open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latipihklane

**Latipihklane** (*Pissodes piniphilus*) on putukaliik. 

## Levila
Neid võib kohata Kesk- ja Põhja-Euroopas.

## Kirjeldus
Täiskasvanud latipihklased on 4–5 mm pikkused punakaspruunid mardikad. Pea on veninud pikaks kärsaks, mille külge kinnituvad tavaliselt põlvjad tundlad ning haukamissuised. Kärsal on suur tähtsus – selle abil puuritakse nooremapoolsete, näiteks mändide tüvede koore sisse auk, kuhu munetakse munad. Vastsed on jalutud 9 mm pikkused valkjad tõugud, kes kaevandavad koore all käike ning nukkuvad tüve alaosas koore all ulatudes sügavale puitu.

## Taimekahjurina
Arvatakse, et nad nõrgestavad veelgi teiste kahjurputukate poolt nõrgestatud harilikke männipuid, süües neid nii seest kui väljast ja viies puud suremise äärele, seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks. 

## Viited

## Välislingid
*
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne Wiki Bugwood-is
Cervia Pisignano lennujaam

**Cervia Pisignano lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ravenna provintsis, Cervia omavalitsusüksuse Pisignano fraktsioonis.

## Viited

## Välislingid
*Il 15º Stormo sul sito dell'Aeronautica Militare Italiana (*itaalia keeles*)
Noorte Kotkaste Viru malev

**Noorte Kotkaste Viru malev** on Lääne-Viru maakonna piires tegutsev Noorte Kotkaste piirkondlik üksus.
## Tegevus
Viru maleva koosseisus on 15 piirkondlikku ja 2 üldist rühma. 

Maleva büroo asub Rakveres Pikk tänav 15 Kaitseliidu Viru maleva staabi ruumides.

## Ajalugu
Enne okupatsiooniperioodi kuulusid maleva koosseisu: Rakvere I malevkond (muulhulgas Ratsarühm), Rakvere II malevkond, Lüganuse malevkond, Haljala malevkond, Kadrina malevkond, Jõhvi malevkond, Väike-Maarja malevkond (muuhulgas Tehniline rühm, Pioneerirühm), Iisaku malevkond, Viru-Nigula malevkond. 1937. a lõpul tegutses malevas kokku üle 80 noorkotkaste ja noorhaugaste rühma.

Noorte Kotkaste Viru maleva tegevus taastati aastatel 1993–1994 Kiltsis ja Rakveres.
Põhja-Vietnam

**Põhja-Vietnam** ehk **Vietnami Demokraatlik Vabariik** (Vietnami DV) oli sotsialistlik vabariik Kagu-Aasias, mis rajati 1945. aastal ja liitus 1976. aastal Lõuna-Vietnamiga nüüdseks Vietnami Sotsialistlikuks Vabariigiks.

2. septembrist 1945 kuni 18. detsembrini 1946 hõlmas riik nime poolest kogu Vietnamit. Kommunistlik relvastatud organisatsioon Viet Minh ("Vietnami Iseseisvusliiga") kontrollis 18. detsembrist 1946 kuni 20. juulini 1954 osa Vietnamist ning 20. juulist 1954 kuni 2. juulini 1976 praeguse Vietnami Sotsialistliku Vabariigi põhjaosa. Riigi kuulutas algselt välja Ho Chi Minh Hanois 1945. aastal, lääneriikide silmis rajati see ametlikult pärast Esimese Indohiina sõja lõppu ja Genfi rahukonverentsi 1954. aastal. Sotsialistlik Põhja-Vietnam ja kapitalistlik Lõuna-Vietnam ühendati pärast Vietnami sõda 1976. aastal.
Frosinone lennujaam

**Frosinone lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Frosinone provintsis, 5 km kaugusel Frosinone keskusest läänes. Lennujaam kannab Girolamo Moscardini nime.

## Välislingid
* 
* 
*Website sul progetto di realizzazione dell'aeroporto civile.
*Comitato contro la realizzazione dell'aeroporto
Lozova (Šargorodi rajoon)

**Lozova** (ukraina keeles Лозова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1369. Pindala on 3,2293 km².
L'Aquila Preturo lennujaam

**L'Aquila Preturo lennujaam**, tuntud ka kui **Giuliana Tamburro parkide lennujaam** (*Aeroporto dei Parchi Giuliana Tamburro*) või **Parkide lennujaam** (*Aeroporto dei Parchi*), on lennujaam Itaalias Abruzzo maakonnas L'Aquila provintsis, 7,4 km kaugusel L'Aquila keskusest lääneloodes, Preturo fraktsiooni territooriumil.

## Viited

## Välislingid

* Aeroporto dei Parchi (*itaalia keeles*) 
* L'Aquila lennuklubi
* Stazione meteorologica con dati in tempo reale Gestita da MeteoAQuilano
Aucifer

**Λucifer** (リュシフェル *Ryushiferu*, alternatiiv õigekirja **Aucifer** / **Lucifer**) on Jaapani *[[Visual kei|visual kei]]*-bänd. See loodi aastal 1999. Nad tegutsesid aastani 2003. Alates aastast 2010 on bänd esinenud mitmeid kordi, kuid kokkutulek on olnud ajutine.

## Koosseis
* Makoto "Sakuya" Koshinaka – vokaal
* Masahiko "Yuki" Yuuki – kitarr
* Daisuke "Atsuro" Kato – kitarr
* Tomonori "Towa" Taguchi – basskitarr
* Toru "Santa" Abe – trummid

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "*Limit Control*" (1999)
* "*Beatrip*" (2001)
* "*Element of Love*" (2002)

### Kogumikud
* "*The Best*" (2002)

### Singlid
* "*Datenshi BLUE*" (1999)
* "*C no Binetsu*" (1999)
* "*Tokyo Illusion / Lucy*" (2000)
* "*Carnation Crime*" (2000)
* "*Junk City*" (2000)
* "*Tsbasa*" (2000)
* "*Hyper Sonic Soul*" (2001)
* "*Regret*" (2002)
* "*Realize*" (2002)

### Videod
* "*~Film~ ESCAPE*" (2000)
* "*Be-Trip Tour 2001*" (2001)
* "*~Film~ ESCAPE 2*" (2001)
* "*Last Tour 2002-2003 Energy Tour Final at Tokyo Kokusai Forum*" (2003)

## Viited

## Välislingid
* Luci_discography.htm
Sinine villimardikas

**Sinine villimardikas** (*Meloe violaceus*) on villimardiklaste sugukonda villimardika perekonda kuuluv putukaliik. 

## Kirjeldus
Nagu teisedki villimardiklased on sinised villimardikad enamasti suured, tiivutud, eredavärvilised, metallihelgiga, pehmekehalised putukad, kelle kattetiivad on lühenenud ja lennuvõime kadunud.

## Paljunemine

Emane villimardikas (tavaliselt paksem kui isane) muneb pinnasesse kuni mitu tuhat muna. Neist väljuvad vastsed, umbes 1 mm pikkused, ja neid nimetatakse triunguliinideks. Triunguliinid on parasiitse eluviisiga ja lasevad end harilikult erakmesilastel pessa kanda. Triunguliinid, kel õhulend koos mesilastega õnnestus, söövad esmalt ära mesilase munad. Pärast kestumist areneb tringuliinist vastne, kes toitub meest. Vastne kestub ka teist korda, muutudes ebanukuks. Ebanukust areneb pärast kestumist jalutu vastne. 

