open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Psühhofotograafia

**Psühhofotograafia**, ka **viirastusfotograafia** (ingl *psychic photography*), on 19.-20. sajandi vahetusel populaarseks saanud fotograafia haru, mille sihiks oli psüühiliste nähtuste salvestamine ja kujutamine. Selliste nähtuste hulka kuulusid väidetavalt fotod vaimudest, mõtete salvestised, nägemuste kuvandid ja pildid, mis on saadud ilma kaamera abita. Terminit kasutati ka trikkfotograafia märgistamiseks.

## Viited
Õlitrükk

**Õlitrükk,** fotograafilise pildi tüüp, mille töötas välja 1907. aastal Welborne Piper (1866-1919) ja mille üheks eesmärgiks oli maailmakunsti tehnikate matkimine ja seeläbi fotograafia kinnistamine kunstina. Esimesena võttis õlitrüki kasutusele G. E. H. Rawling 1904. aastal. Õlitrükke luuakse želatiinfoto baasil eesmärgiga muuta fotod maalisarnaseks. Mõnikord kasutatakse õlitrüki juures ka värve jm käsitsi lisatud komponente.
Pinhole-foto

**''Pinhole-''foto** e nõelaaugufoto, pilt, mis on saadud *camera obscura* tüüpi seadmega, millel puudub objektiiv ja milles kujutise tekitab suletud (foto)kambri või karbi otsaseinas asuvast väikesest august tulev valgus. Varaseimad sellelaadsed uuringud tegid Alhazen (965-1038 pKr), Aristoteles jt.
Retušeerimine

**Retušeerimine** (pr *retoucher* üle joonistama, parandama), foto, selle negatiivi või graafilise lehe tehniline  või kompositsiooniline muutmine (pindade, kontuuride või tonaalsete vahekordade täiendamine, eemaldamine või parandamine) grafiitpliiatsi, akvarell-, aniliin või retušeerimisvärvide abil. Retušeerimiseks kasutatakse pliiatseid, pintsleid, kaabitsaid ja aerograafi. Eristatakse negatiivretušši ja positiivretušši.
Hollandi ahi (pott)

**Hollandi ahi** (Holl. k braadpan, stoofpan/stoofpot, sudderpan/sudderpot, provansaali k casserole) on malmist pott. **Malmpott** on malmist raske kaanega pott, sageli emailitud, kuid võib olla ka terasest või muust materjalist. Algselt oli see pada, mille paksud seinad jaotavad soojuse ühtlaselt ja raske kaas hoiab kuuma auru poti sees, mistõttu on pott sobiv hautamiseks, kuid seda võidakse kasutada ka leiva küpsetamiseks vms, sarnaselt ahjuga.

17. sajandil olid hollandlased tuntud metallist kööginõude valmistamise poolest, ning üks nõudest mida nad valmistasid, oli *braadpan*, mis sai tuntuks kui *hollandi ahi*.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid
* Dutch Oven Roasted Vegetables Video köögiviljade küpsetamisest hollandi ahjus (inglise)
Hollandi ahi

* **Hollandi ahi** võib tähendada teatavat liiki potti (hollandi ahi (pott))
* teatud kütmiseks kasutatavat ahju.
Cindy Franssen

**Cindy Franssen** (sündinud 30. jaanuaril 1976 Oudenaardes) on Belgia poliitik. Ta esindab erakonda Kristlikud Demokraadid ja Flaamid (hollandi keeles *Christen-Democratisch en Vlaams*). 2019. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas 1998. aastal politoloogia kraadiga Genti ülikooli, mille järel töötas 1999. aastani tervisekindlustusfondis ja seejärel 2002. aastani poliitiku Sabine de Bethune büroos. Samas astus ta ka Kristlike Demokraatide ja Flaamide erakonda.

Ta valiti oma koduvalla Wortegem-Petegemi volikokku ning kuulus ka Ida-Flandria provintsi nõukokku. 2007. aastal oli ta oma erakonna kampaaniajuht Ida-Flandrias ning 2011. aastal sai erakonna asepresidendiks.

Ta on 2019. aastast Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe lapse ema.

## Välislingid
* Cindy Franssen Euroopa Parlamendi kodulehel
* Cindy Fransseni koduleht
Malik Azmani

**Malik Azmani** (sündinud 20. jaanuaril 1976 Heerenveenis) on Hollandi poliitik, ta on erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest liige. Ta on olnud Euroopa Parlamendi liige aastast 2019. 

Ta sündis aastal 1976 Heerenveenis Friisimaa provintsis. Ta on isa kaudu Maroko ja ema kaudu friisi päritolu. Enne karjääri alustamist immigratsiooni- ja naturalisatsiooniteenistuses (IND) õppis ta Groningeni ülikoolis õigusteadust.

Ta kuulus aastatel 2010–2019 Hollandi parlamenti ning oli 2010–2014 ka Ommeni linnavolikogu liige. Aastatel 2013–2016 oli ta Hollandi delegatsiooni liige Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees.

Euroopa Parlamendi liige on ta aastast 2019. Euroopa Parlamendis on ta Uueneva Euroopa fraktsiooni liige. Sellest ajast alates on ta olnud Dacian Cioloși juhitava Uueneva Euroopa fraktsiooni aseesimees. Ta on ka kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liige ning väliskomisjoni asendusliige. 2021. aastal liitus ta Roberta Metsola juhitud parlamendi Frontexi töörühmaga. Lisaks komisjonitööle on Azmani parlamendi Magribi riikidega suhtlemise delegatsioonide, Araabia Magribi Liidu ja Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee delegatsioonide liige. Ta on ka Euroopa Parlamendi LGBT-õiguste fraktsiooni liige. Alates 2021. aastast on Azmani olnud parlamendi delegatsiooni liige Euroopa tuleviku konverentsil. Ta on Uueneva Euroopa fraktsiooni täitevkomitee liige ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liige ning väliskomisjoni asendusliige.

## Välislingid
* Malik Azmani Euroopa Parlamendi kodulehel
Tõnis Tarbe

**Tõnis Tarbe** (sündinud 30. aprillil 1953) on eesti arhitekt.

## Elulugu
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1976. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal.

Tarbe on olnud EKE Projekti ja Eesti Tööstusprojekti peaarhitekt. Ta töötab 1991. aastast arhitektina enda asutatud Arhitekt Tarbe OÜ-s**,** mis on keskendunud kaubanduskeskuste, laboratooriumite, büroohoonete ja bensiinijaamade projekteerimisele.

Tarbe on Eesti Arhitektide Liidu liige (olnud ka aseesimees), Eesti Ehituskonsultatsiooniettevõtete Liidu liige (olnud ka juhatuse esimees) ja Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.

