open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Changchuni ülikool

**Changchuni ülikool** (inglise keeles *Changchun University*) on ülikool Hiinas Changchunis.

Ülikool asutati 1946.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Concordia ülikool (Kanada)

**Concordia ülikool** (inglise keeles *Concordia University*) on ülikool Kanadas Quebeci osariigis Montréalis.

Ülikool asutati 1974.

Ülikoolis õpib üle 46 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Messier 24

**Messier 24** (ka **M24**, **Amburi täheparv** ja **IC 4715**) on täheparv, mis asub Amburi tähtkujus. 

Parve avastas 20. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 

Messier 24 asub Maast umbes 10 000 valgusaasta kaugusel ja see on 600 valgusaastat lai. Parv on umbes 220 miljonit aastat vana.

Tähed, täheparved ja muud astronoomilised objektid, mis moodustavad Messier 24, on osa Linnutee Carina-Sagittariuse harust. Messier ise kirjeldas M24 kui "suurt udukogu, mis sisaldab palju tähti" ja hindas selle laiuseks umbes 1,5°. Messier 24 asub Omega udukogu ja Messier 18 lähedal ning see on üks ainult kolmest Messier' objektist, mis pole süvataeva objekt.

## Viited
Esna kool

**Esna kool** oli kool Järvamaal Esnas. 

Kool asutati 1850. või 1860. aastatel.

Kool on olnud algkool.

1943 tähistas kool 100. aastapäeva.

## Viited
Esku (paikkond)

**Esku** on paikkond Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Tepelvälja külas.

20. sajandi alguses oli see küla staatuses, jäi Haljala kihelkonda.

Eskus asub Esku kabel.

## Viited
Eskilstuna Eesti Selts

**Eskilstuna Eesti Selts** on Rootsi eestlaste selts, mis tegutseb Eskilstunas. 

Seltsil on oma arhiiv, mida digitaliseeritakse.

Selts käib koos peamiselt Eskilstuna Eesti Kodus.

Selts on Rootsi Eestlaste Liidu liige.

## Vaata ka
*Eskilstuna-Haapsalu Sõprade Selts

## Viited
Puhja Valla Leht

**Puhja Valla Leht** (1995–2002 **Kodune Vald Puhja**) oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Puhja valla uudiseid. Lehte andis välja Puhja vallavalitsus. Lehte toimetas Heiki Rokka.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Puhja vald Elva vallaga, annab endise Puhja valla aladel toimuva kohta uudised edasi Elva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Messier 28

**Messier 28** (ka **M28** ja **NGC 6626**) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 27. juulil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Parv asub Maast umbes 17 900 valgusaasta kaugusel ja see on 12 miljardit aastat vana. Messier 28 sisaldab üle 50 000 tähe.

## Viited
Warka

**Warka** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas, Warka valla halduskeskus. Warka asub Pilica jõe ääres, Grójecist umbes 24 km idakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 51 km lõunas.

Warka oli olemas juba 13. sajandil. Linnaõigused sai Warka millalgi 1302. ja 1321. aasta vahel.

Warkas asub õlletehas Browar Warka.

## Galerii

Warka 01.JPG
Warka. dom, pocz. XIX ul. Długa 5 (luksus n).JPG


## Viited
Infoleht (Vastemõisa vald)

**Infoleht** oli 1996–2005 aastatel ilmunud ajaleht, mis vahendas Vastemõisa valla uudiseid. Lehte andis välja Vastemõisa vallavalitsus. Lehte toimetas Malle Kobin.

Infolehe eelkäija oli Marjamaa.

2002 ilmus lehe vahel lisa *Kildu Killud*.

## Viited

## Välislingid
*
Karl Ahrens

**Karl Friedrich Wilhelm Ahrens** (24. oktoober 1855 Rostock – 10. juuli 1938 Roela, Virumaa) oli saksa päritolu Eesti metsandustegelane.

## Elulugu
Ta sündis 1855. aastal Saksamaal Rostockis metsaülema pojana. Õppis metsaasjandust Rostockis ja Greifswaldis, seejärel töötas metsnikuna Mecklenburgis ja Schönburgis. Oktoobris 1880 tuli Eestimaale ning määrati kindraladjutant Orjevskile kuulunud Riguldi, Padise kloostri, Nõva, Hatu, Palivere, Ohtu, Vasalemma, Piirsalu ja Paatsalu ning Soomes asuva Karunsoo mõisate metsaülemaks. 1884. aastal sai krahv Ungern-Sternbergi Hiiumaa metsade ülemvalitsejaks. Elas Hiiumaal Isabella metsamõisas, mille hoonestus on tänapäevaks hävinud (säilinud vaid infotahvel). Esimese maailmasõja ajal saadeti ta Venemaa valitsuse poolt Siberisse, kus elas aastatel 1914–1918 Simbirskis. Eestisse naasnuna määrati Roela metsaülemaks, kust ka 1929. aastal pensionile läks. Suri 1938. aastal.

## Tegevus Hiiumaal
Hiiumaale on Ahrens tähtis kui looduse kujundaja. Tähtsaim metsaarendus on Luidja lepik, mille ta rajas luiteliivade kinnistamiseks aastatel 1901–1903. Veel tõi ta Hiiumaale sisse Kesk- ja Lõuna-Euroopa puid ja põõsaid ning fauna rikastamiseks hirvesid ja halljäneseid.

Kuni 1900. aastani ei õnnestunudki Luidja randa elujõulist kultuuri luua. 1901. aastal julgustas fakt, et liivaluidetest läbijooksvate ojade ääres looduslikult sangleppi kasvab (tänu põhjavee lähedusele ja savikihi olemasolule liivavälja all), katsetada liivade kinnistamisel lepa istutamist. Kolme aasta jooksul istutati 23 ha suurusele alale 1-2-aastasi lepataimi, mis võeti koos mullapalliga ojade äärest ja lääne pool asuvast lepikust. Paremate kasvutingimuste loomiseks kaeti liiv adruga. Võitlus liivaga kestis aastaid, enne kui elujõuline lepik kujunes ja oma ülesannet täitma hakkas  .

Ahrens on Lauka külas mõisaalleede rajaja, kuid paljud puud on vanuse tõttu välja langenud.

## Viited
Messier 26

**Messier 26** (ka **M26** ja **NGC 6694**) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus.

Parve avastas 20. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 26 asub Maast 5160 valgusaasta kaugusel ja selle laius on 22 valgusaastat. Parve vanus on 89 miljonit aastat. Messier 26 sisaldab 90 tähte.

