open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vestfaal

**Vestfaal** (saksa *Westfalen* [vɛstˈfaːlən]) on ajalooline piirkond Saksamaal, mis hõlmas alasid praegustel Alam-Saksi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaadel.

Saksimaa piirkonna põhjaosa Weseri ja Rein alamjooksul (saksa keeles *Niederrhein*) on nimetatud ajalooallikates umbes 800. aastal Vestfaaliks, piirkonda Weseri ja Elbe vahel Ostfaaliks ja piirkonda Weseri jõe mõlemal kaldal Engerniks. Engerni piirkonna nimi kadus käibelt keskajal ja mõlema piirkonna kohta kasutati ühiselt nime Vestfaalia. 

## Ajalugu
Vestfaal (*West* ja *falen* > *felden*) tähendab läänetasandikke. Seda piirkonda hakati nõnda kutsuma keskajal, kui see oli üks Saksi hertsogkonna valdusi, kõrvuti Ostfaali (*Ostfalen*) ja Engerniga. 

1180. aastal asutas keiser Friedrich Barbarossa Vestfaali hertsogkonna. See hõlmas siiski vaid väikese piirkonna kogu Vestfaalist. Olulisemad territoriaalsed üksused Vestfaalis Saksa-Rooma riigi ajal olid piiskoppide ja peapiiskoppide valitsetavad kiriklikud vürstiriigid: Münsteri piiskopkond, Paderborni piiskopkond, Osnabrücki piiskopkond, Mindeni piiskopkond,  Hildesheimi piiskopkonna osad – kuulusid Vestfaal äärealadelele. Vürstiriigid ja krahvkonnad: Marki krahvkond, Ravensbergi krahvkond, Tecklenburgi krahvkond, Bentheimi krahvkond, Diepholzi krahvkond ja Hoya krahvkonnad – Vestfaali põhjapiiril. Verdeni piiskopkond ja Corvey kloostrivürstkond. Vürstiriigid ja hertsogkonnad: Vestfaali hertsogkond, mis tegelikult kuulus Kölni peapiiskopile, kes oli sealse hertsogitiitli kandja, Hessen-Kasseli maakrahvkond ja Hessen-Darmstadti maakrahvkond. Vabad keiserlikud linnad: Dortmund, Soest, Minden. Mõjukaimateks keskaegseteks valitsejateks olid seal hoopis Kölni peapiiskop, Braunschweig-Lüneburgis valitsenud Welfid ja Münsteri piiskop. Kesksel kohal olid Vestfaalis ka Marki krahvkond ja Osnabrücki linn.

Vestfaalist ja selle lähistel asuvalt Reinimaalt (*Rheinland*) oli pärit enamik Liivi ordu rüütelvendi.

Vestfaal on tuntud ka tänu seal 1648. aastal sõlmitud Kolmekümneaastase sõja lõpetanud Vestfaali rahule (õigemini Vestfaali rahudele), mis sõlmiti Osnabrückis ja Münsteris.

Napoleoni sõdade, Neljanda koalitsiooni sõja tulemusel rajas Napoleon I 1807. aastal Põhja-Vestfaalis Joachim Murati valitsetava Bergi suurhertsogkonna ja idaosas Prantsuse esimesest keisririigist sõltuva, Napoleoni venna Jérôme Bonaparte'i valitsetava Vestfaali kuningriigi, mis hõlmas lisaks ajaloolistele Vestfaali aladele ka idapoolseid, peamiselt Preisimaa kuningriigile kuulunud maa-alasid, mis asusid Hessenis, Hannoveris, Braunschweigis ja Ostfaalis. 

1813. aastal see riik likvideeriti, kuid 1815. aastal Viini kongressil loodi Preisimaa kuningriigile kuuluv Vestfaali provints, mis ajaloolisest piirkonnast hõlmas küll vaid lõunaosa. 

Pärast Teist maailmasõda moodustati aga Vestfaali ja Reini provintsist ning Lippe vabalinnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa.

Pilt:Guelf c12.jpg|Welfide valdused, sh. Saksimaa hertsogiriik Heinrich Lõvi ajal

## Välislingid
Phetchaburi provints

**Phetchaburi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. Asub Malaka poolsaare põhjaosas Tai lahe ääres.

Provintsis asub Kaeng Krachani rahvuspark, mis hõlmab ligi poole provintsist.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb halduslikult 8 maakonnaks (*[[Amphoe]]*), mis omakorda jagunevad 93 vallaks (*[[tambon]]*) ja 681 külaks (*[[muban]]*).

## Viited
Sven-Erik Olsson

**Sven-Erik Olsson** (7. juuli 1923 Pärnu – 7. märts 1985 Arosa, Šveits) oli eesti-rootsi perekonnas sündinud Saksamaa sõjaväelane.

1930. aastal läks Pärnus kooli, kuulus baltisaksa noorteorganisatsiooni.

1939. aastal astus vabatahtlikult Relva-SS-i.

1. mail 1941 ülendati Sturmmanniks ja 1. juunil 1941 Unterführeranwärteriks. 1. septembril 1942 ülendati Unterscharführeriks. 1943. a. algul oli ta raadiojaama juht ja teda autasustati hõbedase Jalaväerünnakmärgiga. 1. mail 1944 anti Olssonile Oberscharführeri auaste. Augustis 1944 sai Falais' kotist väljamurdmisel haavata. Pärast paranemist naasis ta 10. SS-Soomusdiviis Frundsbergi juurde, autasustatud Raudristi 2. ja 1. klassiga, pronksist Lähivõitluse naastuga ja musta Haavatumärgiga. 1945. a. kevadel võitles Pommeris. 20. aprillil 1945 autasustas Brigadeführer Heinz Harmel teda Saksa Ristiga kullas.

Pärast sõja lõppu õnnestus Olssonil jõuda lääneliitlasteni ja end neile vangi anda.

1947. aastal asus ta elama Rootsi ja abiellus seal Danzigist küüditatud sakslannaga. Töötas Stockholmis arvutispetsialistina.

Olsson suri Šveitsis Arosas südamelihase infarkti tõttu.
Johann von Münster

**Johann von Münster** (surnud 1589) oli Riia toomhärra ja Liivi ordu maamarssali Jasper von Münsteri vennapoeg.

Johann saabus tõenäoliselt 1550. aastate alguses oma onu soosingul Liivimaale ja sai 1552. aastal Riia toomhärraks. 1561. aastal on teda mainitud Riia toomkelneri ja Saare-Lääne ning Lübecki toomhärrana. Kui Riia toomkapiitel 1567. aastal laiali saadeti, sai ta Sigismund II Augustilt endale Carnikava mõisa Riia lähedal. Sinna ta elama siiski ei asunud, vaid elas kuni 1577. aastani koos oma onuga Aizkraukles. Kuid 1577. aastal tungisid sinna venelased, tapsid Jasperi ja vangistasid Johanni. Ta vabanes vangistusest 1589. aastal ja asus tagasiteele Saksamaale, kuid uppus Elbe jõkke. Sel puhul väideti, et ta oli üle 80-aastane.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk 460.
Tarvo Krall

**Tarvo Krall** (sündinud 11. aprillil 1969) on eesti näitleja ja teatriprodutsent.

1982. aasta telelavastuses "Uus poiss" mängis ta Zaitsevit.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1987. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend) näitlejana.

