open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valss

**Valss** (saksa k *Walzer*, inglise k *waltz*) on 3/4 taktimõõdus seltskonnatants.

## Ajalugu

Valss on arenenud 18. sajandi teisel poolel Saksamaal ja Austrias niinimetatud Saksa tantsust  ja ländlerist. Algul oli valss aeglane tants, kuid 19. sajandi esimesel poolel arendasid Viini heliloojad (Joseph Lanner, Johann Strauss) välja kiirema tempoga tsüklilise Viini valsi, mis võitis erilise populaarsuse ja levis 19. sajandi jooksul kõikjale Euroopasse. Kõige ilusamad Viini valsid ongi pärit juba Straussi aegadest, näiteks "Ilusal sinisel Doonaul". 

Selle tantsu tantsimise stiil on siiski aja jooksul palju muutunud ja Inglismaalgi veel kohandatud – praegu loetakse põhiliseks standardtantsude kodumaaks ikkagi Inglismaad.

Eestlastelgi on oma labajalavalss, mis erineb suuresti võistlustel tantsitavast graatsilisest üle põranda liuglemisest. 

Stiliseeritult on valssi rohkesti viljeldud kammer-, sümfoonilises ja lavamuusikas. Valsi uuemad teisendid on Inglise valss (aeglane valss) ja boston. 

## Valss võistlustantsuna

Tantsuvõistlustel tantsitakse kahte valssi – aeglast ja Viini valssi. Aeglane valss, mida kutsutakse ka Inglise valsiks, on poole aeglasem kui Viini valss, tempoks on 30 takti minutis. Viini valsi tempo on 60 takti minutis. Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks, mõned arvavad, et aluseks on siiski aeglane fokstrott, mida Eestis standardtantsudest alles viimasena õpetatakse. Viini valssi õpivad ka juba algajad tantsijad, kuid kuna see on kiire tants ning nõuab paari head koospüsimist, on seda vahel raske omandada. Võistlustel on tantsudel oma järjekord, mis võib samuti olla erinevates maades erinev. Eestis tantsitaksegi kõigepealt aeglast valssi, Viini valss on standardtantsude järjestuses kolmas.
Tallinn pimeduses

**"Tallinn pimeduses"** on 1993. aasta Eesti-Soome-USA koostöös valminud poliitiline põnevik, mille režissöör on Ilkka Järvi-Laturi. 

Film esilinastus Toronto Filmifestivalil 12. septembril 1993.

Tallinnas esilinastus film Coca-Cola Plazas 8. veebruaril 2008.

## Osatäitjad
* Elina Aasa – viiulimängija
* Milēna Gulbe – Maria
* Tõnu Kark – Koni
* Jüri Järvet – Anton
* Ain Lutsepp – Ernst
* Kristel Kärner – statist
* Kadri Kilvet – põetaja
* Enn Klooren – Mihhail
* Peeter Oja – Dimitri
* Ulvi Kreitsmann – põetaja
* Väino Laes – Andres
* Kristel Leesmend – ärinaine
* Anna-Liisa Lehtimetsä – Extra
* Leida Paju – koristaja
* Külli Palmsaar – statist
* Salme Poopuu – põetaja
* Kerstin Raidma – gängitüdruk
* Salme Reek – müüja
* Garmen Tabor – Diana
* Ivo Uukkivi – Toivo

## Välislingid
* Filmist lehel Jarvilaturi.com
Tori linnaosa

**Tori linnaosa** (lühend TO) on Kuressaare linnaosa. 

Tori kujutab endast algselt sadama ja merendusega, hiljem üha enam pigem kalandusega seotud inimeste asumit Kuressaare linna edelaosas. Esimesed kolm maja rajati 1681. aasta suvel. Algselt oli Tori linnaossa muust Kuressaare linnast eraldatud kunagisel laiul Tori abajaga ning maismaad pidi pääses sinna vaid Suur-Sadama tänava kaudu. Tori linnajao ajaloolise tuumiku moodustavad Lootsi, Mere ja Jõe tänavad ning osa Suur-Sadama ning Aia tänavatest. Vastavalt maapinna pidevale tõusule mere suhtes ning täite- ja maaparandustöödele on linnajagu laienenud kagusse (Tammi (praegu Tori) ja osaga Abaja tänavast) ja põhja poole (Luha, Heina ja osaga Ravila tänavast). 19. sajandi esimesel kümnendil ehitati tolleaegsele Tori laiule linna piirile Sõrve maantee äärde Saaremaa maakonnahaigla, kuni 1940. aastal valmis uus ja moodne Kuressaare Haigla Aia tänavas. Tori küla liideti linnaga 1929. aastal.

Lõunas külgneb Tori linnajagu merega (Tori abajas ning Kuressaare laht), läänes Põduste jõega ning idas (tinglikuks piiriks tänapäeval on Töö tänav) Rapikülaga. Linnaosa sisse jääb Põduste vasakpoolne suudmeharu – Tori jõgi ning Lipi laid, mida tänaseks on hakatud valdavalt nimetama Tori laiuks (algne Tori laid on juba ammu lakanud saarena olemast).

Vaatamata tormilisele kinnisvaraarendusele on Kuressaare Tori linnajagu veel praegugi üks paremini säilinud kunagisi kalurite, sadamatööliste ja meremeeste ajaloolisi eeslinnu, mille ajalooliste analoogidena vääriksid märkimist Kalamaja linnaosa Tallinnas, osa Pärnu Ülejõe linnaosast, Bolderāja Riias ning Ostgals Ventspilsis.

Linnaosas toimuvad Kuressaare merepäevade põhiüritused.

Linnaosa on suuremalt jaolt muinsuskaitsealas.
Tori linnaosas aadressil Veski tänav 9 asub Sadamaait.

## Välislingid
* Lootsi poolsaarele plaanitakse Kuressaare suurimat elamuehitust
Kuressaare Veneküla

**Veneküla** on asum Kuressaare Kesklinna linnaosas.

Veneküla kujutas endast algselt Kuressaare linna kõige vaesemat äärelinnaasumit. Veneküla asus Sõrve turust põhja pool ning Tolli ja Pikast tänavast läänes. Asumi algseks tuumikuks on Kõver, Vete, Töökoja ja Vaikne tänav. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on asum laienenud lääne poole (osa Aia tänavast). 

Nimetus Vene (ehk haabjas) viitab tõenäoliselt kunagise Põduste suudmelahe kaldavallile asunud kalurite asumile, mis hiljem laienes Tori linnaosa suunas.
## Viited

## Välislingid
* Kultuurilooline jalutuskäik Venekülasse Urve Kirss (Meie Maa, 30.09.2009)
Rapiküla

**Rapiküla** on Kuressaare linnaosa.

Rapiküla kujunes välja kunagise Tori abaja (tinglikult võib piiriks pidada praegust Töö tänavat) ja Sõrve turu vahele, hõlmates algselt Suur-Sadama, Väike-Sadama, Suur-Põllu ja Väike-Põllu tänavad. Hiljem, maapinna kerkimise ja Põduste luha kuivendamise tulemusena on linnajagu laienenud lääne poole (osa Aia ja Ravila tänavast ja Kastani tänav). 

Linnaosa võlgneb oma nime eest tänu tõenäoliselt 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi esimese poole lehmapidajatele.

Rapikülast põhja poole jääb Veneküla, lõunasse Tori linnajagu.
Mere lapsed

"**Mere lapsed**" oli Eesti eurolaul 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Koit Toome. Autorid Maria ja Tomi Rahula, Peeter Pruuli.  

