open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bhodžpuri keel

**Bhodžpuri keel** (भोजपुरी bhojpurī [ˈbʱoːdʒpʊriː]) on peamiselt India Bihāri, Jharkhandi ja Uttar Pradeshi osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Bhodžpuri keelt on varem peetud hindi keele **Bhodžpuri murdeks**. Bhodžpuri keelt rääkis Indias 2001. aasta rahvaloenduse andmeil emakeelena 33 miljonit inimest. Tegelik kõnelejate arv on ilmselt tunduvalt suurem, sest keelel ei olnud ametlikku staatust ja paljud bhodžpuri keele kõnelejad loeti hindi keele kõnelejateks. Ametliku keele staatust ei ole. 

Koos magahi, maithili, angika, maadžhi jt keeltega nimetatakse bhodžpuri keelt ka bihaari keeleks. 

Bhodžpuri keelt kirjutatakse devanaagari kirjas. Varem kasutati kaithi kirja.

## Välislingid

*Bhodžpurikeelne Vikipeedia
Väike-Karja tänav

**Väike-Karja** on tänav Tallinna kesklinnas Vanalinna asumis.

Väike-Karja tänav algab Karja tänavalt ja kulgeb kagu suunas. Ta möödub Sauna tänavast, mis keerab vasakule, ületab Müürivahe tänava ja lõpeb Pärnu maanteel.

Väike-Karja oli esialgu küllalt lühike tänav: ulatus Karja tänavalt Müürivahe tänavani (90 m). 1882. aastal pikendati tänavat linnamüüri läbimurdmise käigus praeguse Pärnu maanteeni (kokku 150 m).

Nagu vanalinnale omane, on Väike-Karja tänav kitsas ja munakivisillutisega. Tänava alguses on tänava kummaski servas kitsas kõnnitee, tänava lõpus see puudub. Tänav on autoliiklusele avatud.

## Tänava hoonestus
*Väike-Karja tänav 1 // Sauna 1 hoone oli kasutusel kuni 1990. aastani kinona Helios. Kinnistu on kujunenud valdavalt 19. sajandi lõpuks mitmete väiksemate kinnistute liitmise teel, õlletöösturitest perekond Pfaffide eestvõtmisel. Väike-Karja 1 hoones asus ka restoran Karja Kelder, Karja Keldri kinnistul alustas Georg Carl Pfaff alustas õlletootmist juba 1832. aastal, õlletööstus sai nimeks õlleklubi Revalia. 1912. aastal ostis kinnistu ärimees Georgi Gutkin, kes ehitas 1924. aastal välisukse ja trepi keldrisse, kus asus kõrts. 1934. aastast asus Väike-Karja 1  hoovis Võhma Eksporttapamaja külmhoone
*Väike-Karja tänav 3 // Sauna 2
*Väike-Karja tänav 4
*Väike-Karja tänav 5 // Müürivahe tänav 17 // Sauna tänav 4, 3-korruseline korterelamu äripindadega esimesel korrusel
*Väike-Karja tänav 6
*Väike-Karja tänav 6A, 1983. aastal valminud Vilen Künnapu projekteeritud postmodernistlik lillepood.
*Väike-Karja tänav 7 // Müürivahe 24, Erich Jacoby ja Hermann Bergi projekteeritud 5-korruseline 1937. aastal valminud Olga Steinmanni ja Else Borcki hoone äripindadega esimesel ja korteritega ülemistel korrustel. Hoones asusid Põllupidajate Ühispank ja kindlustusselts Talu. 
*Väike-Karja tänav 8, hoone hoonetekvartalis Müürivahe tn 15 // Suur-Karja tn 13 // Väike-Karja tn 8
*Väike-Karja tänav 9 // Pärnu maantee 8, kus asus 1. jaanuarist 1938. aastast II korrusel Majaomanike Krediitpank, valmis 1937, arhitekt Eugen Sacharias.
*Väike-Karja tänav 10 // 12 // Pärnu maantee 10 // Suur-Karja 23, Saarineni maja. Arhitekt Eliel Gottlieb Saarinen (1912). Kultuurimälestis nr 3056.


Pärnu maantee 8, Tallinn.JPG|Väike-Karja 9 // Pärnu maantee 8, Heili maja
E.Jacoby-H.Berg - 1937.JPG|Erich Jacoby ja Hermann Bergi projekteeritud hoone Väike-Karja 7
Tallinn, Estonia (7950171452).jpg|Väike-Karja 7, 5, 3, 1
Väike-Karja tänav2.JPG|Väike-Karja 2 ja Väike-Karja 1 // Sauna 1


## Ajalugu
Väike-Karja tänava ja Müürivahe tänava nurgal asus Kuradiema torn ehk Düvelsmoderi torn, mis lammutati 1882. aastal. 

Venemaa Keisririigi ajal kandsid Suur- ja Väike-Karja tänav vastavalt Suur-Mihhailovskoje (*Большая Михайловская*) ja Väike-Mihhailovskoje (*Малая Михайловская*) nime.
## Viited

## Välislingid

*Väike-Karja street, YouTube, 15. juuli 2013
Shenyang Shi

**Shenyang** (hiina 沈阳 *Shěnyáng*; mandžu ᠮᡠᡴ᠋ᡩᡝ᠋ᠨ *Mukden*) on Liaoningi provintsi pealinn Hiinas. Kirde-Hiina suurimas linnas on 6,3 miljonit (2010) elanikku. 17. sajandil oli linn mandžude valduses ning oli lühikest aega Jini pealinn.

Koos teiste läheduses asuvate linnadega on Shenyang Hiina tähtis tööstuskeskus ja tähtis kaubanduses Jaapani, Venemaa ja Koreaga. Linn on alates 1930. aastatest olnud Hiina rasketööstuse keskuseks. Nüüdseks on linnal kindel tööstuslik põhi, hea maa- ja lennutranspordi süsteem, rohkelt loodusressursse ja kvalifitseeritud tööjõudu.

## Ajalugu
Shenyang oli 12. sajandil üks Jini dünastia kolmest pealinnast. 

Mandžude valitseja Nurhaci viis pealinna Shenyangi 1625. aastal. Linn nimetati ümber, uueks nimeks sai **Shengjing** (1643). Shengjing oli Hiina pealinn kuni 1644. aastani, kui võimule tuli Qingi dünastia ja pealinnaks sai Peking. 1657. aastal nimetati linn jälle ümber ja nimeks sai ta seekord **Fengtian**. Praegune nimi võeti uuesti kasutusele alles 1914. aastal.

18. septembril 1931. aastal oli Mukdeni vahejuhtum, kus osa Jaapanile kuuluvast Lõuna-Mandžuuria raudteest lasti õhku ja see andis jaapanlastele võimaluse Mandžukuo riigi loomiseks Mandžuurias. Mandžukuo ajal kutsuti linna jälle nimega Fengtian. 

Nõukogude armee vallutas linna 1945. aasta augusti alguses. Jaapani alistumise järel asendas Nõukogude armeed Guomindang. Hiina kodusõja ajal oli Shenyang Guomindangi vägede tugipunkt kuni 30. oktoobrini 1948, kui Hiina kommunistide armee hõivas linna.

## Välislingid
*Shenyangi koduleht inglise keeles
Kuldsõrm

**"Kuldsõrm"** on kolmas James Bondi film. See valmis 1964. aastal.
## Sisu
Inglismaa Pank avastab, et suur osa nende kullavarudest on kadunud. Panga juhtkond kahtlustab varguses mõjuvõimast ärimeest Auric Goldfingerit (Gert Frobe) ning palub, et juhtumi uurimine antaks salaluure parima agendi James Bondi (Sean Connery) kätesse. Goldfingeri tegemistega lähemalt tutvudes avastab Bond, et kurikaelal on plaanis midagi hoopis suuremat. Nimelt kavatseb Goldfinger muuta radioaktiivseks USA kullavarud nende varakambris Fort Knoxis, et vaba maailma majanduses tekiks kaos ja Goldfingeri enda kuld muutuks väärtuslikumaks.
Robbie Keane

**Robert "Robbie" David Keane** (iiri *Roibéard Daithí Ó Catháin*) (sündinud 8. juulil 1980, Tallaght) on Iirimaa endine jalgpallur.

