open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Häädemeeste Miikaeli kogudus

EELK **Häädemeeste Miikaeli kogudus** on luterlik kogudus Häädemeestel.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tauno Teder, diakon Rando Lillepa, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Aime Tamm.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Häädemeeste Miikaeli kirikus.

Rootsi ajal oli Häädemeeste kirik Saarde kihelkonna kiriku abikirikuks. Aastal 1776 liideti Häädemeeste piirkond Tori kihelkonnaga. Häädemeeste kihelkond ja iseseisev kogudus moodustati 1862. aastal, uude kihelkonda kuulus abikogudusena ka Tahkuranna. Tahkuranna kogudus moodustati iseseisva kogudusena 1926. aastal.

## Koguduse vaimulikud
*1863–1870,  Oskar von Törne,  Häädemeeste ja Tahkuranna abikoguduse 1. pastor
*1871–1892, Oskar Emil Carlblom,  Häädemeeste ja Tahkuranna abikoguduse pastor 
*1909–1932, Ernst Gottlieb Jaesche,  Häädemeeste, Treimani ja Tahkuranna koguduse kirikuõpetaja
*1933–1936, Karl Raudsepp, Häädemeeste-Tahkuranna koguduse õpetaja
*1936/1937, Jaan Lääne,  Häädemeeste ja Tahkuranna  kirikuõpetaja
*1936–1945, Theodor Varblane, Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse kirikuõpetaja
*1945–1950, Gustav Küla, hooldajaõpetaja Saardest
*1950–1953, Hillar Põld, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1954–1955, Rein Laubach
*1955–1964, Ain Eenmaa,  Häädemeeste, Tahkuranna ja Treimani koguduse kirikuõpetaja
*1964–1969, August Arumäe, Häädemeeste koguduse kirikuõpetaja
*1969–1969, Arnold-Ferdinand Tammik
*1969–1971, Kalle Mesila, Häädemeeste ja Treimani koguduse õpetaja
*1971–1974, Hermann Nirk, Häädemeeste koguduse õpetaja
*1975–1978, Villu Jürjo, Häädemeeste ja Treimani koguduse kirikuõpetaja
*1978–1982, Reet Mägedi, Häädemeeste ja Treimani koguduse kirikuõpetaja
*1982–1983, Evald Saag, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1983–1984, Tõnu Linnasmäe, Häädemeeste ja Treimani koguduse kirikuõpetaja
*1984–1990, Richard Võlli, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1990–1998, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1992–2002, Enri Pahapill, hooldajaõpetaja Saardest
*2002–2003, Tauno Kibur, hooldajaõpetaja Saardest
*2003–2006, Marek Roots
*2006–2007, Tiina Janno, hooldajaõpetaja Audrust
*2007–2008, Marek Roots
*2008–2012, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*2012–, Tauno Teder

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets,  Koguduse lugu: Häädemeeste kogudus, e-kirik.eelk.ee, 21. oktoober 2021
Illuka kogudus

EELK **Illuka kogudus** on luterlik kogudus Illukal.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Toompuu, diakon Tõnis Tamm, organist Riina Trankmann. Juhatuse esimees on Jüri Lattu.

Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Illuka kirikus.

## Koguduse vaimulikud
*1947–1950, Voldemar Kuljus, hooldajaõpetaja Iisakult
*1950–1950, Kuno Pajula, hooldajaõpetaja Iisakult
*1951–1954, Elmar Promen, hooldajaõpetaja Iisakult
*1954–1957, Kuno Pajula, hooldajaõpetaja Iisakult
*1957–1977, Voldemar Kuljus, hooldajaõpetaja Iisakult
*1977–1992, Elmar Kull, hooldajaõpetaja Narva Aleksandrist
*1992–1993, Avo Kiir, hooldajaõpetaja Iisakult
*1993–1997, Ülo Vaher, hooldajaõpetaja Pühajõelt
*1997–2022, Avo Kiir, hooldajaõpetaja Iisakult
*2022–, Tauno Toompuu, hooldajaõpetaja Rakvere Kolmainust
Ilumäe kogudus

EELK **Ilumäe kogudus** on luterlik kogudus Ilumäel.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Õie Alt.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13.00 Ilumäe kirikus.
Juuru Mihkli kogudus

EELK **Juuru Mihkli kogudus** on luterlik kogudus Juuru alevikus.

Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda.

Koguduse õpetaja on Kalle Kõiv, juhatuse esimees Virge Kadarik, aseesimees Kalev Kask ning organistid Mari Põld ja Virge Kadarik.

Jumalateenistus on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Juuru kirikus.

## Koguduse õpetajad

## Kirikuraamatud
Vanimad dokumendid aastast 1627 on hoiul Ajalooarhiivis (EAA. f. 1211). Vanim säilinud meetrikaraamat pärineb 1729. aastast  ja personaalraamat 1693. aastast. Kirikuraamatutega aastani 1926 on võimalik tutvuda digiteeritud arhiiviallikate andmebaasis Saaga.  Nende kasutamiseks on koostatud ka andmebaas Juuru kihelkonna materjalid. 1926. aastast pärit kirikuraamatutega on võimalik tutvuda koguduse kantseleis. 

## Vaata ka
* Juuru kirik,  Juuru palvemaja 
*Juuru kirikuaed, Juuru kalmistu, Juuru pastoraat

## Viited

## Välislingid
* EELK Juuru Mihkli koguduse koduleht
*Juuru kogudus 700 aastat vana., Eesti Kirik, nr 39, 29. september 1938
*Juuru kirik 700 aastat vana., Uudisleht, Number 150, 30 September 1938
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Juuru, e-kirik.eelk.ee, 13. aprill 2023
Walter Max von Lingen

**Walter Max von Lingen** (11. september 1898 Peterburi – 9. mai 1982 Bremen) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Peterburis gümnaasiumi. Õppis aastatel 1916–1923 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (cand. theol, *Pauli Missionsreden an die Heiden*). Oli prooviaastal Kose Püha Nikolause koguduses praost Harald Põllu juures. Ordineeriti õpetajaametisse piiskop Jakob Kuke poolt 20. juunil 1926.

Oli 1926–1927 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja. Kinnitati Kose Püha Nikolause koguduse abiõpetajaks 1. septembril 1927. Kui praost Harald Põld Koselt Tallinna siirdus, täitis Kose koguduse õpetaja kohuseid kuni aastani 1929, mil ta koos perega Ida-Preisimaale evangeelse kiriku teenistusse siirdus.

Pärast II maailmasõda oli ta pikemat aega pastors Heemsenis (Nienburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja hiljem Schinnas Stolzenau lähedal, kust ta ka aastal 1969 emerituuri läks, asudes elama Nienburgi.

1926. aastal abiellus Walter von Lingen Tartus paruness Hedwig Drachenfelsiga (1902–1936), kaks poega ja kolm tütart.

## Viited

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00174.html?prozent=
Jõgeva kogudus

EELK **Jõgeva kogudus** on luterlik kogudus Jõgeval.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Georg Glaase, organist Anu Piiskoppel. Juhatuse esimees on Mare Rosin.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jõgeva kogudusemajas.
Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK **Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus** on luterlik kogudus Raasikul. 

Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Jaan Nuga, diakon Lev Lekarkin, organist-koorijuht Vaike Laatsarus, organist Marianne Lekarkin. Juhatuse esimees on Kersti Paenurm.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Harju-Jaani Ristija Johannese kirikus, iga kuu esimesel pühapäeval Aruküla kultuurimajas ning iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval Kehra sotsiaalkeskuses.
## Koguduse vaimulikud
*1655–1657, Johann Heidrich
*1658–1668, Johann Chemnitius
*1689–1705, Heinrich Wrede
*1711–1742, Heinrich Christopher Wrede,  lisaks 1712–1713 Jüri koguduse ja 1714–1734 ka Jõelähtme koguduse pastor
**1710–1713, Arend Johann Knüpffer, Jõelähtme koguduse pastor, teenides ka Kuusalu, Harju-Jaani, Jüri ja Hageri kogudust
* 1742–1745, Carl Christian Wrede 
*1746–1770, Johann Bidberg
*1770–1819, Johannes Heinrich Felicius vanem
*1819–1845, Johannes Heinrich Felicius
*1845–1869, Erik Wilhelm Wladimir Danielsson
*1869–1905, Constantin Michael Alfred Christoph (1838–1905)
*1905–1910, Georg Kiviste
*1912–1921, Arnold Friedrich Küssner
*1922–1934, Gerhard Normann
*1935–1941, Alfred Tooming
*1942–1945, Friedrich Uuspõld
*1945–1949, Alfred Tooming
*1961–1963, koguduse hooldajaõpetaja, 1963–1964 Harju-Jaani koguduse kirikuõpetaja, Paul-Voldemar Koppel
*1965–1975, Hugo Valma, hooldajaõpetaja
*1976–1996, Harri Rein, Ida-Harju praostkonna praost 1982–1996
*1996–1997, Jüri Raudsepp, hooldajaõpetaja Jürilt
*1997–2000, Jüri Raudsepp, Harju-Jaani koguduse kirikuõpetaja
*2000–2014, Jaanus Jalakas, hooldajaõpetaja Kuusalust
*2014–, Jaan Nuga, Harju-Jaani koguduse kirikuõpetaja

Vt. Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
* Koguduse pitser
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Harju-Jaani, e-kirik.eelk.ee, 5. mai 2022
Harju-Madise kogudus

EELK **Harju-Madise kogudus** on luterlik kogudus Madisel.

Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetajateks olid  2007–2018 Joel Siim ja 2020–2023 Reet Eru. Alates 1. juunist 2024 on koguduse õpetaja Jaan Tammsalu. Organist on Piret Arikainen, juhatuse esimees Jan Viigisalu. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Harju-Madise Mattiase kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* –1602, Olaus Moravius
*Johannes Mathhiae, Viiburist/Tallinna Toomkooli rektor 1613–1622
*1639–1641, Heinrich Göseken
*1641–1684, Johann Haquinus Forselius,  Harju-Madise (saksa k. *Matthias*, rootsi k. *S:t Matthiæ*) ja Risti koguduse  pastor
*1684–1696, Gabriel Herlin
*1696–1709, Johannes Aulinus
*1709–1710, Johann Nygreen
*1712–1717, Johannes Matthias Arvelius, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastor
*1717–1735, Samuel Stricker
*Gustav Heinrich Petraeus (surn. 1752)
*1753–1759, Christian Heinrich Seelman(n) (surn. 1759),  Harju-Madise koguduse pastor
*1760–1776, Johann Christoph Henckel, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastor
*1776–1806, Carl Friedrich Stürmer, Harju-Madise koguduse pastor, 1796–1806 Lääne-Harju praost
*1806–1821, Peter Carlblom, Harju-Madise ja Risti koguduse pastor
*1822–1857, Carl August Wehrmann,  Harju-Madise ja Risti koguduse  pastor
*1857–1870, Nikolaus Friedrich Hermann Spindler, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse  pastor
*1870–1878, Nikolaus Friedrich Hermann Spindler, Harju-Madise koguduse pastor, 1870–1878 Lääne-Harju praost
*1879–1902, Paul Ottokar Theodor Hirsch, Harju-Madise koguduse pastor,  1901–1902 Lääne-Harju praostkonna praost
*1902–1907, Alexander Ernst Siegfried, Harju-Madise koguduse pastor
*1908–1927, Johannes Brasche, kirikuõpetaja
*1928–1939, Otto Etzold
*1929–1941, Johannes-Eduard Maide
*1942–1944, Jakob Jalajas
*1944–1949, Martin Terasmaa,  Risti, Harju-Madise ja Nõva Püha Olevi koguduse kirikuõpetaja
*1949–1960, Heinrich Laas, Harju-Madise ja Risti koguduse kirikuõpetaja
*1960–1981, Raul Ok, hooldajaõpetaja Ristilt
*1982–1999, Juta Siirak
*1999–2018, Joel Siim
*2018–2019, Miina Piir
*2020–2023, Reet Eru, Harju-Madise hooldajaõpetaja alates 2019. 
*2024– , Jaan Tammsalu, Harju-Madise koguduse kirikuõpetaja, ka Paldiski Nikolai koguduse hooldajaõpetaja

## Vaata ka
*Kategooria:Harju-Madise koguduse vaimulikud, 
*Paldiski Nikolai kogudus, mis oli 1770–1874 Harju-Madise kihelkonnakiriku alluvuses ja iseseisvus 1874. aastal.

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Harju-Madise, e-kirik.eelk.ee, 11. mai 2023
Jõhvi Mihkli kogudus

EELK **Jõhvi Mihkli kogudus** on luterlik kogudus Jõhvis.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse pikaaegne õpetaja (1980–2024) oli Peeter Kaldur, organist Svetlana Kekiseva. Juhatuse esimees on Aivo Raud. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Jõhvi Mihkli kirikus. 

29. septembril 2011 pühitses koguduse õpetaja Peeter Kaldur koguduse lipu. 20. mail 2024 siirdus Kaldur emerituuri ja koguduse hooldajaõpetajaks määrati Ulvar Kullerkupp.
## Jõhvi koguduse vaimulikud
*1508 (ürikutes)  Henricus Reynike, katoliku ajast)
*1551, Bernhardt,
*1553–1558, Johannes Sum, 
*1586–1594, Johannes (Johan von) Luggenhusen,  Jõhvi kihelkonna Mihkli koguduse pastor
*1596, Stephan, 
*1616–1623, Christian Tredenap, 
*1623–1629, Johann Bartholomäus Gylden/Gilden, 
*1630–1645, Franz Illyricus, 
*1646, Johann Jacobus, 
*1650–1657, Laurentius Waldberg, Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor
*1658–1666, Hermann Deutsch, 
*1667–1687, Stephan Knieper, 
*1688–1710, Thomas Knieper, 
*1711–1750, Paul Johann Knieper, Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor
*1751–1781, Johann Christian Koch (1720–1781), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor
*1782–1816, Peter Koch (1757–1816), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor ja Alutaguse praostkonna praost
*1816–1847, Carl Friedrich Koch (1787–1847), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor ja Alutaguse praostkonna praost
*1847–1871,  Friedrich Ferdinand Meyer, Jõhvi koguduse pastor ja 1863–1871 Alutaguse praostkonna praost
*1871–1907, Heinrich Theodor Woldemar Christoph (1840–1927), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor 
*1907–1918, Carl Immanuel Philipp Hesse, 
*1919–1921, Aksel Kallas, 
*1922–1941, Jaak Varik, 
*1941–1944, Hans Rebane 
*1945–1947,  Voldemar Kuljus, hooldajaõpetaja Iisakult
*1947–1949, Elmar Kull, 
*1949–1950, Johannes Paesalu, hooldajaõpetaja Kundast
*1950–1953, Jaan Maior, 
*1953–1980, Otto Tallinn, 
*1980, Jaan Audova, 
*1980–2024, Peeter Kaldur, 
*2024–  Ulvar Kullerkupp, hooldajaõpetaja Lüganuselt

## Vaata ka
* Jõhvi kalmistu, Jõhvi kirikumõis
## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Jõhvi kogudus, e-kirik.eelk.ee, 29. september 2022
* Jõhvi Mihkli Kirik Facebookis
Järva-Madise Püha Matteuse kogudus

EELK **Järva-Madise Püha Matteuse kogudus** on luterlik kogudus Järva-Madisel.