## Looming

* Sõpruse pst 193 ümberehitusprojekt, 1993
* Eesti Telefoni ja Eesti Posti klienditeeninduskeskus, Narva mnt 1, 1997
* Maapanga kontor, Vana-Viru 14, 1997
* Eesti Telefoni infoosakond, Endla 16, 1997
* If Kindlustuse kahjukäsitluse hoone, Laki 32, 2002
* Lasnamäe Centrum, Mustakivi tee 13, 2003
* Mustakivi Kaubanduskeskus, Mustakivi tee 17, 2006
* Veerenni ärikeskus, Veerenni 58, 2006
* Tähesaju tänava kauplused, Tähesaju 25, 27/29, 31, 2007
* Tammsaare tee 118, 118d büroohooned, 2008
* Biotehnoloogia Inkubaatori laiendus, Riia mnt 23b, 2011
* AS Eolane Tallinn tootmishoone, Peterburi tee 49b, 2018
* Veerenni korterelamud
* Hampton by Hilton hotell, Tartu mnt 49, 2024

## Isiklikku
Tema pojad on arhitekt Johann-Aksel Tarbe ja sisearhitekt Karl-Erik Tarbe.

## Viited


## Artiklid

* Tõnis Tarbe. Kuidas iseloomustada Eesti ehitusturgu? Äripäev, 5. juuli 1995
* Tõnis Tarbe. Nõuded, mida esitada tänapäeva arhitektile Äripäev, 8. november 1995
* Tõnis Tarbe: ristiga Kolgatale? Ei, Harjumäele Postimees, 19. juuli 2010
* Tõnis Tarbe. Ehitisele kasutuslubade taotlemine: sprint või maraton? EhitusEST, 1. juuni 2017
* Tõnis Tarbe. Kas ülemaitsestatud supp on ka hea supp? EhitusEST, 28. märts 2018
* Tõnis Tarbe. Kaks miinusega! EhitusEST, 16. oktoober 2018
* Tõnis Tarbe. Palun lubage..! Propusk jest? EhitusEST, 20. november 2018

## Välislingid

* Liina Leiten. Välisturg pakub rakendust Äripäev, 15. november 1995
* Tallinna ärikeskuseid projekteerivad tankistarhitektid Postimees, 9. august 2001
* Ene Läkk. Arhitektid parandavad ilma Eesti Ekspress, 2. mai 2002
* Aivo Vahemets. Projekteerijad otsivad lisatööd välismaal Eesti Päevaleht, 8. detsember 2004
* Aivo Vahemets. Balti projekteerijad otsisid Tallinnas koostöövõimalusi Eesti Päevaleht, 16. märts 2005
* Karin Paulus. Eesti edukaimad arhitektid Eesti Ekspress, 23. mai 2008
* Tea Taruste. Projekteerija ootab erasektori ärkamist Äripäev, 1. september 2010
* Kas masu tõttu realiseerimata jäänud projektid ja planeeringud toovad lisatööd projekteerijate lauale? Äripäev, 1. september 2010
* Tarbe: ebakvaliteetne teenus jääb Eestisse Äripäev, 11. detsember 2013
* Tõnis Tarbe''':''' välja on tulnud kellumeeste seadus Ehitusuudised, 1. aprill 2015
* Trammiliin avas terminali uue külje Eesti Ehitab, 2. aprill 2018
Tiina Mattisen

**Tiina Mattisen** (sündinud 14. juulil 1951) on eesti muusikateadlane ja muusikaajakirjanik.

1969. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli ja 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Aastatel 1970–1973 töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi raamatukogus. Aastatel 1973–1984 oli ta Eesti Raadio muusikatoimetaja. Aastatel 1984–2003 ja 2009–2016 oli ta ajalehe Sirp muusikatoimetaja ning aastatel 1992–1994 ja 1997–2003 ka ajalehe Sirp peatoimetaja asetäitja, aastatel 2003–2009 ajalehe kolleegiumi liige. Aastatel 2003–2009 oli ta Eesti Entsüklopeediakirjastuse kirjanduse ja kunsti toimetuse juhataja. 2016. aastast on ta üks ajakirja Muusika toimetajaid.

2002. aastast on ta Eesti Heliloojate Liidu liige.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2007 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia
*2016 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia pikaajalise panuse eest muusikakultuuri mõtestamisel ja jäädvustamisel

## Isiklikku
Tema isa oli publitsist ja ajakirjanik Olaf Utt, vend on puhkpillimängija Taavi-Mats Utt,

## Viited
Leck mich im Arsch

**"Leck mich im Arsch"** (saksa keeles 'laku mu perset') on Wolfgang Amadeus Mozarti loodud saksakeelne b-duuris kaanon – K. 231 (K 382c). See oli üks Viinis 1782. aastal loodud vähemalt kuuest kaanonist koosnevast seeriast. Kolmeosaline, kuuehäälselt lauldav ringkaanon loodi arvatavasti sõprade meelelahutuseks. Ka Mozarti muudes jäädvustistes on tuvastatud sarnaste teemade käsitlemist, nii on leitud tema 39 kirjas skatoloogilisitele teemadele kalduvust.

## Avaldamine ja avastamine

Mozarti lesk Constanze saatis pärast helilooja surma kaanonite käsikirjad 1799. aastal avaldamiseks kirjastusele Breitkopf & Härtel. Kirjastuses muudeti kaanoni vulgaarne pealkiri ning sõnad hillitsetumaks: "*Laßt froh uns sein*" (sks k "Olgem rõõmsad"). Mozarti algsest tekstist jäid Breitkopfi & Härteli poolt avaldatud helilooja kataloogis alles vaid esimesed sõnadl.

Võimalikku originaalteksti sisaldav partituur avastati 1991. aastal, mil Harvardi ülikooli raamatukogu muusikaosakond soetas Mozarti ajaloolised trükitud partituurid, millele oli lisatud käsitsi kirjutatud tekstid. Need olid ilmselt lisatud raamatule millalgi pärast selle trükkimist. Kuna nendest käsikirjalistest lugudest kuus leiti hiljem ka originaalkäsikirjades, jõuti järeldusele, et ka ülejäänud kolm võisid pärineda Mozartilt endalt, nende seas tekst kaanonile K. 231 ("Leck mich im Arsch") ja K. 233 (hiljem K. 382d) – "Leck mir den Arsch fein recht scön sauber" (ee k "Laku mu perse kenasti puhtaks"). Hiljem leiti, et viimane töö komponeeriti tõenäoliselt Wenzel Trnka poolt.

## Sõnad
1991. aastal avastatud tekst koosneb korduvatest fraasidest ja sõnadest: Leck mich im A… g'schwindi, g'schwindi, kus *A…* tähistab ilmselt sõna *Arsch. G'schwindi* on dialekt saksakeelsest sõnas *geschwind* ehk 'kähku'.

Trükiversiooni tsenseeritud tekst:

Teine, pooltsenseeritud versioon on Brilliant Classicsi avaldatud teoses "The Complete Mozart"

Götz von Berlichingen on ilmne viide tsitaadile "… er kann mich im Arsche lecken!" (otsetõlkes 'ta võib mind persest lakkuda' ehk 'ta võib mu perset suudelda'), mis omistati keskaegsele Saksa rüütlile Götzile, tuntud Johann Wolfgang von Goethe 1773. aasta draamast, ehkki viide on osaliselt ekslik, sest tsitaat pärineb tegelikult kolmandast vaatusest.

## Kaver
Kaanoni põhjal loodi samanimeline kaver Jack White'i ja bändi Insane Clown Posse poolt.

## Viited

## Kirjandus
* Zaslaw, Neal (2006) "The Non-Canonic Status of Mozart's Canons", *Eighteenth-Century Music* (2006), 3: 109–123 Cambridge University Press.
Hiina siidhaigur

**Hiina siidhaigur** (*Egretta eulophotes*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Hiina siidhaigur on 65–68 cm pikk. Kaalub 390–540 g.

