open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Havanna

**Havanna** on Kuuba pealinn. Asub Kuuba saare põhjarannikul. Moodustab Havanna provintsi.

## Ajalugu

Linn on asutatud 1515. aastal hispaania konkistadooride poolt Diego Velázquez de Cuéllari juhtimisel. Linnal on olnud huvitav ja uhkustäratav ajalugu. Algselt oli linn üsna väike kaubateede ristumispunkt, ent 16. sajandi lõpus ehitati sinna korralikud kindlustused ning kaubavahetus Kuuba saare ja emamaa (Hispaania) vahel hakkas järjest elavnema. See aga kiirendas meeletult linna arengut. Linna arenguga kaasnes aga ka suurendatud röövlite huvi tema vastu. Nii oli linn pidevalt piraatide ja prantsuse korsaaride rünnakute ohvriks. 1592. aastal sai Havanna linnaõigused ning koos sellega tugevdati oluliselt kindlustusi, mis lõpuks peatasid piraatide rünnakud.

17. sajandi keskel tabas linna surmav epideemia, mille tõttu vähenes linna rahvaarv kolmandiku võrra. Siiski linna õitseng jätkus ning 18. sajandi keskel oli see suuruselt kolmas linn Ameerikas. Sellest suuremad olid ainult Lima ja México, sellele jäid suuruselt alla isegi Boston ja New York. Hispaania kuningas kutsus linna isegi „väravaks uude maailma“. Seitsmeaastase sõja käigus vallutasid britid linna, ent vähem kui aasta pärast vahetasid nad Pariisi rahuga Kuuba Florida vastu Hispaaniaga. Pärast linna tagasisaamist muutsid hispaanlased selle kõige paremini kindlustatud linnaks Ameerikas. Havanna laevameistrid olid erakordselt tragid ning ehitasid isegi oma aja suurima laeva, mis küll Trafalgari lahingus põhja läks.

19. sajandi alguses oli Havanna kiirelt arenev ja moodne linn, mis sai tuntuks isegi kui Antillide Pariis. Kuuba oli viies riik maailmas, mis sai oma raudtee. 20. sajandil okupeeris USA Kuuba. USA võimu all arenes Havanna veel suurema kiirusega. Linn sai peagi üheks suurimaks turismiobjektiks ameeriklastele ning köitis maffia tähelepanu. 1930. aastatel sai Havanna peamiselt kasiinodest ja turismindusest isegi suuremat tulu kui Las Vegase linn. Pärast Kuuba revolutsiooniga kaasnenud USA embargot aga linna areng lakkas. Linn kannatas suurte majandusraskuste all, mis muutusid hullemaks pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist. Praegu on Havanna väga halvas seisus lagunev linn, millel ei ole piisavalt raha, et vanu kultuuriväärtusi kaitsta.

Vanalinn La Habana Vieja kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Haldusjaotus
Ametlikult on Havanna pealinna õigustes provints, mis koosneb 15 omavalitsusest (*municipios*):

## Vaata ka
*Havanna Ülikool

## Viited
Dendropark

**Dendropark** on park, kus kasvavad erinevad haruldased puude ja põõsaste liigid.

## Vaata ka
*Arboreetum
*Dendraarium
*Dendroaed
Pirgu

**Pirgu** on küla Rapla vallas Rapla maakonnas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

## Vaata ka
*Pirgu Arenduskeskus
**Pirgu Arenduskeskuse mälusektor
*Pirgu mõis
*Pirgu mõisa park

## Viited
Kavern

***[[Kavern (hüdraulika)|Kavern]]** on hüdraulikas mull vedelikus
***[[Kavern (geoloogia)|Kavern]]** on geoloogias kivimis esinev tühik
***[[Kavern (meditsiin)|Kavern]]** on meditsiinis teatud elundis olev tühik
Atla (Rapla)

**Atla** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 81 inimest. Kõik olid eestlased.

## Vaata ka
*Atla raba kaitseala (ka Matsi raba kaitseala)
*Atla külanõukogu

## Viited
Vaimude maja (romaan)

**"Vaimude maja"** (hispaania keeles **"La casa de los espíritus"**) on Isabel Allende debüütromaan. 

See ilmus 1982. aastal Barcelonas pärast seda, kui mitu kirjastajat oli selle tagasi lükanud. Romaan saavutas suure menu nii lugejate kui ka kriitikute seas. See nimetati Tšiilis 1982. aasta parimaks romaaniks. Romaan on tõlgitud rohkem kui 37 keelde.

Allende hakkas seda kirjutama, kui sai teada, et tema saja-aastane vanaisa on suremas. Algselt kirjutas ta vanaisale kirja, mis kasvas romaaniks.

Lugu räägib Trueba perekonna elust Tšiilis nelja põlvkonna jooksul.

Eesti keeles ilmus romaan 1992. aastal.
Härgla

**Härgla** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

Härgla küla (vanasti **Härgküla**) kohta on esmateade aastast 1241 (*Herkial*), Härgla mõisa kohta aastast 1516 (*Herküll*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 61 inimest. Neist 59 (96,7%) olid eestlased.

## Viited
Tiruvannāmalai

**Tiruvannāmalai** on linn Indias  Tamil Nadu osariigis.

Linnas asub suur Šiva tempel (Arunachaleswara), mis on hinduistidest palverändurite sihtkoht.
Jaluse

**Jaluse** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 23 inimest. Kõik olid eestlased.

2016. aastal rajas Höhle OÜ Jaluses tehase, kus toodetakse fiiberoptiliste kaablite paigaldamiseks vajalikke mikrotorusid.

## Viited
Lõiuse

**Lõiuse** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

2019. aastal pani Höhle OÜ Lõiuses tööle tehase, kus toodeti valguskaablite paigaldamiseks vajalikke mikrotorusid.

## Pilte

## Viited
Maidla (Rapla)

**Maidla** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

Maidla küla asub Keila jõe kaldal. Küla (*Mahethae*) on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus, Maidla mõisa (*Maidel*), mis kuulus von Maydellidele, 1452. aastal. Külas asus aastatel 1950–2012 Maidla lastekodu, mis hiljem koliti Juuru. 



## Viited
Häädemeeste kirik

**Häädemeeste Mihkli kirik** on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Pärnu maakonnas Häädemeestel.

Kirik valmis 1874. aastal arhitekt Matthias von Holsti projekti järgi. Kirik on pühitsetud peaingel Miikaelile, pühitsemistseremoonia leidis aset 1874. aasta 29. septembril – mihklipäeval.

Kirikut kasutab EELK Häädemeeste Miikaeli kogudus.

1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Vaated kirikule

Pilt:16639 Häädemeeste kirik.JPG|Häädemeeste kirik
Pilt:Häädemeeste_kirik_02.jpg|Häädemeeste kirik
Pilt:Häädemeeste kiriku altar.JPG|Altar
Pilt:Häädemeeste kiriku orel.JPG|Orel
Pilt:Häädemeeste kiriku tornikell.JPG|Kirikukell
Häädemeeste kirik (2024).jpg|Häädemeeste kirik (2024)


## Viited

## Välislingid

*
*Häädemeeste kirik eelk.ee lehel
Paul Biya

**Paul Biya** (täisnimega **Paul Barthélemy Biya'a bi Mvondo**; sündinud 13. veebruaril 1933 Mvomeka'as Prantsuse Kamerunis) on Kameruni poliitik, president alates 6. novembrist 1982.

