open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rafael Lozano

**Rafael Lozano Muñoz** (sündinud 25. jaanuaril 1970 Córdobas) on Hispaania endine poksija.

Lozano osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mansueto Velascole (Filipiinid) ja hõbemedali 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Brahim Asloumile (Prantsusmaa). 

Lozano osales helveskaalus (kuni 48 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Bernard Inomile (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Roel Velascole (Filipiinid) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lozano osales helveskaalus (kuni 48 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ivailo Marinovile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Ivan Stapovičile (Leedu) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Marian Velicule (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Oleh Kirjuhhinile (Ukraina)

Lozano poksis maist 2001 kuni novembrini 2010 elukutselisena. Ta pidas kokku 28 kohtumist, millest võitis 25 (neist 13 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
GE C36-7

**GE C36-7** on kuueteljeline diiselvedur, mida tootis aastatel 1978–1989 GE Transportation Systems.

Veduril on diisel-elektriline veoajam, mis annab võimsuseks 2684 kW (3600 hj) ja suurimaks kiiruseks kuni 112 km/h. 
Vedur suudab vedada kuni 5500 tonni raskust rongi.

2001. aastal müüdi 58 USA-s kasutatud vedurit koos 19 vanema versiooni C30-7Ai-ga AS Eesti Raudteele. Esimene partii vedureid (10 tk) saabus mais 2002.

Algselt rööpmelaiusele 1435 mm valmistatud vedurid ehitati enne Eestisse toomist ümber siinsele rööpmelaiusele 1520 mm (indeks „i“ tähistab rööpmelaiuse ümberehitamist).

Eestis kannavad C36-7i tüüpi vedurid numbreid vahemikus 1500–1557 ning moodustavad enamiku raudteetranspordi ettevõtte AS Operaili praegusest veduripargist. 

Võrreldes varem Eestis kasutatud Vene päritolu liiniveduritega on C-seeria vedurid oluliselt töökindlamad ja ökonoomsemad, kuid mõnevõrra suurema teljekoormusega. 
Selle tõttu ei saa vedureid kasutada ka näiteks piiriülesteks vedudeks.

Vedurite remondiks ja hoolduseks avati 2003. aastal spetsiaalne Muuga depoo.

2021. aastal ehitas AS Operail Tapa depoos C36 veduri põhjal Baltimaade ja lähiregiooni esimese LNG-liiniveduri. 
Veduri ehitustööd kestsid viis kuud, mille jooksul ehitati ümber veduri kütusepaak, kuhu lisati LNG-mahutid ning paigaldati ka muud vajalikud süsteemid. 

2023. aasta lõpul müüs riigiettevõte Operail 32 Ameerika diiselvedurit vanarauaks.

## Tehnilised andmed
* Pikkus: 20 500 mm
* Kiirus: 112 km/h
* Mass: 180, 5 t
* Võimsus: 3600 hj 
* Kütusevaru: 17 000 l
* Liivavaru: 1700 l

## Viited

## Välislingid
* Pilte; Baltic Trains Picture Gallery
* Motors24: Ameerika vedur; YouTube'i video
* Motors24: Ameerika vedur, 2. osa; YouTube'i video
Caravaggio teoste loend

Alltoodud loendis on esitatud Itaalia maalikunstniku **[[Caravaggio|Michelangelo Merisi da Caravaggio]]** teosed kronoloogilises järjestuses.

## Maalide loend

## Märkused

## Allikad
* M. Alpatov. Kunstiajalugu,II kd. Renessansi ja uusaja kunst. Tallinn: Kunst, 1982. Lk 131-136.
* Roberto Longhi, *Caravaggio*. Dresden, 1968.
* Stefano Zuffi, *Caravaggio : Quadrifolio*. Rizzoli (Rizzoli Quadrifolio), 2001.
* Peter Robb, *M : The Man Who Became Caravaggio*. Henry Holt & Company, Inc., 2000.
* Alfred Moir, *Caravaggio*. Harry N Abrams (Masters of Art series), 1989.
* Catherine Puglisi, *Caravaggio*. Phaidon Press, 1998.
* John T. Spike, *Caravaggio*. Abbeville Press, 2001.
* Howard Hibbard, *Caravaggio*. Westview Press, 1985.
* Creighton E. Gilbert, *Caravaggio and His Two Cardinals*. Pennsylvania State University Press, 1995.
* John Gash, *Caravaggio*. Chaucer Press, 2004.

## Välislingid
446

**446. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Aëtius ja Quintus Aurelius Symmachus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Hypatios, katoliku pühak
Jieznas

**Jieznas** () (poola keeles *Jezno*) on linn Leedus Prienai rajoonis. Jieznas on Jieznase valla halduskeskuseks. Linna lõunaosas asub 0,744 km² pindalaga ja keskmiselt 2,85 meetrit sügav Jieznase järv (suurim sügavus 4,44 m).

Linnas on raamatukogu, postkontor ja gümnaasium. Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks, aastal 1670 valminud katoliku kirik ja kalmistul asuv aastal 1770 ehitatud kabel. 

## Ajalugu

Asula nime on esmamainitud 1492. aastal, mil mainiti, et Jieznase mõis on suurvürstide valdus. Kazimieras Būga arvates on selle paikkonna nimi pärit jatvingidelt. Asulat on esmamainitud 1581. aastal, mil see oli alev.

Aastal 1633 sai sealse mõisa omanikuks Stefan Pac ja asula kujunes pikaks ajaks Pacide residentsiks. Aastal 1634 muudeti sealne XVI sajandi lõpus ehitatud kalvinistide kirik katoliku kirikuks. Aastal 1643 lasi Stefan Pac siiski katoliiklastele uue kiriku ehitada. Aastal 1670 pühitseti sisse Krzysztof Zygmunt Paci initsiatiivil rajatud uus katoliku kiriku hoone. 

Põhjasõja ajal rüüstasid alevit rootslased. Aastal 1812 kujunes alev Napoleoni vägede koondumispaigaks, sealne mõisnik oli aga Napoleoni adjutant. Ta võttis osa ka Novembriülestõusust. Aastal 1837 põlesid maha nii Jieznase alev kui ka mõis, mõisakompleksi ei hakatud õnnetuse järel aga taastama. Vene võimu all oli asula nimekuju Езно.

Augustis 1915 hõivasid Jieznase Kaunase kindluse vallutanud ja sealt lõuna poole liikuma hakanud Saksa väed. Aastal 1919 toimus Jieznase lähistel Leedu vabadussõja üks esimesi lahinguid Punaarmee ja leedulaste ning neid toetavate Saksa vägede vahel. Algselt oli Punaarmee edukas, ent neli päeva hiljem sundisid leedulased nad alevist lahkuma. Aastal 1930 oli alevis 117 maja, seal tegutsesid ka saekaater ja auruveski. XX sajandi algul kasutati alevi kohta nimesid **Jeznas** ja **Jėznas**.

2. septembril 1941 lasid asula hõivanud Saksa väed maha 144 Jieznase juuti. Teise maailmasõja järel tegutsesid Jieznase ümbruses Leedu metsavennad. 28. detsembril 1956 sai Jieznas linnaks. Sinna rajati õmblusvabrik ja Kaunase elektrikilbitehase filiaal, seal asus ka traktoriremonditöökoda.

