open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eha-Pilvi Jõgi

**Eha-Pilvi Jõgi** (sündinud 8. juunil 1936 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.

Ta sündis metsaülema perekonnas. Ta õppis aastatel 1943–1951 Paunküla koolis, aastatel 1951–1955 õppis ta Tallinna 20. Keskkoolis. Aastatel 1955–1957 Tallinna Vabariiklikus Meditsiinilises Keskkoolis, mille lõpetamise järel töötas Tallinnas meditsiiniõena. Aastatel 1962–1967 õppis ta ERKI-s, mille lõpetas klaasikunstnikuna.

Ta töötas aastatel 1969–1975 Võšni Volotšoki klaasitehases "Krasnõi Mai" kunstnikuna.

Aastatel 1975–1982 töötas ta Tallinnas Üleliidulise Rahvatarbekaupade Näidiste Alalise Paviljoni Eesti filiaalis kunstnikuna ning aastatel 1982–1992 kirjastuses Valgus ja Eesti Entsüklopeediakirjastuses kunstilise toimetajana.

## Liikmesus
*1973 Eesti Kunstnike Liit

## Isiklikku
Tema õde Hilja Jõgi oli kunstiajaloolane.

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Jérémy Mathieu

**Jérémy Mathieu** (; sündinud 29. oktoobril 1983 Luxeuil-les-Bains's) on endine Prantsusmaa jalgpallur (keskkaitsja või vasakkaitsja).

Aastatel 2014–2017 mängis Mathieu Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona, kellega tuli kaks korda Hispaania meistriks ja võitis kolm korda karika. Samuti võitis ta klubiga 2014–15 Meistrite Liiga. Karjääri viimastel aastatel mängis ta Portugali kõrgliiga klubis Sporting CP.

## Klubikarjäär

### Algusaastad
Karjääri alguses mängis Mathieu Prantsusmaa kõrgliiga klubides Sochaux ja Toulouse. 

Prantsusmaa kõrgliigas veetis ta kokku seitse hooaega.

### Valencia
2009. aastal siirdus Mathieu Hispaania liiga klubisse Valencia. 

Ta veetis Valencia mängijana La Ligas viis hooaega, enne kui liitus Barcelonaga 2014. aastal. 

### Barcelona
2014. aastal siirdus Mathieu teise Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona.

Ta võitis debüüthooajal nii La Liga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga. 

Järgmisel hooajal aitas ta Barcelonal tulla taas Hispaania meistriks ja võita karika.

2016–17 hooajal tuli ta klubiga Hispaania karika võitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

### Sporting CP
7. juulil 2017 liitus Jérémy Mathieu Portugali kõrgliiga klubiga Sporting CP. Hooajal 2018–2019 valiti ta Portugali kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2020. aasta juunis lõpetas ta vigastuse tõttu karjääri.

## Koondisekarjäär
Mathieu tegi debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises 11. novembril 2011 USA vastu. 

2016. aastal sai ta koondisekutse Euroopa meistrivõistlusteks, aga pidi sellest viimasel hetkel vigastuse tõttu loobuma. Ta asendati koondises Samuel Umtitiga.

Sama aasta septembris teatas Mathieu koondisekarjääri lõpetamisest, et keskenduda mängimisele Barcelonas.

## Saavutused

### Klubid
;Sochaux
* Coupe de la Ligue: 2003–04

;Barcelona
* La Liga: 2014–15, 2015–16
* Copa del Rey: 2014–15, 2015–16, 2016–17
* Hispaania superkarikas: 2016
* UEFA Meistrite Liiga: 2014–15
* Euroopa superkarikas: 2015
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2015

;Sporting CP
* Taça de Portugal: 2018–19
*Taça da Liga: 2018, 2019

## Viited

## Välislingid
MERL

**MERL** oli Eesti vokaalansambel, mis tegutses aastatel 1971–1973. 

MERL-i kutsus kokku laulja Marju Kuut, kes tegi Elle Kalmole ja Lagle Alpiusele kui taustalauljatele ettepaneku hakata laulma iseseisva ansamblina. Neljandaks liikmeks sai Reet Linna. Nimi MERL oli moodustatud ansambli liikmete eesnimede (Marju, Elle, Reet, Lagle) esitähtedest. 

Ansambel laulis eesti keeles 1970. aastate alguse maailma popmuusika hitte ning saavutas arvestatava populaarsuse. Lisaks esitati Eesti heliloojate Uno Naissoo ja Andres Valkoneni loomingut, mis oli kirjutatud just seda nelikut silmas pidades. Repertuaaris oli ka Rein Rannapi ja Gunnar Grapsi kirjutatud laule. Ansambel laulis ka inglise keeles ning käis nii mõnelgi Venemaa-ringreisil Jaak Joalale ja Tõnis Mäele tausta laulmas. 

2006. aastal tuli ansambel triona (Marju Kuut, Reet Linna ja Lagle Alpius) lühikeseks ajaks uuesti kokku. Puudus Elle Kalmo, kes elas siis Kanadas. 

29. juunil 2023 toimus ansambli MERL plaadi "Saagu nüüd mis saab…" esitlus; plaat on pühendatud Marju Kuudile, kes suri 2022. aastal. Teadaolevalt pole ühtegi teist ansamblit, kelle esikplaat oleks ilmunud alles pool sajandit pärast ansambli tegevuse lõppu. Esitlusel viibisid MERL-i liikmed Elle Kalmo, Reet Linna ja Lagle Alpius.

## Koosseis
*Marju Kuut – laul
*Elle Kalmo – laul 
*Reet Linna – laul
*Lagle Alpius – laul
*Ele Kõlar – laul (pärast Elle Kalmot)

## Populaarseid laule
*"Chirpy-Chirpy" (viisi autor Lally Stott / eestikeelsete sõnade autor Vally Ojavere) 
*"Saagu nüüd mis saab…" (Juan Bastós / Vally Ojavere)
*"Sacramento" (Giosy Capuano, Mario Capuano / R. Raudmäe)
*"Väike narr" (M. Chapman, N. Chinn / Reet Linna)
*"Terve päev" (G. MacLellan / Vally Ojavere)
*"Armastus kõigepealt" (T. Cole, G. Hall / Vally Ojavere)
*"Tundeist sünnivad laulud" (G. Moroder / Kustas Kikerpuu)
*"Kui Julie tuleb koju" (J. Komenski / Vally Ojavere)
*"Armastuse lugu" (Francis Lai / Vally Ojavere)
*"Heinaveol" (Ülo Raudmäe / A. Pajuvee)
*"Kes kuuleb ja näeb" (Uno Naissoo / Heldur Karmo)
*"Kassipoja unenägu" (Andres Valkonen / Vally Ojavere)
*"Moonika" (Andres Valkonen / Leelo Tungal)
*"Istun aknal" (Gunnar Graps / Gunnar Graps)

## Viited

## Välislingid
*Taasühinenud MERL lubab rõõmsat õhtut Postimees, 8. juuni 2006
V ehk tants klavessiini ümber

"**V ehk tants klavessiini ümber**" on Vaiko Epliku 2011 ilmunud album. Albumi tootis Mortimer Snerd. Album nomineeriti 2012. aasta Eesti Muusikaauhindadel kategoorias "aasta album", ent ei osutunud võitjaks.

