open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Massachusettsi Ülikool Lowellis

**Massachusettsi Ülikool Lowellis** on Lowellis (Massachusettsi osariigis) asuv ülikool, Massachusettsi Ülikooli osa.

Ta on asutatud 1975. aastal.
Robert Innis

**Robert E. Innis** on ameerika semiootik.

Ta töötab Massachusettsi Ülikoolis Lowellis.

Ta on ühe maailma esimese semiootika antoloogia (1984) koostaja.
Lendkeha

**Lendkeha** on ese (keha), mis lennutatakse jõu avaldamisega ruumi (õhk, kosmos, vesi). Lendkehana võib vaadelda mistahes keha, mis liigub läbi ruumi, kuid enamasti kasutatakse seda sõjatehnika mõistena (laskekeha).

## Lendkeha liikumapanev jõud

Liikumapaneva jõuna saab kasutada mehaanilist survet, mida avaldab mõni teine keha, näiteks vibunöör avaldatav jõud noolele. Eraldi võib veel välja tuua inimese enda visatavad objektid, nagu odad, kivid jne.

Teine variant on kasutada kokkusurutud gaaside või keemiliste reaktsioonide tekitatavat jõudu, näiteks õhk- ja tulirelvadega saavutatu.

Kolmas variant on kasutada elektromagnetjõudu (vt elektromagnetism). Näiteks rööbaskahur, mis kiirendab kahe rööpa vahel paiknevat lendkeha rööpa kogu pikkuse ulatuses, võimaldab saavutada väga suuri kiirusi.

USA kaitsejõudude agentuur DARPA arendab välja sellist lahingus kasutatavat relvasüsteemi. Selle planeeritav laskeulatus ületab sada meremiili ja lendkeha kiirused 2000 meetrit sekundis.

Mõned lendkehad tekitavad tõukejõudu ka lennu enda ajal, kasutades reaktiiv- või rakettmootorit.

## Kandeotstarbelised lendkehad
Lendkehi, näiteks mürske, saab kasutada ka lõhkelaengute transpordiks sihtmärgini. Kusjuures sihtmärgini jõudnuna plahvatades tekitab kildmürsk omakorda palju kiiresti liikuvaid lendkehi, mille eesmärk on sihtmärgi mõjutamine. Last võib olla ka midagi muud, näiteks keemiarelv.

## Kineetilised lendkehad
Lendkeha võib mõjutatada sihtmärki vaid keha enda liikumisest tingitud kineetilise energiaga. Kuju järgi võiks selliseid lendkehi jagada: teravateks (nooled), ümarad (kahurikuulid ja kivid) ning osaliselt ümarad (püstolikuulid). Veel saab kineetilisi lendkehi kasutavaid relvi jagada kehade hulga järgi: üksikud kehad (soomust läbistavad alakaliibrilised mürsud) ja kehade kogumikud (kildmürsud ja ka soomuse vastu suunatud kiirkuulipildujad). Võrreldes soomust läbistavaid alakaliibrilisi mürske ja soomust läbistavat kuulipildujakuuli saab vaadelda mürsu avaldatavat mõju sihtmärgile kui üksiksündmust, kuulipilduja mõju tuleneb aga mitme kuuli koostoimest.

Mõningate (eriti kosmoses paiknevate) sihtmärkide tabamiseks on vaja saavutada väga suur kiirus, sel juhul on võimalik, et sihtmärgi kahjutuks tegemiseks piisab juba lendkeha enda kineetilisest energiast. Sellistel kiirustel toimuvatel kokkupõrgetel ei pruugi tahked materjalid, sealhulgas ka metallid, käituda eeldatult. Ilmnema hakkavad vedelikega sarnased omadused: kraatrite teke, ühe või mõlema osapoole kuju kadu ja/või aurustumine (inglise keeles vastab sellisele nähtusele nimetus *hypervelocity impacts*).

Selline relv on näiteks atmosfääriväline püüdurliikur, mida kasutatakse mandritevaheliste ballistiliste rakettide kahjutustamiseks. Selline meetod nõuab suuremat täpsust, kuna püüdurliikur peab saama kahjutustatava raketiga füüsilise kontakti.

## Lendkehade kiirused ja energiad

## Vaata ka
*Rakettmootoriga lendkeha
*Laskekeha

## Viited

## Välislingid
* DARPA koduleht
*ESA kirjeldus ülisuurte kiirustega kokkupõrgete kohta kosmoseprügiga seoses
Seicento

***Seicento*** (itaalia keeles: 'kuussada'; lühend arvsõnast *milleseicento*, '1600') on termin, mida kasutatakse 17. sajandi (1601–1700) Itaalia kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur) kirjeldamisel. XVII sajand tähistas sajand vastureformatsiooni algust ja barokki.


pilt:Saint Jerome Writing-Caravaggio (c. 1607).jpg|Caravaggio "Hieronymos", 1607
pilt:Galileo-sustermans2.jpg|Galileo Galilei, 1564–1642
pilt:PalacioReal_Stradivarius1.jpg|Stradivari klassikaline viiul, umbes 1867 
pilt:Frans Luycx 007.jpg|Itaalia naistemood XVII sajandi alguses
pilt:Anna maria luisa de medici hunting dress.jpg|Itaalia naistemood XVII sajandi lõpul
pilt:BerniniAngel03.jpg|Bernini "Okaskrooniga ingel"


## Vaata ka
**[[Trecento]]* – 14. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Quattrocento]]* – 15. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Cinquecento]]* – 16. sajand Itaalia kultuuriloos
Olaf-Mihkel Klaassen

**Olaf-Mihkel Klaassen** (25. veebruar 1929 – 31. jaanuar 2012) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja õppis 1947–1952 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, 1960 lõpetas ajaloo-keeleteaduskonna. 1970. aastal sai ta ajalooteaduste kandidaadi kraadi tööga "Борьба за единство антиимпериалистических сил Индонезии в 1945–1956 гг.", 1992. aastal ajaloodoktori kraadi tööga "Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940".

Ta töötas 1952–1958 Tartu 1. keskkoolis ja 1958–1966 Tartu 2. eriinternaatkoolis (endine pimedate kool) ajalooõpetajana.

Alates 1966. aastast oli Klaassen Tartu Riikliku Ülikooli õppejõud, aastast 1994 Idamaade ajaloo erakorraline professor.

## Teoseid
*""Kevade" tee ekraanile". Tallinn: Eesti Raamat, 1977 
*"Aasia ja Aafrika 1900–1918 ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikool, 1992
*"Eesti Vabariigi konsulaarpoliitika Aasias ja Aafrikas 1918–1940". Tartu: Tartu Ülikool, 1992
*"Aasia ja Aafrika 16.–19. sajandil ning kontaktid Eestiga". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1994
*"Hüvasti, Insulinde!: Andres Saali elu Indoneesias". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1996
*"Keiserlik Tartu Ülikool (1802–1918) ja Orient Eesti-Oriendi kultuurisuhete üldisel taustal". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2002 (koos Martin Hallikuga)
*"Taaveti tähest Talibani langemiseni: konfliktid ja arengud Lähis- ja Kesk-Idas pärast Teist maailmasõda". Tallinn: Argo, 2004 (koos Martin Hallikuga)
*"Jaapan läbi aegade: lühike valiktemaatiline ülevaade Jaapani ajaloost". Tallinn: Argo, 2008

## Tunnustus
*1996 Tartu Ülikooli suur medal
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli jurist ja riigikohtunik Mihkel Klaassen.

## Viited
M26 Pershing

**M26 Pershing** on Ühendriikide rasketank, mis oli kasutusel Teises maailmasõjas ja Korea sõjas. Ta on nimetatud Esimese maailmasõja aegse Ameerika Ekspeditsiooniväe juhi kindral John Pershingi järgi.