## Elanikkond


* 50 (1719)
* 372 (1795)
* 333 (1865)
* 1255 (1897)
* 989 (1923)
* 1803 (1959)
* 1658 (1970)
* 2400 (1974)

* 2500 (1976)
* 1854 (1979)
* 1883 (1989)
* 1476 (2001)
* 1204 (2011)
* 1167 (2013)
* 1086 (2017)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jieznase elanikest leedulasi 98,13%.

## Pilte


Pilt:Jieznas, Lithuania - panoramio (6).jpg|Katoliku kirik
Pilt:Jieznas, vokiečių karių kapinės.JPG|Saksa sõjaväekalmistu
Pilt:Jiezno gimnazija.JPG|Koolimaja
Pilt:Jieznas, vartai-varpinė.JPG|Kalmistu väravad
Pilt:Jieznas, kapinių koplyčia.JPG|Jieznase kabel
Pilt:Jieznas, Lithuania - panoramio (14).jpg|Vaade Jieznase järvele


## Tuntud elanikke
*Jonas Asevičius-Acukas – Leedu sõjaväelane
*Nikadzim Silivanovič – Valgevene kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Jieznas Poola geograafilises sõnastikus
* Linn portaalis vietoves.Lt
412

**412. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Theodosius II
*...

## Sündinud
*Proklos, filosoof

## Surnud
*Theophilos Aleksandriast, Aleksandria patriarh
413

**413. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius ja Heraclianus.
*Augustinus hakkas kirjutama üht oma suurematest ja kuulsamatest teostest, 22 raamatust koosnevat "De civitate Dei" ("Jumalariigist"), mille ta viis lõpule 426. aastal.
*Konstantinoopolis hakati rajama uusi kaitsemüüre, mis valmisid 439. aastal ja mida hakati nimetama Theodosiuse müürideks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Heraclianus, Rooma vastukeiser

## Viited
414

**414. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Constantius ja Flavius Constans.
*Donatistid kaotasid Rooma riigis kodanikuõigused.
*4. juulil kuulutati Ida-Roomas keiser Theodosius II 16-aastane õde Pulcheria augustaks, mille järel oli Rooma impeeriumil formaalselt kolm valitsejat: Honorius, Theodosius II ja Pulcheria.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Synesios, filosoof ja piiskop

## Viited
415

**415. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Theodosius II.
*Hispaaniasse saabusid romaniseerunud läänegoodid.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Hypatia, matemaatik ja filosoof
Joniškėlis

**Joniškėlis** () (poola *Johaniszkiele*) on linn Leedus Pasvalysi rajoonis. Linn on Joniškėlise valla halduskeskuseks. Joniškėlis asub Mažupė jõe kaldal merepinnast 85 meetri kõrgusel.

Linnas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Linnas kaevandatakse savi. Vaatamisväärsusteks on Joniškėlise mõisa hoonetekompleks, katoliku kirik, mis ehitati aastal 1792, aastal 1808 ehitatud kihelkonnakooli hoone ja aastal 1811 ehitatud haigla.

## Elanikkond


* 100 (1841)
* 90 (1865)
* 670 (1897)
* 568 (1923)
* 2592 (1959)
* 1871 (1970)

* 1800 (1974)
* 1800 (1976)
* 1776 (1979)
* 1585 (1989)
* 1477 (2001)
* 1201 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joniškėlise elanikest leedulasi 98,75% ja teiste rahvaste esindajaid 1,25%.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud aastal 1684. Samal aastal ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1736 sai Joniškėlis aleviks.

Mõisa omanik Ignacy Karp andis oma testamendis korralduse rajada asulasse haigla. Kui haigla valmis, oli see esimene maahaigla Leedu aladel. XIX sajandi alguses rajati alevisse ka kihelkonnakool. See oli esimene kool Leedus, kus õpilastele õpetati ka põllumajandust.

Knygnešystė ajal tegutses alevi lähistel üks tähtsamaid salakaubavedajaid Jurgis Bielinis. Too andis seal salaja välja ajalehte Baltasis erelis.

Leedu Vabadussõja ajal moodustas alevi rahvas Punaarmee vastu võitlemiseks oma partisanide salga, millest sai hiljem Leedu üheksas jalaväepolk. Aastal 1916 avati alevit läbiv kitsarööpmeline raudtee. Üks liin ühendas Joniškėlist Žeimelisega, teine alevit läbiv raudtee ühendas aga Pasvalyst ja Šiauliai Gubernija linnaosa. Hiljem (1937–1938) rajati alevist veel liin Panevėžysi suunas. See tõi kaasa alevi kasvu, sinna rajati vesiveski ja meierei. Linnaõigused sai Joniškėlis 1950. aastal. Aastaks 1983 olid linna läbivad raudteeliinid suletud.

## Pilte


Joniskelis.JPG|Joniškėlis
2011_04_24Joniškėlis13.JPG|Joniškėlise haidla
Mazupe joniskelyje.JPG|Mažupė
Joniskelio_baznycia_is_pietvakariu_puses.JPG|Joniškėlise kirik


## Tuntud elanikke
*Romualdas Ozolas – Leedu publitsist ja poliitik
*Jonas Čepulis – Leedu poksija
*Vida Stasiūnaitė – Leedu insener ja poliitik
*Gabrielė Petkevičaitė-Bitė – Leedu publitsist ja poliitik
*Benedykt Karp – Rzeczpospolita poliitik
*Ignacy Karp – kohalik mõisnik
*Eustachy Karp – kohalik mõisnik
*Felicjan Stefan Karp – kohalik mõisnik

## Viited

## Välislingid

*Linn portaalis vietoves.Lt
*Linna koduleht
416

**416. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Iunius Quartus Palladius
*Läänegoodid tungisid Ibeeria poolsaarele

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Kazlų Rūda

**Kazlų Rūda** () (saksa keeles vanasti *Koselrode*) on linn Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses, Kazlų Rūda valla halduskeskuseks. Kazlų Rūdast hargnevad raudteed Kaunase, Kaliningradi ja Šeštokai suunas. Kazlų Rūda asub merepinnast 95 meetri kõrgusel.

Linna ümbrus on metsane; sealsete metsade vahel paiknevad linna läheduses (viis kilomeetrit põhja pool) Kazlų Rūda sõjaväelennuväli ja Kazlų Rūda polügoon.

Linnas on arvukalt metsanduse ja puidutöötlemisega tegelevaid ettevõtteid. On ka tekstiilitööstuse ja lihatoodete ettevõtteid. Linnas on raamatukogu.

Haridust annavad gümnaasium, kaks põhikooli ja algkool, lisaks on linnas kool erivajadustega lastele.

## Elanikkond


* 233 (1827)
* 455 (1883)
* 771 (1897)
* 1338 (1923)
* 3478 (1959)
* 4308 (1970)

* 5300 (1974)
* 6000 (1976)
* 6312 (1979)
* 7715 (1989)
* 7401 (2001)
* 6635 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šakiai elanikest leedulasi 97,51%, venelasi 1,13%, valgevenelasi 0,27% ja ukrainlasi 0,84%.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1744. aastal. Toona oli seal kaevurite asula, kus XIX sajandi keskel toodeti 10 tonni rauda aastas.