Kameruni lõunaosast pärit Biya tegi kiiret karjääri ametnikuna president Ahmadou Ahidjo valitsusajal 1960. aastatel. 1968–1975 oli ta presidendi kantselei peasekretär ja 1975–1982 Kameruni peaminister. Kui Ahidjo 1982. aastal ootamatult tagasi astus, sai Biyast president. 1983–1984 kindlustas ta oma võimu võitluses eelkäijaga.

1980. aastail algatas Paul Biya Kameruni Rahva Demokraatliku Liikumise juhitud üheparteisüsteemi raames poliitilised reformid. Surve all andis ta järele ning lubas 1990. aastate algul juurutada mitmeparteisüsteemi. 1992. aastal võitis ta mitmeparteilised presidendivalimised napilt, kogudes 40% häältest, kuid tagasivalimistel 1997., 2004. ja 2011. aastal on ta edumaa olnud suur. Opositsioonipoliitikud ja lääneriigid on süüdistanud teda valimisreeglite rikkumises ja valimispettuses.

Biya on säilitanud Kameruni soojad suhted riigi koloniaalajastu aegse emamaa Prantsusmaaga.

Ehkki Biya on teinud pingutusi, et juhtida Kameruni avatuma ühiskonna poole, on tema režiim siiski säilitanud autoritaarsed jooned ning hoidunud järgimast Aafrika riikides 1990. aastaist ilmnenud tendentsi liikuda demokraatia poole. Põhiseaduse alusel on Biyal ulatuslik seadusandlik ja täidesaatev võim. Tal on suur mõjuvõim kohtute üle: kohus võib kaaluda seaduse kooskõla põhiseadusega üksnes presidendi taotlusel. Tema partei RDPC käes on endiselt enamus Rahvusassamblees, mis kiidab heaks kogu tema poliitika.

2009. aastal pälvis Paul Biya 19. koha Parade Magazine'i koostatud edetabelis, kuhu valiti maailma 20 kõige hullemat diktaatorit.

## Viited

## Välislingid

* Ruth Maclean, Saikou Jammeh. Paul Biya, World’s Oldest President, Extends Rule Over Cameroon. The New York Times. 27. oktoober 2025
Tõnu Pedaru

**Tõnu Pedaru** (sündinud 22. märtsil 1962) on eesti ajakirjanik ja laulja. 

Ta laulab ansamblites Röövel Ööbik ja Una Bomba.

1985. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Ta on töötanud Tallinnas ajalooõpetajana, ajakirjanikuna Nelli Teatajas, tegevtoimetajana Kroonikas ja peatoimetajana Delfis.

Ta on linnakultuuri ja elustiili ajakirja Pulss peatoimetaja.

Pedaru juhtis Raadio 2-s koos ajakirjanik Laura Kõrvitsaga (hiljem koos Ingrid Peegiga) igal tööpäeval saadet "Siin me oleme". Samuti juhtis ta R 2 hommikuprogrammi Tõnu ja Oleg koos Genkaga.

Töötab giid-kuraatorina Tallinna Linnamuuseumis.

## Viited

## Välislingid
*Tonu Pedaru. Facebook
*Röövel Ööbik. Myspace
Anote Tong

**Anote Tong** (sündinud 11. juunil 1952) on Kiribati poliitik, kes oli 10. juulist 2003 kuni 11. märtsini 2016 Kiribati president.
Joseph Kabila

**Joseph Kabila Kabange** (sündinud 4. juunil 1971) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, aastatel 2001–2019 president.

Pärast keskkooli lõpetamist teenis Joseph Tansaanias sõjaväes ja õppis Ugandas Makarere ülikoolis. 1996. aasta oktoobris alustas tema isa Laurent-Désiré Kabila kampaaniat Mobutu Sese Seko kukutamiseks ja Joseph lõi selles kohe kaasa. Ta juhtis kurikuulsat lapssõdurite väeüksust, mis osales tähtsates lahingutes teel pealinna Kinshasa suunal. Vabastusarmee sai logistilist ja sõjalist abi Angolalt, Rwandalt, Zimbabwelt ja Ugandalt. Mobutu Sese Seko režiim varises kiiresti kokku ja Laurent-Désiré Kabila sai uueks presidendiks.

Joseph Kabila jätkas õpinguid Rahvavabastusarmee Riigikaitseülikoolis Pekingis. Pärast sealt naasmist 1998 anti talle kodumaal kindralmajori auaste ja ta määrati Kongo DV relvajõudude staabiülema asetäitjaks. 2000 määrati ta Kongo DV maavägede staabiülemaks.

Ta sai presidendiks pärast oma isa tapmist 26. jaanuaril 2001. Temast sai maailma esimene 1970. aastatel sündinud valitsusjuht. Ta jäi maailma noorimaks valitsusjuhiks mitmeks aastaks, kuni 8. jaanuaril 2004 sai Dominica peaministriks Roosevelt Skerrit, kes oli sündinud 8. juunil 1972.

28. märtsil 2003 toimus Kinshasas riigipöördekatse, mis samal päeval maha suruti. 11. juunil 2004 toimus teine riigipöördekatse, mida juhtis major Eric Lenge. Lengel õnnestus isegi riigiraadio kaudu teatada, et valitsus saadetakse laiali, aga siiski surusid valitsusele ustavad väed sellegi mässu kiiresti maha.

Pärast seda, kui aastate viisi olid liikunud kuulujutud Kabila peatsest abiellumisest, teatati 1. juunil 2006 Kabila saabuvatest pulmadest. 17. juunil 2006 abiellus Kabila oma kauaaegse sõbratari Olive Lembe di Sitaga. Abielupaaril on 2001 sündinud tütar Sifa, kes sai nime Kabila ema järgi.

15. novembril 2006 toimunud presidendivalimistel saavutas Kabila võidu ja valiti tagasi. Ta kogus 58% häältest vastaskandidaadi Jean-Pierre Bemba 42% vastu. 

2021. aasta oktoobris kaitses Joseph Kabila Johannesburgi ülikoolis magistritöö ning sai riigiteaduste ja rahvusvaheliste suhete magistrikraadi.

## Viited


## Välislingid
* Slaidiesitlus Joseph Kabila pulmadest.
Denis Sassou-Nguesso

**Denis Sassou-Nguesso** (sündinud 1943 Edous) on Kongo Vabariigi kindral, president aastatel 1979–1992 ja uuesti alates 1997. aastast. 2002. aastal toimunud presidendivalimistel sai ta üle 90% häältest, sest peamistel opositsioonikandidaatidel oli kandideerimine keelatud.

12. juulil 2009 toimunud presidendivalimistel valiti Denis Sassou-Nguesso 78,6 protsendiga häältest ametisse uueks 7-aastaseks ametiajaks.

15. septembril 2009 kaotas Denis Sassou-Nguesso Kongo Vabariigi peaministri ametikoha.

Oktoobris 2021 mainiti Denis Sassou N'Guessot "Pandora Papers" skandaalis. Rahvusvahelise ajakirjanike konsortsiumi andmetel oli ettevõte 1998. aastal, vahetult pärast Denis Sassou N'Guesso võimule naasmist. Väidetavalt registreeriti Inter African Investment Kariibi mere maksuparadiisis Briti Neitsisaartel. Denis Sassou N'Guesso eitab tervikuna, et tegemist on dokumentidega.

## Elustiil

Sassou-Nguesso on tuntud oma pillava elustiili poolest. Teda on süüdistatud sadade sõjapõgenike ja mitmete opositsioonipoliitikute "kadumises" ning miljonite dollarite suuruse altkäemaksu võtmises.

Septembris 2005 selgus, et Sasson-Nguesso oli teinud 169 000 Suurbritannia naela suuruse hotelliarve ja maksnud sellest 100 000 naela sularahas. See summa oli märksa suurem kui 106 000 naela, mille Suurbritannia 2006. aastal Kongole humanitaarabiks andis. Maailmapank plaanis suurtes võlgades vaestele maadele võlalõdvendust, aga pärast uudise avalikuks tulekut võttis Maailmapanga juht Paul Wolfowitz Kongo võlalõdvendust saavate riikide nimestikust välja.

Juunis 2007 alustas Prantsusmaa politsei uurimist Sassou-Nguesso ja Gaboni presidendi Omar Bongo suhtes, sest neid kahtlustati miljonite naelte riigi raha kasutamises isiklikuks otstarbeks, et osta Prantsusmaal kinnisvara. Politsei andmetel on Sassou-Nguesso saanud varem Prantsusmaa omanduses olevalt naftaettevõttelt Elf sadade miljonite eurode ulatuses ebaseaduslikke makseid. 

Juulis 2007 avaldas briti MTÜ Global Witness dokumendid, mille järgi on presidendi poeg Denis Christel, kes on Kongo riikliku naftaettevõtte SNPC turundusjuht, kulutanud sadu tuhandeid USA dollareid riigi raha ostureisidel Pariisis ja Dubais. Sealhulgas kulutas ta 35 000 dollarit disainerite Louis Vuittoni ja Roberto Cavalli toodetele..

## Viited
Kim Yŏng-nam

:*Mitte segi ajada [[Kim Chŏng-nam]]-iga, kes on [[Kim Chŏng-il]]i vanim poeg ja [[Kim Chŏng-un]]i poolvend.*
:*Tegemist on korea nimega; perekonnanimi on *Kim*.*

**Kim Yŏng-nam** (korea 김영남, sündinud 4. veebruar 1928 – 3. november 2025) oli Põhja-Korea poliitik, aastatel 1998–2019 Ülemrahvakogu Presiidiumi president ja Korea RDV  *[[de jure]]* riigipea. 1983–1998 oli ta Põhja-Korea välisminister, 1978–2019 Korea Töölispartei Poliitbüroo liige.
Tássos Papadópoulos

**Tássos Papadópoulos** (kreeka *Τάσσος Παπαδόπουλος*; 7. jaanuar 1934 – 12. detsember 2008) oli Küprose poliitik, Küprose president 28. veebruarist 2003 kuni 28. veebruarini 2008. 

Ta oli Demokraatliku Partei esimees 2000–2006.

Ööl vastu 11. detsembrit 2009 varastati tema surnukeha Defterá kalmistult. Surnukeha leiti 8. märtsil 2010 anonüümse vihje abil esialgse matmispaiga lähedalt.

## Tunnustus
*2004 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid

*Vargad röövisid surnuaiast Küprose ekspresidendi põrmu, Postimees, 11. detsember 2009 
*Leiti Küprose presidendi varastatud surnukeha
François Bozizé

**François Bozizé** (sündinud 14. oktoobril 1946) oli Kesk-Aafrika Vabariigi president alates 15. märtsist 2003 kuni 24. märtsini 2013.
Nursultan Nazarbajev

**Nursultan Äbišulõ Nazarbajev** (kasahhi *Нұрсұлтан Әбішұлы Назарбаев*; sündinud 6. juulil 1940 Šamalganis Almatõ oblastis Kasahstanis) on Kasahstani poliitik, kes oli Kasahstani president aastatel 1991–2019.

Kasahstani iseseisvumise eel, aastatel 1989–1991 tegutses Nazarbajev Kasahstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimese sekretärina.

Aastatel 1984–1989 oli Nazarbajev Kasahhi NSV Ministrite Nõukogu esimees.

## Presidendiamet

Kasahstani presidendiks valiti Nazarbajev 1991. aastal, vastaskandidaate polnud. 1995. aasta referendum pikendas tema ametiaega 2000. aastani. Nazarbajev valiti uuesti presidendiks 1999. aastal toimunud valimistel ja uuesti 2005. aastal. Põhiseadust, mis lubab presidendil olla ametis kuni kaks ametiaega, parandati 2007. aastal nii, et esimene president Nazarbajev saaks presidendiametisse kandideerida, kuni soovib. Kõigile teistele kehtib endiselt kahe ametiaja piirang.

2011. aasta aprillis toimunud ennetähtaegsetel valimistel valiti Nazarbajev järjekordselt presidendiks, ametiajaga 2016. aasta detsembrini. Keskvalimiskomisjoni andmetel kogus Nazarbajev 95,5% häältest.

2007–2021 juhtis ta võimuparteid Nur Otan.

19. märtsil 2019 teatas Nazarbajev presidendi ametikohalt tagasiastumisest. 

Kuni 5. jaanuarini 2022 oli ta riigi julgeoleku nõukogu esimees. 

Tema auks on asutatud Nazarbajevi orden. Aastatel 2019–2022 oli Kasahstani pealinn Astana ümber nimetatud Nur-Sultaniks. 

Nazarbajev külastas aprillis 2011 Eestit, kus ta kohtus president Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga. 
Seoses riigivisiidiga Eesti Vabariiki andis president Toomas Hendrik Ilves Kasahstani Vabariigi presidendile Nursultan Nazarbajevile Maarjamaa Risti keti.

## Tunnustus
*1998 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 3)
*2010 – Vabaduse orden (Ukraina)
*2011 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Isiklikku
Nursultan Nazarbajevi abikaasa nimi on Sara. Neil on kolm tütart: Dariga, Dinara ja Alija. Dariga oli abielus endise asevälisministri Rahhat Älijeviga, kes hiljem pages riigist. Dinara on abielus suurärimees Timur Kulõbajeviga. Alija oli abielus Askar Akajevi poja Ajdar Akajeviga ja abiellus hiljem Danijar Hassenoviga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*НАЗАРБАЕВ Нурсултан Абишевич centrasia.ru lehel.
*Назарбаев, Нурсултан Lentapedias
*"Nazarbajev on valmis presidendiametis surmani jätkama" Postimees, 28. jaanuar 2011
*"Hommikumaa vägevad. Kasahstan: Sigadused stepis" Vikerraadio, 12. juuli 2022
Zooropa

**"Zooropa"** on ansambli U2 kaheksas stuudioalbum. Ilmus juulis 1993 ansambli ZooTV-turnee ajal. Stiililt loetakse seda alternatiivroki albumiks. See sisaldab varasemast rohkem elektroonilist muusikat ja tehnot. Albumil ei ole ühtegi kitarrisoolot. "Zooropa" võitis Grammy alternatiivmuusika kategoorias.

"Zooropal" oli Euroopas hea müügiedu, näiteks Suurbritannias tõusis see edetabeli tippu.

## Lood
#Zooropa
#Babyface
#Numb
#Lemon
#Stay (Far away, so close)
#Daddy's Gonna Pay for Your Crashed Car
#Some Days Are Better than Others
#The First Time
#Dirty Day
#The Wanderer

## Singlid
#"Numb"
#"Stay (Far Away, So Close)"
#"Lemon" (ilmus vaid Jaapanis, Põhja-Ameerikas ja Austraalias)
Traat

**Traat** on pikk, peen ja painduv, enamasti paljassooneline metalltoode, mida saab kerida hasplile, poolile või trumlile.

