open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Köhler's Medizinal-Pflanzen

**"Köhler's Medizinal-Pflanzen"** ehk **"Köhler's Medizinal-Pflanzen in naturgetreuen Abbildungen mit kurz erläuterndem Texte: Atlas zur Pharmacopoea germanica"** on aastatel 1887–1914 Gera-Untermhausi väljaandel ilmunud kolmeköiteline ravimtaimeraamat, milles autor käsitleb valikut meditsiiniliselt olulistest ravimtaimedest.  

Raamatu autor on Hermann Adolph Köhler ja toimetaja Gustav Pabst.

Lisaks ravimtaimede monograafiatele on taimeraamatus ligi 400 lehekülge Walther Mülleri, C.F. Schmidti ja K. Guntheri loodud taimede botaanilisi illustratsioone (kromolitograafia). 

Taimeraamatu originaalpealkiri: "Köhler's Medizinal-Pflanzen in naturgetreuen Abbildungen mit kurz erläuterndem Texte: Atlas zur Pharmacopoea germanica, austriaca, belgica, danica, helvetica, hungarica, rossica, suecica, Neerlandica, British pharmacopoeia, zum Codex medicamentarius, sowie zur Pharmacopoeia of the United States of America".

Iga taime kohta saab lugeda botaanilist iseloomustust, andmeid leviku, anatoomia, ajaloo, keemilise koostise ja taimesaaduste meditsiinilise kasutusotstarbe ja vormide ning näidustuste kohta. 

Taimeraamatu illustratsioone on kasutatud ka Ain Raali "Maailma ravimtaimede entsüklopeedias".(Raal, 2010)  


Pilt:Abies_alba_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-001.jpg|*Abies alba* Mill. – Euroopa nulg 
Pilt:Abrus_precatorius_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-002.jpg|*Abrus precatorius* L. – kee-palvehernes
Pilt:Acacia_catechu_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-003.jpg|*Acacia catechu* (L.f.) Willd. – katehhu-akaatsia
Pilt:Acacia_senegal_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-004.jpg|*Acacia senegal* (L.) Willd. – kummiakaatsia 


## Kirjandus
* Köhler's Medizinal-Pflanzen in naturgetreuen Abbildungen mit kurz erläuterndem Texte : Atlas zur Pharmacopoea germanica, austriaca, belgica, danica, helvetica, hungarica, rossica, suecica, Neerlandica, British pharmacopoeia, zum Codex medicamentarius, sowie zur Pharmacopoeia of the United States of America /
* Register of plates
* Köhler's Medizinal-Pflanzen – Scientific species names
Jaanimardiklased

**Jaanimardiklased** (*Lampyridae*) on sugukond mardikalisi.

Paljud selle sugukonna mardikad võivad vahel helendada – neil esineb bioluminestsents.

Sugukonnas on kokku umbes 2000 liiki.

Tavaliselt jaotatakse sugukond viieks alamsugukonnaks: *[[Cyphonocerinae]]*, *[[Lampyrinae]]*, *[[Luciolinae]]*, *[[Ototretinae]]* ja *[[Photurinae]]*.

## Toksiinid
Mitmed jaanimardiklased kaitsevad ennast toksiinide abil (*lutsibufagiinid* – sarnased verevas sõrmkübaras leiduvate südameglükosiididega). On pakutud, et üks jaanimardikas võiks olla piisavalt mürgine, et mõne väiksema sisaliku või konna poolt ärasöömisel võiks põhjustada selle surma. Näiteks on teada, et üks Austraalia jaanimardiklaseliik osutub ärasöömisel sealsetele sisalikele perekonnast *Pogona* surmavaks. Sarnaseid toksiine on leitud olevat ka Euroopas elaval jaanimardikal.

Kuna jaanimardikatel on selline moodus kaitsta ennast ärasöömise vastu (olles mürgine ja mittemaitsev), siis on arvatud, et mardikate omadus pimedas helendada oli algselt aposemaatiline mehhanism (hoiatusvärvus), mis on aga hiljem leidnud rakendust ka kaaslaste ligimeelitamisel. Kuigi mainitud hüpotees pole üksüheselt kinnitust leidnud, on katsed kärnkonnadega (*Bufo bufo*) näidanud, et konnad üldiselt väldivad nende helendavate putukate söömist.

## Eestis leiduvad perekonnad
Eestis elab selle sugukonna kahe perekonna liike, kummaski üks liik. Mõlemal liigil on emased tiivutud ja helendavate tagakehalülidega, kuid hõõgmardikatel helendavad ka isased.
**Lampyris* – jaanimardikas
***Lampyris noctiluca* – jaanimardikas
**[[Phosphaenus]]*
***Phosphaenus hemipterus* – hõõgmardikas

Vanemas perioodikas (1892) mainitakse veel liiki *Lampyris splendidula* (ehk *Lamprohiza splendidula*). Liigil helendavad nii isas- kui ka emasloomad, kusjuures isased helendavad ka lennates. Kuna uuemaid vaatlusandmeid pole ja liigi leviala on lõuna pool, Kesk-Euroopas, siis võib selles ka kahelda.

## Pilte

Photinus pyralis Firefly 3.jpg|*[[Photinus pyralis]]*
Pyractomena borealis02.JPG|*[[Pyractomena borealis]]*
Lamprohiza-splendidula-10-fws.jpg|*[[Lamprohiza splendidula]]*
Larva Nyctophila reichii.jpg|*[[Nyctophila reichii]]*
Elateroidea - Ellychnia corrusca.jpg|*[[Ellychnia corrusca]]*
Cyphonocerus ruficollis 2551723243.jpg|*[[Cyphonocerus ruficollis]]*
Photuris pensylvanica.jpg|*[[Photuris pensylvanica]]*
Luciola lusitanica ♂.jpg|*[[Luciola lusitanica]]*
Pteroptyx tener and Plectostoma fraternum.png|*[[Pteroptyx tener]]*
Alecton discoidalis and Oleacina.png|*[[Alecton discoidalis]]*


## Viited
Haisev vaiguputk

**Haisev vaiguputk** ehk **haisev feerula** (*Ferula assa-foetida*) on taimeliik sarikaliste sugukonnas vaiguputke perekonnas.

## Kirjeldus
Haisev vaiguputk on 1–3 meetri kõrguseks kasvav mitmeaastane rohttaim. Vars kujuneb taimel alles 6.–9. eluaastal. Haisva vaiguputke lehed on suured, õied liitsarikõisikuna. Taime juurikas on üsna jäme.

## Varieteedid
**Ferula asafoetida* var. *Irani*
**Ferula asafoetida* var. *Pathani* jmt.

## Levik
Haisvat vaiguputke kasvab looduslikult Ees-ja Kesk-Aasia mägisteppides.

## Saadused

Humaanmeditsiinis peetakse vaiguputke kummivaiku oluliseks saaduseks, mida saaks droogina kasutada: haisva vaiguputke juurika sisselõigetest kogutud ja töödeldud vaiku – haisva vaiguputke kummivaiku ja sellest valmistatud eeterlikku õli.

### Toimed ja näidustused
* Hiina meditsiinis on juba 7. sajandil kasutatud vaiku närvinõrkuse korral.
* Afganistanis on kasutatud kuivatatud vaigu kuumaveeleotist suukaudselt hüsteeria, köha ja haavandite korral.
* Egiptuses on kuivatatud juure kuuvaveeleotist kasutatud suukaudselt spasmide korral, diureetilise, nugilistevastase ja valu vaigistava vahendina.
* Saudi Araabias on kuivatatud vaiku kasutatud läkaköha, astma ja bronhiidi korral.
* Brasiilias on mehed kasutanud haisva vaiguputke kuivatatud lehtede vesiekstrakti afrodisiaakumina.

