open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neli aastaaega (Piazzolla)

**"Neli aastaaega"**, ka **"Buenos Airese neli aastaaega"** (hispaania keeles "Cuatro Estaciones Porteñas" või "Estaciones Porteñas", inglise keeles "The Four Seasons" või "The Four Seasons of Buenos Aires") on Argentina helilooja Ástor Piazzolla tangokompositsioonide tsükkel. Ehkki algselt valmisid palad eraldiseisvatena, esitas autor neid ise hiljem korduvalt ka terviksüidina. Teosed on kirjutatud kvintetile, kuhu kuuluvad viiul (või vioola), klaver, elektrikitarr, kontrabass ja (soleeriv) bandoonium.

Piazzolla kasutab barokk-kontserdi vormi vabalt, vaheldades soolofragmente *[[tutti]]*ga. Helilooja põimib ühte erinevad muusikatraditsioonid: klassika, džässi, afrohispaania.. Maximilano Ribichini iseloomustab kirjutises "Astor Piazzolla y "Las cuatro estaciones porteñas"" teost järgnevalt: "Piazzolla püüab kirjeldada Buenos Airese elaniku elu; tango abiga kerkib boheemlik pilt Buenos Airesest, Buenos Airese hinge väljendus. Üksindus ja külmus "Invierno Porteño"s... üksindus- ja külmatunde katkestavad tugevad rütmilised löögid... "Primavera Porteños" leiame esimese armastuse. Keha ja embus. Piknik pargis. Armunud. Pärast talve sünnib linn uuesti. Puid kaunistab rohelus ja lillelõhn ujutab üle terve linna."

## Aastaajad
#"Verano Porteño" ("Buenos Airese suvi"). Kirjutatud 1965, algselt Alberto Rodríguez Muñoze näidendile "Melenita de Oro". Esmaplaadistus 1972.
#"Otoño Porteño" ("Buenos Airese sügis"). Kirjutatud 1969. Esmaplaadistus 1969.
#"Primavera Porteña" ("Buenos Airese kevad"). Kirjutatud 1970, sisaldab kontrapunkti. Esmaplaadistus 1970.
#"Invierno Porteño" ("Buenos Airese talv"). Kirjutatud 1970. Esmaplaadistus 1970.

1996–1998 kirjutas vene helilooja Leonid Desjatnikov Piazzolla teosele uue arranžeeringu, mis tõstis esile seoses Vivaldi ja Piazzolla vahel, jagades iga osa omakorda kolmeks ning seades need sooloviiulile ja keelpilliorkestrile. Igasse ossa kaasas ta tsitaate Vivaldi teosest, kuid kuna aastaajad on põhja- ja lõunapoolkeral vahetuses, ei ühti kasutatud osade nimed (näiteks sisaldab Piazzolla "Suvi" tema seades osi Vivaldi "Talvest").

Ansambel Kremerata Baltica Gidon Kremeri juhatusel salvestas 2000. aastal plaadi "Eight Seasons" ("Kaheksa aastaaega"), kus on kõrvuti nii Vivaldi kui ka Piazzolla "Aastaajad".

## Viited
Bensüülalkohol

**Bensüülalkohol** ehk **fenüülmetanool** (keemiline valem C6H5CH2OH) on hästilõhnav värvusetu vedelik. Keemistemperatuur 205,8&nbsp;°C, lahustub etanoolis, vees ei lahustu. Seda leidub mitmetes eeterlikes õlides ja looduslikes palsamites.

Bensüülalkoholi saadakse peamiselt fenüülklorometaani hüdrolüüsides. Kasutatakse parfümeerias (fiksaatorina ja lahustina), lõhnaainete sünteesi lähtematerjalina, värvainete, vahade, kaseiini  lahustina.

## Välislingid
*
Leutasch

**Leutasch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1136 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 103,1 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2284 inimest. Vald asub umbes 30 km Innsbruckist loodes ja 10 km Seefeld in Tirolist loodes.

See asub 16 km pikas kõrgemas orus, kus voolab Leutascher Ache. Leutascher Ache voolab edasi läbi Leutaschklammi põhja.

## Viited

## Välislingid

* www.leutasch.at
* www.seefeld.com/en/leutasch
Gregor Baci

**Gregor Baci**, ungari Gergely Paksy (* 16. sajand; † 16. sajand) oli Ungari aadlik, kes elas üle raske trauma, mille käigus tungis piik sisse tema paremast silmast ja väljus kaelast. Sellest on olemas ka kaasaegne maal.

## Viited
Piik

**Piik** on pikk odataoline torkerelv, mille erinevaid tüüpe kasutati ratsa- ja jalaväelaste poolt keskajast alates. Kui jalaväepiike kasutati kuni 18. sajandini, siis ratsaväepiigid olid kasutuses ka pärast Esimest maailmasõda (nt NSV Liidus oli ratsaväe relvastuses 1931. aasta piik).
Vladimir Jeremejev

**Vladimir Jeremejev** (25. september 1964 Nižneaverkino – 6. märts 2018 Hmeimim) oli vene sõjaväelane, kindralmajor.

## Viited
Reaktiivlennuk

**Reaktiivlennuk** on lennuk, mille jõuallikaks on nii-öelda "õhku hingav" reaktiivmootor.

Reaktiivlennuk saavutab maksimaalse lennuefektiivsuse helikiiruse lähedal Mach 0,8 (981 km/h ehk 273 m/s), 10 000 – 15 000 meetri kõrgusel. Kolbmootoriga propeller-lennukid lendavad maksimaalse efektiivsusega märksa väiksematel kiirustel, 300–650 km/h, lennukõrgusteni 5–6 km. Turboülelaadimisega kolbmootorlennukitega on saavutatud püsivaid lennukõrgusi ka 11–12 km.
Savoy ooper

**Savoy ooper** on kollektiivne nimetus, millega tähistatakse helilooja Arthur Sullivani ja libretist William S. Gilberti 14 operetti. Nendest kaheksa esitati juba väljatulekul just sellise nimetuse all. Nimetus tuleneb asjaolust, et Sullivani ja Gilberti teoseid kandis alates 1881. aastast ette Londoni Savoy Theatre. 

On välja kujunenud tava, et Savoy ooperite tandemile viidates kirjutatakse esimesena mitte helilooja, vaid libretisti nimi. Gilberti ja Sullivani teoste ettekandmiseks ehitas ettevõtja, produtsent ja impressaario Richard D'Oyly Carte aastatel 1880–1881 uue teatrimaja (1292 kohta) Londoni Embankmenti ja Strandi vahelisse kvartalisse, mis avati 10. oktoobril 1881 lavastusega "Patience". Teatri nimeks valiti ärimehe abikaasa ettepanekul Savoy, kuna see oli tollase Londoni kõrgema seltskonna teadvuses domineerinud populaarne lõbustus-, väljasõidu- ja meelelahutuskoht. Teatrihoone valmis vähem kui aastaga tolleaegse arhitektuuri viimase moe järgi: punasest tellisest ja Portlandi kivist. 

1929. aastal maja interjöör rekonstrueeriti ning teater taasavati 21. oktoobril 1929 Gilberti ja Sullivani "The Gondoliersi" etendusega. 12. veebruaril 1990 hävis teatrisaal tulekahjus. Kolm aastat hiljem avas Walesi printsess Diana rekonstrueeritud saali (1158 kohta), seekord Inglise kuningliku balleti galaetendusega. Tänapäeval on Suurbritannia pealinna oma aja kuulsamaid kultuuriasutusi suhteliselt märkamatu ning tagasihoidlik, kus mängitakse peamiselt sõnalavastusi ja muusikale ning korraldatakse balletietendusi. 1997. aastal läks teatrimaja Stephen Waley-Coheni juhitud meelelahutuskompanii käsutusse, kes on seal organiseerinud ka popmuusikute kontserte. Alates 2000. aastast esitab D’Oyly Carte trupp seal taas aeg-ajalt Gilberti ja Sullivani teoseid.

