open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gurbanguly Berdimuhamedow

**Gurbanguly Berdimuhamedow** (sündinud 29. juunil 1957) on Türkmenistani poliitik. 21. detsembrist 2006 kuni 19. märtsini 2022 oli ta Türkmenistani president. Alates 21. jaanuarist 2023 on ta Türkmenistani parlamendi esimees. 

Ta kaitses 1990. aastal meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi (stomatoloogia). 2007. aastal anti talle meditsiinidoktori kraad ja professori kutse.  Aastatel 1997–2001 oli ta Türkmenistani tervishoiu- ja meditsiinitööstuse minister. 

Pärast president Saparmyrat Nyýazowi surma nimetati asepeaministrina töötanud Berdimuhamedow presidendi kohusetäitjaks. Põhiseadusest eemaldati säte, mis keelas presidendi kohusetäitjal presidendiks kandideerida. 11. veebruaril 2007 toimunud presidendivalimistel saavutas ta valimiskomisjoni andmetel 89 protsendi valijate toetuse 99-protsendilise valimisaktiivsuse juures. 14. veebruaril kuulutati ta presidendivalimiste võitjaks ja samal päeval vannutati ta uueks presidendiks.
Veebruaris 2017 valiti ta ligi 97,7-protsendise toetusega veel 5 aastaks ametisse tagasi. 

Berdimuhamedowi ametiajal leevenes mõnevõrra Nyýazowi võimuaastatele iseloomulik isikukultus, enam ei olnud keelatud "ebatürkmeenipärased" kultuurinähtused nagu ballett ja ooper. 

Berdimuhamedow vabanes järk-järgult eelmisele presidendile lähedastest isikutest. Inimõiguslaste hinnangul ei paranenud Berdimuhamedowi ajal oluliselt inimõiguste olukord Türkmenistanis. Piirideta Ajakirjanike hinnangul oli riik tema valitsusajal endiselt viletsaimate seas ajakirjandusvabaduse poolest. 

Seoses Türkmenistani kasvava tähtsusega energiakandjate eksportijana oli Lääne kriitika inimõigusrikkumiste osas Berdimuhamedowi ametiajal vaoshoitud. 

Erinevalt oma eelkäijast tunnistas Berdimuhamedow Türkmenistani vaevavat narkoprobleemi ning vajadust tegeleda narko- ja aidsiennetusega. Ta lasi taastada vahepeal ära kaotatud 10. klassi Türkmenistani koolides. 

2008. aasta septembris kehtima hakanud uue põhiseadusega saadeti laiali senini presidendi poolt määratud 2500-liikmeline seadusandlik kogu, mis asendati valitava 125-liikmelise parlamendiga. Põhiseadus piiras presidendi ametiaja viie aastaga. 

Alates 2006. aasta augustist kuni 2013. aasta augustini oli Berdimuhamedow Türkmenistani Demokraatliku Partei esimees. Pärast seda oli ta parteitu. 

Alates 2021. aasta aprillist on Berdimuhamedow Türkmenistani parlamendi ülemkoja esimees. 

2022. aasta märtsis astus Berdimuhamedow presidendi kohalt tagasi. Tema mantlipärijaks sai tema poeg Serdar Berdimuhamedow, kes võitis 2022. aasta märtsis toimunud presidendivalimised.

## Tunnustus
* Ta on kahekordne Türkmenistani kangelane (2011 ja 2017)
*2011 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
* Peeter Helme. "Arkadag — hambaarstist presidendiks" Eesti Ekspress, 17. veebruar 2012
* Türkmenistani diktaator esineb töölistele endaloodud laulukesega, Delfi, 1.02.201
* Olev Remsu. Islam ja diktatuurid, Venemaa ja Kesk-Aasia, Go group, 2010
Seksisõltuvus

**Seksisõltuvus** on seksuaalse düsfunktsiooni liik, mille korral ollakse sõltuvuses seksist. Sõltuvuse tunnuseks võivad olla tugev tung olla seksuaalvahekorras, võimetus kontrollida seksuaalkontaktide hulka ja sagedust, seksi puudumisel tekkiv tugev pinge- või ebamugavustunne, muude huvide ja tegevuste taandumine seksi ees, võimetus vaatamata seksuaalkontaktide ilmsele negatiivsele mõjule (ebamugavustunne, vigastused, valu, väsimus vms) sellest loobuda.

Seksisõltuvuse korral võib seksuaalvahekorrale eelneda pingetõusuga eelperiood ning vabanemistunne seksuaalvahekorra ajal.

## Vaata ka

*hüperseksuaalsus
*nümfomaania
*satüriaas
CSI: Miami

**"CSI: Miami"** on alates 2002. aastast eetris olnud USA telesari, milles kriminalistide meeskond uurib ja lahendab ebatavalisi surmajuhtumeid Miamis.

## Peamised osatäitjad
*Horatio Caine – David Caruso
*Calleigh Duquesne – Emily Procter
*Eric Delko – Adam Rodriguez 
*Ryan Wolfe – Jonathan Togo
*Dr. Alexx Woods – Khandi Alexander
*Francis 'Frank' Tripp – Rex Linn
*Natalia Boa Vista – Eva LaRue 

## Välislingid
*"CSI: Miami" koduleht (*inglise keeles*)
Vladimir Jurjevitš Martõnov

**Vladimir Jurjevitš Martõnov** (*Владимир Юрьевич Мартынов*; 4. juuli 1947 Kaliningrad – 26. veebruar 2007 Moskva) oli Vene filmirežissöör ja näitleja.

Aastal 1969 lõpetas ta B. Štšukini teatrikooli näitlejana ning töötas seejärel Tšeljabinski draamateatris. 

1978. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafiainstituudi režissöörina ning hakkas tööle M. Gorki nimelises filmistuudios.

## Filmograafia
### Režissöörina

### Näitlejana

## Välislingid
*
*
P!nk

**Alecia Beth Moore** (sündinud 8. septembril 1979), esinejanimega **Pink** (stiliseeritult **P!nk**), on Ameerika laulja-laulukirjutaja ja muusik.

Tema esimene album "Can't Take Me Home", mis oli R&B mõjutustega, ilmus 2000. aastal plaadifirma LaFace Recordsi kaudu ja see saavutas müügiedu.

Tema teine stuudioalbum "Missundaztood", mis oli rohkem *[[pop-rock]]*i suunaga, ilmus 2001. aastal ja seda saatis suur ülemaailmne edu.

Kolmas album "Try This" ilmus 2003. aasta novembris. See oli küll vähem edukas kui eelmine album, aga seda müüdi siiski umbes 3 miljonit eksemplari ja see tõi talle Grammy auhinna parima naissoost rokklaulja esituse kategoorias laulu "Trouble" eest.

Tema neljas album "I'm Not Dead" ilmus 2006. aasta aprillis. Albumil oli mitu hitti, sh "Stupid Girls", "U + Ur Hand" ja "Who Knew". Nii "U + Ur Hand" kui ka "Who Knew" tõusid poplaulude edetabelites esikohale.

Tema viies album "Funhouse" ilmus 2008. aasta oktoobri lõpus, sellelt albumilt pärinev "So What" on Pinki esimene soololaul, mis tõusis Billboard Hot 100 tippu. Albumil oli veel kolm edetabelis 20 paema hulka jõudnud hitti: "Sober", "Please Don't Leave Me" ja "Glitter in the Air".

15. novembril 2010 avaldas ta oma esimese kogumiku "Greatest Hits... So Far!!!". 