Vastsed, kes ennast häirituna tunnevad, niristavad kollast toksiini (inglise *cantharidin*, C10H12O4, CAS 56-25-7), mis toimib mürgina. 

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne Fauna Europaeas

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Meloe violaceus]] seisuga 03.02.2014.*
Lecce Galatina lennujaam

**Lecce Galatina lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Apuulia maakonnas Lecce provintsis, 15 km kaugusel Lecce keskusest lõunas ja 7 km kaugusel Galatina keskusest põhjas, Galatina ja Lequile omavalitsusüksuste territooriumil. Lennujaam kannab Fortunato Cesari nime.

## Viited
Silmakoobas

**Silmakoobas** (ladina keeles *orbita* ehk *recessus cavernosus oculi*) on inimestel ja paljudel loomadel peas, näokolju eesmises osas, paiknev paariline luudest ümbritsetud süvend. 

Silmakoobas on püramiidja kujuga. 

Silmakoopa ülemises osas paikneb pisaranääre, eesmises osas silmamuna, külgedel ja taga sidekude ja silmakoopa rasvkeha (*corpus adiposum orbitae*), silmalihased, silmanärvid ja nägemisnärvipea, veresooned.

Silmakoopa areng, anatoomia, morfoloogia, ja patoloogia võivad  erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Madude silmakoopad paiknevad näokolju eesmises osas, olenevalt liigist kas külgmiselt ehk selgmiselt. Neid eraldavad (olemasolul)  väljastpoolt silmakoobastevahelised kilbised.

## Imetajatel
### Koduloomadel
Silmakoopa moodustavad: sarna-, otsmiku-, pisara-, suulae-, tiib- ja kiilluu. 

Silmakoopa tagumises seinas paiknevad ühendusteed koljuõõnega: sõelluumulk ja nägemisnärvikanal (koos nägemisnärviga), silmakoopalõhe ja tiivamulgud.

Silmakoopas on viis auku: *[[foramen orbitale proprium]]*, *[[canalis opticus]]*, *[[canalis infraorbitalis]]*, *[[foramen orbitale superius]]* ja *[[foramen orbitale inferius]]*.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A02.1.00.067: Orbita. Silmakoobas 

*Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Silmäkuoppa]] seisuga 03.02.2014.*
Vergiate lennujaam

**Vergiate lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis Vergiates, 11 km kaugusel Gallaratest, 55 km kaugusel Milanost, 20 km kaugusel Varesest ja 10 km kaugusel Milano Malpensa lennujaamast.

AgustaWestland kasutab lennuvälja katselendudeks.
Veneetsia Lido lennujaam

**Veneetsia Lido lennujaam**, varem ka **Venezia San Nicolò lennujaam** (*aeroporto di Venezia-San Nicolò*), on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Veneetsia provintsis, 3 km kaugusel Veneetsia keskusest, Lido saare põhjaosas. Lennujaam kannab Giovanni Nicelli nime.

1926. aastal sai Lido lennujaamast Viini lennuliini avamisega Itaalia esimene tsiviillennuväli.

## Välislingid

*Storia dell'aeroporto "Nicelli" (*itaalia keeles*) 
*Le ali della Rondine (*itaalia ja inglise keeles*)
Latina lennujaam

**Latina lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Latina provintsis, 10 km kaugusel Latina keskusest põhjas, Casal delle Palme asula läheduses. Lennujaam kannab Enrico Comani nime.

Lennuvälja kasutab ka kohalik lennuklubi.
## Viited
Samothrake Nike

**Samothrake Nike** on võidujumalanna Niket kujutav 244 cm kõrgune marmorskulptuur.

Skulptuur leiti 1863. aastal Kreekast Samothráki saarelt. See arvatakse olevat loodud umbes aastatel 200–190 eKr. Kuju pea ega käed ei ole säilinud, kuid sellest hoolimata peetakse seda üheks hellenismi ning kogu ajaloo kaunimaks kujuks.

Alates 1884. aastast on seda eksponeeritud Louvre'is (välja arvatud Teise maailmasõja ajal).


Pilt:Daru staircase Louvre 2007 05 13.jpg
Pilt:Nike di samotracia 00.JPG


## Välislingid
*"Louvre’i muuseumi üks pärle kaob külastajate silme eest" Postimees, 29. august 2013
Bumslang (perekond)

**Bumslang** (*Dispholidus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Bumslangide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *Dispholidus typus* (Smith, 1829) – bumslang.

## Levila
Neid võib kohata Aafrikas (va Põhja-Aafrikas). 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dispholidus typus]] seisuga 03.02.2014.*
Endrik Mikkor

**Endrik Mikkor** (kuni 1. juuni 1938 **Hindrik**, aga ka **Hendrik** või **Heinrich**; 30. oktoober 1870 Reegoldi, Olustvere vald – august 1942 Tallinn) oli Eesti õpetaja, ametnik ja raamatukogundustegelane. 

## Hariduskäik
*1889–1892 Viljandi Linnakool
*1896 sooritas sama kooli juures linna-, kihelkonna- ja rahvakooliõpetaja eksami
*1905 tutvus Riia linnaraamatukogu tööga

## Töökäik
*1895–1897 Tillereinu algkool, Olustvere vald (õpetaja)
*1898–1904 Lelle vabrikukool (õpetaja)
*1907–1920 Tallinna Keskraamatukogu (raamatukoguhoidja, juhataja)
*1920–1931 Riigikassa ja Majandusministeeriumi rahandusosakond (kontrolör, sekretär, raamatupidaja)

## Tunnustus
*1939 – Eesti Punase Risti teenetemärgi I klass

## Välislingid
*Endrik Mikkor Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Endrik Mikkor teenetemärkide kavaleride loetelus
Bumslang

**Bumslang** (*Dispholidus typus*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Bumslangil klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Dispholidus typus kivuensis]]* Laurent, 1955
* *[[Dispholidus typus punctatus]]* Laurent, 1955
* *[[Dispholidus typus typus]]* (Smith, 1829). 

## Levila
Neid võib kohata Aafrikas - Sambias (va Põhja-Aafrikas).

## Toksilisus
Pikka aega peeti neid mürgita madudeks. 

Aastal 1957 hammustas bumslangi poeg ameerika herpetoloogi Karl Patterson Schmidti (1890 – 1957) ja hammustus võis tõenäoliselt ka tema surma põhjustada. 

Käesoleval ajal on maod inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad ja nende hammustus võib mürgistusseisundeid või koguni surma põhjustada.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dispholidus typus]] seisuga 03.02.2014.*
Hans Jürman

**Hans Jürman** (ka **Jürmann**; 28. veebruar 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, raamatukogundusteadlane ja bibliograaf. 

## Hariduskäik
Õppis aastatel 1935–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja 1947–1947 Tallinna Meditsiinikeskkoolis farmaatsiat. Aastatel 1942–1952 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning 1955–1956 sealsamas bibliograafiat.

