open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Volgogradi oblasti lipp

**Volgogradi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Volgogradi oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 18. septembril 2000.

Lipu autor on .

### Lipu kirjeldus
Volgogradi oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses osas on kaks sinist vertikaalset triipu nii, et nende vahele ja neist vardapoole jäävad kitsad punased triibud. Lehvipoolsel punasel väljal on aga kujutatud valget teise maailmasõja mälestussammast "Emake kodumaa" (Матери-Родины), kujutis moodustab 3/4 lipu kõrgusest. Siniste kitsaste triipude laiuseks on 1/16 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Punane pärineb Volgogradi (Tsaritsõn) ajalooliselt vapilt, punane oli ka Vene NFSV vapi ja ka praeguse Venemaa Föderatsiooni vapi põhivärviks ning see sümboliseerib Volgogradi oblasti järjepidevust, traditsioone ja ajalugu. Samuti sümboliseerib see ka mehisust, uhkust, vabadust ning neid, kes on oma isamaa kaitsmise eest verd valanud.

Sinised triibud tähistavad oblasti kahte suurimat jõge Doni ja Volgat, mis on selle piirkonna ja üleüldse ajaloos väga tähtsat rolli mänginud. Sinine on ka nooruse, harmoonia, tarkuse ja täiusliku hinge värv.

Valge tähistab rahu, õilsust, õiglust ning helget tulevikku.

"Emake Kodumaa" viitab teise maailmasõja pöördepunktiks osutunud Stalingradi lahingule ning oblasti rahva kangelaslikkusele selles lahingus.

Sinine, punane ja valge on ka Venemaa lipu värvid; oblasti lipul viitavad nad sellele, et Volgogradi oblast on Venemaa lahutamatu osa.

## Vaata ka
* Volgogradi oblasti vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Volgogradi oblast - Volgograd (*vene keeles*)
Kamõšin

**Kamõšin** on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Kamõšinka jõe suudmes. 

Linn on asutatud 1667. aastal. 1697–1780 kandis nime **Dmitrijevsk**. 1780. aastal sai linnaõigused.

Kamõšinis on jõesadam, seda läbib raudtee ja Saratovi-Volgogradi automagistraal.

## Viited

## Välislingid

*http://www.admkamyshin.info/
Puistu

**Puistu** on ühtlase struktuuriga metsaosa, mis naabermetsaosast erineb mõne takseertunnuse (näiteks vanuse, diameetri, kõrguse, koosseisu, boniteedi, kasvukohatüübi, rinnete arvu, tagavara, peapuuliigi järelkasvu, keskmise diameetri või kõrguse) poolest. 

Puistud jagatakse puht- ja segapuistuteks ning looduslikeks ja kultuurpuistuteks. Kui puistu jääb mitmele maatükile või seal tehakse metsamajanduslikke töid või muud sellist, jagatakse üks puistu eraldisteks.

Puistu nimetus määratakse enamuspuuliigi ja kasvukohatüübi järgi, näiteks jänesekapsakuusikus domineerivad kuused ning alustaimestikus on harilikult ohtralt jänesekapsast. 

## Vaata ka
*Metsamaa
Metsaeraldis

**Metsaeraldis** või lihtsalt **eraldis** (ehk **littera**) on metsanduses kasutatav piisavalt ühetaoline ja terviklik metsaosa, mida saab kasutada ühesuguste majandamisvõtete rakendamiseks. 

Eraldis on ühetaoline puistu koosseisu, vanuse, päritolu, rinnaspindala, kõrguse, tagavara ja kasvukohatüübi poolest.

## Vaata ka
*mets
*puistu
*metsakorraldus
Kõrgusindeks

**Kõrgusindeks** (tähis H100) on meetrites väljendatav näitaja, mis iseloomustab puistu kasvuheadust ning näitab, kui kõrge oleks puistu saja-aastaselt. Kõrgusindeks määratakse matemaatiliste mudelite kaudu esimese rinde enamuspuuliigi vanuse ja kõrguse alusel.

Kuni 15-aastastes puistutes määratakse kõrgusindeksiks boniteediklassi kõrguste vahemiku keskväärtus.

## Viited

## Välislingid
*Kõrgusindeksi ja boniteediklassi arvutamise mudel
Rinnaspindala

**Rinnaspindala** on puistus puude rinnaskõrguse (1,3 m juurekaelast) ristlõikepindalade summa hektaril. Metsa mõõtmisel määratakse rinnaspindala üldjuhul Bitterlichi lihtrelaskoobi abil. Rinnaspindala määratakse rinnete kaupa.

Rinnaspindala tähis on G ja ühik m²/ha.

## Vaata ka
*Rinnasdiameeter
Hektaritagavara

**Hektaritagavara** on kasvavate puude tüvemahtude summa hektari kohta. Tagavara määratakse puistuelementide hektaritagavarade summana. Puistuelemendi hektaritagavara arvutatakse puistuelemendi kõrguse ning rinnaspindala (või täiuse) või puude arvu alusel.

Hektaritagavara arvestuse ühikuks on m³/ha. Kasutatakse ka metsanduses juurdunud ühikut tihumeeter/ha. 

Määratakse ka tagavara juurdekasvu hektari kohta aastas.

Statistilise metsainventeerimise (SMI) andmed hektaritagavara kohta on suuremad kui tavametsakorralduse (metsaregistri) järgi. 2008. aasta SMI järgi on Eesti metsamaa keskmine hektaritagavara 201 m³/ha. 

Üldine keskmine hektaritagavara on suurem kaitsealustes metsades ja väiksem majandatavates metsades, kus noorte ja uuenevate metsade osakaal on suurem. Samas on tagavara juurdekasv suurem just majandatavates metsades.

## Viited

## Välislingid
*Puistute keskmine hektaritagavara 2009 (kaart) Keskkonnainfo.ee
*Statistiline Aastaraamat Mets 2010 Puistute keskmise hektaritagavara muutumine 1958–2010. Puistute keskmine hektaritagavara maakonniti valitseva puuliigi järgi. Lk 23-24
Normaalpuistu

**Normaalpuistu** ehk **mudelpuistu** on puistu, mis antud puistuelementide, vanuste ja kasvutingimuste (metsamajandusrežiimi) korral on optimaalne. Normaalpuistu täius on 100%. Normaalpuistu on ühevanuseline puhtpuistu, kus puude väljalangemine toimub iseharvenemise või mõõduka hooldusraie teel. 

Normaalpuistu on puistu ideaal, seda kasutatakse puistute kasvu modelleerimisel ja hindamisel.
Rinnasdiameeter

**Rinnasdiameeter** ehk **rinnasmõõt** on puutüve 1,3 m kõrguselt juurekaelast mõõdetud läbimõõt.

Puistuelemendi keskmine **rinnasdiameeter** on puistuelemendi kõikide puude juurekaelast 1,3 m kõrguselt mõõdetud tüve läbimõõtude ruutkeskmine väärtus.

## Vaata ka
*Rinnaspindala
Puistuelement

**Puistuelement** (*stand component*)) on puistu ühes rindes olevate sama puuliigi puude kogum ehk sama liiki puud, mis on ühesuguse tekkeviisiga, samasuguse vanusega ja ühtemoodi arenenud. Näiteks esimeses rindes olevad männid või teises rindes olevad kuused on omaette puistuelemendid. Ühe puuliigi puud võivad jaguneda mitme elemendi vahel, kui neid leidub eri rinnetes.

