open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vidruka

**Vidruka** (18. sajandi kaartidel *Widdruck*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Vidruka küla territooriumil asuvad nii Palivere kui ka Vidruka mõisa süda ning Vidruka kool.

Vidrukast põhjas Keila-Haapsalu maantee ääres asub Keedika küla.

## Ajalugu
Vidruka mõisast põhja suunas on asunud Heina ja Perna maanteekõrtsid.

## Viited

## Välislingid
* Vidruka Teod
* Vidruka kooli koduleht
Turvalepa

**Turvalepa** (18. sajandi kaartidel *Turbalep*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta piirneb põhjas Võntkülaga, kirdes Allikmaa külaga, kagus Martna valla Kaasiku ja Väike-Lähtru külaga ning läänes Kedre külaga.

Küla põhjaosas endise raudteetrassi ääres asub Turvalepa raba, kust on Nõukogude ajal turvast kaevandatud. Rabas kavandatakse uuesti turbakaevandamise alustamist.

## Viited
Väänla

**Väänla** (18. sajandi kaartidel *Wönla*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Külast põhjas asub Vidruka, lõunas Allikmaa, läänes Tagavere küla ja idas Palivere alevik.

## Viited
Te Atairangikaahu

**Te Atairangikaahu** (23. juuli 1931 – 15. august 2006) oli maoori kuninganna. Ta valitses 40 aastat, olles pikima valitsusajaga maoori monarh. Tema täisnimi ja tiitel oli **Te Arikinui [[Dame (tiitel)|Dame]] Te Atairangikaahu**, varem printsess **Piki Mahuta** ja pärast abiellumist **Piki Paki**. (Tiitel *Te Arikinui* tähendab 'suur pealik'.)

Ta sündis Uus-Meremaal Waahi Maraes. Tema isa oli maoori kuningas Koroki Mahuta. Te Atairangikaahu oli esimese maoori kuninga Pōtatau järeltulija.

Ta abiellus Whatumoana Pakiga ja neil sündis 7 last:

* Heeni Katipa
* Tomairangi Paki
* Kuningas Te Ariki Tuheitia Paki
* Kiki Soloman
* Mihi Gabrielle Paki
* Maharaia Paki
* Te Manawanui Clarkson

Tema ametlik residents oli *Turongo House*  Turangawaewaes.

## Haigus ja surm
11. juulil 2006 viidi ta südameinfarkti kahtlusega Hamiltoni linna Waikato haiglasse. Kuu teisel poolel lasti kuninganna haiglast välja, et ta saaks tähistada oma 75. sünnipäeva. Te Atairangikaahu suri 15. augustil 2006 oma ametlikus residentsis Turangawaewaes Ngāruawāhia linnas.
Nihka

**Nihka** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda). 

Küla piirneb kirdes Kirimäe külaga ning lõunas ja läänes Haapsalu linnaga.

1977. aastal liideti Nihka (*Nihkva*) naaberasulatega. Küla taastati 1997. aastal.

## Viited
Tagavere (Lääne-Nigula)

**Tagavere** (18. sajandi kaartidel *Taggawer*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta piirneb põhjas Jalukse ja Keedika külaga, idas Vidruka ja Väänla külaga, lõunas Võntküla ja Nigula külaga ning läänes Koela ja Uugla külaga.

Tagavere küla juures oli Tagavere mõis (*Takfer*).

## Viited
Esivere

**Esivere** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Esivere külas asuvad Kurevere dolokivimaardla, Rõuste tuulepark ehk Esivere I tuulepark, Esivere tuulepark ja Tooma tuulepark.

## Viited

## Välislingid
*Esivere tuulepark
*Tooma tuulepark
Karuse

**Karuse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Karusel asus aastatel 1931–1968 Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee Karuse raudteejaam. Nõukogude ajal oli küla Karuse kolhoosi keskasulaks.

Karuse lähedalt saavad alguse Karuse–Kalli ja Karuse–Nehatu tee.

Karuse Margareeta kirik asub tänapäeval Kinksi küla territooriumil.

## Vaata ka
*Karuse kihelkond
*Karuse vald (1939)
*Karuse lahing
*Kotsu

## Viited
Kinksi

**Kinksi** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Kinksi külas asub 13. sajandil ehitatud Karuse kirik.

2011. aasta sügisel leiti Läänemaalt Kinksi küla maadelt muinasaegsest asulakohast arvatava leivaküpsetusahju leelohust hõbeaare.

## Vaata ka
*Kinksi oos
*Kinksi vanad rannamoodustised
*Karuse kalmistu

## Viited
Rame

**Rame** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Rame külas asub Polli Talu Loominguline Keskus (rahvusvaheline kujutava-, lava-, ja ravikunstikeskus). Porsiku talu juures asub Porsiku kadakate kaitseala.

Rame külast on pärit raamatukunstnik Helmut Polberg.

## Vaata ka
*Porsiku kadakad
*Rame laht
*Rame kadakas

## Viited

## Välislingid
*Polli Talu Loominguline Keskus
Voose (Lääneranna)

**Voose** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

Kopli talu maadel kasvavad 1959. aastal kaitse alla võetud Kopli tammed.

## Vaata ka
*Laane tammed

## Viited
Voose

**Voose** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Voose (Anija)|Voose]]** on küla Harju maakonnas Anija vallas;
***[[Voose (Lääneranna)|Voose]]** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

## Vaata ka
*Voose mõis
Kõmsi

**Kõmsi** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Lääne maakonna Hanila valla halduskeskus.

Külas asuvad vallamaja, lasteaed-algkool, raamatukogu, postkontor ja kauplus.

Kõmsil asuvad Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kiriku varemed, tarandkalmed (1.–2. sajand) ja põletusmatuste väli (11.–13. sajand) (neid kahte on nimetatud ka Kõmsi kivikalmeteks) ja kultuurimälestiseks tunnistatud Kõmsi kalmistu.

Alates 1991. aastast tegutseb Kõmsil metallitooteid valmistav ettevõte K.MET AS, üks valla suuremaid tööandjaid.

Alates 2006. aastast tegutseb Kõmsil Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku küünlavabrik.

Külas asub Kõmsi rahvamaja.

## Vaata ka
* Soomadise rändrahn

## Viited

## Välislingid
*Kõmsi küla info Hanila valla veebilehel
*Kõmsi küla, EE
*K.MET AS
Mõisaküla (Lääneranna)

**Mõisaküla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

## Viited
Salavere (Lääneranna)

**Salavere** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Kuni 2017. aastani kuulus küla Koonga valda ja kandis nime **Salevere**. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Salavere, mis kuulub Lääneranna valda.

## Viited
Linnuse (Lääneranna)

**Linnuse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

Linnuse külas asub Karuse linnus (ka Vatla maalinn), mis oli muistse Karuse kihelkonna keskus.

## Viited
Rooglaiu

**Rooglaiu** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Kuni 2017. aastani kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda ja kandis nime **Rannaküla**. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Rooglaiu.

Külas asub Nõiakivi. 

Rooglaius asub Algallika keskus.

## Viited

## Välislingid
*Rannaküla veebileht
*Algallika keskus
840. aastad

**840. aastad**

840. aastad on aastad 840 – 849 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad

Aastad: 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
830. aastad

**830. aastad**

830. aastad on aastad 830 – 839 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
820. aastad

**820. aastad**

820. aastad on aastad 820 – 829 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad

Aastad: 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Ridase

**Ridase** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Ridase külas asub Jaagu-Mihkli hiiekivi. Küla territooriumile jäävad veel muistne asulakoht ja kümme kivikalmet.

## Viited
Kuke (Lääneranna)

**Kuke** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

1997. aastani kandis küla nime Kukeranna.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

Piirneb Esivere, Massu, Mõisaküla ja Rooglaiu.

Külas asub Vesikaare talu kalmistu. Kukerannas filmiti "Viimset reliikviat". Sinna oli mereranda ehitatud Pirita kloostri makett.

## Viited
810. aastad

**810. aastad**

810. aastad on aastad 810 – 819 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand'''

Kümnendid: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad

Aastad: 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
800. aastad

**800. aastad**

800. aastad on aastad 800–809 pKr.

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]] / [[9. sajand]]** - 10. sajand

Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad

Aastad: 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Kuressaare vapp

**Kuressaare vapp** on Saare maakonnas asuva Eesti linna Kuressaare vapp.

Vapp on kinnitatud juunis 1992. Vapi kavandi autor on Endla Tuutma.

## Vapi kirjeldus
Linna vapil on kujutatud sinist kilpi ja sellel asuvat kahe torniga hõbedast lossi, mille parempoolsel tornil on tuulelipuga kuldne teravatipuline kiiver. Lossi väravas langevõre all seisab hõbedane vasakule vaatav nimbusega kotkas. Vapi kilbil on lint tähtedega I. P. E. V. (esitähed Johannese evangeeliumi esimesest lausest: "In principio erat verbum" – 'alguses oli sõna').

Kuressaare vapi sinine toon Pantone värvitabeli järgi on 285C ja CMYK värvides C91%, M43%, Y0%, K0%.

1940. aastal ette valmistatud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on Kuressaare vapi kirjeldus: *Kuressaare linna vapiks kilbi sinisel väljal hõbedane lossikivisein torniga kummalgi flangil. Parempoolne torn on kant kuldse koonusekujulise katusega, mille tipul kuldne lipp. Vasakpoolne torn on lahtise sakmelise äärega. Lossi lahtises väravas asetseb ülestõstetud kuldne langevõre ja selle all hõbedane kotkas, kuldsel lindil, millel tähed "I.P.E.V." (algustähed Johannese evangeeliumi I peatükist, ladinakeelses tekstis "In principio erat verbum").*

## Põhjendus
Kuressaarele Magnuse poolt linnaõiguse andmise puhul 1563. aastal linnale antud esimese vapi kirjeldus pole säilinud. Sellel, kuni 1944. aastani kasutatud vapil oli kujutatud piiskopkonna kaitsepühaku evangelist Johannese kotkast lossivärava all. 19. sajandil väideti linna eestikeelsele nimele tuginedes mõnede autorite poolt, et vapil kujutatud lind peaks tegelikult olema kurg.

Uus Kuressaare vapp on joonistatud Endla Tuutma poolt linna esimese suure pitsati (asub Saaremaa muuseumis) jäljendi alusel. Kotka joonise eeskujuks oli kotkas piiskopilinnuses asuva piiskopi eluruumi kaminalt (18. sajandist).

## Vaata ka
*Kuressaare lipp
*Saare maakond

## Välislingid
*Kuressaare sümboolika linna kodulehel
700. aastad

**700. aastad**

700. aastad on aastad 700–709 pKr.

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]] / [[8. sajand]]** - 9. sajand

Kümnendid: 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad - 700. aastad - 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad

Aastad: 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Kuressaare lipp

**Kuressaare lipp** on Saare maakonnas asuva Eesti linna Kuressaare lipp.

## Lipu kirjeldus
Kuressaare linna lipul on sinine valgete pakkudega lipuväli, mille südapunktis on Kuressaare linna vapipilt. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalmõõdud 1050x1650 mm. Linnalipu värvid on sinine Pantone 285 C, valge White, kollane 108 U ja must Black C.

## Kuressaare lipp 1992–2010

Varasem lipp kinnitati juunis 1992. aastal ja oli kasutusel 1. oktoobrini 2010.

Lipuks oli kangas, mille väli oli jagatud kolmeks laiuks: valge, rahvuslipu sinine ning valge, kusjuures sinise laiu laius oli pool lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhteks oli 1:2 ja normaalmõõdud 110x220 cm.

Sinine oli Pantone värvitabeli järgi 285 C ning CMYK värvides C91%, M43%, Y0%, K0%.

## Vaata ka
*Kuressaare vapp

## Viited
869

**869. aasta** (**DCCCLXIX**) oli 9. sajandi 69. aasta.

## Sündmused
* 9. juuli – Jaapanis Honshū saare lähedal toimunud tugevas maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis hukkus umbes 1000 inimest.
* 5. oktoober – algas Konstantinoopoli IV kirikukogu, millel arutati Konstantinoopoli patriarhi Photios I ametissemääramist. Kirikukogu kestis kuni 28. veebruarini 870.

## Sündinud
* 2. jaanuar – Yōzei, Jaapani keiser

## Surnud
*Lothar II, Lotringi kuningas
* ...
400. aastad

**400. aastad**

400. aastad on aastad 400–409 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]] / [[5. sajand]]** - 6. sajand

Kümnendid: 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad - 400. aastad - 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad

Aastad: 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
868

**868. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - **[[860. aastad]]** - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad

Aastad: 863 864 865 866 867 - 868 - 869 870 871 872 873 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
300. aastad

**300. aastad**

300. aastad on aastad 300–309 pKr.

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]] / [[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - 300. aastad - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad

Aastad: 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
200. aastad

**200. aastad**

200. aastad on aastad 200–209 pKr.

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]] / [[3. sajand]]** - 4. sajand

Kümnendid: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad

Aastad: 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
100. aastad

**100. aastad** on ajavahemik 100. aasta algusest kuni 109. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*101–106: Traianuse sõjakäik Daakiasse
*Tacitus kirjutas "Historiae"

## Tähtsad inimesed
*...
90. aastad

**90. aastad** on ajavahemik 90. aasta algusest kuni 99. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Domitianus, Vana-Rooma keiser aastatel 81–96
*Nerva, Vana-Rooma keiser aastatel 96–98
600. aastad

**600. aastad**

600. aastad on aastad 600–609 pKr.

Sajandid: 5. sajand - **[[6. sajand]] / [[7. sajand]]** - 8. sajand

Kümnendid: 550. aastad 560. aastad 570. aastad 580. aastad 590. aastad - 600. aastad - 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad

Aastad: 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
500. aastad

**500. aastad**

500. aastad on aastad 500–509 pKr.

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]] / [[6. sajand]]** - 7. sajand

Kümnendid: 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad - 500. aastad - 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad

Aastad: 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
80. aastad

**80. aastad** on ajavahemik 80. aasta algusest kuni 89. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Titus, Vana-Rooma keiser aastatel 79–81
*Domitianus, Vana-Rooma keiser aastatel 81–96
70. aastad

**70. aastad** on ajavahemik 70. aasta algusest kuni 79. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Vespasianus, Vana-Rooma keiser aastatel 69–79
*Titus, Vana-Rooma keiser aastatel 79–81
60. aastad

**60. aastad** on ajavahemik 60. aasta algusest kuni 69. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Boudicca, ikeenide hõimu kuninganna Britannias
*Gaius Suetonius Paulinus, Vana-Rooma kindral, kes alistas Boudicca juhitud mässulised
*Gaius Julius Civilis
50. aastad

**50. aastad** on ajavahemik 50. aasta algusest kuni 59. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Claudius, Vana-Rooma keiser aastatel 41–54
*Nero, Vana-Rooma keiser aastatel 54–68
*Paulus
40. aastad

**40. aastad** on ajavahemik 40. aasta algusest kuni 49. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
*46/45 eKr – Julius Caesar viib läbi kalendrireformi ja kehtestab Juliuse kalendri.
*...

## Tähtsad inimesed

*...
Koluvere (Lääne-Nigula)

**Koluvere** on küla Läänemaal, Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.

Külas tegutses Jõgeva kõrts, mille varemetes kõrtsihoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

1924. aastal asutati Koluvere Hoolekandekool, kuhu saadeti alaealisi väiksemate õigusrikkumiste toimepanijaid. Koluvere koloonia viidi üle Paikusele 1964. aastal ning reorganiseeriti seoses erikutsekoolide asutamisega.

## Vaata ka
*Kolovere-Kalju vald
*Koluvere piiskopilinnus
*Koluvere saar
*Koluvere sild (täpsustusleht)
*Vaikna

## Viited
30. aastad

**30. aastad** on ajavahemik 30. aasta algusest kuni 39. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Tiberius, Vana-Rooma keiser aastatel 14–37
*Caligula, Vana-Rooma keiser aastatel 37–41
Lemmikküla

**Lemmikküla** on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.

## Viited
Kastja

**Kastja** on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.

## Vaata ka
*Kastja peakraav

## Viited
10. aastad

**10. aastad** on ajavahemik 10. aasta algusest kuni 19. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed
*Augustus, Vana-Rooma keiser aastatel 27 eKr – 14 pKr
*Tiberius, Vana-Rooma keiser aastatel 14–37
*Germanicus, Vana-Rooma väejuht
Robert Kreem

**Robert Estor Kreem** (30. mai 1923 Abruka vald, Anseküla kihelkond, Saaremaa – 16. august 2006 Toronto) oli Kanada sotsiaaltöö eriteadlane ja väliseesti ühiskonnategelane. Ta oli ESTO päevade idee üks algatajaid.

1943. aastal lõpetas Kuressaares keskkooli.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Aastal 1948 asus ta elama Kanadasse Edmontoni, 1950. aastal Torontosse.

## Tunnustus
* 1997 Saare maavalitsuse teeneteplaat
* 2001 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Robert Kreem abiellus 1947 Mai Sõrraga. Neil sündisid tütred Viiu ja Piret ning poeg  Madis.

## Välislingid
*Kreemi essee eestluse kohta
*Kreemi eluloost 
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=377
*In Memoriam Postimehes
Pauastvere

**Pauastvere** on küla Jõgevamaal Põltsamaa vallas.

Elanikke oli Pauastveres 2000. aastal 144, 2004. aastal 156 ja 2021. aastal 127. 

Pauastverest edelas asub Põltsamaa. Nende vahelt kulgeb läbi Tallinna–Tartu maantee. Pauastverest loodes asub Mällikvere, põhjas Alastvere, Mõisaküla ja Mõrtsi, idas Sulustvere, kagus Lustivere ning lõunas Võhmanõmme.

Pauastveret mainiti 1583. aastal kujul *Paswier*, 1601 kujul *Passawer*, 1624 *Pahestfer*, 1638 *Pauastferr* ja *Pawestfer* ning 1797 kujul *Pawastfer*. Küla asus Põltsamaa kihelkonnas ja kuulus Uue-Põltsamaa mõisale.

1977 liideti Pauastverega Arukse küla. Arukse asus Pauastverest kirde pool.

Külanime algusosa võiks lähtuda sõnast "paas". Külanime võimalik vaheaste oli *Paadeste*.

2007. aasta juunis avati Pauastveres jäätmejaam.

Küla territooriumil asub Sulustvere ohvrikivi.

## Viited
Mädaemakas

**Mädaemakas** ehk **püomeetra** ehk **emaka mädakogum** (ka: *püometra*; ladina *pyometra*) on mäda kogunemine emakasse imetajatel. See nähtus tekib endometriidi tagajärjel.

**Mädaemakaks** ehk **püomeetraks** ehk **mädaseks emaka põletikuks** ehk **mädaseks emakapõletikuks** nimetatakse ka loomade ägedat või kroonilist emaka põletikku koos suure koguse mäda kogunemisega emaka valendikku. 
Enamasti on tegu mittespetsiifilise bakteriaalse endometriidiga endomeetriumi pikaajalisest või liigse progesteroonistimulatsiooni tagajärjel. Haigustekitajad võivad suguelunditesse sattuda näiteks paaritumisel.

Harva võib mädaemakas tekkida ka varem steriliseeritud loomadel, juhul kui steriliseerimise käigus ei ole emakakeha ning emakasarved täielikult eemaldatud.

See haigus esineb kodu- ja lemmikloomadest kõige sagedamini koertel. Samuti puutuvad veterinaarid kokku püomeetraga kassidel, küülikutel, valgetuhkrutel, merisigadel, hamstritel ja tšintšiljadel ning veistel, lammastel ja hobustel.

Inimestel esineb püomeetra kui nähtus harva.

Loomade püomeetra on eluohtlik.

## Vaata ka
*Mädaemakas koeral

## Viited

## Välislingid
*Fotod
Almanach de Bruxelles

**Almanach de Bruxelles** on Euroopa-väliste valitsejaperekondade genealoogia teatmeteos. 

## Vaata ka
*Almanach de Gotha

## Välislingid
*Almanach de Bruxelles
Leopold IV (Lippe vürst)

**Leopold Julius Bernhard Adalbert Otto Karl Gustav** (30. mai 1871 Oberkassel – 30. detsember 1949 Detmold) oli Lippe vürst 25. oktoobrist 1905 kuni 12. novembrini 1918.
Josias (Waldeck)

**Josias Georg Wilhelm Adolf ** (13. mai 1896 Arolsen – 30. november 1967 Schaumburg) oli Waldecki ja Pyrmonti vürst ja Waldecki vürstliku perekonna pea 26. maist 1946 kuni surmani.
Wittekind (Waldeck)

**Wittekind Adolf Heinrich Georg-Wilhelm** (9. märts 1936 Arolsen – 16. detsember 2024) oli Waldecki ja Pyrmonti titulaarne vürst ja Waldecki vürstliku perekonna pea 30. novembrist 1967 kuni surmani.

Tema vanemad olid Waldecki vürst Josias (13. mai 1896 – 30. november 1967) ja vürstinna (sündinud Oldenburgi hertsoginna) Altburg (19. mai 1903 – 16. juuni 2001).

Wittekind abiellus 1. aprillil 1988 Frohnleitenis (kiriklikult 19. mail 1988 Arolsenis) Goëß-Saurau krahvinna Ceciliega (sündinud 23. augustil 1956 ja neil on kolm last:

* Carl-Anton Christian Gustav Clemens Alexander (sündinud 25. detsembril 1991 Arolsenis)
* Josias Christian Alexander (sündinud 7. juulil 1993 Arolsenis)
* Johannes Eberhard Wittekind (sündinud 7. juulil 1993 Arolsenis)
Wilhelm II (Württembergi kuningas)

**Wilhelm Karl Paul Heinrich Friedrich** (25. veebruar 1848 Stuttgart – 2. oktoober 1921 Bebenhauseni jahiloss) oli Württembergi kuningas 6. oktoobrist 1891 kuni 29. novembrini 1918.
Josias

**Josias** on mehenimi, mis lähtub Teises Kuningate raamatus ja mujal Piiblis mainitud kuningas Joosija nimest.

## Josiase-nimelisi valitsejasuguvõsade liikmeid
*Josias, krahv Waldeck, Braunschweigi sõjaväelane (1636–1669)
*Josias, nominaalne Waldecki vürst (1896–1967)

## Selle eesnime kandjaid
*Josias Braun-Blanquet, Šveitsi botaanik
*Josias von Heeringen, Saksa kindral ja poliitik  (1850–1926)
*Josias Hoffman, Oranje Vaba Riigi esimene president
*Josias Moli, Vanuatu poliitik 
*Josias Priest, inglise tantsija, tantsuõpetaja ja koreograaf (suri 1735)
*Josias Rantzau, Saksa sõjaväelane, Prantsusmaa marssal (1609–1650)
*Josias Rowley, briti mereväeohvitser (1765–1842)
*Josias Simmler, šveitsi teoloog ja klassikaline filoloog (1530–1576)
*Josias I Staedel, Strasbourgi trükkal 
*Josias II Staedel, Strasbourgi trükkal 
*Josias Weitbrecht, saksa anatoom (1702–1747)
Hindaste

**Hindaste** (kohalikus murdes *Indaste*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1402 nimesid *Intas, Inthoz*, aastal 1535 aga nimekuju *Hintost*. Küla nimi võib tuleneda isikunimest.

Küla omanikuks on olnud nii Lihula kui ka Padise klooster. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.

Külas on Hindaste kivikülv, Sarapiku kivi ja Kadaka kivi. Hindaste põhjaosa jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale.

## Viited
Kaarma valla vapp

**Kaarma valla vapp** oli Saare maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Kaarma valla vapp.

Vabariigi Valitsuse 15. juuni 1999 a. määrus nr 195 " Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Kaarma valla ja Kuressaare valla osas" alusel moodustati senise Kaarma valla ja senise Kuressaare valla baasil uus omavalitsusüksus Kaarma vald. Uue Kaarma valla sümboliteks on endise Kaarma valla vapp ja lipp.

Vapp oli kinnitatud 11. märtsil 1993.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil viis hõbedast dolomiitplaati. Keskmisel suurel plaadil roheline kadakas, vapi tüvel on kaks kolmeosalist hõbedast teravaotsalist lainejoont.

## Põhjendus
Dolomiitplaatid sümboliseerivad valla maapõuevara. Roheline kadakas on Saaremaal üldlevinud taim. Lainejooned sümboliseerivad merd.

## Vaata ka
*Kaarma valla lipp
*Kuressaare valla vapp
*Kuressaare valla lipp

## Välislingid
*Kaarma valla sümboolika valla kodulehel
*Kaarma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kuressaare valla vapp

**Kuressaare valla vapp** on endine Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kuressaare valla vapp.

Vabariigi Valitsuse 15. juuni 1999 a. määrus nr 195 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Kaarma valla ja Kuressaare valla osas" alusel moodustati senise Kaarma valla ja senise Kuressaare valla baasil uus omavalitsusüksus Kaarma vald. Uue Kaarma valla sümboliteks on endise Kaarma valla vapp ja lipp.

