open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Välde

**Välde** on keeleteaduses hääliku või silbi fonoloogiline pikkus, st pikkus, mille varieerumine võib antud keele süsteemis tähistada erisusi lekseemide tähenduses. Enamasti eristatakse keeltes, kus häälikut või silpide pikkus võib kanda sisulist tähendust, kaht väldet, vastandades lühikesi ja pikki silpe või häälikuid.

## Välted eesti keeles
Eesti keele väldete esimese süsteemse käsitluse avaldas keeleteadlane Mihkel Veske 1879. aastal teoses "Eesti keele healte õpetus ja kirjutuse viis". Veske püstitas teooria, et eesti keeles on kolm väldet - lühike, pikk ja ülipikk -, mis eristuvad häälikute pikkuse järgi. Häälikuvälte teooriat arendas 1950. aastatel edasi Paul Ariste.

Alternatiivne silbivälte teooria põhineb Ferdinand Johann Wiedemanni teoses "Grammatik der Estnischen Sprache" antud kirjeldusel eesti keele lühikestest ja pikkadest silpidest. Selle kohaselt on vältesüsteemi aluseks kaks parameetrit: silbi pikkus ja silbikaalul ehk aktsent, mis iseloomustab muid nähtusi kui silbi pikkus. Nii näiteks seob Valter Tauli seob aktsendi pingelise hääldusega pikkades silpides, Mati Hint aga räägib prosoodilisest markeeritusest, mille moodustavad aktsentueeritud silbi valjus, langev meloodia ja häälikute kvaliteet, nt selgem hääldus. 

Taktivälte teooria lähtub rõhulise esimese ja rõhutu teise silbi kestuste suhtest ning tõigast, et väldete tajumisel on olulisel kohal intonatsioon. Taktivälte teoorias on prosoodiline markeeritus eelkõige kolmandat väldet teistest väldetest intonatsioonikontuur, mille kõrval jäävad muud akustilised nähtused (valjus ja häälikute kvaliteet) teisejärgulisteks. Seda teooriat on arendanud Arvo Eek ja Einar Meister.

## Viited

## Välislingid
* Nele Salveste "Ikka need välted – no mida neist arvata?" Oma Keel 1-2/2012, lk 19-28
* Evelyn Lätt "Väldete õpetamisest põhikoolis" Haridus 2-4/2009, lk 38-43
Drabeši

**Drabeši** (vanasti ka **Drabešu muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Drabeši asub valla keskosas merepinnast 145 meetri kõrgusel Āraiši järve ja maantee A2 vahel. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 2 jag Riiast 80 kilomeetri kaugusele.

Drabeši on kujunenud endise Drabeši mõisa (*Drobbusch*) hoonetekompleksi juurde. Külas asub internaatpõhikool, sinna jäävad Drabešu skola ja Drabeši bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Drabeši mõisa häärberi kaks ahju ning kamin-ahi. Külla jäävad mitmed Āraiši muuseumpargi ajaloolise hoonestu ehitised. 

Drabeši jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on viis külas kasvavat tamme.

## Elanike arv


* 135 (1970)
* 147 (1979)
* 158 (1989)
* 157 (2000)
* 94 (2011)

* 115 (2015)
* 99 (2019)
* 79 (2021)
* 119 (2025)


## Viited
Bille

**Bille** (vanasti ka **Billes manufaktūra**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Bille asub valla lõunaosas merepinnast 110 meetri kõrgusel Amata jõe kaldal maantee A2 ääres. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 3 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusele.

Bille on kujunenud endise Bille riidevabriku hoonetekompleksi juurde. Aastal 1876 avati seal esimene turbiiniga hüdroelektrijaam Lätis, mis varustas elektriga sealset riidevabrikut.

Bille lähistel paiknev Melturi raudteepeatus kandis varem Bille raudteepeatuse nime. Külas asub Melturi bussipeatus. Melturi rehielamu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Küla lähistel asuv Kalnasmīdi allikas on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 89 (1970)
* 168 (1979)
* 149 (1989)
* 171 (2000)
* 159 (2011)

* 172 (2015)
* 162 (2019)
* 134 (2021)
* 170 (2025)


## Viited
Downtown (Jersey City)

**Downtown** on New Jersey linna kesklinn, mis jaotub ajalooliseks keskuseks **Historic Downtown** ja Hudsoni jõeäärseks kalda-alaks **Waterfront**.

## Ilme

## Vaata ka
*Jersey City kõrgeimad hooned
*Downtown Manhattan

## Välislingid
Karbus

**Karbusel** on mitu tähendust:
***karbus** ehk peakott on Hiiu murrakus nii meeste kui naiste õlgu kattev peakate.
***karbus** ehk läkiläki on mitmetes murrakutes karusnahkse talvemütsi teine nimetus.
***[[Karbus (perekonnanimi)|Karbus]]** on ka perekonnanimi.
Paul Landers

**Paul H. Landers** (sünninimega Heiko Paul Hiersche; sündinud 9. detsembril 1964) on saksa muusik ja *[[industrial metal]]*-bändi Rammstein kitarrist.

Landers sündis Ida-Saksamaal ning elas lapsena lühikest aega Venemaal Moskvas.

Ta oli abielus Nikki Landersiga 1984–1987. Abielludes võttis ta naise perekonnanime ja pärast abielulahutust jättis perekonnanime samaks. Paulil on poeg Emil Reinke ja tütar.
Duo Ruut

**Duo Ruut** on Eesti pärimusmuusikaansambel, mille liikmed on Katariina Kivi ja Ann-Lisett Rebane. 2015. aastal asutatud ansambel esitab pärimusmuusikatöötlusi, kus mõlemad muusikud laulavad ja mängivad üht ja sama, mängijate vahel asetsevat rahvakannelt.

Ansambli liikmed on oma loomingut kommenteerides öelnud, et nad ei esita pärimusmuusikat autentselt, mistõttu võib lugudest leida mõjutusi ka muudest žanritest, kuid nad proovivad siiski alal hoida pärimusmuusika ehedat tuuma.

## Tegevus
Duo Ruut on esinenud näiteks Viljandi pärimusmuusika festivalil, Tallinn Music Weekil, 2019. aasta Eesti Muusikaauhindade galal, Jazzkaarel, Intsikurmu muusikafestivallil ja Seto folgil. 2018. aastal võitis ansambel konkurssidel Noor Pärimusbänd ja Noortebänd peaauhinna, aasta varem võideti Mooste Elohelü rahvamuusikatöötluste võistlusel peapreemia.

20. detsembril 2019 ilmus ansambli debüütalbum "Tuule sõnad".

2025. aasta juunis esines Duo Ruut Glastonbury festivalil Toad Halli laval.

12. juunil 2025 ilmus ansambli teine album "Ilmateade". See pälvis The Guardiani juuni parima folkalbumi tiitli.

## Diskograafia
### Singlid

* "Tantsma kutsumine" (2021)
* "Noore kuu tervitamine" (2021)
* "Liisa pehmes süles" (2022)
* "Udu" (2025)
* "Kuuse koht" (2025)
* "Enne ööd" (2025)

### EP-d
* "Kulla kerguseks" (2021)

### Albumid
* "Tuule sõnad" (2019)
* "Ilmateade" (2025)

## Tunnustus
* 2017 Mooste Elohelü võistluskontserdi peapreemia
* 2020 Etnokulp: aasta debüütalbum ("Tuule sõnad")
* 2025 The Guardian: kuu parim folkalbum ("Ilmateade")

## Viited

## Välislingid
* Duo Ruut Facebookis
* Duo Ruut SoundCloudis
* Duo Ruut Spotifys
Peakott

**Peakott** (Hiiumaal ka *karbus*) oli nii meeste kui ka naiste õlgu kattev peakate.

## Kandmine
Peakott oli keskajal kogu Euroopas kasutusel. Seda kanti peamiselt halva ilmaga, aga ka kaitseks sääskede eest.
Eestis kandsid peakotte viimati 19. sajandi keskpaiku Hiiumaa naised.