## Viited
Messier 25

**Messier 25** (ka **M25** ja **IC 4725**) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi.

Parv asub Maast umbes 2000 valgusaasta kaugusel. Parve vanus on umbes 90 miljonit aastat ja see sisaldab 601 tähte. Messier 25 on umbes 13 valgusaastat lai ja selle mass on 1,937 Päikese massi. 

## Viited
Messier 29

**Messier 29** (ka **M29** ja **NGC 6913**) on hajusparv, mis asub Luige tähtkujus.

Parve avastas 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 

Messier 29 asub Gamma Cygni lähedal ja paikneb Maast 4000 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 11 valgusaastat. Messier 29 on 10 miljonit aastat vana ja see sisaldab umbes 50 tähte.

## Viited
Messier 30

**Messier 30** (ka **M30** ja **NGC 7099**) on kerasparv, mis asub Kaljukitse tähtkujus.

Parve avastas 1764. aastal Prantsuse astronoom Charles Messier ja lisas selle oma kataloogi. 

Messier 30 asub Maast umbes 27 100 valgusaasta kaugusel ja on umbes 93 valgusaastat lai. Linnutee keskosast asub see umbes 22 000 valgusaasta kaugusel. Parv on umbes 12,93 miljardit aastat vana ja selle mass on umbes 160 000 Päikese massi. Parv sisaldab üle 150 000 tähe.

## Viited
Vabadusaste

**Vabadusaste** on süsteemi iseloomustav suurus, mille väärtus näitab sõltumatute muutujate arvu, millega süsteem on täielikult kirjeldatav.
Supes

**Supes** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 210 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V399. Seal asub Supese bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Tereški

**Tereški** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 215 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V396.

2007. aastal oli külas 21 elanikku.

## Viited
Vecputrene

**Vecputrene** (kohalikus murdes **Vacputrene**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V396. Seal asub Tūcene bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Vēverkalns

**Vēverkalns** (kohalikus murdes **Vieverkols**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 213 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V390. Vēverkalns asub Alūksne jõe kaldal. Küla lähistel kasvav 24 m kõrgune Vēverkalnsi tamm on võetud looduskaitse alla.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Visikums

**Visikums** (kohalikus murdes **Veisikums**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 km kaugusele.

Külast lähevad läbi maanteed P40 ja V396. Seal asub Ezīšava bussipeatus.

Visikums on kujunenud Kolberģi mõisa Vizikumsi karjamõisa ja hilisema Vizikumsi mõisa juurde. Külas kasvav 20 m kõrgune Visikumsi vaher on võetud looduskaitse alla.

Aastal 2007 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Messier 32

**Messier 32** (ka **M32** ja **NGC 221**) on kääbusgalaktika, mis asub Andromeeda tähtkujus.

Galaktika avastas 1749. aastal Prantsuse astronoom Guillaume Le Gentil. 

Messier 32 asub Maast 2,49 miljoni valgusaasta kaugusel. Messier 32 on üks kahest heledamast galaktikast, mis tiirleb ümber Andromeeda galaktika.

## Viited
Cirakalns

**Cirakalns** (kohalikus murdes **Cirakols**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla asub merepinnast 190 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 210 km kaugusele.

Küla ei asu ühegi riigimaantee lähistel. Seal asuvad Žubītese ja Zīlītese bussipeatus.

2007. aastal oli külas 14 elanikku.

## Viited
Degumi

**Degumi** (kohalikus murdes **Dagumi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 25 ja Riiast 227 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Degumi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.

## Viited
Ezīšava

**Ezīšava** on küla Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 217 km kaugusele.

Küla ei asu ühegi riigimaantee lähistel. Seal asub Ezīšava bussipeatus.

Aastal  2007 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Radzymin

**Radzymin** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas, Radzymini valla halduskeskus. Radzymin asub Varssavi kesklinnast umbes 23 km põhjakirdes.

Radzymin on asutatud 1440. aastal, linnaõigused sai 1475. aastal.

Radzyminis on sündinud poola keeleteadlane Jan Baudouin de Courtenay (1845–1929).

## Galerii

POL Radzymin 9.jpg
Dom - Konstytucji 3 Maja 4, Radzymin 01.JPG
Liceum Norwida Radzymin 05.JPG


## Viited
Vaidava (Alūksne piirkond)

**Vaidava** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla asub merepinnast 169 meetri kõrgusel Vaidva jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 204 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V386.

## Viited
Vuķi

**Vuķi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas.

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 km kaugusele. Seal asub Vuķi bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee V390. Seal asuvad regionaalse kaitse all olevad Vuķi muinaskalmed; ka kasvab seal kaks looduskaitsealust mändi.

Aastal 2007 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Jaunzemi (Mārkalne vald)

**Jaunzemi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas.. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 220 km kaugusele.

Jaunzemi asub Akaviņa jõe kaldal. Külast läheb läbi maantee V391.

## Viited
Volkova (Läti)

**Volkova** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 222 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Volkova bussipeatus. Volkova asub Akaviņa jõe kaldal.

Aastal 2007 oli külas 18 elanikku.

## Viited
Messier 34

**Messier 34** (ka **M34** ja **NGC 1039**) on hajusparv, mis asub Perseuse tähtkujus.

Parve avastas Giovanni Batista Hodierna, kuid avastamisaeg pole teada. 25. augustil 1764 vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Parv asub Maast 1500 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 14 valgusaastat. Parv on 200–250 aastat vana ja sisaldab umbes 100 tähte.

## Viited
Haaslava meeskoor

**Haaslava meeskoor** on Tartu maakonnas Kastre vallas Haaslaval tegutsev meeskoor.

Koori asutas 15. jaanuaril 1923 Aksel Rüütel. Koor kandis algul nime *Haaslava Meeslauluselts*.

Koori juhib aastast 1988 Kalev Lindal.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Głogów Małopolski

**Głogów Małopolski** on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas, Głogów Małopolski valla halduskeskus. Głogów Małopolski asub Rzeszówi kesklinnast umbes 12 km põhjas.

Głogów Małopolski on asutatud 1570. aastal, linnaõigused sai 1578. aastal.

## Galerii

Old church in Glogow Malopolski.jpg
Main Square in Glogow Malopolski.jpg


## Viited
Messier 36

**Messier 36** (ka **M36** ja **NGC 1960**) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus.

Parve avastas Giovanni Batista Hodierna, kuid täpne avastusaeg pole teada. Parve taasavastas 1749. aastal Guillaume Le Gentil ja 1764. aastal vaatles seda Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 36 asub Maast 4100 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 14 valgusaastat. Parv on umbes 25 miljonit aastat vana ja see sisaldab üle 60 tähe.

