open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marko Siilak

**Marko Siilak** (sündinud 28. aprillil 1980) on eesti režissöör, helilooja ja muusikaprodutsent.

Tema lapsepõlv möödus Muhu saarel. 1987. aastal astus ta kohaliku kooli rahvapilliorkestrisse. Ta õppis Vello Tikerpalu juhendamisel 7 aastat klarnetit, kuid mängib ka klaverit ja löökriistu.

## Muusika 1995–1999
1995. aastal hakkas Siilak koos oma venna Kristjani ja Robert Linnaga bändi tegema. Noored kirjutasid ja salvestasid garaažis 15 lugu, astusid lavalaudadele ja kahe looga jõuti ka stuudiosalvestusele. Bändi Crazy El-Labio produtsent oli Antti Kammiste. Nende kõige mängitum hitt "Lehmapiim (on investeering)" on kerge huumoriga lugu, mida mängitakse raadiotes. Raadio 2 valis selle loo 20 meeldejäävama laulu hulka.

## Muusika 2003–2009
Marko Siilak on kirjutanud lauludele nii viise kui ka sõnu ning olnud produtsendiks paljudele Põhja-Euroopa artistidele ja bändidele, tehes koostööd näiteks Rootsi produtsentide Alexander Bardi ja Anders Hanssoniga. Siilak tegi kaasa popgrupi Alcazar albumi "Alcazarized" valmimisel, arranžeerides ja produtseerides trummipartii lugudele "I go shopping", "I love the DJ" ja "Funky feet". Tema leivanumbriks peetakse instrumentaalmuusika loomist reklaamidele ja telesaadetele. Muusikaliselt paneb ta suuremalt rõhku trummidele ja süntesaatorile. Aastatel 2004–2006 oli tal leping plaadifirmaga EMI Music Publishing.

## Disain ja reklaam
Alates 2003. aastast on ta töötanud disaini ja reklaami valdkonnas, keskendudes eelkõige "interactive art director" rollile. See amet hõlmab digitaalsete projektide loovjuhtimist, kus interaktiivsus mängib võtmerolli.

Koostöös Urbania Groupi ja mitmete teiste promotsiooniagentuuridega on ta loonud tele- ja välireklaame sellistele maailmakuulsatele artistidele nagu Sean Kingston, Akon, Snoop Dogg, Ace of Base, Sex Pistols, Tiësto, Busta Rhymes, Nas ja paljud teised.

## Podcasti ja video stuudio
Robo podcasti stuudio Tallinnas on kaasaegne stuudio, mis on loodud spetsiaalselt podcastide jaoks. Selle ainulaadse stuudio looja on Marko Siilak, kogenud režissöör ja monteerija, kes on loonud ideaalse keskkonna loojatele, et oma sisu maksimaalse kvaliteediga salvestada ja jagada.

## Välislingid
*https://www.siilak.com
*http://www.youtube.com/desktune
*https://robo.ee/
Sürjametsad

**Sürjametsad** on õhukestel ja kuivadel lubjarikkail muldadel kasvavad metsad; ühtlasi metsatüpoloogilise klassifikatsiooni tüübirühm, kuuludes arumetsade tüübiklassi.

Sürjametsad kasvavad enamasti positiivsetel pinnavormidel, näiteks oosidel, mõhnadel. 

Sürjametsades on tavaliselt enim mändi ja kuuske. Alustaimestu on liigirikas, sageli on võimust võtnud kuivust taluvad ja lubjalembesed liigid.

## Välislingid
* Margit Turb, "Sürjametsad ja nende struktuur", Tartu Ülikool, 2006 (magistritöö)
Leideni Ülikool

**Leideni Ülikool** on Leidenis asuv 1575. aastal asutatud ülikool. See on Hollandi vanim ülikool. Leideni Ülikool kuulub Coimbra gruppi.

Maailma ülikoolide pingereas "THE-QS World University Rankings" asub Leideni Ülikool 60. kohal, QS paigutab Leideni Ülikooli maailmas 29. kohale humanitaarteadustes.

Ülikooli koosseisu kuulub Leideni observatoorium.

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht


Leiden - Rapenburg 73.jpg
Faculteit der Sociale Wetenschappen Leiden.jpg
Kamerlingh Onnes Gebouw.jpg
Gorlaeus building.jpg
2008-09-13 inauguratie mvo.JPG
Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala

**Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala** asub Võru maakonnas Võru ja Setomaa valla territooriumil. Kaitseala pindala on 1237 hektarit.

Kaitseala ajalugu ulatub 1962. aastasse, mil kaitse alla võeti Piusa jõe ürgorg ja selle kallaste Devoni liivakivipaljandid ehk nn müürid (Piusa jõe liivakivipaljandid). Praegused piirid aastast 1997. Hiljem võeti kaitse alla ka Piusa jõe ürgorus kasvavad metsa- ja niidukooslused.

Kaitsealal on üks sihtkaitsevöönd – Härma sihtkaitsevöönd, ja üks piiranguvöönd – Piusa jõe ürgoru piiranguvöönd.

## Vaata ka
* Piusa ürgoru matkarada

## Välislingid
*Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Paganamaa maastikukaitseala

**Paganamaa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võrumaal Rõuge vallas Pähni, Tagakolga, Liguri ja Paganamaa külas. Kaitseala pindala on 1030 hektarit.

Eriilmeline maastik võeti kaitse alla 1962. aastal. Maastikukaitseala praegused piirid kinnitati 1996. aastal. 

Paganamaa maastikukaitseala tähelepanuväärseimad loodusobjektid on Piiriorg ja sellega seotud järvedeahelik, Peeli jõgi, metsa- ja niidukooslused ning loodus- ja pärandkultuurmaastik vaheldusrikkal mõhnastikureljeefil.

Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndit ja üks piiranguvöönd.


Paganamaa MKA.jpg|Vaade Piiriorule ja telkimisplatsile vaatetornist 
Peeli jõgi.jpg|Peeli jõgi
Paganamaa Liivajärv.JPG|Paganamaa Liivajärv
Kikka järv.jpg|Kikkajärv
Paganamaa maastikukaitsealal.jpg|Puukuju


## Viited

## Välislingid

*Paganamaa maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Ainja maastikukaitseala

**Ainja maastikukaitseala** on kaitseala Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.

## Kirjeldus
Kaitseala pindala on 114 ha, millest 91,3 ha on maismaaosa ja 22,7 ha veeosa. Kaitseala põhieesmärk on Ainja järve ja Sinejärve ning neid ümbritseva maastiku kaitse. 

Kaitseala on puhkepiirkond, mis on kuulus oma kauni maastiku ja Ainja järve liivaranna poolest.

Kaitseala põhja- ja idapiiri ääres kulgeb Valga–Uulu maantee.

## Kaitseväärtused

Kaitseala kaitseväärtused on elupaigad, looma- ja taimeliigid, maastik ja maastikuelemendid ning rekereatsioon.

Elupaikade alla kuuluvad vanad loodusmetsad, sürjametsad, siirdesoo- ja rabametsad, Sinejärv ja Ainja järv. Kaitsealused liigid on raudkull, hiireviu, roo-loorkull, valgeselg-kirjurähn, musträhn, värbkakk, väänkael, nõmmelõoke, laanerähn ja händkakk, kaitseala külastavad liigid on valge-toonekurg, laululuik ja sookurg. Kaitsealuseid taimeliike kasvab kaitsealal 5: karukold, vööthuul-sõrmkäpp, suur käopõll, valge vesiroos, tähk-rapuntsel. 

Maastiku ja maastikuelementide hulka kuuluvad Ainja mäed (kohalikus murdes Aine mäed), mis koosnevad kuni 123 meetrit kõrgustest vallseljakutest suhtelise kõrgusega kuni 40 meetrit, ning Ainja järv ja Sinejärv.