## Valmistamine
Peakott valmistati tumepruunist või mustast villasest riidest. Selle peaosa õmmeldi kokku kolmnurksetest siiludest, õlgu kattev osa õmmeldi kahest trapetsikujulisest tükist.

## Vaata ka
*Att

## Viited

## Välislingid
*
Pahanani keel

**Pahanani keel** on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse peamiselt Filipiinidel Luzoni saare põhjaosas. Kõnelejaid on umbes 1700.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/agta1234
Kylie Masse

**Kylie Jacqueline Masse** (sündinud 18. jaanuaril 1996 LaSalles Montréalis) on Kanada ujuja, kahekordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud seliliujumise distantsidele.

Masse sai 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros pronksmedali 100 m seliliujumises. Ta on kahekordne maailmameister 100 m seliliujumises. Esimest korda tuli Masse maailmameistriks 2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Budapestis ja temast sai ujumises esimene selle tiitliga Kanada naine. 2019. aastal sai temast esimene Kanada naine, kes tuli veel teistki korda maailmameistriks – 2019. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Gwangjus. 2017. aasta juulis ujus Masse uue maailmarekordi 100 m seliliujumises (ületades kaheksa aasta vanuse maailmarekordi), mis püsis tema nimel kuni juulini 2018. aastal.

Masse võitis 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel kuldmedali 100 m ja 200 m seliliujumises, püstitades mõlemal üritusel mängude rekordi ja lõpetades mängud hõbedaga 50 m seliliujumises. 

Ta on ka Kanada rekordi omanik 100 m seliliujumises. Masse võitis kulla 100 m seliliujumises 2015. aasta suveuniversiaadil ning oli Toronto ülikoolis aasta ujuja 2015. aastal.
Oportuniteedipõhimõte

**Oportuniteedipõhimõte** on üks õiguses rakendatavatest põhimõtetest, millele tuginedes on võimalik kriminaalmenetlust lõpetada. Antud põhimõte on Eesti õigusesse üle võetud Saksamaa menetlusõigusest. Kohustus kuriteo tunnuste ilmnemisel kriminaalmenetlust alustada ja seda toimetada tuleneb aga legaliteedipõhimõttest. Eestis lähtutakse eelmainitutest pigem legaliteedipõhimõttest. Oportuniteedipõhimõtte rakendamine tähendab, et kriminaalmenetluse toimetamise kohustusest kaldutakse kõrvale.

## Oportuniteedipõhimõte kriminaalmenetluses
Õiguse kriminaalmenetlus lõpetada annab otstarbekuse ehk oportuniteedipõhimõte, mille kasutamisvõimalus Eestis tekkis 2004. aastal, mil võeti vastu kriminaalmenetluse seadustik. Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) §-st 6 tulenevalt sätestavad sel põhimõttel kriminaalmenetluse lõpetamise KrMS §-d 201 (lõige 2), 202, 203, 2031, 204, 205, 2051, 2052 ja 435 (lõige 3). Seda hoolimata praktikast, kus oportuniteedipõhimõttel kriminaalmenetluse lõpetamiste alusteks loetakse sageli vaid KrMS paragrahve 202 ja 203. Neist esimene on sageli kasutatav ka oportuniteedipõhimõtte sünonüümina ning sätestab, et kui kriminaalmenetluse esemeks on II astme kuritegu ja menetletavas teos kahtlustatava või süüdistatava isiku süü ei ole suur ning avalik menetlushuvi väike, isik on heastanud või asunud oma teoga tekitatud kahju heastama ning tasunud või võtnud endale kohustuse tasuda kriminaalmenetluse kulud, on prokuratuuril õigus süüdistatava nõusoleku korral taotleda kohtult kriminaalmenetluse lõpetamist. Oportuniteedipõhimõtet rakendades kriminaalmenetluse lõpetamine ei tähenda seda, et isik on end süüdi tunnistanud. Küll aga tähendab seda, et isik on menetletava teo toime pannud ning loobub tema süüks pandud kohtulahendi taotlemisest ja õigeks mõistmise võimalusest. Karistusregistrisse vastavat märget ei tehta. Aluseks eelmainitud paragrahvide rakendamisele on Karistusseadustiku (KarS) § 2 lõige 2, millest tulenevalt peab tegu vastava süüteokoosseisule, olema õigusvastane ja isik peab olema antud teo toimepanemises süüdi

## Oportuniteedipõhimõttest lähtumise positiivsed ja negatiivsed küljed
Nii nagu legaliteedipõhimõttest lähtumisel, on ka oportuniteedipõhimõttest lähtumisel nii positiivseid kui ka negatiivseid omadusi. See aitab otstarbekamalt kasutada erinevaid kriminaalmenetlusele kuluvaid ressursse ning suunata seda vähem tähtsust omavatelt kuritegudelt raskematele, mis omakorda toob kaasa kriminaalmenetluse kiirenemise ning karistatud isikute arvu vähenemise. Lisaks saab muuta sanktsioonisüsteemi paindlikumaks, kuna karistus jääks kohaldamata, kui see ei täida uusi kuritegusid ärahoidvat eesmärki. Otsene on kasu ka kannatanu(te)le, kuna oportuniteedipõhimõtte rakendamise üheks eelduseks on, et isik on heastanud või asunud heastama tekitatud kahju. See aitab enam tagada kannatanu huvisid. 

Negatiivsest küljest on oportuniteedipõhimõtte korral võimalik rikkuda isikute võrdset kohtlemist ja avaliku menetlushuvi järgimist, kuna võib tekkida olukord, et ei olda erapooletud. Selle vältimiseks on aga riigi peaprokurör andnud välja juhise KrMS §-de 202–203 kohaldamiseks.

## Viited
Kunchang Kangri

**Kunchang Kangri** on mägi Saser Muztaghi mäeahelikus Karakorami idaosas.

Mägi asub Jammu ja Kashmiris Indias ja jääb seitsmetuhandelisest Saser Kangri II-st umbes 30 km kagu poole. 

Kunchang Kangri kõrgus on täpsustatud andmetel **6801 m** (2018. aastal GPS-i abil tipus tehtud mõõtmine). Varem peeti mäe kõrguseks 6751 meetrit.

## Mäe nimest
Google Mapsis on mägi tähistatud nimega Kunchang Kangri. India kaartidel nimi puudub. Eberhard Jurgalski nimekirjas "All mountains and main peaks above 6650 m" (www.8000ers.com) nimetatakse mäge **Phurdukpo Kangri I**, Günter Seyfferthi veebilehel www.himalaya-info.org nimetatakse seda kui **Unnamed Peak I Kungzang**, entsüklopeedia "The Mountain Encyclopedia: An A to Z" nimetab seda kui **Mandaltang I**. Tänu oma prominentsusele üle naabertippude ja tulenevalt sellest, et mägi paistab kaugele, on kartograafid andnud mäele erinevad nimed ümberkaudsete liustike järgi. 2018. aastal otsustasid Eesti alpinistid esmatõusja õigusega anda mäele Eesti Vabariigi sünnipäeva auks nimi **Rangston Gyathok**, mis tähendab tiibeti keele ladakhi murdes 'sada aastat iseseisvust'.

