open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hariduse sõnaraamat

"**Hariduse sõnaraamat**" on eestikeelne üldentsüklopeedia (leksikon), mis ilmus 1908–1909 Tartus ja jäi pooleli. See on ühtlasi teine eestikeelne üldentsüklopeedia. Entsüklopeedia ilmus vihkudena ja kokku ilmus 7 vihku A-tähest kuni D-täheni (kuni märksõnani **Definition**) 224 leheküljel.

Entsüklopeedia toimetaja oli Jakob Martin Muide. Selle andis välja P. Schmidti raamatukauplus (aadressiga Kaubahoov nr 3).

Vihikute kaanel on loetletud kaastöölised: *dr. med.* Joh. Ottas, *cand. jur.* O. Rütli, *cand. theol*. A. Klasep, *cand. rer. com.* H. Margens, *cand. phil.* Aawik, leitenant Willmann, kooliõpetaja K. Masing, ajakirjanik J. Ilwes, kirjanik A. Kitzberg, *stud. med.* A. Koger, *stud. phys.* (hiljem *stud. rer. natur.*) M. Pill, *stud. pharm.* (hiljem rohuteadlane) A. Kuusk, *stud. agr.* (hiljem *stud. phys.*) A. Lukksep, *stud. agr.* J. Hünerson, muusika kunstnik M. Saar, loomaarst Joh. Kool.

Viimaseks jäänud 7. vihu tagakaanel lubati, et teos ilmub 25 vihus, iga vihu maht 2 trükipoognat ja hind 25 kopikat. Pärast entsüklopeedia ilmumise katkemist lubas avaldamist jätkata Grenzsteini kirjastus Tartus, kuid see plaan ei teostunud.

## Viited

## Välislingid

*
* "Hariduse sõnaraamat" Rahvusraamatukogu arhiivis Digar:
** 1. vihik, 1908
** 2. vihik, 1908
** 3. vihik, 1908
** 4. vihik, 1908
** 5. vihik, 1908
** 6. vihik, 1909
** 7. vihik, 1909
Eesti trükise punane raamat

**Eesti trükise punane raamat** on eesti kultuurimälu jaoks oluliste rahvustrükiste loetelu. Loetelu koostati projektina, mida juhtis ELNET Konsortsium. Projektis osalesid Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu.

Loetelu on jagatud kahte suurde rühma: raamatud aastatest 1535–1850 ja raamatud aastatest 1851–1917. Esimese rühma loetelu koostati 2001–2004 ja sinna valiti 413 raamatut. Teise rühma valiti 1526 raamatut. Hiljem on loetelusid täiendatud.

## Vaata ka
*Eesti punane raamat

## Välislingid
*Eesti trükise punasest raamatust ELNET Konsortsiumi kodulehel
*Eesti trükise punane raamat I, 1535–1850 (loetelu ESTERis: http://www.ester.ee/search~S1*est/X?searchtype=X&searcharg=t%3A(Eesti%20tr%C3%BCkise%20punane%20raamat%20I%2C%201535-1850))
*Eesti trükise punane raamat II, 1851–1917. Kultuuriloolised valikud (loetelu ESTERis: http://www.ester.ee/search~S1*est/X?searchtype=X&searcharg=t%3A(Eesti%20tr%C3%BCkise%20punane%20raamat%20II%2C%201851-1917.%20Kultuuriloolised%20valikud))
*Eesti trükise punane raamat II, 1851–1917. Rariteedid (loetelu ESTERis: http://www.ester.ee/search~S1*est/X?searchtype=X&searcharg=t%3A(Eesti%20tr%C3%BCkise%20punane%20raamat%20II%2C%201851-1917.%20Rariteedid))
Alliance Française

**Alliance Française** on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on edendada ja toetada prantsuse keele ja kultuuriga seotut nii kodu- kui ka välismaal. Organisatsiooni peakontor asub Pariisis.

Organisatsioon asutati 21. juulil 1883. 

Organisatsioonil on 1071 keskust 133 riigis. Eestis tegutseb Eesti Alliance Française.

## Välislingid
*Koduleht
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019

**UEFA Meistrite Liiga 2018–19** hooaeg oli Euroopa parimate jalgpalliklubide vaheliste võistluste 27. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 64. hooaeg).

UEFA Meistrite Liiga 2018–19 finaal toimus Madridis Wanda Metropolitanol. Finaal toimus Inglismaa klubide Liverpooli ja Tottenham Hotspuri vahel. Finaalist väljus võitjana Liverpool, kes alistas Tottenham Hotspuri 2:0 ja võitis kuuendat korda Euroopa tähtsaima klubitiitli. See oli esimene Meistrite Liiga finaal pärast 2008. aastat, kus osalesid ainult Inglismaa klubid.

Eelmise hooaja võitja Madridi Real langes välja kuueteistkümnendikfinaalis, kui kaotati Amsterdami Ajaxile.

## Klubid
Meistrite Liiga alagrupiturniirile pääses 32 meeskonda. Otsepääsme tagas neist 26 meeskonda: neli klubi Hispaaniast (eelmise hooaja Meistrite Liiga võitja Madridi Real, eelmise hooaja Euroopa liiga võitja Madridi Atlético, Hispaania meisterklubi Barcelona ja Hispaania neljas klubi Valencia), Saksamaa kõrgliiga neli parimat klubi (Müncheni Bayern, Schalke 04, 1899 Hoffenheim ja Dortmundi Borussia), Itaalia kõrgliiga neli parimat klubi (Juventus, Napoli, Roma ja Internazionale), Prantsusmaa kõrgliiga kolm parimat klubi (Paris Saint-Germain, Monaco ja Lyoni Olympique), Venemaa kõrgliiga kaks parimat meeskonda (Moskva Lokomotiv ja Moskva CSKA), Portugali meister Porto, Ukraina meister Donetski Šahtar, Belgia meister Club Brugge, Türgi meister İstanbuli Galatasaray ning Tšehhi meister Viktoria Plzeň.

Kvalifikatsiooniringist pääses alagrupiturniirile kuus meeskonda: Serbia meisterklubi Red Star Belgrade, Hollandi meisterklubi Eindhoven, Šveitsi meisterklubi Young Boys, Kreeka meisterklubi AEK Ateena, Portugali teine klubi Lissaboni Benfica ja Hollandi teine klubi Amsterdami Ajax.

Eesti klubidest osales esimeses kvalifikatsiooniringis Tallinna FC Flora, kes kaotas kahe mängu kokkuvõttes Iisraeli meisterklubile Hapoel Be'er Sheva tulemusega 2:7 ning jätkas Euroopa Liigas.

## Alagrupiturniir
### A-alagrupp

----

----

----

----

----

### B-alagrupp

----

----

----

----

----

### C-alagrupp

----

----

----

----

----

### D-alagrupp

----

----

----

----

----

### E-alagrupp

----

----

----

----

----

### F-alagrupp

----

----

----

----

----

### G-alagrupp

----

----

----

----

----

### H-alagrupp

----

----

----

----

----

## Statistika
### Suurimad väravakütid

### Hooaja sümboolne koosseis

## Välislingid
* Ametlik koduleht
EUR-Lex

**EUR-Lex** (ka **Eur-Lex**) on paljukeelne Euroopa Liidu õigusakte ja teisi avalikke dokumente sisaldav veebileht ja andmebaas. Andmebaasi kasutamine on tasuta. Veebilehel avaldatakse ka Euroopa Liidu ametlikku väljaannet Euroopa Liidu Teataja (*The Official Journal*).

## Välislingid
* Koduleht
Ajumehed

**Ajumehed** olid pulmategelased Lääne-Eestis, pulmarongi saatjad-sõidutajad. Nende ülesandeks oli pulmarongi juhtida ning esitada vajadusel pulmapass, kui pulmarong kohtas teel külameeste paigaldatud pulmarongitõkked. See komme oli levinud näiteks Vigalas, Lihulas, Hanilas jne. Mujal Eestis täitsid nende kohust peiupoisid ja pruudivennad.

## Viited
Martin Hendre

**Martin Hendre** (kuni 1937 **Martin Hendrikson**; 13. detsember 1897 Villevere, Kabala vald, Viljandimaa – 18. detsember 1960 Tallinn) oli eesti arst.

Ta õppis 1919–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Revelia asutajaliige.

Võttis osa Vabadussõjast. 1927–1929 Risti ja Palivere lastekodu arst, 1929–1935 Pärnu-Jaagupi, 1935–1944 Suure-Jaani jaoskonnaarst, 1944–1960 Suure-Jaani ambulatooriumi ja haigla peaarst.
Suletud uste taga

**"Suletud uste taga"** on TV3 probleemilahendussaade, mis läks esmakordselt eetrisse 17. aprillil 2012. Igas saates on väljamõeldud tegelased, kellel on mingi probleem. Olukorrast saab 60-minutine film. Vahepeal räägivad osalised kaamera ees, mida olukorrast arvavad. 

Kuni 2015. aastani olid uued saated eetris kevaditi ja sügiseti, kuid alates 2016. aastast, 9. hooajast ainult sügiseti. Igal hooajal, v.a esimesel, on 12 saadet. Saate jutustaja on Lauri Kool ning saade on eetris teisipäeviti kell 20.30, v.a suvel. Haldusreformi debati tõttu jäi 10. hooajal vahele 10. oktoobril 2017 eetris pidanud olema saade, mistõttu venis 10. hooaeg 28. novembrini, kuigi oleks ametlikult pidanud lõppema 21. novembril.

## Hooajad

### 1. hooaeg, kevad 2012

### 2. hooaeg, sügis 2012

### 7.hooaeg
Kodu tänav (täpsustus)

**Kodu tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Kodu tänav (Juuru)|Kodu tänav]]** Juuru alevikus
***[[Kodu tänav (Kadrina)|Kodu tänav]]** Kadrina alevikus
***[[Kodu tänav (Kohtla-Järve)|Kodu tänav]]** Kohtla-Järve linnas
***[[Kodu tänav (Kose)|Kodu tänav]]** Kose alevikus
***[[Kodu tänav (Pärnu)|Kodu tänav]]** Pärnu linnas
***[[Kodu tänav (Rakvere)|Kodu tänav]]** Rakvere linnas
***[[Kodu tänav (Rapla)|Kodu tänav]]** Rapla linnas
***[[Kodu tänav (Saku)|Kodu tänav]]** Saku alevikus
***[[Kodu tänav (Tabasalu)|Kodu tänav]]** Tabasalu alevikus
***[[Kodu tänav]]** Tallinna linnas
***[[Kodu tänav (Viljandi)|Kodu tänav]]** Viljandi linnas
FFA Cup

**Football Federation Australia Cup** (**FFA Cup**) on Austraalia klubijalgpalli karikavõistlused. Karikavõistlusi korraldab Austraalia jalgpalliliit (*Football Federation Australia*). Karikavõistlustel osaleb üle 700 klubi. Esimestes ringides osalevad vaid kõige madalamate liigade klubid. Karikavõistlustel osalevad Austraalia kõrgliiga A-League'i klubid alustavad 32 parima seas.

Esimesed karikavõistlused toimusid 2014. aastal. Austraalia karika on võitnud viis klubi, mis kõik mängivad Austraalia kõrgliigas. Adelaide United oli esimene klubi, mis võitis karika kahel korral, kolme karikaga on see kõige edukam klubi. Sydney United 58 FC on ainus finaalis mänginud klubi, mis ei kuulu A-League'i – 2022. aastal kaotas Sydney United 58 FC karikafinaalis Macarthurile tulemusega 0:2.

## Karikafinaalid

## Välislingid
* Võistluste koduleht
Endel Oja

**Endel Oja** (sündinud 21. oktoobril 1951) on eesti majandusteadlane.

Aastatel 2014–2017 kuulus ta Isamaa ja Res Publica Liitu ja aastatel 2017–2019 EKREsse.

## Teoseid
*1981 Endel Oja, Erik Terk. "Tööjaotus ettevõtte juhtimises". Valgus. Tallinn. 128 lk
*"Väliskonsultantide kasutamine juhtimises". Eesti Informatsiooni Instituut. Tallinn 1985. 20 lk 
*1987 Jaak Leimann, Endel Oja, Erik Terk. "Ettevõtte strateegiline juhtimine". Valgus. Tallinn. 166 lk
*"Jätkem hüvasti Rail Balticuga!" Majandus.ee, 5. märts 2018

## Välislingid
*Mikk Salu: "EKRE mõjukas liige korruptsiooniafääris: Endel Oja küsis lobitöö eest pistist" Eesti Ekspress, 1. oktoober 2019
*Karin Koppel: "EKRE liige küsis ERR-i uue maja kavandi autoritelt 10 000 eurot" ERR, 1. oktoober 2019
*Endel Oja: "Rail Balticu olematu tasuvus ja rahastamislootus on veelgi kahanenud" Postimees, 25. oktoober 2023
*Endel Oja: "Rail Baltic on kavandatud rongiõnnetus aegluubis" Postimees, 25. jaanuar 2024
CBS Reality

**CBS Reality** (kuni 2012. aastani Zone Reality) on ülemaailmne dokumentaalkanal, mis on pühendunud 24/7 tõsielusaadete näitamisele, kavas on tõsielusaated aktuaalsetel teemadel nagu kriminaalsus, tervis, pere, suhted, üleloomulikud nähtused ja palju muud.

Kanal alustas tegevust 16. novembril 2009. Selle omanik on CBS Studios International.

Eestis näeb seda telekanalit Elisa võrgus.
Mihkel Kraav

**Mihkel Kraav** (sündinud 9. veebruaril 1966) on eesti andmesidespetsialist ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Nõo Keskkooli ja 2000. aastal Tartu Ülikooli arhiivinduse erialal.

Ta on olnud VII Riigikogu liige (1993–1995) Sõltumatute Kuningriiklaste fraktsioonis.

Ta oli seotud Interneti toomisega Eestisse ning tegeles selle arendamise ja propageerimisega üle riigi Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu direktorina esindas ta Eesti akadeemilise kogukonna huvisid infotehnoloogia valdkonnas rahvusvaheliselt, osales Tiigrihüppe Programmi ettevalmistamisel ja elluviimisel, samuti Eesti GRID arendamisel.

Ta on töötanud Tartu Ülikooli õppejõuna, õpetanud infotehnoloogia rakendamist humanitaarvaldkonnas ja ettevõtlust majandusteaduskonnas.

Aastatel 2015–2016 oli ta Kolga-Jaani vallavanem.

## Viited

## Välislingid
*ETIS
Pärnu ülemine tulepaak

**Pärnu sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas Merekalda tänaval.

Esimene tulepaak paigaldati 1960. aastal, praegune tulepaak paigaldati 2002. aastal.

Tulepaagi moodustab metallsõrestiktorn, millel on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel ning tipus on punane tuli. Kõrgus maapinnast on 34 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 39,9 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi koos Pärnu sihi alumise tulepaagiga, mis asub 819 meetri kaugusel lõunaedelas.

