open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti sammaltaimede punane nimestik

Alljärgnevas nimekirjas on 2017–2019 seisuga Eesti sammaltaimede punane nimestik.

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Piirkonnas välja surnud liigid (''RE'')
Siia kuulub 9 liiki.
**Bartramia ithyphylla* –	püstlehine bartraamia
**Campylopus pyriformis* – pirnjas kõverharjak
**Desmatodon randii* – Randi tupssammal
**Dicranella rufescens* –	ruuge kaksikhambake	
**Oncophorus wahlenbergii* – Wahlenbergi pugukupar
**Pelekium minutulum* – liht-pisiehmik, varem väike ehmik, *Thuidium minutulum*
**Sphagnum aongstroemii* – Ångstroemi turbasammal	
**Splachnum sphaericum* –	kerajas põisik
**Splachnum vasculosum* –	anum-põisik

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 18 liiki.

## Väljasuremisohus liigid (''EN'')
Siia kuulub 24 liik.
**Dichelyma falcatum* – vesi-kiilsirbik, LK II
**Encalypta mutica* – könttanukas, LK II
**Frullania tamarisci* – tamarisk-kariksammal, LK II

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 116 liik.

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 65 liiki.
**Bazzania trilobata* – kolmehõlmaline batsaania, LK II
**Brachythecium turgidum* – turd-lühikupar, LK II
**Catoscopium nigritum* – mustpeasammal, LK II
**Porella cordaeana* – Corda porella, LK III
**Porella platyphylla* – suurelehine porella, LK III
**Scapania apiculata* – süstjas skapaania, LK III
**Sphagnum lindbergii* – Lindbergi turbasammal, LK III
**Sphagnum inundatum* – loigu-turbasammal, LK III
**Sphagnum quinquefarium* – viierealine turbasammal, LK III
**Thamnobryum alopecurum* – kähar põõsassammal, LK III
**Tortula lingulata* – keeljas keerik, LK III

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 347 liiki.
**Antitrichia curtipendula* – longus rippsammal, LK III
**Crossocalyx hellerianus* – Helleri narmaskarikas, LK III
**Dicranum viride* – roheline kaksikhammas, LK II
**Hamatocaulis vernicosus* – läikiv kurdsirbik, LK III
**Leucobryum glaucum* – harilik valvik, LK III
**Neckera pennata* – sulgjas õhik, LK III
**Ptychostomum pseudotriquetrum* – allika-nuttsammal, LK III
**Sphagnum wulfianum* – Wulfi turbasammal, LK III
**Tortella rigens* – jäik keerdsammal, LK II
**Tritomaria quinquedentata* – suur sagarsammal, LK II

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 11 liiki.
**Bartramia pomiformis* – õunjas bartraamia, LK II

## Mittehinnatavad  liigid (''NA'')
Siia kuulub 1 liik.
**Pterogonium gracile* – sale katiksammal, LK II

## Viited
Isthmose mängud

**Isthmose mängud** olid Vana-Kreekas peetud ja spordivõistlusi sisaldavad pidustused, mis kuulusid Panhelleni mängude hulka. 

Isthmose mänge peeti iga kahe aasta järel (aasta enne ja pärast olümpiamänge) Poseidoni auks Korintose lähedal, auhinnaks männipärg. Võistlusalad olid sarnased olümpiamängudega.

Mängud said nime Kórinthose ehk Isthmose maakitsuse järgi. *Isthmos* tähendabki tõlkes kaela ja viitab maismaa kõige kitsamale kohale.

Esimesed Isthmose mängud toimusid aastal 582 eKr.
Carl von Numers

**Carl von Numers** (surnud 1701) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), kes osales Põhjasõjas.

## Elulugu
Carl von Numers sündis Uttringe mõisas Lorentz von Numersi ja Margaretha Focki peres. 

1680. aastal liitus Numers vabatahtlikult Ihukaitserügemendiga, kus sai kaks aastat hiljem seersandi auastme. 1688. aastal sai ta leitnandiks ning viis aastat hiljem rügemendi kortermeistriks ja siis kapteniks. 1699. aastal ülendati ta majoriks. 

1700. aastal osales Numers Karl XII sõjakäigus Taani vastu. Narva lahingus juhatas ta kaardiväe pataljoni. 1701. aastal ülendati ta ooberstleitnandiks. Carl von Numers suri sama aasta 8. augustil Lübeckis.

## Abielu
Carl von Numers abiellus 1689. aastal Christina Påhliga ning pärast tema surma 1697. aastal Gundborg Elisabeth Fägerstiernaga. Esimesest abielust sündis kolm last (Hedvig Eleonora, Margaretha Christina ja Charlotta Ulrika) ning teisest kaks (Christina Elisabeth ja Carl).

## Viited
Wilfersdorf

**Wilfersdorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.

Seal asub Wilfersdorfi loss.

Esimene registreeritud viide on 1514. aastast.

## Viited
Spurganai

**Spurganai** (žemaidi *Spurganē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Küla asub Viešetė jõe ääres.

Küla territooriumil asub Geidžiai kalmistu.

Asula on saanud nime Spurgana-nimelise isiku järgi. Kohaliku legendi kohaselt on nimi tulnud aga sellest, et seal kasvatati vanasti humalat. Sealsed humalakäbid (*spurgas*) olid eriti uhked.

Küla on esmamainitud 1569. aastal, mil see kuulus Tirkšliai mõisale. Viešetė jõel oli ka vesiveski ja paisjärv. 1954. aastal vahistati külas kolm Leedu metsavenda.

## Kaitstavad mälestised

Muinsuskaitse all on Geidžiai kalmistu vanem osa, mis jääb küla piiridesse.

Ka jääb küla administratiivpiiridesse üks kaitse all olev talu. Talukompleksist on kaitse all elumaja, ait, laut ja kuur, üks majandushoone kaitse all ei ole. Kompleks asub aadressil Tirkšlių g. 30. Elumaja on lihtne ühekorruseline mansardkorrusega ehitis, millel on dekoratiivne kahe poolega uks. Ait on ühekorruseline puidust hoone, millel on kõrvalehitis ja aidaesine. Kaitse all olev laut on maakividest vundamendiga puidust ehitis. Laut on L-kujulise põhiplaaniga. Ka kuur on maakividest vundamendiga ühekorruseline puithoone.

## Elanikkond


* 269 (1902)
* 407 (1923)
* 295 (1959)
* 281 (1970)
* 224 (1979)

* 165 (1986)
* 146 (1989)
* 173 (2001)
* 169 (2011)
* 136 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Eesti soontaimede punane nimestik

Alljärgnevas nimekirjas on 2017–2019 seisuga Eesti soontaimede punane nimestik. Siia kuuluvad nii sõnajalgtaimed (*Pteridophyta*), paljasseemnetaimed (*Gymnospermae*) kui katteseemnetaimed (*Angiospermae*).

LK I, II, III – looduskaitse kategooria.

