open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pisarakott

**Pisarakott** (ladina keeles *saccus lacrimalis*) on inimeste ja paljude loomade peas, silmakoopa alumises nurgas pisarakotiaugus paiknev laiend. Pisarakott ühendab pisarakanalikesi nina-pisarajuhaga. 

Pisarakottide areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimese pisarakott on pisaraaparaadi osa ja paikneb silmakoopa alumises nurgas. See ühendab pisarakanalikesi nina-pisarajuhaga.
 
#### Patoloogia
Inimestel seostatakse pisarakottidega mitmeid haiguslikke seisundeid, näiteks pisarakotipõletikke ja uudismoodustisi. Pisarakoti hea- ja pahaloomulised kasvajad on siiski haruldased, kirjeldatud on ligi 400 (2001) nimetatud haigusjuhtu.

## Viited
Horsa ohvriallikas

**Horsa ohvriallikas** (ka *Kiivläte*) on ohvriallikas Võrumaal Rõuge kihelkonna Horsa külas. 

## Välislingid
* Horsa ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Rimmi püha mänd

**Rimmi püha mänd** on pühapuu Võrumaal Urvaste kihelkonna Rimmi külas.

## Välislingid

* Rimmi püha mänd Hiite Maja SA andmekogus.
Little Boxes

**"Little Boxes"** (eesti keeles "Väiksed kastid") on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja Malvina Reynoldsi laul. See pärineb 1962. aastast ning sai menukaks 1963. aastal Reynoldsi sõbra Pete Seegeri esituses.

Laul on poliitiline satiir eeslinnastumise ja keskklassi mugandumise teemal. Eeslinnades ühetaoliste projektide järgi valminud maju nimetatakse laulu tekstis erivärvilisteks "väikesteks kastideks", milles elavad inimesed, kellel "kõigil nägu üks". Ingliskeelse teksti rida "all made out of ticky-tacky" viitab ka kehvale ehituskvaliteedile, mis meenutab kinnisvarabuumide ajal "põllu peale" kipsplaatidest rajatud uusrajoonide oma; eesti tõlkes ("tehtud tiki-taki") on see nüanss kaduma läinud.

Vahepeal unustusehõlma vajunud lugu sai 2010. aastail taas populaarseks telekanali Showtime telesarja "Weeds" tunnusmuusikana.  

"Väiksed kastid" sai inspiratsiooni majadest USA California osariigis Daly Citys. Malvina Reynoldsi tütar Nancy Reynolds Schimmel selgitas laulu tausta nii: "Mu ema ja isa sõitsid San Franciscost läbi Daly City lõunasse, kui mu emale tuli laulu idee. Ta andis rooli isa kätte ja kirjutas selle üles teel üritusele La Hondas, kus ta pidi laulma Riiklike Seaduste Sõprade Komiteele (Friends Committee on National Legislation). Kui ajakiri Time (või oli see Newsweek?) tahtis fotot, kus ta just seda kohta näitab, ei leidnud ta neid maju üles, sest nende ümber oli ehitatud niivõrd palju uusi, et mäeküljed olid üleni kaetud." 

Laulule on eestikeelsed sõnad teinud Peeter Tooma. 

Lisaks temale on seda laulu eesti keeles esitanud ka Kukerpillid, Lindpriid, Tarmo ja Toomas Urb, Tajo Kadajas, Männiste perebänd jt.

## Viited

## Välislingid
*  (koos salvestuse loeteluga)
*  Täisnimekiri sarjas kasutatud muusikast
* 
* Rob Keili veebileht "Little Boxes: The Architecture of a Classic Midcentury Suburb"
* Bity Booker "Little Boxes" (Malvina Reynoldsi kaver)
* Peeter Tooma "Väiksed kastid" Youtube
NARIC

**NARIC** (*National Academic Recognition Information Centre*) on Euroopa Komisjoni loodud koostöövõrk välisriigis omandatud hariduse õige ja õiglase tunnustamise lihtsustamiseks ning akadeemilise ja tööalase liikuvuse soodustamiseks Euroopa riikides. Koostöövõrgu moodustavad riiklikud NARIC keskused, kes on määratud vastava riigi haridusministeeriumi poolt. Keskuste poolt pakutav teave akadeemiliste kvalifikatsioonide võrreldavuse kohta, aitab ellu viia Bologna protsessis püstitatud eesmärke.

Riigiti võivad NARIC keskuste tegevused ja ülesanded erineda. Paljudes Euroopa riikides on NARIC keskustel nõuandev roll ehk siis kõrgkoolidel ja tööandjatel on õigus ise otsustada, milliseid välisriigi kvalifikatsioone ja õpinguid nad aktsepteerivad. Sel juhul annavad NARIC keskused teavet välisriigi kvalifikatsioonide ja haridussüsteemi kohta, mis on kõrgkoolidele ja tööandjatele vajalik tunnustamise otsuse tegemisel.

Eesti ENIC/NARIC Keskus (Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus) kuulub Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Komisjoni koostöövõrkudesse ENIC ja NARIC ja oli kuni 2020. aasta lõpuni Sihtasutus Archimedese struktuuriüksus. Seoses Sihtasutus Archimedese tegevuse lõpetamisega läksid Eesti ENIC/NARIC Keskuse tegevused ja teenused üle Haridus- ja Noorteametisse.

## Vaata ka
* ENIC
* Kõrghariduse rahvusvaheline turundus ehk Study in Estonia
* Euroopa keeleõppe tunnuskiri
* Haridus- ja Teadusministeerium
* Eesti teaduse tippkeskused

## Välislingid
* Sihtasutuse Archimedes koduleht
* ENIC/NARIC võrgustiku koduleht
Hanok

**Hanok** oli Vanas Testamendis Kaini poeg ja Iiradi isa. Juubelite raamatu järgi oli Hanoki ema nimi Awan.

Kain nimetas tema järgi enda asutatud maailma esimese linna.

## Sugupuu
Nina-pisarajuha

**Nina-pisarajuha** ehk **nina-pisara juha** (ladina keeles *ductus nasolacrimalis*, *canalis nasolacrimalis*) on paljude loomade peas silmapiirkonnas paiknev paariline juha, mis suundub pisarakotist ninaõõnde. 

Nina-pisarajuha areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia  ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel suubuvad nina-pisara juhad sahkluu-nina elundi juures suhu.
 
## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel on nina-pisarajuhad pisaraaparaadi osad, mis järgnevad pisarakotile.   

## Viited
Awan

**Awan** (nimi Juubelite raamatu järgi; Seder Hadoroti ja Pseudo-Methodiuse apokalüpsise järgi Kalmana, "Kuldlegendi" järgi Calmana) oli Aadama ja Eeva tütar. Ta läks mehele oma kaksikvennale Kainile, nende poeg oli Hanok.

Piiblis pole tema nime nimetatud, vaid nimetatakse teda lihtsalt "Kaini naiseks" (1 Ms 4:17). Lisaks on veel mainitud, et Aadamale "sündis poegi ja tütreid" (1 Ms 5:4). Kuna Piibli järgi rohkem inimesi maailmas polnud, pidid nii Kain kui Sett abielluma oma õdedega.

## Sugupuu

## Välislingid
*https://archive.org/details/bookofjubileesor00char/page/30
Pescara lennujaam

**Pescara lennujaam**, ärinimega **Abruzzo Pasquale Liberi rahvusvaheline lennujaam** (*Aeroporto internazionale d'Abruzzo "Pasquale Liberi"*), on lennujaam Itaalias Abruzzo maakonnas, umbes 3 km kaugusel Pescara keskusest edelas. Lennujaam kannab Pasquale Liberi nime (lennuõnnetuses hukkunud Pasquale Liberi onu oli Gabriele D'Annunzio).