## Töökohad
Aastatel 1992–1997 oli ta Vanalinnastuudio näitleja. Aastatel 1998–2005 oli ta Smithbridge Productionsi, 2005–2007 Muusikaliteatri ja 2008–2010 PolygonTeatri produtsent. Pärast seda on tegutsenud improteatris Impeerium, 2011. aastast ka 1Teatris ja 2012. aastast Ajateatris.  

## Ansambel
Ta on ansambli L'Dorado solist. 

## Poliitika
Ta on kandideerinud valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas.  

## Filmid

* 1985 – "Kevad südames" – Tõnis
* 1992 – "Armastuse lahinguväljad" – fotograaf
* 1994 – "Jüri Rumm" – Bursh
* 2023 – "Tume paradiis" – mees garaažis

## Telesarjad

* 2007 – "Ohtlik lend" – Rauno
* 2007, 2009 – "Kelgukoerad" – Tõnu Truu, autojuht
* 2011, 2013 – "Kättemaksukontor" – Laur Kera, Einar Käär
* 2015 – "Restart" – Ärni
* 2017 – "Merivälja" – Indrek

## Viited

## Välislingid
*"Tarvo Krall: mis ajab näitlejat lavale? Edevus.", Õhtuleht, 26. september 2002
*"Tarvo Kralli totaalne muutumine: „Hämmastavalt kergelt on need kilod läinud!“", Õhtuleht, 19. november 2008
Ese

Sõna "**ese**" (saksa keeles *Gegenstand*) kasutatakse osalt samades tähendustes nagu sõna "objekt". 

Sageli tähendab "**ese**" 'füüsilist eset' või üldse 'asja'.

Samuti võidakse mingi tegevuse **esemeks** nimetada selle objekti.

## Vaata ka
*ühekorraese
Looduskaitseseadus

**Looduskaitseseadus** on Eesti Vabariigis kehtiv seadus, mille peamisteks eesmärkideks on bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja kaitse, taime-, seene- ja loomaliikide ja nende elupaikade kaitse, samuti kultuuriloolise ja esteetilise väärtusega looduskeskkonna kaitsmine. 

Eesti Looduskaitseseadus võeti vastu 21. aprillil 2004 ja see jõustus 10. mail 2004. Varem kehtis Eesti Vabariigis kaitstavate loodusobjektide seadus (KLOS). 

## Vaata ka
*Looduskaitseseadus (1935)
*Loodusdirektiiv

## Välislingid
*Looduskaitseseadus eRT-is
Maasilinna foogtkonna ametnike loend

**Maasilinna foogtkonna ametnike loend** loetleb foogtkonna teadaolevad ametikohad ja kronoloogilises järjekorras ka ametnikud, välja arvatud foogtid.

## Linnusemarssal
*1471 Arnold von Rijswijk

## Kumpanid
*1405 Heinrich von Witten
*1435 Heinrich von Nesselrode genannt Hesse
*1476 Eckbert von der Berge
*1484–1486 Evert von Freitag
*enne 1507 Anton Ovelacker von Wischlingen
*1516 – umbes 1520 Detlev Plate
*umbes 1520 Wilhelm von Etzbach
*1529 Godert von der Recke
*1549 Wilhelm von Kaltenbach
*1560 Hermann Klocke

## Drostid
*1483 ja 1520 Bernd Breide
*1546 Engelbrecht von Karthausen

## Peamees (linnusepealik)
*1438 Heinrich von Friesendorf 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk-d 777–778.
Tunnetus (filosoofia)

**Tunnetus** (saksa keeles *Erkenntnis*, ladina keeles *cognitio*) on teadmiseni jõudmise protsess. Tunnetuseks võidakse nimetada ka selle protsessi tulemust. Eristamaks psühholoogilisi toiminguid, siis filosoofias kasutatakse tunnetuse asemel mõistet teadmus.

## Vaata ka
*tunnetusteooria
Pärnu maantee viadukt

**Pärnu maantee viadukt** on viadukt Tallinnas Pärnu maanteel Veerenni, Uue Maailma ja Kitseküla asumi vahel.

Pärnu maantee viadukt ületab Tallinna–Narva raudtee, Tallinn-Väikse ja Balti jaama vahelise raudteelõigu ning Koidu, Tehnika ja Kauba tänava. Üle viadukti kulgevad ka Tondile suunduvad ja Tondilt tulevad trammiliinid.

## Ajalugu
Viadukti Pärnu maantee raudteeülesõidukohale plaaniti juba tsaariajal. 1915. aastal oli see viadukt "uude linnaplaneerimise projekti üles võetud".

## Esimene viadukt
Viadukti ehitamine algas siiski alles 1958. aastal ja see 300 m pikkune, 18,5 m laiune ja keskelt 6 m kõrgune ehitis valmis 1959. aastal. Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati Pärnu maantee viadukti rahva seas ka **Hendriksoni küüruks**, kuna viadukti valmimise ajal juhtis linna Tallinna TSN Täitevkomitee esimees Aleksander Hendrikson.

See nn Hendriksoni küür oli praegusest viaduktist poolteist korda lühem ja märgatavalt järsem, mistõttu talviti ei saanud sageli autobussid viaduktist üle sõita. Viadukti kritiseeriti juba selle ehitamise ajal, kuna see ei vastanud isegi toonastele vajadustele, aga ka hiljem, sest viadukt oli rajatud minimaalse, kahe, sõidureaga ning kippus jääma kitsaks pudelikaelaks aastatel 1964–1965 kavandatud Pärnu maantee laiendamisele.

Viadukti ehituses oli tehtud üks tõsine elementaarne viga, millele keegi ehitamise ajal tähelepanu juhtida ei julgenud. Nimelt armeeriti viadukti talad üle (sillatalad armeeriti tugitalade peal kokku). Seda tüüpi taladest ehitati üle NSV Liidu paarkümmend viadukti, mis kõik lagunesid ära. Tallinna oma demonteeriti neist viimasena.

## Uus viadukt
1982–1986 viadukt lammutati ja ehitati uus topeltlai viadukt, selle projekteerisid Leningradi insenerid. Esmalt ehitati vana viadukti kõrvale uue viadukti linnast väljuva suuna osa ja alles vana viadukti lammutamise järel selle asemele ka uue viadukti kesklinna suunduvate sõiduradadega osa.

Seoses uue viadukti ehitamisega lammutati Pärnu maantee ja raudtee ristumiskoha lähedale (Pärnu maantee 96) 1937. aastal ehitatud neljakorruseline Liisa Borni maja, kus ehitamisest peale oli tegutsenud linnaelanikke teenindanud avalik saun (nn Koidu saun), ning veel kaks 1930. aastate lõpus ehitatud maja, mis jäid oluliselt laienenud ja pikenenud viaduktile ette.

Uus viadukt on vanast oluliselt laugem. See on väga moodsa konstruktsiooniga Egerti-tüüpi läbijooksva 300-meetrise pikkuse talaga plaatsild. Silla tala libiseb kõikidel vahetugedel ning on jäigalt kinni üksnes kesklinnapoolse samba küljes. Nõmme-poolse samba kohal on kandetalade ja sillaplaadi otsas terasest sõrmplaatidega konsoolvuuk, mille temperatuuri muutustest tingitud liikumine on kuni 16 sentimeetrit.

Viadukti värskendati põhjalikult 2014. aastal, mil AS Teede REV-2 remontis viadukti kandetalad, servaprussid, kaldasambad, vahesambad, viadukti piirded, trepid ja pandused ning uuendas katendid.

