open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrilöök

**Elektrilöök** on suhteliselt tugeva (eriti lihaste kokkutõmmet tekitava) elektrivoolu läbiminek inimese või looma kehast.
Keha läbiva elektrivoolu toime sõltub voolu tugevusest ning liigist (alalisvool, vahelduvvool), voolu mõjumise kestusest ja voolu teekonnast kehas.

## Surmav voolutugevus
Elekter kujutab inimesele ohtu mitmel põhjusel.

Eluohtlik on vool siis, kui see kulgeb läbi inimese südame ja kutsub esile südamevatsakeste lihaste koordineerimatu virvenduse (fibrillatsiooni). Sel juhul lakkab vereringe ja kogu inimkeha, sealhulgas aju, ei saa enam verega edasikantavast hapnikku ega veresuhkrut. Aju võib verevarustuse katkemist taluda enimalt 5 minutit, misjärel saabub surm.

Inimese  närvisüsteemi toimimiseks ja lihaste juhtimiseks kasutab organism muuhulgas elektrisignaale. Väljastpoolt mõjuva elektrivoolu mõju all inimese närvid ja lihased ei taju organismi saadetud loomulikke signaale ning võõraste signaalide järgi võivad lihased kokku tõmbuda või lõdvestuda. Siin on oluline täheldada vahelduvvoolu raskemat mõju südametegevuse häirimisel kui sama pingega alalisvoolu korral.

Elektrilöögi mõjul inimese kehas vabanenud energia võib põhjustada tõsiseid termilisi ja ka mehaanilisi kahjustusi..

Elektrilöök või olla surmav, kui 50&nbsp;Hz vahelduvvoolu tugevus ületab väärtuse, mis on umbes 0,05 A. Seepärast on rikkevoolukaitselüliti rakendusvooluks kokku lepitud 0,03 A ehk 30 mA. Lisaks peab  kaitse rakenduma kiiresti – hiljemalt 30 millisekundi jooksul, et ei tekiks ohtliku kestusega vooluoimpulssi.

Elektrilöögi seisukohalt loetakse ohutuks väikepinged, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50 V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120 V.

Elektri mõju inimkehale on väga individuaalne, olenedes eriti sellest, milliseid kehaosi elektrivool läbib. Mõju sõltub ka inimese südame seisukorrast, naha takistusest ja mitmesugustest välistingimustest.

## Viited
Moussa Mara

**Moussa Mara** (sündinud 2. märtsil 1975 Bamakos) on Mali poliitik, kes oli 9. aprillist 2014 kuni 9. jaanuarini 2015 Mali peaminister.

Ta on erakonna Yéléma esimees. Ta kandideeris 2013. aasta presidendivalimistel ja sai umbes 1,5 protsenti häältest.

Enne peaministriks saamist oli ta linnaplaneerimise minister.

5. aprillil 2014 nimetas president Ibrahim Boubacar Keïta ta pärast peaminister Oumar Tatam Ly tagasiastumist valitsusjuhiks. Mara astus ametisse 9. aprillil ja tegi 11. aprillil teatavaks oma valitsuskabineti koosseisu.

8. jaanuaril 2015 teatas ta oma tagasiastumisest. President Boubacar Keïta nimetas samal päeval uueks peaministriks Modibo Keïta, kes astus ametisse 9. jaanuaril 2015.
Raoul (eesnimi)

**Raoul** on mehenimi, prantsuse päritolu variant nimest Ralph.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Raoul 49 mehel. Raoul on populaarsuselt 946. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Raoul Lättemäe, rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna juhataja
*Raoul Grimoin-Sanson, prantsuse fotograaf, illusionist ja filmipioneer
*Raoul Kernumees, eesti graafik ja maalikunstnik
*Raoul Kurvitz, eesti kunstnik
*Raoul Pettai, eesti elektroonikainsener
*Raoul Viies, eesti komsomolitegelane
*Raoul Wallenberg, rootsi diplomaat
*Raoul Üksvärav, eesti majandusteadlane ja poliitik

## Vaata ka
*Raul
Kalnõšivka

**Kalnõšivka** (ukraina keeles Кальнишівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 261. Pindala on 0,8 km².
Prõvilne (Baštanka rajoon)

**Prõvilne** (ukraina keeles Привільне) on küla Ukrainas Mõkolajivi oblastis Baštanka rajoonis. Elanike arv on 2659. Pindala on 6 km².
Enstatiitkondriidid

**Enstatiitkondriidid** on haruldased meteoriidid, mis moodustavad umbes 2% kõikidest kondriitmeteoriitidest, mis Maa peale kukuvad. Praeguseks on leitud umbes 200 enstatiitkondriiti.

## Päritolu
Enstatiitkondriidid on ühed hapnikuvaesemad kivid, mis on Maalt leitud. Suurem osa neis sisalduvast rauast on oksiidina esinemise asemel kas sulfiidide koostises, puhtalt või seotud nikliga (Fe-Ni). Neis on tavaliselt suur mineraali enstatiidi (MgSiO3) sisaldus, millest tuleb ka nende meteoriitide nimi. Spektraalanalüüsi põhjal arvatakse, et enstatiitkondriidid võiksid olla pärit asteroidilt 16 Psyche, mõni ka Merkuurilt.

## Koostis
Erinevalt enamikust kondriitidest ei sisalda enstatiitkondriidid peaaegu üldse raua oksiidi. Peaaegu kogu neis olev raud on seotud kas raudsulfiidide koostisse või segus nikliga (Fe-Ni). Need meteoriidid sisaldavad veel mitmeid ebatavalisi mineraale (oldhamiit (CaS), niningeriit (MgS), perrüiit ((Ni,Fe)5(Si,P)2). Lisaks sisaldavad nad veel aluselisi sulfiide (djerfisheriit, caswellsilveriit). Kõik enstatiitkondriidid koosnevad valdavalt enstatiidirikastest kondritest ning rohketest metalli- ja sulfiidsete mineraalide terakestest. Suletiste ehk klastide ja maatriksmaterjalide esinemine enstatiitmeteoriitides on harv. Hapniku puudumine neis viitab sellele, et nad tekkisid Päikese udukogu keskosas, tõenäoliselt Merkuuri orbiidi piiresse jäävas osas. Enamik neist on teinud läbi termilise metamorfoosi. Ensatatiitkondriidid jaotuvad kaheks:
* EH-kondriidid (*High enstatite*) – sisaldavad väikseid kondreid (läbimõõduga ~0,2&nbsp;mm), palju siderofiilseid elemente ja räni. Natuke üle 10% meteoriidikivist moodustavad metalliterakesed. Diagnostiliseks tunnuseks on, et EH-kondriitides leiduva Fe-Ni massist moodustab ~3% räni;
* EL-kondriidid (*Low enstatite*) – sisaldavad suuremaid kondreid (läbimõõduga >0,5&nbsp;mm). Meteoriidi Fe-Ni massist moodustab räni ~1%.

