open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spaatel

**Spaatel** on ühe- või kaheotsaline labidake ehk lapits, mida kasutatakse töövahendina pulbrite ja salvide segamiseks ning tõstmiseks, tortide-kookide valmistamisel nende tõstmiseks või dekoreerimisel kreemide silumiseks, keele allasurumiseks kurgu vaatlemisel, sitkete vanade lakkide, liimijääkide, vaippõrandate, plaadiliimi ja aluspõranda kattekihtide eemaldamiseks.

Spaatel on tavaliselt mõnikümmend sentimeetrit pikk.
Aaspere mõisa park

**Aaspere mõisa park** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas asuv endisaegse Aaspere mõisa park. Park on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Pargi suurus on 24,1 ha.

Pargis asub Aaspere mõisa pargirotundi vundament, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ilona Smuškina

**Ilona Smuškina** (ka Ilana Smuškina; sünninimega Ilona Beljaikina; sündinud 20. novembril 1948 Pärnus) on Eesti raamatukogundustegelane.

1974. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi filoloogiateaduskonna saksa keele õpetaja erialal. 

Aastatel 1974–2016 töötas ta Tartu Ülikooli Raamatukogus, kus ta on olnud ideelise kasvatustöö osakonna juhataja (alates 1983), giid, suhtekorralduse peaspetsialist ja turundusjuht.
2010–2019 oli Smuškina ka MTÜ Kirjandusfestival Prima Vista juhatuse esimees ning on Tartu juudi kogukonna esimees.

## Tunnustus

* 1998 Tartu Ülikooli Raamatukogu aastapreemia videofilmi "Hortus Secretorum in Bibliotheca Tartuensis" eest
* 2003 Tartu Ülikooli Raamatukogu aastapreemia projektide "Ööraamatukogu" ja "UTLIB. MARKET 02" idee ja teostuse eest
* 2004 Tartu Ülikooli medal
* 2004 Tartu Ülikooli Raamatukogu Aasta Tegija kirjandusfestivali Prima Vista eduka korraldamise eest
* 2008 Tartu Ülikooli Raamatukogu aastapreemia TÜR 206. aastapäeva puhul
* 2008 Tartu Ülikooli tänukiri 60. sünnipäeva puhul
* 2009 Tartu Ülikooli Raamatukogu teenetemärk
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Tartu medal
## Viited
Matsumoto

**Matsumoto** (jaapani 松本, haldusüksusena 松本市 *Matsumoto-shi*) on linn Jaapanis Nagano prefektuuris.

Elanike arv on 242 000 (2015).

Linnas asub üks kuulsamaid Jaapani losse, Matsumoto loss. Seal asub ka Kaichi koolimuuseum. Linnas on ka palju kuumaveeallikaid (*[[onsen]]*).

2005 liideti linnaga 4 küla ja 2010 Hata linn.


130608_Matsumoto_Castle_Matsumoto_Nagano_pref_Japan02bs4.jpg|Matsumoto loss
250424 Former Kaichi School Matsumoto Nagano pref Japan12s5.jpg|Endine Kaichi koolimaja
Exterior of Matsumoto Station east exit 20080605.jpg|Matsumoto raudteejaam


## Viited

## Välislingid

*Matsumoto koduleht
Ernst Johann von Münnich

**Ernst Johann von Münnich** (30. detsember 1707 – 21. jaanuar 1788 Peterburi) oli Venemaa diplomaat, salanõunik ja memuaarikirjanik ning Luunja ja Mooste mõisnik.

Ta sündis tulevase kindralfeldmarssal Burchard Christoph von Münnichi pojana.

Ta immigreerus Venemaa Keisririiki 13-aastaselt. Ta õppis Riias ja Genfis.

1727. aastast töötas ta Välisasjade kolleegiumis.

## Välislingid
*
Aparallactus guentheri

***Aparallactus guentheri*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Angolas, Keenias, Malawis, Mosambiigis, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.

## Viited

## Kirjandus
* ''The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology'' 6. seeria, 16. köide, lk 172, 1895

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aparallactus guentheri]] seisuga 4.05.2015.*
MTÜ Kirjandusfestival Prima Vista

**MTÜ Kirjandusfestival Prima Vista** on Tartu mittetulundusühing, mis korraldab kirjandusfestivali Prima Vista.

Ühing on asutatud 2006. aastal.  

Selle juhatuse esimehed on olnud aastatel 2006–2019 Ilona Smuškina, 2019–2020 Annika Aas ning 2020–2023 Krista Aru.
Ruth Alaküla

**Ruth Alaküla** (sündinud 16. aprillil 1957 Tallinnas) on eesti teleajakirjanik.

Lõpetas Tallinna Muusikakeskkooli ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor Bruno Luki klaveriklassi pianisti ja kontsertmeistrina.

1991. aastast töötab Eesti Televisioonis kultuuri- ja muusikasaadete toimetaja ja saatejuhina. Olnud ETV muusikasaadete sarja "Muusikaelu" saatejuht ning "MI" autor ja toimetaja.

Dokumentaalfilmi "Laulutaadi hümnid" (2008) produtsent ja stsenarist ning dokumentaalfilmi "Sündinud tantsule" (2010) produtsent ja toimetaja.

## Isiklikku
Tema ema oli pianist Vaike Vahi, isa Kaljo Alaküla oli lendur, vabadusvõitleja, majandijuht ja ettevõtja.

## Viited

## Välislingid
*Ruth Alaküla foto ERR arhiivis (fotograaf Ülo Josing), 2012
Amblyodipsas polylepis

***Amblyodipsas polylepis*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Amblyodipsas polylepis* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Amblyodipsas polylepis polylepis]]* (Bocage, 1873)
* *[[Amblyodipsas polylepis hildebrandtii]]* (Peters, 1877).

## Levila

Neid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Angolas, Botswanas, Keenias, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Somaalias, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Amblyodipsas polylepis]] seisuga 4.05.2015.*
Must Aafrika

**Must Aafrika** ehk **Sahara-tagune Aafrika** ehk **Saharast lõunasse jääv Aafrika**  (ka *Sahara-alune Aafrika*) on regioon, mis hõlmab Aafrika mandri seda osa, mis jääb Põhja-Aafrikas asuvast Sahara kõrbest lõunasse.

## Sealsed riigid
* Mauritaania
* Senegal
* Guinea
* Sierra Leone
* Mali
* Libeeria
* Burkina Faso
* Elevandiluurannik
* Ghana
* Togo
* Benin
* Niger
* Nigeeria
* Kamerun
* Tšaad
* Kesk-Aafrika Vabariik
* Gabon
* Kongo Vabariik
* Lõuna-Sudaan
* Eritrea
* Djibouti
* Etioopia
* Somaalia
* Keenia
* Tansaania
* Kongo Demokraatlik Vabariik
* Burundi
* Rwanda
* Uganda
* Sambia
* Angola
* Namiibia
* Botswana
* Zimbabwe
* Mosambiik
* Lõuna-Aafrika Vabariik
* Madagaskar
* Malawi

## Vaata ka
*Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus
*Kesk-Aafrika
*Ida-Aafrika
*Lõuna-Aafrika
*Põhja-Aafrika

## Viited

## Kirjandus
* Mart Nutt, Aafrika – kirevus ühtsuses, Diplomaatia, nr 70, juuni 2009
*Pille Ivask, Sahara-taguse Aafrika majandus kiratseb, 14. aprill 2015

*Selles artiklis on kasutatud aafrikakeelset artiklit [[:af:Sub-Sahara Afrika]] seisuga 4.05.2015.*
Oleviste Maarja kabel

**Oleviste Maarja kabel** on eraldi altariga juurdeehitis Tallinna Oleviste kiriku kooriruumi kõrval. 

Kabelit on esimest korda mainitud 1404. aastal, ent pikihoone uuendamise tõttu kabel lammutati. Uus kabel ehitati 1513–1523. 

## Vaata ka
*Hans Pawelsi kenotaaf

## Viited
Lilli kivi

**Lilli kivi** (ka *Lilli rändrahn, Mihkli talu rändrahn*) on Harju maakonnas Anija vallas Lilli külas asuv endisaegne kultuskivi. 

Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Lilli kivist u 140 m põhja pool asub teine kultuurimälestisena arvele võetud kultuskivi (registrinumber 17396).

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Kirjanduse Teabekeskus

**Eesti Kirjanduse Teabekeskus** (ELIC, Estonian Literature Centre) on mittetulundusühing, mille asutasid 2001. aastal Kirjanike Liit ja Eesti Kirjastuste Liit eesmärgiga luua eesti kirjandusele laiemat kõlapinda väljaspool Eestit. Keskuse tegevust rahastab Eesti Kultuuriministeerium.

Keskus on sõltumatu kirjandusagentuur, kes töötab selle nimel, et võimalikult palju võimalikult head eesti kirjandust ilmuks väljaspool Eestit võimalikult heas tõlkes. Keskus loob ja arendab suhteid väliskirjastajatega, koolitab eesti kirjanduse tõlkijaid ja hoiab neid kursis eesti kirjanduses toimuvaga, lähetab eesti kirjanikke välisfestivalidele ja valmistab ning levitab teabematerjale eesti kirjanduse kohta. Eestis korraldab keskus regulaarselt eesti kirjanduse tõlkijate tööseminare ja luuletõlke meistriklasse. Keskus töötab rahvusvahelistel raamatumessidel (Frankfurdi raamatumess, Londoni raamatumess, Göteborgi raamatumess jt).

Keskus on loonud eesti kirjanikke ja nende loomingut tutvustava ingliskeelse veebilehe www.estlit.ee, mis on suunatud eeskätt väliskirjastajatele, aga ka teistele eesti kirjanduse huvilistele. Lisaks autoriprofiilidele leiab siit teavet eesti kirjanduse tõlkijate kohta. Veebilehe kaudu pääseb ka pidevalt täienevasse eesti kirjanduse tõlgete andmebaasi.

## Välislingid
* Eesti Kirjanduse Teabekeskuse koduleht (inglise keeles)
Katerõnivka (täpsustus)

**Katerõnivka** on kohanimi.

*Katerõnivka, alev Ukrainas Luhanski oblastis 
*Katerõnivka, küla Ukrainas Luhanski oblastis Krasnodoni rajoonis
*Katerõnivka, küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis
Katerõnivka (Popasna rajoon)

**Katerõnivka** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis. 

Küla asutati 1900. aastal.

Katerõnivka asub 186 meetri kõrgusel merepinnast.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 484 inimest, kellest 74,38% märkis emakeeleks ukraina ja 25% vene keele; asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 3. mai pealelõunal hukkus küla lähistel kaks Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.

19. mail 2015 toimunud lahingus hukkus kolm valitsusvägede võitlejat, kuus sai haavata. Samal päeval, umbes kella 18:30 ajal sõitis lõhkekehale valitsusvägede soomuk, kaks võitlejat hukkus, kolm sai haavata.

## Viited

## Välislingid
* 4. mai 2015, 12:30. *[[Infovastupanu]]*. Боевики подорвали фугас под БРДМ – двое бойцов погибли (*vene keeles*)
Nasima Razmyar

**Nasima Razmyar** (sündinud 13. septembril 1984 Kabulis) on Afganistani päritolu Soome poliitik; ta on Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2015–2017 oli ta Eduskunna liige. Ta valiti uuesti Eduskunna liikmeks 2023. aasta valimistel.

Razmyar migreerus Soome kaheksa-aastaselt.  Ta lõpetas Töölö Ühiskooli 2004. aastal. Ta on õppinud avatud ülikoolis riigiteadusi. Ta on töötanud pagulasorganisatsioonides ja Eduskunna sotsiaaldemokraatide fraktsiooni pressisekretärina. 

Ta on Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 4295 häält, kuid valituks ei osutunud. 2012. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel valiti ta 1671 häälega Helsingi linnavolikokku. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta 12 312 häält. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel osutus ta 5156 häälega valituks. 2017. aastast on ta Helsingi abilinnapea.

2010. aastal valiti ta aasta pagulasnaiseks.

Ta osales 2010. aastal telesaates "Tanssii tähtien kanssa".

Razmyar oskab dari, soome, rootsi, inglise ja vene keelt. Ta abiellus aastal 2015, ta on kahe lapse ema.

## Viited

## Välislingid
*http://nasima.fi/
Justinas Karosas

**Justinas Karosas** (7. september 1937 Sangrūda – 6. juuni 2012 Vilnius) oli leedu marksistlik filosoof, poliitik.

Ta oli alates 1992. aastast Leedu seimi liige.

15. märtsil 2006 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti-Leedu suhete edendajana ja Leedu seimi liikmena.

## Viited
Lihula raudteejaam

**Lihula raudteejaam** oli raudteejaam Läänemaal Lihulas Rapla–Virtsu raudteel. Jaam asus Rapla raudteejaamast 72,4 km kaugusel.

Lihula naaberjaam Rapla suunal oli Kirbla (pooljaam) ja Virtsu suunal Tuudi raudteejaam.
Lihula jaam oli üks raudteeliini suuremaid. 

Lihula funktsionalistlikus stiilis jaamahoone valmis 1935. aastal Hendrik Otlooti projekti järgi. Silikaattellistest kahekorruseline hoone on ristkülikukujulise põhiplaaniga ja madala kelpkatusega. 

Jaamahoone suleti pärast Rapla–Virtsu raudteeliikluse sulgemist 1968. aastal. Hiljem on hoone olnud kasutusel elamuna. Tänini heas korras. 

## Vaata ka
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Rapla–Virtsu raudtee

## Viited

## Välislingid
* Galerii: raudteenostalgitsejad vallutasid Lihula jaamahoone; Lääne Elu, 29. mai 2018
* Nurin jaamahoone puuduse üle; Lääne Teataja, 18. oktoober 1933 (DIGAR)
* FOTO: Lihula jaam aastal 1961 - Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube'i video: Viimane kitsarööpmeline rong
* Kui rong veel Virtsu viis…; tehnikamaailm.ee
Jolanta Kwaśniewska

**Jolanta Maria Kwaśniewska** (neiuna **Jolanta Konty**; sündinud 3. juunil 1955 Gdańskis) on Poola jurist. Tema abikaasa on endine Poola president Aleksander Kwaśniewski.

18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

## Viited
Jolanta Szymanek-Deresz

**Jolanta Dorota Szymanek-Deresz** (12. juuli 1954 Przedbórz, Łódźi vojevoodkond – 10. aprill 2010 Smolensk) oli Poola poliitik, jurist. 

