus

**Corroy-le-Château linnus** on keskaegne linnus Belgias Namuri provintsis Gembloux' vallas. 

Linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Horsti, Genti, Lavaux' ja Vêves'i linnusega. 

Linnus on arhitektuurimälestistena kaitse all alates 1965. aastast.

## Välislingid
Rästiknastik

**Rästiknastik** (*Natrix maura*) on nastiku perekonda kuuluv maoliik. 

## Välimus
Rästiknastiku värvus ja muster on varieeruv, kuid põhivärvus on erinevates varjundites hall või pruun, võib olla kollaka või punaka varjundiga.

Selja tagaosas on 2 rida tumedaid ebakorrapäraseid laike, mis võivad moodustada vöödid või siksaki. Külgedel on keskelt heledad silmlaigud või ühtlaselt tumedad laigud. Pea on silmatorkava mustriga.

### Mõõtmed
Emase rästiknastiku pikkus võib ulatuda 100 sentimeetrini, keskmine pikkus jääb alla 70 sentimeetrit. Pea on suhteliselt lai. Isased rästiknastikud on emastest lühemad.

## Levik

Rästiknastik elab Pürenee poolsaarel, Prantsusmaal, Portugalis, Hispaanias, Loode-Itaalias ja Loode-Aafrikas.

## Viited
Kukruse lade

**Kukruse lade** (läti keeles *Kukruzes*, vene keeles *Кукрузеский*) on ordoviitsiumi ladestu ülemordoviitsiumi ladestiku vanim eristatud regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade) Eestis. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1879. Lade on nime saanud Kukruse asula järgi Toila vallas Ida-Virumaal. Lademe stratotüüp asub Kukrusel kinnikasvanud kraavis, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Savala puurauk.

Kukruse lademel lasub Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku Haljala lade ja selle all lamab Uhaku lade. Lademe vanus on 460,9...458,2 miljonit aastat. Koos Uhaku, Lasnamäe ja Aseri lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Purtse alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Sandby lade.

Litostratigraafiliselt vastavad sellele Loode-Eestis Pihla kihistu, Põhja-Eestis Viivikonna kihistu, milles on eristatud Kiviõli, Maidla ning Peetri kihistikud, Lõuna-Eestis aga Dreimani kihistu, lisaks veel Kriaunose kihistik. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal.  Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Dalby kihistu lubjakivi.  

Lademe avamusala ulatub Põhja-Eestis Pakri lahest Viivikonnani, läbides Paldiski, Klooga, Kiviõli, Kohtla-Nõmme ja Jõhvi. Lade paljandun näiteks Põhja-Eesti panga lääneosas, moodustades ülemise osa Osmussaare pangal ja  Suur-Pakri pangal.

Lade koosneb Osmussaare-Mehikoorma joonest kirde pool kukersiidist ja lubjakivist, osaliselt ka merglist. Lääne-Eestis koosneb lade lubjakivist ja merglist. Lademe paksus 4...25 meetrit. Selle fossiilide fauna on ordoviitsiumi lademetest kõige rikkalikum.

Uhaku ja Kukruse lademete vaheline piir on globaalses stratigraafias piiriks Darriwili ja Sandby lademete vahel.

## Viited
Visa hing 3

**"Visa hing 3"** on filmisarja "Visa hing" kolmas film.

## Sisu

New Yorgis plahvatab päise päeva ajal pomm ja salapärane võõras, kes nimetab ennast Simoniks hakkab John McClaine'iga mängima mängu "Simon says". McClaine'i hakatakse mööda linna jooksutama, kuni Simon ütleb talle, et ühes New Yorgi koolis on võimas pomm. McClaine peab vältima katastroofi ja samal ajal klaarima arved Simoniga, kes osutub Hans Gruberi, terroristi, kelle McClaine Nakatomi kriisi ajal tappis, vennaks. 

