open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hilja Raudoja

**Hilja Raudoja** (29. detsember 1927 Saarde vald, Pärnumaa – 14. september 2015) oli eesti keemik.

## Elulugu
Hilja Raudoja oli talupidaja tütar.

Lõpetas 1948 Pärnu 2. Keskkooli, 1953 Tartu Ülikooli keemiaosakonna ja 1964 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1970, Riia Polütehniline Instituut), väitekiri "Образование и стойкость сульфатных соединений и их влияние на прочность цементного камня при использовании клинкера с добавкой сланцевой золы электрофильтров". Oli 1954–1957 tehase Pioneer kesklabori keemik, 1957–1966 Ehituse TUI vaneminsener ja aspirant, 1966–1970 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi (KI) orgaanilise sünteesi sektori nooremteadur, 1970–1973 Teaduste Akadeemia Tehnilise Katsebaasi tsitraali tootmise katseseadme analüütiliste tööde juhendaja, 1973–1981 KI teadur analüüsimeetodite väljatöötamise ja rakendamise alal, 1981–1984 Silikaatbetooni instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kaltsiumhüdrosulfoaluminaatide määramismetoodika väljatöötamine ja rakendamine ehitusmaterjalide kõvenemisprotsesside uurimisel, tsitraali tootmise vaheproduktide eraldamise ja analüütilise määramise meetodid. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О стойкости бетона, приготовленного при частичной замене портландцемента сланцевой электрофильтровой золой (kaasautor). // Исследования по строительству V. Tallinn, 1964
* Об образовании и стойкости гидросульфоалюминатов калция при длительном твердении портландцемента (kaasautor E. Ojamaa). // Исследования по строительству X. Tallinn, 1969
* Разделение и количественное определение хлористого геранилдиметилфениламмония в смеси с его гомологами (kaasautor K. Lääts). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 28 (1979) 2
* Определение суммарного количества формальдегида и уротропина в сточной воде производства синтетического цитраля (kaasautor K. Lääts). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 28 (1979) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 19.
*
Johannes Raudsepp

**Johannes Raudsepp** (3. oktoober 1920 Kuigatsi vald, Valgamaa – 28. jaanuar 2009) oli eesti keemik.

## Elulugu
Johannes Raudsepp oli raudteelase poeg.

Lõpetas 1943 Tartu Tehnikumi, 1948 Tartu Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Oli 1945–1955 TRÜ anorgaanilise keemia kateedri laborant, 1955–1957 vanemlaborant, 1957–1984 vanemõpetaja, 1985–1992 preparaator ja raadioelektroonik, 1993–1999 Tartu Ülikooli füüsikalise keemia instituudi vaneminsener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: aparaadiehitus, protsessid vesinik-hapnikelemendis ja elektrokeemilises gaasianalüsaatoris. Õpetanud kolloidkeemia, füüsikalise keemia, tööstuskontrolli meetodite jt kursusi. 28 teaduspublikatsiooni, 7 autoritunnistust, õpikuid jm õppevahendeid.
## Tunnustus

* 1999 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
*Füüsikalise keemia ja kolloidkeemia praktikum (kaasautor). Tallinn 1962
*Прибор для регистрации дифференциальным методом изменений в электропроводности при политермическом анализе // Ж. физической химии 35 (1961) 3
*О кислородном электроде на пористых металлических носителях (kaasautor) // TÜ Toim 193 (1966)
*Об определении характеристик амперометрических анализаторов концентрации кисларода в газах и жидкостях (kaasautor) // TÜ Toim 682 (1984)

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 301

## Välislingid
*
Maaris Raudsepp

**Maaris Raudsepp** (sündinud 8. detsembril 1955 Tallinnas) on eesti psühholoog.

## Elulugu
Maaris Raudsepp on sõjaväelase ja filoloogi tütar ning Terje Raudsepa õde.

Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1981 TÜ psühholoogina, 1988 samas aspirantuuri ja 2000 TPÜ doktorantuuri; MSc (psühholoogia) (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Väärtused ja keskkonnateadvus", *[[Ph.D.]]* (sotsioloogia, 2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Loodussäästlikkus kui regulatiivne idee: sotsiaalpsühholoogiline analüüs". Oli 1981–88 TPÜ keskkonnapsühholoogia uurimisgrupi nooremteadur, 1989–93 Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi nooremteadur, aastast 1993 TLÜ keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia uurimisgrupi teadur ja vanemteadur, aastast 2007 ka TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia.

## Viited

## Teoseid
* Social subject and the supportive environment. // Environmental conditions for community development. Tallinn, 1989
* Values and enviromentalism. // Trames 3 (2001) 5
* Sustainability as a regulative idea and norm of behavior. Social and psychological aspects (kaasautor M. Heidmets). // Handbook of sustainability research. Frankfurt, 2005
* Eestlaste loodusesuhe keskkonnapsühholoogia pilgu läbi. // Eesti looduskultuur. Tartu, 2005
* Why is it so difficult to understand the theory of social representations? // Culture and psychology 11 (2005) 4.

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 127.
*
Raul Raudsepp

**Raul Raudsepp** (sündinud 27. mail 1958 Põlvas) on eesti molekulaarbioloog.

## Elulugu
Raul Raudsepp on kolhoosnike poeg.

Lõpetas 1976 Põlva Keskkooli ja 1988 TÜ bioloogiaosakonna; 1989–1991 Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) aspirant. Oli 1988–1989 Kuusalu kolhoosi näidisabiettevõtte Bioestron mikrobioloog, aastast 1991 KBFI taimeviroloogia grupi nooremteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: positiivse RNA ahelaga taimeviiruste (peamiselt kartuliviiruste A, L, M, S, X ja Y) kattevalkude antigeense struktuuri uurimine, kasutades selleks immunokeemilisi, insenerigeneetilisi, biokeemilisi jms uurimismeetodeid, kartuliviiruse A mittestruktuursete valkude ehituse ja funktsioonide selgitamine.

## Viited

## Teoseid
* Immunochemical analyse of synthetic peptides, belongs to antigenic determinant of coat protein of potato virus X (kaasautor). // Ukr. Biochem. Zurn. 64 (1992) 4
* Localization of epitope on potato virus M coat protein (kaasautor). // Dokl. Akad. Nauk Ukr. 9, 1992.

## Kirjandus
*
Urmas Raudsepp

**Urmas Raudsepp** (sündinud 19. jaanuaril 1964 Võrus) on Eesti geofüüsik.

## Haridus
Lõpetas 1982 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1989 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal; Ph.D. (2001, TÜ), väitekiri "Wind-driven circulation in the Gulf of Riga".

