Hietamäki kihelkond

**Hietamäki kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Hietamäki Peeter-Pauli kirik  1761/1893. aastal ehitatud kirik asus Jälkylä (vene k. Jalgelevo) külas.

Nüüdisajal jääb kunagise kihelkonna territoorium Peterburi linna ja Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni maa-aladele.

## Ajalugu
Hietamäki kirikukihelkond loodi, nagu enamus teisi Ingerimaa luteriusu kihelkondi, Rootsi suurvõimu perioodil 17. sajandi keskel. 

1730. aastatel oli kogudusel oma kabel, mille täpne asukoht on tänapäeval teadmata. Pikka aega oli Hietamäki Tuutari kihelkonnakoguduse abikogudus – eraldi kirikuõpetaja puudus, kogudust hooldas preester Tuutarist. Jälkylä külas asunud puukirik valmis aastatel 1755–1758 ning õnnistati sisse 25. veebruaril 1761. Hietamäki kirik oli üsna väike, mahutades kõigest 540 istekohta. 1893. aastal renoveeriti kirikut põhjalikult. Iseseisvaks koguduseks sai Hietamäki 1897. aastal, kuid päris oma preester saadi alles 1909. aastal.

Kirikukihelkond kuulus Ida-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas ja asus Venemaa keisririigi ajal Peterburi kubermangu Tsarskoje Selo ja Peterhofi maakonnas. 

1865. aastal kuulus Tuutari-Hietamäki kihelkonnakogudusse 6 495, 1917. aastal 5 077 inimest. 1928. aastal oli kihelkonna elanike arv umbes 5300 hinge. 

Hietamäki  (vene *Hietamäki, Хиетамяки*) kihelkonnakogudus eraldus 1910. aastal Tuutari-Hietamäki kihelkonnakogudusest, kui sai oma kogudusepastori.

Hietamäki kogudus ja kirik suleti 1938. aastal ning kirikuhoone hävis Teise maailmasõja ajal. Kunagist kiriku asukohta tähistab tänapäeval mälestusrist.
## Tänapäev
Nüüdisajal tegutseb 1990. aastal taasavatud Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus Innala külas. Kiriku hoone on üsna tagasihoidlik, meenutades torni osas vana kiriku formaati. Koguduse pastorina tegutseb Väinö Kuosti.

## Kihelkonna külad
Hietamäki kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad (sulgudes venekeelsed paralleelnimed): Alakylä (ven. Alakjulja), Annamoisio (ven. Annino), Anttila ehk Matikaisi (ven. Madikaizi), Hamusi (ven. Hamuzi), Hapolaisi (ven Hobalaizi), Heimosi ehk Noisela (ven. Heimozi), Hiekka (ven. Peski), Hyttilä (ven. Hjuttelevo), Innala (ven. Innolovo), Kannisi ehk Hirvosi (ven. Hirvozi), Kasukka ehk Pieni-Nikkarila (ven. Maloe Nikkarovo), Kaukaisi (ven. Kaukuzi), Kauppila (ven. Novaja), Kavehkontu (ven. Kavigont), Kemppilä (ven. Kempelevo), Kotsala ehk Vekarala (ven. Kotselovo), Kuttusi (ven. Kuttuzi), Käivärä ehk Jälkylä (ven. Jalgelevo), Kämäräisi (ven. Kemjarjaizi), Lottala (ven. Lottolovo), Maksima ehk Rimelä (ven. Rimelevo), Nikkarila ehk Suuri-Nikkarila (ven. Bolšoje Nikkarovo), Niukkasi (ven. Niukuzi), Oikkosi ehk Kurenkylä (ven. Kurgino), Petäjälä ehk Sapakkola (ven. Sabakino), Pihilä (ven. Pigelevo), Rappula (ven. Rappolovo), Routela (ven. Routeli), Riula ehk Pieni-Ukkola (ven. Maloe Ukkolovo), Rytönmylly (ven. Rjudemjul), Ryömi (ven. Rjumki), Rötsänsilta ehk Korela (ven. Gorelovo), Sameraisi (ven. Novopolje), Seppä-Heikkilä (ven. Sapegeiki), Sipilä (ven. Sibelevo), Somerokangas (ven. Novoselje), Sunkura ehk Sunkuran hovi (ven. Krasnõi Hutor), Tammikko (ven. Bolšije Tomiki), Timola ehk Uusikylä (ven. Timmolovo), Torikka (ven. Toriki), Törölä ehk Savela (ven. Terelevo), Ukkola ehk Suuri-Ukkola (ven. Bolšoje Ukkolovo), Uusitie, Vainikka (ven. Vainikovo), Vaittila (ven. Bolšije Rjumki), Suomen Vuisakka (ven. Finno-Võssotskoje), Ärttölä (ven. Ertelevo)

Ahokylä: Tielisi (ven. Telezi), Matikaisi ehk Lempilä (ven. Lempelevo), Kurenkylä ehk Hiljakaisi (ven. Gilikaizi); Nuoljoki (Strelka): Raikkosi (ven. Raikuzi), Rospeekka (ven. Razbegajevo), Uusi-Hotokka, Vanha-Hotokka (ven. Hodokazi); Paukkala: Paukkala ehk Vanha-Paukkala (ven. Pavkuli), Uusi-Paukkala (ven. Novoje Palkolovo), Nuutila (ven. Palkolovo); Savelanoja: Jamalaisi (ven. Jamalizi), Kakkola ehk Kakko, Karhula (ven. Kargino), Kolkkasi ehk Savelanoja (ven. Saveloi), Tanskala (ven. Tanskino), Seppälä ehk Iivanaisi (ven. Ivanaizi)

## Galerii

Hietamaki1.jpg|Vaade Hietamäki kirikule 20. sajandi alguses
Hietamaki1911.jpg|Hietamäki kiriku külgvaade 1911. aastal
Hietamaki1910.jpg|Hietamäki koguduse leerilapsed 1910. aastal
HietamakiHor.jpg|Hietamäki koguduse koor 20. sajandi alguses


## Allikad

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –93
*Matthias Akiander. 10. Duderhof och Hietamäki., Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.
## Välislingid
*Hietamäen seurakunnan väestörekisteri- ja tiliasiakirjat 1781-1936, Digihakemisto