open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziemeli kihistik

**Ziemeli kihistu** (inglise *Ziemeli Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1976.  Kihistu on nime saanud endise Ziemeli küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Dreimaņi-11 puurauk, kus kihistik esineb 1052-1065 meetril. Saldus 5PM puurauk on aastast 1989 Ziemeli kihistiku neostratotüüp, kus kihistik esineb 1112..1122 meetril.

## Viited

## Välislingid
*
Jaromír Obzina

**Jaromír Obzina** (22. mai 1929 Brodek u Přerova – 28. jaanuar 2003 Praha) oli Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane.

Jaromír Obzina oli alates 30. märtsist 1973 kuni 20. juunini 1983 Tšehhoslovakkia siseminister.

1973–1989 oli ta Tšehhoslovakkia parlamendi liige.

1983–1989 oli ta Tšehhoslovakkia Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja.

2001. aastal anti Obzina kohtu alla, süüdistatuna võimu kuritarvitamises salaoperatsioonis "Asanace", millega taheti aastatel 1978–1984 purustada dissidentlikku liikumist ja sundida Harta 77-le allakirjutanuid riigist lahkuma. Kohtuprotsess katkestati 2002. aastal, kui alustati uurimist, kas Obzine endise seadusandjana kuulub vastutuselevõtmisele või mitte.

## Viited
Šiupyliai kihistik

**Šiupyliai kihistik** (inglise *Šiupyliai Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1973. Kihistik on nime saanud Šiupyliai küla järgi.

Kihistut eristatakse Leedu loodeosas; selle suurim paksus on seal 5,5 meetrit. Eestis selle kivimeid ei esine.

Kihistiku stratotüüp on Kriukai 146 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1096.80..1102.00 meetril.

Kihistik koosneb detriiti sisaldavast pruunikashallist lubjakivist, merglist ja savist.

## Viited

## Välislingid
*
Vilučiai

**Vilučiai** on küla Leedus Utena rajoonis Užpaliai vallas. Aastal 2001 oli külas 168 elanikku.

Külas on raamatukogu ja postkontor

Vilučiai järgi on nimetatud Keila lademe Vilučiai kihistu.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Anna Parmas

**Anna Parmas** (sündinud 24. mail 1970 Leningradis) on eesti päritolu Venemaa filmirežissöör ja stsenarist.

Ta on lõpetanud 1993. aastal Peterburi Riikliku Kosmoseaparatuuri Instituudi (*Санкт-Петербургский государственный университет аэрокосмического приборостроения*), kuid valitud erialal pole töötanud. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta lühikest aega Lenfilmis ja ettevõttes Art Pictures Petersburg (*Art Pictures Петербург*). Aastatel 1995–2004 töötas ta raadiojaamas Modern. Aastatel 2004–2007 tegi ta kaastööd mitmele telekanalile ja filmistuudiole Belarusfilm. 2007. aastal hakkas kirjutama stsenaariume filmirežissöör Avdotja Smirnova filmidele. 

2015. aastal hakkas ta tegema muusikavideoid vene punkbändile Leningrad. Näiteks 2017. aasta aprillis kogus tema režissööritööga video "Ecstasy" ("Экстаз") YouTube'is vähem kui kahe päevaga üle kahe miljoni vaataja.

2019. aastal linastus Eestis vene *art house* filmide nädalal tema debüütmängufilm "Teine naine" (*Давайте разведёмся*, 2019), mis oli ainuüksi selleks ajaks võitnud Venemaa filmifestivalil Kinotavr kolm auhinda (publiku lemmik, parim debüütfilm ja parim stsenaarium; Anna Parmas on selle filmi režissöör ja kaasstsenarist). 

## Isiklikku
Tema ema oli rahvuselt venelane ja isa eestlane. Tema vanaisa Juhan Parmas oli Ambla konstaabel, isa Alo-Jaak Parmas oli tehnikateadlane, kes töötas välja kiirrongide mootoreid. 

Anna Parmas on abielus ja kolme lapse ema. 2016. aastast elab ta perega Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*
* Jaanus Piirsalu. Anna Parmas "Naise peamine probleem on mees"
* Anna Parmase filmograafia IMdB-s
* Olev Remsu. Arvustus. Karakterkomöödia "Teine naine" ERR Kultuur, 3. detsember 2019
* Leningrad: “Cabriolet”. Soovikontsert (sisaldab Anna Parmase režissööritööga muusikavideot). Edasi.org, 23. november 2019
Kroņauce

**Kroņauce** on küla (*lielciems*) Lätis Dobele piirkonnas Tērvete vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Auce jõe kaldal valla keskusest Zelmeņist 9,5 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusel.

Külas on raamatukogu ja põhikool. Seal tegutseb hobusekasvatus, külas on ka õlletehas.

Kroņauce on tekkinud endise Auce riigimõisa hoonetekompleksi juurde. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui Tērvete kolhoosi keskasula. Aastail 2002–2021 kuulus küla Tērvete piirkonda.

Küla järgi on nimetatud Kunda lademe Kronauce kihistu.

Aastal 2015 oli külas 538 elanikku. Aastal 2019 oli elanikke 487, aastal 2022 aga 468.

## Viited
Juodupe kihistu

**Juodupe kihistu** (inglise *Juodupe Formation*) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976.

Kihistu stratotüüp on Butkunai 241 puurauk, kus selle kivimid esinevad 734.50..737.00 meetril. 

Kihistu on nime saanud Leedus asuvalt Juodupė alevilt. Kihistut eristatakse Leedu aladel  kogu riigis, välja arvatud maa idaosa. Maa loodeosas ja Nemunase madalikul on kihistu suurim paksus 8,8 meetrit, maa keskosas aga 4,9 meetrit.

Kihistu moodustavad pruuniskashall detriiti sisaldav lubjakivi ja mergel. Kihistus esineb ohtralt katkestuspindasid. 

## Viited

## Välislingid
*
Obeliai kihistu

**Obeliai kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistu. Kihistut hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas, Nijolė Sidaravičienė ja Juozas Paškevičius aastal 1976. Kihistu on saanud nime Obeliai linna järgi. Kihistu stratotüüp on Butkunai 241 puurauk, kus selle kivimid esinevad 737..738.6 meetril. Leedus eristatakse Obeliai kihistut Nemunase madalikul ja maa keskosas. Kihistu on Nemunase madalikul 1,3 meetri paksune, maa keskosas on suurim paksus 0,9 meetrit.

Kihistu koosneb hallist detriiti sisaldavast lubjakivist ja merglist.

## Viited
Gilija kihistu

**Gilija kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Dapingi lademe kihistu. Kihistut hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas ja Juozas Paškevičius aastal 1991. Kihistu on saanud nime Matrossovo aleviku vana leedukeelse nimekuju *Gilija* järgi. Kihistu stratotüüp on Pritšali-1 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 2100–2104 meetril. Leedus eristatakse Gilija kihistut Nemunase madalikul; selle suurim paksus on 4 meetrit.

Kihistu ülemine osa kuulub Kunda lademesse, alumine aga Volhovi lademesse.  Gilija kihistu koosneb pruunikashallist detriiti sisaldavast lubjakivist ja merglist.

