open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pat Metheny

**Patrick Bruce Metheny** (sündinud 12. augustil 1954 Lee's Summiti linnas Missouri osariigis Ameerika Ühendriikides) on USA džässkitarrist ja helilooja. 

Tema praeguseks enam kui 40 aastat kestnud karjääri on mahtunud väga palju ansambleid ja plaadisalvestusi. Metheny on ainus muusik, kes on võitnud Grammy kümnes kategoorias. 

Metheny debüütalbum oli ECM-i plaadimärgi all 1976. aastal ilmunud "Bright Size Life", mis oli märgilise tähendusega ka teise legendaarse džässmuusiku, bassist Jaco Pastoriuse karjääris. Tuntumaid Metheny ansambleid on aga Pat Metheny Group, mis loodi 1977. aastal ja on välja andnud 11 üliedukat stuudioalbumit. Kollektiivi eestvedaja oli pikka aega lisaks Methenyle klahvpillimängija Lyle Mays, kes on ka paljude Pat Metheny kirjutatud lugude kaasautor. Iseäranis 1980. aastatel anti erakordselt palju kontserte üle terve maailma, aga ansambli populaarsus ei vaibunud ka hiljem. 

Pat Metheny on piire ja žanre ületav erakordne džässmuusik, kes on olnud suuteline haarama oma lihtsa ja kaunilt meloodilise helikeelega laiu masse. Samas on ta alati tundnud huvi ka vabaimprovisatsiooni vastu ja katsetanud ekstreemsemaid lähenemisi. Oma suurimateks mõjutajateks on ta pidanud nii saksofonist Ornette Colemani kui ka kitarrist Wes Montgomeryt. Metheny on tundnud suurt huvi ka Lõuna-Ameerika muusika, iseäranis Brasiilia rütmide vastu, teinud koostööd muusikutega kõikjalt maailmast. 
Kitarrimaailmas on ta revolutsionäär ka selles mõttes, et on disaininud 42-keelelise Pikasso-kitarri ja kasutanud muusikaliste tekstuuride kujundamisel sageli kitarrsüntesaatorit.

Pat Metheny on käinud ka Eestis, esinenud festivalil Jazzkaar 27. aprillil 2014. Tallinnas võis näha ja kuulda tema ansamblit Pat Metheny Unity Group.

## Viited
Kestvate sõjaliste konfliktide loend

Siin on loend **praegu kestvatest sõjalistest konfliktidest** üle maailma, millest tekib jätkuvalt vägivalda.

## Üle 10 000 hukkunu sellel või eelmisel aastal

## 1000–9999 hukkunut sellel või eelmisel aastal
Esinemishirm

**Esinemishirm** ehk **glossofoobia** on hirm igasuguse avaliku esinemise, sealhulgas avaliku sõnavõtu ees. 

Sõna "glossofoobia" tuleneb kreekakeelsetest sõnadest γλῶσσα (glōssa), mis tähendab keelt, ja φόβος (phobos), mis tähendab hirmu või kartust.

Esinemishirm on tavaliselt hirmude kompleks, mille puhul kardetakse peamiselt seda, mida teised inimesed arvavad, teiste ees häbisse jäämist ning seda, et välimus ei ole korras. Esinemishirmu põhjuseid võib olla palju: publiku arvukus, esinemise tähtsus, teema kesine valdamine, kogenematus kõnelejana, ürituse tähtsus. Enamasti on tegu esineja sisehirmudega, väliseid hirme on tunduvalt vähem.

## Sümptomid
Inimene tunneb
* tugevat ärevust kas enne verbaalset suhtlust inimgrupiga või sellist olukorda ette kujutades;
* soovi vältida olukordi, kus võiks sattuda tähelepanu keskpunkti;
* füüsilist ebamugavust, iiveldust või paanikatunnet.

## Esinemishirmu komponendid
# Füsioloogiline komponent – need on muudatused närvi- ja hormonaalsüsteemis, mis muu hulgas avalduvad kiirenenud pulsis, kuivas suus, higistamises, käte värinas, katkendlikus hingamises, iivelduses ja nägemise hägustumises.
# Tunnetuslik komponent – see avaldub eelkõige keskendumisraskustes, mõtte kinnijooksmises, oma võimete ja soorituse negatiivses hindamises ja suuremas teadlikkuses (sh ollakse liialt keskendunud iseendale, mitte ülesandele). Samuti avaldub tunnetuslik komponent selles, et keskendutakse liialt sellele, kuidas teised esinemist vastu võtavad.
# Afektiivne komponent – tuntakse hirmu, paanikat, ebakindlust ja alaväärsustunnet.
# Käitumuslik komponent – siinkohal tulevad välja probleemid loomuliku käitumisega esinemise ajal. See tähendab muu hulgas vähe väljendusrikast (või liiga väljendusrikast) sooritust, probleeme esinemisrütmiga, mahalugemise vigu ja muid käitumuslikke muudatusi, nagu ärritus, publiku vältimine jms.

## Uuringud
Umbes 75% inimestest tunneb enne avalikku esinemist närvilisust või rahutust ehk esinemishirmu.

## Viited
Paul Laan

**Paul Laan** (kuni 18. detsembrini 1934 **Paul Kirschmann**; sündinud 28. augustil 1928 Narvas) on eesti filoloog ja luuletaja.

## Elulugu
Paul Laan sündis Narvas tolliametniku perekonnas. Elas Paldiskis 1930–1939 ja Haapsalus 1939–1944. Aastatel 1942–1944 õppis Laan Haapsalus tänases Läänemaa Ühisgümnaasiumis. 1944. aastal põgenes Rootsi.

### Haridus
Alates 1946. aastast elab Stockholmis, kus lõpetas 1948 eesti gümnaasiumi ning õppis 1950–1955 Stockholmi Ülikoolis rootsi kirjandust, üldist kirjanduslugu, saksa keelt ja soome-ugri keeli ning täiendas end eesti keele alal Uppsala Ülikoolis 1972. aastal. 1956. aastal lõpetas raamatukogunduskursused Rootsi kuningliku raamatukogu juures. 1966. aastal sai filosoofia litsentsiaadi kraadi rootsikeelse väitekirjaga "Allakäigumotiiv Bertil Malmbergi luuletuskogus "Värsid piiril" (1963)".

### Töö
Aastatel 1961–1979 töötas pangaametniku, raamatukoguhoidjana, õpetajana keskkoolides, sh Stockholmi eesti gümnaasiumis. 1974–1978 eesti keele õpetaja Uppsala Ülikoolis, alates 1970. aastast Rootsis tegutseva eesti keele ja kirjanduse instituudi teadussekretär, 1971 eesti keele lektor ja eesti keele instituudi juhatuse esimees aastast 1985. 1970. aastast oli ta Stockholmi Ülikooli soome keele kateedri eesti osakonna juhataja.

Ta oli Välismaise Eesti Kirjanike Liidu liige ning on 2000. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta on olnud Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liige, Eesti Teadusliku Instituudi liige. Johannes Aaviku Seltsi auliige.

1959–1965 oli ajakirja Mana toimetuse sekretär. Toimetanud peamiselt filoloogiateemalisi raamatuid.