## Töökäik
*1947–1960 Tallinna Keskraamatukogu (haruraamatukogu juhataja, direktori asetäitja)
*1960–1996 Eesti Rahvusraamatukogu (a-ni 1988 Fr. R. Kreutzwaldi nim Eesti NSV Riiklik Raamatukogu) (raamatukoguhoidja, bibliograaf, teadusosakonna juhataja)

## Kirjutisi
*"M. Gorki nimeline Tallinna Keskraamatukogu 1907-1957". Koostanud Hans Jürman. Tallinn, 1957
*"Raamatukoguhoidja käsiraamat". Koostanud Hans Jürman jt. Tallinn, 1964;
*"Koduraamatukogu". Tallinn, 1976 
*"Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu". Koostanud Hans Jürman Tallinn, 1984
*"Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1995
*"Raamatu- ja trükindusmuuseumist". Raamatukogu 2/ 2014. Lk 36

## Tunnustus
* 1980 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1996 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu teenetepreemia 2006. aasta eest

## Muud
*Korporatsiooni Fraternitas Liviensis liige

## Kirjandus
*Maire Liivamets. "Trükisõna on nagu narkootikum, midapeab iga päev manustama". [Usutlus Hans Jürmaniga] - Raamatukogu 5/ 1997. Lk 11-13
*Nekroloog. - Sirp 7. veebruar 2014. Lk 37
*Nekroloog. - Raamatukogu 1/ 2014. Lk 42

## Välislingid
*Hans Jürman Tartu Ülikooli üliõpilaste nimekirjas 1918–1944
*Hans Jürman Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Hans Jürman teenetemärkide kavaleride loetelus
Krievciemsi vasallilinnus

**Krievciemsi vasallilinnus** (eestipäraselt Veneküla, läti keeles "Krievciems" – 'moskvalaste küla', 'moskoviitide küla', saksa keeles *Ruschendorf*, *Russendorf*) oli Riia peapiiskopkonna lätlaste aladel asunud vasallilinnus, mis oli läänistatud Tiesenhausenite perekonnale ning mis paikneb Lätis, Latgale kultuuriajaloolises piirkonnas, Krustpilsi piirkonnas (Krustpils novads), Varieši vallas (Variešu pagasts), Krievciemsi asulas, Aiviekste (*Ewst*) jõe alamjooksu vasakul ehk lõunakaldal, u 50 m kaugusel endisest Krievciemsi mõisast.

Muinasajal kuulus piirkond Jersika vürstiriiki ja paiknes selle keskosas. Vene tsaaririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Polotski kubermangu Vana-Väina maakonna (Daugavpils, *Dvinsk*) loodetipus.

Piirkond asub tasasel maastikul u 85 meetrit üle merepinna, Aiviekste jõe suubumiskohast Väina jõkke piki Aiviekstet 10 km ülesvoolu.

## Nimekujud
* 1354 – Villa Ruthenorum
* Russchendorp, Ruscendorf, Russendorp, Russchen Dorpe, Ruschen dorpe. 

Nimekuju on seotud linnusekoha kuulumisega endise Jersika vürstiriigi alla.

## Ajalugu

1354. aastal on küla (villa Ruthenorum) esmamainitud ürikus, kui reguleeriti maade piire peapiiskop Fromhold von Vyfhuseni ja tema vasallide vendade Nicolause, Engelberti ja Bartolomeus Tiesenhausenite valduste vahel. Linnust hakati ehitama tõenäoliselt pärast 1354. aastat.

1456. aasta 19. veebruaril läänistas ordumeister Johann von Mengede Valgas olles rüütel Johann Rehbinderile Rezekne foogtkonnas (Räisaku) Venekülas (Krievciemsis), maavaldusi. Selle läänistuse (*dat Rusche dorp*) aga ka Gottschalk Rehbinderile kuuluvad Väina jõe äärsed maad kinnitas ordumeister Wolter von Plettenberg 1519, 7. juulil Berndt Rehbinderile. 

1507 ostis linnuse Gerdt Linde.

1585 annetas Poola kuningas Stefan Batory Krustpilsi piirkonna sõjaliste teenete eest Võnnu (Cesis) vojevoodile Nicolaus II Korffile, kelle suguvõsale see kuulus XX sajandi alguseni. Kuramaalt, Priekule vasallilinnusest pärit Nicoalusele kuulusid siis ka Krustpilsi piiskopilinnus ja Steinbruni mõis.

17. sajandil hakkas selle suhteliselt väikese linnuse majanduslik ja administratiivne tähtsus vähenema. Lõpuks see jäeti maha ja lagunes. Aastatel 1673–1686 Gerardus Valcki välja antud kaardil "Tabula Ducatuum Livoniæ et Curlandiæ" on märgitud ka Krievciemsi (*Rusdorp*).

18. sajandi lõpus K. G. Gratzi joonistatud pildil on näha veel küllaltki märkimisväärsed varemed.

19. sajandil lammutati linnust intensiivselt kõrvalehitatava Krivciemsi mõisa jaoks.

## Ehitus

Ehitusstiililt on tegemist Riia peapiiskopkonna lõunapiiride kaitseks rajatud vabakujulise laagerkastelliga. Linnus oli lihtne, müürikaitsele baseeruv kastell. Põhiplaanilt oli tegemist täisnurkse ida-lääne suunalise ristkülikuga küljepikkustega 29×19 m. Linnust ümbritsesid kolmest küljest vallikraavid. Põhjaküljel pakkus 6 m kõrgune jõekallas ka tõhusat veekaitset. Elukorpus asus lääneküljel, selle all olid keldrid. Linnus oli ehitatud maakividest ja tellistest.