Eestis on Gilberti ja Sullivani Savoy ooperitest esitanud Estonia vaid kahel korral "The Mikadot" pealkirjaga "Mikaado ehk Titipu linn" (1911, 1990).

Savoy ooperi nimetust kannavad "Thespis" (1871), "Trial by Jury" (1875), "The Sorcerer" (1877), "H.M.S. Pinafore" (1878), "The Pirates of Penzance" (1880), "Patrience" (1881, esimene teos, mis Savoys ette kanti), "Iolanthe" (1882), "Princess Ida" (1884), "The Mikado" (1885), "Ruddigore" (1887), "The Yeoman of the Guard" (1888), "The Gondoliers" (1889), "Utopia Limited" (1893), "The Grande Duke" (1896).
Tallinna Linnakantselei linna sisekontrolöri teenistus

**Tallinna Linnakantselei linna sisekontrolöri teenistus** on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud linna valdkondlik teenistus, mille ülesanne on tugevdada linna sisekontrollisüsteemi ja avaliku teenistuse eetikat ning suurendada Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) kindlustunnet, et linna asutustes võetavad juhtimis- ja kontrollimeetmed toetavad linna eesmärkide saavutamist, on õigusaktidega kooskõlas ning tagavad linna varade mõistliku kasutamise.

Teenistust juhib linna sisekontrolör Arvo Teder.

Teenistuse postiaadress on Vabaduse väljak 7, Tallinn.

Teenistuse nimi inglise keeles on "city internal auditor service" ja vene keeles служба внутреннего контролера города.

## Struktuuriüksused ja ülesanded
Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid:

### menetlusosakond
* viib läbi teenistusliku järelevalve juurdlusi;
* menetleb linna ametiasutuste ja ametiisikute peale esitatud kaebusi;
* viib läbi vaidemenetlusi;
* menetleb kohtuvälise menetleja tegevuse peale esitatud kaebusi;
* teostab järelevalvet linna ametiasutuste tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle;
* korraldab ja koordineerib korruptsioonivastast tegevust linna ametiasutustes;
* täidab muid teenistuse tööplaanis või muudes asjaomastes dokumentides määratud ülesandeid.

### järelevalve osakond
* teostab järelevalvet planeerimismenetluste ja teiste ulatusliku kaalutlusõiguse määraga protsesside üle linna ametiasutustes, sh menetleb valdkonnaga seotud vaideid ning lahendab kaebusi;
* hindab ja kontrollib linna ametiasutuste tegevuse vastavust kehtivale õigusele ja hea halduse tavale;
* korraldab teenistuse asjaajamist;
* täidab muid teenistuse tööplaanis või muudes asjaomastes dokumentides määratud ülesandeid.

## Palgad
Sisekontrolöri 2023. aasta tulemustasu oli 4850 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Linnakantselei linna sisekontrolöri teenistus Tallinna kodulehel (tallinn.ee)
Kollektiivne pöördumine

**Kollektiivne pöördumine** on Eesti Vabariigi parlamendile, Riigikogule esitatav vähemalt tuhande allkirjaga taotlus, milles avaldajad esitavad oma seisukoha ühiskonnaelu paremaks korraldamiseks.

Kollektiivsele pöördumisele esitatud formaalsed nõuded ning tema menetlemisest Riigikogus reguleerib "Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus" ning "Riigikogu kodu- ja töökorra seadus".

## Riigikogule esitatud kollektiivsed pöördumised

### XIII Riigikogus menetletud kollektiivsed pöördumised

### XII Riigikogus menetletud kollektiivsed pöördumised
Universaalne arhiveerimismoodul

**Universaalne arhiveerimismoodul (UAM)** on rahvusarhiivi loodud tarkvaraline abivahend elektroonilistest dokumendihaldussüsteemidest (EDHS) eraldatud digitaaldokumentide arhiveerimise ettevalmistamiseks ja avalikku arhiivi edastamiseks.

UAM-i esimene versioon valmis 2008. aasta lõpus ning seda on igapäevasest kasutamisest tulenevast tagasisidest johtuvalt mitu korda täiendatud.

UAM võimaldab taaskasutada EDHS-is loodud metaandmeid arhiivikirjelduse koostamisel, täita puuduvad metaandmed, kontrollida failivormingute vastavust arhiivivormingutele, võimalusel viia mittevastavs vormingus failid sobivasse vormingusse, eraldada dokumendid ja metaandmed arhiivipüsival kujul edastamiseks rahvusarhiivi digiarhiivi.

Eksporditud dokumente on arhivaaril võimalus iseseisvalt, ilma infotehnoloogia spetsialistide abita täiendavalt kirjeldada ja korrastada ning kontrollitud kujul X-tee kaudu Rahvusarhiivi digitaalarhiivi vastuvõtumoodulisse edastada.

## Välislingid

* Digitaalse arhiveerimise suundumused Eestis
* Dokumendihaldus
* Universaalne arhiveerimismoodul
Hispaania eskuudo

**Hispaania eskuudo** (Escudo español) oli aastail 1535–1833 ja 1864–1868 vermitud münt ja rahaühik.

Kuldeskuudosid vermiti aastail 1535–1833. Kaheeskuudost münti nimetati dublooniks.

Hõbeeskuudo oli käibel lühikest aega aastail 1864–1869, Isabel II valitsemisaja lõpul, asendades reaali (10 reaali = 1 eskuudo). 1869. aastal asendati ta peseetaga (1 eskuudo = 2,5 peseetat).
Dovhe (Terebovlja rajoon)

**Dovhe** (ukraina keeles Довге) on küla Ukrainas Ternopili oblastis Terebovlja rajoonis. Elanike arv on 761. Pindala on 1,852 km².


Довге5065.jpg
Довге5046.jpg
Довге5062.jpg
Bridok (Teplõki rajoon)

**Bridok** (ukraina keeles Брідок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 579. Pindala on 0,219 km².
Berezivka (Beršadi rajoon)

**Berezivka** (ukraina keeles Березівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 569.

## Viited
Spunk

**Spunk** võib tähendada järgmist:
*Spunk on sõna, mida kasutatakse Astrid Lindgreni raamatus "Pipi Pikksukk"
*Spunk (koor)
*...
Põlva valla aukodanik

**Põlva valla aukodanik** on Põlva valla tunnustusavaldus. Põlva valla aukodaniku nimetus antakse "erilise austusavaldusena aastatepikkuse töö või tegevuse ja eeskuju eest, mis on positiivselt mõjutanud Põlva valla arengut ja tuntust."

Põlva valla aukodaniku nimetuse andmise otsustab vallavolikogu. Vastava ettepaneku võib vallavolikogule teha igaüks. Aukodaniku nimetusega kaasneb aumärk ja rahaline preemia 1000 eurot.

Põlva valla aukodaniku nimetus kehtestati 2004. aastal.

## Põlva valla aukodanikud
*2008 Heino Kusnets
*2011 Imbi Saava
*2015 Sirje Vill
*2016 Maie Sillaste
*2017 Heino Tartes
*2018 Peeter Alep
*2019 Ilmar Tagel
*2020 Peeter Peedomaa

## Viited
Viktor Jacobi

**Viktor** (ka Victor) **Jacobi** (22. oktoober 1883 Budapest – 12. detsember 1921 New York) oli Ungari helilooja ja dirigent, 20. sajandi alguse Ungari operetikoolkonna juhtivaid esindajaid.

