Lõvi

**Lõvi** (*Panthera leo*) on Aafrika savannides ja poolkõrbetes ning India lääneosas elutsev suur kaslane pantri perekonnast.

## Välimus

Lõvid on väga suured ja võimsa kehaehitusega. Isaste kehapikkus on 180–240 cm, saba pikkus 60–90 cm, mass 180–227 kg. Kere on sale, isegi kiitsakas. Pea on erakordselt massiivne, võrdlemisi pika koonuga. Jäsemed on lüheldased ja väga tugevad. Pikk saba lõpeb tutiga. Keha katab lühikene pruunikaskollane karvastik. Täiskasvanud isasloomal on pikk tumedam lakk, mis katab nii kaela, õlgu kui ka rinda.

Lõvil on ühena vähestest kiskjalistest selgelt välja kujunenud suguline dimorfism, mis ei seisne ainult emalõvide väiksemates mõõtmetes, vaid ka laka puudumises emastel.

Isasloom on emasloomast kergesti eristatav uhke laka järgi. Isaslooma nägu on tunnustatud sümbol kultuuris. Lõvi nägu on kujutatud kirjanduses, skulptuuridel, maalidel ja riigi lippudel.

Looduses elutseb lõvisid Põhja-Aafrikas, Edela-Aasias ja Indias. Lõvid elavad vabas looduses 10–14 aastat. Vangistuses võivad nad elada ligi 20 aastat. Looduses elavad isasloomad harva üle kümne aasta. Isasloomade keskmist eluiga lühendavad konkureerivad võitlused teiste isasloomadega. Tavaliselt elavad lõvid savannides ja heinamaal.

Lõvide arvukus aina väheneb. Peamine põhjus on nende elukohtade hävitamine ja konfliktid inimestega.

## Elupaigad
Lõvi sobivaimad elupaigad on avarad, veekogudega savannid, kus leidub ohtralt sõralisi, näiteks sebrasid ja antiloope.

## Eluviis ja toitumine
Lõvid ei ela ainult üksinda ega paarikaupa, vaid ka suuremates rühmades – praidides. Praidi kuulub tavaliselt kuni neli täisealist isaslooma, tosinkond emaslooma ja kutsikaid. Tavaliselt on praidis 7–10 või rohkem isendit. 

Kord võimule saanud isased on sunnitud teiste praidi isastega rahulikesse suhetesse jääma, et oleks võimalik praidi emasloomi võõraste praidide isasloomade eest kaitsta. Praidide kooselu tabab enamasti iga 2 või 3 aasta järel suure tõenäosusega ümberstruktureerimine. Nooremate isalõvide salgad võivad veristes võitlustes emaslõvide pärast kukutada, raskelt vigastada või koguni tappa, juhtisased. Uurijate arvates tunnevad uued juhtisased küll huvi suguküpsete emaslõvide vastu, kuid plaanivad tappa kõik emastest sõltuvad kutsikad, selleks et emastel algaks uuesti innaaeg.

Võitluste käigus võivad mitmed emased koos oma kutsikatega praidist lahkuda, see jätab neid ilma rühma kaitsest ning raskendab jahipidamist, mistõttu õnnestub üksikutel emaslõvidel kutsikate kasvatamine, ka rohkete vaenlaste tõttu, (sh inimene) siiski harva. Mitmel emaslõvil koos kutsikatega võib õnnestuda ühinemine uute praididega.

Päeval puhkavad lõvid tavaliselt kusagil vilus. Jahti peavad nad õhtul. Lõvi on ainuke kaslane, kes elab ja peab jahti rühmas. Põhilised toiduhankijad on emaslõvid. Enamasti langevad saagiks mitmesugused antiloobid, sebrad ja muud keskmist kasvu sõralised, kuid ka noored elevandid, ninasarvikud, jõehobud ja koduloomad. Lõvid söövad ka raipeid ja pisiloomi (hiiri). Suuri loomi püüab lõvi neile tasakesi lähemale hiilides ja mõne kiire hüppega tabades. Saagi surmamiseks kasutavad lõvid vahedaküünelisi käppi ja võimsaid, isegi luid purustavaid hambaid. Pärast söömist kustutavad lõvid janu ja heidavad tavaliselt puhkama. Arvatakse, et neljaliikmelisele praidile piisab ühest edukast jahiretkest nädalas. Üksikud isendid, kes on tavaliselt haiged või vanadusest väetid ning ei suuda enam tabada sõralisi, võivad hakata ründama inimesi.

Lõvide hammustuse tugevus on 3400 njuutonit.

### Sigimiskäitumine

Lõvid paarituvad loodusliku levila piires aasta läbi.

John Sparks oma raamatus "Sugupoolte heitlus loomariigis: seks ja looduslugu" kirjeldab sigimiskäitumist praidides järgmiselt:

Ühte paari järgiti Serengetis innaajal järjest kaks ja pool päeva, selle aja jooksul paaritusid nad uurijate arvates 157 korda.

Emalõvide tiinus kestab ligikaudu 105–112 päeva. Pesakonnas on tavaliselt 3, harvemini 2, 4 või 5 kutsikat. Pesa asub mõnes kõrvalises koopas, lõhes või augus. Vastsündinud kutsikad on umbes 30 cm pikkused ja laigulised. Hiljem karvastiku värvus ühtlustub. Täpid võivad püsida ka kuni laka kasvamiseni või harvemini kuni elu lõpuni. Suguküpseks saavad lõvid neljandal eluaastal, täiskasvu saavutavad isalõvid kuueaastaselt.

### Eluiga
Tehistingimustes võivad lõvid elada kuni 20–30-aastaseks. Looduses esineb lõvi ja leopardi suguvõimetuid ristandeid, loomaaias ka lõvi ja tiigri ristandeid (isa lõvi, ema tiiger – liiger; ema lõvi, isa tiiger – tigon).

Kui harilikult on perekonna ja sugukonna väiksemad liigid ürgsemad ja suuremad spetsialiseeritumad, siis kaslastel on vastupidi. Just kõige suuremad kaslased nagu lõvi on kõige vanapärasemate tunnustega.

## Loomade kuningas

Läbi aegade on lõvi peetud loomade kuningaks. See sai alguse raamatust "Physiologus".

Sellel on mitu põhjust.
* Lõvi on suur ja ilus loom. Kiskjatest on ainult jääkaru ja tiiger lõvist pisut suuremad. Isalõvi lakk annab talle suursuguse välimuse.
* Lõvi on kiskja, keda teised loomad üldiselt kardavad. Ainult ninasarvikud ja elevandid, eriti karjas, ei anna lõvidele teed. Erinevalt tiigrist ja enamikust teistest loomadest ei tegutse lõvid kuigi varjatult.
* Lõvil on vali hääl. Loomariigis suudavad valjemini möirata ainult tiiger, krokodillid, elevant ja möiraahv.

## Alamliigid
Erinevalt varasemast granulaarsemast jaotusest tunnustatakse alates 2017. aastast vaid kahte alamliiki:
* *P. l. leo*, mille hulka arvatakse Aasia lõvi ning populatsioonid Põhja- ja Lääne-Aafrikas;
* *P. l. melanochaita*, populatsioonidega Ida- ja Lõuna-Aafrikas.

## Vaata ka
* Liiger

## Viited

## Välislingid