## Ajalugu
Kaitseala ajalugu ulatub 1964. aastasse, mil Ainja järve kaitseks loodi Ainja järvekaitseala. 1990. aastal loodi Sinejärve kaitseks Sinejärve kaitseala. Praegune kaitseala on loodud nende kaitsealade baasil 1999. aastal.

## Vaata ka
*Ainja järv
*Sinejärv
*Ainja mäed

## Viited

## Välislingid
*Ainja maastikukaitseala kaitse-eeskiri
*
*
Meelva maastikukaitseala

**Meelva maastikukaitseala** asub Põlva maakonnas Räpina ja Põlva vallas. Kaitseala pindala on 2073 hektarit.

Kaitseala ajalugu ulatub 1981. aastasse, mil kaitse alla võeti teiste seas Meelva raba ja Meelva järv. Praegused piirid on aastast 1998. Hiljem võeti tähelepanu alla ka sealsed kaitsealused liigid ja Pado järv.

Maastikukaitsealal on kehtestatud 1 piirangu- ja 1 sihtkaitsevöönd.

## Välislingid
*Meelva maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Suur menhir

**Suur katkine menhir** (bretooni *Men ar hroëc'h* 'haldjakivi'; prantsuse *Le grand menhir brisé*) on iidne megaliit, mis asub Prantsusmaal Bretagne'i poolsaarel Locmariaqueris. 

See menhir on püstitatud umbes 4700 eKr koos ülejäänud 18 kiviplokiga ümbruskonnas. Teadmata põhjustel kukkus menhir umbes 4000 eKr ümber ning purunes neljaks tükiks. See sammas on teadaolevalt suurim kiviobjekt, mida on transportinud ja püstitanud neoliitikumi inimesed. Samba kõrgus oli 20,60 meetrit ja kaal 280 tonni.

Arheoloogilised leiud on tõestanud, et menhir on tõepoolest olnud varem püstises asendis. Populaarseima teooria järgi lõhuti menhir tahtlikult. Kahtlematult on teised lähedusse püstitatud menhirid eemaldatud ja neid on kasutatud läheduses olevate hauakambrite ja dolmenite ehitamisel. Viimastel aastatel on mõned arheoloogid arvutil loodud mudeli toetusel arvamusel, et põhjuseks oli hoopis maavärin.

## Pildid

Pilt:Grand Menhir Er Grah Locmariaquer.jpg|Suur menhir
Pilt:Broken menhir edit.jpg|Suur menhir 
Pilt:Bretagne_Morbihan_Locmariaquer_14020.jpg|Suur menhir 
Pilt:Bretagne_Morbihan_Locmariaquer_14017.jpg|Suur menhir ja Kaupmehe laud (inglise "Merchant's Table").


## Viited

## Kirjandus
* Charles-Tanguy Le Roux, Éric Gaumé, Yannick Lecerf, Jean-Yves Tinevez, *Monuments mégalithiques à Locmariaquer (Morbihan): Le long tumulus d'Er Grah dans son environnement*, CNRS éditions, 2007, ISBN2-2710-6490-2

## Välislingid
* Grand menhir de Men-er-Grah, culture.gouv.fr
Rumal nali

"**Rumal nali**" on ansambli J.M.K.E. album aastast 1996. See sisaldab aastatel 1986–1989 salvestatud laule.

## Laulud
# Medal
# Eesti-Soome toru
# Petiste vabariik
# Rumal nali
# Risttee
# Ma ei saa sust aru
# Tähesõdade kaitseks
# Veri mullas
# Elu
# Võitja
# Sõduri naine
# Tipptunnil linnaplatsil
# Rotipüüdja
# Inimkonna saavutused
# Reaktor
# Eluga rahul
# Jälgid jõulud
# Aktuaalne kaamera
# Sõjavägi kohustab
# Demagoogia
# Kunda kultuuri tolm
# Surnud linnad
# Tõusva päikese maja

## Koosseis
* Villu – laulja, kitarrist
* Nähvits – basskitarrist
* Venno – trummar
* Lemps – bass (16, 19, 22)
* Pors – hääl (8, 12)
* Vürst Trubetsky – hääl (9, 13)
* Kalev – hääl 

## Välislingid
*"Rumal nali" *punk.bumpclub.ee*
Õhtumaa viimased tunnid

**"Õhtumaa viimased tunnid"** on ansambli J.M.K.E. stuudioalbum aastast 2000.

## Laulud
# Nael
# Ultratolerants
# Üksteist
# Sitapotirevolutsionäär
# Keemia
# Paneme punki
# Lumememmeninad
# Õhtumaa viimased tunnid
# Mille kulul me elame
# Kassiahastus
# Plastiliinist jänesed
# Mees
# Löga
# Pööriöö unenägu
# Pööbel!
# Üks sõna
# Vabana võid

## Muusikud
* Villu Tamme – hääl, kitarr
* Sten Šeripov – basskitarr
* Andres Aru – trummid

## Välislingid
*Laulusõnad
Ainult planeet

**"Ainult planeet"** on ansambli J.M.K.E. stuudioalbum aastast 2002. See sisaldab peamiselt bändi sajandivahetusel kogumikudel välja antud palasid, kui ka uuslindistusi uuematest lauludest, mida samuti lindistati kogumikudele.

Lood 1, 3-8, 10-12 ja 15 on uued, albumi jaoks salvestatud laulud, lindistatud 2001-2002.

Lood 9, 13 ja 16 on uussalvestused vanematest kogumikulauludest, lindistatud samadel sessionitel.

Lood 2 ja 14 salvestatud 2000-2001 "Mätta Fondi" kogumikudele ning on sellel olevate versioonidega identsed.

## Laulud
# Lühinägelikkus
# Nimed asfaltil
# Maajamaa
# Intermetso 1 (Nafta)
# Number üks
# Pohui, pohui
# Vabadus tuleb su seest
# Intermetso 2 (Risttee)
# Liha
# Räpane vihm
# Sübariit
# Kakskümmend kaheksa last
# Vägivalla muusika
# Tont seda teab
# Intermetso 3 (Kalamaja)
# Mässajate laul

## Välislingid
*Laulusõnad
Leemur

**Leemuri** all võidakse mõista: 

***[[katta]]** (*Lemur catta*)
*perekonda Leemur (*Lemur*)
*mis tahes **[[leemurlased|leemurlast]]**
*ülemsugukonna ***[[Lemuroidea]]*** mis tahes esindajat, st Madagaskaril elavaid poolahvilisi
***[[leemurid]]** on rahutud surnute hinged Rooma mütoloogias

## Vaata ka
***Leemurilised** ehk **[[poolahvilised]]**
Indrilased

**Indrilased** (*Indriidae*) on sugukond strepsiriinsete primaatide alamseltsist. Nad elutsevad Madagaskaril ning on herbivoorid, toitudes eelkõige lehtedest, õitest ja puuviljadest.