## Elukäik
Jacobi õppis aastatel 1903–1905 Budapesti muusikaakadeemias (Zeneakadémia) Hans Kössleri juures. Imre Kálmán oli tema kaasüliõpilane ja lähedane sõber sel perioodil. Õppimise ajal esitati tema esimest viiestseenilist muinasjutuks nimetatud lavateost "A rátartós királykisasszony" ("Uhke printsess") edukalt Budapesti Rahvateatris (Népszínház). See innustas teda jätkama operetihelilooja ja näidendimuusika kirjutajana ning ta soovitas samaga tegeleda ka Kálmánil. 

Kuni esimese maailmasõja alguseni kirjutas ta peamiselt Ferenc Martosi tekstile ja Király Színházi teatri (Kuninglik teater) tellimusel tegi veel seitse operetti, millest edukaimad olid Kesk-Euroopas "Leányvásár" ("Pulmaturg") ja "Szibill".  

Jacobi emigreerus esimese maailmasõja ajal (1915) esmalt Inglismaale ja sealt edasi reisilaeva Lusitania pardal New Yorki. See laev lasti hiljem sakslaste poolt põhja. 

Ameerikas sai ta USA kodakondsuse ning tegutses seal pianisti ja dirigendina. Kuid ta haigestus New Yorgis raskelt ja suri 38-aastaselt. 

Jacobi jõudis komponeerida 13 tugevate Kálmáni-mõjutustega operetti, laulumängu (*Singspiel*) ja muusikalist komöödiat. USA publiku maitset arvestades tegi ta ringi oma Euroopa menuopereti "Szibill", mida New Yorgis esitati 1916. aastal pealkirjaga "Sybil" 423 korda. Selle opereti esitamine New Yorgis katkestati poole pealt, kui tuli teade esimese maailmasõja algamisest. See teos on tänaseni Ungaris populaarne ja aeg-ajalt esitatud ka Saksamaal. 

Eestis pole Jacobi operette esitatud. 

## Teosed

* "A rátartós királykisasszony" (Budapest, 1904),
* "A legvitézebb huszár" ("Vapraim husaar", Budapest, 1905),
* "A tengerszem tündére" ("Merehaldjas", Budapest, 1906),
* "Tüskerózsa" ("Roniroos", Budapest, 1907, muudetud versioon pealkirjaga "Rambler Rose", New York, 1917),
* "Van, de nincs" ("Olla või mitte olla", Budapest, 1908),
* "Jánoska" (Budapest, 1909),
* "Leányvásár" ("Abieluturg", Budapest, 1911),
* "Szibill" (Budapest, 1914; 1916 New Yorgis pealkirjaga "Sybil"),
* "Apple Blossom" (koos Fritz Kreisleriga, New York, 1919),
* "The Half Moon" (New York, 1920),
* "The Love Letter" (New York, 1921),
* "Mìámi" (Werken Jacobise töötluses, Budapest, 1925).
Richard Heuberger

**Richard Franz Joseph Heuberger** (18. juuni 1850 Graz – 28. oktoober 1914 Viin) oli Austria helilooja, dirigent, muusikaõpetaja ja muusikakriitik. 

## Elukäik
Sidemevabrikandi poeg. Õppis esialgu Grazis inseneriks, kuid loobus ja alustas muusikaõpinguid Grazi konservatooriumis Robert Fuchsi juhendamisel. Võttis ka helilooja Wilhelm Mayerilt (teoseid avaldas W. A. Rémy nime all) komponeerimise eratunde. 1876. aastal sai Viini Academischer Gesangvereini koormeistri ja 1878 Singakademie dirigendi koha. 1902. aastast oli Viini konservatooriumi õpetaja. Tema õpilaste hulgas olid ka hilisem mainekas dirigent ja ooperi impressaario Clemens Krauss ning gruusia-prantsuse päritolu pianist ja helilooja Héraclius Djabadary. 1902–1909 juhatas Viinis meeskoori Wiener Männergesang-Verein. 

Kirjutas muusikaartikleid Müncheni ajalehtedele Allgemeine Zeitung ja Neue Wiener Tagblatt ning toimetas 1896–1901 mõjukat ajalehte Neue Freie Presse. Andis 1904–1906 välja teose "Musikbuch aus Österreich". 1902. aastal ilmus tema kirjutatud Schuberti biograafia. 

Komponeeris muusika kahele balletile, kirjutas neli ooperit (edukaim "Manuel Venegas"), kuus operetti ning koori- ja orkestrimuusikat. Operetiloomingust on konkurentsitult parim ja suurima rahvusvahelise tunnustusega "Der Opernball" ("Ooperiball"), mis toodi Estonias lavale 1959. aastal. Ülejäänud lavateoste edu on olnud tagasihoidlik. Rohkem tuntakse teda muusikakriitiku ja dirigendina. 

Talle pakuti ka "Die lustige Witwe" ("Lõbus lesk") libretot, kuid ei suutnud Viini teatri (Theater an der Wien) juhtide soove rahuldada ning libreto anti teostamiseks noorele Ferenc Lehárile. Oli vabamüürlane. 

## Teosed (esmaesitus Viinis, kui pole teisiti märgitud)
* "Die Abenteuer einer Neujahrsnacht" (koomiline ooper, Leipzig, 1886)
* "Manuel Venegas" (ooper, Leipzig, 1889)
* "Mirjam oder Manifest" (ooper, 1894)
* "Der Opernball" ("Ooperiball"; 1898)
* "Ihr Excellenz" (1899)
* "Der Sechs-Uhr-Zug" (1900)
* "Das Baby" (1902)
* "Barfüssele" (ooper, 1904)
* "Die drei Grazien" (1906)
* "Durchlaucht Seitensprung oder Der Fürst von Düsterstein" (1909)
* "Don Quixote" (1910)
Teramardikas

**Teramardikas** (*Bruchus*) on poilaste (*Chrysomelidae*) sugukonda kuuluv mardikaliste perekond.

Teramardikaid on umbes 35 liiki. Peaaegu kõigi nende tõugud toituvad liblikõielistel.

## Eesti liike
**[[Bruchus affinis]]*
**Bruchus atomarius* – kureläätse-teramardikas
**Bruchus loti* – nõiahamba-teramardikas
**Bruchus pisorum* – herne-teramardikas
**Bruchus rufimanus* – oa-teramardikas
Alfons Czibulka

**Alfons Czibulka** (ka **Alphons Czibulka**; ungari keeles *Czibulka Alfonz Wolfgang*; 14. mai 1842 Szepesváralja, Ülem-Ungari, tänapäeval jääb koht Slovakkia territooriumile – 27. oktoober 1894 Viin) oli Ungari helilooja, pianist, dirigent ja sõjaväeorkestri juht.

## Elukäik
15-aastaselt esines suure eduga Venemaal pianistina. 1860 komponeeris esimese opereti "’S Lorle", mille ettekandmine Pressburgis (Bratislava) ei äratanud erilist tähelepanu. Seejärel pidas muusikaõpetaja ametit ning oli mõnda aega Odessas Prantsuse ooperi dirigent ning samas ametis ka Innsbrucki Nationaltheateris. 1864–65 Wiener Neustadti dirigent. 1865. aastal oli Franz von Suppé kõrval Viini Carl Theatre teine dirigent. 

Astus 1872 sõjaväeteenistusse ja oli kuni 1880. aastani Triestes, Prahas, Bolzanos, Petrovardinis ja Krakowis Austria-Ungari sõjaväeüksuse orkestrite kapellmeister. 1880 juhatas Austria-Ungari sõjaväeorkestrit Brüsseli rahvusvahelisel näitusel. 1880–90 juhatas populaarseid Viini Prateri Rotunda populaarseid "Monstekonzerti" programme. 

Erruläinuna 1889 oli ta Hamburgi populaarse Flora kontserdimaja direktor.

## Looming
1884–93 komponeeris 7 vähem või rohkem edukat operetti, samuti ligi 400 nimetust tantsu- ja salongimuusikat ja laule ning arranžeeris teiste heliloojate meloodiaid. 1889–90 arranžeeris Arthur Sullivani Savoia ooperite "The Yeomen of the Guard" ja "The Gondoliers" muusikat tantsulugudeks. Populaarseimad operetid olid "Pfingsten in Florenz" ("Nelipüha Firenzes") ja "Der Glücksritter" ("Õnnerüütel"), mis esitati Viini Theater an der Wienis ja Carl-Theateris.

Kui Austria kroonprints Rudolf abiellus Belgia printsessi Stéphaniega, komponeeris Czibulka sündmuse tähistamiseks populaarseks salongimuusikaks kujunenud "Stéphanie Gavottie".   

Võitis esimese auhinna rahvusvahelisel "Musikkapellenkonkurrenzi" festivalil. Suurem osa tema teoste partituuridest on hoiul Viini linnaraamatukogus. On maetud Viini Keskkalmistule.

### Operetid
Kõik on esmaesitatud Viinis, kui pole märgitud teisiti.

* ’S Lorle (Pressburg, 1860)
* Pfingsten in Florenz (1884)
* Der Jagdjunker der Kaiserin (1885)
* Der Glücksritter (1887)
* Gil Blas von Santillana (1889)
* Der Bajazzo (1892)
* Monsieur Hannibal (1893)
Miksteater

**Miksteater** on Eesti kutseline erateater. Teater asutati 2007. Teatri lavastused on keskendunud kooliõpilastele. Teatril puudub oma maja ja etendused toimuvad sageli koolimajades. Teatri kontor asub Tallinnas aadressil Nõmme tee 50.

## Lavastusi
*"Pagulased!"
*"Pink!"

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
*Teatrist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
International Dance Activity

**International Dance Activity** (ka **IDA tantsufestival** või **I.D.A. tantsufestival**) on Tartus toimuv rahvusvaheline tantsufestival. Festival kutsuti ellu 16. detsembril 2000, kui tähistati Vanemuise teatri balleti asutaja Ida Urbeli 100. sünniaastapäeva. Festivali raames kantakse ette nii klassikalise kui ka nüüdisaegse tantsu etendusi. Etendused toimuvad Vanemuise suures ja Vanemuise väikeses majas ning Sadamateatris.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Ristikivi

**Ristikivi** võib tähendada järgmist:
*ristikivi on ristiga kivi, näiteks haual
**ristikivi on ristiga piirikivi 
*Ristikivi on Soome Jyväskylä linnaosa
*Ristikivi (perekonnanimi)

## Vaata ka
*hatškar
*ristimiskivi
Suomi-Filmi

**Suomi-Filmi Oy** on Soome filmistuudio. Ettevõte on alates 1919. aastast tootnud umbes 160 filmi.

1919. aastal asutatud ettevõtte nimi oli *Suomen Filmikuvaamo*. 1921. aastal sai ettevõte praeguse nime **Suomi-Filmi Oy**. 1920. aastatel oli ettevõte Soome filmikunsti kõige tähtsam filmistuudio. 1921–1933 juhtis ettevõtet Erkki Karu.

Ettevõte on koostööd teinud ka Eesti filmistuudiotega, näiteks 1932. aastal toodeti koos mängufilm "Päikese lapsed".

## Vaata ka
*Suomen Filmiteollisuus

## Viited
Jõhvi balletifestival

**Jõhvi balletifestival** on alates 2008. aastast Jõhvi kontserdimajas toimuv festival, mille eesmärgiks on arendada Eesti balletiharidust, propageerida maailmatasemel tantsukunsti Ida-Virumaal ning tutvustada Eestist pärit tantsijaid, kes on saavutanud tuntuse Euroopa lavadel.

## XII Jõhvi balletifestival
12. Jõhvi balletifestival toimub 27. aprillist 5. maini 2019. Festivali peaesinejad on Balletto di Milano (Itaalia) ja Eesti Rahvusballett.

## Välislingid
*Festivalist Eesti Kontserdi kodulehel
*Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
The Witcher 3: Wild Hunt

"**The Witcher 3: Wild Hunt**" on CD Projekt Red toodetud avatud maailmaga rollimäng (RPG) arvutile, Playstation 4 ja Xbox One konsoolidele. Mäng anti kogu maailmas välja 19. mail 2015. aastal. Mäng on tehtud mängumootoril REDengine 3.

Mäng on valminud Andrzej Sapkowski fantaasiaraamatute sarja "Nõidur" põhjal. "The Witcher 3: Wild Hunt" on kolmas Nõiduri mäng, järg mängule "The Witcher 2: Assassins of Kings".

## Sisu
Mängu tegevus toimub Mandril, väljamõeldud fantaasiamaailmas, mis põhineb slaavi mütoloogial. Seda ümbritsevad paralleeldimensioonid ja dimensioonivälised maailmad. Inimesed, päkapikud, haldjad, koletised ja muud olendid eksisteerivad Mandril koos, kuid mitteinimesi kiusatakse sageli taga nende erinevuste pärast. Mandril on sõda Nilfgaardi impeeriumi, mida juhib Põhjakuningriiki tunginud keiser Emhyr var Emreis (Charles Dance), ja Redania vahel, mida valitses kuningas Radovid V. Ilmub mitu asukohta, sealhulgas vabalinn Novigrad, redaani linn Oxenfurt, eikellegimaa Velen, Vizima linn (hiljuti vallutatud Temeria endine pealinn), Skellige saared (koduks Norra-gaellide Viking-klannidele) ja nõidade linnus Kaer Morhen.

Peategelane on nõidur, Geralt Riviast (Doug Cockle), koletiskütt, keda on lapsepõlvest saadik treenitud võitluses, jälitustegevuses, alkeemias ja maagias ning kelle mutageenid on muutnud tugevamaks, kiiremaks ja toksiinide suhtes vastupidavaks. Teda aitavad väljavalitu, võimas nõid Yennefer of Vengerberg (Denise Gough), tema endine kaaslane Triss Merigold (Jaimi Barbakoff), bard Dandelion (John Schwab), kääbus-sõdalane Zoltan Chivay (Alexander Morton) ja Geralti mentor Vesemir (William Roberts). Geralti innustab tegutsema tema ja Yenneferi adopteeritud tütre Ciri (Jo Wyatt) taasilmumine. Ciri on Allikas, kes on sündinud (potentsiaalselt tohutute) maagiliste võimetega; pärast vanemate näilist surma koolitati ta nõiaks, samal ajal kui Yennefer õpetas talle maagiat. Ciri kadus aastaid varem, et põgeneda paralleeldimensioonist Metsiku Jahi, spektraal-sõdalaste rühma eest, mida juhtis Metsiku Jahi Kuningas: haldjas Eredin.

Geraltina on mängija ülesandeks leida kasutütar Ciri, et teda kaitsta ebamaiste jõudude eest. Kasutades kahte mõõka (üks terasest, teine hõbedast) ja nõiduri "märke" võitleb mängija koletistega, täidab põhi- ja kõrvalmissioone, teenides samas raha ja oskuspunkte. Peale selle saab kätt proovida ühes minimängus, kaardimängus nimega *Gwent*, mis sai nii populaarseks, et CD Projekt Red otsustas teha sellest eraldiseisva mängu "".

## Lisapaketid (DLC)

Mängul on ilmunud ka kaks laiendit: "Hearts of Stone" (oktoober 2015) ja "Blood & Wine" (mai 2016).

Mängu on võimalik lisada ka tuhandeid kogukonna loodud modifikatsioone.