## Pildid

File:Pärnu road, on the viaduct - panoramio - Aulo Aasmaa.jpg|
File:Pärnu road, on the viaduct - panoramio.jpg|


## Viited

## Kirjandus
* Kaks silda vajavad remonti. Eesti Päevaleht, 12. november 1997

## Välislingid
Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

**Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal** olid teises maailmasõjas lääneliitlaste toime pandud sõjaseaduste rikkumised teljeriikide tsiviilelanike ja sõjaväe isikkoosseisu vastu.

Teises maailmasõjas peeti mitmeid kohtuprotsesse teljeriikide sõjakurjategijate üle, neist tuntuim oli Nürnbergi protsess, aga need käsitlesid üksnes teljeriikide huvides tegutsenud isikute sõjakuritegusid.

## Euroopa

### Kanada

Samuel Mitchami ja Friedrich von Stauffenbergi väitel tapsid juulis 1943 Leonfortes Sitsiilias Edmontoni rügemendi sõdurid vangivõetud sakslasi. Saksamaal Friesoythes põletasid Kanada väeüksused aprillis 1945 juhuslikke maju.

### Suurbritannia

Saksa ajaloolane Jörg Friedrich väidab, et Winston Churchilli otsus jaanuarist maini 1945 Saksamaad pommitada oli sõjakuritegu. Ajaloolane Donald Bloxham tunnistab, et Dresdeni pommitamine 13.–14. veebruaril 1945 oli sõjakuritegu.

### Ameerika Ühendriigid

*Canicattì veretöö – kolonelleitnant McCaffrey tappis Itaalia tsiviilelanikke.
*Chenogne veretöö – Saksa sõjavangide tapmine 1. jaanuaril 1945 Belgias Chenogne linna lähedal.
*Dachau veretöö – Saksa sõjavangide tapmine.

Richard Dominic Wiggers väidab, et Ameerika Ühendriikide toitmispoliitika sõjajärgsel Saksamaal rikkus rahvusvahelist õigust, põhjustades paljude tsiviilelanike ja sõjavangide kannatusi ning surma.

Ameerika Ühendriikide sõdurid lõikasid Jaapani sõdurite laipadelt kehaosasid suveniirideks või trofeedeks.

## Vaata ka
*Saksa Kolmanda Riigi sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

## Viited
Hobujaama tänav

**Hobujaama tänav** on tänav Tallinnas Kesklinnas Sadama asumis.

## Hoonestus
Aadressil Hobujaama 4 asub Hobujaama Ärimaja, kus asus kuni 2019. aastani Luminori panga Hobujaama pangakontor. Pärast seda sai sellest ärikinnisvarafirma Colonna büroohoone.

Hobujaama 5 asub Coca-Cola Plaza kino, mis avati 10. märtsil 2001.

Hobujaama ja Ahtri tänava nurgal asub Tallinna Linnatranspordi AS Tallinna linnaliinibusside parkla.

## Ajalugu

Hobujaama tänaval on ajaloos olnud ka muid nimesid: Jaama tänav; saksa keeles *Stationstraße, Stationsgasse*; vene keeles *Станціонная ул., Хобуяама ул.*

Hoonestus Hobujaama, tollase Jaama tänava äärde tekkis Rotermanni kvartali laienemisel Promenaadi tänava (praeguse Mere puiestee) äärest ida poole. 1870. aastal tekkis tihedam hoonestus Rotermanni Tehaste veskite, aitade ja ladude näol tänapäevase Hobujaama tänava äärde. 

1900. aastal ehitati Hobujaama tänava äärde senise madala puithoonestuse kõrvale kivist elevaatorihoone. 

1902. aastal ehitati 50 meetri kõrgune katlamaja korsten. 1912. aastal alustas tegevust Jaama tänav 1 hoones Rotermanni Leivatehas, hiljem ka AS Rotermanni Tehased remonditöökoda ning AS Rotermanni Tehased jahuveski.

## Vaata ka
*Tallinna hobupostijaam
*Hobujaama trammipeatus
*Hobujaama bussipeatus

## Viited
Auto (žanr)

**Auto** (hispaania keeles *auto sacramental*) oli ühevaatuseline armulaua sakramenti lahtimõtestav näidend 16.–18. sajandi Hispaanias ja Portugalis. Selle tegelasteks olid näiteks Usk, Lootus, Õhk, Patt, Surm ning muud voorused, pahed ja elemendid; muid tegelasi mõnikord ei olnudki.

Autosid etendati Kristuse ihu ja vere püha ajal linnaväljakuil tasuta. Etendusele eelnes mööda peatänavaid kulgev protsessioon. Majad, millest protsessioon möödus, olid dekoreeritud. Preestrid kandsid hiilgava baldahhiini all hostiat. Sellele järgnesid  usklikud, kelle seas oli Madridis sageli ka kuningas ja õukond. Seisusevahesid ei tehtud. Kõige lõpuks tulid ilusate vankritega etenduses osalevad näitlejad avalikest teatritest. Tavaliselt peatus protsessioon mõne aukandja maja ees, kusjuures preestrid toimetasid teatud tseremooniaid ja rahvas põlvitas nagu kirikus. Lõpuks etendati auto nii suure hiilgusega, kui linna jõukus võimaldas.

Autod avaldasid inimestele tugevat muljet.

## Ajalugu
Juba 13. sajandil olid religioossed etendused Hispaanias rahva seas populaarsed. Tavaliselt olid need lihtsad dialoogid, mida etendati kirikupühade, näiteks jõulude, ülestõusmispüha ja Kristuse vere ja ihu püha ajal.

Aastal 1504 kirjutas portugallane Gil Vicente esimese armulaua sakramendile pühendatud auto "Auto de São Martinho". Selliseid autosid kirjutati kogu 16. ja 17. sajandil. Täiuseni viis selle žanri hispaanlane Pedro Calderón de la Barca.

Enne Gil Vicentet paistis taoliste näidenditega silma hispaanlane Juan del Enzina. Auto kõrgaja autorite seas oli ka Lope de Vega, kes kirjutas neid vähemalt nelisada. Neist on järel üksikud; parimate seas on "Lõikus" ja "Hunt lambanahas". Siis tuli Montalván, kelle tuntuim auto on "Polyphemos", Valdivielso ja kes kirjutas ka "Kadunud poja", ning lõpuks Calderón.

Calderóni pärandis on umbes 70 autot, millest tuntumad on kirjanduslikult kõrgetasemeline "Jumalik Orpheus", "Andumus missale" ja "Noa laeva vangipõlv". 

Portugalis kirjutasid autosid teiste seas Luís de Camões ja Dom Francisco Manuel de Mello.

Autod avaldasid publikule tugevat muljet.

Aastal 1765 keelas Carlos III autode avaliku esitamise, kuid väiksemates linnades etendati neid veel aastaid.

## Vaata ka
*Moralitee
*Müsteerium

## Välislingid
Sunne

**Sunne** on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis Sunne vallas.

Aastal 2005 elas linnas 4900 inimest.

## Viited
Anastasius I (paavst)

**Anastasius I** oli paavst 399–401. Ta oli 39. paavst.

Anastasius I oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast ja ta oli Maximuse poeg.

Hieronymuse järgi oli Anastasius abielus ja tema pojast sai järgmine paavst Innocentius I. Ta oli teadaolevalt esimene lapsevanemast paavst.

## Paavstiks saamine
Anastasius I sai paavstiks 27. novembril 399.

## Vaidlus Origenese vaadete pärast
Rufinus avaldas 397 Origenese teose "De principiis" ladinakeelse tõlke, kuid Hieronymus taunis Origenese teost ja soovitas paavstil see hukka mõista.

