open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ust-Luga

**Ust-Luga**, mitteametlikult eesti keeles **Lauga-Jõesuu** (vene keeles *Усть-Луга*) ehk **Laukaansuu** ehk **Laugasuu** on asula (*посёлок*) Venemaa Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis, Ust-Luga külaasunduse (*сельского поселениe*) halduskeskus. Asub Lauga jõe (vene k. *Луга*) suudmes ehk Lauga jõesuus. Ust-Luga külaasunduse juurde kuuluvad ka kõik Soome lahe avaossa jäävad Venemaale kuuluvad saared, sealhulgas Suursaar, Lavassaar ja Tütarsaared.

## Rahvastik
Asulas elas 2017. aastal 2273 inimest (2010. aastal 2365 inimest). Ust-Luga mitmeotstarbelise sadama aastate 2011–2023 arendusprojekti teostamiseks koostati enne seda üldplaneering, mille järgi kavandati 2017. aastaks uue Ust-Luga linna elanike arvuks 24 500 ja 2025. aastaks 34 500 inimest. Linn paikneks praeguse Ust-Luga asula, Krakolje küla ning Ust-Luga raudteejaama kohal. 2030. aastaks loodeti luua 17 000 uut töökohta.

Läheduses paiknevate Lužitsõ (Luuditsa) ja Krakolje (Jõgõperä) küla piirkond on ajalooliselt olnud peamine vadjalaste asuala. 

## Ust-Luga taristu
Ust-Lugas paikneb kalatöötluskombinaat. Asulas on ka kirik ja koolimaja.

Asula on ühendatud Venemaa raudteede võrguga liinil Ust-Luga – Kotlõ – Veimarn.

Märtsis 2012 alustati Ust-Lugas planeeringujärgse elamukompleksi (viiskorruselised elamud) ehitust, kus valmivad korterid olid kavandatud uutele elanikele müügiks.

Asula lähedal on Ust-Luga sadam, mida hakati Venemaa OAO Kompania Ust-Luga (ОАО «Компания Усть-Луга») poolt arendama vastukaaluks Venemaast sõltumatute Läänemere-äärsete riikide sadamatele ning Venemaa transiitkaubanduse Läänemere sadamatest (Muuga sadam, Riia sadam, Tallinna sadam) sõltumatuse saavutamiseks. 

Venemaa Ukrainasse sissetungi järel on Venemaale kehtestatud mitmeid sanktsioone. Läänemerel sõitvad Vene varilaevastikku kuuluvad naftatankerid, mis üritavad sanktsioonide tingimusi eirata, on valdavalt seotud just Ust-Luuga sadamaga.

## Viited


## Välislingid
* Jaanus Piirsalu. Ust–Luga sadam – riikliku tähtsusega objekt Eesti Päevaleht, 14. veebruar 2009
* Ust-Luga sadam paneb transiidifirmad kartma Äripäev, 27. aprill 2010
* Ust-Luuga uue naftaterminali avamine lükkus 2010. aasta sügisesse Eesti Päevaleht, 27. aprill 2010
*Andres Reimer, Putin avas Läänemerd ohustava Ust-Luga suure naftaterminali. Vajuv sadam Eesti Päevaleht, 2. aprill 2012
* MTÜ Fenno-Ugria: isurid ja vadjalased on Venemaal füüsilise hävingu äärel delfi.ee, 12. veebruar 2014
* Narva-Jõesuust paarikümne kilomeetri kaugusel juhtus õnnetus naftatankeriga delfi.ee, 9. veebruar 2025
Joann (Aleksejev)

**Joann** (ilmaliku nimega **Georgi Mihhailovitš Aleksejev**, vene keeles *Георгий Михайлович Алексеев*; 20. jaanuar 1892 Gattšina – 16. juuli 1966 Gorki) oli vene rahvusest õigeusu vaimulik, kes elas ja töötas alates 1919. aastast Eestis.

Georgi Aleksejev oli üks Nõmme õigeusu koguduse asutajaliikmeid, selle koguduse koorijuht ja nõukogu esimees. Preestriks pühitseti ta 1931. aastal.

Aastatel 1955–1961 oli ta Tallinna ja Eesti piiskop ning aastast 1958 ühtlasi ka Riia ja Läti peapiiskop.

Nendelt ametikohtadelt vabastati ta 1961. aastal ja viidi üle Gorki peapiiskopiks, kellena ta teenis õigeusu kirikut oma surmani viis aastat hiljem.

Suri Gorkis, tema põrm toodi Eestisse ja maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Makita küla

**Makita** on küla Valga maakonnas Otepää vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.

1977. aastast 2007. aasta novembrini oli liidetud Lutike külaga.
 
Külas asub Looga kabelimägi, millel paikneb muistne kalmistu (14.–17. sajand). 

## Viited
Richard von Weizsäcker

**Richard Carl von Weizsäcker** (15. aprill 1920 Stuttgart – 31. jaanuar 2015 Berliin) oli Saksamaa poliitik, president 1984–1994. Vabahärra.

Tema isa Ernst von Weizsäcker sai 1916 aadlitiitli "vabahärra". Isa oli Natsi-Saksamaa poliitik ja diplomaat, 1938–1943 välisministeeriumi kantsler ja 1943–1945 Saksamaa suursaadik Vatikanis. 1949. aastal mõisteti ta sõjakurjategijana seitsmeks aastaks vangi ja ta suri 1951. aastal.

Isa töö tõttu diplomaadina pidi pere palju kolima. Nad elasid 1920–24 Baselis, 1924–1826 Kopenhaagenis, 1931–1933 Oslos, 1933–1936 Bernis ja alates 1936 Berliinis.

Tema vend oli filosoof ja füüsik Carl Friedrich von Weizsäcker. Teine vend Heinrich hukkus 1939 sõjas. Noorem õde Elisabeth abiellus Konrad Reiseriga, kes 1993–2003 oli Maailma Kirikute Nõukogu peasekretär.

Ta õppis Oxfordi ülikoolis filosoofiat ja ajalugu. Teise maailmasõja ajal võitles ta ohvitserina Saksa sõjaväes ja sai idarindel 2 korda haavata, sõdis muuseas ka Eestis Sõrve lahingutes. 1945 sai ta Ida-Preisimaal haavata ja oli pärast seda kuni sõja lõpuni ravil.

Pärast sõda õppis ta Göttingeni ülikoolis õigusteadust. Isa üle peetud kohtuprotsessil, kus isa süüdistati juutide deporteerimisele kaasaaitamises okupeeritud Prantsusmaalt, tegutses ta oma isa kaitsenõukogu assistendina. Esimese riikliku eksami õigusteaduses andis ta 1950, teise 1953 ja 1955 sai ta õigusteaduse doktorikraadi.

1953 abiellus ta Marianne von Kretschmanniga. Neil on neli last: Robert Klaus on Müncheni ülikooli majandusprofessor, Andreas on Müncheni Kunstiakadeemia kunstiprofessor, Beatrice on jurist ja ajakirjanik ning Fritz Eckart on meditsiiniprofessor.

1964–1970 ja 1979–1981 oli Richard von Weizsäcker Saksamaa evangeelsete kirikute kongressi (Saksamaa Evangeelne Kirikupäev) president. 2001–2003 oli selsamal positsioonil tema õde Elisabeth Raiser.

Richard von Weizsäcker liitus 1954 Kristlik-Demokraatliku Liiduga ja oli Bundestagi saadik 1969–1981, sealhulgas alates 1979 Bundestagi asepresident. 1981–84 oli ta Lääne-Berliini linnapea.

1984 valiti Richard von Weizsäcker Saksamaa presidendiks. 23. mail 1989 valiti ta tagasi, olles seni ainus, kes valitud presidendi ametisse ilma vastaskandidaatideta. Tema valitsusajal toimus Saksamaa taasühinemine ja temast sai esimene ühinenud Saksamaa riigipea. 1993. aasta juulis käis ta riigivisiidil Eestis.