## Süstemaatika
* Sugukond *Indriidae* – indrilased; 18 liiki
** Perekond *Indri* – indri
*** Liik *Indri indri* – indri
** Perekond *Propithecus* – sifaka
*** Liik *[[Propithecus candidus]]*
*** Liik *[[Propithecus coquereli]]*
*** Liik *[[Propithecus coronatus]]* 
*** Liik *[[Propithecus deckenii]]*
*** Liik *Propithecus diadema* – valgelaup-sifaka
*** Liik *[[Propithecus edwardsi]]*
*** Liik *[[Propithecus perrieri]]*
*** Liik *[[Propithecus tattersalli]]* 
*** Liik *Propithecus verreauxi* – tuttsifaka
** Perekond *Avahi* – avahi
*** Liik *[[Avahi betsileo]]*
*** Liik *[[Avahi cleesei]]*
*** Liik *Avahi laniger* – avahi ehk pisiindri
*** Liik *[[Avahi meridionalis]]* 
*** Liik *[[Avahi mooreorum]]*
*** Liik *[[Avahi occidentalis]]*
*** Liik *[[Avahi peyrierasi]]*
*** Liik *[[Avahi ramanantsoavanai]]*
*** Liik *[[Avahi unicolor]]*

## Viited
Triumf (film 2006)

**"Triumf"** (ingl *The Ron Clark Story*; festivalidel pealkirjaga "The Triumph") on tõsielul põhinev 2006. aasta USA telefilm, mis räägib väikelinnast New Yorki kolinud kooliõpetajast, kes üritab oma õpilaste elusid paremuse poole muuta. 

Peategelast Ron Clarki kehastab Matthew Perry, kes esitati rolli eest Kuldgloobusele ja Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale.

## Välislingid
*
*Ron Clark Story
*Ametlik koduleht
Alice Talvik

**Alice Talvik** (neiuna **Alice Ader**; sündinud 2. aprillil 1940 Helsingis) on eesti teleteadustaja, saatejuht ja näitleja. 

## Töö Eesti Televisioonis
Ta töötas aastatel 1958–1996 Eesti Televisioonis: algul Eesti esimese naissoost lavamehena, seejärel tegi soomekeelseid ja lastesaateid ning oli kuni 1980. aastani teadustaja-saatejuht, hiljem programmijuht. 

## Töö näitlejana
* 1961 – mängufilmis "Juhuslik kohtumine" (nimega Alice Ader; tütar) 
* 1970 – muusikalises mängufilmis "Varastati Vana Toomas" (tõlk teatris)
* 1980 – mängufilmi "31. osakonna hukk" II osas (Anne Hollman) 
* 1981 – telemängufilmis "Keskpäev" (naabritädi)
* 1982 – telemängufilmis "Teisikud" (Aerofloti kassapidaja)
* 1982 – telemängufilmis "Šlaager" (telerežissöör)
* 1983 – telemängufilmis "Suletud ring" (proua From)
* 1986 – mängufilmis "Keskea rõõmud" (Daufa omanik)
* 1988 – mängufilmis "Ma pole turist, ma elan siin" (Mardi isa naine)

Ta on näidelnud ka telelavastustes (nt "Kessu" (ETV, 1980), "Kessu ja Tripp" (ETV, 1980/81)), "Strindbergi-mäng" (ETV, 1989) jm).

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti Raadio soomekeelsete saadete diktor Artur Ader (1908–1975).

Tema abikaasa oli Mati Talvik, nende lapsed on Astra (abielludes Trass), Andres, Annika ja Artur Talvik. 

## Viited

## Välislingid
*Verni Leivak. Alice Talvik, meie säravaim teletäht. Postimees, 3. aprill 2010
*Juubilar Alice Talvik: jäärapäine, poisilikult julge ja üdini maitsekas. Õhtuleht, 4. aprill 2015
Mehikoorma tuletorn

**Mehikoorma tuletorn** on tuletorn Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus Peipsi lõunaosa ja Lämmijärve kaldal. Majaka kujutis on ka Meeksi valla vapil ja lipul. 2008. aastal andis Eesti Post välja Mehikoorma tuletorniga margi.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Laternaruumi ja rõduga valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 15 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit. On kolmest Peipsi järve tuletornist kõrgeim. ENSV ajal oli selle seinal tahvel, mis teatas et 1944. aastal jõudis sealtkaudu Eesti territooriumile 8. laskurkorpus. Tuletorn ehitati 1938. aastal.
 
## Välislingid
*
Kihnu tuletorn

**Kihnu tuletorn** on tuletorn Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu saare lõunatipul.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Laternaruumi ja rõduga valge malmtorni kõrgus jalamist on 28 meetrit  ja tule kõrgus merepinnast on 29 meetrit.

Tuletorn ehitati 1865. aastal.

## Välislingid

*
Nikolai Grünthal

**Nikolai Grünthal** (17. oktoober (5. oktoober vkj) 1897 Misso vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 25. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti omavalitsus- ja riigiametnik, Petseri linnapea alates 1936. aastast.

## Elulugu
Alghariduse sai ta Laura ministeeriumikoolis ja hiljem lõpetas eksternina linnakooli. 

Töötas Pankjavitsa vallavalitsuses (Pihkva kubermangu Pihkva maakonnas), Esimese maailmasõja ajal oli ta Vene sõjaväes polgukirjutaja. Alates 1917. aastast töötas ta taas Pankjavitsa vallavalitsuses, kust 1918. aastal astus vabatahtlikuna Eesti Rahvaväkke. Hiljem oli ta ametnik Eesti sõjaväe asutustes Petseris. Vend Gustav Grünthal oli 1919 esimene Kaitseliidu Petseri maleva pealik.

Aastatel 1923–1936 töötas Petseris kindlustusseltsides. Oli Petseri maa- ja linnavolikogu liige. Kinnitati siseministri 9. märtsi 1936 otsusega Petseri linnapeaks. 

Alates 1928. aastast oli ta Kaitseliidu Petseri maleva pealiku abi. Ta oli ka Noorte Kotkaste Petseri Maleva vanema abi.

Arreteeriti NKVD poolt, mõisteti surma 27. juunil 1942.

## Ühiskondlik tegevus
*Vabadussõja Mälestamise Petserimaa Komitee asutaja ja esimees
*EELK Petseri Peetri koguduse nõukogu liige
*Petseri Eesti laulu- ja mänguselts Kalevi juhatuse liige

## Tunnustus
*1939 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Nikolai Grünthal". Uus Eesti nr 70, 12. märts 1936. Lk 10

## Välislingid
*"Kaubandus-tööstuskoja Petseri büroo: Nikolai Grünthal, Paul Mägi, Gustav Leitmann". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.120.0.66451
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Koera veregrupid

Koertel on kirjeldatud umbes 13 veregruppi.

Algselt tähistati veregruppe tähtedega (A, B, C, D, E, F, G, J, K, L, M, N, Tr, O, He) ning seejärel akronüümiga CEA (*Canine erythrocyte antigen*), kuid vältimaks segadust lühendiga *carcinoembryonic antigen* kasutatakse tänapäeval selle asemel DEA (*Dog Erytrocyte Antigen*) märgistust, millest igapäevases kliinilises kasutuses on oluline DEA 1.1. süsteem. Vähem leiab kasutust DEA 1.2, DEA 3, DEA 4, DEA 5 ja DEA 7 tüpiseerimine.

## Isoantikehad
Koeral ei esine kliiniliselt olulisi naturaalseid isoantikehi puuduva veregrupi suhtes. Kuid need tekivad 4–6 päeva jooksul pärast esmast kontakti puuduva antigeeniga. Sellest tingituna on nende uurimine raskendatud ning ei ole täpselt teada, millised immunoglobuliinid põhjustavad koertel sobimatusreaktsiooni.

## Kirjandus
537

**537. aasta**

## Sündmused
*2. märts - Algas esimene Rooma piiramine Gooti sõjas.
*29. märts - Paavstiks sai Vigilius.
*27. detsember - valmis Hagia Sophia.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Belisarius ja Decius Flavius Theodorus Paulinus.

## Sündinud

## Surnud
*Silverius
152 eKr

**152. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Claudius Marcellus ja Lucius Valerius Flaccus
*Antiikolümpiamängude üks kuulsamaid atleete Leanidas Rhodoselt jõudis oma kaheteistkümnenda olümpiavõiduni, kusjuures saavutas *triastese* (kolme ala võitja) nimetuse neljadel mängudel.

## Sündinud

## Surnud
*Ptolemaios Eupator
536

**536. aasta** (**DXXXVI**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas teisipäeval. Arvu 536 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*1. juuni - Agapetus I järel saab paavstiks Silverius
*Theodahadi järel sai Idagootide kuningriigi valitsejaks Vitiges.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Belisarius ja Decius Flavius Theodorus Paulinus

## Sündinud

## Surnud
*22. aprill - Agapetus I
Aruküla puisniit

**Aruküla puisniit** on umbes 0,8 ha suurune hästi säilinud puisniit Paide–Jõeküla tee nurgal Arukülas. 

Varem oli selline maastik Järvamaale tüüpiline.
Arumetsad

**Arumetsad** on üks peamisi metsatüübiklasse. 

Arumetsade peamine puuliik on harilik mänd või harilik kuusk. Lisaks okaspuudele võib seal kasvada veel arukaske, harilikku haaba ja sangleppa, aga ka laialehiseid puuliike tamme, saart, vahtrat jt. 

Arumetsad kasvavad mineraalmuldadel või õhukese turbakihiga (alla 30 cm) soostunud muldadel. Toitainerikkus võib olla arumetsades väga vahelduv, väga vaestest (nõmmemännikud) väga rikkani (loometsad). Niiskustingimused sõltuvad sellest, millisele kivimile muld on tekkinud ja sellest, kui sügaval on põhjavesi.

Arumetsade metsaklassi kuuluvad järgmised metsatüübirühmad :
*loometsad ja lookadastikud
*nõmmemetsad
*palumetsad
*laanemetsad
*salumetsad
*sürjametsad

E. Lõhmuse järgi kuuluvad nende hulka ka soovikumetsad ja rabastuvad metsad.

## Viited
Kuldjala torn

**Kuldjala torn** on Tallinna linnamüüri kaitsetorn, aadressil Gümnaasiumi tänav 1a. Kuldjala tornist vasakul asetseb Saunatorn ja paremal pool Nunnadetagune torn.

Torn rajati ilmselt aastail 1311–1320 linna läänemüüri nurgatornina. Torni nimi de Guldene Voet pärineb 1434. aastast. Hiljem laiendati müüriga piiratud ala põhja pool torni ja ehitati Loewenschede torn. Torn on viiekorruseline.

Kuldjala torni kujunemises eristatakse mitut ehitusjärku. Olulisi ümberehitusi tehti 1370–1372, pärast 1422. aastat ja arvatavasti 1610. aastatel, kui Kuldjala torni lõplikuks kõrguseks sai 22,5 meetrit. Torni läbimõõt on ligikaudu 10 meetrit. 

Torni lahinguplatvorm asus 22 meetri kõrgusel ning kaeti katusega alles 15. sajandil, varem oli torn ülalt avatud.

Ülemisi korruseid kasutati kaitseotstarbel ja alumisi laoruumidena. Põhiplaanilt on torn hobuserauakujuline, selle linnapoolsed niinimetatud kannad on sirgjooneliselt pikendatud. 

Torn on hästi säilinud, seda kasutatakse noorteliikumise Kodulinn eestvedamisel näitusepaigana, loengu- ja kontserdi ruumidena. Kuldjala torni järgi on nime saanud ka Kuldjala lauluselts, mis aeg-ajalt seal kontserte annab.

## Pildid

Tallinn Town Wall Mai 2008 2.jpg|Kuldjala torn
Kuldjala torn, 23. juuli 2011.jpg|Kuldjala torn 2011. aastal, vaade Gustav Adolfi Gümnaasiumi poolt
Kuldjala torni tuulelipp.jpg|Kuldjala torni tuulelipp


## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Kirjandus
* Rein Zobel "Linnamüür" Tallinn 1986.
* "Entsüklopeedia Tallinn" 2. köide. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, ISBN 9985-70-169-0

## Välislingid
390

**390. aasta**

## Sündmused
* Toimus Thessaloníki massimõrv.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Valentinianus II ja Neoterius.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
391

**391. aasta**

## Sündmused
*Rooma riigis suleti kõik mittekristlikud templid. Igavene tuli Vesta templis Rooma Foorumil kustutati ja Vesta neitsid aeti laiali.
*Hävitati Aleksandria raamatukogu alla kuulunud Serapeioni tütarraamatukogu.

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
392

**392. aasta** (**CCCXCII**) oli 4. sajandi 92. aasta.

## Sündmused

*15. mai – Lääne-Rooma keiser Valentinianus II avastati oma residentsis Vienne'is ülespooduna.
*22. august – Lääne-Rooma keisriks sai Eugenius.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Arcadius ja Flavius Rufinus.
*Ida-Rooma keiser Theodosius I keelustas paganlikud rituaalid.

## Sündinud
*Marcianus, Ida-Rooma keiser

## Surnud

*15. mai – Valentinianus II, Rooma keiser
396

**396. aasta**

## Sündmused
* Läänegoodid rüüstasid Alarich I juhtimisel Kreeka alasid.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Arcadius ja Flavius Honorius.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Hippo piiskop Valerius
* ...
398

**398. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Eutychianus.
*Konstantinoopoli peapiiskopiks asus Johannes Kuldsuu (Joannes I).
*...

## Sündinud

*...

## Surnud

* Gildo
399

**399. aasta**

## Sündmused

* Paavstiks sai Anastasius I.

## Sündinud

*...

## Surnud

*26. november – Siricius, paavst
716

**716. aasta**

## Sündmused
*Neustria väed tungisid kuningas Chilperich II ja Raganfridi juhtimisel Austraasiasse, kus eelmisel aastal oli majordoomuseks kuulutatud Karl Martell.
*Teadaolevalt on esimest korda dokumenteeritud Al-Ándalusi kohanimi (mündil).
*Leo III kuulutas end 16. aprillil Theodosios III vastu Bütsantsi keisriks

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
720

**720. aasta**

## Sündmused
*Umar II järel sai kaliifiks Yazid II. 
*Esimest korda mainiti kirjalikult Ōsumi saari Jaapanis.
* Bütsantsis sai Konstantinos V Leo III kaasvalitsejaks

## Sündinud
* Stephanus III, paavst

## Surnud
* ...

## Viited
717

**717. aasta**

## Sündmused
*Bütsantsi keisriks sai Leo III.
*Jaapanis asutati üks vanimatest tänini tegutsevatest ettevõtetest – Hōshi Ryokan.
*Esmamainiti tammikut, mille tänapäevane jäänuk on Boulogne'i mets.
*15. augustil algas araablaste rünnak Bütsantsi vastu. Konstantinoopol piirati sisse ja 1. septembril jõudis kohale laevastik.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...

## Viited
718

**718. aasta**

## Sündmused
*Esimeseks Astuuria monarhiks sai Pelayo.
*15. augustil lõppes araablaste Konstantinoopoli piiramine

## Sündinud
*Kōken, Jaapani keisrinna

### Juuli
*Konstantinos V, Bütsantsi keiser

## Surnud
719

**719. aasta**

## Sündmused
*Maurid vallutasid Lisaaboni.

## Sündinud
*Yang Guifei, Hiina keisri Xuanzongi liignaine, üks Vana-Hiina neljast kaunitarist

## Surnud
*1. juunil hukati endine Bütsantsi keiser Anastasios II
Adolf Tolkatšov

**Adolf Tolkatšov** (6. jaanuar 1927 Aktöbe, Kasahstan – 24. september 1986) oli Nõukogude Liidu elektroonikainsener, kes edastas salajasi dokumente CIA-le aastatel 1979–1985. Tolkatšov andis CIA-le ülisalajast teavet Nõukogude Liidu radariprojektide kohta.

Aastal 1985 ta vahistati ning talle mõisteti surmanuhtlus.

