open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1,2-etaandiool

**1,2-etaandiool** ehk **etüleenglükool** (keemiline valem HOCH2–CH2OH) on dioolide hulka kuuluv keemiline aine, mida kasutatakse laialdaselt antifriisina. 

Ta on värvuseta ja lõhnatu magus siirupitaoline mürgine hügroskoopne vedelik.
Keemistemperatuur on 197,8 °C.

## Kasutamine
Etüleenglükooli kasutatakse jahutussegudes, antifriisides, polümeeride lähteainena, loodusliku gaasi torustikes ja paljudes tarbekaupades.

Orgaanilises sünteesis kasutatakse etüleenglükooli karbonüülrühmale kaitserühma saamiseks. Aldehüüdi või ketooni töötlemine etüleenglükooliga happelise katalüsaatori (näiteks p-tolueensulfoonhape või BF<sub>3</sub>•Et<sub>2</sub>O) juuresolekul moodustub vastav 1,3-dioksolaan (tsükliline atsetaal või ketaal), mis ei reageeri nukleofiilide ega alustega. 1,3-dioksolaani kaitsva rühma saab hiljem eemaldada happelisel hüdrolüüsil. Näiteks: 

## Mürgisus
Etüleenglükool oksüdeerub glükoolhappeks, see omakorda oksaalhappeks, mis kaltsiumiioonidega reageerides moodustab neerukive.

### Veterinaaria
Etüleenglükooli sissesöömine on sage ägeda neerupuudulikkuse põhjus koertel ja kassidel. Mürgistust esineb sagedamini kassidel. Letaalne doos kassile on 1,5 ml/kg. 
## Vaata ka
*Alkoholid
1,3-dikloropropeen

**1,3-dikloropropeen** on keemiline aine, mille summaarne molekulvalem on C3H4Cl2. 1,3-dikloropropeeni kasutatakse fumigandina aedvilja ja tubaka juuri söövate ümarusside hävitamiseks.

Aine esineb **''cis''-1,3-dikloropropeenina** ja **trans-1,3-dikloropropeenina**, mis on omadustelt väga sarnased ja mida kasutatakse kahjurite tõrjes sageli mitmesugustes vahekordades segudena. 

1,3-dikloropropeen on magusa lõhnaga värvitu vedelik, mille aur on mürgine.
13. kuupalk

**13. kuupalk** on töötajale makstav iga-aastane lisatasu, mis on võrdne või võrreldav tema kuupalgaga.

## Välislingid
*"JUHTKIRI: 13. palga lõpp" Lääne Elu, 18. detsember 2001
*"Ungaris hoidis 13. kuupalk ära riigiametnike streigi" EkspressJob, 22.12.2008
*"Viisitamm on selle aasta 13. palga välja võtnud" Pärnu Postimees, 10. märts 2009
*"Pärnu linnaametnikud kiirustavad puhkust võtma" Pärnu Postimees, 12. märts 2009
*"13ndat palka naljalt ametiasutustest ei leia" Postimees, 21. veebruar 2013
Östradiool

**Östradiool** (õieti **17β-östradiool** ehk **17-beetaöstradiool**) on üks naissuguhormoonide hulka arvatav suguhormoon. See esineb ka meestel ning on inimese östrogeenide seast tähtsaim. 

Peale paljunemise ja seksuaalsuse mõjutab östrogeen näiteks ka luu ehitust.
194

**194. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - **[[190. aastad]]** - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad

Aastad: 189 190 191 192 193 - 194 - 195 196 197 198 199
----
## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Haapsalu vapp

**Haapsalu vapp** on Lääne maakonnas asuva Eesti linna Haapsalu vapp.

Haapsalu Linna vapp kinnitati  27. aprillil 2018 otsusega nr 63.

## Vapi kirjeldus
Punase ja kuldsega pikuti jaotatud kilbil on paremal üle jaotise kuldne linnavärav, väravaavas kuldne rõngasrist; ja vasakul jaotisjoonest eenduv must nimbusega avatud langetatud tiibadega kotkas.

## Põhjendus
Haapsalu vapil on kujutatud evangelist Johannese (Läänemaa ja Haapsalu kaitsepühaku) kotkas. Sama kotkas oli algselt ka Saare-Lääne piiskopkonna vapil. Hiljem lisandus linna vapile vabalinna sümbolina kindluse kujutis. Arvatud on, et ilmselt on vapil kujutatud mitte niisama abstraktset torni nagu enamasti, vaid konkreetselt Haapsalu linnust.

## Viited


## Vaata ka
*Haapsalu lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Haapsalu sümboolika linna kodulehel
*Haapsalu sümboolika Riigikantselei kodulehel
Norrby

**Norrby** (*`norbi*, rootsi *`norbü*, kohalikus pruugis *Norrbe*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Naaberkülad Norrby ja Söderby on nime põhjal arvatavasti rajatud samal ajal. Rootsi *norr + by* tähendab nimelt Põhjaküla, *söder + by* aga *Lõunaküla*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Norbi**.

Külas on Norrby bussipeatus.

Norrbys asub looduskaitsealune Kirikukivi.


File:Norbi, Ormsö.jpg|Norrby (Norbi) küla silt 1993. aastal
File:Norrby sadam 2025.jpg|Norrby sadam
File:Norrby koolikoht 2025.jpg|Norrby koolikoht
File:Skärsbäckeni järv 2025.jpg|Skärsbäckeni järv
File:Norrby ülemine tuletorn 2011.jpg|Norrby ülemine tuletorn
File:Norrby alumine tuletorn 2011.jpg|Norrby alumine tuletorn


## Vaata ka
*Norrby alumine tuletorn
*Norrby ülemine tuletorn

## Viited
Haapsalu lipp

**Haapsalu lipp** on Lääne maakonnas asuva Eesti linna Haapsalu lipp.

Haapsalu lipp pärineb 1930. aastatest.

Lipp on kinnitatud 27. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus
Haapsalu linna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli moodustab 1/3 ja lehvipoolne 2/3 lipu pikkusest. Mõlemad väljad on omakorda jagatud kolmeks võrdseks horisontaalseks laiuks, vardapoolsel väljal sini-valge-siniseks ja lehvipoolsel valge-sini-valgeks.

Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ning normaalmõõtmed 1650x825 mm.

## Põhjendus

## Lipu kasutamise kord
#Linnalipp heisatakse alaliselt linnavolikogu ja linnavalitsuse hoone ees asuvasse lipumasti.
#Ajutiselt heisatakse linna lipp linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
#Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes linnavolikogu otsuse või linnavalitsuse korraldusega linnale kuuluvatel hoonetel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Linnalipu valmistamine toimub üksnes linnavalitsuse loal.

## Vaata ka
* Haapsalu vapp
* Lääne maakond

## Välislingid
* Haapsalu sümboolika linna kodulehel
* Haapsalu sümboolika Riigikantselei kodulehel
Viirapalu

**Viirapalu** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

2011. aastal avati eesotsas külavanem Alex Lepajõega spordiväljak.