## Osades

* Bruce Willis – John McClane
* Samuel L. Jackson – Zeus Carver
* Jeremy Irons – Simon "Peter" Gruber, terroristide juht
* Graham Greene – Joe Lambert
* Colleen Camp – Connie Kowalski
* Larry Bryggman – Inspector Walter Cobb
* Anthony Peck – Ricky Walsh
* Nick Wyman – Mathias Targo
* Sam Phillips – Katja, Simoni tüdruksõber ja lähim abi
* Kevin Chamberlin – Charles Weiss, New Yorgi politsei pommiekspert
* Richard E. Council – Otto

## Välislingid
* 
*
Christer Pettersson

**Carl Gustaf Christer Pettersson** (23. aprill 1947 – 29. september 2004) oli Rootsi kurjategija, kes mõisteti süüdi peaminister Olof Palme mõrvas, kuid kelle ringkonnakohus hiljem õigeks mõistis.

## Elukäik

Pettersson kasvas üles keskklassiperes Solnas, Stockholmist eemal. Hiljem kolis ta Stockholmi ja asus õppima näitekoolis. Hiljem sai ta peavigastuse, millest ta täielikult ei paranenud. Ta langes lõpuks koolist välja. 1970. aastal tappis ta Stockholmi tänaval näiliselt põhjuseta ühe mehe ja ta mõisteti selle eest vangi. Pärast vabanemist jätkas ta kuritegelikku elu, et rahastada oma narko- ja alkoholisõltuvust.

## Olof Palme mõrv

28. veebruari öösel lasti Olof Palme Stockholmi kesklinnas maha, kui ta oma naise Lisbetiga koju suundus. Petterssonist sai kahtlusalune pärast seda, kui Lisbet Palme ta politseis ära tundis. Kuigi mõrvarelvana kasutatud .357 Magnumit ei leitud kunagi, mõisteti Pettersson eluks ajaks vangi. 1989. aastal mõistis ringkonnakohus ta õigeks, tuues põhjuseks tõendite vähesuse.

1998. aastal keeldus ülemkohus Petterssoni uuesti kohtu alla saatmast, öeldes, et asitõendid ei suuda teda endiselt mõrvapaigale asetada.

## Surm

2004. aasta septembris viidi Pettersson peavigastustega haiglasse. Pärast operatsiooni oli ta alates 16. septembrist koomas. Veidi enne haiglasse viimist võttis ta ühendust Olof Palme poja Mårteniga, kellele ta soovis midagi rääkida. Kohtumist ei toimunud ja Pettersson viis info, mida ta Mårtenile öelda soovis, hauda kaasa.
Sergei Kljaštornõi

**Sergei Grigorjevitš Kljaštornõi** (vene keeles Сергей Григорьевич Кляшторный; 4. veebruar 1928, Gomel – 21. september 2014, Peterburi) oli vene orientalist.

1945–1950 õppis ta Leningradi Riikliku Ülikooli orientalistikafakulteedis turgi filoloogiat ja Lähis-Ida ning Kesk-Aasia ajalugu.

1950–1957 töötas Kljaštornõi Üleliidulises Geoloogia Instituudis (VSEGEI) esmalt bibliograafina (kuni 1953), seejärel bibliograafiaosakonna juhatajana. 1957 viidi ta üle NSVL TA orientalistikainstituudi Leningradi osakonna turkoloogia ja mongolistika sektorisse. 1960–1962 töötas ta NSVL TA OI LO raamatukogus.

1962. aastal kaitses Kljaštornõi oma kandidaadiväitekirja "Muistsed ruunikivid Kesk-Aasia ajaloo allikana" (juhendajad Aleksandr Bernštam ja Sergei Malov). Alates 1963. aastast oli ta NSVL TA OI LO turkoloogia ja mongolistika sektori juhataja.
Laura Voutilainen

**Laura Voutilainen** (sündinud 17. mail 1975 Jyväskyläs) on Soome poplaulja.

Ta esindas Soomet 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas ja saavutas lauluga "Addicted to You" 20. koha.

