open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Naislaulu Selts

**Eesti Naislaulu Selts** (lühend **ENLS**) on Eesti nais- ja neidudekooride katusorganisatsioon. Selts ühendab 60 koori ja kuulub Eesti Kooriühingusse.

Naislaulu Selts korraldab rida traditsioonilisi üritusi, teiste seas näiteks isadepäeva kontsertaktuseid Estonia kontserdisaalis ja Eesti naiskooride võistulaulmist. Selts kutsus 1996. aastal ellu Üle-eestilise neidudekoori Leelo.

## Vaata ka
*aasta naiskoor
*Eesti Meestelaulu Selts

## Välislingid
*Eesti Naislaulu Seltsi veebisait
Jäämägi

**Jäämägi** on mere pinnal triiviv liustiku küljest lahti murdunud suur jäätükk.

Jäämäed triivivad peamiselt Atlandi ookeani põhjaosas ning Antarktise ümbruses. Atlandi põhjaosa jäämägedest 90% on pärit Gröönimaad katvast jääkilbist. Suur osa Antarktise jäämägedest on lahti murdunud šelfiliustike küljest.

Jäämäed koosnevad magedast liustikujääst. Hunnikuisse kokku lükatud rüsijääd ei loeta jäämägede hulka kuuluvaks. Jäätüki läbimõõt peaks ületama 20–25  m, et teda jäämäeks nimetataks.

Mageveejää tihedus on 920&nbsp;kg/m³, seevastu merevee tihedus on 1025&nbsp;kg/m³. Seetõttu on umbes 9/10 jäämäest allpool veepinda. Jäämäe veepealse osa kuju järgi on raske määrata jäämäe veealuse osa kuju, sealhulgas seda, kui sügavale ta ulatub.

Suurimate jäämägede läbimõõt võib ulatuda mitmesaja kilomeetrini. Teadaolevatest suurim jäämagi eraldus 2000. aastal Antarktikas Rossi šelfiliustikust ja sai nime B15, kus B tähendab eraldumist 90. läänepikkuskraadist lääne poolt. Selle esialgne pindala oli 11 000&nbsp;km². Novembris 2002 murdus ta kaheks, aga suurem tükk B15-A oli maailma suurim jäämägi kuni 27. oktoobrini 2005, mil ta madalikule jooksis ja mitmeks tükiks murdus.

Kõrgeim teadaolev jäämägi on olnud 168 m kõrge. Umbes nii kõrge on 55-korruseline pilvelõhkuja.

Jäämäe sisetemperatuur on samasugune kui liustikes, kus ta moodustus: –15...–20&nbsp;°C.

Jäämäe liikumiskiirus oleneb tuulest ja hoovustest, kuid keskmiselt arvatakse jäämäe kiiruseks 17&nbsp;km ööpäevas.

Ranniku lähedal võivad jäämäed vahel olla ka merepõhjaga ühenduses. Mõnd niisugust jäämäge on ekslikult saareks peetud ja kaardistatud.

Kui jäämägi sulab, siis teeb ta kihisevat häält. See hääl tekib jää sisse lõksu jäänud õhumullide vabanemisel. Mullid sisaldavad esialgu pehmes lumes olnud õhku, aga kui sellele lumele üha uued kihid peale sadasid, siis tihenesid alumised lumekihid lõpuks jääks ja õhk on mullides tugeva surve all.

Mõnikord korraldatakse tasase pinnaga jäämäele retk, kus inimesed löövad jäämäele laagri üles. See on väga ohtlik. Jäämäe veealune osa sulab nullilähedasel temperatuuril kiiremini kui veepealne osa, see võib jäämäe raskuskeset muuta ja jäämägi võib igasuguse hoiatuseta kummuli pöörduda.

## Kirjandust
*Punning, J.-M. (1986). Jäähiiglased ookeanil – *[[Eesti Loodus]]*, 1, 54–58.
Eesti meeskooride loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[meeskoor]]e, seal hulgas noorte meeste koore*.

*Avinurme meeskoor 
*Eesti Mereakadeemia meeskoor 
*Eesti Rahvusmeeskoor
*Eesti Õpetajate Meeskoor 
*Eesti Sõjameeste Pärnu Ühenduse meeskoor 
*Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor 
*Elva meeskoor
*Elva noorte meeskoor 
*Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskoor 
*Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu meeskoor
*Forestalia
*Tartu meeskoor Gaudeamus 
*Haapsalu meeskoor
*Haaslava meeskoor
*Hiiumaa noorte meeste koor 
*Inseneride Meeskoor
*Jõgevamaa noorte meeskoor  
*Kaevur
*Korp! Sakala Meeskoor 
*Kuivajõe meeskoor 
*Kuusalu meeskoor 
*Lihula meeskoor 
*Liinatśuraq
*Mehis
*Mihkel Lüdigi nimeline Meeskoor
*Paide meeskoor
*Põhjarannik
*Põlvamaa meeskoor
*Põlvamaa noorte meeskoor 
*Pärnu noorte meeskoor 
*Rakvere
*Rapla meeskoor
*Raplamaa noorte meeskoor 
*Revalia Kammermeeskoor 
*Runo
*Räpina meeskoor
*Saaremaa Ühendatud Meeskoor
*Saue Meeskoor
*Viljandi meeskoor Sakala
*Tallinna Ülikooli Meeskoor 
*Tartu Akadeemiline Meeskoor
*Tartu noorte meeste koor 
*Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor 
*TMS Türnpu Meeskoor 
*Toronto Eesti Meeskoor 
*Valga meeskoor
*Karksi-Nuia meeskoor Venda
*Virumaa noorte meeskoor 
*Võru meeskoor
*Ülenurme Gümnaasiumi noorte meeskoor
*Harju-Jaani noorte meeskoor

## Vaata ka
*Eesti Meestelaulu Selts
*Eesti kooride loend
Eesti poistekooride loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[poistekoor]]e*.

*Aruküla Põhikooli poistekoor
*Elva Gümnaasiumi poistekoor
*Harjumaa poistekoor
*Hiiumaa poistekoor
*Hummuli Põhikooli poistekoor
*Jõgeva Ühisgümnaasiumi poistekoor
*Jõgevamaa poistekoor
*Jõhvi Gümnaasiumi poistekoor
*Järvamaa poistekoor
*Kadrioru Saksa Gümnaasiumi poistekoor
*Eesti Meestelaulu Seltsi Üle-eestiline Poistekoor Kalev 
*Karksi-Nuia Gümnaasiumi poistekoor
*Keila poistekoor
*Anija valla poistekoor Kether
*Koeru poistekoor
*Kolga-Jaani Poistekoor 
*Kose poistekoor 
*Käina Gümnaasiumi Poistekoor 
*Loo Keskkooli Poistekoor
*Miina Härma Gümnaasiumi poistekoor 
*Narva Eesti Gümnaasiumi Poistekoor
*Narva Muusikakooli poistekoor
*Nõmme Noortemaja Poistekoor
*Otepää Gümnaasiumi Poistekoor 
*Poistekoor Kirde Kikkad (endine, Ida-Virumaa esinduskoor)
*Poistekoor Revalia 
*Pärnumaa Poistelauluselts KA-O-KA 
*Põltsamaa Gümnaasiumi Poistekoor
*Põlvamaa poistekoor
*Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli poistekoor
*Pärnu Kunstide Kooli poistekoor
*Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi Poistekoor 
*Rahvusooper Estonia Poistekoor 
*Raplamaa Ühendatud Poistekoor
*Ridala Põhikooli Poistekoor
*Rõuge Poistekoor
*Saaremaa poistekoor 
*Saue Poistekoor]] 
*Sindi Gümnaasiumi Poistekoor
*Tallinna Kunstigümnaasiumi Poistekoor
*Tallinna poistekoor 
*Tallinna Saksa Gümnaasiumi Poistekoor
*Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumi Poistekoor
*Tartu poistekoor 
*Türi Poistekoor
*Saaremaa Poistekoor Vandersellid
*Viimsi Keskkooli Poistekoor
*Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi Poistekoor
*Virumaa poistekoor 
*Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi Poistekoor
*Võru Muusikakooli poistekoor
*Võrumaa poistekoor
*Vändra poistekoor
*Ülenurme Gümnaasiumi poistekoor