Alates 1996. aastast tsiviilliikluseks avatud Pescara lennujaam on Abruzzo maakonna ainus rahvusvaheline lennujaam. 2012. aastal oli Pescara lennujaam reisijate arvult Itaalias 28. kohal.

## Kirjandus
* Giovanni Guido, *Aviazione & Abruzzo*, Ed. Collana di Studi Abruzzesi, 2006.

## Välislingid

* www.abruzzo-airport.it
* @AbruzzoAirport su Twitter
* Aeroclub Pescara - Raffaele Breda
* ENAV S.p.A.
* HoverFly
Ujarõntsi

**Ujarõntsi** (ukraina Уяринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 544.
Tōgō Heihachirō

**Tōgō Heihachirō** (jaapani keeles  東郷平八郎; 27. jaanuar 1848 Kagoshima – 30. mai 1934 Tōkyō) oli Jaapani admiral.

Ta juhtis Jaapani laevastikku Tsushima lahingus, kus Jaapani merevägi purustas täielikult Vene laevastiku.

Tōgō Heihachirō väljapaistavate saavutuste poolest on teda läänes nimetatud ka idamaade Horatio Nelsoniks.

## Elulugu
Ta sündis samurai perekonnas. 1871. aastal astus ta Tōkyō merekooli. Järgmise aasta veebruaris suunati ta koos veel 11 kadetiga Suurbritanniasse, kus ta viibis seitse aastat. Ta õppis eraviisiliselt inglise keelt, Cambridge'i Ülikoolis matemaatikat ja sai sõjalise hariduse Kuninglikus Mereväeakadeemias Portsmouthis.
Helene mõis

**Helene mõis** (*Helēnes muižiņa*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Bišumuiža asumis; selle peahoone aadress oli Bauskas ielā 133.

Helene mõis kuulus Girgensonide perele, olles nende valduses kuni 1930. aastateni. XX sajandi alguses tegutses mõisa juures vabrik, kus toodeti lakki.

Suvemõis on ebatüüpilise välimusega, tagasihoidlike kaunistustega hoonet võib pidada tavaliseks eramajaks. Hoone on osaliselt renoveeritud. Mõisa juures on ka väike park ja allee.
## Välislingid

*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Grīziņkalns

**Grīziņkalns** on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna ja Keskrajooni osa pindalaga 1,517 km². Asub Centrsist idas, Brasast lõunas, Purvciemsis läänes ja Avotu ielast põhjas. 13 691 elanikku (2010). 

Grīziņkalnsi asumi põhjaosa kuni Aleksandra Čaka ielani kuulub Keskrajooni koosseisu, ent suurem osa asumist on Latgale eeslinna osa. Asumi reljeefi iseloomustavad **Grīziņkalnsi luited**, mille kõrgeim tipp ulatub 24 meetrit üle merepinna. Kõrgeima tipu juures asub Grīziņkalnsi park.

Piirkond kuulus kunagi Riia kaupmeeste suguvõsale – Griesenitele. Grīzenbergi mõisa järgi on saanud nime luited, luidete järgi omakorda asum. XVII sajandil lisandus veel Falgi mõis.

1870. aastatel tekkis asumisse seoses Riia tööstuslinnaks muutumisega hulgaliselt ettevõtteid. Grīziņkalnsis toodeti viile, masinaosi, tsinkvärvi, mineraalõli, konserve. Tehaste juurde kerkisid ka tööliste elamud, mis moodustavad valdava osa asumi hoonetest. Suurem osa elanikest tuli Läti maapiirkondadest, seega oli enamik asumi elanikke lätlased.

Aastal 1887 valmis luteri kirik. Uusgooti stiilis kirikut kasutati korduvalt teleseriaali "Seitseteist kevadist hetke" võttekohana. Aastal 1907 valmis õigeusu kloostri juures olev kirik.

1905. aasta revolutsiooni sündmused mõjutasid sügavalt asumis elavaid töölisi. Revolutsioonisündmustest tehti aastal 1970 lastele mõeldud seiklusfilm "Vārnu ielas republika" ("Varese tänava vabariik").

Aastail 1905–1908 tegutses asumis teater Apollo. Aastal 1958 ehitati teatri hooned ümber staadioniks. Aastal 1910 ehitati asumisse V. Ķuze kommivabrik, mille hooned kuuluvad tänapäeval aktsiaseltsile Laima. Aastal 1933 ehitati asumisse ka Punase Risti hoonetekompleks.

Grīziņkalnsi asumis asub Pērnavas iela (Pärnu tänav), lisaks asub seal osaliselt ka Tallinas iela (Tallinna tänav).

Sv.Pāvila luterāņu baznīca 2017.jpg|Luteri kirik
Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Таллиннская (Tallinas iela),29-31, 14-20 10.07.2006 - panoramio.jpg|Tallinas iela (Tallinna tänav) 29-31
Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Таллиннская (Tallinas iela),35, 14-21 10.07.2006 - panoramio.jpg|Tallinas iela (Tallinna tänav) 35
Grīziņkalns, Latgale Suburb, Riga, Latvia - panoramio.jpg|Daugava staadion
Pērnavas iela (5).jpg|Pērnavas iela
Grīziņkalna parks - 2017 (6).jpg|Grīziņkalnsi park


## Välislingid

*Grīziņkalnsi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga
Harilik pimendipuu

**Harilik pimendipuu** (*Pimenta dioica*) on mürdiliste sugukonda pimendipuu perekonda kuuluv puuliik.

## Kirjeldus
Harilik pimendipuu on kahekojaline igihaljas puu. Ta võib sirguda 6–12 m kõrguseks ja elada kuni 100 aasta vanuseks.

## Levila
Harilik pimendipuu kasvab looduslikult Jamaical, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.

## Vili

Hariliku pimendipuu viljad on marjad. 

### Saadused
Droogina tarvitatakse valmimata kuivatatud vilju (*Pimentae dioicae fructus*).  
 
Kondiitritööstustes ja konservitööstuses ning kodumajapidamistes kasutatakse vilju ka vürtsi ja maitseainena. Vürts kannab nimetust piment ehk Jamaika pipar ehk nelkpipar ehk vürts ehk vürtspipar. 

Inglise botaanik John Ray nimetas vilju "kõikvürtsiks" (*allspice*).
 
Meditsiinis kasutatakse ka eeterlikku õli (*Pimentae dioicae aetherolum*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
Falgi mõis

**Falgi mõis** (läti keeles *Falka muižiņa* või *Piekūnmuižiņa*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Grīziņkalnsi asumis. Peahoone asus K. Barona ielā 140–142 ja Brīvības ielā 198 majade piirkonnas. Saksa keeles *Falkenhof*, tõenäoliselt ka *Husmans Hof*. 

Mõis rajati tõenäoliselt 17. sajandil. Aastal 1700 paigutas Johann Christoph Brotze mõisa asukohta Husmans Hofi nimelise mõisa, mis on tõenäoliselt seesama mõis.

Mõisa järgi on saanud nime kõrval asuv Klijānu iela, mille varasem nimi oli Piekūnu iela. Tänava nimi oli läti keelest tõlgituna Pistriku tänav; nimi tuli sellest, et mõisa saksakeelne omanikust tulenev nimi tähendas pistrikumõisa.

