open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Semjon Kurkotkin

**Semjon Konstantinovitš Kurkotkin** (vene keeles Семён Константинович Куркоткин; 13. veebruar 1917 – 16. september 1990) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal.

## Elukäik
Semjon Kurkotkin sündis Venemaa Keisririigis Moskva kubermangus talupojaperes.

1936. aastal lõpetas pedagoogilise tehnikumi. 1. septembril 1937 astus vabatahtlikult Punaarmeesse ning lõpetas sõjakooli 1939. aastal, misjärel saadeti edasi õppima politrukiks ning lõpetas vastavad kursused 1941. aastal.

Pärast sõda juunist 1945 kuni oktoobrini 1946 juhtis tankirügementi ning õppis sõjaakadeemias. 1951. aastal lõpetas Kurkotkin kooli ning määrati tankidiviisi ülema asetäitjaks. Detsembrist 1952 oli tankidiviisi komandör. 1958. aastal lõpetas ta NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.

Alates 1959. aasta veebruarist kuni surmani 1990. aasta septembris teenis eri ametikohtadel armees või töötas NSV Liidu Kaitseministeeriumis.

Kurkotkin oli kommunistliku partei liige alates 1940. aastast, NLKP Keskkomitee liikmekandidaat 1971. aastast ning viimase täisliige aastatel 1976–1989, ka oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja aastatel 1970–1989.

Kurkotkin elas Moskvas kuni oma surmani 1990. aastal. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Auastmed
* polkovnik, 20. aprill 1950
* kindralmajor, 3. mai 1955
* kindralleitnant, 22. veebruar 1963
* kindralpolkovnik, 24. veebruar 1967
* armeekindral, 3. november 1972
* Nõukogude Liidu marssal, 25. märts 1983

## Teenetemärgid
* Nõukogude Liidu kangelane (18. veebruar 1981, medal nr 11452)
* Lenini orden, viiekordne kavaler (31. oktoober 1967, 11. veebruar 1977, 31. mai 1980, 18. veebruar 1981, 19. veebruar 1986)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (mai 1972)
* Punalipu orden, kolmekordne kavaler (19. veebruar 1942, 31. jaanuar 1943, 7. oktoober 1944)
* Kutuzovi orden, 2. klass (aprill 1945)
* Bogdan Hmelnitski orden, 2. klass (mai 1945)
* Isamaasõja orden, 1. klass, kahekordne kavaler (18. mai 1944, 6. aprill 1985)
* Punatähe orden (20. aprill 1953)
* NSV Liidu relvajõududes ja kodumaa teenimise orden, 3. klass
* medal "Eriliste teenete eest NSV Liidu riigipiiri kaitsmisel"
* medal "Praha vabastamise eest"
* medal "Sõjaliste operatsioonide tugevdamise eest"

### Välismaised
* Sükhbaatari orden (Mongoolia)
* Punalipu orden (Mongoolia)
* Patriotic Order of Merit, 1. klass (Saksa DV)
* Poola Taassünni orden, komandöri järk (Poola)
* Vapruse orden (Poola)
* Punalipu orden, Tšehhoslovakkia
* Scharnhorst Order, kahekordne kavaler (Saksa DV)
* Tudor Vladimirescu orden, 1. klass (Rumeenia)
Lõhe-lehtervahelik

**Lõhe-lehtervahelik** (*Leucopaxillus salmonifolius*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012). 2019 tuvastati, et ainsa lõhe-lehtervaheliku leiu näol on tegelikult tegemist kuld-lehtervahelikuga või pigem liigiga *[[Notholepista subzonalis]]*.

## Välislingid
*
Roosakas tammenääts

**Roosakas tammenääts** (*Haploporus tuberculosus*), ka roosakas puunääts, on torikuliste sugukondakuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida salumetsadest.

## Viited

## Välislingid
*
Sikhanyiso Dlamini

**Sikhanyiso Dlamini** (sündinud 1. septembril 1987) on Svaasimaa printsess Dlamini soost, kuningas Mswati III vanim tütar. Alates 3. novembrist 2018 on ta Svaasimaa IT-minister.

Sikhanyiso on vanim oma isa 24 lapsest. Tema ema on Inkhosikati LaMbikiza (Sibonelo MngomeZulu), üks kuninga 14 naisest, tema noorpõlvearmastus. Vanaisa Sobhuza II kaudu, kellel oli 70 naist ja sündis 201 last, on Sikhabyisol üle 200 onu ja tädi. Ta on üks Sobhuza II umbes 1000 lapselapsest. 

14-aastaselt läks printsess Sikhanyiso Inglismaale, kus ta õppis erakoolides, sealhulgas St Edmund College'is Hertfordshire'is. 17-aastaselt läks ta USA-sse Californiasse, kus ta õppis Biola Ülikoolis näitekunsti. 2011. aasta seisuga õppis ta magistriõppes digitaalset kommunikatsiooni Austraalias Sydney Ülikoolis.

Välismaal omandas printsess Sikhanyiso oma kodumaa traditsioonide hülgaja maine. Nii kannab Sikhanyiso teksapükse ja miniseelikuid, mida Svaasimaal peetakse traditsioonide mitteaustamiseks. Välismaal viibides ei olnud printsess Sikhanyiso  *[[umchwasho]]* seotud, mis tekitas skandaali. Pärast *[[umchwasho]]* kaotamist ja veidi aega enne 2005. aasta umhlangat (pillirootantsupidustusi) pidas 17-aastane Sikhanyiso valju muusika ja rohke alkoholiga pidu oma ema residentsis. Selle eest karistati teda kepihoopidega.

Aastal 2004 heideti talle ette, et ta kulutas välismaareisil üle 100 000 USA dollari ning koormas sellega maksumaksjat.  Valitsus arvas tema kulud kokku ja need jäid oletatud summale palju alla.

Aastal 2005 kritiseeris printsess polügaamiat Svaasimaal. Polügaamia olevat pahe, sest ta annab meestele suuri eeliseid võrreldes naistega. Selle peale keelati tal ajakirjandusega suhtlemine. 

Teda peetakse auahneks näitlejaks ja räppariks. Kodumaal on ta tuntud Pashu või Passonfruiti nime all.

Teda näidatakse dokumentaalfilmis "Without the King", mis räägib Svaasimaa monarhiast, kuningliku perekonna rikkuse ja rahva vaesuse vahelisest lõhest ja AIDS-ikriisist.

2019. aasta septembris külastas ta Eestit ning kohtus muuhulgas Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri Kert Kingoga.

## Viited
Roosa võrkheinik

**Roosa võrkheinik** (*Rhodotus palmatus*) on Physalacriaceae sugukonda kuuluva võrkheiniku (*Rhodotus*) perekonna liik. 

Esimesena kirjeldas perekonna *Rhodotus* tüüpliiki teaduslikult 1785 nime all *Agaricus palmatus* prantsuse botaanik Jean Bulliard. 

Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida jalakate lamatüvedelt.

## Välislingid

*
Habras heinik

**Habras heinik** (*Tricholoma fucatum*), vanasti võrkheinik, on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab kuuskede all, on jahulõhna ja maheda maitsega.