Tanki puudusteks olid selle liiga nõrk mootor ja mehaaniline ebakindlus. Oma 90 mm M3 suurtükiga oli Pershing vääriline vastane Saksa Tiger I-le.

## Pärast Teist maailmasõda
Pärast Teist maailmasõda klassifitseeriti M26 ümber kesktankiks. Rasketankina oli Pershingu tulejõud üle M4 Shermanist. Tema mobiilsus oli samas kesktanki kohta ebarahuldav. 
Hiljem disainiti tank ümber ja nimetati M46 Pattoniks. 1160 M26-t ehitati ümber M46-ks. Hiljem tehtud M48 Patton ja M60 Patton on kasutuses veel tänapäeval.

## Viited

*Tanks are Mighty Fine Things
*Pershing Tank Packs 90-mm. Punch
*AFV Database
*Armour Reference Articles
*OnWar specifications
*Tank duel at the Cologne cathedral — Pershing vs. Panther
M18 Hellcat

**M18 Hellcat** on USA-s toodetud tankihävitaja, mis oli kasutuses Teises maailmasõjas.  

Nimi Hellcat tulenes sellest, et tootja Buick oli ehitanud sõja aja kõige kiirema roomikmasina ja sümboliseeris seda vastava nimega. M18 üliõhuke soomus tasakaalustati tanki kiirusega ning vastased ei jõudnud tihti oma torni piisavalt kiiresti keerata, et tanki tabada. 

## Tootmine
Tanki disain tulenes projekteerimise lähteülesandest toota kiire kergetank, kasutades Christie vedrustust, Continental R-975 mootori ja 37 mm relva. Põhja-Aafrika kampaania näitas aga, et 37 mm suurtükk oli liiga väike, mistõttu see asendati 75 mm suurtükiga, hiljem 76 mm suurtükiga. Vahetati ka vedrustust. Saadud mudelit toodeti aastatel 1943–1957. Erinevalt M10-st oli M18 disainitud algusest peale kergetankina.

## Viited
*76mm Gun Motor Carriage M18 (with photos) - AFV Database
*Armored Utility Vehicle M39 - AFV Database
*M18 Tank Destroyer, Hellcat - WWII Vehicles (photos and video)
*"WWII tank to join in parade" - ''Daily Herald'' (Utah), 3 July 2008
*M18Hellcat.com, a website dedicated to the history and preservation of the M18 Hellcat
M46 Patton

**M46 Patton** on Ameerika Ühendriikide keskmine lahingutank. Tank on saanud nime kindral George S. Pattoni järgi, kes oli USA kolmanda armee komandör. 

M46 on ümber ehitatud M26 Pershing ja üks külma sõja liitlaste põhitanke. Tanki toodeti 1950. aastate keskpaigast kuni 1950. aastate lõpuni. Esimene Patton valmis aga 30. juulil 1948. Ainus sõda, kus M46 osales, oli Korea sõda. Nagu tema eelkäijat M26 Persingit, piinasid ka M46 mehaanikaprobleemid; lisaks polnud tanki mootor piisavalt võimas. 1950. aastatel laenati väike arv M46-tanke liitlasvägede väljaõppeks Euroopasse: Belgiasse, Prantsusmaale ja Itaaliasse.

## Allikad
* JED The Military Equipment Directory
* [Donald W Boose Jr. "US Army Forces in the Korean War 1950-53" ISBN 1-84176-621-6 pp.52,75-86]
* Hunnicutt, R. P. "Patton: A History of the American Main Battle Tank." 1984. Presidio Press. ISBN 0-89141-230-1
Lehmja tammik

**Lehmja tammik** on tammik, mis tänapäeval asub Jüri alevikus Rae vallas Harju maakonnas. Tammiku kaitseks moodustati 1960. aastal **Lehmja tammiku kaitseala**. 

Paigaga on seotud mitmes eri teisendis üleskirjutatud usundiline kohamuistend, mille järgi pulmaseltskond muutus tabu rikkumise tõttu tammedeks.

Jaan Jung kirjutab Lehmja tammiku kohta järgnevat:

"Wanad tammed Lehmja mõisa ligidal maantee ääres, mis wist wana hiiekoht on. Rahwajutu järele olla need üks pulmaliste selts, keda Wanaisa tammedeks muutnud, sest et nad kirikust laulatuselt tulles seal murul tantsima ja mängima hakanud. Teise jutu järele olla pulmalised kirikust tulles kange tuisuga sinna ära eksinud ja siis iseendid tammedeks sajatanud ja wandunud. Enam neid tammesid ei kaswawat ja ära ei kuiwawat nad ka mitte. Suuremad neist tee ääres öeldakse peigmees ja pruut olewat. Ükskord olla Lehmja mõisa walitseja sealt ühe tamme maha raiuda lasknud, aga herra olnud temaga sellepärast wäga kuri, sest need tammed olla seal juba 200 aastat enne Kristuse sündimist kaswama hakanud. Sellepärast ei tohtida neid keegi maha raiuda."

## Viited

## Kirjandus
*Marju Kõivupuu. "101 Eesti pühapaika". Varrak. Tallinn 2011. Lk 92–93
*Hendrik Relve. "Põlispuud". Koolibri. Tallinn 2003. Lk 60–63
Heinricus Cornelius Agrippa

**Heinricus Cornelius Agrippa** (14. september 1486, Köln – 18. veebruar 1535) oli saksa alkeemik ja kirjamees.
M10 Wolverine

**M10 Wolverine** oli USA toodetud tankihävitaja Teises maailmasõjas. Tank oli ehitatud M4 Shermani kerele ja oli arvuliselt kõige rohkem toodetud ameerika tankihävitaja. Kokku toodeti 5000 M10 ja 1700 M10A1. Tank sai nime Suurbritannia sõduritelt, kuid ameeriklased kutsusid tanki TD-ks mis on inglise keeles tankihävitaja lühend.

## Areng
USA poliitika tankisõjas oli kasutada ainult tankihävitajaid ja mitte tanke vastase soomusväe vastu. Tankihävitajate roll oli kiiresti reageerida vastase välksõja taktikale. See tekitas nõudmise kiire ja hea soomusega tankihävitaja järgi.

## Tootmine
Erinevalt tavalistest tankihävitajatest, millel on suurtükk tanki kere sees, oli M10 pealtpoolt avatud, kaldus soomusega torniga, mis kandis 3-tollist suurtükki. Lisaks tõsteti M4A2 kere esisoomuse kaldenurka, andes tankihävitajale parema esisoomuse ja suurema mürsupõrkamisvõimaluse. Tootmistehas oli General Motors Fisher Tank arsenal Michiganis, kus toodeti 4993 M10, ja Ford Motors, kus toodeti 1028. Kui algul oli M10-l kasutuses 76 mm suurtükk, siis hiljem vahetati see välja 90 mm suurtüki vastu, kuna vastaste uute Tiigrite ja Pantrite soomused olid tugevamad kui eelmistel tankidel. M79 mürsk võis läbida kolm tolli soomust 1000 jala kauguselt 30-kraadise nurga alt. 

## Lahingtegevus
Kuna M10 oli pealt lahtise torniga, siis tegi see masina haavatavaks suurtükkide ja jalaväe poolt. Eriti haavatavaks muutus see lähivõitluses, nagu näiteks metsas. Teine nõrkus oli torni keeramise aeglane kiirus. Torni keerati käsitsi, mis muutis selle tegevuse väga vaevaliseks ja tulemuse aeglaseks. 360 kraadi pööramiseks kulus keskmiselt kaks minutit.
György Konrád

**György Konrád** (2. aprill 1933 Debrecen – 13. september 2019 Budapest) oli juudi päritolu Ungari romaanikirjanik ja esseist.
 
Sotsialismiajal oli ta aktiivne teisitimõtleja.
 
