open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Endel John Orav

**Endel John Orav** (sündinud 17. veebruaril 1955 New Jerseys USA-s) on eesti päritolu USA matemaatik ja biostatistik.

## Elulugu
Lõpetas 1977 Princetoni Ülikooli matemaatika erialal, Ph.D. (statistika, 1984, Stanfordi Ülikool), väitekiri "Discrete time alternating processes and effects due to noise"; 1984–1985 Harvardi Ülikooli järeldoktorant biostatistikas. Oli 1982–1984 Naval Postgraduate Schooli (Monterey, California) adj-professor, 1985–1990 Harvardi Tervisekooli biostatistika abiprofessor, alates 1990. aastast dotsent, ühtlasi aastast 1995 Harvardi meditsiinikooli biostatistika dotsent. Õpetanud mitmeid aineid biostatistika alal.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: stohhastiline modelleerimine, statistika rakendused meditsiinis. Osalenud juhtiva statistikuna paljudes kliinilistes meditsiinilistes uurimustes (HIV, toitumine, kliinilised katsed kardioloogias, neuroloogias, psühhiaatrias jne), koostanud statistilise simuleerimise ja andmetöötluspaketi (1986, 2. versioon 1989). Belgia Limburgi Ülikooli külalisprofessorina kontakteerus 1992 TÜ statistikutega, pani aluse regulaarsele Eesti biostatistikute koolitamisele Limburgi Ülikoolis. Rahvusvahelise Biomeetriaühingu liige, sh 1989–1991 ühingu piirkondliku nõustamiskeskuse juhatuse liige. Üle 160 teaduspublikatsiooni, monograafia (kaasautor), tarkvarapakettide kirjeldused.

## Viited

## Teoseid
* Simulation methodology for statisticians, operations analysts and engineers. I (kaasautor P. A. W. Lewis). // Modeling and Crude Simulation. Wadsworth, 1989
* Cardiovascular morbidity in pediatric HIV infection (kaasautor). // Cardiology: in Aids. Wadsworth, 1989
* A generalized chain binomal model with application to HIV infection (kaasautor). // Math. Biosci. 101 (1990)
* Doubleblind trial of oral tolerization with myeline antigenes in multiple sclerosis (kaasautor). // Sci. 259 (1993)
* Cardiac management by pediatricians versus pediatric cardiologists in an inpatient academic centre. // Am. Health J. 145 (2003)

## Kirjandus
Heili Orav

**Heili Orav** (sündinud 7. aprillil 1969 Tartus) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1987. aastal Tartu 12. keskkooli, 1994. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna ja 1998. aastal eesti filoloogia magistriõppe, M.A. üldkeeleteaduses (1998, TÜ), magistriväitekiri "Eesti keele direktiivverbide semantilise välja struktuur tesaurusena". Kaitses Tartu Ülikoolis 2006. aastal doktoriväitekirja "Isiksuse omaduste sõnavara semantika eesti keeles". Täiendas end 1995. a ja 1996. aastal Kopenhaageni Ärikooli korraldatud Nor-Fa suvekoolis ning kursustel Taanis ja Rootsis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: omadussõnade semantika, arvutilingvistika, korpuslingvistika, eesti keele arvutianalüüs, arvutileksikonid, leksikaalne semantika. Saanud uurimistoetuse Sorosi fondilt projektile "The analysis of the semantic field of Estonian interaction verbs" (1997–1998). Osaleb rahvusvahelises projektis SENSEVAL (Word Sense Disambiguating Systems). Üle 15 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Directive verbs in Estonian WordNet. // Papers of Second Swiss-Estonian Student Workshop on Computational and Theoretical Linguistics. Zurich, 1997: http//:www.cl.ut.ee/ee/yllitised/second/zyr horay abstr html.html
* Sõna tasandilt mõiste ruumi (kaasautor Kadri Vider). // Keel ja Kirjandus 1 (1998)
* Adjektiivid kui semantiline probleem: wordnet-tüüpi tesauruste koostamise kogemused. // Arvutilingvistikalt inimesele. Tartu, 2000
* Eesti keele korpused ja arvutileksikonid – mis on olemas ja mida veel vaja on (kaasautor Kadri Muischnek). // Arvutimaailm 8 (2002)
* Keeleressursid – mis ja milleks (kaasautor). // A&A 5 (2002)
* Eesti keele tehnoloogilised ressursid ja vahendid: arvutikorpused, arvutisõnastikud, keeletehnoloogiline tarkvara (kaasautor K. Muischnek). // Tallinn, 2003
* Tee tööd ja näe vaeva, … aga ikka oled vihane (kaasautor E. Vainik). // Keel ja Kirjandus (2005) 4

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Maila Orav

**Maila Orav** (1965. aastani **Maila Sults**; sündinud 2. oktoobril 1941 Võhmuta vallas Järvamaal) on eesti keemik.

## Elulugu
Maila Orav on töölise tütar.

Lõpetas 1960 Kehra Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Oli 1966–1968 TÜ analüütilise keemia kateedri stažöör, 1968–1971 aspirant, 1971–1972 nooremteadur ja assistent, 1972–1976 vanemlaborant, 1977–1979 nooremteadur, 1979–1992 vanemteadur, 1992– Tartu Haritlaste Liidu koordinaator.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mikrolisandite analüütiline keemia, luminestsents. Üle 10 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus.

## Teoseid
* Кинетический метод для определения нанограммовых количеств меди (kaasautor). // Ж. аналит. xимии (1972)
* Рентгенолюминесценция активированных сульфатов и сульфидов кальция и стронция при возбуждении синхротронным излучением (kaasautor). // Изв. АН СССР. Сер. физ. 50 (1986), 3

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 298
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 120
*
Villem Orav

**Villem Orav** (11. märts 1883 Laiksaare vald, Pärnumaa – 10. detsember 1952 Tallinn) oli eesti ajaloolane, pedagoog ja pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Villem Orav oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1905 Riia Vaimuliku Seminari, õppis 1911–1913 Varssavi ülikoolis, lõpetas 1915 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajalookandidaadi kraadiga. Oli 1905–1911 Olustveres kirikuõpetaja, 1915–17 Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi ladina keele ja 1917–1949 Gustav Adolfi Gümnaasiumi ajalooõpetaja, 1946–1950 ka EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli ja Tallinna Polütehnilise Instituudi ettevalmistusosakonna üldajaloo õppejõud, 1952 Ajaloo Instituudi teadur.

## Teadustöö
Avaldanud pedagoogikaajakirjades arvustusi ja metoodikaartikleid, oli "Eesti NSV ajaloo lugemiku I" (1960) koostajaid, tõlkis ja toim õpikuid (K. Kornilovi "Psühholoogia õpperaamat pedagoogilistele koolidele" (1948), "Ajaloo õpetamise metoodika seitsmeklassilises koolis" (1949) jmt). Oli aastast 1945 Haridusministeeriumi ajaloo- ja konstitutsioonikomisjoni esimees. Eesti NSV teeneline õpetaja (1949).

