open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zbigņevs Stankevičs

**Zbigņevs Stankevičs** (poola keeles *Zbigniew Stankiewicz*; sündinud 15. veebruaril 1955 Lejasciemsis) on 2010. aastast katoliiklik Riia peapiiskop, rahvuselt poolakas.

Ta lõpetas 1978. aastal Riia Polütehnilise Instituudi ja töötas merekeskuses ning pangas. 

1990. aastal otsustas ta aga pühenduda teoloogiale, õppides seda esialgu Lublinis ja hiljem Roomas Paavstlikus Lateraani Ülikoolis. 2008. aastal sai ta viimasest fundamentaalteoloogia alal doktorikraadi.

1996. aastal pühitseti Stankevičs Riia peapiiskopi Jānis Pujatsi poolt preestriks. Seejärel töötas ta mitmetel vaimulikel ametikohtadel Riias ja Roomas, kuni 19. juunil 2010 ta peapiiskop Pujatsi järglaseks sai. Stankevičs ordineeriti 8. augustil kardinal Pujatsi, Luigi Bonazzo (paavstlik nuntsius Balti riikides) ja Gniezno peapiiskopi Józef Kowalczyki poolt. 21. augustil järgnes tema ametissepühitsemine. Viimasel osalesid kardinal Jānis Pujats, peapiiskop Bonazzo ja Kölni peapiiskop, kardinal Joachim Meisner. 

## Tegevus Läti poolakate kultuurielus
Ta on olnud Läti Poolakate Ühenduse (poola *Związek Polaków na Łotwie*; läti *Latvijas Poļu savienība*) asepresident.

## Tunnustus
*2011 Aasta eurooplane Lätis
Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudus

EELK **Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudus** on luterlik kogudus Lääne maakonnas, mis kasutab Ridala kirikut.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda.

Koguduse õpetaja on Kari Antero Tynkkynen, juhatuse esimees Leili Jõgisoo, organist Lia Salumäe.

Jumalateenistused on kuu teisel ja neljandal pühapäeval ja kirikupühadel algusega kell 13.00 Ridala kirikus.

## Koguduse vaimulikud
*1587, Johan Cristian
*David Duderg, 
*Johan Tuting,
*1647–1659, Reinhold Möller/Müller, Ridala kihelkonna Püha Maarja Magdaleena koguduse pastor
*Samuel Richter
*Tobias Winterberg
* 1683–1710, Georg Schultz, Ridala koguduse pastor, 1706. aastast Ranna-Lääne praostkonna praost
*1713–1717, Samuel Friedrich Krippendorf, Ridala koguduse pastor
*Matthias Mattschek  (sünd. ca  1700 – surn. 1768), *Matěj Maček* Böömimaalt
*Jacob Heinrich Schleppegrel (surn. 1814), Ridala koguduse pastor, Haapsalu 1. praostkonna praost - asehalduskorra ajal
*1814–1830, Otto Johann Hasselblatt, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse pastor
*1830–1868, Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann, Ridala Püha Maarja Magdaleena pastor
* 1868–1888, Magnus Heinrich Ferdinand Hörschelmann, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse pastor
* 1900–1904, Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse pastor
*1920–1934, Heinrich Richard Hoffmann, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja
*1945–1948, Friedrich Pohlamets, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja
*1956–1960, Arved Paul, Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja
*1960–1961, Eerik Hiisjärv, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1961–1968, Toomas Paul
*1968–1972, Eduard Lillepuu
*1972–1978, Erich Kaasik
*1978–1990, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1990–1991, Heiki Reila
*1991–1992, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*1992–2001, Peeter Paenurm
*2001–2003, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2003–2004, Pille Talvar
*2004–2005, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2005–2010, Kari Tynkkynen
*2010–2011, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2011–2014, Kari Tynkkynen
*2014–2015, Tiit Salumäe, hooldajaõpetaja Haapsalust
*2015–, Küllike Valk

## Vaata ka
*Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse vaimulikud
*Ridala kirikuaed, Ridala kalmistu, Ridala kirikumõis

## Viited

## Välislingid
* Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Ridala, e-kirik.eelk.ee, 31. august 2023
Saaremaa Jaani kogudus

EELK **Saaremaa Jaani kogudus** on luterlik kogudus Jaanil.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Veiko Vihuri, organist Anna Sammelsaar. Juhatuse esimees on Aarne Põlluäär.

## Koguduse vaimulikud
* 1701–1710, Heinrich Christian Metzhold
* 1710–1719, Balthasar Johann Rubusch, hooldajaõpetaja Pöidest
* 1720–1726, Johann Georg Sorger, hooldajaõpetaja Pöidest
* 1726–1732, Johann Dietrich Heermann
* 1733–1764, Hermann Daniel Bonge
* 1764–1767, Peter Andrin
* 1768–1799, Tobias Christian Seibecke
* 1800–1817, Friedrich Christian Hoffmann
* 1818–1822, Gottlob Alexander von Schmidt
* 1823–1864, Ferdinand August Schneider
* 1865–1873, Johann Carl Temmler
Vahepeal teenis Saaremaa Jaani kogudust Pöide koguduse õpetaja
* 1945–1950, Alfred Tammiko, hooldajaõpetaja Kuressaarest
* 1950–1974, Oskar Leis, hooldajaõpetaja Karjast
* 1974–1976, Toomas Paul, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1976–1981, Friedrich Jalak, hooldajaõpetaja Mustjalast
* 1981–1986, Toomas Paul, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1986–1988, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1988–1989, Jaan Tammsalu, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1989–1991, Elmar Reinsoo, hooldajaõpetaja Kihelkonnalt
* 1991–1992, Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1992–1999, Veiko Vihuri, hooldajaõpetaja Karjast
* 1999–2000, Illimar Toomet, hooldajaõpetaja Muhust
* 2000–2000, Hannes Nelis, hooldajaõpetaja Kaarmalt
* 2000–, Veiko Vihuri, hooldajaõpetaja Karjast

Jumalateenistused on üle pühapäeva algusega kell 14.00 Saaremaa Jaani kirikus.

## Ajalugu
Aastal 1934 asutas köster-koorijuht Priidu Uusmann laulukoori.
## Koguduse vaimulikud
*Saaremaa Jaani koguduse vaimulikud
Stieg Larsson

**Stieg Larsson** (ametlikult **Karl Stig-Erland Larsson**; 15. august 1954 Skelleftehamn – 9. november 2004) oli Rootsi ajakirjanik ja kirjanik. 

Tema tuntuim teostesari oli "Millenniumi-triloogia", mis kujutab endast kriminaalromaanisarja. See avaldati postuumselt.

Ta kirjutas raamatuid aumõrvadest ja paremäärmuslaste tegevusest Rootsis.

2008. aastal oli Larsson maailmas raamatute läbimüügilt teine kirjanik Khaled Hosseini järel. 2010. aasta märtsiks oli tema Millenniumi-triloogiat müüdud 27 miljonit eksemplari enam kui 40 riigis. 
Pärast seda, kui esimene Millenniumi-romaan oli rootsi keeles ilmunud ja populaarseks muutunud, tõlgiti see teistesse skandinaavia keeltesse. Ka tõlkeraamatuid saatis müügiedu ning need said mitmesuguseid auhindu.

