open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pottsepis

**Pottsepis** ehk **pottsepatooted** (ka **talurahvakeraamika** või **jäme keraamika**) on puhtast või liivasegusest punasavist valmistatud poorsed pottsepatooted. Enamasti on need kaetud angoobide ja lihtsakoeliste toorglasuuridega (valdavalt läbipaistvate pliiglasuuridega). Põletatud temperatuurivahemikus 850–1000 °C.

Eelpõletus tehakse vahemikus 800–900 °C, glasuuripõletus 900–1000 °C. Praktiseeritakse ka ühekordset põletust.

## Pottsepatoodetes kasutatav keraamiline mass
Pottsepatoodete jaoks sobivat keraamilist massi valmistatakse enamasti ühe savi alusel, lisades sellele vajadusel lahjendajaid (tavaliselt liiva 10–20% ulatuses). Paremaid tulemusi on võimalik saavutada kahe savimassi kokkusegamisel, millest üks on rasvasem ja teine liivasem. 

Pärast põletust jääb keraamilise massi värvus kollakaspruuniks või punakaks. 

## Pottsepis Eestis
Eestis leiduvad savid sobivad pottsepatoodete valmistamiseks peaaegu eranditult.

Pottsepatooteid on valmistatud näiteks Setumaal.

## Vaata ka
*Keraamika
Fritt

**Fritt** (itaalia keeles *fritta* 'klaasmass') on emailide ja glasuuride toormaterjal, mida saadakse klaasimoodustajate (kvartsliiva, päevakivi, naatriumkarbonaadi ja boorhappe) ja abiainete (oksüdeerijad, metallioksiidid, pigmendid) kokkusulatamisel klaasjaks massiks. Sulafritt jahutatakse külmas vees ning saadud räbu jahvatatakse pulbriks.

## Vaata ka

* Fluss
* Frittimine
* Frittglasuur
* Frittkeraamika
* Frittportselan
Balansseerimine

**Balansseerimine** (inglise: *balancing*) ehk **tasakaalustamine** on pöörlevate masinaosade tasakaalustamine häirivmassi kõrvaldamise või tasakaalustusmassi lisamise teel.
Klinker

**Klinker** on glasuurimata ja paakunud, tumepruun või sinakaspunane kõrgtugev tehiskivi või -plaat. Klinkrit iseloomustab tihe struktuur, suur ilmastiku-, happe- ja survekindlus. Põletatud temperatuuril 1150–1300 °C.
Frittimine (kokandus)

**Frittimine** (sõna "friteerimine" pole soovitatav) on toiduainete küpsetamine rasvavannis temperatuuril 180–200 °C.

Frittida saab vokkpannil, potis ja spetsiaalses frittimisnõus – fritteris ehk fritüüris.

Frititud toidu tuntuim näide on friikartulid (prantsuse keeles *pommes frites*). Hinnatud frititud toidud on ka paneeritud broileritiivad, kala ja pelmeenid. Fritteris saab valmistada ka magusaid küpsetisi, näiteks kohupiimapalle ja sõõrikuid.

## Vaata ka
* Praadimine
* Grillimine
* Röstimine

## Allikas
* Enn Tobreluts. Liharaamat. Ajakirjade Kirjastus, 2004
Lehte Aava

**Lehte Aava** (4. juuli 1946 Tallinn – 24. mai 2022 Tallinn) oli eesti orkestri- ja koorijuht ning pedagoog.

Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal. Ta kaitses diplomitöö "Ülevaade Tallinna keskkoolide muusikaklasside tööst". 

Lehte Aava on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Kerttu Aaving

**Kerttu Aaving** (sündinud 1977 Põlvas) on eesti lapsnäitleja. Ta mängis filmis "Naerata ometi" Kerttu rolli. 

## Viited


## Välislingid
* 
*Kerttu Aaving Eesti filmi andmebaasis
Maie Aav

**Maie Aav** (sündinud 3. juulil 1973) on Kihnu kultuuritegelane ja ametnik.

Ta lõpetas 1991 Sindi Gümnaasiumi hõbemedaliga ning 1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduste erialal diplomitööga "Kihnu saar kirjasõnas (kuni a. 1940)". 

Ta on olnud Kihnu valla vallasekretär, sihtasutuse Kihnu Kultuuriruum juhatuse liige alates 14. veebruarist 2004 ning Sihtasutuse Avatud Kihnu Fond infotöötaja. Praegu töötab ta Kihnu muuseumi juhatajana.

1999. aasta kohalike valimiste ajal oli ta Kihnu valla valimiskomisjoni sekretär.

2002. aasta kohalike valimiste ajal oli ta Kihnu valla valimiskomisjoni liige.
Angela Aak

**Angela Aak** (sünninimi **Andres Aak**; sündinud 7. aprillil 1966) on eesti kitarrist ja laulja. 

Ta mängis ansamblis Blacky.

Varem on ta mänginud ansamblites VanGogh, Vanemõde, Henhouse, T-Klaas, Gunnar Grapsi Grupp, Long Loff ning Aak & Oja.  

Ta on läbi teinud sookorrigeerimise operatsiooni.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Online-intervjuu
*Angela Aak suurendas rindu
Frittimine

**Frittimine** on glasuuride ja emailide valmistamise esimene etapp, mille käigus pulbersegu kuumutatakse kõrgel temperatuuril klaasjaks massiks. 

## Tööprotsess
Peenestatud ning läbisegatud glasuurmaterjale kuumutatakse spetsiaalsetes fritiahjudes või frititiiglites glasuuri enda sulamistäpist mõnevõrra kõrgemal temperatuuril. Glasuurisegu sulab vedelaks klaasmassiks. Kuum sulafritt juhitakse ahjust välja veepaaki, kus ta hetkega klaasjaks räbuks pihustub. Räbu peenestatakse ja jahvatatakse pulbriks.

Frittimisel jäetakse välja osa tulekindlatest ja vees lahustumatutest komponentidest (näiteks kaoliin), mis lisatakse hiljem jahvatamise käigus.

### Võimalikud vead frittimisel
Fritt ei tohi jääda tooreks. See tähendab, et glasuurisegu sulamisel ei sula fritt ühtlaselt ja glasuuris säilivad osaliselt vees lahustuvad komponendid. Seda kontrollitakse raudvarda torkamisega sulafritti. Kvaliteetse friti puhul on väljatõmmatud vardalt mahavalguv klaasniit ühtlane ja ilma sõlmede ning paksenditeta.

## Frittimise vajalikkus
Frittimine parandab glasuuri kvaliteeti.
* Aitab vältida mürgiste ainete (plii-, baariumi-, antimoni-, tsingi- jt. ühendite) kahjulikku mõju glasuurimisprotsessis ja valmistoodetel.
* Aitab vähendada glasuuri kvaliteedile kahjulike ainete toimet. Näiteks eralduvad mitmed gaasid (süsinik, väävel, fluor) mis võiksid muidu põhjustada mullitamist glasuuri sulamisel ja teisi glasuuridefekte.
* Aitab parandada glasuuri omadusi. Võimaldab ühtlasemat värvumist ja  paremat värvikomponentide lahustumist.
Drossel

Sõnal "**drossel**" (saksa sõnast *Drossel* < *drosseln* 'takistama') on mitu tähendust.

***[[Paispool|drossel]]** madal- ja kõrgsagedusdrossel ehk paispool (induktiivtakistus) on mõeldud teatud sagedusest kõrgema sageduse või väärtusega voolu tõkestamiseks.
***[[Drossel (hüdrotehnika)|drossel]]** on reguleeritav või mittereguleeritav vedeliku või gaasi voolu ristlõike pindala muutev hüdrauliline takistus.