Ta on Iirimaa koondise parim väravakütt.

Robbie Keane lõi 11. novembril 2011 Eesti jalgpallikoondise vastu kaks väravat UEFA Euro 2012 valikturniiri *play-off*i esimeses mängus, mille Iirimaa võitis 4:0. Teine värav tuli penaltist.
Barüonid

**Barüon** on kvarkidest koosnev liitosake, mille barüonlaeng on 1 või (antibarüonidel) –1. Barüon on hadron ja koosneb tavaliselt kolmest kvargist. Kõige tuntumad barüonid on prooton ja neutron, mis on ühtlasi ka nukleonid.

## Üldist
Kõik barüonid on fermionid, mis tähendab, et nende spinn on poolarvuline. Neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika, mistõttu nad alluvad Pauli keeluprintsiibile.

Barüonid (nagu ka mesonid) on hadronid, mis tähendab, et nad koosnevad kvarkidest. Et kvargi barüonlaeng on 1/3 (ja antikvargi barüonlaeng –1/3), siis vastavalt definitsioonile peab barüon koosnema vähemalt kolmest kvargist. Teoreetiliselt võib olemas olla ka "eksootilisi" barüone, mis koosnevad suuremast arvust  kvarkidest (näiteks neljast kvargist ja ühest antikvargist), kuid selliste osakeste eksisteerimise kohta puuduvad tõendid.

Et t-kvargil on ülisuur massile ja ülilühike elueale, siis ta barüonide moodustamises ei osale (ei hadroniseeru).

## Barüonide liigid
Barüone liigitatakse sõltuvalt nende koosseisu kuuluvatest kvarkidest ja isospinnist. Kui barüoni koostisesse kuulub mõni raske kvark (c või b), siis lisatakse barüoni nimele selle kvargi nimi.
* Nukleonid (N) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja d-kvarkidest ning mille isospinn on 1/2. Nukleonide hulka kuuluvad prooton ja neutron
* Deltabarüonid (Δ) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja/või d-kvarkidest ning mille isospinn on 3/2.
* Lambdabarüonid (Λ) on barüonid, mis koosnevad kahest u- ja/või d-kvargist ning ühest lõhnaga kvargist ja mille isospinn on 0. Kui lõhnaga kvark on raske (c või b), siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimetusele selle kvargi nimi.
* Sigmabarüonid (Σ) on barüonid, mis koosnevad kahest u- ja/või d- kvargist ning ühest lõhnaga kvargist ja mille isospinn on 1. Kui lõhnaga kvark on raske, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimetusele selle kvargi nimi.
* Ksiibarüonid (Ξ) on barüonid, mis koosnevad ühest u- või d-kvargist ja kahest lõhnaga kvargist. Kui lõhnaga kvark (või kvargid) on rasked, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimele selle kvargi nimi (nende kvarkide nimed).
* Oomegabarüonid (Ω) on barüonid, mis koosnevad ainult lõhnaga kvarkidest. Kui lõhnaga kvark (või kvargid) on rasked, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimele selle kvargi nimi (nende kvarkide nimed).

### Hüperonid

**Hüperonideks** nimetatakse barüone, mille koostisesse kuulub s-kvark ega kuulu ühtegi raskemat kvarki (c või b). Hüperonid jagunevad vastavalt ülalkirjeldatud reeglitele samuti lambda-, sigma-, ksii- ja oomegahüperonideks.

## Vaata ka
*Barüonaine
*Puuduvate barüonide probleem
Kunda sadam

**Kunda sadam** (sadama kood: EE KND; nimetatud ka *Lontova sadam*) on sadam Kundas, Kunda lahe lõunakaldal.

Kunda sadam on üks seitsmest Eesti sadamast, mis käitleb aastas üle miljoni tonni kaupu. Aastas külastab seda 400–600 laeva.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama pidaja on Kunda Sadam AS 

Sadamakapten on Eiki Orgmets.

## Tehnilised andmed

Sadama territoorium hõlmab 57 000 m2 maa-ala ja 832 000 m2 veeala.

Sadamas on neli kaid üldpikkusega 344&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 9,3&nbsp;m. Sadamat saavad kasutada laevad, mille pikkus on kuni 150&nbsp;m, laius kuni 30&nbsp;m ja süvis kuni 8,5&nbsp;m.

Abilaevana tegutseb sadamas vedurlaev Kunda.

Sadamas on kaks laohoonet ja vedelkeemia terminal. Kaupa ladustatakse ka kõvakattega lahtistel laoplatsidel.

## Ajalugu

1805. aastal sai allkirja sadama ehitusluba ning 1812. aastal jõuti sadamas tollipunkti avamiseni. Sajandi esimese poole vilgas kaubavedu hakkas aga sajandi teises pooles vähenema. Languse peatas tsemendivabriku rajamine. 

1870. aastal asutas Kunda mõisa omanik John Carl Girard de Soucanton tsemendivabriku aktsiaseltsi, pärast seda alustati tsemenditehase ja sadama ehitamist. Sadamasse ehitati kaks sadamasilda tsemendi lastimiseks ning kivisöe ja koksi lossimiseks, lisaks tsemendilaod. Esimest maailmasõda muutunud kaubandusolude tõttu hakkas kaubakäive taas langema ning 1940. aastal lõpetas sadam tegevuse.

Tehases toodetud tsemendist veeti 70% meritsi Peterburi. Kivisütt ja koksi veeti Kundasse Inglismaalt. Kunda sadama käive oli 19. sajandi lõpul keskmiselt 40&nbsp;000 t aastas. Navigatsiooniperioodil külastas sadamat ligikaudu 160 laeva aastas.

1994. aastal rajas AS Kunda Nordic Tsement uuesti Kunda sadama. 2018. aasta lõpul müüdi see kontserni Baltic Maritime Logistics Group AS tütarettevõttele Kunda Sadam AS.

## Viited

## Välislingid

* Sadama koduleht
Barüonlaeng

**Barüonlaeng** (mõnikord nimetatud ka **barüonarvuks**) on barüone iseloomustav jääv kvantarv. Teda defineeritakse nii:
: B = \frac{N_q - N_{\overline{q}}}{3} 
kus
: N_q \  on barüonis olevate kvarkide arv
: N_{\overline{q}} on barüonis olevate antikvarkide arv.

## Barüonlaengu olemus
Barüonlaengu mõiste võeti kasutusele ammu enne kvarkide avastamist ning toona määrati selle võimalikeks väärtusteks 1 (barüonid) ja –1 (antibarüonid). Kui selgus, et barüon on liitosake ja tema barüonlaengu määrab tegelikult ära tema sees olevate kvarkide barüonlaeng, siis ei hakatud juba sisse harjunud barüoni laenguid muutma ning omistati lihtsalt kvarkidele 1/3 suurused barüonlaengud.

Asjaolu, et barüonis peab kindlasti olema kolm, mitte kaks või neli kvarki, tuleneb kvantkromodünaamikast, mille kohaselt peab kvarkidest koosnev liitosake olema neutraalse värvilaenguga.

Põhimõtteliselt võib eksisteerida ka barüone barüonlaenguga 1, mis koosnevad neljast kvargist ja ühest antikvargist (pentakvargid), kuid selliseid osakesi ei ole katseliselt leitud. Samuti ei ole leitud barüone barüonlaenguga 2 ega –2 jne.

## Barüonlaengu jäävus
Barüonlaeng on jääv suurus. See tähendab, et kõikides vastasmõjudes peab barüonlaeng säilima. Tulenevalt sellest on prooton (kõige väiksema seisumassiga barüon) stabiilne. Ilma barüonlaengu jäävuseta ei saaks Universum eksisteerida, sest kõik prootonid laguneksid positronideks ja/või teisteks kergemateks elementaarosakesteks.

Kõik teised barüonid (kaasa arvatud neutron) on ebastabiilsed ning lagunevad väiksema seisumassiga barüoniks ja teisteks osakesteks.

## Barüonlaengu aditiivsus
Barüonlaeng on aditiivne kvantarv. See tähendab, et barüonide süsteemi (näiteks aatomituuma) barüonlaeng on tuuma moodustanud nukleonide barüonlaengute summa. Tavalise aine puhul tähendab see seda, et tuuma barüonlaeng langeb kokku tema massiarvuga.

## Vaata ka
* Kvantarvud
* Elementaarosakesed
* Barüonid
* Kvargid
* Prooton
* Neutron
Petit

**Petit** on prantsuskeelne vaste sõnale "väike".

***Petit** on portugali jalgpalluri Armando Teixeira hüüdnimi
***[[Petit (perekonnanimi)|Petit]]** on perekonnanimi
**Carolin Petit, prantsuse helilooja
**Emmanuel Petit, endine prantsuse jalgpallur
**Jean Petit, vähemuskeelte õiguste kaitsja Prantsusmaal
**Roland Petit, prantsuse balletitantsija ja koreograaf
Nukleonid

**Nukleonid** (N) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja d-kvarkidest ning mille isospinn on 1/2. Nukleonide hulka kuuluvad prooton ja neutron.

## Üldist
Nukleonid on kõige kergemad barüonid, see tähendab, et nad on subatomaarsed osakesed, mille barüonlaeng on 1 või (antiosakesel) –1. Kuna nukleonid on liitosakesed ja koosnevad kvarkidest, siis on nad ühtlasi ka hadronid. Nukleonid on fermionid, sest nende spinn on 1/2.

Nukleonid (prooton ja neutron) on põhilised meie maailma ehituskivid, neist koosnevad meile tuntud aine aatomite tuumad. Siiski on füüsikud katseliselt suutnud luua aatomituumi ka raskematest barüonidest.
Scars on Broadway

**Scars on Broadway** on USA rokkansambel, mille asutasid kaks System of a Downi liiget Daron Malakian ja John Dolmayan.

Bändi debüütalbum "Scars on Broadway" ilmus 29. juulil 2008. Album sisaldab viisteist pala, kõigi nende autor on Daron Malakian.

## Koosseis
*Daron Malakian – vokaal, kitarr (2003, 2006&ndash;)
*John Dolmayan – trummid (2006&ndash;)
*Franky Perez – kitarr, vokaal (2008&ndash;)
*Danny Shamoun – klahvpillid (2008&ndash;)
*Dominic Cifarelli – basskitarr (2008&ndash;)

### Endised liikmed
* Casey Chaos – vokaal (2003)
* Zach Hill – trummid (2003)
* Greg Kelso – rütmikitarr (2003)

## Viited
Alappuzha

**Alappuzha** (varasema nimega *Alleppey*) on linn Indias Kerala osariigis, Alappuzha ringkonna keskus. Asub Araabia mere rannikul.

Linn paikneb mere ja Vembanadi järve vahel paikneval maaribal ning on ümbritsetud kookoseistandustest. Linna majanduslik baas on kookosesaadused. Raudteed Alappuzhas ei ole, kuid linn on kanalite (Backwaters) kaudu ühenduses Thrissuriga põhjas ja Thiruvananthapuramiga lõunas.

Linnas asub turistide seas populaarne Alappuzha  tuletorn.

## Viited

## Välislingid
*Alappuzha koduleht
Gudžarati keel

**Gudžarati keel** on indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel, mida räägivad gudžaratid peamiselt Indias Gujarati osariigis. 

Gudžarati keelt räägib emakeelena üle 46 miljoni inimese. See on emakeelena kõnelejate arvu poolest maailmas umbes 23. kohal. 84% Gujarati elanikest räägib gudžarati keelt. Seda räägivad ka paljud emigrandid USAs, Inglismaal, Tansaanias ja Ugandas.

Gudžarati keel on üks India 22 ametlikust keelest. 

Gudžarati keelt kirjutatakse devanaagarile sarnases gudžarati kirjas.

Sõnajärg on subjekt-objekt-verb. Nimisõnadel on 3 sugu ja 2 arvu. Kõnekeeles on palju laensõnu araabia ja pärsia keelest.

Gudžarati keel oli Mahatma Gandhi emakeel.

## Välislingid

*Gudžaratikeelne Vikipeedia
Koor (muusika)

**Koor** (kreekakeelsest sõnast *choros*) on lauljatest koosnev muusikakollektiiv, mis esitab koorimuusikat.  

Koori juhatab koorijuht. 

## Kooriliigid

*Kirikukoor
*Mudilaskoor
*Tütarlastekoor
*Poistekoor
*Lastekoor
*Meeskoor
*Naiskoor
*Segakoor
*Kammerkoor

## Ajalugu
Laulukoori on esmamainitud juba Homerose "Iliases".

Vana-Kreeka (antiikteatri) koori kuulusid peale lauljate ka tantsijad. Koorid osalesid usupidustustel ja neisse võis kuuluda kuni 600 lauljat. 

Vana-Kreeka tragöödia arenemisel eraldusid koorist solistid (näiteks Euripidese tragöödiates). 

Tragöödiakoor koosnes 12–15 meeslauljast (mehed mängisid ka naiste osi), komöödiakoor 24–50 lauljast.

## Vaata ka
* Laulupidu
* Üldlaulupidu
* Balti- ja Põhjamaade Laulufestival
Surat

**Surat** on linn Indias Gujarati osariigis. Asub Tāpi jõe suudmes Khambhāti lahe ääres.

Linna elanike suurimad rahvusrühmad on gudžaratid ja oriad. 77% on kirjaoskajad.

1512. aastal vallutasid linna portugallased. 1576. aastast kuulus Mogulite riiki. 27. detsembril 1612 toimunud Surati merelahingus võitis Briti merevägi Portugali sõjalaevastikku. 1687. aastani asus Briti Ida-India Kompanii peakorter Suratis.

1837. aasta aprillis toimunud tulekahju hävitas kaks kolmandikku linnast, hukkus 500 inimest. 1994. aastal oli linnas katkuepideemia, milles katku suri 56 inimest.

Surat on India teemandilihvimise keskus. 2003. aastal lihviti 92% maailma teemantidest Suratis. See tõi sisse umbes 8 miljardit USA dollarit. 

## Viited

## Välislingid

*Surati linnavalitsuse koduleht
Üleujutus

**Üleujutus** (ka *uputus*) on nähtus, kus vesi ujutab üle mingi maismaa osa, mis varem ei olnud vee all.

Üleujutusi saab jagada ajutisteks ja kestvateks. Ajutine on näiteks kevadine jõe suurvesi, mis tõuseb üle jõesängi kallaste. Kestvad üleujutused on need, kus näiteks loodava veehoidla tarbeks ujutatakse üle mingi kindel maismaa-ala, eesmärgiga sealset vett alaliselt mingiks otstarbeks kasutada.

Üleujutusi võib toimuda paljudes veekogudes: järvedes, jõgedes, ojades jt.

Suuremaskaalalised üleujutused on maailmas sageli põhjustatud loodusnähtustest (orkaanid, tsunamid jt).

