open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helle Perens

**Helle Perens** (1967. aastani **Helle Kihno**; sündinud 31. märtsil 1941 Tallinnas) on eesti geoloog.

## Elulugu
Helle Perens on riigiametniku tütar, Rein Perensi abikaasa.

Ta lõpetas 1959 Tallinna 21. Keskkooli, 1964 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia osakonna. Oli 1965–73 Eesti Geoloogiakeskuse geoloog, 1974–2009 vanemgeoloog.

## Teadustöö
Uurinud Eesti karbonaatsete kivimite stratigraafiat ja litoloogiat, Eesti paekivi omadusi ja kasutamist. Koos kolleegidega korraldanud üle 20 paekivinäituse Tallinna Loodusmuuseumis, Tartu Ülikoolis, Saaremaa Muuseumis, Eesti Arhitektuurimuuseumis, Taanis Kopenhaageni Arheoloogiamuuseumis, Kaali Külastuskeskuses, Porkuni Paemuuseumis, Harjumaa muuseumis jm. Osalenud koos Leedu ja Läti kolleegidega Baltimaade siluri ajastu litofatsiaalsete kaartide koostamises. Avaldanud aastail 1997–98 Eesti Looduses 9 artiklist koosneva sarja Saaremaa valdade paekivi kohta ja aastail 1999–2005 ajakirjas Keskkonnatehnika rea Eesti maakondade paekivi käsitlevaid artikleid. Paeliidu juhatuse liige (2000). Õpetanud paekivi tundmist ja omadusi Eesti Kunstiakadeemias. Üle 30 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 2 monograafia autor ja 3 monograafia kaasautor.

## Tunnustus
*2009 – Keila kultuuripreemia – elutöö eest paekivi uurimisel ja taasväärtustamisel
*2011 – Eesti Geoloogia Seltsi auliige

## Teoseid
* Kalana marmor (kaasautor R. Einasto). // Eesti Loodus (1985) 7
* Raikküla lademest ja tema liigestamisest avamusalal. // RE Eesti Geoloogiakeskuse Toimetised 1 (1992)
* Jaani ja Jaagarahu lademe piirikihtidest Saaremaal. // Eesti Geoloogiakeskuse Toimetised 1 (1995)
* Jalase küla aja ja looduse lood (kaasautor). Tallinn, 1997
* Comparison of geological settings of possible deep harbour site, north-western Saaremaa Island (kaasautor). // Eesti TA Toimetised. Tehnikateadused (2001) 2
* Correlatsion of the Telychian (Silurian) metabentonites in Estonia (kaasautor). // Fourth Baltic Stratigraphical Conf. Riga 1999
* Kaarma dolomiit (kaasautor T. Sepp). // Ehitaja (2002) 4
* Koguteos "Saaremaa". Loodus. Aeg. Inimene (kaasautor). Tallinn, 2002
* Paekivi Eesti ehitistes I–IV. Tallinn, 2003–2010.
* Paekivi Eesti ehitistes I–II. Tallinn, 2003, 2004
* Sedimentation of the Himmiste-Kuigu fish bed (Ludlow of Estonia) and taphonomy of the Phlebolepis elegants Pander (Theodolonty) shoal (kaasautorid T. Märss, T. Klaos). // Eesti TA Toimetised. Geoloogia 4 (2003)
* Paekivi – Eesti rahvuskivi (kaasautor E. Kala). Tallinn, 2007
* Koguteos "Tallinna geoloogia. Geology of Tallinn (kaasautor) Tallinn, 2010
* Looduskivi Eesti ehitistes. Tallinn, 2012
* Paekivi puudutus. Tallinn, 2013

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 87
*
Aleksander Perk

**Aleksander Perk** (27. juunil 1921 Petrogradi kubermang– 1996) oli Eesti taimefüsioloog.

## Elulugu
Õppis Leningradi Riiklikus Ülikoolis, lõpetas 1947. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1941–1945 võitles Nõukogude armee koosseisus II maailmasõjas. 

Aastatel 1948–1950 Leningradi Riikliku Ülikooli aspirant, bioloogiakandidaat (1953, LRÜ), väitekiri "Роль воды в периоде покоя у растений". 

Ta oli 1951 Tartu Riikliku Ülikooli taimefüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1952–1965 taimefüsioloogia ja (1963.aastast ümber nimetatud) taimefüsioloogia ja -biokeemia kateedri juhataja, 1962 dotsent, 1965–1968 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vanemteaduri kohusetäitja, aastast 1969 NSVL TA Siberi Osakonna Bioloogia Instituudi Jakuutia filiaali taimebiokeemia labori juhataja. Ta õpetas Tartu Riiklikus Ülikoolis taimefüsioloogiat, erikursusi taimede mineraalsest toitumisest, fotosünteesist, külmakindlusest ning kasvust ja arengust.

## Teadustöö
Uurimusi mitmeaastaste puittaimede puhkeperioodist ja veerežiimist seoses külmakindlusega. Tegeles Tartu Ülikoolis ka taimefüsioloogia ajalooga. Üle 40 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* Исследования по физиологии растений, проводимые на кафедре физиологии растений ТГУ. // Уч. зап. ТГУ 82 (1960)
* О причинах вступления почек древесных пород в состояние покоя. // Уч. зап. ТГУ 82 (1960)
* Veevahetuse intensiivsus viljapuu võrsetel. // SP (1961) 2
* Viljapuude bioloogiast seoses nende viljakuse ja külmakindlusega. // SP (1962) 6
* История развития физиологии растений в Тартуском университете. (К 100-летию основания кафедры физиологии растений в ТГУ) (kaasautor H. Moorits). // Уч. зап. ТГУ 151 (1964).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 185
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 274.
*
Anti Perkson

**Anti Perkson** (sündinud 11. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Anti Perkson on töölise poeg.

Lõpetas 1981 Nõo Keskkooli, 1989 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1993 magistrantuuri Toronto Ülikoolis, 2002 Tartu Ülikoolis doktorantuuri;  keemiatehnoloogia ja rakenduskeemias (1993, Toronto Ülikool), väitekiri "Coal desulphurisation using suppercritical methanol, a semi-continous reactor study", PhD (teoreetiline ja arvutikeemia, 2002, TÜ), väitekiri "Synthesis and characterization of nanostructured carbon". Täiendas end 1996 Bad Windsheimis Saksamaal, 1998 Joensuu Ülikoolis Soomes. Oli 1989–1992 Toronto Ülikooli uurimisassistent ja assistent, 1993–1994 kaasuurija, 1994–1996 AS Eesti Kütus projektijuht, 1998–2003 Tartu Tehnoloogiad OÜ tehnoloog, 2003–2010 AS Silmet tootearendusosakonna juhataja. 

Perkson oli aastail 2007–2010 Silmeti peadirektor ning hiljem on juhtinud ettevõtte Skeleton Technologies üksust Tartus.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: nanostruktuurse süsiniku süntees ja modifikatsioon superkondensaatorite jaoks (1998–2003); haruldaste metallide saamise tehnoloogiad, nende täiustamine. 20 teaduspublikatsiooni, 6 patenti (kaasautor).