Ta oli Poola seimi V ja VI koosseisu liige. Ta on olnud Poola presidendi kantselei direktor.

Ta hukkus 10. aprillil 2010 Smolenski lennuõnnetuses.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola presidendi kantselei direktorina.

## Viited
Christian Pauls

**Christian Pauls** (sündinud 26. septembril 1944 Buckowis Brandenburgi liidumaal) on Saksamaa diplomaat.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa välisministeeriumi allosakonna juhatajana.

## Viited
Edvīns Šnore

**Edvīns Šnore** (sündinud 21. märtsil 1974 Saulkrastis) on Läti filmirežissöör ja poliitik.

2008. aastal lavastas ta dokumentaalfilmi "Nõukogude lugu".

2008. aastal pälvis ta Kolme Tähe ordeni. 7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd filmiloojana.

2014. aastal valiti ta seimi liikmeks. Ta kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK".

## Viited
Olivier Chastel

**Olivier Chastel** (sündinud 22. novembril 1964 Liège'is) on Belgia poliitik.

Ta on olnud Belgia välisasjade riigisekretär.

10. juunil 2008 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Belgia välisasjade riigisekretärina.

## Viited
Paweł Adamowicz

**Paweł Bogdan Adamowicz** (2. november 1965 Gdańsk – 14. jaanuar 2019 Gdańsk) oli Poola poliitik.

Ta oli 1998. aastast surmani Gdański linnapea.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Gdański linnapeana.

13. jaanuaril 2019 pussitati teda heategevusüritusel Gdańskis ja ta viidi kriitilises seisundis haiglasse, kus ta järgmisel päeval ka suri. 

Adamowicz oli tuntud liberaalsete vaadete poolest ja ta kritiseeris võimulolevat erakonda Õigus ja Õiglus. Ta juhtis Gdański kaks aastakümmet ning Õiguse ja Õigluse pearivaal Kodanikeplatvorm toetas tema tagasivalimist 2018. aasta kohalikel valimistel.

## Viited
Heide Simonis

**Heide Simonis** (neiupõlvenimi **Heide Steinhardt**; 4. juuli 1943 Bonn – 12. juuli 2023 Kiel) oli Saksamaa poliitik.

1969. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse.

1976–1988 oli ta Liidupäeva liige, sealhulgas 1986–1988 sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni juhatuse liige. 1988–1993 oli ta Schleswig-Holsteini liidumaa rahandusminister.

19. maist 1993 kuni 27. aprillini 2005 oli Heide Simonis Schleswig-Holsteini liidumaa peaminister. Ta oli sealhulgas esimene naissoost liidumaa peaminister ja ainus 20. sajandil. Järgmiseks naissoost peaministriks sai 2009. aastal Christine Lieberknecht Tüüringis.

18. juunil 2006 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läänemere maade koostöö ning Eesti-Saksamaa suhete edendajana.

## Viited
Ingrīda Latimira

**Ingrīda Latimira** (varem **Ingrīda Ūdre**; 14. november 1958 Riia – 13. juuli 2024) oli Läti poliitik.

1996. aastal sai ta Läti Ülikoolis majandusteaduse magistri kraadi.

Ta oli aastatel 2002–2006 Läti seimi spiiker.

7. detsembril 2005 pälvis ta Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi, tunnustusena tema töö eest Läti parlamendi spiikrina.

## Viited
Imants Lieģis

**Imants Viesturs Lieģis** (sündinud 30. aprillil 1955 Meridenis Inglismaal) on Läti poliitik ja diplomaat.

Ta on lõpetanud Newcastle'i ülikooli.

Ta oli aastatel 2009–2010 Läti kaitseminister (Valdis Dombrovskise esimeses valitsuses).

7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti kaitseministrina.

## Viited
Merendus (ajakiri)

**Merendus** oli Eesti merenduslik ajakiri. See ilmus aastail 1933–1940. 

Ajakirja algatajaks oli Mereväe Ohvitseride Liitkogu. Ajakiri ilmus 6 korda aastas. Ilmusid peamiselt artiklid erinevatel merenduse tehnilistel erialadel, sadamatest, purjetamisest, spordist, meresõjandusest, mereväest, merekaitseliidust, merenduspoliitikast ja lühikokkuvõtted välisuudistest. Ajakirjal ilmusid ka mõned lisad.

Esimene tegevtoimeteja oli leitnant Richard Kokk ja vastutav toimetaja kaptenleitnant Vassili Martson (hilisema nimega Valev Mere). Viimane tegevtoimetaja oli Johannes Ivalo 1935–1940 ja viimane vastutav toimetaja Richard Kokk 1939–1940. 

Kirjastuseks oli kuni 1934 OÜ Täht aadressil Tallinn Vana Pärnu mnt 31, hiljem kuni 1940 trükikoda R. Tohver.

## Välislingid
* Merenduse number 1933/1 DIGAR-is
Prosymna ambigua

***Prosymna ambigua*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Prosymna ambigua* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Prosymna ambigua ambigua]]* Bocage, 1873
* *[[Prosymna ambigua bocagii]]* Boulenger, 1897. 

## Levila

Neid võib kohata roomamas Botswanas, Zimbabwes, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Mosambiigis, Angolas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongos, Sudaanis, Ugandas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Tansaanias, Somaalias, Malawis, Rwandas, Burundis, Keenias, Kamerunis ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Prosymna ambigua]] seisuga 5.05.2015.*
Prosymna stuhlmanni

***Prosymna stuhlmanni*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Somaalias, Keenias, Tansaanias, Mosambiigis, Malawis, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Sambias ja Zimbabwes.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Prosymna stuhlmanni]] seisuga 5.05.2015.*
Stanisław Wilk

**Stanisław Wilk** (sündinud 18. mail 1944 Straszowa Wolas Opoczno maakonnas Łódźi vojevoodkonnas) on Poola teoloog.

Ta on olnud Lublini Katoliikliku Ülikooli rektor.

12. juunil 2007 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti-Poola teadus- ja kultuurikontaktide edendajana ja teoloogina.

## Viited
Käte sanitar

**Käte sanitar** või **käte antiseptik** on käte desinfitseerimisvahend, et täiendada või asendada kätepesu vee ja seebiga, ennetamaks bakterite ja viiruste levikut käte kaudu ning tagada üldine käte hügieen. Käte sanitari peamisteks toimeaineteks on etanool ja isopropüülalkohol (isopropanool). Abiainetena kasutatakse glütseriini, e-vitamiini ja õlisid, et kaitsta käe nahka ning jätta see pehmeks.

Etanooli baasil käte sanitarid on mõeldud mitmesuguste bakterite ja viiruste leviku vältimiseks. Tooted on saadaval vedelikuna, vahuna, pihustina, geelina. Alkoholi sisaldus toodetes varieerub 60% ja 85% vahel. Levinuim etanoolisisaldus on 62%. Tõestatult püsiv antiseptiline toime on vähemalt 60% etanoolisisaldusega käte sanitaril.