Laul sai otsesaate ajal 37 punkti ja 11. koha, kuid hilisemal punktide korrigeerimisel (Norra esitas oma punktid vigaselt) eemaldati Eestilt 1 punkt ning "Mere laste" lõplikuks tulemuseks jäi 36 punkti ja 12. koht. Maksimumi – 12 punkti – andsid Eestile Soome televaatajad. Lavaesituses osalesid lisaks solist Koit Toomele ka taustalaulja Mikko Maltis, trummar Jüri Mazurtšak ning kitarrist Ain Varts.

Aastal 2007 lavastas sellele muusikale tantsu Tantsuansambli Sõprus juhendaja Kätrin Järvis.
Johann Matthias Harder

**Johann Matthias Harder** (8/19. veebruar 1735 Valga – 17/28. veebruar 1773 Pärnu) oli Pärnu kaupmees.

Ta oli Valga kaupmehe Matthias Heinrich Harderi ja Gertrud Piehli poeg. Ta asus kaupmehesellina Valgast Pärnusse 1760. aastal ja võeti Pärnu kodanikuks 17/28. oktoobril 1760. Ta abiellus sama aasta 9/20. novembril gildivanem Johann Joachim Teissneri ja Dorothea Bohnsacki tütre Anna Elisabeth Teissneriga (surnud 31. jaanuaril/11. veebruaril 1781), kellega tal oli kuus last:
*Johann Cornelius Harder sündinud 14/25. veebruaril 1764.
*Anna Eleonora Harder, sündinud 26. augustil/6. septembril 1767.
*Gerdruta Helena Harder, sündinud 8/19. jaanuaril 1768, abiellus 10/21. jaanuaril 1785 linnapea Carl Friedrich Hoyeriga (surnud 3/14. aprillil 1788). 
*Anna Friederica Harder, sündinud 22. augustil/2. septembril 1770. 
*Carl Wilhelm Harder, sündinud 20/31. mail 1772.

Viis aastat hiljem, 1771. aastal tuli Pärnusse ka Johann Matthias Herderi vend Peter Leopold Herder, kes abiellus hiljem Anna Elisabeth Teissneri õe Eleonoraga. Nõnda Teissneri-Bohnsacki “grupeeringuga” liitunud Harderite perekond pani Pärnus aluse oma kaubamajadele, kuid edukaimaks osutus siiski Johann Matthiase noorema venn asutatud ja kolmandale vennale Zacharias Jacob Harderile pärandatud firma. 

Johann Matthias Harder oli viimane Pärnu kodanik, kes maeti 28. veebruaril/11. märtsil 1773 Pärnu Nikolai kirikuaeda enne Riia eeslinna surnuaia (praegune Pärnu Alevi kalmistu) asutamist ja tema mälestuseks müüriti kiriku lõunaseina raidkivi Harderite vapi ja mälestustekstiga, mille tõlge saksa keelest on järgmine:

Surelik, seisa hilju.
Vaata mind ja mõtle enese peale.
Mis olen mina, selleks saad sina.
Püüa selles ilmas selliseks saada,
nagu mina püüdsin olla.
Ole aus,
head tee vargsi.
Ole kristlane.
Siis on tasu 
taevas suur.
See kivi
katab
siinse kodaniku ja kaupmehe
isand
Johann Matthias Harderi luid,
snd. Valgas 8. veebruaril 1735. a.,
srn. Pärnus 17. veebruaril 1773. a.
Tema oli viimane,
kes veel selles linnas
ja selles kohas
oma rahupaiga võis leida.

## Viited

## Kirjandus
*Johann Christoph Brotze. Estonica. Koostanud Ants Hein, Ivar Leimus, Raimo Pullat, Ants Viires. Estopol OÜ 2006. 
*Heinrich Laakmann. Das Bürgerbuch von Pernau I. 1615–1787. Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung und an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sozietät (gegr. 1792). Bd. 1. Tartu 1936, 63.
Kroonika (ajakiri)

Ajakiri **Kroonika** on Eesti seltskonnaajakiri. See kirjutab peamiselt kodu- ja välismaistest avaliku elu tegelastest, avaldades intervjuusid, klatši ja uudiseid. Ajakiri ilmub igal reedel. Kroonika on Eesti mahukaim ja suurima lugejaskonnaga meelelahutusajakiri. 

Ajakiri kuulub Ajakirjade Kirjastusele.

Ajakirja üks asutajaid ja esimene peatoimetaja aastal 1996 oli ajakirjanik Maire Aunaste. Esimene Kroonika ilmus 10. jaanuaril 1996 ja maksis 7 krooni. 

Järgmine peatoimetaja oli Einar Ellermaa. Kuni detsembrini 2007 oli ajakirja peatoimetaja Ingrid Tähismaa, kes 5. detsembril otsustas ametist lahkuda, viidates eriarvamustele omanikuga ajakirja tuleviku suhtes. 

10. detsembril 2007 sai peatoimetajaks Margus Müil, kes oli ametis kuni 2010. aasta aprillini. 

Aastatel 2010–2019 juhtis ajakirja Krista Lensin.

Ingrid Veidenberg on Kroonika peatoimetaja alates 2019. aasta aprillist kuni praeguseni.

Alates 2002. aastast ilmub neli korda aastas ka Kroonika Kodu-eri ning kord aastas annab Kroonika välja Eesti edukate edetabeli eriväljaannet. Kroonika brändi all korraldatakse ka meelelahutusüritust Eesti Meelelahutusauhinnad.

## Välislingid
* Kroonika koduleht
Kaelakee hääl

**"Kaelakee hääl"** oli eurolaul, mis esindas Eestit 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitasid Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna. Muusika autor Priit Pajusaar ja sõnad kirjutas Kaari Sillamaa. Lavaesituses osalesid ka taustalaulja Anne Värvimann ning pillimehed Roland Puusepp, Glen Pilvre ja Taavo Remmel.

Eesti eelvoorus sai lugu võrdselt punkte Kadri Hundi lauluga "Me rõõm ei kao", kuid "Kaelakee hääl" võitis, sest teenis rohkem maksimaalseid punkte. 

Solistide valikuni - Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna - jõudis helilooja Priit Pajusaar tänu mitmele juhusele: naisvokaali partii puhul pidas Pajusaar esialgu silmas hoopis Evelin Samueli, kes aga loobus loo esitamisest seoses eesootava reisiga Jaapanisse, mis jäi ära. Ka enne Ivo Linnat kaalus Pajusaar mitmeid muid meessoliste, teiste seas Ivo Vanemat, kellega Evelin Samuel jõudis salvestada loo esialgse demoversiooni. 

"Kaelakee häälest" Ilusa ja Linna esituses sai esimene Eesti laul, mis jõudis Eurovisioonil 10 parima hulka (5. koht 23 osaleja seas; 94 punkti). 

Eurovisiooni lauluvõistlusel oli see üheteistkümnes laul (laulule eelnes Kreeka laul "Emis Forame To Himona Anixiatika", mida esitas Mariana Efstratiou, ja järgnes Norra laul "I Evighet", mida esitas Elisabeth Andreassen).

## Välislingid
*
Nagu merelaine

"**Nagu merelaine**" oli Eesti laul 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. See oli esimene kord, kui Eesti osales Eurovisiooni lõppvõistlusel, kuna aasta varem ei pääsenud Janika Sillamaa lauluga "Muretut meelt ja südametuld" uutele riikidele korraldatud eelvoorust edasi. 

Laulu "Nagu merelaine" sõnad on kirjutanud Leelo Tungal ja muusika Ivar Must. Laulu esitas Silvi Vrait, tausta laulis ansambel Karavan koosseisus Karl Madis, Meelis Punder, Aarne Saluveer, Jaan Karp ja Agu Tammeorg. Laulu orkestreeris ja dirigeeris Urmas Lattikas.

Laul sai 25 osalejariigi seas 24. ehk eelviimase koha (viimane oli Leedu), kogudes 2 punkti.

2005. aastal tegi loost oma versiooni Tanel Padar ja The Sun.

