open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus

**Lavaux-Sainte-Anne'i linnus** (prantsuse keeles *Le château de Lavaux-Sainte-Anne*) on keskaegne linnus Belgias  Valloonias Namuri provintsis, Rochefortist mõne kilomeetri kaugusel edelas. 

Linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy', Genti, Horsti ja Vêves'i linnusega.

Nelja ümmarguse nurgatorniga linnust ümbritseb Lesse'i lisajõe Wimbe'i veega täidetud vallikraav. 

Linnus on hiljem osaliselt ehitatud ümber lossiks.

2002. aasta novembris toimus lossis tennisist Justine Henini laulatus.

## Välislingid

*Lavaux-Sainte-Anne'i linnuse koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles)

*Satelliidifoto linnusest
*Lavaux-Sainte-Anne'i linnus Eupedia andmebaasis
Rahu tänav (Tartu)

**Rahu tänav**  on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Tänav algab Aardla tänavalt (Vasara tänava kohal) ja lõpeb Võru tänaval, olles seejuures 320 meetri pikkune.
Juhan Schütz

**Juhan Schütz** (9. aprill 1947 – 28. november 2012) oli eesti viiuldaja.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Harald Aasa klassis.

Ta töötas juba aastast 1969 Estonia teatri orkestri I viiuli rühmas. Ta on käinud end täiendamas Moskva konservatooriumis Marina Kozolupova juures ja Peterburis Anatoli Reznikovski juures. Samuti on ta töötanud viiuliõpetajana Nõmme Lastemuusikakoolis ja Soomes Seinäjoe muusikakoolis.

Ta oli aastast 1977 Eesti Teatriliidu liige.

## Isiklikku
Tema isa oli viiuldaja Hugo Schütz; viiuldaja oli ka ta õde Juta Schütz; onutütar Tarsina Alango oli klaverikunstnik ja muusikapedagoog. Tema isa onupoeg oli kirjanik Juhan Sütiste.

## Kirjandus
* Sirp 30. november 2012
Kaksteistsõrmiksool

**Kaksteistsõrmiksool** (lühemalt: **kaksteistsõrmik**) ehk **duodeenum** on enamiku kõrgemate selgroogsete peensoole osa (inimesel 20–30 cm pikkune), mis järgneb maole.

## Viited
Oksana Bajul

**Oksana Bajul** (sündinud 16. novembril 1977) on ukraina iluuisutaja.

Oksana Bajul on võitnud kuldmedali 1994. aasta Lillehammeri olümpiamängudelt ja tulnud maailmameistriks 1993. aastal Prahas toimunud maailmameistrivõistlustel.

Aastatel 1993 ja 1994 oli ta Ukraina meister iluuisutamises.
Kaksikud

**Kaksikud** on samast rasedusest sündinud kaks järglast.

Identsed kaksikud on arenenud ühest munarakust (**ühemunakaksikud**). Palju sünnib neid kahest munarakust (**kahemunakaksikud**).

Inimestel sünnib kaksikuid keskmiselt ühe korra 80–120 sünnituse kohta. 

## Tuntud kaksikuid
*David ja Frederick Barclay, inglise ärimehed
*Jedward (John Grimes ja Edward Grimes), iiri popduett
*Lech Kaczyński ja Jarosław Kaczyński, Poola poliitikud
*Mary-Kate Olsen ja Ashley Olsen, näitlejad
*Romulus ja Remus, Rooma asutajad
*Marcus Gunnarsen ja Martinus Gunnarsen, Norra lauljad

### Eestis
*Triin Aljand ja Berit Aljand
*Kaire Indrikson ja Kaja Indrikson-Aljand
*Martin Helme ja Maarja Vaino (neiuna Helme)
*Marcel Johannes Kits ja Katariina Maria Kits
*Priit Pius ja Märt Pius
*Kristjan Raud ja Paul Raud
*Anu Tali ja Kadri Tali
*Tõnu Tõniste ja Toomas Tõniste
*Henn Mikelsaar ja Ustav-Esko Mikelsaar
*Viivi Sõnajalg ja Siiri Sõnajalg
*Valve Erika Saarma ja Helle Simm

### Tegelaskujud
*Selma Bouvier ja Patty Bouvier
*Fred ja George Weasley

## Vaata ka
*Siiami kaksikud
*Mitmikud
*Teisik

## Viited
Hruzke (Makarivi rajoon)

**Gruzke** (ukraina keeles Грузьке) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Makarivi rajoonis. Elanike arv on 1902. Pindala on 0,483 km².


Wikiexpedition-Gruzke-Chirch.jpg|Gruzke kabel.
Gruzke2.jpg
Gruzke5.jpg
Florianivka

**Florianivka** (ukraina keeles Флоріанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 583. Pindala on 2,7 km².
Kaksikud (täpsustus)

Sõna "**kaksikud**" all võidakse mõelda:

***[[Kaksikud]]**, ühest rasedusest sündinud järglased
***[[Kaksikud (tähtkuju)|Kaksikud]]**, tähtkuju
***[[Kaksikud (märk)|Kaksikud]]**, sodiaagimärk

## Vaata ka
*Osmussaare Kaksikud, rahnud Osmussaare külas
Kakemono

***Kakemono*** ehk ***kakejiku*** (mõlemad sõnad jaapani keelest) ehk **ripp-pilt** on Jaapani kokkukeeratav maal, mis on kleebitud suuremale paberile.
Kaksiksoolad

**Kaksiksoolad** (inglise *double salts*) on soolad, mis ioniseeruvad lahuses kaheks eristatavaks soolaks, kuid kristalliseerumisel moodustavad jälle ühe soola.

Kaksiksoola mõiste kattub osaliselt kompleksühendi mõistega. 

## Viited
Kaitseõigus

**Kaitseõigus** (inglise keeles *right of defence*) on süüdistatava õigus kaitsta end esitatud süüdistuse vastu; üks inimeste põhiõigusi. 
Terminil "kaitseõigus" on ka mitmeid legaaldefinitsioone.

## Viited
Kaitsekohastumus

**Kaitsekohastumus** (inglise *defensive adaptation*) on mingil liigil evolutsiooni käigus tekkinud omadus, mis suurendab tema ellujäämist olelusvõitluses; kohastumuse tüüpe.
Kaiten

**Kaiten** (jaapani 'tagasipöördumine taevasse') oli Teise maailmasõja ajal Jaapani mereväes kasutatud mehitatud torpeedo, mille juht suunas vastase laeva pihta ja pärast plahvatust ise hukkus. 

## Viited
Muzio Clementi

**Muzio Filippo Vincenzo Francesco Saverio Clementi** (24. jaanuar 1752 – 10. märts 1832) oli itaalia helilooja, pianist, pedagoog, dirigent, muusikakirjastaja, toimetaja ja klaverivalmistaja. 

Ta on sündinud Itaalias, kuid suurema osa oma elust veetis Inglismaal. Ta oli hea pianist, kes hiljem hakkas tegelema kirjastamise ja klaverite valmistamisega. Aastail 1781–1783 käis ta kontserditurneel Euroopas. Seejärel asus ta elama Londonisse, kus temast sai nõutud klaveriõpetaja. Tema õpilaste seas oli John Field. Clementi teosed, mille hulka kuuluvad klaverisonaadid, -sonatiinid ja -etüüdid, on ka tänapäeval õpperepertuaaris kasutusel.
Kaheteistkümnendsüsteem

**Kaheteistkümnendsüsteem** ehk **duodetsimaalsüsteem** on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 12.

Nt arvu 13 kirjutatakse selles süsteemis kujul 11 (1 tosin ja 1 ühik).

