Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral

### Jaatus
Lause **[[Jaatav kõneliik|jaatavat]]** sisu tavaliselt eriliste vormivahenditega ei märgita. Kui seda tehakse, siis jäävad need öeldisest välja. Jaatust märkivad rõhumäärsõnad võivad esineda üksnes vastuses küsimusele:

*Kas sulle maitsevad mustikad?* - ***Jah.*** ~ ***Jaa.*** ~ ***Jah*** maitsevad. ~ *Maitsevad* ***küll''' ~'' ''Maitsevad'' ***tõesti**.''

Seetõttu peetakse kõneliigist kui öeldisverbi grammatilisest kategooriast rääkides silmas eeskätt eitust.

===Eitus===
**Eitus** on **kõneliigi** kategooria liige, mis 
* lükkab ümber mingite asjaolude tõelevastavuse või
* keelab midagi. 
Eitus liigitub oma mõjuala järgi [[lauseeitus]]eks ja [[moodustaja-eitus]]eks.

**Lauseeituse** mõjualas on lause tervikuna ja üldjuhul [[markeeritus|markeeritakse]] seda öeldisverbi juures:

''Eile **ei** sadanud vihma.''

***Ära*** ''tee põrandat poriseks!''

Vormistuslikult on lauseeitus ennekõike verbieitus, mis võib olla [[fookus]]tatud mingile muule markeeritud lauseelemendile. Seda enamasti [[eitusmarker]]i ''mitte'' abil.

====Fokuseeritud eitus====
Mõnikord kasutatakse eituslausetes kahekordset eitust, mis võrdub semantiliselt jaatusega. Selle asemel, et öelda

''Mari'' ***ei*** ***mõtle*** ''mitte'' ''oma tuleviku peale, vaid vanemate arvamusele'',

öeldakse

''Mari **mõtleb*** ''mitte'' ''oma'' ''tuleviku peale, vaid vanemate arvamusele.''

====Lauseeituse erijuhtumid====
Eituse [[fookuseerimine|fookuse]] markeerimine, samuti tegusõnaeituse rõhutamine erilise eituselemendi abil (eesti keeles toimib fookustajana eituspartikkel ''mitte'' ), toob varem või hiljem kaasa selle, et eitussõna kaob tegusõna juurest.

Eesti kirjakeel on oma arengus jõudnud järku, kus erieituse puhul on korraga käibel kolm võimalust: 
* '''verbieitus''' (eituse fookust märgib esiletõsterõhk)
''Marile'' ***ei*** ''valmista muret tema tulevik, vaid vanemate arvamus'';
* '''topelteitus'''
''Marile'' ***ei*** ''valmista muret'' ***mitte*** ''tema tulevik, vaid vanemate arvamus;''
* '''fookuse eitus'''
''Marile valmistab muret'' ***mitte*** ''tema tulevik, vaid vanemate arvamus''

====Pane tähele====
*'' Mitte .. vaid '' vastanduse puhul sobib enamasti kasutada nii verbi eitavat kui ka jaatavat vormi, nt ''Laps '''ei''' '''vaja''' = '''vajab''' '''mitte''' raha, vaid armastust.''
Mõnel muul juhul on võimalik ainult eitav verbivorm.
*Eitada saab sõna, mis paikneb lauses enne verbi: ***Mitte*** ''Kaarle ei saanud muffinit, vaid Sanna''.
*Eitada saab ka verbi ennast (vastandatakse tegevusi): ''Üliõpilane'' ''('''mitte''') ei maga, vaid õpib''.
*Eitavad ase- või määrsõnad ''(mitte) ükski'', ''(mitte) miski'', ''(mitte) sugugugi'', ''(mitte) üldse'' jt eeldavad öeldisverbi eitavat vormi: ''Peeter kasutab ära seika, et tema töökohustused'' ***ei ole ühegi*** ''aktiga'' ''reguleeritud.''
*[[Küsilause|Küsi]]- ja [[hüüdlause]]s võib eitust väljendada lause algul paiknev ***ega***. Verb on sel juhul eitavas vormis, kuid hüüdlauses võib eitussõna verbi juurest ära jääda: ***Ega*** ''te ei'' ''lubaks'' ''mind sisse?''
*[[Ühendav rinnastus|Ühendavalt rinnastatud]] lauseosade eitamisel pannakse eitussõna iga rindliikme ette, kui tahetakse igaüht rõhutatult eitada. Lahtise loendi puhul korratakse iga rindliikme ees eitussõna ***ei***: ''Ta '''ei''' söö'' ***ei*** ''jäätist,'' ***ei*** ''kommi,'' ***ei*** ''saia.''
*Rindosalause eitamisel tuleks eelistada sidesõna ***ega***, kui eelnev osalause on eitav, ehkki vale ole ka ühendi ***ja/ning/ei*** kasutamine. Kui eelnev osalause on jaatav, on ***ega*** ja ühend ***ja/ning ei** '' täiesti võrdväärsed: ''See, mis oli, on möödas **ega** = ja/ei'' ''tule enam kunagi tagasi''; ''Ta ***ei*' hooli sinust ***ega***, halvem: ***ja/ei''' ka kellestki teisest.''

Mõnel juhul ei ole eitusel ja jaatusel lause kui terviku tähenduse seisukohast vahet.
* Käskküsilause: ''Kas te'' ***ei lubaks*** = ***lubaks*** '' mind välja?''
* Mööndlause: ''Mida sa politseinikust ka '''ei arva*** = ***arvad''', trahvi pead ikka maksma.''
* ''Kuni''-ajalause: ''Lapsed nutavad, kuni kasvataja'' ***on andnud*** ''neile kommi ='' ***pole andnud**' *neile kommi*.

### Kirjandus
*Mati Erelt 2013. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti Keele Osakonna preprindid 4, Tartu.