## Laulud
# Kismet 
# Soolasem kui sool 
# Moonaliisa 
# Tasakaal 
# Džässitapp 
# Hiired ja tikud 
# Uinu, kaunitar 
# Orastel 
# Barokkpopp 
# Tants klavessiini ümber 
# Pöördumatult soe 
# Rotikuningas

## Viited
Pavel Melnikov (täpsustus)

**Pavel Melnikov** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Pavel Melnikov (insener)|Pavel Melnikov]]**, insener (1804–1880)
***[[Pavel Melnikov-Petšerski]]**, kirjanik (1819–1883)
***[[Pavel Melnikov (geoloog)|Pavel Melnikov]]**, geoloog (1908–1994)
***[[Pavel Melnikov (loomakasvataja)|Pavel Melnikov]]**, loomakasvataja  
***[[Pavel Melnikov (sõjaväelane)|Pavel Melnikov]]**, sõjaväelane (1918–1998)
***[[Pavel Melnikov (arhitekt)|Pavel Melnikov]]**, arhitekt (1929)  
***[[Pavel Melnikov (sõudja)|Pavel Melnikov]]**, sõudja (1969)
Osakond 79

**Osakond 79** oli Eesti punkansambel, mis asutati 1985. aastal.

Muuhulgas esineti 12. juulil 1987 Jaanikal punkfestivalil "Jaanika Paanika". 

Bändi lugu "Mõnitus" on ilmunud 2010. aasta kogumikplaadil "Disko pole oluline, punk on põhiline". 

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Jaanus Piir – vokaal
*Ülari Ollik – vokaal
*Margus Valk – kitarr
*Martin Post – trummid
*Mati Pops – vokaal, bass

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Preisi keel

**Preisi keel** (ka *vana-preisi* või *muinaspreisi keel*) on väljasurnud keel, mida kõnelesid preislased.

Preisi keel kuulub balti keelte lääne-balti alarühma ja oli arvatavasti lähedases suguluses samuti hääbunud galindi ja jatvingi keelega. Preisi keel on ainus läänebalti keel, millest on säilinud kirjalikke tunnistusi (katekismus, sõnade nimekiri, palved jm).

Preisi keelt räägiti peamiselt praeguse Kaliningradi oblasti ja Loode-Poola alal. Keel säilis arvatavasti kuni 18. sajandi alguseni, mil selle vahetas välja saksa keel.

## Viited
ROSTA Aknad

**ROSTA Aknad** (kirjutatud ka **Rosta Aknad**) oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1987. aastal. Nimi pandi ROSTA (*Российское телеграфное агентство*) plakatite järgi.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Peeter Volkonski – vokaal
*Viktor Vassiljev – kitarr
*Riho Gross – kitarr
*Tarmo Leinatamm – klahvpillid
* Toomas Lunge - klahvpillid
*Peeter Jõgioja – löökpillid
*Peeter Jaska – basskitarr

## Diskograafia
*1997 "ROSTA Aknad"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Ska Faktor

**Ska Faktor** (ka SKA Faktor) on Eesti ska-ansambel. Ansambel asutati 2006. aastal.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Taavi Otsus – vokaal, tromboon, kitarr
*Märt Ääremaa – saksofon
*Peep Geraštšenko – trompet
*Juss Kaarepere – kitarr
*Elvis Jakobson - trummid
*Kalle Tetsmann - bass

## Diskograafia
*2007 singel "Real Big Money"
*2007 album "Aeg on uus"
*2009 album "Lollide armee"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Viljandi Guitar Trio

**Viljandi Guitar Trio** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2010.

Ansambli moodustavad kolm kitarri mängivat liiget: Argo Vals, Jalmar Vabarna ja Jaan Jaago.

## Diskograafia
*2010 singel "Sancho uni"
*2010 singel "Orjapõlvevalss/Karjapõlve disko"
*2011 singel "Möödakäijad"
*2011 album "Viljandi Guitar Trio"
*2012 singel "Vunts"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Kotiku oja

**Kotiku oja** on oja Põlvamaal, Ahja jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kotiku oja on ülemjooksul kutsutud ka *Lootvina peakraaviks*.

Kotiku oja saab alguse Lootvina külast. Oja on umbes 11 km pikk, ülemjooksul voolab läbi Pikkjärve, keskjooksul läbi Erne järve ning suubub Kiidjärve külas Ahja jõkke. Kotiku ojja suubuvad Piiroja, Mudaku kraav ja Kaarli oja.

Alamjooksul on Kotiku oja looduslikuks piiriks Padari ja Kiidjärve küla vahel, keskjooksul Padari ja Mustakurmu vahel.

Alamjooksul, Ahja – Vastse-Kuuste teest veidi lõuna pool, on Kotiku ojal asunud Padari küla vesiveski, mis nüüdseks on varemetes, veskitamm on hävinud. Vesiveski kohta on esimesi andmeid 1768. aastast ja see tegutses 1940. aastateni.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kotiku sild Ahja ja Vastse-Kuuste vahel. Eesti Maanteemuuseumi fotokogu
Pabiržė vald

**Pabiržė vald** (leedu keeles *Pabiržės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 90 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1726 inimest. Valla keskus on Pabiržė alev (aastal 2011 oli seal 300 elanikku). Vallamaja asub aadressil Biržų g.2, vallavanem on Vita Zurbaitė. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Bilõi Kamin (Tšetšelnõki rajoon)

**Bilõi Kamin** (ukraina keeles Білий Камінь) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 877. Pindala on 2,8 km².
Ladõžõnski Hutorõ

**Ladõžõnski Hutorõ** (ukraina keeles Ладижинські Хутори) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 737. Pindala on 2 km².
Dreamphish

**Dreamphish** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Jan Kaus – kitarr, bass
*Arpeau – kitarr, bass
*Margus Voolpriit – trummid
*Andres Soosaar – klahvpillid, kitarr
*MarjuSass – vokaal, kitarr

## Diskograafia
*1997 MC "Garlic Icecream"
*2000 album "It Is I"
*2003 singel "Beware"
*2006 album "Happiness Happens (1995-2005)"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Elektra (ansambel)