## Välislingid
* 

## Viited
Kalakaan

**Kalakaan** (*Piscicola geometra*) on kalakaanlaste (*Piscicolidae*) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.

Kalakaan on 5-6 cm pikk, oliivrohelisel seljal 14-15 oliivkollast ristivööti. Väga peenikese kaela otsas on väga suur ees-iminapp ning külgedel 12 kublataolist pulseerivat põiekest, mis paiknevad iga 12 rõnga tagant. 4 silma. Laialt levinud ja harilik puhastes järvedes ja kiirevoolulistes jõgedes, Eestis üsna sage. Puhkeolekus võib viibida järve põhjas või taimestikul.

## Vaata ka
*lõhekaan

## Viited

## Välislingid
*
Eileithyia

**Eileithyia** (vanakreeka keeles Εἰλείθυια) oli vanakreeka mütoloogias sünnitamise ja ämmaemandakunsti jumalanna. Hesiodose järgi on ta Zeusi ja Hera tütar.

Eileithyia on ka Artemise ja Hera kui sünnitusjumalannade lisanimi.

## Viited
Sireli-lambaseenik

**Sireli-lambaseenik** (*Xanthoporus syringae*) on lambaseenikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Varem arvati lambaseeniku (*Albatrellus*) perekonda.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, aga ka kultuur- ja ruderaaltaimede seast.

## Viited

## Välislingid
*
Lepa-kärbseseen

**Lepa-kärbseseen** (*Amanita friabilis*) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest.

## Viited

## Välislingid
* 
*Keskkonnaagentuur - Liigi andmete kuvamine
Lehise-õõspuravik

**Lehise-õõspuravik** (*Suillus cavipes*, sünonüüm *Bovetinus cavipes*) on tatikuliste sugukonda tatiku perekonda kuuluv seeneliik. Varem arvati see liik õõspuraviku perekonda.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida arumetsadest.

## Viited

## Välislingid
*
Hebe

**Hebe** oli vanakreeka mütoloogias nooruse jumalanna, Zeusi ja Hera tütar, Olümpose jumalate joogivalaja, kuni ta Heraklesele naiseks anti. Joogivalaja amet läks üle Ganymedesele, Hebel on seetõttu lisanimi **Ganymeda**.
Punajalg-kivipuravik

**Punajalg-kivipuravik** (*Neoboletus erythropus*) on puravikuliste sugukonda ja perekonda *[[Neoboletus]]* kuuluv seeneliik. 

Punajalg-kivipuravik on levinud Põhja-Euroopas ja Põhja-Ameerikas.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Fechtneri kivipuravik

**Fechtneri kivipuravik** (*Butyriboletus fechtneri*) on puravikuliste sugukonda *[[Butyriboletus]]*e perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kuulus varem kivipuraviku perekonda ladinakeelse nimega *Boletus fechtneri*. Ta sai nime Tšehhi mükoloogi František Fechtneri järgi.

Fechtneri kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida arumetsadest ja -niitudelt.

## Välislingid
*
Ilukaan

**Ilukaan** (*Hemiclepsis marginata*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.

Suure ees-iminappaga, lameda kehaga, 2-4 silmaga 15-20 mm pikkune pruun või roheline kaan, seljal on väikesed kollased täpiread. Eestis paiguti elav Ilukaan toitub kalade suus või päraku lähedal ja kahepaiksete kaenla ann või päraku lähedal verest, puhkajal taimede või kivide vahel.

## Vaata ka
*harilik lamekaan
*pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
Mõru kivipuravik

**Mõru kivipuravik** (*Caloboletus radicans*, endine nimi *Boletus radicans*), on puravikuliste sugukonda perekonda *[[Caloboletus]]* kuuluv seen.

Mõru kivipuravik on lubjalembene. Ta kasvab laialehises ja arumetsas ning puisniitudel. Eestis leidub teda harva; ta kasvab Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel.

Kõige meelsamini kasvab ta tammede ja pöökide all, kus teda mõnikord leidub suurel hulgal. Esimesel pilgul võib teda kiviga segi ajada.

Mõru kivipuraviku viljakehad on näha juulist kuni septembrini. Seenekübar on pruunikashall ja kuiv, läbimõõduga kuni 2 dm ning katsudes sametine või vatjas. Kübara allservas olevad torukesed on kollased ja jalale nõgusalt kinnitunud. Poorid on sama värvi, väikesed ja ümarad. Eosed on 12–16 µm pikad ja 4–6 µm laiad, eospulber on oliivivärvi. Seenejalg on kuni 13 cm pikk ja 8 cm lai, jämeda nuia kujuline ja helekollast värvi, vahel kitsa punaka vööndiga. Jalg on kaetud peene valkja võrguga. Juurestik ulatub suhteliselt sügavale. Seeneliha on valge, ebameeldiva lõhna ja viha maitsega. Seetõttu loetakse ta mittesöödavaks. Murdmise ja isegi kriimustamise kohast muutub seen kiiresti tintsiniseks.

Mõru kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Tema korjamine on seadusega keelatud. Teda ohustavad puuliikide osakaalu muutumine metsas ja lageraie. Sellegipoolest hinnati tema arvukuse trendi 2008. aastal stabiilseks.

## Viited

## Välislingid
*
Kollane kivipuravik

**Kollane kivipuravik** (*Hemileccinum impolitum*) on puravikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Seene varasem ladinakeelnenimi oli *Boletus impolitus* ja see kuulus kivipuraviku perekonda.

Kollane kivipuravik on Euroopas laialt levinud maailmajao lõunaosas ja parasvöötmega aladel. Eestis võib teda leida arumetsadest.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Kollast kivipuravikku on peetud söödavaks. 

## Välislingid
*
Mustuv torbikseen

**Mustuv torbikseen** (*Craterellus melanoxeros*) on torbikseene perekonda kuuluv seeneliik.

See kuulus varem kukeseene perekonda ja kandis nimetust **lilla kukeseen** või **mustuv kukeseen** (*Cantharellus melanoxeros*). 

Mustuv torbikseen on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist.

## Viited

## Välislingid
*
Bloxami punalehik

**Bloxami punalehik** (*Entoloma bloxamii*) on punalehikuliste sugukonda punalehiku perekonda kuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Seen sai nime Inglise looduseuurija Andrew Bloxami järgi.

Eestis võib teda loodudelt ja looniitudelt.

## Viited

## Välislingid
*
Liiv-maakeel

**Liiv-maakeel** (*Sabuloglossum arenarium*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest.

## Välislingid
*
Purpur-maakeel

**Purpur-maakeel** (*Geoglossum atropurpureum*), ka purpur-pisikeel * Microglossum atropurpureum*, on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest ja ka aruniitudelt.

## Viited

## Välislingid
*
Ebe-limanutt

**Ebe-limanutt** (*Hygrophorus chrysodon*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 

Ebe-limanutt esineb üle kogu põhjapoolkera. Eestis võib teda leida tammikutest, kuid see kasvab ka pärnaga.

Ebe-limanutt on söögiseen, kuid peaaegu olematu maitsega.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Terentius

**Publius Terentius Afer** (195 või 185 või 184 eKr – 159 või 158 eKr) oli vanarooma näitekirjanik. Ta oli Põhja-Aafrikast pärit berber, kes sündis orjana. Terentius kirjutas 6 näidendit, mille esmalavastused toimusid umbes 170–160 eKr. 

