open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sovhoos

**Sovhoos** (vene keeles: *совхоз*, lühend sõnadest *советское хозяйство*, sõna-sõnalt *nõukogude majand*, tavakasutuses *riigimajand*; lühendatult *sv* või *svh* või *sh*) oli Nõukogude Liidus riiklik põllumajandusliku tootmise ettevõte. 

Esimesed sovhoosid Nõukogude Venemaal moodustati 1918. aastal.

1988. aastal oli Eestis 136 sovhoosi. Enne seda oli toimunud hulk majandite liitmisi ning paljudel juhtudel kadus liitmisel mõni kolhoos.

## Kolhoosi ja sovhoosi võrdlus
Sovhoos oli NSV Liidus riikliku alluvusega, kolhoos aga ühismajand, mis kuulus kolhoosnikele. Sovhoosnikel oli tööraamat. 

Stalinismi ajal sai kolhoosnik lahkuda esimehe loal. Kavalamad, kes lahkuda tahtsid, tegid tööd meelega halvasti või mängisid isegi joodikut, kuna siis oli suurem tõenäosus, et tööline lastakse lahti. Kolhoosniku lubatud põllumaa suurus oli kuni pool hektarit, sovhoosnikul ja töölisel kuni 0,15 ha. Põllumaa oli oluline allikas ka isikliku toidu saamiseks. 

Tehnikaga  varustamine oli sovhoosides parem. Näiteks tööriistu töökojale, puure, keermelõikureid said põllumajandusasutused osta spetsiaalsest laost. Enamik kaupu oli lubatud müüa ainult sovhoosidele. Elektrimootoreid olid kolhoosidel samuti raskem saada. Tuli kavaldada. Tehti näiteks "must kassa". Kasvatati mõni lehm või siga kolhoosi karjas üles, aga raamatupidamisse kirja ei pandud. Loom müüdi mõne kolhoosniku nime all maha ja raha pandi "musta kassasse". Elektrimootoreid toodeti Tallinnas Volta tehases.

## Vaata ka

* Aiandussovhoos
* Näidissovhoos
* Eesti sovhooside loend
* Kolhoos
* Riigimõis

## Välislingid
*Viguriga kaardid: majandid ja nende nimed Postimees, 11. juuni 2022
Veokett

**Veokett** on kett, mida kasutatakse konveierite, tõstukite, ekskavaatorite ja muude selliste masinate tõmbeorganina.
Kopli Otell

**Kopli Otell** oli eesti punkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 1981–1982. 

## Koosseis
* Pamp (Lauri Kiviloo) – soolokitarr
* Munk (Ivo Uukkivi) – vokaal
* Mark Muru – basskitarr
* Rein Adamson – trummid
* Riho Västrik – basskitarr
* Andrus Narusk – basskitarr
* Peep Metsmaa – trummid
Triboloogia

**Triboloogia** on teadusharu, mis käsitleb detailide hõõret, määrimist ja kulumist.

Iga triboloogilist probleemi saab käsitleda tribosüsteemi mõiste abil. Kuigi ajalooliselt on see olnud osa inseneriteadustest, on viimase kümnendi jooksul tähtsust kogunud ka nanotriboloogia, mis käsitleb triboloogia põhimõtteid üksikute molekulide tasandil.

## Tribosüsteemi elemendid
* kuluv detail
* kaasdetail (mõningatel juhtudel asendab kaasdetaili liikuv vedelikuline või gaasiline keskkond)
* kuluva ja kaasdetaili vaheline aine
* ümbritsev keskkond
* koormus
* suhteline liikumine

## Vaata ka
*triboloogia mõisteid

## Viited

## Välislingid
Kett

**Kett** on järjestikku haagitud jäikadest lülidest koosnev painduv tarind.

## Ajalugu

Ketil looduses otsest vastet pole.

Ahel on metallköidise rollis tuntud juba pronksiajast. Ankruketti kasutas Makedoonia Aleksander. Tõstekett leidub Archimedese ja konveierkett Vitruviuse kirjeldataud seadmeis enam kui 2000 aastat tagasi. Kette kirjeldas oma raamatus "*Mechanike Syntaxis*" ka 3. ja 2. sajandil e.m.a. elanud Philon Byzantionist. Keskajal kasutati ajamilülina traatlülidest kette. Inglane Ph. White patenteeris 1634 ankruketi. 1829. aastal leiutas prantslane André Galle plaatvõlliketi, mis pani aluse kiiremate ja tugevamate plaatkettide arengule.
1874. aastal võeti kasutusele puksliigend, 1880 kaitsti puks rulliga. 1895 ilmus müratu hammaskett. Veerevõllikutega hammaskett ilmus alles sellel sajandil. 

## Kettide klassifikatsioon kasutusalade järgi
* ankrukett
* ajamiketid
* veoketid
* lastiketid

## Vaata ka
*kettülekanne
*ketiratas
*ankrukett
*inimkett
*jalgrattakett
*kaelakett
*käekett
*uksekett
Ajamikett

**Ajamiketid** on ketid, mis kannavad kettajamis võllilt võllile üle pöördemomenti. Et jõudu kantakse üle hambumisega, mitte suurt eelpingust nõudva hõõrdega, piisab elementide sidestuse hoidmiseks tavaliselt keti vaba haru kaalust, mis põhjustab nn läbirippe. 

Kettajam kujuneb rihmajamist kompaktsemaks, sest tema laagrikoormused on väiksemad ning kett on rihmast tugevam ja painduvam. Oluline eelis on libisemise puudumine ülekandes ja püsiv keskmine ülekandearv, mis võimaldab teda kasutada ka suurte ülekandearvude, telgede vahe ja võimsuste korral. Väikese vajaliku haardenurga (vajalik 120°) tõttu saab korraga käitada mitut ketiratast. Kasutegur on suur – kuni 0,98.

## Vaata ka

*kettülekanne
*ketiratas
Karavan

**Karavan** (varem ka killavoor) on veoloomadel (eelkõige kaamelitel) või veoloomade saatel liikuv, eeskätt turvalisuse nimel kokkuhoidev kaupmeeste või reisijate seltskond, mis läbib ohtlikke piirkondi.

## Karavan otseses tähenduses
Karavani pealik on tavaliselt karavanisaatja, kes on varustatud relvastatud kaitsega. 

Populaarses esituses karavan on Lähis-Ida või Kesk-Aasia kõrbe- või stepimaastiku tarvik, kus karavaniteed olid peamisteks ühendusteedeks. 

Kõige kuulsam karavanimarsruut muinas- ja keskajal oli Siiditee, mis ühendas Hiinat Kesk- ning Ees-Aasia maadega ning mis oli tuntud alates 2. sajandist eKr. 

Karavanid, mida peeti endisaegseks tarvikuks, võeti taas kasutusele 1980. aastatel Afganistani sõja ajal, mil neid laialdaselt kasutati afgaani mässuliste poolt relvade ja laskemoona vedamiseks üle Pakistani piiri sügavale Afganistani territooriumile. Nii saavutati suur salastatus murdmaastikul, mis oli autotranspordi jaoks ligipääsematu. 

Koormaloomade ja pakikandjate karavane kasutatakse siiani narkootikumide salakaubaveoks (sealhulgas ka Kuldsest kolmnurgast Kagu-Aasias. 

## Laevakaravan
Laevakaravan on laevade ühendus või üksteise järel liikuvate või seisvate laevade rühm. 

Erinevalt konvoist ei pea veesõidukite karavan ilmtingimata hõlmama sõjalaevu. Näiteks saatis Veneetsia kaubandusriik itta laevakaravane, mis koosnesid galeeridest (vene keeles "галея") – relvastatud kaubalaevadest. 

Tüüpilisim laevakaravan on jäämurdja järel jääkanalis liikuvate laevade rida. Nii saadetakse kaubalaevu ka Kirdeväilas.

Jõekaravan on mitu mitteliikurlaeva, näiteks ühe pukseri abil veetavad praamid või parved. Selliste karavanide alatised osalejad peavad traditsiooniliselt karavanijuhipäevi, mis toimuvad 24. septembril, koos kauglaskurite ning eskordilaevade meeskondadega.

## Muud tähendused tänapäeva kultuuris
Euroopas, aga viimasel ajal ka Venemaal, nimetatakse karavaniks iseliikuvaid või külgehaagitavaid haagissuvilaid.

## Vaata ka

* Konvoi
* Karavanserai
* Kaubahoov
* Postijaam
Head uudised

**"Head uudised"** on ansambli Terminaator 2000. aastal välja antud album.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Jaagup Kreem, välja arvatud, kus on märgitud.

* sisaldab peidetud lugu "Kes ei tööta, see ei söö", mis on Kuldse Trio kaver

## Koosseis
* Jaagup Kreem – laul
* Elmar Liitmaa – kitarr, taustalaul
* Sven Valdmann – bass
* Harmo Kallaste – klahvpillid, taustalaul
* Eimel Kaljulaid – trummid, tamburiin, taustalaul, tiibklaver
Risk (Terminaator)

**"Risk"** on ansambli Terminaator 2001. aastal avaldatud *soundtrack* Terminaatori muusikalile "Risk".

## Lood
# Avamäng
# Oodata ei saa
# Algeri räpp
# Conjure
# Kes tegi seda
# Raha
# Tänapäeva muinaslugu
# II vaatuse avamäng
# Paranormaalse uurija laul
# Tiibeti kujumehe ilmumine
# Vastused
# Omal kohal
Kuld (Terminaatori album)

**"Kuld"** on ansambli Terminaator 1997. aastal välja antud ballaadide kogumik. Enamik laule on uues kuues.

## Lood
# "Hoia mind" – 5:37
# "Torm" – 5:02
# "Ainult sina võid mu maailma muuta" – 4:39
# "Kes uskus" – 4:44
# "4B" – 5:48
# "Ütle miks?" – 3:05
# "Kristallkülmas öös" – 5:22
# "Kaitseta" – 4:53
# "Sina oled kõik..." – 4:05
# "Ingli puudutus" – 8:27
# "Juulikuu lumi" – 6:02 
* Kaante sisse on märgitud "Valge liblika lugu" kaheteistkümnendaks looks, kuid seda albumil pole.

### Lugude pärinevus
*Lood 1, 8, 9 on uued.
*Lood 2, 3 on albumilt "Lõputu päev".
*Lood 5, 6, 11 on albumilt "Minu väike paradiis".
*Lood 4, 7, 10, (12) on albumilt "Pühertoonia".

## Koosseis
### Muusikud
*Jaagup Kreem – vokaal (kõik lood), taustalaul
*Evelin Samuel – vokaal ja taustalaul (lugu 8)
*Elmar Liitmaa – kitarrid (lood 1, 5, 6, 9, 11), trumm (lugu 6)
*Sulev Müürsepp – kitarrid (lood 2, 4, 7, 8, 10), klahvpillid (lood 2, 4, 7, 8, 10), taustalaul (lood 1, 9, 10), suupill (lugu 8)
*Margus Valk – kitarrid (lood 2, 4, 8)
*Sven Valdmann – bass (lood 1, 2, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11)
*Harmo Kallaste – klahvpillid (lood 1, 5, 7, 11), taustalaul (lugu 1)
*Eimel Kaljulaid – trummid (lood 1, 2, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11), taustalaul (lood 1, 9), klaver (lugu 3)
Nagu esimene kord

**"Nagu esimene kord"** on ansamblilt Terminaator 2006. aastal ilmunud album. Lugu "Plekktrumm" ilmus 2004. aastal. 2005. aastal ilmunud "Ebaõiglane" jäi Raadio 2 Aastahitt 2005 edetabelis kolmandale kohale. Tegemist on seniajani Terminaatori viimase stuudioalbumiga, mille tegemises osalesid kitarrist ja laulukirjutaja Elmar Liitmaa ning klahvpillimängija Harmo Kallaste.

## Lood
# "Nagu esimene kord"
# "Kummitused kummutil" 
# "Nii ma jälle läen" 
# "Soovilugu" 
# "Ei kommentaari" 
# "Pankuri tütar ja töölise poeg" 
# "Head ööd" 
# "Ebaõiglane" 
# "Superstaar"
# "Trammipeatuses"
# "Plekktrumm" 
# "Kiremõrvari päevik" 
# "Armastuse ABC" 
# "Lasud"

## Koosseis
*Jaagup Kreem – laul
*Elmar Liitmaa – kitarr
*Henno Kelp – bass
*Roland Puusepp – trummid
*Harmo Kallaste – klahvpillid
L'Dorado

**L'Dorado** on eesti ansambel. Ansamblile pandi algus 31. detsembril 1993. 

## Koosseis
*Andres Raag (vokaal, kongad)
*Tarvo Krall (vokaal, mandoliin, akordion)
*Mart Pauklin (vokaal, kitarr)
*Tarvo Jaaksoo (vokaal, basskitarr)
*Toomas Rull (löökriistad)

## Albumid
*1996 "Kuuba pulm"
*1998 "Karneval"
*2000 "Siivutu Sa mulle meeldid nii"
*2003 "Kahe samba vahel"
*2016 "Kookose nektar"

## Välislingid
*ldorado.ee – L'Dorado koduleht
*
Risk

**Risk** ehk **riisiko** on otsusega kaasnev võimalus või tõenäosus, et selle elluviimisega kaasnevad soovimatud tagajärjed, näiteks kahju tekkimine.

## Vaata ka
*Oht
*Argirisk
*Finantsrisk
*Riskijuhtimine
*Statistika
*Tõenäosusteooria
*Riski hierarhiline struktuur
*Riskihindamine
Kulumine

**Kulumine** on hõõrdega kaasnev tahke keha pinna järkjärguline purunemine ja sealt materjali eraldumine või pinna jäävdeformatsioonina ilmnev keha mõõtmete järkjärguline muutumine. 

Kulumise tagajärjel tekib kulum, mida iseloomustatakse sobivais pikkus-, massi- või mahuühikutes. 

Kulumise kulgemist iseloomustatakse kulumiskiiruse ja kulumisintensiivsusega.

## Vaata ka

*Kulumiskindlus
Kuutõbine

**"Kuutõbine"** on ansambli Terminaator 2003. aastal ilmunud album. Esimene singel "Romula" avaldati 2002. aastal.

## Lood

## Koosseis

* Jaagup Kreem – laul
* Elmar Liitmaa – kitarr
* Sven Valdmann – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid
* Harmo Kallaste – klahvpillid
Tiit Tiidemann

**Tiit Tiidemann** (17. märts 1934 Tallinn – 27. juuli 2024) oli eesti tehnikateadlane. 

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-mehaaniku erialal. 1975. aastal sai ta tehnikakandidaadi kraadi.

## Töökäik
Aastatel 1958–1968 oli ta M. I. Kalinini nimelise Elavhõbealaldite/Elektrotehnika tehases meister, tsehhijuhataja asetäitja, rakiste konstrueerimise büroo konstruktor ja juhataja.

1968–1975 oli ta Silikaltsiidi/Silikaatbetooni Instituudi Katsetehase direktor ja Lõikeseadmete Teadusliku Uurimise Laboratooriumi juhataja.

Aastatel 1975–2001 oli ta TPI/TTÜ masinaelementide kateedri ja mehhanotroonika instituudi dotsent.

2001. aastast oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud ja Tallinna Tehnikakõrgkooli mehaanikateaduskonna professor. Õppeaastast 2008/2009 oli ta ka Eesti Mereakadeemia ja Mainori Kõrgkooli erakorraline professor.