## Tunnustus
*2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Toomas Randvere

**Toomas Randvere** (24. oktoober 1933 – 3. november 2007) oli eesti neurokirurg. 

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 29. Mittetäieliku Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna 10. Keskkooli. 

1961. aastal asus ta tööle neurokirurgina Tallinnas. Ta on olnud Põhja-Eesti Regionaalhaigla neurokirurgia osakonna juhataja. 

## Publikatsioone
*Patsiendi hepatiit pani arsti aastateks jooksma. – *[[Terviseleht]]*, 30. aprill 2003

## Kirjandus
*Toomas Randvere 70. – *[[Hippokrates (ajakiri)|Hippokrates]]*, 2003, nr 48, lk 694–695.

## Välislingid
*Foto
Malta (täpsustus)

**Malta** on mitme koha nimi:
***[[Malta]]**, riik ja saarestik Vahemeres
***[[Malta saar]]**, Malta peasaar
***[[Malta (Montana)|Malta]]**, linn USA-s Montana osariigis
***[[Malta (Läti)|Malta]]**, küla Lätis Rēzekne piirkonnas
***[[Malta (Viļāni vald)|Malta]]**, küla Lätis Viļāni piirkonnas
***[[Malta (Austria)|Malta]]**, vald Austrias

## Muud tähendused
*Malta, Rootsi ansambel
*Malta koer, koeratõug
*Malta jõgi

## Vaata ka
*Air Malta
*Malta mehhanism
*Malta ordu
*Demetrio Aguilera Malta
U.S. Bank Tower

**U.S. Bank Tower** on pilvelõhkuja Ameerika Ühendriikides Los Angeleses. See on USA kõrguselt 10. hoone ja kõrgeim ülekõrguja Chicagost lääne pool.

See on ehitatud maavärinakindlaks (kuni 8,3 magnituudi). Hoone kõrgus on 310 m ja sel on 73 korrust. See valmis aastatel 1987–1990. Arhitekt on Henry N. Cobb.

Hoone aadress on 633 West Fifth Street.

## Filmis
Filmis "Iseseisvuspäev" oli U.S. Bank Tower esimene tulnukate hävitatud sihtmärk.
EFL Cup

**EFL Cup** ehk **English Football League Cup** (kutsutakse ka **League Cup**, varem **Football League Cup**, praegu sponsorite tõttu **Carabao Cup**) on Inglismaa liiga jalgpallikarikavõistlused, kus osaleb kokku 92 meeskonda: 20 Premier League ja 72 English Football League (EFL) klubi. Turniirist saavad osa võtta Inglismaa ja Walesi klubid. Karikavõistluste finaal peetakse tavaliselt veebruari viimasel pühapäeval Londoni Wembley staadionil.

Võitja pääseb UEFA Euroopa Liigasse, kui ta ei ole samal hooajal Euroopa karikavõistlustele (Meistrite või Euroopa liigasse) kvalifitseerunud liiga lõpptabeli alusel. Inglismaa liiga jalgpallikarikavõistlused on suuremate klubide jaoks madalama prioriteediga kui liiga või FA Cupi võit, sellepärast kasutavadki tippmeeskonnad seal rohkem varu- ja noormängijaid. Seetõttu on League Cupis tulnud ette palju üllatustulemusi.

Võistlust korraldatakse alates hooajast 1960–61, siis võitis Aston Villa. Liverpool on kõige edukam meeskond 8 võiduga; seejuures 1980. aastate alguses võitis klubi selle karika neli korda järjest.

League Cup koosneb seitsmest voorust ja on seatud nii, et 3. vooruks jääb võistlustele 32 meeskonda. Võistlused toimuvad ühemängulises karikasüsteemis, välja arvatud poolfinaalid, kus võitja selgub kahe mängu järgi.

## Finaalid
 

## Nimi
Võistlused on toimunud alates 1960. aastast ja selle aja jooksul on sari kandnud järgmisi nimesid:
* **Football League Cup** (1960–1981)
* **Milk Cup** (1982–1986)
* **Littlewoods Cup** (1987–1990)
* **Rumbelows Cup** (1991–1992)
* **[[Coca-Cola]] Cup** (1993–1998)
* **Worthington Cup** (1999–2003)
* **Carling Cup** (2004–2012)
* **Capital One Cup** (2012–2016)
* **EFL Cup** (2016–2017)
* **Carabao Cup** (2017–)

## Vaata ka
* FA Cup

## Välislingid
*Carling Cupi koduleht
Hüdrograaf (eriala)

**Hüdrograaf** on hüdrograafia eriteadlane.

## Tuntud hüdrograafe
*Ernst Blumbach, eesti hüdrograaf
*Juhan Mei (Mey), eesti hüdrograaf
*Jakob Prei, Eesti hüdrograafiateenistuse loojaid
Camp Nou

**Spotify Camp Nou** (kuni 2000. aastani **Estadi del Futbol Club Barcelona**), on jalgpallistaadion Hispaanias Kataloonias. Staadioni omab ja kasutab Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona.

## Ajalugu
Barcelona mängis enne Spotify Camp Noud Les Cortsi staadionil, kuid 1950. aastatel jäi see neile väikeseks ja otsustati ehitada uus. Kui staadioni ehitati, puudus sellel nimi. Rahvas hakkas sellest rääkima nimega *camp nou* (uus väljak). Barcelona juhtkond ei jõudnud nime valikul kokkuleppele ja see nimi jäigi püsivaks. 

Spotify Camp Nou avati 24. septembril 1957. Esimeses mängus kodustaadionil kohtus Barcelona Varssavi Legiaga Poolast, mille nad võitsid 4:2

Spotify Camp Nou staadion mahutas 1982. aastal, kui seal peeti MM-võistluste mänge, 120 000 pealtvaatajat, kuid uuenduste järel mahutab ta nüüd ligi 99 000 (99 354) pealtvaatajat, olles seega Euroopa suurim jalgpallistaadion.  

Spotify Camp Noul on toimunud 1992. aasta Barcelona olümpiamängude jalgpallivõistlused ning ka 1999. aasta UEFA Meistrite Liiga finaalmäng, kus Manchester United võitis Müncheni Bayernit 2:1

## Staadion
Spotify Camp Nou kuulub ka Euroopa jalgpalliliidu UEFA reitingus viie tärni jalgpallistaadionide nimekirja.

Spotify Camp Nou koosneb kolmest pealtvaatajate korrusest. Esimene korrus on laugjas ja seal asuvad tuntud fännide kohad. 

Teisele korrusele mahub kõige rohkem pealtvaatajaid ja päikesepoolse teise korruse pingid moodustavad värvide paigutusest sõltuvalt lause "Més que un Club" ('rohkem kui klubi'), mis on Barcelona tunnuslause. Katusega kaetud peatribüüni teise korruse pingid moodustavad nime "FC Barcelona". Kolmas korrus on järsk ja kõrge, peatribüün lõpeb teise korrusega, kuid muu staadion on kolmekorruselise pealtvaatajate tribüüniga. Kolmanda korruse pealtvaatajate pingiridade vahele on paigutatud piirded, et keegi tribüünilt alla ei kukuks. Kolmas pealtvaatajate osa ehitati hiljem, kui kaks alumist korrust.Spotify Camp Nou tribüünid jaotatakse kolme pearühma. Katusega peatribüüni kutsutakse tribunaliks, seal asuvad presidendile ja tema külalistele mõeldud kohad ning selle ülaosas jälgivad ajakirjanikud väljakul toimuvat. Peatribüüni vastas asuva päiksepoolse osa nimi on Lateral. Staadioni väravatagused osad on Gol Sud (lõunavärav) ja Gol Nord (põhjavärav).