1861. aastal valmis Peterburi–Varssavi raudtee Königsbergi viiv haru, mille äärde rajati Kazlų Rūda raudteejaam, jaama juurde tekkis aga alevik. Aastal 1911 avati seal raudteetööliste lastele venekeelne kool. Aastast 1914 on teada, et alevis toodeti vilti ja seal asus turuplats. Aastal 1915 rajasid Saksa okupatsiooniväed alevi juurde sõjavangide laagri, ühtlasi ehitasid nad alevist kitsarööpmelise raudtee Pavilkijyse asulasse.

Pärast sõja lõppu ehitati alevist Šeštokaisse viiv raudteeharu. Sinna rajati elektrijaam, avati kolm saekaatrit ja kaks veskit. Aastal 1925 valmis katoliku kiriku hoone.

Teise maailmasõja ajal (enne Saksa okupatsioonivägede saabumist) ja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Veel 1950. aastal oli alevi lähistel kuus metsavendade salka.

1950. aastal sai Kazlų Rūda linnaks. Aastail 1950–1962 oli see samanimelise rajooni keskus.

## Sõpruslinnad

*  Frombork, Poola
*  Lwówek, Poola

*  Gussev, Venemaa
*  Sondershausen, Saksamaa

## Pilte

Kazlu_rudos_baznycia.jpg|Kazlų Rūda kirik
Kazlu_Rudos_GS.JPG|Raudteejaama hoone
Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazija.JPG|Gümnaasium
Kazlų Rūdos spec. mokykla.JPG|Kool erivajadusega lastele


## Tuntud elanikke
*Kazys Grinius – Leedu president
*Audrius Brūzga – Leedu diplomaat
*Mantas Varaška – Leedu jurist

## Viited

## Välislingid

*Omavalitsuse koduleht
*Linn portaalis vietoves.Lt
419

**419. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Monoxius ja Plintas.
*Valmis Augustinuse teos "De trinitate".
*Toulouse sai läänegootide pealinnaks.
*...

## Sündinud
*Valentinianus III, Lääne-Rooma keiser (2. juuli)

## Surnud
*...

## Viited
439

**439. aasta**

## Sündmused
*Ida-Rooma keisririigi ametlikuks keeleks sai kreeka keel.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Festus.
*19. oktoober – vandaalid vallutasid Kartaago.
*Konstantinoopolis valmisid Theodosiuse müürid

## Sündinud
*...

## Surnud
*...

## Viited
Arbuusisuhkrus

**"Arbuusisuhkrus"** ("In Watermelon Sugar") on ameerika kirjaniku Richard Brautigani lühiromaan, mis ilmus 1968. aastal.

Romaan jutustab idüllilist, vägivallatut elu elavast kogukonnast, kes on organiseerunud keskse hoone ümber, mille nimi on iDEATH ("minaSURM"). Paljud asjad selles keskkonnas on valmistatud arbuusisuhkrust, ehkki ehitusmaterjalina tarvitatakse ka männipuitu ja kivi ning kütust valmistatakse forellirasvast. Romaani maastik muutub pidevalt. Päike on iga päev eri värvi, luues eri värvi arbuuse, ning ka keskhoone muutub sageli.

Raamat on Eestis ilmunud Enn Soosaare tõlkes kahes trükis: 1977. aastal Loomingu Raamatukogus ning 2003. aastal kirjastuses Hotger. Raamatu ühe peategelase järgi on saanud lavanime ansamblist Jäääär tuntud eesti muusik InBoil ning tema hilisem ansambel InBoiler.

"Arbuusisuhkrus" on avaldanud olulist mõju muusikale ja kirjandusele, sellest on tehtud teatrilavastusi. Eestis lavastas "Arbuusisuhkrus" 2009. aastal Tallinna Linnateatris Jaanus Rohumaa. 

## Viited
Kavarskas

**Kavarskas** (, poola keeles *Kowarsk*) on linn Leedus Utena maakonnas Anykščiai rajooni Kavarskase vallas ja on selle valla halduskeskus.

Linn asub merepinnast 82 meetri kõrgusel Šventoji jõe ääres. Jõele rajati aastal 2002 Kavarskase hüdroelektrijaam võimsusega 1,5 MW, selle käigus moodustus jõele Kavarskase paisjärv. Paisjärve varustab Nevėžise jõe veega aastal 1968 rajatud ja Traupise alevi juurest alguse saav kanal. Linnas asuvad looduskaitsealused Kavarskase tufiallikad.

Linnas on postkontor, keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Kavarskase kirik (ehitatud aastail 1857–1887), mille juures asuvad kolm kellatorni (valminud aastail 1769, 1883 ja 1889), XIX sajandil valminud kabel ja tulpkabel aastast 1929. Ukmergėsse viiva tee ääres asub aastal 1936 püstitatud Leedu kõrgeim rist.

## Ajalugu

XV sajandil asus linna kohal Mažoji Pienionysi mõis. Aastal 1563 püstitati selle juurde aastal 1463. Sajandi lõpus oli selle mõisa omanikuks Stanisław Kowarski, kelle järgi on saanud nime ka mõisa juurde kujunev asula.

Asulat on esimest korda mainitud 1538. aastal, mil see sai alevi staatuse. Algselt oli selle nimi **Kovarskas**, tänapäevase nime sai see aastal 1960.

Kovarskas kuulus hiljem Astikastele, Ogińskitele, Tyszkiewiczitele ja Siesickitele. Aastal 1797 rajati alevisse kihelkonnakool. Aastal 1842 põles suur osa Kavarskasest maha. Tsaariajal kasutati alevi kohta venekeelset nimekuju Коварскъ.

Aastal 1905 läks linn tsaari valdusse. Aastal 1914 rajati sinna veski ja saekaater. Esimese maailmasõja päevil rüüstasid sõdurid linna ja põletasid selle maha.

Nõukogude võimud küüditasid 11 Kavarskase elanikku. Teise maailmasõja ajal põles maha alevi keskosa, hävis ka sealne veski. Suvel 1941 hukati sealsed juudid. Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Kavarskas kohaliku kolhoosi keskasulaks. Kavarskas sai linnaks 1956.

## Elanikkond


* 572 (1865)
* 1 546 (1897)
* 1 041 (1923)
* 1 287 (1959)
* 1 191 (1970)
* 1 100 (1974)
* 1 100 (1976)

* 1 113 (1979)
* 972 (1989)
* 809 (2001)
* 666 (2011)
* 653 (2012)
* 574 (2017)
* 554 (2018)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kavarskase elanikest leedulasi 97,15% ja venelasi 1,5%.

Kavarskas, Lithuania - panoramio (1).jpg|Vaade hüdroelektrijaama tammile ja Kavarskase veehoidlale
Kavarskas, pagr. mokykla.JPG|Koolimaja
Kavarsko kryžius.jpg|Leedu kõrgeim rist
Kavarskas. Šaltinis.JPG|Kavarskase allikas
Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia - panoramio.jpg|Kavarskase kirik


## Viited

## Välislingid

*Linn Poola geograafilises sõnastikus
*Linn portaalis vietoves.Lt
429

**429. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Florentius ja Dionysius.
*Vandaalide kuningas Genseric liikus 80 000 inimest (sõjamehed koos perekondadega) kandva sõjalaevastikuga Hispaaniast üle Gibraltari väina ning itta Kartaago poole, rüüstates teel Põhja-Aafrika linnu.
*Theodosius II käsul alustati seadusandluse koostamist (Codex Theodosianus), mis kestis 438. aastani.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Honoratus, Arles'i peapiiskop

## Viited
427

**427. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Hierus ja Ardaburius.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Faramond, pool-legendaarne Frangi riigi kuningas
*Sisinnius I, Konstantinoopoli peapiiskop
*Tao Yuanming, hiina luuletaja
Kuršėnai

**Kuršėnai** () on linn Leedus Šiauliai rajoonis, Kuršėnai valla halduskeskus. Asub Venta jõe ääres merepinnast 105 meetri kõrgusel. Linna läbib Liibavi–Romno raudtee, sealt hargneb ka raudtee Kretinga suunas.

Linnas on piimakombinaat ja suhkruvabrik, seal kaevandatakse savi ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linn on vana keraamikatööstuse keskus. Vaatamisväärsusteks on aastal 1933 ehitatud katoliku kirik ja kalendrimuuseum.

## Elanikkond

* 200 (1823)
* 260 (1865)
* 3200 (1897)
* 2900 (1923)
* 3800 (1939)
* 9100 (1959)
* 10 600 (1966)

* 11 588 (1970)
* 12 600 (1974)
* 13 100 (1976)
* 13 223 (1979)
* 14 793 (1989)
* 14 197 (2001)
* 11 963 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuršėnai elanikest leedulasi 96,92%, venelasi 1,98%, mustlasi 0,17%, ukrainlasi 0,15%, poolakaid 0,13%, valgevenelasi 0,09% ja teiste rahvaste esindajaid 0,56%.

## Ajalugu

Kuigi linn asub ajaloolisel žemaitide asualal, on selle nimi tulenenud ilmselt seal elanud kuralastest. Kuršėnaid on esimest korda mainitud 12. sajandil. Esimene kirik rajati sinna aastal 1523. Aastal 1561 sai Kuršėnaist alev.

Aastal 1564 hakkas asula kuuluma Despot-Zenowiczitele, pärast seda aga Pacidele. Viimased omanikud olid Gruževskised, kellele alev kuulus kuni Teise maailmasõjani.

Kuršėnai hakkas arenema XIX sajandi teisel poolel, mil valmis Liibavi–Romno raudtee. 26. juulil 1919 toimus alevi all esimene bermondtiaadi lahing Leedu territooriumil. Linnaks sai aastal 1946.

## Pilte


Kuršėnai, seniūnija.JPG|Kuršėnai
Kuršėnai, bažnyčia 1.JPG|Kuršėnai kirik
Kuršėnai 2.jpg|Kuršėnai
Kuršėnai, stotis.JPG|Raudteejaam


## Tuntud elanikke

*Stasys Raštikis – Leedu sõjaväelane ja poliitik
*Jan Grankowski – Poola kergejõustiklane
*Vytautas Kulakauskas – Leedu korvpallur
*Vacys Reimeris – Leedu luuletaja
*Donald Kagan – USA ajaloolane
*Eimutis Juzeliūnas – Leedu elektrokeemik
*Rimantas Mikaitis – Leedu poliitik
*Jonas Pinskus – Leedu poliitik
*Stefanija Statkuvienė – Leedu pikamaajooksja
*Rimas Mikalauskas – Leedu vaimulik
*Deividas Česnauskis – Leedu jalgpallur
*Edgaras Česnauskis – Leedu jalgpallur

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Linn portaalis vietoves.Lt
*Alev Poola geograafilises sõnastikus
Kaasani ülikool

**Kaasani ülikool** (ametliku nimega **Kaasani (Volga piirkondlik) Föderaalülikool**) on Venemaa föderaalülikool Kaasanis Tatarstanis. 

## Ajalugu
See on üks Venemaa vanimaid ülikoole, asutatud 1804. aastal. Suure Prantsuse kodanliku revolutsiooniga ra­kendas keisrinna Katariina II abinõusid, et tõkestada revolutsiooniideede levikut Venemaal. Keiser Paul I, jätkates Katarii­na II sisepoliitilist kurssi, keelas 1798. aastal,  venelastel välismaa ülikoolidesse õppima mineku.
Valitsus sunnitud asutama rea uusi ülikoole Venemaa keisririigis: Kaasanis (1804), Harkovis (1805)  ning taastama Tartu ülikooli (1802) ja Peterburi ülikooli (1819). Kaasani ülikool oli kõige idapoolsem Venemaa ülikoolidest. Kaasani ülikooli  looja  oli maailmakuulus vene matemaatik Nikolai Lobatševski (1792–1856), kes ligikaudu 20 aastat järjest (1827–1845) oli Kaasani ülikooli rektoriks. Tema valitsusajal jõudis Kaasani ülikool Venemaa kõige paremini varustatud ja prestiižsemate ülikoolide hulka. 1830 valmis ülikooli peahoone, milles asusid raamatukogu, keemialaboratoorium, observatoorium ja haiglad. 1834 hakkas ilmuma ajakiri "Kaasani ülikooli toimetised". 

1835 jagati ülikool kolmeks teaduskonnaks: filosoofia-, õigus- ja meditsiiniteaduskonnaks. 1844 avastas Kaasani ülikooli professor Carl Claus ruteeniumi. 1830–1840. aastatel kujunes Kaasani ülikoolis välja idakeelte teaduskond, kus õpetati ja uuriti kõiki tähtsamaid idapoolseid keeli (mongoli, türgi, tatari, armeenia, pärsia, hiina, sanskriti, tiibeti ja mandžu keelt. Rahvahariduse Ministeeriumi otsusega Kaasani ülikooli idakeelte teaduskonna tegevuse lõpetati ja tema õppejõud paiguti ümber Peterburi ülikooli. 

Kaasani ülikoolis töötas soome-ugri keelte õppejõuna 1886–1890 Mihkel Veske ja õigusteaduse professorina 1842–1843 Friedrich Georg von Bunge.

## Kirjandus
*Jaan Depman, Soome-Ugri keeleteaduse ajaloost XIX sajandi tsaari-Venemaal. Kaasani ülikooli soome-ugri keelte õppetool.  Keel ja Kirjandus, 1958, nr 6, lk 361-367
Voroneži ülikool

**Voroneži Riiklik Ülikool** on ülikool Voronežis. 

Ülikool peab end uhkusega Tartu Ülikooli tütarülikooliks. See on asutatud Esimese maailmasõja ajal Voroneži evakueeritud Tartu ülikooli varade ja personali baasil 1918. aasta juunis. 

Ülikoolil on 18 teaduskonda. Seal õpib üle 21 000 üliõpilase.

## Vaata ka
*Tartu ülikooli varad Voronežis
*Gagarini ja Žukovski nimeline sõjaväeline lennuakadeemia (Военно-воздушная академия имени профессора Н. Е. Жуковского и Ю. А. Гагарина)

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
426

**426. aasta**

## Sündmused
*Theodosius II käsul hävitati paganlikud templid Olümpias. Mõne arvamuse järgi toimusid sel aastal seetõttu viimased antiikolümpiamängud.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Rudolf Clausius

**Rudolf Julius Emanuel Clausius** (sündinud **Rudolf Gottlieb**, 2. jaanuar 1822 Köslin (tänapäeval Koszalin, Poola) – 24. august 1888 Bonn) oli saksa füüsik ja matemaatik, üks termodünaamika rajajatest. Ta võttis esimesena kasutusele mõiste entroopia.
428

**428. aasta**

## Sündmused
*Langes Armeenia kuningriik.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Felix ja Flavius Taurus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gunderic, vandaalide ja alaanide kuningas
Arthur Prysock

**Arthur Prysock** (2. jaanuar 1929 Spartanburg, Lõuna-Carolina – 7. juuni 1997 Hamilton, Bermuda) oli USA džässlaulja.

Teise maailmasõja ajal läks ta Hartfordi Connecticuti osariigis, et töötada lennundustööstuses. 1944. aastal kutsus Buddy Johnson ta ansamblisse laulma ning Prysock osales ka mitmel ringreisil. 1952. aastal alustas ta soolokarjääri.
Kybartai

**Kybartai** () (poola keeles *Kibarty*, saksa keeles *Kibarten*) on linn Leedus Vilkaviškise rajoonis. Linn on Kybartai valla halduskeskuseks. Linn asub merepinnast 70 meetri kõrgusel, Kaliningradi oblasti piiri ääres.

Kybartais on piiripunkt. Linna läbib Peterburi-Berliini raudtee Vilniusest Kaliningradi viiv haru. Kybartais toodetakse naftat.

Linnas on raamatukogu. Haridust annavad gümnaasium ja põhikool, linnas on ka erikool õpiraskustega lastele. Kirikutest on Kybartais aastal 1870 ehitatud õigeusu kirik, aastal 1928 ehitatud katoliku kirik ja aastal 2001 ehitatud uusapostellik kirik.

## Elanikkond


* 2364 (1895)
* 4018 (1923)
* 6731 (1931)
* 7377 (1939)
* 6244 (1959)
* 6435 (1970)
* 6700 (1974)

* 6800 (1976)
* 6676 (1979)
* 7064 (1989)
* 6556 (2001)
* 5631 (2011)
* 5355 (2013)


1923. aasta rahvaloenduse andmeil oli Kybartai elanikest leedulasi 45,57%, sakslasi 26,73%, juute 19,22%, venelasi 5,85% ja poolakaid 0,66%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kybartai elanikest leedulasi 93,85%, venelasi 2,71%, mustlasi 1,81%, poolakaid 0,33%, sakslasi 0,3%, valgevenelasi 0,26% ja teiste rahvaste esindajaid 0,53%.

## Ajalugu

Legendi kohaselt rajasid asula viis venda-kunstnikku. Kybartai tekkis Bona Sforza ajal, mil koloniseeriti ka ülejäänud Sūduva.

Linnaõigused sai asula aastal 1856. Asula kasvule pani alguse aastal 1861 sinna rajatud raudteejaam, mis asus Peterburi–Berliini raudtee Vilniusest Königsbergi viival harul. Aastal 1870 sai Kybartai õigeusu kihelkonna keskuseks. Aastaks 1914 oli linnas 10 000 elanikku.

Linna laastas rängalt Esimene maailmasõda. Sellele vaatamata asutati seal aastal 1919 esimene Leedu jalgpalliklubi (FK Sveikata Kybartai). Teine maailmasõda laastas taas rängalt linna.

10. juulil 1995 linnas sadanud raheterad on ametlikult Leedu suurimad – nende diameeter oli 120 millimeetrit.

## Pilte


Kybartai, stotis.JPG|Kybartai raudteejaam
Kybartai,_naujoji_apaštalų_bažnyčia.JPG|Uusapostellik kirik
Kybartai,_cerkvė.JPG|Õigeusu kirik
Kybartai5.JPG|Katoliku kirik
Kybartai2.JPG|Gümnaasiumi vana hoone


## Tuntud elanikke

Linnas on sündinud Issaak Levitan.
*Abel-Leib Levitan – Vene kunstnik
*Emil Młynarski – Poola dirigent
*Maria Znamierowska-Prüfferowa – Poola etnograaf
*Adolfas Valeška – Leedu kunstnik
*Harald Serafin – Austria laulja
*Česlovas Kazimieras Blažys – Leedu poliitik
*Algimantas Liubinskas – Leedu jalgpallitreener ja poliitik
*Ingrida Valinskienė – Leedu laulja ja poliitik
*Richard Schweizer – SicherheitsdienstSD juht okupeeritud Leedu aladel

## Viited

## Välislingid

*Linn portaalis vietoves.Lt
*Linna koduleht
*Linna ajaloost
*Linn Poola geograafilises sõnastikus
*Vanad pildid Kybartaist ja Virbalisest
425

**425. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III.
*Egiptuses kasutati teadaolevalt viimast korda demootilist kirja.
*Theodosius II asutas Konstantinoopolisse ülikooli.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Johannes, Lääne-Rooma vastukeiser
424

**424. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Castinus ja Victor.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Benjamin, kristlik märter
Milan Čič

**Milan Čič** (2. jaanuar 1932 Zákamenné, Tšehhoslovakkia, tänapäeval Slovakkia – 9. november 2012 Bratislava, Slovakkia) oli Slovakkia poliitik, endine peaminister (1989–1990).

## Vaata ka
* Milan Čiči valitsus
438

**438. aasta** (**CDXXXVIII**)  oli 5. sajandi 38. aasta.

## Sündmused
*15. veebruar – Ilmus keiser Theodosius II tellitud seadustekogu *[[Codex Theodosianus]]*.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Anicius Acilius Glabrio Faustus.
*Keiser Valentinianus III keelas gladiaatorite omavahelised võitlused. Nende võitlused loomadega siiski jätkusid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Bahrām V, Pärsia kuningas
437

**437. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Aëtius ja Sigisbuldus.
*Lääne-Rooma keiser Valentinianus III abiellus Ida-Rooma keisri Theodosius II tütre Licinia Eudoxiaga.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Kudirkos Naumiestis

**Kudirkos Naumiestis** () on linn Leedus Šakiai rajoonis. Linn on Kudirkos Naumiestise valla halduskeskuseks. Asub Kaliningradi oblasti piiri ääres Šešupė ja Širvinta jõe ühinemispaigas, merepinnast 52 meetri kõrgusel.

Haridust annab gümnaasium. Linnas on raamatukogu.

Gümnaasiumi juures asub muuseum, linnas on ka Vincas Kudirkase muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel Pranas Sederevičiuse skulptuuripark, aastal 1783 ehitatud katoliku kirik koos selle juures asuva karmeliitide kloostriga ja õigeusu kabel aastast 1930.

## Elanikkond

1897. aasta rahvaloenduse andmeil oli Kudirkos Naumiestise elanikest juute 45,52%, leedulasi 22,3%, sakslasi 8,94%, venelasi 8,77%, poolakaid 7,66% ja ukrainlasi 6%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kudirkos Naumiestise elanikest leedulasi 98,73% ja venelasi 0,8%.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1561. aastal (*Duliebaičiai*). Toona kuulus see Duliebaitistele. Aastal 1939 sai see nimeks Vladislavovas (poola keeles *Władysławów*). Linnaõigused sai asula 1643. aastal. Kui linn pärast Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, kandis see nime *Neustadt-Schirwindt*.

Aastal 1900 muudeti linna nimi Naumiestiseks, kuigi see nimi oli rahva seas käibel juba XVIII sajandil. Tänapäevase nime sai linn aastal 1934. Teise maailmasõja ajal hävis suur osa linnast.

## Pilte

Kudirkos Naumiestis, Скульптуры Пранаса Седерявичюса - panoramio.jpg|Pranas Sederevičiuse skulptuuripark
Kudirkos Naumiestis, koplyčia.JPG|Kudirkos Naumiestise kabel
K. Naumiesčio bažnyčia 2.JPG|Katoliku kirik


## Tuntud elanikke
*Zev Hirsch Bernstein – USA kirjanik ja ajakirjanik
*Lee Shubert – USA teatrilavastaja
*Herman Bernstein – USA luuletaja ja kunstnik
*Sam S. Shubert – USA teatritegelane ja lavastaja
*Jacob J. Shubert – USA teatritegelane ja lavastaja
*Cemach Feldstein – Leedu kirjanik
*Abba Hillel Silver – USA rabi
*Antoni Hałko – Poola poliitik
*Antanas Adomaitis – Leedu vaimulik ja muusikateadlane
*Vytautas Bakula – Leedu laulja

## Viited

## Välislingid

*artikkel endisest karmeliitide kloostrist
*Linn portaalis vietoves.Lt
Obeliai

**Obeliai** () (poola *Abele*, vene keeles Абели) on linn Leedus Panevėžysi maakonnas. Linn on Obeliai valla halduskeskuseks. Linn asub Kriauna jõe kaldal merepinnast 87 meetri kõrgusel, seda läbib Daugavpilsi ja Radviliškise vaheline raudtee (linnas asub Obeliai raudteejaam).

Haridust annab gümnaasium. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne ajaloomuuseum ja aastal 1868 valminud katoliku kirik.

Linna järgi on nimetatud Kunda lademe Obeliai kihistu.

## Ajalugu

Asulat mainitakse esimest korda 1519. aastal. Aastal 1529 oli Obeliai alev. Aastal 1629 püstitati linna esimene kirik.

XVIII sajandil hakkas Obeliais tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1873 valmis alevit läbiv raudtee, mille järel asula kiiremini kasvama hakkas. Tol ajal oli asulas elektrigeneraator, alevis tegutsesid kaks veskit, seal asus üks saekaater. Aastal 1896 toimus Obeliai mõisas üks esimesi streike Leedu aladel. 1899 Obeliai põles.

Enne Teist maailmasõda oli linnas suur juudi kogukond. 25. augustil 1941 lasti sealsed juudid maha (kokku 1160 hukatut). Linn aastast 1956. Nõukogude ajal oli Obeliai kohaliku sovhoosi keskasula.

## Elanikkond


* 1560 (1861)
* 1907 (1959)
* 1681 (1970)
* 2000 (1976)

* 1648(1979)
* 1804 (1989)
* 1371 (2001)
* 1074 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Obeliai elanikest leedulasi 91,71% ja venelasi 6,24%. 

## Pilte

Obeliu Baznycia.jpg|Obeliai kirik
Obeliai (Rokiškio rajono savivaldybė).jpg|Obeliai
Obeliai, muziejus.JPG|Ajaloomuuseum
Obeliai, gimnazija.JPG|Gümnaasium
Obeliai windmill.jpg|Obeliai tuulik


## Tuntud elanikke

* Bronisław Krzyżanowski – Poola poliitik ja jurist
* Eliezer Silver – juudi rabi
* Joe Slovo – LAV riigitegelane
* Jānis Reinis – Läti näitleja
* Sigitas Parulskis – Leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Linn portaalis vietoves.Lt
*Obeliai Poola geograafilises sõnastikus
435

**435. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II ja Flavius Placidus Valentinianus III.
*Roomlased andsid vandaalidele mõningaid alasid Põhja-Aafrikas.
*Keiser Theodosius II tellis edikti, mis määras surmanuhtluse kõigile ketseritele ja paganatele. Judaismi pidas ta seaduslikuks, kuid mittekristlikuks usundiks.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Johannes Cassianus, teoloog
434

**434. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsulid olid Ariovindus ja Aspar.
*Attilast sai hunnide juht.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Pagėgiai

**Pagėgiai** () (saksa keeles *Pogegen*) on linn Leedu edelaosas, Pagėgiai omavalitsuse halduskeskus. Linn asub Väike-Leedus Gėgė jõe kaldal, merepinnast 28 meetri kõrgusel.

Haridust annavad gümnaasium ja algkool, linnas on ka raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on luteri kirik (aastast 1933) ja katoliku kirik (1930)

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse aastal 1281, toona elasid seal skalvid. Aastal 1875 ehitati läbi asula Memeli ja Tilsiti vaheline raudtee. Kahe maailmasõja vahelisel ajal kuulus Memeli piirkonda.

Aastal 1923 sai Pagėgiaist linn. Tol ajal oli seal ligi 4000 elanikku. Teise maailmasõja ajal asus linnas koonduslaager „Oflager-53“ (Buchenwaldi koonduslaagri filiaal). 

## Pilte

Pagėgiųliuteronų.JPG|Pagėgiai luteri kirik
Pagėgiųbažnyčia.JPG|Pagėgiai katoliku kirik
AM gimnazija.jpg|Pagėgiai gümnaasium
 

## Viited

## Välislingid

*Infot linna kohta (*saksa keeles*)
*Linn portaalis vietoves.Lt
*Pagėgiai koduleht
436

**436. aasta**

## Sündmused
*Vana.Rooma konsuliteks olid Flavius Anthemius Isidorus ja Senator.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gundahar, burgundide kuningas
443

**443. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Petronius Maximus ja Paternus.
*Hunnid hävitasid Attila juhtimisel Naissuse, tänapäeva Niši.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Maffeo Barberini portree

Kardinal „**Maffeo Barberini portree**“ (umbes 1598/1599) on Itaalia kunstniku Michelangelo Merisi da Caravaggio maal. 

Firenze väljapaistvast Barberinide perekonnast pärit Maffeo Barberini oli maalimise ajal 30–aastane kiiret karjääri tegev kiriku prelaat ning Caravaggio patrooni, kardinal Francesco Maria Bourbon del Monte Santa Maria sõber. Barberini oli ka ise luuletaja ja kaunite kunstide metseen. 

Maffeo Barberini jätkas kunstniku toetamist ka hilisematel aastatel – 1603. aastal tellis ta Caravaggiolt maali "Iisaki ohverdus". 

## Allikad
* Creighton Gilbert "Caravaggio and his two cardinals" Penn State Press, 1995. ISBN 0271013125

## Välislingid
* Teose kirjeldus (hispaania keeles)
Tõnis Tirel

**Tõnis Tirel** (sündinud 14. veebruaril 1954 Allikul Saue vallas) on raadioajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 45. Keskkooli. Seejärel õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias zootehnikat.

Ta on olnud Vikerraadio toimetaja ja saatejuht. Varem olnud diktor nii Vikerraadios kui ka Eesti Televisioonis. 

## Välislingid
*Foto, kontaktandmed Vikerraadio lehel
Sõbra tänav (Tallinn)

**Sõbra tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.

Sõbra tänav algab raudtee juurest Ränduri tänavalt, kulgeb kagu suunas, teeb Vabaduse puiesteega ristudes jõnksu ja lõpeb Rännaku puiesteel. Tänav ristub Saha ja Põllu tänava, Vabaduse puiestee, Taara tänava, Sõbra põigu, Vanemuise tänava ja Lemmiku põiguga.

Sõbra tänava pikkus on umbes 1 km.

Suurim majanumber on 61. Sellel aadressil asub Sõbra spordihoone.

Sõbra tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud Lemmiku ja Rõõmu tänava mõjul.

## Viited
445

**445. aasta**

## Sündmused
*Attila tappis oma venna ja kaasvalitseja Bleda.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Placidus Valentinianus III ja Nonius.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Dmitri Furmanov (jõelaev)

**Dmitri Furmanov** (vene keeles *Дмитрий Фурманов*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1983. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime nõukogude kirjaniku, Petka ja Vassili Ivanovitši seiklustest rääkiva romaani "Tšapajev" autori Dmitri Furmanovi auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 378 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Permis asuvale RE Kama Laevakompaniile (ГП Камское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1983. aastal. Riigiettevõte Kama Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Kama Laevakompanii on kasutanud jõelaeva Dmitri Furmanov pärast moderniseerimist 1995. aastal tänaseni Volgal, Kamal ja Neeval välismaa turistide jaoks. Alates 2012. aastast võtab Dmitri Furmanovi kapten (seisuga 2013) Aleksandr Kozjminõhh pardale Vene passi omanikke.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev infofloti kodulehel (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Franklin

**Franklin** on isikunimi ning mitme koha ja asja nimi:

***[[Franklin (perekonnanimi)|Franklin]]**, perekonnanimi
***[[Franklin (eesnimi)|Franklin]]**, eesnimi
* **[[Franklin (Alabama)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis
* **[[Franklin (Arkansas)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis
* **[[Franklin (Mercedi maakond)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides California osariigis Mercedi maakonnas
* **[[Franklin (Sacramento maakond)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides California osariigis Sacramento maakonnas
* **[[Franklin (Connecticut)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis
* **[[Franklin (Georgia)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis
* **[[Franklin (Idaho)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis
* **[[Franklin (Illinois)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis
* **[[Franklin (Indiana)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis
* **[[Franklin (Iowa)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis
* **[[Franklin (Kentucky)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis
* **[[Franklin (Louisiana)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis
* **[[Franklin (Lääne-Virginia)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis
* **[[Franklin (Maine)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Maine'i osariigis
* **[[Franklin (Massachusetts)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis
* **[[Franklin (Michigan)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis
* **[[Franklin (Minnesota)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis
* **[[Franklin (Missouri)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis
* **[[Franklin (Nebraska)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis
* **[[Franklin (New Hampshire)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides New Hampshire'i osariigis
* **[[Franklin (New Jersey)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis
* **[[Franklin (New York)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis
* **[[Franklin (Ohio)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis
* **[[Franklin (Pennsylvania)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis
* **[[Franklin (Põhja-Carolina)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis
* **[[Franklin (Tennessee)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis
* **[[Franklin (Texas)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Texase osariigis
* **[[Franklin (Vermont)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Vermonti osariigis
* **[[Franklin (Virginia)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis
* **[[Franklin (Wisconsin)|Franklin]]**, asula Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis
* **[[Franklin (Poola)|Franklin]]**, asula Poolas Łódźi vojevoodkonnas
***[[Franklin (Tasmaania)|Franklin]]**, asula Tasmaanias
* **[[Franklin (automark)|Franklin]]** on USA automark
* **"[[Franklin (animasari)|Franklin]]"** on Kanada animasari
* ...
Joseph Greenberg

**Joseph Harold Greenberg** (28. mai 1915, Brooklyn, New York – 7. mai 2001) oli ameerika keeleteadlane.

Ta tegeles keeleuniversaalidega ja keelte geneetilise klassifikatsiooniga.

## Tunnustus
*Joseph Harold Greenberg valiti 1975. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Franklin (Tennessee)

**Franklin** on linn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis, Williamsoni maakonna halduskeskus.

Franklin asub umbes 32 km Nashville'i kesklinnast lõunas.

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 62 487 inimest.

Asula rajati 1799. aastal ja see sai nime Benjamin Franklini järgi. Ameerika kodusõja ajal peeti 30. novembril 1864 linnas Franklini lahing.

Linnas on meditsiiniteenuste ja meediaettevõtteid ning Nissani Põhja-Ameerika peakorter.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Dmitri Furmanov

**Dmitri Andrejevitš Furmanov** (vene Дмитрий Андреевич Фурманов; õieti **Furman**; 7. november 1891 Sereda küla, Kostroma kubermang (tänapäeval Ivanovo oblast), Venemaa – 15. märts 1926 Moskva) oli vene kirjanik.

Tema tuntuim teos on 1923. aastal ilmunud romaan "Tšapajev".

Tema järgi on nimetatud Furmanovi linn Ivanovo oblastis.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Tšapajev", Ilukirjandus ja Kunst 1947; Eesti Raamat 1970 ja 1985
* "Mäss", Eesti Riiklik Kirjastus 1959

## Kirjandus
* Arnold Tulik, "D. Furmanov: Tšapajev" – Looming 1947, nr 10/11, lk 1382–84
* Anatoli Lunatšarski, "Vene ja nõukogude kirjandusest", Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 266–268

## Välislingid
* Vaapo Vaher, "Meie suguvend Tshapai" Eesti Päevaleht / Pluss 21. oktoober 2000, lk 22B; ilmunud ka Vaapo Vaheri kriitikakogumikus "Surmakuul & seemnepurse", Tallinn 2002, lk 369–374
Urvaste ürgorg

**Urvaste ürgorg** (ka **Urvaste-Lõõdla ürgorg**) on ürgorg Lõuna-Eestis.

Org on loode-kagusuunaline, see poolitab endist Urvaste valla looduslikult ja etniliselt erinevaks põhja- ja lõunaosaks. Org on üle 10 km pikkune ja kõige rohkem 40 m sügav (Urvaste kiriku juures).

Ürgorus asub mitmeid järvi: Visela järv (ka Restu-Madise järv), Punde järv, Uhtjärv, Luhasoo järv, Lõõdla järv.

Ürgorus voolab Visula jõgi.

2005. ja 2009. aastal toimusid orunõlval maalihked, mille põhjuseks oli kraavide rajamine ja põõsaste väljajuurimine.

Uhtjärve orust leiti 2017. aastal muistne matmispaik, kust tuli välja naise ehtejäänustega luustik. 

## Viited
Kelaino

**Kelaino** (Κελαινώ, ladinapäraselt Celaeno, Calaeno või Celeno) on mitme vanakreeka mütoloogia tegelaskuju nimi:

* Kelaino on üks harpüiadest, keda Aeneas kohtas Strophadese saartel. 
* Kelaino on üks plejaadidest. Tal olid Poseidoniga pojad Lykos, Nykteus,  Eurypylos (Eurytos) ja Lykaon ning Prometheusega Lykos ja Chimaireus.
* Kelaino on üks danaiididest, Danaose tütardest. Ta oli Hyperbiose naine ning Krino, Aigyptose ja Hephaistine ema. Poseidoniga oli tal poeg Kelainos. 
* Kelaino oli amatsoon, kelle Herakles oma üheksandat vägitegu sooritades tappis. 
* Kelaino oli Hyamose tütar ja Delphose ema.
Võšgorod (täpsustus)

**Võšgorod** on:
* **[[Võšgorod]]**, linn Ukrainas Kiievi oblastis, Võšgorodi rajooni keskus;
* **[[Toompea]]** venekeelne nimi;
* **[[Võšgorod (kultuuriajakiri)|Võšgorod]]**, Eestis ilmuv kultuuriajakiri.

## Vaata ka
* Võšgorodi rajoon Ukrainas Kiievi oblastis
* Vyšehrad

## Viited
Druskininkai omavalitsus

**Druskininkai omavalitsus** on 1. järgu haldusüksus Leedus. Kuulub Alytuse maakonda. Piirneb lõunas Valgevenega.

Selle pindala on 454 km2 ja elanike arv oli 2017. aastal 20 059 inimest.

Omavalitsus moodustati 2000. aastal. Selles on 1 linn (Druskininkai), 2 alevit (Leipalingis ja Viečiūnai) ning 62 küla. Halduslikult jaguneb Druskininkai linnaks ja 2 vallaks (*seniūnija*): Leipalingise ja Viečiūnai vald.

2011. aasta seisuga olid elanikest 91,10% leedulased, 3,46% poolakad, 2,72% venelased, 1,24% valgevenelased, 0,38% ukrainlased ja 1,07% oli teistest rahvustest.

Omavalitsuse suurimad jõgi on Nemunas koos oma lisajõgede Baltoji Ančia ja Ratnyčiaga. Omavalitsuses on 49 järve, neist suuremad on Aviris, Bilsas Juodajis, Bilsas Baltajis, Grūtas, Latežeris ja Vilkas. Selle territoorium jääb osaliselt Dzūkija rahvusparki.


Aviris2007.jpg|Aviris
Grūtas_Lake001.JPG|Grūtas
Latežeris002.JPG|Latežeris
Švendubrė,_akmuo_2.JPG|Druskininkai Kuradikivi
Snaigupėlė,_slėnio_šlaitas.JPG|Snaigupėlė paljand


## Viited

## Välislingid

*Druskininkai omavalitsuse koduleht
Cincinnati Bengals

**Cincinnati Bengals** on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Cincinnati Ohios ja kodustaadion Paul Browni staadion.

Meeskond mängib konverentsi AFC Põhjadivisjonis koos Baltimore'i Ravensi, Pittsburghi Steelersi ja Clevelandi Brownsiga. 

Cincinnati Bengals loodi 1968. aastal. Meeskonna värvid on must, oranž ja valge. 

Konverentsi meistriks on Bengals tulnud kaks korda, aastatel 1981, 1988 ja 2021. Divisjoni meistri tiitel on võidetud seitse korda, aastatel 1970, 1973, 1981, 1988, 1990, 2005, 2009, 2013, 2015 ja 2021.  Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud aastatel 1970, 1973, 1975, 1981, 1982, 1988, 1990, 2005, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2021.

Meeskonna mängujuht (*[[quarterback]]*) on 2011. aastal Bengalsiga liitunud Andy Dalton. Aastatel 2003–2011 oli *quarterback* Carson Palmer.

Aprillis 2013 sai meeskonna liikmeks *[[defensive end]]*i positsioonil mängiv Margus Hunt, kelle Bengals valis ''draft''i teises ringis 53. valikuna.

## Välislingid

* Koduleht
Metoksürühm

Terminit **metoksürühm** kasutatakse orgaanilises keemias tähistamaks rühma CH3–O–  kas funktsionaalrühma või molekuli osa tähenduses.

Metoksürühmas on metüülrühm üksiksideme kaudu seotud hapniku aatomiga ja evib elektronidoonori omadusi.
Metoksürühm esineb näiteks metüüleetrites CH3OR, metüülvinüüleetris CH3OCH=CH2,  metoksüklorometaanis CH3OCH2Cl, metüülestrites CH3OC(=O)R, atsetaalides (CH3O)(RO)CHR’, anisoolis CH3OC6H5 jt. ühendites.

## Vaata ka
*Alkoksürühm
Varėna rajoon

**Varėna rajoon** on 1. järgu haldusüksus (omavalitsus) Leedus endise Alytuse maakonna aladel. Piirneb lõunas Valgevenega.

Rajooni pindala on 2218 km². 2017. aasta seisuga elas seal 22 455 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999, mil osa sellest eraldati Druskininkai omavalitsuse moodustamiseks. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Jakėnai, Kaniava, Marcinkonysi, Matuizosi, Merkinė, Valkininkai, Varėna ja Vydeniai vald. 

Halduskeskus on Varėna linn. Tähtsamad asulad on veel Merkinė ja Valkininkai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,1% leedulased, 0,34% poolakad, 1,2% venelased, 0,93% valgevenelased ja 0,16% ukrainlased, 0,83% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on selle idaosas voolav Nemunas, selle lisajõed Merkys ning Merkysi lisajõgi Ūla. Rajoonist algab ka Kotra jõgi. Seal on 144 järve, millest suurimad on Lavysas, Ilgis, Nedzingis ja Glėbas. 

Osa rajoonist asub Dzūkija rahvuspargi territooriumil. Rajooni jääb ka Čepkeliai looduskaitseala.

Glebo_ezeras.jpg|Glėbas
Lavysas.jpg|Lavysas
Pamerkiai_65430,_Lithuania_-_panoramio.jpg|Merkysi jõgi
Ūla001.JPG|Ūla jõgi
Mančiagirės_skardžiai.JPG|Mančiagirėse paljand
Bobos_daržas.JPG|Bobo aia allikad
Ulos_akis.jpg|Ūla kaevu allikas
Zervynų_ąžuolas_ruduo.JPG|Zervynase tamm


## Viited

## Välislingid

*Varėna rajooni omavalitsuse koduleht

Varėna rajoon