Kevadel 400 saatis Aleksandria patriarh Theophilus Anastasiusele Origenest tauniva kirja. Anastasius pidas seepeale Roomas sinodi, kus mõistis Origenese vaated hukka. Ta saatis Origenest tauniva kirja Milano piiskopile Simplicianusele, milles ta kutsus teda ja teisi Põhjas-Itaalia piiskoppe järgima sinodi otsust.

Seepeale saatis Rufinus Anastasiusele kirja, milles ta kaitses oma vaateid. 401 saatis paavst kirja Rufinuse kohta Johannes Chrysostomosele.

## Teoloogilised vaidlused
Sügisel 401 Aafrikasse saadetud kirjas kutsus Anastasius I sealseid piiskoppe jätkama võitlust donatistidega.

## Liturgilised otsused
Anastasius I kohustas "Liber Pontificalise" järgi vaimulikke seisma evangeeliumite lugemise ajal langetatud peadega.

Ta sätestas, et kui mõnest kaugemast Rooma provintsist pärit vaimulik soovib Roomas saada ordinatsiooni, peab ta ette näitama vähemalt 5 piiskopi toetusallkirjad.

## Ordinatsioonid

Anastasius I ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 9 presbüterit, 5 diakonit ja 11 piiskoppi.

## Suhted Hieronymuse ja Paulinusega
Anastasius I sai erinevalt Siriciusest hästi läbi Hieronymusega ja Paulinusega. Hieronymus pidas teda väärikaks meheks.

## Uus kirik
Anastasius I rajas "Liber Pontificalise" järgi Roomas Crescentiuse basiilika.

## Surm

Anastasius I suri 19. detsembril 401 ja maeti Roomas Pontianuse katakombidesse. "Liber Pontificalise" järgi maeti ta Ursus Pileatuse katakombidesse ja ta valitses ta 3 aastat ja 10 päeva.

Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 19. detsember.

## Kirjandus
*Geoffrey Dunn: *Anastasius I and Innocent I: reconsidering the evidence of Jerome*. "Vigiliae christianae" 61, 2007: 30–41.
*Joseph van den Gheyn: *La lettre du pape Anastase Ier à S. Venerius, évêque de Milan sur la condamnation d'Origène*. "Revue d'Histoire et de Littérature Religieuses" 4, 1899: 1–12.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Anastasius I kohta. *(inglise keeles)*
*Anastasius I kirjad.
Rēzekne foogtkond

**Rēzekne foogtkond** (ka **Räisaku foogtkond**) oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

## Moodustamine
Foogtkond asus Vana-Liivimaa idapiiril vastu Pihkvamaad, seetõttu oli tal oluline strateegiline positsioon. Liivi ordu sai selle ala enda kontrolli alla lõplikult tõenäoliselt 1280. aastatel, kuigi ka hiljem võis tekkida probleeme võimu säilitamisega selle üle, sest kuni 15. sajandini on teada vaid kaks foogti.

## Asend
Foogtkonnast põhjas ja läänes asusid Riia peapiiskopkonna ilmalikud valdused (peapiiskopi stift), lõunas Dünaburgi komtuurkond ja idas Pihkva Vürstiriik, alates 1510. aastast Moskva Suurvürstiriik.

## Likvideerimine
Ehkki Rēzekne asus peaaegu Liivimaa idapiiril, ei püüdnud Vene väed seda Liivi sõja alguses vallutada. Seetõttu anti see 1559. aastal edukalt üle Poola vägedele, mistõttu foogtkond ka likvideerus.

## Vaata ka
* Rēzekne foogt
* Rēzekne ordulinnus
Purpurmust org

**Purpurmust org** on eesti kirjandusrühmitus, mille eesmärk on üksteisele lähemale tuua nii kirjutaja ja kirjutaja kui kirjutaja ja lugeja.

## Välislingid

* Purpurmust Org koduleht
* Mari Klein "Purpurmust Org: uus kirjandusrühmitus" Eesti Päevaleht, 5. september 2008
Neofüüt

**Neofüüt** on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus vastristitu.

Neofüüdiks nimetati varakristluses vastristitut, kes pärast oma ristimist ülestõusmispüha ajal kandis Quasimodogeniti pühapäevani valgeid rõivaid.

**Neofüütideks** nimetatakse ka mungaordudesse äsja vastuvõetud, vastristituid Hispaania misjonites ning uusi liikmeid mõnes salaühingus.

Ülekantud tähenduses nimetatakse **neofüütideks** mis tahes usundi või õpetuse uusi pooldajaid.
Toode (täpsustus)

**Toode** võib olla tootmisel, töötlemisel või valmistamisel tekkinud füüsiline produkt, saadus või tulemus. 

Eristatakse näiteks ainetut ja ainelist toodet.

Turunduses ka:
* teos
* teenus
* idee
* asukoht
* tegevusala
* organisatsioon
* isik 

ja ka:
*asi
Tallinna Õhtugümnaasium

**Tallinna Õhtugümnaasium** (ka **Tallinna Linna Ühisgümnaasium**) oli kool Tallinnas, mis lõpetas tegevuse aastal 1930.

Tallinna Linna Ühisgümnaasium asus vahepeal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ruumides.

## Viited

## Kirjandus
*Keskkoolide ja seminaride sulgemisest - Päewaleht, 13. juuni 1930.
(528219) 2008 KV42

**2008 KV42** (hüüdnimega **Drac**) on 2008. aastal Kuiperi vööst avastatud Neptuuni-tagune objekt, mis liigub enamiku Päikesesüsteemi kehadega võrreldes vastassuunas. 

Objekti läbimõõt on ligikaudu 77 kilomeetrit. Orbiidi kaugeimas punktis asub see 42 aü kaugusel Päikesest ning sel kulub umbes 269 aastat, et teha tiir ümber Päikese.

2008 KV42 avastati 31. mail 2008.

## Välislingid
* "Leiti kosmiline veidrik", Postimees, 6. august 2008
Rahaline karistus

**Rahaline karistus** on Eesti karistusseadustiku § 44 mõistes kohtu poolt mõistetud rahaline karistus sooritatud kuriteo eest. 

2001. aastal vastu võetud karistusseadustikus kehtestati rahalise karistuse minimaalne päevamäär 50 krooni (nüüd samaväärne 3,2 eurot) ja karistuse suuruseks 30 kuni 500 päevamäära. Karistuse tegeliku päevamäära suuruse arvutab kohus süüdimõistetu keskmise päevasissetuleku alusel.

2002. aastal oli keskmine karistus varguse eest 250 päevamäära (umbes 800 eurot). Sama suur keskmine karistuse summa oli ka 2013. aastal.

## Rahalise karistuse eristamine rahatrahvist
Rahalise karistuse ning rahatrahvi vahe põhineb süüteo liigil:

*Rahaline karistus määratakse kuriteo eest.
*Rahatrahv määratakse väärteo eest.

## Vaata ka
*Rahatrahv

## Viited
Piion

**Piion** on meson, mis koosneb u- või d-kvargist ja u- või d-antikvargist. Piioneid eksisteerib kolme tüüpi: π+, π– ja π0 (võib ka öelda, et piion on nende kolme osakese ühine nimetus). Piionid on kõige kergemad mesonid. Nad on nukleonidevaheliste tuumajõudude vahendajaks aatomituumas.

