open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valgjärve vald (1939)

**Valgjärve vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Valgjärve valla maa-alast, välja arvatud Põdra, Puusepa, Tuutska, Rootsi, Koivo ja Kangro talude ning Tõdu metsavahikoha piirkond, Vana-Piigaste asunduse piirkond, osa Tõdu asunduse piirkonnast, Tammemetsa talude ja metsavahikoha Keldu nr. A-19 piirkonnad, Piigandi metsa ning Pikareinu, Raja, Vädase-Raja, Võsu, Halliku, Saare, Peelia, Liivako nr. 27, Möldre nr. 28, Piirikolga nr. 26, Raudsepa nr. 31, Kure nr. 3, Vana-Pika nr. 4, Põdra nr. 1, Treiali nr. 2 ja Kubi nr. 5 talude maa-alad; senise Vastse-Otepää valla maa-alast; senise Kooraste valla Jõksi küla osa piirkonnast ning Mügra ja Väike-Mügra asunduste piirkondadest; senise Krüüdneri valla Poka nr. 26, Kuksena nr. 513, Jeroski nr. 22, Lõrsokese nr. 27, Taniko nr. 28, Tigase nr. 23 ja Saare nr. 24 talude maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 77. valimisringkonda, kust valiti Alo Karineel.

Vald kuulus Kanepi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Valla täitevkomitee esimees Marie Pelju oli aktiivne kommunist, pealekaebaja, laskis vahistada kaks inimest, hukati septembris 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Pikajärve külanõukogu ja Valgjärve külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Otepää rajooni koosseisu.

## Viited
Vihula vald (1939)

**Vihula vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Paasi külas.

Vald asutati 1. aprillil 1939 järgmistes piirides [Vabariigi Presidendi otsus nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)]: "32. Vihula vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vihula valla maa-alast, välja arvatud Jorika, Pihlaspea ja Vergi külade, Paju nr. A-20, Mägede-Pikapõllu nr. 10 ja Mägede-Everk nr. 11 talude, Loobu metskonna Viitna metsandiku kvartaalide nr. 14–18 ning nende vahel asuvate heinamaatükkide maa-alad; b) senise Varangu valla Eisma, Andi, Kiva, Matsu ja Kandle külade maa-aladest; c) senise Palmse valla Sagadi metsandiku kvartaalide nr. 54–57 ja 65–67 maa-aladest." 

Esimene Vihula vallavanem oli Evald Etverk. Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ning Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Annikvere külanõukogu, Karula külanõukogu ja Vihula külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Loksa rajooni koosseisu.

## Vaata ka
*Vihula mõis

## Viited
Paul Morrissey

**Paul Morrissey** (23. veebruar 1938 New York – 28. oktoober 2024 New York) oli Ameerika filmirežissöör. 

Ta on olnud kunstnik Andy Warholi mänedžer, Andy Warhol’s Factory tegevjuht ning rokkansambli Velvet Underground avastaja, mänedžer ja produtsent. 
 
Morrissey lõpetas Ampleforthi kolledži ja Fordhami Ülikooli kirjanduse teaduskonna ning hiljem teenis Ameerika sõjaväes. Pärast sõjaväeteenistust hakkas ta tegema sõltumatuid lühimängufilme. Ta tutvus 1965. aastal Andy Warholiga ning nende pikk koostöö lõppes 1975. aastal. 

Dokumentalistikalt stilistilisi võtteid laenavad Morrissey teosed paistavad tõsieluliste kujutustena sellest, mis elu elati tolle aja boheemringkondades. Kuidas tarbiti narkootikume, kuidas vahel alanduti ja vahel hedonistlikult sukelduti kõikvõimalikesse seksuaalsetesse veidrustesse. Paul Morrissey oli Andy Warholi mänedžer kõiges selles, mis ei puudutanud kunsti või «kunsti» – nagu ta ise oma faksides kirjutab: «Ma pidin mõtlema välja asju, mida ta teha võiks, siis need ära tegema ja siis tegema näo, et ta oli kuidagi nendega seotud.» Velvet Undergroundi ametlik ajalugu seob nende edu ja kultuse otse Warholiga, kes olla nad avastanud, Nicoga kokku viinud, nende mänedžeriks hakkas ja nende esimese albumi produtseeris. Kõike seda tegi hoopis Morrissey. Ta oli Velvet Undergroundi saatjaks ka nende esimestel turneedel. 

Morrissey on oma võitlusega tõese kultuuriajaloo eest alustanud ilmselt liiga hilja. Isegi informeeritumad kirjutajad püüavad leida populaarse ja tegeliku vahel kompromissi, kirjutades Morrisseyst näiteks kui «mehest, kes lavastas Andy Warholi filmid» – nagu oleks võimalik kellegi filme kellegi eest lavastada. Õigupoolest on need ikka ühed päris eriskummalised filmid igas mõttes. Vormilise radikaalsusega lõikas Warhol omaenda filmieksperimentides loorbereid juba varem, need piirnesid aga vaid enam kui igavate ning diletantlike ekstravagantsustega. Näiteks film “Sleep” – kuus tundi magavat meest kinolinal aastast 1963, või Tarzani-film, mille puänt seisneb selles, et peategelane eirab etteantud käsikirja. 

## Filmograafia

**Chelsea Girls* (1966)
**The Loves of Ondine* (1967)
**Imitation of Christ* (1967)
**Lonesome Cowboys (1968)
**Flesh* (1968)
**Trash* (1970)
**Women In Revolt* (1972)
**L'Amour * (1973)
**Heat* (1973)
**Flesh for Frankenstein* (1973)
**Blood for Dracula* (1974)
**The Hound of the Baskervilles * (1978)
**Madame Wang's* (1981)
**Forty Deuce* (1982)
**Mixed Blood* (1985)
**Beethoven's Nephew* (1985)
**Spike of Bensonhurst'' (1988)
EELK Usuteaduse Instituut

**EELK Usuteaduse Instituut** (lühend **EELK UI**) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku erarakenduskõrgkool Tallinnas.

Usuteaduse Instituudi põhiülesandeks on valmistada ette vaimulikke ja töötegijaid EELK kogudustele, töötegijaid teoloogilist, kultuuriloo ja ühiskonnateaduste alast kvalifikatsiooni eeldavatele ametikohtadele avalikus ja erasektoris, ning tagada akadeemilisel haridus- ja teadustegevusel põhineva kõrgema hariduse andmine teoloogias ja teoloogiaga haakuvatel erialadel.

Usuteaduse Instituudil on neli üksust (usuteaduskond, pastoraalseminar, kirikumuusika osakond ja täiendusõppe osakond). Instituudil on ka teoloogiline raamatukogu.

Instituut asub Tallinna Püha Vaimu kiriku kõrval 14. sajandist pärinevas hoones Pühavaimu tänav 6. Koolihoones asuvad õpperuumid, kabel, raamatukogu, arvutiklass ja hospiits ehk külalistemaja.

Instituut teeb koostööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnaga ja teiste õppeasutuste ning kiriklike organisatsioonidega Eestis ja välismaal.

2011. aastal kaotas instituut riikliku üleminekuhindamise käigus ülikooli staatuse. Kool reorganiseeriti rakenduskõrgkooliks ning alustas sellisena tegevust 1. jaanuaril 2012. Õigus viia läbi usuteaduse rakenduskõrgharidusõpet ja magistriõpet ning kristliku kultuuriloo magistriõpet oli instituudile antud kolmeks aastaks, 2014. aasta kordushindamise järel pikendati seda õigust tähtajatult.

## EELK Usuteaduse Instituudi rektorid

*1946–1948 August Pähn
*1949–1967 Jaan Kiivit seenior
*1967–1977 Alfred Tooming
*1978–1986 Edgar Hark
*1987–1991 Kuno Pajula
*1991–1992 Jaan Kiivit juunior
*1992–1996 Voldemar Ilja
*1996–1998 Paul-Gerhard Hörschelmann
*1998–2002 Tiit Pädam
*2002–2004 Allan Kährik
*2004–2005 Alar Laats
*2006–2011 Randar Tasmuth
*2012–2020 Ove Sander
*2020–2022 Marko Tiitus 
*2022–... Ove Sander

## Vaata ka
*Tartu Teoloogia Akadeemia

## Välislingid
*Usuteaduse Instituudi koduleht
*Rita Pokk: "60 aastat teoloogilist haridust Tallinnas" Eesti Kirik, 7. detsember 2005
*Nils Niitra "Eesti vanim eraülikool kaotab ülikooli staatuse" Postimees, 28. mai 2011
*Tiiu Pikkur: "Usuteaduse Instituudist saab rakenduskõrgkool" Eesti Kirik, 30. november 2011
*Ove Sander: "Instituudi eesmärgist" Eesti Kirik, 25. jaanuar 2012
*Ove Sander: "Kasvav avatus koostööle" Eesti Kirik, 16. mai 2012
*Ove Sander: "On, mille eest olla Jumalale tänulik" Eesti Kirik, 5. september 2012
*Ove Sander: "Mõned read õppijatest ja õpetajatest" Kirik & Teoloogia, nr 49/16.11.2012
Olympic Casino Eesti

**Olympic Casino Eesti AS** on 1993. aastal asutatud Eesti kasiinoettevõte, mis tegutseb 18 mänguautomaadikasiinoga Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas ja Jõhvis. Lisaks on kahes kasiinos – Olympic Casino Olümpias ja Tartu kasiinos – mängulauad. Alates 2010. aastast pakub OCE AS hasartmänge ja spordiennustuse võimalust ka internetikeskkonnas OlyBet.

Olympic Casino juhib sponsorlus- ja heategevusprogrammi, mille raames saavad toetust mitmesugused sotsiaal-, kultuuri-, haridus- ja spordiprojektid. Igal aastal maksab Olympic Casino oma tegevuse pealt Eesti riigile hasartmängumaksu, mis 2013. aastal oli üle 4,5 miljoni euro.

Olympic Casino Eesti kuulub Olympic Entertainment Group kontserni, mis oli noteeritud Tallinna ja Varssavi börsil.

Ettevõtte juhatuse liikmed on 1. oktoobrist 2009 alates Meelis Pielberg ja alates 28. detsembrist 2010 Madis Jääger.

Ettevõte kustutati Äriregistrist 2019. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Heaven & Hell

**Heaven & Hell** oli aastatel 2006–2010 tegutsenud Suurbritannia *[[heavy metal]]*i ansambel, mis koosnes muusikastiilile aluse pannud bändi Black Sabbath liikmetest.

Bänd loodi peamiselt laulja Ronnie James Dio ja kitarristi Tony Iommi algatusel 2006. aastal. Iommi, kellele kuuluvad Black Sabbathi nime õigused, otsustas koostööprojektile Dioga anda siiski teise nime, et distantseerida seda peamiselt Ozzy Osbourne'iga seostatavast Sabbathist. Nimi võeti Black Sabbathi 1980. aasta albumilt.

Esialgu pidi Heaven & Hell jääma lühiajaliseks projektiks, kuid peagi otsustasid Iommi, Dio ja nendega liitunud Geezer Butler salvestada stuudioalbumi. Album "The Devil You Know" ilmus 2009. aasta aprillis ja pälvis üldiselt sooja vastuvõtu. Pärast albumi ilmumist andis bänd mitmel pool Euroopa festivalidel ka edukaid kontserte. Lisaks uue albumi lugudele esitas bänd ka Black Sabbathi loomingut, mis pärineb ajast, mil Dio seal lauljaks oli.

2010. aasta 16. mail suri laulja Ronnie James Dio ja selle tõttu bänd lagunes.
Mall Hellam

**Mall Hellam** (neiuna **Mall Tiismus**; sündinud 4. mail 1957 Tallinnas) on eesti kultuuritegelane ja hõimuliikumise tegelane.

Mall Hellam lõpetas 1975. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1975–1977 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ning lõpetas 1983. aastal Budapestis Loránd Eötvösi Ülikooli ungari filoloogina. Aastal 1994 lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli.

Aastatel 1983–1987 töötas Mall Hellam Eesti Majandusuuringute ja Informatsiooni Instituudis tõlk-referendina, seejärel oli ta aastatel 1987–1989 Eesti Sõprusühingu referent ja 1989–1990 Eesti Kultuurifondi ekspert. Alates 1990. aastast juhib ta Avatud Eesti Fondi.

1980. aastate lõpus oli Mall Hellam üks hõimuliikumise taaselustajaid ja osales hõimupäevade korraldamisel.

1994–2017 oli Mall Hellam Ungari aukonsul Eestis. Ta oli aastal 1988 üks Eesti-Ungari Seltsi taasasutajaid ja oli 1994–2016 seltsi esimees. 

Aprillis 2017 teatas ta, et loobub Ungari aukonsuli ametist. Põhjuseks on Ungari valitsuse tegevus, mis on suunatud vaba meedia, sõltumatu õigussüsteemi, kodanikuühiskonna ja akadeemilise vabaduse vastu. Otsuse ajendiks sai Ungari valitsuse Kesk-Euroopa Ülikooli kallal toime pandud jõudemonstratsioon, mis vähem kui nädalaga seadis ülikooli eksistentsi Ungaris tõsise küsimärgi alla.

Mall Hellam on aktiivne kodanikuühiskonna eestkõneleja. Ta on üks Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu asutajaid.

## Isiklikku
Tema isa oli tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor Hugo Tiismus (1924–2007), ema Maimu Tiismus (17. juuli 1928, Abhaasia - 3. september 1986, Tallinn), vend Rihu Türkel.

## Tunnustus
* 2000 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2002 Ungari Vabariigi Rüütlirist
* 2003 Kodanikupäeva aumärk
* 2005 Euroopa Liidu aasta kodanik
* 2010 Aasta eurooplane

## Viited

## Välislingid

* Intervjuu Maksumaksjate Liidu lehel
* MALL HELLAM: Eesti ühiskond kui kitsas toru Eesti Päevaleht, 6. november 2003
* Mall Hellam: kodanikuühiskond vajab kasvatamist Postimees, 18. september 2007
* MALL HELLAM: Usaldus toob tulu Eesti Päevaleht, 3. november 2009
Sergio Esteban Vélez

**Sergio Esteban Vélez Peláez** (sündinud 15. septembril 1983 Colombias Medellínis) on Colombia kirjanik ja ajakirjanik.

## Teoseid
* "Destellos nocturnos" (Medellín, 1996)
* "Entre el fuego" (Medellín, 1998)
* "Sinfonía mística" (Medellín, 1999)
* "Urdimbre bajo la piel" (Medellín, 2005)
* "El color en el arte moderno colombiano" (Medellín, 2006)

## Välislingid

* Sergio Esteban Vélez
* Arte Poètica (El Salvador)
* Biblioteca Digital Siglo XXI
* Red Mundial de Escritores en Español
* Las Elecciones Afectivas
* La Coctelera (Peru)
* La Sombra del Membrillo
Arseni Mölder

**Arseni Mölder** (18. juuni 1919 Võlla, Muhu saar – 18. august 2009) oli eesti skulptor, ehtekunstnik ja pedagoog.

## Elukäik
Lõpetas 1932. aastal 6-klassilise algkooli Massu vallas Läänemaal. Arseni Mölder lõpetas 1938. aastal Riigi Kunsttööstuskooli puitehistöö erialal. Aastatel 1938–1941 õppis ta Kõrgemas Kunstikoolis Pallas ja Jaan Koorti nimelises Riigi Rakenduskunsti Koolis skulptuuri.

Ta osales Punaarmees Teises maailmasõjas.

Aastal 1948 lõpetas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi skulptuuri ja metallehistöö erialal, diplomitöö "Põlevkivikaevurid".

Aastatel 1946–1994 oli Arseni Mölder praeguse Eesti Kunstiakadeemia õppejõud keraamika ja klaasehistöö erialadel, 1968. aastast metallehistöö kateedri juhataja, 1994. aastast emeriitprofessor.

## Isiklikku
Arseni Mölder oli skulptor Signe Mölderi abikaasa.

## Looming
Ta on loonud avalikke mälestusmärke, portreesid, väikeskulptuure, humoristlikke skulptuure, dekoratiivplastikat, mälestustahvleid, medaleid, ehteid. Ta on osalenud näitustel alates 1947. aastast. Arseni Mölder on kirjutanud skulptuurist kaks raamatut: "Noor skulptor" (1962) ja "Puit vormis, vorm puidus" (1968).

Ta kirjutas ka laule **Muhu Matsi** nime all.

## Tunnustus

* 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2000 Ede Kurreli preemia

## Allikad
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon, ISBN 5-89900-049-x

## Välislingid
*Arseni Mölder Kunstiserveris, tema töid
* Arseni Mölder Kunstiserveris, tema biograafia ja töid (arhiiviversioon)
* Skulptor Arseni Mölder: pole ma olnud prominent, veelgi vähem dissident Põhjarannik, 14. september 2004
Ciskei

**Ciskei** oli bantustan Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Eraldi haldusüksusena loodi Ciskei 1961. aastal. See oli üks kahest koosade bantustanist Transkei kõrval. 1972 kuulutas LAV valitsus Ciskei autonoomseks. Peaministriks sai Lennox Sebe. 

1970. aastatel hakati koosasid Ciskeisse ümber asustama. 1981 kuulutas LAV valitsus Ciskei neljanda bantustanina iseseisvaks ja kõik selle elanikud kaotasid LAV kodakondsuse. Nagu teistegi bantustanide puhul, ei tunnustanud teised riigid Ciskei iseseisvust. 1990 haaras võimu brigaadikindral Oupa Gqozo, kes valitses diktaatorina 1994. aastani, mil Ciskei liideti Ida-Kapimaa provintsiga.
Addo rahvuspark

**Addo elevandirahvuspark** (afrikaani keeles *Addo Olifant Nasionale Park*, inglise keeles *Addo Elephant National Park*) on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi kahekümnest rahvuspargist. Addo rahvuspark asub Ida-Kapimaa provintsis Port Elizabethi lähedal Sundaysi jõe kaldal .

Park loodi Sydney Skaife algatusel 1931, et kaitsta seal säilinud 11 elevanti. Algset parki laiendati hiljem. Tänapäeval on tema pindala 1640&nbsp;km².

2009. aastal on pargi pindala 1640&nbsp;km² ja seal elab ligi 450 elevanti. Rahvuspargis elab ka 400 kahvripühvlit, lõvid, 48 teravmokk-ninasarvikut, leopardid, mitut liiki antiloope, tähnikhüäänid ja palju muid liike.

Aastas käib rahvuspargis keskmiselt 120 000 turisti, neist 54% välismaalased.

Pargis on kaks silmusekujulist asfalteeritud teed, ülejäänud on kruusakattega. Pargis on 5 laagrit matkajatele. Pealaagris on restoran ja ujula.

Addo rahvuspargis on paljud liigid ohustatud. See tuleb osalt elevantide ja ninasarvikute ülepopulatsioonist, mistõttu paljud taimeliigid kannatavad üleliia söömise ja trampimise all.

## Viited

## Välislingid
*Pargi koduleht
Habesääsklased

**Habesääsklased** (*Ceratopogonidae*) on putukate sugukond, mis kuulub sääseliste alamseltsi. 

Habesääsklased on väikesed, maksimaalselt 3–4 mm pikkused. Võrreldes surusääsklastega on neil suised hästi arenenud.

Habesääsklaste hulgas on palju verd imevaid liike.

Maailmas on teada umbes 3500 liiki, Eestis 186 liiki habesääsklasi.

Habesääsklasi on põhjalikult uurinud Hans Remm.
Larnaca

**Larnaca** (kreeka Λάρνακα) on linn Küprosel Küprose saare kagurannikul, Larnaca ringkonna halduskeskus.

Linna lähedal asub saare suurim lennujaam Larnaca rahvusvaheline lennujaam.

Larnaca on saare suuruselt teine kaubasadam ja oluline turismikeskus.

## Sport
Jalgpalliklubi AEK Larnaca mängib Küprose kõrgliigas ja Néa Salamís Famagusta FC esiliigas.

## Viited
Soosalu oja

**Soosalu oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Soosalu külas.

Oja suubub Elliste rabast edelas paremalt Ellamaa ojja (8 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Soosalu oja keskkonnaregistri kood on VEE1108300.

## Välislingid

*
Hans Remmi mälestusmedal

**Hans Remmi mälestusmedal** on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi antav medal.

See antakse inimesele, kellel on väljapaistvad teened Eesti liblikafauna uurimisel või Eesti Lepidopteroloogide Seltsi tegevusele kaasaaitamisel, või organisatsioonile, kellele on teeneid seltsi tegevusele kaasaaitamises.

Medal on pühendatud entomoloog professor Hans Remmile.

## Laureaadid
*2003 
**Sakari Kerppola (Soome)
**Jaan Viidalepp (Eesti)
**Eesti Looduseuurijate Selts
*2005
**Soome Liblikauurijate Selts 
*2008
**Jari Kaitila (Soome)
**Ivars Scults (Läti)
**Teet Ruben (Eesti)
*2018
**Ene Jürivete ja Urmas Jürivete (Eesti)
*2023
**Aleksander Pototski (Eesti)

## Välislingid
*
Mercantouri rahvuspark

**Mercantouri rahvuspark** (prantsuse **Parc national du Mercantour**) on rahvuspark Lõuna-Prantsusmaal Alpide lõunaosas. Asub Alpes-Maritimesi ja Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus. Hõlmab Ubaye, Tinée, Vari, Ciansi, Vésubie ja Roya jõe oru. Mercantouri rahvuspark asutati 1979. aastal.

Rahvuspark on nime saanud seal asuva mäemassiivi järgi. Kõrgeim tipp on 3143&nbsp;m kõrgune Cime du Gélas. Rahvuspargis on veel kuus üle 3000-meetrist mäge, neist Mont Clapier (3045&nbsp;m) on Alpide lõunapoolseim üle 3000&nbsp;m tipp. Rahvuspargi pindala on 685&nbsp;km².

Rahvuspargis on mitmekesine taimestik ja loomastik. Seal leidub üle 2000 liigi taimi, neist 40 on endeemsed. Imetajatest võib sageli kohata mägikitsi ja alpi ümisejaid. Leidub ka itaalia hunti.

Mont Bégo läheduses asub kaks orgu Vallée des Merveilles ('imede org') ja Vallée de Fontanalbe ('valge allika org'), mis on tuntud pronksiaegsete kaljujooniste poolest. 2100–2600&nbsp;m kõrguselt on leitud üle 35 000 relvi, kariloomi ja inimesi kujutavat petroglüüfi.

## Välislingid
*Rahvuspargi koduleht
Lehetu oja

**Lehetu oja** (ka *Lehetu kraav*) on oja Harjumaal Saue vallas Lehetu ja Nurme külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Kohatu külas.

Oja pikkus on 6,3 km, see suubub vasakult Ellamaa ojja (6,9 km suudmest). Oja valgla on 17,9 km². 

Oja saab alguse Ellamaa rabast, sellest mõnisada meetrit ida poole jääb Nurme järv. Oja suudmest umbes 2 km läände jääb Elliste raba.

Oja on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Lehetu oja keskkonnaregistri kood on VEE1108500.

## Välislingid

*
Turba peakraav

**Turba peakraav** (ka *Palujõgi*) on kraav Harjumaal Saue vallas Lehetu külas.

Peakraavi pikkus on 6 km ning see suubub vasakult Ellamaa ojja (8,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 20,5 km².

Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Peakraavi lähe on Keila–Haapsalu raudtee lähedal Ellamaa raba lääneosas. Peakraav möödub Elliste rabast ida poolt.

Turba peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1108400.

## Välislingid

*
Põldre kraav

**Põldre kraav** (ka *Männiku peakraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Kohatu, Lümandu ja Männiku külas.

Kraavi pikkus on 5,8 km ning see suubub vasakult Kasari jõkke (68,4 km suudmest). Kraavi valgla on 11,6 km².

Kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Põldre kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1108700.

## Välislingid

*
Pz 61

**Pz 61** on Šveitsi keskmine tank, mida toodeti aastatel 1965–1967 150 tükki ja kasutati Šveitsi armees aastatel 1965–1994. 

## Ajalugu

Alates 1950. aastate algusest üritas Šveits osta moodsaid tanke, kuid Korea sõja tõttu osutus see võimatuks. Seetõttu otsustati luua oma tank. Aastal 1958 ilmus esimene prototüüp KW 30, millel oli Šveitsis loodud 90 mm kahur, kuus tugiratast mõlemal küljel ja Belleville vedrustus. Järgmisel aastal valmis 10 masinast koosnev tootmise eelseeria, uued prototüübid kandsid nime Pz 58 ja olid relvastatud Briti Ordnance QF 20-naelase kahuriga.

Tootma hakati tanke 1965. aastal Pz 61 nime all. Tootmismudelite põhirelvaks oli juba Briti 105 mm L7 tankikahur. Lisaks oli tankil kaks 7,5 mm kuulipildujat, millest üks paiknes tornis kahuri kõrval ja teine torni peal. Tank kaalus 38 tonni.

Tanki toodeti aastatel 1965–1967 150 masinat. Seejärel hakati tootma Pz 61 edasiarendust Pz 68. Pz 61 jäi Šveitsi armee teenistusse kuni 1994. aastani. Selle aja jooksul moderniseeriti teda korduvalt, nii et tank vastas lõpuks peaaegu Pz 68 standarditele.  

Tank Pz 61 oli küllaltki hea relvastusega, kuid muus osas kaasaegsetest tankidest tehniliselt maha jäänud. Mitmed selle disaini elemendid on omased pigem 1940. aastate lõpu ja 1950. aastate alguse tankidele. Näiteks puudus tankil igasugune kahuri stabiliseerimissüsteem ja ABK kaitse.

Tanki veermikku kasutati soomustatud evakuatsioonimasina Entpannungspanzer 65 ja sillapaigaldaja Brückenlegepanzer 68 prototüübi ehitamiseks. Tänapäeval leidub Pz 61 tanke mitmes muuseumis üle maailma. 

## Viited

## Kirjandus
*Christopher Chant *World Encyclopedia of the Tank. Second edition* Inglismaa Sutton Publishing, 2002. ISBN 0750931477 *Inglise k.*
*Roger Ford *The World's Great Tanks from 1916 to the present day* Brown Packaging Books Ltd, 1997. ISBN 189788429X
*Christopher Chant *A Compendium of Armaments and Military Hardware* Routledge, 1987. ISBN 0710207204

## Välislingid

* Swiss Pz 61 Main Battle Tank (*inglise keeles*)
Algemäe oja

**Algemäe oja** (ka *Terjatu peakraav*) on oja Harjumaal Saue vallas Lehetu külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Koluta ja Russalu külas.

Oja pikkus on 6,6 km ning see suubub vasakult Ellamaa ojja (4,4 km suudmest). Oja valgla on 20,6 km².

Oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Algemäe oja keskkonnaregistri kood on VEE1108600.

## Välislingid

*
Dario Martinelli

**Dario Martinelli** (sündinud 1. märtsil 1974 Andrias Itaalias) on itaalia zoomusikoloog ja zoosemiootik.

Ta on kirjutanud mitu uurimust loomade häälitsuste interpreteerimisest muusika seisukohalt (zoomusikoloogiast) ja zoosemiootikast.

Ta on aastaid töötanud Helsingi ülikoolis. 2014. aastast on ta Rahvusvahelise Semiootika Instituudi direktor Kaunase Tehnoloogiaülikoolis.
Sakala (laev)

**Sakala** (pardatähis M314) on Eesti mereväe koosseisu kuuluv Sandown-klassi miinijahtija. 

## Ajalugu
Sakala on ehitatud 1990. aastal Suurbritannias Southamptonis Vosper Thorneycrofti laevatehases. Laevale pandi nimeks Inverness. Aastatel 1991–2005 oli HMS Inverness Suurbritannia mereväe koosseisus.

Alates 2008. aastast kuulub Eesti mereväele. 24. jaanuaril 2008 heisati Šotimaal Rosythis Babcocki laevatehases Sakalal esimest korda Eesti lipp ja anti nimeks Sakala kunagise muinasmaakonna järgi.

EML Sakala ületas 2009. aastal esimese Eesti sõjalaevana Atlandi ookeani mõlemal suunal. 

2016. aasta 11. novembril leiti NATO 1. alalise miinitõrjegrupi koosseisust taas kodumaale saabunud Sakalalt leiti suurem kogus maksumärkideta sigarette ja alkoholi, mis olid ostetud maksuvabast tsoonist. Riigiprokuratuur jõudis 2018. aastal siiski järeldusele, et Sakala meeskonnaliikme süü ei ole suur. Patustanud mereväelase suhtes otsustati algatatud kriminaalmenetlus oportuniteediga lõpetada ning panna kohustuseks tasuda riigituludesse 3300 eurot.

## Sümbolid ja traditsioonid

Sakala nimi pärineb enne Nõukogude okupatsiooni Eesti merejõududes teeninud abilaevalt. Miinijahtija Sakala sõpruslinnaks sai 2009. aasta kevadel Viljandi.

## Vaata ka
* Sakala (laev 1886)

## Viited

## Välislingid

* Sakala kaitseväe kodulehel
Ugandi (laev)

**Ugandi** on Eesti mereväe koosseisu kuuluv Sandown-klassi miinijahtija. Laeva pardatähis on M315.

## Ajalugu
Ugandi on ehitatud 1992. aastal Suurbritannias Southamptonis Vosper Thorneycrofti laevatehases. Laevale pandi nimeks **Bridport** Inglise rannikulinna järgi. Kuni 2004. aastani oli HMS Bridport Suurbritannia mereväe koosseisus.

Alates 2009. aastast kuulub Eesti mereväele. 22. jaanuaril 2009 heisati Šotimaal Rosythis Babcocki laevatehases Ugandil esimest korda Eesti lipp ja anti nimeks Ugandi kunagise muinasmaakonna järgi.

## Sümbolid

Lisaks laeva vapile kannab Ugandi Otepää valla vappi.

## Viited

## Välislingid

* Fotod ja andmed kaitseväe kodulehel
Admiral Cowan

**Admiral Cowan**, pardatähisega **M313**, on Eesti mereväe koosseisu kuuluv Sandown-klassi miinijahtija. 

Alates 2013. aastast, pärast Admiral Pitka teenistusest väljaarvamist, on Admiral Cowan mereväe lipulaev.

## Ajalugu
### Inglismaal
Laev on ehitatud 1987.–1989. aastal Suurbritannias Southamptonis Vosper Thorneycrofti laevatehases oma klassi esimese laevana. Ehitama hakati 2. veebruaril 1987. Laev lasti vette 18. aprillil 1988 ja võeti kasutusele 9. juunil 1989. Laevale pandi nimeks **Sandown**. Kuni 1992. aasta lõpuni läbis laev täiendavaid katsetusi. 

Sandown osales muuhulgas 2000. aastal uppunud kalalaeva Solway Harvester otsingul ja sõjaliste konfliktide järgsetel demineerimistöödel Aadria merel ning Pärsia lahel. 

2005. aastal arvati HMS Sandown Suurbritannia mereväe koosseisust välja ja müüdi seejärel Eestile.

### Eestis

20. oktoobril 2006 toimus Tallinna Vanasadamas tseremoonia, kus visiidil olnud Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ja Eesti president Toomas Hendrik Ilves eemaldasid tulevase Eesti miinijahtija vapilt katte.

26. aprillil 2007 heisati Šotimaal Rosythis Babcocki laevatehases laeval Eesti lipp. Tseremoonial viibisid ka Briti esimene merelord admiral Jonathon Band ja kaitseväe juhataja kindralmajor Ants Laaneots. 

2008. aastal sai Admiral Cowanist esimene Eesti sõjalaev, mis on sõitnud Vahemerel.

2013. aastal külastas Admiral Cowan koos teiste NATO 1. miinitõrjeeskaadri laevadega Peterburi. Eesti laeva külastasid kohapeal 13 000 külalist ja kõrgemad Vene mereväeohvitserid.

2014. aastal läbis Admiral Cowan Tallinnas põhjaliku plaanilise remondi ja hoolduse, mis kestis 3 kuud.

## Komandörid
*2007–2009 kaptenmajor Johan-Elias Seljamaa
*2009–2013 vanemleitnant Janek Naur
*2013–2017 kaptenmajor Tanel Leetna
*2017–2019 kaptenmajor Ardo Riibon
*2019–2021 kaptenmajor Tanel Kangro
*2021–2024 kaptenmajor Märt Uuemaa
*2024 vanemleitnant Jaanus Pulk-Piatkowski

## Sümbolid ja koostöö

Laev on saanud nime Eesti Vabadussõja aegse Briti mereväekomandöri admiral Walter Cowani auks. 

Laeva vapp on kujundatud Priit Herodese poolt Walter Cowani perekonna vapi alusel. Juhtlause "Ad Omnia Paratus" tähendab eesti keeles "alati valmis".

Admiral Cowani sõpruslinn on Kuressaare. Laev külastab reeglina Kuressaare merepäevade raames Roomassaare sadamat.

## Vaata ka
*Sakala M314, Ugandi M315
*Sandown-klassi miinijahtija

## Viited

## Välislingid

*Fotod ja andmed kaitseväe kodulehel
*Admiral Cowani remondiks kulub üle 600 000 krooni Postimees, 27. detsember 2009
Kaaspigmendid

**Kaaspigmendid** (ka **antennpigmendid**, **lisapigmendid**; inglise *accessory pigments*) on valgust neelavad pigmendid, mida on leitud paljude autotroofide kloroplastidest ja tsüanobakteritest. 

Fotosünteesi käigus edastatakse kaaspigmentide neeldunud energia klorofüllile (täpsemalt a-klorofüllile). Kaaspigmentide hulka kuuluvad klorofülli vormid b, c ja d ning mitmed karotinoidid ja fükobiliinid. Mõned kaaspigmendid, eriti karotinoidid, toimivad ühtlasi antioksüdantidena.

Antotsüaanide kompleksid kaaspigmentidega mõjutavad tugevalt lillede õite värvust. Kaaspigmentideks on sealjuures mitmesugused orgaanilised ühendid, sealhulgas parkained ja kaneelhappe derivaadid, aga kõige sagedamini on kaaspigmentideks antotsüaanidele lähedased ühendid mõnest teisest flavonoidide klassist. Üksikult rakus esinedes ei anna kaaspigmendid mingit värvi, kuid koos antotsüaanidega võivad suurendada antotsüaanide püsivust ja oluliselt mõjutada nende pigmentomadusi. Nad nihutavad antotsüaanide neeldumismaksimumi valguse spektri pikalainelise osa poole. llma kaaspigmentideta sinist värvi õisi ei esineks, kõik õied oleksid punased või lillad. Näiteks punased roosid ja sinised rukkililled sisaldavad sama antotsüaani ja rakumahla pH on rukkililleõies suuremgi kui roosiõietel. Kuid antotsüaanide ja kaaspigmentideks olevate polüsahhariidide vahel tekkivad kompleksühendid tekitavad rukkililles sinise tooni. Isegi siis, kui rakumahla pH on 4,9, võib õis veel sinist värvi olla.

## Viited
Andria

**Andria** on linn Itaalias Apuulia maakonnas Barletta-Andria-Trani provintsis.

Linn on asutatud 1046. aastal. Friedrich II lasi 13. sajandil Andria lähedale ehitada Castel del Monte kindluse, mis sai tema lemmikresidentsiks ja mis tänapäeval on üks Itaalia tuntumaid kindlusi. Linnas on ka 12. sajandil ehitatud katedraal, kus on 7. sajandist pärinev krüpt.

Andriast on pärit kastraatlaulja Farinelli ja Napoli peapiiskop Corrado Ursi.

## Viited

## Välislingid

*Andria koduleht
Tulv

**Tulv** on vooluveekogudes (jões ja ojas) esinev ajutine ja aperioodiline kiire veetõus, millele on iseloomulik tekkiv tulvalaine. Tulva puhul alaneb veetase suhteliselt kiiresti.

Tulvad tekivad harilikult kas kiire lumesulamise või tugeva vihmasaju järel.

## Vaata ka
*Suurvesi
*Kõrgvesi
*2011. aasta Brasiilia tulvad
*ansambel Tulv (Eestis tegutsev tantsulise muusika peobänd)

## Viited
Benny Joy

**Benny Joy** (õieti **Benjamin Joy**; 5. november 1935 Atlanta, Georgia osariik, Ameerika Ühendriigid – 24. oktoober 1988) oli *[[rockabilly]]*-laulja ja laulukirjutaja.

Benny Joy sündis 1935. aastal Georgia osariigis, kui 1941. aastal kolis perega Tampasse Florida osariigis. 1951. aastal pani ta kokku oma esimese bändi. Keskkoolis hakkas ta koostööd tegema Big John Tayloriga, kuid nende hitid suutsid vallutada vaid koduosariiki.

1960. aastatel lõpetas Benny Joy esinemised, kuid jätkas laulude kirjutamist. 1988. aastal Benny Joy suri.
Billy Lee Riley

**Billy Lee Riley** (5. oktoober 1933 Pocahontas, Arkansase osariik – 2. august 2009 Jonesboro, Arkansase osariik) oli USA *[[rockabilly]]*-muusik, laulja, laulukirjutaja ja produtsent.

Billy Lee Riley sündis Pocahontas Arkansase osariigis. Kitarrimängu õppis ta tumedanahalistelt farmitöölistelt. 1955. aastal pärast nelja aastat armeeteenistuses lindistas ta Memphises Tennessee osariigis oma esimese loo. Edaspidi hakkas ta tegema koostööd Sam Phillipsiga Suni stuudiost. Tema esimene hittsingel oli "Flyin' Saucers Rock and Roll" / "I Want You Baby". Pärast seda lindistas ta "Red Hot" / "Pearly Lee", milles klaverit mängis Jerry Lee Lewis, kuid kuna Sam Phillips panustas promomisel Jerry Lee "Great Balls of Fire" peale, siis selle müügiedu jäi kesiseks. Ka järgmistest salvestistest ei saanud hitte promo puudumise tõttu.

Billy Lee Rileyst koos oma taustabändiga The Little Green Men kujunes välja Suni peamine stuudiobänd.

1960. aastal lahkus ta Sunist ja tegi koostööd mitme teise stuudioga. 1962. aastal kolis ta Los Angelesse, kus hakkas koos Dean Martini, The Beach Boysi, Herp Alperti, Sammy Davis juuniori ja teistega taas tööle stuudiomuusikuna.

1970. aastate algul lõpetas Billy Lee Riley musitseerimise ning kolis tagasi Arkansasesse, et alustada äri ehitusel, kui 1978. aastal kaverdas Robert Gordon ja Link Wray tema lood "Red Hot" ja "Flyin' Saucers Rock and Roll" ja see viis ta 1979. aastal tagasi Sun stuudiosse lindistama, millele järgnesid täiskohaga esinemised.

2005. aastal ta vigastas end kukkudes libedal põrandal ja talle tehti kaks operatsiooni.

Võideldes 4. astme käärsoolevähiga, suri Billy Lee Riley 2. augustil 2009 Jonesboros Arkansase osariigis.
Alpes-Maritimesi departemang

**Alpes-Maritimes** (ka *Ranniku-Alpid*) on departemang Prantsusmaa kagunurgas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas. Piirneb idas Itaaliaga. Rannikul hõlmab osa Côte d'Azurist. Sisemaa on mägine, seal asuvad Alpide läänepoolseimad ahelikud Ranniku-Alpid.

## Ajalugu

Roomlased asutasid Alpes Maritimae sõjaväeringkonna juba 14 eKr. Sellest sai provints 1. sajandi keskel. Halduskeskuseks oli Cemenelum, tänapäeva Cimiez, Nice'i linnaosa.

Prantsusmaal oli samanimeline departemang ka aastatel 1793–1815, kuid selle piirid erinesid tunduvalt tänapäeva piiridest hõlmates ka Monaco ja Sanremo. Tänapäeva krahvkond tekkis, kui Nice'i krahvkond 1860. aastal liideti Prantsusmaaga. Departemanguga liideti ka sõltumatud linnad Menton ja Roquebrune ning Var'i departemangust Grasse'i ringkond. Vastavalt rahvahääletuse tulemusele liideti Alpes-Maritimesiga 1947. aastal varem Itaaliale kuulunud Tende'i vald ja La Brigue'i vald.

Departemang jaguneb 163 vallaks ja linnaks. 

Alpes-Maritimesi suuremad linnad on Antibes, Cannes, Grasse, Menton, Nice ja Roquebrune-Cap-Martin.

Peamine majandusharu departemangus on turism.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Alpes-Maritimesi departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid

*http://www.alpes-maritimes.pref.gouv.fr/
Aglona piirkond

**Aglona piirkond** (läti keeles *Aglonas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskuseks oli Aglona küla.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Aglona piirkonna elanikest lätlasi 59,77%, venelasi 29,12%, valgevenelasi 5,32%, poolakaid 2,51%, mustlasi 1,05% ja muust rahvusest inimesi 2,24%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Aglona, Kastuļina, Grāveri ja Šķeltova vallast. 2021. aastal jagati Aglona piirkond kahe piirkonna vahel: Aglona vald liideti Preiļi piirkonnaga ja ülejäänud kolm valda Krāslava piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Aglona piirkonna koduleht
Aizkraukle piirkond (2001–2021)

**Aizkraukle piirkond** (läti *Aizkraukles novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskus oli Aizkraukle linn.

2016. aastal oli piirkonna elanikest 68,3% lätlasi, 21,2% venelasi ja 3,2% valgevenelasi.

Piirkond moodustati 2001. aastal Aizkraukle linnast ja Aizkraukle vallast. 2021. aastal moodustati senisest Aizkraukle piirkonnast ning Jaunjelgava, Koknese, Nereta, Pļaviņase ja Skrīveri piirkonnast uus Aizkraukle piirkond.

## Viited
ABB AS (Norra)

**ABB AS** on Norra ettevõte, mis kuulub tervenisti rahvusvahelisele kontsernile ABB. 

Ettevõte toodab põhiliselt energeetika- ja automaatikaseadmeid. 

Peakontor on Askeris, harukontorid Skienis, Oslos (Etterstadis) ja Brynes.

ABB AS-i alla kuuluvad või on kuulunud muu hulgas telekommunikatsiooniseadmeid tootev ettevõte Nera, Norsk Viftefabrikk Oslos (ventilaatorid), Trallfa Brynes (tööstusrobotid) ning Strømmens Værksted (rongid),  Norsk Kabelfabrikk (kaabel) ja National Industri (trafod) Drammenis. 

Käive oli 2000. aastal umbes 28 miljardit Norra krooni, 2007. aastal umbes 7 miljardit krooni.

Töötajate arv oli 2000. aastal umbes 15 000, 2007. aastal umbes 2000. 

Haldusdirektor on alates 2007. aastast Rune Finne. 

## Ajalugu

Aastal 1988 omandas ABB aktsiate enamuse Norra firmas Elektrisk Bureau (asutatud 1882); samal ajal integreeriti Elektrisk Bureau kontserni tütarseltsidena Asea Per Kure (asutatud 1873) ja Norsk Elektrisk & Brown Boveri (NEBB; asutatud 1897). 

Aastal 1991 ostis  ABB ära Elektrisk Bureau ülejäänud aktsiad. 

Aastal 1992 sai ettevõte nimeks **Asea Brown Boveri Norge**. 

Kjell Erik Almskog, kes oli 1986 saanud Elektrisk Bureau juhiks, oli 1998. aastani ettevõtte juht, pärast seda oli ta lühikest aega ABB juhatuses. 

Aastal 2000 osteti ettevõtte Umoe AS nafta- ja gaasiharu, sealhulgas laevatehas Haugesund Mekaniske Verksted, ning loodi ettevõte ABB Offshore Systems, mis tarnis veealuse nafta- ja gaasitootmise tehnikat ja ujuvaid tootmisüksusi. Ettevõttes oli umbes 5000 töötajat Norras ja mujal maailmas. Aastal 2004 müüdi see ettevõte ära. 

Aastast 2001 kannab ettevõte praegust nime ABB AS. 

## Välislingid
*ABB Norras
*Store Norske Leksikoni artikkel "ABB Ltd."
Abba

**Abba** (aramea keeles) 'isa') on judaismis ja kristluses palves kasutatav pöördumine Jumala (Jahve, Jumal-Isa) poole. 

Uues testamendis esineb see  ebatavaliselt lihtsa pöördumisena Jumala poole koos tõlkega Jeesuse suus (*Abba, Isa!*, Mk 14:35) ja kristlaste suus (*Abba! Isa!*, Rm 8:15) ja Jumala Poja Vaimu suus (*Abba! Isa!*, Gl 4:6).

Seda sõna kasutavad palvetamisel sageli nelipühilased jt ekstaatilised või karismaatilised uskkonnad.
Troop (muusika)

**Troop** (kreeka keeles *tropos* – piltlik, kujundlik väljend) on muusikas muusikalõik ja luules tekstilõik, mis on kiilutud olemasoleva laulu või luuletuse sisse. Uus muusika või uus tekst või mõlemad koos kommenteerivad või illustreerivad olemasolevat ja seovad seda paremini teemakohase kirikupühaga.

Troobi lisamise kompositsioonimeetodit nimetatakse tropeerimiseks.

Troopide kogumikku nimetatakse tropaariumiks.

Erinevatel troobitüüpidel on olnud täpsustavaid nimetusi, näiteks *prosa*, *prosula*, *verba*, *versus*, *pneuma*, *laudes*. 

## Troopide tüübid
Keskaegsetes käsikirjades on leitud kolme tüüpi troope: 
:1. troop kui meloodia interpolatsioon: olemasolevale muusikale lisati uus tekstita melism, mida käsikirjas tavaliselt eraldi ei tähistatud või tähistati sõnaga *tropos*;
:2. troop kui teksti interpolatsioon: olemasolevale melismile lisati uus tekst, mida tähistati sõnaga *[[proosula|prosula]]*, *[[proosula|prosa]]*, *[[proosula|verba]]* või *[[versus]]*. Tavaliselt kaunistati nii melismaatilist meloodiat, nii et melismi igal heli sai eraldi silbi. Selle tulemusel muutus melismaatiline meloodia süllaabiliseks. Nii hakati kõige enam kaunistama *[[Kyrie]]* tekstiga meloodiaid, mille iga fraasi keskele paigutati uus testilõik: *Kyrie* [fons bonitatis, pater ingenite, a quo bona cuncta procedunt,] *eleison*.
:3. troop kui teksti ja meloodia interpolatsioon: uus värss või värsid, mis sisaldasid nii teksti kui ka muusikat ning mida üldiselt tähistati käsikirjades sõnaga *tropos*, kuid mille tähistamiseks kasutati ka sõnu *[[laudes]]* või *[[versus]]*. Uued värsid võisid olla lisatud nii olemasoleva materjali ette, taha kui ka sisse. Tüüpiliseks näiteks on muusikas tavaliselt süllaabiliselt esitatud tekst *[[Gloria in excelsis Deo]]*, mille puhul troobid lisati kõigile tekstilõikudele, kusjuures lisatud teksti maht võrdus enam-vähem algse teksti mahuga.

## Tropeerimise ajalugu
Troope hakati kasutama 9. sajandil gregoriuse koraali kaunistamiseks. 

Tropeeritud luule oli eriliselt levinud 900.–1200. aastate Itaalias ja Inglismaal. 

Troope loodi suurtes keskustes, nagu Sankt Galleni klooster Šveitsis, kus sel ajal sai kuulsaks munk Tuotilo (...–915)".

## Tropeerimine kui kompositsioonimeetod
Keskajal kujunes troopide lisamisest ehk tropeerimisest oluline muusika kompositsioonimeetod, mille abil heliloojad tõid liturgilisse muusikasse oma isikupära. 

Tropeerimine andis tihti tõuke ka uute muusikažanrite, muusikastiilide ja kompositsioonimeetodite tekkele:
* tropeerimisest tekkisid näiteks liturgiline draama ja motett
* näiteks halleluuja melism on troop
* troope paigutati ka missa osade sisse 

## Troopide uurimine tänapäeval
Troopide uurimine on tänapäeval oluliseks vahendiks tuvastada ühe või teise muusikalise materjali päritolu ja loomise aega ning kaardistada ka muusika ajaloo laiemaid suundumusi.

## Vaata ka
*Sekvents (luule)
*Troop kui kõnekujund

## Viited

## Kirjandus
* Toomas Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn 1989, lk 32-33.
Klass (programmeerimine)

**Klass** on objektorienteeritud programmeerimisel keelekonstruktsioon, mille põhjal luuakse objekte. Klass kirjeldab kindla objekti tüübi ja käitumise. Selle kirjelduse järgi loodud objektid on klassi instantsid. Klassiga seotud funktsioone nimetatakse klassi meetoditeks – neid funktsioone ei saa kasutada ilma konkreetse klassi või objektita.

Klassid võivad kirjeldada mitmesuguseid struktuure. Objektorienteeritud keeles kirjutatud programm koosnebki tavaliselt üksteisega seotud klassidest. Klass on struktuur, mis sisaldab nii andmeid kui ka meetodeid nende andmetega ümberkäimiseks.

Klasse toetavaid programmeerimiskeeli on palju ja ka nendes kasutatavate klasside võimalused on erinevad. Enamasti toetavad need siiski klasside pärimist ja ka kapseldamist (ligipääsu piiramine).

## Vaata ka
* Objekt
* Meetod
* Objektorienteeritud programmeerimine
Andrus Albrecht

**Andrus Albrecht** (kasutanud ka esinejanime **Bonzo**; sündinud 2. augustil 1973) on eesti laulja, kitarrist, laulukirjutaja ja näitleja.

Albrecht sai esinejanime Bonzo 1980. aastate lõpus Rakveres punkansambli Alice Tisler trummarina, sest tema mängustiil sarnanes Led Zeppelini trummari John Bonhami ehk Bonzo omaga. Ta on töötanud Rakvere Teatris lavatöölisena, helirežissöörina, mänginud ka väiksemaid rolle.

Albrecht hakkas enda kirjutatud ja salvestatud lugusid avaldama 2004. aastal. Ta laulab bluusi, folki, ka džässi.

2012. aastast on Albrecht ansambli Kõrsikud liige. Ta on mänginud tudengifilmis "Codex Gigas" (2012).

2021. aastast peab Albrecht Rakveres Jaapani köögi restorani Bonzai.

Lauluvõistluse "Eesti laul 2023" poolfinaalis esitas duett Bonzo ja Linalakk laulu "Aeg".

2025. aastal mängis ta kitarri linnumaailma tutvustaval kontserdil.

## Albumid
* 2004 "Teisipidi tegelikkus" Bonzo/Hitivabrik
* 2005 "Andke tagasi maa" PlaanB Productions
* 2007 "Viis (4+1)" (valik palu 2005. aasta juunis toimunud kontsertidelt koos Jäääärega)
* 2007 "Settimine" Tulsa
* 2008 "Ei saa mitte vaiki olla" Tulsa
* 2010 "Diip" Bonzo ja Tõun
* 2015 "Sügise süles" Bonzo
* 2017 "Ma olin Bonzo" Andrus Albrecht
* 2023 "Kahelt poolt" (Bonzo ja Linalakk)

## Tunnustus
*2015 – Rakvere Kroonimärk

## Viited

## Välislingid
*Andrus Bonzo Albrecht: Eile oli eile ja homset ei tea, aga täna saab tegutseda. Postimees, 10.10.2021.
*Muusik Bonzo tegi karjääris kannapöörde ja avas enda restorani. err.ee 23.11.2021.
*Poolfinalist Bonzo pelgas Eesti Laulu: arvasin, et see lööb elu- ja tööplaanid sassi. Raadio Elmar, 08,11,2022.
*Eesti Laul 2023 | Linalakk, Bonzo "Aeg". menu.err.ee, 2. detsember 2022.
Withnail and I

**"Withnail and I"** ("Withnail ja mina") on 1986. aastal Suurbritannias valminud Bruce Robinsoni kultuslik mängufilm, mis on rajatud tema enda noorpõlvemälestustele 1960. aastate Londonist. 

Filmi stsenaarium põhineb Bruce Robinsoni avaldamata romaanil, mille ta kirjutas 1969. aasta talvel. Filmi eelarve oli 1,1 miljonit naela, Robinson sai käsikirja eest ühe naela, lavastamise eest 80 000 naela.

Filmi peategelased on kaks töötut näitlejat, Withnail (Richard E. Grant) ja minategelane Peter Marwood (Paul McGann). Nad elavad 1969. aasta lõpul Londonis üsna nälgimise piiril, peatoiduseks alkohol ja tabletid. Tüdinud elust toauberikus, otsustavad noored mehed mõneks ajaks kolida Withnaili onu Monty (Richard Griffiths) juurde. Seal leiavad peategelased eest poollagunenud maja ja vaenulikud naabrid. Pärast onu saabumist muutub aineline külg paremaks, ent probleeme tekitab homoseksuaalsete kalduvustega onu Montys tärganud eriline huvi minategelase vastu.

Film annab kriitilise ja tõepärase pildi Briti seiskunud elulaadist. 1960. aastate mässumeelsuse ja vabaduseunistuste aeg on möödas, kuid mingeid olulisi muutusi pole toimunud.
Ilmar Palias

**Ilmar Palias** (11. oktoober 1958 Tallinn – 26. august 1990 Tallinn) oli Eesti poliitik.

Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 10. Keskkooli.

Ta oli 1990. aastal Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna asutajaliige ja juhatuse liige. Ta valiti Eesti Kongressi.

Palias hukkus autoõnnetuses, milles on kahtlustatud ka KGB osalust.

## Viited

## Kirjandus
*Nekroloog. Reede nr 35, 31. august 1990. Lk 15

## Välislingid
*Autobiograafia
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Ants Pallop

**Ants Pallop** (4. mai 1928 Tartu – 25. märts 1996 Bernardsville, New Jersey, USA) oli eesti päritolu USA loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ants Pallop oli juristi poeg. Õppis Rakvere III algkoolis, Tartu Poeglaste Gümnaasiumis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1944. aasta sügisel värvati ta Saksa lennuväe abiteenistusse. Saksamaale põgenenud vanematel õnnestus poeg vangilaagrist päästa ning ta ühines nendega põgenikelaagris. Haridustee jätkus Memmingeni Eesti gümnaasiumis, mille ta lõpetas *cum laude* 1948. aastal. Pärast lõpetamist töötas ta IRO büroos Kanadasse väljarännu osakonna juhatajana.

1949. aasta juulis emigreerus USA-sse, kus alustas õpinguid Mississippi State College’is loomakasvatuse erialal. Lõpetas kooli 1952. aastal *cum laude*. Oli 1952–1956 tööl loomasööda tootmise ettevõttes ning mitmel pool USA-s ja Kanadas, 1956–1957 töötas Buffalos Willmarki teenindussüsteemi harukontori juhatajana. 1957–1962 õppis Cornelli ülikoolis, kus kaitses veterinaarmeditsiini doktori kraadi väitekirjaga "Infections bovine keratoconjunctivitis". 1962–1964 omas erapraksist South Plainsfieldis (New Jersey osariik). Augustis 1964 sai temast Bernardsville’i (New Jersey) loomahaigla omanik. Ta töötas kliinikus kuni 1995. aastani. Uurinud veiste nakkavat keratokonjunktiviiti ja Eesti veterinaarhariduse ajalugu.

Pallop oli kodulinna tervishoiu nõukogu liige ja president ning aastatel 1973–1974 kohaliku Rotary klubi president. Ta oli ka aktiivne poliitikahuviline, osaledes Goldwateri ja Reagani valimiskampaaniates.

Oli aastaid Eesti Spordiliidu juhatuses ja esimees. Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides 6. esinduskogu juhatuse liige ja hiljem ERKÜ välisvõitluse toimkonna koordinaator. Eesti eksiilvalitsuse portfellita minister alates 1973. aastast kuni oktoobrini 1992, mil eksiilvalitsus oma volitused Tallinnas Riigikogule üle andis. Lisaks oli Pallop Eesti Demokraatliku Uniooni esindaja ning üks Americans for Congressional Actioni (AC A) asutajaid ja esimees.

Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi ridadesse ning toetas EÜS-i Tartus asuva ajaloolise hoone restaureerimist.

## Viited

## Teoseid
* 125 years of higher veterinary education at Tartu. // Summaries of Papers. 5th Conv. AABS. Columbia Ülikool, 1976.

## Kirjandus
* ETVpK, 87
* ELR (1996) 3, 130.

## Välislingid
*Foto
Géla Babluani

**Géla Babluani** (gruusia გელა ბაბლუანი; sündinud 1979 Thbilisis) on gruusia filmirežissöör. 

Ta on filmirežissöör Temur Babluani poeg. Kui Gela oli 17-aastane, saatis isa tema ja ta kolm sugulast õppima Pariisi, kus noormees tutvus ka filmide tegemisega. Tema esimene lühifilm "À fleur de peau" (2002) leidis kohe rahvusvahelist tunnustust. 

Tema esimene täispikk mängufilm, Prantsusmaa-Gruusia koostööfilm "13 Tzameti" (2005) saavutas menu Sundance'i filmifestivalil. Noormees Sebastian (Géla Babluani), kes meenutab Bressoni ja Wendersi varajaste filmide kangelast, satub kogemata eluohtlike mängude keerisesse, millest võitjana pääsevad vähesed. See on film ahnusest ja inimestes peituvast kurjusest, samuti hirmust, eneseületamisest ja riskivalmidusest. Babluanil on oma esikfilmis ootamatult küps õhkkonna loomise oskus, pinevust pakub juba ka tema enda kirjutatud stsenaarium. Režissööri riskivalmidust näitab suhteliselt ebapopulaarse must-valge koloriidi valik. Euroopa Filmiakadeemia andis selle filmi eest Babluanile 2006. aastal parima debüüdi auhinna .

## Viited

## Välislingid
* Géla Babluani andmebaasis IMDb