## Töökäik
Oli 1988–89 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi, 1989–92 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi, 1992–2002 Eesti Mereinstituudi teadur.

Aastast 2002 Tallinna Tehnikaülikooli meresüsteemide instituudis: teadur 2002-2003, vanemteadur 2003-2014, juhtivteadur 2014-2016, aastast 2017 professor (alates 2019 täisprofessor tenuuris).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veekogude tsirkulatsiooni ja veevahetuse protsessid, hüdrodünaamika, ökosüsteemi, vee kvaliteedi ja ainelevi numbriline modelleerimine, järvede hüdrodünaamika. Põhjamaade Hüdroloogia Assotsiatsiooni preemia parima teaduspublikatsiooni eest 2002. aastal. Umbes 35 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Observations of near-bottom currents in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor).// Aquatic Sciences, 63 (2001) 4
* Interannual and seasonal temperature and salinity variations in the Gulf of Riga and corresponding saline water inflow from the Baltic Proper.// Nordic Hydrology, 32 (2001) 2
* Basin-scale topographic waves in the Gulf of Riga (kaasautor). // J. Phys. Oceanography, 33 (2003)
* On the estuarine transport reversal in deep layers of the Gulf of Finland (kaasautor). // J. Sea Res. 49 (2003) 4
* A fuzzy logic model to describe the cyanobacteria Nodularia spumigena bloom in the Gulf of Finland, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia, 554 (2006).

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
* 

Tallinna Tehnikaülikooli professorid
Vilma Raudsepp

**Vilma Raudsepp** (1950. aastani **Järvela**; 12. juuni 1925 Tallinn – 28. aprill 2012) oli eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Vilma Raudsepp oli pagari tütar ja Ludvig Raudsepa abikaasa.

Lõpetas 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi, 1948 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna ja 1962 Eesti Põllumajanduse Akadeemia aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1965, EPA), väitekiri "Eesti tumedapealiste lammaste liha- ja villajõudlus uttede erineval söötmisel". 

Oli 1954–1959 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri assistent, 1962–1966 eriloomakasvatuskateedri zootehnik, 1966–1968 assistent, 1968–1970 vanemõpetaja, 1970–1986 dotsent ja 1986–1990 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: lammaste söötmine ja pidamine, eesti lambatõugude liha- ja villajõudluse sõltuvus lammaste kehaehitusest ja liinilisest kuuluvusest, uttede viljakus, tallede kasv ja areng. 65 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Lambakasvatus. // Sea-, lamba- ja linnukasvatuse praktikum. Tallinn, 1973
* Lambakasvatus. // Loomakasvatuse alused. Tallinn, 1979
* Lambakasvatus. // Teadus Eesti põllum arenguloos I (kuni 1918. a.). Tartu, 1998, II (1918–1940). Tartu, 2003.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 176
* II, 82–83
* Sotsialistlik Põllumajandus. 14 (1965), 662–663
* Agraarteadus (1995) 3, 368–369, (2000) 3, 184-185.
*
Evald Raudväli

**Evald Raudväli** (aastani 1936 **Evald Raudberg**, 21. märts 1926 Mäe vald, Petserimaa – 18. jaanuar 1996 Saku vald, Harjumaa) oli eesti põllumajandusteadlane (agrokeemik).

## Elulugu
Evald Raudväli oli talunike poeg.

Lõpetas 1943 Räpina Aianduskeskkooli, 1948 TÜ põllumajandusteaduskonna agronoomina ja 1952 Eesti Teaduste Akadeemia Põllumajandusinstituudi aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1953, TÜ), väitekiri "Obolus-fosforiidijahu kasutamine Eesti NSV muldadel", põllumajandusdoktor (1974), väitekiri "Fosfor- ja kaaliumväetiste kasutamise efektiivsust mõjutavad faktorid Eesti NSV mineraalmuldadel". Oli 1952–1953 Eesti Teaduste Akadeemia Taimekasvatusinstituudi nooremteadur, 1953–1956 sama instituudi Kuusiku filiaali direktor, 1956–1957 Kuusiku katsebaasi juhataja, 1957–1958 mikrobioloogialabori teadur, 1958–1964 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) väetistarbelabori juhataja, 1964–1980 agrokeemiaosakonna juhataja, 1981–1988 vanemteadur ja 1988–1996 agro- ja radiokeemiasektori juhtivteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mineraalväetiste kasutamine, orgaaniliste, mineraal-, mikro- ja lubiväetiste vastastikune toime ning erinevate väetiste mõju põllumajanduskultuuride saagikusele. Mitme originaalse mõõteaparaadi autor, Eesti agrokeemiateenistuse korraldajaid. Eesti NSV teeneline teadlane (1964). Nõukogude Eesti preemia (1970). Üleliidulise Mullateadlaste Seltsi Eesti filiaali aseesimees, Rahvusvahelise Mullateadlaste Seltsi liige. Üle 175 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Характеристика агрохимических своиств почв Эстонской ССР по материалам первого тура массовых анализов. // На пути к обновлению земли. Tallinn, 1968
* Odrasaagi ja saagi kvaliteedi sõltuvus summaarse kiirguse summast kasvuperioodil ja külviajast. // EMMI tead tööde kogumik XXXI. Tallinn, 1974
* Teraviljade toiterežiim ja saak. // Teraviljade saagikuse suurendamise biol probleeme. Tallinn, 1982
* Väetisega antud fosfori liikuvusest kamar-karbonaatmullas. // Agraarteadus (1991) 3
* Taimede toitumise ja väetamise käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1996.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 414
* Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI), 40
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 413: Evald Raudväli põllumajandus-doktor. // Kodumaa (1974) 7. VIII.
*
Robert Raudsepp

**Robert Raudsepp** (12. detsember 1928 Pihkva oblast – 28. august 1997 Tallinn) oli eesti füüsik ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Robert Raudsepp oli pagari ja õmbleja poeg.

Lõpetas 1948  Kooperatiivkaubanduskooli, 1950 Haapsalu Töölisnoorte Keskkooli ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1969, TPI), väitekiri ehitusfüüsika alal. Oli 1963–68 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi sektori peainsener, 1968–89 kõrg- ja keskerihariduse ministeeriumis juhtiv spetsialist ja 1989–97 TPÜ füüsika labori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitusfüüsika, ehitusmaterjalid, detailid ja tooted.

