open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lomaziv

**Lomaziv** (ukraina keeles Ломазів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 301. Pindala on 0,46 km².
Kaalutlusõigus

**Kaalutlusõigus ehk diskretsioon** on haldusorganile seadusega antud volitus kaaluda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel.
Kaalutlusõigust tuleb teostada kooskõlas volituse piiride, kaalutlusõiguse eesmärgi ning õiguse üldpõhimõtetega, arvestades olulisi asjaolusid ning kaaludes põhjendatud huve. 

Kaalutlusõiguse teostamisel tuleb arvestada haldusakti andmise ja haldusakti kehtetuks tunnistamise tagajärgi isikule, haldusakti andmise menetluse põhjalikkust, haldusakti kehtetuks tunnistamise põhjuste olulisust ning nende seost isiku osalemisega haldusakti andmise menetluses ja isiku muu tegevusega, haldusakti andmisest möödunud aega ning muid tähtsust omavaid asjaolusid.

Eristatakse: 
* otsustusdiskretsioon (kas üldse otsust teha)
* valikudiskretsioon (milline õiguslik tagajärg valida)

Kaalutlusõiguse teostamisel on oluline silmas pidada:
* volituste piire, st õiguslike tagajärgede võimalusi, mida seadus ette näeb;
* kaalutlusõiguse eesmärki, st mis on seaduse üldiseks eesmärgiks ja miks konkreetses küsimuses on jäetud kaalutlusõigus;
* õiguse üldpõhimõtteid, st võrdne kohtlemine, proportsionaalsus jne;
* olulised asjaolud, st konkreetse juhtumi asjaolud (kergendavad, raskendavad);
* põhjendatud huvid (adressaadi, kolmandate isikute, avalikud huvid).

## Viited
Samgorodok (Kozjatõni rajoon)

**Samgorodok** (ukraina keeles Самгородок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1870. Pindala on 1,26 km².


Samgorodok 01.jpg|Kirik
Samgorodok 04.jpg|
Samgorodok 05.jpg|
Samgorodok 08.jpg|
Samgorodok 11.jpg|
Samgorodok 16.jpg|
Samgorodok 17.jpg|
Samgorodok 19.jpg|
Samgorodok 20.jpg|
Samgorodok 23.jpg|
Samgorodok 24.jpg|
Samgorodok 26.jpg|
Võnogradove (Sakõ rajoon)

**Võnogradove** (ukraina keeles Виноградове) on küla Ukrainas Krimmis Sakõ rajoonis. Elanike arv on 1240.
Aia tänav (Rakvere)

**Aia tänav** on tänav Rakvere linna lõunaosas. Tänav on põhja-lõunasuunaline ning selle algus on linna keskväljakust linnulennult 1,2 km kaugusel.

Tänav, mille pikkus on 1215 meetrit ja laius 12–15 meetrit, eraldab piiritänavana Kondivalu ja Lepiku linnaosa. Tänav lõpeb lõuna pool Palermo linnaosas. Saades alguse Karja tänavalt, ristub lõuna suunas liikudes Oru, Rahu, Mäe, Maasika, Sõstra, Tikri, Sinilille, Metsa ja Lilleoru tänavaga ning lõpeb Linnametsa kinnistu juures. Kulgeb suures osas paralleelselt Tartu tänavaga.

Aia tänav kandis kuni 1939. aastani **Vaestemaja tänava** nime. See nimi tuli asjaolust, et majas nr 15 olevat asunud vaestemaja. Aadressil Aia 13 tegutses üks Rakvere vanemaid nahavabrikuid. Aia 11 hoones elasid esimese maailmasõja ajal vennad Olev ja Ants Eskola, kes olid seal sõjapaos.

Tänava ääres asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel. Aadressil Aia 16 asub AS GoBus Rakvere büroo. Aia tänav külgneb lõunaosas ida poolt linnametsaga. Tänava lõpus, aadressil Tartu tn 55, paikneb kauplus Lilleoru. 

19. sajandil kandis Rakveres Aia tänava nime praegune Rohuaia tänav.

## Viited
Õigeusu vennastekogu

**Õigeusu vennastekogu** (vene keeles Православное братство, saksa keeles *Orthodoxe Brüdergemeinde*) oli Venemaa keisririigis tegutsenud vabatahtlik usuühing (vennastekogu), mis tegeles usulise hariduse valdkonnaga ja heategevusega.

Vennastekogude loomise peapõhjus oli vastutegevus vanausuliste suunal ja vanausuliste seas misjonitöö tegemine. Vennastekogud tegutsesid Pühima Valitseva Sinodi loaga ja nende üle pidasid järelevalvet piiskopid. 

Vennastekogu liikmeks sai igaüks (olenamata elukohast ja usust), kes neid materiaalselt toetas. 

1867. aastal asutati Riias Peetri-Pauli õigeusu vennastekogu. 1870. aastal asutati Eesti-Vene Püha Nikolai vennastekogu. 1882. aastal asutati Baltimaade õigeusu vennastekogu, sellel olid osakonnad ka Eestis. 

## Viited
 

## Välislingid
*Õigeusu vennastekogust Ajalooarhiivi fondiloendis
Baltimaade õigeusu vennastekogu

**Baltimaade õigeusu vennastekogu** (harvem ka Baltimaade õigeusu vennaskond; lühend BÕV) oli Venemaa keisririigi ajal Baltimaades tegutsenud õigeusu vennastekogu. BÕV-i eesmärkide seas oli Eesti- ja Liivimaal avada uusi õigeusu kirikuid, hallata eksisteerivaid õigeusu kirikuid, avada õigeusu kirikukoole, levitada usukirjandust.

BÕV asutati 30. aprillil 1882. BÕV oli Venemaa keisrinna Maria Fjodorovna järelevalve all ja seetõttu olid BÕV-il suured rahalised võimalused.

1883. aastal asutati esimene BÕV-i osakond Eestis: see asus Tallinnas. Seejärel asutati osakond Jõhvi, Viljandi, Paldiski, Rakvere, Paide, Haapsalu, Vasknarva, Aruküla, Lihula, Alajõe ja Hiiumaa õigeusu kiriku juures. BÕV-i Eesti alal asunud osakonnad andsid aru Peterburis asunud komiteele. Alates 1917. aastast ei kontrollinud Eestimaa BÕV-i osakondasid enam Peterburis asunud komitee. Aastast 1920 kuulusid BÕV-i Eesti osakonnad Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koosseisu. Sel ajal jätkasid tööd järgmised vennastekogud: Saaremaa Apostliku Õigeusu Püha Nikolai Vennaste Selts (1870–1940), Tartu Püha Isidori Vennaste Selts (1914–1940), Narva Püha Vladimiri Vennaskond (1888–1917, 1923–1940).

BÕV-il oli oma kirjastus, mis asus Riias. BÕV andis välja muu hulgas eestikeelseid häälekandjaid Vaimulik Sõnumitooja (1904−1907) ning Usk ja elu (1908−1917).

## Viited

## Välislingid
*BÕVist Ajalooarhiivi fondiloendis
Saksamaa praostkond

**Saksamaa praostkond** on EELK praostkond Saksamaal. Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda.

Praostkonnas on viis kogudust: Bielefeldi, Hamburgi, Kölni-Bonni, Müncheni ja Nürnbergi kogudus. Kõik kogudused kuuluvad katusorganisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis (EÜSL).

Aastast 2013 ilmub praostkonnal ajaleht EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht.

