open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärsia eirenis

**Pärsia eirenis** (varasem nimetus ka **pärsia eireenis**, *Eirenis persicus*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Pärsia eirenisel klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Eirenis persicus nigrofasciatus]]* (Nikoslky, 1907) 
* *[[Eirenis persicus persicus]]* (Anderson, 1872).

## Levila
Nad on levinud Türgis, Iraagis, Iraanis, Türkmenistanis, Afganistanis, Pakistanis ja Armeenias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Eirenis persicus]] seisuga 17.12.2013.*
Roninastik

**Roninastik** (*Elaphe*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Roninastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Elaphe anomala]]* (Boulenger, 1916)
* *[[Elaphe bimaculata]]* Schmidt, 1925
* *[[Elaphe carinata]]* (Günther, 1864)
* *Elaphe climacophora* (Boie, 1826) – saare-roninastik
* *[[Elaphe davidi]]* (Sauvage, 1884)
* *Elaphe dione* (Pallas, 1773) – mustriline roninastik
* *Elaphe quadrivirgata* (Boie, 1826) – vähesoomuseline roninastik
* *Elaphe quatuorlineata* (Bonnaterre, 1790) – neljatriibuline roninastik
* *[[Elaphe sauromates]]* (Pallas, 1811)
* *Elaphe schrenckii* Strauch, 1873 – amuuri roninastik
* *[[Elaphe zoigeensis]]* Huang, Ding, Burbrink, Yang, Huang, Ling, Chen & Zhang, 2012.

## Levila
Nad on levinud Euraasias, Austrias, Horvaatias, Hiinas ja Jaapanis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elaphe]] seisuga 17.12.2013.*
Vergiate

**Vergiate** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Halduskeskus asub Vergiates.

Comabbio järve kagukaldal asuva Vergiate kõrgus merepinnast on 270 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Vergiate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arsago Seprio, Casale Litta, Comabbio, Golasecca, Mercallo, Mornago, Sesto Calende, Somma Lombardo, Varano Borghi.

Vergiate halduspiirides asub keskus ja 4 fraktsiooni:

## Vaatamisväärsused
* *Chiesetta di San Gallo*
: San Gallo kirik
* *Chiesa parrocchiale di San Martino*
:San Martino kihelkonnakirik, XVII sajandi altar ja 1898. aasta orel.

Vergiate SanGallo.jpg|San Gallo kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Aydan Özoğuz

**Aydan Özoğuz** (sündinud 31. mail 1967 Hamburgis) on Saksamaa poliitik, 2013. aastast Saksamaa immigratsiooni-, pagulaste ja integratsiooniminister. Ta on ühtlasi Sotsiaaldemokraatliku Partei aseesimees.

## Elukäik

Tema vanemad läksid 1958. aastal Türgist võõrtöölistena Saksamaale. Nad tegelesid kaubandusega, importides Türgist Saksamaale pähkleid. 1989 sai Aydan Saksa kodakondsuse. Ülikoolis õppis ta inglise ja hispaania filoloogiat. 1994–2009 oli ta Körberi Fondi teadustöötaja.

## Poliitikukarjäär
2001–2008 oli ta Hamburgi parlamendi liige. 2009. aastal valiti ta Bundestagi. 2013. aasta Bundestagi valimistel sai ta oma ringkonnas 39,9% häältest ja valiti taas Bundestagi liikmeks. Pärast koalitsioonikõneluste lõppu määrati ta valitsuses immigratsiooni-, pagulaste ja integratsiooniministri ametikohale.

## Perekond
Ta on abielus Hamburgi senaatori Michael Neumanniga (SPD). Neil on üks laps.

## Välislingid

*Elulugu Bundestagi kodulehel
Zamenis

***Zamenis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Zamenis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Zamenis hohenackeri* (Strauch, 1873) – tagakaukaasia roninastik 
* *Zamenis lineatus* (Camerano, 1891) – itaalia roninastik
* *Zamenis longissimus* (Laurenti, 1768) – eskulaabi roninastik
* *[[Zamenis persicus]]* (Werner, 1913)
* *Zamenis situla* (Linnaeus, 1758) – leopard-roninastik.

## Levila
Nad on levinud Euraasias ja Lähis-Idas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Zamenis]] seisuga 17.12.2013.*
Ternate

**Ternate** võib tähendada mitut asja.

***[[Ternate (Itaalia)|Ternate]]** –  omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Varese provintsis,
***[[Ternate (Cavite)|Ternate]]** –  omavalitsusüksus Filipiinidel Cavite provintsis,
***[[Ternate (Alor)|Ternate]]** –  saar Indoneesias Alori saarestikus,
***[[Ternate saar]]** – saar Indoneesias Maluku saarestikus,
***[[Ternate (Indoneesia)|Ternate]]** – linn Indoneesias samanimelisel saarel,
***[[Gamalama|Ternate mäetipp]]** –  vulkaan Maluku saarestikus Ternate saarel, 
***[[Ternate sultanaat]]** – ajalooline riik Indoneesias.
Ternate (Itaalia)

**Ternate** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Halduskeskus asub Ternates.

Comabbio põhjakaldal asuva Ternate kõrgus merepinnast on 281 meetrit, asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ternate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Biandronno, Cazzago Brabbia, Comabbio, Inarzo, Travedona-Monate, Varano Borghi.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
Põõnasaag

**Põõnasaag** on väike saag, mille 1–2&nbsp;cm kõrgune lõiketera oli kinnitatud käepideme sisse. Eestis oli eri piirkondade põõnasaagidel erinevad käepideme kujundused.

## Viited

## Välislingid
*
Põllurull

**Põllurull** ehk **maarull** on künnijärgse põllu rullimiseks ning külvijärgse põllu tihendamiseks mõeldud tööriist. 

Raske rull tagas mullakamakate purustamise ja tasandamise. Vanimad põllurullid olid raamita ja siledast puust kerega. Hiljem, 20. sajandi algul kasutati Eestis ka raamiga ja istmekohaga keerulisemaid põllurulle.

## Viited

## Välislingid
*
Lass

**Lass** (Lääne- ja Kesk-Eesti murdes *punts*, Saaremaal *lähker*) on väike puunõu, millel on mõlemas otsas ümmargused põhjad ja küljel prundiava, lisaks väike õhuauk. 

Lassi küljes on seljas kandmiseks ka kandenöör. Lassi kasutati piima, õlle või taari kaasavõtmiseks teele või tööle.

## Vaata ka
*tünder
*vaat
*ankur

## Viited

## Välislingid
*
Lokulaud

**Lokulaud** (ka **lokk**, *kola*, Võru murdes **klopp**) on heli tegemise vahend, mis koosneb kahest püstpostist ja nende peale pandud põikpuust, mille küljes ripub laud. Heli tekitamiseks lüüakse seda rippuvat lauda puidust vasaraga. 

## Kasutamine
Kahe puuvasaraga lokulauda vaheldumisi lüües sai edastada rütmilisi signaale (*löödi lokku*). Seda kasutati Eestis inimeste kokkukutsumiseks mõisate ja suurtalude juures, samuti karja kojukutsumiseks jms.

Lokulauana on kasutatud ka üles riputatud rauatükki. Raudlokku lüües kutsuti Setumaal külakabelisse (*[[tsässon]]*) palvusele. 

1930. aastatel püüti lokulauda levitada taludes kohustusliku vahendina tulekahjust teadaandmiseks.

## Viited
Riidaja Põhikool

**Riidaja Põhikool** on kool Valgamaal Tõrva vallas Riidaja külas.

## Ajalugu
1833. aastal asutas mõisaomanik George Constantin von Stryk Riidajasse vallakooli - Morsel-Podrigel Schule. 1869. aastal sai vallakool uue koolihoone. 1882. aastal asutas mõisaomanik Friedrich von Stryk Riidajasse mõisatööliste tarvis mõisakooli, mis tegutses paarkümmend aastat.

1920. aastal muudeti algkool 6-klassiliseks.

1923. aastal viis Riidaja vallavalitsus kooli üle endisesse Riidaja mõisa härrastemajja.

1944. aasta detsembris sai Riidaja 6-klassilisest algkoolist *Valgamaa Riidaja Mittetäielik Keskkool*. 1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks.

25. novembril 1967 alustati õppetööd uues hoones, kus kool tegutseb tänapäevalgi.

1988. aastal muudeti kool 9-klassiliseks.

1991. aastal nimetati kool **Riidaja Põhikooliks**.

5. septembrist 2005 on koolimajas ka lasteaia liitrühm.

## Viited

## Välislingid
*Riidaja Põhikooli veebisait
Harry Ingelman

**Harry Ingelman** (ka **Harry Ingelmann**; 6. detsember 1925 Tallinn – 25. aprill 1976 Sydney) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija.

Ta sündis Tallinnas riigiametniku pojana, õppis Lasnamäe algkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille viimasest klassist põgenes Soome, vältimaks mobiliseerimist Saksa sõjaväkke. Ta teenis Soome sõjaväes, kust siirdus sügisel 1944 Rootsi ja sealt aastal 1948 Austraaliasse.

Austraalias olles töötas ta Austraalia mereväe depoos, lõpetas muruaednike erikursuse Sydney tehnikakolledžis ja sai murukeegliklubi aednikuks. Ta oli Eesti Sõjaveteranide Liidu (Austraalias) esimene sekretär, abisekretär ja abilaekur. Ta kuulus Uus-Lõuna-Walesi Eesti Võitlejate Ühingusse ja oli selle ajalehe Võitleja peaesindaja Austraalias, samuti oli ta ajalehe Meie Kodu vastutav toimetaja. Ta oli kirjastuse Orto esindaja Austraalias, võttis osa Sydney Kirjandussõprade Ringi tegevusest.

Harry Ingelman suri aastal 1976 Sydneys, Sydneys ta ka tuhastati.

Ta debüteeris tõlkijana aastal 1957, ta on tõlkinud inglise ja soome keelest.

## Tõlked
* Harry Bloom Kättemaks: romaan. (Toronto Orto 1965)
* Thomas B. Costain Viimne armastus: romaan. (Toronto Orto 1966)
* John Gunther Kaotatud linn: Romaan, pühendatud kõigile minu sõpradele Viinis. (Toronto Orto 1967)
* Manohar Malgonkar India vürstid: Romaan. (Toronto Orto 1967)
* William Woolfolk Mu nimi on Morgan: Romaan. (Toronto Orto 1965)
* Pentti Holappa Tina: Romaan. (Toronto Orto 1964)
* Eeva Joenpelto Rüütel laante süngusest: Romaan. (Toronto Orto 1967)
* Jorma Korpela Pihtimus: Romaan. (Toronto Orto 1962)
* Eva Kilpi Naine peeglis: Romaan. (Toronto Orto 1964)
* Mauri Sariola Laia tee seadus: Kohtuprotsessiromaan. (Toronto Orto 1967)
* Jussi Talvi Elu on ilus: Romaan. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Kuldkihar. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Felix Õnnelik: Romaan. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Õispuu. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Ahvatlev kuristik (=Fine van Brooklyn). (Toronto Orto 1964)
* Mika Waltari Seda ei juhtu. (Toronto Orto 1964)
* Hilja Valtonen Preili kojamees: Romaan. (Toronto Orto 1963)
Saronno

**Saronno** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Saronno sai linnaõigused Itaalia presidendi 1960. aasta 15. oktoobri dekreediga.

212 meetri kõrgusel merepinnast asuva Saronno asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Saronno on tuntud piirkonnas hiljemalt 16. sajandi algul valmistama hakatud Amaretto likööri järgi.

## Haldus

Saronno piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Caronno Pertusella, Gerenzano, Origgio, Uboldo, Ceriano Laghetto (MB), Cogliate (MB), Rovello Porro (CO), Solaro (MI).

Saronno halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Cassina Ferrara, Cascina Colombara.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* Santuario della Beata Vergine dei Miracoli
: Beata Vergine dei Miracoli pühakoda
* Chiesa di San Francesco
: San Francesco kirik
* Chiesa Prepositurale dei Santi Pietro e Paolo
: Peeter-Pauli kirik
* Chiesa di Sant'Antonio Abate
: Sant'Antonio Abate kirik
* Chiesa di San Giacomo
: San Giacomo kirik


Saronno.jpg|Peeter-Pauli kirik
Villa Gianetti Saronno.jpg|Villa Gianetti
Campanile Santuario Saronno.JPG|Saranno pühakoja kampaniil


### Tsiviilarhitektuur
* Palazzo Visconti
* Casa Morandi
* Casa Canonico-Zerbi
* Villa Gianetti
* Villa Koelliker

## Sõpruslinnad
*  – Challans, alates 2003
*  – Pegognaga, alates 2012

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia keeles*)
* Il sito della Protezione Civile di Saronno
* Federazione Italiana Tchoukball
* Il sito della Proloco Saronno
* Il sito del Teatro Giuditta Pasta
* Il sito della s.p.a. Saronno Servizi
* Il sito dell'associazione sportiva Robur Basket Saronno
* Il sito dell'associazione Coro Alpe di Saronno
* Il sito della società AmorSportiva
* Tutti i premiati con la Benemerenza della Ciocchina
Tagakaukaasia roninastik

**Tagakaukaasia roninastik** (*Zamenis hohenackeri*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Tagakaukaasia roninastikul klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Zamenis hohenackeri hohenackeri]]* (Strauch, 1873)
* *[[Zamenis hohenackeri tauricus]]* (Werner, 1898).

## Levila
Nad on levinud Iisraelis, Liibanonis, Türgis, Süürias, Venemaa aladel (Kaukasuse piirkond), Aserbaidžaanis, Gruusias, Iraanis, Iraagis ja Armeenias.

Armeenias leidub selle liigi alamliik *Zamenis hohenackeri hohenackeri* Aragatsotni, Armaviri, Jerevani, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori, Sjunikhi maakonnas, Lori ja Tavuši maakonnas ning võib-olla Širaki maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Zamenis hohenackeri]] seisuga 17.12.2013.*
Elaphe sauromates

***Elaphe sauromates*** on maoliik.

## Levila
Nad on levinud Aserbaidžaanis, Bulgaarias, Gruusias, Kreekas, 
Iisraelis, Iraanis, Iraagis, Kasahstanis,Liibanonis, Moldaavias, Rumeenias, Venemaa aladel (Põhja-Kaukaasia piirkond), Sloveenias, Türgis, Süürias, Türkmenistanis, Ukrainas ja Armeenias.

Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Jerevani, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori, Sjunikhi ja Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elaphe sauromates]] seisuga 17.12.2013.*
Stenoos

**Stenoos** ehk **kitsenemus** on veresoone või muu õõneselundi patoloogiline ahend.

Selle põhjus on silelihaste kramp või mingi haigus, näiteks kasvaja või krooniline põletik.

## Liigid
*ajuveejuhakitsenemus (*stenosis aquaeducti*)
*ajuarterikitsenemus (*stenosis arteriae cerebralis*)
*pärgarterikitsenemus (*stenosis arteriae coronariae cordis*)
*aju varustava arteri kitsenemus (*stenosis arteriae praecerebralis*)
*pisarakanalikitsenemus (*stenosis canalis nasocrimalis*)
*kõrikitsenemus (*stenosis laryngis*)
*seljaajukanalikitsenemus (*stenosis canalis spinalis (lumbalis)*)
*pärakukitsenemus (*stenosis ani*)
*kusepõiekaelakitsenemus (*stenosis colli vesicae urinariae*)
*sapijuhakitsenemus (*stenosis ductus choledochi*)
*söögitorukitsenemus (*stenosis oesophagi*)
*maolukutikitsenemus (*stenosis pylori*)
*kusitikitsenemus (*stenosis urethrae*)

### Südameklappide stenoosi liigid
*pulmonaalstenoos (*stenosis valvae pulmonalis*)
*mitraalklapi stenoos (*stenosis valvae mitralis*)
*aordiklapi stenoos (*stenosis valvae aortae*)
*trikuspidaalklapi stenoos.

## Vaata ka
*spinaalstenoos
*striktuur

## Viited
Hemorrhois nummifer

***Hemorrhois nummifer*** on maoliik.

## Levila
Nad on levinud Küprosel, Egiptuses, Kreeka saartel (*[[Kalymnos]]*, Kos, *[[Lipsi]]*), Iraagis, Iraanis, Iisraelis, Jordaanias, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Liibanonis, Usbekistanis, Venemaa aladel (Põhja-Kaukaasia piirkond), Süürias, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Türgis ja Armeenias. 

Armeenias leidub seda liiki Širaki, Armaviri, Aragatsotni, Jerevanis, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, ja Sjunikhi maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemorrhois nummifer]] seisuga 16.12.2013.*
Bloomi taksonoomia

**Bloomi taksonoomia** on õppe-kasvatustöö eesmärkide liigitus, mis loodi 1956. aastal hariduspsühholoog Benjamin Bloomi eestvedamisel 

Bejamin Bloom on oma teoses "Taxonomy of educational objectives: the classification of educational goals" (1956) jaotanud õppimise tulemused kolmeks suureks valdkonnaks 

* Kognitiivne ehk tunnetuslik – mõtlemine, vaimsed teadmised
* Afektiivne ehk väärtushinnanguline – tunded, emotsioonid
* Psühhomotoorne ehk ümberkujundav-soorituslik – füüsilised oskused, metakognitsioon

Kõige tuntum ja laiemalt levinud on kognitiivne taksonoomia. See on üles ehitatud hierarhiliselt, eeldades, et kõrgema astme mõtlemisvõime saavutamiseks on vajalik eelnevale kategooriale vastava taseme saavutamine (mõistmine pole võimalik ilma teadmiseta, rakendamine ilma mõistmiseta jne.

## Kognitiivne taksonoomia

# **Teadmised** (meeldejätmine ja reprodutseerimine). Eelnevalt õpitud faktid ja terminid ning nende meenutamine. Mõtlemisprotsessi märksõnad: ütle, mida tead, mäletad, korda, kirjelda, defineeri, kes, mis, kus;
# **Mõistmine** (interpreteerimine, arusaamine). Faktidest arusaamine, nende mõistmine läbi kirjeldamise, võrdlemise, organiseerimise, interpreteerimise, üldistuse ja põhiideede edasiandmise. Mõtlemisprotsessi märksõnad: kirjelda oma sõnadega, võrdle, ütle mida see tähendab, seleta, ühenda;
# **Rakendamine** (kasutamine). Uute teadmiste kasutamine. Uutes olukordades probleemide lahendamine, tuginedes omandatud faktidele, teadmistele ja tehnikatele. Mõtlemisprotsessi märksõnad: kuidas saad seda kasutada, rakenda oma teadmisi, demonstreeri, kasuta seda probleemi lahendamisel;
# **Analüüs** (osadeks lahutamine). Informatsiooni hindamine ja osadeks jaotamine, identifitseerides ja põhjendades selle motiive ja põhjuseid. Mõtlemisprotsessi märksõnad: millised on osad, järjestus, põhjused, miks, tagajärjed, probleemid, lahendused, analüüsi, anna hinnang;
# **Süntees** (terviku moodustamine). Informatsiooni koondamine mingist uuest vaatenurgast lähenedes, pakkudes uusi lahendusi. Mõtlemisprotsessi märksõnad: kuidas ta on erinev, mis siis kui, arenda, loo oma variant, oleta;
# **Hindamine**. Arvamuse avaldamine ja põhjendamine, informatsiooni hindamine, ideede paikapidamise tõestamine. Mõtlemisprotsessi märksõnad: kuidas sa hindaksid, kas see õnnestub, mida sa eelistaksid, miks sa nii mõtled.

## Viited
Vara (tööriist)

**Vara** (ka: *vararaud* või *kiskraud*, läänemurdes ja mulgi murdes *rihv*,  lõunaeesti murretes *seinakass*) on kahe konksuga rauast riist seinapalkidele joonte märkimiseks.

Palkseinte ehitamisel raiuti seinapalgi alumisse serva pikuti lame süvend (nimetatud samuti *vara* või *rihv*, võru murdes *paas*), et sobitada palk alumise seinapalgi kumera väliskülje peale. Renni piirjoone märkimiseks tõmmati vara ühe haruga mööda alumist palki pikisuunas ning teise haruga tekkis joon ülemisele palgile. Nii joone märkimist kui ka renni süvendi raiumist nimetati varamiseks. Vara kahe konksu vahelist vahet sai muuta kiilu või kruvi abil.

Eestis ja naabermaades on olnud enamlevinud rennivara tüüp lahtine vara, mille puhul toetub alumisele palgile ülemise palgi vara põhi. Kinnise vara puhul toetuvad alumisele palgile vara servad.

## Viited

## Välislingid
*Vara Eesti Põllumajandusmuuseum
*Palkseinad
Varamine

**Varamine** on palgile pikuti renni sisse raiumine või varaga joone tõmbamine. 

Varamine oli tuntud kõikjal, kus palkhooneid ehitati. 

Palkseinte ehitamisel raiuti seinapalgi alumisse serva pikuti lame süvend (*vara*, *rihv*, võru murdes *paas*), et sobitada palk alumise seinapalgi kumera väliskülje peale. Renni piirjoonte märkimiseks asetati palgid väikese vahega kohakuti, vara üht konksuga haru suruti alumise palgi seljale ning teise haru kriipsjoonega kanti ebatasasused üle pealmisele palgile. Seinte soojapidavuse tõstmiseks täideti varavahe paksu samblakihiga.

## Vaata ka
*Palkmaja

## Viited

## Välislingid
*Seinapalgi varamine, Eesti Rahva Muuseum
*Palkseinad
Vitsahammas

**Vitsahammas** (ka: *vitsakonks, vitsaküüs*) on tööriist, mis koosnes puuvarrest, mille ühes otsas oli puust või rauast hambaga liikuv detail (kolk). Vitsahammast kasutati suuremate nõude viimase vitsa pealetõmbamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Ühtri külanõukogu

**Ühtri külanõukogu** oli külanõukogu Käina valla ja seejärel Hiiumaa rajooni koosseisus aastail 1945–1954.

Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Aadma, Jausa, Kaigutsi, Lolu, Luguse, Männamaa, Pärnselja, Utu ja Ühtri küla.

1954. aastal liideti Vaemla ja Ühtri külanõukogu Käina külanõukoguga, mis nii saavutas endise Käina valla piirid.
Movtšanõ

**Movtšanõ** (ukraina keeles Мовчани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 583. Pindala on 2,258 km².
Käised

**Käised** on valgest linasest või puuvillasest riidest pikkade varrukatega ja hõlmadeta pluus, mida naised kandsid varrukateta särgi peal.

Eestis hakati käiseid kandma hiljemalt 17. sajandil. Tõenäoliselt hakati neid kandma rootslaste eeskujul.

## Viited

## Välislingid
*
Kärbis

**Kärbis** oli vilja, heina, linade jms kuivatamiseks kasutatud kuni 2 meetri pikkune oksatüügastega tugipuu. 19. sajandi teisel poolel hakati oksatüügaste asemel kasutama tapitud pulki.

Kärbised paigaldati kas üksikult või ridade kaupa. Viimasel juhul nimetati püsttoestiku rida, kus kärbised olid omavahel lattidega ühendatud, sardiks. Tapitud pulgad (pikkusega kuni 35 cm) paigaldati tugipuusse ristuvatena, mitmes kõrguses. Kärbised löödi maa sisse umbes poole meetri sügavuselt, et nad raskuse all viltu ei vajuks, ning neile paigaldati kuivatamiseks kooniliselt kuhjatud vilja, heina jne, mis kattis kärbise täielikult. Põhja-Eestis nimetati püramiidjalt paigaldatud vilja- või heinakuhilat samuti kärbiseks. 

Eesti alal võeti 19. sajandi lõpul kärbiste asemel kasutusele muud puitkonstruktsioonid.

Oksatüügastega kärbise järgi on nime saanud rõhtpulkadega kaarsõletüüp kärbissõlg.

## Vaata ka
*aun
*hakk
*naber
*parmas
*rõuguredel
*rõuk
*sard

## Viited

## Välislingid
*
Käristi

**Käristi** (ka *kärr*) on valju heli tekitav riist, mille põhiosad on puuraam, hambuline võll ja vastu võlli käiv tugev laast ehk keel.

Eesti talurahvas kasutas käristit näiteks karjatamisel ja ajujahil huntide hirmutamiseks.

## Vaata ka
*tirinui

## Viited
Käämer

**Käämer** (saarte, lääne ja keskmurdes *möll*) on endisaegne kaha- ehk lusikapuur, mida kasutati vankrirattale rummuaukude tegemisel. 

## Vaata ka
*oherdi

## Viited
Gürsa

**Gürsa** (*Macrovipera lebetina*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Gürsal klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Macrovipera lebetina lebetina]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Macrovipera lebetina cernovi]]* (Chikin & Szczerbak, 1992)
* *[[Macrovipera lebetina obtusa]]* (Dwigubsky, 1832)
* *[[Macrovipera lebetina peilei]]* (Murray, 1892)
* *[[Macrovipera lebetina transmediterranea]]* (Nilson & Andrén, 1988)
* *[[Macrovipera lebetina turanica]]* (Cernov, 1940).

## Levila
Nad on levinud Küprosel, Araabias, Aserbaidžaanis, Gruusias,Indias, Iraagis, Iraanis, Iisraelis, Jordaanias, Kasahstanis, Liibanonis, Dagestanis, Pakistanis, Süürias, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Türgis ja Armeenias.

Levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Širak, Armavir, Aragatsotn, Jerevan, Kotajkh, Ararat, Vajotsh Dzori, Sjunikh, Tavuš.

## Mürgisus inimeste suhtes
Gürsad liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel koguni raskema astme mürgistusseisundeid esile kutsuda ja vastumürgi manustamiseta võib suremus olla kuni 10% hammustusjuhtudest.

## Gürsa kasvandused
Gürsadelt maokasvandustes (1985 – Taškendis, Frunzes, Termezis) *lüpstud* ja töödeldud mürki kasutatakse gürsamürgi antiseerumi valmistamiseks. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

; Saadused
* Saaduste vähivastane toime
*Pushpa Saranya Kollipara, Do Hee Won, Chul Ju Hwang, Yu Yeon Jung, Heui Seoung Yoon, Mi Hee Park, Min Jong Song, Ho Sueb Song, ja Jin Tae Hong, Enhanced Anti-Cancer Effect of Snake Venom Activated NK Cells on Lung Cancer Cells by Inactivation of NF-κB, Biomol Ther (Seoul). märts 2014; 22(2): 106–113., doi: 10.4062/biomolther.2013.103, PMCID: PMC3975473, veebiversioon (vaadatud 09.112014.a.)(*inglise keeles*)
 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macrovipera lebetina]] seisuga 18.12.2013.*
Käi

**Käi** on rattakujuline kõva liivakiviketas, millega teritatakse nuge, vikateid, kirveid jt. terariistu. Vanemad käiad olid tehtud ka raudkivist.

Jalgadel seisva veeküna kohale paigaldati puu- või raudteljele kinnitatud käi.  Käiakivi pandi pöörlema käsivända või tallalaua abil, nii et kivi sai pöörlemisel märjaks.

## Eesti alad

Käia (lõunaeesti murretes ka *pöör*) tunti Eestis juba keskajal, kuid põhiliseks ihumisvahendiks oli tahk. Käi võeti lõplikult kasutusele 19. sajandi II poolel. Eriti olid hinnatud Gotlandi käiad, mida saarlased käisid otse üle mere toomas.

## Vaata ka

* teritamine
* luisk
* tahk

## Viited
Widukind

**Widukind** (saksa keeles ka *Wittekind*) oli  sakside juht (*[[dux]] Saxonum*) ja Frangi riigi kuninga Karl Suure vastaste juht Saksi sõdade ajal 777–785. Pärast Frangi riigi võitu hakkas ta valitsema Frangi riigi koosseisus olevat Saksimaa hertsogkonda  ja nõudis paganlikelt saksidelt katoliikluse tunnistamist. Widukindist sai hiljem Saksimaa iseseisvuse sümbol ja legendide tegelane.
Montivipera raddei

***Montivipera raddei*** on maoliik.

## Klassifikatsioon
Maoliigil *Montivipera raddei* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Montivipera raddei raddei]]* (Boettger, 1890),
* *[[Montivipera raddei kurdistanica]]* (Nilson & Andrén, 1986).

## Levila
Nad on levinud Aserbaidžaanis, Iraanis, Türgis ja Armeenias.

Alamliigi *Montivipera raddei raddei* levila hulka Armeenias on arvatud järgmised haldusüksused: Širak, Aragatsotn, Kotajkh, Ararat, Vajotsh Dzori, Sjunikh.

## Mürgisus inimeste suhtes
*Montivipera raddei* maod liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel koguni raskema astme mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Montivipera raddei]] seisuga 18.12.2013.*
Sisalikumadu

**Sisalikumadu** (*Malpolon*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Sisalikumadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Malpolon insignitus]]* (Geoffroy De St-hilaire, 1809)
* *Malpolon monspessulanus* (Hermann, 1804) – harilik sisalikumadu. 

## Levila
Nad elavad Vahemere piirkonnas, Sudaanis ja Lähis-Idas ning Armeenias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Malpolon]] seisuga 18.12.2013.*
Merle Veesalu-Rand

**Merle Veesalu-Rand** (sündinud 13. mail 1977) on eesti õpetaja. 

Ta on lõpetanud 1995. aastal Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi bakalaureusekraadiga eesti kultuuriloo erialal.

2015. aastast on ta Gustav Adolfi Koolituskeskuses raamatusõprade ja loovkirjutamise huviringi õpetaja.

## Looming
### Raamatud
* "Pisinikerdajad". M. Veesalu-Rand, 2007. 64 lk (ISBN 9789949151707)
* "Pudelikorjaja käsiraamat". DFA kirjastus, 2011. 95 lk (ISBN 9789949301812)
* "Kingitused". DFA kirjastus, 2013. 87 lk (ISBN 9789949333684)
* "Päev isaga". Rand Disain, 2017. 20 lk (ISBN 9789949881451)
* "Koosolek ehk ühtsusest". Rand Disain, 2021. 20 lk (ISBN 978-9916-4-0729-5)
* "On being together or unity". Rand Disain, 2021. 34 lk (ISBN 978-9916-4-0949-7; e-pub ISBN 978-9916-4-0951-0)

### Artikleid
*Eluline tüdrukuteraamat Viiu Härmilt, Postimees, 13. märts 2010

## Isiklikku
Ta on abielus ning tal on kaks poega ja üks tütar. 

Ta huvitub psühholoogiast ning harrastab fotograafiat ja koorilaulu.

## Välislingid
*Riina Tobias, Haapsalu juurtega Merle Veesalu-Rand esitleb siin oma raamatut, Lääne Elu, 16. jaanuar 2014
Hõõgvein

**Hõõgvein** on kuumalt joodav maitsestatud vein, mis võib viinamarjade asemel olla valmistatud ka marjadest või puuviljadest. Sageli on hõõgvein kangestatud, sellele lisatakse vürtse (kaneel, nelk, kardemon, ingver, muskaat jms), pähkleid, marju, kuivatatud puuvilju (rosinad, aprikoosid, ploomid), tsitruselisi (eelkõige sidrunit) jm.

Hõõgveinisarnaseid jooke tuntakse Euroopas vähemalt keskajast saati (nt klarett), ehkki vürtsitatud veini joodi juba antiikajal (*[[hippocras]]*). Üks hõõgveini analooge on Põhjamaades levinud glögi, mis võib olla ka mittealkohoolne ja põhineda mahlal. Saksakeelsetes maades on tuntud *Glühwein*, mille venemaine mugandus on *глинтвейн*. Lätis valmistatakse kuuma jooki *karstvīns* ("kuum vein") ka viinamarja- või mustasõstramahlast ja Riia palsamist. 

Eestis juuakse hõõgveini peamiselt talvisel ajal, eriti jõulude ja aastavahetuse aegu. Tüüpiline hõõgveini kangus on 12–14 kraadi. Esimesena hakati Eesti hõõgveini tööstuslikult tootma Karksis.

## Viited

## Välislingid
* Urmas Kokassaar. Kuum ja vürtsikas hõõgvein. Köök, 2004
* Kaire Kenk. Hõõgvein – pimeda ja külma aja jook. Õhtuleht, 13. detsember 2002
* Martin Hanson. Suur Delfi glögi- ja hõõgveinitest: millega külmal talvel ennast soojendada? ärileht.ee, 11. detsember 2011
* Hõõgvein kokandusfoorumis Nami-Nami
* Hõõgvein kokandusfoorumis Toidutare
Harilik sisalikumadu

**Harilik sisalikumadu** (*Malpolon monspessulanus*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Harilikul sisalikumaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Malpolon monspessulanus monspessulanus]]* (Hermann, 1804),
* *[[Malpolon monspessulanus saharatlanticus]]* Geniez, Cluchier & De Haan, 2006. 

## Levila
Nad elavad Portugalis, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias, Lääne-Saharas, Alžeerias ja Marokos. 

## Mürgisus inimeste suhtes
Harilikel sisalikumadudel paiknevad peas nn mürginäärmete asemel Duvernoy näärmed vaatamata sellele liigitatakse nad inimese suhtes mürkmaoks, kuna nende hammustus võib inimestel kerge kuni keskmise astme mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Malpolon monspessulanus]] seisuga 18.12.2013.*
Vipera eriwanensis

***Vipera eriwanensis*** on maoliik.

## Klassifikatsioon
Maoliigil *Vipera eriwanensis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Vipera eriwanensis ebneri]]* Knöpfler & Sochurek, 1955
* *[[Vipera eriwanensis eriwanensis]]* (Reuss, 1933).

## Levila
Nad elavad Iraanis, Türgis ja Armeenias. 

Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas ning võib-olla ka Lori ja Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vipera eriwanensis]] seisuga 18.12.2013.*
Vipera darevskii

***Vipera darevskii*** on maoliik.
Väliselt, seljal paikneva tumeda siksak triibu järgi, meenutavad nad Eestis levinud harilikku rästikut.

## Levila

Nad elavad Gruusias, Türgis ja Armeenias. Levila hulka Armeenias arvatakse haldusüksus Širak.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Vipera darevskii]] seisuga 18.12.2013.*
Sulgkärssmadu

**Sulgkärssmadu** (*Rhynchocalamus*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Sulgkärssmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
**[[Rhynchocalamus arabicus]]* Schmidt, 1933
**Rhynchocalamus barani* Olgun, Avci, Ilgaz, Üzüm & Yilmaz, 2007  *[[Muhtarophis barani]]*
**[[Rhynchocalamus dayanae]]* Tamar, Šmíd, Göçmen, Meiri & Carranza, 2016
**[[Rhynchocalamus melanocephalus]]* (Jan, 1862)
**[[Rhynchocalamus satunini]]* (Nikolsky, 1899). 

2017. aastal on perekonda klassifitseeritud maoliik 
**[[Rhynchocalamus ilamensis]]* Fathinia, Rastegar-Pouyani, Rastegar-Pouyani ja Darvishnia, 2017.  

## Levila
Nad elavad Araabias, Türgis ja Kaukaasia piirkonnas (sh Armeenias). 

Alamliigi *Rhynchocalamus melanocephalus satunini* 
levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Armavir, Jerevan, *[[Kotayk]]*, Ararati maakond, Vajotsh Dzori maakond, Sjunikhi maakond.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhynchocalamus]] seisuga 18.12.2013.*
Rhynchocalamus melanocephalus

***Rhynchocalamus melanocephalus*** on maoliik. 

## Klassifikatsioon
Maoliigil *Rhynchocalamus melanocephalus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Rhynchocalamus melanocephalus melanocephalus]]* (Jan, 1862)
* *[[Rhynchocalamus melanocephalus satunini]]* (Nikolsky, 1899). 

## Levila
Nad elavad Türgis, Süürias, Iisraelis, Jordaanias, Iraanis, Araabias, Venemaa aladel (Kaukaasia piirkond), Aserbaidžaanis ja Armeenias.   

Armeenias leidub selle liigi alamliik *Rhynchocalamus melanocephalus satunini* Jerevanis ja Armaviri, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhynchocalamus melanocephalus]] seisuga 18.12.2013.*
Vanavene laenud eesti keeles

**Vanavene laenud** on Pihkva ja Novgorodi riikide alal kõneldud vanavene keelest eesti keelde laenatud sõnad. 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul kestis vanavene keelest laenamise periood 7.–14. sajandini, hõlmates suure tõenäosusega ühtlasi ka üldse esimesi slaavi laene. Teise arvamuse järgi ei saa vanavene laenudest siiski rääkida enne 988. aastal alanud nimetatud riikide ristiusustamist ning sellega kaasnenud keelekasutuse ühtlustumist ja nõnda tekkinud vanavene keele levikut. Varasemaid laene tuleks pidada vana- või algslaavi laenudeks. Samuti ei nõustuta väitega, et 7. sajandist varasemate slaavi laenude olemasolu on ebatõenäoline. Huno Rätsep liigitab slaavi päritolu laensõnad vene laenudeks alates 14. sajandist ning slaavi laenudeks kuni 13. sajandini.

Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on vanavene laene 43–55, Huno Rätsep paigutab sellega suuresti kattuvasse slaavi laenude kategooriasse 54–75 sõnatüve. Vanavene laenude seas on peamiselt põlluharimise, kaubanduse, käsitöö ja usuga seotud sõnavara. Vanavene laensõnad on nt *aken, koonal, lusikas, nädal, raamat, rist, saabas, tuhkur, turg, vaba, vaen, võlu*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited
Veenastik

**Veenastik** (*Natrix tessellata*) on maoliik.

Veenastikud ujuvad väga hästi ning eelistavad elupaikadena veekogude läheduses ja nende kallastel paiknevaid varjulisemaid urgusid. Toituvad peamiselt kaladest. 

## Levila
Nad on levinud Euraasias, Itaalias, Hiinas ja Lähis-Idas: Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Sloveenias, Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Montenegros, Serbias, Põhja-Makedoonias, Albaanias, Kreekas, Bulgaarias, Rumeenias, Moldovas, Ukrainas, Venemaal, Gruusias, Aserbaidžaanis, Türgis, Küprosel, Süürias, Liibanonis, Jordaanias, Iisraelis, Iraagis, Iraanis, Egiptuses, Pakistanis, Afganistanis, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis ja Armeenias. 

Armeenias leidub seda liiki Širaki, Armaviri, Aragatsotni, Jerevani, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Natrix tessellata]] seisuga 18.12.2013.*
Darevskia

***Darevskia*** on sisaliku perekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Darevskia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisaliku liigid:
* *[[Darevskia alpina]]* (Darevsky, 1967)
* *[[Darevskia armeniaca]]* (Méhely, 1909)
* *[[Darevskia bendimahiensis]]* (Schmidtler, Eiselt & Darevsky, 1994)
* *[[Darevskia bithynica]]* (Méhely, 1909)
* *[[Darevskia brauneri]]* (Méhely, 1909)
* *[[Darevskia caucasica]]* (Méhely, 1909)
* *[[Darevskia chlorogaster]]* (Boulenger, 1908)
* *[[Darevskia clarkorum]]* (Darevsky & Vedmederja, 1977)
* *[[Darevskia daghestanica]]* (Darevsky, 1967)
* *[[Darevskia dahli]]* (Darevsky, 1957)
* *[[Darevskia defilippii]]* (Camerano, 1877)
* *[[Darevskia derjugini]]* (Nikolsky, 1898)
* *[[Darevskia dryada]]* (Darevsky & Tuniyev, 1997)
* *[[Darevskia lindholmi]]* (Lantz & Cyrén, 1936)
* *[[Darevskia mixta]]* (Méhely, 1909)
* *[[Darevskia parvula]]* (Lantz & Cyrén, 1913)
* *[[Darevskia pontica]]* (Lantz & Cyrén, 1919)
* *[[Darevskia portschinskii]]* (Kessler, 1878)
* *[[Darevskia praticola]]* (Eversmann, 1834)
* *[[Darevskia raddei]]* (Boettger, 1892)
* *[[Darevskia rostombekovi]]* (Darevsky, 1957)
* *[[Darevskia rudis]]* (Bedriaga, 1886)
* *[[Darevskia sapphirina]]* (Schmidtler, Eiselt & Darevsky, 1994)
* *[[Darevskia saxicola]]* (Eversmann, 1834)
* *[[Darevskia steineri]]* (Eiselt, 1995)
* *[[Darevskia unisexualis]]* (Darevsky, 1966)
* *[[Darevskia uzzelli]]* (Darevsky & Danielyan, 1977)
* *[[Darevskia valentini]]* (Boettger, 1892). 

## Levila
Nad on levinud Euroopa ja Aasia lõunaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Darevskia]] seisuga 18.12.2013.*
Veli Kudres

**Veli Kudres** (aastani 1939 **Walfried-Johann Kidron**; 8. juuni / 21. juuni 1903 Peterburi – 1. august 1967 Karlsruhe) oli eesti prosaist ja näitleja.

Ta sündis Peterburis ärimehe pojana, isa oli aastast 1907 revolutsioonilise tegevuse pärast vangistatud, hiljem oli Soomes maapaos. Suviti elas perekond Tartumaal (Kirepis ja Rõngus). Ta õppis aastatel 1912–1917 Otepää progümnaasiumis, oli aastal 1919 vabatahtlikuna Vabadussõjas.

Ta töötas aastatel 1917–1918 Viljandimaal Aidu vallasekretäri abina, pärast Vabadussõda siirdus Petserimaale Mäe vallasekretäriks. Aastal 1934 vahistati ta aktiivse vapsina ja saadeti välja Otepääle, kus tegutses kindlustusseltsi EKA agendina ja harrastusnäitetrupi juhina. Aastatel 1938–1942 oli ta Vanemuise teatris näitleja. Aastatel 1943–1944 oli Petseris abimaavanem, lisaks juhendas ta samas teatriringi.

Aastal 1944 põgenes Saksamaale, oli aastatel 1945–1950 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris büroojuht. Saksamaal olles tegutses ta ajakirjanikuna, lisaks asutas ta aastal 1956 Karlsruhes Eesti Kodu.

Veli Kudres suri aastal 1967 Karlsruhes.

Kirjutamist alustas ta enne sõda ajalehtedes, arutades esmajoones teatriprobleeme. Autobiograafiline romaan "Koidust keskpäevani" (Lund, 1956) vahendab autori nooruselamusi Peterburist, Otepäält ja Viljandimaalt kuni 1918. aasta lõpuni. Romaan "Nuta või naera" (Toronto Orto 1960) jutustab ajaviitekirjanduse stiilis viiuldaja armastusest sõjaeelses Tallinnas ja välismaal. Romaan "Junna" (Geislingen 1961) jutustab mustvalgetehnikas pildi isatu nooruki elukäigust karjapoisina ja kooliõpilasena, lõpetades metsavendluse tekkimisega 1941. aasta suvel. Romaan "Mona" (Toronto Orto 1964) kujutab melodramaatiliselt, sümbolistlikke kujundeid kasutades maalikunstnike elu ja loomispsühholoogiat. Lisaks on aastal 1959 Torontos ja aastal 1962 Adelaide'is amatöörtrupid mänginud tema näidendit "Draama komöödias" ja aastal 1978 Melbourne'is laulumängu "Kiigepilt".

## Rolle
* 1941 Mart Raud "Mõõk väravas" (Vanem)
* 1942 Henrik Visnapuu "Kuus venda" (Mats)
* 1942 Priit Ardna "Igavene legend" (Jüri Saarm)
* 1942 Mika Waltari  (Huitu)

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat, Tallinn 2000
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Darevskia portschinskii

***Darevskia portschinskii*** on sisaliku liik. 

## Klassifikatsioon
Sisaliku liigil *Darevskia portschinskii* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
**[[Darevskia portschinskii nigrita]]* (BAKRADSE, 1976)
**[[Darevskia portschinskii portschinskii]]* (KESSLER, 1878).  

## Levila
Nad on levinud Gruusias, Aserbaidžaanis ja Armeenias.  

Armeenias leidub seda liiki Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Darevskia portschinskii]] seisuga 18.12.2013.*
Aasasisalik

**Aasasisalik** (*Darevskia praticola*) on sisaliku liik. 

## Klassifikatsioon
Aasasisalikul klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
**[[Darevskia praticola hyrcanica]]* Tuniyev, Doronin, Kidov & Tuniyev, 2011
**[[Darevskia praticola praticola]]* (Eversmann, 1834).

## Levila
Nad elavad Iraanis, Aserbaidžaanis, Gruusias, Venemaa lõunaosas, Türgis, Kreekas, Bulgaarias, Rumeenias, Serbias ja Armeenias.  

Armeenias leidub seda liiki Gegharkhunikhi,  Lori ja Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Darevskia praticola]] seisuga 18.12.2013.*
Pauline Elfriede Leps-Estam

**Pauline Elfriede Leps-Estam** (ka **Estam-Leps,** aastani 1930 **Estam** (ka **Eschstamm**) 16. november (3. november) 1903 Pärnu – 5. veebruar 2002 Northridge, California, USA) oli eesti graafik.

Alustas kooliteed 1922. aastal Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumis ning jätkas juba järgmisel aastal Tartu Õpetajate Seminaris. Õppis 1924–1925 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ja 1929–1931 Kõrgemas kunstikoolis Pallas. 

Töötas kuni II maailmasõjani Pärnus laulu- ja muusikaõpetajana. Läks sõjapõgenikuna 1944 Saksamaale ja sealt 1949 edasi USAsse. Täiendas end graafika alal 1968–1975 Chicago Kunstiinstituudis ning 1975–1980 California Santa Monica City kolledžis.

Tema esimesed joonistused ilmusid 1930 ajakirjas Olion. Viljelenud romantilist laadi vabagraafikas loodusvaateid ja sümbolistlikke kompositsioone.

Üle 300 graafilise töö ja paarkümmend raamatuillustratsiooni jõudsid kodumaale Pärnu muuseumi koos tema abikaasa Erich Lepsi teostega, lisaks ka ta õe Ida Emilie Adamsoni teoseid.

## Isiklikku
Ta oli abielus kunstnik Erich Lepsiga. Tema õde oli kunstnik Ida Emilie Adamson ja poeg pedagoogikateadlane Ants Arvo Leps (1936–2008).

## Viited

## Välislingid
* Jüri Estam Eesti paguluses on tundmatut maad Sirp 24. juuli 2015
*TLÜAR väliseesti isikud
Nersesi kool

**Nersesi kool** (armeenia keeles Ներսիսյան դպրոց, *Nersisjan dprotsh*) oli aastatel 1824–1924 Thbilisis Venemaa Keisririigis (praeguses Gruusias) tegutsenud armeenia piiskopkonna keskastme õppeasutus (1837. aastast vaimulik seminar), mis sai nime selle asutaja, Armeenia Apostliku Kiriku hilisema katoolikose, Nerses V Aštaraketshi (Ներսես Ե Աշտարակեցի; 1770 – 13. veebruar 1857) järgi. 

Aastatel 1830–1836 Tartus õpetajate seminaris ja ülikoolis õppinud Armeenia uue kirjanduse ja uue kirjakeele rajaja Hatšhatur Abovjan oli selle kooli esimesi ja kuulsaid kasvandikke (lõpetas 1826. aastal).

## Viited

## Välislingid
Anneli Salk

**Anneli Salk** (sündinud 2. septembril 1963) on eesti psühholoog.

Salk on lõpetanud Tallinna Ülikooli, Professionaalse Psühholoogia Erakooli ja . Psühholoogiakoolitusi on ta teinud alates 1998. aastast. Salk on olnud eraülikoolis Akadeemia Nord ja EELK Usuteaduse Instituudi magistrantuuris psühholoogiaõppejõud. Samuti on ta alates 2000. aastast Fertilitases psühholoogiline nõustaja.

## Viited

## Välislingid
*Persoon. Intervjuu psühholoogilise nõustaja, pr. Anneli Salk'iga, Veebikiri, 10. jaanuar 2011
Ahthala

**Ahthala** (armeenia keeles Ախթալա) on linn Armeenias. Asub Debedi jõe kaldal Lori maakonnas, 186&nbsp;km Jerevanist põhja pool.

Esimest korda on linna mainitud 18. sajandil. 

Ahthala sai linna õigused aastal 1939.

## Viited

## Välislingid
Leljakõ (Žmerõnka rajoon)

**Leljakõ** (ukraina keeles Леляки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 707. Pindala on 0,828 km².
Baltisaksa laenud eesti keeles

**Baltisaksa laenud** on 16.-18. sajandil ülemsaksa keelest väljakujunenud baltisaksa murdest eesti keelde laenatud sõnatüved. Baltisaksa murde sarnasuse tõttu saksa keelega pole alati võimalik kindlalt otsustada, kas sõna on laenatud ühest või teisest või hoopis paralleelselt mõlemast. Baltisaksa laenude hulka eesti kirjakeeles on hinnatud 38–52 peale.

Baltisaksa laenude näited: *aasima, jukerdama, krõll, opman, paburits, redel, sahver, sirel, tengelpung*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles

## Viited
Tietomaa

**Tietomaa** (*Tiedekeskus Tietomaa*) on teaduskeskus Soomes Oulus.

See asub kesklinna lähedal Myllytulli piirkonnas 700 m kaugusel Oulu raudteejaamast endises nahatööstuse hoones.

Tietomaa avati Soome esimese teaduskeskusena 1988. aastal. Keskuse ülesanne on tutvustada tavainimestele teaduse ja tehnika saavutusi lõbusal ja köitval viisil.

Tietomaa külastusrekord on 2008. aastast (74 567 külastust).

## Välislingid

* Tietomaa koduleht
Vanarootsi laenud eesti keeles

**Vanarootsi laenud** on alates 9. sajandist kuni 16. sajandi esimese veerandini vanarootsi keelest eesti keelde tulnud sõnatüved. Vanarootsi keelega puutusid Eesti ala inimesed kokku Rootsist lähtuvate sõjaretkede ja misjonitöö kaudu, alates 13. sajandist ka Eesti rannikule ja linnadesse elama asunud rootslaste vahendusel. Vanarootsi laenude hulgaks on hinnatud 13–24.

Näiteid vanarootsi laenudest: *[[agul]], [[kaal]], [[kaap]], [[kadalipp]], [[kippar]], [[kirn]], [[käru]], [[küüt]], [[lauter]], [[pipar]], [[plett]], siunama*.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*saksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles
*läti laenud eesti keeles

## Viited
Tuulamine

**Tuulamine** on õhuvoolu (tuule) abil teravilja viljaterade puhastamine ja osaline sortimine pärast rehepeksu.

Vanim tuulamisviis on vilja õhku ülesviskamine, mida Eestis tehti Saaremaal, Kagu- ja Kirde-Eestis kuni 19. sajandi lõpuni. Eestis on tuulamiseks kasutatud näiteks sarja ja tuulamismasinat.

## Viited
Olaf Schmeidt

**Olaf-Gunnar Schmeidt** (15. mail 1930 – 26. november 2023) oli eesti botaanik.

Tema peamine huvivaldkond oli käpalised.

## Teosed
* Olaf Schmeidt. *Eestimaa orhideed*. Tallinn: Varrak 1996

## Tunnustus
* 2000 Harjumaa teenetemärk
* 2009 Anija valla aukodanik
* 2022 Eesti looduskaitsemärk

## Välislingid
* Olaf Schmeidt on Anija valla aukodanik
Darevskia raddei

***Darevskia raddei*** on sisaliku liik. 

## Klassifikatsioon
Sisaliku liigil *Darevskia raddei* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
**[[Darevskia raddei chaldoranensis]]* RASTEGAR-POUYANI, KARAMIANI, ORAEI, KHOSRAWANI & RASTEGAR-POUYANI 2011
**[[Darevskia raddei nairensis]]* (Darevsky, 1967)
**[[Darevskia raddei raddei]]* (Boettger, 1892)
**[[Darevskia raddei vanensis]]* (Eiselt, Schmidtler & Darevsky, 1993).  

## Levila
Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias.  

Armeenias leidub selle liigi alamliike  *Darevskia raddei raddei* ja *Darevskia raddei nairensis* Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Darevskia raddei]] seisuga 19.12.2013.*
Darevskia rostombekovi

***Darevskia rostombekovi*** on sisaliku liik. 
 
*Darevskia rostombekovi* isasloomi kohtab harva ja emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees. 

## Levila
Nad on levinud Aserbaidžaanis ja Armeenias.  

Levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Darevskia rostombekovi]] seisuga 19.12.2013.*