## Alpinism
Esmatõusu mäele tegi 22. juulil 2018 Eesti Karakorami ekspeditsioon koosseisus Kristjan-Erik Suurväli, (grupijuht), Sven Oja (eesronija), Priit Joosu, Lauri Ehrenpreis, Meelis Luukas, Priit Simson ja Lauri Stern. 
#### Ekspeditsiooni käik
Mäkkemineku taotlus (seitsmele alpinistile) esitati jaanuaris. Kohapealse organiseerijana kasutati mägiturismifirmat Rimo Expeditions, kes vahendas mägironimisviisa saamist ja korraldas logistikat kuni teise, vahetult mäe juurde rajatud baaslaagrini. Lennupiletid soetati varakult ette, ametliku loa ronimiseks Indias mäele nimega "The Unnamed Peak 6751" saadi 5. juunil India Mägironimise Sihtasutuselt (st, et oli olemas kooskõlastus ka India kaitseministeeriumi ja siseministeeriumiga). 27. juunil saadi India viisad. 

Välja lennati 4. juulil marsruudil Tallinn-Moskva-Delhi-Leh. Lehis (Lehi ringkonna keskus) liitusid ekspeditsiooniga kaks kokka, kaks šerpat, 15 kandjat ja sideohvitser. Lehist liiguti autodega kuni Rongdu külani, sealt edasi matkati mägede vahelt jalgsi umbes 60 km. Osa teekonnast kuni esimese baaslaagrini olid varustuse vedamiseks abiks 20 hobust, sealt edasi liiguti kuni teise baaslaagrini (kõrgusel 4800 m) juba ainult inimjõul. 15 kandjast 6 haigestusid ja pidid tagasi pöörduma. Päris tippu ronisid lisaks eestlastele ka sideohvitser Stanzing Norbu ja šerpa Sherpa Pasang Temba Butia. Tipus oldi poolteist tundi. Seejärel laskuti baaslaagrisse. Enne Indiast lahkumist maksti Mägironimise Sihtasutusele nõutud mäemaks.


Pilt: Kristjan-Erik_Suurväli,_2005.jpg|Kristjan-Erik Suurväli, esmatõusjaid
Pilt: Priit Joosu 2005.jpg|Priit Joosu, esmatõusjaid
Pilt: Priit_Simson_2004.jpg|[<small>[Priit Simson, esmatõusjaid


## Viited

## Välislingid
*Best Hiking Trails Near Kunchang Kangri. gaiagps.com
*Karakoram 2 – eestlaste tõus tippu, kus varem polnud keegi käinud. Kristjan-Erik Suurvälja ekspeditsiooni ja Robert Jürjendali õhtu. looduseomnibuss.ee, 19. november 2018
*Karakoram 2 – Kristjan-Erik Suurvälja ekspeditsiooni ja Robert Jürjendali õhtu. Youtube, 20. november 2018
Carter Ashton

**Carter David Ashton** (sündinud 1. aprillil 1991 Winnipegis Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Leksands IF ründajana paremäärel.

2014. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i ''draft''is 29. valikuna. Enne seda mängis ta Western Hockey League'i klubides. NHL-is tegi ta debüüdi Toronto Maple Leafsi meeskonnas 7. märtsil 2012 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Ta mängis Maple Leafsis kokku kolmel hooajal, kuid veetis suurema osa ajast American Hockey League'i klubides.

2015. aastal suundus ta KHL-i, liitudes Nižni Novgorodi Torpedoga, kus mängis kaks hooaega. Hooajal 2017–18 mängis ta Toljatti Ladas ja hooajal 2018–19 Tšerepovetsi Severstalis. 2019. aastal liitus ta Riia Dinamoga. 2020. aasta detsembris siirdus ta Leksandsi.

2011. aastal võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Tema isa Brent Ashton mängis NHL-is aastatel 1979–1993 kokku kaheksa klubi meeskonnas.

## Viited

## Välislingid
* Carter Ashton hockeydb.com lehel
* Carter Ashton KHL-i kodulehel
Brandon McMillan

**Brandon McMillan** (sündinud 22. märtsil 1990 Deltas Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis HC Ambrì-Piotta ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri Western Hockey League'i klubis Kelowna Rockets. 2008. aastal valis Anaheim Ducks ta NHL-i ''draft''is 85. valikuna. NHL-is debüteeris ta Ducksi meeskonnas hooajal 2010–11. NHL-is on ta mänginud veel Arizona Coyotesis (hooaegadel 2013–14 ja 2014–15) ning Vancouver Canucksis (hooajal 2014–15).

2015. aastal suundus ta Euroopasse. Hooajal 2015–16 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis ERC Ingolstadt. Aastatel 2016–201 mängis ta KHL-is. Esimesel hooajal mängis ta KHL-is Zagrebi Medveščaki ja Nižni Novgorodi Torpedo meeskonnas. 2017. aasta juulis liitus ta Riia Dinamoga. Hooaja 2019–20 teises pooles mängis ta Omski Avangardis. 2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Nižnekamski Neftehimikiga. 2021. aasta septembris liitus ta HC Ambrì-Piottaga.

2008. aastal tuli McMillan Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ja võitis 2010. aastal Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

## Välislingid

* Brandon McMillan hockeydb.com lehel
* Brandon McMillan KHL-i kodulehel
Peapael

**Peapael** on kitsas peakate, mida kantakse lahtiste juuste kinnihoidmiseks või ehtena. 

## Etnograafia
Eestis kanti seda arvatavalt juba esiaja lõpust peamiselt neidude peaehtena. 19. sajandil kanti peapaela põhiliselt Lõuna-Eestis ja Saaremaal, vähem Lääne-Eestis.

Peapael punuti värvilistest lõngadest või kooti kirivöötehnikas. See oli kuni 2&nbsp;cm laiune ja  selle otsad sõlmiti kokku kuklas.
Saaremaal kinnitati peapael haagi või nööbiga. Mulgimaal olid *pääpaelad* võrukujuliselt kokku õmmeldud, nende kuklaosas rippus seljale umbes 30&nbsp;cm pikkune lopsakas tutt.

## Viited

## Välislingid
*Peapael, Eesti Rahva Muuseum
Kloostervõlv

**Kloostervõlv** ehk **kloostrivõlv** on poolringikujulise ristlõikega võlvitüüp, mille puhul ristuvad võlvi lagipunktis kaarjad pinnad, mis kujult on nagu silindervõlvi kolmnurkse kujuga lõigud. Võlvi siilud toetuvad võlvi külgi sulgedes kandeseinale, mitte nurkadesse.

## Geomeetria
Kloostervõlv on kahe silindervõlvi ristumisel tekkiv nende ruumide ühisosa. Võlvi iga horisontaalselt tehtud lõige on nelinurkse (või polügonaalse) kujuga.  Erinevalt ristvõlvist, mille puhul võlvisiilude lõikumisjooned võlvi diagonaalidel eenduvad nurgaga siseruumi suunas, on kloostervõlvi võlvisiilude liitumisjooned ruumi suhtes nõgusad.

## Arhitektuuris
Kõige enam esineb kloostervõlvi kaheksanurkse põhiplaaniga ehitisi kroonivatel kuplitel, eriti nelitiskuplitel eelromaani ja romaani ehitistel, nagu Aacheni lossikabel ja Saksamaa romaani katedraalid (Speyeri toomkirik, Wormsi toomkirik, Mainzi toomkiriku idapoolne kuppel).