## Praegune seisukord
Linnusekohast annab aimu säilinud 1 m kõrgune küngas Aiviekste jõe kaldal.

## Viited
Florida madude loend

Florida osariigi madude loend Florida Ülikooli andmetel:
**[[Agkistrodon contortrix contortrix]]*
**[[Agkistrodon piscivorus]]*
***[[Agkistrodon piscivorus conanti]]*
***[[Agkistrodon piscivorus piscivorus]]* 
**[[Boa constrictor]]*
**[[Cemophora coccinea]]*
***[[Cemophora coccinea coccinea]]*
***[[Cemophora coccinea copei]]*
**[[Coluber constrictor]]*
***[[Coluber constrictor helvigularis]]*
***[[Coluber constrictor paludicola]]*
***[[Coluber constrictor priapus]]*
**[[Crotalus adamanteus]]*
**[[Crotalus horridus]]*
**[[Diadophis punctatus]]*
***[[Diadophis punctatus acricus]]*
***[[Diadophis punctatus punctatus]]*
**[[Drymarchon couperi]]*
**[[Farancia abacura]]*
***[[Farancia abacura abacura]]*
***[[Farancia abacura reinwardtii]]*
**[[Farancia erytrogramma]]*
***[[Farancia erytrogramma erytrogamma]]*
***[[Farancia erytrogramma seminola]]*
**[[Heterodon platirhinos]]*
**[[Heterodon simus]]*
**[[Lampropeltis calligaster]]*
***[[Lampropeltis calligaster occipitolineata]]*
***[[Lampropeltis calligaster rhombomaculata]]*
**[[Lampropeltis elapsoides]]*
**[[Lampropeltis extenuata]]*
**[[Lampropeltis getula]]*
***[[Lampropeltis getula floridana]]*
***[[Lampropeltis getula getula]]*
***[[Lampropeltis getula meansi]]*
**[[Masticophis flagellum flagellum]]*
**[[Micrurus fulvius]]*
**[[Nerodia clarkii]]*
***[[Nerodia clarkii clarkii]]*
***[[Nerodia clarkii compressicauda]]*
***[[Nerodia clarkii taeniata]]*
**[[Nerodia cyclopion]]*
**[[Nerodia erythrogaster]]*
***[[Nerodia erythrogaster flavigaster]]*
**[[Nerodia fasciata]]*
***[[Nerodia fasciata fasciata]]*
***[[Nerodia fasciata pictiventris]]*
**[[Nerodia floridana]]*
***[[Nerodia sipedon pleuralis]]*
**[[Nerodia taxispilota]]* 
**[[Opheodrys aestivus]]*
***[[Opheodrys aestivus aestivus]]*
***[[Opheodrys aestivus carinatus]]*
**[[Pantherophis alleghaniensis]]*
**Pantherophis guttatus* – maisi-roninastik
**[[Pantherophis spiloides]]*
**[[Pituophis melanoleucus]]*
***[[Pituophis melanoleucus lodingi]]*
***[[Pituophis melanoleucus mugitus]]*
**[[Python bivittatus]]*
**[[Python sebae]]*
**[[Ramphotyphlops braminus]]*
**[[Regina alleni]]*
**[[Regina rigida]]*
***[[Regina rigida rigida]]*
***[[Regina rigida sinicola]]*
**[[Regina septemvittata]]*
**[[Rhadinaea flavilata]]*
**[[Seminatrix pygaea]]*
***[[Seminatrix pygaea cyclas]]*
***[[Seminatrix pygaea pygaea]]* 
***[[Sistrurus miliarius barbouri]]*
**[[Storeria dekayi]]*
***[[Storeria dekayi limnetes]]*
***[[Storeria dekayi wrightorum]]*
**[[Storeria occipitomaculata]]*
***[[Storeria occipitomaculata obscura]]*
***[[Storeria occipitomaculata occipitomaculata]]*
**[[Storeria victa]]*
**[[Tantilla coronata]]*
**[[Tantilla oolitica]]*
**[[Tantilla relicta]]*
***[[Tantilla relicta neilli]]*
***[[Tantilla relicta relicta]]*
***[[Tantilla relicta pamlica]]*
**[[Thamnophis sauritus]]*
***[[Thamnophis sauritus nitae]]*
***[[Thamnophis sauritus sauritus]]*
***[[Thamnophis sauritus sackenii]]*
**[[Thamnophis sirtalis]]*
***[[Thamnophis sirtalis sirtalis]]*
***[[Thamnophis sirtalis similes]]*
**[[Virginia striatula]]*
***[[Virginia valeriae valeriae]]*.

## Viited
Venaria Reale lennujaam

**Venaria Reale lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis, 5 km kaugusel Torino keskusest põhjas, Venaria Reale omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam kannab Mario Santi nime.

1909. aastal avatud Venaria Reale lennuväli on Itaalia esimene sõjaväelennuväli.

Lennuväljal baseeruva üksuse relvastuses on helikopterid Agusta Bell 205 ja Agusta Bell 206.

Agusta-Bell AB-205 MM80547 Esercito.jpg|AB-205A-1
Agusta-Bell AB-206A MM80868 Esercito.jpg|Agusta-Bell AB-206A JetRanger
Villimardiklased

**Villimardiklased** (*Meloidae*) on putukate sugukond mardikaliste seltsist.

## Eesti liigid
Eestis elab kolm liiki perekonnast villimardikas. Võimalik, et on elanud ka hispaania kärbes.

## Klassifikatsioon
Villimardiklaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised alamsugukonnad:
* *[[Eleticinae]]* Wellman, 1910
* *[[Meloinae]]* Gyllenhal, 1810
* *[[Nemognathinae]]* Laporte, 1840
* *[[Tetraonycinae]]* Bøving ja Craighead, 1931

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis ADW
*Sissekanne andmebaasis NCBI
*Sissekanne andmebaasis SITI
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Meloinae

***Meloinae*** on villimardiklaste sugukonda kuuluv mardikaliste alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Meloinae* klassifitseeritakse järgmised Euroopas elavadperekonnad: 
* *[[Actenodia]]* Laporte de Castelnau 1840
* *[[Alosimus]]* Mulsant 1857
* *[[Berberomeloe]]* Bologna 1989
* *[[Cabalia]]* Mulsant & Rey 1858
* *[[Croscherichia]]* Pardo Alcaide 1950
* *[[Cerocoma]]* Geoffroy 1762
* *[[Epicauta]]* Dejean 1834
* *[[Hycleus]]* Latreille 1817
* *[[Lagorina]]* Mulsant & Rey 1858
* *[[Lydus]]* Dejean 1821
* *[[Lytta]]* Fabricius 1775
* *[[Meloe (perekond)|Meloe]]* Linnaeus 1758
* *[[Muzimes]]* Aksentjev 1988
* *[[Mylabris]]* Fabricius 1775
* *[[Oenas]]* Latreille 1802
* *[[Physomeloe]]* Reitter 1911
* *[[Semenovilia]]* Kuzin 1954
* *[[Teratolytta]]* Semenov 1894
* *[[Trichomeloe]]* Reitter 1911

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Fauna Europaea
*Sissekanne saidil Wikispecies
Amendola lennujaam

**Amendola lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis, 15 km kaugusel Foggia keskusest kirdes, Amendola fraktsioonis. Lennujaam kannab Luigi Rovelli nime.

1944. aastal oli lennuväli Euroopa suurim sõjaväelennuväli.

UAV Predator Italian Air Force.JPG|UAV Predator


## Viited

## Välislingid
Villimardikas

**Villimardikas** (*Meloe*) on mardikaliste perekond villimardiklaste sugukonnast.

## Eesti liigid
Eestis elab kolm liiki villimardikaid.
**Meloe brevicollis* – lai-villimardikas
**Meloe proscarabaeus* – täkkeline villimardikas
**Meloe violaceus* – sinine villimardikas (Eestis kõige tavalisem kolmest liigist)

## Klassifikatsioon
Villimardikate perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:
**[[Meloe americanus]]* Leach, 1815
**[[Meloe angusticollis]]* Say, 1824
**[[Meloe bitoricollis]]* Pinto and Selander, 1970
**Meloe brevicollis* Panzer, 1793 – lai-villimardikas
**[[Meloe californicus]]* Van Dyke, 1928
**[[Meloe campanicollis]]* Pinto and Selander, 1970
**[[Meloe carbonaceus]]* LeConte, 1866
**[[Meloe dianella]]* Pinto and Selander, 1970
**[[Meloe dugesi]]* Champion, 1891
**[[Meloe exiguus]]* Pinto and Selander, 1970
**[[Meloe franciscanus]]* Van Dyke, 1928
**[[Meloe impressus]]* Kirby, 1837
**[[Meloe nebulosus]]* Champion, 1891
**[[Meloe niger]]* Kirby, 1837
**[[Meloe occultus]]* Pinto ja Selander, 1970
**Meloe proscarabaeus* Linnaeus, 1758 – täkkeline villimardikas
**[[Meloe strigulosus]]* Mannerheim, 1852
**[[Meloe tropicus]]* Motschulsky, 1856
**[[Meloe quadricollis]]* Van Dyke, 1928
**[[Meloe vandykei]]* Pinto ja Selander, 1970
**[[Meloe variegatus]]* Donovan, 1793
**Meloe violaceus* Marsham, 1802 – sinine villimardikas

## Kirjandus
*Mati Martin 2010. Villimardikad ehk "maiussid", põneva eluviisiga putukad. *Eesti Loodus* 61(5): 52.

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis ADW
*Sissekanne andmebaasis Fauna Europaea
*Sissekanne andmebaasis NCBI
*Sissekanne andmebaasis SITI
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Paradoks

**Paradoks** on pealtnäha vastuoluline avaldus, mis võib seejuures olla tõene. Enamik loogilisi paradokse on vigased, kuid need on siiski väärtuslikud kriitilise mõtlemise edendamisel. Filosoofiliste paradokside tuntumate näidete seas on vanakreeka filosoofi Zenoni apooriad.