Üleujutuse motiiv esineb (tavaliselt veeuputuse nimetuse all) müütides, usundiloos on tuntuim suur veeuputus vanas testamendis.

Eestis on 34 üle­ujutus­ohu ala.

## Vaata ka
*Üleujutustasandik

## Välislingid

## Viited
Tõnu Tõniste

**Tõnu Tõniste** (sündinud 26. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti purjesportlane ja ettevõtja. 

Ta on Toomas Tõniste kaksikvend. Tõnu Tõniste on õppinud aastatel 1985–1993 Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse teaduskonnas.

## Sportlasena

Vennad Toomas ja Tõnu Tõniste on klassis 470 saavutanud:
* 1986 juunioride MM-il 5. koha,
*1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis hõbemedali,
* 1990 MM-il 4. koha,
*1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas pronksmedali,
* 1992 EM-il 1. koha,
* 1993 MM-il 5. koha,
* 1994 MM-il 4. koha,
* 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas 10. koha.

1997. aastal saavutas Eesti paatkond koosseisus Tõnu ja Toomas Tõniste, Ants Haavel ja Indrek Haavel EM-il klassis Melges-24 3. koha.

Tõnu Tõniste oli Eesti lipukandja 2000. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial.

Tõnu Tõniste on purjetamisvõistluse Star Sailors League Gold Cup Eesti võistkonna kapten.

## Äritegevus
Ta on hulgimüügiettevõtte LTT üks omanikke.

## Tunnustus
*2001 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tõnu ja Toomas - kolmest kolm?, Luup, 1996
* Intervjuu Tõnu Tõnistega
* Tõnistete firma LTT maksab 21 miljonit krooni dividende
* Biograafia ESBL-is
Lõuna-Osseetia sõda

**Lõuna-Osseetia sõda** võib tähendada järgmist:
* **[[1991.–1992. aasta Lõuna-Osseetia sõda]]**
* **[[2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda]]**
Robirohi

**Robirohi** (*Rhinanthus*) on soomukaliste sugukonda kuuluv perekond poolparasiitseid üheaastaseid rohttaimi. Varasemas käsitluses kuulus perekond koos mitmete teiste nüüd soomukaliste sugukonda arvatud perekonnaga mailaseliste sugukonda.

Robirohu perekonda kuuluvad liigid on putuktolmlejad.

Morfoloogiliste tunnuste suure varieeruvuse tõttu on liikide määramine keerukas ja perekonda kuuluvate liikide arv erineb suuresti lähtuvalt allikast.
## Liike
### Eesti liigid
**[[Rhinanthus alectorolophus]] –* villane robirohi (haruldane tulnukas)
**Rhinanthus angustifolius* – suur robirohi (tavaline)
**subsp. *vernalis* – kevad-robirohi (tavaline)
**subsp. *aestivalis* – suvi-robirohi (tavaline)
**subsp. *apterus* – tiivutu robirohi (haruldane)
**subsp. *angustifolius* – mägi-robirohi (harva)
**Rhinanthus minor* – väike robirohi (sage)
**subsp. *minor* 
**subsp. *stenophyllus* – ahtalehine robirohi
**Rhinanthus osiliensis* – saaremaa robirohi (väga haruldane)

### Teisi liike
Leptonlaeng

**Leptonlaeng** (ka leptoniarv) on ühine mõiste elementaarosakesi leptoneid iseloomustavate kvantarvude komplekti kohta. Leptonlaenguliike on kolm:
* elektronlaeng (ehk elektroniarv), mis on elektronil ja elektronneutriinol;
* müüonlaeng (ehk müüoniarv), mis on müüonil ja müüon-neutriinol;
* taulaeng (ehk tauarv), mis on tauleptonil ja tauneutriinol.

## Üldine kirjeldus
Süsteemi leptoniarv (L) on defineeritud kui süsteemis olevate leptonite arv miinus antileptonite arv. See tähendab, et leptonlaeng on aditiivne kvantarv. Igal leptonil on leptoniarv 1 ja antileptonil vastavalt –1.

Igal leptonpaaril on oma leptonlaengu liik.
* L_\mathrm{e} tähistab elektroniarvu ning see on 1 elektronil ja elektronneutriinol, –1 positronil ja antielektronneutriinol ning 0 kõigil ülejäänud elementaarosakestel.
* L_\mathrm{\mu} tähistab müüoniarvu ning see on 1 müüonil ja müüon-neutriinol, –1 vastavatel antiosakestel ning 0 kõigil ülejäänud elementaarosakestel.
* L_\mathrm{\tau} tähistab tauarvu ning see on 1 tauleptonil ja tauneutriinol, –1 vastavatel antiosakestel ning 0 kõigil ülejäänud elementaarosakestel.

## Leptonlaengu jäävus
Leptonlaeng (ja ka leptonlaengu liik) on kõikides vastasmõjudes jääv. See tähendab, et kõikides protsessides peavad protsessi sisenevate ja protsessist väljuvate leptonite arv ja leptoniliikide arv olema samad.

Siiski eksisteerib olukordi, kus leptoniliik ei ole jääv (neutriinovõnkumised).

Kui neutriinode seisumass oleks 0, siis peaks vastavalt stardardmudelile leptonlaengu liik olema jääv. Kuna vaatlus- ja katsetulemused kinnitavad, et teatud olukordades ei ole neutriinode leptonlaengu liik jääv (näiteks müüon-neutriino võib muutuda elektron-neutriinoks), siis järelikult peab neutriinodel olema mass.

Samuti ei ole chirali anomaalia (see toimub osakeste "lekkimisel" ühest vaakumist teise tunneliefekti tõttu) puhul jääv leptoniarv. Siiski arvatakse, et kvantarv B-L (barüonide arv miinus leptonite arv) on jääv.
Harilik lodjapuu

**Harilik lodjapuu** (*Viburnum opulus*) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv põõsaliik, Eestis pärismaine. 

Rahvasuus tuntakse teda ka **õispuu**, **koerõispuu**, **hullukoeramarjapuu** ja **leedripuuna**.

## Süstemaatika
Erinevates süstemaatikates liigitatakse harilik lodjapuu kas muskuslilleliste või kuslapuuliste sugukonda.

## Morfoloogia
Harilik lodjapuu on heitlehine 2,5–4 m kõrgune põõsas. 

Viietised õied paiknevad suurtes lamedates kännastes, mille servmised õied on sageli suuremad ja steriilsed. Värvuselt rohekas- või punakasvalged. 

Marjataolised lihakad pikliku kujuga luuviljad on ühe lapiku seemnega, värvuselt erepunased ja maitselt mõruhapud, söödavad.

Harilikul lodjapuul on ümmargused kuni munajadvastakud sõrmroodsed lihtlehed, pealt on lehed paljad, alt pehmete karvadega kaetud. Lehed on enamasti tuhmrohelised, sügisel muutuvad punaseks. Kinnituvad varrelevastakuti.

Võrsed on algul hallikasvalkjad, punaka varjundiga ja roostevärvi pragudega, kandilised. Rohkelt harunevad vanemad oksad on hallid ja pikirõmelised.

## Levila
Levinud peaaegu kogu Euroopas, Aasia lääneosas, Altai mäestikus ja Põhja-Aafrikas. 
Eestis pärismaine ja sage. 

## Kasvukoht
Kasvabsalu- ja lodumetsades, puisniitudel, harvem laanemetsas. Eelistab viljakaid ja niiskemaid muldi. 

## Kasutamine

###### Ilutaimena
Harilikust lodjapuust on aretatud dekoratiivvorme, mida kasutatakse ohtralt haljastuses. Lodjapuud hinnatakse nii tema kaunite, mai lõpul – juunis puhkevate õite kui ka sügisel värviliste lehtede ja punaste viljade tõttu. Põõsas on külmakindel, talub hästi heitgaase ja tahma.