## Pildid

Aachen Cathedral mosaic.jpg|Aacheni toomkiriku keskkuppel
Dome interior - Speyer Cathedral - Speyer - Germany 2017 (2).jpg|Speyeri toomkiriku nelitiskuppel
Cluny Transept.jpg|Cluny kloostrikiriku transeptitorni kaheksatahuline kuppellagi
Cattedrale di Santa Maria del Fiore (Duomo), Florence (26070074844).jpg|Firenze toomkiriku keskkuppel


## Vaata ka
* Ristvõlv
* Domikaalvõlv

## Viited
Marko Veisson

**Marko Veisson** (sündinud 25. juulil 1976) on eesti antropoloog ja muusik. 

## Haridus
Aastatel 1994–1998 läbis ta Tartu Ülikoolis sotsioloogia bakalaureuseõppe ja 1998–2007 magistriõppe sotsioloogia alal. 2006. aastal alustas ta Tartu Ülikoolis doktoriõpet sotsioloogia erialal ning 2009. aastal doktoriõpet sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia erialal Helsingi Ülikoolis.

## Akadeemiline töö
Veisson on töötanud Viljandi Kultuuriakadeemias ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias: aastatel 2001–2004 oli ta kultuurhariduse osakonna juhataja ja 2005–2008 erakorraline lektor. 2008. aasta augustist on ta sotsioloogia ja kultuuriantropoloogia lektor (0,50).

## Publikatsioone
*2007 "Rituaalide sotsiaalsest legitiimsusest mõnede sotsiaalantropoloogia rituaalikontseptsioonide valguses". *Interdistsiplinaarsus sotsiaalteadustes. II : Eesti sotsiaalteaduste VI aastakonverents : 4.-5. november 2005 Tallinna Ülikoolis : artiklite kogumik*. Toim. Aleksander Pulver. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus. Lk 149−160. ISBN 9789985584958

## Muusikuna

Ta mängib Hiiu kannelt koos Ramo Tederiga *[[nu-folk]]*-ansamblis Puuluup.

2024. aastal esindas ta Eurovisioonil Puuluubi koosseisus Eestit koos ansambliga 5MIINUST.

## Liikmesus
*2009 Suomen Antropologinen Seura
*2010 Euroopa Sotsiaalantropoloogide Assotsiatsioon (EASA)
*Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teadusnõukogu liige

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2025 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*
Bellingshausen (täpsustus)

**[[Bellingshausen]]** on Saaremaa, Liivimaa ja Eestimaa aadlisuguvõsa, mille tuntuim esindaja on Antarktika avastaja Fabian Gottlieb von Bellingshausen. 

Fabian Gottlieb von Bellingshauseni järgi on nimetatud:
* **[[Bellingshauseni meri]]**, ääremeri Antarktise rannikul
* **[[Bellingshauseni saar]]**, üks Lõuna-Sandwichi saartest
* **[[Admiral Bellingshausen]]**, Antarktika 200 purjelaev
* **[[Bellingshauseni jaam]]**, Venemaa Antarktika jaam
* **[[Mount Bellingshausen]]**, mägi Antarktikas
* **[[Bellinsgauzen]]**, kraater Kuul
* **[[3659 Bellingshausen]]**, asteroid
## Viited
Oksornament

**Oksornament** ehk **oksastik** (saksa keeles *Astwerk*, inglise keeles *branch tracery*, *branchwork*; prantsuse keeles *bois mort*, *branchage*) on hilisgooti ornament, mis koosneb naturalistlikult kujutatud põimunud, kärbitud lehtedega okstest. Võib esineda ehisraamistiku asemel portaalidel, kantslitel, baldahhiinidel, võlviroietel. Eriti Saksamaa ja Kesk-Euroopa hilisgootikas.

Oksornament oli levinud motiiv 15. sajandi viimasest veerandist kuni 16. sajandi esimese veerandi lõpuni. Kui see arhitektuurist kadus, jäid jämedad oksad väikeste oksaköntidega ornamendina laialt kasutatavaks väikekunstides renessansis ja manerismiperioodil. Ajaloolisi stiile idealiseerival romantismiperioodil 19. sajandil elas oksornament läbi uue tõusu, leides kujutamist isegi nõudel, pildiraamidel ja vääriskivide raamistuses. 

## Pildid

Ulm Münster Passionsportal 01.jpg|Ulmi toomkiriku portaal, 1475
Berlin Astwerkportal Bodemuseum Nr. 7850 G7 Hoppe2007 2.tif|15. sajandi, arvatavasti Strassburgis loodud portaal, nüüd Bode-Museumis Berliinis
Dürer - Anna und Joachim.jpg|Oksornament arhitektuurse raamina Albrecht Düreri puulõikel (1504)
Rothenburg BW 17.JPG|Rothenburgi Jakobi kiriku Püha Vere altar (Tilman Riemenschneider, 1501/1505)
Ingolstadt Liebfrauenmünster Jakobskapelle Abhängling.JPG|Ingolstadti Liebfrauenmünster, ripproietega ripp-päis Jakobi kabeli laes
Burg Wels Astwerk.jpg|Oksornamendist sammas Welsi lossi erkeri nurgas, 1508-1514
Royal Oratory in St. Vitus Cathedral Prague 2009 No- 02.jpg|Praha Püha Vituse katedraali kuningas Vladislavi oratooriumi fassaad
Kanzel im Freiburger Münster.jpg|Freiburgi toomkiriku kantsel


## Vaata ka
* varvistik
* lehtornament
* akantus
* Roheline mees

## Viited

## Välislingid
* Astwerk. Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
Līvi (Drabeši vald)

**Līvi** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas. Līvi asub valla põhjaosas merepinnast 130 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ausmasest 7 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele. Küla on sisuliselt Cēsise eeslinn.

Külas on algkool ja raamatukogu, seal asuvad bussipeatused Katrīnkalns, Līvi ja Līvi (ciemats). Endise vallamaja juures asub mälestusmärk sõjas langenud Cēsise polgu kooliõpilaste roodu sõduritele. Asula jääb Gauja rahvusparki.

Līvi on kujunenud nõukogude perioodil Meijermuiža aladest endise Līvi valla vallamaja juurde. Asula ehitati nõukogude perioodil välja kui kolhoosi *Sarkanais karogs* keskasula. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

## Elanike arv


* 376 (1966)
* 311 (1989)
* 420 (2000)
* 417 (2011)

* 663 (2015)
* 631 (2019)
* 362 (2021)
* 444 (2025)

## Viited
Ville-Marie

**Ville-Marie** (eesti keeles 'maarjalinn') on Kanada Montréali linna keskne linnaosa, vanalinn (Vieux-Montréal) ja ärikeskus, kus asub ka vanasadam (Vieux-Port). Linnaosas elab üle 80 000 inimese.

## Vaata ka
*Le Sud-Ouest
*Le Plateau-Mont-Royal
*Mercier–Hochelaga-Maisonneuve
*Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce
*Outremont
*Westmount (eraldi linn)

## Välislingid
Le Sud-Ouest

**Le Sud-Ouest** (eesti keeles kui 'Edelakaar') on Montréali üks kesksetest linnaosadest.

## Vaata ka
*Ville-Marie

## Välislingid
Advokaadibüroo

**Advokaadibüroo** on ettevõte, mille kaudu advokaadid õigusteenuse osutamisel tegutsevad.

Eestis võib advokaadibürood pidada kas spetsiaalne äriühing (advokaadiühing) või üks või mitu vandeadvokaati füüsilisest isikust ettevõtjatena (FIE). Advokaadiühingu osanikuks või aktsionäriks võib olla üksnes vandeadvokaat. Advokaadibüroo partneriks nimetatakse bürood FIEna pidavat vandeadvokaati või advokaadiühingu osanikku või aktsionäri. Advokaadibüroo võib tegutseda ühes või mitmes asukohas (kontoris), teistes asulates avatud kontoreid nimetatakse tavaliselt osakondadeks või esindusteks. Advokaadibüroode ja nende kontorite kohta peab Eesti Advokatuur avalikku registrit.