## Vaata ka
*Eesti Meestelaulu Selts
*Eesti kooride loend
Valetaja Jakob

"**Valetaja Jakob**" (inglise keeles "Jakob the Liar"; prantsuse keeles "Jakob le menteur") on Teise maailmasõja lõpupäevil Poolas hargnev draamafilm.
Obock

**Obock** (ka *Obok* või *Ubuk*) on sadamalinn Djiboutis Tadjoura lahe ääres, Obocki piirkonna halduskeskus.

Obock oli tähtis linn Prantsuse kolonisatsiooni ajal. Seal asus kivisöe väljaveo sadam, mis kujunes eriti tähtsaks pärast Suessi kanali avamist 1869.

1885. aastal elas linnas 800 inimest ja seal asus kool. 1891. aastal kolis linnakesse Prantsuse Affarite ja Issade koloniaalvalitsus.

2002. aasta lõpus tuli tuhandeid USA sõjaväelasi linna, et treenida Iraagi invasiooniks.
Väegrupp Weichsel

**Väegrupp Weichsel** (saksa keeles *Heeresgruppe Weichsel*) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa armees teeninud väeüksus. Eesti ajalookirjanduses on seda väegruppi nimetatud ka väegrupp Visla.

## Ajalugu

Moodustati 24. jaanuaril 1945 *Oberbefehlshaber Oberrhein* staabist.

## Komandörid

:*Heinrich Himmler (24.01.1945)
:*Gotthard Heinrici (21.03.1945)
:*Kurt Student (29.04.1945)

## Allunud väeosad

Veebruar 1945.:
:*2. armee
:*11. armee
:*9. armee
Märts 1945.:
:*2. armee
:*3.tankiarmee
:*11. armee
Aprill 1945.:
:*3. tankiarmee
:*9. armee
Käimla

**Käimla** (ka *kemmerg, väljakäi, peldik*) on koht, ruum või hoone, kus inimesed käivad roojamas ja urineerimas. 

Käimlatüübid on vesiklosett ja kuivkäimla. Kuivkäimlatüübid on keemiline käimla ja bioloogilise toimeviisiga: kompostkäimla ja kõdukäimla. Erinevat käimlaruumide tüübid on tualett ja avalik käimla.

Tähepaar WC pärineb inglise keelest, kus *Water Closet* tähendab vesiklosetti. Kuigi mitteingliskeelsetes maades ei tähenda see lühend midagi, on see tähepaar saanud paljudes maades käimla tunnuseks, isegi nende käimlate tunnuseks, mis pole vesiklosetid. Vahel kasutatakse ka tähist 00.

Kuivkäimla kogumiskastis kasutatakse sageli väljaheidete kogumiseks  (nn keemiline kassiliiv) või turbamulda. Kuivkäimlaid võidakse kasutada autohaagistes, autosuvilates, paatides, purjekates ja kaugliinibussides. Peamiselt töötavad kuivkäimlad elektrita. On olemas ka kuivkäimlaid, mis vajavad tööks elektrit; selle abil jahutatakse väljaheiteid, et vähendada nende eritatavat lõhna.

Käimlad on leiutatud aastatuhandeid tagasi ja nähtavasti mitmel pool maailmas sõltumatult. Mohenjo Daros olid juba umbes 2800 eKr üsna tänapäevased käimlad, tellistest ehitatud ja puust istmetega. Harappa tsivilisatsioonis oli vesiklosett peaaegu kõigis majades. Vesiklosette leiti ka Orkney saartel olevast Skara Brae asulast, kus elati ajavahemikul 3100–2500 eKr. Kreetal hakati tualette kasutama Minose kultuuri ajal 18. sajandil eKr, Vana-Egiptuses vaaraode ajastul.

## Käimla Eestis

Käimlaid hakati Eestis maapiirkonnis propageerima 1920. ja 1930. aastatel, kuid nende levik oli visa, tol perioodil olid sellega varustatud ligi pooled taludest, need püstitati võimalikult vähese materjalikuluga ning hoonetest eemale. Enam olid need levinud tihedama asustusega külades, metsataludes käimlaid endiselt valdavalt polnud.

### Kodavere käimla
Peipsi järve ääres asunud Kodavere kogudus püstitas 1916. aasta mais kirikuaeda 70 rubla eest välikäimla. Sama aasta oktoobris kirjutati selle seinale esimesed sõnumid ning järgnevad 30 aastat kirjutisi lisandus. Pärast teist maailmasõda rajatis arvatavasti hüljati ja see hakkas lagunema, kuni 2018. aastal kunstnik Jaanus Samma selle jäänused restaureeris ning viis käimlaseinad koos säilinud kirjutistega Rooma kunstinäitusele.

## Vaata ka
* üleilmne käimlapäev
* tualettpaber
* Erfurdi käimlakatastroof
* Toompea lossi dansker

## Viited

## Välislingid

* Käimlaselts Huussi ry, Kuivkäimlajuhend
2007. aasta Soome parlamendivalimised

**2007. aasta Soome parlamendivalimised** toimusid 18. märtsil 2007. Valiti Soome Vabariigi parlamendi (Eduskunta) 35. koosseis.

Riik oli jagatud 15 valimisringkonnaks. Soome parlamendis on 200 liiget, nendest 1 koht kuulub Ahvenamaa autonoomsele läänile. Valimissüsteemiks on võrdeline valimissüsteem.
## Valimistulemused

* - sealhulgas Ahvenamaa esindaja
17. aprillil kinnitati ametisse Keskerakonnast, Rahvuslikust Koonderakonnast, Rohelistest ja Rootsi Rahvaparteist koosnev paremtsentristlik valitsus. Peaministrina jätkas Matti Vanhanen Keskerakonnast.

## Välislingid
* Soome Justiitsministeeriumi valimisteteemaline lehekülg (inglise keeles)

*Artikkel vajab täiendamist ja ajakohastamist.*
Ökonomeetria

**Ökonomeetria** on majandusteaduse haru, mis tegeleb majanduslike nähtuste mõõtmise ning nendevaheliste seoste kvantitatiivse kirjeldamisega. Teoreetilise ökonomeetria all mõistetakse vastavate meetodite arendamist.

Ökonomeetria on lähedalt seotud statistikaga, mõnes mõttes ongi tegu ühe rakendusstatistika haruga.

## Uurimisvaldkonnad

Ökonomeetrilisel (empiirilise) analüüsil võivad olla erinevad eesmärgid:
* Majanduslike nähtuste kvantitatiivne kirjeldamine, eeskätt seoses statistiliste meetodite kasutamisega. Näiteks meeste ja naiste palkade võrdlemine.
* Nähtustevaheliste seoste kirjeldamine (sageli seoses mõne majandusmudeliga). Siin võib eristada kahte tüüpi seoste uurimist:
** Lihtsat statistilist kirjeldamist – selle kirjeldamist, millised nähtused tavatsevad koos esineda. Näiteks on võimalik algkoolilaste uurimisel leida, et pikemad lapsed on targemad.  
** Ökonomeetrias on suur rõhk põhjusliku seose analüüsil. Selline lähenemine püüab vastata küsimusele, kas üks nähtus põhjustab teist, ja kui, siis millises ulatuses. Näiteks laste pikkuse ja tarkuse vahel ei ole tugevat põhjuslikku seost, kuid vanuse ja tarkuse vahel on.
* Nähtuste kvantitatiivne ennustamine. Näiteks võib püüda ennustada aktsiakursside volatiilsust, tuginedes eelnevate nädalate börsiinfole.

Ökonomeetria teooria tegeleb kõigi loetletud meetodite arendamise, analüüsi ning kriitikaga.

## Meetodid

### Eri andmetüüpidega seotud meetodid

Kasutatavad meetodid sõltuvad andmetüübist.

* Kui meid huvitab pidevate mõõdetavate andmete analüüs, on kõige kasutatavamaks meetodiks regressioonanalüüs.

### Põhjusliku seosega seotud meetodid
Sirje Kivimäe

**Sirje Kivimäe** (sündinud 8. aprillil 1947) on eesti ajaloolane, ajalookandidaat.  

Ta on töötanud Tartu Ülikooli ajaloolektorina ja Tallinna 32. keskkooli õpetajana.

1998. aastal sai ta esimese aasta ema nimetuse.

## Isiklikku
Sirje Kivimäe on ajaloolase Jüri Kivimäe abikaasa. Neil on neli last.

## Viited

## Välislingid
*Sirje Kivimäe koostatud/toimetatud teoseid
Albu valla vapp

**Albu valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla vapp.

Vapp kinnitati 11. aprillil 1994.

Vapi autor on Ivo-Manfred Rebane.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult poolitatud roheline-kuldne kilp. Ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist; alumisel, kuldsel väljal kaks rohelist püstist tammelehte.

## Põhjendus
Kuldne rõngasrist (päikeseratas) – põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt: ring – kõiksus, universum; püstsirge – Looja (unikaalsus); rõhtsirge – looming lõpmatus järjepidevuses. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule.

## Vapi kasutamise kord
Albu valla vappi kasutatakse:
#Volikogu, valitsuse, vallakantselei, valitsuse hallatavate asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Albu vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel.
#Albu valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja trükistel.
#Albu vallamajal ja valla piiritähistel.
#Muudel juhtudel võib Albu valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
#Vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt.

## Vaata ka
*Albu valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
*Albu valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Albu vald.
Londoni Stanstedi lennujaam

**Londoni Stanstedi lennujaam** (IATA: **STN**, ICAO: **EGSS**) on Inglismaal Essexi krahvkonnas Stansted Mountfitcheti küla lähedal asuv Londoni lennujaam (üks kuuest), mis jääb Londonist 48 km kirdesse. Lennujaam avati 1942. aastal. Stansted on Suurbritannia liiklustiheduselt kolmas lennuväli, maailma edetabelis 49.

Stansted teenindab peamiselt Euroopa-siseseid lende, olles sõlmpunktiks ja üheks kodulennujaamaks odavlennufirmale easyJet. 2007. aasta aprillis alustati lennujaamaterminali juurdeehitust.

Stanstedi lennuväli ja Glasgow' Prestwicki lennujaama lennuväli on kaks Suurbritannia "kõrge riski" lennuvälja, kuhu suunatakse kaaperdatud või muul moel ohtlikuks muutunud lennud.

Lennuväljal on üks rihvitud asfaltkattega rada suunaga 05/23, mille pikkus on 3048 meetrit ja laius 46 meetrit.

Tallinnast lendas Londoni Stanstedi lennujaama aastatel 2004–2012 easyJet, alates 2013. aastast lendab Ryanair.

## Välislingid
* Koduleht
Londoni Heathrow' lennujaam

**Londoni Heathrow' rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **LHR**, ICAO: **EGLL**) on lennujaam Londonis, 24 kilomeetrit Londoni kesklinnast läänes. See on Ühendkuningriigi tihedaima liiklusega lennujaam.

See on reisijate poolest maailma neljas lennujaam ning teenindab rohkem rahvusvahelisi reisijaid, kui ükski teine lennujaam maailmas. Heathrow' lennujaam on Euroopa Liidu reisijaterohkeim ning lennuoperatsioonide (stardid/maandumised) poolest Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaama järel teine.

Keskmiselt iga 45 sekundi järel tõuseb Heathrow's lennuk õhku või maandub. Lennujaam teenindab päevas umbes 1500 lendu. 

Heathrow's on 5 terminali. Peamiselt teenindab Heathrow rahvusvahelisi lende, olles Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Aasia, Aafrika ning Euroopa vaheliste lendude sõlmpunkt. Eriliseks muudab Heathrow' lennuvälja võrreldes oma konkurentidega (nt Pariisi Charles De Gaulle'i lennujaam või Amsterdami Schipholi lennujaam) fakt, et Heathrow's on vaid kaks kasutatavat maandumis-hoovõturada:
*09L/27R – u 3902 meetrit (*Northern RWY*)
*09R/27L – u 3658 meetrit (*Southern RWY*)

Rajad on paralleelsed, kaetud rihvitud asfaltkattega. Rihvimine suurendab lennuki rataste haaret raja pinnaga ning seeläbi parandab turvalisust halbades ilmastikuoludes. Teisalt on rihvitud asfaltkate kõige mürarikkam rajakate. Kolmas rada suunaga 05/23 on suletud ning kasutusel ainult ruleerimisrajana.

Uue kolmanda raja ehitamine on kavandatud aastaks 2020, kuid sellele on palju vastuseisjaid, kuna see tähendaks Sipsoni küla kaotamist ning müra- ja keskkonnareostuse suurenemist.

## Sihtkohad ja lennufirmad

## Välislingid
Eramu

**Eramu** ehk **individuaalelamu** on omaette kinnistul asuv ühe pere elamiseks ehitatud hoone, mille juurde võivad kuuluda abihooned, kui neid ei ole elamuga kokku ehitatud. 

Sõna "eramu" on eesti kirjakeelde kuulnud juba 1932. aastast tänu Johannes Aavikule, kuid Nõukogude ajal eelistati selle majatüübi kohta pigem termineid "individuaalelamu" või "ühepereelamu".

## Vaata ka
* Elamu
* Häärber
* Leibkond
* Maja
* Põlistalu
* Rehielamu
* Ridaelamu
* Suvila
* Talu
* Vabadik
* Villa

## Viited
Marju Varblane

**Marju Varblane** (sündinud 14. aprillil 1983 Viljandis) on eesti rahvamuusik, ansamblite Kiritöö, Raud-Ants ja Krää liige. 

Ta on õppinud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rahvamuusikat.
## Plaadid
* "Eesti tantsud", Viis CD 2007
* „Rahvalikud tantsulood kandlel, viiulil ja lõõtsal” Ilmar Tiideberg, Asso Int, Marju Varblane CD 2007
* „Läti lugu” Krää CD 2007
* „Uncooked” Bullfrog Brown CD 2006
* „Rajaajaja” Rajaajaja CD 2006
* „Lumeeit” MTÜ Eesti Rahvamuusikakool CD 2006
* „Karjasepõli” Raud-Ants CD 2005
* „Oli kord” Kiritöö CD 2004

## Festivalid
* Tartu Supilinna Päevad (2005, 2006, 2007), projektijuht
* Mütofest 2007, 2008 muusikalise programmi juht
* Nõmme Kevadfolk (2006, 2007), projekti- ja programmijuht
* Tartu Traditsioonilise Tantsu Festival (2006), projektijuht

## Tunnustus

* 2006 stipendium "Ela ja sära"
Indian Wells

**Indian Wells** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Riverside'i maakonnas. Asub Coachella orus.

Linn on tuntud Indian Wells Mastersi tenniseturniiri toimumiskohana ja suurima miljonäride osakaaluga linnana USAs.

## Välislingid

*http://www.indianwells.org/
Elamu

**Elamu** ehk **elumaja** ehk **eluhoone** on ühe (vt eramu) või mitme perekonna elamiseks ettenähtud hoone. Mõned levinud tüübid on veel ridaelamu (ka ridamaja) ja kortermaja (ka korrusmaja).

Väga esinduslikke eluhooneid nimetatakse villadeks või häärberiteks. Tuntakse näiteks mõisahäärbereid ja taluhäärbereid.

## Vaata ka
*Ühiselamu

## Välislingid

*Жилой дом : руководство для проектирования и возведения современных жилищ [1914]. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Kose ujula

**Kose ujula** on siseujula Kosel. See asub Kose Spordimajas aadressil Ujula 7.

Ujulas on nelja rajaga 25 meetri pikkune bassein. Kose ujula valmis aastal 1991, rekonstrueeriti 2000. aastatel.

## Välislingid
*http://www.spordimaja.ee/?id=3&keel=ee
Ait

**Ait** (tartu murdes *ratt*) on taluhoonete kompleksi kuuluv varude hoidmiseks mõeldud laohoone. Taluhoonet, kus hoitakse heina ja põhku, nimetatakse küüniks.

Saaremaa lõunapoolsetes kihelkondades – Jämajas, Ansekülas, Kaarmal ja Pühas – tarvitati aida asemel sõna "õuekamber".

## Aida tekkimine

Ait on välja arenenud sammaslavast, kus hoiti iidsetel aegadel jahisaaki, et kiskjad seda kätte ei saaks. Sammaslava edasiarenduseks on kõige ehedamal kujul lapi sammasait. Tuntakse ka magasiaita, mis oli riigi varude hoidmise kohaks. 

Ait on Eesti taludes tuntud ehitis hiljemalt 10.–11. sajandist.

## Aida ehitus
Ühe katuse alla ehitatud aitadel oli tavaliselt jäetud kahe aida vahele nõndanimetatud vahek – varjualune põllutööriistade hoidmiseks.

## Vilja- ja riideait

19. sajandist oli talus vähemalt kaks aita: vilja- ja riideait, saartel ja Lõuna-Eestis ka liha-, kala- ja võrguait. 

Vilja hoiti aidas kirstudes ja tünnides, alates 19. sajandi keskpaigast aga salvedes; riideid hoiti kirstudes. Riideaidas magasid suvel tüdrukud.

## Vaata ka

* Küün

## Viited
Surnumatja (film)

**"Surnumatja"** (ingl. *The Undertaker*) on 2005. aasta Suurbritannia-Eesti lühifilm. 

Selle lavastas Annaleena Piel Linna, peaosades on Huck Melnick, Ita Ever ja Aarne Üksküla.

## Välislingid
*
*2005 PÖFF
*berlinale-talentcampus.de
*bostonawards
*www.corta.pt
*circuitooff.com
*www.scoops.be
Jahvist

**Jahvist** tähendab Vana Testamendi Toora osa ühte autorit või koolkonda (nagu tollal tavaks) kes kasutab tekstis tetragrammi YHWH.

Jahvistilt pärinevaid Toora osi nimetatakse Jahvistlikuks allikaks ja tähistatakse lühendiga **J**. Allikanimetus on Jahve lade või jahvistlik allikas.

Javist on oluline allikatekst Pentateuhi (=Toora) rekonstruktionil. Tähistus „Jahvist“ võttis kasutusele Julius Wellhausen teoses „Prolegomena zur Geschichte Israels“ (1886).

Vana Testamendi  allikateooriat (lademeteteooria) arendab edasi Gerhard von Rad.

## Vaata ka
*Elohist
*Preestrikoodeks
KolibriOS

**KolibriOS** on väike avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem, mis on kirjutatud täielikult assembleris. KolibriOS eraldus MenuetOS-ist ja seda on sestajast arendatud sõltumatult. Opsüsteem on suuresti GPL litsentsiga, kuid kasutab ka omanduslikku tarkvara.

Süsteem on kirjutatud FASM keeles. Programmeerimiskeeled C, Free Pascal ja Forth sobivad ka tarkvara arendamiseks. 

## Ajalugu
KolibriOS oli varem MenuetOS distributsioon, tehtud vene tarkvara arendamise meeskonnaga, kui nad panid sisse paljusid parandusi. Hiljem aga süsteem läks eraldi oma nimega.

Ver. 0.7.7.0 r9915 (07/05/2023)

## KolibriOS võimalused
* Käivitav erinevatel seadmetel, toetab NTFS-i. Käivitav Windows-ist.
* Graafiline kasutajaliides põhineb VESAl. 
* Arenduskomplekt: koodiredaktor koos integreeritud makro-assembleriga (FASM).
* Toetab TCP/IP lasu (i.k. stack), sh. võrguprotokolli ja mõnesid võrgukaarte.

* Mahub ühele 1,44 Mb disketile (paljud programmid on pakitud).

* eeltegumitmus, striimid, süsteemikutsungite paralleelne täideviimine.

* Toetab failisüsteeme FAT12, FAT16, FAT32 (pikad nimed), exFAT (ainult lugemine), NTFS (krüpteeringuta), ISO 9660 / CDFS (k.a. *multisession*), Ext2, Ext3 ja Ext4 (osaliselt).

* AC'97 audiokodeki toetus Intel-i, nForce1, nForce2, nForce3, nForce4, SIS7012, FM801, VT8233, VT8233C, VT8235, VT8237, VT8237R, VT8237R Plus ja EMU10K1X kiibistikel

* CD ja DVD lugejad.
* Toetab USB (uhci-kontroller).
* Sobib kõrge tõrketaluvusega ja/või madala energiatarbega süsteemi.
* Juba porditud programmid nagu DOSBox, Quake, Doom, NES emulaator, Spektrum, ja teised, mis näitab potentsiaali süsteemi arenguks.
* Käivitub mitmelt seadmelt; NTFS on samuti toetatud. Süsteemi saab käivitada CoreBoot-i kaudu kui ka Windowsi seest (Windows ise lülitub selleks puhuks välja)

## Vaata ka
* MenuetOS

## Välislingid
* Ametlik leht
* Foorum
Elohist

**Elohist** on vana testamendi, toora (Pentateuh) osa hüpoteetiline autoritegrupp, kes kasutab jumala nimena nime Elohim.

Allikat nimetatakse elohistlikuks allikaks (Elohim lade), mida tähistatakse tähega **E**. Ajaliselt on tegu teise ladestusega.

## Vaata ka
*Jahvist, Jahve lade
*Deuteronomium (lade)
*Preestrikoodeks
Preestrikoodeks

**Preestrikoodeks** on vana testamendi, toora (Pentateuh) osade allikas mis kujunes välja 6. sajandil eKr Paabeli vangipõlves.

Allikat tähistatakse tähega **P**. Peamine teema on sugupuude järjestus. Aadama järglaste sugupuude loendid on selle autoritegrupi kogu töö sisu.

5. sajandil eKr koos teiste allikatekstidega kujundati viis Moosese raamatut tervikuks, nn Pentateuhredaktor (lühend: Rp)

## Vaata ka

*Jahvist
*Elohist
*Deuteronomium (allikas)
Alfred Käärmann

**Alfred Käärmann** (14. september 1922 Hargla – 4. veebruar 2010 Saru) oli eesti metsavend, Eesti Kongressi liige.

Ta osales Eesti kaitsmisel 1944. aastal ning pärast Lõuna-Eesti vallutamist Punaarmee poolt liitus metsavendadega. Aasta hiljem sai ta haarangu käigus nii raskelt vigastada, et tal tuli käsi amputeerida. Sellegipoolest jätkas ta sissisõda ning tabati alles 1952. aastal reetmise tõttu. Seejärel veetis ta 15 aastat Nõukogude Liidu vangilaagrites.

Idee lisada Eesti Vabariigi põhiseadusse eesti rahvuse ja kultuuri säilimisse puutuv lisandus on väidetavalt pärit Käärmannilt ning jõudnud seaduse preambulisse Kaido Kama kaudu.

Vabaduse vaim, lk 23.

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1997

## Teosed
* Metsavenna käsiraamat. Tallinn: SE&JS, 1999 
* Sissitegevuse käsiraamat. Tallinn: Kroonu Klubi, 2002 
* Surmavaenlase vastu: Eesti lõunapiiri metsavenna mälestusi Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000 4. tr. 229; lk., 6 l. peamiselt portr., ill. 
* Udumäe Kodutütar: lugu metsavenna armsamast; toimetajad Katrin Saukas, Maris Makko; eessõna: Enn Tarto; kujundus: Rein Seppius. Tallinn: SE & JS, 1998; 63 lk., ill., portr.
:Eessõnas kirjutab Enn Tarto: „Kohtusin Alfred Käärmanniga (raamatus Metshaldjas) 1960 aastate lõpus Mordva vangilaagris. Ta kuulus nende vanema põlvkonna poliitvangide hulka, kelle jaoks vabadusvõitlus polnud lõppenud. Sellest tulenevalt suhtles ta ka noorte poliitvangidega, kes olid otsustanud jätkata võitlust kuni eesti iseseisvuse taastamiseni (Mart Niklus, Enn Tarto, Erik Udam, Valdur Raudvassar jt.). Juba vabaduses, 1980. aastate alguses taastasin koos Alfred Käärmanniga Kaitseliitu, lõime kaasa kodanike komiteede liikumises, meid valiti Eesti Kongressi liikmeks.
:Nii mina kui ka Alfred Käärmann kuulume nende vabadusvõitlejate hulka, kellel ei läinud kõige halvemini. Me jäime iseendaks, me jäime ellu ja nägime Eesti iseseisvuse taastamist.
:Alfred Käärmanni jutustus “Udumäe Kodutütar” annab ausa ja haarava pildi metsavennest, tema perest ja armastusest.”
* Vabaduse vaim: alustatud 16. okt. 1999: [mälestused]. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000; 97 lk., 1 l. ill.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kongressi saadiku avaldus
*Metsavendade juhid: Alfred Käärmann
*"Vastupanuvõitlus Lätis" ja Alfred Käärmann http://kultuur.elu.ee/ke490_vastupanu.htm
*Metsavenna käsiraamat (arhiiviversioon)
*Suri legendaarne metsavend Alfred Käärmann - Postimees, 9. veebruar 2010
* Karolina Antons. Kui kaovad mulla alla valusad peatükid Eesti ajaloost, Ajaleht Eesti Kirik, 13. aprill 2011
100 Club Punk Special

**100 Club Punk Special** (ka **100 Club Punk Festival**) oli muusikafestival, mis toimus klubis 100 Club Londonis 20.-21. septembril 1976.

Ürituse korraldas Sex Pistolsi mänedžer Malcolm McLaren.

Festivalil esines lisaks Sex Pistolsile ka muid ansambleid, mis esindasid tolle aja Suurbritannia uut muusikasuunda ''punk-rock''<nowiki/>'i. Nii mõnigi neist mängis avalikult publiku ees esimest korda.

Üritust reklaamis väga positiivselt ja innukalt ajakirjanik Caroline Coon ajakirjast Melody Maker.

Festivalil esinenud ansamblid:
* pühapäev, 20. september: Subway Sect, Siouxsie & the Banshees, The Clash ja Sex Pistols
* esmaspäev, 21. september: the Stinky Toys, Chris Spedding & The Vibrators, The Damned ja Buzzcocks
Deuteronomium

Sõnal "**Deuteronomium**" on mitu tähendust:
 
*Toora viimase raamatu pealkiri: Viies Moosese raamat
*Vana Testamendi allikas: Deuteronomium (lade)
Andrew Bertie

**Andrew Willoughby Ninian Bertie** (15. mai 1929 London – 7. veebruar 2008 Rooma) oli Malta ordu suurmeister alates 11. aprillist 1988 kuni oma surmani veebruaris 2008.

Ta oli järjekorras ordu 78. suurmeister ja esimene Suurbritanniast pärit suurmeister.

Bertie sai katoliikliku keskhariduse ja lõpetas Oxfordi ülikooli Christ Churchi kolledži uusaja ajaloo alal. 23 aastat töötas ta katoliiklikus koolis võõrkeelte õpetajana.

Malta orduga liitus Bertie 1956. aastal. 1981. aastal andis ta igavesed tõotused ja sai ordu vaimulikuks liikmeks. Seitse aastat hiljem valiti ta ordu suurmeistriks.

11. märtsil 2008 valiti tema järglaseks suurmeistri ametis samuti Suurbritanniast pärit Matthew Festing.
Angelo de Mojana

**Angelo di Mojana dei Signori di Cologna** (u 1905 Milano – 17. jaanuar 1988 Rooma) oli Malta ordu suurmeister 11. maist 1962 kuni surmani.
Albert Kosenkranius

**Albert Kosenkranius** (23. märts 1901 Kikepera küla,  – 9. detsember 1957 Tallinn) oli eesti metsavend.

Surma põhjus - sõjatribunal, lasti maha

## Viited

## Välislingid
*Albert Kosenkranius Eesti Sõjamuuseum
*Balanss.ee - Albert Kosenkranius, metsavend (nähtud 19.01.2016)
Ülo Altermann

**Ülo Altermann** (5. oktoober 1923 Väinjärve vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 15. aprill 1954 Päinurme külanõukogu, Põltsamaa rajoon) oli Eesti metsavend.

Pärast maakooli lõpetamist õppis ta Paide Tööstuskoolis. 

Saksa okupatsiooni ajal astus Altermann Eesti Leegioni. Ta saadeti kõigepealt väljaõppele Poola Heidelagerisse (SS-vägede väljaõppelaagrisse), siis lahingutesse Neveli rindele ja varsti Eestisse Sinimägedesse. Kui Saksa väejuhatus otsustas Eestist taanduda, põgenes Altermann oma kodukohta, kus varjas end 1946. aastani, mil kuulutati välja amnestia. 

Pärast metsast väljatulekut hakkas Altermann tööl käima, kuid kutsuti peagi julgeolekusse ülekuulamisele. Sama aasta sügisel läks Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi esindaja teda koju arreteerima, kui Altermanni seal parasjagu polnud. Altermann sai aga sellest teada ja hakkas uuesti metsavennaelu elama.

Metsas kogus Altermann enda ümber arvestatava metsavendade salga (Ülo Altermanni salk), mis paistis silma kõrge moraaliga ja distsipliiniga. 1953. aastal õhkis salk Lenini monumendi Mäekülas. 

1954. aasta kevadel õnnestus julgeolekul meelitada Altermann varitsusse, ning ta langes 15. aprillil 1954 oma punkris Päinurme kandis.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Tomism

**Tomism** on Aquino Thomasest lähtuv skolastiline õpetussüsteem.

Alates 1879. aastast on tomism katoliku kiriku ametlik filosoofia.

Tomism on tänapäeval võrdlemisi levinud Ameerika Ühendriikides.

## Vaata ka
*skolastika
*neotomism
*analüütiline tomism
*St. Thomase Ülikool
Moma ahelik

**Moma ahelik** on mäestik Venemaal Ida-Siberis Jakuutias. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2533 meetrit.
Romb

**Romb** on nelinurkne tasapinnaline kujund, mille kõik küljed on võrdsed.

## Omadused

Romb on rööpküliku erijuhtum. Seetõttu on rombil kõik rööpküliku omadused. Rombiks nimetatakse rööpkülikut, mille küljed on võrdsed.

Rombi diagonaalid on risti, poolitavad teineteist ja nurki (vt nurgapoolitaja).

Rombil on kaks sümmeetriatelge: need on tema diagonaalid. Lisaks on romb tsentraalsümmeetriline diagonaalide lõikepunkti suhtes.

Rombi kõrgus võrdub rombi külje ja nurga siinuse korrutisega: h = a * sin(α).

Rombil on siseringjoon, mille keskpunktiks on diagonaalide lõikepunkt ja raadiuseks pool kõrgust: r = h / 2 = a sin(α) / 2.

## Pindala arvutamine

Rombi pindala S saab arvutada mitmeti:
: S = a * h, \,
kus a on rombi külg ja h sellele küljele rajatud kõrgus. 

: S = \frac{d_1 * d_2}{2}, \,
kus d1 ja d2 on rombi diagonaalid. 

: S = a^2 \sin(\alpha), \,
kus a on rombi külg ja α rombi nurk.

## Erijuhud

Rombi, mille nurgad on täisnurgad, nimetatakse ruuduks.

## Vaata ka

* Ristkülik
* Romboid
Tadjourah

**Tadjourah** (ka *Tadjoura*) on Djibouti vanim linn ja Tadjourahi piirkonna halduskeskus.

Linnas asub lennujaam ja sadam. Tadjourah on tuntud ülelubjatud valgete hoonete ja linnalähedaste randade poolest.

## Viited
Yoboki

**Yoboki** (afari keeles *Yōbóki*) on asula Djiboutis Dikhili piirkonnas Hanle tasandikul.

Yoboki asub umbes 100 km Djibouti linnast läänes ja 40 km Dikhilist (Dikhili piirkonna halduskeskusest) loodes. Asula paikneb merepinnast 250 meetri kõrgusel.

Asulas elab 644 inimest. Aastal 1968 elas seal umbes 200 inimest. Elanikud on suuremalt jaolt afarid. 

## Liiklus
Yoboki on teedesõlm, kus kohtuvad riigimaantee 1, riigimaantee 7 ja riigimaantee 8.  

## Ajalugu
Aastal 1933 kohtusid Yobokis esimest korda Prantsuse sõjaväelased, kes asusid hõivama Awsa "sultani" territooriumi. 

Yoboki oli kaevukoht, kuhu juulist novembrini 1947 ehitati sõjaväepost. Oktoobris sai sellest Dawano asemel postiks nimetatava haldusüksuse keskus. 

Aastal 1958 avasid Prantsuse koloniaalvõimud seal nomaadide kooli.

Mai keskel 1990 pani tundmatu isik Yobokis toime pommirünnaku, mis kahjustas asula elektrivarustust ja sõjaväe taristut.

Detsembris 1998 hõivas asula Etioopia armee. Veebruaris 1999 vallutas Djibouti armee selle tagasi.

## Viited

 
## Kirjandus
* Virginia Thompson, Richard Adloff.  *Djibouti and the Horn of Africa*, Stanford University Press 1968, ISBN 9780804706506, lk 47, 147, 160. Google'i raamat
* Didier Morin. Dikhil. – *Dictionnaire historique afar (1288-1982)*, Karthala Editions 2004, ISBN 9782845864924

## Välislingid
*Kliimaandmed saidil levoyageur.net
*Foto
*Foto
Endel Kudisiim

**Endel Heinrich Kudisiim** (27. mai 1921 Saarde  – 13. märts 2007 Valga) oli eesti ajalooõpetaja ja jurist.  

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja tutvus 1949. aastal Harjumaal Kõnnu koolis õpetajana töötades Leida Rebasega, kellega abiellus. Hiljem õppis juristiks, abikaasa omandas pedagoogihariduse Tallinna Õpetajate Instituudis.

Kudisiim oli hea huumorisoonega inimene ja armastas vabal ajal lugeda. Ta oli kirjanik Leida Kudisiimu abikaasa, tema kirjatükkide esimene arvustaja ja parandaja ning kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe isa.

## Välislingid
* Noole, A. 2004 "Üle väljamäe" võlub lugejaid Maaleht
-ism

**"-ism"** on järelliide, mida kasutatakse ideoloogiate, mõttesuundade, mõttemustrite, koolkondade jms nimetamisel.
Paul Lättemäe

**Paul Lättemäe** (17. august 1955 Koeru – 1. august 2014) oli eesti põllumajandusteadlane.

Ta lõpetas 1973. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Ta kaitses 1997. aastal Rootsi Põllumajandusülikoolis oma doktoritöö ning sai põllumajandusdoktori kraadi. 

Tema uurimisala oli kvaliteetse sööda valmistamine (sileerimine).

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Silja Lättemäe, nende poeg on riigiametnik Raoul Lättemäe.

## Kirjandus
*2005 – "Lättemäe, Paul". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 489

## Välislingid
*"Teravili näljaga siloks". Maaleht, 27.07.2006 
*
*Suri põllumajandusdoktor Paul Lättemäe
Eesti Maaviljeluse Instituut

**Eesti Maaviljeluse Instituut** (lühend **EMVI**) oli taimekasvatuslike ja muud tüüpi põllumajandusuuringutega tegelev teadusasutus. Loodi 1946. aastal. Asub Sakus.

Esmalt oli see Eesti NSV Teaduste Akadeemia koosseisus nimega **Põllumajanduse Instituut** (1946–1952). Aastail 1952–1956 oli instituudi nimi ENSV TA **Taimekasvatuse Instituut**. 1956. aastal anti instituut üle Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi alluvusse ja uueks nimeks sai **Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituut** (EMMTUI). Selle instituudi struktuuriüksused olid järgmised:
*Sakus asuv Eesti Maaviljeluse Instituudi keskus, milles olid mullauurimise, maaparanduse, kultuurrohumaade, mehhaniseerimise ja taimekaitse osakond, keemia kesk- ja mikrobioloogia labor
*Kuusiku katsebaas, milles oli põllunduse ja köögiviljanduse osakond
*Polli katsebaas, milles asus puuviljanduse osakond ja mesinduse labor
*Tooma katsebaas, milles oli sookultuuri osakond
*Jõgeva Sordiaretusjaam, kus asus aretusosakond

2002 liideti EMVIga Põllumajandusministeeriumi hallatav Eesti Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituut (EPMI).

1. juulil 2013 ühendati Eesti maaviljeluse instituut ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut Eesti Taimekasvatuse Instituudiks.

## Viited

## Kirjandus
*Kallas, A. “Eesti Maaviljeluse Instituut 1946 - 2006”

## Välislingid
* Eesti Taimekasvatuse Instituudi koduleht
Käokeel

**Käokeel** (*Platanthera*) on käpaliste sugukonda kuuluv perekond.

Perekond on nimetuse saanud Prantsusmaa botaaniku Louis Claude Richardi poolt 1817. aastal ja see pärineb kreeka keelest, tähendades suurt või laia tolmukat.

Käokeele liigid on põhiliselt levinud Euroopa, Põhja-Ameerika ja Aasia parasvöötmetes. Lisaks leidub üksikuid liike ka troopilistes elupaikades.

## Kirjeldus ja kasvukohad
Käokeeled on mitmeaastased taimed, millel on piklikmunajad juuremugulad. Aegamisi võivad mugulad muutuda nöörjaks. Taimed kasvavad 20-60 cm pikkuseks, erandjuhtudel kuni 90 cm. Varre alumises osas on kaks suurt laikudeta lehte, harva ka ainult üks või kolm. Varre ülemises osas paiknevad väiksemad lehed.

Õite värvus võib olla kahvaturohelisest kuni valgeni. Alumistel õitel asuvad kandelehed. Taimel on tähkõisik, mis on hõredavõitu, kuid rohkeõieline. Õisiku peateljele kinnituvad raotud õied. Õie välimised külgmised perigoonlehed on laialihoiduvad, keskmine perigoonleht laiem ja hoidub sisemiste külgmistega kokku. Õie huul on kitsas ja alla suunatud. Kannus on olemuselt õrn ja kõverdunud. Günosteemium (orhideedel esinev keskne paljunemisorgan, mille moodustavad omavahel liitunud tolmukad ja sigimik) on lühike ja lai. Polliiniume on kaks, mis on omavahel paralleelsed või allapoole laiali. Sigimik on keerdunud.

Taimed tunneb ära nende tugeva magusa lõhna järgi, mis intensiivistub õhtul ja öösel.

Käokeele liigid võivad kasvada metsades, lagendikel ja märgaladel nagu sood ja rabad.

## Liigid
Käokeele perekonda kuuluvate taimede loend sisaldab 650 teaduslikku taimenimetust, millest 152 on aktsepteeritud liiginimed. Paljud liigid paljunevad omavahel vabalt, mille tulemusena leiab looduslikke hübriide.

Eestis on esindatud kaks liiki:

* kahelehine käokeel - *Platanthera bifolia*
* rohekas käokeel - *Platanthera* *chlorantha*

Pilt:Platanthera bifolia flower 120604.jpg|Kahelehine käokeel
Pilt:Platanthera chlorantha flower 030603.jpg|Roheline käokeel


## Kaitse
Eestis on käokeel kaitstud III kaitsekategooria nimekirjas.

Kõik käokeele perekonna liigid on kantud CITESi konventsiooni II lisasse.

## Viited
Jaroslav Krejčí

**Jaroslav Krejčí** nime all on tuntud mitmed Tšehhi ühiskonnategelased, kellest kolm olulisemat on:

*Jaroslav Krejčí (1892–1956) – tšehhi poliitik ja õigusteadlane, aastatel 1942–1945 Böömi- ja Määrimaa protektoraadi peaminister;
*Jaroslav Krejčí (sündinud 1916) – tšehhi ühiskonnateadlane, eelmise poeg, avaldanud arvukalt uurimusi politoloogia ja sotsioloogia valdkonnas;
*Jaroslav Krejčí (sündinud 1932) – tšehhi ajaloolane ja filosoof, kommunistliku režiimi ajal poliitiline dissident.
Raki

**Raki** on Türgi aniisiliköör. Raki etanoolisisaldus on tavaliselt 40–50%. Rakit juuakse nii puhtalt kui ka veega lahjendatult.

Sarnased aniisimaitselised joogid on ka näiteks oúzo, pastis ja sambuca.

Suurim raki tootja on Diageo.

Rakiks võidaks kutsuda ka Kreeta päritolu alkohoolset jooki tsikoudiat.
Kägiveen

**Kägiveenid** (*vena jugularis*) on veresooned, mis juhivad venoosset verd peast südamesse ülemise õõnesveeni kaudu. 

## Vaata ka
*sisemine kägiveen
*välimine kägiveen
Lebes

**Lebes** on antiigiaegne metallist (pronksist või hõbedast) või põletatud savist kausjas keedu- või pesunõu, mis seisis kolmjalal või ühejalgsel alusel. 

*Lebes gamikos* oli kõrgete sangadega pulmatseremoonial kasutatav nõu, mis seisis pruudi ukse kõrval ja mida kasutati arvatavasti ka lillevaasina.

## Vaata ka
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika

## Viited
Leida Rebane

**Leida Rebane** on mitme tuntud isiku neiupõlvenimi:

***[[Leida Kudisiim]]**, eesti õpetaja ning kirjanik (kirjanikunimega Leida Rebane)
***[[Leida Loone]]**, eesti ajaloolane
Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis

**"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis"** oli tsensuurivaba omakirjastuse väljaantud kroonika, mis ilmus Eestis aastail 1978–1987 (kokku 25 kogu).

"Lisanduste..." esimene tegevtoimetaja oli Jüri Adams, seejärel Viktor Niitsoo, tema arreteerimise järel Arvo Pesti. Pärast Arvo Pesti vahistamist oli tegevtoimetaja vangist vabanenud Mati Kiirend.

"Lisandused..." ilmusid kirjutusmasinal paljundatult ja võimude eest varjatult. Pärast sõnavabadusevastaste repressioonide ägenemist ilmusid nad ka välismaal – Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskuse hoole all Stockholmis. 

"Lisandustes..." avaldati maailma avalikkusele suunatud pöördumisi inimõiguste rikkumise kohta NSV Liidus. Samuti kirjeldati inimõiguste rikkumisi ja kohtuprotsesse dissidentide üle. Avaldati ka artikleid Eesti ajaloost, olukorrast Lätis, Leedus ja Ida-Euroopa riikides.

## Vaata ka
*Omakirjastus Eestis

## Viited

## Kirjandus ja välislingid

* ''Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis''. 1. kd, kogud 1-7: 1978-1980. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1984. ISBN 9789949363537
* ''Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis''. 2. kd, kogud 8-13: 1980-1981. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1984. ISBN 9789949363544
* ''Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis''. 3. kd, kogud 14-19: 1982-1984. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1986. ISBN 9789949363551
* ''Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis''. 4. kd, kogud 20-25: 1985-1987. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1988. ISBN 9789949363568
Langenud vabadusvõitleja päev

**Langenud vabadusvõitleja päev** on mitteametlik tähtpäev, mida tähistatakse Eesti vabadusvõitleja Jüri Kuke (1. mai 1940 Pärnu – 27. märts 1981 Vologda) surma-aastapäeval 27. märtsil. 

Ettepaneku 27. märtsi tähistamiseks langenud vabadusvõitleja päevana tegi publitsist ja filmirežissöör Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar aasta pärast Jüri Kuke hukkumist, 27. märtsil 1982 Vabadusraadios. 

Alates 1996. aastast on Tartu ülikoolis korraldatud langenud vabadusvõitleja päeva aulakonverentse. Mälestusüritusi Jüri Kuke auks on korraldatud ka Tallinnas, Kursis ja Mõisakülas.

Vaatamata korduvatele taotlustele ei ole Riigikogu ega Eesti Vabariigi valitsus soostunud 27. märtsi riiklikuks tähtpäevaks kuulutama.

## Viited

## Välislingid
*Langenud Vabadusvõitleja Päeva XVI aulakonverents 25.03.2012 uttv.ee Tartu Ülikooli Televisioon (videosalvestis)
*Propagandamüüdid, tegelikkus ja tulevikuväljavaated (Jüri Kuke mälestuskonverentsil võeti vastu ettepanek kuulutada 27. märts, langenud vabadusvõitleja päev, riiklikuks tähtpäevaks.) Kultuur ja Elu 2/2006
Väegrupp Mitte

**Väegrupp Mitte** (saksa keeles *Heeresgruppe Mitte*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Wehrmachti kuulunud väekoondis.

## Ajalugu

Moodustati 21. juunil 1941 väegrupi B ümbernimetamisega. 

Väegrupi Mitte eesmärk Operatsioon Barbarossa käigus oli Valgevene NSV ja Moskva vallutamine. Sellele väegrupile allusid kaks armeed ja kaks tankiarmeed. Väegrupi lähteala oli okupeeritud Poola kindralkubermangus. Barbarossa plaani järgi ründas väegrupp Nord läbi Balti riikide Leningradi suunas, väegrupp Mitte läbi Valgevene Moskva suunas ja väegrupp Süd pidi vallutama Kiievi ja Ukraina ning tungima seejärel Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse.

Väegrupp purustati peaaegu täielikult Nõukogude Liidu 1944. aasta suve suurrünnaku käigus. Väegrupi taganemisel Ida-Preisimaale nimetati ta ümber väegrupiks Nord 25. jaanuaril 1945.
Samal päeval nimetati väegrupp A väegrupiks Mitte.