Mõisa viimased omanikud olid Norwellid. 1899. aasta mais toimus mõisa juures politseinike ja tööliste vahel suur kokkupõrge, mis oli esimene sellelaadne sündmus Lätis. Aastast 1913 olid hooned kõik hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Pimendipuu

**Pimendipuu** (*Pimenta*) on mürdiliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Klassifikatsioon
Pimendipuu perekonda kuuluvad järgmised liigid:
* *[[Pimenta acris]]*
* *[[Pimenta acuminata]]*
* *[[Pimenta adenoclada]]*
* *[[Pimenta anisomera]]*
* *[[Pimenta aromatica]]*
* *[[Pimenta cainitoides]]*
* *Pimenta dioica* (L.) Merr. - harilik pimendipuu
* *[[Pimenta ferruginea]]* 
* *[[Pimenta filipes]]*
* *[[Pimenta guatemalensis]]* 
* *[[Pimenta odiolens]]*
* *[[Pimenta oligantha]]*
* *[[Pimenta podocarpoides]]*
* *Pimenta racemosa* (Mill.) J.W.Moore - kobar-pimendipuu
* *[[Pimenta richardii]]*.


Pilt:Pimenta dioica dsc07807.jpg|Hariliku pimendipuu lehed
Pilt:Pimenta dioica, flowers.jpg|Hariliku pimendipuu õied
Pilt:AllspiceSeeds.jpg|Hariliku pimendipuu viljad, pimendid


## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-is
*Sissekanne NCBI-s
Grīzenbergi mõis

**Grīzenbergi mõis** (*Grīzenberga muiža*, ka *Fišera muižiņa* või *Grīziņmuiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Grīziņkalnsi ja Purvciemsi asumis. Peahoone asukoht on kas Kroņu iela 21 või Braslas iela 22 piirkonnas. Saksa keeles *Hinterbergen*, ka *Griesenhof*, *Griesenbergshof* ja *Brauershöfgen*. 

Grīzenbergi mõis rajati aastal 1678. Mõisa esimeseks omanikuks olid Brauerid, aga aastast 1705 läks see üle Schiffhausenite perekonnale. Toona kandis mõis Brauershöfgeni nime. Aastal 1709 mõisa vana peahoone hävis.

Mõisa üks varasemaid teadaolevaid omanikke oli arst Johann Bernhard Fischer, kes pärast riigiteenistusest lahkumist aastal 1742 asus elama Hinterbergeni mõisa Riia linna lähedal. Tema rajas ka mõisa juurde aia ja pargi, mis on Grīziņkalnsi pargi eelkäija. 
Aastal 1794 ostsid mõisa Griesenid, kes ehitasid sinna uue puidust maja. Uute omanike järgi sai mõis oma lätikeelse nime ja Grīziņkalnsi asum sai omakorda nime mõisalt.

Mõisa pargist kasvas välja Grīziņkalnsi park. Pargi pindala on 10,45 hektarit. Pargis asub Grīziņkalnsi luidete kõrgeim tipp, mis kannab samuti nime **Grīziņkalns**. Pargis kogunes 1905. aasta revolutsiooni ajal rahvas, hiljem püstitati parki nende sündmuste mälestuseks monument.

XIX sajandi lõpus ostis mõisa Grebenščikovi vanausuliste kirik. Vanausulised rajasid sinna puuetega inimeste hooldekodu, selle juurde kerkisid aga aiad ja niidud. Mõisale kuulunud Purvciemsis asunud soo kuivendati, turbakiht lõppes otsa ja selle alt tuli välja valge liiva kiht. Raudtee äärde ehitati aga laod naftasaaduste hoidmiseks.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate saidil (*läti keeles*)
François Hartog

**François Hartog** (sündinud 17. juulil 1946) on Prantsusmaa ajaloolane, kelle peamised uurimisvaldkonnad on antiikajalugu ja historiograafia.

Kõrghariduse omandas ta Pariisi ülikoolis École normale supérieure. Hartog on õpetanud Vana-Kreeka ajalugu Strasbourg'i ja Metzi ülikoolides. Alates 1987. aastast on ta olnud sotsiaalteaduste keskuse École des hautes études en sciences sociales õppedirektor. 

1997. aastal oli ta üks Prantsusmaa Ajaloolaste Ühingu 60 asutajaliikmest.

Hartog on tugevalt mõjutatud Jean-Pierre Vernant'i ja Reinhard Kosellecki ideedest. Ta on interdistsiplinaarne teadlane, kes kasutab oma uurimistöös ka antropoloogia meetodeid, kombineerides neid antiikajaloo, historiograafia ja mõttelooga. Tema üks keskseid huvivaldkondi ja uurimisteemasid on olnud ajalisuse eri vormid. Hartog on ka termini "ajaloolisuse režiim" (*régime d'historicité*) juurutaja.

Ta on avaldanud üle 10 prantsuskeelse monograafia, millest inglise keelde on tõlgitud vaid paar raamatut. Eesti keeles on ilmunud Hartogi artikkel "Ajaloo leiutamine: ühe mõiste eellugu Homerosest Herodotoseni" (Tuna 2004, nr 2).

22. jaanuaril 2014 pidas ta kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli IV talvekooli raames Tallinna Ülikoolis avaliku loengu "The Modern Regime of Historicity in the Face of Two World Wars".

## Välislingid

*Biograafia EHESSi veebilehel (prantsuse keeles, vaadatud 28.01.2014).
Šenderivka (Tšernivtsi rajoon)

**Šenderivka** (ukraina keeles Шендерівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 473. Pindala on 2,407 km².
Šenderivka (Tšerkassõ oblast)

**Šenderivka** (ukraina keeles Шендерівка) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Korsun-Ševtšenkivskõi rajoonis. Elanike arv on 752.
Konjušivka

**Konjušivka** (ukraina keeles Конюшівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 57. Pindala on 0,588 km².


Конюшівка2.jpg|
Конюшівка3.jpg|
Конюшівка4.jpg|
Конюшівка.jpg|
Džulõnka

**Džulõnka** (ukraina keeles Джулинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 4953. Pindala on 5,973 km².
Velõka Kõrijivka

**Velõka Kõrijivka** (ukraina keeles Велика Киріївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1993.
Ficki kabel

**Ficki kabel** on hävinenud matmispaik Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas Jõgeva maakonnas. Kabel asus Põltsamaa uue Niguliste kiriku edelapoolse seina ääres.

Kabeli rajas Põltsamaa mõisa tollane omanik Heinrich von Fick tõenäoliselt 1740. aastate lõpul. Sinna on 1750. aastal maetud Fick ise. Teiste võimalike maetute ja nende arv ei ole teada. 

Kiviseinte, võlvitud laega ning punastest tellistest põrandaga kabeli alumisel korrusel oli võlvlaega hauakamber, kuhu sai siseneda läbi võlvis oleva luugi. Kirikust viis uks kabelisse. Oletatavasti viidi maetute säilmed ära 1922. aastal. 

Ficki kabeli katus põles koos kirikuga 14. juulil 1941 ning ajapikku hävitas ilm kabeli lae, mis langes sisse. Kabel lammutati 1958. aastal, et ehitada kirikule uus maja, mille keldrikorrusel oli katla- ja kütuseruum, ülemistel korrustel elu- ja koguduse tööruumid. Pole teada, kas uue ehitise alla jäi veel maetuid.