## Eesti punase nimestiku ohustatuse kategooriad
*Piirkonnas välja surnud (*Regionally extinct, RE*)
*Kriitilises seisundis (*Critically endangered, CR*)
*Väljasuremisohus (*Endangered, EN*)
*Ohualtid (*Vulnerable, VU*)
*Ohulähedased (*Near threatened, NT*)
*Soodsas seisundis (*Least concern, LC*)
*Puuduliku andmestikuga (*Data deficient, DD*)
*Mittehinnatavad (*Not applicable, NA*)
*Hindamata (*Not evaluated, NE*)

## Piirkonnas välja surnud liigid (''RE'')
Siia kuulub 20 liiki, ehkki leeder-sõrmkäpp taasavastati Saaremaal 2021.

## Kriitilises seisundis liigid (''CR'')
Siia kuulub 35 liiki.

## Väljasuremisohus liigid (''EN'')
Siia kuulub 67 liik.

## Ohualtid liigid (''VU'')
Siia kuulub 102 liik.

## Ohulähedased liigid (''NT'')
Siia kuulub 173 liiki.

## Soodsas seisundis liigid (''LC'')
Siia kuulub 719 liiki.

## Puuduliku andmestikuga liigid (''DD'')
Siia kuulub 192 liiki.
**Leersia oryzoides* – jõgi-metsriis, LK II
**Polygonum oxyspermum* – rand-kirburohi, LK II
**Salix repens* – hanepaju, LK II

## Mittehinnatavad  liigid (''NA'')
Siia kuulub 704 liiki.

## Hindamata liigid (''NE'')
Siia kuulub 1 liik.
**Aconitum lasiostomum* – kollane käoking, LK I
**Lathyrus japonicus* – rand-seahernes, LK III

## Viited
Jan Paul van Hecke

**Jan Paul van Hecke** (sündinud 8. juunil 2000 Arnemuidenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion.

Ta alustas klubikarjääri Hollandis. Hooajal 2019/20 debüteeris ta Hollandi esiliigaklubis NAC Breda.

2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu kolmeaastase lepingu Brighton & Hove Albioniga. Hooajal 2020/21 oli ta Brighton & Hove Albionist laenul Hollandi kõrgliigaklubis SC Heerenveen ja hooajal 2021/22 Inglismaa esiliigaklubis Blackburn Rovers. 2022. aastal valiti ta ka Blackburn Roversi hooaja parimaks mängijaks.

Brighton & Hove Albioni meeskonnas debüteeris Van Hecke lõpuks 24. augustil 2022 EFL Cup'i teises ringi mängus Forest Green Roversi vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi kolm päeva hiljem mängus Leeds Unitedi vastu. 2023. aasta juulis sõlmis ta Brighton & Hove Albioniga uue lepingu.

Aastatel 2022–2023 mängis Van Hecke Hollandi kuni 21-aastaste koondises.

## Viited
Jakov Milatović

**Jakov Milatović** (serbia kirillitsas *Јаков Милатовић*; sündinud 7. detsembril 1986) on Montenegro poliitik ja majandusteadlane, kes on alates 20. maist 2023 Montenegro president.

4. detsembrist 2020 kuni 28. aprillini 2022 oli ta Montenegro majandusminister Zdravko Krivokapići valitsuskabinetis. Enne seda töötas ta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.

36-aastaselt presidendiks saanud Milatović on noorim iseseisva Montenegro president. 2023. aasta presidendivalimistel alistas ta eelmise presidendi Milo Đukanovići häältega 221 592 (58,88%) – 154 769 (41,12%). Oma ametiaja prioriteetideks on ta seadnud elujärje parandamise, korruptsioonivastase võitluse ja Montenegro viimise Euroopa Liitu 2025. aastaks.

Milatović on liberaalse ja euroopameelse Euroopa Nüüd! erakonna kaasasutaja ja asejuht. Ta on toetanud Montenegro liitumist Euroopa Liiduga. Pidades Venemaa sissetung Ukrainasse agressiooniaktiks, on Milatović toetanud Venemaa sanktsioneerimist.

## Perekond ja haridus
Milatovići isa oli ametiühingutegelane ja üks 1997. aastal loodud Montenegro Rahvapartei asutajaid.

Ta on lõpetanud bakalauruseõppes Montenegro Ülikooli majandusteaduskonna. Hiljem sai ta magistrikraadi majandusteaduses Oxfordi Ülikooli St Johni kolledžist.

## Isiklikku
Ta on abielus Milena Milatovićiga ja neil on kolm last.

Milatović on Serbia Õigeusu Kiriku liige.

## Viited

## Välislingid
*
Wolkersdorf im Weinviertel

**Wolkersdorf im Weinviertel** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas. See asub *[[Weinviertel]]i* piirkonnas, u. 15 km Viinist põhja pool, Viini-Brno maantee ääres (Euroopa tee E461). Linnaosad on Wolkersdorf, Riedenthal, Pfösing, Obersdorf ja Münichsthal. Sai linnaks 1969. aastal.

## Taristu

Wolkersdorfil on maanteeühendus (E461/B7) Viiniga lõunas ning Gaweinstali ja Tšehhiga põhjas. *[[Autobahn (Austria)|Nordautobahn]]* A5 valmis 2009. aasta detsembris. Wolkersdorfi raudteejaam on ühendatud Viini S-Bahni linnalähiraudteevõrgustikuga ning seda teenindavad ka piirkondlikud rongid Viini, Mistelbachi ja Laa an der Thayasse.

## Viited
John T. Dunlap

**John Timothy Dunlap** (sündinud 16. aprillil 1957) on Kanada jurist, kes on 3. maist 2023 Malta Suveräänse Sõjalise Ordu 81. suurmeister.

Dunlap on esimene mitteaadlikust ja mitteeurooplasest Malta ordu suurmeister. Aadlipäritolu nõue eemaldati koos eluaegse teenistuskohustusega suurmeistri ametilt 2022. aasta septembris, mil võeti vastu Vatikani ja paavsti suunitlusel koostatud uus põhikiri. Reforme peeti vajalikuks, et tagada ametile tulevikus laiem võimalike kandidaatide ring.

## Haridus ja karjäär juristina
Dunlop sündis 16. aprillil 1957 Ottawas Ontario provintsis Kanadas. Ta sai bakalaureusekraadi Ottawa Ülikoolist ja kaitses juuradoktori kraadi Lääne-Ontario Ülikooli juures.

Dunlop on New Yorki ja Ontario advokatuuri liige. 1986. aastal liitus ta New Yorki advokaadibürooga Dunnington, Bartholow & Miller ja sai 1993. aastal büroos partneriks. Ta keskendus äri- ja immigratsiooniseaduseid puudutavale juriidikale. 1997. aastast oli ta juriidiline nõunik Püha Tooli alalisele vaatlejale ÜRO juures.

## Malta ordus
Ta astus ordusse 1996. aastal ja andis 2008. aastal rüütlivanded. 2009. aastal valiti ta viieks aastaks ordu Suveräänse nõukogu liikmeks, uuesti 2014. ja 2019. aastal 13. juunil 2022 nimetas paavst Franciscus Dunlapi ordu suurmeistri leitnandiks. 3. mail 2023 valis Roomas Villa del Priorato di Maltas kogunenud Riigi Täisnõukogu ta kolme kandidaadi seast ordu suurmeistriks. Ta vannutati samal päeval Santa Maria del Priorato kirikus ametisse. Dunlapi ametiaeg on 10 aastat.

## Viited

## Välislingid
*
Nemea mängud

**Nemea mänge** peeti iga kahe aasta järel Zeusi auks Nemea lähedal, auhinnaks selleripärg.

Nemea mängud olid ühed panhelleni mängudest.
Püütia mängud

**Püütia mängud** olid Vana-Kreekas peetud ja spordivõistlusi sisaldavad pidustused, mis kuulusid Panhelleni mängude hulka. 