Advokaadibüroo kaudu võivad õigusteenust osutada ainult advokatuuri liikmed ja teatud tingimustel patendivolinikud. Ülejäänud isikud (näiteks juristid) võivad üksnes abistada advokaate õigusteenuse osutamisel. Kõik advokatuuri liikmed peavad tegutsema mõnes advokaadibüroos, advokaadi tegutsemiskoht avaldatakse Eesti Advokatuuri kodulehel. See nõue ei kehti kutsetegevuse peatanud liikmetele.

Advokaadibüroo pidaja peab tagama, et advokaadibüroos tegutsevad advokaadid ja advokaadibüroo töötajad täidavad kutsetegevuse ja kutse-eetika nõudeid ning advokaadid täidavad täiendusõppe kohustust. Sisuliselt on see FIEna tegutseva vandeadvokaadi või advokaadiühingu advokaatidest juhatuse liikmete ja osanike või aktsionäride kohustus ning kohustuste rikkumisel võib advokatuuri aukohus neid distsiplinaarkorras karistada. Seadus piirab kliendisaladuse kaitseks advokaadibüroo läbiotsimist ja advokaadibüroo töötajate ülekuulamist. 

Advokaadiühing tohib osutada üksnes õigusteenust. Majandusliku sisu poolest on advokaadibüroo tegevus äritegevus, millele kehtivad teatavad advokaatide kutsenõuetest tulenevad piirangud. Advokaadibürood võivad oma teenuseid reklaamida. Advokaadibüroosid hindavad rahvusvahelised agentuurid (Chambers and Partners, Legal 500 jt) ja meedia kajastab büroode majandustulemusi.

Advokaadibürood või osa sellest võib võõrandada ettevõttena või advokaadiühingu ühinemise või jagunemise käigus üle anda. Advokaadiühing võib ühineda üksnes teise advokaadiühinguga. 

Seisuga 31.12.2022 oli Eesti Advokatuuris 1085 liiget, sealhulgas 759 vandeadvokaati, 321 vandeadvokaadi abi ja 5 assotseerunud liiget.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Advokatuur
* Advokatuuriseadus (AdvS)
* Eesti Advokatuuri kodukord
Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsioon

**Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsioon** oli Eesti Looduseuurijate Seltsi sektsioon.

Sektsioon tegutses aastail 1921–1927 ja 1937–1991.

Selle esimees oli pikka aega Eerik Kumari.

Aastal 1991 iseseisvus sektsioon Eesti Ornitoloogiaühinguks.
Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce

**Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce** on Montréali linnaosa.

## Vaata ka

*Ville-Marie

## Välislingid
Sekoia keel

**Sekoia keel** on tukano keelkonda kuuluv keel, mida räägivad sekoiad Peruus ja Ecuadoris.

2007. aastal loendati Peruus 920 sekoiat, kellest valdav osa rääkis sekoia keelt. Ecuadori sekoiad on valdavalt üle läinud hispaania keelele.

Siona ja sekoia keelt peetakse sageli sama keele murreteks ja nimetatakse siona-sekoia keeleks.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/seco1241
Korvkaar

**Korvkaar** on lame horisontaalsuunas väljavenitatud ümarkaar (nimetus tuleb sarnasusest korvisangaga, vrd saksa *Korbhenkelbogen*) mis on konstrueeritud kolmest kuni viiest ringikaarest. Kaare raadius on väikseim ja kõverus suurim lähtejoone kohal, lagipunktile lähenedes kasvab raadius ja väheneb kõverus.

Korvkaart kohtab juba hilisgootikas, kuid eriti iseloomulik on see renessanss- ja barokkarhitektuurile. Kaob antikiseerivas klassitsismis, ent tuleb uuesti tagasi neostiilides, juugendis ja isegi uusklassitsismis.

## Pildid

Eglise st Maximin Metz 61.jpg|Sissepääs kabelisse Metzi St. Maximini kirikus (1452)
Igreja Matriz de Freixo de Espada à Cinta.jpg|Manueli stiilis São Migueli kirik Portugalis (16. sajand) 
Carpanel - Pasillo.jpg|Maja Madridis
Nám.SNP Vchod do NárodnejUlice.jpg|Barokse korvkaarega kangialune Slovakkias
Klagenfurt Innere Stadt Wienergasse 10 Ossiacher Hof Innenhof Fenster 13082018 6168.jpg|Uusklassitsistlik aken Klagenfurtis Wienergasse 10


## Vaata ka
* tuudorkaar

## Viited
Montréali saar

**Montréali saar** (prantsuse keeles *Île de Montréal*, inglise keeles *Island of Montreal* kanien’kéha keeles *Tiohtià: ke*) asub Saint Lawrence'i jõe ja Ottawa jõe ühinemiskohas, Hochelaga saarestikus. Väike Prairiesi jõgi eraldab saart Jésuse saarest millel asub Lavali linn. Montréali saarel asub Montréali 19 linnaosa ja 14 äärelinna, kus elab kokku alla 2 miljoni inimese.

## Haldusjaotus
### Linnaosad
Montréali halduspiirkonnas samanimelisel saarel asuvad Montréali linnaosad: Ahuntsic-Cartierville, Anjou, Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce, Lachine, LaSalle, Le Plateau-Mont-Royal, Le Sud-Ouest, Mercier–Hochelaga-Maisonneuve, Montréal-Nord, Outremont, Pierrefonds-Roxboro, Rivière-des-Prairies–Pointe-aux-Trembles, Rosemont–La Petite-Patrie, Saint-Laurent, Saint-Léonard, Verdun, Ville-Marie, Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension.

Saare lähedasel eraldi Bizardi saarel asub suures jaos L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève linnaosa.

### Äärelinnad
Samuti asuvad saarel äärelinnad: Baie-D'Urfé, Beaconsfield, Côte-Saint-Luc, Dollard-des-Ormeaux, Dorval, Hampstead, Kirkland, Montréal-Ouest, Montréal-Est, Mont-Royal, Pointe-Claire, Sainte-Anne-de-Bellevue, Westmount.

Saare lähedasel eraldi Dorvali saarel asub L'Île-Dorvali äärelinn.

## Vaata ka

*Hochelaga saarestik
*Montréal

## Välislingid
Hochelaga saarestik

**Hochelaga saarestik** (prantsuse keeles *Archipel d'Hochelaga*, inglise keeles *Hochelaga Archipelago*) on rühm saari Ottawa jõe liitumiskohas Saint Lawrence'i jõega. Kanada edelaosas Québeci provintsis asuvat jõesaarestikku tuntakse ka nime all **Montréali saared**.

## Vaata ka
*Montréali saar (suurim saar, kus asub Montréali linn)
*Jésuse saar (suuruselt teine saar, kus asub Lavali linn)
*Perrot' saar
*Bizardi saar
*Dorvali saar

## Välislingid
Chmielnik

**Chmielnik** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Chmielniki valla halduskeskus. Chmielnik asub Kielcest ligikaudu 29 km lõunas.

Chmielnikut on ürikutes esimest korda mainitud 1241. aastal, linnaõigused sai 1551. aastal.

18. märtsil 1241 toimus Chmielniku lähedal Chmielniku lahing, milles Poola vägi Mongoli-Tatari väelt lüüa sai.

## Galerii

Kamienica_XIX_w_Chmielnik_ul_Sienkiewicza_3_a.JPG
Kamienica 2 połowa XIX wiek Chmielnik Rynek 9.JPG
Chmielnik, kościół par. pw. Niepokalanego Poczęcia NMP 01.JPG


## Viited
Pińczów

**Pińczów** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Pińczówi maakonna ja Pińczówi valla halduskeskus. Pińczów asub Nida jõe ääres, Kielcest umbes 38 km lõunas.