Kogudus kuulub EELK Järva praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Jane Vain, organist Eve Sisask. Juhatuse esimees on Joel Roos.

Jumalateenistused on pühapäeviti kell 11.00 Järva-Madise kirikus. Talveperioodil - uuest aastast ülestõusmispühadeni toimuvad jumalateenistused pastoraadis.

## Järva-Madise koguduse õpetajate loend

* ...–1564 Dietrich sen Sondach
* 1623–1633 Heinrich Stahl, Järva-Madise (saksa k. *Matthaei, St. Matthäi*) koguduse pastor
* 1633–1641 Benedict Lupian
* 1642–1670 Isaac Johannis Schwedemann  (surn. 1670)
* 1671–1691 Jeremias Rublach

*1693–1727 Wolmar Anton Pancovius
**1727–1729 Johann Gustav Törne (adjunktpastor)  (1699–1732)
*1736–1763 Christoph Mertzig
*1764–1780 Isaac Gustav Gerth
*1780–1807 Franz Friedrich Ploschkus
*1807–1852 Ferdinand Ludwig Hörschelmann
*1853–1861 August Heinrich von Hirschhausen
*1862–1905 Franz Johann Nerling
*1905–1909 Woldemar August Lorentzen
*1909–1939 Arnold Benjamin Theodor Wieckmann
*1939 Heino Mälk (asetäitja)
*1940–1944 Elmar Paldra
*1945–1956 Gustav Kaarli (köster-jutlustaja)
*1946–1956 Albert Vatter (hooldajaõpetaja)
*1956 Elmar Kull
*1956–1961 Bernhard Talvar
*1961 Friedrich Uuspõld (Aluspõld)
*1961–1978 Harald Meri
*1979–1982 Vello Salum 
*1984 Jaan Jaani (hooldaja-aseõpetaja)
*1984 Esko Süvari (hooldajaõpetaja)
*1984–1996 Tõnu Linnasmäe (aseõpetaja)
*1986–1996 Enn Salveste (sh 1986–1990 jutlustaja, 1990–1996 diakon)
*1996–1997 Peeter Parts (hooldajaõpetaja)
*1997–2003 Teet Hanschmidt (hooldajaõpetaja)
*1997–1998 Lea Heinaste (diakon)
*1997–2007 Pille Salveste (sh 1997–1999 praktikant, 1999–2003 diakon)
*2007–2019 Teet Hanschmidt (hooldajaõpetaja)
*2007–2016 Rutt Süvari (diakon)
*2016–2019 Tiit Lastik (diakon)
*2019–2020 Lea Heinaste (hooldajaõpetaja)
*2020–2021 Valdo Reimann (hooldajaõpetaja)
*2021– ... Jane Vain

## Viited
Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus

EELK **Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus** on luterlik kogudus Peetris.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Teet Hanschmidt, diakon Jaanus Tammiste, organist Siret Heinaste. Juhatuse esimees on Elmar Meikup.

Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 12.00 Järva-Peetri kirikus.

## Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetajad

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Järva-Peetri, e-kirik.eelk.ee, 16. veebruar 2023
*Koeru kiriku ajaloost., Järva Teataja, nr. 63, 29 mai 1936
Järvakandi Pauluse kogudus

EELK **Järvakandi Pauluse kogudus** on luterlik kogudus Järvakandis. 

Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda ja kasutab Järvakandi Pauluse kirikut. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Mihkel Kukk, organist Kristi Hinsberg. Juhatuse esimees on Rein Ranne.

## Koguduseelu kandumine Järvakandi alevisse ja koguduse nime muutmine
1990. aastatel olid Kehtnas tegutsenud ja praegust Kehtna Peetri kirikut kasutanud koguduse eesotsas peamiselt Järvakandi alevi inimesed. Aastal 1996 valmis Järvakandi alevis Järvakandi Pauluse kirik, mida hakkas kasutama Järvakandi Peetri kogudus. Nüüd oli kogudusel kaks kirikut. Järgmisel, 1997. aastal rajati Järvakandi alevisse kalmistu. Koguduseelu raskuspunkt kandus Järvakandi alevisse. Väikesele kogudusele muutus pikapeale kahe kiriku haldamine ülejõu käivaks kohustuseks. Seetõttu tuli kogudus välja ettepanekuga anda  Peetri kirik üle Rapla Maarja-Magdaleena kogudusele, millega Rapla koguduse  nõukogu nõustus. Pärast sõda natsionaliseeritud Peetri kiriku vara tagastati omandireformi käigus nagunii Rapla kogudusele. Ka vaimulik teenimine on olnud jätkuvalt Rapla õpetaja kohustuseks. Seoses Rapla ja Järvakandi koguduse piiride muutumisega liitusid senised Järvakandi Peetri kiriku alla kuulunud koguduse külad 2009. aastal algusel Rapla kogudusega. Et aga Eestis ei ole kohustust kuuluda elukohajärgsesse kogudusse, jäi kogudusliku kuuluvuse valimine iga inimese enda teha.

EELK Konsistooriumi otsusega aastal 2009 nimetati Järvakandi Peetri kogudus ümber Järvakandi Pauluse koguduseks.

## Õpetajad
*1938–1941, Friedrich Uuspõld 
*1941–1942, Joosep Liiv, hooldajaõpetaja Raplast
*1942–1944, Heino Mälk, hooldajaõpetaja Raplast
*1944–1962, Evald Saag, hooldajaõpetaja Raplast
**1950–1986, diakon Leonhard Vatsar
*1962–1988, Esra Rahula, hooldajaõpetaja Raplast
*1988–1991, Jaanus Noormägi
*1992–, Mihkel Kukk, hooldajaõpetaja Raplast
**1992–1999, diakon Jaan Kähar
**2001–2007, diakon Erkki Toht, hooldaja Raplast

## Evangeelsed jutlustajad
*Leonhard Vatsar 1943–1986

## Viited
Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus

EELK **Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus** on luterlik kogudus Järva-Jaanis.

Kogudus kuulub Järva praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Katrin-Helena Melder, organist Ago Tint. Juhatuse esimees on Priit Seire. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Järva-Jaani kirikus.