### Loometegevus
Avaldanud luuletusi, artikleid ja arvustusi Manas, Teatajas, Rootsi Eesti Päevalehes jm.

### Muu kultuurilooline tegevus
Oli 1980. ja 1990. aastail Johannes Aaviku ning Marie Underi ja Artur Adsoni eraarhiivide hoidja Stockholmi Ülikooli juures, kuni andis need arhiivid 1996 üle Eesti Kirjandusmuuseumile Tartus. Oli Underi-Adsoni Fondi looja ja kauaaegne esimees, kes algatas ja aitas korraldada Marie Underi ja tema perekonna ümbermatmise Stockholmi Metsakalmistult Tallinna Rahumäele 2016. aasta juunis.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2023 Rootsi Eestlaste Liidu kultuuriauhind

## Teoseid
* "Mõttelend: pilte ja peegeldusi", Stockholm 1972 (aforismide ja luuletuste kogu)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon, 2000, lk 264. (Oskar Kruus)
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad, Stockholm 1984.
* Eesti kirjandus paguluses, Lund 1973. 
* Eesti Päevaleht 3. september 1998 (D. Papp)
* Teataja 26. september 1998 (D. Papp) 
* Helgi Vihma. Aaviku Seltsi auliige fil. lic. Paul Laan = Honorary member of Aavik Society Paul Laan, Fil. lic. – Artikleid ja arhivaale. 2. Tallinn, 1999. (Keeleuuenduse kirjastik ; B3). Lk 223–224

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1279
Belarus

**Belarus** (*Беларус*, nõukogude ajal *Беларусь*) on traktorimark, mida on toodetud alates 1946. aastast Minski traktoritehases. 

Belarus on väga hästi tuntud endistes Nõukogude Liidu liiduvabariikides ning neid eksporditakse rohkem kui 100 riiki, näiteks Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. 

Traktoreid Belarus valmistatakse võimsusvahemikus 8-355 hobujõudu.

Tavapärasesse tootevalikusse kuuluvad masinad:
* Belarus-152
* Belarus-132H
* Belarus-320
* Belarus-422
* Belarus-550
* Belarus-80.1
* Belarus-622
* Belarus-932
* Belarus-1025
* Belarus-1220.1
* Belarus-1221
* Belarus-1523 
* Roomiktraktor Belarus-1502
* Belarus-2022
* Roomiktraktor Belarus-2013
* Belarus-3022DB
* Belarus-3522

Spetsiifilisse tootevalikusse kuuluvad masinad:

* Belarus-921.2
* Belarus-321.3
* Belarus-921.4
* Belarus-921.6
* Belarus-100X (ees keskel üks ratas)

## Belarus Eestis

Eestis tegeleb traktorite Belarus müügi ja hooldamisega 1991. aastal asutatud OÜ Türi Bel-Est.

## Viited
Jaapani aed

**Jaapani aed** on aia tüüp, mida iseloomustab looduslähedus, minimaalsus ja lihtsus. Jaapani aed jäljendab loodust sellisena, nagu see on.

Jaapani traditsioonilisi aedu võib jagada kolme tüüpi: *tsukiyama* (mäeaiad), *karesansui* (kuivad aiad) ja *chaniwa* aiad (teeaiad).

### Ajalugu
Jaapani aed sai alguse 612. aastal, kui Jaapani diplomaatiline missioon külastas Hiinat ja sai inspiratsiooni Hiina aiakunsti budistlikest elementidest. Budistide aias oli kõigil elementidel oma usuline tähendus: rada tähendas virgumisteed, muld ja pinnas tähendasid viljakust ja virgumismeele eest hoolitsemist. Kuigi Jaapan võttis vastu budismi, ei loobutud ka oma rahvuslikust usundist šintoismist. Nii on Jaapani aiakujunduses näha nendele kahele usundile viitavaid elemente.

### Elemendid

Jaapani aiaga käivad kaasas teatud figureerivad elemendid. Kõigel on lisaks dekoratiivsele funktsioonile alati ka sügavam tähendus.

#### Kivid, liiv ja kruus

Jaapani aias sümboliseerivad suured kivid mägesid ja kaljusid. Kive kasutatakse ka ehitistes, sildades ja teeradades, tiikide ja ojade kujundamiseks on mõeldud väiksemad kivid ja kruus. Kuiva maastikuga Jaapani aias tähistavad suured kivid mägesid, saari ja jugasid, kruus ja liiv asendavad vett.

#### Vesi
Jaapani aiast (välja arvatud kuiva maastikuga aiast) ei puudu kunagi vee-element. Tiik tähistab merd, järve, tiiki või jõge. Veesilm on enamasti asümmeetriline. Kosk sümboliseerib aga inimese olemust: sündi, kasvamist ja surma.

#### Laternad
Laternad on Jaapani aiakujunduse olulised elemendid. Need on tavaliselt kivist, erineva kuju ja suurusega ning asetatud hoolikalt valitud kohtadesse, näiteks saartele, poolsaarte otstesse või märkimisväärsete ehitiste kõrvale, kus nad näitavad valgust ning sealsete ehitiste esteetilist poolt.

#### Sillad
Sillad on Jaapani aia ühed tähtsamad elemendid, mis liidavad omavahel kokku saari ja väikseid tiike. Need on tavaliselt ehitatud kas puidust või kivist ning võivad olla kas kaarja (*soribashi*) või lameda (*hirabashi*) kujuga. Mõnikord värvitakse templite aedades olevad sillad Hiina traditsiooni järgides punaseks, kuid enamasti on need ikkagi värvimata.

#### Taimestik
Iga taim valitakse vastavalt esteetilistele põhimõtetele, et varjata soovimatuid vaateid, olla teatud aiafunktsioonide taustaks ning luua maastikumaali või postkaarti meenutav kaunis pilt. Taimed, näiteks vaher ja kirsipuu, valitakse tihti aastaaja värvide järgi ning on asetatud nii, et nende ilu välja paistaks. Samuti kasutatakse palju sammalt.
Taimed on aedades hoolikalt ja läbimõeldult paigutatud ning kantakse suurt hoolt selle eest, et nende ilu oleks püsiv. Puud, põõsad ja muruplatsid on lõigatud täpsete mõõtude järgi. Talvisel ajal kaitstakse puid ja põõsaid külma eest, kattes neid õlekõrte ja riidega.

## Vaata ka
*Islami aed
*Teetseremoonia

## Viited
Hubert de Givenchy

**Hubert de Givenchy** (sünninimi **Hubert James Marcel Taffin de Givenchy**; 21. veebruar 1927 Beauvais – 10. märts 2018 Pariisi lähedal) oli prantsuse moelooja, 1952. aastal asutatud Givenchy moemaja rajaja.

Krahv Hubert James Marcel Taffin de Givenchy sündis 21. veebruaril 1927 Givenchy markii Lucien Taffin de Givenchy noorema pojana. Tema vanem vend Jean-Claude de Givenchy oli hilisem firma Parfums Givenchy juht. 

Givenchy õppis Pariisi kuulsas kunstikoolis École des Beaux-Arts'is.

Tema muusaks peetakse Audrey Hepburni, keda Givenchy riietas sellistes filmides nagu "Sabrina", "Funny Face" ja "Hommikueine Tiffany juures". Viimases neist kandis Hepburni kehastatud Holly Golightly 'väikest musta kleiti', kokteilikleiti, mis on tõusnud ikooni staatusesse. Audrey Hepburnile pühendas ta ka parfüümi "l'Interdit".

Lisaks Audrey Hepburnile kandsid tema loomingut sellised moeikoonid nagu Grace Kelly, Jacqueline Kennedy Onassis, Wallis Simpson, Jane Fonda ja paljud teised.

Hubert de Givenchy suri 91-aastaselt Pariisi lähedal asuvas lossis une pealt.

## Viited

## Välislingid
*Givenchy koduleht
Tiera

**Tiera**, ka **Iku-Tiera Nieranpoika**, on kõrvaltegelane Soome ja Karjala rahvuseeposes "Kalevala", Lemminkäise vana sõber ja sõjaseltsiline.

"Kalevala" kolmekümnendas runos külastab Põhjalasse sõjaretkele suunduv Lemminkäinen Tierat, meenutab talle vanu ühiseid sõjaretki ja kutsub endaga kaasa. Tiera haarab seinalt piigi, rõivastab end turvisesse ja kiirustab Lemminkäisega kaasa, oma perest ja vastsest naistest hoolimata. Lemminkäinen ja Tiera asuvad Põhjalasse purjetama, kuid nende lähenemist tajunud Põhjala emand saadab nende vastu kõva pakase, mis jätab nende laeva merele jäälõksu. Lemminkäinen ja Tiera jõuavad külma käes kannatades hädavaevu koju tagasi.

Tema kohta esineb ka teisendnimetusi Kuura, Tuura, Teura ja Liera.

## Viited

## Välislingid
* "Kalevala" 30. runo "Lemminkäinen ja Tiera". Projekt Runeberg. (soome keeles)
Narva United FC

**Narva United FC** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Narvas. Klubi osaleb saali- ja rannajalgpalli meistrivõistlustel.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad jalgpallis

## Viited

## Välislingid
*S. Narva United FC
Vallo Kalamees

**Vallo Kalamees** (sündinud 26. jaanuaril 1962) on eesti fotograaf ja fotograafiaõpetaja.

Ta on peamisi Tartu Kõrgema Kunstikooli fotoosakonna asutajaid.

## Elulugu

Vallo Kalamees on lõpetanud Tallinna 44. keskkooli, õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust, Tallinna sidekoolis (praeguses Tallinna Polütehnikumis) fotograafiat ning toonases Lahti Polütehnikumi kunsti ja meedia koolis.

Aastatel 1985–1997 töötas ta Tartu noorte tehnikamajas fotoringi õpetajana, 1989–1991 juhtis galeriid Illegaard, 1990–1993 töötas Eesti Kirjandusmuuseumis fotograafina.

Aastatel 1992–2000 töötas ta Tartu Kunstikoolis fotograafia lektorina ja osakonnajuhatajana ning 2001–2022 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (mis kuni 2018. aastani kandis Tartu Kõrgema Kunstikooli nime) professori abi ja lektorina.

## Isiklikku
Vallo Kalamehe isa on mükoloog Kuulo Kalamees, tema õde on Külli Kalamees-Pani.

## Näitused

### Isikunäitused
* 1983 "Harjutusi fotograafias"

* 1991, 1992 "Eesti maastikud"
* 1993, 1994 "Psühhedeelsed mängud"
* 1995, 1997, 2003 "Landarte andante"
* 2012 "Midagi, mida ma tahtsin teile veel ära ütelda"
* 2022 "3650"

### Grupinäitused

* 1998 "Staadiumid. Tartu foto 98", Tartu Kunstimajas
* 2015 "Lai kaader I. Tartu foto iseseisev algus", Tartu Kunstimuuseum
* 2017 "Kusagil põhjas", galerii Noorus
* 2017 "50 aastat hiljem. Tartu fotograafia 1960.–1980. aastatel", galerii Noorus

## Vaata ka
* PallasFoto

## Viited

## Välislingid
* Sille Annuk "Suur sebija õpetaja ja üksik piltnik Vallo Kalamees" Postimees, 12. august 2005
Fööniks (restoran)

**Fööniks** (varasema nimega Kaevur) oli restoran Ida-Viru maakonnas Jõhvis. 

Restoran avati 1950.

Restorani viimane omanik oli OÜ Andliti.

## Viited

## Välislingid
*Jõhvi kunagise restorani Fööniks tulevik on endiselt udune. Põhjarannik, nr. 153, 10 september 2014, Artikkel DIGARis
Aeglane meedia

**Aeglane meedia** on meediatarbimise ja sisuloome põhimõte ning liikumine infoühiskonnas, mis seab esiplaanile põhjalikult läbitöötatud ning laialdaselt kättesaadava sisu ning vastandub sellega tähelepanule orienteeritud kiirele meediale, mille tüüpilisteks esindajateks on uudisteportaalid ja sotsiaalvõrgustikud.

Aeglase meedia manifesti koostasid Benedikt Köhler, Sabria David ja Jörg Blumtritt 2. jaanuaril 2010 saksa keeles ning praeguseks on see Aeglase meedia instituudi lehel avaldatud kokku üheksas keeles, liikumine on leidnud instituudi meediamonitooringu andmetel vastukaja 33 riigis üle maailma. Manifestist on olemas ka lühiversioon.

2017. aasta alguse tagasivaates kasutas liikumise algataja Jörg Blumtritt aeglase meedia ühiskondliku rolli selgitamiseks kiirtoidu ja aeglase toidu vastandust ning deklareeris, et järgnev aasta tuleb aeglase meedia aasta: "Erinevalt viimase kümne aasta kiirtoidumeediast on aeglane meedia sisuline kontseptsioon, mis seisab vastu loobumisele poliitilisest ja ühiskondlikust vastutusest ega luba meediat määratleda pelgalt tehnoloogilise platvormina."

Eestis on räägitud peamiselt "aeglasest ajakirjandusest" ning ainuke ajakirjandusväljaanne, mis end otseselt "aeglase meediaga" seostab, on Edasi.org.

Aeglase meedia manifesti autor Sabia David andis 2010. aastal hinnangu, et Vikipeedial on tugev aeglase meedia potentsiaal, sest see tegeleb manifesti 14 punktist otseselt kaheksaga. Vikipeediat on "aeglaseks meediaks" nimetanud Wikimedia Eesti juhatuse liige Märt Põder, kes osutab artiklite aeglasele valmimisele eri autorite koostöös, nende relevantsuse säilimisele ajas ning kelle meelest ongi Vikipeediale edu toonud selle "radikaalselt avatud, kuid aeglane, robustne ja küllatki tülikas tõe poole liikumise protsess".

## Vaata ka
*Aeglane ajakirjandus
*Aeglane eluviis
*Tähelepanumajandus
*Uuriv ajakirjandus

## Viited

## Välislingid
*Aeglase meedia instituut (saksa ja inglise keeles)
*Aeglase meedia manifest (inglise keeles)
Lõõtspilli tänav

**Lõõtspilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas. 

Lõuna-põhjasuunaline Lõõtspilli tänav on 230 m pikkune. See saab alguse Rakvere sissesõidu ringteelt, ristub seejärel lääne poolt Parmupilli tänavaga ja lõpeb Vaala keskusest põhja pool Suupilli tänava ringteega. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 1,3 km.  

Tänav on rajatud Vaala keskusele, mis on kaubanduskeskus, peamiseks juurdesõiduteeks 2008. aastal. Lisaks Vaala keskuse hoonele ja parklale asub tänava ääres autopesula.

## Viited
Endel Leibak

**Endel Leibak** (15. juuni 1921 Türi – 2. veebruar 1999 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane.

Ta oli kirjastuse Valgus vanemtoimetaja, hiljem teaduslik toimetaja. Korraldas kooliõpikute kirjastamist.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

## Tunnustus
*1973 rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"
*1979 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Leibak, Endel, Eesti NSV teeneline kultuuritegelane - kirjastuse "Valgus" teaduslik toimetaja (1979)
Miguel Ramón Morales

**Miguel Ramón Morales**  (1787 Guatemala – 1855 Nicaragua)  oli Nicaragua poliitik, aastail 1847 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Kui José León Sandoval riigipea kohustest lahkus, kandideeris uueks riigipeaks José María Guerrero. Tal ei õnnestunud aga parlamendis saada konstitutsioonis nõutavat 2/3 häälteenamust ja nii määras parlament riigipea kohusetäitjaks konservatiivsete vaadetega  Moralesi. 6. aprillil  saavutas Guerrero siiski nõutava häältehulga ja astus ise ametisse. Oma lühikese ametiaja vältel jõudis Morales siiski anda Masayale linnaõigused.

Aastal 1854 sai Moralesist Matagalpa departemangu juht.

## Viited
Velly Joonas

**Velly Joonas** (sündinud 9. juunil 1955 Kohtla-Järvel) on eesti soul- ja folkmuusik, õpetaja, luuletaja ja kunstnik. 

Ta on olnud isetegevuslaste ansambli Vstretša liige. Ta on kirjutatud ligi 300 laulu, avaldanud 30 luulekogu ja tema õlimaale on eksponeeritud galeriides.

2015. aastal avaldas plaadifirma Frotee Joonase 1980. aastate algul salvestatud laulu "Stopp, seisku aeg!", mis on kogunud rahvusvahelist tähelepanu. Laulu on YouTube'is kuulatud enam kui 3 miljonit korda. See on kaver ABBA laulja Anni-Frid Lyngstadi laulust "I See Red".

## Viited
Alfenus Varus

**Alfenus Varus** (u 39 eKr või 46 eKr Cremona – 9 pKr) oli Vana-Rooma jurist, kirjanik ja väejuht, kes võis põlvneda Publiuse perekonnast. 

Ta oli Servius Sulpicius Rufuse õpilane ja ainus Serviuse õpilane, keda on mainitud Digestides.

Alfenus Varusest on teada õpetaja Helenius Acroni säilinud lugude kaudu Horatiuse (Quintus Horatius Flaccuse, Rooma lüürilise luuletaja) märkustes satiiride kohta. Oletatakse, et Horatiuse teoses nimetatud advokaat Alfenus Vafer oli Cremonast pärit juuksur või jalatsikaupmees, kes läks Rooma, sai Serviuse õpilaseks ning soovis saada konsuliks ja austatud avalike matustega.

Pomponiuse teoste säilinud katkendites on väidetud, et Varus saavutas konsuli staatuse, kuid leidis, et muud faktid tema kohta ei pruugi tõesed olla. Pomponius leidis, et Publius Alfenus Varus, kes töötas konsulina, võis olla küll juristi poeg, kuid ta ei pidanud usaldusväärseks teisi Horatiuse esitatud väiteid Alfenus Varuse kohta. Faktid, et Alfenus on põline cremonalane, ta on olnud Serviuse õpilane, jurist ning konsul, ühtivad kõikides säilinud teostes.

Alfenus Varus oli ka sõjaohvitser ja Rooma väejuht, mida kinnitab asjaolu, et teda edutati oma elu hilisemal perioodil väejuhi positsioonile. 
Alfenus Varus sai 9 pKr Teutoburgi metsas Arminiuse juhitud germaanlaste väelt lüüa, tema 3 leegioni hukkusid ning Varus tappis enda. Varuse lüüasaamise tagajärjel kaotas Rooma oma Reini-tagused valdused.

## Teosed
Alfenus Varus oli silmapaistev jurist: ta koostas 40 Digestide teost (nn tellitud teesid). Esimeses raamatus tsiteeriti Labelit, 34. raamatus Gelli, 39. raamatus Paulust, teised tsitaadid on 2. ja 3. sajandi juristide omad ilma kindla päritoluta. Säilinud on Justinianuse samanimelisest teosest 70 väljavõtet, mis on varaseimad sidusad juriidilised tekstid.

Viidates enda ja oma õpetaja Serviuse arvamusele, kasutas Alfenus oma teadmisi õiguslikes olukordades. Ta analüüsis juhtumeid, milles temaga konsulteeriti, üksikasjalikumalt kui teised advokaadid.

Alfenuse Digestidest, mida peetakse vanimaks Rooma jurisprudentsi teoseks, on säilinud 54 väljavõtet, kuid on ka arvatud, et Alfenus võis olla kõigest Serviuse teoste toimetaja. Säilinud Alfenuse Digestide fragmentidest ilmneb, et Alfenus tundis hästi kreeka keelt, kuna katkendid on kirjutatud puhta ja selge stiiliga. Digestides ilmunud kanded näitavad, et Alfenuse jaoks ei olnud võõrad ka arutelud filosoofidega. Aulus Gelliuse sõnul tundis Alfenus huvi antiigiga seotud teemade vastu; Gellius tsiteerib lõiget oma Digesti 34. raamatust, milles Alfenus mainib roomlaste ja kartaagolaste vahelise lepingu tingimusi. Alfenusele viitavad sageli ka hilisemad juristid. Pandekti fragmendid on võetud Digestide 2.–8. raamatust, mis on saadud juristi Julius Paulus Prudentissimuselt. Kogu Digestide arv selgub Florentine indeksist; Gelliuse lõigus tsiteeritakse 34. raamatut ja Pauluse lõigus on viidatud 49. raamatule. See, kas Pauluse epitoom on läinud kaugemale 8. raamatust või mitte, on teadmata.

## Viited
Desmos

**Desmos** on täiustatud veebigraafikakalkulaator, mida rakendatakse brauseritele ja äpivahenditele. Alates 2012. aasta septembrist oli Desmos saanud Kapor Capitalilt, Learn Capitalist, Kindler Capitalist, Elm Street Ventures'ist ja Google Ventures'ist umbes 1 miljon USA dollarit.

Desmose veebikalkulaatori abil saab kiirelt ja mugavalt konstrueerida funktsiooni graafikuid kas valemi, parameetri või punktide järgi. Funktsioone saab esitada ilmutatud ja ilmutamata kujul. On võimalik sisestada liht- ja liitfunktsioone, enamus matemaatilisi funktsioone, sh. hüperboloidseid funktsioone.

Graafikuid saab esitada erinevates koordinaatsüsteemides, sh poolaarkoordinaatides; saab muuta graafikute mastaapi, on võimalus suurendada või teha väiksemaks kas kogu graafik või selle osa, graafikuid saab piirata. Graafikul saab märkida punkte. Parameetreid saab sisestada tabeli väärtustena. Kalkulaator arvutab kõik vajalikud väärtused, näiteks leiab funktsiooni minimaalse või maksimaalse punktide koordinaate, ekstreemumite koordinaate, joonte lõikepunkte. 

Kalkulaator sisaldab lisaks võrrandite ja võrratuste graafilise lahendamisele ka loendeid, krüpte, regressioone, interaktiivseid muutujaid, kahte tüüpi graafikuvõrke. Samuti arvutivõimalusi, mida sisaldavad tavaliselt paljud programmeeritavad kalkulaatorid.

Kasutajad saavad luua kontosid ja salvestada loodud graafikuid, printida ja saata e-aadressile. Õpetajate konto abil saab luua klassiruumi tegevusmoodulid. 
Uute kasutajate õpetamiseks on eelnevalt programmeeritud 35 näidisgraafikut.

Desmos on kasutatav mitmes keeles.

## Viited
Päästeliit

**Päästeliit** on Eesti vabatahtlike päästeorganisatsioonide eraõiguslik ühendus (MTÜ), mis asutati 22. jaanuaril 2010 Tallinnas. Päästeliidu liikmed on Eestis tegutsevad juriidilised isikud, kes tegelevad ennetus- või päästetöödega. Päästeliidu peaeesmärgiks on oma liikmete huvide esindamine suhtluses erasektori ja riiklike partneritega. Päästeliidu liikmete peamine huvi on turvalise elukeskkonna loomine kogukondades üle Eesti.

## Juhtimine
Päästeliidu igapäevast tegevust korraldab juhatuse esimees, strateegiat seab nõukogu. Päästeliidu nõukogu on valitud printsiibil, et igast Eesti piirkonnast esindab vabatahtlikke üks nõukogu liige, kaks liiget esindavad üle-eestilise tegevuspiirkonnaga liikmeid, üks liige esindab merepäästjaid ning üks nõukogu liige on Päästeliidu auliikme, esimesest Eesti Vabariigist pärit ajaloolise järjepidevuse säilitaja – Eesti Tuletõrjeliidu – esindaja. Lisaks on nõukogus üks liige arvukate Eesti saarte esindajaks.

## Partnerid
Päästeliidu partnerid on
* riiklikud institutsioonid (ennekõike Siseministeerium, Päästeamet ning Politsei- ja piirivalveamet);
* rahvusvahelised organisatsioonid (nt Rahvusvaheline Tuletõrje- ja Päästeteenuste Assotsiatsioon, Rahvusvaheline Merepääste Föderatsioon jt);
* kodanikuühendused (nt Naabrivalve, Eesti Maaomavalitsuste Liit jt).
Lisaks sellele hulk eratoetajaid, keda käsitletakse Päästeliidu sponsoritena.

## Rahastus
Päästeliit saab raha järgmistest allikatest:
* liikmemaksud;
* sponsorite toetused;
* riiklikud toetused.
Päästeliidu suveräänsuse tagamiseks ja jätkusuutlikuks arenguks on vähenenud riiklike toetuste osa ning kasvanud sponsorite panus.

## Välislingid
* Koduleht
Joseph Bech

**Joseph Bech** (17. veebruar 1887 Diekirch – 8. märts 1975 Luxembourg) oli Luksemburgi jurist ja poliitik. 

Bech oli Luksemburgi peaminister aastatel 1926–1937 ning uuesti 1953–1958. Ta kuulus Kristlik-Sotsiaalsesse Rahvaparteisse ning tegutses pikka aega ka välisministrina. Tema poliitilist tegevust mõjutasid tugevalt nii kahe maailmasõja vaheline ebastabiilne rahvusvaheline olukord kui ka Teise maailmasõja järgne Euroopa ümberkujundamine.

Teise maailmasõja ajal viibis ta koos Luksemburgi valitsusega paguluses, tegutsedes liitlasriikide juures ning seistes Luksemburgi iseseisvuse taastamise eest. Sõjajärgsel perioodil oli ta üks Euroopa integratsiooni varaseid toetajaid. Ta osales aktiivselt selliste ühenduste loomisel nagu Benelux, Euroopa Söe- ja Teraseühendus ning hilisem Euroopa Majandusühendus.
José María Guerrero

**José María Guerrero de Arcos y Molina** (1799 León – 1853 Nicaragua) oli Nicaragua poliitik ja advokaat, aastal 1839 Hondurase presidendi kohusetäitja ja aastail 1847–1849 Nicaragua ülemdirektor.

José María Guerrero sündis aastal 1799 Leónis. Tema isa oli Pastor Guerrero y Arcos Ángulo, ema aga Dionicia Molina y Poveda. Teised lapsed nende peres olid José de la Cruz, Bernabela ja Justo Pastor.

José María oli kaks korda abielus. Abielust esimese naise Juana Cascoga sündisid lapsed José Leocadio, Paula ja Manuela del Carmen Guerrero de Arcos y Casco. Tema teine abikaasa oli Esmeralda Guerrero de Arcos ning sellest abielust sündisid Máximino, Esmeralda, Valeria, José de la Luz, José Valentín ja Miguel Gerónimo Guerrero de Arcos.

Aastal 1839 tungisid Nicaragua ja Hondurase ühendatud väed El Salvadori, mis oli Kesk-Ameerika ühendatud riigi pooldajate tugipunktiks. Sissetung lõppes aga lüüasaamisega ja võidukate Salvadori vägede pealetungi tõttu astus Hondurase president Juan Francisco de Molina ametist tagasi. Faktiliselt kujunes kõrgeimaks võimuks riigis ministrite nõukogu, mille liige oli ka José María Guerrero. Mõnda aega olid riigipea kohusetäitjateks Felipe Neri Medina ja Juan José Alvarado, seejärel sai presidendi kohusetäitjaks Guerrero.

Kuna riigis kavandati ülestõusu, saatis Guerrero varasema Hondurase ülemdirektori advokaat Justo Vicente José de Herrera y Díaz del Valle El Salvadoriga kiiremas korras rahu sõlmima. 5. juunil sõlmitigi rahuleping, millega Honduras kohustus muuseas ka El Salvadorile reparatsiooni maksma. Rahuleping pidi jõustama 15. augustil, aga Hondurasele ebasoodsate tingimuste tõttu oli see ebapopulaarne. Nii astus Guerrero 10. augustil ametist tagasi, andes võimu üle Mariano Garrigóle.

Kui José León Sandoval riigipea kohustest lahkus, kandideeris Guerrero uueks Nicaragua riigipeaks. Tal ei õnnestunud aga parlamendis saada konstitutsioonis nõutavat 2/3 häälteenamust ja nii määras parlament riigipea kohusetäitjaks Miguel Ramón Moralesi. 6. aprillil saavutas Guerrero siiski nõutava häältehulga ja astus ise ametisse.

Novembris 1847 otsis Guerrera USA abi, lepitamaks Nicaragua ja Suurbritannia vahel puhkenud tülisid. 20. jaanuaril 1848 sisenesid aga Briti laevad San Juani jõkke ja jõudsid Nicaragua järveni, ähvardades oma kontrolli alla võtta terve maa. Kuubal toimunud läbirääkimistel õnnestus Guerreral tagada riigi sõltumatus, ent riigi idarannik jäi Suurbritannia kontrolli alla ja kujunes Moskiitoranniku nime kandvaks Briti protektoraadiks.

Aastal 1849 loobus Guerrero tervislikel põhjustel oma ametist.

## Viited
Sikupilli tänav (Rakvere)

**Sikupilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas.

Lääne-idasuunaline Sikupilli tänav on 153 m pikkune. See saab alguse Muru tänavalt, pöördub lõuna suunas ning lõpeb Torupilli tänava ristmikuga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,3 km.  

Tänav on rajatud detailplaneeringu alusel, saanud nime 2007. aastal ning on kavandatud piirkonna erakruntidele juurdesõiduks lääne poolt kuni Torupilli tänavani. Tänavaala on ainult osaliselt korrastatud ning ehitatud on vaid üks eramu.