## Teoseid
* Ajaloo õpetamisest ja selle puudustest. // Kasvatus (1921) 7–9
* Lapse elu ürgajal. Tartu, 1925
* Ürginimene (ajaloo lugemik IV klassile). Tartu, 1925
* Ülima hüve poole. // Areng (1935) 1 / 2
* Vanimaid kooliseadusi Eestis. // Eesti Kool (1936) 5
* Sokratese meetodist. // Eesti Kool (1936) 7

## Viited

## Kirjandus
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 220
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 170
* 

## Välislingid
* Õpilased õpetajatest Gustav Adolfi Gümnaasium
Õie Orav

**Õie Orav** (aastani 1955 **Õie Kaasik**; sündinud 16. juulil 1934 Jõelähtme vallas Harjumaal) on eesti filmiteadlane, näitleja, stsenarist ja lavastaja.

## Elulugu
Õie Orav on ehitusmeistri tütar.

Ta lõpetas 1954. aastal eksternina Tallinna 2. Keskkooli, 1956. aastal Eesti Draamateatri õppestuudio ja 1964. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmidramaturgia erialal. 

Õie Orav on mänginud filmides ja telelavastustes ning kirjutanud stsenaariumi järgmistele dokumentaalfilmidele: 
*1965 "Tagasitulek" (portreefilm Helmi Puurist), 
*1968 "Ants Eskola" (portreefilm koostöös Lea Tormise ja Mikk Mikiveriga), 
*1975 "Sündis inimene" (film ühest imelisest hetkest – elu algusest),
*1986 "117. hooaeg" (teatrist Vanemuine)
*1988 "Hermaküla" (mõtisklus Evald Hermakülast)

Ta oli aastatel 1965–1985 Eesti Televisiooni tunnustatud filmikommentaator, koostas 100 Nõukogude Liidu ja sotsialismimaade väärtfilmist koosneva programmi. Ta on kirjutanud üle 200 maailma filmiajaloo- ja kaasajateemalise saatestsenaariumi ning olnud ise ka saatejuht.

Õie Orav asutas 1992. aastal oma filmi- ja videoettevõtte Väike Orav, kus valmisid tema autorifilmid: 
*1992 "Miliza" (lauljatar Miliza Korjusest), 
*1993 "Tooni" (lauljatar Tooni Kroon-Laamani elust ja loomingust), 
*1994 "Leonhard" (näitleja Leonhard Merzinist), 
*1997 "Puud laulavad, kivid räägivad" (näitleja Rein Arenist)
*2001 videofirmas Maurum film "Orgulas" (näitleja Jaanus Orgulasest)

Ta esines aastatel 1965–1995 Eestis üle tuhande korra vestluste, filmitutvustuste ja loengutega maailma kinost, tegi telesaateid ja pidas loenguid ka Vilniuses, Minskis, Kišinjovis, Taškendis, Leningradis (Peterburis), Moskvas jm. Ta on esinenud loengutega Tallinna Kultuuriülikooli filmiteaduskonnas ja olnud 1981–1989 ühiskondlikus korras teaduskonna juhataja, pidas 1982–1983 loenguid ka Tallinna Pedagoogilises Instituudis. 

Õie Orava uuringute põhisuund nii näitlejaid portreteerivates raamatutes kui ka filmides on olnud näitlejatöö olemuse ning selle töö erinevuste selgitamine teatris ja filmis. 2003. aastal ilmunud kaheosalises raamatus annab ta põhjaliku ülevaate Eestis Nõukogude perioodil tehtud mängufilmidest. 

## Teoseid
Temalt on ilmunud üle 30 teaduspublikatsiooni, 5 raamatut ja üle 100 aimeartikli.
*Innokenti Smoktunovski. Tallinn 1973
*Юри Ярвет. Tallinn 1977
*Кальё Кийск. Moskva 1984
*Huvitavate kohtumiste aasta. Tallinn 1984
*Юри Ярвет. Moskva 1988
*Tallinnfilmi mängufilmid I–II. Tallinn 2003

## Tunnustus
* 1973 Eesti Kinoliidu aasta kriitik 
* 1977 Eesti Kinoliidu aasta kriitik
* 1984 üleliidulise aasta kriitikapreemia I auhind
* 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia

## Viited

## Kirjandus
*Eesti entsüklopeedia 14, lk 344

## Välislingid
*
Toomas Ordlik

**Toomas Ordlik** (sündinud 26. novembril 1953 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1972 Tallinna 47. Keskkooli, 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna, tehnikamagister (1992, TPI), väitekiri "CAD-süsteemid ehitusprojekteerimisel". 

Oli 1977–1988 TPI arvutuskeskus vaneminsener, 1988–1992 TTÜ Informaatikainstituudi täiendusõppe osakonna vanemõpetaja, 1992–1997 dotsent, 1997– Eesti Panga infotehnoloog. Osales TPI-s uue instrumentaaltarkvara süsteemi PARES loomises, süsteem leidis üleliidulist rakendamist NSV Liidu Teadus- ja Tehnikakomitee süsteemis.

## Teadustöö
Põhiteadusalaks informaatika, uurinud ehitusala raalprojekteerimist ja andmebaase. Olnud Eesti Informaatika Seltsi juhatuse liige. 20 teaduspublikatsiooni, sh õppevahendid.

## Teoseid
* Структуризация и описание коммуникационных даных в системе ПАРЕС. // TPI Toimetised 558 (1983)
* Kujunduspakett News. // EMI loengumapp 1–2. Tallinn, 1988
* Üldist joonestuspaketist AutoCAD. // Arvutustehnika ja andmetöötlus. Tallinn, 1989
* Esmatutvus personaalarvutiga. Tallinn, 1993
* Tekstiredaktor MS Word for Windows 7.0. // TTÜ täiendõpe. Tallinn, 1996, 2. trükk 1998

## Isiklikku
Toomas Ordlik on kooliõpetaja poeg.

## Viited

## Kirjandus
*
Helen Orav-Kotta

**Helen Orav-Kotta** (aastani 2001 **Helen Orav**; sündinud 17. augustil 1975 Tallinnas) on Eesti merebioloog.

Lõpetas 1993. aastal Tallinna Lilleküla Keskkooli ja 1998 Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogia erialal. Aastatel oli 1998–2000 TPÜ magistrant, bioloogiamagister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Keskkonna mõju põhjaeluviisiliste selgrootute levikule Läänemere kirdeosa põhjataimestikuga aladel". Aastatel 2000–2004 oli Tallinna Ülikooli doktorant, Ph.D. (hüdrobiol, 2004, TÜ), väitekiri "Habitat choice and feeding activity of benthic suspension feeders and mesograzes in the northern Baltic Sea". 