Loogikas on palju paradokse, mis on arutlusvormidena vigased, aga aitavad kaasa kriitilisele mõtlemisele. Teised paradoksid on aidanud paljastada puudujääke definitsioonides, mida varem peeti rangeteks, ning on ajendanud matemaatika ja loogika aksioomide ümberkorraldamist. Üks näide on Russelli paradoks, mis küsib, kas "hulk kõikidest hulkadest, mis iseennast ei sisalda," sisaldaks ka iseennast, ning näitas, et katsed rajada hulgateooria omaduste või predikaatide läbi hulkade tuvastamisele olid vigased. Teisi paradokse, näiteks Curry paradoksi, pole võimalik lahendada loogikasüsteemi põhitõdesid ümber korraldamata.

Väljaspool loogikat oleva paradoksi näiteks võiks tuua filosoofiast Theseuse laeva: kas laev, mida aja jooksul tükkhaaval uue puiduga parandatakse, on see sama laev, mis alguses? Paradokse võib esineda ka piltides või muus meedias. Kunstnik M. C. Escher lõi arvukalt perspektiivipõhiseid paradoksaalseid joonistusi, kus sõltuvalt vaatenurgast paistavad seinad põrandatena, redelid näivad lõputud jne.

Paradokse on ka matemaatikas, füüsikas (sh kosmoloogias), keemias, bioloogias ja majandusteaduses.

## Vaata ka
* absurdsus
* alghetke paradoks
* apooria
* fotomeetriline paradoks ehk Olbersi paradoks
* gravitatsiooniline paradoks
* horisondiparadoks
* konflikt
* laenguparadoks
* muna ja kana probleem
* vastuolulisus

## Kirjandus
* Enn Kasak "Paradoksid: must auk mõtlemises" Tallinn: Argo, 2018

## Viited

## Välislingid

* Enn Kasak "Kosmoloogilised paradoksid ja antroopsusprintsiip" Rmt: "Universum" Tallinn: Horisont, 1998, lk lk 325−330
* "Kosmoloogilised paradoksid" Peatükk Tartu Tähetorni astronoomiaringi interaktiivses kosmoloogiaõpikus
Gary Kikaya

**Gary Senga Kikaya** (sündinud 4. veebruar 1980 Lubumbashis) on Kongo DV kergejõustiklane (400 m jooksja).

Kikaya võitis 2003 NCAA sisemeistrivõistlustel esikoha 400 meetri jooksus, kuid ei pääsenud sama aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pariisis poolfinaalist edasi ajaga 49,99. Järgmise aastal võitis ta Budapesti sisemaailmameistrivõistlustel pronksmedali ja jõudis Ateena olümpiamängudel poolfinaali. Helsingi maailmameistrivõistlustel 2005 jõudis ta samuti poolfinaali. 2006 võitis ta Aafrika meistrivõistlustel kuldmedali. Hiljem samal aastal sai ta kergejõustiku finaalvõistlustel teise koha uue Aafrika rekordiga 44,10 ning  kergejõustiku karikavõistlustel samuti teise koha. Järgmisel aasta Osaka maailmameistrivõistlustel jõudis ta poolfinaali ja sai IAAF-i finaalvõistlustel neljanda koha. 2008 jõudis ta Pekingi olümpiamängudel taas poolfinaali ja oli IAAF-i finaalvõistlustel kuues. Järgmise aasta Berliini maailmameistrivõistlustel ta diskvalifitseeriti ja eeljooksust edasi ei pääsenud. 2009. aasta IAAF-i finaalvõistlustel oli ta viies.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Kalev Kudu

**Kalev Kudu** (sündinud 26. augustil 1961 Võrus) on eesti teatrilavastaja.

Ta õppis näitejuhtimist 1979–1980 Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Aastatel 1984–1987 õppis Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja 1985–1989 Vanemuise draamastuudios näitlemist.

Ta alustas lavastajana tegevust aastal 1980 Võru teatritrupis Grupp 80. 1989 oli ta üks Tartu Lasteteatri asutajaid ning töötas seal näitleja ja lavastajana kuni teatri sulgemiseni 2000.

1992. aastal asutas Kudu kutselise erateatri *nullteatri* (ametlik algus 2018). Kudu on tegutsenud ka Võru kooliteatris ja Võru Rahvateatris.

1999. aastal asutas ta Tartu Ülikooli draamastuudio baasil Tartu Üliõpilasteatri.

3. veebruaril 2014 asus ta tööle Thbilisi Akhmeteli-nimelisse draamateatrisse, kus lavastas Valgevene autori Pavel Prjaško näidendi "Alukad" ("Trusi").

Kudu on end täiendanud Grenland Friteateris Norras, Epinalis Prantsusmaal ja Berliinis teatrikeskuses AKT ZENT.

Kudu kuulub Eesti Lavastajate Liitu ja Eesti Teatriliitu, samuti üliõpilasteatreid ühendavasse rahvusvahelisse organisatsiooni AITU.

## Tunnustus

* 2005 stipendium "Ela ja sära"

## Isiklikku
Kudu on olnud abielus. Tal on poeg Uku ja tütar Minna-Triin.

## Viited

## Välislingid
*Rait Avestik, Kalev Kudu: mulle meeldib amatööride juures amore – armastus oma töö vastu. Sirp, 8. mai 2009
*Kalev Kudu, Teater kui katk, teater kui haiguste ravi, Teater. Muusika. Kino, september 2009
Tortolì Arbataxi lennujaam

**Tortolì Arbataxi lennujaam** on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas Ogliastra provintsis, umbes 140&nbsp;km kaugusel Cagliarist ja 100&nbsp;km kaugusel Nuorost.

Tortoli ja selle mereäärse Arbataxi fraktsiooni keskustest umbes 2 km kaugusel asuv lennujaam paikneb Sardiinia saare igarannikul, Ogliastra ajaloolis-geograafilises piirkonnas.