## Välislingid
*CIA – Tolkachev, A Worthy Successor to Penkovsky
* Мы - куряне
Heino Hankewitz

**Heino Hankewitz** (sündinud 20. jaanuaril 1954 Viru-Nigulas Lääne-Virumaal) on Eesti endine riigiametnik.

## Haridus
Hankewitz lõpetas 1972. aastal Aseri Keskkooli ning 1986. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. 

2002. aastal omandas ta Berliinis sotsiaalmänedžeri kutse.

## Töö
Hankewitz on töötanud muu hulgas Aseri Keskkoolis pedagoogina ja ajalehe Säde toimetuses ajakirjanikuna. 

Aastatel 1989–1995 töötas ta sotsiaalministeeriumis nõuniku, osakonnajuhataja asetäitja ja osakonnajuhatajana. 1997–1999 oli ta sotsiaalministeeriumi vanuripoliitika komisjoni (praegu eakate komisjon) esimees. Ta on algatanud ja juhtinud mitmeid sotsiaalprojekte.

Ta on Tallinnas tegutseva MTÜ Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing (VENÜ) üks asutajaid ja alates 1995. aastast juhatuse esimees. Aastatel 2006–2014 töötas ta Saksamaal Berliinis sotsiaal- ja heategevusorganisatsioonis Volkssolidarität. Aastaid on ta esindanud Eestit Euroopa Vanema Põlvkonna Liidu (EURAG) Peanõukogus. 

## Teoseid
*2003 – "Eaka vabatahtliku käsiraamat". Tallinn: Ilo 2003.
*2006 – "Päike peopesal". Tallinn: Ilo 2006.
*2015 – "Väärika vananemise sepikoda". Tallinn: Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing 2015.
*2020 – "Meie elurõõmu ja tervise varakamber". Tallinn: Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing 2020.
 
## Tunnustus
*2004 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2005 – Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Heino Hankewitz on teist korda abielus. Esimesest abielust on tal pojad Sten ja Gert.

## Viited
Akordionistide loend

*Siin on loetletud [[akordionist]]e.*

## A
*Egon Aagaard
*Artur Aola

## B
* Tuulikki Bartosik
## C
* Boozoo Chavis
* Clifton Chenier

## D
* Pietro Deiro

## E
* Uno Elts

## G
* Richard Galliano
* Luiz Gonzaga

## H
* Daniel Handler
* Bruce Hornsby
* Garth Hudson

## I
* Viktor Ignatjev

## J
* Allan Jakobi
* Heldur Jakon
* Flaco Jiménez
* Kepa Junkera

## K
* Valter Kallas
* Tiit Kalluste
* Vello Karu
* Külli Kudu (end. Möls)

## L
* Mikk Langeproon
* Margus Laugesaar
*Indrek Liit
* Jaak Lutsoja
* Johann Lõhmus

## M
* Loreena McKennitt
* Hans Medell
* Velli Mõtt
* Sirje Mõttus

## N
* Martin Nauer

## O
* Arne Oit
* Ülari Ollik

## P
* Konstantin Paalse
* Kimmo Pohjonen

## R
* Veiko Rea
* Henn Rebane

## S
* Robert Salong
* Sharon Shannon
* Henri Zibo
* Sivuca

## T
* Raivo Tafenau
* Venda Tammann
* Yann Tiersen
* Martin Trudnikov

## V
* Signe Vainu
* Raimond Valgre
* Art Van Damme
* Leopold Vigla

## Y
* "Weird Al" Yankovic
Julius Kannelaud

**Julius Kannelaud** VR I/3 (29. november 1896 – 19. november 1980 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten}.

Sõjalise hariduse sai Põhjarinde lipnikekoolis Gattšinas 1917. Teenis alates oktoobrist 1915 1. tagavarapataljonis ja 480. Danilovi polgus. Lõpetas septembris 1917 lipnikekooli ja määrati Tartu Eesti Tagavara Jalaväepataljoni, kus oli nooremohvitserina kuni aprill 1918.

Vabadussõjas osales 29. novembrist 1918 ohvitseride reservis, detsembris määrati laiarööpmelisele soomusrongile nr 3, kus oli kuulipildujate komando ja dessantroodu nooremohvitser ning tehnikajaoskonna ülem. Sai 26. augustil 1919 Moglino jaama lähistel lahingus haavata. Detsembris 1919 ülendati alamleitnandiks. 

Märtsis 1922 arvati Kannelaud leitnandina reservi. Osales Kaitseliidu Tartu maleva töös. Aprillist 1927 kuni jaanuarini oli 1940 maleva instruktor (ajutiselt 2. malevkonna pealik). Ülendati kapteniks veebruaris 1935. Jaanuarist kuni juunini 1940 oli ta Kaitseliidu Läänemaa maleva instruktor. 

Pärast Eesti okupeerimist ja Kaitseliidu laialisaatmist võeti sundkorras Punaarmeesse. Lahkus tegevteenistusest omavoliliselt ja varjas ennast kuni Saksa vägede saabumiseni.

1. juunist 1943 oli ta Petserimaa territoriaalrügemendi (rügemendiülem major Valter Pedak) 3. pataljoni ülem. Võttis osa lahingutest Petseri–Irboska ruumis 1944 suvel. Augustist 1944 Omakaitse Viru Maleva 8. pataljoni ülem. Pataljoni ei jõutud formeerida lõpuni.

Julius Kannelaud suri 19. novembril 1980 Tartus liiklusõnnetuses saadud vigastustesse. Maetud Ahja kalmistule.

## Tunnustus
* 1925 Vabadusristi I liigi 3 järk 
* 1938 Kotkaristi teenetemärgi V klass

## Välislingid
* Julius Kannelaud ohvitseride andmekogus
* Julius Kannelaud Genis
Pierre Sonnerat

**Pierre Sonnerat** (18. august 1748 – 31. märts 1814) oli prantsuse loodusteadlane ja maadeuurija.

Sonnerat tegi mitu reisi Kagu-Aasiasse, külastades 1769–1772 Filipiine ja Maluku saari ning 1774–1781 Indiat ja Hiinat. Ta kirjutas neist reisidest raamatud "Reis Uus-Guineasse" (1776) ning "Reis Ida-Indiasse ja Hiinasse, mis toimus 1774–1781" (1782).

Sonnerat kirjeldas esimesena mitmeid looma- ja taimeliike (aie, indri, hiina litšipuu). Ta andis indrile ka nimetuse: kui teejuht hüüdis talle: "Indri!" (malagassi keeles 'vaata!'), pani Sonnerat selle loomale nimeks (indri malagassikeelne nimi on *babakoto*). Sonnerat andis kuukabarrale ladinakeelse nime *Dacelo novaeguineae* ja ühele pingviinile ladinakeelse nime *[[Pygoscelis papua]]*, kuigi kumbki neist Uus-Guineas ehk Paapuas ei ela. Tema kirjeldatud liikide juures kasutatakse lühendit **Sonn.**

Sonnerati nimi on antud hall-džunglikanale (*Gallus sonneratii*). Kukesabaliste sugukonnas nimetati tema auks perekond *[[Sonneratia]]*.

Sonnerat kritiseeris oma kaasaegsete hulgas levinud rassismi ja europotsentrismi. Teda vaimustas india kultuur ja ühes oma raamatus kirjutas ta: "Vana-India andis maailmale religioonid ja filosoofiad: Vana-Egiptus ja Vana-Kreeka võlgnevad oma tarkuse Indiale ning on teada, et Pythagoras käis Indias braahmanite juures õppimas, sest nemad olid kõige valgustatumad inimesed."
Taraan

**Taraan** on ajaloolises tähenduses raudteraviku või muu massiivse otsaga palgist ja tugikonstruktsioonist koosnev seade kindluse kivimüüri või puitvärava lõhkumiseks.

Oma lihtsamas vormis oli taraan esialgu lihtsalt palk, mida sõdalased kandsid ja jõuga takistuse vastu lõid. Mida massiivsem palk ja suurem löögikiirus, seda suurem oli purustusjõud. Hiljem lisati puidust kandekonstruktsioon, kus palk rippus köite otsas ja löömine toimus palki "kiigutades".

Taraanide kasutamine vähenes seoses kahurite kasutuselevõtuga.

Tänapäeval kasutatakse väiksemaid käeshoitavaid taraane lukustatud ustest läbimurdmiseks.


Pilt:0869-Attack-on-the-walls-of-a-besieged-town-q75-500x412.jpg
Pilt:US Army CID raid.jpg|Tänapäevane taraan
Aielased

**Aielased** (*Daubentoniidae*) on poolahviliste sugukond esikloomaliste seltsist. Sinna kuulub ainult üks aiede (*Daubentonia*) perekond ainsa liigiga aie.

Need loomad avastas 1780. aastal Madagaskari läänerannikult maadeuurija Pierre Sonnerat. Malagassid, kellele Sonnerat kinnipüütud loomakesi näitas, polnud neid ise varem kunagi näinud ning hüüatasid imestunult "aie-aie". Sonnerat pani need üllatushüüded avastatud olendite nimeks.

## Kirjandus
*Loomade elu 7. köide
Köismäe torn

**Köismäe torn** on Tallinna linnamüüri torn. Linnamüüri lääneosas, Plate ja Loewenschede torni vahelises lõigus asuv hoburauakujulise põhiplaaniga torn rajati 1360. aastatel ja on siiani väga hästi säilinud. Tornis korraldatakse 2003. aasta novembrist alates mitmesuguseid etendusi ja näitusi.

Köismäe torn on nime saanud selle lähedal asunud köiepunumistöökodade järgi.

## Ajalugu
1360. aastatel rajatud torn oli algselt 13,3 meetri kõrgune, kolme korrusega (alumine laokorrus, kaks ülemist kaitsekorrused) ja puidust vahelagedega. Ülakorrusest eendus puidust kaitserõdu, mille kaudu pääses müürile. 

1436–1437 ehitati hoone välisseinad paksemaks ning lisati kõrgust. 16-meetrisele kõrgusele lisandus veel puidust kaitsekorrus. Kõrgest tornist valmis siis küll ainult alaosa.

Praegused viis korrust ning 26,5-meetrise üldkõrguse sai torn 1520. aastatel, mil lisati veel kaks kaitsekorrust. Kolm esimest korrust hakkasid siis kandma laoruumide funktsiooni. 

1935. aastal torni korrastati ning 1965. aastal restaureeriti, selle käigus ehitati ka praegune kõrge kivikatus.

2000. aastatel renoveeriti torn taas. Korruste vahele valati betoonist vahelaed, parandati puitlaed ja valmistati uued trepid. Uuendati ka katust: vahetati välja katusekivid ja renoveeriti kandekonstruktsiooni. Renoveerimise ajal tehti tornis ka arheoloogilisi kaevamisi, mille käigus puhastati välja munakivisillutis.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid

*Köismäe torn Dominiiklaste Kloostri Muuseumi veebileht
Tugevusmoment

**Tugevusmoment** (vanemas kirjanduses **vastupanumoment**) on varda ristlõike geomeetriline omadus, mis iseloomustab varda kindlas lõikes tekkivate paindepingete suurima väärtuse.

Tugevusmoment y- telje suhtes võrdub sama telje telginertsimomendi ja ristlõike antud teljest määratud kaugeima punkti kauguse jagatisega: 

W_y={I_y \over a}

I_y – inertsimoment nulljoone suhtes;

a – kaugeima punkti kaugus nulljoonest.

Ühik on \mbox{ cm}^3.
Sipelgasiillased

**Sipelgasiillased** (*Tachyglossidae*) on ürgimetajate sugukond ainupiluliste seltsist.

Tänapäeval eksisteerib kaks perekonda:
*sipelgasiil (*Tachyglossus*)
*nokissiil (*Zaglossus*)

## Kirjandus
**[[Loomade elu]]*, kd 7
Sten A. Hankewitz

**Sten-Andreas Hankewitz** (sündinud 16. aprillil 1979 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, kes praegu elab Chicagos.

Ta on Tallinna 20. Keskkooli vilistlane aastast 1996.

Sten A. Hankewitz on töötanud Eestis mitmes ajakirjandusväljaandes. Karjääri alustas ta majanduslehes Äripäev reporterina 1998. aastal, hiljem töötas toimetaja ja reporterina ajalehes Õhtuleht ning toimetajana uudisteportaalis Mega. 2001–2006 töötas ta Eesti Päevalehes veebiväljaande toimetuse juhina, 2006–2007 If Eesti Kindlustuse kommunikatsioonijuhina ning 2007–2008 Kalev Meedias uudisteportaali Kalev.ee peatoimetajana ja portaali loojana.

Hiljem on ta töötanud Londonis majandusanalüüse tootnud ettevõttes Roubini Global Economics toimetajana ja valuutamaakleris Alpari UK turundustoimetajana.

Alates 2013. aastast on ta ingliskeelse veebiajakirja Estonian World tegevtoimetaja.

1999. aastal oli ta Bonnieri preemia konkursil koos Inno Tähismaaga teine.

Ta on vabatahtlikuna aidanud Simon Wiesenthali keskust ning Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingut.

Sten A. Hankewitz elas 2008. aasta veebruarist oktoobrini Hispaanias ning sama aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini Londonis. Seejärel kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus on elanud Chicagos, San Franciscos, Atlantas ja New Yorgis. 2018. aasta aprillis kolis ta tagasi Chicagosse.

## Pere
Sten A. Hankewitzi isa on sotsiaalmänedžer Heino Hankewitz ja noorem vend Gert D. Hankewitz endine ajakirjanik, kes praegu töötab Milremis.

Sten A. Hankewitz on teist korda abielus. Esimesest abielust on tal 2000. aastal sündinud poeg Brett Johannes.

## Publikatsioone
*Sten A. Hankewitz: Ajaloo hoiatus puust ette ja punaseks (pruuniks) värvitult Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2005
*Sten A. Hankewitz: holokaust on ka Eesti ajaloo osa Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2009 

## Viited

## Välislingid
*Sten A. Hankewitzi blogi
* Sten Hankewitzi artiklid Estonian Worldis
Gert Hankewitz

**Gert-Daniel Hankewitz** (sündinud 20. novembril 1984) on ajakirjanik ja ärijuht.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli.

Ta on töötanud ajalehtedes Postimees ja Äripäev majandusajakirjanikuna ning olnud Merger Marketi kaasautor. 

2019. aasta seisuga töötab ta Milrem AS-i ekspordidirektorina.

## Viited
Võluripüramiid

**Võluripüramiid** ehk **El Adivino** on astmikpüramiid Mehhikos. See oli maiade tsivilisatsiooni keskus ja pühakoda.

Arvatakse, et püramiidi ehitamist alustati 9. sajandil. Püramiidi nimi meenutab müüti, kuidas üks võlujõuga kääbus olevat selle ühe ööga valmis ehitanud. Tegelikult kestis ehitamine mitu sajandit ja praegu nähtav ehitis on kerkinud paljude varasemate pühakodade kohale, kusjuures iga uus sisaldab eelmise jäänuseid.

Maiade, nagu ka teiste Hispaania vallutuste eelsete Mehhiko rahvaste jaoks sümboliseeris püramiid püha mäge. Erinevalt enamiku maiade templite nelinurgale üles ehitatud planeeringust (näiteks 9. sajandi keskpaigast pärit Kukulkani ehk Sulismao tempel) on El Adivino põhiplaan ovaalne.

## Kirjandus
* "Maailma arhitektuuri meistriteosed"
Lessiveerumine

**Lessiveerumine** on mullaprotsess, mille tagajärjel mulla väikesed tahked osakesed (eriti ibe ja tolm) kas liiguvad mullavee tagajärjel alumistesse horisontidesse või uhutakse mullast välja.

Sageli toimub lessiveerumisprotsess käsikäes savistumisega.
Indri (perekond)

**Indri** (*Indri*) on indrilaste sugukonda kuuluv esikloomaliste perekond, kuhu kuulub üks liik – indri ehk babakoto (*Indri indri* ehk *Indri brevicaudata*).

Indrid on väga ohustatud.

## Kirjandus
*Loomade elu 7.köide
Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia

**Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia** (ingl *British Academy of Film and Television Arts*; BAFTA) on heategev ühing, mis annab igal aastal välja Suurbritannia kõige tähtsamaid filmi- ja teleauhindu. 

## Ühing
Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia asutati 1947. aastal Briti Filmiakadeemia nime all. Filmiakadeemia ühines 1958. aastal Teleprodutsentide ja -lavastajate Gildiga ning sai nimeks Filmi ja Televisiooni Selts. Praegust nime kannab ühing 1976. aastast.

Peale tunnustustöö tegeleb ühing veel haridustöö ja muude filminduse teemaliste ürituste korraldamisega. Ühingu peakorter asub Londonis Piccadilly tänaval, ning sellel on harukontorid Šotimaal (*BAFTA Scotland*), Walesis (*BAFTA Cymru*) ning Ühendriikides New Yorgis ja Los Angeleses.

## Auhinnad

Peale filmikunsti ja televisiooni vallas silmapaistavatele inimeste tunnustatakse Briti Akadeemia auhinnaga igal aastal paremaid videomängude ja lastele suunatud meelelahutuse loojaid. Lisaks annab akadeemia Los Angelese haru välja Britannia auhinda ning Walesi ja Šoti harud kumbki oma auhinda.

## Välislingid
* BAFTA Ametlik koduleht
Sifaka

**Sifaka** (*Propithecus*) on indrilaste perekond, kuhu kuulub 2 liiki 10 alamliigiga. (Tänapäeval arvatakse kõik eraldi liikideks). Nagu kõik leemurid, on nad Madagaskari endeemid. 

*Valgelaup-sifaka
*Siidsifaka
*Tuttsifaka

Sifakade tüvepikkus on ~45–44cm  ja nende kohev saba on enamasti niisama pikk. Sifakad on päevase eluviisiga, täielikult puiselused loomad. Kuigi neid kohatakse harva tuntakse neid hõlpsasti nende välimuse ja liikumise järgi ära. Sifakade karv on sile ja lühike.
Tagajäsemed on palju pikemad, võrreldes esijäsemetega. Maapinnal liikudes nad hüplevad, mida on turistidel alati kihvt vaadata ja ilmselt see on teine tegur(peale nende armsa välimuse) miks turistidele nad nii hirmsasti meeldivad. Neid on peaaegu võimatu tehistingimustes pidada.
Madagaskaril sigivad nad juunis-juulis.
## Kirjandus
*Loomade elu 7.köide
*Nick Garbutt "Mammals of Madagascar"
Lumekakk

**Lumekakk** (*Bubo scandiacus*) on kaklaste sugukonda kaku perekonda kuuluv röövlind.

Kuni 2002. aastani eraldati lumekakk omaette lumekaku perekonda (*Nyctea*) liigina *Nyctea scandiaca*, kuid viimase aja molekulaarsed uuringud on näidanud, et lumekakk on teistele kakkudele lähemal, kui varem arvati, ja kuulub sellepärast nendega ühisesse perekonda.

Lumekakk elab Põhja-Jäämere kõikidel rannikutel, mandritundras ja metsatundras ning paljudel saartel. Harilikult on ta hulgulind, vahel ka paigalind. Eestis on lumekakk juhukülaline, keda mõnel aastal ei kohatagi, kuid mõnel talvel on ta meil üsna arvukas, eriti mererannikul, rabadel, soodel ja luhtadel. 

Lumekakk on peaaegu kassikaku suurune. Tema üldpikkus on kuni 56–65 cm, tiibade siruulatus 150–160 cm, tiiva pikkus 38,5–46 cm ja kaal 1,35–2,5 kg. Emaslinnud on suuremad kui isased. 

Eluiga looduses on 9,5 kuni 15 aastat, vangistuses kuni 28 aastat.

Linnu valge sulestikus on tumepruunid tähnid või rõhtsad vöödid. Nägu on valge. Nokk ja küüned on mustad ning peaaegu tipuni kaetud ettepoole suunatud harjassulgedega. Isased on heledamad kui emased ja mõnikord täiesti valged. Vikerkest on erekollane. Aastavanused isendid on valged pruuni põikmustriga, kukal on pruunide täppidega. 

Lumekaku toiduks on keskmise suurusega linnud (kanalised ja partlased), jänesed, närilised ja isegi väikesed kiskjad. Kõige rohkem sööb ta siiski lemminguid. Kui neid on vähe, siis alaneb ka lumekaku viljakus (tavaliselt lemmingute arvukuse vähenemisele järgneval aastal). Lemmingute puudumise korral ei pesitse ta üldse. 

Saaki varitseb ta kõrgematel kohtadel, Eestis ka puu otsas. Kui kõrgemat kohta pole võtta, võib ta saaki luurata õhust, rapeldes tiibadega paigal nagu tuuletallaja. Jahti peab ta videvikus, kui päike enam või veel ei paista. 

Lumekakk pesitseb kõrg- ja madaltundras. Ta eelistab kõrgeid ja kuivi paiku, sest hakkab munema siis, kui ümbrus on veel lume all. Pesa ta ei ehita, vaid muneb lihtsasse lohku, olenevalt lume sulamisest mai keskel või lõpus. Tavaliselt on kurnas 5–8 muna, kuid võib olla ka palju vähem või rohkem, isegi 11–13. Haudumist alustatakse tavaliselt pärast esimese muna munemist, mistõttu pesas on pojad eri vanusega ja nooremad tavaliselt hukkuvad. Emane haub kurna 32–34 päeva. Sel ajal toob isaslind talle toitu, hiljem ka poegadele. Pojad lennuvõimestuvad 51–57 päeva vanuselt. 

Lumekakk on Eestis harva kohatav lind, kes saabub siia vaid talveperioodiks. Ta kuulub Eestis III kategooria kaitsealuste liikide hulka.

## Lumekakk kultuuris

Harry Potteril oli lumekakk Hedwig. Raamatus ja filmis nimetati Hedwigit emaseks, aga filmis mängis teda isane lumekakk, sest emaste seas ei ole täiesti valgeid. Raamatu autor J. K. Rowling valis lumekaku oma raamatusse sellepärast, et tema meelest on lumekakud kõige ilusamad kakud.

## Viited


## Välislingid

*
August Schulzenberg

**August Schulzenberg** (11. märts1891 Kudina vald, Maarja-Magdaleena kihelkond, Tartumaa – 14. märts 1935 Põltsamaa) oli eesti haridustegelane. Ta oli Põltsamaa Ühisgümnaasiumi direktor aastatel 1920–1935.

## Elukäik
August Schulzenberg õppis Palamuse ja Torma kihelkonnakoolis. Ta astus 1907. aastal Tartu Õpetajate Seminari ja lõpetas nelja-aastase kursuse 1911. aastal. 

Ta töötas aastatel 1911–1915 õpetajana Põltsamaa kihelkonnakoolis. 

Aastatel õppis ta 1915–1918 Tartu Õpetajate Instituudis. 1917. aasta sügisel evakueeriti kool Hersoni ja Schulzenberg lõpetas instituudi seal. Ta astus 1923. aastal Tartu Ülikooli matemaatika erialale, kuid õpingute kohta andmed puuduvad.

1918. aastal naasis ta Eestisse ning töötas alates 1. juulist 1919 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi matemaatika ja filosoofia eelkursuse õpetajana. 1920. aastal nimetati ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumi juhataja kohustetäitjaks ning kinnitati kooli juhatajaks 24. veebruaril 1928. 1930. aastal kinnitati ta ka Põltsamaa 2. astme algkooli juhatajaks. 1932. aastal sai ta keskkooliõpetaja kutsetunnistuse matemaatika, füüsika ja kosmograafia alal.

August Schulzenberg suri südamerabandusse 14. märtsil 1935. Tema surnukeha leiti Põltsamaal Veski tänaval endise kuivati hoone juurest. Pool tundi varem oli ta osalenud Põltsamaa Ühispanga nõukogu koosolekul. 

## Ühiskondlik tegevus
August Schulzenberg valiti 1923. aasta detsembris Põltsamaa alevivolikokku ja sai 1924. aasta jaanuaris volikogu juhatajaks. Ta oli Põltsamaa linna esindaja Viljandi maakonna haridusnõukogus, Põltsamaa Õpetajate Ühingu esimees. Schulzenberg kuulus ka Põltsamaa Ühispanga nõukokku. Ta võttis osa dr. Karl August Hermanni mälestamise komitee tööst, aidates kaasa Karl August Hermanni monumendi püstitamisele Põltsamaa linnapargis. Lisaks oli ta Allveelaevastiku Sihtkapitali Põltsamaa komitee abiesimees. Ta aitas kaasa Põltsamaa rahvaraamatukogu asutamisele ja arendamisele.

## Tunnustus
Ajalehe Oma Sõna 1932. aastal toimunud lugejate ankeetküsitluses sai August Schulzenberg kõige lugupeetumate Põhja-Viljandimaa kodanike hääletusel teise koha, jäädes alla vaid Jaan Petersonile.

Tema haual Põltsamaa kalmistul on mälestustahvel, mille lasid paigaldada Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpilased ja õpetajad.

## Viited
Tazi laht

**Tazi laht** (Тазовская губа) on laht (estuaar) Euraasia põhjaosas Venemaal, Kara mere Obi lahe osa. Ümbritseb Gõda poolsaare lõunarannikut ja Tazi poolsaare põhjarannikut. 

Pikkus 300 km, laius kuni 45 km. 

Lahte suubuvad Tazi jõgi ja Puri jõgi.
Gustav Tomson

**Gustav Tomson** (8/20. aprill 1874 Vana-Vändra – 23. märts 1939) oli eesti põllumees ja tööstur.

## Kirjandus
*"Pärnumaa pärandkultuurist" lk 186
* Vändra tööstur G. Tomson. Uus Eesti, 28. märts 1939, nr. 87, lk. 8.
Julius Grüntal

**Julius Grüntal** (21. veebruar (9. veebruar vkj) 1890 – 30. märts 1939 Tallinn) oli eesti õpetaja.

1917 lõpetas Moskva Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna.

Töötas õppejõuna kesk- ja kutsekoolides ning gümnaasiumides. Alates 1938 koolide peainspektor keskkoolide alal.

## Kirjandus
*"Koolide peainspektor J. Grüntal suri". Uus Eesti nr 90, 31. märts 1939. Lk 2
Kalamehe naise unistus

**"Kalamehe naise unistus"** (jaapani 蛸と海女 Tako to ama) on jaapani kunstniku Katsushika Hokusai erootiline *[[ukiyo-e]]* stiilis 1820. aasta paiku loodud puulõige. See pärineb Edo perioodist, mida iseloomustab šintoismi tagasitulek.

Pildil kujutatakse naist koos kahe kaheksajalaga, kellest väiksem suudleb naist ja pigistab tema rinnanibu ning teine teeb talle oraalseksi. See on jaapani erootilise kunsti *[[shunga]]* üks tuntumaid teoseid. Mitmed kunstnikud on sellest tööst oma variante loonud. Sarnaseid stseene naiste ja mereelukatega oli loodud jaapani miniatuurskulptuuris netsukes alates 17. sajandist.

Pilti on kujutatud Kaneto Shindō 1981. aasta filmis "Hokusai manga", mis räägib Hokusai elust. Pilti näidatakse ka postkaardina 1990. aasta filmi "Henry & June" alguses.
Ajaloo Instituut

**Ajaloo Instituut** oli aastatel 1947–2015 Eesti NSV Teaduste Akadeemia teadusasutus Tallinnas, lõpuperioodil Tallinna Ülikooli autonoomne allüksus, kus tegeldi ajaloo uurimise ja õpetamisega bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes.

## Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut
Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut asutati 1947. aastal Tartus Eesti NSV Teaduste Akadeemia koosseisus. Ajaloo Instituudi töötajate tuumik komplekteeriti Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo osakonna kateedrite õppejõudude ja lõpetajate arvel. TA Ajaloo Instituudi koosseisus oli algselt ajaloo (juhataja Artur Vassar) ja arheoloogia (Harri Moora) sektor ning Isamaasõja kabinet. 1947. aastal oli ajalooinstituudis keskmiselt 29,5 ja 1986. aastal 154 töötajat. 1951/1952 kolis ajalooinstituut Tartust Tallinna. 1955. aastal jagati ajaloosektor kaheks: Oktoobrirevolutsioonieelse ja Oktoobrirevolutsioonijärgse ajaloo (Madis Pesti, Valdar Leede, Heino Arumäe) sektoriteks. 

1970. aastal moodustati rahvahariduse (Endel Laul) sektor ja filosoofia (Lembit Valt) sektor ning ajalooalane uurimistöö korraldati ümber feodalismi (Artur Vassar, Enn Tarvel), kapitalismi (Heino Arumäe) ja sotsialismi (Raimo Pullat) perioodi sektoriteks. 1971. aastal moodustati TA Ajaloo Instituudi kogude haldamiseks fondide (Jüri Selirand) sektor. Rajati noorsoosotsioloogia (Mikk Titma) sektor ja 1978. aastal moodustati kultuuriajaloo (Ea Jansen) sektor, seejärel etnograafia (Ants Viires) sektor, Oktoobrirevolutsiooni ajaloo (Karl Siilivask) sektor.

Aastatel 1983–1989 rajati Tallinnas Rüütli tänaval 6/8/10 Ajaloo Instituudi uus hoonestik.
:Direktorid:
*Richard Kleis (1947–1950)
*Gustav Naan (1950–1951)
*Viktor Maamägi (1951–1968)
*Juhan Kahk (1968–1974)
*Karl Siilivask (1974–1984)
*Juhan Kahk (1984–1985)
*Raimo Pullat (1985–1990)

## Ajaloo Instituut
Ajaloo Instituut kuulus Eesti Teaduste Akadeemia koosseisu, kuid 2005. aastal sai sellest Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste Instituudi allüksus. 

:Direktorid:
* Magnus Ilmjärv (2006–2011)
* Erki Russow

Ajaloo Instituudi allüksused:
* ajaloo osakond
* arheobioloogia ja muinastehnoloogia osakond
* arheoloogia osakond
* arheoloogiakogude osakond (kogude baasil Arheoloogiamuuseum)
* etnoloogia osakond
* kunstiajaloo osakond
* õppeosakond
* haldusosakond
* Keskaja Keskus
## Viited

## Välislingid
*Ea Jansen, Raimo Pullat, 40 aastat Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 36, 1987, nr. 3, lk 286–305
* Tallinna Ülikooli ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo keskus