## Teoseid
* Synthesis of 4,4' dibromobenzilic acid (kaasautor). // Mendeleev Communications 4 (1994)
* Coal Beneficiation and Organic Sulfur Removal (kaasautorid S. Meffe, A. Trass). // Fuel 75 (1996)
* Electron impact mass spectrometric studies of 2-methyl, 2-phenyl, 2-(1-piperidyl), 2-(2/3/4-pyridyl), piperidino and pyrido[4,3­D]pyrimidin-4-ones (kaasautor). // Rapid Communic. in Mass Spectrom. 12 (1998)
* QSPR prediction of densities of organic liquids (kaasautor M. Karelson). // Computers & Chemistry 23 (1999)
* Carbon nanostructures produced by chlorinating aluminium carbide (kaasautor). // Carbon 39 (2001)
* Catalytic effects of metals of the iron sub-group on chlorinating of titanium carbide to form nanostructural carbon (kaasautor). // Carbon 40 (2002)
* The barrel-like carbon nanoparticles from carbides by catalyst assisted chlorination (kaasautor). // Carbon 41 (2003);.The influence of the electrolyte to characteristics of a double layer capacitor (kaasautor). // J. Power Sources 133 (2004)

## Viited

## Välislingid
*
Harald Perli

**Harald Perli** VR I/3 (6. august 1891 Kavastu vald, Tartumaa – 16. september 1953 Stockholm) oli eesti arstiteadlane ja günekoloog.

## Elulugu
Harald Perli oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1910 Tartu Kroonugümnaasiumi, 1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1931, Tartu Ülikool), väitekiri "Võrdlevaid vereuurimisi etioloogiliselt mitmekesiste hüpofüksiade puhul". Oli 1917–1918 Eesti rügemendi ja tagavarapataljoni arst, 1918–1920 Kalevlaste Maleva vanemarst, Kaitseväe Tervishoiuvalitsuse käsundusarst, statistikaosakonna ülem, 1921–1924 Tallinna Keskhaigla naistehaiguste osakonna arst, 1924–1939 osakonna juhataja, 1939–1940 ja 1942–1944 Tartu Ülikooli günekoloogia ja sünnitusabi erakorraline professor ning Naistekliiniku juhataja, 1942–1944 ka arstiteaduskonna dekaan. Korp! Fraternitas Estica auvilistlane.

1941 oli Saksamaal. Läks 1944 Rootsi, oli esialgu arhiivitööl, hiljem Põhja-Rootsis kirurg, 1953. aastast erapraksis Stockholmis.

## Teadustöö
Uurimusi naistehaigustest. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1940

## Teoseid
* Eesti Vabaduse sõda XI 1918 – II 1920: tervishoidlik osa (kaasautor). Tallinn, 1921
* Graviditas intramuralis. // Zentralblatt für Gynäkologie (1924) 52
* Märkmeid püeliidist naistel ja selle ravist. // EA (1931) 5
* Tänapäeva naine. Koguteos igale naisele (kaasautor). Narva, 1932
* Diferentsiaaldiagnostilised raskused appendicitis-adnexititis acuta diagnoosimisel. // EA (1933) 3
* Puerperaalsed infektsioonid Tallinna Linna Keskhaigla sünnitusosakonnas 1920.–1931.a. // EA (1934) 8.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 366
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 146
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 91
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 446–447
*
Herman Perna

**Herman Perna** (10. august (vkj)/ 22. august 1883 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 16. aprill 1969 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Herman Perna oli kõrtsmiku poeg.

Lõpetas 1903 Tartu Reaalkooli ja 1913 Riia Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 

Oli aastani 1918 Soome sõjaväes, 1919 Eestis Teedeministeeriumi veeteede ja sadamate süvendamise ja parandamise ameti ülem, 1919–1927 tehnikaosakonna juhataja, 1927–1929  direktor, 1929–1934 maanteede ja ehituse osakonna direktor, 1934–1939 raudteevalitsuse abidirektor, 1939–1940 Teedeministeeriumi peainspektor ning raudteede talituse nõukogu liige. 

Ta oli 1920–1934 Tallinna Tehnikumi õppejõud, ehitusosakonna juhataja ja hoolekogu liige. Õpetas geodeesiat, raudteede, signalisatsiooni, maanteede ja tunnelite kursusi. Oli 1942–1943 Tallinna Õhtutehnikumi õpetaja, seejärel Eesti Tööstusprojekti insener.

Herman Perna maeti Tallinna Rahumäe kalmistule 19. april 1969, dokumentides oleva nime **German Perna** all.

## Teoseid
### Artikleid
*Põlevkivi küttest raudteel. // Eesti Raudtee (1925) 2, 3/4
*Aleksander Klein. "Ehitusõpetus. Käsiraamat majaehitajaile". Eessõna H. Perna. Tallinn 1931
*Meie kruusateede praegune seisukord ja väljavaated nende väljaehitamiseks. // Tehnika Ajakiri (1933) 5
*Kauba-jõuvankrite liiklemise korraldus Stuttgarti raudteedirektsioonis Saksamaal. // Tehnika Ajakiri (1936) 3/ 4

### Ehitisi
*1934 korterelamu Tallinnas Kaupmehe 2
*1938 Nelijärve turistidekodu

## Isiklikku
Tema vend oli arhitekt ja arhitektuuriõppejõud Artur Perna.

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Tehnikum 1918–1928. Lk 41, 43
*Eesti Raudtee (1934) 5. Lk 77
*Tallinna Tehnikumi ja Tallinna Tehnikaülikooli õppe- ja abijõud 1918–1944. Tallinn 1993. Lk 46–47

## Välislingid
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Eva Gerda Perneder

**Eva Gerda Perneder** (aastani 1939 **Scheibe**; 8. veebruar 1908 Tallinn – 3. mai 2004) oli baltisaksa päritolu Eesti geograaf ning Krusensternide ja Kotzebue'de perekonnaloo uurija.

## Elulugu
Eva Gerda Scheibe sündis arsti ning Eestimaa kubermangu meditsiinivalitsuse ametniku Reinhold Scheibe (1857–1909) ja Alice Mathilde Charlotta Aurora (sünd. von Knüpffer) tütrena. Tema lelled Robert, Edmund ja Richard Scheibe olid kõik Tallinna apteekrid ning ettevõtjad. Eva Gerda Scheibe emapoolne vanaisa oli arhitekt Rudolf von Knüpffer (1831–1900) ning tema emapoone vanaema Julie Wilhelmine põlvnes Krusensternide suguvõsast ja oli viitseadmiral Paul Theodor von Krusensterni (1809–1881) tütar ning admiral Adam Johann von Krusensterni (1770–1846) ja näitekirjanik August von Kotzebue (1761–1819) lapselaps.

