open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
959

**959. aasta** (**CMLIX**) oli 10. sajandi 59. aasta.

## Sündmused
* 1. oktoober – Pärast oma venna Eadwigi surma tõusis Inglismaa kuningatroonile Edgar.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*  Eadwig, Inglismaa kuningas
958

**958. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad - **[[950. aastad]]** - 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 

Aastad: 953 954 955 956 957 - 958 - 959 960 961 962 963 

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
962

**962. aasta** (**CMLXII**) oli 10. sajandi 62. aasta.

## Sündmused
* 2. veebruar – Johannes XII kroonis Rooma Peetri kirikus Otto I Saksa-Rooma keisriks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Indulf, skottide ja piktide kuningas
949

**949. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - **[[940. aastad]]** - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 

Aastad: 944 945 946 947 948 - 949 - 950 951 952 953 954

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
36

**36. aasta** oli 1. sajandi 36. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Sextus Papinius Allenius ja Quintus Plautius

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
35

**35. aasta** oli 1. sajandi 35. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Quintilianus, rooma retoorik

## Surnud

* ...
34

**34. aasta** oli 1. sajandi 34. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Paulus Fabius Persicus ja Lucius Vitellius.
* ...

## Sündinud
* Aulus Persius Flaccus, rooma luuletaja

## Surnud
* ...
33

**33. aasta** oli 1. sajandi 33. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Agrippina vanem, Germanicuse naine ja Caligula ema
* Jeesus Naatsaretist (üks võimalikest ristilöömise aegadest)
32

**32. aasta** oli 1. sajandi 32. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

*28. aprill - Otho, Vana-Rooma keiser

## Surnud

* ...
31

**31. aasta** oli 1. sajandi 31. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Claudius Nero ja Lucius Aelius Seianus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Seianus
* ...
30

**30. aasta** oli 1. sajandi 30. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Vinicius ja Lucius Cassius Longinus.
* ...

## Sündinud
*8. november - Nerva, Vana-Rooma keiser
* ...

## Surnud
* ...
29

**29. aasta** oli 1. sajandi 29. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fufius Geminus ja Lucius Rubellius Geminus.
*Kristuse ristilöömine Hippolytuse ja Tertullianuse järgi.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Livia Drusilla, Vana-Rooma keisri Augustuse kolmas abikaasa ja keiser Tiberiuse ema
* ...
28

**28. aasta** oli 1. sajandi 28. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Appius Iunius Silanus ja Publius Silius Nerva.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
27

**27. aasta** oli 1. sajandi 27. aasta.

## Sündmused
* Rooma lähedal Fidenaes varises kokku amfiteater. Hukkus umbes 20 000 inimest.

## Sündinud
* Wang Chong, hiina astronoom ja filosoof

## Surnud

* ...
25

**25. aasta** oli 1. sajandi 25. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Cossus Cornelius Lentulus ja Marcus Asinius Agrippa.
*Liu Xiu taastas Hani dünastia.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
24

**24. aasta** oli 1. sajandi 24. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Servius Cornelius Cetaegus ja Lucius Vicellius Varro.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
23

**23. aasta** oli 1. sajandi 23. aasta.

## Sündmused

*...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*Wang Mang
*Juba II, Mauretaania kuningas
* ...
21

**21. aasta** oli 1. sajandi 21. aasta.

## Sündmused

*...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Heruskide pealik Arminius hukati oma hõimukaaslaste poolt (sündis 18 eKr või 17 eKr)
38

**38. aasta** oli 1. sajandi 38. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aquila Iulianus ja Publius Nonius Asprenatus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
39

**39. aasta** oli 1. sajandi 39. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Caligula ja Lucius Apronius Cesianus.

## Sündinud
*3. november – Lucanus, Vana-Rooma luuletaja
*30. detsember – Titus, Vana-Rooma keiser

## Surnud
* ...
22

**22. aasta** oli 1. sajandi 22. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Decimus Gaterius Agrippa ja Gaius Sulpicius Galba.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
26

**26. aasta** oli 1. sajandi 26. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Cornelius Lentulus Getulicus ja Gaius Calvisius Sabinus.
*Pontius Pilatus määrati Rooma prefektiks.
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Võnnu vald

**Võnnu vald** oli vald Tartu maakonnas.

## Vaatamisväärsused
Valla peamisi vaatamisväärsusi oli Võnnu kihelkonnakirik, mis on Eesti suuremaid maakirikuid. Praeguse väliskuju sai kirik põikhoone lisamisega 1871. aastal. Samas on kivikirik algsel kujul ehitatud ilmselt juba Tartu piiskop Hermann von Buxhövdeni korraldusel aastail 1232–1236. Arvatavasti sellest ajast on säilinud ühe romaanipärase külgportaali fragmendid (tänapäeval välja puhastatud). Tegu on tõenäoliselt Lõuna-Eesti ainsa romaani stiilis detaile sisaldava ehitismälestisega ja Tartumaa ühe vanima teadaoleva kivikirikuga.

Kiriku kõrval asub Vabadussõja mälestussammas – Eesti iseseisvuse eest langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk, mis ühtlasi kannab mälestust taasiseseisvumisajal toimunud ühiskondlikest protsessidest. Mälestussamba kavandi valmistas kujur Aleksander Eller, kivitöö tegi August Levold. Sammas avati 11. septembril 1934, kuid lõhuti 1945 ning selle osad kanti laiali. Mälestussammas avati uuesti 1. septembril 1990.

## Ajalugu
Võnnu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. Vald hõlmas ajaloolise Võnnu kihelkonna tuumikalasid.

Võnnu vallavanemad olid:
*Aivar Kaldjärv 1991–2009
*Külli Ojasaar 2009–2011
*Tõnu Muru 2011–2016
*Teet Helm 2016–2017

2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.

## Asustus
### Alevik
Võnnu

### Külad
Agali –
Ahunapalu –
Hammaste –
Imste –
Issaku –
Kannu –
Kurista –
Kõnnu –
Liispõllu –
Lääniste –
Rookse –
Terikeste

## Viited
Ülenurme vald

**Ülenurme vald** oli aastatel 1990–2017 vald Tartu maakonnas. Vald jäi Tartu linnast lõunasse, selle keskus oli Ülenurme alevik.

Ülenurme vald loodi 1990. aastal Ülenurme külanõukogu põhjal. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Kambja ja Ülenurme vallad haldusreformi käigus moodustatava uue omavalitsusüksusega – Kambja vallaga. Ülenurme Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Vallas oli neli alevikku: Külitse, Räni, Tõrvandi, ja Ülenurme. Neis elas 7/10 valla asukatest.

Ülenurme on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisa järgi.

Läheduse tõttu Tartu linnale toimus Ülenurmes majandusbuumi ajal ulatuslik kinnisvaraarendus, mille tulemusel sündisid Männi, Aasa ja Mõisa uuselamurajoonid. Külitse ja Räni elanike arv on selle tõttu kiirelt tõusnud ja nad nimetati seetõttu 2013. aastal alevikeks.

Vallas asus Tartu lennujaam, mille juures tegutses Eesti Lennuakadeemia.

Valda läbisid Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee, Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee ning Tartu–Valga ja Tartu–Koidula raudteeliinid.

Vallast voolasid läbi Ilmatsalu jõgi ja Porijõgi.