## Komandörid

:*Fedor von Bock (22.06.1941)
:*Günther von Kluge (19.12.1941)
:*Ernst Busch (12.10.1943)
:*Walter Model (28.06.1944)
:*Georg-Hans Reinhardt (16.08.1944)

:*Ferdinand Schörner (17.01.1945)

## Allunud väeosad

Juuli 1941:
:*Tankigrupp 3
:*9. armee
:*4. armee
:*Tankigrupp 2
September 1941:
:*Tankigrupp 3
:*9. armee
:*4. armee
:*Tankigrupp 2
:*2. armee
Oktoober 1941:
:*9. armee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
:*2. armee
November 1941:
:*9. armee
:*Tankigrupp 3
:*4. armee
:*2. tankiarmee
:*2. armee
Detsember 1941:
:*9. armee
:*Tankigrupp 3
:*4. armee
:*2. tankiarmee
:*2. armee
Jaanuar 1942:
:*9. armee
:*3. tankiarmee
:*4. tankiarmee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
:*2. armee
Veebruar 1942:
:*3. tankiarmee
:*9. armee
:*4. tankiarmee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
Mai 1942:
:*9. armee
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
Jaanuar 1943:
:*LIX armeekorpus
:*9. armee
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
Juuli 1943:
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. tankiarmee
:*9. armee
:*2. armee
Jaanuar 1944:
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*9. armee
:*2. armee
Juuli 1944:
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. armee
August 1944:
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. armee
:*IV SS-tankikorpus
Jaanuar 1945:
:*3. tankiarmee
:*4. armee
:*2. armee

Veebruar 1945:
:*4. tankiarmee
:*17. armee
:*1. tankiarmee
Mai 1945:
:*7. armee
:*4. tankiarmee
:*17. armee
:*1. tankiarmee

## Välislingid
*256. Infanterie-Division
*George M. Nipe jr, *[https://books.google.ee/books?id=N-b2VabVZOUC&pg=PT15&lpg=PT15&dq=Heeresgruppe+Mitte+at+Smolensk&source=bl&ots=54-jIlZEYt&sig=kda5EeVEW9_jIN7X09oAcABk7K4&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwijnJ2Ku-LWAhVpOJoKHY9-D8EQ6AEITDAJ#v=onepage&q=Heeresgruppe%20Mitte%20at%20Smolensk&f=false Decision in the Ukraine: German Panzer Operations on the Eastern Front ...]*, 1996
*Christer Bergstrom, The Ardennes, 1944-1945, 2014
Väegrupp Süd

**Väegrupp Süd** (saksa keeles *Heeresgruppe Süd*) oli Teises maailmasõjas Saksa Riigi Wehrmachti koosseisus võidelnud väekoondis.

## Ajalugu

Moodustati 2. septembril 1939 12. armee ülemjuhatusest. 8. oktoobril asus täitma *Oberbefehlshaber Osti* ülesandeid. Nimetati ümber väegrupiks A 26. oktoobril.

Uuesti moodustati väegrupi A ümbernimetamisega 22. juunil 1941. Väegrupp Süd pidi operatsiooni Barbarossa käigus vallutama Ukraina ning tungima Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse. Pealetungi eesmärk oli ka sõjamajanduslik: Saksamaa vajas Ukraina ja Venemaa mustmullavööndi põllumajandussaadusi, Donbassi kivisütt ja metallitööstust ning Groznõi ja Bakuu naftat. Peale kolme armee ja ühe tankiarmee võitlesid väegrupi Süd juhtimise all ka Itaalia 8. armee, kaks (3. ja 4.) Rumeenia armeed, Slovakkia ekspeditsioonivägi, Ungari armeekorpus ja Saksa jalaväediviisile allutatud Horvaatia rügement.. Barbarossa plaani järgi ründas väegrupp Nord läbi Balti riikide Leningradi suunas, väegrupp Mitte läbi Valgevene Moskva suunas ja väegrupp Süd pidi vallutama Kiievi ja Ukraina ning tungima seejärel Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse Väegrupi Süd lähteala oli Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias.

9. juulil 1942 jagati väegrupp Süd väegruppideks A ja väegrupp B. Väegrupi Süd ülemjuhatus läks väegrupi B koosseisu.

Uuesti moodustati 12. veebruaril 1943 väegrupi Don ümbernimetamisega, sellele liideti veel osa väegrupi B vägesid. 25. märtsil 1944 nimetati ümber väegrupiks Nordukraine.

Moodustati uuesti 23. septembril 1944 väegrupi Südukraine jäänustest. 1945. aasta aprilli lõpus nimetati ümber väegrupiks Ostmark.

## Komandörid

:*Gerd von Rundstedt (1.09.1939)

:*Gerd von Rundstedt (22.06.1941)
:*Walter von Reichenau (1.12.1941)
:*Fedor von Bock (12.01.1942)

:*Erich von Manstein (12.02.1943)

:*Johannes Freissner (23.09.1944)
:*Otto Wöhler (28.12.1944)

## Allunud väeosad

September 1939

:*8. armee
:*10. armee
:*14. armee

Juuni 1941

:*6. armee
:*Tankigrupp 1
:*17. armee
:*11. armee
Veebruar 1942

:*2. armee
:*6. armee
:*Armeegrupp Kleist
:*11. armee
Juuni 1942

:*2. armee
:*6. armee
:*1. tankiarmee
:*17. armee
:*Grupp Wietersheim
:*11. armee

Märts 1943

:*Armeegrupp Kempf
:*4. tankiarmee
:*1. tankiarmee
:*Armeegrupp Hollidt
Juuli 1943

:*Armeegrupp Kempf
:*6. armee
:*8. armee
:*1. tankiarmee
Oktoober 1943

:*4. tankiarmee
:*8. armee
:*1. tankiarmee
Veebruar 1944

:*4. tankiarmee
:*8. armee
:*1. tankiarmee
:*6. armee
Märts 1943

:*4. tankiarmee
:*8. armee
:*1. tankiarmee

Oktoober 1944

:*Armeegrupp Wöhler
:*6. armee
:*Ungari 3. armee
Jaanuar 1945

:*Armeegrupp Balck
:*8. armee
:*2. tankiarmee
Aprill 1945

:*8. armee
:*6. tankiarmee
:*6. armee
:*2. tankiarmee
Väegrupp G

**Väegrupp G** (saksa keeles *Heeresgruppe G*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 28. aprillil Prantsusmaal algselt küll **armeegrupi G** nime all, nimetati ümber **väegrupiks G** 12. septembril 1944.

## Komandörid

:*Johannes Blaskowitz (8.05.1944)
:*Hermann Balck (21.09.1944)
:*Johannes Blaskowitz (24.12.1944)
:*Paul Hauser (29.01.1945)
:*Friedrich Schulz (2.04.1945)

## Allunud väeosad

Mai 1944.:
:*19. armee
:*1. armee
September 1944.:
:*19. armee
:*5. tankiarmee
:*1. armee
Jaanuar 1945.:
:*1. armee
Veebruar 1945.:
:*19. armee
:*1. armee
Aprill 1945.:
:*1. armee
:*7. armee
Väegrupp H

**Väegrupp H** (saksa keeles *Heeresgruppe H*) oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 11. novembril 1944 Hollandis. 7. aprillil 1945 nimetati ümber *Oberbefehlshaber Nordwestiks*

## Komandörid

:*Kurt Student (7.11.1944)
:*Johannes Blaskowitz (30.01.1945)

## Allunud väeosad

Detsember 1944.:
:*1. langevarjurite armee
:*15. armee
Jaanuar 1945.:
:*1. langevarjurite armee
:*25. armee
Bermejo

**Bermejo** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Jõgi algab Andidest. Laskunud Gran Chaco tasandikule, voolab valdavalt kakku. Suubub paremalt Paraguaysse. 

Jõe pikkus on 1450 km.