## Viited
Hiidürask (perekond)

**Hiidürask** (*Dendroctonus*) on putukaperekond. Eestis leidub perekonnast vaid üks liik – hiidürask. 

## Klassifikatsioon
Hiidüraskite perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid:

### Euroopas
* *Dendroctonus micans* (Kugelann, 1794) – hiidürask  

### Põhja-Ameerikas ja Kesk-Ameerikas
* *[[Dendroctonus adjunctus]]* Blandford, 1897 
* *[[Dendroctonus approximatus]]* Dietz, 1890
* *[[Dendroctonus brevicomis]]* LeConte 1876 
* *[[Dendroctonus frontalis]]* Zimmermann, 1868 
* *[[Dendroctonus jeffreyi]]* Hopkins, 1909
* *[[Dendroctonus murrayanae]]* Hopkins, 1909 
* *[[Dendroctonus ponderosae]]* Hopkins, 1902 
* *[[Dendroctonus pseudotsugae]]* Hopkins, 1905 
* *[[Dendroctonus punctatus]]* LeConte, 1868 
* *[[Dendroctonus rufipennis]]* Kirby 1837 
* *[[Dendroctonus simplex]]* LeConte, 1868 
* *[[Dendroctonus terebrans]]* (Olivier, 1795)  
* *[[Dendroctonus valens]]* LeConte, 1860.

## Viited

## Välislingid
*
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne ITIS-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dendroctonus]] seisuga 03.02.2014.*
Cagliari Elmase lennujaam

**Cagliari Elmase lennujaam** on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas città metropolitana di Cagliaris, 6&nbsp;km kaugusel Cagliari keskusest loodes, Elmase omavalitsusüksuse territooriumil. Lennujaam kannab Mario Mameli nime.

Cagliari Elmase rahvusvaheline lennujaam on Sardiinia tähtsaim lennujaam, 2013. aastal oli see reisijate arvult Itaalias 13. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
* Sito della società di gestione dell'aeroporto di Cagliari
Hiidürask

**Hiidürask** (*Dendroctonus micans*) on putukaliik. 
 
## Levila
Neid võib kohata Põhja-Euroopa, Siberi ja Jaapani okasmetsades. Võõrliigina elavad nad ka Iirimaal, Suurbritannias jm.

## Kirjeldus
Täiskasvanud hiidürask on  6–9 mm pikkune.  

## Paljunemine
Sigimisperioodil moodustavad nad peresid (nii monogaamseid kui polügaamseid) ja paljunevad eelistatult kuuse koore all kuid pereelu on võimalik ka mändide (sh harilik mänd) ja nulgude koore all. Emane hiidürask muneb harilikult 100 kuni 150 muna. Nad toituvad üheskoos perekäikudes. 

## Tüvekahjur
Nende perekäigud nõrgestavad puud. Arvatakse, et nad viivad puitu südamemädanike seeni. Seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks. 

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Varbla mõis

**Uue-Varbla mõis** (saksa keeles *Neu-Werpel*) oli mõis Varbla kihelkonnas Läänemaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub kunagine mõisasüda Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, Varbla külast 1 km idas Arukülas, Aruküla ja Raheste küla piiril).

## Ajalugu
Algselt oli tegemist Wilhelm von Fahrensbachile (Farensbach) 1382. aastal läänistatud maadega, kuhu kuulusid Vaiste, Saulepi ja Varbla mõisa alad.

Alates 24. jaanuarist 1698 kuulus Varbla mõis Nasackinite suguvõsale. Selleks ajaks Vaiste mõis enam Varbla alla ei kuulunud. Aastal 1793 siirdus mõis pärandusena Reinhold Magnus von Nasackinile. Viimatimainitul tekkis aga tüli oma noorema venna Adam Gustav von Nasackiniga, mille tulemusena määras Venemaa keiser Paul I oma ukaasiga 1797. aastal Saulepi mõisa kroonumõisaks. Kaks aastat hiljem, 1799. aastal jõudsid kaks tülitsevat venda kokkuleppele ja mõis jagati kaheks. Sedasi hakati Reinhold Magnus von Nasackinile jäänud senist Varbla mõisa nimetama Vana-Varbla mõisaks ning sellest pisut lõuna pool asuvat, Adam Gustav von Nasackinile jäänud Uue-Varbla mõisaks.

## Mõisahoone
Uue-Varbla mõisahoone ehitati 1798. aastal. Aastaks 1877 oli mõisa ülesehitus nõudnud suurte laenude võtmist ja et tollal mõisaomanikuks olnud Iwan von Nasackin elas ise Tallinnas, läks mõis lõpuks "haamri alla". Mõisa omandas avalikul müügil Pärnu pärilik aukodanik Carl Julius Immanuel Schmidt, kes kolis ka mõisa elama. Mõis oli Schmidtide omanduses kuni selle võõrandamiseni 1919. aastal. 1925. aastal lahkusid Schmidtid Saksamaale ja mõisa ostis endale seejärel Šveitsi kodanik Walter Schär, kelle järglaste käes on mõis tänapäevalgi. Mõisa ruumides tegutseb Varbla muuseum.
Mõisahoonet ning muuseumi hoiavad korras ning ülal üks perekond, Kask, kes on oma eesmärgiks võtnud saavutada mõisa võimalikult originaalne väljanägemine.
Rahastus tuleb muuseumi külaliste annetustest, ning omafinantseeringust.

## Uue-Varbla mõisnikud

## Vaata ka
* Uue-Varbla mõisa kalmistu
## Viited

## Välislingid

* Uue-Varbla mõis Eesti Ajalooarhiivis

* Uue-Varbla mõis Eesti Mõisaportaalis

* Uue-Varbla mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Saulepi valitsejad (pdf)
Xenochrophis

***Xenochrophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Xenochrophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Xenochrophis asperrimus]]* (Boulenger, 1891)
* *[[Xenochrophis bellula]]* (Stoliczka, 1871)
* *[[Xenochrophis cerasogaster]]* (Cantor, 1839)
* *[[Xenochrophis flavipunctatus]]* (Hallowell, 1860)
* *[[Xenochrophis maculatus]]* (Edeling, 1864)
* *[[Xenochrophis melanzostus]]* (Gravenhorst, 1807)
* *[[Xenochrophis piscator]]* (Schneider, 1799)
* *[[Xenochrophis punctulatus]]* (Günther, 1858)
* *[[Xenochrophis sanctijohannis]]* (Boulenger, 1890)
* *[[Xenochrophis schnurrenbergeri]]* Kramer, 1977
* *[[Xenochrophis trianguligerus]]* (Boie, 1827)
* *[[Xenochrophis tytleri]]* (Blyth, 1863)
* *[[Xenochrophis vittatus]]* (Linnaeus, 1758).

## Levila
Neid võib kohata Aasias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CITES-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Xenochrophis]] seisuga 03.02.2014.*
Uustaoism

**Uustaoism** ehk **neotaoism** on fokaalne areng Hiina filosoofias. Hiinapärane nimetus seesugusele suunitlusele on *xuanxue*, milles sõna esimene pool *xuan* tähendab tumedat, müstilist, tundmatut. Sõna teine pool *xue* tähendab õppimist. Modernses Hiina kultuuris võib seda samastada ka metafüüsika ja spirituaalsusega. Seesuguses õpetuses on kombineeritud erinevaid elemente konfutsianismist ja taoismist.

