open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Francesco Petrarca

**Francesco Petrarca** (20. juuli 1304 – 19. juuli 1374) oli Itaalia humanismi suurkuju, silmapaistev poeet, teadlane.

Ta õppis ülikoolis õigusteadust. Huvitus Vergiliuse ja Cicero loomingust. Asus elama mägikülla, kus haris end ja tegeles luuleloominguga. Vanaduses elas Milanos ja Veneetsias. Lembeluulet Petrarca stiilis nimetatakse petrarkismiks.

Francesco Petrarca teostest on eesti keelde tõlgitud peamiselt luulet, kuid ka üks kiri, traktaat "Secretum" ja memuaare. Tõlkijate seas on Villem Ridala, Ain Kaalep, Mari Murdvee, Heigo Sooman, Ülar Ploom ja Rein Raud.

Petrarca ekloogi "Parthenias" ja antiiktekstide alusel tegi Antiigiteater 2005. aastal Tartus lavastuse "Hinge killud" (koreograafia Külli Kressa).

## Looming
*Värssteos "Africa"
*luuletused kogumikus "Canzoniere" (Lauluraamat)
*u 300 sonetti, kantsooni, ballaadi ja madrigali.

## Teosed eesti keeles
*"Secretum" (pihtimuslik filosoofiline traktaat). Tõlkinud ja eessõna: Ülar Ploom; Hortus Litterarum, Tallinn 1995 
*Kiri Francesco Dionigile Borgo San Sepolcrost. Tõlkinud ja kommenteerinud Mari Murdvee – Akadeemia 1996, nr 5, lk 951–960
*"Järeltulijatele" (memuaarid). Tõlkinud Heigo Sooman – Looming 2005, nr 7, lk 1032–1039

#### Luuletusi
*"Kevade tagasitulek" [sonett 310]. Tõlkinud Villem Ridala – Looming 1923, nr 1, lk 2
*"Kantsoon" (*Le Rime*, CCCXXIII). Tõlkinud Ain Kaalep – Looming 1974, nr 8, lk 1325–1327
*6 sonetti, madrigal ja kantsoon, tõlkinud Ain Kaalep – "Renessansi kirjanduse antoloogia", Eesti Raamat 1984, lk 34–39 (samas lk 32–34 dialoog "Põlgusest", tõlkinud Ülo Torpats)
*3 sonetti [1, 12, 132] ja "Surma triumf" (katkend). Tõlkinud ja saatesõna: Rein Raud – Vikerkaar 1988, nr 5, lk 34 ja 37–39   
*"On kõhuorjus, laiskus, lõbujanu"; "Mind nõnda sidunud on patupigi"; "Kesk talvist ööd ma seilan purjekaga" (7., 81. ja 189. sonett). Tõlkinud Ülar Ploom – Looming 1991, nr 3, lk 360–361
* Sonette: XIX, CLXIV, CCCXI (tõlkinud Ivo Volt); XXXV, CXXXIV (tõlkinud Ülar Ploom); LVII, CXLV, CXC (tõlkinud Maria-Kristiina Lotman); CXXXII (kolm versiooni, tõlkinud Maria-Kristiina Lotman, Ivo Volt ja Ülar Ploom) – Vikerkaar 10–11, 2024, lk 1–7

## Kirjandus
*Ülar Ploom, "Petrarca: moodsa inimese kriis?" – Looming 1991, nr. 3, lk. 357–361
*Marju Lepajõe, "Petrarca 700" – Vikerkaar 2005, nr. 3, lk. 97–99
*Jüri Talvet, "Francesco Petrarca sõnum" – Looming 2005, nr. 7, lk. 1040–1046
*Ilmar Vene, "Francesco Petrarca ja tundmisviisi teisenemine" – Looming 2005, nr. 7, lk. 1047–1053
Reiki

**Reiki** on jaapanlase Mikao Usui poolt 20. sajandi algul välja töötatud vaimne tehnika, mis selle praktiseerijate väitel aitab parandada inimese vaimset ja füüsilist seisundit nn energia(te)ga manipuleerimise abil käte pealepanemise teel. Usui kinnitusel oli ta ravivõime saanud Kurama mäel mediteerides. Arvatakse ka, et ta taasavastas reiki vanu sanskritikeelseid tekste uurides. 

Sõna reiki tuleneb hiinakeelse sõna *língqì* (靈氣) jaapanikeelsest hääldusest (霊気: *reiki*; *rei* tähendab vaimu ja *ki* energiat või väge). Eesti keelde on see sõna tulnud jaapani keelest inglise keele vahendusel ning mõnikord kasutatakse ka inglise keeles levinud pseudotransliteratsiooni ("*universal life energy*") otsetõlget "universaalne eluenergia". 

On mitmeid Reiki koolkondi, mis jagunevad üldplaanis kaheks: traditsioonilised Jaapani Reiki koolkonnad ja Lääne Reiki koolkonnad. 

Üldiselt usutakse, et reikiravija on vahendajaks reikienergiale ning see väljub tema peopesade kaudu abivajajasse, kusjuures tegu on nn intelligentse energiaga, mis ise teab, kuidas ravitavat on vaja mõjutada. Levinud on ka seisukoht, et reikiravijaks saamiseks tuleb eelnevalt läbida teatud pühitsusprotsess. 

Reikiravi aluseks oleva ''ki'' olemasolu on spekulatiivne ja teaduslikult tõestamata. Mõnedelandmetel on reiki avaldanud uuringute käigus patsientidele lõõgastavat, rahustavat, valu vaigistavat ja vererõhku alandavat mõju, samas näiteks uuringutes kemoteraapiat saavate onkoloogiliste patsientidega ei ole reiki efektiivsus võrreldes platseebomenetlusega ühest kinnitust leidnud ning patsientide suurenenud heaolu seostatakse lihtsalt füüsilise puudutuse mõju ja kellegi toetava kohaloluga  

2007. aasta andmeil olevat pakkunud lisateraapiana reikiravi võimalust oma patsientidele ~15% USA haiglatest (üle 800). 

## Vaata ka
*Alternatiivmeditsiin
*Qigong
*Jooga

## Viited
Silva meetod

**Silva meetod** ehk **Silva meelekontroll** ehk **Silva meelekontrolli meetod** on José Silva poolt 1950.–1960. aastatel välja töötatud vaimne tehnika eesmärgiga  avardada teadvust, arendada meeltevälist taju, suurendada loovust, parandada intuitsiooni ja õppimisvõimet. Selleks  püütakse saavutada teadvuse nn alfaseisund ajulainete sagedusel 7…14 Hz. 

Alfalained on ajus valdavad sügava lõõgastuse korral, kui puudub visuaalne ärritus ning mõttetegevus ei ole kontsentreeritud. Silva õpetuse järgi on just selline ajuseisund ning parema ajupoolkera aktiviseerimine vajalik varjatud vaimsete võimete avanemiseks ning edu saavutamiseks selles. 

Vajalike meelekontrolli harjutuste tutvustamiseks on välja antud hulgaliselt raamatuid ning korraldatakse kursusi.
August Kerem

**August Kerem** (11. oktoober 1889 Karula vald, Võrumaa – 28. mai 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti agronoom, põllumajandustegelane ja poliitik. 

Ta sündis Võrumaal Karula vallas Mähkli talus, omandas Riia Polütehnilise Instituudi põllumajandusosakonnas agronoomi kutse. Osales I maailmasõjas ja Vabadussõjas. Kuulus Eesti Rahvaerakonda, oli Riigikogu I–V koosseisu liige.

## Poliitikukarjäär
### Põllutööminister
* 30.7.1920–26.10.1920 Tõnissoni valitsuses,
* 2.8.1923–26.3.1924 Pätsi valitsuses,
* 26.3.1924–16.12.1924 Akeli valitsuses, 
* 16.12.1924–15.12.1925 Jaaksoni valitsuses 
* 9.7.1929–12.2.1931 Strandmani valitsuses

### Teedeminister
* 23.7.1926–4.3.1927 Jaaksoni valitsuses, 
* 4.3.1927–9.12.1927 Teemanti valitsuses 
* 9.12.1927–4.12.1928 Tõnissoni valitsuses

### Kaitseminister
* 12.2.1931–19.2.1932 Pätsi valitsuses, 
* 19.2.1932–19.7.1932 Teemanti valitsuses, 
* 19.7.1932–1.11.1932 Eenpalu valitsuses,
* 18.5.1933–21.10.1933 Tõnissoni valitsuses

Tema kaitseministriks oleku ajal müüdi Peruu valitsusele Eesti miiniristlejad "Vambola" ja "Lennuk". Järgnenud skandaali käigus anti August Kerem kohtu alla, kuid mõisteti 1934. aasta detsembris õigeks. 

Kerem oli Eesti Seemnevilja Ühisuse nõukogu esimees, OÜ Mootor direktor 1933–1940, Eesti Lennuliinide AS Ago juhatuse esimees ja asjaajaja-direktor 1939–1940. 
 
August Kerem arreteeriti Nõukogude võimude poolt 4. juunil 1941 ja lasti maha Sosva vangilaagris Sverdlovski oblastis. 

## Tunnustus
* 1928 – Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk

## Isiklikku
August Keremi vend Arnold Aleksander Kerem (1893–1942) oli 1925–1940 Palamuse koguduse pastor ja teenis alates 1940. aastast Tartu Jaani kogudust. Tema äi oli ajakirjanik Anton Jürgenstein. August Kerem oli korporatsioon Vironia liige.

## Välislingid
* Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia
* Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia
Cervantes

**Cervantes** on asula Lääne-Austraalias India ookeani ääres. Asub Perthist 220 kilomeetri kaugusel põhjas.

## Viited
Oruliustik

**Oruliustik** ehk **alpi liustik** ehk **mäestikuliustik** on liustikutüüp. Oruliustik erineb jääkilpidest ja jäämütsidest selle poolest, et jää ei valgu liustiku keskmest suvalises suunas, vaid liigub mööda liustiku pikkusega võrreldes suhteliselt kitsast sängi.

Termineid "oruliustik", "alpi liustik" ja "mäe(stiku)liustik" peetakse tavaliselt samatähenduslikeks, ehkki alpi liustikuks nimetatakse tihti ainult pikki "jääjõgesid". Oruliustike seas eristatakse veel ka orvandi-, oskulaarseid, ripp- ja jalamiliustikke.
Glatsioloogia

**Glatsioloogia** on teadus, mis uurib peamiselt liustikke.

Glatsioloogia alla kuulub tegelikult kogu maapinnal oleva jää uurimine, kuid liustikud moodustavad sellest tähtsaima ja uurituima osa, mistõttu nimetatakse glatsioloogiat mõnikord ka **liustikuteaduseks**. Ei saa märkimata jätta, et glatsioloogial on ka kolmas nimetus – **jääteadus**.

Glatsioloogiaga tegelevad **glatsioloogid**. Glatsiolooge ühendab 1936. aastal asutatud Rahvusvaheline Glatsioloogia Ühing.

## Tuntud glatsiolooge
*Louis Agassiz
*Sigurður Þórarinsson
*Jens Esmark
*Boriss Fedtšenko
*James David Forbes
*Mihhail Grosvald
*Aleksandr Kemmerih
*Vjatšeslav Koništšev
*Vladimir Kotljakov
*Louis Lliboutry
*Louis Rendu
*Aleksei Rudoi
*Wilhelm Sievers
*Olga Solomina
*Mihhail Tronov
*John Tyndall
*Ignaz Venetz
*Natalja Voloditševa
Grace Slick

**Grace Slick** (sünninimi **Grace Barnett Wing**; sündinud 30. oktoobril 1939 Illinoisi osariigis Evanstonis) on ameerika poplaulja ja laulukirjutaja.  

Ta on tuntuks saanud rokibändis Jefferson Airplane, hiljem ka eduka soololauljana. 

## Elulugu
Grace Slicki vanemad olid Ivan W. Wing ja Virginia Barnett. Ta on õppinud Castilleja tüdrukutekoolis, aastail 1956–1958 Finchi Kolledžis New Yorgis ja 1957–1959 Miami Ülikoolis. 

### Muusikutegevus
Grace Slick on laulnud kahes rokibändis: The Great Society ja Jefferson Airplane.

1972. aastal läks Jefferson Airplane laiali ning Grace ja tema bändikaaslane Paul Kantner moodustasid 1974. aastal uue bändi Jefferson Starship. 1978. aastal sai bändi probleemiks Grace'i alkoholism, mille kulminatsiooniks olid ebaõnnestunud kontserdid Lääne-Saksamaal. Bändi avakontsert pidi olema juunis St. Goarshausenis Lorelei amfiteatris, kuid Grace ei saanud mängida ja kontsert katkestati. Uus kontsert pidi toimuma 2. juulil Hamburgis, kuid kontserdi ajal mõnitas ta pidevalt purjuspäi Saksamaad teise maailmasõja kaotuse eest, mispeale palus Kantner tal bändist lahkuda.

Grace Slick läks Jefferson Starshippi tagasi 1981. aastal. 1984. aastal lahkus bändist Kantner ja bändi uueks nimeks sai lihtsalt Starship. Grace lahkus bändist veebruaris 1988 ja liitus uuesti vana Jefferson Airplane'iga kokkutulekuturneeks 1989. aastal. Pärast seda lahkus ta muusikaärist. 

1998. aastal peetud intervjuus ütles ta, et "üle 50-aastased rokimuusikud näevad rumalad välja ja peaksid pensionile minema" ("All rock-and-rollers over the age of 50 look stupid and should retire.") ja 2007. aasta intervjuus, et "džässi, klassikalist muusikat, bluusi, ooperit ja kantrit saad sa laulda ka 150-aastaselt, kuid räpp ja rokk on mõeldud noorematele inimestele oma viha väljavalamiseks" ("You can do jazz, classical, blues, opera, country until you're 150, but rap and rock and roll are really a way for young people to get that anger out."). Siiski on Grace Slick pensionil olles mänginud kaks korda ka Kantneri taasloodud Jefferson Starshipis: 1995. aastal Los Angeleses ja 2001. aastal Long Beachis.

## Isiklikku
Grace Slicki lähedane sõber oli Janis Joplin. Grace Slick on olnud armusuhtes Jim Morrisoniga.

Grace Slick on olnud kaks korda abielus: filmitegija Gerald Slickiga aastatel 1961–1971 ja Skip Johnsoniga aastatel 1976–1994. 1969–1975 oli Grace Slickil armusuhe Jefferson Airplane'i bändikaaslase Paul Kantneriga, neil sündis üks tütar China Wing Kantner (s 1971).

## Välislingid
*Grace Slicki elulugu ansambli Jefferson Airplane'i kodulehel
Juhani Kaskeala

**Pauli Juhani Kaskeala** (sündinud 26. juulil 1946 Kuopios) on Soome sõjaväelane (admiral), Soome kaitseväe juhataja (2001–2009).

Ta on lõpetanud 1969. aastal Soome meresõjakooli ja 1981. aastal sõjakõrgkooli.

Aastatel 1975–1976 oli ta ÜRO sõjaline vaatleja Lähis-Idas. 1982–1989 oli ta Soome presidendi Mauno Koivisto adjutant: algul kolmas, siis teine ja lõpuks alates 1987 esimene adjutant. 1989–1991 oli ta rannikulaevastiku 1991–1994 oli ta Soome sõjaväeatašee Londonis, Haagis ja Brüsselis. 1994–1997 töötas ta kaitsenõukogu esimese sekretärina. 1997–1998 oli ta Turu–Pori sõjaväeringkonna ülem. 1998–2001 oli ta Soome kaitseministeeriumis kaitsepolitsei peadirektor. Soome kaitseväe juhataja 4. juunist 2001 kuni 1. augustini 2009. 

2001. aastast oli ta Soome sõjaväe esindaja Euroopa Liidu ja NATO juures Brüsselis.

2009. aastal jäi ta pensionile ning tema ametijärglaseks sai kindralleitnant Ari Puheloinen.

## Tunnustus
*2001 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*CV kaitsevägede veebisaidil
Falun

**Falun** on tiheasustusega paikkond Rootsi keskosas, Faluni valla ja Dalarna lääni keskus.

Falunis toimusid 1954., 1974., 1993. ja 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.

Falunis leidub suurel hulgal vasemaaki.

## Viited

## Välislingid
Promulgeerimine

**Promulgeerimine** on õigusloome protsess, mis koosneb õigusakti algatamisest, arutamisest, vastuvõtmisest ja jõustamisest.
Pilukoon

**Pilukoon** (*Solenodon*, ka *pilukoonu*) on imetajate klassi putuktoiduliste seltsi pilukoonlaste sugukonna üks kahest perekonnast.

## Liigid
**[[Solenodon arredondoi]]* (välja surnud)
**Solenodon cubanus* (kuuba pilukoon, kuuba piluhammas, *Atopogale cubane*)
**[[Solenodon marcanoi]]* (välja surnud) 
**Solenodon paradoxus* haiiti pilukoon – tüüpliik
Alūksne rajoon

**Alūksne rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis.

Rajoonis oli 2 linna: Alūksne ja Hopa.

Rajooni alal loodi kaks piirkonda: Alūksne piirkond ja Hopa piirkond.

## Vaata ka

*Koivaliina vald
Filmiveeb

**Filmiveeb.ee** on Eesti filmiportaal. Filmiveebis saab teavet järgmiste teemade kohta: filmid, seriaalid, näitlejad, lavastajad ja filmiuudised. Portaalil ka foorum.

## Välislingid
*Filmiveeb.ee
Gustav Hägglund

**Gustav Hägglund** (sündinud 6. septembril 1938 Viiburis) on Soome erukindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja 1. november 1994 – 3. juuni 2001. Pärast erruminekut oli ta 2004. aastani Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees.
Eesti kaitsealad

Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid.

Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti looduskaitseseadus 2004 https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=745306 toob välja küll vaid osa neist.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
*hoiuala

## Välislingid
*Eesti katisealade trükised.
Konuvere linnus

**Konuvere maalinn** (nimetatud ka *Puenkalle, Paekalle*) oli muinasaegne linnus, mille asukoht jääb tänapäeval Rapla maakonna Märjamaa valla Konuvere külla. Linnamägi asub Vigala jõe paremal kaldal umbes üks kilomeeter Tallinna–Pärnu maanteesillast ülesvoolu.

Linnamäe põhjapoolseks piirdeks on kuni kuue meetri kõrgune seljaku looduslik nõlv, ida poolt piirab kolme meetri kõrgune astang; ülejäänud kaartest on piirjooned raskesti eraldatavamad. Lõunakaartest oli linnuse looduslikuks takistuseks veerohke Vigala jõgi ning ka jõkke suubuv ojake. Linnuseala suurus on umbes 2000 ruutmeetrit.

Väljakaevamisi teostati linnamäel aastail 1971–1973 arheoloog Evald Tõnissoni juhtimisel. Leiti söestunud linnusevalli jäänuseid, nelja hoone tukid ning kunagisi tulekollete (ahjude) detaile rohkete põlenud kividena. Leiti veel savinõude kilde ning pronksist ehtedetaile. Kultuurikihi paksus on 0,3–0,7 meetrit.

Varasemad üksikud leiud ulatuvad 5.–6. sajandisse. Uuemad leiud pärinevad 11.–12. sajandist. See lubab oletada, et Konuvere maalinn hävitati juba enne ristisõdijate saabumist. Seda oletust kinnitab ka Henriku Liivimaa kroonikast vihjete puudumine Konuvere linnuse kohta. Samas oma potentsiaali ja suuruse poolest võis olla tegemist kunagi tähtsa kantsiga.

## Konuvere maalinn kui osa muinaskihelkonnast
Kuni 13. sajandi esimese pooleni moodustasid hilisemad Märjamaa, Vigala ja Kullamaa kirikukihelkond ühtse muinasaegse Läänemaa hulka kuuluva muinaskihelkonna, mille nime ei ole ajaloolistest allikatest teada.

Arheoloog Evald Tõnisson ja koduloolane Mihkel Aitsam (1877–1953) on oletanud, et Konuvere maalinn oligi selle kihelkonna keskseimaks linnuseks. Lisaks on arvatud, et peale Konuvere linnuse hävimist võis kihelkond sattuda sõltuvusse edelapoolsest naabrist – Soontaganast. Sellest võib tulla ka vihjete puudumine Henriku Liivimaa kroonikast.

Kihelkonna territooriumil on teada väiksemate linnustena Kullamaa Rohumägi ja Sõtke linnus ja oletatava linnusekohana hilisem Kivi-Vigala vasallilinnuse asukoht.

Tõenäoliselt juba 13. sajandi esimesel poolel (tõenäoliselt mitte enne Saare-Lääne piiskopkonna moodustamist 1234. aastal) lagunes see kihelkond Märjamaa, Vigala ja Kullamaa kirikukihelkonnaks.

## Pildid

Konuvere linnus.jpg|Konuvere linnus
Konuvere linnus2.jpg|Konuvere linnus
Konuvere linnus3.jpg|Konuvere linnus


## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Kihelkond

## Välislingid
*
Aleksandr Kandaurov

**Aleksandr Kandaurov** (sündinud 17. jaanuaril 1956 Moskvas) on Venemaa kabetaja, esimene maailmameister Brasiilia kabes (1985), neljakordne NSV Liidu meister Vene kabes (1982, 1987, 1989 ja 1991). 

Ta on ka veebilehe www.shashki.com eestvedaja.

## Viited
Naanu linnamägi

**Naanu linnamägi** (ka *Tantsimägi* *Tantsumägi*) on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Muinasajal oli seal neemiklinnuse tüüpi linnus.

## Kirjeldus

Linnamägi asub Saarepeedi küla keskel, Auksi-Saarepeedi tee ääres, kunagise Naanu talu karjamaal mäeseljaku loodepoolses otsas. Linnuseala on ülejäänud seljandikust kagu poolt eraldatud kraavi ja otsavalliga. Kaguvalli kõrgus kraavi põhjast on 7 m. Loodeotsas oleva valli kõrguseks 0,7 m ning see eraldab linnuseala seljandiku madalduvast otsanõlvast. Vallide ehituseks on peamiselt kasutatud liiva. Õueala on kolmnurkse põhiplaaniga, 75 m pikk ja 40 m lai, pindalaga 1700 ruutmeetrit.

## Arheoloogilised uuringud
Väljakaevamised toimusid 1952. ja 1953. aastal Harri Moora juhtimisel. Väljakaevamistel leiti, et vallide harjal ja vastu nõlvu olid palkkonstruktsioonid, mille põlemise järel oli varisenud valli sisekülg siseõuele. Palkkonstruktsioonid olid ka ülejäänud linnuse külgedel. Kindlustused olid tõenäoliselt ehitatud korraga. Vallitaguselt õuealalt leiti mitmeid postiauke, mille kohta arvati, et need postid kandsid valliäärseid varjualuseid.

Väljakaevamistel on linnuselt leitud käsitsi- ja kedrakeraamikat, esemeleidudest noakujuline nooleots, mõned ehted (ristpeaga rinnanõela katke, hoburaudsõlg, käevõru, sõrmus, ripatsid), ämbri sang jt esemeid. Ühe kividest laotud kolde ümbrusest leiti metallisulatuseks kasutatud tiiglite katkeid, milles sisaldunud metallijääkide analüüsimisel leiti väärismetallide ja messingi sulatamise jälgi. Leidude suhtelist vähesust põhjendati linnuse lühikese kasutusajaga.

## Linnus
Linnus on dateeritud 12 sajandisse. Kuna see asus lähedal Viljandi linnusele (sellest 9 km kirdes) ja Sinialliku linnusele, siis pidid Heiki Valgu arvates nende tagamaad ja huvisfäärid paratamatult kattuma. Tema hinnangul oli tegu konkureerivatele suguvõsadele või nende liitudele kuulunud kindlustustega. Võimalust, et Naanus oli Viljandi linnuse sõjaline eelpost, ei pea Valk usutavaks, sest see asus eemal suurtest teedest, vastu soiseid ääremaid. Kuna ammunooleotsi väljakaevamistel pole leitud, siis arvatakse, et linnus jäeti maha enne 13. sajandi alguse vallutust.

## Pärimus
Legendi järgi on linnamägi tekkinud mullaga kaetud laeva jäänustest või mahakukkunud kiriku tornist.

## Viited

## Välislingid
*
Arent Passer

**Arent Passer** (arvatavasti 1560 – 1637 Tallinn) oli skulptor ja arhitekt.

Ta oli pärit Hollandist. Alates 1589. aastast kuni surmani töötas Arent Passer tsunftimeistrina Tallinnas; aastatel 1626–1628 oli ta Jakob De la Gardie teenistuses Haapsalus. Alates 1599. aastast oli Oleviste gildi kiviraidurite ameti vanem ja linna ehitusmeister.

## Teoseid
* Pontus de la Gardie ja tema abikaasa Sofia Gyllenhielmi hauamonument Tallinna toomkirikus (dateeritud 1593 aastaga)
* Tallinna mustpeade maja fassaadi ümberehitus (1597–1600)
* De la Gardie maja fassaad Viru tänaval.
* Evert Horni ja tema abikaasa Margareta Fincke hauamonument Soomes Turu toomkirikus
* Antonius von der Buschi epitaaf Niguliste kirikus


Pilt:Tallinn Schwarzhaupterhaus.jpg|Tallinna mustpeade maja fassaad
Pilt:Antonius von der Buschi epitaaf.jpg|Antonius von der Buschi epitaaf
Evert horn.jpg|Evert Horni ja tema abikaasa sarkofaag Turu toomkirikus


## Viited

## Kirjandus
* Sten Karling: Arent Passer. Lisand Tallinna kunstiajaloole. – Vana Tallinn. III köide, lk. 28–47, Tallinn, 1938
* S. Karling: Arent Passer. Konsthistorisk tidskrift. 1939, nr.8, lk. 28–47
* S. Karling: Der revaler Bildhauer Arent Passer. [Übersetzung aus dem Englischen von E. Frost], (Separaat väljaandest: Nordost-Archiv, Zeitschrift für Kulturgeschichte und Landeskunde. H. 78, 1985, H. 78 Lk. 89–94) Lüneburg, 1985
* Helmi Üprus: Raidkivikunst Eestis XIII-XVII sajandini., Tallinn, 1987
Meelteväline taju

**Meelteväline taju** (inglise keeles *Extrasensory perception*, lühend *ESP*; saksa keeles *Außersinnliche Wahrnehmung*; vene keeles *экстрасенсорное восприятие*) all mõeldakse parapsühholoogias esemete, nende omaduste ja suhete, sündmuste või teiste olendite psüühikanähtuste  tajumist  ilma teadaolevate meelte abita. Selline taju võib ulatuda ka minevikku või tulevikku. 

Meeltevälise taju uurimisega tegeleb parapsühholoogia. Meeltevälise taju alla arvatakse põhiliselt selgeltnägemine ja telepaatia. Mõnikord tuuakse eraldi välja prekognitsioon (tuleviku selgeltnägemine).   

Termini populariseeris üks parapsühholoogia pioneere Joseph Banks Rhine, kes uuris meeltevälist taju Duke'i ülikoolis 1920.–1930. aastatel.

Teaduslike eksperimentidega ei ole meeltevälise tajuvõime olemasolu tuvastatud.

Üks levinumaid meeltevälise taju katselise uurimise meetodeid on selline, kus üks katseisik vaatleb suvalises järjekorras erinevate sümbolitega kaarte (nn Zeneri kaardid) ja teine püüab meeltevälise taju abil kindlaks teha, mis kaarti parasjagu vaadatakse. Nii selliste kui teiste eksperimentide käigus on saadud tulemusi, kus kokkulangevus ületab statistiliselt olulisel määral tõenäosusliku kokkulangevuse. 

J. B. Rhine viis läbi korduvaid katseid erinevate isikutega, kes said Zeneri kaartidega tulemusi, mis kuni kaks korda ületasid juhuslikkust. Martin Gardner on aga väitnud, et üks või mitu Rhine'i assistenti olid petturid. 

Aastatel 1934–1937 uurisid Riias mitmed Läti ja Saksa teadlased läti talutüdruku Ilga Kirpsi meeltevälise taju võimeid. Väidetavalt suutis ta reprodutseerida teksti, mida kõrvalruumis mõttes lugesid teised katses osalenud isikud, kõige sagedamini tema ema. Hilisemad uurijad on oletanud, et Ilga puhul polnud siiski tegu meeltevälise tajuga, vaid ülinõrkade helisignaalide vastu võtmisega. 

Skeptikute sõnul on nende katsete puhul, kus ilmnevad meeltevälise taju olemasolu kinnitavad tulemused, tegemist kas vigase katsemetoodika või pettusega. Seda seisukohta illustreerib ingliskeelses kirjanduses levinud akronüümi ESP (*extrasensory perception*, 'meelteväline taju') alternatiivne humoorikas seletus *error some place* ('kusagil on viga'). Skeptikud väidavad, et näiteks James Randi eksperimentides ei ole ükski väidetav meeltevälise tajuga isik oma võimeid tõestada suutnud. 

Meeltevälise taju olemasolu pooldajad viitavad asjaolule, et psühholoogia jt vaimuteaduste alased eksperimendid ei ole üldiselt 100% korratavad. Samuti väidavad nad, et meelteväline taju ilmneb tihti ekstreemsetes olukordades, mida on keeruline või võimatu eksperimentaalselt taasluua. 

Üheks võimalikuks meeltevälise taju seletuseks on, et tegu on võimega tajuda madala sagedusega elektromagnetlaineid.

## Vaata ka
*Silva meetod
Popsid

**Popsid** on Tartu Ülikooli akadeemiline puhkpilliorkester.

Puhkpilliorkester Popsid asutati 1974. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia orkestrina. Hiljem läks see Tartu Ülikooli alluvusse. Orkestri asutaja ja peadirigent oli 1974.– 2013. aastal Enno Tubli. Alates 2013. aasta sügisest on peadirigent Kätlin Virgo ja abidirigent Sirje Vasmann-Perend.

Popside liikmed on mitmekülgselt intelligentsed inimesed, kes on pärit eri elualadelt. Popsid on tuntud kui heatasemeline ja omanäoline kontsert- ja tantsuorkester, kellel on huvitav repertuaar.

Orkestris on umbes 50 liiget. Proovid toimuvad Tartus ning alates 2005. aasta jaanuarist ka Tallinnas.

## Salvestised
:1. "Popsid vol. 1. Veerekese peal/(On The Edge)" (Forward Studio, 2003, CD)
:2. "Lambist" (Puhkpilliorkester Popsid, 2007, CD)
:3. "Uurik" (Puhkpilliorkester Popsid, 2010, CD)

## Viited

## Välislingid

*Orkestri Popsid koduleht
Väike-Maarja Gümnaasium

**Väike-Maarja Gümnaasium** on gümnaasium Lääne-Virumaal Väike-Maarjas. Koolis õppis 2007. aastal 472 õpilast ja 2022. aastal 319 õpilast.

## Nimesid
*1723 Väike-Maarja Kihelkonnakool
*1919 Väike-Maarja Kõrgem Algkool
*1922 Väike-Maarja Ühisreaalgümnaasium
*1940 Väike-Maarja Keskkool
*1995 **Väike-Maarja Gümnaasium**.

## Ajalugu

## Sümboolika

*Sõrmus, lõpusõrmus
*Tekkel
*Lipp

## Traditsioonid

## Õpetajaid läbi aegade

## Lõpetajaid läbi aegade

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht(Viimati vaadatud 12.09.2025)
Montserrat Caballé

**Montserrat Caballé** (sünninimi **María de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch**; 12. aprill 1933 Barcelona – 6. oktoober 2018 Barcelona) oli katalaani ooperilaulja (sopran), kes sai kuulsaks *[[bel canto]]* laulmistehnikaga ning meisterlike aariaesitustega Rossini, Bellini ja Donizetti ooperites.

## Elukäik
Caballé lõpetas Eugenia Kemmeny juhendamisel Liceu Konservatooriumi klassikalise laulu erialal (kuldmedaliga). 1956. aastast töötas ta Baseli Ooperiteatris, kus tegi 1957. aastal ooperidebüüdi Puccini "Boheemis" Mimi rollis. Hooajal 1960–1961 laulis ta Bremeni Ooperiteatris, kus ta laiendas oma repertuaari. 1962. aastal naasis ta Barcelonasse ning debüteeris Liceus, lauldes nimiosa Richard Straussi ooperis "Arabella".

## Edu ja kuulsus
 
Rahvusvahelisele areenile jõudis Caballé 1965. aastal, kui ta asendas New Yorgis Carnegie Hallis Marilyn Horne'i Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia". Kuna Caballéle oli see esimene *bel canto* stiilis laulmine ja ta õppis oma osa selgeks vähem kui kuuga, tõi see ooperimaailmas kaasa sensatsiooni. Järgmisel päeval sedastati ajalehes New York Times: "Callas + Tebaldi = Caballé". Samal aastal astus ta esimest korda üles Inglismaal Glyndebourne'i ooperifestivalil ning laulis New Yorgis Metropolitan Operas Marguerita rolli Charles Gounod' ooperis "Faust".

1969. aastal esines ta Arena di Verona ooperifestivalil silmapaistvalt Giuseppe Verdi ooperis "Don Carlos" (Valois' Elisabetta rollis, muu hulgas koos Plácido Domingo ja Piero Cappuccilliga). 

1970. aastal esines ta esimest korda La Scalas Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia" ning 1972. aastal Covent Gardenis Verdi ooperis "La Traviata".

Caballé kõige edukamaks aastaks osutus 1974., mil ta laulis palju kuulsaid rolle, näiteks Verdi ooperites "Aida" ja "Sitsiilia verepulm" ("Les vêpres siciliennes"), Donizetti ooperis "Parisina d'Este" ja Bellini "Normas".

1970. aasta septembris käis ta healoomulise kasvaja operatsioonil, taastus sellest hästi ning jätkas laval esinemist 1975. aastal. 

## Saavutused
Caballé kõige kuulsamad osad on lauldud *bel canto* stiilis. Kokku on ta laulnud ligi 80 ooperis. Ta on andnud ka palju soolokontserte, erilist tähelepanu on pälvinud tema emakeelsed laulud.

Tema hääl oli eriline puhtuse, kontrollitavuse ja tugevuse poolest, samuti olid tal silmapaistvad näitlejavõimed. 

1987. aastal esitas Caballé koos rokklaulja Freddie Mercuryga popmuusikat – laulu "Barcelona", millest sai rahvusvaheline hitt. See laul valiti 1992. aasta Barcelona olümpiamängude hümniks.

Caballé tegeles ka heategevusega. Ta oli UNESCO hea tahte saadik (1994–2018) ning rajas Barcelonas erivajadustega laste fondi.

## Isiklikku

1964. aastal abiellus ta tenor Bernabé Martíga. Nende tütar Montserrat Marti on samuti kõrgelt hinnatud sopran, ta esines sageli ka koos emaga.

## Välislingid
* Laulja koduleht (*inglise ja saksa keeles*)
* Montserrat Caballé mitteametlik fännileht
* Montserrat Caballé
Tallahassee

**Tallahassee** on linn Ameerika Ühendriikides, Florida osariigi pealinn ja Leoni maakonna halduskeskus. Aastal 2005 oli linna elanike arv 159 000, aastal 2008 201 012.

Florida pealinnaks sai Tallahassee 1824. aastal.
Eesti orkestrite loend

''Siin on loetletud Eestis tegutsevaid või tegutsenud  orkestreid ning eestlaste orkestreid mujal maailmas.

## A
## B
* Baltic Tremolo
* Big Band Tartu

## C

## D

## E
*Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester
*Eesti Noorte Puhkpilliorkester
*Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkester
*Eesti Raadio Kammerorkester
*Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (ERSO)
*Eller Brass
*Elva puhkpilliorkester

## F

## G

## H
*Harjumaa Keelpilliorkester
*Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester

## I

## J
*Jõgeva puhkpilliorkester

## K
*Kalev
*Keila Linnaorkester
*Kuressaare Linnaorkester
*Kohtla-Järve Linnaorkester
*Kose kiriku Pasunakoor
*Kose Pasunakoor
*Kunda Linnaorkester

## L

## M

## N
*Narva Linna Sümfooniaorkester
*Narva Orkestrantide Ühingu sümfooniaorkester
*Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Nõmme Muusikakooli Sümfooniaorkester

## O

## P
*Padise puhkpilliorkester
*Popsid
*John Pori orkester
*Põhjamaade Sümfooniaorkester
*Pärnu Linnaorkester
*Puhkpilliorkester "Saku"
*Puhkpilliorkester "Tamme"

## R
*Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkester
*Rakvere Linnaorkester
*Reaalmažoor

## S
*Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Suure-Jaani Puhkpilliorkester
*Swing Swindlers
*Sõjaväeorkester

## Š

## Z

## Ž

## T
*Tallinna Barokkorkester
*Tallinna Kammerorkester
*Tallinna Muusika- ja Balletikooli Sümfooniline Puhkpilliorkester
*Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester
*Tallinna politseiorkester
*Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester
*Tapa Linna Orkester
*Tartu sümfooniaorkester
*Tõrva Muusikakooli Puhkpilliorkester

## U

## V
*Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester
*Vanemuise Sümfooniaorkester
*Viljandimaa Puhkpilliorkester
*Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Viljandi Noorte Sümfooniaorkester
*Viljandi sümfooniaorkester
*Võru sümfooniaorkester
*Väägvere Pasunakoor

## Õ

## Ä

## Ö

## Ü
*ÜENSO

## X
*XXI Sajandi Orkester

## Y
Ahekõnnu

**Ahekõnnu** (kohakääne Ahekõndu või Ahekõnnusse) on küla Raplamaal Kehtna vallas.

Ahekõnnu asub Raplast lõunas, Lellest edelas, Eidaperest loodes ja Järvakandist kõigest mõne kilomeetri kaugusel kirdes.

Ahekõnnut esmamainiti 1412 kujul *Adenkande*. 1798 mainiti teda kujul *Aÿakand* ja 1871 kujul *Ahhakant*. Küla asus Rapla kihelkonnas ja kuulus Vahakõnnu mõisale.

Alates 1977 kuulub osaliselt küla piiridesse ka Vahakõnnu piiril olev Lihuveski, mida on mainitud 1696 kujul *Leoske* ja 1725 kujul *Leoweski*.

Ahekõnnu maa-alale jääb ka endine Isakõnnu küla, mis kaotati 1970-ndatel. Isakõnnu asub Ahekõnnu ja Järvakandi vahel

Külas asub Allika talu kalmistu, kuhu on maetud paarkümmend inimest, viimati 2023. aastal.

## Nime päritolu

Nime algusots on seotud kas sõnaga *ahas : ahta* 'kitsas' või soome sõnaga *aho* 'sööt, aas, lagendik'. Järelosa on ajaloolise Harju- ja Järvamaa piirialadele iseloomulik, tähendades kõrget kuiva maad või kidurat kehva taimestikuga maad.

## Viited
Ellamaa (Saue)

**Ellamaa** on küla Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Läbi Ellamaa kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Raudteel asus ka Ellamaa raudteepeatus.

Külas asuvad Tuuliku talu hooned on arvatud ehitismälestisteks. Külas asub ka mitmeid arheoloogiamälestisi: linnusekoht, kolm kivikalmet, kalmistu ja asulakoht.

Külas on elanud ja seal ka surnud näitleja Ruts Bauman. Teda meenutab mälestuspink kunagise kooli (praegu kogukonnakeskus) juures. Haridust anti hoones 1930-1975. 
Koolis on töötanud juristi, kohtuniku ning tõlkija Heili Sepa vanemad. Ning ta on lapsena asulas elanud. 

Külas asub Kukeküla rändrahn.

Ellamaa elektrijaama hoone asub Turba alevikus. Sinna lähedale Nurme küla territooriumile jääb ka Ellamaa raba.

## Vaata ka
*Ellamaa oja

## Viited

## Välislingid
* Ellamaa (Saue) veebiportaalis eestigiid.ee (arhiivikoopia, 05.03.2016)
Ellamaa

**Ellamaa** on mitme koha nimi:

* **[[Ellamaa (Kehtna)|Ellamaa]]**, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas
* **[[Ellamaa (Saue)|Ellamaa]]**, küla Saue vallas Harju maakonnas

**[[Ellamaa (perekonnanimi)|Ellamaa]]** on perekonnanimi:
*Andres Ellamaa

## Vaata ka
*Ellamaa oja
*Ellamaa elektrijaam
*Ellamaa raba
*Hellamaa
Ilga K.

**Ilga K.** (tema nimi on eri andmetel *Ilga Kirps* või *Ilga Kirks*; sündinud 28. veebruaril 1925) oli Läti talutüdruk Riia lähedalt Trapenest.  

Parapsühholoogiaalases kirjanduses esineb ta tavaliselt perekonnanime esitähega – Ilga K. Ilga oli vaimse arengu peetusega. Ta ei osanud lugeda ega kirjutada. Oma nime oskas kirjutada. Ka suguvõsa uuriti, kõik olid terved, välja arvatud Ilga emapoolse isa vend, kel olevat olnud suur pea (vesipea?). Ema vend oli terve. Katsete käigus luges ta erinevaid tekste ja lahendas matemaatikaülesandeid läbi teises toas oleva katseisiku silmade, kes talle ette pandud materjale vaatas. Katse ajal mängis Ilga kõrvaliste asjadega. 

Läti Ülikooli kohtumeditsiini dotsent dr Ferdinand von Neureiter uuris 1935. aasta kevadel Ilga meeltevälise taju võime piire. Tüdruk oli siis 8- või 9aastane. Ilga saabus Riiga 8. aprillil. Neureiter avaldas uurimistulemused trükis: "Wissen um fremdes Wissen, auf unbekantem Wege erworben", Leopold Klotz Verlag Gotha, Riga 1935, 56 lk. Väljaanne sisaldab katsete tingimuste, läbiviimise ja tulemuste protokolli, 9 ..., 2 kirjaproovi ja 2 tabelit. Eessõna on kirjutatud 13. juulil 1935. 

Katseprotokollide kohaselt Ilga kordas järgi ka sõnu (sh võõrkeelseid) ja numbreid, mida katseisikutele teises toas näidati. Oma ema ja isa loetavat materjali kordas Ilga veatult, venna puhul oli üks ebatäpsus, õega tehtud katse nr 35 sisaldas kaks ebatäpsust. Katses nr 39 kui "saatjaks" oli Neureiter ise, ei näinud Ilga üheksast sõnast kolme. Ülejäänud katsed olid täpsed, st Ilga luges kõik ülesanded veatult.

Ilga uurimises osalesid ka teised teadlased (farmakoloogiainstituudi direktor dr C. Amsleter, elektrotehnika instituudi direktor inseneriasjanduse doktor A. Brückmann, religiooniajaloo õppetooli hoidja teoloogiadoktor G. Mensching jt). Professor Hans Bender avaldas 1938–1940 vähemalt kaks selleteemalist artiklit parapsühholoogia alastes ajakirjades. Katseisikule näidati midagi ja Ilga hõikas täpselt seda mida nägi, kui tegu tähtede või numbritega.

Hiljem moodustas Läti haridusministeerium Ilga võimete uurimiseks 13 eksperdist komisjoni, mis töötas 1936–1937 ja mida juhtis Riia ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori juhataja dr Paul Dahle. Teadlased pakkusid fenomeni seletuseks välja erinevaid teooriaid, sh teksti lugeva inimese tahtmatute liigutuste vahendamine, kõneelunditelt ülinõrkade helisignaalide vastuvõtmine ja otsene mõtetelugemine. Uurimistulemused publitseeriti artiklis "Experimentelle Untersuchungen uber das Gedankenslesen dallettischen Madchens Ilga K.", Zeitschrift fur angewandte Psychologie und Charakterkunde 58 (1940), 273-316.

## Vaata ka
*meelteväline taju
*parapsühholoogia
*Silva meelekontroll

## Kirjandus
* Hans Bender. The case of Ilga K.: Report of a phenomenon of unusual perception. – *[[The Journal of Parapsychology]]*, 2, 1 (1938), 5–22.
* Paul Dahle. Experimentelle Untersuchungen über das Gedankenslesen des lettischen Mädchens Ilga K. *[[Zeitschrift für angewandte Psychologie und Charakterkunde]]*, 58 (1940), 273–316.
Sidney Fox

**Sidney Walter Fox** (24. märts 1912 – 10. august 1998) oli USA biokeemik, kes avastas rakkude ainulaadse sünteesi. 

## Haridus ja töö
Fox õppis California Ülikoolis Los Angeleses keemiat. Ta sai doktorikraadi ja töötas California Tehnoloogiainstituudis. 

II maailmasõja ajal otsis ta võimalusi haide maksast A-vitamiini eraldamiseks eesmärgiga parandada lennukipilootide öist nägemist. 1941. aastal rajas ta valkude uurimise labori. 1964. aastast töötas ta Miami ülikoolis molekulide ja rakkude evolutsiooni uurimise osakonna direktorina. Tema osakond uuris ka Apollo missioonidega Kuult toodud kivimeid.  

Tema tuntumad uurimused on aastatest 1950–1960, kui ta uuris valgustruktuuride iseeneslikku moodustumist. Tema varasem töö tõestas, et teatud tingimustel võivad aminohapped iseenesest moodustada polüpeptiide. See oli väga oluline avastus, sest selle käigus lõi ta samad tingimused, mis võisid olla Maal väga-väga ammu. Tema edasine töö paljastas, et aminohapped ja väiksed peptiidid võivad moodustada mikrosfääre. Kogu tema uurimus on väga oluline selleks, et teada saada, kuidas algas elu Maal. 

## Isiklikku
Fox oli abielus, tal oli kolm poega.
Ingliste

**Ingliste** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

1920. aastatel moodustati Ingliste mõisa maadest **Ingliste [[asundus]]**. 1977 muudeti asundus külaks.

Küla läbib Keila jõgi. Jõel on asunud Ingliste vesiveski.

Külas asuvad Ingliste mõisa hooned ja Ingliste mõisa park on arvatud kultuurimälestisteks. Küla piiresse jääb ka üks kaitsealune kultusekivi.

Mõisa juures on tegutsenud Ingliste kool. Õppeasutus suleti 1973. aastal.

## Vaata ka
*Ingliste mõis
*Ingliste mõisa kalmistu 
* Ingliste vald

## Viited
Kastna (Kehtna)

**Kastna** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Külas asub Kastna hiiemägi ja sellel Kastna hiiemäe pärn.

1977. aastal liideti Kastna külaga Asunduse.

## Viited
Lellapere

**Lellapere** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

## Vaata ka
*Lellapere mõis
*Kehtna Peetri kirik

## Viited
Lokuta

**Lokuta** on mitme koha nimi:

* **[[Lokuta (Kehtna)]]**, küla Raplamaal Kehtna vallas
* **[[Lokuta (Märjamaa)]]**, küla Raplamaal Märjamaa vallas
* **[[Lokuta (Tapa)]]**, küla Lääne-Virumaal Tapa vallas
* **[[Lokuta (Türi)]]**, küla Järvamaal Türi vallas
* **[[Lokuta (Räpina)]]**, endine küla Põlvamaal Räpina vallas

## Vaata ka
***[[Helen Lokuta]]** (1975–), eesti ooperilaulja
***[[Lokuta jõgi]]** Järvamaal
***[[Lokuta kadakas]]** Raplamaal Rapla vallas Metskülas
***[[Lokuta mõis]]** Järvamaal Türi vallas
***[[Lokuta Vabatahtlik Tuletõrje Selts]]** Raplamaal Kehtna vallas
Linnaaluste

**Linnaaluste** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas Keava aleviku kõrval.

Külas asus Keava mõisa keskus. Paljud mõisahooned või nende varemed on arvatud kultuurimälestisteks.

Küla territooriumile jääb Keava linnamägi.

Looduskaitsealustest objektidest asub külas Keava kahar mänd. Sinna jääb ka Keava-Esku oos ning osaliselt Keava raba.

Küla põhjapiiri puudutab ja selle idapiiril kulgeb lühidalt Vigala jõgi. Küla läänepiiri märgib Tallinna–Viljandi raudteeliin.


Keava linnamägi 08-05-2013.jpg|Keava linnamägi
Keava rüütlimõisa kuivati.JPG|Keava rüütlimõisa kuivati
15221 Keava mõisa tuuleveski.JPG|Keava mõisa tuuleveski varemed

## Viited
Nadalama (Väike-Maarja)

**Nadalama** (18. sajandi kaartidel *Naddalem*) on küla Lääne-Viru maakonnas
Väike-Maarja vallas.

## Viited
Nadalama

**Nadalama** on mitme koha nimi:

* **[[Nadalama (Kehtna)|Nadalama]]**, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas
* **[[Nadalama (Väike-Maarja)|Nadalama]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
Ohekatku

**Ohekatku** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Külas asuvad Ohekatku hiiemägi, looduskaitsealune Ohekatku tamm ja kultuurimälestiseks arvatud Ohekatku kultusekivi.


Ohekatku tamm1.JPG|Ohekatku tamm
Ohekatku Kultusekivi.JPG|Ohekatku kultusekivi

## Viited
Pae

**Pae** võib tähendada järgmist:
* Pae (Kehtna), küla Rapla maakonnas Kehtna vallas
* Pae (Lääne-Harju), küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas
* Pae (Tallinn), asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas (endine Lasnamäe I mikrorajoon)
* Taevaskoda (pae), jõeoru nõlvas paikneva liivakivipaljadi või koobastiku nimetus Põlva maakonnas

## Vaata ka
*Pae karstiala
*Paekivi
*Pae tänav
Pae (Lääne-Harju)

**Pae** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

2. mail 2008 avati Pae külas Poosimatsu talus mälestuskivi tundmatule lendavale objektile ehk UFO-le, mis väidetavalt olevat 1996. aastal taluõue maandunud.

## Vaata ka
*Emilcin

## Viited
Palasi (Vinni)

**Palasi** (18. sajandi kaartidel *Pallas*) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Palasi asub Rakvere–Rannapungerja maantee ääres. Tudu aleviku suunas järgneb enne Purtse jõge endine Udriku (18. sajandi kaartidel *Uddrik*) küla.

Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda.

Külas asub muistne Palasi kalmistu.

## Viited
Põllu

**Põllu** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Külas asub Lelle kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited
Põrsaku

**Põrsaku** (*Poirsako*) on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Küla kuulus Valtu mõisa alla. Teda on mainitud 1412.  aastal *Poersenkayne* ja 1558. aastal *Persack*'i nime all. Mellini atlases (1796) on teda nimetatud *Porsö*.

Tartu Ülikooli arheoloogia õppetooli ekspeditsioon käis küla maid uurimas 2001. ja 2002. aastal. Ajaloolise asulakoha äärealalt leiti savinõukilde, mis pärinevad rauaaja lõpust ja keskajast. Taani hindamisraamatus ei ole Põrsakut mainitud, küll aga Hertu (Härtu) küla. Praeguse Hertu aladel ei ole aga tõendeid muinasasula olemasolust, seega arvatakse, et hindamisraamatus mainitud Härtu küla hooned paiknesid hoopis praeguse Põrsaku alal.

Küla aladel on pinnas paene ning tõenäoliselt on paelõhes karst või salaoja. Liikuv vesi põhjustab tihti varinguid. Suurem varing toimus 2006. aastal Uustalu ja Järve talu põllumaade piiril.

## Viited
Saarepõllu

**Saarepõllu** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Küla läbib Lelle–Pärnu raudteelõik.

## Vaata ka

*Lelle-Eidapere klaasikoda

## Viited
Leonardo DiCaprio

**Leonardo Wilhelm DiCaprio** (sündinud 11. novembril 1974 Californias Hollywoodis) on USA filminäitleja ja ÜRO rahusaadik.

Tema isa George DiCaprio, isa poolt itaallane ja ema poolt sakslane, on töötanud koomiksikunstnikuna. Ema Irmelin Indenbirken on sündinud Saksamaal, kes on oma isa poolt baltisakslane, Irmelini ema oli Venemaa immigrant, Odessa päritolu (sündinud Jelena Smirnova). Leonardo vanemad käisid koos kolledžis ja abiellusid, aga lahutasid abielu varsti pärast poja sündi. Leonardo jäi ema kasvatada.

Juba lapsena hakkas Leonardo mängima reklaamides ja õppefilmides. 1990 lisandusid nendele episoodilised osatäitmised seebiooperites, näiteks "Uus Lassie", "Roseanne" ja "Santa Barbara" (viimases mängis ta noort Mason Capwelli). Mängufilminäitlejana debüteeris ta 1991. aastal õudusfilmis "Näkitsejad 3".

Ta on Oscari kandidaadiks esitatud viis korda, sealhulgas: parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Mis piinab Gilbert Grape'i" (1993) ning parima meespeaosatäitja kategoorias filmide "Aviaator – valguses ja varjus" (2004) ja "Vereteemant" (2006) eest. Viiendal korral, 2016. aastal, sai ta parima meespeaosatäitja kategoorias Oscari osatäitmise eest filmis "Mees, kes jäi ellu" eest.

Ta on Kuldgloobuse kandidaadiks esitatud seitse korda: filmide "Mis piinab Gilbert Grape'i" (1993), "Titanic" (1997), "Püüa kinni, kui suudad" (2002), "Aviaator – valguses ja varjus" (2004), "Vereteemant" (2006), "Kahe tule vahel" (2006) ja "Mässajate tänav" (2008) eest. Neist esimesega kandideeris ta parima meeskõrvalosatäitja ja ülejäänutega parima meespeaosatäitja kategoorias. Ta võitis neist ainult ühe: rolli eest filmis "Aviaator – valguses ja varjus".

DiCapriol on oma filmistuudio Appian Way Productions ning alates 2004 on ta produtseerinud mitu filmi, millest viimastes ta ise näitlejana üles pole astunudki. Ta on ka auhinnatud filmi "Aviaator – valguses ja varjus" tegevprodutsent.

## Filmid

## Tunnustus
* 2004 – draamafilmi parima meesnäitleja Kuldgloobus ("Aviaator – valguses ja varjus")
* 2016 – parima meespeaosatäitja Oscar ("Mees, kes jäi ellu")

## Isiklikku
DiCaprio ei ole olnud abielus ja tal ei ole lapsi, kuid tal olnud mitu pikemat armusuhet, sealhulgas aastail 2001–2005 Brasiilia modelli Gisele Bündcheniga ja aastail 2005–2011 Bar Refaeliga. Veel on tal lähedane suhe olnud näiteks Blake Lively ja Erin Heathertoniga. Praegu on ta suhtes Saksa modelli Toni Garrniga.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Leonardo DiCaprio Foundation
Jack Nicholson

**Jack Nicholson** (sünninimi **John Joseph Nicholson**; sündinud 22. aprillil 1937 New Jersey osariigis Neptune'is) on USA filminäitleja, kes on tuntud neurootiliste tüüpide, sealhulgas kurjategijate kujutamisega. Ta on töötanud ka produtsendi, režissööri ja stsenaristina.

Ta on võitnud kolm korda filmiauhinna Oscari ja kandideerinud sellele koguni 12 korda. Ükski mees ei ole võitnud rohkem Oscareid näitlemise eest, naisnäitlejatest on Katharine Hepburnil 4 Oscarit. Nicholson ja Michael Caine on ainsad näitlejad, kes on olnud Oscarile nomineeritud igal aastakümnel alates 1960. aastatest. Nicholson on võitnud 7 Kuldgloobust. 1994. aastal sai temast noorim näitleja, kes on pälvinud elutöö Oscari.

1999. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. 2001. aastal pälvis ta Kennedy keskuse auhinna.

Tema tuntumate filmirollide seas on osatäitmised filmides "Muretu rännumees", "Chinatown", "Lendas üle käopesa", "Enam paremaks minna ei saa" ja "Kahe tule vahel".

## Filme

## Tunnustus
* Parima meespeaosatäitja Oscar
** 1976. aastal rolli eest filmis "Lendas üle käopesa"
** 1998. aastal rolli eest filmis "Enam paremaks minna ei saa" 

* Parima meeskõrvalosatäitja Oscar
** 1984. aastal rolli eest filmis "Helluse keeles"

* Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
** 1987. aastal rollide eest filmides "Ironweed" ja "Eastwicki nõiad"
** 2002. aastal rolli eest filmis "Schmidti teekond"

## Välislingid

* 
* 
* Jack Nicholson Online
Grey anatoomia

**"Grey anatoomia"** on mitmete Kuldgloobuste ja Emmydega pärjatud USA telesari, mis räägib viie interni elust ja tööst väljamõeldud Seattle Grace Mercy West haiglas, mis asub Washingtoni osariigis Seattle'is. 

Sarja pealkiri vihjab Henry Gray kuulsale anatoomiaõpikule "Gray anatoomia". 

## Peategelased

### Doktorid

*Dr Meredith Grey – Ellen Pompeo 
*Dr Alex Karev – Justin Chambers 
*Dr Jackson Avery – Jesse Williams
*Dr April Kepner – Sarah Drew
*Dr Miranda Bailey (peakirurg) – Chandra Wilson 
*Dr Richard Webber – James Pickens Jr.
*Dr Owen Hunt  – Kevin McKidd
*Dr Arizona Robbins – Jessica Capshaw

### Endised tegelased

*Dr Preston Xavier Burke – Isaiah Washington (lahkub 3. hooaja lõpus)
*Dr Addison Forbes Montgomery – Kate Walsh (lahkub 3. hooaja lõpus)
*Dr George O'Malley – T. R. Knight (lahkub 5. hooaja lõpus)
*Dr Erica Hahn – Brooke Smith (lahkub 5. hooaja keskel)
*Dr Isobel "Izzie" Stevens – Katherine Heigl (lahkub 6. hooaja keskel)
*Dr Alexandra "Lexie" Grey – Chyler Leigh (lahkub 8. hooaja lõpus)
*Dr Theodora "Teddy" Altman – Kim Raver (lahkub 8. hooaja lõpus)
*Dr Mark "McSteamy" Sloan – Eric Dane (lahkub 9. hooaja alguses)
*Dr Christina Yang - Sandra Oh (lahkub 10. hooaja lõpus)
*Dr Derek "McDreamy" Shepherd – Patrick Dempsey (lahkub 11. hooaja lõpus)  
*Dr Calliope "Callie" Torres – Sara Ramírez (lahkub 12. hooaja lõpus)  

## Auhinnad
**[[Kuldgloobus]]**
* Parim draamasari: "Grey anatoomia" (2007)
* Parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja: Sandra Oh (2006)

**[[Emmy]]**
* Parim draamasarja rollijaotus: Linda Lowy, John Brace (2006)

**[[People's Choice Awards]]**
* Lemmik televisioonidraama: "Grey anatoomia" (2007)
* Lemmik meesnäitleja telesarjas: Patrick Dempsey (2007)

**[[USA Telekriitikute Ühingu auhind]]**
* Parim telesari: "Grey anatoomia" (2006)

## Välislingid
*ABC.com: Grey's Anatomy
*