open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Filmioperaator

**Filmioperaator** (ka *operaator*, *operaator-lavastaja* või *kaameralavastaja*; ingl *cinematographer, director of photography*) on filmikunstis ja videograafias loovtöötaja, kes vastutab filmi visuaalse esteetika ja tehnilise teostuse eest. Filmioperaator määrab, kuidas kaamerat ja valgustust kasutatakse, et lugu jutustada ja kujundada vaataja elamust.

Filmioperaatori eesmärk on muuta tehnilised ja kunstilised valikud kokku kõlama filmi narratiivi ja emotsionaalse tooniga. Filmioperaator töötab tihedas koostöös režissööriga, määrates filmi visuaalse stiili ja loo jutustamise meetodid. Ta vastutab järgmiste aspektide eest:

* Kaadrikompositsioon: kujundab stseeni visuaalset tasakaalu ja liikumist.
* Kaamera liikumine: otsustab, kuidas ja millises suunas kaamera liigub.
* Valgustus: määrab valguse kvaliteedi, suuna ja intensiivsuse kaadris.
* Tehnilised otsused: valib kaamerad, objektiivid, filtrid ja muud seadmed vastavalt filmi vajadustele.

Filmioperaatori amet kujunes välja koos filmikunsti algusaegadega 19. sajandi lõpus, kui filmikaamerate kasutamine nõudis nii tehnilisi oskusi kui ka esteetilist visiooni. Esialgu olid filmioperaatorid rohkem tehnilised spetsialistid, kuid hiljem hakkasid nad loovalt panustama filmi visuaalsesse kontseptsiooni.

## Ajalugu

19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse esimesed filmioperaatorid olid peamiselt insenerid, kes katsetasid uue meediumi võimalusi. Hollywoodi kuldajastul (1920–1950) sai filmioperaatorite töö tähtsamaks, kuna stuudiosüsteem nõudis suuremat spetsialiseerumist. 1950.–1970. aastatel muutus filmioperaatorite töö värvi- ja laiekraanformaatide tulekuga keerukamaks. Prantsuse uus laine ja Itaalia neorealism tõid kaasa eksperimentaalsemate visuaalsete lahenduste kasutamise. 2000. aastatest alates kasutavad operaatorid ka digitaaltehnoloogiat ja arvutipõhised efekte.

Rahvusvaheliselt on filmioperaatorite stiilides ja lähenemistes suuri erinevusi. Näiteks Ameerika Ühendriikide operaatorid keskenduvad sageli suurejoonelisele valgustusele ja laiale kompositsioonile, samas kui Euroopa operaatorid eelistavad intiimsemaid ja loomulikke kaadreid.

## Eestis
Eesti filmioperaatorid on saavutanud rahvusvahelist tuntust eriti dokumentaal- ja kunstifilmide valdkonnas. Eestis õpetab filmioperaatoreid välja Balti filmi- ja meediakool.

## Liigitus
Filmioperaatori töö jaguneb mitmeks spetsiifiliseks valdkonnaks:

* Peaoperaator (*director of photography*): vastutab kogu filmi visuaalse stiili eest.
* Kaameraoperaator: keskendub kaamera juhtimisele ja liikumisele.
* Fookuskeeraja (*1AC*): vastutab subjekti fookuses hoidmise eest.
* Teine kaamera assistent (*2AC*): vastutab klapi eest, organiseerib kaamera varustust, täidab raportit.
* Valgustusmeister: tagab soovitud valguslahenduse koostöös peaoperaatoriga.
* Värvikorrektsiooni spetsialist (*color grader*): Vastutab filmi värvitasakaalu ja tonaalsuse eest järelproduktsioonis. Värvikorrektsioon aitab luua näiteks visuaalse atmosfääri ja tugevdada narratiivi emotsionaalset mõju.

## Vaata ka
* Filmioperaatorite loend
* Montaaž

## Viited
Berezove (Marjinka rajoon)

**Berezove** on küla Ukrainas Donetski oblastis Marjinka rajoonis, umbes 30&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest edelas.

Berezove kõrgus merepinnast on 196 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 575 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asula lähistel mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. 10. novembril 2014 toimunud rünnakus hukkus kolm valitsusvägede võitlejat, kolm sai haavata. 8. septembril 2015 hukkus küla piirkonnas Donetskist Mariupolisse teel olnud 30-aastane naisterahvas. 11. veebruaril 2017 toimunud pooletunnises relvakokkupõrkes vastase luuresalgaga hukkus kaks Ukraina sõdurit.

## Viited

## Välislingid
### [[Sõda Donbassis|Donbassi sõja]] meediakajastus
* Бойовики напали на блокпост АТО
* Вночі обстріляли блокпости сил АТО на Донеччині: поранено українського бійця
* 11. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. За сутки погибли 5 военных, за все время - более 1052 (*vene keeles*)
Päranipunääre

**Päranipunääre** (ladina *glandula uropygialis* või *glandula uropygii*) on lindude keha tagaosas (päranipualal) asuv paariline rasvanääre; ühtlasi lindude ainus nahatekkeline nääre. 

Päranipunäärme funktsioon on rasvase sekreedi eritamine, millega linnud võiavad oma keha kaitseks niiskuse vastu.

## Viited
Paigalind

**Paigalind** (vanemas kirjanduses ka *aastalind*) on lind, kes mingil maa-alal (nt Eesti alal) esineb aasta läbi. 

Eestis on paigalinnud näiteks hallvares, metsis, koduvarblane.

## Vaata ka
*Haudelind
*Hulgulind
*Rändlind

## Viited
Kergliiklustee

**Kergliiklustee** ehk **jalgratta- ja jalgtee** on kergliikluseks, st mitte mootorsõidukitega, vaid jalgsi, jalgrattaga, rulluiskudega jne, liikumiseks mõeldud tee, mis Eestis on üldjuhul kaetud kunstliku teekattega.

Kergliiklusteedel segunevad eri kiirustel liikuvad liiklejagrupid, eelkõige jalakäijad ja jalgratturid. Ehkki mõlemad on eraldatud autoliiklusest, on liiklusohutuse seisukohalt parem, kui sellised grupid on eraldatud ka üksteisest. Seetõttu on mõnel pool, näiteks Helsingis, "kergliiklusteede" rajamine lõpetatud. Samas on kergliiklusteed parema taristu puudumisel tähtsad tervisespordi võimaldamiseks, eraldi teede rajamine jalgratturitele ja jalakäijatele nõuab aga rohkem ruumi ja raha.

Eestis hoogustus kergliiklusteede rajamine pärast iseseisvuse taastamist. 2020. aastate algusest on siiski ka Eestis hakatud kaaluma eraldi jalgrattatee ja kõnniteede rajamist.

## Mõiste
Soomes 1960. aastatest pärit mõiste tuli eesti keelde 2010. aastatel.

Liiklusseadus määratleb jalgratta- ja jalgtee kui "jalgrattaga, tasakaaluliikuri ja jalakäija liiklemiseks ettenähtud eraldi tee või teeosa, mis on asjakohaste liiklusmärkidega tähistatud". Seaduses kergliiklustee mõistet ei leidu, ent tavakeeles kasutatakse kergliiklustee mõistet jalgratta- ja jalgtee sünonüümina või katusmõistena mitmesuguste teede kohta, mis on ette nähtud jalakäijatele, jalgratturitele ja teistele kergliiklejatele. Teeregistri põhimääruse järgi on kergliiklustee "sõiduteest eraldatud jalgratta- ja jalgtee, jalgtee, jalgrattatee või tee koosseisu kuuluv kõnnitee".

## Viited
Haudelind

**Haudelind** on lind, kes mingil maa-alal (nt Eesti alal) teeb läbi oma pesitsustsükli.

Eesti lindudest (375 liiki) on haudelindusid 225 liiki, kellest 210 pesitsevad seal püsivalt.