Kaheteistkümnendsüsteemi kasutati juba Vana-Egiptuses.

## Vaata ka
*Kuueteistkümnendsüsteem

## Viited
Tehase tänav

**Tehase tänav** (varem **Piiskopi tänav**) on tänav Tartus Karlova linnaosas, mida varem nimetati Taga-Karlovaks (Tehase-Turu-Teguri-Tähe tänava vaheline osa), mida aeg-ajalt kutsuti Teguri tööstusrajooniks. Nime sai tänav 21.aprillil 1950.

Tänav algab Võru tänavalt, ristub Kesk tänavaga (vasakult), Kuru tänavaga (vasakult), Forseliuse tänavaga (paremalt), Tähe tänavaga (kahe ristmikuga), Salme tänavaga (vasakult), Kalevi tänavaga (vasakult), Raua tänavaga (vasakult) ja lõpeb Turu tänaval. Tänava pikkus on kokku umbes 1,4 km.

## Ettevõtted tänaval
Tehase 16 Sisustus E Kaubamaja

* Pesapuu Puitmööbli Sisustuskeskus
* Saunapood
* Karlova-Ropka harukogu

Tehase 16a Tartu Elamuhalduse AS

Tehase 19 A OÜ Elpis PMP

Tehase 19 Tõllasepad

Tehase 19a GS Production OÜ

Tehase 19c Estiko-Plastar AS

Tehase 19d OÜ Merks EU

Tehase 21 Tartu Liikluslinnak

Tehase 21a Trans-Rem

Tehase 23 Krissu Kirbuturg OÜ

## Rajooni ajalugu
1999. aastal hakati endist tööstusmaad muutma ja jagama ärimaaks, et see elamumaadele kahjustavalt ei mõjuks. Selle tagajärjel kasvas seal tööstusettevõtete hulk. 

## Viited
Katškivka

**Katškivka** (ukraina keeles Качківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 1974. Pindala on 5,47 km².


Kachkivka9.JPG
Kachkivka1.jpg
Kachkivka4.JPG
Dhawee Umponmaha

**Dhawee Umponmaha** (tai **ทวี อัมพรมหา**; sündinud 15. novembril 1959 Mueang Rayongi piirkonnas Rayongi provintsis Tais) on Tai endine poksija.

Umponmaha sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA). Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamängudel hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
*
Kaheliviljastamine

**Kaheliviljastamine** (inglise *double fertilization*) on kompleksne viljastamismehhanism, mis on omane katteseemnetaimedele. Kaheliviljastamise puhul emasgametofüüt ehk megagametofüüt ühineb kahe isasgameediga ehk spermiga ning tekivad sügoot ning seemne toitekude ehk endosperm.
Sava Savanović

**Sava Savanović** (Serbia kirillitsa: Сава Савановић) on üks kuulsamaid vampiire Serbia folklooris.

## Legend

Legendi järgi elas ta Rogačica jõe ääres vanas vesiveskis, kus tappis veskile vilja jahvatama tulnud talupoegi ja jõi nende verd.

## Veski

Vana veski oli töökorras veel 1950. aastatel, mil selle ostis perekond Jagodić, kes hiljem ehitasid selle ümber turismiatraktsiooniks. 

2012. aastal kukkus veski kokku ja see põhjustas ümbruskonnas paanika, sest elanikud võtavad legendi täie tõsidusega ja kardavad, et vampiir võib hakata uut elukohta otsima. Kohalik omavalitsus palus elanikel varuda küüslauku ja paigaldada igasse eluruumi kristlik rist, et vampiiri endast eemal hoida. Teateid oli ka selle kohta, et vanast veskist on kostnud imelikke urinaid, mis pole ühegi looma ega inimese hääle moodi, ning selle kõrval olla ööpimeduses nähtud seismas pikka kasvu tõmmut isikut. Kohalikud soovisid veski kiiresti korda teha, aga saabuva talve tõttu oli remont võimalik alles kevadel.

## Viited
Kaheksandsüsteem

**Kaheksandsüsteem** on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 8.

Kaheksandsüsteemis kujutatud arvu nimetatakse **[[kaheksandarv]]uks**.

Süsteem kasutab numbreid 0 kuni 7.
Enno Eesmaa

**Enno Eesmaa** (aastani 1937 **Heinrich Esberg**; 15. september 1917 Tamsalu – 2. detsember 1996 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).

Ta õppis laulmist aastatel 1940–1945 Tallinna Konservatooriumis Aleksander Arderi ja Tiit Kuusiku klassis.

Ta oli aastatel 1942–1946 Estonia teatri koorilaulja ning 1946–1987 ooperi- ja operetisolist. Laulis aastatel 1944–1960 meeskvartetis Kvarta.

Enno Eesmaa suri 2. detsembril 1996 Tallinnas ja ta maeti 5. detsembril 1996 Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1977 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema poeg Enn Eesmaa on poliitik ja endine teleajakirjanik, tütar Andra Veidemann on etnoloog ja poliitik.

## Viited
Kahe keha probleem

**Kahe keha probleem** (inglise *two-body problem*) tähendab klassikalises mehaanikas ülesannet, kus tuleb määrata kahe vastastikmõjus oleva punktobjekti liikumine; n keha probleemi erijuht.

Klassikaline näide on ümber planeedi tiirlev satelliit.

## Vaata ka
*ühe keha probleem
*kolme keha probleem
*n keha probleem
Tšajan

**Tšajan** (tatari keeles *Чаян*, 'skorpion') on Tatarstanis Kaasanis ilmuv huumori- ja satiiriajakiri. Ajakiri ilmub tatari ja vene keeles üks kord kuus.

Ajakiri hakkas ilmuma 1923. aasta jaanuaris. Seoses sõja algusega katkes ilmumine 1941. aasta suvel, see taastati 1951. aasta detsembris. 

Venekeelne paralleelväljaanne ilmub alates 1956. aastast.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Normandia hertsogkond

**Normandia hertsogkond** oli hertsogkond Prantsusmaa põhjarannikul aastatel 911–1469. Nime sai hertsogkond selle järgi, et viikingeid kutsuti normannideks.

Normandia hertsogkond tekkis, kui Lääne-Frangi kuningas Charles III Lihtsameelne tunnistas 911. aastal Saint Clair-sur-Epte'i rahulepinguga viikingi väepealiku Hrolfi, ladinapärase nimega Rollo õigusi osale Neustria Roueni krahvkonnast. See oli tulevase Normandia hertsogkonna tuumik La Manche'i väina ääres Seine'i suuet ümbritsevad maadel, mida viikingid olid oma rüüsteretkede käigus koloniseerinud 8. sajandist alates. Rollo (Hrolf) tunnistas end kuninga vasalliks, lasi end ristida ning abiellus Charles III tütrega.

Normandia piirnes La Manche'i väina, Bretagne'i hertsogkonna, Mani saare, Orléansi, Île-de-France'i ja Picardiega.

912. aastast oli selle pealinn Rouen.

Põhja-Prantsusmaa Anjou ja Normandia hertsogi dünastiate vahelises võimuvõitluses 11. sajandil saavutas Normandia hertsog võidu Maine'i üle, sellest sai ka tugipunkt Normandia hertsogkonna valitsejale William Vallutajale Inglismaa vallutamisel. 1066. aastal vallutas see Normandia hertsog Inglismaa kuningriigi ning tõusis Inglismaa troonile. Sellest ajast oli Normandia hertsog Inglise kuninga tiitel, kuigi 1204. aastal vallutas Normandia (välja arvatud Kanalisaared) Prantsusmaa kuningas Philippe II. 

1069. aasta linnaelanike ülestõusuga läks võim Maine'i linnas Hugh V-le, kellest sai Maine'i hertsog, ning sama pärilusliini kaudu jäi Maine'i valitsema Anjou dünastia. Anjou dünastiast pärit Geoffroy V abiellus 17. juunil 1128 Le Mansi katedraalis Inglismaa-Mathilde'ga (William Vallutaja lapselapsega), millest sai alguse Inglismaa kuninglik Plantagenet' dünastia. Liidust 1130. aastal sündinud Henry II Plantagenet ristiti Le Mansi katedraalis ning 1154 päris ta ka Inglismaa kuningriigi trooni. 

Normandia hertsogi tiitlit tarvitavad Suurbritannia valitsejad tänapäeval Kanalisaarte (Guernsey, Jersey) valitsejana.
## Normandia hertsogid
* Rollo 911–927
* William I Pikkmõõk 927–942
* Richard I Kartmatu 942–996
* Richard II Hea 996–1027
* Richard III 1027
* Robert I 1027–1035
* William II 1035–1087
* Robert II Curthose 1087–1106
** William Rufus, regent 1096–1100
** William Clito, trooninõudleja 1106–1134
* Henry I 1106–1135
** William III Atheling, isa Henry I ülemvalitsuse all
* Blois' Stephen 1135–1144

;
;Plantagenet' dünastia
* Anjou krahv Geoffroy V 1144–1150 (*[[jure uxoris]]*)
* Henry II 1150–1189
** Henry Noor Kuningas, noore hertsogina 1170–1183
* Richard I Lõvisüda 1189–1199
* John Maata 1199–1216, kaotas Normandia 1204
* Henry III 1216–1259, sai uuesti Normandia hertsogi tiitli 1259 Pariisi rahulepinguga

## Vaata ka
*Anjou dünastia
*Hauteville (perekond)
*Normanni vallutus Inglismaal
*Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse
Luigi Cherubini

**Luigi Cherubini** (14. september 1760 – 15. märts 1842) oli itaalia helilooja, kes veetis suurema osa oma loomeaastatest Prantsusmaal.

Luigi Cherubinit peetakse klassitsismi ja romantismi ühenduslüliks. Ta alustas muusikuteed Itaalias, kus toodi lavale mitu tema varasemat ooperit. Pariisi asus elama enne Prantsuse revolutsiooni. 

Cherubini lõi oma tähtsamad ooperid Pariisis Napoleoni valitsusaja alguses:
*"Medea" (1797)
*"Kaks päeva" (vahel nimetusega "Veekandja", 1800)
*"Anakreon" (1803).
Siis sattus ta Napoleoniga vastuollu ja siirdus 1805. aastal Viini, kus tutvus Haydni ja Beethoveniga. 1816. aastal sai Cherubini Pariisi konservatooriumi professoriks, hiljem direktoriks.

Cherubini õpilaste hulka kuulusid Daniel Auber ja Jacques Halévy (Bizet' õpetaja).
Albu Põhikool

**Albu Põhikool** oli põhikool Järva maakonnas Järva vallas Albus.

Kool asutati 1921. aastal ja tegutses Albu mõisa peahoones, mis renoveeriti aastatel 1995–2000. Kool suleti 2023. aastal. Järva valla koolivõrgu reorganiseerimise tulemusel muudeti Aravete Keskkool põhikooliks ja sellega liideti Albu Põhikooli kooliosa ja Ambla-Aravete Kooli kooliosa. Reorganiseeritud Aravete Keskkooli nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Kool, millel on kolm õppekohta: Aravetel, Amblas ja Albus. Albu Põhikooli lasteaiaosa liideti Ambla-Aravete Kooli lasteaiaosaga. Koolieelse lasteasutuse nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Lasteaed, millel on neli õppekohta: Albus, Aravetel, Amblas ja Ahulas.

## Ajalugu

Kool tegutses põhikoolina alates 1989. aastast. 2017. aastal liideti Albu Põhikooliga Albu Laste Mängutuba ja Ahula lasteaed (reorganiseeritud Ahula Lasteaed-Algkool). Ühendasutus oli üks Järva valla seitsmest koolist. 2019/2020. õppeaastal õppis koolis 69 õpilast ja lasteaedades 55 last. Õppetöö toimus kolmes hoones. Põhikool tegutses Albu mõisas, kehaline kasvatus toimus Albu rahvamaja saalis, lasteaia Albu õppekoht asus samas hoones ja lasteaia Ahula õppekoht asus Ahula külas.


Albu mõis, kooli sissepääs, 01.02.2021.jpg|Mõisa peahoone
Albu Põhikool.jpg|Klassiruum


## Viited


## Kirjandus
* Marge Mikson: Albu kooli ajalugu, Tallinn 2002

## Välislingid
*Albu Põhikool | Albu mõis moisakoolid.ee
*"Albu kool jääb direktorita" Järva Teataja, 7. mai 2018
Nurmlauk

**Nurmlauk** (*Allium vineale*) on amarülliliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Gmelini kilbirohi

**Gmelini kilbirohi** (*Alyssum montanum subsp. gmelinii*) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Väike konnarohi

**Väike konnarohi** (*Alisma gramineum*) on konnarohuliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Varju-püsikluste

**Varju-püsikluste** ehk **varjuluste** (*Bromus benekenii*) on kõrreliste sugukonda luste perekonda kuuluv taimeliik.

Taim kasvab varjukates leht- ja segametsades. Taim on Eestis haruldane.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Viited

## Välislingid
Sile kardhein

**Sile kardhein** (*Ceratophyllum submersum*) on kardheinaliste sugukonda kardheina perekonda kuuluv mitmeaastane mage- ja riimveetaim.

Taime pikkus 30–100 cm. Lehed männases, rohelised, pehmed, niitjad, 3–4 korda harunenud, väikeste jäikade hambakestega. Õied lihtsa õiekattega, ühesugulised, kattelehti 9–12.  

Liik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2020).

## Viited

## Välislingid
* 
* Ceratophyllum submersum L. – sile kardhein
Uimastav varesputk

**Uimastav varesputk** (*Chaerophyllum temulum*) on sarikaliste sugukonda varesputke perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taim on 35–90 cm kõrge. Lehtede sulgjalt paiknevad lehekesed on kuni 0,5 cm laiad, terava tipuga, hõredate pikkade karvadega. Õied valged. Liitsarikas 15–20 sileda kiirega. Osakatis 5–6 enam-vähem paljast lehekesest. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Nikolai Anderson

**Nikolai Karl Adolf Anderson** (24. september 1845 Kulina – 9. märts 1905 Narva) oli baltisaksa filoloog.

Ta oli Kaasani ülikooli soome-ugri keelte professor, töötades sellel ametikohal aastatel 1894–1905.