## Viited
Tractus stellae

**"Tractus stellae"** (ladina keeles 'tähe tee'), eesti allikates esineb ka nimi "Tractus Stellae - Herodes ja kolm Hommikumaa tarka", on ladinakeelne liturgiline draama, lugu Petlemma tähte järgiva kolme targa teekonnast ja kuningas Herodesest. See on üks kahest (teine on "Visitatio Sepulchri") liturgilisest draamast, mis leiduvad Zagrebist leitud 11. sajandi lõpu käsikirjas, nn *Missale Aniqussimum*is (Zagrebi ülikooli raamatukogu, käsikiri MR 165). Käsikirjas on draama tekst ja neumades märgitud meloodiad, aga samuti servamärkused ja väikesed parandused tekstis, mis näitab, et "Tractus stellae"'t mängiti ja ilmselt korduvalt, samas kui teise draama käsikirjas selliseid korduva kasutamise märke pole. Draama esineb ka hilisemais keskaegsetes käsikirjades, näiteks ühes Roueni 13. sajandi käsikirjas (Ms Paris, BN lat. 904).

## Sisu
Draama algab protsessioonilauluga "Procedentem sponsum" - targad on saabunud otsima sündinud kuningat, ja pöörduvad küsimusega kuninga poole: "Haec est causa viae". Kuningas Herodes küsib omakorda, mis märgist nad teavad kuninga sünnist - "Regem quem quaeritis", ja pärast kirjatundjate käest saadud vastust läkitab targad teele "Ite, et de puero" ("minge ja uurige lapse kohta"). "Ecce stellae" - täht ilmub ja kolm tarka kummardavad Jeesuslast. Ingel annab käsu tarkadele valida teine tee - "Impleta sunt omnia". "Tractus stellae" on mõeldud kolmekuningapäeva matutiini lõpuks, sellele viitab draamat lõpetav "Te Deum laudamus" koos piduliku antifoniga "O Regem caeli".

Zagrebi käsikiri on tervenisti monoodilises stiilis ja hilisemates käsikirjades esinevad sama tekstiga, ent kolmehäälselt kaunistatud lõigud ei saa olla varasemad kui 13. sajand.

## Esitused Eestis
Vanamuusikaansambel Hortus Musicus esitas liturgilist draamat mõned aastad pärast käsikirja avastamist nii ringreisil Saksamaal kui ka 1987. aastal VI Hollandi varajase muusika festivalil Utrechtis. 1989. aastal ilmus sellest ka salvestus vinüülplaadil "Itaalia tantsud XIV sajandi käsikirjadest. Liturgiline draama "Tractus Stellae" XI sajandi Zagrebi käsikirjast" (LP, "Мелодия", salvestus Tallinna stuudios 1988).

Liturgilise draama ainetel on Eesti Telefilm teinud muusikalise telemängufilmi "Kann allikal" (režissöör Dorian Supin), milles draama stseenid avanevad vaimuliku isa Martini visioonidena, esitab ansambel "Hortus Musicus". Isa Martini osas Sulev Luik, teistes osades Tiina Tõnis, Rein Soomets, Peeter Brambat, Paul Oja, Vallo Kepp, Georg Bogatkin, Heino Müller, Jaanus Nõgisto ja tsirkusekollektiiv Säde liikmed.

## Viited

## Välislingid
* "Tractus stellae" erinevate käsikirjade neumade tõlgendusi (ungari keeles, enamus noodinäited)
* Video: "Procedentem sponsum" Schola Hungarica esituses
Lennuki tänav

**Lennuki tänav** on mitme Eesti tänava nimi:

*Lennuki tänav (Jõhvi)
*Lennuki tänav (Narva-Jõesuu)
*Lennuki tänav (Pärnu)
*Lennuki tänav (Rakvere)
*Lennuki tänav (Viljandi)
*Lennuki tänav (Tallinn)
Rehe tänav (Tallinn)

**Rehe tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Astangu asumis. 

Tänav sai nime 19. septembril 2007.

## Viited
Toominga tänav (Tallinn)

**Toominga tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. 

Tänav sai nime 1920. aastatel. Varem kandis see *Tominga tänava* nime.

## Viited
Kavasoo küla

**Kavasoo** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Tohera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tohera külaga.

Küla lähedal asub Kavasoo.

## Viited

## Välislingid
*
Messier 37

**Messier 37** (ka **M37** ja **NGC 2099**) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus.

Parve avastas Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna, kuid täpne avastusaeg pole teada. 1749. aastal taasavastas Guillaume Le Gentil hajusparved Messier 36 ja Messier 38, kuid ei märganud Messier 37. Parve taasavastas 2. septembril 1764 Charles Messier. 1980. aastatel selgus Hodierna märkmetest, et Le Gentil ja Messier' vaatluste ajaks oli ta avastanud kõik kolm parve.

Messier 37 asub Maast 4511 valgusaasta kaugusel ja Maalt vaadates asub see teisel pool Linnutee keskosa. Parv on 346 kuni 550 miljonit aastat vana ja see sisaldab üle 500 tähe.

## Viited
Tuhala kool

**Tuhala kool** oli kool Harjumaal Kose kihelkonnas Tuhala lähedal. 

Kool tegutses 1639-1768.

Kool on Oru põhikooli eelkäija.

## Viited
Boguchwała

**Boguchwała** (kuni 1728. aastani **Piotraszówka**) on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas, Boguchwała valla halduskeskus. Boguchwała asub Wisłoki jõe ääres, Rzeszówi kesklinnast umbes 8 km edelas. 

Boguchwała sai linnaõigused 1728. aastal, kuid kaotas need 1772. aastal. 1. jaanuaril 2008 sai Boguchwała linnaõigused tagasi.

## Galerii

Kościół pw. św. Stanisława Biskupa BK 01.jpg
Boguchwała - Pałac BK 05.jpg
Boguchwała - Spichrz BK 03.jpg


## Viited
Messier 38

**Messier 38** (ka **M38** ja **NGC 1912**) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus.

Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna ja 1749. aastal taasavastas selle Guillaume Le Gentil. 1980. aastatel selgus Hodierna märkmetest, et ta oli parve avastanud enne Le Gentil vaatlusi ja seega on tema tegelik parve avastaja. 

Messier 38 asub Maast umbes 4200 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 25 valgusaastat ja selle vanus on umbes 220 miljonit aastat. Hajusparv NGC 1907 asub selle läheduses, kuid tõenäoliselt pole need omavahel seotud, vaid lihtsalt mööduvad teineteisest. 

## Viited
Dynów

**Dynów** on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas. Dynów asub Sani jõe ääres, Rzeszówi kesklinnast umbes 27 km lõunakagus.

Dynów sai linnaõigused 1429. aastal, kuid kaotas need 1919. aastal. Dynów sai linnaõigused tagasi 1946. aastal.

## Galerii

Dynow bank.jpg
Dynów, křižovatka v centru.jpg
Dynów, městský úřad.jpg
Dynow main street.jpg


## Viited
Kuke tänav

**Kuke tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
* **[[Kuke tänav (Narva)|Kuke tänav]]** Narvas
* **[[Kuke tänav (Rakvere)]]** Rakveres
* **[[Kuke tänav (Tallinn)]]** Tallinnas
NGC 1907

**NGC 1907** on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus. 

See sisaldab üle 30 tähe ja on üle 500 miljoni aasta vana. Parv asub Maast 4500 valgusaasta kaugusel.

Parv asub hajusparv Messier 38 läheduses, kuid tõenäoliselt pole parved omavahel seotud, vaid on teineteisest möödumas.

## Viited
Messier 39

**Messier 39** (ka **M39** ja **NGC 7092**) on hajusparv, mis asub Luige tähtkujus.

Parve avastas 1749. aastal Guillaume Le Gentil ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi.

Messier 39 asub Maast umbes 800 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 7 valgusaastat. Parv sisaldab vähemalt 30 tähte.

## Viited
Riimaru oja

**Riimaru oja** (ka **Kahvena oja** ja **Käänuoja**) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas ja Soomaa lõunaosas, halduslikult Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas ning Pärnu maakonnas Saarde vallas, Pale jõe parempoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 7,8 km, valgla pindala 19,4 km², langus 22 m ja lang 2,82 m/km. Oja saab alguse 57,5 m kõrgusel Seruküla külas ja suubub 36,5 m kõrgusel Kanaküla külas paremalt poolt Pale jõkke 3 km kaugusel selle suudmest. Oja voolab ülemjooksul läbi Kahvena looduskaitseala. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Messier 40

**Messier 40** (ka **M40** ja **Winnecke 4**) on kaksiktäht, mis asub Suure Vankri tähtkujus. 

Kaksiktähe avastas 1764. aastal Prantsuse astronoom Charles Messier kui otsis Johannes Heveliuse kirjeldatud planetaarudu.

M40, M24 ja M73 on ainsad Messier' kataloogis kirjeldatud objektid, mis pole süvataeva objektid. 

## Viited
Eesti Kool (ajakiri, 1918)

**Eesti Kool** oli 1918–1919 ilmunud haridusteemaline ajakiri.

Ajakirja esimesed neli numbrit ilmusid Tallinnas ja kandsid alapealkirja Eesti Töörahva Koolivalitsuse ja kooliõpetajate kongressi täidesaatva komitee häälekandja. Ajakirja numbrid 5–13 ilmusid Peterburis ja kandsid alapealkirja Eesti Rahvusasjade Komissariaadi haridusosakonna häälekandja. Numbrite 5–13 vastutav toimetaja oli Artur Vallner.

## Viited

## Välislingid
*
Messier 41

**Messier 41** (ka **M41** ja **NGC 2287**) on hajusparv, mis asub Suure Peni tähtkujus.

Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Batista Hodierna. 16. veebruaril 1702 taasavastas parve John Flamsteed ja 1749. aastal vaatles seda Guillaume Le Gentil. 16. jaanuaril 1765 lisas Prantsuse astronoom Charles Messier selle oma kataloogi.

Messier 41 asub Maast 2300 valgusaasta kaugusel ja on 25 valgusaastat lai. Parv sisaldab 100 tähte ja see on 190 kuni 240 miljonit aastat vana.

## Viited
Messier 43

**Messier 43** (ka **M43** ja **NGC 1982**) on Orioni tähtkujus asuv udukogu, millel on H-II-piirkond.

Udukogu avastas 1731. aastal Prantsuse teadlane Jean-Jacques Dortous de Mairan ja 4. märtsil 1769 lisas tema kaasmaalane Charles Messier selle oma kataloogi.

Messier 43 on osa Orioni udukogust ja seda eraldab udukogu peamisest osast tihe kosmilise tolmu riba. See on osa Orioni Molekulaarsest Pilvkompleksist. Udukogu asub Maast 1600 valgusaasta kaugusel ja see on 9 valgusaastat lai.

## Viited
Abja Muusikakool

**Abja Muusikakool** on muusikakool Viljandi maakonnas Abja-Paluojal aadressil Pärnu maantee 28.

Kool asutati 1961. aastal *Abja Laste-Muusikakoolina*.

Tänapäeval õpib koolis 71 õpilast, keda juhendab 9 õpetajat.

## Direktorid

* 1961-1965 Kalle Tamra
* 1966-1969 Maile Harik (Pebre)
* 1971-1991 Rosalie Ralja (Kannik)
* 1991-2004 Valdo Värk
* 2004-2006 Arvo Lamp
* 2006 Valdo Värk (kt)
* alates 2007 Heiki Vungi

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ambla põllumajanduskool

**Ambla põllumajanduskool** oli 1936–1956 Järvamaal Amblas tegutsenud kutsekool.

## Nimed
*1936–1940 Ambla Erakodunduskeskkool
*1940–1941 Ambla Kodunduskeskkool
*1942–1944 Ambla Kõrgem Kodumajanduskool
*1944–1947 Ambla Kodumajapidamiskool
*1947–1948 Ambla Naispõllumajanduskool
*1948-1948 Ambla Raamatupidamiskool
*1948–1956 Ambla Põllumajanduskool.

## Viited

## Välislingid
*
Teletutvus

**"Teletutvus"** (vene keeles "Телевизионное знакомство") oli Urmas Oti saatesari ETV-s ja hiljem NSV Liidu (hiljem Venemaa) Kesktelevisioonis.

Saatesari sai tuntuks üle kogu  Nõukogude Liidu. Intervjueerija stiil oli oma aja kohta uuenduslik. Saatesari kestis seitse hooaega: 1986–1993.

Ott intervjueeris põhiliselt Nõukogude Liidu ja Venemaa kultuuri-. spordi- ja ühiskonnategelasi (Mihhail Gorbatšov, J. Ligatšov, V. Tretjak, V. Gomelski, Irina Rodnina, Arkadi Raikin, G. Tovstonogov, Mihhail Šatrov, Valeri Spivakov, Ilja Glazunov, R. Štšedrin, A. Voznessenski, J. Jevstignejev, V. Tihhonov, A. Freindlich, V. Kadannikov, L. Gurtšenko, J. Svetlanov, Jossif Kobzon, Innokenti Smoktunovski, Oleg Jefremov, G. Arbatov, A. Metreveli, V. Korotitš, A. Sobtšak, D. Lihhatšov, V. Vinokur, L. Zõkina, P. Bure, Alla Pugatšova, M. Plissetskaja, N. Ozerov, Juri Nikulin, N. Mihhalkov, Anatoli Karpov jpt). 