## Eesti keeles ilmunud raamatud
* "Lohetätoveeringuga tüdruk" (triloogia 1. osa) – "Män som hatar kvinnor", 2005; eesti keeles: Varrak 2009. Aastal 2006. võitis teos Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhinna Klaasist Võti.
* "Tüdruk, kes mängis tulega" (triloogia 2. osa) – "Flickan som lekte med elden", 2006; eesti keeles: Varrak 2009. Aastal 2006. võitis teos Rootsi kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias. 
* "Purustatud õhuloss" (triloogia 3. osa) – "Luftslottet som sprängdes", 2006; eesti keeles: Varrak 2010. Aastal 2008. võitis teos Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhinna Klaasist Võti.

## Viited

## Välislingid
* Jaan Martinson "Rootsi on krimikirjanduse kuningas ja Larsson tema prohvet" Õhtuleht 6. november 2009
* The official Millennium site of Nordstedt Publishing 
* ''The Girl Who Played with Fire'' 
* A look at the life and work of author Stieg Larsson 
* Stieg Larsson. Scandinavian Crime Fiction
* Stieg Larsson Varrak
Wilhelm Friedrich Rinne

**Wilhelm Friedrich Rinne** (17. veebruar 1783 Järva-Peetri – 26. märts 1863 Reigi) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1803–1806. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Riisiperes. Ordineeriti õpetajaks 2. veebruaril 1813.

Oli aastatel (kutsuti 28. detsembril 1812) 1813–1863 Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, lisaks oli ajavahemikus 1830–11. veebruar 1859 Saarte-Lääne praostkonna praost ja aastast 1840 Läänemaa ülemkirikueestseisja-ameti liige.

## Isiklikku
Tema isa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, poeg Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, poeg Gustav Felix Rinne oli Reigi-, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Ilgvars Misāns

**Ilgvars Misāns** (sündinud 1. augustil 1955) on läti ajaloolane ja Läti Ülikooli endine õppejõud.

Misāns õppis aastatel 1973–1978 Läti Riiklikus Ülikoolis ajalugu ning oli 1981–1984 samas aspirantuuris. 1988. aastal sai ta ajalooteaduste kandidaadi kraadi, alates 1992. aastast on ta aga ajaloodoktor. 

Pärast ülikooli lõpetamist 1978. aastal töötas Misāns aasta õpetajana, seejärel sai temast aga Läti Ülikooli ajaloolektor. 1989. aastal sai ta dotsendiks ning alates 2002. aastast oli ta pensioneerumiseni ajaloo ja filosoofia osakonna keskaja kateedri professor, ühtlasi ka juhataja. 

Misāns tegeleb peamiselt Läti keskaja, eriti linnaajaloo ning Liivimaa maapäeva uurimisega. Ta on avaldanud artikleid paljudes, peamiselt saksakeelsetes kogumikes ja ka mitmete toimetajaks olnud.

## Tunnustus

* 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Ilgvars Misāns Läti Ülikooli lehel
Anastassia Bedredinova

**Anastassia Bedredinova** (vene keeles *Анастасия Касьяновна Бедрединова*; 26. september 1924 Moskva – 19. jaanuar 2004) oli Tallinna Vene Draamateatri näitleja.

Ta lõpetas Moskvas keskkooli ja 1950. aastal Štšukini-nimelise Teatriinstituudi (juhendaja Boriss Zahhava). 

1950. aastal suunati ta Eestisse – alles kaks aastat tegutseda jõudnud Vene Draamateatrisse, kus töötas elu lõpuni. Kokku tegi ta üle 120 rolli.

## Filminäitlejana

Ta on mänginud filmides "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1975, Tallinnfilm); „Kapten Fracasse” (1984) ja „Issanda vits” (1988) – mõlemad Dovženko-nimeline filmistuudio, ning „Lilja 4-ever” (2002, Rootsi-Taani).

## Tunnustus
* 1960 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1967, 1975, 1980 Eesti NSV Teatriühingu preemia
* 1978 Eesti NSV rahvakunstnik
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli 1951. aastast abielus näitleja Nikolai Jegoroviga, nende tütar Jekaterina Jegorova on Vene Teatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
* Nekroloog
* Haud Tallinna Metsakalmistul
* Maria Otšakovskaja. Näitlejanna – Teater. Muusika. Kino 1985, 12, lk 36–43
Khaled Hosseini

**Khaled Hosseini** (dari keeles خالد حسینی [h'ooled hos'eini] (**Khāled Ḩoseynī**), daripäraselt IPA transkriptsioonis [ˈxɒled hoˈsejni]; sündinud 4. märtsil 1965) on Afganistanis sündinud kirjanik ja arst.

Alates 15. eluaastast elab Hosseini USAs Põhja-Californias. 

Khaled Hosseini on üks maailma loetumaid ja armastatumaid kirjanikke, kelle teoseid "Lohejooksja" ja "Tuhat hiilgavat päikest" on ainuüksi Ameerika Ühendriikides müüdud üle 10 miljoni eksemplari ning enam kui 70 muus riigis üle 38 miljoni eksemplari. Ta on ÜRO pagulaste agentuuri UNHCR-i hea tahte saadik ja Afganistani inimestele humanitaarabi pakkuva mittetulundusorganisatsiooni Khaled Hosseini Fondi asutaja.

Tema 2003. aastal ilmunud esikromaan "Lohejooksja" ("*The Kite Runner*") sai 12 miljoni eksemplariga rahvusvaheliselt suurima läbimüügiga raamatuks. Tema teine romaan "Tuhat hiilgavat päikest" ("*A Thousand Splendid Suns*") ilmus 22. mail 2007.. 21. mail 2013 ilmus kolmas romaan "And The Mountains Echoed" (ilmus eesti keeles juulis 2013 pealkirjaga "Ja mägedelt kajas vastu").

## Eesti keeles ilmunud raamatud
* "Lohejooksja". Eesti Ekspressi Kirjastus. 2008.
* "Tuhat hiilgavat päikest". Eesti Ajalehed. 2010.
* "Ja mägedelt kajas vastu". Hea Lugu. 2013.

## Viited

## Välislingid
*http://www.khaledhosseinifoundation.org/
*Khaled Hosseini ametlik koduleht
NTV

**NTV** (kirillitsa **НТВ**) on ülevenemaaline telekanal, mis alustas tegevust 1993. aastal. NTV andmetel on kanalil üle 120 miljoni vaataja. Saateid tehakse Ostankino televisioonikeskusest.

Kanali esimene faktiline omanik oli Vladimir Gussinski. Saateid hakati edastama 1993. aasta 10. oktoobril.

Vladimir Putini presidendiks saamise järel oli Gussinski sunnitud kanalist loobuma ja eksiili siirduma.
TV3 (täpsustus)

**TV3** võib olla:

*TV3 on Viasat'i kaubamärk, kuhu kuuluvad Viasat'i põhikanalid Skandinaavias, Baltimaades ja Ungaris.
**TV3, Eesti telekanal
**TV3, Rootsi telekanal
**TV3, Taani telekanal
**TV3, Läti telekanal
**TV3, Norra telekanal
**TV3, Leedu telekanal

*TV3, Sloveenia telekanal
*TV3, Iirimaa telekanal
*TV3, Ghana telekanal
*TV3, Tšehhi Vabariigi telekanal
*TV3, Malaisia telekanal
*TV3, Uus-Meremaa telekanal
*TV3, Lõuna-Aafrika Vabariigi telekanal
*TV-3, Venemaa telekanal
RTL Television

**RTL Television** (endine nimi **RTL plus**) on Saksamaa kommertstelekanal. Selle omanik on RTL Group. RTL on Saksamaa suurim vabalevis erakanal.