Lõpetas 1926 Tallinna Saksa Tütarlastegümnaasiumi, õppis 1927–1928 Tartu Ülikoolis geograafiat, jätkas õpinguid Jena, Müncheni ja Berliini ülikoolis, lõpetas 1929 Müncheni Ülikooli ja 1934 Frankfurdi Kultuurimorfoloogia Instituudi, geograafiadoktor (1934, Müncheni Ülikool), väitekiri "*Siedelungsgeographie der Inseln Ösel und Moon*" (München, 1934). Oli 1933–1934 Frankfurdi Kultuurimorfoloogia Instituudi assistent, aastast 1934 assistent Müchenbergis ja Berliinis Geograafia Instituudis, osaledes Aafrika kontinendi kirjeldamise suurprojektis, mis katkes Teise maailmasõja puhkemisel. Pärast abiellumist 1939 loobus teaduslikust tööst. Pärast lahutust töötas 1948–1974 Berliinis raamatukaupluses "Baltia". Pensionieas pühendus perekonnaloole ja mälestuste kirjutamiselele.

## Teadustöö
Uurinud Saaremaa ja Muhu asustusgeograafiat ning eurooplasi Aafrikas. Temalt on ilmunud kuus teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* *Zwischen Konvention und Passion. Das Leben der Mimi von Krusenstern nach ihren Briefen und Tagebüchern*. Berlin, 1990
* Geograafiaüliõpilasena Tartus. // Akad (1999) 4
* *Schlurgaloschen und Rennwölfe*. // Jb. Balt. Deutschtums 48 (2000)
* *Universitas Tartuensis im Umbruck von Alt-Baltisch zu Jung-Estnisch*. // Jb. Balt. Deutschtums 49 (2002)
* *Baltische Träume 1918, mit Erinnerungen an die Okkupationzeit in Reval*. // Jb. Balt. Deutschtums 50 (2003).

## Viited

## Kirjandus
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. I–III. Trt, 1994, II, 497
* Taube, *A. Nachruf auf Eva Perneder*. // Von Krusenstiern – von Krusenstern – von Krusenstjern Familienbrief, 2004, 44.
*
Orest Perov

**Orest Perov** (14. august 1908 Peterburi – 12. märts 1992 Ternopil, Ukraina) oli Venemaa, Eesti ja Ukraina arstiteadlane ja hügieenik.

## Elulugu
Orest Perov oli venelane ja veterinaari poeg.

Lõpetas 1932 Leningradi Zooveterinaariainstituudi ja 1941 Leningradi II Medinstituudi, meditsiinikandidaat (1949, Leningradi Pediaatriainstituut), väitekiri "Некоторые черты самобытной русской медицины допетровской эпохи", meditsiinidoktor (1957, Leningradi Töövõime Ekspertiisi Instituut), väitekiri "Гигиена и санитарная техника в России IX–XVII вв". Oli 1933–36 Tervishoiu rahvakomissariaadi sanitaar-bakterioloogilise labori sanitaarinspektsiooni juhataja, 1941–45 Nõukogude armees arst, 1946–49 Leningradis Meditsiinikooli õpetaja, 1949–52 Leningradi Pediaatriainstituudi hügieeni kateedri assistent, 1953 TÜ hügieeni kateedri vanemõpetaja, 1954–58 kateedri juhataja, dotsent, 1958–73 Ternopoli Meditsiiniinstituudi professor, hügieeni kateedri juhataja; aastast 1973 pensionil.

## Teadustöö
Uurimusi epizootoloogiast, veehügieenist, sanitaartehnika ajaloost ja lastehügieenist.

## Teoseid
* Некоторые черты дневного сна у детей детского сада. // TÜ Toim 45 (1956)
* Лабораторно-экспериментальные методы в историко-медицинских исследованиях. // Сов. здавоoхр. (1957) 6
* Фрейдизм и профилактическая медицина. // Сов. здравоохp. (1958) 9
* Сезонные влияния на скорость засыпания у детей дошкольного возраста. // Педиатрия (1958) 6.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 110
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 261
* TRÜ arstiteaduskond 1802–1975. Tartu, 1976, 66.
*
Vello Pert

**Vello Pert** (3. aprill 1940 Tapa – 24. märts 2003 Tartu) oli eesti bioloog ja füsioloog.

## Elulugu
Vello Pert oli raudteelase poeg.

Lõpetas 1959 Tapa Töölisnoorte Keskkooli ja 1968 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna. Bioloogiakandidaat (1990, TÜ), väitekiri "Суточные и сезонные изменения полиферативной активности в органах гипофиз-адреналовой системы в норме и при формалиновом стрессе". 

Oli 1968–1990 TÜ füsioloogia kateedri assistent, 1990–1992 vanemõpetaja, 1992–2003 füsioloogia instituudi vanemassistent. Õpetas normaalse füsioloogia kursust; koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad:  aktiivsuse biorütmid hüpofüüsis ning neerupealise koores, hingamise ja südame-veresoonkonna füsioloogia probleemid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kopsude difusioonivõime määramine CO üksikhingepeetuse meetodil (kaasautor P.-H. Kingissepp). // EA (1998) 6
* Continuous, breath-by-breatht registration of pulmonary ventilation and gas exhange (kaasautor). // Medical & biological engineering & computing 37 (1999)
* Kopsude difusioonivõime erinevustest selili- ja küliliasendis (kaasautor P.-H. Kingissepp). // Arstiteaduskonna aastakonverents. Tartu, 1999
* Kopsude totaalkapatsiteedi ja residuaalvõime hindamisest 18- kuni 19-aastastel noortel (kaasautor). // EA (2000) 9
* Kopsude jääkmaht, totaalkapatsiteet ja nende mõõtmine (kaasautor). // EA (2002) 5
* Kopsude jääkmaht, totaalkapatsiteet ja nende mõõtmine. II. Mõõtmistulemuste hindamine (kaasautor). // EA (2002) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 110
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 129
* 
*
Richard Pertel

**Richard Pertel** (22. märtsil 1928 Tallinn – 25. jaanuar 2021 Brookline, Massachusetts, USA) oli eestlasest USA keemik.

## Elulugu
Läks 1944 Saksamaale, oli 1947–1949 Balti Ülikooli keemiaosakonna üliõpilane; siirdus 1949 USA-sse, lõpetas 1952 Washingtoni Ülikooli keemikuna, Ph.D. (füüsikaline keemia, 1957, Illinoisi Tehnoloogiainstituut). Oli 1959–1965 Houstoni Ülikooli  ja *[[associate professor]]*, 1965–68 Finnmargi Ülikooli Kolledž  (*Finnmark University Colleage*) külalisprofessor, aastast 1969 Chicago Gaasitehnoloogia instituudi vanemteadur ja konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: fotokeemia, gaasireaktsioonide kineetika, põlemis- ja plahvatusprotsessid, spektroskoopia ja massispektromeetria. Ameerika Keemiaühingu ja Füüsikaühingu liige.

## Teoseid
* High-stability electrodless discharge lamps (kaasautor). // Rev. Sci. Instrum. 42 (1971) 11
* Molecular beam sampling of dynamic systems. // Int. J. Mass Spectrom. 16 (1975) 1 – 2: Fast flow reactor sampled by spectrometer with a molecular beam inlet system (kaasautor). // Int. J. Mass Spectrom. 16 (1975) 1 – 2.

## Viited

## Kirjandus
* Balti Ülikool Saksamaal, 164, 210, 269, 340
* American Men and Women in Science 1986, V, 960.
*
Valter Pertel

**Valter Pertel** (6. september 1924 Krimm – 9. detsember 2004) oli Eesti ajaloolane.

## Elulugu
Valter Pertel oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1951 Tallinna Juriidilise Kooli, 1957 TÜ õigusteaduskonna, 1970–71 Moskva Ülikooli aspirant, ajalookandidaat (1972, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut (PAI)). 1951–62 töötas advokatuuris ja prokuratuuris, ühtlasi oli Tallinna Miilitsa Erikeskkooli õigusainete õpetaja, 1963–91 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) NLKP ajaloo kateedri õppejõud (aastast 1976 dotsent), 1989–91 ka Tallinna Politseikooli ajalooõpetaja. Koostanud õppe- ja metoodilisi vahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: (NLKP) ajalugu ja selle õpetamise metoodika, NLKP XX kongressi otsuste osa NSVL sise- ja välispoliitika muutumises. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* NLKP XX kongressi otsuste ajalooline tähtsus. Tallinn, 1965
* Rahu ja rahvusvahelise koostöö poliitika. Tallinn, 1975
* Nõukogude välispoliitika allikate juures. // Eesti Kommunist 1980, 4.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 209, 357.
*
Harald Perten

**Harald Johann Perten** (8. aprill 1913 Tallinn – 5. mai 1992 Sankt Gallen, Šveits) oli eesti (põllu)majandusteadlane ja (teravilja)keemik.

## Elulugu
Harald Johann Perten oli töösturi poeg.

Lõpetas 1930 Tallinnas J. Westholmi Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, õppis 1934 õigusteaduskonnas. Korporatsiooni Vironia liige. Oli aastast 1934 oma isa leivatööstuse ärijuht Tallinnas. 

Põgenes 1944 Saksamaale, sealt 1945 Rootsi, oli 1945–1967 Stockholmis *Statens institut för företagsutveckling*u teraviljalaboratooriumi keemik ja juhataja , 1967–1980 FAO teraviljaeriteadlane (-ekspert) Roomas, Senegalis ja Sudaanis, aastast 1981 Šveitsis Uzwilis firma Buler Brothers Ltd. nõuandja sorgo ja hirsi jahvatamise alal.

## Teadustöö
Avaldanud uurimusi teraviljakeemia ning sorgo ja hirsi töötlemisest. International Association Cereal Chemistry, American Association Cereal Chemistry liige. 20 teaduspublikatsiooni.

Harald Perten oli aktiivne mootorratta- ja autosportlane, tennisist, harrastusfotograaf, filmimees ja helitehnik. Oli Stockholmi eesti tennisklubi SET üks asutajaid ja kauaaegne esimees. Alles pagulusse asununa tegi pressifotograafina kaastööd kohalikele Rootsi ajalehtedele. Võttis 1936 osa tähesõidust Berliini olümpiamängudele.

## Teoseid
* Application of falling number method for evaluating of alfa-amylase activity. // Cereal Chem. (1964) 41
* Milling of sorghum and millet. // IIC Sympos. Vienna, 1976
* Practical experience in processing of sorghum and millet in Senegal and in Sudan. // Cereal Food World (1983).

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 49
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984,, 92
*
Aleksander Jakob Dietrich von Pezold

**Aleksander Jakob Dietrich von Pezold** (21. aprill 1870 Tver – 27. juuli 1945 Nienburg an der Saale) oli baltisakslasest Eesti arstiteadlane ja genealoog.

## Elulugu
Aleksander Jakob Dietrich von Pezold oli arsti poeg.

Õppis 1881–1887 Tallinna Toomkoolis, 1887–1888 Tartu Kollmanni Eragümnaasiumis, lõpetas 1890 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Õppis 1890–1896 TÜ arstiteaduskonnas, täiendas end korduvalt välismaal. Oli 1896–1897 Tallinna Diakonisside Asutise haigla assistent, aastast 1900 Soomes Pitkajärvi Sanatooriumi peaarst, 1909–1939 Tallinna Kopsuhaigla eriarst.

Aastal 1939 asus ümber Saksamaale, 1939–1945 elas ja praktiseeris arstina Posenis. Rahvusvahelise Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Organisatsiooni (*Internationale Vereinigung gegen Tuberkulose*) liige.

## Teadustöö
Avaldanud arstiteaduslikke ja genealoogiauurimusi.

## Teoseid
* Eine seltene Wolfsjagd. // Neu Baltische Waidmannsblatt (1912) 15
* Entwickelung der Krankenpflege. // Balt. Mschr. (1914)
* Kopsutiisikus ja selle wastu wõitlemise abinõud. Tallinn, 1912
* Genealogie des Geschlechts "von Pezold". // Gothaisches Genealogisches Taschenbuch 1923. Baltisches Geschlechterbuch. BFM. 1932.

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 588–589
* Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, –298
* Album Estonorum. Tallinn, 1939, 342
* Tartu Ülikooli üliõpilaskonna teatmik. I. Tartu, 1986, 14.
* 

## Välislingid
*
Johann Diedrich Pezold

**Johann Diedrich Pezold** (27. oktoober 1752 Wiedensahl Hannoveri lähedal – 26. august 1804 Tamsalu mõis, Eestimaa) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Johann Diedrich Pezold oli sakslane.

Ta õppis Hannoveri koolides. Tuli 1773 Liivimaale, töötas 1776–1778 Põltsamaal doktor Peter Ernst Wilde asutatud haiglas ja apteegis. Siirdus 1778 Saksamaale, õppis  ja Göttingeni ülikoolis, meditsiinidoktor (1780, Göttingeni Ülikool), väitekiri "De reductione Antimonii" (Göttingen, 1780). Sai 1784 *[[venia practicandi]]* õigused Venemaal töötamiseks, asus arstina tööle Rakveres. 

Oli 1785–1793 esimene Tallinna asehaldurkonna Viru kreisi kreisiarst, ühtlasi 1789–1792  omanik ning aastast 1797 taas kreisiarst. Kreisiarsti alaliseks asupaigaks oli maakonnalinn, kust seoses teenistuskohustuste täitmisega tegid väljasõite maakonda. Kreisiarsti ülesanded olid haigete ravi, rõugepookimised, epideemiate ja taudide vastaste meetmete rakendamine, arstlikud läbivaatused ning laipade ja isikute kohtumeditsiinilise ekspertiisi teostamine; järelevalve apteekide, haiglate, vaestemajade, vanglate jt asutuste sanitaarolukorra üle; ilmastikuvaatlused. Kreisiarst allus kubermangu tervishoiuvalitsusele ja teostas järelevalvet maakonna tervishoiuasutuste üle ning osales maakonna hoolekandeasutuste, koolera- ja rõugepanemise komiteede tegevuses.

## Viited

## Kirjandus
* Brennsohn, I. Die Aerzte Estlands von Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Riga, 1922, .
* 

## Välislingid
*
Leopold Dietrich Ernst von Pezold

**Leopold Dietrich Ernst von Pezold** (6. juuli 1832 Viljandi – 21. aprill 1907 Karlsruhe) oli Eesti baltisaksa kunstnik, kunstiloolane ja ajakirjanik.

## Elukäik
Von Pezold õppis Peterburis Püha Anna koolis, siis Cēsise lähedal Birkenruh' õppe- ja kasvatusasutuses (Bērzaine gümnaasium) ning 1851–1855 Tartu Ülikoolis usuteadust ja ajalugu (lõpetas TÜ 1855), 1857–1858 ja 1865 Düsseldorfi Kunstiakadeemias, 1858–1861 Karlsruhe kunstikoolis, 1860–1861 viibis Itaalias. 

Aastatel 1856–1857 oli ta Tartus ja Tallinnas koduõpetaja, 1862–1865 Revalsche Zeitungi asetoimetaja, 1867–1869 toimetaja, 1869–1879 Rigasche Zeitungi toimetaja ning 1879. aastast Karlsruhes kunstikooli kunstiajaloo õppejõud, esseist ja ajakirjanik.

Von Pezold lõi ajaloolisi maale ja portreid. Ta oli Tallinna Provintsiaalmuuseumi asutajaid (1864), tuntud oma liberaalsete ja estofiilsete vaadete poolest.

## Tunnustus
* Eestimaa Kirjanduse Ühingu auliige.

## Teoseid
* Die Oeffentlichkeit in den baltischen Provinzen. Leipzig, 1870
* Schattenrisse aus Revals Vergangenheit. Reval, 1898, 1901
* Vor vierzig Jahren. Erinnerungen eines ehemaligen Karlsruher Kunstschülers. Karlsruhe, 1903
* Zur Geschichte der Rigaschen Zeitung. 1907
* Kolme Eestimaa kunstniku rännuaastad (tlk, eessõna A. Lõugas). Tallinn, 1994

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, lk 589–590
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, lk 381
* Neumann, W. Baltische Maler und Bildhauer des XIX Jahrhunderts. Riga, 1902, lk 122–124
* Neumann, W. Lexikon baltischer Künstler. Riga, 1908, lk 118–119
* Böthlingk, A. Leopold von Pezold. // Heimatstimmen (1908) 3, lk 24–42
* Vaga, V. Kunst Tallinnas XIX sajandil. Tallinn, 1976, lk 86–88
* Koch, B. Leopold von Pezold. // 5. Homburger Gespräch. Heft 6. Bad Homburg, 1984, lk 222–226
* Keevallik, J. Kunstikogumine Eestis 19. sajandil. // Kunstiteadus Eestis 19. sajandil. Tallinn, 1993, lk 153
* Loodus, R. Kunstielu Eesti linnades 19. sajandil. Tallinn, 1993, lk 44–49
* 

## Välislingid
*Portree. Leopold Pezold (1832-1907). Soolapaberifotod Eesti Ajaloomuuseumi fotokogus
*
Liidia Petaja

**Liidia Petaja** (aastani 1971 **Liidia Rappu**; sündinud 24. septembril 1938 Leningradis) on Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Liidia Petaja on soomlane ja kaubandustöötaja tütar.

Lõpetas 1958 Kohtla-Järve Põlevkivitehnikumi põlevkivi tehnoloogia erialal, 1966 (kaugõppes) Tallinna Polütehniline Instituudi (TPI) keemilise tehnoloogia erialal. Oli 1958–1969 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi (TUI) tehnik ja insener, 1970–1991 nooremteadur ja teadur; aastast 1991 pensionil (elab Soomes).

## Teadustöö
Uurinud maailma erinevate leiukohtade põlevkivi, ümbertöötamise tehnoloogiat ja selle arendamist. 27 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Teoseid
* Экспресс-метод определения основных показателей технического анализа горючих сланцев. // Сл. промышленность (1984) 10
* Выделение летучих продуктов при термодеструкции кукерсита (kaasautor). // Гор. сл. 5 (1988), 4
* Сегрегация сланца в генераторах с поперечным потоком теплоносителя (kaasautor). // Гор. сл. 6 (1989), 2
* Применение метода термического анализа для характеристики горючих сланцев. // Сл. промышленность (1990) 8
* Кинетика термодеструкции сланца-кукерсита (kaasautor K. Kundel). // Тр. НИИ сланцев 25 (1991).

## Viited

## Kirjandus
*
Romeo Paul Eduard Peterhof

**Romeo Paul Eduard Peterhof** VR I/3 (4. aprill 1899 Tartu – 20. jaanuar 1941 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti arstiteadlane ja neuroloog.

Romeo Paul Eduard Peterhof oli kullassepa poeg ja baltisakslane. Lõpetas 1909 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi, 1915 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Kaitses 1924 Tartu Ülikooli juures meditsiinidoktori väitekirja "Experimentelle Untersuchungen über die resorptive Funktion des Flexus chorioideus". 

Oli I maailmasõja ajal rindearst ja laatsareti ülemarsti abi, 1919–1920 1. Tartu Sõjaväehospidali ülemarsti abi, aastast 1921 Tarti Ülikooli närvikliiniku assistent professor Ludvig Puusepa juures, ühtlasi praktiseeris 1921–1940 Tartus närviarstina. Tartu Eesti Arstide Liidu asutajaid ja 1930. aastast esimees. Vabadusristi I liigi 3. järk.

## Viited

## Teoseid
* Tagajärjekas ravitsemine kahel tetanus'e juhtumisel seerumi pritsimise läbi subarachnoidaalruumi. // EA (1922) 3
* Praegused dysenteria ravimise viisid. // EA (1923) 2/3.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, I, lk 173
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, lk 283.
*
Veronika Dagmar Elisabeth Peterhoff

**Veronika Dagmar Elisabeth Peterhoff** (23. aprill 1919 Holm, Pihkva kubermang – 16. märts 2011) oli eesti arstiteadlane ja anestesioloog.

## Elulugu
Veronika Dagmar Elisabeth Peterhoff oli kohtuniku tütar.

1937. aastal lõpetas Peterhoff Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi, õppis 1937–1943 TÜ arstiteaduskonnas. 1944 läks ta sõjapõgenikuna Rootsi. 1948 kaitses meditsiinidoktori kraadi Erlangeni Ülikoolis.

Aastast 1944 oli Peterhoff Göteborgi Sahlgrenska haigla arst. Ta õppis Rootsis anestesioloogiks, täiendas end 1962 New Yorgi presbüterliku hospitali meditsiinikeskuses USA-s. Seejärel oli ta Göteborgi Ülikooli Sahlgrenska haigla peaanestesioloog.

## Teadustöö
Peterhoffi põhiline uurimisvaldkond oli anestesioloogilised meetodid.

## Teoseid
* (Veronika Peterhoff) Die Extrauteringravidität, dargestellt am Krankengut der Universitäts-Frauenklinik Erlangen während 20 Jahren 1927 - 1946. 1948
* Clinical trials with methohexital. A new ultra-short-acting barbiturate for intravenous anesthesia (kaasautor K. G. Dhuner). // Acta Chir. Scand. 123 (1962) 3
* Regularisering av foermaksflimmer med likstroemschock (kaasautor). // Sven. Lakartidu. 61 (1964)
* Conversion of atrial arrhythmias with dc shock: Primary results and a follow-up investigation (kaasautor). // Acta Med. Scand. Suppl. 431 (1965)
* Epidural anaesthesia in low-back pain and sciatica (kaasautor I. Goldie). // Acta Orthop. Scand. 39 (1968) 2
* Anesthesia in renal transplantation. Observations at 142 anesthetics in 50 patients (kaasautorid K .G. Dhuner, H. Lundberg). // Scand. J. Urol. Nephrol. 2 (1968) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 304
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 544
*
Triinu Peters

**Triinu Peters** (aastani 1998 **Triinu Piirimäe**; sündinud 11. mail 1970) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1988 Tartu 16. Keskkooli, 1993 EPMÜ loomakasvatuse erialal, põllumajandusmagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Eesti punast tõugu pullide spermaproduktsiooni sõltuvus pärilikest teguritest", Ph.D. (põllumajandusteadused, 1999, Kieli Ülikool), väitekiri "Schätzung genetischer Parameter für funktionale Merkmale bei Rotviehpopulationen". 

Oli 1993–94 Eesti Punase Karja Aretuskeskuse sekretär-tõlk, 1994 EPMÜ loomakasvatusinstituudi teadur, 1995–99 Kieli Ülikooli teadur, ühtlasi 1996–99 Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Keskuse (PRIA) andmetöötluse osakonna biomeetria sektori teadur, 2000– Planet ID GmbH (Essen, Saksamaa) müügidirektor.

## Teoseid
*1999 "Schätzung genetischer Parameter für funktionale Merkmale bei Rotviehpopulationen". // Schriftenreihe des Instituts für Tierzuht und Tierhaltung der Christian-Albrechts-Universität zu Kiel 116

## Isiklikku
Ta on Helmut Piirimäe ja Krista Piirimäe tütar. Tema vennad on ajaloolased Pärtel Piirimäe ja Kaarel Piirimäe ning bioloog Kristjan Piirimäe.

## Viited

## Välislingid
*
Olavi Pesti

**Olavi Pesti** (sündinud 1. novembril 1950 Tallinnas) on eesti ajaloolane.

## Elulugu
Olavi Pesti lõpetas 1969 Tallinna 10. Keskkooli ning 1974 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 

Ta oli 1974–1976 Saaremaa Muuseumi vanemteadur, alates 1976 teadusdirektor. Ta on Saaremaa Muuseumi ajalooekspositsioonide kaasautor, juhendanud Saaremaa kodu-uurijaid, mitme Saaremaa kultuurilugu käsitleva kogumiku koostaja ja toimetaja; alates 1993 Saaremaa muuseumi aastaraamatu toimetaja, aastast 2002 "Saaremaa Muuseumi Toimetiste" ja aastast 2004 "Saaremaa Merekultuuri Seltsi Toimetiste" toimetaja. 

Olavi Pesti on Eesti Muinsuskaitse Seltsi (1987) asutajaliige ja volikogu liige (1987–1992), Johannes Aaviku Seltsi asutajaliige (1992) ja Eesti Kongressi liige (1990–1992). 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Saaremaa kultuurilugu, eriti Saaremaa muuseumi ajalugu, muinsuskaitse, väljapaistvad saarlased. Üle 200 teadus- ja aimetrükise.

## Teoseid
*Kingissepa rajooni ajaloo- ja kultuurimälestised (kaasautor). Tallinn 1983; 2. trükk (Saaremaa ajaloo- ja kultuurimälestised), Tallinn 1991
*Erich Frommi utoopia. // Looming 6/1975 
*Saaremaa Muuseum. Kaheaastaraamat 1991–1992. Kuressaare 1993 (koost. ja toim)
*Ühest kuulsast suguvõsast paari tähtpäeva taustal. // Minu Saaremaa. Kuressaare 1991
*Artur Toom – Vilsandi linnukuningas (toim). Kuressaare 2001
*Koguteos "Saaremaa: Loodus. Aeg. Inimene" (kaasautor). Tallinn 2002
*Saaremaa ajaloost. // Saaremaa kirikud. Tallinn 2003

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium
* 2015 Saare maavalitsuse teeneteplaat 
* 2018 Kuressaare linna teenetemärk

## Isiklikku
Olavi Pesti on Madis Pesti poeg ja Arvo Pesti vend.

Tema tütar on Mele Pesti.

## Viited

## Välislingid
*
Aime Pesur

**Aime Pesur** (aastani 1971 **Aime Uueni**, 1971–1984 **Aime Nurk**; sündinud 28. oktoobril 1945 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Aime Pesur on töölise tütar.

Lõpetas 1964 Tallinna 4. Keskkooli, 1969 TPI energeetikateaduskonna, 1974–77 Eesti TA aspirant, tehnikakandidaat (1980, Eesti TA), väitekiri "Keevkihiga seadmetest eraldunud põlevkivi tuhkade ja šlakkide mõningate füüsikalis-keemiliste omaduste uurimine". Oli 1972–81 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi (TEFI) põlemisprotsesside sektori nooremteadur, 1981–93 vanemteadur, 1993–95 Eesti TA Energeetika Instituudi (Eesti TA EI) soojusenergeetika osakonna vanemteadur, 1995–96 Eesti TA EI soojusenergeetika osakonna vanemteadur, 1996–2001 Eesti TA EI soojustehnika labori vanemteadur, 2002–03 TTÜ Energeetika Instituudi soojustehnika labori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: energeetika, soojustehnika. Uurinud keevkihtkatseseadmetest saadud põlevkivituhkade ja šlakkide füüsikalis-keemilisi omadusi ja välja töötanud meetodi kristallide kontsentratsiooni määramiseks plastilistes koldešlakkides ning esmakordselt numbriliselt lahendanud plastiliste šlakkide voolamise võrrandi. Võttis osa põlevkivi poolkoksi ja põlevkivi segude keevkihis katsepõletamise esmakordsetest katsetest importkütusel töötavate katelde üleviimisel kohalikele kütustele (puit, turvas), katlamajade keskkonnamõjude uurimisel ja Eesti energeetikas ja Eesti tööstuses tekkivate kasvuhoonegaaside vähendamise võimaluste selgitamisel. Oli üks põlevkivide keevkihis gaasistamise seadme loojatest. NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal (1982). Üle 100 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus, 1 kasulik mudel.

## Viited

## Teoseid
*Mittenjuutonlike vedelike gravitatsiooniline voolamine koos materjali separeerumisega kihiti (kaasautor). // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 1 (1976)
*Verbrennung von festen Brennstoffen in der zweistufigen wirbelschicht (kaasautor). // Energiatechnik 33 (1983) 7
*Greenhouse Gas Emissions – Recent Trends in Estonia (kaasautor). // Greenhouse Gas Emission Inventories. Dordrecht, Boston, London, Netherlands (1996)
*Mitigation Analysis for Estonia (kaasautor). // Global Climate Change Mitigation Assessment. U.S. Country Studies Programm. Washington, 1997
*Steam boiler furnace utility model EE 2000 0241 U1 (kaasautor A. Martins). // Oil Shale 19 (2002) 1
*Fluidized-bed combustion of oil shale retorting solid waste (kaasautor). // Oil Shale 21 (2004) 3.