Vapp on kinnitatud 14. veebruaril 1995.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil paremale sammuv kuldse nokaga hõbedane toonekurg. Kurg seisab kuldsel munal. Vapitüves kolm hõbedast varrast.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Kuressaare valla lipp
*Kaarma valla vapp
*Kaarma valla lipp
*Saare maakond

## Välislingid
*Kuressaare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Wittekind

**Wittekind** on saksa mehenimi.

Tegu on sakside hertsogi Widukindi hilisema nimevariandiga.

## Selle nime kandjaid
*Wittekind, nominaalne Waldecki ja Pyrmonti vürst
Kihelkonna valla vapp

**Kihelkonna valla vapp** on Saare maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kihelkonna valla vapp.

Vapp kinnitati 9. juulil 1997.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil viilkatuse ja ühe aknaavaga torn, selle saatena päises vasakul tähtrist, paremal kolmikhark (ahing) - kõik hõbedased. Vapitüvimikus kaksiksariklõikega hõbedane varras.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Kihelkonna valla lipp
*Saare maakond

## Välislingid
*Kihelkonna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kärla valla vapp

**Kärla valla vapp** on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla vapp.

Vapp on kinnitatud 3. septembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Kärla valla vapil on kujutatud hõbedasel kilbil roheline mänd, mille hõbedane juurestik on sinisel langetatud palgil.

## Vaata ka
*Kärla valla lipp

## Välislingid
*Kärla valla sümboolika valla kodulehel
*Kärla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Nõmmemaa

**Nõmmemaa** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Aastaist 1725–1726 on teateid Nõva mõisa vabadikust Nemme Andresest. Küla osad (varem omaette külad) on Musaküla (talurühmana 1725–1726 *Mossa Ado*, *Mossa Matz*) ja Veskiküla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.

Küla nimi tuleneb sõnadest *nõmm : nõmme*, mis esines lisanimena, ja *maa*.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 22.

Küla territooriumil on Edu kivi, Linamaa kivid ja Nõmmemaa kivikülv. Nõmmemaa idaosa kuulub Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu, lääneosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale, osalt ka Leidissoo looduskaitsealale.

Külas on Nõmmemaa ja Veskioja bussipeatus.

## Viited
Tusari

**Tusari** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1402 nime *Turgefer* või *Jurschen, Fent*, aastal 1615 nime *Tursawärri*, aastal 1689 aga nimekuju *Tursawery*. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju *Tusawer*. 

Oli küla nimekuju aastal 1402 siis milline tahes, tegemist on siiski praeguse Tusari külaga, mis läks toona Padise kloostrile. XVI sajandi lisanimed talupoegadel Tursare mycke ja Turriferre Tomas näitavad Tusari päritolu. 1686 on mainitud talupoegi Tuszare Tomas ja Jaan in Tuszareby. Paul Johansen on viimase nime lõpuliite  põhjal arvanud neid Riguldist sisse rännanud rootslasteks.

Hilisemal ajal asus seal Tusari karjamõis (sks *Friedenhof*).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. 

Kui küla nimi on eesti algupäraga, oleks nime algusosa vasteks kalanimetus tursk : tursa, kuid kui oletada selle rootsi algupära , siis võib nimele anda ka isikunimelise lähtekoha rootsi isikunimest Thure, Thore. Nii Paul Ariste kui Johansen peavad aga  Risti rootslaste ala kohanimesid on eesti keelest tulenenuiks.

Külas on Peraküla, Tusari ja Soosaare bussipeatus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 16 elanikku.

## Vaata ka
*Harju-Risti kihelkond
*Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee

## Viited
Rannaküla (Lääne-Nigula)

**Rannaküla** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1871 nime *Rannakül*, aastal 1923 aga nimekuju *Ranna*. Arvatakse, et küla tekkis XVII sajandi keskel rannarootslaste külana. Sajandi lõpul (1686–1689) on Nõva mõisas mainitud nelja rannatalupoega: Randa Thomas, Randa Bengt, Randa Mattz ja Randa Jack. Aastal 1725 oli lisanimega Ranna viis talupoega. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.

Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 76. Neist 75 olid eestlased.

Külas asuvad bussipeatused Käbi ja Nõva rand.

Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

## Viited
Laimjala valla vapp

**Laimjala valla vapp** oli Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Laimjala valla vapp.

Vapp kinnitati 20. mail 1996.

## Vapi kirjeldus
Pikuti lainelõikeliselt poolitatud sini-hõbedane kilp, mille sinise välja ülemisel poolel kuldne kaheksaharuline täht.

## Põhjendus
Kangajaotus tähistab valla paiknemist ajaloolisel piiskopi- ja ordumaade piiril. Lainelõige viitab Saaremaa oludes märkimisväärsetele jõgedele. Sinine sümboliseerib merd, valge vaimsust. Need on ka Saaremaa vapi värvid. Kollane täht osutab kompassiristina meresõitudele ja Laimjala vallast igasse ilmakaarde siirdunud inimestele. See kujund sümboliseerib ka kuldset kannusetähte, mis on rüütli, laiemas mõttes kõigi teenekate ja väljapaistvate isikute tunnus.

## Vaata ka
*Laimjala valla lipp

## Välislingid
*Laimjala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Variku

**Variku** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.

Küla kohta kasutati 1615. aastal nime *Warriko*, 1689. aastal aga nimekuju *Warricko*. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju *Warriko*. 

1598. aastal on mainitud Padise kloostri talupoega Waricko olle. Tõenäoliselt tuleneb küla nimi sagedasest talunimest Variku, mis lähtub sõnast *varik* või *vaarik* ja tähendab metsatukka, kasemetsa, noort metsa.

Külas asuvad Kürema kivikülv, Kiirema männikivi ja Männiku talu rändrahnud. Variku lääneosa jääb Leidissoo looduskaitsealale, põhjaosa asub aga Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal. Külas kasvav Seljamäe kuusk on seotud mitmete legendidega.

1924. aastal ehitati külasse puidust koolihoone, mis on tänini alles. 1977. aastal liideti Varikuga Kürema küla.