Arvatakse, et ta oli sündinud Kartaagos. Roomas märkas tema annet senaator Terentius Lucanus, kes andis talle hea hariduse ja laskis ta vabaks andes talle uue nime. Tema algupärane nimi ei ole teada. Arvatavasti suri ta Kreekas või teekonnal tagasi Rooma.

Ta ei kirjutanud oma teoseid kirjakeeles, vaid kasutas rahvalikku keelepruuki. Nagu ka Plautus, tõlkis ta kreeka komöödiaid, kuid tegi omapoolseid täiendusi ja muudatusi, luues mõnikord kahest eri näidendist ühe. Tema eeskujudeks olid kreeka komöödiakirjanikud, näiteks Menandros. 

Terentiusele omistatakse ütlus "Homo sum, humani nihil a me alienum puto" ('Olen inimene, midagi inimlikku ei pea ma endale võõraks', komöödiast *Heauton Timorumenos* ('Enesepiinaja')).

Terentius on mõjutanud mitmeid uusaja klassikuid, näiteks Molière'i ja Gotthold Ephraim Lessingit.

## Teosed

*Adelphoe
*Andria
*Eunuchus
*Heauton Timorumenos
*Hecyra
*Phormio

## Välislingid

*Terentiuse teoste tekst originaalkeeles
Frank Herbert

**Frank Herbert** (8. oktoober 1920 – 11. veebruar 1986) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Frank Herbert on tuntud eelkõige "Düüni"-sarja loojana. Sarja avaraamat on saanud nii Hugo kui ka Nebula auhinna ning 1998. aastal Eesti Ulmeühingu auhinna Stalker, kui parim tõlketeos.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Düün", tõlkinud Urmas Alas, Varrak, 1996, 2002, 2020, 2021
* "Düüni messias", tõlkinud Viivi Verrev, Varrak, 2002, 2022
* "Düüni lapsed", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2004, 2022
* "Düüni jumal ja keiser", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2005, 2022
* "Düüni ketserid", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2006, 2022
* "Düün – kapiitlisaal", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2007, 2022

## Välislingid
*Düüni sarja ametlik koduleht
*Artikleid Frank Herbertist
Inocutis dryophila

**Tammepässik** (*Inocutis dryophila*) on perekonda *[[Inocutis]]* kuuluv seeneliik.

Seen kuulus varem pässiku perekonda.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist.

## Välislingid
*
Kuldpiimane riisikas

**Kuldpiimane riisikas** ehk **kollasepiimane riisikas** (*Lactarius chrysorrheus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida arumetsadest.

## Viited

## Välislingid
*
Roosapiimane riisikas

**Roosapiimane riisikas** (*Lactarius acris*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Eestikeelses kirjanduses kasutatud ka nimetust **roosa riisikas**, mis on teise liigi (*Lactarius controversus*) nimi.

## Välislingid
Värviline lehtervahelik

**Värviline lehtervahelik** (*Leucopaxillus tricolor*, ka *Leucopaxillus compactus*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida arumetsadest ja aruniitudelt, kuid ka rabaservadest.

## Viited

## Välislingid
* Värviline lehtervahelik andmebaasis eElurikkus
Valge ebašampinjon

**Valge ebašampinjon** (ka **valge sirmik**; *Leucoagaricus nympharum*, sünonüüm *Macrolepiota nympharum*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida arumetsadest.

## Viited
Kellukmürkel (perekond)

**Kellukmürkel** (*Mitrophora*) on mürkliliste sugukonda kuuluv perekond. 

Siia kuulus varem nüüdseks mürkli perekonda liigutatud kellukmürkel (tava-kellukmürkel).

## Välislingid
* Kellukmürkel andmebaasis eElurikkus.
Kroonliudik

**Kroonliudik** (*Sarcosphaera coronaria*) on seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, teeservadest, prahipaikadest ja karjääridest.

Seen on mürgine.

## Välislingid
*
Minos

**Minos** oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuningas, üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, kelle adopteeris ja kasvatas üles Kreeta kuningas Asterion. Minose vennad olid Sarpedon ja Rhadamanthys. Pärast Asterioni surma nõudles Minos trooni ja pagendas vennad.

Minose abikaasa oli Pasiphae, nende lapsed olid Ariadne, Androgeos, Deukalion (mitte segamini ajada Prometheuse pojaga), Phaidra, Glaukos, Katreus, Akakallis ja Xenodike. 

Pausaniase järgi võitis Androgeos Panatenaiadel kõik spordialad ja Ateena kuningas Aigeus saatis ta Marathoni, võitlema suure pulliga. Androgeos sai surma ja Minos sattus raevu.

Igal aastal (mõnede allikate järgi iga 9 aasta tagant) pidi Aigeus valima välja 7 noormeest ja 7 neitsit, kes saadeti Kreetale, kus nad viidi Daidalose ehitatud labürinti Minotaurosele söögiks. Nendele ohverdustele tegi lõpu Aigeuse poeg Theseus, kes Ariadne abiga tappis Minotaurose.
Kui Minos suri, sai temast üks allilma ehk Hadese kolmest kohtunikust koos Aiakose ja Rhadamanthysega.

Minose järgi on nimetatud Minose kultuur.
Rover Light Armoured Car

**Rover Light Armoured Car**, tuntud ka lihtsalt Roveri nime all, oli Austraalias Teise maailmasõja ajal toodetud soomusauto.

## Ajalugu
Teise maailmasõja alguses ei suutnud Ühendkuningriik toota piisaval hulgal soomustatud lahingumasinaid, et varustada nendega Rahvaste ühenduse riike. See sundis Rahvaste ühenduse liikmeid enda soomusmasinaid välja töötama. 

Rover konstrueeriti 1941. aastal. See põhines kolmetonnisel Fordi CMP veokil. Kasutati kahte šassiid F60L-i või lühemat F60S-i. Soomustatud kered tootis Ruskn Motor Bodies Pty Ltd Melbourne'is. Tootmine lõpetati 1943. aastal pärast 238 masina tootmist.

Austraalia armee võttis Roveri kasutusele 1942. aasta aprillis. Seda kasutati peamiselt meeskondade koolitamiseks ja lahingus seda ei kasutatud. Soomusauto oli pealt avatud ja ava kuju tõttu kutsuti seda ka "liikuvaks kaevikuks". Roveri meeskond koosnes viiest liikmest: juht ja komandör istusid ees, kaks laskurit ja raadiooperaator paiknesid meeskonnaruumis. Masin oli relvastatud kolme Vickersi või Breni kuulipildujaga. Laskeavad paiknesid ees ja külgedel. Katus oli poollahtine ja torn puudus. Kasutamisel selgus, et vaatamata suhteliselt õhukesele soomusele on masin ülekoormatud ja uimane ning kuumenes ohtlikult üle.

Kui Austraaliasse hakkas 1943. aasta lõpus jõudma USA päritolu soomusautosid, siis hakati neid Roverite asemel kasutama ja 1944. kuulutati Rover iganenuks.

Kaks taastatud Rover Mk II masinat on näitusel Austraalia muuseumides: üks Port Adelaide'is National Military Vehicle Museumis ja teine Puckapunyalis Kuningliku Austraalia Soomuskorpuse Tankimuuseumis. 

