open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loona vald

**Loona vald** (saksa keeles *Klausholm*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisvere külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1891 liideti Loona vallaga Eikla, Elme, Vana-Kaarma, Meedla ja Piila vald ning Kaarma kirikuvald.

1939. aasta vallareformiga moodustati mõningate piirimuutuste järel Loona valla maa-alast Kaarma vald.

## Viited

## Välislingid
*
Järveküla mõis

**Järveküla mõis** (saksa keeles *Jerweküll*) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal.

Mõisast on teateid alates 1569.

## Viited

## Välislingid
*
Haanja vald (Rõuge kihelkond)

**Haanja vald** (saksa keeles *Hahnhof*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Haanja külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Haanja mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Haanja valla maa-alast Haanja vald.
## Viited

## Välislingid
*
Haljala vald (Haljala kihelkond)

**Haljala vald** oli vald Haljala kihelkonnas Viru maakonnas, aastatel 1917–1939. Vallamaja asus Haljalas.

Haljala vald kaotati 1939. aasta vallareformi käigus, mil moodustati Haljala ja Varangu vallast uus Haljala vald. Uue Haljala valla piirid ei kattunud varasema Haljala vallaga. 

## Viited
Heimtali vald

**Heimtali vald** (saksa keeles *Heimthal*) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vallamaja asus Heimtali külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Heimtali mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Karuspõrnikas

**Karuspõrnikas** (*Trichius fasciatus*) on põrniklaste (varem kuldpõrniklaste) sugukonda kuuluv mardikaline, mis on levinud peaaegu kogu Euroopas (ka Eestis) ning Aasias.

## Kirjeldus
Karuspõrnikas on 13–15 mm pikkune ja meenutab välimuselt veidi kimalast, kuna tema keha on kaetud heledate karvadega ja kattetiivad on helekollased kuni oranžid mustade vöötidega. Pea ja rindmik on must ning kaetud oranžide karvadega. Temaga on väga sarnased kaks sama perekonna liiki *[[Trichius zonatus]]* ja *[[Trichius sexualis]]*, mida Eestis eElurikkuse portaali andmetel ei esine.

Karuspõrnika elupaigaks on põhiliselt heitlehine mets. Täiskasvanud isendeid võib kohata kevadel ja suvel metsaserval või aasal lilleõite peal. Peamiselt toitub ta sarikaliste, roosõieliste ja ohakate õietolmust. Vastsed toituvad põhiliselt lagunenud puidust (pöök, kask, lepp) ja muust taimsest orgaanikast ning nende areng kestab kaks aastat.

Pilt:Trichius fasciatus karuspõrnikas.jpg|Karuspõrnikas naadi õiel toitumas
Pilt:Karuspõrnikas õiel.JPG|Karuspõrnikas kurereha õiel
Pilt:Cetoniidae - Trichius fasciatus-1.jpg|Karuspõrnikad paaritumas


## Viited

## Välislingid
* 

*Pildid vastsetest ja valmikutest ''beetlespace.wz.cz'' vaadatud 10.08.2016
Häädemeeste vald (Häädemeeste kihelkond)

**Häädemeeste vald** (saksa keeles *Gudmannsbach*) oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Vallamaja asus Häädemeeste külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piiridega uus Häädemeeste vald.

Valla alal asus Häädemeeste mõis.

## Vaata ka
* Häädemeeste vald (1939)

## Viited

## Välislingid
*
Illuka vald (Jõhvi kihelkond)

**Illuka vald** (saksa keeles *Illuck*) oli vald Jõhvi ja Iisaku kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Illuka küla aladel.

Seejärel moodustati muudetud piirides uus Illuka vald.

1891. aastal liideti Illuka vallaga Kurtna ja Ohakvere vald.

1939. aasta vallareformiga  moodustati Illuka ja Vasknarva vallast, Illuka vald.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgeveste vald

**Jõgeveste vald** (saksa keeles *Beckhof*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Jõgeveste küla aladel.

Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

1866. aastal liideti Jõgeveste vallaga Roobe vald.

1921. aastal arvati Jõgeveste vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talu ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest ning senise Koorküla valla maa-alast Helme vald.  

Senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talu maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Helme valla Purde küla maa-alast moodustati Hummuli vald.

Seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-aladest; senise Patküla valla maa-aladest; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest moodustati Põdrala vald.
## Viited

## Välislingid
*
Kaarma vald (Kaarma kihelkond)

**Kaarma vald** (saksa keeles *Karmelhof*; ka **Vana-Kaarma vald**) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see Loona vallaga.

Valla alal asus Kaarma mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Delikatess

**Delikatess** ehk **hõrgutis** on kindlas kultuuris peeneks, ihaldusväärseks või muul põhjusel (näiteks ebatavalise maitse tõttu) eriliseks peetav toit, mis on tavaliselt võrreldes põhitoidusega haruldasem või kallim.

Mida peetakse delikatessiks, oleneb piirkonnast, kommetest ja ajastust.
Uderna vald

**Uderna vald** (saksa keeles *Uddern*) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kalme, tollase Uderna küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Uderna mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Pangodi, Uderna, Hellenurme, Kirepi, Meeri ja Kodijärve vallast Elva vald.
## Viited

## Välislingid
*
Halliku mõis (Rapla)

**Halliku mõis** (saksa keeles *Hallick*) oli Põlli mõisa karjamõis Rapla kihelkonnas Harjumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Urvaste vald (Urvaste kihelkond)

**Urvaste vald** (saksa keeles *Urbs*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Urvaste küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1891 liideti Urvaste vallaga Koigu ja Truuta vald.

## Viited

## Välislingid
*
Alatskivi vald (Kodavere kihelkond)

**Alatskivi vald** (saksa keeles *Allatzkiwwi*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vallamaja asus Lahepera külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati muudetud piirides uus Alatskivi vald.

Valla alal asus Alatskivi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kulgu küla

**Kulgu** oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal Narva jõe vasakul kaldal, Narva kose lähedal Joala mõisa maadel. Küla asus Narvast 2 km lõunas.

Aastal 1857 rajati küla maadele Kreenholmi Manufaktuur.

Praegu asub samas piirkonnas Narva linnaosa Kulgu.

## Viited
Kulgu jõgi

**Kulgu jõgi** on jõgi Eesti idapiiril. See suubub Narvast edelas Narva jõkke.

Jõe pikkus on 13,8 km, valgala pindala on 54,1 km².

## Viited
Vaemla mägivaher

**Vaemla mägivaher** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vaemla külas Vaemla mõisa pargis kasvav üks kahest kaitsealusest puust (teine on Vaemla hõbevaher). Liigiliselt on see mägivaher.

Puu ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 4,07 m ja puu kõrgus on 22 m (teistel andmetel 25 m).

## Viited

## Välislingid
*
Nikolajevka rajoon

**Nikolajevka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Uljanovski oblasti lõunaosas. Piirneb läänes Penza oblastiga. Rajooni keskus on Nikolajevka alev.

Elanikest olid 2010. aastal 45,8% venelased, 26,6% mordvalased, 23,9% tatarlased ja 1,8% tšuvašid. 58 külast on 24 valdavalt mordva külad, 8 tatari külad ja 2 tšuvaši küla.

Rajoonis on 9 kohaliku omavalitsuse üksust, neist üks linnaline.

## Viited

## Välislingid
* Nikolajevka rajooni koduleht
Upsi tamm

**Upsi tamm** on Viljandi maakonnas Kõpu vallas Uia külas Upsi talus kasvav tamm.

Tamm on võetud kaitse alla.

Tamme ümbermõõt (1,3 m kõrguselt mõõdetuna) on 6,25 m ja tamme kõrgus on 24 m. Ümbermõõdu poolest on Upsi tamm Eesti põlispuude seas jämeduselt seitsmes. Tamme seisukord pole hea.

## Viited

## Välislingid
*
Sisemised ja välimised omadused

**Sisemised ja välimised omadused** (inglise keeles *intrinsic and extrinsic properties*) on mõistete paar, milles sisemised omadused on omadused, mis objektil on iseenesest, sõltumatult muudest entiteetidest ning välimised ehk relatsioonilised (*relational*) omadused on omadused, mis sõltuvad  objekti suhtest teiste entiteetidega. Näiteks mass on iga füüsilise objekti sisemine omadus, mis ei sõltu muudest entiteetidest ning kaal on füüsilise objekti välimine omadus, mis sõltub näiteks gravitatsioonivälja, milles objekt asub, tugevusest.

Sisemiste ja välimiste omaduste uurimine on üks ontoloogia teemasid. 

## Sisemiste ja välimiste omaduste võrdlus
David Lewis on välja pakkunud rea kriteeriume sisemiste ja välimiste omaduste eristamiseks:

# propositsioon, millega millelegi omistatakse sisemisi omadusi, käib ainult selle kohta, samas kui millelegi välimiste omaduste omistamine ei käi mitte niivõrd selle kohta, kuivõrd suurema terviku kohta, mis sisaldab seda miskit kui osa.
# Entiteedil on sisemised omadused ainult kombel, mis entiteet ise, ja mitte miski muu, on (*the way that thing itself, and nothing else, is*). See ei ole nii välimiste omaduste puhul, kuna need võivad entiteedil olla suurema terviku kombel.
# Millegi sisemised omadused sõltuvad ainult sellest entiteedist endast (*depend only on that thing*), samas kui millegi välised omadused võivad sõltuda kas tervenisti või osaliselt millestki muust. 
# Kui millelgi on sisemised omadused, sellest on võimalik valmistada ükskõik kui palju täpseid koopiaid (*any perfect duplicate*), samas kui uude keskkonda sattuvad koopiad võivad oma välimiste omaduste poolest erineda.

## Viited

## Välislingid
*The Stanford Encyclopedia of Philosophy on intrinsic and extrinsic properties
Barõš

**Barõš** on linn Venemaal Uljanovski oblastis, Barõši rajooni keskus. Asub Barõši jõe ääres, Uljanovskist 139 km edelas. 

## Ajalugu

Asula tekkis 1826. aastal rajatud kalevivabriku juurde, kuid Barõši küla mainitakse alles 1925. aastal. Linnaõigused sai 1954. aastal, kui sellega liideti Gurjevka alev.

## Viited
Kastna hiiemäe pärn

**Kastna hiiemäe pärn** on Rapla maakonnas Kehtna vallas Kastna külas Kastna hiiemäel kasvav pärn. Puu on võetud looduskaitse alla.

Puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna on 5,5 m ja puu kõrgus on 14 m. Puu on 11-haruline. Puu on heas seisus. Puuga on seotud muistendeid.

## Viited

## Kirjandus
* Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 157–159.

## Välislingid
*
Lippmaa pärn

**Lippmaa pärn** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka looduskaitsealal kasvav pärn. Pärn on nimetatud Eesti botaaniku Theodor Lippmaa järgi. Pärnal on omapärane võra.
Veelikse hiiepärn

**Veelikse hiiepärn** oli Pärnu maakonnas Saarde vallas Veelikse külas kasvanud pärn. Puu murdus 2005 algul ja säilinud on umbes 8 m kõrgune võsudega tüügas. Puu on võetud looduskaitse alla.

1998. aasta seisuga oli puu ümbermõõt maapinnalt mõõdetuna 6,27 m ja kõrgus 10 m. 1995 oli puud saetud.

## Viited

## Välislingid
*
Antsla Nahksepa palvemaja

**Antsla Nahksepa palvemaja** on palvemaja Võru maakonnas Antslas aadressil Soo tänav 9. Palvemaja on nimetatud selle ehitaja August Nahksepa järgi.

Palvemaja valmis 1925 August Nahksepa eestvedamisel. Palvemaja oli ehitatud Antsla vennastekogudusele. Eesti NSV ajal jagas vennastekogudus maja luterliku Urvaste kogudusega.

1992 läks palvemaja Urvaste kogudusele. 2006 ja 2007 palvemaja remonditi.

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast Urvaste koguduse kodulehel
Velõki Krušlõntsi

**Velõki Krušlõntsi** (ukraina keeles Великі Крушлинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 980. Pindala on 1,639 km².
Novopokrovka (Bilokurakõne rajoon)

**Novopokrovka** (ukraina keeles Новопокровка) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Bilokurakõne rajoonis. Elanike arv on 11. Pindala on 0,168 km².
BauEst

**BauEst OÜ** on 2006. aastal asutatud Eesti ehitusettevõte.

Ettevõtte käive 2015. aastal oli 7,6 miljonit eurot.

Ettevõtte omanikud on Toomas Toompuu (25%), Kuressaare Ehitus AS (25%), Märt Mägi (25%) ja Jürgen Rannama (25%).

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Senta

**Senta** (serbia keeles Сента, Senta; ungari keeles *Zenta*) on Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas Tisza kaldal asuv linn, Senta valla keskus.

Ungarlased saabusid sellesse piirkonda 9. sajandil ja sellest ajast peale on selle elanikud peamiselt ungarlased. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Sentas 18 704 inimest, aga Senta vallas 23 316. Seega moodustas linna elanike arv valla elanike arvust kolmveerandi. Ungarlasi oli linna elanikest 77,1%, serblasi 13,1% ja mustlasi 1,2%.

Linna on esmamainitud 1216 nime all *Szintarev*. Tollal kuulus see Ungari kuningriiki. Kogu seda piirkonda laastasid 1241–42 mongolid. 1506 andis kuningas Ulászló II Sentale kuningliku vabalinna staatuse. 1526, pärast Ungari lüüasaamist Mohácsi lahingus kuulutas seni Ungarile allunud Serbia väepealik Jovan Nenad end iseseisva riigi tsaariks ja Senta kuulus tema riigi koosseisu. Juba järgmisel aastal sai Nenad lüüa ja tapeti ning tema riik liideti taas Ungariga. 1542 vallutasid linna osmanite väed. 