Oli 1995–2000 Eesti Mereinstituudi laborant ja 2001 teadur, ühtlasi 1998–1999 Tallinna Lilleküla gümnaasiumi bioloogiaõpetaja ja 1999 Lääne-Eesti Saarestiku Biosfääri Kaitseala loodushariduse spetsialist, 1997–1999 Turu Ülikooli ja 2001–2001 Helsingi Ülikooli teadur, 2001–2002 Euroülikooli lektor, 2001–2005 Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudi teadur, 2005– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rannikumere protsesside ruumilise ja ajalise varieeruvuse mõju bioloogilisele ja funktsionaalsele mitmekesisusele peamiselt Läänemere kirdeosas. Selgitanud bentose ja pelagiaali funktsionaalseid seoseid, zoobentose ja põhjataimestiku interaktsioone, samuti tulnukliikide mõju kohalikule elustikule. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Distribution and filtration activity of Zebra mussel, Dreissena polymorpha (Pallas) in the Gulf of Riga and the Gulf of Finland (kaasautorid I. ja J. Kotta). // Proc. Acad. Sci. Est. Biol. Ecol. 47 (1998)
* Factors affecting the distribution of benthic invertebrates in the phytal zone of the north-eastern Baltic Sea (kaasautorid J. Kotta, G. Martin). // Proc. Acad. Sci. Est. Biol. Ecol. 49 (2000)
* Role of benthic macroalgae in regulating macrozoobenthic assemblages in the Väinameri (north-eastern Baltic Sea) (kaasautor J. Kotta). // Ann. Zool. Fennici (2001) 38
* Ecological consequence of the introduction of the polychaete Marenzelleria viridis into a shallow water biotope of the northern Baltic Sea (kaasautorid J. Kotta, E. Sandberg-Kilpi). // J. Sea Res. 46 (2001)
* Muuga lahe põhjaloomastik (kaasautor). // Est. Maritima 6 (2004)
* Effects of physical disturbance, isolation and key macrozoobenthic species in community development, recolonization and sedimentation processe (kaasautor). // Oceanology 485 (2006)

## Isiklikku
Tema abikaasa Jonne Kotta on samuti merebioloog.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Toivo Orav

**Toivo Orav** (18. veebruar 1932 Pärnu – 23. juuli 1989 Tallinn) oli eesti geneetik.

## Elukäik
Toivo Orav oli teenistuja poeg ja Ivi Orava abikaasa.

Ta lõpetas 1950 Pärnu 1. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiakandidaat (1963, Eesti TA), väitekiri "Gammakiirguse toime odrale", bioloogiadoktor (1973, Novosibirsk), väitekiri "Радиациoнный мутагенез у ячменя и возможности его модифицирования". Oli 1957–1989 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi nooremteadur, teadussekretär, vanem- ja peateadur, 1965–1985 geneetika sektori juhataja.

## Teadustöö
Uurinud kiirguste ja tugevatoimeliste keemiliste ainete mõju odra pärilikkusele, avastanud võimaluse tuua kasvustimulaatorite abil esile taimede peitelisi pärilikke muutusi. Koostöös Jõgeva Sordiaretusjaamaga osales odrasordi 'Teele' aretuses. Olnud Eesti Geneetikute ja Selektsionääride Seltsi esimees (1973–1985). 

Üle 120 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 3 monograafiat; 1 autoritunnistus, aimeartikleid.

## Teoseid
* О совместном действии гамма-облучения и этиленимина // Хим. мутагенез и селекция. Тлн, 1971
* Радиационный мутагенез и модифицирующие его условия (kaasautorid G. Šangin-Berezovski, I. Orav). Тлн, 1972
* Хлорофильная мутация (kaasautor J. Kalam). Тлн, 1974
* Исследования по химическому мутагенезу у сельскохозяйственных растений (kaasautorid O. Priilinn, T. Šnaider). Тлн, 1976
* The possibilities of using chlorophyll mutations for studying the mechanism of action of chemical mutagens (kaasautor I. Orav). // Exp. mutagenesis in plants. Sofia, 1978
* Проблема пенетрантности гена и его реализация: теоретический и практический аспекты. // АН Эстонской ССР в 1973–1979 годах. Тлн, 1981
* Биологически активные соединения в генетических процессах (kaasautor G. Šangin-Berezovski). // Современные проблемы теории химического мутагенеза. Тлн, 1987

## Tunnustus
*1980 K. E. Baeri mälestusmedal
*1987 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis).  
*1987 N. I. Vavilovi mälestusmedal

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 344
* Teadusasutus Harkus, Eksperimentaalbioloogia Instituut. Tallinn, 1989, 67
* 

## Välislingid
* Orav, Toivo Eesti biograafiline andmebaas
Avo Org

**Avo Org** (sündinud 23. märtsil 1952 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Avo Org on töölise poeg.

Lõpetas 1970 Tallinna 46. Keskkooli ning 1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal. Täiendas end 1993 Bentley Kolledžis (Massachusetts, USA) ja 1995 Dalhousie Ülikoolis (Halifax, Kanada).

Oli 1980–88 TPI linna ja töökollektiivi sotsiaalse arengu juhtimise (linna-) labori juhataja, 1988– TPI/TTÜ majandusteaduskonna rahvamajanduse instituudi majandusteooria õppetooli lektor, ühtlasi õpetas 1994–2000 majandusteooriat ka TÜ Pärnu Kolledžis ja Fontes/Audentese Kõrgkoolis. Peamised loengukursused: mikro- ja makroökonoomika, majandusteooria ja -meetodi ajalugu; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: majandusmõtte ajalugu; tööturg, majandusharidus, e-õppe kasutamine. Osalenud eestikeelse majandusterminoloogia ja majandussõnastike koostamises, tõlkinud õpikuid (J. Pekkanen, P. Sutela "Mikro- ja makroökonoomika" III, IV. TTÜ, 1993–1994). Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Sotsiaalselt tasakaalustatud turumajandusüsteemile üleminekust (kaasautor V. Rekkaro). Tallinn, 1995
* Majandusõpetuse alused: harjutused ja ülesanded I, II (kaasautor). Tallinn, 2003, 2004
* Suur inglise-eesti majandussõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 2003
* Tööturu käsitluste arengust Eestis. // Eesti Vabariigi ja ärihariduse aktuaalsed arenguprobleemid. Tallinn, 2004
* Suur eesti-inglise majandussõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 2004
* Töö(jõu)turu tõlgendusi. // Eesti sotsiaalmajanduslikud probleemid ja perspektiivid Euroopa Liidus. Tallinn, 2005
* Esikapitali rollist. // Haridus ja majandus 2005. Tallinn, 2005
* Õppejõu rolli(de)st kõrghariduses. // Ühiskonna arengu ja juhtimise probleemid ja perspektiivid: 21. sajandi väljakutsed. Tallinn, 2006
* Pedagoogikast ja andragoogikast haridussüsteemis. // Majanduslikud, sotsiaalsed ja õiguslikud probleemid Eesti arengus. Tallinn, 2006
* Novaatorlus ja innovaatorlus (kaasautor V. Kellik). // Innovatsioon majanduses ja hariduses. Tallinn, 2007.