## Kirjandus
*Jaan Vali. "Pärnu meresihi tulepaagid". // "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 412

## Välislingid
*
Eesti rahva ajalugu

**"Eesti rahva ajalugu"** oli populaarteaduslik koguteos Eesti ajaloost, mis ilmus Tartus aastatel 1932–1937. Teose kirjastas Loodus. 

Teose toimetajad olid Juhan Libe, August Oinas, Hendrik Sepp ja Juhan Vasar. Teosest ilmus 14 vihku, ilmumata jäi viimane, 15. vihk.

Aastatel 1996–1997 ilmus teosest ümbertrükk, mille kirjastas J.K.

## Vaata ka
*Eesti ajalugu (raamatusari)
Ţarţūs

**Ţarţūs** (araabia keeles طرطوس) on sadamalinn Süüria lääneosas, Süüria suuruselt teine sadamalinn Latakia järel ja Ţarţūsi provintsi keskus.

Linnas elab 118 000 inimest (seisuga 2008).

Linnas asub Venemaa mereväe baas. See asutati 1971 ja esialgu oli ta üks paljudest Venemaa baasidest, millest lähimad asusid Egiptuses ja Eritreas. 1977 mõlemad Egiptuse baasid likvideeriti ja sellest ajast on Ţarţūsi baas Venemaa ainus tugipunkt Vahemerel. Venemaa ise ei nimeta seda baasiks, vaid varustuspunktiks, sest see ei suuda vastu võtta Venemaa kõige suuremaid sõjalaevu, mis peavad jääma reidile.

Ţarţūs sai nime linnast 3 km läänes oleva Arwādi saare järgi, mille pindala on 20 ha ja mis on Süüria ainus asustatud saar. Saare vastas mandril oleva asulana oli tema nimi hellenismiajal Antarados, mis tuleb sõnadest *anti* 'vastas olev' ja Arados (Arwādi tollane nimi). Sajandite jooksul mugandus see nimi Ţarţūsiks.

Võrreldes ülejäänud Süüriaga, on Ţarţūsi kliima suhteliselt pehme ja sajurohke. Aasta keskmine temperatuur on 19 °C ja keskmine sademete hulk 884 mm. Kõige palavamad kuud on august (keskmiselt +27 °C) ja juuli (+26 °C), kõige jahedam jaanuar (+12 °C). Kõige rohkem sajab detsembris (185 mm) ja jaanuaris (178 mm), kõige vähem juulis (1 mm) ja augustis (4 mm).
Spiridov

**Spiridov** (vene keeles *Спиридов*) oli Venemaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Spiridovi suguvõsa kohta on teateid aastast 1580, mil Holmi vojevoodiks oli Ivan Spiridov (suri pärast 1580); temaga saab alguse ka suguvõsaliin. Tema järeltulija porutšik Aleksei Stepanovitš Spiridovi (suri 1682) pojad rajasid suguvõsa kolm haru. Vanema poja Sila Aleksejevitš Spiridovi ja keskmise poja Mitrofan Aleksejevitš Spiridovi liinid kustusid XVIII sajandi lõpul. Noorem vend major ja Viiburi komandant Andrei Aleksejevitš Spiridov rajas kõige tuntuma liini. Sellest harust võrsus mitu kõrget sõjaväelast ja riigitegelast.

25. veebruaril (ukj 9. märtsil) 1814 võeti admiral Aleksei Grigorjevitš Spiridov (1753−1828) Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Andrei Aleksejevitš Spiridov, major, Viiburi komandant
*Ivan Mitrofanovitš Spiridov (suri pärast 1764), kapten-kommodoor
*Grigori Andrejevitš Spiridov (1713−1790), admiral, Kroonlinna sadama ülemkomandant
*Aleksei Andrejevitš Spiridov (1714−1782), kindralporutšik
*Matvei Grigorjevitš Spiridov (1751−1829), tõeline salanõunik, kammerhärra, senaator, nimekas genealoog
*Aleksei Grigorjevitš Spiridov (1753−1828), admiral, Tallinna sõjakuberner
*Grigori Grigorjevitš Spiridov (1758−1822), brigadir, Moskva ülempolitseimeister ja tsiviilkuberner
*Aleksandr Matvejevitš Spiridov (1788−?), tõeline riiginõunik
*Mihhail Matvejevitš Spiridov (1796−1854), major, dekabrist

## Spiridovi suguvõsa mõisavaldused
*Saaremaa:
**Uuemõisa (*Neuenhof*) (1819−1828, rendivaldus)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 440.
*Лобановъ-Ростовский, А. Б. *[[Russkaja rodoslovnaja kniga|Русская родословная книга]]*. Томь второй. С.-Петербургъ: издание А. С. Суворина, 1895. Lk 248-251 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/18032-t-2-1895#mode/inspect/page/256/zoom/4.
Vigdis Hjorth

**Vigdis Hjorth** (sündinud 19. juuli 1959 Oslos) on norra kirjanik.

Ta on õppinud ajalugu, politoloogiat ja kirjandusteadust.

Loomekarjääri alustas ta lastekirjanikuna. 

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Arv og miljø" (2016) pealkirjaga "Pärand ja keskkond" (tõlkinud Sigrid Tooming) 2018. aastal sarjas "Põhjamaade romaan".

## Isiklikku
Ta on kolme lapse ema ja ta elab Nesøyas Askeri vallas. Ta on elanud ka Kopenhaagenis, Bergenis, Šveitsis ja Prantsusmaal.

## Tunnustus
* 2018 Doblougi preemia
Oma Jalgel

**Oma Jalgel** : *kuukiri tõe ja nalja jaoks*, oli huumori ajakiri, mis 1926–1927 ilmus Tartus.

*(1927, nr. 2 alates oli alapealkiri - väljaanne tõe ja nalja jaoks)*

Toimetajaks oli Leopold Hansen.

Ajakirja sisu trükiti Tallinna Keskvangimaja trükikojas ja kaaned Tartus Eduard Bergmanni trükikojas *(nr 2 kaaned)*.

Sisuks olid noodid, anekdoodid, lühinäidendid, kupleed ja laulutekstid.

Ajakiri ilmus ebaregulaarselt.

Täiendavalt ilmus veel "Oma jalgel : pidukalender ... 1926" *(1925)*

## Viited

## Välislingid
* Digar - Oma Jalgel, nr 1, 1926
Olevik (täpsustus)

**Olevik** võib tähendada:

* Olevik – praeguses ajas ja selles toimuvat
* Olevik – ajavormi
* Olewik – (1881–1915) aastatel Tartus ilmunud ajalehte
*Olevik – 1931. aastal Kuresaares ilmunud nalja- ja jutulehte
* Olevik – 1933. aastal Valga ilmunud ajalehte
* Olevik – 1936. aastal Tallinnas ilmunud ajalehte
Kristiina Tiideberg

**Kristiina Tiideberg** (sündinud 8. juulil 1985) on eesti kunstiajaloolane.

## Haridus ja töökäik
Õppis Tartu Ülikoolis kunstiajalugu 2004–2009, kaitses aastal 2009 teadusmagistri (MA) kraadi kunstiajaloo erialal tööga "Setu traditsiooniline maa-arhitektuur 20. sajandi I poolel Meremäe, Värska, Mikitamäe ja Misso valla põhjal,".
Aastail 2008–2013 töötas Tartu Ülikooli raamatukogus kunstikogu hoidjana. Alates 2014. aastast Tartu Ülikooli Muuseumi koguhoidja ning kuraator.

2016. aastal kaardistas koos Moonika Teemusega Tartu Ülikooli kunstimuuseumi ja TÜ raamatukogu koostööprojektis 19. sajandi baltisaksa graafikat mittekunstimuuseumides. Projekti tulemusena valmis nimestik baltisaksa trükigraafikast Eesti mäluasutuste kogudes.

Kristiina Tiideberg on Õpetatud Eesti Seltsi, Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu ning Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) liige.

## Tunnustus
Pälvinud 2014. aastal ühena töörühmast Setomaa Valdade Liidu tunnustuse "Setomaa aasta tegu 2013" "Seto kirävara" sarja väljaandmise eest (kollektiivne tunnustus Seto Instituudile ja sarja tuumikmeeskonnale).

## Publikatsioone
* Pisemat mõõtu hoone kujulised palvetamispaigad Setumaal ehk tsässonate välimääraja. Tuna. Ajalookultuuri ajakiri, 3, lk 135−138. Tallinn, 2012 (arvustus kogumikule "Setomaa tsässonad")
* "Tarto maa rahwa Näddali-Lehe" (1806) päisillustratsioon. Tuna. Ajalookultuuri ajakiri, 15 (2), lk 92−93. Tallinn, 2012
* Setu taluarhitektuur: traditsioonid ja tänapäev (ettekande kokkuvõte). Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2011 (237−239). Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 2012
* Arvustus: Eesti talumaja lugu: faktirohke, kuid vajalike üldistusteta. Kunstiteaduslikke Uurimusi = Studies on art and architecture = Studien für Kunstwissenschaft, 22, 225−229. 2013.
* Ülikool pildis: Johann Wilhelm Krause elutöö kajastused baltisaksa vaategraafikas. (kaasautor Moonika Teemus). Johann Wilhelm Krause 1757-1828: kataloog. 4, Ülikool Emajõe Ateenas, 423−450. Tartu, 2016
* Esimene teadaolev kujutis Tartu Ülikoolile kuulunud Gerhard von Kügelgeni Aleksander I portreest. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XLV, 252−264. Tartu, 2017.
* Karl August Senff – ülikooli joonistusõpetaja ja kunstnik. (kaasautor J. Keevallik). – Eesti kunsti ajalugu, 1770–1840 (207−218). Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia, 2017
* Julie Hagen-Schwarzi Tartu Ülikooliga seotud loomingust. – Julie Hagen-Schwarz. Eesti esimene naiskunstnik (53−66). Tartu: Tartu Kunstimuuseum, 2018

## Viited

## Välislingid

Kristiina Tiideberg Eesti Teadusinfosüsteemis
UPN

**UPN** võib tähendada järgmist:
*United Paramount Network
*UPN on Mehhiko Uruapani lennujaama IATA-kood
*...
Paju-lõunakõrsik

**Paju-lõunakõrsik** (*Chalcolestes viridis*) on liik kiile sugukonnast kõrsiklased. 

Paju-lõunakõrsikud munevad munad vee kohal rippuvatesse pajuokstesse.

Eestis leiti seda liiki esmakordselt 2020. aasta semptembris.

Selle liigi Eestile lähimad varasemad leiukohad on Lätis Riia ümbruses.

## Viited
UPM

**UPM** võib tähendada järgmist:
*UPM, Soome ettevõte
*Madridi Polütehniline Ülikool (*Universidad Politécnica de Madrid*)
*Filipiinide Ülikool Manilas (*University of the Philippines Manila*)
*Putra Ülikool Malaisias (*Universiti Putra Malaysia*)
**Unix Programmer's Manual*
Hörden am Harz

**Hörden am Harz** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 7,82 km². 31. detsembril 2016 elas seal 993 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.hoerden-harz.de
FST

**FST** võib tähendada järgmist:
*Finlands Svenska Television
*FST on USA Fort Stocktoni lennujaama IATA-kood
*...
Kuldar Kaljurand

**Kuldar Kaljurand** (sündinud 10. juunil 1967) on eesti arstiteadlane, oftalmoloog.

Ta sai doktorikraadi 2013. aastal Tartu Ülikoolist väitekirjaga "Eksfoliatsiooni sündroomi levimus Eestis ja selle kliiniline tähendus".

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Kaasitaja

**Kaasitaja**, ka *kaasik* või *kaasikunaine*, oli eesti pulmades pulmalaulik.
 
Tavaliselt oli pulmades kaks kaasitaja-paari, üks paar peiu, teine mõrsja poolt. Kaasitajad said süüa-juua, kohati on neile ka tasutud, kas toidukraamiga või rahaga. Mõnikord anti kaasitajatele veimi.

Kaasikul oli kaasas eriline kott, kus päts sepikut ja ratas sõira. Selle koti viskas peiupoolne kaasik pulmades pruudiisale sülle. Kaasikukott toodi vana tava järgi lepituseks kunagise väljaostumaksu asemel.

Kaasikuks on nimetatud mõnel pool pruuttüdrukut e. pruutneitsit (Jõhvi, Lüganuse, Viru-Nigula, Kadrina).  
 
## Viited
Puss (ajakiri)

**Puss**, oli satiirileht, mis ilmus 1906. aastal Peterburis.

Toimetaja oli Juhan Lilienbach. Ajakirja trükiti 4000 eksemplari Peterburis H. Bregenfeldi trükikojas.

Väljaanne sisaldas satiirilisi lugusid ning Aleksander Uuritsa ja Aleksander Tassa karikatuure ja illustratsioone. Osaliselt sisaldas samu tekste ja illustratsioone, mis olid ilmunud juba eelnevas satiirilehes Kirves.
                                                                
Välja anti vaid 1 number ja see konfiskeeriti tsensori poolt.

Pärast ajakirja sulgemist jätkas Juhan Lillebach satiiriajakirja Sügise tegemist.

## Viited
Riigiduuma (Venemaa keisririik)

**Riigiduuma** oli Venemaa keisririigi riigiorgan.

Venemaa keisririigi keiser Nikolai II nõustus vabadel valimistel valitava Venemaa Riigiduuma loomisega Venemaal 3. märtsil 1905.

Viieks aastaks valitud Riigiduuma pidas istungeid Peterburis Tauria palees.  
* I Riigiduuma, 27. aprill vkj/10. mai – 8. juuli vkj/21. juuli 1906) 
* II Riigiduuma, 20. veebruar vkj/5. märts – 2. juuni vkj/15. juuni 1907)
* III Riigiduuma, 1. november vkj/14. november 1907 – 9. juuni vkj/22. juuni 1912)
* IV Riigiduuma, 15. november vkj/28. november 1912 – 6. oktoober vkj/19. oktoober 1917)
:*märkus: kuupäevad [[Juliuse kalender|vana kalendri]] järgi*

### Venemaa keisririigi Riigiduuma esimehed
*I Riigiduuma esimees Sergei Andrejevitš Muromtsev;
*II Riigiduuma, esimees Fjodor Aleksandrovitš Golovin;
*III Riigiduuma, esimees 
**Nikolai Aleksandrovitš Homjakov, aastatel 1907–1910;
**Aleksandr Ivanovitš Gutškov, aastatel 1910–1911;
**Mihhail Vladimirovitš Rodzjanko, aastail 1911–1917, Riigiduuma Ajutise Komisjoni esimees 27. veebruar–2. märts 1917;
*IV Riigiduuma, esimees Mihhail Rodzjanko, aastail 1911–1917
**6. oktoobril 1917. aastal, faktiliselt aga juba 25. veebruaril 1917. aastal aeti Riigiduuma Sotsialistide-Revolutsionääride Partei ja Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei bolševike tiiva esindajatest moodustatud Petrogradi Nõukogu poolt laiali.
Veimekirst

**Veimekirst** oli pulmades kasutatav põletismustriga kaunistatud puukirst, milles hoiti veimevakka ja veimi.

Pulmade teisel päeval sõitis vakarahvas peiukoju eraldi pulmarongiga, mille esimeses sõidukis oli pruudi veimekirst.
Veimede jagamise algatas saajarahvas nn kirstu lahtilaulmisega. Isamees või peiupoiss pidid panema kirstu igale nurgale mündi, siis kirst avati. Raha sai noorik omale. Veimed olid kirstus veimavaka sees. Tavaliselt olid need juba koondatud kimpudesse, nii et jäi ainult üleandmise-kinkimise vaev.

Kirstud olid algselt lihtsad, kaunistusteta ja katuskaanega. Hilisemad, kumerakaanelised kirstud olid juba kaunistatud lõikornamentidega ning sageli ka rikkalike põletuskirjadega.

## Viited

## Välislingid
* Veimekirst, ERM EJ 457:15, Eesti Rahva Muuseum, https://www.muis.ee/museaalview/751399
Põranda pühkimine

**Põranda pühkimine** on meetod põranda puhastamiseks ja hooldamiseks.

## Meetodid

*Põranda kuivpühkimine: eemaldatakse kuiv lahtine mustus, praht. Pühkimiseks kasutatakse puhastuslappe, moppe, põrandakuivatajat, põrandaharja, koristusmasinat. Vett ja puhastusainet ei tarvitata.

*Põranda väheniiske (niisutatud) pühkimine: eemaldatakse kuiv lahtine mustus, tolm, sõrmejäljed, kergelt kinnitunud vees lahustuvad plekid. Puhastusaineks on vesi väheses koguses või puhastusaine (neutraalne aine) lahus. Kasutatakse pihustuspudeliga pritsimisel või immutatud lappidega puhastamisel. Niisutatud meetodiga ei jää pinnale veepiisku, vaid niiskus haihtub kiiresti.

*Niiske pühkimine: eemaldatakse vedel, kinnitunud, kuivanud veeslahustuv mustus ja plekid. Töövahendid: puhastuslapid, svammid, mopid, koristuslapid koos kuivatiga või vähese veega töötav masin. Niiskeks pühkimiseks on vaja valmistada puhastuslahus, töövahend kastetakse üldpuhastusaine lahusesse (neutraalne või nõrgalt leeliseline), pigistatakse võimalikult kuivaks ja pühitakse sellega pinda. Puhastatav pind jääb niiske, kuid see kuivab ise kiiresti (30 sek jooksul).

*Märgpühkimine: eemaldatakse vedel lahtine, kinnitunud mustus ja plekid. See meetod on aeganõudvam, kuid leotamine pehmendab kuivanud mustust. Töövahendid: puhastuslapid, svammid, pesumopid, press-seadeldis koos ämbriga, koristuslapid koos kuivatiga, plaat- või raammopid, harjad. Sobib ainult vett-taluvatele pindadele, enne märgpühkimist tehakse alati kuivpuhastus, millega eemaldatakse lahtine mustus.

## Välislingid
*Koristusmeetodid
*Kodune koristamine, Õhtuleht 31.03.2006

*Põrand lihtsalt puhtaks, Õhtuleht
Ukraina Kultuuriühing

**Ukraina Kultuuriühing** on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järves aadressil Pärna tänav 39. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Voistrik.

Organisatsioon asutati 20. veebruaril 2001.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 103
Mihaly Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing

**Mihaly Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing** on Eesti ungarlaste organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Piiskopi tänav 2. 

Organisatsioon asutati 23. oktoobril 1988. Organisatsiooni juhatuse esimees on István Bán.

Organisatsioon on osalenud Ungari kultuuripäevade korraldamises.

## Vaata
* Eesti ungarlased

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 106
Ukraina Naiste Liit Eestis

**Ukraina Naiste Liit Eestis** on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Kopli tänav 96b. Organisatsiooni juhatuse esimees on Lilia Chykalska.

Organisatsioon asutati 19. mail 1998.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 104
Eesti-Usbeki Kultuuriühendus Nargiza

**Eesti-Usbeki Kultuuriühendus Nargiza** on Eesti usbekkide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Punane tänav 19. Organisatsiooni juhatuse esimees on Raisa Dudartšuk.

Organisatsioon asutati 28. detsembril 2000.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 107
Zara (täpsustus)

* **[[Zara]]**, üks maailma suurimaid rõivaste jaemüügi kette
* **[[Zara (eesnimi)|Zara]]**, naisenimi
* **[[Zara (Türgi)|Zara]]**, linn Türgis
* **Zara** ehk **[[Zadar]]**, linn Horvaatias
Aivar Rehe

**Aivar Rehe** (3. aprill 1963 – 23. september 2019) oli Eesti pangandustegelane.

Ta lõpetas aastal 1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstuse planeerimise erialal.

Ta töötas Eesti Hoiupanga ning Hansapanga juhatuses, oli Eesti Maksu- ja Tolliameti peadirektor (2004–2006) ja Sampo Panga, hilisema Danske Banki Eesti filiaali juhatuse esimees.

Ta on olnud ka Eesti Pangaliidu juhatuse esimees.

Rehe juhtis 2006–2015 (oli aastani 2012 Sampo panga tegevjuht) Danske Banki Eesti filiaali ajal, mil pangas rikuti ulatuslikult rahapesu tõkestamise reegleid.

2019. aasta 23. septembri hommikul lahkus Rehe Kloostrimetsas asuvast kodust ning lähedastelt saadud teabe põhjal alustas politsei samal päeval tema otsinguid, kaasates otsingutesse 40 inimest, koerad ja droonid. 25. septembril kinnitas politsei- ja piirivalveamet, et otsingute käigus leiti Rehe surnukeha. Ajalehele Postimees teadaolevalt leiti ta koduaiast ning seejuures viitasid asjaolud Rehe enesetapule.

## Tunnustus
*2007 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2007 Aasta ärijuht 
*2009 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 

## Viited

## Välislingid
*Koduhoovist leitud Rehe suri juba esmaspäeval, ERR, 26. september 2019
*Esmaspäeval kaduma läinud Aivar Rehe leiti oma kodu juurest surnuna, Delfi, 25. september 2019
* "Salaraportid paljastasid ootamatult lahkunud Aivar Rehe varjupoole" Eesti Ekspress, 2. aprill 2025
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Go reisiraamat

"**Go reisiraamat**" (varasema pealkirjaga "**Reisiraamat**") on reisiraamatute sari, mille enamiku raamatuid on välja andnud Go Group.

Sarja esimene raamat "Inimnäoline islam" ilmus 2005. Selle raamatu kirjastas Tammerraamat.

## Viited

## Välislingid
*Sarja raamatud Go Traveli kodulehel
Olevik (ajakiri)

**Olevik** : *poliitika-, nalja- ja jutuleht* oli huumoriajakiri, mis ilmus 1931. aastal Kuressaares.

Väljaandja, vastutav ja tegevtoimetaja oli Julius Ernst Meigas.

Ajakirja trükiti Kuressaares "J. Treufeldti ja A. Kalluse" trükikojas.

Väljaanne ilmus kord kuus.

## Viited
Elo Üleoja

**Elo Üleoja** (sündinud 23. novembril 1963) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

## Haridus

*1982 Tallinna Muusikakeskkool
* 1987 Tallinna Riiklik Konservatoorium, dirigeerimise eriala prof Kuno Arengu juures

## Töökäik

### Töö kooridega
* 1987–1992 Inseneride meeskoor
* 1989–2000 Tallinna Raekoja kammerkoor
* 1995–2007 Oonurme segakoor
* 2001–2006 Avinurme meeskoor
* 2004–    Kammerkoor Solare
* 2005–2012 Virumaa Tütarlastekoor
* 2007–2017 meeskoor Kaevur
* 2008–2012 Virumaa Poistekoor
* 2011–2017 Kirderanniku koor
* 2013–    Kooristuudio So-La-Re

### Pedagoogiline töö
* 1983–1985 Tallinna 49. Keskkooli muusikaõpetaja
* 1985–1986 Tallinna 22. Keskkooli muusika eriklasside muusikaõpetaja
* 1986–1989 Tallinna Muusikakeskkooli koorijuhtimise õpetaja, kammerkoori dirigent
* 1989–2000 Eesti Muusikaakadeemia dirigeerimise õppejõud
* 1992–1997 Nõmme Erakooli muusikaõpetaja ja koorijuht
* 2001–2005 Tudulinna Põhikooli muusikaõpetaja ja koorijuht
* 2005–2008 Rakvere Eragümnaasiumi muusikaõpetaja
* 2003–2006 Rakvere Esteetika- ja Tantsukooli laulustuudio ja mudilaste muusikaringi juhendaja
* 2008–    Rakvere Reaalgümnaasiumi muusikaõpetaja ja koorijuht
* 2024-     Rakvere Riigigümnaasiumi muusikaõpetaja

### Üldlaulupeod
Elo Üleoja on olnud üldlaulupeo segakooride liigijuht (1999), noorte laulupeo lastekooride liigijuht (2011) ning üld- ja noorte laulupeo lastekooride dirigent (2007, 2009, 2014, 2017, 2019, 2023 ja 2025).

## Tunnustus

* 2011 Lääne-Virumaa aasta õpetaja
* 2011 Lääne-Virumaa kultuuripärl
* 2012 Eesti Kooriühingu aastapreemia: aasta dirigent-muusikaõpetaja
* 2014 Eesti Kooriühingu aastapreemia: aasta dirigent-muusikaõpetaja
* 2016 Rakvere Kroonimärk
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2026 Lääne-Virumaa kuldne vapimärk

## Isiklikku
Elo Üleoja vanemad on tuntud koorijuhid ja muusikapedagoogid Ene Üleoja ja Ants Üleoja; ning vend tuntud koorijuht Mikk Üleoja.

Elol on neli last.

## Viited
Deutschlandhalle

**Deutschlandhalle** oli meelelahutusehitis (hall) Berliinis. Hallis toimus nii kontserte kui spordiüritusi.

Halli avas 1935 Adolf Hitler.

1936. aasta Berliini olümpiamängudel toimusid hallis poksi- ja maadlusvõistlused. Seal võitis Kristjan Palusalu kaks kulda. 

Hallis oli kuni 10 000 istekohta.

Lammutustööde viimane etapp algas saali lae õhkulaskmisega 3. detsembril 2011.
Meie Mall

**"Meie Mall"** on Arne Oidi (muusika) ja Heldur Karmo (sõnad) 1959. aastal kirjutatud laul, mis võitis 1959. aastal esimese Eesti lauluvõistluse (hilisem Arne Oidi nimeline lauluvõistlus). Laulu esitas seal Anu Anton.

## Välislingid
*Laulu sõnad
Lauluvõistlus

**Lauluvõistlus** on lauljatele mõeldud konkurss, kus lauljad võistlevad, et välja selgitada, kes on parim.
## Lauluvõistlused [[Eesti]]s

Esimene lauluvõistlus Eesti NSV-s toimus 1959. aastal. Selle ja järgnevad lauluvõistlused viis läbi Eesti NSV Riiklik Filharmoonia . Esimese lauluvõistluse võitis Arne Oidi laul "Meie Mall" Heldur Karmo sõnadele. Esitajaks oli Anu Anton. Lauluvõistlus sai hiljem nime Arne Oidi nimeline lauluvõistlus (1976–1987).

Tippmeloodia oli aastatel 1971–1975 Jüri Roomere eestvõttel korraldatud lauluvõistlus. 

Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindava laulu väljavalimiseks hakati 1993. aastal korraldama konkurssi Eesti Eurolaul, hiljem Eurolaul,  mis kannab 2009. aastast nime Eesti Laul.

On toimunud ka sellised lauluvõistlused nagu Lepatriinu lauluvõistlus, Kuldleheke, Solistica, Lauluragin, Alo Matiiseni nimeline lauluvõistlus, Looduslaul, Golden rose, Golden talents, Helisev muusika, Viisivärtnake, Tähtede lava, Laulukarussell.

## Lauluvõistlused kogu maailmas

Ajalooliselt on esimesteks rahvusvaheliselt tuntud võistluse vormis toimuvateks laulufestivalideks alates 1951. aastast toimunud Sanremo festival ja selle eeskujul algatatud Eurovisiooni lauluvõistlus (Eurovision Song Contest), mis toimub alates aastast 1956.

## Vaata ka

* Muusikafestivalid

## Viited
Chicago Tribune

**Chicago Tribune** on USAs Chicagos ilmuv päevaleht; üks suurimaid USA päevalehti. Lehte annab välja Tribune Publishing. Lehe peatoimetaja on Gerould W. Kern.

Lehele panid aluse 10. juunil 1847 James Kelly, John Wheeler ja Joseph Forrest.

Lehe tiraaž oli 2013. aastal järgmine: 448 930 (tööpäevadel), 331 190 (laupäeval) ja 853 324 (pühapäeval).

## Välislingid
*Koduleht
Andres Tennus

**Andres Tennus** (sündinud 5. aprillil 1971) on eesti fotograaf. 

Ta töötab Tartu Ülikoolis fotograafina. 

Töid: Tartu ülikooli fotogalerii, fotod Tartu Ülikooli väljaannetele jm.

## Fotoloomingu näiteid

Valter Lang.jpg|Valter Lang
Ülo Lumiste.jpg|Ülo Lumiste
Jaak Kikas 2008.jpg|Jaak Kikas
Mart Noorma at the University of Tartu Anniversary Ball 2012.jpg|Mart Noorma
Maaja Vadi.jpg|Maaja Vadi
Anneli Uusküla.jpg|Anneli Uusküla
Volli Kalm, inauguratsioon.jpg|Volli Kalm
Marlon Dumas, 2009.jpg|Marlon Dumas


## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Terviseviin

**Terviseviin** oli rahakogumise komme eesti pulmades.

Tavaliselt toimus pärast pruudi tanutamist. Isamees kallas viina klaasidesse ja kutsus pulmalisi noorpaari terviseks jooma. Kes jõi, see viskas laual asuvasse taldrikusse raha, jõukamad panid rubla, vaesemad münte (Lüganuse, Lihula, Viljandi, Rannu jne.).

## Viited
Parteiorganisaator

**Parteiorganisaator** (kõnekeeles **partorg**) oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei palgaline ametikoht.

Nõukogude Liidus võeti ametikoht kasutusele 1933. aastal Donbassi kaevandustes. Eesti NSV-s hakati parteiorganisaatoreid ametisse nimetama alates kevadest 1941 ja uuesti alates sügisest 1944.

## Viited

## Välislingid
*Parteiorganisaatorist, estonica.org
Mägi-roherähn

**Mägi-roherähn** (*Picus squamatus*) on rähnlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Alamliigid
Mägi-roherähnil on kirjeldatud kahte alamliiki:
* *P. s. flavirostris* (Menzbier, 1886)
* *P. s. squamatus* (Vigors, 1831)

## Kirjeldus
Tema kehapikkus on umbes 35 cm, kaal 156–194 grammi.

## Levila
Liik on levinud Kesk-Aasia mägismaa lõunapoolses küljes, ulatudes Lääne-Afganistanist, Kagu-Türkmenistanist ja Põhja-Pakistanist kuni Loode-India ja Ida-Nepalini. Varem oli liik levinud ka Iraani idaosas, kuid on seal tõenäoliselt väljasurnud.

Mägi-roherähnid eelistavad elupaikedena erinevaid metsi, alates parasvöötme okas- ja segametsadest kuni subtroopiliste ja troopiliste metsadeni.

Mõned Himaalaja mägedes, 1500–3700 meetri kõrgusel, elavad linnud rändavad talveks madalamatele aladele.

## Toitumine
Ta toitub peamiselt sipelgatest ja termiidilistest, samuti teiste puidukahjurite vastsetest. Talvel söövad nad erinevaid marju. Otsib toitu üksi või paaris.

## Pesitsemine
Mägi-roherähnide pesitsusaeg on üldiselt hilisaprillist varase juunini. Pesadena kasutatakse puuõõnsusi. Kurnas on 4–6 muna ja haudumisperiood on 17 päeva.

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Kirjandus
* Hans Winkler, David A. Christie & David Nurney (1995). *Woodpeckers. A Guide to the Woodpeckers, Piculets, and Wrynecks of the World*. Pica Press. Robertsbridge. ISBN 0-395-72043-5. lk. 146-147 & 364-365.
Malev Toom

**Malev Toom** (sündinud 27. novembril 1953 Otepääl) on eesti fotograaf.

Õppinud Tartu Kunstikoolis, lõpetanud puidu töötlemise erialal 1975. Töötanud dekoraatorina, fotokorrespondendina, fotograafina Tartu Kunstimuuseumis.

Ajalehes Edasi töötanud Malev Toom on olnud üks neist, kes muutsid oluliselt kogu Eesti fotoajakirjanduse ilmet ja suhtumist dokumentalistikasse. Tema tööd ("Portreed", "Puulinn" jmt) tähistasid vabas maailmas levinud sõltumatu dokumentalistika jõudmist Eesti kultuuriruumi. Pikemad, paljudest fotodest üles ehitatud pildikooslused võimaldasid juba läbi viia pildiuurimusi ja sisaldasid kohati kriitilisi elemente ühiskonna kohta.

Diplomitöö kaitses Tartu Kõrgemas Kunstikoolis 2005. aastal (fotoalbum "Fotod. Malev Toom. 1980–2005", juhendaja Sybille Hummler, Karlsruhe).

Alates aastast 1998 fotograafia õppejõud Tartu Kõrgemas Kunstikoolis, praegu foto ja video aluste meister-assistent ja dokumentalistika õppejõud Kõrgema Kunstikooli Pallas fotograafia osakonnas.

## Tunnustus
* 1987 – Hispaania Rahvusvahelise Fotokunsti Föderatsiooni pronksmedal 
* 1987 – Eesti Fotokunstiühingu aastapreemia
* 1988 – Eesti Fotokunstiühingu aastapreemia

## Viited
Roosikrants

**Roosikrants** (saksa keeles *Rosenkrantz*; ka **roosipärg**, **palvehelmed**) on helme, mida kasutatakse palvete lugemisel meelespidamisvahendina.

Näiteks katoliku kirikus kasutatakse roosikrantsi kõige rohkem roosipärja lugemisel.

## Vaata ka

*Roosikrantsi tänav

## Viited
John Minor Wisdom

**John Minor Wisdom** (17. mai 1905 New Orleans, Louisiana, USA &ndash; 15. mai 1999 New Orleans, Louisiana, USA) oli Ameerika Ühendriikide viienda ringkonna apellatsioonikohtu kohtunik 1950. ja 1960. aastatel. Ta sai tuntuks otsustega, mis rajasid teed USA inimõigusliikumisele. 

Tollal hõlmas viies kohturingkond mitte üksnes Louisiana, Mississippi ja Texase osariiki (nagu alates 1. oktoobrist 1981), vaid ka Alabama, Georgia ja Florida osariiki ning Panama kanali tsooni.
Veisiejai vald

**Veisiejai vald** (leedu keeles *Veisiejų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 226 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2367 inimest. Valla keskuseks on Veisiejai linn, kus 2011. aastal oli 1430 elanikku. Vallavanem on Zenonas Sabaliauskas. Tänapäevastes piirides on vald 2014. aastast, mil sellega ühendati Veisiejai linn. 

## Viited
Kamikaze

***Kamikaze*****d** (jaapani keeles 神風 *kamikaze* [kamikadze] 'jumalik tuul') ehk **surmalendurid** olid Jaapani lennuväes 1944–1945 tegutsenud lendurid, kes lõhkeainelastis lennukiga rammisid vastase sihtmärke, hukkudes ise koos lennukiga.

1944. aasta oktoobris loodi Filipiinidel Jaapani viitseadmiral Takijiro Onishi juhtimisel erirünnaku (*tokko*) üksused, et hävitada liitlaste laevastik ida pool Filipiine. Nende täielik nimetus oli "Jumaliku tuule eriründeväed". Hiljem laienes nimetus *kamikaze* kõigile Jaapani enesetapuüksustele, *tokko*-vägedele.

*Kamikaze*de eesmärgiks oli rammida lennukitega vastase sõjalaevu, eesmärgiga need hävitada. Selleks kasutati kahte võitlustaktikat: rünnet madal- või kõrglennult. Esimese taktika puhul lähenes lennuk laevale 10–15 meetri kõrgusel veepinna kohal lennates, tõusis siis 400–500 meetri kõrgusele ning pikeeris seejärel laevatekile.

Teise taktika järgi alustas lennuk rünnakut 6000–7000 meetri kõrguselt, võttes 20 kraadise laskumisnurga, et suurendada lennuki kiirust ning välja rihtida tabamispunkt. 1000–2000 meetri kõrgusel suurendas piloot laskumisnurka 45–60 kraadini ning hoidis seda kokkupõrkeni.

*Kamikaze*de põhibaasid asusid Taiwani saarel, eriti palju oli neid aga Kyūshū saarel.

Kuni 1945. aasta 15. augustini pani Jaapani armee kokku 510 *kamikaze*-üksust, millest missioonile läks 141. Keskmiselt koosnes üksus kümnest lendurist.

## Viited
Moonika Teemus

**Moonika Teemus** (sündinud 26. oktoobril 1979) on eesti kunstiajaloolane. 

Õppis Tartu Ülikoolis 2003–2010 kunstiajalugu. Kaitses aastal 2010 teadusmagistri (MA) kraadi kunstiajaloo erialal tööga "Musée Napoléoni maaligalerii Karl Morgensterni pilgu läbi 1809. aastal. Kunsti retseptsioonist Eestis 19. sajandi alguskümnendil" . 

Töötab alates 2002. aastast Tartu Ülikooli raamatukogus, esimesed 19 aastat kunstikogu hoidjana ning alates 1. septembrist 2021 on ta käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna juhataja. 

Alates 2011. aastast Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu liige.  

2016. aastal kaardistas koos Kristiina Tiidebergiga Tartu Ülikooli kunstimuuseumi ja TÜ raamatukogu koostööprojektis 19. sajandi baltisaksa graafikat mittekunstimuuseumides. Projekti tulemusena valmis nimestik baltisaksa trükigraafikast Eesti mäluasutuste kogudes .

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Publikatsioone
#### Raamatud
* Reisides toas: pano-, kosmo- ja dioraamadest Tallinnas ja Tartus (1826–1850). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005.
#### Artiklid
* Friedrich Ludwig von Maydells Brief aus Rom vom Jahr 1823. Baltic Journal of Art History, 12, 111−122. 2016
* Pennimagasinist kopikaajakirjaks: viiekümne puugravüüri mitu elu 1832–1876. Kunstiteaduslikke uurimusi / Studies on Art and Architecture, 25 (3/4), 141−173. 2016
* Ülikool pildis: Johann Wilhelm Krause elutöö kajastused baltisaksa vaategraafikas (kaasautor Kristiina Tiideberg). Johann Wilhelm Krause 1757-1828: kataloog. 4, Ülikool Emajõe Ateenas, 423−450. Tartu, 2016
* Krausega ümber maailma. Maiste, Juhan; Ormisson-Lahe, Anu; Lepp, Anu (Toim.). Johann Wilhelm Krause 1757-1828 : kataloog. 4, Ülikool Emajõe Ateenas, 313−371. Tartu: Tartu Ülikool, 2016
* Panoraamad. Eesti kunsti ajalugu. History of Estonian Art (434−435). Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia, 2017

## Viited

## Välislingid
* Moonika Teemus Eesti Teadusinfosüsteemis
178 eKr

**178. aasta eKr** oli **Brutuse ja Vulso Rooma konsuliks oleku aasta**. Kaasajal kasutati ka tähistust *[[ab urbe condita]]* DLXXVI (576). Arvu 178 eKr on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Iunius Brutus ja Aulus Manlius Vulso.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Kellavere radarijaam

**Kellavere radarijaam** on Lääne-Virumaal Kellavere külas asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb kolmemõõtmeline kaugvaatlusradar Lockheed-Martin TPS-77. Radaripost on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET.

Radarijaam mehitab kümmekond inimest. Radar näeb umbes 470 kilomeetri taha ja umbes 30 kilomeetri kõrgusele.

## Ajalugu
Radaripositsioonide rajamist Pandivere kõrgustiku kõrguselt teisele mäetipule alustati 2001. aasta suvel ja nurgakivi paneku tseremoonia toimus 29. oktoobril 2001. Radari paigaldamiseks ehitati kahekorruseline hoone, mis kaeti omakorda pinnasega. Hoone maapealne osa piirdub radarikupliga, mis on 12,5 meetrit kõrge. Radari baasaluse ehitustööd läksid maksma umbes kümme miljonit krooni ning radar ise koos meeskonna väljaõppega maksis 239 miljoni krooni (15,27 miljonit eurot). Radarijaam avati 21. aprillil 2003.

2019. aastal viidi lõpule radarijaama rekonstrueerimine. Sealhulgas vahetati välja kütte- ja veesüsteemid ning võõbati primaarradarit kattev kuppel valgeks, mis muudab selle möödasõitjatele vähem silmatorkavaks.

2025. aastal avati radarist ida pool ka Viru õhuseireradar, mis asub endise Viru põlevkivikaevanduse aherainemäe tipus.

## Vaata ka
* Muhumaa radarijaam
* Tõikamäe radarijaam
* Soodevahe radarijaam
* BALTNET
* Ämari õhusuveräänsuskeskus

## Viited

## Välislingid
* "Kellavere superradar hakkab lähiajal tööle". *[[Virumaa Teataja]]*, 13. märts 2003. Kasutatud 20. september 2018.
Harku kapitulatsiooniakt

**Harku kapitulatsiooniakt** (ka **Harku kapitulatsioon**, lühemalt **kapitulatsioonid**, ka niinimetatud **Harku rahu**) oli 29. septembril / 10. oktoobril 1710 Harku mõisas Rootsi, Eestimaa, Tallinna ja Venemaa esindajate vahel sõlmitud kapitulatsioonilepingud, mis lõpetasid Tallinna piiramise ja Põhjasõja Eesti alal.

Lepinguga tagati Eestimaa rüütelkonnale ja Tallinna linnale kohaliku elukorralduse, õiguste, usundi ja saksa keele, seega Balti erikorra säilimise ning Eestimaale laialdase omavalitsuse. Rootsi Tallinna garnisonil lubati takistamatult Eestimaalt lahkuda.

Kapitulatsiooniaktid sõlmisid Rudolph Felix Baueriga
*Rootsi vägede poolt: Rootsi Eestimaa asekuberner Dietrich Friedrich von Patkul (haiguse tõttu kirjutasid tema eest alla ooberstid Magnus Wilhelm von Nieroth, Tallinna komandant Otto von Rehbinder, Bogislaus von der Pahlen ja parun Johan Mellin)
*Tallinna linna poolt: Tallinna rae bürgermeister Dierick Reimers, sündik Joachim Gernet ja Suurgildi oldermann Johann Lantingh
*Eestimaa maanõunike ja rüütelkonna nimel: Reinhold von Ungern-Sternberg ja Fabian Ernst Staël von Holstein.
## Viited

## Kirjandus
*Die Capitulationen der estländischen Ritterschaft und der Stadt Reval vom Jahre 1710 nebst deren Confirmationen. Nach den Originalen mit andern dazu gehörigen Documenten und der Capitulation von Pernau herausgegeben von Eduard Winkelmann. Reval, Verlag von Franz Kluge, 1865.

## Välislingid
*Die Capitulationen der estländischen Ritterschaft und der Stadt Reval vom Jahre 1710 nebst deren Confirmationen., Nach, den Originalen mit andern dazu gehörigen Documenten und der Capitulation von Pernau herausgegeben von Eduard Winkelmann, 1865.
*Kapitulatsiooniaktist Tallinna kodulehel
Laulu- ja mänguselts

**Laulu- ja mänguselts** (ka **lauluselts**, **muusikaselts**) oli selts, mis tegeles koorilaulu, orkestrimuusika ja näitemänguga.

Eestlaste esimesed sellised seltsid asutati 1860. aastatel. Esimesed olid Revalia (1863) ja Estonia (1865). Nendel seltsidel oli oluline roll rahvuslike aadete levitamisel.

## Viited
Tangud

**Tangud** on teravilja (näiteks odra, nisu, hirsi, maisi) kooritud ja purustatud tera.

Tangud on purustatud kruubid.

## Kasutamine
Tange kasutatakse toidu, peamiselt pudru valmistamiseks.

## Vaata ka
* kruup
* tangupuder
Eesti-Valgevene Kultuuriselts Spadtšõna

**Eesti-Valgevene Kultuuriselts Spadtšõna** on Eesti valgevenelaste organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Peetri tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Tatjana Korotkevitš-Tsõganok.

Organisatsioon asutati 17. juulil 1997.

Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas folklooriansambel.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 109
Dmõtro Trapeznikov

**Dmõtro Trapeznikov** (sündinud 12. aprillil 1981 Krasnodaris) on üks sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik (DRV) liidreid.

Ta oli 31. augustist kuni 7. septembrini 2018 Donetski Rahvavabariigi juhi kohusetäitja.
## Viited
Deniss Pušilin

**Deniss Pušilin** (sündinud 5. mail 1981 Makijivkas) on sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik (DRV) liider. 

Ta oli alates 7. septembrist 2018 DRV juhi kohusetäitja ning on alates 20. novembrist 2018 DRV juht ja relvajõudude ülemjuhataja.  DRV endise kaitseministri Igor Strelkovi kinnitusel on tegemist Moskva kuraatorite marionetiga. 

Kohaliku meedia kinnitusel viibis Pušilin alates 28. septembrist 2019 koduarestis.

6. detsembril 2021 andis partei Ühtne Venemaa esimees Dmitri Medvedev partei aastakoosolekul Moskvas Leonid Passitšnõkile ja Deniss Pušilinile üle partei liikmepileti.

## Viited
Narva Valgevene Selts Sjabrõ

**Narva Valgevene Selts Sjabrõ** on Eesti valgevenelaste organisatsioon.

Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Võidu tänav 2. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Portjanko.

Organisatsioon asutati 7. detsembril 1999.

Organisatsiooni juures tegutseb folklooriansambel.

## Viited

## Kirjandus
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 112