Ülenurme vallavanem oli Aivar Aleksejev.

## Asustus

### Alevikud
KülitseRäniTõrvandiÜlenurme

### Külad

LaaneLemmatsiLepikuLätiReolaSoinasteSoosillaTäsvereUhtiÕssu

## Viited

## Kirjandus
* "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost

## Välislingid

* Mirko Ojakivi. Ülenurme vald: tohutult müümata kinnisvara. EPL, 8. september 2008.
Tartu vald (1991)

**Tartu vald** oli vald Tartu maakonnas. Viimane vallavanem oli aastatel 1993–2017 Aivar Soop. 

## Ajalugu
Tartu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. 2017. aastal ühines Tartu vald uue Tartu vallaga.

## Asustus
### Alevikud
Kõrveküla –
Lähte –
Vahi –
Vasula –
Äksi

### Külad
Aovere –
Arupää –
Erala –
Haava –
Igavere –
Jõusa –
Kastli –
Kikivere –
Kobratu –
Kukulinna –
Kärkna –
Kükitaja –
Lammiku –
Lombi –
Maramaa –
Metsanuka –
Möllatsi –
Nigula –
Nõela –
Puhtaleiva –
Pupastvere –
Saadjärve –
Salu –
Soeküla –
Soitsjärve –
Sojamaa –
Sootaga –
Taabri –
Tammistu –
Tila –
Toolamaa –
Vedu –
Vesneri –
Viidike –
Vilussaare –
Võibla –
Väägvere –
Õvi

## Haridus
Vallas oli kaks üldhariduskooli (Lähte Ühisgümnaasium ja Kõrveküla Põhikool) ning huvikoolid Tartu Valla Muusikakool ja Tartu Valla Spordikool.

## Viited
Vormsi vald

**Vormsi vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. Hõlmab Vormsi saare ja väikesaari ning laide.

## Asustus
Vormsi vallas on 14 küla: Borrby, Diby, Fällarna, Förby, Hosby, Hullo, Kersleti, Norrby, Rumpo, Rälby, Saxby, Sviby, Suuremõisa, Söderby.

## Ajalugu
Vormsi vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.

Vormsi vallavanemad on olnud Rudolf Kägu, Ene Sarapuu, Teet Vainola, Andres Koch, Ants Varblane, Meelis Mägi, Daina Jüristo, Uku Sulev Kuut, Urmas Pau, Meeme Veisson, Tanel Viks ja Maris Jõgeva. 2024. aastast on vallavanem Triin Lepp.

## Vaata ka
* Vormsi raamatukogu

## Viited

## Välislingid
* Vormsi valla koduleht
Tähtvere vald

**Tähtvere vald** oli vald Tartu maakonnas.

## Ajalugu
Tähtvere vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti vald Tartu linnaga.

Tähtvere vallavanem oli Rein Kokk.

## Asustus
Vallas oli 2 alevikku ja 10 küla.

### Alevikud
Ilmatsalu – Märja

### Külad
Haage – Ilmatsalu – Kandiküla – Kardla – Pihva – Rahinge – Rõhu – Tähtvere – Tüki – Vorbuse

## Viited
Vara vald

**Vara vald** oli vald Tartu maakonnas.

## Ajalugu
Vara valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald.

Vara vallavanemad olid:
*Rain Sangernebo 1993–2003
*Andres Kärp 2003–2009
*Väino Kivirüüt 2009–2017

## Geograafia
### Külad

Alajõe –
Kargaja –
Kauda –
Keressaare –
Koosa –
Koosalaane –
Kusma –
Kuusiku –
Matjama –
Meoma –
Metsakivi –
Mustametsa –
Papiaru –
Pilpaküla –
Praaga –
Põdra –
Põldmaa –
Põrgu –
Rehemetsa –
Selgise –
Sookalduse –
Särgla –
Tähemaa –
Undi –
Vanaussaia –
Vara –
Välgi –
Ätte

### Kaitsealad
Vara valla territooriumil asusid Välgi looduskaitseala ning osaliselt ka Alatskivi parkmets, Emajõe-Suursoo maastikukaitseala, Emajõe suudmeala hoiuala, Kääpa maastikukaitseala ja Padakõrve looduskaitseala. Samuti olid kaitse all Vara pargi tammed, Sookalduse külas asuv kollase nartsissi looduslik kasvuala ning üksikobjektidena Pollikivi, Triitsu tamm ja Vara ohvritamm.

### Veekogud
Järvedest asusid vallas Koosa järv, Koosa paisjärv, Metsakivi järv ja Vara paisjärv. Samuti piirneb valla kaguosa Peipsi järvega.

Suuremad vooluveekogud olid Emajõgi, Kalli jõgi, Koosa jõgi, Kääpa jõgi, Koosa oja, Kargaja jõgi, Põdraoja ja Vara oja.

## Inimesed
Vara vallas on sündinud usuteadlased ja vaimulikud Elmar Salumaa ja Arthur Võõbus ning maalikunstnik Ann Audova.

## Vaata ka
* Koosa osavald

## Viited
Moodne kunst

**Moodne kunst** on katustermin erinevatele kunstivooludele ja -suundadele 20. sajandi algusest 1960.-1970. aastateni. Aluse moodsale kunstile panid postimpressionistid.

Moodsa kunsti peajooneks on loobumine looduslähedusest, töödega antakse edasi tundeid ja meeleolusid.

Moodne kunst jaguneb erinevateks kunstivooludeks ja -suundadeks. Iseloomulikuks on mitmete voolude üheaegne esinemine.

Moodsa kunsti voolud ja suunad:
*ekspressionism
*fovism
*kubism
**kubofuturism
**orfism
**purism
**tubism
*futurism
**lutšism
*naivism
*dadaism
*sürrealism
*abstraktsionism
**abstraktne ekspressionism
**funktsionalism
**op-kunst
**minimalism
*konstruktivism
*uusdadaism
Monograafia

**Monograafia** (inglise *monograph*) on mingit probleemi või selle probleemi üht aspekti või mõnda isikut, nähtust vm igakülgselt ja terviklikult käsitlev, harilikult iseseisva väljaandena avaldatud teaduslik uurimus.

Sõna "monograafia" on tuletatud kreekakeelsetest sõnadest *monos* ’ainus, üksik’ ja *grapho* ´kirjutan´.

Monograafia puhul ei ole autorite arv oluline – selle võib olla koostanud üks autor või ka mitu autorit. Monograafia avaldatakse üldjuhul ühes köites ehk eraldiseisva raamatuna. 

Monograafiat, mille uurimisobjektiks on isiku elulugu, nimetatakse biograafiaks.

Tõlgitud monograafiat nimetatakse tõlkemonograafiaks. Üldjuhul nõuab monograafia tõlkimine tõlkija(te)lt kõrgtasemel akadeemilist ettevalmistust ja iseseisvat uurimistööd, et teha originaalteos sihtkeeles mõistetavaks igal tasandil (terminoloogia, mõistevõrgud jne) ning seostada sihtkeeles olemasoleva teaduskirjanduse ja -keelega.

Monograafias on üldjuhul määratletud selge uurimisküsimus ja esitatud teesid, mistõttu seda võib nimetada ka raamatu mahus teaduslikuks uurimuseks. Erinevalt monograafiast käsitletakse õpikutes, käsiraamatutes ja kogumikes paljusid teemasid, probleeme, isikuid jne. Õpikute ja käsiraamatute eesmärgiks on anda mingist teadmisvaldkonnast ülevaade, mitte niivõrd uusi hüpoteese püstitada. Teaduslikud kogumikud koosnevad eraldiseisvatest teaduslikest kirjutistest ehk artiklitest. Monograafia ja õpiku eristamine võib eriti loodusteadustes siiski olla problemaatiline. Üldjuhul on eristamise aluseks sellistel puhkudel teose sihtrühm – kui sihtrühmaks on eelkõige autori kolleegid ehk teised teadlased, on teos käsitletav monograafiana, kui aga sihtrühmaks on eelkõige üliõpilased, on teos käsitletav õpikuna.
Humanitaarteadustes on monograafiana käsitletavad ka kultuuri-, usundi- ja mõtteloo allikate teaduslikud väljaanded, mis nõuavad väljaandjatelt monograafilist lähenemisviisi ja laiendavad teadmisvaldkonna allikabaasi koos tervikliku interpretatsiooniga, kuigi ei ole esitatud tavapärase teadusteksti vormis: tekstikriitilised väljaanded, teaduslikult kommenteeritud tõlked, tõlgete antoloogiad jms. 

Raamatukogunduses tähistab mõiste "monograafia" trükitud või muud väljaannet, mis on tervikuna ühes köites või mille terviku moodustab kindel arv köiteid. Teatud arvu ühise koondpealkirjaga seotud monograafiaid nimetatakse monograafiasarjaks erinevalt jätkväljaannetest ja perioodikast.
Lutšism

**Lutšism** (venekeelsest sõnast *луч* 'kiir') ehk **rajonism** (prantsuskeelsest sõnast *rayonnisme*; *rayon* 'kiir') on 1911. aastal tekkinud ning vene kunstis levinud futurismi erivorm.

Lutšismi esindajad kujutasid oma teostes eeskätt valguse liikumist värviliste kiirtena.

Lutšismi viljelejad olid Mihhail Larionov ja Natalia Gontšarova.
Maardu mõis

**Maardu mõis** (saksa keeles *Maart*) oli mõis Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Endine mõisasüda asub tänapäeval Jõelähtme vallas Maardu külas.

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1397. aastal. Aastast 1529 olid mõisa omanikud Taubed, kui Maardu ja Haljava mõisad ostis Maanõukogu maanõunik Johann Taube (surn. 1549/1550). Rootsi valitsusajal,  1586. aastal Claus Taube (surn. 1595), kellelt päris mõisa tema õde ja pärijanna Margaretha, kes abiellus pärast 1602. aastat Robert von Taubega, kes oli omanikuks veel 1641. aastal. Robert von Taubelt pärisid mõisa tema nõbud, vennad Claus ja Reinhardt von Taubed kes müüsid Maardu 1647. aastal krahv Lennart Torstensonile (1603–1651).  Lennart Torstensoni (poeg Anders Torstenson müüs 1662. aastal Maardu Suure Gildi oldermannile Jacob Höppenerile, kes müüs 1663. aastal mõisa kindralmajor Fabian von Fersenile (1626–1677). Fabian von Ferseni testamendiga (1673) päris mõisa tema vennapoeg Heinrich Wilhelm von Fersen (suri enne 1691). Rootsi mõisade reduktsiooniga, Maardut ei redutseeritud, kinnitati 1696  Reinhold Johanni pojale, kindralleitnant krahv Hans von Fersenile  ja tema surma järel läks mõis Reinhold Johann von Fersenile, kes 1710. aastal lahkus Rootsi. 

Venemaa keisririigi  valitsusajal, aastast 1715 oli omanik keisrinna Katariina I; aastast 1727 ülemõuemeister Gustav Reinhold von Löwenwolde (1693–1758); aastast 1729 Herman Jensen Bohn.

Aastast 1747 oli omanik Peter von Brevern (1711–1756), kelle järel oli mõis Brevernide suguvõsa käes kuni mõisate riigistamiseni 1919. Viimane mõisnik oli Otto von Brevern.)

Mõisa peahoones tegutses kuni 1972. aastani Maardu algkool. Praegu on mõisas Eesti Pangale kuuluv õppe- ja puhkekeskus.


Maardu mõisa tuuleveski varemed2.jpg|Tuuleveski varemed
Maardu mõisa tall-tõllakuur.jpg|Tall-tõllakuur
Maardu mõisa kaevumaja.jpg|Kaevumaja
Maardu mõisa ait-kuivati.jpg|Ait-kuivati


## Mõisa kalmistu
Maardu mõisa kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse ehk siis kalmistu asub peahoone taga olevas pargiosas.

## Vaata ka
* Tarasoo

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Maardu mõis (Eesti mõisaportaalis)
Ankh

**Ankh** ehk **kopti rist** ehk **aasrist** on rist, mille ülaosas on silmus ja mis oli kasutusel egiptuse hieroglüüfina. Hieroglüüfina tähistas *ankh* alguses egiptuse keele sõna *ˁnḫ* ('peegel' või 'pilt'), aga hiljem sai elu tähistavaks sümboliks. Egiptuse ristitud elanikud – koptikristlased – on võtnud ankhi enda usu tunnuseks. Selle ladinakeelne nimetus on *crux ansata*, 'käepidemega rist'. Ankhi peetakse ka päikesejumala märgiks.

Elu tähistava hieroglüüfi *ankh* algne tähendus on täpselt teadmata. Ühe versiooni kohaselt tähistas see sandaalirihma, kuna see hääldub vanaegiptuse keeles samaselt sõnaga "elu". Teise teooria kohaselt kujutab *ankh* jumalanna Isise vöörihma pannalt. Kolmas teooria arvab, et *ankh*-sümbol kujutab imetaja selgroolüli läbilõikes.

Kairo ülikooli egüptoloogide arvates on ankhi tähendus ületähtsustatud ja üle-mütologiseeritud. Nende teooria kohaselt kujutab ankh Niiluse jõge, kusjuures aas on delta, püstkriips jõgi ise ja haarad lääne- ja idakallas. Kogu märk tähistab kahe kalda ühtsust läbi jõe.

Egiptuse turismitrükised levitavad teooriat, et ankh tähistab perekonda – aas on naise suguelund, püstharu mehe suguelund ja külgharud on lapsed. Ükski akadeemiline uurimus sellist tõlgendust ei toeta.

Egiptuse hauakunstis kujutati ankh-sümbolit tihti eluga (peamiselt hauataguse eluga) seotud olukordades, kus teispoolsuse jumal Anubis annab soovijale ankhi kui võtme hauatagusesse ellu. Paljudel kujutistel annab mõni jumal ankhi vaaraole, väljendades seega vaarao jumalikku päritolu ja surematust.

Egiptuses valmistati ka ankh-sümboliga amulette. Viimast tuntakse matkajate kaitseamuletina ja ta seondub viljakusega. Ankhi kujuga valmistati metallist sepistatud peegleid, mis lisaks dekoratiivsele funktsioonile võisid olla ka sümboolseks võimaluseks heita pilk teispoolsusesse.

Ankhi ei valmistatud peaaegu mitte kunagi hõbedast. Päikesega seotud sümbolina valmistati tähtsad ankhid kullast või ka läikima hõõrutud vasest.

Ankh esineb tihti Antiik-Küprose ja Väike-Aasia müntidel. Kreeta-Mükeene lineaarkirjas B tähistab ankh häälikut *za*.

Ankhi kujutist tundsid maiad, skandinaavlastel tähistas see surematust ja seondus veega.

1960. aastatel leidis ankh koos patsifikuga samaväärset kasutust hipiliikumises kui rahu ja tõe sümbol.

1980. aastatest kuni tänapäevani on ankh gootide subkultuuri sümboolika osa.

Unicode'is on ankhi kui sümboli kood U+2625, HTML-is &#x2625.

Tihti peetakse ankhi ekslikult aluseks sümbolile ♀, mis tähistab planeeti Veenus, keemilist elementi vaske ja naissugupoolt.
Teeviit

**Teeviit** on maantee või tänava äärde või kohale paigaldatud kiri (tavaliselt liiklusmärgil), mis näitab asula algust või lõppu või kaugust mingi kohani ning suunda, kus pool see asub.
Lõuna-Siinai kubernerkond

**Lõuna-Siinai kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Hõlmab Siinai poolsaare lõunaosa.

Tähtsamad asulad on Aţ-Ţūr, Sharm el Sheikh ja Dahab.

## Viited
Põhja-Siinai kubernerkond

**Põhja-Siinai kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Hõlmab Siinai poolsaare põhjaosa.

Üle 85% elanikkonnast elab Vahemere rannikul. Elanike enamus on araablased, oluline osa elanikkonnast on nomaadse eluviisiga beduiinid.

Riigi kontroll territooriumi üle on nõrk, pärast president Ḩusnī Mubāraki võimult tõukamist 2011. aasta jaanuaris on sagenenud kokkupõrked beduiinide ja Egiptuse jõustruktuuride vahel. Korduvalt on rünnatud provintsi läbivat gaasijuhet Iisraeli. Piirkonnas on end sisse seadmas islamiäärmuslased. Oluliseks sissetulekuallikas on salakaubandus Gaza tsooniga.

1956. aastal okupeeris Põhja-Siinai Iisrael ja tagastas territooriumi Egiptusele paar kuud hiljem. Kuuepäevase sõja käigus 1967. aastal vallutas Iisrael ala uuesti. Seekord kestis okupatsioon lääneosas 1980. ja idaosas 1982. aastani.

## Viited
Limburgi provints

**Limburgi provints** on või oli haldusüksus mitmes riigis:
* **[[Limburgi provints (Holland)|Limburgi provints]]**, 1. järgu haldusüksus Hollandis 
* **[[Limburgi provints (Belgia)|Limburgi provints]]**, 2. järgu haldusüksus Belgias
* **[[Limburgi provints (1815–1839)]]**, endine provints Madalmaade ühendkuningriigis
Coahuila osariik

**Coahuila osariik**, ametlikult **Coahuila de Zaragoza vaba ja suveräänne osariik** (*Estado Libre y Soberano de Coahuila de Zaragoza*), on osariik Mehhiko põhjaosas. 

Piirneb idas Nuevo Leóni, lõunas Zacatecase, läänes Durango ja Chihuahua ning põhjas Ameerika Ühendriikide Texase osariigiga. Suurim linn ja osariigi pealinn on Saltillo ning teised suuremad linnad on Torreón, Monclova, Piedras Negras ning Ciudad Acuña.

Pindalaga 151 563 km² on Coahuila Mehhiko suuruselt kolmas osariik. Halduslikult jaguneb see 38 vallaks.
2020. aasta rahvaloenduse andmetel elas osariigis 3 146 771 inimest.

## Ajalugu

Coahuila y Tejase osariik loodi 1824. aastal. 1836. aastal loodi selle põhjaosas Texase Vabariik.

## Viited

## Välislingid

* Coahuila osariigi koduleht
Bagdad

**Bagdad** on Iraagi pealinn, Bagdadi kubernerkonna keskus. Linn asub Tigrise jõe ääres.

Bagdad on Edela-Aasia suuruselt teine linn Teherani järel ja araabia maailma suuruselt teine linn Kairo järel.

Linnas asub Iraagi muuseum, mis sisaldab väärtuslikke säilmeid Mesopotaamia, Abbassiidide ja Pärsia tsivilisatsioonidest.

## Ajalugu
637 vallutas Kalifaat kindrali Sa'ad ibn Abi Waqqasi juhtimisel Pärsia senise pealinna Ktesiphoni, mis asus kohast, kus tänapäeval Bagdad asub, 32 km kagus. Vallutuse käigus tsiviilelanikkonda säästeti, aga paleed pandi koos arhiividega põlema. Siiski liikus piirkonna poliitiline ja majanduskeskus mujale, nii et Ktesiphoni elanikud jätsid oma linna mõne aja pärast, eriti pärast Bagdadi asutamist, maha.

758 hakkas kaliif Abū Ja‘far al-Mansūr plaanima uue linna rajamist Ktesiphoni lähedusse. Ta palkas kõikjalt maailmast arhitekte, teadlasi ja kunstnikke, et need hakkaksid uue linna jaoks plaane tegema. Ehitustöölisi saabus kohale üle 100 000. Ehitustööd algasid lõpuks 30. juulil 763. See kuupäev valiti sellepärast, et päike asus sel päeval Lõvi tähtkujus, mis sümboliseeris tuld ning seostus tootlikkuse, uhkuse ja laienemisega.

Linna rajamisel kasutati inspiratsiooniallikana koraani salme, mis rääkisid paradiisist. Al-Mansūr oli linnaga niivõrd rahul, et temale on omistatud lause: "See on tõesti linn, mille ma olen asutanud, kus ma tahan elada ja kus minu järeltulijad pärast valitsevad."

Linn plaaniti ringikujulisena. Ringi läbimõõt oli umbes 2 km. Esialgu plaaniti linnamüüri sisemus enam-vähem ühtsena, kuid hiljem lisati linna keskele veel teinegi ringmüür. Linna sees oli palju parke, aedu ja alleesid lisaks elamu- ja äripiirkondadele. Linna keskel asus mošee ja selle lähedal linna korravalve peakorter.

Linna ehitamisel kasutati kuubikujulisi telliseid, mille külje pikkus oli 46 cm. Tigrisest kaevati ehitusplatsile kanal, mis pakkus vett nii inimestele tarbimiseks kui telliste valmistamiseks. Lisaks kasutati Bagdadis paljude hoonete rajamisel marmorit ja Tigrise kaldale laskusid marmorist astmed.

Linna ringikujuline ja keskelt radiaalsete tänavatega põhiplaan on tüüpiline Pärsia Sassaniidide linnaehituskultuurile. Näiteks umbes 500 aastat varem rajatud Gur on põhiplaanilt Bagdadiga peaaegu identne: ka see on ringikujuline ning selle keskel on tempel ja selle lähedal valitsuse hooned, aga linna keskmest lähevad kiirtena laiali tänavad. Sellele vastandub antiikne linna põhiplaan, kus kõik linna kvartalid olid ristkülikukujulised ja kus kõik tänavad ristusid täisnurga all.

Linnal aitas kasvada strateegiliselt tähtis asukoht kaubateede ristumiskohal, mis kulgesid idast läände ja piki Tigrist põhjast lõunasse. Ühest küljest oli linnas külluses vett, teisest küljest oli seal kuiv kliima. Niivõrd rikkalik veevaru polnud tollal tavaline. Linnas peeti igas kuus laata.

## Vaata ka
* 2007. aasta 12. juuli õhurünnak Bagdadis
* Bagdadi raudtee

## Välislingid
Urmas Paet

**Urmas Paet** (sündinud 20. aprillil 1974 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu poliitik, Eesti Reformierakonna juhatuse liige. ja alates 2014. aastast Euroopa Parlamendi liige.

## Haridus

*1992 Tallinna 42. Keskkool 
*1996 Tartu Ülikool, magistriõpingud politoloogias 
*1996 Tartu Ülikool, politoloogia

### Täiendharidus
*1994 Lundi Tehnikaülikool 
*1996 Oslo Ülikool, magistrikursus "Rahvusvahelised suhted"

## Töökäik

*mai 1991 – mai 1992 Eesti Raadio, välisinfo peatoimetus, toimetaja
*märts 1993 – september 1994 Eesti Raadio, uudistetoimetus, toimetaja
*september 1994 – september 1998 AS Postimees, uudistetoimetus, reporter
*oktoober 1998 – august 1999 AS Postimees, uudistetoimetus, vanemtoimetaja ja poliitikaajakirjanik
*september 1999 – november 1999 Eesti Reformierakond, nõunik
*november 1999 – aprill 2003 Nõmme linnaosa vanem
*aprill 2003 – aprill 2005 Eesti kultuuriminister Juhan Partsi valitsuses
*aprill 2005 – november 2014 Eesti välisminister
*alates november 2014 – Euroopa Parlamendi liige

Ta on valitud XI, XII ja XIII, XIV ja XV Riigikogusse.

## Poliitiline karjäär
13. aprillist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta välisminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses, seejärel Andrus Ansipi teises valitsuses ning alates 6. aprillist 2011 kuni 28. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses. Seejärel oli ta kuni 3. novembrini 2014 välisminister Taavi Rõivase valitsuses.

20. mail 2014 intervjueeris Urmas Paetit Briti telesaates HARDtalk Zeinab Badawi.

3. novembril 2014 kinnitati Urmas Paet Euroopa Parlamendi liikmeks. Temast sai Euroopa Komisjoni volinikuks siirdunud Andrus Ansipi asendusliige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 1486 häält ning osutus valituks.

## Isiklikku

Urmas Paeti abikaasa Tiina Paet on hariduselt eesti filoloog ja töötab Eesti Keele Instituudis vanemkeelekorraldajana. Neil on kolm tütart: Sylvia (sündinud 2001), Olivia (sündinud 2004) ja Emilia (sündinud 2013). Pere elab Tallinnas Nõmmel.

## Tunnustus
*2009 – Kolme Tähe II klassi orden
*2012 – Riigivapi III klassi teenetemärk
*2022 – Euroopa Parlamendi MEP Awardi 2022 ehk auhinna julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas

## Viited

## Välislingid

* Urmas Paet välisministeeriumi kodulehel
* 
* Urmas Paet saates "Kukul külas", 29. juuni 2003, 1. osa, 2 osa
*  Urmas Paet: tšehhid lõhuvad eelarvamusi Postimees, 26. jaanuar 2009
* Urmas Paet. Afganistan: neli põhjust jääda Maaleht, 21. mai 2009 
* Foreign Minister, Estonia - Urmas Paet – 2014. aasta 20. mail antud umbes 23 minutit kestnud intervjuu BBC World Newsi sarjale HARDTalk (*inglise keeles*)
Alberta lipp

**Alberta lipp** on Kanada Alberta provintsi ametlik lipp, mis võeti kasutusele 1. juunil 1968.

Pikkuse-laiuse suhe on 1:2. Lipu keskel on kujutatud provintsi vappi. Vapi kõrgus on 7/11 lipu kõrgusest.

Provintsi värvid, mis kinnitati aastal 1984, on sinine ja kuldne (tumekollane). Neid nimetatakse vapil/lipul ka Alberta siniseks ja Alberta kuldseks.

## Välislingid
* Alberta embleemid *(inglise keeles)*
Alberta vapp

**Alberta vapp** on Kanada provintsi Alberta vapp. 

Vapikilp võeti kasutusele kuningas Edward VII loal 30. mail 1907. 30. juulil 1980 lisati kilbile Elizabeth II loal kiivriehis, kilbihoidjad ja deviis. Vapp sümboliseerib maavarasid ja Alberta looduse erinevaid osi: Kaljumäestik ja nende jalam, rohupreeriad ja viljapõllud.

Deviisil on kirjutatud ladina keeles *Fortis et Liber* (Tugev ja vaba).

Alberta vappi kasutatakse ka Alberta lipul.

## Vaata ka
*Alberta lipp

## Välislingid
* Alberta valitsus: Vapp (*inglise keeles*)
Nunavuti lipp

**Nunavuti lipp** võeti kasutusele 1. aprillil 1999, koos Kanada Nunavuti territooriumi väljakuulutamisega.

Sellel on punane *[[inuksuk]]* (inuittide inimesekujuline maamärk) ja sinine täht, mis tähistavad põhjanaela ning ühiskonna eakamate inimeste juhtpositsiooni. Värvid sümboliseerivad maa, mere ja taeva rikkusi.

## Välislingid
*Nunavuti valitsus: lipust ja vapist *(inglise keeles)*
Põhjaringkond (Iisrael)

**Põhjaringkond** on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.

Iisrael peab Põhjaringkonna osaks ka annekteeritud Golani kõrgendikke (1154 km²), kuid rahvusvaheliselt seda ei tunnistata.
Res Publica

*[[res publica]]*, ladinakeelne fraas tähendusega 'avalik asi'
*Erakond Res Publica
*Ühendus Res Publica
**Res Publica Juventus, ühenduse noorteorganisatsioon
*Res Publica Sihtasutus
*Res Publica Romana

## Vaata ka
*Erakond Isamaa ja Res Publica Liit
Bekaa kubernerkond

**Bekaa kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Liibanonis.

## Ringkonnad
*Zaḩlah' ringkond
*Ba‘labakki ringkond
*Hermeli ringkond
*Rāshayyā ringkond
*Lääne-Bekaa ringkond

## Viited
Mägi-Liibanoni kubernerkond

**Mägi-Liibanoni kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Liibanonis.

2017. aastal eraldati Mägi-Liibanoni kubernerkonnast Kisrawān-Jubayli kubernerkond.

## Viited
Voroneži oblasti lipp

**Voroneži oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Voroneži oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. juulil 2005.

## Lipu kirjeldus
Voroneži oblasti lipuks on vapilipp, ristkülikukujulise punase kanga vardapoolsel küljel on kujutatud kollastest kividest mäge ning mäe nõlvalt langev kann, millest väljub vesi. Vesi ja kann on valged.

Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:3.

## Sümbolite tähendused
Lipul olevad sümbolid - mägi, kann ja vesi pärinevad ajalooliselt Voroneži kubermangu vapilt. Punane lipuväli sümboliseerib vaprust, mehisust, verd, elujõudu ning langenuid võitluses isamaa eest.

## Voroneži oblasti lipp aastatel 1997–2005

1997. aasta 7. juulil kinnitati Voroneži oblasti lipuks punane kangas, mille vardapoolses osas oli sinine vertikaalne laid. Lipp oli oma kujunduselt väga sarnane Vene NFSV lipuga, puudusid vaid sirp ja vasar ning täht vardapoolses ülanurgas. Ka lipu proportsioonid erinesid, oblasti lipul olid need 2:3.

Kui 1998. aastal kinnitati oblasti vapp, lisati see lipu punase välja keskele. Vapi laiuseks lipul oli 2/5 lipu laiust. See lipp oli kasutusel 2005. aastani.

## Vaata ka
* Voroneži oblasti vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Voroneži oblast - Voronež (Endised oblasti lipp ja vapp) (*vene keeles*)
*Voroneži oblasti sümboolika Geraldika ru. lehel (*vene keeles*)
Viljandi pärimusmuusika festival

**Viljandi pärimusmuusika festival**, tuntud ka kui **Viljandi folk**, on iga-aastane pärimusmuusikaüritus, mis toimub alates 1993. aastast juuli lõpus Viljandis.

Esimene festival kestis ühe päeva (15. mai). 1994. aasta festival kestis 3 päeva ning toimus juuli lõpus (22.–24. juuli). Teisel festivalil oli esinejaid ka väljastpoolt Eestit. Alates kolmandast festivalist kestab üritus neli päeva.

19. Viljandi pärimusmuusika festivali 2011. aastal külastas üle 20 000 inimese, lisaks jälgiti videoülekandeid internetis 3059 arvutist kokku 4472 tundi. Esines 42 ansamblit, nende seas Vägilased, Zetod ja Oort (Eesti), Trilok Gurtu (India) ning Hedningarna (Rootsi). Festivali pealkiri oli "Rütm ja pulss", rõhutades rütmilisuse tähtsust lisaks rütmipillidele ka teistel pillidel (viiulil, torupillil, kandlel, lõõtsal) mängitavas tantsumuusikas.

Festivali korraldab Eesti Pärimusmuusika Keskus. Alates 1999. aastast on festival pühendatud millelegi või kellelegi. Näiteks 1999. aasta festivaliga tähistati Eesti rahvamuusika koguja ja populariseerija August Pulsti 110. sünniaastapäeva. Festivalil käib esinejaid igast Euroopa kandist ja väljastpoolt kontinentigi.

## Vaata ka
* Viljandi vanamuusika festival
* Eesti ETNO

## Viited

## Välislingid

*Eesti Pärimusmuusika Keskuse koduleht
*
Urmas Treiel

**Urmas Treiel** (sündinud 19. aprillil 1968) on Eesti munitsipaalpoliitik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1992. aastal majandusküberneetika alal. Samas ülikoolis kaitses ta 2003. aastal ärijuhtimises magistritöö "Avaliku ja erasektori koostöö omavalitsuste investeerimissuutlikkuse tõstmisel" ning sai magistrikraadi. Ta õpetab Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledžis finantsjuhtimist.

Ta on töötanud Tallinna Pangas ja Tartu Kommertspangas osakonnajuhatajana.

Aastatel 2001–2005 oli ta Kuressaare abilinnapea arengu ja majanduse alal, 2005. aasta juunist novembrini Kuressaare linnapea ning 2005. aasta novembrist linnavolikogu rahandus- ja majanduskomisjoni liige.

2006. aasta aprilli algusest juhib ta osaühingut Väinamere Liinid. 

25. jaanuarist 2000 kuulub ta Eesti Reformierakonda. 

Ta on olnud Eesti meister kaugushüppes. 

## Isiklikku
Urmas Treiel on abielus kergejõustiklase Virge Treieliga.

## Välislingid
*
Lõuna-Liibanon

**Lõuna-Liibanon** on Liibanoni lõunapoolne osa. See hõlmab Lõuna-Liibanoni kubernerkonna ja An-Nabaţīyah' kubernerkonna. Kubernerkonnad eraldati 1990. aastate alguses. Mõnikord arvatakse Lõuna-Liibanoni hulka ka Bekaa kubernerkonna lõunapoolseimad piirkonnad.
Jaanus Tamkivi

**Jaanus Tamkivi** (sündinud 17. novembril 1959 Kuressaares) on Eesti poliitik, aastatel 2007–2011 oli keskkonnaminister. Aastatel 2021–2025 oli ta Saaremaa vallavolikogu esimees.

Tamkivi kuulub Eesti Reformierakonda.

## Haridus

Ta on lõpetanud 1978. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1983. aastal Tallinna Polütehniline Instituudi ehitusinseneri erialal.

## Töökäik

Pärast TPI lõpetamist töötas Tamkivi 1989. aastani Saare KEKi töödejuhatajana. 1989–1992 oli ta Saaremaa Restaureerimisvalitsuse keskaegsete kirikute restaureerimise osakonna juhataja. 1992–1996 juhatas ta aktsiaseltsi Tansar.

1996–2005 oli ta Kuressaare linnapea. Linnapeana sattus ta meedia huviorbiiti seetõttu, et teda kahtlustati ametiseisundi kuritarvitamises, kui tellis väidetavalt ebaseaduslikult Kuressaare Raekeskuse äärse kõnnitee ehituse. Kolmes kohtuastmes mõisteti õigeks.

Tamkivi kuulus 2005–2007 X Riigikogusse. Ta oli keskkonnakomisjoni esimees, hiljem Reformierakonna fraktsiooni esimees.

Ta valiti XI Riigikogusse. 5. aprillil 2007 ametisse astunud Andrus Ansipi teises valitsuses oli ta keskkonnaminister (kuni 6. aprillini 2011).

2011–2015 oli ta XII Riigikogu liige, Reformierakonna fraktsiooni esimees

Aastast 2017 oli ta Saaremaa vallavolikogu liige. 26. veebruaril 2021 valiti ta Saaremaa vallavolikogu esimeheks. Sama aasta novembris valiti ta taas vallavolikogu esimeheks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 790 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2008 – Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Liikmesus
* Eesti Linnade Liit (juhatuse esimees 23. november 2000 – 15. veebruar 2006)
* Kuressaare Rotary klubi
* Saaremaa Kergejõustiku Klubi
* Saaremaa Merispordi Selts
* Vabariigi Presidendi kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud
* Eesti Lootsi nõukogu liige
* Saarte Liinid nõukogu liige
* Tallinna Sadam nõukogu liige
* RMK nõukogu liige
* KIK nõukogu esimees
* Eesti Panga nõukogu liige

## Isiklikku

Jaanus Tamkivi on abielus Eva Tamkiviga. Neil on pojad Kaspar ja Karl-Hendrik ning tütar Kristel.

Pere suvekodu Kihelkonna - Liiva  külas sai 2004. aastal võistlusel "Kodu kauniks" Saare maakonnas 4. koha.

2006. aasta oktoobri keskel, pühapäeva õhtul pärast kella seitset kohtus Tamkivi Kihelkonna–Kuressaare maanteel mootorrattaga sõites hirvepulliga, kes ootamatult teele hüppas. Tamkivi püüdis hirvest mööduda, kuid kaotas juhitavuse, kukkus ning murdis kämblaluu ja mõne roide. Kõige rohkem sai õnnetuses kannatada mootorratas Kawasaki Vulcan, Tamkivi oli kodusel ravil kõigest mõne päeva. Tamkivi hinnangul olnuks 150&nbsp;kg kaalunud hirvele otsasõitmine veel hullem olnud.

## Viited
Napoli

**Napoli** (< kreeka Νεάπολις *Neapolis* 'uus linn') on linn Itaalias, Campania maakonna ja città metropolitana di Napoli halduskeskus. Napoli on elanike arvult Itaalia kolmas linn Rooma ja Milano järel.

Napoli lähedal asuvad Pompei, Herculaneum ja Vesuuv.

Napoli ajalooline kesklinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Haridus ja teadus
Napolis on 1224. aastal asutatud Napoli Ülikool ja 1872 asutatud Napoli bioloogiajaam.

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi SSC Napoli, kelle kodustaadion on Stadio San Paolo.

## Vaata ka
* Napoli ülikool
* Pio Monte della Misericordia
* Napoli Capodichino lennujaam

## Viited

## Välislingid

* Napoli valla koduleht
Pula

**Pula** (itaalia keeles *Pola*) on linn Horvaatia loodeosas Istra poolsaarel Aadria mere rannikul.

Linnas on Aldo Drosina staadion.

Roomaaegses amfiteatris korraldatakse kontserte ja iga aasta juulis Pula filmifestivali.

## Vaatamisväärsused
Pulas asub hästi säilinud antiikne amfiteater, mida on kujutatud Horvaatia kümnekunase rahatähe tagaküljel.

## Vaata ka
*Juraj Dobrila Ülikool Pulas
*Pula lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Pula linna koduleht
Saskatchewani lipp

**Saskatchewani lipp** on Kanada Saskatchewani provintsi lipp, mille pikkuse-laiuse suhe on 2:1 ning mis võeti kasutusele aastal 1969. Lipu ülemine osa on roheline, tähistamaks provintsi põhjapoolt ja selle metsarohket maad. Rohelise poole vasakul küljel on Saskatchewani vapp.

Kuldne alaosa tähistab provintsi lõunapoolt ja selle viljakasvatusalasid. Paremal küljel on punane liilia, provintsi lilleembleem.

Enne praeguse lipu kasutuselevõttu oleks provints saanud mitteametlikult kasutada sinist lippu provintsi vapiga, kuid puuduvad tõendid, et seesugust lippu iial oleks tehtud.

## Vaata ka
*Saskatchewani vapp

## Välislingid
*Saskatchewani valitsus, Saskatchewani turism: Faktid *(inglise keeles)*
Saskatchewani vapp

**Saskatchewani vapp** (ametlikult inglise keeles *Arms of His Majesty in Right of the Province of Saskatchewan*) on Kanada Saskatchewani provintsi vapp. 

Vapp võeti kasutusele kuningas Edward VII loal 25. augustil 1906. Vapil on provintsivärvid - roheline ja kuldne.

Kuldsel kilbipäisel on Inglismaa kuninglik sümbol, lõvi või leopard. Kolm kuldset viljapõime rohelisel väljal sümboliseerivad provintsi põllumajandust. Seesugune vili on saanud ka provintsi üheks sümboliks.

Vapi teised osad soovis provints kasutusele võtta 1985. aastal ning selleks saadi kuninganna Elizabeth II luba 16. septembril 1986.

Vapi moto on ladina keeles *Multis e gentibus vires* - mitmetest rahvastest, tugevus.

## Vaata ka
*Saskatchewani lipp

## Välislingid
*Saskatchewani vapp (Saskatchewani valitsus) *(inglise keeles)*
Kasselaid

**Kasselaid** (ka **Kassemaa**) on 54,4 hektari suurune saar Saaremaa vallas Abrukast idas. Saarel ei ole asustust. Saare rannajoone pikkus on 7 kilomeetrit.

Kasselaid asub 600 meetrit Limbininast kagus. Saar on pikliku kujuga, seal on neemed Esisäär ja Tagasäär ning poolsaarestunud Iilaste laid. Kasselaiul kasvab rohttaimestik. Saarel esineb aru- ja rannaniitu, kuid rannaniit on roostunud.

Kasselaid kuulub Abruka looduskaitseala Väikesaarte sihtkaitsevööndisse ja on looduskaitse all.

## Viide

## Kirjandus
*Kristo Kiiker, Meeli Mesipuu, Fred Peetersoo, Tiina Kiiker. "Abruka looduskaitseala ja Abruka hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2011-2020"

## Välislingid
*
Bauhaus

**Bauhaus** (ametlikult **Staatliches Bauhaus**) on aastatel 1919–1933 tegutsenud kunstikool Saksamaal. Kooli asutas Weimari linnas arhitekt Walter Gropius. Kuni 1925. aastani töötas kool Weimaris, 1925. aastast tööstuslinnas Dessaus ning aastatel 1932–1933 Berliinis.

Bauhausi koolihooned Weimaris ja Dessaus kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Kunstikooli direktorid olid Walter Gropius (1919–1928), Hannes Meyer (1928–1930) ja Ludwig Mies van der Rohe (1930–1933). Kooli õppejõududena töötasid ka sellised nimekad kunstnikud nagu Paul Klee, Vassili Kandinsky ja László Moholy-Nagy.

Bauhausis loodi ja õpetati kõiki visuaalseid kunste, kuid nende ühendavaks jõuks oli arhitektuur. Järgiti põhimõtet, mille järgi ehitiste või esemete vorm peab tulenema nende ülesannetest (funktsioonist), seega esindas Bauhaus kunstis ja keskkonnakujundamises funktsionalistlikku mõtlemisviisi.

Bauhausi tegevuse lõpetas natside võimuletulek.
Kunnati laht

**Kunnati laht** on Kõiguste lahe sisemaapoolne osa. 

Laht piirneb Kõiguste, Laevaranna ja Kungla külaga. Lahe veepeegli pindala on 2,56 km2.

## Viited

## Välislingid
*
Mortara

**Mortara** on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis.

Linna ajalugu ulatub tagasi 4. sajandisse. 

Mortara vaatamisväärsusteks on 14. sajandist gooti stiilis San Lorenzo katedraal, Sant'Albino kirik ja Madonna del Campo pühamu 12. sajandist Tommasino da Mortara freskodega.

Mortara köök on kuulus hanesalaami, hane- ja sealihast vorsti poolest, mida on siin valmistatud juba alates 13. sajandist.

## Viited

## Välislingid
*Mortara valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Künnisemaa

**Künnisemaa** (ka **Läkumätas**) on 0,7 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi külas Sepamaa lahes Muratsi poolsaarest 200 meetri kaugusel läänes. Saare rannajoone pikkus on 592 meetrit.

Laid on piklik loode-kagu sihis.

## Välislingid
*
Voghera

**Voghera** on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis. 

## Ajalugu

Voghera jõe järgi nime saanud linn kandis algselt nime Iria. Keiser Augustus rajas sinna Rooma koloonia (*Forum Iulium Iriensium*).

## Vaatamisväärsused

* San Lorenzo Martire katedraal 11. sajandist; 17. sajandil barokkstiilis ümberehitustega.
* San Giuseppe kirik märkimisväärse barokkfasaadiga.
* Sant'Ilario kirik (ehk nn Punane kirik *Chiesa Rossa* tänu ehitusmaterjaliks kasutatud punastele tellistele), tuntud ka kui Tempio alla Cavalleria. Ehitatud 8.–10. sajandil.
* Kindlus (*Castello Visconteo*); ehitatud Viscontide poolt 1335–1372.
* Palazzo Gounela, kus praegu asub raekoda.

## Viited

## Välislingid
*Voghera valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Kübassaare poolsaar

**Kübassaare poolsaar** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Poolsaarel on Kübassaare küla, Hülgepank, Täkusäär, Anikaitse pank, Saarmiku säär, Kübassaare laialehine mets, Kõrkvere ja Keskvere küla.
Purism

**Purism** on keeleteaduse mõiste ja tähendab keelepuhtust või puhaskeelsus (ingl. *linguistic purism* või *linguistic protectionism*). Selle all koonduvad lingvistikas hoiakud ja seisukohad, mis taotlevad ühes keeles vältida teiste keelte mõjusid. Keeles võib purism puudutada kõiki tasandeid, eriti aga keskendutakse sõnavarale. **Purism** põhimõttena on eriti silmapaistev väikeste keelte arengus, või omane sellistele, mis kannatasid märksa võimsamate keelte ülemvõimu all.

## Etümoloogia
Sõna *Purism* tuli eesti keelde läbi saksa keele sõna *Purismus*, kuid algselt oli tegu ladina sõnaga *pūrus* “puhas”, millele lisandus abstraktsele mõistele viitav liide *-ism*.

## Definitsioon
Purism toetub keelte iseolemise põhimõttele, mille täpsem sisu ütleb, et samadel tingimustel on soovitatud pigem omakeelset varianti ja mitte võõrast varianti kasutada. Tavaliselt suhtutakse purismi nagu liialdusse, sest selles peitub ebarealistlik nõue, et argikeel järgiks oskuskeelte norme. Seega on purism ka üks keelekorralduse võtmesõnu.

## Viited
Jämaja kirik

**Jämaja Kolmainu kirik** on kirik Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Esimene kirik ehitati arvatavasti 13. sajandil. Tollane puukirik hävis tules. 14. sajandil ehitati uus kirik, mis aga 1860. aastateks oli juba varisemisohtlik. Sellest kirikust on säilinud renessansskantsel (17. sajand) ja hiliskeskaegne raidreljeef "Maarja kuulutus" ning krutsifiksiga raidepitaaf. Kiriku ümberehitus valmis kuue kuuga. Sellest on kirjutanud Anseküla pastor aastatel 1846–1875 Martin Körber oma kogumiku "Oesel einst und jezt" teises köites (1899).

1864. aastaks ehitati uus kirik, mis sai historitsistliku ilme.

Kirikus leidub vallasvara, mis väärivad eraldi tähelepanu: uusgooti altar, oreli- ja külgväärid, renessansskantsel, kaks dolomiidist vappepitaafi ning raidkivist naivistlik Maarja kuulutamise reljeef.

Kiriku tornikell pärineb Venemaalt 19. sajandist. Kell on valatud pronksist ning on rohke valudekooriga.

Altarimaali süžee "Aita mind, Issand!" on leitav kirikutes, kuhu kostis aknast sisse merekohin. Maal pärineb 19. sajandist ning tegemist on õlimaaliga. Altarimaalil on kujutatud Jeesust ja apostel Peetrust, Matteuse 14, 28–31 järgi.

Jämaja kirikuaed on arheoloogiamälestis nr 4174.

2015. aastal sai Jämaja kirik uue oreli, mis oli Lõuna-Rootsis asuva Höreda sõpruskoguduse kingitus.

Kirikut kasutab EELK Jämaja Kolmainu kogudus. Koguduse õpetaja on 1997. aastast Anu Konks. Jumalateenistused toimuvad kirikus suvel iga pühapäev kell 11.00. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala ja suurtel kirikupühadel. 

## Viited


## Välislingid
Jämaja kirik Kultuurimälestiste registris
Purism (kunst)

**Purism** (ladinakeelsest sõnast *purus* - puhas) on pärast Esimest maailmasõda Prantsusmaal tekkinud kunstisuund. 1921. aastal ilmus niinimetatud purismi manifest.

Purism kasvas välja kubismist taunides viimase dekoratiivsust. Puristlikus kunstis valitses lihtsus, range matemaatiline kord ja puhtad vormid. Uuriti erinevaid rütme, matemaatilisi kompositsiooni loomise võtteid, "mooduleid". Eesmärk oli kogu keskkonna ümberkujundamine vastavalt masinaajastu ideaalidele.

Purismi nimekaimad esindajad on Le Corbusier, Amédée Ozenfant ja tšehhi arhitekt Bedřich Feuerstein.

Purismi võib pidada funktsionalismi eellaseks.
Orfism (kunst)

**Orfism** on suund kunstis, kubismi erivorm, millel on futurismile omaseid jooni (dünaamilisus).

Peamine väljendusvahend on värv ning kontrastsete värvipindade kõrvuti asetamisega luuakse mulje rütmist ja liikumisest.

Mõiste võttis kasutusele 1912. aastal Guillaume Apollinaire, kes prantsuskeelse väljendiga *orphisme* (Kreeka müütilise lauliku Orpheuse järgi) iseloomustas Robert Delaunay teoseid. 

Seda voolu esindasid ennekõike Robert Delaunay (maalisari "Eiffeli torn") ja tema abikaasa Sonia Delaunay-Terk ning tšehhi maalikunstnik František Kupka.
Paikuse valla vapp

**Paikuse valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Paikuse valla vapp.

Vapp on kinnitatud 27. märtsil 1995.

Vapi autor on Vello Paluoja.

## Vapi kirjeldus
Püstiselt poolitatud roheline-kuldsel kilbil vastandvärvides, paremal kuuse ja vasakul männi võraga juurtega puu. Vapi ülaservas on nurgaga kilbi poolitusteljele toetuvad võrdhaarsed vastandvärvides kolmnurgad: parem - kuldne, vasak - roheline.

## Põhjendus
Vapi värvused tähistavad Pärnumaad ja tunnused Paikuse valda kuna inimtegevus toimus siin juba mesoliitikumis ja valla territoorium on kaetud enamuses kuuse - männimetsaga. Vapi parempoolne ülemine lõik sümboliseerib Pärnu jõge ja vasak Reiu jõge. Graafiliselt moodustab jõgede ristumiskoht vallale sümboolse kodukatuse. Paikkonna iidsust, ajaloolist arengut ja keskkonda iseloomustab vapi keskel asetsev kuusk/mänd. 75% valla pindalast on tänagi kaetud metsaga. 

## Vaata ka
*Paikuse valla lipp

## Välislingid
*Paikuse valla vapist valla kodulehelä
*Paikuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põdvalaid

**Põdvalaid** (ka *Pede saar*, *Põdva rahu, Põdva laid, Ledalaid, Leedva laid, Ledvalaid,*) on 2,2 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Turja küla alal Turja poolsaare ja Vahelmiserahu vahel 200 meetrit Siiksaare poolsaarest idas. Laid on kivine, loode-kagusuunaline. Laiul kasvab võsa.

Laid kuulub Siiksaare-Oessaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited