open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alessandro Natta

**Alessandro Natta** (7. jaanuar 1918 Imperia – 23. mai 2001 Imperia) oli Itaalia poliitik.

1948. aastal valiti ta esmakordselt parlamendi Saadikutekotta Liguuriast (valimisringkond Genova–Imperia–La Spezia–Savona), kus ta teenis kokku 44 aastat kuni 1992. aastani. Parlamendis sai temast partei asesekretär Enrico Berlingueri lähikondlane. 1972. aastal, kui Berlinguer valiti partei peasekretäriks, sai Natta partei Saadikutekoja fraktsioonijuhiks.

Pärast Berlingueri surma oli Alessandro Natta 26. juunist 1984 kuni 10. juunini 1988 Itaalia Kommunistliku Partei peasekretär. Ta toetas Berlingueri poliitilise liini jätkamist, kuid soovis ka parandada partei suhteid Nõukogude Liidu Kommunistliku Parteiga.

30. aprillil 1988 sai Alessandro Natta infarkti ja oli astus hiljem tervislikel põhjustel partei peasekretäri kohalt tagasi. Lisaks oli partei lagunemas, Natta kuulus "Ei rindesse" (il fronte del no), mis soovis muuta partei poliitkultuuri ilma marksismist loobumata. Peale jäi aga tema järeltulija Achille Occhetto leer, mis toetas partei nime, sümboli ja orientatsiooni muutmist. 1991. aastal partei laguneski, enamus parteist koondus Occhetto taha, moodustades mõõdukama Demokraatliku Vasakpartei, samas ligi kolmandik moodustas Armando Cossutta juhtimisel vasakpoolse Kommunismi Taasasutamise Partei (PRC). Natta ei astunud kummagi partei liikmeks ja lahkus poliitikast, pidades edaspidi sõnavõtte meedias: 1996. aastal avaldas ta toetust Romano Prodi keskvasakpoolsele valitsusele, 1998. aastal kritiseeris ta PRC juhi Bertinotti umbusaldust Prodi valitsusele. Haige ja vananevana tõmbus ta üha rohkem enesesse. Ta suri oma kodulinnas Imperias 83-aastaselt 2001. aastal.

## Viited
Osu!

**"Osu!"** on Dean "Peppy" Herberti loodud rütmimäng. See kirjutati originaalselt C# keeles .NET-raamistiku abiga Microsoft Windowsile ja toodi hiljem ka mobiilseadmetele. See on inspireeritud Osu! Tatakae! Ouendan, Elite Beat Agents, Taiko no Tatsujin, beatmania IIDX, O2Jam ja DJMaxist.

## Mängu sisu
Mängu tasemeid nimetatakse *beatmap*'ideks. Igas *beatmap*'is mängib laul ja tekivad ekraanile rütmielemendid. Mängija peab kasutama osutusseadet, et mõjutada neid elemente laulu rütmis, et saada punkte. Populaarseks on muutunud graafikalaua ja klaviatuuriga mängimine, kuid mängida saab ka hiire ja klaviatuuri või ainult hiire abil.
Georgija (Štšukina)

**Georgija** (vene keeles Георгия; kodanikunimega **Valentina Štšukina**, vene keeles Валентина Щукина; 14. november 1931 Leningrad – 6. veebruar 2022) oli õigeusklik vene nunn. 1991 ülendati ta iguumenjaks.

1949–1955 teenis ta Pühtitsa kloostris, juhendades koori ja tegeldes majandusküsimustega.

1955–1968 teenis ta Vilniuses Maarja-Magdaleena kloostris (vene keeles Марие-Магдалининский монастырь).

Aastast 1992 oli ta Jeruusalemma Ein Karemis asuva õigeusu kloostri (vene keeles Горненский монастырь) ülem.

## Välislingid
*Biograafia Vene Õigeusu Kiriku kodulehel (vene keeles)
Luigi Longo

**Luigi Longo** (15. märts 1900 Alessandria – 16. oktoober 1980 Rooma) oli Itaalia poliitik.

Luigi Longo oli 22. augustist 1964 kuni 16. märtsini 1972 Itaalia Kommunistliku Partei peasekretär.
Ljudmila (Vološina)

**Ljudmila** (vene keeles Людмила; kodanikunimega **Olga Konstantinovna Vološina**, vene keeles Ольга Константиновна Волошина; sündinud 23. märtsil 1953 Poltava oblastis Ukrainas) on Vene Õigeusu Kiriku nunn, 2014. aastast Peterburi Johannese kloostri ülem (iguumenja).

Ta kolis pärast keskkooli lõpetamist 1970. aastal Moskvasse ja töötas aastatel 1970–1980 raamatupidajana Moskva raudtee süsteemis. Õppis aastatel 1977–1979 raudteetranspordi tehnikumis raamatupidamise erialal. 1980. aastal astus koos õe Tatjanaga (hilisema Peterburi Johannese kloostri ülema Serafimaga) Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostrisse, kus teenis kloostri kantseleis. 1991. aastal määrati ta Kuremäe kloostri varahoidjaks.

18. mail 1990 pühitses Leningradi ja Novgorodi metropoliit, Tallinna ja Eesti piiskopkonna valitseja Aleksius (Ridiger) ta nunnaks nimega Ljudmila, Tšehhi märtri vürstinna Ludmila järgi. 

1992. aastal siirdus ta taastatavasse Peterburi Johannese kloostrisse. Pärast iguumenja Serafima surma 2013. aastal on ta selle kloostri ülem.

## Välislingid
*Biograafia Johannese kloostri kodulehel (vene keeles)
Enrico Berlinguer

**Enrico Berlinguer** (25. mai 1922 Sassari, Sardiinia – 11. juuni 1984 Padova) oli Itaalia poliitik ja jurist.

Enrico Berlinguer astus Itaalia Kommunistlikku Parteisse 1943. aastal. Aastatel 1943–1945 osales ta vastupanuliikumises. 1950–1956 oli ta Itaalia Kommunistliku Noorsooföderatsiooni sekretär ja 1950–1953 Ülemaailmse Demokraatliku Noorsoo Föderatsiooni president. Alates 1948. aastast kuulus Enrico Berlinguer Itaalia Kommunistliku Partei Keskkomiteesse ja ales 1960. aastast Itaalia Kommunistliku Partei Juhatusse. 1958–1960 ja 1962–1966 kuulus ta Itaalia Kommunistliku Partei Sekretariaati. 1966–1979 oli ta Itaalia Kommunistliku Partei Poliitbüroo liige. 1969–1972 oli ta Itaalia Kommunistliku Partei peasekretäri asetäitja.

Alates 13. märtsist 1972 kuni surmani oli Enrico Berlinguer Itaalia Kommunistliku Partei peasekretär.

Peasekretärina esindas Berlinguer eurokommunistlikku suunda parteis.

Pärast Salvador Allende võimult tõukamist Tšiilis 1973. aastal sai Berlinguerile selgeks, et Läänes ei saa marksistid valitseda ilma mõõdukamate jõududega koostööd tegemata, mispeale ta kutsus üles parteid tegema koostööd kristlike demokraatidega (DC) eesotsas Aldo Moroga. 1976. aastaks kasvaski see poliitiliseks liiduks, ning 17. märtsis kutsus Moro ka Berlingueri parteijuhtide koosolekule, et arutada majanduskrahhi vältimist. Samaaegselt kaugenes PCI Berlingueri all Nõukogude Liidu Kommunistlikust Parteist, liikudes rohkem koos Prantsuse ja Hispaania kommunistlike parteidega eurokommunismi suunas. Moro ja Berlinguer saavutasidki nn ajaloolise kokkuleppe (compromesso storico).

Kui Moro 16. märtsil 1978 Punaste Brigaadide poolt rööviti, keeldus Berlinguer terroristidega läbirääkimisi pidamast. Sellest hoolimata sai Moro intsident ajaloolise kokkuleppe lõpuks.

1980. aastal mõistis Berlinguer avalikult hukka Nõukogude Liidu sissetungi Afganistani, lisaks keeldus osalemast 1980. aastal Pariisis toimuval kommunistlike parteide rahvusvahelisel konverentsil ja selle asemel tegi visiidi Hiina. Järgmisel aastal avaldas ta arvamust, et Oktoobrirevolutsiooni progressiivne jõud on kadunud ja kritiseeris sõjaseisukorda Poolas. 1981. aastaks oli Itaalia KP ja NLKP sidemete lõpp selge ja avalik.

7. juunil 1984, pidades Padovas kõnet, milles kutsus üles solidaarsusele vasakpoolsete parteide seas, tabas Berlingueri ajuverejooks. Ta langes koomasse ja suri neli päeva hiljem. Vaatamata tema poliitvaadetele austati teda ka parempoolsete seas, isegi neofašistliku Itaalia Sotsiaalliikumise (Movimento Sociale Italiano) parteijuhil Giorgio Almirantel lubati austusavaldusteks siseneda IKP peakorterisse. Kuus päeva pärast Berlingueri surma toimunud Euroopa Parlamendi valimistel tuli IKP suuresti sümpaatiahäälte tulemusena esimeseks, võites lihthäälteenamusena kolmandiku (27/81) Itaalia kohtadest Euroopa parlamendis. See jäi ainsaks korraks, kui IKP tuli ühelgi riiklikul valimisel esimeseks.

## Viited
McCall's Ferry Bridge

**McCall's Ferry Bridge**, ka  **McCalls Ferry katustatud sild**, oli katustatud sild üle Susquehanna jõe Lancasterist 15 km  edela suunas Pennsylvanias. 

Kaheavalise silla projekteeris Theodore Burr. Sild oli tarinduselt kaarsõrestiksild silletega 360 jalga (109,7 m) ja 247 jalga (75,3 m). Silla laius oli 9,7 m.

Sild valmis 1815. aastal. 1815. aasta veebruaris kirjutas Burr kirjas sillaehitaja Reuben Fieldile, et sild McCall Ferrys on nüüd valmis ja et selle kaareava (360 jalga pikk) on kahtlemata pikim maailmas. Burr teadis väga hästi, et kaks aastat varem valminud Louis Wernwagi Fairmounti koloss üle Schuylkilli jõe Upper Ferrys oli sildeavaga vaid 340 jalga.

Silla hävitas 3. märtsil 1818 jääminek jõel..

## Viited
Andreas Redeken

**Andreas Redeken** (surnud 1650 või 1651), Kuressaare bürgermeister,

Abikaasa Apollonia Weimar.

Poeg Andreas von Redkenhof (surnud 1702), Kangruselja mõisnik.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00560.html?prozent=
Joachim Heinrich von Redkenhof

**Joachim Heinrich von Redkenhof** (1671–1710 Kuressaare linnus), Kangruselja mõisnik, Rootsi sõjaväelane (kapten). Suri katku.

Vanemad Andreas von Redkenhof (surnud 1702) ja Margaretha Schulz (surnud 1710). 

Abikaasad:

I. 9. september (rootsi kalendri järgi?)/30. august 1700 Lunetta Dorothea von Grotenhielm (sündinud 7/18. septembril 1681)

II. Brita Christina Lindenau

Tütar II abielust: Anna Christina von Redkenhof, 21/11. september 1709 Kangruselja – 8/19. juuni 1732 Kangruselja, abielus maamarssal Reinhold Gustav von Nolckeniga

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00560.html?prozent=
Tiit Vahenõmm

**Tiit Vahenõmm** (sündinud 27. septembril 1974 Sakus) oli Saku valla vallavanem.

Ta lõpetas aastal 1992 Saku Keskkooli.

## Viited
Paul Truusmann

**Paul Truusmann** (31. jaanuar (19. jaanuar vana kalendri järgi) 1888 Tallinn – 12. oktoober 1936 Nõmme) oli eesti pedagoog.

## Elulugu
Paul Truusmann sündis Tallinnas, kus omandas ka alg- ja keskhariduse. 1906. aastal lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Seejärel õppis Peterburi ülikooli ajaloo- ja filoloogia teaduskonnas, mille lõpetas I järgu diplomiga 1910. aastal. Ülikooli lõpetamise järel oli aastatel 1911–1917 vene keele ja filosoofia õpetaja Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. 1917. aastal evakueerus koos kooliga Lõuna-Venemaale, kus töötas ja elas 1920. aasta juunini. 14. novembrist 1920 kuni 1. augustini 1923 oli Petseri Gümnaasiumi direktor. 1. augustil 1923 viidi üle ajaloo ja psühholoogia õpetajaks Võru Õpetajate Seminari, kus töötas kuni 1. augustini 1930. Seminari kõrval töötas alates 1. augustist 1927 ka Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis ja Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ning Võru Naiskutsekoolis, andes tunde ajaloo, filosoofia, kodanikuteaduse ja vene keele alal. Seminari sulgemise järel 1. augustil 1930 asus elama Tallinnasse Nõmmele ning tegutses edasi filosoofia ja vene keele õpetaja ning lektorina Tallinna Kolledžis ja rahvaülikoolis, andes vahetevahel tunde ka teistes koolides. Tallinnas elades töötas lühemat aega ka Tallinna perekonnaseisuametis. Tegi kaastööd ajakirjale Kasvatus. Paul Truusmann tegi enesetapu ja suri 12. oktoobril Nõmmel ning on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Isiklikku
Paul Truusmanni isa oli tsaariaegne riigiametnik, Tallinna tsensor Jüri Truusmann. Ema Aleksandra (sündinud Troitski) oli venelanna, õigeusu preestri Pavel Troitski tütar. Tal oli ka kaks õde, kellest üks suri noorena. Paul oli 1911. aastast abielus Eesti õigeusu vaimuliku Joann Johansoni tütre Valentina Johansoniga, keda tundis juba lapsepõlvest, kui nad koos Laiuse kirikla hoovis mängisid. 

## Artiklid
*Tahtejõu kasvatamise probleem. Kasvatus, nr 4-8, 1925.
*Kavatusliku mõju piirid. Kasvatus, nr 5-7, 1926.
*Märkusi ajaloo õpetamise kohta õpetajateseminarides. Kasvatus, nr 10, 1926, lk 289-291.
*Ideede assotsiatsioon meie psüühika, eriti intelligentsi, põhialusena. Kasvatus, nr 3, 1931.
*Tähelepanu kasutamise võimalusi kasvatuslikul alal. Kasvatus, nr 4, 1931, lk 152-155.
*Õpetaja esimene tund klassis. Kasvatus, nr 5, 1931, lk 195-197.
*Tundide ettevalmistamisest. Kasvatus, nr 9, 1931, lk 416-419.
*Assotsiatsioon ja eksamid. Kasvatus, nr 5, 1933, lk 196-199.

## Viited

## Välislingid
*Paul Truusmann portaalis geni.com
*Paul Truusmann - Tallinna Siselinna kalmistu kultuuriloolised hauad portaalis kalmistud.ee
Dropbox

**Dropbox** on failitalletussüsteem, mille lõi Ameerika Ühendriikide ettevõte Dropbox, Inc.
Dropboxi asutasid 2007. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi üliõpilased Drew Houston ja Arash Ferdows.
Ettevõtte peakontor asub San Franciscos Californias.

Dropboxi veebisaidilt allalaaditav kliendirakendus loob kasutaja arvutisse spetsiaalse kausta, mida sünkroonitakse Dropboxi serveris asuva kaustaga.
Selle tulemusena paistab, et internetis pesitsev kaust on identne kasutaja arvutis olevaga.
Kausta saab jagada teiste Dropboxi kasutajatega või ka avalikult.

## Vaata ka
* Pilvandmetöötlus
* Salvestivõrk
* Varundamine
* Võrgumälu

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Liftikõne

**Liftikõne** (ingliskeelsest väljendist *elevator speech*) on enese, ettevõtte, teenuse, toote või äriidee hästi läbimõeldud, sisutihe ja korduvalt harjutatud lühike  tutvustus. Termin väljendab ajalist piiratust – esitlus peab olema nii lühike (30 sekundit kuni 3 minutit), et seda oleks võimalik esitada liftisõidu jooksul.

Liftikõnet kasutavad näiteks idufirmade esindajad, et investoritele lühidalt oma ideed selgitada. Kõne eesmärk on probleemi aktuaalsust näidata ja sellele toetust leida.

## Viited
Oljokminsk

**Oljokminsk** on linn Venemaal Sahhas, Oljokminski ulussi keskus. Asub Leena jõe vasakul kaldal, 530 km Jakutskist.

## Transport
Oljokminskist väljuvad soojal ajal laevad Jakutski ja Lenski suunas. Tegutseb lennujaam.

## Elanikkond

## Viited

## Välislingid
John von Hueck

**Karl Johann (John) von Hueck** (6. (ukj 18. juuli) 1844 Tartu – 8. oktoober 1925 Tallinn) oli Munalaskme mõisnik, Tallinna linnapea aastail 1895–1905.

Karl Johanni vanemad olid Karl Ferdinand von Hueck (15. (ukj 27. veebruar) 1811 – 3. (ukj 15. august) 1889; põllumees, Munalaskme mõisnik, genealoog) ja Charlotte von der Borg (3/14. aprill 1819 Viljandi – (20. jaanuar/2. veebruar 1909).

Karl Johann von Hueck õppis Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1864. aastal Tartu ülikoolis ökonoomiat, kuid jättis õpingus pooleli ja reisis Saksamaal ja hakkas isa eeskujul põllumeheks, Laitse ja Kukruse mõisa rentnikuna, ning oli ka aastatel 1868–1870 ka Eestimaa aktsiisivalitsuse piirkonnainspektoriks. Abiellumise järel 1870. aastal võttis üle Tuudi mõisa pidamise,  Karuse kihelkonnas Läänemaal ja  1876. aastal isalt saadud Munalaskme mõisa,  Nissi kihelkonnas  Harju kreisis. Karl Johann von Hueck oli Eestimaa Põllumajandusühingu tütarseltsi asutaja 1872. aastal ja selle Läänemaa seltsi asepresident, 1875–1879 president, kellena pani aluse Läänemaa põllumajandusnäituste korraldamisele Lihulas ja Haapsalus.

Aastatel  1890–1895 oli Karl Johann von Hueck Eestimaa Aadli Krediitkassa raamatupidaja abi ja Vastastikuse Kindlustusseltsi president, 1891–1894 Eestimaa Põllumajandusühingu sekretär, Eestimaa Aiandusseltsi esimees (hiljem auliige). Ta oli ka  kihelkonnakohtunik ja alates 1896. aastast Tallinna-Haapsalu kohturingkonna aurahukohtunikuna. 

1882. aastast elas Hueck peamiselt Tallinnas, 1882. aastal oli Hueck Tallinna linnavolinik. 1895. aasta veebruaris valiti Hueck Tallinna linnapeaks.

Linnapeana hoolitses Hueck eriti parkide ja haljasalade rajamise eest. Hueckil oli suur roll linnapeana Eestimaa Põllumajandusühingu näitusehoone püstitamisel Tallinnas, Näituse väljakul 1896. aastal, kus hakkasid regulaarselt toimuma suured Tallinna põllumajanduse-, käsitöö- ja tööstusnäitused. Laialdaste huvide ja tutvusringkonnaga Hueck oli 1896. aastal Tallinnas peetud Eesti VI üldlaulupeo pidukomitee president,  Meestelauluseltsi ja Mustpeade vennaskonna auliige, suur kunsti- ja muusikasõber, ajaloohuvilisena tegeles ta tänu rikkalikule perekonnaarhiivile suguvõsa genealoogia uurimisega. 

Hueck püsis linnapea ametis kuni 1905. aastani, mil detsembris 1904, Tallinnas 1904. aasta linnavalimised võitnud eesti-vene valimisblokk linnas sai enamuse Tallinna Linnavolikogus.  19. jaanuaril  1905. aastal  valiti linnapeaks senise linnapea J.
von Huecki vastu kandideerinud Eestimaa kubermanguvalitsuse nõunik Erast Hiatsintov.

John von Hueck maeti 11. oktoobril 1925 Tallinna Oleviste koguduse, Kopli kalmistule. 

## Isiklikku
Abielus alates 1/13. märtsist 1870 Sophie von Wistinghauseniga (9/21. november 1856 – 28. detsember 1907/10. jaanuar 1908).

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 69–72
*
Boris (Tarnovo prints)

**Boris** (praegune ametlik nimi bulgaaria keeles **Борис Сакскобургготски**, hispaania keeles **Boris Sajonia-Coburgo-Gotha**; sündinud 12. oktoobril 1997 Madridis), Bulgaaria kuningliku perekonna liige, Bulgaaria prints, Saksi hertsog, alates 7. aprillist 2015 Tarnovo prints.

Prints Kardami (2. detsember 1962 Madrid – 7. aprill 2015 Madrid) ja tema abikaasa Miriam de Ungría y Lópeze (sündinud 2. septembril 1962 Madridis, abiellunud 11. juulil 1996 samas) vanem poeg. Alates isa surmast oma vanaisa, kuningas Simeon II pärija.
Riigi Õhukaitseliidu president

**Riigi Õhukaitseliidu president** (saksa keeles **RLB-Präsident**, **Reichsluftschutzbund Präsident** või **Präsident der RLB**), Riigi Õhukaitseliidu juht ja kõrgeim auaste Saksamaal, võrdus kindralfeldmarssalile.

Riigi Õhukaitseliidu presidendid olid:

*kindralleitnant Hugo Grimme: 29. aprill 1933 – 30. aprill 1936
*kindralleitnant Karl von Roques: 30. aprill 1936 – 30. mai 1939
*kindral Ludwig von Schröder: 30. mai 1939 – 30. mai 1941
*kindral Friedrich Hirschhauer: 1. august 1942 – 31. jaanuar 1945

## Välislingid
*Standarte Präsident Reichsluftschutzbund
Huawei Honor

**Huawei Honor** või lihtsalt **Honor** (stiliseeritult ka **honor**) on Huawei alam-kaubamärk, mis on põhiliselt keskendunud nutitelefonidele ja on eksklusiivne *online*-turule.
Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U21 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa.

Viimati uuendatud pärast 21. novembril 2023 peetud mängu Bulgaariaga.

__TOC__

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
Saulius Skvernelis

**Saulius Skvernelis** (sündinud 23. juulil 1970 Kaunases) on Leedu poliitik ja endine politseijuht, alates 13. detsembrist 2016 kuni 24. novembrini 2020 Leedu peaminister. 14. novembrist 2024 kuni 26. augustini 2025 Leedu Seimi esimees. 
 
22. novembril 2016 kiitis Leedu Seim heaks Skvernelise kandidatuuri Leedu peaministriks. Ta oli 11. novembrist 2014 kuni 14. aprillini 2016 Leedu siseminister. 

Ta sündis aastal 1970 Kaunases, kuid kasvas üles Marijampolės, kus lõpetas ka keskkooli. Aastal 1994 lõpetas ta Vilniuse Tehnikaülikooli autode ja automajanduse erialal mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga. Aastal 2005 kaitses ta Mykolas Romerise Ülikoolis õigusteaduse magistri kraadi.

Aastatel 1994–1998 töötas ta Leedu Politseiakadeemias õppejõuna. Aastatel 1998–1999 töötas ta Trakai rajoonis liikluspolitsei komissarina. Ta on töötanud mitmetel ametikohtadel Leedu Politseis. Aastatel 2008–2011 oli ta Leedu Politsei ülemkomissari asetäitja, aastatel 2011–2014 oli ta Leedu Politsei ülemkomissar.

11. novembrist 2014 kuni 14. aprillini 2016 oli ta Leedu siseminister.

## Vaata ka
*Saulius Skvernelise valitsus

## Viited
Leeli järv

**Leeli järv** (ka **Leeli paisjärv**, **Pöögle 2. paisjärv** ja **Kuustle järv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Leeli külas.

Järve pindala on 3,2 ha, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 65,5 m. Järv on paisutatud Leeli ojale ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hõbalivka

**Hõbalivka** (ukraina keeles Гибалівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 2133. Pindala on 4,447 km².
Ramūnas Karbauskis

**Ramūnas Karbauskis** (sündinud 5. detsembril 1969 Naisiais) on Leedu poliitik, agronoom ja ettevõtja. Ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli aastatel 2000–2001 Leedu Seimi asespiiker.

Ta sündis aastal 1969 Naisiais, praeguse haldusjaotuse järgi Šiauliai rajoonis. Ta lõpetas aastal 1988 Šiauliais keskkooli ja aastal 1994 Leedu Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Viljandi tänav

**Viljandi tänav** on tänav mitmes Eestis asulas:

***[[Viljandi tänav (Türi)|Viljandi tänav]]** on tänav Türil
***[[Viljandi tänav (Mõisaküla)|Viljandi tänav]]** on tänav Mõisakülas
***[[Viljandi tänav (Särevere)|Viljandi tänav]]** on tänav Särevere alevikus Türi vallas
***[[Viljandi tänav (Taikse)|Viljandi tänav]]** on tänav Taikse külas Türi vallas
***[[Viljandi tänav (Tõrva)|Viljandi tänav]]** on tänav Tõrvas
***[[Viljandi tänav (Valga)|Viljandi tänav]]** on tänav Valgas
***[[Viljandi tänav (Võhma)|Viljandi tänav]]** on tänav Võhmas

***[[Hagudi tänav]]** Tallinnas, mis kandis Viljandi tänava nime aastatel 1899–1959
***[[Jaan Tõnissoni tänav]]** Tartus, mis on kandnud ka Viljandi tänava nime

## Vaata ka
* Viljandi maantee (täpsustus)
* Viljandi tee
Laatre Vanamõisa järv

**Vanamõisa järv** (ka **Laatre Vanamõisa järv**) on looduslik järv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Laatre külas.

Järve pindala on 2,9 ha, pikkus 260 m, laius 180 m, kaldajoone pikkus 630 m ja kõrgus merepinnast 75,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hendrikhansu järv

**Hendrikhansu järv** (ka **Hendrikhansu paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas.

Järve pindala on 2 ha ja kõrgus merepinnast 43 m, selles asub neli saart pindalaga 0,79 ha. Järv on paisutatud Hendrikhansu ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järve kaldal asuvad kaitsealused Hendrikhansu paljandid ja koopad.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pöögle oja

**Pöögle oja** (ka *Lopa oja*) on oja Sakala kõrgustikul Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 21,2 km, valgla pindala 48 km², langus 54,5 m ja lang 2,78 m/km. Oja saab alguse 94,5 m kõrgusel Ainja külas ning suubub 40 m kõrgusel Põlde ja Pöögle küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 70,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Oja ääres asuvad kaitsealune Lopa paljand koos Lopa koopa ja Lopa allikatega. Ojale on paisutatud Kopli järv, Nuuda järv, Killaste järv. Varem on ojale paisutatud ka Kuustle järv, mis oli kasutusel veskijärvena.

## Vaata ka
* Halliste jõgi
* Lopa paljand

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pöögle järv

**Pöögle järv** (ka **Pöögle paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pöögle külas.

Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 3 km², kõrgus merepinnast 62 m ja see on paisutatud Leeli ojale. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Maakri kvartal

**Maakri kvartal** on kõrghoonestatud ärikvartal Tallinna südalinnas Maakri asumis. Maakri kvartali üks esimesi kõrghooneid oli luksuslik elumajaks ehitatud 20-korruseline maja aadressil Maakri 36. Kvartali madalamad renoveeritud hooned pärinevad 20. sajandi algusest. 2018. aastal valmis 30-korruseline hoone Maakri 19/1.

## Vaata ka
* Maakri tänav

## Viited
Komargorod

**Komargorod** (ukraina keeles Комаргород) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 2469. Pindala on 7,185 km².


Komargorod pond 2013 G1.jpg|
Komargorod Church 2013 G1.jpg|
Komargorod pond 2013 G3.jpg|
Gábor Tolcsvai Nagy

**Gábor Tolcsvai Nagy** [t'oltšvai nadj] (sündinud 24. novembril 1953 Budapestis Ungaris) on ungari keeleteadlane, Ungari Teaduste Akadeemia liige (2010. aastast korrespondentliige, 2016. aastast korraline liige).

Gábor Tolcsvai Nagy lõpetas ülikooli 1978. aastal ja kaitses doktoriväitekirja 1984. aastal. 

Aastatel 1996–2000 õpetas ta Helsingi Ülikoolis. Pärast seda on ta töötanud Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis, kus ta on 2004. aastast professor.

## Teoseid
* "A szövegek világa" ("Maailm tekstides"), (1994)
* "Nyelvi fogalmak kisszótára" (2000)
* "A Cognitive Theory of Style" (2005)

## Välislingid
* CV
Helger Lipmaa

**Helger Lipmaa** (sündinud 8. aprillil 1972) on eesti krüptograaf, Tartu Ülikooli krüptograafia professor.

Helger Lipmaa on lõpetanud 1990. aastal Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, kus ta kaitses 1995. aastal magistritöö ja 1999. aastal doktoriväitekirja "Secure and Efficient Time-Stamping Systems".

## Viited

## Välislingid
* Helger Lipmaa koduleht
Yuval Steinitz

**Yuval Steinitz** (heebrea keeles יובל שטייניץ; sündinud 10. aprillil 1958 Ramot HaShavimis) on Iisraeli poliitik, ta kuulub parteisse Likud. Ta oli 14. maist 2015 kuni 13. juunini 2021 Iisraeli infrastruktuuri, energeetika ja veeressursside minister.

Ta sündis 1958. aastal Ramot HaShavimis (Iisraeli Keskringkonnas). Aastatel 1977–1980 teenis ta Iisraeli armees Golani brigaadis. Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis, kust ta sai nii filosoofia bakalaureuse kui ka magistri kraadi. Tel Avivi Ülikoolis sai ta filosoofiadoktoriks.

1999. aastal valiti ta esimest kordselt Knesseti liikmeks. 31. märtsist 2009 kuni 18. märtsini 2013 oli ta Iisraeli rahandusminister. 18. märtsist 2013 kuni 14. maini 2015 oli ta nii Iisraeli strateegiaminister kui ka Iisraeli luureminister. 14. maist 2015 kuni 13. juunini 2021 oli ta Iisraeli infrastruktuuri, energeetika ja veeressursside minister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.

## Välislingid
*Yuval Steinitz Knesseti kodulehel (inglise keeles)
*Yuval Steinitzi CV Knesseti kodulehel (inglise keeles)
Miranda Hart

**Miranda Katherine Hart Dyke** (sündinud 14. detsembril 1972 Torquays Devoni krahvkonnas) on inglise näitleja (sh koomik). 

## Välislingid

*
MyHits

**MyHits** on meediakontserni Duo Media Networksile kuuluv Eesti raadiojaam.

Argipäevade hommikutel kell 06-10 kõlavad eetris saatejuhid Andry Padar ja Janet Jamie Vavilov.

Raadiojaam loodi Raadio Uuno asemele. Üleminekuperiood uuele raadiojaamale algas 3. oktoobril 2016. MyHits alustas ametlikult tööd 17. oktoobril 2016.

## Sagedused
* Järva-, Jõgeva-, Rapla- DAB+ ja Saaremaa 97,4 MHz
* Läänemaa 99,8 MHz
* Muhumaa 104,6 MHz
* Pärnu 91,0 MHz & DAB+
* Rakvere 89,8 MHz 
* Harju- ja Tartumaa 97,2 MHz &  DAB+
* Võru 92,3 MHz & DAB+
* Hiiumaa 104,9 MHz

## MyHits saated
* MyHits Hommik
* MyHits TOP 30

## MyHits Hommik saatejuhid

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend
* MyHits (muusikatelekanal)
* MyHits Dance
* MyHits Rock

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Raadio Uuno asemel tegevust alustav raadiojaam sai nimeks MyHits Postimees, 11.10.2016 
* Info AS Eesti Meedia kodulehel
Geodeetiline punkt

**Geodeetiline punkt** on kohtkindlalt paigaldatud geodeetilise märgi asukoht maapinnal, pinnases või ehitisel, millele on arvutatud koordinaadid ning vajaduse korral arvutatud kõrgused ja määratud raskuskiirenduse väärtus.

Geodeetilised punktid on olulised selleks, et ühtses koordinaat- ja kõrgussüsteemis täpselt määrata mistahes objekti asukoht. Igal geodeetilisel punktil on koordinaadid, mille alusel koostatakse näiteks topograafilisi kaarte; tehakse ehituseelseid töid alates projektide koostamisest kuni ehitiste märkimiseni looduses; täpsustatakse kinnistu piire; kaardistatakse kaevandusalasid jne.

Punktide koordinaatide abil saab looduses täpselt määrata mistahes objekti asukohta. Punktid on abiks topograafiliste kaartide koostamisel ja uuendamisel; ehituseelsete tööde tegemisel alates projektide koostamisest kuni ehitiste märkimiseni looduses; kinnistu piiride täpsustamisel; kaevandusalade kaardistamisel jne.

Vanim praegu kasutuses olev geodeetiline punkt Eestis on paigaldatud 1891. aastal ja asub Kuremäe kloostri juures.

Geodeetilised punktid on riikliku kaitse all, nende ümber paiknevas 3–5-meetrise raadiusega kaitsevööndis on keelatud tegevused, mis võivad märki kahjustada, takistada sellele ligipääsu või sellega seotud mõõtmisi. Rikutud märkidest tuleks teada anda Maa-ametile või kohalikule omavalitsusele.

Eesti geodeetilised punktid kantakse geodeetiliste punktide andmekogusse. Andmekogu on avalik ja kättesaadav kõigile huvilistele.

## Viited

## Välislingid
* Geodeetiliste punktide andmekogu
* Geodeetilise punkti tähis
Ameerika Kaubanduskoda Eestis

**Ameerika Kaubanduskoda Eestis** (inglise keeles **AmCham Estonia**) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Ameerika Ühendriikide ja Eesti kaubandussuhteid, suurendada Ameerika Ühendriikide investeeringuid Eestis ja arendada ettevõtetevahelisi ärisuhteid.

Kaubanduskoda loodi 1996. aastal ja sellel on üle 120 liikme. Liikmete hulgas on nii ettevõtteid kui ka eraisikuid.

Ameerika Kaubanduskoda Eestis asub Tallinnas aadressil Harju tänav 6. Kaubanduskoja president on Indrek Laul.

## Viited

## Välislingid
* Kaubanduskoja koduleht
Astri

**Astri** (**Astri Grupp**) on 1991. aasta asutatud ettevõtete grupp, mis tegeleb peamiselt kaubanduskeskkondade arendamise ning üüri- ja haldamisteenuste osutamisega. Astri Grupi ettevõtetel on kaubanduskeskused Tartus, Pärnus, Narvas ja Tallinnas.

Astri Grupi omanikud on Väino Põllumäe, Eve Toots, Ülo Hage, Hannes Kirs, Oleg Uglov ning Toomas Hage pärijad Pille Tükksammel ja tema lapsed ning Karin Hage ja Ilona Mening.

Astri Grupi keskusi on külastatud aastas 22 miljonit korda.

## Ajalugu
Astri Grupi asutasid 1991. aasta detsembris Väino Põllumäe ja Aleg Kirs. 1992. aastal osteti Tartu linna oksjonilt Veeriku pood, mis avati renoveeritult 1993. aasta suvel koos pagari- ja kondiitritsehhiga. Hoone ülakorrusel avati aasta hiljem grillbaar. Laienemiseks valiti Annelinnas asuv Kivilinna kauplus, millest taheti kujundada nüüdisaegne ostukeskus. Kuna pangad selleks piisavalt raha ei andnud, siis tehti 1994. aastal Paul-Toomas ja Ülo Hagele koostööettepanek. 

1996. aastal laienes ettevõte Narva, kus avati lähestikku kolm kaubanduskeskust (2016. aastal sai Narva Tempo Keskusest Tempo Mööblimaja). 

2000. aastal otsustati ehitada Tartu linna äärde põllumaale suur ostukeskus. Lõunakeskus avas uksed 2001. aasta augustis. Seda on aastate jooksul korduvalt laiendatud. 

2006. aastal laieneti Pärnusse, kus omandati Pärnu Keskus. Ostukeskust külastab aastas u 2,9 miljonit inimest ning keskuses pakub teenuseid 40 erinevat kauplejat.

Tallinnas kinnitati tõsisemalt kanda 2017. aastal, kui avati Balti Jaama Turg. Uuenenud turukompleksi ehituseks kulus 1,5 aastat ning mitmekorruselisel turul kaupleb kuni 300 kaupmeest.

## Keskused ja turud
# Lõunakeskus, Tartu
# Pärnu Keskus, Pärnu
# Fama Keskus, Narva
# Astri Keskus, Narva
#Tempo Mööblimaja, Narva
# DEPOO, Tallinn
# Balti Jaama Turg, Tallinn
# Keskturg, Tallinn

## Viited
Suur komöödiaõhtu

**"Suur komöödiaõhtu"** oli Kanal 2 meelelahutussaade, mis oli esimest korda eetris 3. märtsil 2016. Saade põhineb Soome telesaate "Putous" formaadil. 

Tuntud näitlejad naerutavad vaatajat lõbusate sketšide, vaimukate paroodiate, ootamatute ülesannete, pööraste libauudiste ja muusikaliste viguritega. Lisaks toimus kõiki saateis hõlmav eluliste naljatüüpide konkurss "Tähtede heitlus", kus iga näitleja saab oma koomikutalendi eriti uljalt proovile panna. Lusti lisasid hoogne stuudiobänd, elav publik ja põnevad üllatuskülalised. Saate tootis Yellow Filmisi formaadi järgi  Kanal2 -le Thors Films OÜ. Produtsendid Tarmo Kiviväli ja  Maarek Toompere. 

Sarja esimeses saates 3. märtsil 2016 tegid kaasa näitlejad Juss Haasma, Mirtel Pohla, Argo Aadli, Merle Palmiste, Mart Müürisepp, Kaisa Selde ja Tõnis Niinemets. Saatejuht oli Tiit Sukk.

## "Tähtede heitlus"

### Hooaeg 1

### Hooaeg 2

### Hooaeg 3

## Rahvusvaheline

## Viited
Edelaraudtee Infrastruktuuri AS

**Edelaraudtee AS** on Eesti raudteeinfrastruktuuri-ettevõte, mis kuulub Edelaraudtee ettevõtete gruppi. Ettevõte haldab Eestis 223,8 km raudteed (Tallinn-Lelle-Pärnu 138,9 km, Lelle-Türi-Viljandi 79,6 km, Liiva-Ülemiste 5,3 km), 11 raudteejaama (Tallinn-Väike, Liiva, Kiisa, Kohila, Rapla, Lelle, Tootsi, Pärnu, Türi, Võhma ja Viljandi) ja 20 reisiplatvormi.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõte koduleht
Ademar Jürlau

**Ademar-Gustav Jürlau** (28. märts 1907 Tartu – 20. juuni 1995 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja).

Aastatel 1931–1936 tuli ta Eesti meistriks viis korda 800 meetri ja neli korda 1500 meetri jooksus ning kahel korral Tallinna Kalevi meeskonnas 4 × 400 m teatejooksus. 

Eesti koondises võistles ta kolmteist korda. 

## Viited

## Välislingid
*
Andrei Kalimullin

**Andrei Kalimullin** (sündinud 6. oktoobril 1977 Kohtla-Järvel) on vene päritolu Eesti jalgpallur (kaitsja). 

Ta mängib Meistriliiga klubis FCI Tallinn. Ta on meeskonna kapten.

## Klubikarjäär
*1997 Jõhvi Põlevkivi 
*1998–1999 Tallinna Lantana
*2000 Maardu Linnameeskond
*2000–2011 Tallinna Levadia
*2012–2017 Infonet

## Saavutused
### Saavutused mängijana
*  Meistriliiga
** Eesti meister 2000 , 2004 , 2006, 2007 , 2008 , 2009 , 2016 

## Välislingid
* Andrei Kalimullin tegi Premium liigas ajalugu Delfi, 13. september 2017
Enn Griffel

**Enn Griffel** (5. aprill 1935 Assamalla, Porkuni vald, Väike-Maarja kihelkond, Virumaa – 3. november 2007 Tallinn) oli eesti autovõidusõitja.

Ta tuli 1963. aastal vormel 1 ning aastatel 1971–1972 ja 1975 vormel 3 klassis ringrajasõidus Eesti NSV meistriks.

Ta tuli 1963. aastal vormel Juniori klassis ning aastatel 1968–1969, 1971–1972 ja 1975 vormel 3 klassis ringrajasõidus Nõukogude Liidu meistriks.

Ta võttis osa Estonia võidusõiduauto väljatöötamisest ja katsetamisest.

## Isiklikku
Tema tütar on endine kergejõustiklane Lea Vakra ja tütrepoeg on poliitik Rainer Vakra.

## Viited

## Välislingid
*
*Enn Griffeli sporditulemused
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Henry Saarm

**Henry Saarm** (sündinud 12. detsembril 1932 Tallinnas) on Eesti endine autovõidusõitja.

Aastatel 1964 ja 1974 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks vormelite ringrajasõidus. Aastatel 1961–1963, 1965 ja 1976 tuli ta Eesti meistriks vormelite ringrajasõidus; 1970 võitis meistrivõistlustel hõbe- ja 1972 pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
*
Permanent Bridge

**Schuylkill Permanent Bridge**, ka **Permanent Bridge**, oli katustatud sild üle Schuylkilli jõe Philadelphias. 

Sild oli tarinduselt kaarsõrestiksild. Kolmeavalise puitsilla keskmise ava silde pikkus oli  195 jalga (59,4 m), külgmised avad olid 150 jalga pikad (45,7 m).

Sillasambaid hakati rajama 1800. aastal William Westoni (hilisem Erie kanali ehituse peainsener) juhtimisel. Avaehitise projekteeris ja ehitas Timothy Palmer. 

Sild avati liikluseks 1. jaanuaril 1805, silla katustamine tehti 1805. või 1806. aastal. See oli esimene püsisild Philadelphias üle Schuylkilli jõe, ühtlasi ka esimene katustatud sild Ameerika Ühendriikides.

Sild hävis tulekahjus 1850. aastal. 

## Teised sillad samas asukohas
1850. aastal ehitas Samuel Kneass vanadele sillasammastele uue puitsilla. 1888. aastal asendati see sild metallsillaga. Praegu asub seal 1932. aastal ehitatud kaheavaline raudbetoonist Market Street Bridge.

## Viited

## Välislingid
*A View of a Bridge over the Schuylkill River. Permanent Bridge (esiplaanil) ja Colossus Bridge (tagaplaanil) William Stricklandi maalil (1815). 
*Permanent Bridge. William Stricklandi maal (1815)
Timothy Palmer

**Timothy Palmer** (1751 Newburyport, Massachusetts – 1821) oli USA sillaehitaja.

Ta oli USA esimesi puidust kaetud sõrestiksildade ehitajaid. Teda on kutsutud Ameerika sillaehitajate Nestoriks.

Ta ehitas mitu tähelepanuväärset silda, nende seas Essex-Merrimack Bridge'i üle Merrimacki jõe Kennebecis Connecticutis (1792) ning 74,4-meetrise peasilde ja 719-meetrise üldpikkusega mitmeavalise puitsilla üle Piscataqua jõe suudmesse jääva Great Bay Maine'is. 1794. aastal valminud Piscataqua sild oli tollal suurima sildeavaga sild maailmas. 

## Permanent Bridge

1803. aastal kutsuti Palmer jätkama esimese püsisilla ehitamist Philadelphias üle Schuylkilli jõe. 1805. või 1806. aastal lõplikult valminud Permanent Bridge oli ühtlasi ka esimene katustatud sild Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
*Permanent Bridge. Timothy Palmeri ehitatud kolmeavaline katustatud sild Permanent Bridge (William Stricklandi maal, 1815)
Tõehetk

**"Tõehetk"** oli Kanal 2-s aastatel 2008–2010 eetris olnud telemäng, mis põhines USA telemängul "The Moment of Truth". 

Mängu idee seisnes selles, et mängijal tuli vastata saatejuhi esitatud 21 küsimusele õigesti, et võita rahalisi auhindu. Kõigile küsimustele õigesti vastamise eest võitis mängija miljon krooni. Küsimused olid järjestatud nii, et need läheksid mängija jaoks järjest isiklikumaks ja piinlikumaks. Enne saate salvestust oli mängijale tehtud polügraafitest, mille ajal esitati talle terve rida küsimusi, vastused salvestati, aga mängijale testi tulemusi ei avaldatud. Saates küsimusele valesti vastamise korral langes mängija saatest välja.  

Saadet juhtis Hannes Võrno. 2008. aastal oli "Tõehetk" vaadatuim telesaade Eestis.

## Viited
Jevgeni Harin

**Jevgeni Harin** (sündinud 11. juunil 1995 Maardus) on Eestist pärit Venemaa jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Groznõi Ahmat.

Aastani 2016 oli ta nii-öelda halli passi omanik, sama aasta suvel valis Venemaa kodakondsuse.

Aastatel 2011–2017 mängis ta  FCI Tallinnas ja 2018. aasta hooaja esimese poole Tallinna FCI Levadias.

2018. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Groznõi Ahmatiga.

Tema poolvend on jalgpallur Dmitri Kruglov.
Hollandi Lääne-India Kompanii

**Hollandi Lääne-India Kompanii** (hollandi keeles *Geoctroyeerde Westindische Compagnie*) oli Madalmaade Vabariigi kaupmeeste Atlandi-ülene prahitud ettevõtmine.

## Ajalugu

Ettevõte asutati 3. juulil 1621, et luua kaubavahenduslik monopol Lääne-India saarestiku ehk Kariibi mere piirkonna ja emamaa Seitsme Madalmaa Ühendatud Vabariigi vahel. Hollandi valitsus andis firmale ainuõigusliku tegevusloa kaubandus-, faktooriate ja kindluste rajamiseks, laevaehituseks, rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks ning orjakaubanduseks. Põhiliselt soositi hispaanlastest ja portugallastest koosneva konkurentsi elimineerimist. Hollandi Lääne-India Kompanii oli samuti Uus-Madalmaade ja selle halduskeskuse Uus-Amsterdami esmane vahend Põhja-Ameerika idaranniku koloniseerimisel, kuigi lisaks opereeriti veel Lääne-Aafrika, Brasiilia ja Kariibi mere vahel.

Firma lakkas tegutsemast 1792. aastal.

## Vaata ka

*Hollandi Ida-India Kompanii
*Hollandi Lääne-India
Hugo Männik

**Hugo Männik** (23. august 1922 – 8. aprill 1973) oli eesti botaanik.

Politseinik Jüri Männiku ja tema abikaasa Adele poeg, 1937–1940 Gustav Adolfi Loodusteadusliku Ringi esimees, lõpetas 1941 Tallinna I Keskkooli. 

14. juunil 1941 küüditati koos perekonnaga Kirovi oblastisse ja 1945. aastast õppis Kirovi Pedagoogilise Instituudi loodusteaduskonnas (kaugõppes). 1946 jäi vaimuhaigeks, toimetati 1958 Eestisse Jämejala haiglasse, sealt 1973 Sõmera hooldekodusse Saaremaal, kus suri.

Avaldanud 1936–1940 artikleid ajakirjades Loodusevaatleja, Eesti Loodus, Eos, Loodusesõber, paljundatud väljaannetes.
Viivre järv

**Viivre järv** (ka **Kassepa paisjärv**, **Viivre tiik** ja **Veevre paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Metsaküla külas.

Järve pindala on 0,39 ha, kaldajoone pikkus 1 044 m, kõrgus merepinnast 89 m ja see on paisutatud Viivre ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Alatsi järv

**Alatsi järv** on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas Teringi rabas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

## Kirjeldus
Järve pindala on 5 ha, pikkus 330 m, laius 240 m, kaldajoone pikkus 861 m ja kõrgus merepinnast 92 m. Järv asub Teringi raba kaguosas, sellesse suubuvad raba kuivenduskraavid ja voolab välja Tündre järve suubuv Tündre oja. Järve ümbritseb kuni veepiirini ulatuv sookaasik, mis veepiiri ligidal on osaliselt kuivanud ja murdunud.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline järv.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järve loodekaldal on pinkidega sild, kuhu viib Teringi rabasse rajatud laudtee (Teringi õpperada). Järve idakaldal on paadisild, kuhu viib eramaadel kulgev rada.

## Elustik
Alatsi järvel on nähtud läbirändavaid laululuiki, imetajatest ondatrat ja kobrast. Järve piirkonnas on märgatud metsiste pulmamängu.

## Looduskaitse
Järv on kaitse all Teringi maastikukaitseala koosseisus.

## Vaata ka
*Teringi raba
*Tündre oja
*Tündre järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Laura Alba

**Laura Alba** (sünninimi **Laura Rohtla**; sündinud 14. novembril 1985 Rakveres) on eesti murdmaasuusataja.

Ta on maailmameistrivõistlustel võistelnud kolm korda. Tema parim koht on 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos 15 km suusavahetusega sõidus saadud 41. koht. Maailma karikasarjas ta pole punktikohale jõudnud. Parim koht on 2011. aasta 22. jaanuaril Otepääl 10 km klassikas saadud 38. koht.

Ta on Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises võitnud täiskasvanute arvestuses kokku 21 medalit, neist 5 kulda.

## Viited

## Välislingid
* Laura Alba FIS-i lehel
Madis Laiv

**Madis Laiv** (sündinud 1. juunil 1937 Tartus) on eesti autovõidusõitja.

## Saavutused
### Eesti NSV meistrivõistlustel vormelite ringrajasõidus
*1962 meister vormel 3 klassis
*1963 meister vormel 3 klassis
*1970 meister vormel 3 klassis
*1971 meister vormel 1 klassis
*1975 meister vormel 2 klassis

:Allikas: ESBL

## Tunnustus
*1971 Kalevi auliige
*1976 NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
Moro Islami Vabastusrinne

**Moro Islami Vabastusrinne** (**MILF**; inglise keeles *Moro Islamic Liberation Front*; araabia keeles جبهة تحرير مورو الإسلامية, *Jabhat Taḥrīr Moro al-ʿIslāmiyyah*) on Filipiinide sissirühmitus kuhu kuulub umbes 12 500 relvastatud võitlejat. Peamiselt tegutseb rühmitus Lõuna-Filipiinidel ning nende tegevuse eesmärk on saada Moro piirkonnale suurem autonoomia ja sõltumatus Filipiinide keskvõimust. Moro Islami Vabastusrinne (MILF) on võidelnud valitsusvägedega Filipiinide lõunaosas alates 1969. aastast Aasia ühe kõige kauakestvama mässutegevuse käigus. Läbi aegade on liikumine võidelnud Filipiinide võimudega otsestes sõjalistes kokkupõrgetest kuni konkreetsete isikute mõrvamiseni ning terrorismi abil.

## Vaata ka
*Morode ülestõus
August Undusk

**August Undusk** (25. juuli 1931 Oudova – 14. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti matemaatik ja õppejõud.

1948. aastal lõpetas ta Kasepää 7-klassilise Kooli. Samal aastal asus õppima Tallinna Õpetajate Instituuti. 1952. aastal, kui Tallinna Õpetajate Instituut muudeti Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks, valis ta matemaatika ja füüsika õpetaja eriala. Lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi 1956. aastal keskkooli matemaatika-füüsika õpetaja kutsega. Pärast instituudi lõpetamist töötas neli aastat õpetajana Otepää Keskkoolis. Seejärel astus aspirantuuri Leningradi Riiklikku Pedagoogilisse Instituuti, tema juhendajaks oli professor Jaan Depman. 1971. aastal kaitses ta samas pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Формирование понятия функции и установление ее связей с некоторыми другими понятиями курса математики средней школы: на материалах 9-х классов школ Эстонской ССР".  

1965. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika kateedri vanemõpetajana, 1974. aastast matemaatika metoodika dotsendina. Ta õpetas peamiselt matemaatika õpetamise metoodika kursusi ja juhendas õpetajapraktikat. Dotsendi ameti kõrval oli ta periooditi ka TPedI keeleteaduskonna dekaan ja matemaatikakateedri juhataja. Jäi pensionile 2000. aastal. 

Ta on olnud matemaatikaõpikute ja töövihikute kaasautor ja eraõpetaja.

## Tunnustus
*1992 – Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2000 – Tallinna Pedagoogikaülikooli teenetemedal

## Viited
Karksi veehoidla

**Karksi veehoidla** on tehisjärv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas.

Järve pindala on 3,1 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 89 m, kaldajoone pikkus 812 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,04 ha. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Linnutare paisjärv

**Linnutare paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas.

Järve pindala on 0,9 ha ja kõrgus merepinnast 63 m. Järv on paisutatud Kutsiku ojale ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Katustatud sild

**Kaetud sild**, ka **katustatud sild** (inglise keeles *covered bridge*), on katusega sild, reeglina tehtud puidust. Silla avaehitise katmise (katustamise) eesmärk on kaitsta silla puitkonstruktsioone ilmastiku vastu. Tavaliselt ehitatakse koos katusega ka puidust kergseinad. 

Euroopas on katustatud sillad pärit hiliskeskajast. Selline sillatüüp oli tuntud ka Jaapanis, Hiinas ja Indoneesias. Kuigi Ameerika Ühendriikides hakati sildu katustama alles 19. sajandi alguses, ehitati just seal kõige rohkem kaetud sildu. Arvatakse, et kokku on Ameerika Ühendriikides olnud 14 000 sellist silda, tänaseks on neist säilinud umbes 200.  

## Eestis
Esimene katusega puitsild Eestis ehitati 2013. aastal Ida-Virumaal Alutaguse vallas Lemmaku külas üle Rannapungerja jõe. Üheavaline Järuska sild on sildeavaga 26,4 m. Märksa väiksem jalakäijate katusega sild oli kuni 2019. aastani ka Hiiumaal Kärdlas Eha tänava alguses.

## Galerii

Fail:Pont couvert Gervais 01.jpg|Katustatud puitsild Saint-Gervais-sous-Meymontis Puy-de-Dôme'is
Fail:Switzerland Lucerne.jpg|Kapellbrücke Luzernis. Ehitatud 14. sajandil
Fail:Ecuador - 42-5370 - Covered bridge on mule trail.jpg|Kaetud sild Kesk-Ecuadoris
Fail:Covered bridge entrance, Frankenmuth, Michigan, 2015-01-11.jpg|Katustatud sild Frankenmuthis Michiganis
Fail:Dong-minority-bridge-1.jpg|Chengyangi sild Sanjiang Dongis Guangxis
Fail:Saya-bridge01.jpg|Saya sild Kotohiras Kagawas
Fail:Hohe Bruecke im Stallental.jpg|Hohe sild Tiroolis. Valminud 1709
Fail:Ponte degli Alpini Bassano del Grappa 2007.jpg|Ponte Vecchio Bassano del Grappas Vicenzas (Andrea Palladio projekt). Valminud 1569
Fail:Järuska silla poolprofiil 2021. aasta kevad.png|Järuska sild Ida-Virumaal


## Viited

## Välislingid

*Colossus Bridge. Omal ajal pikima sildeavaga katustatud sild Colossus Bridge
Katre Ligi

**Katre Ligi** (kodanikunimega **Katre Runnel**; sündinud 18. augustil 1953 Tartus) on eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja.

Ta õppis eesti filoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1976. aastal.

## Luulekogud
*"Kõigest ei kõnni ära". Tallinn: Eesti Raamat, 1978
*"Aeg Augustit ära saata". Tallinn: Eesti Raamat, 1988
*"Maastike muutumist". Tartu: Ilmamaa, 2004
*"Naabrivalve". Tartu: Ilmamaa, 2006
*"Õnnelik lõpp". Tartu: Ilmamaa, 2012
*"Meie olemegi ime". Tartu: Ilmamaa, 2024

## Tunnustus
* 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli ajaloolane Herbert Ligi, vend oli arheoloog Priit Ligi ja on poliitik Jürgen Ligi.

Katre Ligi on abielus luuletaja Hando Runneliga. 

## Välislingid

*Sirje Olesk. "Katre Ligi püsiv ja püha sõna", Postimees, 30. aprill 2004
Ikeperä järv

**Ikeperä järv** on soojärv Sakala kõrgustiku lõunaosas Ikepera rabas Viljandi ja Valga maakonna piiril.

Järve pindala on 4,3 ha, pikkus 510 m, laius 230 m, keskmine ja suurim sügavus 1 m, valgla suurus 1,5 km² ning kõrgus merepinnast 99,5 m.
Järve veevahetus on 4 korda aastas, järvest voolab välja Ikepera oja.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Halduslikult asub järv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Äriküla külas ja Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lilli järv

**Lilli järv** (ka **Lilli paisjärv** ja **Polli veehoidla**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

Järve pindala on 2,6 ha, valgla suurus 33,2 km², kaldajoone pikkus 1,701 km, kõrgus merepinnast 85,5 m ja see on paisutatud Lilli ojale. Järves asuvad kaks saart pindalaga 0,26 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*