## Vaata ka
*Hulgulind
*Paigalind
*Rändlind
*"Linnuatlas. Eesti haudelindude levik ja arvukus" (2018)

## Viited
Tiibade siruulatus

**Tiibade siruulatus** (ka *sirulaius*) on linnu maksimaalselt välja sirutatud tiibade tippude vaheline vahemaa. Siruulatust mõõdetakse linnu keha ülapoolelt, s.t kui lind on laua peal selili.

## Viited
Islami Džihaad Palestiinas

**Islami Džihaad Palestiinas** (araabia keeles ‏حركة الجهاد الإسلامي‎ / Ḩarakat al-jihād al-islāmī) keskus asub Damaskuses (Süüria). Islami Džihaad Palestiinas kujunes välja egiptuse moslemivennaskonnast (kes tegutsesid Gaza sektoris) ja ajatolla Khomeinī 1979. aasta islami revolutsiooni aadete (ideoloogia) ekspordist.
Islami Džihaadi Ühendus

**Islami Džihaadi Ühendus**  (Araabia keeles: الإسلامي الجهاد لاتحاد‎ / Ittiḥad al-Islāmī al-Jihad; inglise keeles *Islamic Jihad Union*, IJU või *Islamic Jihad Group*, IJG) on 2002 aastal Usbekistanis asutatud islamistlik organisatsioon. Väidetavalt asutati Usbekistani salateenistuse poolt, olles nende nn *kasulikeks idiootideks*. Sellise nime võtsid kasutusele 2005. aastal ja 2007. aastal kandis USA Välisministeerium nad terroriorganisatsioonide nimekirja. On seotud al-Qaidaga. 2006 käisid Pakistanis sõdimas.
2014. aasta maailmameistrivõistlused tõstmises

**2014. aasta tõstmise maailmameistrivõistlused** toimusid 8.–16. novembrini 2014 Kasahstanis Almatõs.

Eestit esindas 4 sportlast, medaleid ei saadud.
Limericki krahvkond

**Limericki krahvkond** (iiri keeles *Contae Luimnigh*) on krahvkond Iirimaa edelaosas Munsteri provintsis.

Krahvkond on nime saanud keskuse Limericki linna järgi.
Islami Džihaad Egiptuses

**Islami Džihaad Egiptuses** (araabia keeles: **al-Jihād al-Islāmī fī Miṣr**) oli islamistlik äärmusrühmitus, mis tegutses peamiselt Egiptuses 1970.–1990. aastatel. 

Rühmituse eesmärk on kukutada Egiptuses ilmalik võim ja asutada šariaadi seaduste alusel tegutsev islamiriik. Islami Džihaad Egiptuses loodi 1980. aastate üliõpilaste põrandaaluste rühmade ühinemisel. Liikumise juhiks sai Aiman al-Zawahiri.

Islami Džihaad korraldas 6. oktoobril 1981 atentaadi president Anwar Sadatile. 1991. aastal sai Aiman al-Zawahiri organisatsiooni ainujuhiks. 1998. aastal liitis Al-Zawahiri Islami Džihaadi Egiptuses Al-Qaedaga.

1997. aastal sooritas Aiman al-Zawahiri juhitud Islami Džihaad Egiptuses koostöös teise Egiptuse terroriorganisatsiooniga Islami Liit (Al-Gama'a al-Islamiyya) rünnaku Lääne turistidele Luxoris (hukkus 58 turisti ja neli Egiptuse giidi). 

## Viited
Quantico merejalaväebaas

**Quantico merejalaväebaas** (inglise: Marine Corps Base Quantico) on USA merejalaväe baas Virginia osariigis Quanticos, mis asutati 1917. aastal. Baasis toimub peamiselt merejalaväelaste väljaõpe. Seal elab 12 000 sõjaväelast ja tsiviilisikut.

## Kasutajad
* Ameerika Ühendriikide merejalavägi
* Kaitseluureagentuur
* FBI Akadeemia
* FBI pantvangide päästerühm
* Mereväe Kriminaaluurimisteenistuse, USA armee kriminaaluurimisameti ja USA õhujõudude eriuurimisbüroo peakorterid
Therme laht

**Therme laht** (kreeka keeles *Θερμαϊκός Κόλπος*)  on laht Egeuse mere loodeosas, mis ümbritseb Kassándra ja Chalkidike poolsaare ning Kesk-Makedoonia ja Tessaalia piirkonna rannikut.

Laht sai nime lahe kirderannikul asunud antiikaja linna Therme (praegu Thérmi) järgi.

Lahte suubuvad mitmed jõed: Vardar, Aliákmonas, Loudías, Gallikós jt.

## Välislingid
Soome piirivalve

**Soome piirivalve** (soome *Rajavartiolaitos*, rootsi *Gränsbevakningsväsendet*) on Soome siseministeeriumi haldusalas olev ja Soome riigipiiri valvamise ning kaitsmisega tegelev sõjaväeline valitsusasutus.

Soome piirivalves töötab 2800 inimest. Lisaks on seal aega teenimas 500 ajateenijat, keda ei kasutata rahuajal piiril patrullimises. Mobilisatsiooni ajal muutub asutus osaks Soome Kaitseväest ja isikkoosseis kasvab 11 600 inimeseni.

## Ülesanded

* Maa- ja merepiiri valve
* Passikontroll piiripunktides
* Väikestes piiripunktides ka tollikontrolli teostamine
* Päästeoperatsioonide läbiviimine merel ja Lapimaa eraldatud kohtades
* Piiriga seotud kuritegude uurimine
* Teiste asutuste tegevuse toetus (näiteks päästeteenistuse abistamine metsapõlengutel)
* ajateenijate treening sõjaajaks
* Sõjaajal kaugpatrullide ja gerilja sõjategevuse teostamine

Piirivalve kontrolli all on ka 3-5 km laiune piiritsoon Vene piiri ääres. Selle tsooni külastamiseks on piirivalvest vaja taotleda eriluba.

## Viited
Zeelandi krahvkond

**Zeelandi krahvkond** oli Saksa-Rooma riigi krahvkond Madalmaades. See hõlmas ala Schelde ja Maasi deltas, mis laias laastus vastab tänapäeva Hollandi Zeelandi provintsile. Zeelandi krahvkond ei hõlmanud Zeelandi Flandria piirkonda, mis oli Flandria osa; teisalt, praegune Zeelandi provints ei sisalda Sommelsdijki, mis oli ajalooliselt Zeelandi krahvkonna osa.

## Zeelandi valitsejad
*Flandria krahvid, 1012–1167
*Flandria ja Hollandi krahvide kondomiinium, 1167–1256
*Hollandi ja Zeelandi krahvid, 1256–1572
*Zeelandi staadid, 1572–1795

## Ajalugu

Ala on alati olnud oma tugevamate naabrite, Hollandi krahvkonna, Hainaut' krahvkonna ja Flandria krahvkonna saak. Aastal 1012 läänistas keiser Heinrich II Zeelandi Prantsuse Flandria krahvile Balduin IV-le, misjärel valitseti mõlemat krahvkonda personaalunioonis, mida põhjapoolne Holland alguses vaidlustas. Aastal 1167 puhkes krahvkondade vahel sõda, misjärel tunnistas Hollandi krahv Floris III Flandria krahvi Filipsi ülemvõimu Zeelandis. Hollandi krahv Floris IV (1222-1234) vallutas Zeelandi, mida alates Willem II pojast, krahv Floris V-st aastal 1256 valitseti personaalunioonis Hollandiga.

1323. aasta Pariisi lepinguga Flandria ja Hainaut-Hollandi vahel taganes Flandria krahv nõuetest Zeelandile ja tunnistas Hollandi krahvi Zeelandi krahvina. Sellele vaatamata jäi Zeeland eraldi haldusüksuseks, mis omakorda oli Hollandi krahvide halduses.

Aastal 1432 annekteeriti see Burgundia hertsogi Philippe Hea poolt ja sai Burgundia Madalmaade osaks. Pärast Burgundia Marie surma aastal 1482 oli Zeeland vastavalt Senlise lepingule üks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida haldasid Habsburgid ja mis aastal 1512 ühendati Saksa-Rooma riigi Burgundia ringkonda.

Pärast Kaheksakümneaastast sõda oli Zeeland üks aastal 1581 rajatud Hollandi Vabariiki ühendatud provintsidest. Nii enne kui ka pärast Hollandi iseseisvumist jagas Zeeland mõningaid institutsioone Hollandi ja Lääne-Friisimaa staatidega, nagu ülemkohus, Hollandi, Zeelandi ja Lääne-Friisimaa ülemnõukogu, pärast eraldasid põhjapoolsed provintsid end keisrivõimust ja Mecheleni suure nõukogu alluvusest.

Pärast generaalstaatide loomist aastal 1583 sai esindukogu kohaks esialgu Middelburg. Aastast 1585 alates kogunes see Haagis. Olles (teoreetiliselt) sõltumatu (osa)riik, lakkas Zeelandi krahvkond olemast Bataavia Vabariigi ajal aastal 1795, kui sellest sai departemang. Üheskoos Zeeuws-Vlaandereniga moodustab see täna Zeelandi provintsi.

## Zeelandi krahvkonna linnad

Hääleõiguslikud linnad, tähtsuse järjekorras:

* Middelburg (1217) 
* Zierikzee (1248) 
* Reimerswaal (1374) aastani 1574 hääletas Zeelandi staatides
* Goes (1405)
* Tholen (1366)
* Vlissingen (1315) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates
* Veere (1355) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates

Väikelinnad (puudus koht Zeelandi staatides):

* Arnemuiden (1574)
* Brouwershaven (1477)
* Domburg (1223)
* Kortgene (1431)
* Sint Maartensdijk (1491)
* Westkapelle (1223)

## Vaata ka

* Hollandi krahv
Eve

**EVE** võib tähendada järgmist:
* Eesti Vabaerakond
* EVE, tegelane filmis WALL-E
* Evelop Airlines
* Extreme Ultraviolet Variability Experiment
* Harstad/Narviki lennujaam Norras Evenesis (IATA kood)
* Ente Vasco de la Energía

**Eve** võib tähendada järgmist:
* Eve Online, 2003. aastal loodud MMORPG
*Eve (eesnimi) on naisenimi
Maakond (Kreeka)

**Maakond** (kreeka keeles *νομοί*, ainsuses *νομός*) oli Kreeka 2. järgu haldusüksus aastatel 1833–1836 ja alates 1845 kuni Kallikratise haldusreformini aastal 2010. 

Alates 1. jaanuarist 2011 asendati maakonnad piirkonnaüksustega (*περιφερειακές ενότητες*), suur osa jäi samadesse piiridesse, mõned piirkonnaüksused moodustati ka uuesti.
Kuni 1987. aastani olid maakonnad jaotatud kümne geograafilise piirkonna vahel ja seejärel 2011. aastani 13 piirkonna vahel.
Eesti NSV teeneline teadlane

**Eesti NSV teeneline teadlane** oli Eesti NSVs 1941. aastal loodud, teadlastele antud aunimetus.

## Eesti NSV teenelised teadlased
Eesti NSV teenelisi teadlasi:
*1943 Hans Kruus
*1945 Julius Aamisepp, Mihkel Ilmjärv, Leo Jürgenson, Ottomar Julius Martin Maddison, Jüri Nuut, Mihkel Pill, Heinrich Riikoja, Alma Tomingas, Albert Valdes, Johannes Voldemar Veski
* 1953 Johan Eichfeld
* 1956 Johannes Kaarde, Felix Lepp, August Voldemar Mätlik
* 1957 Osvald Hallik, Aksel Kipper, Alfred Lillema, Harri Moora, Johannes Piiper, Aleksander Siimon, Julius Tehver
* 1963 Feodor Klement
* 1964 Endel Aaver, Harald Haberman, Johannes Hint, Vambola Laanmäe, Konstantin Ramul, Evald Raudväli, Karl Vahenõmm
* 1965 Agu Aarna, Albrecht Altma, Nikolai Alumäe, Paul Ariste, Nikolai Dilaktorski, August Eenlaid, Johannes Heil, Gunnar Kangro, Artur Linkberg, August Muuga
* 1966 Elmar Haller, Jaan Klaar, Elmar Siirde
* 1968 Aleksandra Fomina
* 1969 Liivia-Maria Laasimer, Helmut Oruvee, Karl Orviku, Eduard Päll, Vassil Ridala, Joosep Saat
* 1970 Arnold Kask, Endel Sõgel, Arnold Veimer
* 1972 Eerik Kumari
* 1974 Paul Kard, Vladimir Kosar, Eduard Kull, Karl Robert Kurm, Gennadi Kurss, Hans Küüts, Heinrich Wilhelm Laul, Ülo Oll, Leo Vaher
* 1976 Lembit Allikmets, Harald Keres, Boris Nurmiste, Evald Nõmm, Karl Peterson, Georg Želnin, Aksel Turp, Elmar-Ants Valdmann
* 1977 Pavel Bogovski, Arthur Jaama, Oskar Kirret, Albert Kliiman, Olga Martma, Leo Nigul, Uno Palm, Arnold Piho, Aarne Pung, Herbert Tuppits, Lembit Tähepõld, Atko Viru
* 1978 Arnold Humal, Ants Ilus, Ilo Sibul, Vello Tarmisto, Einar Vagane
* 1979 Verner Kikas, Heino Lepikson, Juhan Peegel, Paul Rahno
* 1980 Valve Jaagus, Aleksander Panksejev, Hugo Tiismus
* 1981 Helmut Idarand, Arno Köörna, Arvo Ots
* 1982 Karl Kaarli, Ilmar Kleis, Arnold Koop, Abe Liebman, Ülo Lumiste, Viktor Maamägi, Viktor Palm, Heinrich Vipper, Ilmar Öpik
* 1983 Juhan Kahk, Hilda Moosberg, Enno Siirde, Raiot Silla
* 1984 Olaf Kuuli
* 1985 Mihhail Bronštein, Ants Kallikorm, Grigori Kusmin, Heino Liimets, Ilmar Müürsepp, Erast Parmasto
* 1986 German Aškinazi, Vladimir Hižnjakov, Vladimir Koslov, Vilmar Kruus, Leopold Paal, Harald Peep, Oskar Priilinn
* 1987 Ea Jansen, Erich Kaup, Endel Lippmaa, Juri Lotman, Guido Rajalo, Anto Raukas, Harald Tikk
* 1988 Ain-Elmar Kaasik, Dimitri Kaljo, Toomas Karjahärm, Kalju Kask, Tšeslav Luštšik, Voldemar Tilga, Harald-Adam Velner
* 1989 Heiti Kotkas, Loit Reintam, Inge Unt
* 1990 Lev Golub

## Viited
Kosmosesüstik Discovery

**Kosmosesüstik Discovery** (tähisega **OV-103**) on üks neljast säilinud NASA kosmosesüstikust. Discovery tegi esimese lennu 1984. aastal, missioonil STS-41-D, mis kestis 30. augustist 5. septembrini.

Discovery oli ehitamise järjekorras neljas (eelnesid Enterprise, mis kosmosesse ei läinud ja Challenger ning Columbia, mõlemad on hävinud) ja esimene süstik, mis pensionile saadeti. Kosmosesüstik Discovery tegi oma viimase lennu missiooni STS-133 raames ajavahemikul 24. veebruar kuni 9. märts 2011. Discovery tähtsamateks missioonideks jäid ISSi kokkupaneku abistamine ja Hubble'i kosmoseteleskoobi orbiidile viimine.

## Ajalugu

Süstik nimetati James Cooki HMS Discovery järgi, mida Cook juhtis oma viimasel avastusretkel ja Henry Hudsoni laeva "Discovery" järgi.