###### Kulinaarias
Mahlast saab ilusat telliskivipunast toiduvärvi.

###### Ravimtaimena
Ravimina kasutatakse eelkõige puukoort, harvem marju, õisi ja lehti kas keedisena või vedela ekstraktina verejooksude, eriti emakaverejooksu korral. Koorest tehtud tinktuur või tee leevendab väga efektiivselt menstruatsioonivalu, mõnel isegi nii, et ei ole vaja valuvaigisteid. Ingliskeelsetes riikides müüakse sellist tinktuuri või pulbrit tee jaoks nimega Cramp Bark. Noortest võsudest tehakse vanne nahahaiguste, vistrike ja sügeliste puhul.

Septembris valmivad ja rohkesti C-vitamiini sisaldavad viljad on toiduks paljudele lindudele, kes aitavad ka seemnetel levida, näiteks tihased, varblased, siidisabad.

## Biokeemiline koostis
Marjad sisaldavad palderjanhapet ja eeterlikku õli, C-vitamiini, invertsuhkrut (fruktoosi ja glükoosi segu). Vilju on tarvitatud toiduks. Viljad on kergelt mürgised, mürk laguneb kuumutamise või külmutamisega.

## Viited

## Välislingid
* 

*Harilik lodjapuu toiduks ja terviseks
*Külm ja kuum parandavad lodjapuu marjade maitset
*Lodjapuu on hinnatud marjataim
Mesonid

**Mesonid** on kvargist ja antikvargist koosnevad elementaarosakesed bosonid (st. nende spinn on täisarvuline). Mesonid osalevad (lisaks teistele vastasmõjudele) ka tugevas vastastikmõjus. Näiteks vahendavad mesonid aatomituumades tuumajõudu (mis on tugeva vastasmõju teisene väljendus) nukleonide vahel. Kõik mesonid on ebastabiilsed.

## Üldine kirjeldus
Mesonid on liitosakesed hadronid, mis koosnevad kvargi ja antikvargi paarist. Teoreetiliselt on võimalik ka kahest kvargist ja antikvargist koosnevate eksootiliste mesonite olemasolu (tetrakvargid), kuid selliste osakeste olemasolu on kahtluse all. Igal mesonil on olemas antimeson, milles kvark ja antikvark on asendatud vastava antikvargi ja kvargiga. Kui meson (näiteks neutraalne piion koosneb kvargist ja selle antikvargist, siis on ta iseenda antiosake. Selliseid mesoneid nimetatakse ka kvarkooniumiks.

Tulenevalt koostisest on mesonid bosonid (kvarkide poolarvuline spinn liitub täisarvuliseks) ja ei ole barüonid (antikvargi negatiivne barüonlaeng tühistab kvargi positiivse barüonlaengu). Seetõttu ei takista barüonlaengu jäävus mesonite lagunemist ning kõik mesonid on ebastabiilsed osakesed.

## Mesonite jagunemine
Mesonid jagunevad lõhnaga mesoniteks ja ilma lõhnata mesoniteks. Mesoni lõhna määrab ära tema koostises olevate kvarkide lõhn. Et u-kvark ja d-kvark ei kanna lõhna, siis kõik ainult seda tüüpi kvark/antikvarkidest koosnevad mesonid on lõhnatud. Samuti on lõhnatud kõik mesonid, mis koosnevad kvargist koos omaenda antikvargiga (antikvargi negatiivne lõhn tühistab kvargi lõhna). Lõhnatu meson on näiteks piion ja lõhnaga meson kaaon.

Lisaks jagunevad mesonid spinni ja paarsuse alusel. Kuna mesoni moodustanud kvarkide spinnid võivad olla kas samasuunalised või vastassuunalised (1/2 või -1/2), siis mesoni spinn võib olla vastavalt 1 või 0.
* Skalaarsed mesonid on mesonid, mille spinn on 0 ja paarsus on paaris.
* Pseudoskalaarsed mesonid on mesonid, mille spinn on 0 ja paarsus on paaritu.
* Vektormesonid on mesonid, mille spinn on 1 ja paarsus on paaris.
* Pseudovektormesonid on mesonid, mille spinn on 1 ja paarsus paaritu.
Grete Treier

**Grete Treier** (aastani 2002 **Grete Pedmanson**; sündinud 12. detsembril 1977 Tartus) on eesti maanteejalgrattur. 

Ta esindas Eestit 2008. aasta suveolümpiamängudel naiste maantee grupisõidus ning  tuli 30. kohale. 

2012. aasta suveolümpiamängudel  naiste maantee grupisõidus sai ta 17. koha.

Mitmekordne Eesti meister grupisõidus ja eraldistardis. 

Tema treener on abikaasa Edgari Treier.

## Isiklikku
Tal on tütred Anete Treier ja Lisete Treier.

Ta teatas pärast Londoni olümpia grupisõitu, et sõidab veel kaks velotuuri Prantsusmaal ja Itaalias ning lõpetab siis karjääri. Ta kavatseb sünnitada kolmanda lapse.

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Paju, "Treier tahab olla Pekingis üllataja", SLÕhtuleht 8. august 2008
* Jaan Martinson, ""Tütar aina küsib, millal ma tippspordi lõpetan ja ta õe või venna saab".", SLÕhtuleht, 2. juuli 2008
* Treier lõpetas Giro 13. kohal, 11. juuli 2010
* 
* Grete Treier *ProCyclingStats*
Kuressaare sadam

**Kuressaare (Jahi)sadam** (sadama kood: EE KUR) asub Kuressaares, Tori abajas.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 13 691 m2 maa-ala ja 59 032 m2 veeala.

Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 328,5&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 3,2&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 20&nbsp;m, laius 4&nbsp;m, süvis 2,3&nbsp;m.
## Ajalugu
Saaremaa baltisaksa jahiomanikke ühendava Kuressaare Jahtklubi (*Arensburger Yacht Club*) sadamahoone ehitati 1909. aastal neile kuulunud jahisadama kaile Ooste nukil.  Sadamahoone hävis 1944. aastal, samasse rajati 1999. aastal Kuressaare jahisadam.

1991. aastal otsustas Kuressaare Linnavolikogu rajada jahisadama Ooste nukile, Kuressaare Jahtklubi endisele asukohale. Faarvaatri jaoks leiti uus suund piki Roomassaare rannikut, süvendustöid alustati 1994. aastal 1995. aastal eraldas Phare fond eurotoetuse, mille eest tehti kaldakindlustust, muule ja kaisid ning taastati laste ujumiskoht (Titerand) Ujula abajas. Jahisadamas on 3 kaid poolesajale jahile, tankla ning olmehoone sauna ja baariga. Sadam avati 6. augustil 1999, kanalit süvendati täiendavalt 2001. aastal.
## Viited

## Välislingid
*Kuressaare 360° aeropanoraam / aerofoto
*Kuressaare sadama koduleht
*Kuressaare sadama ajalugu
Kurkse sadam

**Kurkse sadam** (sadama kood: EE KKE) asub Kurkse külas, Kurkse väina kagurannikul.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 38 819 m2 maa-ala ja 55 000 m2 veeala.

Sadamas on 3 kaid üldpikkusega 136&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 1,1&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 5,2&nbsp;m, laius 2,1&nbsp;m, süvis 0,9&nbsp;m.

2006. aastal pani Padise vald sadamarajatised 3,5 miljoni kroonise alghinnaga oksjonile, sest sadam vajas kordategemist ning vallal selleks raha ei olnud. Sadama ostis 6,5 miljoni krooni eest ehitusfirma AS Irbistero.

Sadamas asub mälestusmärk Kurkse suurõnnetuses hukkunud rahuvalvajatele.

## Viited

## Välislingid
* kurksesadam.ee
* 360° aeropanoraam / aerofoto
Kärsa sadam

**Kärsa sadam** (ka **Vätta sadam**) (sadama kood: EE KSA) asub Suure-Rootsi külas, Vätta poolsaare idarannikul, Sutu lahe läänekaldal.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 620 m2 maa-ala ja 6600 m2 veeala.

Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 293,5&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 2&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 12&nbsp;m, laius 8&nbsp;m, süvis 1,5&nbsp;m.
Lehtma sadam

**Lehtma sadam** (sadama kood: EE LHT) asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel Lehtma külas. Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 532 m. 

Sadama territoorium hõlmab 126 600 m2 maa-ala ja 89 000 m2 veeala. Suurim võimalik laev: pikkus 130 m, laius 16,5 m, süvis 4,2 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,5 m.

Sadama geograafilised koordinaadid on .
Lindi sadam

**Lindi sadam** (sadama kood: EE LIN) asub Lindi külas, Pärnu lahe läänekaldal.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 15 413 m2 maa-ala ja 29 200 m2 veeala.

Sadamas on 1 kai pikkusega 75&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 1&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 15&nbsp;m, laius 4&nbsp;m, süvis 0,8&nbsp;m.
Lohusalu sadam

**Lohusalu sadam** (sadama kood: EE LSL) asub Lohusalus, Lohusalu lahe läänekaldal, Lohusalu poolsaare idarannikul.

Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 29 800 m2 maa-ala ja 67 000 m2 veeala.

Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 339&nbsp;m. Suurim sügavus kai ääres on 2,5&nbsp;m.

Suurim võimalik laev: pikkus 20&nbsp;m, laius 5&nbsp;m, süvis 2&nbsp;m.

Sadamas asub arhitekt Jaak Huimerindi poolt projekteeritud, 1995. aastal valminud Lohusalu sadamahoone. Kogu kompleks sai nurgakivi sügisel 1993.
## Galerii

File:Lohusalu sadam.jpg|Lohusalu sadam, 2022 suvi
File:Lohusalu sadam (2).jpg|Lohusalu sadam, 2022 suvi
File:Lohusalu sadamahoone (2).jpg|Lohusalu sadamahoone
File:Lohusalu sadamahoone (3).jpg|Lohusalu sadamahoone

## Vaata ka
* Tallinna Jahtklubi
Erika Esop

**Erika Esop** (aastani 1935 **Müller**, 1935–1952 **Möldre**; 2. juuni 1927 Tallinn – 24. detsember 1999 Tallinn) oli eesti lastekirjanik ja prosaist.

## Elu
Erika Esop sündis major Erich Möldre perekonnas. Aastatel 1935–1940 õppis ta Tallinna inglise erakolledžis. Aastal 1946 lõpetas Tallinna Arve- ja Plaanindustehnikumi. Seejärel  õppis ta Tallinna Õpetajate Instituudis koduõendust ja keeltekoolis inglise, saksa ja soome keelt.
Aastatel 1946–1983 töötas raamatupidaja ja ökonomistina mitmes asutuses, kõige kauem ETKVLi peavalitsuse plaani-finantsosakonna juhatajana (1961–1983).

Aastast 1983 oli ta vabakutseline kirjanik. Eesti Kirjanike Liidu liige oli Esop 1988. aastast.

## Looming
1955. aastal alustas Esop osa võtma Noorte Autorite Koondise tööst. Lastevärsse ja -jutte avaldas Erika Esop alates 1961. aastast. Nii lasteluules kui ka -proosas on valdavad motiivid laste eluolust.

#### Lasteluulekogud
*"Päikesepüüdja" (1961)
*"Kes seal rassib?" (1964)
*"Kaie sussid" (1967)
*"Kes me oleme?" (1969)
*"Naerulind" (1975)
*"Jõhvikavärvija" (1979)
*"Kümme keerusaia" (1982)
*"Lõbus tuul" (1988)
*"Spordipäev metsas" (1987)
*"Laps loeb salmi" (1996)
*"Pildinõid" (1995)
*"Edev jänku" (2007)

### Jutustused
*"Valge peaga poiss" (1983)
*"Ruubiku kuubik ja mina" (1986)
*"Lendstart" (1993)
*"Mustmurilased" (1994)
*"Soolaröövlite koopas" (1994)
*"Rikas tüdruk" (1995)
*"Rätiku Roosi" (1998)
*"Pikk naine" (2000)
*"Suur jõulueelne jalutuskäik" (muinasjutt)

### Telelavastused
*"Kadekops"

### Romaanid
*"Magamata ööd" (1992)
*"Patu hind" (2000)

## Tunnustus
* 1995 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Pildinõid", kunstnik Regina Lukk)
* 1998 Nukitsa konkurss, 2. koht kirjanike kategoorias ("Rikas tüdruk")

## Pseudonüüm Artur Erich
Kahasse sugulase Ira Lemberiga kirjutas Erika Esop pseudonüümi Artur Erich all neli romaani (1991–1999).

## Isiklikku
Erika abikaasa oli Hugo Esop (1927–1996). Erika Esop oli kahe poja ema.

## Viited

## Välislingid

* 
* Erika Esop. Arkaadia – lasteluuletused, lastejutud, muinasjutud
* Lastekirjanik Erika Esop oma 50. sünnipäeva tähistamisel Kirjanike Majas. foto, ajapaik.ee
Värvilaeng

**Värvilaeng** on kvarke ja gluuoneid iseloomustav kvantarv, mis sarnaneb (natuke!) elektrilaenguga. Värvilaengut omavad osakesed mõjutavad üksteist läbi tugeva vastastikmõju. See on kõige tugevam jõud looduses ning hoiab kvarke koos liitosakestes (hadronites). Värvilaengut, selle omadusi ja tugevat vastastikmõju kirjeldab füüsikateooria kvantkromodünaamika.

## Värvilaengu värvused
**Värvus** on kvargi omadus, millel pole mitte midagi pistmist silmaga nähtava värvusega. Mõistet *värvus* kasutatakse lihtsalt tugevale vastastikmõjule reageeriva laengu omaduste näitlikustamiseks (kolm põhivärvi, mille ühendamisel saame valge värvuse).

Erinevalt elektrilaengust (mida on üks) on värvilaengut kolme liiki: **punane**, **sinine** ja **roheline**. Igale värvile vastab tema antivärvilaeng: **antipunane**, **antisinine** ja **antiroheline**. Iga kvark omab ühte värvi ja iga antikvark antivärvi. Neutraalne, ehk *valge* on kvarkidest koosnev liitosake siis, kui ta koosneb kolmest kvargist, mis on igaüks ise värvi (selliseid osakesi nimetatakse barüonideks) või kvargist ja antikvargist, mis on sama värvi (antikvark siis antivärvi). Selliseid osakesi nimetatakse mesoniteks. Tulenevalt kvantkromodünaamika järeldustest peavad kõik vabalt eksisteerivad osakesed olema valged.

## Värvilaengu ülekanne
Värvilaengut vahendavad gluuonid. Iga gluuon omab korraga ühte värvilaengut ja ühte antivärvilaengut. Kui kvark kiirgab gluuonit, siis ta vahetab värvi.


Pilt:Quark colourchange0.png|Kolme kvargiga (punane, roheline, sinine) hadron enne värvilaengu ülekannet
Pilt:Quark colourchange1.png|Punane kvark kiirgab gluuoni, mis omab punast ja antirohelist värvi. Summaarne värvilaeng säilib
Pilt:Quark colourchange2.png|Roheline kvark neelab punase-antirohelise gluuoni ja muutub punaseks. Summaarne värvilaeng säilib
Hadronid

**Hadronid** on kvarkidest koosnevad liitosakesed. 

Hadroneid on kahte tüüpi:
* barüonid, mis koosnevad kolmest kvargist (või kolmest antikvargist);
* mesonid, mis koosnevad kvargist ja antikvargist.