Puistuelementide kaupa kirjeldatakse kasvava metsa takseertunnuseid.

Ühes ja samas metsakasvukohatüübis kasvavat  ühevanuselist, ühesuguse päritoluga lihtpuistut saab kujutada ette ühe elemendina. Iga puuliigi iga põlvkond igas rindes moodustab ühe elemendi. Näiteks: puistu koosseisuga esimeses rindes 55Mä 35Ku 10Ks ja teises rindes 100Ku koosneb neljast puistu elemendist.
Dmitrijevsk

**Dmitrijevsk** on kahe linna endine nimi:

***[[Kamõšin]]i** nimi 1697–1780
***[[Makiivka]]** venepärane nimi 1931. aastani
Esimene rinne

**Esimene rinne** on puistu suurima kõrguse ja tagavaraga rinne, mille täius on vähemalt 30%. Esimest rinnet loetakse puistu põhirindeks.

## Vaata ka
*Teine rinne
*Üksikpuude rinne
*Järelkasvu rinne
*Põõsarinne
*Rohurinne
Täius (metsandus)

**Täius** (*stocking level*) iseloomustab kasvuruumi kasutamise ulatust võrreldes samades tingimustes kasvava normaalpuistuga. Täius leitakse puistu ühe hektari rinnaspindala või tagavara jagamise teel samasuguse kõrgusega normaalpuistu rinnaspindala või tagavaraga.
Asunción

**Asunción** [asunsj'onn] on Paraguay pealinn ja riigi suurim linn. Asub Paraguay jõe ääres Pilcomayo jõe suudme ja Argentina piiri lähedal.

## Ajalugu
Asunción on üks Lõuna-Ameerika vanimaid linnu. Nuestra Señora de la Asuncióni linna asutasid Juan de Salazar ja Gonzalo de Mendoza 15. augustil 1537.

Aastal 1731 toimus linnas esimene ülestõus hispaania koloniaalvõimu vastu.

1865–1876 okupeeris linna Brasiilia.

## Vaata ka
*Asuncióni Ülikool

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht
Vürst Trubetsky & J. M. K. E.

**Vürst Trubetsky & J. M. K. E.** (täisnimega **Vürst Trubetsky & Joodikud Moskva Kohviku Eest**) oli aastail 1986–1988, 2001 ja 2006 tegutsenud Tallinna punkansambel.

Punkansambli loomise põhjuseks oli Tõnu Trubetsky ansambli Vennaskond liikmete viibimine sõjaväes.

## Koosseis
*Tõnu Trubetsky (vokaal)
*Villu Tamme (kitarr)
*Tarvo Hanno Varres (basskitarr)
*Venno Vanamölder (trummid)
*Kirsti Kongas (viiul)
*Keesi Kapsta (viiul)

## Kontserdid
### [[1986]]
*19. mail Tartus Tartu Kirjanduse Majas
*Juunis Saarepeedis kultuurimajas
*Juulis Jänedal laululaval
*Septembris Riias Läti Kunstiteatris (Dailes teātris, Brīvības 75; koos bändiga Kino)
*14. oktoobril Tallinnas klubis Majak

### [[1987]]
*5. veebruaril Kosel kultuurimajas
*21. märtsil Tartus TRÜ klubis
*28. märtsil Tallinnas klubis Volta
*7. aprillil Tallinnas Noorte Kunsti Klubis (Restaureerimisvalitsuse keldris Laial tänaval)
*15. aprillil Tallinnas Tallinna Kirjanike Majas "Progress '87"
*5. novembril Tallinnas Tallinna 7. Keskkoolis (praegune Prantsuse Lütseum)
*28. detsembril Tallinnas Kodulinna majas

### [[1988]]
*5. juunil Tallinnas Kodulinna majas

### [[2001]]
*18. jaanuaril Tallinnas Von Krahli Teatris
*25. oktoobril Tallinnas Von Krahli Teatris

### [[2006]]
*17. veebruaril Tallinnas Rock Cafés
*18. veebruaril Tallinnas Rock Cafés

## Diskograafia
*"Rotipüüdja" (2000; CD; Kaljukotkas)

## Välislingid
#Vürst Trubetsky & J. M. K. E.
#Vürst Trubetsky & J. M. K. E.
#Vürst Trubetsky & J. M. K. E.

## Viited
260

**260. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad - **[[260. aastad]]** - 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad

Aastad: 255 256 257 258 259 - 260 - 261 262 263 264 265

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
306

**306. aasta**  (**CCCVI**) oli 4. sajandi 6. aasta.

## Sündmused
* 25. juuli – Constantinus Suur kuulutati pärast Constantius I Chloruse surma Rooma keisriks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 25. juuli – Constantius I Chlorus, Vana-Rooma keiser
834

**834. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - **[[830. aastad]]** - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 829 830 831 832 833 - 834 - 835 836 837 838 839

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Lakross

**Lakross** (ka *kahvpall*; prantsuse keeles *lacrosse*) on eelkõige muruväljakul mängitav pallimäng.

Mäng on arenenud Põhja-Ameerika indiaanlaste rahvuslikust mängust *baggataway*st ja mängust, mida hakati harrastama Prantsusmaal 14. sajandil.

Pikavarreliste, otsast kahvataoliste keppidega püütakse täiskummist palli vastase väravasse lüüa. Väravavahi kepp erineb oluliselt väljakumängijate kepist.

Lakrossil on palju sarnasusi maahokiga. Tänapäeval mängitakse ka lakrossi saaliversiooni, mis mahutatakse jäähokiväljakule.

Nüüdisajal on lakross Kanada rahvusmäng. 

## Olümpiamängude kavas
Lakross oli olümpiamängude kavas 1904. ja 1908. aastal. Mõlemal korral võitis Kanada meeskond.

## Pildid

UNC Lacrosse.jpg|Meeste täiskontakne lakross
2005 NCAA Women's Lacrosse Championship - Virginia Cavaliers vs Northwestern Wildcats.jpg|Naiste lakrossikohtumine
BoxLacrosseDiagram.PNG|Saalilakrossi mänguväljak jäähokiväljakul
Iroquois Lacrosse Arena - Six Nations, ON.jpg|Saalilakrossi mäng
Brooklin Merchants Luke Coote blue 2015.jpg|Saalilakrossi väravavaht


## Viited

## Välislingid
Vladimiri oblasti lipp

**Vladimiri oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Vladimiri oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 28. aprillil 1999.

### Lipu kirjeldus
Vladimiri oblasti lipuks on punane kangas, mille vardapoolses osas on sinine vertikaalne laid. Sinine laid moodustab 1/8 lipu pikkusest (samuti oli ka Vene NFSV lipul) ning selle ülaosas on ristatud kuldsed sirp ja vasar. Punase välja keskel on kuldne Vladimiri oblasti vapp. Vapi kujutis moodustab 1/3 punase välja pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse ametlik suhe oli algselt 1:2, kuid alates 1. juulist 2017 on ametlik standard 2:3.

