Budistlik meditatsioon

**Budistlik meditatsioon** ehk **meeleharjutused** on üldnimetus budismi praktikates kasutatavate meditatsioonitehnikate kohta. Meeleharjutused on lahutamatu osa budismi järjepidevast ja pühendumuslikust praktikast. Budistlike meeleharjutuste sihiks on üldiselt selguse ja rahu taastamine. 

Budistlik meditatsioon ehk laiemas tähenduses *[[bhāvanā]]*, sisaldab enamasti kaht teineteist täiendavat aspekti: meelerahu (sanskriti keeles *śamatha*; paali keeles *samatha*) ja läbinägemise (*vipaśyanā*; *vipassanā*) arendamine. Meelerahu võimaldab saavutada keskendumisseisundeid (*samādhi*‘) ning läbinägemine aitab jõuda mõistmiseni (*prajñā*; *paññā*).

Keskendutakse ka ebameeldivale, nagu näiteks laipade vaatlemine, keha osade meenutamine (*paṭikūlamanasikāra*) jmt. 

## Mõisteid

Budistliku meditatsiooni puhul on kasutusel järgmisi mõisteid.

* *[[Bhāvanā]]* – kujustamine, arendamine
* *[[Dhyāna]]* (ka *jhāna* või džhaana) – teadvuse seisundid
* *[[Samādhi]]* – meele korrastamine; teadvuse seisund
* *[[Meelerahu|Samatha]]* – meelerahu
* *[[Analüüsiv vaatlus|Vipassanā]]* – läbinägemine, analüüsiv vaatlus
* *[[Mudita|Muditā]]* - rõõm, kaasa rõõmustamine
* *[[Piti|Pīti]]* - ekstaatiline rõõm, õndsustunne
* *[[Sukha]]* - püsiv õnn, rõõm, mõnu, õndsus või nauding
* *[[Anupassanā]]* – järelevaatamine, meenutamine
* *[[Nimitta]]* – märk, kujund

## Meelerahu arendamine

Meelerahu arendamisel arendatakse meelt keskenduma ühele mõistele või objektile, et eemalduda ihade vallast ning jõuda puhaste vormide valda.

Oluline on vaikne ja eraldatud koht ja aeg, et vältida võimalikke segajaid ihade vallast. Soovitav on silmad sulgeda ja keskenduda üksnes meeles toimuvale. Meelerahu arendamisel vaigistatakse välised segajad, et vaikne ja rahulik meel saaks sügavustesse laskudes näha tõelisust, nagu läbi tasase veepinna. Seejärel hakatakse vaigistama ka meele enda aktiivsust, suunates tähelepanu üksnes harjutuse objektile või ülesandele.

## Läbinägemise arendamine

Läbinägemise (*vipassana*) arendamine toimub järjestikuste teadvusseisunditeni (*jhāna*) jõudmisel. Viis *jhāna* osa (liiget, tegurit või omadust, *(jhānaṅga)*) on *Jhāna sutta* jt tekstide kohaselt järgmised:

# mõtlemine ehk tähelepanu koondamine (*vitakka*),  
# läbiuurimine ehk rakendamine (*vicāra*),  
# rõõm (*pīti*),  
# õnnetunne (*sukhavedanā*),  
# meele ühtesuunatus ehk keskendatus (*cittas'ekaggatā*). 

Iga järgneva osa arendamisel loobutakse eelmisest osast/omadusest.*

*Jhānad* on järjestikku selginevad teadvusseisundid, mis sisaldavad viie *jhāna* teguri *(jhānaṅga)* kombinatsioone. Eristatakse nelja vormiga seotud *jhāna*t* (rūpa-jhāna)* ja nelja vormideta *jhāna*t *(arūpa-jhāna)*.

*Jhānade* saavutamine ei ole eesmärgiks omaette, oluline on sel puhul pigem vastavate seisundite kasutamine.

== Keskendumistehnikaid ==

[[Seadmuseratta käimapanemine|Seadmuseratta käimapanemisel]] esitatud [[Kaheksaosaline tee|Kaheksaosalise tee]] kaheksas osa on "[[Õige keskendumine]]" (*sammā-samādhi*).  Valest keskendumisest (*miccā-samādhi*) räägivad "Lehma mõistuloo sutta", "Brahma võrgu sutta" jt tekstid.

Õige keskendumine saab alguse [[Õige vaade|õigest vaatest]] ja sellekohasest [[Õige kavatsus|õigest kavatsusest]]. Selle sisuks on nelja järjestikuse *jhāna* väljaarendamine.

=== Theravaada ===

Tänapäeva [[theravaada]] traditsioonis praktiseeritakse laialdaselt [[anapanasati]] ja [[satipatthana]] tehnikaid. Mõlema puhul kasutatakse *samādhi* saavutamiseks hingamise jälgimist ja arendatakse [[Analüüsiv vaatlus|läbinägemist]] ja [[meelerahu]]. Istuvas asendis mediteerimist võidakse vaheldada kõndimise meditatsiooniga. Laialdaselt on kasutusel ka [[sõbralikkus]]e (*metta*) meditatsioon. Tänu [[vipassana liikumine|vipassana liikumisele]] on need tehnikad laialdaselt levinud ka läänemaailmas. 

=== Mahajaana ===



=== Vadžrajaana ===



== Vaata ka ==

* [[Bhāvanā|Bhavana]]
* [[Jhāna|Jhana]]
* [[Anapanasati]]
* [[Vipassana]]
* *Mindfulness''

## Viited