Tavaliselt toodetakse ümmarguse, nelinurkse, kuusnurkse, ovaalse, kolmnurkse vms ristlõikega traati, mille läbimõõt on kuni 12&nbsp;mm.

## Tootmine
Traati läbimõõduga üle 8,0&nbsp;mm toodetakse kuumvaltsimise teel. 0,002–8,0&nbsp;mm läbimõõduga traadid tõmmatakse enamasti tõmbepingis külmtõmbamise teel kuumvaltsitud suurema läbimõõduga traadist. Alla 0,002&nbsp;mm läbimõõduga traat ümbritsetakse tõmbamisel (katkemise vältimiseks ja libisemise parandamiseks) poolsula klaasikihiga. 
Traati toodetakse terasest, vasest, alumiiniumist ja muudest metallidest või nende sulamitest.

Mingist metallist valmistatud traat võib olla kaetud teise metalli kihiga. Sellist traati nimetatakse bimetalltraadiks.

## Traadi kasutamine
Terastraati kasutatakse trosside, võrkude ja kinnitusvahendite tootmisel, ehitussarruste sidumisvahendina, samuti paljude muude toodete lähtematerjalina.

Vasest, alumiiniumist, volframist ja niklisulameist valmistatud traati kasutatakse elektrijuhtmete ja -mähiste valmistamiseks elektrotehnikatööstuses ja mujal.

Kullast, hõbedast, plaatinast ja muudest väärismetallidest traati kasutatakse elektroonikatööstuses, laborites, ehtetööstuses jm.

## Vaata ka
*Okastraat
*Takistustraat
Ümarjärv

**Ümarjärv** (**Metstoa Ümarjärv**; **Metstoa Umerikjärv**; **Soomlaste järv**; **Ümmargune järv**; **Mädajärv**; **Koitjärv**) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
307

**307. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - **[[300. aastad]]** - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad

Aastad: 302 303 304 305 306 - 307 - 308 309 310 311 312

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 16. september – Severus, Rooma imperaator
151

**151. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - **[[150. aastad]]** - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad

Aastad: 146 147 148 149 150 - 151 - 152 153 154 155 156

## Sündmused

* Mütilene ja Smürna hävisid maavärinas.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ban Ki-moon

**Ban Ki-moon** (hangul 반기문, hanja 潘基文, ka *Ban Gi-mun*, sündinud 13. juunil 1944) on endine Lõuna-Korea diplomaat ja poliitik, kes oli alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2016 ÜRO peasekretär.

Ban Ki-moon oli 2004. aasta jaanuarist 1. novembrini 2006 Lõuna-Korea välisminister.

Ta valiti ÜRO peasekretäriks 13. oktoobril 2006  ja vannutati ametisse 14. detsembril 2006 .

Ban Ki-moonil on bakalaureusekraad rahvusvahelistes suhetes Seouli ülikoolist ja magistrikraad avalikus halduses Harvardi ülikoolist.

## Tunnustus
*2015 – Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor
*on valitud Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Tsitaat
*"Kõik nõustuvad, et kliimamuutus on inimkonnale eksistentsiaalseks ohuks." We Can Do It, New York Times, 26. oktoober 2009

## Vaata ka
*ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1715
*ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1987

## Viited
401

## Sündmused

* 22. detsember – Innocentius I sai 40. paavstiks.

## Sündinud

* Theodosius II, Ida-Rooma imperaator (10. aprill)
* Leo I, Ida-Rooma imperaator

## Surnud

* 19. detsember – Anastasius I, paavst
244

**244. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad - **[[240. aastad]]** - 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 

Aastad: 239 240 241 242 243 - 244 - 245 246 247 248 249

----

## Sündmused

* tapeti Gordianus III, kelle järel tõusis Rooma imperaatoriks Philippus Araablane

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 11. veebruar – Gordianus III, Vana-Rooma keiser
369

**369. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - **[[370. aastad]]** - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad

Aastad: 364 365 366 367 368 - 369 - 370 371 372 373 374
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
380

**380. aasta** (**CCCLXXX**) oli 4. sajandi 80. aasta.

## Sündmused
* 27. veebruar – Thessaloníki ediktiga sai kristlusest Rooma keisririigi riigiusund.

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Elisabet Pärkson

**Elisabet Pärkson** (22. detsember 1899 Peškova, Peterburi kubermang – 21. veebruar 2008 Soosalu, Märjamaa vald) oli vanim elusolev eestlane 20. jaanuarist 2006 oma surmani. Elas 108-aastaseks. 

Ta sündis eesti külas Peterburi kubermangus Oudova lähedal, kuhu tema isa oli Lõuna-Eestist ümber asunud. 1937. aastal arreteeriti ta mees ja saadeti Arhangelskisse, kus ta suri. Elisabet Pärkson tuli Eestisse koos lastega 1943. aastal. 

Elisabet Pärkson elas Märjamaa vallas Soosalu külas endise Käända küla territooriumil. Tal polnud Eesti kodakondsust, sest tema vanemad ei olnud Eesti kodanikud.

Pärkson oli kuni surmani viimane elusolev 19. sajandil sündinud eestlane.

## Välislingid

*Artikkel Märjamaa nädalalehes
*Artikkel Eesti Päevalehes
*"Maailma vanim eestlane Elisabet Pärkson saab täna 108aastaseks", Postimees, 21. detsember 2007
*Reporter.ee: maailma vanim eestlane on Eesti passita
*Reporter.ee: maailma vanim eestlane suri kodakondsust saamata
Väätsa

**Väätsa** on alevik Järva maakonnas Türi vallas. Asub Paidest 8 km läänes ja Türilt 10 kilomeetrit põhjas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Väätsa samanimelise valla halduskeskus. 

Väätsal asuvad Väätsa mõis, Väätsa põhikool, Väätsa lasteaed, Väätsa rahvamaja, Nahkmetsa jahiloss, Eesti Jalgrattamuuseum ja Väätsa Weikpark.

Väätsal toimuvad igal aastal huumoriüritus "Maamees muigab" (kevaditi alates 1996. aastast ), Väätsa kortermajade festival (suviti alates 2015. aastast) ja talviti Paide–Väätsa tee ääres Väätsa lumememmede paraad (alates 2016. aastast) ja Väätsa rahvamajas jõuluakende näitus "Väätsa jõuluaknad" (alates 2017. aastast).

## Kunst Väätsal
Väätsa rahvamaja juures asuvad II maailmasõjas langenute mälestuseks püstitatud monument "Leinav ema" ja Väätsal sündinud eesti kirurgi Artur Linkbergi mälestusmärk.

Väätsa paisjärve lähistel asub kunagise 9. Mai kolhoosi esimehe Endel Liebergi mälestuseks püstitatud Tauno Kangro skulptuur "Külvaja".

Väätsa vanim grafiti asub Väätsa mõisa aida (hilisema meierei) põhjaseinal. Väätsa Loomeringi kunstiga on kaetud ka meierei kinnilöödud aknad.  

## Ajalugu
Esimest korda on Väätsa küla ürikutes mainitud 1564. aastal nime *Wetze* all, hiljem ka kui *Waetz* või *Wätz,* mis on Väätsa mõisa saksakeelne nimi. Tänapäevane nimi Väätsa tuli kasutusele 17. sajandi lõpus. 

Väätsa mõisa asutas tõenäoliselt 1620.–1630. aastatel Magnus von Nieroth, kellele ümbruskonna maad läänistas 1621. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf. 