## Kasutamine
Käte sanitari kasutatakse enamasti juhul, kui on vaja käsi puhastada, aga vett ja seepi ei ole võimalik kasutada. Käte sanitari kasutamiseks ei ole vajalik vee, seebi ega rätiku olemasolu, mistõttu on seda hea kasutada liikudes või kohtades, kus tavaline kätepesu pole võimalik. Kui käed on nähtavalt mustad, on parema tulemuse saavutamiseks soovitav käed enne käte sanitari kasutamist pesta vee ja seebiga, kui need on kättesaadavad.

Käte sanitari kasutatakse enne söömist, enne söögi valmistamist, pärast kokkupuudet haige inimesega, enne kontaktläätsede katsumist, pärast tualeti kasutamist, mähkmete vahetamist, loomade puudutamist, köhimist kätte jne, samuti pärast potentsiaalsete nakkuskollete puudutamist, mida katsuvad pidevalt paljud inimesed, nagu sularahaautomaadid, tanklad, poekärud, ühissõidukid jne.

Etanooli baasil käte sanitari kasutamine:
#Kanda toodet käele
#Hõõruda käed ja sõrmed tootega kokku
#Hõõruda käsi, kuni käed on kuivad

## Regulatsioon
Eestis ja Euroopa Liidus kuulub käte sanitar biotsiidide hulka. Biotsiid on mis tahes aine või segu niisuguses vormis, nagu see tarnitakse kasutajale, ning mis sisaldab või tekitab üht või enamat toimeainet ja mille eesmärk on kahjulike organismide hävitamine, tõrjumine, kahjutuks muutmine, nende toime ärahoidmine või muul viisil nende vastu võitlemine mis tahes muude vahenditega peale puhtfüüsikaliste või -mehhaaniliste toimingute.

Eestis toimub biotsiidide registreerimine ja lubade väljastamine vastavalt biotsiidiseadusele (RTI, 09.06.2009, 29, 174) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012.

Alates 1. septembrist 2013 kehtib biotsiidide turustamisele ja kasutamisele biotsiidimäärus 528/2012/EL. Biotsiidi ei tohi turul kättesaadavaks teha ega kasutada ilma käesoleva määruse kohaselt antud loata või biotsiidiseaduse kohaselt antud registreerimistunnistuseta. Kõik biotsiidid tuleb registreerida Eesti Terviseametis, kes väljastab biotsiidile turustusloa.

Biotsiidi turustamis- ja kasutamisnõuete rikkumise eest võib juriidilist isikut karistada trahviga kuni 32 000 eurot ja füüsilist isikut rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Iga päev

**"Iga päev"** on Ott Leplandi neljas singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". 

Laulu viisi on loonud Ott Lepland, sõnad Aapo Ilves.

## Välislingid
* Video: "Iga päev" Youtube.com
* Sõnad: "Iga päev" Sasslantis.ee
Skaistgirys

**Skaistgirys** on alev Leedus Joniškise rajoonis, Skaistgirysi valla halduskeskus. Alev asub Vilce jõe kaldal.

Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Skaistgirysis tegutseb dolomiidikarjäär. Vaatamisväärsuseks on 1837. aastal püstitatud katoliku kirik. Alevis on 10 hektarit parke, seal asub ka vabaõhulava, kus peetakse valla pidusid.

Skaistgiryst on esmamainitud 1426. aastal. 1714. aastal ehitati sinna esimene kirik. Nõukogude ajal oli Skaistgirys kohaliku kolhoosi keskasula, ühtlasi oli see esimene maa-asula Leedus, mis ehitati välja vastavalt eelnevale planeeringule. Aleviks sai Skaistgirys 1972. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Psammophylax tritaeniatus

***Psammophylax tritaeniatus*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Psammophylax tritaeniatus* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Psammophylax tritaeniatus subniger]]* Laurent, 1956
* *[[Psammophylax tritaeniatus tritaeniatus]]* (Günther, 1868)
* *[[Psammophylax tritaeniatus vanoyei]]* Laurent, 1956.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Burundis, Rwandas, Botswanas, Malawis, Angolas, Tansaanias, Sambias, Mosambiigis, Botswanas, Namiibias, Zimbabwes ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophylax tritaeniatus]] seisuga 5.05.2015.*
Psammophylax variabilis

***Psammophylax variabilis*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Animal Diversity Web klassifitseerib maoliigil *Psammophylax variabilis* ühe alamliigi: 
**[[Psammophylax variabilis variabilis]]* Günther, 1893

## Lühikirjeldus

Nende peamiselt päevase eluviisiga täiskasvanud *Psammophylax variabilis*'e madude täispikkus on 70–90 cm. Madude seljasoomused on hallid või oliivipruunid, kõhusoomused hallid.  

Nende sugulise paljunemise vormiks on vivipaaria ja selle kandjad on emased suguküpsed maod. Eduka paaritumise ja kandmise korral võivad nad sünnitada neli 15 cm pikkust maopoega.
  
## Levila

Neid võib kohata roomamas Botswanas, Burundis, Etioopias, Keenias, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Ugandas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Rwandas, Tansaanias ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophylax variabilis]] seisuga 5.05.2015.*
Greatest Hits (Guns N' Roses)

**"Greatest Hits"** on ansambli Guns N' Roses suurimate hittide kogumikalbum. Originaalne album ilmus 2004. aastal. 2010. aastal anti albumist välja kahest CD-st koosnev uusväljalase. Albumit on müüdud Ameerika Ühendriikides üle 5 miljoni ning Euroopas üle 4 miljoni eksemplari. Albumi andis välja plaadifirma Geffen Records.

## Laulud
### 2004. aasta väljaanne

### 2010. aasta väljaanne
; CD1

; CD2
Kõrgemägi (Otepää vald)

**Kõrgemägi** on Otepää vallas Otepää kõrgustikul olev mägi (täpsemalt küngas). Mäe kõrgus on 214 m.
Glükokortikosteroidid

**Glükokortikoidid** (ka **glükokortikosteroidid**) on looduslike steroidhormoonide (kortisool, kortikosteroon, kortisoon jt) rühma nimetus, mida sünteesitakse kolesteroolist ja mida eritavad märkimisväärselt neerupealise koore rakud (vähem tüümuse rakud) ning mis seonduvad enamiku selgroogsete loomade rakkude sees paiknevate glükokortikoid retseptoritega ja evivad keharakkudes teatud metaboolseid, põletikuvastaseid ja immunosupressiivseid toimeid.

Need moduleerivad kehas enamiku elundite ja kudede talitlust ning osalevad nende arengus.

Looduslikud glükokortikoidid on neuroendokriinsüsteemi oluline komponent. Nende toime kesknärvisüsteemile (sh peaaju) on liigiti, indiviiditi ja arengastmeti varieeruv ning oleneb paljudest teguritest.

Inimestel mõjutavad looduslikud glükokortikoidid erutuvust, und, käitumist, tunnetust, mälu, tuju ja afekte.

Glükokortikoidid läbivad rakumembraani, seondudes rakusiseste glükokortikoidretseptoritega ja moodustavad *glucocorticoid-GR complex* i. See kompleks siseneb rakutuuma ja kutsub esile tsütosoolis vajalikud muutused sünteesimaks DNA-molekulist mRNA-d. Glükokortikoidid võivad geenidega seondudes reguleerida teatud valkude sünteesi, kas suurendades või vähendades nende transkriptsiooni.