## Looming
*Gaasbetoon lõikeseadmete uurimis- ja arendustööd, joaskulumise uurimine suurtel kiirustel (1968–1985)
*Tehisintellektisüsteemide tarkvara katsetamine masinaelementide projekteerimisel koostöös TTÜ Küberneetika Instituudiga.
*Loovuse ja innovatsiooni, sealhulgas leiutava probleemilahenduse teooria TRIZ edasiarendamine ja õpetamine.
*40 leiutist (sealhulgas 2 kasuliku mudeli tunnistust koos Rein Mägiga TTÜ-st aastast 2002, kolm kasulikku mudelit koostöös kaasautoritega aastast 2008)
### Artikleid
70 teadusartiklit.
*"Rööbasbuss on imelihtne". Õhtuleht, 16. oktoober 2002
### Raamatud
*"Teljed ja võllid". // Masinaelemendid. Valgus. Tallinn 1981
*"Kettülekanded". // Masinaelemendid. Valgus. Tallinn 1982
*"Masinprojekteerimine", kaasautorid Ahto Kalja, Enn Tõugu. Valgus. Tallinn 1991
*"Masinaelemendid I". TTÜ. Tallinn 1994
*"Mõõtmestamine ja tolereerimine II. Veerelaagrid. Silekaliibrid. Keermed". TTÜ. Tallinn 1997
*"Mõõtmed ja Tolerantsid. Kvaliteedikeskne praktiline käsitlus". TTÜ. Tallinn 2000
*"Ühe masinaehitajate rühma lugu", kaasautorid Arvo Mägi, Paul Treier, Enn Tõugu. TTÜ. Tallinn 2003
*"Tiit Kuresilma XYZ-failid". Külim. Tallinn 2017
*"Tiit Kuresilma lugusid ja tegusid". Tallinn 2020
*"Mina ikka lasin selle laeva põhja küll". Tallinn 2020

## Isiklikku
4 last (mehaanikainsener Mart, viiuldaja Anu, arhitekt Jaan, skulptor Laur).

## Viited

## Välislingid
*
Foo Fighters

**Foo Fighters** on Ameerika alternatiivroki ansambel, mille asutas 1994. aastal Nirvana trummar Dave Grohl. Bänd sai nime II maailmasõja ajal liitlasvägede lennukipilootide poolt kasutusel olnud hüüdnimest tundmatute lendavate objektide kohta.

Bändi debüütalbumi "Foo Fighters" (1995) lood kirjutas Grohl ise ja mängis salvestusel kõik instrumendid sisse.
Seejärel sattus Grohl kokku endiste Sunny Day Real Estate'i liikmetega. Grohl andis neile kasseti oma lugudega ning mõne aja pärast liitusidki bändiga bassist Nate Mendel ja trummar William Goldsmith, samuti Nirvana turneedel kaasa teinud Pat Smear. 
Foo Fighters alustas esinemisi Portlandis (Oregon). Goldsmith lahkus bändist albumi "The Colour And The Shape" (1997) lindistuse alguses, kui ta läks tülli Grohliga. Smeari lahkus pool aastat hiljem. 1997. aastal asendati trummar Taylor Hawkinsi ja kitarrist Franz Stahliga, kuid Stahlil paluti lahkuda enne kolmanda albumi "There Is Nothing Left to Lose" (1999) salvestamist.

Bänd jätkas tegutsemist kolmekesi, salvestades albumi "There Is Nothing Left to Lose", kuni Chris Shiflett liitus bändiga (1999).

Foo Fighters salvestas neljanda albumi "One By One" 2002. aastal. Ja pärast seda kahe CD-ga albumi "In Your Honor" (2005), mis oli jagatud akustiliseks plaadiks ja rokilikumaks versiooniks. Foo Fightersi kuues album "Echoes, Silence, Patience & Grace" ilmus 2007. aastal. 2010. aastal kinnitati, et Smear võeti bändi liikmeks (aastatel 2006–2009 oli ta Foo Fightersi turneedel teinud kaasa külalisesinejana). Bänd on olnud nomineeritud kuuel korral Grammyle ja võitnud Grammy auhinna kolmel korral parima rokkalbumi kategoorias. Bändi seitsmes stuudioalbum, "Wasting Light", ilmus 2011. aasta aprillis. "Concrete and Gold" anti välja 2017. aasta septembris. See album erines teistest, kuna oli loodud koostöös produtsent Greg Kurstiniga, kes on produtseerinud peamiselt kuulsaid popartiste, nagu näiteks Adele ja Sia.

## Liikmed
*Dave Grohl (laul, kitarr)
*Nate Mendel (basskitarr)
*Chris Shiflett (kitarr)
*Pat Smear (kitarr)

## Endised liikmed
*William Goldsmith (löökriistad) (1995–1997)
*Franz Stahl (kitarr) (1997–1999)
*Taylor Hawkins (trummid) (1997–2022) 

## Albumid

* "Foo Fighters" 1995
* "The Colour And The Shape" 1997
* "There Is Nothing Left To Lose" 1998
* "One By One" 2002
* "In Your Honor" 2005
* "Echoes, Silence, Patience and Grace" 2007
* "Greatest Hits" 2009
* "Wasting Light" 2011
* "Sonic Highways" 2014
* "Concrete and Gold" 2017
* "Medicine at Midnight" 2021
The Greatest Hits (The Sun)

**"Greatest Hits"** on The Suni debüütalbum, mis anti välja 2005 aastal.

## Laulud
#"Saadan kuradile"
#"Kuu on päike"
#"Unistus"
#"A.S.A.P."
#"Lõhu ring"
#"Nagu merelaine"
#"Nii siis jääbki"
#"Welcome to Estonia"
#"Tead sa?"
#"Sõnad läinud"
#"Vale"
#"Neljapäev"
#"Welcome to Estonia" R2 otsesaade]
#"Welcome to Estonia" Def Räädu *remix*]

## Välislingid
*
Dünaamika (täpsustus)

"**Dünaamika**" on mitmetähenduslik sõna.

Üldkeeles mõeldakse **dünaamika** all hoogsat liikumist või muutuste kulgu.

* **[[Dünaamika]]** on mehaanika osa, mis uurib kehadevahelist vastasmõju.
* **[[Dünaamika (muusika)|Dünaamika]]** on muusikas kitsamalt õpetus helitugevuse muutustest ning laiemalt muusikas toimuvatest muutumisprotsessidest.

## Vaata ka
*Populatsioonidünaamika, ökoloogia haru
*Dünaamikamudel, matemaatiline mudel
Lamerihmülekanne

**Lamerihmülekanded** on kiilrihmülekannetest eelistatavamad suuremate pöörlemiskiiruste, telgede suure vahe ning ülekande maksumuse võimaliku vähendamise korral. Ülekantav võimsus on tavaliselt 0,5...50&nbsp;kW, kuid esineb ka lamerihmülekandeid võimsusega 1000&nbsp;kW ja rohkem.

## Lamerihmülekannete erikujud

Praktikas kasutatakse mitmesuguste skeemide järgi kujundatud lamerihmülekandeid.

*Lahtist ülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed ja pöörlevad samas suunas.
*Ristuva rihmaga ülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed, kuid pöörlevad vastassuunas.
*Poolristuva rihmaga ülekannet kasutatakse kiivate võllide puhul.
*Juhtrullidega ülekannet kasutatakse samuti kiivate võllide puhul, kusjuures rihma liikumissuunda muudetakse juhtrullidega.

## Vaata ka

*lamerihm
*lamerihmaratas
*rihmülekanne
Pinge

**Pinge** on mitmetähenduslik termin.

***[[Pinge (elekter)|Pinge]]** on füüsikas ja elektrotehnikas kasutatav füüsikaline suurus, mis näitab elektrivälja poolt tehtava töö hulka mõõdetuna voltides (**V**).
***[[Pinge (mehaanika)|Pinge]]** on mõiste tugevusõpetusest, mis näitab sisejõu intensiivsust mõttelisel pinnal.
***Pinge** on pingulolek, füüsiline pingeseisund.
***[[Pinge (olukord)|Pinge]]** on vastuoludest või lahkarvamustest tingitud pinev, ärev või närviline olukord (mis võib esile kutsuda agressiivset tegutsemist). 
* **[[Muusikaline pinge]]** on muusikas dramaatilisust või dünaamikat esindav parameeter.
*"**[[Pinge (film 1995)|Pinge]]**" ("Heat") on 1995. aasta kriminaaltriller, režissöör Michael Mann, peaosades Al Pacino, Robert De Niro ja Val Kilmer.
Palermo (täpsustus)

**Palermo** võib tähendada:
*Palermo linna Itaalias
*Palermo linnajagu Rakveres
*Palermo metsa Rakveres
Laager

**Laagrid** on masinaelemendid, mida kasutatakse võllide ja pöörlevate telgede tugedena. Laagrid võtavad vastu radiaal- ja telgkoormusi (võlli ja sellele kinnitatud detailide kaal, väliskoormused) ning kannavad need üle kerele või raamile. Nad fikseerivad ka võllide ja telgede teatud kindla asendi ülejäänud detailide suhtes. Laagrid vähendavad hõõret.