Spotify Camp Noul asub FC Barcelona muuseum. Spotify Camp Nou kõrvale jääb FC Barcelona B-koondise kasutada ja treeninguteks mõeldud Mini Estadi, ametlik fännide kauplus FCBotiga ja Barcelona korvpallimeeskonna koduväljak Palau Blaugrana.

## Transport
Spotify Camp Nou asub neli kilomeetrit läänes Barcelona keskväljakust Plaça de Catalunyalt. Staadionile pääseb kergesti metrooga, kuna staadioni lähedal asuvad Collblanci ja Les Cortsi metroojaam.

## Välislingid

*Camp Nou FC Barcelona kodulehel
Aili Leetva

**Aili Leetva** (algselt **Armilda Arak**; aastast 1942 perekonnanimega **Müür**; 18. november 1906 Narva – 6. september 1991) oli eesti laulja, hääleseadja ja näitleja. 

Aili Leetva sündis Narvas limonaaditöösturi peres. Mängus 1937 esietendunud "Kevades" Teelet. Tema tuntumaid rolle oli Anna-Liisa vanaema ETV lastelavastuses "Kikerikii" (1981–1983).

## Filmograafia
*1971 "Tuuline rand" (Paruni naine)
*1974 "Ohtlikud mängud"
*1983 "Suletud ring" (Vanadaam)
Malle Peedo

**Malle Peedo** (9. veebruar 1939 – 15. veebruar 2003) oli eesti nukunäitleja. 

Tema teatritee algas juhusest, kui 1950. aastate lõpus jäi telefonistina töötav Malle Peedo silma Eesti Riikliku Nukuteatri kunstilisele juhile Ferdinand Veikele. 1961. aastal tegi hilisem tippnäitleja oma esimese peaosa nukuga lavastuses "Väikemehe viperused". Esimesest hooajast peale oli Malle Peedo nukuteatri üks hõivatumaid näitlejaid, olles viimastel eluaastatel ka teatri kõige pikema näitlejastaažiga töötaja. 

Peedo hääl kõlab multifilmides "Siil udus", "Karupoeg Puhh" jpt. Samuti on ta mänginud tuntud Eesti Televisiooni lastelavastustes "Tipp ja Täpp", "Hei, Pöialpoisid", "Vaat kus lops", "Hunt Kriimsilma lood", "Kikerikii", "Pintselsabad" jpm.
Ken-Marti Vaher

**Ken-Marti Vaher** (sündinud 5. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti jurist ja poliitik.

Ken-Marti Vaher kuulub Isamaa ja Res Publica liitu. Ta oli 2003–2005 Juhan Partsi valitsuses justiitsminister ja 2011–2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses siseminister.

Oli OÜ Patricia juhatuse liige 2003. aastal koos Urmas Reinsalu, Taavi Veskimägi ja Indrek Raudsega.

Ta kuulus XI Riigikogu ja XII Riigikogu koosseisu ning kuulub XIII Riigikogusse.

20. märtsil 2010 kinnitas Isamaa ja Res Publica Liidu volikogu Ken-Marti Vaheri erakonna peasekretäriks.

## Haridus

* 1992 Tallinna 7. Keskkool
* 1996 Tartu Ülikooli õigusteaduskond (bakalaureusekraad õigusteaduses)

## Töökäik

*1995–1998 Riigikogu põhiseaduskomisjoni nõunik
*1996–1998 Põhiseadusliku Juriidilise Ekspertiisi Komisjoni juriidiline nõunik
*1998–1999 Riigikontrolöri nõunik
*1999–2001 Riigikontrolli direktor
*2001–2002 Res Publica peasekretär
*2002–2006 Res Publica aseesimees
*2002–2003 Tallinna Linnavolikogu liige
*2003–2005 Eesti justiitsminister
*2005–2007 X Riigikogu liige
*2007–2011 XI Riigikogu liige (kuulus õiguskomisjoni ja riigieelarve kontrolli erikomisjoni)
*2011–2014 Eesti siseminister

## Skandaal

2005. aastal, kui Vaher oli justiitsminister, esitas ta idee asuda korrumpeerunud ametnikke püüdma piirarvude kaupa. Kui Lõuna-Eesti politseiprefekt Aivar Otsalt selle avalikustas, siis tõi see kaasa skandaali, mis viis Riigikogus läbi läinud umbusaldusavalduseni. Järgnevalt teatas Juhan Parts, et astub tagasi peaministri kohalt ning seetõttu lagunes ka Juhan Partsi valitsus.

## Isiklikku

Ken-Marti Vaher on abielus.

## Teosed
* "Sõnavõtud ajaveebis, meedias ja avalikkuses", 2009, 112 lk

## Viited

## Välislingid

* Ken-Marti Vaheri koduleht
* Ken-Marti Vaher: Puutumatute aeg Eestis hakkab läbi saama EPL, 30. detsember 2008
* Peeter Ernits. Ken-Marti Vaher: politsei võib tungida ka peaministri arvutisse Maaleht, 22. jaanuar 2009
290. Politsei Pioneeripataljon

**290. Politsei Pioneeripataljon** (*Polizei Bau Pionier Bataillon 290*) oli 1944. aastal Eestis mobiliseeritutest formeeritud politseipataljon Kolmanda Riigi sõjaväes. Väeosasa komplekteeriti põhiosas Eestist mobiliseeritud venelastest. 

1. kompanii saadeti alates 1. novembrist 1943 Vaivara koonduslaagrit valvama. Kompanii valvas Ereda, Kunda ja Kiviõli harusid. Kompanii komandöriks oli Venemaa eestlane, endine Nõukogude armee major Idas leitnandi auastmes. 
Ülejäänud pataljon tegi kaitsetöid Tartu ümbruses kuni 1944. aasta augustini.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Johan De la Gardie

Vabahärra **Johan De la Gardie** (3. mai 1582 Tallinn – 10. märts 1642 Steninge) oli Rootsi riigitegelane

Johan De la Gardie sündis prantsuse päritolu Rootsi väejuhi ja riigitegelase Pontus De la Gardie (surnud 1585) ning Johan III (1537–1592) vallastütre Sofia Gyllenhielmi (surnud 1583) pojana. Tema vennast Jakob De la Gardiest (1583–1652) sai silmapaistev väejuht ja riigitegelane.

Johan jäi noorelt orvuks. Tema ema suri teist poega, Jakobit, sünnitades. Isa uppus 1585 Narva jõkke. Lapsed kasvatas üles Sofia kasuisa Turu foogt Lars Hordeel (1540. aastad – 1591) koos oma naise, Sofia ema Karin Hansdotteriga (1539–1596).

1. jaanuaril 1594 sai Johan De la Gardie kuningas Sigismund III-lt Ekholmeni vabahärra tiitli. Ekholmeni loss asub Uppsala läänis ja oli 1561–71 kuulunud tema isale.

15. septembril 1611 sai ta Turu asehalduriks ja 16. mail 1616 Hämeenlinna asehalduriks. 6. märtsist 1625 kuni 1628. aastani oli ta Tallinna linnuselääni ja Eestimaa ning 1630–1634 Stockholmi ja Upplandi kuberner.

Kui Per Brahe 1630. aastal riigipäeva istungil haigestus, nimetas kuningas Gustav II Adolf De la Gardie maamarssaliks. Maamarssal oli Rootsi rüütelkondade ajutine juht ja maamarssalina juhtis De la Gardie kuni aasta lõpuni kõiki riigipäeva istungeid. Aastail 1631–1638 oli Jakob De la Gardie rüütelkonna direktor. Aastast 1633 kuulus ta Riiginõukogusse ja 1634 sai ta ühtlasi Rootsi õukonna assessoriks.

Tema valdusse kuulus Eestis muuhulgas Raasiku mõis.

Johan De la Gardie suri 1642 Stockholmist 30 km põhja pool Steninge lossis ja maeti Veckholmi kirikusse.

