open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lambert Mende Omalanga

**Lambert Mende Omalanga** (sündinud 1952) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi sideminister Antoine Gizenga valitsuses alates veebruarist 2007.

Varem on ta olnud senati liige, asepeaminister ja transpordiminister.

Ta on erakonna Convention des Congolais Unis (CCU) rahvuslik president.
Muanda

**Muanda** on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Atlandi ookeani kaldal Kongo jõe suudmes.

Linnast 8 km loode pool asub Banana sadam.

Linna haldusala hõlmab 4265 km², seal elab 74 400 inimest (2004).
Taktikaline veoauto

**Taktikaline veoauto** on hea maastikuläbivusega veoauto, mis on valmistatud või kohandatud militaarülesannete täitmiseks.

## Kirjeldus

Taktikalised veoautod peavad suutma järgneda maastikul ratas- ja ka roomiklahingutehnikale, samuti läbida madalaid (reeglina kuni 1,2&nbsp;m sügavusi) veekogusid. Suhteliselt pehme vedrustus suurendab maastikuläbivust, kuid vähendab osaliselt kandevõimet. Enamikul tänapäeva taktikalistest veoautodest on vints, kõik teljed on vedavad ja vähemalt ühel teljel on diferentsiaali lukk. Taktikalisi veoautosid rühmitatakse ümardatud kandevõime järgi, näiteks 5300&nbsp;kg kandevõimega veokit nimetatakse viietonniseks taktikaliseks veoautoks.

Paljud tänapäeva taktikalised veoautod on kriisipiirkondadesse saadetuna kaitstuse suurendamiseks tugevdatud soomusplaatidega ning neid nimetatakse soomustatud autodeks.

## Ülesanded

Taktikalised veoautod täidavad peamiselt lahinguteenindustoetuse või üldisi logistilisi ülesandeid lahingupiirkondade vahetus läheduses. Neid kasutatakse ka jalaväeüksuste transportimiseks, relvasüsteemide vedukitena ja kandemasinatena.

## Vaata ka

*Soomusauto
*Soomustatud auto
*Veoauto
*Veduk
Jean-Baptiste Tati Loutard

**Jean-Baptiste Tati Loutard** (15. detsember 1938 – 4. juuli 2009) oli Kongo Vabariigi kirjanik ja poliitik.

Aastatel 1961–1966 õppis ta Prantsusmaal Bordeaux's prantsuse keelt ja kirjandust. Kongosse tagasi tulnuna õpetas ta kirjandust Brazzaville'i ülikoolis. 

1975. aastast on ta tegev poliitikas. Ta on olnud Kongo kõrghariduse minister ning kultuuri, kunsti- ja turismiminister. 1997. aastast kuni surmani oli ta Kongo süsivesinike minister.

Ta kirjutas prantsuse keeles. Esimesed luulekogud "Poèmes de la Mer" ja "Les Racines congolaises" ilmusid aastal 1968.

## Tunnustus
*1977 – Simba auhind
*1987 – Musta Aafrika kirjandusauhind
Salomon Banamuhere Baliene

**Salomon Banamuhere Baliene** on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi energiaminister alates 18. novembrist 2005.

Kuulub Joseph Kabila erakonda Rahva Partei Ülesehituse ja Demokraatia Eest (PPRD).
Darius Kasparaitis

**Darius Kasparaitis** (sündinud 16. oktoobril 1972 Elektrėnais) on leedu päritolu endine jäähokimängija. Tal on Venemaa ja USA kodakondsus ning ta kuulus Venemaa jäähokikoondisse. Kasparaitis oli agressiivse füüsilise mängustiili poolest tuntud kaitsemängija. 

Tal on kuldmedal 1992. aasta taliolümpiamängudelt (SRÜ jäähokikoondises), hõbemedal 1998. aasta taliolümpiamängudelt (Venemaa) ja pronksmedal 2002. aasta olümpiamängudelt. 

14-aastaselt siirdus Kasparaitis Venemaale, et treenida Aleksei Nikiforovi käe all. Aastast 1988 mängis ta Moskva Dinamos ning tuli selle koosseisus 1992 liiga meistriks. Alates 1992. aastast mängis ta NHL-is (klubides New York Islanders, Pittsburgh Penguins, Colorado Avalanche ja New York Rangers. NHL mängijate streigi ajal 2004–2005 mängis ta Kaasani meeskonnas AK Bars. Karjääri lõpetas ta 2009. aastal Venemaa klubis SKA Sankt-Peterburg.  

## Filmiosa
Ta mängis episoodilist rolli filmis "Vend 2". Ta etendas Pittsburgh Penguinsi vormis hokimängijat, kes kutsub Mitjat treeningut jätkama.  

## Isiklikku
Ta on 180 cm pikk ja kaalub 97 kg.

Esimesest abielust Irinaga (sündinud 1965 Venemaal) on tal tütar Elizabeth. Tema teine abikaasa oli Rootsi fotomodell ja kinnisvaraagent Ingela, abielu lahutati 2006. 

Praeguse elukaaslasega on tal kaksikud tütred. 

Tema hüüdnimi on Kaspar.

## Välislingid
* Darius Kasparaitis hockeydb.com lehel
* Kasparaitise ajaveeb (*vene keeles*)
* Ingliskeelne artikkel
Introduktsioon

**Introduktsioon** (ladina sõnast *introductio* 'sisseviimine, sissetoomine, juurdetoomine') on mitmetähenduslik sõna:

***introduktsioon** ehk **[[sissejuhatus]]**
***introduktsioon** ehk **[[eelmäng]]** muusikas 
***[[introduktsioon (bioloogia)|introduktsioon]]**, looma- või taimeliigi (või liigist väiksema üksuse) toomine alale, kus seda varem ei olnud
***[[introduktsioon (religioon)|introduktsioon]]**, vaimuliku ametisseseadmine
Harilik vihmauss

**Harilik vihmauss** (*Lumbricus terrestris*) on Euroopa suurim vihmauss, kelle algne levila oli Euroopa. Nüüdseks on ta inimese introduktsiooni teel saanud kosmopoliitseks liigiks. Mõnes maakera osas peetakse teda kahjulikuks võõrliigiks, kuna ta on välja tõrjunud kohalikud vihmaussiliigid.

Täiskasvanud isendid võivad kasvada 20–25 cm pikkuseks, erandjuhul ka kuni 30 cm.

Nad tegutsevad kuni 3 meetri sügavuses pinnases (huumusekihis), harva kuni 6 m. 

Harilikul vihmaussil on tähtis roll mulla vee- ja gaasirežiimi moodustamisel ja tasakaalustamisel.

## Välislingid

*
Jaapani hiidkrabi

**Jaapani hiidkrabi** (*Macrocheira kaempferi*) on suurimate isenditega lülijalgseliik tänapäeval. 

Tema jalgade siruulatus võib küündida üle 4 meetri, keha kõrgus on kuni 37 cm ja kaal umbes 20 kg. Hiidkrabi elab Jaapani lähedal Vaikse ookeani põhjas, umbes 300–400 meetri sügavusel. Hiidkrabi toiduks on surnud loomad ja vähid. Tema elueaks arvatakse kuni 100 aastat.

Kuna tegemist on üsna iidse krabiliigiga, peetakse teda elavaks fossiiliks. Praegu on ta hiidkrabi perekonna (*Macrocheira*) ainus liik, kuid mitmed kinnitamata uurimused väidavad ka teiste fossiilide (liikide) olemasolu.

