Seisundimäärus

**Seisundimäärus** on määrus, mis väljendab lauses aluse või sihitise referendi füüsilist, psüühilist, sotsiaalset vm seisundit. Selle lauseliikme kohta saab esitada mitmesuguseid küsimusi, näiteks *kuidas?, mis seisundis(se)?, mis asendis(se)?* vms. 

Seisundimäärus sõltub lauses tegusõnast – seisundimäärus on tegusõna seotud või vaba laiend.

## Eesti keel
Seisundimääruseks võib lauses olla määrsõna, käändsõnavorm või kaassõnafraas.

* Paljud kohakäändelised käändsõnafraasid on suuremal või vähemal määral n-ö tähenduselt kokku sulanud ja seega lähedased seisundimäärsõnadele. Sise- ja väliskohakäänetel puudub seisundimääruse raames sisuline vastandus, nende kasutust reguleerib pigem kindlate sõnade või sõnarühmade kohta kehtiv keeletava.

*Ta on *'abielus/mehel**.''

* Kohakäändelistel seisundi- ja [[kohamäärus]]tel puudub terav tähenduspiir.
 
''Noormees leidis end **ohtlikust situatsioonist**.''

== Seisundimääruse liigid ==
* [[latiivne seisundimäärus]] väljendab seisundit, millesse minnakse.
* [[lokatiivne seisundimäärus]] väljendab seisundit, milles parajasti ollakse.
* [[separatiivne seisundimäärus]] väljendab lähteseisundit, seisundit, millest väljutakse.

===Latiivne seisundimäärus===
Väljendab tulemseisundit ja on sellise tegusõna [[seotud laiend]], mis väljendab siirdumist või delegeerimist. 

''Tugev tuul ajas naistel soengud **sassi**.''

Latiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 

* määrsõna ''elevile, kimpu, kissi, kohevile, nurja, praokile'' jt.

''Naine seadis lilli ilusasse **kimpu**. Ema pani lapse **pikali** voodisse.''

* [[nimisõna]] või [[omadussõna]] [[Sisseütlev kääne|sisseütlevas]], [[Alaleütlev kääne|alaleütlevas]] või [[Saav kääne|saavas käändes]] ning koos [[Kaassõna|kaassõnadega]] ''kätte, sisse, alla, küüsi'' jt.

''Ema läks lastega **poodi**. Kutsikas igatses pääseda **sooja**. Poisike määris **saiale** ohtralt moosi. Päike teeb inimesed **rõõmsaks**. Daam langes **varaste küüsi**.''

===Lokatiivne seisundimäärus===
Esineb [[tegusõna]]
* [[seotud laiend]]ina, alludes suhtereeglile.

''Vanamees tõusis **istukile**, et paremini telekat näha.''
* [[vaba laiend]]ina, mille korral pole suhtereegli järgimine nõutav.

***Hellushoos*** ''tegi neiu koerale pai.''

Lokatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla

* määrsõna ''elevil, irevil, kimpus; istukil, koos, lahus'' vmt.

''Olin **kükakil** järve kohal ja vaatasin oma peegelpilti. Suvel hoiame aknaid terve päev **lahti**.''

Mitmeid tulemseisundit näitavatele [[määrus]]tele vastavaid lokatiivseid muuteid ei kasutata seisundimäärustena. Näiteks: *''Ta **on häbis***, *''Loodus '''on õitsel*** jne. Vastavas seisundis olemise näitamiseks saab kasutada vaid liitaegu.  
*Ta on *'häbisse sattunud**. Loodus on **õitsele löönud*** jne.

===Separatiivne seisundimäärus===

Seda esineb suhteliselt harva. 

Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla

* [[määrsõna]] ''haagist, lukust, riidest'' vmt.

''Keerasin ukse '''lukust''' lahti ja astusin tuppa.''

Eesti keelele on omane väljendada seisundist väljumist hoopis vastupidisesse seisundisse siirdumisena: ''vajus küüru – oli küürus – ajas sirgu; jäi purju – oli purjus – sai kaineks; mõisteti süüdi – oli süüdi – mõisteti õigeks'' jne, seega leksikaalselt, latiivse antonüümi abil.

* nimisõna või omadussõna [[Seestütlev kääne|seestütlevas käändes]] või koos kaassõnadega.
 
''Mees pääses imekombel '''koerte käest'''. '''Kohvikust''' jooksis välja väike lõbus tüdruk.''

Väliskohakäändelistel seisundimäärustel separatiivset muudet ei esine.

== Saavas ja olevas käändes seisundimääruse ühildumine aluse ja sihitisega ==
=== Nimisõnaline ===
Saavas ja [[olev kääne|olevas käändes]] seisundimäärus on tihedas seoses aluse või sihitisega, [[Ühildumine|ühildudes]] nendega [[Arv (keeleteadus)|arvus]]. 

***Poiss*** ''oli sirgunud '''meheks'''.'' Vrd ***Nad*** ''asusid tööle '''valvuritena'''.''  

* Seisundimäärus on [[Mitmus|mitmuses]] tavaliselt siis, kui alusel või sihitisel on rohkem kui üks [[referent]].

***Vetelpäästjatena*** ''said nad hästi hakkama.'' 

* Seisundimäärus on [[Ainsus|ainsuses]] tavaliselt siis, kui neid referente on ainult üks.

''Sa sobid hästi '''vetelpäästjaks'''. Ta on '''direktorina''' karm.''

* Kui nimisõnaline seisundimäärus märgib pigem omadust või seisundit kui omaduse kandjat või seisundis olijat, siis eelistatakse ainsust ka mitmusliku aluse või sihitise korral.

''Rohkem kui sada last jäi '''haigeks'''.'' 

* Ainsusesse võib seisundimäärusena jääda ka kogunimi, kui see hõlmab kõiki aluse või sihitisega tähistatud asju või olendeid.

''Lapsed läksid '''grupina''' bussi poole.''

=== Omadussõnaline ===
* Seisundimäärus saavas käändes on ainsuses ka siis, kui [[Alus (keeleteadus)|alus]] või [[sihitis]] märgib mitut referenti.

''Koerte haukumine muutus '''talumatuks'''.'' 

* [[Olev kääne|Olevas käändes]] omadussõnalise seisundimääruse puhul kasutatakse niisugusel juhul ka mitmust, kuid eelistatav on siingi ainsus.

''Sidrunid ja laimid tundusid meile ühtviisi '''hapuna ~ hapudena'''. Õpilased ja õpetajad saabusid matkalt '''väsinuna ~ väsinuina.***
'''

## Viited

## Välislingid
*Translatiivne ja essiivne predikatiivadverbiaal eesti kirjakeeles