## Viited
Käsk (sõjandus)

**Käsk** on ülema suuline, kirjalik või märguande vormis tahte väljendus mingi ülesande teostamiseks.

Sõjaväes ülema poolt antav käsk sarnaneb üldjuhul tsiviilmõistes korraldusega. Kirjaliku käsu andmiseks on sõjavägedes kindel kehtestatud vorm ehk standard, mis hõlbustab nii info sisestamist, kui lugemist. NATO operatsioonikäsu ülesehituse standardi number on STANAG 2014.
 
## Vaata ka
* Käsuõigus
* Käsuliin
* Käsklus
* Korraldus
* Operatsioonikäsk

## Viited
Skulte kihelkond

**Skulte kihelkond** (läti keeles *Skultes draudzes novads*, saksa keeles *Kirchspiel Matthäi, Peters Kirchspiel*) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

Alad kuulusid kuni 1783. aastani Kuramaa hertsogiriigile, mil hertsog Peter von Biron loovutas kaubanduslepingu alusel maa-alad Slokani Venemaa keisririigile ning moodustati Skulte kihelkond Riia kreisis.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Skulte kihekonnas üks kihelkonnakool, kus oli 16 õpilast.

## Skulte kihelkonna mõisad
* Skulte mõis (saksa *Adiamünde*, eesti *Adjamünde*), läti keeles Skultes muiža)
* Skulte kirikumõis (saksa *Pastorat Adiamünde*)
* Zasa mõis (Zasumuiža, saksa keeles Zassenhof, Saßenhof, Sassenhof)
* (*Memküll, Memkül*),


BM06126Am.jpg|Skulte mõis, Johann Christoph Brotze kogust
BM06127Am.jpg|Skulte kirik
BM06220Am.jpg|Elamu Skultes


## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*
Allaži kihelkond

**Allaži kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Allasch*, läti keeles *Allažu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Allaži kihelkonna mõisad
*Allaži (*Allasch*) rüütlimõis
*Allaži (*Pastorat Allasch*) kirikumõis
*Inčukalnsi (*Hinzenberg*) rüütlimõis
*Jūdaži (*Judasch*) rüütlimõis
*Plānupe (*Planup*) rüütlimõis
*Šķiliņi (*Schillingshof*) rüütlimõis


File:Bm04095am.jpg|Inčukalnsi mõis 1789. aastal. Johann Christoph Brotze kogu
File:Bm04182am.jpg|Inčukalnsi mõis 1791. aastal
File:BM06071Am.jpg|Inčukalnsi mõis 1794. aastal


## Välislingid
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 228-229 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA228,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 366 .
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 80-82 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA80,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend

**Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend** loetleb aastatel 1922–1990 Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumit juhtinud isikud. 

Sageli on neid käsitletud Gruusia NSV riigipeadena, kuid see määratlus ei ole päris täpne, sest konstitutsiooni kohaselt oli Nõukogude Liidu liiduvabariikides kollektiivseks riigipeaks Ülemnõukogu Presiidium tervikuna. Samas teostasid tegelikku võimu kohaliku kommunistliku partei keskkomitee I sekretärid.

Aastatel 1922–1938 kandis Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidium nime Gruusia NSV Kesktäitevkomitee Presiidium. 

Gruusia NSV eksisteeris 25. veebruarist 1921 12. märtsini 1922 *[[de iure]]* iseseisva riigina, alates 12. märtsist 1922 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. Gruusia NSV likvideeriti 14. novembril 1990 Gruusia Vabariigi väljakuulutamisega. Iseseisvaks kuulutas see ennast 9. aprillil 1991.
Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon

**Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon** on Euroopa Majanduspiirkonnas asuvate riiklike psühholoogide ühingute katusorganisatsioon. 2017. aasta seisuga kuulub sinna 37 psühholoogide ühendust (15/07/2017), mis esindavad umbes 350 000 Euroopa psühholoogi. Euroopa Nõukogu tunnustab föderatsiooni rahvusvahelise valitsusvälise organisatsioonina.

Föderatsioon tegeleb psühholoogia kui elukutse ja teadusala propageerimise ning parendamisega ja seda iseäranis, ent mitte eranditult, rakenduslikus keskkonnas ning rõhuga sellise tegevusega seotud väljaõppel ja teadustööl. EFPA ametlik ajakiri kannab nime European Psychologist. Aastal 2009 käivitas föderatsioon psühholoogide kvalifikatsioonistandardi EuroPsy.

Föderatsioon asutati aastal 1981 ning selle esimene üldkoosolek peeti Saksamaal Heidelbergis. Alates sellest on üldkoosolekuid peetud iga kahe aasta tagant erinevates Euroopa linnades. Alates 2011. aastast peetakse koosolekut koostöös iga kahe aasta tagant toimuva Euroopa psühholoogiaalase kongressiga (European Congress of Psychology).

## EFPA ja Eesti
Eestist kuulub föderatsiooni Eesti Psühholoogide Liit.

2013. aastal valiti EFPA töö- ja organisatsioonipsühholoogia alalise komitee liikmeks Tallinna Tehnikaülikooli tööstuspsühholoogia instituudi professor Mare Teichmann. Kokku koosneb föderatsiooni töö- ja organisatsioonipsühholoogia juhtorgan neljast liikmest: lisaks Mare Teichmannile kuuluvad sinna prof Fred Zijlstra (Maastrichti Ülikool), dr Philippe Sarnin (Lyoni Ülikool) ja prof Rosalind Searle (*The Centre for Trust and Ethical Behaviour*, Coventry Ülikool).

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Salumetsa talu kalmistu

**Salumetsa talu kalmistu** on kalmistu Pärnumaal Lääneranna vallas Paatsalu külas.

Kalmistu rajati Salumetsa talu maadele, omanik oli taluperemees Otto Jungermann. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetuid
*1929: Leenu Jungermann (sündinud Treumann; 4. september 1862 – 23. märts 1929), taluperenaine
*1948: Otto Jungermann (17. juuli 1857 – 21. jaanuar 1948), taluperemees

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Salumetsa talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002.
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 53.

## Välislingid
*
Krimulda kihelkond

**Krimulda kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kremon*, läti keeles *Krimuldas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Kihelkonnakirik asus Krimuldas ja abikirik Pēterupes; viimane eraldus hiljem iseseisvaks kihelkonnaks.