Taime saadusi peetakse efektiivseks vahendiks mitmete seedekulgla häirete ja haiguslike seisundite, nagu seedehäirete, kroonilise gastriidi, puhituse (imikutele ei soovitata) korral.

Vaigu segud evivad mitmesuguseid toimeid ka naise organismis, 12 sentigrammi praetuna selitatud võis (ghee) segatuna 120 grammi värske kitsepiima ja 1 supilusikatäis meega ja sissevõetuna 3 korda päevas 1 kuu vältel soodustab hormooni progesteroon eritumist.

Taimesaaduste kasvajavastase toime kohta (toime vähirakkudele) pole selge, rakukultuurides ilmutas kuivatatud taime etanooliekstrakt (90%) aktiivsust inimese lümfotsüütidele. Mitmes uuringus on saadused avaldanud teatavat toimet mitmele vähirakuliinile.

Teaduslikult on tõestatud asaföötida reflektoorne mõju seedekulglale.

*Ferula assa-foetida* vesiekstraktid evivad bakteri-, põletiku- ja diabeedivastaseid toimeid. Diabeeti põdevatel Wistari rottidel kiirendas vaigu vesiekstrakt diabeetiliste haavandite paranemist.

## Viited

## Kirjandus
* K. Divya, K. Ramalakshmi, Pushpa S. Murthy, L. Jagan Mohan Rao, Volatile oils from Ferula asafoetida varieties and their antimicrobial activity, LWT - Food Science and Technology, 18. juuli 2014
Aino Tammeorg

**Aino Tammeorg** (20. veebruar 1927 Tapa – 10. detsember 2017 Tallinn) oli eesti õpetaja ja NLKP Eesti organisatsiooni parteitöötaja.

Aino Tammeorg sündis 1927 Tapal,  isa suri 1941. aastal tiisikusse ja ema jäi üksi nelja lapsega ja ta kasvas üles Tallinnas. Tammeorg lõpetas Tallinna Õpetajate Seminari, kust sai ajalooõpetaja elukutse.

Pärast õpetajate seminari lõpetamist töötas ta ühe aasta Harjumaal õpetajana Ardu Mittetäielikus Keskkoolis, seejärel  määrati ta Pärnu V Mittetäielikku Keskkooli õppealajuhatajaks. Aastal 1950 edutati ta kooli direktoriks ja sealt kahe aasta pärast Pärnu linna haridusosakonna juhatajaks, kellena töötas üheksa aastat. 

1962–1967 oli Tammeorg EKP Pärnu Linnakomitee ideoloogiasekretär ja 1967–1982 EKP Pärnu Linnakomitee I sekretär. 

Aastatel 1971–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX ja X koosseisu saadik.

Pärast parteikomiteest pensionile minekut töötas ta veel viis aastat Lydia Koidula nimelises Pärnu 2. Keskkoolis ühiskonnaõpetuse õpetajana.

2015. aastal andis ta välja oma esimese romaani "Mu kallis tüdruk", mille peategelane Liisbet on õpetaja nagu autorgi, kuid autori kinnitusel pole see tema enda lugu. 

Ta on maetud Pärnu Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg on muusik Agu Tammeorg.

Tema tütar on kliiniline psühholoog ja pereteraapia alusepanija Eestis Katrin Küünarpuu.

## Viited

 
## Välislingid
*Aino Tammeorg: eestlasele oli jõuluaeg püha nõukogude korra ajalgi, Pärnu Postimees, 23. detsember 2003
*40 aastat varjatud saladus: Pärnu rahutustes lasti käiku relvad ja kuri gaas, Maaleht, 26. september 2013
*Legendaarne Aino Tammeorg üllitas esikromaani 88aastaselt, Pärnu Postimees, 26. juuni 2015
Piimatoode

**Piimatoode** ehk **piimasaadus** on tavaliselt lehma, lamba, kitse või kaameli toorpiimast valmistatud toode ehk saadus.

Piimasaadused on näiteks piim, koor, juust, jäätis, jogurt, või.

## Vaata ka
*piimatoodete loend
Peeter Kass

**Peeter Kass** VR II/3 (6. mai 1896 Raadi vald, Tartumaa – 26. mai 1989 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja). 

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk
*Läti Karutapja ordeni III klass

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2940
Saragossast leitud käsikiri

**"Saragossast leitud käsikiri"** on 1965. aastal valminud kaheosaline Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Jan Potocki romaanil "Zaragozast leitud käsikiri".

## Sisu
Napoleoni sõdurid leiavad Saragossa piiramise ajal käsikirja, mis jutustab kapten Alfons van Wordeni seiklustest 18. sajandi Hispaanias. Tegevus hargeb raamjutustusena. Alfons van Worden kohtub paljude inimestega, kes räägivad talle oma elust uskumatuid lugusid.

## Osatäitjad
*Zbigniew Cybulski – Alfons van Worden
*Iga Cembrzyńska – vürstitar Emina
*Joanna Jędryka – vürstitar Zibelda
*Elżbieta Czyżewska – Donna Frasquetta Salero
*Gustaw Holoubek – Don Pedro Velasquez
*Wojciech Skibiński – van Wordeni teener
*Jerzy Kaczmarek – Mosquito
*Kazimierz Opaliński – šeik
*Franciszek Pieczka – Paszeko
*Sławomir Lindner – van Wordeni isa
*Aleksander Fogiel – van Wordeni isaga võitlev aadlik
*Ryszard Kotys – van Wordeni isa teener
*Wacław Kowalski – van Wordeni isa teener
*Mirosława Lombardo – Doña Uracca, van Wordeni ema
*Stefan Bartik – kõrtsiomanik
*Ludwik Benoit – Paszeko isa
*Barbara Krafftówna – Camilla de Tormez, Paszeko võõrasema
*Pola Raksa – Inezilia, Camilla õde
*Jan Kociniak – Paszeko teener
*Artur Młodnicki – inkvisiitor
*Bogusław Sochnacki – senjoor Zoto
*Tomasz Zaliwski – Mona, Zoto vend
*Andrzej Polkowski – Chico, Zoto vend
*Adam Pawlikowski – Don Pedro Uzeda, kabalist
*Gustaw Holoubek – Don Pedro Velasquez, matemaatik
*Beata Tyszkiewicz – Donna Rebecca Uzeda, kabalisti õde
*Leon Niemczyk – Don Avadoro, mustlaste hertsog
*Bogusz Bilewski – mustlane
*Michał Gazda – Aquillar, Malta Ordu rüütel
*Bogumił Kobiela – senjoor Toledo
*Julian Jabczyński – Towald
*Jan Machulski – krahv Pena Flor
*Igor Przegrodzki – käsikirja lugev sõdur
*Gustaw Lutkiewicz – käsikirja lugev kapten
*Krzysztof Litwin – Don Lopez Soarez
*Stanisław Igar – Don Gaspar Soarez, Don Lopeze isa
*Józef Pieracki – Soareze perekonna advokaat
*Zdzisław Maklakiewicz – Don Roque Busqueros
*Elżbieta Czyżewska – Frasquetta Salero
*Janusz Kłosiński – Don Diego Salero, Frasquetta mees
*Jadwiga Krawczyk – Donna Inez Moro, pankuri tütar
*Jerzy Przybylski – pankur Moro, Donna Ineze isa
Messerschmitt Bf 165

**Messerschmitt Bf 165** oli Saksamaa kaugpommitaja projekt. Üks makett ehitati 1937. aastal Reichsführerile näitamiseks.

## Viited
Panagiótis Lafazánis

**Panagiótis Lafazánis** (kreeka keeles *Παναγιώτης Λαφαζάνης* sündinud 19. novembril 1951 Elefsínas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA liige, ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 17. juulini 2015 Kreeka energiaminister.

Ta on sündinud 1951. aastal Elefsinas (asub Atika piirkonnas Lääne-Atika piirkonnaüksuses). Ta on õppinud Ateena ülikoolis matemaatikat.

Ta osales vastupanus kolonelide diktatuurile ja teda peeti eestvedajaks okupatsioonivastases võitluses Ateena ülikoolis aastal 1973, mis tõi talle kuuekuulise vangistuse. Ta oli aastani 1992 Kreeka Kommunistliku Partei liige. Seejärel oli ta (aastatel 1992–2013) vasakjõudude ja roheliste liidu Synaspismose poliitbüroo liige. Ta oli aastast 2000 Kreeka Parlamendi liige (algul Synaspismose, hiljem SYRIZA poolt).

Ta oli 27. jaanuarist 2015 Aléxis Tsíprase valitsuses energiaminister. 11. juulil 2015 Kreeka parlamendis toimunud hääletusel kokkuhoiumeetmete üle hääletas Lafazánis meetmete vastu. Seejärel 17. juulil 2015 Aléxis Tsípras tagandas ta valitsusest, asendades ta Pános Skourlétisega.

## Isiklikku
Panagiotis Lafazanis on abielus ja tal on kolm tütart.

## Viited
Ana Maria Popescu

**Ana Maria Popescu** (neiupõlvenimi **Ana Maria Brânză**; sündinud 26. novembril 1984 Bukarestis) on Rumeenia epeevehkleja.

Brânză võitis epees individuaalarvestuses hõbemedalid 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel ja 2020. aasta Tōkyō olümpiamängudel ning kaks kuldmedalit naiskondlikus võistluses 2010. ja 2011. aasta maailmameistrivõistlustel.

2016. aasta suveolümpiamängudel võitis ta naiskondlikus epees kuldmedali.

## Viited

## Välislingid
Justas Paleckis

**Justas Paleckis** (22. jaanuar 1899 Telšiai – 26. jaanuar 1980 Vilnius) oli leedu ajakirjanik ja Leedu NSV riigitegelane.

Justas Paleckis sündis sepa perekonnas. Lõpetas Riias eksternina gümnaasiumi. Gümnaasiumi lõpetamise järel õpetajana ja ajakirjanikuna. 1926–1927 oli ta Leedu uudisteagentuuri ELTA direktor. 1926–1928 õppis Kaunases Vytautas Suure Ülikoolis. Seejärel töötas ajakirjanikuna. 1933. aastal külastas Nõukogude Liitu ja avaldas raamatu "SSSR mūsų akimis" ("NSVL meie silmade läbi").

Pärast Leedu okupeerimist Nõukogude Liidu poolt oli Justas Paleckis 17. juunist 1940 kuni 3. augustini Leedu presidendi kohusetäitja ja 17. juunist 1940 kuni 24. juunini 1940 Leedu peaminister.

25. augustist 1940 kuni 14. aprillini 1967 oli Justas Paleckis Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. 1966–1970 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu esimees.

Tema poeg Justas Vincas Paleckis (sünd. 1942) on poliitik. Pojapoeg Algirdas Paleckis (sünd. 1971) on poliitikategelane ja diplomaat.

## Viited
Kanalisatsioonikaevu kaas

**Kanalisatsioonikaevu kaas** ehk **kanalisatsioonikaevu luuk** on eemaldatav kaas, mis katab kanalisatsioonikaevusid.

Kanalisatsioonikaevu kaas aitab vältida inimeste ja asjade sissekukkumist kaevu ning takistada kõrvaliste isikute ligipääsu.

Kanalisatsioonikaevu kaasi kasutati juba Antiik-Roomas, kus neid valmistati kivist. Tänapäeval tehakse neid peamiselt metallist, kuid ka muust materjalist, näiteks betoonist või plastist. Valdavalt on kaaned ümmargused, kuid kasutatakse ka ruudukujulisi ja kolmnurkseid kaasi.

Metallist kanalisatsioonikaevukaaned pakuvad huvi ka metallivarastele.

## Viited

## Välislingid
Rebel Rouser

**"Rebel Rouser"** on USA kitarristi ja helilooja Duane Eddy instrumentaalpala. Lugu anti singlina välja 1958. aastal. 

See on esimene tema pala, mis jõudis edetabelis Billboard Hot 100 kümne parema hulka, täpsemalt kuuendale kohale. Lugu on ka tema samal aastal ilmunud debüütalbumil "Have 'Twangy' Guitar Will Travel".
Petras Griškevičius

**Petras Griškevičius** (19. juuli 1924 Kriaunos – 14. november 1987 Vilnius) oli Leedu NSV partei- ja riigitegelane.

1941. aasta juunis evakueerus Petras Griškevičius Nõukogude tagalasse. 1942–1943 võttis Punaarmee koosseisus osa Teisest maailmasõjast. 1943–1944 võttis osa partisanivõitlusest Leedus. Astus 1945. aastal Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 

1948–1950 oli Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktor ja sektorijuhataja. 1950–1955 oli ta ajakirjandustööl. 1956–1964 oli ta algul Leedumaa KP Vilniuse Linnakomitee sekretär ja seejärel teine sekretär. 1958. aastal lõpetas ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli. 1964–1971 töötas Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee osakonnajuhatajana. 1971–1974 oli ta partei Vilniuse Linnakomitee esimene sekretär.

18. veebruaril 1974 sai Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks ja jäi sellele ametikohale kuni oma surmani. Alates 1976. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liige.

## Viited
Kâmpôti provints

**Kâmpôti provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodža lõunaosas. Piirneb kagus Vietnamiga ja lõunas Tai lahega.

Provints on valdavalt põllumajanduslik. Kasvatatakse riisi, aedvilju ja puuvilju. Oluline on kalapüük ja kodulinnukasvatus. Toodetakse meresoola.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:

*Ângkôr Chey ringkond
*Bântéay Méasi ringkond
*Chhuki ringkond
*Chŭm Kiri ringkond
*Dâng Tóngi ringkond
*Kâmpóng Trachi ringkond
*Kâmpôti ringkond
*Toek Chou ringkond

Ringkondades on kokku 92 valda 477 külaga.
Tbong Khmŭmi provints

**Tbong Khmŭmi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb idas Vietnamiga.

Provints loodi 31. detsembril 2013 Kâmpóng Chami provintsi idaosa kuuest ringkonnast.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kuueks ringkonnaks ja üheks linnaks:

*Dâmbê ringkond
*Kroch Chhmari ringkond
*Mémóti ringkond
*Or Reăng Âu ringkond
*Pônhéa Krêk ringkond
*Tbong Khmŭmi ringkond
*Suongi linn
Emma Wertsén

**Emma Katinka Renée Wertsén** (sünninimi **Samuelsson**; sündinud 17. oktoobril 1988 Åsas Kungsbacka vallas Hallandi läänis) on Rootsi epeevehkleja.

## Välislingid
Ringaudas Songaila

**Ringaudas Bronislovas Songaila** (20. aprill 1929 Klaipėda – 25. juuni 2019 Trakai) oli Leedu NSV partei- ja riigitegelane.

Aastatel 1947–1950 õppis ta Gruzdžiai veterinaartehnikumis. 1953. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 1955. aastal lõpetas ta Leedu Veterinaaria Akadeemia ja 1955–1956 töötas samas assistendina. 
1956–1957 oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kaunase inspektsioonigrupi vastutav organisaator, 1957–1960 Leedu NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse põllumajandusosakonna juhataja.

1960–1961 oli Songaila Leedu NSV põllumajandusministri asetäitja ja 1961–1962 Leedu NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1962. aasta detsembrist kuni 1981. aasta jaanuarini oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee (põllumajandus)sekretär. 

1981–1985 oli Songaila Leedu NSV Ministrite Nõukogu esimees ja 1985–1987 Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

1962–1988 oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Büroo (kuni 1966. aastani Presiidiumi) liige.
1. detsembrist 1987 kuni 20. oktoobrini 1988 oli Songaila Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

## Viited
Gimme Hope Jo'anna

**"Gimme Hope Jo'anna"** on Guyana päritolu muusiku Eddy Granti *[[reggae]]*-stiilis apartheidivastane laul. 

Laul avaldati singlina 1988. aastal ning see jõudis Suurbritannia singlimüügiedetabelis 7. kohale. Laulu esitamine keelati Lõuna-Aafrika Vabariigis, kuid sellest hoolimata oli lugu populaarne ka seal.

Lisaks sellele, et "Jo'anna" on naisenimi, viitab see rohkem hoopiski Lõuna-Aafrika suurimale linnale Johannesburgile ning ka Lõuna-Aafrika Vabariigi tollasele valitsusele ehk täpsemalt peaminister Johan Vorsterile. Laulu tekstis on ka teisi kohanimesid: Durban, Transvaal ja Soweto. On mainitud ka Sun Cityt (laulu tekstis *city sun*), mis on LAV-i luksuskuurort. Laulus mainitud peapiiskop (*The Archbishop*) on Lõuna-Aafrika Vabariigi anglikaani kiriku esimene mustanahaline peapiiskop, Nobeli rahuauhinna laureaat Desmond Tutu.

Eesti keeles on laule esitanud Kuldne Trio pealkirjaga **"Hopp, Johanna"**.

2010. aastal tegi Saksa ansambel Basta loost oma versiooni **"Gimme hope Joachim"**. See räägib hoopiski samal aastal Lõuna-Aafrika Vabariigis peetud jalgpalli maailmameistrivõistlustest ning Joachim on Saksa jalgpallikoondise treener Joachim Löw.

## Välislingid
* Eddy Grant esitamas laulu Nelson Mandela austuskontserdil (2011)
Gyula Juhász

**Gyula Juhász** (4. aprill 1883 Szeged – 6. aprill 1937 Szeged) oli ungari luuletaja. Ta oli 20. sajandi esimese poole Ungari üks tuntumaid luuletajaid, enne Attila Józsefit oli ta ungari lüürika üks väljendusrikkamaid esindajaid.

1893–1902 õppis ta Szegedi gümnaasiumis. 21. mail 1899 ilmusid tema esimesed luuletused ajalehes Szegedi Napló ja 25. augustil ilmus luuletus "Ovidius" ajalehes Budapesti Napló. 1903–1906 oli ta Budapesti ülikoolis ungari-ladina haru üliõpilane. Ta sõbrunes Mihály Babitsiga, Dezső Kosztolányiga ja Gábor Oláh’ga. 26. novembril 1904 sai ta üliõpilaste meeleavaldusel politseiniku mõõgast kätte ja pähe haavata.1905. aastal tutvus ta Endre Adyga, kellele ta avaldas suurt mõju. Juhász sai varakult aru Ady luuletajaandest. 

1906 sooritas ta õpetajaeksami ning õpetas seejärel Máramarosszigeti gümnaasiumis (1906–1908).

1907 ilmus Szegedis tema esimene luulekogu.

6. märtsil 1914 tulistas ta end Budapestis Nemzeti Szálló hotellis rindu. Ta raviti haiglas terveks. 8. jaanuaril 1917 sai ta närvivapustuse ja sattus jälle haiglasse. 9. aprillil tunnistati ta ametlikult vaimuhaigeks. Jaanuaris 1915 ilmus tema teine luulekogu "Új versek" ('uued luuletused').

Gyula Juhász oli kogu elu õnnetu ja üksildane inimene, kelle traagiline haigus ja pessimistlik iseloom jätsid jälje tema luulele. Tema stiili mõjutas sümbolism vähem kui suuri sajandialguse uuendajaid, tema keel oli konkreetsem ja selgem. Tema luuletused on üldiselt lühikesed.

## Teosed

* Juhász Gyula versei : 1905-1907. Szeged, (1907)
* Új versek. 1908-1914. Békéscsaba, Tevan, (1914)
* Késő szüret : luuletused. Budapest, Táltos, (1918)
* Ez az én vérem : luuletused. Szeged, [Endényi], (1919)
* Nefelejcs : luuletused. Szeged, Kovács Henrik, (1921) (Szeged : Délmagyarország Hírlap- és Nyomdavállalat)
* Holmi (jutustus). Budapest, Genius, (1929)
* Fiatalok, még itt vagyok! Luuletused. Szeged, Magyar Téka, (1935)
* Juhász Gyula összes versei /eessõna Sándor Sík, väljaandja Imre Paku. [Szeged], Szukits, (1940-1941)
* Juhász Gyula: Szabadkai versek. Szabadka, Városi Nyomda, (1943).
* Juhász Gyula kogutud teosed, koostanud László Péter. 1.-9. köide. Budapest, Akadémiai Kiadó, (1963-1981) ISBN 963-05-0040-X
* Juhász Gyula kogutud luuletused, järelsõna László Péter . 1.-2. köide, Budapest, Unikornis, (1993) ISBN 963-8350-00-8

## Viited
Valgustus (filosoofia)

**Valgustus** on Immanuel Kanti essee "Mis on valgustus?" järgi inimese väljumine tema omasüülisest alaealisusest. Alaealisuse põhjuseks pole mitte aru puudumine, vaid puuduv otsusekindlus ja mehisus, kasutamaks oma aru kellegi teise juhatuseta. Oma aru kasutavat täiskasvanut iseloomustatakse kahe omaduse kaudu: võtta vastutus oma tegude eest ja samal ajal pidada kinni ühiskonda reguleerivatest lepetest.

Kanti essee pealkirja järgi hakati filosoofia ajaloos kutsuma järgnevat ajalõiku valgustusfilosoofiaks.

Jürgen Habermas hakkas mõtlemise ja hariduse aluseks olevat valgustusideoloogiat nimetama valgustuse projektiks.
Augusts Voss

**Augusts Voss** (vene keeles Август Эдуардович Восс; 30. oktoober 1919 Saltõkovo, Tjumeni kubermang (tänapäeval Omski oblast) – 10. veebruar 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Läti NSV partei- ja riigitegelane.

Augusts Voss sündis 1919. aastal (teistel andmetel 1916. aastal) Siberis läti talupoja perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Tjumeni Õpetajate Instituudi ja töötas seejärel õpetajana. 1940. aastal kutsuti Augusts Voss Punaarmeesse. Teisest maailmasõjast võttis ta osa poliittöötajana.

1945. aastal suunati Augusts Voss Läti NSV-sse, kus esialgu töötas Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktorina. 1945–1948 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 1949–1950 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kõrgkoolide sektori juhataja ja Läti Riikliku Ülikooli parteiorganisatsiooni sekretär. 1950–1953 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuris. Majandusteaduse kandidaadi kraadi sai 1953. aastal.

1953–1954 töötas Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kultuuri osakonna juhatajana, 1954–1960 parteiorganite osakonna juhatajana. 1960–1966 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär.

15. aprillist 1966 kuni 14. aprillini 1984 oli Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär..

1984–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu esimees. 1971–1990 oli Augusts Voss NLKP Keskkomitee liige.

Augusts Voss valdas hästi läti keelt, kuid avalikult esines vene keeles.

Augusts Voss on maetud Moskvasse Trojekurovo kalmistule.

## Viited
Augusts Kirhenšteins

**Augusts Kirhenšteins** (18. september (vkj 6. september) 1872 Mazsalaca – 3. november 1963 Riia) oli läti mikrobioloog ja Nõukogude Liidu ning Läti NSV riigitegelane.

Augusts Kirhenšteins lõpetas 1902. aastal Tartu veterinaariinstituudi, seejärel töötas veterinaarina Valmieras ja Limbažis. Ta osales 1905. aasta revolutsioonilistes sündmustes ja oli sunnitud emigreeruma Šveitsi. Esimesest maailmasõjast võttis Augusts Kirhenšteins osa Serbia armee koosseisus. 

1917. aastal pöördus Kirhenšteins Lätisse tagasi, ta teenis Läti armees kaptenina. 1919. aastast oli ta Läti Ülikooli dotsent ja 1923. aastast professor.

Pärast Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt määrati Augusts Kirhenšteins 20. juunil 1940 Stalini emissari Andrei Võšinski mahitusel Läti uue marionetliku valitsuse peaministriks. Sellel ametikohal oli ta kuni 25. augustini 1940. Lisaks oli Augusts Kirhenšteins 21. juulist 1940 kuni 25. augustini 1940 Läti presidendi kohusetäitja.

25. augustist 1940 kuni 11. aprillini 1952 oli Augusts Kirhenšteins Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. Ühtlasi oli ta aastatel 1941–1952 NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja. 

1941. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 1949. aastast oli Kirhenšteins Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee liige, aastatel 1949–1952 Keskkomitee büroo liige.

Aastatel 1946–1962 oli ta Läti NSV Teaduste Akadeemia Mikrobioloogia Instituudi direktor ja 1951–1958 Läti NSV Teaduste Akadeemia asepresident.

## Viited
Nadvirna rajoon

**Nadvirna rajoon** (ukraina keeles Надвірнянський район) on rajoon Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis.

2013. aastal elas seal 114 859 inimest. Rajooni halduskeskus on Nadvirna linn.

## Külad
*Bili Oslavõ
*Tšorni Oslavõ
*Tšornoi Potik

## Viited
Tõvrivi rajoon

**Tõvrivi rajoon** (ukraina keeles *Тиврівський район*) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis.

2013. aastal elas seal 43 486 inimest. Rajooni halduskeskus oli Tõvriv.

Rajoonis oli Gnivani linn ja kaks alevit (Tõvriv ja Sutõskõ).

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Tõvrivi rajoon Vinnõtsja rajooniga.

## Külad
*Borskiv
*Bušõnka
*Dovhopolivka
*Dzvonõhha
*Fedorivka
*Jarõšivka
*Kalnõšivka
*Kanava
*Nove Misto
*Pidlissivka
*Selõštše
*Sokolõntsi
*Šenderiv
*Ujarõntsi
*Urožajne
*Vassõlivka
*Zarvanka

## Viited
Luhõnõ rajoon

**Luhõnõ rajoon** (ka *Luginõ rajoon*; ukraina keeles Лугинський район) oli rajoon Ukrainas Žõtomõri oblastis.

2013. aastal elas seal 17 161 inimest. Rajooni halduskeskus oli Luhõnõ.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Luhõnõ rajoon Korosteni rajooniga.

## Külad
* Bovsunõ
* Ivanivka
* Stepanivka
* Tšervona Voloka
* Verbivka

## Viited
Eesti NSV taluseadus

**Eesti NSV taluseadus** oli Eesti NSV Ülemnõukogus 6. detsembril 1989 vastu võetud seadus, mis jõustus 25. detsembril 1989 ning kaotas lõplikult kehtivuse 17. juunil 2013. Seadus kehtestas juriidilise aluse talude loomiseks Eesti taasiseseisvumise aegse maareformi käigus, määratledes muuhulgas talu, talupere ja taluperemehe mõisted ning talude liigid (põlistalu ja renditalu).

Taluseadus soodustas talude rajamist ja taastamist. Teiste sätete seas kinnitas seadus näiteks, et taluperemeest ei kutsuta sõjaväe kordusõppustele, taluperemehel on õigus kasutada kohalikke maavarasid (liiv, kruus, savi, paas, turvas jms) talu vajadusteks ning talu loomisest viie aasta jooksul on talu maksude maksmisest vabastatud. Reglementeeriti ka kolhooside ja sovhooside varast osakute eraldamine ning talude väljaehitamine riiklike vahendite arvel.

Seaduse sissejuhatus kõlas järgmiselt: "Vabariigi täielikule isemajandamisele ülemineku üheks teeks põllumajanduses on suurtootmise vormide kõrval võrdsetel alustel ajalooliselt meie rahvuskultuuri ja tootmiskogemusi kandvate ning majanduslikku initsiatiivi ja iseseisvust võimaldavate talude taastamine ja uute loomine. Majandusliku konkurentsi tingimustes võimaldab see leida sobivamaid tootmisvorme põllumajanduses. Käesolev seadus annab maaharijale võimaluse ise valida, millistes majandussuhetes ta soovib osaleda, loob eeldused ja võimalused talude moodustamiseks, garanteerib nende õigusliku ja majandusliku iseseisvuse, vara kaitse, kindlustab taluperele sotsiaalse õigluse ja võrdsuse elanikkonna teiste gruppidega."

Üks seaduseelnõu autoreist oli Heldur Peterson.
## Viited

## Välislingid
* Eesti NSV taluseadus (algtekst)
Kostmine küsimusele: Mis on valgustus?

**"Kostmine küsimusele: Mis on valgustus?"** ("Beantwortung der Frage: Was ist Aufklärung?") on Immanuel Kanti essee, mis ilmus 1784. aasta ajalehes Berlinische Monatsschrift. 

Kant esitab selles valgustuse mõiste ühiskondliku sisu. Valgustatud inimene on Kantil ennast hariv vabalt mõistust kasutav isemõtleja. Valgustus tähendab isemõtlemist ning valgustatud inimeste või õpetlaste ülesanne on arutleda: 
:::*Oma mõistuse avalik tarvitus peab olema vaba igal ajal, ja ainult see saab inimeste seas valgustuse teoks teha*.

## Vaata ka
**[[Sapere aude!]]*

## Välislingid
* Immanuel Kant. ''Mis on valgustus?''. - Akadeemia 4/1990, lk 801–810. Tõlkinud Eduard Parhomenko. (PDF, allalaaditav Rahvusraamatukogu veebiarhiivist Digar.)
Sampo Sarkola

**Sampo Sarkola** (sündinud 31. jaanuaril 1978) on Soome näitleja.

Ta on lõpetanud Helsingi Teatriakadeemia rootsikeelse kursuse. 

Aastatel 2004–2016 oli ta Helsingi Linnateatri rootsikeelse Lilla Teaterni koosseisuline näitleja.

2022. aasta seisuga on ta mänginud kolmekümnes filmis. 2015. aastal valminud Eesti filmis "Supilinna Salaselts" mängis ta Arttu Peltmaad.

2011. aastal võitis ta parima meeskõrvalosatäitjana Jussi auhinna (rolli eest filmis "Kohtaamisia").

## Isiklikku
Sampo Sarkola isa on näitleja Asko Sarkola.

## Välislingid
*
Galina Prozumenštšikova

**Galina Prozumenštšikova** (vene Галина Николаевна Прозуменщикова; 26. november 1948 Sevastopol – 19. juuli 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidu ujuja.

Prozumenštšikova oli esimene Nõukogude Liidu ujuja, kes võitis ujumises olümpiamängudel kuldmedali.

Ta püstitas kokku viis maailmarekordit:

## Viited
Beršadi rajoon

**Beršadi rajoon** (ukraina keeles *Бершадський район*) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis.

2013. aastal elas seal 61 506 inimest. Rajooni halduskeskus oli Beršadi linn.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Beršadi rajoon Haissõni rajooniga.

## Külad
*Balanivka
*Berezivka
*Berizkõ-Beršadski
*Džulõnka
*Florõne
*Hmarivka
*Holdašivka
*Jalanets
*Kõdrassivka
*Košarõntsi
*Krasnosilka
*Krušõnivka
*Mala Kõrijivka
*Pjatkivka
*Potašnja
*Serebrija
*Šljahhova
*Ternivka
*Tõrlivka
*Tšernjatka
*Ustja
*Velõka Kõrijivka
*Vijtivka

## Viited
Tanumi vald

**Tanumi vald** (rootsi keeles *Tanums kommun*) on vald Rootsis Västra Götalandi läänis.

Valla keskus on Tanumshede.

Vald moodustati 1971. aastal kolme varasema haldusüksuse liitmisel.

Elanike arv on 12 350 (2015).

## Vaata ka
* Göteröd

## Viited
Murovani Kurõlivtsi rajoon

**Murovani Kurõlivtsi rajoon** (ukraina keeles *Мурованокуриловецький район*) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Selle keskus oli Murovani Kurõlivtsi alev.

2013. aastal elas seal 26 734 inimest.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Murovani Kurõlivtsi rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga.

## Külad
*Bahtõn
*Balkivka
*Biljanõ
*Derešova
*Dolõnjanõ
*Halaikivtsi
*Kamjanetski Hutorõ
*Kotjužanõ
*Krõvohõžõntsi
*Lutšõnets
*Mõhhailivtsi
*Naddnistrjanske
*Obuhhiv
*Perekorõntsi
*Rivne
*Znamenivka
*Žvan
*Vilšanka
*Võštšeoltšedajiv
Jampili rajoon (Vinnõtsja oblast)

**Jampili rajoon** (ukraina keeles *Ямпільський район*) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Rajooni halduskeskus oli Jampili linn.

2013. aastal elas seal 41 530 inimest.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Jampili rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga.

## Külad
*Bezvodne
*Bila
*Deržanka
*Dobrjanka
*Dovžok
*Dzjubrove
*Dzõgivka
*Frankivka
*Katškivka
*Pidlissivka
*Prõdnistrjanske
*Ratuš
*Sloboda-Pidlissivska
*Tsekõnivka
*Velõka Kisnõtsja

## Viited
Tiiu Vihalemm

**Tiiu Vihalemm** (sündinud 13. aprillil 1940) on eesti biokeemik ja toitumisteadlane. 

Ta lõpetas aastal 1963 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna keemiaosakonna orgaanilise keemia erialal ja kaitses aastal 1971 väitekirja. 

Ta töötas pikka aega Tartu Ülikooli biokeemia instituudis.

Tiiu Vihalemm oli teadusfilosoof Rein Vihalemma abikaasa ja on sotsioloog Triin Vihalemma ema
## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli medal

* 2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet

**Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet** (, lühendatult **FAA**) on Ameerika Ühendriikide riiklik lennuamet.

FAA on Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi allasutus, mis tegeleb Ameerika Ühendriikide tsiviillennuliikluse korraldamise ja järelevalvega.

USA Föderaalne Lennuamet loodi 1958. aastal föderaalse lennundusseadusega () ja algselt oli selle nimetuseks Föderaalne Lennundusagentuur (). Oma praeguse nimetuse sai asutus 1966. aastal, kui sellest sai Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi allasutus.
Zinaida Hippius

**Zinaida Nikolajevna Hippius** (ka *Gippius*; vene keeles Зинаида Николаевна Гиппиус; 20. november 1869 Beljov, Tula kubermang, Venemaa – 9. september 1945 Pariis, Prantsusmaa) oli vene luuletaja, näitekirjanik, toimetaja, prosaist, kirjanduskriitik ja filosoof, üks vene sümbolismi rajajaist, keda on nimetatud "üheks kõige mõistatuslikumatest ja intelligentsematest naistest toonasel Venemaal". Tema abielu filosoof Dmitri Merežkovskiga kestis 52 aastat, seda kirjeldab Hippiuse viimane, lõpetamata jäänud raamat "Dmitri Merežkovski" (esmatrükk Pariisis 1951, esimene väljaanne Venemaal Moskvas 1991).

Zinaida Hippiuse isa Nikolai Romanovitš Hippius oli jurist ning Venemaa Senati ülemprokurör, kelle sakslasest esiisa Adolphus von Gingst, hiljem von Hippius, tuli Moskvasse 16. sajandil. Zinaida Hippius tutvus Dmitri Merežkovskiga 1888. aastal, nad abiellusid 8. jaanuaril 1889 Thbilisis. Hippius ja Merežkovski toetasid 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni, kuid pidasid Oktoobrirevolutsiooni üheks põhjuseks Aleksandr Kerenski ja tema pooldajate nõrkust, kes olid valmis rünnakuteks vaid parempoolsete leerist, mitte bolševike poolt. 1919. aasta lõpus lahkusid nad Venemaalt, saanud bolševike haridusjuhilt Anatoli Lunatšarskilt loa pidada Punaarmee sõduritele loenguid Vana-Egiptusest, ning siirdusid Valgevene ja Poola kaudu Pariisi, kuhu olid aastate eest juhtumisi ostnud korteri. Pariisi jäid nad suuremaks osaks oma pagulusajast. Pärast Merežkovski surma 1941. aastal pühendus Hippius temast raamatu kirjutamisele, mis jäi siiski pooleli.

Zinaida Hippius suri 9. septembril 1945 Pariisis ja ta maeti Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.

Suurem osa Zinaida Hippiuse teostest, nii luulest kui ka proosast, ilmus Venemaal enne revolutsiooni. Eksiilis avaldas ta siiski veel kaks luulekogu, valimiku lühiproosat ning mälestusteraamatu. Tema luulet hinnati kõrgemalt kui proosat; kriitik Innokenti Annenski pidas Hippiuse luulet üheks vene modernismi tippudest. Hippius oli ka mõjukas kriitik, kelle kriitikat iseloomustati läbinägeliku ja subjektiivsena.

## Viited

## Välislingid

* Zinaida Hippiusele pühendatud veebileht
* Zinaida Hippius Maksim Moškovi raamatukogus
* Inglise tõlked kolmest Hippiuse luuletusest (tlk Babette Deutsch ja Avrahm Yarmolinsky, 1921)
* Inglise tõlked neljast Hippiuse miniatuurist kogumikust "Viimased luuletused"
* Vaapo Vaher "Kolmikliidud pole iial igavesed" Sirp, 24. jaanuar 2003
Anatoli Lunatšarski

**Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski** (vene keeles Анатолий Васильевич Луначарский; 23. november (11. november vkj) 1875 Poltava, Venemaa – 26. detsember 1933 Menton, Prantsusmaa) oli Vene revolutsionäär, nõukogude riigi- ja haridustegelane, kirjanik, tõlkija, publitsist, kriitik ja kunstiteadlane. 

Lunatšarski osales nii Vene 1905. aasta revolutsioonis kui ka Oktoobrirevolutsioonis, mille järel oli ta 26. oktoobrist 1917 kuni 12. septembrini 1929 Nõukogude Venemaa esimene rahvavalgustuse rahvakomissar.

1905. aastal oli ta Genfis ajalehe Vperjod toimetuses. Ajalehe peatoimetaja oli Vladimir Lenin ning kuigi sellest ilmus 4 kuu jooksul ainult 18 numbrit, on väljaanne tähelepanuväärne selle poolest, et see oli esimene bolševike maailmavaadet väljendanud ajaleht pärast VSDTP jagunemist menševikeks ja bolševikeks.

Aastatel 1930–1932 esindas ta NSV Liitu Rahvasteliidus.

20. augustil 1933 nimetati ta NSV Liidu täievoliliseks esindajaks (diplomaatilise esinduse juhiks) Hispaanias ajal, mil Hispaania kodusõda tundus möödapääsmatuna. Kuid Hispaaniasse ta ei jõudnudki ja suri veel samal aastal. Ta on maetud Moskva Kremli müüri äärde Punasel väljakul.

Venemaa Teatrikunsti Instituudi (GITIS) nimi aastatel 1934–1992 oli Anatoli Vassiljevitš Lunatšarski nimeline Riiklik Teatrikunstiinstituut.

## Teoseid eesti keeles
* Karl Marx ja sotsialistline revolutsioon. Peterburi, 1919
* Kuidas sündis teadus? Kuidas sündis kunst? Peterburi, 1919 
* Üleilmlik ja klassiline kultuur. Peterburi, 1919
* Karl Marx. Peterburi, 1920
* Vendlus. Tõlkinud K. Dixi. Omsk, 1920
* Võimu hullustuses. Tõlkinud Artur Adson. Tallinn, 1924
* Anatoli Lunatšarski "Valitud artiklid" Tallinn: Eesti Raamat, 1975
* Anatoli Lunatšarski "Vene ja nõukogude kirjandusest" Tallinn: Eesti Raamat, 1976
* Vabastatud Don Quijote. Tallinn, 1977 
* Anatoli Lunatšarski "Väliskirjandusest". (Tõlkinud Aleksander Klejnot.) Tallinn: Eesti Raamat, 1977

## Kirjandus
* Zara Mints "A. Lunatšarski kriitikuna" – eessõna raamatule: A. Lunatšarski, "Valitud artiklid" Tallinn: Eesti Raamat, 1975, lk 5–25
Urve Karuks

**Urve Karuks** (sündinud **Urve Ambos**; alates 3. märtsist 1936 neiupõlvenimega **Urve Aasoja**; 18. jaanuar 1936 Tallinn – 18. juuli 2015 Toronto, Kanada) oli eesti luuletaja ja tõlkija.

## Elulugu
Urve Karuks põgenes 1944. aastal koos emaga Nõukogude okupatsiooni eest Eestist. Ta käis koolis Saksamaa põgenikelaagreis. 1951. aastal asus perekond ümber Kanadasse. Seal õppis ta aastatel 1951–1955 Jarvis Collegiate Institute'is ja Toronto Ülikoolis sotsioloogia erialal, mille lõpetas 1966. aastal magistrikraadiga. 

Karuks kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Toronto koondisse.

## Looming
Urve Karuksilt ilmusid luulekogud "Savi" (1968) ja "Kodakondur" (1976) ning valikkogu "Laotusse lendama laukast" (1992). Karuksi loomingut mõjutasid teiste seas Betti Alver, Paul-Eerik Rummo ja Jaan Kaplinski. Ta on kirjutanud eesti, inglise ja saksa keeles.

## Tunnustus
*1978 Eesti Kunstide Keskuse laureaat
*1994 The National Library of Poetry auhind

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane ja politseinik Voldemar Aasoja.

## Viited

## Välislingid

*Suri väliseesti luuletaja Urve Karuks Õhtuleht, 19. juuli 2015.
*Eda Oja. Mida teame Urvest? Estonian World Review, 30. aprill 2004.
Novoazovski rajoon

**Novoazovski rajoon** (ukraina keeles *Новоазовський район*) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis Aasovi mere kaldal.

2013. aastal elas seal 35 737 inimest. Rajooni halduskeskus on Novoazovski linn.

Venemaa relvajõudude sissetungi järel on suurem osa rajoonist valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.
## Külad
*Bezimenne

*Krasnoarmiiske

*Sahhanka

## Viited
Lollapalooza

**Lollapalooza** on iga-aastane muusikafestival, mis toimub Ameerika Ühendriikides Chicagos Grant Parkis. 

Muusikafestivalile pani aluse Perry Farrell 1991. aastal, kes korraldas oma ansambli Jane's Addiction hüvastijätuturnee raames suurejoonelise kontserdi.

Festivalil esinevad tuntud ja vähem tuntud *[[heavy metal]]*i, alternatiivroki, *[[punk rock]]*i ja hiphopansamblid. Teiste seas on festivalil esinenud eesti laulja Kerli 2011. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Starobeševe rajoon

**Starobeševe rajoon** (ukraina keeles *Старобешівський район*) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis.

2013. aastal elas seal 50 675 inimest.

## Asulad
*Koloskõ
*Komsomolske
*Kumatšove
*Starobeševe
Bahmuti rajoon

**Bahmuti rajoon** (ukraina keeles *Бахмутський район*; kuni 2016. aastani *Artemivski rajoon*) on rajoon Ukrainas Donetski oblastis.

## Asulad
*Bahmut
*Ivanivske
*Kodema
*Lohvõnove
*Oleksandrivsk
*Verhnjokamjanske
*Vuhlehirsk

## Viited
Lena Andersson

**Lena Margareta Andersson** (sündinud 18. aprillil 1970 Stockholmis) on rootsi romaanikirjanik ja ajakirjanik.

Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis inglise ja saksa keelt ning politoloogiat, tal on nendes ainetes bakalaureusekraad.

Ta on teinud kaastööd ajalehtedele Svenska Dagbladet ja Today's News ning juhtinud raadiosaateid.

Tema romaan "Egenmäktigt förfarande – en roman om kärlek" võitis 2013. aastal Rootsi kirjandusauhinna Augustipreemia ja ajalehe Svenska Dagbladet kirjandusauhinna.

## Teosed
* 1999 – "Var det bra så?" (romaan)
* 2001 – "Duktiga män och kvinnor"
* 2004 – "Du är alltså svensk?" (romaan)
* 2006 – "Duck City" (romaan)
* 2009 – "Slutspelat" (romaan)
* 2011 – "Förnuft och högmod" (romaan)
* 2013 – "Egenmäktigt förfarande – en roman om kärlek" (romaan; inglise keeles "Wilful Disregard", 2013, tõlkinud Sarah Death; eesti keeles "Omavoli", 2015, tõlkinud Tiina Mullamaa)
* 2013 – "Ingens mamma" (antoloogia)
* 2014 – "Utan personligt ansvar" (romaan)
* 2018 – "Acts of Infidelity" (romaan, inglise keelde tõlkinud Saskia Vogel)
* 2022 – "Son of Svea" (romaan, inglise keelde tõlkinud Sarah Death)

### Eesti keelde tõlgitud

Tema romaanidest on eesti keeles ilmunud "Omavoli" (2015, sarjas "Põhjamaade romaan", tõlkija Tiina Mullamaa) (originaal: 2013, "Egenmäktigt förfarande") ja 2017. aastal "Isiklikult vastutamata" (tõlkija Maarja Aaloe).
Pános Skourlétis

**Pános Skourlétis** (kreeka keeles *Πάνος Σκουρλέτης*; sündinud 1. jaanuaril 1962 Ateenas) on Kreeka poliitik, vasakradikaalse erakonna SYRIZA liige.

Alates 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister.

Ta õppis Pireuse ülikoolis majandust. Ülikoolis olles oli ta eurokommunistliku noorsooühingu aktivist. Ta on olnud ka Synaspismose (vasakpoolsete ja ökoloogiliste liikumise koalitsiooni) aktivist. Oktoobrist 2009 on ta SYRIZA eestkõneleja.

Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 17. juulini 2015 Aléxis Tsíprase valitsuses tööminister, 17. juulist 2015 on ta Kreeka energeetikaminister.

## Viited
Mike Nichols

**Mike Nichols** (sünninimi **Mihhail Igor Peškovski**; 6. november 1931 Berliin – 19. november 2014 New York) oli USA teatrilavastaja ja filmirežissöör ning filmiprodutsent.

## Valik filme

## Filmiauhinnad ja nominatsioonid
### Auhinnad
Oscar
*1968 – parima lavastaja Oscar filmi "Elluastuja" eest
Briti Akadeemia auhind
*1967 – filmi "Who's Afraid of Virginia Woolf?" eest
*1969 – parima filmi ja lavastaja kategoorias filmi "Elluastuja" eest
Kuldgloobus
*1968 – parima lavastaja kategoorias filmi "Elluastuja" eest

### Nominatsioonid
Oscari nominatsioonid
*1967 – filmi "Kes kardab Virginia Woolfi?" eest
*1984 – filmi "Silkwood" eest
*1989 – filmi "Working Girl" eest
*1994 – filmi "The Remains of the Day" eest
Kuldgloobuse nominatsioonid
*1967 – filmi "Kes kardab Virginia Woolfi?" eest
*1984 – filmi "Silkwood" eest
*1989 – filmi "Working Girl" eest
*2005 – filmi "Tule lähemale" eest

## Muu tunnustus
*2001 – National Medal of Arts

## Välislingid
*
Alex Rocco

**Alexander Federico Petricone**; tuntud kui **Alex Rocco** (29. veebruar 1936 Cambridge (Massachusetts) – 18. juuli 2015 Los Angeles) oli USA filminäitleja.

Alex Rocco ilmselt tuntuim roll oli Moe Greene'i osa filmis "Ristiisa".

## Välislingid
*
Nemõrivi rajoon

**Nemõrivi rajoon** (ukraina keeles *Немирівський район*) oli rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis.

2013. aastal elas seal 51 261 inimest. Rajooni halduskeskus oli Nemõriv.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Nemõrivi rajoon Vinnõtsja rajooniga.

## Asulad
*Antsõpolivka
*Bajrakivka 
*Berezivka
*Bondurivka
*Hlõnjanets
*Hlõnske
*Hrabovets
*Hranitne
*Hrõnenkõ
*Josõpenkõ
*Melnõkivtsi
*Novi Obõhodõ
*Nõžtša Kropõvna
*Ostapkivtsi
*Perepelõtššia
*Ratškõ
*Semenkõ
*Sorokotjažõntsi
*Šoludkõ
*Tšaulske
*Tšukiv
*Zabužžja
The Mamas & the Papas

**The Mamas & the Papas** oli 1960. aastatel tegutsenud Ameerika Ühendriikide folkrokkansambel.

Ansamblisse kuulusid Denny Doherty, Cass Elliot, John Phillips ja Michelle Phillips.

Ansambli lugu "California Dreamin’" jõudis ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis 89. kohale ja album "If You Can Believe Your Eyes and Ears" kõigi aegade 500 parema albumi loendis 127. kohale. Ansambli muudest lugudest on ilmselt tuntuim "Monday, Monday", mis ainsana jõudis Billboardi singlite edetabelis esikohale.

1998. aastal lisati bänd Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

## Stuudioalbumid
* "If You Can Believe Your Eyes and Ears" (1966)
* "The Mamas and the Papas" (1966)
* "Deliver" (1967)
* "The Papas & The Mamas" (1968)
* "People Like Us" (1971)
Gamla stani metroojaam

**Gamla stani metroojaam** (rootsi keeles *Gamla stan tunnelbanestation*) on üks Stockholmi metroo jaamu. See asub Stockholmi vanalinnas Stadsholmeni saarel. Jaam avati 1957. aastal. Jaama kasutavad punase ja rohelise liini rongid.

2012. aasta läbis metroojaama 21 600 inimest päevas.

## Viited
Sündmuste horisont (raamatusari)

**"Sündmuste horisont"** on kirjastuse Fantaasia ulmeraamatute sari, mis sai alguse 2008. aastal.

Kõige enam teoseid ilmus sarjas 2010. aastal (üksteist).

Sarjas on ilmunud järgmised teosed:

## Viited

## Välislingid
*Sarja koduleht
*Kirjastuse koduleht
Jakov Ljahhov

**Jakov Ljahhov** (vene Яков Яковлевич Ляхов; 1. november 1922 Nižni Novgorodi lähedal, Vene SFNV – 17. september 1944) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (leitnant).

Tema lennuk tulistati alla Pikasilla lähedal 17. septembril 1944. 23. veebruaril 1945 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus. Ta on maetud Pikasilla vennashauda.

Tema nime kandis J. Ljahhovi nimeline kolhoos Valga rajoonis.

Tema järgi on nimetatud tänav Nižni Novgorodis ning tema nime kandis praegune Pikk tänav Tõrvas.

## Välislingid
* warheroes.ru: Ляхов Яков Яковлевич
Nicholas Enfield

**Nicholas James Enfield** (sündinud 22. novembril 1966, Canberra) on Austraalia keeleteadlane. 

Alates 2009. aastast on ta Hollandis Nijmegenis asuva Radboudi Ülikooli professor.

## Teosed
Monograafiad
*2003. *Linguistic epidemiology : semantics and grammar of language contact in mainland Southeast Asia*.
*2009. *The anatomy of meaning : speech, gesture, and composite utterances*.
*2013. *Relationship Thinking: Agency, Enchrony, and Human Sociality*.

Toimetatud kogumikud
*Enfield, N. J.; Wierzbicka, Anna (eds.) 2002. *The body in description of emotion: cross-linguistic studies*.
*Enfield, N. J. (ed.) 2004. *Ethnosyntax: explorations in grammar and culture*.
*Enfield, N. J.; Stivers, Tanya (eds.) 2007. *Person reference in interaction: linguistic, cultural and social perspectives*.

## Välislingid
*Elulugu
Anna Wierzbicka

**Anna Wierzbicka** (sündinud 10. märtsil 1938 Varssavi) on poola keeleteadlane.

Ta on lõpetanud Varssavi ülikooli. Alates aastast 1972 elab ja töötab ta Austraalias Canberras.

## Tunnustus
*1999 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
John Phillips

**John Edmund Andrew Phillips** (30. august 1935 – 18. märts 2001) oli USA muusik, ansambli The Mamas & the Papas juhtfiguur.

Pärast The Mamas & the Papas laialiminekut 1970. aastate alguses tegi soolokarjääri.

John Phillips oli aastail 1962–1970 abielus bändikaaslase Michelle Phillipsiga. Abielust sündis tütar Chynna Phillips, kes on ansambli Wilson Phillips liige.

## Sooloalbumid
* "John Phillips (John, the Wolf King of L.A.)" (1970)
* "Brewster McCloud" (1970; soundtrack koos Merry Claytoniga)
* "Pay Pack & Follow" (2001)
* "Phillips 66" (2001)
Viktor Kingissepa mälestussammas

Eestis on olnud mitu Viktor Kingissepa mälestussammast:

* **[[Viktor Kingissepa mälestussammas (Kuressaare)|Viktor Kingissepa mälestussammas]]** Kuressaares
* **[[Viktor Kingissepa mälestussammas (Tallinn)|Viktor Kingissepa mälestussammas]]** Tallinnas Harjumäel