## Perekond

Johan De la Gardie abiellus 1609. aastal Katarina Oxenstiernaga (suri 1625), kellega sai seitse last, kõik tütred. Ainult kolm neist said abieluealiseks:
*Beata (1612–1680), oli abielus Lennart Torstensoniga ja hiljem Per Brahe nooremaga
*Sofia (1615–1647), oli abielus Jöns Kurckiga (1590–1652)
*Katarina (1616–1680), oli abielus Fredrik Stenbockiga (1607–1652).

1640. aastal abiellus ta Görvel Arvidsdotter Possega Näsist, kellega nad lapsi ei saanud. Posse sai hiljem leskkuninganna Maria Eleonora õukonna ülemaks.

## Esivanemad

## Vaata ka
*De la Gardie

## Viited

## Välislingid

*De la Gardiede sugupuu
Pleuston

**Pleuston** on veepinnal (pleustaalis triivivate makroskoopiliste veeorganismide kogum . Mitmete pleustoniorganismide osa kehast paikneb vees ja osa õhus. Pleuston on kõige liigirikkam subtroopilistes ja troopilistes meredes. Pleustoni hulka kuuluvad näiteks meripõied ja purilased.

## Vaata ka
*Neuston

## Viited
289. Politsei Jalaväepataljon

**289. Politsei Jalaväepataljon** (*Polizei Füsilier Bataillon 289*) moodustati 1943. aastal mobiliseeritud meestest kui 289. Kaitse Rindepataljon (*Schutzmannschaft Front Bataillon 289*).  

Pataljoniülem:
*kapten Ervin Kivi

Pataljoni lõpuni ei formeeritud ja isikkoosseis liideti 288. Politsei Jalaväepataljoniga.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
291. Politsei Jalaväepataljon

**291. Politsei Jalaväepataljon** (*Polizei Füsilier Bataillon 291*) oli 1944. aastal Eestis mobiliseeritutest formeeritud Politsei Jalaväepataljon Kolmanda Riigi sõjaväes. Väeosa suurus juunis 1944 oli 637 meest.

See väeosa tegutses ainult Eesti piirides. 11. aprillil 1944 allutati ta 1. Eesti Politseirügemendile. 1944. aasta kevadel paiknes pataljon Virumaa rannikul rannakaitses. Hiljem tegutses ta 300. Eriotstarbelise Diviisi operatiivalluvuses Tannenbergi liinil  Krivasoos ja Narva jõe ääres. 

Tannenbergi liinilt taandumisel oli pataljon Tudulinnast Tamsallu taanduva kolonnis ja osales Porkuni lahingus.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Boksitogorsk

**Boksitogorsk** on linn Venemaal Leningradi oblastis, Boksitogorski rajooni keskus. Asub Tihvini kõrgustikul 245 km Peterburist idas.

Linn asutati 1935. aastal boksiidileiukoha juurde, linnaõigused sai 1950.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 16 593 elanikku.

## Viited
Justus Friedrich von Stackelberg

**Justus Friedrich von Stackelberg** (14. aprill (vkj 3. aprill) 1737 Triigi mõis – 28. jaanuar (vkj 17. jaanuar) 1800) oli Eestimaa mõisnik ja Venemaa sõjaväelane (kapten).

Justus Friedrich von Stackelberg sündis Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõisniku Heinrich Caspar von Stackelbergi (1702–1778) ja Friederika Christina Catharina von Radinghi (1708–1789) pojana.

Teenis kaptenina keiser Peeter III Holsteini kaardiväes. Selle üksuse ohvitserina osales ka Peeter III kukutamise ja surmaga seotud sündmustes.

Hiljem tegutses nii haagikohtuniku kui meeskohtunikuna.

Talle kuulusid Mõisamaa ja Kassari mõis.

## Perekond

Justus Friedrich von Stackelberg abiellus 6. novembril 1767 Valingul Katharina Elisabeth von Mohrenschildtiga (1750–1824), kes oli Eestimaa maanõunik Berend Otto von Mohrenschildti (1708–1789) ja Marie von Rammi tütar. Abielust sündis 7 last:

* Bernhard Caspar von Stackelberg (1768–1845), Adavere ja Imavere mõisnik.
* Marie Elisabeth von Stackelberg (1770–1843), oli abielus Tahu mõisniku (*Schottanäs*) Magnus Wilhelm Roséega.
* August Wilhelm von Stackelberg (1774–1827), Kassari ja Püünsi mõisnik.
* Georg Gustav Adolph von Stackelberg (1775–1823), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
* Anna Helena Katharine von Stackelberg (1778–1842), oli abielus Adila mõisniku (*Addila*) Johann Georg von Hoyningen-Huenega.
* Auguste Wilhelmine von Stackelberg (1780–1861), oli abielus Ontika mõisniku Heinrich Clapier de Colonquega.
* Peter Alexander Gottfried von Stackelberg (1784–1851), Mõisamaa mõisnik

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
* Stackelberg

## Viited
Morioka

**Morioka** on linn Jaapanis, Iwate prefektuuri keskus. Asub Kitakami jõe ääres.

Morioka linn loodi 1889. aastal. 

Linna lähedal asub Iwate mägi.

## Viited

## Välislingid

*Morioka koduleht
Menelaos

**Menelaos** oli vanakreeka mütoloogias Sparta kuningas.

Menelaos oli Mükeene kuninga Atreuse ja Aerope poeg, Agamemnoni vend  ning Helena abikaasa.

Menelaos oli Trooja sõja kesksemaid tegelasi.
Sven Varkel

**Sven Varkel** (sündinud 20. aprillil 1976 Viljandis) on eesti muusik.

Varkel on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis informaatikat. 2004. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli reklaami ja meedia erialal.

Muusikuteed alustas ta Viljandi 5. Keskkoolis 1991. aastal loodud bändis Heavy Angels, kus oli algul laulja ja hiljem laulja-kitarrist. 

Varkel on mänginud mitmes eesti *[[heavy metal|heavy]]*-bändis: Ignorabimus (kitarr, vokaal), Suckbrain (vokaal, kitarr), Human Ground (kitarr) ja Skriimsilm (vokaal, rütmikitarr).

Ta on laulnud Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris ja Tallinna Ülikooli Meeskooris.

Sven Varkeli esinejanimi/hüüdnimi on Aksel (ka Aksel Sclerose).

2007. aastal ilmus Varkelilt sooloplaat "Ära valeta!", mis on ainult Interneti teel kättesaadav ehk tema kodulehelt tasuta allalaaditav. Plaadil laulab ja mängib Varkel enamikku pille ise, samuti on tema tehtud viis ja sõnad. Plaat on tema enda produtseeritud.

Alates 2009. aastast on Varkel *metal*-bändi Herald laulja.

## Välislingid
*Koduleht
*Varkeli profiil Estonianmetal.com-is
*Varkel Skriimsilma kodulehel
Ära valeta!

**"Ära valeta!"** on Sven Varkeli sooloalbum, mis ilmus 2007. aastal.

Albumil on kümme lugu, mis on kättesaadavad vaid interneti teel ehk tasuta allalaaditavad Varkeli kodulehelt. Album on Varkeli produtseeritud, samuti laulab ning mängib enamikku pille ta ise. Stiiliks on klassikaline *[[heavy metal]]*, Varkel ise nimetab ma albumit mõtteliseks jätkuks Gunnar Grapsi 1988. aasta plaadile "Põlemine". Lugude teemadeks on ühiskonnakriitika, loodusjõud ja võitlus ebaõiglusega, mis kõik on Varkelile endale südamelähedased. Albumi pealkiri tuleneb otsesest kriitikast poliitikute valetamise ja vassimise suhtes ning albumi pealkiri on see, mida Varkel soovitab neile nende jutu peale kartmatult öelda.

## Lood
# Võitjad 
# Väikesed valed 
# Raju 
# Päike
# Õigus surra 
# Napilt mööda 
# Armutu aeg 
# Vabaduse võimalikkus 
# Ka sinu jaoks on kuskil kuul
# Meie maa 

## Kaastegijad
Ehkki Varkel mängib enamikku pillidest ise, on tema kaastöölisteks plaadil ka Marko Atso (trummid), Mart Veski (basskitarr), Pille Rand (külalisvokalist), Roland Koskinen, Tarvo Valm ja Martti Nõu (viimaselt kolmelt koos Varkeliga kitarrisoolod).

## Välislingid
*Album Sven Varkeli kodulehel
*Ära valeta estonianmetal.com-is
Skriimsilm

**Skriimsilm** on 2002. aastal loodud eesti ansambel.

Skriimsilm mängib *[[heavy metal]]*'it ning nimetab end maailma parimaks hevibändiks Eestis. Lugudeks on tuntud hevihittide eestikeelsed paroodiad.

## Liikmed
*Sven Varkel – laul ja kitarr
*Ahto Nellis – laul ja bass
*Alo Loid – klahvpillid
*Peeter Ott – kitarr
*Raido Lilleberg – löökriistad

## Endised liikmed
*Juhan Tõhk – klahvpillid 2002–2004
*Martti Nõu – laul ja kitarr 2002–2007

## Välislingid
*Koduleht
Atreus

**Atreus** oli vanakreeka mütoloogias Mükeene kuningas.

Atreus oli Pelopsi ja Hippodameia poeg, Aerope abikaasa, Agamemnoni ja Menelaose isa. Atreuse poegi nimetatakse ka atreidideks.

Pelops pagendas Atreuse ja tema venna Thyestese, kuna nad olid tapnud oma poolvenna Chrysippose. Jõudnud Mükeenesse, asusid nad valitsema kuningas Eurystheuse asemel, kes oli ise võitlemas herakleididega. Pärast tema surma lahingus õnnestus Atreusel kavalusega Thyestes pagendada ning valitsejaks saada. Saanud teada, et Thyestes oli tema naise armuke, maksis Atreuse vennale kätte, kutsudes ta pidusöögile, mille ajal pakkus vennale tolle laste liha.
Ptolemaios Eupator

**Ptolemaios Eupator** oli Ptolemaios VI poeg ja Egiptuse kaasvalitseja aastal 152 eKr. Ta suri ilmselt samal aastal. 

Tema vanusest ega järeltulijatest pole midagi teada. Mõnikord on teda nimetatud ka Ptolemaios VII-ks, sel juhul muutuvad kõigi järgnevate Egiptuse kuningate järjenumbrid ühe võrra suuremaks (kuni Ptolemaios Caesarionini, kes on sel juhul Ptolemaios XVI). Tavaliselt jäetakse ta aga järjenumbrita, sest ta valitsusaeg oli lühike ning reaalse võimuta.
Annami mäestik

**Annami mäestik** (vietnami keeles Dãy Trường Sơn; lao keeles ພູ ຫລວງ Phou Luang) on mäestik Kagu-Aasias Indohiina poolsaarel. 

Mäestik ulatub loode-kagu suunas umbes 1100 kilomeetri pikkuselt läbi Vietnami, Laose ja osaliselt Kambodža, moodustades suure osa Vietnami ja Laose vahelisest looduslikust piirist.

Annami mäestik on peamiselt kõrgendikest ja mäeahelikest koosnev ala, kus leidub järske nõlvu, sügavaid orge ja tihedaid vihmametsi. Kõrgeimad tipud on Phou Bia Laoses (kuni 2819 meetrit) ja Ngọc Linh Vietnamis (2598 meetrit). Mäestiku piirkonnas asuvad ka mitmed väiksemad mäestikud ja platood, näiteks Bolaveni platoo Laoses.

Mäestik mängib olulist rolli piirkonna kliimas. See takistab niiskete edelamussoonide liikumist sisemaale, mistõttu on Vietnami rannikul sademeid rohkem ja Laose poolel kliima kuivem. Samuti on mäestik oluline veeallikas, kust saavad alguse mitmed Mekongi lisajõed.

Annami mäestik on bioloogiliselt väga rikas. Seal kasvavad troopilised vihmametsad ja leidub palju haruldasi ning endeemseid liike. Piirkonnas elavad näiteks saola (Pseudoryx nghetinhensis), indohiina tiiger ja mitmesugused ahviliigid. Metsades leidub ka haruldasi taimi, sealhulgas orhideesid ja ravimtaimi.

Lisaks looduslikule tähtsusele on Annami mäestikul ka ajalooline ja kultuuriline tähtsus. Mäestiku piirkonnas elavad paljud etnilised vähemusrahvad, kes on säilitanud oma traditsioonilise eluviisi ja keele. 20. sajandil oli see ala tähtis ka Indohiina ja Vietnami sõdade ajal, sest läbi mäestiku kulgesid olulised varustusteed, sealhulgas Ho Chi Minhi rada.

## Viited

## Välislingid
*
Genovesa

**Genovesa** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 14 km². 

Saar on madal, kõrgus kuni 64 m üle merepinna. 

Genovesa on asustamata.

## Viited

## Välislingid
Kalev Päid

**Kalev Päid** (22. juuni 1936 Nõmme, Harjumaa – 26. oktoober 2001 Käärdi, Tartu maakond) oli eesti pedagoog, koduloolane ja giid. Ta oli 1990. aastal üks Eesti Straussi Ühingu asutajaid ning jalgrattaklubi Velorõõm asutaja ja president.

Kalev Päid alustas elu väikelastekodus. Kasupere kasvandikuna lõpetas ta 1954. aastal Elva Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina, täpsemalt majanduskartograafina. Tema diplomitöö oli "Tartu Riikliku Ülikooli Kääriku õppebaasi reljeefkaart mõõtkavas 1: 10 000" (juhendaja Lev Vassiljev).

Ta õpetas alates 1961. aastast Valguta koolis geograafiat, bioloogiat ja keemiat. Kui Valguta kool 1969. aastal suleti, jätkas ta kuni 1995. aastani õpetajana Elva Töölisnoorte Keskkoolis (hilisem Elva Õhtukeskkool).

Ta tegutses Elvas pedagoogi, kodulooaktivisti, Johann Straussi muusika propageerija ja hinnatud giidina (spetsialiseerus Baltimaadele ja Leningradile). 

1990. ja 1991. aastal avaldas ta Eesti Straussi Ühingu kaudu kaks õhukest brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. 1991. aastal avaldas ta kaks numbrit omakirjastuslikku ajalehte "Kaseküla hääl" alapealkirjaga "Stagna- ja tsensuurivaba Elva infoleht". Leht sai nime Elva linna Kaseküla linnaosa järgi, kus Kalev Päid elas.

Ta koostas Eesti kultuur-topograafilise kartoteegi, mis sisaldas peale looduse, ajaloo ja kultuuri 6500 isikut. Uuris Alexander Theodor von Middendorffi elu ja tegevust ning kirjutas 1993. aastal temast raamatu "Akadeemik Alexander Theodor von Middendorff meile ja meie temast".

Kalev Päidi tunti värvika persoonina, keda iseloomustasid raudkindlad vaated elule ja tööle. Ta propageeris innukalt tervislikke eluviise, jalgsi liikumist, jalgrattasõitu ning keefiri joomist. Tervislikele eluviisidele ja karastatusele viitas ka tema talvine tavariietus, mis koosnes vaid tuttmütsist, kampsunist ja pükstest.

Pärast Kalev Päidi surma hävines suures osas tema rikkalik raamatute ja heliplaatide kogu.

## Teoseid
*"Johann Strauss". Elva: Eesti Johann Straussi Ühing, 1990
*"Johann Strauss". Elva, Stockholm: Eesti Johann Straussi Ühing, 1991
*"Kaseküla Hääl: stagna- ja tsensuurivaba Elva infoleht". Elva 1991
*"Akadeemik Alexander Theodor von Middendorff meile ja meie temast. *Gesamtbibliographie über Akademiker Al. Th. von Middendorff*". Kaseküla, Elva: Elva Muuseum, 1993

## Tunnustus
*1993 Elva linna kultuuripreemia
*2000 Elva linna aukodanik

## Viited

## Välislingid
*
*Anti Einpaul. "Strauss keerutab Elva metsades valssi". Postimees, 13.august 1999
*"Kalev Päid, Eesti parimaid giide". Eesti Loodus, 6/ 2006
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Veredoping

**Veredoping** on sportlase vere hemoglobiinisisalduse tõstmine vereülekande teel, kui seda ei tehta ravi eesmärgil.

See on üks dopingu liik.

## Vaata ka
*2019. aasta veredopinguskandaal
DJ Critikal

**DJ Critikal** (kodanikunimi **Bert Prikenfeld**; sündinud 13. veebruaril 1981) on Eesti hiphopmuusik ja DJ. Tema esinejanimed on **DJ Critical** ja **Bert on Beats**.

DJ Critikali muusikukarjäär algas 1996. aastal, mil Tallinnas loodi rühmitus North Crew, mis korraldas pidusid ja lõi muusikat. Critikali teenuseid on kasutanud paljud Eesti hiphopmuusikud ja kollektiivid alates A-Rühmast kuni K-Ghettoni.

Critikal on olnud selliste muusikakollektiivide nagu A-Rühm, S.I.N. & Critikal, Holmes ja True Headz liige. Enamikule neist on ta ka muusikat loonud. Critikal on olnud ürituste Check One Two, B-Pool ja Rapper's Delight korraldaja ja *resident dj* ning teda võib puldis näha ka igal Hip Hop Café ühitusel. 
Ta on üks veebisaidi hiphop.ee loojaid. 2005. aastal oli ta üks Raadio 2 hiphopisaate "Programm" saatejuhte.

## Diskograafia
*1997 Legends Of The Nite 2 kogumikul lugu "Possibilities"
*1997 Workin' kogumikul lugu "Lyrical Master" koos Dzheimziga
*1998 Vibratsiooni kogumikul lugu "Whatevaman"
*1999 "Beat Physics", CD
*2000 "Check 101", CD koos S.I.N.-iga
*2001 "Hip Hop Ambulance", mixtape
*2002 "For The Listeners" mixtape
*2005 "Chapter One Ehk Teine Maitse" LP
*2025 "Critikal"

### Koostöö
*Esto Libre! ja Robin Juhkental ft. Dj Critikal – "Tuhandenäoline meri"

## Viited

## Välislingid
*hiphop.ee: Critikal
*
Biotsönoos

**Biotsönoos** ehk **tsönoos** ehk **(elu)kooslus** on ökotoobi elustik, see tähendab enam-vähem ühesuguste keskkonnatingimustega alal (biotoobis) elavate organismide kogum, ehk mingi piirkonna kõigi elusolendite populatsioonidest moodustuv kogum. 

Kesk-Euroopa ja vene ökoloogiaalases kirjanduses on biotsönoos biogeotsönoosi biootiline komponent.

Teadusharu, mis uurib biotsönoose, nimetatakse biotsönoloogiaks.

## Vaata ka
*fütotsönoos 
*zootsönoos 
*mükotsönoos
*biogeotsönoos
*paleotsönoos
*tehiskooslus
*tanatotsönoos
*ökoloogiline sobitumine
*ökosüsteem
Autökoloogia

**Autökoloogia** on ökoloogia haru, mis tegeleb organismide keskkonnanõudluste ja keskkonna-suhete uurimise ja kirjeldamisega.

## Vaata ka
*Demökoloogia
*Sünökoloogia
*Ökofüsioloogia

## Kirjandus
*Schwerdtfeger, Fritz 1963. *Ökologie der Tiere: Ein Lehr- und Handbuch in 3 Teilen. Bd. 1: Autökologie: Die Beziehungen zwischen Tier und Umwelt.* Hamburg: P. Parey.
Ökotoop

**Ökotoop** (kr. *topos* 'koht', 'ümbrus', 'maastik') on taimekoosluse kasvukoht – taimekoosluse abiootiliste tingimuste kogum antud paigas. Ökotoop hõlmab klimaatilisi, hüdroloogilisi, edaafilisi, pinnamoe ja pinnakatte tingimusi.

Maastikuökoloogias on paralleelselt ökotoobiga sageli kasutusel mõiste 'biofüüsikalised keskkonnatingimused'.

## Vaata ka
*biotoop
*kasvukoht
Karl-Kristjan Kingi

**Karl-Kristjan Kingi** (sündinud 11. detsembril 1990 Pärnus) on eesti trummar ja poplaulja. 

## Haridus
Karl-Kristjan Kingi on õppinud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis. 

## Muusikaline tegevus
### Ansamblis Bedwetters
Ta oli aastatel 2005–2013 ansambli Bedwetters trummar, kes vajadusel mängis samas ansamblis ka kitarri ja laulis. 

2007. aastal võitis ansambel Bedwetters, mille koosseisus oli ka Kingi, MTV auhinna New Sounds of Europe. 

### Poplauljana
Kui Bedwetters lõpetas 2013. aastal tegevuse, oli Kingi jõudnud mängida-laulda ka ansamblites Epordwerk ja Outloudz. 

Ta on käinud esinemas ka ühemehebändina: ise lauldes ning ise akustilist kitarri või klaverit mängides. Nii on Kingi esinenud sageli Tallinna pianobaaris Bart laulva baarmenina.

### Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorudes
* 2011 – Karl-Kristjan Kingi osales ansambli Outloudz koosseisus lauluvõistlusel "Eesti Laul 2011", kus nende esitatud laul "I Wanna Meet Bob Dylan" võitis teise koha. 
* 2017 – Karl-Kristjan Kingi osales koos Hugo Martin Maasika (Whogaux) ja Maian Lombiga lauluvõistlusel "Eesti Laul 2017", kus nende esitatud laul saavutas neljanda koha.
* 2018 – Karl-Kristjan Kingi osales koos Karl Killinguga lauluvõistlusel "Eesti Laul 2018", kus nende esitatud laul sai kuuenda koha.

## Muu tegevus
Kingi on töötanud restorani Kärbes mänedžerina ja raadio SkyPlus sotsiaalmeedia spetsialistina. 

## Isiklikku
Peale muusika huvitub ta veemootorispordist. Rivo Kingi on Karl-Kristjan Kingi vend.

## Viited


## Välislingid
*
*Ansambli Bedwetters koduleht
Kasvukoht

**Kasvukoht** on biotoop, kus taim või seen (või üldisemalt sessiilne organism) elab. 

Teaduslikes herbaariumides on iga kogutud eksemplari juures etikett, millel on märgitud nii leiu geograafiline leiukoht kui biotoobiline kasvukoht.

Kasvukohta iseloomustavad keskkonnategurid.

Taimekoosluse kasvukohta nimetatakse ka ökotoobiks.

## Vaata ka
*elupaik
*leiukoht

## Viited
Wilhelm Konstantin Petersen

**Wilhelm Konstantin Frommhold Petersen** (12. juuni 1854 Lihula – 3. veebruar 1933 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti liblikateadlane ja pedagoog.

1884. aastast töötas Petersen õpetajana Tallinna Peetri Reaalkoolis, oli 1890–1915 sama kooli, 1916–1917 aga Tallinna Toomkooli direktor.

Entomoloogina tegeles Petersen liblikaliste morfoloogia, süstemaatika ja leviku uurimisega. Ta koostas kaheköitelise ülevaate Eesti liblikafaunast. Tänu tema uurimistööle said genitaalide tunnused putukaliikide eristamisel üldkasutatavaiks. Tegeles liigiprobleemiga, oli liigi tuvastuskontseptsiooni eelkäija.

