open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tosna kihistu

**Tosna kihistu** (inglise keeles *Tosna Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe kihistu.

Kihistut eristatakse Leningradi oblastis, esinduslikeim on kihistu Sjassi ja Ižora jõe vahelisel alal. Selle moodustavad liiv ja liivakivi, mis sisaldavad  ka ohtralt brahhiopoodide apatiidist moodustunud kodade jäänuseid. Enamasti pärinevad sealsed brahhiopoodide jäänused küll vanematest kihistutest, mis on lahti uhutud ja taas settinud. 

## Viited

## Välislingid
*
Ante Šarić

**Ante Šarić** (sündinud 6. aprillil 1984 Splitis) on horvaadi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). 

Šarić sai suurmeistriks 23-aastaselt 2007. aastal. Neli aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta elab Splitis. Tema abikaasa on maletaja Kristina Šarić.

## Välislingid
*
*Ante Šarić FIDE andmebaasis
Kristina Šarić

**Kristina Šarić** (sündinud 19. detsembril 1986) on horvaadi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2004). 

Šarić sai 17-aastaselt FIDE-lt naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2016. aastal Horvaatia naiste malemeistriks. Horvaatia naistkonna koosseisus on ta mänginud kahel naiste maleolümpial (2010, 2016).

Ta elab Splitis. Tema abikaasa on malesuurmeister Ante Šarić.

## Välislingid
*
*Kristina Šarić FIDE andmebaasis
Ivan Šarić

**Ivan Šarić** (sündinud 17. augustil 1990 Splitis) on horvaadi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008). 

Šarić sai suurmeistriks 18-aastaselt 2008. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2008. aastal noorte maailmameistriks U18-vanuseastmes. 2018. aastal tuli ta Bathumis Euroopa malemeistriks.

Ta on kolmekordne Horvaatia malemeister (2009, 2013, 2017). 

## Välislingid
*
*Ivan Šarić FIDE andmebaasis
Lara Stock

**Lara Stock** (sündinud 26. mail 1992 Freiburgis) on Horvaatia maletaja, naiste suurmeister (2008). 

Stock sai suurmeistriks 16-aastaselt 2008. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2002. aastal noorte maailmameistriks neidude U10-vanuseastmes. 2006. aastal mängis ta Horvaatia naiskonna koosseisus naiste maleolümpial.

Stock on pärit kakskeelsest perekonnast, ema on horvaaditar ja isa sakslane. Ta elab Freiburgis. 

## Välislingid
*Lara Stock FIDE andmebaasis
Tabasalu kihistik

**Tabasalu kihistik** (inglise *Tabasalu Member*) on ordoviitsiumi ladestu Türisalu kihistu Varangu lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Heljo Heinsalu aastal 1981.

Kihistiku stratotüüp on Rannamõisa pank. Kihistik on nime saanud Tabasalu asula järgi.

Kihistiku moodustab savikilt. Kihistikku eristab Toolse kihistikust suurem püriidi sisaldus.

## Viited

## Välislingid
*
Laura Bassi

**Laura Maria Caterina Bassi** (31. oktoober 1711 – 20. veebruar 1778) oli itaalia õpetlane.

Ta sai filosoofiadoktori kraadi Bologna ülikoolist mais 1732. Ta määrati 1731. aastal anatoomiaprofessoriks; teadaolevalt oli ta esimene naisprofessor ülikoolis. Teda peetakse esimeseks naiseks kogu maailmas, kellele anti juhatada ülikoolis õppetool. 1732. aastal valiti ta esimese naisena Bologna Instituudi Teaduste Aakdeemia liikmeks. Bassi aitas kaasa Newtoni mehaanika levikule kogu Itaalias. 

## Viited
Borka Frančišković

**Borka Frančišković** (sündinud 23. märtsil 1988) on horvaadi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2007). 

Frančišković on seitsmekordne Horvaatia naiste malemeister (2007–2011, 2013, 2015). Ta on mänginud Horvaatia naiskonna koosseisus kuuel naiste maleolümpial (2006–2016; seejuures 2012. aastal mängis esimesel laual).

2010. aastal täitis ta esimese naiste suurmeistri normi.

## Välislingid
*
*Borka Frančišković FIDE andmebaasis
Mara Jelica

**Mara Jelica** (sündinud 1. jaanuaril 1974 Jajces) on horvaadi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1996). 

Jelica on 2002. aasta Horvaatia naiste malemeister. Ta on mänginud Horvaatia naiskonna koosseisus kuuel naiste maleolümpial (1992–2004, 2008, 2012–2014).

## Välislingid
*
*Mara Jelica FIDE andmebaasis
Mirjana Medić

**Mirjana Medić** (sündinud 30. juulil 1964) on horvaadi maletaja, naiste suurmeister (1999). 

Medić on seitsmekordne Horvaatia naiste malemeister (1993–1996, 2003, 2006, 2012). Ta on mänginud Horvaatia naiskonna koosseisus 11 naiste maleolümpial (1994–2012, 2018).

Ta sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1999. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

## Välislingid
*
*Mirjana Medić FIDE andmebaasis
Şəhriyar Məmmədyarov

**Şəhriyar Məmmədyarov** (sündinud 12. aprillil 1985 Sumqayıtis) on aserbaidžaani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 

Məmmədyarov sai suurmeistriks 17-aastaselt 2002. aastal. Ta on 2003. aasta noorte maailmameister U18-vanuseastmes ja kahekordne juunioride maailmameister (2003, 2005).

Ta pääses 2011. aastal Kaasanis toimunud kaheksa osavõtjaga MM-i pretendentide matšturniirile, kus ta kaotas veerandfinaalmatšis Boris Gelfandile. Ta sai FIDE Grand Prix 2012–2013 sarjas teise koha, mis viis ta 2014. aastal Hantõ-Mansiiskis peetud pretendentide turniirile, kus tuli neljandaks. Võitis FIDE Grand Prix 2017 sarja ja pääses 2018. aastal Berliinis toimunud pretendentide turniirile, kus tuli Fabiano Caruana järel teiseks.

2018. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri.

Məmmədyarovi õed on naiste malesuurmeistrid Zeynəb Məmmədyarova ja Türkan Məmmədyarova.
 
## Välislingid
*
*Şəhriyar Məmmədyarov FIDE andmebaasis
Zeynəb Məmmədyarova

**Zeynəb Məmmədyarova** (sündinud 3. oktoobril 1983 Sumqayıtis) on aserbaidžaani maletaja, naiste suurmeister (2000). 

Ta on kolmekordne Aserbaidžaani naiste malemeister (2001, 2008, 2015).

Tema õde Türkan Məmmədyarova ja vend Şəhriyar Məmmədyarov on samuti malesuurmeistrid.


Pilt: Mamedjarowa zeinab 20081119 olympiade dresden.jpg| Zeynəb Məmmədyarova (2008)
Pilt: Zeinab Mamedyarova and Turkan Mamedyarova.jpg|Õed Məmmədyarovad (2016)
Pilt: Mamedyarov Shakhriyar (29863355512).jpg|Şəhriyar Məmmədyarov (2016)


## Välislingid
*
*Zeynəb Məmmədyarova FIDE andmebaasis
Türkan Məmmədyarova

**Türkan Məmmədyarova** (sündinud 7. augustil 1989 Sumqayıtis) on aserbaidžaani maletaja, naiste suurmeister (2007). 

Ta on kahekordne Aserbaidžaani naiste malemeister (2005, 2006).