## Viited

## Välislingid
*Tiiu Pikkur, Saksamaa praostkond valis uue praosti, Eesti Elu, 9. juuli 2010
Eduard Vilde tänav (Rakvere)

**Eduard Vilde tänav** on tänav Rakveres, Südalinnas.

Tänav on 444 meetrit pikk ja kulgeb Laiast tänavast ida suunas kuni Võidu tänavani, ristudes Laada tänavaga.

Tänava idapoolne osa kandis varem nime Prii ja läänepoolne osa Väike-Põllu tänav. 1931. aastal anti tänavale Rakvere Vabadussõja mälestussamba autori skulptor Amandus Adamsoni nimi. 1950. aastal see nimi enam ei sobinud ja tänav sai Eduard Vilde nime.

Eduard Vilde tänaval (endine Prii tänav) on sündinud graafik Hando Mugasto ja tema õde bibliograaf Helene Johani.

## Viited
Kutseõpe

Kutseõpe on õppimis-, õpetamis- ja korraldustegevuste kogum, mille eesmärk on kutsehariduse omandamise võimaldamine. Kutseõpe on reguleeritud Eestis kutseõppeasutuse seaduse ja kutseharidusstandardiga. Alates 2013. aastast on kutseõppe liigid tasemeõppes järgmised: 

1) teise taseme kutseõpe

2) kolmanda taseme kutseõpe

3) neljanda taseme kutseõpe 

4) viienda taseme kutseõpe.

Nimetatud liigid lähtuvad kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku tasemetest ning arvestatakse õpiväljundeid ja õppima asumise nõudeid.

## Viited
Holiday

## Kohad
*Holiday, koht Floridas
## Raamatud
*"Holiday", inglise kirjaniku Stanley Middletoni romaan
## Albumid
*"Holiday", America album
*"Holiday", Earth, Wind & Fire album
*"Holiday", Jennifer Paige'i album
*"Holiday", Roberta Flacki album
## Laulud
*"Holiday", Bee Geesi laul albumilt "Bee Gees' 1st"
*"Holiday", Green Day laul albumilt "American Idiot"
*"Holiday", Madonna laul albumilt "Madonna"

## Filmid
***"[[Holiday (2014)|Holiday]]"** (2014)
Küti tänav (Rakvere)

**Küti tänav** on tänav Rakveres Kukeküla linnaosas. Tänava pikkus on 275 m.

Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Tallinna tänava vahel ning ristub Sepa tänavaga.
## Ajalugu
Küti (saksa keeles *Schützenstraße; Jäger Str*.; vene keeles *Егерская ул.*) on tänava algne nimi. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praegune Tallinna tänav) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ning sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.

Kukeküla linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk), mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal. 

Eesti NSV ajal kandis tänav (Virumaa Töörahva Nõukogu Täitevkomitee aseesimehe ning ühtlasi VTRN TK administratiivosakonna juhataja ja Viru maakonna Punakaardi ülema) Leopold Linderi nime.

## Viited
EELK Canberra kogudus

**Canberra kogudus** on EELK kogudus, mis tegutseb Austraalias Canberras.

Kogudus asutati augustis 1954. 

Koguduse õpetaja on Meelis Rosma.

## Viited
Rain

**Rain** võib tähenda järgmist;

*Rain, eesnimi
*"Rain", The Beatlesi laul
*"Rain", Madonna laul
*"Rain", Mika laul
*"Rain", 2020. aastal linastunud Eesti mängufilm
Robert Mills

**Robert Laurence Mills** (15. aprill 1927 Englewood, New Jersey – 27. oktoober 1999) oli ameerika füüsik.

Ta oli 1995. aastast Ohio Osariigi Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid kvantväljateooria, sulamite teooria ja  paljude kehade teooria. 

Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis töötamise ajal 1954. aastal esitasid Chen Ning Yang ja Robert Mills tensorvõrrandi, mida praegu tuntakse Yangi-Millsi väljana. Maxwelli võrrandid on Yangi-Millsi teooria erijuht.

## Haridus ja töökäik
Ta õppis aastatel 1944–1948 Columbia Ülikooli Columbia kolledžis. Magistrikraadi sai ta Cambridge'i Ülikoolist, doktorikraadi 1955. aastal Columbia Ülikoolist (doktoritöö juhendaja oli Norman Myles Kroll). Aastatel 1953–1955 töötas ta Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis teadurina. Pärast aastast järeldoktorina töötamist Süvauuringute Instituudis Princetonis, asus ta 1956. aastal tööle Ohio Osariigi Ülikooli (1962. aastast professor), kust ta 1995. aastal emeriteerus.

## Tunnustus
*1980 – Rumfordi auhind (koos Chen Ning Yangiga)

## Viited

## Välislingid
*Remembering Robert Mills. books.google.ee
Łucka City

**Łucka City** on 120 m kõrgune pilvelõhkuja Poola pealinnas Varssavis Wola linnarajoonis aadressil Łucka tänav 13/15. 

Hoone projekteerisid Maria Berko-Haas ja Marek Sędzierski ja selle ehitas ettevõte J.W.Construction Holding S.A. aastatel 2000–2004.

## Kirjeldus
Hoones on kokku 342 korterit pindalaga alates 37 (ühetoalised) kuni 243 m² (kuuetoalised). Łucka City on Poola koledaim kõrghoone, mille ülemiste korruste akendest avaneb vaade Varssavile. Hoone oli kõrgeim elumaja Poolas enne Sea Towersi ehitamist Gdyniasse.

Hoones on kolm maa-alust parkimiskorrust, järgmised viis maapealset korrust on büroode ja teeninduspunktide igapäevases kasutuses, ülejäänud 24 korrusel on eluruumid. Tornmaja on kaasaegse varustusega: järelevalve videokaamerad ja 6 kiirlifti, elanike kasutuses on bassein, jõu- e. spordisaal, samuti katuseterrass ja mitmeid vaateplatvormiga terrasse, majja sissepääs on mälukaardiga.

Hoone lõunaseinaga külgneb büroohoone Prosta Tower, mille projekteeris Stefan Kuryłowicz.

## Viited

## Välislingid
* Pilvelõhkuja Łucka City portaalis Wyborcza.pl Warszawa. (pl: Wieżowce-s Łucka City. Wyborcza.pl Warszawa, 19.apr. 2006. Loetud 16.3.2017
Sepa tänav (Rakvere)

**Sepa tänav** on tänav Rakveres,  Kukeküla linnaosas. 

See asub Rakvere Kukeküla linnaosas ja on pikkusega 456 meetrit. Ida–läänesuunaline tänav paikneb Võidu ja Kauba tänava vahel ning ristub Härma, Malmi ja Küti tänavaga. Tänav on paralleelne raudteega.

Tänava algne nimi oli Sepapaja. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja Rakvere raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänavad. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.

Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal. 
Praeguse nime Sepa sai tänav 20. sajandi algul.

## Viited
Yang Zhenning

**Chen Ning Yang** (traditsioonilises hiina kirjas 楊振寧, lihtsustatud hiina kirjas 杨振宁, *[[pinyin]]*is *Yáng Zhènníng‎‎*; 1. oktoober 1922 Hefei Anhui – 18. oktoober 2025) oli Hiina ja USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat. 

Ta oli alates 1998. aastast Pekingis asuva Tsinghua Ülikooli professor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid statistiline mehaanika ja osakestefüüsika. USA-s Brookhaveni Riiklikus Laboratooriumis töötamise ajal 1954. aastal esitasid Chen Ning Yang ja Robert Mills tensorvõrrandi, mida nüüdisajal tuntakse Yangi-Millsi väljana. Maxwelli võrrandid on Yangi-Millsi teooria erijuht.