## Vaata ka
*Drosseldamine
Idiomorfsus

**Idiomorfsus** on mineraalitera sarnanemine tema kristallstruktuuri ehitusest tuleneva ideaalse haabitusega.

Mineraaliteri, mis teatud määral vastavad sellele kujule, nimetatakse **idiomorfseiks**, vastupidisel juhul **ksenomorfseiks** ning vahepealsel juhul **hüpidiomorfseiks**.

Need terminid on kasutusel peamiselt petrograafias, kus niimoodi iseloomustatakse mikroskoobi abil uuritavate kivimite koostisse kuuluvaid mineraaliteri. Näiteks tardkivimite puhul on tüüpilisel juhul magmast varem kristalliseerunud mineraalid idiomorfsemad, sest neil on piisavalt ruumi, et omandada neile tüüpiline kuju. Hilisema kristallisatsiooniga mineraalid peavad aga sobituma juba formeerunud kristallide vahelisse ebaregulaarse kujuga ruumi ning on seetõttu ksenomorfsemad.

## Vaata ka
*Idiomorfne mineraal
Gerard Way

**Gerard Arthur Way** (sündinud 9. aprillil 1977 Summitis New Jerseys USA-s) on ansambli My Chemical Romance asutaja ja solist. 

Ta oli ühtlasi bändi basskitarristi Mikey Way vanem vend. Gerard on abielus Lindsey Ballatoga, kes on bändi Mindless Self Indulgence bassist. Neil on tütar Bandit.

## Elulugu
Way sündis Summitis New Jersey osariigis Donald ja Donna Lee Way peres. Üles kasvas ta Belleville'is. Laulmisega hakkas Way tegelema neljandas klassis, kui osales koolinäidendis "Peeter Paan". Tema emapoolne vanaema Elena Lee Rush õpetas poisi laulma, joonistama ja esinema. Gerard on intervjuudes öelnud, et tema vanaema on talle õpetanud kõike, mida ta praegu teab. 

Ta armastab kõiki loomi, kuid on allergiline kasside suhtes.

Gerard Way lõpetas 1995. aastal Belleville'i keskkooli, läks ta õppima New Yorki Visuaalsete Kunstide Kooli ning lõpetas selle bakalaureusekraadiga. 

## Diskograafia
;Sooloalbumid
* "Hesitant Alien" (2014)

## Viited
Häirivmass

**Häirivmass** (inglise: *unbalance mass*) on pöörleva keha tasakaalu rikkuv mass, mille suurus ja asukoht määratakse balansseerimisel. Häirivmassi mõjul hakkavad kiiresti pöörlevad kehad vibreerima.

## Häirivmassi olemus

Kui mingi keha pöörleb, siis on tal olemas pöörlemistelg. Samas on igal kehal olemas ka raskuskese (teatud kehadel, näiteks auto väntvõllil, on neid mitu). Kui raskuskese ei asu pöörlemisteljel, on tegemist häirivmassiga. Balansseerimisega viiakse raskuskese pöörlemisteljele.
Durgā

**Durgā** on hinduistlik naisjumalanna, jumaliku väe naisaspekti üks kehastus. Tema nimi tähendab 'mõistetamatu'. Durgāl on nii rahuarmastav kui raevukas aspekt, milles väljendub vastavalt Universumi sünnitav ja hävitav tung. Teda kutsutakse ka teiste nimedega: Parvati, Ambika, ja Kālī.

Durgā on naissoost sõjajumalanna, kes loodi võitluseks deemonite vastu. Teda kutsutakse ka daakinite kuningannaks. 

Mahišasura isa oli deemonite kuningas Rambha, kes enda hetkelises kiimas heitis ühte vesipühvliga ja selle armastuse viljana sündis Mahišasura. Ta võis muuta enda kuju ja välimust, see tähendab võtta nii inimese kui ka vesipühvli kuju (*mahiša* tähendab pühvlit). Mahišasural oli imeline omadus - ta oli võitmatu taplustes, nii et ükski jumal ega inimene ei saanud temast jagu, isegi mitte taevaste  kõige võimsamad (Brahma, Višnu ja Rudra). Mahišasura oli nii vaimustuses enda võitmatusest, et enda hulluses tegi maailmas mida tahtis. Nii taevad, põrgud kui ka maa kannatasid tema terrori ja vandalismi all.

Siis leiti lahendus tekkinud situatsioonile, kuna selgus, et ainult naisterahvas võib Mahišasurat tapluses võita ja maailmas korra majja lüüa. Taevased jumalad meisterdasid kohe imelisel moel valguskiirest valmis jumalanna Durga. Durga tehti pimestavalt ilus lootos-silmade, 10 käe ja kuldselt helkiva nahaga. Tema näo meisterdas Šiva, ülakeha Indra, rinnad tegi kuujumal Chandra, hambad Brahma, põlved Varuna, ja silmad tulejumal Agni. Igaüks jumalustest andis talle ka enda kõige võimsama relva: Indra välgunoole, Rudra kolmhargi, samuti annetasid enda poolt jumalikku varustust Višnu, Brahma, Kubera jt. Durga liikumisvahendiks sai lõvi. Üheksandal noorkuul tappis Durga võitluses kolmhargiga Mahišasura, seepärast on üheksanda kuu loomise ajal alati Durgale pühendatud pidustused ehk puja. Sellest jumalikust tapmisaktist tuleneb šakti mõiste. 

Võitleja Durgat peetakse ka nõidade, nõidumise ja maagia valitsejaks. Nõidasid, kelle üle Durga valitseb, nimetatakse Matrika või Mamo.

## Durgā Puja 108 nimetust

## Välislingid
*Durgā
Geomeetriline lukustamine

**Geomeetriline lukustamine** ehk **sundlukustamine** on mehhanismi või kinemaatilise paari elementide kontakti püsivuse (sundkontakti) saavutamine nende elementide sobiva geomeetrilise kujunduse abil. Nii näiteks on rulltõukuri rull ketasnuki soones geomeetriliselt lukustatud, sest kontakt nende vahel on ilma abivahenditeta (vedrudeta) alati tagatud.

## Vaata ka
*survelukustus
Asendiandur

**Asendiandur** on andur, mis on ette nähtud asendi mõõtmiseks masina paigalseisva detaili või ümbritseva ruumi suhtes.
Siirdeandur

**Siirdeandurid** ehk **nihkeandurid** on andurid, mis mõõdavad asendi muutust ehk suhtelist asendit mingi lähteasendiga
võrreldes. Absoluutasendi mõõtmiseks tuleb siirdeandurit enne töö algust kalibreerida.
Siirdeanduriteks on kõik impulssandurid, mille väljundimpulsside sagedus on võrdeline
liikumiskiirusega, impulsside arv aga siirdega.
Modulatsiooniketas

**Modulatsiooniketas** on läbipaistvate piludega ketas, mis pöörlemisel sulgeb perioodiliselt valgusvoo pääsu fototajurile (fotodioodile) ning tekitab viimases perioodiliselt muutuva voolu. Pulsatsiooni sagedus on võrdeline ketta pöörlemiskiirusega, vooluimpulsside arv aga ketta pöördenurgaga. Anduri täpsus sõltub impulsside arvust ühe pöörde kohta. 