Discovery viis 1990. aastal orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi ning sooritas selle teise ja kolmanda teenindusmissiooni. Discovery sooritas 1988. aastal esimese missiooni pärast Challengeri katastroofi ja 2005. aastal esimese missiooni pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi.

1998. aastal lendas Discovery missioonil kaasa John Glenn, kes oli Mercury Seveni liige. Ta oli missiooni ajal 77-aastane ja sellega oli aastatel 1998–2021 vanim kosmoses käinu. 2021. aastal käis 90-aastaselt kosmoses William Shatner.

Discovery tegi oma viimase lennu 2011. aastal. Pärast seda on süstik Smithsoniani lennundus- ja kosmosemuuseumi püsiekspositsioonis.

## Missioonid

Viimase missiooni lõpuks oli Discovery 27 aasta jooksul teenindatud 39 missioonil lennanud 238 miljonit kilomeetrit, teinud 5830 tiiru ümber Maa ja olnud orbiidil 365 päeva. Discovery teenindas rohkem missioone kui ükski teine kosmosesüstik ja oli esimene kolmest säilinud süstikust, mis lennud lõpetas.

### Märkimisväärsed Discovery missioonid

* STS-41-D – Discovery esimene missioon. Süstiku meeskonnas oli teine ameeriklanna kosmoses, Judith Resnik.
* STS-51-D – meeskonnas lendas esimene ametis olev kongresmen.
* STS-26 – Space Shuttle'i programmi esimene lend pärast Challengeri katastroofi. 
* STS-31 – Discovery viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi.
* STS-60 – esimene venelane USA kosmoselaeva pardal, Sergei Krikaljov.
* STS-63 – meeskonna piloodiks oli Eileen Collins, kes oli Space Shuttle'i programmi esimene naispiloot.
* STS-95 – missioonil lendas kaasa John Glenn, kes oli siis vanim kosmoses käinud inimene.
* STS-96 – esimene kosmosesüstiku põkkumine ISS-iga.
* STS-92 – 100. Space Shuttle'i lend.
* STS-114 – esimene missioon pärast kosmosesüstiki Columbia katastroofi.

## NASA tänuavaldus ja teenindatud missioonide embleemid

## Viited
Donetski delfinaarium

**Donetski [[delfinaarium]]** Nemo asub Ukrainas Donetskis. Štšerbakovi pargis asuv delfinaarium avati 19. detsembril 2009.


2014. Донецкий дельфинарий 230.jpg|
2014-01-25. Донецкий дельфинарий 093.jpg|


## Välislingid
Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum

**Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum** (lühend EKKM) on Eesti mittetulundusühing, mis korraldab Eesti nüüdisaegset kunsti tutvustavaid näitusi. EKKM juht on Kadi Kesküla.

Näitused on üleval Tallinnas Kursi 5 hoones.

EKKMi nime all toimus esimene näitus 2007. aastal. 2021. aasta lõpuks oli muuseum korraldanud 76 näitust 42 kuraatori ja 431 kunstnikuga.

EKKM annab 2011. aastast välja auhinda Köler Prize.

## Viited

## Kirjandus
*Kristi Helme. "INTERVJUU | Kunstiasutuste juhid: riik võiks muretseda, kuidas kunstnikud hakkama saavad, mitte pakkuda kuuendat aastat sama suurt toetust". Eesti Päevaleht, 31. jaanuar 2023

## Välislingid
*EKKMi koduleht
Elementaarkool

**Elementaarkool** (saksa keeles *Elementarschule*) oli 19. sajandil linnades kohaliku omavalitsuse poolt ülal peetud saksakeelne kool, kus eelkõige linnakodanike lastele anti algõpetust.

## Balti kubermangududes
1880. aastatest, pärast 1880. aastate alghariduskooli reformi Balti kubermangudes ja 20. sajandil kuni 1918. aastani olid linnaalgkoolid riiklikult ülal peetavad ja kohalik omavalitsusest sõltumatud venekeelsed algkoolid.

Elementaarkooli (alates 1880. aastatest linnaalgkool) kui ühtluskooli esimese astme ülesandeks oli õpilaste ettevalmistamine kreiskooli astumiseks. Õppetöö toimus reeglina saksa keeles ja oli maksuline, leidus ka eesti ja vene õppekeelega koole. 1820. aasta koolimäärustiku põhjal ei olnud elementaarkooli ülesanne enam õpilaste kreiskooli astumiseks ettevalmistamine, vaid alghariduse andmine kehalisest tööst elatuva linna lihtrahva lastele. Juba 1805. aastal asutati esimesed Tallinna elementaarkoolid eraldi poeglastele ja tütarlastele, misjärel sai edasi õppida teises kooliastmes, kaheaastase õpiajaga kreiskoolis, mis valmistas õpilasi ette gümnaasiumi astumiseks. 1814. aastal oli Tallinnas ka 12 erakooli.

Rakvere elementaarkool loodi 1797. aastal. Võrus avati uutel alustel töötav linnakooli tüüpi kihelkonnakool ehk elementaarkool 1804. aasta 15. septembril ja 1810. aastal avati Võrus esimene eesti õppekeelega elementaarkool (Võru elementaarkool). 1817. aasta 19. oktoobril Johann von Luce algatusel eesti õppekeelega Kuressaare elementaarkool. Eesti poeglaste Tartu elementaarkool avati 1837. aastal.

1880. aastate alghariduskooli reformiga Balti kubermangudes pidi kõiki õppeaineid (peale usuõpetuse ja kirikulaulu) õpetatama linnaalgkoolis vene keeles.

## Viited
Tartu Mill

**Tartu Mill** **AS** (2010. aastani **AS** **Tartu Veski**) on Eesti kapitalil põhinev nisu- ja rukkijahutootja.

Ettevõtte eelkäija oli 1885. aastal aadressil Tiigi tn. 61 George Riiki loodud auruveski. 1908. aastal veski uueks omanikuks sai Felix von Berg, kes kinkis selle Liivimaa Põllumajanduse Tarvitajate ja Tootjate Ühistule 1910. aastal. 1927. aastal sai veski omanikuks Peeter Jänes ning 1940. aastal veski natsionaliseeriti. Tiigi veski kuulus Jahu ja Leivakombinaadile.

1941. aastal ettevõte praegusel territooriumil oli ehitatud Tartu Elevaator, selle juurde veski ning viljatornide alla olid rajatud varjend ja veinikelder. 1944. aastal õhkisid taganevad Saksa väed elevaatorialused sambad. 1947. aastal elevaator taastati.

1959. aastal Tartu Elevaatori ja Tiigi veski (mis nimetati ümber Veski nr 1) baasil oli moodustatud Tartu Teraviljasaaduste Kombinaat. Aastal 1961 nisujahu tootmiseks ehitati juurde väike Veski nr 2. 1972. aastal oli ehitatud elevaatori teine korpus, 1985. aastal uus rukkijahuveski ehk Lembitu veski ning Veski nr 2 oli suletud.

1994. aastal Tartu Viljasalve veskid, elevaatori ja laohooned oli erastatud ühistu Tartu Viljasalve poolt ning 1996. aastal kogu tegevus aadressil Tiigi tänav 61 oli lõppenud.

2000. aastal ühistu Tartu Viljasalve poolt oli asutatud ettevõtte AS Tartu Veski, aktsiad olid müüdud Saksamaa firmadele. 2001. aastal ostis 50% aktsiaid OÜ Veskimehed.

Kuuekümne töötajaga jahuveskis töödeldakse aastas ligikaudu 110 000 tonni peamiselt kodumaist toiduteravilja. 

Koos Läti tütarettevõttega moodustas 2019. aasta müügikäive 164 miljonit eurot, mis hõlmab nisu- ja rukkijahu, pasta, helveste ja jahusegude ning loomasööda müüki. 