## Krimulda kihelkonna mõisad
*Bīriņi (*Kolzen*) rüütlimõis
*Eikaži (*Eikasch*) rüütlimõis, hiljem Bīriņi kõrvalmõis
*Englārte (*Engelhardtshof*) rüütlimõis
*Jaunāmuiža (*Neuhof*) rüütlimõis
*Jērkule (*Jerkull*) rüütlimõis, hiljem riigimõis
*Ķizbele, ka *Rāmava mõis* (*Kipsal*, ka *Rammenhof*) rüütlimõis, hiljem Krimulda kõrvalmõis
*Krimulda (*Pastorat Kremon*) kirikumõis
*Krimulda (*Schloß Kremon*) rüütlimõis
*Pabaži (*Pabbasch*) rüütlimõis, hiljem riigimõis
*Sēja (*Zögenhof*) rüütlimõis


File:BM06073Am.jpg|Krimulda kirik 1794. aastal. Johann Christoph Brotze kogu
File:BM06115Am.jpg|Sēja mõis 1794. aastal
File:BM07159Am.jpg|Krimulda kalmistu


## Vaata ka
*Krimulda piiskopilinnus
*Krimulda muinaslinnus
*Krimulda-Pēterupe kihelkond, Riia kreisis

## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 235-237 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA235,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 367 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 104-110 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA104,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 84-87 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA84,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Dole kihelkond

**Dole kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Dahlen*) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas, Riia kubermangus, Riia kreisis ja Liivimaa kubermangus, Daugava jões asunud Dole jõesaarel.

## Dole kihelkonna mõisad
**Kolpenholm, Kulpenholm*
*Dole mõis (saksa *Dalen*, läti keeles  Doles)
*Ķekava mõis (*Kekkau*)
**Pulkarn*, Pulkarnes muiža
**Bersemünde*, Bērzmentes muiža


File:Doles baznīca (Johans Kristofs Broce; 1783).jpg|Dole kirik, 1783. Johann Christoph Brotze
File:Bm03023am.jpg|Dole kirik
File:Ķekavas baznīca.jpg|1784 valminud Dole Anna kirik, Ķekavas


## Viited

## Välislingid
*
*
*
*
Daugavgrīva kihelkond

**Daugavgrīva kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Dünamünde*) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus Riia kreisis ja Liivimaa kubermangus, Riia lahe ääres ja Daugava jõe suudmes.

## Daugavgrīva kihelkonna mõisad
* Daugavgrīva kirikumõis (saksa k. *Dünamünde Pastorat*, läti keeles Daugavgīvas mācītājmuiža).
* Mangaļmuiža mõis (*Magnushof*) kroonumõis
* *Gouvernementshof*, Gubernementes muiža, kroonumõis
* *Mühlgraben*, Mīlgrāvja muiža kroonumõis
* Mīlgrāvise mõis (*Mühlgraben*)
* Kronmanni mõis (*Kronmannshof*, Kronmaņa muiža)
* *Krämershof, Sundemois*, Krēmera muiža
* *Happackshof*, Hapaka muiža
* *Dreylingshof, Dreilingshof*, Dreiliņu muiža
* *Wohlershof, Wolershof*, Volera muiža
* *Rubbertshof*
* Bolderāja mõis (*Aahacken, Aahachen, Bergshof*, Bolderājas muiža) koos Bolderāja (Boldera) slobodaga
* *Bullenhof*, Bullu muiža
* Iļķēnsala mõis (*Hilchensholm*, Hilkensalas muiža)
* *Witthardsholm*
* *Kokeshof, Kockeshof*, Koķes muiža
* Beckeri mõis (*Bekkershof, Beckershof*, Beķermuiža)
* Kleisti mõis (*Lambertshof, Kleistenhof*, Pēsaka muiža),
* *Schultzenhof*, Šulca muiža
* Lohfeldi mõis (*Lohfeldshof, Lofeldshof*, Lofelta muiža)
* *Bekefaksholm*.


BM07182Am.jpg|Daugavgrīva uus kirik, 1797. aasta. Johann Christoph Brotze kogust
BM07197Am.jpg|Daugavgrīva vana kirik, 1797. aasta
BM07184Am.jpg|Daugavgrīva kirikumõis, 1797. aasta


## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Jumprava kihelkond

**Jumprava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Jungfernhof*) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Jumprava kihelkonna mõisad
*Jumprava mõis (saksa *Gross-Jungfernhof*, läti keeles *Lieljumpravas muiža*).

## Viited

## Kirjandus
*
*
Jaunpilsi kihelkond

**Jaunpilsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Jürgensburg, Neuenburg*) oli haldusüksus Võnnu vojevoodkonnas Võnnu kreisis, Liivimaa kubermangus Riia kreisis ja Kuramaa kubermangus Tukumsi kreisis.

## Jaunpilsi kihelkonna mõisad
* Jaunpilsi kirikumõis (saksa *Jürgensburg Pastorat*, läti keeles Jaunpils mācītājmuiža)
* Jaunpilsi mõis (*Jürgensburg*, Zaubes (Jaunpils) muiža)
* *Bersehof*, Bērzmuižas muiža
* *Gustavsberg*, Kliģenes muiža
* *Schliepenhof*, Slīpes muiža

Aja jooksul kihelkonna (*Kirchspiel Neuenburg*) alad suurenesid ja 20. sajandiks olid Kuramaa kubermangu Tukumsi kreisi kihelkonnas:
* (*Annenhof*, Annas muiža),
* (*Arishof*, Ārīšu muiža),
* (*Autzenbach*, Ausātu muiža),
* Upe mõis (*Bächhof*, Upes muiža),
* (*Bixten*, Bikstu muiža),
* (*Gross-Blieden*, Lielblīdenes muiža),
* (*Klein-Blieden*, Mazblidene),
* (*Duhren*, Dūres muiža),
* (*Eckendorf*, Ozolu muiža),
* (*Feldhof*, Lauku muiža),
* (*Grenzhof*, Grenču muiža),
* (*Kappeln*, Kapeļu muiža),
* (*Kliggenhof*, Kliģu muiža),
* (*Lesten*, Lestenes muiža),
* (*Marienhof*),
* Jaunpilsi loss (*Neuenburg*),
* (*Plawneeken*, Plavnieki),
* (*Remten*, Remtes muiža),
* Reņģe mõis (*Rengenhof*, Reņģes muiža),
* (*Schlaguhnen*, Slagūnes muiža),
* (*Schmucken*, Smuku muiža),
* (*Springen*, Spriņģu muiža),
* (*Strutteln*, Struteles muiža),
* (*Sturhof*, Stūru muižas),
* (*Suschenhof*, Zušu muiža),
* (*Weesahten*, Viesātu muiža).


BM06167Am.jpg|Jaunpilsi kirik, Johann Christoph Brotze
BM06169Am.jpg|Jaunpilsi kirik, 1796
BM06171Am.jpg|Bersehof, 1796
BM06188Am.jpg|Jaunpilsi mõis, 1796
BM06216Am.jpg|Bersehof, 1796


## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), lk 388–426.
Aizkraukle kihelkond

**Aizkraukle kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Ascheraden*) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Võnnu ja Riia kreisis ning Kuramaa kubermangus Ilūkste kreisis.

## Aizkraukle kihelkonna mõisad
* Aizkraukle kirikumõis (saksa *Ascheraden Pastorat*, läti keeles Aizkraukles mācītājmuiža)
* *Langholm*
* Aizkraukle mõis (*Ascheraden*, Aizkraukles muiža)
* Skrīveri mõis (*Römershof mit Winterfeldt, Salubben mit Borishof e. Pohlsmannland mit [[Šķiliņi mõis|Schillingshof]] nebst [[Stalbe|Stilben]]*, eesti *Rihmana mõis*
* *Winkelmannshof*, Vinkelmaņa muiža
* (*Klopmanns-Annenhof*, Annas muiža)
* (*Bewern*, Bebrenes muiža)
* (*Charloitenhof*, Šarlates muiža)
* (*Dweeten*, Dvietes muiža)
* (*Grendsen*, Grendzes muiža)
* (*Alt-Grünwald*, Vecgrīnvaldes muiža)
* (*Neu-Grünwald*, Jaungrīnvaldes muiža)
* (*Hohenberg*)
* (*Ilsensee*, Ilze muiža)
* (*Johannishof*)
* Kazimiriški mõis (*Kasimirischek*, Kazimirišķu muiža)
* Veclaši mõis (*Inzenhaus, Alt-Lassen*, Veclasi)
* (*Lautzensee*, Dervanišķu muiža)
* (*Radebandsruhe*)
* (*Rautensee*, Rauda muiža)
* (*Schlotzberg*, Pilcani)
* (*Schödern*, Šēderes muiža)
* (*Steinensee*, Steles muiža)
* (*Weitzensee, Weißensee*, Baltmuiža)

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
*
Koknese kihelkond

**Koknese kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kokenhusen*) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Võnnu ja Riia kreisis.

## Koknese kihelkonna mõisad
*Koknese kirikumõis (saksa k. *Kokenhusen Pastorat*, läti keeles  Kokneses mācītājmuiža)
*Koknese mõis (*Kokenhusen*, Kokneses muiža)
*Stukmaņi mõis (*Stockmanshof mit Lepingshof, Stukmaņu muiža)
**Evstschanzhof*, 
**Kroppenhof*, Krapes muiža
**Ramdam*, Viskaļu muiža
**Bewershof e. Pinkerhof*, 
**Alt-Bewershof, Klein-Bewershof* , Vecbebru muiža
**Clauenstein, Klauenstein*, Pasta muiža
**Lapinsky*, Lapas muiža
*[[Rīteri mõis]] (*Grühtershof, Grütershof*, Rīteru muiža)
**Bilsteinshof*, Bilstiņu muiža
**Attradsen, Atradsen, Attradsen*, Atradzes muiža
**Glauenhof*, Radolkas muiza
**Weidenhof*, 
**Alberdings und Linnäi e. Reußners Schnüre*
**Neu-Bewershof'', Jaunbebru muiža

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Mālpilsi kihelkond

**Mālpilsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Lemburg*) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus  ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Mālpilsi kihelkonna mõisad
*Mālpilsi kirikumõis (saksa *Lemburg Pastorat*, läti keeles *Mālpils mācītājmuiža*)
**Lemburg*, Mālpils muiža
**Wittenhof*, Vites muiža
**Klingenberg*, Akenstakas muiža
**Muremoise*, Mūrmuižas muiža
*Mārciena mõis (*Marzingshof*, Mārčiņas muiža)
**Kaltenbrunn*, Kniediņu muiža
**Sudden, Suddenhof*, Vībrokas muiža
**Suddenbach*, Bukas muiža
**Adamshof*, Pulakas muiža


File:BM06202Am.jpg|Mālpilsi kirikumõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogust


## Viited

## Välislingid
*
*
*
*
Lielvārde kihelkond

**Lielvārde kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Lennewarden*) oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus Riia kreisis.

Lielvārde kirikukihelkonnas asus ka Jumprava (*Gross-Jungfernhof*) kabel.

## Lielvārde kihelkonna mõisad
*Lielvārde kirikumõis (saksa *Lennewarden Pastorat*)
*Lielvārde mõis (*Lennewarden*, Lielvārdes muiža)
*Rembate mõis, Strīķi abimõisaga (*Ringmundshof mit nebegute Strikenhof*, Rembates muiža)
**Ledemannshof*, Lēdmanes muiža


BM06183Am.jpg|Ringmundshofi mõis 1796. aastal. Pilt Johann Christoph Brotze kogust


## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Ādaži kihelkond

**Ādaži kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Neuermühlen*, läti keeles *Ādažu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Ajalugu
Ādaži kirikukihelkonnas asusid ka Carnikava (*Mengele*) ja Baltezera (*Westerotten* ehk *Langenbergen*) kirikud. Esimene neist sai hiljem iseseisvaks kihelkonnaks. Patronaadiõigus kuulus Ādaži ja Bukulti rüütlimõisate omanikele.

## Ādaži kihelkonna mõisad
*Ādaži (*Aahof*, ka *Neuermühlen*) rüütlimõis
*Ādaži, ka *Neijermīle* (*Pastorat Neuermühlen*) kirikumõis
*Alderi (*Hollershof*) rüütlimõis
*Baloži, ka *Bonaventura* (*Bonaventura*) rüütlimõis
*Berģumuiža, ka *Kalnamuiža* (*Bergshof*, varem *Jägel*) rüütlimõis
*Bukulti (*Bellenhof*) rüütlimõis
*Iļķēni (*Hilchensfähr*) rüütlimõis
*Kluse (*Kluß*) rüütlimõis, hiljem riigimõis (ilma mõisakohata)
*Remberģi (*Ringenberg*) rüütlimõis, fideikomiss
*Skrīvermuiža (*Abgunst*) endine rüütlimõis
*Stāle, ka *Štāle* (*Stahlenhof*, varem *Hintz* ja *Hintzenberg*) rüütlimõis
*Vesterotsi (*Westerotten*) rüütlimõis, fideikomiss


File:Bm03154am.jpg|Vaade Ādaži sillale. Johann Christoph Brotze kogust


## Vaata ka
*Carnikava kihelkond
*Ādaži-Carnikava kihelkond, Riia kreisis

## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 227-228 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA227,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 364 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 51-56 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA51,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 58-63 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA58,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909. Veerg 293-298.
Ropaži kihelkond

**Ropaži kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Rodenpois*, läti keeles *Ropažu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Ropaži kihelkonna mõisad
*Endzeliņi (*Henselshof*) rüütlimõis
*Lielkangari (*Groß-Kangern*) rüütlimõis
*Podakājase (*Pohdekahje*, ka *Podekay* ja *Atzelmoise*) rüütlimõis, hiljem Ropaži karjamõis
*Ropaži (*Pastorat Rodenpois*) kirikumõis
*Ropaži (*Schloß Rodenpois*) rüütlimõis
*Zaķumuiža, ka *Valdenrode* (*Waldenrode*, varem *Sacke*) rüütlimõis, fideikomiss


File:BM09192Am.jpg|Ropaži kirikumõis. Johann Christoph Brotze
File:BM09195Am.jpg|Ropaži kirikumõis
BM09001Am.jpg|Ropaži mõis
File:BM09023Am.jpg|Vaade Ropaži sillale, Ropaži mõisa juures
BM09036Am.jpg|Vaade Ropaži kirikumõisale 1801. aastal
BM09116Am.jpg|Vaade Endzeliņi mõisale
File:Bm04167am.jpg|Vaade Ropaži mõisale 1791. aastal
File:Bm04168am.jpg|Vaade Ropaži kirikumõisale 1791. aastal
File:BM07098Am.jpg|Vaade Ropaži mõisale 1796. aastal


## Vaata ka
*Ropaži ordulinnus

## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 229 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA229,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 365 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 56-60 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA56,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 71-72 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA71,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Sloka kihelkond

**Sloka kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Schlock*, läti keeles *Slokas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Sloka kihelkonna mõisad
*Bulduri (*Bilderlingshof*) rüütlimõis, hiljem riigimõis
*Kauli ehk Branki (*Frankendorf*) mõis
*Majori (*Majorenhof*, ka *Majorenkrug*) rüütlimõis, fideikomiss
*Pavasari (*Pawassern*) rüütlimõis
*Sloka (*Pastorat Schlock*) kirikumõis
*Sloka ehk Krona Sloka (*Schlock-Amt*) riigimõis
*Valteri (*Waltershof*) rüütlimõis


BM10007Am.jpg|Frankendorfi mõis, 1807. Johann Christoph Brotze


## Vaata ka
*Biķernieki kihelkond

## Kirjandus
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Sirkli galaktika

**Sirkli galaktika** (**ESO 97-G13**) on meist 13 miljoni valgusaasta kaugusel asuv Seyferti galaktikate II tüüpi kuuluv Sirkli tähtkujus asuv galaktika, Linnuteele lähim seda tüüpi galaktika. Ta paikneb Galaktika tasandist ainult 4 kraadi allpool.

Sirkli galaktikas toimuvad tormilised muutused, sest sealt purskuvad välja gaasirõngad. Välimine rõngas asub galaktika keskmest 700 valgusaasta kaugusel ja sisemine rõngas 130 valgusaasta kaugusel.

Seda galaktikat on võimalik näha ka koduse, väiksema teleskoobiga, kuigi teda märgati alles umbes 25 aastat tagasi, sest ta pole Linnutee taustal kergesti eristatav.

Sirkli galaktika on üks Linnuteele lähemaid aktiivseid galaktikaid, kuigi ta on tõenäoliselt natuke kaugemal kui galaktika Centaurus A.

Sirkli galaktikast on leitud ka supernoova (SN 1996cr). SN 1996cr tunti supernoovana ära alles pärast seda, kui selle plahvatuse kiirguse Maani jõudmisest (1995 või 1996) oli möödunud üle kümne aasta; esmakordselt teatati sellest laiemale avalikkusele aastal 2008. Esimest korda märgati teda 2001. aastal muutliku objektina Chandra röntgenikiirguse observatooriumi tehtud fotol.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne SIMBAD-is
* Sissekanne NED-is
* '''Chandra X observatory''': Chandra Examines Black Holes Large and Small in Nearby Galaxy
* '''The Hubble European Space Agency Information Centre''' Hubble picture and information on Circinus Galaxy
* '''NASA APOD''': Sirkli galaktika foto koos selgitusega
Salaspilsi kihelkond

**Salaspilsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kirchholm*) oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Salaspilsi kihelkonna mõisad
*Salaspilsi mõis (saksa *Kirchholm*, läti keeles Salaspils muiža)
*Ulbroka mõis (*Stubbensee*, Ulbrokas muiža)
**Rusenhof*
**Kurtenhof*, Kurtu muiža

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Sigulda kihelkond

**Sigulda kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Segewold*, läti keeles *Siguldas draudzes novads*) oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Sigulda kihelkonna mõisad
*Gāle (*Galenhof*) rüütlimõis, hiljem Sigulda kõrvalmõis
*Jaunķempji (*Neu-Kempenhof*) rüütlimõis
*Lorupmuiža (*Kronenberg*, varem *Briefmarschallshof* ja *Wilderhusenshof*) rüütlimõis
*Nurmiži (*Nurmis*) rüütlimõis, fideikomiss
*Paltmale (*Paltemal*) rüütlimõis
*Rama (*Rammenhof*, varem *Tyrsen*) rüütlimõis
*Sigulda (*Pastorat Segewold*) kirikumõis
*Sigulda (*Schloß Segewold*) rüütlimõis


File:BM07214Am.jpg|Nurmiži mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu


## Välislingid
*
*
*
*
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Madliena kihelkond

**Madliena kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Sissegal*, läti keeles *Madlienas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Madliena kihelkonna mõisad
*Aderkaši (*Fistehlen*) rüütlimõis
*Ķeipene ehk Jaunķeipene (*Kaipen*, ka *Neu-Kaipen*) rüütlimõis
*Lakstene (*Hohenheyde*) rüütlimõis
*Laubere (*Laubern*) rüütlimõis
*Lielāmuiža (*Essenhof*) rüütlimõis
*Madliena (*Pastorat Sissegal-Altenwoga*) kirikumõis
*Meņģele (*Altenwoga*) rüütlimõis
*Plātere (*Weißensee*) rüütlimõis
*Zādzene (*Saadsen*) rüütlimõis
*Taurupe (*Taurup*, varem *Astrau* ja *Asterow*) rüütlimõis
*Vecķeipene (*Alt-Kaipen*) Ķeipene kõrvalmõis
*Vērene (*Fehren*) rüütlimõis


File:BM06174Am.jpg|Zādzene mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu
File:BM06176Am.jpg|Madliena kirik 1796. aastal
File:BM06177Am.jpg|Madliena kirikumõis 1796. aastal
File:BM06223Am.jpg|Madliena kirik ja kirikumõis 1796. aastal
File:BM06225Am.jpg|Vaade Madliena kihelkonnast


## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 230-231 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA230,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 376 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA376,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 170–174 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA170,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Suntaži kihelkond

**Suntaži kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Sunzel*, läti keeles *Suntažu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.

## Suntaži kihelkonna mõisad
*Brieži (*Bresemoise*, ka *Breesche* ja *Fresenhof*) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis
*Kastrāne (*Kastran*) rüütlimõis
*Ķeveļmuiža (*Kewel*) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis
*Ozoli (*Absenau*) rüütlimõis
*Sidgunda (*Siggund*) rüütlimõis
*Smerle (*Smerle*) rüütlimõis, hiljem Kastrāne karjamõis
*Suntaži (*Schloß Sunzel*, varem *Sunstelle*) rüütlimõis, fideikomiss
*Suntaži (*Pastorat Sunzel*) kirikumõis
*Vatrāne (*Wattram*) rüütlimõis
*Vecbaldiņi (*Baldwinshof*) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis


File:Bm04221am.jpg|Suntaži kirik 1791. aasta plaanil. Johann Christoph Brotze kogu


## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 229-230 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA229,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 365-366 .
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 61-65 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA61,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 75-77 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA75,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Akmeņsala kihelkond

**Akmeņsala kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Steinholm, Steenholm*) oli haldusüksus Riia kubermangus, asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.

## Akmeņsala kihelkonna mõisad
**Kojenholm*, Kojenieki
*Mölleri mõis (saksa *Möllershofchen*, Meldera muiža)
*Hermelingi mõis (*Hermelingshof*, Hermeliņa muiža, Ermeliņu muiža)
*Bukulti mõis (*Bellenhof*, Bukultu muiža)
**Lübeksholm, Lübecksholm*, Lībeķusalas muiža
**Wibers, Wiberts, Wiebertsholm*, Viberta salas muiža
*Lucavsala mõis (*Lutzausholm*, Lucavsalas muiža)
**Schlottmakersholm*
**Friedrichshöfchen*, Frīdriķa muiža


File:BM10120Am.jpg|Vaade Riia poolt üle Daugavpilsi Akmeņsalale, 1816. Johann Christoph Brotze
File:BM10125Am.jpg|Bukulti mõis
File:BM10149Am.jpg|Bukulti mõis


## Viited

## Välislingid
*
*
*
Merle Maigre

**Merle Maigre** (sündinud 7. augustil 1977) on Eesti küberturbeekspert ja endine riigiametnik. 

Ta oli 2012–2017 Eesti presidendi julgeolekunõunik ja 2017–2018 NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhataja. 

## Haridus
Merle Maigre on õppinud aastatel 1995–2001 Tartu Ülikoolis ajalugu ja 1997–2000 Middlebury kolledžis Ameerika Ühendriikides rahvusvahelisi suhteid.

Ta on korporatsiooni Filiae Patriae vilistlane.

Ta kaitses 2005. aastal Londoni King's College'is magistritöö strateegiliste uuringute alal ja sai magistrikraadi. Ta on end täiendanud Pariisi poliitikauuringute instituudis Sciences-Po ja Johns Hopkinsi rahvusvaheliste suhete kooli Bologna keskuses Itaalias.

## Töö
1997. aastal töötas Maigre Välisministeeriumis.

Aastatel 2000–2004 töötas ta Kaitseministeeriumis, kus tegeles Eesti-NATO koostööga rahupartnerlusprogrammi raames ja juhtis NATO bürood.

Aastatel 2005–2007 töötas Maigre Kiievis NATO Ukraina esinduse asejuhina, vastutades Ukraina-NATO poliitilise koostöö eest ning koordineerides Ukraina julgeolekusektori reformi.

Ta on töötanud Rahvusvahelises Kaitseuuringute Keskuses teadurina, analüüsides Ukraina kaitse- ja julgeolekupoliitilist arengut ning nõustades Ukraina kodanikuühiskonda NATO-ga lõimumise küsimustes. Lisaks vastutas ta projekti "Tsiviil-militaarsuhted Eestis ja asjaomased head tavad maailmas" käivitamise ja juhtimise eest.

Aastatel 2010–12 töötas ta NATO peakorteris NATO peasekretäri poliitikaplaneerimise üksuses.

2012. aastast oli ta Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese julgeolekunõunik. 2016–2017 oli ta president Kersti Kaljulaidi julgeolekunõunik.

30. augustil 2017 sai NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhatajaks. Aasta pärast lahkus NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhi kohalt ja jätkas tööd küberlahendusi eksportivas Eesti ettevõttes CybExer Technologies.

## Viited

## Välislingid

*Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus: Merle Maigre
*Merle Maigre: Crimea – The Achilles' Heel of Ukraine, Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus 2008
Roman Viederfeldt

**Roman Viederfeldt** (14. september 1899 Tallinn – 19. juuli 1984 Stockholm) oli eesti advokaat.

Ta õppis aastail 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Roman Viederfeldt osales aastail 1919–1920 Vene kodusõjas valgete poolel. 1923–1925 oli ta Tallinna-Haapsalu rahukogu ametnik, alates 1926 kohtuameti kandidaat. 1927–1932 vandeadvokaat Viktor Johansoni abi, alates 1932. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Roman Viederfeldt oli Tallinna linnavolinik, Majaomanikkude Koja liige ja peasekretär ning Majaomanike Teataja vastutav peatoimetaja. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi.

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Brohvõtši

**Brohvõtši** (ukraina keeles Брохвичі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 163. Pindala on 1,095 km².
Leonivka (Krõžopili rajoon)

**Leonivka** (ukraina keeles Леонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 284. Pindala on 1,585 km².
Borõssivka (Illintsi rajoon)

**Borõssivka** (ukraina keeles Борисівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 592. Pindala on 2,13 km².
Malokahhovka

**Malokahhovka** (ukraina keeles Малокаховка) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Elanike arv on 3297. Pindala on 1,987 km².
Kamjankõ (Teplõki rajoon)

**Kamjankõ** (ukraina keeles Кам'янки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 234. Pindala on 0,139 km².
Adamivka (Bari rajoon)

**Adamivka** (ukraina *Адамівка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 199.

## Viited
Balanivka

**Balanivka** (ukraina keeles Баланівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 3610.
Agronomitšne (Vinnõtsja rajoon)

**Agronomitšne** (ukraina keeles Агрономічне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 3852. Pindala on 1,51 km².
Adamivka (Haissõni rajoon)

**Adamivka** (ukraina keeles *Адамівка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 300. Pindala on 1,71 km².
216 eKr

**216. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma diktaator oli Marcus Iunius Pera ning konsulid Gaius Terrentius Varro ja Lucius Aemilius Paullus.
* 2. august – Cannae lahing Kartaago ja Rooma vägede vahel

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Lucius Aemilius Paullus, Rooma konsul
*Marcus Minucius Rufus, Rooma poliitik
*Gnaeus Servilius Geminus, Rooma poliitik
Mimas (kuu)

**Mimas** ehk **Saturn I** on üks Saturni kaaslastest. 

Selle avastas 1789. aastal William Herschel. Nime sai ta vanakreeka mütoloogiast gigant Mimase, jumalanna Gaia poja järgi.

Mimase diameeter on 396 km. Ta on Päikesesüsteemi planeetide kaaslastest ruumalalt kahekümnes. Mimas on väikseim Päikesesüsteemi taevakeha, mis on oma gravitatsiooni toimel ümaraks muutunud. Mimase pindala on umbes 490 000 km², natuke väiksem kui Hispaania pindala. 

Mimase väike keskmine tihedus, 1,15 g/cm³, viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jääst, kivimaterjali on vähe.

Loodete mõjul on Mimase kuju muutunud pisut kanamuna taoliselt piklikuks ning ta poolustesuunaline diameeter on umbes 10% suurem kui ekvatoriaalne diameeter. Mimase ellipsoidne kuju on selgemini märgatav kosmosesondi Cassini abil tehtud piltidel.

Kõige eripärasem moodustis Mimasel on suur impaktkraater läbimõõduga 130 kilomeetrit. Kraater on nimetatud Mimase avastaja Herscheli järgi. Herscheli kraatri diameeter on peaaegu kolmandik Mimase enda diameetrist. Kraatri servad on umbes 5 km kõrged, mõnes kohas on kraater kuni 10 km sügav. Kraatri keskel asuva, pärast kokkupõrget tekkinud mäe kõrgus on 6 km. Kui võrrelda Mimast Maaga – jätta Herscheli kraatri diameetri ja Mimase diameetri vaheline suhe samaks ning teisendada see Maale –, siis Maa peal oleks sellise kraatri läbimõõt üle 4000 kilomeetri ehk see oleks pindalalt suurem kui Austraalia manner. Kokkupõrge, mille tulemusel Herscheli kraater Mimasel tekkis, oli ilmselt nii tugev, et peaaegu purustas selle taevakeha.
Kraatri suhtes vastaspoolsel küljel võib Mimasel näha murranguid, mis võisid tekkida siis, kui kokkupõrkest tingitud lööklained liikusid läbi Mimase.

Mimase pind on tihedalt kaetud kraatritega, kuid ükski neist pole lähedaltki nii suur kui on Herscheli kraater. Kuigi Mimase pind on tihedalt täis kraatreid, ei ole need taevakehal ühtlaselt jaotunud. Enamik pinnast on kaetud kraatritega, mille diameeter on umbes 40 km, kuid lõunapooluse ümber ei leidu üldiselt kraatreid diameetriga üle 20 km. 

Mimasel leidub üldiselt kolme tüüpi pinnastruktuure: 1) kraatrid, 2) sügavad, piklikud ja järskude servadega alangud, 3) kraatrite ketid ehk kraatrid, mis tekivad siis, kui meteoor tabab taevakeha väga väikese nurga all, põrgates seal nagu lutsukivi.

## Viited
Ööhundid

**Ööhundid** (vene keeles Ночные волки *Notšnõje volki*) on Venemaa motoklubi.

31. mai 1989 asutatud klubi oli Nõukogude Liidu esimene ametlik motoklubi. 

Ka "Putini põrguingliteks" kutsutud klubil on tihedad sidemed Venemaa presidendiga.

2014. aastal kohaldasid Ameerika Ühendriigid klubi liikmetele sanktsioone osaluse eest Krimmi annekteerimises ja Donbassi sõjas.

2012-03-05 Владимир Путин, Александр Залдостанов.jpeg|Putin ja Zaldostanov
Владимир Путин и Ночные Волки.jpg|Putin ja Ööhundid


## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (vene keeles)
* "Forms of Delirium", article by Peter Pomerantsev in the London Review of Books, Vol. 35, No. 19, 10 October 2013, pp. 5-7
* "Путинским байкерам" отдали 227 гектаров в Севастополе, Ukrajinska Pravda, 13. mai 2015 (*vene keeles*) 
* Matthew Day, Vladimir Putin-linked biker club takes Polish border guards to court, 18. juuni 12015 (The Telegraph)
Babõn (Illintsi rajoon)

**Babõn** (ukraina keeles Бабин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 1012. Pindala on 2,27 km².
NSV Liidu relvajõud

**NSV Liidu relvajõud** (vene keeles Вооружённые Силы СССР *Vooružonnõje Silõ SSSR*) oli NSV Liidu riiklik sõjaline organisatsioon. See koosnes väeliikidest ja neid toetavatest ametkondadest ning sõjaväelistest formeeringutest: Nõukogude Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee piirivalveväest ning Nõukogude Liidu Siseministeeriumi haldusala siseväest, sõjaväestatud tuletõrjest ja tsiviikaitseväest. 

Relvajõudude organisatsioon oli nii funktsionaalne, strateegiline raketivägi ja õhukaitsevägi ja geograafiline, väeliikide organisatsiooniline ülesehitus toetas sõjaliste operatsioonide läbiviimist kolmel strateegilisel tandril, viiel regionaalsel tandril ja kolmel ookeanitandril.

Nõukogude relvajõudude teostatavad sõjalised operatsioonid olid ette nähtud toimuma kolmel strateegilisel tandril: Lääne strateegiline tander (Lääne-Euroopa, Skandinaavia, Vahemere, Põhja-Aafrika, Atlandi ookeani põhjaosa); Lõuna strateegiline tander (Lähis-Ida, Afganistan, Pakistan, India, India ookean); Kaug-Ida strateegiline tander (Kaug-Ida, Kagu-Aasia, Vaikne ookean). Strateegiliste tandrite juhtimiseks oli alaline väejuhatus ning nende eesmärk oli juhtida maa-, õhu- ja mereväe üksuste sõjalisi tegevusi oma vastutuspiirkonnas. Strateegilisel tandrid jagunesid erinevateks operatsioonitandriteks: Lääne, Loode, Edel  operatsioonitander jt.

## Väeliigid
NSV Liidu Kaitseministeeriumi haldusalasse kuulus viis väeliiki: 
*NSV Liidu strateegiline raketivägi (*[[:ru:Стратегические ракетные войска СССР|Стратегические ракетные войска СССР]]*) 
*NSV Liidu õhukaitsevägi (*[[:ru:Войска противовоздушной обороны СССР|Войска противовоздушной обороны СССР]]*) 
*NSV Liidu maavägi (*[[:ru:Сухопутные войска СССР|Сухопутные войска СССР]]*) 
*NSV Liidu õhuvägi (*[[:ru:Военно-воздушные силы СССР|Военно-воздушные силы СССР]]*, *ВС СССР*)
*NSV Liidu merevägi (*[[:ru:Военно-морской флот СССР|Военно-морской флот СССР]]*)

NSV Liidu õhudessantväed (*[[:ru:Воздушно-десантные войска СССР|Воздушно-десантные войска СССР]]*) olid NSV Liidu kaitseministri otsealluvuses.

## Sõjaväeringkonnad
;Nõukogude armee sõjaväeringkonnad 1991. aastal:

*Valgevene sõjaväeringkond (*Белорусский ВО*); 
*Karpaatia sõjaväeringkond (*Прикарпатский ВО*); 
*Kiievi sõjaväeringkond (*Киевский ВО*); 
*Odessa sõjaväeringkond (*Одесский ВО*); 
*Leningradi sõjaväeringkond (*Ленинградский ВО*);
*Balti sõjaväeringkond (*Прибалтийский ВО*); 
*Moskva sõjaväeringkond (*Московский ВО*); 
*Uurali sõjaväeringkond (*Уральский ВО*); 
*Volga sõjaväeringkond (*Приволжский ВО*); 
*Siberi sõjaväeringkond (*Сибирский ВО*); 
*Kesk-Aasia sõjaväeringkond (*Среднеазиатский ВО*); 
*Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond (*Северо-Кавказский ВО*); 
*Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond (*Закавказский ВО*); 
*Turkestani sõjaväeringkond (*Туркестанский ВО*); 
*Baikali sõjaväeringkond (*Забайкальский ВО*); 
*Kaug-Ida sõjaväeringkond (*Дальневосточный ВО*).

## Vaata ka
*Nõukogude väeosad Eestis
*Harkovi kaardiväe kõrgem tankivägede kool
*NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaap
*Nõukogude armee
*Tööliste ja Talupoegade Punaarmee
Haistmisnärv

**Haistmisnärv** ehk **I peaajunärv** ehk **esimene kraniaalnärv** ehk **olfaktoornärv** (ladina keeles ainsuses *nervus olfactorius [I]*; mitmuses *nn. olfactorii*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud sensoorne närvide paar. Esimese kraniaalnärvide paari ülesandeks on lõhnaaistingute vastuvõtmine. 
 
Haistmisnärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui indiviiditi.

Madudel kulgeb haistmisnärv ninaõõnes paiknevate haistmisretseptorite kaudu haistmissibulatesse. Paralleelselt haistmisnärviga kulgeb madudel sahkluu-nina närv.

Inimestel lähtuvad nina limaskesta haistmisrakkudest paarkümmend (15–20) haistmiskiudu, mis moodustavad haistmisnärvid. Haistmisnärv koosneb haistmiselundi närvirakkude aksonitest. Haistmisnärvid läbivad sõelluu sõellestme mulgud ja kulgevad peaaju otsmikusagara all olevasse haistmissibulasse ja edasi peaaju hipokambikääru konksu.

## Kliiniline meditsiin
Inimestel seostatakse haistmisnärvidega mitmeid haiguslikke seisundeid nagu haistmisnõrkus, haistmisvõimetus, haistmishäire jt. Haiguslikke seisundeid põhjustavad ka endokriinsüsteemiga seonduvad haigused nagu neerupealise puudulikkus, Cushingi sündroom, suhkurtõbi, hüpotüroidism, Kallmanni sündroom, primaarne amenorröa, pseudohüpoparatüreoos ja Turneri sündroom. Paiksed haiguslikud seisundid või hingamisteede toimimist takistavad seisundid: adenoidide hüpertroofia, allergiline ninapõletik, atroofiline ninapõletik, obstruktiivne bronhiit, traumajärgsed muljumised, kokkupuude mürgiste kemikaalidega, leepra, pahaloomulised kasvajad ninapiirkonnas, koanaalpolüüp, urkepõletik, Sjögreni sündroom ja vasomotoorne ninapõletik. Närvisüsteemiga seotud haiguslikud seisundid, mille korral haistmisnärvi toimimine on häirunud: Alzheimeri tõbi, epilepsia, peatrauma, koljusisesed operatsioonid, polüskleroos, Parkinsoni tõbi. Toitumisega seotud häired haistmisnärvi talitluses: krooniline neerupuudulikkus, B<sub>12</sub>-vitamiini avitaminoos, Korsakovi psühhoos. Psüühikaga seotud haiguslikud seisundid depressioon ja skisofreenia. Haistmisnärvide toimimist mõjutavad teatud koljusisesed ja nina piirkonnas vohavad pahaloomulised kasvajad. Haistmisnärvi mõjutavad ka sellised viirused ja infektsioonid nagu akuutsed viiruslikud maksapõletikud, lihtohatis ja gripilaadsed infektsioonid.

Haistmisnärvide haistmisvõime alanemisele ja/või signaalide vastuvõtmise ning edastamise häiretele võivad kaasa aidata suitsetamine, antibiootikumide, levodopa, antihistamiinide, kokaiini ja amfetamiinide kasutamine, samuti keemiaravi ja kiiritusravi.

Haistmisnärvi tundlikkus võib väheneda ka raseduse ajal ja vanaduses.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.004: Nervus olfactorius [I]. Haistmisnärv
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Prikk (perekonnanimi)

**Prikk** on perekonnanimi. 

Nime kandjaid: 

*Aleksander Prikk (1927–2015) oli Eesti spordipedagoog
*Arvi Prikk (1936–2019) oli Eesti tehnikateadlane
*Kaiu Prikk (1966–) on Eesti arstiteadlane ja pulmonoloog
*Kristjan Prikk (1977–) on Eesti riigiametnik ja diplomaat 
*...
Lootus (täpsustus)

**[[Lootus]]** on soovi täitumise ootus.

***"[[Lootus (maal)|Lootus]]"**, George Frederic Wattsi maal 

***[[Lootus (selts)|Lootus]]** oli Tallinnas töötanud näitemängu- ja lauluselts
***[[Kohtla-Järve FC Lootus]]** on jalgpalliklubi

***"[[Lootus (album)|Lootus]]"**, Janika Sillamaa album
***"[[Lootus (laul)|Lootus]]"**, Janika Sillamaa esitatud laul

***[[Lootus (perekonnanimi)|Lootus]]** on perekonnanimi
**Kersti Lootus, maastikuarhitekt
Gruusia valitsusjuhtide loend

**Gruusia valitsusjuhtide loend** esitab Gruusia valitsust juhtinud isikute nimekirja alates valitsusjuhi (peaministri) ameti sisseseadmisest 1918. aastal.

Gruusia NSV (1921–1991) valitsusjuhtidena käsitletavate isikute nimistu on esitatud artiklis Gruusia NSV valitsusjuhtide loend.

Gruusia taasiseseisvus 1918. aastal Gruusia Demokraatliku Vabariigi nime all. Veebruaris–märtsis 1921 vallutasid selle territooriumi Punaarmee üksused ja välja kuulutati Gruusia NSV. Gruusia Demokraatliku Vabariigi valitsus jätkas tööd eksiilis, kuid pärast peaminister Gegetškori surma 1954. aastal lõpetas see tegevuse.

Gruusia NSV asemele moodustati 14. novembril 1990 Gruusia Vabariik, mille iseseisvus kuulutati välja 9. aprillil 1991. Lõplikult iseseisvus Gruusia Vabariik 25. detsembril 1991 Nõukogude Liidu laialisaatmisega.

Gruusia Vabariigi valitsusjuhi ametinimetuseks sai peaminister.

Aastatel 1995–2004 oli peaministri amet likvideeritud. Valitsusjuht oli sel perioodil Gruusia president, igapäevast valitsuse tööd korraldas aga riigiminister. Peaministri ametikoht loodi uuesti 2004. aastal.

## Vaata ka

*Gruusia peaminister
*Gruusia NSV valitsusjuhtide loend
*Gruusia riigipeade loend
Bilõkivtsi

**Bilõkivtsi** (ukraina keeles Біликівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 539. Pindala on 1,816 km².