open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristjan Hansen

**Kristjan Hansen** (27. juuni 1892 Anelema küla, Enge vald – 25. aprill 1961 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. Alates 1935. aastast kasutas ta pseudonüümi **Enn Tani.**

Kristjan Hansen lõpetas 1905. aastal Enge vallakooli ja õppis 1905–1906 Pärnu linnakoolis, gümnaasiumiharidust omandas hiljem eratundidega. 

Lavategevust alustas ta 1907. aastal Enge Põllumeeste Seltsis, Pärnu karskusseltsis Valgus ja Pärnu Eesti Kooliseltsis. Mobiliseerituna tsaariarmeesse viibis Petrogradis ja Moskvas, kus jälgis sealsete teatrite tööd ning võttis osa Moskva Kunstiteatris korraldatud lavakunstikursustest.

Aastatel 1911–1912, 1914–1915, 1926–1929, 1933–1936, 1940–1941, 1944–1946 ja 1954–1957 töötas näitlejana Endlas, 1912–1914 Vanemuises ning 1918–1926 Estonias. 

Ta oli üks 1926. aastal loodud Pärnu Töölisteatri asutajaid ning aastatel 1930–1931 samas näitleja ja näitejuht. Mängis ka Tallinna Töölisteatri lavastustes. 

Teda on iseloomustatud kui hiilgava lavalise tehnikaga, läbimõeldud ja temperamentse mänguga ning tugeva ja värvika häälega lavajõudu. Ta oli tuntud maailma näitekirjanduse klassikaliste teoste peaosade, eriti aga jõuliste kangelastüüpide kehastajana. Tegi kaasa ka muusikalavastustes.  

Ta oli Eesti Näitlejate Liidu ja Eesti NSV Teatriühingu liige. 

Enn Tani aitas kaasa lavakunsti arendamisele ka maal. Pidas mitmel korral kursusi Pärnu-Jaagupi Haridusseltsis, sealhulgas lavastades. Aastatel 1929–1930 ja 1933–1936 oli ta Pärnumaa Haridusliidu lavakunstiinstruktor.

## Tunnustus
* 1936 – Eesti Näitlejate Liidu teenete kuldrinnamärk

## Viited
Salzburgi toomkirik

**Salzburgi toomkirik** (saksa keeles *Salzburger Dom*, baieri keeles *Soizburga Dom*) on 17. sajandil ehitatud barokk-kirik Austrias Salzburgis. See on Salzburgi roomakatoliku peapiiskopkonna peakirik. Salzburgi toomkirik on pühitsetud pühale Rupertile ja pühale Virgilile. 

Kirikus asub endiselt ristimisnõu, milles helilooja Wolfgang Amadeus Mozart ristiti.

## Välislingid
Silakrogs

**Silakrogs** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 12 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Ropažist 15 ja Riiast 29 kilomeetri kaugusele.

Külas asub bussipeatus Silakrogs (ciems). Silakrogsi lõunaosas asub Silezersi järv pindalaga 4,5 ha. Üks külas kasvavatest mändidest on looduskaitse all.

Silakrogs tekkis Teise maailmasõja järgsetel aastatel Punaarmee sõjaväelinnakuna. Sinna on rajatud paneelelamuid ja teenindusasutusi. Külas paikneb Läti Rahvusraamatukogu raamatuhoidla.

## Elanike arv


* 534 (1989)
* 831 (2000)
* 890 (2009)

* 1262 (2011)
* 1150 (2021)
* 1361 (2025)


## Viited
Lamberti pind

**Lamberti pind** on perfektselt valgust ja energiat hajutav pind. Sealt tulev heledus (sära) on konstantne igast vaadatavast küljest kooskõlas Lamberti koosinusseadusega. Kuna inimene hindab ainult heledust oma silmadega, näib selline Lamberti materjal vaatesuunast olenemata olevat sama ere. Lamberti pinna tähendus tuleneb Šveitsi polümaadi Johann Heinrich Lamberti perfektse hajumise teooriast, mida nimetatakse Lamberti koosinusseaduseks ehk Lamberti seaduseks.

## Matemaatiline kirjeldus
Võimalik \theta nurk vastu normaalset pinda ja A suuruse, siis on kiirgusintensiivsus I(\theta)proportsionaalsed nurga ja pinna koosinusega:

: I(\theta) \sim A\cos(\theta)

Kiirgustugevuse ja vähendatud ala (projitseeritud vaatlussuunas), proportsionaalsuse tegur on konstantne valgusvihu tihedus L piirkonnas:

: L =\frac{I(\theta)}{A \cos(\theta)}

## Näited
Tegelikult ei ole ühtegi materjali, mis vastab täpselt Lamberti seadusele.  Eelkõige on iga pinna valgustihedusel suunav sõltuvus ja see muutub siis, kui suund, millest pind valgustatud on, muutub. Isegi mõõteriistade kalibreerimiseks kasutatavaid normaale saab Lamberti seadustega teatavates peegeldussuundades ja lainepikkuse vahemikes hästi kirjeldada. Lainepikkustel väljaspool nähtavat spektraalvahemikku ja peegeldus- või valgustussuundades, mis on üle 10° vertikaalsed, võivad Lamberti seadusele esineda mitmed 100% kõrvalekalded isegi normaalsetes tingimustes. 

Lamberti pinnaga võrreldavaid materjale, mis tunduvad peaaegu sama eredad inimese silma kõigis vaatlussuundades:
* Spectralon – kõige lähedasem Lamberti pinnale
* Mattpaber
* Difuusor/piimaklaas
* Valgust kiirgavate dioodide heitleespind

## Viited
* Pedrotti & Pedrotti (1993). *Introduction to Optics*. Prentice Hall. ISBN 0135015456.
* Koppal S.J. (2014) Lambertian Reflectance. In: Ikeuchi K. (eds) Computer Vision. Springer, Boston, MA. https://doi.org/10.1007/978-0-387-31439-6_534
Ūlupji

**Ūlupji** (ka **Ūlupi**) on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub  Riia keskusest 19 kilomeetri kaugusel.

Külas asub Juglas mežniecība bussipeatus. Kaks seal kasvavat mändi on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 44 (1989)
* 54 (2000)
* 54 (2011)

* 58 (2018)
* 70 (2021)
* 89 (2025)


## Viited
Heljut Kapral

**Heljut Kapral** (19. juuni 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2021 Elva) oli eesti arst, pulmonoloog.

Heljut Kapral lõpetas mais 1940 Riikliku Inglise Kolledži Progümnaasiumi ja õppis ka Tallinna Konservatooriumis, mängis flööti Saksa sõjaväe orkestris ning astus 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta NSV Liidu võimude poolt arreteeriti 5. juunil 1945. Ta oli poliitvangina 9 aastat Arhangelski ja Norilski sunnitöölaagrites. 

Kodumaale naasnult sooritas ta 1956. aastal Võrus keskkooli lõpueksamid (tema varasemaid diplomeid enam ei loetud) ning lõpetas 1962. aastal TRÜ arstiteaduskonna *[[cum laude]]*. Hiljem kaitses meditsiinikandidaadi väitekirja krooniliste kopsuhaiguste teemal. 

Ta töötas 9 aastat Tapa haiglas, 13 aastat Tallinna Raudtee haiglas ja 19 aastat Tallinna Meremeeste haiglas peaarsti asetäitjana. Hiljem töötas ta veel aastaid Tallinna linnavalitsuses ning oli seejärel vabatahtlikuna abiks Tallinna diakooniahaiglas. 