## Isiklikku

Tema pojad olid Wilhelm, Walter ja Oskar Anderson.

## Tunnustus
* Püha Anna ordeni 3. klass (1877)
* Püha Stanislavi ordeni 2. klass (1885)
* Püha Anna ordeni 2. klass (1889)
* Õpetatud Eesti Seltsi auliige (1892) 
* Püha Vladimiri ordeni 4. klass (1904)

## Teoseid
*Koit und Hämarik : eine estnische Sage / nach Fählmann's Erzählung frei bearbeitet und den Frauen und Jungfrauen des alten Aistenlandes in dankbarer Verehrung gewidmet von Nikolai Anderson
*"Studien zur Vergleichung der ugrofinnischen und indogermanischen Sprachen". Dorpat, 1879.

## Viited

## Kirjandus
* Piret Kuusk, Indrek Martinson, "Tartu astrofüüsik Wilhelm Anderson" – Akadeemia 1997, nr 2, lk 358–375
* A.R. Cederberg, H. Koppel, J. Kõpp, A. Saareste, P. Treiberg, F. Tuglas, "Anderson, Nikolai" – Eesti biograafiline leksikon, 1926-1929, lk 25
Laialehine nestik

**Laialehine nestik** (*Cinna latifolia*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Suurekasvuline (50–140 cm kõrge), longus õisikuga.

Kasvab peamiselt Pärnumaal ja Alutagusel, haruldane. Vanade märgade metsade liik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
AXR

**AXR** (ingliskeelne lühend sõnadest *Arbitrary XML Rendering*) on projekt, mille eesmärk on luua parem standard veebilehtede ja -rakenduste loomiseks.

## Välislingid
* AXR-i ametlik koduleht
Sale villpea

**Sale villpea** (*Eriophorum gracile*) on lõikheinaliste sugukonda villpea perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Rand-ogaputk

**Rand-ogaputk** (*Eryngium maritimum*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).


Eryngium maritimum. Praia das Furnas. Xuño. Porto do Son. Galiza -F11.jpg|Rand-ogaputk Hispaanias
Blauwe zeedistel DSCF2090.JPG|Rand-ogaputk Hollandis
Eryngium maritimum MHNT.BOT.2008.1.8.jpg|Seemned


## Välislingid
*
Vahelmine lõokannus

**Vahelmine lõokannus** (*Corydalis intermedia*) on magunaliste sugukonda lõokannuse perekonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Vaata ka
*harilik lõokannus

## Välislingid
*
Taani merisalat

**Taani merisalat** (*Cochlearia danica*) on ristõieliste sugukonda merisalati perekonda kuuluv kaheaastane soolalembene rohttaim.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 6–25 cm. Juurmised lehed pika rootsu ja kolmnurkselt südaja lehelabaga. Varrelehed lühikese rootsu ja kolmnurkselt munaja labaga, lehealus sageli odajas. Õied väikesed, valged. Vili ümarmunajas kõdrake. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).


Cochlearia danica Crozon 060416w.jpg|Taani merisalat kasvamas Prantsusmaal
Cochlearia danica, Osmussaar.jpg|Taani merisalat Osmussaarel
Cochlearia danica.JPG|Taani merisalati pilt atlases "Flora Danica"

## Välislingid
*
Oroszlány

**Oroszlány** (saksa keeles *Ohreslahn*) on linn Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadis, Oroszlányi kreisi halduskeskus.

## Viited

## Välislingid
* Oroszlányi koduleht
Sinine emajuur

**Sinine emajuur** (*Gentiana pneumonanthe*) on emajuureliste sugukonda emajuure perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Levila
Sinine emajuur on levinud parasvöötmes nii Aasias, Põhja-Euroopas kui ka Põhja-Ameerikas. Mõned liigid on levinud ka Austraaliasse ning Loode-Aafrikasse. Eestis on sinist emajuurt leitud peamiselt mandri idaosades.

## Kirjeldus
Sinine emajuur on karvadeta. Risoom on lühike, jäme ning narmasjuurtega. Varsi on tal enamasti üks, harva mitu. Varred on alusel munajate soomustega, osaliselt puitunud, tavaliselt harunemata ja püstised . Varte kõrgus ulatub 15–45 (60) sentimeetrini . Taimel juurmine lehekodarik puudub, alumised lehed on soomusjad ning väiksemad kui varrelehed . Varrelehed on 3–7 sentimeetrit pikad ja 3–6 millimeetrit laiad. Nad on lineaalsed või lineaalsüstjad, ühe rooga ning enamasti tömbi tipuga (vahel ka teritunud tipuga). Alusel on nad ahenenud ja lühikesteks tuppedeks kokku kasvanud ning on rohkem või vähem tagasikäändunud servaga .

Õied paiknevad sinisel emajuurel üksikult ülemiste lehtede kaenlas või ühe- või kahekaupa varre tipul. Õiekroon on viietipmeline, tumesinine, alusel valkjas, lehterjas-kellukjas. Kroon on 30–45 millimeetrit pikk, seespool viie rohelise joonega. Hõlmad on munajad, kolmnurkja teritunud tipuga ning krooniputkest palju lühemad. Seemned on käävjad, pisut tiivulised, võrkja pinnaga ning ligikaudu 1,5 millimeetrit pikad. Ühes kupras võib seemneid olla 300 kuni 700. Õitseb juulist septembrini, vahel oktoobrini .

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Viited

## Välislingid

*Riin Laasik, Sinise emajuure (Gentiana pneumonanthe L.) geneetiline varieeruvus Eestis, Tartu 2010
Kivi-kurereha

**Kivi-kurereha** (*Geranium columbinum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

## Kirjeldus
Kivi-kurereha meenutab kõige rohkem vereva kurereha kiduraid taimi, ent on temast erinevalt ühe- või kaheaastane, väiksemate õitega (1,2 cm läbimõõdus, vereval kurerehal enamasti paar sentimeetrit läbimõõdus) rohttaim. 

## Kasvukohad ja levik
Kasvab klibustel ja kivistel niitudel (loopealsed, karbonaatsed kuivad niidud), teeservadel, prahipaikadel. 

Looduslikult levinud eelkõige Lõuna-Euroopas ja Väike-Aasias, Ameerikas tulnukana. 

Eestist 1902 leitud Põhja-Saaremaalt Võhma ja Panga külast. Uuesti leidis kivi-kurereha Lääne-Saaremaalt Kipi küla ümbrusest 2000. aastal Mari Reitalu. Harulduse tõttu on ta arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012), kuid liikide ohustatuse hindamisel on talle omistatud koguni väljasuremisohus liigi staatus. Taimede uue levikuatlase andmetel jäävad kõik leiukohad ühtle atlase ruutu Lääne-Saaremaal. 

## Vaata ka
*Männiku kivi-kurereha püsielupaik

## Viited

## Välislingid
Läikiv kurereha

**Läikiv kurereha** (*Geranium lucidum*) on kurerehaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Läikiv kurereha on ühe- või kaheaastane nõrkade juurte ja vartega, peaaegu paljas taim. Lehed on viieti kuni seitsmeti sõrmlõhised, täkilise servaga, paljad, sügiseti tavaliselt punased. Õied paiknevad 1–1,5 cm pikkustel raagudel, kroonlehed 8–10 mm pikad ja kuni 3,5 mm laiad, roosad, äraspidimunajad, tömbi tipuga. Õitseb maist või juunist augustini.