Valgusvoo pulsatsioonisageduse suurendamiseks kasutatakse lisaks modulatsioonikettale mitmesuguse mustriga rasterplaate, mille pilud on modulatsiooniketta piludega võrreldes kaldu. Sel juhul läbib valgusvoog nii modulatsiooniketta kui ka rasterplaadi ning ühe pilu möödumisel tekib fototajuril mitu voo maksimumi ja miinimumi. Täpsetelt fototajuriga impulssanduritelt saadakse 1000...10 000 ja rohkemgi impulssi ketta ühe pöörde kohta.
Reguleerimine (tehnika)

**Reguleerimiseks** nimetatakse süsteemi väljundsuuruse sihipärast muutmist vastavalt
etteantud programmile. Reguleerimine võib toimuda kas käsitsi või automaatselt. Esimesel
juhul muudab reguleeritavat suurust inimene, teisel juhul teeb seda vastavalt etteantud programmile automaatregulaator.
Loogikatehe

**Loogikatehe** on loogikas tõefunktsionaalne tehe propositsioonidega. 

Loogikatehteid  uurib lauseloogika. 

Sagedamini kasutatavad loogikatehted on eitus, konjunktsioon, disjunktsioon, implikatsioon ja ekvivalents. Nende tehete ligikaudsed väljendused  loomulikus keeles on muu hulgas:
*eitus ‒ eitussõna "ei";
*konjunktsioon ‒ sidesõna "ja" või "ning";
*disjunktsioon ‒ sidesõna "või";
*implikatsioon ‒ seos "kui …, siis …";
*ekvivalents ‒ seos "…parajasti siis, kui …".

Lausearvutuses kasutatakse loogikatehteid selleks, et moodustada olemasolevatest lausearvutuse valemitest uusi valemeid. 

## Vaata ka
*Boole'i algebra
* Loogikaelement
* Digitaalloogika

## Viited

## Välislingid
* Boole'i funktsioonid
Hägusloogika

**Hägusloogika** on loogika, milles tõeväärtus määratakse reaalarvuna 0 ja 1 vahel.

Hägusloogika mõiste (*fuzzy logic*) võttis 1965. aastal kasutusele aserbaidžaani päritolu USA matemaatik Lotfi Zadeh, kes pakkus välja hägusa hulga mõistel põhineva hägusa hulgateooria. Samasuunalisi katsetusi oli loogikas siiski tehtud juba 1920. aastatest saati, teiste seas tegelesid sellega Jan Łukasiewicz ja Alfred Tarski

## Viited
Dekooder

**Dekooder** on lülitus, mis on ette nähtud etteantud sisendkoodi muundamiseks soovitud väljundkoodiks. Ta tunneb ära sisestatava kahendarvu ja annab signaali vastavasse väljundisse.

## Dekoodri ülesanded ja töö

Dekoodri ülesanneteks on muundada kahendkoodis arv niisuguseks koodiks, millega saab aktiveerida nõutava mälupesa, juhtida number- või tähtindikaatorit, tunda ära mitmesuguseid kodeeritud signaale jne. Kuna dekoodri väljundisse ühendatavad seadmed on erinevad, siis kasutatakse nende juhtimiseks ka erinevaid
dekoodreid. Näiteks on indikaatoritest levinumad 7-segmendilised vedelkristall- ja
valgusdioodindikaatorid ning 10 numbrilised huumlahendusindikaatorid. Seitsme segmendilise indikaatori dekoodril on reeglina 4 sisendit ning 7 väljundit, kümnenumbrilisel aga 4 sisendit ja 10 väljundit. Üldjuhul on dekoodril nii mitu sisendit n, kui mitu kohta on sisendisse antaval kahendarvul. Maksimaalne väljundite arv võrdub kombinatsioonide arvuga
2n. Dekoodreid koostatakse peamiselt NING loogika elementidest.

Suure sisendite arvu korral kasutatakse dekodeerimiseks kaskaadlülitust, kus esimese astme dekooder aktiveerib ühe teise astme dekoodri ning see omakorda ühe väljundi.

## Lühiülevaade

 EAB0123   
 0--0000    
 100**1**000 	   
 1010**1**00 	   
 11000**1**0 	   
 111000**1** 

Dekooder ehk desifraator on element, kus on n sisendit ja 2 astmes n väljundit.

Tegemist on loogika elemendiga, mis muudab rööpkoodi unitaarkoodiks, millel on ainult 1 bitt "1", ülejaanud on "0". Tähis: DC, lihtsaima realisatsiooni korral on ehitatud AND elementidest.

Tingmärgid:
* E - Energia kiibile
* A - binaarsisend 1
* B - binaarsisend 2

## Käsudekooder
Käsudekooder (Instruction decoder) jagab protsessorile toimimiseks ülesandeid juhtsignaalide abil. Ta "tõlgib" käsukoodide registrist saadud bitid protsessori igale osale arusaadavateks juhtsignaalideks.
Alusringjoon

**Alusringjoon** (inglise: *base circle*) on kujuteldav ringjoon, mille abil kujundatakse hammasrataste hammaste evolventsed külgprofiilid. Olenevalt ratta hammaste arvust võib osutuda jalgaderingjoonest pisut suuremaks või väiksemaks.
Mittestabiilne loogikalülitus

**Mittestabiilne loogikalülitus** ehk **impulsigeneraator** on selline loogikalülitus, mille väärtus muutub nulli ja ühe vahel. Mittestabiilsed loogikalülitused genereerivad teatud sagedusega impulsse. Arvutites kasutatakse impulsigeneraatoreid seadmete talitluse sünkroonimiseks. Sel juhul nimetatakse impulsigeneraatorit taktigeneraatoriks.

## Vaata ka

*monostabiilne loogikalülitus
*bistabiilne loogikalülitus
*loogiline automaat
Džnjaana

**Džnjaana** (tiibeti keeles *ye shes*) on transtsendentaalne teadvus. Kõikeületav teadvuse seisund, milles kaob vastuolude taju isikliku ego, mina ja maailma vahel.

Selle vastandmõiste on Manovijñāna (tiibeti keeles *yid gyi rnam-par shes pas*) – tavateadvuse seisund ehk tavateadvus.

***[[Vijñāna]]*** (tiibeti keeles *rnam par shes pa*) – hetkeline teadvuse vool, mis on olemuselt dualistlik.
Universaalne loogikalülitus

**Universaalne loogikalülitus** on mitmeotstarbeline loogikalülitus, mille abil realiseeritakse suvalisi binaarloogika funktsioone.

Universaalseteks loogikalülitusteks on kommutaatorid, programmeeritavad loogilised maatriksid ja mälud. Ühetaolise ja korrapärase ehituse tõttu nimetatakse neid ka homogeenseteks pooljuhtstruktuurideks. Üldjuhul nimetatakse homogeenseks polüfunktsionaalsetest elementidest koosnevat ühesuguste korduvate sidemetega struktuuri.
Polüfunktsionaalseteks (mitmeotstarbeliseks) nimetatakse elemente, mis realiseerivad mitmeid loogikafunktsioone. Soovitava funktsiooni valikuks peab polüfunktsionaalset elementi saama häälestada. Häälestamine toimub mitmeti: nii vajalike elementidevaheliste ühenduste lisamisega kui ka olemasolevate ühenduste katkestamisega.
Jñāna

Jñāna (:*d*žnaana; sanskrit: ज्ञान, [ˈdʑɲaːnɐ]; pali: *ñāṇa*; hindi: *gyān*) tähendab teadma. Sõna kasutatakse India mõttekunstis, kui tõeluse olemuse teadmine.

## Vaata ka
*Džnjaana (budismis)
Aulepa

**Aulepa** ehk **Dirslätt** (rootsi keeles ka *Dillet*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla asub valla keskosas ning küla kaugus Pürksist on 11 km ja Haapsalust 24 km. Külas asuvad muinsuskaitsealused arheoloogiamälestised Ohvrikivi, kalmistu „Kabelimägi" (osaliselt Suur-Nõmmkülas) ja pakktee. Kohalikest vaatamisväärsustest on säilinud 16. sajandi lõpul rajatud Pärnaste pärn, mõis ja pritsikuur.

Aulepa küla läbivad järgmised riigimaanteed: Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee ja Nõmmküla–Aulepa–Österby tee. Küla territooriumile jääb osa 2009. aastal valminud Aulepa tuulepargist (8 3 MW tuulikut). Külas on 16 elamut-suvilat.

Küla on ürikus esmamainitud 1540. aastal, mil kasutati nimekuju *Dyrschleven*, kuid oletatavasti on eestikeelne nimekuju rootsikeelsest külanimest vanem. 1565. aastal on kasutatud nimekuju *Degerslett* ja 1683. aastal kuju *Dirschlet*. Saksa- ja rootsikeelne nimekuju tuleneb ilmselt rootsikeelsest sõnapaarist *diger slätt*, mis tähendab "suur ala". Mellini atlases esineb küla nimena *Dirslät*, kuid kõrval oleva mõisa nimena *Haudlep*. Tõenäoliselt tuleb eestikeelne nimekuju sõnadest "haud" ja "lõpe" (piir). Nimi sarnaneb päritolult analoogsete kohanimedega Paslepa, Sutlepa, Rooslepa.

Hara ja Aulepa piiril on Hara teeristi bussipeatus, Aulepa ja Sutlepa piiril aga Aulepa bussipeatus.

## Rahvastik

## Viited
Tihendamine

**Tihendamiseks** nimetatakse masina sisu eraldamist väliskeskkonnast. Tihendamine on lähedane hermetiseerimisele, kuid erinevalt viimasest, mis nõuab õhukindlust, on tihendamise nõuded on leebemad (veekindlus, tolmukindlus jne).

## Vaata ka
*tihend
Kasutajaprogramm

**Kasutajaprogramm** on programm, mis tuleb kasutajal endal programmeerida ja protsessorisse laadida. Kasutajaprogramm on kindla protsessi juhtimiseks, mis tähendab seda, et selles programmis saab määrata reaktsioonid vastavatele katkestustele, töödelda protsessist tulevaid andmeid, määrata tingimused protsessori lülitamiseks talitlusse
ning programmi talitluskõrvalekallete töötlemiseks. Kasutajaprogrammi võib omakorda jaotada lineaarseks ja jaotatud programmiks. Siit tulenevalt eristatakse ka lineaarset ja jaotatud programmeerimist.
Lineaarne programmeerimine

**Lineaarseks programmeerimiseks** nimetatakse programmi koostamist, milles kõik programmikäsud on üksteise järel reas ning nende täitmine toimub samas järjekorras. Lineaarset programmeerimist kasutatakse lihtsate automaatikaseadmete puhul.

## Vaata ka

*lineaarne programm
*jaotatud programmeerimine
*jaotatud programm
Jaotatud programmeerimine

**Jaotatud programmeerimiseks** nimetatakse sellist programmi koostamist, milles koostaja jaotab juhtimisprotsessi operatsioonideks ja osaülesanneteks, mis on omavahel seotud kindlate tingimustega.

Jaotatud programmeerimist kasutatakse näiteks programmeeritavate kontrollerite ja muude
kõrgkeeles programmeeritavate seadmete juures.

## Jaotatud programmeerimise eelised

Jaotatud programmeerimise eelisteks on

* programmeerimise lihtsus,
* alamprogrammide korduva kasutamise võimalus,
* programmi lugemise hõlpsus,
* programmi muutmise lihtsus,
* programmi testimise lihtsus, sest programmi erinevaid osi ehk plokke saab testida eraldi,
* protsessi määratlemise ja programmeerimise lihtsus.
Kes? Mis? Kus?

**"Kes? Mis? Kus?"** on raamatusari, mis ilmus aastatel 2000–2009.

Sarja peatoimetaja oli Enno Tammer.

Raamatute kujunduslik eripära oli, et kaantel oli pealkirjas aga raamatus käsitletud aastast järgmine aasta (2001–2010).

Igas raamatus on 480–500 lehekülge, mis kajastavad sündmusi maailmas ja Eestis septembrist augustini (välja arvatud 2001. aasta raamat, kus käsitleti sündmusi alates jaanuarist 2000).

## Viited

## Välislingid
* Otsing REaD veebipoest
Max von Laue

**Max Theodor Felix von Laue** (9. oktoober Pfaffendorf 1879 – 24. aprill 1960 Berliin) oli saksa füüsik. Üks tema olulisemaid avastusi oli röntgenikiirte difraktsioon kristallidelt, mille eest ta pälvis 1914. aastal Nobeli füüsikaauhinna. 

Max von Laue korraldatud eksperimendid (mis algasid aprillis 1912 ning mille viisid läbi Walter Friedrich ja tema assistent Paul Knipping) ja nende tulemused avasid tee röntgenikiirguse ja kristallide aatomstruktuuri täpsemale, selgemale mõistmisele, samuti tõid teadusse uue uurimismeetodi – röntgendifraktsioonanalüüsi.

## Tunnustus
* 1914 – Matteucci medal
* 1924 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1932 – Max Plancki medal
* 1944 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 1949 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1959 – Helmholtzi medal

## Kirjandus
* "Sümmeetria", autor Hermann Weyl, tõlkinud Laurits Leedjärv. Ilmamaa, 2021, ISBN 9789985777251 (Max von Laue kristallide röntgenikiirgusega saadud interferentspiltidest (alates lk 122))

## Välislingid
* Max von Laue Nobeli auhinna lehel
* Max-von-Laue-Gymnasium Koblenz
* Max-von-Laue-Schule Berlin
* Max von Laue katsetusest
* Max von Laue katsetusest ja selle ajaloolisest kontekstist
* Max von Laue, 1879-1960 - Journals|Royal Society
* Röntgenikiirte difraktsiooni katse tagamaadest räägib eksperimendi teostaja Walter Friedrich 1963. aastal antud intervjuus
Rannajoon

**Rannajoon** on merede või suurte järvede veepinna ning maismaa vaheline piir.

Eestis peetakse kokkuleppeliselt suurteks järvedeks Peipsi järve ja Võrtsjärve.

Rannajoone pikkus ei ole üheselt kindlaksmääratav, sest see sõltub valitud punktide tihedusest, mille vahel mõõdetud kauguste summana rannajoone pikkust väljendatakse. Kui punkte on tihedamalt, siis on ka rannajoon pikem. Matemaatiliselt on rannajoon fraktal. 

Rannajoone asukoht ei ole püsiv. See võib muutuda loodete, tuule või muude lühiajalise mõjuga tingimuste toimel, polaaraladel olulisel määral liustike liikumise tagajärjel. Pikemaajalist mõju rannajoone asukohale avaldavad isostaasia, eustaasia, settimine, abrasioon jne. Loode- ja Lääne-Eestis muutub rannajoon peamiselt maakerke toimel, kuid neiks muutusteks (uute laidude tekkeks ja saarte kokkukasvamiseks mandriga) kulub aastakümneid.