## Viited
Parmupilli tänav

**Parmupilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas. 

Lääne-idasuunaline Parmupilli tänav on 234 m pikkune. See saab alguse Niine tänavalt ja lõpeb Lõõtspilli tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust Turu platsist on linnulennult 1,3 km.  

Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel, saanud nime 2007. aastal ja on rajatud Vaala kaubanduskeskusele juurdesõiduks. Tänava äärde hoonestust rajatud ei ole.
## Viited
Suupilli tänav

**Suupilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas. 

Põhja-lõunasuunaline Suupilli tänav on 170 m pikkune. See saab alguse Narva tänavalt ja lõpeb Suupilli tänava ringteega. Kaugus Rakvere keskväljakust Turu platsist on linnulennult mõõdetuna 1,3–1,4 km.  

Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel, saanud nime 2007. aastal ja on kavandatud Vaala keskusele, mis on kaubanduskeskus, juurdesõiduks põhja poolt. Tänava ala on seni välja ehitamata ja katendita. Tänava idaküljel paikneb metallkonstruktsioonidel lao- ja tootmishoone.

## Viited
Torupilli tänav

**Torupilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas. 

Lääne-idasuunaline Torupilli tänav on 248 m pikkune. See saab alguse Niine tänavalt, ristub põhja pool Sikupilli tänavaga ja lõpeb Suupilli tänava ringteega. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennult 1,1–1,2 km.  

Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel, saanud nime 2007. aastal ja on planeeritud Torupilli tänava elamukruntidele juurdesõiduks lääne poolt, ühtlasi juurdesõiduks Vaala keskusele põhja poolt. Tänava ääres paikneb praegu üks eramu – Torupilli 7, teised krundid on hoonestuseta. Tänava idapoolne lõik on välja ehitamata, kõnniteid rajatud ei ole.

## Viited
Jutuleht (ajakiri)

**Jutuleht** : *rahvalik ilukirjanduse, teaduse, nalja ja pilkenalja ajakiri* oli huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1910–1911 Tartus ilmumissagedusega 2 korda kuus. 

Väljaandja ja toimetaja oli Friedrich-David Liblik.

## Viited
Jõgeva (perekonnanimi)

**Jõgeva** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Jõgeva (Joegewa, Jöggewa) on pandud Pala mõisas Kodavere kihelkonnas Tartumaal ja Võru mõisas Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Jõgeva uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Babin.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jõgeva Eestis 111 mehel ja 117 naisel.

*Mare Jõgeva (sündinud 1939), eesti laulja ja näitleja
Alavere rahvamaja

**Alavere rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas. Rahvamaja haldab Anija valla kultuurikeskus. Rahvamaja eesotsas on Anna Nilisk.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Anija valla kodulehel
Albu rahvamaja

**Albu rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Albu külas. Albu rahvamaja on asutuse Albu Valla Rahvamajad struktuuriüksus. 

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Indoeuroopa algkeel

**Indoeuroopa algkeel** on indoeuroopa keelte hüpoteetiline esivanem. See on rekonstrueeritud võrdlev-ajaloolisel meetodil, teadaolevate indoeuroopa keelte võrdlemise ja keeleajalooliste allikate põhjal. Indoeuroopa keeltest on olemas allikaid 3000–4000 aasta tagant, algkeele ja tänapäeva vormide üleminekuastmeid leiab klassikalistest tekstidest sanskriti, kreeka ja ladina keeles.

Oletatavasti räägiti indoeuroopa algkeelt kuskil Ida-Euroopa või Lääne-Aasia aladel umbes 5000 aastat tagasi  ning seda kõnelev väike rahvarühm hakkas laiali valguma ja killustuma umbes 4000 e.m.a.

## Rekonstrueerimise ajalugu
Indoeuroopa algkeele hüpoteesile alusepanijaks peetakse William Jonesi (1746–1794), kes märkas sarnasusi sanskriti, ladina ja kreeka keele sõnavaras, grammatilises süsteemis ja muutelõppudes ning järeldas, et need on pärit ühest allikast, kust võivad pärineda ka germaani ja keldi keeled. Hiljem leiti, et indoeuroopa algkeele järeltulijate hulka kuuluvad ka balti ja slaavi keeled, armeenia, albaania, tohaari ja heti keel. 1861–1862 avaldas põhjalikuma rekonstrueerimiskatse August Shleicher teoses "Ülevaade indogermaani keelte võrdlevast grammatikast" (*Compendium der vergleichenden Grammatik der indogermanischen Sprachen*). Shcleicher koostas oma rekonstrueeritud algkeeles ka muinasjutu.
Aastatel 1948–1969 avaldas Julius Pokorny ülevaatliku "Indogermaani etümoloogilise sõnaraamatu" (*Indogermanisches etymologisches Wörterbuch*). Poola lingvist Jerzy Kuryłowicz avastas 1927. aastal veenvaid tõendeid kõrihäälikute olemasolu kohta algkeeles ning analüüsis indoeuroopa algkeele vokaalivahelduse põhimõtet 1956. aasta teoses "Vokaalivaheldus indo-euroopa keeles" (*L’Apophonie en indo-européen*). Värskeim indoeuroopa algkeele grammatika (2018. aasta märtsi seisuga) on välja antud 2017. aastal.

Olulise tähtsusega oli rekonstrueerimisel sanskriti keel. Tänapäeval räägitavatest keeltest peetakse kõige arhailisemaks, st oletatavale algkeelele lähemaks leedu keelt.

## Kirjeldus
Indoeuroopa algkeel on rekonstrueeritud SOV-süntaksiga keelena (subjekt-objekt-verb), mis sarnaneb klassikalise ladina keelega. Algkeelel on kaheksa käänet: nominatiiv, vokatiiv, akusatiiv, daativ, genitiiv, instrumentaal, ablatiiv ja lokatiiv. Rekonstrueeritud keeles on 15 sulghäälikut, sisihäälik *s*, kolm erinevat kõrihäälikut, helilised kaashäälikud *n, m, l, r*, viis vokaali (*a, e, i, o, u*) ja kaks poolvokaali (*w, y*).

Rekonstrueeritud sõnavara põhjal saab öelda, et protoindoeurooplased puutusid kokku näiteks koerte (**ḱwón-*), hobuste (**H<sub>1</sub>éḱwo-),* lammaste (**H<sub>3</sub>éwi-*), lehmade (**g<sup>w</sup>ów-*) ja sigadega (**súH-*), rataste (**k<sup>w</sup>ék<sup>w</sup>lo)* ja mõduga (**médhu*) ning kasutasid arve kuni sajani (**ḱm̥tóm)*.

## Viited
Haanja rahvamaja

**Haanja rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Rahvamaja haldab asutus Haanja Valla Rahvamajad. Rahvamaja eesotsas on Sirje Pärnapuu.

Rahvamaja asutati 1937.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vilepilli tänav

**Vilepilli tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas. 

Lääne-idasuunaline Vilepilli tänav on 215 m pikkune. See saab alguse Suupilli tänava ringteelt ja lõpeb ida pool Rakvere valla piiril. Tänava idapoolne osa on välja ehitamata (rohumaa). Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 1,3–1,5 km.  

Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel, saanud nime 2007. aastal ning on rajatud Vaala keskuse, mis on kaubanduskeskus, põhjaküljele. Sisuliselt on tegemist Vaala keskuse ümbersõiduteega põhja poolt.