Asula oli olemas alates 13. sajandist. Linnaõigused sai Pińczów 1428. aastal. 16. sajandil oli Pińczów üks reformatsiooni keskusi.

## Galerii

POL Urząd miasta i gminy w Pińczowie.JPG
Pinczow 20060722 1536.jpg
Pinczow ulica Legionistów 13.08.08 pl.jpg
Pinczow church 20060722 1412.jpg


## Viited
Lauri Sirelius

**Lauri Saladin Sirelius** (20. veebruar 1895 Pori – 2. oktoober 1931 Helsingi) oli soome laulja ja näitleja. Ta kasutas ka esinejanime **Pikku-Lasse**. 

Tema isa oli maamõõtja Israel Saladin Sirelius (1856–1909) ja ema Hilda Emilia Sirelius (neiupõlvenimega Leisten).

Sirelius mängis 1924. aasta Soome tummfilmis "Kihlauskylpylä".

1929. aastal salvestas ta solistina koos Helsingin Homocord-orkesteri ja Helsingin Polyphon-orkesteriga seitse heliplaati. Need olid "Emma", "Villiruusu", "Inarinjärvi", "Terveisiä Savon maasta", "Hoi-voi kuinka tuikussa", "Muisto" ja "Hissun kissun". 

## Viited

## Välislingid
* Pikku-Lasse YouTube'is
Jędrzejów

**Jędrzejów** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Jędrzejówi maakonna ja Jędrzejówi valla halduskeskus. Jędrzejów asub Kielcest 50 km edelas.

Jędrzejów on kujunenud 1140. aastatel asutatud tsistertslaste kloostri ümber. Jędrzejów sai linnaõigused 1271. aastal. 1870. aastal kaotas Jędrzejów linnaõigused, kuid sai need 1916. aastal tagasi.

## Galerii

Jedrzejow_20060722_1115.jpg
Przypkowscy Clock Museum.JPG
Jędrzejów. Opactwo cystersów. Wirydarz.JPG


## Viited
Televisa

**Grupo Televisa, S.A.B. de C.V.** on Mehhiko massimeediaettevõte, mille peakontor asub Méxicos. See on suurim Hispaanika Ameerikas ja hispaaniakeelses maailmas. See on suur rahvusvaheline meelelahutusettevõte, mille suurem osa programmeerimisest toimub USA-s Univisionil, kellega tal on ainuõiguslik leping.

 (Corporate)

## Viited
Mszana Dolna

**Mszana Dolna** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas. Linn asub Lääne-Beskiidides. Mszana Dolna asub Limanowast umbes 25 km läänes ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 46 km lõunas.

Mszana Dolna sai linnaõigused 1346. aasta paiku ja kaotas need enne 1409. aastat. Uuesti sai Mszana Dolna linnaõigused 1952. aastal.

Mszana Dolna on turismi- ja puhkekeskus.

## Galerii

Szczebel Mszana Dolna.jpg

Mszana Dolna Railway Station (Poland).jpg
Mszana Dolna, ul. św. Maksymiliana Marii Kolbego.jpg
GaleriaHandlowaMszanaDolna.jpg


## Viited
Kazimierza Wielka

**Kazimierza Wielka** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Kazimierza Wielka maakonna ja Kazimierza Wielka valla halduskeskus. Kazimierza Wielka asub Krakówist umbes 47 km idakirdes ja Kielcest ligikaudu 67 km lõunas.

Küla on ürikutes esimest korda mainitud 1320. aastal. Kazimierza Wielka sai alevi staatuse 1954. aastal ja linnaõigused 1959. aastal.

## Galerii

Kazimierza Wielka church 20060624 1651.jpg
Zalew Kazimierza Wielka.JPG
Kazimierza Wielka - Sugar Factory Łubna.jpg


## Viited
Końskie

**Końskie** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Końskie maakonna ja Końskie valla halduskeskus. Końskie asub Kielcest umbes 40 km põhjaloodes.

Asula on tõenäoliselt alguse saanud 11. sajandil. Końskie sai linnaõigused 1748. aastal.

## Galerii

Fontanna_w_Końskich.JPG
Końskie - fotopolska.eu (20042).jpg
Końskie, Dworzec kolejowy i autobusowy - fotopolska.eu (308949).jpg


## Viited
Kartušš (egüptoloogia)

**Kartušš** on Vana-Egiptuse raidreljeefidel ja -kirjadel ning käsikirjades esinev horisontaalsuunas pikendatud ümarnurkne raam. Kartušši kirjutati tavaliselt tähtsa inimese nimi. Kui raami all on ka joon, tähendab see, et kartuši sees on vaarao nimi. Kartušši peeti hea õnne sümboliks ja kurjuse peletajaks, mistõttu kanti neid ka ülikute hauakambritesse hauapanusteks tehtud amulettidele.  Kartuši eelkäijaks oli *[[serekh]]*. Kartušši oli kirjutatud valitseja nimi koos liitega "Ra poeg".  

## Kartuši ajalugu ja kirjeldus

### Esimene kasutus
Kartušsid tulid Egiptuses kasutusele kolmas dünastia lõpus ja neljanda algul. Kartušše on leitud vaarao Džoseri püramiidist, mis ehitati 2691 eKr. Kartuššide esimeseks suuremaks kasutajaks oli vaarao Snofru.  

### Tähtsus
Kartušid kujunesid väga oluliseks hieroglüüfide tõlkimisel. Üks Rosetta kivi tõlkijatest, Silvester de Sacy, soovitas 1814. aastal kaastöötajale, Thomas Youngile, et kartuššides võivad olla vaaraode jm tähtsate isikute nimed (selle idee oli talle 1761. aastal välja pakkunud Jean-Jaques Barthelemy). Seega hakkas Young kartuššidest otsima kreekapäraseid nimesid. Nii tuvastas ta tekstist nime "Ptolemaios" ning veel muid seoseid hieroglüüfide ja demootse kirja vahel.  

### Nimetuse kujunemine
Vana-Egiptuses tunti kartušše "shenou" nime all.  Termini "kartušš" leiutasid Egiptuse sõjakäigu ajal Prantsuse sõdurid, kes seostasid neid musketi papist püssirohukotikestega.  

Hieroglüüfina kasutatakse determinatiivina ning tähendab Vana-Egiptuse keeles "nime. " 

## Viited
L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève

**L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève** on Montréali linnaosa, mis asub enamas jaos Bizardi saarel kui ka väheldaselt Montréali saarel.

## Välislingid
Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension

**Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension** on Montréali linnaosa.

Linnaosa moodustati 1. jaanuaril 2002, kui kokku liideti Villeray, Saint-Michel ja Park-Extension. Villeray kuulub Montréali koosseisu alates 1905. aastal. Saint-Michel oli varem eraldi linn (Saint-Michel-de-Laval) ja liideti Montréaliga 1968. aastal. Park-Extension liitus Montréaliga 1910. aastal.

Linnaosa pindala on 16,5 km².

2016. aasta rahvaloenduse järgi elas linnaosas 143&nbsp;853 inimest. 46% linnaosa elanike emakeeleks oli seejuures prantsuse keel, 6% inglise keel ja 48% mõni teine keel. Koduse keelena kasutas prantsuse keelt aga 57% ja inglise keelt 10% linnaosa elanikest.