Tartu Mill 01.jpg
Tartu Mill 02.jpg
Tartu Mill 03.jpg
Tartu Mill 04.jpg
Tartu Mill 05.jpg
TartuVeski 7340.JPG

## Viited

## Välislingid
* Tartu Milli koduleht
* Raigo Neudorf. Toidutööstuses teenis suurima kasumi AS Tartu Mill Äripäev 27. august 2014
* Mari Mets. Tartu Mill läks täielikult eestlaste kätte Äripäev 25. märts 2014
* Tartu Mill on parim eksportija Saksa-Balti Kaubanduskoda, 8. oktoober 2013
* Tartu Mill AS: Eksportöör 2013 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ettevõtluskonkursi lehel
Eesti Filatelist

**Eesti Filatelist** (ka **Eesti filatelist**) oli algselt väliseestlaste poolt välja antud ja siiani Eestis ilmuv filateelia jätkväljaanne.

Väljaanne ilmub ebaregulaarselt 1955. aastast. Esimesed kümme aastat anti seda välja New Yorgis, kümme aastat hiljem anti ajakirja toimetamine alates 11. numbrist üle Eesti Filatelistide Ühingule Rootsis. 12. kuni 35. numbrini oli ajakirja toimetaja Elmar Ojaste. Tema eestvõttel lisati alates 12. numbrist artiklite lühikokkuvõtted inglise keeles, hiljem avaldatigi artikleid kahes või kolmes keeles. 35. numbris 1993. aastal avaldati kõigi seni ilmunud numbrite sisukorrad.

Eesti Filatelisti auhinnati hõbemedaliga maailmanäitusel Stockholmia 74, kuni 1993. aastani sai väljaanne veel kakskümmend näituseauhinda.

Esimesed 35 köidet andis välja New Yorgi Eesti Filatelistide Selts (köited 11–35 koos Eesti Filatelistide Ühinguga Rootsis).

## Viited
Eeden (kaubanduskeskus)

**Eeden** on Tartus Annelinnas, Kalda tee ja Anne kanali vahel Sõpruse silla otsa juures asetsev kaubanduskeskus.

Selle omanik on AS Eedeni Keskus.

## Ajalugu
Eedeni keskuse rajas Tartu Tarbijate Kooperatiiv. Kaubanduskeskus avati 27. novembril 2003. Sellesse investeeriti 120 miljonit krooni ehk ligi 7,7 miljonit eurot.

Avamise järel oli keskuse üldpind 18 000 m², mis tegi sellest toona Lõuna-Eesti suurima kaubanduskeskuse. 2004. aasta aprilli lõpuks oli Eedenit külastanud 1,5 miljonit inimest, mis tegi keskmiselt 9800 külastajat päevas.

Varem oli keskuse põhiline toidupood Konsum, 2013. aastal vahetus see Maksimarketi vastu. 2006. aastal pälvis firma Tartu laste- ja noortesõbraliku ettevõtte tiitli.

Keskuse järgi on saanud nime naiste võrkpallivõistkond Tartu Ülikool/Eeden ja tennisevõistlus Eeden Eesti Noorteliiga.

23. novembril 2018 lõppesid 16 miljonit eurot maksnud laiendustööd, mille käigus keskuse üldpind laienes veel 8000 m² võrra.

## Viited

## Välislingid
* Eedeni koduleht
* Andres Kärssin "Tartu Eedeni keskus hindab end enim külastatavaks ostukohaks Lõuna-Eestis" Äripäev, 28.04.2004
* Kuivav turvas kisub Tartu Eedeni kiiva Postimees 23. jaanuar 2007
* Jaan Olmaru Miks muutub Eedeni Konsum Maksimarketiks? Postimees 12. juuni 2013
* Tartu Eedeni kaubanduskeskus plaanib 6000-ruutmeetrist laiendust BNS/Õhtuleht, 11. juuli 2014
Tammerraamat

**Tammerraamat** on Eesti kirjastus, mille asutas 2005. aastal ajakirjanik Enno Tammer. Kirjastuse kaasoosanik on Tiina Tammer. 

Kirjastus on välja andnud raamatuid paljudest valdkondadest, näiteks ajalugu, teatmekirjandus, lastekirjandus, elulood, albumid, tervis, huumor.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Tuum (kirjastus)

**Tuum** on Eesti kirjastus (äriühinguna OÜ Tuum, juhatuse liikmed Piret Viires, Anu Saluäär ja Teet Jõerüüt). Kirjastus loodi 1992. aastal. Kirjastus on avaldanud eelkõige väärtkirjandust, keskendudes tänapäeva eesti kirjandusele.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Riigi Trükikoda

**Riigi Trükikoda** oli trükikoda Tallinnas Kalamaja piirkonnas, Niine tänav 11.

Trükikoda asutati 1923. aastal. Trükikojas valmistati 1940. aastani riigitellimustena näiteks rahamärke ja väärtpaberite blankette. Aastal 1927 viidi trükikoja juurde Riigi Teataja talitus. Aastast 1927 sai trükikoda Eesti väärtpaberite trükkimise ainuõiguse.

## Viited
Peeter Tauk

**Peeter Tauk** (11. juuni 1878 Hummuli vald Valgamaa – 17. detsember 1959 Tallinn) oli eesti insener ja diplomaat.

Ta sündis karjamõisapidaja pojana. Õppis Valga linnakoolis, gümnaasiumi lõpueksamid tegi Peterburis. 1907–1921 õppis ta vaheaegadega Peterburi Mäeinstituudis, olles samal ajal vabakuulaja Peterburi Arheoloogiainstituudi juures. 

Töötas Kroonlinna apteegis, Uurali tehastes sõjatööstusinstruktorina, hiljem Uurali riigitehaste esindajana ja Petrogradi rahapaja abijuhatajana. 

Tegutses Eesti Vabariigi esindajana Peterburi opteerimiskomisjonis ja aastatel 1922–1924 asekonsulina Peterburis. Kolis 1924. aastal Tallinna ja määrati 1927 Eesti Kunstimuuseumi juhatajaks. Haridusministeeriumi juurde asutatud Kunstikomitee liige alates 7. oktoobrist 1939.

## Viited
Lipuvabrik

**Lipuvabrik OÜ** on 1994. aastal asutatud Eesti ettevõte, mille põhitegevusalaks on lippude ja tekstiiltoodete valmistamine. 

Ettevõte valmistab ja müüb kõiki lippudega seotud tooteid (tarvikud) ning pakub lippude ja tekstiili trükiga seotud teenuseid. 

Ettevõte põhineb täielikult Eesti kapitalil. Ettevõte asub Tallinnas aadressil Türi 3.

Ettevõte kuulub Põhjamaade Liputootjate Seltsi.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Käokiri

**"Käokiri"** on Eesti ansambli Collage kolmas ja viimane stuudioalbum. See ilmus 1978. aastal plaadifirma Melodija kaudu. 

Salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Hannes Valdma, heliinsener Rein Sulumäe, kaanekujundus Kuulo Vahter.

## Lood albumil

# Mets neidude vahel
# Laula kuni elad
# Loomine
# Kodu kaugel
# Joodiku kojukutse
# Memme vaev
# Hällilaul
# Käokiri
# Õhtu ilu
# Suur tamm
# Kohus koju minna
# Blues-polka

## Kirjeldus

„Kui heliplaadi “Kadriko” rahvaviiside estraadilikes seadetes domineerisid džässilikud jooned, siis käesoleva heliplaadi “Käokiri” seadetes on tunda rohkem kaasaja popmuusika sugemeid. Originaalseid rahvaviise on püütud siin esitada võimalikult autentsel, võiks öelda tormislikul kujul, kusjuures on peetud silmas ka eesti rahvaviiside ettekandele omaseid iseärasusi, nagu skandeerimine, eeslauljale järgnev ansambli sissetulek poolelt sõnalt jne.“ Uno Naissoo (1976) 

## Koosseis

### Eeslauljad
* Lea Gabral (1, 10)
* Tauno Vahter (muusik) (3, 6)
* Aarne Vahuri (5)
* Ole Valgma (8)

### Solistid
* Maire Eliste (2)
* Katrin Mägi (4)
* Lea Gabral (7)
* Tauno Vahter (muusik) (11)

### Ansambel "Apelsin" Tõnu Aare juhatusel (1-11)
* Tõnu Aare (kitarr, suupill)
* Jaan Arder (viiul)
* Gunnar Kriik (bass)
* Ants Nuut (tromboon)
* Aleksander Vilipere (trummid)

* Aleksander Vaas (orel) (6)
* Helmut Aniko (sopransaksofon) (8)

## Uusväljaanded

2002. aastal ilmus „Käokiri“ esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku „Parimad lood 1970-76“ raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg.

