open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ungari jäähokikoondis

**Ungari meeste jäähokikoondis** esindab Ungarit jäähokis rahvusvahelistel võistlustel. 

Nad on osalenud IIHF-i Euroopa meistrivõistlustel, IIHF-i jäähoki maailmameistrivõistlustel ja olümpiamängudel alates 1928. aastast. Ungari on olnud püsiv osaleja iga-aastastel maailmameistrivõistlustel ning on mänginud olümpiamängudel kolmel korral, viimati 1964. aastal. Hetkel on nad IIHF-i maailmareitingus 19. kohal.

Meeskonda juhib Ungari Jäähokiföderatsioon (*Magyar Jégkorong Szövetség*). Ükski Ungaris sündinud mängija pole kunagi mänginud Põhja-Ameerika National Hockey League (NHL); siiski on kolm mängijat valitud NHL-i draft'is: Tamás Gröschl (Edmonton Oilers, 1999), Levente Szuper (Calgary Flames, 2000) ja János Vas (Dallas Stars, 2002).

## Välislingid
* Hockey Ungari koduleht
Sloveenia jäähokikoondis

**Sloveenia meeste jäähokikoondis** esindab Sloveeniat jäähokis rahvusvahelistel võistlustel.

Seda haldab Sloveenia jäähokiföderatsioon. 2024. aasta mai seisuga on Sloveenia IIHF-i maailmareitingus 19. kohal. Meeskonna suurimaks saavutuseks on veerandfinaali jõudmine 2014. aasta taliolümpiamängudel. Nende parim tulemus jäähoki maailmameistrivõistlustel on 13. koht, mis saavutati aastatel 2002 ja 2005.

Alates 1998. aastast on seitse Sloveenia mängijat valitud NHL-i *draft*is; Anže Kopitar ja Jan Muršak on ka liigas mänginud.

## Tuntumad mängijad
* Anže Kopitar
* Jan Muršak

## Välislingid
* Hockey Sloveenia koduleht
Vaulx-Vraucourt

**Vaulx-Vraucourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vaulx-Vraucourt asub 24 km Arrasist kagus ja u. 6,4 km Bapaume'ist kirdes, teede D20, D10E ja D36 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Valla nimi tuleb 1821. aastal ühte valda ühendatud kahest asundusest. Esimese maailmasõja ajal toimusid külas rasked võitlused. Suured lahingud toimusid piirkonnas 1917. ja 1918. aastal. Neli sõjakalmistut asuvad külas ja selle ümber, seal on Suurbritannia, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa sõdurite hauad.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Vana lossi maa-alused jäänused.
* 17. sajandi tuvimaja.
* Sõjakalmistud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Eurovisiooni noorte tantsijate võistlus

**Eurovisiooni noorte tantsijate võistlus** (inglise keeles *Eurovision Young Dancers*) on Euroopa noorte tantsijate võistlus, mis toimub iga kahe aasta tagant. Võistlust korraldab Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU). Esimene võistlus oli 1985. aastal.

Eurovisiooni noorte tantsijate võistlus hõlmab kõikvõimalikke tantsužanre alates klassikalisest balletist kuni mitmesuguste nüüdistantsu vormideni, kaasa arvatud džäss ja hiphop. Erandiks on vaid traditsiooniline rahvatants, mida sellel võistlusel ei aktsepteerita.

## Eesti osalemine
Eesti on osalenud Eurovisiooni noorte tantsijate võistlustel 1993., 1997., 2001. ja 2003. aastal ning võitnud ühe auhinnalise koha (II koht klassika kategoorias Maria Seletskaja, 2003).

2001. aastal Londonis toimunud üheksandal Eurovisiooni noorte tantsijate võistlusel jõudis Sergei Upkin kuue finalisti hulka. Upkin esitas võistlusel kaks numbrit: klassika osas tantsis ta Franzi variatsioone Delibesi balletist "Coppélia" ja moderntantsu osas Teet Kase "Nipernaadit" hiljuti esietendunud lavastusest "Shadowgraph".

## Viited

## Vaata ka
*Eurovisiooni tantsuvõistlus
*Eurovisiooni noorte muusikute konkurss

## Välislingid
Vaseskadu

**Vaseskadu** on energiakulu, mis tekib elektriahela voolu juhtivates osades, näiteks elektrimasinate mähiste ja elektriliinide juhtmetes, ja eraldub soojusena. Vaseskao mõistet ei kasutatakse mitte ainult vasest, vaid ka muust materjalist elektrijuhtide korral.

Vaseskadu iseloomustatakse vaseskao võimsusega P, mis on võrdeline voolutugevuse I ruuduga ja juhtme takistusega R_\text{Cu}:

:P_\text{Cu}=I^2\cdot R_\text{Cu}.

Vaseskadu esineb nii alalis- kui ka vahelduvvoolu korral. Tuleb arvestada, et juhtme vahelduvvoolutakistus suureneb sageduse tõustes pinnaefekti tõttu.

Elektrilistest kogukadudest (vaseskadu, rauaskadu, dielektrikuskadu) moodustab vaseskadu hariliult kõige suurema osa. 

## Viited
Rauaskadu

**Rauaskadu** on energiakulu, mis tekib elektromagnetilises materjalis (nt trafo magnetsüdamikus) ajaliselt muutuva magnetvälja toimel ja eraldub soojusena. Rauaskadu koosneb hüstereesikaost (ümbermagneetimiskaost) ja pöörisvoolukaost.(põhjustatud induktsioonvooludest südamiku materjalis).  

Rauaskadu iseloomustatakse rauaskao võimsusega. Hüstereesikao võimsus suureneb koos ümbermagneetimise sagedusega ja pöörisvoolukao võimsus koos südamiku materjali elektrijuhtivusega. 
Elektrimasina staatori ja rootori magnesüdamikes tekkivat rauaskao suurust on võimalik mõõta 
tühijooksukatsega.

### Hüstereesikadu
Hüstereesikadu põhjustab töö, mis on vajalik magnetdomeenide nihutamiseks magnetmaterjalis. See kadu on võrdeline hüstereesisilmuse pindalaga ja ligikaudu võrdeline koertsitiivjõu H_C ning magnetinduktsiooni B_\mathrm{max} korrutisega:

: p_\mathrm{hyst} \approx k_H \frac{4 H_C}{\rho} B_\mathrm{max} f ,
kus
: k_H on kujutegur, väärtuselt lähedane 1-le;
: \rho on materjali tihedus;
: f on magnetvälja muutumise sagedus.

Eeldusel, et H_C on võrdeline väärtusega B_\mathrm{max}, on hüstereesikadu ligikaudu võrdeline induktsiooni B_\mathrm{max} ruuduga.

Kaovõimsuse vähendamiseks koostatakse magnetsüdamik isoleerkihiga kaetud terasplekkidest. Plekkide stantsimisest tingitult materjali mikrostruktuur halveneb. Seda saab arvesse võtta, korrutades hüstereesikadu teguriga k_\text{töötlus} \approx 1,3 ehk nn töötlusvaruga. Pöörlevate masinate puhul suureneb hüstereesikadu teatud määral, tingituna magnetvälja ebaühtlusest pooluskingade all.

## Pöörisvoolukadu
Pöörisvoolukadu on seotud kasutatud magnetmaterjali elektrijuhtivuse ja paksusega:

: p_{pv} = \frac{\pi^2 \sigma d^2}{6 \rho } B_\mathrm{max}^2 f^2 
kus
:\sigma on pleki materjali elektrijuhtivus;
:d on pleki paksus.
Kõrgetel sagedustel suureneb pöörisvoolukadu võrdeliselt väärtusega f^{3/2} . Sageduse vähendamisel pöörisvoolukadu väheneb  pidevalt kuni nullisel  sagedusel kaob täielikult.

Kuna pöörisvoolukadu on võrdeline pleki paksuse ruuduga, valitakse paksus sõltuvalt töösagedusest nii, et pöörisvoolukadu oleks  hüstereesikaost väiksem. Võrgusagedusel 50 Hz on pöörisvoolukadu hüstereesikaoga võrreldes tühine veel ka 0,35 mm paksuse pleki korral.

## Viited
Tühijooksukatse

**Tühijooksukatse** on elektrotehnikas kasutatav meetod trafode ja elektrimootorite rauaskao määramiseks.

Trafo puhul võib tühijooksukatse tegemisel olla avatud kas kas sekundaarmähis (nagu skeemil) või primaaraarmähis. Valitud sisendi poolele ühendatakse vattmeeter, rööbiti  voltmeeter ja järjestikku ampermeeter. Seejärel rakendatakse sisendile pinge, mis vastab mähise nimipingele. 

Vaseskadu selles mõõteahelas on nii väike, et selle võib tähelepanuta jätta, samuti on jadatakistused rööptakistustega võrreldes tühised.  Vattmeeter näitab siis   aktiivvõimsust aseskeemi takistusel *R*Fe, seega trafo magnetsüdamikus .tekkivat võimsuskadu   – rauaskadu. 

Vattmeetriga mõõdetud aktiivvõimsuse *P* ning volt- ja ampermeetri näitude korrutisena *UI* saadud näivvõimsuse *S* suhe *P/S* on trafo võimsustegur (cos φ).

Elektrimasinate rauaskadu mõõdetakse vastavalt standardile EVS-EN 60034-2-1:2014 (Pöörlevad elektrimasinad. Osa 2-1: Standardmeetodid pöörlevate elektrimasinate kadude ja kasuteguri määramiseks katselisel teel).
Étoile

***Étoile*** (prantsuse keelest 'täht') on Pariisi Ooperi Balletis balletitantsijate kutsealases hierarhias kõrgeim aste, esitantsija. Kasutatakse ka pikemat sõnaühendit *danseur étoile* ('tantsija-täht'; naistantsija kohta *danseuse étoile*).

## Balletitantsijate kutsealane hierarhia
Pariisi Ooperi Balletis balletitantsijate kutsealane viieastmeline hierarhia:
**étoile* – esitantsija
**premier danseur* (*premier danseuse*) – juhtiv solist
**sujet* – solist
**coryphée* – kordeballeti tantsija, kellele vahel usaldatakse esitada väiksemaid solisti osi
**quadrille* – kordeballeti tantsija

## Praeguseid ''étoile''’e
2023. aasta veebruari seisuga on kokku 17 *étoile*’i, nende seas (sulgudes nimetuse saamise aasta): Léonore Baulac (2016), Valentine Colasante (2018),
Dorothée Gilbert (2007), Paul Marque (2020) ja Sae-Eun Park (2021).

## Varem tantsinud ''étoile''’e
*Eleonora Abbagnato
*Jean-Guillaume Bart
*Claude Bessy
*Yvette Chauviré
*Sylvie Guillem
*Laurent Hilaire
*Manuel Legris
*Agnès Letestu 
*Emma Livry
*José Martínez
*Ethéry Pagava
*Benjamin Pech
*Marie-Claude Pietragalla
*Laetitia Pujol 
*Marie Taglioni

## Välislingid
*Les Étoiles (praegused ''étoile''’id Pariisi Ooperi Balletis). operadeparis.fr
Milvi Jürissaar

**Milvi Jürissaar** (8. veebruar 1935 – 2. märts 2023) oli eesti klimatoloog ja meteoroloog.

Milvi Jürissaar lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli meteoroloogi-klimatoloogieriala ning asus alates tööle Tartu Aviometeoroloogiajaamas, mis tol ajal kuulus kogu NSV Liidu tsiviillennundust teenindavate ilmajaamade võrku. 

Jürissaar on meteoroloogiaalaseid teadmisi õpetanud Nõo lennundusklassis, alates 1994. aastast oli Tartu Lennukolledžis (praegune Eesti Lennuakadeemia) pikki aastaid meteoroloogia loengute õppejõud. Ta on lennundusmeteoroloogiat õppetanud ka AS Pakker Avios eralenduritele, ametipilootidele, lennujuhtidele ja lennundustöötajatele. 

Tuntud pilvevaatlejana on Jürissaar avaldanud palju erialaseid artikleid ja fotosid ajakirjades-ajalehtedes ning osalenud meteoroloogiaalaseid teadmisi vajavates projektides. 
1998. aastal koostas Jürissaar raamatu "Meteoroloogia", 2006. aastal koostas ta teksti raamatule "Pilveaabits", kus on eksponeeritud ka tema poolt pildistatud fotod pilvedest ja 2007. aastal ilmus tema sulest "Lennundusmeteoroloogia".
Villers-au-Flos

**Villers-au-Flos** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-au-Flos asub u. 31 km Arrasist lõunas, teede D11 ja N17 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Saksa sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Maria Seletskaja

**Maria Seletskaja** (sündinud 16. jaanuaril 1984 Narva-Jõesuus) on Eesti dirigent ja endine balletitantsija.

Seletskaja on lõpetanud 2002. aastal Tallinna Balletikooli (erialaõppejõud Tiiu Randviir) ja õppinud  Vaganova-Prix stipendiaadina Peterburis Vaganova Vene Balleti Akadeemia kvalifikatsiooni tõstmise klassis (2002–2003). 2006. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli koreograafia erialal. Aastatel 2011–2012 õppis Ameerika Ühendriikides Bostonis Berklee Muusikakolledžis muusikateooriat, harmooniat ja orkestratsiooni. 

2022. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia orkestridirigeerimise alal (prof Arvo Volmeri õpilasena) ja sai magistrikraadi.

Ta on õppinud ka klaveri- ja viiulimängu.

## Töö balleti alal
Seletskaja on olnud aastatel 2003–2005 rahvusooperi Estonia balletiartist. 

Aastatel 2005–2009 töötas ta Saksamaal Berliini Riigiballetis esialgu rühmatantsijana, hiljem solistina; tantsis seal Vladimir Malahhovi, Patrice Barti ja teiste lavastustes. 

Aastatel 2009–2010 oli ta Šveitsis Zürichi Ooperiteatri balletitrupi esisolist. 

2011. aastast töötas ta Belgias Antwerpenis Flandria kuningliku balletiteatri esisolistina. 

Seletskaja lavakarjäär balletitantsijana kestis 15 aastat.

## Töö dirigendi ja muusikajuhina
Kogenud balletitantsijana on ta mõistnud, et mitte iga dirigent ei oska orkestrit juhatades arvesse võtta balleti ja balletilavastuste spetsiifikat, ning asunud ise seda probleemi lahendama. "Maailmas pole palju balletile pühendunud dirigente, kuid tantsijatel on vaja mugavalt tantsida," on ta öelnud.

Juba tantsijakarjääri viimastel aastatel töötas Seletskaja ühtlasi Stuttgardi Balletiteatri asedirigendina, sealse dirigendidebüüdi tegi ta aprillis 2017. 

Alates 2018. aastast on Seletskaja keskendunud dirigeerimisele. Novembrist 2019 on ta olnud Kanada Rahvusballeti resideeriv külalisdirigent. Aastatel 2020–2022 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias orkestridirigeerimise magistriõppes. 

1. jaanuaril 2022 juhatas Seletskaja Estonia kontserdisaalis Eesti Kontserdi uusaastakontserdil Eesti Riikliku Sümfooniaorkestrit. Kõlas peamiselt balletimuusika.

2024. aastast on Maria Seletskaja Inglise Rahvusballeti muusikaline juht. 2024. aasta jaanuaris juhatab ta sealse rahvusballeti filharmooniat "Pähklipureja" etendustes ja juunis "Luikede järves". Täiskohaga asub Seletskaja muusikalise juhi ametisse 2024/2025 hooaja alguses.

## Tunnustus
* 2002 – Eurovisiooni noorte tantsijate võistlusel II koht klassika kategoorias
* 2003 – III koht Eurovisiooni noorte tantsijate konkursil Amsterdamis
* 2004 – Premio Roma auhind
* 2005 – Eesti Teatriliidu balletiauhind (osatäitmised lühiballettides "Bolero" ja "Red With Me", balletiõhtu "Armastuse ja kirega" (Rahvusooper Estonia)
 
## Viited

## Välislingid

* Anu Ruusmaa. Maria Seletskajaga balletist ja dirigeerimisest. Teater. Muusika. Kino, oktoober 2022
* Announcing our new Music Director – Maria Seletskaja tutvustus Inglise Rahvusballeti kodulehel. 7. november 2023
* Kristi Vainküla. Ekspressi arhiivist. Baleriin ja üksikema – Eesti edukaima balletitantsija rängad aastad Eesti Ekspressi 2015. aasta artikkel, 8. november 2023
Villers-Brûlin

**Villers-Brûlin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-Brûlin asub 24 km Arrasist loodes, teede D76 ja D77E1 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 17. sajandist.
* 16. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Villers-Châtel

**Villers-Châtel** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-Châtel asub u. 21 km Arrasist loodes, maantee D73E ääres.

## Huviväärsused

* Loss, pärineb 14. sajandist.


Pilt:villerschatel1.jpg|
Pilt:villerschatel2.jpg|
Pilt:Villers-Châtel_château (tour ronde).jpg|


## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Villers-lès-Cagnicourt

**Villers-lès-Cagnicourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-lès-Cagnicourt asub u. 24 km Arrasist kagus, teede D939 ja D13 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Mario Kadastik

**Mario Kadastik** (sündinud 5. novembril 1981) on Eesti teadlane ja poliitik, XV Riigikogu liige.

Ta on lõpetanud 2000. aastal Tallinna Reaalkooli ning 2004. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe tehnilise füüsika erialal, 2005. aastal samas magistriõppe. 2008. aastal kaitses ta filosoofiadoktori kraadi loodusteaduste alal.

Aastatel 2000–2003 töötas Mario Kadastik Eesti Telefoni IP-teenuste arendusjuhina, seejärel aastatel 2003–2005 Microlink Eesti ASi süsteemiinsenerina. Aastatel 2004–2010 oli ta Eesti Infotehnoloogia Kolledži lektor, aastatel 2004–2005 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi insener, 2005–2006 erakorraline teadur, 2006–2012 teadur ja vanemteadur. Alates 2013. aastast on ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi asedirektor. 2019-2025 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudi kaasatud professor.

Aastatel 2019–2021 oli ta Eesti Noorte Teaduste Akadeemia president. Ta on alates 2021. aastast Euroopa Tuumauuringute Keskuse (CERN) nõukogu liige. Ta on ka Eesti Siberi Husky tõuühingu liige.

Aastatel 2021–2022 oli Mario Kadastik Eesti haridus- ja teadusministri nõunik.

## Tegevus poliitikas
Mario Kadastik on alates 2022. aastast Eesti Reformierakonna liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikogu valimistel, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 962 häält ning osutus valituks.
Villers-Sir-Simon

**Villers-Sir-Simon** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-Sir-Simon asub u. 29 km Arrasist läänes, teede D77 ja D54 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Mälestuskivi ameerika lenduritele, kes hukkusid 27. augustil 1943, kui nende lennuk läheduses alla kukkus.
* St. Eloi kirik, pärineb 19. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Vjaz

**Vjaz** (vene *вязь* sõnast *вязать* ('kuduma'); kirikuslaavi *вѩзати ⰲⱗⰸⰰⱅⰻ* ('köitma', 'siduma')) ehk **sidekiri** on ehiskirjastiil, kirillitsa dekoratiivne kalligraafiline vorm, milles tähed on ühendatud pidevaks ornamendiks. Esmakordselt ilmus sidekiri lõunaslaavlaste alade mälestistesse 13. sajandil, 14. sajandi lõpust 15. sajandi alguseni jõuab see idaslaavlaste aladele ja Valahhiasse. Ivan Julma valitsusajal arenes vjaz märkimisväärselt, kuid hiljem hüljati.


Statut-1588.jpg|Ruteeni keeles Leedu Suurvürstiriigi põhiseadus 1588.
Vyaz.jpg|Kiirkirja baasil vjaz palvega "On kohus tõesti õndsaks kiita"; üksikuid sõnu märgivad eri värvid.
Apostol (Ivan Fedorov, 1564) 2.jpg|Ivan Fjodorovi 1564. aastal ilmunud "Apostel" vjazis trükitud esimese reaga


## Viited
Eesti Superkarikas 2001

**Eesti Superkarikas 2001** oli 6. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mängud peeti Narvas Kreenholmi staadionil ja Tallinnas Lilleküla kunstmuruväljakul, ning mängisid Meistriliiga 2000 võitja Maardu FC Levadia ja Eesti karikas 2001 võitja Narva JK Trans.

2001. aasta Superkarika võitis Maardu FC Levadia.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2001
*Eesti karikas 2000/01

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 2000

**Eesti Superkarikas 2000** oli 5. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Kuressaares Kuressaare linnastaadionil, ning mängisid Meistriliiga 2000 võitja Maardu FC Levadia ja Eesti karikas 2000 2. koha meeskond Viljandi JK Tulevik.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2000
*Eesti karikas 1999/2000

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 1999

**Eesti Superkarikas 1999** oli 4. Eesti Superkarikafinaal. 

## Vaata ka
*Meistriliiga 1999
*Eesti karikas 1998/99

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Georg Janson

**Georg Janson** (20. august 1921 Tallinn – 29. detsember 2012 Tallinn) oli eesti jalgrattur, jalgrattatreener ja filminäitleja.

1950. aastal saavutas 2. koha Eesti meistrivõistlustel eraldistardis.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Georg Janson *CyclingArchives*
*https://epl.delfi.ee/artikkel/50930069/georg-on-ule-poole-sajandi-rattaid-parandanud
Villers-l'Hôpital

**Villers-l’Hôpital** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Villers-l'Hôpital asub u. 42 km Arrasist edelas, teede D114 ja D116 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Ristija Johannese kirik, pärineb 15. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Eesti Superkarikas 1998

**Eesti Superkarikas 1999** oli 3. Eesti Superkarikafinaal. 

## Vaata ka
*Meistriliiga 1998
*Eesti karikas 1997/98

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 1997/98

**Eesti Superkarikas 1997/98** oli 2. Eesti Superkarikafinaal. 

## Vaata ka
*Meistriliiga 1996/97
*Eesti karikas 1996/97

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 1996/97

**Eesti Superkarikas 1996/97** oli 1. Eesti Superkarikafinaal. 

## Vaata ka
*Meistriliiga 1995/96
*Eesti karikas 1995/96

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 2021

**Eesti Superkarikas 2021** oli 26. Eesti Superkarika võistluste finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2020 ja Eesti karikas 2020 võitja Tallinna FC Flora ja Meistriliiga 2020 2. koht Paide Linnameeskond.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2021
*Eesti karikas 2020/21

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti Superkarikas 2022

**Eesti Superkarikas 2022** oli 27. Eesti Superkarika võistluste finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Narvas Narva Kalev-Fama staadionil, ning mängisid Meistriliiga 2021 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2021 võitja Tallinna FCI Levadia.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2022
*Eesti karikas 2021/22

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Andris Liepa

**Andris Marisovitš Liepa** (vene keeles Андрис Марисович Лиепа; sündinud 6. jaanuaril 1962 Moskvas) on läti juurtega Venemaa ballettmeister ja endine balletitantsija. Balletitantsija Māris Liepa poeg.

Liepa lõpetas 1980. aastal Moskva koreograafiakooli. Ta on olnud aastatel 1980–1988 Moskva Suure Teatri balletisolist. Tema lavakarjääri lõpetas 1988. aastal saadud trauma. Hiljem on ta töötanud teatrilavastajana. Ta on olnud 17 aastat Kremli Balleti kunstiline juht ja peaballetmeister. 1990. aastatel oli ta külalislavastaja Läti Rahvusooperis. 1999. aastal andis Läti Seim Liepale eriliste teenete eest Läti kodakondsuse. 

Alates 2019. aastast töötab Liepa Taškendis Alisher Navoiy Riikliku Akadeemilise Suure Teatri kunstilise juhi ja peaballettmeistrina.

## Tunnustus
*1986 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*2009 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2007 – Läti Kolme Tähe ohvitseriklassi orden 
*2023 – Venemaa Föderatsiooni Austuse orden

## Välislingid
Māris Liepa

**Māris Rūdolfs Liepa** (vene keeles Марис Эдуардович Лиепа *Maris Eduardovitš Liepa*; 27. juuli 1936 Riia – 26. märts 1989 Moskva) oli läti ja Nõukogude Liidu balletitantsija.

Māris Liepa alustas oma karjääri balletitantsijana 1955. aastal Riia Ooperi- ja Balletiteatris. Aastatel 1956–1960 töötas ta Vladimir Burmeisteri kutsel Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Muusikateatris.  1960. aastal sai temast Moskva Suure Teatri solist. Kui Juri Grigorovitš määrati 1964. aastal Suure Teatri peaballettmeistriks, tekkis neil alguses hea koostöö. Aja jooksul Liepa suhted Grigorovitšiga halvenesid, eriti pärast 1979. aastal ajalehele Pravda antud intervjuud, kus Liepa rääkis kriitiliselt Grigorovitši balletijuhtimismeetoditest. Kahe aasta jooksul ei saanud Liepa Suure Teatri laval enam ühtki uut rolli. 1982. aastal oli Liepa viimane esinemine Suure Teatri laval. Grigorovitši survel langetas teatri kunstinõukogu otsuse "professionaalse kõlbmatuse" kohta ja Liepa oli sunnitud 45-aastaselt pensionile jääma. 

Pärast seda jätkas Liepa tööd balletiõpetajana Moskva Riiklikus Koreograafia Akadeemias. Aastatel 1983–1985 oli ta Sofia Rahvusooperi peaballettmeister.

## Tunnustus
*1964 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1968 – Läti NSV rahvakunstnik
*1969 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1976 – NSV Liidu rahvakunstnik

## Isiklikku
Māris Liepa oli neli korda abielus. Esimese abikaasa Maia Plissetskajaga kestis kooselu kolm kuud. Teisest abielust oli Liepal kaks last: Andris Liepa ja Ilze Liepa.

## Välislingid
Aliaksandr Azarau

**Aliaksandr Azarau** (valgevene keeles *Аляксандр Азараў*, vene keeles *Александр Азаров*; sündinud 1976/77 Minskis) on endine Valgevene siseministeeriumi alampolkovnik, kes alates 2022. aastast on Valgevene opositsioonipolitseirühmituse BYPOL juht. Augustist 2022 Valgevene opositsiooni Ühinenud Üleminekukabineti liige, vastutades seaduse ja korra eest.

## Elulugu
Kasvas üles Minskis Frunzienski rajoonis. Tema ehitustöölisest isa suri elektrilöögi tõttu, kui Azarau oli 11-aastane. Tema ema oli insener.

2000. aastal lõpetas juristina Valgevene Õigusinstituudi ja asus tööle Valgevene siseministeeriumis. Tal on diplom ka Valgevene Majandusülikoolist ja Minski Riiklikust Keelteülikoolist.

2008–2018 Valgevene siseministeeriumi organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise peavalitsuse inimkaubanduse osakonna juhataja asetäitja. Azarau väidab, et alates 2015. aastast kaitses ta oma töökohal avalikult ukrainlasi, mis viis sisekonfliktini. 2018–2020 Valgevene Siseministeeriumi Akadeemia õppejõud. Pärast 2020. aasta augustis puhkenud Lukašenko-vastast protestilainet siirdus Poola.

Maist 2021 Valgevene opositsioonilise vastupanuorganisatsiooni BYPOL liider. 

9. augustil 2022 nimetas Valgevene opositsiooniliider Svetlana Tihhanovskaja ametisse nn Ühinenud Üleminekukabineti, mille liikmeks seaduse ja korra taastamise alal sai Azarau.

## Kriitika
2023. aasta juulis süüdistas rühmitus Joint Resistance Staff Azarovit Valgevene GRU heaks töötamises.
"Töötervishoiu ja tööohutuse saanud värskest teabest, mida on Intelligence Online'iga jagatud, selgub, et aastatel 2018–2019 lähetas siseministeerium endise politseiniku salaja kaitseministeeriumisse koolitusele. Lähetus oli osa " enneolematu hübridiseerimisoperatsioon GRU ja GUBOPiK vahel", mis algas OSFi pressiesindaja sõnul 2013. aastal. Operatsiooni eesmärk oli koolitada vara salatööks Valgevene dissidentide kogukonnas".

Sellised kahtlused on, et Azarov töötab Lukašenka eriteenistustes, sest just Aleksandr Azarov kuulutas 2021. aastal välja niinimetatud Peramogi plaani, mille alusel on Valgevenes juba vahistatud sadu, kui mitte tuhandeid inimesi. Tohutu hulk inimesi, kes registreerusid selle plaani jaoks, see on selline digitaalne lugu, andsid spetsiaalsel platvormil oma andmed, telefoninumbrid suhtlemiseks, nad arreteeriti hiljem. Riigijulgeoleku ja kaitse peaministeeriumi telegrammi kanalis on peaaegu iga päev patukahetsusvideod nendest inimestest, kes ütlevad, et nad vahistati Peramogi plaanis osalemise eest.

## Viited
Ühine otseründemoon

**Ühine otseründemoon** (inglise keeles *Joint Direct Attack Munition*, lühend **JDAM**) on Ameerika Ühendriikide õhu- ja mereväe poolt ühiselt (**joint**ly, millest ka nimetuse sõna *ühine*) välja töötatud laskemoona juhtimiskomplekt, mille lisamine muudab juhitamata pommid ehk "rumalad pommid" kõikjal kasutatavaks täppisjuhitavaks laskemoonaks.

Väidetavalt on moon kasutusel ka 2022. aasta veebruaris alanud Ukraina kaitsesõjas Venemaa vastu.

## Viited
Täppisjuhitav laskemoon

**Täppisjuhitav laskemoon** (inglise keeles *precision-guided munition*, lühend **PGM**; samuti *smart weapon, smart munition, smart bomb*&nbsp;– nutirelv, nutimoon, nutipomm) on kaugjuhitav laskemoon, mille eesmärk on tabada konkreetset sihtmärki täpselt, et vähendada kõrvalisi kahjustusi ja suurendada lasketabavust.

Täppisjuhitav laskemoon on mitmete riiklike moodustiste relvastuses alates XX sajandist.

## Vaata ka
*155-millimeetrine M982 Excaliburi mürsk
## Viited
Vis-en-Artois

| nimi = Vis-en-Artois
| hääldus = 
| vapp = Blason Vis-en-Artois.svg
| pindala  = 
| elanikke = 
| asendikaart = Prantsusmaa
}}

**Vis-en-Artois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vis-en-Artois asub 13 km Arrasist kagus, teede D939 ja D9 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Esimene maailmasõda mõjutas sügavalt küla, mis oli Saksa vägede käes 30. septembrist 1914 kuni vabastamiseni Kanada vägede poolt 24. augustil 1918.

1918. aasta jooksul purustati küla täielikult. Inimesed, kes ei olnud enne sissetungivate vägede saabumist põgenenud, evakueeriti Belgiasse.

24. septembril 1920  sai küla *[[Croix de guerre 1914–1918]]*.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk, avati 10. augustil 1924.
* Briti sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Nikolai Tsiskaridze

**Nikolai Maksimovitš Tsiskaridze** (vene keeles Николай Максимович Цискаридзе; gruusia keeles ნიკოლოზ ცისკარიძე *Nikoloz Tsiskaridze*; sündinud 31. detsembril 1973 Thbilisis Gruusia NSV-s) on gruusia päritolu Venemaa balletipedagoog ja endine balletitantsija.

Pärast 1992. aastal Moskva koreograafiakooli lõpetamist võeti ta tänu Juri Grigorovitši soovitusele Moskva Suure Teatri balletitrupi koosseisu, kus ta tantsis algul kordeballetis, kuid hiljem sai solistiks ja 1995. aastal esitantsijaks (*premjeeriks*).
Lavakarjääri lõpetas Tsiskaridze juunis 2013.

1996. aastal lõpetas Tsiskaridze Moskva Riikliku Koreograafia Instituudi pedagoog-repetiitori kvalifikatsiooniga. 2005. aastal sai ta Suure Teatri pedagoog-repetiitoriks.
Aastatel 2012–2014 õppis Tsiskaridze Moskva Riikliku Õigusakadeemia magistriõppes (lõpetas selle punase diplomiga).

## Vaganova Vene Balleti Akadeemias
Oktoobris 2013 nimetati Tsiskaridze Peterburis asuva Vaganova Vene Balleti Akadeemia rektori kohusetäitjaks. Aasta hiljem akadeemia töökollektiivi üldkoosoleku otsusega valiti ta rektoriks. Alates detsembrist 2019 on ta taas rektori kohusetäitja.

Lisaks rektoriametile on Tsiskaridze klassikalise tantsu õppemetoodika kateedri professor.

## Tunnustus

*1997 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
*1999 – balletiauhind Benois de la Danse (meestantsijate kategoorias)
*1999 – teatripreemia Kuldne Mask (kategoorias "Parim meesosatäitja")
*2000 – teatripreemia Kuldne Mask (kategoorias "Parim meesosatäitja")
*2001 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2003 – teatripreemia Kuldne Mask (kategoorias "Parim meesosatäitja")
*2003 – Gruusia Auorden
*2006 – Ordre des Arts et des Lettresi rüütlijärgu orden 
*2017 – Bakuu Koreograafia Akadeemia auprofessor

## Viited

## Välislingid
Gabriel Boric

**Gabriel Boric** (sündinud 11. veebruaril 1986 Punta Arenases) on Tšiili poliitik, alates 11. märtsist 2022 Tšiili president. 

Aastail 2014–2022 oli ta Tšiili parlamendi alamkoja liige (kuulus erakonda Convergencia Social).
Moskva Koreograafia Akadeemia

**Moskva Riiklik Koreograafia Akadeemia** (vene keeles Московская государственная академия хореографии; lühend **MGAH**) on teatrialane kõrgkool Venemaal. Asub Moskvas.

1987. aastal loodi **Moskva Akadeemilise Kooli** (akronüüm MAHU) baasil kõrgkool **Moskva Riiklik Koreograafia Instituut** (lühend MGHI), seejuures MAHU jäi edasi eksisteerima kui MGHI juures asuv Moskva Akadeemiline Kool. Alles 1995. aastal, kui MGHI nimetati ümber Moskva Riiklikuks Koreograafia Akadeemiaks, liideti sellega Moskva Akadeemiline Kool.

Alates 2010. aastast on ta Moskva Koreograafia Akadeemia kunstiline juht Mihhail Lavrovski.

## Endised nimed
*Moskva Keiserlik Teatrikool (1806–1920)
*Suure Teatri Balletikool (1920–1931)
*Suure Teatri juures asuv Riiklik Balletitehnikum (1931–1937)
*Suure Teatri Koreograafiakool (1937–1961)
*Moskva Akadeemiline Kool (1961–1987)
*Moskva Riiklik Koreograafiainstituut (1987–1995)
*Moskva Riiklik Koreograafiaakadeemia (1995–)

## Kateedrid
*Klassikalise tantsu kateeder
*Klassikalise ja paaristantsu kateeder
*Rahvatantsu ja nüüdistantsu kateeder
*Koreograafia ja balletiõppe kateeder
*Kontsertmeistri meisterlikkuse ja muusikalise kasvatuse kateeder
*Humanitaarteaduste, sotsiaalmajanduslike distsipliinide ja etenduskunstide juhtimise kateeder

## Pedagooge
*Māris Liepa
*Igor Moissejev
*Nikolai Tsiskaridze

## Vilistlasi
*Viktorina Kriger (1910)
*Olga Lepešinskaja (1933)
*Maia Plissetskaja (1943)
*Vladimir Vassiljev (1958)
*Andris Liepa (1980)
*Ilze Liepa (1981)
*Sergei Filin (1988)
*Nikolai Tsiskaridze (1992)
*Dmitri Dmitrijev (2007)

## Välislingid
*Koduleht
Agnès Letestu

**Agnès Letestu** (sündinud 1. veebruaril 1971 Val-de-Marne'i departemangus) on prantsuse endine balletitantsija. 

Letestu võeti 1987. aastal 16-aastaselt Pariisi Ooperi Balleti trupi koosseisu, kus 1988. aastal sai ta *coryphée*’ks (kordeballeti tantsija, kellele vahel usaldatakse esitada väiksemaid solisti osi), 1989. aastal edutati ta solistiks (*sujet*’ks) ja 1993. aastal juhtivaks solistiks (*première danseuse*’iks). Pärast "Luikede järve" etendust oktoobris 1997, kus ta tantsis Odette/Ottilie osas, sai ta esitantsijaks (*[[étoile]]*’iks). Letestu repertuaari kuulusid nii klassikalise balleti kui ka nüüdisballeti rollid.
Lavakarjääri lõpetas Letestu oktoobris 2013 Opéra Garnier' laval balletietendusega "Kameeliadaam", kus ta tantsis Marguerite Gautier' osas. Lahkuda tuli, sest Pariisi Ooperi Balletis peetakse rangelt kinni tantsijaile kehtestatud vanusepiirangust (42 ja pool aastat).

Letestu on olnud 2014. ja 2019. aastal balletiauhinna Benois de la Danse žürii liige.

## Külalislavastaja assistendina Eesti Rahvusballetis
2. detsembril 2022 esietendus Estonia laval Adolphe Adami ballett "Korsaar", mille koreograaf ja lavastaja on José Martínez, kes saabus Tallinna koos oma endise lavapartneriga Agnès Letestuga. Letestu Martíneze assistendina aitas ta lavastajal lavastuses osalevaid tantsijaid ette valmistada  eelseisvaks esietenduseks.  

## Tsitaat
"Toonane trupi kunstiline juht Rudolf Nurejev oli despoot. Me ei rääkinud tsaariga, vaid ootasime, et tsaar meiega kõneleks... Ta pani mind Gamzatti rolli "Bajadeeris", see on aga *[[étoile]]*’i tantsitav roll (staariroll) – mida ma veel siis ei olnud. Ma ei esitanud endale küsimusi: kui Nurejev arvas, et olen küps selleks rolliks, siis järelikult ma olingi!"

## Tunnustus
*1989 – esikoht Eurovisiooni noorte tantsijate võistlusel (kategoorias "Nüüdistants") 
*1990 – esikoht Varna rahvusvahelisel balletikonkursil 
*1996 – balletiauhinna Benois de la Danse nominent (naistantsijate kategoorias)
*2003 – balletiauhinna Benois de la Danse nominent (naistantsijate kategoorias)
*2007 – balletiauhind Benois de la Danse (naistantsijate kategoorias)
* Ordre des Arts et des Lettresi ohvitseriklassi orden
* Ordre national du Mérite'i rüütliklassi orden
* Auleegioni rüütliklassi orden

## Viited

## Välislingid
*Eesti Rahvusballett ülemaailmsel balletipäeval 2022, YouTube, 2. november 2022 (Videolõigu alguse, kus kuu aega enne esietendust tehakse proovi Estonia laval Agnès Letestu osavõtul, ajakood **1:15:00**)
Ülereguleerimine

**Ülereguleerimiseks** (inglise keeles *goldplating*: kuldamine) nimetatakse põhjendamatut ülereguleerimist Euroopa Liidu eeskirjade siseriiklikku õigusesse ülevõtmisel.

Ülereguleerimisega on tegemist siis kui rakendamine läheb kaugemale direktiivi järgimiseks vajalikust miinimumist:
– laiendatakse kohaldamisala, lisatakse mingil viisil sisulisi nõudeid või asendatakse direktiivis kasutatud mõisted laiema kohaldamisalaga siseriiklike õiguslike mõistetega või
– ei kasutata täiel määral ära erandeid, mis vähendavad nõudeid miinimumini (nt teatavate tegevusalade või konkreetsete tegevuste puhul), või
– säilitatakse olemasolevad riiklikud standardid, kui need on kõrgemad kui direktiivis nõutavad, või
– sätestatakse sanktsioonid, jõustamismehhanismid ja sellised küsimused nagu tõendamiskohustus, mis on pigem karistustele kui korrektsioonidele suunatud, või
– varajane rakendamine enne direktiivis sätestatud kuupäeva.

## Viited

## Välislingid
* KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava. CELEX, 19. mai 2015
Tammsaare ja Vilde Sõprade Selts

**Tammsaare ja Vilde Sõprade Selts** on 2015. aastal Kadriorus asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on kaasa aidata kirjandusklassikute loomingu ja isikute laiemale teadvustamisele avalikkuses, nende igakülgsele tuntusele ja uurimisele ning kirjanikega seotud pärandi säilitamisele. 

Seltsiga võivad liituda kõik, kel soov panustada rahvuskultuuri ikoonide A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde pärandi hoidmisesse ja väärtustamisesse. Seltsi esimees on professor Rein Veidemann.

Selts annab 2016. aastast välja tunnustust Klassiku sõber.
Klassiku sõber

**Klassiku sõber** on Tammsaare ja Vilde Sõprade Seltsi poolt 2016. aastast välja antav tunnustus. Tiitliga pärjatakse inimest, kes oma tegevusega on silmapaistvalt edendanud eesti kirjandusklassika tundmist ja populariseerimist. Auhinnaks on seltsi tänukiri ning leht eesti graafikat.

## Laureaadid

* 2016 – Rutt Hinrikus
* 2017 – Heidi Sarapuu
* 2018 – Juhani Salokannel
* 2019 – Elmo Nüganen
* 2020 – Tanel Toom
* 2021 – Urmas Vadi
* 2022 – Danutė Giraitė
* 2023 – Maarja Undusk
* 2024 – Mihkel Mutt
* 2025 – Hedvig Hanson

## Viited
Praemium Imperiale

**Praemium Imperiale** (ladina keelest 'keiserlik preemia'; jaapani keeles 高松宮殿下記念世界文化賞) on Jaapanis väljaantav rahvusvaheline auhind kunstitegelastele panuse eest oma valdkonnas. Antakse välja igal aastal.

Auhind asutati 1988. aastal Jaapani keisri ettepanekul. Laureaat saab kuldmedali ja rahalise summa 15 000 Jaapani jeeni. Auhindu jagatakse viies kategoorias:
*maalikunst
*skulptuur
*arhitektuur
*muusika
*filmikunst/teatrikunst

## Laureaate
*Mihhail Barõšnikov (teatrikunst)
*Maurice Béjart (teatrikunst)
*Leonard Bernstein (muusika)
*Marcel Carné (filmikunst)
*Eduardo Chillida (skulptuur)
*Plácido Domingo (muusika)
*Federico Fellini (filmikunst)
*Norman Foster (arhitektuur)
*Zaha Hadid (arhitektuur)
*Ilya Kabakov (skulptuur)
*Akira Kurosawa (filmikunst)
*Jean Nouvel (arhitektuur)
*Frei Otto (arhitektuur)
*Maia Plissetskaja (teatrikunst)
*Arvo Pärt (muusika)
*Richard Rogers (arhitektuur)

## Välislingid
* Koduleht
Anouk Vetter

**Anouk Vetter** (sündinud 4. veebruaril 1993 Amsterdamis) on Hollandi seitsmevõistleja.

Vetteri tõusis esile 2014. aastal, kui sai Götzise seitsmevõistluses, kui sai 6316 punktiga 9. koha, parandades isiklikku rekordit 444 punktiga. Euroopa meistrivõistlustel Zürichis oli ta 6281 punktiga seitsmes.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli Vetter Hollandi rekordiga 6626 punkti Antoinette Nana Djimou ja Ivona Dadici ees Euroopa meistriks. Olümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 10. koha.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta rahvusrekordiga 6636 punkti Nafissatou Thiami ja Carolin Schäferi järel pronksmedali.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai ta 6414 punktiga 5. koha.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Vetter viievõistlust ei lõpetanud. Maailmameistrivõistlustel Dohas katkestas ta seitsmevõistluse odaviske järel.

2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos võitis Vetter hõbemedali rahvusrekordiga 6689 punkti.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta Hollandi rekordiga 6867 punkti Thiami järel teine. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis katkestas ta seitsmevõistluse kaugushüppe järel.

## Isiklikku

Anouk Vetteri isa Ronald Vetter on kergejõustikutreener ning ema Gerda Vetter-Blokziel endine odaviskaja. 

## Isiklikud rekordid
Seisuga 8. märts 2023

### Mitmevõistlus

*Seitsmevõistlus – 6867 punkti, 18. juuli 2022, Eugene NR
*Viievõistlus – 4548 punkti, 6. märts 2015, Praha

### Üksikalad
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid

*
Vitry-en-Artois

**Vitry-en-Artois** (pikardi: *Vitry-in-Artoé* või *Vitry-la-Gueule*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vitry-en-Artois asub u. 19 km Arrasist kirdes, teede N50, D39 ja D42 ristumiskoha ümbruses. Sealt voolab läbi Scarpe'i jõgi, samuti läbib seda SNCF raudtee. Teise maailmasõja aegset Saksa lennuvälja kasutasid hiljem ameeriklased, pärast sõda võeti kohaliku lennuväljana kommertskasutusse.

## Ajalugu

Nimi pärineb keldi keelest, *Vic* mis tähendab "linnust", ja *Ac*, mis tähendab "veepiiril". See ilmub hiljem kui "Victoriacum", mida mainiti 7. sajandil. Piirkonnast on leitud keskmise kiviaja tööriistu.

Seda okupeerisid roomlased kuni umbes aastani 360 pKr, mil Saint Martin ehitas sinna kiriku.

Aerofotograafia avastas Vitry isoleeritud ringkraavi monumendi. Merovingide Vitry villa oli oluline Neustria asukoht, eelistatud Arrasile. Isegi kui Neustria aadlikud tõstsid Sigibert I Vitrys võidukalt kilbile, mõrvasid tema venna Chilperich I kolmanda naise Fredegunde palgalised ta november–detsember 575. Toursi Gregoriuse sõnul viidi tema alaealine poeg Chlothar II Cambrai paleest Vitrysse turvalisse kohta, et teda eraldatult ja turvaliselt kasvatada.

Keskajal kujunes Vitryst strateegiline koht, sest jõge sai kasutada Douai linna kaitsepiiri üleujutamiseks ja selle tuuleveskite toimimise tagamiseks.

Prantsuse-Preisi sõja (1870–1871) ajal rajas Prantsuse kindral Louis Faidherbe pärast Pont-Noyelles lahingut korraks oma peakorteri Vitry-en-Artois'sse (25. - 31. detsember 1870).

Esimese maailmasõja ajal varjus elanikkond linna varjupaikade ja tunnelite võrku. 12. aprillil 1917 toimunud hävingu tagajärjel hävis linn täielikult, 768 hoonet hävis ja ainult 5 jäi püsti.

23. septembril 1920 sai Vitry-en-Artois *[[Croix de guerre 1914–1918|Croix de guerre]]*.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kyōto auhind

**Kyōto auhind** (jaapani keeles 京都賞, Kyōto-shō) on Jaapani mitteriiklik rahvusvaheline auhind, elutööauhind kunstis ja teaduses. Kyōto auhind loodi koostöös Nobeli Fondiga ja antakse välja igal aastal alates 1985. aastast. Auhinnatseremoonia toimub Kyōtos.

Auhindu on kolm:
*Kyōto auhind eesrindlike tehnoloogiate valdkonnas
*Kyōto auhind alusteaduste valdkonnas
*Kyōto auhind kunsti ja filosoofia valdkonnas

Auhinnaga kaasneb 100 miljoni Jaapani jeeni suurune rahasumma.

## Kyōto auhind eesrindlike tehnoloogiate valdkonnas
Auhinnal on neli kategooriat, mis vahelduvad aastati. Seega antakse igas kategoorias välja auhind iga nelja tagant tagant:
*elektroonika
*biotehnoloogia ja meditsiinitehnoloogia
*materjaliteadus ja inseneriteadused
*informaatika

## Kyōto auhind alusteaduste valdkonnas
Auhinnal on neli kategooriat, mis vahelduvad aastati. Seega antakse igas kategoorias välja auhind iga nelja tagant tagant:
*matemaatika
*bioteadused
*geoteadused, astronoomia ja astrofüüsika
*kognitiivteadused/eluteadused

## Kyōto auhind kunsti ja filosoofia valdkonnas
Auhinnal on neli kategooriat, mis vahelduvad aastati. Seega antakse igas kategoorias välja auhind iga nelja tagant tagant:
*muusika
*kunst
*teatri- ja filmikunst 
*mõte ja eetika

## Välislingid

*Koduleht
Wailly

**Wailly** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Wailly asub u. 6,4 km Arrasist edelas, teede D3 ja C1 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Wailly loss.
* St. Pierre'i kirik, pärast 1918. aastat uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Trixie Mattel

**Brian Michael Firkus** (sündinud 23. augustil 1989 Milwaukees Wisconsini osariigis) ehk lavanimega **Trixie Mattel** on Ameerika Ühendriikide edukas *[[drag queen]]* ning laulukirjutaja ja laulja. Teda teatakse liialdatud meigi ja *[[camp]]*-stiili poolest, ta etendab komöödiat ning viljeleb akustilist popmuusikat (sh folki ja kantrit).

2015. aastal osales ta telesaate "RuPaul's Drag Race" seitsmendas hooajas, jäädes kuuendale kohale. 2018. aastal osales ta telesaate "RuPaul's Drag Race All Stars" kolmandas hooajas, võites esikoha. Seejärel on ta teinud laialdast koostööd ning esinenud meediates ja lavadel üle maailma.

## Varasem elu
Milwaukee ülikoolis läbis ta bakalaureuseõppe teatrikunstis, täpsemalt muusikalides osalemises. Ta alustas ümberriietumisega kohalikes baarides ja ööklubides ning esines aeg-ajalt kahetunnise sõidu kaugusel Chicagos. Päevasel ajal töötas ta vabakutselise jumestuskunstnikuna ilupoe Sephora heaks ja kaubanduskeskuses ilubrändi M·A·C jaoks.

## Ärilised ettevõtmised
Ta omab kosmeetikat müüvat ettevõtet Trixie Cosmetics, ta on kaasomanik Wisconsini osariigi vanimale LGBTQ+ baarile This Is It! ja California osariigis asuvale motellile Trixie Motel.

## Isiklikud eripärad
Tal on põlisrahvaste juured odžibveide hõimust. Ta omab suurearvulist Barbie-nukkude kollektsiooni.

## Vaata ka
*Katya

## Välislingid
*
*Trixie Matteli ametlik koduleht
Mait Kraun

**Mait Kraun** (sündinud 28. oktoobril 1992) on eesti majandusanalüütik ja endine ajakirjanik.

Ta on käinud Lähte gümnaasiumis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Ülikoolis. Tema bakalaureusetöö teemaks oli "Eesti edukamate põllumajandusfirmade tururiski juhtimine tuletisväärtpaberite kaudu".

Aastail 2012–2014 oli Kraun Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. 2012–2013 oli ta ühtlasi EKRE noorteliikumise Sinine Äratus esimene esimees ja jäi selle juhatuse liikmeks 2015. aastani. Samuti oli ta EKRE Tartumaa ringkonna juhatuse ja erakonna volikogu liige.
	
2013. aasta kohalikel valimistel kandideeris Kraun EKRE nimekirjas Tartu linnavolikogusse, sai 28 häält ja ei osutunud valituks.

Aastail 2014–2022 töötas Kraun Äripäeva ajakirjanikuna.

Alates 2022. aastast on ta Tavid AS majandusanalüütik.

## Viited
Užur

**Užur** on linn Venemaal Krasnojarski krais, Užuri rajooni keskus. Asub umbes 300 km Krasnojarskist läänes Užurka jõe ääres.

Asula rajati 1760. aastal, 1942 sai töölisaleviks, linnaõigused sai 1953. aastal.

Linnast vahetult lõunas asub kinnine alev Solnetšnõi (varem Užur-4), kus asub 62. raketidiviis.

2021. aastal oli linnas 14 134 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*http://region.krasu.ru/cities/uzur
Tulistamine Hamburgi kuningriigisaalis

**Tulistamine Hamburgi kuningriigisaalis** oli 2023. aasta 9. märtsil toimunud tulistamine Jehoova tunnistajate kuningriigisaalis Deelböge tänaval Alsterdorfi linnaosas Hamburgis Saksamaal.

## Viited

## Välislingid
* Timeline of shooting at Jehovah’s Witnesses hall in Germany [Jehoova tunnistajate saalis Saksamaal toimunud tulistamise ajajoon]. AP News, 10. märts 2023
* Tulistamine Saksamaal Hamburgis asuvas kuningriigisaalis
* Tuhanded osalevad Hamburgi tulistamise ohvrite matusetalitusel
Sumbumine

**Sumbumine** on mõju võnkesüsteemis või väline mõju võnkesüsteemile, mis vähendab või takistab selle võnkumist. Füüsikalistes süsteemides on summutava mõjuga protsessid, mis hajutavad võnkumisel salvestatud energiat. Sumbumist tekitava mõju näiteks on viskoosne takistus (vedeliku viskoossus töötab võnkumisele vastu, põhjustades selle aeglustumist; vt viskoosne summutamine) mehaanilistes süsteemides, elektriline takistus elektroonilistes ostsillaatorites ning valguse neeldumine ja hajumine optilistes ostsillaatorites. Sumbumine, mis ei teki energia kadude tõttu, võib olla oluline muudes võnkuvates süsteemides, nagu need, mis esinevad bioloogilistes süsteemides.

## Vaata ka

* Harmooniline võnkumine
* Viskoossus

## Viited
Lentinula

**Lentinula** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Lentinula edodes* – šiitake, tammeseen

## Välislingid
*
Wanquetin

**Wanquetin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Wanquetin asub u. 12 km Arrasist läänes, teede D59 ja D7 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.
* 19. sajandi protestantlik kirik.
* Sõjakalmistud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Warlencourt-Eaucourt

**Warlencourt-Eaucourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Warlencourt-Eaucourt asub u. 26 km Arrasist lõunas, teede D929 ja D10E ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.
* Sõjamälestusmärgid.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Warlincourt-lès-Pas

**Warlincourt-lès-Pas** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Warlincourt-lès-Pas asub u. 26 km Arrasist edelas, maantee D25 ääres. Kilienne'i jõgi saab alguse küla ümbritsevas metsas.

## Ajalugu

Vald sai 23. septembril 1920 *[[Croix de Guerre]]*.

## Huviväärsused

* St. Kilieni kirik, pärineb 19. sajandist.
* Vana linnuse jäljed.
* St. Kilieni kabel.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited