Rootsi merevägi

**Rootsi merevägi** (rootsi keeles: *Svenska marinen*), ka **Rootsi kuninglik merevägi**, on Rootsi kaitseväe väeliik, mis täidab mereväe ülesandeid.

## Ajalugu

Rootsi merevägi asutati ametlikult 7. juunil 1522.

Mereväe laevastiku ehitamiseks, kasutuselevõtuks ja hooldamiseks tekkisid järk-järgult mereväebaasid, mida algselt nimetati laevatehasteks. Esimene ja suurim ning kuni 1680. aastani laevastiku peamine baas oli Stockholmi laevatehas (1538), millele järgnesid teisejärgulised Älvsborg (1540), Kalmar (1540), Turu ja Viiburi (1540), Helsingi (1555), Nyköping (1559), Varberg (1566), Kexholm (1582), Göteborg (1624) ja Riia (1625), Elbing (1629) ja Stralsund (1635).

Riigikantsler, krahv Axel Oxenstierna (1583–1654) rajas Rootsis kaasaegse riigiametite struktuuri, kus valitsemine põhines viiel kolleegiumil. Mereväge juhtis admiraliteedi juht riigiadmiral (vt. Rootsi riigiadmiralid). 

17. sajandil, Rootsi suurvõimu ajastul olid põhibaas Stockholmis, mereväebaasid - Göteborgis, Kalmaris, Viiburis, Stralsundis ja Landskronas (1658–1660). Kalmarist sai tegelikult laevastiku põhijaam üleminekuperioodil aastatel 1676–1685, enne kui pärast tagasilööke Taani-vastases Skåne sõjass aastatel 1675–1679 valiti laevastiku uueks põhibaasiks Karlskrona Blekinge saarestikus.  18. sajandil lisandusid Rootsi mereväe teisejärgulised baasid: armee laevastiku Soome eskadrill (1756–1808), mida alates 1793. aastast nimetati Suomenlinna eskadrilliks, Turu eskadrill (1793–1808), eskadrill Stralsundis (1760–64; 1791–1807), Malmö eskadrill (1805–1812) ja Landskrona eskadrill (1807–1818), mida aastatel 1812–1818 nimetati Göteborgi eskadrilli Landskrona divisjoniks. 20. sajandi jooksul lisandusid Gustavsviki mereväebaas (1914), Hårsfjärdeni mereväebaas (1940) ja Gullmareni laevastiku baas (1956).

Rootsi merevägi on osalenud meresõjalise jõuna umbes 20 sõjas. Neist pikimad on olnud Poola-Rootsi sõda 1600–1629 ja Põhjasõda 1700-1721. Viimane sõjana käsitletav konflikt, kus merevägi osales, oli 1814. aastal toimunud Rootsi-Norra sõjakäik. Rootsi mereväel oli intsidente ka külma sõja ajal.

## Koosseis
### Personal

2016. aasta seisuga oli Rootsi mereväes 2100 teenistujat.
### Üksused
1. allveelaevade brigaad (flotill)

3. meresõjalaevade brigaad
* 31. korvetidivisjon
* 33. miinitõrjedivisjon
* 34. toetusdivisjon

4. meresõjalaevade brigaad
* 41. korvetidivisjon
* 42. miinitõrjedivisjon
* 43. toetusdivisjon

1. amfiibrügement
* 2. amfiibpataljon (Victoria)
* 28. kodukaitse pataljon (Roslag)
* 29. kodukaitse pataljon (Södertörn)
* 17. amfiib-patrullkaatrite kompanii 
* 132. mereväe julgestuskompanii

Meresõjakool 

Karlskrona mereväebaas

Muskö mereväebaas

Göteborgi mereväebaas

## Laevad

* **Lahinguotstarbelised laevad** (9 + 147)
**Visby-klassi korvett – 5
** Göteborg-klassi korvett – 2 (+ 2 reservis)
** Stockholm-klassi korvett-raketikaater – 2

**CB90 klassi lahingukaater – 147

* **Allveelaevad** (5)
**Gotland-klassi allveelaev – 3
** Södermanland-klassi allveelaev – 2

* **Lahingutoetuslaevad** (10)
** Koster-klassi miiniotsija – 5
** Styrsö-klassi miiniotsija – 4
** Luurelaev HMS Orion

* **Patrull-laevad** (15)
** Mitmeotstarbeline patrull-laev HMS Carlskrona
** Tapper-klassi patrullkaater – 11
** Griffon 2000TD – klassi patrull-laev (õhkpadjal) – 3

* **Abilaevad** (31)
** Allveelaevade päästelaev HMS Belos
** Tuukri- ja päästelaev HMS Furusund 
** Toetuslaev HMS Trossö (laev) 
** Damen ASD3010 puksiir – 2
** 600-klassi transpordilaev – 16
** Transpordilaev HMS Loke 
** Transpordilaev HMS Nåttarö 
** Altair-klassi õppelaev – 5
** Torpeedoretriiver HMS Pelikanen 
** Õppepurjelaev HMS Gladan
** Õppepurjelaev HMS Falken

## Tunnused
Laeva lühend on kas **HMS** – *Hans/Hennes Majestäts Skepp* või **HSwMS** – *His Swedish Majesty’s Ship*.

## Vaata ka
*Soome merevägi
*Balti laevastik
*Poola merevägi
*Saksa merevägi
*Eesti merevägi

## Välislingid

*Koduleht inglise keeles