## Diskograafia

* *Laura Voutilainen* (1994)
* *Kaksi karttaa* (Kaks kaarti) (1996)
* *Lumikuningatar* (Lumekuninganna) (1997) - jõulualbum
* *Etelän yössä* (Lõuna öös) (1998)
* *Puolet sun auringosta* (Pool sinu päikest) 
* *Päiväkirja* (Päevik) (2003)
* *Tässä hetkessä* (Selles hetkes) (2005)
* *Lauran päiväkirja* (Laura päevik) (2006) - collection
* *Kosketa mua* (Puuduta mind) (2007)
* *Palaa* (Tule tegasi) (2008)
* *Sydänjää* (Südame jää) (2009)
* *Ihmeitä*  (2011)
* *KokoNainen*  (2013)
* *Miks ei*  (2017)
* *Minun tähteni* (2019)
Andy McCoy

**Andy McCoy** (kodanikunimi **Antti Hulkko**; sündinud 11. oktoobril 1962 Pelkosenniemi vallas) on soome muusik.

Ta on mänginud ansamblites Pelle Miljoona Oy ja Hanoi Rocks.

Andy McCoy on ise väitnud, et ta on osaliselt mustlaspäritolu,kuid see ei vasta tõele.

## Viited

## Välislingid
*Andy McCoy koduleht(arhiveeritud)
Raili Pool

**Raili Pool** (1989. aastani **Raili Lembinen**; sündinud 16. oktoobril 1969 Raplas) on Eesti  filoloog.

## Elulugu
Raili Pool on õpetajate tütar.

Lõpetas 1987 Rapla Keskkooli, 1992 TÜ eesti filoloogia osakonna, M.A. (1999, TÜ), väitekiri "Ainsuse 1. ja 2. isiku personaalpronoomenite eri kujude kasutamisest" (Tartu, 1999), Ph.D. (eesti keel, 2007, TÜ), väitekiri "Eesti keele teise keelena omandamise seaduspärasusi täis- ja osasihitise näitel" (Tartu, 2007). Oli 1992–1999 TÜ eesti keele (võõrkeelena) õppetooli assistent, 1999–2004 lektor, 2004– TÜ eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonna kontrastiivse keeleteaduse teadur. Õpetanud TÜ-s erinevaid praktilise eesti keele aineid ning eesti keele lauseõpetust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eesti keele kui teise keele omandamine ja kasutus. Emakeele Seltsi (1998) ja Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (2004). Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Eesti keele verbirektsioone. Tartu, 1996, 2. trükk 1999, 3. trükk 2001
* About the use of different forms of the first and second person singular personal pronouns in Estonian cases. // Estonian: Typological Studies III. Tartu, 1999
* Muutused eesti keelt teise keelena kõnelejate suhtlusstrateegiate kasutuses ühe aasta jooksul (kaasautor T. Kikerpill). // Lähivertailuja 13. Joensuu, 2003
* Kivinemisnähtusi vene üliõpilaste kirjalikus eesti keeles (kaasautor E. Vaimann). // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat. Tallinn, 2006
* Sihitise vormihomonüümia – keeleuurija probleem, keeleõppija tugi. // Lähivertailuja 17. Jyväskylä, 2006
* Keeleõppijate vältimisstrateegiatest eesti keele täis- ja osasihitise näitel. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat. Tallinn, 2007.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Lili Sapar

**Lili Sapar** (aastani 1973 **Lili Toomasson**; sündinud 12. oktoobril 1947 Salme külas Abhaasias) on eesti astrofüüsik.

## Elulugu
Lili Sapar on veterinaari tütar. Ta oli Arved-Ervin Sapari abikaasa.

Ta lõpetas 1966. aastal Sotši 38. Keskkooli ja 1971. aastal Kaasani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Lili Sapar kaitses 1990. aastal Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Kuumade tähtede atmosfääriväliste ultraviolettspektrite uurimine". Ta oli aastatel 1971–1973 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi laborant ja aastatel 1973–1974 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise astrofüüsika sektori vanemlaborant. Sapar oli aastatel 1974–1986 Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi nooremteadur, aastatel 1986–1994 teadur ja 1995–2013 oli ta Tartu Observatooriumi teadur.

## Teadustöö
Lili Sapari uurimisvaldkonna moodustavad kiirguslevi lähiskaksiktähtedes, kuumade tähtede kõrgdispersiooniliste joonspektrite töötlemine ja tõlgendamine ning keemiliselt pekuliaarsete CP-tähtede ja tähetuule uurimine kuumadel ülihiidtähtedel. Ta on osalenud ioonide resonantsjoonte profiilide arvutamismetoodika väljatöötamisel, spektrijoonte mudelkataloogide koostamisel ning spektrijoonte arvutil identifitseerimise metoodika väljatöötamisel ja rakendamisel. Sapar on uurinud tähetuules tekkivate P Cyg tüüpi spektrijoonte profiile ja nende seost massikaoga. Tal on üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Radiative transfer in atmospheres of Algol-type binaries (kaasautor I. Pustõlnik). // Astrophys. Space Sci. 21 (1973)
* IUE data reduction algorithms and programs for ESHI files (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 71 (1984)
* Computation of model stellar absorption lines catalogues (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989)
* Spectral line recognition and identification by computers (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989)
* The ultraviolet IUE spectrum of β Orionis (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 99 (1989)
* The ultraviolet spectrum of η CMa (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 1 (1992)
* A study of IUE ultraviolet spectrum of χ2 Orionis (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 4 (1992)
* Formation of resonance spectral line profiles in stellar wind: theory and observations (kaasautor A. Sapar). // Astron. and Astrophys. Trans. 18 (1999)
* Analytical solutions for saturated P Cygni type profiles I, II (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Astrophys. Space Sci. 279 (2002), 286 (2003)
* Scattered light redistribution functions for spectral lines in media with anisotropic macroturbulence (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 14 (2005)
* High-precision approximation expressions for line profiles of hydrogenic particles (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 15 (2006).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Nouman Karim

**Nouman Karim** (sündinud 4. augustil 1983) on Pakistani endine poksija.

Karim sai helveskaalus (kuni 48 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Sergei Kazakovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Pakistani poksija, kes on maailmameistrivõistlustel võitnud medali.

## Isiklikku
Nouman Karimi vend Faisal on samuti tuntud Pakistani poksija.

## Viited
Tinlot' vald

**Tinlot** on prantsuskeelne vald Belgias Liège'i provintsis Huy' haldusringkonnas.

Vald moodustati 1977. aastal järgmiste endiste valdade liitmisega: Abée, Fraiture, Ramelot, Seny, Scry ja Soheit-Tinlot.


Soheit-Tinlot JPG00.jpg|Soheit-Tinlot
Église Saint-Martin (Scry) 02.jpg|Scry
Fraiture E1aJPG.jpg|Fraiture
Abée CH1dJPG.jpg|Abée loss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Jan Polomski

**Jan Polomski** (15. jaanuar 1863 Peterburi – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti poola päritolu loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Jan Polomski oli aadliku poeg.

Lõpetas 1888 Harkivi Veterinaariainstituudi. Oli sõjaväe veterinaararst, aastast 1903  vanemveterinaararst. 1903–04 uuris Tartu Veterinaariainstituudis (TVI) professor Jakov Negotini juhendamisel esimesena Eestis seljaaju kokainiseerimist veterinaariapraktikas. Kaitses 1904 TVI-s magistriväitekiri "К вопросу о кокаинизации спинного мозга у домашних животных".