### Sümbolite tähendused

## Vaata ka
* Vladimiri oblasti vapp

## Välislingid
*Vladimiri oblasti lipuseadus Vladimiri oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Vladimiri oblast – Vladimir (*vene keeles*)
Småland

**Småland** [sm'ooland] on Lõuna-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*). See piirneb Blekinge, Skåne, Hallandi,  Västergötlandi, Östergötlandi ning Ölandi saarega.

## Viited
Monoodiline lüürika

**Monoodiline lüürika** on eoollastest poeetide poolt Lesbose saarel loodud soololaululine lüürika.

See on määratud laulmiseks üksikule lauljale lüüra saatel.

Märkimisväärsemad esindajad olid 6. sajandi esimesel poolel Anakreon ning lesboslased  ja naisluuetaja Sappho.

Monoodiline lüürika jaguneb: 
* eleegia – kindla süsteemi järgi loodud luuletused, õpetlikud ja poliitilised (eleegiline distihhon – heksa- ja pentameetrist koosnev värsipaar (daktülid)); 
* jamb – värsimõõduüksus u – ; 
* õelam ja iroonilisem pilkeluuletus. 

Toetudes kohalikele rahvalauludele, võtsid sealsed luuletajad kasutusele rea uusi värsimõõte. Kultuslikud ja rituaalsed, peo-, pulma- ning armastuslaulud, mis on seotud isiklike elamustega ning päevasündmustega. Luuletused olid mõeldud ettekandmiseks teatavas kindlas keskkonnas.

## Vaata ka
*Monoodiline meelika
Västergötland

**Västergötland** on Rootsi ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*), mis asub Rootsi edelaosas. "Västergötland" tähendab Lääne-Götalandi. Maakond piirneb Bohusläni, Dalslandi, Värmlandi, Närke, Östergötlandi, Smålandi ja Hallandiga. See piirneb ka kahe Rootsi suurima järvega, Vänerni ja Vätterniga.

## Viited
Östergötland

**Östergötland** (tõlkes Ida-Götaland) on Rootsi ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*), mis asub Rootsi lõunaosas. See piirneb Smålandi, Västergötlandi, Närke, Södermanlandi ja Läänemerega.

Götaland koosnes väikekuningriikidest, mille asukaid kutsuti muinaspõhja keeles *Gautar*iteks. Neid samastatakse anglosaksi eeposes "Beowulf" mainitud *Geatas*tega. Götalandilt on pärit ka goodid. Ajalooliselt oli see üks maakondadest, mis sai Rootsi osaks keskajal.


Östgötaslätten.jpg|Tüüpiline Östergötlandi tasandik
Chernyakhov.PNG|


## Vaata ka
* Götaland, Västergötland (Lääne-Götaland)
* Idagoodid

## Viited

## Välislingid
Paskvill

**Paskvill** () on teotav pilke- ja laimukirjutis, mis on suunatud sellele, et laimata teatavat isikut või tema au riivata.
Sõtke (Märjamaa)

**Sõtke** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Märjamaast läänes.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Sõtke külas 74 inimest.

Küla on esimest korda mainitud kirjalikes allikais 1241. aastal (Hetkyl), Sõtke mõisa 1560. aastal (*Zetkul, Sõtküla*, ka *Söttküll*).

Sõtke külas on arheoloogiamälestisena kaitse all Sõtke (Sõtküla) linnusekoht.

Sõtke kooli on esimest korda mainitud 1771. aastal.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited

## Kirjandus
*Paidla, A. "Raplamaa / Siin- ja sealpool maanteed". Tallinn, 1991.
Sõtke

**Sõtke** on mitme Eesti koha nimi:

* **[[Sõtke (Märjamaa)|Sõtke]]** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Sõtke (Narva-Jõesuu)|Sõtke]]** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas
* **[[Sõtke asula|Sõtke]]** on asula Rapla maakonnas Märjamaa vallas

## Vaata ka
* **[[Sõtke jõgi]]** voolab Ida-Viru maakonnas
* **[[Sõtke mõis]]** asus Märjamaa kihelkonnas
* **[[Sõtke paisjärv]]** asub Ida-Viru maakonnas
* **[[Sõtke soo]]** asus Märjamaa kihelkonnas
* **[[Sõtke vald]]**
* **[[Uus-Sõtke mõis]]** asus Vaivara kihelkonnas
* **[[Vana-Sõtke mõis]]** asus Vaivara kihelkonnas
* **[[Vana-Sõtke mõisavald]]** oli mõisavald Vaivara kihelkonnas
Felix I

**Felix I** oli paavst 269–274. Ta oli 26. paavst.

Felix I sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas Constantiuse pojana.

"Liber Pontificalise" järgi sai Felix I paavstiks 272. aastal ja oli ametis 2 aastat 10 kuud ja 25 päeva. Felix I paavstiks saamise kuupäevana tunnustatakse tänapäeval 5. jaanuari 269, sest Rooma keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe tolleaegset materjali ja Felix I valitsemisaja daatumid on seetõttu ebamäärased. 

Felix I sai kätte Antiookia sinodi poolt oma eelkäijale Dionysiusele läkitatud kirja, milles teatati Samosata Pauluse tagandamisest piiskopiametist. Segaduste pärast Antiookias kohustas Rooma keiser Aurelianus uut piiskoppi kuuletuma paavsti kogudustega osaduses olevate kogudustega. Felix I oli kirjavahetuses Pauluse järglase piiskop Domnus I-ga, tolle järglase Timeusega ja Aleksandria piiskopi Maximusega.

Felixile on omistatud usutunnistuse fragment Aleksandria Maximusele saadetud kirjas, mida 5. sajandil peetud debattidel kasutas Aleksandria Cyrillos. Sellele toetudes on eeldatud, et ta tunnustas Jeesus Kristuse jumalikku ja inimlikku loomust. Talle on omistatud veel 3 kirja, kuid nende autorsus on vaieldav.

Felix toetas kristliku traditsiooni järgi Aurelianuse tagakiusamise ajal kristlasi, kuid seda fakti on peetud vaieldavaks, kuna Aurelianuse ajal pole teada kristlaste tagakiusamisi. Ta oli "Liber Pontificalise" järgi sätestanud märtrite matmise altarite alla ja nende haudadel missa pidamist, kuid seda kommet peetakse tunduvalt varasemaks. Ta olevat alustanud ka kirikute pühitsemist ja püstitanud "Liber Pontificalise" järgi Via Aurelia lähedale basiilika.

Ta ordineeris 9 presbüterit, 2 diakonit ja 5 piiskoppi.

Felix I suri "Liber Pontificalise" järgi märtrina 30. detsembril 274 ja maeti "Depositio episcoporumi" järgi San Callisto ("Liber Pontificalise" andmetel Via Aurelia) katakombidesse. Felix I on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus austatud märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 30. mail, kuid alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama, sest Paulus VI üleskutsel läbi viidud kaanoni revideerimisel oli Felix I üks neist pühakutest, kelle tegude kohta polnud säilinud piisavalt ajaloolisi andmeid. Teda on kunstis kujutatud koos ankruga.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".

## Välislingid
* Kirsch, J.P. (1909). "Pope St. Felix I." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 12. mail 2019. *(inglise keeles)*
* Felix I kirjad.
Eutychianus

**Eutychianus** oli paavst 275–283. Ta oli 27. paavst.

Eutychianus sündis "Liber Pontificalise" järgi Toscanas Lunis Marinuse pojana.

