open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Schrei

**"Schrei"** on Saksa bändi Tokio Hotel esikalbum, mis ilmus 2005. aasta septembris ning tõusis kohe mitmete müügiedetabelite tippu.

Albumi väljaandmine oli bändile suur kergendus, kuna varem oli neil olnud ka leping Sonyga, kes aga lepingu katkestas, kartes, et Tokio Hotel ei löö läbi. 

Samuti venitas albumi ilmumist Saksamaa keeruline lastekaitsesüsteem, mis nõudis lepingute detailset läbitöötamist, kuna tol ajal olid kõik liikmed veel alaealised. Hoolimata paljudest takistustest ei lasknud poisid end heidutada ning pärast nende esimese singli Durch den Monsun ootamatult suurt edu oli sama saatus garanteeritud ka albumile. Album ilmus plaadifirma Universal Music kaudu nagu ka kõik ülejäänud Tokio Hoteli singlid, CD-d ja DVD-d.

Hiljem anti samalt albumilt välja veel kolm singlit: "Schrei", "Rette Mich" ja "Der letzte Tag". Kolmest vaid üks ei jõudnud kohe edetabelite tippu. "Schrei" ilmumisega algas Saksamaal ja hiljem kogu Euroopas Tokio Hoteli eufooria.

Album "Schrei" on ilmunud seitsmes versioonis:
# Schrei
# Schrei (Limitierte Edition)
# Schrei (So laut du kannst)
# Schrei (Japan Version)
# Schrei (So laut du kannst - Pur-Edition)
# Schrei (So laut du kannst - Frankreich-Edition)
# Schrei (So laut du kannst - New Version 2006)

## Lood
#"Schrei" – 3.17
#"Durch den Monsun" – 3.56
#"Leb' die Sekunde" – 3.45
#"Rette mich" – 3.42
#"Freunde bleiben" – 3.42
#"Ich bin nich' ich" – 3.48
#"Wenn nichts mehr geht" – 3.53
#"Lass uns hier raus" – 3.06
#"Gegen meinen Willen" – 3.36
#"Jung und nicht mehr Jugendfrei" – 3.22
#"Der letzte Tag" – 3.04
#"Unendlichkeit" – 2.29
Wambola

**Wambola** (pardatähis M311) on Lindau-klassi miinijahtija, mis oli aastaid Eesti mereväe teenistuses ja on tänapäeval eraomanduses.

## Ajalugu
Laev on ehitatud 1959. aastal Saksamaal mereväele. Laeva algne nimi oli "Cuxhaven" ja see tulenes Cuxhaveni linna nimest Saksamaal. 

Eesti mereväe omandusse jõudis laev 2000. aastal kingitusena Saksamaalt. Laeva sõpruslinnaks sai Pärnu. 2009. aastal arvati Wambola koos sõsarlaevaga Sulev teenistusest välja.

Väärismetallist puhastatuna seisis Wambola algul Lennusadamas. Hiljem on alus viidud Noblessneri sadamasse, kus seisab tänaseni (2020. aasta juuli seisuga).

1. septembril 2020 oli Noblessneri sadamas seisnud laeval tekiehitises tulekahju, mis suudeti kustutada.

## Viited

## Välislingid
*"Miiniristleja Vambola saab õiguse kanda Pärnu vappi" Eesti Päevaleht, 26. oktoober 2000
*"Miinijahtija Wambola läheb utiliseerimisele" Postimees, 19. august 2010
Zimmer 483

**"Zimmer 483"** ('tuba 483') on Tokio Hoteli teine album, mis ilmus 23. veebruaril 2007. Väidetavalt on pealkiri valitud selle bangalo järgi, kus bänd oma Hispaania puhkusel peatus ja esimesed lood selle albumi jaoks kirjutas.

Albumit müüdi esimese kahe kuuga üle 375 000 eksemplari.

1. juunil 2007 ilmus Tokio Hoteli esimene ingliskeelne album "Scream", mis sisaldas tõlgitud lugusid nii esimeselt ("Schrei") kui ka teiselt albumilt.

## Lood
# Übers Ende der Welt
# Totgeliebt
# Spring Nicht
# Heilig
# Wo sind eure Hände
# Stich ins Glück
# Ich brech aus
# Reden
# Nach Dir kommt nichts
# Wir sterben niemals aus
# Vergessene Kinder
# An deiner Seite (ich bin da)

+ peidetud lugu "In die Nacht"
Dili

**Dili** on Ida-Timori pealinn ja suurim linn. Ta asub Timori saare põhjarannikul. Dili on Ida-Timori peamine sadamalinn ja kaubanduskeskus. Linnas elab umbes 150 000 inimest. Seal paikneb ka president Nicolau Lobato rahvusvaheline lennujaam. Linn on Dili piirkonna keskus.
Tarkvarapiraatlus

**Tarkvarapiraatlus** on kuriteoliik, mille käigus omandatakse ebaseaduslikult arvutitarkvara või faile.

Ehkki see on enamiku kuriteoliikidega võrreldes suhteliselt noor ja sai võimalikuks alles arvutite arenguga 20. sajandi keskpaigas, on tarkvarapiraatlus enamikus riikides tänapäeval karistatav.

## Tarkvarapiraatluse liigid
Ühe liigituse kohaselt jaguneb tarkvarapiraatlus motivatsiooni alusel järgnevalt:
#ebaseaduslik kopeerimine (*softlifting*);
#tarkvara kõvakettale laadimine (*hard-disk loading*);
#võltsimine (*counterfeiting*);
#BBS-piraatlus (*bulletin board* (BBS) *piracy*);
#tarkvara rentimine (*software rental*);
#vaesuspiraatlus;
#hobipiraatlus;
#äripiraatlus;
#tutvumispiraatlus;
#hoolimatuspiraatlus.

## Vaata ka
*Piraattarkvara
*Arvutiviirus

## Viited
2003. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2003. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 60. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 19. jaanuaril 2003 Beverly Hiltoni hotellis Beverly Hillsis Californias.

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Gene Hackmanile.

## Võitjad
### Filmikategooria
*Parim draamafilm: "Tunnid"
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Jack Nicholson – "Schmidti teekond" 
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Nicole Kidman – "Tunnid"
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Chicago"
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Richard Gere – "Chicago"
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Renée Zellweger – "Chicago" 
*Parim meeskõrvalosatäitja: Chris Cooper – "Kuidas kirjutada kassafilmi" 
*Parim naiskõrvalosatäitja: Meryl Streep – "Kuidas kirjutada kassafilmi"
*Parim lavastaja: Martin Scorsese – "New Yorgi jõugud" 
*Parim stsenaarium: "Schmidti teekond" (Alexander Payne ja Jim Taylor) 
*Parim muusika: Elliot Goldenthal – "Frida" 
*Parim laul: *"The Hands That Built America"* – "New Yorgi jõugud"
*Parim võõrkeelne film: "Räägi temaga" (Hispaania)

### Televisioonikategooria
*Parim draamasari - "Räpane Mackey"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Curb Your Enthusiasm" 
*Parim lühisari või telefilm: "The Gathering Storm" 
*Parim draamasarja meesnäitleja: Michael Chiklis – "Räpane Mackey" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Tony Shalhoub – "Monk" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Albert Finney – "The Gathering Storm" 
*Parim draamasarja naisnäitleja: Edie Falco – "Sopranod" 
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Jennifer Aniston – "Sõbrad" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Uma Thurman – "Hüsteeriline pimedus" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Donald Sutherland – "Path to War" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Kim Cattrall – "Seks ja linn"
Amman

**Amman** (varasem eestikeelne nimekuju *Ammaan*) on Jordaania suurim linn ja ühtlasi pealinn. Amman on Jordaania poliitiline ja kultuuriline keskus ja üks maailma vanimaid linnu, mis on olnud pidevalt asustatud.
I Would Set Myself on Fire for You

**I Would Set Myself on Fire for You** (tihti lühendatud **Iwouldetc**)on screamo/experimental kollektiiv, mis pärit Atlantast USAs.

