Tõenäosushinnang

**Tõenäosushinnang** ehk **episteemiline [[modaalsus]]** avaldub lauses tõenäosus- või usutavusastme määranguna. Selles väljendub kõneleja seisukoht, kas lausesisu vastab tõele või mitte. Näiteks pole kõneleja teadmine absoluutselt kindel, kuna ta ei tugine enda kogemusele, mistõttu peab ta öeldu usutavusele andma oma hinnangu.
Hinnang jaguneb sujuvalt astmeteks: täiesti tõsikindel, suure tõenäosusega, keskmise tõenäosusega, väikese tõenäosusega ja ebatõenäoline.
## Eesti keel
### Tõenäosushinnangu väljendamine
#### Leksikaalsed vahendid
Tõenäosushinnangut väljendatakse valdavalt leksikaalsete vahendite abil, milleks võivad olla
 
##### [[rõhumäärsõna]]d
* *tõenäoliselt, ilmselt, arvatavasti, nähtavasti, kuuldavasti, küll, küllap, ju, pigem, eks* jt (suur tõenäosus) 
**arvatavasti, oletatavasti, vist, vististi, vahest, vast, võib-olla, veel, viimaks, viimati, pärast, äkki, justkui, järsku, nagu* jt (keskmine tõenäosus)

*Ma *'vist** unustasin triikraua sisse''.
***Äkki*' ta jättis akna lahti*?
*Ta **justkui** ei tahtnud küsimusele vastata*.

=====[[kiillause]]d===== 
**tõsi, tõsi küll, tõsi mis tõsi, tõsijutt, ausõna, tõesõna, kas tõesti, jah, ei, uskumatu, teadagi, mõistagi, seda küll, vaevalt küll, mine tea, mine võta kinni, vale puha, ei või olla, usu mind, usu või ära usu, ma usun* jt

*Homsest alates, **ausõna**, hakkan korralikuks*. 
***Mine võta kinni**, kas see tegelikult nii oli*.
*Tema see oli, **tõsijutt**, ma oma silmaga nägin*.

===== mitmesugused [[fraas]]id [[üldlaiend]]itena=====  
**kahtlemata, õigust öelda, muidugi, mõistagi, mäletatavasti, tõega, tõepoolest, tõtt öelda, teatavasti* jt

***Tõtt öelda** ei tahtnud ta veel koju minna*.
***Mäletatavasti** elasid nad kunagi meie majas*.
***Mõistagi** ajas see tal harja punaseks*.

=====[[abisõna]]d=====
**küll, küllap, ju, pigem, nagu, vaevalt* jt

*Ma oleks seda filmi **nagu** juba näinud*.
*Ma **pigem** vaidlen vastu*.
***Küll** sa pärast näed, et mul oli õigus*.

=====[[modaalverb]]id===== 
* *võima, näima, paistma, tunduma* (keskmine tõenäosus) ja *pidama* (suur tõenäosus ja paratamatus)

*Ta **näib** õnnetu*.
*See **võib** kergelt ununeda*.
*Meie plaan **peab** korda minema*.


[[Kõrvallause]]te ja [[lauselühend]]itega märgitud tõenäosushinnangut väljendavad [[põhilause]]sse jäävad

1. [[performatiivverbid]], mille puhul hinnangut sisaldav lause vormistub kõrvallause või [[vat-tegevusnimi|*vat*-tegevusnimena]]:  
**nentima, tõdema, tunnistama, kinnitama, teadma, veenduma* jt. (eriti suur tõenäosus)
**arvama, oletama* jt. (keskmine tõenäosus)
**uskuma, arvama, veenduma, oletama* eitavad vormid (väike tõenäosus)

*Ta **kinnitas**, et oli ukse enda järelt lukustanud*.
*Ma **ei usu**, et jätsin võtmed koju*.
***Arvan** teda piisavalt tund**vat***.

2. [[omadussõna]]d: 
* *kindel, selge, vaieldamatu, õige* jt. (väga suur tõenäosus)
**tõenäoline, usutav* jt. (suur tõenäosus)
**kahtlane, väheusutav, vaieldav* jt. (väike tõenäosus)

*On **ilmselge**, et tal on selleks annet*.
***Tõenäoline**, et homme õhtuks oleme kodus*.
***Kahtlane**, kas me õigeks ajaks valmis saame.*

3. [[nimisõna]]d:  
**tõsi, tõsiasi, õigus*jt. (täielik tõsikindlus)
* *vale, jama, absurdsus, vale jutt, tühi jutt* jt. (tõele mitte vastamine)

*See on **tõsi**, mida sinu kohta räägitakse*.
*Teda reeturiks pidada on **absurdsus***.

4. [[da-tegevusnimi|*da*-tegevusnimed]] *arvata, teada* jt

***Arvata** on, et hästi see kõik ei lõppe*.

=====intensiivsusadverbid=====
Tõenäosust märkivate sõnade intensiivsust saab suurendada või vähendada [[intensiivsusadverb]]ide abil. Tõenäosust suurendavad:
*päris, täiesti, absoluutselt, üpris, vägagi, kindlasti, ülimalt* jt. Tõenäosust vähendavad: *üsna, peaaegu, kaunikesti, kaunis, küllaltki, võrdlemisi* jt.

***Vägagi** tõenäoliselt tulevad meil valged jõulud*.
*On **üpris** ebausutav, et homme soojemaks läheb*.

====Grammatilised vahendid====

[[Grammatilised vahendid|Grammatilistest vahenditest]] väljendab tõenäosushinnangut 

=====[[tingiv kõneviis]]=====
millest järeldub, et lausesisu ei vasta tegelikkuses tõele.

***Oleksin** ma aimanud, et hakkab sadama, **võtnuksin** vihmavarju kaasa*.
 
=====[[kaudne kõneviis]]=====
mida kasutatakse teataval juhul, näiteks kui kõneleja jätab andmata tõenäosushinnangu sündmuse kohta, milles on ise osalenud. Üldjuhul vahendatakse kaudse kõneviisi abil võõraid seisukohti, mitte oma veendumust, seega jääb tõenäosushinnang tavaliselt andmata.

*Ma **olevat** nende öörahu häirinud. Ma **polevat** päev otsa lillegi liigutanud.

## Kirjandus
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 103, 187–190