Eutychianuse paavstiks valimise päevana tunnustatakse 4. jaanuari 275, sest keiser Diocletianuse ajal toimunud kristlaste tagakiusamise tõttu on sellele vahetult eelnenud aja kohta säilinud vähe materjali ja Eutychianuse valitsemisaja daatumid on seetõttu ebamäärased. "Liber Pontificalise" järgi oli tema valitsemisaja pikkus 8 aastat 10 kuud ja 4 päeva, kuid ajaloolase Eusebiose andmetel ainult 10 kuud.

Eutychianuse ametiajast on teada eelkõige "Liber Pontificalises" sisalduva biograafia alusel. Ta lubas vaimulikel altaril õnnistada saagiks korjatud põllusaadusi: ube ja viinamarju, kuid neid kombeid peetakse tunduvalt hilisemateks. Eutychianus oli "Liber Pontificalise" järgi isiklikult matnud 342 märtrit, kuid tema ajal pole Roomas teada kristlaste tagakiusamisi. Eutychianus sätestas, et märtrite säilmed tuleb katta dalmaatikaga.

Ta ordineeris 14 presbüterit, 5 diakonit ja 9 piiskoppi.

Eutychianus suri 7. detsembril 283 ja ta oli viimane paavst, kes maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. "Liber Pontificalise" järgi suri ta märtrina.

Eutychianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 8. detsember.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".
*Giovanni Sforza "La patria di papa Eutichiano". "Atti della Reale Accademia delle Scienze di Torino" 55, 1920: 539–548.

## Välislingid
*Kirsch, J.P. (1909). "Pope St. Eutychianus." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 12. mail 2019. *(inglise keeles)*
*Eutychaniuse kirjad.
833

**833. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - **[[830. aastad]]** - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 828 829 830 831 832 - 833 - 834 835 836 837 838 

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Kaartinkaupunki

**Kaartinkaupunki** (rootsi keeles *Gardesstaden*) on linnaosa Helsingis. 

Kaartinkaupunki ala põhiplaan kinnitati 1812. aastal, kuid sellenimeline linnaosa loodi ametlikult 1959. aastal. Linnaosa on saanud nime seal asunud kaardiväelaste kasarmu järgi.

## Vaata ka
*Esplanaadi park

## Viited
Järve vasallilinnus

**Järve vasallilinnus** asub Ida-Virumaal Jõhvi vallas Tallinna–Narva maantee ääres.

Järve mõisa on esmamainitud 1497. aastal, mil see kuulus Lodede perekonnale ning kandis Türpsali nime.

Kivilinnus püstitati veidi hiljem, aastal 1508, kui Järve mõis kuulus Payküllide suguvõsa valdusse ning oli nende käes aastani 1808.

Linnus ehitati kohalikust paest ja on tolle aja üks omapärasemaid kaitseehitisi ning oli algselt kolmekorruseline. Linnuse algsest kolmest korrusest on säilinud kaks alumist korrust. Ülemine kaitsekorrus võis hävineda juba Liivi või Põhjasõja ajal. Linnuse pikkus on 17,5 meetrit, laius 12,7 meetrit ja müüride paksus on 1,75–2 meetrit. Linnuse kõrge soklikorruse peal oli kaks elukorrust, mis olid kaheruumilised. Suuremal ruudukujulisel pearuumil on tõusva kiirujoonega kuplitaoline ristvõlv. Selle kõrgus ulatub 7 meetrini. Elukorruse kõrgus on 3,5 meetrit, kõrge läänepoolne väiksem osa on piklik ja kahevõlvilise laega. Põhja- ja idapoolses seinas on suur nišš, kus ilmselt asusid voodipaigad. Soklikorrus on hiljem võlvitud ja laskeavadega varustatud. Korruse loodenurgas asub ülakorrust soojendav keris hüpokaustiga seotud soojakanal. Kahe ruumi põhjapoolses osas oli peakorrusele viiv müüritrepp. Kaitsekorrusele pääses vaid mööda redelit, mis ohu korral üles tõmmati.

Villem Raami uurimistööde järgi pidi linnuse kõrval eeshoovis linnuse põhjaseina kõrval olema puidust elumaja. Sellest oli sissepääs linnuse soklikorrusele ja hoone teiselt korruselt peakorruse võlvsaali. Ka köök võis asuda samas kõrval puitelamus. Kaevamistöödega selgus ka, et linnuse põhjapoolsel küljel asusid puithooned, mis moodustasid kastellitaolise piiratud eeshoovi. See oli ka kaitseomadustega majandushoov linnusele.

## Pildid

Pilt:Järve linnus 2.jpg|Elukorruse kahe võlviga lagi ja magamiskoha nišš
Pilt:Järve linnus 3.jpg|Linnuse teise korruse ukseavad tagakambri ja eesruumi vahel
Pilt:Järve linnus 4.jpg|Linnuse elukorruse (II korrus) suur neljakandiline pearuum
Pilt:Järve linnus 6.jpg|Linnuse soklikorruse võlvid


## Kirjandus
*Kalvi Aluve. *Eesti keskaegsed linnused*. Tallinn: Valgus, 1993. Lk 56.

## Välislingid
*
Erottaja

**Erottaja** ('eraldaja'; rootsi *Skillnaden*) on väljak Helsingi kesklinnas. Seda loetakse Helsingi keskpunktiks, millest alates mõõdetakse teiste linnade kaugusi Helsingist. Erottajalt saab alguse Mannerheimintie.

Erottaja sai nime 19. sajandil, kui seal asunud turg oli piiriks Helsingi linna ja Uusimaa eeslinna vahel. Tänapäeval eraldab väljak nelja linnaosa:     

* Kaartinkaupunki
* Kamppi
* Kluuvi
* Punavuori

Väljakul asub Helsingi Rootsi Teater (Svenska teatern).

Mööda Erottajat sõidavad trammid 3B, 3T, 6 ja 10.
Urjupinsk

**Urjupinsk** on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Hopjori jõe ääres.

Linn on asutatud 1500. aastal (teistel andmetel 1619). 1929. aastal sai linnaõigused.

Urjupinsk on Mihhail Šolohhovi jutustuse "Inimese saatus" tegevuskoht.

## Viited

## Välislingid
*http://www.urupinsk.net
385

**385. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - **[[380. aastad]]** - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 

Aastad: 380 381 382 383 384 - 385 - 386 387 388 389 390

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Priscillianus, teoloog
* Ausonius, rooma luuletaja
308

**308. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - **[[300. aastad]]** - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad

Aastad: 303 304 305 306 307 - 308 - 309 310 311 312 313

----

## Sündmused

* mai või juuni – paavstiks sai Marcellus I.
* 11. november – Vana-Rooma keisriks sai Licinius.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Bukavu

**Bukavu** on linn Kongo DV idaosas, Lõuna-Kivu provintsi halduskeskus. Asub Kivu järve edelakaldal. 

Linna asutasid belglased 1901. aastal ja see kandis esialgu nime **Costermansville**. 

Rwanda kodusõja ja genotsiidi ajal põgenes Bukavusse palju hutusid. 