Bänd paistab silma oma eksperimentaalsusega segades džässilike elemente screamo ja emo omadega. Lisaks on veel silmapaistev asjaolu, et neil on mitu vokaali ning nad laulavad tihti peale koos nõnda, et laul kõlab nagu kooris.
## Diskograafia
**[[I Would Set Myself on Fire for You (album)|Self-Titled]]* (2003) – Delian League Records
**[[Believes In Patterns]]* (2006) – Stickfigure Records
## Liikmed
*Lindsey Leigh Harbour (Vioola ja vokaal)
*Paul Myron Hobson (Trummid ja klahvpillid)
*Kustin Karl Lane (Basskitarr ja vokaal)
*Stephen Matthew Newhouse (Elektrikitarr ja vokaal)
*Tyler Dale Walters (klahvpillid ja vokaal)
## Välislingid
*Iwouldetc MySpace
*Iwouldetc PureVolume
Vasa

**Vasa** on mitme inimese, koha ja objekti nimi.
*Rootsit on valitsenud **[[Vasad]]e** dünastia.
***[[Vasa (laev)|Vasa]]** on 1628 oma esmareisil põhja läinud sõjalaev.
***Vasa** on Vaasa linna rootsikeelne nimi.
***[[Gustav I Vasa]]** oli Rootsi kuningas
***[[Magnus Vasa]]** oli Rootsi prints
Taustkeha

**Taustkeha** on keha, mille suhtes vaadeldakse teiste kehade liikumist (täpsemalt, suhtelist liikumist). 

Taustkehaga seotakse sobiv koordinaadistik ja kell, mis koos moodustavad taustsüsteemi.

Mingi keha asukoht taustkeha suhtes määratakse koordinaatidega vastavas koordinaadistikus.
Kauka jumal

"**Kauka jumal**" on August Kitzbergi näidend, mis esietendus 1912. aastal Vanemuise teatris. Tüki lavastas Karl Menning ning Märdi osas oli Carl Treumundt.

Raamatuna ilmus näidend 1915. aastal.
 
## Tegelased
* Mogri Märt
* Mari (Märdi naine)
* noor Märt (Märdi poeg)
* Miili (Märdi tütar)
* Mäidu (Miili poeg)
* Masa Ants
* Leena (Antsu tütar)
* Peeter Pärn (Mäidu isa)
* Anu
* Marjapuu
* Urjadnik

## Viited
Pikne

**Pikne** on mitmetähenduslik sõna:

## Meteoroloogia
***[[Äike|Pikne]]** on elektriline atmosfäärinähtus, mis ilmneb välkude ja müristamisena;
 
## Mütoloogia
***[[Pikne (äiksejumal)|Pikne]]** – on muinaseestlaste taevane üliolend;
***[[Pikne (haldjas)|Pikne]]** – on eesti rahvausundis äikest ja vihma käsutav haldjas;

## Kultuur
***[[Pikse pill]]** – on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjutt ("Eesti-rahwa Ennemuistsed jutud ja Wanad laulud"); 
***[[Pikse litaania]]** – on Veljo Tormise muusikateos (1974);

## Muu
***[[Pikne McQueen]]** – on Disney animafilmi "Autod" tegelane, kes  kehastab noort ülbet võidusõiduautot;    
***[[Pikne (motoklubi)|Pikne]]** – on Eestis tegutsev motoklubi.

## Vaata ka
*piksekaitse
*piksevarras

## Viited
2002. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2002. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 59. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 20. jaanuaril 2002 Beverly Hiltoni hotellis Beverly Hillsis Californias.

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Harrison Fordile.

## Võitjad
### Filmikategooria
*Parim draamafilm: "Piinatud geenius"
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Russell Crowe – "Piinatud geenius" 
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Sissy Spacek – "Magamistoas"
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Moulin Rouge"
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Gene Hackman – "Tenenbaumid"
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Nicole Kidman – "Moulin Rouge" 
*Parim meeskõrvalosatäitja: Jim Broadbent – "Iris" 
*Parim naiskõrvalosatäitja: Jennifer Connelly – "Piinatud geenius"
*Parim lavastaja: Robert Altman – "Gosford Park" 
*Parim stsenaarium: "Piinatud geenius" (Akiva Goldsman) 
*Parim muusika: Craig Armstrong – "Moulin Rouge" 
*Parim laul: *"Until..."* – "Kate ja Leopold"
*Parim võõrkeelne film: "Eikellegimaa" (*Ničija zemlja*) (Bosnia ja Hertsegoviina)

### Televisioonikategooria
*Parim draamasari - "Mulla all"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Seks ja linn" 
*Parim lühisari või telefilm: "Relvavennad" 
*Parim draamasarja meesnäitleja: Kiefer Sutherland, "24" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Charlie Sheen, "Pöörlev linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: James Franco, "James Dean" 
*Parim draamasarja naisnäitleja: Jennifer Garner, "Alias" 
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Sarah Jessica Parker, "Seks ja linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Judy Davis, "Life with Judy Garland: Me and My Shadows" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Stanley Tucci, "Conspiracy" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Rachel Griffiths, "Mulla all"
Onega

**Onega** on linn Arhangelski oblastis, Onega rajooni keskus. Asub Onega jõe suudmes.

Onegas on puidu- ja keemiatööstuse ettevõtted, seal on meresadam.

Linna läbib Arhangelski-Vologda raudtee.

## Viited
Tarmo Leinatamm

**Tarmo Leinatamm** (2. september 1957 Keila – 13. oktoober 2014) oli eesti dirigent, koomik ja poliitik.

## Elukäik
1976. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja 1981. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Aastail 1981–1991 oli ta Vanemuise peakoormeister. 1980. aastate keskel oli Tartu ansambli Plastmass juht. Aastatel 1991–1994 Rahvusooper Estonia dirigent, 1994–1999 Tallinna Filharmoonia direktor.

Ta oli ka AS Trio LSL direktor.

Tarmo Leinatamm dirigeeris 1996. ja 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, sealne orkester tunnustas teda erakorralise parima dirigendi preemiaga.

Tallinna linnahallis dirigeeris ta muusikale "Jeesus Kristus superstaar", "West Side'i lugu", "Kiss Me, Kate".

Ta osales mitmes ansamblis, näiteks Harmoonikud, Elektra, ROSTA aknad. Ta esines sageli Kuku raadios ja televisioonis. Leinatamm oli üks Kreisiraadio liige. 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta Eesti esindajana laulu "Leto svet" üks esitajaist.

## Poliitiline tegevus
Ta kuulus 1995. aastast Reformierakonda. 

Ta oli aastatel 2003–2007 X Riigikogu ja 2011–2014 XII Riigikogu liige.

## Tunnustus
*1987 – ETL noore muusiku preemia

## Isiklikku
Ta oli abielus laulja ja ilusalongi omaniku Siiri Leinatammega (sündinud Kokla; 1958).

Tütar Kirke on moedisainer.

Tütar Kris Leinatamm-Sepp on koolitaja ja coach.

## Vaata ka
*Kreisiraadio

## Viited

## Välislingid
*Tarmo Leinatamm rääkis esimest korda võitlusest vähiga, 2. september 2013
*Piret Kooli. Tarmo Leinatamme viimane intervjuu: Saatus kinkis mulle päevi juurde, sest tõstsin viha kõrvale, delfi.ee, 14. oktoober 2014
Sarah Jessica Parker

**Sarah Jessica Parker** (sündinud 25. märtsil 1965) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja teleprodutsent.