## Välislingid
Rahvusvaheline kartuliaasta

**Rahvusvaheline kartuliaasta** oli 2008. aasta, mis oli ÜRO poolt kuulutatud kartuli kui peamise toidukultuuri auks. Kartul mängib suurt rolli paljude rahvaste toitumises ja tulevikuski võib aidata näljahäda vastu võidelda. 

Aasta programmis olid näitused, õppeprogrammid, filmid, kirjutised jms.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline riisiaasta (2004)

## Välislingid
*Rahvusvaheline kartuliaasta (inglise, prantsuse, hispaania, hiina, araabia keeles)
Vihmauss

**Vihmauss** (*Lumbricus*) on väheharjasusside perekond vihmauslaste sugukonnast. Perekonnas on umbes 700 liiki, Eestis on esindatud 3.

Vihmauss tajub valgust kogu keha pinnaga. 

Vihmaussidel on suletud vereringe. Veresoontes ringlev punane veri annab neile roosaka värvuse.

Vihmaussid tulevad maapinnale ainult öösiti, päeval pärast vihmasadu.

Vihmaussid toituvad peamiselt lagunevatest taimeosadest olles lagundajatena tähtis osa bioloogilises aineringes.

Nad on hermafrodiitsed, nende järglased arenevad limaainest kookonis.

Vihmaussid mängivad tähtsat rolli mullaviljakuse säilitamisel.

Vihmauss surub edasiliikumisel oma esiosa nagu kiilu mullaosakeste vahele. Seejärel tekib tema kehas lihaste kokkutõmbe tõttu laiem koht ning vihmauss tõmbab tagumise kehapoole järele. Nii oma liikumisega teeb vihmauss mulda käike segades ja kobestades mulda.

Vihmauss veab maapinnalt oma käikudesse kuivanud ja poolkõdunenud taimelehti ning rohukõrsi. Need on talle toiduks.  
Nad on pimedad.

## Liigid

**Lumbricus badensis*
**Lumbricus baicalensis*
**Lumbricus castaneus* (tume vihmauss)
**Lumbricus centralis*
**Lumbricus festivus*
**Lumbricus friendi*
**Lumbricus improvisus*
**Lumbricus klarae*
**Lumbricus meliboeus*
**Lumbricus polyphemus*
**Lumbricus rubellus* (punane vihmauss)
**Lumbricus terrestris* (harilik vihmauss)

Eestis leidub neist harilikku vihmaussi, punast vihmaussi ja tumedat vihmaussi.

## Välislingid
Häbe

**Häbe** (*vulva*, *pudendum femininum*) on naise või tüdruku välissuguelundid. 
Häbe koosneb häbemekingust, suurtest häbememokkadest, väikestest häbememokkadest ja kõdistist. Häbemekingul ja suurtel häbememokkadel kasvavad alates puberteedist häbemekarvad. 

## Anatoomia
Häbet piiritlevad rasvpadjanditega häbemekink ja suured häbememokad. Viimaste vahel on väikesed häbememokad, mis ümbritsevad tupeesikut, kuhu suubuvad kusitiava ja tupp. 

Väikeste häbememokkade alumises kolmandikus on Bartholini näärmed, mis tupeesikut niisutavad. 

Et häbememokad asetsevad üksteise vastas ja kohal, siis on tupeesikust tavaasendis (laiali ajamata asendis) näha ainult kitsas pilu ja väikeseid häbememokkasid. 

Häbememokkade vahele kogunevad surnud rakud ja rasv, mis vähese pesemise (ebapiisava intiimhügieeni) korral moodustavad koos uriinijääkidega smeegma. 

Väikeste häbememokkade vahel on kõdisti, väike silindrikujuline  korgaskehaga elund, millel on palju närvilõpmeid ning mis on puuteärrituse suhtes väga tundlik. Kõdisti vastab mehe sugutile.  Kõdisti otsa ümbritseb *[[praeputium clitoridis]]*. 

Häbeme ja päraku piirkonna vahel on lahkliha. 

## Areng
Puberteedieas toimuvad naissuguhormoonide toimel häbemes muutused. Nahavärv muutub ning häbeme osad muutuvad suuremaks ja selgepiirilisemaks. Häbe kattub häbemekarvadega.

## Individuaalsed eripärad
Häbeme ehituses esineb palju individuaalseid eripärasid, nii et selle välimus võib anatoomiaõpikutes kujutatust erineda. Näiteks võib kõdisti olla osaliselt nähtav või täiesti kaetud, samuti võivad väikesed häbememokad olla suurtest suuremad või lihtsalt ulatuda suurte häbememokkade vahelt välja. Naiste häbemed erinevad omavahel umbes sama palju nagu näod. Ainult väikesel osal naistest langeb häbeme ehitus joonistega kokku, sest joonised on sümmeetrilised ning esindavad illustraatori ideaalnägemust.  
 
Mõned naised lasevad teha plastilisi operatsioone, et väikeste häbememokkade kuju muuta (väikeste häbememokkade plastika). 

## Haigused
Esineb vulvodüünia, mille korral häbeme pind on valulik või kipitab. 

## Vaata ka
*Intiimhügieen
*Häbemekarvade eemaldamine
*Tüdrukute ümberlõikamine
Kairouan

**Kairouan** on islami püha linn Tuneesias, Kairouani kubernerkonna halduskeskus.

Oma vanalinna, turgude, mošeede ning teiste sakraalehitistega on Kairouan alates 1988 UNESCO maailmapärandi nimistus.

Linna asutasid araablased 670. aastal. Aghlabiidide dünastia valitsusajal sai linnast Magribi halduskeskus.

Kairouan on nimetatud Põhja-Aafrika Mekaks.

## Välislingid

*Al-Qayrawāni koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Täismoone

**Täismoone** (ka **holometaboolia**) on teatud putukate arengutsükkel, mis koosneb neljast staadiumist: muna - vastne – nukk – valmik. Vaegmoondest erineb täismoone selle tõttu, et vaegmoondes puudub nukustaadium. 

Süstemaatikas käsitletakse täismoondega putukaid ülemseltsis *[[Endopterygota]]*, kuhu kuuluvad näiteks liblikalised, kahetiivalised, mardikalised. 

## Vaata ka
*Vaegmoone
Trohhofoor

**Trohhofoor** ehk **trohhosfäär** ehk **pärgvastne** on mõnede meres elavate loomarühmade vastne, mis on varustatud paljude ripsmetega. 

Ripsmete abil on trohhofoor võimeline kiiresti liikuma ja tekitama veekeerise, mis aitab neil kontrollida oma liikumissuunda ning püüda toitu. 

Trohhofoor esineb kummarloomadel, limustel, rõngussidel, kida- ja konuvaklatel. Kõik need rühmad kuuluvad ülemhõimkonda *[[Lophotrochozoa]]*. Usutakse, et trohhofoor esines nende rühmade esivanema elutsüklis. 

Enamasti on trohhofoorid planktonitoidulised. 

## Vaata ka
*veeliger ehk purjukvastne
Lindanisa (ring)

**Lindanisa** oli eestlastest õpilaste põrandaalune ring, kus pahempoolsus oli seotud rahvuslusega - toetati nii Estonia teatri kui eesti keele kursuste korraldamist Johannes Aaviku juures. Ring tegutses Tallinnas enne Esimest maailmasõda.

## Viited
Kombitsakaare

**Kombitsakaare** ehk **lofofoor** ehk **käsihaarmed** ehk **kombitspärjakandja** on omapärane toitumisorgan, mis esineb kolmel selgrootute loomade rühmal: käsijalgsed, sammalloomad ja pärgussid. Kõik lofofooriga organismid elavad vees. 

Lofofoor kujutab endast ripsmeliste kombitsatega ringi, mis ümbritseb suud, tavaliselt on see küll hobuserauakujuline või kaarjas. 