Väikese järve veepinna ja maismaa vahelist piiri nimetatakse kaldajooneks.
Einbi

**Einbi** ehk **Enby** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla mainiti aastal 1540 *Einbwͤ*, aastal 1547 *Enbue*, aastal 1560 *Embü*, aastal 1565 aga *Ehneby* nime all. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda. 

Looduskaitselisi kitsendusi põhjustab rannaalale ulatuv Väinamere hoiuala. Küla territooriumile jääb ka looduskaitsealune Sturesten ehk Lambakivi.

Rootsi keelest tuleneva nime algusosa koosneb sõnast *en* ehk kadakas, kohalikus häälduses *ein*, *ain* Tagumine osa *by* tähendab rootsi keeles küla. Küla keskosast loodes on külaosa Väike-Einbi. Veel kaugemal loodes asub Voose (aastal 1798 mainitakse seal Osö kõrtsi), mille järgi on nime saanud Voosi kurk.

## Vaata ka
*Pulmakivid

## Viited
Höbringi

**Höbringi** ehk **Höbring** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Hobrinck*, aastal 1565 *Hogbrincka*, *Houbrinck*, aastal 1613 *Hocbringk*, aastal 1653 *Haubring* ja aastal 1689 *Hebbring*. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla nimi on rootsikeelne, selle vanimad kujud on aga sakslaste kirja pandud. Nimes peituvad eestirootsi sõnad *hau* (kirjakeele *hög*, kõrge) ja *bring* (kirjakeele *brink*, küngas). Kõnekeeles on ühesilbiline *hau* lühenenud *hu*-ks ja lõpu -k nõrgenenud g-ks. Nimi oli tõenäoliselt algselt loodusnimi, mille panid peaküla *Riguldi* asukad idapoolsele liivakünkale. Kui sinna tekkis asustus, kandus sellele ka üle künka nimi. 

Höbringi piiresse kuulub ka endise Valive ehk Valipää küla alad. Aastal 1535 mainiti *Wallipu* talu, aastast 1694 pärineb *Wallipä* nimi, aastal 1844 pandi kirja *Wallipae*. Küla hääbus pärast 1940. aastaid.

Osa külast kuulub Leidissoo looduskaitseala koosseisu.

Külas on Höbringi bussipeatus, Höbringi ja Riguldi piiril ka Vanaküla bussipeatus.

## Viited
Kudani

**Kudani** ehk **Gutanäs** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Guthnis*, aastal 1557 kasutati nimekujusid *Gutna* ja *Gottenysz*. Aastast 1563 pärineb nimekuju *Guthanes*, aastal 1565 pandi kirja kujud *Gottanes*, *Gotthenes*, *Guttanus* ja aastal 1798 *Gutnäs*.  Aastal 1977 liideti külaga Vööla mõisa juurde tekkinud Vööla asundus. 2009. aastal läks osa küla territooriumist vast moodustatud Telise külale. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Eestikeelne nimi on mugand rootsikeelsest. Rootsikeelse nimekuju algusosa on raske tõlgendada, kuid nime tagumises pooles on rootsi sõna *näs* ehk neem. Carl Russwurm ja Per Wieselgren ühendavad algusosa rahvanimetusega *gute* ehk ojamaalased. Nimi viitaks nõnda ojamaalaste (ehk "gotlandlaste") viibimisele neemel. E. Lagman seevastu näeb algusosas idaskandinaavia sõna *gut*, millele vastab islandi ja norra *got* (kalamaim, kudu).

Külas asub looduskaitsealune rändrahn Järvekivi. Osa Kudanist kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.

Külas on Kudani bussipeatus.

## Vaata ka
*Kudani järv

## Viited
Normaalrõhk

**Normaalrõhuks** ehk **standardrõhuks** nimetatakse õhurõhku 101 325 Pa. Sageli kasutatakse normaalrõhu ligikaudset väärtust 100 000 Pa ehk 100 kPa.

Varem peeti normaalrõhuks 760 mm Hg ehk 101,3 kPa.
Osmussaare

**Osmussaare** ehk **Odensholm** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Osmussaarel. Küla territooriumiks on terve saar.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda, ajalooliselt kuulus Noarootsi kihelkonda. Eestikeelset külanime Osmussaare on esmakasutatud 1922. aastal.

Enne viimaste rannarootslaste põgenemist Nõukogude okupatsioonijõudude eest 1944. aastal asus Osmussaarel üksainus seitsme taluga sumbküla Bien. Seega võib Bieni küla samastada ka Osmussaare külaga.

Osmussaare kalmistu ja kabel on muinsuskaitse all.

## Vaata ka
*Osmussaare maastikukaitseala
*Osmussaare kabel
*Osmussaare kalmistu
*Neugrundi kraater

## Viited
Paslepa

**Paslepa** ehk **Pasklep** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Osa külast jääb Väinamere hoiualale.

Külas on kolm bussipeatust: Paslepa teerist, Paslepa tr ja Sääse.

## Ajalugu
Esimesed teated külast pärinevad aastast 1540 (*Passelep*), aastal 1679 pandi kirja nimekuju *Pasklep*. Aastal 1679 loodi külla Paslepa mõis. Küla paiknes aja jooksul ümber ida poole. Aastal 1798 asus see veel vanal kohal mõisast lõunas, koht kandis nime *Gamlas Gardarna*, st vanad talud. Aastal 1844 kandis see paik nime *Gamlas*;  aastal 1871 oli küla uuel kohal mõisast kagus.

Mõisa maadele tekkis maareformi järel asundus, mis aastal 1977 liideti Paslepa külaga. 2009. aastal läks osa küla territooriumi vast moodustatud Telise külale. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

## Nimi
Paslepa nime lähtekohaks võib olla liitsõna *pasklepp* (hall lepp) või *pask : pasa* + *lõpp : lõpe*, mis eestirootsi aladel on andnud e-lise lepa. Paslepa asunduse lääneosa nimetatakse Siidikülaks (rootsi keeles *Sideby*).

## Vaata ka
*Paslepa seminar
*Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus

## Viited
Riguldi

**Riguldi** ehk **Rickul** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Riguldi nimi on mugandatud rootsi nimest Rickull. Rootsi nimi on kaheosaline ja seda on seletatud mitmeti. Esmauurija Carl Russwurm pakkus välja sõnaühendit *ria* (rehi) + *kulle* (küngas), seega Rikullen, nagu koha peal seda mõisteti. Sakslaste tõlgendus nimest oli Russwurmi järgi *Rickholz* (rikas mets). Paul Johansen ei välistanud saksa algupära, ent pakkus seletuseks alamsaksa *rick* (latt, teivas) + *holt* (metsasalu). T. E. Karsten ja Per Wieselgren pöörasid tähelepanu esisilbi täishäälikule y ja pidasid võimalikuks lähtenimeks *Rygg-hult* (mäeseljaku salu). E. Lagman oletas lähtumist Lõuna-Rootsist, kust ta leidis üle 400 näite nimedest, mille lõpus oli *-hult* või mis olid kujul Hult või Hylte. 

Küla kohta kasutati aastal 1557 nime *Ryckholdt*, aastal 1560 *Ryckholt*, aastal 1565 *Richwlth*, *Richulth*, aastal 1613 *Ricolt*, aastal 1627 *Rykold*, aastal 1653 *Richholtz* ja aastal 1688 *Rickholts*, *Rickholz*.

22. juunist kuni 10. juulini 1933 toimus Riguldis Saksa vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse ja Saksa Klubi korraldusel Saksa vähemusrahvuse töölaager. 