Ta on tuntud peamiselt Carrie Bradshaw' osatäitjana aastatel 1998–2004 toodetud Ameerika Ühendriikide komöödiasarjas "Seks ja linn". Lisaks on ta mänginud filmides "Ed Wood" (1994), "Miami rapsoodia" (1995), "Petetud naiste klubi" (1996), "Marss ründab" (1996), "Raskusi lahkumisega" (2006), "Seks ja linn" (2008) ja "Seks ja linn 2" (2010).

Alates 2002 oli ta "Seksi ja linna" produtsent. Ta oli ka selle põhjal tehtud filmi "Seks ja linn" kaasprodutsent ning filmi "Seks ja linn 2" produtsent.

## Eraelu

Parker abiellus 19. mail 1997 näitleja Matthew Broderickiga. Nende esimene poeg James Wilkie Broderick sündis 28. oktoobril 2002. Talle pandi nimi Matthew' isa James Brodericki (samuti näitleja) ja inglise kirjaniku Wilkie Collinsi järgi.

22. juunil 2009 sündisid abielust kaksikud tütred, kelle tõi ilmale surrogaatema. Tütred said nimeks Marion Loretta Elwell ja Tabitha Hodge. Elwell ja Hodge on Parkeri emapoolsest suguvõsast pärit perekonnanimed.

## Tunnustus

Parker on oma näitlejakarjääri jooksul võitnud rohkesti auhindu, eriti "Seksi ja linna" eest.

Ta nimetati 1999–2005 igal aastal Kuldgloobuse kandidaadiks televisioonimuusikali- või -komöödianäitleja kategoorias. Ta võitis selle auhinna aastail 2000, 2001, 2002 ja 2004. 2005 nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks rolli eest filmis "The Family Stone" ("Perekond Stone"), aga ei võitnud seda.

Ta nimetati 1999–2004 igal aastal parimate telenäitlejate auhinna Emmy kandidaadiks komöödiasarja naispeaosatäitja kategoorias, aga võitis selle ainult viimasel aastal. Lisaks nimetati ta 2001–2004 igal aastal Emmy kandidaadiks komöödiasarja produtsendi kategoorias ja võitis selle esimesel aastal.

2009 mängis Parker romantilises komöödias "Did You Hear About the Morgans?". Selle rolli eest nimetati ta kõige halvemate filmide auhinna Kuldne Vaarikas kandidaadiks naisnäitleja kategoorias, aga siiski ei saanud seda.

2010 mängis ta filmi "Seks ja linn" järjes "Seks ja linn 2". Selle rolli eest võitis ta Kuldse Vaarika naisnäitleja kategoorias, jagades seda Kim Cattralli, Kristin Davise ja Cynthia Nixoniga.

Parker pälvis Ekraaninäitlejate Gildi auhinna 2002 ja 2004 komöödiasarja näitetrupi kategoorias ja 2001 komöödiasarja naisnäitleja kategoorias.

## Osaline filmograafia

## Välislingid

*
*SJP biograafia "Seksi ja linna" kodulehel
Kranj

**Kranj** (saksa ajalooline nimi: *Krainburg*) on elanike arvult neljas Sloveenia linn, Kranji linnavalla ja Gorenjska ajaloolise piirkonna keskus. 

## Välislingid
* Kranji panoraamfotod
* Linnavalla koduleht
Nele Kirsipuu

**Nele Kirsipuu** (sündinud 21. oktoobril 1990 Tallinnas) on eesti filmirežissöör ja videoblogija.

Kirsipuu on tegelenud aastaid ka laulmise ja tantsimisega, kuulunud tantsutruppi Palestra ja osalenud muusikalides. 2007. aastal oli ta üks telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja üheksast finalistist.

Ta lõpetas 2010. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi ning 2014. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli režii erialal. Lisaks on ta õppinud Praha Etenduskunstide Akadeemia Filmi- ja Telekoolis.

Kirsipuu käe all on valminud lühimängufilmid "Pealt kullakarvaline" (2011), "Võlutari Leivapätsid" (2012), "Roll of the Die" (2013) ja "Hiis" (2014). "Võlutari Leivapätsid" sai 2014. aastal 76. ülemaailmsel UNICA filmifestivalil pronksmedali ja 49. Eesti amatöörfilmide festivalil esikoha filmiüliõpilaste grupis. See on võitnud auhindu ka muudel filmifestivalidel.

Näitlejana on Nele Kirsipuu osalenud Tervise Arengu Instituudi eestvedamisel valminud HIV-teemalises õppefilmis "Die Young 2" (2007), olles üks peaosalisi.

2014. aasta lõpus hakkas ta pidama videoblogi.

2020. aastal pälvis ta Selge Kõneleja auhinna.

## Viited

## Välislingid
* Nele Kirsipuu videoblogi
* Tikker Produktsioon OÜ
Allein

**Allein** (aastatel 1939–1946 *Alleno*) on vald Itaalias Valle d'Aostas.

Kõrgus merepinnast on 1190 m.

Valla pindala on 8 km². Elanike arv on 242 (2001), rahvastiku tihedus 30 in/km².

Vallas on järgmised osavallad: Allamanaz, Ayez, Dayllon, Villa.

Naabervallad on Doues, Etroubles ja Gignod.

## Viited
Kreekakatoliku kirik

**Kreekakatoliku kirik** on katoliku kiriku haru, mis järgib Bütsantsi (Konstantinoopoli) liturgilist traditsiooni (Bütsantsi riitust). 

Kreekakatoliku kiriku nimetust kasutatakse eristamaks seda roomakatoliku kirikust ning Armeenia, Süüria, Kopti jt kirikutest, milles järgitakse teisi liturgilisi riitusi. Koos eelnimetatutega kuulub kreekakatoliku kirik idakirikute hulka.

Terminit "uniaadikirik" kasutati pärast Bresti uniooni sõlmimist Rzeczpospolitas ning hiljem Venemaa keisririigis. NSV Liidu ajaloo- ja propagandakirjanduses kasutati Venemaa ja NSV Liidu territooriumil tegutsenud kiriku kohta ka nimetust "uniaadikirik", Austria-Ungari territooriumil tegutsenud kiriku kohta kasutati terminit "kreeka-uniaadi kirik".

## Kreekakatoliku kirikud
*Albaania Kreekakatoliku Kirik
*Valgevene Kreekakatoliku Kirik
*Bulgaaria Kreekakatoliku Kirik
*Ungari Kreekakatoliku Kirik
*Makedoonia Kreekakatoliku Kirik
*Venemaa Kreekakatoliku Kirik
*Rumeenia Kreekakatoliku Kirik
*Ruteenia Kreekakatoliku Kirik
*Slovaki Kreekakatoliku Kirik
*Ukraina Kreekakatoliku Kirik
*Horvaatia Kreekakatoliku Kirik
*Kreeka Katoliku Kirik
*Itaalia-Albaania Katoliku Kirik
*Melkite Katoliku Kirik

## Vaata ka
*roomakatoliku kirik
*katoliiklus
*Katoliku kirik Eestis
*ketserlus
*hereesia
*klooster
*kongregatsioon
*Maavalla Katoliiklik Liikumine
*kanooniline õigus
## Viited

## Välislingid
Abandoon

**Abandoon** on omandiõigusest loobumine hüvitise eest või kohustusest vabastamise eest. 

Kõige enam on tuntud laeva või lasti omandiõigusest loobumine kogu kindlustussumma väljamaksmise eest. Kõige sagedamini toimub see juhul, kui laev on teadmata kadunud või lootusetult rikutud või hõivatud. 