Aastal 1996 ründasid linna Rwanda valitsusväed, algatades Esimese Kongo sõja. 

Teise Kongo sõja ajal 2004 toimusid linnas lahingud valitsusvägede ja sisside vahel. Kindral Laurent Nkunda sõdurid vägistasid linnas ühe nädalavahetuse jooksul umbes 16 000 naist.

Bukavus elab üle 245 000 inimese, koos eeslinnadega ligi 500 000 inimest.

Bukavus on sündinud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus.
Täkumetsa

**Täkumetsa** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

## Viited
310

**310. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - **[[310. aastad]]** - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad

Aastad: 305 306 307 308 309 - 310 - 311 312 313 314 315

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* juuli – Maximianus, Vana-Rooma keiser
Please Please Me

"**Please Please Me**" on The Beatlesi esimene album. See ilmus Suurbritannias 22. märtsil 1963 pärast samanimelise singli edu.

## Laulud
Kõikide laulude autorid on Paul McCartney ja John Lennon, kui pole märgitud teisiti. Sellel albumil olid laulude autoritena kirjas McCartney/Lennon, kõigil hilisematel albumitel vastupidises järjekorras Lennon/McCartney.

### A-pool
#"I Saw Her Standing There"
#"Misery"
#"Anna (Go to Him)" (Arthur Alexander)
#"Chains" (Gerry Goffin/Carole King)
#"Boys" (Luther Dixon/Wes Farrell)
#"Ask Me Why"
#"Please Please Me"

### B-pool
#"Love Me Do"
#"P.S. I Love You"
#"Baby It's You" (Mack David/Barney Williams/Burt Bacharach)
#"Do You Want to Know a Secret?"
#"A Taste of Honey" (Bobby Scott/Ric Marlow)
#"There's a Place"
#"Twist and Shout" (Phil Medley/Bert Russell)
With the Beatles

"**With the Beatles**" on The Beatlesi teine album.

2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 420. kohal.

## Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.

### A-pool
#"It Won't Be Long"
#"All I've Got to Do"
#"All My Loving"
#"Don't Bother Me" (George Harrison)
#"Little Child"
#"Till There Was You" (Meredith Willson)
#"Please Mr. Postman" (Georgia Dobbins/William Garrett/Freddie Gorman/Brian Holland/Robert Bateman)

### B-pool
#"Roll Over Beethoven" (Chuck Berry)
#"Hold Me Tight"
#"You Really Got a Hold on Me" (Smokey Robinson)
#"I Wanna Be Your Man"
#"Devil in Her Heart" (Richard P. Drapkin)
#"Not a Second Time"
#"Money (That's What I Want)" (Janie Bradford/Berry Gordy)

Ameerika Ühendriikides anti selle albumi asemel osaliselt sama sisuga album "Meet the Beatles!".
Mandrijää

**Mandrijää** ehk **jääkilp** on suure paksuse ning enam kui 50 000 km² pindalaga liustik, mis võib reeglina laieneda kõigis suundades.

Liustiku all lasuv pinnamood ei kujuta jää liikumisele tavaliselt suurt takistust, sest mandrijää paksus on reeglina mitu kilomeetrit.

Tänapäeval on mandrijää säilinud Antarktise (Antarktise mandrijää)  ning Gröönimaa kohal, kuid Pleistotseenis kattis mandrijää suurt osa Põhja-Ameerikast ning Euroopast, kaasa arvatud Eestit.

## Vaata ka
*Liustik
*Jäämüts
Kyknos

**Kyknos** oli vanakreeka mütoloogias Arese ja Pelopeia verejanuline poeg, gigant. Ta elas Makedoonias ja tappis nii palju möödakäijaid kui sai. Tema unistuseks oli tapetute luudega kaunistada oma isa templit, mida ta Anaurose jõe kaldale ehitas.

Heraklest nähes kargas Kyknos talle kallale, lootes saada häid tugevaid konte. Herakles tappis ta odaga ära. See juhtus Echedorose jõe ääres, mis suubub Saloniki lähedal Therme lahte.

Kui Ares sellest teada sai, sööstis ta Heraklesele kätte maksma. Herakles haavas reide ka jumalat ennast ja sundis ta põgenema.

Templi ehituse lõpetas kohalik kuningas Keyx, aga vahetult pärast selle valmimist tõusis Anaurose jõgi üle kallaste ja pühkis templi minema.

Pealuudega kaunistatud templid on omased Kālī kultusele hindu mütoloogias.

Lõuna-Serbias Nišis asub Pealuutorn, aga selle rajasid Ottomani impeeriumi sõjaväejuhid alles 1809 serblaste ülestõusu mahasurumise meenutuseks.
Tuapse

**Tuapse** (vene *Туапсе* < adõgee *TIуапс*, 'kaks jõge') on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Tuapse rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul.

Linn on tekkinud tšerkesside maale 1838. aastal rajatud venelaste kindluse juurde. Linnaõigused sai 1916. aastal.

Tuapse on tähtis naftasadam. 

Tuapsest on pärit maletaja Vladimir Kramnik ning Eesti võrkpallitreener Ivan Dratšov.

## Viited

## Välislingid
*Tuapse koduleht
Frolovo

**Frolovo** on linn Venemaal Volgogradi oblastis, Frolovo rajooni keskus. Asub Artšeda jõe ääres.

Linn on asutatud 1868. aastal. 1936. aastal sai linnaõigused.

## Välislingid

*http://www.frolovo.ru
Vaprad ja ilusad

**"Vaprad ja ilusad"** ("*The Bold and the Beautiful*") on USA seebiooper kahest perest, Forresteridest ja Loganitest, kes elavad Los Angeleses.

Eestis on näidanud  "Vapraid ja ilusaid" TV3, praegu jookseb kanalil 3life

Ameerika televisiooni seebiooper , mille on loonud William J. Bell ja Lee Phillip Bell CBS-i jaoks. See esilinastus 23. märtsil 1987Bellsi teise seebiooperi " *Noored ja rahutud"* (Young and restless) sõsarshowna ; mitmed tegelased mõlemast kahest saatest on alates 1990. aastate algusest üle läinud teisele. Los Angeleses Californias asuv show keskendub Forresteri perekonnale ja nende kõrgmoeärile.

Sarja 9000. osa jõudis eetrisse 18. aprillil 2023.  Praegu on CBS seriaali uuendanud, et see toimiks telehooajal 2024–2025. 

Tegelase **Eric Forrester** Forresteri perekonna patriarh ja Stephanie lesk. Ericul on kuus last: Ridge, Thorne, Kristen ja Felicia koos Stephaniega ning Rick (tegelikult Eric Junior) ja Bridget abielust Brooke'iga. Ericul ja Stephaniel oli ka tütar Angela, kes on surnud. Eric on andekas moelooja, kes on koos Stephaniega asutanud moemaja Forrester Creations. Ta on sihikindel ja tugev inimene, kelle jaoks on perekonna ühtsus ja lapsed elus kõige tähtsamad. Peale Stephanie on ta olnud abielus Brooke Logani, Donna Logani ja Sheila Carteriga. Eric ja Ridge müüsid Forrester Creationsi moemaja ärimees Bill Spencerile, Forresterid said jääda oma endisesse ettevõttesse. millal eric tänapäeval on *?* Moemaja Forrester Creations tegevjuht ja kaasomanik, 25% osalusega. Eric on endiselt tugevalt seotud moemaja tegemiste ja otsustega. Pärast Stephanie surma kohtus Eric oma endise minia Taylor Hayesiga, kuni Taylor temast lahkus ja linnast lahkus. Täna on Eric abielus Donna Forresteriga

## Tegelased

### Vahetuvad tegelased

### Tulijad ja lahkujad

### Seriaali tähtsamad tegelased
Valaste

**Valaste** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Külas voolab veerohkel ajal Valaste juga, mis on Eesti kõrgeim juga.

