open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reigi-Nõmme

**Reigi-Nõmme** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel Mardihansu lahe põhjakaldal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kandis **Nõmme** nime. 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Reigi-Nõmme piirneb põhjas Villamaa ja Puski, läänes Viitasoo ja Tammistu, idas Jõesuu ja lõunas Mardihansu külaga.

## Nimi
Kohanimi lähtub sõnast "nõmm" 'kuiv liivane maa'. Kohanime on 1798. aastal mainitud kui *Nöme*.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1835. aastaks oli kujunenud Nõmme talu, mille senise peremehe Nõmme Pendi poeg Andrus sai perekonnanimeks nime Pumeister, tallu siirdunud Peetri Mihkel sai nime Nõmm, Jaagu Jaak nime Kelk, aga talus teeninud naised Sims ja Heiste.  

Nõmme kuulus 1977–1997 Jõesuu küla koosseisu.

## Taristu
Reigi-Nõmme piirneb põhjas ja idas Emmaste–Luidja maanteega, kus asub Puski bussipeatus ja kust lähtuvad Puski–Kõpu–Ristna tee, Puski–Nõmme tee ja Nõmme metsatee. Puski–Nõmme teelt algavad Nõmme–Mardihansu tee ja Jõesuu–Viita tee.

## Viited

## Kirjandus
*Reet Kokovkin. "KÜLALUGU | Hambaarstide küla Kõpu poolsaarel." Hiiu Leht, 22. märts 2024
Ogandi

**Ogandi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Ogandi piirneb põhjas Mudaste, idas Kidaste ning läänes ja lõunas Sigala külaga.

## Nimi
Lauri Kettunen on pidanud kohanime lähtekohaks eestikeelset sõna "oga". Paul Ariste arvates on kohanimi tulnud rootsikeelest *åkernäs äng* ('põllunina heinamaa'), eestirootsi keele sõnadest *ågar, åkar, åker* 'põld' ja *näs* ('nina, neem'). Algne talunimi osutab, et ndi-lõpp on algselt olnud niidi. Kohanime varasem mainimine 1795. aastal kujul *Ogganidi* võimaldab Marja Kallasmaa arvates tõlgendada talunime kui Okkaniidi. 

## Loodus
Ogandi piirneb põhjas Kidaste ojaga ja läänes Haavasoo järvega. Küla lääneosa jääb Kõrgessaare–Mudaste hoiualale.

## Talud
**Ogandi talud 1917** 

## Ajalugu
Ogandi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli algselt Mudaste koosseisus, kus 1795 oli talunik Ogganidi Jaak. Jaagu järglased said 1835. aastal perekonnanimeks nime Oga (Ogga), talus olnud sulastüdrukud Kelk ja Malw. 

Küla liideti pärast Teist maailmasõda Mudaste külaga ja taastati külana 1997.

## Taristu
Ogandit läbib edelast kirdesse Posti–Malvaste tee.

## Viited
Ojaküla (Hiiumaa)

**Ojaküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Ojaküla küla piirneb põhjas Suurepsi, läänes Kaleste, lõunas Ülendi ja idas Kõpu külaga.

## Nimi
Küla on saanud nime oja järgi, mida on hakatud nimetama Ojaküla ojaks. Kohta on esmamainitud 1535. aastal nimega *Oakulle*, 1688. aastal nimega *Oyakülla* ja 1798. aastal nimega *Ojakül*.

## Loodus
Ojakülas asuvad Kõpu Ojaküla Heinakopli rahn, Põrgukivi ja Suurikpõllu suurkivi. Suurem osa küla alast kuulub Kõpu looduskaitseala koosseisu.

## Ajalugu
Ojaküla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1535 oli Tallinna turberaamatus märgitud isik Hannus van Oakulle vp Dageden. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Kõpu vakuses talunikud Oja Perti Jüri ja Oja Hannis. 18. sajandil küla likvideeriti ja asutati Kõpu karjamõis. Külas asus ka Kõpu metsavahikoht. Asundus tekkis 1920. aastatel ja Kõpust eraldus Ojaküla külana 1997. aastal.

Nõukogude ajal asus külas piirivalvekordon.

## Taristu
Ojaküla piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega ja idas Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu teega. Küla läbib Ojaküla tee.

## Kultuur
Ojakülas toimus 2009 ja 2017 Kõpu külade päev.

## Vaata ka
*Kõpu-Vaessoo hoiuala

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard, Külli Saard (2009). "Kolme küla lugu: Kaleste, Ojaküla, Ülendi". Tallinn: EELK Usuteaduse Instituut.
Otste

**Otste** küla asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Otste piirneb põhjas Pihla küla, loodes Kõrgessaare aleviku, läänes Jõeranna, edelas Napi, lõunas Lauka, kagus Kurisu ning idas Heigi külaga.

## Nimi
Kohanime päritolu on selgusetu. Paul Ariste pakkus kohanime aluseks mõistet 'otsade küla'.  Kohanime on 1565 mainitud kujul *Hotzis eller Haggas by* ja 1688 *Hotsta*.

## Loodus
Otste põhjaosas asub Kõrgessaare looduskaitseala ja idaosas Pihla-Kurisu hoiuala. Küla piirneb läänes Tammelaisi ja edelas Veskilaisiga. Vooluveekogudest piirneb küla läänes Armioja ja põhjas Pihla jõega. Küla läbib Kurisu oja.

## Elanike arv

## Talud
**Otste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Otste on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare ja Lauka mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Kõrgessaare mõisas talunik Hotste Erick, 1835 aga Lauka mõisas talunik Mihkel Karre. 

Otste kuulus 1977–1997 Lauka koosseisu.

## Taristu
Otstet läbib lõunas Kõrgessaare–Hüti–Puski tee, kus lõpeb Pihla–Otste tee.

## Viited
Paope

**Paope** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Paope piirneb põhjas Läänemerega, läänes Luidja, lõunas Puski, Kiivera ja Hüti külaga ning idas Heiste ja Jõeranna külaga.

## Nimi
Kohanimi tuleneb sõnast 'padu' (madal väike saar; madal ja niiske maa). Kohanime on mainitud 1565 kujul *Paounpä* ning 1688 *Papo by* ja *Paonpähby*.

## Loodus
Paope põhjaosas asub Paope looduskaitseala, keskosas Paope loo hoiuala. Küla lääneossa lõikub Luidja maastikukaitseala. Küla alale jääb Külalaid ja mõned väiksemad meresaared. Küla läbib Paope jõgi.

Külas asuvad Paope poolsaare lõunarahn, Paope poolsaare põhjaserva rahn, Paope Pärdi-Vidi rahn, Paope suur kivi, 

Paopes asub paemurd, küla järgi on nimetatud Vormsi lademe Paope kihistik.

## Elanike arv

## Ajalugu
Paope kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Nõukogude piirivalve Kärdla komandantuuri väliõppekeskus asus Paope külas.

## Taristu
Paope põhjaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub bussipeatus ja kust saab alguse Paope–Hüti tee.

## Kultuur
Paope külas tegutses 1884–1971 algkool. Külas asub tsaariaegne piirivalvekordon.

## Vaata ka
* Paope laht
* Paope laid
* Paope jõgi
* Paope looduskaitseala

## Viited

## Kirjandus
*Elle Rõmmel. "Paope mälestused." Hiiu Leht 12. aprill 2022, lk 6 alates
Pihla

**Pihla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest idas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Pihla piirneb läänes Kõrgessaare aleviku, põhjas Rootsi, idas Reigi, kagus Heigi ja lõunas Otste külaga.

