open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Molokai

**Molokai** (havai keeles Molokaʻi) on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 670 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1515 meetrit. Põhjakaldal on kõrgeid panku. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele Hawaii osariiki.  

Saarel elas 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 7345 inimest (2000. aasta rahvaloenduse andmeil 7400 inimest), kellest suur osa on havailaste järeltulijad.

Suurem osa saarest kuulub Maui maakonda, erandiks on Kalawao maakond (1866–1969 pidalitõbiste koloonia), mis on Hawaii osariigi tervishoiuministeeriumi haldusala.

18.–19. sajandil saarele saabunud eurooplased levitasid paljusid haigusi, mille vastu pärismaalastel puudus immuunsus, nagu rõuged, koolera ja läkaköha, kuid ka pidalitõbi. Suhkrukasvatajad kartsid haiguste mõju tööjõule ning palusid valitsusel pidalitõve levikut takistada.

Selleks loodi 1866. aastal saare kesk-põhjaosas eraldatud Kalaupapa poolsaarele Kalawao leprosoorium ning hiljem ka Kalaupapa leprosoorium. Kuna Kalaupapal oli parem kliima ja ligipääs merele, sai sellest peaasula. 1905. aastal moodustati nendest Kalawao maakond. 1900. aastal elas poolsaarel 1177 inimest. Kokku saadeti leprosooriumisse aegade jooksul ligi 8500 inimest, kes kuulutati ametlikult surnuks. Patsientidel ei lubatud asulast lahkuda, neil ei tohtinud olla külastajaid, ning nad pidid seal elama elu lõpuni. 1969. aastal, kui pidalitõbi oli välja ravitud, ning välja arendatud uued antibiootikumid, ning nakkusoht kadus, vabastati poolsaar karantiinist. Siiski otsustasid paljud endised haiged sinna jääda, kuna arvasid, et nende kehade tugeva moonutatuse tõttu oleks neil raske ühiskonda integreeruda. Nüüdseks juba Ameerika Ühendriikide osariik, lubas Hawaii valitsus neil seal elada kuni elu lõpuni.

Tänapäeval ei võeta Kalawao maakonnas vastu uusi patsiente, keegi ei või ka sinna immigreeruda. Turistid võivad maakonda külastada ainult paketiturismina, ning alla 16-aastastel on maakonna külastamine keelatud (välja arvatud sugulasi külastavad lapsed). 2010. aastal elas maakonnas 90 inimest, 2019. aastal oli see langenud 86-le. Elanikest 16 on endised patsiendid 70.–90. eluaastates, 40 on riiklikud töötajad, ülejäänud on Hawaii osariigi tervishoiutöötajad.
546 eKr

**Aasta 546 eKr enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCVIII (208.) aasta *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
* Pärslased vallutasid Lüüdia.

## Sündinud
*

## Surnud
* ...
Buada laguun

**Buada laguun** on järv Nauru saarel, Nauru suurim siseveekogu.

Ta paikneb saare edelaosas Buada ringkonnas 1,3&nbsp;km kaugusel mererannast 4–5&nbsp;m merepinnast madalamal, keset kesklava asetsevas 12&nbsp;ha suuruses soolohus.

Laguuni pindala on 3–4&nbsp;ha (suurim pikkus 280&nbsp;m, suurim laius 140&nbsp;m), suurim sügavus 5&nbsp;m, keskmine sügavus 1–2&nbsp;m.

Võrreldes Okeaania atollide laguunidega on Buada laguun üsna väike. Ta on kujunenud endise atolli laguunist tektooniliste liikumiste toimel.

Saari laguunis ei ole.

Laguuni lähedal on Arenibeki küla ja Buada kabel.

Buada laguuni peetakse Nauru saare kauneimaks kohaks.

## Teke
Lohk, milles laguun asub, on moodustunud korallilubjakivi lahustumise tõttu, millele on järgnenud pinnase vajumine. Lohu tekke ajal oli merepind praegusest madalamal.

## Vee omadused
Moqua Welli ja veel mõne väikese tiigi kõrval on Buada laguun Nauru ainus mageveeallikas, kuigi vee soolsus on 2 promilli, nii et tegu on pigem riimveega. Vee pH on 8. Vesi on pisut rohekas.

## Veebilanss

Laguuni toidab äravoolav pinnavesi peamiselt mussooni ajal novembrist veebruarini.

Aasta keskmine sademete hulk on 2000&nbsp;mm.

Vastavalt hooajale laguuni veetase tõuseb või langeb.

Vooluveekogusid laguuniga seotud ei ole.

## Ümbrus ja keskkond

Laguuni ümbritseb tihe valdavalt kiu-ilulehiku mets (on ka kookospalme) ja soo.

Seetõttu on fosforiidikaevanduste keskkonnareostus laguuni väga vähe puudutanud. Laguun on saare ainsale laululinnule, Nauru roolinnule, ligitõmbav pesitsuskoht.

Aastatel 1979 ja 1980 kasutati FAO raames mosambiigi tilaapiate hävitamiseks rotenooni, mis tekitas keskkonnaprobleeme (tilaapiad introdutseeriti 1960. aastatel sääsevastsete hävitamiseks).

Laguuni on korduvalt risustatud prügiga.

## Majandus

Laguunis on varem kasvatatud piimkala. Kalad kasvasid aeglaselt; põhjuseks oli osalt laguunis elavad mosambiigi tilaapiad, osalt vähene looduslik toit.

Laguun on jaotatud eri hõimude kalakasvatusaladeks. Mehed on pidanud laguunis regulaarselt tammuma, et vees oleks rohkem hapnikku ja toitaineid.

Viimasel ajal on võetud meetmeid piimkala intensiivseks kasvatamiseks, sest piimkala peetakse rasvunud naurulaste oluliseks kvaliteetseks toiduks.

Laguuni ümbritsevas soos kasvatatakse vähesel määral kruvipuud, hõlmist leivapuud, pärisbanaani ja mitmesuguseid köögivilju.

Buada laguunist saadakse ka joogivett.

Buada laguuni juurest läheb maantee Aiwo ringkonda.

## Välislingid
Glasuurpõletus

**Glasuurpõletus** on põletusliik keraamikas, mille käigus toimub eelpõletatud keraamiliste toodete teistkordne põletamine pärast eelpõletatud toodete glasuurimist.

Glasuurpõletuse käigus kinnitub glasuur põletatavatele toodetele. Glasuurpõletus on temperatuuril **900°-1450°**

## Vaata ka

*Keraamika
*Keraamikapõletusahi
Kühmamäe

**Kühmamäe** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Lehemetsa

**Lehemetsa** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Küla lõunapiiri äärde jääb Valga–Koidula raudteelõik.

## Viited
204

**204. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - **[[200. aastad]]** - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad

Aastad: 199 200 201 202 203 - 204 - 205 206 207 208 209

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* Philippus Araablane, Vana-Rooma keiser

## Surnud
* ...
Taksidermia (film)

**"Taksidermia"** ("Taxidermia") on ungari filmilavastaja György Pálfi 2006. aastal valminud mängufilm. See on sürrealistlik musta komöödia sugemetega film.

Filmis jälgitakse kolme põlvkonna elu alates Teisest maailmasõjast.

Film valmis Ungari, Austria ja Prantsusmaa koostöös.