## Välislingid
Kogukonna modifikatsioonide leht: https://www.nexusmods.com/witcher3/mods/.
Metropoltheater

**Metropoltheater** või **Metropol-Theater** võib viidata erinevatele teatritele ja kinodele.

*Metropol-Theater (Berlin-Mitte), tänapäeval Berliini Koomiline Ooper
*Neues Schauspielhaus (Berlin-Schöneberg), endine Metropol
*Metropol-Theater (Hannover)
*Metropol (Lübeck)
*Metropoltheater (München)
Arhiivinimistu

**Arhiivinimistu** on arhiivikirjelduste kogum, mis on arhivaalide peamine otsi- ja juurdepääsuvahend. 

Arhiivikirjeldus esitatakse reeglina ühes nimistus, kuid erandina võib keerukale arhiivile koostada mitu nimistut. Samuti on otstarbekas avada uus nimistu, kui põhjalikud ümberkorraldused asjaajamises on tinginud uue arhiiviskeemi koostamise. Varem kronoloogiliselt korrastatud arhiivi edasise sarjapõhise korrastamise korral tuleb selleks luua uus nimistu.

Arhiivinimistu ülesehitus on järgmine:

* tiitelleht;
* sisukord, mille peamine osa on arhiiviskeem;
* arhiivimoodustaja kirjeldus;
* arhiiviainese kirjeldus;
* sarjade kirjeldused;
* säilikute loetelu.

Arhiivinimistu kooskõlastatakse avaliku arhiiviga enne lõplikku vormistamist ja arhiivi tegelikku üleandmist.

## Välislingid
* Arhiivieeskiri Riigi Teatajas
Taarka Pärimusteater

MTÜ **Taarka Pärimusteater** on Eesti teater, mis asutati 3. oktoobril 2006 Võru maakonnas Obinitsa külas Seto seltsimajas. Teatri eesmärkide seas on teatri kaudu hoida ja jätkata setu kultuuri. Teatri tegevjuht on Riin Tammiste.

## Viited

## Välislingid
*Teatrist Setomaa.ee kodulehel
Arita portselan

**Arita portselan** (jaapani keeles 有田焼 *Arita-yaki*) on üldnimetus Jaapani portselanile, mis on tehtud Arita linna piirkonnas endises Hizeni provintsis Kyūshū loodeosas. See on tuntud ka **Hizeni** (肥前焼 Hizen-yaki) või **Inari portselanina**. 

Arita väikelinn asub Jaapani lõunaosas Kyūshū saarel Saga prefektuuris. Traditsiooni järgi hakkas Korea käsitööline Yi Sam-Pyeong 17. sajandi alguses esimesena Jaapanis just seal arendama portselani valmistamise kunsti. Avastati portselani valmistamiseks vajalik kivi, ehitati karjäär ja 1616. aastal sai Arita portselani tootmise ja teadmiste keskuseks. Piirkonnas avati mitu ahju ja kujunes välja eri stiile. 

Jaapanist Euroopasse eksporditaval portselani iseloomustatud üldiselt Lääne vormid ja Hiina dekoorid. 1653. aastal hakkas Hollandi Ida-India Kompanii eksportima Arita portselani Euroopasse. Varasemad nõud kasutasid glasuurialust sinist maalingut, kuid 17. sajandi keskpaigaks oli Arita tuntud erksate glasuuripealsete “emailitud” dekoratsioonide poolest. Arita portselan õitses üle mitme sajandi ja Arita sai portselanitööstuse sümboliks. Viimastel aegadel ajal on tööstus aga oluliselt kannatada saanud. 

Tänapäeval on Arita endiselt üks Jaapani tähtsaid portselanitootmise keskusi. Vaatamata probleemidele jätkab väike kohalike käsitööliste ja tootmisettevõtete kogukond eriti kõrge kvaliteediga esemete tootmist, kasutades Arita piirkonnale ainuomaseid materjale ja protsesse. 2018. aasta alguse seisuga tegutseb Arita kitsal mägisel alal ligikaudu 150 eri suuruses keraamikatöökoda. 

## Viited
Mieders

**Mieders** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 952 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,5 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1848 inimest. Vald paikneb Stubaitali paremal küljel 10,60 km Innsbruckist lõunas.

## Ajalugu

Asutatuna 1100. aastal, paikneb hajaküla oru kergelt tõusval nõlval 2718 m kõrge Serlesi jalamil. Asustatuna varakeskajal, on keskuses majad, mis kaunistatud barokk freskodega.

## Turism

Kahehooajaline turismikeskus asub otse Serlesbahneni suusa- ja matkaala jalamil. Nõlvad on tuntud ka oma pika suvise Alpi-sõiduki (monorelsstee) poolest, mis ulatub gondli ülemisest jaamast alumise jaamani, viies läbi madala metsase nõlva, paralleelselt köisraudtee marsruudiga.

## Transport

Innsbruckiga ühendab valda bussiliin.

## Naabervallad
* Fulpmes
* Mühlbachl
* Schönberg im Stubaital
* Telfes

## Viited

## Välislingid
* www.mieders.net
B5

**B5** võib tähendada järgmist:
*B<sub>5</sub>-vitamiini
*ISO 216 B5 paberiformaati
*B5 (ansambel)
*...
Posse

***Posse*** (saksa keeles "jant, farss, naljamäng") on populaarne, lavaline, kerge meelelahutus saksa keelt kõnelevates riikides. Põhineb naljakatel kokkusattumustel ja sageli ebatõenäolistel mitteelulistel situatsioonidel.

Tänapäeval kasutatakse mõistet ka kujundlikus tähenduses, et kirjeldada groteskseid protsesse ühiskonnas ja poliitikas ning elu-olu maapiirkondades. Võeti mõistena kasutusele algselt juba 15. sajandi meelelahutust pakkuvatel üritustel, kuid saavutas laialdase leviku 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses.

## Areng ja liigid
Esialgu tähistati selle mõistega lavalisi trikke ja vempe või grotesksete figuuride esinemisi. 17. sajandil levis mõiste *possenspiel* (jandimäng), millega nimetati ühiselt igasugust komöödiat, mis tavaliselt sisaldas ka laulunumbreid või oli ilmestatud instrumentaalmuusikaga. Mõistet *possenspiel* kasutasid ka Goethe ja Schiller oma lõbusama alatooniga teoste iseloomustamiseks. 19. sajandi alguses hakkas kiiresti levima lühem asjakohane nimetus *posse*.

Lavaline *posse* oli esialgu eriti tüüpiline Viinile, Hamburgile ja Berliinile, kuid levis sealt kõikjale Saksamaale. Sageli täpsustati selle nimetusega millest laval esitatav lugu konkreetselt räägib. Kui tükk esitas kohalikke sündmusi ja tekst oli kohalikus dialektis, siis nimetati seda *lokalposse*'ks. Kui süžee oli muinasjutuline või haldjateemaline, oli nimetuseks *zauberposse*. Muinasjutumaal meeldis eriti viibida Viini publikul. Kui kirjeldati või iseloomustati mõne isiku tegevust, siis oli tegemist *charakterposse*'ga. Situatsioonikoomikaga lavalugu nimetati *situationposse*'ks. Kui oli vaja midagi parodeerida, siis tuldi välja *parodierende posse* lavatükiga.

Viinis nimetati jantlikku lavateost lauludega tavaliselt *Posse mit Gesang* (farss lauluga). *Posse mit Gesang*'i ja samuti saksa kultuuriruumis laialt levinud ''Singspiel''i vahel ei tehtud muud vahet peale selle, et esimeses oli rohkem tegevust ja vähem muusikat kui rohkem operetlikus *Singspiel*'is. Viimaste tüüpilisemateks esindajateks olid Theater an der Wienis ette kantud Franz Schuberti "Die Zwillingsbrüder" (1820), Wenzel Mülleri "Herr Josef und Frau Baberl" (1826), Ferdinand Raimundi "Der Alpenköning und der Menshenfeind" (1828), Johann Nestroy ja Adolf Mülleri "Einen Jux will er sich machen" (1842) ja Karl Michael Ziehreri "Wiener Luft" (1889).

## Silmapaistvaid autoreid
Posse väljapaistvaimateks loojateks olid eelkõige Ferdinand Raimund (1790–1836), Joseph Alois Gleich (1772–1841), Karl Meisl (1775–1853), Adolf Bäuerle (1786–1859), Philipp Jakob Riotte (1776–1856), Joseph Drechsler (1782–1852), Wenzel Müller (1767–1835), Johann Nepomuk Nestroy (1801–1862), Franz von Suppé (1819–1895) ja Conradin Kreutzer (1780–1849). On täheldatud ka Richard Wagneri suurt huvi *posse* vastu.

20. sajandi nimekamad Saksamaa *posse*-viljelejad olid Walter Kollo ("Filmzauber", 1912; "Wie einst im Mai", 1913) ja Paul Lincke ("Fräulein Loreley", 1900; "Das blaue Bild", 1906).
CP

**CP** võib tähendada järgmist:
*CP ehk Collected Papers, lühend seonduvalt Charles Sanders Peirce'i töödega 
*The Canadian Press
*...
Mils (Tirool)

**Mils** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 605 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,93 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 4278 inimest. Vald paikneb 12 km Innsbruckist idas. Ala piiravad Weißenbach läänes ja Inn lõunas. Paika on esmamainitud 930. aastal. Viimase 40 aastaga on Mils tohutult kasvanud tänu oma päikeselisele asukohale.

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde.mils-tirol.at
* Milsi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Adolf Friedenthal

**Adolf Friedenthal**, ka **Adolf David Ernst Friedenthal** (22. oktoober vkj 1874 Jelgava – 12. mai 1941 Posen) oli baltisaksa arst ja harrastusajaloolane.

Alustas 1894. aastal Tartu Ülikoolis meditsiiniõpinguid, jätkas neid 1895–1899 Königsbergi ülikoolis. Lõpetas 1901. Töötas 1906–1939 Tallinnas Seewaldi haiglas arstina. 

Tegutses Eestimaa Kirjanduse Ühingus. 1918. aastast aseesimees, 1936. aastast esimees ning auliige. 

Ta on uurinud peamiselt Põhja-Eesti kivikalmeid (Lüganusel, Kurnal, Ojaveskil). Avaldanud uurimusi arheoloogia, numismaatika, antropoloogia ja tsunftikäsitöö alalt. Põhjaliku töö tulemusena avaldas leksikonilaadse teose "Die Goldschmiede Revals" (1931) ning kokkuvõtliku artikli "Meisterwerke der Revaler Goldschmiedekunst" (1939).

1939. aastal repatrieerus Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Vabriku tänav (Viljandi)

**Vabriku tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Vaksali tänavalt, ristub Terase, Vase ja Malmi tänavaga ning lõppeb Reinu teel.
Tänava pikkus on 415 m.

Tänav on varem kandnud Inglise tänava nime. 

## Viited
Družba

**Družba** (vene keeles дружба 'sõprus') võib tähendada järgmist:
*Družba, mootorsaag
*Družba, naftajuhe
*Družba, linn Ukrainas
*...
Tänapäeva Venemaa Instituut

**Tänapäeva Venemaa Instituut**, lühend **IMR**, (inglise keeles *The Institute of Modern Russia*; vene keeles Институт современной России) on ühiskondlik heategevuslik organisatsioon Ameerika Ühendriikides.

IMR on avalikule poliitikale spetsialiseerunud eksperdikeskus, mille eesmärk on luua intellektuaalne alus demokraatia ja õigusriigi rajamiseks Venemaal. Instituudi asutas 2010. aastal New Yorgis Pavel Hodorkovski, kes on ka instituudi president.

Hodorkovski asutas instituudi, et jätkata oma isa Mihhail Hodorkovski tööd, kes 2001. aastal asutas fondi Avatud Venemaa. Tänapäeva Venemaa Instituut edendab kodanikuühiskonna ideid, toetab õigusriigi põhimõtet ja tugevdab suhteid Venemaa ja teiste riikide vahel.

Instituudi viieliikmelise hoolekogu liikmete seas oli tuntud inimõiguslane Ljudmila Aleksejeva.

27. veebruaril 2018 avaldas instituut oma kaastöölise Vladimir Kara-Murza filmi "Nemtsov" ingliskeelse versiooni.

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht. imrussia.org
Pavel Hodorkovski

**Pavel Hodorkovski**, inglispäraselt **Pavel Khodorkovskiy**,  (vene keeles Павел Михайлович Ходорковский; sündinud 14. juunil 1985 Moskvas NSV Liidus) on Venemaa päritolu USA ühiskonnategelane ja ettevõtja.

Ta on 2010. aastal New Yorgis asutatud ühiskondliku heategevusliku organisatsiooni Tänapäeva Venemaa Instituudi rajaja ja juht (president). Pavel Hodorkovski asutas instituudi, et jätkata oma isa Mihhail Hodorkovski tööd, kes 2001. aastal asutas fondi Avatud Venemaa.

Alates isa vahistamisest 2003. aastal ei omanud Pavel Hodorkovski võimalust Venemaale tagasi pöörduda, sest kartis poliitilist tagakiusamist ja tema kaudu surve avaldamist vangistuses olevale Mihhail Hodorkovskile.

Kui tema 2003. aastast vangis istuvale isale määrati 2013. aastal Lech Wałęsa auhind kutsuti Pavel Gdańskisse auhinda isa eest vastu võtma.

## Haridustee ja töökäik
Pärast eliitkooli lõpetamist Šveitsis 2003. aastal õppis Hodorkovski USA-s, kus ta lõpetas Wellesleys Massachusettsis asuva Babson College'i bakalaureusekraadiga ärijuhtimises (infosüsteemide mänedžment).

Ta juhtis firmas New Media Internet IT-projekte ja arendas tarkvara. 2011. aastal asutas ta koos Connell McGilliga firma Enertiv, mis tegeleb energiasäästlike seadmete väljatöötamise ja tootmisega. Ta on seal juhatuse liige ja tehnikadirektor.

## Isiklikku
Pavel Hodorkovski on abielus. Elab perega New Yorgis. Peres kasvab tütar Diana (sündinud 2009).

Ta huvitub lingvistikast. Ilukirjandusest eelistab lugeda ulmet (Stanisław Lem, vennad Strugatskid, Ray Bradbury)

## Viited

## Välislingid
*Ksenija Sobtšaki intervjuu Pavel Hodorkovskiga. youtube.com, 28. märts 2013
Front Range

**Front Range** on mäeahelik Põhja-Ameerikas Kaljumäestiku lõunaosas. Kõrgeim tipp on Grays Peak (4352 m).

Mäeahelik paikneb Colorado osariigi keskosast ja Wyomingi osariigi lõunaosani.

## Galerii

Fail:Indian Peaks Wilderness.jpg|Indian Peak
Fail:Pike's Peak4.jpg|Pike's Peak
Fail:Grays and Torreys Peaks 2006-08-06.jpg|Grays Peak


## Viited

## Välislingid
*Grays Peak – Climbing, Hiking & Mountaineering
Terase tänav (Viljandi)

**Terase tänav** on tänav Viljandis.

Tänava pikkus on 323 m.

Tänav saab alguse Riia maanteel, ristub Tehnika tänavaga ning lõppeb Vabriku tänaval. Tänav on varem kandnud Belgia tänava nime. 

## Galerii

Viljandi, Terase tänav 4.jpg|Elamu Tehnika tänav 10, Terase ja Tehnika tänava nurgal
Viljandi, Terase tänav 5.jpg|Elamu Terase tänav 8, Terase ja Tehnika tänava nurgal
Viljandi, Terase tänav 2.jpg
Viljandi, Terase tänav 1.jpg


## Viited

## Välislingid
* Foto: Terase tn piirkond 1978. aastal
Mühlbachl

**Mühlbachl** oli vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asus 995 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala oli 28,8 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1373 inimest. Vald paiknes 15 km Innsbruckist lõunas. Mühlbachli endine ala ulatub Schönbergi lõunanõlvalt piki Matreiwaldi Steinachini (Navistali avausse). Silli jõgi voolab läbi selle.

Kuulsasse palverännu paika Maria Waldrast jõuab ronides Serlesi mäkke läänes. Serles on 2718 m kõrge.

2022. aastal liideti Mühlbachl Matrei am Brenneri vallaga.

## Naabervallad

Ellbögen, Fulpmes, Matrei am Brenner, Mieders, Navis, Neustift im Stubaital, Pfons, Schönberg im Stubaital, Steinach am Brenner, Trins, Telfes im Stubai.

## Viited
Tehnika tänav (Viljandi)

**Tehnika tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Vaksali tänaval ja ristub Terase tänavaga.
Tänava pikkus on 199 m.

Tänav on varem kandnud Prantsuse tänava nime. 

## Galerii

Viljandi, Tehnika tänav 2.jpg|Elamu Tehnika ja Terase tänava nurgal
Viljandi, Terase tänav 4.jpg|Elamu Tehnika tänav 10


## Viited
Hahni trepp

**Hahni trepp** on trepp Narvas, mis on pühendatud Narva linnapea Adolf Theodor Hahnile.

1875. aastal ehitati Narvas Pimeaia lõunaossa trepp, mis nimetati Hahni järgi Hahni trepiks.

Algsest kuuest astmestikust on alles viis, sest üks jäi uue Sõpruse silla rajamisel maa alla. Pärast Eesti-Venemaa piiri piiritsooni rajamist suleti trepi alumine osa, mistõttu jäi see aastateks kasutuseta. 

Narva jõeäärse promenaadi rajamisel aastatel 2012–2015 ehitati neljanda-viienda astmestiku vahelt lisanduv trepp Narva jõe äärsele promenaadile. Promenaadi avati pidulikult 5. veebruaril 2014.

## Viited

## Välislingid
*A. Hahni trepp
*A. Hahni trepp
*Ajapaik. Hahni trepp 1910
*Promenaadi arenduse projektikirjeldus, 2014
Mutters

**Mutters** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 830 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,0 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2077 inimest. Vald paikneb 4,70 km Innsbruckist lõunas. 

Küla on esmamainitud 1100. aastal, kuid asustus tekkis ligikaudu 3000 aastat tagasi. Mutters sai ühenduse Innsbruckiga tänu Stubaitalbahnile 1904. aastal

Muttereralmbahn on köisraudtee süsteem, mis pärineb Muttersist.

## Viited

## Välislingid
* www.mutters.tirol.gv.at
Oisu rahvamaja

**Oisu rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Oisu asulas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus.

Maja ehitati 1851. aastal. Aastatel 1960–1980 ehitati maja ümber nii kolhoosikontori, rahvamaja kui ka muuseumi tarbeks.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Türi kultuurikeskuse kodulehel
Maardu rahvamaja

**Maardu rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Maardus aadressil Karjääri tänav 4. Rahvamaja on Maardu kultuuri- ja infokeskuse alluvuses. Tänapäeval tegutseb rahvamajas 18 huviringi, kus käib kokku umbes 400 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Maardu kodulehel
Veriora rahvamaja

**Veriora rahvamaja** on rahvamaja Põlva maakonnas Räpina vallas Viluste külas. Rahvamaja on Veriora Valla Kultuuri allasutus. Rahvamaja juhataja on Anu Luiga.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Veriora valla kodulehel
Andres G. Adamson

**Andres Adamson** (kunstnikunimega **Andres G. Adamson**) (4. detsember 1963, Tartu) on eesti kunstnik, karikaturist ja koolitaja.

Andres Adamson sündis Tartus, kuid kuni kuuenda eluaastani elas Valgas, misjärel kolis pere Pärnusse. Pärast keskkooli lõpetamist astus EPAsse agronoomiat õppima, kuid pettus valitud erialas juba esimesel semestril. 1992. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi (praeguse nimega Tallinna Ülikool) kunstiõpetajana ning suunati Pärnu 6. Keskkooli. Joonistab regulaarselt karikatuure ja illustratsioone Pärnu Postimehele. Vabakutseline graafiline disainer. Illustreerib ja kujundab raamatuid ja osaleb näitustel foto, maali ja graafikaga. Õpetaja Pärnu Kunstikoolis. 

## Välislingid
* https://www.andresadamson.comwww.andresadamson.com
Iru raamatukogu

**Iru raamatukogu** oli raamatukogu Harjumaal Iru asulas. 

Raamatukogu suleti 1958. Raamatukogu teavikud läksid Randvere raamatukogule.

## Viited
Père-Lachaise

*Père-Lachaise'i kalmistu on Pariisi suurim kalmistu
*Père-Lachaise'i kvartal on piirkond Pariisi XX linnaosas
*Père-Lachaise'i avenüü on tänav selles piirkonnas
*Père-Lachaise'i metroojaam on metroojaam Pariisi XI ja XX linnaosa piiril
Aleksei German noorem

**Aleksei German noorem** (sündinud 4. septembril 1976 Leningradis) on vene filmilavastaja ja stsenarist.

## Elulugu
Aleksei German noorem sündis filmilavastaja Aleksei Germani ja stsenarist Svetlana Karmalita peres. Tema vanaisa on kirjanik Juri German.

2001. aastal lõpetas ta S. Gerassimovi nimelise ülevenemaalise riikliku kinematograafiaülikooli lavastusteaduskonna, kus õppis Sergei Solovjovi ja Valerija Rubintšiku käe all, ning asus tööle filmistuudios Lenfilm.

Aleksei German vanem on teleintervjuus kinnitanud, et German noorem on enne oma esimest teadaolevat filmi "Viimane rong" (2003) lavastanud ka teise, avalikkusele tundmatu filmi..

German noorema filmid on saanud korduvalt kodu- ja välismaiseid auhindu. Veneetsia filmifestivalil on Kuldlõvi pälvinud German noorema filmid "Garpastum" (2005) ja "Pabersõdur" (2008), Hõbelõvi lavastajatöö eest "Pabersõdur", äramärkimise "Viimane rong" (2003). 2015. aastal osales German noorema film "Elektriliste pilvede all" Berliini filmifestivalil. Film pälvis Hõbekaru (operaatorid Jevgeni Privin ja Aleksandr Mihhaltšuk). 2018. aastal pälvis Hõbekaru ka Germani elulooline draamafilm "Dovlatov".

## Filmograafia
* 2003 – "Viimane rong")
* 2005 – "Garpastum"
* 2008 – "Pabersõdur"
* 2009 – "Lühis" (novelli "Kim" ainetel)
* 2011 – "Tokyost" (lühifilm)
* 2015 – "Elektriliste pilvede all"
* 2018 – "Dovlatov"

## Viited
Henri Zibo

**Henri Zibo** (sündinud 20. juulil 1996 Keilas) on eesti akordionist.

Ta saavutas 2. koha Eesti Televisiooni klassikalise muusika konkursisaates "Klassikatähed 2014".