Ta sai 1957. aastal koos Tsung Dao Leega Nobeli füüsikaauhinna paarsuse seaduse põhjaliku uurimise eest, mis viis tähtsate avastusteni osakestefüüsikas.

## Haridus ja töökäik
Chen Ning Yang lõpetas 1942. aastal (seoses jaapanlaste sissetungiga Hiinasse vahepeal Kunming Shisse evakueeritud) Tsinghua Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas. 1948. aastast töötas ta USA Chicago Ülikooli Enrico Fermi töörühmas. 1948. aastal kaitses ta Chicago Ülikoolis doktoritöö "On the Angular Distribution in Nuclear Reaction and Coincidence Measurements" (juhendaja Edward Teller).

Aastatel 1955–1965 töötas ta füüsikaprofessorina USA-s: Institute for Advanced Studys Princetonis ja 1965–1999 Stony Brooki Ülikoolis Brookhavenis. 

1986. aastast oli ta Hongkongi Hiina Ülikooli teeneline professor (*[[distinguished professor]]*) ja 1998. aastast ühtlasi Pekingis Tsinghua Ülikooli professor.

## Tunnustus
 
*1957 – Nobeli füüsikaauhind 
*1958 – Princetoni Ülikooli audoktor 
*1980 – Rumfordi auhind (koos Robert Millsiga)
*1986 – National Medal of Science
*1988 – Oskar Kleini medal
*1992 – Moskva Riikliku Ülikooli audoktor 
*1993 – Benjamin Franklini medal
*1995 – Albert Einsteini medal
*1997 – Hongkongi Hiina Ülikooli audoktor 
*2015 – Marcel Grossmanni auhind

#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1958 – Academia Sinica
*1964 – Ameerika Filosoofiaselts 
*1965 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 
*1992 – Londoni Kuninglik Selts 
*1994 – Venemaa Teaduste Akadeemia 
*1997 – Paavstlik Teaduste Akadeemia 
*2017 – Hiina Teaduste Akadeemia

Ta oli valitud ka Jaapani Akadeemia välisliikmeks.

## Isiklikku
1964. aastal sai ta USA kodakondsuse. 2004. aastast elas ta alaliselt Hiinas. 2015. aastal loobus ta USA kodakondsusest, et saada Hiina kodakondsus.

## Vaata ka
* Chien-Shiung Wu

## Viited

## Välislingid

*Professor Chen Ning Yang. archive.org
*Chen Ning Yang. insti.physics.sunysb.edu
*C.N. Yang's Home Page. phy.cuhk.edu.hk
* Chen Ning Yang – Biographical. nobelprize.org
Šveitsi Eesti Selts

**Šveitsi Eesti Selts** on Šveitsis tegutsev Šveitsi eestlaste selts.

Selts asutati 28. juunil 1953 Luzernis. Seltsi esimeheks valiti Vladimir Kukk, kes oli seltsi esimees kuni 1973.

Aastast 2013 juhib seltsi Mirjam Loertscher.

Seltsil on allorganisatsioon: Šveitsi Eesti Mänguring.

## Vaata ka
*Eestlased Šveitsis
*Eesti-Šveitsi suhted

## Viited

## Välislingid
*Šveitsi Eesti Seltsi koduleht
*Šveitsi Eesti Mänguringist Eesti Instituudi kodulehel
Sydney Eesti Selts

**Sydney Eesti Selts** on Austraalias Sydneys tegutsev Austraalia eestlasi ühendav selts.

Selts on aastast 1949 välja andnud Austraalia eestlaste nädalalehte Meie Kodu.

Seltsil on olnud oma koor (Sydney Eesti Seltsi Segakoor "Vanemuine") ja oma näitering (Sydney Eesti Seltsi Näitering).

Selts annab välja Sydney Eesti Seltsi kuldmärki.
Werner Birkenfeldt

**Werner Birkenfeldt** (või **Verner Birkfeeldt**, pseudonüümiga **Verny**) (22. august 1903 Tallinn – 1942 Leningradi blokaad) oli Eesti kunstnik.

Werner Birkenfeldt sündis kinoteenija perekonnas, õppis 1924–1925 Tallinnas Poeglaste Gümnaasiumis ning siis 1927. aastal lühikest aega Riigi Kunsttööstuskoolis kivitrüki erialal koos Axel Rossmanniga. Autodidaktist kunstnik. Alates 1924. aastast joonistas ta ajalehe Esmaspäev jaoks fotosid ümber, samas kujundas ja illustreeris ka o/ü "Vaba Maa" väljaandeid.  

1930. aastatel kujunes temast väga tootlik kunstnik ajakirjandusgraafikas. Ta on kujundanud ajakirjale Kirilind kaaned (1939–1940), tegi fotomontaaže, kaanekujundusi ja karikatuure ajakirjale Huvitav Žurnaal, kaanekujundused ajakirjadele Lood Elust (1932), Majasõber (1932–1940), Maaomavalitsus (1931) ja Perekonnalehe Suvealbum (1938). 

Werner kasutas Eesti ajakirjanduses esimesena oma ajalehekujundustes suuri tiitlijoonistusi ja fotomontaaži.

## Näitused

* 1928 KKSKV näitus Tallinnas

## Illustreeritud raamatud
* Linda Ormesson. "Kalender-käsiraamat "Perenaine" 1934", Tallinn, A.R.T. Põllumajandusliit; Narva, M. Minis; (kaas: Werner Birkenfeldt), (1933)
* A. Süvalepp. "Bridshikursus" Tallinn, Vaba Maa, (1934)
* Karl Laas. "Eesti kergejõustik : 1910-1935" Tallinn, Vaba Maa; (kaas: Werner Birkenfeldt), (1935)
* Aleksandr Jakovlev. "Esimesed jäljed igavestel lumeväljadel : R. Amundseni elu ja töö", Tallinn, Vaba Maa, (kujundus: Werner Birkenfeldt), (1938)

## Viited
Uurimus

**Uurimus** (ingl *research*, *study*) on teemaga määratud teaduslik uurimistöö; selle tulemuste kirjalik jäädvustus.

Tavaliselt avaldatakse uurimuse tulemused kas eraldiseisva teosena või teadusartiklina teadusajakirjas.

## Vaata ka
*Teadus- ja arendustegevus
*Teadus

## Viited
Eugenio Calabi

**Eugenio Calabi** (11. mai 1923 Milano – 25. september 2023) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.

Ta oli Pennsylvania Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid diferentsiaalgeomeetria, osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende rakendused. Tema uurimistöö nn Calabi hüpoteesi kallal viis Calabi-Yau muutkonna loomiseni (hüpoteesi tõestas 1976. aastal Shing Tung Yau). 

Calabi lõpetas 1946. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi. 1950. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi. Ta on töötanud professorina Minnesota Ülikoolis ja alates 1967. aastast Pennsylvania Ülikoolis.

2012. aastal valis Ameerika Matemaatikaselts ta *fellow*'ks.

## Tunnustus
*1991 – Ameerika Matemaatikaseltsi Steele'i auhind

## Viited

## Välislingid
*Special Lecture by Eugenio Calabi. Youtube, 24. aprill 2013
Nudo seduto con le mani in grembo

„**Rüpes kätega istuv akt**“ (itaalia keeles „*Nudo seduto con le mani in grembo*“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.

1918. aastal valminud teos asub Honolulu Kunstimuuseumi kogudes.

Tegemist on ühega Modiglianile kuulsust toonud akti.

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toim.), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
Shing Tung Yau

**Shing Tung Yau** (*Qiū Chéngtóng*; sündinud 4. aprillil 1949 Guangdongis Hiinas) on Hongkongi ja Ameerika Ühendriikide matemaatik, Fieldsi medali kavaler ja Crafoordi auhinna laureaat.

Ta on Harvardi Ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on diferentsiaalgeomeetria ja topoloogia; erilist tähelepanu on ta osutanud geomeetrilisele analüüsile. Ta tõestas 1976. aastal nn Calabi hüpoteesi (Eugenio Calabi järgi), mida hiljem hakati nimetama Calabi-Yau muutkonnaks (ka Calabi-Yau ruumiks). See teoreem omandas suure tähtsuse mitte ainult puhtas matemaatikas, vaid ka matemaatilises füüsikas; sellest sai stringiteooria lähtealus. Calabi-Yaukompaktifitseerimist kasutades tegi stringiteooriast tõsiseltvõetava pretentendi kõige teooriana. Shing-Tung Yau teine oluline panus matemaatilises füüsikas on positiivse energia teoreemi tõestus üldrelatiivsusteoorias.

## Haridus- ja töökäik
Aastatel 1966–1969 õppis ta matemaatikat Hongkongi Hiina Ülikoolis. 1971. aastal sai taCalifornia Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi. 1974. aastast sai ta Stanfordi Ülikoolis kaasprofessoriks. 1985. aastal andis MacArthuri fond talle MacArthuri stipendiumi. Alates 1988. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis professorina.

Ta on Kaasani ülikooli väljaantava Lobatševski medali rahvusvahelise žürii liige.

## Tunnustus

*1982 – Fieldsi medal
*1994 – Crafoordi auhind 
*1997 – National Medal of Science
*2010 – Wolfi auhind matemaatikas
*2018 – Marcel Grossmanni auhind

#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1982 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia
*1984 – Academia Sinica
*1993 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia
*1994 – Hiina Teaduste Akadeemia
*2003 – Venemaa Teaduste Akadeemia
*2005 – Academia dei Lincei
*2008 – Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
*2012 – Ameerika Matemaatikaselts (*fellow*)

## Raamatud
*Shing-Tung Yau, Steve Nadis. *The Shape of Inner Space: String Theory and the Geometry of the Universe's Hidden Dimensions*. New York: Basic Books. 2010. ISBN 978-0-465-02023-2

## Isiklikku
Tema isa Chiou Chenying oli Hongkongis filosoofiaprofessor.

1990. aastal sai Shing Tung Yau USA kodakondsuse.

## Viited

## Välislingid
*Discover Interview: The Math Behind the Physics Behind the Universe. 27.04.2010. discovermagazine.com
Honolulu Kunstimuuseum

**Honolulu Kunstimuuseum**, endise nimega **Honolulu Kunstiakadeemia** (inglise keeles Honolulu Academy of Arts), on kunstimuuseum Ameerika Ühendriikides Honolulus (Hawaii osariik). 

1922. aastal asutatud muuseum avati ametlikult 1927. aasta 8. aprillil.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*inglise keeles*)
Maia Juhkam

**Maia Juhkam** (aastani 1972 **Maia Koolberg**; 8. august 1940 Tallinn – 13. märts 2017) oli eesti keraamik.

Ta õppis aastatel 1947–1954 Tallinna 14. 7-klassilises koolis ning lõpetas aastal 1958 Tallinna 20. Keskkooli. Aastatel 1959–1965 õppis ta ERKI-s keraamika erialal, dip­lomitööks oli keraamikas teostatud monumentaalne figuraalne reljeef – Pirita tee Lillepaviljonis.

Aastatel 1963–1965 juhendas ta Nõmme Pioneeride Majas kunstiringi. Aastatel 1965–1992 töötas ta Tartu Arsi keraamikaateljees kunstni­kuna, seejuures aastast 1980 peakunstnikuna. 1967–1968 töötas Tartu kunstikoolis kunstiõpetajana. 1967–1971 töötas ta Tartu Ülikooli Kunstikabinetis kunstiõpetajana. 1972–1975 töötas ta Tartu Kunstimuuseumi kunsti kaugõppekursustel kunstiõpetajana. 1992–1996 töötas ta AS Artesi peakunstnikuna, 1996–2003 töötas ta Stuudio Ceramicum juhatajana. 2001–2003 töötas ta Tartu slaavi gümnaasiumis kunstiõpetajana. 2006–2013 töötas ta Tartu Katoliku Hariduskeskuses kunstiõpetajana.

Tartu Arsi keraamikaateljees töötades tegi ta unikaalkeraamikat ja tarbenõude näidiseid. Tema 1970.–1980. aastatel valminud vormidel leidub figuraalset dekoori. Tööde peamised teemad olid teater ja muusika. 1990. aastal toimus Tartu Kunstnike Majas tema isikunäitus "Väike kontsert I–VI 1990". Juhkami töid on näidatud Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal jm. Tema töid on eksponeeritud Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis.

Juhkam astus 1969. aastal Eesti Kunstnike Liidu ja 1993. aastal Eesti Keraamikute Liidu liikmeks. Aeg-ajalt oli ta ka nende liitude juhatuses.

## Tööd
* "Akvaarium" (1973, pannoo Narva Eesti Elektrijaamas)
* "Tulilill" (1979, pannoo Tartu Katseremonditehases)
* "Natturi võrgud" (1979)
* "Hortus Musicus" (1987, üheksast reljeefsest seinaplaadist koosnev kompositsioon Tartu laste muusikakoolis)
* "Märgid I–VIII" (1987)
* "Vanad laevad I–VI" (1990)
* "Kontrastid I–IV" (1990)
* "Tätoveeritud torsod" (1997)

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
* Suri keraamik Maia Juhkam
* Suri keraamik Maia Juhkam

## Välislingid
* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Alexandra Kehayoglou

**Alexandra Kehayoglou** (sündinud 1982 Buenos Aireses) on Argentina tekstiilikunstnik. Ta on kreeka immigrantide järeltulija, kelle perele kuulub üks Lõuna-Ameerika suuremaid vaibatehaseid El Espartano, mille asutas tema vanaema Elpinka. 

Kehayoglou lõpetas Buenos Airese ülikooli kunstiosakonna IUNA reklaami ja fotograafia alal 2008. aastal. Pärast ülikooli töötas ta disainerina El Espartanos, kus asus vabal ajal lõngajääkidega katsetama. 

## Looming
Alexandra Kehayoglou loomingut mõjutab teda ümbritsev loodus. Ta on üles kasvanud suure aiaga majas ning tunneb end linnas halvasti. Kehayoglou käib palju looduses jalutamas ja jälgib detaile. 

2014. aasta Pariis moenädalaks tellis Dries van Noten Kehayogloult taftingvaiba, mis kattis kogu lava. Vaip koosnes neljast osast ning oli kokku 144 m2 suurune. See valmis kolme 10-liikmelise meeskonna tööna 16 päeva jooksul. Vaip kujutab endast abstraktsiooni Argentina maastikust, kus kunstnik elab ja mida ta soovib päästa. 

## Viited

## Välislingid
* Alexandra Kehayoglou koduleht
La sposa e lo sposo

„**Pruut ja peigmees**“ (itaalia keeles „*La sposa e lo sposo*“), tuntud ka kui „**Õnnelikud abikaasad**“ (prantsuse keeles „*Les Epoux Heureux*“), on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.

Ajavahemikus 1915–1916 valminud teos asub New Yorgi moodsa kunsti muuseumi kogus.

Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik kujutas enam kui ühte inimest.

