open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna ülemine tuletorn

**Tallinna sihi ülemine tuletorn** (ka *Punane majakas, Tallinna lõuna tuletorn*) on tuletorn Tallinnas Lasnamäel.

Tuletorn rajati 1835. aastal. Algselt oli see puitsõrestiktorn, mille asemele ehitati 1896. aastal kivist torn.

Torni ülemine osa on must ja alumine valge. Sellel on eraldi laternaruum, mida ümbritseb rõdu. Laternaruumi kohal on metallvarras, mille küljes on väikesed tuule suunda näitavad vahendid.

## Asukoht
Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Asub Peterburi tee ja Pae tänava vahel. Aadress on Tuletorni tn 1 (varasem aadress Pae 16). On hästi nähtav nii Peterburi teelt kui ka Laagna teelt (viimase poole paistab ka tuli). Tallinna alumisest tuletornist asub 1,1 kilomeetrit lõunas.

Tuletorn on rajatud merepinnast umbes 40 meetri kõrgusele, ka ehitis ise on 40 meetri kõrgune. Seega, tuli on merepinnast 80 meetrit kõrgemal.

## Tule omadused
Tuletorn töötab iga päev ööpäev läbi.

Tuli, mis töötab valgetel valgusdioodidel, põleb järgmise tsükliga: 5 kiiret vilkumist kestusega 0,3 sekundit, mille vahel on tuli varjutatud 0,4 sekundiks. Iga viie vilkumise järel on tuli kustutatud 1,9 sekundiks. Tuli on sihi alumise tuletorniga sünkroonitud ja moodustab sihi 159,1°. Tuli paistab laiemas sektoris (asimuut 139°–187,5°) 6 meremiili ning kitsamas sektoris (154,5–163,5°) 12,6 meremiili kaugusele.

Varem põles valge 1 kW võimsusega hõõglambiga tuli järgmise tsükliga: 3 sekundit valge ja 3 sekundit pime. Laiemas sektoris (asimuudist 123,5° asimuudini 187,5°) paistis tuli 12 meremiili, kitsamas sektoris (157,1–161,1°) 23 meremiili kaugusele.

## [[Postmark]]
1983. aastal andis NSV Liit välja Tallinna tuletorniga postmargi.

## Vaata ka
* Tallinna alumine tuletorn

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Josef Kats. "Majakad ja värvipimedus: kui Punane on tegelikult Valge" Lasnamäe leht, 16. november 2020
Keri tuletorn

**Keri tuletorn** (varem ka *Kokskäri tuletorn*) on tuletorn Soome lahes Keri saarel. Selle geograafilised koordinaadid on .

Tuli on merepinnast umbes 31 meetri kõrgusel. Tuletorn on 28 meetri kõrgune.

Praegune tuletorn rajati 1858. aastal. See on laternaruumi ja kõrgel asetsevat rõduga punane silindriline metalltorn kivist silindrilisel alusel, niinimetatud karahvinil. Tänapäeval kindlustab tuletorni plinkimist päikesepatareidest saadav energia. Tule tööd juhib arvuti.

## Ajalugu
Esimene, puidust tuletorn alustas Keri saarel tööd 1719. 1803 ehitati tuletorni tänapäevani säilinud kivialus ja sellele tuleruumiga puittorn. Metallist pealisehitis paigaldati 1857.

1906–1912 kasutati esimest korda maailmas kohalikku maagaasi valguse tekitamiseks tuletornis.

Aastal 1990 varises kokku tuletorni põhjasein. 1996 kindlustati varisenud torn edaspidiste varingute vastu terasvitstega.

2002. aastal lahkus saarelt viimane majakavaht.

2007. aasta juulist töötab tornis avalik veebikaamera ja juulis 2009 lisandus ilmajaam, mis saadab oma andmed samuti veebi.

2022–2024 viidi 1,5 miljoni euro eest läbi tuletorni restaureerimine.

## Tule omadused
Tuletorni tipus põleb pimedal ajal aasta läbi valge tuli järgmise tsükliga: 13 sekundit pime ja 2 sekundit valge.

Tuli ei ole sektoriteks jagatud, vaid paistab igas suunas. Tuli on näha 11 meremiili kaugusele.

## Postmargid ja esimese päeva ümbrik
1983. aastal andis NSV Liit välja Keri tuletorniga postmargi.

Eesti Post andis 15. jaanuaril 2003 välja Keri tuletorniga postmargi ja esimese päeva ümbriku.

## Pilte

Keri tuletorn öösel.jpg|Öine vaade
Keri tuletorn 08.JPG|Varisenud osa
Keri tuletorn 07.JPG|Tuletorni kiviosa sisemus
Keri majakas 02.JPG|Tuletorni metallossa viiv trepp
Keri tuletorn 05.JPG|Tuleruumi viiv trepp
Keri majakas 04.JPG|Tornikell


## Viited

## Välislingid

* 
*
Kullamaa valla vapp

**Kullamaa valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kullamaa valla vapp.

Vapp kinnitati 16. juunil 1995.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil roheline pügalrist, mille keskel samasuunaline ja -kujuline väiksem kuldne pügalrist. Kaarlõikelisel rohelisel vapitüvel kuldmünt (kuldne sõõr ehk rondell).

## Põhjendus
Kahekordne pügalrist sümboliseerib ümbruskonna kaht peamist keskust: Kullamaad (muistne linnamägi; kirik, mille vaimulikud on jätnud püsiva jälje eesti kultuurilukku) ning Koluveret (omapärane, sündmusterohke ajalooga feodaallinnus). Pügalrist osutab ühtlasi kohalike inimeste vaimuerksusele ning kultuuritraditsioonidele. Vapikilbi kuld ja rohelises vapitüves olev kuldraha on Kullamaa nimetuse võrdkuju ning meenutab ka, et maa (roheline vapitüvi) on läbi aegade toitnud ja jõukust toonud valla elanikele.

## Vaata ka
*Kullamaa valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Kullamaa valla sümboolika valla kodulehel
*Kullamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Metsamor

**Metsamor**  on linn Armeenias Armaviri maakonnas. Asub Armavirist idas.

Metsamoris asub tuumaelektrijaam, mis toodab 40% Armeenia elektrienergiast.

## Välislingid
George Dawe

**George Dawe** (8. veebruar 1781 London – 15. oktoober 1829 London) oli inglise portreekunstnik.

Ta töötas alates aastast 1819 Peterburis, kus maalis koos abiliste Wilhelm August Golicke (1802–1848) ja Aleksandr Poljakoviga (1801–1835) 1812. aasta Isamaasõjas silma paistnud 329 väejuhi portreed. Need portreed on eksponeeritud Ermitaaži sõjagaleriis.

## Teoseid

Pilt:Bennigsen.jpg|Levin August von Bennigseni portree
Pilt:Denisdavydov.jpg|Deniss Vassiljevitš Davõdovi portree
Pilt:Alexei-jermolov.jpg|Aleksei Petrovitš Jermolovi portree
Pilt:Ostermann-tolstoi.jpg|Aleksandr Ivanovitš Ostermann-Tolstoi portree
Pilt:Karl Wilhelm von Toll.jpg|Karl Wilhelm von Tolli portree
Pilt:Fabian_Wilhelm_von_Osten-Sacken.jpg|Fabian Gottlieb von der Osten-Sackeni portree
Pilt:FriedrichvonLowisofMenar.jpg|Friedrich von Löwis of Menari portree
Åmål

**Åmål** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Åmåli valla keskus. Asub Vänerni läänekaldal.

Linnaõigused sai 1643. aastal. 1901. aastal hävis tulekahjus suurem osa linnast.