## Laagrite liigitus
### Hõõrdumise liigi järgi
* liugelaager
* veerelaager
* magnetlaager


Pilt:Angular-contact-ball-bearing single-row din628 type-b 120.png|Radiaalkuullaager 
Pilt:Four-point-contact-bearing din628 type-qj 120-ex.png|Radiaalkuullaager
Pilt:Spherical-ball-bearing double-row din630-t1 120.png|Kaherealine radiaalkuullaager
Pilt:Radial-insert-ball-bearing din626-t1 type-yel 120.png|Iseseaduv kuullaager koos laagripesaga
Pilt:Cylindrical-roller-bearing din5412-t1 type-n 120.png|Radiaalrull-laager
Pilt:Tapered-roller-bearing din720 ex.png|Tugirull-laager (võtab vastu ka teljesuunalist koormust)
Pilt:Self-aligning-roller-bearings single-row din635-t1 120.png|Radiaalrull-laager
Pilt:Self-aligning-roller-thrust-bearing din728 120-ex.png|Tugirull-laager (mõeldud ka teljesuunalise koormuse vastuvõtmiseks)
Pilt:Spherical-roller-bearing double-row din635-t2 120.png|Kaherealine radiaalrull-laager
Pilt:Thrust-ball-bearing din711 120.png|Tugikuullaager (mõeldud vastu võtma suurt teljesuunalist koormust)
Pilt:Thrust-cylindrical-roller-bearing din722 120.png|Tugirull-laager (mõeldud vastu võtma suurt teljesuunalist koormust)
Pilt:Thrust-needle-roller-and-cage-assemblies din5405-t2 120.png|Tugirull-laagri rullid ja separaator


## Laagrite rikked

Laargite rikked on kõige enam levinud elektrimasinate rikkepõhjus. Laagrite tõrke põhjuseid on mitmeid, näiteks ülekoormus (50% ülekoormust vähendab laagri eluiga kolm korda, kahekordne koormus 8…10 korda), väsimus, halb määrimine, saastumine, ebaõige paigaldamine, laagrivoolud. Laagri vigastumisest annab märku müra ja vibratsiooni suurenemine.

## Vaata ka
*Laagrikael
*Laagritõmmits

## Viited
Laager (täpsustus)

Sõna "**laager**" on mitmetähenduslik.
* **[[Laager]]** on masinaelement, mis toetab võlle ja pöörlevaid telgi.
* **[[Laager (asula)|Laager]]** on ajutise iseloomuga asula. 
* '''Laager''' on noortele, sportlastele vm inimestele kindlaks ajavahemikuks korraldatud majutus ja ühine tegevus 

## Vaata ka
* Laagerdamine
* Laagriõlu
Stants

**Stants** on seade lehtmaterjali vormimiseks, mis töötab löögiga ja võib sisaldada järgmisi operatsioone: kontuuri väljalõikamine, augulöömine, kraadilöömine, mahalõikamine, painutamine.

## Vaata ka

* Stantsimine
Veidi valjem kui vaikus

**"Veidi valjem kui vaikus"** on The Suni teine album ja DVD, mis anti välja 2005. aasta detsembris. 

Enamik lugusid on eelmise albumi "The Greatest Hits" laulude akustilised versioonid.

## CD 1
#"Saadan kuradile"
#"Kuu on päike"
#"Unistus"
#"a.s.a.p."
#"Vale"
#"Lõhu ring"
#"Missing Your Love"
#"Nii siis jääbki"
#"Sõnad läinud"
#"Nagu merelaine"
#"Neljapäev"
#"Welcome to Estonia"
#"Picture" (Taneli ja Lenna duett)

## CD 2
#"DVD: Saadan kuradile"
#"Kuu on päike"
#"Unistus"
#"a.s.a.p."
#"Vale"
#"Lõhu ring"
#"Missing Your Love"
#"Nii siis jääbki"
#"Sõnad läinud"
#"Nagu merelaine"
#"Neljapäev"
#"Welcome to Estonia
#"Picture" (Taneli ja Lenna duett)
#"Teema on maas" (Tartu Sadamateater)
#"Sa tead?" (Pärnu kontserdimaja)
#"Welcome to Estonia" [Õllesummer 2005]
#Rockluule (Karl Martin Sinijärve esituses)

## Välislingid
*
100% Rock'n'Roll

**"100% Rock'n'Roll"** on ansambli The Sun kolmas album. Plaat anti välja 2006. aasta juunis ning sellel on 11 lugu. Plaadi üks tuntumaid lugusid "Võta aega" võitis võistlusel "Raadio 2 Aastahitt 2006" esikoha, lugu "Lootusetus" jäi samas edetabelis neljandale kohale.

## Lood

## Koosseis

* Tanel Padar – laul
* Meelis Tauk – kitarr
* Danel Pandre – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid
* Tomi Rahula – klahvpillid

## Välislingid
*
Iserlohn

**Iserlohn** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. 

Iserlohni on esmamainitud 1150. aastal (*Lon*).  Linnaõigused sai 1278. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Iserlohni koduleht
Plastsus

**Plastsus** ehk **plastilisus** (kreeka *plastos* 'voolitud') on keha võime muuta (purunemata) talle rakendatud välisjõu (nt väliskoormuse) mõjul oma kuju ja mõõtmeid ning säilitada jäävat deformatsiooni (plastset deformatsiooni) pärast välisjõu mõju lakkamist.

Kehasid, millel plastsus puudub või see on väga väike, nimetatakse haprateks (haprus).

Kehad, millel on samuti võime välisjõu mõjul purunemata muuta oma kuju, aga mis pärast mõju lakkamist taastavad oma endise kuju, on elastsed.

## Vaata ka
*Haprus
*Plastne deformatsioon
*Plastsusteooria
*Reoloogia

## Viited
Kõvadus

**Kõvadus** on materjali võime vastu panna kohalikule plastsele deformatsioonile; ühtlasi ka seda vastupanuvõimet iseloomustav suurus.

Kõvadus tähendab tavaliselt vastupanuvõimet püsivale (staatilisele) koormusele, vastupanuvõime ja selle suurus muutuvale koormusele on dünaamiline kõvadus.

Tuntumad kõvadusteimid (Brinelli, Rockwelli, Vickersi) põhinevad kõvast materjalist otsaku (indentori) surumises uuritava materjali pinda. Kõvaduse mõõtmise meetodite põhiline erinevus on otsiku kujus ja rakendatava jõu suuruses.

Mineraloogias kasutatakse suhtelise kõvaduse hindamiseks Mohsi meetodit.

## Vaata ka
*Kõvaduse mõõtmine
*Mohsi astmik
*Shore'i meetod
Sitkus

**Sitkus** on materjali omadus koormamisel enne purunemist taluda olulist deformeerumist. Sitkuse vastand on haprus.

## Matemaatiline definitsioon
Materjali sitkust võib leida integreerides tema pinge-moonde kõverat. Sitkus on deformatsioonienergia tihedus (deformatsioonienergia suurus ühikulise ruumala kohta) enne purunemist. Matemaatiliselt saab viimase kirja panna järgnevalt:

:  \tfrac{\mbox{energia}}{\mbox{ruumala}} = \int_{0}^{\varepsilon_f} \sigma\, d\varepsilon 

kus

*  \varepsilon_{}  on moone
*  \epsilon_f  on moone purunemisel
*  \sigma  on pinge
Stantsimine

**Stantsimine** on lehtmaterjali (lehtmaterjal on materjal, mille üks mõõde on oluliselt väiksem teistest mõõtmetest) vormimisoperatsioon, mis võib sisaldada: 
* kontuuri väljalõikamist, 
* augulöömist, 
* kraadilöömist, 
* mahalõikamist, 
* painutamist. 

Stantsimine on survetöötluse üks alaliike. Stantsimisega toodetakse näiteks klambreid (AS Norma Eestis valmistab autoturvavööde kinnitusklambreid).

## Koostis

Olemas on palju eriliigilisi stantse, kuid põhimõtteliselt on neil kõigil üks sarnasus: neil on liikuv osa mida kutsutakse templiks ja paigalseisev osa mille nimetus on matriits.

## Vaata ka

*Stants
*Survetöötlus
*Hüdrovormimine
Angus Ogilvy

**Sir Angus Ogilvy** (Angus James Bruce Ogilvy) (4. september 1928 – 26. detsember 2004) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti printsess Alexandra abikaasa. 

Teda mäletatakse kui nutikat ärimeest ja heategevuslast.

## Noorus
Ogilvy sündis 14. septembril 1928 Londonis. Tema isa oli David Ogilvy, Airlie 12. krahv ja ema leedi Alexandra Coke. Angusel oli ka kolm venda ja kaks õde. Mehe suguvõsa juuri võib uurida kuni 12. sajandini. Tema vanaema Mabell oli kuninganna Mary õuedaam, isa kuningas George V kaaskondlane. 

Ogilvy õppis Heatherdowni koolis Ascotis ning Etoni Kolledžis. 1946–1948 oli ta Briti armees ohvitser. 1947–1950 õppis ta Oxfordi ülikoolis politoloogiat. Pärast lõpetamist töötas ta Draytoni kompaniis ja Lonrhos. Tema karjäär lõppes, kui Lonrho sattus skandaali keskmesse, olles rikkunud sanktsioone, mis käisid Rodeesia kohta. 

## Abielu
24. aprillil 1963 abiellus ta Kenti printsess Alexandraga Westminster Abbeys. Laulatustseremoonial viibisid kõik kuningliku perekonna liikmed ning seda jälgis televisiooni vahendusel üle 200 miljoni inimese. Enne laulatust lükkas Ogilvy tagasi kuninganna pakutud krahvi-seisuse.

Paaril oli kaks last:

* James Ogilvy
* Marina Ogilvy

## Hilisem elu
Pärast karjääri lõppemist tegeles Ogilvy heategevusega ja saatis oma abikaasat kuninglikel üritustel. 1988 sai temast rüütel. 1989 sattus perekond skandaali keskmesse, kui Marina jäi oma poiss-sõbrast, Paul Mowattist rasedaks ning hiljem esines ajalehes Today kriitikaga kuningliku perekonna kohta. 1990. aasta laulatusel olid kohal Sir Angus ja printsess Alexandra, ülejäänud kuningliku perekonna liikmed puudusid. 

2000. aastate algul haigestus Ogilvy kõrivähki ning tema viimane avalik esinemine oli koos printsessiga viimase Tai ringreisil. 26. detsembril 2004 Sir Angus suri ning tema matus toimus St. George'i kabelis. Ta maeti hiljem Frogmore'i kuninglikule matusepaigale. 

## Välislingid
* BBC – Sir Anguse matused
James Ogilvy

**James Ogilvy** (James Robert Bruce Ogilvy, sündinud 29. veebruaril 1964) on Kenti printsessi Alexandra ja Angus Ogilvy esimene laps ja ainus poeg.  

Tal on ka noorem õde Marina. 2019. aasta seisuga on ta Briti troonipärimisjärjekorras 54. kohal. 

Jamesil ei ole ühtegi kuninglikku tiitlit, kuigi tema ema Alexandra täidab kuninganna eest kuninglikke kohustusi. Briti kuningliku perekonna mitteametliku liikmena osaleb ta suurematel kuninglikel üritustel (pulmades ja matustel). Ta saatis oma lesestunud ema Walesi printsi Charlesi ja Camilla Parker Bowlesi laulatusel 2005. 

1988. aastal abiellus ta šotlannast ettevõtja Julia Rawlinsoniga. Neil on kaks last, kes kuuluvad ka troonipärimisjärjekorda:

* Flora Ogilvy (s. 1994)
* Alexander Ogilvy (s. 12. novembril 1996)

James Ogilvy on printsess Eugenie ristiisa.
Marina Ogilvy

**Marina Ogilvy** (Marina Victoria Alexandra Ogilvy, sündinud 31. juulil 1966) on Kenti printsess Alexandra ja Angus Ogilvy teine laps; tal on vanem vend James. Ta on 2019. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 57. kohal.

Marina põhjustas aastal 1989 skandaali, jäädes lapseootele oma poiss-sõbrast Paul Mowattist. Hiljem kritiseeris ta ajaleheartiklis oma perekonda, teenides sellega nende pahameele. Kui ta 2. veebruaril 1990 Paul Mowattiga abiellus, oli ainsana kohal tema isa Angus; ema ja teised kuningliku perekonna liikmed olid otsustanud mitte tulla. Pärast lahutust 1997 taastas Marina suhted perekonnaga.

Paaril oli kaks last, kes kuuluvad ka troonipärimisjärjekorda:

* Zenouska Mowatt (s. 26. mail 1990)
* Christian Mowatt (s. 4. juunil 1993)
Diplomiveski

**Diplomiveski** on kõnekeelne nimetus õppeasutusele või ettevõttele, mis tegelikult müüb diplomeid, ilma et haridust tõendavate dokumentide saajad oleksid tegelikult kas üldse või piisaval määral osalenud õppetöös.

## Diplomiveskid Eestis
2005. aasta lõpus tegi Haridus- ja Teadusministeerium Estonian Business Schoolile (EBS) ettekirjutuse 51 Hiina päritolu üliõpilase pärast, kes olid vastu võetud magistriõppesse, kuigi neil puudus selleks vajalik haridustase (bakalaureusekraad). Sellega seoses viidati ajakirjanduses ka EBS-ile kui diplomiveskile. 

## Välislingid
*Tiit Laasberg, EBS – kas diplomiveski? EPL, 15. veebruar 2006
Jam

**Jam** oli Eesti ansambel, mis esitas diskomuusikat. 

Ansambel sai nime liikmete eesnimede esitähtedest (Juss and Mihkel). Ansambli tegevuse alguskuupäevaks võib lugeda 23. juulit 1994, kui sündis esimene lugu "Miks minema läed?". Bändi mänedžer oli Aarne Valmis. 

1. septembril 2005 läks 11 aastat tegutsenud ansambel laiali. Viimased esinemised tehti sama aasta oktoobris. Otsus laiali minna oli Mihkel Mattiseni sõnul päevakorras juba pikemat aega. "Olen Jamis juba liiga pikka aega, tahan tuua vaheldust oma ellu," ütles Mattisen.

## Koosseis
*Mihkel Mattisen – vokaal, klahvpillid
*Juss Tamm – vokaal, klahvpillid

## Diskograafia
Esimene CD ilmus 12. detsembril 1994. Ansambli kuuendat tegevusaastat tähistati CD-ga "The Greatest Hits" 2000. aastal, mis lisaks tuntud lugudele sisaldas kaht uut lugu.

### Albumid
*1994 "Jam" Valindo
*1996 "Ootus" Valindo
*1998 "Laulud minu sees" Hitivabrik
*2000 "The Greatest Hits" Hitivabrik
*2000 "Veel üks kord" Hitivabrik
*2002 "Ainus tee" Hitivabrik
*2004 "Viies" Hitivabrik

### Singlid
*1994 "Miks minema läed?" Valindo
*1996 "Su pilkudest loen" Valindo

## Välislingid
*Koduleht
*Diskograafia
*Jam andmekogus IMDb
Vaba Prantsusmaa

**Vaba Prantsusmaa** (prantsuse keeles *France libre*; alates 1942. aasta juulist ametlik nimetus **Võitlev Prantsusmaa**) oli 1940. aastal Charles de Gaulle'i loodud vastupanuliikumine eksiilis (mitte segamini ajada Prantsuse vastupanuliikumisega). 

Pärast Prantsusmaa lüüasaamist Teises maailmasõjas 1940. aasta juunis kuulutas Charles de Gaulle 18. juunil 1940 Londonis välja Vaba Prantsusmaa liikumise. Vaba Prantsusmaad toetas Suurbritannia ning ajapikku kujunes temast võimas organisatsioon peakorteriga Londonis. 

1943. aastal, kui Põhja-Aafrika oli Inglise, Ameerika ja vähesel määral ka Vaba Prantsusmaa sõjajõudude poolt puhastatud, sai pealinnaks Alžiir. Vaba Prantsusmaa valitses Prantsusmaa asumaades, mis ütlesid lahti Vichy valitsusest või vabastati liitlasvägede poolt. 1944. aastal lõpetas Vaba Prantsusmaa tegevuse.

## Vaata ka
*Impeeriumi Kaitsenõukogu
*Prantsuse Rahvuslik Komitee
Geir Haarde

**Geir Hilmar Haarde** (sündinud 8. aprillil 1951 Reykjavíkis) on Islandi poliitik. 15. juunist 2006 kuni 1. veebruarini 2009 oli ta Islandi peaminister.

Ta on üks vähestest islandlastest, kellel on perekonnanimi. See tuleb sellest, et tema isa oli norralane.

Ta on lõpetanud Brandeisi Ülikooli (Massachusetts, USA) majandusteaduse bakalaureusena. Johns Hopkinsi Ülikoolist (Maryland, USA) omandas ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal ja Minnesota Ülikoolist teise magistrikraadi majandusteaduses.

Enne poliitilise karjääri algust töötas Geir Haarde rahandusministri erinõunikuna ja Islandi Keskpanga ökonomistina.

1995 aastal ta oli Põhjamaade Nõukogu president.

1987 valiti ta esimest korda Islandi parlamenti Alþingisse. Aprillist 1998 kuni septembrini 2005 oli Geir Haarde Islandi rahandusminister ja septembrist 2005 juunini 2006 Islandi välisminister. 5. juunil 2006 teatas ametist lahkuv peaminister Halldór Ásgrímsson, et Geir Haardest saab tema järeltulija peaministri ametikohal. Geiri kabinet astus ametisse 15. juunil 2006.

Ta on Iseseisvuspartei liige. Aastatel 1999–2005 oli ta partei aseesimees ja valiti pärast kauaaegse parteijuhi ning peaministri Davíð Oddssoni tagasiastumist 16. oktoobril 2005 selle esimeheks.

21.–23. augustini 2006 viibis Geir Haarde ametlikul visiidil Eestis.

26. jaanuaril 2009 teatas Geir Haarde, et tema valitsus astub majanduskriisist tingitud rahva rahulolematuse tõttu tagasi.

## Välislingid

*  Islandi valitsus astus tagasi Postimees, 26. jaanuar 2009
Ühtlane pidevus

**Ühtlane pidevus** on meetriliste ruumide (*X*, *ρ<sub>X* ja (*Y*,*ρ<sub>Y*)  vahelise kujutuse *f*: *X* → *Y*  omadus: 
: Kujutus *f* on **ühtlaselt pidev** parajasti siis, kui mis tahes reaalarvu ε>0 korral leidub selline reaalarv δ>0, et kui x1,x2 ∈ *X* ja kaugus *ρ<sub>X*(x1,x2)Y''(f(x1),f(x2))<ε.

Ühtlase pidevuse mõistest räägitakse kõige üldisemalt ühtlaste ruumide puhul. Seda mõistet kasutatakse näiteks topoloogiliste rühmade ja topoloogiliste vektorruumide uurimisel. 

## Omadused

Otseselt definitsioonist järeldub, et kõik ühtlaselt pidevad kujutused on pidevad. Vastupidine üldjuhul ei kehti: kõik pidevad kujutused pole ühtlaselt pidevad.

## Vaata ka

* Pidevus
* Ühtlane koonduvus
Mõnus ja soe

**"Mõnus ja soe"** on ansambli Justament album, kus teeb kaasa ka Silvi Vrait.

Plaat ilmus 1994. aastal.

## Lood
#"Mõnus ja soe"
#"Lennutund"
#"Hag's dixie blues"
#"Old tenesee"
#"Ma loodan veel" 
#"Müürilill"
#"Vahel saatus on helde"
#"I know ending when it comes"
#"Papa come quick"
#"Kus on su kaitseingel"
#"Tell me about it"
#"Uskuda mind võid"

## Välislingid
*
Murumängud Munamäel

**"Murumängud Munamäel"** on ansambli Justament 1992. aastal ilmunud kassett.

## Lood
* "Murumängud Munamäel"
* "Karude elust"
* "Vladislavi marss"
* "Ringmängulaul"
* "Kivihing"
* "Uus maailm"
* "Kui saabub hommik"
* "Vana hea country"
* "Kodutänavad"
* "*Annie's song*"
* "Kogu elu on tee"
Kaua sa kannatad

**"Kaua sa kannatad"** on ansambli Justament album. Plaat sisaldab laule aastatest 1980–1995.

## Lood
# Kaua Sa kannatad...
# Tasakaal
# Raha teekond
# Viimne leht
# Kerberos
# Karude elust
# Kaugelt maalt
# Meie aja kangelane
# Petseri tsura ja Hiitola ätt
# Life is too short
# Annie´s song
# Kogu elu on tee
# Maa tuleb täita lastega
# Kesse laulab köögis
# Emad ja pojad
# Vangile ei meeldi trellid
# Ringmängulaul
# Dziisös Kraist ja Maarjamaa
# On the road again
# Tõuse üles ja läheme ära

## Välislingid
*
Ikka viin, viin, viin...

**"Ikka viin, viin, viin"** on ansambli PS Troika 2002. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Kui meri oleks õlu" 
#"Põdrakasvataja" (3 promilli remix)  
#"Vormel 1" 
#"Miks küll leban akna all" 
#"Igal öösel"  
#"Pikali!"  
#"Jessica"  
#"Vaikin kui joon"  
#"Parmu roos"  
#"Palju õnne!"  
#"Pizzirico"  
#"Haige"  
#"Raha ei ole"  
#"Kole on möödas"
Liitu meiega!

**"Liitu meiega!"** on ansambli PS Troika 2003. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Korrus on kolmas (lall-lall-laa)" 
#"Bahama mama" 
#"Seep" 
#"Alkoholi sõltlane" 
#"Cafe Oriental" 
#"Lumine laul" 
#"Sõstravein" 
#"Napsuvõlglane" 
#"Bingo!" 
#"Täitsa lõpp" 
#"Kloon" 
#"Sünna" 
#"10 väikest põtra" 
#"Kui meri oleks õlu"
#"Pidutseme šampuse väel" 
#"Kui meri oleks õlu" (mpg video)
Õnnega koos

**"Õnnega koos"** on ansambli PS Troika 2005. aastal ilmunud album.

## Lood
#"Sinust"
#"Kopamees" 
#"Pruun beib" 
#"Puhkepäeva kalamees"
#"Miljon aastat" 
#"Kuratlik mäng" 
#"Õnneonn" 
#"Telefoni pole" 
#"Õnnega koos" 
#"Nalja saab" 
#"Auke täis" 
#"Taas Venemaal" 
#"Ära ütle, et elu on inetu" 
#"Sinust" (Video)
Piiranguvöönd

**Piiranguvöönd** on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest või kaitsealust üksikobjekti ümbritsev ala. Piiranguvööndis tuleb majandustegevuses arvestada kaitse alla võtja kehtestatud tingimustega. Piiranguvööndis on lubatud kõik, mis pole seaduses või kaitse-eeskirjas keelatud. 

Piiranguvöönd võib hõlmata nii maa- kui ka veeala.

Piiranguvööndis asuvad teed ja rajad on päikesetõusust päikeseloojanguni avalikuks kasutamiseks, ala valdaja ei tohi nimetatud ajal nendel läbipääsu sulgeda, välja arvatud õuemaal.

Looduskaitseseaduse järgi (ja kui kaitse-eeskiri ei sätesta teisiti) on piiranguvööndis keelatud
*maaparandussüsteemide rajamine
*veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine
*maavara kaevandamine
*puht- ja energiapuistute rajamine
*uuendusraie
*parkides, arboreetumites ja puistutes puuvõrade ja põõsaste kujundamine, puittaimestiku istutamine ja raie ilma kaitseala valitseja nõusolekuta
*biotsiidi, taimekaitsevahendi ja väetise kasutamine
*ehitise püstitamine
*jahipidamine ja kalapüük
*sõidukiga sõitmine, välja arvatud liinirajatiste hooldamiseks ja maatulundusmaal metsamajandus- või põllumajandustöödeks
*telkimine, lõkketegemine ja rahvaürituse korraldamine, välja arvatud kaitseala valitseja tähistatud kohas
*roo varumine külmumata pinnasel

Ranna või kalda piiranguvööndi laius on Läänemere, Peipsi järve, Lämmijärve, Pihkva järve ja Võrtsjärve rannal 200 meetrit, üle 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning üle 25 km² suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 100 meetrit, allikal ning kuni 10 ha suurusel järvel ja veehoidlal ning kuni 25 km suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi eesvoolul 50 meetrit.

Ranna piiranguvööndis on keelatud lageraie. Kalda piiranguvööndis on lubatud lageraie kuni 2 ha suurusel langil.

Ranna või kalda piiranguvööndis on keelatud
* reoveesette laotamine
* matmispaiga rajamine
* jäätmete töötlemiseks või ladustamiseks määratud ehitise rajamine ja laiendamine, välja arvatud sadamas
* maavara kaevandamine
* mootorsõidukiga sõitmine väljaspool määratud teid (seaduses täpsustatud eranditega)

Piiranguvööndi poollooduslike koosluste esinemisaladel on kohustuslik nende ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks kas niitmine, karjatamine, puu- ja põõsarinde harvendamine või kujundamine.

Piiranguvööndis võivad asuda püsielupaigad, millele kehtivad eritingimused.

## Vaata ka
* loodusreservaat
* sihtkaitsevöönd

## Viited

## Välislingid
* Kehtiv looduskaitseseadus
Sihtkaitsevöönd

**Sihtkaitsevöönd** on üks rahvuspargi, looduskaitseala või maastikukaitseala vöönditest. Sihtkaitsevööndis lubatakse tegevust, mis toetab seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilimist.

Sihtkaitsevööndisse arvatakse sageli näiteks puisniite ja hooldatavaid puhkemetsi.

## Vaata ka
*loodusreservaat
*piiranguvöönd

## Välislingid
*Kehtiv looduskaitseseadus
Agu Tammeoru laulud

**"Agu Tammeoru laulud"** on ansambli Karavan album 2002. aastast.

Albumil on 19 laulu.

## Lood
* "Kauge kõu" 
* "Suvelaul" 
* "Vaikselt" 
* "Seisvad seierid" 
* "Head päeva" 
* "Tore päev" 
* "Kõik mis kisub kaasa" 
* "Vaat, mis juhtus" 
* "Sulle" 
* "Tulen jälle" 
* "Liivimaa ratsutaja" 
* "Homme" 
* "Ei tea! Ei tea!" 
* "Saatus mul peos" 
* "Öömuusika"
* "Kõigel on piir" 
* "Valge kuu ja mina" 
* "Lõpulaul" 
* "Aeg meil minna üheskoos"
Raimond Valgre laule

"**Raimond Valgre laule**" on ansambli Karavan album, kus on esitatud tuntud Raimond Valgre laule. 

## Lood

# "Pärnu ballaad"
# "Õige valik" 
# "On kevad tulnud taas" 
# "Veel viivuks jää"
# "Muinaslugu muusikas" 
# "Helmi" 
# "Ma olen liig' halb" 
# "Saaremaa valss" 
# "Kirjake koju" 
# "Sinilind" 
# "Läbi saju" 
# "Pühapäev Kadriorus" 
# "Joogilaul" 
# "Hääd ööd, hääd ööd"
Tokio Hotel

**Tokio Hotel** (algse nimega **Devilish**) on 2001. aastal asutatud saksa pop- ja rokkansambel Magdeburgist.

## Koosseis
*Bill Kaulitz (vokaal)
*Tom Kaulitz (kitarr)
*Georg Listing (bass)
*Gustav Schäfer (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*"Schrei" (2005)
*"Schrei (so laut du kannst)" (2006)
*"Zimmer 483" (2007)
*"Scream" (2007)
*"Humanoid" (2009)
*"Kings of Suburbia" (2014)
*"Dream Machine" (2017)
*"2001" (2022)

### Singlid
*"Durch den Monsun" (2005)
*"Schrei" (2005)
*"Rette Mich" (2006)
*"Der letzte Tag" (2006)
*"Übers Ende der Welt" (2007)
*"Spring Nicht" (2007)
*"Monsoon" (2007)
*"Ready, Set, Go" (2007)
*"An Deiner seite (Ich bin da)" (2007)
*"Scream" (2007)
*"Heilig" (2008)
*"Automatic" (2009)
*"World Behind My Wall" (2010)
* "Run, Run, Run"(2014)
* "Girl Got A Gun" (2014)
* "Love Who Loves You Back" (2014)

### DVD'd
*"Leb die Sekunde" (2005)
*"Schrei Live" (2006)
*"Zimmer 483 - Live in Europe" (2007)
*"Tokio Hotel TV - Caught On The Camera"(2008)

## Auhinnad
### 2005
*Comet – parim uustulnuk 2005 & Supercomet 
*Bambi – pop riiklik 
*Eins live Krone – parim uustulnuk

### 2006
*Echo – parim uustulnuk 
*Golden Pinguin (Xpress) – parim uustulnuk ja parim singel 
*Radio Regenbogen Award – pop riiklik 
*Steiger Award – parim noortebänd 
*Bravo Otto – Superbänd Rock 
*Bild Oskar – muusika 
*Sold-out-Award Königpilsener Arena – väljamüüdud kontsert
*Bravo Otto Hungary – parim välismaine bänd ja parim välismaine uustulnuk 
*Hungarian Readersprice Popcornist – parim välismaine uustulnuk 
*Goldene Stimmgabel – parim saksa popgrupp 
*World Music Awards – parim saksa artist

### 2007
*European Border Breakers Award – Schrei Island / Universal DEU  
*BZ-Kulturpreis: rokkmuusika
*Echo – parim Saksamaa muusika video
*BRAVO Otto – parim rokkbänd
*VIVA Comet – parim bänd
*VIVA Comet – parim video
*VIVA Comet – Supercomet
*Jabra Music: parim bänd 
*Festivalbar – "Premio Digital"
*Goldene Stimmgabel: parim rokkbänd
*MTV Europe Music Awards – InterAct
*TMF awards: parim video 
*TMF awards: parim album 
*TMF awards: parim pop  
*TMF awards: parim uus artist 
*Nickelodeon Kid's Choice Awards – parim bänd

### 2008
*NRJ Music Awards 2008 – parim bänd 
*Rockbjören Awards 2008 – parim bänd
*Goldene Kamera 2008 – parim bänd 
*Echo 2008 – parim muusikavideo
*Comet 2008 – parim kontserdiartist
*Comet 2008 – parim bänd
*Comet 2008 – parim video
*Comet 2008 – Supercomet

### 2009
*Comet Awards – Best Online Star
*MTV Europe Music Awards – Best Group

## Välislingid
*Ingliskeelne ametlik koduleht
*Ametlik koduleht
*Ansambli kohta allstarz.ee lehel
*Eesti ametlik fännisait
*Polish Tokio Hotel website
*in Finnish
*Eestikeelne fännileht
Ainult üks

**"Ainult üks"** on ansambli Karavan 1998. aastal ilmunud album. 

## Lood
* "Reisime taas!"
* "Mu laulud, mu laulud!"
* "Räägin tõtt"
* "Looduslaps"
* "Kroonikasse!"
* "Hääletajad"
* "Bill'i pihtimus"
* "Oled mees või ei?"
* "Õnneseen"
* "Suvepidu"
* "Valge kuu ja mina"
Jõuluks koju

**"Jõuluks koju"** (kaanel pealkiri ka inglise keeles: **"Home for X'mas"**) on ansambli Velikije Luki 1989. aastal ilmunud album. Album ilmus ainult helikassetil, väljaandjaks Levimuusikute Klubi "Muusik" (MUUSIK 4).