Püütia mänge peeti iga nelja aasta järel (kaks aastat pärast olümpiamänge) Apolloni auks Delfi lähedal, auhinnaks loorberipärg.

Algselt keskendusid Püütia mängud vaid muusikale, neile koguneti iga kaheksa aasta järel, et laulda Apollonile pühendatud hümne. Hiljem korraldati pidustused ümber, lisati kunsti-, tantsu- ja spordivõistlusi. Esimesed laiendatud Püütia mängud toimusid umbes 586/582 eKr.
Päikese atmosfäär

**Päikese atmosfäär** on Päikese välimised kihid. Need kihid on fotosfäär, kromosfäär, üleminekutsoon ja kroon. Tinglikult loetakse Päikese atmosfääri kihiks ka päikesetuul, üle kogu Päikesesüsteemi ulatuvad Päikese osakesed.

## Viited
Päikese fotosfääri graanulid

Päikese **fotosfääri graanulid** on Päikese pinnal nähtavad heledad ja tumedad piirkonnad mõõtmetega umbes 700 kilomeetrit ja elueaga 5–20 minutit. Heledad piirkonnad vastavad tõusvatele kuumadele gaasivooludele, tumedad on külmemad laskuvad gaasivoolud. Temperatuuride erinevused on 100–500 kelvinit. 

## Vaata ka
* supergraanulid

## Viited
Supergraanul

Päikese atmosfääri supergraanul on tavapärasest suurem Päikese fotosfääri graanul. Supergraanuli mõõtmed võivad olla tavalise graanuli mõõtmetest (700 kilomeetrit) kuni 50 korda suuremad.
## Viited
Järguühik

**Järguühik** on kümnendsüsteemi arvude numbrikoht, millel on erinimetus ja mille väärtus väljendub 10 astmena. Ni on 102 nimetus sada, 103 on tuhat, 106 on miljon. 

Miljonist kõrgemate järguühikute nimetustel võib eri maadel olla erisugune väärtus. Eestis on iga järgmine järguühik 103 korda suurem: triljon on 1012, kvadriljon  1015, kvintiljon  1018 jne.

## Vaata ka
* Suurte arvude nimetused
Marc Gasol

**Marc Gasol Sáez** (sündinud 29. jaanuaril 1985 Barcelonas) on endine Hispaania elukutseline korvpallur, kes mängis viimati Hispaania klubis Bàsquet Girona.

Hispaania koondisega hulgaliselt tiitlivõistluste medaleid võitnud Gasol mängis aastatel 2008–2021 korvpalliliigas NBA.

Tema vanem vend Pau Gasol oli samuti elukutseline korvpallur.

## Välislingid
*Marc Gasol – NBA.com
*Marc Gasol – Basketball-Reference.com
Marta Pulk

**Marta Pulk** (sündinud 6. aprillil 1988 Pärnus) on eesti filmirežissöör ja -monteerija. 

Õppis aastatel 1996–2004 Pärnu Hansagümnaasiumis ning lõpetas 2007. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi 16. lennu. 
Ülikoolihariduse omandas 2011. aastal Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis montaažirežissöörina ning aastal 2014 lõpetas samal erialal magistriõppe. Lisaks täiendanud ennast režissöörina Portugalis Escola Superior Artistica do Portos ning rahvusvahelistes meistriklassides. Alates 2008. aastast vabakutseline montaažirežissöör ning alates 2015. aastast tegev režissöörina.

## Looming

* 2011 "Uus maailm" – montaažirežissöör
* 2013 "Viimane Romeo" – montaažirežissöör
* 2014 "Lusmägi INC" – režissöör
* 2014 "Kirsitubakas" – montaažirežissöör
* 2015 "Õhk" – režissöör
* 2015 "Kuidas ehitada kosmoselaeva?" – monteerija
* 2017 "Zoopark" – režissöör
* 2018 "Omad" – režissöör, stsenarist
* 2018 "Vida Alegre" – režissöör, operaator
* 2019 "Kodumaa karjed" – režissöör, stsenarist
* 2019 "Aasta täis draamat" – režissöör, stsenarist
* 2021 "Räägi ära" – režissöör 
* 2025 dokumentaalfilm "Leelo: Ükskord me naerame niikuinii", kus režissöör Marta Pulk vaatleb armastatud Eesti lastekirjanikku ja luuletajat Leelo Tungalt.

## Tunnustus

* 2019 Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali noore filmitegija preemia – filmide eest „Aasta täis draamat“ ja „Kodumaa karjed“
* 2019 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti valdkonna peapreemia – koos Alissija-Elisabet Jevtjukova, Paavo Piigi, Paul Piigi, Henrik Kalmeti ja Aivo Rannikuga Kinoteatri eksperimendi idee, teostuse ja jäädvustamise eest filmis „Aasta täis draamat“
* 2020 EFTA – Eesti filmi- ja teleauhind parim dokumentaalfilm „Aasta täis draamat“
* 2020 Dokumentalistide gildi kolleegipreemia Doki Kild – filmi „Aasta täis draamat“ eest
* 2022 DocPoint Tallinna noore dokumentalisti preemia – isikupärase filmikeele ja eksperimenteerimisjulguse eest

## Isiklikku
Tema õde on näitleja Liisa Pulk.

Ta on vaimse tervise eestkõneleja ning jaganud oma kogemust aktiivsus- ja tähelepanuhäirega.

## Viited

## Välislingid
*Marta Pulk  Eesti Filmi Andmebaasis
*
Barranco León

**Barranco León** on  leiukoht Hispaanias Granada provintsis Orce vallas. Geograafilised koordinaadid on 37°43′27″ N 2°27′03″ E.

Leiud kuuluvad pleistotseeni ajastikku ja Olduvai kultuuri. Nende vanuseks hinnatakse 1,2 kuni 1,4 miljonit aastat. 

Sealt on leitud 1,4 miljoni vanuseks dateeritud inimjäänus, mis võib olla Lääne-Euroopa vanim. Seda nimetatakse Orce lapseks ja see kujutab endast piimahammaste hulka kuuluvat purihammast, mis kuulus umbes 10-aastasele lapsele inimese perekonna teadmata liigist. 

Leitud on kaks leidudega kihti, BL1 ja BL5. Esimeses on halvasti säilinud loomajäänused, teises on palju imetajate ja kivist tööriistade jäänuseid (umbes 150 leidu, peaaegu kõik kivikillud ja mõni ränikivist kirvetera. Nähtavasti oli tegu järveäärse kohaga.   Nagu ka leiukohas Fuente Nueva 3, on tegu teradega, millest kõva tööriista abil on saadud killud, kusjuures on kasutatud 1. tüüpi kivilõikamist.

On leitud jäänuseid jõehobust *[[Hippopotamus antiquus]]*, hobusest *[[Equus altidens]], kaslasest *Homotherium*, hirvlasest *Megaloceros* ja veislasest triibusest *Bovini''.

Leiukoha tähis Hispaania Geoloogia- ja Mäeministeeriumi kataloogis on AND331.
Connemara rahvuspark

**Connemara rahvuspark** (iiri keeles *Páirc Naisiúnta Chonamara*) on üks kaheksast Iirimaa rahvuspargist, mida haldab National Parks and Wildlife Service. See asub Connemara piirkonna loodeosas Galway krahvkonnas Iirimaa läänerannikul.