## Viited
Joaveski rahvamaja

**Joaveski rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Joaveski külas. Rahvamaja eesotsas on Taigo Talivere.

Rahvamaja ruumides on ka Joaveski raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Kuusalu valla kodulehel
*https://sonumitooja.ee/joaveski-rahvamaja-avapeol-maengis-legendaarne-baend-veskipoisid/
Jõelähtme rahvamaja

**Jõelähtme rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Merike Kahu.

## Ajalugu
1919. aasta 23. veebruaril toimunud Jõelähtme Põllumeeste Seltsi peakoosolekul arutati muude teemade seas ka Jõelähtme seltside jaoks rahvamaja saamise küsimust. Samal aastal ostis vallavalitsus Irust rohkem vallamaja tarvis ohvitseride söögisaalina kasutuses olnud sõjaväebaraki, mis Jõelähtmes uuesti üles laoti.

Aastal 1923 anti hoone üle Jõelähtme Algkoolile. Kuna algselt plaanitud ümberehitustööd jäid rahapuudusel tegemata, säilitas hoone oma endise väljanägemise ka kooli käsutusse minnes. Jõelähtme Algkool tegutses hoones aastatel 1923–1950 ja kooli esimesteks õpetajateks olid Theodor Koonukõrv ning Amanda Tomberg.

Hoones asunud ruume lubati ürituste läbiviimiseks kasutada juba vallamajaks olemise ajal ja ajapikku muutus see seltsielu keskuseks. Alates 1950. aastast tegutseb hoones Jõelähtme rahvamaja, mille esimeseks juhatajaks oli Evald Nairismägi.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Jõelähtme valla kultuurikeskuse kodulehel
Mercurino Arborio di Gattinara

**Mercurino Arborio di Gattinara** (10. juuni 1465 Gattinara – 5. juuni 1530 Innsbruck) oli Itaalia päritolu riigitegelane, jurist ja humanist, Hispaania kuninga ja Saksa-Rooma keisri Karl V suurkantsler aastail 1518–1530.

Gattinara pärines Piemonte vaesunud väikeaadliku perekonnast ning 1489–1493 õppis ta Torino ülikoolis õigusteadust. 1490. aastal abiellus ta Andreotta Avocadoga. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Savoia hertsogkonnas advokaadina. Hiljem sai Gattinarast Savoia hertsogi Philibert II ja tema abikaasa, Austria Margarete nõunik. 

Kui Philibert suri, siis läks Gattinara koos Madalmaade asehalduriks saanud Margaretega Madalmaadesse ning jätkas leskhertsoginna ühe lähima usaldusalusena tema teenistuses. Muu hulgas hoolitses Gattinara Margarete lesevalduse, Bresse krahvkonna eest ning oli 1508. aastal Burgundia vabakrahvkonna kohtukoja president. Lisaks sellele tegutses Gattinara ka diplomaadina ning võttis osa Cambrai lepingu sõlmimisest 1508. aastal.

1511. aastal pidi Gattinara Burgundia vabakrahvkonnast lahkuma, kuna ta oli sealse aadelkonnaga tülli läinud, seejärel jätkas ta Margarete, aga ka tema isa, keiser Maximilian I, teenistuses. 1518. aastal suri aga Hispaanias tulevase Karl V (Hispaania ehk Kastiilia ja Aragóni kuningana Carlos I) senine suurkantsler Jean de Sauvage ning järgmiseks suurkantsleriks saigi Gattinara. 

Gattinara saavutas kiiresti Karl V usalduse ning õhutas teda mitte ajama kitsalt dünastilist, vaid universalistlikku poliitikat, lõppeesmärgiga kehtestada kristlik valitsus võimalikult suures osas maailmast.

1529. aastal sai Gattinarast kardinal, kuid ta suri juba järgmisel aastal.

## Välislingid
*Elulugu. (inglise keeles)
Muru tänav (Rakvere)

**Muru tänav** on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas  .

Põhja-lõunasuunaline Muru tänav on 255 m pikkune. See saab alguse Narva tänavalt, ristub ida poolt Sikupilli tänavaga ning lõpeb Torupilli tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult ligikaudu 1,2–1,3 km.  

Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel ja on kavandatud juurdepääsuks planeeritud erakruntidele põhja poolt. Tänava lõunapoolne osa on täielikult välja ehitamata (osaliselt rohumaa). Tänava ääres paikneb paar eramut ning Ocarrehvid OÜ teenindus- ja laohoone.

## Viited
Matteuse passioon

**"Matteuse passioon"** () on Johann Sebastian Bachi 1727. aastal valminud vaimulik oratoorium soolohäältele, topeltkoosseisus koorile ja orkestrile, oopusenumbriga BWV&nbsp;244. Teose libreto kirjutas Picander (Christian Friedrich Henrici). Teose pealkiri "Matteuse passioon" tähendab, et selle sisuks on Jeesuse Kristuse kannatuslugu (passioon) nii, nagu see on esitatud Uues Testamendis Matteuse evangeeliumis.

Teose teksti aluseks võttis Bach luterlasena Matteuse evangeeliumi peatükid 26 ja 27 Martin Lutheri saksakeelses piiblitõlkes. "Matteuse passiooni" peetakse kogu maailma vaimuliku muusika üheks suurimaks meistriteoseks. Teose algne ladinakeelne pealkiri "Passio Domini nostri J. C. secundum Evangelistam Matthæum" on tõlkes "Meie Issanda J[eesuse] K[ristuse] kannatuslugu evangelist Matteuse järgi".

Ehkki üldiselt arvatakse, et Bach kirjutas kokku viis passiooni, on "Matteuse passioon" üks kahest säilinust. Esimest neist, "Johannese passiooni", esitati esmakordselt 1724. aastal. "Matteuse passiooni" esmaesitus toimus arvatavasti 11. aprillil 1727 Leipzigi Tooma kirikus. Järgnevalt esitati seda 15. aprillil 1729, 30. märtsil 1736 ja 23. märtsil 1742. Seejärel muutis Bach teost millalgi 1743. ja 1746. aasta vahel.

Pärast Bachi surma vajus teos unustusse ning väljaspool Leipzigit ei esitatud seda enne teose 100. aastapäeva möödumist, mil see taas esitamisele tuli Berliinis 11. märtsil 1829 20-aastase Felix Mendelssohni korraldamisel. Teose esmaesitus Briti publikule toimus Londonis 6. aprillil 1854. Viimasel paaril sajandil on "Matteuse passioonist" tehtud nii kontsertesitusi kui ka lavastusi paljudes riikides, sealhulgas korduvalt ka Eestis (nt 2008. aastal esmakordselt barokkpillidel).

## Viited

## Kirjandus
* Johann Sebastian Bach "J. S. Bach'i "Matteus-Passioon". I osa. Tallinna Niguliste kirik 22. märtsil 1940. a.: juhatab J. Hiob" (kava ja tekst; eessõna: J. Hiob) Tallinn: *s.n.*, 1940
* Johann Sebastian Bach "Koraal "Matteus-Passioonist"" (noot) Tartu: *s.n.*, 1942
* Johann Sebastian Bach "Johannes-Passion. Johannese passioon. Matthäus-Passion. Matteuse passioon" Libreto saksa keelest tõlkinud Toomas Siitan. Scripta Musicalia, 1995 (104 lk, eesti ja saksa keeles)

## Välislingid
* "Kontserdisaalis: Bachi Matteuse passioon" Klassikaraadio (saatesari "Kontserdisaalis"), 10.03.2016 (Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Tallinna Kammerorkester, lavastaja Lembit Peterson)
* Heili Sibrits "Lembit Peterson võtab ette Bachi "Matteuse passiooni"" Postimees, 4. märts 2016
* Kristel Pappel, Toomas Siitan ""Uut ülestõusmist saksa vaimule ...": Bachi Matteuse passiooni esmaesitustest Tallinnas ja Peterburis 19. sajandi ühiskondlike muutuste taustal" Res musica 6. Tallinn, 2014, lk 76-99
* Tuuli Aug "Bachi Matteuse passioon kõlab barokiaegsetel originaalpillidel" EPL, 15.03.2008
* "«Matteuse passioon» kõlas oodatud headuses" Äripäev, 17. aprill 1998
* "Kannatusnädala peateos on "Matteuse passioon"" ÕL, 9. aprill 1998
* "Matteuse passioon", osad 1 ja 2, Eesti Raadio I programm, 29.03.1985 ja 05.04.1985 (1970. aasta plaadistus, sissejuhatus Toomas Siitanilt)
* A. Kasemets "Bachi "Matteus-Passioon"" Esmaspäev, 23. märts 1940, lk 3
Luna (kosmoseprogramm)

**Luna** oli aastatel 1958–1977 Nõukogude Liidu Kuule saadetavate kosmoseaparaatide programm ("Luna" on vene keeles 'kuu').

## Olulisemad missioonid
* Luna 1 – esimene möödalend Kuu lähedalt (1959).
* Luna 2 – esimene põrge Kuuga (1959).
* Luna 3 – esimesed pildid Kuu tagaküljest (1959).
* Luna 9 – esimene kontrollitud laskumine Kuule (1966).

## Viited

## Välislingid
* Missiooni animatsioon
* ''Luna 9'' fotod
Antrakt

**Antrakt** (prantsuse keeles *entracte* 'vaatuste vahel' < *entre* 'vahel' + *acte* 'vaatus') on vaheaeg või vahepala näidendi, ooperi või balleti kahe vaatuse vahel, ka kontserdi kahe osa vahel.
Majandusantropoloogia

**Majandusantropoloogia** on antropoloogia haru, mis uurib inimese majanduskäitumist kui ühiskonnaeluks vajalike vahendite loomise ja taasloomise ning haldamisega tegelevat süsteemi selle laiemas ajaloolises, geograafilises, kultuurilise ja sotsiaalses kontekstis.

Majandusteaduse ja majandusantropoloogia huviobjektid küll kattuvad – mõlemad teadusalad tegelevad tootmise, vahetuse, jaotuse ja tarbimisega –, kuid erialade lähenemisnurk ja eeldused majanduse kohta on väga erinevad.
 
Majandusantropoloogia kujunes antropoloogia haruna Bronislaw Malinowski ja Marcel Maussi uurimustes vastastikususest kui alternatiivist turumajanduslikele vahetustele. Teise maailmasõja järgses majandusantropoloogias olid olulisel kohal Karl Polanyi tööd, kes väitis antropoloogilistele uurimustele tuginedes, et turumajanduslikud vahetused iseloomustasid peamiselt tööstusühiskondi ning formaalse majandusteooria rakendamine mittetööstuslikele ühiskondadele on väär. Sellistes ühiskondades on vahetus "sängitatud" niisugustesse pealtnäha majandusega mitteseotud institutsioonidesse nagu sugulus, religioon ja poliitika. Sellist lähenemist nimetas Polanyi substantivismiks ja see vaidlus lõi lühikeseks perioodiks ka silla majandusteadlaste ning majandusantropoloogide vahele. Sellistes tingimustes kujunes ka majandusantropoloogide kalduvus tegeleda tööstusühiskonnast väga erinevate ühiskondade uurimisega, mida eristati nt vastavalt nende tootmisviisidele küttide-korilaste, karjakasvatuslikeks, põllumajanduslikeks ühiskondadeks.

Globaliseerumise tingimustes pole vahetegemisel tööstuslike ja mittetööstuslike ning turumajanduslike ja mitteturumajanduslike ühiskondade vahel enam erilist mõtet ning antropoloogid tegelevad mitmekesiste ühiskondade, sh tööstusjärgsete ühiskondade vahetus-, jagamis-, tootmis- ja tarbimisviisidega, uurides muuhulgas pankade, globaalse rahandussüsteemi, ettevõtete jms majanduskeskkondade tegevust antropoloogilisest perspektiivist.

## Viited
Science Europe

**Science Europe** on Euroopa teadust rahastavate organisatsioonide ja suurte teadusasutuste ühendus, mille eesmärk on toetada Euroopa teadust ja Euroopa teadusruumi.

Science Europe esindab oma liikmesorganisatsioonide (2018. aasta alguses kuulub ühendusse 43 organisatsiooni) ühiseid huve Euroopa teaduspoliitikate kujundamisel, toetab ja soodustab oma liikmete koostööd informatsiooni ja paremate praktikate jagamise kaudu ning on koostööplatvormiks liikmesorganisatsioonide ja riikide teadust juhtivate valitsusasutuste vahel.

Science Europe asutati 2011. aastal. Üks Science Europe'i asutajaliikmetest on ka Eesti Teadusagentuur. Ühenduse büroo asub Brüsselis. Science Europe'i tegevust suunab nõukogu (*Governing Board*), mida esindab president. Alates 2017. aastast on presidendiks Luksemburgi Teadufondi direktor Marc Schiltz.

Science Europe on moodustanud ühiste teaduspoliitiliste seisukohtade väljatöötamiseks ja soovituste andmiseks erinevate teadusvaldkondade tippteadlastest koosneva 30-liikmelise Teadusliku Nõuandva Komitee (SAC, *Scientific Advisory Committee*). SAC korraldab olulist teaduspoliitilist kaalu omavatel teemadel kõrgetasemelisi konverentse ja avaldab sellekohaseid dokumente.

Science Europe'i seisukohavõtud ja soovitused mõjutavad nii Euroopa teaduspoliitika kujundamist kui on ka abiks oma liikmesorganisatsioonide tegevuse kavandamisel.

## Välislingid
* Science Europe'i koduleht
Ilme Kallasmaa

**Ilme Kallasmaa** (sünninimi **Ilme Salumets**; 29. oktoober 1929 – 2. märts 2017) oli eesti raamatukoguhoidja.

Aastatel 1954–1986 oli ta Johannes Semperi nimelise Pärnu Linna Keskraamatukogu direktor.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Georg Alexander Pick

**Georg Alexander Pick** (10. august 1859 Viin – 26. juuli 1942 Theresienstadti koonduslaager (tänapäeva Terezín, Tšehhi)) oli Austria matemaatik.

Ta sündis juudi  perekonnas: ema Josefa Schleisinger ja isa Adolf Josef Pick. Tänapäeval on ta tuntud tänu Picki teoreemile, millega saab määrata hulknurga pindala. Ta avaldas selle artiklis 1899. aastal. Saksamaal õpitakse seda teoreemi koolimatemaatika programmi raames.

## Viited
Marcus Rashford

**Marcus Rashford** (sündinud 31. oktoobril 1997 Manchesteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona, Laenul Manchester Unitedist ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Manchester Unitedi noorteakadeemias hakkas ta treenima 2005. aastal. 2020. aastal arvati ta teenete eest heategevuses Briti impeeriumi ordu liikmeks (MBE).

## Välislingid