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toimetaja), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
Tianmushan

**Tianmushan** (hiina keeles 天目山 *Tiānmù shān*, 'taevaste silmade mägi') on Hiina idaosas Zhejiangi provintsis asuv mägi. See asub Hangzhou Shist umbes 83 km kaugusel läänes.

Mägi kulgeb ida-kirde suunas ja koosneb ida- ja lääneosast: Dongtianmu Shan (tipp 1506 m) ja Xitianmu Shan (tipp 1480 m).

Hiina keeles võib nimi **Tianmushan** käia ka lähedal paiknevate mägede, sealhulgas Moganshani (莫干山 *Mògān Shān*) kohta.

Seal kasvab rohkem kui 2000 taimeliiki, nende hulgas mõnede allikate kohaselt ka viimase jääaja jäänukina elav looduslik hõlmikpuu. 1984. aastal koosnes populatsioon 224 hõlmikpuust.
 
Ühe uuema uurimuse kohaselt on Xitianmu Shani hõlmikpuu populatsioon introdutseeritud buda munkade poolt. Uurijate tehtud hõlmikpuupungade DNA-analüüsid on andnud kinnitust hõlmikpuude antropogeensele tekkele. 

## Viited

## Kirjandus
* L. Shen, X. Y. Chen u.&nbsp;a.: *[http://www.nature.com/hdy/journal/v94/n4/full/6800616a.html Genetic variation of Ginkgo biloba L. (Ginkgoaceae) based on cpDNA PCR-RFLPs: inference of glacial refugia.]* *Heredity.* 94. köide, nr 4, aprill 2005, S.&nbsp;396–401, . . PMID 15536482.
*Eesti Teaduste Akadeemia Keemia-, Geoloogia- ja Bioloogiateaduste Osakond, Tallinna Botaanikaaed, Heldur Sander, Jüri Elliku, Aleksei Paivel, "Hõlmikpuu (Ginkgo biloba L) Eestis", Tallinn, lk 3, 1990

## Välislingid
**[http://www.mildchina.com/hangzhou-attractions/linan-tianmu-mountain.html Hangzhou Tianmu Mountain National Natural Reserve]*
**[http://www.shanghaibirding.com/sites/tianmu/ Tianmu Mountains]*
*Peter Del Tredici, *[http://arnoldia.arboretum.harvard.edu/pdf/articles/1990-50-4-the-trees-of-tian-mu-shan-a-photo-essay.pdf The Trees of Tian Mu Shan: A Photo Essay]*
Aili Miks

**Aili Miks** (neiuna **Aili Über**, 27. märts 1937 Alutaguse - 7. november 2024) oli ajakirjanik, koduloolane ja kultuuritegelane.

Aili Miks on lõpetanud 1955. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafia erialal. 

Ta töötas Otepää raamatukogu juhatajana aastatel 1958–1964, ajalehe Valgamaa korrespondendina aastatel 1964–2002, tegi kaastööd Otepää Teatajale ja oli aastatel 1989–1996 selle toimetaja, seejärel keeletoimetaja.

## Tunnustus
*1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Otepää kultuurielu edendamine)
*2002 Otepää linna aukodanik
*2006 Otepää valla aukodanik
*2010 Eesti Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupi preemia
   
## Raamatud
* "Mineviku meenutused. II: Otepää Aedlinna alias Vaevaküla valud ja võlud" (üks autoritest)
* "Kui Otepää ärkas (1988–1992) ehk ajakirjaniku eluülikoole väikelinnas" (2013)
* "Teatrimaagia kütkes: kilde kojalauliku kogudest ehk sinilinnu tiivasirutusi Otepääl" (2010)
* "Elust ja inimestest ajalehe peeglis: "Otepää Teataja" - 75" (koostaja Aili Miks, 2007)

## Viited
Kutseharidusstandard

**Kutseharidusstandard** on Vabariigi Valitsuse määrus, kus kehtestatakse kutseõppeasutuses või kutseõpet läbiviivas rakenduskõrgkoolis toimuva kutseõppe tasemeõppe ühtsete nõuete kogum, sealhulgas kutseõppe õpiväljundid ja nende seos kutseseaduses kehtestatud kvalifikatsiooniraamistikuga, õppekava ning õppe ülesanded ja nõuded, õppekava muutmise põhimõtted, varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise põhimõtted ning õppevaldkondade ja -suundade ning õppekavarühmade loetelu.

## Välislingid
*Kutseharidusstandard Vabariigi Valitsuse 26.08.2013 määrus nr 130. RT I, 28.08.2013, 13; RT I, 16.07.2016, 8.
Pour Some Sugar on Me

"**Pour Some Sugar On Me**" on inglise *hard rock*i ansambli Def Leppard kirjutatud ja esitatud laul, nende 1987. aasta albumilt "Hysteria". 

Laul jõudis edetabelis  Billboard Hot 100 2. kohale 23. juulil 1988. Telekanal VH1 asetas 2006. aastal laulu oma 1980. aastate parimate laulude edetabelis 2. kohale. 

## Viited

## Välislingid
*DEF LEPPARD - "Pour Some Sugar On Me" (Official Music Video)
*"Pour Some Sugar On Me" laulusõnad
Ahmed III

**Ahmed III** (30. detsember 1673 –  1. juuli 1736; osmanitürgi keeles:احمد ثالث, *Aḥmed-i sālis*) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1703–1730. Ta oli Mehmet IV ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Saguaaro-karneegiakaktus

**Saguaaro-karneegiakaktus** (*Carnegiea gigantea*) on kaktuseline karneegiakaktuse monotüüpsest perekonnast.

## Levila
Saguaaro-karneegiakaktus on levinud Ameerika Ühendriikides Sonora kõrbes Arizonas ja California osariigi lõunaosas ning Mehhikos Sonora osariigis. Kasvab 180–1350 meetri kõrgusel merepinnast. Saguaaro-karneegiakaktuste kaitseks on loodud Arizona osariigis Tucsoni linna lähedal Saguaro rahvuspark.

## Taksonoomia
Liigi nimetuse *Cereus giganteus* andis sellele 1848. aastal saksa botaanik George Engelmann. Liigikirjeldus anti neli aastat hiljem. USA botaanikud Nathaniel Lord Britton ja Joseph Nelson Rose paigutasid selle hiljem eraldi uude perekonda. Karneegiakaktuse teaduslik nimetus *Carnegiea* tuleneb USA töösturi ja filantroobi Andrew Carnegie nimest. Täiendnimi *gigantea* viitab liigi suurele kasvule.

## Botaanilised tunnused
Saguaaro-karneegiakaktus on väga suur sambakujuline sukulentne taim. Juurestik ulatub sügavale maa sisse. Vanemaks saades tekivad kaktusele harud, mis annavad talle iseloomuliku kuju. Vars on 12–15 (20) m kõrge ja 30–70 cm jäme. Vars on ribiline. Pruunid areoolid esinevad 2–2,5 cm vahega. Astlad on kuni 7 cm pikad.

Ladava lähedal moodustavad areoolid õie, mis on avanenult kuni 12 cm läbimõõduga. Õiekate on värvuselt valgest võikjani. Pärast viljastumist moodustavd 6–9 cm pikkused viljad. Pärast küpsemist on viljad punakad. Viljal on palju (kuni 4000) umbes 2 mm pikkust musta seemet.