## Variandid
*Mk I – F60L šassiil (40 tk)
*MK II – F60S šassiil (198 tk)

## Viited

## Kirjandus
*Michael K. Cecil *Australian Military Equipment Profiles vol. 3, Australian Scout and Armoured Cars 1933 to 1945*, 1993 Australian Military Equipment Profiles, ISBN 0-646-14611-4.
*Leland Ness *Jane's World War II Tanks and Fighting Vehicles* Harper Collins Publishing 2002 ISBN 978-0007112289

## Välislingid

*Old CMP (1). Pilte
*Old CMP (2). Pilte
Hyllos

**Hyllos** (vanakreeka keeles Ὕλλος) on vanakreeka mütoloogias Heraklese ja Deianeira vanim poeg. Ta võttis naiseks Iole, kelle Herakles oli toonud kaasa Oichaliast.

Pärast Heraklese surma kiusas Eurystheus tema järeltulijaid ehk herakleide taga. Võitluses tappis Hyllos Eurystheuse. Ta ise suri kahevõitluses Echemosega.
Merineid (skulptuur)

"**Merineid**" (algse nimega "**Virupiiga"**) on eesti kujuri Edgar Viiesi 1980. aastal loodud pronksskulptuur, mis oli pühendatud XXII olümpiamängude Tallinna purjeregatile. 

Horisontaalselt viis ja vertikaalselt kolm ja pool meetrit pikk pronksist skulptuur püstub kahe meetri kõrgusel punasest graniidist alusel. Skulptuur kujutab laineharja mähkunud näkineidu. Osa tema juustest on pillikeeltena pingul, mida näkk ise sõrmitseb. Otsevaates meenutavad neiu juuksed laeva purjesid, mis sümboliseerib Tallinna kui olümpiaregati linna. Skulptuur püstitati Tallinnas Tammsaare parki Viru hotelli kõrvale basseini 1981. aastal.  

1995. aastal tunnistati see kunstimälestiseks. Seoses Viru hotelli ümberehitustöödega 2004. aastal hotelli basseinid likvideeriti ning skulptuur eemaldati. 2006. aastal paigaldati "Merineid" hotelli kõrvale graniitpostamendi otsa. 

## Viited

## Välislingid
*
Harilik linnukaan

**Harilik linnukaan** (*Theromyzon tessulatum*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv parasiitse kaani liik.

Harilikul linnukaanil on 8 silma, 25–30 mm pikkune pooleldi läbipaistev, lamenenud, pehme ja korrapäratu kujuga keha. Vähearenenud ees-inimnapaga kinnitub harilik linnukaan veelindude hingamisteedesse või suhu. Eestis paiguti esinevat liiki võib leida kõikidest veekogudest, v.a kiirevoolulistest jõgedest.

## Vaata ka
*kalakaan
*pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
Hermione

**Hermione** (vanakreeka keeles Ἑρμιόνη) on vanakreeka mütoloogias kuningas Menelaose ja Helena tütar, Neoptolemose naine.

Tema ja Neoptolemose abielu oli lastetu. Hermione kahtlustas, et Andromache, kelle Neoptolemos oli Trooja sõjast vangina kaasa toonud, on mehe ära nõidunud, ja üritas naist tappa.

Neoptolemos läks Delfi oraaklilt uurima, miks tema ja Hermione abielu on lastetu, ent Orestes tappis ta. Hiljem abiellus Hermione Orestesega, neil oli poeg Teisamenos.
Androgeos

**Androgeos** (vanakreeka keeles Ἀνδρόγεως) oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuninga Minose ja Pasiphae poeg. Pausaniase järgi oli Androgeose surm põhjuseks, miks Minose ja Ateena kuninga Aigeuse vahel tekkis vaen.
Kilpkonnakaan

**Kilpkonnakaan** (*Haementeria costata*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv parasiitne kaani liik.

Nõrgalt arenenud eesiminapa ja 2 silmaga kilpkonnakaanil on 60–70 mm pikkune kreemjas või helepruun keha ning piki selga 1 tume triip ja 5–7 rida väikesi näsasid. Eestis on see liik haruldane, puudub Briti saartel ja Põhja-Fennoskandias, kuid üldiselt levinud ja tavaline. Imeb veelindude ja -imetajate verd.

## Vaata ka
*harilik linnukaan
*pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
Sarpedon

**Sarpedon** oli vanakreeka mütoloogias üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, Minose ja Rhadamanthyse vend. 

Pärast kasuisa, Kreeta kuninga Asterioni surma haaras Minos trooni ja pagendas vennad. Sarpedonist sai Lüükia kuningas.
Rhadamanthys

**Rhadamanthys** (vanakreeka keeles Ῥαδάμανθυς) on vanakreeka mütoloogias üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, Minose ja Sarpedoni vend. Temast sai üks kolmest allilma kohtunikust koos Minose ja Aiakosega.
Gene Kelly

**Gene Kelly**, õieti **Eugene Curran Kelly** (23. august 1912 – 2. veebruar 1996) oli ameerika tantsija, koreograaf, laulja, näitleja, lavastaja ja produtsent.

Ta oli tuntud oma energilise ja sportliku tantsustiili poolest ning püüdis luua uut laiemale avalikkusele kättesaadavat ameerikalikku tantsuvormi, mida ta nimetas "tantsuks tavainimesele". Ta mängis 1940. ja 1950. aastate enim hinnatud muusikalfilmides, lõi koreograafiat ja koos Stanley Doneniga ka lavastas mõned neist. Tema iseseisev režissööridebüüt toimus 1956. aastal, kui linale tuli "Invitation to the Dance".

Kelly on tuntud oma osatäitmistega filmis "Ameeriklane Pariisis" (1951) ja "Singin' in the Rain" (1952) ning teistes selle ajastu muusikalfilmides. Hiljem, 1950. aastatel, kui muusikalfilmide populaarsus vähenes, mängis ta peaosi tavafilmides.

1967. aastal mängis ta Jacques Demy muusikalfilmis "Rocheforti tüdrukud".

## Tunnustus
*1960 – Auleegioni rüütliklassi orden 
*1994 – National Medal of Arts 
*1952 – elutöö-Oscar
*1985 – AFI elutööauhind
### Festivaliauhinnad
*1956 – Kuldkaru (Kelly film "Invitation to the Dance")
*1964 – parima meespeaosatäitja auhind Locarno filmifestivalil (roll filmis "What a Way to Go!")

## Välislingid
*
*
Kalle Küttis

**Kalle Küttis** (sündinud 14. märtsil 1950 Kohtla-Järvel) on Eesti haridustegelane. 

Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia erialal (uurimisteema oli Ida-Virumaa tehnogeensed maastikud). Hiljem on ta õppinud Tartu Ülikoolis psühholoogiat ning 2003. aastal kaitsnud seal koolikorralduse alal magistritöö ja saanud magistrikraadi. 

Ta on töötanud Mustla Keskkoolis õpetaja ja direktorina, Viljandi maavalitsuse haridusosakonna juhatajana ning Viljandi maavanemana (2004–2009). Ta on Viljandi Haigla nõukogu liige ja Tiigrihüppe Sihtasutuse nõukogu esimees.

Aprillist 2009 oli ta Haridus- ja Teadusministeeriumi üld- ja kutsehariduse asekantsler. 2013. aastast töötas ta samas ministeeriumis koolivõrgu juhina ning keskendus riigigümnaasiumide projektile.

Alates 2022. aastast on ta Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurlooži suurmeister.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Harilik lamekaan

**Harilik lamekaan** ehk **iil** (*Glossiphonia complanata*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Harilik lamekaan on 6 silmaga 25-30 mm pikkuse lameda, piklikmunajas, kõva kahvatusrohelise või helepruunil taustal kollase laigulise kehaga. Selgrootutest toituval, pms. tigudest, kaan on Euroopas üks tavalisemaid ja levinumaid liike, Eestis harilik.

## Vaata ka
*hele lamekaan
*pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
Asterion

**Asterion** või **Asterios** (vanakreeka Ἀστερίων või Ἀστέριος, e. k. tähine, tähtede valitseja) oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuningas, kellest sai Europe abikaasa ning Zeusi ja Europe poegade Minose, Sarpedoni ja Rhadamanthyse kasuisa. Pärast Asterioni surma sai kuningaks Minos.
Tõnu Alveus

**Tõnu Alveus** (sündinud 8. märtsil 1956 ) on eesti filminäitleja. 

Ta on mänginud Lesta rolli filmides "Kevade", "Sügis" ja "Talve". 

Teda taheti ka filmi "Suvi" sama rolli mängima, kuid ta viibis sel ajal sundajateenistuses Nõukogude armees ja filmis osalemine osutus seetõttu võimatuks.

Tõnu Alveus on töötanud taksojuhina, Eesti Televisiooni operaatorina, autojuhina ning kiirabiautojuhi ja parameedikuna.

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Alveus andmebaasis IMDb
Volvo (automark)

**Volvo Car Corporation** (või **Volvo Personvagnar AB**) on 1927. aastal asutatud Rootsi autotootja.

Veoautosid ja ehitusmasinaid tootev Volvo AB ja Volvo Cars on alates 1999. aastast eraldiseisvad ettevõtted, kui Volvo Car sõiduautode tootmise omandas Ford Motor Company. Järgmine omanikuvahetuse toimus 2010. aastal kui Volvo Cari uueks omanikuks sai Hiina päritolu Zhejiang Geely Holding Group. 

Esimene Geelyga koostöös välja töötatud auto on 2016. aastal esitletud Volvo XC90.

## Vaata ka
* Volvo Concept Estate
* Volvo 850
* Volvo XC90

## Välislingid
* Volvo Cars Estonia
Hele lamekaan

**Hele lamekaan** (*Alboglossiphonia heteroclita*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Kahes tahapoole lahknevas pikireas 6 silmaga 10-15 mm pikkune ühtlaselt kahvatu kreemikaskollane, lame piklikmunajas pehme ja papillideta kaan. Nõrgalt arenenud ees-inimnappaga hele lamekaan toitub selgrootutest ning on Eestis levinud kohati.

## Vaata ka
*harilik lamekaan
*pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
SC Freiburg

**Sport-Club Freiburg e.V.** on Saksamaa jalgpalliklubi, mis mängib Bundesligas. Klubi baseerub Freiburgis. 

Freiburgi läbi aegade suurim väravakütt on Saksamaa jalgpallikoondise praegune peatreener Joachim Löw, kes lõi klubi särgis kokku 81 väravat.

## Praegune koosseis
*Seisuga 10. juuli 2019*

## Saavutused
*2. Bundesliga
****Võidud**: 1992–93, 2002–03, 2008–09, 2015–16

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
Montreal Canadiens

**Montreal Canadiens** (prantsuse *Canadiens de Montréal*)  on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.

Klubi kodulinn on Montréal. Kodumänge peab Bell Centre'is.

Montreal Canadiens on võitnud Stanley karika 24 korda.

Klubi peatreener on Martin St. Louis.

## Mängijad
*Seisuga 9. detsember 2025*

## Saavutused
*Stanley karika võidud (24):
**1915–16, 1923–24, 1929–30, 1930–31, 1943–44, 1945–46, 1952–53, 1955–56, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1964–65, 1965–66, 1967–68, 1968–69, 1970–71, 1972–73, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1985–86, 1992–93
*Konverentsi võidud (8):
**1975–76, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1980–81, 1985–86, 1988–89, 1992–93
*Divisjoni võidud (24):
**1927–28, 1928–29, 1930–31, 1931–32, 1936–37, 1967–68, 1968–69, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1978–79, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1984–85, 1987–88, 1988–89, 1991–92, 2007–08, 2012–13, 2014–15, 2016–17

## Igavikustatud särginumbrid
* **1**   Jacques Plante
* **2**   Doug Harvey
* **3**   Émile Bouchard
* **4**  Jean Béliveau 
* **5**  Bernie Geoffrion  **5**   Guy Lapointe
* **7**  Howie Morenz
* **9**  Maurice Richard
* **10**  Guy Lafleur
* **12**  Dickie Moore  **12**   Yvan Cournoyer
* **16**  Henri Richard  **16**   Elmer Lach
* **18**  Serge Savard
* **19**  Larry Robinson
* **23**  Bob Gainey
* **29**  Ken Dryden
* **33**  Patrick Roy
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* http://nhl.com/canadiens

## Viited
SpVgg Greuther Fürth

**SpVgg Greuther Fürth** on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi baseerub Fürthis. Klubi mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.

Klubi on asutatud 1903. aastal. Greuther Fürthi edukaim periood oli 1920. ja 1930. aastatel, mil tuldi kolm korda Saksamaa meistriks. Bundesligas mängis Greuther Fürth esimest korda alles hooajal 2012/13. Pärast seda mängiti Bundesligas uuesti hooajal 2021/22, kuid sarnaselt hooajaga 2012/13 jäädi liigas taas viimaseks ehk 18. kohale.

## Praegune koosseis
*Seisuga 10. juuli 2023*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Pehmekaan

**Pehmekaan** (*Boreobdella verrucata*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Pehmekaani 20-25 mm pikkune keha on lame, tumeroheline, kahe tumeda pikitriibuga ja rohekasvalgete või kollaste laikudega. Ees-iminapp nõrgalt arenenud ja seljal on näsad, mis igal kolmandal rõngal puuduvad. Toitub peamiselt tigudest ja on Euroopas laialt levinud Eestis haruldane. Elab enamasti taimerikastes järvedes ja aeglase vooluga jõgedes.

## Vaata ka
* hele lamekaan
* pisikaan

## Viited

## Välislingid
*
Electrolux

**AB Electrolux** (tuntud kui **Electrolux**) on Rootsi kodumasinaid ja -elektroonikaseadmeid tootev ettevõte, suuruselt teine koduelektroonikatootja maailmas (Whirlpooli järel). 

Ettevõtte peakorter asub Rootsis Stockholmis.

Ettevõtte oli üks esimesi suurte tolmuimejate tootjaid. 1910. aastate lõpus tõi Electrolux turule rootsi teadlaste Baltazar von Plateni ja Carl Muntersi välja töötatud külmiku.

## Viited
Geir Suursild

**Geir Suursild** (sündinud 13. oktoobril 1994) on Eesti sõudja.

Ta on lõpetanud 2013. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tallinna Tehnikaülikooli logistika erialal. 

Aastast 2014 Millest OÜ juhatuse liige. Alates 2018 tegutsenud Hiinas noortetreenerina.

## Sõudmine
188 cm, 87 kg

Sportima hakkas 2000 Tanel Randla jalgpallitreeninguil, aastast 2004 tegeles Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel sõudmisega.. 

### Tulemused
*U-23 MM-il 2014 9., 2015 11. ja 2016 14. koht; 
*Suveuniversiaadidel 2015 Gwangjus 5., 2013 Kaasanis 7. ja 2011 Shenzhenis 12. koht.
*2013 paarisaerulisel neljapaadil U-23 MM-il  11. koht. 
*2012. aasta suveolümpiamängudel võistles Suursild meeste paarisaerulise kahepaadi koosseisus koos Jüri-Mikk Udamiga. Meeskond sai 13. koha.
*2012 M2x **U-19 Euroopa Meister** koos Jüri-Mikk Udamiga.
*2012 noorte MM M2x 4.koht, 
*Tulnud 7. korral Eesti meistriks: 
**2016 ja 2017 ühepaadil,
**2016 paarisaerulisel kahepaadil,
**2016 roolijata neljapaadil
**2013, 2014 ja 2016 kaheksapaadil.

## Tunnustus

*Pärnu linna ja Pärnumaa parim noorsportlane 2012
*Tahkuranna valla parim sportlane 2011
*Sõudeliidu parim noorsõudja 2011–12 ning juunior (U-23) 2014–16.

## Viited
Pasiphae

**Pasiphae** oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuninga Minose abikaasa, päikesejumal Heliose ja okeaniid Perseise tütar. Poseidon oli Minose peale solvunud, sest kuningas polnud talle ohverdanud ilusat valget sõnni, karistuseks pani ta Pasiphae sõnnisse armuma. Sellest ühendusest sündis Minotauros, härja pea ja mehe kehaga koletis, kelle jaoks Minos laskis Daidalosel ehitada labürindi.
Pisikaan

**Pisikaan** (*Helobdella stagnalis*) on lamekaanlaste (*Glossiphoniidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Pisikaan on 10–12 mm pikkune, kreemjas või tuhmkollane ja lameda kehaga. Seljal on väike kõva kilbike, ees-iminapp on nõrgalt arenenud ja pisikaanil on 2 silma. Toitub selgrootutest ja on harilik liik Eestis.

## Vaata ka
*hele lamekaan
*hobukaan

## Viited

## Välislingid
*
Apsu

**Apsu** (ka **Abzu**; kiilkirjas ZU.AB, sumeri *abzu*, akkadi *apsû*; sõna-sõnalt *ab* 'ookean' + *zu* 'teadma' või 'sügav') oli jumal Mesopotaamia mütoloogias, maa-aluse magevee kehastus, millest said alguse järved, jõed, allikad ja kaevud.

Sumeri kosmogoonias elas jumal Enki (akkadi Ea) koos oma pere ja alamatega enne inimeste loomist Apsus.

Babüloonia tekstis "Enûma eliš" on Apsu isikustatud jumal, soolase ookeani kehastuse Tiamati abikaasa.

Sama nime kandsid Babüloonia ja Assüüria templites püha vee anumad, mis sarnanesid islami rituaalse pesemisanuma või kristliku ristimisvaagnaga.
Mussoni vald

**Musson** on  vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

## Asulad
Musson, Mussy-la-Ville, Signeulx, Willancourt, Baranzy ja Gennevaux.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse keeles)
*Aerofotod
Harilik ahaskaan

**Harilik ahaskaan** (*Erpobdella octoculata*) on ahaskaanlaste (*Erpobdellidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Harilikul ahaskaanil on pruun, kollase mustriga ja väikeste mustade laikudega või võrkja mustriga 35-40 mm pikkune peaaegu ruljas sale keha. Kahes põiki reas 8 raskesti eristatavat silma ning ees-iminapp on nõrgalt arenenud. Toitub väikestest selgrootutest. Eestis kõige harilikum ahaskaan, eriti järvedes ja jõgedes.

## Vaata ka
*hele ahaskaan
*ilukaan

## Viited

## Välislingid
*
Hele ahaskaan

**Hele ahaskaan** (*Erpobdella testacea*) on ahaskaanlaste (*Erpobdellidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Sarnaneb Hariliku ahaskaaniga. Ilma mustrita ühtlaselt pruun keha. Toitub väikestest selgrootutest (sh. ussidest ja putukavastsetest) ja on Eestis taimerikastes rohketoitelistes tiikides ja soodes.

## Vaata ka
*harilik ahaskaan
*ilukaan

## Viited

## Välislingid
*
Teogoonia

**Teogoonia** on õpetus jumalate saamisloost. Suuremas osas polüteistlikest usunditest on olemas põhjendus või kirjeldus, kuidas jumalad alguse said. Monoteistlikes usundites seda üldjuhul pole.

Sageli hõlmab teogoonia ulatuslikke loetelusid jumalate põlvnemisest ja sugupuust. Lähis-Ida ja Vahemere usundites on levinud arusaam jumalate põlvkondadest, millest mitmed on kukutanud eelmise.

Samas võisid esimesed jumalad sündida ka (täielikult) isikustamata ürgjõududest nagu ookean, taevas või tühjus.

Teogoonia näiteks on Vana-Kreeka puhul Hesiodose "Jumalate põlvnemine" ("Theogonia"), Babüloonias aga "Babüloonia loomiseepos" ("Enûma Eliš").
Henry Morton Stanley

**Sir Henry Morton Stanley** (sünninimi **John Rowlands**; 28. jaanuar 1841 &ndash; 10. mai 1904) oli kõmri päritolu Suurbritannia ajakirjanik ja maadeavastaja.

Stanley sai tuntuks Aafrika-uurijana ning Aafrikas kaduma läinud maadeuurija David Livingstone'i leidjana. Tuntud on tema lause, mille ta väidetavalt ütles, kui oli Livingstone'i leidnud: "Dr. Livingstone, ma oletan?" ("Dr. Livingstone, I presume?")

## Välislingid
Otto Sverdrup

**Otto Neumann Knoph Sverdrup** (31. oktoober 1854 Bindal, Helgeland &ndash; 26. november 1930) oli Norra meremees ja polaaruurija.
Takida

**Takida** on Rootsi rokkansambel, mis asutati 1999. aastal Ånge linnas.

Ansambli nimi on pandud Jaapani animesarja "Nagareboshi Gin" tegelase Gohei Takeda nime järgi.

## Ajalugu

2000. aastal salvestas Takida oma esimese demo "Old" ja 2005. aastal sõlmiti leping Ninetone Recordsiga. 2006. aasta jaanuaris ilmus ansambli esimene singel "Losing" ja sama aasta aprillis ka esimene album "...Make You Breathe". 2007. aastal ilmus album "Bury the Lies".

Pärast "Bury The Liesi" edu sai Takida pakkumisi suurtelt plaadifirmadelt, aga ütles neile ära. Kolmas album "The Darker Instinct" avaldati oma plaadifirma Takida AB kaudu.

## Diskograafia

### Albumid

* "...Make You Breathe" (2006)
* "Bury the Lies" (2007)
* "The Darker Instinct" (2009)
* "The Burning Heart" (2011)

## Liikmed
* Robert Petterson (vokaal, klaver)
* Tomas Wallin (kitarr)
* Mattias Larsson (kitarr)
* Fredrik Pålsson (basskitarr)
* Kristoffer Söderström (trummid)
Enkidu

**Enkidu** oli Sumerist pärit Gilgameši eepose tegelane, eri tõlgenduste kohaselt kas peategelase, Uruki linna valitseja Gilgameši sõber, teener või ori. Algselt taevajumal Ani poolt maale nuhtluseks saadetud metsmees Enkidu tsiviliseeriti õlle ja lõbunaise Šamhati abiga.

Ühe müüdi kohaselt rändasid Gilgameš ja Enkidu koos põhja poole pühale mäele, kus tapsid pühade seedrite valvuri Huwawa ning tõid koju tagasi väärtuslikku puitu. Teises loos suri Enkidu, püüdes tuua allilmast tagasi Gilgameši maa alla vajunud muusikariistu. Tema vaim tuli kõnelema leinava Gilgamešiga ja kirjeldas allilma kui maapealse ilma kahvatut koopiat, kus surnute heaolu sõltub neile toodavatest ohvriandidest.
Enûma eliš

**"Enûma eliš"** on Babüloonia loomismüüt, mida nimetatakse selle algussõnade ("Kui üleval") järgi. See on üks tähtsamaid allikaid Babüloonia maailmapildi mõistmisel. "Enûma eliši" keskmes on peajumal Marduki ülemvõim ning inimeste loomine jumalate teenistusse. Teksti algne eesmärk oli mitte teoloogia või teogoonia kujutus, vaid Babüloni linna jumala Marduki tõstmine kultuses teistest Mesopotaamia jumalatest tähtsamale kohale.

Tekst pärineb tõenäoliselt pronksiajast, kas siis ligikaudu Hammurabi valitsusajast või kassiitide perioodi algusest (18.–16. sajand eKr), ehkki mõne hinnangu kohaselt sündis see alles 1100. aasta paiku eKr.

"Enûma eliš" koosneb umbes tuhandest reast, mis on kirjutatud vanababüloonia keeles seitsmele savitahvlile, millest igal on 115–170 rida. Viies tahvel on tänini suuremalt jaolt puudu. Teksti avastas Austen Henry Layard 1849. aastal (fragmentidena) Aššurbanipali raamatukogu varemeis Ninives (tänapäevane Mosul Iraagis) ning avaldas George Smith 1876. aastal.

## Tõlge eesti keelde
* "Enûma eliš. Babüloonia loomiseepos", akkadi keelest tõlkinud ja eessõna Amar Annus. Kirjastuskeskus 2003. ISBN 9985944836
Nergal

**Nergal** oli Mesopotaamia usundi surmajumal, allilma valitseja. Ta läkitas maa peale haigusi ja muid hädasid, kuid võis ka neist päästa. Tema vesiir oli Mummu.
Helgeland

**Helgeland** on lõunapoolseim piirkond Põhja-Norras. See on Nordlandi maakonna osa, mis paikneb põhjapolaarjoonest lõuna pool. Põhjas piirneb see Saltfjelleti mägede ja Svartiseni liustikuga, mis moodustavad looduspiiri Salteni piirkonnaga. Lõunas piirneb Helgeland Trøndelagi maakonnaga.

Helgelandi pindala on 18 832 km², elanike arv on umbes 79 000. Piirkonnas on neli linna (lõunast põhja poole): Brønnøysund, Mosjøen, Sandnessjøen ja Mo i Rana.


Dønnamannen.JPG|Dønnamannen (*Dønna inimene*)
Rødøy3.jpg|Rødøyløva mägi (Rødøy lõvi)
Lomsdalen.jpg|Lomsdalen-Visteni rahvuspargi osa
Utsikt mot Vefsn.JPG|Korgfjelleti mägi
Røssvatnet with Dårtindan & Lukttinden, 2011 June.jpg|Røssvatnet, suuruselt teine Norra järv


## Välislingid
* helgeland.no / helgeland.com
Triip-ahaskaan

**Triip-ahaskaan** (*Erpobdella lineata*) on ahaskaanlaste (*Erpobdellidae*) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.

Sarnaneb hariliku ja heleda ahaskaaniga. Triip-ahaskaan on 25–30 mm pikkune, punakaspruun, seljal 4 pruunikasmusta pikitriipu ja iga 5. rõngas veidi laiem kui teised, kuid see on jälgitav ainult surnud isenditel. Toitub väikestest selgrootutest. Teda leidub Eestis kohati külmades puhastes järvedes, kuid ka taimerohketes ajutistes lompides, mis suvel kuivavad.

## Vaata ka
*harilik ahaskaan
*ilukaan

## Viited

## Välislingid
*
Hotton

**Hotton** on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

Paikkond on tuntud koobaste poolest, milles leidub rikkalikult speleoteeme.


Hotton JPG08.jpg|Vesiveski (1729) Ourthe'i jõel
Werpin ChurchExterior.JPG|
Hotton OurtheFun.JPG|
0 Ny - Eglise Notre-Dame (1).jpg|
Hotton-Caves-15.JPG|
Hotton JPG01.jpg|Kirik Ourthe'i jõe kaldal


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
Lihaloom

**Lihaloom** on koduloom, keda kasvatatakse liha kui toiduaine saamise eesmärgil. Levinumad lihaloomad on lehm ja siga, samuti kasvatatakse liha pärast lambaid, kitsi jts. Sama loomaliiki eri tõuge võidakse kasvatada eri otstarvetel, näiteks on piimalehmad, lihalehmad ja ka liha-piimalehmad, kellelt saadakse nii piima kui ka liha. 

Osa roheliste ideoloogiate pooldajaist võitleb lihaloomakasvatuse lõpetamise või vähendamise poolt, kuna lihatootmise ökoloogiline jalajälg on levinud hinnangute kohaselt suurem kui taimekasvatusel. Selle vastu võidakse olla ka eetilistel põhjustel, kuna lihaloomalt liha saamiseks tuleb loom tavaliselt tappa. Alternatiivsed lihatootmisviisid (liha kasvatamine koena laboris, liha eemaldamine looma tapmata) kuuluvad tänini ulme valda.

## Vaata ka
*Jahiuluk
Pansarbil m/39

**Pansarbil m/39** (**Pbil m/39**, ka **Lynx**) oli neljarattaveoga Rootsi soomusauto, mis konstrueeriti enne teist maailmasõda. Soomukit toodeti aastatel 1939–1942 ning seda kasutasid Taani, Rootsi ja Dominikaani Vabariik.