## Viited
Oksana Markarova

**Oksana Markarova** (ukraina Оксана Сергіївна Маркарова; sündinud 28. oktoobril 1976 Rivnes) on Ukraina poliitik, riigiametnik ja diplomaat, aastast 2025 Ukraina presidendi nõunik Ukraina ülesehitamise ja investeeringute alal, aastatel 2021–2025 Ukraina suursaadik Ameerika Ühendriikides.

## Haridus
Ta on omandanud magistrikraadi ökoloogia alal Kiievi Mogila Akadeemias ning magistrikraadi rahvusvahelise rahanduse ja kaubanduse erialal Indiana Ülikoolis.

## Töökäik
Kuni 2015. aastani töötas ta erasektoris. 2015. aastast kuni 2016. aasta aprillini töötas ta Ukraina rahandusministri asetäitjana. Alates 29. aprillist 2016 oli ta Ukraina rahandusministri esimene asetäitja. 

Alates 8. juunist 2018 oli ta Ukraina rahandusministri kohusetäitja ning alates 22. novembrist 2018 kuni 4. märtsini 2020 Ukraina rahandusminister. 

25. veebruaril 2021 nimetas president Volodõmõr Zelenskõi Oksana Markarova Ukraina erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Ameerika Ühendriikides. 

27. augustil 2025 kutsuti ta suursaadiku ametist tagasi ja 30. novembril 2025 määrati ta Ukraina presidendi nõunikuks Ukraina ülesehitamise ja investeeringute alal.

## Tunnustus

*2022, 2024 ja 2025 – Vürstinna Olha ordeni 1., 2. ja 3. järk (olulise isikliku panuse eest riikidevahelise koostöö arendamisse, viljaka diplomaatilise tegevuse ja kõrge professionaalsuse eest).

## Viited
Kronauce kihistu

**Kronauce kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistu. Kihistut hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas ja Juozas Paškevičius aastal 1983. Kihistu on saanud nime Kroņauce küla järgi. Kihistu stratotüüp on Kroņauce-57 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 1194,7–1200,4 meetril. Leedus eristatakse Kronauce kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on seal 2,5 meetrit.

Kihistu moodustavad hall lubjakivi, argilliit ja mergel.

## Viited
Matrossovo

**Matrossovo** on alevik Venemaal Kaliningradi oblastis Polesski rajoonis Golovkino külanõukogus. 

Alevik asub merepinnast 1 meetri kõrgusel Kura lahe ja Polesski kanali kaldal.

Asula asutati aastal 1411. Aastal 1497 sai see õiguse kõrtsile. Tegemist oli kalurikülaga, kus tegutses ka metsamajand. Aastal 1707 ehitati sinna kirik.  Aastal 1925 oli seal kaks kooli ja kaks veskit, Sambija muinasmaakonna aladele. Kuni 1947. aastani kandis saksakeelset nime **Gilge** (leedu keeles *Gilija*). 

Asula vana leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Dapingi lademe Gilija kihistu.
## Viited
Šiupyliai

**Šiupyliai** on küla Leedus Šiauliai rajoonis Gruzdžiai vallas.

Šiupyliais on postkontor, raamatukogu ja põhikool. Vaatamisväärsuseks on 1924. aastal valminud katoliku kirik.

Küla järgi on nimetatud Kunda lademe Šiupyliai kihistik.

## Ajalugu

Küla oli Leedu suurvürstide valdus. 1619. aastal otsustas kuninglik revisjonikomisjon, et küla juurde künkale tuleb rajada kirik. Ka küla anti kiriku valdusse. 1623. aastal see annetus tühistati, veel kaks aastat hiljem otsustati aga, et uue kihelkonna keskus peaks asuma mujal (Gruzdžiais).

Kirik siiski ehitati valmis, seda remonditi aastail 1799 ja 1846. Aastast 1842 on see abikiriku staatuses. 1915. aastal põlesid maha nii vana kirikuhoone kui ka kirikla. 

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi halduskeskus.

Aastal 2001 oli külas 395 elanikku.

## Pilte

Šiupylių bažnyčia 3.JPG|Šiupyliai kirik
Šiupylių bažnyčia 1.JPG|Kiriku kellatorn
Šiupyliai, gatvė.JPG|Šiupyliai


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Gindviliai

**Gindviliai** on küla Leedus Rokiškise rajoonis Obeliai vallas, Obeliaist 7 kilomeetrit läänes.

Aastal 2001 oli külas 54 elanikku. 2011. aastal külas oli elanikke 49.

Küla järgi on nimetatud Kunda lademe Gindviliai kihistu.

## Viited
Mikonys

**Mikonys** on küla Leedus Rokiškise rajoonis Obeliai vallas, Obeliaist 10 kilomeetrit loodes.

Aastal 2001 oli külas 3 elanikku. 2011. aastal külas elanikke ei olnud.

Küla järgi on nimetatud Kunda lademe Mikonysi kihistu.

## Viited
Druja kihistu

**Druja kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Viktor Puškin ja Valeri Ropot aastal 1987.  Kihistu on nime saanud Druja asula järgi.

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ning Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Vangiški-205 puurauk (ka Braslav 205 puurauk), kus kihistu kivimid esinevad 332–334.5 meetril. Kihistu suurim paksus on 11,5 meetrit. 

Kihistu koosneb savikast detriiti sisaldavat lubjakivist ja merglist. 

## Viited
Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan

"**Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan**" (ukraina keeles "Дивлюся на небо та й думку гадаю") on ukraina luuletaja Mõhhailo Petrenko luuletus 1841. aastast. Valdavalt on see tuntud lauluna, mille viisi kirjutas Ljudmõla Aleksandrova.

Petrenko tekstist on liikvel erinevad versioonid 1841. ja 1848. aastast. 1876. aastal avaldas Lvivi ajaleht Pravda luuletuse kolmanda versiooni ekslikult Tarass Ševtšenko nime all. Tekstist on ilmunud tõlked enam kui 20 keeles.

Lauluna salvestati "Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan" esmakordselt 1903. aastal. Teiste seas on seda esitanud Anatoli Solovjanenko, Ivan Kozlovski, Borõss Gmõrja ja Muslim Magomajev.

Ukraina kosmoseinseneri Sergei Koroljovi ühe lemmiklauluna oli "Silmitsen taevast..." ka üks kahest esimesest kosmoses lauldud laulust, mida laulsid 12. augustil 1962 Nõukogude kosmoselaeval Vostok-4 ukraina kosmonaut Pavlo Popovõtš ja tšuvaši kosmonaut Andrian Nikolajev. 2017. aastast tähistatakse seepärast just 12. augustil ukraina laulu päeva.

Eestis on laulu esitanud näiteks 2014. aasta Saaremaa ooperipäevade raames 26. juulil Kuressaare Laurentiuse kirikus Rahvusooper Estonia ukraina päritolu laulja Pavlo Balakin.

## Eestikeelne tõlge


Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan:
miks pole ma pistrik, miks küll ei lenda ma,
miks mulle, Jumal, sa tiibu ei andnud?
Maa ma siis hülgaks ja taevasse kanduks!

Kaugel peal pilvi, kaugemal ilmast,
otsimas saatust ja muresid silmad,
halastust tähtedelt, päikeselt küsida
murede uppudes valguses püsida.

Saatus ju olnud on lapseeast vali,
ta silmis orb olen, hulgusenali,
õnnele, rahvale ühtviisi võõrik;
kelle armastus väljuks küll omade sõõrist?

Halva õnnega lepin, pole kuhugi naasta,
kibedalt, kasutult kaovad mu aastad.
Hädas sain tunda, et üks on vaid mulle –
kauge ja taevane - kodu ja kolle.

Maa peal vaob kibedus kurjemaks aina,
mu silmad on taeval, kus miski ei paina.
Mõtetes unustan, et olen orb ma.
Mõte mul kaugele, kõrgele tormab.

Oleks mul vaid nagu kotkastel tiivad,
mis hülgavad maa, uude koju mind viivad,
kiirtiibse kotkana taevasse vaoksin
pilvisse jäädavalt siitilmast kaoksin!

Raul Veede


## Viited

## Välislingid
* Petrenko luuletuse koduleht
* Михайло Петренко: Життя і творчість (художні тексти, дослідження, документи).&nbsp;// Упорядники О.&nbsp;Є.&nbsp;Петренко, О.&nbsp;О.&nbsp;Редчук. Оформлення Д.&nbsp;О.&nbsp;Редчук. «Фенікс».&nbsp;— К., 2013, 218&nbsp;с.
* Поет-романтик Михайло Миколайович Петренко (1817—1862): Твори. Критичні та історико-літературні матеріали.&nbsp;// Упорядник О.&nbsp;Є.&nbsp;Петренко. "ПП "НВЦ «ПРОФІ».&nbsp;— К., 2015, 586&nbsp;с.
* Михайло Петренко. Твори / Упорядник О. Є. Петренко. – К.: «Кий», 2017. – 104 с.
* Михайло Миколайович Петренко. 200 років безсмертя / Петренко О. Є., Шабанова В. М. – К.: «Кий», 2017. – 238 с.
* «Дивлюся на небо та й думку гадаю» в перекладах мовами світу / Упорядники Є. В. Букет, О. Є. Петренко. – Житомир: ФОП Євенок О. О., 2017. – 112 с. – (Бібліотека газети «Культура і життя»).
Strusto kihistu

**Strusto kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Rakvere lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Viktor Puškin, Galina Zinovenko, L. Piskun ja Valeri Ropot aastal 1981.

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ning Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Vangiški-205 puurauk (ka Braslav 205 puurauk), kus kihistu kivimid esinevad 409,6–417,4 meetril. Selle suurim paksus on 6,4 meetrit.

Kihistu koosneb merglist ja suure savisisaldusega lubjakivist. 

## Viited
Alf Hornborg

**Alf Hornborg** (sündinud 20. oktoobril 1954) on rootsi antropoloog ja ökosemiootik.

Ta kaitses doktoritöö kultuuriantropoloogia alal Uppsala Ülikoolis 1986. aastal. Alates 1993. aastast on ta Lundi Ülikooli professor inimökoloogia alal.

Alf Hornborgi eriliseks uurimisobjektiks on olnud raha ökoloogiline ja semiootiline roll kultuuriajaloos. 

## Teoseid
*Hornborg, Alf 2001. *The Power of the Machine*.
*Hornborg, Alf; McNeill, John Robert; Martinez-Alier, Joan (eds.) 2007. *Rethinking Environmental History: World-System History and Global Environmental Change*. Lanham: AltaMira Press.
*Hornborg, Alf 2011. *Global Ecology and Unequal Exchange: Fetishism in a Zero-Sum World*. Routledge.
*Hornborg, Alf 2016. *Global Magic: Technologies of Appropriation from Ancient Rome to Wall Street*. Palgrave Macmillan.
*Hornborg, Alf 2019. *Nature, Society, and Justice in the Anthropocene: Unraveling the Money-Energy-Technology Complex*. Cambridge: Cambridge University Press.

## Välislingid
*[Temast Lundi Ülikooli lehel.](https://portal.research.lu.se/portal/en/persons/alf-hornborg(f6c93a17-5bff-4b36-90e3-2cb119ea0d0d).html#Overview)
Dragonfly

**Dragonfly** võib viidata järgnevale:

## Õhusõidukid
* Boeing X-50 Dragonfly, USA mehitamata õhusõiduk
* Cessna A-37 Dragonfly, USA ründelennuk
* Castiglioni Dragon Fly 333, Itaalia helikopter
* DF Helicopters DF334, Itaalia helikopter
* de Havilland Dragonfly, Suurbritannia lennuk
* Flylight Dragonfly, Suurbritannia moto-deltaplaan
* Bailey-Moyes Dragonfly, Austraalia purilennuk
* Westland WS-51 Dragonfly, Suurbritannia variant Sikorsky H-5 helikopterist
* Viking Dragonfly, USA lennuk

### Kosmoseaparaat
* Dragonfly (kosmoseaparaat), planeeritud NASA missioonis Titanile kasutatav kosmoseaparaat

## Arvutiteadus
* Dragonfly CMS, sisuhaldustarkvara
* DragonFly BSD, operatsioonisüsteem

## Muusika
* Dragonfly (ansambel), Horvaatia ansambel
Dūkštase kihistu

**Dūkštase kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas, Vytautas Marcinkevičius ja Juozas Paškevičius aastal 1993. 

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas. Kihistu stratotüüp on Kazimirovo-6 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 387,2–388,6 meetril. Kihistu on saanud nime Dūkštase linna järgi. Selle suurim paksus on 3,5 meetrit.

Kihistu koosneb plaatjast lubjakivist ja merglist. Leedu lõunapoolsetel aladel on seda Dysna kihistust raske eristada, kuna Oandu lade on seal õhuke ja sisaldab ohtralt püriiti.

## Viited
Vangiški kihistu

**Vangiški kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Sandby lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Viktor Puškin aastal 1981.

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ning Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Vangiški-205 puurauk (ka Braslav 205 puurauk), kus kihistu kivimid esinevad 425,5–434,5 meetril. Kihistu ülemine osa vastab Keila lademele, selle alumine osa jääb aga Haljala lademesse. Kihistu suurim paksus on 9,5 meetrit.

Kihistu koosneb mergli vahekihtidega savikast detriiti sisaldavast lubjakivist. 

## Viited
Helen Arusoo

**Helen Arusoo** (sündinud 22. detsembril 1972) on eesti loodusajakirjanik ja õpetaja.

Ta on olnud ajakirja Loodusesõber toimetaja ning aastatel 2010–2023 Roheliste rattaretke keskkonnaprogrammi juht. 2024. aasta seisuga töötab ta õpetajana Vodja koolis.

## Välislingid

* Helen Arusoo, "Kooli läheduses peaks olema puutumatu metsatukk", Postimees, 14. september 2024
* Helen Arusoo, "Ehk suudab Navalnõi oma surmaga rohkem kui eluga", Maaleht, 13.03.2024
* Priit Ennet, "MTÜ Aasta Loom esindaja: peaksime teadma, kellega elupaika jagame", ERR/Vikerraadio "Huvitaja", 04.01.2024
* Helen Arusoo, "Milles hunt süüdi on? Lambal ei ole vahet, kas teda sööb võsavillem või inimene", Maaleht, 17.11.2023
Ryčany

**Ryčany**  (transkribeerituna **Rõtšanõ**, vene Ричаны (*Ritšanõ* või Рычаны (*Rõtšanõ*)) on  küla Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis Miažany külanõukogus. 

Asula järgi on nimetatud Sandby lademe Rõtšanõ kihistu.

## Viited
Miorõ kihistu

**Miorõ kihistu** on ordoviitsiumi ladestu Darriwili lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Viktor Puškin, Jevlampijus Laškovas, Silvi Mägi ja Juozas Paškevičius aastal 1983. Kihistu on saanud nime Miory linna järgi.

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ja Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Tverečius-336 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 317,2–321,9 meetril. Kihistu ülemine osa vastab Lasnamäe lademele, keskmine osa Aseri lademele, alumine osa jääb aga Kunda lademesse. Kihistu suurim paksus on 4,7 meetrit.

Kihistu ülemine osa koosneb mugulja mergli vahekihtidega sõlmjast või lainjast rohelisest või pruunikashallist lubjakivist, alumine osa aga rohekashallist merglist, milles on vahekihtidena detriiti ja ooididega sarnanevate moodustistega lubjakivi. 

## Viited
LP (laulja)

**LP** ehk **Laura Pergolizzi** (sündinud 18. märtsil 1981 Long Islandil) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 

Ta on kirjutanud lugusid sellistele artistidele nagu Cher, Rihanna, Backstreet Boys, Leona Lewis, Mylène Farmer, Rita Ora ja Christina Aguilera. Ta on avaldanud kuus albumit ja kolm EP-d.

## Lapsepõlv
Laura Pergolizzi sündis 1981. aastal Long Islandil. Tema isa on itaallane ja ema iiri päritolu. Ta on lõpetanud Walt Whitmani keskkooli. 

Lapsena tundis Laura Pergolizzi enda häälele iseloomuliku vibraato tõttu piinlikkust, kuid tema ooperilauljast emale avaldas see muljet ning see andis Laurale tõuke hakata rohkem laulma.

Laura Pergolizzi ema suri, kui laulja oli teismeline, see ajendas teda New Yorgist Huntingtoni kolima ning lauljaks saamise unistusi realiseerima.

## Viited
Deg-hinagi keel

**Deg-hinagi keel** (varem ka *ingaliki keel*) on Ameerika Ühendriikides Alaskal Yukoni jõe alamjooksul räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonna atapaski keelte põhjaatapaski rühma.

Deg-hinagi keel on peaaegu väljasurnud. Umbes 280 hõimu liikmest oskas 2010. aasta andmetel deg-hinagi keelt 14 inimest.

## Viited

## Välislingid

*http://www.alaskool.org/language/Athabaskan/deg_xinag/
*https://www.uaf.edu/anla/collections/deg_xinag/
Serhi Šefir

**Serhi Šefir** (ukraina keeles *Сергій Нахманович Шефір*; sündinud 25. mail 1964 Krõvõi Rihis) on Ukraina stsenarist ja riigiametnik.

## Töökäik
Ta on olnud Stuudio Kvartal 95 asutaja ning pikaaegne juht (2003–2019). 

Alates 21. maist 2019 kuni 30. märtsini 2024 oli ta Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi esimene abi.

## Viited

## Välislingid
*Sergey Shefir IMDb
Künnapõhja kihistik

**Künnapõhja kihistik** (inglise *Künnapõhja Member*) on Ordoviitsiumi ajastu Toila kihistu Volhovi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1960.

Kihistiku stratotüüp on Päite panga peal asuv kivimurd ja see on nime saanud Künnapõhja küla järgi. Kivimurd asus Vaivina külas ja on täielikult kinni kasvanud. Aastal 1983 paljandus seal veel 74 cm Künnapõhja kihistiku paksukihilist rohekas- kuni valkjashalli glaukoniiditeri sisaldavat lubjakivi. 

Kihistik on Toila kihistu keskmine kihistik, see lamab Saka kihistikul ja sellel lasub Kalvi kihistik. Kihistiku moodustab rohekashall dolomiidistumise tõttu lapiliseks muutunud lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Saka kihistik

**Saka kihistik** (inglise *Saka Member*) on ordoviitsiumi ajastu Toila kihistu Volhovi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Saka pank Karjaoru joastiku kohal. Kihistik on nime saanud Saka küla järgi. 

Kihistik on Volhovi lademe (ent mitte Toila kihistu) alumine kihistik, see lamab Päite kihistikul ja sellel lasub kas Tõlinõmme kihistik või Künnapõhja kihistik. Kihistiku moodustab dolomiidistunud glaukoniiti sisaldav lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Kalvi kihistik

**Kalvi kihistik** (inglise *Kalvi Member*) on ordoviitsiumi ajastu Toila kihistu Volhovi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Kalvi pank ja see on nime saanud Kalvi küla järgi.

Kihistik on Toila kihistu kihistik, see lamab Künnapõhja kihistikul ja sellel lasub kohati Lahepera kihistik. Kihistiku moodustab hall kuni rohekashall argilliidiga sarnanev glaukoniiti sisaldav keskmise- kuni paksukihiline lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Tõlinõmme kihistik

**Tõlinõmme kihistik** (ka **Telinõmme kihistik**, inglise *Künnapõhja Member*) on ordoviitsiumi ajastu Toila kihistu Volhovi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Tõlinõmme panga paljand. See on nime saanud Tõlinõmme küla järgi.

Kihistik on Toila kihistu keskmine kihistik, see lamab Saka kihistikul ja sellel lasub Lahepera kihistik. Kihistiku moodustaved rohekashall lubjakivi ja mergel. 

## Viited

## Välislingid
*
Swarzędz

**Swarzędz** (saksa *Schwersenz*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas, Swarzędzi valla halduskeskus. Swarzędz asub Poznańi kesklinnast ligikaudu 9 km idas.

Swarzędz sai linnaõigused 1638. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Swarzędz Poola koosseisu tagasi. Swarzędz on tuntud  mööblitööstuse keskus. Linnas asuvad ka sulgede ja udusulgede töötlemise tehas, vedelgaasi villimistehas ja metallitööstuse ettevõtted.

## Galerii

Plac Niezlomnych Swarzedz.jpg
Swarzędz, ul. Rynek 23, pocz. XIX, nr rej. 1190A z 24.07.1970.JPG
Swarzędz_-_WodnyRaj.JPG
Parish church in Swarzedz.JPG


## Viited
Manuel Quevedo

**Manuel Salvador Quevedo Fernández** on Venezuela poliitik, ta on Venezuela Ühinenud Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 18. augustist 2015 kuni 26. novembrini 2017 Venezuela elamumajandusminister.
Kantonikeelne Vikipeedia

**Kantonikeelne Vikipeedia** (kantoni keeles 粵文維基百科, *[[jyutping]]*is *jyut6 man4 wai4 gei1 baak3 fo1*) on Vikipeedia kantonikeelne versioon.

Kantonikeelne Vikipeedia sai alguse 25. märtsil 2006.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Kantonikeelne Vikipeedia
Lahepera kihistik

**Lahepera kihistik** (inglise *Lahepera Member*) on ordoviitsiumi ajastu Toila kihistu Volhovi lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Lahepere pank ja see on nime saanud Lahepera küla järgi.

Kihistik on Toila kihistu ülemine kihistik, see lamab Tõlinõmme kihistikul, kohati ka Kalvi kihistikul. Kihistiku moodustab glaukoniiti sisaldav suure liivasisaldusega lubjakivi, mis sisaldab kohati ka konglomeraati. 

## Viited

## Välislingid
*
Viljandi Linnavalitsus

**Viljandi linnavalitsus** on Viljandi linna täitevorgan.
Viljandi linnavalitsuse moodustab Viljandi linnavolikogu, linnavalitsuse juht on linnapea. Eestis on linnapeadel ja abilinnapeadel poliitilised ametikohad, linnavalitsuse ametnike ja töötajate ametikohad on apoliitilised. 2025. aastast on Viljandi linnapea Jaak Pihlak.

Linnavalitsus asub Viljandi raekojas aadressil Linnu tänav 2.

## Taasiseseisvusaja linnapead<small></small>
24. oktoobril 1991 andis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium Viljandi linnale omavalitsusstaatuse. Alates sellest päevast loetakse toonast täitevkomitee esimeest Heiki Raudlat ametlikult Viljandi linnapeaks.
*Heiki Raudla (1991–1992)
*Helir-Valdor Seeder (1992–1993)
*Andres Soosaar (1993–1996)
*Tarmo Loodus (1996–1999)
*Peep Aru (1999–2003)
*Malle Vahtra (2003–2005)
*Peep Aru (2005–2007)
*Kalle Jents (2007–2011)
*Loit Kivistik (2011–2013)
*Ando Kiviberg (2013–2017)
*Madis Timpson (2017–2024)
*Johan-Kristjan Konovalov (2024–2025)
*Jaak Pihlak (alates 2025)

Kõik linnapead (väljaarvatud Ando Kiviberg) on ametiaja lõppemise järel saanud Viljandi linna teenetemärgi. Statuudis puudub sellekohane säte. Kiviberg (ametiaeg lõppes 2017. aastal) oli selle teenetemärgi saanud varem (1998. aastal) ja statuudi järgi ühele isikule teist korda sama teenetemärki ei anta.

## Abilinnapäid<small></small>
*Helir-Valdor Seeder (1991–1992)
*Ülo Stöör (abilinnapea-peaarhitekt 1991–1993)
*Peep Aru (1993–1996)
*Jaak Allik (1999–2001)
*Helmen Kütt (2001–2005)
*Rein Triisa (2003–2013)
*Malle Vahtra (2013–2015)

## Vaata ka
*Viljandi linnavolikogu
*Viljandi linnapea

## Viited

## Välislingid
*Viljandi linnavalitsuse koosseis
Katarina Beskow

**Katarina Beskow** (ka **Anna Catharina Beskow**; 2. veebruar 1867 Stockholm – 12. august 1939 Salzburg) oli rootsi maletaja.

Males osales Beskow neljadel naiste maailmameistrivõistlustel. 1927. aastal Londonis sai ta esimesel MM-i turniiril Vera Menchiku järel teise koha edestades kolmandaks jäänud Paula Wolf-Kalmarit. 1930. aastal Hamburgis toimunud naiste MM-i turniiril  (viis osavõtjat) sai 4. koha, 1931. aastal Prahas MM-i turniiril, kus Menchik võitis kõik mängitud partiid, jäi Beskow taas neljandaks viie osavõtja hulgas. Juulis-augustis 1937 peeti Stockholmis kuuendad naiste maailmameistrivõistlused. Kaasa teinud 70-aastane Beskow sai seal 23. koha 26 osavõtja hulgas.
Paula Wolf-Kalmar

**Paula Wolf-Kalmar** (sünninimi **Paula Klein**; 11. september 1880 Zagreb – 29. september 1931 Viin) oli Austria maletaja.

Wolf-Kalmar sündis Austria-Ungaris juudi perekonnas. Ta oli kaks korda abielus. 

Males jõudis Wolf-Klamar 1920. aastatel maailma paremikku. 1927. aastal Londonis sai ta naiste maailmameistrivõistlustel tuli ta Vera Menchiku ja Katarina Beskowi järel kolmandaks. 1930. aastal Hamburgis toimunud naiste MM-turniiril jäi ta Menchiku järel teiseks. Juulis 1931 Prahas peetud kolmandatel naiste maailmameistrivõistlustel, kus Menchik võitis kõik mängitud partiid, tuli Wolf-Kalmar taas teisele kohale. Turniiri ajal kaebas ta tervise üle. Suri poolteist kuud hiljem Viinis 29. septembril 1931 51 aasta vanuses.
Eva Moser

**Eva Moser** (26. juuli 1982 Tamsweg – 31. märts 2019 Graz) oli Austria  maletaja, naiste suurmeister (2003). 

Moser võitis 2006. aastal Austria lahtised malemeistrivõistlused (võistles koos meestega). Austria naiste malemeistriks tuli ta kahel korral (2010, 2011). 

2007. aastal esines ta edukalt Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 2008. aastal Naltšikis toimunud naiste maailmameistrivõistlustel turniirile (64 osavõtjat), kus kaotas avaringis Lilit Mkrtšijanile.

Moser mängis Austria naiskonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (2000, 2008, 2010, 2014). 2004. aastal Mallorcal toimunud maleolümpial mängis ta koos meestega Austria võistkonna koosseisus.

Ta sai FIDE-lt 2001. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2003. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.

## Välislingid
*
Sabina-Francesca Foisor

**Sabina-Francesca Foisor** (rumeenia keeles *Sabina-Francesca Foișor*; sündinud 30. augustil 1989 Timișoaras) on rumeenia päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, naiste suurmeister (2007). 

Foisor mängib 2008. aastast rahvusvahelistel malevõistlustel Ameerika Ühendriikide eest. 2017. aastal tuli ta USA naiste malemeistriks. USA naiskonna koosseisus esines ta neljal naiste maleolümpial (2010–2016).

Rumeenia esindajana mängis Foisor edukalt 2007. aastal Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 2008. aastal Naltšikis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat, nokautsüsteem), kus ta sai turniiritabelis 47. asetuse. Väga tasavägises avamatšis kaotas ta Monika Soćkole tulemusega 3:4 ja 32 parema hulka ei pääsenud. 

2016. aastal kvalifitseerus Foisor USA meistrivõistlustelt (ühtlasi FIDE tsooniturniir) 2017. aastal Teheranis toimunud MM-i turniirile, kus ta kaotas avaringis selle turniiri võitnud Tan Zhongyile.

Ta sai FIDE-lt 2005. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2007. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Tema ema Cristina Adela Foișor oli samuti naiste malesuurmeister. Ameerikas elades abiellus Sabina-Francesca Foisor iraani päritolu ameerika malesuurmeistri Elshan Moradiga.

## Välislingid
*
*Sabina-Francesca Foisor FIDE andmebaasis
Ram Nath Kovind

**Ram Nath Kovind** (hindi keeles राम नाथ कोविन्द; sündinud 1. oktoobril 1945 Paraunkhi külas Ühendatud Provintsides (tänapäeval Uttar Pradesh)) on India poliitik, alates 25. juulist 2017 kuni 25. juulini 2022 India president.

Ta omandas bakalaureusekraadi kaubanduse ja õigusteaduse alal Kanpuri Ülikooli (tänapäeval Chhatrapati Shahu Ji Maharaj Ülikool) Dayanand Anglo Vaidik Mahavidyalaya Kolledžis. Seejärel tegutses ta juristina.

Aastatel 1994–2006 oli ta India parlamendi liige.

Alates 16. augustist 2015 kuni 22. juunini 2017 oli ta Bihari osariigi kuberner.

## Viited
Cristina Adela Foișor

**Cristina Adela Foișor** (7. juuni 1967 Petroșani – 22. jaanuar 2017 Timișoara) oli rumeenia maletaja, naiste suurmeister (1991). 

Foișor oli viiekordne Rumeenia naiste malemeister (1989, 1998, 2011–2013). Ta mängis 13 naiste maleolümpial Rumeenia naiskonna koosseisus (1988–2006, 2010–2014).

Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 1993. aastal tsoonidevahelisel turniiril Jakartas (39 osavõtjat) jagas ta 6.–8. kohta; järelmatšiga sai ta edasipääsu pretendentide turniirile, mis mängiti 1994. aastal Tilburgis. Foișor jäi seal 9 osavõtja seas eelviimaseks. 

MM-i turniiril 2001. aastal Moskvas (64 osavõtjat, nokautsüsteem) sai Foișor 14. paigutuse. Ta mängis end veerandfinaali, kus aga kaotas Xu Yuhuale. 

2016. aastal esines ta hästi Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 10. veebruaril 2017 Teheranis alanud MM-i turniirile. Kuid enne turniiri algust, 22. jaanuaril, Cristina Adela Foișor suri Timișoara maakonnahaiglas. Kuna 64 osavõtjaga MM-i turniiri mängijate asetus oli juba varem avalikustatud, ei hakanud korraldajad muudatusi sisse viima. Nii sai Foișori avaringi asetatud vastane kohe edasi teise ringi. Turniiril osales ka Foișori tütar, kes aga avaringist edasi ei pääsenud.

Foișor sai FIDE-lt 1985. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1991. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Tema tütar Sabina-Francesca Foisor on samuti naiste malesuurmeister. 


Pilt: Cristina-Adela_Foişor_2013(2).jpg| Cristina Adela Foișor (2013)


## Välislingid
*
Zuzana Štočková

**Zuzana Štočková** (sünninimi **Zuzana Hagarová**; sündinud 25. novembril 1977 Kežmarokis Slovakkias) on slovaki maletaja, naiste suurmeister (1998). 

Štočková tuli 1994. aastal Szegedis noorte maailmameistrivõistlustel neidude U16-vanuseastmes teiseks. Ta on osa võtnud 9 naiste maleolümpiast Slovakkia naiskonna koosseisus (1994–2008, 2014).

Ta sai FIDE-lt 1995. aastal  naiste rahvusvahelise meistri, 1998. aastal naiste suurmeistri ja 2002. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 

## Välislingid
*
*Zuzana Štočková FIDE andmebaasis
Idagermaani keeled

**Idagermaani keeled** on väljasurnud germaani keelte haru.

*gooti keel
*burgundi keel
*vandaali keel
*Krimmi gooti keel

## Vaata ka
*Läänegermaani keeled
*Lääneslaavi keeled
Regina Theissl-Pokorná

**Regina Theissl-Pokorná** (sünninimi **Regina Pokorná**; sündinud 18. jaanuaril 1982 Bratislavas) on slovaki päritolu Austria maletaja, naiste suurmeister (2000). 

Theissl-Pokorná on 2009. aasta Slovakkia naiste malemeister. 2015. aastast mängib ta rahvusvahelistel malevõistlustel Austria eest. Ta on osa võtnud Slovakkia naiskonna koosseisus 8 naiste maleolümpiast (1998–2012).

Ta sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2000. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

## Välislingid
*
*Regina Theissl-Pokorná FIDE andmebaasis
Joanna Worek

**Joanna Worek** (sündinud 23. jaanuaril 1986 Pszczynas Poolas) on Tšehhi maletaja, naiste suurmeister (2013). 

Worek esindas kuni 2016. aastani rahvusvahelistel malevõistlustel Poolat ja 2016. aastast mängib ta Tšehhi eest. 2016. aastal tuli ta Tšehhi naiste malemeistriks. Ta on mänginud kahel naiste maleolümpial: Poola (2012) ja Tšehhi (2016) naiskonna koosseisus.

Ta sai FIDE-lt 2007. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2013. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

## Välislingid
*
*Joanna Worek FIDE andmebaasis
Jana Jacková

**Jana Jacková** (sündinud 6. augustil 1982 Frýdek-Místekis Tšehhis) on tšehhi maletaja, naiste suurmeister (2001). 

Jacková mängis edukalt 2003. aastal Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 2004. aastal Elistas toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat, nokautsüsteem), kus ta sai turniiritabelis 51. asetuse. Ta võitis avaringis Almira Skripchenkot ja võiduga teises ringis pääses ta kaheksandikfinaali, kus kaotas Maia Tšiburdanidzele. 

Ta on mänginud Tšehhi naiskonna koosseisus kuuel naiste maleolümpial (1998–2008).

Jacková sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.

## Välislingid
*
*Jana Jacková FIDE andmebaasis
Nguyễn Phú Trọng

**Nguyễn Phú Trọng** (14. aprillil 1944 Đông Hội – 19. juuli 2024 Hanoi) oli Vietnami partei- ja riigitegelane.

1967. aastal lõpetas ta Hanoi Ülikooli keeleteaduse erialal. Vietnami Kommunistlikku Parteisse astus ta 19. detsembril 1967 (ametlik parteisse astumise kuupäev on 19. detsember 1968). Aastatel 1968–1973, 1976–1981 ja 1983–1996 töötas ta Vietnami Kommunistliku Partei teoreetilise ja poliitilise häälekandja ajakirja Tạp chí Cộng Sản toimetuses (sealhulgas 1991–1996 peatoimetajana). 1981. aastal suunati õppima Nõukogude Liitu NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuri Moskvas parteiehituse erialale, mille ta lõpetas 1983. aastal kaitstes ajalookandidaadi kraadi.

1994. aasta jaanuarist oli ta Vietnami Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja Vietnami Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige alates 1997. aasta detsembrist.

1996. aasta augustist kuni 1998. aasta veebruarini oli ta Vietnami Kommunistliku Partei Hanoi Linnakomitee sekretäri asetäitja ja sekretär 2000. aasta jaanuarist kuni 2006. aasta juunini. 2006. aasta juunist kuni 2011. aasta juulini oli ta Vietnami parlamendi esimees.

Alates 19. jaanuarist 2011 oli ta Vietnami Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär.

23. oktoobrist 2018 kuni 5. aprillini 2021 oli ta Vietnami president.

## Viited
Ave Taavet

**Ave Taavet** (sündinud 16. oktoobril 1988) on eesti animaator, kirjanik ja karikaturist.

Ta on õppinud Tartu Tamme Gümnaasiumis ja Tartu Lastekunstikoolis, 2007. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis, Voroneži Riiklikus Ülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias, lõpetas 2011. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. 2015. aastal sai ta magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemia animatsiooni osakonnas.

Ta on olnud õpetaja Nukufilmi Lastestuudios, Viimsi Teadmiskeskuses Collegium Eruditionis, Kunstikoolis DAK, Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias.

## Looming
Ta on loonud muusikavideoid eesti artistidele, joonisfilmi "Õnnesoovid eakatele" (2015) ja dokumentaalfilmi "Monument vanaemale" (2019), mis on edukalt osalenud rahvusvahelistel filmifestivalidel.

Ta on kirjutanud artikleid väljaannetele Müürileht, Sirp, Vikerkaar, KesKus.

Aastast 2017 avaldab ta regulaarselt karikatuure ajakirjas Vikerkaar. 

Ta on avaldanud novellikogud "Valerahategija" (2020) ja "Kasukas" (2024) ning karikatuuride- ja novellikogu "Karikaturisti eine" (2022). Tema tekstid on ilmunud kogumikes "Eesti novell 2019", "Eesti novell 2021", "Eesti novell 2022", "Armastus pärast ja teisi lugusid" (2021) ja "Edasi novell: 33 lühijuttu" (2022). 

Ta on illustreerinud Mart Juure, Monika Undo ja Keiu Virro raamatud; Mart Juure, Keiti Vilmsi, Contra ja Oliver Lombi kalambuurikogu; Anu Masso, Katrin Tiidenbergi ja Andra Siibaku koostatud metodoloogilise teejuhi "Kuidas mõista andmestunud maailma?".

### Isikunäitused
*2015 Eesti Kunstiakadeemia galeriis "Õnnesoovid eakatele"
*2016 näitus Võru Linnagaleriis
*2018 karikatuurinäitus "Must täpp" Tallinna Kullo Lastegaleriis

## Tunnustus
* 2021 Betti Alveri kirjandusauhinna nominent novellikoguga "Valerahategija"
* 2025 Eesti naiskirjanduse auhinna nominent novellikoguga "Kasukas"
* 2025 August Gailiti nimeline novelliauhind novelliga "Tormidesööja"
* 2025–2027 kirjanikupalk

## Viited
Lüükia ja Pamfüülia

**Lüükia ja Pamfüülia** (ladina: *Provincia Lycia et Pamphylia*, kreeka: *ἐπαρχία Λυκίας και Παμφυλίας*) oli Rooma keisririigi provints Lõuna-Anatoolias. Selle asutas keiser Vespasianus (valitses aastatel 69- 79 pKr), kes ühendas Lüükia ja Pamfüülia üheks haldusüksuseks. Aastal 43 pKr annekteeris keiser Claudius Lüükia. Pamfüülia oli olnud osa Galaatia provintsist.

Vespasianuse joonistatud piirid kulgesid Induse jõest (mis voolas selle ülemisest orust Kaarias) läänes Pisiidia platool kuni Ascaniose järveni (Burdur Gölü), Apameiast lõunasse. Põhjas ja idas moodustas see joone, mis järgis Limna (Hoyran Gölü) ja Caralise (Beyşehiri järv) järvede kaldaid, pööras lõunasse Adalla lahte *(mare Pamphylium)* ja järgis mõneks ajaks Tauruse mägesid (Toros dağları) ida suunas kuni Isauriani. Seejärel järgnes Kiliikia Trahheia, et jõuda merre Iotapest läänes. Piirid selgusid, võttes arvesse geograafilisi ja majanduslikke tegureid. Kaasa arvati Ksanthose, Kestrose (Aksu) ja Eurymedoni (Köprüçay) jõgede vesikonnad. Peamised linnad olid kahe viimase jõe suudmetes. Pisiidias Pamfüülias järgisid nad osaliselt mõnd teed Anatoolia sisemaale. Kõige olulisem oli tee Attaleiast (Antalya) Apameiasse. Lüükias järgis tee Patarast Laodikeiasse rannajoont. Olulised linnad olid Side, Ptolemais, Gagai ja Myra rannikul, Seleukia sisemaal ning Kremna, Colbhasa ja Komama Pisiidia platool, kuhu Augustus rajas Rooma kolooniad (asulad). Milyase platool olid Oinoanda, Tlos, Nisa, Podalia, Termessos ja Trebenna. Teised olulised linnad Lüükias olid Pednelissos, Ariassos ja Sagalassos; piki Eurymedonit olid Aspendus ja Perge, kus oli Artemise pühamu. Kõige olulisem linn piirkonnas oli Patara Ksanthose suudmes.

Keiser Diocletianuse (valitses aastatel 284-305 pKr) haldusreformiga, mis suurendas Rooma provintside arvu kaks korda, vähendades nende suurust, jaotati Lüükia ja Pamfüülia provints kaheks eraldi provintsiks. Provintsid rühmitati 12 diötseesi, mis allusid keisririigi neljale pretoriaanide prefektuurile. Lüükia ja Pamfüülia allusid Aasia diötseesile *(Dioecesis Asiana)*, mis kuulus  pretoriaanide idaprefektuuri *(Oriens)*.
Ukraina iseseisvuspäev

**Ukraina iseseisvuspäev** (ukraina keeles *День Незалежності України*) on Ukraina riigipüha, mida tähistatakse 24. augustil. 

## Ajalugu
25. jaanuaril 1918 kuulutati välja Ukraina Rahvavabariigi iseseisvus. Dokumendile märgitud kuupäev oli aga 22. jaanuar 1918. 24. augustil 1991 kuulutas Ukraina NSV ülemraada välja riikliku iseseisvuse.

## Galerii

Fail:Declaration of Independence of Ukraine, 1991.jpg|Ukraina iseseisvusdeklaratsioon (1991)
Fail:Logo 30 Years Independence of Ukraine (UKR).png|Logo teemal 30 aastat iseseisvust
Парад техники - Equipment parade (29169832506).jpg|Ukraina iseseisvuspäeva tähistamine 2016. aastal
Fail:Bulava of Hetman Ivan Mazepa exhibit photo, Kyiv 2021.jpg|Ukraina iseseisvuspäeva puhul välja pandud Ivan Mazepa bulava


## Vaata ka
* Ukraina riikluse päev

## Viited
Probleemiruum

**Probleemiruum** (inglise keeles *problem space* ehk *problem domain*) on kontseptuaalne või formaalne ala, mille määratlevad kõik võimalikud olekud, mida saab kasutada konkreetse probleemi lahendamisel arvessetulevate elementide ja operatsioonide vaheliste interaktsioonide analüüsis.

## Välislingid
* Probleemiruum. IT terministandardi sõnastik
Rubensi toru

**Rubensi toru** (ka **seisulaine leegitoru** või **leegitoru**) on vanaaegne füüsikaseade torus olevate seisulainete olemasolu demonstreerimiseks. Rubensi toru leiutas Saksamaa füüsik Heinrich Rubens 1905. aastal. Toru see näitab selgelt helilainete ja helirõhu vahelist seost, olles algeline ostsilloskoop. Tänapäeval leiab Rubensi toru vähe kasutust ja tavaliselt akustika õppevahendina.

2019. aastal ehitati Saku Suurhalli laval teadusetenduseks kümnemeetrine Rubensi toru, millega taotleti ka Guinnessi rekordit seni pikima Rubensi toru kasutamise eest.

## Vaata ka
* Kundti toru

## Viited
Lõuna-Ukraina tuumaelektrijaam

**Lõuna-Ukraina tuumaelektrijaam** (ka  Pivdennoukrainska tuumajaam) on tuumaelektrijaam, mis asub Ukrainas, Južnoukrajinski linna lähedal Mõkolajivi oblastis.

Ehitust alustati aastal 1977, töötab alates 1983. aasta algusest.

## Intsidendid
2019. aastal avastati tuumajaama arvutitega seotud ebaseaduslik krüptoraha kaevandamine.

## Viited
Bernhard (Saksi-Weimar)

**Bernhard** (16. august 1604 – 18. juuli 1639) oli Saksi prints ja väejuht kolmekümneaastases sõjas.

## Elulugu
Ta sündis Saksi-Weimari hertsogkonnas ja oli hertsog Johann II ja tema abikaasa, Anhalti printsessi Dorothea Maria üheteistkümnes poeg.

Ta õppis lühikest aega Jena ülikoolis, kuid otsustas õpingute asemel asuda teenima Saksimaa kuurvürstiriigi õukonnas.

Kolmekümneaastase sõja puhkedes asus ta protestantide poolele, teenides väejuht Ernst von Mansfeld alluvuses Mingolsheimi lahingus (1622), Badeni markkrahvi Georg Friedrichi all Wimpfeni lahingus (1622) ja võitles koos oma venna, Saksi-Weimari hertsogi Wilhelmiga Stadtlohni lahingus (1623). Hiljem osales ta Taani kuninga Christian IV sõjakäikudes ja sõjategevuses Hollandis.

Kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf saabus Saksamaale, ühines Bernhard ta sõjaväega ja lühikest aega oli Rootsi ihuratsakaardiväe ooberst. Eduka Breitenfeldi lahingu (1631) järel järgnes ta kuningale sõjakäigul Reini jõeni, juhtides lisaks kuni Alte Veste lahinguni (1632) mitut väiksemat sõjaretke. Alte Veste all näitas Bernhard suurt julgust. Sama aasta novembris toimunud Lützeni lahingus võttis ta kuningas Gustav II Adolfi langemise järel üle väejuhtimise, tappes muuhulgas ühe rünnakule minemast tõrkuva Rootsi koloneli, ja saavutas päikeseloojanguks võidu.

Ta suri 1639. aastal Neuenburg am Rheini linnas.

## Viited
Ülemsaksa keel

**Ülemsaksa keel** (saksa keeles *Oberdeutsch*, baieri keeles *Obadeitsche* ja alemanni keeles *Oberdytsche*) on , mida kõneldakse ja kirjutatakse põhiliselt lõunapoolsel Saksamaal (Baieri ja Baden-Württembergi liidumaad) ning Austrias ja Šveitsis ning Itaalias Bolzano provintsis, vähesel määral Grand Esti idapiirkonnas Prantsusmaal.

## Liigitus
*Kõrgfrangi keel
**idafrangi murre
**lõunafrangi murre
*Baieri keel
**Põhja-Baieri murre
**Kesk-Baieri murre
**Lõuna-Baieri murre
*Alemanni keel
**švaabi murre
**alamalemanni murre
**ülemalemanni murre

## Vaata ka
*Kesksaksa keel
*Alamsaksa keel
Ibiza podenco

**Ibiza podenco** on Hispaaniast Baleaaridelt pärit koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta muu hulgas kirjas järgmist: „Ibiza podencot kasutatakse peamiselt küülikujahiks ilma tulirelvata, nii päeval kui öisel ajal. Tänu oma eriti peenele haistmismeelele, mis koos hea kuulmisega teenib eesmärki paremini kui nägemine, avastab ja jahib ta küülikuid hõlpsalt ka hästi tihedalt kinni kasvanud kohtades. Väle ja kaval nagu ta on, püüab ta oma saaki kärmelt, eriti kui ta jahib koos teiste koertega.“

Femelle Podenco Ibicenco.jpg|Emane ibiza podenco
6 month old ibizan hounds.jpg|6-kuised kutsikad
12 Week Ibizan Hound Puppy (6962509784).jpg|3-kuine kutsikas


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Ibiza podenco koer.ee saidil
Kokopa keel

**Kokopa keel** on USAs Arizonas ja vähemal määral ka Mehhikos Baja California osariigis räägitav keel, mis kuulub juma keelkonda.

2015. aastal rääkis loendati USAs 370 kokopa keele kõnelejat. Mehhikos loendati 2010. aastal 278 kokopa keele oskajat.

## Fonoloogia

Kokopa keeles on 4 vokaalfoneemi, mis võivad olla pikad ja lühikesed ning 21 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/coco1261
Grand Est

**Grand Est** (elsassi keeles *d'r Grossa Oschta*; letseburgi keeles *de Grouss Osten*; saksa keeles *Großer Osten*) on Prantsusmaa kirdeosas asuv halduslik piirkond, mis moodustati 2016. aastal varasemast Alsace'i, Champagne-Ardenne'i ja Lorraine'i piirkonnast. Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Strasbourg.

Selle koosseisu kuuluvad järgmised departemangud:

#Ardennes
#Aube
#Bas-Rhin
#Haut-Rhin
#Haute-Marne
#Marne
#Meurthe-et-Moselle
#Meuse
#Moselle
#Vosges

## Viited
Deysi Cori

**Deysi Cori** (sündinud 2. juulil 1993 Limas) on Peruu maletaja, naiste suurmeister (2010). 

Cori tuli 2011. aastal Chennais naisjuunioride maailmameistriks. Ta on neljakordne Ameerika maailmajao naiste malemeister (2011, 2016–2018). 

Ta on kvalifitseerunud viiel korral naiste maailmameistrivõistlustele, kuid ühelgi neist 32 parema hulka ei pääsenud – 2010. aastal kaotas avaringis Marija Muzõtšukile, 2012. aastal kaotas avaringis Anna Ušeninale, 2015. aastal kaotas avaringis Lei Tingjiele ja 2017. aastal kaotas avaringis Alina Kašlinskajale. Ka 2018. aastal Cori teise ringi ei pääsenud.

Cori on mänginud Peruu naiskonna koosseisus viiel naiste maleolümpial (2004, 2010–2016). 

Ta sai FIDE-lt 2008. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2010. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

Tema vend Jorge Cori Tello on malesuurmeister.

## Välislingid
*
*Deysi Cori FIDE andmebaasis
Luciana Morales Mendoza

**Luciana Morales Mendoza** (sündinud 1. jaanuaril 1987 Limas) on Peruu maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2003). 

Morales võitis 2003. aastal São Paulos FIDE tsooniturniiri 2.4 (sai 9 punkti 10 voorust) ja pääses mängima 2004. aastal Elistas toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat, nokautsüsteem). Seal kaotas ta avaringis Katerõna Lagnole ja 32 parema hulka ei pääsenud.

2007. aastal tuli Morales Buenos Aireses Lõuna-Ameerika naisjuunioride malemeistriks. 

Ta esines Peruu naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2002, 2006, 2010). 

## Välislingid
*Luciana Morales Mendoza FIDE andmebaasis