## Kirjandus
*Herbert Kuurme. "Pildikesi Põltsamaa ajaloost 1". Põltsamaa 2001. Lk 15, 152, 156
*Kadri Tael. "Põltsamaa kalmistute pärand". "Vali Uudised", 24. jaanuar 2014. Lk 4
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 1. osa". Vali Uudised nr 23, 21. märts 2014. Lk 6

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 24003 "Põltsamaa kirik"
Michael Bentley

**Michael Bentley** on Suurbritannia ajaloolane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on Suurbritannia poliitiline ajalugu 19.–20. sajandil. Lisaks on Bentley tegelenud sama perioodi mõttelooga, ajaloofilosoofia ja historiograafiaga.

Ta sai bakalaureusekraadi Sheffieldi Ülikoolist ja kaitses doktoriväitekirja Cambridge'i Ülikoolis.

Bentley töötab Saint Andrewsi ülikooli ajalooteaduskonna professorina.

20. jaanuaril 2014 pidas ta Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli IV talvekooli raames Tallinna Ülikoolis loengu ajalooteooriast, mis kandis pealkirja "Absence and Presence in Historical Theory since 1970".

## Teoseid

**The Liberal Mind, 1914-1929.* Cambridge, Cambridge University Press, 1977.
**Politics without Democracy, 1815-1914.* Oxford, Blackwell, 1984; 1996.
**The Climax of Liberal Politics.* London, Edward Arnold, 1987.
**Companion to Historiography.* London, Taylor & Francis, 1997; 2002.
**Modern Historiography.* London, Routledge, 1999.
**Lord Salisbury's World: Conservative Environments in Late-Victorian Britain.* Cambridge, Cambridge University Press, 2001.
**Modernizing England's Past: English Historiography in the Age of Modernism, 1870–1970.* Cambridge, Cambridge University Press, 2005.
**The Life and Thought of Herbert Butterfield: History, Science and God.* Cambridge, Cambridge University Press, 2011.

## Viited
Kunka

**Kunka** (ukraina keeles Кунка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 962. Pindala on 2,486 km².
Keila (täpsustus)

* **[[Keila]]** on linn Harju maakonnas.
* **[[Keila küla|Keila]]** on endine küla Harju maakonnas.
* **[[Keila (Saksamaa)|Keila]]** on küla Saksamaal.
* **[[Keila (tsüklon)|Keila]]** oli troopiline tsüklon 2011. aastal.
* **[[Keila (laev)|Keila]]** on 1975 ehitatud Eesti laev.
* **[[Keila (Piibel)|Keila]]** on Piiblis mainitud endine linn Palestiinas

## Vaata ka
* Keila jõgi
* Keila juga
Shia LaBeouf

**Shia Saide LaBeouf **(sündinud 11. juunil 1986 Los Angeleses) on ameerika näitleja ja režissöör, kes sai noorema publiku seas tuntuks Louis Stevensi rolliga Disney Channeli seriaalis "Even Stevens". LaBeouf esitati rolli eest 2001. aastal Young Artist Awardi kandidaadiks, 2003. aastal võitis ta Daytime Emmy Awardi.

Filmidebüüdi tegi ta filmis "Holes", mis põhineb Louis Sachari samanimelisel romaanil. 

Esimest korda astus LaBeouf režissöörina üles 2004. aastal lühifilmis "Let's Love Hate" ja 2011. aastal oli ta režissöör lühifilmis "Maniac", kus peaosades mängisid ameerika räpparid Cage ja Kid Cudi.

2007. aastal mängis LaBeouf peaosa tuntud filmides "Disturbia" ja "Surf's Up". Samal aastal kaasati ta Michael Bay mängufilmi "Transformerid", kus mängis Sam Witwickyt. Vaatamata vastakatele arvustustele oli film üliedukas, olles üks enimvaadatumatest filmidest 2007. aastal. LaBeouf mängis hiljem ka filmi järgedes "Transformers: Revenge of the Fallen" ja "Transformers: Dark of the Moon". 

2008. aastal mängis ta Mutt Williamsit filmis "Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik", mis oli Indiana Jonesi sarja neljas osa. Filmi saatis kriitiline ja kaubanduslik edu.

LaBeouf on mänginud ka sellistes tuntud filmides nagu "Wall Street: Raha ei maga", "Lawless", "Sinu suhtlusringkond", ja "Nümfomaan".

## Välislingid

*
Liberalismi Akadeemia

**Liberalismi Akadeemia**  (inglise keeles *The Academy of Liberalism*) on maailmavaateline mittetulundusühing, mille eesmärgiks on edendada liberaalset maailmavaadet ja seista vastu sotsialistlike meeleolude ja tõusule ühiskonnas.

Liberalismi Akadeemia sai alguse mõttekaaslaste mitteformaalse ühendusena 2006. aastal, mittetulundusühinguna registreeriti ühendus 2013. aastal.

Liberalismi Akadeemia viib läbi töötubasid, koolitusi ja seminare aktuaalsetel teemadel nii eesti kui inglise keeles. Liberalismi Akadeemia tõlgib ja annab välja silmapaistvaks peetud liberaalseid teoseid ning pakub koolitusi, kaasates spetsialiste nii Eestist kui ka mujalt Euroopast.

Liberalismi Akadeemia viib iga paari aasta tagant läbi koolitusprogrammi "Noorte Akadeemia", et anda noortele teadmisi ühiskonnast, riigijuhtimisest ja poliitikast. Lisaks korraldanud aktsiooni "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost", saates raamatukogudesse üle Eesti ülevaatliku raamatu vabadust kõrgeimaks väärtuseks pidavaist teostest ja organiseerinud Vaba Mõtte Koja egiidi all arutelusid uute liberaalsete ideede sõelumiseks pere- ja maksupoliitika teemadel.

Üheks Liberalismi Akadeemia märgiliseks ettevõtmiseks on olnud liberalismipäev, mille raames anti välja aasta liberaali auhinda. Aasta liberaali auhinnaga tunnustatakse Eesti inimest või ühendust liberaalse mõtte-, isiku-, kodaniku- ja majandusvabaduste silmapaistva edendamise, levitamise ja/või teostamise eest.

Liberalismi Akadeemia kuulub Euroopa liberaalsete mõttekodade võrgustikku European Liberal Forum (ELF) ja Saksamaa liberaalse fondi võrgustikku Friedrich Naumann Foundation for Freedom (FNF).

Liberalismi Akadeemia tegevjuhid on olnud Rain Rosimannus, Priit Kallakas, Ksenja Rööpson, Peep Lillemägi ja Risto Kaljurand.

## Vaata ka
* Aasta liberaal
* Vabaduse Raamat

## Välislingid
* Liberalismi Akadeemia koduleht
* Liberalismi Akadeemia Facebooki lehekülg
Pisarajärv

**Pisarajärv** ehk **lakrimaaljärv** (ladina keeles *lacus lacrimalis*) on paljude loomade peas silma sisenurgas paiknev ala.
Pisarajärve täidab pisaralihake. Pisarajärvest voolab pisaravedelik pisaratäppide abil pisarateedesse. 

Pisarajärve areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia  ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel on pisarajärv pisaraaparaadi osa, mille kaudu liigub pisaravedelik pisaratäppide abiga pisarakanalikesse ja edasi pisarakotti.    

## Viited

## Välislingid
**[http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/TA98%20Tree/Entity%20TA98%20EN/15.2.07.063%20Entity%20TA98%20EN.htm Terminologia Anatomica]*. A15.2.07.063: Lacus lacrimalis. Pisarajärv
Ed Harris

**Edward Allen Harris** (sündinud 28. novembril 1950 Englewoodis, New Jerseys) on Ameerika filminäitleja, stsenarist ja lavastaja. 