Məmmədyarova sai FIDE-lt 2003. aastal  naiste rahvusvahelise meistri ja 2007. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

Tema õde Zeynəb Məmmədyarova ja vend Şəhriyar Məmmədyarov on samuti malesuurmeistrid.

## Välislingid
*
*Türkan Məmmədyarova FIDE andmebaasis
Günay Məmmədzadə

**Günay Məmmədzadə** (sündinud 19. juunil 2000 Bakuus) on aserbaidžaani maletaja, naiste suurmeister (2014). 

Məmmədzadə on kahekordne Aserbaidžaani naiste malemeister (2017, 2019). 2009. aastal tuli ta noorte maailmameistriks tütarlaste U10-vanuseastmes. 2017. aastal osales ta Euroopa naiste meistrivõistlustel, kus sai 25. koha 144 osavõtja seas. 

Ta on mänginud Aserbaižaani naiskonna koosseisus kahel naiste maleolümpial (2016, 2018).  

Məmmədzadə sai FIDE-lt 2014. aastal  naiste rahvusvahelise meistri ja naiste suurmeistri ning 2018. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 

## Välislingid
*
*Günay Məmmədzadə FIDE andmebaasis
Tupp-võsaputk

**Tupp-võsaputk** (*Conioselinum tataricum*, sünonüümid *Conioselinum vaginatum*, *Conioselinum fischeri*) on rohttaimeliik võsaputke (''Conioselinum'') perekonnast sarikaliste (*Apiaceae*) sugukonnast.

## Kirjeldus
Tupp-võsaputk on 50–100 (170) cm kõrgune paljas, erilise lõhnata, enamasti õrna üldmuljega püsik. Vars on ruljas, sinaka kirmega. Lehed on kaheli või peaaegu kolmelisulgjad, läikivad, altpoolt veidi heledamad, 7–30 cm pikad ja peaaegu sama laiad. Liitsarikad 5–10 cm läbimõõdus. Üldkatis puudub, osakatis koosneb juuspeentest lehekestest. Viljad on paljad, seljalt lamendunud, 4–5 mm pikkused. Õitseb juuni teisest poolest augusti esimese pooleni.

Väliselt on kõige sarnasemad mets-harakputk (*Anthriscus sylvestris*) ja täpiline surmaputk (*Conium maculatum*). Mets-harakputkest eristub tupp-võsaputk sileda varre, paljaste lehtede ja piklikmunajate viljade poolest. Erinevalt surmaputkest pole võsaputkel ebameeldivat lõhna, sarika all puudub üldkatis, viljad on pikemad (surmaputkel kuni 3,5 mm, võsaputkel 4–5 mm).

## Kasvukohad
Tupp-võsaputk eelistab huumusrikast, parasniisket pinnast. Senised leiukohad on jõgede ja ojade kaldanõlvadel, järsakutel, lammimetsades, võsastikes, puisniitudel. Kasvab tihti samades kasvukohtades halli lepa ja sarapuuga. Enamasti on leiukohad väikesed, koosnedes mõnest, harvemini kuni paarkümnest taimest.

## Levik Eestis

Läbi aegade olnud Eestis hajusalt levinud vähearvukas liik. Taimede uue levikuatlase andmetel teada nüüdisajal kuuest taimeatlase ruudust. 

## Viited
Mielec

**Mielec** on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Mieleci maakonna halduskeskus. Mielec asub Wisłoka jõe ääres, Rzeszówist umbes 50 km loodes.

Mielecit on ürikutes esimest korda mainitud 1229. aastal, linnaõigused sai 1470. aastal.

Linnas asub lennukitehas PZL Mielec.

## Galerii

Mielec_plac_armii_krajowej.JPG
Mielec Pałacyk Oborskich.JPG
PL-PK Mielec, Kościuszki 28 2013-10-13--14-53-21-001.jpg
PL - Mielec - Osiedle Mikołaja Kopernika - Kroton 002.JPG
PL-PK Mielec, sokolnia 2018-09-09--14-54-36-001.jpg
Mielec - Lotnicza Street.jpg


## Viited
Bianca Mikovitš

**Bianca Mikovitš** (sünninimi Sepp; sündinud 28. detsembril 1974 Tartus) on eesti ajakirjanik. Tema poeg on Karl Mikovitš.
 

Töötanud reporterina ajalehtedes Virumaa Teataja ning Järva Teataja, aastast 2008 Maalehe ajakirjanik ja toimetaja. Mitmed intervjuud ja artiklid ilmusid koostöös Jüri Aarmaga. 

**Bianca Mikovitš** õppis Tartu Teoloogia Akadeemias usuteadust ja lisaerialana Tartu Ülikoolis ajakirjandust ning lõpetas 2019. aastal EELK Usuteaduse Instituudis luterliku teoloogia erialal. Diplomitöö käsitles kirikutega seotud temaatika kajastamist suuremates Eesti ajalehtedes. 

2019. aastast EELK Usuteaduse Instituudi magistrant. 
2025. aasta septembris alustas õpinguid EELK Pastoraalseminari diakonikoolitusel.

## Tunnustus

*2025 EELK aukiri

##### Valik artikleid:

* Otsereportaaž paavsti lennukist: ja siis tuli tema, üleni valges!

* Päev presidendi sabas: minust nad sinna kirmaskile maha jäid
* GALERII | Obinitsa suvine suursündmus — hauad kaetud kui äkked, kalmistul tuhanded inimesed, meeleolu ülihea
* Abruka ahjuga regi soosib visiitabielusid
* Sigaretimuula ootab Ivangorodi poes nuga
* Ja nii meie Veski Jaanist modell saigi!
* Talv Osmussaarel: kes saarel, see saarel
* Minu sõber Jüri Aarma ja mõnda vahvat meie elus

##### Koos Jüri Aarmaga:

* EVE PÄRNASTE: kui ma vaatan toimuvat, siis "pettumus" on vähe öeldud
* Eri Klasi viimane intervjuu Maalehele: võitlen iga hinna eest, võitlen lõpuni
* Tanel Padari tärmin: beebi ja bakalaureus neljakümnendaks eluaastaks
Suurjõe kihistik

**Suurjõe kihistik** (inglise *Suurjõgi Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kallavere kihistu Pakerordi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Aadu Loog aastal 1964.

Kihistiku stratotüüp on Mustjõe Vihula mõisakompleksis asuv kaldapaljand, kus paljandub ligi kuus meetrit kihistiku liivakivi. Kihistik on nime saanud Mustjõe kohaliku nime  järgi.

Kihistik on kohati Kallavere kihistu ülemine kihistik, kohati lasub sellel aga Orasoja kihistik. Selle all lamab Maardu kihistik. Kihistiku moodustab hall liivakivi, selle ülemist piiri määratleb aga kiht, mis sisaldab ohtralt detriiti.

## Viited

## Välislingid
*
Siberi kurereha

**Siberi kurereha** (*Geranium sibiricum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Siberi kurereha on mitmeaastane näärmekarvadeta rohttaim, kel õied paiknevad varte tippudes üksikult. Kroonlehed on roosad või valkjad, äraspidimunajad, tupplehtedest vaid veidi pikemad. Varrelehed pikarootsulised, sõrmlõhised, hõredalt karvased.

Siberi kurereha on looduslikult levinud Euraasias. Eestis tulnukana, kasvades elamute ümbruses ja hoovides, teede äärtes, raudteedel. Teada Tartust (raudteel, botaanikaaia ümbruses jm), Pärnust, Antsla raudteejaamast jm. 

## Viited

## Välislingid
*
Orasoja kihistik

**Orasoja kihistik** (inglise *Orasoja Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kallavere kihistu Pakerordi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Aadu Loog aastal 1964.

Kihistiku stratotüüp on Orasoja paljand. Kihistik on nime saanud Orasoja järgi.

Kihistik on Kallavere kihistu ülemine kihistik, selle all lamab Suurjõe kihistik või Rannu kihistik. Kihistiku moodustab  diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivi. Kihistikus on palju muskoviiti.

## Viited

## Välislingid
*
Tiibeti terjer

**Tiibeti terjer** on Tiibetist pärit koeratõug.


Tibet Terrier Bennie (cropped).jpg
Daisy - Tibetan Terrier - at the Dog Barn (cropped).jpg
Tibetan Terrier Image 001.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* ''Tibetan Terrier'', Meet the Breeds
* ''Tibetan Terrier History'', Tibetan Terrier Breeder and Owners club

## Välislingid
* Tiibeti terjer koer.ee saidil
* Tibetan Terrier Association
* Tibetan Terrier Breeder and Owners club
Rannu kihistik

**Rannu kihistik** (inglise *Rannu Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kallavere kihistu Pakerordi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Heljo Heinsalu aastal 1981.

Kihistiku stratotüüp on Saka II paljand, kus Türisalu kihistu all paljandub 2,2 meetrit Orasoja kihistikku ja seejärel 1,6 meetrit Rannu kihistiku kivimeid. Rannu kihistiku alumine piir on mattunud, mattunud osa all paljandub aga Tiskre kihistu liivakivi. Kihistik on nime saanud Rannu küla järgi.

Kihistik on Kallavere kihistu alumine kihistik, sellel lasub Orasoja kihistik. Kihistiku moodustab  kollakashall, kohati ka roostekarva liivakivi, mis sisaldab detriiti (kohati moodustab fosforiitne detriit ligi poole kihistikust). Kihistiku alumise piiri moodustab enamasti konglomeraat.

## Viited

## Välislingid
*
Katela kihistik

**Katela kihistik** (inglise *Katela Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kallavere kihistu Pakerordi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Heljo Heinsalu aastal 1981.

Kihistiku stratotüüp on Mustjõe Vihula mõisakompleksis asuv kaldapaljand, kus paljandub ligi kaks ja pool meetrit liivakivi, millest ülemise osa moodustab Katela kihistik, alumised 70 cm aga Suurjõe kihistik. Kihistik on nime saanud Katela küla järgi.

Kihistik on Kallavere kihistu ülemine kihistik. Selle all lamab Suurjõe kihistik. Kihistiku moodustab helehall liivakivi, mis on erinevalt Suurjäe kihistiku paralleelsetest kihtidest põimjaskihiline. Ka sisaldab see ohtramalt detriiti, eriti perekonna *[[Obolus]]* kodade tükikesi.
## Viited

## Välislingid
*
Maardu kihistik

**Maardu kihistik** (inglise *Maardu Member*) on ordoviitsiumi ja Kambriumi ladestu Kallavere kihistu  kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Müürisepp aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Maardu fosforiidikaevandus, selle neostratotüüp aga Ülgase paljand. Kihistik on nime saanud Maardu küla järgi.

Kihistik on Kallavere kihistu alumine kihistik, sellel lasub Suurjõe kihistik. Kihistiku moodustab valkjas- või pruunikashall liivakivi, mis sisaldab vahekihtidena aleuroliiti või argilliiti. Kihistiku keskmise osa moodustab kohati fosforiidina kaevandatud konglomeraat. Erinevalt Suurõe kihistikust erineb Maardu kihistikus lisaks detriidile ka terveid karbijäänuseid.

## Viited

## Välislingid
*
Paluknė kihistik

**Paluknė kihistik** on ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jozuas Jacyna aastal 1991. Kihistik on nime saanud Skuodase rajooni Paluknė külade (Didžioji Paluknė ja Mažoji Paluknė) järgi.

Kihistikku eristatakse Leedu  loodeosas; selle suurim paksus on 1,9 meetrit. Eestis selle kivimeid ei esine.

Kihistiku stratotüüp on Paluknė-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1855,1–1855,6 meetril. Lisastratotüübina on kasutatud Malūkai-1 puurauku, kus kihistiku kivimid esinevad 1814–1815,1 meetril.

Kihistiku moodustab tumehall või must lõhestunud lehekestena esinev bituumenjas argilliit, mis sisaldab ohtralt vilkusid.

## Viited
Krotoszyn

**Krotoszyn** (saksa *Krotoschin*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Krotoszyni maakonna ja Krotoszyni valla halduskeskus. Krotoszyn asub Ostrów Wielkopolskist umbes 26 km läänes ja Poznańist ligikaudu 87 km lõunakagus.

Krotoszyn sai linnaõigused 1415. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Krotoszyn Poola koosseisu tagasi.
 
## Galerii

Krotoszyn_układ_urbanistyczny_03.JPG
SM Krotoszyn Kościół św Piotra i Pawła 2019 (3).jpg
Starostwo.jpg
MOs810, WG 2014 20, OChK Las Miejski, Krotoszyn view.JPG


## Viited
Olav Karikosk

**Olav Karikosk** (kuni 26. novembrini 1937 **Meinhard Klementsov**; 5. juuni 1919 Jõhvi – 15. märts 1990 Tallinn) oli eesti kergejõustikutreener ja spordipedagoog.

Kõige edukam oli ta kesk- ja pikamaajooksjate treenerina. Tema õpilastena võistlesid olümpiamängudel Rein Tölp (1964) ja Raissa Ruus (1972) 800 m jooksus ning Euroopa meistrivõistlustel Tölp (1966) ja Toomas Turb (1982) 10 000 m jooksus. Lisaks on tema õpilased olnud Peeter Varrak, Erik Maasik, Ants Palmar, Villi Sudemäe, Valdek Apivala.

Temalt ilmus eesti keeles üle 150 treeningumetoodikaartikli, millest paarkümmend on ilmunud ka vene-, inglis-, saksa- ja soomekeelses spordiajakirjanduses.

Olav Karikosk lõpetas 1938. aastal Jõhvi gümnaasiumi ja 1939. aastal Tondi sõjakooli ning võitles Saksa sõjaväkke mobiliseerituna politseipataljoni rühmaülemana Narva rindel. 1947. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

1966. aastal kaitses ta väitekirja noorte keskmaajooksjate treeningumetoodikast. Moskvas pedagoogikakandidaadi kraad küll kinnitati, kuid EKP KK nõudel vastava diplomi väljaandmine poliitilistel põhjustel peatati.

1991. aastast korraldab Tallinna Tehnikaülikool tema auks mälestusjooksu (1000 m).

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Miltu keel

**Miltu keel** on Afroaasia keelkonna Tšaadi keelte rühma kuuluv keel, mida räägivad Tšaadis Chari-Baguirmi piirkonnas elavad miltud.

Kõnelejate arv oli 1993. aasta andmetel 270.

Keele ISO 639-3 kood on ***mlj***.

## Välislingid
*Miltu keel Ethnologue'is
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/milt1241
Ujumine 1904. aasta suveolümpiamängudel

Ujumine 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises toimus 4. kuni 7. septembrini. 1904. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 10 alal ja osaleda said ainult mehed. Võistlustel osales 4 riiki 32 sportlasega. 1904. aasta ujumisvõistlus oli ainus kord olümpiaajaloos, kui võistlusdistantside pikkust mõõdeti jardides.

Lühike sprint, 50 jardi (45,72 m) oli esimest korda olümpiamängude kavas. 100 jardi (91,44 m) vabaujumine naasis pärast seda, kui 1900. aastal seda ei olnud kavas. 1000 ja 4000 meetrit asendati tunduvalt lühema 440 jardi (402,34 m) ja 1 miili (1609,34 m) distantsiga. 220 jardi (201,17 m) vabaujumine toimub teist korda järjest olümpiamängudel.

200 meetri seliliujumist lühendati 100 jardini (91,44 m) ja meeskondlik ujumine asendati 4 × 50 jardi (45,72 m)vabaujumisega. Takistusujumine ja allveeujumine kaotati, rinnuliujumine tegi oma olümpiadebüüdi 440 jardi (402,34 m). 

**Kaugussukeldumine** oli veealune sukeldumisvõistlus, mis toimus 1904. aasta suveolümpiaprogrammi sukeldumise osana. Võistlus toimus esmaspäeval, 5. septembril. See oli esimene kord, kui olümpiamängudel korraldati sukeldumisvõistlus. Võistles viis sukeldujat.

Kaugussukeldumises pidi vette hüpanud sportlane liikuma võimalikult kaugele ega tohtinud vees teha mingeid edasiminekut abistavaid liigutusi. Võistlejad sukeldusid basseini seisvast asendist ja nende läbitud vahemaad mõõdeti kas 60 sekundi möödumisel või siis, kui nende pea tuli vee pinnale, olenevalt sellest, kumb toimub varem. Kaugussukeldumist ei peetud järgmistel olümpiamängudel.

## Tulemused

### 50 jardi (45,72 m) vabaujumine
	
Finaal: 6. september 
Osavõtjaid: 9
Riike: 2


### 100 jardi (91,44 m) vabaujumine
	
Finaal: 5. september 
Osavõtjaid: 9
Riike: 2
	
### 220 jardi (201,17 m) vabaujumine

	
Finaal: 6. september 
Osavõtjaid: 4
Riike: 2


### 440 jardi (402,34 m) vabaujumine
	
Finaal: 7. september 
Osavõtjaid: 4
Riike: 2

### 880 jardi (804,67 m) vabaujumine
	
Finaal: 7. september 
Osavõtjaid: 6
Riike: 4

### 1 miili (1609,34 m) vabaujumine
	
Finaal: 6. september 
Osavõtjaid: 7
Riike: 4


### 100 jardi (91,44 m) seliliujumine
	
Finaal: 6. september 
Osavõtjaid: 6
Riike: 2

### 440 jardi (402,34) rinnuliujumine
	
Finaal: 6. september 
Osavõtjaid: 4
Riike: 2


### 4x50 jardi (4x45,72) vabaujumine
	
Finaal: 7. september 
Osavõtjaid: 4 võistkonda
Riike: 1

### Kaugussukeldumine
	
Finaal: 5. september 
Osavõtjaid: 5
Riike: 1


## Medalid
 Korraldajariik
Jelnja

**Jelnja** on linn Venemaal Smolenski oblastis, Jelnja rajooni keskus. Asub 80 km Smolenskist idas Desna ülemjooksul.

Jelnjat on esmamainitud 1150. aastal. 

1776 sai linnaõigused. 1812. aasta isamaasõja ajal oli linn partisaniliikumise keskus.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 9868 elanikku. 2018. aasta alguses oli Jelnjas 8993 elanikku.

Linnas on 144. motolaskurdiviisi staap.

## Viited
Salantai kihistik

**Salantai kihistik** on ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Vincentas Korkutis aastal 1971. Kihistik on nime saanud Salantai alevi järgi.

Kihistikku eristatakse kogu Leedu aladel. Maa loodeosas on selle suurim paksus 2,5 meetrit, Nemunase madalikul 1,2 meetrit, maa kesk- ja idaosas 0,5 meetrit. Eestis selle kivimeid ei esine.

Kihistiku stratotüüp on Salantai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1888..1890 meetril.

Kihistik koosneb lõhestunud liivakivist, dolomiidiist ja savist, tsemendina esineb selles ka kipsi.

## Viited
Ujumine 1908. aasta suveolümpiamängudel

**Ujumine 1908. aasta suveolümpiamängudel** toimus Londonis 11.–25. juulini. 1908. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 6 alal ning osaleda said ainult mehed. Võistlustel osales 14 riiki 100 sportlasega. 

Need olid esimesed olümpiamängud, kus 100-meetrine bassein oli spetsiaalselt ehitatud (põhistaadioni kergejõustikuväljaku ovaalile). Varasemad olümpiavõistlused ujumises olid avatud vees (1896 – Vahemeri, 1900 – Seine'i jõgi, 1904 – tehisjärv). Võistlused toimusid esmaspäevast, 13. juulist 1908 kuni laupäeva, 25. juulini 1908.

Kõik kuus 1908. aasta ujumisala jäid olümpia ujumisprogrammi ja on pärast seda kõikide mängude kavas. 50 m, 200 m ja 800 m vabaujumise distantsid jäeti hiljem välja (ehkki 50 m ja 200 m vabaujumine naasevad hiljem), pikendati teateujumist 4 × 50 jardilt 4 × 200 m vabaujumiseni. 400 m rinnuliujumist lühendati 200 meetrini.

Kanada ja Soome esinesid esimest korda olümpiaujumises, Austria, Ungari ja USA jätkasid iga kord osalemist.

## Tulemused
### 100 m vabalt
	
Finaal: 20. juuli 
Osavõtjaid: 34
Riike: 12
**[[Ujumise maailmarekordid|Maailmarekord]]:** **1.05,8** (1905) Zoltán Halmay,  Ungari 


### 400 m vabalt
Finaalis püstitas Henry Taylor selle distantsi esimese ametliku maailmarekordi ajaga 5.36,8 minutit.
	
Finaal: 16. juuli 
Osavõtjaid: 25
Riike: 10
**[[Ujumise olümpiarekordid|Olümpiarekord]]**: **6.16,2 **(*) (1904) Charles Daniels,  (*) 440 yards (= 402.34 m)
**[[Ujumine 1904. aasta suveolümpiamängudel#440 jardi (402,34 m) vabaujumine|Olümpiavõitja 1904]]:** **6.16,2 ** Charles Daniels, 


### 1500 m vabalt

Taylor võiduaeg oli esimene rahvusvaheliselt tunnustatud ujumise maailmarekord sellel distantsil.
	
Finaal: 25. juuli 
Osavõtjaid: 19
Riike: 8
**[[Ujumise olümpiarekordid|Olümpiarekord]]**: **27.18,2**(*) (1904) Emil Rausch,  Saksamaa (*) 1 miil (1609.34 m)
**[[Ujumine 1904. aasta suveolümpiamängudel#1 miili (1609,34 m) vabaujumine|Olümpiavõitja 1904]]:** **27.18,2** Emil Rausch,  Saksamaa 


### 100 m selili
Esimeses eelujumises püstitas Arno Bieberstein esimese olümpiarekordi ajaga 1.25,6 minutit. Esimeses poolfinaalis kordas ta oma aega ja finaalis parandas ta enda rekordit ajaga 1.24,6 minutiga. Finaalis saadud aeg oli selle distantsi esimene ametlik maailmarekord.
	
Finaal: 17. juuli 
Osavõtjaid: 21
Riike: 11
**[[Ujumise olümpiarekordid|Olümpiarekord]]**: **1.16,8 **(*) (1904) Walter Brack,  Saksamaa (*) 100 jardi (= 91.44 m)
**[[Ujumine 1904. aasta suveolümpiamängudel#100 jardi (91,44 m) seliliujumine|Olümpiavõitja 1904]]:** **1.16,8** Walter Brack,  Saksamaa


### 200 m rinnuli
	
Finaal: 18. juuli 
Osavõtjaid: 27
Riike: 10

### 4x200 m vabalt
Suurbritannia võistkond ujus 2 poolfinaalis uue maailmarekordi ajaga 10.53,4.
	
Finaal: 24. juuli 
Osavõtjaid: 6 võistkonda
Riike: 6


## Medalid
 Korraldajariik
Sõjakirjanduse seeria: Maailmasõja memuaaride sari

**"Maailmasõja memuaaride" sari** ilmus Tartus kirjastuse Noor-Eesti väljaandel aastatel 1936–1939.

Kahes seerias ilmus kokku kümme raamatut.

## Sarja raamatud

### Esimene seeria. 1936–1937

# Manfred von Richthofen "Punane lendur". 1936
# Eduard Grosschmidt-Suursepp "Suures heitluses. Mälestused". 1937
# Lowell Thomas "Võitlused meresügavustes". 1937
# Aleksei Brussilov "Minu sõjamälestused". 1937
# Campagne "Ristide tee". 1937

### Teine seeria. 1938–1939

# Eduard Grosschmidt-Suursepp "Valge rinne: Kirjeldusi Vene kodusõja kaasaegsete ja isiklike mälestuste põhjal". 1938
# Alexander Bauermeister "Salaluure tungib läbi rinde: Saksa luureteenistuste tegevusest Maailmasõja päevil Venemaal". 1938
# Arnold Hinnom "Läti küttidega Maailmasõjas". 1938
# Thomas Edward Lawrence "Seitse tarkusesammast" I köide. 1939
# Thomas Edward Lawrence "Seitse tarkusesammast" II köide. 1939
Lõhislehine kurereha

**Lõhislehine kurereha** (*Geranium dissectum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Taimed on lamavate, tõusvate või püstiste vartega, 15-40 cm kõrgused, üheaastased. Kroonlehed tipul pügaldunud, õied keskmiselt 6 mm läbimõõdus, lühiraolised (õieraag on nende alusel olevast lehest lühem), harali liht- ja näärmekarvadega. 

Looduslikult levinud peamiselt Euroopas, tulnukliigina peaaegu kõikjal maailmas (kosmopoliit). Eestis väga haruldane tulnukas põldudel (ilmselt levinud rapsi-, ristiku jt seemnetega), teede äärtes, prahipaikadel. Viimati leitud 2015. aastal Hiiu- ja Jõgevamaalt. 

## Viited
Madal kurereha

**Madal kurereha** (*Geranium pusillum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Madal kurereha on väikesekasvuline, 5–40 cm kõrgune ühe- või kaheaastane rohttaim. Lehed seitsmeti kuni üheksati sõrmhõlmised või sõrmlõhised. Õied väikesed, roosad kuni lillakad, kroonlehed keskmiselt 3 mm pikkused, tupplehed umbes sama pikad.

Võib kergesti segi minna pehme kurerehaga, ent erinevalt temast on madala kurereha õieraod vaid madalate näärmekarvadega (pikad lihtkarvad puuduvad) ning õied on väiksemad.

Üldlevilalt Eurosiberi areaaliga. Eestis on tavalisem Lääne-, Põhja- ja Kagu-Eestis, Kesk-Eestis ja Viljandimaal pigem harva.  Kasvab aedades ja põldudel umbohuna, teeservadel ja raudteetammidel, jäätmaadel.

## Viited
Köögikubjas

**"Köögikubjas"** (inglise keeles **"Ramsay's Kitchen Nightmares"**) on 2004. aastal Channel 4 eetrisse jõudnud teleseriaal staarkoka Gordon Ramsayga.

Igas sarja osas külastab Ramsay üht restorani ja püüab nädala jooksul selle tööd parandada.
Pehme kurereha

**Pehme kurereha** (*Geranium molle*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

## Kirjeldus
Pehme kurereha on väike, 5–20 cm kõrgune ühe- või kaheaastane rohttaim. Varred pehmete, rõhtsalt hoidvate lihtkarvadega ja ülaosas ka näärmekarvadega, mis annavad taimele muskuse nõrga lõhna. Varrelehed seitsmeti kuni üheksati sõrmlõhised. 

Õied asetsevad kahekaupa lehtedest pikematel varbadel. Õieraod ja -varvad tihedalt kaetud madalate näärmekarvadega ja pikemate rõhtsalt harevate lihtkarvadega. Kroonlehed 4–8 mm pikkused, roosakaslillad või kahvatupunased, pügaldunud tipuga, tupplehtedest pisut pikemad. 

Taim sarnaneb väga madala kurerehaga. Erinevalt madalast kurerehast on pehme kurereha õieraod ka lihtkarvadega (madalal kurerehal vaid madalate näärmekarvadega, tunnus näha ka palja silmaga) ning kroonlehed keskmiselt 3 mm pikkused.

## Kasvukohad ja levik
Üldlevilalt on pehme kurereha tsirkumpolaarne, levinud nii Euraasias kui ka Põhja-Ameerikas. Eestis jõuab osaareaali idapiirile, kasvades peamiselt läänesaartel. Uuemal ajal leitud ka Tallinna ümbrusest ja Tartumaalt. Levinud põlluäärtel, kuivadel niitudel ja karjamaadel, teede äärtes ja prahipaikadel. 

## Viited
Juunioride male maailmameistrivõistlused

**Juunioride male maailmameistrivõistlused** (inglise keeles *World Junior Chess Championship*) on kuni 20-aastaste maletajate maailmameistrivõistlused males. 

Neid peetakse Rahvusvahelise Maleliidu (FIDE) egiidi all alates 1951. aastast. Aastatel 1951–1973 korraldati tiitlivõistlusi iga kahe aasta tagant, 1973. aastast toimuvad juunioride MM igal aastal. 1983. aastast peetakse naistele eraldi turniir.

1987. aastast korraldatakse meeste (lahtiseid) ja naiste turniiri koos samas paigas ja samal ajal. Mängitakse šveitsi süsteemis. Iga FIDE liige võib meistrivõistlustele saata ühe, korraldajariik kaks osavõtjat. 

Esimestel aastakümnetel sai juunioride MM-i võitja rahvusvahelise meistri (naiste turniiri võitja naiste rahvusvahelise meistri) nimetuse, tänapäeval antakse võidu eest vastavalt rahvusvahelise suurmeistri ja naiste suurmeistri nimetus. Teisele ja kolmandale kohale tulnud mängijad saavad vastavalt rahvusvahelise meistri ja naiste rahvusvahelise meistri nimetuse.

Maleajaloos on vaid neli maletajat, kes on tulnud nii juunioride kui ka absoluutseks maailmameistriks: Boriss Spasski, Anatoli Karpov, Garri Kasparov ja Viswanathan Anand. Ainsana naisjuunioride maailmameistritest on ka naiste maailmameistriks tulnud Zhu Chen.

Oktoobris 2019 peeti New Delhis järjekordsed juunioride maailmameistrivõistlused.

## Juunioride maailmameistreid
Lisaks Boriss Spasskile (1955), Anatoli Karpovile (1969), Garri Kasparovile (1980) ja Viswanathan Anandile (1987) on maailmameistriks tulnud Borislav Ivkov (1951), Helgi Grétarsson (1994), ainus kahekordne juunioride maailmameister Şəhriyar Məmmədyarov (2003, 2005), Ahmed Adly (2007), Lu Shanglei (2014), Aryan Tari (2017) ja paljud teised (kokku on aastatel 1951–2018 maailmameistriks tulnud 57 maletajat).

1981. aastal Méxicos tuli juunioride maailmameistriks Ognjen Cvitan, kes edestas hõbemedali võitnud Jaan Ehlvesti poole punktiga. Kolmanda koha sai Nigel Short.

1994. aastal Brasiilias Matinhoses toimunud juunioride MM-i lahtisel turniiril võitis Sofia Polgár hõbemedali (ta jäi maailmameistriks tulnud islandlasest Helgi Grétarssonist maha 0,5 punkti).

## Naisjuunioride maailmameistrid

:


Pilt: EPaehtz.jpg|Elisabeth Pähtz 
Pilt: Shen_Yang_chess.jpg|Shen Yang 
Pilt: SSwaminathan10.jpg|Soumya Swaminathan
Pilt: Buksa_Nataliya_Ukr_Ch_2015.jpg|Natalja Buksa
Pilt:Deysi_Cori_Tello_2010.jpg|Deysi Cori
Pilt: Goryachkina Aleksandra (29367231324).jpg|Aleksandra Gorjatškina


## Vaata ka
*Noorte maailmameistrivõistlused males
*Euroopa juunioride meistrivõistlused males

## Viited
Pürenee kurereha

**Pürenee kurereha** (*Geranium pyrenaicum*) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Taim meenutab esmapilgul suurekasvulist ja suureõielist madalat kurereha. Mitmeaastane taim tugeva püstise risoomiga, varred 20-50 cm kõrged. Kroonlehed on kuni 10 mm pikkused, tupplehtedest kaks korda pikemad.

Eestis on kodunenud tulnukana ning ilmselt võib olla varem kasvatatud ka ilutaimena ja kultuurist metsistunud. Taimede uue levikuatlase andmetel rohkesti leiukohti Loode-Eestis ja Pärnu ümbruses, mujal väga harva. 

## Viited
Środa Wielkopolska

**Środa Wielkopolska** (kuni 1968. aastani **Środa**; saksa *Schroda*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Środa Wielkopolska maakonna ja Środa Wielkopolska valla halduskeskus. Środa Wielkopolska asub Poznańi kesklinnast umbes 31 km kagus.

Asulat on esmamainitud 1228. aastal, linnaõigused sai tõenäoliselt 1261. aastal. 15. ja 16. sajandil oli Środa Wielkopolska kaubanduse ja käsitöö keskus, üks suuremaid linnu Suur-Poolas. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Lühiajaliselt oli linn aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Raudteeühenduse sai Środa Wielkopolska 1876. aastal, 19. sajandi lõpus hakkas linnas arenema tööstus. Tagasi Poolale läks Środa Wielkopolska 1919. aastal.

## Galerii

Środa Wielkopolska, kościół Najśw. Serca P. Jezusa, widok od pd-wsch (1).JPG
Sroda32 DSC0099.JPG
Środa Wielkopolska, ratusz, widok od zach..JPG


## Viited
Kavlåsi loss

**Kavlåsi loss** (rootsi keeles *Kavlås slott*) on loss Rootsis, mille peahoone  valmis 1775. aastal.

## Välislingid
*
Boston (Inglismaa)

**Boston** on sadamalinn Inglismaal Lincolnshire'i krahvkonnas.

Bostoni järgi on saanud nime Bostoni linn Ameerika Ühendriikides Uus-Inglismaal.
Kościan

**Kościan** (saksa *Kosten*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Kościani maakonna halduskeskus. Kościan asub Poznańi kesklinnast umbes 41 km edelas.

Kościan sai linnaõigused 13. sajandi teisel poolel, linnaõigusi kinnitas 1400. aastal Władysław II Jagiełło. Alates 1332. aastast oli Kościan kuningalinn.

## Galerii

Kościan, Ul. Bączkowskiego - panoramio.jpg
Kościół Św. Ducha na Placu Niezłomnych - panoramio.jpg
Rynek - panoramio (14).jpg


## Viited
Kirkpatrick MacMillan

**Kirkpatrick MacMillan** (2. september 1812 Keir, Dumfries and Galloway – 26. jaanuar 1878 Keir) oli šoti sepp, keda peetakse pedaalidega jalgratta leiutajaks.

Väidetavalt konstrueeris ta 1839. aastal jalgratta, millel olid raudrehvidega puust rattad, pööratav esiratas ja pedaalid, mis olid ühendatud tagaratta külge.
Jorge Cori

**Jorge Moisés Cori Tello** (sündinud 30. juulil 1995 Limas) on Peruu maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010). 

Cori sai suurmeistriks 15-aastaselt. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli noorte maailmameistriks 2009. aastal U14- ja 2011. aastal U16-vanuseastmes. 2011. aastal Chennais võitis Cori juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali .

Tema õde on naiste malesuurmeister Deysi Cori.

## Välislingid
*
*Jorge Cori FIDE andmebaasis
Alex Yermolinsky

**Alex Yermolinsky** (vene keeles Алексей Ермолинский *Aleksei Jermolinski*; sündinud 11. aprillil 1958 Leningradis) on vene päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1992). 

Yermolinsky sai suurmeistriks 42-aastaselt 1992. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne USA malemeister (1993, 1996). 2001. aastal tuli Yermolinsky Ameerika maailmajao malemeistriks.

Ta on abielus Leedust pärit naiste malesuurmeistri Kamilė Baginskaitėga.

## Välislingid
*
*Alex Yermolinsky FIDE andmebaasis
Vladimir Lazarev

**Vladimir Lazarev** (vene keeles Владимир Лазарев; sündinud 5. juunil 1964 Saratovis) on vene päritolu Prantsusmaa maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2000). 

1991. aastal sai Lazarev FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 36-aastaselt 2000. aastal. 

Tegutseb ka treenerina. On saanud FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.

Lazarev on abielus Lätist pärit naiste malesuurmeistri Anda Šafranskaga. 2000. aastast elavad nad Prantsusmaal.

## Välislingid
*Vladimir Lazarev FIDE andmebaasis
Arkadij Naiditsch

**Arkadij Naiditsch** (sündinud 25. oktoobril 1985 Riias) on Aserbaidžaani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 

Naiditsch sai suurmeistriks 15-aastaselt 2001. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on mänginud Läti ja Saksamaa eest, alates 2015. aastast esindab rahvusvahelistel malevõistlustel Aserbaidžaani.

Ta on abielus 2014. aastast naiste malesuurmeistri Yuliya Shvaygeriga.

## Välislingid
*
*Arkadij Naiditsch FIDE andmebaasis
Igor Bondarevski

**Igor Zahharovitš Bondarevski** (vene keeles Игорь Захарович Бондаревский; 12. mai 1913 Rostov Doni ääres – 14. juuni 1979 Pjatigorsk) oli Nõukogude Liidu maletaja ja maletreener ja malekohtunik, rahvusvaheline suurmeister (1950), kirimale suurmeister (1961), rahvusvaheline arbiiter (1954). 

Ta tuli 1940. aastal NSV Liidu malemeistriks ja sai NSV Liidu suurmeistri nimetuse. 

1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Bondarevski oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.

Bondarevski pääses mängima 1948. aastal maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniirile Saltsjöbadenis, kus ta jäi jagama 6.–9. kohta ja edasi pretendentide turniirile ei kvalifitseerunud. 

Bondarevski oli Boriss Spasski treener tema MM-i tiitlimatšide aegu.

Ta oli abielus naiste malesuurmeistri Valentina Kozlovskajaga.

## Tunnustus
*1948 – teeneline meistersportlane
*1966 – NSV Liidu teeneline treener
Pavel Tregubov

**Pavel Tregubov** (vene keeles Павел Владимирович Трегубов; sündinud 21. detsembril 1971 Krasnodaris) on vene maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1994), FIDE vanemtreener (2012). 

Tregubov sai suurmeistriks 23-aastaselt 1994. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2000. aastal tuli Tregubov Euroopa malemeistriks.

Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.

Ta on abielus malesuurmeister Aleksandra Kostenjukiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Pavel Tregubov FIDE andmebaasis
Vassõl Ivantšuk

**Vassõl Ivantšuk** (ukraina keeles Василь Михайлович Іванчук; sündinud 18. märtsil 1969 Kopõtšõntsis Ternopili oblastis) on ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1988). 

Ivantšuk sai suurmeistriks 19-aastaselt 1988. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

1989. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri.

Ivantšuk tuli 2004. aastal Antalyas Euroopa malemeistriks. 2002. aastal kaotas Ivantšuk Moskvas toimunud FIDE maailmameistrivõistluste turniiri finaalis Ruslan Ponomarjovile.

Ivantšuk on olnud abielus naiste malesuurmeistri Alissa Galljamovaga. 

## Välislingid
*
*Vassõl Ivantšuk FIDE andmebaasis
Mikroteenused

**Mikroteenused** on tarkvaraarendamise tehnika - teenusorienteeritud arhitektuuri stiili variant – mis struktureerib rakenduse lõdvalt sidestatud teenuste kogumina. Mikroteenuste arhitektuuris on teenused tehtud detailseks ja protokollid on kergekaalulised. Rakenduse väiksemateks osadeks jaotamise eelis on modulaarsuse võimaldamine, mistõttu saab seda lihtsamini mõista, arendada, testida ning muuta vastupidavamaks arhitektuuri erosioonile. Mikroteenused võimaldavad paralleelset arengut, andes väikestele autonoomsetele tiimidele võimaluse arendada oma enda vastavaid teenuseid. Mikroteenustepõhised arhitektuurid võimaldavad pidevvalmidust.

## Sissejuhatus
Kuigi ametlikku definitsiooni mikroteenuste kohta ei ole, on informaatikamaailmas ajapikku kujunenud konsensuslik vaade. Tihtipeale loetakse defineerivateks omadusteks järgmisi karakteristikuid:

* Mikroteenuste arhitektuuri teenused on tihti protsessid, mis suhtlevad eesmärgi täitmiseks üle võrgustiku, kasutades tehnoloogiliselt agnostilisi protokolle nagu HTTP.
* Mikroteenuste arhitektuuri teenused on eraldiseisvalt toimivad.
* Teenused on organiseeritud detailsete ärivõimekuste ümber. Mikroteenuste detailsus on oluline, kuna see eristab seda teenusorienteeritud arhitektuurist.
* Teenuseid saab rakendada, kasutades erinevaid programmeerimiskeeli, andmebaase, riist- ja tarkvaralist keskkonda sõltuvalt sellest, milline sobib kõige paremini. See ei tähenda, et üks mikroteenus oleks kirjutatud mitmes erinevas keeles. Kuigi on peaaegu kindel, et erinevad komponendid, millest teenus koosneb, nõuavad erinevaid keeli või rakendusliideseid, on see tegelikult efektiivne võrdluses monoliitse arhitektuuristiiliga.
* Teenused on suuruselt väikesed, sõnumite saatmise võimalusega, seotud kontekstidega, autonoomselt arendatud, eraldiseisvalt rakendatavad, detsentraliseeritud ja ehitatud ning välja lastud automaatsete protsessidega.

Mikroteenus pole kiht monoliitses rakenduses, vaid pigem eraldiseisev osa ärifunktsionaalsusest selgete liidestustega ja võib läbi omaenda sisemiste komponentide rakendada kihilist arhitektuuri. Strateegilisest perspektiivist järgib mikroteenuste arhitektuur põhimõtet "Tee ühte asja, aga tee seda hästi." Briti tarkvaraarendaja ja informaatik Martin Fowler kirjeldab mikroteenustepõhist arhitektuuri järgnevate omaduste kaudu:

* Kasutab loomu poolest modulaarset struktuuri.
* Laenab end pidevvalmiduses tarkvaraarendusprotsessile. Rakenduse väikesele osale muudatuse tegemine vajab ainult ühe või väikese hulga teenuste muutmist.
* Järgib põhimõtteid nagu detailsed liidestused ja ärijuhitav arendus.

On võrdlemisi tavaline, et sellist arhitektuuristiili kohandatakse pilvepõhistele rakendustele ja rakendustele, mis kasutavad kergekaalulist struktureeritud väljalaskmist.

## Keeleline lähenemine
Keeleline lähenemine mikroteenuste arendamisel keskendub programmeerimiskeele, mis saaks mikroteenust esitada kui ühtset tarkvaramoodulit. Efektiivsust saab määrata projekti arhitekteerimise ja rakendamise tasakaalustatuse järgi. Üheks seda rolli täitma pidavaks keeleks on Jolie.

## Viited
Aasta noorsootöötaja

**Aasta noorsootöötaja** on aunimetus, mida annab kord aastas välja Haridus- ja Noorteamet koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Aasta noorsootöötaja kuulutatakse välja noortevaldkonna tegijate tunnustuskonkursil, mille eesmärk on esile tõsta noorsootöösse panustanud ning noortevaldkonda edendanud inimesi ja organisatsioone ning silmapaistvamaid ja olulisemaid algatusi, millel on oluline mõju kohalikul, maakondlikul, üleriigilisel või rahvusvahelisel tasandil. Kuni 2020. aastani kuulutas aasta noorsootöötaja välja Eesti Noorsootöö Keskus.

## Aasta noorsootöötaja
* 2016  – Hele Riit
* 2017  – Ivo Visak, Riin Luks
*2018  – Kaie Pranno
*2019  – Roger Tibar, Triin Mäger
* 2020  – Alexander Arabkin, Krista Dreger
* 2021  – Tessi Ilustrumm
* 2022  – Reelika Ender

## Viited
Aleuaadid

**Aleuaadid** (vanakreeka keeles Άλευάδαι) oli Vana-Kreeka aristokraatlik suguvõsa Tessaaliast.

Aleuaadid valitsesid Larissas ja linna ümbruses. Aristotelese ja Plutarchose järgi olevat Aleuas I (Aleuas Punane) loonud Tessaalia liidu poliitilise ja sõjalise korra. Hiljem olid mitmed suguvõsa esindajad liidu kõrgeimal ametikohal (*[[tagos]]*, *[[tageia]]*).  Herodotose (7,6; 130; 9,58) järgi võtsid Aleuaadid ühendust Xerxes I-ga, et ärgitada teda Kreekasse sisse tungima. Kreeka-Pärsia sõdade ajal võitles osa suguvõsast pärslaste poolel.

Alates aastast 404 eKr määras poliitikat Tessaalias konflikt Aleuaadide ja Pherai türannide vahel. Ka selle käigus püüdsid Aleuaadid saada võõrast abi, algul pärslastelt, hiljem ka makedoonlastelt. Philippos II sekkus ajavahemikus 356–349 eKr korduvalt konflikti ning saavutas lõpuks Pherai türannide üle võidu. Hiljem aga liitis ta Tessaalia oma võimualuse maaga. Tänuks toetuse eest said paljud Aleuaadid tetrarhi ameti. Tessaalias jäi veel kauaks ajaks määravaks üksikute suguvõsade meelevaldne valitsemine.

## Viited
Matthieu Cornette

**Matthieu Cornette** (sündinud 4. septembril 1985 Bègles'is) on prantsuse maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2008). 

Cornette sai suurmeistriks 23-aastaselt 2008. aastal. 2016. aastal tuli ta Prantsusmaa malemeistriks.

Tegutseb ka treenerina. 2016. aastal sai FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.

Ta on abielus leedulannast naiste malesuurmeistri Deimantė Cornette'iga.

## Välislingid
*
*Matthieu Cornette FIDE andmebaasis
Aleksandr Grištšuk

**Aleksandr Grištšuk** (vene keeles Александр Игоревич Грищук; sündinud 31. oktoobril 1983 Moskvas) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2000). 

Grištšuk sai suurmeistriks 16-aastaselt 2000. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2009. aastal tuli Grištšuk Venemaa malemeistriks.

Jekaterinburgis peetud MM-i pretendentide turniiri (esimene ring peeti aprillis 2020, teine ring aprillis 2021) jäi Grištšuk kuuendaks (võitis Jan Nepomnjaštši).

Ta on abielus malesuurmeister Jekaterina Lagnoga, varem on ta olnud abielus ukraina malesuurmeistri Natalja Žukovaga.

## Välislingid
*
*Aleksandr Grištšuk FIDE andmebaasis
Kiichi Miyazawa

**Kiichi Miyazawa** (jaapani keeles 宮澤 喜一 *Miyazawa Kiichi*, 8. oktoober 1919 Fukuyama – 28. juuni 2007 Tōkyō) oli Jaapani poliitik, aastatel 1991–1993 Jaapani peaminister.
Andrés Fernández Moreno

**Andrés Eduardo Fernández Moreno** (sündinud 17. detsembril 1986 Murcias) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania esiliiga klubis Huesca.

Klubikarjääri jooksul on ta mänginud Hispaania klubides Osasuna, Huesca, Granada ja Villarreal. Huescas on ta mänginud aastatel 2010–2011 ja alates 2020. aastast. Hooajal 2014–15 mängis ta Portugali kõrgliiga klubis Porto.
Mario Gaspar Pérez

**Mario Gaspar Pérez Martínez ** (sündinud 24. novembril 1990 Noveldas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Watford.

Kogu klubikarjääri esimese poole mängis ta Hispaania klubis Villarreal. Villarreali põhimeeskonnas debüteeris ta 2009. aastal.

2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Watfordiga.

Aastatel 2008–2011 mängis Mario Gaspar Hispaania noortekoondistes. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi ta 12. oktoobril 2015 EM-i valikmängus Ukraina vastu ning ta lõi mängu ainsa värava, tuues Hispaaniale 1:0 võidu. 

## Saavutused
;Villarreal
*UEFA Euroopa Liiga: 2020–21

## Viited
Kagate keel

**Kagate keel** on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte tiibeti harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad kagated Nepalis.

Kagated eelistavad endi kohta nimetust sjubad (Syuba) ja sjuba keel. Lähim sugulaskeel on jolmo keel. 

Kagate keeles on 36 konsonantfoneemi, 5 vokaalfoneemi ja 2 tooni.

## Viited

## Välislingid
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/syw
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/kaga1252
Palm (perekonnanimi)

**Palm** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Palm 880 inimesel: 398 mehel ja 482 naisel. Perekonnanimede levikult on Palm 93. kohal (meeste puhul 97. kohal ja naiste puhul 86. kohal). Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,7.

## Nime kandjaid
*Aleksei Palm, eesti sporditegelane (1882–1960)
*Asta Palm, eesti maastikuarhitekt (1927–)
*August Palm, eesti kirjandusteadlane ja bibliograaf (1902–1972)
*Eero Palm, eesti arhitekt (1974–)
*Erich Palm, Eesti poliitik ja riigiametnik (1962–)
*Friedrich von Palm, Maasi mõisa rentnik (1859–1911)
*Friedrich Anton Palm, eesti sporditegelane (1886–1973)  
*Hille Palm, eesti skulptor (1941–)
*Ille Palm, eesti klimatoloog ja meteoroloog (1937–)
*Jaanika Palm, eesti lastekirjanduse uurija (1973–)
*Johann Philipp Palm, saksa raamatukaupmees (1766–1806) 
*Kaia Palm, eesti molekulaarbioloog (1964–)
*Lembit Palm, eesti majandusteadlane (1927–2019)
*Lembit Palm, eesti skulptor (1944–)
*Maimu Palm, eesti arhitekt (1925–2014)
*Mari Palm, eesti näitleja (1947–)
*Mari-Ann Palm, eesti filoloog (1942–)
*Mati Palm, eesti laulja (1942–2018)
*Natalia Palm, Eesti keemik (1953–)
*Reedik Palm, eesti matemaatik (1933–1974)
*Richard Palm, eesti sõjaväelane (1883–1941) 
*Rudolf Palm, eesti viiuldaja (1904–1990)
*Sandra Palm, eesti koreograaf ja tantsija (1988–)
*Thomas Palm, eesti majandusteadlane (1937–2015)
*Toivo Palm, eesti bioloog (1942–)
*Tõnis Palm, eesti arhitekt (1955–)
*Uno Palm, eesti keemik (1933–1989)
*Valter Palm, eesti poksija (1905–1994)
*Vello Palm, eesti sporditeadlane (1938–) 
*Viktor Palm, eesti keemik ja poliitik (1926–2010)
*Viktor Palm, Eesti füüsik (1957–)
*Vilja Palm, eesti telerežissöör (1957–)  
*...

## Viited
Vicente Iborra

**Vicente Iborra de la Fuente** (sündinud 16. jaanuaril 1988 Moncadas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós.

Ta alustas klubikarjääri Levantes, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Hispaania kõrgliigas 2008. aastal. Aastatel 2013–2017 mängis ta Sevillas, kellega võitis kolm korda UEFA Euroopa Liiga, ja aastatel 2017–2019 Inglismaa Premier League'i klubis Leicester City. 2019. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Villarreal, kellega võitis ta Euroopa Liiga hooajal 2020/21. Hooajal 2022/23 mängis Iborra laenulepingu alusel Villarrealist taas Levantes.

2023. aasta juulis sõlmis ta lepingu Olympiakósega.

## Saavutused
;Sevilla
*UEFA Euroopa Liiga: 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Copa del Rey: Teine koht 2015–16
*UEFA Superkarikas: Teised kohad 2014, 2015, 2016
;Villarreal
*UEFA Euroopa Liiga: 2020–21
*UEFA Superkarikas: Teine koht 2021

## Viited