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 366, 471
* 

## Välislingid
*
Kalev Orgla

**Kalev Orgla** (sündinud 20. jaanuaril 1945 Palal Tartumaal) on eesti geoloog.

## Elulugu
Kalev Orgla on talupidaja poeg.

Ta on lõpetanud 1964. aastal Karksi-Nuia Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna, geoloogia-mineraloogiakandidaat (1986, Geoloogia Instituut), väitekiri "Исследование состава и свойств торфяных отложений Эстонской ССР с применением алгебраических полиномов". 

Ta oli aastatel 1969–1974 Eesti Geoloogiavalitsuse turbarühma geoloog ning 1974–1993 Geoloogia Instituudi nooremteadur ja teadur, 1993. aastast Keila Vallavalitsuse registripidaja.

## Teadustöö
Uurinud Eesti turbaleiukohti, välja töötanud algoritmi turbavarude ja juurdekasvu arvestamiseks algebraliste polünoomide abil. Umbes 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Полиномальный анализ тренда мощности залежи для подчёта запаcов месторождений на ЭВМ. // Изв. АН ЭССР. Геол. 27 (1978) 1
* Описание автоматизированной системы (АС) построения карт и разрезов геологических показателей. Тлн, 1982
* Применение метода полиномальной аппроксимации для выделения тенденций скорости роста торфяной залежи на примере болота Нигула. // Изв. АН ЭССР. Геол. 34 (1985) 4

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 80
*
Einar Orgmets

**Einar Orgmets** (sündinud 14. märtsil 1966 Rakveres) on eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Einar Orgmets on põllumajandustöötaja poeg.

Lõpetas 1985 Türi Näidissovhoostehnikumi, 1992 EPMÜ loomakasvatuse erialal, põllumajandusmagister (1992, EPMÜ), väitekiri "Piimaveiste välimik ja selle hindamine", põllumajandusdoktor (1997, EPMÜ), väitekiri "Lehmade välimik, kehamõõtmed ja piimajõudlus". 

Oli 1992–1996 EPMÜ aretuse ja veisekasvatuse õppetooli doktorant, 1993–1997 teadur, 1997–2004 dotsent, 2005– EPMÜ loomakasvatusinstituudi asedirektor õppe alal, dotsent. Õpetab aretusprogrammide, aretuskonsulendi ja aretusõpetuse kursusi.

## Teadustöö
Uurinud piimaveiste välimiku lineaarset hindamist ja eesti veisetõugude uue kehaehitustüübi kujundamist. Mitme nõukogu liige. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi noorteadlase preemia (1993, 1998).

## Teoseid
* Piimalehmade uus välimiku lineaarne hindamise süsteem Eestis. // Agraarteadus (1994) 1
* Effect of age on type traits of Estonian Black and White cows. // Book of Abstracts 47th Annual Meeting Eur. Assoc. Animal Production. Lillehammer, Norway (1996)
* Eesti veisetõugude aretuskomponentide võrdlev hinnang ja kasutamine aretusprogrammides (kaasautor). // Agraarteadus 4 (2001)
* Eesti aretuskomponentide mõju eesti punast tõugu lehmade välimikule ja piimajõudlusele. // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 15 (2001)
* The milk performance and body conformation of cows on Põlula experimental Farm (kaasautor O. Saveli). // Book of Abstracts 53rd Annual Meeting Eur. Assoc. Animal Production. Cairo, Egypt 1–4 sept 2002
* Relationships between functional traits, longevity and milk performance of Estonian Red cows. // Book of Abstr 54th Ann Meeting of the Eur. Assoc. Animal Production. Roma, 2003
* The functional traits, longevity and milk production of Estonian Holstein cows. // Animal Breeding in the Baltics. Tartu, 2004
* Effect of different breeding components on milk production and longevity of Estonian Red breed (kaasautor T. Põlluäär). // Animal Husbandry, 10–18 (2008).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 75
* 

## Välislingid
*
Inge-Maret Orgo

**Inge-Maret Orgo** (1959–1966 **Inge-Maret Sitska**; 21. jaanuar 1935 Tallinn – 29. juuni 2003 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Inge-Maret Orgo oli talupidaja tütar ja Johannes Mälli abikaasa.

Lõpetas 1954 Tallinna 20. Keskkooli, 1959 TÜ õigusteaduskonna, 1969 aspirantuuri; õiguskandidaat (1968, TÜ), väitekiri "Noore tööliskaadri ettevalmistamise ja töölepaigutamise õiguslik reguleerimine". Täiendas end 1993 Ungaris Szegedi Ülikoolis. Oli 1967–1968 TÜ riigi- ja haldusõiguse kateedri assistent, 1968–1971 vanemõpetaja, 1971–1992 dotsent, 1992–2000 töö- ja sotsiaalhooldusõiguse professor, 2000–2003 erakorraline professor, 2000– emeriitprofessor; 1984–1992 ka TÜ riigi- ja haldusõiguse kateedri juhataja, 1987–91 õigusteaduskonna dekaan, 1995–1999 eraõiguse instituudi juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: nõukogude tööõiguse kujundamise ja arendamise õigusteoreetilised lähtekohad, töölepingu õigusliku reguleerimise teoreetilised probleemid, töölepingu alusel töötavate isikute ja ametnike õigusliku seisundi erisused, töövaidluste lahendamise erisused. Osales 1991–2003 töögrupi juhi või liikmena 12 seaduseelnõu väljatöötamises, sh töölepinguseadus, töö- ja puhkeaja seadus, individuaalse töövaidluse lahendamise seadus, avaliku teenistuse seadus, ülikooliseadus, ametiühingu seadus. Ajakirja Juridica toimetuskolleegiumi liige (1993–2003). Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu president (1991–1994), EAÕS-i liige (1998–2002 juhatuse esimees). Üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2000 Tartu Ülikooli suur medal
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Teoseid
* Lepingud. Tööleping (kaasautor). Tallinn, 2001
* Tööraamat töötaja ja tööandja vaheliste vaidluste põhjustajana. // Juridica (1993) 3
* Tööõigus (kaasautor H. Siigur). Tallinn, 1995 (vene k 1996)
* Töölepingu seadus. Kommenteeritud väljaanne (kaasautorid H. Siigur, G. Tavits). Tallinn, 1996
* Labour Law Reform in Re-independent Estonia. // Juridica Int. Law Rev. Univ. Tartu, 1996
* Töölepingu seadus vajab muutmist ja täiendamist. // Juridica (1997), 4
* Töösuhted ja avalik teenistus (kaasautor K. Merusk). Tallinn, 2000
* About the Regulation of Termination of Employment Contracts in Draft Employment Contracts Act. // Juridica Int. Law Review Univ. Tartu 2000
* Lepingud (kaasautor M. Tropp). Tallinn, 2000
* Töötajate koondamisest põhjustatud vaidluse lahendamine. // Juridica (2001), 4.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 440–441
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 16
* Eesti entsüklopeedia 14, 344
* University of Tartu: Faculty of law: directory. Trt, (1994), 49, (2001) 160–162
*
Peeter Orle

**Peeter Orle** (16. juuli (vkj 4. juuli) 1887 Kavastu vald, Tartumaa – 8. märts 1985 München) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Peeter Orle oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1908. aastal Tartu Reaalkooli ja 1914. aastal Riia Polütehnilise Instituudi masinaehitusinsenerina.

Töötas üliõpilaspõlvest alates raudteel. Esimese maailmasõja ajal võeti sõjaväkke, oli soomusrongide insener Siberis. Vene kodusõjas sai valgete poolel sõdides raskesti haavata. 1921 opteeris Eestisse, oli 1921–1925 Raudteevalitsuse veoosakonna ülem, 1925–1930 Kaitseministeeriumi tehnikaosakonna insener, 1930–1940 Raudteetalituse veoameti juhataja. Ühtlasi õpetas ta 1930–1036 Tallinna Tehnikumis liikumise mehaanika ning vedurite ja rongide kursust. Juhtis Baltimaade esimese elektriraudteeliini, 1924 avatud Tallinn-Pääsküla liini rajamist ning elektrimootorvagunite projekteerimist ja ehitamist. Oli Eesti Raudtee nõukogu liige. 1941. aastal põgenes Saksamaale ja töötas Münchenis raudteeametnikuna.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Tehnikumi ja Tallinna Tehnikaülikooli õppe- ja abijõud 1918–1944. Tallinn, 1993, 44
* Album Vironorum I. Toronto, 1975, 83
* Mägi, V. Eesti energeetikasüsteemi ratsionaliseerimine 1920.–1930. aastail: ideed, tegevussuunad, insenerkonna valmisolek. // Halduskultuur '99. Tallinn, 2000, 78–92
*
Ehte Orlova

**Ehte Orlova** (1983. aastani **Ehte Sirel**, 1983–1985 **Ehte Väljataga**; sündinud 18. detsembril 1953 Tartus) on eesti arstiteadlane ja patofüsioloog.

## Elulugu
Ehte Orlova on inseneri ja koorijuhi tütar.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Elva Keskkooli ning 1978. aastala Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna ja 1987 TRÜ aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1992, Vene TA Patoloogia Instituut), väitekiri "Активация системы опиоидных пептидов при адаптации к физической нагрузке и периодической гипоксии ". Aastatel 1978–1979 õppis ta spordimeditsiini internatuuris Tartus. 

Aastatel 1979–1982 oli üleliidulise õppe-treeningkeskuse "Otepää" arst, 1988–1990 TÜ arstiteaduskonna patoloogia füsioloogia kateedri assistent, 1990–1992 vanemõpetaja, 1993– ÜMPI patofüsioloogia õppetooli vanemassistent.

## Teadustöö
Uurinud stressreaktsiooni kahjustavate efektide ja stressi limiteerivate faktorite seoseid, selleks töötas 1982–1992 ka Moskvas Üldise Patoloogia ja Patofüsioloogia Instituudis ning Üleliidulises Vaimse Tervise Keskuses. Kuulub professorite F. Z. Meersoni ja Atko Viru koolkonda. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Prevention and Elimination of Heart Arythmias by Adaptation to Intermitten High Altitude Hypoxia (kaasautor). // Clinical Cardiology 10 (1987) 12
* Антиаритмическое действие стресс-лимитирующих факторов даларгина и феназепама (kaasautor). // Химико-фармацевтический ж. 23 (1989) 9
* Exercise Induced Changes of Endorphine Contents in Hypothalamus. Hypophys, Adrenals and Blood Plasma (kaasautor). // Int. J. Sports Medicine 12 (1991) 5
* Intracellular energetic units in muscle cells (kaasautor). // Biochem. J. 356 (2001) 1
* Lack of dystrophin is associated with altered integration of mitochondria and ATPases in slow-twitch muscle cells of MDX mice (kaasautor). // Biochim. Biophys. Acta. 1505 (2001), 2–3
* Compartment of energy metabolism in atrialmyocardium of patient sundergoing cardiac surgery (kaasautor). // Molecular Cellular Biochem. 271 (2005) 1–2.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 120
*
Rein Oro

**Rein Oro** (8. juuni 1927 Talli vald, Pärnumaa – 10. august 1993 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Ta lõpetas 1946. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Sapiteedel kasutatava ratsionaalse operatsioonimeetodi valiku sõltuvus kaksteistsõrmiksoolesisesest rõhust. Kliiniline uurimus". Täiendas end korduvalt Tartu, Moskva, Leningradi ja Tallinna täiendusõppekeskustes. 

Ta oli 1951. aastal Nõo maa-arstijaoskonna juhataja kohusetäitja ja 1951–1952 velsker-ämmaemandapunkti juhataja, 1952–1966 Kilingi-Nõmme haigla peaarst ja kirurg, 1966–1969 Tallinna Pelgulinna Haigla polikliiniku juhataja ja kirurg, 1969–1972 Tallinna Tõnismäe haigla kirurg, 1974–1976 Tallinna Vabariikliku haigla kirurgiaosakonna juhataja ja kirurg, 1977–1990 kirurg.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: seedetrakti kirurgia. 12 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Maksaväliste sapiteede obstruktsioonide klassifikatsioon ja kirurgiline ravi. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1972) 7
* Maksaväliste sapiteede histopatoloogia sõltuvus duodenaalhüpertensioonist. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 2
* Gastroduodenofluorograafilise uuringu tulemused koletsüstektoonia ja maksaväliste sapiteede operatsioonide järgselt. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 3

## Isiklikku
Rein Oro oli talupidaja poeg ja Indrek Oro isa.

## Viited

## Kirjandus
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 879
* I. Oro. Nekroloog. Õhtuleht, 17. august 1993
*
Mall Orru

**Mall Orru** (sündinud 28. veebruaril 1943 Karksi vallas Viljandimaal) on eesti geoloog.

## Elulugu
Mall Orru on talupidaja tütar.

Ta on lõpetanud 1961. aastal Nuia Keskkooli, 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna, geoloogiamagister (1992, TRÜ), väitekiri "Eesti soode maastikuline liigestus ja kaitse". Oli aastatel 1968–1973 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse (aastast 1990 Eesti Geoloogiakeskus) geoloog, vanemgeoloog ja juhtivgeoloog, aastast 1974 turbaosakonna juhataja. Õpetanud aastatel 1990–1994 TÜ-s turbateadust, aastast 1996 Kehtna Kõrgemas Põllumajanduskoolis turba- ja mullateadust, pidanud loenguid ka välismaa ülikoolides. Mall Orru kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis 2010. aastal doktoritöö teemal "Dependence of Estonian Peat Deposit Properties on Landscape Types and Feeding Conditions". Alates 2011. aastast on TTÜ Mäeinstituudis rakendusgeoloogia õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurinud Eesti põlevkivi- ja turbavaru ning Eesti turba geokeemilist koostist; välja töötanud Eesti soode uue maastikulise liigestuse, analüüsinud Eesti turbavarude kvaliteeti ja kasutusalasid. Koostanud mitu raamatut ja kogumikku, sh teatmiku "Eesti turbasood" (1995). Rahvusvahelise Turbaühingu (International Peat Society) tegevliige, EGK turbaprogrammi juht koostöös Soome, Rootsi, Inglismaa, Iirimaa, Saksamaa, Kanada, USA, Hiina, Venemaa, Läti, Leedu jt riikide turbauurijatega. Ajakirja Eesti Turvas toimetuskolleegiumi ning Eesti Turbaliidu liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Estonian Natural Resources (kaasautor). Tallinn, 1991
* Eesti turbavarud. Tallinn, 1992
* Eesti maapõuerikkused (kaasautor). Tallinn, 1993
* Eesti sood. Tallinn, 1993 (kaart 1:400 koos AS-ga Regio)
* Estonian Peat Resources. // Global Peat Resources. Helsinki, 1996
* Peat. // Geology and Mineral Resources of Estonia. Tallinn, 1997
* Eesti soode hüdrogeoökoloogia (koost ja kaasautor). Tallinn, 1998)
* Kahjulikud elemendid Eesti turbas (kaasautor H. Orru). Tallinn, 2003

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 345
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 81
*
Heino Oru

**Heino Oru** (22. august 1908 Tartu – 11. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti matemaatik ja füüsik.

## Elulugu
Heino Oru oli söögimajapidaja poeg.

Lõpetas 1927 Tartu Ühiskommertsgümnaasiumi, 1932 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikaosakonna, täiendas end 1932–33 TÜ didaktilis-metoodilise seminari matemaatika-füüsika osakonnas, füüsika-matemaatikakandidaat (1961, TÜ), väitekiri "Jääkmagnetismi tekitamine vahelduvvoolu abil magnetodefektoskoopiliseks otstarbeks" (Tallinn, 1958). Oli 1934–35 Tallinnas matemaatika ja füüsika repetiitor, 1935–40 Sõjavägede Staabi Topograafia-hüdrograafia osakonna sõjaväetopograafide kursuste matemaatikalektor ning topograaf ja triangulaator, 1940–41 Eesti Territoriaalkorpuse topograaf ja kartograaf, 1941–42 maamõõduinsener Altai krai maakorraldusvalitsuses Barnaulis, 1943–44 Sverdlovskis NSVL TA Uurali Filiaali teadusstipendiaat füüsika erialal, 1944–64 ja 1969–71 TPI füüsika kateedri assistent, 1964–69 laborant; koostanud õppevahendeid.

Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Teadustöö
Osales Eesti maa-ala gravimeetrilistel ja geomagneetilistel mõõtmistel. Hiljem keskendus eksperimentaalfüüsikale, uuris vahelduvvoolu katkestussädeme ja jääkmagnetismi seoseid. Avaldanud teaduspublikatsioone kehade magneetimisest ja õppevahendeid.

## Teoseid
* Petrovi kaarest tingitud moonutused transformaatori sekundaarvoolu sinusoidaalses kulgemises. Tallinn, 1951
* О зависимости остаточной от фазы размыкания. // TPI Toimetised 95 (1957)
* О некоторых факторах, имеющих значение при намагничивания тела переменным током. // TPI Toimetised 141 (1958)
* Лабораторные работы по физике. III (kaasautor). Tallinn, 1962
* Spetsiaalsete materjalide omaduste ja koosseisu uurimine röntgenograafilise faasianalüüsi abil. Tallinn, 1970

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 484
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 376, 377, 497
* Kõiv, M. Vana kateeder: meenutusi Tallinna Polütehnilise Instituudi füüsika kateedrist aastatel 1953–1961. // TTÜ aastaraamat 2006 (2007), 400, 401, 405, 408, 411
*
Kaido Orula

**Kaido Orula** (3. veebruar 1968 Pärnu – 23. august 2025) oli eesti ajaloolane.

## Elukäik
Kaido Orula oli töölise ja õpetaja poeg.

Ta lõpetas 1986. aastal Pärnu 6. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna; filosoofiamagister Kesk-Euroopa ajaloo alal (1997, CEU, Budapest), magistritöö "''Erasmiana'' *in* ''Sopron''. *A comparative study of the seventeenth century booklists*".

Aastatel 1998–2004 oli ta Tartu Ülikooli doktorant. Täiendas end 1994 Hollandis Groningeni Ülikoolis ning 1999, 2000, 2001 (kokku 6 kuud) Saksamaal (Herzog August Bibliothek, Wolfenbüttel). 

Ta töötas aastatel 2001–2006 Tartu Rahvaülikooli lepingulise lektorina, 2004–2006 Tartumaa Muuseumi teaduri ja 2006–2011 direktorina. 

Ühtlasi oli ta 2005. aastast Tartu Ülikooli Narva Kolledži koosseisuväline lektor ja olnud (eri aegadel) kolmes koolis ajalooõpetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: varauusaegne lugemiskultuur.

## Teoseid
* "Humanistide printsi" teosed saksa varauusaegse keeleruumi kahes servalinnas: Erasmiana Sopronis ja Tallinnas. // Tuna (2000) 4
* Kultuurimälu ajaloolise raamaturetseptsiooni peeglis: näide varauusaegsest raamatumälust ja selle lugemisest tänapäeval. // Studia ethnologica Tartuensia 4 (2001)
* Rajaleidja. Mõtteid ja meenutusi omapärasest koolist (koost, toim). Tartu 2005
* *A glance on the books in the living room. Some aspects concerning private books in the 16th century Tallinn/Reval*. // Books and Libraries in the Baltic Sea region from the 16th to the 18th century. Bücher und Bibliotheken im Ostseeraum vom 16. bis zum 18. Jahrhundert. Tallinn 2006