11. septembril 1697 toimus Sentast lõunas Senta lahing, milles Saksa ja Ungari ühendatud väed purustasid Türgi sõjaväe. Kristlaste poolel langes alla 500 mehe, moslemid kaotasid üle 30 000 mehe. Kristlaste kätte langesid Türgi sultani haarem, aardekirst ja riigipitsat ning peaaegu kõik kahurid. See oli üks Osmanite riigi suurimaid kaotusi. Lahingu tulemusena läks Senta Habsburgide kätte ja ametlikult kinnitati see 1699. aastal Karlowitzi rahuga.

1751. aastast kuulus Senta Ungari Bács-Bodrogi komitaati. 1910. aasta seisuga rääkis linlastest 91,8% emakeelena ungari keelt ja 6,8% serbohorvaadi keelt. 1918 sai osaks Jugoslaavia Kuningriigist. 1941–1944 oli Senta okupeeritud teljeriikide poolt ja liidetud Ungariga.

Sentas sajab aastas keskmiselt 569 mm. Sademed jaotuvad kuude lõikes suhteliselt ühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on mai (69 mm) ja juuni (61 mm), kõige kuivemad veebruar (28 mm) ja jaanuar (30 mm).

## Sõpruslinnad
* Niš, Serbia
* Dunajská Streda, Slovakkia
* Hódmezővásárhely, Ungari
* Kranj, Sloveenia
* Mukatševe, Ukraina
* Gödöllő, Ungari

## Välislingid

*Senta koduleht
Niš

**Niš** on linn Serbias, Nišava ringkonna keskus. Asub 250 km Belgradist kagus Nišava jõe ääres 192 m kõrgusel merepinnast.

Niš on tööstus- ja kaubanduslinn.

Linnas on ülikool ja sümfooniaorkester.

Linn on ajaloos tuntud ka nimedega Naissus (roomlased), Navissos (keldid) ja Nysos (Bütsants). 

Linn on kolme Rooma keisri sünnipaik: Constantinus Suure, Constantius III ja Justinus I.

Serbia-Bulgaaria sõja, Esimese maailmasõja ja Teise maailmasõja ajal okupeerisid Niši Bulgaaria väed. 

## Välislingid

*Koduleht
31. osakonna hukk (film)

**"31. osakonna hukk"** on kahejaoline Eesti mängufilm. 

Filmi esimene jagu valmis 1979. ja teine jagu 1980. aastal. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film põhineb Per Wahlöö samanimelisel ulmeromaanil.

Filmis on läbiv teema meediakontserni korruptiivne tegevus ja selle mõju ühiskonnale. Kontserni salajast ja korruptiivset osakonda nimetatakse 31. osakonnaks. 

## Osatäitjad

*Lembit Ulfsak – Jensen
*Ivan Krasko – politseiülem
*Enn Klooren – arst
*Omar Volmer – kontserni šeff
*Jüri Järvet juunior – Ben Gottlieb
*Aarne Üksküla – Gunnar Blindt
*Alice Talvik – Anne Hollman
*Annika Tõnuri – Julia Kvalheim
*Jüri Järvet – Karl Brenner
*Heino Mandri – I direktor
*Ago Roo – kirjastaja
*Margus Tuuling – riigisekretär
*Eino Baskin – Rafael Krank
*Jaan Ruus – Jan Schmidt

*Martin Veinmann – jälgija
*Vello Janson – seersant
*Aldo Tammsaar – Rolf
*Reet Paavel – Marta
*Maria Klenskaja – brünett
*Fred Raudberg – trükikoja meister
*Anne Taiger – tüdruk Kranki villas
*Ilmar Ojaloo – valvur
*Matti Milius – pasunapuhuja
*Peeter Simm – politseinik
*Kaie Mihkelson – tüdruk politseijaoskonnas
*Mare Garšnek – sekretär
*Marje Taska – sekretär
*Hans Kaldoja – mees mikrofoniga


## Viited

## Välislingid
*
*
40 + 2 nädalat

"**40 + 2 nädalat**" on 2012. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Margit Lillak. Filmi tootis Allfilm.

Film räägib valikutest, millega rasedad naised tänapäeval silmitsi seisavad.

## Viited

## Välislingid
*
Gruusia 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Gruusia]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli 6. järjestikune kord, mil Gruusia oma koondisega suveolümpial esines.

Laša Talahhadze tuli tõstmises üliraskekaalus olümpiavõitjaks maailmarekordiga 473 kg ning Vladimer Khintšegašvili vabamaadluses. Hõbemedali võitis Varlam Liparteliani judos kaalukategoorias kuni 90 kg. Pronksmedali võitsid Laša Šavdatuašvili judos kaalukategoorias kuni 73 kg, Šmagi Bolkvadze ja Geno Petriašvili maadluses ning Irakli Turmanidze tõstmises.

Gruusiat esindas 40 sportlast 12 spordialal. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.geonoc.org.ge/
*Gruusia Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Rudolf Schuster

**Rudolf Schuster** (sündinud 4. jaanuaril 1934 Košices) on Slovakkia poliitik. Ta oli aastatel 1999–2004 Slovakkia president.

Ta sündis aastal 1934 Košices ungari-saksa segaperekonnasː tema ema oli ungarlane, isa karpaadisakslane. Ta lõpetas aastal 1959 Slovakkia Tehnikainstituudi Bratislavas ehitusinseneri diplomiga.

Ta oli aastatel 1964–1990 Slovakkia Kommunistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1975–1983 Košice abilinnapea ning aastatel 1983–1986 ja 1994–1999 Košice ülemlinnapea.
Soome 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Soome]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. Soome on osalenud oma koondisega kõikidel suveolümpiamängudel alates 1908. aastast.

Soomet esindas 52 sportlast 17 spordialal. Ainsa medali tõi Soomele Mira Potkonen, kes võitis pronksmedali poksis.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Golf
### Mehed
*Mikko Ilonen
*Roope Kakko
### Naised
*Noora Tamminen
*Ursula Wikström

## Jalgrattasport
*Lotta Lepistö – naiste maanteesõit

## Judo
### Mehed
*Juho Reinvall

## Kergejõustik

### Mehed
*Aku Partanen – 50 km käimine
*Aleksi Ojala – 50 km käimine
*Jarkko Kinnunen – 50 km käimine
*Oskari Mörö – 400 m tõkkejooks
*Tero Pitkämäki – odavise	
*Antti Ruuskanen – odavise
*Ari Mannio – odavise
*David Söderberg – vasaraheide

### Naised
*Anne-Mari Hyryläinen – maraton
*Sandra Eriksson – 3000 m takistusjooks	
*Nooralotta Neziri – 100 m tõkkejooks
*Minna Nikkanen – teivashüpe
*Linda Sandblom – kõrgushüpe
*Wilma Murto – teivashüpe
*Kristiina Mäkelä – kolmikhüpe
*Sanni Utriainen – kettaheide

## Laskmine
*Satu Mäkelä-Nummela
*Vesa Törnroos

## Lauatennis
### Mehed
* Benedek Oláh

## Maadlus
### Mehed
*Tero Välimäki – Kreeka-Rooma kuni 66 kg								
*Rami Hietaniemi – Kreeka-Rooma kuni 85 kg
### Naised
*Petra Olli – kuni 58 kg

## Poks
### Naised
* Mira Potkonen – kuni 60 kg

## Purjetamine

## Ratsutamine
*Elmo Jankari

## Sulgpall
*Nanna Vainio

## Taekwondo
*Suvi Mikkonen

## Tõstmine
### Mehed
*Milko Tokola – kuni 85 kg
### Naised
*Anni Vuohijoki – kuni  63 kg

## Ujumine

## Vibulaskmine
*Taru Kuoppa
*Samuli Piippo

## Võimlemine
### Sportvõimlemine
*Oskar Kirmes
### Iluvõimlemine
*Ekaterina Volkova

## Viited

## Välislingid
*http://www.sport.fi/olympiakomitea/
*https://www.rio2016.com/en/finland
Põhja-Traakia

**Põhja-Traakia** (bulgaaria keeles Северна Тракия ehk *Severnaja Trakija*) on Lääne- ja Ida-Traakia kõrval osa ajaloolisest Traakiast.

## Ajalugu
Keskajal kontrollisid Ida-Rooma impeerium ja Bulgaaria tsaaririik piirkonna alasid kuni 14. sajandil aset leidnud Osmanite vallutusteni.

1878. aastal lõid osmanid Põhja-Traakiasse autonoomse provintsi Ida-Rumeelia. 1885. aastal annekteeris provintsi Bulgaaria vürstiriik.

## Geograafia
**Bulgaaria-Traakia** asub Lõuna-Bulgaarias ja moodustab kogu ala, mis asub Balkani mägedest lõunas ja Nestose jõest idas. Lõunas piirneb see Kreeka ja Türgi riigipiiridega, idas aga Musta merega.

Põhja-Traakia aladele jäävad Sredna Gora, Ülem-Traakia tasandik ja 90% Rodope mägedest. Kliima on erinevais paigus kas mägine või mandriline. Bulgaaria ajaloo kõrgeim õhutemperatuur (42,2 °C) mõõdeti Põhja-Traakias, seda Sadovo linnas aastal 1916.

Maritsa jõgi oma lisajõgedega on tähtsaim vooluvesi, mis kulgeb valdavalt tasandikulistel maastikel.

Suuremad linnad: Plovdiv, Burgas, Stara Zagora, Sliven, Haskovo, Yambol, Pazardžik, Kardžali, Dmitrovgrad, Kazanlak ja Smolyan.

Traakia kiirtee tähisega A1 ühendab üle piirkonna pealinna Sofiat sadamalinna Burgasega.

## Vaata ka
*Lääne-Traakia
*Ida-Traakia
Marss (astroloogia)

**Marss** kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Marss teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes kahe aastaga.

Marss väljendab energiat, julgust ja initsiatiivi, ka konflikte, õnnetusi ja sõdu. Mehe kaardis näitab Marsi asukoht tema seksuaalset olemust, naise kaardis mehetüüpi, kelle poole teda tõmbab. Marss näitab ka, kas ja kuidas inimene oma viha väljendab, kui suur on tema füüsiline aktiivsus ja kuidas ta suhtub seksi .

Marsiga seotud valdkond sünnikaardis näitab, kus peaksime "elul sarvist haarama", initsiatiivi ja julgust ilmutama, olema iseseisvad, otsusekindlad ja riskialtid. Samas valdkonnas kaldume aga olema ka hooletud, kärsitud, võimujanused ja võitlushimulised.

Marss tähistab kaardis ka noori mehi (alla 40 a) ja teist poega.

Inimkehas valitseb Marss pea piirkonda, lihaseid, kehatemperatuuri, punaseid vererakke, mehe suguelundeid, ka põletikke ja traumasid .

Marss on Jäära märgi valitseja ja Skorpioni kaasvalitseja (koos Pluutoga) ning seotud 1. ja 8. astroloogilise majaga.

**Mütoloogia**

Kreeklaste sõjajumal Ares (roomlaste Mars) kuulub kaheteistkümne Olümpose jumala hulka. Ta oli ainus poeg, kelle Zeus oma abikaasa Heraga sai. Aresel ei olnud kindlat partnerit, küll aga hulk armuafääre. Peamiselt jooksis ta armastuse ja ilujumalanna Aphrodite järel.

Arese kirg olid metsikud ja verised võitlused. Ta ei olnud strateeg, kes koostas taktikalisi plaane, vaid jõhkra ja taltsutamatu jõuga tulipea. Ka väljaspool võitlustandreid oli Ares tormakas ja riiuhimuline, nii et jumalad ja inimesed ei armastanud teda eriti, rääkimata kultuslikust austamisest.

Roomlased austasid oma Marsi tunduvalt rohkem, sest ta oli algselt iidne itaalia jumal, kes kaitses linna ja talunikke väljastpoolt tuleva ohu eest. Sõjajumalaks muutus ta alles Augustuse valitsemise ajal.

Marsi järgi on nimetatud märtsikuu, mis oli roomlastel esimene kuu aastas.

## Vaata ka
*Marss (astronoomiline käsitlus)

## Viited
Berliini kongress

**Berliini kongress** (13. juuni – 13. juuli 1878) oli selle aja maailma suurte jõudude (Venemaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Austria-Ungari, Itaalia, Preisimaa ja Osmanite riigi) esindajate ja ka nelja Balkani poolsaare riigi esindajate (Kreeka, Rumeenia, Serbia ja Montenegro) tippkohtumine, mille eesmärk oli panna paika 1877-1878 Vene-Türgi sõja järgsed piirid Balkani poolsaarel.

Kongress otsustas, et Austria-Ungarile antakse luba okupeerida Bosnia ja Hertsegoviina, kuigi *de jure* kuulus see endiselt veel Osmanite riigile.

Kongressi tulemusel allkirjastati Berliini leping, mis asendas kolm kuud varem Venemaa keisririigi ja Osmanite riigi vahel sõlmitud esialgse San Stefano lepingu.
Menai rippsild

**Menai rippsild** (ka *Menai sild*, kõmri *Pont Grog y Borth*) on rippsild  üle Menai väina Bangoris Walesis. Sild ühendab Suurbritannia ja Anglesey saart.

Menai sild arvati 1949. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Sild esitati 2005. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse lülitamiseks.

## Silla rajamine
Sild ehitati aastatel 1818–1826 insener Thomas Telfordi projekti järgi. Valmimisel oli see suurima sildeavaga sild maailmas.

Silla kogupikkus koos pealesõiduestakaadidega on 353 m, rippava pikkus 176,5 m. Silla sõidutee kõrgus veepinnast on 100 jalga (30,5 m). Sepisrauast kettkandureid oli kokku 16. Sillatekk oli puidust.

## Rekonstrueerimine
1893. aastal asendati puidust sillatekk terasest tekiga insener Benjamin Bakeri juhtimisel.

Aastatel 1938–1940 sild rekonstrueeriti, töid teostas ehitusfirma Dorman Long and Company. Sepisrauast kettkandurid asendati terasest kanduritega. Vähendati kettkandurite arvu ja muudeti nende paiknemist sillal.

## Vaata ka
* Conwy rippsild

## Viited

## Välislingid
Pomakid

**Pomakid** on (bulgaaria keeles: Помаци (*Pomatsi*), türgi keeles *Pomaklar*) on termin, mida kasutatakse nende slaavi moslemite kohta, kes elavad Bulgaarias, Kirde-Kreekas ja Loode-Türgis.

Ametlikult tuntakse umbes 220 000 inimese suurust pomakkide vähemusgruppi Bulgaaria moslemite nime all. Vahel mõeldakse pomakite all laiemalt ka Põhja-Makedoonias ja Albaanias elavaid moslemeid. Bulgaaria keele dialekt, mida Türgi ja Kreeka pomakid räägivad, on pomaki keel. Kuigi Kreeka ja Türgi pomakid oskavad üldiselt vastavalt kreeka ja türgi keelt teise keelena, on aina levinum trend, et pomaki peredes räägitakse ainult türgi keelt; seda türgi koolide ja uute perekondlike sidemete tõttu. Pomakkide päritolu on vaidluse all, tõenäoliselt pärinevad nad bulgaarlastest, kes võtsid Ottomani võimu all elades vastu islami.
Sõltumatud sportlased 2016. aasta suveolümpiamängudel

**Sõltumatute sportlaste** võistkonnana osalesid Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel Kuveidi sportlased, sest Kuveidi Olümpiakomitee on sealse valitsuse sekkumise tõttu Rahvusvahelisest Olümpiakomiteest välja heidetud. Koondises oli 9 sportlast, kes võistlesid 3 spordialal.

Fehaid Al-Dehaani (Fuhaid ad-Dīḥānī) tuli jahilaskmises kaevikraja paarismärgi harjutuses olümpiavõitjaks ning Abdullah Al-Rashidi võitis kaarrajal pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
*https://www.rio2016.com/en/ioa
Meie Artur

"**Meie Artur**" on Eesti 1968. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Grigori Kromanov. Filmi tootis Eesti Telefilm.

See film on muusikaline portreefilm Eesti lauljast Artur Rinnest. 

## Viited

## Välislingid
*
* Portreefilm "Meie Artur" (autorid Grigori Kromanov ja Mati Põldre, Eesti Telefilm 1968) ETV2 arhiivis
** Meie Artur, ERR, Digihoidla
Gladiaator (film, 1969)

**"Gladiaator"** on 1969. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Veljo Käsper. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film põhineb Aadu Hindi romaani "Tuuline rand" kolmanda osa motiividel.

## Osatäitjad
*Vytautas Tomkus – Joonas Tihu
*Vija Artmane – Anni Tihu
*Heino Raudsik – Tiidrik
*Juris Lejaskalns – Guido
*Astrida Vezvagare – Liina
*Leonhard Merzin – Laar
*Arnold Sikkel – velsker Mägar
*Valdeko Ratassepp – Gustav Vikström
*Aleksander Mälton – kaupmees Tammeorg
*Katrin Välbe – Reet
*Epp Kailvee – Joonase ja Anni tütar
*Dovylė Tomkutė – Joonase ja Liina tütar
*Heino Mandri – ohvitser
*Eduard Ralja – sõjaväelane
*Linda Tubin – Liina ema
*Jaan Sammul – kõrtsmik
*Olev Eskola – psühhiaater
*Alfred Rebane – kirikuõpetaja

## Viited

## Välislingid
*
Thomas Telford

**Thomas Telford** (9. august 1757 – 2. september 1834) oli šoti ehitusinsener, arhitekt  ja sillaehitaja.

Ta on tegutsenud arhitekti ja insenerina, ehitanud sildu, tunneleid ning maanteid. Tema töid on Pontcysyllte akvedukt (1805), Conwy rippsild (1826) ja Menai rippsild (1826).

1793. aastal määrati ta Ellesmere'i kanali ehitusele peaprojekteerijaks, samuti võttis ta vastu Kaledoonia kanali projekteerimise.

1820. aastal valiti ta hiljuti (1818) asutatud Institution of Civil Engineersi esimeseks presidendiks.  Selles ametis oli ta 14 aastat kuni oma surmani.

## Tunnustus
*1803 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks 
*1821 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 
*1827 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Välislingid
Arula vald

**Arula vald** (saksa keeles *Arrol*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1904 ja seejärel liideti see Palupera vallaga.

Valla alal asus Arula mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Aksel V. Johannesen

**Aksel V. Johannesen** (sündinud 8. novembril 1972 Klaksvíkis) on Fääri saarte jurist ja poliitik. Ta oli Fääri saarte peaminister 15. septembrist 2015 16. septembrini 2019.

Johannesen kuulub sotsiaaldemokraatlikku parteisse Javnaðarflokkurin. 2011. aastal valiti ta partei esimeheks. 2009–2011 oli ta tervishoiuminister ja 2011 rahandusminister Kaj Leo Johanneseni esimeses valitsuses. 1. septembril 2015 toimunud parlamendivalimised võitnud Javnaðarflokkurin sai 25,1% valijate häältest. Johannesen sai 2405 häält, mis on suurim ühele isikule antud häälte arv Fääri saarte parlamendivalimistel.

Ta on ka endine jalgpallur ning tulnud KÍ Klaksvíki meeskonnas 1991. aastal Fääri Saarte meistriks ja võitnud 1994. aastal jalgpallikarika.
Audru vald (Audru kihelkond)

**Audru vald** (varasem nimi **Audru-Lindi vald**; saksa keeles *Gemeinde Audern*) oli vald Pärnumaal Audru kihelkonnas. Vallamaja asus Audru külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Muudetud piires moodustati uus Audru vald.

Valla alal asus Audru ja Lindi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jääminek (film)

**"Jääminek"** on Eesti 1962. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud Aadu Hindi samanimelise novelli ainetel.

## Osatäitjad
*Hugo Laur – Laas Lautrikivi
*Sirje Arbi – Linda Lautrikivi
*Helend Peep – Ants Lautrikivi
*Kaarel Karm – Tõnis Jõgel
*Katrin Välbe – Maris Jõgel
*Arvi Hallik – Peeter Jõgel
*Rudolf Nuude – Arvo
*Oskar Liigand – Madis
*Hilda Sooper – Madise naine
*Andres Särev – Vihvelin
*Harijs Liepiņš – Griesenau
*Bruno Sics – Karl
*Valentins Skulme – Haske
*Ants Eskola – Saksa ohvitser
*Aleksander Niitoja – Jaan
*Ivalo Randalu – Indrek

## Viited

## Välislingid
*
Metsamuinasjutt

"**Metsamuinasjutt**" on Eesti 1960. aasta animafilm. Filmi režissöör on Elbert Tuganov. Filmi tootis Kunstiliste ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudio.

Film on tehtud Oskar Lutsu jutustuse "Nukitsamees" ainetel.

## Viited

## Välislingid
*
Auvere vald

**Auvere vald** (saksa keeles *Ampfer*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see Vaivara vallaga.

Valla alal asus Auvere mõis.

## Vaata ka
*Auvere-Joala vald

## Viited

## Välislingid
*
Amm

**Amm** on naine, kes imetab võõrast last, keda oma ema mingil põhjusel ei saa või ei soovi imetada. Amm võib lisaks lapse eest ka muul viisil hoolitseda.

Enne, kui 20. sajandil arendati välja imikute asendustoidud (rinnapiimaasendajad), oli lapse elu ohus, kui tema ema ei olnud võimeline imetama ja ei leitud ka amme. Võib olla mitmeid põhjusi, miks emal ei pruugi rinnad (piisavalt) piima eritada. Vajaduse amme järele võis tekitada ka ema surm sünnitusel või lapse hülgamine. Paljud emad (enamasti kõrgklassist) ei ole soovinud oma last rinnaga toita sotsiaalsetel põhjustel, kuna see ei võimaldanud neil kanda moekaid rõivad ning arvati, et imetamine rikub nende figuuri. Amme palkamine lapsega tegelema oli ka odavam, kui asendaja palkamine pereäri või majapidamist juhtima.

Naine saab ammeks olla vaid siis, kui tema rinnad eritavad rinnapiima. Varem arvati, et selleks peab naine olema hiljuti sünnitanud. See ei ole tingimata tõsi, kuna rinnapiima eritust saab esile kutsuda ka regulaarse rinnaimemise või rinnapumbaga.

## Vaata ka
*amm-mesilane

## Viited
Kaasiku mõis

**Kaasiku mõis** oli kahe Eesti karjamõisa nimi:
*Kaasiku mõis (saksa keeles Kasik), Jäärja mõisa karjamõis Saarde kihelkonnas
*Kaasiku mõis (saksa keeles Kasiko), Väike-Lähtru mõisa karjamõis Martna kihelkonnas
Järvepall

**Järvepall** on hariliku karvvetika (*Aegagropila linnaei*) kerajas kogumik, mille läbimõõt on kuni 20 cm. Järvepalli leidub Eestis harva, näiteks Saadjärves, Õisu järves, Viljandi järves ja Uljaste järves.

## Viited

## Välislingid
*Järvepall, Eesti järvedest kaduv haruldus, Eesti Loodus, 4/2014
*Järvepall, Eesti Kalastuse Entsüklopeedia
Lõppenud on päevad

**"Lõppenud on päevad"** on laul, mille laulis eesti keeles tuntuks Helgi Sallo.

Laul on pärit Itaaliast, originaalis on selle pealkiri "Uno tranquillo". Selle esmaesitaja oli Ricardo Del Turco. Meloodia autorid on Daniele Pace ja Mario Panzeri, sõnade autor on Lorenzo Pilat. 

Teised selle laulu tuntumad esitajad on olnud Joe Dassin ("Siffler sur la colline", 1968), Fredi (Matti Siitonen), Tapani Kansa jt. 

Laul on Eestisse jõudnud ilmselt ansambli The Tremeloes 1967. aasta esituse "Suddenly You Love Me" kaudu, mis singlina jõudis Inglismaa edetabelis 6. kohale, ja soomekeelsete esituste vahendusel. 

Eesti keeles on tuntuim Kustas Kikerpuu tõlge. Eesti Televisiooni saatesarja "Horoskoop" saadetes 1968. aastal laulis seda Helgi Sallo ja ühel korral ka Toomas Jõesaar. Mitu aastakümmet hiljem tegi laulust retroversiooni ansambel Kuldsed Lindid.

## Viited
Chasper Kazparovich And The Deltahead

**Chasper Kazparovich And The Deltahead** (varasema nimega Deltähead) on Eesti alternatiivmuusika ansambel. Ansambel asutati 2007.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Chasper Kazparovich – juhtmevaba kitarr, sõu
*Thomatheus Buck – bass, vokaal, sõu
*Danila Brutaloff – kitarr
*Albert Marginal – kitarr, vokaal

## Diskograafia
*2007 singel "Avely - Vändra hästi hoitud saladus"
*2007 singel "Minu tädi on Tiiu Silves"
*2007 singel "Rivo Kingi hoiab Teie nibud pringid"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Tuld kuningale

"**Tuld kuningale**" on 1969. aasta Eesti dokumentaalfilm, mis räägib Eesti maletajast Paul Keresest. Filmi režissöör on Ülo Tambek. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Viited

## Välislingid
*
Lõppematu päev

**"Lõppematu päev"** on 1971. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöörid on Virve Aruoja ja Jaan Tooming. Filmi tootis Eesti Telefilm.

Film tehti eksperimentaalsena. See keelati 1971. aastal ja määrati hävitamisele. Siiski õnnestus film säilitada ja 1990. aastal taastada.

## Viited

## Välislingid
*
Põhja-Korea 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Põhja-Korea]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 31 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal.

Rim Jong-sim võitis tõstmises ja Ri Se-gwang võimlemises kuldmedali ning Om Yun-chol, Choe Hyo-sim ja Kim Kuk-hyang võitsid tõstmises hõbemedali. Kim Song-guk võitis pronksi laskmises ja Kim Song-i lauatennises.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Judo
### Mehed
* Hong Kuk-hyon
### Naised
* Kim Sol-mi
* Sol Kyong

## Kergejõustik
### Mehed
*Pak Chol – maraton		

### Naised
*Kim Hye-gyong – maraton	
*Kim Hye-song – maraton
*Kim Kum-ok – maraton

## Laskmine
### Mehed
* Kim Jong-su
* Kim Song-guk

### Naised
* Jo Yong-suk
* Pak Yong-hui

## Lauatennis
### Naised
*Kim Song-i
*Ri Mi-gyong
*Ri Myong-sun

## Maadlus
### Mehed
* Jong Hak-jin
* Yun Won-chol
### Naised
* Kim Hyon-gyong					
* Jong Myong-suk

## Tõstmine
### Mehed
* Om Yun-chol
* Kim Myong-hyok
* Kwon Yong-gwang
* Choe Jon-wi
### Naised
* Choe Hyo-sim
* Rim Jong-sim
* Kim Kuk-hyang

## Vettehüpped
### Naised
* Kim Kuk-hyang
* Kim Un-hyang
* Kim Mi-rae

## Vibulaskmine
### Naised
*Kang Un-ju

## Võimlemine
### Mehed
*Ri Se-gwang
### Naised
*Hong Un-jong

## Viited

## Välislingid
*https://www.olympic.org/democratic-people-s-republic-of-korea
*Põhja-Korea Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kiisa mõis

**Kiisa mõis** oli kahe Eesti karjamõisa nimi:
*Kiisa mõis (saksa keeles Kisa), Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas
*Kiisa mõis (saksa keeles Kiesa), Jäärja mõisa karjamõis Saarde kihelkonnas
Georg Friedrich von Kymmel

**Georg Friedrich von Kymmel** (7/18. september 1749 Jelgava (Mitau) – 1/13. märts 1829 Tartu) oli Tartu kaupmees ja esimene linnapea.

Ta õppis kauplemist aastatel 1764–1772 firmas D. Bruno & Palm Riias. Alates 19/30. augustist 1775 oli ta Tartu kodanik ja kaupmees, asutas koos oma venna Gottliebiga firma Gebrüder Kymmel.

1781 Tartu Suurgildi dokmann, 1782 vanem, 1786 oldermann. 1787–1788 Tartu linnapea ja vaeslastekohtu esimees. 1791–1805 Vaiatu mõisa (Somel,Torma kihelkonnas) pandiomanik, 1816–1827 Kabina mõisa omanik. Aadeldatud koos oma venna Gottliebiga Viinis 24. augustil 1792.

## Isiklikku
Tema vanemad olid Johann Friedrich Kymmel (1716–1779) ja Helena Barbara Schriever (1713–1777/1779). Abiellus detsembris 1776 Friedrika Wolzonniga (1755–1837), kuus poega ja kolm tütart. 

## Välislingid
*Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter
Hõbelaev

"**Hõbelaev**" on 1973. aasta Eesti muusikafilm. 

Filmi režissöör on Jüri Müür. Filmi tootis Eesti Telefilm. Film on Eesti lauljast Heli Läätsest: kantakse ette tema menulaule, on tema vestlus Valter Ojakääruga.

## Viited

## Välislingid
*
Andorra 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Andorra]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 5 sportlasega, kes võistlesid 4 spordialal.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Kergejõustik
### Mehed
*Pol Moya – 800 m jooks

## Judo
### Naised
* Laura Sallés

## Laskmine
### Naised
*Esther Barrugués

## Ujumine
### Mehed
*Pol Arias – 4000 m vabalt
### Naised
*Mónica Ramírez – 100 m vabalt

## Viited

## Välislingid
*Andorra olümpiakomitee
*Andorra Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Andorra sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Õisu vald

**Õisu vald** (saksa keeles *Euseküll*) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vallamaja asus Sultsi külas.

Vald eksisteeris 1866–1937.

1902 liideti Paistu vallaga Morna vald.

## Viited

## Välislingid
*
Võtikvere vald

**Võtikvere vald** (saksa keeles *Wottigfer*) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1924 ja siis moodustati Torma vald.

1892 liideti Võtikvere vallaga Kõnnu, Torma ja Vaiatu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Noarootsi vald (Noarootsi kihelkond)

**Noarootsi vald** (saksa ja rootsi keeles *Nuckö*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Paslepa vallaga.

Valla alal asus Noarootsi kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tantsib Tiit Härm

"**Tantsib Tiit Härm**" on 1975. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Ülo Tambek. Filmi tootis Tallinnfilm. Film räägib Eesti balletitantsijast Tiit Härmist.

## Viited

## Välislingid
*
Röövpüüdjajaht

"**Röövpüüdjajaht**" on 1975. aasta Eesti lühimängufilm, žanrilt noortefilm. Filmi režissöör on Marika Villa. Filmi tootis Tallinnfilm.

Marika Villa tegi filmi diplomitööna. Film põhineb Jaan Rannapi jutustusel "Iseloomuviga".

## Viited

## Välislingid
*
2016.–2017. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2016.–2017. aasta maailma karikasari laskesuusatamises** on 40. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 27. novembril 2016 ja lõppes Holmenkollenis 19. märtsil 2017.

Algselt pidi hooaja eelviimane etapp toimuma Venemaal Tjumeni oblastis, kuid IBU otsusega viidi võistlus üle Soome Kontiolahtisse.

## Võistluste ajakava
IBU maailma karikasarja 2016.–2017 hooaja kalender.

## Tulemused

### Mehed

#### MK-sarja paremusjärjestus

### Naised

#### MK-sarja paremusjärjestus

### Teatevõistlused

#### Meeskonnavõistlus

#### Naiskonnavõistlus

#### Sega teatevõistlus

## Eestlaste kohad

### Mehed

### Naised

## Viited
Keeni vald

**Keeni vald** (saksa keeles *Könhof*) oli vald Tartumaal ja Valga maakonnas Sangaste kihelkonnas. Vallamaja asus Keeni külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Keeni ja Lota mõis ning Sangaste kirikumõis.

1921. aastal arvati Keeni vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati Keeni valla Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-aladest; senise Kuigatsi valla maa-alast; senise Sangaste valla Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talu maa-aladest Kuigatsi vald. 

Senise Keeni valla Sangaste kirikumõisa maa-alast ning Laatre jõest ja raudteest ida pool asuvast piirkonnast, välja arvatud Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, VäikeHellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-aladest; senise Sangaste valla maa-alast Sangaste vald.

Senise Keeni valla Laatre jõest ja raudteest lääne pool asuvast maa-alast, välja arvatud Pikahansu nr. 1 talu raudteest lääne pool oleva osa maa-alast; senise Tõlliste valla maa-alast; senise Laatre valla maa-alast; senise Sooru valla maa-alast; senise Sangaste valla maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest Tõlliste vald.

## Viited

## Välislingid
*
Alžeeria 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Alžeeria]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 68 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal: jalgpallis, jalgrattaspordis, judos, kergejõustikus, laskmises, maadluses, poksis, purjetamises, sõudmises, tõstmises, ujumises, vehklemises ja võimlemises.

Taoufik Makhloufi võitis hõbemedali nii 800 m jooksus kui 1500 m jooksus.

## Välislingid
*Alžeeria olümpiakomitee
*Alžeeria Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Alžeeria sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kunda-Malla vald

**Kunda-Malla vald** (saksa keeles *Kunda-Malla*) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1891–1939.

Vallamaja asus Malla külas.

Vald moodustati 1891. aastal Kunda ja Malla valla liitmisel.

1937. aasta majandusloenduse andmeil oli vallas 5 väiketööstusetevõtet 10 töötajaga ning 3 jaekaubandusettevõtet 5 töötajaga.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kunda-Malla ja Varangu valla aladest Kunda vald ning Kalvi, Pada ja Kunda-Malla valla aladest Mahu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kärgula vald

**Kärgula vald** (saksa keeles *Kerjel*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Sulbi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Kärgula mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Sõmerpalu, Kärgula ja Erastvere vallast Sõmerpalu vald.
## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Samoa 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ameerika Samoa]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 4 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Judo
### Mehed
*Benjamin Waterhouse – kuni 73 kg

## Kergejõustik
### Mehed
*Isaac Silafau – 100 m jooks
### Naised
*Jordan Mageo – 100 m jooks

## Tõstmine
### Mehed
*Tanumafili Jungblut – kuni 94 kg

## Välislingid
*http://www.oceaniasport.com/amsam/
*Ameerika Samoa Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Patküla vald

**Patküla vald** (saksa keeles *Owerlack*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Tõrvas.

Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

1900. aastal liideti Patküla vallaga Holdre vald.

1921. aastal arvati Patküla vald Valga maakonna koosseisu, 1921. aastal eraldati Patküla vallast Holdre vald ja Tõrva alev.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest Põdrala vald.

Senise Patküla valla maa-alast, välja arvatud Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-alad ja Väike-Emajõe ääres asuva tüki põhjapoolse osa maa-ala kuni Peedukse taluni, viimane kaasa arvatud; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; osaliselt senise Holdre valla metsa maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast; senise Helme valla maa-alast, välja arvatud Purde küla ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest Helme vald. 

Senise Patküla valla Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; senise Helme valla Purde küla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-aladest Hummuli vald. 

## Viited

## Välislingid
*
Maie Mägi (filoloog)

**Maie Mägi** (aastani 1963 **Villemson**, 1977–1994 **Kermik**; sündinud 20. mail 1940 Otepääl) on eesti mäesuusataja, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja.

Ta lõpetas 1958. aastal Otepää Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogina.

Ta töötas aastatel 1966–1987 Spordilehe korrespondendina ja keeletoimetajana. 2000. aastast on ta vabakutseline toimetaja.

## Sportlasena
Hakkas sportima Otepää Keskkoolis, spetsialiseerus Dünamo sektsioonis mäesuusatamisele. Esimesed juhendajad olid Hindrek Väärand ja Karl Vesterstein. Ta on võitnud Eesti NSV meistrivõistlustel mäesuusatamises kaks kuldmedalit (1957–1958), ühe hõbemedali ja kolm pronksmedalit. 1962. aastal võitis ta Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel pronksmedali. Kuulus aastatel 1957–1964 Eesti NSV koondisse.

## Sporditegelasena
Ta on kuulunud Eesti NSV Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumi.

## Looming
Ta on koostanud, tõlkinud ja toimetanud spordiraamatuid:
*"Suusatamine. Minevikust tänapäevani". 1974
*kirjutanud artikleid kogumikku "Tähetund". 1990

Tema talisporditeemalisi kirjutisi on ilmunud Spordilehes, Kehakultuuris jm. 

## Liikmesus
*1976 Eesti Ajakirjanike Liit

## Isiklikku
Oli aastatel 1977–1994 abielus spordiajakirjaniku ja -ajaloolase Heino Kermikuga.

## Välislingid
*
*Sporditulemused. Maie Mägi (Maie Villemson, Maie Kermik)
Kahkva vald

**Kahkva vald** (saksa keeles *Kachkowa*) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Suure-Veerksu külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Kahkva mõis.

1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Räpina, Kahkva ja Toolamaa valla aladest Räpina vald ja Veriora, Kahkva ja Toolamaa valla aladest moodustati Veriora vald, Orava ja Kahkva valla aladest moodustati Orava vald

## Viited

## Välislingid
*
Ameerika Ühendriigid 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ameerika Ühendriigid]]** osalesid Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 554 sportlasega, kes võistlesid 30 spordialal. See oli nende olümpiamängude suurim esindus. USA sportlased võitsid 121 medalit, neist 46 kuldset.

## Medalivõitjad
#### Kuld

#### Hõbe

#### Pronks

## Välislingid
*http://www.teamusa.org/
*Ameerika Ühendriigid Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Mac OS X Leopard

**Mac OS X Leopard** (versioon 10.5) on operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase, mis ilmus 26. oktoobril 2007.

Mac OS X Leopard on Mac OS X Tigeri järglane ja sellest järgmine versioon on Mac OS X Snow Leopard.

Operatsioonisüsteem on viimane Mac OS X väljalase, mis töötab PowerPC protsessoritega, kuid eeskätt oli Mac OS X Leopard välja töötatud Inteli protsessorite jaoks.

Mac OS X Leopardis oli enam kui 300 muudatust, nende hulgas ka uus välimus ja 3D Dock.

Alates Mac OS X Leopardist on tarkvaraarendajatel võimalus teha rakendusi ka IOS-ile. Mac OS X Leopard oli esimene Apple'i operatsioonisüsteem, mis toetas 64-bitiseid arvuteid.

Mac OS X Leopardi tugi lõpetati juunis 2011. Ainuke toetatud veebibrauser Mac OS X Leopardile on TenFourFox.

## Uued ja täiustatud võimalused
* Time Machine – saab lihtsalt ja kiiresti teha varukoopiaid ühe hiireklõpsuga.
* Uus töölaud – uus välimus (3D Dock, uus tööriba).
* Spaces – virtuaaltöölaua keskkond.
* Kasutajaliidese keeled – operatsioonisüsteemi on lisatud vene keel.
* Photo Booth – kasutaja saab teha eriefektidega pilte ja videoid (kasutatav ka iChatis).
* DashCode – arendajad saavad arendada uusi vidinaid operatsioonisüsteemile
* BootCamp – saab installida Windowsi Inteli arvutitesse.
* BackToMac – saab siseneda oma Maci võrgu kaudu, kui kasutaja on kodust eemal.

## Süsteeminõuded
Kõik Inteli protsessorid, PowerPC G5, PowerPC G4.

512 MB muutmälu, 9 GB vaba ruumi kõvakettal.

## Väljalasked

## Allikas
* Mac OS X Leopardi tutvustus WWDCl 2007, youtube.com, 12. august 2016
Viluvere vald

**Viluvere vald** (saksa keeles *Willofer*) oli vald Pärnumaal Vändra kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Viluvere vald Kaisma vallaga. 1917 moodustati Viluvere vald uuesti ja see eksisteeris aastani 1939. Vallamaja asus Viluvere külas.

Valla alal asus Viluvere mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kaisma, Viluvere ja Änge vallast Kaisma vald. Osa Viluvere vallast liideti aga ka Are valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Vesneri vald

**Vesneri vald** (saksa keeles *Wesslershof*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vesneri vald Luunja vallaga. Vallamaja asus Haava külas.

Valla alal asus Haava ja Vesneri mõis.

## Viited

## Välislingid
*