Åmålis toimub 1998. aastal valminud Lukas Moodyssoni filmi "Fucking Åmål" tegevus.

## Viited
Suveräänsus Eesti põhiseaduses

Kehtiv põhiseadus ei kasuta sõna "suveräänsus." Suveräänsuse põhimõtte võib välja lugeda põhiseaduse §-st 1, mis sätestab: "*Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu.*" Suveräänsusega on samuti seotud preambulis väljendatud vabaduse põhimõte, mille kohaselt on Eesti riik "*rajatud vabadusele...*" 

Põhiseaduse § 1 teine lause, mille kohaselt Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ja võõrandamatu, loodi ilmselt halba ajalookogemust (nn "hääletu alistumine") arvestades, samuti lähtuvalt eelnõu koostamise hetkesituatsioonist, et välistada igasugune võõrvõimu alla langemine ja suveräänsuse kaotus. Põhiseaduse ekspertiisikomisjoni arvates on tegemist kollaboratsionismi vältida üritava sättega. Võõrandamisest eristab ekspertiisikomisjon sellist kompetentside ülekandmist, mis ei ole lõplik ja tagasivõtmatu.

Kommenteerides sarnaseid sätteid 1935. aastal, leidis Artur-Tõeleid Kliimann, et "iseseisvus" tähendab, et põhiseaduse järgi ei saa Eesti Vabariiki muuta liitriigi osariigiks. "Sõltumatus" tähendas Kliimanni arvates keeldu sõltumiseks teisest riigist. Teisiti arvas Ants Piip, kelle arvates väljendasid "iseseisvus" ja "sõltumatus" suveräänsuse sisemist ja välimist aspekti. 

## Suveräänsus ja ühinemine Euroopa Liiduga
Põhiseaduse § 162 kohaselt saab põhiseaduse esimest peatükki muuta üksnes rahvahääletusega, mitte aga Riigikogu poolt. Põhiseaduse eelnõu koostajate arvates tähendab see seda, et Eesti iseseisvuse ja sõltumatuse võõrandamist peaks toetama rahvas rahvahääletuse kaudu.

See on muutnud keerukaks Eesti ühinemise Euroopa Liiduga ja kutsunud esile euroskeptikute aktivismi.

14. septembril 2003 toimunud rahvahääletusel vastas küsimusele "Kas Teie olete Euroopa Liiduga ühinemise ja Eesti Vabariigi põhiseaduse täiendamise seaduse vastuvõtmise poolt?" jaatavalt 66,83% ja eitavalt 33,17%.

Hääletusele järgneval päeval esitas Kalle Kulbok valimiskomisjonile valimiste peale kaebuse, mille komisjon rahuldamata jättis. 19. septembril esitas  Riigikohtule taotluse rahvahääletuse õigustühiseks kuulutamiseks. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis Kulboki kaebuse läbi vaatamata, kuna sellise taotluse esitamiseks oli õigus üksnes presidendil.

24. septembril jättis Riigikohus läbi vaatamata ka Helle Viru ja Eesti Valijate Liidu kaebused rahvahääletuse tulemuste tühistamiseks.

## Viited
Tartu stiftifoogtide loend

**Tartu stiftifoogtide loend**is on loetletud Tartu piiskopkonna Tartu stifti stiftifoogte (saksa *Dorpater Stiftsvogt*).

## Vaata ka
* Tartu piiskoppide loend
* Koknese stiftifoogt
* Lielvārde stiftifoogt
* Läänemaa stiftifoogt
* Rauna stiftifoogt
* Saaremaa stiftifoogt
* Turaida stiftifoogt

## Viited

## Kirjandus
* Arbusow, Leonid. *Livlands Geistlichkeits vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*. – Jahrbuch für Genealogie, Heraldik, und Sphragistik 1911, 1912 und 1913. Mitau: Gedruckt bei. J. F. Steffenhagen und Sohn, 1914. Lk 317.
Ühiskondlik leping

**Ühiskondlik leping** on teooria oletatavast lepingust riigi kodanike vahel riigi moodustamiseks. Eeldatakse, et sellega, et nad riigi territooriumil elavad, on kõik riigi kodanikud lepinguga nõustunud. Ühiskondliku lepingu olulisemad teoreetikud olid Jean-Jacques Rousseau, Thomas Hobbes ja John Locke.

Ühiskondliku lepingu teooria on normatiivne ettepanek (mitte ajaloolisele tõele pretendeeriv arusaam), kuidas oleks hea ühiskonda käsitleda. Käsitluse eesmärgiks on allutada riigivõim mõistuslikule toimimisele ja juurutada võrdsust.

Ühiskondliku lepingu teooria rajajaks peetakse Thomas Hobbesi (1588–1679). Teooria oli väga populaarne valgustusajal. Teooria eelduseks on inimeste põhimõtteline võrdsus.

Oma klassikalises vormis sisaldab ühiskondlik leping kolme elementi:
* luuakse hüpoteetilise "riigivaba" ühiskonna kuvand
* ühiskondliku lepinguga liituvad inimesed võtavad omaks, et ainult täidesaatev võim suudab tagada turvalisuse ja stabiilsuse
* ühiskondlik leping kohustab kodanikke respekteerima ja järgima riiki tänuks selle eest, et ainult poliitiline süsteem suudab tagada stabiilsuse ja turvalisuse

## Ajalugu
Kuigi juba antiikaja sofistid väitsid, et ühiskond on kokkuleppeline, ei kirjeldanud nad olukorda, kuidas ja miks ühiskondlik kokkulepe võiks sündida.

Hobbes väitis oma peateoses "Leviathan" (1651), et inimene on loomu poolest parandamatu egoist, järelikult on loomulik seisund kõigi sõda kõikide vastu. Kuna see seisund on kõigile kahjulik, jõutakse lepinguni, määrates endi üle valitsema monarhi, kes tagab kõigi jaoks vajaliku turvalisuse.

Hiljem John Locke ja Jean-Jacques Rousseau (ei nõustunud pidama inimesi loomult halbadeks) täiendasid lepingu teooriat, tuues sisse aspekti, et ka valitsejatel endil on kohustus lepingust kinni pidada, s.o valitseda üldise turvalisuse huvides, mitte aga omahuvist lähtudes. Kuidas seda saavutada, kui arvestada, et ka valitsejad on inimesed (Hobbesi järgi omakasupüüdlikud)?

Charles de Montesquieu rõhutas, et võimupositsioon suurendab inimese kalduvust kuritarvitustele. Probleemi lahendusena pakuti välja muutumatuid riigivalitsemise aluspõhimõtteid (n-ö lepingu tuum, tänapäeval avaldub põhiseadustes), perioodilisi valimisi ning võimude lahususe kaudu teostuvat vastastikust kontrolli. Need põhimõtted on rakendunud tänapäeva demokraatlikes riikides.

## Kirjandus
* Jean-Jacques Rousseau "Ühiskondlikust lepingust ehk Riigiõiguse põhiprintsiibid." (Tallinn: Varrak 1998) ISBN 9985-3-0086-6
* A. Heywood. (2013) Politics (4th edition). p. 62. Palgrave Macmillan 

## Välislingid
* "Social Contract Theory", Internet Encyclopaedia of Philosophy
* "Contractarianism", Stanford Encylopaedia of Philosophy
Plymouth

**Plymouth** on linn Edela-Inglismaal Devoni krahvkonnas. Asub Plymi ja Tamari jõe suudmes. 1439. aastani oli linna nimi Sutton. 

Plymouthil on rikkalik  merendusajalugu. Ta on olnud üks tähtsamaid kuningliku mereväe baase Inglismaal. 6. septembril 1620 lahkus Plymouthi sadamast Mayflower, mille pardal olid puritaanidest palverändurid, kes jõudsid Ameerikasse novembris. Nad rajasid samanimelise linna tänapäeva Massachusettsi osariigis USAs. Sellega seoses oli linn Saksamaa  Luftwaffe üks peamisi sihtmärke Teises maailmasõjas. 1941. aasta rünnakute järel ehitati kesklinn  arhitekt Patrick Abercrombie juhatusel uuesti üles. Plymouthis on tänini üks suuremaid mereväebaase Lääne-Euroopas.

Plymouthis on ülikool, kus õpib üle 30 000 üliõpilase.

## Välislingid

*http://www.plymouth.gov.uk/
Vrancea maakond

**Vrancea maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldovas.

Elanikest on üle 98% rumeenlased.

## Linnad
* Adjud
* Focșani
* Mărășești
* Odobești
* Panciu

## Viited

## Välislingid
* Vrancea maakonna koduleht
Argeși maakond

**Argeși maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus.

## Linnad

* Câmpulung
* Costești
* Curtea de Argeș
* Mioveni
* Pitești
* Ștefănești
* Topoloveni

## Viited

## Välislingid
* Argeși maakonna koduleht
Stiftifoogt

**Stiftifoogt** (saksa keeles *Stiftvogt*) oli tähtsaim ilmalik võimukandja piiskopkonnas.

Saare-Lääne piiskopkonnas oli kaks stiftifoogti ehk lossifoogti, üks Haapsalus ja teine Kuressaares.

## Vaata ka
*Koknese stiftifoogtide loend
*Lielvārde stiftifoogtide loend
*Läänemaa stiftifoogtide loend
*Rauna stiftifoogtide loend
*Saaremaa stiftifoogtide loend
*Tartu stiftifoogtide loend
*Turaida stiftifoogtide loend
* Lossifoogt
857

**857. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - **[[850. aastad]]** - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad

Aastad: 852 853 854 855 856 - 857 - 858 859 860 861 862

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
856

**856. aasta** (**DCCCLVI**) oli 9. sajandi 56. aasta.

## Sündmused

* 15. märts – Bütsantsi keiser Michael III tõrjus oma ema Theodora asevalitseja kohalt ja asus ise valitsema.
* 22. detsember – Pärsias Alborzi mäestikus toimunud 7,9-magnituudilise maavärina tõttu hukkus umbes 200 000 inimest.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Rabanus Maurus, Mainzi piiskop
841

**841. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - **[[840. aastad]]** - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad

Aastad: 836 837 838 839 840 - **841** - 842 843 844 845 846

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Rahvusriik

**Rahvusriik** on riigi vorm, mis eksisteerib selleks, et pakkuda suveräänset territooriumi kindlale rahvusele ning mis saab oma legitiimsuse selle ülesande täitmisest. Riik on poliitiline ja geopoliitiline moodustis; rahvus on kultuuriline ja/või etniline moodustis. 

## Ajalugu

Rahvusriikide päritolu ja varase ajaloo osas ei ole ühest kokkulepet saavutatud. Teoreetikute suureks vaidlusteemaks on küsimus: kas enne oli rahvus, mis lõi rahvusriigi, või riik, mis lõi rahvuse?

Rahvuslaste meelest oli kõigepealt rahvus ning rahvuslikud liikumised väljendasid rahvuse õigustatud nõudmist suveräänsusele, mis päädis rahvusriikide loomisega. Mõningate teooriate kohaselt loodi rahvuslik identiteet aga suuresti valitsuste poolt, et ühendada ja moderniseerida juba eksisteerivat riiki.

Enamik teooriaid näeb rahvusriigis 19. sajandi Euroopale iseloomulikku nähtust, mille tekkimist soodustasid kirjaoskuse laialdane levik ja massimeedia.

Mõned rahvusriigid, näiteks Saksamaa ja Itaalia, tekkisid 19. sajandil vähemalt osaliselt tänu rahvuslaste poliitilistele kampaaniatele. Mõlemal nimetatud juhul oli territoorium varem jagatud riikide vahel ning tekkinud ühine identiteet oli esmalt kultuuriline, omandades peagi poliitilise tähtsuse.

## Iseloomulikud jooned

Võrreldes varasemate riigi vormidega suhtub rahvusriik teisiti oma territooriumisse, pidades seda pooleldi pühaks. Ükski rahvusriik ei annaks oma territooriumist tükki teisele näiteks lihtsalt selle pärast, et kuningatütar abiellus. Rahvusriikide piirid on enamasti määratud rahvuse asuala või looduslike oludega ega ole kergesti muudetavad.

Rahvusriigi kõige nähtavamaks mõjuks on riikliku poliitika abil ühtse rahvuskultuuri loomine. Rahvusriigi olemasolu nõuab, et selle elanikud moodustaksid rahvuse, mida ühendab enamasti ühine päritolu, ühine keel ja jagatud kultuur. Kui nõutav ühtsus puudub, siis üritab rahvusriik seda sageli luua, surudes näiteks oma hariduspoliitika kaudu peale riigikeelt ja ühtset arusaamist ajaloost. Mõnel juhul on selline poliitika kutsunud esile teravaid konflikte ja separatismi. Õnnestumise korral on see taganud elanikkonna suurema homogeensuse ja kultuurilise ühtsuse.

## Selgitavad näited

Politoloogias kasutatakse terminit "rahvusriik" enamiku tänapäevaste suveräänsete riikide kohta, isegi kui nende poliitilised piirid ei lange kokku etniliste piiridega.

"Rahvusliku identiteedi" mõiste võib laieneda riikidele, kus elab koos mitmeid etnilisi ja keelelisi gruppe. Üheks selliseks on näiteks Šveits, mis on oma põhiseaduse kohaselt kantonite konföderatsioon ja kus on neli riigikeelt, kuid ühtlasi šveitsi rahvuslik identiteet, ühine ajalugu ja oma klassikaline rahvuskangelane, legendaarne Wilhelm Tell.

Paljud konfliktid on saanud ajaloos alguse sellest, et poliitilised piirid ei lange kokku etniliste ja/või kultuuriliste piiridega. Näiteks kurdi rahva traditsiooniline asuala on tänapäeval jagatud Iraagi, Türgi ja Iraani vahel. Osa sealsetest elanikest soovib luua iseseisva Kurdistani riigi ning selle tõttu on juba aastakümneid kestnud relvastatud konflikt.

## Vaata ka

*Enesemääramisõigus
844

**844** (**DCCCXLIV**) oli 9. sajandi 44. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. september – Viikingite laevastik jõudis toona Córdoba emiraadile kuulunud Sevilla lähedale. Viikingite rünnaku tõrjusid lõpuks moslemitest kaitsjad tagasi.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 11. jaanuar – Michael I, Bütsantsi keiser
* 25. jaanuar – Gregorius IV, paavst
839

**839. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - **[[830. aastad]]** - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 834 835 836 837 838 - 839 - 840 841 842 843 844

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Caraș-Severini maakond

**Caraș-Severini maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Banaadis, Băuțari vald asub Transilvaanias. Piirneb edelas Serbiaga.