Sulestik on valge. Nokk on kollane. Valjasriba on roheline või hall. Silmad on helekollased. Jalad on rohelised, varbad on rohekaskollased.

Pulmarüüs on peas, rinnal ja alaseljal pikad suled. Nokk muutub kollakasoranžiks, valjasriba eresiniseks, jalad mustaks ja varbad kollaseks.

## Levik
Pesitsevad Koreas, Ida-Hiinas ja Venemaa Kaug-Idas. Talvitusala ulatub Jaapanist Sumatra ja Filipiinideni.

Elavad rannikul, lehtersuuete, laguunide ja jõgede ääres, mangroovides, padurates ja riisipõldudel.

## Toitumine
Toituvad kaladest, krevettidest ja krabidest.

Toituvad madalas vees. Toitu otsides jooksevad kiiresti edasi-tagasi. Toituvad üksi või väikestes parvedes, vahel koos teiste haigurlastega.

## Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates koos teiste haigurlaste, kormoranide, kajakate, krüüslite, sarvördide ja lunnidega. Pesa on ehitatud okstest ja rohust ning asub tavaliselt 12–18 m kõrgusel puu otsas.

Kurnas on 3–4 sinakasrohelist muna mõõtmetega 43,5–52,4 × 32,6–40,5 mm. Mune haub peamiselt emaslind 21–26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 36–40 päeva vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Akadeemiline Kristliku Kultuuri Ühing

**Akadeemiline Kristliku Kultuuri Ühing** (AKKÜ) oli 1940. aastal Tartu Ülikooli juures tegutsenud akadeemiline teaduslik organisatsioon.

Ühingu eesmärgiks oli süvendada ja edendada kristlikku kultuuri eriti silmas pidades rahvuslikku osa, ja võimaldada liikmeile omavahelist suhtlemist.

Ühing registreeriti Villem Uuspuu, Otto Tallinna, Evald Saagi ja Uku Masingu palvel Tartu Ülikooli valitsuse poolt 9. veebruaril 1940. 

Ühingul oli kümme liiget, juhatus asus Peeter-Põllu 2.

*Siegfried Aaslava
*Johann Ekbaum
*Robert Kannukene
*Jüri Kimmel
*Uku Masing
*Evald Saag
*Otto Tallinn (sekretär)
*Alfred Tanimäe (laekur)
*Villem Uuspuu (esimees)
*Valter Vaasa
Korporatsioon Fraternitas Leholensis

**Korporatsioon Fraternitas Leholensis** oli Tartu Ülikooli juures aastail 1927–1928 tegutsenud üliõpilaskorporatsioon.

Korporatsioon registreeriti ülikooli valitsuse poolt 11. veebruaril 1927. Tema värvid olid violett, must ja heleroheline ning lipukiri "Ausus. Võimsus. Ühismeel." Esimees oli stud. rer. merc. Voldemar Kelder. 1927 II semestril oli liikmeid 20 ja buršvilistlasi kaks.

6. märtsil 1928 otsustas korporatsioon ühineda Korporatsioon Harjolaga ja lubada tal kasutada Fraternitas Leholensise seniseid värve. Ülikooli valitsus otsustas korporatsiooni lugeda likvideerituks 16. märtsil 1928.

## Viited
Rahvapartei (Tai, 2024)

:*1932. aasta Siiami revolutsiooni korraldanud partei kohta vaata artiklit [[Khana Ratsadon]].*

**Rahvapartei** (**PPLE**; tai keeles พรรคประชาชน, *Phak Prachachon*; aastatel 2012–2018 **Thinkankhao Partei**, aastatel 2018–2024 **Thinkakhao Chaovilai Partei**) on Tai sotsiaaldemokraatlik ja progressiivne erakond. See on aastal 2018 astutatud Tulevikupartei kolmas tulemine, aastal 2020 saatis Konstitutsioonikohus Tulevikupartei laiali. Rahvapartei on Edasipürgimise Partei järeltulija, selle erakonna saatis Konstitutsioonikohus laiali aastal 2024. Kuni detsembrini 2025 oli Rahvapartei Tai parlamendi alamkoja suurim opositsioonierakond.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Vēži (Bebri vald)

**Vēži** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Bebri vallas.

Küla asub valla keskosas. Vēži asub valla keskusest Vecbebrist 2, piirkonna keskusest Aizkrauklest 26 ja Riiast 105 km kaugusel.

## Viited
Kaplava

**Kaplava** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla idaosas Riia–Daugavpilsi raudtee ääres. Asula jääb valla keskusest Koknesest 9, piirkonna keskusest Aizkrauklest 8 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Looduskaitse all on Kaplava tamm,  Mežaki tammed ja saar ümbermõõduga 4.13 meetrit.

Aastal 2015 oli külas 63 elanikku.

## Viited
Lipši

**Lipši** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla idaosas Riia–Daugavpilsi raudtee ja Daugava jõe vahel. Lipšit läbib maantee A6. Asula jääb valla keskusest Koknesest 10, piirkonna keskusest Aizkrauklest 9 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Külas asuvad Lipši ja Kaplava bussipeatused.

Looduskaitse all on Jaunzemi tammed.

Aastal 2015 oli külas 58 elanikku.

## Viited
Bulbillomyces farinosus

***Bulbillomyces farinosus*** on kandseente liik.

Seen kasvab leht- ja okaspuude lamatüvedel veekogude ääres.

## Välislingid
*
Spriņģi (Koknese vald)

**Spriņģi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Daugava jõe ääres. Spriņģit läbivad Riia–Daugavpilsi raudtee ja  maantee A6). Asula jääb valla keskusest Koknesest 4, piirkonna keskusest Aizkrauklest 14 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Külas asuvad Spriņģi ja Rožlejase bussipeatused.

Looduskaitse all on Kalnozoli tamm.

Aastal 2015 oli külas 68 elanikku.

## Viited
Bilstiņi

**Bilstiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Daugava jõe ääres paigas, kus  Pērse jõgi Daugavasse suubub. Asula jääb valla keskusest Koknesest 4,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 14 ja Riiast 98 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Muinsusmälestisena on riikliku kaitse all keeleteadlase Jānis Endzelīnsi elupaik.

Aastal 2015 oli külas 39 elanikku.

## Viited
Atradze

**Atradze** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Pērse jõe ääres. Atradzet läbivad Riia–Daugavpilsi raudtee ja maantee A6. Asula jääb valla keskusest Koknesest 3,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 13 ja Riiast 97 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Looduskaitse all on Robi hiidtamm, tamm Atradzīte Vahimees, tamm ümbermõõduga 4,08 m ja saar ümbermõõduga 3,57 m.

Aastal 2015 oli külas 26 elanikku.

## Viited
Timon Haugan

**Timon Haugan** (sündinud 27. detsembril 1996 Størenis Trøndelagi maakonnas) on Norra mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud slaalomile ja suurslaalomile.

Timon Haugan on pärit Oppdalist, Trondheimist lõunas. Mõni päev pärast oma 15. sünnipäeva võistles ta oma esimestel FIS-i võistlustel Oppdalis. 5. detsembril 2015. aastal osales ta Trysilis suurslaalomis Euroopa karikavõistlustel, kuid esimesel hooajal ta punkte ei teeninud. Sotšis toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta Norra meeskonnaga pronksmedali. Pärast kuut 30 parema hulka jõudmist oma teisel Euroopa karikavõistluste hooajal võistles ta Åres toimunud teisel juunioride maailmameistrivõistlustel kõigis viies distsipliinis. Ta võitis suurslaalomis Loïc Meillardi järel hõbemedali ja saavutas võistkonnavõistluses viienda koha. Hooaja lõpus sai ta väga konkurentsitihedas slaalomis Norra meistrivõistluste 2. koha, jäädes alla vaid Henrik Kristoffersenile.

22. detsembril 2017. aastal tegi Haugan oma maailmakarikavõistluste debüüdi Madonna di Campiglio slaalomis, teenides kohe 24. kohaga punkte. Hooaja lõpupoole saavutas ta Kranjska Goras veel ühe punktikoha, saavutades 25. koha. 10. märtsil 2018. aastal võitis ta oma esimese Euroopa karikavõistluse Berchtesgadenis. Euroopa karikavõistluste hooajal 2018/19 lõpetas ta üldarvestuses kolmandal ja slaalomi arvestuses teisel kohal. Pärast mitmeid edukaid finišeid kindlustas ta oma esimese maailmakarika poodiumikoha 8. veebruaril 2020. aastal, saavutades Chamonix' slaalomis teise koha.

Pekingi olümpiamängudel ta individuaalslaalomis ei võistelnud, kuid võitis võistkondlikus võistluses pronksmedali koos Mina Fürst Holtmanni, Fabian Wilkens Solheimi, Thea Louise Stjernesundi, Maria Therese Tvibergi ja Rasmus Windingstadiga. Koos Alexander Steen Olseni, Stjernesundi ja Tvibergiga võitis ta Méribelis toimunud 2023. aasta maailmameistrivõistlustel võistkondlikus võistluses hõbemedali. Samuti võitis ta pronksmedali paralleelslaalomis. 2. märtsil 2024. aastal saavutas ta Aspenis oma esimese poodiumikoha maailmakarika suurslaalomis, saades kolmanda koha. Kaks nädalat hiljem tähistas ta oma esimest maailmakarika võitu Saalbachi slaalomis, takistades sellega Norra meeste võistkonnal kogeda oma esimest võiduta hooaega 35 aasta jooksul.

Hooaeg 2024/25 osutus Haugani seni edukaimaks. Ta tähistas kolme maailmakarika võitu ja lõpetas slaalomi maailmakarika edetabelis kolmandana. Saalbachi maailmameistrivõistlused osutusid aga pettumuseks. Pärast suurslaalomi esimese sõidu juhtpositsiooni langes ta seitsmendale kohale ja lõpetas slaalomis viiendal kohal. Samuti lõpetas ta Norra võistkonnaga 7. kohal ja avavõistkondlikul ühisvõistlusel 9. kohal koos Adrian Smiseth Sejerstediga.

Hooaja lõpus tuli temast esimest korda Norra slaalomi meister, jagades tiitlit Hans Grahl-Madseniga.

## Välislingid

* [Timon Haugan [ROK]-i veebilehel]
* [Timon Haugan [Rahvusvaheline Suusaföderatsioon|FIS]-i veebilehel]
* Timon Haugan Olympedia. org veebilehel
* Timon Haugan Ski-DB Alpine Ski Database'i veebilehel
* Timon Haugan Norra koondise veebilehel
Ratnicēni

**Ratnicēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Asula jääb valla keskusest Koknesest 6, piirkonna keskusest Aizkrauklest 21 ja Riiast 97 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Külas asuvad Šaicāni ja Ratnicēni bussipeatused.

Aastal 2015 oli külas 52 elanikku.

## Viited
Viskāļi

**Viskāļi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla loodeosas. Asula jääb valla keskusest Koknesest 9, piirkonna keskusest Aizkrauklest 21 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele. 

Küla oli aastani 1949 Viskaļi valla keskuseks. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Aastal 2015 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Reiņi (Koknese vald)

**Reiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Pērse jõe ääres Koknese linna piiril. Asula jääb piirkonna keskusest Aizkrauklest 15 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Aastal 2015 oli külas 75 elanikku.

## Viited
2026. aasta Tai üldvalimised

**2026. aasta Tai üldvalimised** on üldvalimised Tais, mis toimusid 8. veebruaril 2026. Valiti parlamendi alamkoja ehk Esindajatekoja liikmed.

Pärast 2023. aasta valimisi moodustati konservatiivne koalitsioonivalitsus. Kõigepealt ebaõnnestus Edasipürgimise Parteil valitsus moodustada, seejärel moodustas Pheu Thai Partei valitsuse esmalt Srettha Thavisini ning pärast selle lagunemist Paetongtarn Shinawatra juhtimisel. Srettha valitsus lagunes kohtuotsusega aastal 2024, Paetongtarni valitsuse likvideeris Konstitutsioonikohus aastal 2025.

Septembris 2025 leppisid Rahvapartei ja Bhumjaithai Partei kokku, et hääletavad uueks peaministriks Anutin Charnvirakuli. Kokkuleppe järgi pidi Anutin 4 kuu jooksul parlamendi laiali saatma, et saaks 2026. aasta alguses erakorralised valimised korraldada. Oktoobris pakkus asepeaminister Borwornsak Uwanno, et erakorralised valimised ja põhiseadusreferendum võiksid toimuda 29. märtsil 2026. Anutin saatis parlamendi laiali 12. detsembril 2025 ehk erakorralised valimised peavad toimuma hiljemalt 8. veebruaril.

## Viited
Friedrich Gustav Cornelius Treffner

**Friedrich Gustav Cornelius Treffner**  (9. juuli 1839 Kanepi Võru kreis Liivimaa kubermang Venemaa keisririik  – 9. august 1917 Tartu, Eestimaa kubermang) oli eesti pedagoog.

Cornelius Treffner sündis Kanepis, Kanepi kihelkonnakooli köstri Ludwig Treffneri (1809–1892) peres, vanima pojana ja tal oli neli venda ja üks õde: Hugo Hermann Fürchtegott Treffner (1845–1912), Eesti kultuuritegelane ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi asutaja ning Gustav Bernhard Gottlieb Treffner (1848–1907), Tartu ülikooli nõukogu sekretär. 

Cornelius Treffner õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja 1859–1865 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Seejärel töötas ta 50 aastat sama kubermangugümnaasiumi, hilisema Tartu Aleksandri Gümnaasiumi usuõpetuse ja vanade keelte ülemõpetajana, andis tunde ka oma venna Hugo Treffneri eraõppeasutuses ning oli aastatel 1887–1891 kubermangugümnaasiumi inspektori abi ja inspektor.

1871. aastast toimetas ta Tartu õpperingkonna aastaraamatut Baltischer Schul-Almanach. Ta valdas eesti, saksa ja vene keele kõrval ka inglise, prantsuse, itaalia, heebrea, kreeka ja ladina keelt.

## Isiklikku
Cornelius Treffner oli abielus Adelheid Emmy Henriette Luigega (1840–1872) ja Alexandrine Emilie Dissmasiga, järglased:
*Wolfgang Otto Sergius Treffner (14.10.1867–7.05.1895), õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat
*Elsbet (23.10.1869–19.02.1915), abielus Tartu Ülikooli professori Karl Dehioga (1851–1927).

## Viited

## Kirjandus
*Eesti ajalugu elulugudes – 101 tähtsat eestlast, koostanud Sulev Vahtre, 1997
Andrei Guruljov

**Andrei Guruljov** (vene keeles *Андрей Викторович Гурулёв*; sündinud 16. oktoobril 1967 Moskvas) on Venemaa kindral ja Ühtse Venemaa poliitik.

## Elukäik
Ta sündis aastal 1967 Moskvas sõjaväelase perekonnas. Nii isa kui emapoolne vanaisa olid sõjaväelased. Lapsepõlve veetis ta Tšitas, kus lõpetas ka kolm esimest klassi. Ta lõpetas ka muusikakooli klaveri erialal.

Aastal 1984 asus ta õppima Moskva kõrgemasse üldvägede juhtivkoosseisu kooli ning lõpetas kooli aastal 1988. Pärast kooli lõpetamist astus ta Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse.

Aastal 1998 asus ta õppima Frunze-nimelisse Sõjaväeakadeemiasse. Aastal 1999 saadeti ta (õpingute ajal) lahingmissioonidele Tšetšeenia Vabariiki, kus ta osales Teises Tšetšeenia sõjas. Ta osales ka sõjategevuses Süürias. Aastal 2007 sai ta kindralmajoriks. Aastal 2008 asus ta õppima Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemiasse ja lõpetas akadeemia aastal 2010.

Aastal 2014 osales ta sõjaväeõppustel Tšetšeenias Šali rajoonis. Samal aastal osales ta ka Sõjas Donbassis, kus ta koordineeris Wagneri grupi tegevust. Aastal 2014 ülendati ta kindralleitnandiks. Ta läks tegevteenistusest erru 2019. aastal.

Aastal 2021 kandideeris ta Riigiduuma valimistel Ühtse Venemaa nimekirjas 1. piirkondlikus rühmas (Taga-Baikali krai, Kamtšatka krai, Primorje krai, Habarovski krai, Amuuri oblast, Magadani oblast, Sahhalini oblast, Juudi autonoomne oblast ja Tšuktši autonoomne ringkond) 4. positsioonil.

Hääletustulemuste kohaselt sai Ühtse Venemaa kandidaatide nimekirja 1. piirkondlik rühm kolm kohta. Juri Trutnev ja Irina Jarovaja loobusid aga oma mandaatidest ning 24. septembril anti need üle Andrei Guruljovile ja Maksim Ivanovile.

Riigiduumas on ta Riigikaitse, julgeoleku ja korrakaitse tagamise eesmärgil föderaalsete eelarvekulutuste läbivaatamise komisjoni liige. Kaitsekomisjoni liige. Veebruaris 2025 otsustati Gurulev kaitsekomisjonist eemaldada ja määrata ta regionaalpoliitika ja kohaliku omavalitsuse komisjoni.

## Väljaütlemised
24. juunil 2022 ähvardas ta uue maailmasõja korral pommitada Londonit ja Hollandit, kuna tema arvates "tuleneb rahuoht anglosaksitelt". Venemaa sissetungi taustal Ukrainasse tegi ta ettepaneku rünnata Kiievis asuvat Kodumaa monumenti.

2023. aasta oktoobris tegi Riigiduuma saadik ta riiklikus telekanalis Rossija-1 ettepaneku hävitada 20% venelastest, kes ei toeta Venemaa presidenti ja erioperatsiooni rakendamist, nimetades Putinit mittetoetavaid venelasi "mädanenud inimesteks", kes tuleks "kui mitte isoleerida, siis vähemalt kuidagi hävitada". Novaja Gazeta märkis, et Guruljovv kutsub üles mõrvama ("hävitama") ligikaudu 29 miljonit igas vanuses venelast ehk enam kui 21 miljonit inimest, kui arvestada valijate arvu. Toimetus märkis, et need arvud on võrreldavad NSV Liidu kaotustega Suures Isamaasõjas.

## Isiklikku
Tema isa Viktor Gurruljov (1941–2024) oli sõjaväelane, kindralleitnant. Ta on abielus ning tütre ja kahe poja isa.

## Viited
Urgas

**Urgas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla kaguosas Rīteri karjääri põhjaküljel. Asula jääb valla keskusest Koknesest 6,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 20 ja Riiast 105 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Rītere kuiv jõesäng ja karstiala, kaks mändi ja tamm ümbermõõduga 5 m.

Aastal 2015 oli külas 25 elanikku.

## Viited
Kurvad uudised records

**Kurvad uudised records** on 2023. aastal Margus Varuski, Priit Tompsoni, Kristjan Jakobsoni, Mark Eric Kammiste ja Hyrr Innoket Vainola asutatud Eesti plaadifirma. 

Muusikatootmise ja levitamise kõrvalt on kurvad uudised muusika ja- loovagentuur. Tuntumad esindatud artistid on An-Marlen, Valge Tüdruk, boipepperoni, Florian Wahl ja triibupasta.

Lisaks levitavad kurvad uudised records teisi eesti artiste nagu 5MIINUST, Alika, villemdrillem ja Liis Lemsalu.

## Auhinnad
2025. aastal oli kurvad uudised records nomineeritud ja võitnud Eesti Fonogrammitootjate Ühingu poolt aasta muusikatootjaks.

2025. aastal võitnud Eesti Popmuusika Aastaauhinna „Aasta Plaadifirma“.

## Kontsertkorraldus
2025. aastal osalesid plaadifirmad kurvad uudised records ja Playground Music Tallinn Music Weeki festivalil *showcase* lavaga „Sünergia/Synergia“.

2025. aastal korraldanud kontserdi „Florian Wahl I Rahvusooperis Estonia“.

## Artistide loetelu

* An-Marlen
* Bedwetters
* boipepperoni
* The Boondocks
* Florian Wahl
* Kermo Murel
* Lenna
* Lotey
* Maiduk
* Maria Kallastu
* OSKVR
* Ouu
* Pantokraator
* Triibupasta
* Tiit & Teet
* Valge Tüdruk

## Esindatud artistid
Siin loetelus on artistid, kelle loomingut edastavad Kurvad Uudised Records.

* 5MIINUST
* 372Kaspar
* Alika
* Clicherik ja Mäx
* Liis Lemsalu
* Puuluup
* Villemdrillem

## Viited
Kalnakrogs (Koknese vald)

**Kalnakrogs** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla kaguosas Daugava jõe ääres. Kalnakrogsi läbib maantee A6. Asula jääb valla keskusest Koknesest 5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 19 ja Riiast 103 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Külas asub Kalnavoti bussipeatus.

Kalnakrogsi ja Žagatase vahel asub regionaalse kaitse all olev hiiepaik Pastmuiža Kuradikivi.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Kalnakrogsi tamm.

## Elanikkond


* 203 (1970)
* 137 (1979)

* 58 (1989)
* 47 (2015)


## Viited
Žagatas (Koknese vald)

**Žagatas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Daugava jõe ääres. Žagatast läbib maantee A6. Asula jääb valla keskusest Koknesest 2, piirkonna keskusest Aizkrauklest 16,5 ja Riiast 101 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda. Külas asub Ziediņi bussipeatus.

Žagatase ja Kalnakrogsi vahel asub regionaalse kaitse all olev hiiepaik Pastmuiža Kuradikivi.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastl 2015 oli külas 52 elanikku.

## Viited
Literaat

**Literaat** (ladina keeles *litteratus*, kirjaoskaja, haritud, õpetatud, kirjanduse ja teadusega tegelev, sõnast *littera* kirjatäht) on loova kirjatööga tegelev inimene.

Ajalooliselt olid literaadid, ülikooli või  või ülikooli tasemel kõrghariduse omandanud inimene, haritlane, õpetlane.  Literaatideks loeti kirikuõpetajad, teoloogid,  kodanlastest juristid, arstid, proviisorid, kõrgemate koolide õpetajad, aga ka teiste elukutsete esindajad, mis 19. sajandil eeldasid akadeemilist haridust, nagu apteekrid, metsaülemad, arhitektid ja diplomeeritud insenerid. 

Literaadis ei olnud eraldi seisus, pigem  linnaelanike hulka kuulunud sotsiaalne klass
Literaadid olid Balti kubermangude ühiskonna haritlasseisus, literaadisuguvõsade nimed olid üldtuntud ja nende liikmed literaatidena aktsepteeritud.. Balti kubermangudes olid haritlased ehk literaadid,  aadlikud ning pärilikud ja isiklikud aukodanikud pearahamaksuvabad ning neile ei kehtinud nekrutikohustus, kui 1783. aastal vabastas Senati ukaas literaadid Balti kubermangudele laiendatud pearahamaksu kohustusest. Neile oli välistatud kehaline karistamine.

Baltisaksa literaadid asutasid Tallinnas 1825. aastal Eestimaa Üldise Avaliku Raamatukogu.

## Vaata ka
*Kategooria:Eesti literaadid
*Kategooria:Baltisaksa literaadid
## Viited

## Kirjandus
*Liivi Aarma, Seltsid ja literaadid Saaremaa trükinduse edendajatena, 5. november 2011, Saaremaa Muuseumi "Kaheaastaraamat 1997–1998"
*Wilhelm Lenz,  Der baltische Literatenstand. Marburg/Lahn : Herder-Institut, 1953. BSB: 

## Välislingid
*Literaat, EKSS "Eesti keele seletav sõnaraamat" 2009
*Literaat, EKI ühendsõnastik 2025
*Saaga: Tallinn (Reval); literaadid ja ametnikud. EAA.1864.2.V-1
Bormaņi (Koknese vald)

**Bormaņi** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla keskosas Pērse jõe ääres. Asula jääb valla keskusest Koknesest 6, piirkonna keskusest Aizkrauklest 21 ja Riiast 97 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

## Elanike arv


* 180 (1970)
* 286 (1979)
* 342 (1989)
* 222 (2000)

* 168 (2011)
* 134 (2021)
* 151 (2025)


## Viited
Ķevieši

**Ķevieši** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla kirdeosas. Asula jääb valla keskusest Koknesest 6,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 21 ja Riiast 104 kilomeetri kaugusele. 

Ķeviešit on varem loetud Ūsiņi küla osaks. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

## Viited
Ūsiņi

**Ūsiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas Koknese vallas.

Küla asub valla kirdeosas Pērse jõe ääres. Asula jääb valla keskusest Koknesest 8, piirkonna keskusest Aizkrauklest 23 ja Riiast 100 kilomeetri kaugusele.

Ķeviešit on varem loetud Ūsiņi küla osaks. Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastal 2015 oli külas 44 elanikku.

## Viited
Maria Arena

**Maria Arena** (sündinud 17. detsembril 1966 Monsis) on Belgia poliitik, ta on prantsuskeelse Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 2014–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1966 Monsis itaalia immigrantide tütrena. Ta omandas aastal 1988 Monsi FUCaM-ist (*L'Université catholique de Louvain à Mons*) rakendusökonoomika magistrikraadi.

Ta oli aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige, kus kuulus ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.

Ta oli seotud Katari korruptsiooniskandaaliga Euroopa Parlamendis.

## Välislingid
* Maria Arena Euroopa Parlamendi kodulehel
* Maria Arena kodulehekülg
Reklaamfotograafia

**Reklaamfotograafia** on eriline fotograafia liik. Reklaamfotograafia on "kommertsfotograafia" liik ja hõlmab praktiliselt kõiki žanre, kuid ei asenda ühtegi neist.

See termin iseloomustab pilte:

* Moe ja moodsate esemete;
* reklaamipaigutusi, ajakirjandusreklaame;
* välireklaami;
* kalendreid;
* ettevõtte- ja esindustooteid;
* plakateid;
* voldikuet, brošüüre;
* katalooge;
* tootepakendeid;
* muusika- ja videotoodete disaini;
* veebiressursside disaini.
Gerolf Annemans

**Gerolf Emma Jozef Annemans** (sündinud 8. novembril 1958 Antwerpenis) on Belgia poliitik, ta esindab erakonda Vlaams Belang. Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1958 Antwerpenis. Ta on lõpetanud Antwerpeni ülikooli.

Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Parlamendis kuulub ta fraktsiooni Identiteet ja Demokraatia.

## Välislingid
* Gerolf Annemans Euroopa Parlamendi kodulehel
Killu Maidla

**Killu Maidla** (sündinud 5. märtsil 1977 Narvas) on eesti külalislahkuse valdkonna ekspert ja eestvedaja.

## Töökäik
Maidla karjääri alguseks võib lugeda 1996. aastat kui ta alustas tööd Finest Hotel Groupis kuhu kuulusid Hotell Palace ja Hotel St.Barbara Tallinnas, Taru hotell Tartus, Rannahotell Pärnus ja Karupesa hotell Otepääl. Finest Hotel Groupi juht oli Toomas Sildmäe.

Maidla oli aastatel 2011-2019  My City Hotel’i tegevjuht, seejärel juhtis Hektor Konteinerhotelli - unikaalse kontseptsiooniga hotell, mille 84 tuba olid disainitud taaskasutatud merekonteineritesse ja paigutatud 19. sajandil rajatud vaguniremondi depoo hoonesse. Hotell avati 02.02.2020, veidi enam kui kuu aja pärast kehtestati Eestis erakorraline olukord seoses COVID19 pandeemiaga ja hotell sulges uksed. Hotell avati uuesti mõne kuu pärast, kuid suleti lõplikult 2024. aasta lõpus.

Aastatel 2021-2025 oli Maidla Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu tegevjuht. See periood oli külalislahkuse sektorile keeruline mitmete asjaolude tõttu - alates COVID19-pandeemia põhjustatud erakorralisest olukorrast ja sektori mitmetest piirangutest kuni majutuse käibemaksu tõstmise ja sõjategevuse puhkemiseni Ukrainas, mis kõik olid turismisektorile märkimisväärse mõjuga.

Maidla eestvedamisel korraldas Eesti Hotellide ja Restoranide Liit 31.10.2024 üleriigilise protestiaktsiooni „Jätku Leiba!“ millest võttis osa üle 400 ettevõtte ja tuhandeid inimesi. Protestiaktsoonis osalenud ettevõtted (põhiliselt hotellid, kohvikud ja restoranid) lõpetasid lõuna ajal teeninduse ja töötajad seisid 10-minutilises protestiseisakus, et juhtida poliitikute ja valitsuse tähelepanu lämmatavale maksupoliitikale, mis pärsib inimeste ja ettevõtete toimetulekut ja ohustab töökohti külalislahkuse sektoris. 

Alates 2025. aastast on Maidla Kurro loodusspaa tegevjuht, arendades Ida-Virumaal, Alutaguse vallas,  unikaalse kontseptsiooniga loodusspaahotelli, mille avamine on plaanitud 2026. aasta suveks.

Maidla on aktiivne sektori eestkõneleja, kelle tööd on tunnustanud mitmed ühingud.

## Tunnustus
* Falstaff Restaurant Guide Nordics: Hospitality Promoter of the Year 2024
* Eesti Peakokkade Ühenduse teenetemärk, 2024
* Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk, 2025

## Viited

## Välislingid
* https://www.koda.ee/sites/default/files/inline-files/Kaubanduskoja%20III%20klassi%20aum%C3%A4rgi%20saajad%20l%C3%A4bi%20aegade_6.pdf
* https://chef.ee/epu-teenetemark/
* https://arileht.delfi.ee/artikkel/120337193/hektor-konteinerhotell-koondab-tootajad-ja-sulgeb-tallinnas-uksed
* https://arileht.delfi.ee/artikkel/120170154/hotellide-ja-restoranide-liit-tousvast-maksumaarast-kas-toesti-on-eesmargiks-turism-eestis-kaotada
* https://ari.geenius.ee/eksklusiiv/ehrli-juht-kaks-aastat-olid-hotellid-pooltuhjad-ja-siis-jarsku-mone-paevaga-120-protsenti/
* https://employers.ee/killu-maidla-toolepinguseadus-vajab-tanapaeva-toomist/
* https://pohjarannik.postimees.ee/8174498/nadala-kuju-killu-maidla
* https://arileht.delfi.ee/artikkel/120349017/liidu-tegevjuht-lahkub-ametist-ning-siirdub-ida-virumaale-mul-on-hea-meel-et-olen-vastu-pidanud-pea-neli-aastat
Teatrifotograafia

**Teatrifotograafia** on fotograafiažanr . Selle motiivideks on nii teatrilaval olevad esinejad, aga ka dekoratsioonid või (harvemini) rekvisiitid või lavakujundus.

Teatrifotograafia on teatri dokumenteerimine ja reklaam. Dokumenteerimine hõlmab kunstilise väljenduse, esitluse ja lavakujunduse jäädvustamist. Teatristseenide ja esinejate salvestisi kasutatakse vitriinides, teatriplakatitel, kavalehtedel ja reklaamides. Teatrifotosid kasutatakse kõige laiemalt meedias, peamiselt uute lavastuste tutvustamiseks või arvustuste illustreerimiseks.

Professionaalsed teatrifotograafid on tavaliselt vabakutselised, kuigi lepingud terveks teatrihooajaks on üsna tavalised. Mõnel suurel teatril on oma reklaamiosakond, kus töötavad ka alaliselt töötavad fotograafid.
Kaido Hääl

**Kaido Hääl** (sündinud 14. septembril 1937 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas Tallinna 1. Keskkooli 1956 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna sanitaartehnika erialal 1961 *cum laude*. Oli TPIs aspirant 1963–1966 ning kaitses tehnikateaduste kandidaadi kraadi 1971.

## Teenistuskäik
Kaido Hääl töötas trusti Santehmontaaž Maardu montaaživalitsuse töödejuhataja ja peainsenerina 1961–1964.

Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1966: oli sanitaartehnika kateedri assistent 1966–1970, vanemõpetaja 1970–1972, dotsent 1972–1992; ehitusteaduskonna prodekaan 1971–1988 ja dekaan 1988–1994; keskkonnatehnika instituudi dotsent 1992–1997, professor 1998–2003, instituudi direktor 2000–2003. Alates 2003. aastast on ta emeriitprofessor.

## Teadustöö
Kaido Hääl on  uurinud kanalisatsiooniseadmete hüdraulika küsimusi, käsitlenud hoonete sisekliimat ja energiasäästu 
võimalusi, kohalike kütuste kasutamist ning paneelelamute optimaalset renoveerimist.

### Teaduskorralduslik tegevus
Ta on Eesti Inseneride Liidu ja Eesti Ehitusinseneride Liidu asutajaliige ning Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühenduse liige.

## Ühiskondlik tegevus
Kaido Hääl on Tallinna Tehnikaülikooli vilistlaskogu asutajaliige. 1994–1996 oli ta Nõmme Linnaosa Halduskogu liige (Eesti Koonderakond). Ta kuulub Nõmme-Tallinn Rotary klubisse ja oli selle president 1996–1997. Korvpalliklubi KAPA liige nr. 40 aastast 1973, oli klubi president 2000–2008. Ta on olnud Eesti Suusaliidu juhatuse liige ja slaalomi alamkomisjoni esimees 1984–1989.

## Tunnustus
* 2012 Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal Mente et Manu
* 1988 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Isiklikku
Kaido Hääle abikaasa oli ehitusteadlane Maire-Liis Hääl (1938–2019), nende pojad on Heiti Hääl ja Marti Hääl.

Kaido Hääle hobi on džässmuusika, ta on mänginud bigbändis Mickeys alates 1958. aastast.

## Viited

## Välislingid
* Kaido Hääle publikatsioonid
Õie Tähtla

Õie Tähtla on hobikirjanik, kelle pseudonüüm Chantal Mennier all ilmus 2025 teos "Fleurs de la vie - Elu õied"
2006. aastal võitis ta Nuku- ja Noorsooteatri korraldatud näidendivõistlusel eriauhinna. «Kümnes maailm» sai eriauhinna uudseima vormi eest. 
Esimesed näidendid kirjutas neiu kaheksa-aastaselt. Üks rääkis jänesest, kes läks kooli ja armastas jalgpalli mängida, ning teine oli töötlus seebiooperist «Maria Celeste»
.
Pole see jõumehe elu üldse kerge

**"Pole See Jõumehe Elu Üldse Kerge"** on ansambli Winny Puhh album, mis ilmus 2013. aastal CD-na.

Albumil on 11 laulu, millest üks on teise karaoke versioon. Albumi tootis Legendaarne Records.

## Laulud
*Meiecundimees Üks Korsakov Läks Eile Lätti
*Peegelpõrand
*Nuudlid Ja Hapupiim
*Vanamutt
*Pidupäev
*Härrasmehed Saabuvad
*Olevik
*Kolm Põrsast
*Tüdrukud Ootavad
*Wondrebra
*Meiecundimees Üks Korsakov Läks Eile Lätti (Karaoke Versioon)

## Viited
Marko Gorban

**Marko Gorban** (sündinud 1. märtsil 1980) on eesti riigiametnik, aastatel 2022–2025 Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi kantsler. 

Ta lõpetas Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia erialal 2003. aastal. 

Gorban on töötanud Eesti Põllumajandusministeeriumi maaelu arengu osakonna juhataja asetäitjana, maaelupoliitika büroo juhatajana ning avalike ja välissuhete osakonna eurokoordinatsiooni büroo peaspetsialistina (2003–2012), maaelu arengu osakonna juhatajana (2012–2016) ning põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantslerina (2016–2022). Gorban on olnud ka Maaelu Edendamise Sihtasutuse (MES) nõukogu esimees. 

Alates 1. septembrist 2022 kuni detsembrini 2025 oli ta regionaal- ja põllumajandusministeeriumi kantsler. 16. detsembril 2025 esitas regionaal- ja põllumajandusminister Hendrik Johannes Terras (Eesti 200) valitsusele ettepaneku vabastada kantsler Marko Gorban teenistusest.
Pascal Arimont

**Pascal Arimont** (sündinud 25. septembril 1974 Malmedys) on Belgia poliitik, ta on Kristliku Sotsiaalse Partei (saksakeelse partei) liige. Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1974 Malmedys (asub Liège'i provintsis). Algselt õppis ta klassikalist filoloogiat Liège'i ülikoolis, mille lõpetas 1996. aastal litsentsiaadikraadiga. Seejärel omandas ta Euroopa uuringute magistrikraadi RWTH Aacheni Ülikoolist. Sel ajal töötas ta parlamendiliikme Mathieu Groschi (Kristlik-Sotsiaalne Partei) parlamendiassistendina. Aastal 1998 alustas ta õigusteaduse õpinguid Vrije Universiteit Brusselis, kuid jätkas õpinguid 1999. aastal Université catholique de Louvainis, mille lõpetas aastal 2002 litsentsiaadi kraadiga.

Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni.

## Välislingid
* Pascal Arimont Euroopa Parlamendi kodulehel
Tulistamine Bondi Beachil

**Tulistamine Bondi Beachil** oli massitulistamine Bondi Beachi ranna äärses pargis Sydneys Austraalias 14. detsembril 2025. See leidis aset õhtupoolikul, samas kui rannale olid kogunenud hanukat tähistama tuhanded Chabadi juudid. Politsei ja luureasutuste sõnul oli tegu Islamiriigiga seotud terrorirünnakuga. Austraalia võimud ning paljud poliitikud ja meediaväljaanded nimetasid rünnakut antisemiitlikuks.

Kaks meest avasid rahvamassi pihta tule ning tapsid 15 inimest, sealhulgas ühe lapse. Politsei tappis ühe kurjategija ning pidas teise kinni. Ühel sündmuskohal viibinud tsiviilisikul õnnestus ühelt terroristilt relv käest haarata. Politsei sõnul olid kurjategijad isa ja poeg. Rünnakus sai haavata 45 inimest, kellest vähemalt kaks olid politseinikud. Politsei leidis hiljem ühe terroristi autost isevalmistatud lõhkekeha, mis tehti kahjutuks. Austraalia peaministri Anthony Albanese sõnul oli rünnak sihitud juudi kogukonna vastu.

Bondi Beachil toimunud tulistamine oli Austraalia ohvriterohkeim terrorirünnak ning pärast 1996. aasta Port Arthuri veresauna suuruselt teine massitulistamine.

## Eesti ja Euroopa Liidu reaktsioon
*  president Alar Karis: "Hanuka ajal Sydneys toimunud vägivaldsed sündmused on sügavalt kurvad. Avaldame oma toetust ja kaastunnet kannatanutele, nende perekondadele ja juudi kogukonnale nii Austraalias kui ka rahvusvaheliselt."
*  välisminister Margus Tsahkna: "Avaldan Austraaliale sügavat kaastunnet pärast šokeerivat tulistamist Bondil. Meie mõtted on ohvrite, vigastatute ja nende perekondadega. Seisame solidaarselt kõigi kannatanutega samal ajal kui võimud reageerivad ja otsivad sündmuste kohta selgust."
*  Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallas: "Olen sügavalt šokeeritud Austraalias Bondi Beachil hanuka pidustustel toimunud tulistamise kurvastavatest piltidest. See kohutav vägivallaakt juudi kogukonna vastu tuleb ühemõtteliselt hukka mõista. Minu mõtted on kõigi kannatanute, nende perekondade ja esmareageerijatega, kes tegutsesid vapralt. Austraalia on üks Euroopa lähimaid sõpru ja me seisame Austraalia rahvaga täielikult solidaarselt."

## Vaata ka
* 2024. aasta Melbourne'i sünagoogirünnak
* Terrorism Austraalias
* Antisemitism Austraalias

## Viited
Sädeinduktor

**Sädeinduktor**, ka **induktsioonpool**, on elektriseade, mis muundab alalisvooluallika voolu kõrgepingeliseks, sädelahendust tekitavaks vahelduvvooluks. Seade töötati välja Saksamaal 19. sajandi alguses ja seda on kasutatud kuni mitmesaja kilovoldiste kõrgepingeimpulsside tekitamiseks ja uurimiseks, samuti raadiolainete tekitamiseks sädetelegraafis, elekterravis jm. Induktsioonpooli põhimõtet rakendatakse sisepõlemismootori süütepoolis. 
 
Sädeinduktor koosneb lahtise magnetahelaga trafost ja selle primaarahelas olevast vasarkatkestist,. Trafo primaarmähisel on vähe keerde (jämedast isoleeritud traadist) ja sekundaarmähisel palju keerde (peenest traadist). Voolu läbi primaarmähise lülitab vasarkatkesti, mille lülituskontakt jääb trafo südamiku magnetahelasse. Katkesti kontaktid on normaalses (vooluta) olekus suletud. Toitevoolu sisselülitamisel läbib primaarmähist vool *i*1. Tekkiv magnetväli tõmbab lülituskontakti südamiku poole, katkestades voolu primaarmähises. Trafo südamiku magnetväli variseb kokku, katkesti naaseb algasendisse ja vooluring sulgub, alustades protsessi uuesti.

Kui vooluring katkeb, langeb voolutugevus väga lühikese aja jooksul nulli, mille tulemuseks on magnetvälja järsk muutus. Elektromagnetilise induktsiooni seaduse kohaselt indutseerib (tekitab) kiire voolulangus pingeimpulsi, mis kandub sekundaarmähisesse kõrge pingena *u*2. Katkesti kontaktideega paralleelselt ühendatud kondensaator vähendab sädelemist ja moodustab koos primaarmähise induktiivsusega võnkeringi, mille resonantsisagedus on sama mis sekundaarmähise ja selle parasiitmahtuvuse võnkeringil. Sel viisil luuakse resonantstrafo, mis optimeerib energiaülekannet primaarahelast sekundaarahelasse. 

Induktsioonpoole hakati välja töötama 19. sajandi keskpaiku, kui elektrinähtuste uurimisel tekkis vajadus kõrge pinge allika järele. Saksa-prantsuse uurija Heinrich Daniel Rühmkorffil õnnestus sekundaarmähise konstruktsiooni täiustada seda pikendades, mis võimaldas tal genereerida umbes 100 kV pingeimpulsse 5 V alalisvoolu patareist. Selle induktori sekindaarmähise jaoks kulus umbes 10 km traati. Rühmkorff esitles oma sädeinduktorit esmakordselt 1855. aastal Pariisis toimunud rahvusvahelisel tööstusnäitusel.

## Vaata ka
* Süütepool

## Viited