open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kwaczała

**Kwaczała** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas Alwernia vallas. Kwaczała asub Alwerniast 3,5 km läänes, Chrzanówist umbes 10 km kagus ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 33 km läänes.

Kwaczałas on sündinud keeleteadlane Stanisław Urbańczyk (1909–2001).

## Viited
Sergei Filatov

**Sergei Filatov** (10. juuli 1936 Moskva – 25. august 2023 Moskva) oli Venemaa riigiametnik, poliitik ja avaliku elu tegelane.

## Viited

## Välislingid
* С.А. Филатов: история создания Фонда. Фонд социально-экономических и интеллектуальных программ
Kollane kärbseseen

**Kollane kärbseseen** (*Amanita citrina*) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.

Esineb Eestis augustist novembrini okas- ja segametsades, eriti liivastes männikutes, kohati massiliselt.

Kollane kärbseseen ei ole söödav, seda peetakse ka nõrgalt mürgiseks. Sisaldab bufoteniini, mis kuumutamisel hävib.

## Viited

## Välislingid
*
Punetav limanutt

**Punetav limanutt** (*Hygrophorus neoerubescens*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 

Seen kasvab koos kuuskedega ja on viha maitsega.

## Välislingid
*
Nieporaz

**Nieporaz** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas Alwernia vallas. Nieporaz asub Alwerniast 4 km põhjas, Chrzanówist ligi 11 km idakagus ja Krakówi kesklinnast umbes 30 km läänes.

Küla läbib maantee A4.

Nieporazis asub filmistuudio Alvernia Studios.

## Viited
Okleśna

**Okleśna** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas Alwernia vallas. Okleśna asub Wisła jõe orus, Alwerniast 3,5 km lõunas, Chrzanówist umbes 15 km kagus ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 30 km läänes.

## Viited

## Välislingid
*
Väävelheinik

**Väävelheinik** (*Tricholoma sulphureum*) on seeneliik heiniku perekonnast.

Seen on indooli- või majapidamisgaasilõhnaline.

## Välislingid
*
Alembon

**Alembon** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 17 km Calais'st lõunas, tee D191 ääres.


Alembon (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Alemboni vallamaja
62020-Alembon-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* Kirik, pärineb 15. sajandist

## Viited
Sookahesus

**Sookahesus** ehk **binaarne soosüsteem** (ing. k. *gender binary*) on inimese soo jaotamine kaheks, mehe ja naise kategooriateks. Sookahesus tuleneb inimeste bioloogilisest soost, mis määratakse sünnil lähtuvalt suguorganitest ja/või kromosoomidest. Kahe soo süsteemi kasutab enamus kultuure, kuid on ka neid, mis tunnistavad mittebinaarset sugu ja intersoolisi. 

Sookahesuse kõrval on olemas **mittebinaarsed soosüsteemid**, mille järgi võivad olla inimeste bioloogiline, juriidiline, sotsiaalne ja tunnetuslik sugu eraldiseisvad ega pruugi kokku langeda. Mittebinaarsuses on soo määramise spekter laiem kui kaks kategooriat.

## Viited
Siemiatycze maakond

**Siemiatycze maakond** (poola *powiat siemiatycki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna halduskeskus on Siemiatycze linn. Siemiatycze maakond piirneb kagus Valgevenega.

Siemiatycze maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

Õigeusklikud moodustavad umbes 30% maakonna elanikest. Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Siemiatycze maakonna elanikest valgevenelasi 3,46%.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Drohiczyn ja Siemiatycze.

Siemiatycze maakonnas on kaheksa valda:
*Drohiczyni vald
*Dziadkowice vald
*Grodziski vald
*Mielniki vald
*Milejczyce vald
*Nurzec-Stacja vald
*Perlejewo vald
*Siemiatycze vald

## Viited
Hajnówka maakond

**Hajnówka maakond** (poola *powiat hajnowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna kaguosas. Maakonna halduskeskus on Hajnówka linn. Hajnówka maakond piirneb kagus ja lõunas Valgevenega.

Hajnówka maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid valgevenelased 39,1% Hajnówka maakonna elanikest.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Hajnówka ja Kleszczele.

Hajnówka maakonnas on kaheksa valda:
*Białowieża vald
*Czeremcha vald
*Czyże vald
*Dubicze Cerkiewne vald
*Hajnówka vald
*Kleszczele vald
*Narewi vald
*Narewka vald

## Viited
Lilla jahusirmik

**Lilla jahusirmik** (*Cystolepiota bucknallii*) on šampinjoniliste sugukonda kuuluv seen.

## Välislingid
*
Rõngasnööbik

**Rõngasnööbik** (*Marasmius rotula*) on nööbikuliste sugukonda nööbiku perekonda kuuluv seeneliik.

## Välislingid
*
Kolm reklaamtahvlit linna servas

**"Kolm reklaamtahvlit linna servas"** (**"Three Billboards Outside Ebbing, Missouri"**) on 2017. aasta Oscariga pärjatud krimi-komöödiafilm, mille režissöör on Martin McDonagh.

Oma rollitäitmiste eest pälvisid Frances McDormand ja Sam Rockwell nii Oscari kui ka Kuldgloobuse.

## Välislingid

*  andmekogus IMDb
Mońki maakond

**Mońki maakond** (poola *powiat moniecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna keskosas. Maakonna halduskeskus on Mońki linn.

Mońki maakond loodi 1954. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Goniądz, Stawiski ja Mońki.

Mońki maakonnas on seitse valda:
*Goniądzi vald
*Jasionówka vald
*Jaświły vald
*Knyszyni vald
*Krypno vald
*Mońki vald
*Trzcianne vald

## Viited
Mittebinaarne sooidentiteet

**Mittebinaarne** (ing. k. *non-binary*) on sooidentiteet, mis ei vasta sookahesusele ehk mehe ja naise kategooriatest koosnevale kaksikjaotusele. 

Mittebinaarseteks sooidentiteediteks on näiteks asoolisus, bi- ehk kahesoolisus, vabasoolisus või sookväär (*genderqueer*). Mittebinaarsed sooidentiteedid kuuluvad transsoolisuse katusmõiste alla.

## Mittebinaarsus eri kultuurides
Havai saarte põliselanike ja Tahiti kultuurides on *māhū* (tõlkes 'keskel') kolmanda soo esindaja. Koloniaalajastu eelses ajaloos olid *māhū*'d tuntud ravitsejad, kuigi suur osa sellest ajaloost on kristlike misjonäride sekkumise tõttu kadunud.

Hindustani poolsaarel tunnustatakse ametlikult inter- ja transsoolisi *hijra*sid kolmanda sooga, mis ei kuulu mees- ega naissoo alla.

Rabiinliku judaismi kirjanduses on ära märgitud kuus sotsiaalse soo kategooriat.

## Viited
Sejny maakond

**Sejny maakond** (poola *powiat sejneński* on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna halduskeskus on Sejny linn. Sejny maakond piirneb põhjas ja idas Leeduga ning kagus väheses ulatuses Valgevenega.

Sejny maakond moodustati 1. jaanuaril 1956. 1975. aastal Sejny maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999.

Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid leedulased 21,2% Sejny maakonna elanikest.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Sejny.

Sejny maakonnas on neli valda:
*Giby vald
*Krasnopoli vald
*Puński vald
*Sejny vald

## Viited
Katri Teller

**Katri Teller** (sündinud 10. novembril 1981) on eesti tele- ja raadiosaatejuht, ettevõtja ning investor.

Ta on juhtinud Raadio 2-s saadet "Teller" ning TV3-e saadet "Stuudio".
Lisaks teeb ta koos Kristjan Liivamäe'ga podcasti "Rahareede", mille osad ilmuvad (alates 16.12.2022) igal reedel. Podcastis räägitakse ausalt ja avatult majandusest, ettevõtlusest, investeerimisest ning muudel teemadel, mis aitavad kaasa rahalise heaolu saavutamisele. Kõike seda tehakse lihtsas ja arusaadavas keeles. 

2024. aastal osales saates "Maskis laulja" Triibulise rollis. 
## Tunnustus
* 2023 - Aasta Investor 

## Viited
Andres (Pas-de-Calais)

**Andres**  on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 13 km Calais'st kagus, teede D244 ja D248 ristumiskoha ümbruses.


Andres (Pas-de-Calais) écoles, ancienne mairie.JPG|Andres'i kool ja endine vallamaja
62031-Andres-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* Ristija Johannese kirik, pärineb 18. sajandist.
* Vana tuuleveski torn.

## Viited
Ardres

**Ardres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ardres asub raudteed pidi (Pont-d'Ardres'i jaam, mõni km Ardres'ist) u. 16 km kaugusel Calais'st, millega see on ka kanaliga ühendatud (piiratud pöörderuumiga). See on üks kolmest linnast, mis moodustavad *Les Trois Pays* ehk "Kolm riiki", teised kaks on Guînes ja Licques.


Ardres Lacs 01.jpg|Järved Ardres'ist põhja pool
62038-Ardres-Sols.png


## Ajalugu

Ardes asus aastatel 1346-1558 inglaste valduses oleva Pale of Calais' kõrval ning oli seetõttu oluline kaubandus- ja sõjaväepost. 1520. aastal toimunud Inglismaa Henry VIII ja Prantsusmaa François I vaheline kohtumine, mida tuntakse Kuldkanga väljana, peeti veidi üle piiri Inglise kontrolli all olevas Balinghemis. Linn on olnud oluline kariloomade turg. 1546. aasta juunis sõlmiti seal Ardres'i leping, Henry ja François' vaheline kokkulepe, mis lõpetas 1542.–1546. aasta Inglise-Prantsuse sõja.

## Vaatamisvääarsusi

Ardres'i peamiste turismiobjektide hulka kuuluvad *Chapelle des Carmes* ja *Eglise Notre Dame de Grâce*.

On ka mõned järved (tekkinud pärast turba eemaldamist), mis pakuvad kalapüügi- ja purjetamisvõimalusi.

## Inimesi

* Jean-Marie Dorsenne (1773–1812), Prantsuse väejuht Revolutsiooni- ja Napoleoni sõdades, sündis Ardres'is

## Viited
Madis Mihkels

**Madis Mihkels** (sündinud 31. mail 2003 Tartus) on Eesti profijalgrattur.

Ta lõpetas aastal 2022 Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi.

Ta alustas jalgrattatreeninguid aastal 2011 TÜ Akadeemilises Spordiklubis Caspar Austa juhendamisel.

## Karjäär
Võistelnud järgmistes profimeeskondades:

* 2022 Tartu2024 Cycling Team
* 2022 Intermarché–Wanty–Gobert Matériaux (stažöör)
* 2023– ...... Intermarché–Wanty
2024. aasta Giro d'Italia etappidel oli Mihkels neli korda esikümnes (6., 7., 9. ja 10. koht).

## Saavutused
;2020
:2. koht Eesti meistrivõistlustel temposõidus (juuniorid)
:2. koht Eesti meistrivõistlustel grupisõidus (juuniorid)
;2021
: Eesti meister temposõidus (juuniorid)
: Eesti meister grupisõidus (juuniorid)
:3. koht Maailma meistrivõistlustel grupisõidus (juuniorid)
;2022
: Tour of Estonia
:: 4. koht üldkokkuvõttes
:: 1. koht noortekokkuvõttes 
:: 1. etapp
: 4. koht Maailma meistrivõistlustel grupisõidus U-23
;2023
: 3. etapp Deutschland Tour
: 4. koht Euroopa meistrivõistlustel grupisõidus U-23
;2024
: 10. koht Paris–Roubaix
: 3. koht maanteesõidu Euroopa meistrivõistlused

## Intsidendid
2. jaanuaril 2023 Madis Mihkelsile sõitis otsa auto ja tabas teda küljepeegliga, tekitades alaselga sügava lõikehaava. 

## Viited

## Välislingid
*
Sokółka maakond

**Sokółka maakond** (poola *powiat sokólski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna idaosas. Maakonna halduskeskus on Sokółka linn. Sokółka maakond piirneb idas Valgevenega.

Sokółka maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Dąbrowa Białostocka, Krynki, Sokółka ja Suchowola.

Sokółka maakonnas on 10 valda:
*Dąbrowa Białostocka vald
*Janówi vald
*Korycini vald
*Krynki vald
*Kuźnica vald
*Nowy Dwóri vald
*Sidra vald
*Sokółka vald
*Szudziałowo vald
*Suchowola vald

## Viited
Laevatõrjerakett

**Laevatõrjerakett** on juhitav rakett, mis on loodud laevade ja suuremate paatide tabamiseks. Enamik laevatõrjerakette lendab madalal merepinna kohal ja kasutab sihtmärgini jõudmiseks inertsnavigatsioonisüsteemi ja aktiivset radarjuhtimist. Osa laevatõrjerakette leiab sihtmärgi infrapunasensoriga või juhitakse algusest lõpuni raadio teel.

Esimesed laevatõrjeraketid konstrueeriti teise maailmasõja ajal Saksamaal ja neid juhiti raadio teel. Toona kandsid laevatõrjerakette ainult lennukid, aga aega mööda lisandus laskeplatvorme. Laevatõrjerakette tulistatakse allveelaevadelt, helikopteritelt, hävituslennukitelt, sõjalaevadelt, maismaasõidukitelt, merepatrull-lennukitelt, pommitajatelt ja rannikukaitsepatareidest. Kergemaid laevatõrjerakette suudavad õlalt lasta ka jalaväelased.

Laevatõrjeraketid on laevadele ohtlikud, sest laevade radari- ja soojusjälge ning raadioemissioone on raske varjata. Samuti pole laevad piisavalt manööverdusvõimelised, et raketitabamust vältida. Laevatõrjeraketi võimas lõhkepea tekitab samas märkimisväärset kahju isegi suurtele laevadele.