## Viited
Amnestiaseadus (1938)

**Amnestiaseadus** võeti vastu I Riigivolikogu poolt 29. aprillil 1938 ja I Riiginõukogu poolt 5. mail 1938, see oli esimene I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu vastuvõetud seadus. Seaduseelnõu esitas Riigivolikogule Vabariigi Valitsus oma otsusega 21. aprillist 1938 Kohtuminister Johan Mülleri ettepanekul samast päevast. Seaduse kuulutas välja Vabariigi President 6. mail 1938 ja ta jõustus Riigi Teatajas avaldamisega samal päeval. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Vabariigi President Konstantin Päts, Peaministri asetäitja Kaarel Eenpalu ja Riigisekretär Karl Terras.

Seaduseelnõu arutamiseks valiti 23. aprillil 1938 komisjon, kuhu kuulusid August Jürima, Viktor Päts, Karl Jürison, August Jürima (Järvamaalt), Juhan Uuemaa, Leonhard Vahter, Elmar Lehtmets, Alo Karineel, Nigul Kaliste, Ado Roosiorg, Johannes Perens, August Laur, Kustav Kurg (kõik üles seatud Mihkel Hanseni poolt), Ants Piip (üles seatud Jaan Tõnissoni poolt), Louis Metslang (üles seatud Leopold Johansoni poolt) ja Karl-Arnold Jalakas (Karl Jürisoni poolt).

Amnestia alla kuulusid umbes 1200 isikut, sealhulgas 106 kommunisti, 73 vapsi, 97 sundmääruste rikkujat ja 32 sõjaväelast. Nende hulka ei kuulunud Nõukogude Liidu salakuulajad ega 1. detsembri riigipöördekatses osalenud.

Vangid vabastati 7. mail 1938. Tallinnas viibis vangide vabastamise juures Tallinna Ringkonnakohtu prokurör Gustav Avald.

Seaduse alusel vabanesid teiste seas: Georg Abels,  Anton Allik, Hindrek Allik, Eduard Aller, Herbert Alov, Hermann Arbon, Albert Aug, August Hansen, Johannes Holland, Paul Keerdo, Eduard Kubbo, August Kuhlberg, Boris Kumm, Olga Künnapuu, Paul Laamann, Johannes Lauristin, Hjalmar Mäe, Viktor Puskar, Kristjan Seaver, Aleksander Seiman, Oskar Sepre, Voldemar Telling, Idel Jakobson ja Arnold Veimer.
## Viited

## Kirjandus
* Poliitilised vangid vabanesid laupäeva ennelõunal. Uus Eesti, 7. mai 1938, nr. 125, lk. 3.

## Välislingid
*Amnestiaseadus Vikitekstides
*Amnestiaseadus
*Riigihoidja K. Päts oma töökabinetis
*Poliitilised vangid vabanesid, Postimees (1886-1944), nr. 123, 7 mai 1938
*Need, kes vabanevad, Päewaleht, nr. 123, 7 mai 1938
*Poliitilised vangid vabanesid, Sakala (1878-1940), nr. 54, 9 mai 1938
Linnaleht

**Linnaleht** oli Eesti tasuta ajaleht, mis oli tiraaži ja lugejate arvu poolest Eesti suurim nädalalaleht. Linnaleht oli sõltumatu ajakirjanduslik väljaanne, mida tehti reklaamituludest. Lehte andis välja AS Õhtuleht Kirjastus.  

Linnaleht ilmus Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Ida-Virumaal. Tallinnas ilmus leht nii eesti kui ka vene keeles ning Ida-Virumaal vene keeles. Lehte levitati kaubanduskeskustes, ülikoolides, linnatänavatel, liinirongides jm rahvarohketes kohtades lehe logoga korvide kaudu. 

Esimene Tallinna Linnaleht ilmus 26. märtsil 1997. Lehte levitati Eesti Päevalehe vahel ja postitati tasuta tallinlaste postkastidesse. Trükiarv oli 100 000 eksemplari. Pool aastat hiljem, 5. mail 1998 hakkas Eesti Päevalehe kirjastus Tartus välja andma tasuta lehte Edasi, millest sai hiljem Tartu Linnaleht. 18. septembril lisandus Pärnu tasuta leht Pärnu Päevaleht (millest hiljem sai Pärnu Linnaleht). Leht hakkas ilmuma kaks korda nädalas, kolmapäeviti ja reedeti.

Linnaleht sai 2003. aastal Eesti Ajalehtede Liidu liikmeks.

2005. aasta oktoobris otsustasid Eesti Päevalehe AS ja AS Eesti Meedia asutada iseseisva ettevõtte AS Linnaleht, mis hakkaks välja andma neli korda nädalas kolmes linnas ilmuvat tasuta uudistelehte. Venekeelne Linnaleht (Linnaleht на русском языке) hakkas ilmuma 1. detsembril 2005.  Linnalehest sai loetavuselt kolmas ajaleht Eestis.

2007. aastal alanud ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes reklaamikäive, leht taandus taas ilmuma vaid reedeti ning arvati 2011. aastal AS-i SL Õhtuleht koosseisu. 2012. aasta sügisel laienes venekeelne Linnaleht Ida-Virumaale.

Linnalehe peatoimetajad on olnud Hannes Rumm, Agne Narusk, Ille Grün-Ots ja Tiina Kangro. 

Lehe väljaandja otsustas koroonapandeemia mõjul reklaamimüügi käibe vähenemise tõttu lehe 2021. aasta oktoobris sulgeda. Viimane Linnaleht ilmus 29. oktoobril 2021. 

## Viited
Kõikvõimas Bruce

**"Kõikvõimas Bruce"** (originaalpealkiri *Bruce Almighty*) on 2003. aasta USA komöödiafilm, mille lavastas Tom Shadyac ja kus peaosades Jim Carrey, Morgan Freeman ja Jennifer Aniston.
AS Maru Ehitus

**AS Maru Ehitus** on Eesti ehitusettevõte, mis rajati aastal 2001. Ettevõtte peamiseks tegevusaalaks on tööstus- ja laohoonete projekteerimine ja ehitus. Kuulub ettevõtte Maru AS alla.

Ettevõtte käive 2015. aastal oli 36,9 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
* AS Maru kontserni koduleht
Kohtu tänav (Kuressaare)

**Kohtu tänav** on tänav Kuressaares, mis paikneb Kuressaare kesklinna ja Tooma kaupluse vahel. 

Kohtu tänav lõikub Kiriku, Komandandi, Garnisoni, Humala ja Sepa tänavaga.

Kohtu tänav lõpeb Tooma kaupluse juures Juhan Smuuli tänava, Kihelkonna maantee ja Pika tänavaga ristudes.

## Hooned Kohtu tänaval
*Kohtu tänava alguses asub Kuressaare turuplats ehk Keskväljak
*Kohtu tänav 1, osa Holostovi kvartali hoonestusest. Enne Teist maailmasõda paiknes Holostovi majas Saaremaa Teataja toimetus, tänapäeval Saarte Hääle toimetus.
*Kohtu tänav 22, Kuressaare Ametikooli administratiivhoone. 1931. aastal ehitatud  Tööstuskooli õppetöökodade hoone.

## Nime saamise loost
Kohtu tänav on nime saanud keskajal mööda seda kesklinnast kulgenud kohturongkäigu järgi, sest see oli lühim tee kesklinnast tavakohtu toimumispaigale Kellamäele pääsemiseks. Kohtu tänaval endal pole kohtumaja kunagi olnud.

## Vaata ka
*Kuressaare tänavate loend
## Viited

## Välislingid
*Vana ja samas ka uus Kohtu tänav, Meie Kuressaare : tasuta sõltumatu linnaleht, nr. 20, 16 november 2017
Nexus

**Nexus** oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 2003–2006 ja 2023. 

Ansamblisse kuulusid lauljad Janne Saar, Merlyn Uusküla ja Helen Randmäe ning trummar Borka (Boriss Hrebtukov), bassist Villu (Viljar Norman) ja kitarrimängija Kaska (Kristjan Kaasik).

Ansambli kaks esimest albumit viljelesid elektroonilist ja popmuusikat, viimastes albumites oli ka rokielemente.

## Ajalugu
Esimesel tegutsemisaastal ilmus bändil debüütalbum "Nii kuum". Plaadi nimilooga "Nii kuum" võideti Raadio 2 Aastahiti auhind. Album sai 2004. aastal ka auhinna Kuldne plaat kategoorias "Uus tulija".

2004. aasta augustis ilmus Nexuse teine album "Nexus 2", millelt pärit lugu "Hingetuna" võitis Aastahiti auhinna.

Laul "Nii kui nii" Nexuse kolmandalt albumilt ("Nii head tüdrukud ei tee", 2005) saavutas R2 Aastahiti hääletusel II koha.

Aastal 2006 lõpetas Nexus tegevuse. Nexust peetakse siiani Eesti viimaste aegade üheks edukaimaks tüdrukutebändiks. 

2023. aastal sai Nexus 20, ning ansambel andis viimased kontsertid.

## Diskograafia
* 2003 "Nii kuum" TopTen
* 2004 "Nexus 2" TopTen
* 2005 "Nii head tüdrukud ei tee" Nexus Management
* 2006 "The Best of Nexus" TopTen
* 2006 "Best of Nexus" (CD+DVD) Nexus Production

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne lehel Estmusic.com
Stephen Covey

**Stephen Richards Covey** (24. oktoober 1932 Salt Lake City, Utah – 16. juuli 2012 Idaho Falls, Idaho) oli ameerika juhtimiskonsultant, raamatu "Väga efektiivse inimese 7 harjumust" (1989) autor. 

Covey sai bakalaureusekraadi ärijuhtimises Utah' ülikoolist, magistrikraadi ärijuhtimises (MBA) Harvardi ülikoolist ning doktorikraadi Mormooni kirikujaloos ja -doktriinis Brigham Youngi ülikoolist.

Ta elas abikaasa Sandra ja perekonnaga Utah' osariigis Provos, kus töötas enne "Seitsme harjumuse" avaldamist õppejõuna. 

Tal on üheksa last ja viiskümmend kaks lapselast.

Pühendunud mormoonina kirjutas Covey ka mitu otseselt religioosse sisuga raamatut.

## Eesti keelde tõlgitud teoseid
*"Väga efektiivse inimese 7 harjumust: tagasipöördumine karakteri eetika juurde". Tallinn: Ilo, 1999, ISBN 9985-57-254-8
*"Esmatähtis esikohale: elada, armastada, õppida, jätta endast jälg". (Koos A. Roger Merrilli ja Rebecca R. Merrilliga.) Tallinn: Ilo, 2000, ISBN 9985-57-273-4
*"Printsiipidekeskne juhtimine". Tallinn: Ilo, 2004, ISBN 9985-57-564-4
Estraaditähestik

**"Estraaditähestik"** oli Eesti Televisiooni saatesari. 

Saade oli esmakordselt eetris 13. märtsil 1976.  Saatejuht Enn Eesmaa ja režissöör Toomas Lasmann. Esimese saate portreteeritav oli Tõnu Aav. Algusaastate saated on must-valged. 

Alates saatest, mille külaliseks oli Uno Loop (1983. aastal), oli saatejuhiks Urmas Ott.

1985. aasta detsembris oli saade ankeetküsitluse põhjal üks populaarsemaid telesaateid.

Saatesari lõppes 1988. aastal. Viimane saade oli lauljatar Edita Pjehhast (7. oktoobril 1988). ERR-i arhiivis on järelvaatamiseks üleval 29 saadet. 

## Viited

## Välislingid
*Saatesari ERR arhiivis
Rokina

**Rokina** (ka: **Rokino**, **Roikina**, **Rokinde**, **Roikino**, **Rookina**, **Kivisilla**) on küla Võru maakonna Setomaa vallas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Rokina tsässon

## Viited
Raotu

**Raotu** (ka: **Rautu**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Keuruu linn

**Keuruu** on linn Soomes Kesk-Soome maakonnas. Keuruu naabervallad on Jämsä, Jämsänkoski, Multila, Mänttä, Petäjävesi, Vilppula, Virrat ja Ähtäri.

Keuruu on linn aastast 1986.

## Külad

Etelä-Keuruu, Haapamäki, Jukojärvi, Liesjärvi, Pihlajavesi, Valkealahti, Ampiala, Karimo, Kivijärvi, Lavikko, Riiho, Lihjamo.

## Viited

## Välislingid

* Keuruu koduleht
Once in a Lifetime (Inese laul)

**"Once in a Lifetime"** oli Eesti eurolaul 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Ines, taustalauljad olid Kaire Vilgats, Jelena Juzvik, Maiken, Tanel Padar ja Pearu Paulus. 

Loo muusika kirjutasid Pearu Paulus, Alar Kotkas ja Ilmar Laisaar, sõnad Jana Hallas. 

"Once in a Lifetime" oli Stockholmis peetud võistluse eel favoriit nii fännide (Escstats.com andmetel) kui ka kihlveokontorite (William Hill) pingeridades. 

Laul pälvis Eurovisioonil neljanda koha, järgnedes Läti Brainstormi loole "My Star" ja eelnedes Saksamaa laulule "Wadde Hadde Dudde Da?", mida esitas Stefan Raab. "Once in a Lifetime" kogus 98 punkti, mis oli tolleks ajaks Eesti kõrgeim tulemus sellel lauluvõistlusel.

## Lugude nimekiri
# "Once in a Lifetime" (*Original version*) 
# "Once in a Lifetime" (*S-cudo club mix*) 
# "Once in a Lifetime" (*Paradise 9 remix*)
Lapua

**Lapua** on linn Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Lapua on tuntud 19. sajandil ja 20. sajandi alguses seal tekkinud kristlike äratusliikumiste poolest.

14. juulil 1808 toimus linna lähedal Lapua lahing Rootsi ja Vene vägede vahel.

Seal tekkis 1920. aastate lõpus paremradikaalne lapualaste liikumine.

1976. aastal toimunud padrunitehase plahvatus oli Soome rahuaja ohvrirohkeim õnnetus.

Lapuas on sündinud Anneli Jäätteenmäki ja Jutta Urpilainen.

## Vaata ka
* Lapua liikumine

## Viited

## Välislingid

* Lapua koduleht
Opositsioon (täpsustus)

**Opositsioon** võib tähendada:

* **[[Opositsioon]]** on poliitiline erakond, erakondade rühm või poliitik, kes vastandub valitsusele kas parlamendis või riigis üldisemalt
* **[[Opositsioon (astronoomia)|Opositsioon]]** on taevakehade vastasseis.
* **[[Opositsioon (kabe)|Opositsioon]]** on kabemängus kabendite vastasseis.
* **[[Opositsioon (keeleteadus)|Opositsioon]]** ehk **vastandus** on keeleteaduses samalaadsete keeleüksuste vastandus.
Geotermaalenergia

**Geotermaalenergia** ehk **geotermiline energia** ehk **maapõueenergia** on Maa siseenergia. See on maapõues peamiselt (80% ulatuses) looduslike radioaktiivsete elementide lagunedes tekkiv ja aegade jooksul kivimitesse salvestunud soojusenergia ning ülejäänud 20% ulatuses Maa tekkimise käigus kivimitesse salvestunud energia.