2012. aastal ilmus tema kuues stuudioplaat "The Truth About Love". Sellelt plaadilt on avaldatud singlid "Blow Me (One Last Kiss)", "Try" (selle laulu kaveri esitas Tanja Mihhailova telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt", tehes seda suhteliselt sarnaselt laulu originaalvideoga), "Just Give Me a Reason" ja "True Love"

Pink esines 31. oktoobril 2006 Tallinnas Saku Suurhallis. Lätis esinedes oli Pinki soojendusbändiks Vanilla Ninja.

7. jaanuaril 2006 abiellus ta Carey Hartiga.

## Diskograafia

### Stuudiosooloalbumid
*"Can't Take Me Home" (2000)
*"Missundaztood" (2001)
*"Try This" (2003)
*"I'm Not Dead" (2006)
*"Funhouse" (2008)
*"The Truth About Love" (2012)
*"Beautiful Trauma" (2017)
*"Hurts 2B Human" (2019)
*"Trustfall" (2023)

### Albumid You+Me liikmena
* "rose ave." (2014)
Firn

**Firn** ehk **sõmerlumi** on omadustelt lume ja jää vahepealne materjal, mis esineb peamiselt liustike ülaosas.

Firn on lumest vanem ning tihedam, kuid pole veel muutunud tüüpiliseks liustikujääks. Firn moodustub lumest, mis on elanud üle suve ja sellega seotud sulamise. Firnist saab liustikujää, kui ta muutub vedelat vett endast mitteläbilaskvaks ehk vettpidavaks.

Mõnikord on firni defineeritud ka tiheduse alusel. Näiteks on firniks loetud lund, mille tihedus ületab erinevate käsitluste järgi 0,4...0,55 g/cm³.
Fossiliseerumine

**Fossiliseerumine** (inglise *fossilization*) on protsesside kogum, mis viib elusorganismi kivistiseks ehk fossiiliks muutumiseni.

Kivististeks saavad väga vähesed elusorganismid, sest nende moodustumiseks on vaja erilisi tingimusi. Neist olulisim on organismi, selle osa või elutegevuse jälje mattumine enne lagunemist.

## Vaata ka
* Lagerstätte
Saar (täpsustus)

**Saar** võib tähendada järgmist:
* **[[Saar]]** on suhteliselt väike veega ümbritsetud maismaa
* **[[Saar (perekond)|Saar]]** on lehtpuude ja põõsaste perekond
** **Saar** ehk **[[harilik saar]]** on tuntuim saareliik. 
* **[[Saari jõgi|Saar]]** on Moseli parempoolne lisajõgi

*"**[[Saar (film 2000)|Saar]]**" ("Seom") on Lõuna-Korea film aastast 2000
*"**[[Saar (film 2005)|Saar]]**" ("The Island") on USA ulmefilm aastast 2005

**[[Saar (perekonnanimi)|Saar]]** on ka levinud perekonnanimi:
Yig'al Koyfman

**Yig'al Koyfman** (kasutatud ka nimekujusid *Ygal Koyfman* ja *Igal Koyfman*; heebrea יגאל קויפמן; sünninimi **Igor Koyfman (Koifman)**; sündinud 6. jaanuaril 1974 Benderis Moldaavia NSV-s) on Iisraeli kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

Alates 1990. aastast elab ta Iisraelis.

Ta on neljakordne juunioride (1987–1990) ja kahekordne kadettide maailmameister (1988 ja 1989) rahvusvahelises kabes.

## Viited
Maranello

**Maranello** on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas Modena provintsis, 18 km Modena linnast lõuna pool.

Maranello on olnud Ferrari tehaste asukohaks alates ajast, mil seal sündinud Enzo Ferrari oma firma rajas. Seal asuvad ka Ferrari omanduses olevad Carrozzeria Scaglietti töökojad ja Scuderia Ferrari F1 meeskonna peakorter.

Maranellos asub Ferrari muuseum Galleria Ferrari, kus on eksponeeritud lisaks autodele ja mootoritele ka Ferrari Vormel 1 karikad.

## Viited
Otepää Valgjärv

**Valgjärv** (ka *Otepää Valgjärv*) on järv Põlvamaal Valgjärve külas.

Järv on Elva jõe lähteks ja sellel on kolm saart.

Legendi järgi tekkinud järv suure paduvihma tagajärjel.

## Viited

## Välislingid
*
Yoweri Museveni

**Yoweri Kaguta Museveni** (sündinud 15. septembril 1944 Ntungamos) on Uganda poliitik, 1986. aastast Uganda president.

18. veebruaril 2011 valiti ta tagasi neljandaks ametiajaks. 18. veebruaril 2016 valiti ta tagasi viiendaks ametiajaks. 16. jaanuaril 2021 teatas Uganda keskvalimiskomisjon, et Museveni valiti tagasi kuuendaks ametiajaks 58,6% toetusega.
Bifurkatsioon

**Bifurkatsioon** ehk **jõe kahenemine** on hüdroloogias vooluveekogu jagunemine kaheks haruks. Erinevate jõgikondade ühenduse teke võib olla ka perioodiline, näiteks ainult suurvee ajal, mil mõni jõelõik hakkab ajutiselt tagurpidi voolama.

Bifurkatsiooni tõttu tekivad harujõed. Maailma suurim harujõgi on Casiquiare jõgi, mis eraldub Orinoco jõest ning suubub Rio Negro jõkke Amazonase süsteemis, moodustades loodusliku ühenduse kahe suure jõestiku vahel.

Eesti lähialal on iseloomulikuks näiteks Rossoni jõgi, mis ühendab Narva jõge Lauga jõega ning voolab kord ühes, kord teises suunas. Bifurkatsioonina võib käsitleda ka Emajõe tulvaaegset vastuvoolamist Pedja jõe suudme ja Võrtsjärve vahel.
Peetri jõgi

**Peetri jõgi** (ka *Melnupe jõgi, Ihte jõgi, Mušturg*) on jõgi, mille alamjooks paikneb Võrumaal, aga lähe Kirde-Lätis. Mustjõe vasakpoolne lisajõgi.

Peetri jõgi saab alguse Alūksne järve läheduses Lätis ja suubub Mustjõkke 20,9&nbsp;km enne suuet. Jõgi on 73&nbsp;km pikk, millest 25&nbsp;km on Eestis. Ühes lõigus on ka Eesti-Läti piirijõeks.

Kuulub Koiva jõe jõgikonda ja jääb Mustjõe alamvesikonda.

Peetri jõe ääres on Eesti Devoni lubjakivide kõige paremini vaadeldavad paljandid (Kalkahju). Peetri jõe kaldaniitudel leidub ka lubjarikaste alade taimi, mis muidu Lõuna-Eestis haruldased.

Eesti territooriumil on suur osa jõest võetud kaitse alla, sest see voolab läbi Peetri jõe maastikukaitseala, Peetri jõe hoiuala ja Koiva-Mustjõe maastikukaitseala. Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand ja Kalkahju dolomiidipaljand on kaitstud Peetri jõe maastikukaitseala koosseisus.
Islom Karimov

**Islom Abdugʻaniyevich Karimov** (Ислом Абдуғаниевич Каримов; vene keeles Ислам Абдуганиевич Каримов; 30. jaanuar 1938 Samarkand – 2. september 2016 Taškent) oli Usbekistani poliitik, Usbekistani esimene president aastatel 1991–2016.

## Elulugu
Islom Karimov kasvas üles lastekodus. Tema isa oli usbekk, ema tadžikk.

Ta õppis Taškendis masinaehitust ja majandust. Aastatel 1983–1986 oli ta Usbeki NSV rahandusminister. 1989. aastal sai ta Usbekistani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Aastatel 1990–1991 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

Karimov oli abielus, tal on kaks tütart. Vanema tütre Gulnora Karimova määras Karimov 2008. aasta detsembris Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO Euroopa peakorteris ja muudes Genfis paiknevates rahvusvahelistes organisatsioonides. 2010. aasta jaanuaris nimetati Gulnara Karimova Usbekistani suursaadikuks Hispaanias. Hiljem sattus vanem tütar väidetavalt ebasoosingusse ja istub BBC andmetel koduarestis. Lõpetanud Taškendi Riikliku Majandusülikooli magistrikraadi.

Noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva nimetati 2008. aastal Usbekistani esindajaks UNESCO-s.

### Haigestumine ja surm
28. augustil 2016 teatas Usbekistani ministrite kabinet, et 78-aastane Islom Karimov on haiglas statsionaarsel ravil. Esmaspäeval, 29. augustil 2016 kinnitas Twitteris tema noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva: "Minu isa paigutati pärast ajuverejooksu laupäeva hommikul haiglasse ning saab praegu ravi intensiivraviosakonnas." 2. septembril 2016 teatati Karimovi tervise järsust halvenemisest. Reutersi teatel kinnitasid kolm diplomaatilist allikat, et Karimov on surnud ja et ta suri ajurabandusse. 2. septembri hommikul katkestasid riiklikud telekanalid meelelahutusliku sisuga saated ja edastasid peamiselt leinameloodiaid. Türgi teatas Karimovi surmast ja BBC-s edastati, et Samarkandis käivad ettevalmistused matusteks. Karimov maeti laupäeval, 3. septembril Samarkandis, riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.

## Kriitika
Karimovit on rahvusvaheliselt korduvalt kritiseeritud inimõiguste rikkumise ja ajakirjandusvabaduse ahistamise, korruptsiooni ning valimistulemuste võltsimise eest. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray esitab oma memuaarides väiteid sellest, kuidas Usbekistani võimud inimesi surnuks keedavad. ÜRO raportid on nimetanud piinamist Usbekistanis institutsionaliseerituks, süstemaatiliseks ja pidurdamatuks.

Usbekistani seaduste kohaselt ei saanud Karimovi üle pärast ametist lahkumist kohut mõista.

## Vaata ka
*Andijoni veresaun

## Viited

## Välislingid
*"Karimov kandideerib Usbekistanis kolmandaks presidendiajaks", Eesti Päevaleht, 23. detsember 2007 
*"Karimov valiti kolmandat korda Usbekistani presidendiks", Eesti Päevaleht, 24. detsember 2007
* Laura Secorun Palet. Türann, kelle meele järgi ihkavad olla kõik, OZY Media, 12. aprill 2015 (*inglise keeles*)
* Obituary: Uzbekistan President Islam Karimov [Nekroloog: Usbekistani president Islom Karimov], BBC, 2. september 2016 (*inglise keeles*)
* Juhan Mellik. Karimovi tee arbuusivargast hirmuvalitsejaks, Postimees, 3. september 2016
CNC

***CNC** ehk **[[Centre national du cinéma et de l'image animée]]** (varasema nimega **Centre national de la cinématographie**) on Prantsusmaa kultuuriministeeriumile alluv filmide ja muu audiovisuaalse kunsti toetamise ja säilitamisega tegelev agentuur.
*Arvprogrammjuhtimine
Galilei teisendus

**Galilei teisendus** (Galileo Galilei järgi) on Newtoni mehaanika reegel, mille abil saab siduda punktmassi koordinaate vaadelduna erinevates inertsiaalsetes taustsüsteemides.

Iga Galilei teisendus on esitatav järgnevate teisenduste kombinatsioonina
# ruumi nihe, kus nihutatakse koordinaatide alguspunkti
# aja nihe, kus nihutatakse ajatelje nullpunkti
# ruumi pööre, kus pööratakse kõiki koordinaattelgi mõne telje ümber
# ruumi peegeldus, kus peegeldatakse kõiki koordinaate mõne tasandi suhtes
# kiiruse nihe, mis seovad vaatluseid teineteise suhtes ühtlaselt ja sirgjooneliselt liikuvas inertsiaalses taustsüsteemis (see teisendus on mitterelativistlikus ja relativistlikus mehaanikas erinev),
kusjuures iga ülaloeteltud teisendus on samuti Galilei teisendus.

Galilei teisendused moodustavad Galilei rühma.

## Nimetusest

Mõnikord nimetatakse Galilei teisenduseks ka üksiku koordinaadi teisendust. Sel juhul räägitakse vastavast koordinaatide teisendusest, kui **Galilei teisendustest**.

Juhul, kui pole täpsustatud, millise teisendusega on tegu, peetakse Galilei teisenduse all silmas enamasti just kiiruse nihet. 

## Vaata ka

*Lorentzi teisendused, Galilei teisenduste vaste erirelatiivsusteoorias
*Galilei relatiivsusprintsiip, füüsikaliste süsteemide invariantsus Galilei teisenduste suhtes.

## Viited

## Kirjandus

* "Füüsika üldkursus 1", Saveljev, I. ,"Valgus",Tallinn 1978, §17. "Galilei relatiivsusprintsiip", lk.42-44.
* "Füüsika üldkursus 3", Saveljev, I. ,Tallinn "Valgus" 1979, §37. "Lorentzi teisendused", lk.152-154.
Lorentzi teisendus

**Lorentzi teisendus** (hollandi füüsiku Hendrik Lorentzi järgi) on aegruumi teisendus erirelatiivsusteoorias, millega seotakse kahe erineva inertsiaalses taustsüsteemis paikneva vaatleja mõõtmistulemused.

Sarnaselt klassikaliste Galilei teisendustega Newtoni füüsikas sisaldavad Lorentzi teisendused ruumi pöördeid (koordinaattelgede pööramine alguspunkti ümber). Fundamentaalne erinevus Galilei ja Lorentzi teisenduste vahel seisneb selles, kuidas viimastes teineteise suhtes erineva kiirusega liikuvaid vaatlejaid kirjeldatakse: relatiivsusteoorias on ajaühikud, ruumilised pikkused ning sündmuste ajaline järjestuski erinevate kiirustega liikuvate vaatlejate jaoks erinevad. Viimane tuleneb asjaolust, et valguse kiirus kõigi vaatlejate jaoks alati ühesugune on.

Kiiruste korral, mis on valguse kiirusest tunduvalt väikesemad, kattuvad Lorentzi teisendused hästi vastavate Galilei teisendustega. Viimane on kooskõlas üldisema faktiga, et erirelatiivsusteooria saab väikestel kiirustel Newtoni mehaanikaga peaaegu identseks.

## Lorentzi teisenduste kuju

Lorentzi teisendus teineteise suhtes kiirusega *v* liikuvate vaatlejate jaoks on
: \begin{cases} 
t' &= \gamma \left( t - v x/c^{2} \right) \\ 
x' &= \gamma \left( x - v t \right)\\ 
y' &= y \\ 
z' &= z 
\end{cases} ,
kus suurust
: \gamma = \frac{1}{\sqrt{1 - {\left(\frac{v}{c}\right)}^2}} 
nimetatakse Lorentzi teguriks ja viimast teisendust *Lorentzi tõukeks* suunas *x*.

### Maatrikskuju

Ülalkirjeldatud Lorentzi tõuge väljendub maatriksite keeles kui
:
\begin{pmatrix}
c t' \\ x' \\ y' \\ z'
\end{pmatrix}
=
\begin{pmatrix}
\gamma&-\beta \gamma&0&0\\
-\beta \gamma&\gamma&0&0\\
0&0&1&0\\
0&0&0&1\\
\end{pmatrix}
\begin{pmatrix}
c\,t \\ x \\ y \\ z
\end{pmatrix}\ ,

kus \beta = \frac{v}{c} ja \gamma = \frac{1}{\left( 1-\beta^2 \right)^\frac{1}{2}}.