2014. aastal anti „Käokiri“ uuesti välja vinüülil (hyper.records). LP masteri tegi Pauli Saastamoinen (Finnvox).

## Viited
Kosmosesüstik Columbia

**Kosmosesüstik Columbia** (tähisega **OV-102**) oli üks NASA kosmosesüstikuid. Columbia ehitati kolmanda süstikuna, aga kosmosesse jõudis missiooni STS-1 raames esimesena. Kosmosesüstik startis esimest korda 12. aprillil 1981 ja naasis Maale 14. aprillil. 22 teenistusaasta jooksul käis Columbia 27 missioonil. Kosmosesüstik Columbia purunes 1. veebruaril 2003 Maa atmosfääri sisenemisel. Õnnetuses hukkusid kõik seitse meeskonnaliiget.

## Ajalugu

Columbia ehitus algas 1975. aastal Rockwell Internationali peakoostehallis Palmdale'is Californias. Pärast valmimist viidi Columbia Kennedy kosmosekeskusse, kuhu see jõudis 25. märtsil 1979. Esimene Columbia start oli planeeritud juba 1979. aastasse, aga probleemid kosmosesüstiku peamootorite ja kuumuskilbiga lükkasid stardi edasi. 19. märtsil 1981 juhtus Columbia masinaruumis õnnetus, kus kaks-kolm (arv eri uudistes varieerus) töölist lämbusid.

Colmubia startis oma esimesele missioonile (STS-1) 12. aprillil 1981. Kosmoselaeva esimene komandör oli John Young ja piloot Robert L. Crippen. Young oli tollal NASA kogenuim astronaut, kes alustas lende juba Gemini programmi ajal ja oli üheksas Kuu pinnal kõndinud inimene. Samal ajal oli Crippen algaja, kellele see oli esimene lend. Süstik naasis Maale 14. aprillil.

Columbia jõudis enne Challengeri katastroofi kosmoses käia veel kuus korda. 28. jaanuaril 1986 plahvatas Challengeri startimisel Space Shuttle'i välispaak ja pardal olnud 7 astronauti said surma. See lõi NASA graafiku segamini ja Columbia järgmine missioon toimus 1989. aastal, kui toimus missioon STS-28.

23. juulil 1999 startinud missioon STS-93 oli ajalooline, sest Columbia komandöriks oli siis Eileen Collins, kes oli Space Shuttle'i programmi esimene naiskomandör.

Columbia viimane edukas missioon oli STS-109, mis oli Hubble'i kosmoseteleskoobi neljas teenindusmissioon. Järgmine missioon, STS-107, lõppes katastroofiga kui kosmosesüstik hävis Maa atmosfääri sisenemisel ja kogu meeskond hukkus. Õnnetuse põhjuseks osutus auk kuumuskilbis, mis aeglaselt põhjustas juhitavuse kadumise.

Kui Columbia poleks hävinud, oleks kosmoselaev osalenud ISSi- ehituses ja võinuks ühe plaani kohaselt orbiidilt ära tuua Hubble'i kosmoseteleskoobi. Kuna Space Shuttle'i programm on lõpetatud, siis lõpuks siseneb Hubble Maa atmosfääri ja põleb ära. Columbia oleks tõenäoliselt karjääri lõpetanud pärast 2005. aastat, sest laevale polnud rohkem missioone planeeritud.

## Teenindatud missioonid ja nende embleemid

Columbia teenindas 28 missiooni, veetis 300 päeva kosmoses, läbis 201 497 772&nbsp;km ja tegi 4808 tiiru ümber Maa. Kosmosesüstik ei külastanud kunagi ühtegi kosmosejaama.

## Vaata ka
* Kosmosesüstiku Columbia katastroof

## Viited
Parimad lood 1970–76

**"Parimad lood 1970–76"** on ansambli Collage duubelkogumikalbum, mille andis 2002. aastal välja Hyper Records.

Album koondab muusikat, mille ansambel Collage oma kümmekonna tegevusaasta jooksul heliplaatidele salvestas (kolm LP-d ja üks 4 looga väike heliplaat). Lisaks on teise heliketta lõpus valik nendest paladest, mis salvestati Eesti Raadios, aga varem heliplaadile ei olnud jõudnud.

CD 1:
* Lood 1–15 algupäraselt ilmunud kui LP „Kadriko“ (1974, Melodija)
* Lood 16–27 algupäraselt ilmunud kui LP „Collage“ (1971, Melodija)

CD 2:
* Lood 1–11 algupäraselt ilmunud kui LP „Käokiri“ (1978, Melodija)
* Lood 19 ja 22 ilmunud kui „Collage“ EP (1970, Melodija)
* Lood 12–18 ja 20–21 varem ilmumata. Lindistatud Eesti Raadio stuudios aastatel 1970–76

## Lood albumil

CD 1:
# Kutse õitsile (Väike-Maarja)
# Kadrilaul (Põlva)
# Une sulased (Läänemaa)
# Halb sirp (Kadrina)
# Petis peiu (Karuse)
# Uni, tule silma peale! (Kihnu)
# Venna sõjalugu (Kadrina)
# Millal saame sinna maale? (Tõstamaa)
# Tütar nutab ema (Setu)
# Neiut pole kodus (Kolga)
# Miks sa mulle ei tulnud? (Kanepi)
# Kiik tahab kindaid (Kolga-Jaani)
# Neiud lähevad ära (Muhu)
# Kaevul kosija (Muhu)
# Mardilaul (Varbla, Rannu)
# Kee, pada (Haljala)
# Tähemõrsja (Räpina)
# Vastlalaul (Kuusalu)
# Talgulugu (Järva-Jaani)
# Ketra, vokikene! (Kadrina)
# Vikerkaar (H. Arlen – H. Karmo)
# Bossanova hing (Q. Jones)
# Tallinna blues (A. Dominquez)
# Me rändame linnast linna (M. Legrand)
# Nokturn (L. Veevo – H. Tõnson)
# Spordihalli blues (A. Vahuri)
# Alfa-Beat (U. Naissoo)

CD 2:
# Mets neidude vahel (Karksi)
# Laula kuni elad (Tõstamaa)
# Loomine (Jõhvi)
# Kodu kaugel (Kuusalu)
# Joodiku kojukutse (Hargla)
# Memme vaev (Kuusalu)
# Hällilaul (Muhu)
# Käokiri (Karksi)
# Õhtu ilu (Audru)
# Suur tamm (Järva-Jaani)
# Kohus koju minna (Vigala) / Blues-polka (Mustamäe)
# Ehted kadunud (Peetri)
# Laksi Tõnis
# Oh, seda õnnista eluda (Kolga-Jaani)
# Õrn ööbik (K. Ramm – G. Wulff)
# Vaikne kena kohakene (F. Mühlhausen)
# Vändra metsas (Pärnu)
# Mul meelen kuldne kodukotus (F. Saebelmann)
# Meremehe kiri (G. Podelski)
# Talverõõmud (R. Valgre – O. Roots)
# Kodukingu kuusik (G. Podelski)
# Üheskoos (U. Naissoo – H. Karmo)
Kiigu ja liugle

**"Kiigu ja liugle"** on Ott Leplandi, Tanel Padari ja Jalmar Vabarna neljas singel.  

Kaasa teeb ansambel Kõrsikud. Laulu viisi on loonud Tanel Padar ja sõnad Jaan Pehk. 

## Viited

## Välislingid
* VIDEO: Vallatud Vestid ja Kõrsikud – "Kiigu ja liugle"
Christa McAuliffe

**Sharon Christa Corrigan McAuliffe** (2. september 1948 – 28. jaanuar 1986) oli USA õpetaja ja üks seitsmest astronaudist, kes hukkus Challengeri katastroofis.

1985. aastal valiti McAuliffe koos Barbara Morganiga enam kui 11 000 inimese seast osalema programmi "Õpetaja kosmoses". Pärast aasta kestnud treeningu lõppu koos Challengeri meeskonnaga valiti Challengeri järgmise missiooni meeskonda ja esimeseks kosmosesse saadetavaks õpetajaks McAuliffe. 28. jaanuaril 1986 Challenger startis ja purunes 73 sekundit hiljem. McAuliffe sai katastroofis surma.

## Viited
Tipperary krahvkond

**Tipperary krahvkond** (iiri keeles *Contae Thiobraid Árann*) on krahvkond Iirimaa lõunaosas Munsteri provintsis.

Krahvkond on saanud nime krahvkonna keskuse, Tipperary linna järgi.

## Välislingid
* Krahvkonna koduleht
Siim Poll

**Siim Poll** (14. august 1965 Haapsalu – 6. november 2014) oli eesti muusikapedagoog, pianist ja kontsertmeister.

Ta lõpetas aastal 1984 klaverierialal Tallinna Muusikakeskkooli (Tiina Kuriku ja Bruno Luki õpilasena). Aastal 1990 lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi (Bruno Luki klassis); aastal 2003 Eesti Muusikaakadeemia magistriõppe Ivari Ilja juhendamisel, kaitsnud tööd "Clara Schumanni klaverikäsitlusest klaverikontserdi a-moll op. 7 põhjal" (Kristel Pappeli juhendamisel).

Ta töötas aastatel 1986–1994 kontsertmeistrina Nõmme Muusikakoolis, aastast 1991 tegutses ta vanemkutseõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1997 kontsertmeistrina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis.

Ta on tegutsenud interpreedina, tema repertuaaris oli klassikute (Wolfgang Amadeus Mozarti, Franz Schuberti ja Johannes Brahmsi looming), aga ka eesti heliloojate (Mart Saare, Eduard Oja, Urmas Sisaski, Erkki-Sven Tüüri, Mart Siimeri ja Toivo Tulevi loomingut). Samuti on ta esinenud klaverisaatjana, koostööpartnereiks on olnud Anne-Liis Poll, Mati Kõrts, Tarmo Sild, Henno Soode, Valentīna Tāluma, Mati Turi, Peeter Sarapuu, Toomas Vavilov ja teised. Ta on osalenud klahvpillimängijana NYYD Ensemble'i ja ERSO kavades. Ta on olnud tegev ka meelelahutus- ja levimuusikuna, on kuulunud ansamblitesse *Evergreen 94* ja *Free Style*.

Siim Poll suri 6. novembril 2014 ja ta maeti 16. novembril 2014 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Kadri Hunt; nende lapsed on pianist Mihkel Poll ja viiuldaja Mari Poll. Aastast 1996 oli ta abielus koorijuhi, laulja ja muusikapedagoogi Anne-Liis Polliga.

## Viited

## Välislingid
*
Põltsamaa Teataja

**Põltsamaa Teataja** (1994–2019 nimega **Vali Uudised**) oli Põltsamaa piirkonna ajaleht. See ilmus aastatel 1994–2020 ja seda andis välja OÜ Põltsamaa Turundus. Alates 24. aprillist 2019 ilmus Põltsamaa Teataja nime all.

Ajaleht ilmus (2015) kaks korda nädalas, kusjuures kolmapäeviti mustvalgena ja reedeti osaliselt värvilisena.

OÜ Põltsamaa Turunduse juhatuse otsusel ilmus ajalehe viimane number 3. juunil 2020. Senised tellijad hakkasid pärast seda saama ajalehte Vooremaa. Viimastel kuudel enne tegevuse lõpetamist ulatus lehe tiraaž 1400-ni.

## Vaata ka
*Põltsamaa Teataja (1926–1935)

## Viited

## Välislingid
*Digar - Vali Uudised
Acta Historica Tallinnensia

**Acta Historica Tallinnensia** on Eesti Teaduste Akadeemia ajakiri, mis ilmub koostöös Tallinna Ülikooliga. Acta Historica Tallinnensia on avatud juurdepääsuga (Open Access) eelretsenseeritav teadusajakiri, mis avaldab eesti- ja ingliskeelseid artikleid peamiselt Eesti, Baltimaade ja Läänemere piirkonna ajaloo kohta keskajast tänapäevani.

Ajakiri ilmub aastast 1997. Ajakirja annab välja Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus. Ajakirja artiklid on tasuta juurdepääsuga (*open access*) ajakirja kodulehel.

Acta Historica Tallinnensia ilmumist toetavad Eesti Teaduste Akadeemia, Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituut ja Tallinna Ülikooli ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo keskus.

Ajakirja esimene peatoimetaja oli Priit Raudkivi (1997–2005), seejärel oli peatoimetaja Maie Pihlamägi (2006–2019). Alates 2020. aastast on ajakirja peatoimetaja Marek Tamm. 

## Viited

## Välislingid
*Ajakirjast Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse kodulehel, avaliku ligipääsuga ajakirjanumbrid alates 1997....
*AHT facebooki leht
Dokutšajevski loomaaed

**Dokutšajevski loomaaed** (ukr *Докучаєвський зоопарк*) on loomaaed Ukrainas Donetski oblastis Dokutšajevskis. Donbassis asuv loomaaed on Ukraina üks noorimaid.


Zoo in dokuchaevsk 001.jpg|Linnupuurid
Zoo in dokuchaevsk 009.jpg|Emu
Zoo in dokuchaevsk 007.jpg|Kaljukotkas (беркут)


## Välislingid
Mõkolajivka (täpsustus)

**Mõkolajivka** on kohanimi.
; Linnad
***[[Mõkolajivka]]**, linn Ukrainas Donetski oblastis Slovjanski haldusalas
;Asulad
***[[Mõkolajivka (Sjevjerodonetski rajoon)|Mõkolajivka]]**, asula Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis
;Külad
***[[Mõkolajivka (Volnovahha rajoon)|Mõkolajivka]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis
***[[Mõkolajivka (Bilokurakõne rajoon)|Mõkolajivka]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Bilokurakõne rajoonis
***[[Mõkolajivka (Kozjatõni rajoon)|Mõkolajivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis
***[[Mõkolajivka (Litõni rajoon)|Mõkolajivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis
Paju mõis

**Paju mõis**, ka **Liellugaži mõis** (saksa keeles *Luhde-Großhof*, läti keeles *Liellugažu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Valga vallas Paju külas. Ajalooliselt asus mõis Liivimaa läti distriktis.

## Ajalugu
Mõis loodi 1748. aastal, kui see eraldati Luke mõisast. Pärast Carl Johann Wrangelli ja ta abikaasa Charlotte Johanna (sündinud vabapreili von Liebesberg) (1703–1748) surma sõlmisid pojad 1748. aasta 9. veebruaril pärandvarajagamislepingu. Vastavalt selle tingimustele langes Luke mõis vanemale pojale adrakohtunik vabahärra Carl Johann von Wrangellile (1725–1798), kes kohustus oma nooremale vennale Johann Georgile tasuma 3400 taalrit. Kuna keskmisele vennale Gotthard Wilhelmile pidi minema seni Luke koosseisu kuulunud Paju mõis, eraldati see iseseisvaks rüütlimõisaks. 