## Teoseid
* Об измерениях внутренних деформаций бетона индуктивными дачиками. // Исследования по строительству IX. Тлн, 1968
* О деформациях бетона на сланцезольном портландцементе при пропаривании в зависимонисти от состава золы в цементе (kaasautor). // Сб. тр. по изучению золы сланца кукерсита. Тлн, 1972
* Измерение деформаций внутри ячеистобетонного массива-сырца при его бесподонной транспортировке (kaasautor). // Сб. тр. "Производство и применение силикатных бетонов". НИИ Силикатбетон, 1981.

## Viited

## Kirjandus
*
Terje Raudsepp

**Terje Raudsepp** (sündinud 18. septembril 1959 Tallinnas) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide bioloog (tsütoloog-molekulaargeneetik).

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1982. aastal bioloogia alal Tartu Riikliku Ülikooli; Ph.D. (1999, Rootsi Põllumajandusülikool Uppsalas), väitekiri "Comparative Genome Analysis in the Horse". 

Ta on olnud 1982–1994 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituudis insener ja vanemteadur, 1994–1995 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadur, 1995–1999 Rootsi Instituudi stipendiaat ja doktorant Rootsi Põllumajandusülikooli loomageneetika osakonnas, 1999–2001 NorFA (Nordic Academy for Advanced Study) stipendiaat ja uurijaprofessor Taani Kuningliku Põllumajandusülikooli loomageneetika osakonnas. 2001. aastast on ta töötanud USA-s Texase A&M ülikoolis College Stationis teadurina, 2005. aastast on professor ja uurimisgrupi juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: looma- ja linnuliikide kromosoomid, karüotüübid; kromosoomide arvu ja struktuuri muutused ning nendega kaasnevad haigused ja arenguhäired; koduloomade, eelkõige hobuse, veise, sea ja kana geenide kaardistamine kromosoomidel; erinevate imetajaliikide geenikaartide ja kromosoomide võrdlemine, imetajate kromosoomide molekulaarrevolutsioon – nn imetajate ürgkromosoomide otsing, hobuse genoomikaardi koostamine. Temalt on 2025. aasta alguse seisuga ilmunud 165 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Terje Raudsepp on sõjaväelase ja filoloogi tütar ning Maaris Raudsepa õde.

## Teoseid
* Zoo-FISH delineates conserved chromosomal segments in horse and man (kaasautor). // Chromosome Res., 4 (1996) 3
* Low frequency of microsatellites in the avian genome (kaasautor). // Genome Res. (1997) 5
* Comparison of ECA3 with donkey and human chromosomes using cross species painting and heterologous FISH mapping. (kaasautor). // Mamm Genome 10 (1999) 3
* Cytogenetics of donkey chromosomes: nomenclature proposal based on GTG-banded chromosomes and depiction of NORs and telomeric sites (kaasautorid T. Christensen, B. P. Clowdhary). // Chromosome Res. 8 (2000) 8
* Cytogenetics and physical chromosome maps (kaasautor). // The Genetics of the Horse. CAB International, Wallingford, Oxon, 2000
* Mapping genomes at the chromosomal level (kaasautor). // Mammalian Genomics. CAB International, Wallingford, Oxfordshire, 2005
* Dynamics of Mammalian Chromosome Evolution Inferred from Multispecies Comparative Maps (kaasautor). // Science 309 (2005) 5734.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
* Kaur Maran. Eestist pärit tippteadlane: ühel hetkel peame geenide juurest edasi liikuma Postimees Teadus, 15. detsember 2018
* Terje Raudsepa publikatsioonide tsiteeritus portaalis Google Scholar
Arvi Rauk

**Arvi Rauk** (sündinud 30. septembril 1942 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Põgenes 1944 koos vanematega Saksamaale, sealt Ameerikasse. Lõpetas 1965 Kingstonis Queen'si Ülikooli; *[[Ph.D.]]* (teoreetiline keemia, 1968, Queen's Unversity, Kingston, Ontario). Oli 1968–70 Calgary Ülikooli assistent, 1970–77 abiprofessor, 1980– keemiaprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: molekulide elektronstruktuur, selle seos ainete füüsikalise, keemilise ja spektroskoopiliste omadustega, süsteemide optilise aktiivsuse teoreetiline ja eksperimentaalne uurimine, orbitaalinteraktsioonid orgaanilises keemias ja reaktsiooni vaheühendite probleem. Üle 140 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Nonempirical self-consistent field calculations on sulfur atom, hydrogen sulfide and dihydrogen sulfoxide (kaasautor J. G. Csizmadia). // Canadian J. Chem 46 (1968) 8
* Electronic structure of tetraoxoferrate, ruthenium tetraoxide, tetraoxoruthenate and osmium tetraoxide by the HFS-DVM method (kaasautor). // Theor Chim. Acta 34 (1974) 1
* Chiroptical properties of disulfides. Abinitio studies of dihydrogen disulfide and dimethyl disulfide. // J. American Chem. Society 106 (1984) 22
* Protonated ethane. A theoretical investigation, structures and energies (kaasautor). // J. American Chem. Sce. 116 (1994) 8
* C-H bond dissociation energies of alkyl-amines: radical structures and stabilization energies (kaasautor). // J. American Chem. Society 119 (1997) 38
* Entropies in solution from entropies in the gas-phase (kaasautor). // J. Phys. Chem. A 108 (2004) 14
* Alzheimer's disease and the "absent" hypothesis: mechanism for amyloid beta endothelial and neutronal toxicity (kaasautor S. Roy). // Med. Hypotheses 65 (2005) 1.

## Kirjandus
* EE 14, 414
* American Men and Women in Science. 16 th. Ed. VI, 66.
*
Jüri Rauk

**Jüri Rauk** (sündinud 13. mail 1938 Tallinnas) on eesti metsandusteadlane.

## Elulugu
Jüri Rauk on puusepa poeg.

Lõpetas 1955 Leisi Keskkooli ja 1960 EPA metsanduse erialal; magister (metsateadus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Okaspuude radiaaljuurdekasv ja vitaalsus tsemenditööstuse mõjupiirkonnas". Töötas 1960–1992 Kiikla (Ahtme) metskonnas, seejärel oli Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Peavalitsuse vaneminsener, Tallinna Botaanikaaia vaneminsener, Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudi vaneminsener ja teadur, 1998–2001 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisteema: okaspuude reageerimine õhusaastele.

## Viited

## Teoseid
* Saaremaa metsasuse kujunemisest. // MU IX. Tallinn, 1972
* Okaspuude juurdekasvu sõltuvus keskkonna parameetritest Kunda tsemenditehase mõjupiirkonnas (kaasautor). // MU XXIX. Tallinn, 1998
* The state of the forest ecosystem in area of oil shale mining and processing (kaasautor). // Oil Shale (1999) 16, (2000) 17.

## Kirjandus
*
Ergo Raukas

**Ergo Raukas** (15. mai 1935 Tallinn – 5. jaanuar 2017) oli eesti biofüüsik.

## Elulugu
Ergo Raukas oli sõjaväelase poeg, Madis Raukase isa ja Evi-Saidi Raukase abikaasa.

Lõpetas 1953 Tallinna 10. Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli füüsikuna ja 1964 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Biofüüsika Instituudi aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1967, Moskva, NSV Liidu Teaduste Akadeemia), väitekiri " Изучение некоторых структурных закономерностей образования комплексов белков с нуклеиновыми кислотами". Aastast 1959 Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituudis: insener-röntgenoloog, nooremteadur, 1969–75 ja 1996–2003 vanemteadur, 1992–96 juhtivteadur, 1975–92 molekulaarbioloogia-osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: nukleoprotamiini ja taimeviiruste molekulaarne struktuur, DNA seostumine oligonukleotiidide, antibiootikumide, värvainete, oligopeptiidide ja valkudega ning vastavate komplekside struktuur. On esitanud uudse mudeli nukleoprotamiini struktuuri kohta. Töös kasutatud meetodid: röntgenstruktuuranalüüs, ultraviolettspektrofotomeetria (UV). On välja arendanud spektraalsete komponentide meetodi DNA komplekside UV-spektrite analüüsimiseks. Osalenud DNA biofüüsikaliste uurimuste koostöö­projektides Ida-Euroopas, üle 40 teadusartikli.

## Teoseid
* К структурной организации нуклепротамина в ядрах сперматоцоидов // Биофизика 10 (1964)
* Температура плавления комплексов ДНК с протаминами, основными полипептитами и полиетиленполиамином. // Биохимия 30 (1965)
* Interaction of DNA with poly-L-lysine as studied by thermal denaturation dispersion (kaasautor K. Kooli). // Biochim. Biophys. Acta 478 (1977)
* Thermal denaturation of distamy­cin A – DNA complexes as followed by hyperchromic spectra (kaas­autor T. Räim). // Biophys. Chem. 11 (1980)
* Detection of periodic patterns in RNA sequences: the first encapsidated region of the TMV RNA (kaasautorid A. Aruja ja R. Vilu) // J. Theor. Biol. 94 (1982)
* Cooperative thermal denaturation of the assem­bly origin region of TMV RNA (kaasautor). // J. Biomol. Struct. Dyn. 5 (1987)
* Are there molecules of nucleoprotamine? (kaasautor R.-H. Mikelsaar). // Bio Essays 21 (1999)
* Protonation of deoxycytidine residues in dC4 tetraloops: UV spectrophotometric study of dC10 and d(A14C4T14) (kaasautor K. Kooli). // Biophys. Chem.104 (2003)

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 415.
*
Evi-Saidi Raukas

**Evi-Saidi Raukas** (aastani 1958 **Evi-Saidi Kärner**; 18. novembril 1929 Tallinn – 1. aprill 2013) oli eesti arstiteadlane ja pulmonoloog. 

## Elulugu
Evi-Saidi Raukas oli töölise tütar, Ergo Raukase abikaasa ja Madis Raukase ema.

Lõpetas 1948 Tallinna 10. Keskkooli, 1954 TRÜ arstiteaduskonna ja 1964 NSV Liidu Meditsiiniakadeemia Tuberkuloosi Teadusliku Uurimise Keskinstituudi aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1965, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Влияние туберкулостатических препаратов в сочетании с АКТГ и кортикостеройдными гормонами на обмен натрия и калия у больных туберкулезом легких.".

Raukas oli 1954–1960 Vabariikliku Tuberkuloositõrje Dispanseri ftisiaater, 1960–1964 sihtaspirantuuris, 1964–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudii pulmonoloogia osakonna nooremteadur, aastast 1975 vanemteadur. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kopsuhaiguste epidemioloogia, ravimite kliiniline aprobeerimine, kliinilis-biokeemilised uuringud kopsuhaigetel mitmesuguste faktorite toimel, elanikkonna allergoloogiline uurimine. Üle 150 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Хроническая неспецифическая патология легких у населения Эст. ССР (kaasautor). // Терапевт. архив (1972) 12
* Pulmonoloogia. Kroonilised mittespetsiifilised kopsuhaigused (kaasautor). // Scripta Medicorum, Tallinn, 1975
* Изменения активности ферментов углеводно-фосфорного обмена у больных бронхиальной астмой под влиянием длительного применения интала. // Легочная патология, V. Tallinn, 1980
* Kopsude alveolaarse mikrolitiaasi juht (kaasautorid L. Sauemägi, A. Küng). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1983) 1
* Theopaec, theobilong and retaphyl in management of asthma (kaasautor). // European Respir. J. (1990) 3, Suppl.
* Prick skin test and serum total IgE level in patients with bronchial asthma submitted to corticosteroid hormone therapy. // Allergology (1993) 5, Suppl.
* Relationships between the prevalence of allergic diseases, respiratory symptoms and atopic sensitization in Estonia (FinEsS study) (kaasautor). // European Respir. J. (2000) 16, Suppl.
* Allergic sensitization among adults in Tallinn, Estonia (kaasautor). // Clin. Exp. Allergy 33 (2003) 10.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 949 
* Evi-Saidi Raukas. Nõukogude Eesti Tervishoid (1979) 6, 466 
* "Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987" Tallinn, 1987 
*
Uusi Raukas

**Uusi Raukas** (9. juuli 1928 Tartu – 16. veebruar 2024) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1947 Tartu Industriaaltehnikumi, 1952 *cum laude* Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse erialal ja 1956 Sverdlovskis aspirantuuri Uurali Polütehnilises Instituudis; tehnikakandidaat (1956, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование работы железобетонных балок непрямоугольного сечения на изгиб с поперечной силой". Täiendusõpe Moskva Ehitusinstituudis ja Leningradi Laevaehitusinstituudis.

1956–1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitustehnoloogia kateedri assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1962–2005 ehitusmehaanika kateedri dotsent ; alates 2006 emeriitdotsent. 1963–1966 kaugõppeteaduskonna prodekaan.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elastse keha mehaanika, raudbetoontalade põikjõukindlus, pingbetoonlattide kasutamine raudbetooni armeerimisel, betooni tugevuse kaudne mõõtmine. Konstrueerinud ja uurinud mõõteriistu sarruse eelpinge mõõtmiseks.

1960–1963 TPI Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhendaja, 1967–1970 ÜTÜ ehitusteaduskonna juhendaja.

## Teoseid
*ENE kaasautor. 16 teaduspublikatsiooni.
* О сопротивлении железобетонных балок таврового сечения поперечной силе. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised A 101 (1957)
* Арматурный динамометр (kaasautor). // Приборы для контроля усилий в предварительно напряженной арматуре. Мoskva 1961
* Betooni tugevuse kaudse määramise viiside täpsuse võrdlus (kaasautor). // Ehitusmaterjalide Tööstus 3 (1974)
* Некоторые вопросы методики неразрушающего определения прочности бетона. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 537 (1984)
* Rakendusmehaanika (kaasautor). Tallinn 1984
* Varda sisejõud ja pinged (kaasautor). Tallinn 1987
* Varda tugevusarvutus (kaasautor). Tallinn 1987
* Varda deformatsioonid ja siirded (kaasautor). Tallinn 1987
* Jõusüsteemi taandamine ja tasakaal (kaasautor). Tallinn 1999
* Saleda varda arvutus. Varda kandevõime ja dünaamika (kaasautor). Tallinn 2001
* Tugevusõpetus. Õpik kõrgkoolidele (kaasautor). Tallinn 2012, parandatud trükk 2017

## Isiklikku
Tema isa oli kooliõpetaja Viktor Raukas, akadeemik Anto Raukas oli tema vend.

Oli abielus keemiadotsent Maie Raukasega.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 151, 239, 258, 265, 416
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 226
* TTÜ aastaraamat 1998. Tallinn 1999. Lk 88

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Oskar Raunam

**Oskar Raunam** (aastani 1936 **Oskar Zahn**; 24. mai 1914 Paide – 24. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

## Elulugu
Oskar Raunam oli pottsepa poeg. Lõpetas 1932. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi. 1938. aastal lõpetas ta Riigi Kunsttööstuskooli, kus õppis August Janseni, Roman Nymani ja Johannes Greenbergi juhendamisel dekoratiivmaali. 1941. aastal lõpetas tolleks ajaks juba K. Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli maali erialal. 

Teise maailmasõja ajal oli mobiliseeritud Nõukogude armeesse. Töötas aastatel 1939–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumi joonistamisõpetajana, 1946–1970 ja 1978–1992 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna: 1952–1961 õppe- ja teadusprorektor, 1978–1992 üldmaalikateedri juhataja, aastast 1951 dotsent, aastast 1961 professor, 1970–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistus- ja graafikaprofessor.

## Looming
Oskar Raunami maaliloomingule on iseloomulik savipruunikas või sinakas-roheliste varjunditega koloriit. Oskar Raunam paistis silma 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel. Arhitekt Aleksander Nürnbergi kavandatud Balti riikide ühispaviljoni üldhalli kujundusena karjanduse, metsanduse, põllumajanduse, kalanduse, laulu- ja jaanipeo teemadel loodud seinapannoode eest pälvis kunstnik maailmanäituse *grand prix*. Teinud sisekujundusi ka kodumaal: vaateaknaid (1935), Pärnu hotelli Vasa (praegune Tervis) vestibüüli ja puhkeruumi dekoratiivkujundus (1938, hävinud), stendi "Eesti turbatööstused" kujundus põllumajandusnäitusel Tallinnas (1939), Välisministeeriumi (Rüütelkonna hoone) puhke-kaminaruumi dekoratiivne kujundus (1939), Kose sanatoorse vabaõhukooli vestibüüli dekoratiivne kujundus (1939, hävinud).

Sõjajärgsetel aastatel nihkus vabalooming tagaplaanile ning Raunam teostas end kunstipedagoogina. Ta oli hinnatud õpetaja ja kunstiõpikute autor. Koostanud õpikuid ja käsikirjalise monograafia "Eesti tarbegraafika".

Kuulus 1938–1940 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse, 1940–1941 Eesti NSV Kunstnike Kooperatiivi, alates 1946. aastast Eesti NSV Kunstnike Liitu, kus oli 1946–1950 ja 1961–1963 maalisektsiooni esimees ja 1963–1967 juhatuse aseesimees.

## Tunnustus
* 1964 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Teoseid
* "Akvarellmaal", õpik, Tallinn, 1952
* "Joonistamise ja maalimise õpik". Tallinn, 1961, 2. trükk 1963.
* "Kunstilise hariduse areng Eestis ja ENSV Riiklik Kunstiinstituut 1914–1964", Tallinn 1964
* "Tarbegraafika", õpik, käsikiri, 1972
* "Eesti tarbegraafika", käsikiri, 1975

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 416
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 430
* Oskar Raunam. Tallinn, 1984.
*
Elmar Raup

**Elmar Reinhold August Raup** (7. august (vkj)/ 19. august 1896 Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 13. september 1973 Tartu) oli eesti agrokeemik.

## Elulugu
Elmar Reinhold August Raup oli ametniku poeg. Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Vabadussõjast.

Lõpetas 1914 Simbirski 1. Gümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli (TÜ) Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1936, TÜ, ümber atesteeritud keemiakandidaadiks 1949), väitekiri "Tasakaalu uurimusi veest, atsetoonist ja väävelsüsinikust koosneva ternaarse süsteemi kohta". Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Oli 1935–1942 TÜ anorgaanilise keemia labori assistent, 1942–1943 Riikliku Põllumajanduse Uurimis-ja Katseinstituudi vanemassistent, 1944–1946 Põllumajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1946–1956 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaali teadur, 1956– Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Kuusiku katsebaasi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: väetiste ja turba efektiivne kasutamine põllumajanduses.

## Teoseid
* Turba kasutamisest orgaanilis-mineraalsete kompostide ja segude valmistamisel. // Sotsialistlik Põllumajandus (1952) 6
* *Эффективность малых доз органо-минеральных смесей в ЭССР*. // Доклады ВАСХИЛ (1955) 4
* Orgaanilis-mineraalsete seguväetiste kasutamine. // Sotsialistlik Põllumajandus (1956) 8

## Viited

## Kirjandus
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. II kd. Tartu 1994. Lk 25

## Välislingid
*  
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Maximilian Raupach

**Maximilian Raupach** (28. juuli 1833 Tartu – oktoober 1894 Harkiv) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Maximilian Raupach oli baltisakslane; TÜ itaalia, saksa keele lektori Carl Eduard Raupachi poeg ja Casimir Carl Eduard Raupachi vend.

Lõpetas 1855 TVK. Oli 1855–56 TVK kliiniku assistent, 1856–83 Poltaava kubermangus Karlovka katkujaama veterinaaria-arst. Hiljem tegelenud Harkivis erapraksisega.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veiste vaktsineerimine katku vastu.

## Viited

## Teoseid
* Zweiter Bericht aus dem Impfinstitute zu Karlowka im Poltawschen Gouvernement (kaasautor). Dorpat, 1859
* Zusammenstellung der Impfungen der Rinderpest, welche in den Monaten Aprill und Mai 1859 in dem Impfinstitute zu Karlowka stattfanden. Dritter Bericht. // Livl. Jh. der Landwirtschaft 14. Dorpat, 1861
* Отчеты о действиях Чумопрививательного института в имении Карловке в Полтавской губернии. Дерпт, 1862
* Bericht über die Impfung der Rinderpest in Karlowka in den Monaten Mai bis September 1864. Dorpat, 1865.

## Kirjandus
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 15–16.
*
Toomas Raus

**Toomas Raus** (sündinud 14. juunil 1957 Tallinnas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Lõpetas 1975 Tallinna 1. Keskkooli ja 1980 TÜ rakendusmatemaatikuna; füüsika-matemaatikakandidaat (1990, Sverdlovski Matemaatika ja Mehaanika Instituut), väitekiri "Квазиоптимальность выбора параметра регуляризации по принципу невызки". Oli 1980–1982 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi insener, 1982–1986 TÜ rakendusmatemaatika labori insener, 1987–1990 nooremteadur ja 1991–1992 vanemteadur, aastast 1992 TÜ rahvamajanduse instituudi ökonomeetria õppetooli dotsent ja rakendusmatemaatika instituudi arvutusmeetodite õppetooli vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mittekorrektsed ülesanded, regionaalmajanduse ökonomeetriline modelleerimine, aegridade mudelid. 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* On the choice of the regularization parameter for solving self-adjoint ill-posed problems with the approximately given noise level of data (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 53 (2004) 2
* On the regularization parameter choice in case of approximately given error bounds of data (kaasautor). // Numerical Math. and Advanced Appl., Proc. ENUMATH 2003 the 5th European Conf. on Numerical Math. and Advanced Appl., Prague, August 2003, Berlin-Heidelberg-New York, 2004
* On the choice of the regularization parameter in the case of the approximately given noise level of data (kaasautor). // Proc. 5th Int. Conf. on Inverse Problems in Eng.: Theory and Practice, Cambridge, UK, 2005.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 145.
*
Arvi Ravasoo

**Arvi Ravasoo** (22. september 1939 Rakvere – 29. juuni 2014) oli eesti mehaanikateadlane.

## Elulugu
Arvi Ravasoo oli riigiteenistuja poeg.

Ravasoo lõpetas 1958 Tallinna 16. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehituse eriala insenerina, 1968–71 oli aspirant TPI ehituskonstruktsioonide kateedris. 1971. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi kraadi Teaduste Akadeemia juures väitekirjaga "Hüperboolse paraboloidi kujuliste rippkatete töö uurimine" (juhendajad Valdek Kulbach ja Heinrich Laul). 

1963–66 oli ta meister ja vaneminsener NSVL Kaitseministeeriumi Korterite Ekspluatatsiooni Osakonnas Tallinnas, 1966–68 vaneminsener ENSV Ehituskomitee Riikliku Projekteerimise Instituudis Eesti Maaehitusprojekt, 1971–74 ENSV Ehitusministeeriumis Ehituse Organiseerimise Instituudis ehitustööstuse baaside projekteerimise osakonna projekti peainsener ja osakonnajuhataja, 1974–76 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis ehituskonstruktsioonide osakonna ja labori juhataja, 1976- vanemteadur Küberneetika Instituudis ja 1980. aastast kohakaaslasena TTÜ teoreetilise mehaanika, ehituse mehaanika kateedris ja mehaanika instituudi õppejõud.

## Teadustöö
Ravasoo peamised uurimisvaldkonnad olid ehitus- ja teoreetiline mehaanika, matemaatiline füüsika, mittelineaarne dünaamika (eeskätt mittelineaarne lainelevi) ja mittelineaarne akustodiagnostika. Ta avaldas üle 100 teaduspublikatsiooni. Küberneetika Instituudi infolehe sõnul on ta "ülemaailmselt tuntud mittelineaarse akustodiagnostika spetsialist". 2009. aastal valiti ta TTÜ parimate teadusartiklite kirjutajate hulka artikliga "Non-linear interaction of waves in prestressed material".

## Teoseid
* "Propagation of non-linear waves in inhomogeneous hereditary media" // International J. Non-Linear Mechanics 24 (1989) 1
* "Some remarks on the quasi-linear theory of viscoelasticity" // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 40 (1991) 2
* "Ultrasonic nondestructive evaluation of inhomogeneous prestress in elastic material" // Res. Nondestr. Eval. 7 (1995) 1
* "Nonlinear longitudinal waves in inhomogeneously predeformed elastic media" // J. Acoust. Soc. Am. 106 (1999) 6
* "Nonlinear waves in characterization of inhomogeneous elastic material" // Mechanics of Materials 31 (1999) 3
* "Nonlinear interaction of longitudinal waves in an inhomogeneously predeformed elastic medium" (kaasautor B. Lundberg) // Wave Motion 34 (2001) 2
* "Nondestructive characterization of materials with variable properties" (kaasautor J. Janno) // Acta Mechanica, 151 (2001) 3–4
* "Ultrasonic wave interaction for NDE of inhomogeneous prestress in materials" // On CD - 2004 ASME Inter. Mechanical Eng. Congr., Anaheim, California USA (2004) 3
* "Application of counterpropagating nonlinear waves to material characterization" (kaasautor A. Braunbrück) // Acta Mechanica, 174 (2005) 1–2

## Viited

## Kirjandus
* "Marquis Who's Who in Science and Engineering" 2003–2004 ja 2005–2006
*  

## Välislingid
* 
* "Arvi Ravasoo - 60" Küberneetika Instituudi infoleht 2/1999
Taimo Rea

**Taimo Rea** (15. juuni 1929 Võru – 10. oktoober 1970 Tallinn) oli eesti majandusgeograaf.

## Elulugu
Lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ); geograafiakandidaat (1962, TRÜ), väitekiri "Eesti NSV linnaliste asulate geneetilisest klassifikatsioonist sotsialismieelsel perioodil". 

Aastatel 1952–1953 ja 1956–1964 oli TRÜ geograafia kateedri vanemõpetaja ja 1953–1956 aspirant. Töötanud 1964–1970 kirjastuses Valgus, ENE toimetuses, Eesti Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaias jm. Avaldanud töid linnauurimise, kultuurmaa leviku jm aladelt.

## Teoseid
* Eesti NSV linnaliste asulate geneetilisest klassifikatsioonist (sotsialismieelsel perioodil) ja Eesti ala linnade funktsionaalsed tüübid XX sajandi alguses. // TRÜ Toim 28 (1960)
* Põllumajandusliku kultuurmaa leviku dünaamikast Eesti maastikurajoonides. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1971/1972. Tallinn, 1974.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 650
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 188.
*
Peep Rausberg

**Peep Rausberg** (sündinud 21. novembril 1961 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas 1980 Tallinna 2. Keskkooli ja 1985 TÜ keemikuna; *[[MSc]]* (rohumaaviljelus ja söödatootmine) (1994, EPMÜ), väitekiri "Keemiliste konservantide mõju rohusilo kvaliteedile ja proteiini koostisele". Olnud 1985–92 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) nooremteadur, 1992–2001 keemialabori juhataja, 2001– Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse keemia- ja bioloogiaosakonna peaekspert.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: väetamise ja viljelusviisi mõju aia- ja põllukultuuride saagile ning kvaliteedile; keemiliste konservantide mõju silo söödaväärtusele ja kvaliteedile.

## Teoseid
*Närvutamise ja naatriumbensoaati sisaldava konserveerimislisandi mõju kõrrelistest ja ristikust-kõrrelistest koosnevast rohust valmistatud silo kvaliteedile (kaasautor P. Lättemäe). // Agraarteadus (1997) 8
*Kromosoomiarvu kahekordistamise mõju hilise punase ristiku saagile ja saagi kvaliteedile (kaasautor A. Bender). // Agronoomia. Tartu 1999
*Lantanoidide mõju suvinisu ja herne biol protsessidele (kaasautorid M. Järvan, R. Kalmet). // APS Toim 9 (1999)
*Silmeti lämmastikurikaste vedeljäätmete baasil valmistatud väetiste katsetamise esialgseid tulemusi (kaasautor). // APS Toim 14 (2001)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituut 1946–2006. Saku 2006, 42

## Välislingid
*
Karin Rava

**Karin Rava** (sündinud 8. juunil 1971 Tallinnas) on eesti informaatikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1989 Tallinna 42. Keskkooli ja 1994 TTÜ majanduse andmetöötlussüsteemide erialal; tehnikateaduste magister (1995, TTÜ), väitekiri "Süsteemianalüüsi protsess". 1994–98 TTÜ informaatikainstituudi assistent, 1998– lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: infosüsteemide arendamise juhtimine, projektijuhtimine, meeskonnatöö.

## Viited

## Teoseid
* Objects and Activities in Planning of Information Systems Project. Databases and Information Systems.// Proc. 4th International Baltic Workshop. 2. Vilnius 2000
* Enterprise Information System Strategic Analysis and Development: Forming Information System Development Space for Enterprise (kaasautor). // International Conf. on Computational Intelligence, ICCI 2004, December 17–19, 2004, Istanbul, Turkey
* A Model of Information Systems Development for Learning Virtual Organizations (kaasautor). // Information Systems Development Advances in Theory, Practice and Education, 13th int. conf. on Information Systems Development, ISD'2004 Vilnius, Lithuania, 9–11. september 2004.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Küllike Realo

**Küllike Realo** (aastani 1962 **Kliimand** 14. juuni 1942 Tartu – 10. november 2006 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Küllike Realo oli õpetajate tütar ja Enn Realo abikaasa.

Lõpetas 1960 Tartu 5. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna ja 1982 TRÜ aspirantuuri; keemiakandidaat (1983, TRÜ), väitekiri "Выращивание монокристаллов СаS и SrS и изучение их оптических свойств". Täiendanud end rahvusvahelistel keskkonna radioaktiivsuse ja kiirguskaitse kursustel Saksamaal ja Austrias (1993, 2002), Rootsis (1998), Jaapanis (2001), Taanis (2001), Soomes (2003). Oli 1966–1971 ja 1984–1987 TRÜ elektroluminestsentsi ja pooljuhtide laboris vanemlaborant, insener ja vanemteadur, 1971–1984 ja 1987–1997 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis (FI) insener, vaneminsener ja teadur, 1998–2006 Tartu Ülikooli Füüsikainstituudi tuumaspektroskoopia labori teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: objektide süntees ja omaduste uurimine elektroluminestsentsi, selektiivse dosimeetria ja kõrgtemperatuursete ülijuhtide valdkonnas, kõrge sulamistemperatuuriga monokristallide kasvatamine, radionukliidide gammaspektroskoopia ja radioökoloogia. Tulemused: leelismuldmetallide sulfiidide monokristallide esmakordne kasvatamine; Pb-210 radioökoloogia selgitamine. Põhjamaade Kiirguskaitse Ühingu NSFS/IRPA liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Growth and Some Properties of Calcium Sulphide Single Crystals (kaasautor). // J. Cryst. Growth 56, 636 (1982)
* Quadrupole interaction at the Eu site in the EuBa2Cu3O7-x superconductor (kaasautor). // Phys. Lett. A139, 353 (1989)
* Studies on Radiocaesium in Estonian Soils (kaasautor). //J. Environ. Radioactivity 29 (1995) 2
* Releases of Natural Radionuclides from Oil-shale-fired Power Plants in Estonia (kaasautor). // J. Environ. Radioactivity 33 (1996) 1
* Eine Bewertung der Radiologishen Wirkung von Ölschifferflugasche in Estland (kaasautor). // In Radioaktivität in Mensch und Umwelt, II. IRPA/Fachverband für Strahlenschutz, Lindau, 1998
* Natural Radionuclides in Radium-Rich Soils in North-East Estonia (kaasautor E. Realo). // The Natural Radiation Environment VII. International Symp. on the Natural Radiation Environ. "Radioactivity in the Environment" 7, Elsevier, Amsterdam, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 145
* TRÜ keemiaosakond 1977–1986. Tartu, 1988, 149.
*
Ana Rebane

**Ana Rebane** (sündinud 11. augustil 1966 Tartus) on eesti molekulaarbioloog.

## Elulugu
Lõpetas Tartu 7. Keskkooli, 1989 Tartu Ülikooli keemia osakonna ja 1998 samas doktorantuuri; Ph.D. (1999, TÜ), väitekiri "Mammalin ribosomal protein S3a genes and intron-encoded small nucleolar RNAs U73 and U82". Täiendas end 1996–1997 Kuopio Ülikoolis, 2000–2003 Yale'i Ülikooli järeldoktorantuuris. 

Oli 1989–1995 Eesti Biokeskuse nooremteadur, 1999–2000 erakorraline vanemteadur, aastatel 2004–2010 TÜ Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi molekulaarpatoloogia uurimisgrupi erakorraline teadur. Aastatel 2010–2013 töötas külalisteadlasena Šveitsi allergia ja astma instituudis. Alates 2013. aastast töötab Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudis vanemteadurina ja RNA bioloogia töörühma juhina.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: geeniekspressiooni regulaatorvalkude struktuur ja funktsioon imetaja rakus, mikroRNA-de funktsioonid allergilistes ja kroonilistes põletikulistes haigustes.

## Tunnustus

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Human ribosomal protein S3a: cloning of the cDNA and primary structure of the protein (kaasautor). // Gene 119 (1992) 2
* Anovel snoRNA (U73) is encoded within the introns of the human and mouse ribosomal protein 53a genes (kaasautor). // Gene 210 (1998) 2
* U82, a novel snoRNA identified from the fifth intron of human and mouse nucleolin gene (kaasautor A. Metspalu). // Biochimica et Biophysica Acta-Gene Structure and Expression 1446 (1999) 3
* Locations of several novel 2 `-O-methylated nucleotides in human 28S rRNA (kaasautorid A. Metspalu, H. Roomere). // BMC Molecular Biology (2002) 3
* Transportins 1 and 2 are redundant nuclear import factors for hnRNP A1 and HuR (kaasautorid A. Aab, J. A. Steitz). // RNA-A Publication of the RNA Society 10 (2004) 4
* Cooperative activation of transcription by autoimmune regulator AIRE and CBP (kaasautor). // Biochem. and Bioph. L. Res. Comm. 333 (2005) 3.
* MicroRNA-146a alleviates chronic skin inflammation in atopic dermatitis through suppression of innate immune responses in keratinocytes.(Kaasautorid Runnel T, Aab A, Maslovskaja J, Rückert B, Zimmermann M, Plaas M, Kärner J, Treis A, Pihlap M, Haljasorg U, Hermann H, Nagy N, Kemeny L, Erm T, Kingo K, Li M, Boldin MP, Akdis CA).// Journal of Allergy and Clinical Immunology 134 (2014) 4
* Pre-administration of PepFect6-microRNA-146a nanocomplexes inhibits inflammatory responses in keratinocytes and in a mouse model of irritant contact dermatitis. (Kaasautorid Urgard E, Lorents A, Klaas M, Padari K, Viil J, Runnel T, Langel K, Kingo K, Tkaczyk E, Langel Ü, Maimets T, Jaks V ja Pooga M).// J Control Release. 235 (2016) 

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Anne Rebane

**Anne Rebane** (1965. aastani **Anne Vaarmaa**; 26. aprill 1939 Tallinn – 21. oktoober 2004 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemilise tehnoloogia erialal. 

Oli aastatel 1962–1966 Maardu Keemiakombinaadi kesklabori insener, 1966–1979 TPI mineraalväetiste ja -söötade probleemlabori insener-uurija, 1979–1991 Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumi Erikonstrueerimisbüroo standardite ja normatiivide osakonna juhtkonstruktor, tehnoloogiaosakonna sektorijuhataja ja juhttehnoloog, 1991–1999 Majandusministeeriumi majandusregulatsiooni osakonna juhataja asetäitja ja regionaalpoliitika talituse peaspetsialist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike fosfaatide, eelkõige Eesti fosforiitide koostis ja omadused, keemiline töötlemine ja saaduste iseloomustamine. 12 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus.

## Tunnustus
* 1975 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis)

## Teoseid
* Изотермы-изохоры разложения апатита серной кислотой (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 319 (1972)
* Получение аммофоса и нитро-аммофоски из фосфоритов месторождения Тоолсе (kaasautor). // Хим. пром-сть (1979) 12
* Влияние механической активации на реакционную способность природных фосфатов при получении двойного суперфосфата (kaasautor). // Ж. прикл. химии (1980) 3.

## Isiklikku
Anne Rebane oli teenistuja tütar.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 272, 462.
*
Enn Rebane

**Enn Rebane** (23. veebruar 1943 Ambla – 29. juuni 2006 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Enn Rebane oli teenistujate poeg.

Lõpetas 1962. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1973 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötas 1962–1963 Lalsi 8-klassilises koolis matemaatikaõpetajana, 1963–1966 teenis Nõukogude armees, oli 1974–1977 Jõgeva Rajooni Keskhaigla kirurg. Aastast 1977 Tartu Kliinilise Haigla ordinaator, 1980–2004 veresoonte kirurgia osakonna juhataja. Oli 1984–1992 ka Tartu Ülikooli teaduskonnakirurgia kateedri assistent, 1992–2001 Tartu Ülikooli kirurgiakliiniku, aastast 2002 kardiovaskulaar- ja torakaalkirurgia kliiniku vanemassistent. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veresoonte kirurgia. 65 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Бедренно-берцовое щунтирование при облитерирующих заболеваниях артерий нижних конечностей с использованием микрохирургической техники (kaasautor). // TÜ Toim 717 (1985)
* Возможности восстановления кровотока при обширных атеросклротических поражениях аорты и магистральных артерий нижних конечностей (kaasautor). // Kардиология (1989) 3
* Операция Sugiura при лечении кровотечений из варикозно/расширенных вен пищевода (kaasautor). // Хирургия (1991) 2
* Реконструктивная хирургия периферических артерии нижних конечностей при окклюзионных заболеваниях. Тарту, 1994
* Results of femoropopliteal and synchoronous combined aortofemoral/ femoropopliteal bypasses (kaasautor). // TÜ Toim. Sugiura procedure in the treatment of bleeding esophageal varices (kaasautor). // Ann. Chir. Gynecol. 88 (1999) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 146
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 182, 185
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 247.
*