## Ajalugu
Rootsi ettevõte AB Landsverk hakkas Pansarbil m/39-t Lynxi nime all välja töötama 1937. aastal Taani jaoks. Masin valmis 1938. aastal ja esimesed kolm anti sama aasta aprillis Taanile üle. Kui Saksamaa Taani tungis, ootas Kopenhaagenisse saatmist veel 15 masinat. Rootsi võimud konfiskeerisid saadetise ja Rootsi armee võttis masinad kasutusele Pansarbil m/39 nime all. Esimesed masinad tootis Landsverk. Lisaks telliti veel 30 soomusautot, mis esimesest partiist veidi erinesid ja mille tähiseks sai **Pansarbil m/40**. Teine partii toodeti Volvos, sest Landesverkil puudusid võimalused tellimust täita. 

Rootsis kasutati neid peamiselt soomusüksustes luuremasinatena. Kolmteist masinat müüdi 1956. aastal Dominikaani Vabariigile.

## Ehitus
Pansarbil m/39 oli madala kerega. Soomus oli suhteliselt õhuke, maksimaalselt 18 millimeetrit, kuid oli hästi paigutatud ja kaldus. Meeskond oli kuueliikmeline ees istusid juht ja kuulipildur, taga tagumine juht ja tagumine kuulipildur. Keskel 360 kraadi pööratavas tornis paiknesid komandör ja üks laskur. Taani masinad olid relvastatud 20 mm Madseni automaatkahuriga, Rootsi masinad 20 mm Boforsi automaatkahuriga m/40. Lisaks oli soomusautol kolm 8 mm kuulipildujat: üks kummagi juhi kõrval ja üks tornis kahuriga paralleelselt. Mootor paiknes vasakul keskel. Landsverki toodetud masinad kasutasid 142-hobujõulist Scania-Vabise mootorit ja Volvo toodetud masinad 145-hobujõulist Volvo mootorit. Volvo toodetud masinatel kasutati tähist m/40, kuid väliselt on versiooni eristamatud.

## Viited

## Kirjandus
* Leland Ness *Jane's World War II Tanks and Fighting Vehicles* Harper Collins Publishing 2002 ISBN 978-0007112289

## Välislingid
* Pansarbil m/39 and m/40 "Lynx"
Luis Váez de Torres

**Luís Vaz de Torres** (galeegi või portugali keeles), ka **Luis Váez de Torres** (hispaania keeles), (u 1565) oli 16.–17. sajandi meresõitja ja maadeavastaja, kes reisis Hispaania kuninga ülesandel.

Torres avastas ja läbis esimese eurooplasena väina Austraalia mandri ja Uus-Guinea saare vahel. Tänapäeval kannab see tema nime (Torrese väin).
Katseloom

**Katseloom** (ka **laboratooriumiloom**, **laboriloom**) on loom, kellega tehakse teaduslikke või tehnilisi katseid. Katseloomi kasutatakse eelkõige meditsiinis, kuid ka näiteks kosmeetikatööstuse tootearenduses, kui uute preparaatide toime vajab alles selgitamist. Samuti tuleb enne inimeste peal rakendamist kontrollida uue ravimi või kosmeetikatoote ohutust. Levinuimad katseloomad on rotid (laborirott), palju kasutatakse ka hiiri (laborihiir).

Üldlevinud põhimõte on, et katseloomadele ei tohi tekitada põhjendamatuid kannatusi. Katsed on tavaliselt reguleeritud seadustega ning nende lubamise või mittelubamise otsustavad kindlad komisjonid.

## Vaata ka
* Mudelorganism
Toaloom

**Toaloom** on inimese eluruumides peetav koduloom, üldjuhul lemmikloom, keda ei kasvatata liha, piima, villa vms saaduste pärast. 

Mõne liigi puhul sõltub toalooma staatus eelkõige tõust ja loomapidaja eelistustest: mõned koeratõud on toas pidamiseks ebamugavalt suured ja karvased, mõned aga õues pidamiseks liiga väikesed ja õrna tervisega. Tavaliselt ei nimetata toaloomadeks akvaariumikalu, ehkki akvaariumid paiknevad üldjuhul toas, eriti Eesti kliimas.
Tööloom

**Tööloom** on koduloom, keda peetakse eelkõige töö otstarbel, näiteks valveloomana või veoloomana. Levinumad tööloomad on koerad ja hobused, kuid tööloomadena peetakse ka pühvleid, härgi jts. Harvemini rakendatakse tööloomadena ka kasse, delfiine jts.
Franz Beckenbauer Supercup

**Franz Beckenbauer Supercup** on Saksamaal jalgpallihooaja eel peetav ühemänguline tiitlivõistlus valitseva Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel.

Esimene ametlik Saksamaa superkarikafinaal peeti 1987. aastal. Aastatel 1987–1996 ja kandis võistlus DFB-Supercupi nime ja seda korraldas Saksamaa Jalgpalliliit. Aastatel 1997–2007 Supercupi ei toimunud ning seda asendas hooajaeelne turniir DFL-Ligapokal. 2008. ja 2009. aastal mängiti Saksamaa meistri ja karikavõitja vahel mitteametlikke Supercupi nime kandvaid sõprusmänge. 2010. aastal ametlik Supercup taastati ning võistlust korraldab DFL.

Kui üks klubi on võitnud eelneval hooajal nii Saksamaa meistrivõistlused kui ka karikavõistlused, on alates 2010. aastast kehtivate reeglite järgi tema vastaseks Bundesligas teise koha saanud meeskond. Viigiga lõppeva normaalaja järel lisaaega ei mängita ning võitja selgitatakse penaltiseerias. Võistlust võõrustava staadioni määrab DFL. Tavaliselt toimub mäng karikavõitja või liigas teiseks tulnud meeskonna kodustaadionil. 

## DFL-Supercupi võitjad
Buffalo Sabres

**Buffalo Sabres** on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.

Klubi on asutatud 1970. aastal. Selle kodulinn on Buffalo New Yorgi osariigis. Koduväljak asub KeyBank Centeris. 

Sabres on 2010. aastatel olnud üks NHL-i nõrgemaid meeskondi. Aastatel 2020–2021 kaotas Sabres 18 matši järjest, purustades sellega NHL-i rekordi, kuigi mõned Sabresi kaotused lahendati alles lisaajal või võiduväravas.

## Mängijad
*Seisuga 11. detsember 2025*

## Saavutused
*Konverentsi võidud (3):
**1974–75, 1979–80, 1998–99
*Presidents' Trophy (1):
**2006–07
*Divisjoni võidud (6):
**1974–75, 1979–80, 1980–81, 1996–97, 2006–07, 2009–10

## Igavikustatud särginumbrid
* **2**   Tim Horton
* **7**   Rick Martin
* **11**   Gilbert Perreault
* **14**   René Robert
* **16**   Pat LaFontaine
* **18**   Danny Gare
* **30**   Ryan Miller
* **39**   Dominik Hašek
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* https://www.nhl.com/sabres

## Viited
Metsloom

**Metsloom** on metsikuna elutsev loom, vastandina inimese kodustatud hoolealusena elavatele koduloomadele. 

Metsloomad ei ole aretatud ja neil pole tõuge, ehkki nad võivad vahel ristuda koduloomadega (näiteks hunt ja koer). 

Vaatamata nimetusele ei kuulu metsloomade hulka üksnes metsas elavad loomad. Leidub ka loomi, keda tavaliselt ei nimetata kodu- ega metsloomadeks, näiteks inimeste läheduses elavad parasiidid (lutikad, täid, koid jne).