Kuid olid ka saated välisriikide juhtidest, kultuuri- ja äritegelastest ning teistest (Armand Hammer, Lech Wałęsa, Andrzej Wajda, Jack Matlock jr., Y. Nakasone, Leonid Kravtšuk, Z. Gamsahhurdia, M. Biešu, Raimonds Pauls, Măris Liepa, Virgilijus Noreika, Arvydas Sabonis jt). Eesti tuntud persoonidest valmisid saated Gustav  Ernesaksast, Eri Klasist ja Mart Laarist. 

Sarjas sündis 61 isikuintervjuud. Neist 32 saadet on näha ERR-i Jupiteri veebikeskkonnas. 

Enamus intervjuudest ehk 49 on ilmunud trükis raamatutes "Телевизионное знакомство", 1992, "Вопрос + ответ = интервью", 1991 ja "Playback", 1994.
## Viited
* 
## Välislingid
* Saated ERR-i arhiivis
Arkna loomakasvatuskool

**Arkna loomakasvatuskool** oli põllumajanduskool Virumaal, mis tegutses Arkna mõisa peahoones 1920. aastatest kuni 1990. aastateni. 

Arkna Loomakasvatuskooli seemendustehnikute kool, eriala oli kunstliku seemenduse jaam ja veiste kõrgaretus.
## Nimed
*1922–1936 Virumaa Põllutöökool
*1936–1944? Arkna Põllutöökool
*1944–1947 Arkna Põllundus-Aianduskool
*1947–1951 Arkna Kontrollassistentide Kool
*1951–1957 Arkna Põllumajanduskool
*1957–1961 Arkna Aianduskool
*1961–1993 Arkna Loomakasvatuskool

1930. aastatel andis kool välja ajakirja Püüe.

## Viited

## Välislingid
*
Messier 47

**Messier 47** (ka **M47** ja **NGC 2422**) on hajusparv, mis asub Ahtri tähtkujus.

Parve avastas enne 1654. aastat Itaalia astronoom Giovanni Batista Hodierna. 19. veebruaril 1771 taasavastas selle Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier' viidatud kohas ei asu tegelikult ühtegi täheparve, sest Messier tegi asukoha määramisel märgivea. Otsetõusu ja käände korrigeerimise järel klapivad need Messier 47 omaga. Enne vigade parandamist arvati, et Messier 47 on kadunud Messier' objekt, kuid 1959. aastal avastati, et Messier 47 ja NGC 2422 on tegelikult sama parv. 

Messier 47 asub Maast 1600 valgusaasta kaugusel ja see on umbes 78 miljonit aastat vana. Parve raadius on 12 valgusaastat. Parv sisaldab umbes 50 tähte, mis teeb sellest ühe väikseima teadaoleva hajusparve.

## Viited
Messier 49

**Messier 49** (ka **M49** ja **NGC 4472**) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus.

Galaktika avastas 19. veebruaril 1771 Prantsuse astronoom Charles Messier. Messier 49 keskosast eraldub röntgenikiiri, mis viitab, et seal asub ülimassiivne must auk, mille massiks on pakutud 5,65 × 108 Päikese massi.

Selles galaktikas asub palju kerasparvi ja oletavalt sisaldab see umbes 5900 kerasparve. M49 kerasparved on keskmiselt umbes 10 miljardit aastat vanad. Galaktika asub Maast 56 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 157000 valgusaastat. Messier 49 sisaldab üle 200 miljardi tähe.

## Viited
Messier 50

**Messier 50** (ka **M50** ja **NGC 2323**) on hajusparv, mis asub Ükssarviku tähtkujus.

Parve avastas 5. aprillil 1772 Prantsuse astronoom Charles Messier, kuid on võimalik, et 1711. aastal vaatles seda Giovanni Domenico Cassini.

Parv asub Maast 3200 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 20 valgusaastat. Messier 50 sisaldab üle 100 tähe.

## Viited
Messier 52

**Messier 52** (ka **M52** ja **NGC 7654**) on hajusparv, mis asub Kassiopeia tähtkujus.

Parve avastas 7. septembril 1774 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 52 sisaldab üle 100 tähe. Parve kaugus Maast pole täpselt teada, kuid arvatavalt on see 3000 kuni 7000 valgusaastat. Messier 52 diameeter on 19 valgusaastat ja see on 35 miljonit aastat vana.

## Viited
Messier 53

**Messier 53** (ka **M53** ja **NGC 5024**) on kerasparv, mis asub Berenike Juuste tähtkujus.

Parve avastas 3. veebruaril 1775 Saksa astronoom Johann Elert Bode. 26. veebruaril 1777 vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Esimesena vaatles parve tähti William Herschel, kes leidis, et see sarnaneb kerasparvega Messier 10. 

Messier 53 asub Linnutee keskosast 60 000 ja Maast 58 000 valgusaasta kaugusel ning see on üks kaugemaid kerasparvi. Parve diameeter on 220 valgusaastat. Messier 53 sisaldab üle 500 000 tähe ja parve vanus on 12,67 miljardit aastat. Parve tähesuurus on 8,3.

## Viited
Messier 54

**Messier 54** (ka **M54** ja **NGC 6715**) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 24. juulil 1778 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Parv asub Maast umbes 87 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 154 valgusaastat. Messier 54 sisaldab üle miljoni tähe ja selle vanus on 13 miljardit aastat. Varem arvati, et Messier 54 asub Linnuteel, kuid 1994. aastal avastati, et see on osa väikesest galaktikast, mis asub väljaspool Linnuteed.

Messier 54 on lihtsasti leitav, sest asub Zeta Sagittarii läheduses, kuid väiksemate teleskoopidega pole selle tähed eristatavad.  

## Viited
UNESCO maailmapärand Malis

**[[Mali]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** neli objekti ja 14 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**1988 Djenné vanad linnad. Alates 2016. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
**1988 Timbuktu. Aastatel 1990–2005 oli see objekt ja on alates 2012. aastast uuesti ohustatud pärandi nimekirjas
**2004 Askia hauakamber. Alates 2012. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
*üks segapärandi objekt:
**1989 Bandiagara klint (dogonite maa)
*nimistusse kandideerib alates 1999. aastast veel 14 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Malis. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019)
Messier 55

**Messier 55** (ka **M55** ja **NGC 6809**) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 16. juunil 1752 Prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille, kes vaatles seda tänapäeva Lõuna-Aafrika Vabariigis. Alates 1754. aastast proovis seda Pariisist vaadelda Charles Messier, kuid parve madal kääne tähendas, et see ei tõusnud kunagi piisavalt üle horisondi. Messier' pingutused kandsid vilja 24. juulil 1778, mil tal õnnestus seda vaadelda ja lisada see oma kataloogi. 1783. aastal vaatles William Herschel parve tähti ja nägi selles umbes 250 tähte.

Messier 55 asub Maast umbes 17 600 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 100 valgusaastat. Parve mass on umbes 269 000 Päikese massi. Parv sisaldab üle 100 000 tähe. Messier 55 vanus on 12,3 miljardit aastat.

## Viited
Messier 56

**Messier 56** (ka **M56** ja **NGC 6779**) on kerasparv, mis asub Lüüra tähtkujus.

Parve avastas 23. jaanuaril 1779 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. 1784. aastal vaatles parve tähti William Herschel.

Messier 56 asub Maast 32 900 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 85 valgusaastat. Parv on 13,7 miljardit aastat vana.

## Viited
Priit Joala

**Priit Joala** (sündinud 11. mai 1968) on eesti kunstnik ja disainer.

Ta on esinenud näitustel alates 1994. aastast. Lisaks ühisnäitustele on tal olnud kolm isikunäitust Mustpeade Maja Galeriis, Tokko & Arraku Galeriis ja Rahvusraamatukogu Galeriis.

1997. aastast on ta sisustustekstiile valmistava ettevõtte ZIZI Disain OÜ omanik.

On joonistanud karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker.

## Viited

## Välislingid

* Õhtuleht 1. august 1998 - Õudused maanteel
Mamusi keel

**Mamusi keel** on  Austroneesia keelkonna Lääne-Okeaania keelte Põhja-Uus Guinea harusse kuuluv keel, mida räägivad mamusid Paapua Uus-Guineas Ida-Uus-Britannia provintsis.
Kõnelejate arv oli 1985. aastal ligikaudu 6000.

## Viited
Lockheed C-130 Hercules

**Lockheed C-130 Hercules** on Ameerika Ühendriikide  Lockheedi korporatsiooni (hiljem Lockheed Martin) konstrueeritud nelja turbopropellermootoriga sõjaväetranspordilennuk.

Lennuk konstrueeriti algselt sõdurite, sõjalise lasti ja haavatute transpordiks. C-130 kere suure mahu tõttu on seda hiljem kasutatud ka paljudel teistel eesmärkidel, näiteks luure, otsingu ja pääste-, tankur-, tuletõrjelennuk,  ja kasutamine elektroonilisel sõjapidamisel.

C-130 Herculese baasil on loodud üle 40 selle lennuki variandi, nende hulgas näiteks tsiviilvariant Lockheed L-100 ja raskelt relvastatud tuletoetuslennuk Lockheed AC-130, mis on kasutusel kokku enam kui 60 riigis. C-130 võeti esimesena kasutusse Ameerika Ühendriikide õhuväes 1956. aasta detsembris. Alates 1996. aastast ehitatakse seerias C-130 Herculese kaasajastatud varianti C-130J Super Hercules.

## Tehnilised andmed

Andmed pärinevad Ameerika Ühendriikide õhuväe ametlikult kodulehelt:
* **Meeskond:**
** **C-130E ja C-130H:** 5 (kaks pilooti, navigaator, lennuinsener ja lasti käitleja)
** **C-130J:** 3 (kaks pilooti, lasti käitleja)
* **Pikkus:** 29,3 meetrit
* **Tiivaulatus:** 39,7 meetrit
* **Kõrgus:** 11,9 meetrit
* **Lennulagi:**
** **C-130E:** 5846 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga
** **C-130H:** 7077 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga
** **C-130J:** 8615 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga
* **Kandevõime:**
** **Tavalast:**
*** **C-130E ja C-130H:** 16 590 kilogrammi
*** **C-130J:** 15 422 kilogrammi
** **Maksimumlast:**
*** **C-130E, C-130H ja C-130J:** 19 090 kilogrammi
* **Suurim stardikaal:**
** **C-130E ja C-130H:** 69 750 kilogrammi
** **C-130J:** 74 393 kilogrammi
* **Tegevusraadius:**
** **Tavalastiga:**
*** **C-130E:** 1850,7 kilomeetrit
*** **C-130H:** 1944 kilomeetrit
*** **C-130J:** 3332,9 kilomeetrit
* **Mootor:**
** **C-130E:** neli Allison T56-A-7 turbopropellermootorit (4200 hobujõudu)
** **C-130H:** neli Allison T-56-A15 turbopropellermootorit (4591 hobujõudu)
** **C-130J:** neli Rolls-Royce AE 2100D3 turbopropellermootorit (4700 hobujõudu)
* **Kiirus:**
** **C-130E:** 555 km/h (Mach 0,49)
** **C-130H:** 589 km/h (Mach 0,52)
** **C-130J:** 671 km/h (Mach 0,59)

## Vaata ka
; C-130 derivaadid
* Lockheed AC-130
* Lockheed DC-130
* Lockheed EC-130
* Lockheed EC-130H Compass Call
* Lockheed HC-130
* Lockheed L-100 Hercules
* Lockheed LC-130
* Lockheed Martin C-130J Super Hercules
* Lockheed Martin KC-130
* Lockheed MC-130
* Lockheed RC-130
* Lockheed WC-130
; Ülesande ja/või ajastu poolest võrreldavad lennukid:
* Antonov An-12
* Armstrong Whitworth AW.660 Argosy
* Blackburn Beverley
* Shaanxi Y-8
* Shaanxi Y-9
* Short Belfast
* Transall C-160
* Airbus A400M Atlas

## Viited

## Välislingid

* C-130 Hercules Lockheed Martini ametlikul kodulehel (inglise keeles)
*
Rahvuslik uurimisülikool

**Rahvuslik uurimisülikool** (vene keeles национальный исследовательский университет) on Venemaa ülikoolidele konkursi alusel antav staatus (kategooria).

Sellist staatust antakse alates 2009. aastast 10 aastaks. Esimesed kaks ülikooli said rahvuslikeks uurimisülikoolideks väljaspool konkurssi:
*Rahvuslik Uurimis-Tuumaülikool MIFI
*Rahvuslik Uurimis-Tehnoloogiaülikool MISiS

Hiljem on rahvusliku ülikooli staatuse saanud üle 20 ülikooli, sealhulgas:
*Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool
*Kõrgem Majanduskool
*Moskva Füüsika-Tehnika Instituut
*Peeter Suure Peterburi Polütehniline Ülikool
*Peterburi Mäeülikool
*Saratovi ülikool
*Tomski Riiklik Ülikool
Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool

**Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool** (vene keeles Московский государственный технический университет имени Н. Э. Баумана; lühend **MGTU**) on tehnikaülikool Moskvas, rahvuslik uurimisülikool.