Heljut Kapral oli Eesti Laboriarstide Teadusliku Seltsi esimees ja Üleliidulise Laboriarstide Teadusliku Seltsi juhatuse liige. Kui 1991. aastal asutati Eesti Kristlike Arstide Ühing, oli ta selle esimene esimees. 

## Tunnustus
*2007 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Heljut ristiti 22. juulil 1923 Tallinna Kaarli kirikus, leeriõnnistuse sai 13. oktoobril 1940 Tallinna Peeteli kirikus. Ta laulatati 26. jaanuaril 1957 Tallinna Oleviste kirikus. Ta osales vennastekoguduse töös ja viimastel aastatel EELK Tartu Pauluse koguduses, kuid oli surmani Tallinna Jaani koguduse liige. Seal laulis ta meeskooris ja kuulus koguduse nõukogusse. 

Tema matus toimus 6. veebruaril 2021 Tallinna Jaani kirikus. 

Tema abikaasa Vaike Kapral (sündinud Tamberg, eestistatuna Tammeste, 1924–2002) oli samuti arst. Nende kolm tütart on kõik muusikud. Tütar Tiina Luhamets on viiuldaja haridusega organist, koorijuht ja muusikapedagoog. Tema väimees Joel Luhamets ja tütrepoeg Kristjan Luhamets on eesti vaimulikud. 

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Toimetaja Anu Kell. Tallinn 2000. Lk 689
*Ene Ora. Dr Heljut Kapral 90. Eesti Arst, juuni 2013 (92(6):358)
*Rita Puidet. Rikka mehe õnn. Eesti Kirik, 24. veebruar 2016
*Hille Karm. Vennastekogudus: siiras osadus omavahel ja Jumalaga. Eesti Kirik, 19. oktoober 2016

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Mucenieki

**Mucenieki** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas maantee A4 ääres, valla keskusest Ropažist 19 ja Riia keskusest 20 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Teise maailmasõja järel Nõukogude armee sõjaväelinnakuna. 1960. aastatel viidi seal paiknenud õhutõrjeväe üksused teise kohta. 1982. aastal rajati sinna kuuenda üksiku õhutõrjearmee 27. korpuse komandopunkt, muu asula jäi aga kasutamata. 1990. aastal lahkusid seal asunud väed, 2000. aastal demonteeriti ka komandopunkti hoone. 1998. aastal rajati külla 200 inimese tarbeks majutuskeskus.

Külas asub Mucenieki bussipeatus.

## Elanike arv


* 63 (1970)
* 103 (1979)
* 529 (1989)
* 748 (2000)

* 709 (2009)
* 700 (2011)
* 572 (2021)
* 1216 (2025)


## Viited
Rotkaļi

**Rotkaļi** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 27 kilomeetri kaugusel.

Kaks külas kasvavat mändi on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 8 (2018)
* 12 (2020)
* 29 (2025)


## Viited
Nāgelmuiža

**Nāgelmuiža** (ka **Nāgeļmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 28 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvav Lūkinozolsi tamm, veel kolm tamme, kuus mändi ja jalakas on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 44 (2018)
* 42 (2020)
* 42 (2025)


## Viited
Margitta Gummel

**Margitta Gummel** (neiupõlvenimi Helmbold; 29. juuni 1941 Magdeburg – 26. jaanuar 2021 Wietmarschen) oli saksa kuulitõukaja.

## Välislingid
*
*
Podkājas

**Podkājas** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Ropažist 7,5 ja Riiast 31 kilomeetri kaugusele.

Küla rajati suvilapiirkonnana Läti NSV aegadel Podakājase mõisa maadele. Küla lääneosa moodustab endine suvilakooperatiiv Jugla, idaosa aga suvilakooperatiiv Tumšupe.

Külas asuvad B.B. Jugla, Podkājase ja Reipase bussipeatus.

## Elanike arv


* 23 (2000)
* 91 (2006)
* 104 (2011)

* 190 (2021)
* 320 (2025)


## Viited
Tumšupe

**Tumšupe** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Ropažist 5,8 ja Riiast 36 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis Endzeliņi mõisa maadele teede ristumispaigas asunud Tumšupe ehk Endzeliņi kõrtsi juurde. Küla kasvas tunduvalt Nõukogude perioodil, mil sinna rajati suur loomakasvatuskompleks.

Külas asuvad Tumšupe bussipeatused.

## Elanike arv


* 57 (1970)
* 211 (1979)
* 509 (1989)
* 442 (2000)

* 462 (2006)
* 467 (2011)
* 388 (2021)
* 469 (2025)


## Viited
Keiserlik krüpt

**Keiserlik krüpt** (saksa keeles *Kaisergruft* või *Kapuzinergruft*) on Viini siselinnas asuva Kapuzini kiriku alune hauakamber. Maa-aluses krüptis hoitakse sarkofaagides Habsburgide kuningliku suguvõsa 145 esindaja luustikke. Lisaks on talletatud 4 mittesugulase elundid või kremeeritud säilmed.

## Välislingid
* 
* https://www.kapuzinergruft.com
Viivi Dikson

**Viivi Dikson** (aastani 1968 **Viivi Rändsaar**; 19. jaanuar 1942 Kohtla-Järve – 25. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1960. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).

Aastatel 1965–1975 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja, 1977–1989 Tallinna Filharmoonia konferansjee ning 1989–1991 Esto-Muusika programmidirektor. Hiljem tegutses ettevõtjana. 

Ta on mänginud filmides "Viimne reliikvia" (1969) ja "Metskapten" (1972).

## Isiklikku
Ta oli abielus Raivo Diksoniga. Nende tütar on Diana Dikson-Soom.
Otto I (Kreeka)

**Otto I** (Otto Friedrich Ludwig, kreeka Όθων *Óthon*; 1. juuni 1815 Salzburg – 26. juuli 1867 Bamberg) oli aastail 1832–1862 Kreeka kuningas. Temast sai 27. mail 1832 Londoni konventsiooni alusel rajatud hellenite kuningriigi esimene valitseja. 23. oktoobril 1862 Otto tagandati troonilt. Ta suri eksiilis Baierimaal.

Ka tema isa Baieri kuningas Ludwig I oli mõjukas filhellenist ning Vana-Kreeka austaja ja ta toetas rahaliselt Kreeka vabadussõja revolutsionääre.

## Välislingid
1832. aasta Londoni konverents

**1832. aasta Londoni konverents** kutsuti rahvusvahelisena kokku pärast Esimese Kreeka Vabariigi kiiret lagunemist, et luua stabiilne valitsus. Kolme suurriigi (Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa) läbirääkimiste tulemusena anti Baieri printsi Otto valitseda vastloodud Hellenite kuningriik. Hiljem samal aastal kinnitati otsused Konstantinoopoli lepinguga. Leping järgis Akkermani konventsiooni, mis oli Balkani poolsaarel tunnustanud veel üht territoriaalset muutust — Serbia vürstkonna süseräänsust.
Parm (perekonnanimi)

**Parm** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Parm 206 inimesel: 94 mehel ja 112 naisel. Perekonnanimede levikult on Parm meeste puhul 892. kohal ja naiste puhul 800. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,88.

Nimede eestistamisel on perekonnanime Parm asemele võetud uueks nimeks Allikvee, Kalde, Noor, Palomets, Palumäe ja Püüsalu.

## Nime kandjaid
*Boris Parm, Eesti sõjaväelane
*Sirli Zupping (sündinud Sirli Parm), eesti keeleteadlane ja ametnik
*...

## Viited
Ukuaru valss

**"Ukuaru valss"** on Arvo Pärdi 1973. aastal loodud valss, mille ta kirjutas Leida Laiuse mängufilmi "Ukuaru" jaoks. Muusikapala pikkus on kaks ja pool minutit. 

Film on Eesti filmiajaloos märgiline linateos, mille peaosi mängivad Elle Kull (Minna) ja Lembit Ulfsak (Aksel). Valss kõlab filmis Aksli lõõtsapalana mitmes olulises stseenis. Iga kord on valsi karakter veidi teisenenud, markeerides täpselt peategelaste hingeseisundeid ja suhet ümbritsevasse. Esmapilgul lihtne rahvalik pillilugu kasvab linaloo kulgedes tugeva tähendusväljaga muusikaliseks sümboliks, kehastades filmi kõige olulisemaid teemasid – armastust, lootust, kodutunnet ja elutahet.

Lõõtsapala levis suulise pärimusena paljude Eesti lõõtspillimängijate ja rahvapilliansamblite repertuaaris. Arvo Pärdi ametlikku loomingunimekirja jõudis "Ukuaru valss" alles 2010. aastal, seatuna klaverile. 2016. aastal lisandus ka akordioniversioon Tauno Aintsi seades. 

2020. aastal tähistati Arvo Pärdi Keskuse kümnendat aastapäeva muu hulgas "Ukuaru valsi" plaadi väljaandmisega.

## Viited
Great Glen

**Great Glen** (gaeli keeles *An Gleann Mòr*), tuntud ka kui **Glen Albyn** (gaeli keeles *Gleann Albainn*), kulgeb Moray Firthist läbi Invernessi sirgjoonelisena Fort Williamini, mis asub Loch Linnhe'i ääres. Org järgib edela-kirde suunal geoloogilist riket, mida nimetatakse Great Gleni murranguks, ja jagab Põhja-Šoti mägismaa kagus asuvateks Grampiani mägedeks ja loodes asuvaks Loode-mägismaaks.

## Veekogud
* River Ness (*Abhainn Nis*)
* Loch Dochfour (*Loch Dabhach Phuir*)
* Loch Ness (*Loch Nis*)
* River Oich (*Abhainn Omhaich*)
* Loch Oich (*Loch Omhaich*)
* Loch Lochy (*Loch Lochaidh*)
* River Lochy (*Abhainn Lochaidh*)
* Loch Linnhe (*An Linne Dhubh*)

* Kaledoonia kanal

## Välislingid
*
Lochy jõgi

**Lochy jõgi** voolab Põhja-Šoti mägismaal edelasuunaliselt Loch Lochy'st mööda Great Gleni orgu Loch Linnhesse.

## Välislingid
*
Moray Firth

**Moray Firth** (gaeli keeles *An Cuan Moireach*, *Linne Mhoireibh* või *Caolas Mhoireibh*) on Šotimaa suurim kiillaht, mis on enam-vähem kolmnurgakujuline. Kaljuse rannikuga lahe kaugemas sopis asub Invernessi linn.
Time Warner Center

**Time Warner Center** on mitmeotstarbeline kaksiktornidega ehitis, mille kõrgus on 230 meetrit. See asub New Yorgis Central Parki lähedal Columbus Circle'i ristmiku ääres.

## Välislingid
*
Fort George (Šotimaa)

**Fort George** (gaeli keeles *Dùn Deòrsa* või *An Gearastan*) on kindlus Põhja-Šoti mägismaa rannikul Moray Firthi ääres Ardersieri küla lähistel. Garnison on ajalooliselt kaitsnud mereteed 18 kilomeetri kaugusel asuvasse Invernessi linna. Samas on see valvanud mägismaad pärast jakobiidide ülestõusu 1745. aastal.

Kindlust ei ole siiani veel kordagi rünnatud.

## Välislingid
Gaussi seadus magnetvälja jaoks

**Gaussi seadus magnetvälja jaoks** on C. F. Gaussi poolt formuleeritud seadus, mis kirjeldab magnetpooluste summaarset välja  kinnise pinnaga ümbritsetud ruumiosas. Et magnetpoolused esinevad alati paarikaupa: põhjapoolus–lõunapoolus (üksikuid magnetpooluseid – monopooluseid – pole leitud), neutraliseerivad nad vastastikku teineteise mõju.

Gaussi-Ostrogradski teoreemile tuginedes võib siis kirjutada seaduse kujul:
: \iiint_V \nabla \cdot \vec{B} \, \text{d}V = 0 ,
 
mis tähendab, et magnetinduktsioon \vec B suletud pinnaga piiratud mahus V on null.

## Vaata ka
* Gaussi seadus elektrivälja jaoks
Stoletovi seadus

**Stoletovi seadus** ütleb, et valguskiirguse toimel metalli pinnalt emiteerivate (väljuvate) elektronide arv on võrdeline kiirguse intensiivsusega. Aleksandr Stoletov oli üks esimesi fotoelektrilise emissiooni uurijad (aastail 1888–1890). 

Hilisemad uurimised näitasid, et fotoemissioon ei sõltu mitte ainult metalli (või pooljuhi) pinnale langeva elektromagnetkiirguse intensiivsusest, vaid ka selle sagedusest. Et elektronid hakkaksid pinnalt väljuma, peab kiirguse sagedus ületama iga metalli jaoks teatava sageduse – lävisageduse. Sellest madalama sageduse korral ei piisa kiirguse footonite energiast, et elektrone metalli pinnast välja lüüa.

Vaadeldud fotoemissiooni nähtust tuntakse välisfotoefektina. 

## Viited
Ficki difusiooniseadused

**Ficki difusiooniseadused** kirjeldavad difusiooni ja need avaldas Adolf Fick 1855. aastal.

Ficki esimese seaduse kohaselt on difusioonvoog (ajaühikus läbi pinnaühiku difundeeruv ainehulk) võrdeline aine kontsentratsioonigradiendiga, kusjuures võrdetegurit nimetatakse difusiooniteguriks (ka difusioonikoefitsiendiks), tähis D. 

Ficki teine seadus kirjeldab osatuletistega paraboolset tüüpi diferentsiaalvõrrandi – difusioonivõrrandi – kujul kontsentratsiooni C seost mikroosakeste juhusliku liikumisega ajaskaalal makroskoopilises ruumis.

## Vaata ka
* Difusioon
* Keemiaseadused

## Viited
Innere Stadt (Graz)

**Innere Stadt** (eesti keeles 'siselinn') on Austria suuruselt teise linna Grazi vanalinn, mis moodustab linna I ringkonna. 1999. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Stüüria halduskeskuse vanalinna piiritleb idas Muri jõgi. 

## Vaata ka
*Viini siselinn

## Välislingid
R. K. Topkin

**R. K. Topkin** (kodanikunimega Katrin Topkin, neiupõlvenimega Leemets; sündinud 13. juunil 1984) on eesti pedagoog ja ulmekirjanik.

## Haridus
Katrin Topkin on lõpetanud 2003. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kunstiõpetaja magistriõppe (*cum laude*).

## Töö
2014. aastast töötas ta Kiltsi põhikoolis kunstiõpetajana. Hiljem on ta töötanud Porkuni Koolis hariduslike erivajadustega laste õpetajana.

## Kirjanduslik tegevus
RKTopkin on fantaasiakirjanik. Ta hakkas oma esimest romaani kirjutama ülikoolipäevil. "Lumiina ennustus" ilmus 2018. aastal "Lana raamatute" sarja I osana. Sarja teine osa "Kuninganna sügissõda" ilmus 2021. aastal.

## Teosed
* "Lumiina ennustus" (Lana raamat #1, RKTopkin, 2018)
* "Kuninganna sügissõda" (Lana raamat #2, RKTopkin, 2021)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* RKTopkin Goodreads
* Mari-Vivian Laht. Kunstiõpetaja Katrin Topkin muudab koolielu rikkamaks. Maaleht, 4. jaanuar 2014
Muri jõgi

**Mur** või **Mura** on Kesk-Euroopas voolav jõgi, mille allikas asub Austrias Kõrg-Tauernis, 1898 m üle merepinna. 

Mur on Drava lisajõgi, mis omakorda suubub peajõkke Doonausse.

Jõe pikkus on 434 km, valgla pindala 13 824 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Graz, Leoben, Murau, Judenburg, Zeltweg, Knittelfeld, Frohnleiten, Leibnitz, Mureck, Bad Radkersburg, Mursko Središće  ja Bruck an der Mur.

Muri vasakpoolsed lisajõed on Taurach, Liesing, Mürz, Stiefing ja Ledava ning parempoolsed Kainach, Sulm, Ščavnica ja Trnava.

## Viited

## Välislingid
*
Náfplio

**Náfplio** on Argolída piirkonnaüksuse halduskeskus Kreekas. Linn on Argolída lahe oluline meresadam.

Alates Kreeka revolutsioonist aastal 1821 oli linn Esimese Kreeka Vabariigi ja Kreeka Kuningriigi pealinn, kuni aastani 1834.

## Viited
Tartu Ülikooli Kunstikabinet

**Tartu Ülikooli Kunstikabinet** on joonistusstuudio.

Kunstikabinet loodi ülikooli juurde kohe pärast ülikooli peahoone valmimist 1809. aastal, kuid lõpetas tegevuse sama sajandi lõpul seoses fotograafia tulekuga.

Alates 1957. aastast on kunstikabinet taas tegutsenud. Aastatel 1957–1962 juhatas seda Juhan Püttsepp ja 1962–1975 Kaljo Põllu. 1975. aastal hakkas kabinetti juhtima Andrus Kasemaa. Alates 1995. aastast juhib seda kunstnik Ilmar Kruusamäe.

Kabineti vilistlaste sekka kuuluvad näiteks skulptor Ahti Seppet, disainer ja sisearhitekt Uko Künnap, skulptor Mati Karmin, filmimees ja filosoof Mart Raukas, Kursi koolkonna liikmed, kunstikriitik Heie Treier ja kunstiteadlane Harry Liivrand, kunstnik Albert Gulk ning maalikunstnik Peeter Allik. 

Nüüdisajal moodustavad suure osa kunstikabineti liikmeskonnast endised ja praegused üliõpilased ja ülikooli töötajad.

Kabineti aktiivsem periood oli 1980. ja 1990. aastatel, mil kunstiga tegeleti seal iga päev. 2020. aastal on stuudio avatud paaril päeval nädalas.

## Vaata ka
* Juhan Püttsepp
* Kaljo Põllu
* Andrus Kasemaa
* Ilmar Kruusamäe
* Kursi koolkond

## Viited
Andre Hanimägi

**Andre Hanimägi** (sündinud 19. juunil 1989 Valgas) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik, XV Riigikogu liige.

## Hariduskäik
*2005–2008 Valga Gümnaasium, humanitaarklass
*2008–2011 Tartu Ülikool, sotsiaalteaduskond, bakalaureuseõpe. Eriala: Ajakirjandus ja kommunikatsioon 
*2013–2015 Tallinna Ülikool, kommunikatsiooni instituut, magistriõpe. Eriala: Organisatsioonikommunikatsioon ja suhtekorraldus

## Tegevus poliitikas
Andre Hanimägi kuulus aastatel 2016–2024 Eesti Keskerakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 466 häält ja osutus valituks.

5. jaanuaril 2024 teatas ta Keskerakonnast lahkumisest ja liitumisest Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas, kogus 451 häält ning ei osutunud valituks.

## Töökäik
*2009 august Valgamaalane – suvereporter 
*2010 juuni-august Valga Linnavalitsus – avalike suhete spetsialist
*2011–2012 Valgamaalane – reporter
*2012–2016 Pirita linnaosavalitsus – avalike suhete nõunik 
*2016–2019 MTÜ Eesti Keskerakond – avalike suhete juht
*2016–2019 Riigikogu Keskerakonna fraktsioon – nõunik 
*2019–2021 Haabersti linnaosavalitsus – linnaosavanem 
*2021–2023 Eesti Keskerakonna peasekretär
*2023 – Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige

## Viited

## Välislingid

*CV Haabersti veebilehel
*Keskerakonna uueks peasekretäriks saab Andre Hanimägi, Postimees, 24. jaanuar 2021
Nikerdamine

**Nikerdamine** ehk on (puidust, luust vms lõigates töötlemist võimaldavast materjalist) kunstiteoste, ehisdetailide või tarbeesemete voolimine.

## Puidulõige
Tislermööbli dekoreerimisviisidest oli vanasti nikerdamine peamine meetod, vanimateks mööbliloojateks peetakse egiptlasi, kes lõid ka mitmed olulised tööriistad: puur, saag, peitel, kirves, künakirves. 

Kasutati erinevaid lõikeviise: tasapinnalised väljalõiked, reljeefne, azuurne, pealepandav nikerdus, kõrgreljeefne ja skulptuurne nikerdus. Kasutati erinevaid puiduliike, valik sõltus detaili kasutusotstarbest – keeruline reljeefne ning skulptuurnikerdus tehti valdavalt pärnast või kasest. Pealepandavad suuremad nikerdused pärnast, väiksemad vahtrast, kasest, pöögist, pirnist. Kuni 19. sajandi keskpaigani tehti nikerdusi käsitsi, abivahenditeks vineerisaed, peitlid, puurid, viilid, muud lõikevahendid. Tänapäeval saab puidulõiget teha kas ainult CNC tööpinkidega või kombineerides seda käsitööga – põhivorm valmistatakse tööpingiga ette ja siis tehakse järeltöötlus käsitsi.

## Vaata ka

* Puu õõnestamine
* Puutöö
* Restaureerimine
* Puuskulptuur
*Peitel
*Nuga
*Kiviraiumine
*Luu nikerdamine

## Viited
Nikita Issajev

**Nikita Olegovitš Issajev** (vene keeles Никита Олегович Исаев; sünninimi **Nikita Olegovitš Subotkin**; 12. november 1978 Moskva – 16. november 2019) oli Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane.

Issajev lõpetas 2001. aastal Kutaffini-nimelise Moskva Riikliku Õigusteaduse Ülikooli. 2006. aastal sai ta Venemaa Riiklikust Humanitaarülikoolist õigusteaduste kandidaadi kraadi. Issajev on riigi sotsiaalmajandusliku kontseptsiooni "Uus NEP. Riiklik majanduspoliitika" autor. Venemaa Föderatsiooni 3. klassi tõeline riiginõunik. 

2004. aastal asutas Issajev kindlustusfirma Prime Insurance, 2006. aastal lõi ta holdingettevõtte Prime Group. Aastatel 2006–2011 töötas ta riigiteenistuses (oli 2010–2011 Venemaa Föderatsiooni Regionaalarengu Ministeeriumi territoriaalse arengu eriprojektide departemangu direktor). 2011. aastal naasis Issajev eraettevõtlusse. 2015. aastal asutas ta Aktuaalse Majanduse Instituudi ja 2017. aastal lõi ühiskondliku liikumise Novaja Rossija. 2019. aastal sai Issajev partei Õiglane Venemaa juhi Sergei Mironovi nõunikuks.

## Surm
16. novembril 2019 teatati meedias, et tuntud poliitik Nikita Issajev suri Tambovi–Moskva reisirongis. RIA Novosti andmeil oli Issajevi surma esialgne põhjus südamepuudulikkus ja ootamatu südameseiskus. Ametlikuks surmapõhjuseks teatati pärast lahkamist infarkt. 

Jaanuaris 2021 ilmus uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelevas väljaandes Bellingcat vene väljaande The Insider ja Der Spiegeli ühisuurimuse kohta artikkel, kus anti teada uurimise järeldusest, et "FSB mürgitajate grupi" ohvrite seas võis olla ka Nikita Issajev.

## Viited

## Välislingid
*Issajevi ja Vladimir Žirinovski verbaalne sõnasõda föderaalsel telekanalil näidatud poliitilises sõus "Voskresnõi vetšer s Vladimirom Solovjovõm". youtube.com, 30. november 2015
Saue tänav (täpsustus)

**Saue tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Saue tänav on tänav Haapsalus
* Saue tänav on tänav Kuressaares
* Saue tänav on tänav Lihulas
* Saue tänav on tänav Rakveres 
* Saue tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis 

## Vaata ka
* Saue tee on tänav Laagri alevikus Saue vallas
Majakka

**Majakka** on Helsingis asuv pilvelõhkuja, mis on Turning Torso järel Põhjamaade kõrguselt teine kõrghoone.

## Vaata ka
*Loisto
*Kompassi
Seedri tänav (täpsustus)

**Seedri tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Seedri tänav on tänav Haapsalus
* Seedri tänav on tänav Maramaa külas Tartu vallas
* Seedri tänav on tänav Mustla alevikus Viljandi vallas
* Seedri tänav on tänav Narvas
* Seedri tänav on tänav Pärnus
* Seedri tänav on tänav Saku alevikus Saku vallas
* Seedri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis 

## Vaata ka
* Seedri tee 
* Seedri põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Pilvekaar

**Pilvekaar, udukaar või uduvikerkaar** (ing k *fog bow* või *cloud bow*) on vikerkaarest harvemini esinev optiline nähtus, kus päikesevalgus peegeldub õhus olevatelt piiskadelt tagasi ja tekitab taevasse heleda kaare. Pilvekaar on üsna haruldane nähtus. 

Pilvekaare tekkeks on vaja väga väikseid, alla 0,1-millimeetriseid udu- või veepiisku. Näha on laia valget kaart ja õrnalt aimatavad on muud vikerkaarest tuttavad värvused. Pilvekaared on valdavalt valkjad sellepärast, et valgus murdub neis palju väiksemates veetilkades kui tavalise vikerkaare puhul. Nii väikeste osakeste puhul hakkab lisaks tavalist vikerkaart põhjustavale dispersioonile mõjuma ka difraktsioon ehk valguse hajumine valguse lainepikkusega sarnases mõõdus olevatelt tõketelt. 

Udukaare tekkeks on vaja hõredat või hajuvat udu, mida valgustab ülaltpoolt päike. Eestis on udukaart kõige tihemini näha hommikuses rabas enne udu hajumist. 

## Pilte

Fail:Udukaar. Fogbow.jpg|Udukaar Eestis põllul (2025)
Fail:Pilvekaar Kõrvemaal, 17. detsember 2020.jpg|Pilvekaar Kõrvemaal, (17. jaanuar 2021)
Fail:2024 03 11 fog bow over Kungsleden, Sweden.jpg|Pilvekaar Põhja-Rootsis, (11. märts 2024)


## Vaata ka
* Vikerkaar
* Halo
* Udukaar
* Kuuvikerkaar

## Viited
Kuninganna Anne'i stiil

**Kuninganna Anne'i stiil** (inglise keeles *Queen Anne Style*) on 18. sajandi alguses Inglismaa arhitektuuris ja tarbekunstis valitsenud Madalmaade stiili mõjutustega hilisbarokk, iseloomulik kuninganna Anne'i valitsusajale. Sama nimetust võidakse kasutada 19. sajandi historitsistliku neostiili kohta.

## Arhitektuur
Inglismaa arhitektuuris kasutatakse seda mõistet enim lihtsa ja elegantse väljanägemisega elamute, näiteks mõisahoonete arhitektuuri kirjeldamiseks, mis sageli olid ehitatud kohalike meistrite poolt. Kirikuarhitektuuri kohta väljendit ei kasutata. Hooned olid tugevalt peegelsümmeetrilised, itaalia- või palladianismipärase frontooniga hoone keskel.

Arhitektuuris kasutati materjalina sageli punast tellist. Kontrastiks sellele kasutati teist värvi, enamasti heledast kivist tahutud detaile, sageli keerukate nikerdustega kaunistatud.

Korduvad tüüpilised elemendid kuninganna Anne'i aegses arhitektuuris:
* nikerdatud ukseportaalid selle juurde viivate astmetega
* värvitud lükandaknad paigutatuna ridadena tellismüüriga samas tasapinnas olevatesse aknaorvadesse
* nurki rõhutavad nurgaketid või nurgasambad
* Keskne kolmnurkfrontoon ja kelpkatus, mille all olid magamisruumid
* tüüpiliselt kahe ruumirea laiused põhiplaanid kastitaolises hoonemahus

Berkeley Hospital, Worcester - geograph.org.uk - 839725.jpg|Berkeley Hospital, Worcester, 1710. aastast
Bluecoat Chambers - Liverpool.jpg|Bluecoat Chambers Liverpoolis 1717. aastast
The Royal Geographical Society, Kensington.jpg|Neostiili näide: Royal Geographical Society hoone Londonis, 1873-1875
County Hall (1898), Wood Street, Wakefield.jpg|Wakefieldi raekoda, Yorkshire, 1898
Tower House, 265–267 London Road, Withdean, Brighton (NHLE Code 1381677) (December 2016) (1).JPG|Tower House Brightonis, 1902


## Tarbekunst
Tarbekunsti iseloomustas vormide otstarbekohasus, arhitektooniline selgus ja tagasihoidlik ormament. Mööbel oli mugav ja elegantsete proportsioonidega, sel perioodil tulid kasutusele kahele inimesele mõeldud *[[love seat]]*i tüüpi istmed, ''cabriole''-jalgadega toolid, mööbli materjalina kasutati sageli pähklipuud. Kõrgel tasemel metallehistööd valmistasid sageli Prantsusmaalt emigreerunud hugenotid.

Independence2.JPG|Kuninganna Anne'i stiilis mööbel Independence Hallis Philadelphias Pennsylvanias
Dressing Table with Cabriole Legs LACMA M.2006.51.1.jpg|*Cabriole*-jalgadega lauake.  Boston, Massachusetts, u 1730-1750
Philadelphia Queen Anne Shell feature c1750.jpg|Merikarbi- ja rullismotiivid tooli seljatoel, u 1750
Side Chair, c. 1740, firm of Giles Grendey, England, burr walnut and walnut veneers - Art Institute of Chicago - DSC09757.JPG|Pähklipuust ja pähklipuuvineeriga kaunistatud tool, u 1740 (Art Institute of Chicago)


## Levik
Kuninganna Anne'i stiil või selle elemendid koloniaalstiilis oli peale Inglismaa kasutusel asumaades Põhja-Ameerikas ja Austraalias.

## Viited
Salu tänav

**Salu tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

## Tänav linnades
* Salu tänav on tänav Haapsalus
* Salu tänav on tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
* Salu tänav on tänav Maardus
* Salu tänav on tänav Paides
* Salu tänav on tänav Põlvas
* Salu tänav on tänav Pärnus
* Salu tänav on tänav Raplas
* Salu tänav on tänav Sauel
* Salu tänav on tänav Türil

## Tänav alevikes ja külades
* Salu tänav on tänav Erra alevikus Lüganuse vallas
* Salu tänav on tänav Hüüru külas Saue vallas
* Salu tänav on tänav Jüri alevikus Rae vallas
* Salu tänav on tänav Käsmu külas Haljala vallas
* Salu tänav on tänav Saku külas Saku vallas
* Salu tänav on tänav Sauga alevikus Tori vallas
* Salu tänav on tänav Soinaste külas Kambja vallas
* Salu tänav on tänav Ääsmäe külas Saue vallas

## Vaata ka
*Salu põik
*Salu tee on tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas
*Salu tee on tänav Peetri alevikus Rae vallas
*Salu tee on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
*Salu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis
Pavel Durov

**Pavel Durov** (vene keeles Павел Валерьевич Дуров *Pavel Valerjevitš Durov*; sündinud 10. oktoobril 1984 Leningradis) on vene päritolu ettevõtja, programmeerija ja miljardär.

Durov on eelkõige tuntud kui suhtlusvõrgustiku VKontakte (2006) ja kiirsuhtlusteenuse Telegram (2013) looja. Teda peetakse Venemaa Mark Zuckerbergiks. 

2012. aastal annetas Durov Wikimedia Foundationile üks miljon USA dollarit.

## Elulugu
Pavel Durov sündis antikvaarist professori Valeri Durovi perekonnas. 2006. aastal lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise filoloogia ja tõlke erialal.

Durov lahkus Venemaalt 2014. aastal. Hankis endale kääbusriigi Saint Kitts ja Nevis kodakondsuse. Alates 2017. aastast on Durov osalenud Maailma Majandusfoorumitel. 

2020. aastal hindas Forbes Pavel Durovi varanduse suuruseks 3,4 miljardit USA dollarit. Selle näitajaga oli ta maailma rikkaimate eraisikute edetabelis 565.–589. kohal (Venemaa edetabelis 30. kohal). 2021. aastal hinnati ta varanduse suuruseks juba 17,2 miljardit dollarit, millega ta on maailmas rikkuselt 112. kohal ja Venemaal 9. kohal.

2021. aastal sai Durov Le Monde teatel "erandliku ja väga poliitilise protseduuri tulemusena" Prantsusmaa kodakondsuse.

Durov peeti kinni 24. augustil 2024 Prantsuse võimude poolt Le Bourget' lennujaamas süüdistatuna võimetuses takistada Telegrami kasutamist kriminaalsetel eesmärkidel.

## Viited

## Välislingid
*
*Intervjuu Pavel Duroviga Londonis. youtube.com, 24. september 2015
Ulmi toomkirik

**Ulmi toomkirik** (saksa keeles *Ulmer Münster*) on maailma kõrgeim (161,53 m) kirik, mis asub Ulmi linnas Saksamaal. Gooti stiilis sakraalehitist hakati suurejooneliselt tarindama 1377. aastal.

## Vaata ka
*Kõrgeimate kirikute loend

## Välislingid
*
Elixhausen

**Elixhausen** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Elixhausen asub Flachgaus u. 10 km Salzburgi linnast kirdes. Vallaosad on: Ursprung, Moosham (ka Moßham), Sachsenheim, Auberg ja Katzmoos.

## Viited
Säde tänav (täpsustus)

**Säde tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Säde tänav on tänav Jõhvis
* Säde tänav on tänav Kiviõlis
* Säde tänav on tänav Puka alevikus Otepää vallas
* Säde tänav on tänav Salaküla külas Lüganuse vallas
* Säde tänav on tänav Tartus Tammelinnas
* Säde tänav on tänav Uusküla külas Rapla vallas
* Säde tänav on tänav Väike-Maarja alevikus Väike-Maarja vallas
Elsbethen

**Elsbethen** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Vald asub Salzburgi linnast vahetult lõunas Flachgau piiril. Osa vallast on infrastruktuuriliselt ühendatud Salzburgiga.

Kõrgemad punktid Elsbetheni alal on Schwarzenberg, Gurlspitze ja Mühlstein.

## Ajalugu

Elsbethenit on esmamainitud 930. aastal kui *Campanuaua*. Pärast Teist maailmasõda oli Glasenbachis Liitlaste sõjavangilaager, kus hoiti kinni natsiorganisatsioonide liikmeid ja sõjakurjategijaid.

## Hooned

Kõige kuulsam hoone Elsbethenis on Goldensteini loss, kus tänapäeval on tütarlaste erakool, kus omal ajal käis Romy Schneider. Goldensteini lossi kõrval on gooti stiilis Elsbetheni kirik.

## Transiit

Elsbethen asub otse Salzburgi-Tirooli rongi teel ja tal on oma jaam. Glasenbachis on *Salzburg-Sud* jaam.

## Viited
Santiago Calatrava

**Santiago Calatrava Valls** (sündinud 28. juulil 1951 Valencias Hispaanias) on hispaania päritolu Šveitsi arhitekt ja ehitusinsener.

## Tunnustus
*on valitud Rahvusvahelise Arhitektuuri Akadeemia (IAA) liikmeks
*on valitud Venemaa Ehituse ja Arhitektuuri Akadeemia välisliikmeks
*Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal (2005)
Gdovlag

**Gdovlag** (vene keeles *Гдовлаг, Гдовский ИТЛ, Гдовский исправительно-трудовой лагерь*; 'Oudova parandusliku töö laager')  oli NKVD karistuslaager Slantsõs, algselt Oudova rajoonis, hiljem Slantsõ rajoonis Leningradi oblastis Nõukogude Liidus.

Laager rajati 24. augustil 1940 keskusega Slantsõ tollase raudteejaama (praegusest umbes 3 km edelas) juures Oudova rajoonis. Ametlik aadress oligi Slantsõ jaama järgi, postkastiaadress oli p/k 279 (*ст. Сланцы Ленинградской ж.д., п/я 279*).

Esimene ülem oli A. G. Butski (24. august 1940 – ?). Laager oli mõeldud Oudova põlevkiviõli- ja bituumenitehase (1926. aastal alguse saanud Slantsõ kaevanduste, tehaste ja asula osa) ehitamise tööjõu jaoks.

Algul oli laager NKVD Laagrite Peavalitsuse otsealluvuses, alates 26. veebruarist 1941 NKVD Tööstusehituse Laagrite Peavalitsuse (GULPS) alluvuses. Seoses Slantsõ rajooni moodustamisega 11. märtsil 1941 jäi laager selle rajooni alale.

Laager suleti 28. juunil 1941, arvatavasti puhkenud Nõukogude–Saksa sõja ja seetõttu potentsiaalselt rindelähedaste asutuste evakueerimise tõttu. 

## Vangide arv
Pole teada, kui palju vange laagris suri ning kuhu surnud maeti.

## Seos Eestiga
See oli Eesti piirile kõige lähemal olnud GULagi laager (Slantsõ tollasest jaamast Eesti tollase piirini oli umbes 4 km). Eestist pole teadaolevalt kedagi saadetud Gdovlagi.

## Viited

## Välislingid
*Гдовский ИТЛ (Гдовлаг). // Система исправительно-трудовых лагерей в СССР. Vene keeles, vaadatud 1. veebruaril 2021
*"Система исправительно-трудовых лагерей в СССР". Vene keeles, vaadatud 1. veebruaril 2021
Faistenau

**Faistenau** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Vald on oluline turismisihtkoht, paiknedes Salzkammerguti piirkonnas, mis on tuntud oma looduslike järvede poolest.

## Viited
Hilversum

**Hilversum** on linn ja vald Põhja-Hollandi provintsis Hollandis.

Hilversum on Hollandi meedialinn, seal tegutsevad enamus riigi tähtsamaid raadio- ja televisioonistuudioid, sealhulgas ka rahvusringhääling NOS, ning ka palju ajalehetoimetusi.

## Viited

## Välislingid
* hilversum.nl
Jonas Kaarnamets

**Jonas Kaarnamets** (sündinud 12. detsembril 1993) on eesti kitarrist ja laulukirjutaja, kes on teinud koostööd Erki Pärnojaga, NOËPiga ja Sander Mölderiga. Ta on tuntud indie-bändi Frankie Animal asutajaliikmena. 2020. aasta märtsis anti tema soolodebüüdiks välja lühialbum “buda.01”, mis valmis Budapestist inspireeritud helipäevikuna nime alt **jonas.f.k** (tuletatud lühendist JFK).

## Viited

## Välislingid
*Spotify
Põllumajanduse Pank

**Põllumajanduse Pank** oli Tartus 1929. aastal asutatud ühispank.

Panga juhatuse esimees ja tegelik juhataja Ernst Haabpiht, juhatuse liikmed Jaan Purge, Jaan Konze, Aadu Loopere, Hans Miller (1938). Liikmeid 656 (1937).

1931. aastal asus Põllumajanduse Pank Eesti Kommertspanga asemele aadressile Suurturg 9. Panga tegevus arenes nii jõudsalt, et varsti tekkis vajadus suuremate ruumide järele. Ühtlasi avanes võimalus hoone Stiernhielmi suguvõsa pärijatelt ära osta. Ost teostus 1936. aastal. Maja kohandamine panga vajadustele nõudis suuremat ümberehitust. Selle töö võttis enda peale arhitekt Arnold Matteus ning töö teostati ehitusettevõtte G. Darmeri poolt insener Eduard Bliebernichti juhtimisel.

Maja alumisel korral asusid kaks moodsat äriruumi. Teisel korrusel asus Põllumajanduse Panga operatsioonisaal kõrvalruumidega. Kolmandal korrusel asus suur korter bürooruumidega. Neljandal üliõpilasselts Liivika korter. Viiendal korrusel väiksemad korterid ja panga arhiiv. Maja oli varustatud keskkütte ja veevärgiga, põrandad olid kaetud puitparketiga, operatsioonisaal kummiga. 

Avarat eeskoda kaunistasid skulptor Aleksander Elleri loodud põllumajandust ja tööstust kujutavad skulptuurid. Maja fassaad oli kaetud moodsa halli kunstgraniidiga. 

## Viited
Boriss Rotenberg

**Boriss Romanovitš Rotenberg** (*Борис Романович Ротенберг*) (sündinud 3. jaanuaril 1957 Leningradis) on Venemaa ärimees, miljardär ning Venemaa presidendi Vladimir Putini lähedane sõber ja usaldusalune. 

Arkadi Rotenbergi noorem vend.

## Elukäik ja tegevus
Kasvas üles Leningradis, isa oli telefonivabriku asedirektor. 1968.a. alustas Venemaa tuntuima judotreeneri Anatoli Rahlini juures sambo- ja judotreenigutega, samas rühmas, kus tema vend Arkadi ja Vladimir Putin. Meistersportlane judos (1974) ja sambos (1980), mitmekordne NSV Liidu noortemeister. 1978 lõpetas Leningradi Lesgafti-nimelise Riikliku Kehakultuuri Ülikooli ja õpetas võitluskunste Leningradi miilitsakoolis. 

Aastatel 1992–1998 töötas ta judotreenerina Soomes ning asutas siis koos abikaasaga ettevõtte Anirina Oy, mis tarnis Soome kaupa Gazpromi tütarettevõttele.

2001. aastal asutas ta koos oma venna Arkadiga SMP panga. Aastast 2001 võitlusspordiseltsi Otetšestvo ('isamaa') peadirektor. Aastatel 2003–2004 oli ta noorem partner ettevõttes Gaztaged, mille kaudu osteti torusid Gazpromile. Ettevõtte käive oli umbes miljard USA dollarit. 2005. aastal nimetas Hermitage Capital Managementi korporatiivuuringute direktor Vadim Kleiner oma aruandes mitut vahendajat, kes said Gazpromilt arusaamatut kasu, eelkõige nimetati Gaztagedi vahendajaks Gazpromi torutöödel. 2008. aastal omandas koos vennaga 10% osaluse Novorossiiski kaubasadamas, ostis Gazpromilt välja viis ehitusettevõtet (Volgogaz, Lenspetsstroigaz, Spetsgazremstroi, Volgogradneftemaš ja Krasnodargazstroi), luues suurettevõtte Stroygazmontaž. Alates oktoobrist 2010 on vennad Rotenbergid omandanud 100% Venemaa suurima soojusenergiaettevõtte Mosenergo aktsiatest. Ta osales kahekümnes 2014. aasta Sotši taliolümpiamängude ehitusprojektis rohkem kui 5 miljardi euro eest.

Jaanuarist 2018 Venemaa suurima gaasipuurimisettevõtte Gazprom burenije vähemusaktsionär.

Omab lisaks Venemaa kodakondsusele ka 2003. aastast Soome kodakondsust.

## Sanktsioonid
20. märtsil 2014 kehtestas USA talle seoses Venemaa Krimmi annekteerimise toetamisega viisa- ja majandussanktsioonid.

## Viited
Tamsalu tänavate loend

## A
* A. H. Tammsaare tänav
* A. Haava tänav
* Alasi tänav
## B
* Betooni tänav
## E
* Energia tänav
## G
* G. Lurichi tänav
## H
* Heina tänav
## K
* Kalmistu põik
* Kandle tänav
* Kase tänav 
* Kesk tänav
* Koidu tänav
* Kolde tänav
* Kooli tänav
* Kungla tänav
* Kändliku tänav
## L
* Laane tänav 
* Lubja tänav
## M
* Metsa tänav
* Mäe tänav
## N
* Niidu tänav
* Nurme tänav
* Nõlva tänav
## O
* O. Müntheri tänav
## P
* Paide maantee
* Pargi tänav
* Piiri tänav
* Põllu tänav
* Pärna tänav
* Pääsukese tänav
## R
* Rahu tänav
* Rahu põik
* Raudtee tänav
## S
* Saare tänav
* Sireli tänav
* Sireli põik
* Sõpruse tänav
## T
* Tamme tänav
* Tehase tänav
* Tehnika tänav
* Toome tänav
* Toome põik
* Tähise tänav
* Tähise põik
* Tööstuse tänav
## U
* Uus tänav
* Uus põik
## V
* Vahtra tänav
* Vasara tänav
## Ä
* Ääsi tänav

## Välislingid
*Tamsalu linna tänavate nimistu, Riigi Teataja
Fuschl am See

**Fuschl am See** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Fuschlsee idapoolses otsas, Salzburgi ja Bad Ischli vahel.

## Geograafia

Vald asub Austria kesk-põhja osas Saksamaa Baieri liidumaa lähedal.

## Ajalugu

## Majandus

Red Bulli peakorter on Fuschlis.

## Transport

Maantee B158 Bad Ischlist Salzburgi läheb läbi Fuschli.

## Tuntud inimesi

* Endine F1 piloot Scott Speed
* Dietrich Mateschitz, Red Bulli kaasasutaja

## Vaata ka

* Salzburg

## Viited
Göming

**Göming** on vald (*Gemeinde*) Austrias Salzburgi liidumaal Salzburg-Umgebungi ringkonnas.

Göming asub Flachgau põhjaosas Oberndorf bei Salzburgist idas.

## Viited
Hotell Torni

**Hotell Torni** on Helsingi kesklinnas asuv enne Teist maailmasõda valminud kõrghoone. Kuni Maamerkki tarindamiseni aastal 1987 oli tegu linna kõrgeima hoonega. 

## Vaata ka
*Hotell Torni Tampere

## Välislingid
* 
* Koduleht
Cirrus (Helsingi kõrghoone)

**Cirrus** on Helsingi äärelinnas Vuosaaris asuv 26-korruseline elupindadega kõrghoone.

## Välislingid
*
Clarion Hotel Helsinki

**Clarion Hotel Helsinki** on Helsingi kesklinnas Jätkäsaaris asuv 16-korruseline hotellifunktsiooniga kõrghoone.

## Välislingid
*
Jüri Below

**Jüri-Egil Below** (3. detsember 1962 – 1. veebruar 2021) oli Eesti korvpallikohtunik, treener ja endine Eesti Korvpalliliidu peasekretär.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Below hakkas korvpalliga tegelema 1975. aastal Tallinnas Üllar Kerde juhendamisel. Ta kuulus 1980. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustel esikoha võitnud Lenini rajooni Spordikooli ja Eesti NSV karikavõistlustel võidukasse Standardi meeskonda. 

Below töötas aastaid kehalise kasvatuse õpetajana, näiteks Gustav Adolfi Gümnaasiumis aastatel 1991–1995, Paldiski Gümnaasiumis 2003–2009 ja Tallinna Juhkentali Gümnaasiumis 2009–2014.

Ta töötas ka spordiklubis Marcus treenerina.

Aastatel 1995–1996 oli Below Eesti Korvpalliliidu peasekretär. Ta kuulus ka korvpalliliidu ja triatloniliidu volikokku ning tegutses korvpalli- ja võrkpallikohtunikuna. 

## Isiklikku
Jüri-Egil Below oli võrkpallikohtunike Inta ja Eugen Belowi poeg.
 
Jüril on kolm täiskasvanut last: Maur, Jaana ja Liisbet. 

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Maamerkki

**Itäkeskuksen maamerkki** on Helsingi äärelinnas Vartiokyläs Itäkeskuse kaubanduskeskuse lähistel asuv 19-korruseline elupindadega kõrghoone.

## Välislingid
*
Raphael Laur

**Rafael Leopold Herman Laur** (7. aprill 1884 Tallinn – 15. mai 1969 Tallinn) oli Eesti vesiehituste insener.

Ta on tegutsenud Kasari raudbetoonsilla ja Oru lossi ehitustel.
Tema vend oli Emil Laur.

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Välislingid
* https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=revalerboteeinzige19221103.1.3&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
* https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=AKriigiteataja19200306.2.16.2&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
Lanckorona

**Lanckorona** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Lanckorona valla halduskeskus. Lanckorona asub Wadowicest umbes  16 km idakagus ja Krakówist ligikaudu 29 km edelas.

Lanckorona sai linnaõigused 1366. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Lanckorona on suvituskoht.

## Pildid

LanckoronaTänav.jpg|Józef Piłsudski tänav
LanckoronaKirik2.jpg|Ristija Johannese kirik
LanckoronaArcaCafe.jpg|Arka Cafe interjöör


## Viited
Air

**Air** on Versailles'st pärit prantsuse instrumentaalansambel, mille liikmed on Nicolas Godin ja Jean-Benoît Dunckel. 1995. aastast siiani tegutseva elektroonilise muusika bändi kuulsamaid lugusid on “Sexy Boy” ja “All I Need” 1998. aasta albumilt “Moon Safari”. Samuti on nende kirjutatud filmi “Tõlkes kadunud” pala “Alone in Kyoto”.

## Diskograafia
### Albumid

* *[[Moon Safari]]* (1998)
* *[[The Virgin Suicides (filmimuusika)|The Virgin Suicides]]* (2000)
* *[[10 000 Hz Legend]]* (2001)
* *[[Everybody Hertz]]* (2002)
* *[[Talkie Walkie]]* (2004)
* *[[Pocket Symphony]]* (2007)
* *[[Love 2]]* (2009)
* *[[Le Voyage dans la Lune (filmimuusika)|Le Voyage dans la Lune]]* (2012)
Sergei Smirnov (ajakirjanik)

**Sergei Sergejevitš Smirnov** (vene keeles Сергей Сергеевич Смирнов; sündinud 20. aprillil 1975 Moskvas) on vene ajakirjanik ja poliitaktivist.
 
Smirnov on lõpetanud kiitusega Moskva Linna Pedagoogilise Ülikooli, kus õppis ajalugu. Seejärel töötas ta üle 10 aasta kooliõpetajana. 

2000. aastate keskel osales Smirnov Natsionaalbolševistliku Partei tegevuses. Oktoobris 2012 kandideeris ta Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukokku, kuid ei osutunud valituks. 

Alates 2010. aastast töötab Smirnov ajakirjanikuna. Ta on internetiväljaande Mediazona peatoimetaja alates selle loomisest 2014. aastal.

## Välislingid
The Insider

**The Insider** on vene uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelev internetiväljaanne. Praegu asub toimetus Riias. 

Väljaande The Insider asutas 2013. aastal Roman Dobrohotov, kes on ka väljaande peatoimetaja. The Insider teeb ajakirjanduslikke uurimusi sageli koostöös teiste väljaannetega, sealhulgas Bellingcati ja Der Spiegeliga. Praegu on peatoimetaja Andris Jansons.

23. juulil 2021 kuulutas Venemaa justiitsministeerium "The Insideri" välisagendiks. 15. juulil 2022 blokeeris Venemaa tsensuuriamet Roskomnadzor Venemaa peaprokuratuurinõudmisel ligipääsu "The Insideri" veebisaidile Venemaal.

Dobrohotovi sõnul kulub tal väljaande peale 10 000 USA dollarit kuus. Raha tuleb "annetustest ja stipendiumitest." 

## Ajakirjanduslikke uurimusi
*september 2018 – Sergei ja Julija Skripali mürgitamine märtsis 2018
*veebruaris 2020 – Tšetšeeni välikomandöri Zelimhan Hangošvili tapmine Berliinis 2019. aastal 
*aprill 2020 – Boeng 777 allatulistamine Donetski oblastis juulis 2014
*oktoober 2020 – Aleksei Navalnõi mürgitamine augustis 2020 
*jaanuari 2024 - Euroopa Parlamendi Läti saadiku Tatjana Ždanoka pikaajaline koostöö Vene luurega

## Välislingid
*Väljaande The Insider koduleht
Bukowsko

**Bukowsko** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Bukowsko valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1361. aastal. Bukowsko sai linnaõigused 1748. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.

## Viited