Ta oli Eestimaa Kirjanduse Ühingu asepresident aastail 1900–1908 ja president aastail 1908–1918.

## Kirjutisi
* *Die Lepidopteren-Fauna des arktischen Gebiets von Europa und die Eiszeit*, Mag. Diss., 1881
* *Reisebriefe aus Transkaukasien und Armenien*, 1884
* *Fauna baltica, Band I: Rhopalocera*, 1890
* *Über indifferente Charaktere als Artmerkmale. Zur Frage der geschlechtlichen Zuchtwahl* 
* *Eesti päevaliblikad. Systematische Bearbeitung der Tagfalter Estlands*, 1927
* *Lepidopteren-Fauna von Estland*, 2 Bände, 1924
* *Die Blattminierer-Gattungen Lithocolletis und Nepticula*, 2 Bände, 1927-1929

## Viited

## Kirjandus
* Tammaru, Toomas 1993. Wilhelm Petersen as a biologist-theoretician. Rmt: *Lectures in Theoretical Biology: The Second Stage* (K. Kull, T. Tiivel, toim.). Tallinn: Estonian Academy of Sciences, lk. 122–128.
* Mag. Dr. h. c. Wilhelm Petersen f. Nachruf von Dr. Carl Schawerda, Wien. *Zeitschrift des Österr. entomologen -vereines*., nr. 6, 15. juuni 1933, lk. 45-46
Pelagiaal

**Pelagiaal** ehk **avavesi** (kreeka sõnast *pelagikos* 'meri') on veekogu (ookeani, mere, järve) veemass, mis pole mõjutatud rannikust ja veekogu põhjast, ja mida asustavad avaveelised (pelaagilised) organismid. Nende organismide kogumit nimetatakse pelagoseks.

Pelagiaali saab liigestatuse alusel jagada kaheks ökoloogiliseks vööndiks: vertikaalseks ja horisontaalseks vööndiks.

## Mere ökoloogilised vööndid
Meredes eristatakse tavaliselt nelja vertikaalvööndit: 
*epipelagiaal (0–200 meetrit) on eufootiline kiht, kus areneb fütoplankton
*mesopelagiaal (200–1500 m)
*batüpelagiaal (1500–3000 m)
*abüssopelagiaal (>3000 m)
Mõnikord tuuakse välja ka hadopelagiaal, mis asub sügavamal kui 6000 m.

Horisontaalvööndeid on kaks:
*neriitiline vöönd
*ookeaniline vöönd

## Järve ökoloogilised vööndid
Järvede puhul räägitakse **limnopelagiaal**ist, kus eristatakse kolme vertikaalvööndit: 
*epilimnion
*metalimnion ehk termokliin
*hüpolimnion

## Vaata ka
*Pelagos
*Bentaal

## Viited
Sünökoloogia

**Sünökoloogia** on ökoloogia haru, mis tegeleb liikidevaheliste suhetega ökosüsteemides, organismide mitmeliigiliste koosluste (ehk biotsönooside) ja nende dünaamikaga, liikide kooseksisteerimise mehhanismidega, koosluste keskkonnasuhetega.

## Vaata ka
*fütotsönoloogia
*autökoloogia
*demökoloogia

## Kirjandus
*Schwerdtfeger, Fritz 1975. *Ökologie der Tiere: Band 3: Synökologie: Struktur, Funktion und Produktivität mehrartiger Tiergemeinschaften.* Hamburg: P. Parey.
Kilbiloits

**Kilbiloits** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" loits, mille abil saab tõrjuda nõrgemaid needusi või kaetusi. Loitsu kasutamisega saab tekitada õhku ka nähtamatu kaitsemulli. Kilbiloitsu õnnestumiseks on vaja lausuda "**Protego**!" Kahjuks ei ole kilbiloitsuga võimalik tõrjuda Andestamatuid Needuseid. Harry Potter õpetab seda loitsu Koolidirektori Armeele ning Fred ja George Weasley leiutavad võlumütsid, mida nad saavad edukalt müüa, kuna paljud ei oska kilbiloitsu.
Pole

***Pole*** [poul] (ka ***perch*** või ***rod***) on inglise pikkusühik. 1 *pole* on võrdne 5,5 jardiga ehk 16,5 jalaga ehk 1/320 miiliga.

1 *pole* = 5,0292 m
Prikk

**Prikk** (ka *brikk*, inglise keeles *brig*) on kahemastiline raapurjestuses purjelaev. 

18.–19. sajandil oli prikk kiire sõjalaev, mille veeväljasurve oli 200–400 tonni ja mis oli relvastatud kuni 24 suurtükiga. Priki meeskonnas oli kuni 120 meest. 

Prikke kasutati valve-, luure-, side- ja karavanide saatelaevadena.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Eesti Entsüklopeedia veebipõhises teabevaramus
Grimma

**Grimma** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Muldentali kreisi. 2011. aastal liideti Grimmaga Großbothen, Thümmlitzwalde ja Nerchau ning 2012. aastal Mutzschen.

## Linnaosad
* Großbardau
* Döben
* Hohnstädt
* Höfgen
* Beiersdorf
* Kaditzsch
* Schkortitz
* Naundorf
* Neunitz
* Grechwitz
* Dorna
* Kleinbardau
* Bernbruch
* Waldbardau

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Mutzschen

**Mutzschen** on endine linn ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal liideti Grimma linnaga.

## Linnaosad
* Mutzschen
* Gastewitz
* Göttwitz
* Jeesewitz
* Köllmichen
* Prösitz
* Roda
* Wagelwitz
* Wetteritz
Kromalveolaadid

**Kromalveolaadid** (*Chromalveolata*) on eukarüootide superrühm, mida tutvustas esimesena 1981. aastal Thomas Cavalier-Smith. Tänapäeval loetakse seda üheks kuuest eukarüootide klaadist ja taksonoomilises mõttes võib seda võrdsustada "riigiga", kuigi üheski ametlikus klassifikatsioonis seda ei ole veel kasutatud.

Siia kuuluvad 4 suurt rühma (sageli käsitletud hõimkondadena), kes on moodustunud sekundaarse endosümbioosi teel:

* Heterokondid (*Heterokontophyta*)
* Haptofüüdid (*Haptophyta*)
* Krüptofüüdid ehk krüptomonaadid (*Cryptophyta*)
* Alveolaadid (*Alveolata*)
Jard

**Jard** (*yard* lühend: **yd**) on inglise pikkusühik.

:1 jard = 3 jalga = 36 tolli = 0,9144 meetrit.

Rahvusvahelise kokkuleppe järgi on 1959. aastast jardi pikkus standardi järgi täpselt 0,9144 meetrit.

## Viited
Bentaal

**Bentaal** (kreeka sõnast *benthos* – 'sügavus') on veekogu (ookeani, mere, järve või jõe) põhi organismide elukeskkonnana. See hõlmab veekogu põhjapinna, põhjasetete ülakihid ja põhjalähedase vee umbes 0,5 m kõrguseni.

## Sügavusvööndid
Bentaal jagatakse meredes järgmisteks sügavusvöönditeks: 
*supralitoraal
*eulitoraal (ka litoraal *sensu stricto*)
*sublitoraal
*pseudoabüssaal
*batüaal
*abüssaal

Järvedes eristatakse kahte sügavusvööndit: litoraali ja profundaali, jõgedes aga ripaali ja mediaali.

## Vaata ka
*Pelagiaal

## Viited
Korvett

**Korvett** (inglise keeles *corvette*, hollandi keeles  *corf* ja ladina keeles *corbis*) on rannikulähedasel merel peamiselt julgestus- ja valveülesannteteks mõeldud lahinguotstarbeline sõjalaev.

## Kirjeldus
Korvettide tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused:
* veeväljasurve üldjuhul 500–2000, harva kuni 2500 tonni, kuid kindlasti alla 3000 tonni,
* autonoomsus 1–2 nädalat,
* pikkus 51–100 m,
* kiirus vähemalt 20 sõlme,
* tõrjevõime vähemalt kahes dimensioonis kolmest (allvee, pealvee, õhu).

Korvetid on sageli mõeldud kaitseülesannete täitmiseks, rõhuasetusega peamiselt kahes põhilises tõrje-dimendisoonis. Fregattidest eristab neid tavaliselt lisaks väiksematele mõõtmetele ka väiksem autonoomsus. Uuemal ajal on sõjalaevaliikide, sealhulgas korvettide mõõtmed kippunud riikides vaikselt kasvama, kuigi nimetused on jäetud pigem n-ö madalamale tasemele. Seega kipuvad ka mõned uued korvetid pigem "üle kasvama" vanematest kergematest fregattidest. Samuti on uutele korvettidele hakatud paigaldama rakettrelvastust ka maismaal asuvate sihtmärkide ründamiseks.

Korveti komandör on reeglina alama või noorema astme vanemohvitser (Eesti mõistes kaptenmajor).

Korvettide relvastuses on peamiselt lühi- või ka keskmaa õhutõrjeraketid, sonar ja süvaveepommid, universaalsed kahurid ja kuulipildujad. Harvem ka laevavastased raketid. Sageli on korvettidel meremiinide veeskamise võime.

## Kasutus
Korvette kasutatakse tänapäeval peamiselt:
* ranniku (akvatooriumi) valveks ja kaitseks,
* allveetõrjeks,
* tsiviillaevade saatmiseks,
* miinilaevade ja abilaevade julgestamiseks,
* sageli ka piirivalve ülesanneteks (sh piiri kaitseks).

## Liigituse iseärasusi
Korvetiks loetakse NATO-s tänapäeval tavaliselt ka allveetõrjelaev (allveelaevahävitaja) ja väike raketilaev, mis on seni jäänud erilisena näiteks Venemaa mereväe relvastusse.

Mõnedes riikides on aga korvette või fregatte liigitatud ka suurteks vahilaevadeks, mis võib olla ka tugevalt relvastatud sõjalaeva n-ö "pehmendav" ametlik kattenimetus.

Näiteks Soome mereväe Hämenmaa klassi miiniveeskajad (ametlik klassifikatsioon) on klassifitseeritavad pigem oma tugevdatud tõrjevõimekuse põhjal pigem korvettideks.

Raketikaatreid (kiirkaatreid) korvettide alla pigem ei liigitata.

## Vaata ka
* Fregatt – korvetist suurem sõjalaev
* Patrullkaater – korvetist väiksem sõjalaev
* Raketikaater

## Välislingid
Jakob Pontus Stenbock

Krahv **Jakob Pontus Stenbock** (vene Яков Фёдорович Стенбок; 10. september 1744 – 23. september 1824 Tallinn) oli rootsi päritolu Venemaa sõjaväelane (brigadir) ja mõisnik, krahv.

Jakob Pontus Stenbock sündis Rootsi sõjaväelase (major) ning Eestimaa maanõuniku, krahv Fredrik Magnus Stenbocki  (1696–1745) ja Ebba Margaretha De la Gardie pojana.

Talle kuulusid Hiiu-Suuremõisa mõis,  Emmaste ja Uuemõisa mõis ning tema rajatud on praegune Eesti Vabariigi Valitsuse hoone, niinimetatud Stenbocki maja.

Suuremõisa müüs ta 1796. aastal raske majandusliku olukorra tõttu Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile. 

Ta oli Eestimaa maanõunik ja Eestimaa ülemmmaakohtu liige, krahv Stenbock juhtis kohtuprotsessi, mille tulemusena Ungern-Sternberg hiljem Siberisse küüditati.

Stenbocki ja Ungern-Sternbergi vahelistest tülidest ja kohtuprotsessist on kirjutanud oma raamatus "Randröövel" kirjanik Herman Sergo.

## Mõisavaldused
Tema eluajal arvestati mõisnike rikkust paljuski selle järgi, mitu pärisorja kellelegi kuulus ja selle poolest oli Jakob Pontus Stenbock Eestimaa kubermangu rikkaim mees.

1775. aastal päris Hiiu-Suuremõisa koos umbes 3500 talupojaga. 1777. aastal müüs Lepistu küla rahva, kes küüditati seejärel Virumaale. 1778. aastal müüs Stenbock talle kuuluva Soonlepa küla rahva Jõhvi mõisnikule Schwebsile. 1781. aastal ostis vend Johannilt Putkaste mõisa, saades sel moel kokku ligi 5000 talupoja peremeheks. Toompeal asuv Stenbocki maja on suures osas tema pärisorjade ehitatud.

## Perekond

Krahv Stenbock abiellus 1764. aastal Peterburis krahvitar Sarah Eleonore von Fermoriga  (1740–1818), kes oli kindral Wilhelm von Fermori tütar. Abielust sündisid:
*Katharina Stenbock (sünd. 1765)
*krahv Jakob Wilhelm Stenbock (1766–1808), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Villivalla mõisnik
*krahv Magnus Johann Stenbock-Fermor (1768–1834), Nitaure mõisnik Liivimaal ning Orjaku, Uuemõisa ja Salajõe mõisnik Eestimaal, Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik)
*Sarah Dorothea Margaretha Stenbock (1771–1854), abiellus kindral Vassili Kulomsiniga
*Juliane Charlotte Elisabeth Stenbock (sünd. 1772)
*krahv Alexander Matthias Stenbock (sünd. 1773)
*Barbara Sophie Stenbock (sünd. 1774)

Hiljem abiellus krahv Stenbock, Jekaterina Djakovaga (1759–1823), kes oli brigaadikindral Aleksei Djakovi tütar ja Gavrila Deržavini naiseõde.

## Esivanemad

## Viited

## Vaata ka
*Stenbock
*Stenbocki maja

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Riksu laht

**Riksu laht** (ka *Riksu järv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Riksu külas. 

Järv on avalik veekogu. Järve kaldajoone pikkus on 5175 m. Järves on viis saart kogupindalaga 2 ha. Valgala pindala on 46,4 km². Veevahetus toimub 22 korda aastas.

Järve keskkonnaregistri kood on VEE2095300.

## Viited
Riksu jõgi

**Riksu jõgi** (ka *Riksu oja, Koimla-Riksu peakraav*) on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas.

Kohalikud kutsuvad seda *Jürise jõeks* või *Sepa jõeks* olenevalt sellest, millise talu juurest jõgi läbi voolab.

See on üks kolmest veekogust Eestis, kust on leitud invasiivset võõrliiki signaalvähki.

## Viited

## Välislingid
*
Miassi jõgi

**Miassi jõgi** on jõgi Venemaal.  

Miassi jõgi algab Uurali mäestikust. Ülemjooksul voolab põhja, seejärel pöördub itta ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Alamjooksul pöördub kirdesse ja suubub vasakult Issetisse.
Jõe pikkus on 658 km, valgla 21 800 km². 

Jõe ääres asuvad Miass ja Tšeljabinsk.
Chihuahua

***Chihuahua*** on Mehhikost pärinev koeratõug.

*Chihuahua* on maailma kõige väiksem FCI tunnustatud koeratõug. Nende ideaalkaal on 1,5–3 kg.

"Chihuahua on väga hea seltsikoer. Julge, väga elav, uhke ja ettevõtlik, nõuab ja pakub ka ise tohutult kiindumust. Koerale meeldib väga limpsida oma peremehe nägu, see on erakordselt kahtlane tegevus kõigi teiste v.a. peremehe jaoks."

"Chihuahuade päritolu varjutab saladuseloor. Teadlased pole veel kokkuleppele jõudnud, milline rahvus lõi chihuahuad: muistsed indialased, egiptlased või hiinlased."


Degaen.jpg|
Killer Chihuahua.jpg|
Chihuahua1 bvdb.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Chihuahua koer.ee saidil