Telekanal alustas tegevust 2. jaanuaril 1984 Luksemburgis. 1988 kolis peakorter Saksamaale Kölni.

## Saateid
### Meelelahutus
**Praeguseid**
* "Wer wird Millionär?" ("Kes tahab saada miljonäriks"), saatejuht alates 1999 Günther Jauch
* "Deutschland sucht den Superstar" ("Saksamaa otsib superstaari")
* "Let's Dance" ("Tantsud tähtedega")
* "Bauer sucht Frau" ("Maamees otsib naist")
* "Einsatz in 4 Wänden – Spezial" – renoveerimissaade, kus kogu maja saab uue ilme
* "Raus aus den Schulden" ("Võlast vabaks")
* "Die Super-Nanny" ("Superlapsehoidja")

**Varasemaid**
*"Der Schwächste fliegt!" ("Nõrgim lüli"), saatejuht Sonja Zietlow
*"Fear Factor" ("Hirmufaktor"), saatejuht Sonja Zietlow

### Komöödia
**Praeguseid**
* "Alles Atze" (kordussaated)
* "Doctor's Diary"
* "Nicola" (kordussaated)
* "Mein Leben und Ich" (kordussaated)
* "Mitten im Leben"
* "Böse Mädchen"

**Varasemaid**
* "Achtung! Hartwich"
* "Angie"
* "Freitag Nacht News"
* "Alle lieben Jimmy"
* "Kinder, Kinder"
* "4 Singles"

### Seebiooperid
**Praeguseid**
* "Gute Zeiten, schlechte Zeiten" ("Head ajad, halvad ajad")*, alates 1992
* "Unter Uns" ("Meie vahel")* päevasel ajal, alates 1994
* "Alles was zählt" ("Kõik, mis loeb")* päevasel ajal, alates 2006

**Varasemaid**
* "Ahornallee" (päevasel ajal)
* "Hinter Gittern – Der Frauenknast" ("Pahad tüdrukud")

 – otsetõlge

### Sport
* Vormel 1, saatejuhid Florian König ja Niki Lauda
* poks, saatejuht Florian König

### Muid Ameerika sarju
**Praeguseid**
* "CSI: Crime Scene Investigation" ("CSI - Den Tätern auf der Spur", "CSI kriminalistid"
* ""
* "House"
* "Kondid" ("Bones – Die Knochenjägerin")
* "Monk"

**Varasemaid**
* "Seaduse nimel"
* "Prison Break" ("Põgenemine")
* "Psych"

## Viited
Caril Ann Fugate

**Caril Ann Fugate** (sündinud 31. juulil 1943 Lincolnis Nebraskas) on sarimõrvar Charles Starkweatheri endine tüdruksõber ja kaasosaline.

Caril Ann Fugate kohtus Charles Starkweatheriga 1956. aastal. 21. jaanuaril 1958 mõrvas Charles Caril Anni perekonna (ema, kasuisa ja kaheaastase poolõe). Pärast seda noored põgenesid. Pärast mitut tapmist jäid Caril Ann ja Charles 29. jaanuaril 1958 röövmõrva käigus vahele. Caril Ann alistus kohe, Charles pärast tagaajamist ja haavatasaamist.

Caril Ann eitab kaasosalust ning väidab, et Charles hoidis teda pantvangis, kuid kohut ta selles veenda ei suutnud ning talle mõisteti eluaegne vanglakaristus. Ta vabanes 1976. aastal.

Pärast vabanemist töötas ta meditsiiniõena. Ta ei ole abiellunud. Ta elab Michigani osariigis Lansingis.
Tsiviilokupatsioon

**Tsiviilokupatsioon** on mõiste, mille tõi ajalehes Hommikuleht käibele Lauri Vahtre ning mis märgib sõjalise okupatsiooni kõrval toimuvat okupatsiooni vormi, mida teostab okupeeriva riigi lojaalne tsiviilelanikkond okupeeritava riigi ja rahva suhtes.

Vahtre pidas silmas ja käibesse on mõiste läinud definitsioonina aastatel 1944–1991 Eestisse asunud nõukogude immigrantide ja nende järeltulijate ning neist Eesti riigile ja rahvusele lähtuva tegeliku või kujuteldava ohu kohta. Samas leidub tsiviilokupatsiooni näiteid teisigi. Näiteks võib sellisena käsitleda Rooma impeeriumi praktikat asutada vallutatud aladele sõjaveteranide kolooniaid, Prantsusmaa läbi viidud Põhja-Alžeeria koloniseerimine ja annekteerimine või Hiina RV teadlik poliitika riigi muurahvuseliste osade ümberrahvastamisel massilise ''han'''ide kolonisatsiooni teel.

Sellega on seotud ka mõiste *tsiviilgarnison*, kui tsiviilokupatsiooni teostaja.

## Vaata ka

* Venestamine
* Nõukogude okupatsioon Eestis
* Anneksioon
* Okupatsioon
* Koloniseerimine
* Koloonia
* Rahvusvaheline humanitaarõigus
* Vastupanuliikumine

## Viited
Uuskantiaanluse Badeni koolkond

**Uuskantiaanluse Badeni koolkond** ehk **uuskantiaanluse Heidelbergi koolkond** ehk **uuskantiaanluse Edela-Saksa koolkond** ehk **uuskantiaanluse Freiburgi koolkond** on uuskantiaanluse koolkond, mille rajaja oli Wilhelm Windelband oma kõnega "Ajalugu ja loodusteadus", kus ta eristas idiograafilist ja nomoteetilist teaduslikku mõtlemist. 

Erinevalt Marburgi koolkonnast iseloomustas Badeni koolkonda tähelepanu pööramine humanitaarteaduste metodoloogiale ja aksioloogiale.  

Seda filosoofiat õpetati põhiliselt 1930. aastani peamiselt Heidelbergi, Freiburgi ja Straßburgi ülikoolis.

Koolkonda kuulusid teiste seas veel Heinrich Rickert ja Emil Lask ning Max Weber, Gustav Radbruch, Georg Jellinek, Eberhard Gothein, Ernst Troeltsch, Hugo Münsterberg, Jonas Cohn, Bruno Bauch, Helmuth Plessner ja Eugen Herrigel.    

## Vaata ka
*Uuskantiaanluse Marburgi koolkond
Tartu ülikool 350

**Tartu ülikool 350** on 6258 meetrit kõrge mägi Kesk-Pamiiris Tanõmasi ahelikus (Tadžikistan). 

## Alpinism
### 1982. aasta ekspeditsioon
Mägi sai nime Tartu Ülikooli 350. aastapäeva auks 1982. aastal, sest see vallutati esmakordselt aastapäeva tähistamiseks korraldatud ekspeditsiooni käigus. Tol ajal peeti mäe kõrguseks 6350 meetrit, millega see oleks olnud NSV Liidu kõrgeim vallutamata mägi. Tippu tõusid Kalev Muru (ekspeditsiooni juht), Anu Kallavus, Kalle Hansen, Andres Paris, Kalle Aedviir ja Jaan Künnap (tõusujuht). Mäetippu ehitati tiputuur ehk kividest püramiid, kuhu jäeti järgmistele tipputõusjatele ülikooli tekkel, tipuplaat ja kiri.

