open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasutajakogemuse disain

**Kasutajakogemuse disain** (Inglise keeles *user experience design*, UX, UXD, UED või XD) on protsess, mille käigus täiustatakse toodet või teenust nii, et see vastaks kasutaja vajadustele. Üldiselt parandatakse toote kasutusmugavust ja mõistetavust, samuti ka kasutamise efektiivsust ja kogemuse meeldivust. Disainimisel püütakse vaadelda kõiki toote või teenusega seotud aspekte läbi kasutaja erinevate tajumismeelte.

## Ajalugu

Kasutajaliidese disaini puhul on tegu kontseptsionaalse disaini valdkonnaga, mille juured asuvad ergonoomikas. Ergonoomika on valdkond, milles uuritakse inimese ning tehnoloogia vahelist koostoimimist ning üritatakse teha seda võimalikult kasutajasõbralikuks ja mugavaks. Kasutajaliidese disain muutus oluliseks 1990. aastatel, kui arvutid muutusid üha laiemalt levinuks. Donald Norman oli esimene, kes võttis kasutusele termini “kasutajakogemus”.

Kasutajakogemus ühendab elemente ka teistest sarnastest disainivaldkondadest, mis on oma olemuselt kasutajakesksed.

## Kasutajakogemuse disaini elemendid
Kasutajakogemuse disain on seotud mitme eraldiseisva elemendiga, nagu näiteks visuaalne disain, informatsiooni arhitektuur, interaktsioonidisain, kasutatavus ja ligipääsetavus. 

### Visuaalne disain

Visuaalne disain on tuntud mitme erineva nime all: graafiline disain, kasutajaliideste disain, kommunikatsioonidisain ja visuaalne kommunikatsioon. See on kasutajaliideste esteetika, tunnetus ja välimus. Peamine eesmärk on muuta värvitoone, kasutada pilte ja sümboleid, et anda edasi sõnum oma kasutajatele. Visuaalsele disainile annavad tunnetusliku perspektiivi geštaltpsühholoogia ja visuaalse taju alustalad.

### Informatsiooni arhitektuur

Informatsiooni arhitektuur on ülesehituse ja organiseerimise kunst ja teadus, mille eesmärgiks on muuta toote informatsiooni ülesleidmine ja teenuste kasutamine võimalikult lihtsaks.

### Interaktsioonidisain

Interaktsioonidisain keskendub kasutaja ja toote vahelisele infovahetusele ning on oluline osa kasutajakogemuse disainist. Selle eesmärk on muuta toodete käsitlemine kasutajate jaoks võimalikult tõhusaks ja meeldivaks. Interaktsioonidisain vastutab selle eest, et kasutajaliideste mustrid ja komponendid oleksid kooskõlas tänapäeva standardiga ning iga nupuvajutus vastaks kasutaja ootustele.

### Kasutatavus

Kasutatavus toote puhul näitab, kui lihtsalt ja efektiivselt on kasutajatel võimalik konkreetset toodet kasutada vastavalt kontekstile ja sihtrühmale. Muidugi on kasutatavus määratletud nii digitaalsete kui ka mittedigitaalsete toodete puhul, mida inimesed kasutavad. Kasutajakogemuse disainiga seotud osa keskendub aga just sellele, mis on seotud inimese võimega mingisugust rakendust või süsteemi kasutada. Hea kasutatavus on väga oluline osa positiivsest kasutajakogemusest, aga ainuüksi see ei taga seda.

## Viited
Matt Doherty

**Matthew James Doherty** (sündinud 16. jaanuaril 1992 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur, kes Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Iirimaa jalgpallikoondises paremkaitsjana.

Doherty alustas profikarjääri 2010. aastal Wolverhampton Wanderersis. Enne seda oli ta mänginud Iirimaa klubi Bohemian noortemeeskonnas. Debüüdi Wolverhampton Wanderersi meeskonnas tegi ta 8. jaanuaril 2011 Inglismaa karikamängus Doncaster Roversi vastu. Debüüdi Premier League'is tegi ta 24. septembril 2011 mängus Liverpooli vastu. Suurem osa hooajast 2011–12 oli ta Šotimaa kõrgliiga klubis Hibernian. Hooajal 2012–13 veetis ta kolm kuud laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Bury.

2013. aasta jaanuaris sai ta Wolverhampton Wanderersi meeskonnas regulaarmängijaks ning alates järgmisest hooajast kuulus ta meeskonna põhikoosseisu. 2016. aastal valiti ta Wolverhampton Wanderersi aasta parimaks mängijaks. Hooajal 2017–18 võideti Inglismaa esiliiga ja tõusti esimest korda pärast kuut hooaega tagasi kõrgliigasse. 6. oktoobril 2018 toimunud mängus Crystal Palace'i vastu lõi ta esimese värava Inglise kõrgliigas. 2018. aasta septembris sai ta Professional Footballers' Associationi fännide valitud parima mängija auhinna.

2020. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Tottenhamiga.

Debüüdi Iirimaa koondises tegi Doherty 23. märtsil 2018 mängus Türgi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2019 EM-i valikmängus Taani vastu.

## Saavutused
;Wolves
*Football League One: 2013–14
*EFL Championship: 2017–18

## Viited
Aron Gunnarsson

**Aron Einar Malmquist Gunnarsson** (sündinud 22. aprillil 1989 Akureyris) on Islandi jalgpallur, kes mängib Katari kõrgliiga klubis Al-Arabi ja Islandi jalgpallikoondises. Ta võib mängida nii kaitsva kui ka keskpoolkaitsjana.

Ta alustas karjääri 2005. aastal Islandi klubis Þór Akureyri. 17-aastaselt suundus ta Hollandisse ja liitus AZ Alkmaari noorteakadeemiaga. Klubi meeskonnas tegi ta hooajal 2007–08 ühe mängu Hollandi kõrgliigas.

2008. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Coventry City. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta liigahooaja esimeses mängus Norwich City vastu. Karjääri esimese värava lõi ta 14. veebruaril 2009 Inglise karikamängus Blackburn Roversi vastu. Sama aasta lõpus valiti ta Coventry City aasta mängijaks.

2011. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Cardiff City. 2012. aasta veebruaris mängis ta klubiga Inglismaa liiga karikafinaalis Liverpooli vastu, kelle kaotati penaltiseeria järel. Hooajal 2013–2014 mängis ta klubiga Premier League'is. Esimese värava Inglise kõrgliigas lõi ta 25. augustil 2013 Manchester City vastu. 2015. aastal sõlmis ta klubiga uue lepingu. 2017. aastal valiti ta Cardiff City aasta mängijaks. Hooajal 2017–18 võideti esiliiga ja tõusti pärast nelja hooaega taas kõrgliigasse.

2019. aastal liitus ta Al-Arabiga.

Debüüdi Islandi koondises tegi ta 2. veebruaril 2008, pärast seda on kuulunud regulaarselt koondisse. Esimese värava lõi ta koondise särgis 10. oktoobril 2014 EM-i valikmängus Läti vastu. 2012. aasta augustis määrati ta esimest korda koondise kapteniks. Gunnarsson on Islandi koondise koosseisus osalenud 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema vanem vend Arnór Þór Gunnarsson on käsipallur, kes kuulub Islandi koondisse.

## Välislingid
Taasdiskreetimisartefakt

**Taasdiskreetimisartefakt** (ingl *resampling artifact*) on ükskõik milline taasdiskreetimisel tekkinud signaali omadus, mis originaalsel signaalil puudus.

## Rastergraafika

Rastergraafika taasdiskreetimisel esineb üldjuhul neljast kategooriast artefakte.

;Treppartefakt
Treppartefaktid on kastikujulised pikslite kogumid, mis tekivad tavaliselt piltide suurendamisel, kui on sämplitud liiga vähe piksleid või pole tulemust piisavalt ühtlustatud.

;Rõngasartefakt
Rõngasartefaktid on heledad või tumedad triibud, mis esinevad kohtades, kus toimub kiire ja tugev üleminek ühest värvist teise. Need on põhjustatud tavaliselt taasdiskreetimist teostava algoritmi ülekompenseerimise tõttu.

;Hägususartefakt
Hägususartefakt on pildi näiline udusus, mis tekib tavaliselt, kui üritatakse vältida trepp- ja/või rõngasartefakte. Nende põhjuseks on pikslite liigne ühtlustamine.

;Aliasartefakt
Aliasartefaktid esinevad tavaliselt piltide vähendamisel Muaree-efekti kujul.

## Viited
Maris Nõlvak

**Maris Nõlvak** (2016–2021 **Maris Lüüs**; sündinud 17. oktoobril 1995 Keilas) on eesti näitleja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2015. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi, õppinud ühe aasta Tartu Ülikoolis religiooniuuringuid ja teoloogiat. 2020. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitlejana (29. lend).

## Töökoht
Töötab alates 2020. aastast Tallinna Linnateatris näitlejana.

## Filmid

* 2014 "Kirsitubakas" – Laura
* 2022 "Apteeker Melchior. Viirastus" – Hilde

## Televisioon

* 2013 "Hakkab jälle pihta" – Diana
* 2015 "Kättemaksukontor" – Lizett
* 2021 "Munavere" – Kati
* 2021–2022 "Sassis" – Lola
* 2023– ... "Papsid" – Emma Hiiemäe

## Tunnustus
*2018 Voldemar Panso nimeline auhind
*2022 Tallinna Linnateatri kolleegipreemia parima naiskõrvalosa eest (Margrethe Irene Floedi rolli eest lavastuses „Muusikale“)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 2016–2021 abielus näitleja Kristjan Lüüsiga.

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Roos. "Maris Nõlvak: "Kirsitubakas" aitab näha maailma muinasjutulisust". Linnaleht, 9. oktoober 2014
*Liis Lehto. "Kirsitubaka" peaosatäitja Maris Lüüs on mesinädalatel: "Kristjaniga oleme koos olnud kaks aastat, sellest kihlatud üle poole ajast" Õhtuleht, 1. august 2016
*Maris Nõlvak e-talenta veebisaidil
Lāņi

**Lāņi** (vanasti ka **Lānmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, valla keskusest Salatsist 10,8 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusel.

Külas asub Lāņi bussipeatus.

Aastal 2017 oli külas 10 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 9, aastal 2025 aga 15.==Elanikkond==


* 10 (2017)
* 9 (2018)
* 15 (2025)


## Viited
Tadaiķi vald

**Tadaiķi vald** (läti keeles *Tadaiķu pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Durbe linnaga ning Durbe, Dunalka, Bunka, Grobiņa, Gavieze ja Medze vallaga.

Valla pindala on 77,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 866 inimest. Valla keskus on Lieģi küla.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Altovīte, Lieģi, Aistere ja Vārve mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 60,7 km². Aastal 1945 moodustati vallas Tadaiķi ja Vārtāja külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Tadaiķi külanõukoguga likvideeritav Vārtāja külanõukogu, aastal 1968 aga osa Tāši külanõukogust. Aastal 1977 liideti osa külanõukogust, sealhulgas Tadaiķi piirkond, Bunka külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Tadaiķi vald. Aastal 2000 liideti see Durbe linna maaterritooriumiga, nii et moodustus Durbe piirkond. 2009. aasta haldusreformi käigus moodustati omavalitsuse territooriumil taas Tadaiķi vald. 2021. aastast kuulub vald Lõuna-Kuramaa piirkonda.

## Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Brenči muinaskalmed. Vallas kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 789 lätlast, 27 venelast, 16 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 41 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Lieģi

**Lieģi** (nõukogude perioodil **Jaunlieģi**) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Tadaiķi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 47 meetri kõrgusel Trumpe jõe kaldal maantee A9 ääres.

Lisaks administratiivkeskusele asuvad külas veel lasteaed, raamatukogu, Lieģi bussipeatus ja Tadaiķi kultuurimaja ning postkontor. 

Küla tekkis endise Lieģi mõisa (*Leegen*) keskuse juurde, toona jäi see Aistere valda. Aastal 1900 avati Lieģi aladel Durbe raudteejaam. Nõukogude perioodil oli seal kohaliku sovhoosi keskasula. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Küls kasvav tamm ümbermõõduga 4.08 meetrit ja kõrgusega 22 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 557 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 415, aastal 2020 aga 405.

## Viited
Buffalo City linnaringkond

**Buffalo City linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Buffalo City linnaringkond moodustati 2000. aasta detsembris.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buffalo City linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,11%, valgeid 7,71%, värvilisi 6,02%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83% ja teisi 0,33%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,83% inimesi, inglise keelt 11,00% ja viipekeelt 0,72% inimesi.

## Viited
Nelson Mandela Bay linnaringkond

**Nelson Mandela Bay linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nelson Mandela Bay linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,13%, värvilisi 23,56%, valgeid 14.36%, India või Aasia päritolu inimesi 1,11% ja teisi 0,84%. Koosa keelt pidas emakeeleks 53,92% inimesi, afrikaani keelt 29,34% ja inglise keelt 13,46% inimesi.

## Viited
Lembri Uudu

**"Lembri Uudu"** on eesti 2017. aasta dokumentaalfilm, mis jutustab Saaremaa Pähkla küla elanikest.

## Süžee
Kuni Eesti Vabariigi taasiseseisvumiseni 1991. aastal tegutses Pähkla külas Saaremaal kolhoos, mis andis tööd peaaegu kõigile külaelanikele. Kolhoosis töötas traktoristina ka Lembri Uudu. Pärast kolhoosi lagunemist kaotas suurem osa külaelanikest töökoha ja Uudu suri. Vahel aga juhtub nii, et inimese tegelik elujõud tuleb välja alles pärast tema surma. Lembri Uudu suri nii õigel ajal, et temast sai kangelane, kes hoiab siiani külaelul hinge sees ja kolhoosi koos.

## Filmi loomine
Stsenaristi ja režissööri Eeva Mägi vanaema ning Pähkla külast pärit Helga-Niina Kukke ning teiste külaelanike elust jutustava teose filmimine toimus 2016. aasta aprillis Alasti Kino vahendusel. Film esilinastus 27. jaanuaril 2017 Kuressaare kultuurikeskuses, 31. jaanuaril Tallinna kinos Artis, 15. veebruaril Eesti Televisioonis sarjas "Eesti Lood" ning 28. märtsil YLE TV (Soome) ekraanil. Dokumentaalfilm on  osalenud mitmel rahvusvahelisel filmifestivalil.

## Filmis esinenud isikuid
*Uudo Lember (fiktiivse Uudu vaimuna), Helga-Niina Kukk, Herta Pitk, Kalev Pitk, Jaanis Niit, Lembi Arro, Regina Sai, Rein Sai, Arvo Kald

## Tegijad
* Stsenarist ja režissöör – Eeva Mägi
* Produtsent – Edina Csüllög
* Operaator – Heiko Sikka
* Helirežissöör – Tanel Kadalipp
* Monteerija – Jette-Krõõt Keedus
* Toimetaja  – Liis Nimik
* Droonivõtted – Valmar Voolaid

## Allikad
* Lembri Uudu, Eesti Filmi Andmebaas
* Eesti Lood: Lembri Uudu, ERR Arhiiv
* Esilinastub “Lembri Uudu”, Saarte Hääl 27.01.2017

## Välislingid
*Alasti Kino, loomingulise kollektiivi koduleht
*"Eesti lood", ETV sarja koduleht
*Uudo Lember (paremal) koos venna Sulev Lembriga, foto ajalehes Saarte Hääl, 27. jaanuar 2017
Filmikaameraga läbi Eesti

**"Filmikaameraga läbi Eesti"** oli Eestit tutvustav dokumentaalfilmide sari. 

Sarja tegi 1924. aastal Estonia-Film. 1926. aastal sarja täiendati. Sarja operaator oli Rudolf Unt. Sari valmis välisministeeriumi initsiatiivil ja ülikooli soovitatud teemaderingist lähtuvalt. Sarja näidati ka mitmes Euroopa riigis  – Saksamaal, Ungaris, Rootsis ja Lätis – ja sellest sai Eesti visiitkaart välisriikides.
## Viited

## Välislingid
*Sarja filme EFISes
Tantsuõpetaja

**Tantsuõpetaja** on õpetaja, kes annab tantsutunde.   

Eesmärk on toetada õpilase arengut teoreetilise ja praktilise õppe kaudu, mis haarab nii vaimu kui ka keha. 
Tantsuõpetajad töötavad peamiselt üldhariduskoolides, huvikoolides, tantsukoolides ja tantsustuudiotes. Veel näiteks lasteaedades, repetiitoritena teatrites, treeneritena, koreograafidena, tantsijatena või seltskonnatantsude õpetajatena mitmesugustel üritustel.  

## Ajalugu
Renessansiaja õukonnas võis olla tantsumeistriks näiteks kohalik muusik. Meistrid sõitsid linnast linna või jäid pikemaks ajaks ühe koha peale. Tantsuõpetaja palkaja oli tavaliselt kuningas, kuninganna või keegi, kes sai lubada meistrit pikemaajaliselt. Meister õpetas tantsusamme ning ka õiget kehahoiakut.

Alates 20. sajandi algusest on tantsu õpetatud üldhariduskoolides kehalise kasvatuse tundides. Enamasti keskendus õpetus rahvatantsule, seltskonnatantsule või esteetilisele tantsule, kuna need žanrid olid kehalise kasvatuse õpetajatele tuttavad. 20. sajandi lõpus hakati tantsu määratlema eraldi kehalisest kasvatusest ja pigem käsitlema kunstialana. 

Eesti üldhariduskoolide kehalise kasvatuse ainekavas on tantsutunde tavaliselt üks kord nädalas. Konkreetsetele tantsudele ja tantsusammudele lisaks annab õpetaja õpilastele teadmisi erinevate tantsustiilide ning Eesti tantsupidude ja tantsukultuuri traditsioonide kohta.

## Tantsuõpetaja tegevuse lühikirjeldus
Tantsuõpetaja abiga omandab õpilane teadmisi keha arengu seaduspärasustest ja liikumisviiside mitmekesisusest. Eesti ja maailma tantsukultuure tutvustades arendab tantsuõpetaja õpilase silmaringi ja sotsiaalkultuurilisi väärtushinnanguid. 
Tantsuõpetaja ühitab tunnis nii kehalise eneseväljenduse, kunstiloome, kõne, muusika, rütmi kui ka mängu. Tantsu kaudu arendab õpetaja õpilase isikupära, oskusi tegutseda üksi ja koos, suhtlemis- ja koostöövõimet, ühtekuuluvustunnet ja sallivust.

## Gerd Neggo stipendium
Alates 2011. aastat annab Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit välja tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog Gerd Neggo nimelise tantsuõpetaja stipendiumi. Stipendiumi peamine eesmärk on tunnustada oma tööle pühendunud Eestis töötavat tantsuõpetajat.

## Viited
Geoloogia sügiskool

**Geoloogia sügiskool** on Eestis korraldatav geoloogiahuviliste kokkusaamine. Ürituse loomisel võeti malli teoreetiliste bioloogide kevadkoolist ja eesmärk oli korra aastas Eesti geoloogid kokku tuua, et kuulata loenguid, arutleda põletavatel teemadel ja ühiselt aega veeta.

Esimene sügiskool toimus 28.-30. oktoobrini 2005 Võrumaal Ala-Kiidi turismitalus.

Sügiskool annab välja kogumikku "Schola Geologica", mida kirjastab Eesti Looduseuurijate Selts.

## Toimunud sügiskoolid
# 28.–30. oktoober 2005, Võrumaa, Ala-Kiidi turismitalu. "Teadus geoloogias"
# 2006, "Vasaraga tähtede poole"
# 2007, "Mudelid ja modelleerimine"
# 2008, "Suured teooriad"
# 2009, "Piirideta geoloogia"
# 2010, "Globaalsed muutused"
# 2011, "Maa ressursid"
# 2012, "Katastroofid Maa ajaloos"
# 2013, "Aeg"
# 2014, "Fosfor – aegade algusest tänapäevani"
# 2015, "195 aastat geoloogiat Eestis"
#  2016, "Meri"
#  2017, "Maa Varad"
#  12.–14. oktoober 2018, Viljandimaa, Kopra talu. "Maapõuevisioon"
#  18.–20. oktoober 2019, Hiiumaa, Kärdla kultuurikeskus. "Kliima"
#  25.–27. september 2020, virtuaalselt. "Tihedalt kooselamise teooria" (koos 46. Teoreetilise Bioloogia Kevadkooliga)
#  17. september 2021, Tartu, Lodjakoda. "Vaatame edasi!"
#  16.–18. september 2022, Kohtla-Järve, Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž. "Ida-Virumaa geoloogia"

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
DEA (andmebaas)

**DEA** (akronüüm fraasist "digiteeritud eesti ajalehed") on kolme Eesti raamatukogu projekt, mille käigus koostatakse vanade eesti ajalehtede andmebaasi, mis sisaldab nende ajalehtede digitaalseid pildifaile. Andmebaasist on leitavad paljud eesti ajalehed, mis ilmusid 1821–1944, samuti mitmed väliseesti ajalehed, mis on ilmunud või ilmusid alates 1944.

Projekti koordinaator on Eesti Rahvusraamatukogu. Projektis osalevad ka Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu ja Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemiline Raamatukogu.

Projekti algas 2002. 2018. aasta lõpu seisuga oli projektis avalikult kättesaadavaks muudetud 474 nimetust (ligi 1,33 miljonit lehekülge), mille maht koos varukoopiatega oli ligi 4,3 TB. Töötaja poolelt oli DEA maht aga 554 nimetust ja 1&nbsp;455&nbsp;324 lehekülge, sest nimekirja haldamislihtsuse huvides oli peamiselt välja jäetud lühiajaliselt (1–2 numbrit) ilmunud väljaandeid. 

Rahvusraamatukogu sulges DEA 2020. aasta aprillis pärast selle sisu ümbertõstmist andmekogusse DIGAR.

Projekti on toetanud Kultuuriministeerium, samuti Sorosi Fond. Projekti juhib Krista Kiisa.

## Viited

## Välislingid
*dea.digar.ee
Stradi raudteepeatus

**Stradi raudteepeatus** on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Gulbene piirkonna Stradi vallas Antani külas.

Peatus asus Riia jaamast 105,4 km kaugusel. 

Peatus avati aastal 1937. Teise maailmasõja ajal see suleti ja hiljem seda uuesti ei avatud.

## Viited

## Välislingid
* Peatus vanal kaardil
Melnupe raudteepeatus

**Melnupe raudteepeatus** on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Gulbene piirkonna Stradi vallas.

Peatus asus Riia jaamast 103,8 km kaugusel. 

Peatus avati aastal 1933. See suleti raudtee sulgemisel aastal 2001.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Medņi raudteepeatus

**Medņi raudteepeatus** on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Lätis Gulbene piirkonna Stāmeriena vallas Medņi küla juures.

Peatus asus Riia jaamast 109 km kaugusel. 

Peatus avati esimese maailmasõja ajal kui rongide möödasõidukoht. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Gulbene kihelkonda Stāmeriena mõisa maadele. Läti keeles oli sealse peatuskoha nimi *Lāču m* (lühendatud *Lāču muiža*). Medņi nime hakkas see kandma 1935. aastal. 1950. aastatel peatus suleti.

## Viited

## Välislingid
* Peatus vanal kaardil
Uudo Lember

**Uudo "Uudu" Lember** (1. august 1941 Suur-Pahila küla, Saaremaa – 12. aprill 1995 Suur-Pahila küla) oli populaarne Saaremaa külamees, kellega on seotud 2017. aastal valminud dokumentaalfilm "Lembri Uudu".

## Elukäik
Uudo Lember sündis Saaremaal Suur-Pahila külas Allika talus kooliõpetaja ja -juhataja Oskar Lemberi noorima pojana. Uudo oli tuntud hea huumorisoone, sõbraliku loomuse ja seltskondlikkuse poolest. Pähkla kolhoosis traktoristina töötatud kahekümneaastast perioodi kajastab külaelanike mälestuste põhjal tehtud ja 2017. aastal linastunud dokumentaalfilm "Lembri Uudu" (režissöör Eeva Mägi).

Elu viimased aastad veetis Uudo Lember kodutalus Allikal elades. Ta on maetud oma vanemate ja vendade kõrvale Jaani kalmistul.

## Välislingid
* Lembri Uudu pääseb peagi kinolinale, Meie Maa 1. detsember 2016
* Udo Lember (paremal) koos vend Sulev Lembriga, foto Saarte Hääles, 27. jaanuar 2017
Durbe vald

**Durbe vald** (läti keeles *Durbes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Durbe linna ning Tadaiķi, Vecpilsi, Dunalka ja Bunka vallaga.

Valla pindala on 74 km². 2016. aasta seisuga elas seal 412 inimest. Aastal 2011 elas vallas 389 lätlast, 10 venelast, 3 valgevenelast, 2 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast. Valla keskus on Durbe linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Ligute ja Padone mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 64,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Durbe ja Padone külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Durbe külanõukoguga likvideeritav Padone külanõukogu. Aastal 1956 sai külanõukogust Durbe linna maaterritoorium. Aastal 2000 liideti see Tadaiķi vallaga, nii et moodustus Durbe piirkond. 2009. aasta administratiivreformi käigus moodustati omavalitsuse territooriumil taas Durbe linna maaterritoorium, mis aasta hiljem nimetati ümber Durbe vallaks. 2021. aastast kuulub vald Lõuna-Kuramaa piirkonda.

## Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Līguti mõisa mõisavalitseja maja, Šilderi Puuslikumäe kindlustatud muinasasula, Dižprāmi muinaskalmed ja Dīri muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Jaunokte keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid. Valla põhjaosa jääb osaliselt Durbe järve luha hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 389 lätlast, 10 venelast, 3 valgevenelast, 2 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Arvelduspäev

**Arvelduspäev** on päev, mil maksja pank või maksetehingu täitmisega seotud maksevahendaja või saaja pank on maksetehingu tegemiseks vajalikuks arvelduseks avatud. 

Üldjuhul on arvelduspäev iga kalendripäev, mis ei ole laupäev, pühapäev, rahvus- või riigipüha, kuid sõltuvalt maksetehingust ja selle tegemise kanalist (internetipank, pangakontor vm) võib arvelduspäev olla erinev.

Arvelduspäeva mõiste defineerimine on oluline just panganduses, sest tingimused maksetehingu tegemiseks on erinevad. Arvelduspäeva tingimused pangakontoris sõltuvad pangakontori lahtioleku aegadest. Näiteks kui pangakontor on avatud esmaspäeval, teisipäeval, kolmapäeval, neljapäeval ja reedel kell 9.00-17.00 (v.a. riigi- ja rahvuspühad), siis selle kontori mõistes on arvelduspäevad just need päevad nendel kellaaegadel. Arvelduspäev on päev, kui tehing on lõplik. 

Arvelduspäeva raames saab kaubelda võlakirjadega, rahaga, kapitaliga, välisvaluuta ja kaupadega.

Arvelduspäeva tingimused määrab iga kanal (internetipank, pangakontor) ise.

## Arvelduspäev SEB pangas
SEB-s algatatud Euroopa makse:
*Tavaline makse - maksejuhis täidetakse hiljemalt maksejuhise kättesaamisele järgneval arvelduspäeval, paberkandjal maksejuhis täidetakse hiljemalt maksejuhise kättesaamisele järgneval teisel arvelduspäeval. 
*Ekspressmakse (võimalik ainult euroalal) - maksejuhis täidetakse hiljemalt maksejuhise kättesaamisele järgneval arvelduspäeval.

SEB-sse laekuv Euroopa makse: Laekuva Euroopa makse summa kannab SEB saaja kontole 
* samal arvelduspäeval, millal makse laekub SEB korrespondentkontole (kajastub SEB korrespondentkonto väljavõttes)
* sellele järgneval arvelduspäeval, kui makse laekub SEB korrespondentkontole pärast SEB arvelduspäeva lõppu.

Arvelduspäev SEB näitel tähendab seda, et kui 20. oktoobril 2018. aastal Itaaliast kell 11.00 päeval Eestisse kantud raha jõuab enne tööpäeva lõppu SEB korrespondentkontole, laekub SEB saaja kontole raha samal arvelduspäeval ehk 20. oktoobril 2018. aastal.

## Arvelduspäev Coop pangas
Arvelduspäev on päev, mil nii maksja makseteenuse pakkuja kui ka maksetehingu täitmisega seotud saaja makseteenuse pakkuja ning maksevahendaja on maksetehingu tegemiseks vajalikeks arveldusteks avatud. Üldjuhul on arvelduspäev iga kalendripäev, mis ei ole laupäev, pühapäev, rahvus– või riigipüha. Lühendatud arvelduspäev on uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale eelnev tööpäev. 

## Arvelduspäev LHV pangas
Arvelduspäev on päev, millal Maksejuhise täitmisega seotud makseteenuse pakkujad on maksetehingu arvelduseks avatud. Arvelduspäev iga päev, mis ei ole laupäev, pühapäev, rahvus- või riigipüha. Täpsem info Arvelduspäevade kohta on kättesaadav Panga Veebilehel. 

## Arvelduspäev Eesti Pangas
; Definitsioon
: Tehingu arveldamise kuupäev.

; Näitelause
: Ennetähtaegse tagasimakse kuupäevad langevad kokku eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide arvelduspäevadega, mille sätestab eurosüsteem. 
:

## Arvelduspäev Londonis
Londoni turul on arvelduspäev määratud kahe tööpäeva jooksul peale ostu vormistamist. Seal saab samuti kaubelda võlakirjadega, rahaga, kapitaliga, välisvaluuta ja kaupadega.

## Viited
Antsla linna lasteraamatukogu

**Antsla linna lasteraamatukogu** oli lasteraamatukogu Võrumaal Antslas. 

Raamatukogu tegutses iseseisvana aastatel 1951–1974. Seejärel oli see 2004. aastani Antsla linnaraamatukogu osakond.

## Viited
Asumiselts

**Asumiselts** on mingis geograafilises piirkonnas tegutsev vabaühendus, mille eesmärk on parandada selle piirkonna elukeskkonda.

Tallinnas on asumiseltsid koondunud katusorganisatsiooni Tallinna Asumiseltside Liitu. Tartus tegutsevad näiteks Karlova Selts ja Supilinna Selts.

## Viited
Gorleben

**Gorleben** on väike vald (*Gemeinde*) Gartow piirkonnas Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 21,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 600 inimest. Piirkond on tuntud ka kui Wendland.

Gorlebenit on linnana esmamaininud Dannenbergi valitsejad 1360. aastal; paigas oli linnus. Nimi "Gorleben" tuleb arvatavasti sõnadest *Goor* ("muda"; kuid slaavi keeles tähendab *Gor* "mäge") ja *leben* ("pärand").

Gorleben on tuntud kui vastuoluline radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise koht, mida praegu kasutatakse vahehoidlana, kuid mida kavatsetakse Gorlebeni soolakupliga kasutada tulevase sügava lõpphoidlana jäätmetele tuumareaktoritest. Alates 1970. aastast on see põhjustanud keskkonnakaitsjate sagedasi proteste.

Väikelinn asub otse Elbe vasakul kaldal, umbes 20 m üle merepinna. Elbe maastik ulatub itta, põhja ja loodesse, kaitstuna kui Alam-Saksi Elbe oru niitude biosfääri kaitseala. Lõunasse jääb suur männimetsa ala, *Gartower Tannen*. Saksamaal on see suurim jätkuv eraomanduses mets, mille omanik on Gartowi krahv Bernstorff, ja see on suurel künklikul alal, mis kasvas periglatsiaalses protsessis tuule poolt kokku puhutud liivaga.

Kogu piirkond kuni Drawehni mäeahelikuni läänes jääb Elbe liustikutekkelisse orgu, viimase jääaja liustiku sulavee peamisesse äravoolu. Biogeograafiliselt kuulub ala Kirde-Saksa madalikule.

On mõned loodusajaloo huvipunktid, sealhulgas Höhbecki otsamoreen Saale jääajast, mis kerkib lameda Elbe oru keskosas kui pleistotseeni "saareke".