## Nimi
Küla nime aluseks on pihlakas. Küla nime on Hiiumaal esmamainitud 1254. aastal kujul *Pylayasari*, *Pilaiaseri*, kuid see mainimine ei pruugi seostuda Reigi kihelkonnas asunud külaga. Vastavat kohta on mainitud 1562. aastal kujul *Pylas* ja 1611 *Pihla*.

## Loodus

Küla alale jäävad Kirikulaht ja Kajumeri. Küla keskosa läbib Pihla jõgi ja lõunaosa Kurisu oja.

## Elanike arv

## Talud

**Pihla ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud osalt Kõrgessaare mõisa ja osalt Reigi kirikumõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis olid talunikud Pihla Jack, Pihla Jack ja Pihla Pert.

1835. aastal said küla elanikud perekonnanimedeks nimed Demus, Espenbaum, Kappel, Kelk, Klemm, Korell, Laandna, Peterson, Pielberg (Pihlberg), Pumester, Raspell, Reikmann, Tebak, Wolens, Wulff.  

## Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algab Pihla külatee. Külas algab Pihla–Otste tee.

## Kultuur
Pihla külas asuvad Haava tuulik ja Reigi kirik ning Reigi kalmistu.

## Viited
Poama

**Poama** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel Luidja lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Poama piirneb läänes Palli ja Heistesoo ning idas Luidja külaga.

## Nimi
Vello Kaskori arvates tuleneb kohanimi sõnast pundenik, Paul Ariste ja Lauri Kettunen arvasid nime lähtuvat sõnast pung. Kohanimi oli varem tuntud kui *Pungama*. Seda on 1609 mainitud kujul *Pungam*, 1688 *Pungemah* ja 1834 *Poama*.

## Loodus
Poama lõunaosa piirneb Kõpu looduskaitseala Rattagu sihtkaitsevööndiga. Küla läbib Poama oja. Külas asub Poama järv ja küla piirneb kirdes Luidja järvega.

## Elanike arv

## Talud

**Poama ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla. Küla kujunes talukohast, mille peremees oli 1609 Pungam Endrich. 1688 oli piirkonnas kaks talu, kuid Põhjasõja järel taas üks talu, mille peremees oli 1725 Pungama Andres. Talu peremees sai 1835 perekonnanimeks Boa, sulasrahvas Banner ja Laks.  

Poama kuulus 1977–1997 Luidja koosseisu.

## Taristu
Küla põhjaosa läbib Poama tee, küla piirneb lõunaosas Luidja–Pärnaku teega.

## Kultuur
Luidjal ja Poamal peeti 2008 ja 2016 Kõpu külade päev. Külas asub rannakaitsepatarei nr 149.

## Vaata ka
* Poama järv
* Poama oja

## Viited
Puski

**Puski** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Puski piirneb põhjas Paope ja Luidja, läänes Kopa ja Villamaa, edelas Reigi-Nõmme, lõunas Jõesuu ning idas Kiivera külaga.

## Nimi
Kohanimi pärineb rootsi keelest sõnast *busk* 'võsa, põõsastik'. Kohanime on 1564 mainitud kujul *Pwsk* ja 1798 *Puski*.

## Loodus

Puski küla läbib Luidja jõgi.

## Elanike arv

## Talud
**Puski ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu

Puski on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa koosseisu. 1564 elas mõisa alal talunik Hannus Pwsk. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis on talunikud Puski Jürna Hans, Puski Jürna Mick, Puski Pent ja vabadik Puski Pent.

1835 oli Puskil neli talu, elanikud said omale perekonnanimeks nimed Kiive (Kiewe), Kott, Kruus (Krus), Käär (Kär), Naaskel (Naskel) ja Vaher (Wahher). 

1891 valmis Puski õigeusu kirik.

Puski kuulus 1977–1997 Villamaa koosseisu.

## Taristu
Puskit läbib Kõrgessaare–Hüti–Puski tee, mis küla lääneosas lõikub Emmaste–Luidja maanteega. Küla põhjaosast keskosani kulgeb Villamaa–Puski tee ja lõunaosas Puski–Vakamaa tee.

## Kultuur
Puskis asub Puski õigeusu kirik ja varem tegutses Puski õigeusu kool.

## Vaata ka
*Puski kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Harda Roosna. "Puski – elaniketa külast aasta külaks." Hiiu Leht 25. aprill 2023, lk 1

## Välislingid
Foobia

**Foobia** ehk **haiguslik kartus** on ärevustunne, mis tekib mingi kindla nähtuse või elusolendi ees, mida tajutakse tegelikust ohtlikumana. Selliseid objekte või olukordi hakatakse vältima või talutakse neid väga suure ebamugavustundega. Suurenenud ärevus väljendub kehaliste sümptomitena: südamekloppimine, hingeldamine või hingetus, higistamine, külma- või kuumahood, jalgade, käte ja/või keha värisemine, tasakaalutuse ja/või nõrkustunne, iiveldus, pearinglus, kohin kõrvades, värvilised täpid silme ees või muud nägemishäired, suukuivus, urineerimistung jne. Tavaliselt märgatakse ainult osa neist sümptomitest. Sümptomite subjektiivne tugevus võib varieeruda kergest ebamugavustundest väljakannatamatu paanikahooni.

Kõige levinumaks foobiavormiks loetakse agorafoobiat, mis hõlmab hirmu avalike kohtade, aga ka selliste kohtade ees, kust põgenemine turvalisse kohta on raskendatud: väljakud, kaubanduskeskused, poejärjekorrad, lennukid, bussid, rongid, jne. Agorafoobiat ilma paanikahoota esineb Ameerikas umbes 0,8 protsendil üle 18-aastastest inimestest arvestusliku aasta jooksul.

Lihtfoobiatest, st foobiatest, mis on seotud ühe kindla nähtusega, loetakse sagedasemaiks akrofoobiat (hirm kõrguse ees), arahnofoobiat (hirm ämblike ees), klaustrofoobiat (hirm suletud kitsaste kohtade ees), ahluofoobia (hirm pimeduse ees) ja aviatofoobia (hirm lendamise ees).

Mitmesuguseid lihtfoobiaid esineb Ameerikas 8,7 protsendil üle 18-aastastest arvestusliku aasta jooksul.

Kartust foobiate ees nimetatakse fobofoobiaks.

Ameerikas tehtud uurimuste järgi kannatab foobiate all 5,1–12,5% ameeriklastest.

Kõnekeeles väljendatakse sõnaga "foobia" vastumeelsust millegi suhtes.

## Vaata ka
*Foobiate loend
*Sotsiaalfoobia
*Ärevushäire

## Viited

## Kirjandus
* Richard Waters "Tuntud ja tundmatud foobiad" (tõlkinud Kaia Nurk), Koolibri, 2005
* "Haiguslikud hirmud" (tõlkinud Urve Liivamägi), Ersen, 2002
* Edmund J. Bourne "Ärevushäirete ja foobiate käsiraamat", Pegasus, 2007, 2012, 2021

## Välislingid
Tarvasjõgi

**Tarvasjõgi** (ka *Mõnuvere jõgi*) on Jägala jõgikonda kuuluv jõgi, Jänijõe vasakpoolne lisajõgi. Ta voolab kahe maakonna piires: Järvamaal ja Harjumaal. Tarvasjõgi on 30 km pikkune ja sel on 64,7 km² suurune valgla.

Jõgi saab alguse Piibe maanteest ja Jäneda külast 5 km edelas Peedu külas. Ta voolab edelasse, Mõnuvere külas pöördub ta loodesse ja jõuab Kõrvemaa maastikukaitsealale, kus voolab suudmeni. Kohas, kus ta ületab Jäneda ja Alavere vahelise maantee, jõuab ta Harjumaa piirile ning voolab edasi Harjumaal Anija vallas Järva- ja Harjumaa piiri lähedal. Ta suubub Jänijõkke kõigest kilomeetrijagu enne seda, kui Jänijõgi suubub paremalt Jägala jõkke.

Aastasadade jooksul on Tarvasjõe keskjooks olnud Harju- ja Järvamaa piir.


Sanglepp Tarvasjõe ääres.JPG
Tarvasjõe luht.jpg
Tarvasjõgi nov. 2013.jpg
Tarvasjõgi 2013.jpg


## Viited

## Välislingid
Tänassilma jõgi

**Tänassilma jõgi** on jõgi Sakala kõrgustiku põhjaosas ja Võrtsjärve madalikul Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

## Kirjeldus

Jõe pikkus on 33,5 km, valgla pindala 448,7 km², langus 11 m ja lang 0,275 m/km. Jõe lähe asub Sakala kõrgustikul Tänassilma orus Viljandi järve idakalda lähedal ning jõgi suubub Võrtsjärve Oiu külas. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Tähtsaim lisajõgi on Ärmä jõgi, mille 197 km² suurune valgla moodustab Tänassilma jõe valglast 44%. Tänassilma jõgi voolab läbi Rutsniku Mädajärve ja Vana-Võidu Mädajärve.

## Lisajõed
*Sulgudes: suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.*

* Tarnakraav (vasakult – 39,9 km)
* Koka oja (vasakult – 27,6 km)
* Viru oja (vasakult – 26,8 km)
* Ärmä jõgi (paremalt – 26,5 km)
* Teraseoja (vasakult – 21 km)
* Mähma oja (paremalt – 20,1 km)
* Tusti oja (vasakult – 18,7 km)
* Kõveroja (vasakult – 13 km)
* Adula oja (vasakult – 8,5 km)
* Kitsipilli kraav (paremalt – 4,5 km)
* Joona oja (vasakult – 700 m)

## Looduskaitse

Tänassilma jõgi voolab läbi Võrtsjärve hoiuala, lisaks on jõel kalakotka ja must-toonekure püsielupaikade kaitsevööndid.

## Ajalugu

Jõgi on arvatavasti olnud osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest. Selle veetee korrastamise projekt pärineb aastast 1817. Filippo Paulucci tellis uurimuse, mis töid oleks veetee taastamiseks vaja. Insener Braun tõdes, et projekt ei oleks utoopiline, kuid selle maksumus on suurem, kui kuberner oli eeldanud. Projekti üks osa oli järve ja Uusna vaheline kanal, kus pidi olema neli lüüsi. Kanali veega varustamiseks oleks tulnud paisutada Viljandi järve, sest Tänassilma ülemjooks oli püsiva liikluse jaoks liiga madal. 1822. aastal alustati Uusna kanali kaevetöid. Kuudeküla all valmis kahe kilomeetri pikkune süvend, kuid inseneri surma tõttu tööd katkesid.

Aastal 1860 kaevati kraav Tänassilma jõe lähtest Mädajärvest Viljandi järve suunas. Küsitav on, kas seal on olnud voolutrass, kuid August Wilhelm Hupel mainib, et veel tema eluajal said suurvee ajal väiksemad veesõidukid, mil lasti polnud üle ühe säilitise, sealtkaudu üle veelahkme liigelda, kuid ta kahtles sügavalt, kas seal kunagi püsivat liiklust olla sai.

Tännassilma jõe puhul on teada, et sinna rajati omal ajal ohtralt kalatõkkeid, mis rikkus selle veerežiimi ja alandas jõe suutlikkust olla veeteeks.

Aastail 1923–1924 loeti jõest laevatatavaks alla kilomeetrilist lõiku alamjooksul. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Kogu jõge loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi ülevalpool Ärma jõge oli see seda ainult ajutiselt.

Tänassilma jõgi oli 1925. aastaks veetaimestikust umbe kasvanud, mistõttu oli takistatud vee äravool. Alaliselt kõrge veeseis tõi kaasa projekti jõe süvendamiseks ja õgvendamiseks, et ümbruskonna talunike heinamade olukorda parandada. Selle projekti eesmärk ei olnud aga muuta jõge veeteeks.

## Vaata ka
* Tänassilma ürgorg
* Pärnu–Viljandi–Tartu veetee
* Võrtsjärv

## Viited

## Välislingid
* 
*
Apelsinipuu

**Apelsinipuu** (*Citrus sinensis*) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljas kultuurviljapuu. 

Apelsinipuu vili on apelsin. 

## Nimetus
Eestikeelne nimetus on tulnud hollandi keelest, kus *appelsien* tähendab Hiina õuna. 

## Välimus
Apelsinipuu on 7–12 meetri kõrgune (väga vanad puud võivad kasvada ka 15 meetri kõrguseks). Võra on ümar, noored oksad võnklikud ja kaetud nüride poolpehmete ogadega. 

Aromaatsed igihaljad lehed on elliptilised kuni munajad, hambulise servaga. Leherootsudel abilehed. Lehed 6,5–15 cm pikad ja 2,5–9,5 cm laiad. 

Õied on üksikult või 2–6 kaupa. 5 cm läbimõõduga alustassikujulises õies on viis tupplehte ning viis valget ja piklikku kroonlehte, mis ümbritsevad 20–25 tolmukast koosnevat kollast tolmukkonda. 

### Vili

Vili on kerajas, lapik või veidi ovaalne 6,5–9,5 cm läbimõõduga. Väliskest on näärmeline, oranž või kollane, vahekest valge, urbne ja lõhnatu. Viljaliha kollane, oranž või punakas, asetseb 10–14 kileja kestaga segmendis, mis hõlpsasti üksteisest eraldatavad. Igas segmendis võib olla 2–4 ebaregulaarse kujuga seemet. On aretatud ka seemneteta sorte. 

Apelsinipuu hakkab vilju kandma varakult, kolmandal aastal pärast istutamist. Täiskandeikka jõuab puu umbes 20-aastaselt ning suurimat saaki annab 20.–60. eluaastal. Mõned puud elavad 150 aasta vanuseks. Täiskandeeas saadakse parematelt sortidelt umbes 100–115 kg vilju puu kohta. 

## Ajalugu
Apelsinipuud looduses ei esine. Oletatavalt pärineb see kultuurliik Lõuna-Hiinas, Kirde-India ja Kagu-Aasiast (Indohiina poolsaarelt). Vahemere piirkonda tõid apelsinipuu Itaalia kaupmehed pärast 1450. aastat või Portugali meresõitjad 1500. aasta paiku. Enne seda kasutati tsitrusvilju Euroopas raviotstarbel, kuid apelsin sai kiiresti varakate inimeste seas populaarseks ning seda maitsvat vilja hakati kasvatama spetsiaalsetes talveaedades – oranžeriides. 

## Kasvatamine

Apelsinipuid hakati Euroopas kasvatama 16. sajandil. Varsti pärast Ameerika avastamist viidi apelsinipuid ka Ameerikasse. On teada, et Hispaanias rajati esimesed suuremad istandikud 1792. ja Itaalias 1870. aastal. Marokos hakati apelsine kaubanduslikul eesmärgil kasvatama 1922. aastal. Tänapäeval kultiveeritakse apelsinipuud kõigil kontinentidel. Eriti hoogsalt on apelsinikasvatus arenenud 20. sajandi teisel poolel. Maailma apelsinitoodang kahekordistus 1950.–1970. aastatel ja enam kui kolmekordistus 1950.–1980. aastatel. 1960. aastal oli toodang näiteks 16,3 miljonit tonni. Kokku toodeti tsitruselisi 1978. aastal 52,1 miljon tonni, seega moodustavad apelsinid kõigist tsitrusviljalistest 65%. 

Apelsinikasvatuses on esikohal Ameerika Ühendriigid, kus see on koondunud lõunapoolsetesse osariikidesse: Californiasse, Texasesse jne. Suuremad apelsinikasvatajad on veel Itaalia, Hispaania, Brasiilia, Mehhiko, India, Iisrael, Egiptus, Maroko. 

## Viited
Jakarta

**Jakarta** [džak'arta] on Indoneesia pealinn. Asub Jaava saare põhjarannikul.

Linnas elab üle kümne miljoni inimese. Jakarta koos ümbritsevate aladega moodustab linnastu, mis on tuntud kui Jabodetabek. Seal elab üle 30 miljoni inimese ja see on suuruselt kolmas linnastu Guangzhou ja Suur-Tōkyō järel.

Linnas asub Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peakontor.

## Ajalugu

Jakarta kohale tekkis juba 5. sajandil hindude asula. 12. sajandil oli see Sunda kuningriigis tähtis sadamalinn ja kandis nime **Kelapa**.

1527. aastal vallutasid ja hävitasid linna moslemid prints Fatahillah' juhtimisel ning asutasid uue linna **Jayakarta**.

1619. aastal vallutas linna Hollandi Ida-India Kompanii ja linn nimetati **Bataviaks**

Alates iseseisvumisest 1945. aastal on Jakarta Indoneesia pealinn.

## Haldusjaotus

Ametlikult on Jakarta pealinnaõigustes provints, mis koosneb viiest linnast:

* Kesk-Jakarta (Jakarta Pusat)
* Ida-Jakarta (Jakarta Timur)
* Põhja-Jakarta (Jakarta Utara)
* Lõuna-Jakarta (Jakarta Selatan)
* Lääne-Jakarta (Jakarta Barat)

Jakarta haldusalasse kuuluvad ka Seribu saared (8,7 km², umbes 20 000 elanikku).

## Geograafia
Jakarta asub Jaava saare looderannikul Ciliwungi jõe suudmes. Jakarta põhjaosa on madal tasandik, millest osa on allpool merepinda. Linna lõunaosa on kõrgem ja künklik. Administratiivselt on Jakarta piirkond 662 km² maismaad ning 6977 km² merd Jakarta lahes, kus on ka tuhatkond saart.

Jakarta piirkond on alluviaaltasandik kõrguste vahemikus -2 kuni 50 m merepinnast, keskmine kõrgus 8 m. Ajalooliselt on seal ulatuslikud soised alad. Läbi Jakarta voolab 13 jõge, Ciliwungi jõgi jaotab linna lääne- ja idalinnaosaks. Nende väikese langusega jõgede vähene äravool põhjustab vihmaperioodidel sagedaid üleujutusi.

Kogu Jakarta piirkonnas langeb maapind 5 kuni 10 cm aastas, linna põhjaosas kuni 20 cm aastas. Maapinna vajumise üheks põhjuseks on vee väljapumpamine Jakarta kümnemiljonilise elanikkonna veega varustamiseks. Linna kaitsmiseks mere pealetungi eest on ehitatud ja on ehitamisel tammid. Juba on valmis tunnel üleujutuste vee merre pumpamiseks.

## Haridus
Jakartas on 18 ülikooli, nende seas Indoneesia Ülikool, Bunda Mulia Ülikool jt.

## Viited

## Välislingid

* Jakarta koduleht
* "Indoneesia kaalub pealinna väljavahetamist" ERR, 29. aprill 2019
David Davies (1880–1944)

**David Davies** (11. mai 1880 – 16. juuni 1944) oli Suurbritannia suurtööstur ja poliitik, rahvusvahelistele suhetele kui akadeemilisele teadusele alusepanija.

Davies sündis Walesis. Ta oli tööstur David Davies vanema pojapoeg. Davies osales Esimeses maailmasõjas ning seal kogetud šoki tõttu otsustas ta teha kõik endast oleneva, et selline sõda enam kunagi ei korduks. Seetõttu toetas ta aktiivselt Rahvasteliitu ning rajas 1919. aastal maailma esimese rahvusvaheliste suhete õppetooli. Davies oli ka inglise parlamendi liige. 1932. aastal sai Daviesest esimene parun Daviese ja lordide koja liige.
Halikarnassose mausoleum

**Halikarnassose mausoleum** on üks seitsmest maailmaimest.

Mausoleumi laskis Halikarnassosesse (tänapäeval Bodrum Türgis) ehitada Kaaria valitsejanna Artemisia II oma 353 eKr surnud abikaasa Mausolose mälestuseks. Mausoleum valmis kiiresti, aastail 353-350 eKr. On oletatud, et niisuguse hoone ehitamiseks on 3 aastat liiga vähe, mistõttu tema ehitus võis alata juba Mausolose eluajal või lõppeda mõnevõrra hiljem.

Mausoleumi peaarhitekt oli Pytheos. Seda kaunistasid oma aja tähtsaimate kujurite Skopase, Leocharese, Bryaxise ja Timotheose reljeefsed friisid, mis tänapäeval asuvad Briti Muuseumis.

Mausoleumi moodustas suur ristkülikukujuline müüritis, mida kroonis 36 sambast koosnev sammaskäik, mille kohal oli 24 astmega püramiidikujuline katus. Hoone tipus oli kvadriiga kujutis, milles olid kuninga ja kuninganna kujud.

Halikarnassose mausoleum oli Egiptuse püramiidide järel suurim hauamonument. Mausoleum oli mõeldud valitseja hauakambriks, aga ka templiks, kus talle pärast surma pidi austusavaldusi osutatama.

Artemisia suri pisut enne mausoleumi valmimist ja skulptorid otsustasid Plinius Vanema sõnul hoone valmis ehitada lihtsalt kuulsuse saamiseks. Pytheos ja Satyros kirjutasid Mausoleumi ehitamisest raamatu, mis ei ole säilinud, aga Vitruvius oli sellega tuttav, sest vihjab oma loomingus sellele teosele korduvalt.

Aleksander Suur laskis Halikarnassose juba 333 eKr täielikult purustada, misjärel linn kaotas tähtsuse, aga Mausoleum säilis. Teda ei kahjustanud ka piraatide rünnakud selles piirkonnas 62 eKr ja 58 eKr.

Mausoleum püsis sajandeid, kuni lagunes varemeteks. Millal ta lagunes, ei ole teada, aga 12. sajandil kirjutas Eustathius oma kommentaarides "Iliasele": "See oli ja on ime," millest on järeldatud, et 12. sajandil oli Mausoleum veel terve. Kuid see oli varemeis siis, kui Malta ordu rüütlid sinnakanti 1402 saabusid. Tõenäoliselt purunes hoone maavärinas. Malta ordu ise rüüstas varemeid veelgi, kasutades sellest võetud kive Bodrumi kindluse ehitamiseks ja need on kindluses tänapäevani äratuntavad. Mausoleumi marmor põletati suuremalt jaolt lubjaks. 1581. aastal hakati sellelt võtma kive kindluse ehitamiseks. Mõned selle ehitise osad, sealhulgas ka triumfivankri ratas, on nüüd Briti Muuseumis hoiul.

Halikarnassose mausoleumi järgi on hakatud igasuguse kujuga monumentaalseid hauarajatisi kutsuma mausoleumideks.

## Viited
Dispersioon

**Dispersioon** on juhusliku suuruse varieeruvuse mõõt, ta näitab, kui palju uuritav suurus varieerub. Näiteks kui katseseerias (nt kümnekordsel täringuviskel) on kõigi katsete tulemus sama (nt 2 silma), siis katsete dispersioon on null. Mida suurem aga dispersioon on, seda enam erinevad katsete tulemused üksteisest.

## Matemaatiline definitsioon

Olgu \operatorname{E}(X) juhusliku suuruse X keskväärtus, siis suuruse X dispersioon on defineeritud kui selle suuruse X ja tema keskväärtuse \operatorname{E}(X) vahe ruudu keskväärtusena: 

:\operatorname{D}(X) = \operatorname{E}((X - \operatorname{E}(X))^2) = \operatorname{E}(X^2) - (\operatorname{E}(X))^2,

kus X^2 = X \cdot X . Sageli, eriti ingliskeelses kirjanduses, tähistatakse dispersiooni ka \operatorname{V}(X) või \operatorname{var}(X).

## Vaata ka

*Standardhälve
David Davies

**David Davies** on mitme tuntud isiku nimi:''
*David Davies (usutegelane) (1714–1819)
*David Davies (jutlustaja) (1763–1816)
*David Davies (1818–1890), Walesi tööstur
*David Charles Davies (1826–1891), usutegelane
*Horatio David Davies (1842–1912), Londoni pealinnapea 
*David Davies (poliitik), Walesi konservatiivne poliitik
* David Davies (ujuja) (1985–), inglise ujuja
* David Davies (insener) (1935–) 
* David Davies (1880–1944), tööstur D. Daviese lapselaps, esimene Daviese parun
* David Davies (1915–1944), eelmise poeg
* David Davies (sündinud 1940), eelmise poeg
* David Garfield Davies (1935–), Davies of Coity parun
* David G. Davies (mikrobioloog)
Automaatliin

**Automaatliin** on automaatsetest töömasinatest, teisaldusseadmetest ning juhtimis-,
reguleerimis- ja kontrollseadmetest koosnev tööpink toodete
valmistamiseks inimese vahetu osavõtuta. Teenindava personali põhiülesanne on liini
seadistamine ja häälestamine, töö jälgimine ja tekkivate seisakute korral normaalse
tööseisundi taastamine ning materjali etteandmine ja [valmistoode]te eemaldamine.

## Automaatliinide kasutamine
Automaatliine kasutatakse väga mitmesugustes tööstusharudes. Tänapäeva automaatliine saab
suhteliselt kergesti ümber kohandada ühetüübiliste toodete rühma piires ning nad õigustavad
end sari- ja suursaritootmises.

Väikesaritootmises kasutatakse paindlikke robotsüsteeme kuhu kuuluvad ka automaatpingid
koos tooriku- ja detailivaheladustuse, detailikinnitusrakiste, detailiteisaldus- ja laadimisseadmete, lõikeriistamagasinide, kontrollseadmete ning automaatjuhtimisseadmete
kogum teatavate kindlate detailide automaattöötlemiseks.
Automaatliinidest, robotsüsteemidest, toorikute ja detailide, rakiste ja lõikeriistade
keskladudest ning teisaldus- ja laadimisseadmeist koosnev kompleks, mille tööd
organiseerivad ja juhivad keskarvutid, nimetatakse automaattootmissüsteemiks.
Paindtootmissüsteem

**Paindtootmissüsteem** (inglise: *flexible manufacturing system*) on paindtootmise põhimõttel organiseeritud tootmisüksus, mis sisaldab mitmeid erinevate ülesannetega juhtsüsteeme. Üks või
enam paindlikku automaatpingisüsteemi moodustavad paindtootmissüsteemi.

## Juhtimine

Paindtootmissüsteeme juhitakse hierarhiliste ja hajutatud ehk detsentraliseeritud juhtimissüsteemidega, mis koosnevad paljudest kohalikest alamsüsteemidest. Juhtseadmeina kasutatakse mitmesuguse võimsusega juhtarvuteid ja kontrollereid, mille tarkvara võimaldab inimese dialoogi automaatidega.
Automaattootmissüsteem

**Automaattootmissüsteem** on automaatliinidest, robotsüsteemidest, toorikute ja detailide, rakiste ja lõikeriistade keskladudest ning teisaldus- ja laadimisseadmeist koosnev kompleks, mille tööd organiseerivad ja juhivad keskarvutid.

## Automaattootmissüsteemide jagunemine

Automaattootmissüsteemid jagunevad
*paindlikeks, mis on ette nähtud väga mitmesuguste ühetüübiliste detailide väikesari- ja saritootmiseks. Nad koosnevad arvjuhtimispinkidest, vaheladudest, teisaldusseadmeist, tööstusroboteist ning tööriistade ja detailide magasinidest. Üldjuhtimist teostab keskarvuti, iga agregaati juhib kontroller ehk mikroarvuti.

*ümberseadistatavateks, mis on ette nähtud teatavate kindlate ühetüübiliste detailide sari- ja suursaritootmiseks. Nad koosnevad automaat- ja arvjuhtimispinkidest, detailimagasinidest, jäikadest või paindlikest detailiteisaldus- ja -laadimisseadmeist ning lõikeriistavahetusseadmeist.

*jäikadeks, mis on ette nähtud ühe detaili masstootmiseks. Nad koosnevad automaatpinkidest, detailimagasinidest, jäikadest detailiteisaldus- ja -laadimisseadmetestm ning kontrollautomaatidest.
Paindtootmine

**Paindtootmine** on automatiseeritud tööstuslik väikesaritootmine, mille puhul saab operatsioone ja tehnoloogiat kergesti muuta. Tööoperatsioonide paindlikkust võimaldab paindtootmismoodulite ja paindtootmisseadmete (programmjuhtimisega tööpinkide ja tööstusrobotite) kasutamine. 

Tehnoloogilise paindlikkuse tagavad paindtöötlemismoodulite rööptöö, asendatavus ja reverseeritavus, ümberprogrammeeritavus, laonduse ja tööriistanduse automatiseerimine, transpordiseadmete paindlik töökorraldus (materjalide liikumisteede optimaalne valik ja operatiivne ümbersuunamine) ning programmjuhtimine. 

## Vaata ka
*Paindtootmissüsteem

## Kirjandus
*Paindautomatiseeritud tootmine ja paindtootmissüsteemid : skeemid ja joonised. Tallinna Polütehniline Instituut, masinaehitustehnoloogia kateeder ; [koostanud J. Anvelt, J. Riives]. - Tallinn, 1988
Robotsüsteem

**Robotsüsteem** ehk **robotmoodul** (inglise: *robot system*) on ühel või mitmel robotil põhinev paindtootmismoodul.
Marko Reikop

**Marko Reikop** (sündinud 19. juunil 1969 Tallinnas) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

## Haridus
Ta on õppinud Tallinna 54. Keskkoolis ning lõpetanud 1991. aastal raamatukogunduse ja bibliograafia erialal Tallinna Pedagoogikaülikooli.

## Ajakirjandustöö
Ta alustas ajakirjanikukarjääri saadetega Eesti Raadios. Ta oli saatejuht nii Raadio 2-s (hommikuprogramm "Et R2 maa", päevasaade "Kahega lõunal" jm) kui ka Vikerraadios. Raadiost suundus Reikop Eesti Televisiooni, kus tema tuntumad telesaated on olnud "Paar", "Terevisioon", "Klaver põõsas", "Eurolaul" ja "Eesti laul".

Ta on korduvalt olnud Eurovisiooni lauluvõistluse kommentaator, algul Eesti Raadios ning alates aastast 1998 Eesti Televisioonis.

Ta on palju koostööd teinud Anu Välbaga (sarisaated "Paar", "Terevisioon", "Ringvaade" jpm).

Marko Reikop on valitud korduvalt eri küsitlustel parimate saatejuhtide hulka, sealhulgas parimaks telesaadete meessaatejuhiks. Ta on olnud korduvalt samas kategoorias EFTA auhinna nominent.