Maailmas levinud Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis oma areaali kirdepiiril. Eestis levinud läänesaarte lääneosas. Kasvab kiviaedadel ja -hunnikutel, loopealsetel, kuivadel niitudel ja teeservadel. Mandri leiud pole kontrollitud ega tõendatud. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Liikide ohustatuse hindamisel on teda peetud väljasuremisohus olevaks (2018). Üheaastasele taimele omaselt kõigub arvukus leiukohtades aastati tugevasti (ühel aastal näiteks 300 isendit, järgmisel 30 isendit jne).

## Viited

## Välislingid
*
Kahar parthein

**Kahar parthein** (*Glyceria lithuanica*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Cucuteni-Tripilja kultuur

**Cucuteni-Tripilja kultuur** (ka **Cucuteni kultuur**, **Tripilja kultuur** või **Tripolje kultuur**) on neoliitikumi ja halkoliitikumi arheoloogiline kultuur, mis asus 4800–3000 eKr aladel Karpaatidest Dnestri ja Dneprini tänapäeva Rumeenia, Moldova ja Ukraina aladel, kokku enam kui 35 000 ruutkilomeetril. Kultuur on saanud nime kahe asula järgi: Cucuteni Rumeenias ja Tripilja Ukrainas.

Tripilja faasides BII, CI ja CI-II rajasid Cucuteni-Tripilja kultuuri inimesed kiviaegse Euroopa suurimaid asulaid, millest mõnes oli ligi 1600 ehitist. Enamik Cucuteni-Tripilja asustusest koosnes siiski väikestest tihedatest asulatest, mis asusid üksteisest 3-4 kilomeetri kaugusel ning paiknesid peamiselt Sireti, Pruti ja Dnestri jõeorgudes.

Üks Cucuteni-Tripilja kultuuri silmapaistvaid jooni oli asulate regulaarne hävitamine, iga üksiku ehitise eluiga oli ligikaudu 60–80 aastat. Asulate mahapõletamise eesmärgi kohta on mitmesuguseid teooriaid. Mõned asulad taastati korduvalt varasemates paikades, säilitades vanemate hoonete kuju ja orientatsiooni. Poduri asulas Rumeenias on leitud 13 asustuskihti, mis rajati paljude aastate vältel üksteise peale.

## Viited
Hall soolmalts

**Hall soolmalts** (*Halimione pedunculata*) on maltsaliste sugukonda soolmaltsa perekonda kuuluv taimeliik, keda on tihti loetud ka maltsa perekonda kuuluvaks (*Atriplex pedunculata*).

## Kirjeldus
Üheaastane hõbedane rohttaim, kes on tavaliselt 2–25 cm kõrgune. Hõbedase värvuse annavad väikesed kõõma meenutavad karvakesed. See aitab valguse peegeldamise kaudu vähendada gaasivahetusega kaasnevat veekadu, mis on vajalik sooldunud kasvukohtadel (rannaniitudel) kasvavale taimele. Iseloomulikud on väikesi sirgeid pasunakesi meenutavad viljad. 

## Kasvukohad
Hall soolmalts kasvab rannakarjamaadel ja soolakutel. Talle on vajalikud rohukamarasse kariloomade tallatud rajad, augud ja muud kamardumata kohad, kus üheaastase taimena saab seemnetest kergesti kasvama hakata. Tema tavalised kaaslased on soodahein ja soolarohi. 

## Levik
Üldlevilalt Euraasia liik, kahe suurema osaareaaliga Põhja-Euroopas ja kontinentaalses Euraasias. Eestile lähimad leiukohad on Ojamaal ja Ölandil. Eestis jäänud haruldaseks, olles levinud nüüdisajal peamiselt Väinamere rannikul ja saartel, täpsemalt Hiiumaal, Kassaris ja Muhus.  Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Viited

## Välislingid
*
Harilik käokuld

**Harilik käokuld** (*Helichrysum arenarium*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Seda kasutatakse nii ravim- kui ka ilutaimena. Harilik käokuld kasvab looduslikult Euroopas ja Kesk-Aasias.

## Kirjeldus
Taime vars on püstine, kasvab 30–40 cm pikkuseks, monopodiaalne (kasvab varre peaharu, mis annab külgharusid, kuid need ei kasva enamasti kõrgemaks kui peaharu), rohkelt lehistunud. Käokuld moodustab kasvukohas tiheda taimkatte.

Juur on lühike, puitunud, läbimõõduga 5–7 mm (kuni 15 mm).

Lehed on terveservalised, mõlemal poolel kaetud valge villaga, vanemas eas enam-vähem paljad. Alumised lehed on pigem elliptilised, paiknevad kodarikuna ja kinnituvad rootsudele, varrelehed lineaalsüstjad ja rootsudeta.

Õied on kuldkollased ja asetsevad kännasjalt pööristes, mille läbimõõt on 6–7 mm. Kattelehed on munajad või piklikud, nahkjad, asetsevad väga hajusalt, värvuselt kollakad või pruunid. Õitseaeg kestab juulist septembrini. 

## Levila ja kasvukoht
Taim on levinud Euroopas ja Kesk-Aasias. Eestis leidub harilikku käokulda peamiselt Lõuna-Eestis, harva võib teda leida ka Põhja-Eestis.

Kasvab kuivades rohke päikesevalgusega kohtades, liivastel küngastel, sageli nõlvadel ja põlluservadel.

## Droog
Droogina kasutatakse hariliku käokulla õisikuid, ladina keeles *floes Helichrysi arenarii*. Neid kogutakse õitsemise ajal (juulis ja augustis). Samalt kohalt võiks õisi koguda 3–4 korda. Õisi korjatakse 5–7 päeva tagant. Eestis ei tohi neid taimi loodusest koguda.

Õisikuid kuivatatakse tavaliselt varjus. Kuivades õisikud murenevad. Õisikud võivad laguneda ka soojas ja päikesepaistelises kohas. Standardtingimustel kuivatades peab õhu niiskus olema alla 12%. Pöörised võiksid olla pikema kui 1 cm pikkuse varrega, väikseid osakesi, mis läbivad sõela 2 mm² avasid, võiks olla kuni 5%. Kuivatatud õisi võib säilitada kuni kolm aastat.

## Keemiline koostis

Käokulla õisikud sisaldavad flavonoidseid glükosiide, C- ja K-vitamiini, ka ftaliide, kõrgmolekulaarseid alkohole ja steroide. 

Õisikus on makroelementidest kaaliumit 16,3; kaltsiumit 7; magneesiumi 1,2; rauda 0,13 mg/kg. Mikroelementidest leidub selles mangaani 0,38; vaske 0,51; tsinki 0,39; kroomi 0,08; alumiiniumit 0,03; seleeni 17,1; niklit 0,71; strontsiumi 0,38; pliid 0,02 ja boori 85,2 μg/g.

## Kasutamine ravimtaimena

Käokuld on antibakteriaalse toimega.

Taimest valmistatud galeenilised preparaadid stimuleerivad sapphapete sünteesi kolesteroolist ja suurendavad bilirubiini sisaldust sapis. Käokulla ekstraktil on spastiline toime. Need omadused on tingitud taimes leiduvatest flavonoididest.

Taime preparaadid piiravad stafülokokkide ja streptokokkide kasvu, leevendavad oksendamist ja iiveldust.

## Viited

## Kirjandus
* Губанов И. А. и др. 1342. Helichrysum arenarium (L.) Moench — Цмин песчаный, или Бессмертник //Иллюстрированный определитель растений.

## Välislingid
*
Šlahta

**Šlahta** (poola keeles *szlachta*, leedu keeles *šlėkta*, *šlėktos* või *bajoraia*, ukraina keeles *шляхта*, valgevene keeles *шляхта*) oli aadelkond algselt Poola kuningriigis ning hiljem, pärast Poola ja Leedu suurvürstiriigi liitumist personaaluniooni alusel, ka Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi aadelkond. Kui Preisimaa hertsogiriik sõlmis Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolitaga vasallisuhted, arvati ka Preisimaa aadelkond Rzeczpospolita šlahta hulka.

## Šlahta poliitilised õigused
Šlahtal oli Euroopa suurriigi Rzeczpospolita poliitilises elus suur tähtsus, kuna Rzeczpospolita valitsejad, Poola kuningad, valiti demokraatlikult šlahta esindajate kokkutulekul ning kuna šlahta ja nende valdused olid juba alates Ungari (1342–1382) ja Poola kuninga (1370–1382) Lajos I valitsemisajast (1374) alanud maksudest vabastamisega (siis nõuti neilt vaid va 2 hõbekrossi läänimaalt ja sõjateenistust). 1386. aastal andis kuningas Władysław II Jagiełło šlahtale oma alamate üle kohtupidamise õiguse. 1404. aastal Poola kuninga poolt Dobrzyńi piirkonna väljaostmiseks kogunesid šlahta liikmed piirkondlikele (maakondlikud, poola keeles *powiat*) sejmikutele, millest kujunes kord, millega Poola kuningas sai koguda sõjategevuseks vajaliku palgaarmee ja kaitsetegevuseks vajalikke rahalisi vahendeid vaid šlahta ja nende piirkondlike esinduskogude nõusolekul. 1430. aastal sai šlahta õiguse tasule kuninga korraldatud ja riigist väljapoole tehtavate sõjakäikude korral. 1468. aastast saatsid piirkondlikud sejmikud riigi seimile kaks saadikut volitustega nõustuda kuninga kehtestatavaid makse. 1496. aasta Pietrokowi seimi järel aga kujunes olukord, kus kuningas ei võinud kehtestada makse ilma seimi mõlema koja (senati ja piirkondlikud sejmikute) esindajate nõusolekuta.

1501. ja 1505. aasta seadustega sattus valitav Poola kuningas seimist täielikku sõltuvusse, aastast 1573 valiti kuningaid kogu šlahta osavõtul.

1652. aastal, kuningas Jan II Kazimierz Waza valitsemisajal, rakendus *[[liberum veto]]*) ja kasvas magnaatide rühmituste mõju. *Liberum veto* ehk igaüheveto tähendas seda, et ükskõik milline seimi saadik sai panna veto ükskõik missugusele seaduseelnõule. See pani aluse korruptsioonile, kus välisriigid (Austria, Prantsuse, Brandenburg, Venemaa, Rootsi ja Osmanite riik) hakkasid seimisaadikuid ära ostma, et nood hääletaksid välisriikidele mittesobiva eelnõu vastu või neile sobivate kuningakandidaatide poolt. 

Šlahta privileegid likvideeriti Poolas 1921. aastal.

## Välislingid
* The History and Register of The Nobility of Poland
* Leedu Suurhertsogiriigi šlahta (poola keeles)
Aarum

**Aarum** ehk **aaronikepp** (*Arum*) on taimeperekond võhaliste sugukonnast. 

## Liigid
Perekonda kuulub vähemalt 26 liiki.
* *[[Arum albispathum]]*
* *[[Arum alpinariae]]*
* *Arum alpinum* – alpi aarum
* *[[Arum apulum]]*
* *[[Arum balansanum]]*
* *Arum besserianum* – volnõõnia aarum 
* *[[Arum byzantinum]]*
* *Arum concinnatum* – egeuse aarum
* *[[Arum cornutum]]*
* *[[Arum creticum]]*
* *[[Arum cylindraceum]]* 
* *Arum cyrenaicum*  – kürenaika aarum
* *Arum dioscoridis* – lehkav aarum
* *[[Arum dracunculus]]*
* *Arum elongatum* – piklik aarum
* *[[Arum euxinum]]*
* *[[Arum gratum]]*
* *[[Arum hainesii]]*
* *[[Arum hygrophilum]]*
* *[[Arum idaeum]]*
* *Arum italicum*  – itaalia aarum
* *Arum jacquemontii* – hiina aarum 
* *Arum korolkowii* – Korolkovi aarum
* *[[Arum lucanum]]*
* *Arum maculatum*  – tähniline aarum
* *[[Arum megobrebi]]* 
* *[[Arum nigrum]]*
* *Arum orientale*  – ida-aarum
* *Arum palaestinum* – palestiina aarum
* *Arum pictum* – sügisene aarum
* *[[Arum polyphyllum]]*
* *Arum purpureospathum*  – valgemägede aarum
* *Arum rupicola* – kaljuaarum
* *[[Arum sintenisii]]* 
* *[[Arum triphyllum]]*

## Viited

## Välislingid
Aasia puidusikk

**Aasia puidusikk** (*Anoplophora glabripennis*) on siklaste sugukonda kuuluv putukas. 

Algupäraselt asustab ta Ida-Aasia piirkonda, kuid mujale levinuna on ta muutunud ohtlikuks võõrliigiks, eriti Põhja-Ameerikas. Kaubavahetuse teel on levinud ka Euroopasse, valmikuid ja vastseid on leitud näiteks Austriast, Saksamaalt ja Rootsist.

## Välimus
Valged, piklikud munad on 5–7 mm pikkused ja enne koorumist muutuvad kollakaspruuniks. Vastne on kuni 50 mm pikkune jalgadeta tõuk. Värvuselt kreemikas-valge ja eesrindmikul on kitiniseerunud pruun laik. Täiskasvanud Aasia puidusikk on must, kattetiibadel on umbes 20 ebakorrapärast valget laiku. Isaste kehapikkus on umbes 25 mm ja tundlad on 1,5 korda pikemad, emased on 35 mm pikkused ning tundlate pikkus on 1,3-kordne võrreldes kehaga. Tundlatel on 11 valkjas-sinise alusega segmenti.

## Arengutsükkel
Areng munast valmikuni toimub 1–2 aasta jooksul. Täiskasvanud isased elavad umbes 50, emased 66 päeva. Pärast hilissuvist paaritumist närib emane puidusikk peremeestaime koore sisse sooned, iga soone sisse muneb ühe muna ning katab need tahkuva sekreediga, mis munasid kaitseb. Umbes 11 päeva pärast vastsed kooruvad ja hakkavad end sügavamale puu sisse närima. Talve veedavad vastsed lülipuidus toitudes. Seejärel õõnestavad nad kambri, kus veedavad 13–24 päeva nukuna ning pärast nukkumist õõnestavad valmikud end puu seest välja. Keskmiselt munevad Aasia puidusikud korraga 32 muna, elu jooksul 30–80 muna. Emased võivad paarituda mitme erineva isasega ja selle vältimiseks jäävad isasmardikad sageli pärast kopulatsiooni emase juurde valvesse.