Tabamuse vältimiseks rakendatakse erinevaid passiivseid ja aktiivseid vastumeetmeid. Nende hulka kuuluvad:
* Elektroonilise sõjapidamise vahendite kasutamine raketi ja laskeplatvormi sensorite segamiseks.
* Laevatõrjeraketi kahuri või õhutõrjeraketiga alla tulistamine.
* Peibutiste õhku paiskamine.
* Vargtehnoloogia kasutamine, vähendamaks laeva radari- ja soojusjälge ning raadioemissioone.

Vastumeetmete mõju vähendamiseks kasutavad moodsamat laevatõrjeraketid segamiskindlamaid ja täpsemaid sensoreid ning keerulisemaid ja ettearvamatumaid lennuprofiile. Viimati nimetatu tähendab seda, et rakett läbib enamiku teekonnast sihtmärgini madalal merepinna kohal ja võrdlemisi aeglaselt. Sihtmärgi lähedal suurendab laevatõrjerakett aga kiirust, tõuseb kõrgemale ja hakkab ägedalt manööverdama – see muudab raketi alla tulistamise raskemaks.

## Viited

## Välislingid
Hedi-Kai Pai

**Hedi-Kai Pai** (sündinud 7. novembril 1969 Tallinnas) on eesti vokaalpedagoog.  

Pai on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (1989), Viljandi Kultuurikolledži rütmimuusika erialal (1998), Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduste erialal (2000) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias omandanud haridusteaduste magistrikraadi koolimuusika erialal kiitusega (cum laude 2008). 

Oli aastatel 1997–2018 Viljandi Muusikakooli laulu- ja hääleseade õpetaja. Õpetab Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias laulu ja hääleseadet. On muusikastuudiote Viva la Musica (2002–2018) ja Cantabile (2018) looja ja juht. 

Ta on avaldanud omaloominguliste lastelaulude kogumikke „Kõik koos me laulame“ I-V osa (2001, 2006, 2019, 2021 ja 2024) ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kirjastuse toimetisena „Laulumängud lastele“ (2018). 

Tema käe alt on sirgunud mitmed Eesti tuntud lauljad ja laulupedagoogid: Stefan Airapetjan, Eleryn Tiit, Kerli Kivilaan, Ranele Raudsoo, Maria Gertsjak, Marcella Emilie Soonik jpt.

## Tunnustus
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali aastapreemia laureaat Viljandimaa laululaste eduka juhendamise ning lauluvõistluste korraldamise eest
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali Helikunsti sihtkapitali pedagoogi tunnustuspreemia"
* 2021 – Viljandi valla Aasta pere aunimetus perekond Pai
* 2023 – Eesti Kultuurkapitali õppejõudude loometegevuse stipendium
* 2025 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Alumine komma

**Alumine komma** (inglise keeles *supracomma*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 352 / 343 ehk 44,840 tsenti.
Alumine veerandtoon

**Alumine veerandtoon** (inglise keeles *superior quarter-tone*, *gann*, *novendecimal fifth tone*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 39 / 38 ehk 44,970 tsenti.
Limiit-37 väiksem veerandtoon

**Limiit-37 väiksem veerandtoon** (inglise keeles *lesser 37-limit quarter tone*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 38 / 37 ehk 46,169 tsenti.
Limiit-7 diesis

**Limiit-7 diesis** (inglise keeles *septimal diesis*) ehk **limiit-7 veerandtoon** (inglise keeles *septimal 1/4-tone*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 36 / 35 ehk 48,770 tsenti.
Zwinger (Dresden)

**Zwinger** on Dresdeni ülesehitatud linnakeskuses Altstadtis paiknev uhke paleeline arhitektuuriansambel koos muuseumide ja pargialadega. Matthäus Daniel Pöppelmanni projekteeritud ja Balthasar Permoseri skulptuuridega hoonekompleks on tänapäeval üks barokiajastu olulisemaid näiteid Saksamaal.

Keskne park on rajatud põhimõtetelt Prantsuse stiilis.

## Asukoht
Elbe jõe vasakkaldast eraldavad seda väljak Theaterplatz või Semperoper, teisel pool silda *Wallgrabenbrücke* asub teater Staatsschauspiel Dresden. Sümmeetrilisusele rõhuv ansambel rajati keskaegsesse zwingerisse ehk sisemise ja välimise kaitsemüüri vahelisele lagedale maa-alale, kuigi kunagine otstarve oli ehituse alguseks hääbunud. Seda ümbritseb põhja- ja läänekaares vallikraavist jäänukina tiik *Zwingerteich*.

## Kasutus läbi aegade

Oranžeriiga festivalialast kujundati algset territooriumit eesõueks uuele lossile, mis pidanuks kerkima jõe äärde. August II surma järel lakati vaagimast aateid lossi ehitamisest. Zwinger pühitseti tema poja August III ja Habsburgidest pärinenud hertsoginna Maria Josepha abiellumisel aastal 1719.

Saksimaa kuningriigi valitsejad jäid aga edaspidi arendama, kasutama ja eelistama talvepaleena just Zwingerit. Pillnitzi ja Moritzburgi kindlustes veedeti suvesid või käidi jahil.

1855. aastal Sempergalerie'i valmimisega hakati kompleksis koguma museaale.

## Häving
13.–15. veebruarini 1945 hävines Dresdeni pommitamises laialdaselt kogu sisemine vanalinn (saksa keeles *Innere Altstadt*), sealhulgas Zwinger.

## Taastamine
Tänapäeval toimib siiani rekonstrueeritav territoorium kogunisti hoonetega, paviljonide, arkaadgaleriidega, balustraadidega, boskettidega ja aedadega meelelahutusliku ajaveetmise paigana. Korraldatakse oopereid, näituseid, turniire, ja teisi vabaõhuüritusi.

## Mälestisena
Kompleks, kuhu kuuluvad Frauenkirche ja Semperi ooperiteatri hoone, on linna üks kuulsamaid ja külastatumaid ehitismälestisi.

## Vaata ka
*Püha Kolmainu katedraal
*Dresdeni kindlus

## Välislingid
Limiit-17 veerandtoon

**Limiit-17 veerandtoon** (inglise keeles *septendecimal 1/4-tone*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 35 / 34 ehk 50,184 tsenti.
Okasseakomma

**Okasseakomma** (inglise keeles *porcupine comma*) ehk **suurim diesis** (inglise keeles *maximal diesis*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 250 / 243 ehk 49,166 tsenti.

Okasseakomma eristab kaht puhast väikest tervetooni sagedussuhtega 10 /9 ühest puhtast väiksest tertsist sagedussuhtega 6 / 5, st 
(10/9)2 / (6/5).

1 okasseakomma võrdub ka 1 limiit-7 diesis + 1 ragisma

Okasseakomma tempereerimine on vajalik okasseatemperatsioonide hulka kuuluva limiit-5 okasseatemperatsiooni saamiseks. 

Kui okasseakomma jäetakse tempereerimata, kuid kasutatakse seda iseseisva identiteedina, toimib see kui kroomtemperatsiooni periood, mis on lähendatav 1/24-le oktavile. Seetõttu on näiteks Eliora pakkunud okasseakommale välja ka paralleelse nimetuse "kroomtemeperatsiooni veerandtoon " (*chromium quartertone*).