Kaks mõjusat Xuanxue õpetlast olid Wang Bi ja Guo Xiang. Mõlemad olid tõsiusklikud konfutsianistid. Nende filosoofia kohaselt on stoiline vaim uustaoismi põhilisim vaatenurk. Nad kombineerisid konfutsianistide sotsiaalse aktiivsuse ja taoistide vaikimise hüüdlauseks: "Sisemuselt elutark, väliselt kuningas."  Seesmise tühjuse või sõltumatuse täiuslik kooskõla oma tegeliku rolliga oli nende taoismi põhimõtete raamistik. Seetõttu olid nad väliselt konfutsianistid ja seesmiselt taoistid. Selle läbi töötati välja mõiste neotaoism.
Gerd Albrecht

**Gerd Albrecht** (19. juuli 1935 Essen – 2. veebruar 2014) oli saksa dirigent.

Ta võitis Besançoni rahvusvahelise noorte dirigentide võistluse 22-aastaselt.
Marina di Campo lennujaam

**Marina di Campo lennujaam** (IATA: EBA, ICAO: LIRJ) on lennujaam Itaalias Elba saarel. Toscana maakonna Livorno provintsi Marina di Campo omavalitsusüksuse territooriumil paiknev lennujaam asub mõne kilomeetri kaugusel Portoferraiost edelas.

Saturday-Traffic.jpg|
Marina di Campo airport (2).jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia ja inglise keeles*)
Tropidonophis

***Tropidonophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Tropidonophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Tropidonophis aenigmaticus]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis dahlii]]* (Werner, 1899)
* *[[Tropidonophis dendrophiops]]* (Günther, 1883)
* *[[Tropidonophis dolasii]]* Kraus & Allison, 2004
* *[[Tropidonophis doriae]]* (Boulenger, 1897)
* *[[Tropidonophis elongatus]]* (Jan, 1865)
* *[[Tropidonophis halmahericus]]* (Boettger, 1895)
* *[[Tropidonophis hypomelas]]* (Günther, 1877)
* *[[Tropidonophis mairii]]* (Gray, 1841)
* *[[Tropidonophis mcdowelli]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis montanus]]* (Lidth De Jeude, 1911)
* *[[Tropidonophis multiscutellatus]]* (Brongersma, 1948)
* *[[Tropidonophis negrosensis]]* (Taylor, 1917)
* *[[Tropidonophis novaeguineae]]* (Lidth De Jeude, 1911)
* *[[Tropidonophis parkeri]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis picturatus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Tropidonophis punctiventris]]* (Boettger, 1895)
* *[[Tropidonophis statistictus]]* Malnate & Underwood, 1988
* *[[Tropidonophis truncatus]]* (Peters, 1863).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias, Paapua Uus-Guineas, Indoneesias ja Filipiinidel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tropidonophis]] seisuga 03.02.2014.*
Pete Seeger

**Peter Seeger** (3. mai 1919 New York – 27. jaanuar 2014 New York) oli Ameerika Ühendriikide folklaulja ja aktivist.

Ansambliga The Weavers laulis ta tuntuks laulu "Goodnight, Irene". 

Senaator Joseph McCarthy perioodil 1950. aastate alguses olid ansambli The Weaversi liikmed nii-öelda mustas nimekirjas ning nende esinemisvõimalusi piirati oluliselt, kuid 1960. aastatel saavutas Seeger taas tuntuse prominentse protestilauljana, mil ta toetas rahvusvahelist relvitustamist ja inimõigusi. 

Ta kirjutas laulu "Where Have All the Flowers Gone?" (eesti keeles "Kuhu küll kõik lilled jäid?") esimesed kolm salmi. Laul "Väiksed kastid linna serval" sai menukaks 1963. aastal just Pete Seegeri esituses.

1996. aastal valiti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

2011. aastal osales Seeger Occupy Wall Street protestimarssides. Tema viimased esinemised olid 2013. aastal. 

## Tunnustus
*1994 – National Medal of Arts

## Vaata ka
*Guantanamera

## Allikad
* We Shall Overcome
Probleem

**Probleem** on ülesanne, mille probleemilahendus on kompleksne. 

## Probleemi lahendamine

### Probleemi lahendamise strateegiad
Probleemi lahendamise strateegiad on sammud, mida kasutatakse enda eesmärgi nimel probleemi kõrvaldamiseks. Seda nimetatakse ka probleemi lahendamise ringiks. (Bransford & Stein, 1993) Selle tsükli käigus saadakse aru probleemist, defineeritakse see, aretatakse välja strateegia lahendamiseks, kogutakse materjali, määratakse kindlaks saadaolevad ressursid probleemi lahendamiseks, jälgitakse oma arengut ning hinnatakse lahenduse täpsust. Kuigi seda nimetatakse tsükliks, ei pea tingimata lõpetama ühe astmega, et liikuda edasi järgmisele. Põhjus, miks seda ringiks kutsutakse on see, et tavaliselt kui probleem saab lahendatud ilmub kohe uus. 

Erinevad probleemi lahendamise strateegiad:
* Üldistus
* Analoogia: analoogse probleemi lahendi kasutamine
* Ajurünnak: erinevate ideede, lahenduste väljapakkumine ning kaalutlemine, kuni leitakse parim variant
* Jaga ja valitse: suure probleemi väiksemateks probleemideks muutmine
* Hüpoteesi katsetamine: oletused
* Kahepoolne mõtlemine: lahendustele loominguliselt lähenemine
* Kesksete objektide meetod: ebatavaliste põhjenduste proovimine ning tõestamine
* Morfoloofiline analüüs: terve süsteemi väljundite kontrollimine
* Tõestus: proovi tõestada, et antud probleemi ei saa lahendada. Hetk, mil tõestust ei leia, näitab, et lahendus on olemas.
* Vähendamine: probleemi muutmine teiseks probleemiks, millel lahendus on olemas
* Uurimus: sarnaste probleemide lahenduste uurimine
* Põhjuse analüüs: probleemi põhjuse leidmine

## Vaata ka

* Probleemi lahendamine
* Filosoofiline probleem
* Gettieri probleem
* Demarkatsiooniprobleem
* Vaba tahte probleem
* Probleemiruum
Kontinentaalfilosoofia

**Kontinentaalfilosoofia** on ühine nimetus Mandri-Euroopas, eriti Prantsusmaal ja Saksamaal, 20. sajandil viljeldud filosoofiale. 

Kontinentaalfilosoofiat eristatakse analüütilisest filosoofiast, mis on leidnud tunnustust peamiselt Angloameerika maades. Vahetult pärast teist maailmasõda nimetati kontinentaalfilosoofiaks fenomenoloogiat, hiljem lisandusid ka eksistentsialism, hermeneutika ja strukturalism. Kontinentaalfilosoofia ei moodusta ühtset koolkonda.

Erinevalt analüütilisest filosoofiast ei peeta kontinentaalfilosoofias oluliseks mõistelist selgust, loogilist järjekindlust ja loodusteaduslikku lähenemist. Kontinentaalfilosoofia tähelepanu on suunatud pigem inimliku olemasolu, kultuuri ja kogemuse teemadele. Kontinentaalfilosoofia on sageli stiililiselt ja sisuliselt lähemal esseistikale, ilukirjandusele ja psühhoteraapiale kui loogikale ja loodusteadustele. Mõistelise selguse puudumine laseb kontinentaalses filosoofias elada paljudel tõlgendustel, mõistmistel ja arusaamistel. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja suundumusi on tuua akadeemilisse filosoofiasse teemasid, mis ei tundugi eriti filosoofilistena, muutes seeläbi tavapäraseid ootusi filosoofia ülesannete suhtes.