## Tunnustus
*2008 – aasta parim meestelesaatejuht (ajakirja Nädal lugejate hääletuse põhjal)
*2014 – Selge Kõneleja auhind
*2018 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Viited
Back in Black

**"Back in Black"** on Austraalia *[[hard rock]]*-bändi AC/DC seitsmes stuudioalbum, mis avaldati 25. juulil 1980. See oli AC/DC üks edukamaid albumeid. Album lindistati Bahamal ja New Yorgis, kus see ka miksiti kokku stuudios Electric Lady Studios. See on maailmas müüdud eksemplaride arvult teine album Michael Jacksoni "Thrilleri" järel. Plaadi produtsendiks on Põhja-Rodeesia päritolu Briti produtsent ja laulukirjutaja Robert John Lange.

See on ansambli esimene album, millel laulab Brian Johnson.

## Lood
#"Hells Bells" – 5:12
#"Shoot to Thrill" – 5:17
#"What Do You Do for Money Honey" – 3:35
#"Givin' the Dog a Bone" – 3:31
#"Let Me Put My Love into You" – 4:15
#"Back in Black" – 4:15
#"You Shook Me All Night Long" – 3:30
#"Have a Drink on Me" – 3:58
#"Shake a Leg" – 4:05
#"Rock And Roll Ain't Noise Pollution" – 4:16
John Lydon

**John Joseph Lydon** (tuntud ka kui **Johnny Rotten**; sündinud 31. jaanuaril 1956 Londonis) on iiri-briti punk- ja popmuusik, pungi ideoloogia ja imagoloogia rajaja, individualistlik anarhist. Tuntuks sai ta *[[punk-rock]]*-bändi Sex Pistols lauljana, tänapäeval (alates 1978. aastast) on ta bändi PiL (Public Image Ltd.) (asutaja)liige. 

## Vaata ka
*Sid Vicious

## Välislingid

*John Lydoni koduleht
Alex Yoong

**Alex Yoong** (sündinud 20. juulil 1976) on endine Malaisia Vormel 1 sõitja. 

Yoong sõitis Vormel 1 sarjas ainult ühe aasta, 2002. aastal KL Minardi meeskonnas. See hooaeg tal ebaõnnestus. Oma  paljude sõiduvigadega jäi ta selgelt alla tiimikaaslasele Mark Webberile. Hooaja lõpuks asendati ta testisõitja Anthony Davidsoniga.
Paindtootmismoodul

**Paindtootmismoodul** on paindtootmissüsteemi väikseim
iseseisev üksus, mis põhineb universaalseil programmjuhtimisega tehnoloogiaseadmeil ning on ette nähtud paljude eri toodete valmistamiseks. Paindtootmismoodul koosneb
tööpingist, detailide ja tööriistade etteandeseadmeist (salvedest, kassettidest või konteinereist),
transpordi- ja teisaldusseadmeist (konveiereist ehk transportliinidest, roboteist), kontroll- ja
juhtseadmeist (kontrollereist, arvuteist ja juhtpultidest).
Automaatjuhtimissüsteem

**Automaatjuhtimissüsteem** ehk **automaatne juhtimissüsteem** ehk **automatiseeritud juhtimissüsteem** on tootmis-, majandus- vms. tegevuse juhtimise süsteem, mille puhul kasutatakse juhtseadmetena regulaatoreid, programmeeritavaid kontrollereid, tööstusarvuteid, personaalarvuteid ja teisi andmetöötlusvahendeid.

Tehnoloogilise protsessi automaatses juhtimissüsteemis analüüsitakse anduritelt saabuvat informatsiooni juhtsüsteemis (arvutis, kontrolleris) ja moodustatakse seejärel juhtsignaalid ehk juhtkäsk täituritele. Süsteemis toimuvaid protsesse jälgib masinaoperaator juhtimispuldil olevalt kuvarilt. Säilitamisele kuuluv informatsioon salvestatakse mällu ning vajaduse korral saab selle printeri abil väljastada paberil. Automatiseeritud juhtimissüsteemis osaleb inimene juhtimisprotsessis kaudselt protsessi jälgijana või vajaduse korral selle ümberhäälestajana või ümberprogrammeerijana.

## Automatiseeritud juhtsüsteemi põhikomponendid

Automatiseeritud juhtimissüsteemi põhikomponendid on järgmised:
*juhitav protsess ‒ tehnoloogiline tegevus nagu keevitamine, kuumutamine, tükitootmine jne.
*sisendseadmed ‒ lülitid, kontaktid, andurid, seadurid jne.
*sisendmoodulid ‒ signaalimuundurid, võimendid, eraldusplokid, filtrid, kaitseahelad jms;
*regulaatorid ‒ kontrollerid või juhtarvutid – pidevad või diskreetsed regulaatorid, mikroprotsessoritel kontrollerid, laiatarbe või tööstusarvutid;
*juhtprogramm ‒ protsessijuhtimise eeskiri;
*väljundmoodulid ‒ signaalimuundurid, võimendid, kaitseahelad jms.
*inimese masina liides (IML) ‒ juhtseadme ja protsessi jälgimiseks, juhtimiseks ja programmeerimiseks. IML koosneb üld- või eriotstarbelisest kuvarist ning juhitava protsessiga seotud tarkvarast.

## Juhtimine
Juhtimissüsteemis tehnoloogilisest protsessist anduritega tuvastatav info muundatakse juhtseadmele vastuvõetavale kujule. Juhtseade töötleb seda infot mällu salvestatud arvutiprogrammi järgi ning väljastab juhtsignaalid täiturseadmetele, mis juhivad konkreetset protsessi. Juhtimissüsteemi juurde kuulub alati inimese masina liides ehk kasutajaliides (inglise: Human Machine Interface, Man Machine Interface), mis võimaldab inimesel osaleda juhtimiseks vajaliku informatsiooni sisestajana ehk programmeerijana ning teostada järelevalvet.

Tootmisega seotud juhtimisobjektid võib liigitada laias laastus pidevprotsessideks, tootmismasinateks ja tükitootmissüsteemideks. Pidevprotsessidega on tegemist energeetikas (katlamajad) keemia- ja toiduainetööstuses, metallurgias jm. Tükitootmissüsteemidega on tegemist näiteks masinaehituses. Tükitootmissüsteemide põhilisteks komponentideks on automaatliinid ja paindtootmissüsteemid.

## Vaata ka
*Automaatjuhtimine
Cock Sparrer

**Cock Sparrer** (esialgse nimega **Cock Sparrow**) on inglise punkrokkbänd.

Bändi asutasid 1972 Londonis East Endis Colin McFaull, Mick Beaufoy, Steve Burgess ja Steve Bruce, kes tundsid üksteist sellest ajast peale, kui nad olid 11-aastased. Esialgu mängisid nad Londoni ja selle lähiümbruse ööklubides. Sealjuures arendasid välja oma stiili, mida edaspidi hakati kutsuma Oi!ks või tänavapungiks.

1976 kohtus bänd Malcolm McLareniga, kes väidetavalt pakkus bändile lepingut oma uusima avastuse, Sex Pistolsi kõrvale. Cock Sparreri liikmete jutu järgi jäi tehing katki, sest McLaren keeldus neile kõigile õlut ostmast. Teise selgituse järgi keeldusid poisid oma juukseid McLarenile sobivasse stiili lõikamast.

1977 ühines bändiga Burgessi sugulane Garrie Lammin. Samal aastal sai bänd lepingu Decca Recordsiga, kes lootis teenida punkliikumise suure populaarsuse pealt. See ei tähendanud siiski, et iga punkbänd oleks rahva seas menukas. Cock Sparreri esimene singel "Runnin' Riot" ilmus 1977. aasta mais, aga seda ei ostetud nagu järgmisigi singleid ja sellepärast loobus Decca 1978 Cock Sparrerist.