Lofofooridega organisme on traditsiooniliselt peetud monofüleetiliseks rühmaks, kuid praegused uuringud kinnitavad, et need rühmad on seotud ka limuste ja rõngusside hõimkondadega, mis üheskoos moodustavad ülemhõimkonna *[[Lophotrochozoa]]*.
Lahetaguse mõis

**Lahetaguse mõis** (saksa keeles *Lahhetagge*) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saaremaa valda Saare maakonnas.

Mõisa keskus asus Lahetagusel.

## Ajalugu

1571. aastal läänistati Lõmala vakuses maatükk, kuhu tekkiski Lahetaguse mõis. Valdajaks sai Jurgen Krumbecken. Pärast tema surma päris mõisa lesk. Viimase käest läks mõis Bertram Bellingkhausenile (? – enne 1633). Oma isalt oli Bertram pärinud ka Pilguse mõisa. Mõlemad mõisamajapidamised jäid perekonna valdusse 18. sajandi II pooleni.

1633. aastal kinnitati Lahetaguse omandiõigust Bertrami pärijatele. 1645. aastal olid mõlemad mõisad maanõunik Bertram von Bellingshauseni (1586–1661) valduses. Talle järgnes mõisnikuna ta teine poeg kornet Hermann von Bellingshausen. Järgmine omanik oli tema poeg Klaus von Bellingshausen (? – enne 1718). Täpselt teadmata ajal kuulus mõis sillakohtu adjunkt Heinrich Reinhold von Bellingshausenile. 1778. aastal müüs major Fabian Ernst von Bellingshausen (~1735 – maeti 1784) mõisa Daniel Gottlieb Sucknile (? – 1822). Kuid juba 1780. aastal said Bellingshausenid mõisa tagasi. 1785. aastal müüs vabapreili Gertrude Sophie von Bellingshausen mõisa ära. Uueks omanikuks sai Johann Wilhelm Ludwig von Luce (1750–1842).

Luce valdusse jäi Lahetaguse 1832. aastani. Mõisa ostis siis alampolkovnikuproua Julie von Hahn (sündinud von Hoyningen-Huene). Omanik oli ta veel 1862. aastal. Millalgi 19. sajandi II poolel sai Lahetaguse mõisnikuks vabahärra Georg Gottlieb Ernst Wolff (1823–1896). Mõis kuulus talle veel 1892. aastal. 1896. aastast said omanikeks tema pärijad. 1909. aastal oli mõis endiselt nende nimel. Enne 1919. aasta võõrandamist oli Lahetaguse viimaseks mõisnikuks vabahärra Basil Gustav Otto Gottlieb Wolff (1862 – ?).

Mõisas sündis 1778. aastal kuulus maadeuurija Fabian Gottlieb von Bellingshausen. Tema auks on mõisahoone vundamendikünkale paigaldatud mälestuskivi.

## Mõisakompleks

Mõisa peahooneks oli 18. sajandil ehitatud barokne puidust ehitis.

Tänapäeval on kogu mõisakompleks hävinud.

## Viited

## Välislingid
*Lahetaguse mõisast Eesti mõisaportaalis
Breviaar

**Breviaar** (ladina keeles *breviarium*) on roomakatoliku kiriku palveraamat, mis sisaldab tunnipalvuste tekste. Breviaaripalve on roomakatoliku vaimulikele kohustuslik.

Traditsioonilised tunnipalvused on järgmised: *matutinum* (kell 3), *laudes* (varahommikune palvus ärkamisel), *prima* (1. tund, kell 6), *tertia* (3. tund, kell 9), *sexta* (6. tund, kell 12), *nona* (9. tund, kell 15), *vesper* (õhtupalvus, kell 18), *completorium* (päevalõpupalvus enne uinumist).

Tänapäeva roomakatoliku breviaaris, mille ametlik pealkiri on "Tundide liturgia" (*Liturgia Horarum*), on järgmised palvused: *officium lectionis* (vaimulik lugemine, sobival päevaajal, kõige parem varahommikul), *laudes*, *tertia*, *sexta*, *nona*, *vesper*, *completorium*. Päevastest palvustest (*tertia*, *sexta*, *nona*) on enamasti kohustuslik vaid üks oma valikul.

Palvuse põhilised osad on hümn, psalmid, pühakirjalugemine ja erinevad palved.

Breviaari- ehk tunnipalve on eri variantides kasutusel ka anglikaani ja luteri kirikus.

## Vaata ka

*Tundideraamat

## Välislingid

*Liturgia Horarum Moodne Rooma tunnipalve
*Universalis Moodne Rooma tunnipalve inglise keeles
*Divinum Officium, Traditsiooniline Rooma tunnipalve kuni 1962. aastani
*Traditsiooniline Rooma Breviaar
Teissuused

**Teissuused** (*Deuterostomia*) on loomade takson – alampõhikond.

Koos esmassuustega ja mõnede väiksemate hõimkondadega moodustavad nad kahekülgsete rühma, kuhu kuulub enamik bilateraalsümmeetriaga ja kolme lootelehega loomi.

Kõige selgem vahe teissuuste ja esmassuuste vahel seisneb varajase lootelise arengu eripäras. Teissuuste arengus saab karikloote ehk gastrula blastopoorist üldjuhul pärak; esmassuuste arengus jääb blastopoor aga suuks. 

Erinev on ka teissuuste loote lõigustumine, mis tavaliselt on radiaalne (esmassuustel spiraalne). Samuti areneb teissuuste skelett keha sees sidekoest, esmassuustel aga keha pinnal.

Kui esmassuustel oli sageli trohhofoori-tüüpi vastne, siis teissuustel ei esine seda kunagi. 

## Hõimkonnad
Tänapäeval eksisteerib neli teissuuste hõimkonda:

**[[Xenoturbellida]]*
*okasnahksed (*Echinodermata*)
*poolkeelikloomad (*Hemichordata*)
*keelikloomad (*Chordata*)

Teadaolevaid väljasurnud rühmi on üks:
* *[[Vetulicolia]]* (8 liiki)

## Vaata ka
*Esmassuused
Pilguse mõis

**Pilguse mõis** (saksa keeles *Hoheneichen*) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saaremaa valda Saare maakonnas.

## Ajalugu

Pilguse mõisa on esmamainitud 1558. aastal, mil Saare-Lääne piiskop Johannes V läänistas Heinrich von Bellingshausenile Leedri vakuses maid. Ta rajas sinna mõisa.

Bellingshausenite valdusse jäi mõis kuni aastani 1778, mil tollane omanik Fabian Ernst von Bellingshausen selle ära müüs. Bellingshausenite 200-aastase valitsemisaja pärandina jäi mõisale eesti keeles nimi Pilguse. 

Hiljem kuulus mõis Johann Wilhelm Ludwig von Lucele, Aderkasidele, Nolckenitele ja Ruckteschellidele.

1908. aastal omandas mõisa vähempakkumisel Vene Talurahva Põllupank. Samal aastal kaotas mõis eramõisa staatuse. 1909. aastal asutati mõisa härrastemajja Saaremaa rüütelkonna vaimuhaigla. Haigla tegutses seal 1994. aasta lõpuni.

## Mõisakompleks

Mõisa kivist härrastemaja on ehitatud ilmselt 18. sajandil ning 19. ja 20. sajandil ümber ehitatud.

Mõisa sissesõiduteed ilmestavad kaks kivitulpa ning kaks härrastemajaesise väljaku ääres paiknevat väravaehitist.

Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid.

Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses ning selle karjakastell on renoveeritud külalistemajaks.

## Pilguse mõisnikud
*sai 1558 Heinrich von Bellingshausen
*Tönnis von Bellingshausen
*1645 Bertram von Bellingshausen (1586–1661)
*Fromhold von Bellingshausen (suri 1712)
*Hermann Friedrich von Bellingshausen (umbes 1676-?)
*Hermann Reinhold von Bellingshausen
*müüs 1778 Fabian Ernst von Bellingshausen (umbes 1735-maeti 1784)
*1778–1793 Daniel Gottlieb Suckni (? – 1822)
*1793–1805 Johann Wilhelm Ludwig von Luce (1750–1842) (pandihärra)
*1805–1809 Woldemar von Aderkas (pandihärra)
*sai 1809 Woldemar von Aderkas
*pantisid ära 1837 Woldemar von Aderkasi pärijad
*1837–1842 Karl Pontus von Nolcken (1800–1846) (pandihärra)
*sai 1842 Karl Pontus von Nolcken
*Ludwig Eugen Friedrich von Nolcken (1846–1903)
*1892 Edmund Peter von Ruckteschell (1855–1913)
*1908 Vene Agraarpank

## Kirjandus
*F. von Buxhövden: *Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer*, Riga: Nicolai Kymmel 1851, lk.44–45, Digitaalselt

## Välislingid
*Pilguse mõisa koduleht
*Pilguse mõisast Eesti mõisaportaalis
*Kultuurimälestiste riiklik register
*Fotod: Pilguse mõisas (suvi 2009)
Installatsioon

**Installatsioon** (ladina *installãre* – kohale asetama, inglise *install* - paigutama, asetama) on mitmetähenduslik sõna, mida kasutatakse järgmistes tähendustes:

***[[Installatsioon (kirik)|Installatsioon]]** on pidulik vaimuliku ametisseseadmise rituaal katoliku kirikus.
***[[Installatsioon (tehnika)|Installatsioon]]** on igasuguste teniliste seadmete, masinate ja torustike statsionaarne paigaldus.
***[[Installatsioon (kunst)|Installatsioon]]** on kunsti liik.
***Installatsioon** ehk **installeerimine** ehk **installimine** on arvutisse **[[tarkvara paigaldamine]]**.
***[[Elektriinstallatsioon|Installatsioon]]** on tööd mida tehakse elektrijuhtmestiku ja seadmete statsionaarsel paigaldamisel.
Lahkliha

**Lahkliha** ehk **perineum** (*perinaeum*, *perineum*) on inimesel päraku ja välissuguelundite vaheline piirkond. Mehel on see päraku ja munandikoti vaheline piirkond, naisel päraku ja tupe ning suurte häbememokkade (tagumise mokkadenideme) vaheline piirkond. Mõnikord määratletakse lahkliha ka päraku ja kusiti vahelise piirkonnana. 

Naise lahkliha on enamasti karvadeta, kuid mõnel naisel ulatuvad sinna häbemekarvad.  

Peale rikkalikult innerveeritud tundliku naha koosneb lahkliha peamiselt lihastest, mis kuuluvad vaagnapõhjalihaste hulka. Lahkliha lihased jaotuvad pärakupiirkonna lihasteks ja urogenitaalpiirkonna lihasteks. 

Innervatsioon hargneb häbemenärvi kaudu.  

Puute puhul tõmbub välimine pärakusulgur reflektoorselt kokku (anaalrefleks). 

## Erootika
Lahkliha on nii mehel kui ka naisel erogeenne tsoon. See on rikkaliku innervatsiooni tõttu väga tundlik. 

Naise lahkliha hellitamine ja selle mudimine suguühte ajal valmistab naisele seksuaalset naudingut. 

Surve lahklihale tugevdab mehel erektsiooni. 

## Sünnitus
Sünnitusel võib tupe venimise tõttu tekkida lahkliharebend (sünnitusaegne lahkliharebend). Mõnikord tehakse seetõttu ennetav lahklihalõige.
Colin Clive

**Colin Glenn Clive-Greig** (20. jaanuar 1900 Saint Malo, Prantsusmaa – 25. juuni 1937 Hollywood, California, Ameerika Ühendriigid) oli Briti teatri- ja filminäitleja, tuntud eriti dr Henry Frankensteini osatäitjana filmides "Frankenstein" (1931) ja "Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; 1935).

## Filmograafia
*"Journey's End" (1930)
*"The Stronger Sex" (1931)
*"Frankenstein" (1931)
*"Lily Christine" (1932)
*"Christopher Strong" (1933)
*"Looking Forward" (1933)
*"The Key" (1934)
*"One More River" (1934)
*"Jane Eyre" (1934)
*"Clive of India" (1935)
*"The Right to Live" (1935)
*"Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; 1935)
*"The Girl from 10th Avenue" (1935)
*"Mad Love" (1935)
*"The Man Who Broke the Bank at Monte Carlo" (1935)
*"The Widow from Monte Carlo" (1935)
*"History Is Made at Night" (1937)
*"The Woman I Love" (1937)

## Välislingid

*
Kalle Palling

**Kalle Palling** (sündinud 27. veebruaril 1985 Käru alevikus) on Eesti endine poliitik.

## Haridus
Kalle Palling lõpetas 2000. aastal Käru Põhikooli ja 2003. aastal Türi Gümnaasiumi. Aastatel 2003–2009 õppis Palling Tartu Ülikooli Türi Kolledžis keskkonnateaduse erialal.

## Töökäik
Kalle Palling töötas 2004–2005 OÜ-s Piperon müügiesindajana ning on alates 2005 selle juhatuse liige. Ta on 2006 maist Peostuudio OÜ juhatuse liige ning 2006 augustist Virto OÜ juhatuse liige. Ta on olnud ka ettevõtte Eesti Energia nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Kalle Palling on Eesti Reformierakonna liige alates 2005. Ta oli Eesti Reformierakonna Noortekogu peasekretär 2006–2007 ning on Noortekogu juhatuse liige alates 2005 novembrist. Palling oli XI Riigikogu, XII Riigikogu ja XIII Riigikogu liige ning kuulus 30. septembrini 2019 ka XIV Riigikogu koosseisu.

Reformierakonna rahastamisskandaali ajal ütles anonüümseks jääda sooviv endine Reformierakonna liige 23. mail 2012, et sai 2008. aastal Kalle Pallingu käest raha, mille kandis enda isikliku annetusena partei arvele. Kalle Palling kommenteeris seda "Aktuaalsele kaamerale" samal päeval nii: "Ei oska seda kommenteerida. Pole olnud sellist asja."

Riigiprokuratuur esitas augustis 2012 Pallingule kuriteokahtlustuse erakonna majandustegevusele või varale kehtestatud piirangute rikkumises ja pistise võtmises.

Riigikogu liikmena oli ta jagamismajanduse eestkõneleja ning Eesti Päevalehe väitel seadis end korduvalt tõsisesse huvide konflikti.

## Viited

## Välislingid

* CV Reformierakonna lehel (3. märtsi 2011 arhiiviversioon)
Meritähed

**Meritähed** ehk **asteroiidid** (*Asteroidea*) on okasnahksete hõimkonda kuuluvad tähte (enamasti viieharulist) meenutavad organismid. 

Meritähtede keha on dorsoventraalselt lamendunud ja ehitusplaanilt on nad radiaalsümmeetrilised, enamasti viiekiirelised. Arvatakse, et meritähtede eellane oli bilateraalne organism. 

Enamik meritähti elab meredes. Ainus vähesoolasemat vett taluv liik, kes elab ka Läänemeres, on verev meritäht (*Asterias rubens*).  

Meritähed on bentilised, kes suudavad aeglaselt põhja mööda liikuda. Kulgemiselunditena talitlevad neil hiljuse- ehk ambulakraaljalakesed, viimased aitavad ka toitumisel.

Enamik meritähti on röövloomad, nad söövad näiteks limuseid ja vähke. 

Meritähed on lahksoolised organismid, nende vastsestaadiumis esineb tavaliselt ka sessiilne ehk substraadile kinnitunud elujärk.

Meritähtedel on väga suur regeneratsioonivõime.
Florida väin

**Florida väin** ehk **Florida väinad** (inglise keeles *Straits of Florida*) on väin Põhja-Ameerika kaguosas Florida Keysi saarestiku ja Kuuba saare vahel. Väin ühendab Mehhiko lahte Atlandi ookeaniga. Väina pikkus on 650 km, laius 80 km ja keskmine sügavus 150 m. Väinast saab alguse Florida hoovus, mis on Golfi hoovuse algus. 

Nafta ja maagaasi kaevandamise õigused on jagatud Ameerika Ühendriikide ja Kuuba vahel 1977. aasta lepingu alusel. 

## Vaata ka
*Florida Keys
Tuudur Vettik

**Tuudur Vettik** (Theodor/Feodor Fabian) (4. jaanuar 1898 Pudivere, Vao vald, Virumaa – 20. mai 1982 Tallinn) oli eesti helilooja, koorijuht ja pedagoog.

Ta õppis aastatel 1919–1926 Tallinna Konservatooriumis viiulit, kompositsiooni ja muusikapedagoogikat, milles sai diplomi (August Topmani klass).  

Paljudele oma koori- ja soololauludele kirjutas ta ise ka sõnad. Segakoorilaul "Su Põhjamaa päikese kullast", mis autori poolt oli mõeldud hümniks (sõnad Markus Univer), on alates 1938. aastast korduvalt kõlanud laulupidudel, ka 1969 ja 1980 autori juhatusel. Viimati 2007 noortelaulupeol Ilmapuu. 

1950. aastal ta arreteeriti ja ta viibis mitmes vangilaagris.

1956. aastal ta vabanes ja asus tööle Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise õppejõuna. Tema õpilased olid näiteks Ants Üleoja ja Roland Laasmäe. T. Vettik on kirjutanud rohkesti artikleid, arvustusi ja õpikuid, sealhulgas "Koorijuhi käsiraamatu" (1965).

Vettik oli laulupeo üldjuht aastatel 1933, 1938, 1947, 1960, 1969 ja ka 1980, kui Vettikul oli vanust juba üle 80 eluaasta. Samal aastal pälvis ta ka Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.

## Viited

## Välislingid
* 
* Biograafia, teoste loetelu ja helinäited Eesti Muusika Infokeskuses
Frankensteini pruut

**"Frankensteini pruut"** (originaalpealkirjaga **"Bride of Frankenstein"**, esialgse pealkirjaga **"The Return of Frankenstein"**) on 1935. aasta USA õudusfilm.

Ajakiri Time valis selle üheks aegade parimaks filmiks.

## Süžee
Film põhineb Mary Shelley romaanil "Frankenstein".

Vana tuuliku põlengus on monstrum imekombel ellu jäänud. Elusa peletise pealtnägijate heietused tekitavad linnarahvas taas paanikat ning taas hakkavad vihased kodanikud monstrumit taga ajama.

Samal ajal paraneb Henry kodus haigevoodis. Teda külastab dr Pretorius, kes ka ise elu loomisega tegeleb, kuigi väheke teiste meetodite abil. Dr Pretorius soovib dr Frankensteini kaasabil veel ühe elu luua, seekord naise, millest Henry aga midagi kuulda ei taha.

Kuna monstrum vaevleb üksinduse käes ja püüab endale sõpra leida, tekib dr Pretoriusel hea võimalus monstrumiga kampa lüüa. Võttes Henry pruudi pantvangi, sunnivad dr Pretorius ja monstrum teda eksperimendiga peale hakkama. Ilus naine tuuaksegi elule ning tutvustatakse monstrumile, kuid paistab, et romantika kohutava monstrumi seltsis jätab teda külmaks. Armuvaludes monstrum saadab Henry naisega laboratooriumist välja, kõik ülejäänud asjaosalised laseb aga koos endaga õhku.

## Peamised osatäitjad
*Karloff (monstrum)
*Colin Clive (dr Henry Frankenstein)
*Valerie Hobson (Elizabeth Frankenstein)
*Ernest Thesiger (dr Pretorius)
*Elsa Lanchester (Mary Wollstonecraft Shelley / monstrumi kaaslanna)
*Gavin Gordon (Lord Byron)
*Douglas Walton (Percy Shelley)
*Una O'Connor (Minnie)
*E. E. Clive (bürgermeister)
*Lucien Prival (Albert, ülemteener)
*O.P. Heggie (Hermit)
*Dwight Frye (Karl)
*Reginald Barlow (Hans)
*Mary Gordon (Hansu naine)
*Anne Darling (Ann Darling, karjaplika)
*John Carradine (jahimees; akrediteerimata)
*Walter Brennan (külaelanik; akrediteerimata)
Madutähed

**Madutähed** ehk **ofiuroidid** (*Ophiuroidea*) on okasnahksete hõimkonda kuuluvad mere-elulised loomad, kes on suguluses meritähtedega. Tänapäeval teatakse umbes 1500 liiki madutähti.

Tavaliselt elavad nad sügaval merepõhjas, üle 500 m. Madutähed on bentilised, roomates mööda merepõhja. 

Nende keha koosneb tsentraalsest kettast ja sellest väljuvatest kiiresti liikuvatest kiirtest (tavaliselt viis). Nii ketas kui kiired on kaetud okkaliste kilpidega. Kiirte pikkuseks võib suurimatel madutähtedel olla kuni 60 cm.

Madutähtedel puudub pärak ja soolestik, mida asendab üksnes magu. Eritatavad ained väljutatakse hingamispaunade ehk bursade kaudu, viimaste kaudu toimub ka nende hingamine. Madutähed toituvad hiljuse- ehk ambulakraaljalakeste abil. Nende toiduks on enamasti plankton ja detriit, vähem on röövtoidulise eluviisiga vorme.

Madutähed on lahksugulised. 

Neil on suur regeneratsioonivõime.

## Süstemaatika
### Seltsid
**[[Oegophiurida]]*
**[[Ophiurida]]*
**[[Phrynophiurida]]*
Meritäht

**Meritäht** (*Asterias*) on perekond meritähtede klassist. 

## Liigid
* amuuri meritäht (*Asterias amurensis* )
* väike meritäht (*Asterias forbesi*)
* *[[Asterias rathbuni]]*
* verev meritäht (*Asterias rubens*)
* *[[Asterias tanneri]]*
* tavaline meritäht (*Asterias vulgaris*)

## Välislingid

* "Meritäht ongi üks suur pea" ERR Novaator, 2. november 2023
Mihkel Lüdig

**Mihkel Lüdig** (9. mai 1880 Vaskrääma, Reiu vald – 7. mai 1958 Vändra) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist, üks konservatooriumi asutajaid.

Mihkel Lüdig sündis teise lapsena peres, kus hiljem oli kokku 18 last. Ta mängis kodus ehitatud orelil juba 5-aastaselt ja 16-aastaselt oli Pärnus organist. Muusikahariduse omandas Lüdig Peterburis, õppides seal orelit, kompositsiooni ja klaverit. Kooli lõpetas Lüdig 1904. aastal. Orelit õppis Lüdig ka varem, astudes juba 16-aastaselt Moskva konservatooriumi oreliklassi.

1908. aastal korraldas ta Peterburis esimese eesti heliteostest koosneva sümfooniakontserdi. Ka hiljem oli ta paljude muusikaliste suurürituste korraldaja (sh VII üldlaulupidu 1910, Endla teatri avamine 1911) ja üks laulupidude traditsiooni taastajaid pärast I maailmasõda 1923. 

Aastatel 1918–1924 töötas ta Kaarli kiriku organistina, oli ka 1917. aastal moodustatud Eesti esimese jalaväepolgu muusikakomando ülem (kapellmeister). Kõige olulisemaks kujunes siiski Tallinna Kõrgema Muusikakooli asutamine 1919. aastal. Neli esimest aastat oli Lüdig kooli direktor ja lühemat aega oreliõppejõud.

1925–1928 elas Lüdig Argentinas, lootes leida Buenos Aireses rakendust organistina. Alustada tuli siiski kõigest restoranipianistina. Hiljem asutas Argentinas eesti seltsi ja juhatas sealset saksa meeskoori. 1929–1932 õpetas Lüdig Tallinnas orelimängu, oli Kaarli kiriku organist ja Tallinna Reaalkooli muusikaõpetaja. Seejärel kolis ta Pärnusse ning asus juhatama Endla seltsi koore. 1934. aastast surmani elas ja töötas Lüdig Vändras.

Lüdig tegeles ka heliloominguga. Tema tuntuimaks teoseks on koorilaul "Koit" (sõnad Friedrich Kuhlbars), mis esmalt kanti ette autori juhatusel 1923. aasta laulupeol ning mida tänapäeval esitatakse iga üldlaulupeo algul pärast hümni, laulu viimaste taktide ("... taevasse tõusku me lootuse loit") ajal süüdatakse peotuli.

Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 1939.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli ooperilaulja (sopran) Mathilde Lüdig-Sinkel (1882–1953). Korp! Fraternitas Estica liige, visati välja seoses segadustega Tallinna konservatooriumi rahaasjades 1924. aastal.

## Viited


## Välislingid
*
Mündi mõis

**Mündi mõis** (saksa keeles *Müntenhof*) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Paide linna.

Mõisa keskus asus Mündi külas.

## Ajalugu

Mündi mõisat on esmamainitud 1560. aastal.

Järgnenud sajanditel kuulus mõis Scharenbergidele, Pahlenitele, Stackelbergidele, Fersenitele ja Staalidele.

1896. aastal ostis mõisa Walter von Schilling, kelle kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks

Mõisa härrastemaja on poolkelpkatusega puithoone, mis rajati ilmselt 18. sajandi lõpus.

19. sajandi algul lisati hoone otsal nelja puitsambaga portikus, mis praeguseks on lammutatud.

Võõrandamise järel töötas peahoones Mündi 4klassiline algkool.

Tänapäeval on härrastemaja eravalduses.

Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet, mis on enamasti siiski ümber ehitatud.

## Välislingid
*Mündi mõisast Eesti mõisaportaalis
*Mündi mõisa saatus on taaskasutus, jarvateataja.postimees.ee, 13. august 2016
Mürsiinelised

**Mürsiinelised** (*Myrsinaceae*) on umbes 35 perekonda ja 1000 liiki hõlmav taimesugukond, mis kuulub kanarbikulaadsete (*Ericales*) seltsi.

APG III süsteem (2009) arvas mürsiinelised nurmenukuliste alamsugukonnaks.

## Perekonnad
**[[Aegiceras]]*
**[[Amblyanthopsis]]*
**[[Amblyanthus]]*
**Anagallis* – varsapõlv
**[[Antistrophe]]*
**Ardisia* – ardiisia
**[[Asterolinon]]* 
**[[Badula]]*
**[[Conandrium]]*
**[[Coris]]*
**[[Ctenardisia]]*
**[[Cybianthus]]*
**Cyclamen* – alpikann
**[[Discocalyx]]*
**[[Elingamita]]*
**[[Embelia]]*
**[[Emblemantha]]*
**[[Fittingia]]*
**[[Geissanthus]]*
**Glaux* – rannikas 
**[[Heberdenia]]*
**[[Hymenandra]]*
**[[Labisia]]*
**[[Loheria]]*
**Lysimachia* – metsvits
**Maesa* – maeesa 
**[[Monoporus]]*
**Myrsine* – mürsiine
**[[Oncostemum]]*
**[[Parathesis]]*
**[[Pelletiera]]* 
**[[Pleiomeris]]*
**[[Rapanea]]*
**[[Sadiria]]*
**[[Solonia]]*
**[[Stylogyne]]*
**[[Tapeinosperma]]*
**Trientalis* – laanelill
**[[Tetrardisia]]*
**[[Vegaea]]*
**[[Wallenia]]*
Frankensteini poeg

**"Frankensteini poeg"** (originaalpealkirjaga **"Son of Frankenstein"**) on 1939. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Aastaid pärast dr Heinrich von Frankensteini surma kolib tema poeg barun Wolf von Frankenstein koos naise ja lapsega tühjaks jäänud Frankensteinide perekonna lossi. Teda ei võeta kohalike poolt lahkelt vastu, ainuüksi nimi "Frankenstein" tekitab külaelanikes põlgust.

Ta kohtab laboratooriumi varemete vahel Ygorit, kes oli surnuks tunnistatud poomise läbi, mis talle laipade röövimise eest oli mõistetud, kuid kes poomise üle elas ja vaatamata murtud kaelale nüüd siiski veel kõbus on. Ygor näitab Wolfile peidupaika, kus on nii Wolfi vanaisa kui isa haud ning kus lebab ka teaduseta monstrum. Lootes oma perekonda sügavast häbist päästa otsustab ta monstrumi üles turgutada ja temast korraliku inimese teha. See kõik peab aga karmi saladusekatte all toimuma, sest külarahvas kardab koletist kui tuld. Veel raskemaks teeb ülesande asjaolu, et Wolfil hoitakse hoolega silm peal, et ta isa plaane taaselustama ei hakkaks. Isegi inspektor Krogh, kes väidetavalt nooruses monstrumi käe läbi oma käest ilma oli jäänud, külastab Frankensteinide lossi regulaarselt.

Saades lõpuks monstrumi jalule, mõistab Wolf, et tema ja Ygori nägemus monstrumi tulevikust ei paista sugugi ühtivat ning juba tulebki vaikselt kahetsema hakata, et oma jalga laboratooriumisse tõstis. Ygor hakkab oma salakavalaid plaane ellu viima – saadab monstrumi külaelanikke, kes teda kunagi võlla tõmbasid, ükshaaval tapma. Kimbatuses Wolf laseb Ygori lõpuks maha. Monstrum aga, kes oma ainsa sõbra surnuna leiab, röövib Wolfi poja. Monstrumile järgnenud inspektor Kroghi kuulid näivad peletise vastu kasutud olema, kuid Wolfi jalahoobid saadavad monstrumi laboratooriumi põhjas mullitavasse laavasse.

## Osatäitjad
*Basil Rathbone (barun Wolf von Frankenstein)
*Boris Karloff (monstrum)
*Béla Lugosi (Ygor)
*Lionel Atwill (inspektor Krogh)
*Josephine Hutchinson (Elsa von Frankenstein)
*Donnie Dunagan (Peter von Frankenstein)
*Emma Dunn (Amelia)
*Edgar Norton (Benson)
*Perry Ivins (Fritz)
*Lawrence Grant (bürgermeister)
*Lionel Belmore (Lang)
*Michael Mark (Ewald Neumüller)
*Caroline Frances Cooke (prl Neumüller)
*Gustav von Seyffertitz (linnakodanik)
*Lorimer Johnson (linnakodanik)
*Tom Ricketts (linnakodanik)

*Dwight Frye (külaelanik; puudub tiitritest)
*Ward Bond (värava sandarm; puudub tiitritest)
*Ed Cassidy (linnakodanik; puudub tiitritest)
*Russ Powell (linnakodanik; puudub tiitritest)
*Harry Cording (habemega sandarm; puudub tiitritest)
*Clarence Wilson (dr Berger; puudub tiitritest)
*Betty Chay (puudub tiitritest)
*Jack Harris (puudub tiitritest)
*Bud Wolfe (puudub tiitritest)
Frankensteini vaim

**"Frankensteini vaim"** (originaalpealkirjaga **"The Ghost of Frankenstein"**) on 1942. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Lon Chaney juunior (monstrum)
*Cedric Hardwicke (Victor Frankenstein)
*Ralph Bellamy (Erik)
*Lionel Atwill (dr Bohmer)
*Bela Lugosi (Ygor)
*Evelyn Ankers (Elsa)
*Janet Ann Gallow (Cloestine)
*Barton Yarborough (dr Kettering)
*Doris Lloyd (Martha)
*Leyland Hodgson (ülemkonstaabel)
*Olaf Hytten (Hussman)
*Holmes Herbert (magistraat)
Oscar Peterson

**Oscar Emmanuel Peterson** (15. august 1925 Montréal, Québeci provints, Kanada – 23. detsember 2007 Mississauga, Ontario provints, Kanada) oli kanada džässpianist ja -helilooja. 

Oscar Peterson on välja andnud üle 200 heliplaadi ning võitnud seitse Grammy auhinda ja palju väiksemaid auhindu. 

Ta on teinud koostööd selliste suurkujudega nagu Ella Fitzgerald, Louis Armstrong, Stéphane Grappelli, Count Basie, Dizzy Gillespie, Coleman Hawkins, Ben Webster jpt. 

Kuulus USA džässikriitik Scott Yanow on nimetanud Oscar Petersoni kõigi aegade üheks parimaks pianistiks.

Novembris 1974 esines ta Tallinnas, kus andis kolm kontserti: kaks Estonia kontserdisaalis ja ühe tollases Laevastiku Ohvitseride Majas. Kontserdi järelpidu toimus hotellis Tallinn. 

## Oscar Petersoni kuulsaimad albumid
* "Ben Webster Meets Oscar Peterson"
* "Blues Etude"
* "Canadiana Suite"
* "Ella and Oscar"
* "Eloquence"
* "Night Train"
* "Oscar Peterson in Russia" (salvestatud Tallinnas 17. novembril 1974)
* "Oscar Peterson Trio + One"
* "Oscar Peterson Trio with Milt Jackson - Very Tall"
* "Soul Espanõl"
* "The Sound of the Trio"
* "The Trio"
* "We Get Requests"
* "West Side Story: Oscar Peterson Trio"
* "Where Or When"
* "With Respect to Nat"

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Valter Ojakäär: "Gruusias pandi Oscar Petersoni kontserdi pilet raamitult seinale." Õhtuleht, 28. detsember 2007
* Etv24.ee uudis: Suri džässilegend Oscar Peterson
* Video:Oscar Peterson Trio - A Gal In Gallico
Frankenstein kohtub Huntmehega

**"Frankenstein kohtub Huntmehega"** (originaalpealkirjaga **"Frankenstein Meets the Wolf Man"**) on 1943. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Hauaröövlid tungivad sisse Larry Talboti hauda, et röövida laiba sõrmes olev kuldsõrmus. Intsident juhtub olema aga täiskuu ööl ja Larry muutub taas hundiks, tappes ühe röövijatest. Põgenedes linna ja muutudes taas inimeseks, leitakse ta ning paigutatakse haiglasse, kust ta täiskuu öödel taas põgeneb ja hommikuks naaseb. Kuna ei doktor ega politsei tema juttu ei usu, et ta öösiti väljas inimesi tapmas käib, loetakse ta hulluks ja seotakse hullusärki, kust ta samuti täiskuu ööl põgeneb. Sel korral Larry enam ei naase, vaid läheb otsima mustlasnaist Malevat, kes teda enne surma oli osanud oma teadmistega aidata.

Pika otsimise peale leiabki ta naise üles, kuid viimane ei oska midagi soovitada, kuidas libahundi needusest vabaneda. Larry soovib surra, kuid see tundub talle kui libahundile võimatu olevat. Koos Malevaga sõidavad nad läbi Euroopa, et üles otsida inimene, kes tunneb elu ja surma tõdesid ning võiks aidata Larryl surma leida.

Kui nad jõuavad külla, öeldakse neile, et dr Frankenstein on surnud, ja tehakse selgeks, et tollest mehest ei taheta seal mail midagi kuulda. Taas saabub täiskuu ja hundinahas Larry satub Frankensteini lossi rusude vahele, kust leiab hommikul jää seest hävinuks peetud monstrumi. Koos püüavad nad leida dr Frankensteini päevikut, mis pajataks tõdedest elu ja surma kohta, kuid ei midagi.

Larry kontakteerub dr Frankensteini tütre paruness Elsaga, kes algul küll väidab, et ta ei tea päeviku asukohast midagi, kuid kui saabub dr Mannering, mees, kes Larry Talbotit ravis, on ta nõus päeviku asukoha paljastama, et hävitada nii hunt kui monstrum, kes end niigi vihasele linnarahvale näidata oli jõudnud.

Dr Mannering seab dr Frankensteini atribuudid töökorda ning valmistab ette surma ihkava Larry ja monstrumi. Hävitamise asemel otsustab ta aga viimasel hetkel monstrumisse just elujõu sisse viia. Peletis muutub vägivaldseks ja püüab doktorit ja parunessi rünnata. Juhtub olema taas täiskuuöö ja lahti rebib ka hundiks muutunud Larry, kes omakorda monstrumit ründab. Dr Manneringil ja paruness Elsal õnnestub põgeneda, hunt ja monstrum jäävad lossiseinte vahele võitlema, millele teeb lõpu veemass, mis pääses valla vihase linnakodaniku tõttu, kes oli lossi läheduses asuva tammi õhku lasknud.

## Peamised osatäitjad
*Lon Chaney juunior (Lawrence Talbot / Huntmees)
*Ilona Massey (paruness Elsa Frankenstein)
*Patric Knowles (dr Mannering)
*Lionel Atwill (major)
*Bela Lugosi (monstrum)
*Maria Ouspenskaya (Maleva)
*Dennis Hoey (inspektor Owen)
*Don Barclay (Franzec)
*Rex Evans (Vazec)
*Dwight Frye (Rudi)
*Harry Stubbs (Guno)
Huntmees (film 1941)

**"Huntmees"** (originaalpealkirjaga **"The Wolf Man"**) on 1941. aasta USA õudusfilm.

## Osatäitjad
*Lon Chaney juunior (Larry Talbot)
*Claude Rains (Sir Talbot)
*Warren William (dr Lloyd)
*Ralph Bellamy (Montford)
*Maria Ouspenskaya (Maleva)
*Evelyn Ankers (Gwen)
*Patric Knowles (Frank Andrews)
*J. M. Kerrigan (Charles Conliffe)
*Fay Helm (Jenny)
*Forrester Harvey (Twiddle)
*Bela Lugosi (Bela)
Frankensteini maja

**"Frankensteini maja"** (originaalpealkirjaga **"House of Frankenstein"**) on 1944. aasta USA õudusfilm.

## Süžee
Dr Gustav Niemann ja tema küürakas abiline Daniel põgenevad vanglast. Dr Niemann plaanib üles leida dr Henry Frankensteini päevikud ja monstrumi, et kätte maksta meestele, kes ta vangi saatsid, oma küürakale abilisele aga lubab ilusat keha.

Kahekesi tapavad nad reisiva sõumehe ja võtavad üle tema ratastel näituse, mis sisaldab krahv Dracula luukeret, mille südamest on läbi löödud puuvai. Dr Niemann eemaldab vaia ning Dracula ärkab ellu. Dracula tapab esimese väljavalitud ohvri, bürgermeistri, kuid peagi sureb päikesevalguse käes.

Dr Niemann ja küürakas jõuavad Frankensteini lossini. Nad kohtuvad mustlastega ja Daniel päästab ühe ilusa mustlasnäitsiku, kelle nad endaga kaasa võtavad. Vaatamata oma koledale küürule saab ta naisega sõbraks.

Frankensteini lossi varemete vahelt leiavad dr Niemann ja küürakas üles külmunud Huntmehe ja monstrumi ning sulatavad nad üles. Huntmees muutub inimeseks tagasi ja tõuseb jalule. Larry on endiselt huvitatud suremisest ning vastutasuks dr Niemanni lubadusele teda needusest päästa ongi ta nõus üles otsima dr Frankensteini päeviku elu ja surma tõdede kohta.

Kuigi küürakas Daniel on kõrvuni armunud mustlastüdrukusse, on viimane kiindunud nüüd hoopis Larrysse teadmata, et too libahunt on. Lootes naise kiindumust maha jahutada, avaldab armukade Daniel talle saladuse Larry kohta. Ka Larry, kellel on lootus dr Niemanni peale kustunud, kuna viimane paistab vaid monstrumist huvitatud olema, tunnistab tüdrukule oma teist poolt ja ka seda, et tema kihvade läbi on järjekordne ohver oma otsa leidnud. Naine aga ei jäta Larryt, vaid meisterdab valmis hõbekuuli, et sellega Huntmees tappa. Järgneval täiskuuööl ründab Larry naist ning saab ise kuuli. Mustlastüdruk ja Larry surevad.

Küürakas süüdistab juhtunus dr Niemanni ja ründab teda vihahoos. Seda pealt näinud monstrum, kellele juba tervenduskuuri jõutud teha, murrab end operatsioonilaualt lahti ning viskab Danieli läbi akna välja. Samal ajal ründab maja linnarahvas. Monstrum haarab dr Niemannist ja püüab rahva eest põgeneda. Inimesed viskavad põleva tõrviku monstrumit ja doktorit ümbritseva kuiva rohu sisse ning see lahvatab põlema. Monstrum põgeneb koos surmahirmus dr Niemanniga vesiliivale ning nad upuvad.

## Peamised osatäitjad
*Boris Karloff (dr Gustav Niemann)
*Lon Chaney juunior (Lawrence Talbot)
*J. Carrol Naish (Daniel)
*Elena Verdugo (Ilonka)
*John Carradine (Dracula ehk barun Latos)
*Anne Gwynne (Rita Hussman)
*Peter Coe (Karl Hussman)
*Lionel Atwill (inspektor Arnz)
*George Zucco (Bruno Lampini)
*Sig Ruman (bürgermeister Hussman)
*William Edmunds (Fejos)
*Charles F. Miller (Tobermann)
*Philip Van Zandt (Müller)
*Julius Tannen (Hertz)
*Hans Herbert (Meier)
*Dick Dickinson (Born)
*Glenn Strange (monstrum)
James Horner

**James Roy Horner** (14. august 1953 Los Angeles, California – 22. juuni 2015 California) oli Ameerika orkestri- ja filmimuusika helilooja.

## Horneri filmimuusika
* "Captain Eo"
* "Battle Beyond the Stars"
* "The Hand"
* "Wolfen"
* "Star Trek 2: Khani raev" ("Star Trek II: The Wrath of Khan"; 1982)
* "Krull"
* "48 Hours"
* "Brainstorm"
* "Star Trek 3: Otsides Spocki" ("Star Trek III: The Search for Spock"; 1984) 
* "An American Tail"
* "Tulnukad" ("Aliens")
* "Willow" 
* "The Land Before Time"
* "Gorky Park"
* ""
* "Honey, I Shrunk the Kids"
* "Field of Dreams"
* "Glory"
* "I Love You to Death"
* "Another 48 Hours"
* "An American Tail - Fievel Goes West"
* "The Rocketeer"
* "Thunderheart"
* "Sneakers"
* "We're Back! A Dinosaur's Story"
* "Searching for Bobby Fisher"
* "A Man Without Face"
* "Once Upon a Forest"
* "Swing Kids"
* "Pelikani memorandum" ("The Pelican Brief"; 1993)
* "The Pagemaster"
* "Legends of the Fall"
* "Clear and Present Danger"
* "Balto"
* "Casper"
* "Kartmatu" ("Braveheart"; 1995)
* "Apollo 13" (1995)
* "Jumanji"
* "Jade"
* "The Spitfire Girl"
* "Ransom"
* "Courage Under Fire"
* "The Devil's Own"
* "Titanic" (1997)
* "Kokkupõrge" ("Deep Impact"; 1998)
* "The Mask of Zorro"
* "Võimas Joe Young" ("Mighty Joe Young"; 1998)
* "Bicentennial Man"
* "The Perfect Storm"
* "Dr. Seuss' How the Grinch Stole Christmas"
* "Vaenlane väravas" ("Enemy at the Gates"; 2001)
* "Iris"
* "Piinatud geenius" ("A Beautiful Mind"; 2001)
* "Windtalkers"
* "The Missing"
* "House of Sand and Fog"
* "Troy"
* "The Forgotten"
* "The Chumscrubber"
* "Flightplan"
* "The Legend of Zorro"
* "The New World" (2005)
* "Apocalypto" (2006)
* "Avatar" (2009)

## Tunnustus
Horner võitis Oscari 1997. aastal filmis "Titanic" kõlanud laulu "My Heart Will Go On" eest. Kokku oli ta Oscari kandidaatide hulgas kuus korda. 

## Välislingid
*
Kalevipoeg (täpsustus)

"**[[Kalevipoeg]]**" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi koostatud Eesti rahvuseepos.

**[[Kalevipoeg (tegelane)|Kalevipoeg]]** on ka sama eepose peategelane.

Muud teosed:
*Kalevipoeg (ballett), Eugen Kapi ballett
*Kalevipoeg (Kivirähk), Andrus Kiviräha raamat
*Kalevipoeg (Glehni park),  skulptuur Tallinnas Nõmmel Glehni pargis
*Tartu Vabadussõja mälestussammas (Kalevipoeg), skulptuur Tartu Kesklinnas Vabaduse puiestikus

Organisatsioonid:
*Viru Eesti Selts Kalevipoeg, aastatel 1876–1940 tegutsenud selts
*Kalevipoeg (Haapsalu rajooni kolhoos)
*Kalevipoeg (Paide rajooni kolhoos)
*Kalevipoeg (Põlva rajooni kolhoos)
*Kalevipoeg (Pärnu rajooni kolhoos)
*Kalevipoeg (Rakvere rajooni kolhoos)

Sõidukid:
*Kalevipoeg (laev), 1892. aastal ehitatud laev
*Kalevipoeg (soomusauto) (Kalewipoeg), soomusauto Eesti Vabadussõjas

## Vaata ka
* Kalevipojad
* Kalevipoeg kündmas
* Kalevipoja tänav
* Kalevipoja põik