Hadroni saavad moodustada kvargid, mille värvilaeng annab kokku neutraalse (valge). Kvarke hoiab hadronis koos tugev vastasmõju.

Hadron omab samu kvantarve, mida omavad teda moodustanud kvargid. Hadroni kvantarvud on tema kvarkide kvantarvude summa (aditiivsed kvantarvud) või korrutis (multiplikatiivsed kvantarvud).

## Vaata ka
* Suur hadronipõrguti
Kesse ülemine tulepaak

**Kesse sihi ülemine tulepaak** (ka *Kessu ülemine tulepaak*) on tulepaak Kesselaiu edelarannikul Suures väinas Muhu saare ja mandri vahel. Tegemist on ühega kolmest Kesselaiul asuvast navigatsioonimärgist.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

## Tulepaagi iseloomustus

Tulepaak on ehitatud kollasele metallsõrestikule, mille külge on kinnitatud punase püsttriibuga valge täisnurkne tahvel. 

Tulepaagi kõrval asub väike silikaattellistest abihoone.

Meremärk püstitati 1879. aastal ja 1953 toimus suurem ümberehitus. Tulepaak automatiseeriti täielikult . aastal.

## Tule iseloomustus

18 meetrit kõrge tulepaagi tipus paiknev tuli asub merepinnast 23 meetri kõrgusel. 

Tulepaak töötab pimedal ajal aasta läbi.

Tuletorni tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 2 sekundit valge ja 2 sekundit pime. Paistab asimuudist 78° asimuudini 128° 7 meremiili kaugusele. Tuli on 700 meetri kaugusel paikneva sihi alumise tulepaagiga sünkroonimata. Sihi asimuut on 123°.

## Vaata ka

*Kessu päevamärk
*Kesse alumine tulepaak

## Välislingid

*
Trofogeenne kiht

**Trofogeenne kiht** on sügavusvahemik (kiht) veekogudes, kus toimub taimede ja fütoplanktoni fotosüntees, kusjuures see ületab energiatarbimise (vastandina trofolüütilisele kihile). Seega asub see kiht veekogu kompensatsioonisügavusest kõrgemal.

## Vaata ka
*Eufootne vöönd
Kompensatsioonisügavus

**Kompensatsioonisügavus** (ka *kompensatsioonikiht*) on limnoloogias veekogu see sügavushorisont, kus respiratsioon (energiatarbimine) ja fotosüntees on tasakaalus. On kindlaks tehtud, et see sügavus asub veekogus ligikaudu seal, kuhu jõuab 1% päikesekiirgusest. 

## Vaata ka
*Kompensatsioonipunkt
*Trofogeenne kiht
*Trofolüütiline kiht
Epipelagiaal

**Epipelagiaal** on maailmamere kõige pealmine sügavusvöönd, pelagiaali osa. See vöönd on valgusküllane (eufootne vöönd) ning seetõttu saab seal toimuda fütoplanktoni fotosüntees. 

Ookeanides algab see vöönd veepinnalt ja ulatub umbes 150–200 meetrini, sisemeredes harilikult 0–50(100) m.

Epipelagiaalile järgnev sügavusvöönd maailmameres on mesopelagiaal.

## Vaata ka
*Pelagiaal

## Viited
Martti Aljand

**Martti Aljand** (sündinud 22. novembril 1987) on eesti ujumistreener ja endine ujuja.

## Saavutused
### 2005
Aastal 2005 Triestes toimunud lühiraja Euroopa meistrivõistlustel 100 m kompleksujumises saavutas Martti Aljand 6. koha.

### 2006
Aastal 2006 Shanghais toimunud ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel saavutas Martti Aljand 200 m kompleksujumises 9. koha.

2006. aastal Helsingis toimunud lühiraja Euroopa meistrivõistlustel ujumises saavutas ta 8. koha 100 m kompleksujumises.

### 2008
2008. aasta Pekingi olümpiamängudel püstitas Martti Aljand 100 meetri rinnuliujumises uue Eesti rekordi 1.02,46. Tulemus andis 63 konkurendi hulgas 45. koha. Viimasena saadi 16 parema sekka ehk poolfinaali ajaga 1.00,71. Uus Eesti rekord oli 0,07 sekundit parem 5. aprillil 2008 tema püstitatud rekordist. 200 m rinnuliujumises sai ta 46. koha ajaga 2.16,52. 

Martti Aljandi nimele kuulub ka 4. aprillil 2008 Stanfordis ujutud Eesti rekord 200 m rinnuliujumises **2.16,31**.

2008. aasta lühirajaujumise EM-il Horvaatias Rijekas ujus Martti Aljand 100 meetri kompleksujumises uue Eesti rekordi **53,97** ning pääses sellega poolfinaali. Aljandi aeg oli eelujumiste 11. tulemus. Eelmine selle distantsi rekord 54,22 kuulus aastast 2000 Indrek Sei nimele.

Samas 100 m liblikujumises püstitas ta uueks Eesti rekordiks **52,49**.

### 2009
2009. aasta juuli alguses Indianapolises toimunud USA lahtistel ujumismeistrivõistlustel püstitas Martti Aljand 100 meetri rinnulidistantsil Eesti rekordi 1.01,23. Selle tulemusega võitis ta B-finaalis teise ja kokkuvõttes kümnenda koha. Eelmine rekord 1.02,46 kuulus samuti Martti Aljandile ning oli püstitatud Pekingi olümpiamängudel.  

2009. aastal Roomas toimunud ujumise maailmameistrivõistlustel püstitas Martti Aljand 100 meetri rinnuliujumises Eesti rekordi **1.00,56**. Eelmine rekord 1.01,23 kuulus ka tema nimele ning oli püstitatud mõni nädal varem Indianapolises toimunud USA lahtistel ujumismeistrivõistlustel. Saavutatud ajaga sai Martti 25. koha. 

Samadel võistlustel ujutud 200 meetrit kompleksi sai Martti Aljand ajaks 2.01,26, millega parandas isiklikku rekordit 1,12 sekundiga ja sai 29. koha. 

### Isiklikud rekordid
Martti Aljandi isiklikud rekordid 25 m basseinis.

Martti Aljandi isiklikud rekordid 50 m basseinis. 

## Isiklikku
Ta on ujujate Berit ja Triin Aljandi vend, treener Riho Aljandi poeg.

Ta on abielus ujuja Annika Aljandiga (sündinud Saarnak). 2017. aastal sündis nende peres tütar.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* Treener Martti Aljandi vlog
*Kristi Vahemaa. "Martti Aljand: USA-s peab lõpuks suureks kasvama" EPL, 11. juuni 2007
*Veiko Visnapuu. "Peking – õe ja venna Aljandi kohtumispaik" Ärileht, 7. august 2008
Alina Karmazina

**Alina Karmazina** (sündinud 19. juulil 1981 Tallinnas) on Eesti näitleja. 

Näitlemist õppis ta Peterburi Teatriakadeemias ja Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis (21. lend), mille lõpetas 2004. aastal. 

Aastatel 2004–2010
töötas ta Vanemuises. Alates 2013. aastast on Karmazina Tallinnas Vene Teatri näitleja. 

Ta on mänginud ka eestikeelsetes seriaalides, näiteks "Kodu keset linna" (2004) ja "Ohtlik lend" (2006), "Siberi võmm" (2016) ja "Kättemaksukontor" (2011, 2017). Tema esimene suurem filmitöö oli Sulev Keeduse 2011. aastal linastunud filmis "Kirjad Inglile". 2015. aastal linastunud mängufilmis "Vehkleja" mängis ta Armeeniast pärit treenerit.

## Isiklikku
Ta on 26. augustist 2005 abielus Aleksei Solovjoviga. Peres kasvab kaks poega, 12. septembril 2006 sündis Aleksandr ja 1. novembril 2009 Lev.

## Viited

## Välislingid
*Alina Karmazina Vene Teatri kodulehel
*Alina Karmazina andmekogus IMDb
Kadri Liik

**Kadri Liik** (sündinud 9. juunil 1970) on eesti ajakirjanik ja poliitikaanalüütik.

## Elulugu
Liik lõpetas 1988. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjandusosakonna bakalaureuseõppe ja sai 1998. aastal magistrikraadi diplomaatias Lancasteri ülikoolis Suurbritannias. 

Liik oli aastatel 1993–1995 Hommikulehes kultuuritoimetuse reporter, 1995–1996 pressireferent Eesti Saatkonnas Moskvas, 1996–1997 Eesti Päevalehe ning BNSi Moskva korrespondent, 1998–2002 Postimehe korrespondent Moskvas, 2002–2004 Postimehe välisuudiste toimetaja, 2004–2010 Diplomaatia peatoimetaja, 2004–2012 juhtis ta Kuku raadios välispoliitikasaadet Välismääraja. 

Liik oli alates Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse asutamisest 2006. aastal kuni tagasiastumiseni 2011. aastal keskuse juhataja. Alates 2012. aastast töötab Liik mõttekeskuses Euroopa Välissuhete Nõukogu vanempoliitikateadlase ja programmidirektorina. Tema uurimistöö keskendub Venemaale, Ida-Euroopale ja Balti regioonile. 

## Tunnustus
* 2011 Akadeemilised palmioksad, ohvitserijärk

## Publikatsioone
*Eesti-Vene piiriläbirääkimiste lugu, Diplomaatia, juuni 2005
* President ja välispoliitika, Postimees, 21. september 2006
* Sõda miinus Stalin, Postimees 12. mai 2007
* Tee sõtta, EPL, 11. august 2008
* Väärtused või tehingud, EPL, 3. november 2008
* Obamast, kirjast, väärtustest ja Venemaast EPL, 2. september 2009

## Viited

## Välislingid

* Euroopa Välissuhete nõukogu 
* Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse blogi
* Ajakiri Diplomaatia
* Kuku Raadio saade Välismääraja
* Kadri lõpetab ühe pikema loo
* Online-intervjuu: vastas Venemaa-ekspert Kadri Liik, Postimees 24. jaanuar 2007
* Jüri Aarma. Kadri Liik: Mu elukutse määras Boriss Jeltsin Maaleht, 24. september 2009
* Riina Kallas. Piirilepingut ei tasu nurka visata, epl.ee, 5. jaanuar 2010 (intervjuu) 
* Paul Adams. Russia's Putin tests EU unity with visit to Italy's Renzi (BBC News Online, 10.06.2015)
* Steve Gutterman. A 'War Of Obsession' (RFE/RL, 28. veebruar 2022, 13:00 GMT)
* Kadri Liik explains ‘Putin’s archaic war’ and the Russia we lost. Meduza, 9. juuli 2022
Saastumine

**Saastumine** ehk **reostumine** on inimtegevuse tagajärjel saasteainete jõudmine keskkonda (õhku, vette, pinnasesse), kus see ületab selle aine loodusliku sisalduse. Saasteained võivad põhjustada keskkonnas aineringete ebastabiilsusi, hälbimusi ja võivad häirida organismide (kaasa arvatud inimese) normaalset elutalitlust ja -keskkonda.

Sõltuvalt sellest, millisesse keskkonda saasteaine jõuab, saab eristada õhusaastumist, mullasaastumist, veekogude saastumist nimetatakse vee reostumiseks.

Saastatud olekut kui keskkonnaseisundit nimetatakse saastumuseks.

## Vaata ka
*Veereostus
*Radioaktiivne reostus
*Lämmastikusaaste
*Ökosüsteem
Saastamine

**Saastamine** ehk **saastus** ehk **reostamine** ehk **reostus** on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra inimtegevusest põhjustatud otsene või kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse nii, et see võib ohustada inimeste tervist või keskkonda, põhjustada varalist kahju või kahjustada või häirida keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist.

Eristatakse inimtekkelist ja looduslikku saastet. Samuti näiteks pinnase, atmosfääri ja veekogude saastumist. Reostuse liikide järgi klassifitseerimine põhineb neljal komponendil: mehaaniline, füüsikaline, keemiline ja bioloogiline. Samal ajal eristatakse mastaabi järgi liigitamisel kohalikku, piirkondlikku ja globaalset saastet.

Sõltuvalt reostaja liigist saab eristada füüsikalist (nt vibratsioon, müra), keemilist (nt fenoolid, klooritud süsivesinikud) ja bioloogilist (mikroobid) reostust. 

Laias laastus liigitatakse saaste punkt- ja hajareostuseks.

## Ajalugu
Õhusaaste on tsivilisatsioonidega alati kaasas käinud. Saaste sai alguse juba eelajaloolisel ajal, kui inimene hakkas looma esimesi kunstlikke tulekahjusid. 1983. aastal ajakirjas Science avaldatud artikli kohaselt on "eelajalooliste koobaste lagedelt leitud tahm piisavaks tõendiks kõrge saastatuse tasemest, mis on seotud ebapiisava avatud tulede ventilatsiooniga". Metallide sepistamine näib olevat oluline pöördepunkt, mis hakkas tekitama märkimisväärset õhusaastet väljaspool kodumajapidamisi. Gröönimaa liustikest võetud tuuma proovid viitavad metallide tootmisega seotud suurenenud saastatusele Vana-Kreekas, Vana-Roomas ja Hiinas.

## Saastumise tüübid

* Bioloogilised – saasteained on organismid, mille sissetoomine ja paljunemine pole soovitatav ei inimestele ega ka ökosüsteemidele tervikuna. Sissetung võib toimuda looduslikult või mõnel juhul ka inimtegevuse tagajärjena. Mikrobioloogiline reostus on määratletud ühe komponendina.
* Mehaaniline – keskkonna reostamine keemiliselt ja füüsiliselt inertsete jäätmetega, mis tavaliselt põhjustab selle omaduste halvenemist ja mõjutab selles elavaid organisme. Praktikas on mehaaniline reostus kombineeritud füüsikalise ja keemilise mõjuga.
* Füüsikaline – saasteaine põhjustab muutusi keskkonna füüsikalistes parameetrites, mille hulka kuuluvad temperatuuri-energia (soojussaaste), laine (valgus, müra, elektromagnetiline saaste), kiirgus (radioaktiivne saaste) ja mõned teised.
* Keemiline – saasteaine toob kaasa keskkonna looduslike keemiliste omaduste muutumise, mis väljendub nende kontsentratsiooni suurenemises, või selliste ainete sissetungi, mis varem pole keskkonnas olnud. Üks keemilise saaste näiteid on aerosoolsaaste.

## Vaata ka
*bioreostus
*erireostus
*hajureostus
*jäätmekäitlus
*piiriülene saaste
*punktreostus
*radioaktiivne reostus
*reostuskoormus
*saastatus
*saastumine
*veekogu reostumine

## Viited
Gustav Wilmanns

**Gustav Clemens Heinrich Wilmanns** (30. detsember 1845 Jüterbog, Preisimaa kuningriik – 6. märts 1878 Baden-Baden) oli saksa arheoloog.
 
Ta sündis ehitusnõuniku pojana. Wilmanns õppis aastatel 1864–1867 Berliinis Friedrich Wilhelmi nimelises gümnaasiumis filoloogiat ja ajalugu. Aastatel 1869–1872 oli ta Tartu ülikooli arheoloogiadotsent ja 1872–1878 Strasbourgi ülikooli professor.

## Viited