## Ajalugu
Connemara rahvuspark asutati 1980. aastal. Rahvuspargi pindala on 2000 ha ning see hõlmab mägesid, soid, nõmmesid, rohumaid ja metsi. Rahvuspargi sissepääs asub Letterfracki küla Clifdeni linna poolses küljes. Pargis on palju inimasustuse jäänuseid. Seal leidub nii 19. sajandist pärit surnuaed kui ka 4000 aasta vanused megaliitsed õukonnahauad. Suur osa rahvuspargi maast oli kunagi Kylemore kloostri maavalduste osa.

## Loodus

### Floora
Rahvuspargi levinuimad taimestikutüübid on lääne katteraba (inglise keeles *[[:en:Blanket_bog|blanket bog]]*) ja nõmm. Rabad asuvad madalamatel märgaladel, samas nn katteraba esineb kuivemas mägikeskkonnas. Kõige arvukam taim, mis loob kogu rahvuspargis värvilisi maastikke, on harilik sinihelmikas. Samuti mängivad pargi ökosüsteemis olulist rolli karnivoorsed taimed, millest kõige levinumad perekonnad on huulhein ja võipätakas. Teiste levinud taimede hulka kuuluvad perekonnad kuuskjalg, villpea, vahulill ja porss koos orhideeliste ning mitmesuguste samblike ja sammaldega.

### Fauna
Connemara rahvuspark on tuntud oma linnustiku mitmekesisuse poolest. Tavalisteks laululindudeks on sookiur, lõoke, euroopa kaelustäks, metsvint, punarind ja käblik. Kohalike röövlindude hulka kuuluvad tuuletallaja ja raudkull, harvemini on näha ka väike- ja rabapistrikku. Talvel rändavad Connemarasse kurvitsad, kuldnokad ning laulu-, hobu-, vainu- ja hallrästad.

Metsades on sagedased hiirlased, rabades on sageli näha jäneslasi, rebaseid, kärplasi, karihiirlasi ja nahkhiiri. Punahirved olid kunagi Connemaras levinud, kuid nad kütiti piirkonnast umbes 150 aastat tagasi välja. Punahirve populatsiooni on proovitud taastada ning sellel eesmärgil asustati pargi piires punahirve kari. Tänapäeval on aga pargi suurim imetaja Connemara poni.

## Viited

## Välislingid
* 
* National Parks of Ireland
Sangviini tänav

**Sangviini tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas.

Tänav on 210 m pikk, see kulgeb Lohkva-Kabina-Vanamõisa maanteest läände ja lõppeb Ihaste metsa piiril. Tänavaga ristub Molberti tänav.
Pöördvanker

**Pöördvanker** (ingl.k *bogie*) kujutab endast ühtsesse raami monteeritud kaht, kolme või nelja raudteevaguni telge. 

Pöördvanker kinnitub šarniirselt raudteevaguni või veduri alla selle alusraami külge. Pöördvankrite külge on kinnitatud leht- või keerdvedrude ja amortisaatoritega vagunite teljed. Pöördvankrid võimaldavad vagunitel ja veduritel liikuda ka  pöörmekohtadel, kuna tänu šarniirsele kinnitusele on need võimelised liikuma ümber kesktelje. 

Pöördvanker annab rattapaaridele edasi veduri (või vaguni) enda ja liikumisel tekkivad dünaamilised koormused – veojõud, pidurdusjõud ning veduri (vaguni) ja rööbastee tekitatud külg- ning vertikaaljõud. Kuna kiiruse suurenedes, suurenevad ka dünaamilised jõud, peab pöördvankri konstruktsioon olema tugev, võimalikult kerge, töökindel ja lihtsasti hooldatav. Pöördvankri kõige massiivsem osa on selle raam. 

Kaubavaguni kaheteljelise pöördvankri kaal on keskmiselt 5 t, kolmeteljelise pöördvankri kaal on keskmiselt 9 t, neljateljelise pöördvankri kaal isegi 12 t. Nii kahe-, kolme- kui ka neljateljeliste pöördvankrite kasutamise tehniline kiirus on 120 km/h. Isotermilistel ja külmutusvagunitel kasutatakse veidi teistsuguseid, reisivagunite pöördvankritega sarnaseid alusvankreid. 

Tänapäeval toodetakse kõige rohkem peamiselt 25 t teljekoormusega spiraalvedrudega pöördvankreid. Mida suurem on vaguni kandevõime, seda tugevam peab olema selle alusraam ja seda rohkem on pöördvankritel telgesid. 

## Viited
Meos

**Meos** on perekonnanimi.

Venemaa Föderatsioonis oli perekonnanime Meos kandjaid 2014. aastal 55 isikut. Indoneesias oli sellenimelisi isikuid 38 ja Kasahstanis 34.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meos 257 inimesel: 111 mehel ja 146 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meos meeste puhul 702. kohal ja naiste puhul 536. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Meos vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,27. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,75 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Sangaste kihelkonnas Laatre ja Vana-Puka mõisavallas ning Võrumaal Rõuge kihelkonna Haanja mõisavallas nimeks kolmel juhul Meos. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Meos aastatel 1937–1940 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Mäus (4 juhtu), Merisalu, Meus, Mooses, Tomson ja Tomson-Meus.

Perekonnanimest Meos loobuti aastatel 1938–1939 neljal korral isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Meoste, Merisalu, Mäeussaid ja Pälvik.	

## Nime kandjaid
*Boris Meos, eesti maadleja ja treener (1916–1992)
*August Meos, Jõgeva alevivanem (1886–1946)
*Indrek Meos, eesti filosoof (1969–)
*Mati Meos, eesti poliitik ja insener (1946–)
*Märt Meos, eesti näitleja (1968–)

## Viited

## Välislingid
*
Puhver

**Puhver** (inglise *buffer*) vaguni ja veduri mõlemas otsas olev löögijõu neelaja ja survejõu edasikandja, mille ülesanne on edasi anda pikisuunalisi survejõudusid vagunite ja esimese vaguni ning veduri vahel, minimeerides samal ajal neid jõudusid sisseehitatud vedru- ja hüdraulikasüsteemi abil.

Puhvrid on disainitud taluma maksimaalset võimalikku kokkusuruvat jõudu vagunite vahel ja peavad seetõttu olema suure energiat absorbeeriva (neelava) võimega. Puhvri pea plaadi pind on tavaliselt karastatud, tagamaks puhvri pikemat tööiga. Hüdraulilistele puhvritele väheneb haakimisel paratamatult tekkiv aeglustus, mistõttu vähenevad ka vagunis (vagunil) olevatele kaupadele neid kahjustada võivad inertsjõud. Puhvri kaal, sõltuvalt vedru tüübist ja puhvri pea suurusest, on vahemikus 138–166 kg.

Euroopa 1435 mm rööpmelaiusega raudtee kaubavagunite kasutatavate puhvrite peamised tehnilised andmed on järgmised:
* minimaalne vastupidavus (jõud) teljesuunalisele kokkupressivale jõule – 2500 kN
* puhvri vedru eelpinge jõud –  10–50 kN
* puhvri max kokkusurutavus – 110 mm
* puhvri kokkusurumiseks 100 mm võrra vajalik jõud – 400–1000 kN

## Viited
Haakesidur

**Haakesidur** (ingl.k. *coupler*) on haakeseade, millega ühendatakse rongikoosseisus omavahel vagunid ja vedur esimese vaguniga ning mille ülesanne on anda edasi vagunite vahelist pikisuunalist tõmbejõudu. Osa haakeseadmeid (*janney*, *willison* jms) edastavad ja kompenseerivad (minimeerivad) ka pikisuunalisi survejõudusid. 