## Järva-Jaani koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:
*1617, Johann Bartholomäus Gylden/Gilden, Järva-Jaani  (saksa k. *St. Johannis*) koguduse pastor
*1623, Johann Faber
*1631, Andreas Besicke, läks Lüganusele
*1632, Johannes Hinkelmann
*1661, Simon Schleuterus
*1663, Johann Christoph Selmerus, läks Jaagupisse
*1664–1671 Johannes Bent, läks Audrusse
*1672, Daniel Friedrich Raupitzer
*1682–1697 Christian Kelch
*1697–1704 Gustav Johann Laurentius
*1706–1710 Johann Abraham Winkler vanem
*1714–1733 Reinhold Winkler vanem
*1734–1753 Johann Heinrich Henckel
*1775–1776 Johann Christoph Paucker
*1777–1825 Christian Jacob Glanström
*1825–1861 Ferdinand Theodor von Gebhardt
*1861–1902 Ferdinand von Gebhardt
*1903–1939 Heinrich Arved Rosenstein
*1940–1946 Leo Vahter
*1950–1954 Osvald Põldma
*1954–1955 Richard Jõgis
*1955–1976 August Ein
*1976–1987 Endel Mets
*1987–1997 Peeter Parts
*1997–1998 Tõnu Linnasmäe (hooldajaõpetaja)
*1998–1999 Joel Siim
*2000–2003 Allan Praats (hooldajaõpetaja)
*2003– Katrin-Helena Melder

## Viited

## Välislingid
*Järva-Jaani kirikuõpetajad. 300 aasta jooksul 19 õpetajat., Järva Teataja, nr. 13, 15 veebruar 1928
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Järva-Jaani, e-kirik.eelk.ee, 2. veebrUAR 2023
Karksi Peetri kogudus

EELK **Karksi Peetri kogudus** on luterlik kogudus Karksi-Nuias.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda, varem Pärnu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on aastast 2024 Hedi Vilumaa, organist Tiia Parmo. Juhatuse esimees on Raimond Vaher. 

Jumalateenistused on iga kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 ja kiriklikel pühadel Karksi Peetri kirikus.

## Koguduse pastoreid
* 1877–1911 Julius Leo Immanuel Girgensohn
* 1912–1939 Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing
* 1939–1949 Johannes Aarik
* 1945–1946 Gustav Johannes Küla, hooldajaõpetaja Saardest
* 1946–1954 Alfred Kõiv, hooldajaõpetaja Hallistest
* 1954–1961 Jaan Konsin
* 1961–1975 Johannes Laurson, hooldajaõpetaja Mõisakülast
* 1975–1978 Paul Uibopuu, hooldajaõpetaja Hallistest
* 1978–1986 Erik Normet
* 1986–1993 Herbert Kuurme, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
** 1988–1992 diakon Kalev Raave
* 1993–1996 Joel Luhamets, hooldajaõpetaja Põltsamaalt
* 1996–2002 Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2002–2010 Kalle Gaston
* 2010–2011 Marko Tiitus, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2011–2023 Allan Praats, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
* 2023–2024 Marko Tiitus, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
* 2024–2024 Villu Jürjo
* 2024– Hedi Vilumaa, hooldajaõpetaja Kõpust

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Hallist und Karkus, ehstnisch Halliste un Karkusse kihhelkond, 1843, seite 105-106
Kadrina Katariina kogudus

EELK **Kadrina Katariina kogudus** on luterlik kogudus Kadrinas.

Kogudus kuulub Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda. Koguduse õpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Jaanus Reisner. Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Kadrina Katariina kirikus. Kadrina kiriku nimi- ja koguduse kaitsepühak on püha Aleksandria Katariina.

## Kirikuõpetajad

*1554, Michael, Kadrina kihelkonnakoguduse  pastor 				
*1616, Jacob Pavo, Kadrina pastor		
*1627–1632, Georg Detmar, Kadrina pastor				
*1633–1638, Heinrich Stahl, Kadrina pastor	ja Virumaa praostkonna praost
*1639–1647, Reiner Brocmann, Kadrina pastor ja Virumaa praostkonna praost
*1649–1671, Cristian Weydenhayn, Kadrina pastor		
*1671–1674, Johannes Bent, Kadrina pastor			
*1674–1693, Eowald Rhanäus, Kadrina pastor		
*1692–1710, Johann Meister, Kadrina pastor ja Virumaa praostkonna praost
*1711–1733, Georg Handtwig, Kadrina pastor ja Virumaa praostkonna praost
**1723–1729, Georg Sabler, Kadrina koguduse abiõpetaja
*1733–1759, Samuel Nauhausen, Kadrina pastor ja Virumaa praostkonna praost
*1759–1796, Otto Gottlieb Harpe, Kadrina pastor		
*1796–1800, Joachim Gottlieb Schwabe, Kadrina pastor			
*1800–1843, Arnold Knüpffer, Kadrina pastor	
*1844–1864, Karl Hellenius, Kadrina pastor					
*1864–1876, Friedrich Wilhelm Treuer, Kadrina pastor			
*1877–1886, Daniel von Lemm, Kadrina pastor					
*1886–1913, Johannes Heinrich Luther, Kadrina pastor			
*1913–1918, Johannes Eberhard, Kadrina pastor					
*1919–1941, Gustav Johannes Beermann, Kadrina kirikuõpetaja ja Virumaa praostkonna praost
*1941–1955, Arnold Kais, Kadrina kirikuõpetaja		
*17.06 – 02.09.1954, Valdeko Saksen, Kadrina koguduse asendusõpetaja
*1955–1956, Kustav Viise, Kadrina kirikuõpetaja				
*1956–1986, Henn Unt, Kadrina kirikuõpetaja ja Virumaa praostkonna praost
*1987–1988, Esko Süvari, Kadrina koguduse hooldajaõpetaja Haljalast
*1988–1993, Illar Hallaste, Kadrina kirikuõpetaja ja Virumaa praostkonna praost
*1993–1998, Ahto Mäe, Kadrina kirikuõpetaja					
*1998– , Meelis-Lauri Erikson, Kadrina kirikuõpetaja			

## Köstrid-koolmeistrid

* 1931– Gustav Karlson (Kaarli) (1893–1987)
## Vaata ka
*Kadrina kirikuaed, Kadrina kalmistu, Kadrina kirikumõis, Kadrina kihelkonnakoolhttps://www.kadrina-kool.edu.ee/kool/mineviku-parand/kooli-ajalugu/
## Viited

## Välislingid
*Koguduse pitser, Koguduse pitser
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Kadrina kogudus, e-kirik.eelk.ee, 23. juuni 2022
*Kadrina Katariina koguduse Matmise raamat; elk.115.0.14; 1927-1937, Saaga
*Kadrina Katariina koguduse Maetute alfabeetiline nimestik; elk.115.0.15; 1932-1949 , Saaga
Jämaja Kolmainu kogudus

EELK **Jämaja Kolmainu kogudus** on luterlik kogudus Jämajal, Sõrves

Kogudus kuulub EELK Saare-Lääne piiskopkonna Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on alates 1997. aastast Anu Konks. Organistidena on teeninud koguduses pikka aega Valdis Dreimanis (surnud septembris 2013). Hiljem Malle Veske, Ester Naagel(surnud septembris 2020), Piia Veersalu, Ljudmilla Toon ja Jaan Vaidla(Nissi kogudus kantor, Körberi seltsi esimees) . Juhatuse esimees oli aastani 2012 Randar Palts ja sama aasta sügisest Verner Sammelsaar. Järgmises koosseisus Signe Metsmaa ja nüüd 31.01.2021 Maili Õigemeel. Juhatusse kuuluvad juba mitmendat koosseisu Mati ja Maili Õigemeel ja Signe Metsmaa. Kirikumehena on ametis Väino Pendis.

Jumalateenistused on suvel igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jämaja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad jumalateenistused üle nädala ja kõigil suurtel kirikupühadel. Teenistused toimuvad käärkambris või kirikus.

## Jämaja koguduse pastorid ja kirikuõpetajad
*1647–1649, Nicolaus Cosmus (surn. 1649), Jämaja kihelkonna ja Anseküla koguduse abikiriku pastor
*1649–1664, Jacobus Ewold (surn. 1664 )
* 1677–1704, Caspar Heinrich Cunitz (surn. 1704) 
* 1705–1710, Heinrich Deglin
* 1711–1718, Johann Marcks
* 1718–1740, Johann Georg Holm
* 1740–1747, Franz Hölterhof (1711–1778)
* 1747–1757, Jakob Gottlieb Gonsior  (1707–1775) (hooldajaõpetaja Ansekülast)
* 1757–1770, Fromhold Justus Wilcken
* 1771–1781, Benedikt Gottlieb Haken, 
* 1781–1787, Georg Christian Seeland, 
* 1788–1804, Christian Haller
* 1805–1849, Gottlieb Georg Heinrich Meder, 
* 1851–1887, Ferdinand Magnus Masing, 
* 1891–1915, August Reinhold Johannes Walter, 
* 1923–1939, Adalbert Hugo Willigerode noorem,
* 1940–1941, Hendrik Neemekuru,
* 1942–1942, Adolf Horn,
* 1942–1944, August Raidur,
* 1945–1950, Alfred Tammiko,
* 1950–1960, Raul Ok (hooldajaõpetaja Kuressaarest)
* 1958–1960, Jüri Käsper
* 1960–1966, Peeter Kohandi
* 1966–1974, Endel Mets
* 1974–1976, Kalju Kukk
* 1977–1982, Johannes Grünberg
* 1983–1989, Algur Kaerma
* 1989–1997, Elmar Reinsoo (hooldajaõpetaja Kihelkonnalt)
** 1989–1994, diakon Kalmer Kesküla
** 1996–1997, diakon Anu Konks
* 1997–, Anu Konks

vt Jämaja Kolmainu koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Jämaja, e-kirik.eelk.ee, 11. apr. 2024
Karuse Margareeta kogudus

EELK **Karuse Margareeta kogudus** on luterlik kogudus Karusel.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Meelis Malk, organisti ei ole. Juhatuse esimees on Elvira Saat

Korralised Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 1. ja 3. pühapäeval kell 14.00  Karuse kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1630–1639, Erich Simonis Buess
* 1639–1639, Christian Tredenap, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1639–1663, Laurentius Vigaeus
* 1664–1684, Adolph Sundius
* 1685–1689, Joachim Warnecke (1655–1689)
* 1690–1710, Johann Georg Philippi
* 1712–1750, Christian Anton Kettler
* 1750–1773, Kaspar Anton Kettler
* 1774–1829, Hermann Johann Middendorf
* 1830–1834, Ludwig Johann Ignatius
* 1835–1844, Alexander Ludwig Baumann
* 1845–1870, Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt
* 1870–1886, August Hörschelmann
* 1886–1914, Immanuel Rinne
* 1914–1918, Friedrich Artur Jakob Hoffmann
* 1918–1924, Kurt Kentmann
* 1924–1941, Ernst Lüdig, valitud 30.11.1924 ja kinnitatud koguduse juurde 11.06.1925 
* 1941–1942, Johann Teras, hooldajaõpetaja Varblast
* 1941–1942, Leo Vool, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1946–1950, Valter Ilves, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1954–1956, Nikolai Tamm, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1956–1963, Johannes Kivisalu, hooldajaõpetaja Hanilast
* 1963–1967, Paul Saar, hooldajaõpetaja Varblast
* 1967–1972, Einar Laigna, hooldajaõpetaja Varblast
* 1976–1977, Harri Mõtsnik, hooldajaõpetaja Varblast
* 1977–1984, Hermann Lusikas, hooldajaõpetaja Tõstamaalt
* 1984–1994, Endel Apsalon, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1994–1997, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
* 1997–1997, Harry Madisson, hooldajaõpetaja Lihulast
* 1997–2004, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
* 2004–2006, Kaido Saak, hooldajaõpetaja Lihulast
* 2006–2012, Lembit Tammsalu, hooldajaõpetaja Hanilast
* 2012–2014, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
* 2014–2025, Kaido Saak, hooldajaõpetaja Lihulast
* 2025– Meelis Malk

Vt Karuse Margareeta koguduse vaimulikud
Keila Miikaeli kogudus

EELK **Keila Miikaeli kogudus** on luterlik kogudus Keilas.

Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Matthias Burghardt, organistid Pille Metsson ja  Aivar Uuk. Juhatuse esimees on Mati Rande.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Keila kirikus.

Koguduse kantselei (Paldiski mnt 2) on avatud kolmapäeval 14.00 - 19.00, neljapäeval 10.00 - 13.00 ja reedel 10.00 - 13.00

## Koguduse vaimulikud

* 1526–?,  Johannes Winczebouwe pastor
* 1533–1538, Johann Becker pastor
* 1555–1567?, Christian Ostendorp pastor
* 1560. aastate lõpul, Martin Grodte pastor
* 1585–1600, Cristopher Remmelding pastor
*1601–1603, Nicolaus Svenonis Capnio pastor 
*1604–1617, Laurentii Vincent pastor 
*1617–1627, Stephan Badwitz pastor 
*1627–1639, Heinrich Bartholin pastor 
* 1639–1640, Isaac Johannis Scwedemann interimpastor
*1641–1648, Helmhold zur Mühlen pastor 
*1649–1658, Eberhard Morian pastor 
*1659–1692, Anton Heidrich pastor 
*1692–1710, Johann Wilcken pastor
*1711–1742, Johann Middendorf pastor, Lääne-Harju praostkonna praost (1727–1742)
*1743–1756, Stephan Middendorf pastor 
*1756–1785, Otto Reinhold von Holtz vanem pastor
*1785–1828, Otto Reinhold von Holtz, pastor (pastor-adjunkt 1780–1785
* 1828–1883, Carl Georg Fick, pastor, pastor-adjunkt 1827–1828
*1883–1906, Max Wilhelm Fick, pastor, pastor-adjunkt 1864–1883
*1906–1921, Jakob Kukk pastor, kirikuõpetaja
* 1921–1957, Ado Köögardal, kirikuõpetaja
*1957–1978, Edvard Tamm, kirikuõpetaja 
*1978–1989, Robert Kannukene, kirikuõpetaja 
*1989–2007, Jaan Jaani, kirikuõpetaja 
*2008–2018, Marek Roots, kirikuõpetaja 
*2018– , Matthias Burghardt, kirikuõpetaja

## Viited

## Kirjandus
* Ado Köögardal. "Keila kihelkonnaloost" (1924)
*Evelin Povel, Kohtumised kirikuaias 3., Keila Leht, nr. 5, 5 veebruar 2021

## Välislingid
* Keila Miikaeli kogudus Eesti Evangeelne Luterlik Kirik
Põltsamaa Niguliste kogudus

EELK **Põltsamaa Niguliste kogudus** on luterlik kogudus asukohaga Põltsamaal.

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Markus Haamer, organist Ülle Noormägi. Juhatuse esimees on Ain Roots.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Põltsamaa Niguliste kirikus.
## Koguduse pastoreid

* 1624–1625 magister Jacob Decius, esimene luteriusu pastor
*1626–1641 Johann Pommer  
*1641–1634 Erich Schomer 
*1655...1659 Johann Sebastian Markard 
*1661–1678 Andreas Forselius, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor, ka Tartu praostkonna, 3. osa (Viljandi) praost
*1677–1693 Heinrich Bökelmann 
**1679–1683 Samuel Gottfried Krippendorf, adjunktpastor 
*1692–1703, Johann Andreas Dorsche, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
**1693–  Johann Hartmann Creidius, diakon 
*1715–1735, Nicolaus Justus Ludwig, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor  
* 1735–1762 Johann Georg Leuckfeldt, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1764–1804  August Wilhelm Hupel, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor 
*1804–1834 Karl Heinrich Temler, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor  
*1834–1837, Johann Karl Temler, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor  
* 1838–1853, Emil Hörschelmann, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor 
*1853–1891, Carl Maurach, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1891–1895, Paul Maurach, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1896–1900, Viktor Wittrock, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1900–1923, Johannes Rennit, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1900–1939, Erik Frey, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1939–1993, Herbert Kuurme, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1989–1997, Joel Luhamets, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*1997–2002, Rein Schihalejev, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*2002–2006, Arho Tuhkru, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor
*2002–, Markus Haamer, Põltsamaa Niguliste koguduse pastor

## Vaata ka
*Põltsamaa saksa kalmistu, Põltsamaa kalmistu, Põltsamaa kirikumõis

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Oberpahlen, ehstnisch Poltsama kihhelkond, 1843, seite 97
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Põltsamaa kogudus, e-kirik.eelk.ee, 8. juuli 2021
Walter Koppermann

**Walter Julius Koppermann** (1. juuni 1913 Tallinn – 3. detsember 1982 Allentown, Pennsylvania, USA) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna vahetult enne selle likvideerimist, aastal 1940. Oli rindel, sai rügemendis patareiülemaks. Oli põgenikuna Saksamaal, kus õppis ka Balti Ülikoolis. Prooviaastal oli ta praost Aleksander Hinno juures Ambergis Saksamaal. Ordineeriti vaimulikuks 3. aprillil 1949.

Oli 1949–1951 ametis Luterliku Maailmaliidu Müncheni põgenikeosakonnas. 1951. aastal oli ta Lõuna-Rootsi koguduse hooldajaõpetaja. 1952. aastal USA-sse. Hea keeltetundjana sai ta Ameerika Lutheri Kiriku Philadelphia linna Markuse koguduse õpetajaks (Ameerika Luteri Kiriku teenistuses oli ta aastatel 1952–1978). Selle kõrvalt leidis ta ka aega kohaliku eesti koguduse (Philadelphia koguduse, mille asutajate seas ta oli ja mida ta teenis aastatel 1953–1966) jaoks, oli aastal 1952 ka Buffalo Pauluse koguduse organiseerijate seas. Ühtlasi õppis ta ka Philadelphia Ülikooli magistrantuuris, kus ta õiendas usuteaduse magistri eksamid Vana Testamendi usuteaduse alal. Pärast Ameerika Luteri Kirikus töötamist pensionile jäämist pühendus ta eestlaste teenimisele Chicago Esimeses koguduses ja New Yorgi Pauluse koguduses.

Ta kaitses Philadelphia Ülikoolis usuteaduse magistri väitekirja ning pidas aastatel 1979–1982 Vana Testamendi ainetes loenguid Usuteaduslikus Instituudis.

## Tunnustus
* 1961 Kuldrist

## Isiklikku
Walter Koppermanni ema Maria Kopperman (1882–1980) siirdus 1960. aastate lõpus Eestist Läände laste juurde ja avaldas mälestusteraamatu "Minu 12 aastat Siberis".

## Viited
Messina

**Messina** on linn Itaalias Sitsiilia maakonnas, *[[città metropolitana di Messina]]* halduskeskus. Messina asub Sitsiilia saare idaosas Punta del Faro neemel Messina väina ääres.

## Ajalugu

Linna asutasid Vana-Kreeka Suure kolonisatsiooni ajal 8. sajandil eKr kreeklased ja panid selle nimeks *Zankle*. Praeguse nime sai linn 5. sajandil eKr. 397 eKr rüüstasid linna kartaagolased. 288 eKr langes linn mamertiinide kätte, kes tapsid kõik mehed ja võtsid naised endale.

843 vallutasid Messina araablased ja 1061 normannid, normannide sissetungi käigus Lõuna-Itaaliasse.

5. veebruaril 1783 toimunud maavärinas purunesid paljud hooned. Umbes 90% linna hoonetest purunesid 28. detsembril 1908 toimunud tugevas maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis. Hukkus umbes 60 000 inimest. 1943 toimunud liitlaste õhurünnakutes sai linn suuri purustusi.

Linnas asub 1548 asutatud Messina ülikool.

Messinas on metalli- ja keemiatööstuse ettevõtted.

## Vaatamisväärsused
* Messina toomkirik
* Palazzo Monte di Pietà
* Santissima Annunziata dei Catalani kirik

## Viited

## Välislingid

* Messina koduleht
Happeline oksiid

**Happeline oksiid** on oksiid, mis reageerib kas 
*alusega, moodustades soola ja vee või 
*veega, moodustades vastava happe või
*aluselise oksiidiga, moodustades soola.

Happeliste oksiidide hulka kuuluvad peamiselt mittemetallioksiidid või kõrgete oksüdatsiooniastmetega metallioksiidid, näiteks vääveldioksiid, tetrafosfordekaoksiid, kroomtrioksiid.

## Reaktsioone

Happeline oksiid + vesi → hape:

SO2 + H2O → H2SO3

Happeline oksiid + alus → sool + vesi:

CO2 + Ca(OH)2 → CaCO3 + H2O

Soola aniooniks on CO3−2, kuna CO2-le vastav hape on H2CO3.

Happeline oksiid + aluseline oksiid → sool:

SO3 + MgO → MgSO4

## Molekulivalem
Oksiidi molekuli koostises olevate aatomite oksüdatsiooniastmete summa peab olema null, sellepärast otsitakse elektrilaengute vähim ühiskordne ning lisatakse alaindeks, millega laengu korrutamisel saadakse vähim ühiskordne.  IUPAC-i järgi kirjutatakse keemilised elemendid molekulivalemis elektronegatiivsuse kasvavas järjekorras. Praegusel juhul kirjutatakse hapnik lõppu.

Näited:
 
*Cl+12O−2 diklooroksiid
*Cl+32O−23 klooroksiid
*Cl+52O−25 kloor(V)oksiid ehk dikloorpentoksiid ehk dikloorpentaoksiid
*Cl+72O−27 dikloorheptaoksiid
Jaan Õunapuu

**Jaan Õunapuu** (sündinud 13. septembril 1958 Mustjalas) on eesti omavalitsustegelane ja poliitik.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1974 Mustjala 8-klassilise Kooli, 1977 Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1982 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina.

Õunapuu oli aastatel 1982−1984 Puhja sovhoosi peazootehnik, 1984−1985 Tartu Teraviljasaaduste Kombinaadi asedirektor, 1985−1990 Luunja sovhoosi peazootehnik, 1990−1991 Luunja valla arendusnõunik ja 1991−1993 Luunja vallavanem, 1993–2003 Tartu maavanem, 2003–2007 Eesti regionaalminister, 2002. aasta novembrist Eestimaa Rahvaliidu liige. 

Õunapuu kogus 2007. aasta Riigikogu valimistel Tartu- ja Jõgevamaal 1739 häält ega osutunud valituks. Ta oli aastatel 2007–2008 AS-i Werol Tehased juht. Õunapuu valiti 11. jaanuaril 2010 Rahvaliidu juhatusse, ta sai 27. mail 2010 Riigikogu liikmeks seoses Villu Reiljani süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega ja teatas 14. juunil 2010 astumisest Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.  

Õunapuu kogus 2011. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas (üleriigilises nimekirjas 6. kohal) kandideerides valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakond) 3103 häält ning osutus valituks. Ta oli aastatel 2016–2017 Tartu abilinnapea ja 2018. aasta jaanuarist 2022. aasta suveni rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna Tartumaa talituse juhataja. 

Õunapuu oli perioodil 13. september 2018 kuni 11. september 2023 Keskerakonna liige.

## Muu tegevus
*Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige.
*Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi juhatuse liige 1994−
*EMÜ Vilistlaskogu juhatuse esimees
*Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu esimees 2003−2007, 2016−
*SA Tartu Teaduspark nõukogu esimees 2016−
*SA Tartumaa Turismi nõukogu esimees 2016−
*SA Lõuna-Eesti Turism nõukogu liige 2016−
*Tartu Ärinõuandla nõukogu liige 2016−

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Tuuli Aug. "Reiljani asemel läheb riigikokku Jaan Õunapuu" Eesti Päevaleht, 26. mai 2010
Friedrich Adolf Greinert

**Friedrich Adolf Greinert** (26. september 1857 Tarvastu – 12. märts 1922 Streganzberg, Berliini lähedal) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1869–1879 Tartus gümnaasiumis ja 1880–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Viljandis. Ordineeriti õpetajaametisse 1. jaanuaril 1887.

Oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1915–1919 (pärast senise praosti Johannes Walteri küüditamist) Saaremaa praost.

Kolis 1920. aastal Saksamaale.

## Isiklikku
Tema vend Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Vanem poeg Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, keskmine poeg Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, noorem poeg Edgar Arthur Greinert oli arst.

## Vaata ka
*Greinert

## Viited
Veszprémi komitaat

**Veszprémi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari lääneosas. Hõlmab Bakonyi mäed ja Balatoni põhjakalda.

Komitaadi halduskeskus on Veszprém, teised suuremad linnad on Pápa, Ajka ja Várpalota.

Komitaat on rikas maavarade poolest. Kaevandatakse pruunsütt, mangaanimaaki ja boksiiti.

## Haldusjaotus

## Välislingid

*Komitaadi koduleht
Komárom-Esztergomi komitaat

**Komárom-Esztergomi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga. Põhjapiiril voolab  Doonau. 

Komitaadi halduskeskus on Tatabánya, teised suuremad linnad on Esztergom, Tata ja Komárom.

Komitaadis asub 1997. aastal loodud Duna-Ipolyi rahvuspark.

## Välislingid

*Komitaadi koduleht
Alitalia

**Alitalia** (itaalia keeles **Compagnia Aerea Italiana**) oli Itaalia rahvuslik lennufirma, mille peakorter asus Fiumicinos. Lennufirma kodulennujaam oli Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaam. 15. oktoobril 2021 teatati lendamise lõpetamisest pärast 75 aastat tegutsemist.

Alitalia teenindas 80 sihtkohta, 27 riigisisest ja 53 rahvusvahelist 38 riigis nii Aafrikas, Ameerikas, Aasias kui ka Euroopas. Alitalia oli lennukipargi suuruse poolest 19. kohal maailmas. 

Lennufirma nimi tulenes kahest itaaliakeelsest sõnast *ali* (tiivad) ja *Italia* (Itaalia).

Ettevõtte tegevuse lõpetamise järel jätkas lende uus riiklikus omandis olev lennuettevõte Italia Trasporto Aero.

## Finantsnäitajad ja lennukite täituvus
2009. aasta esimese kvartali kohtade täituvus oli 51%, mis oli 20% vähem kui teistel suurtel Euroopa lennufirmadel, nagu Air France, British Airways ja Lufthansa, mille täituvus oli 70–75%. Teise kvartali näitajad olid 14% kõrgemad ehk 65%. 2009. aasta esimeses kvartalis kaotas lennufirma 210 miljonit eurot. Teises kvartalis 63 miljonit eurot.

12. mail 2010 avalikustati esimese kvartali tulemused. Lennukikohtade täituvus oli 64,5%.

Ettevõte oli pikka aega raskustes. Näiteks 2017. aastal andis Itaalia valitsus sellele 900 miljonit eurot laenu ja 2019. aastal 400 miljonit.

2021. aastal oli firmal 110 lennukit ja 10 000 töötajat.

## Lennukipark

Alitalial on järgmised lennukid (28. mai 2010 seisuga):

*Millest 21 on *premium*-turistiklass.

## Viited
Saksa praostkond

**Saksa praostkond** oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku praostkond, aastatel 1921–1939. Praostkond eksisteeris saksa vähemusrahvuse lahkumiseni Eestist Teise maailmailmasõja ajal.

Aastal 1939 olid Saksa praostkonna koguduste omanduses Oleviste ja Niguliste kirik Tallinnas, Jaani kirik Tartus, Nikolai kirik Pärnus, Jaani kirik Narvas, Lunastaja kirik Nõmmel ja Peetri kirik Heimtalis (saksa talupojakoloonia). Kõik need kirikud omasid pastoraate ja muid kõrvalhooneid. koguduste juures tegutsesid arvukad vanadekodud ja heategevad fondid.

## Praostkonna kogudused
E.E.L.K. Saksa praostkonda kuulusid aastal 1939 järgmised kogudused:

*Narva Püha Johannese kogudus, Narva Jaani kirikus (likvideeriti 6. novembril 1939)
*Nõmme Saksa Lunastaja kogudus, Nõmme Saksa Lunastaja kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939)
*Paide Saksa Püha Risti kogudus, Paide kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939)
*Peetrimõisa kogudus, (saksapäraselt Heimtali), Peetrimõisa kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939)
*Pärnu Nikolai kogudus, Pärnu Nikolai kirikus (likvideeriti 28. augustil 1940, senine Pärnu Eliisabeti II kogudus nimetati Pärnu Niguliste koguduseks)
*Rakvere Saksa kogudus, Rakvere Kolmainu kirikus (likvideeriti 14. novembril 1939)
*Tallinna Niguliste kogudus, Niguliste kirikus (likvideeriti 11. novembril 1939; uus Tallinna Niguliste kogudus kuuluvusega Tallinna praostkonda asutati 17. juulil 1940)
*Tallinna Oleviste kogudus, Oleviste kirikus (likvideeriti 11. novembril 1939)
*Tartu Jaani kogudus (eraldati 30. novembril 1939 Saksa praostkonnast ja arvati Tartu praostkonda kuuluvaks)
*Tallinna Toompea Saksa kogudus likvideeriti 17. novembril 1939
*Tartu Ülikooli koguduse saksa pihtkond likvideeriti 11. detsembril 1939
*Visusti kogudus  (hajaasustusega saksa talupojakolooniatele Viljandi- ja Tartumaal)

## Praostkonna praostid
*Konrad von zur Mühlen, aastatel 1921–1939 Saksa praostkonna praost ja  1909–1939 ka Tallinna Niguliste koguduse pastor.
*Waldemar Thomson, 1939 Saksa praostkonna praost

## Vaata ka
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik
*Tallinna Toompea Saksa kogudus
*Rootsi praostkond (Eestis)
## Viited
Edgar Arthur Greinert

**Edgar Arthur Greinert** (16. aprill 1902 Anseküla, Saaremaa –  30. aprill 1980 Stuttgart) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

1939. aastal siirdus ta Saksamaale.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Vanem vend Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, teine vend Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Greinert

## Viited
Juan Manuel Santos

**Juan Manuel Santos Calderón** (sündinud 10. augustil 1951 Bogotás) on Colombia poliitik, kes oli 7. augustist 2010 kuni 7. augustini 2018 Colombia president.

Juan Manuel Santose vanaonu Eduardo Santos oli Colombia president aastatel 1938–1942 ja isa Enrique Santos üle 50 aasta perekonnale kuuluva Colombia juhtiva ajalehe El Tiempo peatoimetaja. Tema nõbu Francisco Santos Calderón on alates 2002. aastast riigi asepresident.

Ta õppis majandusteadust, avalikku haldust, ajakirjandust ja õigusteadust muu hulgas Kansase ülikoolis, London School of Economicsis ja Harvardi ülikoolis.

Aastatel 2000–2002 oli ta rahandusminister ja 2006–2009 kaitseminister.

Ta on Rahvusliku Ühtsuse Sotsiaalpartei esimees.

20. juunil 2010 peetud presidendivalimiste teises voorus valiti Juan Manuel Santos presidendiks. Ta võitis 69,1 protsendiga häältest oma vastaskandidaati Antanas Mockust.

2016. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna.
Vila

**Vila** võib tähendada:

***[[Vila küla|Vila]]** on küla Lääne-Virumaal.
***[[Vila (Andorra)|Vila]]** on küla Andorras.

***[[Vila (mütoloogia)|Vilad]]** on slaavi rahvaste vaimud.

***[[Port Vila]]** on Vanuatu pealinn.
Eerika

**Eerika** (*Erica*) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljaste õistaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 860 liiki. Enamik liike on 0,2–1,5 meetri kõrgused põõsad, üksnes puis-eerika ja luud-eerika võivad kasvada 6–7 meetri kõrguseks.

Eerikad kasvavad Aafrikas ja Euroopas. Umbes 660 liiki on Lõuna-Aafrika endeemid.

Eestis loetakse soo-eerika hävinud liigiks.

## Liike

**Erica arborea*  – puis-eerika 
**Erica australis*  – lõunaeerika 
**Erica baccans*  – mari-eerika 
**Erica carnea*  – punane eerika 
**Erica ciliaris*  – ripsmeline eerika 
**Erica cinerea*  – hall eerika 
**Erica ×darleyensis*  – värd-eerika 
**Erica glandulosa*  – näärmeline eerika 
**Erica gracilis*  – sale eerika 
**Erica holosericea*  – siidjas eerika 
**Erica ×hyemalis*  – õrn eerika 
**Erica mammosa*  – nisaeerika 
**Erica multiflora*  – rohkeõieline eerika 
**Erica persoluta*  – lõtv eerika 
**Erica scoparia*  – luud-eerika 
**Erica taxifolia*  – jugapuulehine eerika 
**Erica terminalis*  – tipmine eerika 
**Erica tetralix*  – soo-eerika 
**Erica triflora*  – kolmeõieline eerika 
**Erica umbellata*  – sarik-eerika 
**Erica vagans*  – laiuv eerika 
**Erica verticillata*  – männas-eerika 
**Erica viridipurpurea*  – rohekaspunane eerika 

## Välislingid
Nógrádi komitaat

**Nógrádi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari põhjaosas. Piirneb põhjas Slovakkiaga. 

Suuremad jõed on Ipoly, Zagyva ja Galga.

Komitaadi halduskeskus on Salgótarján, teised suuremad linnad on Balassagyarmat, Bátonyterenye ja Pásztó.

Komitaadis on kuus ringkonda, mis jagunevad 131 vallaks.

## Välislingid

*Komitaadi koduleht
Daniel (Rootsi prints)

**Daniel** (*Olof Daniel Westling Bernadotte*; sünninimi *Olof Daniel Westling*; sündinud 15. septembril 1973 Örebros) on Rootsi prints, Västergötlandi hertsog. Ta on Rootsi kroonprintsessi Victoria abikaasa alates 19. juunist 2010.

Prints Daniel on varem tegutsenud personaaltreeneri ja ettevõtjana.

## Noorpõlv
Daniel Westling sündis Örebros. Ta sündis samal päeval, mil suri kuningas Gustaf VI Adolf ja troonile tõusis Westlingi tulevane äi kuningas Carl XVI Gustaf. 

Westling kasvas üles Gävleborgi läänis asuvas Ockelbo asulas. Gümnaasiumiõpilasena töötas ta suviti Ockelbo vanadekodus. Sandvikenis asuva Hammargymnasiet-nimelise keskkooli lõpetas ta 1991. aastal. Pärast sõjaväeteenistuse läbimist töötas ta aasta erivajadustega lapsi õpetavas koolis. 

1994. aastal kolis ta Stockholmi, et õppida Värmdös asuvas õppeasutuses kaheaastase programmi raames spordipedagoogikat. Pärast õpinguid läbis ka personaaltreeneri koolituse. 

Edasi asutas ta mitu jõusaali (firmad Master Training ja Balance), töötas treeneri ja konsultandina ning oli tegev mitme ettevõtte juhatuses. Westlingi osalusel asutatud luksusspordiklubi Master Training on suunatud jõukamale klientuurile. 

## Abielu
Westling tutvus kroonprintsess Victoriaga viimase õe kaudu – printsess Madeleine soovitas Victoriale Westlingi personaaltreeneri teenuseid. 2002. aasta suvel sai avalikuks Victoria ja Westlingi suhe. Kokku koliti 2007. aastal. 

19. juunil 2010 toimusid kroonprintsess Victoria ja prints Danieli pulmad. Laulatus toimus Victoria vanemate 34. pulma-aastapäeval. 15. novembril 2010 kolis paar elama Solnas asuvasse Haga lossi. 

Neil on kaks last. 23. veebruaril 2012 sündis tütar, kellele pandi nimeks Estelle Silvia Ewa Mary ning kes sai Östergötlandi hertsoginna tiitli. 2. märtsil 2016 sündis poeg Oscar Carl Olof, kes sai Skåne hertsogi tiitli.

Kroonprintsess Victoria ja prints Daniel külastasid Eestit 2014. aasta oktoobris ja 2018. aasta augustis.

## Isiklikku
27. mail 2009 siirati Westlingile neer. Uue neeru loovutas Danielile ta isa Olle. Siirdamiseni viinud neeruhaigus on kaasasündinud, kuid ei ole pärilik. 

Prints Danielile meeldib golfi mängida ja suusatada.

## Tunnustus
2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.

## Viited