Ülikool nimetati revolutsionäär Nikolai Baumani (1873–1905) järgi.

2007. aastal õppis ülikoolis umbes 18 000 üliõpilast ja selles töötas üle 4500 õppejõu.

## Nimetused
***Keiserlik Moskva Tehnikakool** (1868–1918)
***Moskva Kõrgem Tehnikakool** (1918–1930)
***Baumani-nimeline Moskva Mehaanika-Masinaehituse Instituut** (1930–1943)
***Baumani-nimeline Moskva Kõrgem Tehnikakool** (1943–1989)
***Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool** (1989–)

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Brandenburgi tehnikaülikool

**Brandenburgi tehnikaülikool** (ka **Cottbusi tehnikaülikool**; saksa keeles *Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg*) on tehnikaülikool Saksamaal Brandenburgis. Ülikoolilinnakud asuuvad ka Cottbusis ja Senftenbergis. 

Ülikool asutati 1991.

Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Curtini ülikool

**Curtini ülikool** (inglise keeles *Curtin University*; varasema nimega *Curtini tehnikaülikool*) on ülikool Austraalias Bentleys ja Perthis.

Ülikool asutati 1966.

Ülikoolis õpib üle 58 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Deakini ülikool

**Deakini ülikool** (inglise keeles *Deakin University*) on ülikool Austraalias Victorias.

Ülikool asutati 1974.

Ülikoolis õpib üle 54 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Denisoni ülikool

**Denisoni ülikool** (inglise keeles *Denison University*) on ülikool USAs Ohio osariigis Granville'is.

Ülikool asutati 1831.

Ülikoolis õpib üle 2000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Denveri Ülikool

**Denveri ülikool** (inglise keeles *University of Denver*) on ülikool USAs Colorado osariigis Denveris.

Ülikool asutati 1864.

Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Antsiranana ülikool

**Antsiranana ülikool** (prantsuse keeles *Université d’Antsiranana*; varasema nimega *Diégo-Suareze ülikool*) on ülikool Madagaskaris Antsirananas.

Ülikool asutati 1976.

Ülikoolis õpib umbes 3000 üliõpilast.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Draperi ülikool

**Draperi ülikool** (inglise keeles *Draper University*) on eraülikool Ameerika Ühendriikides California osariigis San Mateos.

Ülikooli asutas 2012. aastal riskiinvestor Tim Draper.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Duisburgi-Esseni ülikool

**Duisburgi-Esseni ülikool** (saksa keeles *Universität Duisburg-Essen*) on ülikool Saksamaal Duisburgis ja Essenis.

Ülikool asutati 1654.

Ülikoolis õpib üle 43 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kunda linnaorkester

**Kunda linnaorkester** on Lääne-Viru maakonnas Kundas tegutsev orkester. 

Orkester asutati 6. veebruaril 2015.

2018 ühines Kunda linnaorkestriga Aseri orkester.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Eindhoveni tehnikaülikool

**Eindhoveni Tehnikaülikool** (hollandi keeles *Technische Universiteit Eindhoven*) on tehnikaülikool Hollandis Eindhovenis.

Ülikool asutati 1956.

Ülikoolis õpib üle 12 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Aseri orkester

**Aseri (puhkpilli)orkester** oli Lääne-Viru maakonnas Aseris tegutsenud puhkpilliorkester. 

Orkester asutati 1909.

2018 ühines Aseri orkester Kunda linnaorkestriga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Netaman Repair Group

**Netaman Repair Group OÜ** on Eesti laevaremondiettevõte, mis asub Tallinnas Paljassaare sadamas. Ettevõte asutati 2004.aastal.

Netaman Repair Groupil on tütarettevõte Netaman Steel Constructions, mis on asutatud 2004. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Netaman Repair Groupi koduleht
Showstoppers

**Showstoppers OÜ** on Eesti meelelahutusagentuur, mis korraldab lavaetendusi.

Ettevõte tegutseb aastast 2009. Äriregistrisse kanti see 2011.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
UNESCO maailmapärand Ecuadoris

**[[Ecuador]]i** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** viis objekti ja viis objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**1978 Quito linn
**1999 Santa Ana de los Ríos de Cuenca ajalooline keskus
**2014 Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem. Ühispärand Argentina, Boliivia, Colombia, Peruu ja Tšiiliga
*kaks looduspärandi objekti:
**1978, 2001 Galápagose saared. Asub Galápagose saartel. See oli esimene objekt, mis kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse
**1983 Sangay rahvuspark. Aastatel 1992–2005 oli see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
*nimistusse kandideerib alates 1998. aastast veel viis objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Ecuadoris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019)
Mazie Hirono

**Mazie Keiko Hirono** (jaapani 広野 慶子, *Hirono Keiko*; sündinud 3. novembril 1947 Fukushima prefektuuris Kooris) on jaapani päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige. Ta on  2013. aastast Ameerika Ühendriikide Senati liige (Hawaii osariigist). 2007–2013 oli ta Esindajatekoja liige.

Ta on esimene Jaapanis sündinud USA senaator, esimene aasia ameeriklasest naissenaator ja esimene budistist senaator.

Keiko Hirono kolis koos emaga Havaile 1955. aastal. Ta kasvas üles Honolulus ja õppis juristiks.

Aastatel 1980–1994 oli ta Hawaii osariigi esindajatekoja liige. 2002. aastal kandideeris ta Hawaii osariigi kubernerivalimistel, kuid kaotas. 2006. aastal valiti ta 61% häältega Hawaii osariigi 2. valimisringkonnast USA Esindajatekoja liikmeks.

## Välislingid
*https://www.hirono.senate.gov/
Küti jõgi

**Küti jõgi** (ka *Küti oja*) on oja Pärnumaal Lääneranna vallas.

Jõgi on 14,5 km pikk, valgala pindala 35,7 km². Jõgi algab Piha külast ja suubub Liivi lahte. Keskjooksul voolab jõgi Paadrema looduskaitseala edelaosas.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti murumuna

**Eesti murumuna** (*Lycoperdon estonicum*) on murumunaliste sugukonda kuuluv seeneliik. Liik on nimetatud Eesti järgi. Liigi kirjeldas 1972. aastal Demoulin.

## Viited

## Välislingid
*
Murumunalised

**Murumunalised** (*Lycoperdaceae*) šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Bovista* – maamuna
**Calvatia* – murukarikas
**Lycoperdon* – murumuna
**Vascellum* – aasmuna

## Välislingid
* Murumunalised andmebaasis eElurikkus
Käoraamat

**Käoraamat** (*Gymnadenia*) on käpaliste perekond.

Eestis kasvab kaks liiki:
*harilik käoraamat – *Gymnadenia conopsea*
*lõhnav käoraamat – *Gymnadenia odoratissima*
Mürt

**Mürt** (üldkeeles ka *mirt*) (*Myrtus*) on mürdiliste sugukonda kuuluv perekond.

## Liike
*harilik mürt (*Myrtus communis*)
Djalma Campos

**Djalma Braume Manuel Abel Campos** (tuntud lihtsalt kui ka **Djalma** sündinud 30. mail 1987 Luandas) on Angola jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja Angola jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Portugali klubis Marítimo, millega liitus 2006. aastal. Aasta hiljem debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Portugali kõrgliigas. 2011. aastal liitus ta Portugali suurklubiga Porto. Ta mängis seal vaid hooajal 2011/2012, kuid tuli sel hooajal klubiga Portugali meistriks. Aastatel 2012–2013 mängis ta laenul Türgi kõrgliigas Kasımpaşas ning seejärel 2013–2015 Konyasporis. Hooajal 2015–2016 mängis ta Türgi kõrgliigas püsiva lepingu alusel Gençlerbirliğis. Aastatel 2016–2018 mängis ta Kreeka kõrgliiga klubis PAOK, kellega võitis kaks Kreeka karikat. 2018. aasta juunis naasis ta Konyaspori, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

Debüüdi Angola jalgpallikoondises tegi Campos 2008. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2009 sõprusmängus Malta vastu. Alates 2010. aastast on ta kuulunud Angola koondisse neljadel Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Tema isa Abel Campos oli samuti jalgpallur.

## Saavutused
;Porto
*Primeira Liga: 2011–12
;PAOK
*Kreeka karikas: 2016–17, 2017–18
Saaremaa tondihobu

**Saaremaa tondihobu** (*Aeshna serrata*, ka *Aeshna osiliensis*) on tondihobulaste sugukonda tondihobu perekonda kuuluv kiililine.

Liiki on leitud Eestist, Soomest ja Rootsist.

## Viited

## Välislingid
*
Petrus Stuyvesant

**Petrus Stuyvesant** (u 1610 Peperga, Hollandi Vabariik – 1672 Manhattan, New Yorgi provints) oli Põhja-Ameerikasse asutatud Uus-Madalmaade koloonia neljas ja samas viimane kuberner.

Ta juhatas Madalmaade koloniaalimpeeriumisse kuulunud asumaad, ja selle põhilist faktooriat Uus-Amsterdami aastail 1647–1664. Mille järel otsustati vastupanuta tunnustada Suurbritannia kuningriigi krooni.

Ta pooldas orjakaubandust ja rassistlikkust mustanahaliste vastu, kuid oli ka äärmuslik teiste vähemuste nagu juutide ning katoliiklaste suhtes. Tema suhe põlisameeriklastega oli küll keeruline, aga mitte eriliselt vaenulik, nendega püüti säilitada rahu.

## Vaata ka

*Adriaen van der Donck
*Peter Minuit

## Viited
Naïm Sliti

**Naïm Sliti** (sündinud 27. juulil 1992 Marseilles) on Prantsusmaal sündinud Tuneesia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Ettifaq ja Tuneesia jalgpallikoondises.

Ta on veetnud kogu klubikarjääri Prantsusmaal. Ta alustas profikarjääri 2011. aastal Prantsusmaa esiliiga klubis Sedan. Aastatel 2014–2017 mängis ta Red Staris, kellega jõudis ta Prantsusmaa tugevuselt kolmandast liigast esiliigasse. Hooajal 2015–16 valiti Sliti Prantsusmaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Prantsusmaa kõrgliigas mängis ta esimest korda hooajal 2016/2017 Lille'i meeskonnas. Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Dijoni.

Debüüdi Tuneesia jalgpallikoondises tegi Sliti 3. juunil 2016 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Djibouti vastu. Ta lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Tuneesia koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Pierre Minuit

**Pierre Minuit** (ka **Pieter Minuit**, **Peter Minuit** või **Peter Minnewit**; 1580–1585 Wesel Kleve hertsogkond – 5. august 1638 Saint Christopheri saar) oli III peajuhataja ja koloniaalkuberner Uus-Madalmaades (*Uus-Belgia*) aastail 1626–1631.

## Elulugu
Minuit sündis vallooni kalvinistide perekonnas, kes lahkusid Vallooniast hispaania katoliikluse tõusu tõttu.

## Vaata ka
*Madalmaade koloniaalimpeerium
*Petrus Stuyvesant

## Viited
Auguļi

**Auguļi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 161 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 189 km kaugusele.

Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

## Viited
Oussama Haddadi

**Oussama Haddadi** (araabia keeles اسامة الحدادي‎; sündinud 28. jaanuaril 1992 Tunises) on Tuneesia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Greuther Fürth ja Tuneesia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2010. aastal Tuneesia klubis Club Africain. Hooajal 2014–2015 tuli ta klubiga Tuneesia meistriks.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Dijon.

2019. aasta mais sõlmis ta lepingu Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Ettifaq. 2020. aasta jaanuaris suundus ta pooleteiseks aastaks laenule Türgi kõrgliigaklubisse Kasımpaşa. 2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Yeni Malatyaspor.

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Greuther Fürthiga.

Tuneesia jalgpallikoondises debüteeris Haddadi 27. märtsil 2015 mängus Jaapani vastu. Ta on kuulunud Tuneesia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. ja 2021. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Club Africain
*Ligue Professionnelle 1: 2014–2015

## Viited
Bērziņi

**Bērziņi** (kohalikus murdes **Bierziņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 192 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V383. Seal asub Bērziņi bussipeatus. Bērziņi asub merepinnast 172 m kõrgusel Rūci järve kaldal. Küla jääb osaliselt Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Brieži

**Brieži** (ka **Lielbrieži**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 188 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee A2. Briežis asuvad Lielbrieži muinaskalmed ehk Miroņkalns on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all. Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Lācupji

**Lācupji** või **Lācupi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 155 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 187 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee A2. Maantee ääres asub Lucka bussipeatus.

Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule. Looduskaitse all on Lācupji rahn.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Rūci

**Rūci** (ka **Roči** või **Rūči**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas.

Rūci asub merepinnast 168 m kõrgusel Rūci järve kaldal. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 191 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V383. Seal asub Rūci bussipeatus. Küla lähistel asuvad Rūci muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Stiliņi

**Stiliņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 188 km kaugusele.

Küla asub merepinnast 188 m kõrgusel maantee A2 lähistel. Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Šļukumi

**Šļukumi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 168 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 186 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee A2. Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited