open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blonti vald

**Blonti vald** (läti *Blontu pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Cibla, Līdumnieki, Pušmucova, Zvirgzdene, Goliševa ja Mērdzene vallaga. Kirdenurgas piirneb vald lühikesel lõigul ka Venemaaga.

Valla pindala on 97 km². 2016. aasta seisuga elas seal 450 inimest. Aastal 2011 elas vallas 277 lätlast, 117 venelast, 7 valgevenelast, 12 ukrainlast, 5 poolakat ja 3 leedulast. Valla keskus on Blonti küla. Vallavanem on Ināra Sprudzāne.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Mērdzene vallas Blonti külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Blonti külanõukoguga Degļeva külanõukogu. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu alasid Goliševa ja Zvirgzdene külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Blonti vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Cibla piirkonda.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Čenčeva muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Blonti keskaegne kalmistu.

## Loodus

Vald asub osalt Latgale kõrgustikul, osalt ka Velikaja madalikul. Kõrgemad kohad asuvad Būbini küla ja Kucevka talu juures (166,2 m ja 163,8 m). Madalaim koht asub Kreiči soos (106,8 m). Tähtsaim jõgi on valla idapiiril voolav Ludza jõgi.

Looduskaitse all on Dubrovska hiidtamm, lisaks kasvab üks looduskaitsealune mänd. Valla põhjaosa jääb Kreiči soo hoiualale.

## Külad

Vallas on 21 küla. Valla keskuse Blonti (*vidējciems *) elanike arv aastal 2020 oli 224. Kaks valla küla on staatusega *mazciems*: Degļova 24 elanikuga aastal 2020 ja Lielā Medišova. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems*: Būbini 1 elanikuga aastal 2020, Cabuli, Čodarāni 31 elanikuga aastal 2020, Dubrovka 8 elanikuga aastal 2020, Gutki 6 elanikuga aastal 2020, Ierzeļova 20 elanikuga aastal 2020, Jakuči 4 elanikuga aastal 2020, Kreiči 1 elanikuga aastal 2020, Lielā Medišova 10 elanikuga aastal 2020, Mazā Medišova 9 elanikuga aastal 2020, Morozovka 11 elanikuga aastal 2020, Ožorgi 6 elanikuga aastal 2020, Plaudiši 5 elanikuga aastal 2020, Silagaiļi 13 elanikuga aastal 2020, Skradeļi 8 elanikuga aastal 2020, Škiņči 1 elanikuga aastal 2020, Teļakolni 16 elanikuga aastal 2020 ja Vonogi 8 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kirill Petrov

**Kirill Andrejevitš Petrov** (vene keeles Кири́лл Андре́евич Петро́в; sündinud 13. aprillil 1990 Kaasanis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Kaasani AK Bars ääreründajana.

Kaasani AK Barsi meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas hooajal 2006–07.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is New York Islandersi poolt 73. valikuna.

Petrov jätkas AK Barsis mängimist kuni hooaja 2014–15 lõpuni. 

2015. aasta juulis sõlmis Petrov Islandersiga üheaastase lepingu. Ta asus mängima American Hockey League'is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers, kuid juba pärast 13 liigamängu naasis Petrov Venemaale, liitudes Moskva CSKA-ga.

Hooajal 2018–19 mängis Petrov Omski Avangardis. 2019. aasta mais naasis ta AK Barsi.

2007. aastal tuli Petrov Venemaa kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2008. aasta kuni 18-aastaste maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega hõbemedali. Petrov lõi turniiril viis väravat ja andis kaks väravasöötu ning valiti turniiri parimaks ründajaks. 2009. aastal võitis ta Venemaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Venemaa jäähokikoondises osales Petrov 2013. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi ühe värava ja andis neli väravasöötu.

## Välislingid
* Kirill Petrov KHL.ru lehel
* Kirill Petrov hockeydb.com lehel
Barnim VII (Pommeri)

**Barnim VII** (1390 – 22. september 1450) oli Pommeri hertsogi Barnim VI poeg. 1425. aastast oli ta Pommeri-Wolgasti-Demmini hertsog ja hiljem ka Pommeri-Barthi hertsog. Ta toetas oma venda Wartislaw IX Brandenburgi vastu.
Londoni õlleuputus

**Londoni õlleuputus** oli 17. oktoobril 1814 Londonis Horseshoe pruulikojas toimunud õnnetus, mille põhjustas ühe 6,7&nbsp;m kõrguse puidust õllekääritamisvaadi lõhkemine, misjärel lõhkes veel mitu kääritamisvaati ja valla pääses ligikaudu 580&nbsp;000&nbsp;– 1&nbsp;470&nbsp;000 liitrit porterit; hukkus 8 inimest.

### Allikad

#### Raamatud
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Ajakirjad
* 

#### Ajalehed
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Internet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* "A real beer tsunami". Remembering the big British beer flood of October, 1814 with brewing historian Martyn Cornell, CBC, 17.10.2014
Keskkonnahumanitaaria

**Keskkonnahumanitaaria** on interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mis uurib inimtegevuse (kultuurilise, majandusliku, poliitilise jm) ja keskkonna keerulisi omavahelisi suhteid . Keskkonnahumanitaarias osalevad ökokriitika, keskkonnaajalugu, ökosemiootika, keskkonnafilosoofia, teaduse ja tehnoloogia uuringud, keskkonnaantropoloogia jm uurimissuunad.

Keskkonnahumanitaaria lähtekohaks on arusaam, et inimkond on osa suuremast ökoloogilisest süsteemist. Keskkonnahumanitaaria uurib looduse ja eri liikide esinemisi kultuuris (kirjanduses, filmis, kunstis), inimese suhtumist keskkonda ja looduse väärtustamist, keskkonna ja eri liikide rolli ühiskondade toimimises ja ajaloos, inimese ja teiste liikide vahelist suhtlemist. Samuti uuritakse ökoloogilise kriisi kultuurilisi põhjuseid, representatsioone ja mõju kultuurile.

Keskkonnahumanitaaria olulised teoreetilised alused on näiteks Bruno Latouri toimija-võrgustiku teooria, Félix Guattari ja Gilles Deleuze’i poststrukturalistlik filosoofia ning Jakob von Uexkülli omailmateooria. Rahvusvaheliselt olulised keskkonnahumanitaaria keskused on Stockholmi Kuninglikus Tehnikainstituudis, Stavangeri Ülikoolis, samuti Rachel Carsoni keskkonna ja ühiskonna keskus Münchenis. Alates 2011. aastast ilmub keskkonnahumanitaaria alane ajakiri Environmental Humanities. Eestis tegelevad keskkonnahumanitaariaga Kadri Tüür, Timo Maran, Ulrike Plath, Kati Lindström.

## Viited
Nice Try

**Nice Try** on eesti rokkansambel, mis alustas tegevust 1991. aastal ja tegutses vaid mõne aasta.

## Koosseis
*Urmas Podnek – vokaal 
*Danel Vassilenko – basskitarr
*Artur Skrõpnik – kitarr
*Raimond Vahter – trummid 

## Diskograafia
*"Party Party" (1992)
*"Alive `N` Nasty" (1993)
*"Eesti rock antoloogia" (2007)

## Välislingid
* Andri Riid. Nice Try. Eesti Ekspress / Areen, 17. jaanuar 2008
Księte

**Księte** on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Brodnica maakonnas Świedziebnia vallas. Księte asub Brodnicast umbes 15 km kagus.

Księte sai linnaõigused enne 1356. aastat, kuid kaotas need enne 1400. aastat.

## Viited
Artur Skrõpnik

**Artur Skrõpnik** (sündinud 8. aprillil 1967) on eesti kitarrist. 

Ta on varem mänginud ansamblites Nice Try, House Of Games, Backdoors, The Jumpin' Wheels, nüüd mängib ansamblis The Tri-Tones.

## Välislingid
* - The Tri-Tones on Facebook
* - The Tri-Tones on YouTube
Gąsawa

**Gąsawa** (saksa keeles *Gonsawa*, 1939–1945 *Gerlingen*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Żnini maakonnas, Gąsawa valla halduskeskus. Gąsawa asub Gąsawka jõe ääres, Żninist umbes 8 km lõunas ja Bydgoszczist ligikaudu 43 km lõunaedelas.

Gąsawat on esmamainitud 1136. aastal. Gąsawa sai linnaõigused 1388. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.

Gąsawa sai linnaõigused 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Wartislaw IX

**Wartislaw IX** (u. 1400 - 17. aprill 1457) oli Pommeri hertsogi Barnim VI (Pommeri dünastia) ja Nürnbergi linnakrahvi Friedrich V tütre Veronika vanim poeg. Ta valitses 1417. aastast kuni oma surmani ja oli 1420. aastast abielus Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV tütre Sophiega. Nad said neli last: Erich II, Wartislaw X, Elisabeth ja Christoph (suri noorelt).

Nooruses oli Wartislaw IX saanud halbu kogemusi. Pommeri-Wolgasti kõrgmarssal Degener Buggenhagen tapeti tema silme ees 1417. või 1419. aastal tema onu Wartislaw VIII lese, hertsoginna Agnese soosiku Henneke von Behri poolt. Ta tegi seda seetõttu, kuna Buggenhagen oli eelnevalt tapnud Curdt Bonowi, teise hertsoginna soosiku. Henneke von Behr anti kohtu alla. Mõne allika sõnul uppus ta Usedomi lossist põgeneda üritades; teiste allikate sõnul võeti ta Nustrowi lossis vangi ja hukati Stralsundis. Tõenäoliselt mõjutatuna nendest sündmustest leppis Wartislaw IX oma riigi linnade ja aadliga kokku *[[Quatember]]i* kohtu loomises, et tagada õigusriik.

1425. aastast pidi Wartislaw jagama võimu Ees-Pommeris Peene jõest põhja pool oma venna Barnim VII ning oma nõbude Barnim VIII ja Swantibor IV-ga. Siiski elas ta neist kõigist kauem ja oma elu lõpul valitses ta Pommeri-Wolgastit Świna jõest läänes üksi. Sarnaselt oma nõbudega Stettinis pidi ta tegelema Hohenzollernite ambitsioonidega, kes 1411. aastast alates naabrit Brandenburgi valitsesid. Tema mure keskendus Brandenburgi valdustele Torgelowile ja Pasewalkile, mida Wolgasti hertsogid 1369. aastast laenu tagatisena valdasid. 1448. aasta rahuleping andis nende valduste omandiõiguse Pommerile.

1452. aasta niinimetatud *[[Goldenes Privileg]]iga* andis Wartislaw ulatuslikke soodustusi linnadele, eriti võimsale Stralsundi linnale (linnapea Otto Voge). Kestvaks pärandiks oli Greifswaldi ülikooli asutamine 1456. aastal. Ta suri vaid kuus kuud pärast *alma mater gryphiswaldensis* ametlikku avamist, kuid ta oli korraldanud arvukalt toetusi ja uus ülikool oli rahaliselt kindlustatud.
Jarrod Bowen

**Jarrod Bowen** (sündinud 20. detsembril 1996 Leominsteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Premier League'i klubis West Ham United ja Inglismaa jalgpallikoondises ründajana või poolkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Hereford Unitedis, mille koosseisus mängis hooajal 2013–14 Inglismaa tugevuselt viiendas liigas.

2014. aasta juulis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Hull City. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 23. augustil 2016 EFL Cupi mängus Exeter City vastu. Hooajal 2016–17 pääses ta Hull City meeskonnas Inglismaa kõrgliigas väljakule seitsmes mängus. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 5. augustil 2017 Inglismaa esiliiga kohtumises Aston Villa vastu. Hooajal 2017–18 lõi Bowen Inglismaa esiliigas kokku 14 väravat. Järgmisel hooajal lõi ta liigas juba 22 väravat. Mõlemal hooajal valiti ta klubi hooaja parimaks mängijaks. Hooaja 2019–20 esimesel poolel lõi ta esiliigas 16 väravat.

2020. aasta jaanuaris liitus ta West Ham Unitediga. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 29. veebruaril 2020 mängus Southamptoni vastu. Hooajal 2021/22 lõi Bowen Inglismaa kõrgliigas 12 väravat ja valiti mängijate poolt West Ham Unitedi hooaja parimaks mängijaks.

Inglismaa jalgpallikoondises tegi Bowen debüüdi 4. juunil 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Ungari vastu.

## Viited

## Välislingid
Głowaczów

**Głowaczów** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas, Głowaczówi valla halduskeskus. Głowaczów asub Kozienicest ligi 17 km lääneloodes ja Varssavist umbes 71 km lõunas.

Aastatel 1445–1869 olid Głowaczówil linnaõigused.

Głowaczów sai linnaõigused tagasi 1. jaanuaril 2024.

## Viited
Zwentendorfi tuumaelektrijaam

**Zwentendorfi tuumaelektrijaam** oli esimene kolmest kavandatavast tuumaelektrijaamast Austrias ja ainus, mis valmis ehitati. Jaam asus Alam-Austria liidumaal Tullni ringkonnas Zwentendorf an der Donau asulas, Viinist mööda Doonaud umbes 30 kilomeetrit ülesvoolu. Jaam ei ole kunagi käigus olnud.

1960. aastate lõpus otsustas Austria valitsus algatada tuumaenergiaprogrammi. Jaama ehitus algas aprillis 1972, jaam oli disainitud 692 MW võimsusega keevveereaktorina, mis oleks pidanud andma ligi 10% Austria elektritoodangust. Jaama ehitus maksis ligi 5,2 miljardit Austria šillingit (tänases rahas umbes 1,4 miljardit eurot). 1974. aasta naftakriisi ajal otsustas Austria liidukantsler Bruno Kreisky Austria viia üle tuumaenergiale, et vähendada Austria sõltuvust fossiilkütustest, ning Austriasse kavandati teist tuumajaama. Toonane Austrias võimul olev sotsiaaldemokraatlik valitsus, ja ka peamine opositsioonipartei – konservatiivne Rahvapartei – toetasid mõlemad tuumaenergiat.

Tuumaenergia oli aga Austrias vägagi vastuoluline – selle vastu olid nii konservatiivsemaid pereväärtuste esindajaid, vasakpoolseid utopiste ja keskkonnakaitseaktiviste. Ka Austria riiklik energiaettevõte Verbund AG, mis omas Austria suuri hüdroelektrijaamu, kartis energiahindade langust tuumaenergia kasutuselevõtu korral ja alustas oma reklaamikampaaniat.

Juunis 1978 teatas kantsler Kreisky, et tuumaenergia pannakse rahvahääletusele, mis toimub 5. novembril 1978. Kreisky arvas, et tuumaenergia pooldajad võidavad, kuid läks vastupidi – tuumaenergia kasutamine lükati napilt tagasi (50,5% vs 49,5%). Viin ja idapoolsed liidumaad peamiselt toetasid tuumaenergiat, kuid läänepoolsed mäeliidumaad olid tugevalt vastu – Vorarlbergis 84,4% ja Tiroolis 65,8%. Seetõttu, kuigi elektrijaam oli valminud, ei käivitatud seda kunagi ja selle asemele ehitati hoopis Dürnrohri soojuselektrijaam. Detsembris 1978 võttis Austria parlament vastu seaduse tuumaenergia keelamiseks, 1999 lisati see Austria põhiseadusesse.
Zvirgzdene

**Zvirgzdene** (ka **Zviergzdine**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Zvirgzdene valla halduskeskus.

Zvirgzdene asub merepinnast 145 meetri kõrgusel ja jääb endisest piirkonna keskusest Blontist 11 ning Riiast 275 kilomeetri kaugusele. Külas on vabaõhulava, postkontor ja rahvamaja.  Küla tekkis Zvirgzdene mõisa (*Zvirdzin*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cibla piirkonda.

Aastal 2015 ja 2017 oli külas elanikke 61, aastal 2020 aga 56. Aastal 2022 oli külas 57 elanikku.
## Viited
Cibla vald

**Cibla vald** (läti keeles *Ciblas pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Blonti, Līdumnieki, Zvirgzdene, Isnauda ja Briģi vallaga.

Valla pindala on 79 km². 2016. aasta seisuga elas seal 815 inimest. Aastal 2011 elas vallas 617 lätlast, 125 venelast, 17 valgevenelast, 11 ukrainlast, 6 poolakat ja 3 leedulast. Valla keskus on Cibla küla. Vallavanem on Miervaldis Trukšāns (ühine Līdumnieki vallaga).

## Ajalugu

Vald kandis aastani 1925 nime *Eversmuiža vald.* Aastal 1935 oli selle pindala 231,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Cibla, Franapole, Istalsna, Jasenci, Līdumnieki ja Ozupiene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Cibla külanõukoguga Franapole külanõukogu, aastal 1975 aga Ozupiene külanõukogu. Aastal 1979 liideti selle Istalsna külanõukogu ja osa Brigi külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Cibla vald. Aastatel 2000–2021 kuulus vald Cibla piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Eversmuiža katoliku kirik, selle altari retaabel, mensa ja tabernaakel, Voloji muinaskalmed, Cibla ehk Djatlovka muinaskalmed, Cibla Kalmemäe muinsakalmed ja linnamägi, Tjabki muinaskalmed ja Degteri linnamägi ehk Silene.

## Loodus

Vald asub osalt Latgale kõrgustikul, osalt ka Velikaja madalikul. Kõrgemad kohad on Vabaļi mägi (175 m) ja Kaļveišumkalns (172,7 m). Tähtsaim jõgi on Ludza jõgi.

Looduskaitse all on Silene mänd, Kapukalnsi männid, Kapukalnsi haab, Kapukalnsi künnapuu (tegelikult jalakas), Barisi künnapuu, Ozupiene park, Ozupiene saar, Ozupiene haab, Ozupiene tammed, Ozupiene Peenike tamm, Ozupiene Kõhnunud tamm ja Ūdeņi hiidmänd, lisaks kasvab vallas neli looduskaitsealust nimetut põlispuud.

## Külad

Vallas on 34 küla. Valla keskuse Cibla (*vidējciems *) elanike arv aastal 2020 oli 165. Kaks valla küla on veel sama staatusega: Felicianova 274 elanikuga aastal 2020 ja Ozupine 39 elanikuga aastal 2020. Üks valla küla on staatusega *mazciems*: Zeļteņi 16 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems:* Balalaiki 2 elanikuga aastal 2020, Barisi 11 elanikuga aastal 2020, Degteri 35 elanikuga aastal 2020, Eversmuiža 9 elanikuga aastal 2020, Greči 17 elanikuga aastal 2020, Gribnīki, Jurāni 3 elanikuga aastal 2020, Kaļveiši 8 elanikuga aastal 2020, Kondrati 18 elanikuga aastal 2020, Kozlovski 5 elanikuga aastal 2020, Lielie Trukšāni 3 elanikuga aastal 2020, Lopsti 1 elanikuga aastal 2020, Marenpole 1 elanikuga aastal 2020, Meža Kocki 8 elanikuga aastal 2020, Mjaiši 14 elanikuga aastal 2020, Morozovka 6 elanikuga aastal 2020, Pekšova 1 elanikuga aastal 2020, Puncuļi 9 elanikuga aastal 2020, Skrini 7 elanikuga aastal 2020, Sokāni 1 elanikuga aastal 2020, Speģi, Stocinova 3 elanikuga aastal 2020, Ščastļivi 7 elanikuga aastal 2020, Tridņa 5 elanikuga aastal 2020, Tumova 7 elanikuga aastal 2020, Ūdeņi, Vabaļi, Vacumnīki 2 elanikuga aastal 2020, Voiti 4 elanikuga aastal 2020 ja Voloji 15 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Vladimír Coufal

**Vladimír Coufal** (sündinud 22. augustil 1992 Ostravas) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Tšehhi kõrgliigas debüteeris Coufal 2012. aastal Liberci Slovani meeskonnas. Aastatel 2018–2020 mängis ta Tšehhi kõrgliigas Praha Sparta ridades. Hooaegadel  2018–19, 2019–20 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks.

2020. aasta oktoobris siirdus ta 5,4 miljoni naelsterlingi eest West Ham Unitedi, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Klubi meeskonnas debüteeris ta 4. oktoobril 2020 liigamängus Leicester City vastu.

Tšehhi jalgpallikoondises tegi Coufal debüüdi 11. novembril 2017 sõprusmängus Katari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 4. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Slovakkia vastu.

## Saavutused
;Praha Sparta
*Tšehhi meister: 2018–19, 2019–20

## Viited
Aserbaidžaani president

**Aserbaidžaani Vabariigi president** on Aserbaidžaani Vabariigi riigipea. 

Aserbaidžaani neljas ja praegune president on İlham Əliyev, kolmanda presidendi Heydər Əliyevi poeg. Ta valiti presidendiks 31. oktoobril 2003, pärast oma isa tagasiastumist tema nõrga tervise tõttu.

## Presidentide loend

## Vaata ka
* Aserbaidžaani peaminister

## Välislingid
* Presidendi ametlik veebileht
Līdumnieki vald

**Līdumnieki vald** (läti keeles *Līdumnieku pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Blonti, Cibla ja Briģi vallaga. Idas piirneb vald Venemaaga.

Valla pindala on 161 km². 2016. aasta seisuga elas seal 315 inimest. Aastal 2011 elas vallas 248 lätlast, 69 venelast, 4 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 1 poolakas. Valla keskus on Līdumnieki küla. Vallavanem on Miervaldis Trukšāns (ühine Cibla vallaga).

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Cibla vallas Cibla, Franapole, Istalsna, Jasenci, Līdumnieki ja Ozupiene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1956 liideti Līdumnieki külanõukoguga Jasenci külanõukogu. Aastal 1971 liideti Puškini nimelise kolhoosi maad Krivanda külanõukoguga, ent aastal 1973 liideti Krivanda külanõukogu Līdumnieki külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Līdumnieki vald. Aastatel 2000–2021 kuulus vald Cibla piirkonda.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Peitelise linnamägi ehk Soosaareke. Kohaliku kaitse all on Čižiki keskaegne kalmistu.

## Loodus

Tähtsaimad jõed on Ludza jõgi ja Zilupe jõgi. Suuremad järved on Peitelise järv, Zilezers ja Kurjanova järv.

Looduskaitse all on Kušneri pärn, Līdumnieki männid, Līdumnieki Ristmikumänd, Līdumnieki Piinajamänd ja Garšani Kahe Puuadra Pärn, lisaks kasvab vallas veel kaks nimetut põlispuud. Vallas asub Kurjanova järve maastikukaitseala, sinna jäävad ka Gulbji ja Platpirova soo hoiuala pindalaga 2012,65 ha ning Klešniki soo hoiuala pindalaga 3344,6 ha.

## Külad

Vallas on 40 küla. Valla keskuse Līdumnieki (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 74. Kolm valla küla on staatusega *mazciems*: Krivanda 27 elanikuga aastal 2020, Līdumnieki ja Petručonki 11 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems*: Akaši 2 elanikuga aastal 2020, Antonki, Ārmaņi 1 elanikuga aastal 2020, Astenci 3 elanikuga aastal 2020, Babrova 8 elanikuga aastal 2020, Bārtuļi 22 elanikuga aastal 2020, Berezovka 2 elanikuga aastal 2020, Čižiki 5 elanikuga aastal 2020, Čiužuļi 9 elanikuga aastal 2020, Dolgošeji 9 elanikuga aastal 2020, Gorki, Hmeļņicki 16 elanikuga aastal 2020, Jasenci 9 elanikuga aastal 2020, Jaski 6 elanikuga aastal 2020, Joski, Klešņiki 1 elanikuga aastal 2020, Kozusola 2 elanikuga aastal 2020, Krupiši, Kujerci 4 elanikuga aastal 2020, Kurjanova 7 elanikuga aastal 2020, Kušneri 16 elanikuga aastal 2020, Lineja, Līpu Sola, Miņini, Platpirova 1 elanikuga aastal 2020, Ruduši 7 elanikuga aastal 2020, Seimaņi 4 elanikuga aastal 2020, Spirki 9 elanikuga aastal 2020, Škiņči, Šņitnīki, Vidri, Vindraži, Vjarumi 2 elanikuga aastal 2020 ja Vocu Kolni 13 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Līdumnieki

**Līdumnieki** (ka **Aizpūre** või **Zabolotjes pusmuiža**, vanasti **Zabolotje**, latgali keeles **Leidumnīki**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Līdumnieki valla halduskeskus.

Līdumnieki asub merepinnast 115 meetri kõrgusel Zabolotje järve kaldal ja jääb piirkonna keskusest Blontist 17 ning Riiast 283 kilomeetri kaugusele. Külas on Aizpūre katoliku kirik, vabaõhulava, raamatukogu ja sõjandusmuuseum.  

Küla tekkis endise Zabolotje mõisa (*Zabłocie*) keskuse ja Aizpurve metskonna juurde. Nime sai see küla lähistel asunud Līdumnieki piirivalvekordoni järgi. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Cibla piirkonda.

Aastal 2008 oli külas 106 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 83, aastal 2020 aga 74. Aastal 2022 oli külas 64 elanikku.
## Viited
Suur Ludza järv

**Suur Ludza järv** (läti keeles *Lielais Ludzas ezers*) on järv Lätis Ludza piirkonna Zvirgzdene vallas Ludza linna juures.

Järv asub merepinnast 132,3 meetri kõrgusel. Järves on neli saart kogupindalaga 4,8 ha. Selle kaldajoone pikkus on 21,7 kilomeetrit.

Asustus on järve kallastel põline, selle kallastel asuvad Ķīši linnamägi ja kolmandast aastatuhandest enne Kristust kasutusel olnud Kreiči asulakoht.

Välja voolab Ludza jõgi, mille voolu reguleerimiseks rajati aastail 1927.–1930 lüüs, et tagada Felicianova hüdroelektrijaamale püsivat veetaset. Ka aastal 1960 reguleeriti Ludza jõe veetaset. Järve suubub Pilda jõgi, kraavi kaudu toob sinna oma veed ka Väike Ludza järv.

Põhi on liivane või mudane, kaldad valdavalt madalad. Järves elab kaheksa liiki kalu.

## Viited
Kenshō

***Kenshō*** (jaapani keeles 見性; hiina keeles ⾒性 *jianxing* ‘loomuse nägemine’) on zen-budismi termin, mis tähistab virgumist ja tegelikkuse mõistmist omaolekult tühjana. Mõnikord mõistetakse *kenshō*'d ka satori sünonüümina.

*Kenshō* ei ole veel täielik virgumine ning vajab edasi arendamist.

## Vaata ka

* Satori
* Ülim täielik virgumine

## Viited
Kōan

***Kōan*** (jaapani keeles 公案; hiina keeles 公案 *gōng'àn* [kʊ́ŋ ân]; korea keeles 공안 *gong-an*; vietnami keeles *công án*) on budistlik mõistatus, lugu, kahekõne, küsimus või seisukoht, mida kasutatakse chan- ehk zen-budismi praktikas.

*Kōan* ehk *gōng'àn* võib olla õpetaja antud ootamatu või paradoksaalne vastus õpilase küsimusele. See võib olla ka õpilasele antav küsimus, millel polegi vastust. ("Kuidas kõlab ühe käe plaks?" vmt) See võib olla õpilasele antav ülesanne, mida pole võimalik täita. ("Peata selle kauge kella heli" vmt) 

*Kōan*i üle mõtlemine võib vabastada tavamõistuse piiratusest ning soodustada virgumisele jõudmist.

## Päritolu

*Chan’*i sõna *gōng'àn* on üle võetud vanahiina kohtukorraldusest, kus see tähendas 'avalikku kohtuasja'. Hiljem hakkas *gōng'àn* tähendama ka pikematest lugudest võetud paradoksaalseid ütlusi, mida *chan’*i õpetajad kasutavad meeleharjutuse vahendina õpilase juhtimiseks virgumisse (hiina keeles *wu*; jaapani keeles *[[satori]]*). Selles tähenduses on *gōng'àn* teatud määral *[[huatou]]* sünonüüm.

## Näiteid

### Kas koeral on budaloomus?

Üheks tuntumaks *gōng'àn*'iks on nn *wú* (jaapani keeles *mu*) koan, tuntud ka kui "koera koan". 

Vastuseks küsimusele, kas koeral on budasus, hüüatab õpetaja Zhaozhou (778–897): ***"Wú!"***, mis tähendab eitust ja olematust. 

Hüüatus *wú!* on selles praktikas saanud seeläbi üldmõisteks, mis osutab rumalale või totrale küsimusele. Sellega antakse hea vastus ja ühtlasi purustatakse eksitav vaade või eelarvamus, tühistades küsimuse mõtte.

### Kolm kepihoopi

15. *gōng'àn* kogumikust "Väravata värav":

## Kogumikud

Olulisemad *gōng'àn*'id koos kommentaaridega on koondatud kahte kogumikku: "Sinise kalju üleskirjutused" (hiina keeles 碧巖錄; *Bìyán Lù*; jaapani keeles *hekigan roku*, 11.–12. saj) ja "Väravata värav" (hiina keeles 無門關 *Wúménguān*; jaapani keeles 無門関 *Mumonkan*, 13. saj).

## Vaata ka

* Huatou

## Viited

## Välislingid

* Väravata värav
* Kolm kepihoopi
Nieznamierowice

**Nieznamierowice** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Przysucha maakonnas Rusinówi vallas. Nieznamierowice asub Przysuchast umbes 13 km põhjaloodes ja Varssavist ligikaudu 89 km lõunaedelas.

Nieznamierowice sai linnaõigused enne 1440. aastat, kuid kaotas need pärast 1662. aastat.

## Viited
Uszew

**Uszew** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Gnojniki vallas. Uszew asub Gnojnikist ligi 3 km põhjas, Brzeskost umbes 5 km lõunas ja Krakówist ligikaudu 50 km idakagus.

Uszew sai linnaõigused enne 1346. aastat, kuid kaotas need pärast 1411. aastat.
Pacyna

**Pacyna** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Gostynini maakonnas, Pacyna valla halduskeskus. Pacyna asub Gostyninist umbes 22 km kagus ja Varssavist ligikaudu 89 km läänes.

Pacyna sai linnaõigused 1519. aasta paiku, kuid kaotas need enne 1579. aastat.

## Viited
Ühe riigi lahendus

**Ühe riigi lahendus** on üks võimalikest lahendustest Iisraeli-Palestiina konfliktile, mille kohaselt Iisrael, Läänekallas ja Gaza tsoon ühendataks üheks riigiks, kus kõigile, olenemata päritolust ja usust kehtib üks kodakondsus ja võrdsed õigused. Iisraelist saaks seega juudi riik suurema araablaste vähemusega.

Iisraeli juudid üldiselt ühe riigi lahendust ei toeta, kuna arvavad, et see võib kaasa tuua Iisraelis juutide vähemusse langemise.

## Vaata ka
* Kahe riigi lahendus
* Kolme riigi lahendus
Kahe riigi lahendus

**Kahe riigi lahendus** on üks võimalik lahendus Iisraeli-Palestiina konfliktile, mille kohaselt saaks Palestiinast iseseisev riik Iisraeli kõrval. See on kõige populaarsem lahendus konfliktile, kuid riikide piirid on tüliküsimuseks – araablased nõuavad 1967. aasta Kuuepäevane sõja eelseid piire, millega Iisrael aga ei nõus ei ole. Iisrael tavaliselt nõuab, et Jeruusalemm peab jääma jagamata, ning ka Jordani oru annekteerimist.

## Vaata ka
* 2025. aasta juuli Kahe Riigi Lahenduse Rakendamise Konverents
* Ühe riigi lahendus
* Kolme riigi lahendus
Huatou

***Huatou*** (hiina keeles 話頭 'ütlus'; jaapani keeles *wato*) on kōanil põhinev kummalise või paradoksaalse sisuga lühike ütlus, mida *[[chan]]’*is ja zen-budismis kasutatakse mõtluse abivahendina, et vabastada meel mõistete ja sõnade kammitsaist.

## Vaata ka

* Kōan
Barnim VIII (Pommeri)

**Barnim VIII** (1405. ja 1407. aasta vahel - 15. ja 19. detsembri vahel 1451) oli Pommeri-Wolgasti-Barthi hertsog.

Barnim VIII oli Pommeri-Wolgasti hertsogi Wartislaw VIII poeg. Pärast isa surma 1415. aastal oli tema lesk Agnes esialgu oma poegade Barnim VIII ja Swantibor IV ning ka mehevenna poegade Barnim VI, Wartislaw IX ja Barnim VII eestkostja. Agnes sai abi regentnõukogult, mida juhtis Kord Bonow. Kui erinevad pojad täisikka jõudsid, jaotati Pommeri 1425. aastal. Barnim VIII ja Swantibor IV said Pommeri-Barthi.

Taani-Hansa sõja ajal osales Barnim VIII Taani privateeringus Hansa Liidu vastu. 1427. aastal juhtisid tema ja ta sugulane Taani kuningas Erik Pommerist Taani-Rootsi ühendlaevastikku, võites Hansa laevastikku Sundi lahingus. Nad vallutasid konvoi või Hansa kaubalaevu *en route* Läänemerele. Barnim VIII osales ka turniiridel.

Swantibor ja Barnim jaotasid oma osa hertsogkonnast 1435. aastal omavahel, Swantibor sai Rügeni saare ja Stralsundi linna ning Barnim sai mandriosa peale Stralsundi. Kui Swantibor 1440. aastal suri, läksid Rügen ja Stralsund tagasi Barnimile. 1441. aastal vallutas Barnim Zingsti poolsaare Tsistertslaste ordu Hiddensee Püha Nikolause kloostrilt. Oma nõbude nõusolekul pantis ta hiljem Barthi, Zingsti ja Damgarteni valdused 20 000 kuldna eest oma vennatütrele Katharinele. 1445. aastal kaitsesid Barnim VII ja Barnim VIII Pasewalki linna Brandenburgi kuurvürsti Friedrich II vastu.

Barnim VIII suri 1451. aastal katku ja maeti Neuenkampi kloostrisse.

## Abielu ja lapsed

Ta abiellus Wunstorfi Annaga. Nad said tütre Agnese (1434–1512).
Christopher Bruce Holtby

**Christopher Bruce Holtby** on Ühendkuningriigi diplomaat.

2012–2016 oli ta Suurbritannia suursaadik Eestis.

## Välislingid
*Maarja Roon, Briti suursaadik: majanduslik surve ei mõjuta meie seisukohta Venemaa sanktsioonide osas, ERR, 2. mai 2014
*Urmas Saard, Briti suursaadik: nutsin kaks tundi, Maaleht, 16. oktoober 2015
Bogislaw IX (Pommeri)

**Bogislaw IX** (poola: *Bogusław IX*; 1407/1410 - 7. detsember 1446) oli Pommeri-Stolpi hertsog, kelle residents oli Stargard. Tema nõbu Erik Pommerist püüdis asjatult teda Kalmari uniooni pärijana tunnustada.

Bogislaw oli Pommeri hertsogi Bogislaw VIII ja Sophia poeg. Ta abiellus 24. juunil 1432 Poznanis Masoovia hertsogi Siemowit IV tütre Mariaga. Nad said tütred Sophia ja Alexandra ja vähemalt ühe teadmata nimega.

Poola–Saksa ordu sõjas oli Bogislaw Saksa ordu vastu ja toetas Poola kuningriiki. Hiljem osales ta Pommeri piiskoppidega seotud võitlustes.

Bogislaw IX järglaseks sai tema nõbu Erich I.

## Vaata ka

* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
* Pommeri ajalugu
* Pommeri hertsogkond
* Pommeri-Stolp
* Pommeri dünastia
Uue Aserbaidžaani Partei

**Uue Aserbaidžaani Partei** (aserbaidžaani keeles *Yeni Azərbaycan Partiyası*; lühend **YAP**) on valitsev erakond Aserbaidžaanis. Selle asutas Aserbaidžaani kolmas president Heydər Əliyev, kes oli kuni Nõukogude Liidu lagunemiseni kommunistliku partei liige. 

Partei esimees on alates 31. oktoobrist 2003 president İlham Əliyev.

## Viited

## Välislingid
* 
* Uue Aserbaidžaani Partei koduleht
Christoph Eichhorn

**Christoph Eichhorn** (sündinud 14. septembril 1958 Heidelbergis) on Saksamaa Liitvabariigi diplomaat.

2015–2019 oli ta Saksamaa Liitvabariigi suursaadik Eestis.

## Tunnustus
* 2019 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Christiane Hohmann

**Christiane Constanze Hohmann** (sündinud 10. septembril 1964 Potsdamis) on Saksamaa Liitvabariigi diplomaat.

Alates 2019. aastast on ta Saksamaa Liitvabariigi suursaadik Eestis.

Ta on õppinud inglise ja prantsuse filoloogiat.

## Viited
Kolme riigi lahendus

**Kolme riigi lahendus** on üks võimalikest lahendustest Iisraeli-Palestiina konfliktile, mille kohaselt antaks Gaza tsoon Egiptusele ja Jordani Läänekallas Jordaaniale.

Kuigi kahe riigi lahendus on tavaliselt populaarsem, on kolme riigi lahenduse populaarsus tasapisi kasvamas. Seda on toetanud näiteks endine USA riikliku julgeoleku nõunik John R. Bolton. Samas on üks probleem, et Jordaania ei soovi anda palestiinlastele Jordaania kodakondsust.

## Vaata ka
* Ühe riigi lahendus
* Kahe riigi lahendus
Theresa Bubbear

**Theresa Bernice Bubbear** (sündinud 14. detsembril 1962 Londonis) on Ühendkuningriigi diplomaat.

Alates 2016. aasta septembrist 2021. aasta juulini oli ta Suurbritannia suursaadik Eestis. Augustist 2021 on ta Suurbritannia suursaadik Soomes.

## Välislingid
*"Theresa Bubbear appointed UK Ambassador to Finland after Estonia post ends" ERR News, 27.10.2020
Otto III (Pommeri)

**Otto III** (29. mai 1444 - 7. september 1464) oli Pommeri dünastia liige ja Pommeri-Stettini hertsog.

## Elu

Otto III oli Pommeri hertsogi Joachim I "Noorema" ja tema naise Elisabethi ainus poeg. Pärast isa surma 1451. aastal abiellus ema 1453. aastal Pommeri-Wolgasti hertsogi Wartislaw X-ga. Noor Otto, Pommeri-Stettini pärija, sai hariduse oma onu ja eestkostja, Brandenburgi kuurvürsti Friedrich II (1413–1471) õukonnas.

Kui Pommeri-Wolgasti hertsog Wartislaw IX 1457. aastal suri, nimetas tema testament pärijaks mitte ainult tema pojad Erich II ja Otto kasuisa Wartislaw X, vaid ka noore Otto III. Puhkes pärandivaidlus, milles Friedrich II toetas Ottot ja kasutas ka võimalust sekkuda Pommeri asjadesse.

1460. aastal kuulutati Otto III Pommeri seisuste nõudel täisealiseks. See lõpetas Brandenburgi regentluse; 15-aastane Otto III asus ise valitsema. Tema õukonna kõige olulisemad ametid olid täidetud Brandenburgi-meelsete inimestega. Warislaw IX pärandi vaidlus lahendati 1463. aastal, Otto sai Pommeri-Stargardi, Pommeri lääneosa.

Otto suri katku ja maeti Stettini *Ottenkirchesse*. Ta oli vallaline ja lastetu. Tema surmaga hääbus Pommeri dünastia Stettini liin. See oli alanud hertsog Otto I-ga (u.1279-1344).

Otto surm päästis valla Stettini pärilussõja. Kuurvürst Friedrich II väitis, et Pommeri-Stettin oli nüüd täielik lään ja see tuli tagastada Brandenburgile. Wolgasti hertsogid väitsid, et see oli Pommeri osa ja pidi minema Pommeri dünastia elusolevale liinile.

Legendi kohaselt algas vaidlus Otto matusel. Stettini linnapea Albert Glinde olevat Otto kiivri ja kilbi tema hauda pannud, näitamaks tema dünastia lõppu. Eickstädti härrasmees hüppas seejärel hauda ning võttis kiivri ja kilbi uuesti välja sõnadega "meil on endiselt pärilikke, sündinud valitsejaid, Wolgasti hertsogid. Kiiver ja kilp kuuluvad neile".

## Vaata ka

* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
Peitelise järv

**Peitelise järv** (ka **Pītelis**, **Peitelis** või **Piteļi järv**, läti keeles *Peiteļa ezers* või *Pīteļa ezers*, latgali keeles *Peiteļs*, vene keeles Питель) on järv Läti Ludza piirkonna Līdumnieki vallas ja Venemaa Pihkva oblasti Krasnogorodski rajooni  Pogranitšnaja vallas.

Järv asub merepinnast 107,8 meetri kõrgusel. Selle valgla on 36,7 km². Järve pindala on 3,47 km², sellest Venemaale jääb 2 km².

Järve kaldad on soised, välja arvatud idakallas. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda puunotid. Järve  kaldal asub Peitelise linnamägi ehk Soosaareke.

Veetaimedest esinevad seal penikeeled, osjad, pilliroog, vesikupud, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves harilik hink, haug, koger, särg, latikas, ahven, kiisk, roosärg, koger, linask, vingerjas, nurg ja säinas.

## Viited
Zilezers

**Zilezers** (ka **Siņeje järv** või **Sīnojs**, läti keeles *Zilezers* või *Siņejes ezers*,  vene keeles Синее озеро) on järv Läti Ludza piirkonna Līdumnieki vallas ja Venemaa Pihkva oblasti Krasnogorodski rajooni  Pogranitšnaja vallas.

Järv asub merepinnast 104,6 meetri kõrgusel. Selle valgla on 72 km². Järve pindala on 2,18 km², sellest Lätisse jääb 0,98 km².

Järve kaldad lauged ja madalad, valdavalt metsased. Edelakallas on kõrgem, seal asub Vidri küla. Põhi on tasane ja liivane või mudane, Zilupe jõe suudmes ka kivine.

Veetaimedest esinevad seal penikeeled, vesikupud, kõrkjad ja pilliroog. Kaladest elavad järves harilik hink, kiisk, haug, särg, latikas, ahven, kiisk, angerjas, linask, koger, roosärg, viidikas, luts, nurg, vingerjas, rünt ja säinas.

## Viited
Wartislaw X

**Wartislaw X** (1435 – 17. detsember 1478) oli Pommeri hertsogi Wartislaw IX ja selle naise Sophia teine poeg.

Wartislaw oli kaks korda abielus. 5. märtsil 1454 abiellus ta Pommeri-Stettini hertsogi Joachim II "Noorema" lese ja Brandenburgi markkrahvi Johanni tütre Elisabethiga. Naine suri 1465. aasta alguses. Nad said kaks poega: Swantibor V ja Ertmar, mõlemad surid 1464. aastal noorena katku.

Wartislawi teine naine oli Mecklenburgi hertsogi Heinrichi tütar Magdalena. See abielu jäi lastetuks.

1458. aastal suri Wartislawi isa ning tema ja ta vanem vend Erich II hakkasid Pommerit üheskoos valitsema. Nad sattusid kiiresti vaidlusesse pärandi ning Pommeri-Stolpi ja Pommeri-Rügenwalde järgluse üle. Erich oli abiellunud hertsog Bogislaw IX tütre Sophiaga ja tahtis pärast viimase Taga-Pommeri hertsogi Erik Pommerist surma 1459. aastal Taga-Pommerit üksi valitseda. Wartislaw tahtis Taga-Pommerit üheskoos valitseda, samas kui Brandenburgi kuurvürst Friedrich II nõudis Taga-Pommerit oma hoolealuse alaealise Pommeri-Stettini hertsogi Otto III nimel.

1464. aastal suri Otto III katku. Tema surmaga hääbus Pommeri dünastia Stettini liin. Seejärel väitis Friedrich II, et Pommeri-Stettin oli Brandenburgi täielik lään ja et see peaks tagasi Brandenburgile minema, samas Erich II ja Wartislaw leidsid, et Pommeri-Stettin peaks minema Pommeri dünastia elusolevale liinile. See viis konfliktini, mis on tuntud kui Stettini pärilussõda. Wartislaw X näitas ennast kui Hohenzollernite lepitamatut vastast. Tema esimene naine Elisabeth, kes oli ka ise Hohenzollern, jättis ta maha ja Hohenzollernid kasutasid seda laskemoonana nende propagandasõjas Pommeri hertsogite vastu. Wartislawi leppimatuse tõttu oli kompromiss Hohenzollernitega võimalik alles pärast tema surma. 1479. aastal rääkis tema vennapoeg Bogislaw X läbi Prenzlau rahu. See leping kinnitas kokkuleppe 1472. aastast, mille Wartislaw oli heaks kiitnud. Võtmepunktideks olid, et Wolgasti hertsogitel lubati pidada Pommeri-Stettinit, kuid nad pidid leppima sellega, et nad olid Brandenburgi vasallid ja hoidsid Pommerit läänina. Wartislawi vastuseis oli suunatud peamiselt selle viimase sätte vastu. Pärast Wartislawi surma taasühendas Bogislaw X kogu Pommeri ja valitses hertsogkonda peaaegu 50 aastat. Lõpus vaidlustas ta ka edukalt Pommeri staatuse kui Brandenburgi lääni. Bogislawi pojad Georg I ja Barnim XI lahendasid selle küsimuse lõplikult 1529. aasta Grimnitzi lepingus.

Wartislaw suri 1478. aastal ja maeti Neuenkampi kloostrisse, mis hiljem kujunes Franzburgi linnaks.
Oskar Jüriväli

**Oskar Rudolf Jüriväli** (1937. aastani Jürgenfeldt; 29. november 1884 Väätsa, Järvamaa – 22. mai 1955 Pilistvere, Viljandimaa) oli Eesti pedagoog, poliitik ja omavalitsusametnik.

## Elulugu
Tema isa oli kooliõpetaja Jaan Jürgenfelt. Varane lapsepõlv möödus Atla külas Juuru kihelkonnas Harjumaal, kuhu isa oli ostnud Mardi talukoha. Oskar õppis aastatel 1893–1896 Juuru-Atla vallakoolis, 1896–1898 Juuru kihelkonnakoolis, 1898–1900 E. Niklaseni erakoolis Tallinnas ja 1900–1903 Tallinna linnakoolis. Sooritas kooliõpetaja kutseeksami Paides ja oli aastatel 1903–1913 Kurtna vallakooli õpetaja. 1913. aastast oli renditalu pidaja ja kaupmees. 

Aastatel 1914–1917 võttis ta osa I maailmasõjast. 1918–1924 Harju maavalitsuse ametnik, hiljem toitlus-, põllumajandus- ja teedeosakonna juhataja. Hiljem Harju maavolikogu maakorralduse nõukogu liige. Aastatel 1921–1923 oli Riigikogu I koosseisu liige, kandideeris Harjumaal Eesti Tööerakonna nimekirjas ja kuulus omavalitsuse komisjoni, eelarvekomisjoni ning tolliseadustiku läbivaatamise erikomisjoni. 

Seejärel pidas ta Harjumaal Juuru vallas Atla külas talu. Võttis osa seltsitegevusest, kuulus Juuru Haridusseltsi, oli Juuru Tarvitajate Ühisuse ja Eesti Sordiparanduse Seltsi liige. Juhtis esimehena aastatel 1927–1928 Juuru Ühispanga nõukogu, seejärel oli juhatuse liige ja asjaajaja. Tegi kaastööd ajalehtedele, peamiselt tõlkeid. Suri 1955. aastal Pilistveres ja on maetud Juuru kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli 1905. aastast abielus Hulda Marie Sophie Köhleriga (1883). Neil oli kolm last: Emil, (1905–1992) Thekla (1907–1989) ja Helmut Jüriväli (1912–1990).

## Viited


## Välislingid
*Juuru Haridusseltsi 20. aastapäev 1928 Juurupildid.ee
*Juuru Ühispanga juhatus ja nõukogu 1928 Juurupildid.ee
*Juuru Ühispank 25 Ühistegelised Uudised, nr. 21, 24. mai 1935
Eesti suursaadik Norras

**Eesti suursaadik** Norras ja Islandil on Eesti volitatud suursaadik Norras. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Oslos.

## Suursaadikud
*2000–2004 Peep Jahilo
*2009–2012 Arti Hilpus
*2012–2016 Simmu Tiik
*2016–2020 Janne Jõesaar-Ruusalu
*alates 2020 Lauri Bambus 

## Vaata ka

*Eesti Suursaatkond Oslos

## Viited
Eesti suursaadik Itaalias

**Eesti suursaadik Itaalias** on Eesti volitatud suursaadik Itaalias. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Roomas.

## Suursaadikud
*...
*2006–2010 Andres Tomasberg
*2010–2014 Merike Kokajev
*2014–2020 Celia Kuningas-Saagpakk
*2020-2024 Paul Teesalu
*al 2024.a Lauri Bambus 

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Roomas

## Viited
Eesti suursaadik Iirimaal

**Eesti suursaadik Iirimaal** on Eesti volitatud suursaadik Iirimaal. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Dublinis.

## Suursaadikud
*1993–1996 Riivo Sinijärv
*1996–2003 Raul Mälk
*2003–2006 Simmu Tiik
*2006–2010 Andre Pung
*2010–2014 Mait Martinson
*2014–2018 Kristi Karelsohn
*2018–2022 Aino Lepik von Wirén
*2022–... Kairi Künka

## Vaata ka
*Iirimaa suursaatkond Tallinnas

## Viited
Jamaal Lascelles

**Jamaal Lascelles** (sündinud 11. novembril 1993 Derbys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas klubikarjääri Nottingham Forestis. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2011. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 31. jaanuaril 2012 mängus Burnley vastu. Hooaja 2011–12 lõpus mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Stevenage. 2012. aasta augustis sõlmis ta Nottingham Forestiga uue nelja-aastase lepingu. Klubi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2013–14.

2014. aasta augustis liitus Lascelles Newcastle Unitediga. Hooajal 2014–2015 mängis ta veel laenul Nottingham Forestis. Newcastle Unitedi meeskonnas debüteeris ta 25. augustil 2015 liigakarika mängus Northampton Towni vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi sama aasta 3. oktoobril mängus Manchester City vastu. 23. jaanuaril 2016 lõi ta mängus Watfordi vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2016. aasta augustis määras klubi peatreener Rafael Benítez Lascellesi Newcastle Unitedi kapteniks. Hooajal 2016–17 tuli ta Newcastle Unitedi esiliigas võitjaks, millega pääseti tagasi kõrgliigasse. Samal hooajal valiti Lascelles Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. aastal valiti ta Newcastle Unitedi aasta mängijaks.

Lascelles on kuulunud Inglismaa noortekoondistesse. Ta kuulus Inglismaa kuni 20-aastaste koondisse 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus langeti välja juba alagrupiturniiril.

## Välislingid

* Jamaal Lascellesi profiil Newcastle Unitedi kodulehel
Erik Gustafsson

**Jan Erik Gustafsson** (sündinud 15. detsembril 1988 Kvisslebys) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis Luleå HF.

Ta alustas jäähoki mängimist Rootsi klubis Timrå IK.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Northern Michigan University jäähokimeeskonnas. 2010. aasta märtsis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Philadelphia Flyers. Ta asus seejärel mängima American Hockey League'is (AHL) Flyersi noorteklubis Adirondack Phantoms. Hooajal 2010–11 valiti ta AHL-i tähtede mängule ja liiga hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu. NHL-is tegi Gustafsson Flyersi meeskonnas debüüdi 26. veebruaril 2011 mängus Ottawa Senatorsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 16. veebruaril 2012 mängus Buffalo Sabresi vastu.

2014. aastal liitus ta KHL-i klubiga Omski Avangard. 2015. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. Hooajal 2015–16 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Kloten Flyers, kust naasis Avangardi. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta KHL-is Nižnekamski Neftehimiki ridades.

2018. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga Luleå HF. Hooajal 2018–19 valiti Gustafsson Rootsi kõrgliiga parimaks kaitsemängijaks. Hooajal 2019–20 oli ta Rootsi kõrgliigas kõikidest mängijatest keskmiselt kõige kauem väljakul (keskmiselt 24 minutit ja 31 sekundit mängus).

2013. aastal tuli Gustafsson Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel võideti pronksmedal.

## Välislingid
* Erik Gustafsson NHL.com lehel
* Erik Gustafsson hockeydb.com lehel
Eesti suursaadik Hollandis

**Eesti suursaadik Madalmaades** on Eesti volitatud suursaadik Hollandis. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Haagis.

## Suursaadikud
*...
*2002-2006 Priit Pallum
*2006–2011 Gita Kalmet
*2012–2017 Peep Jahilo
*2017–2021 Kaili Terras 
*2021– 2024 Lauri Kuusing
*Alates 2024 Paul Teesalu

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Haagis
*Hollandi suursaadik Eestis

## Viited
Amfiibauto

**Amfiibauto** ehk **ujuauto** on auto, mis võib ületada ka vesitõkkeid.

## Vaata ka
*amfiibsõiduk

## Kirjandus
*Mait Nilson. "Autoga ookeanile". Tammerraamat 2019. ISBN 9789949690114
Eesti Audioloogia Selts

**Eesti Audioloogia Selts** asutati 2014, et arendada ja populariseerida audioloogiat Eestis. Audioloogia on teadus kuulmisest ja tasakaalust. 

Seltsis on 2020. aasta seisuga 32 liiget.

Eestis 2020. aasta seisuga audioloogiat õppida ei saa, seega aitab selts koolitada spetsialiste välismaal. Siiani on Inglismaal koolitatud 5 spetsialisti, kellest 4 töötavad Eestis audioloogidena.

## Viited
Mika Pyörälä

**Mika Tuomas Pyörälä** (sündinud 13. juulil 1981 Oulus) on Soome jäähokimängija, kes mängib keskründajana Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas Oulun Kärpätes ka klubikarjääri. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2000–01.

Aastatel 2007–2009 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Timrå IK. 2009. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Philadelphia Flyers.

2010. aastal naasis Pyörälä Rootsi kõrgliigasse, mängides kaks hooaega Frölunda HC ridades. Hooaja 2012–13 esimeses pooles mängis ta KHL-is Habarovski Amuri ridades, hooaja teises pooles mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Luleå HF.

2013. aastal naasis ta Oulun Kärpätesse. Hooajal 2017–18 mängis Pyörälä Šveitsi kõrgliiga klubis SC Bern, kuid on pärast seda kuulunud taas Kärpäte ridadesse.

Pyörälä on tulnud Kärpätega Soome meistriks kokku neli korda (aastatel 2004, 2007, 2014 ja 2015). Hooajal 2016–17 pälvis ta põhihooaja väärtuslikumale mängijale antava Lasse Oksaneni auhinna ja hooajal 2019–20 liiga hooaja kõige efektiivsemale mängijale antava Matti Keinoneni auhinna.

2011. aastal tuli Pyörälä Soome jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustel võitnud veel kaks hõbemedalit ja ühe pronksmedali.

## Välislingid
* Mika Pyörälä NHL.com lehel
* Mika Pyörälä hockeydb.com lehel
B. R. Ambedkar

**Bhimrao Ramji Ambedkar** (14. aprill 1891 – 6. detsember 1956), tuntud ka kui **Dr. Babasaheb Ambedkar**, oli India õigusteadlane, majandusteadlane, poliitik ja ühiskondlik reformaator, kes inspireeris budistlikku daliiti kampaaniat ja võitles puutumatute (dalitite) vastu suunatud sotsiaalse diskrimineerimise vastu. Ta toetas ka naiste õigusi ja töölisliikumist. Ta oli iseseisva India esimene õigus- ja justiitsminister ning India põhiseaduse arhitekt.

## Viited
Marguerite Yourcenar

**Marguerite Yourcenar** (8. juuni 1903 – 17. detsember 1987) oli Belgias Brüsselis sündinud prantsuse romaanikirjanik ja esseist. Ta võitis *Prix Femina* ja Erasmuse preemia ning oli esimene naine, kes valiti Prantsuse Akadeemiasse (1980. aastal). 1947. aastal sai temast USA kodanik.

## Tunnustus
*1982 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Ingrid Kivirähk

**Ingrid Kivirähk** (aastani 1953 **Kasesalu**; 18. mai 1931 Tallinn – 21. veebruar 2024) oli eesti nukunäitleja. 

Õppis 1945–1947 Tallinna 7. Keskkoolis ja 1951–1952 Draamateatri õppestuudios, lõpetas 1967 klubitöö erialal Viljandi Kultuurharidustöö Koolis. 

Ta oli 1952–1955 ja 1959–1962 Nukuteatri näitleja ning 1965–1982 Eesti Televisioonis helirežissööri assistent ja 1982–1992 fonoteegitöötaja, on mänginud ETV lastesarjades. 

Eesti Teatriliidu liige (1953).

## Rolle
* Egli (Sudaruškini Valge sõber, 1952)
* Vaeslaps (Kangilaski Vaeslapse käsikivi, 1952) Ajlo (Gubarevi ja Uspenski Kõverpeeglite kuningriik, 1953)
* Lumivalguke (Kelderi Lumivalguke, 1953)
* Punamütsike (Toona Punamütsike, 1954)
* Darjuša (Jermakovi Kitseke Hõbesõrg, 1954)
* Mei (Jakobi Inetu tüdruk, 1959, ja Õnnelik Mei, 1960)
* Jaanalind (Kiplingi ja Vladõtšina Talumatu Elevandipoeg, 1959)
* Väike kitsetall (Kompanejetsi Hunt ja seitse kitsetalle, 1960)
* Kirjutaja (Drda ja Štoki Kuradiveski, 1960)
* Milli (Mantševi Jänkude kool, 1962)
* Punamütsike ja Jänku (Leiese Buratino lendab Kuule, 1962)
* Miki (Leiese Vihavaenlased, 1962)
* Tiiu (Kallaku Jõuluvaimud, 1992 Nukuteatris)
* Vaenelaps (Maršaki Kaksteist kuud, 1993 Nukuteatris)
Rolle Eesti Televisiooni lastesarjades:
* Tipp (Tipp ja Täpp, 1965–81)
* Telepoiss (1967–80)
* Tibu ja Kassipoeg (Kikerikii, 1981–83)
* Kastanitüdruk (Tammetõru seiklused, 1988–90)

## Kirjandus
* E. Jaakson. Legendaarsel Tipil jagub särtsu siiani. – Naisteleht 2008, 35 (29. august)
* M. Karell. Ingrid ja Andrus Kivirähk. – Tiiu 2012, 4
* Telesaates „Tipp ja Täpp” Tippi mänginud Ingrid Kivirähk: „Olen sama maias nagu Tipp”. Intervjueerinud K. Helend-Aaviku. – Õhtuleht, 28. jaanuar 2017

## Isiklikku
Isa oli autojuht, ema kodune. Ta oli abielus Ants Kivirähkiga. Ta oli Tiina Vapperi, Juhan Kivirähki ja Andrus Kivirähki ema.

## Viited
http://etbl.teatriliit.ee/artikkel/kivir%C3%A4hk_ingrid2