Kürema kohta on 1402. aastal kasutatud nime *Kyrinoyde* või *Kiryneide*, 1615. aastal nimekuju *Korbenöm* ja 1789. aastal nimekuju *Kerbenem*. Balti kohaleksikon esitab varasema nimekujuna ka variandi *Kirimetz*. 1615. aastal on samas Kirimetz ja Korbenöm eraldi küladena kõrvuti mainitud, sama kordub 1689. Esimest korda mainitu järgi oli Kürema liitnimi, mille algusosa oli *Kõrbe-* ja järelosa *-nõmme*. Hiljem on nimi segunenud mingi sama algusosaga naabruses olnud nimega, mis võiks Peeter Pälli oletuse kohaselt olla Vanakülaga liidetud Kiritse.

1598. aastal on mainitud Padise kloostri talupoega Waricko olle. Tõenäoliselt tuleneb küla nimi sagedasest talunimest Variku, mis lähtub sõnast *varik* või *vaarik* ja tähendab metsatukka, kasemetsa, noort metsa.

Külas on Inka, Liiva, Variku ja Põlde bussipeatus.

## Vaata ka
*Harju-Risti kihelkond
*Nõva kolhoos

## Viited
Kurevere (Lääne-Nigula)

**Kurevere** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

1977. aastal liideti Kurevere külaga Eniste.

## Vaata ka
*Kasari kolhoos

## Viited
Vaisi

**Vaisi** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 35 elanikku.

Küla nimi oli 1402. aastal *Waisoe* ja 1615. aastal *Waise*. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju *Waisi*. 

1402. aastal läks küla Lihula kloostrilt Padise kloostrile. 1598. aastal on mainitud talupoegi Waise micke ja Waisse Jurgen. 1725. aastal on mainitud nelja Kõmmaste mõisale kuuluvat Waese hajatalu ning vabadike hulgas on nimetatud veel Waese Ado Wittwet.

Esmamainitu järgi otsustades on küla nimi olnud kaheosaline. Tagumise poole moodustas sõna "soo" (e-lõpp oli sel juhul pikendusmärk). Nime selle poole on andnud küla juures asuv Vaisi soo, seega soo nimi oli saanud külanimeks ja küla järgi on hakatud hiljem nimetama sood. Nime algusosa *Vai-* on problemaatilisem, selle lähtekohaks võib olla nii vai (: vaia) kui ka vadjalaste rahvanimetus.

Vaisi ja Variku lähedal paikneb Tamre järv, mille juures paiknes 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi Tamre küla.

Küla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu, edelaosa aga Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu. Vaisi lõunaosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale.

Külas on Vaisi bussipeatus.

## Vaata ka
*Lepaauk
*Harju-Risti kihelkond

## Viited
Peraküla (Lääne-Nigula)

**Peraküla** (kohalikus murdes *Pära küla*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Ajalooliselt kuulus küla Risti kihelkonda.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Nõva valda.

Küla nimi võiks tuleneda sõnast *pera* ('pära', 'tagumine osa', 'tagumine'), kuid murdes esineb see sõna ä-lisena. Kohanimedes ei ole siiski selline muutus er › är alati toimunud.

Küla kohta kasutati 1615. aastal nime *Päraküll*, 1689. aastal aga nimekuju *Parakyll*. 1725. aastal on mainitud Nõva mõisa talupoega Perrakülla Marti. 18. sajandi kaartidel on kasutatud nime *Perrekül*. 

Külas asub RMK Nõva looduskeskus ja Põlluotsa talumuuseum.

Küla territooriumile jäävad Mustjärv, Toatse järv ja Väike-Toatse järv. Peraküla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee


Peraküla ranna telkimisala.jpg|Peraküla ranna telkimisala
Nõva vald, Peraküla rand.JPG|Sügisene lestapüük Peraküla rannas


## Viited
Ehmja

**Ehmja** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Asub Lääne-Nigulast loodes.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Ehmja külast on leitud jälgi muinas- ja keskaegsest asustusest. Külast on leitud 5.–6. ja 11.–12. sajandist pärinevaid kalmistu (Ehmja kivikalme) jäänuseid. Ehmjal asub Ehmja Kuradimägi, mis võis olla vanade eestlaste linnusease või kultusekoht.

Aastal 1844 asutati Ehmja külakool, kus 1889–1892 oli koolmeister kirjanik Jakob Mändmets.

## Vaata ka
*Ehmja mõis
*Ehmja kuradimägi

## Viited
Enivere

**Enivere** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Asub Lääne-Nigulast edelas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Eniveres asub Jurgemägi ehk Kalmustimägi, kus on muistne matusepaik.

## Viited
Kurt Waldheim

**Kurt Josef Waldheim** (21. detsember 1918 – 14. juuni 2007) oli Austria poliitik.

Kurt Waldheim oli aastatel 1972–1981 ÜRO peasekretär ja 1986–1992 Austria president.

Teise maailmasõja ajal teenis Waldheim Wehrmachtis ohvitserina, mistõttu oli ta enamikus välisriikides ametiajal ja ka pärast seda *[[persona non grata]]*. Waldheimi valimisega seotud skandaal (Waldheimi afäär) soodustas muuhulgas Austria ühiskonnas levinud ohvriteesi ümbermõtestamist.

## Viited

## Vaata ka
* ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 306
* ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 400
Väike-Lähtru

**Väike-Lähtru** (1977–1997 *Lähtru*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Väike-Lähtru külas on kasutuseta ja avariilises seisukorras Väike-Lähtru õigeusu kirik.

Küla territooriumi idaosa läbib põhja-lõuna suunas Palivere–Oonga tee. Idaosas asub ka asustus. Küla lääneosa katab mets.


Väike-Lähtru kirik.JPG|Väike-Lähtru õigeusu kirik
Väike-Lähtru_koolihoone.JPG|Väike-Lähtru koolihoone


## Vaata ka
*Väike-Lähtru kool
*Lähtru mõis
*Lähtru vald

## Viited
Putkaste

**Putkaste** on kahe Eesti küla nimi:
* Putkaste on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* Putkaste on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas

## Vaata ka
* Putkaste metsandik
* Putkaste mõis
* Putkaste Sovhoostehnikum
* Putkaste vald
Trygve Halvdan Lie

**Trygve Halvdan Lie** (16. juuli 1896 Kristiania – 30. detsember 1968) oli Norra poliitik, esimene ÜRO peasekretär.

Lie isa oli puusepp, kes 1902 jättis oma pere maha, emigreerus USA-sse ega tulnud enam kunagi tagasi.

Lie astus 1911 Norra Tööparteisse ja pärast Oslo ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist valiti ta 1919. aastal partei sekretäriks.