Henri Zibo on teinud koostööd järgmiste eesti muusikute ja heliloojatega: Mihkel Poll, Meelis Vind, Johan Randvere, Marcel Johannes ja Katariina Maria Kits, Marten Kuningas, Marek Sadam, Artjom Savitski, Tauno Aints ja Arvo Pärt.

## Haridustee
Akordioniõpinguid alustas 10-aastaselt Haapsalu Muusikakoolis (õpetaja Sirje Roogla). Aastatel 2012–2015 õppis Tallinna Muusikakeskkoolis (õpetaja Aivi Tilk). 2015. aastast õpib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (õpetaja Tiina Välja)

## Saavutused
* Loode-Eesti regiooni akordionistide konkursil 3. koht (2008, 2010) ja 1. koht (2012)
* VII ja VIII vabariiklikul noorte akordionistide konkursil 1. koht
* Lätis Daugavpilsis konkursil "Naujene 2016" 2. koht

## Vaata ka
* Akordionistide loend

## Viited

## Välislingid
* Otsingutulemused Klassikatähed 2014 ERR arhiiv
Frau Luna

**"Frau Luna"** ("Proua Luna") on Paul Lincke ühes vaatuses nelja stseeniga fantaasiaburleskoperett, Heinz Bolten-Baeckersi libreto Jane Furchi ideekavandi järgi. Berliini operetikoolkonna üks edukamaid operette.

## Faktoloogia
Esmaettekanne toimus 2. mail 1899 Berliini Apollo-Theateris. Oli väljatulekul tohutult edukas. Esitati samal aastal Budapestis, Viinis, Pariisis ja Londonis. 1922. aastal esitati Berliini Apollo-Theateris muudetud ja lisalugudega täiendatud 2-vaatuseline 11 stseeniga kaks tundi kestev redaktsioon. Sellesse versiooni koopteeriti selleks ajaks kultuslauluks ja Berliini tunnusmeloodiaks kujunenud Lincke marsilaul "Berliner Luft" ('Berliini õhk') tema 1904. aastal esietendunud samanimelisest operetist. Seda versiooni esitatakse tänapäeval regulaarselt saksakeelsetes maades.

Rollide esmaesitajad: Willy Walden (proua Luna), Robert Steidl (Fritz), Arnold Rieck (Lämmermeier), Emmy Krochert (Leontine), Harry Bender (Theophil), Siegmund Lieban (Sternschnuppe). 1975 valmis režissöör Eugen Yorkil telefilm muudetud libretoga "Frau Luna" ainetel Lincke muusikaga.

Peamised osad: proua Luna, Kuu valitseja (sopran), prints Sternschnuppe (tenor), Veenus (subrett), Marss (subrett), Stella, Kuu teenijanna (subrett), Theophil, majordoomus (bariton bufo), Leontine Pusebach, lesk (metsosopran), Marie Pusebach, tuntud kui kallike (sopran), Pannecke, maksuametnik (bass-bariton), Lämmermeister, rätsep (tenor), Fritz Steppke, mehaanik (tenor).

Režissöör Theo Lingen tegi 1941. aastal Berliini UFA stuudios samanimelise filmi. Peaosades Lizzi Waldmüller, Fita Benkhoff, Irene von Meyendorff ja Theo Lingen.

Eesti teatrid pole seda operetti lavastanud.

## Tegevus
Sündmused toimuvad 19. sajandi viimastel aastatel ja 20. sajandi alguses Berliinis ja kujuteldavalt Kuul. Fritz Steppke on ehitanud õhupalli, millega tahab lennata Kuule. Tema ettevõtmist toetavad sõbrad. Kuid majaproua Leontine Pusebach peab ideed kentsakaks. Ta keelab mehe otsingul oleval nõol Mariel mehaanik Fritziga abielluda. Idee lennata õhupalliga Kuule meeldib ka kergete elukommetega Panneckele ja rätsep Lämmermeierile. 

Lõpuks kõik kolm, samuti proua Pusebach ja Marie stardivad lennuväljalt pikale reisile. Kuul kulgeb elu kuninganna proua Luna juhtimisel. Õhupall Maalt ajab kohalikud segadusse. Kuupolitsei vahistab tulnukad. Nad antakse rahu rikkumise pärast kohtu alla. Proua Luna koos oma alaliste saatjate Veenuse ja Marsiga on berliinlaste suhtes armulikud. Nad huvituvad Steppke tegevusest. Proua Luna korraldab pärast värvikaid seiklusi külaliste auks vastuvõtu ning loovutab neile Maale naasmiseks oma kosmoseauto. 

## Peamised muusikapalad (1922. aasta versiooni järgi)
*Pusebachi laul "Es war an einem schönen Frühlingsabend"
*Steppke, Lämmermeisteri ja Pannecke tertsett "Geschwind, es ist die höchste Zeit"
*Stella ja Theophili duett kooriga "Es kommt oft vor"
*Proua Luna laul "Man spricht wohl oft in Märchen"
*Koor "Wenn der Abend niedersinkt"
*Proua Luna ja Sternschnuppe duett "Ein Prinzeßchen"
*Ansambel "Das macht die Berliner Luft"
Daniel Janzen

**Daniel Hunt Janzen** (sündinud 18. jaanuaril 1939 Milwaukees) on ameerika entomoloog ja ökoloog.

Ta on Pennsylvania Ülikooli bioloogiaprofessor. Ta on troopiliste ökosüsteemide uurija. 

Ta on tegelenud koosluste taastamise projektidega Costa Ricas.

Ta on tõendanud, et ökoloogiline sobitumine on koosluste kujunemisel suurema tähtsusega kui koevolutsioon. 

## Teoseid
Tema kümneosaline artiklite seeria "Dan Janzen's thoughts from the tropics":
*Janzen, Daniel H. 1985. On ecological fitting. (1.) *Oikos* 45(3): 308–310.
*Janzen, Daniel H. 1986. Seeds as products. (2.) *Oikos* 46(1): 1–2.
*Janzen, Daniel H. 1986. Lost plants. (3.) *Oikos* 46(2): 129–131.
*Janzen, Daniel H. 1986. Science is forever. (4.) *Oikos* 46(3): 281–283.
*Janzen, Daniel H. 1986. Blurry catastrophes. (5.) *Oikos* 47(1): 1–2.
*Janzen, Daniel H. 1986. Habitat sharpening. (6.) *Oikos* 48(1): 3–4.
*Janzen, Daniel H. 1986. Oh, I forgot about zoos. (7.) *Oikos* 48(3): 241–242.
*Janzen, Daniel H. 1987. When, and when not to leave. (8.) *Oikos* 49(3): 241–243.
*Janzen, Daniel H. 1988. There are differences between tropical and extra-tropical national parks. (9.) *Oikos* 51(2): 121–123.
*Janzen, Daniel H. 1988. Buy Costa Rican beef. (10.) *Oikos* 51(3): 257–258.

### Eesti keeles
*Janzen, Daniel 2018 [1980]. Millal on tegemist koevolutsiooniga? (Rattasepp, Silver, tõlk.) *[[Schola Biotheoretica]]* 44: 49–51. (Vt.)
*Janzen, Daniel 2018 [1985]. Ökoloogilisest sobitumisest. (Rattasepp, Silver, tõlk.) *Schola Biotheoretica* 44: 53–61.

## Vaata ka
*Janzeni-Connelli efekt

## Kirjandus
*Kull, Kalevi 2018. Semiootilised protsessid ökosüsteemis: Daniel Janzen ja ökoloogiline sobitumine. *Schola Biotheoretica* 44: 37–47.
*Kull, Kalevi 2018. Kõnelus Dan Janzeniga. *Schola Biotheoretica* 44: 63–76. [Intervjuu Daniel Janzeniga.]