Prantsusmaa haldusjaotus

Prantsusmaa on halduslikult jaotatud piirkondadeks, departemangudeks, ringkondadeks, kantoniteks ja valdadeks.

## Ülevaade

Prantsusmaa haldusüksused koos ülemeredepartemangudega 2025 aastal oli:

* 18 piirkonda
** 101 departemangu
*** 333 ringkonda
**** 4039 kantonit
***** 34 875 valda (2025)
* 3 ülemereterritooriumi

## Piirkonnad

Prantsusmaa on jagatud 18. piirkonnaks (*région métropolitaine*, mitmuses *régions métropolitaines*). Emamaal on 12 piirkonda ning eristaatuses olev Korsika saar. Lisaks neile on veel viis meretagust piirkonda (*régions d'outre-mer*): Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique, Réunion ja Mayotte. Piirkonda juhib *préfet de region* ehk piirkonna prefekt.
 

Prantsuse Euroopa osa piirkonnad:

¹ bretooni keeles
² prantsuse ja korsika keeles

## Departemangud

Piirkonnad on jaotatud kokku 101 departemanguks (*département*). Prantsusmaa põhiosas (sealhulgas Korsika) on 96 departemangu ning ülejäänud 5 on ülemereterritooriumidel: Martinique'il, Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Réunionil ning Saint-Pierre ja Miquelonil ja tinglik departemang Mayotte.

Enamik departemange on nimetatud nende geograafiliste paikade järgi. Peamiselt on nad tuntud kahekohalise numbrilise tähisega, mida kasutatakse sihtnumbri kahe esimese ning auto numbrimärgi kahe viimase numbrina. Valitsus on esindatud igas departemangus prefektiga (*préfet*). Departemangu tähtsaimat linna, kus valitsus ja prefekt asuvad, nimetatakse prefektuuriks (*préfecture*). See linn on ka valitud ülemnõukogu (*conseil général*) asukohaks. Selle linna tunneb ka sihtnumbri järgi ära, sest sihtnumbri kolm viimast numbrit on nullid.

Departemangud loodi 22. detsembril 1789 ja neid oli alguses 83. Tänapäeval on neid 95. 

## Ringkonnad

Departemangud on jaotatud ringkondadeks (*arrondissement*). Ringkonna keskus on alamprefektuur (*sous-préfecture*) (välja arvatud prefektuur ise).

*Prantsusmaa ringkondade kaart 2025. aasta seisuga.*

## Kantonid

Ringkonnad jagunevad kantoniteks (*canton*).

*Prantsusmaa kantonite kaart 2022. aasta seisuga.*

## Vallad

*Prantsusmaa vallad 2023. aastal* 

Kantonid omakorda on jagatud Prantsusmaa kõige väiksemateks haldusüksusteks: valdadeks (*commune*).

Prantsusmaa Euroopa-osas on 36 664 valda ja koos DOM-TOM'iga 36 685 valda. Vallad on riigi peamised haldusüksused, kohaliku omavalitsuse asukohad. Valda juhib meer (*Maire*), kelle asukoht on Raekojas (*Mairie*). Peaaegu kolmandikus valdadest elab vähem kui 200 inimest. Vallad loodi 14. detsembril 1789 ja neid oli alguses 44 000.

Valla keskmine pindala on 14,89 ruutkilomeetrit. Suurima pindalaga on Arles (Bouches-du-Rhône; 770 km2) ja väikseim on Castellon-d'Albret (Gironde; 0,0376 km2).

Kõige lühema nimega vald on Y (Somme departemangus); pikima nimega on Saint-Rémy-en Bouzemont-Saint-Genest-et-Isson (Marne'i departemang).

Väikseim vallavalitsushoone on Saint-Germain-du-Pasquieri vallal Eure'i departemangus. Kabel-hoone mõõtmed on 3x2,70 m (ehitati 1952).

## DOM-TOM

Ülemeredepartemangud (*Départements d'Outre-Mer*), statuudi kohaselt: *Département françois d'Outre-Mer*
*Prantsuse Guajaana
*Guadeloupe
*Martinique
*Réunion
*Mayotte

Ülemereterritooriumid (*Territoires d'Outre-Mer*), *statuudi kohaselt
*Prantsuse Polüneesia **Territoire français d'outre-mer*
*Saint-Pierre ja Miquelon **Territoire français d'outre-mer*
*Saint-Barthélemy **Territoire français d'outre-mer*
*Saint-Martin **Territoire français d'outre-mer*
*Wallis ja Futuna **Territoire français d'outre-mer*
*Uus-Kaledoonia **Entité territoriale*

Püsielanikkonnata ülemerealad
*Prantsuse Lõunaalad
*Clippertoni saar