Glükokortikoidid mõjutavad põletikuga seotud ensüümide aktivatsiooni, nii võivad nad aktiveerida lipokortiine, mis aga inhibeerivad fosfolipaasi A2 sünteesi.

## Kasvajarakkude sünteesitavad glükokortikoidid

Uuringud näitavad, et ka teatud vähirakud, näiteks soolevähi rakud, sünteesivad immunoregulatoorseid glükokortikoide, mis võivad inhibeerida immuunrakkude aktivatsiooni ja soodustada nende surma.

## Nimetus

Nimetus "glükokortikoid" (glükoos + koor + steroid) näitab hormoonitüübi rolli glükoosi ainevahetuses, selle sünteesi neerupealise koores ja selle steroidset struktuuri.

Neid nimetatakse vahel ka kataboolseteks glükokortikoidideks; kui keha ei saa toitaineid, siis stimuleerivad need kehas mitmeid protsesse: stimuleerimaks ja säilitamaks veres vajalikke glükoosikoguseid, stimuleerivad maksarakke glükoosi tootma ja rasvarakke lõhustuma ning inhibeerivad glükoosi ja rasva talletumist.

Glükokortikoidide sünonüüm on **glükokortikosteroidid**.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti nõukogude entsüklopeedia"
Dainius Pavalkis

**Dainius Pavalkis** (sündinud 5. mail 1960 Kaunases) on Leedu poliitik ja arstiteadlane.

Ta lõpetas aastal 1978 Kaunase 8. Keskkooli. Aastal 1984 lõpetas ta Kaunase Meditsiiniinstituudi.

Aastatel 1986–1995 töötas ta Kaunase Meditsiiniinstituudi kirurgia kateedris assistendina, 1995–2006 samas dotsendina ja 2006–2012 professorina. 

Aastatel 1995–1995 töötas ta Kaunase Akadeemilise Kliiniku juhtivkirurgina, 1997–2007 oli kliiniku direktor.

Aastatel 2012–2015 oli ta Leedu haridus- ja teadusminister.

## Isiklikku
Dainius Pavalkis on abielus; tema abikaasa Edita on arhitekt; neil on poeg ja tütar.

## Viited
Whataya Want from Me

"**Whataya Want from Me**" on USA laulja Adam Mitchel Lamberti esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

Laulu autor on P!nk, kes salvestas ka ise selle laulu albumi "Funhouse" (2008) jaoks. Lugu albumi lõppversiooni aga ei jõudnud ja nii avaldas laulu 2009. aastal esimesena Lambert. P!nki enda esituses jõudis laul tema kogumikplaadile "Greatest Hits... So Far!!!" (2010). P!nk avaldas loo ka singli "Fuckin' Perfect" B-poole lauluna.

## Kirjandus
* Laulu "Whataya Want from Me" sõnad

## Videod
*Adam Lamberti muusikavideo YouTube'is
*P!nki muusikavideo YouTube'is
*P!nk feat. Adam Lambert video YouTube'is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Whataya Want from Me]] seisuga 5.05.2015.*
Elapsoidea boulengeri

***Elapsoidea boulengeri*** on mürknastiklaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Tansaanias, Mosambiigis, Malawis, Sambias, Zimbabwes, Botswanas, Namiibias, Angolas ja Põhja-Kapimaal (Lõuna-Aafrika Vabariik).

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elapsoidea boulengeri]] seisuga 5.05.2015.*
Elapsoidea semiannulata

***Elapsoidea semiannulata*** on mürknastiklaste sugukonna maoliik.

## Alamliigid

Maoliigil *Elapsoidea semiannulata* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Elapsoidea semiannulata moebiusi]]* (Werner, 1897)
* *[[Elapsoidea semiannulata semiannulata]]* Bocage, 1882.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Mauritaanias, Malil, Burkina Fasos, Nigeris, Senegalis, Gambias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Beninis, Togos, Nigeerias, Kamerunis, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Gabonis, Sudaanis, Tansaanias, Ugandas, Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Sambias, Malawis, Mosambiigis ja Svaasimaal.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elapsoidea semiannulata]] seisuga 5.05.2015.*
Bakterioos

**Bakterioos** on haigus, mida põhjustavad bakterid. Enamasti mõeldakse **bakterioosi** all bakterite põhjustatud taimehaiguseid.
Naissaare Prantsuse sõjaväekalmistu

**Naissaare Prantsuse sõjaväekalmistu** on kalmistu Naissaarel Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lõunaküla külas Viimsi vallas Harju maakonnas. 

## Ajalugu
Naissaar oli 1854. aasta ja 1855. aasta navigatsioonihooajal Krimmi sõja käigus okupeeritud Suurbritannia ja Prantsusmaa mereväe poolt. Naissaarel oli meremeestel ilmselt ajutisi kasarmuid ning ka laatsaret. Haigustesse suri ka Prantsuse meremehi, kuid nende usuline kuuluvus (katoliiklased) takistas matta neid luterlikule Naissaare külakalmistule. Seepärast eraldati neile omaette kalmistu saare kaguosa rannikule. 

1856. aasta navigatsioonihooajal okupatsioonijõude Naissaarele enam ei tulnud, sest 30. märtsil sõlmiti Pariisis rahu ja Krimmi sõda oli lõppenud. Katoliku kalmistu vajus unustusse ning see hävines tasapisi. 

Nõukogude okupatsiooni (1944–1991) ajal hävitati kalmistu võimalikud jäänused lõplikult, sest sinna ehitati Naissaare lennuväli. Kalmistu ei olnud enam täpselt tuvastatav, kuid selle umbkaudses asukohas rajati 1993. aastal kalmistule mälestusmärk, mis avati pidulikult sama aasta 14. juulil, Prantsusmaa rahvuspühal.

Kalmistule maetute arv ei ole teada, kuid analoogse Briti kalmistuga sarnaselt võib arvata, et sinna on maetud 10–15 Prantsuse mereväelast.

## Välislingid
*
Kaljo Alaküla

**Kaljo Alaküla** (20. aprill 1923 Narva – 26. mai 2016) oli eesti lendur ja majandustegelane.

## Elulugu
Lapsepõlv möödus peamiselt Virumaal. Õppis Kukruse algkoolis, Kohtla-Nõmme algkoolis, Jõhvi gümnaasiumis ja Tallinna 5. Gümnaasiumis.

Nõukogude–Saksa sõja ajal oli algul Omakaitse liige, seejärel astus 1942. aastal Saksa lennuväkke, õppis 1944. aastal Liepāja lennukoolis pommituslenduriks ja võitles Saksa sõjaväes eestlastest lenduritest moodustatud 3. lennueskadrillis. Sõja lõpus langes okupeeritud Tšehhis sõjavangi, naasis Venemaa kaudu Eestisse teenis ja tööpataljonis.

Pärast sõda õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Aleksander Arderi lauluklassis ja paralleelselt Tallinna Merekalanduse Tehnikumis.

1949. aastal asus tööle Tallinna Kalakombinaadi insenerina, kuid varsti pidi varjama ennast julgeolekuteenistuse eest Leningradis ja Astrahanis, kus ta 1951. aastal vahistati. 1951–1956 viibis Kemerovo ja Omski vangilaagrites.