## Välislingid
Kanada prantslased

**Kanada prantslased** (prantsuse keeles *Canadien(ne)s français(es)*) on Kanadas sündinud ja sealset prantsuse keelt kõnelevad kodanikud, kelle esivanemad olid suure tõenäosusega Uus-Prantsusmaa kolonistid või hilisemad ümberasujad Prantsusmaalt. Neid elab Kanadas 4 680 820 inimest, peamiselt Québeci provintsis.

## Vaata ka
*Kanada prantsuse keel
Piano Group

**Piano Group OÜ** on Eesti haldusfirma, mis haldab seitset Vapiano restorani Eestis, Leedus ja Soomes. 

Kolm Vapiano restorani asuvad Tallinnas (sh Solarise ja Ülemiste keskuses), üks Tartus, üks Vilniuses ja kaks Helsingis.

Piano Groupi käive aastal 2018 oli 12 miljonit eurot.

Piano Group OÜ juht on Gert Kerde.

2019. aasta augustis teatas Apollo Group OÜ Piano Group OÜ omandamise soovist.

## Viited
Vapiano

**Vapiano** on Saksamaa päritolu restoranikett, mille peakorter asub Kölnis. Vapiano restoranid on *fresh-casual* restoranid, mis pakuvad tarbijatele Itaalia köögi värsket ja tervislikku toitu.

Vapiano asutati 2002. aastal Hamburgis. 

2019. aasta seisuga tegutses üle maailma Vapiano kaubamärgi all 235 restorani. Baltikumis ja Soomes haldab neid Eesti haldusfirma Piano Group OÜ. Kokku on selles piirkonnas seitse restorani, nendest neli Eestis  (kolm Tallinnas (sh Solarise ja Ülemiste keskuses), üks Tartus), üks Leedus Vilniuses ja kaks Soomes  Helsingis.

## Viited
Turek

**Turek** on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Tureki maakonna halduskeskus. Turek asub Poznańist umbes 117 km idakagus.

Ürikutes on Turekit esimest korda mainitud 1136. aastal, linnaõigused sai 1341. aastal.

19. sajandil kujunes Turekis oluliseks majandusharuks tekstiilitööstus. 1960. aastatel avastati piirkonnas pruunsöe maardla. Turekist kujunes pruunsöe kaevandamise ja energeetika keskus.

## Galerii

Turek-uklad-urbanistyczny2014-01.jpg
Turek-ul-kaliska-59(um)-01.jpg
Turek-ul-zeromskiego-38.jpg


## Viited
Pearätik

**Pearätik** (ka **rätt**) on naiste peakate – ruudukujuline diagonaalselt kokkumurtud rätik, mille otsad sõlmitakse kokku lõua all, harvemini kukla taga.

## Ajaloost
Euroopas on pearätik olnud viimastel sajanditel laialdaselt kasutusel.

Eestis on pearätikut kantud juba 18. sajandi teisest poolest, 19. sajandi jooksul muutus see algul naistel ja seejärel neidudel üldkasutatavaks. Kanti põhiliselt valgeid, aga ka punase- või siniseruudulisi linaseid rätikuid. Lisaks levisid üha enam puuvillased, villased ja siidist pearätikud.

Pearätikut kanti tavapäraste peakatete nagu tanu, pottmütsi või pärja peal, harvemini all. 19. sajandi lõpust alates kanti seda üha rohkem ainsa peakattena.

## Viited

## Välislingid
*Pearätik, Eesti Rahva Muuseum
Peavöö

**Peavöö** on 2–5&nbsp;cm laiune peapael, mis on kasutusel Setumaal rahvarõivaste kandmisel. 

See põimitakse värvilistest villastest lõngadest ning seotakse ümber pea liniku peale. Peavöö otstes on spiraalkaunistused ja narmad.

## Viited

## Välislingid
*Peavöö, Eesti Rahva Muuseum
Rocaille

***Rocaille*** ([ʁɔ.kaj]; prantsuse keelest *rocaille* = meri- ja jõekarpidest kaunistus, millega kaunistati grotte ja aedu; *roche* 'kaljurahn') ehk **orvand** on C- või S-kujuline, peenelt liigendatud asümmeetriline teokarpi meenutav kaunistusmotiiv.

Sõna *rocaille* on andnud nime rokokoostiilile.

## Ajalugu
### 16. ja 17. sajand
Meretigude ja -karpide kodadest hakati kaunistusi tegema renessansi- ja manerismiperioodil 16.–17. sajandil, kui moes olid rustikaga ja kivi- ning krohvisegust kaunistustega grotid aedades. Kuid juba siis ei kasutatud materjalina mitte üksnes erinevaid kiviliike, vaid lisati mitmesuguseid fantastilisi looduslikke materjale, sealhulgas bisarseteks kimpudeks ja vormideks seatud mereloomade kodasid. Tunduvalt hilisem näide, mis meenutab seda moodi, on Grotisaal Potsdami palees (1765).

Boboli, grotta della madama, soffitto 01.JPG|Grotta della Madama Boboli aedades, laekaunistus
Grotta del buontalenti, festina lente sulla facciata.JPG|Boboli Grotta del Buontalenti kaunistus
Grotta del buontalenti, terza stanza 06.JPG|Merikarpidega kaunistatud nišš Buontalenti grotis
Detail - Grotto - Residenz - Munich - Germany 2017.jpg|Detail grotist Baieri valitsejate Müncheni residentsis
NeuesPalaisMuschelsaal.jpg|Potsdami Uue palee Grotisaal on kujundatud grotitaoliselt rustikaga ja merekarpidest kaunistustega


### 18. sajand
Umbes 1730. aasta paiku ilmub orvandkaunistus Prantsusmaa välis- ja sisearhitektuuri iseseisva stiliseeritud kaunistuselemendina, mida iseloomustas tugev asümmeetrilisus, mängulisus ja haprus ning mis kaudselt meenutas 17. sajandi pahkmikornamenti või fantastilise välimusega kõrvjat merekarpi. Enamasti kasutati seda lagede, seinte, akna- ja ukseraamide stukk- kaunistustes, aga ka seinatahvelduse, mööbli, metall-, nagu käsipeeglid ja nuusktubakatoosid, ja portselanesemete dekooris.

Juste-Aurèle Meissonnier - Table de Cabinet., 6th Plate (Study for a Table), pl. 47 in Oeuvre de Juste-Aurele Meissonnier - Google Art Project (down table cropped).jpg|Kujundus laua jaoks. Juste-Aurele Meissonier, umbes 1730
Design for Mantelpiece and Elaborate Overmantel MET DP803646.jpg|Kamina ja kaminapealse kavand. Nicolas Pineau, 18. sajandi esimene pool
Commode cintrée style Louis XV, 1ère moitié 18e, feuillage, fleur, coquille 2.JPG|Louis XV stiilis kummuti detail
Boiserie from the Hôtel de Varengeville MET DP214174.jpg|Seinatahveldis Hôtel de Varengeville'is 1736–1752
Wall clock (cartel) MET DP109787.jpg|Seinakella raam, 1745–1749
Niedersachsen, Fürstenberg, Museum Schloss Fürstenberg NIK 0116.jpg|Fürstenbergi portselanimanufaktuuri kaanega nõu
Set of overdoors (Dessus de porte) MET ES7664.jpg|Puust nikerdatud orvandkaunistusega supraport 18. sajandist
Tallinn asv2022-04 img29 Uus 15.jpg|*Rocaille*-motiiviga fassaad Tallinnas


## Muu tähendus
*Rocaille*-pärliteks nimetatakse vahel keraja kujuga pisikesi helmeid, mida läbiv auk võib olla hõbetatud või värviga kaetud ja mida kasutatakse helmestikandis. Nimi on kasutusse tulnud arvatavasti toorlaenuna.