**Elektra** oli Eesti tantsumuusika ansambel. Elektra alustas tegevust juba 1960. aastate keskel naisvokaalansamblina, mille koosseis pidevalt muutus ja mida saatsid erinevad instrumentaalansamblid. 1970. aastate lõpus sai taustamuusikute juhiks klahvpillimängija Aarne Saluveer, kes lisas ansambli koosseisu sõbrad Agu Tammeoru, Meelis Punderi ja Jaan Karpi.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud
*Aarne Saluveer – klahvpillid, vokaal
*Meelis Punder – basskitarr
*Agu Tammeorg – soolokitarr
*Jaan Karp – trummid
*Kadri Hunt – vokaal

## Diskograafia
*1985 album "Elektra"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Haak (ansambel)

**Haak** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1970. aastatel.

Ansambel esines 1976. aasta Viljandi rokifestivalil, ent pärast esinemist sai ansambel aastase esinemiskeelu.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Joel Steinfeldt – vokaal
*Ain Varts – kitarr
*Ivo Varts – trummid
*Heiki Tark – bass
*Peeter Malkov – flööt

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Big Pun

**Christopher Lee Rios** (10. november 1971 Bronx, New York – 7. veebruar 2000 New York), esinejanimega **Big Pun**, oli ameerika räppar.

## Diskograafia
* "Capital Punishment" (1998)
Bletchley Park

**Bletchley Park** on mõisakompleks Suurbritannias Milton Keynesis. 

Teise maailmasõja ajal asus seal Valitsuse Koodide ja Šifrite Kool (*Government Code & Cipher School*, GC&CS), mille koodimurdjad dešifreerisid Saksamaa relvajõudude kasutatud Enigma ja Lorenzi šifrid. Ajaloolaste hinnangul aitas Bletchley Parki krüptograafide lahtimurtud salajane informatsioon sõda kahe kuni nelja aasta võrra lühendada, ilma selleta oleks sõja tulemus olnud määramatu. Bletchley Parkis tehtud töö jäi salastatuks paljudeks aastateks; sellest räägiti esimest korda avalikult alles 1974. aastal, kui ilmus F. W. Winterbothami raamat "The Ultra Secret" ('Ultra saladus').

Tänapäeval asub Bletchley Parkis muuseum.

## Vaata ka
* Hawklaw Y Station

## Viited
Mestiits

**Mestiits** on europiidide ja indiaanlaste segavereline järglane. 

Mestiitsid on ülekaalus Ladina-Ameerika rahvastikus.

## Vaata ka
*segarassid

## Viited
Pačeriaukštė vald

**Pačeriaukštė vald** (leedu keeles *Pačeriaukštės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb loodes Lätiga.

Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Pačeriaukštė I küla. Vallavanem on Aurimas Frankas. 

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Kalisz

**Kalisz** (saksa keeles *Kalisch*) on maakonnaõigustega linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Kaliszi maakonna halduskeskus (ei kuulu ise maakonna koosseisu). Asub Prosna jõe ääres.

Kalisz on üks Poola vanimaid linnu. 150. aasta paiku mainib vandaalide Calisia asulat Ptolemaios. Ajaloolased pole siiski üksmeelel, kas see asus tänapäeva linna kohal. Tänapäeva linn rajati ilmselt 9. sajandil. Bolesław V andis Kaliszile linnaõigused umbes 1257. aastal. 1314. aastast kuni Teise Poola jagamiseni oli linn Kaliszi vojevoodkonna keskus. 1975–1998 oli taas Kaliszi vojevoodkonna keskus.

2000. aastal liideti linnaga Dobrzeci ja Sulisławice küla.

2015. aastal oli linna elanike arv 103 100.

Majanduses on olulised tekstiilitööstus ja masinaehitus. 2007. aastani toodeti linnas klavereid.

Linnas on 15 katoliiklikku, viis protestantlikku ja üks õigeusu kirik.

Kaliszis tegutseb viis kõrgkooli ja mitmeid teiste kõrgkoolide filiaale.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
ERR Novaator

**ERR Novaator** (2015. aastani **Novaator**) on Tartu Ülikooli ja Eesti Rahvusringhäälingu teadusportaal. 

2005. aastast Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi e-kuukirjana ilmunud Novaator hakkas 2007. aasta aprillis ilmuma ajalehe Äripäev veebiväljaandes teadusuudiste rubriigina. Novaator koliti 2009. aastal omaette veebisaidile novaator.ee, samuti laiendati selle teemaderingi. 

Alates 2015. aastast ilmuvad Tartu Ülikooli teadusuudised Eesti Rahvusringhäälingu veebiportaalis ja teadusuudiste portaal kannab nime ERR Novaator. 2022. aastal lisas ERR sinna ka venekeelse teadusportaali Nauka (Наука – 'teadus').

Aastatel 2007–2014 oli Novaatori peatoimetaja Villu Päärt.

## Tunnustus
* 2015 – Eesti teaduse populariseerimise auhind, peapreemia kategoorias teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audiovisuaalse ja elektroonilise meedia abil
* 2015 – Kuldõun, II koht kategoorias "Aasta nutitegu hariduses"
* 2016 – Digital Communication Awards, pääs viie finalisti sekka parima strateegia kategoorias

## Vaata ka
* ERR Jupiter
* ERR Kultuur
* "Labor" (saade)

## Viited

## Välislingid
* novaator.err.ee
2030

**2030. aasta** (**MMXXX**) on 21. sajandi 30. aasta. See algab teisipäevaga.

## Vasted teistes kalendrites
*Juudi kalender: 5790–5791 
*Islami kalender: 1451–1452
*Iraani kalender: 1408–1409
*Sirvikalender: 10243

## Sündmused maailmas
*Prantsuse Alpides toimuvad 2030. aasta taliolümpiamängud.
*...

## Sündmused Eestis
* ...
Lüllemäe kalmistu

**Lüllemäe (uus) kalmistu** on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lüllemäe külas Valga vallas Valga maakonnas.

Kalmistu rajati 20. sajandi 1. poolel ja tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Laatre õigeusu kalmistu

**Laatre õigeusu kalmistu** (ka **Laatre II kalmistu**) on õigeusu kalmistu Tartumaal Sangaste kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonna Valga vallas Laatre alevikus.

Kalmistu asub Antsla–Tsirguliina tee ääres, see on kasutusel ja seda hooldatakse.