Gotthard Wilhelm Wrangell kavatses selle algselt oma nooremale vennale Johann Georg von Wrangellile jätta, ent aastal 1750 ostis Weinhold Gotthard Barclay de Tolly selle mõisa ära. Aastal 1760 omandas 22 500 taalri eest mõisa Johann George Tomsen, aastal 1787 müüs ta mõisa aga 39 000 taalri eest Johann Roetger Schröderile. Aastal 1794 omandas mõisa 45 000 taalri eest George Christian von Scheumann, kelle lesk selle 41 000 rubla eest aastal 1816 Otto Eduard Ernst von Maydellile pantis. 

Aastal 1820 sai Maydellist ka mõisa pärisomanik. Aastal 1827 pantis ta mõisa koos Annase ja Pedele mõisaga 69 500 rubla eest kreisisaadik Gustav Eduard von Richterile. Too loovutas aastal 1837 Paju mõisa 50 000 rubla eest John von Jürgensonnile, kes aasta lõpus ka mõisa pärisomanikuks sai. Aastal 1856 müüs ta selle 91 500 rubla eest Viktor von Strykile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 7/8 adramaad, sellele allus 185 mees- ja 204 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Luke mõisaga) 27 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli mõisadel adramaid 25 ja 1/4 Aastal 1758 kuulus mõisale 11 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 7 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 7/20, aastal 1881 oli neid aga 7 ja 4/80, lisaks allus mõisale 7 ja 54/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

## Varia

Eesti Vabadussõja ajal 31. jaanuaril 1919 toimus mõisa juures Paju lahing.

## Viited

## Välislingid

*
*
Voore mõis

**Voore mõis** (saksa keeles *Fore, Forby*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saku vallas Harju maakonnas, tänapäeva Saue valla Koppelmaa küla lähedal.

Mõisat on esimest korda mainitud 1569. aastal. 

Mõis on ajaloo vältel kuulunud Rootsi valitsusajal Johan Berendesile ja tema järglastele,  Cronstiernadele,  Höppeneritele, Brümmeritele,  Dahlidele,  Freydele, von Zur Mühlenitele
## Galerii

Voore mõisa abihoone varemed, 19.-20.saj.jpg|Abihoone varemed
Voore mõisa aida varemed, 19.-20.saj.jpg|Aida varemed
Voore mõisa karjakastell, 19.-20.saj.jpg|Karjakastell
Voore mõisa piirdeaed, 18.-20.saj.jpg|Piirdeaia varemed

Voore mõisa teenijatemaja 1, 18.-20.saj.jpg|Teenijatemaja 1
Voore mõisa teenijatemaja 2, 18.-20.saj.jpg|Teenijatemaja 2



## Viited

## Välislingid
*
*
*Voore mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Eda Liiväär, Ääsmäe koduloo uurija, Jõgisoo kandi mõisad – väikesed, kuid põneva ajalooga, Maaleht, 08.05.2015
Mõkolajivka (Volnovahha rajoon)

**Mõkolajivka** on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 51,1&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest lõunaedelas.

Kalmiuse parempoolse lisajõe Mokra Volnovahha kallastel asuva Mõkolajivka kõrgus merepinnast on 156 meetrit.

## Välislingid
* 11. november 2014. *Liga Novosti*. Силы АТО уничтожили подразделение реактивного дивизиона войск РФ (*vene keeles*)
Vigala mõis

**Vigala mõisa** all võidakse mõelda järgmist:
*Vigala kirikumõis, kirikumõis Vigala kihelkonnas Läänemaal
*Kivi-Vigala mõis, kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal
*Vana-Vigala mõis, suurmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal
Vasílis Goulandrís

**Vasílis P. Goulandrís** (Βασίλης Π. Γουλανδρής; 1913 Ándrose saar – 1994) oli kreeka reeder, kunstikoguja ja filantroop.

Tänu tema heategevusele avati Ándrose Moodsa Kunsti Muuseum ja Ándrose Arheoloogiamuuseum.
Venevere mõis

**Venevere mõis** (saksa keeles *Wennefer, Torwendahl*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Venevere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
*Infot mõisa kohta Kultuurimälestiste riiklikus registris
*Mõisa kohta identifitseerimata allikast
Koluvere mõis

**Koluvere mõis** (saksa keeles *Schloß Lode*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Nigula vallas. 

Koluvere mõisa alal paiknes enne mõisa tekkimist Koluvere piiskopilinnus.

## Koluvere mõisa park

## Viited

## Välislingid
*
67P/Tšurjumov-Gerassimenko

**Tšurjumovi-Gerassimenko komeet** (vene keeles комета Чурюмова-Герасименко, inglise keeles *Comet Churyumov-Gerasimenko*), ametlikult **67P/Tšurjumov-Gerassimenko** (vene keeles *67P/Чурюмова-Герасименко*, inglise keeles *67P/Churyumov-Gerasimenko*) ja vahel lühendina **67P/C-G** või lihtsalt **67P**, on komeet.

Selle praegune tiirlemisperiood on 6,45 aastat ja pöörlemisperiood umbes 12,4 tundi. See oli viimati periheelis 13. augustil 2015.

Nagu kõik komeedid, sai ka see nime avastajate järgi. Nendeks olid Klõm Tšurjumov ja Svetlana Gerassimenko, kes märkasid komeeti fotoplaatidel 1969. aastal.

Komeedi afeeli kaugus Päikesest on 5,6829 aü (850 150 000&nbsp;km), periheeli kaugus Päikesest 1,2432 aü (185 980 000&nbsp;km), orbiidi ekstsentrilisus 0,64102, kalle 7,0405°.

Komeet koosneb kahest omavahel ühenduses olavast osast. Suurema mõõtmed on 4,1×3,2×1,3&nbsp;km ja väiksema mõõtmed on 2,5×2,5×2&nbsp;km. Komeedi mass on (1,0±0,1)×1013 kg ning paokiirus umbes 1&nbsp;m/s. Pinnatemperatuur on 205–230 K (−68...−43&nbsp;°C).

Tšurjumov-Gerassimenko oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) sondi Rosetta sihtmärk. Sond lennutati kosmosesse 2. märtsil 2004. Rosetta kohtus Tšurjumov-Gerassimenkoga 6. augustil 2014 ja jäi selle orbiidile 10. septembril 2014. Rosetta maandur Philae maabus komeedi pinnal 12. novembril 2014; see oli esimene kosmoseaparaat, mis maandus komeedi tuumal. Rosetta missioon lõppes 30. septembril 2016, kui ESA insenerid kukutasid sondi komeedi pinnale.

Komeedi gaasipilve koostise uurimisel on sealt leitud oodatust enam hapnikku, mis võib viidata vajadusele kohendada Päikesesüsteemi tekkimist kirjeldavat mudelit.
## Viited
Ida-Atika piirkonnaüksus

**Ida-Atika** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ανατολικής Αττικής*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna idaosas.  Ida-Atika hõlmab Ateena linnastu idaosa ja maavallad sellest ida pool. Ida-Atika piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Ida-Atika allmaakonna territooriumiga.

Piirkonnaüksuse keskasula on Pallíni.

## Haldusjaotus

Ida-Atika piirkonnaüksus jaguneb 13 vallaks. Need on:
*Acharnési vald (2)
*Diónysose vald (4)
*Kropía vald (5)
*Lavreotikí vald (6)
*Marathónase vald (7)
*Markópoulo vald (8)
*Oropósi vald (13)
*Peanía vald (9)
*Pallíni vald (1)
*Rafína-Pikérmi vald (10)
*Saronikósi vald (11)
*Spáta-Artémida vald (12)
*Vári-Voúla-Vouliagméni vald (3)

## Viited
Nädal (ajakiri)

**Nädal** on Eesti ajakiri. Ajakiri ilmus eraldi väljaandena 1996–2012 ja 8. oktoobrist 2012 ilmub see ajakirjas Kroonika. Ajakirja eelkäija oli 1995–1996 ilmunud ajaleht Televisioon.

## Viited