## Viited
Säre

**Säre** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.

## Vaata ka
* Annijärv

## Viited
Sikakurmu

**Sikakurmu** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus küla Tartu maakonnas Meeksi vallas.

## Viited
Vana-Antsla

**Vana-Antsla** on alevik Võru maakonnas Antsla vallas. Asub Antslast põhjas.

Seal on Vana-Antsla mõisaansambel, kus tegutses Antsla Sovhoostehnikum ja Vana-Antsla Kutsekeskkool.

Aleviku elanike arv oli 215 (2005).

## Vaata ka
*Vana-Antsla vasallilinnus
*Vana-Antsla mõisa kalmistu

## Viited
Järvselja

**Järvselja** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meeksi valda.

Seal paikneb praegu Eesti Maaülikooli alla kuuluv sihtasutus Järvselja Õppe- ja katsemetskond.

Järvselja metskonnas asuvad ühed Eesti kõrgeimatest puudest, 44,1 m kõrgune kuusk ja 43,3 m  kõrgune mänd, samuti 38 m kõrgune Eesti kõrgeim kask ning umbes 370 aastat vana Kuningmänd (ümbermõõt 3,3 m, kõrgus 43,3 m).

## Vaata ka
*Järvselja kuused
*Järvselja looduskaitseala

## Viited
198

**198. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - **[[190. aastad]]** - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad

Aastad: 193 194 195 196 197 - 198 - 199 200 201 202 203
----
## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Meeksi

**Meeksi** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas, endise Meeksi valla keskus.

## Vaata ka
*Meeksi oja (Meeksi)

## Viited
Mehikoorma

**Mehikoorma** on alevik Põlva maakonnas Räpina vallas. Asub Lämmijärve ääres, kohas, kus Peipsi-Pihkva järv on kõige kitsam (1,7&nbsp;km).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus alevik Tartu maakonnas Meeksi vallas.

Alevikus on Mehikoorma Põhikool, kauplus, apteek, raamatukogu, Mehikoorma õigeusu kirik ja Mehikoorma luteri kiriku varemed (EELK Mehikoorma kogudus tegutseb pastoraadi hoones), hüdromeetriajaam, tuletorn ja piirivalvekordon. 

Bussiühendus on Tartuga ja Räpinaga. Lähim kiirabi, tuletõrje ja politseijaoskond asub Räpinas.

## Vaatamisväärsused
Mehikoormasse sisenedes peatänavast vasakul on Mehikoorma kalmistu; sellest edasi, kõrguvate puude vahel näeb 1895. aastal ehitatud ja Teises maailmasõjas hävitatud  (saksa k. *Ismene*) Mehikoorma luteri kirikuvaremeid. EELK Mehikoorma kogudus tegutseb tänapäeval pastoraadi hoones. Vana kiriku varemetest kagus asuvad vasakul pool Mehikoorma kool ja tänavad, mis viivad sadamasse. Pärast seda tuleb paremat kätt bussipeatuse plats, niinimetatud Mehikoorma keskpunkt, kus asub ka kauplus.

Keskplatsi järel läheb tee edasi piirivalvekordoni poole, mille lähedal asuval parkimisplatsil saab vaadata 26. augustil 2006 avatud Mehikoorma ausammast Teises maailmasõjas Eesti riigi taastamise eest võidelnud eesti meestele. Kordoni ees ranna juures on koht, kus saab võrkpalli mängida ja võimelda.

Mehikoorma kordoni lähedane järvekallas koosneb liivasest kiviklibusest rannast, mida eraldab pilliroog. Rannakõrgendikul on Mehikoorma tuletorn, mis ehitati 1938. aastal. Rannajoonest 63 meetri kaugusel järve peal on kivikuhi, mis oli vanasti kaldaga ühendatud ja mida kasutati sadamana. 

Enne Eesti riikliku iseseisvuse taastamist 1991. aastal peeti suviti Mehikoormas üle Peipsi järve ujumise võistlusi.

## Lahingud
1. Eesti kaitselahingud Lämmijärve kaldal veebruaris 1944. Meerapalu lahing
http://kultuur.elu.ee/ke485_ausammas.htm

2. Punaarmee Mehikoorma dessant 15.-16. augustil 1944.

3. Punaarmee Mehikoorma dessandi pommitamine Luftwaffe poolt augustis 1944.

## Viited

## Välislingid
* http://kultuur.elu.ee/ke485_ausammas.htm
*http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/rapina2/rapina_2.html
*https://e-kirik.eelk.ee/2020/koguduse-lugu-mehikoorma-kogudus/
*https://www.ilmateenistus.ee/ilmateenistus/vaatlusvork/mehikoorma-hudromeetriajaam/
Naxçıvan

**Naxçıvan** (varem ka **Nahhitševan**) on linn Aserbaidžaanis, Nahhitševani Autonoomse Vabariigi pealinn. See asub Bakuust 450 km läänes, Zangezuri aheliku eelmägedes, Nahhitševani jõe paremkaldal, 873 m kõrgusel merepinnast.

Linna nime päritolu kohta on eri teooriaid, kuid keeleteadlased on üksmeelel, et nime tagumine osa on armeenia sõna *avan* ("linn").

Kohaliku traditsiooni järgi olevat Naxçıvani asutanud Noa pärast suurt veeuputust ning seal olevatki ta surnud ja maetud. Movses Khorenatsi teatel olla Armeenia kuningas Tigran I 2. sajandil eKr asustanud Naxçıvani Meedia sõjavangid. Ajaloolistest allikatest mainib linna esimesena Ptolemaiose "Geographia" Naxouana nime all (kreeka keeles Ναξουὰνα). Hiljem on linn kuulunud Bütsantsi, Armeenia ja Gruusia riiki, 1401. aastal vallutas selle Timur, pärast teda Ottomanid ja Pärsia ning 1828. aastal annekteeris piirkonna Vene keisririik, kus linn kuulus Jerevani kubermangu. 1896. aastal oli Naxçıvanis 7433 elanikku, neist umbes kaks kolmandikku aserikeelsed moslemid ja kolmandik armeenia kristlased. Oktoobrirevolutsiooni järel jäi linn Taga-Kaukaasia Komissariaati, oli algul Türgi ja pärast Briti okupatsioonivägede valduses, anti 1919. aastal Armeeniale, kuid okupeeriti 1920. aastal taas Türgi ning lõpuks Nõukogude Venemaa poolt, kes lõi Nahhitševani NSV keskusega Naxçıvanis. Türgi ja Venemaa rahulepingute alusel muudeti see 1924. aastal Nahhitševani ANSV-ks Aserbaidžaani NSV koosseisus.

Linna idaosas asub palverändude sihtkoht, looduslik Ashabi-Kahfi koobas. Kultuuriasutustest on taastatud nõukogudeaegne ooperiteater, rajatud Heidar Alijevi nimeline kultuuripalee ja Heidar Alijevi muuseum, samuti Armeeniaga peetud võitluse teemaline Memoriaalmuuseum. Naxçıvanis tegutseb kolm kõrgkooli: Naxçıvani Riiklik Ülikool, Naxçıvani Eraülikool ja Naxçıvani Pedagoogiline Instituut. 1970. aastatel rajati Naxçıvani lennujaam.