Valaste küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus (*Uvalat*).

Teise maailmasõja ajal asus Valastes (Ontika külas) sakslaste Valaste 10,5 cm patarei.

Kunagise Toila mõisa süda jääb Valaste küla territooriumile.

## Pildid

File:Kõrgeranna, Valaste küla, Jüri Juendrei suitsumaja, ERM Fk214 40.jpg|Suitsumaja Valastes (1913)
File:Kõrgeranna, Valaste küla kalamehed kalju otsas pühapäeva õhtul, ERM Fk214 34.jpg|Valaste küla kalamehed kalju serval (1913)
File:Valaste juga, Ontika maastikukaitseala. mai 2020.jpg|Valaste juga
Fail:Seashore of Valaste 1.jpg|Mererand Valastes. Vaade itta
Fail:Seashore of Valaste 2.jpg|Mererand Valastes. Vaade läände
Fail:Seashore of Valaste 3.jpg|Mererand Valastes. Varingu tulemus


## Viited
Saka

**Saka** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Asub Aast ida ja Ontikast lääne pool.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
 
Seal asub Saka joastik. 

Sakal on rahvamaja koos raamatukogu ja AIP-ga. Endises mõisahoones asub hotell.

Küla territooriumil asub osa Ontika maastikukaitsealast.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Saka kihistik.

## Vaata ka
*Saka mõis

## Viited

## Välislingid
*Saka hotelli koduleht
Järve (Jõhvi)

**Järve** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kohtla valla halduskeskus. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Järve küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega **Jeruius**. 

Järvel asub Järve vasallilinnus, Järve tarandkalmed.

## Viited
Kohtla

**Kohtla** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

Kohtla küla on kirjas juba Taani hindamisraamatus aastast 1241. Siis kandis see nime Odri ning oli oma 18 adramaaga tänapäeva Ida-Virumaa aladel suurimate seas. 1805. aasta Eestimaa kubermangu kaardil on Kohtla (Odri) suuruseks märgitud 40 majapidamist. Odri nimi vahetus Kohtla vastu 19. sajandi keskel.  

Küla kõrvale, ilmselt kohaliku muinasüliku majapidamise kohale tekkis keskajal Kohtla mõis, mida on esmamainitud aastal 1419. Peale Vabadussõda jagati mõisamaa taludeks ja Kohtla küla kõrvale tekkis Kohtla asundus, mille valis oma õlitehase töölisasula asupaigaks Inglismaa ettevõtte Goldfields. Töölisasulast kujunes hiljem Kohtla-Nõmme alev, kui 1945. aasta detsembris moodustati Kohtla töölisalev. Tänapäeval kutsutakse Kohtla küla ka Kohtla-Vanakülaks või lihtsalt Vanakülaks. 

Kohtlast pärineb leitud mitu hinnalist aardeleidu.. Küla ja jaama vahelt on leitud kuivanud allikas koos hulga ohverdustega. On leitud ka rauasulatuskoht.

Sealt on pärit Lembit Oll.

## Vaata ka
* Kohtla raudteejaam
* Kohtla-Järve
* Kohtla-Nõmme

## Viited
283

**283. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - **[[280. aastad]]** - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 

Aastad: 278 279 280 281 282 - 283 - 284 285 286 287 288

----

## Sündmused

* Rooma keisriks sai Diocletianus.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Carus, Rooma keiser
* Eutychianus, paavst
Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel

**"Eesti Vabariigi President Arnold Rüütel"** on raamat, mis ilmus 2006. aasta mais kirjastuses ILO. Raamatu on koostanud endine ajakirjanik Madis Salum.

ISBN 9985-57-797-3

## Viiteid
*Madis Salum: "Olin raamatus isegi väga leebe" / EPL Sigrid Laev
*President ja toiduõli / EE Heidit Kaio
*Rüütlit kaitsevad kümme inglit / EE Tarmo Vahter
Emujärve Koda

**Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koda** (lühemalt **Emujärve Koda**) on usuline ühendus, mis koondab Võrumaa ja Mulgimaa taara- ja maausulisi.

Emujärve Koda kuulub Maavalla Kotta.

Koda on nime saanud Võrtsjärve varasema nime järgi.
Unukse

**Unukse** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus kui *Vnox/Unox*.

1790. aasta paiku asutati Unukse mõis, mis eraldati Koogu mõisa maadest. Hiljem sai Unukse mõisast Vasta mõisa kõrvalmõis. Aastatel 1913–1945 tegutses Unukse mõisa härrastemajas Unukse kool. 

Endise Unukse mõisa viinavabriku hoones tegutses 1925. aastast Viru-Nigula Piimaühingu meierei, Nõukogude perioodil Rakvere Piimatoodete Kombinaadi Kunda võitsehh, hiljem õlletehas.

1977. aastal liideti Unukse külaga Adrika.

Unukse küla maadel asub arheoloogiamälestisena kaitse all olev püha Naiskivi.

## Viited
Samma

**Samma** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Ajalooliselt on Samma kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.

Külas asub Samma ehk Tammealuse hiis.

## Vaata ka
*Samma mõis
*Samma Silmaallikas

## Viited
305

**305. aasta** (**CCCV**)  oli 4. sajandi 5. aasta.

## Sündmused

* 1. mai – Diocletianus ja Maximianus astusid tagasi Vana-Rooma valitsejatroonilt. Augustusteks said Constantius Chlorus ja Galerius. Keisriteks  (*caesar*) said Flavius Valerius Severus ja Maximinus.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Sumner Welles

**Benjamin Sumner Welles** (14. oktoober 1892 – 24. september 1961) oli president Franklin D. Roosevelti valitsemise aegne Ameerika Ühendriikide asevälisminister, kes mängis oma rolli USA välispoliitika piirjoonte kujundamisel Teise maailmasõja eel ja algul, mil USA oli sunnitud isolatsionismilt üle minema suurema rolli etendamisele maailmapoliitikas.

Sumner Welles avaldas 23. juulil 1940 USA deklaratsiooni (nn Wellesi deklaratsiooni), millega tunnistati kehtetuks Balti riikide anneksioon Nõukogude Liidu poolt ja kinnitati jätkuvat poolehoidu eestlastele, lätlastele ja leedulastele nende seaduspäraste diplomaatiliste esindajate tunnustamisega Washingtonis ja New Yorgis.

See deklaratsioon oli aluseks USA poliitikale Baltimaade rahvaste ja riikide suhtes, mida tuntakse mittetunnustamispoliitikana. Sumner Wellesi avaldus oli USA valitsuse reaktsiooniks Punaarmee tääkide all korraldatud nn Balti valimistele, mille tulemusel kogunesid nukuparlamendid, kes avaldasid neile Moskva emissaride poolt ette kirjutatud deklaratsioonid Eesti, Läti ja Leedu liidendamiseks Nõukogude Liiduga.

## Vaata ka
* Wellesi deklaratsioon 

## Viited
Paleogeograafia

**Paleogeograafia** on loodusgeograafia haru, mis uurib ning kirjeldab geoloogilises minevikus Maal valitsenud looduslikke tingimusi.

Paleogeograafia alla kuulub näiteks mandrite asendi ja kuju rekonstrueerimine, paleoklimaatiliste tingimuste väljaselgitamine jne.
Siberi

**Siberi** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Küla on erinevatel aegadel nimetatud ka kui **Siberi-Liiva**, **Liiva küla** ja **Siberi Liivaküla**.

Küla hakkas 1881. aastal rajama Kunda tsemendivabriku rajaja, Kunda mõisnik John Karl Girard de Soucanton Kunda mõisa, tsemendivabriku ja kaevanduse töötajatele.

Siberi külas on sündinud kirjanik Jüri Parijõgi, ajakirjanik Ulvar Käärt ja eesti vanimaks elanud inimene Ottilie-Armilde Tinnuri.

## Viited

## Välislingid
*Margit-Mariann Koppel: "Elu Eesti Siberis" Kultuur ja Elu
Selja (Viru-Nigula)

**Selja** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast läänes.

Külas asuvad rändrahnud, millest suurim on Lõmmukivi.

## Vaata ka
*Karepa oja

## Viited
Võrkla

**Võrkla** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Külas asub Võrkla hiiemägi.

## Viited
Petrovskoje

**Petrovskoje** (vene keeles Петровское) on mitme asula nimi:
*Mahhatškala linna varasem nimi
*Petrovo-Krasnosillja, Ukraina Luhanski oblasti linna venepärane nimi
*Petrovskoje (Puškinskije Gorõ rajoon), küla, Pihkva oblast
*Petrovskoje (Opotška rajoon), küla, Pihkva oblast
*Petrovskoje (Viiburi rajoon), endine küla Bolšoi Berjozovõi saarel Leningradi oblastis
Personaalunioon

**Personaalunioon** on olukord, kus mitmel riigil on ühine riigipea, aga nende piirid ja seadused jäävad eraldiseisvateks.

Personaalunioon erineb föderatsioonist, mida loetakse ühtseks riigiks, mille koosseisus on osariigid või muud sarnased üksused.

Personaalunioon võib tekkida läbi kokkusattumuse, näiteks siis, kui ühe riigi printsess, kes on abielus teise riigi kuningaga, saab oma riigis valitsevaks kuningannaks, ning nende laps pärib mõlema riigi trooni. Personaalunioon võib olla riigis ka seadusega ette nähtud.

Personaalunioonid on peaaegu eranditult seotud monarhiaga, sest demokraatlikes vabariikides valitakse riigipead tavaliselt oma riigi kodanike hulgast. Tänapäeval on erandiks Andorra, kus seaduse järgi on üks riigipeadest Prantsuse president ja teine roomakatoliku piiskop.

Lisaks Andorrale on tänapäeval personaalunioon ainult Rahvaste Ühenduse kuningriikide vahel.

## Vaata ka
*Kaksikmonarhia
Tüükri

**Tüükri** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Aastal 2007 ehitati külla Viru-Nigula tuulepark.

## Vaata ka
*Tüükri mõis

## Viited
Pada (Viru-Nigula)

**Pada** küla asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Padajõe ääres. 

Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241.

Jõeorus on Padaoru maastikukaitseala, Padaoru paisjärv ja kaks linnamäge (Pada linnamäed; Pada I linnus, Pada II linnus). Külas kasvab Padaoru mänd.

## Vaata ka
*Pada asulakoht
*Pada kivikalme
*Pada linnus
*Pada II linnus
*Pada mõis

## Viited
Ojaküla (Viru-Nigula)

**Ojaküla** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Ojaküla kihistik. Ka asub seal kihistiku stratotüübiks olev Ojaküla paemurd.

Küla kagupiirile jääb Rakvere–Kunda raudteelõik, kus asetses varem ka Ojaküla territooriumile jäänud Aru raudteejaam.

## Viited
Ojaküla

**Ojaküla** on mitme Eesti küla nimi:
* **[[Ojaküla (Paide)|Ojaküla]]**, küla Paide linnas.
* **[[Ojaküla (Hiiumaa)|Ojaküla]]**, küla Hiiumaa vallas.
* **[[Ojaküla (Viru-Nigula)|Ojaküla]]**, küla Viru-Nigula vallas.
* **Ojaküla** on ka Karjasoo küla nimevariant.
* **Ojaküla** on Tagajõe küla ajalooline nimi.
* **[[Ojaküla (Lihula)|Ojaküla]]** oli küla Lihula vallas.
Ahtme linnaosa

**Ahtme** on Kohtla-Järve linnaosa. Asub Jõhvi lõunakülje all.

Ahtmes asus üks suuremaid põlevkivikaevandusi. Varem tegutses seal Kohtla-Järve Soojusele kuuluv Ahtme soojuselektrijaam.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ahtmel 17 252 inimest. Eestlasi oli neist 2128 (12,3%).

## Ajalugu
Kaht Jõhvi mõisast eraldatud talu koos hõlmates hakati Eesti ajal nimetama Ahtme-Rausvere külaks Jõhvi–Illuka maantee ääres. 15. detsembril 1938 oli Ahtme külas 6 talu (Väljarahva, Pajuniidu, Ahtme-Einti, Ahtme, Kohtringi ja Noolmani) 28 elanikuga. Küla kuulus endisesse ja alates 1. aprillist 1939 uude Jõhvi valda Virumaal.

Teise Saksa okupatsiooni ajal alustati 1942. aastal Ahtme küla metsamaadel kaevanduse, põlevkivirikastustehase, elektrijaama ja tehaseasula rajamist. Väga palju kasutati Nõukogude sõjavangide tööjõudu, aga näiteks ka Madalmaade vabapalgalisi korstnaehitajaid jt.

Pärast sõda jätkati Ahtme tööstusasula arendamist juba Nõukogude võimu poolt. Ka nüüd kasutati sõjavangide (sedakorda Saksamaa ja tema liitlaste) tööjõudu, selleks rajati 135. sõjavangilaager. Nii kaevanduse, asula kui ka tööstuste projektid tehti Leningradis projekteerimisettevõttes GIProŠaht.

1948. aastal sai Ahtme tehaseasula töölisalevi õigused. 1949. aastast kuulus alev Jõhvimaa alla, 1950. aastast Jõhvi rajooni alla. 1953. aastal sai töölisalev rajoonilise alluvusega linna õigused.

Ahtme küla alale rajatava asulaga samal ajal rajati Puru küla maadele uut asulat (praeguse Puru asumi kohal). 1960. aastatel kinnistus Ahtme küla kohale rajatud asula nimeks Vana-Ahtme ning Purusse rajatud ja hiljem ida poole laiendatud asula nimeks Uus-Ahtme.

1960. aastal kaotati ära Ahtme linn ning linna vanem ja uuem asula läksid Kohtla-Järve linna koosseisu.