## Välislingid
* Filmi koduleht
*
Sertolovo

**Sertolovo** (soome *Sierattala*) on linn Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub 25 km Peterburist põhjas.

## Ajalugu
Sierattalat on mainitud juba 16. sajandi alguses. Tänapäeva Sertolovo asutati 1936. aastal sõjaväelaste asulana endise ingeri küla kohale, mille elanikud küüditati. Linnaõigused sai 1999. aastal. 

## Viited
Leelo Märjamaa-Reintal

**Leelo Märjamaa-Reintal** (neiupõlvenimi **Märjamaa**; sündinud 27. juunil 1969 Tallinnas) on eesti tõlkija, kirjastaja ja pedagoog. 

Ta on lõpetanud 1997. aastal Rutgersi ülikooli bakalaureusekraadiga. Seejärel töötas ta New Yorgis kirjastuses W. W. Norton & Company. 

Alates 2004. aastast elab ta Tallinnas ja töötab EBS Gümnaasiumis kirjanduse ja psühholoogia õpetajana. Ta on lasteraamatuid välja andva kirjastuse Draakon & Kuu omanik, ka tõlgib ta peamiselt lasteraamatuid.

## Tõlked
*"Matilda" (Roald Dahl; 1999, 2005)
*"Helde puu" (Shel Silverstein; 2001)
*"James ja hiigelvirsik" (Roald Dahl; 2001)
*"Köögilauarüütlid" (Jon Scieszka; 2003)
*"Vilets veski" (Lemony Snicket; 2005)
*"Augud" (Louis Sachar; 2005)
*"Nõiad" (Roald Dahl; 2006)
*"Lugu hiirest nimega Despereaux" (Kate DiCamillo; 2006)
*"Karm kool" (Lemony Snicket; 2006)
*"Aardekirstul kolm teist meest" (Jon Scieszka; 2007)
*"Kõik Winn-Dixie pärast" (Kate DiCamillo; 2008)
*"Pahupidikool kukub kokku" (Louis Sachar; 2008)
*"Pahupidikooli isemoodi lood" (Louis Sachar; 2008)
*"Tiiger virgub" (Kate DiCamillo; 2008)
*"Kaelkirjak, Pelku ja mina" (Roald Dahl; 2010)

## Tunnustus
* 2002 5 kaunimat Eesti lasteraamatut ("Cupido & Psyche", koos Sveta Aleksejevaga)
* 2006 Paabeli Torni auhind (Louis Sachar, "Augud", tõlge eesti keelde)
* 2010 IBBY aunimekirja kandmine (Kate DiCamillo raamatu "Tiiger virgub" tõlke eest)

## Välislingid
* Greta Kaupmees "Leelo Marjamaa – lastekirjanduse misjonär Ameerikast, ohtuleht.ee, 8. mai 2004
Kõnnu (Jõgeva)

**Kõnnu** on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 81 elanikku, neist 69 (85,2%) olid eestlased.

Külas asub Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas.

## Viited
Võšni Volotšok

**Võšni Volotšok** on linn Venemaal Tveri oblastis, Võšni Volotšoki rajooni keskus. Linn asub Tverist 120 km loodes Tsna jõe (Võšni Volotšoki veehoidla) suudmes, Msta jõe kaldal.

Asulat on esmamainitud 1471. aastal. Linnaõigused sai 1770. aastal.

Linna läbib Peterburi–Moskva raudtee.

Võšni Volotšokis on sündinud Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane Jekaterina Furtseva (1910–1974), kes oli aastatel 1960–1974 Nõukogude Liidu kultuuriminister.

## Viited
Iravere

**Iravere** (18. sajandi kaartidel ka *Irrafer*) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 20 elanikku, kõik olid eestlased.

## Viited
Näduvere

**Näduvere** on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

Küla läbib Ulvi–Lilastvere–Torma tee ja külas lõpeb Näduvere–Sadala tee.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas elanikke 31, neist eestlasi 29 (93,5%).

## Viited
Rääbise

**Rääbise** on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas.
Külas on sündinud keeleteadlane Paul Ariste.

## Ajalugu
Küla on mainitud esimest korda 1408. aastal, mil Rääbise mõis anti rendile.

Pärast Eesti iseseisvumist tegutses Rääbises ühispiimatalitus.

Nõukogude ajal tegutses Rääbisel Kungla kolhoosi osakond. 1977. aastal liideti Rääbise külaga Aoveski.

Kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloendusel elas Rääbisel 109 elanikku, kellest 104 olid eestlased. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 60 (92,3%) eestlased. 2021. aasta rahvaloenduse järgi elas Rääbise külas 59 inimest, kellest 58 olid eestlased.

## Vaata ka

* Rääbise mõis

## Viited
Louis Sachar

**Louis Sachar** (sündinud 20. märtsil 1954) on Ameerika Ühendriikide lastekirjanik.

Louis Sachari 1998. aastal ilmunud raamat "Holes" (eesti keeles "Augud" (2006)) pälvis ilmumisaastal kaks mainekat kirjandusauhinda, Newbery medali ja National Book Awardi. Eesti keelde tõlkis raamatu Leelo Märjamaa. 

Eesti keeles on temalt veel ilmunud "Pahupidikooli isemoodi lood" (2008), "Pahupidikool kukub kokku" (2008) ja "Pahupidikooli tabab üllatus" (2009). Need raamatud tõlkis Leelo Märjamaa ning need ilmusid kirjastuses Draakon & Kuu.

## Bibliograafia

## Tunnustus

* 1998 Newbery medal ("Holes")
* 1998 National Book Award ("Holes")
* 2006 Paabeli Torni auhind ("Augud", eestikeelne tõlge)

## Välislingid
*Biograafia *(inglise keeles)*
Võtikvere

**Võtikvere** on küla Jõgeva maakonna Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

1977. aastal liideti Võtikvere külaga Ersiku  ja Kolgametsa.

Küla läbib Rakvere–Luige maantee, mis lõpeb külast lõunas Jõgeva–Mustvee maanteel.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas elanikke 92, neist eestlasi 89 (96,7%).

Küla juures oli Võtikvere mõis (*Wottigfer*).

## Vaata ka
* Võtikvere looduskaitseala
* Torma prügila
* Võtikvere raamatuküla
* Jürissaare talumuuseum

## Viited

## Välislingid

* FOTO | Pikselöök süütas puu, mis kukkus seejärel keldri katusele Delfi, 12. juuni 2020
Torma

**Torma** on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Torma valla halduskeskus. 

2000. aastal oli Tormas 544 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 396, neist eestlasi 380 (96,0%).

Seal asub Torma vallamuuseum. Asulas tegutsevad põhikool ja raamatukogu.

Torma kirik ja kalmistu jäävad Vanamõisa küla territooriumile. 

## Galerii


Fail:Torma raamatukogu OlariPilnik-7.jpg|Torma raamatukogu
Fail:Torma põhikool OlariPilnik-10.jpg|Torma Põhikool
Fail:Torma järv OlariPilnik-3.jpg|Torma järv
Fail:Torma mõisa kupjamaja.jpg|Torma mõisa kupjamaja


## Vaata ka
*Torma pasunakoor
*Torma Stahhaanovlane

## Viited
Tuimõisa

**Tuimõisa** on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. 

Küla läbib Sadala–Tuimõisa–Reastvere tee.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 42 elanikku, kõik eestlased.

Tuimõisa külas asub Luusika soo. Luusika soos Kukesaarel asub Kalevipoja luisk – looduskaitse all olev rändrahn. Kukesaar on kasutusel olnud pelgupaigana ning on nüüdisajal arheoloogiamälestis. Arheoloogiamälestised on ka Tuimõisa küla ase ning küla juures asuv muistne matmispaik.

## Ajalugu
Küla on nime saanud Tuve (ka Taube) suguvõsa järgi, kellele kuulunud mõisa nimetati Tuvemõisaks (Tuvengudt või ka Taubenhoff). 1599. aastal kuulus mõis (*moize Taub*) koos Pedasi, Liuryki, Augi ja Emutferi külaga Jan Radzyminskile. 1624. aastal kuulusid mõisale Kadaka, Kirivere, Anguse, Imukvere, Pedasi ja Luusika küla. 

Hiljem kuulus Tuimõisa küla Laius-Tähkvere mõisale ning jäi Laiuse kihelkonda. 

1977. aastal liideti Tuimõisa külaga Kaasiku ja Nukelise küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.


Tuimõisa OlariPilnik-34.jpg


## Vaata ka
*Laius-Tähkvere mõis
*Jõgeva vald 

## Viited
 

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register - Asulakoht (9451), Kalmistu (9452), Pelgupaik "Kukesaar" (9453)
*Kalevipoja luisust
Tõikvere

**Tõikvere** on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 121 elanikku, neist eestlasi 116 (95,9%).

Küla kuulus Torma kihelkonna koosseisu. Külas oli mõis (*Toikfer*)

Tõikvere külakoolis sai algõpetuse keeleteadlane Paul Ariste.

## Vaata ka
*Kungla

## Viited
Sadala

**Sadala** on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Torma valda.

2000. aastal oli Sadalas 312 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 293, neist eestlasi 275 (93,9%).

Nõukogude ajal tegutses alevikus Sadala kolhoos.

Sadalas asuvad Sadala rahvamaja, Sadala raamatukogu, Sadala Külade Teater ja Sadala Külade Selts.


Sadala OlariPilnik-24 1.jpg
Sadala raamatukogui OlariPilnik-23.jpg


## Viited
Vanamõisa (Tõrva)

**Vanamõisa** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

## Viited
Leebiku

**Leebiku** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Kuni 1939 kuulus küla Leebiku valda (mis kuni 1921 jäi Viljandimaa alla), aastatel 1939-1950 1939. aasta Põdrala valda, alates 1945 ka Leebiku külanõukogusse, 1991–2017 1991. aasta Põdrala valda, pärast 2017. a Eesti omavalitsuste haldusreformi Tõrva valda.

Leebiku mõisat (algselt arvatavasti Haavakatkut) on esimest korda mainitud 1531. aastal (Abenkat). Nüüdse nime on mõis saanud Klebecki mõisnikusuguvõsa järgi.

Piki Õhne jõe järsku kallast kulgeb **Leebiku park**, kus äratavad tähelepanu hõbepappel, valge mänd, vene ja euroopa lehis. Leebikus Maardina talus sündis luuletaja ja ühiskonnategelane Henrik Visnapuu. 

2013. aasta rahvaloenduse järgi elas Leebikus 116 inimest.

Leebiku külas tegutsevad ettevõtted OÜ Ati (puidutöötlemine), OÜ Topster (põllumajandusettevõte) ning Tõrva Tarbijate Ühistu Leebiku kauplus, kus müüakse toidu- ja esmatarbekaupu.

## Viited
Ohutis

**Ohutis** on kas lausutud või üles tähendatud ning viimasel juhul võib see olla sõnade või sümbolite kujul kurjade jõudude eest kaitsev loitsutaoline asi.

Esemed, mis igapäevases elus kipuvad ohutisega segi minema:
*talisman
*amulett
Andi

**Andi** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

## Viited
Sandra Oh

**Sandra Oh** (sündinud 20. juulil 1971 Nepeanis  Ontarios) on Kanada näitleja. Ta on võitnud Kuldgloobuse auhinna ja olnud korduvalt Emmy auhinna nominent.

Tema tuntuim roll on dr Cristina Yang USA menukas telesarjas "Grey anatoomia", kus ta mängis aastatel 2005–2014. Lisaks on ta mänginud filmides "Under the Tuscan Sun" ("Toscana päikese all") ja "Sideways" ("Külili").

Hiljem on ta kogunud palju tunnustust ka telesarjas "Killing Eve", kus ta mängib peaosa.

## Filme
*1994 "Double Happiness" - Jade Li
*1997 "Bean" - Bernice Schimmel
*1998 "Last Night" - Sandra
*1998 "The Red Violin" - Madame Ming
*2000 "Tantsides Blue Iguanas" (*Dancing at the Blue Iguana*) - Jasmine
*2001 "The Princess Diaries" - Gupta
*2002 "Big Fat Liar" ("Suur paks valevorst") -  Mrs. Phyllis Caldwell
*2002 "Long Life, Happiness & Prosperity" - Kim Ho Lum
*2003 "Under the Tuscan Sun" ("Toscana päikese all") - Patti
*2003 "Rick" - Michelle
*2004 "Sideways" ("Külili") - Stephanie
*2004 "Mulan II" - Ting Ting
*2005 "Hard Candy" ("Karm tüdruk") - Judy Tokuda
*2005 "Cake" - Lulu
*2005 "3 Needles" - Mary
*2006 "The Night Listener" - Anna

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Biograafia ABC kodulehel
*
Giuseppe Garibaldi

**Giuseppe Maria Garibaldi** (4. juuli 1807 Nice – 2. juuni 1882 Caprera) oli Itaalia rahvuskangelane, kindral. Ta juhtis revolutsioonilist rahvuslikku vabadusliikumist, mille eesmärk oli Itaalia ühendamine. 

9. veebruaril 1849 kuulutati tema ettepanekul küll välja Rooma vabariik, kuid Itaalia ühinemist see kaasa ei toonud.  

## Vaata ka
*Itaalia ajalugu
Adaka

**Adaka** (kohakääne Adakale) on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas.

Adaka asub Metsikust kirdes, Sagadist kegus, Vihulast edelas ja Annikverest loodes.

Seda kohanime on esmamainitud 1550. aasta piirikirjas kujul *haddakas* (talu). 1725–1726 nimetati hajatalusid, kus elasid *Addaka Hans, Addaka Jahn* ja *Addaka Thomas*. Külana mainiti seda 1796 kujul *Adaka*, 1844 kujul *Addaka* ja 1900. aasta paiku kujul Адака. Küla asus Haljala kihelkonnas ja kuulus Metsiku mõisale. 1920. aastatel rajati külla asundustalud. Küla piiresse jääb kunagine Metsiku asundus koos mõisaga.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Adaka nimi võib olla tulnud isikunimest *Ada, Ado või Atoi*.

## Viited
Aasumetsa

**Aasumetsa** on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas.

Aasumetsa asub Loobu jõe paremkaldal Tallinna-Narva maanteest põhjas Harjumaa ja Lääne-Virumaa piiril.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külanimi tuleb hajatalu nimest, mis oli olemas juba 1812, aga mida esimest korda kirjalikult nimetati 1844 kujul *Aso*. Küla asus Kadrina kihelkonnas ja kuulus Palmse mõisale. Talunimi lähtub sõnast "aasu", mis tähendab jõe- või ojakääru, samuti sealset heinamaad. Kohanimi *Aaso* oli ühel 19. sajandi lõpu kaardil ja võis juba märkida küla. Algselt oli see saunikute ja metsatööliste küla. Ametlikult nimetati Aasumetsat külana alles 1970.

## Viited
Teri Hatcher

**Teri Lynn Hatcher ** (sündinud 8. detsembril 1964 Sunnyvale'is Californias) on Emmy auhinnale nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud USA filminäitleja.

Hatcher õppis American Conservatory Theateris näitlemist. 1984. aastal oli ta jalgpallimeeskonna San Francisco 49ers kisakooris. 

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad Lois Lane'i osatäitmine aastatel 1993–1997 toodetud seriaalis "Lois & Clark: The New Adventures of Superman" ja Susan Mayeri roll telesarjas "Meeleheitel koduperenaised".

Lisaks on ta mänginud 1989. aasta märulifilmis "Tango & Cash" ja 1997. aasta James Bondi filmis "Tomorrow Never Dies".

## Välislingid
*
Pikasilla

**Pikasilla** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.

Pikasillat on esmamainitud 1398. aastal kohana, kus orduvõimu ja Tartu piiskopi esindajad pidasid läbirääkimisi. Väike Emajõgi oli seal muinasajal Sakala ja Ugandi maakonna piiriks, hiljem Viljandi- ja Tartumaa piiriks. Sõdades (viimati 1944) on Pikasilla olnud lahingutander. 1944. aastal langenud sõjameeste vennaskalmistut tähistab mälestusmärk.

Pikasillal on sündinud Aleksander Läte, elanud Henrik Visnapuu ja August Kitzberg.

Pikasilla külas tegutses 1921–2014 mitme nime all Pikasilla Algkool.

Pikasilla lähistel paikneb Pikasilla linnus (Vooremägi), mis oli 11.–13. sajandil Ugandi läänepoolseim linnus. Vooremägi on Väike-Emajõe suudmeluhast 10–11 m kõrgem, kuni 44 m pikk ja 34 m lai.

Külast läheb Pikasilla sild üle Väikese Emajõe. Teisel pool (ida pool) silda olnud Pikasilla küla (külaosa?) liideti 1977 Purtsi külaga. Kuni 2017. a haldusreformini oli "Lääne-Pikasilla" külal Purtsi külaga, millega "Ida-Pikasilla" 1977. a liideti, ühine Pikasilla-Purtsi külaselts.

## Viited

## Välislingid
* http://pikasilla.blogspot.com/2015/04/pikasilla.html
* Pikasilla
ajaloost: http://pikasillapuhkemaja.ee/ajalugu/
Pikasilla (täpsustus)

**Pikasilla** on mitme koha nimi:

***[[Pikasilla (Lasva)|Pikasilla]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
***[[Pikasilla (Tõrva)|Pikasilla]]**, küla Tõrva vallas Valga maakonnas
***[[Pikasilla (Puka)|Pikasilla]]**, endine küla Rõngu kihelkonnas Aakre vallas (praeguses Elva vallas)

## Vaata ka
*Pikasilla palu kaitseala
Pikasilla (Võru)

**Pikasilla** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Jelets

**Jelets** on linn Venemaal Lipetski oblastis, Jeletsi rajooni keskus. Asub Sosna jõe ääres 78 km Lipetskist läänes.

Asulat on esmamainitud 1146. aastal polovetside kindlusena. 1483 liideti Moskva Suurvürstiriigiga. 1778 sai linnaõigused.

19. sajandil sai Jeletsist piirkonna suurim kaubanduslinn, mis oli kuulus käsitsitehtud pitsi poolest.

Linna elanike arv 2006. aastal oli 113 400, 2009. aastal 111 200 ja 2020. aastal 102 313.

Jeletsis on sündinud Mihhail Rostovtsev, Tihhon Hrennikov ja Roald Dobrovenski.

## Vaata ka
Jeletsi Taevaminemise kirik

## Viited

## Välislingid

*Jeletsi koduleht
Riidaja

**Riidaja** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Põdrala valla halduskeskus, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb see Tõrva valla territooriumile.

2014. aasta alguse seisuga elas Riidaja külas 214 inimest.

## Ajalugu
Riidaja on vana asula, mida on esmamainitud Läti Henriku kroonikas seoses paavsti legaadi Modena Wilhelmi käiguga Sakalasse 1226. aastal. Kroonikas on seda mainitud Poderiale nime all. Sama nime all esineb Riidaja küla ka Mellini kaardil.

Riidaja mõis oli Riidaja küla süda. Selle saksakeelne nimi on *Morsel Podrigel*. Eestikeelse nime sai mõis sel ajal, kui ta kuulus Freytag von Loringhovenite valdusse. 

Siiani säilinud mõisa peahoone on valminud 1762. aastal ja on üks väheseid puidust barokkstiilis mõisahooneid ümbruskonnas. 1923. aastal avati Riidaja mõisahoones kool, mis 1967. aastal kolis uude majja. Riidaja ümbruses tegutses omal ajal J. Ljahhovi nimeline kolhoos, mille poolt on Riidaja mõisahoonet korduvalt ehitatud ümber. Praegu seisab kunagine härrastemaja peaaegu tühjalt, vaid ühes tiivas tegutseb Riidaja raamatukogu ning Riidaja Naisseltsing. Mõisa peahoone on riiklik kultuurimälestis. Riidaja mõisa magasiaida ehitasid kohalikud elanikud seltsimajaks 1929. aastal. Kooliharidust on Riidajas antud 1833. aastast, mil mõisaomanik George Constantin von Stryk asutas Riidajasse vallakooli. Praegu on Riidajas põhikool ning selle juures tegutseb lasteaiarühm.

Riidaja park on Valga maakonna ilusamaid ja liigirohkemaid (52 liiki). Selle vanim, barokkstiilis osa on rajatud nähtavasti juba 18. sajandil koos samas stiilis mõisahoonega (valminud 1762), Hilisemad osad on kujundatud metsast, peamiselt 19. sajandi keskel. Pargis leidub mitmeid huvitavaid puuliike, nagu läiklehine pärn ja haruldaselt suured toompihlakad. Rohkesti on  ning alpi seedermändi.

Riidaja külas asuvad Torupillitalu ja Riidaja lennuväli.

## Vaata ka
*Riidaja männikute kaitseala
*Riidaja mõisa kalmistu
*Riidaja raamatukogu
*Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos

## Viited
Ferdinand I (Rumeenia)

**Ferdinand I** (sünninimega **Ferdinand Viktor Albert Meinrad von Hohenzollern-Sigmaringen**; 24. august 1865 – 20. juuli 1927) oli Rumeenia kuningas alates 10. oktoobrist 1914 kuni surmani 1927. aastal.

Ta oli pärit Saksa Hohenzollern-Sigmaringeni dünastiast ning sai Rumeenia troonipärijaks pärast onu kuningas Carol I surma. Kuigi Ferdinand oli saksa päritolu, jäi ta esimese maailmasõja ajal truuks Rumeeniale ning viis riigi 1916. aastal liitlasriikide poolele, Saksamaa vastu.

Tema valitsemisaega iseloomustas Rumeenia territoriaalne laienemine: pärast esimest maailmasõda liideti riigiga Transilvaania, Bessaraabia ja Bukoviina. Selle tulemusel sai Ferdinandist 1922. aastal Suur-Rumeenia kuningas ning ta krooniti pidulikult Alba Iulias.

Ferdinand I oli abielus Briti kuninganna Victoria tütrepoja, Edinburghi hertsogi Alfredi tütre Mariaga (tuntud kui kuninganna Maria). Neil oli mitu last, sealhulgas tulevane kuningas Carol II.

Ferdinand suri 1927. aastal, jättes trooni oma alaealisele pojapojale Mihai I kätte, kuna Carol II oli tollal troonist loobunud.
Essentsialism

**Essentsialism** on lähtumine eeldusest, et teatud tüüpi entiteetidel (või kõigil entiteetidel) on olemus (*essentia*), mis on iseloomustatav olemuslike omadustega.

Essentsialistlike eelduste järgi nõuab näiteks ühiskonna mõistmine, et tuntaks ära ühiskonnanähtuste tõeline olemus, mis on silmnähtavate eluavalduste taga peidus. Näiteks Platoni ühiskonnateooria on essentsialistlik: riigi nähtavad avaldused on varjulolevate olemuste (eidoste) kahvatud koopiad. Eidoseid näitab meile filosoofiline reflektsioon.

Kierkegaard nimetas essentsialismiks olemuse filosoofiat, mis jätab tähelepanuta üksiku, individuaalse, sest asju ning koguni inimest vaadeldakse mingi olemuse väljendusena. Filosoofid-essentsialistid räägivad vaid inimesest üleüldse, üldisetest seaduspärasustest jms abstraktsest. Essentsialismi inimese-käsitlus on Kierkegaardi arvates robustne lihtsustus. Sellise filosoofia tüüpiline esindaja on Georg Wilhelm Friedrich Hegel. Kierkegaard vastandas essentsialismile olemise filosoofia ehk eksistentsialismi. Selle järgi on iga inimene kordumatu.

Rene Descartes arvas,et hinge essentsiaalne omadus on mõtlemine. Samas on aga kalduvus mõelda palju tarku mõtteid vaid juhuslik omadus. Sellisest veendumisest lähtudes tõlgendatakse ka definitsiooni essentsialistlikult. Taolisele definitsiooni essentsialistlikule käsitusele vastandas Karl Raimund Popper nominalistliku, mida kasutatakse ka teaduses. Popper tõi näiteks definitsiooni *Kutsikas on noor koer*. Essentsialistliku tõlgenduse korral annab see definitsioon vastuse küsimusele, kes on kutsikas (mis on kutsika olemus?); nominalistliku tõlgenduse korral aga vastuse küsimusele, kuidas nimetada noort koera. Esimesel juhul loetakse definitsiooni kujundlikult öeldes vasakult paremale, teisel juhul paremalt vasakule.

## Vaata ka

*platonism
*idealism
*realism
*Karl Raimund Popper
*metodoloogiline nominalism
Winrich von Kniprode

**Winrich von Kniprode** (umbes 1310 – 24. juuni 1382) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1352–1382.

Kniprode saabus Preisimaale 1334. aastal. 1338–1341 oli ta Saksa ordu Danzigi komtuur, 1342 Balga komtuur ja 1342–1346 Saksa ordu ordumarssal. Seejärel sai ta suurkomtuuriks ning valiti 1352. aastal Saksa ordu kõrgmeistriks.

Ordumeistri kohale jäi ta kuni oma surmani 1382. aastal, olles seega pikaajalisim Saksa ordu kõrgmeister. Tema ajal algas ka Saksa orduriigi õitseaeg, mis kestis kuni Grünwaldi lahinguni (1410).

Kniprode sõdis edukalt nii Leeduga ja osales ka Leedu suurvürstiriigis toimunud sisemises võimuvõitluses, toetades katoliku usu vastu võtnud Leedu valitsejakandidaate - Jogailat, Vytautast., sõdis Poola kui ka (koos Hansaga) Taani vastu (Taani-Hansa sõda) ning kasvatas oluliselt ordu valdusi. Tema ajal rajati Nemunase äärde ka suur hulk uusi linnuseid, mis piiri Leedu vastu tunduvalt kindlamaks tegid.
Kuudeküla

**Kuudeküla** ehk **Kuude küla** asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viljandist umbes 7 km Tartu pool.

Kuudeküla külavanem on Tiia Tõnisson.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külast lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi ja idapiiril Teraseoja.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Viiratsi valla kodulehel
Kibeküla

**Kibeküla** on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Küla läänepiiril voolab Verilaske oja, millele on paisutatud Koordi veskijärv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Alfrēds Rubiks

**Alfrēds Rubiks** (sündinud 24. septembril 1935 Daugavpilsis) on Läti poliitik, aastatel 1999–2015 Läti Sotsialistliku Partei esimees, 2009–2014 europarlamendi liige. 

Ta on lõpetanud Riia Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna 1963. aastal. 

1982–1984 oli ta Läti NSV tööstusminister. 1984–1990 oli ta Riia linna RSN Täitevkomitee esimees (linnapea). 

1990–1991 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär ja NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liige. 

1991. aasta augustis oli ta Läti eriolukorra komitee esimees ja vahistati pärast seda riigipöördekatses süüdistatuna. 1995. aastal mõisteti talle 8-aastane vanglakaristus, kuid ta vabastati ennetähtaegselt 1997. aastal. 

1996. aastal kandideeris Läti presidendiks ja sai seimis 5 häält 100-st. 

Aastatel 1999–2015 oli ta Läti Sotsialistliku Partei esimees ja ühenduse Inimõiguste Eest Ühtses Lätis kaasesimees. 2009. aastal valiti ta Koosmeele Keskuse esinumbrina Euroopa Parlamenti. Ta valiti seal Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni juhatuse liikmeks. 

Tema pojad Artūrs Rubiks ja Raimonds Rubiks on samuti poliitikud, seimi liikmed.

## Tunnustus
*Kolm Nõukogude Liidu ordenit
*Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi kaks medalit ja kaks autasu
*Läti NSV sotsialistliku töö kangelane

## Välislingid

*Alfrēds Rubiks Euroopa Parlamendi kodulehel
Vårdö vald

**Vårdö** on vald Soomes Ahvenamaal. 

Vallas elab 404 inimest. Valla pindala 101,91 km².

94% Vårdö elanikest räägib rootsi keelt.

## Külad
Bergö, Bussö, Grundsunda, Listersby, Lövö,Mickelsö, Sandö, Simskäla-Västerö, 
Simskäla-Österö, Töftö, Vargata, Vårdö, Ängö

## Viited

## Välislingid

* Vårdö valla koduleht
Eva Longoria

**Eva Jacqueline Longoria** (sündinud 15. märtsil 1975 Corpus Christis Texases) on Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja.

Ta on kõige rohkem tuntust kogunud Gabrielle Solisi osatäitjana telesarjas "Meeleheitel koduperenaised". Temast on saanud ka rahvusvaheliselt tunnustatud modell, kes on esinenud mitmes kõrgeprofiililises reklaamikampaanias ja arvukates meesteajakirjades. Ta on seni ainuke naine, kelle ajakiri Maxim on kahel korral tunnistanud kõige kuumemaks naiseks.

Aastail 2002–2004 oli ta abielus näitleja Tyler Christopheriga, 2007–2011 aga NBA staari Tony Parkeriga.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht 
* Eva Longoria Wallpaper
* Eva Longoria World
*
Röykkä

**Röykkä** on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Nurmijärvi vallas, 40 km kaugusel Helsingist. 

Elanike arv on 2000.

## Viited
Gwyneth Paltrow

**Gwyneth Kate Paltrow** (sündinud 27. septembril 1972 Los Angeleses Californias) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA filminäitleja ja laulja.

Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Malice" ("Õelus", 1993), "Se7en" ("Seitse"; 1995), "Great Expectations" ("Suured lootused", 1998),  "A Perfect Murder" ("Täiuslik mõrv", 1998), "Shakespeare in Love" ("Armunud Shakespeare", 1998),  "The Talented Mr. Ripley" ("Andekas härra Ripley", 1999),  "Proof" ("Tõestus", 2005) ja "Running with Scissors" ("Kääridega plehku!", 2006).

## Välislingid
*
Dempsey & Makepeace

**"Dempsey & Makepeace"** on Briti kriminaalsari, mida tootis London Weekend Television aastatel 1984–1986. 30-jaolise sarja nimiosi mängisid Glynis Barber ja Michael Brandon.
Penélope Cruz

**Penélope Cruz Sánchez** (sündinud 28. aprillil 1974 Madridis) on hispaania filminäitleja.

## Auhinnad
Ta pälvis 2009. aastal parima naiskõrvalosatäitja Oscari rolli eest Woody Alleni filmis "Vicky Cristina Barcelona". 2008 nimetati ta Oscari kandidaadiks parima naisnäitleja kategoorias rolli eest filmis "Tagasitulek". 2010. aastal nimetati ta Oscari kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Üheksa".

Kõigi nende kolme filmiga nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks, aga neist ei võitnud ta ühtegi.

Euroopa filmiauhinna kandidaadiks on ta olnud nimetatud seitse korda: 1998 filmiga "Sinu unistuste tüdruk" parima naisnäitleja kategoorias, 2001 filmiga "Kapten Corelli mandoliin" rahva valiku parima naisnäitleja kategoorias, 2003 filmiga "Tulp Fanfan" rahva valiku parima naisnäitleja kategoorias, 2005 filmiga "Non ti muovere" rahva valiku parima naisnäitleja kategoorias (selle ta võitis) ja parima naisnäitleja kategoorias, 2006 filmiga "Tagasitulek" parima naisnäitleja kategoorias (selle ta võitis)  ning 2009 filmiga "Murtud embused" parima naisnäitleja kategoorias.

Hispaania filmiauhinnale, Goya auhinnale on ta kandideerinud neli korda, kõik parima naisnäitleja kategoorias: 1992 filmiga "Jamón, jamón", 1998 filmiga "Sinu unistuste tüdruk", 2005 filmiga "Non ti muovere" ja 2006 filmiga "Tagasitulek". Ta võitis selle auhinna 1998. ja 2006. aastal.

2006. aastal tunnistati Cruz Cannes'i filmifestivali parimaks naisnäitlejaks osatäitmise eest filmis "Tagasitulek". Seda auhinda jagas ta veel 5 näitlejaga.

## Filmid

## Viited

## Välislingid
*
*Lisateave filmiveeb.ee-st
Albiit

**Albiit** ehk **naatriumpäevakivi** on päevakivide hulka kuuluv mineraal.

Et albiit on otspunktiks nii plagioklassi kui ka leelispäevakivi seeriale, on teda loetud nende mõlema hulka kuuluvaks. Enamasti käsitletakse albiiti siiski koos plagioklassidega. Kuni 10% albiidi kristallstruktuuris olevast naatriumist võib olla asendunud kaltsiumiga. Suurema kaltsiumisisaldusega plagioklassi nimetatakse oligoklassiks.

Albiit on tavaline mineraal paljude tard- ning moondekivimite seas. Suurte kristallidena võib ta esineda hüdrotermaalsetes lõhedes. Albiiti leidub ka päevakivirikkas liivakivis ehk arkoosis. K-päevakivi mikrokliini kristallstruktuur on stabiilne kõrgel kristalliseerumistemperatuuril. Madalatel temperatuuridel toimub aga tahke lahuse lagunemine, mille käigus tekivad kaaliumirikkas mineraalis naatriumist rikastunud albiidist eraldised. Sellist nähtust nimetatakse pertiidistumiseks.

Mineraali nimi tuleb ladinakeelsest sõnast *albus*, mis tähendab 'valge'.
Presidendi meeskond

**"Presidendi meeskond"** (originaalpealkiri **"The West Wing"**) on aastatel 1999–2006 toodetud USA draamasari Ameerika Ühendriikide demokraadist presidendi Josiah Bartleti (Martin Sheen) tegevustest Valges Majas.

Sarja peastsenarist oli Aaron Sorkin ja produtsent John Wells. "Presidendi meeskond" pälvis oma eetris oleku ajal rohkesti auhindu, nende hulgas 2 Kuldgloobust ja 26 Emmyt, seejuures neljal aastal järjest (2000–2003) parima draamasarja kategoorias.

## Välislingid
*Ametlik koduleht NBC-s
* 
*"The West Wing" Transcripts
Saatan kannab Pradat

**"Saatan kannab Pradat"** (originaali pealkiri **"The Devil Wears Prada"**) on Oscarile nomineeritud 2006. aasta Ameerika Ühendriikide komöödiafilm. Film põhineb Lauren Weisbergi samanimelisel romaanil, mis ilmus 2003. aastal. 

## Osatäitjaid
* Miranda Priestly – Meryl Streep
* Andy Sachs – Anne Hathaway
* Emily – Emily Blunt
* Nigel – Stanley Tucci
* Christian Thompson – Simon Baker
* Nate – Adrian Grenier
* Lily – Tracie Thoms
* Doug – Rich Sommer
* James Holt – Daniel Sunjata
* Richard Sachs – David Marshall Grant
* Stephen – James Naughton
* Irv Ravitz – Tibor Feldman
* Jocelyn – Rebecca Mader
* Lucia – Jimena Hoyos
* Serena – Gisele Bündchen

## Auhinnad
**[[Kuldgloobus]]**
* 2007 – parim naisosatäitja (muusikal või komöödia) – Meryl Streep

**[[Satellite Awards]]**
* 2007 – parim naisosatäitja (muusikal või komöödia) – Meryl Streep
* 2007 – parim kostüüm – Patricia Field
Nurmijärvi vald

**Nurmijärvi vald** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas.

Valla keskus on Nurmijärvi küla. Klaukkala on piirkonna ja rahvaarvu järgi valla suurim küla.

Nurmijärvi vallast on pärit kirjanik Aleksis Kivi. Valla vapil on kujutatud tema romaani "Seitse venda" peategelased.

## Külad
Herunen, Järventausta, Kiljava, Klaukkala, Lepsämä, Metsäkylä, Numlahti, Nummenpää, Nukari, Nurmijärvi (kirikuküla), Palojoki, Perttula, Raala, Rajamäki, Röykkä, Suomies, Uotila ja Valkjärvi.

## Viited
Pinnasevesi

**Pinnasevesi** (inglise *groundwater in active zone*) on põhjavee ülemine kiht, mis lasub vettpidaval kihil.

Et mõiste "pinnasevesi" kattub rohkemal või vähemal määral mõistega "põhjavesi", soovitab näiteks keskkonnasõnaraamat EnDic2004 terminit "pinnasevesi" vältida.

Pinnasevesi osaleb aktiivselt veeringes.

## Vaata ka
*Maavesi

## Viited
Toomas Griin

**Toomas Griin** on eesti filmitegija.

2013. aastal sai ta Palamusel Theodor Lutsu filmipäevadel operaatoritöö auhinna filmi "Tartu Vaimu saladus" eest.

## Filmograafia
*"Head mehed" 1999, "Emajõevulin" 2001, "Pro Vino" 2003, "Karlova Kuldne" 2003, "Moguci" 2004, "Sotsialistlik poliitika" 2005, "Viru Kange" 2006, "Per Vinum" 2006, "Paplitüdruku talv" 2007, "Trummari jõud" 2007, "Kinolinn Tartu" 2008, "Laulutuli" 2009, "Kuke lood" 2010, "Tudengimuusikal Pääsukesega" 2011, "Tartu Vaimu saladus" 2013, "Terrikoonik kaadris" 2014, "472 lööki" 2015, "Eesti asi" 2016, "Miliuseum" 2017

## Viited
Reamees

**Reamees** on paljudes riikides, sealhulgas tänapäeval Eestis, maaväes (paljudes riikides ka õhuväes) madalaim sõjaväeline auaste.

Mõnes riigis on noorsõduritel veel madalam auaste (varem Eestis noor, eraldi auastme tunnus puudub). 

Kaitseliidu **malevlane** vastab noorsõdurile (välja õppimata reamees), sõdurioskuste kursuse (SOK) läbimisel saab malevlasest reamees.

Reamehest ühe astme võrra kõrgem auaste on kapral (sh Eestis) ehk jefreitor (saksa keeles *Gefreiter*; on ka teisi nimetusi).
Aasuvälja (Vinni)

**Aasuvälja** on küla Lääne-Virumaal Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Aasuvälja asub Kunda jõe vasakkaldal Tallinna–Narva raudteest lõunas.

Aasuvälja piiresse põhjas jääb endine Võlumäe karjamõis, mida on esmamainitud 1844. aastal kujul *Therfeldt* ja mille saksakeelne nimi oli *Thärsfeld*.

1876. aastal on esmamainitud *Aaso* kõrtsi ja 1913. aastal *Aaso* küla. See asus Viru-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Põlula mõisale. Ametlikult sai ta külaks alles 1970. aastal.

Nimi on pandud jõeäärsete heinamaade järgi – seda sõna "aasu" tähendabki.

## Viited
Aasuvälja

**Aasuvälja** on mitme koha nimi:

***[[Aasuvälja (Rägavere)|Aasuvälja]]**, küla Rägavere vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Aasuvälja (Türi)|Aasuvälja]]**, küla Türi vallas Järva maakonnas
Aasuvälja (Türi)

**Aasuvälja** on küla Järvamaal Türi vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb Türi valla territooriumile.

Aasuvälja asub Türi ja Väätsa vahelisel maanteel ja piirneb põhjas Väätsaga.

19. sajandil asus Aasuvälja Türi kihelkonnas ja kuulus Väätsa mõisale. Mõisaajal olnud ta kahepäevakoht. 1853.–1855. aasta kaardil on märgitud *Ahso Heinama* ja *Ahso* põlluvahikoht. 1900. aasta paiku on mainitud juba Азувелья talu. 1902. aasta kaardil kujutati Väätsa mõisa, *Aaso* talu ja *Aaso heinamaa* vahel viimasest läänes põldu nimega *Aaso wälli*. Külana mainiti teda 1945, kuid ebatäpselt kujul *Aaduvälja*. 1977 liideti Aasuväljaga Nõmme, Väätsa asundus (esmamaining 1900. aasta paiku kujul Вяца) ja osa Jõekülast (esmamaining 1945 kujul *Jõe*).

Kohanimi tuleb sõnast "aasu", mis tähendab jõe või oja äärset heinamaad.

## Viited
La Línea de la Concepción

**La Línea de la Concepción** (ka **La Línea**) on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. See asub Gibraltari poolsaare põhjaosas. Linn piirneb lõunas Suurbritannia ülemereterritooriumi Gibraltariga.

## Viited
Silikaadid

**Silikaadid** on ränihapete soolad.

Silikaatide hulka kuuluvad näiteks naatriumortosilikaat, naatriummetasilikaat, naatriumpürosilikaat jne.
Chiclana de la Frontera

**Chiclana de la Frontera** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

Koos Cádizi, El Puerto de Santa María, Puerto Reali ja San Fernandoga kuulub see Bahía de Cádizi maakonda, kus elas 2018. aastal ligi 425 000 inimest. Ühtlasi on see osa suuremast linnastust, mis on elanike arvult kolmas linnastu Andaluusias.

Linnas elas 1900. aastal 10&nbsp;868, 1950. aastal 18&nbsp;262 ja 2001. aastal 61&nbsp;815 inimest. 2020. aasta alguse seisuga on linnas elanikke 85&nbsp;556.

## Viited

## Välislingid

*Kommertslik koduleht
*Linnavalitsuse ametlik koduleht
*Info
Arkansas (jõgi)

**Arkansas** `[a:<sup>r</sup>kanso:]` on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Kaljumäestikust. Ülemjooksul voolab mägijõena valdavalt lõuna ja kagu suunas. Keskjooksul voolab Suurel tasandikul valdavalt ida ja kagu suunas. Suubub paremalt Mississippisse.
Džungaaria Alatau

**Džungaaria Alatau** on mäestik Aasias Semiretšjes. Kulgeb valdavalt edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 4464 meetrit.
Elizabeth Perkins

**Elizabeth Ann Perkins ** (sündinud 8. novembril 1960 New Yorgis) on Kuldgloobusele ja Emmy auhinnale nomineeritud USA näitleja. 

Ta on eelkõige tuntud Celia Hodese osatäitjana telesarjas "Weeds" ning filmidest "Big" ja "About Last Night".

## Filme

## Välislingid
*
Teodoliit

**Teodoliit** on läbi aegade olnud põhiliseks geodeetiliseks nurgamõõduinstrumendiks, millega  saab mõõta vertikaalnurka või seniitkaugust ja horisontaalnurka, niitkaugusmõõtur võimaldab joonepikkuste mõõtmist.

Horisontaalnurk on maastikunurga horisontaalprojektsioon horisontaaltasandil.

Vertikaalnurk on vertikaaltasapinnal oleva sihijoone ja horisontaalsuuna vaheline nurk. 
Kui sihipunkt asub instrumendi (teodoliidi) horisontaalteljest kõrgemal, on vertikaalnurk positiivne; kui sihipunkt asub teodoliidi horisontaalteljest madalamal, siis on vertikaalnurk negatiivne. Seega mõõdetakse vertikaalnurka horisontaaltasandi suhtes, mis jääb vahemikku 0 kuni 90 kraadi, lisades alati märgi "+" või "-".

Seniitkaugus on nurk teodoliidi seniitsihi ja sihijoone vahel, jäädes vahemikku 0 kuni 180 kraadi.

Konstruktsioonilt eristatakse: klaas- või metall-limbiga teodoliite ja digitaalteodoliite.

Lihtteodoliidil on limbi võimalik pöörata limbi asendi muutmise spetsiaalse kruvi abil.

Kordusteodoliidil on nn kahekordne telgede süsteem, mis võimaldab pöörata alidaadi limbi suhtes ja pöörata limbi teodoliidi aluse suhtes, samuti on kordusteodoliidil limbi kinnitus- ja peenliigutuskruvi.

Limbi servale on kantud kraadijaotised päripäeva 0–360 kraadi või 0-400 gooni.

Alidaad on teodoliidi liikuv osa, millele on kinnitatud on viseerimisseadis (pikksilm), lugemisseadised (läätsede ja prismade süsteemi abil projitseeruvad limbi lugemid lugemimikroskoopi, mille okulaar asub pikksilma okulaari kõrval) ja vesilood.

## Vaata ka
*kippreegel
*nivelliir
Stara Zagora

**Stara Zagora** on linn Bulgaarias, Stara Zagora piirkonna halduskeskus.

Stara Zagora on elanike arvult kuues linn Bulgaarias.

## Viited
Toni Collette

**Toni Collette** (õieti **Antonia Collette**; sünninimi **Antonia Collett**; sündinud 1. novembril 1972 Blacktownis Uus-Lõuna-Walesis) on Austraalia filminäitleja, kes on olnud nomineeritud nii Kuldgloobusele kui ka Oscarile. 

Kui ta oli 14-aastane, lisas ta oma perekonnanime lõppu e-tähe, sest ta arvas, et see sobib esinejanimeks paremini. E-tähe oli nimest kaotanud ta vanaisa.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Murieli pulm", "Väike Miss Päikesepaiste", "Kuues meel" ja "Suur poiss ja väike poiss".

## Osaline filmograafia

## Viited


## Välislingid
* Toni Collette - Australian Film Commission
*
Jeremy Irons

**Jeremy John Irons ** (sündinud 19. septembril 1948 Cowesis Wighti saarel) on teatriauhinnaga Tony, filmiauhindadega Oscar, Kuldgloobus ja Emmy pärjatud inglise näitleja. 

Tema tuntud osatäitmised pärinevad filmidest "Muutlik õnn" (1990), "Süütust näpates" (1996), "Lolita" (1997), "Taevane kuningriik" (2005) ja minisarjas "Elizabeth I".

Ta mängis seriaalis "Borgiad" (2011) Aleksander VI-t.

## Osaline filmograafia

## Tunnustus
### Auhinnad
* Parima meespeaosatäitja Oscar
** 1991. aastal rolli eest filmis "Muutlik õnn"

* Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
** 1990. aastal rolli eest filmis "Muutlik õnn"

## Välislingid

* Jeremy Ironsi koduleht
*
Ilmamaa

**Ilmamaa** on Tartus tegutsev kirjastus, mis on asutatud 1993. aastal. 

2006. aasta lõpuks oli kirjastus avaldanud ligi 320 trükist. 

Ilmamaa raamatusari "Eesti mõttelugu" koosneb Eesti mõtlejate tekstikogumikest. "Eesti mõtteloo" raamatute avaldamist toetab Eesti Mõtteloo Sihtkapital. Ilmamaa annab välja ka raamatusarju "Palju aastaid", "Ajajõe tagant", "Ilmatargad", "Aken ilma" ja "Eesti kirjanikke".
 
Ilmamaa nõukogu esimees on Hando Runnel.

## Tunnustus

* 2019 – Postimehe kultuurivedur (pikaaegse tegevuse eest kirjanduse, memuaristika ja mõttevara vahendamisel, iseäranis töö eest raamatusarjadega "Eesti mõttelugu" ja "Avatud Eesti raamat")

## Kirjandus
* Indrek Särg. Kirjandus ja konservatiivsus Tartu moodi Eesti Päevaleht, 30. oktoober 1996
* Helju Keskpalu. Kirjastus Ilmamaa julgustab elama Tartu Postimees, 2. november 2006

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Saarijärvi linn

**Saarijärvi** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis, Kesk-Soome maakonnas. Saarijärvi naabervallad on Kannonkoski, Karstula, Multia, Uurainen ja Äänekoski linn. Vallas räägitakse soome keelt. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Pylkönmäki vald. Enne liitmist elas linnas 9800 inimest ja rahvastiku tihedus oli 11,1 in/km².

## Külad

Hännilä, Kolkanlahti, Kalmari, Konttimäki, Kuoppala, Tarvaala, Rahkola, Lannevesi, Mahlu, Leuhu, Pajupuro, Kekkilä, Häkkilä, Lehtola, Koskenkylä, Muittari, Kohmu, Heinäpohja, Peltokylä

## Viited

## Välislingid

* Saarijärvi koduleht
Pyhäjärvi linn

**Pyhäjärvi** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus  Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Pyhäjärvi ääres.

Linna nime kannab 1993. aastast.

## Viited

## Välislingid

* Pyhäjärvi koduleht
Marroquí neem

**Marroquí neem** (hispaania keeles *Punta de Tarifa*, *Punta Marroquí*) on neem Hispaanias Tarifa linna lääneserval Gibraltari väina ääres. See on Pürenee poolsaare ning Euroopa mandriosa lõunapoolseim punkt.

Gibraltari väina kitsaskoht  tekitab neeme ääres iilidena puhuva tugeva tuule, mis on soodne surfajatele.
Prillitoos

**"Prillitoos"** on Eesti Televisiooni saade eakatele inimestele ja ka eakatest inimestest. Esimene saade oli eetris 30. oktoobril 1983. 

Esimesed saated läksid eetrisse pealkirjaga "Lõunatund". Pealkirja "Prillitoos" leidis saatele aga peagi toimetaja Helgi Oiderma. 

Sarisaate looja ja kauaaegne saatejuht oli teleajakirjanik ja ajakirjandusõppejõud Hagi Šein. Seejärel olid saatejuhid  Koidu Kenapea (al.1986), Hille Tarto, Kadri Pihelo, Heiki Meeri ja Ela Tomson. Pikemat aega olid saate toimetajad Hille Tarto ja Elve Tonts.

## Pensionäride Liidu sünd
1989. aastal käis Hagi Šein saates välja mõtte, et pensionärid võiksid luua oma organisatsiooni. Televaatajate tagasiside oli aktiivne, saate toimetusse saabusid sajad soovi- ja toetusavaldused. Nii loodigi Eesti Pensionäride Liit, mille asutamiskoosolek peeti Eesti Raadio Valges saalis 30. märtsil 1990.

## "Prillitoosi" uuenduskuurid
Alates 2009. aasta jaanuarist võeti kasutusele uus saateformaat ja saadet hakkas tootma Haridusmeedia OÜ. Autor oli Anne Lill, saatejuhid Diana Lorents, Hans Kaldoja ja Ewe Kaselaan. 

2011. aastast juhib "Prillitoosi" Reet Linna. Just "Prillitoosi" saatejuhina tunnistati Reet Linna 2019. aasta Eesti filmi- ja teleauhindade galal parimaks naissaatejuhiks.

## Vaadatavus
Alates 2011. aastast hakkas vahepeal populaarsust kaotanud "Prillitoosi" vaatajate arv uuesti kosuma. Kui 2011. aasta oktoobris oli "Prillitoosil" 85 000 vaatajat, siis 2018. aasta oktoobris juba 112 000 vaatajat.

## Viited

	
## Välislingid
*Saate tutvustus Eesti Televisiooni kodulehel