Tema tuntumad rollid on filmides "Pollock", "Appaloosa", "The Rock", "The Abyss", "Piinatud Geenius", "A History of Violence", "Enemy at the Gates", "The Right Stuff", "Kui lapsuke kaob...", "Radio", "Paris Trout", "Jackknife", "Empire Falls" ja "Game Change". Harris on muu hulgas teinud ka Home Depot reklaame. Ta on kolm korda kandideeritud Oscarile parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmides "Apollo 13", "Trumani show" ja "Tunnid" ning parima meespeaosatäitja kategoorias oma rolliga "Pollockis".
Pisarateed

**Pisarateed** (ladina keeles *viae lacrimales*) on paljude loomade peas silmade piirkonnas paiknevad pisaravedeliku juhteteed. Pisarateed kulgevad silmalaugude sisenurgast ninaõõnde.  

## Imetajatel
### Inimestel
Pisarateede hulka kuuluvad:
*pisarakanalikesed
*pisarakott
*nina-pisarajuha.

## Viited
Pisaratäpp

**Pisaratäpp** ehk **pisarapunkt** (ladina keeles *punctum lacrimale*) on paljude loomade peas silma üla ja alalau mediaalses nurgas pisaranäsa tipus olev pisarajuha ava.

Pisaratäpi ehk pisarapunkti areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia  ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel on pisaratäpp pisaraaparaadi osa, mille kaudu tühjeneb pisarajärv pisarakanalikesse ja edasi pisarakotti.    


Image:Lacrimal punctum.jpg|Inimese silma alalau pisaratäpp.


## Viited

## Välislingid
**[http://www.unifr.ch/ifaa/Public/EntryPage/TA98%20Tree/Entity%20TA98%20EN/15.2.07.064%20Entity%20TA98%20EN.htm Terminologia Anatomica]*. A15.2.07.065: Punctum lacrimale. Pisaratäpp
Pisaravedelik

**Pisaravedelik** ehk **pisarad** (ladina keeles *lacrimae*) on osade loomade (sh inimeste) silmi niisutav bioloogiline vedelik.

Pisaravedeliku biokeemiline koostis ja juhteteed, kogus ja sagedus ning roll emotsioonide väljendamisel ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel ringleb pisaravedelik pisaraelundkonnas ja niisutab õhukese kilena (pisarkile ehk pisarfilm) silma sarv- ja sidekesta.

Pisaravedelik komplekteeritakse silmakoopa ülemises nurgas paiknevas pisaranäärmes.

Osa pisaravedelikust aurustub sarvkestalt ja teine osa liigub pisaralihakese kaudu pisarajärve ja edasi pisaratäppide abil pisarateedesse.

Naiste pisarad rahustavad mehi.

### Biokeemiline koostis
Pisaravedeliku biokeemiline koostis on suuresti varieeruv. Lisaks veele koosneb see mitut liiki valkudest (sh paljudest ensüümidest, nt lüsosüümid), süsivesikutest ja nende metaboliitidest, toitainestest. Biokeemiline koostis muutub ka nutmise käigus.

## Vaata ka
*nutt

## Viited
Kõdrassivka

**Kõdrassivka** (ukraina keeles Кидрасівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 639.
Žabelivka

**Žabelivka** (ukraina keeles Жабелівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 555. Pindala on 1,537 km².
Vernõgorodok

**Vernõgorodok** (ukraina keeles Вернигородок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 769. Pindala on 2,58 km².
Siena Ampugnano lennujaam

**Siena Ampugnano lennujaam** on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas, umbes 15 km kaugusel Sienast edelas, Sovicille omavalitsusüksuse territooriumil asuva Ampugnano asula lähistel.

Siena lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 41. kohal.

## Välislingid
* www.aeroportosiena.it
Grosseto lennujaam

**Grosseto lennujaam**, tuntud ka kui Maremma Corrado Baccarini lennujaam (*Aeroporto della Maremma "Corrado Baccarini"*), on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas, umbes 2 km kaugusel Grosseta keskusest. Lennujaamale on antud lennuäss Corrado Baccarini nimi.

Grosseto lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 40. kohal.
Mieke Bal

**Mieke Bal** (täisnimega **Maria Gertrudis Bal**; sündinud 14. märtsil 1946 Heemstedes) on hollandi kultuuri- ja kirjandusteoreetik ning videokunstnik.

Kõrghariduse omandas Bal Amsterdami Ülikoolis, mille lõpetas 1969. aastal bakalaureusekraadiga prantsuse keele alal. Alustanud doktoriõpet samas ülikoolis, läks ta oma juhendaja surma tõttu üle Utrechti Ülikooli, kus kaitses doktoriväitekirja prantsuse ja võrdleva kirjanduse alal.

Ta on töötanud õppejõuna Utrechti ja Rochesteri ülikoolis. Aastatel 1991–2011 oli ta Amsterdami Ülikooli kirjandusteooria professor.

Bal on mitmekülgsete huvidega teadlane, kes on uurinud kaasaegset kirjandust, feminismi, vaimuhaigusi, kultuurirännet, eri ajastute kunsti ja antiikkultuuri. Lisaks teoreetilistele uurimustele on Bal leidnud rahvusvahelist tunnustust videokunstnikuna, kes lisaks mitmele lühifilmile on koos Michelle Williams Gamakeriga lavastanud ka kaks täispikka filmi – hullumeelsuse probleeme käsitleva filmi "A Long History of Madness" (2011) ja Gustave Flaubert'i tuntuima teose "Madame Bovary" kaasaegse tõlgenduse "Madame B." (2014).

Jaanuaris 2014 viibis Mieke Bal kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli IV talvekooli raames Eestis. 17. jaanuaril avas ta oma videonäituse Tallinnas Vaal Galeriis. 21. jaanuaril pidas Tallinna Ülikoolis avaliku loengu "Long Live Anachronism! Preposterous History and the Past of the Future". Samal päeval linastus kinos Sõprus tema täispikk film "Madame B".

## Välislingid

*Mieke Bali veebileht (inglise keeles, vaadatud 28.01.2014).
Silmaava

**Silmaava** ehk **pupill** (ladina keeles *pupilla*) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna vikerkesta keskel asuv ava. 

Silmaava suurus ja kuju võib erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Valgus läbib võrkkestale liikumiseks, nii sarvkesta, silma eeskambri, silmaava ja ka silmaläätse kui ka klaaskeha.

## Roomajatel
### Madudel

Madude pupillide kuju on üsna mitmekesine. Aga lihtsustatult võib öelda, et  päevase eluviisiga maod (kes päeval aktiivsed) saavad pupilli vikerkesta lihaste abil ümara hoida ning maod kes öise eluviisiga (videvikus ja öösel tegutsevad) saavad pupilli vertikaalse hoida. Nii on kassmaol (*Telescopus fallax*), osadel lõgismadulastel, harilikul rästikul vertikaalsed aga harilikul nastikul ümmargused pupillid. Piugmadude pupill on horisontaalne.

Kõiki Euroopa madusid, kellel on kiiluga soomused ja ereda valguse käes hästi märgatav vertikaalne pupill, kuuluvad rästikute (*Vipera*) perekonda ning on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad.

## Imetajatel
### Koduloomadel
Silmaava ülemisel ja alumisel äärel paiknevad vaskulaarsed ripatsid. 

Pupill aheneb tugeva valguse, vaatlemise, magamise ja ka mõnede ravimite toimel parasümpaatiliselt innerveeritud silmaavasulguri (*m.sphincter pupillae*) ja temaga seotud anatoomiliste struktuuride tegevuse tulemina. 