Pärast vangistusest vabanemist töötas Tallinna Kalakombinaadi tsehhijuhatajana, seejärel Kirovi nimelise kalurikolhoosi kalatööstuse juhatajana ning 1970.–1980. aastatel kalurikolhoosi juhatuse esimehe asetäitjana. Pärast kalurikolhoosi erastamist töötas mõnda aega AS-is Esmar.

Aastatel 1993–1996 ja 1999–2002 oli Viimsi vallavolikogu liige.

Olnud Viimsi Pensionäride Ühenduse juhatuse liige ja Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse Pirita-Viimsi piirkonna aseesimees.

## Teosed
Kirjutanud kolm mälestusteraamatut:
*Kalurikolhoos Kirovist AS Esmarini. Viimsi 1998
*3. eskadrill. Viimsi 1999 (kordustrükk 2013)
*Jutustus Eestimaa naisest Vaike Vahist. Viimsi 2001

## Tunnustus
*2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*2003 Viimsi Vaala auhind
*2006 Viimsi valla aukodanik

## Isiklikku
Tema õde oli Ellen Alaküla.

Tema abikaasa oli Vaike Vahi, nende lapsed on Ruth Alaküla ja Kristjan Alaküla. 

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Künstler. Eesti Waffen-SS-mehe publitsevad mälestused. Eesti Ekspress, 30. märts 2000
*Annika Poldre. Imetlusväärne juubilar Kaljo Alaküla. Delfi.ee, 25. mai 2013

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Tartu Ülikooli ideelabor

**Tartu Ülikooli ideelabor** on 2013. aastal Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudis loodud üksus, mille eesmärgid on arendada ülikooliga seotud ettevõtlust, luua ja testida tehnilisi prototüüpe ja tarkvara ning viia kokku ettevõtete vajadused ja ülikooli uurimispotentsiaal. 

2015. aasta algul kolis ideelabor Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majja. 

2017. aasta seisuga on laboril käsil kolm suurt programmi: STARTER (programm meeskondadel ideede reaalseteks lahendusteks arendamiseks), Vega fond (Tartu Ülikooli ja SEB koostöös loodud rahastu, mis toetab teaduspõhiste äriideede prototüüpimist ja teadustulemuste turule viimist) ning Kaleidoskoop (kaks korda aastas toimuv äri- ja projektiideede võistlus).

Ideelaborit juhib Maret Ahonen.

## Välislingid
* Tartu Ülikooli ideelabori blogi
* Tartu Ülikooli ideelabor Facebookis
* Tartu ülikoolis avati ideelabor ERR, 13. november 2013
* Tartu ülikooli ideelabor valmistas targa klaasi ja minikopteri ERR, 23. jaanuar 2014
* Galerii: TÜ ideelabor avab äriideede haudumiseks uued ruumid ERR, 13. veebruar 2015
Randlane (ajaleht)

**Randlane** oli Kirovi nimelise kalurikolhoosi ajaleht.

Ajalehe esimene number ilmus 9. oktoobril 1975. 

Ajaleht ilmus regulaarsusega kaks korda kuus.

Ajalehe toimetajad olid Väino Nigumann (1975–1983) ja Linda Kangur (1983–1998). Peale Kirovi kalurikolhoosi erastamist jätkas Randlane viis aastat ASi Esmar häälekandjana.

## Viited
Eksudaat

**Eksudaat** (ladina keeles *exsudatum* 'väljahigistatu') on põletikuline rakuväline vedelik, milles on suur proteiinisisaldus ja rohkelt neutrofiile (leukotsüüte). 

Eksudaat imbub põletiku korral läbi veresoonte seina kudedesse või kudede pinnale, mille tulemusel koed tursuvad. Mädane eksudaat sisaldab rohkesti valgeliblesid.

## Vaata ka
*transudaat
One and One

"**One and One**" on Itaalia elektroonilise tantsumuusika looja Robert Milesi loodud ja Maria Nayleri esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

"One and One" sai 1996. aasta Raadio 2 Aastahiti edetabelis välismaiste lugude arvestuses 1311 häälega esikoha. 

## Viited

## Kirjandus
* Laulu "One and One" sõnad

## Videod
* "One and One" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:One and One (song)]] seisuga 5.05.2015.*
Transudaat

**Transudaat** (*transsudatum*) on osadel selgroogsetel loomadel kõhu- ja/või pleuraõõnde kogunev kindlate füüsikaliste, keemiliste ja mikroskoopiliste iseärasustega ekstravaskulaarne (sooneväline) väikese valgusisaldusega (võrreldes eksudaadiga) kehavedelik (koevedelik), millele omistatakse nii humaan- kui ka loomameditsiinis (*exudate-transudate concept*) vahetevahel teatav patoloogiline roll (haiguslike seisundite tekkel) ja mille laboratoorne diagnostika aitab meditsiinitöötajaid patsiendile diagnoosi kinnitamisel.

Tänapäeval uuritakse transudaate laboratoorse diagnostika meetoditega.

Transudaadid moodustavad eelkõige veresoonesiseste rõhkude muutustest – kas hüdrostaatilise rõhu suurenemisel kapillaarides ja/või onkootse rõhu vähenemisel plasmas, näiteks südame paispuudulikkuse korral.

## Inimestel
### Astsiit

Kõhuõõnde kogunevat ülemäärast kõhuõõnevedelikku (peritoneaalvedelikku) nimetatakse astsiidiks. Astsiit võib olla olenevalt koostisest kas transudaat või eksudaat.

Astsiidi kogunemise tüüpilisteks põhjusteks (üheaegselt võib olla ka mitu põhjust) täiskasvanutel on 
*alkoholhepatiit
*krooniline maksapõletik
*maksakasvajad või kasvajate metastaasid maksas
*maksatsirroos
*neerupuudulikkus
*pankreatiit ehk kõhunäärmepõletik
*peritoneumile levinud vähk
*rasedushepatoos
*südamepuudulikkus.

Astsiit võib tekkida ka infektsioonide, sarkoidoosi, munasarja haiguste, luupuse ja adenokartsinoomi (kas munasarjades, rinnanäärmes, maos ja ka teistes elundites).

### Pleuravedeliku uuringute üldpõhimõtted

Vedelikukogunemust pleuraõõnde > 20 ml nimetatakse efusiooniks (efusioonid liigitatakse transudaatideks ja eksudaatideks) ja seda peetakse (avalikuks tulemise korral) patoloogilise protsessi tunnuseks.

Pleuravedelikuga seostatakse südamerikkeid, maksatsirroosi, perikardi haigusi, nefrootilist sündroomi, maksahaigusi (tsirroos), kilpnäärme alatalitlust, müksödeemi, *[[urinothorax]]*'d, kopsu täielikku kollapsit jt.

#### Laborianalüüs
* kahvatukollase ja selge värvusega, lõhnatu
* väikese erikaaluga (alla 1012)
* valgusisaldusega 9/L, erütrotsüüte alla 10 × 1012/L
* rakuvaene (üksikud irdunud mesoteelirakud), spontaanseid hüübeid ei esine
* kolesterool < 45&nbsp;mg/dl  
* bakteriteta.

## Vaata ka
*Rivalta test

## Viited

## Kirjandus
* Vyankatesh T. Anchinmane, Gururaj V. Puranik, The Diagnostic Separation of Transudates and Exudates in Ascitic Fluid and Pleural Fluid, Bombay Hospital Journal, 53. väljaanne, nr 2, 2011
* Hannes Tamm, Vedelike tsütoloogia 1. Kehaõõnte vedelikud, 2007/2008
Sam Nujoma

**Samuel Daniel Shafiishuna Nujoma** (12. mail 1929 Ongandjera – 8. veebruar 2025 Windhoek) oli Namiibia poliitik, esimene Namiibia president. Ta oli presidendi ametis 21. märtsist 1990 kuni 21. märtsini 2005.

Sam Nujoma sündis Namiibia põhjaosas Ongandjeras. Ta oli 11-lapselise pere vanim laps. Sam Nujoma ema Helvi Mpingana Kondombolo oli üks kõige vanemaks elanud namiibialasi; ta suri 2008. aastal 110-aastaselt. Suure osa lapsepõlvest veetis Sam pere loomi karjatades ja nooremate õdede-vendade järele valvates. Aastatel 1937–1945 käis ta Okahaos Soome misjonikoolis. Aastal 1946 kolis ta Walvis Baysse tädi juurde, kus asus tööle poeabilisena. Kolm aastat hiljem asus ta elama oma onu juurde Windhoeki, kus hakkas tööle raudteel ja õppis õhtukoolis. 1950. aastate algusest osales Nujoma ametiühingutöös.

Aastal 1957 lahkus Nujoma töölt, et asuda aktiivsemalt vastupanuliikumisega tegelema. Koos Andimba Toivo ya Toivoga asutas ta 1959. aastal Ovambomaa Rahvaorganisatsiooni, tulevase SWAPO eelkäija. Samal aastal ta vahistati, kuid tal õnnestus maapakku pääseda. Aprillis 1960 valiti Nujoma eksiilis olevana äsjaasutatud Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni esimeheks.

1960. aastatel võttis Nujoma endale lisanime Shafiishuna, mis tähendab ambo keeles välku.

Pärast 29-aastast eksiili pöördus Sam Nujoma 1989. aastal kodumaale tagasi. Ta valiti parlamendi liikmeks ja parlament valis ta iseseisva Namiibia esimeseks presidendiks. Ta valiti ametisse tagasi aastatel 1994 ja 1999. Neljandaks ametiajaks ei lubanud põhiseadus teda enam valida ning 2005. aastal valiti presidendiks Hifikepunye Pohamba. Novembris 2007 sai Pohamba ka Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni esimeheks.

Sam Nujoma on saanud palju välisriikide aumärke ja aunimetusi, sealhulgas 1973. aastal Rahvusvahelise Lenini rahupreemia ja 1996. aastal Hea Lootuse ordeni (Order of Good Hope, LAV).

## Viited
Leptotyphlops incognitus

***Leptotyphlops incognitus*** on ahassuumadulaste sugukonna maoliik.

## Levila

Neid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Malawis ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptotyphlops incognitus]] seisuga 6.05.2015.*
Leptotyphlops longicaudus

***Leptotyphlops longicaudus*** on järgmiste maoliikide taksonoomiline sünonüüm:

**[[Myriopholis ionidesi]]* (Broadley & Wallach, 2007)
**[[Myriopholis longicauda]]* (Peters, 1854)
How Can We Be Lovers

"**How Can We Be Lovers?**" on Michael Boltoni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "How Can We Be Lovers?" laulu sõnad

## Video
* "How Can We Be Lovers?" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:How Can We Be Lovers?]] seisuga 6.05.2015.*
Runbjarn

**Runbjarn** (tõlkes 'Ruhnu karu'; laeva on nimetatud ka **Ruhnu Karuks**) on Eestis ehitatud rannarootslaste ühemastiline puidust purjelaeva jahta koopia. 

## Kirjeldus
Põhiandmed:
*Pikkus: 14,2 m
*Pikkus kliiverpoomiga: 17,4 m
*Laius: 4,5 m
*Süvis: 1,2 m
*Kogumahutavus 15 registertonni
*Purjesid: 3
*Abimootor: 68 kW
*Kiirus: 8 sõlme

Runbjarn on ehitatud Eestis enne Nõukogude aega Ruhnu hülgeküttide ja kaubavedajate jahtade eeskujul. Jahtasid ehitati toona kokku kaheksa. Ehitusmaterjal on puit. Kere on klinkerplangutusega. Jõuseadmeks on Sisu Diesel 420 võimsusega 68 kW.

Taglastuselt on Runbjarn kutter, kuid rannarootsi traditsiooni järgi kutsutakse *jahta*ks. Laeval on suur kahvelpuri, kliiver ja taaksel. Purjepind on kokku 113 m²

Laev võib sõltuvalt päästevarustusest pardale võtta kuni 24 inimest. Üldjuhul võetakse peale kuni 12 reisijat. Koikohti on 12.

## Ajalugu
Runbjarn ehitati Haapsalus puulaevaseltsi Vikan töökojas 2007–2008. Haapsalu on ka kodusadamaks. Joonised tegi ehitusmeister Jorma Fribergi kogutud materjali alusel Enn Metsar.

2009. aastal tõi Runbjarn Laulu- ja Tantsupeo tule Pärnust Tallinna. 

Runbjarn on sõitnud läbi peaaegu kogu Läänemere, sealhulgas külastanud Peterburi, ning sõitnud ka Valgel merel. Ta on purjetanud Loch Nessi, Laadoga ja Äänisjärvel. 

2018. aastal, kui laev oli saanud uue allalastava masti, käidi laevaga Berliinis. Seejärel toimus ka laeva kere kapitaalremont. Laev asus alaliselt Tallinna. 

2022. aasta juunis alustati pikka sõitu läbi Euroopa Musta mere poole. Algselt oli plaanis külastada ka Ukrainat, kuid see jäi seoses sõjaga ära. Tagasi Eestisse jõuti 2024 septembris.

## Vaata ka
* Hoppet
* Jaala

## Välislingid

* Koduleht
* Jahta Runbjarn Facebookis
* Runbjarn EALS kodulehel
Timothy Snyder

**Timothy David Snyder** (sündinud 18. augustil 1969 Ohios) on Ameerika Ühendriikide ajaloolane. Tema uurimistöö keskmes on Kesk- ja Ida-Euroopa ajalugu ning holokaust.

Snyder sai bakalaureusekraadi Euroopa ajaloo ja politoloogia alal 1991. aastal Browni Ülikoolis ning filosoofiadoktori kraadi moodsa ajaloo alal 1995. aastal Oxfordi Ülikoolis. Ta on Yale'i Ülikooli ajalooprofessor. 

## Raamatuid
* "Nationalism, Marxism, and Modern Central Europe: A Biography of Kazimierz Kelles-Krauz" (1998)
* "The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus, 1569–1999" (2003)
* "Sketches from a Secret War: A Polish Artist's Mission to Liberate Soviet Ukraine" (2005)
* "Thinking the Twentieth Century" (koos Tony Judtiga, 2012)
* "The Red Prince: The Secret Lives of a Habsburg Archduke" (2008)
* "Bloodlands: Europe Between Hitler and Stalin" (2010; eesti keeles "Veremaad: Euroopa Hitleri ja Stalini vahel", tõlkinud Rein Turu, 2011)
* "Black Earth: The Holocaust as History and Warning" (2015; eesti keeles "Must muld. Holokaust kui ajalugu ja hoiatus", tõlkinud Olavi Teppan, 2017)
* "The Road to Unfreedom: Russia, Europe, America " (2018) 

### Intervjuu
* Historian Timothy Snyder: 'History Is Always Plural' (Vabadusraadio, 20. juuni 2015)

## Tunnustus
* 2012 Prakhin International Literary Award
* 2013 Hannah Arendt Prize
* 2015 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Timothy Snyder Yale'i Ülikooli saidil
* The Great Russian Disinformation Campaign The Atlantic, 1. juuli 2018
Hiietammik

**Hiietammik** on mitme loodusliku pühapaiga nimi Eestis:
*Hiietammik ehk Lilli Hiiemägi, Karksi vallas Lilli külas
*Hiietammik, Rakke vallas
*...
Laulatusemägi

**Laulatusemägi** on Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas asuv kõrgendik, kus asus kalmistu. 
 
Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Kõrgendikul asub ka Kirbu Soka püha kivi. 
 
## Viited

## Välislingid
*
Hiitemägi

**Hiitemägi** on mitme Eesti loodusliku pühapaiga nimi:
*Assikvere Hiitemägi, Pala vallas Assikvere külas

## Vaata ka
*Hiiemägi
Tondikivi

**Tondikivi** on mitme Eesti silmapaistva rändrahnu nimi:
*Pärase Tondikivi, Muhu vallas Pärase külas
*Raegma Tondikivi, Muhu vallas Raegma külas
*Ilpla Tondikivi, Pihtla vallas, Ilpla külas
*...
Ohvrimägi

**Ohvrimägi** on mitme Eesti looduslike pühapaiga vm tähelepanuväärse kõrgendiku nimi:
*Pringi ohvrimägi, Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi külas
*Vellavere ohvrimägi (ka Vellavere hiiemägi), Tartu maakonnas Konguta vallas Vellavere külas
*
Kajsamoor

**Kajsamoor** oli 1939. aastal Norras ehitatud 2-mastiline puust purjelaev.

## Laeva andmed
* Taglastus: praamseilketš
* Purjepind: 397 m²
* Kere materjal: puit
* Abimootor: Volvo-Penta 400 hj
* Reisijate maksimaalne arv: 60

## Ajalugu
Laev on ehitatud 1939 Norras Aasheim og Valvatne laevatehases Sagvåg Sunnhordlandis algselt kaubalaevaks. Nimi pärineb vananorra mütoloogiast ja tähendab ligikaudses tõlkes “Tuuletrolli ema”.

## Eestis
Eestis kasutati laeva lõbusõitudeks ja kodusadamaks oli Lennusadam Tallinnas. Kapten oli pikemat aega Herkki Haldre. 
31. mail 2015 avastas Tallinna lahel lõbusõidul olnud Kajsamoor juhuslikult ja päästis tugeva tuulega ümber läinud Delphia 24 tüüpi väikese purjejahi meeskonna.

## Lõpp Inglismaal
2017. aastal müüdi Kajsamoor Charlestown'i sadamale Cornwall'is Inglismaal. 2025. aasta 31. märtsil ilmus sadama veebilehel artikkel, milles nenditi laeva konstruktsioonide pehastumist ning tunnistati laeva seisukord meresõiduks kõlbmatuks. Artiklis avaldati kava laev lammutada ning kasutada tema osi taaskasutusprojektides kunstiobjektide loomiseks vmt.

## Vaata ka
* Blue Sirius
* Hoppet

## Viited

## Välislingid

* Küllike Rooväli. GALERII JA VIDEO: Purjelaev Kajsamoor lahkus jäädavalt Eestist, ohtuleht.ee, 9. aprill 2017
Siniallikas

**Siniallikas** on mitme Eesti allika nimi:
*Laiuse Siniallikas, Tartumaal Laiuse kihelkonna Vilina külas
*Siniallikas, üks Kose kolmest allikast
*Siniallikas (Intsu Siniallikas), üks Sinialliku allikaid
*Saula Siniallikad Kose vallas Saula külas
*Aegviidu siniallikad

## Vaata ka
*Suur Siniallikas, mitme Eesti allika nimi
*Sinialliku allikad
Hiiesaar

**Hiiesaar** on **[[hiis|hiie]]** üks sünonüüme. Hiiesaareks on nimetatud ka mitmeid Eesti pühapaikasid:
*Muraka hiiesaar, Tori vallas Muraka külas
*Soomevere Hiiesaar, Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Soomevere külas

**[[Hiiesaar (perekonnanimi)|Hiiesaar]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Hiiesaare (Hiiessaare), küla Hiiumaal
Vapper (aurulaev)

**Vapper** oli aurulaev, mis ehitati Esimese maailmasõja eel Inglismaal ja osteti hiljem Eestisse. See oli aastatel 1939–1940 suurim Eesti laev. 

## Kirjeldus
Laeva veeväljasurve oli 4543 tonni, pikkus 115,5 m, laius 17,1 m. Kiirus oli 10 sõlme. Meeskonna suurus oli 33 liiget.

## Ajalugu
Laev valmis oktoobris 1913 Inglismaal algse nimega **Seapool**. Laev oli Pool Shipping Co Ltd omanduses ja asus West Hartlepoolis. Aastast 1936 kandis laev nime **Pilcot** ja selle omanik oli McCowen & Gross Ltd Londonis. 

1939. aasta kevadel osteti laev AS Tallinna Laevaühisusele ja see sai nimeks Vapper. Alates 15.09.1939 oli registrisse kantuna Eesti suurim laev (seni suurim oli Eestirand). Kapteniks sai O. Laas.

### Hukkumine
1940. aasta juuli algul oli ilma eskordita Vapper teel söelaadungiga Cardiffist Buenos Airesesse. Cape Clearist lõunas sai laev 6. juulil kell 10.58 torpeedotabamuse (torpeedo G7e) silla kohale Saksa allveelaevalt U 34. Pärast seda, kui meeskond oli laeva kahel päästepaadil maha jätnud, tulistas U 34 kell 11.15 teise torpeedo, mis tabas masinaruumi. Laev murdus pooleks ja uppus vähem kui minutiga. Uppumist jälgis ka teine Saksa allveelaev U 99, mis oli jälitanud laeva 90 minutit ja oli juba valmis ise ründama, kui Vapper sai teise allveelaeva poolt tulistatud torpeedo tabamuse. Hukkus 1 või 3 meeskonnaliiget, ülejäänud jõudsid päästepaatidega randa. 

1940. aasta suvest alates hakkasid okupatsioonivõimud Eestis laevu natsionaliseerima ja üritati endale saada kõike, mis saada andis. Vapper oli kindlustatud ja kindlustusrahale pretendeeris Nõukogude Liit veel 1954. aastal. Aga raha jäi saamata.

## Viited
Causus resimus

***Causus resimus*** on rästiklaste sugukonna maoliik. 

## Levila

Neid võib kohata roomamas Nigeerias, Kamerunis, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Mosambiigis, Malawis ja Sambias.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Causus resimus]] seisuga 6.05.2015.*
Tõnisekivi

*Andre Tõnisekivi on ohvrikivi Võrumaal Põlva kihelkonna Andre külas
*Villa Tõnisekivi oli ohvrikivi Võrumaal Rõuge kihelkonna Villa külas
*...