Tavaliselt kuni 200&nbsp;m sügavuseni esinevat maapõueenergiat käsitletakse maapinnalähedase geotermaalenergiana. Selles sügavuses on temperatuur liiga madal, et soojust kasutada otsekütteks või elektri tootmiseks. Ümbritseva energia ammutamiseks või talletamiseks rakendatakse maasoojussüsteeme.

Geofüüsika seda haru, mis käsitleb Maa ja maakoore soojusrežiimi, nimetatakse geotermikaks.

Järjest sügavamale Maa keskpunkti poole minnes tõuseb sealsete kivimite temperatuur. Vahekaugust, mille võrra sügavamale minnes maakoore temperatuur 1&nbsp;°C võrra tõuseb, nimetatakse geotermiliseks astmeks. Keskmiselt on geotermiline aste 33&nbsp;m. Selle vastand on geotermiline gradient, mis näitab kivimite temperatuuri tõusukiirust Maa keskme poole liikudes. See on keskmiselt 0,03 °/m.

20. sajandil ehitati esimesed elektrijaamad, mis töötavad Maa termaalvee ehk kuuma põhjavee soojust kasutades. Termaalvee temperatuur võib ulatuda üle 200&nbsp;°C ja ta on sel juhul mitte vedelas, vaid veeauruna gaasilises olekus. Termaalvee soojust elektrienergia tootmiseks ja soojusvarustuseks kasutavat elektrijaama nimetatakse geotermiliseks elektrijaamaks.

Maasisest energiat saab kasutada vaid nendes piirkondades, kus soojusvoog lähtub vähemalt mõne kilomeetri sügavuselt. Sellised tingimused on enamasti laamade äärealadel. Maasisest energiat on raske kätte saada. Termaalvett saadakse puuraukudest, samuti kasutatakse kuumade kivimite soojust sealt vett läbi pumbates. Geotermiliste elektrijaamade rajamine on suhteliselt odav ja lihtne, kuid termaalvee halbade omaduste tõttu (200&nbsp;°C on suhteliselt madal temperatuur) pole nad eriti ökonoomsed. Nende rajamine on õigustatud üksnes seal, kus termaalvesi paikneb maapinnale küllalt lähedal.

Kuigi geotermaalenergiat leidub ulatuslikul alal, kasutatakse seda vaid vähestes riikides: USA-s, Islandil, Itaalias, Prantsusmaal, Jaapanis, Filipiinidel, Uus-Meremaal jm. Märkimisväärselt suur on geotermaalenergia osa Islandi energiabilansis, moodustades umbes 40%.

Geotermaalenergia on kulutõhus, usaldusväärne ja jätkusuutlik. Võrreldes fossiilkütustega, on maasisese energia kasutamise mõju keskkonnale väike. Ent jooksvad kulutused tootmisele ja transpordile on üsna kõrged, sest tarbimispiirkonnad jäävad tootmiskohtadest sageli kaugele.

## Vaata ka
* maapinnalähedane geotermaalenergia

## Viited
Kuressaare lennujaam

**Kuressaare lennujaam** (IATA lennujaamakood: **URE**, ICAO lennujaamakood: **EEKE**) on Saare maakonna ainus lennujaam. See asub Kuressaare kesklinnast 3 km kaugusel Roomassaare poolsaarel ja lennujaama terminal asub Kullimäel.

Kuressaare linnavalitsus eraldas 1939. aastal riigile maa-ala lennuvälja rajamiseks Roomassaares. 1940. aastal valmis murukattega lennurada, mida edaspidi kasutati ka spordiväljakuna. 1944. aastal korrastati linnaelanike abil maandumisrada ning lennujaama hooneks toodi talumaja Pärsamaa vallast Aruste külast. Ametlikult avati lennujaam 6. märtsil 1945, reise sooritati kahe reisijakohaga Po-2-ga. Aastatel 1947–1949 ehitati kolm ajutist abihoonet, 1948 moodustati kohapealne meteoroloogiateenistus.  Aastail 1949–1953 toimus Kuressaare ja Tallinna lennujaama vahel 10–14 lendu päevas. Sel perioodil sõitis Kuressaarde ja vastupidi umbes 400 inimest päevas. 

Lennujaam elektrifitseeriti 1958. aastal. Praegune lennuterminal ehitati 1962. aastal. Aastatel 1964–1966 toimunud remondi käigus olemasolev rada asfalteeriti ning paigaldati rajatuled. Lennurada pikendati 1976. aastal 200 m võrra pikkuseni 1300 m, teine 900-meetrine lennurada (suund 05/23) ehitati samal aastal. 1977 paigaldati lennuväljale tootja TESLA a.s. maandumisradar OPRL-4.

1995. aastal paigaldati VOR/DME trassimajakas kutsungiga KRS (saadi humanitaarabina Norrast, toodetud 1986).

1998. aasta kevadel saagisid vargad maha ning viisid ära Saaremaa ainsa valgusfoori, mis hoiatas Roomassaare teel liikujaid sõiduteega ristuva lennuraja 05/23 eest.

1999. aastal kaeti lennurajad uue asfaltkattega ning pikendati põhirada veel 200 meetri võrra pikkuseni 1518 meetrit, rajati uus ruleerimistee ning vahetati raja ääre- ja otsatuled. Rada 05/23 lühendati turvalisuse nimel pikkuseni 799 meetrit. 

Saare lennupäevad toimusid 20.-21. juunil 1998, 8-9. juulil 2000 , 8.-9. juunil 2002  ning 5.-6. juunil 2004. 

Moderniseeritud ja renoveeritud terminalihoone avati 12. juunil 2000 ning laiendustööd lõppesid 2007. aasta märtsi lõpus. Kevadel 2010 pikendati maandumisrada 1518 meetrilt 2000 meetrini ning lisati instrumentaalmaandumissüsteem. Lennuradade kandevõime on kuni 100 tonni.

5. juunil 2004 maandus Kuressaare lennujaamas esimest korda Estonian Airi Boeing 737-500.

21. juulil 2015 maandus Kuressaare lennujaamas esimest korda Estonian Airi Bombardier CRJ900NG.

Alates 8. maist 2024 toimub lennujaama lennuinfoteenus Tallinna irdtornikeskusest

Kuressaare lennujaama käitab AS Tallinna Lennujaam.

## Lennufirmade teenused

**Seisuga talv 2025/26**

## Lennuliikluse statistika

## Õnnetused

* 9. novembril 1987 seiskus õhkutõusul Kuressaare-Ruhnu liinilendu sooritava  An-2 mootor, lennuk kaotas kõrguse ja sai vigastada. Kahest meeskonnaliikmest ning kümnest reisijast said vigastada kaks reisijat. 

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Ruhnu lennuväli

**Ruhnu lennuväli** (ICAO: **EERU**) asub Ruhnu saare lõunaosas, Ringsu sadama läheduses. 

Lennuväljal on üks loode-kagusuunaline 7-tonnise kandevõimega 600 m pikkune ja 60 m laiune lennurada, mis on 20 m laiuselt perfokattega tugevdatud. Lennuväli on valgustuse ja raadiomajakateta.

Septembrist maini toimuvad Ruhnust regulaarlennud Pärnusse ja Kuressaarde. Liine teenindab Luftverkehr Friesland Harle lennukil Britten-Norman Islander. 

## Lennufirmad ja sihtkohad

**Peale lisatud suvine 2017**

## Lennuliikluse statistika

## Õnnetused ja vahejuhtumid
*3. märtsil 2007 kukkus Pärnust Ruhnusse suundunud liinilennuk Britten-Norman BN-2B-26 Islander Ruhnu lennuvälja lähedal metsa. Pardal olnud piloot ja kaks reisijat õnnetuses viga ei saanud, küll aga purunes lennuk täielikult. Lennukit juhtis sakslane Jan Brunzema, kes on ka üks lennufirma Luftverkehr Friesland-Harle omanikke. Uurimine tuvastas, et lennuõnnetuse põhjustas piloodi suutmatus vältida sattumist visuaallennu reeglite järgi kehtestatud ilmastikutingimustest halvematesse tingimustesse ning säilitada ohutut lennukõrgust Ruhnu lennuväljale lähenemisel. 

## Viited
Tilk

**Tilk** (ka **piisk**) on väike kogus vedelikku, mis on kas täielikult või peaaegu ümbritsetud vabapinnaga.

Tilga kuju on enamasti kerajas, sest pindpinevusjõud on tilga kaaluga võrrelduna ülekaalus.

Tilgad võivad tekkida näiteks veeauru kondenseerumisel.
Polovina

**Polovina** (ka: **Polovinna**, **Polovino**, **Bolovino**, **Meelma**, **Palu**, **Salu**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Üle-Pelska nulka. 1977 liideti Polovinaga **Meldova** (Melduva) küla.

Külas on Meldova tsässon.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Kohtu tänav

**Kohtu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kohtu tänav (Tallinn)|Kohtu tänav]]**, tänav Tallinnas
* **[[Kohtu tänav (Türi)|Kohtu tänav]]**, tänav Türil
* **[[Kohtu tänav (Rapla)|Kohtu tänav]]**, tänav Raplas
* **[[Kohtu tänav (Kuressaare)|Kohtu tänav]]**, tänav Kuressaares

## Vaata ka
*Kohtumaja aed asub Viljandis
*Kohtumaja sild asub Palamusel
*Kohtuotsa vaateplats asub Tallinnas 
*Rahukohtu tänav, tänav Tallinnas
Kauhajoki

**Kauhajoki** on linn Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Kauhajoki vald asutati 1868, linnaks nimetati 1. juulil 2001.

Talvesõja ajal 1.12.1939–12.2.1940 kogunes Kauhajoel salaja Soome Eduskund.

Kauhajoel toimub jaanipäeva ajal festival Nummirock.

2008. aastal toimus Kauhajoel Kauhajoki koolitulistamine.

## Külad

Aronkylä, Filppula, Harjankylä, Hangaskylä, Hyyppä, Ikkeläjärvi, Järvikylä, Kainasto, Kauhajärvi, Keturinkylä, Kokonkylä, Korpikylä, Koskenkylä, Kuutinkylä, Käyränkylä, Luomankylä, Lustila, Muurahainen, Möykkykylä, Nirvankylä, Nummijärvi, Nummikoski, Piipari, Pukkila, Päntäne, Puskankylä, Sahankylä, Savikylä, Turjankylä, Uuronkylä, Äijönkylä.

## Viited



## Välislingid

* Kauhajoe koduleht
Kurikka linn

**Kurikka** on linnaks nimetatav  omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

1868 rajatud Kurikka vald sai alevi õigused 1966 ja nimetati linnaks 1977. 1. jaanuaril 2009 ühines linnaga Jurva vald.

## Viited

## Välislingid

* Kurikka koduleht
Kemijärvi linn

**Kemijärvi linn** on omavalitsusüksus (vald) Soomes Lapi maakonnas Kemijärvi ja Kemijoki ääres, Soome kõige põhjapoolsem linn.

Vallas elab umbes 8100 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,4 in/km², kuid umbes 60% inimestest elab vallakeskuses. Naabervallad on Pelkosenniemi, Salla ja Posio vald ning Rovaniemi linn. Vallas räägitakse soome keelt.

Kemijärvi arendab turismi. Linn on ümbritsetud mägede ja suurte metsadega. Linna lähedal saab tegeleda matkamise, suusatamise, jahipidamise ja kalapüügiga. Kaladest elab seal hauge, ahvenaid ja meriforelle. Kemijärvi on Soome põhjapoolseim järv, kus elab koha.

Kemijärvel asuvad jäähokiklubi Kemijärven Kiekko ja jalgpalliklubi Kemijärven Pallo-55.

## Ajalugu

Kemijärvi esimene alaline elanik oli Paavali Halonen, kes kolis sinna koos abikaasa Annaga 1580. aasta paiku Oulu kandist Niskakyläst. Neil oli kolm poega: Paavo, Olli ja Pekka Halonen. Nende talu piirkonda nimetatakse tänapäeval Halosenrannaks. Sel ajal ei olnud see kant enam saamidega asustatud, kuid läheduses asub saamide iidne ohvripaik Ämmänvaara.

Kemijärvi linn tekkis 1957, kui Kemijärvi kirikuküla ja mõned lähikonna asulad eraldati Kemijärvi vallast ja nimetati linnaks. 25. novembril 1960 sai Kemijärvi linn oma vapi. 1973 ühendati Kemijärve linn ja vald uuesti ning saadud omavalitsusüksus nimetati Kemijärvi linnaks.

Kuni 2006. aastani väljus Kemijärvilt kiirrong, mis sõitis öö otsa ja jõudis hommikul Helsingisse. Rong võeti käigust ära 2006. aastal, kui Soome Raudtee teatas, et uued magamisvaguniga rongid ei saa sõita elektrifitseerimata raudteel, nagu need Rovaniemest põhja pool on.

Aastatel 1963–2008 asus Kemijärvil Stora Enso tselluloositehas.

Kemijärvil on kolm sõpruslinna. Need on Kandalakša (Venemaa), Sōbetsu (Jaapan, alates 1993) ja Vardø (Norra).

## Linnaosad

Kemijärvi linnaosad on Alakylä, Halosenranta, Hyypiö, Isokylä, Javarus, Joutsijärvi, Juujärvi, Kostamo, Leväranta, Luusua, Perävaara, Räisälä, Soppela, Tapionniemi, Tohmo, Vuostimo, Ylikylä, Lehtola, Sipovaara, Särkikangas ja Kallaanvaara.

## Viited

## Välislingid

* Kemijärve koduleht
Sobitustrafo

**Sobitustrafo** on transformaator, mille ülesandeks on elektriahelate impedantside sobitamine eesmärgiga saavutada võimsuse maksimaalne ülekanne ühest ahelast teise. Tavaliselt on tegemist signaaliallika väljundtakistuse sobitamisega koormusahela või -komponendi sisendtakistusega. Näiteid kasutusaladest: 
*võimendusastmete väljund- ja sisendtakistuste sobitamine;
* lampvõimendi suure väljundtakistuse sobitamine kõlari väikese sisendtakistusega;
* lainetakistuste sobitamine antenni ja koaksiaalkaabli vahel või erineva takistusega koaksiaalkaabelliinide vahel;
*väikese mikrofonipinge ülestransformeerimine;
*signaalide sümmetreerimine, näiteks mikrofoni ja ühenduskaabli vahel;

Sobitustrafot kasutatakse ühtlasi signaaliahelate galvaaniliseks eraldamiseks toitevooluahelatest;

Sobitustrafod konstrueeritakse nii, et sekundaarpinge sõltuvus primaarpingest oleks võimalikult lineaarne ning seega signaalid kanduksid edasi võimalikult väikeste moonutustega.

## Vaata ka
*Transformaator
*Allika ja koormuse sobitamine
Arvo Uustalu

**Arvo Uustalu** (sündinud 7. novembril 1964) on eesti kirjanik, ajakirjanik ja muusik.

Lõpetanud Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna, Magister Artium.

## Romaanid
*"Kasside salapärane kadumine" 
*"Õnnelik juhus"

## Novellid
*"Habemeajaja" 
*"Mart ja Toivo", esmailmunud Triestes pealkirjaga "Mart e Toivo"
*"Toivo ja Paul" 
*"Koerasurm" 
*"Literaadi kurb eelaimus"

## Plaadid
*"Black Card"
Kauhava linn

**Kauhava** on linnaks nimetatav  omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.

Kauhava vald nimetati linnaks 1986. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Alahärmä vald, Kortesjärvi vald ja Ylihärmä vald.

Kauhaval asub Soome Kaitseväe sõjalennukool.

Kauhava on tuntud ka pussnugade valmistamise poolest.

## Viited

## Välislingid

* Kauhava koduleht
Seksound

**Seksound** on Eesti *independent*-muusika plaadifirma. 2004. aastal väikese sõpruskonna asutatud Seksound on välja andnud albumeid sellistelt artistidelt nagu Pia Fraus, Honey Power, Ans. Andur, Shelton San, Bad Apples, Dreamphish, Imandra Lake, Mirabilia, Picnic, TPRI, Lack of Eoins, Popidiot, Wolfredt. 

Seksoundi poolt välja antud albumeid ja kogumikke levitab ülemaailmselt Darla Records, Skandinaavias ja Baltimaades regiooni suurim sõltumatu plaadifirma Playground Music. 

2015. aasta alguses tähistas plaadifirma 10 tegevusaasta täitumist, korraldas sel puhul kontserdi ning andis välja Eesti *indie*-muusika kogumiku "Kohalik ja kohatu" neljanda osa. Esimene sellenimeline kogumik ilmus 2005. aastal.

## Kohalik ja kohatu
Seksound on välja andnud neli Eesti *indie*-muusikat tutvustavat kogumikku "Kohalik ja kohatu". Neist esimene ilmus plaadifirma teise väljaandena 2005. aastal. Teine kogumik ilmus 2007., kolmas 2010. ja seni viimane 2015. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Seksoundi koduleht
*
Lieksa linn

**Lieksa** on linnaks nimetatav haldusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas. Piirneb idas Venemaa Karjala Vabariigiga.

Naabervallad on Ilomantsi vald, Joensuu linn, Juuka vald, Kontiolahti vald, Kuhmo linn ja Nurmes.

Linna asutas aastal 1653 Per Brahe. 1973. aastal ühines Lieksa alev Pielisjärvi vallaga ja nimetati linnaks.

## Külasid

* Vieki

## Viited

## Välislingid
* Lieksa koduleht
Bill Monroe

**Bill Monroe** (sünninimi **William Smith Monroe**; 13. september 1911 Rosine, Kentucky osariik – 9. september 1996 Springfield, Tennessee osariik) oli USA *[[bluegrass]]* laulja, laulukirjutaja ja muusik. Teda nimetatakse ka *bluegrass* isaks.

*Bluegrass* muusika nimi tuleneb Monroe ansambli Blue Grass Boys nimest. Ansambli nimi viitas Kentucky osariigile, mida hüütakse "The Bluegrass State" ehk "sinise rohu osariik".

Bill Monroe ja tema ansambel kujundasid 1940. aastatel *bluegrass*'i muusikastiili, mida iseloomustavad kiire tempo, virtuoosne pillimäng (eriti mandoliinil, viiulil ja banjol), mitmehäälsed laulud ning tugevad mõjutused Ameerika rahvamuusikast, kantrimuusikast ja gospelist.

Monroe oli mõjukas muusik ning esines aktiivselt kuni surmani. Ta valiti 1970. aastal Kantrimuusika Kuulsuste Halli ja 1991. aastal Rock'n'rolli Kuulsuste Halli kui varajane mõjutaja (Early Influence).

## Tunnustus
*1995 – National Medal of Arts

## Viited
HD 209458 b

**HD 209458 b** on eksoplaneet, mis tiirleb ümber Päikesesarnase tähe HD 209458 Pegasuse tähtkujus umbes 150 valgusaasta kaugusel Maast.

See oli esimene avastatud Päikesesüsteemi väline planeet (1999), esimene Päikesesüsteemi väline planeet, millel tehti kindlaks atmosfääri olemasolu (2001), esimene Päikesesüsteemi väline planeet, mille atmosfääris avastati vesinikku, hapnikku, süsinikku (2004) ja veeauru(2007).

2010. aastal teatati, et sellel planeedil esineb torme, mille tuulte kiirus võib ulatuda kuni 7000 kilomeetrini tunnis.

Planeedi HD 209458 b kohta kasutatakse mitteametlikku nime *Osiris*.

## Viited
Pelsi

**Pelsi** (ka: **Kurpitshevo**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Külas asub Pelsi Annekivi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Pelsi tsässon

## Viited
Hendrik Allik

**Hendrik Allik**, ka Hindrek Allik (15. märts 1901 Abja vald, Pärnumaa – 8. mai 1989 Tallinn) oli eesti kommunist ja Eesti NSV riigitegelane.

## Elulugu
Hendrik Allik töötas aastatel 1916–1922 Tallinnas Balti Puuvillavabrikus, kus astus 1917. aastal VK(b)P liikmeks, aastatel 1917–1918 oli töölisnoorte ajakirja Noor Sotsialist toimetuse liige koos J. Kulli, J. Linderi ja A. Turroga, aastatel 1922–1924 töötas töölisajalehtede toimetustes.

## Poliitiline tegevus Eesti Vabariigis
1918. aastal valiti Hendrik Allik Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu liikmeks, 1920. aastal Balti Puuvillavabriku töölisvanemate nõukogu aseesimeheks. 1923. aastal valiti Hendrik Allik EKP KK ja EKNÜ KK liikmeks ja 1923. aasta Riigikogu valimistel sai Töörahva Ühise Väerinde (TÜV) nimekirjas Riigikogu liikmeks. 

1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast.

1924. aastal mõisteti 149 protsessil süüdi riigivastases tegevuses ja talle määrati karistuseks eluaegne sunnitöö, mille kandmisest ta vabanes amnestiaga 1938. aasta kevadel. Vanglas toimetas ta ajalehte Vangimaja Kiir.

Pärast vanglast vabanemist asus ta uuesti tegelema Eesti Vabariigis illegaalse poliitilise tegevusega ning valiti 1938–1940 EKP Illegaalse Büroo sekretäriks.

## Tegevus Eesti NSV-s
Hendrik Allik oli üks 1940. aasta juunipöörde juhttegelasi. 1940. aastal määrati Allik Eesti NSV kaubanduse rahvakomissariks ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu liikmeks. 

Teise maailmasõja aastatel 1942–1943 oli Allik Eesti Laskurkorpuse poliitosakonna ülem ning aastatel 1943–1950 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 15. septembrist 1945 kuni 19. aprillini 1946 ka Eesti NSV põllutöö rahvakomissar. 

1948. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
 
Vahistati 1950. lõpus. 1952. aastal mõisteti talle 25 + 5 aastat vanglakaristust ja saadeti asumisele Siberisse, kust vabanes amnestia alusel viis aastat hiljem. Kokku oli Allik vangis Eestis 15 aastat ja Nõukogude Liidus 5 aastat.

Hendrik Allik oli aastatel 1957–1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Plaanikomisjoni aseesimees ja 28. jaanuarist 1961 kuni 19. märtsini 1973 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimees ja ametikohast lähtudes ka aastatel 1965–1973 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja.

Allik oli EKP Keskkomitee liige 1941–1950 ja 1958–1976.

Hendrik Allik oli aastatel 1966–1970 NSV Liidu Ülemnõukogu ning 1947–1950, 1959–1967 ja 1971–1975 Eesti NSV Ülemnõukogu liige.

## Tunnustus
*Lenini orden (1950 ja 1965)
*Oktoobrirevolutsiooni orden (1971)
* Punalipu orden
* Isamaasõja I ja II järgu orden
* Rahvaste Sõpruse orden
*Tallinna aukodanik (1980)

## Isiklikku
Hendrik Allik oli abielus Olga Lauristiniga, neil sündis 1946. aastal poeg Jaak Allik.
## Viited

## Välislingid
*
Inga Nõlvak

**Inga Nõlvak** (sündinud 27. septembril 1982 Haapsalus) on eesti basskitarrist ja raadiosaatejuht.

Lõpetanud Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi 2001. aastal, mõni aasta enne seda Haapsalu Muusikakooli klaveri erialal. On õppinud Tartu Ülikoolis kasvatusteadusi ja kunstiajalugu. 