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Köökmäe oja

**Köökmäe oja** (ka **Loodi oja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Sinialliku oja vasakpoolne lisajõgi.

Köökmäe oja pikkus on 14,6 km (koos lisaharudega 14,9 km), valgla pindala 28,2 km², langus 44 m ja lang 3 m/km. Oja saab alguse 86,5 m kõrgusel Sultsi külas ja suubub 42,5 m kõrgusel Vardi külas vasakult poolt Sinialliku ojasse 3 km kaugusel selle suudmest. Vardi külas voolab oja läbi Rahetsema järve, Kamaveski järve ja Sinialliku kalatiikide. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Victor Drija

**Víctor Antonio Drija Vivas** (sündinud 16. jaanuaril 1985 Caracases) on Venezuela näitleja, laulja ja tantsija. Ta sai tuntuks Victor Rodrigueze kehastamisega teleseriaalis "Somos tú y yo".

## Rollid
*2007–2008: "Somos tú y yo" – Víctor Rodríguez
*2009: "Somos tú y yo: un nuevo día" – Víctor Rodríguez
*2011–2012: "Natalia saatuse lained" – Gerardo Moncada
## Eraelu
Drija vanemad on koreograafid Antonio Drija ja Anita Vivas. Tema vend on koreograaf ja näitleja George Akram. Drija on abielus Venezuela modelli Blanca Aljibesega.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* 2011: "Pasado, presente, futuro"
* 2012: "Romance Dance (EP)"
* 2015: "Romance Dance"

### Singlid
* "Un, Dos, Tres"
* "¿Dime qué pasa?"
* "Única"
* "Este amor"
* "Mal de ti"
* "Noche eterna"
* "Baila conmigo Venezuela"
* "Mi forma de quererte"
* "Amanecer"
* "Sunrise Sunset"
* "De ti no me voy a olvidar"
* "Única"
* "Tu caballero"
* "Beber"
* "l Love You"
Allgemeine Deutsche Biographie

"**Allgemeine Deutsche Biographie**" (lühend **ADB**) on 56-köiteline saksakeelne biograafiline leksikon, mis ilmus 1875–1912 (taastrükk 1967–1971). 56 köite seas on 45 põhiköidet, 10 lisaköidet ja nimeregistriga köide.

Leksikonis on umbes 26 500 biograafiat isikute kohta, kes tegutsesid saksa keeleruumis (sealhulgas Hollandis kuni 1948. aastani) ja surid enne 1900. aastat.

## Välislingid
*ADB andmebaas
Evald Kirs

**Evald Kirs** (21. oktoober 1915 Pihtla vald, Saaremaa – 11. aprill 1989 Rootsi) oli eesti agronoom.

Ta lõpetas 1933. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1933–1938 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (lõpetas) ja 1938–1939 loomaarstiteaduskonnas (ei lõpetanud). Kuulus üliõpilasseltsi Liivika (alates 1935, akadeemiline isa Leo Yllö).

Ta oli 1938. aastal Tartu Ülikooli zootehnika katsejaama assistent, aastatel 1939–1941 Põllutööministeeriumi ekspordikontrolör ja 1941–1944 veisekasvatuse konsulent Saaremaal.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus oli aastatel 1946–1944 Hallandi lääni kunstliku seemendamise ühingu kontoriametnik ja 1950. aastast veterinaarassistent.

## Teosed
*Kirs, Evald; Randmaa, Gustav 1940. *Toornahk: selle kvaliteet ja käsitsemine*. Tallinn: Agronoom.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Rahetsema järv

**Rahetsema järv** (ka **Rahetsema paisjärv** ja **Koigu paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas.

Järve pindala on 2,5 ha, valgla pindala 27,5 km², kaldajoone pikkus 1,313 km, kõrgus merepinnast 51,5 m ja see on paisutatud Köökmäe ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kuldar

**Kuldar** on eesti mehenimi.

1. jaanuaril 2021 oli Eestis eesnimi Kuldar 511 mehel (esinemissageduselt 270. mehenimi). Kuldar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem on eesnimi Kuldar vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,62 ja Põlva maakonnas.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kuldar 483 mehel. Kuldar oli populaarsuselt 295. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Kuldar Leis, Eesti ettevõtja ja poliitik
*Kuldar Raudnask, eesti ajakirjanik
*Kuldar K. Raudnask, eesti luuletaja
*Kuldar Sikk, eesti autosportlane
*Kuldar Sink, eesti helilooja
*Kuldar Schüts, eesti dirigent
*Kuldar Taveter, eesti informaatik
*Kuldar Traks, eesti tõlkija, toimetaja ja filosoof

## Vaata ka
*Kuldev
*Kullar

## Viited
Noskivtsi

**Noskivtsi** (ukraina keeles Носківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 1702. Pindala on 3,367 km².
Ihamaru külanõukogu

**Ihamaru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Krootuse külas.

## Ajalugu

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Võrumaa Kõlleste valla koosseisus **Häätaru külanõukogu** keskusega Häätaru külas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Kõlleste vald likvideeriti ja Häätaru külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 1954. aastast oli Häätare külanõukogu keskus Kõlleste külas. 1958 septembris viidi Häätaru külanõukogu halduskeskus Kõlleste külast üle Ihamaru külla. 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 29. aprilli 1962 seadlusega nimetati Põlva rajooni Häätare külanõukogu ümber Ihamaru külanõukoguks.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega likvideeriti Veski külanõukogu ja selle alad liideti Ihamaru külanõukoguga, samas osa senise Ihamaru külanõukogu läänepoolseid alasid anti üle Kanepi külanõukogule.

1963 juunis viidi külanõukogu keskus Ihamaru külast üle Piigaste külla.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega muudeti taas külanõukogude halduspiire ning Ihamaru külanõukoguga liideti 7,2 km² suurune ala koos 72 elanikuga Valgjärve külanõukogu maadest.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. juuli 1972 seadlusega liideti Ihamaru külanõukogu loodeosast 42,31 km² suurune maa-ala koos 411 elanikuga Valgjärve külanõukoguga.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 29. augusti 1991 seadlusega nimetati Ihamaru külanõukogu ümber **Kõlleste külanõukogu**ks.

Külanõukogu likvideeriti 26. septembril 1991 seoses Kõlleste valla omavalitsusliku staatuse taastamisega.

## Külad
1970. aasta seisuga oli külanõukogus 47 küla: Aia, Aksi, Hilba, Hädaküla, Häätaru, Ihamaru, Itti, Jakobi, Jaska, Juuriku, Järve, Karaski, Karilatsi, Kõlleste, Kõrista, Küka, Lutsu, Maaritsa, Mutiku, Nuusa, Palu, Palutaja, Parmu, Peraküla, Piigaste, Poka, Prangli, Põrste, Russaku, Sahkri, Saviküla, Taraski, Tarikatsi, Tiksi, Tornimäe, Trongi, Tuulemäe, Tõdu, Vahi, Vahtra, Viia, Virblase, Vissi, Voorepalu, Väljamäe, Ärmiku, Ääro ja 2 asundust: Krootuse ja Veski.

Peale väikekülade liitmisi jäi 1978. aasta seisuga külanõukogu koosseisu 12 küla: Häätaru, Ihamaru, Karaski, Karilatsi, Krootuse, Palutaja, Piigaste, Prangli, Tuulemäe, Tõdu, Veski ja Voorepalu.

## Rahvastik
Külanõukogu elanike arv
*1959: 2472
*1970: 2091
*1979: 1305
*1989: 1214

## Põllumajandusettevõtted

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Partorg N. Lume nimeline kolhoos, Molotovi nimeline kolhoos, kolhoosid "Kalju" ja "Tee Kommunismile" ning Voldemar Sassi nimeline sovhoos. 1978. aasta seisuga oli ainukeseks põllumajandusettevõtteks Ihamaru külanõukogus jäänud Voldemar Sassi nimeline sovhoos.

## Viited
Valev

**Valev** on eesti mehenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Valev 136 mehel. Valev on levikult 544. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Valev Kald, Eesti poliitik
*Valev Kruusalu, eesti vabadusvõitleja
*Valev Laube, eesti kunstnik
*Valev Mere, Eesti sõjaväelane
*Valev Mirtem, eesti kirjanik
*Valev Parts, eesti loomaarstiteadlane
*Valev Uibopuu, eesti kirjanik
*Valev-Jaan Reidolf, eesti põllumajandusteadlane

## Viited
Vardi oja

**Vardi oja** on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi.

Vardi oja on 7,7 km pikk, valgla pindala on 19,1 km², langus 10 m ja lang 1,3 m/km.
Oja saab alguse 55 m kõrgusel Vardi, Turva ja Kiisa küla piiril ning suubub 45 m kõrgusel Turva ja Sammaste küla piiril paremalt poolt Kõpu jõkke 27,2 km kaugusel suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Josep Maria Bartomeu

**Josep Maria Bartomeu Floreta** (sündinud 6. veebruaril 1963 Barcelonas) on Hispaania ettevõtja ja endine FC Barcelona president. 

Ta sai presidendiks pärast Sandro Roselli tagasiastumist 2014. aastal.

## Viited

## Välislingid
Kõpu Vanaveski järv

**Vanaveski järv** (ka  **Kõpu Vanaveski järv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas.

Järve pindala on 0,7 ha, keskmine sügavus 1,03 m, valgla suurus 374 km², kaldajoone pikkus 742 m ja vee maht 243 000 m³. Järv on paisutatud Kõpu jõele. Järves asub üks saar pindalaga 0,08 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Viru järv

**Viru järv** (ka **Viru paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas.

Järve pindala on 3,3 ha, valgla suurus 24 km² ja kõrgus merepinnast 54,5 m. Järv on paisutatud Viru ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
V8 (JavaScript-mootor)

**V8** on avatud lähtekoodiga JavaScript-mootor, mis on algselt loodud Google Chrome'i veebibrauseri jaoks, kuid seda on kasutatud ka muudes projektides, nende hulgas on Couchbase, MongoDB ja Node.js. Esimene V8 versioon anti välja koos Google Chrome'i esimese versiooniga 2. septembril 2008.

## Viited
Nõmme Mudajärv

**Mudajärv** (ka *Nõmme Mudajärv*) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas.

Järv on kagu-loodesuunaline, järve pindala on 2,1 ha, pikkus 290 m, laius 100 m, kaldajoone pikkus 1,07 km ja kõrgus merepinnast 63 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Järve lõunakallas asub Lolu külas. Järve loodetipust voolab välja kraav, mis suubub umbes 400 m kaugusel Valgjärve. Kahe järve vahel on Ida- ja Lääne-Eesti vesikonna veelahe.

Mudajärv kuulub kaitse all oleva Loodi looduspargi koosseisusu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vambola (eesnimi)

**Vambola** on eesti mehenimi.

Vambola on puhtkirjanduslik nimi, mis tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Vambola" (1889) mõjul. Olemasolevail andmeil leidub Vambola eesnimena Tartu kirikuraamatuis juba 1905. aastal. Nime loomisel oli Andres Saalil eeskujuks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeemis "Lembitu" esinev  väepealiku Wamba nimi, samuti ka Walter Scotti ajalooliste romaanide tegelasnimi Vambo. Tuletuseeskuju võiks otsida ka kohanimest Varbola. Algupärastest pseudoajaloolistest mehenimedest on Vambola vanemaid ja juurdunumaid.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Vambola 302 mehel (2018 – 357). Vambola oli Eestis populaarsuselt 362. mehenimi  (2018 – 318.).

Kõige populaarsem oli eesnimi Vambola vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,92 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,08. Vambola oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus on 64).

## Nime kandjaid
*Vambola Hellat, Eesti sõjaväelane
*Vambola Hurt, eesti filatelist
*Vambola Kurg, eesti näitleja
*Vambola Laanmäe, eesti loomakasvatusteadlane
*Vambola Maavara, eesti entomoloog
*Vambola Markus, eesti kultuuritegelane
*Vambola Mets, eesti skulptor, butafoor ja kunstnik
*Vambola Põder, eesti ajakirjanik ja väliskommentaator
*Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane
*Vambola Rähn, eesti näitekirjanik, teatrikriitik ja publitsist
*Vambola Tõnissoo, eesti keemik
*Vambola Türk, eesti majandus- ja õigusteadlane
*Vambola Veinla, eesti loomakasvatusteadlane
*Vambola Velli-Vällik, eesti helirežissöör

## Viited
Laose Valgjärv

**Valgjärv** (ka **Laose Valg(e)järv**) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas.

Järve pindala on 4,2 ha, pikkus 510 m, laius 100 m, keskmine sügavus 2,4 m ja kõrgus merepinnast 61 m. Järv on põhja-lõunasuunaline. Lõunatipust voolab järve 400 m pikkune Mudajärvest lähtuv kraav, põhjatipust voolab välja Sooba oja. 

Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu hüpertroofne ehk ülirohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 

Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järvest 200 m kaugusel läänes asub Viljandi–Rõngu maantee.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pilvi

**Pilvi** on eesti naisenimi.

Mats Tõnisson esitas nime Pilvi 1894. aastal (nimepäevaks oli 4. juuni). Enne seda oli ta kümme aastast propageerinud nimekuju Pilve (nimepäev 15. september).

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Pilvi 354 naisel. Pilvi oli sageduselt 404. naisenimi. Pilvi oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Pilvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,22.

## Nime kandjaid
*Pilvi Blankin-Salmin, eesti vaibakunstnik
*Pilvi Ojamaa, eesti klaasikunstnik
*Pilvi Üllaste, eesti raadioesineja, helilooja, kirjanik ja kunstnik

## Viited
Argo (eesnimi)

**Argo** on mehenimi.

Argo on ebaselge päritoluga eesnimi. 1962. aastal hakkas nimi Eestis ootamatult levima. Tõenäoliselt on tegemist Ardo variandiga. Võimalik on ka seos vana-kreeka mütoloogiaga (argonaudid).

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Argo 1363 mehel. Argo on Eestis populaarsuselt 131. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Argo vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,21 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,15. Argo on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 40).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Argo 13 inimesel.

## Nime kandjaid
*Argo Aadli, eesti näitleja 
*Argo Arbeiter, eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur
*Argo Argel, eesti fotograaf
*Argo Golberg, eesti sprinter
*Argo Ideon, eesti ajakirjanik
*Argo Kerb, eesti ajakirjanik
*Argo Kõvamees, eesti arst
*Argo Mere, eesti alpinist ja matkasportlane
*Argo Meresaar, eesti võrkpallur
*Argo Moor, eesti maasotsioloog ja kultuuriantropoloog
*Argo Ollep, eesti laulja
*Argo Raag, eesti endine maadleja
*Argo Rosin, eesti tehnikateadlane
*Argo Unnuk, eesti kabetaja

## Viited
Neeme (eesnimi)

**Neeme** on eesti mehenimi.

Neeme on kirjandusliku algupäraga muistsena pakutud eesnimi. 1902. aastal ilmunud M. Morrissoni jutustuse "Eesti-rahwa vabaduse võitluse üle" peategelane on Neeme. Tõenäoliselt on nimi kas kavatsuslik või kogemata tekkinud teisend Henriku Liivimaa kroonikas mainitud vanema Meeme nimest.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Neeme 346 mehel. Neeme on esinemissageduselt 352. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Neeme vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,60. Kõige populaarsem on eesnimi Neeme Saare maakonnas, kus seda esineb maakonna 10 000 elaniku kohta 7,52.

## Nime kandjaid
*Neeme Armolik, eesti põllumajandusteadlane
*Neeme Brus, eesti ajakirjanik
*Neeme Järvi, eesti dirigent
*Neeme Katt, eesti keemiaõpetaja
*Neeme Korv, eesti ajakirjanik
*Neeme Kuningas, eesti lavastaja ja laulja
*Neeme Laanepõld, eesti muusik ja laulusõnade autor
*Neeme Loorits, eesti orienteeruja ja rogainija
*Neeme Lüdimois, eesti kunstnik
*Neeme Raud, eesti ajakirjanik
*Neeme Roose, eesti füüsik ja majandusteadlane
*Neeme Russi, eesti põllumajandusteadlane
*Neeme Ruus, Eesti poliitik
*Neeme Suur, Eesti poliitik ja kaitseliitlane
*Neeme Väli, Eesti sõjaväelane

## Viited
Orika oja

**Orika oja** (ka **Everti oja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.

Orika oja pikkus on 14,3 km, valgla pindala 44,4 km², langus 39 m ja lang 2,75 m/km. Oja saab alguse 81 m kõrgusel Viisukülas, voolab läbi Lolu ja Intsu küla ning Sinialliku ja Vardja küla piiril ning suubub Sinialliku külas 42 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 56,5 km kaugusel selle suudmest. Oja läbib Vasila veehoidlat ja Kõlu järve, Sinialliku külas ületab oja Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee. Orika ojja suubuvad Tammemäe järvest lähtuv kraav, Lolu oja, Kulu järvest lähtuv kraav, Kondi kraav ja Sooba oja. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Holstre Linajärv

**Linajärv** (ka **Holstre Linajärv**) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas, Viljandi maakonna sügavaim järv.

Järve pindala on 1,9 ha, pikkus 190 m, laius 130 m, suurim sügavus 16,7 m ja kõrgus merepinnast 92 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline järv. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Järv kuulub kaitsealuse Loodi looduspargi koosseisu.

## Vaata ka

* Holstre järved

## Viited

## Välislingid
*
*
Kelechi Iheanacho

**Kelechi Promise Iheanacho** (sündinud 3. oktoobril 1996) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Middlesbrough ja Nigeeria jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastatel 2015–2017 mängis Iheanacho Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City. Cityga tuli ta hooajal 2015–16 Football League Cupi võitjaks.

2017. aasta suvel liitus ta 25 miljoni naela eest Leicester Cityga. Seal mängis ta kokku seitse hooaega. Tema edukaim hooaeg oli 2020/21, kui ta lõi Inglismaa kõrgliigas 12 väravat. Leicester Cityga võitis ta 2021. aastal Inglismaa karikavõistlused ja Inglismaa superkarika ning 2024. aastal Inglismaa esiliiga. 2023. aastal valiti Iheanacho Leicester City aasta mängijaks.

Pärast lepingu lõppemist Leicester Cityga siirdus ta 2024. aasta juulis Sevillasse.

## Koondisekarjäär
Nigeeria kuni 17-aastaste koondise särgis võitis Iheanacho 2013. aasta noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused. 

Nigeeria jalgpallikoondises debüteeris ta 2015. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. mail 2016 sõprusmängus Mali vastu.

## Saavutused
### Klubid
;Manchester City
*Football League Cup: 2015–16
;Leicester City
*FA Cup: 2020–21
*FA Community Shield: 2021
*EFL Championship: 2023–24

### Rahvuskoondis
;Nigeeria koondis
* Aafrika rahvaste karikavõistlused: kolmas koht 2024
;Nigeeria U-17 koondis
* Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2013

## Viited

## Välislingid
Sooba oja

**Sooba oja** (ka **Laidu oja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Sooba oja on 6 km pikk, valgla pindala on 12,9 km², langus 12,5 m ja lang 2 m/km. Oja saab alguse Mäeltküla külas 61 m kõrguselt Valgjärvest ja suubub Sinialliku ja Vardja küla piiril 48,5 m kõrgusel paremalt poolt Orika ojasse 1,9 km kaugusel suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Leho

**Leho** on eesti mehenimi.

Julius Mägiste esitas nime Leho 1936. aastal omaloodud kunstliku nimena. Nimel võib olla seos Henriku Liivimaa kroonikas mainitava Lembitu linnuse Leole 19. sajandi teise poole luulest tuntud kujuga Lehola (näiteks Jaan Bergmanni poeemis "Ustav Ülo").

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Leho 300 mehel. Leho oli populaarsuselt 358. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leho vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,01.

## Nime kandjaid
*Leho Haldna, eesti orienteeruja, orienteerumiskohtunik ja sporditegelane
*Leho Lamus, Eesti poliitik
*Leho Laurine, eesti maletaja ja maleajakirjanik
*Leho Lumiste, eesti prosaist ja ajakirjanik
*Leho Lõhmus, eesti ajaloolane ja muinsuskaitsja
*Leho Muldre, eesti muusik
*Leho Pent, eesti tõstja
*Leho Raie, eesti ulmekirjanik
*Leho Rubis, eesti kunstnik ja muusik
*Leho Ründal, eesti tehnikateadlane

## Viited
Node.js

**Node.js** on avatud lähtekoodiga mitmeplatvormne JavaScripti käitussüsteem, mille abil saab arendada mitmesuguseid rakendusi. Programm kasutab JavaScripti interpreteerimiseks Google V8 JavaScripti mootorit.

Node.js-il on sündmusjuhitav arhitektuur, mis võimaldab asünkroonset andmete sisestamist ja väljastamist. Selline disain optimeerib rohkete sisend- ja väljundoperatsioonidega veebirakenduste läbilaskevõimet ja skaleeritavust (näiteks brauserimängude puhul).

Node.js võimaldab JavaScripti abil luua veebiservereid ja võrgutööriistu. Programm sisaldab mitmeid mooduleid, mis on mõeldud erinevate põhifunktsioonide jaoks. Näiteks on mooduleid, mis tegelevad failisüsteemi sisendi ja väljundiga, võrguühendusega (DNS, HTTP, TCP, TLS/SSL, või UDP), puhvritega, krüptograafiaga ja andmevoogudega. Node.js moodulid kasutavad rakendusliidest, mis lihtsustab serverirakenduste kirjutamist.

## Viited
Savikoti paisjärv

**Savikoti paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Savikoti külas.

Järve pindala on 5,4 ha, keskmine sügavus 2,3 m, suurim sügavus 7,2 m, kaldajoone pikkus 1,479 km, kõrgus merepinnast 93,5 m ja maht 144 300 m³. Järv on paisutatud Sanga ojale, järve paisul kulgeb Savikoti–Pärsti tee. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Paide Hammerbecki Põhikooli staadion

**Paide Hammerbecki Põhikooli staadion** on mitmeotstarbeline staadion Paides.

## Välislingid
* Staadioni andmed, spordiregister.ee
Vastemõisa järv

**Vastemõisa järv** (ka **Vastemõisa paisjärv** ja **Viinaköögijärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vastemõisa külas.

Järve pindala on 4,2 ha, kaldajoone pikkus 1,455 km, kõrgus merepinnast 81,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,04 ha. Järv on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Forsvarets forskningsinstitutt

**Forsvarets forskningsinstitutt** ('Norra kaitseväe uurimisinstituut'; eesti keeles on kasutatud nimetust *Norra kaitseuuringute instituut*; lühend FFI) on Norra kaitseministeeriumi alla kuuluv riiklik uurimisinstituut, mille ülesanne on täita Norra kaitseväe vajadused uuringute ja arenduste valdkondades. FFI hõlmab erinevaid teadusvaldkondi, ning selle töötajad on matemaatika, füüsika, informaatika, keemia, bioloogia, meditsiini, psühholoogia, ajaloo ja majanduse taustaga.

FFI asub Kjelleris, Lillestrømi kõrval, Oslost 25 km kaugusel. Instituudil on ka uuringute üksus Karlohansvernis, Hortenis.

## Ajalugu
FFI juured algavad FOTU-st (*Forsvarets Overkommandos Tekniske Utvalg*) Londonis, mis tegi 1944. aastal ettepaneku asutada kaitseministeeriumi alla oma sõjaväeline uuringute instituut. Kuigi ettepanek leidis vastuseisu, oli sellel tugev pooldaja Jens Chr. Hauge ja 11. aprillil 1946 andis Storting nõusoleku kaitsejõudude uuringute instituudi rajamiseks.

Instituudi ülesanne on hoida valitsust kursis arengutega sõjaväetehnoloogias, arendada varustust ja toetada Norra tööstust sõjaväelise tähtsusega valdkondade arendamisel. Instituut asutati kõrgete ambitsioonidega, millega kaasnesid kõrged eraldised. Instituudil oli oma aatomiprojekt, mis kanti hiljem üle Norra energiatehnoloogia instituudile (IFA), ning instituut on uurinud uusi sonari-, radari-, raketi-, ja telekommunikatsioonitehnoloogiaid. Selle tulemused on saanud tähenduslikuks tsiviilvaldkonnas.

1950. aastatel sai Norra tehnoloogia- ja relvaabi NATO partneritelt, mistõttu vähenes vajadus relvi ise arendada, ning FFI sai võimaluse koondada tähelepanu kitsamatele valdkondadele, sageli koostöös teiste alliansi partneritega. 1953. aastast 10 aasta jooksul sai FFI palju rahastust Ameerika *Mutual Weapons Development Program* (MWDP) programmist, mille tulemusena arendati välja allveelaevatõrjerelv *Terne*.

1960. aastate keskpaigast on FFI keskendunud tehnoloogiate arendamisele, mis koostöös USA-ga on lõiganud kasu Norra strateegilisest asukohast, et jälgida tegevust Nõukogude Liidus. Selle töö keskpaigas oli tuumaplahvatuste märkamise keskus. FFI on edaspidi arendanud välja süsteemianalüüsi, mille tulemusena sai instituudist peamine Norra kaitseväepoliitika varustaja olukorras, kus on puudus sõjaväelise kogemusega ohvitseridest.

## Norra kaitseuuringute instituudi juhtide loend
* Fredrik Møller (1946–1957)
* Finn Lied (1957–1983)
* Erik Klippenberg (1983-31. märts 1993)
* Nils Holme (1. aprill 1993 – 30. november 2001)
* Paul Narum (1. detsember 2001 – 5. mai 2012)
* John-Mikal Størdal (mai 2012)
Merle

**Merle** on eesti naisenimi.

Merle on tundmatu algupäraga eesnimi. Laialdasemalt hakkas nimi levima alates 1955. aastast. Kõigis soovitusnimestikes nimi puudus, samuti ka kõigis naaberrahvaste nimekalendrites.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Merle 2662 naisel. Merle on Eestis populaarsuselt 54. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Merle vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 65,53 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,08. Merle on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 46).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Merle 3 inimesel.