## Viited

## Kirjandus
*
Kaja Orupõld

**Kaja Orupõld** (sündinud 9. juulil 1969 Tallinnas) on eesti keskkonnakeemik.

## Elulugu
Kaja Orupõld on teenistuja tütar.

Lõpetas 1987 Nõo Keskkooli, 1992 TÜ keemiaosakonna, keemiamagister (1994, TÜ), väitekiri "Fenoolitundliku amperomeetrilise mikroobsensori uurimine"; Ph.D. (keemia, 2000, TÜ), väitekiri "Treatment and analysis of phenolic wastewater with microorganisms". Täiendas end Rootsis Lundi Ülikoolis (külalisteadur 1994 ja 1995). Oli 1991–92 ZBI keemik, 1993–97 TÜ füüsikalise keemia instituudi teadur, 1997–2005 TÜ Tehnoloogiakeskuse keskkonnatehnoloogia osakonna teadur, 1998–2006 TÜ füüsikalise keemia instituudi lektor. Loengukursused: keskkonna analüüs, ökotoksikoloogia, keskkonnakeemia.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keskkonna monitooringul ja analüüsis kasutatavad mikroobsensorid; aktiivmuda hapnikutarbe parameetrid, nende kasutamine reovee toksilisuse ja biodegradeeritavuse hindamisel ning puhastusseadmete töö korraldamisel; fenoolsete ühendite ja fenoole sisaldavate reovete biodegradeeritavus. Rahvusvahelise Veeühingu (IWA) (1997), Eesti Toksikoloogiaseltsi (1998), Eesti Veeühingu (2000) liige. 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*The application of genetically engineered Pseudomonas putida strains and activated sludge in biosensors for determination of phenol(s) (kaasautor). // Oil Shale 14 (1997)
*Batch trials to simulate biological treatment in lagoons of leachate from oil-shale ash heaps (kaasautor). // Res. Environ. Biotehnol. 2 (1999)
*Biological treatment of oil shale as heap leachate containing phenolic compounds by biofilm reactor with suspended carriers (kaasautor). // Wat. Sci. Technol. 40 (1999) 31
*Biological treatment by lagooning of oil shale semicoke ash heaps leachate containing phenolic compounds (kaasautor). // Chemosphere 44 (2001)

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121

## Välislingid
*
*
Leonidia Orviku

**Leonidia Orviku** (ka **Leonydia Orviku**, 1932. aastani **Saar**; 9. oktoober 1903 Gattšina, Peterburi kubermang – 13. detsember 1996 Tallinn) oli eesti loodusteadlane ja geoloog.

## Elulugu
Leonidia Orviku oli raudteelase tütar ja Karl Orviku abikaasa, Kaarel Orviku ema.

Lõpetas 1924 Tartu Õhtu Gümnaasiumi, 1931 TÜ loodusteaduste alal. Oli 1932–44 Tartu gümnaasiumides ja Tartu Õpetajate Seminaris loodusteaduse ja metoodika õpetaja, 1944–48 TÜ üldise geoloogia ja geomorfoloogia kateedri assistent, 1948–53 vanemõpetaja, 1953–57 mineraloogia ja paleontoloogia (hiljem geoloogia) kateedri vanemõpetaja. Õpetanud geoloogia üldkursust.

## Teadustöö
Töid Eesti palünoloogia alalt, oli palünoloogia uurimissuuna taastaja Eestis Teise maailmasõja järgseil aastail.

## Teoseid
* Новые данные о геологии озера Выртсъярв. // Тр. Ин-та геол. 3 (1958)
* Современное состояние палинологических исследований в Эстонской ССР. // Тр. Ин-та геол. 5 (1960)

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 351
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 184
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 82
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 279
*
Aivo Osa

**Aivo Osa** (27. veebruar 1950 Haapsalu – 6. märts 2017 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Aivo Osa oli autojuhi poeg.

Lõpetas 1968 Nõo Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiakandidaat (1985, Keemia Instituut), väitekiri "Очистка и химическое модифицирование панкреатической липазы". 

Oli 1970–1980 Küberneetika Instituudi ja 1980–1984 KBFI nooremteadur, 1985–1988 Keemia Instituudi Katsetehase kesklabori grupijuht, 1988–1992 KBFI arendusettevõtte Kemotex asedirektor, aastast 1992 AS-i Kemotex Bio tegevdirektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: bioloogiliselt aktiivsete ainete keemia, puhtad biopreparaadid ja nende tootmistehnoloogia. Eesti NSV riiklik preemia (1987). Üle 20 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Teoseid
*Preparative purification of alcyl methylphosphonic acid p-nitrophenyl esters on Sephadex LH-20. // J. Chromatogr. 135 (1977)
*Irreversible inhibition of pancreatic lipase by bis-p-nitrophenyl methylphosphonate. // FEBS Lett. 184 (1985)
*Механизм десорбции панкреатической липазы с поверхности субстратной эмульсии под действием желчных кислот. // Химия физиол. активных веществ. Нальчик, 1988
*Роль Н-конаминогруппы в сорбции панкреатической липазы на поверхность триглицеридной эмульсии. // Химия физиол. актиности веществ. Нальчик, 1988

## Viited

## Välislingid
*
Indrek Oro

**Indrek Oro** (sündinud 23. juulil 1960 Kilingi-Nõmmes) on eesti arstiteadlane ja onkoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1978 Tallinna 37. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Täiendas end 1985 Kiievis, 1990 Berliinis, 1996 Washingtonis. Oli 1985–1999 Eesti Onkoloogiakeskuse arst, 1999–2002 peaarst, 2002– SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla onkoloogiakeskuse kiiritusravi ülemarst. Alates 2015. aastast on ta SA Eesti Antidopingu nõukogu esimees.

## Tunnustus
* 2011 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Isiklikku
Nii tema ema Jane Oro (1926–2018) kui ka isa Rein Oro olid arstid.

## Teadustöö
Uurinud kiiritusravi meetodeid, Eesti tervishoiukorraldust ja ajalugu. Eesti Arstide Liidu asutajaliige ja 1995–1999 president, Eesti Ravikindlustusnõukogu esimees (1996–2000), Eesti esindaja Euroopa Arstide Liitude Foorumil (1994–1999), Eesti esindaja Euroopa Arstide Alalises Komitees (aastast 2000).

## Teoseid
* Üldarsti käsiraamat (onkoloogiapeatüki toimetaja). Medicina, 1995
* Riigihaiglate juhtimise reorganiseerimisest. // Eesti Arstide Liidu Teataja (1999) 4
* Millist arstiabi korraldust vajab Eesti. // Eesti Arstide Liidu Teataja (1999) 10
* Eesti Onkoloogiakeskus 55. // Eesti Arst (2000) 11

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 649
*
Kersti Oselin

**Kersti Oselin** (sündinud 26. juulil 1973 Tartus) on eesti arstiteadlane, farmakoloog.

## Elulugu
Kersti Oselin on teenistujate tütar.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Tartu 12. Keskkooli, 1997. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 2003. aastal Tartu Ülikooli doktoriõppe, meditsiinidoktor (2003, TÜ), väitekiri "Studies on the human MDR1, MRP1 and MRP2 ABC transporters: functional relevance of the genetic polymorphisms in the MDR1 and MRP1 gene". Olnud aastatel 1997–1998 Tartu Ülikooli Kliinikumis internatuuris, 1999–2000 Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi assistent, 2000–02 Berliini Humboldti Ülikooli Charité Kliiniku kliinilise farmakoloogia instituudi teadur, 2002–2007 Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi teadur, 2003–2004 ka AS-i EGeen farmakogeneetiliste uuringute projektijuht, 2007.aastast  Londonis Briti Ravimiametis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kliiniline farmakokineetika, rakumembraani transporterid, biotransformatsiooni ensüümid. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Digoxin: use pattern in Estonia and bioavailability of the local market leader (kaasautor). // J. Clin. Pharm. Ther. 24 (1999) 5
* MDR1 polymorphisms G2677T in exon 21 and C3435T in exon 26 fail to effect rhodamine 123 efflux in peripheral blood lymphocytes (kaasautor). // Fundam. Clin. Pharmacol. 17 (2003) 4
* Determination of thiopurine S-methyltransferase (TPMT) activity by comparing various normalization factors: Refernce values for Estonian population using HPLC-UV assay (kaasautor). // J. Chromatogr. B-Analyt. Technol. Biomed Life Sci. 834 (2006) 1–2
* Pharmacokinetics of penicillin g in very-low-birth-weight neonates (kaasautor). // Antimicrob. Agents Chemother. 51 (2007) 6

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Georgi Oserov

**Georgi Oserov** (ka **Georgi Ozerov**; 23. märts 1921 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 28. november 1991 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane ja teadusjuht.

## Elulugu
Georgi Oserov oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1940. aastal Tallinna 5. Reaalkooli, 1950. aastal TPI keemia-mäeteaduskonna insenerkeemikuna, tehnikakandidaat (1955, TPI), väitekiri "Исследование технологического режима горизонтально вращающихся ретортов для полукоксования горючего сланца". Oli 1955–1957 TPI direktor asetäitja õppe- ja teadustöö ning 1957–1960 direktori asetäitja õppetöö alal, 1960–1964 kütuse keemilise tehnoloogia kateedri dotsent ja vanemteadur, 1969–1974 õhtu- ja kaugõppeprorektor, ühtlasi keemiatööstuse protsesside ja aparaatide tööstuse kateedri dotsent. 1964–1969 oli ka ÜRO Sekretariaadi ressursside ja transpordi osakonna erinõunik põlevkivi küsimustes ja aastast 1974 ÜRO arenguprogrammi residentesindaja Somaalias. Aastast 1978 Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivi termilise töötlemise probleemid ja põlevkivi produktide kasutamise võimalused. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О влиянии содержания органической массы при термической разложении горючего сланца в промышленных агрегатах. // TPI Toimetised. A 73 (1956)
* Из истории развития газификации твердого топлива. // TPI Toimetised. A 165 (1959)
* О вращающихся ретортaх для полукоксования горючего сланца. // TPI Toimetised. A 165 (1959)

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 144, 145, 148, 178, 180, 194–195, 220–221, 450, 497
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 341–342
*
Innokenti Oskolkov

**Innokenti Vassiljevitš Oskolkov** (1861 Permi kubermang – 1906, täpsem surmaaeg ja -koht teadmata) oli vene päritolu Eesti veterinaariateadlane.

## Elulugu
Õppis 1881–1882 Kaasani ja 1886–1890 Harkovi Veterinaariainstituudis. Oli sõjaväeveterinaararst. Tartu Veterinaariinstituudi bakterioloogiajaama komandeerituna uuris professor Karl Happichi (1863–1923) juhendamisel esimesena Eestis eksperimentaalselt malleiini toimet malleusetekitajatesse. Uurimistöö tulemusena kaitses 1899 Tartu Veterinaariinstituudis magistriväitekiri "К вопросу о влиянии маллеина на вегетативные и вирулентные свойства сапных бацилл". Peale infektsioonhaiguste uurinud solkmeid ja strühniinimürgistust.

## Teoseid
* К гистологии актиномикоза. Санкт-Петербург, 1893
* Ковка и болезни копыт. Санкт-Петербург, 1900

## Viited

## Kirjandus
* Некрологи. // Вестник общественной ветеринарии (1906) 17/18, 807
* 

## Välislingid
* К вопросу о влиянии маллеина на вегетативные и вирулентные свойства сапных бацилл
Pjotr Ossiptšuk

**Pjotr Dmitrijevitš Ossiptšuk** (1. oktoober (vkj 19. september) 1869 Tšernigov – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti veterinaariateadlane.

## Elulugu
Õppis 1891–1895 TVI-s. Oli 1895–1897 samas kliinikuassistent, seejärel mitmel pool Venemaal veterinaararst ja -õpetaja, I ülevenemaalise veterinaararstide kongressi (1903) organiseerimiskomisjoni asjaajaja, 1910–1918 TVI kirurgia eradotsent.

## Teadustöö
Uurinud hobuste kõrivilistust ja kabjahaigusi.

## Viited

## Teoseid
* Свистящее удушье у лошадей (паралич гортани, Hemiplegia laryngis) и борьба с ним (Diss. pro venia legendi). Елизаветград, 1909
* Экстирпация копытного хряща по способу проф. С. Е. Тучковского. // Ж. науч. и практ. вет. мед. Юрьевского вет. института (1913) 7/1

## Kirjandus
* J. Tehver. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule und des Veterinär- Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade, V, 4/5 (1931), 131, 163
*
Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken

Parun **Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken** (24. august (vkj 12. august) 1880 Jelgava – 25. juuli 1934 Riia) oli Eesti baltisaksa ajaloolane, arhivist ja pedagoog.

## Elulugu
Lõpetas Riia linnagümnaasiumi, õppis 1902–04 TÜ-s ning 1904–06 Peterburi ja 1906 Theodor Schiemanni õpilasena Berliini Ülikoolis ajalugu, *dr. phil.* (1908, Berliini Ülikool), väitekiri "Livländisch-russische Beziehungen während der Regierungzeit des Grossfürsten Witowt von Litauen (1392–1430)" (Riga, 1908). Oli 1908–09 õpetaja Riia erakoolides, ühtlasi Riia Ajaloo ja Muinasteaduse Seltsi sekretär, 1909–18 Eestimaa rüütelkonna arhivaar ning Eestimaa Kirjandusliku Ühingu ajaloo- ja muinasteaduse sektsiooni juhataja. 1918–24 töötas Saksamaa arhiivides, 1924–34 oli Riia Lutheri kooli õpetaja. Korrastas Eestimaa rüütelkonna arhiivi, erilist rõhku pani vanematest (perioodist 1240–1841) ürikutest regestide valmistamisele. Püüdis rüütelkonna arhiivi arendada Eestimaa maa-arhiiviks, koondades sinna ka mõisate ja aadlisuguvõsade materjale. 1918 päästis hävitamisest osa Eestimaa kubermanguvalitsuse arhiivist.

## Teoseid
* Th. Schiemann zum 60. Geburtstage. Berlin, 1907
* Zur Kapitulation der estländischen Ritter- und Landschaft am 29. September 1710. Reval, 1910
* Die estländische Ritterschaft im ersten Jahre russischer Herrschaft. // Baltische Monatsschrift 71. Riga, 1911
* Livländische Geschichtsliteratur 1908. Riga, 1911
* Der Kampf der livländischen Städte um die Vorherrschaft im Hansekontor zu Novgorod bis 1442. Reval, 1912

## Viited

## Kirjandus
* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 230
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 567
*