## Ökoloogia
Saguaaro-karneegiakaktus õitseb aprillist juunini, vahetult enne vihmahooaja algust. Õied avanevad kaks tundi pärast päikeseloojangut ja jäävad avatuks järgmise päeva keskpäevani. Õie tolmeldajad on putukad, nahkhiired ja linnud, näiteks koolibrilased, valgetiib-tuvi ja kaktuse-leeträhn. Kaktuse-leeträhn ehitab mõne meetri kõrgusele kaktuse varre sisse pesa.

Saguaaro-karneegiakaktus elab keskmiselt 85-aastaseks, kuid mõned isendid võivad elada üle 200-aastaseks. Noorena, kui kaktus kasvab aeglaselt, ohustavad seda hiired ja jänesed, kes seda söövad. Kümneaastasena on looduses kaktus vaid 4 cm (kasvatuses 10 cm) kõrge. Kõige kiiremini (10–15 cm aastas) kasvab kaktus 2–8 m kõrgusena, misjärel kasvab taas aeglustub.

## Kultuuris
Saguaaro-karneegiakaktust on kujutatud mitmel pool popkultuuris, eriti vesternides, kus need on ühed Metsiku Lääne sümbolid. Kaktustest joonistas karikatuure Reg Manning, kes sai selle eest ka Pulitzeri preemia.

Saguaaro-karneegiakaktus on 2017. aastal Saksamaal aasta kaktus.

## Galerii

Saguaroflowers.jpg|Saguaaro-karneegiakaktuse õied
Saguaro fruit.jpg|Saguaaro-karneegiakaktuse vili
Flore des serres v15 187a.jpg|Saguaaro-karneegiakaktus. Joonistus Louis van Houtte


## Viited

## Välislingid
Kaktuselised

**Kaktuselised** (*Cactaceae*) on nelgilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Peaaegu kõik kaktused on lihaktaimed.

Sõna "kaktus" tuleneb vanakreekakeelsest sõnast κάκτος (*kaktos*), mis tähendas astlalist taime.

Kaktuse kodumaa on Ameerika, ta on levinud Patagoonia lõunaosast Kanadani, välja arvatud niitjas helmekaktus (*Rhipsalis baccifera*), mis kasvab ka Aafrikas ja Sri Lankal.

Enamik kaktusi kasvab kuivades piirkondades. Paljud kasvavad ülipõuastes tingimustes, sealhulgas Atacama kõrbes, mis on üks maailma kuivemaid piirkondi. Kaktused on kohanenud pikaks ajaks vett säilitama. Paljudel liikidel puuduvad lehed, selle asemel on neil astlad, mis on kõrgelt modifitseeritud lehed.

## Klassifikatsioon
Kaktused on jagatud umbes 100–130 perekonnaks ja 1500–1800 liigiks, mis on paigutatud neljateistkümnesse triibusse ja nelja alamperekonda.
Akrediteerimine (haridus)

**Akrediteerimine** on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppeasutuse protsesside toimimist ja nende vastavust seatud eesmärkidele ja/või kehtestatud standarditele. Tegemist on ühe hariduse kvaliteedi kindlustamise tegevusega, mida eri haridustasemetel ja aegadel on rakendatud erinevalt.  

## Akrediteerimine kõrghariduses
Eesti kõrghariduses eristatakse õppekava akrediteerimist ja institutsionaalset akrediteerimist. Aastatel 1996–2009 toimus kõrghariduse kvaliteedi kindlustamise vanas süsteemis õppekavade akrediteerimine, mille positiivse tulemusega kaasnes riiklik tunnustus, ning institutsionaalne akrediteerimine oli õppeasutustele vabatahtlik. Alates 2010. aastast on toimunud üleminek nn uuele süsteemile, kus hinnatakse tervet õppekavagruppi ja institutsionaalne akrediteerimine on kohustuslik. Alates 2010. aastast rakendatakse Eestis järgmisi välishindamise liike:   
* Institutsionaalne akrediteerimine on välishindamine, mille käigus hinnatakse ülikooli juhtimise, töökorralduse, õppe- ja teadustegevuse ning õppe- ja uurimiskeskkonna vastavust õigusaktidele, ülikooli eesmärkidele ja arengukavale.  
* Õppekavagrupi kvaliteedi hindamine on välishindamine, mille käigus hinnatakse õppekavade ning nende alusel toimuva õppe ja õppealase arendustegevuse vastavust õigusaktidele, riigisisestele ja rahvusvahelistele standarditele ja arengusuundadele eesmärgiga anda soovitusi õppe kvaliteedi parandamiseks.  

Kõrghariduse välishindamist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur.

## Akrediteerimine kutseõppes
Eesti kutseõppeas on akrediteerimine sisehindamisele toetuv kooliväliste sõltumatute hindajate poolt koolis õppekavarühmade lõikes läbiviidav välishindamine, mille tulemusel tehakse otsus õppe läbiviimise õiguse pikendamise kohta. Õppekavarühmade akrediteerimist on rakendatud katsevoorus 2011–2013 ning täies mahus alates 2014. aastast. 

Kutseõppe akrediteerimist teeb Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteedi Agentuur.

## Viited
Halloween (film)

**"Halloween"** on 1978. aasta USA õudusfilm, *[[slasher]]*. Filmi lavastas John Carpenter, kes lõi ka filmi muusika. Filmi stsenaariumi kirjutas Carpenter koos Debra Hilliga. Filmi peaosi mängivad Donald Pleasence ja Jamie Lee Curtis, kellele oli see filmidebüüdiks.

Filmi tegevus leiab aset USA Illinoisi osariigis, väljamõeldud Kesk-Lääne linnas Haddonfieldis. 1963. aasta *[[halloween]]*'i õhtul tapab kuueaastane Michael Myers seletamatutel põhjustel kodus kööginoaga oma vanema õe. 15 aastat hiljem põgeneb ta vaimuhaiglast, et naasta kodulinna ja panna toime veel mitu mõrva. Teda asub jälitama tema psühhiaater Dr. Sam Loomis.

Filmiti 20 päevaga 1978. aasta kevadel peamiselt South Pasadena linnas California osariigis. Kahe maja vahel toimunud filmi kulminatsioon on filmitud aga Hollywoodis.

Kuigi filmi eelarve oli vaid 300 000 dollarit, teenis see USA-s 47 miljonit dollarit piletitulu ja mujal maailmas veel 23 miljonit. Film tõi kokku sisse 70 miljonit dollarit (2016. aasta vääringus umbes 267 miljonit dollarit) piletitulu. "Halloween" on sellega üks kõige edukamaid ''indie''-filme. Kriitikud on seda lugenud esimeseks paljudest hilisematest *slasher*-filmidest, mis olid inspireeritud Alfred Hitchcocki "Psühhost" ("Psycho"; 1960). "Halloweenil" on olnud palju jäljendajaid ning mitmed filmis kasutatud fraasid esinesid veel paljudes teistes 1980. ja 1990. aastate väikse eelarvega õudusfilmides. Erinevalt oma jäljendajatest ei sisalda "Halloween" nii palju graafilist vägivalda ega verd. See oli üks esimesi õudusfilme, mille sündmustikus mõrvar sureb ja ärkab sama filmi käigus uuesti ellu.

2006. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Film Registrysse.

Filmile järgnes seitse järge. Filmi uusversioon valmis 2007. aastal.