2012. aastast on Naxçıvani sõpruslinn Batumi Gruusias. 2018. aastal oli Naxçıvan islami kultuuripealinn. Linnast pärines Aserbaidžaani kõige pikaajalisem valitseja Heydər Əliyev.
Noarootsi valla vapp

**Noarootsi valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Noarootsi valla vapp.

Vapp kinnitati  riigisekretäri poolt 11. aprillil 1995.

## Vapi kirjeldus
Vapp on kilbikujuline kaldjaotusega poolitatud kuldse osaga ülal paremal ja sinise osaga all vasakul. Kuldsel väljal on ploomipuuoks kolme punase ploomi ja kahe rohelise lehega; alumisel, sinisel väljal on vasakule suunduv ühemastiline kahvelpurjestusega kuldne purjekas.

## Põhjendus
Noarootsi valla vapi taustavärvid sümboliseerivad valla ajaloolist eripära rootsi asustuse näol ja tihedaid sidemeid väljarännanud rootsi kogukonnaga. Sinine ja kuldne taust võiks samal ajal väljendada ka Noarootsi mereäärset asendit ja ulatuslikku liivaranda Noarootsi valla Riguldi piirkonnas (vrd. Sven Danelli mälestusteraamatut "Kuldrand"). Purjekas merelainete taustal väljendab rannarahva meresõidutraditsioone ja kontakte teiste maadega. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad; võrreldavad kolme ploomiga ühe oksa küljes).

## Vapi kasutamise kord

Valla vapi kujutist:
#kasutatakse volikogu ja valitsuse dokumendiplankidel, vapimärgil, meenetel, valla kodulehel ja ametlikel trükistel ning valla piiritähistel.
#võib kasutada andmebaasidesse esitatavatel infokandjatel (nt. telefoniraamatud jne.) valla kultuuri-, spordi- ja muude delegatsioonide ava- ja lõputseremooniatel, rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel üritustel.

Loa valla vapi kujutise kasutamiseks nimetatud juhtudel annab vastava kirjaliku taotluse alusel valitsus.

## Vaata ka
*Noarootsi valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Noarootsi sümboolika valla kodulehel
*Noarootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Nõva valla vapp

**Nõva valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Nõva valla vapp.

Vapp kinnitati 13. juunil 1997.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega paremalt poolitatud hõbe-sinise kilbi ülemisel, hõbedasel väljal roheline mänd; alumisel, sinisel väljal hõbedane lestakala.

## Põhjendus
Vapi põhimotiivid tulenevad valla asendist ja looduse omapärast. Vald asub Eestimaa mereäärses loodenurgas, kus on suured metsad ja sood. Meri ja mets on ka valla elanike tähtsaim elatusallikas. Vapi sinine värvus ja lestakala sümboliseerivad merd ja kalapüüki, sinine ka taevast, noorust ja lootust. Hõbedasel väljal olev roheline stiliseeritud rannamänd on metsade ja üldiselt looduse võrdkuju. Hõbedane on valguse, puhtuse ja vaimsuse värvus.

## Vaata ka
*Nõva valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Nõva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Xankəndi

**Xankəndi** ehk **Xankändi** [hankänd'ii] ehk **Stephanakert** (armeenia Ստեփանակերտ) on Aserbaidžaani linn, mis aastatel 1992–2023 oli tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi pealinn.

Xankəndi paikneb Väike-Kaukasuse jalamil.

Elanike arv oli Mägi-Karabahhi 2005. aasta rahvaloenduse järgi 49 300. Aserbaidžaani andmetel 2009. aastast oli elanike arv 55 000. Elanikud olid valdavalt armeenlased, aserbaidžaanlased olid põgenenud. 2023. aastal põgenes enamik armeenlasi linnast Armeeniasse.

Linnas on siiditöötlemis-, naha-, rõiva- ja toiduainetööstuse ning veini valmistamise ettevõtted.

Xankəndi küla ('khaani küla') rajas 18. sajandil Karabahhi khaan. Aastal 1923 rajati küla kohale linn, mis sai Stephan Šahumjani järgi nimeks Stephanakert. Linn sai ühtlasi Mägi-Karabahhi autonoomse oblasti halduskeskuseks.

Mägi-Karabahhi sõja käigus kuulutas Mägi-Karabahhi rahvusnõukogu septembris 1991 välja Mägi-Karabahhi Vabariigi. 26. novembril 1991 võttis Aserbaidžaan Mägi-Karabahhilt autonoomia staatuse ära ning hakkas linna rakettidega tulistama. Aastal 1992 põhjustas Aserbaidžaani raketirünnak linnas suuri purustusi. Rünnakud lakkasid, kui armeenlased 1992 vallutasid Şuşa.


Step.jpeg
Stepanakert-road-P1003102.JPG|Linna peatänav
Stepanakert street.jpg


## Tuntud stephanakertlasi
* Serž Sargsjan, Armeenia poliitik
* Karen Karapetjan, Armeenia poliitik
* Robert Khotšharjan, Mägi-Karabahhi ja Armeenia poliitik
* Andre, armeenia laulja

## Viited

## Välislingid
Ettur

**Ettur** on males kõige nõrgema väärtusega malend. 

Kummalgi mängijal on partii alguses 8 etturit, mis seisavad müürina mängijapoolses äärmises reas asetsevate vigurite ees järgmisel real. 

Ettur võib käia ainult otse ühe välja võrra edasi, mitte kunagi aga tagasi ega külgsuunas. Erandi moodustavad algseisus seisvad etturid, mis võivad käia edasi kas ühe või kahe välja võrra, sõltuvalt maletaja soovist. Kahe välja võrra edasi käimisel peavad mõlemad väljad vabad olema. Ettur on ainuke malend, mis ei saa minna tagasi väljale, kus ta juba oli. 

Ettur lööb diagonaalis ühe välja võrra edasi. Ta on ainuke malend, mis lööb teises suunas kui käib.

Etturil on võimalik lüüa ka *[[en passant]]* (löömine möödaminnes).   

Kui ettur on jõudnud mängulaua viimasele reale, siis peab mängija asendama ta vabal valikul mis tahes viguriga peale kuninga (muundamine). Enamasti asendatakse ettur lipuga (lipustumine). Ettur eemaldatakse mängulaualt ja asendatakse sama värvi viguriga. Viguri käigu- ja löögivõimalused hakkavad kohe kehtima, nii et võib tekkida isegi matt. Ei ole tähtis, kui palju vastavat liiki vigureid mängijal parajasti laual on, nii et mängija võib saada enda käsutusse teise lipu või kolmanda oda või vankri. Selle võimaluse tõttu muutub ettur seda tugevamaks, mida kaugemale ta jõuab, eriti lõppmängus. 

## Vaata ka

*Etturiühik
Lihula valla lipp

**Lihula valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Lihula valla lipp.

13. mail 1999 otsustati senise Lihula linna ja senise Lihula valla baasil luua uus omavalitsusüksus Lihula vald. Lihula valla sümboolikana jäeti muutmatul kujul kasutusele Lihula linna vapp ja lipp.

Lipp kinnitati 30. juulil 1996.

Lipu autor on Tõnu Kukk.

## Lipu kirjeldus

Lihula valla lipp on jaotatud müürihambuliselt kaheks võrdseks horisontaalseks väljaks. Lipu ülemine pool on punane, alumine valge. Valge pool algab müürihambaga. Iga hamba pikkus on 1/9 lipu pikkusest, laius 1/7 lipu laiusest.

Lipu normaalsuurus on 105×165 cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.

Seinalipu varda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest ja lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest.

## Põhjendus
Lipuvärvid viitavad Läänemaale, Liivi ordule ja tsistertslastele. Müürihambuline jaotus tähistab kaitsefunktsiooni ja osutab sellisena eestlaste muistsele maalinnale ning hilisemale piiskopi- ja ordulinnusele.

## Lipu heiskamine ja kasutamine

1) Lihula valla lipp heisatakse alaliselt Lihula valla ametiasutuse hoonel.

2) Valla lippu võib heisata:
#Lihula valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
#Lihula valla avalikel üritustel.
#Muudel üritustel, kus on esindatud Lihula vald.
#Elamutele ja hoonetele teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel.
#Koos riigilipuga heiskamisel ei või valla lipu mõõtmed ületada riigilipu mõõtmeid.
#Teistel juhtudel vallavalitsuse loal.
#Masti heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
#Lipp heisatakse kell 8.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.

3) Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Lihula valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
#Koos Eesti lipuga – Eesti riigilipust vasakule.
#Koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
#Koos maakondade lippudega – maakonnalipust vasakule.
#Koos teiste linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule.

4) Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil.

## Vaata ka
*Lihula valla vapp
*Lääne maakond

## Välislingid
* Lihula valla sümboolika valla kodulehel
* Lihula valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Oru valla vapp

**Oru valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Oru valla vapp. 

Vapp oli kasutusel 3. juunist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

## Vapi kirjeldus
Pikuti kuldse viljakõrrega poolitatud kilbi parem pool on roheline, vasak pool sinine. Vapi keskel ristatuna kaks kuldset viljakõrt. 

## Põhjendus
Roheline ja sinine värv sümboliseerivad valla mereäärset asukohta. Viljapeade kimp sümboliseerib valdavalt põllumajanduslikku tegevust vallas.

## Vaata ka
*Oru valla lipp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Risti valla vapp
*Taebla valla vapp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Oru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ridala valla vapp

**Ridala valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Ridala valla vapp.

Vapp kinnitati 7. veebruaril 2000.

## Vapi kirjeldus
Punase kilbi alumisest servast tõusev hõbedase ääristusega must, jalaga rõngasrist. Risti harudevahelised sektorid on kuldsed.

## Põhjendus
Rõngasrist sümboliseerib elupuud, mis tähendab igavest elu ning pärineb unikaalselt muistiselt, milleks on trapetsikujuline hauaplaat Ridala kiriku edelanurga lähedal. Risti harude vahelised kollased sektorid sümboliseerivad päikeseketast ilmasamba otsas.

## Vaata ka
*Ridala valla lipp

## Välislingid
*Ridala valla sümboolika valla kodulehel
*Ridala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Risti valla vapp

**Risti valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Risti valla vapp. 

Vapp oli kasutusel 27. veebruarist 1998 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Taebla ja Oru vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

## Vapi kirjeldus
Helesinisel kuldse äärisega kilbil on hõbedane pügalrist. Kujund pärineb vöökirjalt.

## Põhjendus
Sinine värv sümboliseerib taevast, ausust ja siirust. Kuldne sümboliseerib jõukust ning hõbedane on ristuvate maanteede ja elutarkuse värv.

## Vaata ka
*Risti valla lipp
*Oru valla vapp
*Taebla valla vapp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Risti valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
*Risti valla sümboolika valla kodulehel
Taebla valla vapp

**Taebla valla vapp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taebla valla vapp. 

Vapp oli kasutusel 5. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Risti ja Oru vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

Vapi kavandi autor on Agu Kübarsepp.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kuldse välisäärisega vapikilbil on kaks kuldset kujundit – vankriratas ja kahepoolne taluvärav, mis moodustavad ühtse sümboli.

## Põhjendus
Vankriratas sümboliseerib tööd ja liikumist. Kahepoolne taluvärav sümboliseerib kodu ning neid ümbritsev väliseääris viitab hea töö ja ilusa kodu omavahelisele seotusele. Roheline värv vapil viitab valla pidevale arengule, kuldne on küpsuse ja jõukuse värv.

## Vaata ka
*Taebla valla lipp
*Oru valla vapp
*Risti valla vapp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Taebla valla sümboolika valla kodulehel
*Taebla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Şuşa

**Şuşa** ehk **Šuši** on linn Aserbaidžaanis Mägi-Karabahhis.

## Ajalugu
1752. aastal asutas Karabahhi khaaniriigi valitseja Panah Ali Khaan Panachabadi kindluse, mis nimetati hiljem ümber lähedal asuva Şuşa asula järgi. 

1822. aastal sai Karabahhi khaaniriigi halduskeskus 1805. aastani, mil khaaniriigist sai Venemaa protektoraat.

1992–2020 oli linn Mägi-Karabahhi Vabariigi valduses. 8. novembril 2020 võtsid Aserbaidžaani väed Şuşa oma kontrolli alla ja armeenia elanikkond lahkus linnast.

## Sõsarlinnad
*  Gyöngyös, Ungari

## Viited

## Välislingid

*Conciliation Resources. Nagorny Karabakh: Chronology
Petaaluse

**Petaaluse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Elanike arv 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 38.

10. jaanuaril 2014 eraldati Petaalusest Peanse küla.

## Viited
Poanse

**Poanse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Muististest asuvad Poanse küla territooriumil Poanse tarandkalmed vanusega I aastatuhande II pool eKr ja Poanse väikeselohuline kultusekivi.

## Viited
Õhne jõgi

**Õhne jõgi** (ka *Suislepa* ja *Hoomuli jõgi*) on jõgi Sakala kõrgustiku kaguosas Viljandi maakonnas ja Valga maakonnas. Jõe alamjooks asub Võrtsjärve madalikul.

Õhne jõe pikkus on 103 km, valgla 573 km², laius alamjooksul 30 m, langus 62 m ja lang 0,58 m/km. Jõgi saab alguse Veisjärvest ja suubub Võrtsjärve. Suuremad lisajõed on Kärstna Orukõrtsi juurest algav Helme jõgi ja Koorküla Virtsjärvest algav Jõku jõgi.

Jõe järgi on saanud nime Õhne kihistu.

## Kirjeldus
Jõgi saab alguse 96 meetrit merepinnast kõrgemal asuvast Veisjärvest, millest voolab välja järve edelaküljele rajatud 3,3 km pikkuse Õhne kanali kaudu. Jõe endine säng on kinni kasvanud ja õõtsikuga kattunud. Kanal on kaevatud 1920. aastatel ja seda on hiljem süvendatud. Kanalile on ligikaudu 240 m allavoolu ehitatud Veisjärve veetaseme hoidmiseks puidust pais. Pärast kanalit voolab jõgi ligikaudu 5 km ulatuses Viljandi maakonna ja Valga maakonna piiril.

Jõgi voolab ligikaudu 3,5 km ulatuses ka läbi Läti vabariigi.

## Looduskaitse
Õhne jõgi voolab esimesed 4 km Rubina looduskaitsealal. Lõik Koorküla sillast Leebiku sillani kuulub looduskaitseseaduse § 51 lg 1 piirangualasse (Natura 2000).

## Ajalugu
Enne Teist maailmasõda oli Tõrva-Helme piirkonnas Õhne jõel üheksa vesiveskit.


Ohne_jogi.jpg|Õhne jõgi Suislepas
Õhne jõgi Suislepa külas.jpg|Õhne jõgi Suislepas
Õhne jõgi 2010.jpg|


## Vaata ka
* Veisjärv
* Võrtsjärv
* Jõku jõgi
* Helme jõgi

## Viited

## Välislingid

* 
*
Konsooliemulaator

**Konsooliemulaator** on arvutiprogramm (emulaator), mis võimaldab arvutil käivitada mängukonsoolile (nagu Atari 2600, Super Nintendo või Game Boy) loodud tarkvara. Peamiselt kasutatakse konsooliemulaatoreid vanemate videomängude arvutil mängimiseks, kuid ka mängude tõlkimiseks teistesse keeltesse, mängude modifitseerimiseks ning demode loomiseks. Konsooliemulatsioon on võimalik ka erinevate konsoolide vahel. Nii saab võimsam mängukonsool emuleerida vähemvõimsat.

## Konsooliemulaatoreid

Arkaadmängude emulaatoreid: MAME, FB Alpha, Dolphin

Mõned konsoolide emulaatorid:
* EMU 7800 (Atari 2600)
* Stella (Atari 2600 ja Atari 7200), töötab nii Windows, Linux, Dreamcast, GP2X, Nintendo DS kui ka Wii peal
* NEStopia (NES), töötab Windowsil, Linuxil ja MAC OS-il
* IMBNes (NES), PlayStationi peal
* Snes9x (SNES), Linux, MAC OS, Windows, PlayStation 3, GameCube, Wii, PSP, iOS, Android süsteemidele 
* 1964 (Nintendo 64
* Goomba Paletted (Game Boy, Game Boy Color), Game Boy Advance ja Nintendo DS jaoks
* KiGB (Game Boy, Game Boy Color), Windows ja MAC OS
* VisualBoy Advance GX (Game Boy, Game Boy Color, Game Boy Advance), Gamecube ja Wii jaoks
* DSonPSP (Nintendo DS), PSP-le
* DeSmuME (Nintendo DS), Windows, Linux, MAC OS
* Gens/GS (Sega Genesis, Sega CD, Sega 32X), Windows, Linux
* SSF (Sega Saturn, Sega Titan Video
* lxdream (Sega Dreamcast), Linux ja MAC OS
* PCSX-Reloaded (PlayStation), Windows, Mac OS, Linux
* FPSE (PlayStation), Windows Mobile ja Androidi jaoks
* PCSX2 (PlayStation 2), Windows ja Linux
* JPCSP (PSP), Windows ja Linux
* cxbx (Xbox)

Mitme süsteemi emulaatoreid:
* WinUAE (Amiga CD32, Commodore CDTV ja teised Amiga arvutid)
* Kega Fusion (SG-1000, SC-3000, SF-7000, Sega Master System, Game Gear, Sega Pico, Sega Genesis, Sega CD, Sega 32X, SVP), Windowsi, Linuxi ja MAC OS-i jaoks
* EmuMaster (Game Boy, Game Boy Color, Super Game Boy, Sega Master System, SGG), PSP-le
* Mednafen (TurboGrafx-16, SuperGrafx, Atari Lynx, Game Boy Color, Game Boy Advance, NES, Neo Geo Pocket Color, PC-FX, WonderSwan Color), FreeBSD, Linuxi, Mac OS X, NetBSD ja Windowsi jaoks
* Dolphin (GameCube, Wii), Windows, Linux, MAC OS

## Viited
Gigantism

**Gigantism** on haiglaslik hiidkasv. 

Kui maks ei tule enam toime veres asuvate toksiinide filtreerimise ja neutraliseerimisega, asub tegevusse kaitseliin, mis püüab mürke juhtida teistesse erituselunditesse. Tähtsaimad endokriinsed (sisesekretsiooni- ehk sisenõre-) näärmed, millel tuleb see ponnistus enese peale võtta, on ajuripats ehk hüpofüüs, mis asetseb peaaju põhjas; kilpnääre, mis asetseb kaela sees, ja neerupealised, mis on just nagu mütsid kummagi neeru peal. Sisesekretsiooninäärmed sunnitakse ületalitlusse, nõudes neilt üha enama nõre valmistamist. Näärme sekretsiooni hulk on täpses vahekorras sellest läbivoolava vere kogusega ning seetõttu paisub nääre liigse verevajaduse tõttu, millel omakorda võivad olla hukatuslikud kehalised tagajärjed. Hüpofüüsil näiteks pole paisumiseks kuigi palju ruumi, sest ta on suletud luust karpi koljupõhimikul. Kui see hoidla on väike sünnipäraselt või varases eas põetud rahhiidi tulemusel, siis juba väga väike paisumine võib tekitada kohutavaid sümptomeid. Sellisest survest võib tekkida neli haigust / haiguslikku seisundit: migreen, langetõbi, gigantism ja pimedaksjäämine.

Gigantismi saab parandada vaid noorukieas. 

## Kirjandust
* Henry G. Bieleri „Toit on parim ravim” (Capistrano-Beach,1963)
Lihula valla vapp

**Lihula valla vapp** on endise Eesti haldusüksuse Lihula valla vapp.

13. mail 1999 otsustati senise Lihula linna ja senise Lihula valla baasil luua uus omavalitsusüksus Lihula vald. Lihula valla sümboolikana jäeti muutmatul kujul kasutusele Lihula linna vapp ja lipp. Vapp kinnitati 30. juulil 1996.

Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Põigiti müürihammaslõikeliselt poolitatud kilbi punasel ülemisel poolel on hõbedane piiskopimitra. Alumisel hõbedasel väljal on kilbi alumisest servast tõusev must mõõgatüvis (käepidempoolne osa).

## Põhjendus
Vapivärvid viitavad Läänemaale, Liivi ordule ja tsistertslastele. Müürihambuline jaotus tähistab kaitsefunktsiooni ja osutab sellisena eestlaste muistsele maalinnale ning hilisemale piiskopi- ja ordulinnusele. Mitra tähistab piiskopivõimu, mõõk ordut ja Lihula mail peetud taplusi.

## Vapi kasutamine

Lihula valla vapi kujutist kasutatakse:
#Ametiasutuse pitsatil.
#Valla asutuste dokumendiplankidel.

Lihula valla vapi kujutist võib kasutada:
#Ametiasutust ja valla piiri tähistavatel siltidel.
#Ametiasutuse teadetel, kutsetel ja kaartidel.
#Valla ja ametiasutuse meenetel, trükistel ja suveniiridel.
#Muudel juhtudel vallavalitsuse loal ja kehtestatud tingimustel.

## Vaata ka
*Lihula valla lipp

## Välislingid
* Lihula valla sümboolika valla kodulehel
* Lihula valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Inglise patsient (film)

**"Inglise patsient"** on 1996. aasta film. Filmi stsenaarium põhineb Michael Ondaatje romaanil "Inglise patsient".

Film võitis üheksa Oscarit: parima filmi, lavastaja, naiskõrvalosatäitja (Juliette Binoche), operaatoritöö, kostüümidisaini, kunstnikutöö, montaaži, filmimuusika ja heli eest.

## Välislingid
*
Inglise patsient

**"Inglise patsient"** (**"The English Patient"**) on Michael Ondaatje romaan, mis ilmus 1992. aastal.

See räägib neljast erinevast inimesest, kes saavad kokku Itaalias Teise maailmasõja ajal.

Romaan sai Bookeri auhinna.

Romaanist valmis 1996. aastal Anthony Minghella lavastatud film.
ÜRO peasekretär

**ÜRO peasekretär** on ÜRO sekretariaadi juhataja, kes tegutseb ühtlasi ÜRO *[[de facto]]* esindaja ja juhina. ÜRO peasekretäri õigused ja kohustused on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja XV peatükis (artiklid 97–101).

ÜRO peasekretäri nimetab ametisse peaassamblee julgeolekunõukogu soovitusel. Tavakohaselt ei nimetata peasekretäriks ühegi Julgeolekunõukogu alalise liikmesriigi kodanikku. Üldjuhul nimetatakse iga järgmine peasekretär ametisse erinevast maailmajaost. Seoses ÜRO julgeolekunõukogu alalise liikme vetoõigusega ei pruugi uue kandidaadi soovitamise suhtes üksmeelele jõudmine olla lihtne.

Esimene ÜRO peasekretäri kohusetäitja enne Trygve Lie ametissenimetamist oli lord Gladwyn Jebb (24. oktoober 1945 – 1. veebruar 1946). 

2024. aasta märtsi seisuga on endistest peasekretäridest elus vaid Ban Ki-moon (sündinud 13. juunil 1944). 

Endised peasekretärid Boutros Boutros-Ghali (Egiptus) ja Kofi Annan (Ghana) on pärit Aafrikast, kus ÜRO-l on kõige rohkem liikmeid. 

Alates 1. jaanuarist 2017 kuni 2026. aasta lõpuni on ÜRO peasekretär António Guterres Portugalist.

## ÜRO peasekretärid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kõrgessaare

**Kõrgessaare** on alevik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Hiiu valda.

Kuni 2013. aastani oli ta Kõrgessaare valla halduslik keskus.

Kõrgessaare alevikus asub veekogudest Viscosa vabriku jaoks Armioja suudmes paisjärvena Köönaauk, selle lähedusse jäävad Tammelais ja Veskilais. 

Kõrgessaare sadam.

Aleviku järgi on nime saanud Vormsi lademe Kõrgessaare kihistu.

Alevikus asus Kõrgessaare mõis. Mõisa valitsejamajas tegutseb tänapäeval Kõrgessaare Raamatukogu. Alevikus on ka Kõrgessaare vallamaja.

Osa Kõrgessaare alevikust (Tööstuse tee ja sellest hargnevad teed, tänavad) on kohalike hiidlaste hulgas tuntud kui **Viskoosa**, samanimeline bussipeatus asub viinaköögi lähedal.

Kõrgessaarel tegutses, Hiiu Kaluri gruppi kuulunud kalatehas Dagotar. 2005. aastal omandas Lehtma ja Kõrgessaare kalatehased Hiiu Kalatööstuse Osaühing, mis pankrotistus 2011. aastal.

## Vaata ka
*Kõrgessaare vaba aja keskus
*Kõrgessaare maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
* Kõrgessaare alevikust Hiiu valla kodulehel
Taali vulkaan

**Taal** on kihtvulkaan Filipiinidel Luzoni saare edelaosas, Manilast 50 km kaugusel. Ta asub varasema väga tugeva vulkaanipurske tagajärjel tekkinud kaldeeras asetsevas Taali järves. Kõrgeimas järvest välja ulatuvas punktis on Taali vulkaani kõrgus 311 meetrit. 

Taal on üks Filipiinide aktiivsemaid vulkaane. Alates 1572. aastast on täheldatud 33 purset. Kõige laastavam neist nõudis 1911. aastal üle 1000 inimelu. Seni viimane purse leidis aset 2022. aastal. Alates 2020. aasta jaanuarist on kunagi tuhandetele inimestele eluasemeks olnud vulkaanisaarele minek keelatud, sest paljud majad jäid toona purske järel laava alla, kariloomad said surma ja elanikud olid sunnitud põgenema.

## Viited

## Välislingid
Peasekretär

**Peasekretär** on juhtiv administratiivne ametikoht mõnes rahvusvahelises organisatsioonis, parteis või muus organisatsioonis. Mõnel juhul on see amet kujunenud ka poliitiliseks (nt NLKP KK peasekretär).

Peasekretärid on või on olnud näiteks järgmistel organisatsioonidel:
*Ühinenud Rahvaste Organisatsioon
*Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei
*Eesti Keskerakond 
*Eestimaa Rahvaliit (2008 Tarvo Sarmet)
*Eesti Reformierakond (2008 Kristen Michal)
*Isamaa ja Res Publica Liit (2007–2010 Margus Tsahkna)
Armunud Shakespeare

**Armunud Shakespeare** on 1998. aastal valminud film, mille lavastas režissöör John Madden. 

Film võitis 7 Oscarit: parim film, algupärane stsenaarium, naispeaosatäitja (Gwyneth Paltrow), naiskõrvalosatäitja (Judi Dench), kostüümidisain, kunstnikutöö ja filmimuusika. 

## Välislingid
*
Roberto Bolaño Ávalos

**Roberto Bolaño Ávalos** [rov'erto bol'anjo 'aavalos] (28. aprill 1953 Santiago – 15. juuli 2003 Barcelona) oli Tšiili kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema romaanid "Metsikud detektiivid" ("Los detectives salvajes", Tallinn: Koolibri, 2013, tõlkinud Klaarika Kaldjärv), "Tšiili nokturn" ("Nocturno de Chile", Tallinn: Kultuurileht, 2013, tõlkinud Kai Aareleid) ja "Liuväli" ("La pista de hielo", Tallinn: Kultuurileht, 2015, tõlkinud Ruth Sepp).

## Tunnustus
*1999 Rómulo Gallegose auhind
Metslõugu

**Metslõugu** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

## Viited
Arava

**Arava** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Külast voolavad läbi Kiruoja ja Pikva peakraav.

Külas asub Arava Kabelimägi, mida on kasutatud kivikalmena I aastatuhande esimesest poolest.

## Viited

## Välislingid
*
Kaunissaare

**Kaunissaare** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla läbib Jägala jõgi ja jõel on Kaunissaare veehoidla. Veehoidlast saab alguse Jägala–Pirita kanal.

Kaunissaare jääb Kehrast kagusse ja küla läbib Kose–Jägala tee. Küla põhjapiiril kulgeb Tallinna–Narva raudtee.

## Ajalugu
Kaunissaares asus Harjumaa üks vanemaid mõisaid, mis asutati 1326. aastal Tallinna piiskopi residentsina. Hilisematel sajanditel iseseisev mõis seal küll kadus, säilis ainus veskikoht Jägala jõel. Kaunissaarde taasasutati mõis (Kaunissaare poolmõis) 1815. aastal. Mõisa 19. sajandist pärinev puidust katusekorrusega peahoone hävis 1944. aastal tulekahjus, säilinud on mitu kõrvalhoonet (eraomanduses).

1980. aasta paiku rajati mõisa kõrvale Jägala jõele Tallinna joogiveehaardesse kuuluv Kaunissaare veehoidla, millega kadus mõisasüdames asuv ajalooline jõeületuskoht.

2024–2025 rajati külla ligi 53MW võimsusega Pihlaka päikesepark, mis on üks Eesti suuremaid.


Fail:Kaunissaare crossroads spring.jpg|Teerist Kaunissaare veehoidla läänekaldal


## Vaata ka
*Kaunissaare veehoidla

## Viited

## Välislingid
* Kaunissaare mõis Eesti mõisaportaal
*
Aavere (Anija)

**Aavere** (kohakääne Aaveresse) on küla Harjumaal Anija vallas.

Külas asub Õitsekivi hiidrahn.

Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus kujul *Hauaueeræ*. Järgnesid mainimised 1330 kujul *Havere*, 1339 kujul *Haueuere*, 1712 kujul *Hawra*, 1725–1726 kujul *Hawer* (külas elas *Havre Jahn*) ja 1798 kujul *Awerre*. 1355 läks küla Pirsu mõisale (*Pirsen*), 1540 kuulus Anija mõisale.

Balti kohaleksikonis on ekslik arvamus, justkui saanuks küla nime selle omaniku Hans Haveri järgi, kes suri 1492, kuid külanimi on vanem ja hoopis vasallisuguvõsa sai nime küla järgi.

Paul Johansen arvas, et esialgne nimekuju oli *Haavaveere* sõnadest haab ja veer. Seda pidas võimalikuks ka Lauri Kettunen, kelle meelest pole välistatud ka *Hauaveere*, ent tema arvates pidanuks sel juhul Taani hindamisraamatu nimekujus (võib-olla mõnes hilisemaski) olema d-täht.

## Viited
Abrasioon (günekoloogia)

**Emakaõõne abrasioon** (kõnekeeles ka emakaõõne puhastus) on protseduur, mille käigus eemaldatakse küretiga emakalimaskest või selle osa või kiht. 

Abrasiooni üheks alamliigiks on prooviabrasioon (emakalimaskesta kaabe diagnoosi täpsustamiseks).

## Viited

## Välislingid
*Emakaõõne abrasioon ja prooviabrasioon Tartu Ülikooli Kliinikumi veebilehel
Anija

**Anija** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Anijat on esmamainitud 1241. aastal (*Hanaegus*). 

Ajavahemikul 1355–1482 asutati endise küla asemele Anija mõis. 

1849. aastal asutati külas Anija külakool.

1858. aastal nõudsid Anija mõisa talupojad mõisalt teokoormiste vähendamist ning läksid seda mõisniku keeldumise tõttu Tallinna nõudma. Eduard Vilde on kirjutanud nende sündmuste põhjal romaani "Kui Anija mehed Tallinnas käisid".

Praegune Anija küla sai alguse 1919. aasta maareformi järel, mil mõisa maad jagati väikesteks asundustaludeks (varasem Anija asundus). Anija asundus eksisteeris 1977. aastani, mil see nimetati ümber Anija külaks.

Vaatamisväärsed on 20. sajandi algul laiendatud paljude võõrpuuliikidega kaitsealune Anija mõisa park ning mõisast kilomeetri jagu edelas asuv Anija looduskaitseala koos soise järvega, mis on tänapäevaks kinni kasvanud. Looduskaitseala lääneosa jääb otsapidi Kihmla külla. Külas asub mitu kultuurimälestiseks tunnistatud kultuskivi.

Külast voolab läbi Anija oja.

## Vaata ka
*Anija järv
*Anija soo

## Viited

## Välislingid
*
Vassivere

**Vassivere** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.

## Viited
Venevere

**Venevere** on kahe Eesti küla nimi:

***[[Venevere (Laekvere)|Venevere]]**, küla Lääne-Virumaal Laekvere vallas,
***[[Venevere (Kõo)|Venevere]]**, küla Viljandimaal Kõo vallas.

## Vaata ka
***[[Venevere mõis]]**, mõis Simuna kihelkonnas Virumaal
***[[Venevere vald]]**, mõisavald Simuna kihelkonnas Virumaal
Salutaguse

**Salutaguse** on mitme koha nimi:

* **[[Salutaguse (Järva)|Salutaguse]]**, küla Järva vallas Järva maakonnas
* **[[Salutaguse (Vinni)|Salutaguse]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas
* **[[Salutaguse (Kohila)|Salutaguse]]**, küla Kohila vallas Rapla maakonnas
* **[[Salutaguse (Rapla)|Salutaguse]]**, küla praeguse Rapla valla (Rapla maakond) territooriumil (liideti 1977 Karitsa külaga)
* **[[Salutaguse (Kullamaa kihelkond)|Salutaguse]]**, endine küla Kullamaa kihelkonnas
Loode tammik

**Loode tammik** on tammik Saare maakonnas Kaarma vallas. Asub Kuressaarest 3 km edelas. Looduskaitse all on mets 1955. aastast (**Loode tammiku kaitseala**; pindala 55 ha).

2003. aastal avati seal linnuvaatlustorn.

Loode tammiku vanimasse põlvkonda kuuluva keelemees Johannes Aavikule pühendatud tamme vanuseks mõõdeti 2000. aasta oktoobris 450–500 aastat.

Võib oletada, et Loode tammiku vanima põlvkonna moodustavad puud, mis jäid järele Peeter I algatatud laevastikuehituse kampaaniast.

Tammik on mitmete haruldaste rohttaimede kasvukoht. Sealt on leitud 14 liiki käpalisi.

Loode tammik on varem olnud suures osas kasutusel puisniiduna. Praeguseks on hooldatavat puisniitu alles vähe.

Tammikus on õpperada.

## Galerii

Loode_tammik_tee.jpg|Tee läbi Loode tammiku
Loode_tammik_Aavikute_tammed.jpg|Aavikute tammed Loode tammikus
Loode_tammik_2012.jpg|Loode tammik 2012. aasta augustis
Loode_tammiku_hooldus.jpg|Hooldustööd Loode tammikus 2012. aasta augustis


## Viited

## Välislingid
* Loode tammik (saaremaa.ee)
Mustvee lipp

**Mustvee lipp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Mustvee lipp.

Lipp on kinnitatud 21. juunil 1993.

## Lipu kirjeldus
Mustvee lipuks on ristkülikukujuline kangas, mida läbib horisontaalne valge laineline joon, sellest üles jääb sinine ning alla must väli. Lipuväljade laius ülalt alla on vastavalt 4; 1 ja 2 ühikut. Laine sügavus 1/2 ühikut.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165&nbsp;cm.

## Lipu kasutamise kord
#Linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse hoonel.
#Linnalippu võib heisata ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetel ning elamutel Eesti riigilipu heiskamise päevadel. Linnalippu võib heisata ka avalikel üritustel kui ka perekondlike sündmuste puhul.
#Leina tähistamiseks heisatakse linnalipp leinalipuna. Neil juhtudel kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 100&nbsp;mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga (vastavasse hoidjasse) või lipumasti.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda ning seinalipuvarda pikkus ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linnalipp vasakul. Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigilipuga ning maakondade, linnade ja valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, seejärel linnade ja valdade lipud linnade ja valdade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi ja seejärel linnalipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, iga lipp heisatud eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.
#Linnalippu ja linnavappi võib vimpli kujul kasutada pidustustel, miitingutel ja demonstratsioonidel.
#Linnalipu valmistamine toimub üksnes linnavalitsuse loal.

## Vaata ka
* Mustvee vapp

## Välislingid
*Mustvee linna sümboolika Riigikantselei lehel
Malietoa Tanumafili I

**Susuga Malietoa Tanumafili I** (1879–1939) oli Samoa valitseja (Malietoa).

Malietoa Tanumafili I abikaasa oli Momoe Lupeuluiva Meleiseā ja neil sündis viis last:

* Sisavai'i Lupeuluiva Malietoa (sündis 2. veebruaril 1902)
* Vaimo'oia Malietoa
* Salamasina Malietoa (sündis 7. juunil 1911)
* Malietoa Tanumafili II (sündis 4. jaanuaril 1913)
* Savea'ali'i Ioane Viliamu Malietoa
Roomassaare

**Roomassaare** on Kuressaare linnajagu, mis asub Kuressaare vanalinna kaguservas.

Algselt oli Roomassaare Kuressaare linna ääremaadele jäänud, õigeusu kiriku maadele tekkinud asum praeguse Vana-Roomassaare tänavas. 19. sajandi teisel poolel kujunes õigeusu kiriku maadel välja elitaarne suvituslinnaosa mitme pansionaadi ja Mierzeyewski (Roomassaare) eramudaravilaga (ehitatud 1876, hävis 1941). See, ajalooline Roomassaare linnaosa hõlmab osa Allee tänavast, Vana-Roomassaare, Uus-Roomassaare, Kivi, Kraavi ja osa Talve tänavast. 20. sajandi lõpus toimunud kruntide vähendamise käigus loodi sellesse piirkonda ka Pae tänav.

20. sajandi lõpust alates on Roomassaare linnajagu laienenud lõuna ja kagu suunas alles 1929. aastal Kaarma-Suurvallast linna külge liidetud aladele, kuhu on loodud ja loomisel uusi tänavaid: Tuule, Saue, osa Nooruse tänavast jt.

Roomassaare linnajagu külgneb põhja pool Põllu aleviga ja kirdes Kelmiküla linnajaoga. Linnaosast edelasse jääb endine Weise heinamaa sinna 20. sajandil rajatud staadioniga. Lõuna ja kagu poole jäävad endine Roomassaare karjamaa ja Kullimäe.

Roomassaares asuvad Kuressaare lennujaam ja Roomassaare sadam. 1917. aastal alustas Saksa okupatsioonivõim kitsarööpmelise raudtee ehitamist, mis võimaldaks Roomassaare sadamast kaupu mujale Saaremaale transportida. Enne okupatsiooniväe lahkumist 1918. aastal jõuti valmis ehitada raudteeliin kuni Röösani. Suurem osa raudteest lammutati 1922. aastal, kuid Roomassaare–Kuressaare raudteelõik jäi aastakümneteks tööle (see lammutati arvatavasti 1940. aastate lõpul).
## Nimi
Roomassaare on deskriptiivne liitsõnaline kohanimi, mis koosneb omastavas käändes olevatest sõnadest "roog", "maa" ja "saar". Paiga vanem nimi oli **Roomaa saar**.

## Vaata ka
* Väike-Roomassaare
* Roomassaare nina
* Laidunina-Roomassaare rand

## Viited
Roomassaare sadam

**Roomassaare sadam** (sadama kood: EE RMS) asub Kuressaare linna Roomassaare linnajaos Roomassaare poolsaarel. Sadam rajati aastatel 1891–1894.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 74 000 m2 maa-ala ja 80 700 m2 veeala.

Sadamas on 6 kaid üldpikkusega 544&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 5,5&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 120&nbsp;m, laius 15&nbsp;m, süvis 5&nbsp;m.

Sadamas on alumine tulepaak, kaituli, ülemine tulepaak, teljepoi, tuletorn ja uue laevatee teljepoi. Nüüdisajal on Roomassaare kauba-, reisi- ja jahisadam.

## Ajalugu
Sadam rajati aastatel 1891–1894 ning süvendati 1913. aastal, kuid suuremaid ehitustöid takistas esimene maailmasõda.

Aastatel 1917–1918 rajas Saksa okupatsioonivõim Saaremaale 600&nbsp;mm laiuse väliraudtee, mis algas Roomassaare sadamast ja kulges läbi Kuressaare kuni Röösani, teetamm jõuti valmis teha kuni Orissaareni. 1922. aastal sisemaa liin lammutati, käiku jäi vaid 3&nbsp;km pikkune lõik Roomassaarest Kuressaareni. 1920.–1930. aastatel ühendas sadamat Kuressaare linnaga kitsarööpmeline raudtee. Linna ja sadama vaheline raudtee kasutamine lõpetati 1940. aasta sügisel. Raudteeliin ja vedurid olid niivõrd halvas seisukorras, et sõit ja kaubavedu raudteel muutusid ohtlikuks. Oleks aidanud põhjalik renoveerimine, kuid see jäi tegemata. 1940. aasta novembri alguseks lõpetati suure veokoormuse tõttu kõvasti kannatada saanud Roomassaare kivitee remont ja kruusatamine.

1994. aastal tähistati Roomassaare sadama 100. aastapäeva. Samal aastal andis Eesti Vabariigi Teede- ja Sideministeerium sadama haldamise üle riiklikule aktsiaseltsile Saarte Liinid.

## Pilte

Roomassaare sadam1.jpg|
Roomassaare sadam2.jpg|
Roomassaare sadam3.jpg|
Roomassaare sadam4.jpg|


## Vaata ka
* Saaremaa Merispordi Selts

## Välislingid
*Roomassaare sadama 360° aeropanoraam / aerofoto
*Roomassaare sadam 
*Roomassare sadama ajalugu
*Roomassaare sadama plaan 1939 (juurdepääsupiiranguga)