Jaan Künnapi pilte 1982. aasta ekspeditsioonist:

1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (11).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (29).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (30).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (36).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (38).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (39).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (40).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (42).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (45).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (47).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (48).jpg
1982 expedition to Tartu Ülikool 350 (51).jpg


### 2012. aasta ekspeditsioon
2012. aastal olnud ülikooli 380. aastapäeva puhul võtsid tipu vallutamise ette 10 alpinisti – Andres Hiiemäe, Merili Simmer, Erik Jaaniso, Priit Rooden, Marko Aasa, Tõnu Põld, Sven Oja, Priit Joosu, Priit Simson ja Kristjan-Erik Suurväli. Tippu jõuti 31. juulil.

Andres Hiiemäe pilte 2012. aasta ekspeditsioonist:

Vahelaager Tanõmas II liustiku jäämurrus.jpg|Vahelaager Tanõmas II liustiku jäämurrus
Tartu Ülikool 350 mäemarsruudi võtmelõigul.jpg|Mäemarsruudi võtmelõigul
Tartu Ülikool 350 tipuplaat kinnitatud tipukaljudele.jpg|Tartu Ülikool 350 tipuplaat
1982.a ekspeditsiooni tipukirja ettelugemine Tartu Ülikool 350 mäetipus.jpg|Eelmise ekspeditsiooni tipukirja ettelugemine
2012 a ekspeditsiooni poolt Tartu Ülikool 350 mäetippu jäetavad asjad (Tartu Ülikooli tekkel, sõrmus, lipp, tipukiri, embleem).jpg|Ekspeditsiooni poolt mäetippu jäetud asjad
Ekspeditsioonigrupp (Marko Aasa, Priit Joosu, Merili Simmer, Sven Oja, Erik Jaaniso, Tõnu Põld, Priit Simson, Kirstjan-Erik Suurväli, Priit Rooden, Andres Hiiemäe)Tartu Ülikool 350 mäetipus.jpg|Ekspeditsioonigrupp mäetipus
Tehniline lõik laskumisel Tartu Ülikool 350 mäeharjalt.jpg|Tehniline lõik laskumisel
Grupiga tagasi roheluses (4200m).jpg|Grupiga tagasi roheluses


## Vaata ka
* Parroti mäetipp

## Viited

## Välislingid

*Tartu Ülikooli 350 ekspeditsioon 1982. aastal Firn
*Brief (unofficial) History of Mountaineering and Climbing Sport in Estonia
*Jaan Künnap: Pildimaterjal Tartu Ülikooli mäetipu vallutamisest 1982. aastal
*Enn Saar: Pamiiri südames Horisont, oktoober 1982 (lehel jkalpiklubi.ee)
*Kristjan-Erik Suurväli: Tartu Ülikool 350 MÄETIPPU! GO Travel
*Эстонские альпинисты покорили вершины Китая Postimees.ru, 17. august 2010
*Matkasaade: MATKASAADE. Veematkamine. 20 aastat Tartu Ülikooli mäetipu vallutamisest Eesti Raadio, 2002
Heinrich Rickert

**Heinrich John Rickert** (25. märts 1863 Danzig – 28. juuli 1936 Heidelberg) oli saksa filosoof, uuskantiaanluse Badeni koolkonna juhtfiguur Wilhelm Windelbandi kõrval.

Ta oli 1894. aastast Freiburgi ülikooli professor ning alates 1916. aastast Wilhelm Windelbandi ametijärglasena Heidelbergi ülikooli professor. 

Teda huvitas eriti eristus loodus- ja kultuuriteaduste vahel ning püüdis seda määratleda meetodi alusel. Kultuuriteadused otsivad teadmist üksikust, mis esineb vaid üks kord; seevastu loodusteadused püüavad nähtusi liigitada ning välja selgitada nendevahelisi seaduspärasusi. 

Ajaloo ainukordseid sündmusi saab Rickerti järgi mõista ainult kaasaja ning vastava kultuuri väärtuste alusel. Erinevalt Wilhelm Diltheyst arvas ta, et neid väärtusi saab empiiriliselt kindlaks teha ja sellega tagada ajalooteaduse objektiivsuse.

## Mõju
Rickert mõjutas Karl Jaspersit ja Max Weberit, sealhulgas tema ideaaltüübi kontseptsiooni. 

## Teosed
**Der Gegenstand der Erkenntnis* (Tunnetuse ese; 1892) Veebiversioon
**Die Grenzen der naturwissenschaftlichen Begriffsbildung* (Loodusteadusliku mõistemoodustuse piirid; 1896–1902) Venekeelne veebiversioon
**Kulturwissenschaft und Naturwissenschaft* (Kultuuriteadus ja loodusteadus; 1899) Venekeelne veebiversioon

## Kirjandus
*A. Faust A. *H. Rickert und seine Stellung innerhalb der deutschen Philosophie der Gegenwart*, Tübingen 1927.
*A. Miller-Rostowska. *Das Individuelle als Gegenstand der Erkenntnis. Eine Studie zur Geschichtsmethodologie H. Rickerts*, Winterthur 1955.

## Välislingid
*Sissekanne biograafilises leksikonis NDB
*Sissekanne Bautzi kirikuleksikonis
Starkweather

**"Starkweather"** on 2004. aasta USA mängufilm.

Film räägib reaalsest sarimõrvarist Charles Starkweatherist ja tema tüdruksõbrast Caril Ann Fugate'ist.

## Peaosatäitjad
*Brent Taylor (Charles Starkweather)
*Shannon Lucio (Caril-Ann Fugate)
*Jerry Kroll (šerif Merle Karnopp)
*Lance Henriksen (õpetaja)
*Steven K. Grabowsky (tume mees)
*Rodney Ballard (noor Charles Starkweather)
*George Lindsey juunior (Guy Starkweather)
*Keir O'Donnell (Bob Von Buch)
*America Young (Barbara Fugate)
*Marianne Emma Jeff (Velda Bartlett)
*Fred Russell (Marion Bartlett)
*Sierra Paris (Betty Jean Bartlett)
Paul Johann Körber

**Paul Johann Körber** (20. oktoober 1735 Tarvastu – 14. november 1795 Võnnu) oli Eesti vaimulik.

Körber lõpetas Tartus linnakooli ja Riias gümnaasiumi. Õppis usuteadust Halle (immatrikuleeriti 21. septembril 1754), Jena (immatrikuleeriti 7. novembril 1755) ja Erfurdi (immatrikuleeriti 25. juunil 1756; lõpetas 1759) ülikoolis. Körber töötas pärast ülikooli lõpetamist koduõpetajana. Ordineeriti 24. mail 1764 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1764–1792 Tori koguduse õpetaja. 22. juulil 1791 tabas teda katsumus: välk lõi kirikumõisa põlema, pere 15 lapsest jäid elama 9. 1792–1795 teenis ta Võnnu Jakobi kogudust.

## Isiklikku
Tema isa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema teise naise isa August Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Poeg Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, pojapoeg Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, pojapoeg Ludwig August Immanuel Körber oli Võnnu, Rannu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, pojapoeg Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Tema tütarde Helene ja Karoline abikaasaks oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Bernhard Gottlieb Hehn.

## Viited

## Välislingid
*Paul Johann Körber, http://www.eelk.ee/
Jakob Pontus Haller

**Jakob Pontus Haller** (29. juuni 1763 Käina – 28. november 1816 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleerus Jena Ülikooli 20. septembril 1782 ja oli seal veel 1784. aastal. Töötas koduõpetajana Järvamaal. Ordineeriti õpetajaks 21. jaanuaril 1795.

Kutsuti Käina Martini koguduse adjunktõpetajaks 17. oktoobril 1794, õpetajaks sai 21. jaanuaril 1798. 1814. aastast oli ta Saarte-Lääne praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Albert Magnus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, äi Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Eduard Pontus Haller oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Albert Magnus Haller

**Albert Magnus Haller** (29. oktoober 1730 Karlstad Rootsi – 7. oktoober 1798 Käina) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis Karlstadi koolis. Immatrikuleeriti 13. märtsil 1752 Uppsala Ülikooli. Tuli aastal 1756 Eestimaale krahvinna Ebba Margaretha Stenbocki teenistusse  Hiiumaal,  Suuremõisasse Stenbocki laste koduõpetajaks. Ordineeriti 7. märtsil 1761 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1761–1798 Käina Martini koguduse pastor, sai 30. juunil 1774 Saarte-Lääne praostkonna praostiks, aastal 1775 sai Eestimaa konsistooriumi assessoriks, 21. veebruaril 1778 sai ülem-apellatsioonikohtu liikmeks, oli Haapsalu 3. praostkonna praost.

Trükkal Axel Heinrich Lindfors trükkis Tallinnas aastal 1772 tema ladinakeelse traktaadi *Examen justum quaestions an creatio et conservatio mundi ceteraeque operationes des transeuntes mutationem quandam in deo essiciant* (Reval 1772. 4o). Tegi kaastööd August Wilhelm Hupeli perioodilisele väljaandele *[[Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland|Topographische Nachrichten]]..*.  Aastal 1779 ilmunud jutluseraamatus on ka üks tema eestikeelne jutlus.

## Isiklikku
Tema vennad Christian Haller (1744–1805) ja Johannes Haller (1741–1784), saabusid samuti Rootsist Eestisse ja teenisid luterlike vaimulikena Saaremaal. Christian Haller oli  Mustjala koguduse, Anseküla Maarja koguduse ja Jämaja Kolmainu koguduse vaimulik. Johannes Haller   oli Mustjala koguduse pastor. Christiani poeg Gustav Albrecht Haller  (1774–1850) oli Tori koguduse pastor.

Tema poeg Jakob Pontus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, pojapoeg Eduard Pontus Haller oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
David Douglas

**David Douglas** (25. juuni 1799 Scone – 12. juuli 1834 Mauna Kea) oli šoti botaanik.

Douglas sündis Perthi lähedal Scone'is müürsepa pojana. Ta käis kodulähedases koolis Perthis. Seejärel leidis ta tööd Scone'i lossi ülemaedniku õpipoisina ja töötas sellena seitse aastat. Seejärel veetis ta talve, et õppida Perthis rohkem taimekultuuride matemaatilisi ja muid teaduslikke aspekte. Mõnda aega töötas ta naabermaakonnas Fife'is ning sel ajal oli tal juurdepääs loodusteaduslike raamatute kogule. Siis töötas ta Glasgow' ülikooli botaanikaaias ja kuulas botaanikaaia juhataja William Hookeri loenguid. Douglas jättis Hookerile sügava mulje ning Hooker võttis ta endaga ekspeditsioonile Põhja-Šoti mägismaale ja soovitas teda seejärel Londonis asuvale Kuninglikule Aiandusühingule.

Ta tegeles muu hulgas võõrpuuliikide introdutseerimise ja kultiveerimisega. Ta on paljude okaspuuliikide esmaavastaja, esmakirjeldaja või esimesena Suurbritanniasse tooja. Niisugused liigid on näiteks hall nulg, harilik ebatsuuga, hiigelnulg, keerdmänd, kollane mänd, läänemänd, sitka kuusk, suhkrumänd, tore nulg ja õilis nulg.

Douglas tegeles mägironimisega nii Alaskal kui ka Hawaii saartel. Ta on teine eurooplane, kes tõusis Mauna Loa tippu.

Ta suri mõistatuslikel asjaoludel. Tundub, et ta kukkus Mauna Keale ronides auku ja pärast seda lömastati härja poolt, kes kukkus samasse auku. Douglas maeti misjonimaja juurde tähistamata ühishauda. 1856. aastal pandi misjonimaja asemele kerkinud kirikule mälestustahvel. Auk on säilinud ja seda nimetatakse Doktori auguks (havai keeles *Ka lua kauka*).

## Välislingid
*Elulugu.
Juhan Suurkivi

**Juhan Suurkivi** (kuni 1936. aastani **Johannes Steinberg**; 5. oktoober 1915 Pilistvere – 16. september 2004 Clearwater, USA) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1934 Viljandi poeglaste gümnaasiumi. Õppis aastatel 1936–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Tunnistati aastal 1942 usuteaduskonna lõpetanuks. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti õpetajaks 16. mail 1943 Tallinna Toomkirikus (ordineerijaks piiskop Johan Kõpp, assisteerijaks oma isa Bernhard Steinberg).

Aastal 1943 määrati ta teenima Narva Aleksandri kogudust. Ent jaanuaris 1944 pidi ta Narvast lahkuma Tallinna. Pool aastat hiljem tuli jälle lahkuda ja asuda sõjapõgenikuna Saksamaale. Pärast sõja lõppu teenis ta aastatel 1946–1950 Eesti vahikompaniis vaimulikuna. Aastal 1950 asus ta Saksamaalt USA-sse, kus ta asus United Lutheran Church in America teenistusse Philadelphias (Ameerika Luteriusu Kiriku teenistuses oli ta aastatel 1952–1982), teenides 1950–1952 E.E.L.K. Philadelphia ja Seabrooki kogudust. Uuesti teenis ta Philadelphia kogudust aastatel 1966–1982. 12. jaanuaril 1986 introdutseeris Konrad Veem ta Lõuna-Florida Pauluse koguduse õpetajaks ja 14. jaanuaril 1986 vastasutatud Kesk-Florida koguduse õpetajaks. Aastatel 1996–2001 oli ta E.E.L.K. USA Chicago praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja Bernhard Steinberg, õemees Hans Rebane oli Kirbla, Halliste ja Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Õepoeg Priit Rebane oli Kesk-Florida koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Estonka

**Estonka** on mitme eesti küla nimi välismaal:
***[[Estonia (Abhaasia)|Estonia]]** ehk **Estonka**, küla Abhaasias
***[[Estonka (Novosibirski oblast)|Estonka]]**, küla Venemaal Novosibirski oblastis
***[[Estonka (Omski oblast)|Estonka]]**, küla Venemaal Omski oblastis
ALDE

**ALDE** on lühend, mis võib tähistada:

* Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liitu (*Alliance of Liberals and Democrats for Europe*)
* Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni Euroopa Parlamendis
Justine Ezarik

**Justine Ezarik** (**iJustine**; sündinud 20. märtsil 1984) on ameerika juutuuber ja näitleja. Tal on oma viie kanali (ijustine, ijustinegaming, ijustineiphone, otherijustine ja nüüdseks lõpetatud kanali ijustinereviews) peale kokku üle 2500 video. Ta sai kuulsaks vlogimisega (sõnadest "video" ja "blogi"), kus inimene filmib oma igapäevaelu ning laadib videod internetti üles. 

iJustine on tuntud videost "300-page iPhone bill" ehk "300-leheküljeline iPhone'i arve", milles Ezarik tutvustab oma telefoniarvet pärast kuu varem toimunud iPhone'i müügilepaiskamist. Ta on 1000 populaarsema YouTube'i kasutaja seas. Tal on rohkem kui 1,7 miljonit jälgijat Twitteris, 720 000 Instagramis ning 1 00 000 Facebookis. Lisaks on tal kõigi viie YouTube konto peale kokku üle 3,7 miljoni tellija ning tal on kokku üle 516 miljoni vaatamise. Justine on osalenud ka külalisnäitlejana YouTube'i meelelahutussaates "The Annoying Orange" Passion Fruit tegelasena. 

Ta on näidelnud ka teleseriaalides "Law & Order: Special Victims Unit", "Kurjuse kannul", "Vampiiripäevikud" ja "Vaprad ja ilusad".
Shane Dawson

**Shane Dawson** (sünninimega **Shane Lee Yaw**; sündinud 19. juulil 1988) on tuntud YouTube'i koomik ja näitleja. Tema karjäär algas juba keskkoolis, kui tema ja mõned ta sõbrad hakkasid õpetajatele kodutööde asemel meisterdama videoid. Tema esimesed YouTube'i videod olidki sellised kodused ülesanded. Tema esimene tõeline video tuli välja 25. juunil 2008.

## Eraelu
Dawson elab Hollywoodis Los Angeleses (USA). Dawson on oma videos rääkinud nii oma noorpõlve ülekaalulisusest ja sellega kaasnenud koolivägivallast kui ka sellest, kuidas alkohoolikust isa teda peksis ja lõpuks pere maha jättis.

Tal on kaks koera (Honey ja Uno) ja üks kass (Cheeto).
Shane töötas kunagi koos ema ja vennaga Jenny Craigi firmas, kuid kui firma nägi tööl filmitud postitantsuvideot, mille Shane YouTube'i postitas, ta vallandati. Samuti lasti lahti ta ema, vend ja veel kuus töötajat.

Dawson avaldas 7. juulil 2015 oma YouTube'i kanalil video, kus ta ütles, et on biseksuaalne. 2019. aasta märtsis kihlus ta oma elukaaslase, Ryland Adams'iga.

## YouTube'i kanalid ja saated
Dawsonil on neli YouTube'i kanalit: ShaneDawsonTV, ShaneDawsonTV2, Shane ja ShaneGlossin:

* *ShaneDawsonTV* – igal reedel laes ta üles ühe video. 2010. aasta septembris alustas ta uut videoseriaali "**Shane and Friends"** ("Shane ja sõbrad"), kus iga tegelane jagas elutarkusi ja nõuandeid. Praegu seda videoseriaali ei jätkata.
* *ShaneDawsonTV2* – igal esmaspäeval ilmus uus video "**Ask Shane"** ("Küsi Shane'ilt"), kus Dawson vastab oma vaatajate esitatud küsimustele. Samale kanalile lisas ta ka kaadritaguseid ja muid videoid. Kanal pole enam aktiivne.
* *Shane* – 2010. aasta mais pani Shane tööle oma kolmanda kanali, kuhu ta laadis üles videoid oma igapäevaelust. Hetkel laeb ta kanalile üles peamiselt dokumentaalfilme.
**ShaneGlossin* – 2019. aastal avas Shane oma neljanda kanali, ShaneGlossin.

2011. aasta aprillis oli Shane'i YouTube'i kanal läbi aegade jälgijate arvult kolmandal kohal.

## YouTube'i tegelased ja koostööd
Dawson on teinud koostööd mitmete YouTube'i kasutajatega, näiteks Take180, BrittanyLouiseTaylor, TheFineBros, JoeNationTV ja ijustine.

Mitmed Dawson'i tegelased põhinevad vähemal või rohkemal määral reaalsetel inimestel, samuti on ta kehastanud Miley Cyrust, Sarah Palini ja Paris Hiltonit.
 
Tema tegelased on Shanaynay (getotüdruk), Nerd Ned (nohik, kes tahab tüdrukutele meeldida), S-Deezy (räppar), Shane's mom (ei põhine Shane'i emal) ja Aunt Hilda (väljamõeldud tädi, põhineb ühel juudi proual).

Tema venna Jaredi kanal on GoolGuyWithGlasses. Nad on postitanud ka ühe video, kus Shane mängis Shanaynayd ja tema vend Jerquani.

## Auhinnad

## Välislingid
* Shane Dawsoni YouTube'i kanal
* 
* https://www.youtube.com/user/shane Shane Dawsoni YouTube'i kanal
Ernst August Kornrumpf

**Ernst August Kornrumpf** (18. september 1782 Audru – 14. august 1858 Pärnu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Pärnu linnakoolis, seejärel Königsbergis Collegianum Fridericianumis. Immatrikuleerus 26. oktoobril 1801 Leipzigi Ülikooli usuteaduskonda. Ordineeriti 20. märtsil 1810 õpetajaks.

Oli 1810–1811 Pärnu-Jakobi koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1811–1848 sama koguduse õpetaja. Jäi 9. veebruaril 1948 emerituuri. Emerituuris olles elas Pärnus.

## Isiklikku
Tema isa August Christian Valentin Kornrumpf oli Audru Püha Risti koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Heinrich Ernst Hirtzius oli Vändra- ja Audru koguduse õpetaja.

## Viited
August Christian Valentin Kornrumpf

**August Christian Valentin Kornrumpf** (13. veebruar 1744 Mücheln – 18. veebruar 1807 Audru) oli Eesti vaimulik.

Sündis pastoriperekonnas Müchelnis Weißenfelsi lähedal (praeguse administratiivjaotuse järgi Saksi-Anhalti liidumaal). 
Ordineeriti 27. veebruaril 1782 õpetajaks.

Oli 1782–1786 Audru Püha Risti koguduse adjunktõpetaja, 1786–1807 sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Ernst August Kornrumpf oli Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, äi Heinrich Ernst Hirtzius oli Vändra- ja Audru koguduse õpetaja.

## Viited
Nikolai Sazõkin

**Nikolai Stepanovitš Sazõkin** (vene keeles *Николай Степанович Сазыкин*; 26. detsember 1910 Kolobovka küla, Tsarevo maakond, Astrahani kubermang – 26. jaanuar 1985 Moskva) oli NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi juhtivtöötaja, kindralleitnant (1945–1954), tehnikateaduste doktor ja VK(b)P KK Eesti Büroo liige ning NSV Liidu SARK ja RJRK volinik Eestis. 

Nikolai Sazõkin sündis talupojaperekonnas, 1928. aastal töötas OGPU tugiteenistuses ekspediitorina, pärast seda GULAGis majandustöödel, 1932. aastal lõpetas Plehhanovi-nimelise Rahvamajandusinstituudi ja 1935. aastal Plaaniinstituudi. 

1936. aasta aprillis suunati NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaati Stalingradi oblastisse, 1937. aastal viidi üle teenistusse Moskvasse, kus tegi kiiret karjääri Lavrenti Beria toetusel pärast endise siseasjade rahvakomissari Nikolai Ježovi kaastöötajate represseerimist NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis. 

26. detsembrist 1938 määrati Sazõkin tööle NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse 2. (salajas-operatiiv) osakonna sekretariaati. 

1938. aasta jaanuarist augustini oli Sazõkin NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi sekretariaadi ülema asetäitja. 

Juunis 1939 astus ta VK(b)P-sse, aastatel 1939–1946 oli NSV Liidu Ülemnõukogu saadik. 

17. augustil 1939 määrati SARK-i Molotovi oblasti valitsuse ülemaks. 

7. augustist 1940 viidi üle vastloodud Moldaavia NSV siseasjade rahvakomissariks. 

1940. aasta veebruarist märtsini oli Moldaavia ANSV riikliku julgeoleku rahvakomissar ning juhendas Moldaavia sovetiseerimist NSV Liiduga liidetud Bessaraabias ja juuniküüditamise läbiviimist Moldaavias. 

19. juulist 1941 oli Lõunarinde Eriosakonna ülem. 

25. oktoobrist 1941 kuni maini 1943 oli NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaati 3. eriosakonna (läbiotsimised ja vahistamised) ülem. 

20. maist 1944 määrati Sazõkin NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi 2. (vastuluure)valitsuse ülema asetäitjaks. 

Oktoobrist 1944 kuni septembrini 1945 oli Nikolai Sazõkin VK(b)P KK Eesti Büroo liige ning NSV Liidu SARK ja RJRK volinik Eestis. 

27. septembrist 1945 määrati Sazõkin NSV Liidu SARK-i S-osakonna ülema (Pavel Sudoplatovi) asetäitjaks, osakond tegeles tuumapommi loomise kohta luureandmete kogumisega. 

Mais 1947 määras Lavrenti Beria – NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja – Sazõkini oma abiks uue tehnika alal. 

1953. aastal pärast Stalini surma määras Beria 12. märtsil Sazõkini NSV Liidu Siseministeeriumi 4. (Salajas-poliitilise) valitsuse ülemaks, ta määrati ka NSV Liidu SM Kolleegiumi liikmeks. 

Pärast Lavrenti Beria võimult kõrvaldamist parteisisese võimuvõitluse tulemusena kõrvaldati Sazõkin 16. juulil 1953 ametikohalt ja saadeti SM-RJK Moskva Kooli. 

20. oktoobril 1954 jäeti ta ilma sõjaväelisest auastmest ja vabastati teenistusest, põhjuseks faktid, “mis diskrediteerisid kõrget auastet”. 

1957. aastal arvati välja NLKP-st. 

Pärast seda töötas Keskmise Masinaehituse Ministeeriumis.

## Viited
Guido de Marco

**Guido de Marco** (22. juuli 1931 Valletta – 12. august 2010 Msida) oli Malta poliitik ja õigusteadlane.

Ta kaitses õigusteaduse doktori kraadi 1955. aastal ja oli hiljem Malta Ülikooli kriminaalõiguse professor. 1966 valiti ta Malta parlamendi, Esindajatekoja, liikmeks.

Ta oli Malta asepeaminister aastatel 1987–1996 ja 1998–1999. 1990 oli ta Malta välisminister. 1990–1991 oli ta ühtlasi ÜRO Peaassamblee president.

4. aprillist 1999 kuni 4. aprillini 2004 oli ta Malta president.

## Tunnustus
*2001 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2003 Valgetähe ketiklassi teenetemärk
Mehed ja naised

*"**[[Mehed ja naised (film 1992)|Mehed ja naised]]**" (originaalpealkiri "Husbands and Wives"; eesti keeles on kasutatud ka pealkirja "Abikaasad"), Woody Alleni film aastast 1992 
*"**[[Mehed ja naised (film 2005)|Mehed ja naised]]**" ("Trust the Man"), Bart Freundlichi film aastast 2005
Albert Kuusk

**Albert Kuusk** (20. august 1892 Otepää, Tartumaa – 4. detsember 1942 Petšorlagi vangilaager, Komi ANSV, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

Alates 22. septembrist 1936 teenis ta 6. Üksikus Jalaväepataljonis. 

Arreteeriti NKVD poolt 24. jaanuaril 1941, suri vangilaagris Venemaal.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
George Gordon

**George Gordon** (25. veebruar 1806 – 11. oktoober 1879) oli Briti botaanik.

Ta uuris eriti okaspuid, kirjeldades terve rea uusi liike.

Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Gordon**.
Jaak Peeter Reesalu

**Jaak Peeter Reesalu** (sündinud 17. novembril 1947 Tranemos Rootsis) on eesti vaimulik.

Jaak Reesalu lõpetas gümnaasiumi Göteborgis ning sooritas 1974. aastal sealses ülikoolis filosoofiakandidaadi eksami keemia ja teoreetilise füüsika alal. Hiljem õppis ta usuteadust ja sooritas 1978. aastal teoloogiakandidaadi eksami Lundi Ülikoolis. Viibis stipendiaadina seitse kuud Iisraelis Jeruusalemmas. Ordineeriti 8. aprillil 1979 peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmi Klaara kirikus õpetajaks.

Introdutseeriti 21. aprillil 1979 Göteborgis Kristiine kirikus Göteborgi ja Lääne-Rootsi koguduse õpetajaks. 1989. aastast on ta E.E.L.K. Rootsi praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa oli soomepoiss, ettevõtja ja eesti aktivist Rootsis Kalju Reesalu (1924–2015). Jaak Reesalu on abielus ning peres neli tütart ja kolm poega.

## Tunnustus
* Kuldametirist, 10. aprill 2005

## Viited

## Välislingid
*
Ruumimeeter

**Ruumimeeter** (kõnekeeles ka **ruum** või **rumm**) on virnastatud puidu mahuühik (tähis: *rm*), mis on võrdne ühe kuupmeetri virnastatud nottide või halgude mahuga koos virnastamisel jäänud õhuvahede ja enamasti ka puukoorega. Virna mahtu ruumimeetrites väljendatuna nimetatakse ka virnastusmahuks.

Tavapraktikas jagatakse tihumeeter koefitsiendiga 0,5–0,6, et saada puidu maht ruumimeetrites

## Vaata ka
* Virnatäiuse koefitsient
* Metsamaterjal

## Viited
Leo Leiv

**Leo Leiv** (5. aprill 1926 Narva – 30. september 2005 Portland, USA) oli eesti vaimulik.

Teenides sõjaväes, sai ta 29. augustil 1944 Tartu lähedal raskelt haavata ja saadeti septembris laevaga Tallinnast Saksamaale paranema. Emigreerus juulis 1947 Inglismaale, kus ta praost Rudolf Reinaru õhutusel alustas kirikutööd. Asus aastal 1950 Kanadasse ja õppis mitmes kõrgkoolis. Aastal 1957 lõpetas ta Lutheran Theological Seminary Saskatoonis ja oli prooviaastal Ameerika luterlikes kogudustes Edmontonis ja Calgarys. Õpetajaks ordineeriti ta 22. juunil 1958 Central Lutheran Churchis Minneapolises Minnesotas.

Aastatel 1958–1961 asus ta abikaasaga Brasiiliasse, kus ta teenis eestlasi Sao Paulo linnas ja selle ümbruses ning Rio de Janeiros. 1961–1977 teenis ta Kanada eestlasi kuues eri kohas (viimati 1975–1977 Thunder Bay- ja Sault Ste. Marie kogudusi). Aastal 1977 asus Portlandi, teenis seal Portlandi kogudust ning hooldas vajaduse korral ka Seattle'i, Los Angelese, San Francisco ja Fresno kogudusi, kuni jäi juulis 2002 tervislikel põhjustel emerituuri.

## Viited

## Välislingid
*
Euroopa filmiauhind

**Euroopa filmiauhind** on Euroopa Filmiakadeemia filmiauhind, mida antakse välja alates 1988. aastast. Kuni 1997. aastani kandis see nime *Felix Award*. Auhind on mõeldud stimuleerimaks Euroopa filmitegijaid ning see võidakse anda üksnes eurooplastele (Euroopa produtsendid, režissöörid ja näitlejad).

## Auhinnagala toimumiskoht
Kuna Euroopa Filmiakadeemia asub Berliinis, siis on seal toimunud ka suurim arv auhinnatseremooniad. 2010. aasta Euroopa filmiauhindade kätteandmise tseremoonia toimus Tallinnas.

## Kategooriad
Auhinnakategooriate hulka on aeg-ajalt muudetud. 2009. aastal anti auhindu välja 17 kategoorias. Kokku on olnud läbi aegade 27 kategooriat.
### Euroopa parim film (aasta film)
Parima filmi auhind kuulub jagamisele filmi režissööri ja produtsentide vahel.

### Euroopa parim režissöör

### Parim meesosatäitja

### Euroopa parim naisosatäitja

### Euroopa parim stsenarist

### Euroopa parim helilooja

### Parim montaaž

### Carlo di Palma Euroopa operaatori auhind

### Euroopa parim animafilm

### Euroopa Filmiakadeemia avastus – Prix Fassbinder
### Rahva valik – Euroopa parim film
### Euroopa saavutus maailmakinos
### Parim mitte-Euroopa film – Prix Screen International
### Elutöö auhind

## Filmifestivalil osalenud Eesti või Eesti osalusel valminud filmid
* 2023. aastal võitis parima dokumentaalfilmi auhinna Anna Hintsi "Savvusanna sõsarad". 

## Viited

## Välislingid
*Euroopa Filmiakadeemia koduleht
Alejandra Ávalos

**Alejandra Ávalos** (õieti **Alejandra Margarita Ávalos Rodríguez**; sündinud 17. oktoobril 1968 Méxicos) on Mehhiko laulja ja näitleja.

## Diskograafia
* Viva México '86 (1986)
* Ser o no ser (1988)
* Amor Fascíname (1990)
* Amor Sin Dueño (1991)
* Mi Corazón Se Regala (1997)

## Osatäitmised
### Seebiooperid
* Te amo (1984; Cecilia)
* Abandonada (1985; Alicia)
* Martín Garatuza (1986)
* El Padre Gallo (1986; Ray)
* Nosotros los Gomez (1986)
* Tiempo de amar (1987; Mercedes)
* Tal como somos (1987; Delia)
* Tenias que ser tu (1992–1993; Gabriela Beltrán)
* Perdóname Todo (1993; Alejandra)
* Amor y venganza (1994)
* Morir dos veces  (1996; Martha Luján)
* La antorcha encendida (1996; Ángela)
* Soñadoras (1998–1999; Fernanda de De La Peña)
* Siempre te amaré (2000; Gilda Gómez / Martha Laura Izaguirre)
* Apuesta por un amor (2004–2005; Casandra Fragoso)
* Esperanza del corazón (2011; Gladys Guzmán de Figueroa)

### Telesaated
* Big Brother VIP  (2005)
* La Rosa de Guadalupe (2009)
* Un tigre en la cama (2009)
* Humor a quien humor merece: El Padre Ramón (2010)

## Viited
Aracely Arámbula

**Aracely Arámbula Jaques** (sündinud 6. märtsil 1975 Chihuahuas) on Mehhiko näitleja ja laulja.

## Osatäitmised
### Seebiooperid
* Corazón salvaje (2009–2010) ... Regina Montes de Oca Ribera / Aimee Montes De Oca Ribera
* Las vías del amor (2002–2003) – Perla Gutiérrez Vázquez
* Abrázame muy fuerte (2000–2001) – María del Carmen Campusano Padilla
* Alma rebelde (1999) – Maria Elena Hernández
* Soñadoras (1998–1999) – Jacqueline de la Peña
* Rencor apasionado (1998) – Mayté Monteverde
* El alma no tiene color (1997) – Maiguálida Roldán
* Pueblo chico, infierno grande (1997) Leonarda Ruán (noor)
* Cañaveral de pasiones (1996) – Leticia Cisneros
* Canción de amor (1996)
* Acapulco, cuerpo y alma (1995)
* Prisionera de amor (1994)

### Telesaated
* ¡Viva la familia!...Todo bebé (2008) – saatejuht
* Mujer, casos de la vida real

## Muusika

### Koostööd
* 2005: Arriba (DJ Kane koos Aracely Arámbula)

## Auhinnad ja nominatsioonid
### [[Premios TVyNovelas (México)|Premios TVyNovelas]]

## Viited
Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond

**Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond** oli Eesti kriminaalpolitsei keskasutus Politsei- ja Piirivalveameti koosseisus. Politsei- ja piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond moodustati 1. jaanuaril 2010 endise Politseiameti Keskkriminaalpolitsei ja Politseiameti Julgestusbüroo Isikukaitsetalituse baasil.

Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond reorganiseeriti 1. jaanuaril 2012 taas Politsei- ja Piirivalveameti Keskkriminaalpolitseiks.

:§ 14. Kriminaalpolitseiosakonna põhiülesanded
# kriminaalpolitsei tegevuse juhtimine ja arendamine;
# rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse korraldamine;
# tunnistajakaitse korraldamine;
# rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine;
# jälitustegevuse ja kriminaalasjade kohtueelse menetlemise korraldamine;
# Interpoli riikliku keskbüroo ja Europoli riikliku üksuse ülesannete täitmine;
# Schengeni konventsiooni mõistes rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutava keskasutuse, teabe vahetuseks määratud keskasutuse ja Schengeni infosüsteemi siseriikliku osa eest vastutava keskasutuse ülesannete täitmine;
# Vabariigi Presidendi ja tema perekonna, samuti seaduses sätestatud juhul ametist lahkunud presidendi, peaministri, välisriigi riigipeade, valitsusjuhtide, välisministrite ning siseministri poolt määratud isikute kaitsmine.

## Kriminaalpolitseiosakonna juhid
*1. jaanuar 2010 – 31. detsember 2011, Raigo Haabu, PPA peadirektori asetäitja kriminaalpolitsei alal ja kriminaalpolitseiosakonna direktor.

## Viited

## Välislingid
*Janar Filippov, Kohtusse saadeti 16pealine jõuk, kes tegeles rahvusvaheliste suurkelmuste ning rahapesu korraldamisega, Eesti Ekspress, 8. aprill 2010 (Suurkelmuses osalenud endine poksija pääseb enne tähtaega vanglast 11. august 2012)
*Kuus Eesti kodanikku said USA-s süüdistuse suures internetikelmuses (Vladimir Tšaštšin. Martti Kass, Eesti küberpäti 280 000 klienti võivad kaotada oma kodulehe aadressi, Postimees, 31. oktoober 2008, Timur Gerassimenko, Dmitri Jegorov, Valeri Aleksejev, Konstantin Poltev ja Anton Ivanov ning Venemaa kodanik Andrei Taame), www.delfi.ee, 9. november 2011
*Eesti saab taas keskkriminaalpolitsei, Postimees, 29. november 2011