Uuesti oli Ahtme iseseisev linn aastatel 1991–1993, pärast seda sai Ahtmest jälle Kohtla-Järve linnaosa.

## Asumid
2007. aastal oli Ahtmes viis asumit:
* Ahtme
* Iidla
* Puru
* Tammiku
* Vana-Ahtme

2007. aastal planeeriti lisaks kaks asumit:
* Pargitaguse
* Tabori

## Vaata ka
* Ahtme küla
* Vana-Ahtme
* Ahtme raamatukogu
* Kosmos (Ahtme kino)
* Ahtme Püha Joosepi kirik

## Viited

## Kirjandus
*Erik Kalda. "Jõhvi maadleb maavalitusega Ahtme pärast". Põhjarannik, 7. märts 2001
*Viktor Nikolai. "Ahtme kaevandus". // 90 aastat põlevkivi kaevandamist Eestis. Tehnoloogia ja inimesed. Eesti Mäeselts, TTÜ Mäeinstituut, Eesti Põlevkivi. Tallinn 2006. Lk 162–201
* Mait Sepp. "Kuidas tekkis Ahtme?". Eesti Loodus, 5 (september-oktoober)/ 2024. Lk 22–26

## Välislingid
* Ahtme 360° aeropanoraam / aerofoto
Manila

**Manila** on Filipiinide pealinn ja riigi suuruselt teine linn. Asub Luzoni saarel Manila lahe kaldal.

Manila on Metro Manila pealinnaregiooni (tagalogi *Kalakhang Maynila*) keskus, seal elab üle 10 miljoni inimese.

Manila oli Filipiinide pealinn aastatel 1595–1948 ning sai uuesti pealinnaks 1976. aastal (1948–1976 oli Filipiinide pealinn Quezon City).

## Vaata ka
*Remedios Circle

## Viited

## Välislingid
*Manila koduleht
Paeküla

**Paeküla** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.  

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 48 inimest. 1. jaanuari 2009 seisuga elas külas 57 inimest.http://www.marjamaa.ee/?id=71879

Paeküla hõlmab veel samanimelise asunduse ja Kaguvere küla. 

Paeküla küla esmamainimiseks peetakse Henriku Liivimaa kroonikas 1226. aastal mainitud Paehallet, kindel teade on 1427. aastast (Padenkul). Mõis (Paenküll) eraldati Päädevast 17. sajandi algupoolel. Paeküla varasem nimi oli Soosvere (1427. aastal Sosver), mis tuli käibele kunagise omaniku järgi (1287, Odwardus Sorseferae). Kaguvere (Kaggofer) oli Haimre kõrvalmõis.
 
Tähelepanu väärib arheoloogiamälestise ja loodusmälestisena kaitse all olev Mustallikas, mis on Üüste allikatest suurim ja tuntuim. Allikas asub Postikõrtsu talust 200 m läänes. Sopiline allikas veepeegli diameetriga 15–20 meetrit on maakonnas üks suuremaid. 

1737. aastal on mainitud Tallinna–Riia postimaantee Paeküla postijaama.

Arheoloogiamälestistena on muinsuskaitse all Üüste allikate Punaneallikas ja Valgeallikas, kuid viimaste aastakümnete maaparandus on põhjavee taset nii palju alandanud, et praeguseks neid allikaid alles pole.

Paeküla läänepoolses osas Kasari jõe kaldal asus historitsistlikus stiilis ehitatud Paeküla mõis. Peahoone hävitati 1905. aasta rahutustes ning hiljem seda ei taastatud. Mõisa omanikud on olnud Vietinghoffide, von Bockide ja von Rennenkampffide suguvõsast. Eesti NSV ajal haldas kompleksi Autom, nüüd on see eravalduses.

Aastatel 1931–1968 asus Rapla–Virtsu raudtee ääres Paeküla raudteejaam.

## Vaata ka
* Paeküla oja
* Eesti külade loend

## Viited

## Kirjandus
* Paidla, A. "Raplamaa / Siin- ja sealpool maanteed". Tallinn 1991.
* Särg, A. "Raplamaa mõisad ja mõisnikud". Tallinn 2007.
Quezon City

**Quezon City** on Filipiinide suurim linn. Asub Luzoni saarel ja kuulub Metro Manila pealinnaregiooni.

Linn asutati 1939 ja nimetati Filipiinide presidendi Manuel Quezóni järgi. Quezon City oli Filipiinide pealinn 1948–1976.

Linnas asuvad mitmed riigiasutused.

## Viited

## Välislingid

*Quezon City koduleht
Alatskivi

**Alatskivi** on alevik Tartu maakonnas Peipsiääre vallas, ühtlasi sama valla halduskeskus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Alatskivi valla halduskeskus.

Alevikus asub Alatskivi Silmaallikas.

## Vaata ka
* Alatskivi loss
* Alatskivi mõis
* Alatskivi maastikukaitseala
* Alatskivi-Padakõrve looduskaitseala
* Alatskivi Kunstide Kool

## Viited
Alasoo

**Alasoo** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

## Viited
Lahe

**Lahe** on mitme asula nimi Eestis:
* **[[Lahe (Peipsiääre)|Lahe]]** küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
* **[[Lahe (Põlva)|Lahe]]** küla Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Lahe (Haljala)|Lahe]]** küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas
**[[Lahe (perekonnanimi)|Lahe]]** on eesti perekonnanimi. 

## Vaata ka
* Lahe põik
* Lahe tee
* Lahe tänav
Hollandi Kuningriik

**Hollandi Kuningriik** (hollandi keeles *Koninkrijk Holland*; prantsuse keeles *Royaume de Hollande*) oli aastail 1806–1810 eksisteerinud nukuriik, mille lõi Napoleon I oma venna Louis Bonaparte'i (kuningas Lodewijk I) jaoks.
Bataavia Vabariik

**Bataavia Vabariik** (hollandi keeles *Bataafse Republiek*) oli Prantsuse 1. Vabariigi vasallriik praegusaegse Madalmaade Kuningriigi aladel. 

Riik loodi Ühendatud Madalmaade Vabariigi asemele aastal 1795 ning eksisteeris aastani 1806, mil sellest sai Napoleoni korraldusel Hollandi Kuningriik.
Objekt väike a

**Objekt väike a** (prantsuse keeles *lobjet petit a(utre)*) on Jacques Lacani psühhoanalüüsis osaline vastand suurele Teisele, mis on sümboolse korra personifitseeritud kandja.

Objekt väike a, mida võiks tõlkida ka "objekt väike t(eine)", on mõni ese, mis väljendab reaalse ja seega naudingu ületamatut eemalviibimist ning kanaliseerib enda peale psüühikas peituvaid tunge. Objekt väike a aitab sellega hoida koos psüühikat, selle eemaldamisel tabaks psüühikat krahh.

Objektiks väike a võib olla mistahes ese või ka mõte jne, nt lapsepõlvest pärinevana võib olla selleks mingi mänguasi, mõni ema kehaosa vms.

Kui suur Teine on inimest sundiv, keelav ja vastab perekondlikus skeemis isakujule, siis objekt väike a on selle teine pool, mis osutab naudingule, tungide rakendamisele.

## Vaata ka
*Fetiš