Kuid bändil oli selleks ajaks salvestatud juba albumijagu muusikat. Bänd ei leidnud Suurbritannias ühtki plaadifirmat, kes nõustunuks seda välja andma, mistõttu see anti juba samal aastal välja hoopis Hispaanias. Debüütsingel kandis bändi nime. 1987 andis Razor Records selle Suurbritannias uuesti välja nime all "True Grit". 1980 läks bänd ametlikult laiali (sisuliselt juba pärast debüütalbumi ilmumist ja selle majanduslikku ebaedu).

Ent siis hakkas Cock Sparreri vastu huvi tekkima. 1981 pandi bändi laulud mitmele Oi!-stiili tutvustavale albumile ja 1982 tuli bänd uuesti kokku. Nad sõlmisid lepingu Carrere Recordsiga ja andsid välja singli "England Belongs To Me". Üllatuslikult sai see USA-s populaarseks. Näiteks mitme USA jalgpalliklubi (New York Red Bulls, Seattle Sounders) poolehoidjad laulavad seda. 1983 anti välja bändi teine album "Schock Troops" ja 1984 kolmas album "Running Riot in '84". Seejärel läks bänd teist korda laiali.

1992 tuli bänd kolmandat korda kokku ja tegutseb tänapäevani, kuigi ei anna kontserte väga sageli. 2012 tähistas bänd oma tegutsemise 40. aastapäeva, andes New Yorgis kaks väljamüüdud kontserti.

## Albumid
*1982 "Shock Troops" 
*1984 "Running Riot in '84"
*1987 "Live and Loud"
*1994 "Guilty as Charged"
*1997 "Two Monkeys"
*2000 "Runnin' Riot Across the USA"
*2006 "The Decca Years"

## Välislingid
* Ametlik lehekülg
Gastón Mazzacane

**Gastón Mazzacane** (sündinud  8. mail 1975 La Platas) on Argentina vormelisõitja. 

Ta sõitis Vormel 1 sarjas ainult 2000. aastal Telefonica Minardi meeskonnas, kuid punkte ei saanud.
Tootmise hierarhiline juhtimine

**Tootmise hierarhiline juhtimine** on tootmise selline juhtimine, mis toimub mitmel eri tasandil. Selline juhtimine kujutab endast piltlikult püramiidi, mis sisaldab eri suunitluse ja ülesandega juhtimistasandeid. 

## Jagunemine
Tootmise hierarhiline juhtimine jaguneb kolmeks põhiliseks juhtimistasandiks:
*ettevõtte ehk tootmise juhtimistasand
*protsessijuhtimistasand 
*andurite ja täiturite tasand.
Juhtimine (küberneetika)

**Juhtimine** on infotöötlusprotsess, mis väljendub mingi tegevuse sihipärases korraldamises.

Juhitakse nii tehnilisi, bioloogilisi kui ka sotsiaalseid süsteeme. 

## Juhtimine tehnilistes süsteemides
Tehnilistes juhtimissüsteemides toimub juhtimine kas inimese osavõtul või automaatselt. Eristatakse käsijuhtimist, automatiseeritud ja automaatjuhtimist. 

### Käsijuhtimine
Käsijuhtimise korral on kõik juhtimisfunktsioonid usaldatud inimesele. 

### Automatiseeritud juhtimine
Automatiseeritud juhtimisel on juhtimisfunktsioonid jaotatud inimese ja automaatide vahel. Seejuures täidavad automaadid funktsioone, mida inimene pole füüsiliselt võimeline täitma või mis primitiivsuse ja üksluisuse tõttu pole inimesele vastuvõetavad. Võrreldes automaatidega on inimese võimed piiratud, tema meeleelundite tundlikkus, täpsus ja vastuvõtu ulatus on väike ning lihaste toimekiirus ebapiisav. Inimese eelised automaatide ees avalduvad aga keerukate loogikaülesannete lahendamisel ja intuitsiooni näol. 

### Automaatjuhtimine
Automaatjuhtimine on selline juhtimine, kus süsteem talitleb pikemat aega ilma inimese sekkumiseta.

## Generatiivse tehisintellekti juhtimine
Tänapäeva küberneetika valdkonnas on esile kerkinud generatiivse tehisintellekti (GenAI) tehnoloogiad, mis suudavad luua uusi tekste, pilte ja muid andmevorme. Need tehnoloogiad toovad kaasa uusi väljakutseid juhtimise ja reguleerimise osas. Generatiivse AI juhtimine hõlmab strateegiate ja raamistikute väljatöötamist, et tagada nende süsteemide eetiline, läbipaistev ja vastutustundlik kasutamine. See hõlmab riskide hindamist, andmete privaatsuse kaitset, kallutatuse vähendamist ning vastavust kehtivatele regulatsioonidele. Organisatsioonid ja valitsused üle maailma töötavad välja juhiseid ja standardeid, et tagada generatiivse AI tehnoloogiate turvaline ja õiglane rakendamine.
Alan Llwyd

**Alan Llwyd** (sünninimi **Alan Lloyd Roberts**; sündinud 1948) on kõmri luuletaja, kirjanduskriitik ja toimetaja.

Ta on 20. sajandi lõpu silmapaistvamaid kõmri keeles kirjutavaid luuletajaid. Ta võitis rahvuslikul ''eisteddfod'' krooni ja trooni nii 1973. kui ka 1976. aastal.

Alan Llwyd on töötanud raamatukaupmehe ja kirjastajana.

Ta on kirjutanud ka kõmrikeelse mängufilmi "Hedd Wyn" (1992) stsenaariumi.

Alan Llwyd on tõlkinud kõmri keelde Kristiina Ehini luulet.

## Teoseid
* "Y March Hud" (1971)
* "Gwyfyn y Gaeaf" (1975)
* "Rhwng Pen Llŷn a Phenllyn" (1976)
* "Sonedau I Janice a Cherddi Eraill" (1996)
* "Grefft O Greu" (1997)
* "Ffarwelio â Chanrif" (2000)
* "Clirio'r Atig a Cherddi Eraill" (2005)

## Viited
Saarepeedi Põhikool

**Saarepeedi Kool** on alus- ja põhiharidust andev kool Viljandi vallas Saarepeedi külas. 

Saarepeedi Kool on liitunud mitme programmiga, näiteks Liikuma Kutsuv Kool, ProgeTiiger, Kiusamisvaba Kool, Taimne Teisipäev, Samm-sammult. 

2009. aastal õppis koolis 83 õpilast.

## Ajalugu
* 1835 – loodi Peedi Vennaste Koguduse palvemajas kool, kus koolmeistritena töötasid Ado Peet aastatel 1835–1845 ja Jüri Peet aastatel 1845–1849. 
* 1849 – viidi kool Kokaviidikale, kus tegutses kaks aastat. Seal alustas koolmeistriteed Mats Martinson.
* 1851 – ehitati Viru kool. Seal oli üks savipõrandaga klassituba ja koolis käidi kaks talve.
* 1880 – ehitati uus koolihoone Saarepeedi talu maadele, kus oli kaks suurt klassituba. Maja läks maksma 2090 hõberubla.
* 1885. aasta veebruaril suri koolmeister Mats Martinson, kes oli sealkandis 36 aastat haridust andnud.
* 1919 – kool muudeti neljaklassiliseks.
* 1927 – kool muudeti kuueklassiliseks algkooliks.
* 1933 – koolimajale ehitati teine korrus. Ümberehitatud koolimaja pühitsemine toimus 2. detsembril.
* 1935 – Tobral asunud Karula kool ühendati Saarepeedi kooliga.
* 1944 – kool muudeti seitsmeklassiliseks ning sai nimetuse Saarepeedi Mittetäielik Keskkool.
* 1953 – rajati kooliaed õpetaja Elvi Nõmmiku (Ilmjärve) juhendamisel.
* 1955 – koolihoone elektrifitseeriti.
* 1962 – kool muudeti kaheksaklassiliseks.
* 1973. aasta 3. juuni – tulekahjus hävis osaliselt koolihoone. Koolimaja ei taastatud, sest rajoonis oli hakatud väikseid maakoolide sulgema. 14 aastat käisid Saarepeedi lapsed Viljandis koolis.
* 1987 – valmis Saarepeedi Lasteaed-Algkool, kus alustas tööd kaks klassikomplekti ja õppis 27 last. 
* 1992. aasta august – Saarepeedi Algkool muudeti vallavolikogu otsusega 9-klassiliseks põhikooliks. Algas ka koolimaja juurdeehitus.
* 1993. aasta 1. septembriks sai juurdeehitus valmis. Saadi juurde kaks klassiruumi ja raamatukoguruum. Lasteaed lahutati koolist.
* 1994 sügis – alustas tööd 9. klass. 
* 1995 kevad – lõpetas põhikooli 1. lend – 7 õpilast. 

## Kooli juhatajad ja direktorid
* 1835–1845 Ado Peet
* 1845–1849 Jüri Peet
* 1849–1885 Mats Martinson
* 1885–1900 Aadu Asu
* 1900–1925 Tõnis Valdman
* 1925–1926 Jaan Kinger
* 1926–1934 Jaan Kalam
* 1934–1941 Sergei Annilo
* 1941–1944 Eduard Juhansoo
* 1944–1945 Liis Juhansoo
* 1945–1946 Eduard Vabson
* 1946–1950 Otto Kolts
* 1950–1953 Laine Kilusk-Saks
* 1953–1959 Maria Kozina-Orula
* 1959–1965 Helmut Aren
* 1965–1968 Linda Kihuoja
* 1968–1973 Ahto Kaljusaar
* 1973–1987 kooli ei olnud
* 1987–2007 Õie Kirna
* 2007–2011 Enna Tikas
* 2011–2015 Aivo Maalmeister
* 2015–2021 Ave Orav
* 2021–... Egle Sild

## Välislingid
*Saarepeedi Kooli koduleht
Elmar Põder

**Elmar Põder** (sündinud 2. jaanuaril 1957) on kehalise kasvatuse õpetaja Saarepeedi põhikoolis.

Ta õppis Kärstna Põhikoolis ja Otepää Keskkoolis. 1979. aastal alustas ta Kärstna koolis tööd kehalise kasvatuse õpetajana. Tallinna Pedagoogilises Instituudis  sai ta kaugõppes kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1985–1986 õppis ta Leningradi kõrgemas miilitsakoolis. 1991. aastal hakkas Põder tööle Päri Spordikooli treenerina ning 1994. aastast ka Saarepeedi Põhikoolis õpetajana.

Tema eestvedamisel on Saarepeedis asutatud suusaklubi ning ehitatud valgustatud suusarada. Mitmed Elmar Põdra kasvandikud on jõudnud Eesti noortekoondisse.

2003. aastal nimetati Põder Viljandimaa aasta õpetajaks.

## Viited

## Välislingid
*Õpetajate lehe artikkel Elmar Põdrast
Automaatjuhtimine

**Automaatjuhtimine** on automaatika haru, mis käsitleb masinate, seadmete,
tootmisprotsesside ja muid inimese vahetu osavõtuta juhtimise meetodeid ja tehnilisi vahendeid. Juhitav objekt ja juhtimisseadmed moodustavad juhtimissüsteemi. Selle tööeeskiri ehk juhtimisalgoritm määrab juhtimistoimingute järjekorra, laadi jms. Lihtsamate automaatjuhtimissüsteemide algoritm oleneb ainult süsteemi enda struktuurist ja ehitusest (lülitite, releede, võimendite ja teiste seadiste ühendusviisist). Keerulisemais süsteemides toimub juhtimine etteantava programmi (programmjuhtimine) või seaduspärasuse järgi (automaatreguleerimine). Juhtimissüsteem võib oma algoritmi muuta (adaptiivjuhtimine), kui objekti omadused või süsteemi välised töötingimused muutuvad. 

Töö iseloomu järgi on automaatjuhtimissüsteemid:
*pideva toimega;
*katkelise (diskreetse) toimega;
*numbriline (digitaalne).
Juhtimissüsteemi ülesehituse järgi on automaatjuhtimissüsteemid:
*lahtise struktuuriga;
*kinnise struktuuriga.
Lahtine automaatjuhtimissüsteem ise oma töö tulemust ei kontrolli, kinnine ehk tagasisidestatud süsteem kontrollib juhtimistulemusi järjepidevalt tagasiside abil.
Kinnised automaatjuhtimissüsteemid on:
*automaatreguleerimine;
*järgiv süsteem;
*otimaaljuhtimissüsteem. 
 
Optimaaljuhtimise algoritmid koostatakse nii, et juhtimisseade otsib tootmises soodsaimat olukorda või tehnoloogilist protsessi, näiteks maksimaalset tootlikkust, parimat kasutegurit, soodsaimat omahinda vm. Keerukate objektide automaatjuhtimissüsteemi kuulub üks või mitu juhtarvutit. 

## Vaata ka
*Automaatjuhtimissüsteem

## Viited
Juhtimissüsteem

**Juhtimissüsteem** ehk **juhtsüsteem**  koosneb juhtimisobjektist ning
selle juhtimiseks rakendatud juhtseadmest.

## Juhtimisobjekt

Juhtimisobjekt koosneb omakorda primaarsüsteemist ja selle kontrolliks
ettenähtud mõõteseadmest. Primaarsüsteemiks on juhitav protsess või
tehniline seade. Kuna enamikku reaalseid süsteeme iseloomustab neis kulgevate protsesside
inertsus, siis on tegemist inertsiaalsete ehk dünaamiliste süsteemidega.

## Juhtimissüsteemi uurimine

Juhtimissüsteemi uurimisel ehk analüüsil pööratakse põhitähelepanu juhtimisobjekti
omaduste kindlakstegemisele, tema modelleerimisele ning mudeli parameetrite
tuvastamisele. Erilist huvi pakuvad süsteemi jälgitavus, juhitavus, stabiilsus ning
protsesside ajaline kulgemine. Kaudselt iseloomustavad neid süsteemi omadusi ka sagedus-tunnusjooned.
Uue süsteemi loomise ehk sünteesi üheks tähtsamaks ülesandeks on

## Vaata ka
*Automaatne juhtimissüsteem
Modelleerimine

**Modelleerimine** on olemasolevate või kujutletavate objektide (esemete, nähtuste ja protsesside, seoste ja sõltuvuse) tunnetamise, fikseerimise, talletamise ja vahendamise meetod. 

**Modelleerimiseks** ehk **mudeldamiseks** nimetatakse ka mudeli loomist. Mudeli järgi saab hinnata mingi objekti tegelikku olekut ning ennustada järgnevaid olekuid. Modelleerimise täpsus sõltub objekti keerukusest.

Modelleerimine seisneb mudelite konstrueerimises ja kasutamises. Modelleerimisel kasutatakse väga erinevat tüüpi mudeleid. Laialdaselt rakendatakse matemaatilist modelleerimist, mille puhul luuakse ja uuritakse matemaatilisi mudeleid.

## Vaata ka
*Modelleeriv süsteem