## Elupaik
Aasia puidusikk on pärismaine liik Hiinas ja Koreas. 1994–1996. aastal levitati kaubandustegevuse kaudu ka New Yorki ja Chicagosse. Nüüdseks on teda leitud paljudest Ameerika Ühendriikide osariikidest, samuti Kanadast ja mõnedest Euroopa riikidest (Suurbritannia, Austria, Saksamaa, Rootsi).

Aasia puidusikud asustavad lehtpuumetsi ja puiduladusid. Hiinas asustab Aasia puidusikk peamiselt papleid ja pajusid. Leitud on veel erinevatel liikidel perekonnast vaher, lepp, õunapuu, plaatan, jalakas jt. Ameerika Ühendriikides on peamiselt mõjutatud vahtra perekond, kuid aeg-ajalt ka kask, saar, pappel, paju jt. Kunagi ei ole teda leitud okaspuudelt, tammelt ja pöögilt.


Pilt:Asian longhorn beetle insect.jpg|Aasia puidusiku pea
Pilt:ALBeggs.jpg|Munad
Pilt:ALBlarvae.jpg|Vastsed
Pilt:ALBpupa.jpg|Nukk
Pilt:ALBadult.jpg|Täiskasvanud Aasia puidusikk

## Viited
Abeelialehik

**Abeelialehik** (*Abeliophyllum distichum*) on õlipuuliste sugukonda kuuluv taim, taimeperekonna abeelialehik (*Abeliophyllum*) ainus liik.

Abeelialehik on forsüütia lähisugulane.

Abeelialehikut kasvatatakse ka Eestis, ehkki ta on väga külmadele väga tundlik.

## Viited
Abroonia

**Abroonia** (*Abronia*) on imelilleliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 

Perekonda kuulub umbes 35 liiki üheaastaseid või mitmeaastaseid rohttaimi.

Abrooniate looduslik levila on Põhja-Ameerikas.

## Liike
**[[Abronia alpina]]* 
**[[Abronia ameliae]]* 
**[[Abronia ammophila]]* 
**[[Abronia angustifolia]]* 
**[[Abronia argillosa]]* 
**[[Abronia bigelovii]]*
**[[Abronia bolackii]]* 
**[[Abronia carletonii]]*
**[[Abronia cycloptera]]* 
**[[Abronia elliptica]]* 
**[[Abronia fragrans]]* 
**[[Abronia latifolia]]*
**[[Abronia macrocarpa]]*
**[[Abronia maritima]]* 
**[[Abronia mellifera]]*
**[[Abronia nana]]*
**Abronia pogonantha* – mohaave abroonia
**[[Abronia turbinata]]*
**Abronia umbellata* – sarikabroonia
***[[Abronia umbellata acutalata]]*
***[[Abronia umbellata breviflora]]* 
**Abronia villosa* – villane abroonia
***Abronia villosa* var. *aurita*
Abuutilon

**Abuutilon** (*Abutilon*) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 

Perekonda kuulub umbes 160 liiki. Perekonda kuulub nii ühe- kui mitmeaastaseid põõsaid ja väikeseid puid, mis on levinud maailma troopilistel ja lähistroopilistel aladel, peamiselt Lõuna-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias.

Eestist on leitud raudteetulnukana pärn-abuutiloni (*Abutilon theophrasti*), mille esmakordne leid oli 1969. aastal Tallinnast. Rohttaim pärn-abuutilon on tuntud hea kiutaimena. Rohke kiusisalduse tõttu (kuni 25%) on temast valmistatud nööri ning kotiriiet. Jõgeva Sordikasvanduses uuriti 1938. aastal pärn-abuutiloni kui uue kiutaime kasvatamisvõimalusi ja -viise. 

Toataimena kasvatatakse enamasti hübriidset värd-abuutiloni (*Abutilon × hybridum*), mida vahtralehti meenutavate lehtede tõttu kutsutakse ka toavahtraks.

## Viited

Eesti põllumajandusteadus põllumehe teenistuses. RK "Teaduslik Kirjandus", Tartu 1946
Adoonis

**Adoonis** (*Adonis*) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 

Perekonda kuulub 20–30 liiki. Taimeperekond on pärit Euroopa ja Aasia steppidest. Adoonised kasvavad hästi piirkondades, kus on külmad talved ja palavad suved. Liigid kasvavad 10–40 cm kõrguseks, neil on niitjad ohtralt harunenud lehed ning punased, kollased või oranžid 5–30 kroonlehega õied. Õied meenutavad ülaseõisi. 

Eestis kasvatatakse ilutaimedena mitmeid selle taimeperekonna liike: amuuri adoonist (*Adonis amurensis*), siberi adoonist (*Adonis sibirica*), suviadoonist (*Adonis aestivalis*) ja kevadadoonist (*Adonis vernalis*).

## Liike
**Adonis aestivalis* – suviadoonis
**[[Adonis aleppica]]*
**Adonis amurensis* – amuuri adoonis
**[[Adonis annua]]* 
**[[Adonis bobroviana]]*
**Adonis chrysocyathus* – kašmiiri adoonis
**[[Adonis coerulea]]*
**[[Adonis cyllenea]]*
**[[Adonis davidii]]*
**[[Adonis dentata]]*
**[[Adonis distorta]]*
**[[Adonis flammea]]*
**[[Adonis microcarpa]]*
**[[Adonis nepalensis]]*
**[[Adonis palaestina]]*
**Adonis pyrenaica* – pürenee adoonis
**Adonis ramosa*– haruline adoonis
**Adonis sibirica* – siberi adoonis
**[[Adonis sutchuenensis]]*
**[[Adonis tianschanica]]*
**Adonis vernalis* – kevadadoonis
**Adonis volgensis* – volga adoonis

## Viited
Aedaster

**Aedaster** (*Callistephus*) on korvõieliste sugukonda kuuluv monotüüpne (1 liigiga) taimeperekond. 

Sellesse perekonda kuulub ainult hiina aedaster (*Callistephus chinensis*).
Hiina aedaster

**Hiina aedaster** (*Callistephus chinensis*) on korvõieliste sugukonda perekonda aedaster kuuluv üheaastane rohttaim.

Hiina aedaster on oma perekonna ainus liik, mis on levinud Ida-Aasias, eriti Hiinas ja Jaapanis. 

Üheaastane sirgete ja harunevate vartega hiina aedaster võib kasvada 15–90 cm kõrguseks. Lehed on enamasti süstjad, teritunud tipuga, saagja servaga, varrel asetsevad vahelduvalt ja mõõtmed vähenevad varre tipu suunas. Varred on tugevad ja lehtedega kaetud. Varte tippu tekivad lihtõielised või täidisõielised korvõisikud. Õisiku suurus on väga varieeruv.  Põhivorm on tumepurpursete keelõite ja kollaste putkõitega. Õitseaeg juulist oktoobrini. 

Eestis kasvatatakse hiina aedastrit ilutaimena ja lõikelillena. Selle liigi metsistunud vorme on Eestist harva leitud ka prahipaikadelt ja jäätmaadelt.

Aedastri sortidel on õied paljudes värvitoonides: roosad, lillad, punased, kollased, valged, sinised. Sordid liigitatakse kõrgeteks 50–80 cm, mis sobivad hästi lõikelilledeks, poolkõrgeteks (40 cm kõrgused), mis sobivad nii lõikelilleks kui ka peenrale, ja madalateks (25 cm kõrgused taimed), mis sobivad rõdukasti, potitaimeks, peenrale ja peenraäärde.
 
## Viited

## Välislingid
*
Aediiris

**Aediiris** ehk **aed-võhumõõk** (*Iris × germanica*) on võhumõõgaliste sugukonda iirise perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik. 

Aediiris on levinud püsilill. Tema õied on reeglina maheda ja meeldiva lõhnaga. Aediiris sobib hästi kasutamiseks haljastuses, lilleseadetes ja kimpudes, pärgades, ka vaasis lõikelillena. 

Ladinakeelse nimetuse *Iris × germanica* on taim saanud seetõttu, et iiriste aretamisega on tegelenud mitmed Saksa botaanikud (K. Foerster, W. Seyffert jt). Nüüdisajaks on maailmas aretatud üle 50 000 aediirise sordi. Üks esimesi aediiriste kasvatajaid oli De Bure, kes aretas neid 1830. aastatel,inglise aretaja Barr andis 1880 välja oma esimese iiriste kataloogi.
Ferdinand Cayeuxi aretas Prantsusmaal iiriseid ja sellest on välja kasvand praeguseni tegutsev firma Cayeux.

Aediirisele on iseloomulikud maasisesed, ka osaliselt mullapinnal paiknevad lihakad risoomid läbimõõduga 1,5–4 cm. Aediiriste lehed on mõõkjad, koondunud lehvikukujuliselt kimpudesse. 

Aediiris on Prantsusmaa rahvuslill.

## Viited

## Välislingid
*
Addaks

**Addaks** (*Addax nasomaculatus*) on veislaste sugukonda hobuantilooplaste alamsugukonda kuuluv sõraline, kel on pikad vindilised sarved. 
Addaks on kriitilises seisundis liik.

Elab Põhja-Aafrika poolkõrbetes ja kõrbetes. Ta on hästi kohastunud kõrbeeluks.

## Viited
Mäemari rajoon

**Mäemari rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lääneosas. Piirneb läänes Nižni Novgorodi oblastiga ja lõunas Tšuvaššiaga. Volga jõgi jagab rajooni kaheks osaks.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Rajooni keskus on Kozmodemjanski linn. 45% rajoonist on kaetud metsaga, 33% on põllumajandusmaad.

Rajoonis elavad mäemari keelt rääkiv maride rühm mäemarid. 87,7% on elanikest on marid, 11% venelased ja 0,7% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid
*http://gornomari.ru/
Aedruut

**Aedruut** (*Ruta graveolens*) on ruudiliste sugukonda ruudi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Levila
Peamiselt on see taim levinud Lõuna-Euroopas ja Eestis kasvatatakse aedades ravi- ja maitsetaimena.

## Kirjeldus
Aedruudile on omane sinakashall toon. Taime vars on harunenud ja 20–50&nbsp;cm kõrge. Lehed on rootsulised, välja arvatud kõige ülemised, mis on rootsuta. Aedruudi õied on kollakasrohelised ja taimed õitsevad juunis–juulis. Kogu taimel on õlinäärmed. Aedruudi viljaks on paljuseemneline kupar.

## Kasutamine
Aedruut sisaldab eeterlikke õlisid, flavonoid rutiini, furokumariini, vaha, parkaineid, mõruaineid, C-vitamiini ja P-vitamiini. Taimel on põletiku-, krambi- ja nugilistevastane, antibakteriaalne, fungitsiidne, rahustav, üldtugevdav, toniseeriv, mürke neutraliseeriv, valu vaigistav ja haavu parandav toime.

Peamiselt tarvitatakse seda teena ja tinktuurina. Kuna taim on mürgine, peab selle tarvitamisega väga ettevaatlik olema.

Vähesel määral kasutatakse seda ka maitsetaimena. Näiteks sobib see salati-, tomati-, muna-, kohupiima- ja juustutoitudele, aga ka võileivale, lamba- ja ulukilihale.

## Kultuuris
Aedruut on Leedu rahvuslill.

## Viited

## Välislingid
*
Aedsalvei

**Aedsalvei** (*Salvia officinalis*) on huulõieliste sugukonda salvei perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsaliik.

## Klassifikatsioon
Aedsalveil tuntakse mitmeid sorte: 
**Salvia officinalis 'Aurea*'
**Salvia officinalis 'Dwarf*'
**Salvia officinalis 'Holt's Mammoth*'
**Salvia officinalis 'Icterina*'
**Salvia officinalis 'Minima*'
**Salvia officinalis 'Purpurea*'
**Salvia officinalis 'Tricolor*'
Aias kasvatatakse ka aedsalveile lähedasi salvei perekonna liike:
**[[Salvia clevelandii]]* 
**Salvia elegans* – nägus salvei 
**[[Salvia leucantha]]*  
**Salvia sclarea* – muskaatsalvei.

## Kirjeldus
Maapinnalt harunev vars on alumises osas puitunud, ülalt aga rohtne. Pealt krobelised, nahkjad ja pikliksüstjad lehed on noorelt hallikasviltjad, hiljem hallikasrohelised. Kobarasse koondunud huulõied, mis asetsevad varre tipus, on olenevalt sordist kas sinakaslilla, roosa, valge või helesinise värvusega.

## Levila ja kasvatamine
60&nbsp;cm kõrgune poolpõõsas aedsalvei pärineb Vahemere maadest. Aedsalveid kultiveeritakse Lõuna-Euroopas – Jugoslaavias, kus Makedoonias ja Dalmaatsias katab salvei terveid mäekülgi. Salveid kasvatatakse ka Kreekas, Itaalias, Türgis, Lõuna-Prantsusmaal, Hiinas ja Ameerika Ühendriikides.

Eestis kasvatatakse salveid kultuurtaimena avamaal.

## Aedsalvei saadused

Lisaks dekoratiivsele väljanägemisele on aedsalvei hea mee-, maitse- ja ravimtaim.

## Kultuuris
Antiikarstid Hippokrates ja Dioskorides pidasid salveid ravijõu poolest imeliseks taimeks, teda on peetud väga heaks naiste viljatusrohuks.

 olnud kõnekäänd: *Cur moriatur homo cui Salvia crescit in horto?* ('miks peaks inimene surema, kui tema aias kasvab salvei?')

Piibli jutustuses võttis salvei ainsana taimedest oma puhmaste varju Maarja koos noore Jeesusega, kui nad pagesid Herodese sõdurite eest, ja päästis nad.

Vanas-Egiptuses olevat olnud naistel kohustuslik pärast epideemiaid ja sõdu rohke salvei söömine, et rahvaarv taastuks kiiremini.

Keskajal usuti, et tassike salveiteed suurendab sümpaatiat ja armastust inimeste vahel.

## Nimetus
Aedsalvei botaaniline nimetus on tuletatud ladinakeelsest sõnast *salvere* ('end tervena', 'hästi tundma','päästma').

## Viited

## Kirjandus
*Aili Paju, "Aed ja mets kui apteek", Maalehe Raamat, 1995

## Välislingid
* 

*Aedsalvei ravim- ning maitsetaimena