## Vaata ka

* Bundesamt für Strahlenschutz
* Radioaktiivsed jäätmed

## Viited

## Välislingid

* www.gorleben.de
Höhbeck

**Höhbeck** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 19,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 642 inimest.

## Viited
Tsetserleg

**Tsetserleg** (mongoli keeles Цэцэрлэг 'aed') on linn Mongoolias, Arhangaj aimaki keskus.

Tsetserleg on asutatud 1616. aastal. Tsetserleg on vana kaubandus- ja kultuurikeskus. Linnaõigused sai 1961. aastal.

## Viited
Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikool

**Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikool** (lühend KTKDK) on nelja Eesti ülikooli projekt, mille eesmärk on nende koolide doktorante ja õppejõude kaasates edendada Eestis kultuuriteaduste ja kunstiga seotut. KTKDKs osalevad Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Eesti Kunstiakadeemia. 

KTKDK sai alguse 2009. KTKDKd rahastatakse Euroopa Liidu struktuurifondidest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Epic Games

**Epic Games, Inc.** (varem **Potomac Computer Systems** ja seejärel **Epic MegaGames, Inc.**) on Ameerika Ühendriikide videomängude tootja, mis paikneb Põhja-Carolina osariigis Cary linnas.

Ettevõtte asutas programmeerija Tim Sweeney 1991. aastal. Töö toimus algul ta vanemate kodus Potomacis Marylandi osariigis. Ettevõtte esimene avaldatud mäng oli "ZZT" (1991). 1992. aastal muudeti nimi Epic MegaGamesiks ning ettevõtte ostis ära ärimees Mark A. Rein, kes on siiani selle asepresident. 1999. aastal koliti Carysse ja nimi lühendati Epic Gamesiks.

Epic Games on loonud mängumootori Unreal Engine, mis 2014. aastal nimetati Guinnessi rekordite raamatus "maailma kõige õnnestunumaks mängumootoriks". Nende kuulsate videomängude hulka kuuluvad "Fortnite" ning mängusarjad "Gears of War" ja "Infinity Blade".

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Tammeka Cup

**Tammeka Cup** (varasema nimega *Peipsi Cup*) on Tartus toimuv rahvusvaheline noorte jalgpalliturniir. Turniiri peakorraldaja on JK Tammeka.

Turniir toimub tüdrukutele vanuseklassides U9–U13 ja poistele vanuseklassides U8–U15.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Lääne-Biarezina

**Lääne-Biarezina** (**Zachodniaja Biarezina**) on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Заходняя Бярэзіна* (ka lihtsalt *Бярэзіна*), vene keeles *Березина*.

Jõe pikkus on 226 km, valgla on 4000 km². Jõe langus on 0,8 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 30 m³/s. Jõe laius suudmes on 35 meetrit.

Zachodniaja Biarezina algab Maładziečna rajoonist merepinnast 300 meetri kõrguselt. Jõgi voolab algul loodesse ja siis lõunasse, läbib Vałožyni rajooni ja suubub Iŭje rajoonis Nemunasesse. Jõgi on laevatatav Bakšty külani, mis asub 45 kilomeetri kaugusel jõe suudmest.

Jõe org on ülemjooksul 0,5–3 kilomeetri laiune, alamjooksul 3–4 kilomeetri laiune. Jõe lamm on alamjooksul 0,3–3 km laiune, ülem- ja keskjooksul ulatub selle laius kahesajast meetrist poole kilomeetrini. Suuremalt jaolt on see kuivendatud, ent keskosas asub 9400 hektari suurune soo. Laiust on jõel ülemjooksul 5–20 meetrit, alam- ja keskjooksul 25–30 meetrit, suudme lähedal 50 meetrit. Jõe keskjooksul asub 1937. aastal rajatud Sakaŭščyna veehoidla, mille juures tegutseb 2008. aastast hüdroelektrijaam. Selle võimsus on 225 kW.

## Viited
Alšanka

**Alšanka** (ka **Višnioŭka**, **Zyhianka**, **Łuska**, ülemjooksul **Halšanka**) on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Lääne-Biarezina parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Альшанка, vene keeles on jõe nimi Ольшанка.

Jõe pikkus on 60 km, valgla on 311 km². Jõe langus on 1,5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 2,3 m³/s. Jõe laius on 4-8 meetrit.

Alšanka algab Ašmiany rajoonis. Jõgi voolab kagusse, läbib Vałožyni rajooni ja suubub Iŭje rajoonis Lääne-Biarezinasse. 

Jõe lamm on 100-200 meetri laiune. Jõge maaparandustööde käigus õgvendatud - 17.7 kilomeetri ulatuses jõe alguses, 5,1 kilomeetrit Halšany küla juures ja 9,5 kilomeetrit Alšanka suudme juures. Jõel on kaks väikest paisjärve. Tähtsamad asulad jõe kallastel on Halšany ja Višnieva.

## Viited
Schnackenburg

**Schnackenburg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Linna pindala on 23,70 km². 31. detsembril 2017 elas seal 562 inimest. Linn asub Elbe vasakkaldal. Asudes Alam-Saksimaa idaservas, piirneb linn kõigist külgedest peale lääne endise Ida-Saksamaa territooriumiga. 

See on kõige hõredamini asustatud linn (*Stadt*) endisel Lääne-Saksamaal, kuigi endisel Ida-Saksamaal oli üheksa linna veel hõredamini asustatud (peamiselt Brandenburgis).

## Nimi

Schnackenburgi polaabikeelne nimi on *Godegord* (vanemas Saksa viitematerjalis ka *Godegür*), arvatavasti sõnadest *god* (< slaavi **gadă*) 'madu' ja *gord* (< slaavi **gordă*) 'linnus', 'linn'. Saksa nimi Schnackenburg on tuletatud alamsaksa sõnadest *Snaak* või *Snack* 'madu' (mitmus *Snaken* või *Snacken*) ja *Borg* 'linnus', 'linn'.

## Ajalugu

Aastatel 1945–1990 oli Schnackenburg Saksamaa sisepiiri ületuskoht Elbe siseveeteel. Ületuskoht oli avatud laevade liiklemiseks Tšehhoslovakkia, Nõukogude okupatsioonitsooni (1949. aastani, seejärel Ida-Saksamaa) või Lääne-Berliini ning Briti okupatsioonitsooni (1949. aastani, seejärel Lääne-Saksamaa) vahel. Liiklus oli tsoonidevahelise liikluse regulatsioonide teema, millele järgnesid Lääne-Saksamaa ja Lääne-Berliini vahelised eriregulatsioonid: transiidileping (1972).

## Viited

## Välislingid
* www.gartow.de
Isłač

**Isłač** on jõgi Valgevenes Minski ja Hrodna oblastis, Lääne-Biarezina vasakpoolne ja veerohkeim lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Іслач, vene keeles on jõe nimi Ислочь.

Jõe pikkus on 102 km, valgla on 1330 km². Jõe langus on 1,9 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk suudmes on 10 m³/s. Jõe laius on 10–40 meetrit.

Isłač algab Dziaržynski rajoonist. Jõgi voolab läände, läbides Minski ja Vałožyni rajooni, ning suubub Iŭje rajoonis Bakšty küla juures Lääne-Biarezinasse. Jõe kaldal asub Rakaŭ.

Jõe org on ülemjooksul 300–500 meetri laiune, alamjooksul voolab jõgi tasasel maastikul, kus selge org puudub. Jõe lamm on ülemjooksul 30–50 meetri laiune, alamjooksul kahe kilomeetri laiune ja soostunud. Jõe veetaseme reguleerimiseks on sellele rajatud kolm lüüsi.

## Viited
Clenze

**Clenze** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 71,77 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2311 inimest. Vald asub umbes 20 km Salzwedelist loodes ja 25 km Uelzenist idas.

Clenze polaabi nimi on *Klǫcka* (vanemas Saksa viitematerjalis *Cloontzka*).

## Viited
Jonna Sundling

**Jonna Patricia Marie Sundling** (sündinud 28. detsembril 1994 Umeås) on Rootsi murdmaasuusataja.

Ta on olümpiavõitja, kolmekordne juunioride maailmameister ja kuni 23-aastaste maailmameister. 2012. aastal võitis ta Innsbruckis toimunud noorte olümpiafestivalil hõbemedali vabatehnikasprindis.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 15. veebruaril 2015 Östersundis 15 km vabatehnikas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 16. märtsil 2018, kui oli Falunis vabatehnikasprindis teine. Vabatehnikasprindis sai ka oma esimese etapivõidu, kui võitis 30. novembril 2018 Lillehammeris toimunud etapi.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamine#Olümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** Murdmaasuusatamine 2022. aasta taliolümpiamängudel#Naised
### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2012  Erzurumis
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2013  Liberecis
**  **maailmameister** 4×3,3 km teatesõidus
* 2014  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 4×3,3 km teatesõidus
**  **maailmameister** vabatehnikasprindis
### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2016  Râșnovis
**  **maailmameister** vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Jonna Sundling on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 1. detsember 2018) 30 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kahel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Jonna Sundling FIS-i lehel
Helina Tilk

**Helina Tilk** (sündinud 3. jaanuaril 1962) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Kunstiülikooli graafika erialal. 

Tilk on portselanimaalija ja ettevõtja. Tal on Tallinna vanalinnas kaks portselanipoodi ning omaenda ateljee, kus töötab mitu maalijat. Helina Tilga keraamika on populaarne ka välismaal, eriti hinnatud on tema looming Soomes. 

Alates aprillist 2018 on ta Eestimaa Roheliste liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 265 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 105 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2016 Tallinna teenetemärk ja Tallinna aukodanikuks nimetamine Tallinna tutvustamise eest maailmas ja pikaajalise loometegevuse eest.  

## Viited

## Välislingid
* Helina Tilk OÜ looming ja e-pood
Siméon Denis Poisson

**Siméon Denis Poisson** (21. juuni 1781 – 25. aprill 1840) oli prantsuse matemaatik, insener ja füüsik, kellel on palju olulisi teadussaavutusi. Ta oli parun. 

Tuntuim on tema panus määratud integraalide, elektromagnetismi teooria ja tõenäosusteooria alal.

## Vaata ka

* Poissoni võrrand
* Poissoni tegur
*Poissoni jaotus

## Viited
Trebel

**Trebel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Valla pindala on 66,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1003 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.trebel.de
Lebjadzinõ

**Lebiadziny** (vene keeles *Lebjaži*, transkribeerituna **Lebjadzinõ**) on Minski linnaosa, mis asub linna loodeosas Centralny rajooni territooriumil. Linnaosa läbivad bussid ja trollid.

Autode parkimise tarbeks on sealsed elamud rajatud maa-aluste parkimisruumidega. Haridust annavad kolm kooli.

Linnaosa  on rajatud endise Ržavieci küla maadele, mis arvati Minski koosseisu aastal 2004. 

## Viited
Didrik Tønseth

**Didrik Tønseth** (sündinud 10. mail 1991) on Norra murdmaasuusataja.

Norra teatemeeskonnas on ta võitnud kuldmedali 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel. Individuaalaladel on tema parimaks tulemuseks neljas koht 2015. aastal 30 km suusavahetusega sõidus.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 22. jaanuaril 2012 Otepääl. Esimest korda jõudis ta poodiumile 7. detsembril 2013, kui oli Lillehammeris 15 km klassikas kolmas. Esimese etapivõidu sai ta samas kohas aasta hiljem, kui võitis 15 km jälitussõidu klassikatehnikas.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyongchangis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2010  Hinterzartenis
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Didrik Tønseth on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 1. detsember 2018) 85 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile seitsmel korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Didrik Tønseth FIS-i lehel
Luckau (Wendland)

**Luckau** on küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Küla paikneb Wendlandi piirkonnas, umbes 10 km Lüchowist edelas. Valla lõunapiir on ühtlasi ka Alam-Saksi ja Saksi-Anhalti liidumaade vaheline piir.

Valla pindala on 22,18 km². 31. detsembril 2017 elas seal 553 inimest.

Luckau on *[[rundling]]*, mida Wendlandis sageli leidub. Paiga nimi tuleb slaavi sõnast *lauck* ja tähendab porrulauku või sibulapõldu.

## Viited

## Välislingid
Leeri kreis

**Leer** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1086 km². 31. detsembril 2017 elas seal 168 946 inimest.

See külgneb (loodest ja päripäeva) Emdeni linnaga, Aurichi, Wittmundi, Frieslandi, Ammerlandi, Cloppenburgi ja Emslandi kreisiga ning Hollandiga (Groningeni provints).

Kreis paikneb Ida-Friisimaa lõunaosas.

## Ajalugu

1744. aastal annekteeris Preisi kuningriik Ida-Friisimaa. 1867. aastal jaotati piirkond kreisideks ning loodi Leeri ja Weeneri kreisid. 1932. aastal need kaks ühendati.

## Loodus

Emsi jõgi voolab läbi kreisi, tulles Emslandist lõunas ja voolates Dollarti lahte Põhjameres. Ida-Friisi saarte hulka kuuluv Borkumi saar on samuti kreisi osa. Osa kreisist kuulub Alam-Saksi Wattenmeeri rahvusparki.

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Borkum
# Leer
# Weener
Vabad vallad:
# Bunde
# Jemgum
# Moormerland
# Ostrhauderfehn
# Rhauderfehn
# Uplengen
# Westoverledingen

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Hesel
## Brinkum
## Firrel
## Hesel1
## Holtland
## Neukamperfehn
## Schwerinsdorf
# Samtgemeinde Jümme
## Detern
## Filsum1
## Nortmoor

1*Samtgemeinde* keskus

Asustamata Lütje Hörni saar on samuti Leeri kreisi osa, kuid ei ole ühegi valla osa (inkorporeerimata ala).

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
* Borkumi saar
Emil Iversen

**Emil Iversen** (sündinud 12. augustil 1991 Meråkeris) on Norra murdmaasuusataja.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis osales ta koos Johannes Høsflot Klæboga sprinditeates. Iversen sõitis viimast vahetust ja oli viimases kurvis liider, kuid talle oli lähenemas soomlane Iivo Niskanen. Iversen astus Niskanenile ette ning mõlemad kukkusid. Neist möödusid Venemaa ja Itaalia. Niskanenil õnnestus siiski Soomele tuua pronksmedal, suusakepi murdnud Iversen tõi Norra finišisse neljandana. Samadel maailmameistrivõistlustel oli Iversen vabatehnikasprindis kümnes.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis oli ta klassikasprindis kaheksas ja 50 km klassikas kümnes.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta kuldmedali teatesõidus ja tuli koos Johannes Høsflot Klæboga maailmameistriks ka sprinditeates.

Esimest korda osales ta maailma marikasarjas 7. detsembril 2012 Lillehammeris 15 km klassikas. Esimest korda jõudis ta poodiumile ja saavutas kohe võidu 5. jaanuaril 2016, kui võitis Tour de Ski neljandal etapil Oberstdorfis klassikasprindi.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** sprinditeates
**  **maailmameister** teatesõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride ja kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Otepääl
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Emil Iversen on (seisuga 24. veebruar 2019) osalenud 81 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 14 korral, neist kuuel korral on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* Emil Iversen FIS-i lehel
Surm (perekonnanimi)

**Surm** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Surm on pandud kolmeteistkümnes mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne-,  Pärnu-, Saare-,  Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Nurm, Pajula ja Tamve (kõik Mäetaguse vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Deniss Spitsov

**Deniss Sergejevitš Spitsov** (vene keeles Денис Сергеевич Спицов; sündinud 16. augustil 1996 Vožegas, Vologda oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja, alates 10. veebruarist 2022 Venemaa relvajõudude kapten. 

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta teatesõidus ja sprinditeates hõbemedali ning 15 km vabatehnikas pronksmedali.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta suusavahetusega sõidus pronksmedali.

Esimest korda osales ta MK-sarjas 9. detsembril 2017 Davosis vabatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumikohale 7. jaanuaril 2018, kui oli Tour de Ski lõputõusul kolmas. 

Esimese etapivõidu saavutas ta 10. jaanuaril 2021, kui võitis Val di Fiemmeis Tour de Ski lõputõusu (10 km vabatehnikas). Hooaja 2020–21 Tour de Skil oli ta kokkuvõttes kolmas.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyongchangis
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal sprinditeates
**  pronksmedal 15 km vabatehnikas
* 2022  Pekingis
**  hõbemedal suusavahetusega sõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Almatõs
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km vabatehnikas
**  pronksmedal 20 km suusavahetusega sõidus
* 2016  Râșnovis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km vabatehnikas

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Soldier Hollow's
**  pronksmedal 15 km vabatehnikas
**  pronksmedal 30 km suusavahetusega sõidus
* 2018  Gomsis
**  **maailmameister** 30 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal 15 km klassikatehnikas

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Deniss Spitsov on (seisuga 6. veebruar 2022) osalenud 71 MK-võistluste etapil, jõudnud poodiumile kuuel korral ja võitnud ühel korral.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Tunnustus
* 2018 Sõpruse orden
* 2022 Austuse orden

## Välislingid
* Deniss Spitsov FIS-i lehel
James McArthur

**James McFarlane McArthur** (sündinud 7. oktoobril 1987 Glasgow's) on Šotimaa jalgpallur. Ta mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Crystal Palace.

Ta alustas karjääri 2005. aastal kodumaa klubis Hamilton Academical. Hooajal 2007–08 võideti Šotimaa esiliiga ja tõusti kõrgliigasse.

23. juulil 2010 sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Wigan Athletic. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 31. jaanuaril 2012 mängus Tottenham Hotspuri vastu. 2013. aasta mais võideti Inglise karikas, kui finaalis alistati Manchester City. Hooaeg 2012–2013 lõpetati Premier League'is aga 18. kohaga ja langeti esiliigasse.

2014. aasta septembris liitus ta Crystal Palace'iga. Crystal Palace'i meeskonnas lõi ta Premier League'is esimese värava sama aasta 13. detsembril mängus Stoke City vastu.

Šotimaa jalgpallikoondises mängis McArthur aastatel 2010–2017 kokku 32 korda ja lõi neis neli väravat, millest ühe Põhja-Iirimaa ja Saksamaa ning kaks Leedu vastu.

## Saavutused
;Hamilton Academical
*Scottish Football League First Division: 2007–08
;Wigan Athletic
*FA Cup: 2012–13

## Viited

## Välislingid
Woltersdorf (Wendland)

**Woltersdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis.

Valla pindala on 27,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 890 inimest.

Woltersdorfi valda kuuluvad järgmised külad: Woltersdorf, Klein Breese, Lichtenberg ja Thurau.

Kuulsad kohad Woltersdorfi ümbruses on *Brautstein* ("pruudikivi") ja *Feldkirche* ("põllukirik"). Mõlemad on jäädvustatud Woltersdorfi vapile. Esimene on jääaja liustike poolt siia jäetud iidne rahn, mille kohta on legend, teise seinas on väike kivi, mis võeti slaavi rahvastikult ja müüriti kiriku seina. Kivil on näo kujutis, mida slaavlased ilmselt kummardasid. Kristlased müürisid selle kiriku seina, et näidata oma paremust.

Vallast on pärit näitekirjanik, ajaloolane ja sinoloog Karl August Wittfogel (1896–1988).

## Viited

## Välislingid