1990. aastatel oli ta rahvusvahelise PEN-klubi esimees. Pälvis 2001. aastal Karl Suure auhinna. 

Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole, küll on aga ilmunud artikkel "Kõrgelt poodiumilt? : Intellektuaalide roll Euroopas" (Vikerkaar, 7/1992).

## Välislingid
*Martti Puukko, György Konrád: Ungari käitub nii, nagu Euroopas kombeks pole, Postimees, 9. mai 2012
2012. aasta Indoneesia maavärin

**2012. aasta Indoneesia maavärin** oli 11. aprillil 2012 Indoneesia Acehi provintsi lähedal India ookeanis toimunud maavärin tugevusega 8,6 palli Richteri skaalal. 

See oli alates 1900. aastast tugevuselt 11. maavärin.

Maavärina epitsenter asus 434 kilomeetrit provintsi pealinnast Banda Acehist edelas. Maavärin kestis umbes kolm minutit. Võimud andsid algul tsunamihoiatuse, kuid see tühistati hiljem. Eri piirkondades teatati siiski kuni meetrikõrgustest tsunamilainetest.

Suurima järeltõuke tugevus oli 8,2 palli Richteri skaalal.
Lowell

**Lowell** on linn Ameerika Ühendriikides, Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas.

2010. aastal elas selles osariigi suuruselt neljandas linnas 106 519 inimest.
Massachusettsi Ülikool

**Massachusettsi Ülikool** on viie ülikoolilinnakuga ülikool Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis.

Ülikool on rajatud aastal 1863.

Ülikoolil on viis linnakut ehk osaülikooli:
*Massachusettsi Ülikool Amherstis (rajatud 1863)
*Massachusettsi Ülikool Bostonis  (rajatud 1864)
*Massachusettsi Ülikool Dartmouthis  (rajatud 1895)
*Massachusettsi Ülikool Lowellis  (rajatud 1975)
*Massachusettsi Ülikooli Meditsiinikool Worcesteris  (rajatud 1962)
Arthur Grumiaux

**Arthur Grumiaux** [grümj'oo] (21. märts 1921 Villers-Perwin – 16. oktoober 1986 Brüssel) oli belgia viiuldaja ja muusikapedagoog.

## Haridus
Grumiaux sündis Belgias Villers-Perwinis töölisperes. Muusikat õppima õhutas teda vanaisa, kui poiss oli nelja-aastane. Grumiaux õppis viiulit ja klaverit Charleroi konservatooriumis, kus ta võitis 11-aastaselt esimese preemia. Järgmisel aastal jätkas ta õpinguid, töötades koos Alfred Dubois'ga Brüsseli Kuninglikus Konservatooriumis. Kontrapunkti ja fuugat õppis ta Jean Absili käe all. Esimesed suuremad auhinnad pälvis ta veel enne 20. eluaastat (1939 Henri Vieuxtemps' auhind ja François Prume'i auhind; 1940 Belgia valitsuse *Prix de Virtuosité*). Sel ajal õppis ta kompositsiooni ka Pariisis eraõppes kuulsa rumeenia viiuldaja George Enescu (Yehudi Menuhini õpetaja) käe all.

## Karjäär
Viiuldajana debüteeris ta 1940 Belgias koos Brüsseli Filharmoonia Orkestriga, mängides Mendelssohni viiulikontserti, kuid Teise maailmasõja tõttu sai ta sel alal jätkata alles 1945. aastal, mil ta debüteeris BBC Sümfooniaorkestriga. Sõja ajal mängis ta eraviisiliselt mitmes väiksemas ansamblis, kuid hoidus avalikest esinemistest.

Aastast 1949 töötas Grumiaux Brüsseli Kuninglikus Konservatooriumis viiuliprofessorina. Oma õpetajatöös rõhutas ta fraseerimisoskuse, helikvaliteedi ja viiulimängu kõrgete tehniliste standardite olulisust. Tema mängu on sageli võrreldud teise suure Belgia viiuldaja Eugène Ysaÿe omaga, samuti hispaanlase Pablo de Sarasatega. Grumiaux' reputatsioon ja tuntus viiuldajate hulgas oli säärane, et tema isikupärase stiili elemente võib kuulda mitme uuema põlvkonna viiuldaja mängus.

Grumiaux' suuremaid rõõme elus oli ta partnerlus Rumeenias sündinud Šveitsi klassikalise pianisti Clara Haskiliga. Mõnikord vahetasid nad omavahel instrumendid, et saavutada teistsugust perspektiivi. Kui Clara Haskil 1960. aastal Brüsseli raudteejaamas trepilt kukkumise tagajärjel suri, oli see Grumiaux'le nii tööalane kui ka isiklik kaotus.

## Plaadistused
Grumiaux andis välja rohkem kui 30 heliplaati, peaaegu kõik Philipsi plaadifirma kaudu. Salvestiste hulgas domineerivad Bach, Beethoven, Brahms, Mozart ja Schubert, ent esindatud on ka Corelli, César Franck, Ravel, Debussy, Stravinski ja Alban Berg. Lisaks sooloesitustele salvestas ta Mozarti kvintetid koos Grumiaux Ensemble'iga ning erinevaid palu koos Grumiaux Trioga, mis koosnes Grumiaux'st endast ning ungarlastest abielupaarist Georges Janzerist (vioola) ja Eva Czakost (tšello).

## Tunnustus
1973. aastal andis Belgia kuningas Baudouin I Grumiaux'le teenete eest muusikas parunitiitli.
Nuuksio rahvuspark

**Nuuksio rahvuspark** on rahvuspark Soomes Uusimaa maakonnas Espoo, Kirkkonummi ja Vihti omavalitsusüksustes. Rahvuspark asub pealinna Helsingi läheduses. Piirkond jäi inimtegevusest puutumata, sest läbipääsmatute soode ja kaljuse pinna tõttu oli see põllumajanduseks sobimatu.

Rahvuspargis elab kümneid ohustatud looma-, taime- ja seeneliike. Sealt on leitud üle 200 lendorava pesitsuspaiga.

Nuuksio rahvuspark loodi 1994. aastal ja sai nime Espoo linnaosa Nuuksio järgi. Selle pindala on 55 km².

## Viited

## Välislingid

*https://www.luontoon.fi/nuuksio/
22. sajand eKr

**22. sajand eKr** on sajand, mis kestis aastast 2200 eKr aastani 2101 eKr.

## Sündmused
*2180 lõppes Vana-Egiptuses Vana riigi aeg.
*umbes 2150–2030 pandi kirja Gilgameši eepos.
*umbes 2144-2124 valitses Lagašis kuningas Gudea.
*Ur-Nammu valitses Uris ja rajas III dünastia.
Boomerang

**Boomerang** on Ameerika Ühendriikide telekanal.

Kanal alustas tegevust 2000. aastal.

## Välislingid
* Koduleht
Tapmine

**Tapmine** (ka: **[[tapp]]**) on inimese või looma surma põhjustamine.

Teise inimese tapmine õigusvastaselt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu on isikuvastane kuritegu.

Iseenda surma põhjustamist nimetatakse enesetapuks ehk suitsiidiks.

## Loomakasvatuses

## Vaata ka
*mõrv
*tapp
Ladina kvartal (Tallinn)

**Ladina kvartal** on piirkond Tallinna vanalinnas.

Ladina kvartal asub Katariina ja Bremeni käigu ning Vene ja Müürivahe tänava vahelisel alal ja sellest peaaegu poole võtavad enda alla endised dominiiklaste kloostri valdused. See kvartal on olnud ajalooliselt vaimsuse, kultuuri ja hariduse keskuseks ja seda on nimetatud ka üheks vanalinna esinduskvartaliks.

1990. aastatel hakkas piirkonnas Vanalinna Hariduskolleegiumi juhtimisel tööle Vanalinna Muusikamaja, Vanalinna Kunstimaja, lasteaed Aiake, Vanalinna kool, gümnaasium ja VHK Muusikakool.

1996. aastal käivitas mittetulunduslik kultuurifond Hereditas koos Vanalinna Hariduskolleegiumi ja UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoniga projekti Ladina Kvartal, mille eesmärk on taastada kunagine kultuuri- ja hariduskeskus ning tõsta Tallinna vanalinna esile kui arhitektuurilist vaatamisväärsust. 1999. aastal allkirjastati festivali Trialogos avamisel Ladina kvartali väljaarendamise eesmärgil ühishuvide protokoll, mille osapoolteks olid linna, riigi ja kolmanda sektori esindajad.

Ladina kvartali patroon on peaingel Miikael.

Ladina kvartalis asuvad muu hulgas Katariina Gild, Tallinna linnamuuseum, Kloostri Ait ja restoran Controvento.

## Viited
Komandör Shepard

**Komandör Shepard** on ulme-fantaasiaarvutimängude triloogia "Mass Effect" peategelane. 

Sõltuvalt mängija valikutest on ta kas mees või naine ning tema elukäik erineb. Kindel on vaid see, et ta on eriväljaõppega sõdur, kes on osa võtnud inimeste ja batarialaste (tulnuka rass) vahel aset leidnud sõjas. Tema eesmärgiks on galaktika päästmine iidsete masintulnukate käest ning kui võimalik, siis nii sõprussidemete kui ka romantiliste suhete loomine oma kaaslastega.
Cinquecento

***Cinquecento*** (, 'viissada'; lühend arvsõnast *millecinquecento*, '1500') on termin, mida kasutatakse  16. sajandi (1501–1600) Itaalia renessansi kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur)  kirjeldamisel.

## Kunst
*[[Quattrocento]]* ja *cinquecento vahetusel Itaalias, iseäranis Põhja-Itaalias, võtsid kunstnikud, teiste seas [[Leonardo da Vinci]] ja [[Giorgione]], valguse ja pimeduse käsitsemisel kasutusele uued tehnikad. Religioossete teemade käsitlemise kõrvale ilmusid esmakordselt ka ilmalikud teemad, näiteks [[Sandro Botticelli]] teostes.*

Ajavahemik, mida tuntakse kõrgrenessansina, on eelneva etapi eesmärkide haripunktiks&nbsp;– nimelt kujude täpne esitus ruumis, mis on antud edasi usutava liikumisega ja sobivalt väärikas stiilis. Kuulsaimateks kunstnikeks on Leonardo da Vinci, Raffael ja Michelangelo Buonarroti. Nende loodu on kunstimaailmas tuntud kõige laialdasemalt. Leonardo "Õhtusöömaaeg", Rafaeli "Ateena kool" ja Michelangelo Sixtuse kabeli laemaaling on õpikunäideteks.

Kõrgrenessansi maalikunst arenes manerismiks (kestis umbes 1520–1580), seda esmajoones Firenzes. Maneristlikku stiili viljelevad kunstnikud tõstsid teadlikult mässu kõrgrenessansi põhimõtete vastu, kaldusid esitama väljavenitatud kujusid ebaloogilistes ruumides.  Perioodi peamiste kunstnike seas olid Pontormo, Rosso Fiorentino, Parmigianino ja Giulio Romano.

## Vaata ka

**[[Trecento]]* – 14. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Quattrocento]]* – 15. sajand Itaalia kultuuriloos
**[[Seicento]]* – 17. sajand Itaalia kultuuriloos
*Itaalia renessanss – algas 14. sajandi lõpul
Ngoma ringkond

**Ngoma ringkond** on 2. järgu haldusüksus (*akarere*) Rwandas Idaprovintsi lõunaosas.

Ngoma piirneb lõunas Burundiga.

Ngoma ala katab valdavalt savann, lääneosas on soid ja järvi, sealhulgas Mugesera ja Sake järv.

Ringkonna halduskeskus on Kibungo. Ringkond jaguneb 14 sektoriks (*imirenge*): Gashanda, Jarama, Karembo, Kazo, Kibungo, Mugesera, Murama, Mutenderi, Remera, Rukira, Rukumberi, Rurenge, Sake ja Zaza.

Tegeldakse peamiselt põllumajandusega; peetakse karja ja kasvatatakse muu hulgas banaane, jahumaniokki ja ube. Ainsad tööstusettevõtted on mõned väikesed meiereid.

Kibungos on põllumajandus- ja tehnikaülikool.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kibungo

**Kibungo** on linn Rwandas Idaprovintsis, Ngoma ringkonna halduskeskus.

Enne 2006. aasta alguses jõustunud haldusreformi oli Kibungo Kibungo provintsi halduskeskus.

Kibungo asub Kigalist Tansaaniasse viiva maantee ääres umbes 100 km kaugusel Kigalist.

Kibungos on põllumajandus- ja tehnikaülikool.

## Välislingid
* Life in Kibungo
Marjapunapäev

**Marjapunapäev** on maausu püha, mida peetakse urbekuu ehk märtsi 25. päeval. 

Marjapunapäev on kevade alguse püha, linnupette võtmise alguse päev, õhtuti ei võeta enam tares tuld üles. Sel päeval ei tohiks metsast puid raiuda ega puult oksa murda. Naiste töid peaksid sel päeval tegema mehed. 

Naised joovad tervise ja õnne edendamiseks isekeskis marjapuna ehk punast jooki, mis võib olla alkohoolne.

Marjapunapäev on kõige tuntum punajoomise päev, millest saab palged punaseks kogu aastaks. Setumaal ja Vadjamaal on samal eesmärgil söödud punaseid marju – pohli, jõhvikaid – ja tehti marjarooga. Võrumaal küpsetatakse tänini sel päeval suuri ülepanni-pannkooke, et suvel kasvaksid suured kapsapead. Tavakohaseks toiduks on veel kuivatatud kala, näiteks haug, mida süüakse selleks, et kala keeraks nina oja poole ehk alustaks kudemisrännet.

Püha langeb ajaliselt kokku läänekiriku ehk Gregoriuse kalendri paastumaarjapäevaga.

## Vaata ka
* Varesepäev

## Viited

## Välislingid
*
.aero

**.aero** on lennunduse tippdomeen, mille rahastajaks ja toimetajaks on SITA.

See 2002. aastal loodud domeen on esimene valdkonnaspetsiifiline tippdomeen ja see on ette nähtud aeronautika vallas tegutsejatele. Domeen sai heakskiidu 2001. aastal (kuni 17. detsembrini 2006) ning oktoobris 2006 pikendati selle kehtivust poole aasta võrra. Pikendamist jätkati pooleaastaste tsüklitena kuni 17. juunini 2009. Siis allkirjastas SITA 10-aastase sponsorluslepingu ICANN-iga tagamaks domeeni toimimise vähemalt kuni 2019. aastani. 

## Vaata ka
*Domeen
*Lennujaam

## Viited

* about .aero, information.aero
* DNS - its history and future role in aviation information technology, information.aero
Warwick Davis

**Warwick Ashley Davis** (sündinud 3. veebruaril 1970 Epsomis Surreys) on inglise filmi- ja seriaalinäitleja.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
KOI8

**KOI-8** (vene keeles КОИ-8, Код Обмена Информацией, 8 бит) on laiendatud märgistik standardi GOST 19768-74 järgi, mis erinevalt KOI-7st võimaldab kasutada kirillitsa tähestikku koos ASCII-standardile vastavate ladina tähestiku tärkidega.

KOI-8st on mitu varianti:
* KOI8-R – vene;
* KOI8-U – vene-ukraina;
* KOI8-RU – vene-valgevene-ukraina;
* KOI8-C – Kaukaasia;
* KOI8-T – tadžiki;
* KOI8-O, KOI8-C – vanaslaavi;
* ISO-IR-111, KOI8-E;
* KOI8-Unified, KOI8-F;
* Mittekirillitsapõhised täiendused. Näiteks Tšehhi standard ČSN 369103 sisaldab ka märke Č, Ž jt.
Vinüülkloriid

**Vinüülkloriid** ehk **kloroeteen**, keemilise valemiga CH2=CHCl, on küllastumata orgaaniline ühend, mis saadakse eteeni molekulist ühe vesinikuaatomi asendamisel klooriaatomiga.

Vinüülkloriid on värvuseta gaas, millel on nõrk kloroformilõhn. Kloroeteeni keemistemperatuur on –13,8 °C, sulamistemperatuur –153,8 °C ja tihedus temperatuuril –15 °C 973 kg/m³. Vinüülkloriidi plahvatusohtlik kontsentratsioon õhus on 4–22 mahuprotsenti.

Vinüülkloriid on toksiline, kantserogeenne ja kergesti süttiv aine.

Vinüülkloriid polümeriseerub ja kopolümeriseerub 1,1-dikloroeteeni ja etenüületanaadiga. Sellepärast on ta tähtis monomeer ehk lähteaine keemiatööstuses polüvinüülkloriidi ja teiste tööstuslikult tähtsate kopolümeeride tootmisel.

Vinüülkloriidi toodetakse väga suurtes kogustes põhiliselt kahel meetodil:
*atsetüleeni hüdrokloorimine 
:C2H2 + HCl → CH2=CHCl
*kaheastmelises protsessis: esiteks etüleeni ühinemine klooriga FeCl3 juuresolekul
:CH2=CH2 + Cl2 → ClCH2CH2Cl
ja edasi saadud 1,2-dikloroetaani dehüdrokloorimine kõrgel temperatuuril ja rõhul
:ClCH2CH2Cl → CH2=CHCl + HCl

## Ajalugu

Vinüülkloriidi valmistasid esimestena saksa keemik Justus Liebig ja tema õpilane Henri Victor Regnault 1835. aastal. Selleks töötlesid nad 1,2-dikloroetaani etanoolis kaaliumhüdroksiidi lahusega.

1912. aastal patenteeris saksa keemik Frans, kes töötas Griesheim-Elektronis, vinüülkloriidi valmistamise meetodi etüünist ja vesinikkloriidhappest, kasutades katalüsaatorina elavhõbekloriidi. Kuigi seda meetodit kasutati laialdaselt 1930. ja 1940. aastatel, on see hiljem asendatud eteenil põhinevate säästvamate protsessidega. Kuid Hiinas on see endiselt peamine vinüülkloriidi tootmise meetod.

## Vaata ka
* Vinüülrühm
* Polüvinüülkloriid

## Viited
Magasini tänav (Tartu)

**Magasini tänav** (saksa keeles *Magazinstraße*, varem *Speicherstraße*) on tänav Tartu Kesklinnas.

Tänav ühendab Munga tänavat Laia tänavaga, olles paralleelne Rüütli tänavaga ning 170 meetrit pikk.

Selle tänava ääres asub Tartu Uspenski kirik, Magasini tänav 1 ning Genialistide klubi, Magasini tänav 5.
## Ajalugu
Keskajal kandis tänav Püha Vaimu nimetust.

Magasini tänaval asus Tartu dominiiklaste Maarja-Magdaleena klooster, mis rajati tõenäoliselt 13. sajandi lõpus. Maarja-Magdaleena kloostri kloostrikirik paiknes Munga tänava ääres ja 15. sajandil ehitatud õigeusu Püha Nikolai kirik. 

Magasini tänaval on elanud Tartu linnapea (1934–1939) Aleksander Tõnisson.

## Arheoloogilised kaevamised Magasini tänaval 2025. aastal

Fail:Archaeological excavation at Magasini st, Tartu. 2025. Kaseorg, M. (2).jpg|Väljakakaevatud jäätmekoht
Fail:Archaeological excavation at Magasini st, Tartu. 2025. Kaseorg, M. (5).jpg|Inimjäätmed
Fail:Archaeological excavation at Magasini tn, Tartu. 2025. Kaseorg, M. (7).jpg|Keskaegse seinamaali jäägid


## Viited

## Välislingid
*Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Magasini tänava kadunud pühakojad, forte.delfi.ee, 23.07.2016
Närvitrükk

**"Närvitrükk"** on  4 autori (Joel Sang, Toomas Liiv, Jüri Üdi, Johnny B. Isotamm) luulekogu, mis ilmus 1971. aastal sarjas "Loomingu raamatukogu".

Luulekogu andis välja kirjastus Perioodika.

## Välislingid
*Joel Sang "Kuule jälle on sügis..."
*Juhan Viiding "Tuisk on kolmandat päeva", "Hetk", "Nüüd on mul selge"
*"Inimese mõõde. Närvitrükk" (telesaade, pikkus 30 minutit)
Rolf Jensen

**Rolf Jensen** (sündinud 21. veebruaril 1942) on taani futuroloog (tuleviku-uuringute spetsialist).

1984. aastal asus ta tööle Kopenhaageni Tuleviku-uuringute Instituudis ning 1988. aastast kuni 31. märtsini 2001 oli selle instituudi direktor.

Ta on nõustanud paljusid ettevõtteid ja riigiasutusi. Näiteks on ta koolitanud selliste firmade nagu Nordea, Peugeot ja Carat ning ka Soome tulevikukeskuse ja Brasiilia turismiministeeriumi töötajaid.

Jensen kuulub Euroopa Tulevikukonverentsi Juhatuse Nõukogu nõunike hulka.

Ta on kirjutanud mitu tulevikuühiskonda kirjeldavat raamatut. 2000. aastal ilmus eesti keeles tema "Unelmate ühiskond".

## Vaata ka
* Unelmate ühiskond

## Viited
Lennuliiklusteeninduse AS

**Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts** on Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalasse kuuluv aktsiaselts, mille põhifunktsioonid on rahvusvahelistele standarditele vastava aeronavigatsiooniteenuse osutamine ning lennuohutuse tagamine Eesti lennuinfopiirkonnas (FIR - Eesti õhuruum ja osaliselt neutraalvete kohale jäävad alad). Lähenemis- ja maandumisteenust osutatakse Tallinna ja Tartu lennuväljal. Töötajaid on ligi 200, neist kolmandiku moodustavad lennujuhid.

Lennuliiklusteeninduse AS aktsiate ainuomanik on Eesti Vabariik. Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 5,2 miljonit eurot dividende.

## Tegevus
Ettevõtte põhikirjalised tegevusvaldkonnad on:
*aeronavigatsiooniteenuse osutamine;
*ohutu lennuliikluse tagamine;
*õhuruumi kasutamise organiseerimine ja kontrolli tagamine;
*aeronavigatsioonilise informatsiooni koostamine, vahetamine ja levitamine;
*lennundusalase ekspertiisi teostamine ja konsultatsioonitegevus;

Lennujuhtimise põhieesmärgiks on lennuohutuse tagamine ja kokkupõrgete vältimine nii õhusõidukite kui ka õhusõidukite ja maa peal olevate takistuste vahel. Lisaülesanneteks on pilootide varustamine vajaliku informatsiooniga (meteoroloogiline, aeronavigatsiooniline), lendude sujuvuse ja efektiivsuse tagamine ja häireteeninduse osutamine seda vajavatele õhusõidukitele. Lennujuhtimist teostavad vastava pädevusega lennujuhid.
Lennujuhtimisteenus on kompleksset tegevust, mis koosneb alljärgnevatest osateenustest:
*spetsiifilise lennuinfo edastamine pilootidele; 
*lennuliikluse nõustamine; 
*lennuliikluse juhtimine; 
*häireteenus.