Veeremis on vajalik veduri ja vaguni(te) omavaheline ühendus – haakeseade ehk siduriseade. Haakesidureid on kolme tüüpi: keskpuhvriga kettsidur, kahe puhvriga kruvisidur ja automaatsidur. Keskpuhvriga kettsidur oli kasutusel kitsarööpmelisel raudteel ja sealgi piiratud ulatuses. Kahe puhvriga kruvisidur on kasutusel peaaegu kogu Lääne-Euroopa raudteedel. Automaatsidureid on kolme tüüpi ja need on kasutusel USA, SRÜ riikide ja Baltimaade ning Aasia ja Aafrika raudteedel. 

## Viited
Kruvisidur

**Kruvisidur** (ingl.k. *chain coupler*)   on Euroopas laialdaselt levinud kruvihaakeseade, millega ühendatakse omavahel vagunid ja mille ülesanne on anda edasi vagunite vahelist pikisuunalist tõmbejõudu. 

= Ülevaade =
850 kN tõmbejõu piiranguga kruvisidur on ette nähtud kasutamiseks nii reisi kui ka kaubavagunitel, 1350 kN seade mõeldud aga ainult kaubavagunitele. Lühikeste rongikoosseisude puhul võidakse kasutada ka 380 kN tõmbejõuga kruvisidurit. Kruvisiduri puuduseks on ebamugav ning haakijale ohtlik (mitteautomaatne) kokkuhaakimine ning piiratud rongi kaal – tavaliselt kuni 4 000 t. 

Kruvisiduri puhul kruvitakse sidur pingule kuni puhvritaldrikute kokkupuuteni. Sellega saavutatakse sujuv pikijõudude rakendumine veeremis. Kruvisiduriga edastatakse rongis pikisuunalist tõmbejõudu, puhvrivedrudega aga tõukejõudu.  

Standardse kruvisiduri STANDARD UIC tehnilised andmed: 

* kruvisiduri max pikkus – 986 mm
* kruvisiduri min pikkus – 750 mm
* maksimaalne pikisuunaline tõmbejõud – 850 kN; 1350 kN (ainult kaubavagunid)
* kruvisiduri kaal – 32,5 kg; 36 kg
Janney sidur

**Janney sidur** (ingl.k. *Janney coupler*) on ühehambaline sidur, mis on kasutusel Põhja-Ameerikas, Aasias, Lõuna-Aafrikas jm. Sidur patenteeriti 1873.a USAs. Tuntud on see ka kui Ameerika Raudteede Liidu *(Association of American Railroads; AAR)* normaalsidur **AAR-1** ja **AAR-2.**  

Janney siduri kasutamisel võib rongi maksimaalne kaal ulatuda kuni 32 000 tonni, ehk on praktiliselt piiramata. Puuduseks on siduri poolautomaatne (haakija osavõtul toimuv) kokkuhaakimine. Kahehambaline Willisoni sidur leiutati Janney sidurist hiljem. Kuigi Willisoni sidur on kokkuhaakimisel täisautomaatne, oli Janney sidur levinud USAs laialdaselt ning seetõttu ei ole peetud otstarbekaks vahetada neid Willisoni sidurite vastu.
Geidžiai

**Geidžiai** (žemaidi *Geidžē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. 

Geidžiai asub Šerkšnė jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks. Ka jääb osaliselt külla Šerkšnė hüdrograafiline kaitseala. Ümbruskonna elanikud kutsuvad asulat selle kivirohkuse ja teede äärde rajatud kiviaedade pärast Geidžiai kindluseks.

Geidžais on püha Anna kabel. Geidžiai kalmistu jääb ametlikult Spurganai külla.

## Ajalugu
 
Küla kohta on teateid aastast 1569, mil see kuulus Tirkšliai mõisale. Aastal 1862 valmis praegune püha Anna kabeli hoone; kabel ise oli sinna rajatud juba varasematel aastatel. 

Aastal 1920 avati Geidžiais algkool. Aastal 1971 osteti eraisikult kooli tarbeks uus kahekorruseline telliskiviehitis. Kohalik kolhoos rajas selle asemele kooli tarbeks sobilikuma hoone. Aastal 2003 sealne kool suleti.

## Kaitstavad mälestised

Muinsuskaitse all on Trobelė (ka Pirtelė) nime kandev suur kivi, mille kohta räägitakse mitmeid muinasjutte. Trobele tähendab väikest Žemaitija piirkonnale omast taret. Selle kohta on rahvasuus käibel jutt teekäijast, kes mitte kusagilt öömaja ei leidnud. Viimaks leidis metsast tare ja veetis seal öö. Tarest lahkudes oli tema selja taga kivi. Kivi ise olevat sinna sattunud, kui Venta jõele paisu ehitada tahtnud kurat selle maha pillas. Ka olevat kivi alla maetud pott kulda, mille üks rändaja kuradi eest sinna peitis. Kivi on ka looduskaitse all.

Geidžiai votiivkabel asb aadressil Tirkšlių g. 15. Kabel rajati XX sajandi alguses. Aastal 1912 valminud kabelis asub kompositsioon Pietà.

Geidžiai kabeli rajasid kohalikud parunid Važinskised. Kabeli kohta on teateid Tirkšliai kiriku  inventariraamatus aastast 1773. Kompleksi kuuluvad kabel ja selle kellatorn, seda piirab kiviaed. Nõukogude perioodil kasutati seda kolhoosi laoruumidena. XIX sajandi teisel poolel valminud ühekorruselises kellatornis paikneb aastal 1992 valatud kell. Selle esimene rist pärineb aastast 1760. Praegune kabel valmis XIX sajandi teisel poole. See on ühekorruseline hoone, mille lääneküljel asub nelinurkne apsiid. Selle tornikestel asunud metallristid eemaldati ajal, mil hoone kuulus kohalikule kolhoosile. Aastal 1964 eemaldati sealsed kunstiväärtused ja liturgiariistad ning viidi need Telšiai koduloomuuseumisse. Aastal 1991 annetas kunstiajaloolane Antanas Viskontas kabelile uue altari.

## Elanikkond


* 176 (1902)
* 322 (1923)
* 278 (1959)
* 266 (1970)
* 258 (1979)

* 216 (1985)
* 167 (1989)
* 192 (2001)
* 153 (2011)
* 115 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Lembekast

**Lembekast** (saksa keeles *Minnekästchen*) on keskaegne puidust kastike, reeglina kaanega, kaas ja küljed rikkalikult kaunistatud nikerdustega, panustehnikas, maalingutega või nahavoolitehnikas. Sageli esinesid motiivistikus armastus-, jahi- ja tantsustseenid. Lembekast oli õukonnakultuuris peigmehe kink pruudile ja selles hoiti pruudikinke või muid väärtesemeid. Nimetus ise pärineb 19. sajandist.

Eestis on nahavoolitehnikas lembekastide dekoori käsitlenud tarbekunstiuurija Inge Teder.