## Kirjandus
*
Valter Petersell

**Valter Petersell** (28. oktoober 1933 Kaagjärve vald, Valgamaa – 21. august 2021 Tallinn) oli eesti geoloog ja geokeemik.

## Elulugu
Valter Petersell oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1952. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia osakonna. Geoloogia-mineraloogia-kandidaat (1976, Eesti NSV TA Geoloogia Instituut), väitekiri "Основные черты геологии и рудоносности кристаллического фундамента южного склона Балтийского щита". 

Oli 1957–1962 Tšita geoloogiavalitsuse geoloog ja jaosakonna juhataja, 1962–1991 Eesti Geoloogiakeskuse geoloog,  juhataja, geoloogiatöökonna ja ekspeditsiooni peageoloog ja juhataja, aastast 1991 osakonna juhataja ja juhtivgeoloog. 1984–1992 NSV Liidu Geoloogiaministeeriumi ja sotsialismimaade vaheliste põlevkiviuuringute juht ja koordinaator, aastast 1991 osales mitmes rahvusvahelises geokorrelatsiooniprogrammi projektis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: diktüoneemaargilliidi, fosforiidi, põlevkivi ja Eesti aluskorra geoloogia, geokeemia ja maagistumine, pinnase geokeemia ja keskkonnaprobleemid. Rakvere fosforiidipiirkonna esmaavastajaid.

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
*On the geological structure of the crystalline basement of the southern slope of the Baltic shield (kaasautor O. Levchenkov). // TÜ Toim 972 (1994)
*Mulla geokeemilise seire bülletään (kaasautor). Tallinn 1996
*Eesti mulla huumushorisondi geokeemiline atlas (kaasautor). Tallinn, Uppsala 1997
*Distribution of heavy metals in sediments of the Gulf of Riga, Baltic sea. // Boreal Envir. Res. 5 (2000) 2
*Grain size analysis and mineralogy of the Tremadocian Dictyonema shale in Estonia (kaasautor). // Oil Shale 18 (2001) 4
*Radoonist Eesti pinnases. // Keskkonnatehnika (2005) 2

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline tööstustöötaja

## Viited

## Kirjandus
*Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn 1995, lk 87.

## Välislingid
*
Eugen Petersen

**Eugen Adolf Hermann Petersen** (16. august 1836 Heilinghafen – 14. detsember 1919 Hamburg) oli saksa kunstiajaloolane, arheoloog ja filoloog.

## Elulugu
Eugen Adolf Hermann Petersen oli õpetlase poeg.

Õppis filoloogiat ja arheoloogiat Kieli Ülikoolis, lõpetas Bonni Ülikooli. Auhinnatud töö "Theoprasti characteres" täiendatud variandi eest andis Kieli Ülikool talle filosoofiadoktori kraadi. Taani valitsuse stipendiumiga õppis Petersen kuni 1861 Rooma Arheoloogia Instituudis antiikkunsti ning täiendas end Napolis ja Firenzes. 

1862 töötas Briti Muuseumis  kunsti kogudega. Seejärel pidas Erlangeni Ülikoolis loenguid kreeka kunstist ja mütoloogiast ning sai seal 1862. aastal *[[pro venia legendi]]* "De Philocteta Euripidea" eest eradotsendi kutse. Oli 1873–1879 Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia ja arheoloogia kateedri korraline professor, pidas loenguid antiikkunsti ajaloost, kreeka mütoloogiast, geograafiast ja topograafiast. 1874–79 täitis ühtlasi TÜ Kunstimuuseumi  ja raamatukogu juhataja ülesandeid. Pidas ettekandeid hellenistlikust templikultuurist, Heinrich Schliemanni väljakaevamistest Troojas jm. Tartust siirdus Praha Ülikooli. 

1880–1885 võttis koos Austria õpetlastega osa kolmest ekspeditsioonist Kreekasse ja Väike-Aasiasse; avaldas uurimisreiside kohta mitu raamatut. Petersoni teost Vana-Kreeka suurima skulptori Pheidiase loomingust peetakse epohhiloovaks. Temalt ilmus üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Die Kunst des Pheidias. Berlin 1873
* Reisen in Lykien, Milyas und Kibryatis (kaasautor F. v Lischen). Wien, 1889
* Städte Pamphyliens und Pisidiens (kaasautor), Wien, 1890–1892).

## Kirjandus
* Левицкий II, 475–479
* Brockhaus (1903), 16
* Nordisk familjebok Encyclopedi och Konversations lexikon. Stockholm, 1931, 913
* Raid, N. TÜ muuseumi ajaloost. // Kunst (1968), 31–39
* AKA arhiiv, f 402, n 3, s 1309
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 145–175.
*
Henno August Petersen

**Henno August Petersen** (sündinud 1938 Harjumaal) on eesti keemik.

## Elulugu
Henno August Petersen on Ferdinand Petersoni poeg, Ivar-Heldur ja Karl Endel Petersoni vend.

Läks 1944 koos perega Saksamaale, sealt 1949 USA-sse. Lõpetas 1956 Clifford J. Scott'i keskkooli (New Jersey), 1960 Rensselaeri Polütehniline Instituudi (Troy, New Yorgi osariik) keemiainseneri erialal; *[[Ph.D.]]* (füüsikaline keemia, 1965, Purdue Ülikool, Lafayette, Indiana), väitekiri "The Microheterogenity of Plasma Albumins". Oli 1960–65 Purdue Ülikooli teadur, 1965–67 USA armee labori teadur, aastast 1967 UniRoyal Uurimiskeskuse (New Jersey) teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: biokeemia, uute plastikute, kummide, tekstiilmaterjalide keemiliste ja füüsikaliste omaduste uurimine. Omab patente USA-s, Saksamaal jm.

## Viited

## Teoseid
* Reinforced acrylonitrile-styrene polumers (kaasautor M. Farber). // Chem Abstr. 81 (1974)
* US Appl. (1972) No 285298
* Ger Offen (1974) No 2340397.