Enamikus mereriikides on abandooni reguleerivatele sätetele eeskujuks Prantsusmaa *[[Code de commerce]]*'i paragrahvid 216, 241, 310, 369−396 ja 431. Abandooni lubatakse hõivamise, laevahuku, karilejooksu, laeva arestimise või muu mereõnnetuse ning kaupade kaotamise või kahjustuse korral kuni kolmveerandi väärtuse ulatuses. Avaldus tuleb esitada kuue kuu jooksul pärast teate saabumist Euroopa ranniku ja Vahemere meresõidu puhul, ühe aasta jooksul Lääne-India kolooniate, Assooride ja Kanaari saarte meresõidu puhul ning kahe aasta jooksul kõigi muude kohtade puhul. Pärast teate saabumist tuleb see kolme päeva jooksul edasi anda kindlustusandjale. Kui laevast pole pikka aega teateid, tuleb abandoonist teatada aasta jooksul pärast viimase teate saamist Euroopa ja Vahemere meresõitude korral ning kahe aasta jooksul kaugemate meresõitude korral.   

## Eesti
Kaubandusliku meresõidu koodeksi järgi kehtisid kuni 30. septembrini 2002 järgmised sätted. 

Merekindlustuslepingu korral on laeva või lasti kindlustusvõtjal õigus kindlustusandjale teatada, et ta loobub õigusest kindlustatud varale, ja saada täielik kindlustussumma, kui 
*laev on teadmata kadunud,
*kindlustatud laeva taastada või remontida ei ole majanduslikult otstarbekas,
*vigastuse likvideerimine või kindlustatud lasti sihtsadamasse toomine ei ole majanduslikult otstarbekas   
*või hõivamise vastu kindlustatud laev või last on üle kahe kuu olnud hõivatud. (§ 258)

Avaldus abandooni kohta tuleb kindlustusandjale teha kuue kuu jooksul pärast ülalnimetatud asjaolude tekkimist. Seda avaldust eri saa teha tingimisi ega tagasi võtta. (§ 259)

## Välislingid
*Mereleksikon
Arvelaud

**Arvelaud** on arvutuslaud, mille puhul raamile on paigaldatud vardad, millele on lükitud nupud.  

Sellega sooritatakse aritmeetikatehteid.

Arvelaual on tavaliselt üks väli (ta ei ole pikuti osadeks jaotatud). Igal traadil on kümme nuppu. Erandiks on üks (tavaliselt kasutaja pool asuv) traat, millel on neli nuppu, mis tähistavad rubla veerandeid). Varem oli kasutusel veel teine nelja nupuga traat veerandkopikate märkimiseks.

Arvelaud paigutatakse sageli vertikaalselt, nii et traadid paiknevad vasakult paremale nagu raamatus. 

Tavaliselt on traadid keskelt kumerad,  nii et nupud hoiduvad ühele või teisele poolele.  

Algasendis on kõik nupud paremal. Arvutamisel liigutatakse neid vasakule.  Ülevaatlikkuse huvides on igal traadil keskmised kaks nuppu (viies ja kuues nupp) tavaliselt teist värvi kui ülejäänud. Teist värvi võib olla ka tuhandeliste traadi (ning nüüd ka miljoniliste traadi) vasakpoolne nupp. 

Arvelaud on üks vanemaid arvutusseadmeid. 

Arvelaud võeti Venemaal kasutusel 14. sajandil. Eestis kasutati seda näiteks kassaaparaadi asemel veel 20. sajandil. Praegu on see kasutusel paljudes Venemaa ja SRÜ riikide poodides ja turgudel. Koolis arvelaual arvutamist enamasti ei õpetata.  

## Vaata ka
*Arvutuslaud
*Abakus
*Kassaaparaat
*Kalkulaator
*Arvuti

## Välislingid

* Arvutustehnika areng, Tartu Kutsehariduskeskus, vaadatud 25.06.2019
Anu Taul

**Anu Taul** (sündinud 28. juunil 1979) on eesti muusik, laulukirjutaja ja laulja. 

2002. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži pärimusmuusika eriala.

Ta on olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika õppejõud. 

Anu Taul on kuulunud ansamblisse Neiokõsõ ja osalenud 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis. Koosseisuga Anu Taul ja Sõbrad on ta viljelenud mulgikeelset etnopoppi.

## Diskograafia
*"Tähe tüdär" (2003)
*"Engi aig" (2006)
*"Päevalodja" (2012)
*"Vikerkaart otsman" (2015)
*"Maagiline järv" (2018)
*"Metskass" (2022)

## Isiklikku
Tema isa on torupillimängija Ants Taul.

Ta põeb kuulmislangust.

Ta harrastab kunsti.

## Viited

## Välislingid

*Anu Tauli koduleht
Astrid Böning-Nõlvak

**Astrid Böning-Nõlvak** (sündinud 30. aprillil 1980 Pärnus) on eesti rahvamuusik ning rahvamuusikaõpetaja.

Ta on õppinud Pärnu Muusikakoolis ja aastatel 1997–2002 Viljandi Kultuurikolledži rahvamuusika erialal. 

Aastast 2002 on ta Käina Huvi- ja Kultuurikeskuses rahvamuusikaõpetaja. 

Ta algatas 2005. aastal pärimusmuusikafestivali Hiiu Folk ning on selle peakorraldaja ja programmijuht.

Astrid Böning on kuulunud ansamblisse Neiokõsõ ja osalenud 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis.

## Helikandjad
*"Las jääda saladuseks.." /Astrid Böning, Olavi Kõrre, Aivar Teppo (2005)
*"Laulud ja pillilood", Astrid ja hiidlased (2008)
*"Mõisnik ja lambrine" / Astrid Böning-Nõlvak ja Eike Vellend (2012)
*"Jõulud jõudvad" / Astrid Böning-Nõlvak, Eike Vellend, Enno Lepnurm (2014)
Abakus

**Abakus** (ladina keeles *abacus* 'plaat', kreeka keeles αβαξ 'arvutuslaud') on kivikeste või pulgakestega arvutuslaud, arvelaua eelkäija. 

Seda on Vana-Kreekas ja Vana-Roomas kasutatud umbes 4. sajandist eKr. Euroopas kasutati seda 18. sajandini. Alates 14. sajandist hakkas araabia numbritega kirjalik arvutamine järk-järgult abakusega arvutamist välja tõrjuma.

Abakuse laual olid parallealsed uurded. Arvutati uuretesse liigutatavate kivikeste, luutükikeste, pulgakeste vms esemete abil. Kivikeste read ja veerud vastasid kindlatele mõõdu-, kaalu- või rahaühikutele.

Mõned antiiksed abakused on säilinud.

## Abakuse analoogid

Venemaal võeti 14. sajandil kasutusele abakuse analoog arvelaud, millest pole tänini päriselt loobutud. Eestis oli arvelaud kasutusel veel 1980. aastate lõpus. Kasutuses olid ka mehaanilised arvutid, kus järkude ülekanne toimus võllide ja vända abil, Venemaal oli tuntud mehaaniliseks mudeliks "Felix". Arvutati ka logaritmilise skaalaga arvutuslükatitega. Elektroonilised kalkulaatorid, kassaaparaadid ja elektronarvutid tõrjusid lõpuks arvelaua kasutuselt välja.

Asteegid võtsid umbes 10. sajandil kasutusele arvelauataolise arvutuslaua: puuraamile olid tõmmatud keeled, millele olid lükitud maisiterad. 