Viimane teisendus kirjeldab vaid Lorentzi tõuget, kuid Lorentzi teisenduste hulka kuuluvad veel näiteks ruumi pöörded ja peegeldused. Üldiselt, kui *L<sub>mn</sub>* (*m,n* = 0,1,2,3) tähistavad Lorentzi teisenduse maatriksi elemente, siis iga maatriks, mis rahuldab tingimust

:  \sum \limits_{k,p=0}^{4} L_{mk} \eta_{kp} L_{pn} = \eta_{mn}

kirjeldab mingisugust Lorentzi teisendust. \eta_{mn} tähistab siin tasase aegruumi meetrikat ehk Minkowski meetrikat
: \eta_{mn} = 
\begin{pmatrix}
-1&0&0&0\\
0&1&0&0\\
0&0&1&0\\
0&0&0&1\\
\end{pmatrix}.

Või lühemalt diag(-,+,+,+) (tähistuse kohta vt artiklit diagonaalne maatriks). Mõnikord kasutatakse ka meetrikat diag(+,-,-,-), kuid see on kokkuleppe küsimus, sest sisulist erinevust nende vahel pole.

Lorentzi teisendused moodustavad Lorentzi rühma.

## Vaata ka

*Galilei teisendus, Lorentzi teisenduse vaste Newtoni mehaanikas.
*Poincaré teisendus võib lisaks Lorentzi teisendusetele tekitada ka nihkeid aegruumis.

## Viited

## Kirjandus
* "Eri- ja üldrelatiivsusteooriast (üldarusaadavalt)". Autor Albert Einstein. (Lk 31, § 11 Lorentzi teisendus) Tõlkinud, märkused ja saatesõna kirjutanud Piret Kuusk. Tartu: Ilmamaa, 2022. ISBN 9789985778067
Läänerindel muutuseta

"**Läänerindel muutuseta**" on Erich Maria Remarque'i romaan sõjakoledustest Esimese maailmasõja päevil ja sõjast naasnute raskustest tavaellu tagasi pöördumisel.

Romaan ilmus kõigepealt 1928. aasta lõpul ajakirjas Vossische Zeitung ja tervikteosena 1929. aasta alguses. Esimese kolme aastaga tõlgiti romaan 25 keelde, kaasa arvatud eesti keel, ning raamatut müüdi kokku üle 2,5 miljoni eksemplari. Romaani on tõlgitud enam kui 50 keelde.

Teose põhjal on valminud mitu mängufilmi, mis on võitnud filmiauhindu. 1930. aastal valmis romaani põhjal parima filmi Oscari võitnud mängufilm. 2022. aastal Edward Bergeri lavastatud "Läänerindel muutuseta" võitis parima võõrkeelse filmi Oscari.

## Teose põhiteemad
Remarque annab ülevaate sõjakoledustest ja nende mõjust sõduritele sõdurite endi silme läbi. Samas ei pea ta ise Esimeses maailmasõjas osalenuna oma jutustust objektiivseks. Remarque'i sõnutsi on tegu ühe väikese sõdurite salga seiklustega.
 
### Sõjakoledused
Sõjakoleduste käsitlemine on teoses paljuski realistlik ja dramaatiline. Keemiarelvade ja kuulipildujate kasutuselevõtt on teinud sõjapidamise surmavamaks ja julmemaks kui varem. Remarque kirjeldab värvikalt igapäevast elu rindel, kus kaevikud on pideva suurtükitule all, lahinguväli on kaetud laipadega ning sõdurite elu ohustavad mürkgaas ja snaiprid. Kirjeldatud on ka koledusi hospidalis.

### Sõja mõju sõduritele
Sõja keskel olemisel ja osalisel äralõigatusel muust maailmast on sõduritele suur psühholoogiline mõju. See ei seisne ainult hirmus iga hetk kuulitabamus saada, gaasirünnaku alla jääda või suurtükikilluga pihta saada, vaid ka närvivapustuste üleelamises. Kaevikutes ebainimlikes tingimustes elamine ja pidev oht hoiab sõdurite närvid kogu aeg pingul. Isegi kui neil on õnne ja nad erinevalt piinarikkalt surnud kaaslastest sõja lõpus koju tagasi saavad, on nad vaimselt hävitatud.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Läänerindel muutuseta". Tapper, 1929.
* "Läänerindel muutuseta". Tapper, 1935.
* "Läänerindel muutuseta". Eesti Raamat, 1983.
* "Läänerindel muutuseta. Lissaboni öö". Avita, 2000. ISBN 9985202287
* "Läänerindel muutuseta". Tänapäev, 2006. ISBN 9985623932

## Vaata ka
*Paul Bäumer

## Välislingid
* Teose katkendid (saksa, inglise ja vene keeles)
Ablatsioon (glatsioloogia)

**Ablatsioon** on protsesside kogum, mille tagajärjel liustiku mass väheneb.

Ablatsioon hõlmab liustike sulamist, aurumist, tuulekannet, jäämägede moodustumist, šelfiliustike sulatamist merevee poolt jms.

Ablatsioonialaks nimetatakse liustiku osa, kus ablatsioon ületab akumulatsiooni (aasta keskmisena). 

Mõnikord nimetatakse **ablatsiooniks** ka merejää või lumikatte massi vähenemist.

## Vaata ka
*Akumulatsioon
Ablatsioon

***[[Ablatsioon (glatsioloogia)|Ablatsioon]]** on protsesside kogum, mille tagajärjel liustiku mass väheneb.
***[[Ablatsioon (meteoriitika)|Ablatsioon]]** on meteoriitika termin.
***[[Ablatsioon (botaanika)|Ablatsioon]]** on taimede lehtede perioodiline varisemine.
***[[Ablatsioon (oftalmoloogia)|Ablatsioon]]** on võrkkesta irdumine soonkestast.
Kellele lüüakse hingekella

**"Kellele lüüakse hingekella"** on ameerika kirjaniku Ernest Hemingway romaan, mis ilmus 1940. aastal ning saavutas kohe suure müügiedu. Raamatut peetakse Hemingway üheks kuulsamaks ja silmapaistvmaks romaaniks. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle 1999. aastal sajandi 100 parima raamatu hulka.

## Sisu
Teos jutustab Hispaania kodusõjast, mis toimus 1936–1939. Hemingway püüab peategelase Robert Jordani silmade läbi anda pilt selleaegsetest sündmustest, mida võib pidada Teise maailmasõja peaprooviks.

Raamat jutustab kolmest päevast, mil Robert Jordani ja teiste partisanide ülesanne on tähtis sild õhku lasta. Silla õhkimine on eluohtlik ülesanne, pealegi tarbetu, sest vaenlane on plaanist juba informeeritud. Jordan viib käsu sellegipoolest täide ja laseb silla õhku.

Teoses leiavad veel aset sündmused, mis muudavad peategelase elu ja viimsed päevad enne traagilist surma meeldivaks. Jordan armub Mariasse, kellega saab koos olla vaid 72 tundi.

Jordan saab raskesti haavata ja katab kaaslaste taganemist. Ta sureb teadmises, et on võideldes seisnud õigel poolel ning armastus Maria vastu on talle veel kord näidanud, mis tähendab olla õnnelik.
Abüssaal

**Abüssaal** on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa, mis asub 2000–6000 meetri sügavusel ookeani pinnast.

Abüssaalist ranniku poole jäävat ookeanipõhja osa nimetatakse batüaaliks. Juhul kui vastav ookeaniosa on sügavam kui 6000 meetrit (enamasti on siis tegemist süvikutega), nimetatakse sellest piirist allpool olevat osa hadaaliks.

Ookeanipõhjast suurema osa moodustab abüssaalne tasandik, mis paikneb vähem kui kuue kilomeetri sügavusel, mistõttu on abüssaalne tasandik ühtlasi ka abüssaali põhjaks.