## Vaata ka
*Kontinentaalne Euroopa

## Kirjandus
*Esa Saarinen. *Symposium. Filosoofiaõpik*. Avita 2003.

## Välislingid
*Indrek Meos. ''Filosoofia sõnaraamat'', 2013.
Rismus

**Rismus** on märke- ja mõõteriist, mis võimaldab kanda toorikutele baasjoontega paralleelseid märkejooni ja mõõtmeid.

Rismus koosneb alusplaadist ja vardast, millel liigub märkenõel. Rismuseid kasutatakse metallitöötlemises või metroloogias vertikaalsete mõõtude märkimiseks või mõõtmiseks.
Ylo

**Ylo** – Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Üksküla liivlane, kes koos Viezoga oli üldse esimene nimeliselt teadaolev kristlusse astunud liivlane. Nende ristijaks oli misjonärina Liivimaale saabunud hilisem Üksküla piiskop Meinhard. Ylo oli Kulewene isa. Ylo nimi on tõenäoliselt etümoloogiliselt seotud soome sõnaga *ilo* "rõõm" ja eesti sõnaga *ilu* "rõõm, kaunidus".

27. augustist 1255 on teada Saaremaa maavanem Ylle, kelle nimi on tõenäoliselt sama tähendusega.

## Vaata ka
* Ülo

## Viited

## Kirjandus
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Ivanivtsi (Bari rajoon)

**Ivanivtsi** (ukraina keeles Іванівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 1409.
Jaruha

**Jaruha** (ukraina keeles Яруга) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mohõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 694. Pindala on 3,57 km².


Яруга 2.jpg|
Яруга 3.jpg|Jaruha kabel. 
Яруга 4.jpg|
Old shop in Yaruga.jpg|
Яруга 5.jpg|
Яруга 6.jpg|
Georg Johannes Heinrich Scheel

**Georg Johannes Heinrich Scheel** (10. detsember 1840 Lübeck – 26. august 1897 Tallinn), oli eesti pangandustegelane, G. Scheel & Co panga asutaja.

Georg Johannes Heinrich Scheel asus Tallinna 1862. aastal, kus tegutses 1866–1882 Eestimaa mõisnike krediitkassa raamatupidajana ning seejärel 1882 asutatud Tallinna Linnapanga direktorina. Kui Tallinna Linnapank 1884 suleti, asutas G. J. H. Scheel Tallinna suuräride omanike rahalisel toetusel isikliku eraettevõttena G. Scheel & Co pangakontori, mida juhtis kuni surmani 1897. aastal.
Paagutamine

**Paagutamine** on peeneteralise või pulbrilise materjali muutmine tükiliseks kõrge temperatuuri toimel (muutuvad materjali koostis ja struktuur).

## Viited
Kiiruisutamine 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kiiruisutamine]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis toimus 8.–22. veebruarini. Võistlused peeti Adler Arenal. Välja jagati 12 komplekti medaleid. 

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on (UTC+4).

## Tulemused
### Mehed
#### 500 m


	

Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 40 võistlejat
Riike: 16
500 m (1 sõit)
**Maailmarekord**: **34.03** Jeremy Wotherspoon , 9. november 2007, Salt Lake City
**Olümpiarekord**: **34.42** Casey FitzRandolph , 11. veebruar 2002, Salt Lake City
500 m (2 sõitu)
**Maailmarekord**: **1.08,31** Jeremy Wotherspoon , 15. märts 2008, Calgary
**Olümpiarekord**: **1.09,23** Casey FitzRandolph , 11.-12. veebruar 2002, Salt Lake City
**[[Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#500 m|Olümpiavõitja 2010]]**: **1.09,82** Mo Tae-bum 


#### 1000 m


    

Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 2010: Shani Davis, USA 

Ametlikud tulemused 



#### 1500 m

	

Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 40 võistlejat
Riike: 18
**Maailmarekord**: **1.41,04** Shani Davis , 11. detsember 2009, Salt Lake City
**Olümpiarekord**: **1.43,95** Derek Parra , 19. veebruar 2002, Salt Lake City
**[[Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#1500 m|Olümpiavõitja 2010]]**: **1.45,57** Mark Tuitert 
Ametlikud tulemused


#### 5000 m


   

Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 26
Olümpiavõitja 2010: Sven Kramer, Holland 

Ametlikud tulemused 


#### 10 000 m



#### Võistkondlik jälitussõit

		

Kuupäev: 21.-22. veebruar
Osavõtjaid: 24 võistlejat
Riike: 8
**Maailmarekord**: **3.35,60** , 16. november 2013, Salt Lake CityKoen VerweijJan BlokhuijsenSven Kramer 
**Olümpiarekord**: **3.39,95** , 27. veebruar 2010, VancouverJan BlokhuijsenSven KramerSimon Kuipers 
**[[Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel#Võistkondlik 5000 m jälitussõit|Olümpiavõitja 2010]]**: **3.41,37** Mathieu GirouxLucas MakowskyDenny Morrison 


### Naised
#### 500 m


        

Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2010: Sang-Hwa Lee, Lõuna-Korea 

Ametlikud tulemused 


#### 1000 m


        

Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Olümpiavõitja 2010: Christine Nesbitt, Kanada 

Ametlikud tulemused 


#### 1500 m

		

Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 36 võistlejat
Riike: 13
**Maailmarekord**: **1.51,79** Cindy Klassen , 20. november 2005, Salt Lake City
**Olümpiarekord**: **1.54,02** Anni Friesinger , 20. veebruar 2002, Salt Lake City
**[[Kiiruisutamine 2014. aasta taliolümpiamängudel#1500 m 2|Olümpiavõitja 2014]]**: **1.56,89** Ireen Wüst 
Ametlikud tulemused
 	

#### 3000 m


      

Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2010: Martina Sáblíková, Tšehhi 

Ametlikud tulemused 


#### 5000 m

#### Võistkondlik jälitussõit

## Medalitabel

## Välislingid
*Võistluste ametlikut tulemused
Viitka Ristimäe ohvrikivi

**Viitka Ristimägi** oli ohvrikivi Võrumaal Vastseliina kihelkonna Viitka ja Vatsa küla piirimaal. 

## Vaata ka
* Viitka Ristimägi

## Välislingid
* Viitka Ristimäe ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Voldemar Hendrikson

**Voldemar Hendrikson** (10. juuli (vkj)/22. juuli 1895 Tallinn – 15. märts 1946, hukati) oli eesti mäeinsener, sõjaväelane (lipnik) ja vabadusvõitleja.

Aastatel 1923–1938 elas ta Saksamaal ja Etioopias. Etioopias juhtis ta Erreri linnas hotell-sanatooriumi.

Aastal 1938 tuli ta tagasi Eestisse.

Ta arreteeriti 1. septembril 1945 Viljandis. 12. detsembril 1945 mõisteti ta sõjatribunali otsusega surma.

## Viited
Orjakivi

**Orjakivi** on kivi mitmes paigas:

* **[[Helme Orjakivi]]** on ohvrikivi Viljandimaal Helme kihelkonna Helme külas.
* **[[Keila Jõepargi Orjakivi]]** on lohukivi Keila mõisa pargis.
* **[[Liigvalla orjakivi]]** on püha kivi Järvamaal Koeru kihelkonna Liigvalla külas.