Pupill laieneb nõrga valguse, narkoosi, mitmete ravimite aga ka afektiseisundite, nagu viha ja hirm, toimel sümpaatiliselt innerveeritud silmaavalaiendaja (*m.dilatator pupillae*) ja temaga seotud anatoomiliste struktuuride tegevuse tulemina.  

### Inimestel
Inimeste silmaava on tavaliselt musta värvi ja ümmargune. 
Fail:Closeup of goat eye.jpg|alt=Kits horisontaalse pupilliga|Kits horisontaalse pupilliga
Fail:Cuttlefish eye.jpg|alt=Seepia W kujulise pupilliga|Seepia W kujulise pupilliga
Fail:Taeniura grabata eye.jpg|alt=Raikala poolkuukujulise pupilliga|Raikala poolkuukujulise pupilliga
Fail:Crocodylus siamensis closeup.jpg|alt=Krokodill vertikaalse pupilliga|Krokodill vertikaalse pupilliga
Fail:Gecko-oeil.jpg|alt=Geko pärlikee kujuline pupill|Geko pärlikee kujuline pupill
Fail:Catpupil03042006.jpg|alt=Paksu vertikaalse piluga kassi pupill|Paksu vertikaalse piluga kassi pupill
 

## Viited

## Välislingid
*Terminologia Anatomica A15.2.03.028: Pupilla. Silmaava
Aasta dirigent

**Aasta dirigent** ehk **aasta kooridirigent** on Eesti Kooriühingu muusikapreemia, mida antakse välja aastast 2004.

## Aasta dirigendid

## Viited
Bruce Sterling

**Michael Bruce Sterling** (sündinud 14. aprillil 1954 Brownsville'is Texases USA-s) on Ameerika teadusulmekirjanik ja ajakirjanik, keda tuntakse eelkõige tema ulmeromaanide ja antoloogia "Mirrorshades" põhjal. Ta on üks küberpungi rajajaid ja põhiideolooge. Sterling teeb kaastööd ajakirjale Wired.

Eesti keeles ilmus 2008. aastal Sterlingi romaan "Skismaatriks +" (kirjastus Fantaasia, tõlkijad Iris Jeletski, Rea Raus, Tanel Saimre ja Tarmo Vaarpuu).

## Auhindu
* 2000 Arthur C. Clarke'i auhind romaani "Distraction" eest
* 1999 Hayakawa auhind novelli "Taklamakan" parima välismaise lühijutu kategoorias
* 1999 Hugo auhind novelli "Taklamakan" eest
* 1997 Hugo auhind novelli "Bicycle Repairman" eest
* 1989 John W. Campbelli mälestusauhind parima ulmeromaani eest, romaan "Islands in the Net"

## Viited

## Välislingid

* "Beyond the beyond" Ajakirja Wired blogi
* Bruce Sterling, European Graduate School
Katja Petrowskaja

**Katja Petrowskaja** (vene keeles Екатерина Мироновна Петровская, ka **Jekaterina Petrowskaja**; sündinud 3. veebruaril 1970 Kiievis Ukrainas) on ukraina-saksa kirjanik ja ajakirjanik.

Petrowskaja on õppinud Tartu Ülikoolis ning elab nüüd Berliinis koos mehe ja kahe lapsega. 2013. aastal pälvis ta Ingeborg Bachmanni auhinna.

## Teoseid
* "Die Auserwählten. Ein Sommer im Ferienlager von Orlionok"*.* Anita Backi fotoreportaaž koos Katja Petrowskaja esseega, eessõna autor Joachim Jäger. Braus, Berlin 2012. ISBN 978-3-86228-029-2
* "Vielleicht Esther". Suhrkamp Verlag, Berlin 2014, ISBN 978-3-518-42404-9

## Eesti keeles ilmunud
* "Võib-olla Esther", tõlkinud Kristel Kaljund, Hea Lugu, Tallinn, 2014

## Viited
Aasta liberaal

**Aasta liberaal** on alates 2010. aastast Liberalismi Akadeemia poolt välja antav auhind. Auhinnaga tunnustatakse Eesti inimest või ühendust liberaalse mõtte – isiku-, kodaniku- ja majandusvabaduste – silmapaistva edendamise, levitamise ja/või teostamise eest.

Auhinda antakse alates 2010. aastast iga aastal üle Liberalismi Akadeemia korraldataval Liberalismi Päeval.

## Auhinna laureaadid
* 2010 – Jürgen Ligi
* 2011 – Anvar Samost
* 2012 – Kalev Kukk
* 2013 – Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing 
* 2014 – Madis Habakuk
* 2015 – Siim Kallas
* 2016 – MTÜ Ärikatel
* 2017 – Paul-Eerik Rummo 


Pilt:Jürgen Ligi.jpg|Aasta liberaal 2010, Jürgen Ligi
Pilt:Samost, Anvar.IMG 1535.JPG|Aasta liberaal 2011, Anvar Samost
Pilt:VENÜ.jpg|Aasta liberaal 2013, Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing
Pilt:Ärikatel.jpg|Aasta liberaal 2016, Ärikatel


## Viited

## Välislingid
* Aasta Liberaal 2013 Liberalismi Akadeemia kodulehel
* Aasta liberaal 2016 MTÜ Ärikatel
Klaus-Peter Wolf

**Klaus-Peter Wolf** (sündinud 12. jaanuaril 1954 Gelsenkirchenis Saksamaal) on saksa kirjanik, näitekirjanik ja stsenarist.

Alguses sai ta tuntuks laste- ja noortekirjanikuna, alates 2007. aastast  Ida-Friisimaa aineliste kriminaalromaanide autorina. Kõige tuntum on ülemkomissar Ann Kathrin Klaaseni romaanisari, millest 2025. aasta seisuga on ilmunud 19 raamatut. Nende põhjal on tehtud ka telefilmidesari *Ostfrieslandkrimis*, mida 2017-2024 näitas ZDF ja alates 2025. aastast Arte.

Eesti keeles on temalt ilmunud romaan "Rock'n'roll ja ridamaja" (Eesti Raamat, 1990, tõlkinud Andrus Simsel), "Purgiõlu ja frikadellid" (Kirjastuskeskus, 2003, tõlkinud Merike Metsala), "Nohik" (Koolibri 2011, tõlkinud Kert Semm) ja "Ida-Friisi veri" (Atlex 2014, tõlkinud Piret Pääsuke). Aastal 1989 kõlas Eesti Raadios tema kuuldemäng "Klassikokkutulek".

## Välislingid
* Koduleht
* Polizeiruf 110 - Kleine Dealer, grosse Träume
* SWR1 Leute, intervjuu, 2. august 2007
Bettina Göschl

**Bettina Göschl** (sündinud 7. juulil 1967 Bambergis Saksamaal) on saksa pedagoog, lastelaulude autor ja lastekirjanik.

## Välislingid
* Bettina Göschl, Katalog der Deutschen Nationalbibliothek
* Bettina Göschli koduleht
Salla Simukka

**Salla Simukka** (sündinud 16. juunil 1981 Tamperes Soomes) on soome kirjanik ja tõlkija. 

Tema esimene romaan "Kun enkelit katsovat muualle" ("Kui inglid vaatavad mujale") ilmus 2002. aastal. Diloogia "Jäljellä" (Tammi 2012) ja "Toisaalla" (Tammi 2012) on düstoopia lähituleviku noortest, mis pälvis 2013. aastal Topeliuse auhinna. 

Simukka rahvusvaheline läbimurre saabus Lumikki Anderssonist ("Lumivalgeke Andersson") kõneleva triloogiaga, mille esimene osa "Punainen kuin veri" ("Punane kui veri", 2014. aastal tõlkinud Kadri Jaanits) ilmus Soomes 2013. aasta kevadel ja teine osa "Valkea kuin lumi" ("Valge kui lumi") sama aasta sügisel. Triloogia tõlkeõigused on müüdud 33 riiki veel enne kolmanda osa "Musta kuin eebenpuu" ("Must kui eebenipuu") ilmumist.

Salla Simukka oli 2014. aastani abielus Soome kirjaniku ja ajakirjaniku Karo Hämäläisega.

## Viited
Sattesele piiramine

**Sattesele piiramine** võib viidata erinevatele Sattesele linnuse piiramistele.
* Sattesele piiramine (1206), 1206. aastal piirasid tulemusteta linnust Riia piiskopi ja semgalite ühisväed.
* Sattesele piiramine (1212), 1212. aastal piirasid linnust kuni selle alistumiseni Riia piiskopi väed.
Olga Tokarczuk

**Olga Nawoja Tokarczuk** (sündinud 29. jaanuaril 1962 Sulechówis) on Poola kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Talle peetakse omaseks müütilist kirjutuslaadi.

Tokarczuk on pälvinud arvukalt kirjandusauhindu nii Poolas kui ka välismaal. 2008. aastal pälvis ta Poola tuntuima kirjandusauhinna NIKE romaaniga "*Bieguni*" ("Rändajad"). Varem oli ta võitnud kolmel korral publikuauhinna, "*Prawiek i inne czasy*" sai selle esimesena. 2013. aastal pälvis ta Vilenica auhinna. 2018. aastal võitis ta rahvusvahelise Bookeri preemia teose eest "Flights" (romaani "Rändajad" ingliskeelne väljaanne). Auhind läks jagamisele romaani tõlkijaga inglise keelde Jennifer Croftiga.

Olga Tokarczuk on Poola rohelise partei Greens 2004 liige. Ta elab Poolas Wrocławis.

## Teosed
*1989: *Miasta w lustrach*, Kłodzko: Okolice. ("Linnad peeglis")
*1993: *Podróż ludzi księgi*. Warszawa: Przedświt. ("Ühe Raamatu otsijate teekond")
*1999: *E. E.* Warszawa: PIW.
*1996: *Prawiek i inne czasy*. Warszawa: W.A.B. ("Algus ja teised ajad". Twisted Spoon Press ISBN 978-80-86264-35-6)
*1997: *Szafa*. Lublin: UMCS. ("Riidekapp")
*1998: *Dom dzienny, dom nocny*. Wałbrzych: Ruta. ("Päeva maja, öö maja*"*. Granta. ISBN 1-86207-514-X)
*2000 (koos Jerzy Pilchi ja Andrzej Stasiukiga): *Opowieści wigilijne*. Wałbrzych: Ruta/Czarne ("Jõulujutud")
*2000: *Lalka i perła*. Kraków: Wydawnictwo Literackie. ("Nukk ja pärl")
*2001: *Gra na wielu bębenkach*. Wałbrzych: Ruta. ("Mäng mitmel trummil")
*2004: *Ostatnie historie*. Kraków: Wydawnictwo Literackie. ("Viimased lood").
*2006: *Anna In w grobowcach świata*. Kraków: Znak. ("Anna In maailma haudades").
*2007: *Bieguni*. Kraków: Wydawnictwo Literackie. ("Rändajad").
*2009: *Prowadź swój pług przez kości umarłych*. Kraków: Wydawnictwo Literackie. ("Aja oma atra läbi koolnute kontide")
*2012: *Moment niedźwiedzia*
*2014: *Księgi Jakubowe*. Kraków: Wydawnictwo Literackie. ("Jakobi raamatud")
*2017: *Zgubiona dusza*. Wydawnictwo Format
*2018: *Opowiadania bizarne*. Wydawnictwo Literackie
*2022: *Empuzjon. Wydawnictwo Literackie*

## Eesti keeles ilmunud
* "Maailma kõige inetum naisterahvas" (Kultuurileht, 2005, täiendatud ja parandatud trükk 2022; sarjas Loomingu raamatukogu), tõlkinud Hendrik Lindepuu
* "Algus ja teised ajad" (2012), tõlkinud Hendrik Lindepuu
* "Päeva maja, öö maja" (2013), tõlkinud Hendrik Lindepuu
* "Aja oma atra läbi koolnute kontide" (2020), tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Rändajad" (2021), tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Ühe Raamatu otsijate teekond" (2022), tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"E. E." (2022), tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Empuusion" (2024), tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Kaotatud hing" (2024), tõlkinud Anna-Magdalena Peterson

## Viited

## Välislingid

*"Päeva maja, öö maja" arvustus The Guardianis
*Olga Tokarczuk, www.polishwriting.net
*Olga Tokarczuk "Travel Files", artikkel, Salon.eu.sk, January 2010, algselt ajakirjas Polityka
*Olga Tokarczuk, Twisted Spoon Press
*Olga Tokarczuk, culture.pl
Ingeborg Bachmann

**Ingeborg Bachmann** (25. juuni 1926 Klagenfurt – 17. oktoober 1973 Rooma) oli Austria luuletaja, prosaist ja filosoof. 

Ta õppis filosoofiat, psühholoogiat ja õigusteadust Innsbrucki, Grazi ja Viini ülikoolides ning kaitses 1950. aastal Viini Ülikoolis doktoriväitekirja Martin Heideggeri eksistentsialismi kriitilisest vastuvõtust.

Tema järgi on saanud nime üks tuntumaid saksakeelse kirjanduse auhindu, 1977. aastast väljaantav Ingeborg Bachmanni auhind.

Eesti keeles on ilmunud Bachmanni jutukogu "Kolm teed järve äärde" (Perioodika, 1988, Loomingu Raamatukogu) ja romaan "Malina" (Eesti Raamat, 1992); mõlemad on tõlkinud Helgi Loik ning "Kolmekümnes aasta" (tõlkinud Liisi Rünkla).

## Teosed

### Luulekogud
* 1953 "Die gestundete Zeit"
* 1956 "Anrufung des Grossen Bären"
* 2000 "Ich weiß keine bessere Welt: Unveröffentlichte Gedichte"
* 2006 "Darkness Spoken: The Collected Poems of Ingeborg Bachmann"

### Kuuldemängud
* 1952 "Ein Geschäft mit Träumen"
* 1955 "Die Zikaden"
* 1959 "Der gute Gott von Manhattan" (Hörspielpreis der Kriegsblinden ('sõjas pimedaks jäänute kuuldemänguauhind') 1959)

### Libretod
* 1960 "Der Prinz von Homburg"
* 1965 "Der junge Lord"

### Jutukogud
* 1961 "Das dreißigste Jahr" ("Kolmekümnes aasta")
* 1972 "Simultan" ("Kolm teed järve äärde")

### Romaan
* 1971 "Malina"

### Lõpetamata romaanid
* 1955 "Todesarten"
 
### Esseed ja kõned
* 1959 "Die Wahrheit ist dem Menschen zumutbar"
*1595 "Frankfurter Vorlesungen"

### Kirjavahetus
* "Ingeborg Bachmann-Paul Celan: Correspondence" (Ingeborg Bachmann ja Paul Celan, avaldatud 2010)
* "Letters to Felician" (kirjad kujuteldavale adressaadile, kirjutatud 1945, avaldatud postuumselt)

## Viited

## Välislingid

* Ingeborg Bachmann Saksa Rahvusraamatukogu kataloogis
* Ingeborg Bachmann perlentaucher.de – das Kulturmagazin
* Ingeborg Bachmann, Lyrikline.org
* "The Drugs, the Words" Center for the Art of Translation Web Exclusive Content
Sattesele piiramine (1206)

**Sattesele piiramine** oli Riia piiskopile alluvate jõudude ja semgalite ühisväe ebaõnnestunud katse vallutada Sattesele linnust Liivi ristisõja ajal 1206. aastal, mida on kirjeldatud Henriku Liivimaa kroonikas.

## Eellugu

Turaida, sh ilmselt ka Sattesele liivlased olid korduvalt osalenud kokkupõrgetes Väina ääres valdusi laiendava Riia piiskopi ja teda toetavate Mõõgavendade ordu ja ristisõdijate vastu. Viimati oldi abistatud Väina liivlasi Holmi linnuse kaitsmisel Riia piiskopi saadetud vägede vastu. Linnuse alistumisel lubasid piirajad turaidalastel erinevalt kohalikest liivlastest lahkuda ja sõlmisid nendega rahu. Hiljem samal aastal otsustati Riias siiski teha Turaidasse kättemaksuretk, kuhu kutsuti kaasa ka sealsete elanikega vaenus olevad semgalid pealik Vesthardi juhtimisel.

## Piiramine

Üks osa liitlasväest Kaupo juhtimisel liikus nõrgalt mehitatud Turaida muinaslinnuse alla ja vallutas selle suhteliselt kerge vaevaga. Teine väegrupp läks Koiva vastaskaldale, et alistada Sattesele piirkonna keskuseks olevat Sattesele linnust, mis kuulus tollal kohalikule ülikule Dabrelile. Sattesele liivlased, soovides vältida neile kätte paistva põlema pandud Turaida linnuse saatust, kogunesid oma linnust kaitsma.

Ristisõdijate ja semgalite terve päeva kestnud ja piirajatele kaotusi kaasa toonud rünnakud löödi Dabreli juhtimisel seesolijate poolt tagasi. Lõpuks otsustasid ründajad, et linnus on vallutamiseks liiga tugev ning pöördusid maad rüüstates teise väepoole juurde tagasi, et koos Riiga liikuda.

## Tagajärjed

Kuigi Sattesele linnust suudeti edukalt kaitsta, jäid liivlased teistes sõjalistes kokkupõrgetes Riia piiskopi vägedele alla. Näiteks pärast Sattesele piiramist liitusid turaidalased Polotski vürsti vägedega, et vallutada ristisõdijate kätte langenud Holmi linnust, kuid liivlastele suuri kaotusi põhjustanud piiramine ebaõnnestus. Nii otsustasid kõik liivlaste piirkonnad, sh Sattesele, veel samal 1206. aastal paluda rahu ja ristimist, andes end Riia piiskopi võimu alla.

## Viited

## Kirjandus
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
Alessandria lennujaam

**Alessandria lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas, Alessandria põhjapiiril. Lennujaamale on antud Massimo Bovone nimi.

## Viited

## Välislingid
*
*
Laagna raamatukogu

**Laagna raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Võru 11. 

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Ajalugu
Raamatukogu avati 8. aprillil 1926 kui Tallinna 1. haruraamatukogu. See asus algul Lutheri rahvamaja ruumides, siis Torupilli asumis Tartu maanteel ning alates 1998. aastast on raamatukogu Lasnamäel.

Laagna raamatukogu on oma ajaloo vältel asunud järgmistes kohtades:
*1926 Lõuna 17
*1930 Jakobi 10
*1938 Tartu maantee 62
*1998 Võru 11

Raamatukogu allus Nõukogude ajal Mererajooni täitevkomiteele ja kandis 1952–1974 nimetust Mererajooni 1. raamatukogu. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kandis edaspidi nimetust Tartu mnt haruraamatukogu. 1990. aastatel muudeti nimetus Keldrimäe raamatukoguks ning alles 1998. aastal Lasnamäele kolides saadi Laagna raamatukogu nimi.

## Välislingid
* Laagna raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Albenga lennujaam

**Albenga lennujaam** on lennujaam Itaalias Liguuria maakonnas, 8 km kaugusel Albengast loodes Villanova d'Albengas. Lennujaamale on antud Clemente Panero nimi.

Tunnise autosõidu kaugusel asuvad Monte Carlo, Nice ja Cannes.

## Viited

## Välislingid
*Sito ufficiale Aeroporto Internazionale di Villanova d'Albenga "Clemente Panero"
Ants Lang

**Ants Lang** (22. november 1938 Tartu – 22. jaanuar 2014) oli eesti pedagoog ja kirjastaja.

Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Lang oli aastatel 1962–1968 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis vanemteadur, 1968–1991 kirjastuses Valgus peatoimetaja asetäitja ja peatoimetaja, 1991–2004 kirjastuses Koolibri juhatuse esimees, tegevjuht ja nõukogu esimees, 1962–1992 füüsikaõpetaja mitmes üldhariduskoolis, sealhulgas Tallinna 21. Keskkoolis ja Tallinna Reaalkoolis. Ta on tõlkinud õpikuid.

## Viited

## Kirjandus
* Postimees, 28. jaanuar 2014. lk 4 (nekroloog)
Näsakoonus

**Näsakoonus** (*conus papillaris*) on paljude roomajate silmades olev moodustis, mis saab alguse nägemisnärvikettast ja suundub klaaskehasse. 

Arvatakse, et näsakoonus toidab võrkkesta. 

## Madudel

Madudel esineb näsakoonus embrüonaalses arengujärgus.
Arvatakse, et enamikul täiskasvanud madudel näsakoonus puudub, kuid see võib esineda rästikutel.

## Viited
Comiso lennujaam

**Comiso lennujaam** on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Ragusa provintsis, 5 km kaugusel Comisost. Lennujaamale on antud lennuväe brigaadikindral Vincenzo Magliocco nimi.

Külma sõja ajal asus Comisos üks peamisi NATO sõjaväebaase Lõuna-Euroopas. Lennujaam avati tsiviilõhuliikluseks 2013. aasta 30. mail.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
* L'aeroporto di Comiso su Wikimapia
* Pagina Facebook ufficiale
* Pagina Twitter ufficiale
Mangaļsala

**Mangaļsala** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni  osa pindalaga 8,036 km².  Asub Liivi lahe kaldal Daugava paremal kaldal jõe uue ja endise sängi vahel. 1490 elanikku (2010). 

Mangaļsala asus vanasti Daugava vasakul kaldal, kuid aastal 1567 murdis Daugava endale läbi rannaluidete uue tee merre. Kuni aastani 1681 kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja aastast 1861 ei asu Mangaļsala enam saarel.

Mangaļsala (saksa keeles *Magnusholm*) oli vana kaluriküla, mis ühendati Riiaga aastal 1960. Lisaks vanadele kaluriküla hoonetele on  Mangaļsala asumisse tekkinud ka aianduskooperatiive. Suurem osa endisest saarest ja praegusest poolsaarest on aga metsaga kaetud. Aastal 1999 liideti asumi asustamata osad Piejura maastikukaitsealaga.

Aastal 1765 ehitati asumi territooriumile Daugava kaldale fort. Esimeses maailmasõjas tehti see kasutamiskõlbmatuks. Teine tähtsam ehitis asumi aladel on Daugava suudmesse ehitatud muul. Ehitist peeti nii tähtsaks, et esimese kivi pani paika Aleksander II isiklikult.

## Välislingid
*Mangaļsala koduleht (*läti keeles*)