Abüssaalis puudub valgus, mistõttu pole seal fotosünteesivaid organisme. Abüssaalis elavad organismid peavad olema kohastunud suure rõhu (>200 atm), valguse puudumise ning madala veetemperatuuriga (0–2 °C).

Abüssaali kohal lasuvat vastavat veemassiivi nimetatakse abüssopelagiaaliks.

## Abüssaali elustik
Abüssaali asustavaid organisme nimetatakse batübiontideks ehk süvaveeorganismideks. Süvavees elavaid kalu nimetatakse ka abüssaalikaladeks.

## Vaata ka
*Abüssaalikalad
*Abüssopelagiaal
*Batüaal
Ametüst

**Ametüst** on violetse värvusega kvartsi erim.

Iseloomuliku värvuse annavad ametüstile rauaühendid.

Ametüst on poolvääriskivi.

## Sümboolika
Ametüsti on peetud süütuse, hingerahu ning vooruslikkuse sümboliks ning sellele on omistatud parandavat toimet.

Antiikajal usuti, et ametüst kaitseb joobe eest (nimetus ametüst tuleneb kreekakeelsest sõnast *a-methystos* – "mitte-purjus").

Kuna lillat värvi on peetud kahetsuse värviks, kasutati seda keskajal palvehelmete valmistamiseks. Sakslane Conrad von Megenburg kirjutas 14. sajandil, et ametüst peletab kurjad mõtted ning kingib inimesele mõistlikkust.

Vanemates kalliskivide sümboolikat käsitlevates kirjutistes on märgitud ametüsti planeediks Saturn. Usuti, et see kaitseb mürkide ja kaetuste eest. Uuem esoteeriline kirjandus peab ametüsti kalliskiviks, mis sümboliseerib "Amburi ajastut".

## Viited
Allikas: Biedermann, Hans, Suuri symbolikirja, WSOY, Helskinki, lk 17
Amasoniit

**Amasoniit** on roheka värvusega mikrokliini erim.

Iseloomuliku värvuse annab amasoniidile plii.

Amasoniit on poolvääriskivi.
Asuka Hinoi

**Asuka Hinoi** (樋井明日香 *Hinoi Asuka*; sündinud 8. jaanuaril 1991 Ōsakas) on jaapani lauljatar, *[[J-pop]]*-ansambli Hinoi Team juht.

Aastal 2002 valisid tüdrukud Hikaru Koyama ja Miho Hiroshige ta ansambli LOVE & PEACE algkoosseisu. Ansambel moodustati filmi "Dodge Go! Go!" võteteks valitud osatäitjatest. Nende laul "Drifter" oli filmi teemalugu. Tüdrukutel olid filmis ka väikesed osad. See lugu jäi ansambli ainsaks singliks (Pony Canyoni leibel, Vision Factory). Singlil ei olnud erilist menu.

Aastal 2003 proovisid Asuka ja Hikaru koos Yuho Fujiwaraga proovinud luua uut ansamblit "mezzo piano" Vision Factory produtseerimisel. See kuulutati küll välja, kuid ansamblit ei tekkinud.

Aastal 2003 produtseeris Tomoko Kawase, kes nägi Asukas potentsiaali, Sonic Groove'i (avex traxi all-leibel) väljaandel  tema esimese soolosingli "♥Wanna be your girlfriend♥". Laulu kasutati draama Ashita Tenki ni Naare lõputeemana. Singel jõudis Oriconi edetabelites kõigest 60. kohale, kuid kogus Asukale tuntust. Viis kuud hiljem kirjutas kuulus SPEED-i laulukirjutaja Hiromasa Ijichi tema teise, punk-pop-singli "Tatta Hitori no Kimi". Seda mängiti sellistes saadetes nagu  "Music Station", "Pop Jam", kuid teda osteti vähem kui esimest singlit, nii et ta jäi Oreconi edetabelites 79. kohale.

4. detsembril 2004 teatati, et Asukast saab ansambli Hinoi Team juht. Ansambli liikmeid otsiti tantsu- ja laulukoolist Caless, kus  Asuka ja Hikaru olid laulmist ja tantsu õppinud. Algkoosseisu kuulusid peale Asuka veel Hikaru, Keika Matsuoka ja Mizuki Inoue, kuid viimane otsustati välja vahetada Rina Takenakaga.

Hinoi Teami debüüt oli ette nähtud 5. veebruarile 2005, kuid see lükati edasi 18. maile. Nende esimene singel "Ike Ike" pani aluse Hinoi Teami kasvavale populaarsusele. Teine singel "King Kong" kuulutati välja enne esimest.

## Diskograafia
### Singlid
#### "LOVE & PEACE"
*"Drifter" (3. juuli 2003)

#### Asuka Hinoi
*"♥Wanna be your girlfriend♥" (19. november 2003)
*"Tatta Hitori no Kimi" (たったひとりの君; 14. aprill 2004)

#### "Hinoi Team"
*"Ike Ike" (18. mai 2005) [2005.05.18] IKE IKE
*"King Kong" (27. juuli 2005)
*"Night of Fire/Play With The Numbers" (14. detsember 2005)
*"Sticky Tricky And Bang" (8. märts 2006)

### Albumid
#### Hinoi Team
*"Super Euro Party" (15. märts 2006)

## Isiklikku
Asuka kasv on 158 cm. Tema veregrupp on B.

Tema lemmikvärvid on must ja punane, lemmiktoidud on *[[umeboshi]]* ja tomatid.

Tema harrastused on tähtede ja väikeste laste vaatamine ning laulusõnade kirjutamine.

Ta oskab magada jupikaupa.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Sissekanne saidil generasia.com
Kaisma järv

**Kaisma järv** (ka *Kaisma Suurjärv*) on järv Pärnumaal Kaisma külast 5 km loodes.

Järve pindala on 140,4 ha, suurim sügavus on 2,1 m ja keskmine 1,25 m. Järve kaldajoone pikkus on umbes 6 km. Asub 35,7 m kõrgusel merepinnast Lääne-Eesti madalikul.

Kaisma järv on nõrga läbivooluga, sisse voolavad mõned kraavid ja esineb allikaid. Järvest voolab läbi Kaisma Väikejärve välja Enge jõgi.

Kaisma järve idakaldalt saab alguse umbes 1,5 km matkarada, mis lõppeb järve põhjaosas oleva vaatlustorniga. Varem oli ümber järve ka 6 km pikkune matkarada, kuid selle lõuna ja kaguosa on nüüdisajal raskesti läbitav (vana laudtee ja sillad on lagunemas). 2020. aasta oktoobris oli 6 km pikkune rada läbitav, kuid tuleb olla ettevaatlik.

Järve kaldal asub puhkeala. Sealset munitsipaalmaal toimuvat puhkemajandust korraldab MTÜ Järvemaastik. Ettevõtlusega tegeleb OÜ Kaisma Suurjärve Puhkeala, mis rendib saunamaja, päikeseterrassi, jahimaja ja aita. Võimalik on laenutada veesõidukeid, sõudepaate ja matkasüstasid.


Kaisma järv 2018 01.jpg
Kaisma järv ja matkarada 2018.jpg
Kaisma järve matkarada 2018.jpg


## Vaata ka
*Kaisma Väikejärv

## Viited

## Välislingid
*Järve puhkeala koduleht
Maardu järv

**Maardu järv** (ka *Liivakandi järv*) on järv Harjumaal Maardu linna lõunaosas.

Järv on 160 hektarit suur ja ümara kujuga, suurim sügavus küündib 3,7 meetrini. Asub merepinnast 33 m kõrgusel Põhja-Eesti lavamaal.

Läbivool on suhteliselt tugev, sisse voolab kraave ja esineb allikaid, väljavool toimub Kroodi oja kaudu Muuga lahte.

Maardu järv oli looduslik veekogu, mis pärast kraavi kaevamist 1894. aastal tühjaks jooksis. Järv taastati 1939, misjärel oli see kasutusel Maardu keemiatehase veereservuaarina.

Järv jäätub kergesti ja on populaarne kalastajate seas.

Järve põhjakaldal asub supluskoht.

## Välislingid
*
Kroodi oja

**Kroodi oja** (ka **Kroodi kanal**) on oja Harjumaal Maardu linnas. Kroodi oja saab alguse Maardu järve põhjakaldalt, voolab läbi Maardu linna ja suubub Muuga lahte.

Kroodi oja on üks Eesti reostunuimaid veekogusid. Oja vee kvaliteeti mõjutas piirkonnas pika aja jooksul toimunud fosforiidi kaevandamine ja rikastamine.

## Ajalugu
Kroodi oja ehk Kroodi kanal kaevati Maardu järve ja Muuga lahe vahele 1893. aastal. Oja kallastel on asunud tööstuspiirkond: vasakul kaldal Maardu tööstusrajoon ja paremal kaldal endise ASi Eesti Fosforiit alad.

## Vee kvaliteet ja selle parandamine
Oja vee kvaliteet oli halvim 1960. ja 1970. aastatel, mil Maardu keemiakombinaadis toodeti väävelhapet ja superfosfaati. Sel ajal ei rakendatud vee kaitseks mingeid meetmeid ja kogu reostus juhiti ojja, mille kaudu see jõudis Maardu järve ja Muuga lahte. Olukord hakkas paranema 20. sajandi sajandi lõpus, kui fosforiiditootmine Maardus lõppes ja ettevõtted hakkasid pöörama tähelepanu ka keskkonnale.

Tänapäeval on vee kvaliteet paranenud, ent vees leidub jätkuvalt jääkreostust.

2015. aastal läbi viidud uuringu tulemusena selgus reostuse levik ja iseloom:
* ülemjooksul leidub reostust sealsete tiikide mudastes põhjasetetes (naftasaadused, tsink, vask, nikkel, plii);
* kesk- ja alamjooksul esineb pinnasereostust (arseen, tsink, vask, plii, kaadmium);
* kogu oja ulatuses leidub fenoole ja raskmetalle;
* ka tiikide alal leidub naftasaadustega reostunud vett.

2017. aastal sõlmis Keskkonnaministeerium ettevõtetega Savaterra Oy ja SavaClean OÜ lepingu oja puhastamiseks. Puhastustööd lõppesid 2021. aasta lõpus. Tööde 8,8 miljoni euro suurusest maksumusest tuli 85% Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist ja 15% osa kaeti Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnaprogrammist ja riigieelarvest.

Järgmise 50 aasta jooksul tehakse Kroodi oja põhja- ja pinnavee seiret. 

## Viited
Alajõgi

**Alajõgi** on jõgi Ida-Viru maakonnas.

Jõgi saab alguse Kõnnu Pikkjärves Ongassaare küla lähedal ja suubub Peipsi järve Alajõe külas, olles 29 km pikk ja 150 km&sup2; valgalaga.


Alajõgi 01.jpg
Alajõgi 02.jpg
Alajõgi 03.jpg
Koosa jõgi

**Koosa jõgi** on jõgi Tartumaal Peipsiääre vallas Praaga külas.

Koosa jõgi eraldub Kavastust idas Emajõest ja suubub Peipsi järve 1,5 km Emajõest põhja pool. Jõe pikkus on 10,7 km. Jõgi kuulub Emajõe vesikonda.

## Välislingid
*
Kohtla jõgi

**Kohtla jõgi** on jõgi Ida-Viru maakonnas. Purtse jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe lähe asub  Mäetaguse aleviku lähedal ning see suubub Purtse jõkke, olles 29 km pikk ja 189 km&sup2; valgalaga.
Harku oja

**Harku oja** on oja Harjumaal.

Oja saab alguse Muraste külas Muraste rabast loodes Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee lähedal ja suubub Harku järve. Oja pikkus on 16,3 km ja valgala pindala 30,5 km². Lõunast suubub Harku ojja Harku karjäärist vett ära juhtiv kraav. Keskjooksul kulgeb oja piki Tabasalu raba lõunaserva. Suurema osa pikkusest voolab oja kunstlikus voolusängis.

## Vaata ka
* Harku joastik

## Välislingid
*
Pink

**Pink** on iste, mis on harilikult kõva, jalgadega ja mahutab kõrvuti istuma mitu inimest.

Pink on tihti valmistatud puidust, aga võib olla ka kivist, betoonist, metallist või muust materjalist. 

Pingil võib olla, aga ei pea olema seljatugi, käetoed.

Pinke kasutatakse nii toas kui õues. 


Fail:Hocker (fcm).jpg|Jalapink
Fail:Bench autumn.JPG|Lihtne seljatoega puust pink
Fail:Bench.jpg|Puust aiapink
Fail:Banc Graff de Kogenheim Le Centaure.JPG|Metallist pargipink
Fail:Bench Akureyri.jpg|Tänavapink
Fail:Friedhofsbank aus Stein.JPG|Kivist pink
Fail:Narviks kirke-church benches.jpg|Kirikupingid
Fail:L-Schulbank.png|Koolipink
Fail:Koolipink Kihnu muuseumis.jpg|Koolipink Kihnu muuseumis
Fail:Log furniture bench with a roof.jpg|Varjuga palkpink
Fail:Log furniture garden furniture bench.jpg|Palkpink
Fail:Log furniture bench 2021.jpg|Poolpalgist ja pakkudest pink
Fail:Log furniture benches.jpg|Massiivsest jalakatüvest ühes tükis lõigatud pink (otse) ja kuusest saetud lahtivõetav pink (vasemal)
Ruhnu puukirik 2021 (064).jpg|Pingid Ruhnu puukirikus


## Vaata ka
*rabamispink
*rennitagune pink
*seinapink

## Välislingid
Barbarid

**Barbar** (vanakreeka βάρβαρος *bárbaros* tundmatut keelt kõneleja tähenduses, sõna-sõnalt 'bar-bar-kõneleja') tähendas vanaaja kreeklastel algselt igasugust isikut, kes ei kõnelnud kreeka keelt või kõneles seda halvasti, see tähendab võõramaalast, mittekreeklast.

Samas tähenduses võtsid sõna kasutusele roomlased. Sõna kasutasid nad katusterminina hilisantiikajal ja varakeskajal Lääne-Euroopasse rännanud rahvaste kohta, nagu idagoodid, läänegoodid, frangid ja langobardid, umbes perioodil, mil Rooma riik lagunes Ida- ja Lääne-Rooma riigiks.

Ülekantud tähenduses nimetatakse barbariks tsiviliseerimatut, harimatut inimest.

## Vaata ka
*Barbarism

## Viited
Soitsjärv

**Soitsjärv** on järv Tartumaal Tartu vallas, Saadjärvest 1 km kirdes.

Soitsjärv on 158,2 ha suur, suurim sügavus küündib 8 meetrini. Ta asub Vooremaal 53 m kõrgusel merepinnast.

Järv on nõrga läbivooluga.

## Välislingid
*
Klooga järv

**Klooga järv** (ka *Lodijärv*) on põhja-lõunasuunaline piklik järv Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Klooga alevikus.

Klooga järv on 132,9 ha suur, suurim sügavus on 3,6 m. Järv saab oma veed kraavidest ja allikatest, väljavool toimub kraavi (Kloogajärve oja) kaudu Vasalemma jõkke.

## Välislingid
* 
*
Eeter TV

**Eeter TV** oli muusikavideoid ja jutusaateid edastav Eesti telekanal, mille saateid tootis AS Santenor. 

Eeter TV eellane oli samale omanikule kuulunud CiTV (Pimp TV).

Santenori enamusomanik oli investeerimispank Lõhmus, Haavel & Viisemann. 2006. aasta novembris investeeris Lõhmus tegevust alustanud Eeter TV-sse 1,2 miljonit krooni.

Eeter TV-d levitati Starmani kaabeltelevisioonivõrgus. See oli Eestis Alo TV kõrval teine muusikatelekanal. 

Eeter TV oli eetris umbes kaks kuud.

9. veebruaril 2007 sõlmiti AS-iga Kalev aktsiamüügileping, kuid Kalev taganes sellest.

## Viited

## Välislingid
*Galerii kanali saatepäevast 17. detsember 2006
*"Ajaleht: Eeter TV on raskustes" Postimees, 11. jaanuar 2007
Afeel

**Afeel** (kr sõnadest *apo* 'eemal, kaugel' + *hēlios* 'Päike') ehk **päikesekaug** on ümber Päikese tiirleva taevakeha orbiidi punkt, mis asub Päikese massikeskmest kõige kaugemal. Afeeli vastaspunkt on periheel.

Maa on afeelis juulis, mistõttu põhjapoolkera suved on üldiselt pisut jahedamad ja pikemad kui lõunapoolkera suved (muude tingimuste võrdsuse korral).

Termini "afeel" võttis kasutusele Johannes Kepler.

## Vaata ka
*Apogee
*Periheel

## Viited
Periheel

**Periheel** ehk **päikeselähis** on ümber Päikese tiirleva taevakeha orbiidi punkt, mis asub Päikese massikeskmele kõige lähemal. Periheeli vastaspunkt on afeel.

Maa on periheelis jaanuaris, mistõttu põhjapoolkera talved on üldiselt pisut pehmemad ja veidi lühemad kui lõunapoolkera talved (seda muude tingimuste võrdsuse korral).

Termini "periheel" võttis kasutusele Johannes Kepler.

## Vaata ka
*Perigee
*Afeel

## Viited
Imemuinasjutt

**Imemuinasjutt** on muinasjututüüp, milles juhtub midagi üleloomulikku ning mille tagajärjel saavad pahad karistuse ja muinasjutt ilusa lõpu. Tegelasteks on tavaliselt kuningasoost inimesed ja vaesed inimesed.

Mitmes keeles nimetatakse imemuinasjutte ka **pärismuinasjuttudeks**. Imemuinasjutud kuuluvad Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogi numeratsioonis vahemikku ATU 300–745A.

Imemuinasjuttudele on iseloomulik, et loos toimub ebatavalisi sündmusi, süžee on põhjalikumalt välja arendatud kui teistes rahvajutužanrites, tegevuskoht ja -aeg on ebamäärased (esinevad vormelid nagu *ükskord ammu-ammu ühes kuningriigis*). Tavaliselt on tegu olnud selgelt väljamõeldisega, rääkijad ise pole jutte uskunud.

## Vaata ka

* Lohetapja

## Viited
Tänavjärv

**Tänavjärv** on järv Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas, Nõvast 9 km kagus, Veskijärvest umbes 1,2 km ida pool. Järv jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale, Tänavjärve sihtkaitsevööndisse. 

Järvest lõuna poole jääb Mustjärv (Vedama Mustjärv), ida poole jääb Pilli järv (Soeotsa Mustjärv). Järvest põhja ja kirde poole jääb Tänavjärve raba, lääne ja loode poole jääb Veskisoo. Tänavjärv on keset raba paiknev liivakallastaega järv. Järv on pehme- ja heledaveeline ning semidüstroofne ehk poolhuumustoiteline. Järv toitub peamiselt sademetest.

Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Tänavjärve keskkonnaregistri kood on VEE2028300.

## Kalastik
2018. aastal püüti järvest võrguga kontrollpüügil 5 liiki kalu.

## Taimestik
Järv on rohketoiteline ja rikas haruldaste veetaimede poolest ning seetõttu kaitse all. Kaldataimena on siin dominant harilik porss. Laia levikuga on siin ka harilik pilliroog, sooalss ja tarnad. Siin-seal leidub ka harilikku sinihelmikat, ubalehte, sookailu, tupp-villpead, harilikku kukemarja ja nõelalssi.

## Loomastik
2017. aastal loendati siin seire raames tänikvesilike ja kahepaiksete isendeid.

Järves elab jõevähk.

## Huvitavat

* Tänavjärve idapoolses otsas on RMK puhkeplats.
* Järve ümbrust on räsinud mitmed metsatulekahjud (vt ka Vihterpalu metsapõlengud)
* Ammustel aegadel toimis ühendus Veskijärvega

Tänavjärve raba.jpg|Tänavjärve raba


## Vaata ka
* Veskijärv

## Viited

## Välislingid
* 
*RMK lõkkekoht
*Video lennust Tänavjärve ja Veskijärve kohal
Endla järv

**Endla järv** on järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Kärde külas.

## Kirjeldus
Endla järv on 284,4 ha suur, asetsedes u 75 m kõrgusel merepinnast. Järve veetaset on korduvalt alandatud.

Järve kaldad on enamikus mudased, turbased ja raskesti ligipääsetavad, ainult kirde pool on ka kõvemat kallast. Seal asub järve ulatuv poolsaar koos Juta kiviga.

Endla järv on üks Eesti saarterohkemaid – seal on 34 saart .

## Läbivool
Läbivoolujärv, kuhu suubub Mustjõgi ja mitmeid teisi kraave, samuti esineb allikaid. Väljavool toimub Räägu kanali kaudu Põltsamaa jõkke. Põltsamaa jõega ühendab järve ka Nava jõgi, mis võib sõltuvalt veetasemest voolata mõlemas suunas.

## Kalastik
Kaladest esineb järves särge, ahvenat, haugi ja linaskit, vähem säinast, kokre, kiiska, lutsu ja viidikat.

Üks Eesti linnustikurikkamaid järvi.

## Ajalugu

19. sajandi teisel poolel kaevati järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks Räägu kanal (ehk *Uusjõgi*) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke ning rajati Nava jõele tamm, kuid loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30 cm. 1950. aastatel läbi viidud kanali süvendamise tagajärjel langes veetase sedavõrd, et enamik Endlast kadus. Nava jõgi, mis varem võis sõltuvalt veetasemete erinevusest voolata mõlemas suunas, voolas nüüd vaid Endla poole. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis Endla järve suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest järve mitteläbiva haru kaudu ja Nava jõgi võib jälle mõlemas suunas voolata.

## Muistendid

Muistendi järgi on Endla tekkepõhjuseks uppunud Endlit leinava Juta pisarad.

Endla järve ja Vanemuise kasutütart Jutat mainitakse eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" sissejuhatuses:
:Tule sa, laulik-targa tütar!
:Jõua Endla järve`esta!
:Pikalt ju hõbedases peeglis
:Siidihiukseid silitasid. 

Samuti on Endla järvest juttu eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Minek allmaailma. Põrgupiigad), kus Kalevipoeg:
:Käänas teelta kura käele
:Otse Endla järve äärde,
:Sammus siis silmasihilla
:Piki sooda edaspidi.
Järve lähedal künka juures oli koobas, millest sai alguse tee allmaailma.

## Muud

Endla järve, täpsemalt järves asuvat Ahervaresaart, kasutati Nõukogude ajal lendurite poolt sõjalise sihtmärgina ja järve heideti lennukipomme. 2017. aasta juulis leidsid keskkonnakaitseinspektorid Endla järvest Ahervaresaare juurest vene päritolu lennuki süütepommi ZAB-50 FP.

Endla järvest on luuletuse kirjutanud Manivald Kesamaa pealkirjaga "Järv I".

## Viited

## Välislingid

*Endla järvest eestigiid.ee lehel
Nõva Veskijärv

**Veskijärv** (ka *Nõva Veskijärv, Tamre järv, Tamra järv*) on pruuniveeline düstroofne järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa külas, Tänavjärvest lääne pool. Järve kaldajoone pikkus on 7,8 km, valgla pindala on 23,5 km².

Järv on pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline, selle veevahetus toimub kaks korda aastas.

Järve ja tema elustiku kaitseks moodustati aastal 1964 Veskijärve kaitseala (pindala oli 216 ha). Tänapäeval kuulub järv Läänemaa Suursoo maastikukaitseala Veskijärve piiranguvööndisse.

Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Veskijärve kaldal on RMK puhkeplats.

Veskijärve keskkonnaregistri kood on VEE2028400.

2017. aastal loendati järves kahepaikseid ja tähnikvesilikku.

## Teke ja ajalugu
Järv on eraldunud Litoriinamerest.

Järv on märgitud 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardile, mille järgi jäävad Tamre järvest itta Intaste järv ja Tana järv.

Veskijärve veepinda on alandatud. Ammustel aegadel toimis ühendus Tänavjärvega.

## Vaata ka
* Tänavjärv

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kaiu järv

**Kaiu järv** on järv Jõgevamaal Mustvee vallas, üks Jõemõisa-Kaiu järvestiku järvedest, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis.

Pärast mandrijää taandumist asus antud kohas Peipsi jääpaisjärve laht, mis sai hiljem iseseisvaks järveks. Selle järve veetaseme alandamise, muda kogunemise ja kinnikasvamise tagajärjel ning Kääpa jõe süvendamisel on moodustanud kolm kitsaste väinadega ühendatud järve. Kaiu järv on selle järvestiku suurim järv.

Kaiu järvest, mille pindala on 134,4 ha, voolab läbi Kääpa jõgi.

Järves elutsevad latikas, särg, roosärg, haug ja ahven. Samuti on järves  III kaitsekategooria kalaliigid – harilik hink ja vingerjas. 

Kaiu järve on mainitud rahvuseepose "Kalevipoeg" kuueteistkümnendas loos (Laevaehitus ja sõidu algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak.), kui Kalevipoeg räägib, et ta on Kaiu järvest kartemata lauakoormaga läbi käinud ning et Kaiu järv on tal kaelast saadik. 

## Viited

## Välislingid

*
Raigastvere järv

**Raigastvere järv** on kagu-loode suunas piklik järv Tartu maakonnas Tartu vallas Raigastvere külas Vooremaa maastikukaitsealal.

Raigastvere järv on 111 ha suurune ja keskmiselt 3,2 m sügavune läbivoolu järv.

## Välislingid
* Raigastvere järvest eestigiid.ee lehel
Sutlepa meri

**Sutlepa meri** (ka *Sutlepa laht*, *Saaremõisa järv*, rts *Sutlepsjön*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara, Kudani, Pürksi, Saare, Sutlepa ja Salajõe külas. Järve kaldajoone pikkus on 12 462 m, valgala pindala on 18,8 km², veevahetus toimub kolm korda aastas. Järv jääb Silma looduskaitsealale.

Sutlepa meri on halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv, mis on merest eraldunud 20. sajandi alguses. Sellest ajast on järve pindala maakerke tagajärjel vähenenud umbes 50%. Järv asub kunagise Silmeni väina sügavaimas kohas. Maa kerkib 3–4 mm aastas.

Sutlepa meri on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 meetrit. Järve suubub Kulani peakraav (lääne küljelt).

Sutlepa mere keskkonnaregistri kood on VEE2039710.

Vesi on värvuselt kollakas. Kaldaveetaimestiku moodustavad pilliroog ja ahtalehine hundinui, järvkaislat on vähe. Põhi kaetud enamuses mändvetikatega, üksikute tuttidena esineb penikeeli. Põhi valdavalt kõva, pehmem sügavamas kaguosas. Talvel võib esineda hapnikuvaegust.

## Linnustik
Lindude kevadrände ajal peatub järvel tuhandeid vee- ja rannikulinde. Seal peatuvad väikekosklad, sõtkad, kühmnokk-luiged, tutt- ja punapea-vardid, laugud ning paljud teised. Aprillis ja mais võib järve kohal lendamas näha sadu väikekajakaid ja mustviireseid. Kevadel on linnuhuvilised Sutlepa merel korduvalt vaadelnud järgmisi linnuharuldusi: väikehuike, habe- ja valgetiib-viirest ning valgesilm-varti. Järve ümbritsevates roostikes pesitseb kolme liiki pütte: tuttpütt, hallpõsk- ja sarvikpütt. Sutlepa meri on ka üks hallhane paremaid pesitsuspaiku kogu Eestis.

Sutlepa merel loendati 2020. aastal kokku 327 asustatud kormoranipesa ja 190 hõbehaigrut.

## Kalastik
Kõige tavalisem kalaliik on koger, kes talub hästi talvel jää all tekkivat hapnikupuudust.

2002. aasta kontrollpüügil saadi särge, haugi, ahvenat ja kokre.

Kalapüügi nõuded Silma looduskaitsealal leiab Keskkonnaameti veebilehelt.

## Kaldad

Läänekaldal on Kulani niit, madalsoo ja Kulani peakraav. Põhjaosas on kinnikasvavad poollooduslikud kooslused. Kaguosas on hundinuia sihtkaitsevöönd. Lõunaosas on roostikud, vesine niit, matkarada, mõõkrohu kasvukoht.

Järve lõunakaldal paikneb Saare matkarada. Linnuvaatlejatele on kaks vaatlustorni, mis asuvad matkaraja alguses. Vaatlustornide kõrgused on 7,5 m ja 5 m.

## Ajalugu

Veel Põhjasõja ajal (1715. aastal) eraldasid Sutlepa meri ja ümbritsevad väinad Noarootsit mandrist.

Sutlepa mere kaldal asus Eesti Vabaõhumuuseumisse viidud Sutlepa kabel.

## Vaata ka
* Vööla meri

## Viited

## Välislingid
*
Ahhaat

**Ahhaat** on vöödiline krüptokristalse kvartsi erim.

Krüptokristalset, kuid ilma vöötideta kvartsi erimit tuntakse kaltsedonina. Ahhaate, milles vöödid paiknevad üksteise suhtes paralleelselt, nimetatakse oonüksiks.

Ahhaat moodustub tavaliselt vulkaanilistes kivimites olevatesse tühemikesse, mida nimetatakse vesiikuliteks. Kivimites liikuvast hüdrotermaalsest veest sadestub välja ränidioksiid, mis moodustab vesiikulite seintele mikrodruuse (miarooliline tekstuur). Kui sadestuvate mineraalide koostis pisut muutub, siis muutub ka uue kihi värvus, mis annabki ahhaadile vöödilise välimuse. Kui tühemikud pole lõpuni ahhaadiga täitunud, siis võib selle sisemuses olla silmaga nähtavatest kristallidest kvartsidruus.

Ahhaat on poolvääriskivi.


Pilt:00078 12 cm agate breccia.jpg|Ahhaatbretša. Schwarzwald, Saksamaa. Pildil kujutatu laius on 12 cm.
Pilt:Agate6 hg.jpg|Poleeritud ahhaadilõik
Estonian Museum of Natural History Specimen No 178073 photo (g229 g229-436 jpg).jpg|Austraaliast pärineva sammalahhaadi ümarlihv