## Laulud

### A-pool
#"Kohvik" (Imre Orro/Imre Orro) – 2:50
#"Kivilinn" (Imre Orro/Merle Jääger) – 2:50
#"Süütud väiksed loomakesed" (Imre Orro/Villu Tamme) – 4:44
#"Laul suurest armastusest" (Imre Orro/Juhan Smuul) – 2:32
#"Toksikomaan" (Imre Orro/Ivo Uukkivi) – 3:43

### B-pool
#"Sadamas" (Imre Orro/Imre Orro) – 2:37
#"Laul Nõukogude aatomist" (Imre Orro/Sergei Mihhalkov) – 3:38
#"Tallinn põleb" (Villu Tamme/Villu Tamme) – 3:34
#"Oh laula ja hõiska" (Ivar Kont/Karl August Hermann) – 2:24
#"See vist ongi armastus" (Villu Tamme/Villu Tamme) – 3:23

## Välislingid
*
Velikije Luki 15

"**Velikije Luki 15**" on ansambli Velikije Luki 1997. aastal ilmunud kogumik.

## Laulud
#"Tallinn põleb" 
#"To mr. Reagan"
#"Sadistist perekonnapea"
#"Üleeestiline vägivald"
#"Viina veel"
#"Kevad (tsüklist "Aastaajad")"
#"See vist ongi armastus"
#"Südasuine sügise"
#"Agul"
#"Külm sõda"
#"Toksikomaan"
#"Kohvik"
#"Oh laula ja hõiska"
#"Laul Nõukogude aatomist"
#"Õnn on elada me maal"
#"Espana"
#"Irve (Naeratus)"
#"Paaria"
#"Afganistan"

## Välislingid
*
Vanilla Ninja (album)

**"Vanilla Ninja"** on samanimelise bändi debüütalbum, mis ilmus Eestis 2003. aasta mais.

## Laulud
#"Guitar and Old Blue Jeans" – 4:02
#"Why?" – 3:22
#"Club Kung Fu" – 2:42
#"Nagu rockstaar" – 4:10
#"Purunematu" – 3:25
#"Inner Radio" – 3:59
#"Outcast" – 3:59
#"Toxic" – 2:23
#"Spit It Out" – 4:46
#"Psycho" – 3:17
#"Klubikuningad" – 2:05
#"Polluter" – 3:23
#"Vanad teksad ja kitarr" – 3:40
#"Sugar and Honey" – 3:26
#"Club Kung Fu" (D'n'B rmx) – 4:29
Lloyd Alexander

**Lloyd Chudley Alexander** (30. jaanuar 1924 – 17. mai 2007) oli Ameerika Ühendriikide fantaasiakirjanik.

## Prydaini kroonikad

Tema teostest on tuntuim "Prydaini kroonikate" sari. Viiest raamatust koosnev sari kirjeldab seavardja Tarani, kes unistab kangelase- ja ülikupõlvest, seiklusi. Tarani kaaslasteks on muuhulgas printsess Eilonwy, rändbard ja kuningas Fflewddur Fflam ning karvane olend Gurgi. 

Sarjas leidub Walesi mütoloogiast (Prydain on kõmri keeles Britannia) ja "Mabinogionist" pärinevaid tegelasi ja elemente, kuid need on muudetud kõrgfantaasiale omaselt moraalselt üheplaanilisteks. Arawn on muudetud pelgalt negatiivseks ja Gwydion pelgalt positiivseks tegelaseks. Sarviline Kuningas, kes põhineb Jahimees Herne'il ja Cernunnosel, on muudetud Arawni käsilaseks ning samuti läbinisti õelaks. 

Sarja iseloomustavad kerge huumor ja värvikad tegelaskujud.

Raamatute põhjal on loodud Disney stuudio multifilm ja Sierra arvutimäng.

## Teosed
### Prydaini kroonikad
*"Kolme raamat" (Tiritamm 1999). ISBN 9985-55-084-6
*"Must pada" (Tiritamm 1999). ISBN 9985-55-085-4
*"Llyri loss" (Tiritamm 2001). ISBN 9985-55-113-3
*"Rändur Taran" (Tiritamm 2001). ISBN 9985-55-120-6
*"Kõrge Kuningas" (Tiritamm 2003) ISBN 9985-55-160-5

## Välislingid
*Lloyd Alexander Ulmekirjanduse BAASis
*Bibliograafia (inglise keeles)
Henry, Gloucesteri hertsog

**Prints Henry, Gloucesteri hertsog** (Henry William Frederick Albert) (31. märts 1900 Sandringham – 10. juuni 1974) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas George V ja kuninganna Mary kolmas poeg.

1898. aastal oli kuninganna Victoria andnud välja seaduse, mis andis Yorki hertsogi ja hertsoginna lastele tiitli *Tema Kuninglik Kõrgus*. Henry isa oli poja sünni ajal Yorki hertsog, seega sai Henry sündides tiitli ***Tema Kuninglik Kõrgus Yorki prints Henry***.

Ta ristiti Windsori lossis 17. mail 1900. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Taani printsess Thyra, Norra kuninganna Maud, Kreeka prints George, Athlone'i krahv ja Robertsi krahv.

## Sõjaväeteenistus
Erinevalt oma vendadest astus Henry kuningliku mereväe asemel Briti armeesse. Ta astus 1919. aastal Sandhursti Sõjaväeakadeemiasse ning teenis hiljem eri rügementides, enne kui 1937. aastal tegevteenistusest erru läks. Teise maailmasõja ajaks astus ta taas sõjaväkke. 

1928. aastal sai temast Gloucesteri krahv.

## Abielu
6. novembril 1935 abiellus Henry leedi Alice Christabel Montagu-Douglas-Scottiga. Laulatus pidi algselt toimuma Westminster Abbeys, kuid printsess Alice'i isa surma tõttu korraldati vaikne laulatus Saint Jamesi palees.

Abielu järel sai Alice'ist *Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri hertsoginna*. Paaril oli kaks last:
* Gloucesteri prints William,
* Richard, Gloucesteri hertsog.

## Austraalia kindralkuberner
1944. aastal sai hertsogist ootamatult Austraalia kindralkuberner. Teise maailmasõja tingimustes soovis Suurbritannia peaminister kindlustada trooni huvi Austraalia kaitsmise vastu ning näidata, et Austraalia on Suurbritannia ja mitte Ameerika Ühendriikide mõju all. Henry Gloucester loobus kohast 1947. aastal. 

## Hilisem elu
Pärast kodumaale naasmist ostis hertsogipaar Barnwelli mõisa Northamptonshire's. 1953. aastal osales hertsog oma nõo Elizabeth II kroonimisel ning hiljem täitsid abikaasad kuninganna eest mitmeid kuninglikke kohustusi.

1972. aastal sai hertsogi vanem poeg lennuõnnetuses surma ning pärijaks sai tema noorem poeg. Kui hertsog ise 1974. aastal suri, sai Richardist järgmine Gloucesteri hertsog. Surma ajal oli hertsog George V ja kuninganna Mary viimane elav laps. Tema lesk säilitas kuninganna loal nimetuse *Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna* ning 2004. aastal surres oli ta kuningakoja kõigi aegade kõige kauem elanud liige.

## Vaata ka
*Gloucesteri hertsogite loend