## Pildid

Coffret (Minnekästchen) MET DP273975 (cropped).jpg|Tammepuust Saksamaal tehtud lembekast Metropolitani Kunstimuuseumis, 1325–1350
Minnekästchen Italien (um 1400) im Museum auf der Wartburg.jpg|Itaalias u 1400 valmistatud lembekast Wartburgi muuseumis
Villingen, Franziskanermuseum, Minnekästchen, Lindenholz, Anf. 15. Jh., Inv. 11770 1.jpg|Pärnapuust 15. sajandi algul valmistatud lembekast Villingeni muuseumis


## Viited

## Kirjandus
* S. Linowizki. Mittelalterliche Minnekästchen: Zwischen Sehnsucht, Verbot und Spiel
Balthasar Dietrich von Berg

**Balthasar Dietrich von Berg** (22. november (vkj) 1766 Erla mõis − 10. detsember (vkj) 1839 Valga) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik) ja Liivimaa rüütelkonnategelane. Liivimaa maanõunik aastatel 1812−1832.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvnes Päri Bergide aadlisuguvõsast. Tema isa oli tõeline riiginõunik Liivimaa maanõunik Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809). Ema oli vabapreili Catharina Dorothea von Campenhausen (1736−1809). Sai koduhariduse. 1783. aastal immatrikuleeriti ta Göttingeni ülikooli. Pärast stuudiumi lõppu reisis Prantsusmaal, Šveitsis, Põhja-Itaalias ja Saksamaal.

### Sõjaväeteenistus
Välismaalt naasnult astus ta Venemaa sõjaväeteenistusse. 1789. aastal teenis ta kapteni auastmes Narva jalaväepolgus. Osales Vene-Rootsi sõjas. 1791. aastal oli ta Soomes asuvate vägede kindralstaabi ülem. Järgmisel aastal osales ta sõjategevuses Poolas, kus viidi üle Eestimaa jäägrikorpuse 4. pataljoni. Läks 1795. aastal alampolkovniku auastmes haiguse tõttu erru.

### Rüütelkonnategelane
1796. aastal valiti ta Riia maakohtunikuks. Seejärel oli ta aastal 1799 ja 1806 Läänemere provintsidesse ülikooli rajamise komitee liige. Aastatel 1809−1810 oli ta Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektsiooni nõunik ja seejärel kuni 1818. aastani ülemdirektor. 1812. aastal valiti ta Liivimaa maanõunikuks, kellena oli ametis 1839. aastani; alates 1832. aastast oli ta maanõunike kolleegiumi vanem. Valiti 1824. aastal Tartu-Võru kreisi ülemkirikueestseisjaks. Samuti oli ta Viljandi aadlisoost neidude varjupaiga kuraator. 1835. aastal valiti ta Liivimaa õuekohtu presidendiks, kuid ta ei võtnud seda ametit vastu.

### Surm
Suri Valgas 73 aasta vanuses ja maeti Bergide rahulasse Sangaste mõisas.

## Mõisavaldused
Von Berg päris isalt Pociemsi mõisa, mis kirjutati tema nimele 1816. aastal. Abielu kaudu sai temast Keeni mõisa omanik. 1818. aastal pantis ta Lota mõisa, mis kirjutati tema nimele päriseks 1820. aastal.

## Auastmed

## Autasud
* Püha Vladimiri ordeni IV klass (15. veebruar 1794)

## Isiklikku
Naitus 1797. aastal Keenist pärit Charlotte Margaretha Jakobine Bayer von Weissfeldtiga (1772−1852). Sellest abielust sündis kolm tütart.

## Viited

## Kirjandus
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710 - 1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 49.

## Välislingid
*
Peeter Hellat

**Peeter Hellat** (19. veebruar 1857 Aru vald Sangaste kihelkond Valgamaa – 16/29. jaanuar 1912 Peterburi) oli eesti arst, esimene eestlasest meditsiinidoktor ja seltsitegelane, Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees.

## Elulugu
Peeter Hellat sündis 1857. aastal Koigil Aru vallas talurentniku (hilisema Sangaste Savi talu omaniku) Peeter Hellati (1810–1901) peres, 12-lapselise perekonna eelviimase lapsena. Peeter Hellati vennad olid Kristjan Hellat (1834–1910), kes oli tislermeister Peterburis ja ärimees Tallinnas, Jakob Hellat (1840–1899), kes oli kaupmees Tartus ning ühiskonnategelane ja poliitik (Venemaa Keisririigi Riigiduuma saadik Karl Hellat (1862–1935).

Peeter Hellat õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1880–1886, kus tal valmis uurimus pidalitõvest ja selle ravimisest „Eine Studie über die Lepra in den Ostseeprovinzen"), oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, sh seltsi esimees 1884. aastal (Eesti lipu Otepää kirikus õnnistamise ajal), kaitses väitekirja 1888. aastal. Pärast ülikooli lõpetamist veetis aasta Pariisis ja pool aastat Londonis, kus valmistas end ette kõrva-, nina- ja kurguhaiguste erialal. Seejärel töötas Peterburi Keiserliku Sõjameditsiiniakadeemia kirurgiakliiniku eradotsendina ning tegutses Peterburis ka nn vaestearstina ja asutas erahaigla.

Spetsialiseerus nina-kõrva-kurguarstiks ning temast sai Venemaa juhtiv arst sellel erialal. Ta oli Peterburi Kõrva-, Nina- ja Kurguhaiguste Seltsi asutajaid (1903) ja esimene esimees, 1905. aastal rajatud Peterburi Otolarüngoloogiaseltsi esimees, Peterburi Eesti Arstide Seltsi asutajaid, Peterburi Eesti Heategeva Seltsi esimees, kirjastusühingu Ühiselu (mh ajalehe Peterburi Teataja väljaandja) asutajaid ja Põhja Krediit-Ühisuse asutajaid. Ta kandideeris ka Eestimaa kubermangus riigiduumasse, kuid ei osutunud valituks. 

Eesti meditsiiniajalukku läks Peeter Hellat 1894. aastal valminud "Terviseõpetuse" käsiraamatuga, eestikeelse meditsiiniajakirja väljaandmise algatajana ja eesti arstide Põhja-Balti Arstide Seltsi (hiljem Eesti Arstide Selts) loomise idee algatajana.

Peeter Hellat on maetud Sangaste kalmistule Valgamaal.
## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Hellat, Peeter
* Vikerraadio Huvitaja saated Peeter Hellatist. Räägib TÜ meditsiiniajaloo lektor Ken Kalling: Meditsiiniajalugu. Peeter Hellat 1., Meditsiiniajalugu. Peeter Hellat 2, Meditsiiniajalugu. Peeter Hellat 3
*Hellat, Peter Peetri p. - arstiteadlane (foto); Peeter Hellat med. 80, EAA.1767.1.513.3, Rahvusarhiivi Mediateek
Willisoni sidur

**Willisoni sidur** (inglise *Willison coupler*) on kahehambaline, täisautomaatne haakeseade, mida kasutatakse Balti riikide, Vene Föderatsiooni ja muude SRÜ riikide raudteedel SA3 (vene *СА3* ehk *Советская Автосцепка, 3*) tüübinimetuse all. Tänu automaatsele lukustumisele võimaldab see vaguneid ühendada automaatselt, ilma haakija osaluseta.

## Ülevaade
Endise NSV Liidu aladel võeti Willisoni sidur kasutusele 1935. aastal. Eestis vahetati laiarööpmelisel raudteel varem kasutatud kruvisidurid SA3 sidurite vastu välja 1950. aastate lõpus. Vene Föderatsioonis veetakse seda tüüpi siduritega kuni 2 km pikkuseid ronge, mille koosseisus võib olla 100–150 kaubavagunit. CA3 tüüpi siduriga veetava rongi maksimaalne kaal ei ole täpselt teada. Nimetatud haakeseade võimaldab haakida kokku veeremit, mille automaatsidurite kõrguste vahe ei ületa kaubaveeremil 100 mm ja reisiveeremil 70 mm.

Automaatsiduri kere koosneb mehhanismi sisaldavast peast ja sabast, mis ühendatakse veorangiga kiilu abil. Kiilu kaudu edastatakse veorangile tõmbejõud. Saba ots omakorda toetub tugiplaadile millega edastatakse läbi leevendusseadme veeremi raamile tõukejõud. Leevendusseade asub veorangi veolattide vahel ja leevendab vaguni/veduri raamile edastatavaid tõuke- ja tõmbejõudusid. Kasutusel on mitut eri tüüpi leevendusseadmeid. Enamlevinenud on hõõrdejõudusid kasutavad vedruseadmed. On ka haakesidureid, mille puhul summutatakse tõmbe- ja tõukeenergia kummielemente, gaase või vedelikke kokku surudes.

Lahtihaakimisseade on ette nähtud siduri lahtihaakimiseks ja haakemehhanismi väljalülitamiseks. See koosneb lahtihaakimishoovast, tõstuki võllikust ja neid ühendavast ketist. Sidurite lahtihaakimiseks piisab hoova pööramisest, millega tõstuki võllik vabastab luku riivi, lükkab luku korpuse sisse ja sellega seab automaatsiduri lahtihaake seisu. Pärast teise haagitud siduri eemale tõmbamist, kukub lukk raskusjõu mõjul esialgsesse asendisse ja sidureid saab jälle kokku haakida.

## Viited
Platvormvagun

**Platvormvagun** (ingl. k. *flatcar*) on külg- ja otsaluukidega lahtine vagun, mis on mõeldud suuregabariidiliste veoste vedamiseks, mida laaditakse külgedelt või ülevalt.

Võrreldes maanteetranspordiga on raudteel olulised eelised suuregabariidiliste veoste vedamisel. Veosed, mis maanteetranspordi jaoks on ülegabariidilised, on raudtee jaoks enamasti normaalmõõtmetega. Eestis ja SRÜ riikides kasutatavate tavaliste neljateljeliste platvormvagunite pikkus on 14,6 m. Nendega võib vedada veoseid, mille laius on kuni 3,1 m, eriloaga kuni 3,5 m. Veose kõrgus võib ulatuda 4,0 meetrini ja pikkus kuni 22,0 meetrini. Kandejõud on neljateljelistel platvormvagunitel 60–73 t, kuueteljelistel 90–94 t ja kaheksateljelistel 120 t.

Luugid kõrgusega kuni 60 cm on alla lastavad ja eemaldatavad. Platvormvagunite külgedele võidakse kinnitada tugipostid, mis võimaldab vedada palke ja erinevaid metall- ning plastikprofiile. Platvormvagunitega veetakse tüüpiliselt erinevaid masinaid, tööstus- ja põllumajandusseadmeid ja -masinaid, ehitusmasinaid ja -konstruktsioone jms. Eeliseks on võimalus teha laadimistöid lihtsalt ja kiiresti.

Metsamaterjalide platvormvagunid on luukideta ja varustatud 20 toega, mille kõrgus platvormi põrandast on 2,72 m. Sellega moodustub metsamaterjali veoks kaubaruum suurusega 160 m3. Vagunis on võimalik vedada metsamaterjali pikkusega 4,5–20,5 m kogukaaluga kuni 56 t. Vagunite pikkused on vahemikus 14,6-25,0 m. 

Mida universaalsema kasutusega vaguniga on tegemist, seda enam saavad raudteeoperaatorid kasutada neid ekspluatatsioonis nii päri- kui ka tagasisuunalisteks vedudeks. Euroopas on hakatud viimastel aastakümnetel tootma populaarseid mitmeotstarbelisi platvormvaguneid. Tegemist on universaalse, lahtise veoplatvormiga külje- ja otsaluukideta kaubavaguniga, mida saab kasutada nii konteinerite, metsamaterjali ja pikkade profiilide kui ka erinevate masinate ja seadmete vedamiseks. Külgtoed on hõlpsasti tõstetavad, vajadusel ka eemaldatavad. Vagunitel on kinnituskohad ISO konteinerite paigutamiseks vaguniplatvormile, lisaks palju veoste kinnituskohti. Universaalse kasutusega vagunit saavad raudteeoperaatorid kasutada ekspluatatsioonis paindlikult vagunite koormamisel ka tagasisuunalistel vedudel. Multifunktsionaalne platvorm on perspektiivne vagunitüüp, arvestades multimodaalse transpordi järjest suuremat levikut ja arengupotentsiaali.

## Viited
Konteinerplatvorm

**Konteinerplatvorm** (inglise keeles *container platform*) on intermodaalsetel vedudel kasutatav vagunitüüp. Tegemist on konteinerite veoks mõeldud platvormiga, millel on konteinerite kinnitamiseks spetsiaalsed kinnitusvahendid ehk fitingud.

= Ülevaade =
Enamus konteinerplatvormidest võimaldavad vedada üht 40- jalast (*ft*) või kaht 20-jalast standardkonteinerit. Toodetakse ka poolteist ja kaks korda pikemaid konteineriveo vaguneid.  Esimestega saab vedada üht 40 *ft* ja üht 20 *ft* konteinerit, teisega isegi kaht 40 *ft* konteinerit.  

**Fitingplatvorm** (ingl.k. fitting platform) on 24,0 m pikkune universaalvagun, mis on mõeldud nii ISO konteinereite kui ka raske tehnika ning suuremõõduliste veoste veoks. 

**Kahekorruseline konteinerplatvorm** (ingl.k. *double-stack car*) on spetsiaalne madala põhjaga raudteevagun, mis on mõeldud ISO konteinerite transportimiseks kahes kihis. Konteinerid asetatakse vagunil selle madalate pöördvankrite vahel olevale väga madalale põhjale, mis võimaldab asetada kaks standardkonteinerit ülestikku raudtee kõrgusgabariiti ületamata. Kasutatakse laialdaselt USA-s ja Kanadas tänu raudtee suurtele laadimisgabariitidele. Konteinerite vedu kahekihiliselt võimaldab saada konteinerite veol suurt veokulude säästu.
Sven Botman

**Sven Adriaan Botman** (sündinud 12. jaanuaril 2000 Badhoevedorpis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

Ta alustas klubikarjääri Hollandi klubis Amsterdami Ajax, mille noortesüsteemiga liitus ta 2009. aastal. Hooajal 2018/19 mängis ta Ajaxi reservmeeskonnas Hollandi esiliigas, kuid Ajaxi põhimeeskonnas mängis ta vaid hooajaeelsetes sõprusmängudes. Hooajal 2019/20 mängis Botman Hollandi kõrgliigaklubis Heerenveen.

2020. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lille. Hooajal 2020/21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks.

2022. aasta juunis siirdus ta 40 miljoni euro eest Newcastle Unitedi, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Newcastle Untedi meeskonnas ja esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 24. septembril 2023 8:0 võidumängus Sheffield Unitedi üle.

Aastatel 2015–2022 mängis Botman Hollandi noortekoondistes.

## Saavutused
;Lille
*Ligue 1: 2020–21
*Trophée des Champions: 2021
;Newcastle United
*EFL Cup: Teine koht 2022–23

## Viited

## Välislingid
* Profiil Newcastle Unitedi kodulehel
Krooniauk

**Krooniauk** on Päikese piirkond, kus magnetvälja jõujooned paiknevad nii, et kiire päikesetuul pääseb vabalt kosmosesse. Kui krooniauk paikneb päikesekettal suunaga otse Maa poole, võib see põhjustada Maa peal väikese või mõõduka geomagnetilise tormi. 

NASA Päikese Dünaamika Vaatluskeskuse *(Solar Dynamics Observatory,  SDO)* äärmusliku ultraviolettvalguse lainepikkustel (193 või 211 Ongströmi) tehtud fotodel paistavad krooniaugud tumedate aladena.

## Viited
Lassi Etelätalo

**Lassi Etelätalo** (sündinud 30. aprillil 1988) on Soome odaviskaja.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis, kui sai 4. koha tulemusega 83.16.

Pärast mitut vigastuste tõttu ebaõnnestunud hooaega pääses Etelätalo taas tiitlivõistlustele 2019. aastal, kui sai maailmameistrivõistlustel Dohas 82.49-ga 4. koha. 

Suveolümpiamängudel Tokyos sai ta tulemusega 83.28 8. koha.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli Etelätalo 82.70-ga kuues. 2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis viskas ta finaalis isikliku rekordi **86.44** ja võitis Julian Weberi ja Jakub Vadlejchi järel pronksmedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis jäi ta esimest korda karjääris tiitlivõistluste finaalist välja, kui sai kvalifikatsioonis tulemusega 78.19 18. koha.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai Etelätalo 8. koha tulemusega 84.58.

## Välislingid
*
Närbujad

**Närbujad** oli eesti kirjandusrühmitus 1980. aastatel.

Närbujate hulka kuulusid Ilmar Trull, Vladislav Koržets, Ott Arder ja Riho Sibul.

Villu Kanguri sõnul oli Närbujad "meie põlvkondlik loominguline rühmitus".

## Viited

## Kirjandus
* Märt Väljataga. Eesti nõukogude loojak. – Keel ja Kirjandus 2024, nr 1–2, lk 203–204.

## Välislingid
* Ilmar Trull. Hümn "närbujatele". Vikerkaar, nr 11, lk 37–40.
Saigoni langemine

**Saigoni langemine** toimus 30. aprillil 1975, kui Põhja-Vietnam vallutas Lõuna-Vietnami pealinna Saigoni. Sellega lõppesid Vietnami sõda ja Lõuna-Vietnami riik. Saigoni vallutamisele järgnes üleminekuperiood, ametlikult liitusid Lõuna- ja Põhja-Vietnam Vietnami Sotsialistlikuks Vabariigiks 2. juulil 1976.

Vietnami Rahvaarmee (VRA) ja Viet Cong (VC) alustasid kindral Văn Tiến Dũngi juhtimisel pealetungi Saigonile 29. aprillil 1975, kui linna kaitsnud kindral Nguyễn Văn Toàni Vietnami Vabariigi Armee vägesid rünnati intensiivse suurtükitulega. Järgmise päeva pärastlõunaks olid VRA ja VC võtnud linna tähtsaimad kohad oma kontrolli alla ning Lõuna-Vietnami presidendilossi kohale oma lipu heisanud.

Linna langemisele eelnes operatsioon Frequent Wind, millega evuakueeriti peaaegu kõik Saigonis olnud Ameerika Ühendriikide sõdurid ja tsiviilisikud ning kümneid tuhandeid Lõuna-Vietnami režiimiga tihedalt seotud olnud lõunavietnamlasi. Mõned ameeriklased otsustasid linna jääda. Ameerika Ühendriikide maavägede üksused olid Vietnamist lahkunud enam kui kaks aastat varem ning ei saanud seega ei linna kaitsmisel ega inimeste evakueerumisel abiks olla. Operatsioon Frequent Wind oli maailma ajaloo suurim helikopterievakuatioon. Saigoni langes pärast kommunistide kätte minemist aastani 1979.

3. juulil 1976 ühendas Vietnami Rahvusassamblee riigi ja nimetas Saigoni Vietnami Töölispartei esimehe ja Põhja-Vietnami riigi rajaja Hồ Chí Minhi (1890–1969) järgi ümber.

## Vaata ka
* Indohiina pagulaskriis
* Ümberkasvatuslaager (Vietnam)
* Kabuli langemine (2021)
* Phnom Penhi langemine

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* (See especially p.&nbsp;273 and on.)
* (originally published in 1987 in French)
*
*
*
*
*

## Välislingid
*"Saigon's Finale" – *[[The New York Times]]*.
Maie Nisu

**Maie Nisu** (12. mai 1949 – 20. juuni 2008) oli Eesti omavalitsustegelane. 

Aastatel 1968–1974 töötas Nisu algklasside õpetajana Sillaotsa põhikoolis Haaslava vallas. 
1974–1979 oli Nisu Tartu komsomoli rajoonikomitee kooliosakonna juhataja ning 1980–1988 EKP Tartu Rajoonikomitee teine sekretär (hilisema peaministri Andrus Ansipi ülemus). 

1988–1999 töötas Nisu Liivi Muuseumi juhatajana Alatskivi vallas. 

1999–2005 oli Nisu Alatskivi vallavanem ja 2005. aasta lõpust kuni 18. augustini 2006 Kallaste linnapea.  

## Isiklikku

Tema abikaasa oli Raivo Nisu (5. juuli 1944 – 29. jaanuar 2024), Eesti Põllumajandusmuuseumi direktor 1985–1989.

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 – Alatskivi valla teenetemärk

## Viited
Mikiver

**Mikiver** on eesti perekonnanimi.

Rootsis oli perekonnanime Mikiver kandjaid 2014. aastal ligi 40 isikut, Venemaa Föderatsioon oli sellenimelisi isikuid 9. 

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mikiver 109 inimesel: 42 mehel ja 67 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mikiver meeste puhul 2600. kohal ja naiste puhul 1599. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mikiver vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,20. Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,35 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele  Harjumaal Kuusalu kihelkonnas Kolga ja Kõnnu mõisavallas ning Virumaal Jõhvi kihelkonnas Ontika mõisavallas nimeks Mikifar, Mikkiver ja Mikiwer (normaliseeritult Mikiver).
 

Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Mikiver 1939. aastal isiku poolt, kes soovis uueks nimeks Mereveer.	

## Nime kandjaid
*Arnold Mikiver, eesti õpetaja (1896–1968)
*Carmen Mikiver, eesti näitleja (1964–)
*Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik ja luuletaja (1920–2010)
*Jakob Mikiver, eesti kellassepp ja rahvaluulekoguja (1881–1964)
*Maarija Mikiver, eesti jalgpallur (1987–)
*Marju Mikiver, eesti raamatukogutegelane (1928–2013)
*Mikk Mikiver, eesti lavastaja ja näitleja (1937–2006)
*Olev Mikiver, väliseesti kunstnik (1922–1994)
*Tõnu Mikiver, eesti näitleja (1943–2017)

## Viited

## Välislingid
*