## Viited

## Välislingid
*
Abée linnus

**Abée linnus** on linnus Belgias Liège'i provintsis Tinlot' vallas. 

Linnuse vanemad osad pärinevad 13. või 14. sajandist. Pärast 1828. aasta laastavat tulekahju ehitati linnus osaliselt ümber lossiks. Linnus on eraomanduses.

## Välislingid

*Abée linnus (inglise keeles)
Assaku Nõiakivi

**Assaku Nõiakivi** asub  Assakul Harju maakonnas Rae vallas uue ja vana Tartu maantee ristumiskohast 100&nbsp;m Tallinna poole, Assaku viadukti lääneküljel.

Kivil on 405 väikest kunstlikku lohku ja lai sile liurenn, mis viitab kivi kasutamisele viljastusmaagiaga seotud rituaalides. Kivi taasavastas 1964. aastal Oskar Raudmets.

1992. aastal kogutud pärimusteate järgi on kivi kasutatud ohvrikivina:

"*Kivi peal on lohukesed, et need on inimeste tehtud. Ja et vanasti olid inimesed sinna andeid viinud – ta ütles jah, andisid, mitte ohvreid. Oli viidud siis mõni viljatera või kamaluga jahu või kes rikkam oli, see viis hõbemündi. /---/ Vanaema ei nimetanud seda kivi Nõiakiviks, ütles vist ohvrikivi. Ma ei tea, kas tema noorpõlves neid andeid sinna viidi, aga ta oli küll kohalik inimene, Jaani talust pärit (vanaisa oli mujalt tulnud), küllap ta teadis.*"
## Vaata ka
* Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Peeter Novod

**Peeter Novod** (sündinud 5. mail 1948) on eesti luuletaja ja endine ajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajakirjanike kursused.

Töötanud ajakirjanikuna Jõgeva rajooni ajalehes Punalipp aastatel 1970–1973 ja Tallinnas Õhtulehes 1976–1987. 

Hiljem on ta juhtinud Tallinnas klubi Juta, tutvumistalitust Nofretete ja luulerühmitust Põlevik.

## Luulekogud
*Tuuletuba. Tallinn 1991
*Valgustäpp mu silmis : [lühivärsid 1975–1991]. Tallinn 1991 (2. täiend. ja parand. tr. 1993)
*Valguse paadis pole mul ruttu : vaimulikku luulet 1986–1992. Tallinn 1992
*On naine alati ime : lembeluulet 1978–1991. Tallinn 1992
*Vaene väike härra Huu : [luulet 1992–1995 : VI kogu luuletusi]. Tallinn 1995
*Rändnaised : valitud luulet. Tallinn 1998
*Elamise kood : luulet 2000–2007. Tallinn 2008

## Proosa
*Ruuge hunt. 1, Aulin Vase juhtum. Romaan. Tallinn 1993

## Viited
Abée

**Abée** on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Liège'i provintsis Tinlot' vallas.

Kuni ühendamiseni Tinlot' vallaga 1977. aastal oli Abée omaette vald. 


Pilt:Abée CH1aJPG.jpg|Abée loss
Pilt:Abée Chp1bJPG.jpg|Saint-Donat


## Välislingid
Rumbeke

**Rumbeke** on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Lääne-Flandria provintsis Roeselare vallas.

Kuni ühendamiseni Roeselare vallaga 1977. aastal oli Rumbeke omaette vald.


Rumbeke-kasteel.jpg|Rumbeke loss
Abée Chp1bJPG.jpg|Saint-Donat


## Välislingid
Rumbeke loss

**Rumbeke loss** (hollandi *Kasteel van Rumbeke*) on loss Belgias  Lääne-Flandria provintsis Roeselare vallas.

Esimene maailmasõja ajal peatus lossis punase parunina tuntuks saanud Saksa hävituslendur Manfred von Richthofen.


Pilt:Kasteel-Rumbeke.jpg|
Pilt:20071028 Roeselare (019).jpg|
Pilt:Rumbeke-kasteel.jpg|


## Välislingid

*Koduleht