Tegutseb ansamblis Honey Power bassimängijana. 

Leiba teenib raadios Ring fm, vabast ajast kirjutab SL Õhtulehte muusikalisasse Saund ja muusikakriitikat oma ajaveebi. Muusikasse süvitsi minemisel on teda mõjutanud kõige enam ansambel The Beatles.

## Välislingid
*Nõlvaku ajaveeb
Kuksina

**Kuksina** (ka: **Kuksinna**, **Kukšina**, **Kukšino**, **Kukšinova**, **Kanni**) on küla Võrumaal Setomaa vallas.

Küla kuulub Koolina nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Kuksina mägi 

## Viited
Maaslova

**Maaslova** (ka: **Maasluva**, **Maslova**, **Maslovo**, **Madara**, **Piiri**) on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Lindsi

**Lindsi** (ka **Lintsi**, **Saimištše**) on küla Võrumaal Setomaa vallas Setumaa ajaloolises Mokornulgas. 

Küla kuulub Mokornulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Unibet Arena

**Unibet Arena** (2001. aastast kuni 31. detsembrini 2022 **Saku Suurhall**) on Eesti suurim kontserdi- ja spordihall.

See asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 104B.

Hall ehitati 2001. aastal, see mahutab (koos seisukohtadega) kuni 10 000 inimest. Suurim võimalik istekohtade arv on 7200. Unibet Arenal peetakse lisaks kontsertidele, spordivõistlustele ja messidele ka asutuste üritusi, seminare ja galaüritusi.

Unibet Arena nimisponsor on Rootsi spordiennustuste platvorm Unibet. 

## Toimunud üritusi

### Suurüritused
* 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
* 2010. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
* 2013. aasta U20 Euroopa meistrivõistlused korvpallis

### Tuntud esinejaid
Bryan Adams, Irina Allegrova, Backstreet Boys, James Blunt, OneRepublic, The Bravery, Sarah Brightman, Cascada, Ray Charles, Joe Cocker, Phil Collins, Alice Cooper, Toto Cutugno, Deep Purple, Def Leppard, Depeche Mode, Bob Dylan, Flyleaf, Foreigner, Good Charlotte, Gregorian, Darren Hayes, Hurts, Enrique Iglesias, Iron Maiden, Jean-Michel Jarre, Elton John, Judas Priest, Patricia Kaas, Mark Knopfler, Korn, Avril Lavigne, Lenny Kravitz, Limp Bizkit, Lordi, Vanessa-Mae, Marilyn Manson, Massive Attack, Mireille Mathieu, Metallica, Kylie Minogue, Nazareth, Ozzy Osbourne, Pet Shop Boys, Phil Collins, P!nk, Placebo, The Prodigy, Alla Pugatšova, Suzi Quatro, Rammstein, R.E.M., Chris Rea, REO Speedwagon, Rihanna, Demis Roussos, Roxette, Ruslana, Scorpions, Seal, Simple Minds, Simply Red, Smokie, Sting, Styx, Sweet, t.A.T.u., Underworld, Vanilla Ninja, Vaya Con Dios, Whitesnake, Yes, Muse, 30 Seconds To Mars, Ed Sheeran, Bring Me The Horizon, 5 Seconds of Summer, Bastille, Sabaton

### Lavastused ja sõuetendused
* muusikal "ABBA"
* muusikal "Chicago "
* mustkunstnik David Copperfield
* Riverdance

### Festivalid ja muud üritused
* Iga-aastane Simple Session
* Baltic Basketball League 2006. aasta finaal
* Pirate Station Future (22. november 2008) & Immortal (18. detsember 2009)
* Iga-aastane Tallinn International Horse Show (alates 2002. aastast)

## Viited

## Välislingid
* Unibet Arena koduleht
* "Korvpalliliit tahab EMi Eestisse saamiseks Saku halli suuremaks ehitada" ERR, 13. august 2021
Keevitustrafo

**Keevitustrafo** on trafo kaarkeevituseks vajaliku elektrivoolu saamiseks elektrivõrgust.

Trafo primaarpingeks võib olenevalt trafo tüübist olla faasipinge (ühe faasi ja maa vaheline pinge) 230 V või kahe faasi vaheline pinge 400 V. On ka kolme primaarmähisega keevitustrafosid, mis vajavad kolmefaasilist võrgutoitepinget 3×400 V. Sekundaarpinge on tavaliselt 18 kuni 70 V ja voolutugevus 20 kuni 600 A, erandjuhtudel kuni 1200 A. Keevitustrafo talub lühiajaliselt lühist, mis tekib elektroodide kokkupuutel. 

Maksimaalse keevitusvoolu reguleerimine toimub trafo mähistevahelise sidestuse muutmisega või sekundaarmähise keerdude arvu ümberlülitamise teel. Keevitustrafo juurde kuuluvad peale voolu reguleerimise vahendite enamasti ka lisaseadised, nagu jahutusventilaator, ampermeeter jms.  

Võrgupinget madaldavat trafot kasutatakse ka alalisvoolu-keevitusseadmes ehk keevitusalaldis (seda trafot keevitustrafoks ei nimetata).
 
Mõningad keevitusseadmeid tootvad firmad: Awelco, Cea, Daytona, Elektrosta, ESAB, EWM, Firmar, Fronius,  Gys, Hobart, Kemppi, Lincoln, Migatronic, Miller, Rehm, Telwin-Pioner, Sip, Weco.

## Vaata ka
* Keevitamine
* Kaarkeevitus
* Keevitusalaldi
Eksponentvõrrand

**Eksponentvõrrand** on võrrand, milles tundmatu esineb astendajas. Näiteks on eksponentvõrrandid 3^x+8=0 ja 4^{x+5}=0. Eksponentvõrrandite lahendamisel puuduvad üldised lahendusvõtted. Kuna võrrandi lahendamisel võib esineda võõrlahendeid, tuleb alati lahendeid kontrollida.

## Välislingid
*Eksponentvõrrandite lahendamine Elva gümnaasium
*Eksponentvõrrandite lahendamine IT Kolledž, matemaatika tasanduskursus
*Eri võtetega lahenduvad eksponentvõrrandid Matemaatika didaktika
Nurmes

**Nurmes** on linn Soomes Põhja-Karjala maakonnas.

1973 liideti Nurmese vald ja alev ning 1974 nimetati Nurmes linnaks. Läänide kaotamiseni kuulus Ida-Soome lääni.

1. jaanuaril 2020 liideti linnaga Valtimo vald.

## Viited

## Välislingid
* Nurmese koduleht
Outokumpu

**Outokumpu** on linn Soomes Põhja-Karjala maakonnas.

Kuusjärvi vald nimetati Outokumpu aleviks 1968 ja linnaks 1977.

1913–1989 tegutses linnas vasekaevandus. Tänapäeval on seal muuseum.

Linna haldusalas on järgmised külad: Kalaton, Maljasalmi, Rikkaranta, Sysmä, Taipale, Varislahti, Viuruniemi ja Ulla.

Läänide kaotamiseni kuulus Ida-Soome lääni.

## Sõpruslinnad
* Kohtla-Järve
* Schöningen, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Outokumpu koduleht
Võlli (Põhja-Sakala)

**Võlli** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külast läheb läbi Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee. Külast voolab läbi Lemmjõgi, millele on paisutatud Võlli paisjärv.

## Vaata ka
*Võlli paisjärv
*Juurika

## Viited