## Välislingid
*Porcupine comma. Xenharmonic Wiki
Keega

**Keega** (inglise keeles *keega*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1029 / 1000 ehk 49,492 tsenti.

1 keega = 1 limiit-7 diesis + 1 Breedi komma
Harrisoni komma

**Harrisoni komma** (inglise keeles *Harrison's comma*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 59049 / 57344 ehk 50,724 tsenti.

1 Harrisoni komma = 1 limiit-7 diesis + 1 skisma
Negri komma

**Negri komma** (inglise keeles *Negri comma*, *double augmentation diesis*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 16875 / 16384 ehk 51,120 tsenti.
Les Attaques

**Les Attaques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Suur põllumajandus- ja kergetööstusküla asub 6 km Calais'st kagus, teede N43 ja D248 ristumiskoha ümbruses. Valda läbivad nii *Autoroute A26* kui ka Calais'-St. Omeri kanal.


Les Attaques église.jpg|Les Attaques'i kirik
62043-Les Attaques-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* 19. sajandi Brûlé loss.
* Kaputsiinlaste kloostri jäänused.
* Haruldane neljasuunaline sild

## Viited
Kuuse-käbikõrges

**Kuuse-käbikõrges** (*Strobilurus esculentus*) on *[[Physalacriaceae]]* sugukonda kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
Autingues

**Autingues** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st kagus, teede D225 ja D227 ristumiskoha ümbruses.


Autingues (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Autingues'i vallamaja
62059-Autingues-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* 18. sajandi St. Louis' kirik.
* 18. sajandi loss.

## Viited
Audruicq

**Audruicq** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 18 km Calais'st kagus, teede D224 ja D309 ristumiskoha ümbruses.


Audruicq (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Audruicqi vallamaja
62057-Audruicq-Sols.png


## Ajalugu

Flandria krahv Balduin II nimetas selle 1175. aastal linnaks, ehitades linnuse uuesti üles ja muutes ümbritsevad sood haritavaks maaks. Pärast pidevat võimumuutust 13. ja 17. sajandi vahel sai Audruicqist pärast Nijmegeni rahu 1678. aastal lõpuks Prantsusmaa linn.

## Vaatamisväärsused

* 18. sajandi St. Martini kirik.
* 18. sajandi loss.

## Inimesi

* Gilbert Brazy: sündis Audruicqis 15. veebruaris 1902. Piloot jäi kadunuks, lennates 1928. aastal koos Roald Amundseniga Arktikas lennukil "Latham 47".

## Sõpruslinn

* Hawkhurst, Kent, Inglismaa, 1998. aastast.

## Viited
Augustówi maakond

**Augustówi maakond** (poola *powiat augustowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Augustówi linn. Augustówi maakond piirneb idas Valgevenega.

Augustówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

Maakonna pindalast 47% katavad metsad, ligi 41,5% põllumaad ja umbes 3,5% järved ning jõed.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Augustów ja Lipsk.

Augustówi maakonnas on kuus valda:
*Augustówi vald
*Bargłów Kościelny vald
*Lipski vald
*Nowinka vald
*Płaska vald
*Sztabini vald

## Viited
Grajewo maakond

**Grajewo maakond** (poola *powiat grajewski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Grajewo linn.

Grajewo maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Grajewo, Rajgród ja Szczuczyn.

Grajewo maakonnas on viis valda:
*Grajewo vald
*Radziłówi vald
*Rajgródi vald
*Szczuczyni vald
*Wąsoszi vald

## Viited
Zambrówi maakond

**Zambrówi maakond** (poola *powiat zambrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Zambrówi linn.

Zambrówi maakond moodustati 1954. aastal. Zambrówi maakond kaotati 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Zambrów.

Zambrówi maakonnas on neli valda:
*Kołaki Kościelne vald
*Rutki vald
*Szumowo vald
*Zambrówi vald

## Viited
Wysokie Mazowieckie maakond

**Wysokie Mazowieckie maakond** (poola *powiat wysokomazowiecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Wysokie Mazowieckie linn.

Praegune Wysokie Mazowieckie maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Ciechanowiec, Czyżew, Szepietowo ja Wysokie Mazowieckie.

Wysokie Mazowieckie maakonnas on üheksa valda:
*Ciechanowieci vald
*Czyżewi vald
*Klukowo vald
*Kobylin-Borzymy vald
*Kulesze Kościelne vald
*Nowe Piekuty vald
*Sokoły vald
*Szepietowo vald
*Wysokie Mazowieckie vald

## Viited
Kolno maakond

**Kolno maakond** (poola *powiat kolneński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna halduskeskus on Kolno linn.

Kolno maakond moodustati 19. sajandil, kuid likvideeriti 1919. aastal. Kolno maakond likvideeriti 1932. aastal, kuid taastati 1948. aastal. 1975. aastal kaotati maakond, kuid loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Kolno ja Stawiski.

Kolno maakonnas on viis valda:
*Grabowo vald
*Kolno vald
*Mały Płocki vald
*Stawiski vald
*Turośli vald

## Viited
Bainghen

**Bainghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub u. 23 km Boulogne-sur-Merist idas, teede D206 ja D206e ristumiskoha ümbruses.


Bainghen église3.jpg|Baingheni kirik
62076-Bainghen-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* Feodaallossi varemed.
* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.

## Viited
Balinghem

**Balinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st kagus, tee D228 ääres.


Balinghem (Pas-de-Calais) mairie + école.JPG|Balinghemi vallamaja ja kool
62078-Balinghem-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* 16. sajandi Nativité-de-Notre-Dame'i kirik.
* Varemed lossist, kus Henry VIII ja François I 1520. aastal kohtusid, Kuldkanga väljal.

## Viited
Bonningues-lès-Calais

**Bonningues-lès-Calais** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub umbes 10 km Calais'st edelas, tee D243 ääres Autoroute A16 liiklussõlme 39 juures.


Bonningues-les-Calais église4.jpg|Bonningues-lès-Calais' kirik
62156-Bonningues-lès-Calais-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 12. sajandist.

## Viited
Brêmes

**Brêmes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st lõunas, tee D213 ääres. Küla ümbritseb vesi, sealhulgas Brêmes'i järv.


Brêmes (Pas-de-Calais) église (01).JPG|Brêmes'i kirik
62174-Brêmes-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandi lõpust.
* Vesiveski varemed.

## Viited
Bouquehault

**Bouquehault** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 16 km Calais'st lõunas, tee D248 ääres.


Bouquehault (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Bouquehault' vallamaja
62161-Bouquehault-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 16. sajandist.
* 19. sajandi Dippendali loss.
* Vana lossi jäänused.
* Varemes tuuleveski, ehitatud 1868. aastal.

## Viited
Boursin

**Boursin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 19 km Calais'st lõunas, tee D251 ääres.


Boursin (Pas-de-Calais) - Mairie.JPG|Boursini vallamaja
62167-Boursin-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Lamberti kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Victor Kiplangat

**Victor Kiplangat** (sündinud 10. novembril 1999) on Uganda pikamaajooksja.

2020. aastal saavutas ta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel Poolas Gdynias 16. koha ajaga 1:00.29.

2021. aastal võitis ta İstanbuli maratoni ajaga 2:10.18.

2022. aastal võitis ta Rahvaste Ühenduse mängudel maratonijooksus kuldmedali tulemusega 2:10.55.

2023. aastal tuli Kiplangat maratonijooksus maailmameistriks ajaga 2:08.53.

Kiplangati isiklik rekord poolmaratonis on **59:26**, mis on püstitatud 29. novembril 2020 New Delhis, ja maratonijooksus 2:05.09, mis on joostud 24. aprillil 2022 Hamburgis.

Ta on võistelnud ka mägijooksus ja krossijooksus. 2017. aastal tuli ta Itaalias Premanas mägijooksus maailmameistriks ja 2018. aastal Andorras Canillos võitis ta kahe kaasmaalase järel pronksmedali. Samal aastal saavutas ta krossijooksu maailmameistrivõistlustel juunioride võistlustes 19. koha.

## Välislingid
*
Õhutõrjerakett

**Õhutõrjerakett** ehk **pind-õhk-rakett** (inglise keeles *surface-to-air missile*, SAM) on maapinnalt või laevatelt välja tulistatav juhitav rakett, mida kasutatakse õhusõidukite või teiste rakettide hävitamiseks. Õhutõrjeraketid on üks õhutõrje vorme, mis on tänapäevastes relvajõududes surunud õhutõrjekahurid tagaplaanile või niširollidesse.

Algelised õhutõrjeraketid töötati välja Teise maailmasõja käigus, aga ükski nendest ei jõudnud relvajõudude tegevteenistusse. Esimesed raketid jõudsid 1940. ja 1950. aastatel tehtud täiendava arendustöö tulemusel teenistusse 1950. aastate teises pooles. Esialgu oli tegu massiivsete strateegiliste pikamaa õhukaitserakettidega. Tehnoloogia arenedes konstrueeriti ka kesk- ja lühimaa raketisüsteeme.

Laevade õhutõrjesüsteemid arenesid samamoodi – alguses kandsid laevad suuri, pikamaa õhutõrjerakette. Aega mööda muutusid need väiksemaks ja sobivaks lühikese laskekauguse jaoks, kuniks lühimaa raketid asendasid mõnel juhul isegi kahurid. Kahurid moodustavad nii laevadel kui ka maismaal kõige lühema maa kaitseliini.

Õhutõrjerakette suunavad mitmesugused juhtimissüsteemid. Algseid rakette tüüriti raadiokäskudega. Uuemaid rakette sihitakse radari või infrapunakiirgust tajuva sensoriga. Viimati nimetatud on üldlevinud õlalt lastavate õhutõrjerakettide ja lühimaaõhutõrjerakettide puhul.

Ameerika Ühendriikide päritolu õhutõrjeraketisüsteem Nike Ajax jõudis esimesena teenistusse. Nõukogude Liidus veidi hiljem teenistusse võetud S-75-st sai seevastu enimtoodetud õhutõrjerakett, mida kasutatakse 21. sajandilgi. Moodsad õhutõrjeraketid on näiteks pikamaa Patriot ja S-300, laevadel kasutatavad Standard ja Aster raketid ning õlaltlastavad ülilühimaaraketid nagu Stinger ja Strela-3.

## Viited

## Välislingid
*
Łomża maakond

**Łomża maakond** (poola *powiat łomżyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Łomża linnas, mis maakonda ei kuulu.

1975. aastal Łomża maakond kaotati, kuid 1999. aastal taastati.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Jedwabne ja Stawiski.

Łomża maakonnas on üheksa valda:
*Jedwabne vald
*Łomża vald
*Miastkowo vald
*Nowogródi vald
*Piątnica vald
*Przytuły vald
*Śniadowo vald
*Zbójna vald
*Wizna vald

## Viited
Bielski maakond

**Bielski maakond** (poola *powiat bielski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonnas. Maakonna halduskeskus on Bielsk Podlaski linn.

Bielski maakond moodustati 1999. aastal.

Metsad katavad ligikaudu 19% maakonna pindalast.

Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid valgevenelased 19,8% Bielski maakonna elanikest.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Bielsk Podlaski ja Brańsk.

Bielski maakonnas on kuus valda:
*Bielsk Podlaski vald
*Boćki vald
*Brański vald
*Orla vald
*Rudka vald
*Wyszki vald

## Viited
Võrkpalli maailmameistrivõistlused

**Võrkpalli maailmameistrivõistlused** on ametlikud maailmameistrivõistlused meeste võrkpalli rahvuskoondistele üle maailma, mida korraldab Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon (FIVB).

Esimest korda peeti võistlus 1949. aastal Tšehhoslovakkias. Võistluste intervall on olnud erinev, kuid alates 1962. aastast on toimusid need iga nelja aasta tagant. Alates 2025. aastast toimuvad need iga kahe aasta tagant.

2025. aasta võitja ning valitsev maailmameister on Itaalia, kes võitis finaalis Bulgaariat tulemusega 3:1. Kokku on võistlused võitnud seitse koondist: NSV Liit (6), Itaalia (5), Brasiilia (3), Poola (3), Tšehhoslovakkia (2), Ida-Saksamaa (1) ja USA (1).

## Tulemused

## Viited
Termodünaamiline potentsiaal

**Termodünaamiline potentsiaal** on termodünaamikas olekufunktsioon, mis sobivalt valitud sõltumatute olekuparameetrite (loomulike muutujate) korral määrab täielikult  termodünaamilise süsteemi omadused.  

Termodünaamiliste potentsiaalide kontseptsiooni võttis kasutusele Pierre Duhem 1886. aastal. Josiah Willard Gibbs kasutas oma artiklites terminit fundamentaalsed funktsioonid.

Ühe suletud süsteemi ühendamisel teisega saavutab ühendatud süsteem  termodünaamilise tasakaalu, kui kogu süsteemi entroopia saavutab maksimumi. Sel juhul on ka kahe süsteemi kõik intensiivsed parameetrid  ühesuurused: temperatuur T_1 = T_2, rõhk p_1 = p_2 ja keemiline potentsiaal  \mu_1 = \mu_2.

Keskne termodünaamilinei potentsiaal on siseenergia U. Teisi termodünaamilisi potentsiaale saab tuletada Legendre’i transformatsiooni kaudu  siseenergiast U(S,V,N), mille olekuparameetrid on entalpia S, ruumala V ja osakeste arv süsteemis N=N_A \cdot n, kus 
N_A on Avogadro arv ja n on ainehulk moolides.

Siseenergia olekufuntsioonist U(S,V,N) saadakse teiste termodünaamiliste potentsiaalide olekufunktsioonid olekuparameetreid Legendre’i transformatsiooni abil jõrgmiselt teisendades:
* entroopia S temperatuuriks T, sest \frac{\partial U}{\partial S } = T
*ruumala V rõhuks p, sest \frac{\partial U}{\partial V } = -p
* osakeste arv N keemiliseks potentsiaaliks \mu, sest \frac{\partial U}{\partial N}\ , = \mu

Nende kolme muutujapaari (*S-T. V-p, N-μ*) alusel on võimalikud  2^3 = 8 termodünaamilist potentsiaali. Enamkasutatavad termdünaamilised potentsiaalid on siseenergia, Helmholtzi vabaenergia, Gibbsi vabaenergia ja entalpia.

## Viited
Helmholtzi vabaenergia

**Helmholtzi vabaenergia** ehk **Helmholtzi  energia** on Hermann von Helmholtzi järgi nimetatud termodünaamiline olekufunktsioon, mis olekuparameetrite temperatuuri T, ruumala V  ja  termodünaamilises süsteemis sisalduva ainehulga n_i funktsioonina määrab täielikult süsteemi termodünaamilised omadused. Neid olekuparameetreid kui sõltumatuid muutujaid nimetatakse ka vaba energia loomulikeks muutujateks (ingl *natural variables*).

Entroopia S, rõhk p ja keemiline potentsiaal \mu_i avalduvad sel juhul Helmholtzi energia F(T, V, n_i)  osatuletistena S=\partial F/\partial T, \; p=\partial F/\partial V, \;\mu_i=\partial F/ \partial n_i.

Helmholtzi vaba energia on võrdne süsteemi siseenergiaga U, millest on lahutatud süsteemi 
absoluutse temperatuuri T ja entroopia S korrutis:
:F = U - T \,S.

**Molaarne vaba energia** (ühik J/mol) on vaba energia ainehulga n_i kohta:
:F_m = \frac{F}{n_i}.

**Vaba erienergia** (ühik J/kg) on vaba energia massi m kohta
:f = \frac{F}{m}.

Süsteemis, mille temperatuur ja maht püsib muutumatuna, kulgevad pöördumatud protsessisd Helmholtzi energia vähenemise suunas, kusjuures termodünaamilise tasakaalu olukorras on vaba energia väärtus väikseim. 
Isotermilises protsessis on Helmholtzi energia muutus avaldatav kujul
:F_1-F_2 \geq A,
kus F_1 ja F_2 on vastavalt vaba energia alg- ja lõppväärtus ja A on süsteemi töö; võrdus kehtib pöörduva protsessi ja võrratus pöördumatu protsessi korral.

Kui kasutatakse terminit **vabaenergia** või **vaba energia** ilma nimelise täpsustuseta, siis mõeldakse üldiselt Helmholtzi vabaenergiat.  

## Vaata ka
* Termodünaamiline potentsiaal
* Gibbsi vabaenergia

## Viited
Białystoki maakond

**Białystoki maakond** (poola *powiat białostocki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna keskosas. Piirneb idas Valgevenega. Maakonna keskus asub Białystoki linnas, mis maakonda ei kuulu.

Białystoki maakond moodustati 1999. aastal ja on suurima pindalaga Poola maakond.

Poola 2002. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid valgevenelased 3,2% Białystoki maakonna elanikest.

## Haldusjaotus
Maakonnas on üheksa linna: Choroszcz, Czarna Białostocka, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Tykocin, Wasilków ja Zabłudów.

Białystoki maakonnas on 15 valda:
*Choroszczi vald
*Czarna Białostocka vald
*Dobrzyniewo Duże vald
*Gródeki vald
*Juchnowiec Kościelny vald
*Łapy vald
*Michałowo vald
*Poświętne vald
*Supraśli vald
*Surażi vald
*Zabłudówi vald
*Zawady vald
*Turośń Kościelna vald
*Tykocini vald
*Wasilkówi vald

## Viited
Roostetuvi

**Roostetuvi** (*Nesoenas duboisi*) on väljasurnud tuviliik, kes kunagi elas India ookeanis Maskareenides Réunioni saarel. Lind on tuntud 1674. aastal tehtud kirjelduse järgi, mille andis prantsuse rändur Sieur Dubois oma raamatus "Les voyages faits par le sieur D. B. aux Isles Dauphine [...]", samuti on olemas üks säilinud õlavarreluu, mis kirjeldusega klappivalt sarnaneb Mauritiusel elava roosatuvi (*Nesoenas mayeri*) vastava luuga, kuid on suurem. Mõned autorid on käsitlenud roostetuvi roosatuvi alamliigina *Nesoenas mayeri duboisi*.

## Kirjeldus
Dubois' kirjeldus tema raamatus on järgmine:
:*"... metsikud tuvid, keda oli kõikjal, mõned [[Kiltkivihall|kiltkivivärvi]] sulestikuga, teised [[Roostepunane|roostepunased]]. Need olid veidi suuremad kui Euroopa tuvid, ja neil olid suuremad nokad, mis peapoolses otsas punast värvi, tulevärvi rõngaga silma ümber nagu faasanitel. On aastaaeg, mil nad on väga paksud, nii et nende kloaak [croupion] pole näha. Nad maitsesid väga hästi. Nagu metstuvid ja turteltuvid Euroopas, sama head."*

## Väljasuremine
Roostetuvi mainib ainult Dubois, seetõttu on liigi kadumisest vähe teada. Réunioni kohalike tuviliikide kohta on viimased teated Père Bernardinilt 1687. ja Guillaume Houssaye'ilt 1689. aastal. Jean Feuilley kirjutab 1705. aastal, et kõik kohalikud tuvid on välja surnud; oletatud on, et väljasuremise põhjustas rottide ja kasside toomine saarele, samuti intensiivne küttimine.

## Viited
Triin Varek

**Triin Varek** (sündinud 23. juunil 1977 Rakveres) on Eesti poliitik. Ta on alates 6. oktoobrist 2019 Rakvere linnapea. Aastatel 2017–2023 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 5. oktoobrist 2023. aasta oktoobrist kuulub Isamaa Erakonda.

## Lapsepõlv ja haridus
Ta on lõpetanud 1995. aastal Rakvere Gümnaasiumi süvaõppega klassi ja 1999. aastal Concordia Rahvusvahelise Ülikooli rahvusvahelise ärijuhtimise erialal.

2014. aastal lõpetas ta magistriõpingud Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste instituudis.

## Töökäik
Ta on olnud alates 2001. aastast meditsiinitarvikutega tegeleva perefirma OÜ Wimberg tegevjuht. Samuti on ta olnud SA Lääne-Viru Arenduskeskus ettevõtlus- ja kohalike omavalitsuste konsultant.

## Poliitiline karjäär
### Liitumine Eesti Keskerakonnaga ja 2017. aasta KOV valimised
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste eel liitus ta Urmas Lahe kutsel Eesti Keskerakonnaga. Temast sai erakonna esinumber Rakveres. Valimistel sai ta 283 häält ja pääses Rakvere linnavolikokku.

Aastatel 2017–2019 oli ta Rakvere abilinnapeana.

### 2021. aasta KOV valimised
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus Triin Varek 689 häält ja osutus valituks. See oli neil valimistel Rakvere linna parim tulemus.

### Rakvere linnapeana
6. oktoobril 2019 valis Rakvere linnavolikogu Triin Vareku 15 häälega (viis erapooletut) Rakvere linnapeaks. See oli teine kord, mil Rakvere linnapeaks sai Eesti Keskerakonna liige: eelnevalt, aastatel 1996–1999 oli ainsa keskerakondlasena ametis olnud Triin Vareku isa Toomas Varek.

26. novembril 2021 valis Rakvere linnavolikogu 14 poolt- ja 5 vastuhäälega ta teiseks ametiajaks Rakvere linnapeaks.

### 2023. aasta Riigikogu valimised
2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Triin Varek Lääne-Virumaa valimisringkonnas Riigikokku, sai 1198 häält ega osutunud valituks.

## Isiklikku
Triin Varek sündis Rakveres, kasvas üles Tõrremäel ja Haljalas. Tema isa Toomas Varek oli Kullaaru sovhoosi direktor.

Tal on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid
*
Kurvilise tee legendid

**"Kurvilise tee legendid"** on 2023. aastal valminud eesti dokumentaalfilm. Film kujutab 1980. aastate olusid ja räägib sellest, kuidas Eesti rallisõitjad võistlesid Nõukogude Liidus raudse eesriide taga.

Filmis tegid kaasa ka Ott Tänak ja Markko Märtin.

## Lühikirjeldus

Filmi "Ott Tänak: The Movie" tegijate uus film "Kurvilise tee legendid" on lugu Eesti tipprallisõitjatest, kes püüdsid end sportlastena kehtestada Nõukogude Liidu absurdses süsteemis.

Nõukogude Liidu koondise sõitja koha nimel käis tihe rebimine, seal sõitmine oli iga võidusõitja unistus teiselgi põhjusel: riigis, kus kõik oli defitsiit, sõltus välismaale pääsemisest ka meeste majanduslik heaolu.

Filmis saab osa ka nelja peategelase, Ilmar Raissare, Vello Õunpuu, Hardi Metsa ja Vallo Sootsi kunagiste autode taassünnist. Kultusobjektiks saanud Lada VFTS-e toodeti Leedus teeneka võidusõitja Stasys Brundza juhtimisel. Kuigi need olid 1/6 planeedi kiireimad ralliautod, oli ikkagi tegemist “vene tehnikaga”. Legendaarse spordireporteri Are Elleri sõnul isegi tollased välismaised tipp-rallisõitjad imestasid, milliseid imetegusid meie mehed nende kastidega maailmas korda saatsid.

## Sisu
Film keskendub Eesti autorallile kuldsel ajastul – 1980. aastatele, kus autosport oli suure au sees. Rallisõitjad olid ühiskonnas justkui kosmonaudid, keda kõik teadsid ning kelle tegemiste vastu rohkelt huvi tunti ja kelle tegemisi jälgis isegi kurikuulus KGB. Sõitjaid oli Eestis palju ning kõikidel oli üks ja sama kindel soov – jõuda oma ala tippude hulka. Toona tähendas see kuulumist koondisse, kus kõikidel sõitjatel oli kasutada tollase aja tipptehnika – Lada VFTS. Koondisse kuulumine ning selle kaudu ka välisvõistlustel osalemine oli see, milleni üldse Eesti rallisportlased sel ajal jõuda said. Välisvõistkondadesse kuulumisest võisid 1980. aastate võidusõitjad ainult unistada. Siiski leidus eestlaste seas neid, kes suutsid end tõestada nii palju, et jõudsid NSV Liidu koondisse ning said ehk isegi raudse eesriide taha piiluda. Samas loopisid kaikaid kodaratesse need, kes ei suutnud leppida tõsiasjaga, et eestlased olid autospordis nii andekad ja moodustasid poole NSV Liidu koondisest.

## Viited

## Välislingid
*Kurvilise tee legendid andmebaasis IMDb
*Kurvilise tee legendid Eesti Filmi andmebaasis
Roosatuvi

**Roosatuvi** (*Nesoenas mayeri*) on India ookeanis Mauritiuse saarel elutsev endeemne tuviliik.

Maskareenide tuviliikidest (mauritiuse sinituvi, rodriguese sinituvi, *[[Nesoenas rodericanus]]*, *[[Nesoenas cicur]]* ja roostetuvi) on roosatuvi ainuke, kes pole välja surnud, kuigi 1970. aastatel jõudis ta väljasuremise äärele ja 1991. aastaks oli elus vaid 10 isendit. Alates 1977. aastast on liigi säilitamise nimel töötanud Durrell Wildlife Conservation Trust ja praeguseks on liigi arvukus tõusnud. 2011. aastal oli populatsiooni arvukus alla 500 isendi. Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) paigutas liigi 2000. aastal punase nimestiku kriitilises seisundis liikide nimekirjast väljasuremisohus liikide hulka ja 2018. aastal ohualdiste (*vulnerable*) liikide nimekirja.

## Viited
Merepatrull-lennuk

**Merepatrull-lennuk** on mere kohal pikkadeks patrull-lendudeks loodud lennuk. Patrull-lennukite olulisemaks ülesandeks on vaenlase all- ja pealveelaevade avastamine ning vajadusel nende hävitamine. Mitmesuguste sensoritega varustatud merepatrull-lennukid sobivad ka luureülesanneteks ja kaduma läinud laevade lennukite otsinguks.

Tänapäevaseid merepatrull-lennukid on sageli välja töötatud reisilennukite baasil. Näiteks Ühendriikide päritolu P-8 Poseidon ja reisilennuk Boeing 737 Next Generation konstruktsioonid kattuvad 86% ulatuses. Reisilennuki reiside eesmärk on lennata kulutõhusalt, sama tuleb ka pika lennuajaga merepatrull-lennuki konstrueerimisel kasuks.

Patrull-lennukid on ülesannete täitmiseks varustatud paljude sensoritega:
* Radariga otsivad merepatrull-lennukid pealveelaevu ning allveelaevade periskoope ja snorkleid mere pinnal, sealhulgas laevade kiiluvee jälgi.
* Magnetilise anomaalia anduriga avastatakse rauda sisaldavate keredega allveelaevad. Andur on tavaliselt lennuki sabas pika poomi otsas või veetakse seda hoopis järel, et vähendada lennuki enda segavat mõju.
* Sonopoid on sonari raadiosignaali saatjad ja -vastuvõtjad, millelt saadud informatsiooni analüüsitakse lennukis edasi.
* Raadioluure seadmetega jälgitakse side- ja radarisignaale.
* Optilistel sensoritel ja meeskonna visuaalsel vaatlusel on samuti oma osa, vajadusel on abiks helgiheitja ja signaalvalgusraketid.

Merepatrull-lennukeid on varustatud erinevate relvadega, sealhulgas kahurite, kuulipildujate, laevatõrjerakettide, miinide, pommide ja süvaveepommide ning torpeedodega. Ohtlikumatel ülesannetel relvastatakse lennukid enesekaitseks õhk-õhk rakettidega.

Merepatrull-lennukid mahutavad lisaks kütusele, relvadele ja sensoritele tosina või enama meeskonnaliiget koos töö- ja puhkekohtadega. Puhkekohad pole ainult luksus, sest kaua kestvatel patrull-lendudel peabki lennukis olema puhkuseks piisavalt ruumi. Hoolimata satelliitide ja droonide levikust on merepatrull-lennukitel jätkuvalt sõjanduses tähtis roll.

## Viited

## Välislingid
Nesoenas cicur

***Nesoenas cicur*** on India ookeanis Mauritiuse saarel elanud endeemne, nüüdseks välja surnud tuviliik perekonnast *[[Nesoenas]]*.

Liik kirjeldati alles 2011. aastal. Liigi holotüüp on 2008. aastal Mauritiuse kaguosast leitud parempoolne jooksmeluu. Lähimad sugulasliigid on roostetuvi, roosatuvi ja *[[Nesoenas rodericanus]]*.

Tõenäoliselt suri liik välja 18. sajandi esimesel poolel.

## Viited
Letsile Tebogo

**Letsile Tebogo** (sündinud 7. juunil 2003 Kanyes) on Botswana sprinter.

100 meetri jooksus püstitas Tebogo esimest korda Botswana rekordi 19. veebruaril 2022, kui jooksis 10,08. Kaks kuud hiljem jooksis ta juunioride maailmarekordi 9,96.

2021. ja 2022. aastal tuli ta 100 meetri jooksus juunioride maailmameistriks. 2022. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Calis võitis ta 100 meetri jooksus kuldmedali uue juunioride maailmarekordiga 9,91. 2023. aasta juulis ületas 100 meetri jooksus tema maailmarekordi Suriname sprinter Issam Asinga.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel 15. juulil Eugene'is püstitas Tebogo eeljooksus 100 meetri juunioride maailmarekordi 9,94. Oma poolfinaalis jäi Tebogo ajaga 10,17 viimaseks. Tulemuse 9,94 ületas ta sama aasta 2. augustil juunioride maailmameistrivõistlustel.

23. juulil 2023 püstitas ta Teemantliiga etapil Londonis 200 meetri jooksus uue Aafrika rekordi, kui jooksis 19,50. Eelmine rekord kuulus 1996. aasta suveolümpiamängude finaalist Frankie Fredericksile.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 100 meetri jooksus ameeriklase Noah Lylesi järel hõbemedali isikliku rekordiga 9,88. 200 meetri jooksus võitis ta Lylesi ja teise ameeriklase Erriyon Knightoni järel ajaga 19,81 pronksmedali.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli Tebogo 200 meetri jooksus olümpiavõitjaks Aafrika rekordiga 19,46. 100 meetri jooksus sai ta Botswana rekordiga 9,86 6. koha. 4×400 m teatejooksus sai ta Botswana meeskonna koosseisus Ameerika Ühendriikide järel hõbemedali Aafrika rekordiga 2.54,53.

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos tuli ta 4×400 m teatejooksus Botswana meeskonnaga maailmameistriks. 200 meetri jooksus oli ta neljas, kaotades pronksmedali võitnud Bryan Levellile vaid ühe sajandiksekundiga.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid
*
Nesoenas rodericanus

***Nesoenas rodericanus*** on kunagi India ookeanis Maskareenides asuvat Rodriguese saart asustanud endeemne, nüüdseks välja surnud tuviliik perekonnast *[[Nesoenas]]*. Liik on kirjeldatud mõnede subfossiilsete luude (rinnak ja kaks jooksmeluud) ning kirjelduste järgi  François Leguat' (1708) ja Julien Tafforet' (1726) tekstides.


Columba rodericana.jpg|Subfossiilsed luud, mille järgi liik kirjeldati
Nesoenas picturata -Zurich Zoo-8a.jpg|Malagassi tuvi (*Nesoenas picturata*) arvatakse olevat ta lähim elus olev sugulane


## Viited
Nesoenas

***Nesoenas*** on lindude (*Aves*) perekond tuvilaste sugukonnast (*Columbidae*).

Tõenäoliselt eraldus perekond tuvi (*Columba*) ja turteltuvi (*Streptopelis*) perekondadest miotseeni lõpul 8–7 miljonit aastat tagasi. Perekonna liike iseloomustavad teatud häälitsemisviis ja valdavalt punaka varjundiga sulestik tumedamate tiibade ja suhteliselt heledama alapoole ning pea sulestikuga. Tänapäeval elavaid liike iseloomustab saba ja selja kontrastselt erinev värvus. Liigid erinevad märgatavalt suuruse poolest: roosatuvi ja välja surnud roostetuvi on suurekasvulised ja apomorfsed võrreldes pigem plesiomorfse väiksema, laialt levinud malagassi tuviga. Viimatinimetatu kaelasulestiku joonis sarnaneb tuvi ja turteltuvi perekonna liikide omaga, kuid tema suletipud on eristuva tunnusena kaheks harunenud.

## Liigid
* malagassi tuvi (*Nesoenas picturatus*)
* roosatuvi (*Nesoenas mayeri*)
* † roostetuvi (*Nesoenas duboisi*)
* † *[[Nesoenas cicur]]*
* † *[[Nesoenas rodericanus]]*

## Viited
Włodawa maakond

**Włodawa maakond** (poola *powiat włodawski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna idaosas. Piirneb idas Valgevene ja Ukrainaga. Maakonna keskus asub Włodawa linnas.

Włodawa maakond kaotati 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Włodawa.

Włodawa maakonnas on seitse valda:
*Hanna vald
*Hański vald
*Stary Brusi vald
*Urszulini vald
*Włodawa vald
*Wola Uhruska vald
*Wyryki vald

## Viited
Biała Podlaska maakond

**Biała Podlaska maakond** (poola *powiat bialski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb idas Valgevenega. Maakonna keskus asub Biała Podlaska linnas, mis maakonda ei kuulu.

Biała Podlaska maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Janów Podlaski, Międzyrzec Podlaski ja Terespol.

Biała Podlaska maakonnas on 17 valda:
*Biała Podlaska vald
*Drelówi vald
*Janów Podlaski vald
*Kodeńi vald
*Konstantynówi vald
*Leśna Podlaska vald
*Łomazy vald
*Międzyrzec Podlaski vald
*Piszczaci vald
*Rokitno vald
*Rossoszi vald
*Sławatycze vald
*Sosnówka vald
*Zalesie vald
*Terespoli vald
*Tuczna vald
*Wisznice vald

## Viited
Puławy maakond

**Puławy maakond** (poola *powiat puławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Puławy linnas.

Maakond on asutatud 1867. aastal. Maakond kaotati 1918. aastal. Puławy maakond taastati 1945. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. 1999. aastal taastati Puławy maakond haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kuus linna: Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Nałęczów, Puławy ja Wąwolnica.

Puławy maakonnas on 10 valda:
*Baranówi vald
*Janowieci vald
*Kazimierz Dolny vald
*Końskowola vald
*Kurówi vald
*Markuszówi vald
*Nałęczówi vald
*Puławy vald
*Żyrzyni vald
*Wąwolnica vald

## Viited
Łukówi maakond

**Łukówi maakond** (poola *powiat łukowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Łukówi linnas.

Maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Łuków ja Stoczek Łukowski.

Łukówi maakonnas on üheksa valda:
*Adamówi vald
*Krzywda vald
*Łukówi vald
*Serokomla vald
*Stanini vald
*Stoczek Łukowski vald
*Trzebieszówi vald
*Wojcieszkówi vald
*Wola Mysłowska vald

## Viited