open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1297

**1297. aasta** (**MCCXCVII**) oli 13. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas
* 8. jaanuar – Monaco iseseisvus.
* 11. september – Esimene Šotimaa iseseisvussõda: William Wallace'i juhitud šotlased lõid Stirlingi silla lahingus puruks inglaste väe.
* 12. september – Portugali kuninga Dinis I ja Kastiilia kuninga Fernando IV vahel sõlmiti Alcañicese leping, millega määrati praegune piir Portugali ja Hispaania vahel.

## Sündmused Eestis
* Taani kuningas Erik Menved kehtestas Tallinna lähedal kolmel saarel metsaraie keelu. See on esimene dateeritud akt eesti ala looduskaitseks.
* hävis Lihula kiriku hoone Liivimaa kodusõja käigus

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 19. august – Louis Toulouse'ist, Toulouse'i peapiiskop
1293

**1293. aasta** (**MCCXCIII**) oli 13. sajandi 93. aasta.
## Sündmused [[Eesti]]s

* 30. aprill – Saare-Lääne piiskop Heinrich II ja maameister Halt määrasid endivaheliseks piiriks Sauga jõe (senise Pärnu jõe asemel).

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1298

**1298. aasta** (**MCCXCVIII**) oli 13. sajandi 98. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Liivimaa kodusõda: Liivi ordu pealetung Liivimaal asuvatele Riia peapiiskopkonna tähtsamatele linnustele. Suured laastamistööd on Läänemaal. Peapiiskopkonna kutsel tulid ordu valdustesse leedulased, kes jõudsid kuni Karksini.
* Riia võlaraamatus on mainitud esimene nimeliselt teadaolev Tallinna rae liige dominus Henricus de Verdene de Revalia.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1301

**1301. aasta** (**MCCCI**) oli 14. sajandi 1. aasta.

## Sündmused maailmas
* 14. jaanuar – Kuningas András III suri ilma meessoost järeltulijateta, tuues lõpu Árpádi dünastiale, mis oli valitsenud Ungarit alates 9. sajandi lõpust.
* 7. veebruar – Inglismaa kuninga Edward I poeg ja troonipärija Edward nimetati esimeseks Walesi printsiks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*14. jaanuar – András III, Ungari kuningas
Oktoober 2004

**Oktoober [[2004]]**, kroonika

## [[3. oktoober]]
*Presidendivalimised Abhaasias.

## [[6. oktoober]]
* Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks valiti akadeemik Richard Villems. 

## [[10. oktoober]]
* Parlamendivalimised Leedus.

## [[14. oktoober]]
*Tallinna linnavolikogu avaldas umbusaldust linnapea Edgar Savisaarele. Kohal oli 60 linnavolikogu liiget. Umbusalduse poolt hääletas 34 ja vastu 2, hääletamisel ei osalenud 24 linnavolikogu liiget. Uueks linnapeaks valiti Tõnis Palts. Tema poolt hääletas 38 ja vastu 23 linnavolikogu liiget. Üks hääletussedel tunnistati kehtetuks.

## [[17. oktoober]]
*Valgevenes toimusid valimised parlamendi alamkotta ning referendum põhiseaduse muutmisest, millega lubati Alaksandr Łukašenkal kolmandat korda presidendiks kandideerida. Ametlikel andmetel kiideti põhiseaduse muutmine ülekaalukalt heaks; ükski presidendile opositsiooniliste parteide kandidaati parlamenti ei pääsenud. Valimiste ja referendumi tulemuste võltsimiste vastu on Minskis järgnevatel päevadel toimunud demonstratsioonid.
Neckar

**Neckar** on jõgi Euroopas Saksamaal. 

Neckar algab Schwarzwaldi idanõlvult ja lookleb põhja suunas. Org laieneb kohati, seal asub näiteks ka Stuttgart. Alamjooksul pöördub läände, murrab läbi Odenwaldi ja suubub Mannheimis paremalt Reini. Pikkus 367 km.
1299

**1299. aasta** (**MCCXCIX**) oli 13. sajandi 99. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*18. märts – Paavst Bonifacius VIII väljastas üriku, milles teatas, et Eestimaal on paganad teinud korduvalt ülestõusukatseid Taani kuninga ja tema vasallide vastu, püüdes vasalle täiesti maalt välja kihutada.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
IMZ-Ural

**IMZ – Irbitski Mototsikletnõi Zavod** (**Irbiti Mootorrattatehas**, *Ирбитский мотоциклетный завод* = ИМЗ) on Vene (peamiselt külgkorviga) mootorrattaid tootev ettevõte. 

Tootearendus algas 1939. aastal salaja ostetud viie BMW R71 mootorratta kopeerimisega. Esimene mudel M-72 sai valmis 1941. Algul asus tehas Moskvas, kuid Natsi-Saksamaa vägede lähenemisel viidi see üle Irbiti.

Sarnane mudel on Ukrainas arendatav Dnepr.

## Välislingid
* Uralmoto
* Rootsi Dnepri & Urali klubi
* Taani Dnepri & Urali Klubi
* http://dmoz.org/Recreation/Motorcycles/Makes_and_Models/Ural/
* http://www.ural.com.au/history.html
Šikotan

**Šikotan** (vene *Шикотан*, jaapani 色丹島 (Shikotan-tō)) on üks Väike-Kuriilidest. 

Pindala 182 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgusega 412 meetrit. 

Alates 1945. aastast Venemaa valduses. Jaapan peab saart endale kuuluvaks.
Davise väin

**Davise väin** ühendab Labradori merd Baffini lahega ning eraldab Gröönimaad Baffini saarest.

Laius umbes 360&nbsp;km, sügavus umbes 800&nbsp;m.

Väin on nime saanud inglise meresõitja John Davise järgi.
Cooki väin

**Cooki väin** eraldab Uus-Meremaa Lõunasaart Põhjasaarest ja ühendab Tasmani merd Vaikse ookeaniga.

Laius on 23&nbsp;km, keskmine sügavus 128&nbsp;m. Cooki väinas on tugevad loodehoovused, ka puhuvad seal tugevad tuuled, seetõttu on laevadel väina raske ületada. Väina mõlemad kaldad on lahtedega liigestatud; põhjakaldal asub Wellingtoni linn.

Nimi on antud esimese eurooplasena 1770. aastal läbi väina purjetanud James Cooki järgi.

## Viited
Abhaasia lipp

**Abhaasia lipp** on Abhaasia Vabariigi lipp.

Lipul on seitse võrdse laiusega horisontaalset laidu - vaheldumisi kokku neli rohelist ja kolm valget. 

Vardapoolses ülanurgas on purpurne laid mõõtmetega kolm horisontaallaidu x 0,38 lipu pikkust. Selle keskel asub valget värvi valge paremkäsi, mille kohal on poolkaares seitse valget viieharulist tähte.
Main

**Main** on jõgi Euroopas Saksamaal. Voolab valdavalt läände, moodustades suuri lookeid. 

Suubub Mainzi kohal paremalt Reini. Maini jõe ääres asuvad Bamberg ja Maini-äärne Frankfurt. Pikkus 524 km.
KNAB

**Kohanimeandmebaas** (KNAB) on Eesti Keele Instituudi (EKI) kohanimeandmebaas. Sisaldab Eesti kohanimede ja välisriikide kohanimede andmebaasi.

## Kirjandus
*Peeter Päll. *Maailma kohanimed*. Eesti Keele Sihtasutus. 1999. ISBN 9985-9218-5-2

## Välislingid
*KNAB – EKI kohanimeandmebaas
Dmitri Laptevi väin

**Dmitri Laptevi väin** (vene *пролив Дмитрия Лаптева*) ühendab Laptevite merd Ida-Siberi merega ning eraldab Uus-Siberi saari Aasia mandriosast. 

Laius 50 km, sügavus 10–14 meetrit.

Nimetatud vene polaaruurija Dmitri Laptevi järgi.
Qeshmi saar

**Qeshmi saar** (pärsia قشم (Qeshm)) on Iraanile kuuluv saar Pärsia lahes Hormuze väinas. Saart eraldab Iraani lõunarannikust Khowrāni väin, mis kõige kitsamas kohas on 1,8&nbsp;km lai.

Qeshmi saar on Pärsia lahe suurim saar pindalaga 1295&nbsp;km². Saar on künklik, kõrgus kuni 406 meetrit. Saar on 135&nbsp;km pikk, kõige laiemas kohas 40&nbsp;km ja kõige kitsamas kohas 9,4&nbsp;km lai. See on 2,5 korda suurem Bahreinist ja 3 korda suurem Singapurist.

Saar asub strateegiliselt tähtsas kohas: otse mandril on Iraani sadamad Bandar Abbas ja Bandar Khamir, 80&nbsp;km kaugusel on Omaani sadam Khosab ja 180&nbsp;km kaugusel on Araabia Ühendemiraatide sadam Rashia.

Saare äärmises idaotsas on saare keskus Qeshm, kus elab umbes 17 000 inimest ja mis asub kõigest 22&nbsp;km kaugusel Bandar Abbasist. Üldse asub saarel 59 asulat ja saarel elab umbes 100 000 inimest.

Qeshmis on lennujaam (**IATA**: GSM **ICAO**: OIKQ), millel on lennuühendus Teherani ja AÜE-ga. Saarel on Bahmani sadam ja hulk paadisadamaid. Tänapäeval rajatakse mandri ja saare vahele silda.

Saarel on 300&nbsp;km² suurune vabakaubandustsoon. Selle asutas 1991. aastal Iraani valitsus eesmärgiga moodustada kogu Euroopa ja Lähis-Ida suurim vabakaubandustsoon. Samuti on Qeshmi saarel õigus ise uurida ja hallata oma maagaasivarusid.

Saare elanike peamine tegevusala turismi, kaubanduse ja halduse kõrval on kalapüük. Põllumajandust on saarel vähe, kuid datlipalme ja meloneid kasvatatakse. Kagurannikul kaevandatakse meresoola.

Aasta keskmine temperatuur saarel on 27&nbsp;°C. Kõige kuumem aeg on juunist augustini ja kõige külmem aeg oktoobrist jaanuarini. Keskmine sademehulk on 183&nbsp;mm aastas.

Saar kuulub UNESCO geoparkide võrgustikku.

Saar on tuntud mangroovivõsastike poolest (Hara metsad). Keskkonnakaitsjate sõnul läbib Harat igal aastal 1,5% maailma lindudest ja veerand Iraani lindudest.

Saare vaatamisväärsuste hulka kuuluvad portugallaste lossi varemed, ajalooline mošee, kloostrid, soolakaevanduse käigud, mitmesugused tiigid ja mangroovimetsad.

## Ajalugu

Saare kohanimed pärinevad Elamiidide dünastia ajast, mis valitses mitusada aastat enne meie aega.

Ptolemaios nimetas seda piirkonda 2. sajandil Aleksandriaks või Araakiaks ja Ammianus Marcellinus 4. sajandil Aleksandriaks.

Saare tähtsa geopoliitilise asendi tõttu Pärsia lahe suudmes on teda vallutada püüdnud Elamiidid, Omaijaadid, Abassiidid, portugallased ja britid.

1622 hukkus lahingus saarel olevate Portugali vägedega William Baffin.

3. juulil 1988 lasi USA ristleja USS Vincennes saare läheduses juhitava raketiga alla tsiviilreisilennuki, Iran Airi Airbus A300. Õnnetuse tagajärjel hukkus 290 inimest. Lennuk kukkus merre 2,5&nbsp;km kaugusel Qeshmi lõunarannikust.
Allajahtumine

**Allajahtumine** (harvem kasutatud terminit **ülejahtumine**) on aine jahtumine alla temperatuuri, kus ta peaks siirduma teise faasi. Kui allajahtumise puhul aine jahtub ise, siis **allajahutamise** korral on see vahendatud (enamasti inimese poolt) protsess.

Allajahtumine juhtub sageli gaasidega, samuti vedelike ja lahustega. Seejuures kalduvad alla jahtuma eriti viskoossed vedelikud; see võib viia amorfsete ainete tekkeni. Eriti sage on allajahtumine tahkete ainete vahelistel faasisiiretel.

## Viited
Finsteraarhorn

**Finsteraarhorn** on mäetipp Šveitsis, Berni Alpide kõrgeim tipp ning Berner Oberlandi ja Berni kantoni kõrgeim punkt (4274 m). Geograafilised koordinaadid on 46°32' (46,5373°) N ja 8°08' (8,12615°) E.

Mägi on järsu püramiidi kujuline. Teda ümbritsevad liustikud.

Finsteraarhornile tõusid esimest korda 16. augustil 1812  Arnold Abbühl, Joseph Bortis ja Alois Volker. Pole teada, kas nad peatippu jõudsid. Tõestatud on tippu jõudmine 1829 Franz Hugi poolt 1829. aastal.  

Alpinistid alustavad mäkketõusu Finsteraarhornhüttest 3048 m kõrguselt. Baas asub mäe edelajalamil, mõned meetrid Fiescheri liustikust (*Fieschergletscher*) kõrgemal. Parimad kuud mäkketõusuks on juuli, august ja september.

## Välislingid
*Foto
*[Kaart](http://mappoint.msn.com/(qbc4us45jhpv2be3u3amqn55)/map.aspx?C=46.535393%2c8.113097&A=150&L=WLD0409)
Nessental

**Nessental** (ka: *Nessenthal*) on küla Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Gadmeni vallas. Küla asub 925 km kõrgusel. 

## Kaugus lähematest asulatest
*Gentalhütten 2,25 km
*Schaftelen 2,54 km
*Grund 3,81 km
*Schwarzenthal 3,92 km
*Gadmen 4,24 km
*Auf dem Stock 5,08
*Guttannen 5,7 km
*Tannen 6,11 km
*Innertkirchen 6,62 km 

## Org
Küla asub orus, mille nimi on samuti **Nessental**. See on Gadmeni oru alumine osa, mis Hofi juures ühineb Hasli oruga. Nessentali suubub Engstlenbachi külgorg Genteltal, mis laskub Engelbergi kurult (*Engelberger Joch*).
Steingletscher

**Steingletscher** on liustik Berni Alpides Susteni kuru lähedal, Berni kantoni Oberhasli ringkonna Gadmeni vallas. 

## Välislingid
*Foto: Steingletscher ja Steinsee järv
*Steingletscher ja Steinsee järv
*Fotod
Drake'i väin

**Drake'i väin** (hisp k *Mar de Hoces* ee k **Hocesi meri**) ühendab Atlandi ja Vaikset ookeani ning eraldab Tulemaa saarestikku Lõuna-Shetlandi saartest. 

Väina laius on umbes 1000 km. Väinas on jahe kliima. Puhuvad tugevad tormid, peamiselt läänest, väina läbib Läänetuulte hoovus. Talvel väina lõunaosa jäätub, esineb jäämägesid.

## Vaata ka
* Francis Drake
* Edelaväil
Fehmarni Belt

**Fehmarni Belt** (ka **Fehmarni väin**; saksa *Fehmarnbelt* taani *Femern Bælt*) on väin Euroopas. 

See paikneb Läänemere lääneosas ning eraldab Saksamaale kuuluvat Fehmarni ja Taanile kuuluvat Lollandi saart. Fehmarni Belt ühendab Kieli lahte ja Mecklenburgi lahte. Väin on ligikaudu 20 km lai ja umbes 40 m sügav.

2008. aastal leppisid Taani ja Saksamaa valitsus kokku ühendustee ehitamises, mis võimaldaks oluliselt lühendada aega Taanist mandrile jõudmiseks. Algul oli mõte ehitada sild, hiljem 2010. aastal siiski lepiti kokku väinaaluses tunnelis, põhinedes hinnakalkulatsioonidele, keskkonnakaitse aspektidele ja laevaliikluse riskidele. 

2020. aastaks on selgunud, et Euroopa mahukaima ehitusprojektina (maksumus üle 7 miljardi EUR) tuleb tunneli pikkuseks 18 km, eelnevalt valminud tunnelisektsioonid lastakse umbes 40 meetri sügavusele merepõhja. Tunneli valmimisaastaks on planeeritud 2029. Tunneli ametlikuks rahvusvaheliseks nimeks on valitud Fehmarnbelt Fixed Link ning sellest saab maailma pikim raudtee- ja maanteetunnel.

Tunnel ehitatakse Fehmarni väina alla, Rødby–Puttgardeni laevaliiniga üldjoontes samale sirgele. Tunnel on keskkonnasõbralikum alternatiiv lennu- ja laevaliinidele ning peaks oluliselt lühendama teekonda Taanist mandrile: kui seni kulub väinaületuseks laevaga aega umbes 45 minutit, siis tunneli kaudu kuluks selleks rongiga 7 minutit ja autoga 10 minutit. Kui seni kulub Kopenhaagenist Hamburgi sõiduks rongiga aega neli ja pool tundi, siis pärast tunneli valmimist võtaks sama marsruut rongiga kaks ja pool tundi. Autosõit lüheneb ligikaudu tunni võrra parvlaeva ooteaja arvelt.

Arvestuslikult saab tunneli ehitamise ajal tööd umbes 3000 inimest kaheksaks ja pooleks aastaks ning terast kulub umbes 50 korda sama palju omal ajal Eiffeli torni ehitamiseks.

## Vaata ka
*Fehmarni väina tunnel

## Viited
Haslibergi vald

**Hasliberg** on vald (*Gemeinde*) Šveitsis Berni kantonis Oberhasli ringkonnas. See asub mäeseljal maakonnakeskuse Meiringeni kohal. 

Elanike arv oli 1346 (seisuga 14. märts 2003) ja 1237 (seisuga 31. detsember 2008). Pindala on 41,72 km²

Valla sihtnumber on 6085.

Vallas on neli küla: Reuti, Wasserwendi, Goldern ja Hohfluh.

Haslibergi vald algab Brünigi kuru (*Brünigpass*) juurest. Sealt ulatub ta üle kogu Hasli oru päikeseterrassi kuni Planplatteni ning edasi Baumgarteni ja Engstlenalpi alani. Vald piirneb läänes ja lõunas Meiringeni vallaga, idas Innertkircheni vallaga ja põhjas Obwaldeni kantoniga. 

Haslibergi valla kõrgeim punkt on Glockhaus (2534 m üle merepinna), kõige madalam punkt on umbes 700 m kõrgusel. Külad on 1000–1200 m kõrgusel.  

Hasliberg on populaarne suusakeskus. Suusatõstukid viivad Meiringenist läbi Reuti 2200 m kõrgusele Planplattele ja Wasserwendist Käserstatti.

## Välislingid

*http://www.hasliberg.ch/
Foveaux' väin

**Foveaux’ väin** (inglise *Foveaux Strait*, maoori *Te Ara a Kewa*) ühendab Tasmani merd Vaikse ookeaniga ning eraldab Uus-Meremaa Lõunasaart Stewarti saarest.

Laius umbes 30&nbsp;km. Väin on tormine.
Būbiyāni saar

**Būbiyān** on saar Pärsia lahes Shaţţ al-‘Arabi suudme lähedal. 

Pindala 863 km&sup2;. Saar on madal ja tasane. Kuulub Kuveidile.

Saar on asustamata, seal on sõjaväebaas.
Interlaken

**Interlaken** on vald (*Gemeinde*) ja küla Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas. Vald asetseb Thuni järve ja Brienzi järve vahel, millest ta ongi nime saanud (ladina keeles *inter lacis* 'järvede vahel').

Küla on Interlaken-Oberhasli ringkonna halduskeskus.   

Valla elanike arv on 5087 (seisuga 31. detsember 2002). Pindala on 4,32 km².

Interlaken asub 568 m kõrgusel merepinnast. 

## Ajalugu
Umbes 1130 asutasid augustiinlased Interlakeni kloostri, mis 1133 läks keiser Lothar III kaitse alla.  1224 võttis selle enda alla noor Berni linn.  

Meeskloostri kõrval oli 1484. aastani naisklooster, mis tol aastal kõlbelise allakäigu tõttu likvideeriti. 

Reformatsiooniajal sai Interlakenist Berni kantoni osa. 

1800. aasta paiku sattus see muljetavaldav mägiala rändurite huviorbiiti. Seda kirjeldasid teiste seas Johann Wolfgang von Goethe, lord Byron und Felix Mendelssohn-Bartholdy. 19. sajandi teisel poolel sai Interlakenist turismikeskus.  

## Välislingid
*http://www.interlaken-gemeinde.ch/
Illar Link

**Illar Link** (22. november 1930 – 13. aprill 1998) oli eesti purilendur ja mäesuusataja, 1965–1979 lendur-instruktor.

Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi. Aastatel 1960–1964 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis autoteede ja sildade erialal.

1972. aastal saavutas ta Jugoslaavias  purilennu maailmameistrivõistlustel, Nõukogude Liidu võistkonna võistlejana, FAI purilennukite vabaklassis 15. koha. 

Nõukogude Liidu purilennukeskuses Orjolis 1968. aastal toimunud rahvusvahelistel (sotsialismileeri riikide) purilennuvõistlustel võitis Link standardklassi mitmevõistluses kuldmedali, millega ta neil võistlustel täitis ühtlasi ka NSV Liidu spordijärgu Suurmeister (NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlase järk) normi. 1972. aastal toimunud järjekordsetel sotsialismimaade purilennuvõistlustel Orjolis võitis Illar Link esikoha purilennukite vabaklassi mitmevõistluses. Ta on Nõukogude Liidu purilennu meistrivõistlustel aastatel 1966–1975 võitnud üksikharjutustes medaleid, samuti on ta mitmekordne Eesti NSV purilennu meister.

## Isiklikku
Tema teine abikaasa oli purilendur Eda Laan.

## Viited

## Välislingid
*13. Maailma meistrivõistlused purilennus, Jugoslaavia

*Osalemisest maailmameistrivõistlustel ja lennukist
*
Moseli jõgi

**Mosel** (saksa; prantsuse *Moselle*) on jõgi, mis voolab läbi Prantsusmaa, Luksemburgi ja Saksamaa. 

Mosel algab Vogeeside läänenõlvult ning kulgeb sügavas orus põhja, alamjooksul kirdesse. Suubub Koblenzis vasakult Reini. Jõe pikkus on 544 km. 

Moseli jõe ääres Prantsusmaal asuvad Épinal, Toul, Pont-à-Mousson, Metz ja Thionville; Luksemburgis Schengen, Réimech, Gréiwenmaacher ja Waasserbëlleg; Saksamaal Trier, Bernkastel-Kues, Cochem ja Koblenz.

Jõe järgi on nime saanud Moselle'i departemang ja Meurthe-et-Moselle'i departemang.

## Pilte

Pilt:Metz Temple Neuf 100109 06.jpg|Mosel Metzis
Pilt:Bernkastel-Kues.jpg|Mosel Bernkastel-Kuesis
Pilt:Bernkastel-Kues Stadtteil Kues.jpg|Vaade Kuesi linnaosast Moseli orule


## Välislingid
Tööstusomand

**Tööstusomandi** kaitse objektideks on patendid, kasulikud mudelid, tööstusnäidised (tööstusdisainlahendused), kaubamärgid, teenindusmärgid, firmanimetused või kohanimede päritolule viitavad tähised ning kõlvatu konkurentsi tõkestamine.

Tööstusomandit mõistetakse kõige laiemas tähenduses ja seda laiendatakse mitte ainult tööstusele ja kaubandusele, vaid ka põllumajandustootmisele ja maapõuevarade kaevandamisele ning kõigile toodetele – nii toodetavatele kui ka looduslikele, näiteks: veinid, teravili, tubakatooted, puuviljad, kariloomad, mineraalid, mineraalveed, õlu, lilled, jahu.

Iga liidu liikmesriigi kodanikud kasutavad liidu teistes riikides tööstusomandi kaitse suhtes eesõigusi, mida antakse seadustega oma riigi kodanikele käesoleval ajal või tulevikus ja seda kõigil juhtudel, olenemata õigustest, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesoleva konventsiooniga. Nende õigusi kaitstakse samuti nagu antud riigi kodanike õigusi ja nad kasutavad neidsamu seaduslikke kaitsevahendeid igasuguse nende õiguste rikkumise vastu tingimusel, et nad peavad kinni samadest tingimustest ja formaalsustest, mis on ette kirjutatud oma riigi kodanikele.

Tööstusomandile kaitse saamist ei tohi teha sõltuvaks sellest, kas liidu liikmesriigi kodanikel on elukoht või ettevõte selles riigis, kus taotletakse kaitset. Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud, kes omavad liidu ühe liikmesriigi territooriumil elukohta või tõelisi ja tegutsevaid tööstus- või kaubandusettevõtteid, võrdsustatakse liidu liikmesriikide kodanikega.

## Vaata ka
*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*patent
*kollektiivkaubamärk
*garantiimärk
*prioriteet
*patendivolinik

## Allikad
* Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon. Vastu võetud 20. märtsil 1883, uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900, Washingtonis 2. juunil 1911,
Haagis 6. novembril 1925, Londonis 2. juunil 1934, Lissabonis 31. oktoobril 1958 ja Stockholmis 14. juulil 1967 ning parandatud 28. septembril 1979.
Kollektiivkaubamärk

**Kollektiivkaubamärk** on teovõimelisele isikute ühendusele kuuluv kaubamärk, mida selle ühenduse liige kasutab oma kaupade ja teenuste tähistamiseks kollektiivkaubamärgi põhikirjas sätestatud tingimustel ja korras. 
Kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi registreerimise taotluses peab sisalduma kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi põhikiri (edaspidi põhikiri). 
Kollektiivkaubamärk või garantiimärk registreeritakse juhul, kui puuduvad õiguskaitset välistavad asjaolud

## Vaata ka
*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*patent
*tööstusomand
*kollektiivkaubamärk
*garantiimärk
*prioriteet

## Allikad
* Eesti kaubamärgiseadus, vastu võetud 22. mail 2002. a
Boliid

**Boliid** (vanakreeka sõnast *bolis* 'viskeoda') on taevas lendav tulekera ehk suure massiga meteoor. 

Boliidid esinevad harva ja nende kohta peetakse ülemaailmset arvestust. Eestis spetsiaalselt boliide ei valvata ja Eestis nähtavaid boliide ei lisata ka nimestikku.

Boliid tekib suurest meteoorkehast, kui selle mass ületab 100 grammi ja see tungib atmosfääri tihedatesse kihtidesse. Atmosfääris hõõrdumisel õhuga meteoorkeha kuumeneb ja tema ümber tekib kuumadest gaasidest ja osakestest kiht. Tihti on boliid suure nurkdiameetriga ning nähtav isegi päeval. Boliid ületab heleduselt Veenuse ja jätab langemisel järele märgatava tolmujälje. Paljude boliidide liikumine lõpeb plahvatusega ja vahel ka meteoriitide langemisega Maa pinnale.

Kui suuremad boliidid jõuavad kümmekonna kilomeetri kõrgusele, hakkab kostma ka heli ja nad võivad ohtlikuks muutuda. Kui meteoorkeha lendab madalamal kui 60 km maapinnast, kujuneb ballistiline lööklaine, mis muundub helilaineks. Helilaine meieni jõudes kuuleme pauku. Väiksemad boliidid pole ohtlikud, sest nad põlevad enne maapinnale jõudmist täielikult ära. Ent näiteks meetrise läbimõõduga boliid jõuab kindlasti Maa pinnale. Maailmas on teada juhtumeid, kui nad on kukkunud autodele ja majadele, tabanud koeri ja inimesi.

Vanasti pidasid mõned neid tuld purskavateks lendavateks draakoniteks.

Viru-Roela kohal 1. juunil 1937 plahvatanud boliid tekitas 8-meetrise Simuna kraatri.

Baltimaades nähti 11. veebruaril 1976 erakordselt heledat nn Balti boliidi.

Boliide on Eestis nähtud näiteks:
*15. märtsil 2002 Kose vallas
*20. novembril 2002 Vilsandil
*21. novembril 2002 Saaremaal
*21. märtsil 2022 Käsmus

## Vaata ka
*Tšeljabinski meteooriplahvatus

## Välislingid

*Pilt
*"Harukordne vaatepilt Eestimaa taevas 30 aastat tagasi ehk ufolik boliid" Eesti Päevaleht, 11. märts 2006
*"Boliid võis kukkuda Põhja-Lätti" Õhtuleht, 20. märts 2009
*"Saaremaa lähedale võis kukkuda boliid" Delfi, 8. jaanuar 2010
*"Soome kohal nähtud tulekera osutus boliidiks" Maaleht, 2. oktoober 2011
Meteoor

**Meteoor** (rahvakeeles "langev täht") on Maa atmosfääri sattunud meteoorkeha põhjustatud valgus-, heli-, elektri- jm. nähtuste kompleks. Kui keha põlemise jääk langeb maapinnale, nimetatakse seda meteoriidiks.

Vananenud kirjanduses on terminit "meteoor" kasutatud mis tahes atmosfäärinähtuse kohta.

Meteoorkeha põlemine kulgeb tihti plahvatuslikult, kuid reegliks seda pidada ei ole õige, sest meteoorkehad on koostiselt ja siseehituselt väga erinevad ning seetõttu kulgeb ka nende põlemine väga erinevalt.

Kui meteoorkeha satub Maa atmosfääri, siis meteoorkeha kuumeneb hõõrdumise tulemusena ja süttib, kui tema temperatuur tõuseb üle süttimispiiri. Põhimõtteliselt võib meteoorkeha Maale jõuda nii, et ta ei süttigi.

Meteoori tekkimiseks on vaja atmosfääri. Nendel taevakehadel, kus atmosfäär praktiliselt puudub, näiteks Kuu peal, meteoore ei esine.

Maale langeb iga päev kümmekond tonni meteoorset ainet.

## Meteoori põhjustava meteoorkeha suurus ja kuju

Meteoori põhjustava meteoorkeha massi võib hinnata jälje heleduse järgi. Tavaliselt on selle mass vaid mõni milligramm või veelgi väiksem. Meteoori põhjustava meteoorkeha suurus ulatub tavaliselt liivatera suurusest piljardikuuli suuruseni, kuid võib olla ka palju suurem. Suurimate maapinnale jõudnud meteoorkehade läbimõõt on ulatunud kilomeetritesse. Kindlat tihedust meteoorkehal ei ole, see võib alata 300 kg/m³ ja ulatuda isegi tiheduseni 8000 kg/m³. 

Meteoorkeha kiirus on suur, jäädes Päikesesüsteemist pärit meteooridel vahemikku 11...74 km/s. Üksikud väljastpoolt Päikesesüsteemi pärit meteoorid on suurema liikumiskiirusega.

## Meteoorivool

Tuntakse umbes kolmkümmet meteoorivoolu, mis tekivad, kui Maa läbib lagunenud komeedi tuuma või saba. Meteoorivoolu nimetatakse ka tähesajuks. Voolu ajal võib tunnis näha 100 – 100 000 meteoori. Voolu aktiivsust mõõdetakse ühes tunnis loendatud meteooride arvu järgi. Aktiivsus on eri aastatel erinev.
	
Kõik ühte meteoorivoolu kuuluvad meteoorid näivad perspektiivinähtuse tõttu lähtuvat taevasfääri ühest punktist, mida nimetatakse selle voolu radiandiks. Meteoorivoolu nimetus tuleb selle tähtkuju ladinakeelsest nimetusest, kus asub radiant.

## Viited
Garantiimärk

**Garantiimärk** on kaubamärk, millega tähistatakse eri isikute kaupu ja teenuseid nende kaupade ja teenuste mingi ühise omaduse, ühise geograafilise päritolu või tootmisviisi või muu ühise tunnuse garanteerimiseks. 

Garantiimärgi puhul põhikiri sisaldab garantiimärgiga tähistatavate kaupade ja teenuste nõutavate ühiste tunnuste loetelu, mida saab kasutada kvaliteedikontrolli alusena.
Garantiimärki võib kasutada iga isik, kelle kaubal või teenusel on põhikirjas sätestatud tunnused ja kui ta maksab garantiimärgi omanikule tasu. Garantiimärk võib viidata sellega tähistatavate kaupade või teenuste geograafilisele päritolule.

## Vaata ka
*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*patent
*tööstusomand
*kollektiivkaubamärk
*prioriteet

## Allikad
Eesti kaubamärgiseadus, vastu võetud 22. mail 2002. a
Prioriteet

**Prioriteet** (ka prioriteedikuupäev) on antud tööstusomandi õiguskaitse objektile mistahes Pariisi Konventsiooniga liitunud riigi patendiametile esitatud esmase taotluse kuupäev.

Prioriteediõiguse aluseks loetakse iga taotluse esitamine, mida liitu kuuluva riigi rahvusliku seadusandluse või liitu kuuluvate riikide vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute järgi peab lugema korrektseks rahvuslikuks taotluseks.

Prioriteeditähtajad on patentidel ja kasulikel mudelitel kaksteist kuud ning tööstusnäidistel ja kaubamärkidel kuus kuud, st selle ajavahemiku jooksul tuleb alates esmase taotluse esitamisest esitada taotlus väljavalitud riikidesse. Vastasel juhul ei rakendu prioriteedinõudest tulenev efekt antud riigi või rahvusvahelise organisatsiooni suhtes.

Kuue- või kaheteistkuulise tähtaja arvestamine algab esmase taotluse esitamise kuupäevast, kusjuures taotluse esitamise kuupäev arvesse ei lähe.

Iga isik või tema õigusjärglane, kes on nõuetekohaselt esitanud patendi-, kasuliku mudeli, tööstusnäidise- või kaubamärgi registreerimise taotluse ühes liidu riikidest, kasutab taotluse esitamiseks teistes riikides prioriteediõigust nimetatud tähtaegade jooksul.

## Vaata ka

*Patendiamet
*Eesti Patendiraamatukogu
*Tööstusomand
*Kollektiivkaubamärk
*Garantiimärk

## Allikad
Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon 
Vastu võetud 20. märtsil 1883. a., 
uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900. a., 
Washingtonis 2. juunil 1911. a., 
Haagis 6. novembril 1925. a., 
Londonis 2. juunil 1934. a., 
Lissabonis 31. oktoobril 1958. a. ja  
Stockholmis 14. juulil 1967. a. ning 
parandatud 28. septembril 1979. a.
Alamhulk

Matemaatikas nimetatakse hulka A hulga B **alamhulgaks** ehk **osahulgaks** ehk **alamsüsteemiks**. kui kõik hulga A elemendid on ühtlasi hulga B elemendid. Seda asjaolu tähistatakse A ⊂ B või A ⊆ B. Alamhulgaks olemist nimetatakse **sisalduvuseks** ja asjaolu A ⊂ B kohta öeldakse ka, et hulk A sisaldub hulgas B. Hulkadevahelist binaarset seost ⊂ nimetatakse seetõttu **sisalduvusseoseks**. 

Võib ka öelda, et B on A **ülemhulk**, mis on samaväärne sellega, et A on B alamhulk. Hulk B on hulga A ülemhulk parajasti siis, kui hulk A on hulga B alamhulk. Viimase asjaolu tõttu kanduvad ülemhulgale üle kõik alamhulkade omadused, kuid seda ümberpööratud kujul.

## Omadused
Definitsioonist järelduvad järgmised omadused:

 Refleksiivsus: iga hulk on iseenda alamhulk,
:A \subset A

 Antisümmeetrilisus: kui A on hulga B alamhulk ja B on hulga A alamhulk, siis need hulgad on võrdsed,
:A \subset B \ \wedge \ B \subset A \ \Rightarrow \ B = A 

 Transitiivsus: kui A on hulga B alamhulk ja B on hulga C alamhulk, siis on A ka hulga C alahulk.
:A \subset B \ \wedge \ B \subset C \ \Rightarrow \ A \subset C
 Tühi hulk ø on iga hulga alamhulk.
:\varnothing \subset A 


Omadused (1)–(3) ütlevad, et ⊂ on osaline järjestus kõikide hulkade klassil, ning omadus (4) ütleb, et ø on selle järjestuse vähim element.

## Tähistusest
Kui hulk A on hulga B alamhulk, mis ei ühti hulgaga B, siis nimetatakse seda hulga B pärisalamhulgaks. Viimase asjaolu rõhutamiseks kasutatakse mõnikord tähistust
:  A \subsetneq B .
Kui soovitakse rõhutada omaduse (1) kehtivust, kasutatakse tähistust
:  A \subseteq B ,
kusjuures mõned autorid võivad sel juhul kirjapildiga ⊂ tähistada just pärisalamhulgaks olemist. Viimane tähistusviis on siiski pigem erand kui reegel.

Kasutusel on ka "ümber pööratud" tähistus
:B \supset A.
Sel juhul öeldakse, et A on B **ülemhulk**.

## Näited
* Hulk {1, 2} on hulga {1, 2, 3} pärisalamhulk.
* Hulk {1, 3, 4} on hulga {1, 2, 3, 4} pärisalamhulk. 
* Hulk {1, 2, 3, 4} on hulga {1, 2, 3, 4} alamhulk, kuid mitte pärisalamhulk.
* Hulk {1, 2, 4, 5} *ei ole* hulga {1, 2, 3, 4} alamhulk.
* Naturaalarvude hulk on täisarvude hulga pärisalamhulk. 
* Naturaalarvude hulk on ratsionaalarvude hulga pärisalamhulk. 
* Ratsionaalarvude hulk on reaalarvude hulga pärisalamhulk.
* Täisarvude hulk *ei ole* naturaalarvude hulga alamhulk.
* Hulk {x : x on 2000-st suurem algarv} on hulga {x : x on 1000-st suurem paaritu arv} pärisalamhulk.
* Ruutude hulk on rombide hulga pärisalamhulk ja ristkülikute hulga pärisalamhulk.
* Rombide hulk *ei ole* ristkülikute hulga alamhulk. 
* Mis tahes hulk on iseenda alamhulk, kuid mitte iseenda pärisalamhulk. 
* Tühi hulk \varnothing on mis tahes hulga alamhulk. (See on tühi tõde.) Tühi hulk on alati pärisalamhulk, välja arvatud iseenda puhul.

## Karakteristlik funktsioon
Hulga *B* alamhulga A saab defineerida tema karakteristliku funktsiooni \chi_A\ : B\rightarrow\{0,1\} kaudu:
:\forall b\in B, \chi_A(b)=1\Leftrightarrow b\in A.

χ*A*(*b*) võrdub 1, kui *b* on hulga *A* element, vastasel korral võrdub 0.

## Vaata ka

* Potentshulk ehk kõigi alamhulkade hulk

## Viited
Pärisalamhulk

Hulk *A* on hulga *B* **pärisalamhulk** parajasti siis, kui  hulk *A* on hulga *B* alamhulk, mis ei ühti hulgaga *B*.  Samaväärselt võib öelda, et hulk *B* on hulga *A* **pärisülemhulk**. 

## Tähistus

Asjaolu, et hulk *A* on hulga *B* pärisalamhulk (pärisülemhulk), tähistatakse 
:A \subseteq B \ \ \ \left( A \supset B \right).

Mõned on viimase tähistuse alamhulkade jaoks reserveerinud. Kui on võimalus, et viimane tähistus tekitab kahetimõistmist, kasutatakse
:A \subseteq B \ \ \ \left( A \supset B \right),
rõhutades nii pärisalamhulkade (pärisülemhulkade) omadust *A* ≠ *B*.

## Vaata ka

* Alamhulk

## Viited
Ühisosa

Matemaatikas on hulkade *A* ja *B* **ühisosa** ehk **lõige** ehk **korrutis** hulk, mis koosneb kõikidest hulkade *A* ja *B* ühistest elementidest.

Hulkade *A* ja *B* ühisosa tähistatakse *A*&cap;*B*.

Hulkade ühisosa leidmine moodustab mis tahes hulkade hulgal binaarse tehte, mingi hulga alamhulkade hulgal binaarse algebralise tehte.

## Definitsioon

Hulkade *A* ja *B* ühisosa *A* &nbsp;&cap; *B* on hulk, mille moodustavad parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad hulka *A* ja hulka *B*.

Sümbolite abil väljendudes,

:A \cap B = \{x \, | \, x \in A \wedge x \in B \},

kus \wedge tähistab konjunktsiooni.

## Näited

* Hulkade {1, 2, 3} ja {2, 3, 4} ühisosa on {2, 3}.
* Arv 9 *ei ole* algarvude hulga {2, 3, 5, 7, 11, ...} ja paaritute naturaalarvude hulga
{1, 3, 5, 7, 9, 11, ...} ühisosa element.

## Omadused

Hulkade ühisosa leidmisel on järgmised omadused:
* assotsiatiivsus 
:A \cap (B \cap C) = (A \cap B) \cap C
* kommutatiivsus
:A \cap B = B \cap A
* idempotentsus
:A \cap A = A

## Hulkade kogumi ühisosa

Üldiselt saab rääkida *mittetühja* hulkade kogumi

: M = \{ A_i | i \in I \} 

ühisosast

:\bigcap M \equiv \bigcap \limits_{i \in I} A_{i} ,

kus *I* tähistab mõnd indeksihulka. Teisisõnu on hulga \cap M elementideks on parajasti kõik sellised elemendid, mis kuuluvad ühtlasi ka igasse hulka A_{i}.

### Nullaarne lõige
Mõnikord räägitakse ühisosast ka juhul, kui M on tühi hulk.

Eelpool jäi vaatluse alt välja juhtum, kus *M* on tühi hulk ∅. Kogumi *M* lõige on defineeritud kui 
:\bigcap \mathbf{M} = \{x : \forall A \in \mathbf{M}, x \in A\}.
Kui *M* on tühi, siis ükski hulk ei ole hulga *M* element, nii et jääb küsimus, millised muutuja *x* väärtused rahuldavad seda tingimust. Paistab, et kõik võimalikud väärtused. Kui *M* on tühi, siis see tingimus on tühi tõde. Nii et tühja kogumi lõige peaks olema universaalhulk (lõike leidmise tehte universaalhulk), mida hulgateoorias ZFC ei eksisteeri.

Selle raskuse saab osaliselt lahendada, kui piirduda fikseeritud hulga *U* (universum) alamhulkadega. Sel juhul võib hulga *U* alamhulkade kogumi lõike defineerida nii:
:\bigcap \mathbf{M} = \{x \in U : \forall A \in \mathbf{M}, x \in A\}.
Kui nüüd *M* on tühi, siis raskust ei teki. Lõige on lihtsalt kogu universum *U*, mis on lõike leidmise tehte ühikelement.

## Ühisosata hulgad

Kui \cap M on tühi hulk, siis öeldakse, et hulga *M* elemendid on ühisosata hulgad. Kui *A*&cap;*B* on tühi hulk, siis *A* ja *B* on ühisosata hulgad.

## Vaata ka
* Lõikegraaf
* Konjunktsioon
* Naiivne hulgateooria
* Ühend
* Täiend
* Hulkade vahe
* Sümmeetriline vahe
* Võimsus
* Itereeritud binaarne tehe
* MinHash
Ayerbe

**Ayerbe** on linn Hispaanias Aragóni autonoomses piirkonnas Huesca provintsis.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Sakraalarhitektuur

**Sakraalarhitektuur** (ladina keelest *sacer* 'püha') on kultusliku otstarbega arhitektuur. **Sakraalehitis** on hoone, kus kohtuvad religiooni järgijad, et läbi viia tseremooniaid, palvusi ja muid religioosseid toiminguid. Usklike jaoks on sakraalhooned pühad.

Sakraalarhitektuur ja religioosne sümboolika on kunstiajaloo oluline osa. Tavaliselt iseloomustab sakraalhooneid eriline, igale religioonile ja kultuurile spetsiifiline põhiplaan, ehitustraditsioon ja dekoor. Arhitektuuriajalugu tegeleb mineviku arhitektuuri uurimisel sakraalehitistega rohkem kui ühegi muu hooneliigiga, sest enamikule minevikku jäänud kultuuridele on omane olnud ehitada religiooniga seotud hooned, nagu templid ja kirikud, kõige võimsamateks, püsivamateks ja mõjukamateks hooneteks kogukonnas.

Sakraalarhitektuurist erineb ilmaliku otstarbega profaanarhitektuur.

## Põhimõtted
Sakraalehitis on õpetus kivis, väljendades arusaama maailmast ja vastava religiooni põhiseisukohti. Sageli on hoone täpselt orienteeritud taevakehade või ilmakaarte järgi (neoliitikumi megaliitehitised, Egiptuse templid, ida-lääne suuna järgimine Euroopa kirikuehituses jne). Muutused sakraalarhitektuuris tähendavad ka muutusi ühiskondlikus teadvuses.

## Sakraalehitiste nimistu
### Kristluse-eelsed religioonid
* Tempel
* Rooma tempel
* *[[Fanum]]*
* Kreeka tempel
* Egiptuse tempel
* Mithraeum
* Etruski tempel
* Tsikuraat
* Ġgantija

### Kristlus
* *[[Martyrion]]*
* Basiilika
* Ristkuppelkirik
* Katedraal
* Kirik
* *[[Katholikon]]*
* Kabel
* *[[Capilla abierta]]*
* *[[Capilla posa]]*
* Baptisteerium
* Krüpt
* Palverännukirik
* Kloostrikirik
* Kollegiaatkirik
* *[[Conjurador]]*
* Dekanaalkirik
* Oratoorium
* Tsässon

### Teised aabrahamlikud religioonid
* Sünagoog
* Jeruusalemma tempel
* Mošee

### Muud religioonid
* Mandir
* Pagood
* Stuupa
* Tšaitja
* Džainistlik tempel
* Gurdwārā
* Šinto pühamu
* Teokalli

## Vaata ka
* Pühapaik
* Palverännukoht
* Ohvrikivi
* Lohukivi

## Viited
Impeerium

**Impeerium** oli antiikajal ametivõim, mis kuulus Vana-Rooma jt riikide kõrgematele ametnikele; uuemal ajal tähistab see aga poliitilise organiseerumise vormi, milles ühiskonna juhid ülemvõimu pakkuvas riigis loovad võrgustiku välismaistest liitlas-eliitidest, kes tunnistavad oma madalamat positsiooni rahvusvahelises poliitikas ning kellele vastutasuks kindlustatakse julgeolek. Selline rahvusvaheline impeerium sisaldab riikide vahel võimusuhete asümmeetriat, kus juhtival riigil on mõjuvõim teise riigi üle viisil, mida teisel riigil pole juhtiva riigi üle. 

Vana-Rooma kõrgemate võimukandjate impeeriumi ehk ametivõimu (ladina keeles *imperium*) väline tunnus oli *[[fasces]]*. Impeerium anti edasi rahvakoosolekul valituile *lex [[Kuuria|curiata]] de imperia* alusel. See hõlmas peamiselt sõjaväelist võimu ja õigusemõistmist.

Alates 1. sajandist e.m.a hakkas impeerium tähendama ka ala, kus riigiametnik oma võimu kasutas. Rooma keisririigi ajal hakati Rooma riiki kutsuma nimega *[[Rooma impeerium|Imperium Romanum]]* (otsetõlkes "Rooma impeerium").

Rooma traditsiooni jätkasid tegelikult või näiliselt Bütsants ning Karl Suure ja tema järglaste riik, mida juba enne Karli kroonimist keisriks 800. aastal nimetati kristlikuks impeeriumiks (*Christianum imperium*). Impeeriumideks nimetasid end ka Saksa-Rooma riik, Briti impeerium ja Venemaa Keisririik (vene keeles vanas kirjaviisis Россійская Имперія, praeguses kirjaviisis Российская Империя). 

Kesk- ja uusajal hakati sõna "impeerium" (inglise ja prantsuse keeles *empire*) kasutama maailmariigi tähenduses. Sellest on tuletatud ka sõna "imperialism".
Internetipsühholoogia

**Internetipsühholoogia** on psühholoogia haru, mis uurib arvutite ja interneti mõju inimestele. Enim tähelepanu on pälvinud arvutisõltuvusega seotud probleemid. Eestis tegeleb internetipsühholoogiaga näiteks Kätlin Konstabel.
Pärisklass

**Pärisklass** on matemaatikas klass, mis ei ole hulk.

Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli hulgateoorias on pärisklass definitsiooni järgi klass, mis ei ole ühegi klassi element.

Pärisklassid on näiteks kõikide hulkade klass, kardinaalarvude klass ja ordinaalarvude klass.
Klass (matemaatika)

**Klass** on hulgateoorias ja selle rakendustes kogu matemaatikas hulkade (või ka muude matemaatiliste objektide) kogum, mida saab üheselt määratleda omaduse kaudu, mis on kõikidele klassi elementidele ühine. 

Mõned klassid on hulgad, näiteks kõikide paaritute täisarvude klass, mõned mitte, näiteks kõikide ordinaalarvude klass ja kõikide hulkade klass. 

Klasse, mis ei ole hulgad, nimetatakse pärisklassideks. 

Pärisklass ei saa olla hulga ega klassi element. Hulgateooria Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika on nii ehitatud, et pärisklassid jäävad hulkade seast välja. Nii välditakse naiivse hulgateooria paradokse. Nendest paradoksidest saavad tõestused, et üks või teine klass on pärisklass. Näiteks Russelli paradoksist saab tõestus, et kõikide hulkade klass on pärisklass, ja Burali-Forti paradoksist saab tõestus, et kõikide ordinaalarvude klass on pärisklass.  

Standardne Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika klassidest ei räägi. Klassidest räägitakse üksnes metakeeles kui loogikavalemite ekvivalentsiklassidest. 

Von Neumanni-Bernaysi-Gödeli aksiomaatika läheneb asjale teisiti: seal on klassid põhiobjektideks ning hulk defineeritakse klassina, mis on mõne teise klassi element. Pärisklassid on sel juhul need klassid, mis ei ole mõne teise klassi elemendid. 

Mõned matemaatilised objektid on "liiga suured", et neid hulkadena vaadelda. Selle asemel vaadeldakse neid klassidena. Sellised on näiteks suured kategooriad ja sürreaalarvude klass. 

Sõna "klass" kasutatakse mõnikord sõna "hulk" sünonüümina. Tuntuim on selle sõna tarvitamine terminites "ekvivalentsiklass" ja "jäägiklass". Selline kasutus pärineb ajast, mil klasside ja hulkade vahel vahet ei tehtud. 

19. sajandil ja varem mõeldi klasside all õigupoolest tänapäeva mõistes hulki või oli see mõiste ebamäärane.
Mwai Kibaki

**Emilio Mwai Kibaki** (15. november 1931 Keenia Keskprovints, Gatuyaini küla – 21. aprill 2022) oli Keenia poliitik.

Ta oli Keenia president 30. detsembrist 2002 kuni 9. aprillini 2013.

Ta oli Keenia rahandusminister aastatel 1969–1982, asepresident 1978–1988 ning minister 1978–1979 ja 1982–1988.
Isaias Afewerki

**Isaias Afewerki** (ka **Afwerki** või **Afeworki**; tigrinja keeles ኢሳይያስ ኣፈወርቅ; sündinud 2. veebruaril 1946 Asmaras Eritreas) on Eritrea endine vabadusvõitleja ning esimene president (alates 24. maist 1993). 

Ta sai 1966 Hiinas sissiväljaõppe ja osales Eritrea Vabastusrinde tegevuses. Hiljem liitus ta sellest 1970 lahku löönud  Eritrea Rahvavabastusrindega ja sai 1987 selle peasekretäriks. 

Alates 1991. aastast juhtis ta faktiliselt iseseisvunud Eritrea üleminekuvalitsust ning 1993 sai vastloodud riigi presidendiks. 

Pärast Eritrea-Etioopia sõda (1998—2000) on president kehtestanud riigi üle tugeva poliitilise kontrolli. Ajakirjandusvabadus ei kehti. Kuigi 1997 võeti vastu demokraatlik Eritrea põhiseadust, on pideva erakorralise seisukorra tõttu selle rakendamine edasi lükkunud.
Josefa Iloilo

*Ratu* **Josefa Iloilo** *vatu* **Uluivuda** (29. detsember 1920 Taveuni saar, Fidži – 6. veebruar 2011) oli Fidži poliitik. 

13. juulil 2000 sai ta Fidži presidendiks. 

Mais 2004 teatas riigi televisioon, et Iloilo on raskesti haige ja võimetu täitma riigipea kohuseid, seetõttu on asepresident *Ratu* Jope Seniloli ametis tema eest. Presidendi kantselei lükkas selle ümber.

5. detsembril 2006 peatati Josefa Iloilo volitused presidendina sõjaväe ülemjuhataja Josaia Voreqe Bainimarama korraldatud riigipöörde tulemusel. Formaalselt säilitas Iloilo presidendi ameti, kuid tema volitused läksid üle Bainimaramale. 4. jaanuaril 2007 taastas Bainimarama Iloilo volitused presidendina.

30. juulil 2009 loobus Iloilo presidendiametist ning ametisse astus presidendi kohusetäitja Epeli Nailatikau.
Naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused

**Naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused** on FIFA poolt korraldatavad maailmameistrivõistlused jalgpallis, kus osalevad naiste rahvuskoondised ja mida peetakse iga nelja aasta tagant alates aastast 1991.

## Naiste jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängud

## Auhinnad

## Suurimad väravalööjad

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ja

**Ja** on sidesõna, mida loomulikus keeles (nt eesti keeles) kasutatakse muu hulgas konnektorina konjunktsiooni väljendamiseks.
Johann Philipp Palm

**Johann Philipp Palm** (18. november 1766 – 26. august 1806) oli Nürnbergist pärit saksa raamatukaupmees.

1806 avaldati Lõuna-Saksamaal anonüümne pamflett "Saksamaa sügavaim alandus", mis oli suunatud Prantsusmaa ülemvõimu vastu Baieris. Palm oli üks raamatukaupmeestest, kes seda levitas. Üks Baieri politseiagent andis ta prantslastele üles. Napoleoni käsul hukati ta Inni-äärses Braunaus 26. augustil 1806.

Hukkamiskohta püstitati hiljem monument. See avaldas Adolf Hitlerile lapsepõlves muljet. Ta mainib Palmi kui rahvusluse märtrit oma raamatus "Mein Kampf".

Alates 2002. aastast antakse välja temanimelist sõna- ja pressivabaduse auhinda.
Albert Leo Schlageter

**Albert Leo Schlageter** (12. august 1894 Schönau im Schwarzwald, Baden-Württemberg – 26. mai 1923 Golzheimer Heide Düsseldorfi lähedal) oli Saksa Vabakorpuse liige ja natsionaalsotsialist.

1914. aastal läks ta teoloogiaüliõpilasena vabatahtlikult esimese maailmasõja rindele. Temast sai ohvitser suurtükiväes ning talle anti mõlema järgu Raudrist. 

Pärast sõda võitles ta Vabakorpuse ridades Baltimaades ja Ülem-Sileesias. 

1922. aastal astus ta NSDAP-sse ja SA-sse. Tal oli NSDAP liikmekaart nr 61.  

Kui Prantsusmaa 1923. aastal okupeeris Ruhrimaa, aitas Schlageter korraldada sakslaste vastupanuliikumist. Koos kaaslastega laskis ta õhku ühe raudteesilla, et raskendada söe väljavedu Prantsusmaale. Üks sakslasest informaator andis nad prantslastele välja. Schlageter võttis kogu vastutuse endale ja Prantsuse kohus mõistis ta surma. Kaaslastele mõisteti erinevate tähtaegadega vangla- ja sunnitöökaristused.

Schlageter keeldus välja andmast neid, kes olid andnud käsu raudteesild õhkida, ega palunud armu. 

26. mail 1923 laskis Prantsuse laskekomando ta Golzheimer Heides Düsseldorfi lähedal maha.

Saksamaa siseminister Carl Severing olevat keeldunud asjasse sekkumast. 

Schlageterist sai Saksa vastupanuliikumise tähtsaim märter ja üks natsionaalsotsialistide suurkangelasi. 

Tema nime järgi nimetati õppepurjelaev Albert Leo Schlageter ja Luftwaffe hävitajate eskaader 26 Albert Leo Schlageter, mis osales teises maailmasõjas.
Daniil Granin

**Daniil Granin** (vene *Даниил Гранин*; õieti **Daniil** Aleksandrovitš **German** (*Даниил Александрович Герман*); 1. jaanuar 1919 Volõni küla, Kurski kubermang – 4. juuli 2017 Peterburi) oli vene kirjanik. Esindas nõukogude ajal liberaalset suunda.

## Teoseid
*1954 "*Искатели*" (romaan)
*1962 "*Иду на грозу*" (romaan)
*1974 "*Эта странная жизнь*" (dokumentaaljutustus Aleksandr Ljubištševist)
*1976 "*Клавдия Вилор*" (dokumentaaljutustus)
*1977–1981 "*Блокадная книга*" (dokumentaalraamat kahes osas; koos Aless Adamovitšiga)
*1980 "*Картина*" (romaan)
*1987 "*Зубр*" (romaan Nikolai Timofejev-Ressovskist)
*1990 "*Неизвестный человек*" (jutustus)
*1994 "*Бегство в Россию*" (spiooniromaan)

### Teoseid eesti keeles
*Granin, Daniil 1957. *Otsijad*. (Tõlkinud Hans Luik.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Granin, Daniil 1962. *Pärast pulmi*. (Tõlkinud Elisabeth Lukats.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Granin, Daniil 1964. *Ründan äikest*. (Tõlkinud Hans Luik.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Granin, Daniil 1972. Kaks lugu. (Tõlkinud Henn-Kaarel Hellat ja Andres Jaaksoo.) *[[Loomingu Raamatukogu]]* 15.
*Granin, Daniil 1974. Vihm võõras linnas. (Tõlkinud Hans Luik.) *Loomingu Raamatukogu* 3.
*Granin, Daniil 1974. *Kommuuni kindral. Jarosław Dąbrowski*. (Tõlkinud Aleksander Ristkok.) Tallinn: Eesti Raamat.
*Granin, Daniil 1976. *See veider elu*. (Tõlkinud Hans Luik.) Tallinn: Eesti Raamat. (Nimijutustus kirjeldab bioloog Aleksandr Ljubištševi elu.)
*Granin, Daniil 1978. Nimekaim. (Tõlkinud Hans Luik.) *Loomingu Raamatukogu* 12/13. 
*Granin, Daniil 1979. *Kolm juttu*. (Tõlkinud Hans Luik.) Tallinn: Eesti Raamat. 
*Granin, Daniil 1982. *Pilt*. (Tõlkinud Hans Luik.) Tallinn: Eesti Raamat. 
*Granin, Daniil 1984. Veel nähtav on me jälg. (Tõlkinud Hans Luik.) *Loomingu Raamatukogu* 20/21. 
*Granin, Daniil 1990. *Pürg*. (Tõlkinud Mare Lott.) Tallinn: Eesti Raamat. (Romaan bioloog Nikolai Timofejev-Ressovskist)

## Tunnustus
*riiklik preemia raamatu "Klavdija Vilor" eest
*1989 sotsialistliku töö kangelane
*Rahvaste sõpruse orden 
*Lenini orden
*Punalipu orden
*Punatähe orden
*Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (2008)

## Välislingid
*Михаил Золотоносов ''Другой гранин, или случай с либералом''
Maha Vajiralongkorn

**Maha Vajiralongkorn** ehk **Rama X** (sündinud 28. juulil 1952 Ambara Villas Kuninglikus Dusiti lossis Bangkokis Tais) on Tai kuningas. 

Ta on kuningas Bhumibol Adulyadej neljast lapsest teine ja ainus poeg kuninganna Sirikitiga. Kuningas andis talle tiitli *Somdech Phra Boroma Orasadhiraj Chao Fah Maha Vajiralongkorn Sayam Makutrajakuman* 28. detsembril 1972, tehes temast kroonprintsi ja troonipärija.

Pärast isa surma 13. oktoobril 2016, teatas Maha Vajiralongkorn, et soovib kuningaks saamisel ettevalmistusaega, ning seetõttu sai 13. oktoobril 2016 regendiks ja ajutiseks riigipeaks kuni kuninga ametisseastumiseni Riiginõukogu juht Prem Tinsulanonda. 1. detsembril 2016 astus ta troonile, kusjuures tema valitsemisaja alguseks loetakse 13. oktoobrit 2016.   

## Perekond
Maha Vajiralongkorn on olnud kolm korda abielus ja tal on kolm seaduslikku last, kellest tema pärija on prints Dipangkorn Rasmijoti (sündinud 29. aprillil 2005).

*printsess Soamsawali, sündinud 13. juulil 1957, abielus 3. jaanuaril 1977, lahutatud 12. augustil 1991
**printsess Bajrakitiyabha, sündinud 7. detsembril 1978, Tai suursaadik Austrias 2012–2014
*printsess Sujarinee Vivacharawongse, sündinud 26. mail 1962, abielus 1994, lahutatud 1996, põgenes koos oma lastega Suurbritanniasse
**printsess Sirivannavari Nariratana, sündinud 8. jaanuaril 1987, printsess alates 15. juunist 2005
*printsess Srirasmi Suwadee, sündinud 9. detsembril 1971, abielus 10. veebruaril 2001, lahutatud 11. detsembril 2014
**prints Dipangkorn Rasmijoti, sündinud 29. aprillil 2005

## Viited

## Välislingid
*Tai kroonprints läks naisest lahku, Postimees, 13. detsember 2014