Hiinas on olnud kasutusel *[[suanpan]]* ehk hiina abakus, Jaapanis *[[soroban]]*.

## Viited

## Kirjandus
* Rafail Guter, Juri Polunov, "Abakusest raalini". Vene keelest tõlkinud Madis Järv, järelsõna: Ustus Agur. Sari Mosaiik, nr 28, Valgus, Tallinn 1980, 170 lk
Suanpan

***Suanpan*** ehk **hiina abakus** (hiina keeles traditsioonilises kirjas 算盤; lihtsustatud hiina kirjas 算盘; *pinyin* *suanpan* (*suànpán*)) on hiina seitsme kuulikesega arvutuslaud, abakuse ja arvelaua analoog.  

See võeti kasutusele 6. sajandil pKr, teistel andmetel Hani dünastia ajal. Tänapäevane variant võeti kasutusele 12. sajandil ning tuli laialdaselt käibele Yuani dünastia ajal.  

*Suanpan* on nelinurkne raam, millele on tõmmatud tavaliselt rohkem kui seitse (enamasti üheksa või rohkem) paralleelset traati või nööri. Risti selle sihiga on *suanpan* tõkke abil jaotatud kaheks ebavõrdseks osaks. Suuremas osas ("maa") on igale traadile lükitud viis kuulikest, väiksemas osas ("taevas") kaks kuulikest. Traadid vastavad kümnendkohtadele. 

Kuulikesed on enamasti ümarad ning on valmistatud kõvast lehtpuupuidust. 

Kuulikeste loendamisel liigutatakse neid mööda traati üles-alla.

Algasendi taastamiseks raputatakse *suanpan* järsult, nii et kuulikesed liiguvad horisontaalselt, joondudes äärtesse. 

*Suanpan* valmistati kõikvõimalikes mõõtmetest kuni kõige miniatuursemateni välja: Jakov Perelmani kogus oli Hiinast toodud eksemplar, mille pikkus oli 17 mm ja laius 8 mm. *Suanpan*'i tavaline kõrgus on umbes 20 cm, laius varieerub olenevalt otstarbest. 

*Suanpan*'il saab arvutada nii kümnend- kui ka kuueteistkümnendsüsteemis.
Babydoll

***Babydoll*** on naiste öörõivas, mis sarnaneb lühikese öösärgi või negližeega, kuid on kaunistatud pitsi, kroogete, aplikatsioonide, lipsukeste, paelte või karvaboaga. *Babydoll* võib olla läbipaistev, sageli aga on see tehtud nailonist, šifoonist või siidist. *Babydoll*i peetakse provotseerivaks öörõivaks.

*Babydoll*i eripäraks on ümarkaelus ja pikkus: alläär asub põlvejoonest umbes 15 cm kõrgemal.

Aastatel 1930–1940 oli *babydoll* populaarne päevakleit, saades oma nime sarnasusest nukukleidiga. Sageli kannavad sellist kleidikest ka imikud, kleit on nii lühike, et vanematel on imelihtne mähkmeid vahetada. 

*Babydoll* kogus populaarsust kui täiskasvanute öörõivas 1956. aastal pärast filmi "Baby Doll" ilmumist. Samal ajal ilmus kasutusse ka palju uusi odavaid sünteetilisi materjale, millest *babydoll*e valmistati, mistõttu oli see kõigile kättesaadav. Tänapäeval on *babydoll* ennekõike seksikas täiskasvanute öörõivas. Lühike rõivaese jätab katmata jalad ja sageli paljastub läbi pitsi ka veidi rinda. Enamasti müüakse *babydoll*i komplektis samas stiilis püksikutega, mis ülaosa alt kelmikalt välja paistavad.
Alvo Aabloo

**Alvo Aabloo** (sündinud 24. novembril 1965 Jõhvis) on eesti materjaliteadlane, füüsik, robootik ja informaatik. 

## Elulugu
Alvo Aabloo isa oli insener.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1989. aastal füüsika erialal ning saanud 1994. aastal doktorikraadi tahke keha füüsikas väitekirjaga "Tselluloosi kristalsete faaside struktuuri uurimine, kasutades energeetilisi arvutusi".

Alvo Aabloo on Tartu Ülikoolis töötanud aastail 1991–1994 (ETBLi andmeil 1989–1995 eksperimentaalfüüsika kateedri stažöör-uurija, doktorant ja teadur) ning töötab taas alates 1997. aastast Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi arukate materjalide ja seadmete laboris. 2004. aastast on ta dotsent ning 23. veebruaril 2007 valiti ta polümeersete materjalide tehnoloogia professoriks. Lisaks Eestile on ta töötanud ka Moskvas, New Orleansis ja mujal.

2020. aastal asutas Solaride.

2022. aastal kandideeris ta koos Dan Bogdanovi ja Maarja Grossberg-Kuusega Eesti Teaduste Akadeemia akadeemiku kohale arvuti- ja tehnikateaduste valdkonnas, kuid ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*Miniature crystal models of cellulose polymorphs and other carbohydrates (kaasautor) // Int. J. biol. Macromol. 15 (1993) 1
*Molecular dynamics simulations of polyethylene oxide (kaasautor) // Computat. Theor. Polymer. Sci. 7 (1997) 1

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995
*, lk 13

## Välislingid

*Alvo Aabloo
*
*"Alvo Aabloo: Robotid rabavad meie keskkonna heaks" Roheline Värav, 15. jaanuar 2009
Eriõigus

**Eriõigus** (*lex specialis*) on riigipea poolt ainuisikuliselt, ilma valitsuse või muu valitsemisharu nõusoleku või heakskiiduta teostatav prerogatiiv.

## Eesti 1938. aasta põhiseadus
Vabariigi Presidendi poolt eriõigusel tehtud aktid ei vaja Peaministri ja asjaomase ministri kaasallkirju (põhiseaduse § 42). Kuna eriõigusel tehtavail aktidel pole vastutavate Vabariigi Valitsuse liikmete või Riigikontrolöri (§ 111) kaasallkirju, vastutab eriõigusel tehtavate otsuste eest Vabariigi President ainuisikuliselt. Kuna selliseid akte on suhteliselt vähe, vajab Vabariigi President oma ülesannete täitmiseks temaga koostööd tegevat ja Riigikogu usaldust omavat Vabariigi Valitsust. Osadel juhtudel peab Vabariigi President eriõiguse teostamisel järgima temale tehtud ettepanekuid ja on seevõrd ka eriõiguse teostamisel piiratud. 

Vabariigi President eriõigusel:
*nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi Presidendi juures oleva ametkonna (Vabariigi Presidendi Kantselei) juhtivad jõud (§ 39 p. 3)
*teostab valvet riigi- ja muude avalikõiguslikkude asutiste tegevuse järele (p. 5)
*annetab riiklikke au- ja teenetemärke (p. 6)
*nimetab ametisse Õiguskantsleri (§ 47)
*nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi Valitsuse või tema üksiku liikme (§ 50)
*nimetab kümme Riiginõukogu liiget (§ 84 p. 3)
*nimetab ametisse Riigikontrolöri Riigikogu üldkoosoleku poolt esitatud kandidaatide hulgast (§ 109)
*nimetab ametisse riigikohtunikke ja muid kohtunikke Riigikohtu poolt esitatud kandidaatide hulgast (§ 114)
*nimetab ametisse ja vabastab ametist Sõjavägede Ülemjuhataja ja Sõjavägede Juhataja (§ 129)
*võtab vastutusele Sõjavägede Ülemjuhataja (§ 141) 

Vabariigi Presidendi eriõigusel antavad otsused ja käskkirjad on teistest käskkirjadest ja otsustest iseseisva numeratsiooniga.

Vabariigi Presidendi eriõiguse mõiste vahetatakse tihti ära 1938. aasta põhiseaduse järgse Vabariigi Presidendi ametitegevusega üldse. 

## Vaata ka
*Kabinetikorraldus

## Eesti Entsüklopeedia artikkel (1940)
**Eriõigus** (lad. lex specialis), *jur.*, vastand üldkorrale, üldõigusele resp. üldnormile (lex generalis'ele). Kui küsimus on lahendatud üheaegselt üldnormiga ja e-e normiga, antakse vastavate normide rakendamisel prioriteet e-e normides sisalduvaile sätteile. Eesti Põhiseadus nimetab e-ks ka vabariigi presidendi õigust kehtima panna teatavaid põhiseaduses loendatud akte ja otsuseid ilma Vabariigi Valitsuse liikmete kaasallkirjadeta.

Eesti Entsüklopeedia täiendusköide, veerg 388.
Mikk Murdvee

**Mikk Murdvee** (kirjanikunimi **Mihkel Bravat**; sündinud 20. märtsil 1980 Tallinnas) on eesti viiuldaja, dirigent ja kirjanik.

## Haridus
Aastal 1998 lõpetas Tallinna Muusikakeskkooli kiituskirjadega viiuli erialal Niina Murdvee ning Harald Aasa juhendamisel. Õppinud viiulit 1998–1999 Eesti Muusikaakadeemias, 1999–2005 Sibeliuse Akadeemias Helsingis, õppejõuna Mari Tampere-Bezrodny. 

Dirigeerimisõpinguid alustas Atso Almila juhendamisel aastal 2000. 2002–2007 õppis Murdvee Sibeliuse Akadeemia dirigeerimisklassis, kus teda juhendasid Leif Segerstam, Jorma Panula, Atso Almila, Hannu Lintu, Markus Lehtinen, Peter Gülke jt. Koorijuhtimise alal täiendanud end alates aastast 2005 Matti Hyökki juhendamisel.

## Töökäik
Dirigeerinud ERSO-t, Tallinna Kammerorkestrit, Sibeliuse Akadeemia Sümfooniaorkestrit, Pärnu, Haapsalu, Oulu, Lappeenranta, Seinäjoki, Vaasa ja Pori Linnaorkestreid ja Heinola Sinfoniettat. Lisaks sellele on ta osalenud Neeme Järvi, Paavo Järvi, Eri Klasi, Leonid Grini, Jorma Panula ja Leif Segerstami meistrikursustel, dirigeerinud ka Soome Raadio Sümfooniaorkestrit, teater Vanemuine sümfooniaorkestrit ning Peterburi Akadeemilist orkestrit.

Kerava Ooperiteatris debüteeris Murdvee aastal 2005, Pori Ooperiteatris 2006, Rahvusooperis Estonia jaanuaris 2007. Tampere Ooperiteatris on ta töötanud Eri Klasi, Andris Nelsonsi ja Giancarlo Andretta assistendina 2005–2007.

Juunis 2010 juhatas Murdvee Ilkka Kuusisto uue ooperi "Taipaleenjoki" maailmaesiettekande festivalil Ilmajoen Musiikkijuhlat.

Sügisest 2007 on Mikk Murdvee Ylioppilaskunnan Soittajat (pea)dirigent.

Esinenud ERSO, Tallinna Kammerorkestri, Sibeliuse Akadeemia Sümfooniaorkestri ja teiste orkestrite solistina, samuti kammermuusikuna. Töötanud ka mitme orkestri kontsertmeistrina.

## Looming
### Kirjanduslik tegevus
Mihkel Bravat kuulus aastail 1998–2000 tegutsenud Tallinna noorte kirjanike rühma Tallinna Noored Tegijad. 

Üllitas kolm oma kirjastatud raamatut, samuti palendas teiste TNT liikmete omakirjastatud luulekogud: Monaco "Hingetõmme", Neeme Põder "Baile Átha Cliath" ja Siutsu "Öö". Pidas üleval TNT kodulehte.
### Teosed
* "Kõverpeegelpilte" (1999, luulekogu, samizdat)
* "järgmine" (2000, luule- ja lühiproosakogu, samizdat)
* "kolm" (2001, luule- ja lühiproosakogu, samizdat)
* "Sada linnuund" (Kirjastus Tuum 2023, luule- ja lühiproosakogu, sisaldab varasemad kolm samizdat-kogu ning uuemaid tekste)

Tema luulet on avaldanud ka TNT almanahh "Mõned ei tahtnudki", ajaleht Sirp, samuti isekirjastatud ajakirjad URDU, Hoi., ,et jt.

## Isiklikku
Tema ema on viiuldaja ja viiuliõpetaja Niina Murdvee, isa oli õpetaja ja psühholoog Mart Murdvee ning vanaisa viiuldaja Vladimir Alumäe.

## Välislingid
*Mikk Murdvee koduleht. Inglise keeles
Liina Olmaru

**Liina-Riin Olmaru** (sündinud 11. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti näitleja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1985. aastal Rakvere 1. Keskkooli, 1989. aastal Vanemuise õppestuudio ja 1996. aastal EELK Usuteaduse Instituudi pedagoogikaosakonna.

Olmaru töötas aastatel 1989–1998 töötas Vanemuises, 1989–1992 osales ka Tartu Lasteteatri töös, 1998–2007 Tallinna Linnateatris, 2007–2010 Ugalas. 2010-2012 Vanemuises. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana. 

Liina on osalenud ka telelavastustes, näiteks sarjas "Wikmani poisid".

## Rollid Ugalas
*"Anna Karenina" (vürstitar Kitty Štšerebatskaja)
*"Haldjakuninga kingitus" (printsess Lagle)
*"Kunst" (Iivan)
*"Kolm õde" (Olga)

## Tunnustus
*1995 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
*1995 – Tartu Illegaardi klubi auhind
*1998 – Ants Lauteri nimeline auhind
*2000 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (nähtavat ja nähtamatut maailma ühendava hapra silla kõrgprofessionaalse ja tundetäpse ületamise eest)
*2001 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
*2001 – "Draama 2001" Raudroosi auhind
*2003 – Raadioteatri näitlejaauhind

## Isiklikku
Liina Olmaru isa oli näitleja, lavastaja ja teatrijuht Rein Olmaru, ema on näitleja Linda Olmaru, abikaasa on näitleja Indrek Sammul. Neil on lapsendatud pojad Theodor ja Timotheus ning tütar Susanna.

## Välislingid

* Liina Olmaru Eesti Teatri Agentuuri statistika andmebaasis
* Liina Olmaru Eesti Lavastuste Andmebaasis
* Liina Olmaru Eesti Filmi Andmebaasis
Endel Pärn

**Endel Pärn** (21. aprill 1914 Peterburi – 24. aprill 1990 Tallinn) oli eesti näitleja.

Aastal 1928 lõpetas ta Tartu 4. algkooli, aastail 1928–1929 õppis Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumis. 

Oli kõigepealt juuksuriõpilane ning sai ka trummimängu õpet. Aastatel 1929–1931 töötas ta Vanemuise koorilauljana, 1931–1942 samas näitlejana. Aastail 1942–1986 oli Estonia operetinäitleja. 

Eriti legendaarseks peetakse tema osatäitmist Henry Higginsina Frederick Loewe'i opereti "Minu veetlev leedi" 1963. aasta lavastuses Estonias (lavastaja Voldemar Panso; Eliza osas Linda Rummo).

Ta on mänginud ka filmides ja telelavastustes.

## Filme
*"Näitleja Joller" (1960) – restoranikülastaja
*"Pimedad aknad" (1968) – kapten
*"Mehed ei nuta" (1968) – Pärn
*"Kolme katku vahel" (1970) – Gandersen
*"Varastati Vana Toomas" (1970) – tormakas numismaatik
*"Noor pensionär" (1972) – pulmakülaline
*"Jõmm" (1975) – madrus Kiik
*"Siin me oleme!" (1979) – külamees
*"Arabella, mereröövli tütar" (1983) – Lahja Adam
*"Lurich" (1984) – parunihärra
*"Täna õhtul ..." (1984) – Georg Jegorovi dokumentaalfilm operetinäitleja Endel Pärnast
*"Savoy ball" I ja II (1985) – Archibald

## Tunnustus
*1964 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1975 – Eesti NSV rahvakunstnik
*1984 – Paul Pinna preemia

## Tsitaate
*"Teater on hullumaja ja operett on marutõbiste osakond."
*"Laulja ei ole ma kunagi olnud, aga kahe noodiga olen kogu pere ära toitnud."
* „Teater on üks väga lihtne asi. Muud kunsti pole, kui õpid sõnad pähe, ja siis oled näoga rahva poole ja ütled kõva häälega. "

## Kirjandus
* Endrik Kerge, "Läbi-lõhki näitleja. Iga toll" – Teater. Muusika. Kino 1984, nr 4, lk 30–35
* Marvi Taggo "Endel Pärn. Operetiprofessor". Faatum, Tallinn 1998, 200 lk 

## Välislingid
* Sven Karja, "Kelmiromaan teenekast operetiprofessorist" – Postimees 15. aprill 1999, lk 14
* Toomas Kuter, "Operetiprofessori biograafia läbi nukruseloori" – Sirp 21. mai 1999, lk 15
* "Kirjutamata memuaare. Endel Pärn". Lembit Lauri intervjuusaade Endel Pärnast ERR-i arhiivis. Eeter: Eesti Raadio, 22. november 1981
* Rahvakunstnikud: Endel Pärn. Eeter: Eesti Televisioon, 21. aprill 1984
* Täna õhtul..., Filmiportree näitleja Endel Pärnast. Eeter: Eesti Televisioon, 18. mai 1984
* Estonia tähistab Endel Pärna 100. sünniaastapäeva operetigalaga. Eesti Elu / Good News. 23. aprill 2014
Eesti Riiklik Sümfooniaorkester

**Eesti Riiklik Sümfooniaorkester** (lühend **ERSO**) on Tallinnas tegutsev sümfooniaorkester.

Eesti Riiklik Sümfooniaorkester on vanim järjepidevalt tegutsev sümfooniaorkester Eestis. Orkestri loomiskuupäevaks loetakse 18. detsembrit 1926. Sel kuupäeval esines esimest korda raadios Raadio Ringhäälingu trio Hugo Schützi juhatusel. Sellest triost kasvas välja orkester ning 1939. aastaks oli tollase nimega Riigi Ringhäälingu Sümfooniaorkestris 39 mängijat.

Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri nime on korduvalt muudetud. 1934. aastani nimetati seda Raadio Ringhäälingu ansambliks või Raadio Ringhäälingu orkestriks, aastatel 1934–1940 kandis ta nime *Riigi Ringhäälingu Sümfooniaorkester*. Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941 oli ERSO Eesti NSV Raadiokomitee Sümfooniaorkester ja sellele järgnenud Saksa okupatsiooni ajal Landessender Revali Sümfooniaorkester. Teise Nõukogude okupatsiooniaja alguses 1944. aasta sügisel sai orkestrist taas Eesti NSV Raadiokomitee Sümfooniaorkester. Seejärel oli orkestri nimi *Eesti NSV Riikliku Televisiooni ja Raadio Komitee Sümfooniaorkester* ja *Eesti Raadio Sümfooniaorkester*. 

Praegust nime kannab orkester 1975. aastast, ent kuni Eesti taasiseseisvumiseni oli kasutusel veel nimekuju *Eesti NSV Riiklik Sümfooniaorkester*. Kuigi juba 1975. aastal asendati nimes sõna "raadio" sõnaga "riiklik", oli orkester kuni 1993. aastani Eesti Raadio hallata.

Alates 2023. aastast on ERSO peasponsor 2008. aastal Eestis asutatud pangandusgrupp Iute Group. 

## Peadirigendid
*1939–1944 Olav Roots
*1944–1950 Paul Karp
*1950–1963 Roman Matsov
*1963–1979 Neeme Järvi
*1980–1990 Peeter Lilje
*1990–1991 Arvo Volmer (peadirigendi kohusetäitjana)
*1991–1993 Leo Krämer
*1993–2001 Arvo Volmer
*2001–2010 Nikolai Aleksejev
*2010 (september–november) Neeme Järvi
*2011–2020 Neeme Järvi
*2020– Olari Elts

## Tunnustus
*2004 – Grammy auhind
*2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (kandva rolli eest Eesti muusikaelus)
*2020 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Olari Eltsiga, klassikaalbum "Heino Eller. Sümfoonilised poeemid")

## Välislingid
*ERSO koduleht
*
*Priit Kuusk. ERSO valmistub kontserdireisiks USAsse ERR Uudised, 6. veebruar 2009.
Vulkaan (planeet)

**Vulkaan** on hüpoteetiline planeet, mille orbiit on Merkuuri omast seespool, Päikesele lähemal.

Tema väidetava olemasolu põhjendas 19. sajandi prantsuse matemaatik Urbain Le Verrier, püüdes sellega seletada Merkuuri orbiiti. Väidetavalt vaatles seda esimesena Edmond Modeste Lescarbault 26. märtsil 1859. Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria tõestas, et Merkuuri orbiidi seletamiseks ei ole täiendava planeedi olemasolu vajalik. Osa astronoome (teiste hulgas Henry C. Courten) jätkasid siiski Vulkaani otsingut.

## Välislingid
* Vulcan - planeet mida siiski ei leitud Merkuuri ja Päikese vahel 
* 26. märtsil 1859 nähti Vulcanit ERR teadus
Dragon Ball

"**Dragon Ball**" on Jaapani joonissari, mis põhineb Akira Toriyama samanimelise manga esimesel osal. Selle manga teine osa avaldati joonisfilmina pealkirja "Dragon Ball Z" all. 

Sari "Dragon Ball" koosneb 153 pooletunnisest jaost ja seda näidati Jaapanis 26. veebruarist 1986 kuni 12. aprillini 1989. 

Teemaks on noore poisi Goku ja ta sõprade seitsme imekuuli otsingud. 

Ameerikasse püüti joonissarja saata kaks korda. 1980. aastatel loobuti nimede liigse muutmise tõttu, näiteks sai Gokust Zero ja Korinist Whiskers the Wonder Cat ('imekass Vurrud'). Seda dubleeritud versiooni kutsuti "aia taha läinud dubleeringuks". 1995. aastal saadeti Ameerikasse 13 tõlgitud jagu. Ülejäänud sari tõlgiti ja lasti eetrisse alles pärast "Dragon Ball Z" suurt edu. Kogu seriaali näidati aastatel 2001–2003. Ava- ja lõpulaulud tõlgiti inglise keelde. See meeldis vaatajatele.

Üldiselt on "Dragon Ball" oma järgedest "Dragon Ball Z" ja "Dragon Ball GT" tunduvalt lõbusam ja avaram.
2001. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2001. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 58. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 21. jaanuaril 2001.

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Al Pacinole.

## Võitjad
### Filmikategooria
*Parim draamafilm: "Gladiaator"
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Tom Hanks – "Kaldale uhutud" 
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Julia Roberts – "Erin Brockovich"
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Kuulsuse jahil" (*Almost Famous*)
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: George Clooney – "Oo vend, kus oled sa?"
*Parim muusika- või komöödiafilm naisnäitleja: Renée Zellweger – "Põetaja Betty" 
*Parim meeskõrvalosatäitja: Benicio Del Toro – "Narkoäri" 
*Parim naiskõrvalosatäitja: Kate Hudson – "Kuulsuse jahil"
*Parim lavastaja: Ang Lee – "Tiiger ja draakon" 
*Parim stsenaarium: "Narkoäri" (Stephen Gaghan) 
*Parim muusika: Hans Zimmer ja Lisa Gerrard – "Gladiaator" 
*Parim laul: "Things Have Changed" – "Imepoisid"
*Parim võõrkeelne film: "Tiiger ja draakon" (Taiwan)

### Televisioonikategooria
*Parim draamasari: "Presidendi meeskond"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Seks ja linn" 
*Parim lühisari või telefilm: "Kõmufotod" 
*Parim draamasarja meesnäitleja: Martin Sheen– "Presidendi meeskond" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Kelsey Grammer – "Frasier" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Brian Dennehy– "Arthur Miller's Death of a Salesman" 
*Parim draamasarja naisnäitleja: Sela Ward – "Once and Again" 
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Sarah Jessica Parker – "Seks ja linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Judi Dench– "Legendaarsed blondid" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Robert Downey Jr. – "Ally McBeal" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Vanessa Redgrave – "If These Walls Could Talk 2"
2000. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2000. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 57. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 23. jaanuaril 2000.

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Barbra Streisandile.

## Võitjad
### Filmikategooria
*Parim draamafilm: "Tabamatu ilu"
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Denzel Washington – "Mees kui orkaan" 
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Hilary Swank – "Poisid ei nuta"
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Lelulugu 2" (*Toy Story 2*) 
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Jim Carrey – "Mees kuu pealt"
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Janet McTeer – "Tumbleweeds" 
*Parim meeskõrvalosatäitja: Tom Cruise – "Magnoolia" 
*Parim naiskõrvalosatäitja: Angelina Jolie – "Katkenud elu"
*Parim lavastaja: Sam Mendes – "Tabamatu ilu" 
*Parim stsenaarium: "Tabamatu ilu"  (Alan Ball) 
*Parim muusika: Ennio Morricone – "Legend 1900-st" 
*Parim laul: *"You'll Be In My Heart"* – "Tarzan"
*Parim võõrkeelne film: "Kõik minu emast" (Hispaania)

### Televisioonikategooria
*Parim draamasari - "Sopranod"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Seks ja linn" 
*Parim lühisari või telefilm: "RKO 281" 
*Parim draamasarja meesnäitleja: James Gandolfini – "Sopranod" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Michael J. Fox - "Pöörlev linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: Jack Lemmon – "Inherit the Wind" 
*Parim draamasarja naisnäitleja: Edie Falco – "Sopranod" 
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Sarah Jessica Parker – "Seks ja linn" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Halle Berry – "Introducing Dorothy Dandridge" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Peter Fonda – "Ayn Randi kirg" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Nancy Marchand – "Sopranod"
Säga

**Säga** (*Silurus glanis*) on sägalaste sugukonda kuuluv kalaliik.

## Morfoloogia
Säga on laia ja madala peaga kala. Ülalõual on tal kaks pikka poiset ja alalõual neli väiksemat. Pärakuuim on pikk ja ulatub sabauimeni, seljauim on väike ja keha suhtes suhteliselt eespool. Selg on mustjasrohekas, küljed laigulised ja kõht hele. Säga kehal on maitsenäsad.

### Suurus
Tavaliselt on sägad 1,3–1,6 meetri pikkused, suurimad isendid on olnud kuni 3 meetri pikkused (teistel andmetel ka kuni 5 m  ja 300 kg raskused; suurim isend, kes kirjalikes allikais on märgitud, kaalus 375 kg, ja see püüti Oderi jõest. Eestis püütud raskeim isend kaalus 152 kg ja 2,1 m pikkune isend püüti 1935. aastal.  Sägad võivad elada kuni 80 aasta vanuseks.

## Elupaik ja -viis
Säga eelistab suuri soojemaid järvi ja aeglase vooluga sügavaid jõgesid ning riimveelisi jõgede suudmealasid. Toitub enamasti kaladest, vähemal määral ka limustest ja putukatest, suuremad kalad ka jõevähkidest, konnadest, pisiimetajatest ja veelindudest.

## Levila
Säga on levinud Lääne-Euroopas Reini jõest ida pool kuni Kaspia ja Araali mereni, põhjas kuni Lõuna-Soomeni ja lõunast Väike-Aasiani. Puudub Põhja-Jäämere jõgede vesikonnas.

Eestis on säga vähesel määral levinud peamiselt Emajõe alamjooksul, Peipsi ja Pihkva järves ning Võrtsjärves. Püük on Eestis aasta läbi keelatud.

8. juulil 2020 püüti ja vabastati noor, 1,2–1,5 kg kaaluv säga Sindi lähedalt Pärnu jõest. Säga on jäänud võrku 2018. aastal ka Pärnu lahes. 2022. aastal sattus Võrtsjärvel kaluri mõrda 28 kg raske ja 170 cm pikk isend, mis läks kalateadlastele uurimiseks.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Säga TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Järv, L. 2005. Meie vete kalu: säga. Kalastaja 36: 20–24. http://ajakiri.kalastaja.ee/?1,36,738
*Eesti teadlased järjestasid maailma ühe suurima mageveekala genoomi, ERR, 16. september 2020
AK

**AK** või **Ak** või **ak** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
***"[[Aktuaalne Kaamera|Aktuaalne kaamera]]"** (ETV uudistesaade)
***[[Arvamus, Kultuur]]** (Postimehe kultuurilisa)
***[[Arvutikolledž]]**
*Kalašnikovi automaat (*автомат Калашникова*): AK-47, AKM, AK-74, AK-101, AK-103, AK-107
**[[Automatkarabiin]]*: AK 4, AK 5
***[[Alaska]]** (USA postiteenistuse lühend)
*asutusesiseseks kasutamiseks
*Ak (ansambel)

## Vaata ka
*a/k (aianduskooperatiiv)
Valdemar-Eriku lääniõigus

**Valdemar-Eriku lääniõigus** (saksa k. *Das Waldemar-Erich’se Lehnrecht*) oli Harju- ja Virumaal Taani võimu perioodil kehtinud õigusnormide kogu, mis pidevalt täienedes sai üheks Balti Eraseaduse osaks. 

Valdemar-Eriku lääniõigus oli Harju-Viru rüütelkonna ja hiljem ka Vana-Liivimaa aadelkonna ja selle privileegide kujunemise alusdokument. 

Valdemar-Eriku lääniõigus hakkas kehtima Valdemar II Võitja ajal (1202–1241), läänistatud maavalduste pärandatavust oma Tallinna ja Rakvere vasallidele kinnitas ka kuningas (1252–1259) Christoffer I,  kuid kirja pandi see Erik VI Menvedi ajal (1286–1319). Oma valitsusaja lõpus 1315. aastal kinnitas kuningas Erik VI lääniseaduse. 

Lääniõiguses oli 60 paragrahvi, see oli koostatud meeslääniõiguse põhimõtetele vastavalt ning sätestas maahärra, kelleks oli Taani kuningas, suhted vasallidega. Käsitles vasallide õigusi oma lääni suhtes, ka pärimist meesliini pidi ning kohtukorraldust ja kohtuprotsessi.

## Vaata ka
*Jungingeni armukiri
*Lään
*Harju-Viru õigus
*meeslään

## Viited