## Piioni omadused
Piionite spinn on null ja nad koosnevad esimese põlvkonna kvarkidest. U-kvark ja d-antikvark moodustavad π+ piioni, d-kvark ja u-antikvark π– piioni ning π0 võib võrdse tõenäosusega koosneda u-kvargist ja u-antikvargist või d-kvargist ja d-antikvargist. π+ ja π– on laenguga piionid ja π0 on neutraalne piion. Laenguga piionid lagunevad nõrga vastastikmõju kaudu kas müüoniks ja müüonneutriinoks (99,9877% juhtudest)

:\pi^+\to\mu^++\nu_\mu \,

:\pi^-\to\mu^-+\bar{\nu}_\mu \,

või elektroniks ja elektronneutriinoks (0,0123% juhtudest)

:\pi^+\to e^++\nu_e \,

:\pi^-\to e^-+\bar{\nu}_e \,

Ülilühikese elueaga π0 laguneb kaheks gammakvandiks

:\pi^0\to2\gamma 

Järgmises tabelis on piionite põhilised omadused.
Kadrioru Saksa Gümnaasium

**Kadrioru Saksa Gümnaasium** on saksa keele süvaõppega üldhariduskool Tallinnas aadressil Gonsiori tänav 38.

Gonsiori tänava koolihoone ehitati 1960. aastal.

Aastal 1962 alustati Emerendiana Sillingi juhtimisel saksa keele süvaõpet.

Õppetöö toimub Oru majas (Gonsiori 38) ja Mäe majas (Kivimurru tänav 9).

## Kooli nimi
* 1960–1974 Tallinna 42. Keskkool
* Alates 1974 – Lembit Pärna nimeline Tallinna 42. Keskkool
* Alates 1990 – Tallinna 42. Keskkool
* Alates 1993 – Tallinna Kadrioru Keskkool
* Alates 1998 – Kadrioru Saksa Gümnaasium

## Tuntud vilistlasi
* Eva Eensaar, näitleja
* Peeter Ernits, zooloog ja ajakirjanik
* Riina Hein, Raja Teele osatäitja filmides, telesaatejuht ja filmide autor
* Anders Härm, kunstikriitik
* Peeter Jalakas, lavastaja
* Tanel Kiik, poliitik
* Kalev Kukk, poliitik
* Toomas Kreen, näitleja
* Andres Langemets, luuletaja
* Mikk Langeproon, muusik
* Üllas Linder, baptisti vaimulik
* Andres Luure, semiootik ja filosoof
* Tiit Matsulevitš, diplomaat ja poliitik
* Paul Mägi, dirigent
* Gunnar Okk, majandustegelane
* Siiri Oviir, poliitik
* Urmas Paet, poliitik
* Ilmar Palli, ajakirjanik
* Maria Peterson, näitleja
* Linnar Priimägi, kunstiteadlane
* Indrek Raudne, poliitik
* Villu Tamme, muusik
* Mari Tarvas, kirjandusteadlane
* Siim Tuisk, aktivist
* Leelo Tungal, kirjanik
* Toomas Tõniste, sportlane ja poliitik
* Tõnu Tõniste, sportlane
* Kaia Urb, laulja
* Urmas Vahe, ajakirjanik
* Martin Veinmann, näitleja

## Välislingid
* Koduleht
* Uwe Gnadenteich. "Ropu suuga luuletajad saadeti koolist minema". Tallinna Postimees, 30. aprill 2009
417

**417. aasta**

## Sündmused
*Innocentius I järel sai paavstiks Zosimus.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Constantius.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 12. märts – Innocentius I, paavst
*Alexius, pühak
Diego Maradona

**Diego Armando Maradona** (30. oktoober 1960 Lanús – 25. november 2020 Dique Luján) oli Argentina jalgpallur, keda peetakse üheks ajaloo parimaks jalgpalluriks. 

## Klubikarjäär
Maradona mängis sellistes klubides nagu Argentinos Juniors, Boca Juniors, Barcelona, Napoli, Sevilla ja Newell's Old Boys.

## Koondisekarjäär
Argentina koondises mängis Maradona 91 kohtumist ja lõi 34 väravat. 

Ta võitis koondise koosseisus 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused ja sai 1990. aastal hõbemedali. Mõlemal korral kohtuti finaalis Saksamaaga.

## Treenerikarjäär
2008. aasta detsembrist töötas Maradona Argentina koondise peatreenerina. Tema leping lõppes pärast 2010. aasta maailmameistrivõistlusi.

Hiljem oli ta veel Araabia Ühendemiraatide klubide Al-Wasl ja Al-Fujairah, Mehhiko klubi Dorados de Sinaloa ning Argentina kõrgliiga klubi Gimnasia de La Plata peatreener.

## Saavutused
### Klubid
;Boca Juniors
*Primera División: 1981 Metropolitano

;Barcelona
*Copa del Rey: 1983
*Copa de la Liga: 1983
*Hispaania superkarikas: 1983

;Napoli
*Serie A: 1986–87, 1989–90
*Coppa Italia: 1986–87
*UEFA karikas: 1988–89
*Itaalia superkarikas: 1990

### Rahvuskoondis
;Argentina
*Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1979
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1986

## Isiklikku
Tema sportlaskarjäär lõppes uimastite tarvitamise tõttu. Tema kokaiinisõltuvust raviti Šveitsi ja Kuuba kliinikutes.

Tema noorem vend Hugo Maradona suri 2021. aasta detsembris 52-aastaselt.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
* Madis Kalvet.  Legendi tagasitulek, Postimees, 1. november 2008
* Diego Maradona obituary [Diego Maradona nekroloog], TheGuardian.com, 25. november 2020
Kolmas Eurovisiooni tantsuvõistlus

**Kolmas [[Eurovisiooni tantsuvõistlus]]** pidi toimuma 2009. aasta septembris Bakuus Aserbaidžaanis, kuid lükati edasi 2010. aasta sügisesse ringhäälingute huvipuuduse tõttu. 2010. aasta jaanuaris teatas EBU, et võistlus on uuesti edasi lükatud ja tõenäoliselt ei toimu üldse.
Eesti välisminister

**Välisminister** on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Välisministeeriumi ning esindab Eesti Vabariiki välissuhtlemises. 

Välisminister nimetab ametisse Eesti asjureid ning konsulaarasutuste juhte ning esitab valitsusele taotlusi suursaadikute ametissenimetamiseks ning tagasikutsumiseks ja diplomaatiliste auastmete andmiseks või äravõtmiseks. Välisminister esitab justiitsministriga kooskõlastatult valitsusele heakskiitmiseks rahvusvaheliste kohtute kohtuniku kandidaadid. 

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti välisministriks Margus Tsahkna.
## Ülesanded
Välisministri ülesannete hulka kuulub:

* Eesti esindamine Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogus ning teistel Euroopa Liidu välissuhtlemisega seotud ministrite tasandi kohtumistel,
* välisministeeriumi atesteerimiskomisjoni ettepanekul Vabariigi Valitsusele taotluse esitamine erakorralise ja täievolilise suursaadiku nimetamiseks või tagasikutsumiseks,
* välisministeeriumi eelarvevahendite kasutamise üle otsustamine ning eelarve täpse ja otstarbeka täitmise üle valvamine.

Vastavalt välissuhtlemisseadusele:

* välisminister esitab kooskõlastatult justiitsministriga ja kuulanud ära Riigikohtu esimehe, õiguskantsleri ja riigisekretäri arvamuse, rahvusvaheliste kohtute kohtuniku kandidaadid Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks,
* välisminister kehtestab määrusega diplomaadi- ja teenistuskaardi väljaandmise korra, diplomaadi- ja teenistuskaardi vormi, tehnilise kirjelduse ning kaardile kantavate andmete loetelu,
* välisminister kehtestab määrusega arengukoostööprojekti ja arengukoostööprojekti aruande vormid,
* välisminister kehtestab määrusega välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise tingimused ja korra,
* välisminister kehtestab määrusega välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja korra ning taotluse vormi.

## Ministrite loend
### Eesti välisministrid esimesel iseseisvusperioodil
**Parteid**

### Vabariigi Valitsuse eksiilis välisministrid

### Eesti välisministrid teisel iseseisvusperioodil
**Parteid**

## Vaata ka
*Eesti NSV välisministrite loend

## Viited
Gregor von Helmersen

**Gregor von Helmersen** (11. oktoober 1803 Kammeri mõis, Tartumaa, Liivimaa – 15. veebruar 1885 Peterburi) oli baltisaksa geoloog.

Ta sai alghariduse Peterburis ja edasi jätkas Tartu gümnaasiumis. Õppis Tartu Ülikoolis (1820–1825) algul aasta õigusteadust ja siis edasi geoloogiat. Korporatsioon Livonia asutajaliige.

1826. aastal oli Uuralites ametis kullaleiukohtade uurimisel ja sai nende tulemuste eest 1827. aastal Tartu Ülikoolilt filosoofiakandidaadi kraadi.

1828–1829 töötas Helmersen Peterburi Mäekadetikorpuses. Pärast enda täiendamist Berliini, Heidelbergi, Bonni ülikoolis ja Freibergi tehnikaülikoolis naasis Peterburi ja töötas seal Mäeinseneride Korpuses ametniku ja õppejõuna ning alates 1838. aastast professorina.

1878. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

Kui 1865. aastal sai Mäeinseneride Korpusest Peterburi Mäeinstituut, siis töötas Helmersen seal direktorina kuni 1872. aastani.

Sai insenerivägede kindralmajori auastme. Ta oli Peterburi Teaduste Akadeemia liige (1850) ja Vene Geoloogiakomitee esimene direktor (aastast 1882). Ta oli kuni 1883. aastani Venemaa Piibliseltsi president.

Ta koostas Venemaa Euroopa-osa geoloogilise kaardi (1841), uurinud Venemaa kivisöe-, rauamaagi- ja naftamaardlate geoloogiat.

Ta on uurinud Eesti kvaternaari setteid, Peipsi järve liustikusetteid ja rändrahne. Ta on Eesti looduskaitse üks algatajaid.

Ta on maetud Tartusse Vana-Jaani kalmistule Raadil.

## Isiklikku
Gregor von Helmersen oli abielus Agrafina Koschelewiga, kes oli kindral Koschelewi ning Charlotte von Helmerseni tütar. Abielust sündisid:
*Auguste (1837–1923), oli abielus Robert Lenziga (suri 1883), kes oli kõrge riigiametnik ning tõeline riiginõunik
*Wilhelm (1838–1887), keiserlik õuenõunik
*Elisabeth (1848–1903)
*Maria (sünd. 1852), oli abielus admiral Peter von Molasiga
*Benedikt (1857–1878), meditsiinitudeng

## Esivanemad

## Vaata ka
*Helmersen
*Helmerseni kivikülv

## Viited

## Välislingid
*G. Helmerseni haud
Laevamõõdud

**Laeva mõõdud** on kõikvõimalikud mõõdud, mida kasutatakse kogu laeva elukaare jooksul. Tähtsamad neist kannavad nime **laeva peamõõtmed** ehk **teoreetilised peamõõtmed**, mis määratakse projekteerimisel teoreetilisel joonisel ja kantakse pärast ehitamist laeva mõõdukirja. Mõõdukirju võib ühel laeval olla mitu ning neid väljastavad klassifikatsiooniühingud. Siinses kirjutises on lisaks peamõõtmetele ka teisi enamkasutatavaid lühendeid ja nende selgitusi.

## Lühendid

* AV – *area exposed to wind* – laevakere purjesuspindala
* **B** – *beam*, *breadth* – laius, suurim või keskkaare kohal
* **BWL** – BWL – *Beam at the waterline* – Suurim laius veeliinil
* **brt** – brutoregistertonn – varem kasutusel olnud brutoregistermahutavuse (BRT) mõõtühik
* **CGT** – *compensated gross ton*  – laevaehituslik tingmahutavus
* **D** – *depth*, moulded of ship hull – parda kõrgus
* D – *diameter of propeller* – sõukruvi läbimõõt
* dwt – *deadweight* – dedveit, täielik kandevõime
* **F** – *freeboard* – vabaparda kõrgus
* FW – *fresh water* – magevesi
* GT – *gross tonnage* – kogumahutavus ehk brutotonnaaž
* GRT – *gross register tonnage* – brutoregistermahutavus, BRT
* L – *length of a ship* – pikkus
* '''LOA''' – LOA – *length overall* – üldpikkus
* LOD – LOD – *length on deck* – peateki pikkus
* LOH – LH – *length of hull* – laevakere pikkus – ISO 8666 – kasutatakse väikelaevade puhul
* LPP – LPP – *length between perpinticulars* – püstsirgete vaheline kaugus
* **LWL** – LWL – *length at the waterline* – veeliini (veejoonetasandi) pikkus
* nrt – netoregistertonn – varem kasutusel olnud netoregistermahutavuse (NRT) mõõtühik
* NT – *neto tonnage* – puhasmahutavus ehk netotonnaaž
* S – veealune välispindala
* SW – *salt water* – merevesi
* **T** – *draught moulded* – süvis
* t – *trim* – trimm
* Z – sõukruvi labade arv

## Galerii

Pilt:LOA-LWL.svg
Pilt:Ship length measurements.png
Pilt:Ship size (front view).PNG
Pilt:Francobordo.JPG
Pilt:BEAM-draft.PNG
Pilt:Plimsoll line.svg
Pilt:Draft scale at the ship bow (PIC00110).jpg
Pilt:733 how-deep.jpg | Hetkel on laeva süvis 4,65 m


## Vaata ka
*IMO number
*Laevaarhitektuur

## Välislingid
* International Convention on Tonnage Measurement of Ships, Adoption: 23 June 1969; Entry into force: 18 July 1982 @imo.org
* 1969. aasta rahvusvaheline laevade mõõdistamise konventsioon @legaltext.ee
* Kohtu registriosakonna kodukord, Lisa 1 - sellest dokumendist näeb, millised andmed laeva kohta kantakse Eestis Laevaregistrisse.
* IACS Ltd Unified Requirements
* IACS Ltd - Ship data - IACS Procedural Requirements require member societies to provide monthly reports on ships in class
* :en:International Association of Classification Societies - IACS Ltd.
* Kustav Laigna, „Laevateooria” 1999, (Tallinn, Ühiselu), ester.ee
** Laevateooria, lugeja.ee
*
*
Alexander Keyserlingk

**Alexander von Keyserlingk** (1895 – 1995) oli baltisaksa amatöörbioloog. 

Ta õppis Tallinnas. 1930. aastail elas ta Puhtus, kus oli Jakob von Uexkülli maavalduse hooldaja ja abiline bioloogilises uurimistöös. Enne  ümberasustamist tegeles ta Virtsus nutriate ja faasanite  kasvatamisega. Aastast 1939 elas perega Posenis, Warthegaus. 

Ta huvitus ornitoloogiast ja loomade introduktsioonist. Ta tegeles jahikullide ja faasanite kasvatamisega.

Ta on avaldanud Eerik Kumari vahendusel mõned artiklid ajakirjas Eesti Loodus. Ta korraldas Puhtu looduskaitseala moodustamist.

## Vaata ka
*Puhtu bioloogiajaam

## Kirjandus
*Kull, K. 1984. Keyserlingid Eestimaa bioloogias. *Eesti Loodus* 27(12): 786–791.

## Viited

## Välislingid
*Keyserlingki mälestusi Puhtust
Aleksandr Ivanov

**Aleksandr Ivanov** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

***[[Aleksandr Ivanov (astronoom)|Aleksandr Aleksandrovitš Ivanov]]** (1867–1939) oli vene astronoom.
***[[Aleksandr Ivanov (luuletaja)|Aleksandr Aleksandrovitš Ivanov]]** (1936–1996) oli juudi päritolu luuletaja, parodist ja telesaatejuht.
***[[Aleksandr Ivanov (ettevõtja)]]** (sündinud 1940) on vene tehnikateadlane ja ettevõtja.
***[[Aleksandr Ivanov (maalikunstnik)]]** (1806–1858) oli vene maalikunstnik.
***[[Aleksandr Ivanov (etnograaf)]]** (1820–1890) oli vene etnograaf.
***[[Aleksandr Jevdokimovitš Ivanov]]** oli 19. sajandi vene arhitekt.
***[[Aleksandr Ivanov (maadleja)]]** on Sahha maadlustreener ja endine maadleja, olümpiahõbe.
***[[Aleksandr Ivanov (kunstiteadlane)]]** (1876–1940) oli vene kunstiteadlane.
***[[Aleksandr Ivanov (kirjastaja)]]** (sündinud 1956) on vene kirjastaja.
***[[Aleksandr Ivanov (dramaturg)]]** (1844–1888) oli vene dramaturg.
***[[Aleksandr Ivanov (odaviskaja)]]** (sündinud 1982) on vene odaviskaja.
***[[Aleksandr Ivanov (teoloog)]]** (1837–1911) oli vene õigeusu teoloog.
***[[Aleksandr Vassiljevitš Ivanov]]** (1845–1917) oli vene arhitekt.
***[[Aleksandr Ivanov (muusik)]]** (sündinud 1968) on vene rokkmuusik.
***[[Aleksandr Ivanov (käija)]]** (sündinud 1993) on vene käija.
***[[Aleksandr Ivanov (laulja)]]** (sündinud 1994) on valgevene laulja.
***[[Aleksandr Ivanov (jalgpallur)]]** (sündinud 2000) on Eesti jalgpallur.
***[[Aleksandr Ivanov (laevaremondilukksepp)]]** (sündinud 1994) oli Eesti NSV XI Ülemnõukogu saadik
Rahatrahv

**Rahatrahv** on Eesti karistusseadustiku § 47 mõistes kohtumenetluse või kohtuvälise menetluse käigus määratav rahaline karistus sooritatud väärteo eest. 2008. aastal võib Eestis kohaldada rahatrahvi kolm kuni kolmsada trahviühikut (trahviühik on rahatrahvi baassumma, mille suurus on neli eurot).

## Rahatrahvi eristamine rahalisest karistusest

Rahatrahvi ja rahalise karistuse vahe põhineb süüteo liigil:

*Rahaline karistus määratakse kuriteo eest.
*Rahatrahv määratakse väärteo eest.

## Vaata ka
*Rahaline karistus

## Viited
384

**384. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - **[[380. aastad]]** - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad 

Aastad:  379 380 381 382 383 - 384 - 385 386 387 388 389
----

## Sündmused

* 

* 

## Sündinud

* 9. september - Flavius Augustus Honorius, Vana-Rooma keiser

## Surnud

* paavst Damasus I
Kohatu mõis

**Kohatu mõis** (saksa keeles *Kohhat*) oli Harjumaal Hageri kihelkonnas asunud mõis.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisakeskus Harjumaa Saue valla Kohatu küla maadel.

## Ajalugu

Kohatu karjamõis tekkis Kohatu põlisküla kõrvale.

Kohatu mõisa on esmamainitud 1475. aastal. 17. sajandi alguses oli mõis Neukirchide suguvõsa omanduses. 1637. aastal eraldati mõisa veskikoht iseseisvaks Uue-Kohatu ehk Kernu mõisaks. 1639. aastal omandas Kohatu mõisa Gustav von Wrangell, seejärel Hans von Wrangelli (1638–1683). 1741 läks Kohatu Kernu mõisniku Friedrich Johann Wartmanni valdusse ning jäi kuni mõisate võõrandamiseni Kernu kõrvalmõisaks.

1920. aastatel tekkis nii Kohatu kui Kernu mõisasüdame ümber asundus. Kohatu asundus kasvas 1930. aastate lõpuks Kohatu külaga kokku. Kernu asundust nimetati alates 1937. aastast sealse Lümandu jõe järgi Jõekülaks. 1977. aastal liideti Jõekülagi Kohatu külaga.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Kohatu mõis (Hageri khk)
*Eesti mõisad
Põdrangu mõis

**Põdrangu mõis** (saksa keeles *Pöddrang*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Tapa valda Lääne-Viru maakonnas.

## Ajalugu

Põdrangu mõisa on esmamainitud 1583. aastal.  

20. sajandi alguses kuulus Põdrangu mõis Harpedele ning viimane võõrandamiseelne omanik oli Reinhold von Harpe. Mõisakeskus jäi tema kätte rendile 1939. aastani.

## Mõisakompleks

Mõisa härrastemaja pikk ühekorruseline osa rajati ilmselt 19. sajandi alguses. 1862. aastal lisati selle vasakusse otsa kahekorruseline osa.

Tänapäeval on hoone kasutusel korteritena ja seda on tunduvalt ümber ehitatud.

Kõrvalhoonetest on enamik kas hävinud või ümber ehitatud.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Põdrangu mõisast Eesti mõisaportaalis
*Põdrangu mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kuusna mõis

**Kuusna mõis** (ka **Väike-Karinu mõis**) (saksa keeles *Kusna* või *Klein-Kardina*) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Moritz von Parrot.

Kuusna mõisas veetis oma suvepuhkusi 1802. aastal taasavatud Tartu ülikooli esimene rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852).

## Mõisakompleks

Mõisa pikk ühekorruseline peahoone rajati ilmselt 1840.–1850. aastatel. 1960. aastatel muudeti endine mõisa härrastemaja kolhoosilaudaks. Osa aknaavasid müüriti kinni või tehti väiksemaks.

Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Kuusna mõisast Eesti mõisaportaalis
Laitse mõis

**Laitse mõis** (saksa keeles *Haiba*) oli rüütlimõis Harjumaal Nissi kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisaansambel Harju maakonna Saue valla Laitse küla maadele.

## Ajalugu
Mõis eraldus 1637. aastal Ruila mõisast, kui mõis kingiti 1622. aastal Riia pürjermeistrile Johann Ulrichile ja on kuulunud aja jooksul paljudele valdajatele. Laitse püsis väheste vaheaegadega Ulrichite käes kuni 1814. aastani, siis pärandus Mohrenschildtidele. Aastast 1883 kuulus mõis Woldemar Reinhold Karl Alexander von Üxküllile (1860–1945), kes ehitas uue Laitse mõis peahoone (valmis aastal 1892). 1909. aastal müüs von Uexküll Laitse mõisa maha Bremenitele. Aastal 1919 hoone võõrandati maareformiga.

Hiljem asusid seal Laitse alaealiste parandusasutus, hiljem raadiojaama kontor ja korterid. Raadiojaam (Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni saatekeskuse üks filiaal) tegutses mõisa kõrval asuval territooriumil 1949–1998. Oli kaks võimsat kesklainesaatjat (sh Eesti Raadio I programm) ja hulganisti lühilainesaatjaid.

Laitse mõisas asusid kuni nõukogude aja lõpuni postkontor, raamatukogu, arstipunkt, kinosaal, kohalik automaat-telefonijaam, sovhoosi söökla ja väike pagaritöökoda.

Aastatel 1994–1995 jäi mõis praktiliselt tühjaks, seisis paar aastat kütmata ning kippus pisut lagunema.

Alates 1996. aastast on Laitse mõis eraomanduses.

## Vaata ka
* Laitse mõisa park
* Eesti mõisate loend
* Uusgootika

## Viited

## Kirjandus
* Kohtuministeerium omandas Laitse mõisasüdame ja lossi. Uus Eesti, 30. oktoober 1937, nr 295, lk 3.
* Laitse alaealiste parandusasutuses. Päevaleht, 16. juuni 1940, nr 159, lk 5.

## Välislingid

* 
* Laitse mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* 
* Laitse mõisa 360° aeropanoraam / aerofoto
* Laitse lossi pubi
Kuie mõis

**Kuie mõis** (saksa keeles *Kui*) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Ajalugu

Kuie mõis eraldati 18. sajandi alguses Roosna mõisast. Mõis on kuulunud Friedrich Magnus von Ungern-Sternbergile (1728–1771),  krahv Peter Manteuffelile (1768–1842) ja parun Reinhold von Uexküll-Güldenbandile (1790–1860). Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Carl Wilhelm Ernst von Stackelberg  (20.07.1868–26.07.1941).

## Mõisakompleks

Mõisa endine härrastemaja on pikk ühekorruseline krohvitud puithoone, mis rajati ilmselt 18. sajandil. 19. sajandi keskel või lõpus on hoonet tugevasti ümber ehitatud.

Pärast võõrandamist asus hoones kool ja endist härrastemaja ehitati veelgi ümber.

Tänapäeval on mõisakeskus eravalduses. Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Kuie mõis Eesti mõisaportaalis
Eluaegne vangistus

**Eluaegne vangistus** on Eesti Karistusseadustiku mõistes esimese astme kuriteo üks karistustest. Kui  süüdimõistva kohtuotsusena on karistuseks mõistetud eluaegne vangistus, siis sellise kohtuotsuse täitmine ei aegu.

## Viited
Ülle Hertmann-Knop

**Ülle Hertmann-Knop** (aastani 2006 **Ülle Bernhardt**; sündinud 8. märtsil 1974 Viljandis) on eesti näitleja ja inspitsient.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ja 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend). 

Töötas aastatel 1997–2002 Ugalas näitlejana, seejärel 2005. aastani inspitsiendi ja näitlejana. Alates 2005. aastast töötas Teater NO99-s inspitsiendina.

Ülle Hertmann-Knop on Eesti Näitlejate Liidu liige.
## Rollid Ugala lavastustes

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on poeg.

## Viited
Välisminister

**Välisminister** on valitsuses minister, kes tegeleb oma riigi välissuhete ja välispoliitika korraldamisega.  

Riigiti on välisministril erinevad ülesanded ja positsioon. Näiteks Uus-Meremaal ei ole ta valitsuse liige ja kuulub opositsiooni. Üldjuhul on parlamentaarses süsteemis välisministri ülesanneteks välispoliitika formuleerimine, kuid tugeva peaministri korral võivad välisministri kohustused limiteeritud olla. Tihtipeale on välisministri ülesanded limiteeritumad presidentaalse süsteemi korral. Pärast teist maailmasõda on levinud ka süsteem, kus kaitseminister ja välisminister koordineerivad koos kaitse- ja diplomaatilist poliitikat. Üldjuhul vastutavad välisministrid riigi diplomaatiliste kohustuste eest. 

USA-s kutsutakse välisministrit riigisekretäriks (*Secretary of State*) ja 2018. aasta aprillist on selleks Mike Pompeo (Vabariiklik Partei).

Saksamaal on välisministri ametinimetus *Bundesminister des Auswärtigen* ja alates 14. märtsist 2018 on selles ametis Heiko Josef Maas (Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei). 

Austrias on välisminister *Bundesminister für europäische und internationale Angelegenheiten* ning ta juhib Euroopa ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi (*Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten* (BMeiA)). Alates 3. juunist 2019 on see minister 
Alexander Schallenberg (ÖVP).

## Eesti välisminister

Eesti välisminister juhib Välisministeeriumi ja esindab Eesti Vabariiki välissuhtlemises. Välisminister kooskõlastatult justiitsministriga, ja kuulanud ära Riigikohtu esimehe, õiguskantsleri ja riigisekretäri arvamuse, esitab rahvusvaheliste kohtute kohtuniku kandidaadid Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks. Välisminister kehtestab määrusega diplomaadi- ja teenistuskaardi väljaandmise korra, diplomaadi- ja teenistuskaardi vormi, tehnilise kirjelduse ning kaardile kantavate andmete loetelu. Välisminister kehtestab määrusega arengukoostööprojekti ja arengukoostööprojekti aruande vormid. Välisminister kehtestab määrusega välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise tingimused ja korra. Välisminister kehtestab määrusega välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmise tingimused ja korra ning taotluse vormi. 

Eesti välisministeeriumi valitsemisalas on ettepanekute tegemine riigi välispoliitika kavandamiseks, välislepingute ja välismajandusega seotud küsimuste lahendamine, Eesti Vabariigi suhtlemise korraldamine välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sise- ja välisprotokolli korraldamine riiklike tähtpäevade tähistamise ning riiklikult oluliste välisvisiitide läbiviimise, samuti kõrgete külaliste vastuvõtmise korral, Eesti riigi ja kodanike huvide kaitsmine välisriikides, rahvusvahelise arengu- ja humanitaarabi andmise korraldamine, Eesti tutvustamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine. 

## Vaata ka
*Välisministeerium
*Eesti välisministrite loend

## Viited

## Välislingid
* Välisteenistuse seadus
* Eesti välisministeeriumi koduleht
Maksude osakaal SKPs

**Maksude osakaal SKPs** tabelis on näha riikide laekumised maksudest 2005. aasta seisuga ja laekumiste osakaal kogu riigi SKPs. Euroopa Liidu riikide andmed (ja Norra) on võetud EUROSTATist (Statistical Office of the European Communities). Andmed Austraalia, Jaapani, Mehhiko ja Lõuna-Korea kohta on OECDst.

(Märkus: Eurostati ja OECD andmed pole omavahel päris võrreldavad. Eurostati andmed on 1–2 protsendipunkti kõrgemad ja Saksamaa puhul 4 protsendipunkti).

## Viited

## Lisaviited
* 5506.0 - Sissetulekud maksudest, Austraalia, 2005-06. April 3, 2007. Austraalia Statistika büroo
* OECD Taxes as Share of GDP 1999-2004. Tax Policy Center (Urban Institute, Brookings Institution).