1921 abiellus ta Hjørdis Jørgenseniga. Neil oli kolm tütart: Sissel, Guri ja Mette.

1919–1921 oli ta ajakirjandusväljaande Det 20 århundre ('20. sajand') toimetaja. 1922–1935 oli ta Norra ametiühingute konföderatsiooni jurist. 1931–1935 oli ta Norra töölisspordiliidu juht.

1935. aastal määrati ta Norra justiitsministriks Johan Nygaardsvoldi sotsiaaldemokraatlikus valitsuses, 1937 valiti Akershusi esindajana Stortingisse, 1939–1941 töötas kaubandus- ja varustusministrina. 

Noore sotsialistina kohtus Lie ka Vladimir Leniniga Norra Tööpartei esinduse visiidil Moskvasse.

1935. aastal andis ta Lev Trotskile varjupaiga Norras. Nõukogude Liidu survel pandi Trotski 1937 koduaresti ja saadeti hiljem riigist välja Mehhikosse.

Kui Saksamaa Norra 1940 okupeeris, andis Lie kõigile Norra laevadele käsu seilata liitlaste sadamasse. 1941 sai Liest Norra pagulasvalitsuse välisminister kuni 1946. aastani.

1946. aastal valiti ta ÜRO peasekretäriks ja 1950. aastal teiseks ametiajaks. 1952. aastal astus ta ametist tagasi. Hiljem oli ta Norra tööstus- ja kaubandusminister.
Putkaste (Hiiumaa)

**Putkaste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast kirdes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Putkaste on pindalalt Käina osavallas väiksuselt teine küla Mäeküla järel.

Putkastest põhjas asub Villemi, läänes Allika, edelas Mäeküla küla ja Käina alevik, lõunas Laheküla ning idas Kogri küla.

## Nimi
Soome keeleteadlane Heikki Ojansuu on pakkunud kohanime lähtekohaks soome talunime *Putko*, mis tuletub tegusõnast "putkama". Ralf Saxén on pakkunud kohanime lähtekohaks vanarootsikeelset isikunime Bodhger või Bodge. Marja Kallasmaa on pakkunud ka võimalust, et kohanimi lähtub samanimelisest kohast Läänemaal. Kohanime on 1606. aastal mainitud kujul *Putkas*.

## Elanike arv

## Ajalugu

Putkaste küla on varasemas ajaloos mainitud kui Saulepi küla. Putkastes asus üks vanematest eramõisatest Hiiumaal, mida on mainitud 1529. aastal Saulepi mõisana. 1944. aastal moodustati mõisa baasil sovhoos, mis 1977. aastal muudeti sovhoostehnikumiks.

1920. aastatel moodustati Putkaste mõisa likvideerimisel asundus, mis 1977–1997 kuulus Käina koosseisu.

## Taristu
Putkaste piirneb lõunas Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega ja edelas Kärdla–Käina maanteega. Külas asub bussipeatus. Küla keskel asuvad elumajad ja teedevõrgustik.

## Kultuur
Putkaste mõisas loodi 1858 külakool ja 1934–1938 tegutses põllutöökool. Putkastes tegutseb külaselts ja vanurite hooldekodu. Külast oli pärit kuulitõukaja Taavi Peetre.

## Pilte

Pilt:Putkaste (5).JPG
Pilt:Putkaste (7).JPG|Vaade mõisa peahoone kõrval asuvatele hoonetele


## Viited

## Kirjandus
*U. Kiisa. "Putkaste ajaloost." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 105, 8. september 1981 lk 3
Aadma

**Aadma** on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas Käina osavallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Külast põhja jääb Ühtri, läände jäävad Taterma ja Kuriste, lõunasse Muda ja Jausa ning itta Kleemu küla.

## Nimi

Koha nimi lähtub üksjalakohast ja seostub isikunimega Aadam. Seda nime käänatakse väliskohakäänetes (nt Aadmale).

## Ajalugu

Aadmat on esmamainitud 1565. aastal (*Adama* üksjalakohad). 1637. aastal kuulusid talud Putkaste mõisale ja 1781. aastast asus külas Aadma mõisa keskus.

1686. aastal on Aadmat mainitud kujul *Adamma*. Veel 1699 nimetati *Adama* küla, 1726 oli Putkaste mõisa all *Adma* küla. Hiljem oli Aadma karjamõis saksakeelse nimega *Ahdma* ja küla kadus mõisa kõrvalt. 1797 eraldati Aadma iseseisvaks mõisaks.

1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis 1939. aastal nimetati külaks. 1940. aastal kuulus Aadma küla Käina valda Läänemaal.

Nõukogude ajal oli küla 1971. aastani kolhoosi "Ühendus" keskus.

## Elanike arv

## Talud

1726. aasta Läänemaa adramaarevisjonis oli Aadmal 11 talu. Aadma mõisa rajamise järel küla kadus. Pärast Eesti iseseisvumist jaotati mõisa maad 1920. aastatel 24 elamukrundi vahel.

## Transport
Küla läbib 2019. aasta seisuga nädalas kolm maakonnabussiliini.

## Viited

## Kirjandus
*Uno Kiisa. "Aadma." Nõukogude Hiiumaa nr. 29, 10. märts 1970, lk 3
*Leo Tiik. "KÄINA VAKUSE VANADEST AEGADEST JA PUTKASTE MÕISAST." Alates Nõukogude Hiiumaa nr. 100, 24. august 1974 lk 2
*Kuriste Haridusselts "Aadma küla 1565-2005". Haapsalu: Haapsalu Trükikoda 2005.

## Välislingid
*
*Aadma küla Kuriste külaseltsi lehel.
Männamaa

**Männamaa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Männamaa küla piirneb põhjas Nõmmerga, loodes Leigri, läänes Õngu, lõunas Pärnselja ja idas Kaigutsi külaga.

## Nimi
Kohanimi lähtub varasemate kirjapanekute alusel arvatavasti isikunimest Mandes või Ment. Kohanime on esmamainitud 1609. aastal.

## Loodus
Männamaa lääneosa hõlmab Tihu looduskaitseala. Külas asuvad Tihu järv ja Männamaa karjäär. Küla läbivad Luguse jõgi, Tulimurru jõgi, Männamaa kraav, Pärnselja kraav ja Tihu kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu

Tihu metsavahikoha lähistelt on leitud kaks Karlova tüüpi kivikirvest. Seda tüüpi kirveid kasutati nöörkeraamika kultuuri perioodil 2900–1800 eKr.

Küla kuulus algul Putkaste mõisale, hiljem Aadma mõisale. 1609. aastal oli Putkaste mõisas talunik Monnema Mick Hansopoick. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Männamaa külas 9 talu.

1835. aastal oli Männamaal 15 talu. Elanikud said perekonnanimedeks nimed Greis, Jõepa, Jõhvik, Kaar, Kaev, Kask, Känd, Leisti, Ligema, Maasik, Makspuu, Marjasoo, Markus, Männapso, Nisu (Nisso), Oago, Panselg, Pihl, Piirselg, Pikpõld, Pärnpuu, Raim, Ristilt, Rukki, Toompuu, Tuhl, Tönts, Vakk, Villi ja Volperg. 

Nõukogude ajal oli Männamaa Ühenduse kolhoosi keskus. Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev ehitas 1969. aastal külla ait-kuivati.

## Kultuur
Männamaa külas asub 1919. aastal ehitatud Küüru tuulik, mis on ehitismälestis. Külas asub ka Hiiumaa kõrgeim ehitis, 120 meetri kõrgune Männamaa mast, mis on püstitatud 2008. aastal.

1984.–1999. aastal tegutses külas Männamaa algkool-lasteaed. Külas oli varem aktiivne kultuurimaja, kus on asunud nii söökla, baar, kino, sidejaoskond, raamatukogu kui ka erinevad poed. 1970. aastatel ehitatud hoone on toodud ära ka Kultuurimälestiste registri XX sajandi arhitektuuri loendis.

Külas asuval katkukalmel kasvas mänd, mis hävis 1960. aastal. Külaselts paigaldas 26. aprillil 2018. aastal männi pärimuse püsimiseks mälestuskivi. Kalme võimalikul asemel on toimunud arheoloogilised uuringud, mille käigus küll inimluid ei leitud, kuid dokumenteeriti kivi läheduses õhuke kultuurkiht.

Külas tegutseb Männamaa külaselts.

Männamaa külast on pärit arheoloog Monika Reppo.

## Taristu
Männamaa idaosa läbib Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee. Küla läbib loodest kagusse Kotkasoo tee.

## Pilte

Männamaa 1-OlariPilnik.jpg|Männamaa küla
Männamaa 3-OlariPilnik.jpg|Suur tool
Männamaa karjäär 2-OlariPilnik.jpg|Männamaa karjäär
Küüru tuulik 2-OlariPilnik.jpg|Küüru tuulik


## Vaata ka
*Tihu järv
*Ühenduse kolhoos

## Viited

## Kirjandus
*"Väärtuslik arheoloogiline leid." Noorte Hääl: ELKNÜ Keskkomitee häälekandja, nr. 253, 27. oktoober 1956 lk 2
*U. Kesler. "Männamaa küla." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 50, 25. aprill 1972 lk 3
*Endel Saar. "Männamaa uus pale." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 124, 21. oktoober 1982 lk 1
Luguse

**Luguse** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast lõunas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Luguse küla piirneb põhjas Selja, läänes Kleemu, lõunas Utu ja idas Nasva külaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub Leo Tiigi arvates isikunimest Luukas. Kohanime on esmamainitud 1599 kujul *Luckas*.

## Loodus
Küla paikneb Luguse jõe suudme lähedal. Küla läbivad Rebasselja ja Tulimurru peakraavid.

Küla lõunaosas asus varem Aruküla, mis ajalooliselt kandis Põderlaiu nime.

## Elanike arv

## Ajalugu
Luguse küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. 1583 on mainitud Põderlaiu küla, mille koosseisus asus 1599 Luckase talu. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi elasid Põderlaiu külas talunikud Lukasse Pert, Lukasse Jack ja Lukasse Matzi Proos. 1835 oli Põderlaiu külas 14 talu.

Külas asub endine karjäär.

## Taristu
Luguse küla idaosa läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus asuvad Luguse ja Kleemu t bussipeatus. Küla keskosast algab Vaemla–Kassari–Luguse tee ja lõunaosast Luguse–Aadma tee. Küla läbib ka Luguse–Kakumaa tee.

## Kultuur
Külas asub Luguse baptistikoguduse palvela. Luguselt pärines Eesti ettevõtja Aadu Luukase isa. 2013. aastast peetakse võrkpallis Luguse jaaniturniiri.

## Viited
Orjaku

**Orjaku** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kassari lõunaosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Orjakust põhjas asub Käina laht ja lõunas Jausa laht. Küla piirneb loodes Nasva ja idas Kassari külaga.

## Nimi
Orjaku on Hiiumaa üks vanemaid kohanimesid, mida on esmamainitud 1254. aastal kujul *Oryocko*, *Oriwocko*. Lauri Kettunen pakkus kohanime lähtekohaks mõistet "Orjaaugu" ja liide "-ku" võis varem märkida naissugu. Võimalik, et sõna "ori" tähendab suurt puud.  

## Loodus
Orjaku kuulub Käina lahe–Kassari maastikukaitseala koosseisu. Orjaku alale jääb Kadaklaid, Lõunarahu, Põllurahu, Ristlaid, Veskirahu ja Väike Vasikrahu. Külas asub Tõllukivi. 2000 rajati linnuvaatlustorn.

## Elanike arv

## Talud
**Orjaku ajaloolised talud** 

## Ajalugu
Orjaku kuulus ajalooliselt Orjaku mõisa alla ja oli keskajal omaette saar. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas 20 talu. 1835. aastal oli külas 26 talu, maad mõisastati ja elanikud asustati Utu külla. 1920. aastatel rajati mõisa maadele Orjaku küla ja Mereküla, mis 1977. aastal liideti Orjakuga.

Nõukogude ajal kuulusid küla alad Mere kolhoosile ja hiljem Kassari kolhoosile.

## Taristu

Orjakul asub jahisadam. Küla läbib Vaemla–Kassari–Luguse tee.

## Kultuur
Külas asuvad pärandkultuuri objektideks arvatud Orjaku sadama laohoone ja Orjaku ülemine tulepaak. Külas asub ka Orjaku sadama ülemine tulepaak. Orjaku sadamas toimub Tuulekala festival. Orjaku sadam on suviti populaarne kontserdipaik.

## Viited

## Välislingid

*Orjaku külaseltsi koduleht