## Vaata ka
* Rokokoo
* Louis XV stiil

## Viited
Kock

**Kock** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Lubartówi maakonnas, Kocki valla halduskeskus. Kock asub Lublini kesklinnast umbes 43 km põhjas.

Kock sai linnaõigused 1417. aastal. 1870. aastal kaotas Kock linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi.

Saksa-Poola sõja ajal toimus Kocki lähedal 1939. aasta 2.–5. oktoobrini Kocki lahing, mis oli selle sõja viimane lahing.

## Galerii

Kock-palac jablonowskich-frontal.jpg
Kock-pomnik-kleberga2.jpg


## Viited
Utica (New Yorgi osariik)

**Utica** on linn ja Oneida maakonna halduskeskus New Yorgi osariigis, täpsemalt Mohawki oru regioonis.

## Ajalugu

Uticas avati 1878. aastal esimene Woolworthi kauplus.

## Vaata ka
*Erie kanal

## Viited
Utica

**Utica** (araabia keeles أُتِيكْ) on ajalooline foiniiklaste ja kartaagolaste linn tänapäeva Tuneesias.
Daiya Seto

**Daiya Seto** (jaapani keeles 瀬戸 大也 *Seto Daiya*; sündinud 24. mail 1994 Moroyama külas Saitama prefektuuris) on Jaapani ujuja, üheksakordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud kompleksujumisele ja liblikujumise distantsidele.

## Välislingid

* Daiya Seto FINA kodulehel
*
Emae keel

**Emae keel** on Vanuatus Emae saarel kahes külas räägitav keel, mis kuulub Polüneesia keelte futuna rühma.

Keele rääkijaid on umbes 400.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/emae1237
Kristóf Milák

**Kristóf Milák** (sündinud 20. veebruaril 2000 Budapestis) on Ungari ujuja, kahekordne olümpiavõitja ja kolmekordne  maailmameister. Ta on spetsialiseerunud liblikujumisele. Alates 2019. aasta juulist hoiab ta ka 200 meetri liblikujumise maailmarekordit, mida ta ise oluliselt parandas 2022. aasta juunis.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos Jaapanis, mis koroonapandeemia tõttu lükati edasi 2021. aastasse, võitis Milák 200 meetri liblikujumises kuldmedali uue olümpiarekordi ajaga 1.51,25. Ta edestas teise koha saanud ja hõbemedalivõitjat jaapanlast Tomoru Hondat enam kui ühe kehapikkuse võrra ja edestas teda enam kui kaks sekundit. 100 meetri liblikujumise poolfinaalis ületas Milák olümpiarekordi 50,39, mille püstitas ameeriklane Caeleb Dressel eelujumistes, ja püstitas uue olümpiarekordi 50,31 sekundit. Ta võitis finaalis hõbemedali ajaga 49,68 ja uue Euroopa rekordiga, mis on vähem kui kolm kümnendikku sekundit aeglasem kui esikohavõitjal Caeleb Dresselil, kes tuli olümpiavõitjaks uue maailmarekordiga 49,45. 

Ta võitis 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Gwangju kuldmedali 200 meetri liblikujumises . See oli eriti tähelepanuväärne selle poolest, et ta ületas ameeriklase Michael Phelpsi 2009. aastal püstitatud maailmarekordi 78 sajandiksekundiga.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis parandas Milák oma 200 meetri liblikujumise maailmarekordit veel 39 sajandiksekundi võrra ajale 1.50,34 ja võitis taas kulla.

## Välislingid

* Kristóf Milák FINA kodulehel
* Kristóf Milák TheSports.org kodulehel
Rusteeritud sammas

**Rusteeritud sammas** on sammas, mille tüveses vahelduvad siledad ja konarlikult töödeldud või töötlemata pinnaga kiviplokid (rustika). Iseloomulik eriti renessansi- ja manerismiperioodi arhitektuurile, kuid üksikjuhtudel leiab kasutust ka hilisemas ehituskunstis. Juba renessanssehitistes võidi tahumatust markeerida krohvi- ja kivisegust pinnakattega.

## Pildid

Palazzo pitti, lato boboli-grotta buontalenti.JPG|Palazzo Pitti aiapoolne fassaad
Porta pila Genova 05.jpg|Bartolomeo Bianco kavandatud Genua linnavärav, 16.–17. sajand
Château de Fontainebleau 2011 (6).JPG|Värav Fontainebleau lossis
Diana Fountain, Bushy Park.jpeg|Rusteeritud piilarina kujundatud purskkaev "Diana allikas", 17. sajandi esimene pool
Oxford Botanic Garden wall nr entrance.JPG|Sissepääs Oxfordi botaanikaaias]


## Vaata ka
* tüvesevõru
* nummis

## Viited
Złoczew

**Złoczew** on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Sieradzi maakonnas, Złoczewi valla halduskeskus.

Złoczewit on ürikutes esimest korda mainitud 1496. aastal, linnaõigused sai 1605. aastal. 1870. aastal kaotas Złoczew linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi.

Teise maailmasõja ajal 3.–4. septembril 1939 mõrvasid 1. SS-Soomusdiviisi Leibstandarte SS Adolf Hitler sõdurid 200 linnaelanikku, 80% linnast põletati maha.

## Galerii

Złoczew 2009-04-12 - 030 remiza i Urząd Gminy.jpg
Złoczew 2009-04-12 - 013 ulica Kilińskiego.jpg
Złoczew 2009-04-12 - 019 ulica Błaszkowska.jpg


## Viited
Pärg

**Pärg** oli võrukujuline pidulik peaehe, mida neiud kandsid lahtistel juustel. 

## Ajaloost
Keskajal oli pärg levinud Kesk-Euroopas, eriti Saksamaal. Sealt Baltikumi jõudnuna olid pärjad siinmail kasutusel mitmes variandis. 

Eestis kanti pärgi peamiselt Põhja- ja Kesk-Eestis. Lõuna-Eestis ja Saaremaal oli levinud peapael.
Hiiumaal kanti erilaadsete pärgadena pruudipärgasid, milleks lõuna pool oli seppel ja põhja pool penik.

## Kirjeldus
Tüüpiline eesti pärg oli papist, puukoorest või laastudest käänatud võru laiusega 4–10&nbsp;cm. Võru kattis värviline siid- või villane riie, kaunistatud litrite ja karraga. 18. sajandil hakati pärjale lisama kuklast rippuvaid siidilinte. Kaunid olid pruudipärjad, mis oli kaunistatud lisaks klaashelmeste, rahade ja rosettidega.

Vändras, Lääne-Virumaal ja Harjumaal kanti ka nn kõrvadega pärgi. Setumaa neidudel olid kuklasse köidetavad vanikud.

## Viited

## Välislingid

*Pärg, Eesti Rahva Muuseum
Krośniewice

**Krośniewice** on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Kutno maakonnas, Krośniewice valla halduskeskus.

Krośniewicet on ürikutes esmamainitud 1387. aastal, linnaõigused sai 1442. aastal. 1870. aastal kaotas Krośniewice linnaõigused, kuid sai need 1926. aastal tagasi.

Saksa okupatsiooni ajal oli aastatel 1943–1945 linna nimi *Kroßwitz*.

## Galerii

Krosniewice church.jpg
Krośniewice, ul. Toruńska 7 (pałac).jpg
POL Krośniewice railway.jpg


## Viited
Harilik liguster

**Harilik liguster** (*Ligustrum vulgare*) on taimeliik ligustri perekonnast, õlipuuliste sugukonnast.

Kasvab põõsana.

## Levik
Pärismaine Kesk- ja Lõuna-Euroopas. 
Eestis metsistununa harva, peamiselt läänesaartel.