## Kirjandus
*
Jaak Peterson

**Jaak Peterson** (30. juuni 1938 Võru – 21. detsember 2003 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jaak Peterson oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1957 Tallinna Polütehnikumi, 1963 TPI elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal, tehnikakandidaat (1979, Ukraina Teaduste Akadeemia Füüsika-Mehaanika Instituut), väitekiri "Исследование влияния параметров коммутационных элементов на метрологические характеристики индуктивных делителей напряжения". Stažeeris Leningradi Elektrotehnika Instituudis (1977) ja Praha Kõrgemas Tehnikakoolis (1979, 1986, 1989). Oli TPI automaatika kateedri labori rajajaid ja 1960–68 juhataja, 1968–77 automaatika kateedri assistent, 1977–81 vanemõpetaja, 1981–92 dotsent, 1992–98 TTÜ automaatika ja süsteemitehnika instituudi automaatikavahendite õppetooli dotsent. Aastast 1998 pensionil, kuid täitis TTÜ-s õppeülesandeid, oli 2000–03 Mereakadeemia (osalise koormusega) dotsent ja Sisekaitseakadeemia õppeülesande täitja. Õpetas elektromagnetseadmeid, tootmisautomaatikat, elektrimasin- ja magnetseadmeid, telemehaanikat; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kommunikatsioonielementide ja nende parameetrite mõju mõõteahelate täpsusele, täpsete vektormeetriliste mõõteseadmete loomine, koodiga juhitavate mitmeastmeliste induktiivsete pingejagurite töö laias sagedusalas, matemaatilised mudelid induktiivpingejagurite ja -trafode arvutamiseks. Võttis osa töödest mõõteseadmete ja täppistrafode konstrueerimisel. Kuulub professor Hanno Sillamaa automaatikute koolkonda. Olnud TPI väljaannete vastutav toimetaja. Rinnamärk "NSV Liidu leiutaja", auautomaatik. TPI kuldmärk. 56 teaduspublikatsiooni, 6 autoritunnistust.

## Teoseid
* Метод испытания магнитоуправляемых контактов в режиме сухой цепи. // Электронная техника. С. 4. Электровакуумные и газоразрядные приборы 7 (1975)
* Анализ погрешностей индуктивного делителя напряжения с секцией связи. // Тр. ТПИ 387, (1975): Средства технического контроля векторвольтметров (kaasautor T. Trumm). // Тр. ТПИ 583 (1984)
* Влияние импенданса ключей на погрешности коммутируемых индуктивных делителей напряжения. // Тр. ТПИ 558 (1983)
* Voltage Ratio Error Estimation in Ratio Transformers (kaasautor R. Jõers). // Trans. Tallinn Techn. Univ. 702 (1989).

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) 1936–1986, 314, 317.
*
Kaja Peterson

**Kaja Peterson** (1989. aastani **Metsaorg**; 14. aprill 1963 Tallinn – 22. märts 2022) oli eesti zooloog-ökoloog ja keskkonnateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1981. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 

Aastatel 1991–1992 Manchesteri Ülikooli magistrant, sai magistrikraadi keskkonnateadustes (1992, Manchesteri Ülikool), väitekiri "Aspects of the breeding ecology of the Kingfisher (Alcedo atthis ispida L) with particular reference to habitat assessment". 2011. aastal sai doktorikraadi Tallinna Ülikoolis kaitstud tööga "Keskkonna mõju hindamise tõhusust määravad tegurid".

Ta oli aastatel 1987–1993 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna assistent, 1993–1997 Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse (SEI Tallinn) projektijuht ning 1998. aastast SEI Tallinna säästva arengu programmi juht ja vanemekspert.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: bioloogiline mitmekesisus; looduskaitsepoliitika; maakasutuse bioloogilised aspektid; keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise metoodika; säästev areng. Keskkonnamõjude hindamise litsentsitud ekspert (aastast 2001). Eesti Looduseuurijate Seltsi (1981) ja Eesti Ornitoloogiaühingu (1994) liige, Tallinna Linnuklubi asutajaliige (2002). Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2013 – Eesti looduskaitsemärk

## Isiklikku
Pärt Peterson on Kaja Petersoni abikaasa. Kaja Petersoni ema Linda Metsaorg on looduspedagoog.

## Teoseid
* Eesti linnud. Tartu, 1992
* Nature conservation in Estonia. General data and protected areas. Tallinn, 1994
* Inimene ja keskkond (kaasautorid T. Kaasik, H. Kaldaru). Tallinn, 1996
* Eesti kaitsealad ja nende juhtimine (kaasautor). // SEI Tallinna väljaanne 4 (2001)
* Rannaalade väärtused ja nende kaitse (kaasautor P. Kuldna). // SEI Tallinna väljaanne 7 (2005)
* Ülevaade keskkonnamõju hindamise praktikast Eestis (koost). // SEI Tallinna väljaanne 9 (2006)
* Keskkonnamõju hindamine. Juhised menetluse läbiviimiseks tegevusloa tasandil. Tallinn, 2007.

## Viited

## Välislingid

*
Pearu Peterson

**Pearu Peterson** (sündinud 11. jaanuaril 1971 Tallinnas) on eesti matemaatik ja füüsik.

## Elulugu
Pearu Peterson on ehitaja poeg.

Peterson on lõpetanud 1991. aastal Tallinna 1. Kutsekeskkooli väikelaeva mehaaniku erialal ja 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) loodusteaduste magistrina tehnilise füüsika alal. 2001. aastal kaitses ta samas loodusteadustes väitekirja "Multi-soliton interactions and the inverse problem of wave crests" (Tallinn, 2001) ja sai filosoofiadoktori kraadi.

1991–1992 töötas ta laevamehaanikuna, 1992–1997 TTÜ Küberneetika Instituudis insenerina, 1994 ühtlasi Soomes Valtion Teknillinen Tutkimuskeskuse (VTT) Mereuuringute Keskuses uurijana, 1995 TTÜ informaatika õppetooli assistendina ja 1996–1997 Twente Ülikoolis Hollandis uurijana. 1997–2003 oli ta TTÜ Küberneetika Instituudi teadur, 2001–2003 ühtlasi Twente Ülikooli järeldoktorant. 2003. aastast on ta TTÜ Küberneetika Instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Pearu Petersoni uurimisvaldkonnad on matemaatilise füüsika mittelineaarsed võrrandid, solitonide teooria, ekstreemsed lained ja teadusarvutuste tarkvara (F2PY, SciPy, jm) arendus. Ta on avaldanud 13 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* Eesti Teadusfondi (ETF) noorteadlase autasu (2000)
* TTÜ Küberneetika Instituudi teadlase parima publikatsiooni autasu (2001, 2003)

## Teoseid
* Solitons in a perturbed Korteweg-de Vries system (kaasautor A. Salupere). // Proc. Est. Acad. Sci. Physics. Math. 46 (1997) 1 / 2
* A direct and inverse problem for wave crests modelled by interactions of two solitons (kaasautor E. van Groesen). // Physica D, 141 (2000)
* Sensitivity of the inverse wave crest problem (kaasautor E. van Groesen). // Wave Motion, 34 (2001)
* Reconstruction of multi-soliton interactions using crest data for (2+1)-dimensional KdV type equations. // Physica D, 171 (2002)
* Long-time behaviour of soliton ensembles (kaasautorid A. Salupere, J. Engelbrecht). I–II. // Chaos, Solitons & Fractals 14 (2002) 9, 15 (2003) 1
* Soliton interaction as a possible model for extreme waves in shallow water (kaasautorid T. Soomere, J. Engelbrecht). // Nonlinear Processes in Geophysics, 10 (2003)
* F2PY – Fortran to Python Interface Generator. // http://cens.ioc.ee/projects/f2py2e/ (1999-)
* SciPy – Open source scientific tools for Python (kaasautorid E. Jones, T. Oliphant). // http://www.scipy.org/ (2001-)

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Pearu Petersoni koduleht
* "Once I learned about Python, I stopped trying out different languages" IndicThreads, 28. september 2006 (intervjuu)
*