## Osatäitjad
* Donald Pleasence – Dr. Sam Loomis
* Jamie Lee Curtis – Laurie Strode
* Nick Castle – Michael Myers (tiitrites "The Shape")
** Tony Moran – Michael Myers (ilma maskita)
** Will Sandin – kuueaastane Michael Myers
* Charles Cyphers – šerif Leigh Brackett
* Nancy Kyes – Annie Brackett
* P. J. Soles – Lynda Van Der Klok
* Kyle Richards – Lindsey Wallace
* Brian Andrews – Tommy Doyle
* John Michael Graham – Bob Simms
* Sandy Johnson – Judith Margaret Myers

## Auhinnad
"Halloween" kandideeris 1979. aastal Saturni auhinnale parima õudusfilmi kategoorias, kuid kaotas Briti õudusfilmile "Ohvripidu" ("The Wicker Man"; 1973).

2001. aastal paigutus "Halloween" Ameerika Filmiinstituudi koostatud edetabelis 100 Years...100 Thrills 68. kohale.

Chicago Film Critics Association valis "Halloweeni" kõige õudsemate filmide seas kolmandale kohale.

2008. aastal valis filmiajakiri Empire "Halloweeni" kõigi aegade 500 parima filmi sekka.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Halloween" andmekogus Filmiveeb
* "Halloweeni" filmisarja koduleht
Margaret Keane

**Margaret D. H. Keane** (sünninimi **Peggy Doris Hawkins**; 15. september 1927 Nashville, Tennessee – 26. juuni 2022 Napa, California) oli ameerika kunstnik. Ta kujutas enamasti suuresilmseid naisi, lapsi ja loomi.

## Karjäär
Keane'i kunstiteosed on pildil oleva tegelase suurte silmade järgi lihtsalt äratuntavad. Ta hakkas maalima suuri silmi, mida tuntakse "Keane'i silmadena", kui ta võttis ette laste maalimise. Kunstniku meelest andis silmade fookusse toomine võimaluse näidata inimese sisemist olemust. Keane pidas Amedeo Modigliani teoseid tema naiste kujutamise stiili mõjutajaks. Ta nimetas ennast inspireerinud kunstnikeks ka Van Goghi, Gustav Klimti ja Picassot. 1960. aastatel sai Keane'ist tolle aja üks kuulsamaid ja ärilises mõttes edukamaid kunstnikke. Tema kunstiteoseid müüdi ja eksponeeriti tema abikaasa Walter Keane'i nime all, kes väitis, et tema on teoste autor. Perioodil, kui tema teosed olid kuulsuse tipul, maalis Margaret Keane kuusteist tundi päevas. 1970. aastal teatas Keane raadiosaates, et teoste tegelik autor on tema, mitte tema endine abikaasa Walter.

## Popkultuuris
* 1973. aasta Woody Alleni komöödias "Sleeper" peavad inimesed tulevikus Keane'i üheks olulisemaks kunstnikuks.
* 1998. aastal alanud animasari "The Powerpuff Girls" kujutab suurte silmadega tegelasi, samuti on ühe tegelase nimi Ms. Keane.
* 1999. aastal ilmunud Matthew Sweeti albumi "In Reverse'i" kaanel on Keane'i teos.
* 2014. aasta film "Big Eyes" on Margaret Keane'i ja ta endise abikaasa elu kohta. Filmi režissöör on Tim Burton.

## Viited
The Show Must Go On

*"The Show Must Go On", Leo Sayeri laul ja singel (1973) albumilt "Silverbird" (1974)
*"The Show Must Go On", Pink Floydi laul rokkooperist "The Wall"
*"The Show Must Go On", Queeni laul albumilt "Innuendo" (1991) 
*"The Show Must Go On", Chicago laul albumilt "Stone of Sisyphus"
Šiprage

**Šiprage** on asula Bosnias ja Hertsegoviinas  Serblaste Vabariigis Kotor Varoši vallas.

Šiprage geograafilised koordinaadid on 44° 28' põhjalaiust ja 17° 34' idapikkust. Asub 507–520 m üle merepinna.

Šiprage paikneb Vrbanja jõe orus. 

## Nimi
Šiprage on nime saanud *Šipraga* bei perenimest 1463. aastal, kui türklased vallutasid Bosnia.

## Viited

## Välislingid
Lembit Vink

**Lembit Vink** (18. november 1924 Külitse, Ropka vald, Tartumaa – 12. jaanuar 2017 Põltsamaa) oli Eesti tervishoiutegelane ja muusikaõpetaja.

Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas 1952. aastal Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Keskkooli velskrina.

## Sõjategevuses
Ta võitles Suvesõjas juulis 1941 major Kure üksuses. 

Läks Soome sõjaväkke 18. jaanuaril 1944, oli väljaõppel Jokelas ja meditsiinikursusel Lahtis ning Taavetti allohvitserikoolis. Oli 200. jalaväerügemendi koosseisus lahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 

Tuli tagasi Eestisse 19. septembril 1944, oli Kehra õppelaagris. Väljaõppel oli Neuhammeris Saksamaal, sai Sileesia rindel haavata, langes mais 1945 Tšehhis vangi. Vabanes filtratsioonilaagrist 8. oktoobril 1945.

## Töökäik
*1945–1951 Rõngu haigla velsker, Rõngu rahvamaja juhataja
*1951–1997 Jõgeva rajooni ja maakonna sanitaar-epidemioloogiajaama ja tervisekaitsetalituse inspektor, epidemioloogi abi ja desinfektsiooni osakonna juhataja

## Muusikategelasena
Puhkpilli õppis ta mängima 1938. aastal Tartus Juhan Simmi käe all. Hiljem mängis mitmes orkestrites, sealhulgas Põltsamaal Voldemar Lemmiku käe all. 1959. aastast oli Põltsamaa Keskkooli puhkpilliorkestri dirigent. Aastatel 1965–1990 oli ta Eesti NSV orkestrijuhtide orkestrivanem.

## Tunnustus
*1944, 18. september Soome 2. klassi Vabadusmedal (*2. luokan Vapaudenmitali*) 
*Eesti NSV teeneline tervishoiutöötaja
*1999 Põltsamaa linna aukodanik
*1999 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium
*2001 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
*2016 Soome Valge Roosi I klassi medal (*Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitali*)

## Viited

## Kirjandus
*"In memoriam. Lembit Vink 18. XI 1924 – 12. I 2017". Nekroloog. Vali Uudised, 18. jaanuar 2017. Lk 7
*Raimo Metsamärt. "Mälestades Lembit Vinki". Vali Uudised, 20. jaanuar 2017. Lk 1
Hinnadiskriminatsioon

**Hinnadiskriminatsioon** (inglise keeles *price discrimination*) on hinnapoliitika, kus samasuguse hüvise eest küsitakse erinevatelt ühiskonna gruppidelt erinevat hinda.

See on mikroökonoomikas kasutusel olev mõiste. Pakkuja küsib kõrgeimat hinda, mida ostja on nõus müüdava kauba eest maksma. Pakkuja võib hinda diskrimineerida ka selleks, et meelitada teatud ühiskonnagruppe oma toodet või teenust tarbima.

## Tüübid
Hinnadiskriminatsiooni on kolme tüüpi. 

### Esimene aste
See on tuntud ka kui ideaalne hinnadiskriminatsioon. Ettevõte küsib iga järgneva tarbitava kaubaühiku eest kõrgemat hinda ehk mida rohkem kaupa inimene tarbib seda rohkem ta maksab. Ettevõte saab endale kogu tarbija hinnavaru. Selline hinnadiskriminatsioon eeldab, et monopolist teab milline on kõrgeim hind, mida tarbijad on nõus kauba eest maksma. Selline diskriminatsioon ei ole laialdaselt kasutusel.

### Teine aste
Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse tarbijatelt erinevat hinda erineva hulga kauba eest. Seega kui ostetakse suurem hulk kaupa, makstakse selle eest vähem. 

### Kolmas aste
Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse toodete eest erinevat hinda erinevatelt tarbijate gruppidelt. Näiteks saab kinokülastajatelt küsida erinevat hinda vastavalt sellele kas nad on täiskasvanud või lapsed. Kolmas aste on kõige tihedamini kasutatav hinnadiskriminatsioon.

## Vajalikud tingimused hinnadiskriminatsiooniks
Selleks, et hinnadiskriminatsioon toimiks, peab olema täidetud teatud tingimused.
* Ettevõttel peab olema monopolistlikku turujõudu.  
* Ettevõte peab teadma erinevate turuosade hinnaelastsust. 
* Turud peavad olema eraldatud. (Näiteks täiskasvanu ei saa endale soetada lapsepiletit) 
* Tarbijal ei ole võimalik odavamalt soetatud kaupa mingil teisel turul kallimalt edasi müüa.  

## Viited
Eesti-Argentina suhted

**Eesti-Argentina suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Argentina vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted said alguse 12. jaanuaril 1921, kui Argentina tunnustas Eesti Vabariiki.

Argentina taastunnustas Eesti Vabariiki 25. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. septembril 1991.

Argentina suursaadikud Eestis: Roberto Pierini. Tänapäeval on Eestisse volitatud Argentina saatkonna Helsingis asjur.

Eestil on olnud Argentinas oma aukonsul (Eesti aukonsul Argentinas): Peet Pullisaar (1994–2007). Argentinas San Isidros asuv Eesti aukonsulaat avati 2013 ja aukonsul on praegu Carlos Andrés Mattsson.

## Vaata ka
*Argentina eestlased

## Viited
Alice (Modigliani)

„**Alice**“ on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.

Umbes aastal 1918 valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Kopenhaageni Riikliku Kunstimuuseumi 213. saalis.

## Viited

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toimetaja), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
Albero e casa

„**Puu ja maja**“ (itaalia keeles „*Albero e casa*“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.

1919. aastal valminud teos asub Pariisis erakogus.

Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik kujutas maastikku.

## Viited

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toimetaja), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
* Victoria Charles, *Amedeo Modigliani*, ISBN 978-1-78042-081-3
Tänassilma raamatukogu

**Tänassilma raamatukogu** asub Tänassilma külas Viljandi vallas Kalmetu Kooli hoones. Alates 1. septembrist 2020 on see Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu.

## Ajalugu

1924. aastal korraldas Vana-Tänassilma Haridusselts suvepeo, mille puhastulu läks Tänassilma raamatukogu loomiseks (raamatute muretsemiseks). Algul asus raamatukogu Vana-Tänassilma vallamajas. Raamatukogu arvati ka rahvaraamatukogude võrku. 1931. aastal tõi tollane emakeele õpetaja ja Haridusseltsi esimees Vladimir Alumäe raamatud Kalmetu 6.-klassilisse koolimajja. Viljandi Maavalitsus määras ta raamatukogu juhatajaks, kellena Alumäe töötas 1945. aasta alguseni. Raamatukogu täienes peamiselt Kultuurkapitali annetatud raamatute arvel.

1945. aasta veebruarist kuni 1949. aasta jaanuarini oli juhatajaks Alumäe tütar Olga Alumäe-Vladimir. 1949–1950 oli juhatajaks Agnes Ojari ning 1950–1961 oli juhatajaks Elmar Iidna. Alates 1. septembrist 1961 kuni 14. septembrini 1976 hoidis raamatukogu õigel kursil Malle Ristov. Raamatukogu koliti kiriku vastas üle maantee asuvasse miilitsamajja. 15. septembril 1976 võttis tööjärje üle Aita Härm. Sel ajal allus raamatukogu Viljandi Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Kultuuriosakonnale. Raamatukogus oli tollal 6000 raamatut ja ajakirja. Need paiknesid kahes toas. 1977. aastal nimetati külaraamatukogud ümber Viljandi Keskraamatukogu harukogudeks ja juhatajaist vormiti vanemraamatukoguhoidjad.

1995. aastal kolis raamatukogu oma raamatud Kalmetu kooli endistesse internaadi ruumidesse. Sellele järgnes ühtlasi kooli ja külaraamatukogu ühendamine. 2009/2010. õppeaastal oli raamatukogu lastekirjanduse tuba ühtlasi 6. klassi klassiruumiks, sest Kalmetu Põhikooli maja oli remondis ja osaliselt vana koolihoone lammutati. 10. detsembril 2010 leidis raamatukogu uue kodu Kalmetu Põhikooli hoone vasakus tiivas.
Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides

**Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides** (lühend **ERKÜ**; inglise keeles *Estonian American National Council, Inc.*, lühend *EANC*) on Ameerika Ühendriikides 501(c)(3) mittetulunduslik organisatsioon.  ERKÜ missioon on toetada Ameerika Ühendriikides elavaid eestlasi, nende organisatsioone ja eesti kultuuri, samuti suurendada Eesti Vabariigi nähtavust ja toetada eesti julgeoleku ja majandushuve Ameerika Ühendriikides. ERKÜ on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige.

ERKÜ asutati 19. juuli 1952. aastal New Yorgis teise maailmasõja eesti põgenike initsiatiivil.  Eesti nõukogudeliidu okupatsiooni ajal ERKÜ eesmärk oli koordineerida kommunistidevastast võitlust ja Eesti vabastamist.

ERKÜ teeb teiste seas koostööd organisatsioonidega JBANC ja CEEC.

ERKÜga seotud projekte:
*film Laulev Revolutsioon
*film Üheshingamine
*ajaleht Vaba Eesti Sõna
*Eesti Arhiiv USAs
*Eesti laste suvelaager Long Islandil
*ESTOd
*KLENKi päevad (Kesk-Lääne Eesti Noorte Koondis)

## Viited

## Välislingid
*ERKÜ koduleht
Estonian World Review

**Estonian World Review** on mitmekeelne portaal, mis sisaldab väliseestlaste artikleid, arvamusi ja uudiseid nii Eesti kui ka Välis-Eesti kohta. Portaalis on eraldi rubriigid näiteks "Eestlased Kanadas", "Eestlased Austraalias". Portaali peatoimetaja oli Vaado Sarapuu.

## Viited

## Välislingid
*Estonian World Review portaal
* Üleilmne eestlus koondus internetti, Eesti Päevaleht, 24. aprill 2012
Il violoncellista

„**Tšellist**“ (itaalia keeles „*Il violoncellista*“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.

1909. aastal valminud teos asub erakogus.

Autor on kujutanud maalil tšellomängijat. Tegemist on ühega vähestest teostest, millel kunstnik on kujutanud tegevust.

## Kirjandus
* Leone Piccioni (toimetaja), *Modigliani*, Rizzoli, 2004.
100 Hits: Sunday Morning Songs

**"100 Hits: Sunday Morning Songs"** on 2017. aasta veebruaris plaadifirma Demon Music poolt välja antud kogumikalbum (*box set*).

## Laulude loend
### CD 1

### CD 2

### CD 3

### CD 4

### CD 5

## Viited


## Välislingid
*Album Demon Musicu kataloogis
Käskjalg

----

**Käskjalg** ehk **virgats** ehk **kuller** on isik, kes kellegi käske, korraldusi, kirju või muud sellist kellelegi teisele edasi toimetab. Eristatakse **kiirkäskjalga**, kelle ülesanne on edasi toimetada tähtsaid ning salajasi teateid ja asju.

## Vaata ka
*kirjakandja
*jalgrattakuller
*kullervedu