Äraütlemine

**Äraütlemine** (keeldumine) on eitava vastuse andmine teise inimese soovile, palvele või ettepanekule. *Ei* ütlemine tähendab oskust tunnetada ja seada isiklikke piire. Seda peetakse oluliseks võtmeoskuseks selges eneseväljendamises ja kehtestavas käitumises.

## Äraütlemise viisid

Ära saab öelda agressiivselt, alistuvalt või kehtestavalt:

Just kehtestavale käitumisele omane äraütlemine (selge eneseväljendus) on see, mille puhul nii sõnumi andja kui ka vastuvõtja jäävad enim rahule.

## Äraütlemise keerukus

Äraütlemist peetakse üheks keerulisemaks suhtlemistehnikaks, kuna see on tihti seotud ebameeldivate emotsioonidega, nagu süütunne, hirm teisele haiget teha, solvata või kaotada oma head mainet. 

Inimesed, kellel on raske ära öelda, põhjendavad seda tavaliselt järgmiselt:
* Ma ei teagi, mida tuleks teha või mida mitte teha.
* Tunnen hirmu, et kui millestki ära ütlen, mõtlevad teised minust halvasti (selle taga on teadvustatud või teadvustamata püüd meeldida teistele inimestele).
* Mul puudub selgus või olen segadus selle osas, kui palju kohustusi või ülesandeid ma suudan või jõuan edukalt täita.
* Tunnen, et olen teiste inimestega võrreldes madalam, vähem väärtuslik, teistel on rohkem võimu minu üle.
* Tunnen, et olen teistele võlgu.

Tegelikult on igal inimesel õigus igas olukorras kas nõustuda (anda jah-sõnum) või ära öelda (anda ei-sõnum). Samas reageerivad inimesed oma elu eri perioodidel rohkem kas *jah*- või *ei*-vastustega. 

Enim emotsioone tekitab äraütlemise vajadus siis, kui mingiks kindlaks ajavahemikuks on kaks valikut, näiteks naabri abistamine ja oma planeeritud tööde ärategemine, kuivõrd valiku tegemine on seotud inimese väärtustega.

## Äraütlemise vormid

Järgnevad äraütlemise vormid kuuluvad selge eneseväljendamise alla, olles samal ajal kehtestava käitumise komponendiks:
* Loomulik ei – vastus on ühesõnaline. Selline äraütlemine sobib hästi lihtsatesse olukordadesse, nt *Kas soovid kohvi sisse suhkrut? Kas sul on teist pastakat? – Ei.*
* Põhjendusega ei – *ei, sest* … (põhjus). Tegemist on klassikalise kehtestava äraütlemisega. Oluline on põhjendus, mis on soovitatavalt lühike, selge, usutav. Väljendit *ma ei saa* tõlgendatakse tihti kui mitteviitsimist, vältimist, mittehoolimist.
* Ümbersõnastamisega ei – sõnastatakse soov ümber ja lisatakse *ei*-osa. Seda saab täiendada ka põhjuse lisamisega. Eesti keeles on probleemseks muutunud ümbersõnastamist ja *ei* ütlemist ühendav sidesõna. Paljudes keeltes kasutatakse selleks sõna *ja*. Kuna eesti keeles on *ja* ja *jah* tüvi sama, siis võib see tekitada segadust. Kindlasti ei sobi ühendamiseks sõna *aga*, kuna see tühistab lause esimeses pooles öeldu. Ühendava sõnana on välja pakutud *kuid*, kuigi sellegi mõju on osaliselt *aga*-ga sarnane (siiski nõrgem) . Mõned spetsialistid soovitavad kasutada lihtsalt pausi. Seega tasub vältida sõna *aga* ja leida selle asemele sobivam, lähtuvalt oma stiilist.
* Piiridega ehk uuesti pöördumist võimaldav ei – *ei*-le lisatakse aja- või kohapiirid, mis ajast mis ajani või kus *ei* kehtib. Levinud on ka asja piiride kasutamine.
* Katkine plaat – kasutatakse põhjendusega *ei* varianti, kuid korratakse sama põhjendusega *ei*-d nii kaua, kuni teine osapool selle olulisusest aru saab. Sellise tehnika vajadus tuleneb küsija poolsest n-ö kauplemisest: ta jätkab manipuleerimist nii kaua, kuni lõpuks saab, mida tahab. Kui esitada iga järgneva n-ö nuruva lause peale uus põhjendus, soodustab see jätkuvat kauplemist. Ühest põhjusest kinni hoidmine lõpetab küsija manipuleerimise suhteliselt kiiresti.
* Pidulik ei – *ei* ütlemine mingile tegevusele või olukorrale, mille puhul *ei* öeldakse (tavaliselt grupina) jõulises, dramaatilises vormis (sh loosungid). See tehnika leiab Eesti ühiskonnas suhteliselt harva kasutamist, kuigi on näiteid sellise äraütlemise kasutamisest ka kodus. Äraütlemistehnikate näiteid:

Kui olete juba otsustanud ära öelda, siis ei ole mõtet lasta end sellest kõrvale juhtida väljapressivate (manipulatiivsete) kommentaaridega nagu: “*Ja seda pärast kõike, mis ma sinu heaks olen teinud.*” Sellistel märkustel pole tegemist teemaga, mis on parasjagu arutusel.

Kuid äraütlemisprotsessis võib juhtuda, et *ei* muutub *jah*-iks. Meil kõigil on olemas teemasid, mille puhul oleme kindlalt *ei*-seisukohal. Samas on teemasid, mille puhul teatud tingimustel on vastuseks *ei*, teatud tingimustel *jah*. Kui teine osapool esitab argumendi, mis kuulub minu *jah*-poolele, on täiesti asjakohane liikudagi *ei*-vastusest *jah*-vastuse poolele.

## Äraütlemiseks valmistumine

Mõned soovitused inimestele, kellel on keeruline ära öelda: 
* Mõelge ette ehk ennustage olukordi, mille käigus teile tõenäoliselt esitatakse äraütlemist vajav palve. Olge selleks valmis.
* Kasulik on harjutada erinevaid äraütlevaid vastuseid. Öelge neid endale nii mõttes kui täiel häälel. Viimasel juhul võite kasutada mõnda objekti või inimest, kelle peal harjutada.
* Äraütlemine ei nõua vabandamist. Pigem nimetage selgelt põhjus ja vajadusel selgitage seda, püsides teemas.
* Äraütlemise puhul olge kindel, et see *ei* on teile ka sisemiselt ikkagi *ei*. Kui kahtlete või olete oma *ei* suhtes ebakindel, siis saab teine osapool sellest aru ja hakkab survestama.
* Äraütlemine ei ole põhjus end süüdi tunda. Ainult iga inimene ise teab ja otsustab, mis on tema jaoks *jah* ja mis *ei*.

## Äraütlemise mõjutamine

Äraütlemist muudab mõjusamaks:
* Lühike, selge vastus
* Keeldumise tegeliku põhjuse teada andmine
* Tunnustuse avaldamine palve esitajale
* Iseenda samastamine oma otsusega (mina-keel)
* Teise palvest arusaamise näitamine
* Omapoolse ettepaneku tegemine
* Selgituse või lisainfo küsimine
* Mittesõnalise käitumise kooskõla sõnalise käitumisega
* Vajadusel aja võtmine palve üle otsustamiseks
* “Ei” piiritletus

Äraütlemise mõjukust vähendab
* Pikk, laialivalguv seletamine ja õigustamine
* Ülevoolav vabandamine
*Väljamõeldud vabanduse kasutamine
* Fraasi "ma ei saa" või "ma pean" kasutamine
* Peitumine reeglite, eelnevate samalaadsete juhtumite või kolmandate osapoolte varju
* Oma huvide salgamine
* Keerutamine, venitamine, edasilükkamine
* Teise probleemide alavääristamine

## Vaata ka
* Selge eneseväljendamine
* Ümbersõnastamine
* Käiguvahetus suhtlemisel
* Kehtestav käitumine

## Viited