## Linnad
* Anina
* Băile Herculane
* Bocșa
* Caransebeș
* Moldova Nouă
* Oravița
* Oțelu Roșu
* Reșița

## Viited

## Välislingid
* Caraș-Severini maakonnavalitsuse koduleht
Tristan da Cunha saar

**Tristan da Cunha** on saar Atlandi ookeanis samanimelises saarestikus.

Saarel elab umbes 269 inimest.

See inimasustusega saar paikneb teistest asustatud saartest kõige kaugemal, lähim inimasukate saar asub 2450 km kaugusel.

## Vaata ka
*Tristan da Cunha vulkaan
Tristan da Cunha

**Tristan da Cunha** on saarestik Atlandi ookeani lõunaosas ja Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena haldusüksus.

Selle moodustavad Tristan da Cunha saar (98 km²), selle lähedal paiknevad Inaccessible'i saar, Nightingale'i saared (Nightingale ja mõned väiksemad saared) ning Gough, mis asub Tristan da Cunha saarest 395 km kagu pool.

## Kirjandus
*"Saar, kus valitseb terav puudus meestest". Uus Eesti nr 184, 11. juuli 1937. Lk 4

## Välislingid
Muuksi linnamägi

**Muuksi linnamägi** asub Harjumaal Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Kolga lahe äärsel pankrannikul. Kolmnurkse kujuga linnamägi jääb tänapäeval umbes 700&nbsp;m kaugusele merest. Kuna Põhja-Eesti maa tõuseb, oli muinasajal meri linnamäele lähemal.

## Kirjeldus
Muuksi linnamägi on rajatud looduslikult sobivate eeltingimustega neemikule. Linnuse kohal kerkib läänekülg ümbritsevast maapinnast kuni 10&nbsp;m kõrgemale, tipu põhjaosas on kõrgus 13&nbsp;m, lisades sellele veel laugjama kallaku, on seal kõrguseks umbes 22&nbsp;m. Muuksi linnus asub 47 meetri kõrgusel merepinnast. Selle põhiülesanne oli arvatavasti rannavalve ja majakaks olemine. Linnuseala kaitses põhja poolt looduslikult järsk ja kõrge klint, kergesti rünnatavat lõunakülge aga kaarjas kivimüür. See koosnes paeplaatidest laotud kahest kuivmüürist, mille vahe oli täidetud kivide ja mullaga.

Linnuse hoovil piirab praeguseks vaid osaliselt säilinud madal kamardunud vall. See asub üksnes 100–120&nbsp;m kaugusel põhjatipust ning on säilinud üksnes 20&nbsp;cm kuni 1,5&nbsp;m kõrguste, 0,5–4&nbsp;m laiuste ning 4–6&nbsp;m pikkuste katkenditena. Linnusehoovi pindala on 5300 m2.

## Arheoloogilised uuringud
Arheoloogilised kaevamised on linnamäel toimunud 1936. ja 1998. aastal. Nendega on välja selgitatud, et kultuurikiht linnuse platool on õhuke või puudub üldse. Vähesed leiud riibitud savinõukildude põhjal arvatakse, et seda kohta asustati esmalt I aastatuhandel eKr. Vallijäänustest kogutud söest tehtud analüüs näitas, et vall rajati alles muinasaja lõpul ja osa leide pärinevadki 11.–13. sajandist.

Kuna Muuksi linnamäelt kogutud leiumaterjal on napp ning kultuurikiht väga õhuke, on üsna tõenäoline, et pikemaajalist püsiasustust ei ole seal vähemalt muinasaja lõpus olnud. Esimese kasutusperioodi, I at eKr kohta on püsiasustuse olemasolu kohta raske midagi öelda, sest koha hilisem kasutus võis varasemad jäljed lihtsalt hävitada. Lisaks on tolleaegsetele asulakohtadele üldisemalt iseloomulik nõrk kultuurikiht ja vähesed leiud.

Hilisematel aegadel on linnamäe platood kasutatud põlluna, seda on jäänud meenutama mitmed madalamad kamardunud põllukivihunnikud.

I aastatuhande keskpaigast eKr on pärit ka läheduses asuv Muuksi kalmeväli Hundikangrud, Eesti suurim kivikirstkalmete leiukoht – kalmeid on seal ligi sada.

## Välislingid
*
Tromelin

**Tromelin** (*Île Tromelin*) on Prantsusmaale kuuluv asustamata saar India ookeanis Madagaskarist idas ja Réunionist põhjas.

Tromelin on 1700 meetrit pikk ja 700 meetrit lai, pindalaga 1 km².

Saar on merelindude ja kilpkonnade pesitsuspaik.

Saarel on kilomeetripikkune lennukimaandumisrada ja ilmajaam taifuunide eest hoiatamiseks. Jaamas töötavad Réunionilt pärit meteoroloogid. Looduslike sadamate puudumise ja korallriffide tõttu ei pääse laevaga saarele.

Esimest korda nähti saart prantsuse laevalt 1722.

1761 toimus saare juures laevahukk, kui Prantsuse laev Utile korallrifi vastu purunes. Laev vedas Madagaskarilt Mauritiusele orje. Meeskond sõitis parvel Madagaskarile tagasi, jättes saarele kuuskümmend orja. Alles 1776 saabus järgmine laev, Prantsuse sõjalaev La Dauphine, mis päästis ellujäänud: 7 naist ja 8-kuise poisi. Laeva kapteni ševaljee de Tromelini järgi sai saar ka nime.

## Välislingid

* "Lèse humanité : What happened when slaves and free men were shipwrecked together" The Economist, 19. detsember 2015
Galdhøpiggen

**Galdhøpiggen** on mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas. See paikneb Jotunheimenis.

Galdhøpiggen on kõrgeim mägi Norra Kuningriigi territooriumil (2469 m üle merepinna) ja kogu Põhja-Euroopas. Varem oma lumemütsiga kõrgeim mäetipp olnud Glittertind on 2000. aastatel jäänud madalamaks (2466 m). Enne täpsete mõõtmiste algust on Norra kõrgeimaks tipuks peetud teiste seas Snøhettat (2286 m) ja Knutsholstindenit (2341 m).

## Nimi
*Piggen* on määrava artikliga vorm sõnast *pigg* ('terav mäetipp'). *Gald* on järsk mägirada. *Hø* on paljude mäetippude nimedes esinev sõna, mis on seotud sõnaga *høg* ('kõrge').

## Nõlvad
Mäel on järsud nõlvad, mis on suunatud põhjas Styggebreeni poole, läänes Storjuvbreeni poole ja lõunas Svellnosbreeni poole.

Suhteline kõrgus on 2420 m.

## Mäetipp
Mäetipp on suvel lumega kaetud.

Galdhøpiggenilt paistab umbes kümnendik Norra põhiosa territooriumist, sealhulgas suur osa Jotunheimenist. Põhjas paistab Snøhetta ja kagus Holtefjellet.

Mäetipus on kivist mägimaja (Knut Vole maja), mis on kolmas omataoline. Suvel on seal ka väike kiosk, mis täidab ka postkontori funktsiooni.

## Alpinism
Märgitud rada viib kirdest Juvasshyttast üle Styggebreeni ja idast Spiterstulenist üle Keilhausi mäetipu (2355 m üle merepinna).

## Ajalugu
Tipult on leitud neoliitikumist pärit nool.

Teadaolevalt jõudsid Galdhøpiggenile esimeste inimestena Lomi valla elanikud talunik Steinar Sulheim, kirikulaulja Flaatten ja õpetaja L. Arnesen juulis 1850.

## Vaata ka
* Norra mäed

## Viited

## Kirjandus
* Arvid Møller. *Galdhøpiggen*. Cappelen: 1994, ISBN 82-02-14133-8
Katajanokka

**Katajanokka** (rootsi keeles *Skatudden*) on poolsaarel asuv linnaosa Helsingi kesklinnas. 

Katajanokka on ühendatud muu Helsingiga nelja sillaga, seda eraldab Kruununhakast Katajanokka kanal. Seal asuvad endine vangla "Nokka", Uspenski katedraal, Katajanokka Kasiino, Stora Enso ja Kesko peakontorid, Soome Välisministeerium ning Viking Line'i sadamaterminal (Katajanokka terminal) ja Kanavaterminaali.

Sinna sõidavad trammid 4 ja 4T.

## Viited

## Välislingid
Jäneda linnamägi

**Jäneda linnamägi** on oosi tüüpi linnamägi Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Jäneda külas.

See on seljandik muistsete Järva-, Harju- ja Virumaa ühinemiskohas Piibe maantee ääres Kalijärve idakalda ja Jäneda jõe vahel. 

Sellel asus linnus, mida kasutati aktiivselt 10.–12. sajandil.

## Kirjeldus
Jäneda linnamägi on sadakond meetrit pikk, mitmeosaline küngas. Seal on olnud kaheosaline ja osaliselt valliga piiratud linnuseõu, mis kitseneb põhja suunas. 

Esimene lõunapoolne linnamäe osa on kolmnurkse kujuga. Lõunaosas jaguneb oos kaheks haruks. Mõlema haru suunas on 2,5–3 meetri kõrgune vall. Põhjapoolse valli kõrgus on 3–3,5 meetrit ja valli välisküljel on kuni 4,5 meetrit lai vallikraav. Valli välisjalami ja kaitsekraavi vahel on 4–5 meetri laiune vöönd, kus linnus külgneb oosi järskude nõlvadega. Selles osas puudub linnusel kaitsevall. Arvatavasti olid seal puust kaitseehitised.

Teine suurem põhjapoolne osa on ebatasane. Kaitsevall on ainult põhjapoolses otsas, mis viitab võimalikule tornile. Selle välisjalamilt 6–7 meetri kaugusel on kuni 2,5 meetri sügavune vallikraav. Kõrgendikud asuvad ka linnuse lõunaosas, kus selle lõunakülje nurkades kõrgus oletatavasti koguni kaks kaitsetorni. Linnuse põhjaküljel pealinnusest eraldatuna on asunud eeslinnus. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Green Day

**Green Day** on USA rokkansambel, mis asutati 1987. aastal.

Green Day on müünud üle 70 miljoni albumi ning pälvinud viis Grammy auhinda.

## Koosseis
* Billie Joe Armstrong – esilaulja ja kitarrist (1987–)
* Mike Dirnt – basskitarrist ja taustalaulja (1988–)
* Tré Cool – trummar ja taustalaulja (1990–)
* Jason White – kitarrist ja taustalaulja (1999–)
*Kevin Preston – kitarr, taustalaul (2019–)
*Coley O'Toole – klahvpillid, taustalaul (2024)

## Diskograafia
### Albumid
*"39/Smoothed" (1990)
*"Kerplunk" (1991)
*"Dookie" (1994)
*"Insomniac" (1995)
*"Foot In Mouth" Live (1996)
*"Nimrod" (1997)
*"Warning" (2000)
*"American Idiot" (2004)
*"21st Century Breakdown" (2009)
* "¡Uno!" (2012)
* "¡Dos!" (2012)
* "¡Tré!" (2013)
* "Revolution Radio" (2016)
* "Father of All Motherfuckers" (2020)
* "Saviors" (2024)

### EP-d
* "1,000 Hours" (1989) 
* "Slappy" (1990)
* "The Sweet Children" (1990)
* "1,039/Smoothed Out Slappy Hours" (1990)
* "At War Wich UDH" (1993)
* "Bowling Bowling Bowling Parking Parking" Live (1996)
* "International Superhits!" (2001)
* "Shenanigans" (2002)
* "American Idiot EP" (2005)
* "Last Night on Earth: Live in Tokyo" (2009)

### DVD
* "Bullet in a Bible" (2005)
* "Awesome as Fuck" (2011)

## Välislingid
*http://www.greenday.com/
Hornindalsvatnet

**Hornindalsvatnet** on Norra ja Euroopa sügavaim järv (514 meetrit). 

Järve pind on 53 meetrit üle merepinna, ja põhi seetõttu 461 meetrit allpool merepinna taset. Järve maht on umbes 12 km3 ja pindala 50 km2.
Rossoš

**Rossoš** on linn Venemaal Voroneži oblastis, Rossoši rajooni keskus. Asub Tšornaja Kalitva jõe ääres 214 km Voronežist lõunas.

Rossoši on esmamainitud 1721. aastal, linnaõigused sai 1923. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Rossoši linnavalitsuse koduleht (*vene keeles*)
* http://www.rossosh.info/
Šahtõ

**Šahtõ** on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Gruševka jõe ääres.

1867. aastani oli linna nimi Grušovskaja, seejärel Gornoje Grušovskoje, 1881–1920 Aleksandrovsk-Gruševski. 1921. aastast on linna nimi Šahtõ (vene keeles 'kaevandused').

Linn on nime saanud kivisöekaevanduste järgi. Arenenud on ka metallurgia ja masinatööstus.

## Viited

## Välislingid

*http://www.shakht.ru/
Angarsk

**Angarsk** on linn Venemaal Irkutski oblastis, Angarski munitsipaalrajooni keskus. Asub Angara kaldal, Irkutskist 40 km loodes.

Angarsk on asutatud 1946. aastal naftakeemiatehase ehituse juurde. Linnaõigused sai 1951. aastal.

## Sõpruslinnad
*  Mõtištši, Venemaa
*  Jinzhou, Hiina
*  Komatsu, Jaapan

## Viited

## Välislingid
*Linnavalitsuse koduleht
*Angarski infoportaal
Habarovski krai lipp

**Habarovski krai lipp** on Venemaa haldusüksuse Habarovski krai lipp.

Lipp võeti kasutusele 28. juulil 1994. Lipu autor on Habarovski kunstnik Sergei Loginov.

### Lipu kirjeldus
Habarovski krai lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks väljaks. Vardapoolses osas on roheline kolmnurk, mille lehvpoolne nurk moodustab 90 kraadi ning teised nurgad ühtivad kanga vardapoolsete nurkadega. Ülejäänud kangas on jagatud kaheks võrdseks horisontaalseks laiuks, millest ülemine on hõbedane ja alumine sinine.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.  

### Sümbolite tähendused
Sinine on ilu, leebuse ja võimsuse sümbol ning sümboliseerib ka krai ääretuid veevarusid. Roheline on aga lootuse, rõõmu ja külluse värv ning tähistab suure mereäärse taiga taimestikku. Valge (hõbedane) tähistab puhtust, headust, süütust ning pilvitut ja rahumeelset taevast ning Habarovski krai rahva selgeid ja puhtaid mõtteid.

Habarovski krai lipu deviisiks on: "Kus kord vene lipp on heisatud, seal seda enam ei langetata" (keiser Nikolai I, 1850).

## Vaata ka
* Habarovski krai vapp

## Välislingid
*Habarovski krai sümboolika Habarovski krai ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Habarovski krai - Habarovsk (*vene keeles*)
Tuimazõ

**Tuimazõ** on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Tuimazõ rajooni keskus. Linn asub Useni jõe ääres.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tuimazõ elanikest tatarlasi 44,6%, venelasi 27,7% ja baškiire 25,3%.

## Viited
Straubing

**Straubing** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Doonau ääres Große Laberi suudmes.

## Viited

## Välislingid

*Straubingi koduleht
Starõi Oskol

**Starõi Oskol** on linn Venemaal Belgorodi oblastis. Asub Oskoli jõe ääres.

Linn asutati 1593. aastal Venemaa lõunapiiride kaitseks.

Starõi Oskol on mustmetallurgia keskus.

## Viited

## Välislingid

*http://www.oskol.ru/
Kopeisk

**Kopeisk** on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis.

Kopeisk on asutatud 1907. aastal. Linnaõigused sai 1933. aastal.

2004. aastal liideti linnaga Bažovo alev.

Peamine majandusharu on kivisöe kaevandamine.

## Vaata ka
*Kopeiski keemiatehase plahvatused

## Viited

## Välislingid

*http://kopeysk.info/
Padise linnus

**Padise linnamägi** ehk **Vanalinnamägi** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Padise külas. 

## Kirjeldus
Linnus asub Harjumaal Padise kloostri varemetest ligikaudu 1 km lõunas Kloostri jõe parempoolsel kõrgel kaldaneemikul. Trapetsikujulise siseõue pindala on 3300 m². Linnamägi on idapoolses nurgas piiratud liivast otsavalliga ja välisjalamil 2,5 m sügavuse kraaviga. Valli lõunapoolne serv on madal. Vallist on leitud kunagiste palkkonstruktsioonide söe- ja tukikihid. Linnuse õue lääneküljelt on leitud ka põlenud kive. Arvatavasti olid palkrajatised ka linnuse põhja- ja lõunaserval. Linnuse edelanurgas, neemiku kitseneva tipu pool, oli lisaks madalam vall.

Radiosüsinikumeetodil dateeringu põhjal kuuluvad söe- ja tukikihid 11.–14. sajandi algusse. Linnuse kasutamises võib eristada vähemalt kahte järku: 7.–10. ja 11.–13. sajandit. 

## Ajalugu
Padise linnusest on leitud kuni 4000 aasta vanuseid inimtegevuse jälgi. Sellest ajast on pärit Padise linnamägi, rahvapärimustes Vanalinnamägi (Vana-Linnamägi). Linnamäel ei ole pidevalt elatud, seda on kasutatud vaid kaitse otstarbel nagu teisigi rannalähedasi linnuseid.

## Pildid

Padise lähedane linnamägi (Vana Linnamägi) 4.JPG
Padise linnus -Vana-Linnamägi-.jpg
Padise lähedane linnamägi (Vana Linnamägi) 2.JPG
Padise lähedane linnamägi (Vana Linnamägi) 1.JPG


## Viited

## Välislingid

*Linnamäest padise.ee lehel
*Linnamäest Padise kloostri kodulehel
*
838

**838. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - **[[830. aastad]]** - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 

Aastad: 833 834 835 836 837 - 838 - 839 840 841 842 843 

----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Mare Kandre

**Mare Ingrid Kandre** (sünninimi **Mare Ingrid Hansson**; 27. mai 1962 Söderala – 24. märts 2005 Stockholm) oli eesti päritolu rootsi kirjanik. 

Mare Kandre sai tuntuks oma romaanide ja poeetilise keelekasutusega. Tema romaanide ja jutustuste teemaks on sageli tütarlaste naiseks kasvamine ja naise roll ühiskonnas. 

Kandre sai Aftonbladeti kirjandusauhinna 1991. aastal.

Ta oli punkansambli The Global Infantilists liige.

## Teosed
* "*I ett annat land*" : proosa (1984) 
* "*Bebådelsen*" : luuletused proosas (1986)
* "*Bübins unge*" : romaan (1987)
* "*Det brinnande trädet*" : romaan (1988)
* "*Aliide, Aliide*" : romaan (1991)
* "*Deliria*" : romaan (1992)
* "*Quinnan och Dr Dreuf*" : romaan (1994) 
* "*Djävulen och Gud*" : poeemivormis romaan (1994)
* "*Bestiarium*" : romaan (1999)
* "*Hetta och vitt*" : jutustused (2001) 
* "*Xavier*". (2002)

### Eesti keeles ilmunud teosed
* "Naene ja dr. Dreuf" (proosaromaan). Tõlkinud ja järelsõna: Marin Pärtel, Tallinn, Kultuurileht 2006 ISBN 9985-853-91-1
* "Kurat ja Jumal". Tõlkinud: Marin Pärtel, järelsõna: Anu Saluäär-Kall, Tallinn, Kultuurileht 2019

## Tunnustus
* 1991 Aftonbladeti kirjandusauhind
* 2003 Doblougi preemia

## Välislingid
*Mare Kandre koduleht
Rõngu vasallilinnus

**Rõngu vasallilinnus** (saksa keeles *Ringen*) oli Tartu piiskopi vasalli linnus, mille varemed asuvad Rõngu lähedal Lossimäe külas.

14. sajandi esimesel poole rajatud linnus jäi Liivi sõja ajal varemeisse. Sellest on säilinud vaid pealinnuse kirdesein.

18. sajandi lõpus rajati linnusevaremetest umbes sada meetrit ida poole Rõngu mõisa varaklassitsistlik härrastemaja, mis põles 1917. aastal maha.

## Asukoht ja paiknemine

Linnus asetses Rõngu jõe 12 m kõrgusel põhjakaldal, põhja-lõunasuunalise ovaalse Lossimäe künka lõunatipus. Merepinnast jääb linnus umbes 73 m kõrgusele. Linnus kaitses teederisti, kus Tartust tulev maantee hargnes seal Viljandisse ja Riiga minevaks maanteeks, millega omakorda ristus Rannu-Otepää maantee. Umbes 30*30 m suurune pealinnus oli ehitatud nurkadega põhiilmakaarte suundades, selle asendi andis ette juba künka lõunatipu kuju. Kaitseehitise juurde kuulus ka eeslinnus, kuid selle paiknemine pole teada, linnuseala ise on umbes 180*180 m suurune plats. 1,5 km kaugusele edelasse teederisti jäi ka Rõngu Miikaeli kihelkonnakirik.

## Ajalugu

Linnus ehitati 14. sajandi esimesel poolel (arvatavasti 1340. aastal) ja see kaitses Tartu piiskopkonna edelaosa. Linnus kuulus keskajal Tödwenite suguvõsale.

Linnuse ristkülikukujulist sisehoovi ümbritsesid peahoone tiivad, millest on lisaks peaväravale säilinud vaid üks fragment. Kastellilaadsele hoonele lisati hiljem veel eeslinnus, mille kohta paraku andmed puuduvad. Samuti lisati väravale eenduv väravaehitis, mille teisel korrusel asus Püha Risti kabel ja mida on mainitud 1413.

Vene-Liivimaa sõjas tungisid 1558. aasta suvel Pihkva suunast tungisid Moskva tsaaririigi väed Pihkva vojevoodi Pjotr Šuiski juhtimisel Tartu piiskopkonda. 1558. aasta augustiks olid vene väed vallutatud ka Vastseliina, Toolse, Rakvere, Porkuni ja Laiuse. Need piirkonnad jäidki järgneva sõjategevuse ajaks Moskva tsaaririigi võimu alla. Aasta lõpul püüdsid liivimaalased ordu koadjuutori Gotthard Kettleri juhtimisel anda venelastele vastulööki, kuid nende ainsaks saavutuseks jäi Rõngu linnuse vallutamine ja hävitamine septembris-oktoobris, viienädalase piiramise järel.

Rõngu linnus oli alates 1583 veel Jesuiitide ordu kasutuses. 1625. aastal lasksid jesuiidid selle Rootsi võimu saabumisel õhku.

## Pildid

File:BM09007Am.jpg|Rõngu linnuse varemed, 1701. Autor Eduard Philipp Körber
Pilt:Rõngu linnuse varemed W.Tusch 2,53.jpg|Linnuse vaade idast 19. sajandil.Autor Wilhelm Tusch
Pilt:Rõngu linnuse asendiplaan 2,54.jpg|Linnuse asendiplaan 19. sajandist. Autor Wilhelm Tusch
Pilt:Rõngu linnus 1.jpg|Välisseina varemed
Pilt:Rõngu linnus 2.jpg|Varemed sisehoovist vaadatuna
Pilt:Rõngu linnus 3.jpg|Varemed


## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von (1836/1837). *[http://books.google.com/books?id=JUECAAAAYAAJ&rview=1&pg=RA1-PA99 Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, T. 2]*. Riga: E. Frantzen. Lk-d 99–101.

## Välislingid

*
Tagajõe

**Tagajõe ** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda.

Asub Tagajõe kaldal.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 inimest. 

## Viited
Johann Daniel Titius

**Johann Daniel Titius** (õieti **Tietz**; 2. jaanuar 1729 Konitz, Preisimaa &ndash; 11. detsember 1796 Wittenberg) oli saksa astronoom, füüsik ja bioloog.

Aastal 1752 lõpetas ta magistrikraadiga Leipzigi ülikooli. Temast sai Wittenbergi ülikooli õppejõud (professor). Alates 1756. aastast oli ta matemaatikaprofessor ja alates 1761. aastast ka füüsikaprofessor.

Ta tõlkis inglise, prantsuse ja ladina keelest.

## Titiuse-Bode seadus
Ta on tuntud eelkõige selle järgi, et ta 1766 sõnastas Titiuse-Bode seaduse ning ennustas selle põhjal, et Päikesest 2,8 astronoomilise ühiku kaugusel on taevakeha.

Ta arvas, et see taevakeha on kindlasti väike, võib-olla mitte suurem kui mõni Marsi kaaslane. Hiljem väitis Johann Elert Bode, et tegemist on planeedisarnase taevakehaga. Hiljem leiti Ceres, mis tunnistati otsitud taevakehaks.

Titiuse auks on nimetatud asteroid 1998 Titius ja Titiuse kraater Kuul.

## Piksevarras
Titius laskis ehitada Wittenbergi piksevarda, mille kohta on Berthold Auerbach kirjutanud jutustuse "Der Blitzschlosser von Wittenberg" ja mida on joonistustel kujutanud Adolph von Menzel.

## Isiklikku
Titius elas Wittenbergis Collegienstraße 76.

Tal oli poeg, anatoom ja botaanik Salomon Constantin Titius.
Ampato

**Ampato** on vulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. 

Vulkaani kõrgus on 6288 meetrit. 

Ampato ei ole ajaloolisel ajal tegutsenud. Tema lähedal paikneb tegevvulkaan Sabancaya.
Rõuge linnamägi

**Rõuge linnamägi** asub Rõuge vallas Tindi külas, Võru linnast umbes 16 km edelas, Rõuge aleviku lähistel. 

Liinjärve ja Ööbikuoru vahelise seljaku läänepoolsel otsal asus muinasajal neemiklinnuse tüüpi muinaslinn.

See väike neemiklinnus on olnud kasutusel ilmselt sealsamas asunud rauaaegse asula (I aastatuhande II pool) kindlustatud osana. Vaid 850 m² suuruse pindalaga linnus oli vallide ja kraaviga kindlustatud vaid ida- ja läänepoolsest otsast. Mujalt kaitsesid territooriumi järsud nõlvad ja palktara. Rõuge linnus on kogu õue ulatuses arheoloogiliselt läbi kaevatud. 

Linnuseõuelt on leitud savipõrandate ja kolletega majade asemeid ning sepikoda, mille jäänuste hulgas oli valamisvorme ja tiigleid. Kodu ja metsloomade luude kõrval on sealt leitud ka värtnakeder, luust naaskel, pronkspannal, haamer, nuga, mitmesuguseid ehteid ning noole- ja odaotsi. Haruldasema leiumaterjali hulka kuuluvad 8.–9. sajandist pärinevad araabia mündid.

Arheoloogiamälestiseks on arvatud nii linnusekoht kui ka sellest läände jääv muistne asulakoht, kuhu on tänapäeval rajatud Rõuge muinastalu.

Linnamäe juures asub ka Rõuge vaatetorn.

## Välislingid
*
*AVE2008, ANTI LILLAK & HEIKI VALK, Arheoloogilised proovikaevamised Rõuge linnusel Kagu-Eestis
Mantelkorsten

Mantelkorsten on korsten, mis mantlina ühtlaselt allapoole laienedes katab täielikult küttekolde ja sageli ka kogu köögiruumi (sel puhul räägitakse mantelkorsten-köögist).

Mantelkorsten oli iseloomulik keskajale, seda leidus Eestiski mõisates, kiriklates, postijaamades ja jõukamates linnamajades. 19. sajandi alguses hakati kõikjal mantelkorstnaid moodsamatega asendama, praeguseks on enamik neist välja lõhutud või ruumid põhjalikult ümber ehitatud. 

Siiski on mantelkorstnaid säilinud ja taastatud üle Eesti. Tartus võib avalikes hoonetes näha mantelkorstnat näiteks Tampere majas Jaani tänaval, nn Arensi majas Laial tänaval ning Tartu Mänguasjamuuseumis. Mantelkorstnad on alles ka näiteks Põlvamaal Orava vallas mõisa teenijatemajas, Vana-Kuuste mõisas, Väimela mõisa teenijatemajas ja Kambja kihelkonnakooli ajaloolises hoones. Restaureeritud Saue mõis Harjumaal on üks väheseid paiku Eestis, kus saab näha mantelkorstna kasutamist koos lahtise koldega pliidiga.

## Viited
Dansker

**Dansker** on keskaja arhitektuuris kaitsemüüri välisküljelt välja ulatuv väike nelinurkne ehitis. Danskerit kasutati käimlana.

Toompea lossi dansker on kujutatud 1930. aasta 2-kroonise hõberaha reversi esiplaanil.

## Pilte

File:Vao linnus 8.jpg|Vao vasallilinnuse danskeri vaade


## Vaata ka

* Toompea lossi dansker

## Viited

## Välislingid
Konvendihoone

**Konvendihoone** on kastell-linnuse eritüüp.

Täisnurkne konvendihoone koosnes sisehoovi ümbritsevast neljast hoonetiivast, kuhu pääseb kindlustatud värava kaudu, Hoone oli väliskülgedelt tugevasti kindlustatud. See hoonetüüp kujunes välja Teutooni ja Liivi ordu aladel 13.–14. sajandil, suurejoonelisim oli Malborki linnuse konvendihoone.

Ruumide jaotuselt sarnanes konvendihoone kloostritega: olemas olid kapiitlisaal, refektoorium, dormitoorium ja kabel vastavalt valdajate, vaimuliku rüütliordu liikmete (konvendi) elulaadile. Ordu ühiselureegüte kohaselt oli konvendihoones mitu saalruumi, mida ühendas sisehoovi ümbritsev galerii (ristikäik).

## Eestis olnud ja säilinud konvendihooneid

Eestis olid suured  konvendihooned Viljandis (varemeis) ja ümber ehitatud Tallinna ordulinnus ning ennistatud Kuressaare piiskopilinnuses.

Kuressaare piiskopilinnuse  konvendihoone külje pikkus on 43&nbsp;m, põhjanurgas kõrguva võimsa seitsmekorruselise kaitsetorni *Sturvolti* kõrgus on 37&nbsp;m. Ringmüüri peal asuv sakmelise rinnatisega umbes meetri laiune katustamata kaitsekäik rajati selle praegusel kujul alles 1980. aastatel, lähtudes Hermann Seuberlichi 20. sajandil teostamata jäänud kavandeist. Samuti Seuberlichi kavandite järgi rajati 1980. aastatel ka linnuse värava kohal asuv kahekorruseline eenduv nooltekoda ehk ärkel. Nooltekoja alumisel korrusel paikneb langevärava tõstemehhanism, ülemise korruse põhjaavadest sai vaenlasele kive, kuuma pigi, tõrva ja vett pähe visata või nooli lasta. Kui praeguse kaitsekäigu osas võib veel oletada sarnase ehitise olemasolu varasematel aegadel, siis nooltekoda selle praegusel kujul pole Kuressaare linnusel varem ilmselt eksisteerinud. Pigem on kahe torni vahel olnud mingi suurem, massiivne puidust kaitseehitis, mille kinnitusjälgi on praegu võimalik näha Pika Hermanni torni loodeküljel. Välismüüride peal asuv sakmelise rinnatisega umbes meetri laiune katustamata kaitsekäik sai oma praeguse kuju 1980. aastate esimesel poolel. Kunagi sealsamas olnud sarnast kaitsekäiku mööda oli hõlbus liikuda linnuse ühest tiivast teise nii vahiteenistust pidades kui ka vaenlast tõrjudes.

Värava kohale paigutati 1876. aastal Saare-Lääne piiskopkonna kotkakujutisega raidvapp. Värava kõrval seintes on avad, millesse asetatud riivpalgiga sai sissepääsu kindlalt sulgeda.
Maalinn

**Maalinn** on eestlaste ringvall-linnuste rahvapärane nimetus Saaremaal, Muhus ja mujal Lääne-Eestis.  

Nimetus tuleneb seosest selle piirkonna maaga. Maalinn oli ühtlasi piirkonna keskuseks. Maalinnad ehitati tavaliselt madalale kühmule või tasasele maale kokkukuhjatud ringvallile. 

Arheoloogias kasutatakse maalinna nimetust ka kindlat tüüpi ringvalliga linnuste või linnamägede kohta.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Maalinna soosaar

## Kirjandus
*Friedrich Kruse: Necrolivonica., Dorpat 1842, (Tab. 62., Bauerberge (Ma-lin) auf den Inseln Mohne und Ösel, Pilt)
Male (täpsustus)

**Male** on mitmetähenduslik sõna.

* Male, lauamäng
* Male (jumal), vanaegiptuse jumal
* Male (Natalie Imbruglia), 2015. aasta album

Kohad:
* Male (Maldiivid), Maldiivide pealinn
* Male saar, Maldiivide saar
* Male (Etioopia), maakond Etioopias Lõuna-Etioopia osariigis Debub Omo piirkonnas

## Vaata ka
*Malè
*Mâle
Palissaad

**Palissaad** on üksteise kõrvale tihedalt maasse rammitud ja ülaotstest teravdatud palkidest tõke. 

Palissaad võib olla vanema või väiksema linnuse põhiline kaitseehitis või kuuluda linnuse eelkindlustise (vallikraav, eesvall, parhammüür vms) juurde. Hilisemates kindlustises on palissaad eelkindlustise osa ning ühes kindlusvööndis võib olla mitu järjestikku palissaadi. 

Palissaad võib olla püstine, kaldu või rõhtne (nt vallikraavi eskarbil või kontreskarbil).

## Aianduses
Rullpalissaadi kasutatakse peenarde ja muru ääristamiseks aias.
Tsitadell

**Tsitadell** on mingi suurema kindlustise (nt fordi või kindlustatud linna) südakindlustis. Väiksem tsitadell võib olla näiteks reduut, suuremas kindlustises on see aga keerukam ja võib sisaldada ka mitmesuguseid väiksemaid kindlustisi. Tsitadell on kaitsjate viimase vastupanu paik selle suurema kindlustise vallutamisel vastase poolt.

## Kirjandus
*Tsitadell. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Mašikulii

**Piginukk** ehk **mašikulii** (prantsuse keeles *machicoulis*) on linnusemüüri väravate kohalt eenduv põrandata, rinnatisega ümbritsetud puust või kivist kaitserajatis. Selle kaudu valati vaenlasele keevat vett, tõrva ja muud seesugust kaela. Piginukil võis olla luukpõrand.

Alates 13. sajandist ehitati piginukid Prantsusmaa eeskujul pideva reana, mis toetus konsoolidele kaitsekäigu välisküljel või ümbritses torni platvormi. Tulirelvade kasutuselevõtuga piginukkide tähtsus vähenes.

## Vaata ka
* Urdaaž
## Viited
Bastion

**Bastion** on eenduv kolmnurgakujuline muldkehandiga kaitseehitis, sageli toetatud kivimüüriga (eskarpmüür). Bastionid võeti kasutusele seoses tulirelvade purustusjõu suurenemisega. Bastionaalsüsteemi kõrgaeg Euroopas ja maailmas oli 17. sajandi teine pool ja 18. sajandi esimene pool.

Eesti linnadest olid ümbritsetud bastionaalvööndiga Tallinn, Tartu, Narva ja (Uus-)Pärnu kindlustused.

## Vaata ka
*Tallinna muldkindlustusvööndi bastionid
*Tartu kindluse bastionid
*Narva kindluse bastionid
## Kirjandus
*Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont 5/ 2014. Lk 37–47
Basteitorn

**Basteitorn** ehk **bastei** oli 15.–16. sajandil kindlusmüüride süsteemis madal poolümmargune pealt lahtine suurtükitorn. Kujunes seoses tulirelvade arenguga - flankeeriva tule võimaldamiseks eendus see tugevalt müürist.

## Viited
Urdaaž

**Urdaaž** on linnuse või selle torni välismüüril ja laskeavade kohal kulgev puidust galerii, mis võimaldas rünnata  müürijalamil olevat vaenlast.

## Urdaaž Kiiu linnuse peatornil
Kiiu vasallilinnusel ümbritses urdaaž peatorni kolmandat korrust. 

Uus urdaaž ehitati 1973. aastal torni rekonstrueerimise käigus. Ringrõdu toetub taladele, selle põrandas olid tõrjeaugud.

## Viited

## Kirjandus
*Villem Raam. "Kiiu vasallilinnus". // Eesti arhitektuur 3. Harjumaa, Järvamaa, Raplamaa, Lääne-Virumaa, Ida-Virumaa. Valgus. Tallinn 1997. Lk 24-25
Linnamägi

**Linnamägi** on looduslik seljak või küngas, millel asus linnus või kindlustatud asula.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*muinaslinnus

## Välislingid
* Jüri Saar "Mees, kes leidis seitse linnusekohta" Tartu Postimees, 18.11.2011