Von Nierothide kätte jäi mõis kuni 1686. aastani, mil Anna Elisabeth von Nieroth pantis mõisa Klaus Johann von Baranoffile, kes hiljem selle ka päriseks ostis. Von Baranoffide aadliperekonnaga jäi mõis seotuks ligi kaheks sajandiks. 

17.-18. sajandil ehitati arvatavasti mõisasüda esimest korda esinduslikumalt välja. Tollal rajati mõisa sümmeetriline erinevatel kõrgustel asuvate terrassidega esinduslik barokkpark (nn Prantsuse park), mille ühes otsas asus arvatavasti tollane mõisa peahoone (praeguseni säilinud keldrikünka kohal), teises otsas aga ringikujuline saarega tiik. Uus varaklassitsistlik peahoone püstitati mõisa 1796–1800.

Nüüdisilme sai Väätsa 1970. aastail 9. Mai kolhoosi keskasulana, mil alevikku ehitati Väätsa Rahvamaja (1969) ja hoone poele ja sööklale, püstitati monument Leinav ema, rajati paisjärv koos saarega ning ehitati mõisahoonele lisahoone kooli jaoks. 

## Aadressikohad
Aia tänav 
– Järve tänav
– Kooli tänav
– Mäe tänav
– Paide tee
– Pikk tänav
– Põllu tänav
– Türi tee
– Ülejõe tänav

## Vaata ka
*Väätsa mõis
*Väätsa rahvamaja
*Väätsa paisjärv
*Väätsa Raamatukogu
*monument "Leinav ema"
*9. Mai kolhoos

## Viited

## Välislingid
* Väätsa valla koduleht
Jalukse

**Jalukse** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on Jalukse bussipeatus. 

Muinsuskaitse all on Jalukse ohvripuud, Jalukse ringvall-linnus ja kaks kultuskivi (mälestised nr. 10064 ja 10065). Küla põhjaosa jääb Leidissoo looduskaitsealale. 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Vaata ka
*Jalukse Tiinamägi

## Viited
Kärbla

**Kärbla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kärbla ja Linnamäe piiril on Räägu bussipeatus. 

Räägu mõisa vesiveski ja külas asuvad muinaspõllud (mälestis nr. 10075) on kaitstavad muinsusmälestised. Külas kasvab looduskaitsealune Kärbla tamm. Kärbla põhjaosa jääb Silma looduskaitsealale. 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Viited
Niibi

**Niibi** (rannarootsi *Nyby*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla liideti Ingkülaga 1970. aastate keskel ja eraldati 2001. aastal. Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Vaata ka
* Niibi mõis
* Niibi soo

## Viited
Salajõe

**Salajõe** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Salajõe ja Vedra piiril on Jõe bussipeatus, Salajõe ja Sutlepa piiril aga bussipeatus Nõmmküla teerist. 

Salajõe Kabelimägi on kaitstav muinsusmälestis. Külas asuvad looduskaitsealused Salajõe Allika rändrahnud. Salajõe idaosa jääb Salajõe maastikukaitsealale, lääneosa aga Silma looduskaitsealale. 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Vaata ka
* Salajõe allikad

## Viited
774

**774. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - **[[770. aastad]]** - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad

Aastad: 769 770 771 772 773 - **774** - 775 776 777 778 779

----

## Sündmused

* Karl Suur purustas langobardid.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Kiili

**Kiili** on alev Harju maakonnas, Kiili valla keskus. 

Alevik tekkis pärast II maailmasõda möödunud sajanditel sinna asustatud Vene tsaariarmee sõdurite elupaiga kohale ja seetõttu kandis kuni 1977. aastani nime *Veneküla*. 18. augustil 2008 sai Kiili alevik alevi staatuse.

Omaette külana on Veneküla esmamainitud 1750. aastal Sausti mõisa adramaa revisjonis *Wenne Külla* nime all. Asula praegust nime on esmamainitud 1782. aastal, kui hingeloendis-revisjonis on mainitud üht kohalikku vabadikku nimega *Kuily Jurri*.

## Vaata ka
*Kiili vald
*Kiili veski
*Sausti–Kiili tee
*"Rahva Võit"
*Kiili gümnaasium
*Kiili raamatukogu
*Kurna–Tuhala tee
*Kiili rahvamaja

## Viited
Saunja (Lääne-Nigula)

**Saunja** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Saunja külas asus Saunja mõis.

Külas on Saunja ja Rannaküla bussipeatus, Taebla ja Saunja piiril on Laikmaa tee bussipeatus. 

Külas asuv Silmaallika nime kandev ohvriallikas on kaitstav muinsusmälestis. Saunja põhjaosa jääb Silma looduskaitsealale.

1977. aastani oli praeguse Saunja küla suurim küla Rannaküla, Saunjaga võrdväärne Kapa ning vähim liidetu Kõrgemäe küla.

2013. aastani kuulus küla Oru valda.

Küla järgi on nime saanud Saunja kihistu.

## Vaata ka
* Aamse looduskaitseala

## Viited

## Välislingid
*  Läänemaal avati loodushariduskeskuse õppehoone, err.ee, 20. oktoober 2009
Saunja

**Saunja** on mitme Eesti koha nimi:
* **[[Saunja (Kuusalu)|Saunja]]**, küla Kuusalu vallas Harju maakonnas
* **[[Saunja (Lääne-Nigula)|Saunja]]**, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas
* **[[Saunja laht]]**

## Vaata ka
*Saunja mõis
Seljaküla

**Seljaküla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Seljaküla küla on mõlemal pool Vihterpalu jõge asetsev hajaküla. Seljaküla nimi võib pärineda küla asukohta iseloomustavast sõnast "seljandik".

Vihterpalu jõest läände jääv küla koosnes varem Aasa ja Põltsamaa külast (nn Lutika linn). Selles küla osas paiknes vana koolimaja (rajatud 19. sajandil) ja külakõrts-trahter (asus praeguse Trahtle(li) maadel).

Kinnitamata andmetel paiknes Pärna talu maadel külakabel, mille varemed on siiani alles.

Vihterpalu jõest itta jääv küla koosnes Lehtmetsa ja Nõmmukse külast.

Lehtmetsa külla tee äärde ehitati eelmise vabariigi ajal uus koolimaja, mis hävis tulekahjus 1985. aasta kevadel (kahtlustati süütamist).

Kahte küla ühendas 1930. aastal üle Vihterpalu jõe rajatud ligi kolme meetri laiune massiivne, kaheavaline paekivisild, mis asendati Nõukogude ajal uue ja laiema betoonsillaga.

Küla Põltsamaa-poolses osas asub varemetena säilinud Seljaküla rüütlimõis (saksa keeles *Sellenküll*). Viimane Seljaküla mõisa omanik oli eesti soost. Seljaküla mõisaga on seotud mitmeid rahvapärimusi.

Külas on Valgeristi, Seljaküla ja Aasa bussipeatus. 

Küla kirdeosa jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale. 

1977. aastal liideti Seljakülaga Aasaküla.

19. juulil 2008 toimus Seljaküla küla endiste ja praeguste elanike kokkutulek.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

## Viited
Ammuta (Haapsalu)

**Ammuta** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

## Viited
Kingissepa rajoon (Leningradi oblast)

**Kingissepa rajoon** (soome keeles *Jaaman piiri*) on haldusüksus Venemaal Leningradi oblasti lääneosas. Piirneb läänes Eestiga ning idas Leningradi oblasti Lomonossovi ja Volossovo rajooniga.

Rajoon moodustati 1927. aastal Peterburi kubermangu Jamburgi maakonnast.

## Haldusjaotus
Rajoonis on kaks linnaasundust (*городское поселение*) ja üheksa külaasundust (*сельское поселение*):
# Jaanilinna linnaasundus (soome keeles *Iivananlinna*)
# Kingissepa linnaasundus
# Bolšoi Lutski külaasundus (*Suuri-Lutska*)
# Falilejevo külaasundus (*Ahokylä*)
# Kotlõ külaasundus (*Kattila*)
# Kuzjomkino külaasundus (*Narvusi*)
# Nežnovo külaasundus (*Niisnova*)
# Opolje külaasundus (*Opolja*)
# Pustomerža külaasundus (*Pustoperä*)
# Ust-Luga külaasundus (*Laukaansuu*, eesti keeles Laugasuu, Lauga-Jõesuu)
# Vistino külaasundus (*Viistinä*)

## Ajalugu
Alade põliselanikud on vadjalased ja isurid. Kingissepa rajoon moodustati 1927. aastal Peterburi kubermangu Jamburgi maakonnast. Jamburgi linn nimetati Kingisseppa linnaks, 1922. aastal eesti enamliku tegelase Viktor Kingissepa järgi.

Aastatel 1918–1940 ehk pärast Eesti Vabadussõda oli osa Narva-taguseid alasid ja Eesti Ingeri (Narva, Piiri (end Kose) vald) ning Jaanilinn, Tartu rahulepingu alusel Eesti Vabariigi territoorium. Nõukogude võimud eraldasid 1945. aasta jaanuaris Narva-tagused vallad Eesti NSV-st ja viisid selle ala Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu.

## Vaata ka
* Aasiku
* Kotlõ
* Kukkusi
* Lipovo
* Peipija
* Kingissepa–Narva maantee

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Uugla

**Uugla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.

Külas on Uugla bussipeatus. 

Muinsuskaitse all on Uugla kivikalme ja veel kolm kivikalmet (mälestised nr. 10085, 10083 ning 10084), Uugla asulakoht, teine asulakoht (mälestis nr. 10081), Uugla rauasulatuskoht, Uugla lohukivi ja ohvrikivi (mälestis nr. 10090).


Muistne asulakoht, Lääne-Nigula vald Uugla küla.jpg|Asulakoht. Kultuurimälestis nr 10080
Muistne asulakoht. Lääne-Nigula vald Uugla.jpg|Asulakoht. Kultuurimälestis nr 10081


## Viited

## Välislingid
* 22. juuli 2006 - Teadlased leidsid eestlaste muistse üliku elupaiga @postimees.ee
* 05. august 2008 - Läänemaal leiti väljakaevamistelt haruldane ripats @postimees.ee
* Uugla 10.-13. sajandi muististekompleks
Boksitogorski rajoon

**Boksitogorski rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblasti kaguosas.

Rajoonis on metsa- ja puidutööstusettevõtteid, tegeletakse põllumajandusega.

Rajoon jaguneb 11 kohalikuks omavalitsuseks. Rajooni keskus on Boksitogorsk, kuid suurim asula on Pikaljovo.

Rajooni põhjaosas elavad vepslased.

## Viited
Kolu

**Kolu** on mitme Eesti küla nimi:

* **[[Kolu (Kadrina)|Kolu]]**, küla Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas
* **[[Kolu (Kose)|Kolu]]**, küla Kose vallas Harju maakonnas
* **[[Kolu (Haapsalu)|Kolu]]**, küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas
* **[[Kolu (Türi)|Kolu]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas

## Vaata ka

* Kolu mõis
Alexander Berzin

**Alexander Berzin** (sündinud 1944 Patersonis New Jerseys USAs) on Tiibeti budismi õpetaja.

## Välislingid
*Alexander Berzinist Budismiinstituudi veebilehelt (vaadatud 12.07.2012)
*Ülevaade Berzini budismialase arhiivi osadest
Magusgreip

**Magusgreip** on magusa greibipuu (*Citrus* ×*paradisi* × *Citrus maxima*) vili. Viimane on saadud pomelipuu ja greibipuu ristamisel.

Magusgreip on pärit Iisraelist. Üldiselt on magusgreip pompelmuusist väiksem, greibist aga suurem. Magusgreibid on pirnikujulised, nende koor on paks, valkjaskollakas või -rohekas. Maitselt on nad hapukad.

Euroopas müüakse magusgreipe vähe. Magusgreibi koorte õli kasutatakse pagaritööstuses.

## Vaata ka
*Pompelmuus
Talvepalee

**Talvepalee** (vene *Зимний дворец*) on Peterburi kesklinnas asuv endine Venemaa keisrite palee. Palee on osa Paleeväljakut ümbritsevast hoonekompleksist. Tänapäeval on Talvepalee osa Ermitaaži kunstimuuseumi hoonekompleksist.

Hoone on suurepärane näide vene barokkarhitektuurist. Talvepalee ehitati aastatel 1754–1762 itaalia arhitekti Bartolomeo Rastrelli projekti järgi.

Talvepalees on kokku 1886 ust, 1945 akent, 1500 tuba ja 117 treppi.

## Ajalugu
Aastatel 1732–1917 oli Talvepalee Venemaa keisri ametlik residents. Vene keisrid elasid Talvepalees talvekuudel, suvel aga 20 kilomeetri kaugusel Tsarskoje Selos (praegune Puškin).

Aastal 1917 kogunes Talvepalees Venemaa Ajutine Valitsus. Talvepalees istungit pidanud Venemaa Ajutine Valitsus aeti relvaähvardusel laiali VSD(b)TP-d pooldanud Balti laevastiku Kroonlinnas asunud madruste poolt oktoobrirevolutsiooni ajal 7. oktoobril 1917.

## Vaata ka
*Paleeväljak

## Välislingid
Vulkaaniline materjal

**Vulkaaniline materjal** on aine, mille vulkaan oma tegevuse käigus Maa või mõne teise taevakeha pinnale väljutab.

Vulkaanilise materjali hulka kuuluvad nii vedelas (laava), tahkes (püroklastid) kui ka gaasilises (vulkaanilised gaasid) olekus komponendid.
Vulkanoloog

**Vulkanoloog** on geoloog, kes on spetsialiseerunud vulkanoloogiale ehk vulkaanide uurimisele.

Vulkanoloogid uurivad vulkaanide teket, ehitust ja tegevust, sealhulgas vulkaanipursete põhjuseid ja kulgu. Samuti analüüsivad nad laava, vulkaanilise tuha ja gaaside koostist ning hindavad vulkaaniohtu. Nende töö aitab prognoosida võimalikke purskeid ja vähendada loodusõnnetustega seotud riske.

Vulkanoloogide peamised uurimismeetodid on seismiliste lainete mõõtmine, millega jälgitakse maapõue liikumisi, gaaside koostise analüüs, maapinna deformatsioonide mõõtmine (näiteks satelliitide abil) ning vulkaaniliste kivimite ja laava keemiline uurimine. Lisaks kasutatakse visuaalseid vaatlusi ja kaugseiret, et jälgida vulkaanide aktiivsust reaalajas.

## Vulkanolooge
*Dwight Crandell
*Peter Francis
*Katia Krafft
*Maurice Krafft
*Boriss Piip
*Heidi Soosalu
*Haroun Tazieff
Sviiti

**Sviiti** on sviitipuu (*Citrus × paradisi* 'Oroblanco') vili.

## Päritolu
Sviitipuu on saadud greibi- ja pomelipuu ristamisel geneetikute R. K. Soosti ja J. W. Cameroni poolt 1958. aastal. Sort 'Oroblanco' patenteeriti 1981. aastal.

## Välimus
Vili on lapik või ümmargune, keskmise suurusega (läbimõõt 9–12 cm). Koor on roheline või kollane ja paksem kui greibil, vahekest hele, vili keskelt õõnes. Segmente on lihtne koorida. Segmente ümbritsev kest on mõru ja seda ei sööda. Viljaliha on mahlane ja magus, toorestel või külmemates tingimustes kasvanud viljadel veidi mõrkjas.

## Maitse
Meenutab maitselt greipi. Meenutab ka pomelit.

## Kasvatamine
Sviitipuu on suur, vastupidav ja saagikas. Kasvab kiiresti ning kohaneb hästi erinevate kasvutingimustega. Sviitisid kasvatatakse palju USA-s California osariigis ja Austraalias. 1984. aastast kasvatatakse sviitisid Iisraelis, kust on ka pärit kaubamärk "Sweetie".

## Viited
Saint Helens

**Saint Helens** on tegev-kihtvulkaan Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis.

Saint Helens on Kaskaadide mäeahelikku kuuluv subduktsioonilise geneesiga vulkaanilise kaare vulkaan.

18. mail 1980 toimus võimas vulkaanipurse. Purske vahetu initsiaator oli maalihe, mis oli põhjustatud vulkaani paisumise tõttu gravitatsiooniliselt ebastabiilseks muutunud nõlvade varisemisest. Maalihke tagajärjel vähenes vulkaani all paikneva magmakambri kohal olevate kivimite mass ja alanes rõhk, mis sarnaselt gaseeritud joogi pudelilt korgi eemaldamisega tekitas gaaside eraldumise magmast ning plahvatusliku purske, mis viis ära vulkaani tipu, tehes selle 400 meetri võrra madalamaks.

## Välislingid
Aleksander Nevski sild

**Aleksander Nevski sild** on sild Peterburis üle Neeva jõe. Sild on nime saanud Aleksander Nevski auks.

Sild valmis aastatel 1960–1965 ja avati 5. novembril 1965.

Sild ühendab Aleksander Nevski väljakut Zanevski prospektiga. Aastani 2004 oli see linna pikim sild: ilma kaldarajatisteta on pikkus 629 meetrit, koos nendega 905,7 meetrit. Silla laius on 35 m. Enne seda oli pikimaks sillaks 582-meetrine Kolmainu sild. 

Aastast 2004 peetakse linna pikimaks sillaks Bolšoi Obuhhovski silda.

## Vaata ka
*Peterburi sillad

## Välislingid
 
*Peterburi infoportaal – Peterburi entsüklopeedia (vene keeles)
Finlandia kirjandusauhind

**Finlandia kirjandusauhind** on Soome prestiižseim kirjandusauhind. Auhind antakse igal aastal Soome parima romaani, lasteraamatu või dokumentaalteose autorile. 

Auhinna rahaline väärtus on alates 2010. aastast 30 000 eurot. Varem oli see 100 000 Soome marka.

## Laureaadid

* 1984 Erno Paasilinna 
* 1985 Jörn Donner 
* 1986 Sirkka Turkka 
* 1987 Helvi Hämäläinen 
* 1988 Gösta Ågren
* 1989 Markku Envall
* 1990 Olli Jalonen 
* 1991 Arto Melleri 
* 1992 Leena Krohn
* 1993 Bo Carpelan
* 1994 Eeva Joenpelto 
* 1995 Hannu Mäkelä 
* 1996 Irja Rane
* 1997 Antti Tuuri
* 1998 Pentti Holappa 
* 1999 Kristina Carlson 
* 2000 Johanna Sinisalo 
* 2001 Hannu Raittila
* 2002 Kari Hotakainen 
* 2003 Pirkko Saisio 
* 2004 Helena Sinervo 
* 2005 Bo Carpelan 
* 2006 Kjell Westö
* 2007 Hannu Väisänen
* 2008 Sofi Oksanen
* 2009 Antti Hyry
* 2010 Mikko Rimminen
* 2011 Rosa Liksom
* 2012 Ulla-Lena Lundberg
* 2013 Riikka Pelo
* 2014 Jussi Valtonen
* 2015 Laura Lindstedt
* 2016 Jukka Viikilä
* 2017 Juha Hurme
* 2018 Olli Jalonen
* 2019 Pajtim Statovci
* 2020 Anni Kytömäki
* 2021 Jukka Viikilä
* 2022 Iida Rauma
* 2023 Sirpa Kähkönen
* 2024 Pajtim Statovci
* 2025 Monika Fagerholm

## Välislingid
* Finlandia kirjandusauhind
Imīl Laḩūd

**Imīl Jamīl Laḩūd‎** (araabia اميل لحود, armeenia Իմիլ Լահուտ; sündinud 12. jaanuaril 1936) on Liibanoni poliitik ja sõjaväelane (kindral). 1998–2007 oli ta Liibanoni president.

Tema isa oli maroniidist kristlane ja ema armeenia päritolu.
Ellen Johnson Sirleaf

**Ellen Johnson Sirleaf** (sündinud 29. oktoobril 1938) oli aastatel 2006–2018 Libeeria president, esimene naispresident Aafrikas.

2021. aasta detsembris suri James Sirleaf üks Ellen Sirleafi poegadest teadmata asjaoludel oma elukohas Libeerias.

## Tunnustus
* 2011 – Nobeli rahuauhind

## Välislingid
201

**201. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - **[[200. aastad]]** - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad

Aastad: 196 197 198 199 200 - 201 - 202 203 204 205 206

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Zantānī Muḩammad az-Zantānī

**Zantānī Muḩammad az-Zantānī** (araabia زنتاني محمد الزنتاني sündinud 1937 – 26. mai 2025) oli Liibüa poliitik. 

Ta oli Liibüa nominaalne riigipea, Suure Rahvuskongressi peasekretär, 18. novembrist 1992 kuni 3. märtsini 2008.
Aleksandr Nevski

**Aleksandr Nevski** (sündinud 21. veebruaril 1958) on ukraina päritolu endine Nõukogude Liidu kümnevõistleja. 

Tema isiklik tippmark oli 8476 (20. mail 1984 Götzises).

## Viited
Slantsõ rajoon

**Slantsõ rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Rajoon koos Kingissepa rajooniga piirnevad läänes Eestiga.

Rajoonis on Slantsõ linnaasundus (*Сланцевское городское поселение*) ja 6 külaasundust (varem vallad) 156 külaga. Rajoonikeskus on Slantsõ linn.

## Külaasundused
*Võskatka külaasundus (Выскатское сельское поселение)
*Gostitsõ külaasundus (Гостицкое сельское поселение)
*Zagrivje külaasundus (Загривское сельское поселение)
*Novoselje külaasundus (Новосельское сельское поселение)
*Staropolje külaasundus (Старопольское сельское поселение)
*Tšernovskoje külaasundus (Черновское сельское поселение)

Külasid: Šahta Nomer 3.

## Viited

## Välislingid
*http://slanmo.ru/
Kivioja (Pärnu jõgikond)

**Kivioja** (ka *Sigaste oja*) on oja Pärnumaal, Reiu jõe parempoolne lisajõgi. 

Oja saab alguse metsakraavidest, läbib Mägipõllu paisjärve ja suubub Reiu jõkke.

1950. aastate paiku kaevati oja maaparanduse käigus sirgeks.

Varem leidus Kiviojas kala, aga pärast kopratammide teket ei ole Lodja tiigist kala sinna kudema pääsenud. Praegu esineb ojas vähesel määral lepamaimu ja särge.

## Välislingid
*
Oudova rajoon

**Oudova rajoon** (ka Gdovi rajoon) on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Asub Peipsi järve idakaldal.

2023. aasta alguses oli rajoonis 8832 elanikku. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 17 715.

## Haldusjaotus
Rajoonis on Oudova linnaasundus ja 7 külaasundust (valda) kokku 333 külaga.

### Vallad ja linna-asundus
*Dobrutši vald (vene Добручи; keskus Dobrutši) – 1748 elanikku
*Juškino vald (vene Юшкино) – 724 elanikku
*Oudova linnaasundus – 5222 elanikku

*Plesna vald (vene Плесна) – 181 elanikku
*Polna vald (vene Полновская; keskus Jamm, vene Ямм) – 1674 elanikku
*Samolva vald (vene Самолва; keskus Samolva) – 522 elanikku
*Spitsino vald (vene Спицино) – 1090 elanikku
*Tšernevo vald (vene Чернёво) – 599 elanikku

19. sajandi lõpus tekkis Oudova ümbrusse palju eesti külasid.

Storožinetsi külas Juškino vallas asub jõesadam.


Гдовский район.png|Oudova rajoon (2009)
Гдовский район 2005.jpg|Oudova rajoon (2005)


## Viited

## Välislingid
*Oudova rajooni koduleht
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Hollandis

**[[2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised]]** Hollandis peeti 10. juunil. Tollased paremtsentristlikud valitsusparteid Kristlik Demokraatlik Üleskutse, Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest ning Demokraadid 66 kaotasid hääli. Samas tugevnes tollal opositsioonis olnud vasaktsentristliku Tööpartei ja sotsialistliku profiiliga Sotsialistliku Partei toetus. Osavõtt valimistest oli 39,1%.

## Tulemused
Viiburi rajoon

**Viiburi rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis, asub Soome lahe kaldal ja piirneb loodes Soomega.

Viiburi rajoon piirneb läänes ja põhjas Soomega, kirdes Karjala Vabariigi Lahdenpohja rajooniga, idas Priozerski rajooniga, kagus Vsevoložski rajooniga ja lõunas Peterburi linnaga.

Suuremad asulad on Viiburi, Svetogorsk, Roštšino, Sovetski ja Kamennogorsk.

## Haldusjaotus

Rajoonis on 13 omavalitsusüksust: seitse linnaasundust (*городское поселение*) ja kuus külaasundust (*сельское поселение*).
# Kamennogorski linnaasundus (soome keeles algselt *Antrea*, vene keeles *Каменного́рск*)
# Svetogorski linnaasundus (*Enso, Светого́рск*)
# Sovetski linnaasundus (*Johannes, Сове́тский*)
# Primorski linnaasundus (*Koivisto, Приморск*)
# Roštšino linnaasundus (*Raivola, Ро́щино*)
# Võssotski linnaasundus (*Uuras, Высо́цк*)
# Viiburi linnaasundus (*Viipuri, Выборг*)
# Glebõtševo külaasundus (*Makslahti, Глебычево*)
# Gontšarovo külaasundus (*Kähäri, Гончаро́во*)
# Pervomaiskoje külaasundus (*Kivennapa, Первомайское*)
# Krasnoselskoje külaasundus (*Kyyrölä, Красносельское*)
# Seleznjovo külaasundus (*Tienhaara, Селезнёво*)
# Poljanõ külaasundus (*Uusikirkko, Поля́ны*)

## Vaata ka
*Viiburi kubermang
*Karjala kannas

## Viited

## Välislingid
Käpla

**Käpla** (1977–1997 *Käbla*) on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

## Viited
Ervin Lázár

**Ervin Lázár** (5. mai 1936 Budapest – 22. detsember 2006 Budapest) oli ungari kirjanik, kes oli eelkõige tuntud muinasjuttude kirjutajana.

Ta oli Attila Józsefi auhinna ja Kossuthi auhinna laureaat.

## Teoseid

**Fehér tigris* (Valge tiiger; romaan, 1971)
**A Hétfejű Tündér* (Seitsmepäine haldjas; muinasjutud, 1973; eesti keeles 1984 ja 2006)
**A kisfiú meg az oroszlánok* (Poiss ja lõvid : muinasjuturomaan 1964; eesti keeles 2003)
Marek Roots

**Marek Roots** (sündinud 6. jaanuaril 1976 Elvas Tartumaal) on eesti luterlik vaimulik, alates 1. juunist 2024 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ning Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja. 

Ta lõpetas 1994. aastal Rõngu Keskkooli. Aastatel 1995–2002 õppis Roots usuteadust Tartu Teoloogia Akadeemias. Seejärel jätkas ta ettevalmistust vaimulikutööks EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminaris. 

8. augustil 2003 ordineeriti Roots EELK õpetajaks. Kirikutööd alustas ta Pärnu praostkonna Häädemeeste, Treimani ja Tahkuranna koguduses. Aastatel 2008–2018 oli ta Keila koguduse õpetaja ning aastatel 2018–2024 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. Alates 1. jaanuarist 2022 on Marek Roots ühtlasi ka Tartu Luterliku Peetri Kooli kaplan. 

24. märtsil 2024 valiti Roots Viljandi Pauluse koguduse õpetajaks, selles ametis alustas ta tööd alates 1. juunist 2024. 

2. mail tegi peapiiskop Urmas Viilma otsuse, et Viljandi Jaani koguduse abiõpetaja ametisse määratakse piiskop Marko Tiituse ettepanekul ja Viljandi Jaani koguduse nõukogu 25.04.2024 otsuse alusel alates 1. juunist õpetaja Marek Roots. 

Ta kaitses diplomitöö "Eestikeelsed suured jutlusekogud aastani 1907 (näidetega Rudolf Kallase ja Jakob Hurda suure nädala jutlustest)". 2008. aastal kaitses EELK Usuteaduse Instituudis magistritöö „Eestikeelne jutlus postillides 1779–1907 (Suure Nädala tekstide näitel)“. 

Roots on avaldanud luulekogu "Tuuletund" (Tallinn 2000) ning artikleid ajalehtedes Eesti Kirik ja Postimees. Pikem kirjutis "EELK olustik aastail 1940–1945 Viru praost Jaan Kiiviti aruandeis" ilmus koguteoses "Kristuse täisea mõõtu mööda" (Tallinn 2005). 

Ta on ka Eesti Evangeelse Vennastekoguduse eestseisuse liige.

## Isiklikku
Tema abikaasa on teoloog ja Tartu Pauluse koguduse sekretär, lastetöö juhataja, pühapäevakoolitöö üldkoordinaator ning sihtasutuse Tartu Pauluse Kirik juhataja Pirjo Roots (sündinud 7. juulil 1980). Peres kasvab kolm last.

## Välislingid
*Marek Roots. Kuldleer Keila Miikaeli kirikus. Eesti Kirik. 20. mai 2008
*Marek Rootsi intervjuu Andres Tauliga. Eesti Kirik. 14. juuni 2007
*Sven Danell – eestlaste hea ja ustav sõber (I). Eesti Kirik. 24. november 2006
*Sven Danell – eestlaste hea ja ustav sõber (II). Eesti Kirik 1. detsember 2006
*Leedu Katoliku Kiriku Kroonika tähtpäev. Eesti Kirik. 23. märts 2007