1920. aastatel tekkisid Riguldi mõisa maale kaks asundust, Norrby (Põhjaküla) ja Söderby (Lõunaküla), mis 1977. aastal liideti Riguldiga. Riguldiga liideti aastal 1977 veel Haversi ja Luksi külad, Riguldi põhjaotsas on sellega koos Haversiga liidetud endine küla Pöia.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla aladele jäi Riguldi mõisa süda. Mõisa peahoone, park, ait, tõllakuuri varemed, kelder, sepikoda, piirdemüürid ja kuivati on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Külas on Riguldi ja Söderby bussipeatus, Höbringi ja Riguldi piiril ka Vanaküla bussipeatus.

## Vaata ka
* Luksi
* Pöia

## Viited
Rooslepa

**Rooslepa** ehk **Roslep** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Rotzlep*, aastal 1564 *Roszelepp*, aastal 1565 *Rodzläp*, *Rotslep*, *Rotzlep* ja aastal 1798 *Roslep*. Aastail 1977–1999 oli küla osa Dirhami külast. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Rooslepa nimi on eesti päritolu ja päritolult sarnane analoogsete kohanimedega Paslepa, Sutlepa, Aulepa, Turvalepa. Nime aluseks on rahvanimetus *rootsi* + *lõpp : lõpu* või *lõpp : lõpe* (laht).

Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

Rooslepa kalmistu on ajaloomälestisena kaitse all. Kalmistul asub Rooslepa kabel.

Külas on Rooslepa bussipeatus, Rooslepa ja Elbiku piiril ka Spithami tee bussipeatus.

Külas asuvad Rooslepa Laevarahn ja Rooslepa Põhjarahn.

## Viited
Saare (Lääne-Nigula)

**Saare** ehk **Lyckholm** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Saare oli ajalooliselt Noarootsi ja mandri vaheline Läänemere saar, rootsikeelse nimega Lyckholm, mandriga ühines umbes 19. sajandil.

Küla on esmamainitud rootsikeelse nimega 1627. aastal; toona oli tegemist väikese saarega Noarootsi ja mandri vahelises väinas, kus elas kolm peret. 1662. aastal rajati saarele mõis. Külaks sai 1977. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Eestikeelne nimi pärineb sõnast "saar". Rootsi nime lähtekohaks on pakutud sõna *lycka*, muinasrootsi *lykkja* (tarastatud, aiaga piiratud) + *holm* (väike saar, kõrgendik, küngas).

Külas endises Saare mõisas asub Lyckholmi muuseum. Mõisa peahoone varemed, park, tõllakuur, tall ja kaev on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Saare territooriumile jäävad looduskaitsealused Truumanni ehk Kalevipoja kivid. Osa külast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.

## Viited
Tahu

**Tahu** ehk **Skåtanäs** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Tahu territooriumile jääb osa Österbi hoiualast. Osa külast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Tahu mõis

## Viited
Vanaküla (Gambyn)

**Vanaküla** ehk **Gambyn** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla asub valla põhjapoolsemas osas ning on pindalalt kõige suurem küla vallas (5788,1 ha). Küla territooriumil asub 18 elamut-suvilat.  1944. aastal oli külas 124 elanikku.

Haapsalu jääb 30 km ja vallakeskus Pürksi 17 km kaugusele. Küla läbivad Höbringi–Aulepa tee, Vanaküla–Kivimäe tee ja Höbringi–Viluvere tee.
 
Külas asub kolme tuulikuga Vanaküla tuulepark, mille koguvõimsus on 9 MW, ning küla territooriumile jäävad ka kaks Aulepa tuulepargi tuulikut koguvõimsusega 6 MW.

Osa külast kKüla lõunaosas Karumäel asub muistne pelgupaik, mis on muinsusmälestisena kaitse all.

## Loodus
Küla lõunapiiril voolab Riguldi jõgi, küla idapoolne osa aga asub Leidissoo looduskaitsealal. Samasse kanti jäävad ka looduskaitsealused rändrahnud – Ramsikivi, Klaanemaa Laanekivi, Klaanemaa nõmme rändrahn, Metsküla idapoolne Suurkivi ja Metsküla läänepoolne Suurkivi.

## Vaata ka
* Vanaküla külanõukogu

## Viited
Österby

**Österby** (rahvakeeles ka *Eistrepa*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Noarootsi poolsaare lõunaosas asuva Österby küla pindala on 833,7 ha ning küla jääb Haapsalust 37 km ja endise Noarootsi valla keskuseks olnud Pürksist 2 km kaugusele. Küla territooriumil on 32 elamut-suvilat. Külas on Österby bussipeatus.

Österby on tüüpiline ahelküla, kus õued paiknevad mõlemal pool küla läbivat Nõmmküla–Aulepa–Österby riigimaanteed, mis lõpeb Österby sadamas. Sadamast algab talvine üle Haapsalu Tagalahe kulgev ligikaudu 2,5 km pikkune jäätee.

## Nimi
Küla rootsikeelne nimi tähendab tõlkes "idaküla" ja see on ilmselt antud külale naabruses oleva Einbi küla poolt vaadates.

## Ajalugu
Küla on esimest korda mainitud 1450. aastal, mil allikates esineb küla nimena Österbu. Ajalooliselt on küla kuulunud Noarootsi kihelkonna Saare mõisale, kuid 1620. aasta paiku mõnda aega ka Haapsalu lossile.

19. sajandi keskpaigas oli külas väike sadam *Koggham* (*kogg* "hansalaev" + *hamn* "sadam"), kõrts ja seitse tuulikut. Külas oli 17 taluperet, millest viis olid eestikeelsed. 1868. aastal rajati külla kakskeelne rahvakool, kus õpetati nii rootsi kui ka eesti keeles. Vahel käis küla sadama kaudu ka postipaat Rootsi.

## Vaatamisväärsused
Kohalik vaatamisväärsus Österby sadamamuul on rajatud raudkividest 20. sajandi alguses kohalike talumeeste poolt ja on umbes 265 meetrit pikk. Sealtkaudu toimus regulaarne paadiühendus Haapsaluga kuni aastani 1994. Suplusperioodil on Österby rand üks poolsaare populaarsemaid ujumiskohti, samuti sobib piirkond lohesurfaritele. Mere äärest avaneb vaade Haapsalu siluetile ning näha on ka Hobulaidu ja Vormsi saart. 2013. aasta juulis paigaldati sadamamuuli otsa ujumissild ja sadam sai ujuvkai.

Vaatamisväärsustest on külas veel 1930. aastatel ehitatud ja 1998. aastal taastatud Österby pritsikuur. Looduskaitselisi kitsendusi põhjustab rannaalale ulatuv Väinamere hoiuala, samuti puisniidu kaitseks moodustatud Österbi hoiuala. Osa külast kuulub ka Silma looduskaitseala koosseisu.

## Österbys sündinud silmapaistvaid isikuid
* Eestirootslasest maadleja ja maadluskohtunik Axel Brun (1930–2020)
* Eestirootslaste ajaloo ja kultuuri uurija Viktor Aman (1912–2009)

## Viited
İzniki keraamika

**İzniki keraamika** on Türgis 15.–18. sajandil valmistatud keraamika, mis sai nimetuse keraamikakeskuse İzniki (Nikaia) linna järgi.

Keraamika oli kaunistatud värviküllase ja lopsaka taimdekooriga. Kujutatavatest taimedest domineerisid roos, tulp ja hüatsint.

Kasutati heledaks põlevat savi, mis kaeti kvaliteetse läbipaistva glasuuriga.

Maalingud tehti põhiliselt siniste, punaste ja roheliste värvitoonidega.

İzniki keraamika abil püüti imiteerida Hiina portselani. Siiski ei ole tegemist portselani, vaid frittkeraamikaga. 

Selle koostises oli 80% ränidioksiidi, 10% fritti ja 10% valget savi. Põlemistemperatuuri alandamiseks lisati ka pliid ja soodat.

## Vaata ka
*Islami keraamika

## Välislingid
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum

**Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum** on muuseum Kohtla-Järvel, kus tutvustatakse põlevkivi kui maavara tekkimise ja kasutamise ajalugu ning tänapäeva. Muuseum asutati 31. märtsil 1966.

Tegemist on selle valdkonna ainsa muuseumiga maailmas.

## Ajalugu
Kuni 1999. aasta kevadeni asus muuseum Kohtla-Järve vanalinnas, endises Põlevkivi Tööstuse kontorihoones. 1998. aastal, kui Kohtla-Järve linnavalitsus võttis muuseumi riigilt üle (st haridusministeerium lõpetas muuseumi tegevuse finantseerimise), võeti vastu ka otsus selle üleviimiseks linnavalitsuse hoonesse. Ajutiste näituste korraldamiseks oli Põlevkivimuuseumil kasutada avar linnavalitsuse fuajee. Uues asukohas avati 1999. aastal uus püsiekspositsioon, mis oli muuseumi ajaloos kolmas. 

2006. aastal koliti taas ning alates 4. maist 2007 asus Põlevkivimuuseum Kukruse alevikus aadressil Lehe 10a. Uus asukoht oli sümboolne, sest just Kukrusel alustati 1916. aastal põlevkivi tööstuslikku kaevandamist. Ühtlasi oli muuseum Kukrusel Tallinna–Narva maantee lähedal. 

Muuseum tegutses Kukrusel kuni 31. augustini 2016. Siis koliti taas Kohtla-Järve linna aadressile Tuuslari 22. Pärast remonti avati (põlevkivitööstuse ajaloo) püsiekspositsioon ja (kunsti) püsinäitus 2019. aasta juunis.

Alates 1. oktoobrist 2006 koondati Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi nime alla mitu seni eraldi tegutsenud näituste korraldamisega tegelenud üksust:

***Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi Valge Saal** (Tuuslari 18a), mille põhiülesanne on ajutiste kunstinäituste korraldamine, toimuvad kontserdid, loengud, seminarid, vastuvõtud jne., ning näidatakse filme.

## Kogud
Muuseumi kogudes on üle 27 000 museaali, sealhulgas enam kui 900 kunstiteost, millest vanimad pärinevad 1920. aastatest.

2006. aasta mais hakati fonde digiteerima. 2007. aastal hakati looma digitaalset kogude andmebaasi ja ühtlasi loodi Põlevkivimuuseumi koduleht.

## Vaata ka
*Kohtla Kaevanduspark-muuseum
*Eesti muuseumite loend

## Viited

## Välislingid
*Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi koduleht
*Irina Kiviselg. Põlevkivimuuseumi viimane päev Kukrusel Põhjarannik, 3. september 2016
Iājuddīn Āhmed

**Iājuddīn Āhmed** (bengali ইয়াজউদ্দিন আহম্মেদ; 1. veebruar 1931 – 10. detsember 2012) oli Bangladeshi poliitik.

Ta oli Bangladeshi president 6. septembrist 2002 kuni 12. veebruarini 2009. 

Ta sündis Munshiganji ringkonnas Bengalis.

## Välislingid
Yayi Boni

**Yayi Boni** (sündinud 1. juulil 1951) on Benini pankur ja poliitik, Benini president aastatel 2006–2016.

29. jaanuarist 2012 – 27. jaanuarini 2013 oli ta Aafrika Liidu esimees.

Ta sündis Borgou departemangus Tchaourous.
Haris Silajdžić

**Haris Silajdžić** (sündinud 1. septembril 1945) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik.

6. novembrist 2006 kuni 10. novembrini 2010 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri bosnia moslemist liige. Ta oli presidentuuri esimees 7. märtsist kuni 6. novembrini 2008 ja 6. märtsist 10. novembrini 2010.

Aastatel 1993–1996 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina valitsusjuht.
Nebojša Radmanović

**Nebojša Radmanović** (sündinud 1. oktoobril 1949 Gračanicas) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, endine Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige.

Ta oli alates 6. novembrist 2006 kuni 17. novembrini 2014 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liige. 2010. aastal valiti ta presidentuuri uueks ametiajaks.

Ta oli presidentuuri esimees 6. novembrist 2006 kuni 6. juulini 2007, 6. novembrist 2008 kuni 6. juulini 2009, 10. novembrist 2010 kuni 10. juulini 2011 ja 10. novembrist 2012 kuni 10. juulini 2013.
Željko Komšić

**Željko Komšić** (sündinud 20. jaanuaril 1964 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige (2006–2014 ning aastast 2018).

Ta on Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri horvaadist liige alates 6. novembrist 2006. 2010. aastal valiti ta presidentuuri liikmeks teiseks ametiajaks ja 2018. aastal kolmandaks ametiajaks. 2014–2018 oli ta Esindajatekoja (parlamendi) liige. 

Ta on olnud presidentuuri esimees 6. juulist 2007 kuni 7. märtsini 2008, 6. juulist 2009 kuni 6. märtsini 2010, 10. juulist 2011 kuni 10. märtsini 2012, 10. juulist 2013 kuni 10. märtsini 2014, 20. juulist 2019 kuni 20. märtsini 2020, 20. juulist 2021 kuni 20 märtsini 2022 ning alates 16. juulist 2023.
Festus Mogae

**Festus Gontebanye Mogae** (sündinud 21. augustil 1939) on Botswana poliitik. Aastatel 1998–2008 oli ta Botswana president, enne seda oli ta 6 aastat olnud Botswana asepresident.
Pierre Nkurunziza

**Pierre Nkurunziza** (18. detsember 1963 Bujumbura – 8. juuni 2020 Karuzi) oli Burundi poliitik. Ta oli alates 2005. aastast kuni surmani Burundi president.
Ligue 1

**Ligue 1** (ametlik nimi sponsorite tõttu **Ligue 1 Uber Eats**) on Prantsusmaa jalgpalli kõrgliiga. 1932. aastast on selle võitja ametlikult Prantsusmaa meister. Aastail 1932–2002 kandis nime *Division 1* (D1).

Ligue 1 on üks Euroopa viiest suurliigast (veel Premier League, Primera División, Serie A ja Bundesliga), kuid tõusis nende sekka alles 20. sajandi viimasel kolmandikul.

Liiga on ajaloo jooksul võitnud kokku 19 klubi. Kõige edukam on 11 tiitlivõiduga Paris Saint-Germain. Kümme korda on võitnud Saint-Étienne, üheksa korda Marseille ning kaheksa korda Monaco ja Nantes.

Hooaeg 2022/23 oli viimane hooaeg, mil liigas mängib 20 klubi. Seejärel vähenes liigas osalevate klubide arv 18-ni.

## Klubid
Ligue 1 2023–24 hooajal mängivad liigas järgmised 18 klubi:

## Meistrid

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kärla Põhikool

**Kärla Põhikool** on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Kärlal. Kooli aadress on Kooli 4, Kärla.

## Ajalugu
Kärlal avati ministeeriumikool 1910. aastal. 1912. aastal valmis ka koolimaja. 1919. aastal nimetati kool Kärla 6-klassiliseks Algkooliks ja 1944. aastal Kärla Mittetäielikuks Keskkooliks. 1951. aastal liideti kooliga vene algkool, mis suleti 1958. aastal. 1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1992. aastast on kooli nimi Kärla Põhikool.

## Juhatajad ja direktorid

* Madis Ling – Kärla Ministeeriumikooli juhataja
* Jaakob Tarkpea – Kärla 6-klassilise Algkooli juhataja
* Johannes Nääb – Kärla 6-klassilise Algkooli juhataja
* 1934–1944 Oskar Sõmmer
* 1945–1946 Johannes Arela
* 1946–1952 Linda Otsa (Saarlaid)
* 1952–1953 Heino Kadak
* 1953–1956 Erna Mets (Ristkok)
* 1956–1959 Maret Johanson (Kuprijanova)
* 1959–1963 Endel Noor
* 1963–1988 Peep Lango
* 1988–1989 Mahta Aksalu
* 1989–2010 Tõnu Toon
* 2010–2011 Uku Vilson
* 2011–2018 Jaan Lember
* 2018–... Sirje Ellermaa

## Viited

## Välislingid
* Kärla Põhikooli veebisait
* Pilt
Parika järv

**Parika järv** on kaitsealune looduslik järv Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Aimla ja Kuhjavere külas. Järv asub Kolga-Jaanist 10 km edela pool Parika rabas.

Parika järv on Võrtsjärve nõos asuv liigestatud kaldajoonega loode-edela suunas piklik madal rabajärv, mille suurim sügavus ilma lendmudata on 1,6 m. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järve kaldad on õõtsikulised. Järv oli 1953. aastal 120 ha suur (enne maaparandustöid ümbruskonnas 20. sajandi alul suurem ja sügavam), asub merepinnast 43,7 m kõrgusel. Järv on soostumas, tänapäeval on järv jaotunud kaheks. Järv koos ümbritseva raba ja naaberjärvedega on kaitse all Parika looduskaitseala koosseisus.

Järvest saab alguse Adula oja.

## Vaata ka
*Parika looduskaitseala
*Parika Väikejärv
*Parika Pühajärv
*Parika raba
*Adula oja

## Viited

## Välislingid
*
*
*
*
*
*
Karujärv

**Karujärv** (ka *Saaremaa Karujärv*, *Järumetsa järv*, *Järvemetsa järv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas, asub Kärla alevikust 4,5 km loodes.

Karujärv on 346 ha suurune (saartega 350 ha), suurim sügavus küündib 6 meetrini ja järv on merepinnast 32,2 m kõrgusel. Kaldajoon on hästi liigestatud, järvel on viis saart.

Karujärves leidub rikkalikult jõevähki, samuti on ta suhteliselt liigirikas kalastiku poolest, järves leidub ahvenat, haugi, säinast, roosärge, linaskit, siiga ja võldast.

Karujärv on oma liivase rannajoone tõttu hinnatud puhke- ja supluskoht.

Nõukogude ajal oli järv lennuväe harjutuspolügooniks. Järves leidub seetõttu lõhkemata lennukipomme.

## Vaata ka
*Karujärve

## Viited
Kuke peakraav

**Kuke peakraav** (ka *Kuke jõgi, Kuke oja*, ülemjooksul *Koigi-Kuke peakraav*) on vooluveekogu Ida-Saaremaal. Peakraavi lähe asub Väkra külas Kuivastu–Kuressaare teest 2 km kagus. Keskjooksul läbib jõgi Koigi järve lõunaosa. 

Peakraavis leidub arvukalt haugi, võrdlemisi arvukalt lutsu ning vähesel arvul ahvenat, ogalikku ja särge. 

Peakraavil on mitu aastat peetud särjepüüdmise võistlusi.

2013. aastal lammutati peakraavil asuv sild ja ehitati asemele uus. Vana sild oli ehitatud 1962. aastal.

2014. aasta talvel puhastati peakraavi suudmeala setetest ja pilliroost.

## Viited
Koigi soostik

**Koigi soostik** on mitmelaamaline raba Saare maakonnas Saaremaa valla maadel. 

Raba pindala on 39,8 km&sup2;.

Koigi raba on oluline põhjaveekihtide toitja Ida-Saaremaal. Seal esinevad piiratud alal kõik soode liigid (madalsoo, siirdesoo ja raba), mistõttu on see piirkond eriti väärtuslik objekt Lääne-Eesti soostumisprotsesside uurimisel. Seetõttu on ehitatud looduse õpperada, mis aitab eksponeerida seda loodusturistidele huvi pakkuvat vaatamisväärsust. Rada on ehitatud metallplaatidest ja paigaldatud on kolm vaatetorni kõrgustega 4, 7 ja 10 m. Kuna rabasse maitsi liikuvate masinatega ei pääse, paigaldati vaatetornid helikopteriga.

Raba lõunaosa läbib Koigi, Kurdla ja Kuke kraav.

Rabas on Koigi Pikkjärv, Koigi Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.


File:Koigi 015.jpg|7-meetrine vaatetorn Koigi soostikus
File:Koigi 021.jpg|Õppe- ja matkarada
File:Koigi 031.jpg|Soosaarel kasvab mänd
Metallist rada Koigi soos.jpg|Metallist rada Koigi soos


## Viited

## Välislingid
Porkuni Kool

**Porkuni Kool** on riigi omanduses olev üldhariduskool hariduslike erivajadustega lastele Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Porkunis. 

Kool asub aadressil Porkuni, Ilumäe tee 6.

Kooli tegevuse eesmärk on kerge, mõõduka ning raske intellekti- ja liitpuuetega laste ja noorte ettevalmistus võimalikult iseseisvaks eluks.

## Ajalugu
* Porkuni Kooli eelkäijaks on 1866. aastal asutatud Vändra kurttummade kool, mis sai 1. jaanuaril 1920 Eesti Vabariigis riigikooli staatuse.
* 15. mail 1924 anti Porkuni mõis (hooned koos ligi 200 ha maaga) üle **Riigi Kurttummade Koolile**.
* 11. jaanuar 1925 on tänase Porkuni Kooli sünnipäevaks: Porkunis toimus kooli pidulik avamine, millele oli eelnenud Porkuni mõisa hoonete    ümberehitus ja kolimine Vändrast Porkunisse.
* 1968. aastal sai kooli nimeks Porkuni Eriinternaatkool. 
* 1991. aastal sai kooli nimeks Porkuni Kurtide Kool.
* 2000. aastast alates on kooli nimi Porkuni Kool.
* 1. septembril 2011 toimus avaaktus vastvalminud koolihoones, mille ehitamist alustati 24.04.2010.

## Vaata ka
*Vändra kurttummade kool
*Tallinna Heleni Kool (Tallinna Kurtide Kool)
*Tartu Hiie Kool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
* Margitta Otsmaa. Porkuni kooli uuele hoonele pandi nurgakivi, err.ee, 4. august 2010
*Kurtide laste õpetamise ajaloost Eestis
Maidla jõgi

**Maidla jõgi** (ka *Ääsmäe-Maidla peakraav*) on jõgi Harju maakonnas, Keila jõe vasakpoolne lisajõgi.

Maidla jõgi saab alguse Rabivere raba loodeservast Hagerist kagus ja suubub Keila jõkke 25,6 km enne suuet. Jõe pikkus on 23,1 km ja valgla pindala 78,8 km².

## Välislingid
*