## Nime kandjaid
*Merle Erikson, eesti jurist ja õigusteadlane
*Merle Esken, eesti vehkleja
*Merle Ilus, eesti muusikaõpetaja ja koorijuht
*Merle Jalakas, eesti laulja
*Merle Jung, eesti keeleteadlane
*Merle Jääger, eesti näitleja ja luuletaja
*Merle Karusoo, eesti teatrilavastaja
*Merle Kivimets, eesti endine kergejõustiklane
*Merle Kollom, eesti organist, muusikaprodutsent ja -pedagoog
*Merle Kääri, eesti bioloog
*Merle Leppik, eesti keeleteadlane
*Merle Liivak, eesti ajakirjanik
*Merle Lilje, eesti estraadilaulja ja ettevõtja
*Merle Maigre, eesti riigiametnik
*Merle Palmiste, eesti näitleja
*Merle Parts, eesti kohtunik
*Merle Prii, eesti õpetaja ja giid
*Merle Raaliste, eesti sõudja
*Merle Rehand, eesti spordipedagoog
*Merle Sild, eesti maalikunstnik ja kirjanik
*Merle Silmato, eesti laulja 
*Merle Talvik, eesti filmi- ja teatrinäitleja, varieteesolist ja kostümeerija
*Merle Veesalu-Rand, eesti kirjanik
*Merle Viirmaa, eesti laskesuusataja

## Viited
Kalmer

**Kalmer** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Kalmer 792 mehel. Kalmer on Eestis levikult 204. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Kalmer vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,45, ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,43. Kalmer oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 50).

## Nime kandjaid
*Kalmer Lain, Eesti ettevõtja ja poliitik
*Kalmer Musting, eesti käsipallitreener
*Kalmer Tennosaar, eesti laulja

## Vaata ka
*Kalmar

## Viited
Valve (eesnimi)

**Valve** on eesti naisenimi.

Eesnimi Valve tuli kasutusele "Sirvilaudade" nime-ettepanekuna 1916. aastal. Oskar Kallase 1921. aastal ilmunud raamatus "120 uut ristinime" mainitakse Valvet juba pruugitava nimena. Suurima esinemissageduse saavutas Valve aastatel 1934–1935, seejärel muutus vähehaaval harvapruugitavaks eesnimeks.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Valve 795 naisel. Valve oli populaarsuselt 217. naisenimi. Valve oli keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus oli 81).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Valve 2 inimesel.

## Nime kandjaid
*Valve Janov, eesti kunstnik
*Valve Kikas, eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane
*Valve Kirsipuu, Eesti majandusteadlane ja poliitik
*Valve Pormeister, eesti arhitekt
*Valve Raudnask, Eesti ajakirjanik ja poliitik
*Valve Erika Saarma, eesti arstiteadlane ja terapeut

## Viited
Aserbaidžaani Rahvuslik Olümpiakomitee

**Aserbaidžaani Rahvuslik Olümpiakomitee** (aserbaidžaani: Azərbaycan Milli Olimpiya Komitəsi; lühendatult AMOK) on Aserbaidžaani rahvuslik olümpiakomitee.

Komitee loodi 1992. aastal ja ROK tunnustas seda 1993. aastal.

1997. aastast on Aserbaidžaani Rahvusliku Olümpiakomitee president İlham Əliyev.

## Välislingid

*Aserbaidžaani Olümpiakomitee ametlikul koduleht 
*Aserbaidžaani Olümpiakomitee koduleht
Kardo

**Kardo** on eesti mehenimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kardo 231 mehel. Kardo oli populaarsuselt 426. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Kardo Kõresaar, eesti võrkpallur
*Kardo Künnap, eesti võrkpallur
*Kardo Ploomipuu, eesti ujuja

## Vaata ka
*Cardo

## Viited
Aita

**Aita** on naisenimi.

## Eestis
Eesnimi Aita tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Aita" (1891) peategelase nime järgi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aita 585 naisel. Aita on levikult 278. naisenimi.

Aita nime kandja oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). Kõige populaarsem on eesnimi Aita vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,3.

Kõige populaarsem on eesnimi Aita Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,57.

## Nime kandjaid
*Aita Artma, eesti sõudesportlane ja -treener
*Aita Kivi, eesti kirjanik ja ajakirjanik
*Aita Kurfeldt, eesti tõlkija
*Aita Kustin, eesti arheoloog
*Aita Lumiste-Eek, eesti alpinist
*Aita Põldma, eesti tennisist ja treener
*Aita Pääsuke, eesti suusatreener ja endine suusataja
*Aita Vaher, eesti vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja, laulja ja tsirkusekloun

## Viited
Vastemõisa oja

**Vastemõisa oja** (ka **Poolaka peakraav**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.

Vastemõisa oja pikkus on 14,1 km, valgla pindala 27,9 km², langus 64 m ja lang 4,5 m/km. Oja saab alguse 91 m kõrgusel Vastemõisa külast, seejärel voolab läbi Ivaski ja Metsküla küla ning suubub Metskülas 27 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 37,1 km kaugusel selle suudmest. Oja läbib Vastemõisa järve, Paistu järve ja Poolaka järve. 75 m Poolaka järvest allavoolu suubub ojja paremalt poolt Kääri peakraav. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Paistu järv

**Paistu järv** (ka **Paistu paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ivaski külas.

Järve pindala on 0,8 ha, kaldajoone pikkus 586 m, kõrgus merepinnast 64,5 m ja see on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pingu järv

**Pingu järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tõnissaare külas.

Järve pindala on 5,1 ha, pikkus 410 m, laius 190 m ja kõrgus merepinnast 65 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pärsti järv

**Pärsti järv** on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.

Järve pindala on 4,2 ha, pikkus 310 m, laius 180 m ja kõrgus merepinnast 92,5 m. Järves asub üks saar pindalaga 0,05 ha. Järve voolab sisse Pärsti Veskijärvest lähtuv kraav ja voolab välja Kuuni järve suubuv Kirjusilla oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
*Auksi-Karula järved

## Viited

## Välislingid
*
*
Pärsti Veskijärv

**Veskijärv** (ka **Pärsti Veskijärv**, **Pärsti paisjärv**, **Susi tiik** ja **Pärsti Väikejärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.

Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 95 m ja selles asub kaks saart pindalaga 0,01 ha. Järvest voolab välja 120 m pikkune Pärsti järve suubuv kraav. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Järv on osaliselt Pärsti pargi kaitseala koosseisus.

## Vaata ka
*Auksi-Karula järved

## Viited

## Välislingid
*
*
Pärsti Riiska järv

**Riiska järv** (ka **Pärsti Riiska järv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustivere külas.

Järve pindala on 1,6 ha, kõrgus merepinnast 77 m ja see on paisutatud Kavaku ojale. Järvest 100 m allavoolu asub Mandle järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*