## Koostöö
2000. aastal sai Lennuliiklusteeninduse AS-ist aeronavigatsiooniteenust pakkuvate äriettevõtete rahvusvahelise organisatsiooni CANSO liige.
 
2002. aastal Lennuliiklusteeninduse AS liitus Põhjamaade aeronavigatsiooniteenust pakkuvate ettevõtete koostööga. 2007. aastast kannab ühendus nime Põhja-Euroopa aeronavigatsiooniteenust pakkuvate ettevõtete koostöö  (North European ANS Providers – NEAP). Alates 2012. aastast muutusid koostöö põhimõtted ja nimeks sai Borealis alliance.

Lennuliiklusteeninduse AS osaleb NEFAB koostöös koos Läti, Norra ja Soomega ning Ühtse Euroopa taeva arendustegevuses SESAR koos NORACON partneritega.

Lennuliiklusteeninduse AS-il on tihe koostöö Eesti õhuväe allüksuse õhuseiredivisjoniga.

## Vaata ka
* Avameri
* Majandusvöönd
* Rahvusvaheline õigus
* Rahvusvahelised veed
* Rannajoon
* Siseveed
* Territoriaalmeri
* Veeala
* Õhuruum

## Viited
Piiramatu siirdega filter

**Piiramatu siirdega filter** (*Infinite impulse response filter*, IIR-filter) on signaalitöötluses kasutatav rekursiivne filter, mille impulsstunnusjoone funktsioon on nullist erinev piiramatu aja jooksul. 
Lihtsaim piiramatu siirdega analoogfilter koosneb ühest takistist, mis toidab kondensaatorit (RC-filter). 

Signaalide digitaaltöötluse puhul kasutatakse filtri väljundsignaali tagasisidet filtri sisendisse läbi hilistuslülide ja võimendustegurite.

## Plokkskeemi kirjeldus

Plokk z^{-1} on ühikuline hilistus (*unit delay*).  
Filtri võimendustegurid ja tagasisideahelate arv sõltub teostusest.

## Kasutusalad
Filtrit kasutatakse helitehnikas, mõõtetehnikas (nt digitaalsed elektriarvestid), sidetehnikas, automaatikas, robootikas jm.

## Vaata ka
* Lõpliku siirdega filter

## Viited
Lõpliku siirdega filter

**Lõpliku siirdega filter** (*finite impulse response filter*, FIR-filter) on signaalitöötluses kasutatav filter, mille väljundsignaal on arvutatav konvolutsioonina sisendsignaalist ja diskreetsest impulsskajast. FIR-filtri väljundsingaal sõltub piiratud aja eelnenud sisendsignaalide väärtustest (N-järku filtri korral arvestatakse N eelmist sisendsignaali).

## Kasutusalad
Filtreid kasutatakse helitehnikas, mõõtetehnikas (nt digitaalsed elektriarvestid), sidetehnikas, automaatikas, robootikas jm.

## Vaata ka
* Piiramatu siirdega filter

## Viited
Jeremy Renner

**Jeremy Lee Renner** (sündinud 7. jaanuaril 1971 Modestos California osariigis) on USA filminäitleja.

## Filme
Josh Duhamel

**Joshua David Duhamel** (sündinud 14. novembril 1972 Minotis Põhja-Dakota osariigis) on USA filminäitleja.
Belorussija (laevaklass)

**Belorussija**-klassi laevad on neljatekilised parvlaevad, mis ehitati aastail 1975–1976 Oy Wärtsilä Ab laevatehases Turus Soomes NSV Liidu tellimusel Musta Mere Merelaevanduse (vene keeles Черноморское морское пароходство) jaoks. Belorussija-klassi alused on tuntud ka projekt **R-1765** nime all. Viit laeva kasutati parvlaevadena sõiduks Musta mere sadamate vahet. 1980. aastail ehitati parvlaevad ümber ristluslaevadeks. 

## Projekti R-1765 laevad
Laevade loetelus on esialgne nimi originaal- ja eesti keeles. Hilisemad ümbernimetamised on sulgudes kronoloogilises järjekorras:

Projekti R-1765 reisilaevad:

## Ülevaade
**Belorussija-klassi laevad**

## Viited

## Välislingid
*Тип Белоруссия, проект R-1765 (Финляндия) (vene keeles)
Indrek Lauri

**Indrek Lauri** (7. august 1941 Tartu – 10. mai 1999 Tartu) oli Eesti kergejõustiklane, käija.

## Välislingid
*
János Áder

**János Áder** (sündinud 9. mail 1959 Csornas) on Ungari poliitik, kes oli 10. maist 2012 kuni 10. maini 2022 Ungari president.

Ta on õppinud Loránd Eötvösi Ülikoolis õigusteadust.

János Áder oli 1988. aastal üks Fideszi asutajaid ja 2002–2003 partei esimees.

Aastatel 1990–2009 oli ta parlamendi liige, 1998–2002 parlamendi esimees. Aastal 2009 valiti ta Euroopa Parlamenti.

2. mail 2012 valis Rahvuskogu (parlament) Áderi häältega 262:40 riigi presidendiks.

Juunis 2013 oli ta riigivisiidil Eestis.

## Viited
Sühbaatarõn Batbold

**Sühbaatarõn Batbold** (mongoli keeles Сүхбаатарын Батболд; sündinud 24. juunil 1963 Ulaanbaataris) on Mongoolia poliitik, kes oli 29. oktoobrist 2009 kuni 10. augustini 2012 Mongoolia peaminister.

Ta õppis aastatel 1980–1986 Moskva välissuhete instituudis, hiljem ka London Business Schoolis ja Moskva diplomaatide koolis. Enne poliitikasse siirdumist tegutses ta ettevõtja ja tippjuhina.

Aastatel 2004–2006 oli ta kaubandus- ja tööstusminister ning alates 2008. aastast kuni peaministriks saamiseni välisminister.

Aastatel 2009–2012 aastast Mongoolia Rahvapartei peasekretär.

## Välislingid
* Koduleht
Washoe (täpsustus)

**Washoe** on mitme asja nimi:
* **[[Washoe]]**, viipekeele ära õppinud šimpans
* **[[Washoe järv|Washoe]]**, järv Nevadas
* **[[Washoe'd|''Washoe''d]]**, indiaani rahvas
* Washoe, **[[Nevada]]** hüüdnimi

## Vaata ka
* Washoe maakond
* Washoe oja
Taís Araújo

**Taís Bianca Gama de Araújo Ramos** (sündinud 25. novembril 1978 Rio de Janeiros) on Brasiilia näitleja.
Ngoma

**Ngoma** on mitme asja nimi:

* **[[Ngoma (Angola)|Ngoma]]**, asula Angolas
* **[[Ngoma (Mugina)|Ngoma]]**, asula Burundis Cibitoke provintsis Mugina vallas 
* **[[Ngoma (Murwi)|Ngoma]]**, asula Burundis Cibitoke provintsis Murwi vallas

* **[[Ngoma (Namiibia)|Ngoma]]**, asula Namiibias

* **[[Ngoma järv]]**, järv Tansaanias
* **[[Ngoma mägi (Kirundo)|Ngoma mägi]]**, mägi Burundis Kirundo provintsis (1579 m)
* **[[Ngoma mägi (Ruyigi)|Ngoma mägi]]**, mägi Burundis Ruyigi provintsis (1833 m)
* **[[Ngoma mägi (Tansaania)|Ngoma mägi]]**, mägi Tansaanias (1147 m)
* **[[Ngoma jõgi]]**, jõgi Sambias
* **[[Ngoma ringkond]]**, haldusüksus Rwandas
* ...
Light Years

**"Light Years"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i seitsmes stuudioalbum. Muu hulgas "Spinning Around" tõusis Suurbritannia edetabelis esikohale ja ka singlid "On a Night Like This", "Please Stay", "Kids" (duett Robbie Williamsiga) ja "Your Disco Needs You" said Euroopas hittideks.

## Lugude nimekiri
# "Spinning Around" – 3:27
# "On a Night Like This" – 3:33
# "So Now Goodbye" – 3:37
# "Disco Down" – 3:54
# "Loveboat" – 4:10
# "Koocachoo" – 4:00
# "Your Disco Needs You" – 3:33
# "Please Stay" – 4:08
# "Bittersweet Goodbye" – 3:42
# "Butterfly" – 4:08
# "Under the Influence of Love" – 3:24
# "I'm So High" – 3:32
# "Kids" (feat. Robbie Williams) – 4:20
# "Light Years" – 4:48

## Välislingid
* Kylie Minogue'i ametlik koduleht
EPUB

**EPUB** (lühend inglise sõnadest *electronic publication*, ka kujul **ePub**, **ePUB**, **EPub**) on standardikogum  e-raamatute ning muude peamiselt tekstil põhinevate publikatsioonide avaldamiseks. Faililaiend on **.epub**.  

EPUB-i töötas välja International Digital Publishing Forum (IDPF). 

EPUB-failivorming ei määra kindlaks teksti küljendust (teksti paigutust, reapikkust), vaid küljendus toimub lugemisseadme programmi järgi sõltuvalt seadme ekraani suurusest, eraldusvõimest ja kasutaja seatud tekstisuurendusest.

EPUB-vormingus on suur osa e-raamatuid (sealhulgas eestikeelsed) ja seda failivormingut tunneb ka enamik e-lugereid. Populaarsetest lugeritest ainult Kindle vajab vormingu teisendamist. EPUB sisaldub ka tahvelarvutite ja nutitelefonide formaatide hulgas.

Arvutiga EPUB-i lugemiseks võib alla laadida tasuta programmi Adobe Digital Edition.
Vahi tänav

**Vahi tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas linna piiril.

Tänav algab Narva maanteelt ja kulgeb loodesse. Vahi tänavaga ristuvad Killustiku tänav, Vahi põik, Liivamäe tänav, Kruusakuru tänav, Mõisa-allee, Künni ja Nurme tänav. Vahi tänav lõppeb Aruküla teel.

Tänava pikkus on umbes 1,86 km.
Reinuvader Rebane

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi **"Reinowadder Rebbane"** esindab saksa rahvaraamatutes ja teiste Euroopa rahvaste traditsioonis levinud jututüüpi. Kõiki teisi metsaelanikke petva ja ärakasutava rebase lugusid võis lugeda lihtsalt kui toredaid pajatusi, aga neis võis näha ka allegooriat, st inimühiskonna peegeldusi. Kreutzwald võttis eestikeelsete Rebase-lugude eeskujuks saksa kirjanike Johann Wolfgang von Goethe ja A.H.Hoffmanni vastavad teosed, kuid kohandas need eesti oludele ning lisas mõne eesti muinasjuttude motiivi ja rahvajuttude kangelase, teiste seas Kalevipoja.
Vesinikkloriid

**Vesinikkloriid** (ehk **kloorvesinik**) on vesiniku ja kloori ühend keemilise valemiga HCl.

Vesinikkloriid on terava (lämmatava) lõhnaga värvitu gaas, mis õhuniiskusega annab soolhappe valge suitsutaolise auru näol. Vesinikkloriidi keemistemperatuur on –85,05 °C. Valemit HCl kasutatakse tihti tähistamaks nii gaasilist vesinikkloriidi kui ka soolhapet, mis tegelikult on vesinikkloriidi vesilahus. Vesinikkloriid ja soolhape omavad olulist tähtsust keemiatööstuses ja laborites. 

Kaheaatomilises molekulis aatomite H ja Cl vaheline kovalentne side on kloori aatomi suurema elektronegatiivsuse tõttu polariseeritud, nii et kloori aatomil on negatiivne osalaeng: Hδ+–Clδ-.

Vesinikkloriid lahustub hästi vees (ka teistes polaarsetes solventides), andes pöörduva reaktsiooni tulemusena hüdrooniumkatiooni H3O+ ja kloriidaniooni Cl-:
:HCl + H2O  →  H3O+ + Cl-
20°C juures lahustub ühes liitris vees 720 g vesinikkloriidi. Seda vesilahust tuntakse soolhappena, mis omadustelt on tugev hape. Ka veevabas keskkonnas ilmutab HCl happe omadusi. Näiteks lahustub HCl mitmetes solventides (metanool jt), protoneerib molekule ja ioone ning käitub happelise katalüsaatorina veevabas reaktsioonis.

## Saamine
Laboratooriumis võib väiksemas mahus gaasilist HCl saada soolhappe dehüdraatimisel veevaba kaltsiumkloriidiga või väävelhappega. Teine võimalus on naatriumkloriidi reaktsioon kontsentreeritud väävelhappega.
: NaCl(tahke) + H2SO4(konts.) →  NaHSO4 + HCl↑
Mitmete kloriidide hüdrolüüsil eraldub HCl, näiteks:
: PCl5 + H2O → POCl3 + 2HCl↑
: R-COCl + H-OH → R-COOH + HCl↑
: H2O + O=SCl2 → SO2 + 2HCl↑
Keemiatööstuses saadakse vesinikkloriid sünteesil gaasilisest kloorist ja vesinikust:
: H2 (gaas)+ Cl2(gaas) → 2HCl↑

## Vaata ka
*Vesinikkloriidhape
*Hüdrokloorimine
Pekka Marjamäki

**Pekka Tapani Marjamäki** (18. detsember 1947 Tampere – 10. mai 2012 Tampere) oli soome jäähokimängija ja treener.

Ta mängis aastatel 1964–1979 ja 1981–1984 Tampere Tapparas ning tuli viis korda Soome meistriks (1975, 1977, 1979, 1982, 1984).

Pekka Marjamäki mängis Soome koondises 251 mängu, sealhulgas kümnel MM-i ja kahel olümpiaturniiril ning lõi 40 väravat ja andis 25 väravasöötu.

Aastal 1975 valiti ta jäähoki MM-i parimaks kaitsemängijaks ning Soome aasta jäähokimängijaks.

Aastal 1998 valiti Marjamäki Rahvusvahelise Jäähokiliidu kuulsuste halli, aastal 1999 valis Soome jäähokimuuseum ta 68. jäähokilõviks.

## Välislingid
* Pekka Marjamäki Soome jäähokimuuseumi lehel
* Kiekkolegenda Pekka Marjamäki on kuollut
Teckberg

**Teckberg** (rahvapäraselt ka **Teck**) on 775&nbsp;m kõrgune mägi Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Švaabi Juuras. Geograafilised koordinaadid on . Mäe tipus on Tecki linnus. 

Teckberg tõuseb Albtraufist esile umbes 3 km põhja poolt ning ületab Albvorlandi 350 m võrra ja Lauteri jõe oru 400 m võrra. 

Teckbergist põhjas asub umbes 602 m kõrgune eelmägi Hörnle ja loodes Hohenbol. Mõlemad eelmäed paiknevad Švaabi vulkaani lõõrides. Põhjas Hörnle all on Tecki purilennuala. 

Teckbergi nõlva ülaservas on Gelber Fels ('kollane kalju'), Juura mere käsnarihv heledast lubjast. Gelber Felsi all on 31 m pikkune ja 45 m kõrgune koobas Veronikahöhle, mis on lõhede kaudu ühenduses teise koopa, Verena-Beutlins-Lochiga. Gelber Felsist idas on kolm Hallstatti ajastu (800–400 eKr) hauaküngast, mis annab tunnistust Teckbergi varajasest asustusest. Tecki linnuse all on 35&nbsp;m pikkune ja 9&nbsp;m kõrgune koobas Sibyllenloch, millega on seotud muistendid. Selle vastas paikneb 22&nbsp;m pikkune koobas Sibyllen-Gegenhöhle, mis avastati alles 1937 tee-ehituse käigus ning uuriti läbi 1977. Väljakaevamistel Sibyllenlochis leiti aastatel 1898 ja 1899 üle 2000 koopakaru, koopalõvi, koopahüääni ja metsiku hobuse luustiku. Sellest tehti palju järeldusi jääaja loomastiku kohta. 

## Looduskaitseala
Stuttgardi ringkonna presiidiumi määrusega 9. novembrist 1999 kuulutati kogu Teckberg pindalaga 386,0 looduskaitsealaks nr 1.237. Kaitse alla võeti erakordselt mitmekülgne kultuurmaastik suurte nõmmede, niiskete ja kuivade aasade, parkmetsade, hekkide, metsaservade, alleede, salude, üksikpuude, kaljude, koobaste, allikate ning haruldaste, peaaegu looduslike metsakooslustega. Need biotoobid on väärtuslikeks elupaikadeks paljudele ohustatud taime- ja loomaliikidele. Alalt on leitud 464 liiki taimi. 

## Kirjandus
*Wolfgang Roser, Jürgen Mauch: *Der Schwäbische Vulkan.* GO Druck-Media-Verlag, Kirchheim unter Teck 2003, ISBN 3-925589-29-5.
*Konrad Theiss: *Der Kreis Esslingen.* Theiss, Stuttgart 1978, ISBN 3-8062-0171-4.
**Naturschutzgebiet Teck*, hrsg. von der Landesanstalt für Umweltschutz Baden-Württemberg (LfU). Verlag Regionalkultur, Ubstadt-Weiher 2000. ISBN 978-3-89735-142-4.
* Reinhard Wolf, Ulrike Kreh (Hrsg.): *Die Naturschutzgebiete im Regierungsbezirk Stuttgart*. Thorbecke, Ostfildern 2007, ISBN 978-3-7995-5176-2, S. 492–495

## Välislingid
* Looduskaitseala
* Themenpark Umwelt
Don Rickles

**Donald Jay Rickles** (8. mai 1926 Queens, New York – 6. aprill 2017 Beverly Hills, California), esinejanimega **Don Rickles**, oli Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.

Tal on Hollywoodi kuulsuste alleel omanimeline täht.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Ivan Franko (laevaklass)

**Ivan Franko**-klassi laevad on kaheksatekilised reisilaevad, mis ehitati aastail 1964–1972 VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksa Demokraatliku Vabariigis NSV Liidu tellimusel Musta Mere Merelaevanduse (vene keeles *Черноморское морское пароходство*)  ja Balti Merelaevanduse (vene keeles *Балтийское морское пароходство*) jaoks. Ivan Franko-klassi alused on tuntud ka nime all **projekt 301/Seefa750** (saksa keeles merereisilaev 750 reisija jaoks). Viit laeva kasutati ookeaniliinidel ja kruiisideks.

## Projekti 301/Seefa750 laevad
Laevade loetelus on esialgne nimi originaal- ja eesti keeles. Hilisemad ümbernimetamised on sulgudes kronoloogilises järjekorras:

## Ülevaade

## Viited

## Välislingid
* Теплоход «Шота Руставели» («Assedo») и судьбы лайнеров серии «Иван Франко» на Корабельном портале (vene keeles)
.cat

**.cat** on katalaani keele ja kultuuri jaoks loodud tippdomeen. See oli esimene keelekeskne, 2005. aastal loodud ja 2006. aastal kasutusele võetud tippdomeen ning selle rahastajaks ja toimetajaks on Fundacio puntCAT. Enne .cat domeeni kasutusele võtmist kasutasid katalaanid vastavalt asukohamaale erinevaid tippdomeene, nt .es, .ad, .fr, .it. 

Mais 2012 oli tippdomeeni .cat all registreeritud üle 53 000 domeeni.

## Viited

## Välislingid
* Comença la teva aventura digital! | Fundació punt CAT
Stuttgardi ringkond

**Stuttgardi ringkond** on ringkond (2. järgu haldusüksus) Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub liidumaa kirdeosas ning piirneb põhjas ja idas Baieriga.

## Haldusjaotus
Ringkonnas on kolm piirkonda, kus on kaks kreisivaba linna ja 11 kreisi:

*Stuttgardi piirkond 
** Stuttgart
** Böblingeni kreis
** Eslingeni kreis
** Göppingeni kreis
** Ludwigsburgi kreis
** Rems-Murri kreis
*Heilbronn-Frankeni piirkond 
** Heilbronn
** Heilbronni kreis
** Hohenlohe kreis
** Main-Tauberi kreis
** Schwäbisch Halli kreis
*Ostwürttembergi piirkond
** Heidenheimi kreis
** Ostalbkreis

Kreisides on 343 valda ja linna.

## Välislingid

*http://www.rp.baden-wuerttemberg.de/
Leksikograafia

**Leksikograafia** (kreeka keelest: *lexikon* sõnaraamat + *graphō* kirjutan) on sõnastike (sh sõnaraamatute) koostamise teooria ja praktika ehk nii sõnaraamatute koostamise õpetus kui ka sõnastike tegelik koostamine.

Leksikograafia on sõnastiku kirjutamise, redigeerimise ja/või koostamise toimingud. Sõnastiku autorit või toimetajat nimetatakse *leksikograafiks*. Digitaalsete sõnastike koostamise ja rakendamise protsessid on tuntud kui *e-leksikograafia*.

## Nimetus
Inglise keeles 1680. aastal loodud sõna "leksikograafia" tuleneb sõnast kreeka keel λεξικογράφος *lexikographos*, "leksikograaf", alates λεξικόν *leksikon*, neut. kohta λεξικός *leksikos*, "sõnade jaoks või sõnade jaoks", alates λέξις *leksika*, "kõne", "sõna", (omakorda λέγω-st *lego*, "öelda", "rääkida") ja γράφω *graafik*, "kriimustada, kirjutada".

Leksikograafiat võib jagada
*teoreetiliseks leksikograafiaks – semantilised, süntagmaatilised ja paradigmaatilised suhted loomuliku keele leksikonis, nende põhjal sõnastike koostamise teooria väljaarendamine ja uurimine
*praktiliseks leksikograafiaks – sõnastike praktiline koostamine
Teoreetilise leksikograafia puhul mõnikord vaieldakse leksikoloogia ja leksikograafia eralduspiiri üle.

## Vaata ka
* Leksikoloogia
* Leksikon
* Sõnastik
* Sõnavara
Karlsruhe ringkond

**Karlsruhe ringkond** on ringkond (2. järgu haldusüksus) Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub liidumaa loodeosas ning piirneb läänes Prantsusmaaga.

## Haldusjaotus
Ringkonnas on 3 piirkonda, kus on 5 kreisivaba linna ja 7 kreisi:
*Kesk-Ülemreini piirkond 
** Baden-Baden
** Karlsruhe 
** Karlsruhe kreis 
** Rastatti kreis 
*Põhja-Schwarzwaldi piirkond 
** Pforzheim
** Calwi kreis 
** Enzkreis 
** Freudenstadti kreis
*Reini-Neckari piirkond
** Mannheim 
** Heidelberg
** Neckar-Odenwaldi kreis 
** Reini-Neckari kreis 

Kreisides on 211 valda ja linna.
### Suured kreisilinnad

* Bretten
* Bruchsal
* Bühl
* Calw
* Ettlingen
* Forst (Baden)
* Freudenstadt
* Gaggenau
* Hockenheim
* Horb am Neckar
* Leimen
* Mosbach
* Mühlacker
* Nagold
* Rastatt
* Rheinstetten
* Schwetzingen
* Sinsheim
* Stutensee
* Weinheim
* Wiesloch

## Välislingid

*http://www.rp-karlsruhe.de/