open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vadagiai

**Vadagiai** (žemaidi *Vadagē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Vadagiai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Vadagiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.

Külas asuvad Renavase põhikool ja Renavase postkontor. Sinna jääb Vadagiai hüdroelektrijaam võimsusega 110 kW.

Küla vanem osa asub Varduva ääres Kulija vesiveski ümbruses. See kandis algselt Letukiai nime. Küla on esmamainitud 1568. aastal (*Letuki*). Tänapäevase nime sai küla XIX sajandi esimesel poolel, mil asustus levis küla läänepoolsesse ossa. 2005. aastal valmis Kulija vesiveski tammi kasutav Varduva hüdroelektrijaam.

## Muinsusmälestised

Varduva jõe kaldal asuvad Vadagiai linnamägi ja muinasasula. Asulakoht jääb Vadagiaisse ja linnamägi Kražiškiaisse. Kompleks oli kasutusel esimesest aastatuhandest XIII sajandini. Kultuurikiht on sealses asulakohas 50 cm paksune. Selle kompleksi kõrval, piiranguvööndis, asub Hiiemägi, mida on peetud ka kompleksi osaks.

Kaitse all on ka Vadagiai küla vana kalmistu. Vadagiaisse jääb veel samuti muinsuskaitse all olev Skėriai vana kalmistu. Selle territooriumile jääb kaitsealune muinaskalme.

## Elanikkond


* 140 (1902)
* 138 (1923)
* 142 (1959)
* 179 (1970)
* 280 (1979)

* 256 (1987)
* 322 (1989)
* 269 (2001)
* 223 (2011)
* 183 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Võrkpalli Balti liiga 2005/06 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2005/06 hooaeg** (sponsornimega **Schenker Liiga**) oli esimest korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2006/07 hooajal osales Schenker Liigas 12 Baltimaade meeskonda (6 Eestist ja 6 Lätist).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi. 12 tiimi jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele kolme nelja meeskonnaga *final-fouri* (1–4; 5–8; 9–12).

Allikas: Schenker League 2005/2006 Main Tournament (updated 26.02.2006)

## ''Final-four''
### ''Final-four 1''
***Korraldaja:** Rīga/LU Inčukalns
***Asukoht:** Daugava Spordihall, Riia, Läti

Allikas: Schenker League 2005/2006

### ''Final-four 2''
***Korraldaja:** ESS Falck Pärnu VK
***Asukoht:** Pärnu Rabahall, Pärnu, Eesti

Allikas: Schenker League 2005/2006

### ''Final-four 3''
***Korraldaja:** Cēsis/Cēsu Alus SK
***Asukoht:** Cēsise SH, Cēsis, Läti

Allikas: Schenker League 2005/2006

## Lõppjärjestus

Allikas: Tartu Pere Leib kaotas Schenkeri liiga finaalis, Postimees

## Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

## Viited
Skėriai

**Skėriai** (žemaidi *Skierē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Skėriai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II.

Küla nimi on isikunime Skėrys mitmusevorm.

## Elanikkond


* 85 (1902)
* 136 (1923)
* 230 (1959)
* 183 (1970)
* 103 (1979)

* 74 (1987)
* 67 (1989)
* 92 (2001)
* 91 (2011)
* 68 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Dingailai

**Dingailai** (žemaidi *Dingālā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Dingailai asub Varduva jõe kaldal. Jõel on küla kohal Renavase paisjärv. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond.

Külas on veski ja Vaclovas Ackavickase nimeline algkool. Muinsuskaitse all on Dingailai lohukivi.

Küla nimi tuleneb isikunimest Dingaila.

## Elanikkond


* 105 (1902)
* 151 (1923)
* 162 (1959)
* 122 (1970)
* 56 (1979)

* 19 (1989)
* 14 (2001)
* 16 (2011)
* 16 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Herbie Brennan

**James Herbert Brennan** (kirjanikunimi **Herbie Brennan**; 5. juuli 1940 Gilford, Põhja-Iirimaa – 1. jaanuar 2024 Tullow, Iirimaa) oli iiri kirjanik.

Kirjutas peamiselt lastele ja noortele. Ühtekokku ilmus tal üle 100 raamatu ja neid on tõlgitud umbes 50 keelde.

Eesti keeles on tema loomingust ilmunud "Haldjasõjad" (Tallinn: Varrak, 2005; originaalpealkiri "Faerie Wars") ja "Purpurkeiser" (Tallinn: Varrak, 2006; originaalpealkiri "The Purple Emperor"). Mõlemad raamatud tõlkis Liisi Ojamaa.
Butikiai

**Butikiai** (žemaidi *Butikē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Butikiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi.

Küla nimi on isikunime Butikis mitmusevorm.

Küla idaservas, Renavase mõisakompleksi piiril, asuvad Butikiai ehk Skėriai muinaskalmed. Kokku on seal viis hauda.

1764. aastal elas külas neli juuti. 

## Elanikkond


* 129 (1902)
* 148 (1923)
* 158 (1959)
* 160 (1970)
* 101 (1979)

* 35 (1989)
* 38 (2001)
* 32 (2011)
* 17 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Arphi järv

**Arphi järv** (armeenia keeles Արփի լիճ *Arphi litš*; türgi keeles *Arpa Göl*) on järv ja veehoidla Armeenias Širaki maakonnas. Ta asub riigi loodeosas Ašotshkhi platool 2025 meetri kõrgusel ning on pindalaga 20 km². See on Ahhurjani jõe lähe.

Arpi järv tekkis vulkaanist tektoonilise maavärina tagajärjel. Aastatel 1946–1950 ehitati Ahhurjani jõele Arphi pais, mis suurendas kunstlikult järve. Raudbetoonist pais on 10 m kõrge ja 80 m pikk. Enne paisu ehitamist oli järve pindala 4,5 km², maht 5 miljonit kuupmeetrit ja see oli 1,6 m sügavune. Veehoidla-järv on 7,3 km pikk ja 4,3 km laiune, pindalaga 20 km², keskmine sügavus 4,2 m (maksimaalselt 8 m) ja maht 90 miljonit kuupmeetrit (umbes 19 korda rohkem kui looduslik järv). Selle maksimaalne mahutavus on 105 miljonit kuupmeetrit. Talvel on see tavaliselt täielikult jääga kaetud. Järve toidavad sulavesi ning mitmed allikad ja ojad (Karmirdžur, Jeghadžur, Elar jt). Veehoidlat kasutatakse niisutamiseks ja hüdroenergia tootmiseks, põllumaade niisutamiseks Širaki tasandikul ja Ülem-Ahhurjani jõgikonnas. Talini ja Armaviri kanalid saavad lisavett Arphi järvest.

Järvel on rikkalik taimestik ja loomastik. 1993. aastal määrati see Ramsari alaks ja 2009. aastal rajati järve ümber Arphi järve rahvuspark. Järve ümbruses on vaadeldud üle 140 linnuliigi, kellest pesitses 80–85. Seal asub maailma suurim armeenia kajakate koloonia; seal võib näha ka pelikane ning erinevaid pardiliike ja rändlinde. Piirkond on tunnistatud tähtsaks linnualaks. Ahhurjani kaudu tulevad veehoidlasse Euraasia saarmad ja mügrid. Kaladest elavad selle vetes muu hulgas *Cyprinus* ja *Varicorhinus*. Kalaliikide koguarv suurenes pärast järve muutmist veehoidlaks. Järve kasutatakse kalakasvatuseks ja kalapüügiks. 21. sajandi alguses on inimtegevus järve keskkonnaseisundit negatiivselt mõjutanud. Salaküttimine ja lubamatute püügiviiside kasutamine on vähendanud kalade koguarvu, samuti on märgata perioodilisi veetaseme muutusi.

Arphi järveni pääseb maanteed mööda idast Ghazantšhist või lõunast Amasiast. Järve ületamiseks kasutatakse väikeseid paate.

## Viited
Pip

**pip** on Pythonis kirjutatud paketihaldur Pythoni pakettide jaoks. pip-iga paigaldatakse Pythoni pakette. Pip tuleb Pythoniga vaikimisi kaasa alates Pythoni 3.4 versioonist. Pip hangib pakette kas kohaliku failisüsteemi kaustadest või repositooriumitest, mis vastavad PEP 503 lihtsa repositooriumi rakendusliidesele. Vaikimisi kasutatakse PyPI repositooriumi. Pip on siiani enimkasutatud Pythoni paketihaldur.

## Ajalugu
2008 tutvustas Ian Bicking (virtualenv paketi looja) paketihaldurit nimega pyinstall alternatiiviks olemasolevale paketihaldurile easy install. Tutvustavas blogipostitusele tulnud soovituste hulgast valiti pyinstalli uueks nimeks pip. Bickingu seletas selle nime lahti rekursiivse akronüümina "Pip Installs Packages". Aastal 2011 loodi organisatsioon Python Packaging Authority (PyPA), mis võttis üle pip ja virtualenv haldamise Bickingult. pip versiooniga 6.0 12.22.2014 muudeti pip versioonide nimekuju, eemaldades number 1 versiooninumbrist.

## Käsurealiides
Pip'i käsurealiideselt Pythoni paketi paigalstamiseks kasuta käsku: `pip install paketi-nimi`

Paketi eemaldamiseks kasutades käsku: `pip uninstall paketi-nimi`

Pip saab hallata korraga tervet nimekirja pakettidest kasutades "requirements" faili. Requirements kirjeldab pakette ning nende versioone ning kasutades pipi saab kõik vajalikud paketid paigaldada korrektsete versioonidega näiteks teise arvutisse või virtuaalsesse keskkonda. 

Requirements.txt failis kirjeldatud pakettide paigaldamiseks käsurealt kasuta käsku `pip install -r requirements.txt`.

## Pip paketi struktuur
Ise pip-iga paigaldatava paketi loomiseks tuleb kasutada ettenähtud struktuuri:
 example_project/
 ├── exampleproject/      Pythoni paketi lähtekood
 |    ├── __init__.py    
 |    └── example.py
 ├── setup.py             pip-i paketti kirjeldav python
 └── README.md            Tekstifail, mis kirjeldab projekti
Setup.py sisu on järgmine
```python3
from setuptools import setup, find_packages

setup(
    name='example',  # Paketi nimi. Seda kasutatakse, kui projekt imporditakse paketina.
    version='0.1.0',
    packages=find_packages(include=['exampleproject', 'exampleproject.*'])  # Pip installib automaatselt kõik siin välja toodud sõltuvused.
)
```
Kui see on tehtud, siis loodud paketi paigaldamiseks projekti juurkaustas kasutada järgnevat käsku: `pip install -e`.

## Muude repositooriumite kasutamine
Peale vaikimi määratud PyPI repositooriumi on võimalik pip-ga kasutada ka muid repositoorime. Selleks võib olla kas HTTP(S) URL või faili asukoht failisüsteemis.

Kasutamaks mõnda muud repositooriumit on vaja käsureal -i või -index-url parameetrit: `pip install -i  <paketi nimi>`; või kui kasutada failisüsteemi: `pip install -i /tee/sinu/muu/repositooriumini/simple <paketi nimi>`.

## Vaata ka

* Setuptools
* Pipenv
* Python Poetry
* Conda (package manager) 
* PyPM - ActiveState'

## Viited
Lūšė raudteejaam

**Lūšė raudteejaam** oli raudteejaam Leedus Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Kužiai–Venta raudteeliinil. Jaam asus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Ritinės ja jäi Riia keskraudteejaamast 128 kilomeetri kaugusele.

Lūšė raudteejaam avati koos raudteega 1871. aastal. Tegemist oli IV klassi jaamaga. 1913. aastal töötasid seal jaamaülem, kolm jaamaülema abi, raudteevaht, kaubakaaluja ja viis pööranguseadjat. Hiljem asus seal piirijaam. Maailmasõdadevahelisel perioodil lukustati seal vagunite uksed, et inimesed ei saaks Lätis rongist lahkuda ning odavamaid tubakatooteid ega viina osta. 

Raudteejaam moodustas algul omaette asula, kus 1902. aastal oli 48 elanikku. 1923. aastal oli elanikke 49. Raudteejaama ümbruskond liideti 1970. aastatel Ritinėga.

Aastail 1992–1993 lõpetas piir rongiliikluse Venta raudteejaama ja Läti vahel, sisuliselt lõpetas see ka jaama töö. Jaam suleti ametlikult 2003. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Dūmaičiai

**Dūmaičiai** (žemaidi *Dūmaitē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Dūmaičiai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.

Küla nimi tuleneb sellest, et seal asusid Renavase mõisa suitsutuskojad (*dūminės*). Hiljem müüdi need inimestele elamiseks ja sellest on küla ka oma nime saanud.

Gaurė mõis rajas sinna aastal 1710 karjamõisa. Aastal 1931 asutati külla algkool, koolis oli ka küla esimene telefon.

## Elanikkond


* 120 (1902)
* 200 (1923)
* 37 (1959)
* 101 (1970)
* 41 (1979)

* 23 (1989)
* 34 (2001)
* 29 (2011)
* 17 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Rimoliai

**Rimoliai** (žemaidi *Rimuolē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Rimoliai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.

Muinsuskaitse all on Rimoliai linnamägi. Esimesest aastatuhandest XIII sajandini kasutusel olnud kompleks asub Varduva maastikukaitsealal. Varduva jõekäärus asuva linnuse hoovi pindala on 65x55 meetrit. Nõlvad on 13–14 meetri kõrgused, läänes erosioonist osaliselt rikutud. Linnusehoovi piiras igast küljest vall; põhjas oli see meetri kõrgune ja 11 meetrit lai, lõunas aga 3,5 meetri kõrgune. Lõunas oli selle taga veel teine vall, mil laiust 7 ja kõrgust 0,3 meetrit; see on erosioonist märgatavalt rikutud. Vallide vahel on viie meetri laiune ja meetri sügavune vallikraav. Põhjas asus eeslinnus, mille nõlvad on 4–7 meetri kõrgused. Seda piiravad meetri kõrgused ja 11 meetri laiused vallid. Sellest veel eespool asub asulakoht, kus on 50–60 cm paksune kultuurikiht.

Küla nimi tuleneb isikunimest Rimas.

Rimoliaid on esmamainitud 1646. aastal.

Lenkauskaste majapidamise juures oli votiivkabel puitskulptuuriga Pietà, hiljem kabel hävis ja skulptuur viidi üle Mažeikiai koduloomuuseumisse.

## Elanikkond


* 129 (1902)
* 46 (1923)
* 34 (1959)
* 24 (1970)

* 19 (1979)
* 9 (1989)
* 9 (2001)
* 5 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kulšėnai

**Kulšėnai** (žemaidi *Kulšienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Kulšėnai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala.

Külas on paisjärv ja hüdroelektrijaam. Asulat on esmamainitud 1578. aastal.

Küla nimi tuleneb sõnast "reis" (vanapäraselt *kulšis*).

## Elanikkond


* 148 (1902)
* 169 (1923)
* 139 (1959)
* 117 (1970)
* 108 (1979)

* 105 (1985)
* 102 (1989)
* 111 (2001)
* 101 (2011)
* 78 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Singulaarsus (süsteemiteooria)

**Singulaarsus** süsteemiteoorias viitab olukorrale, kus väike põhjus tekitab suure mõju.

Mõistet singulaarsus kasutas esmakordselt James Clerk Maxwell 1873. aastal ebastabiilsete süsteemide selgitamiseks. Maxwell ei tee vahet dünaamilistel süsteemidel ja sotsiaalsetel süsteemidel. Maxwelli jaoks on singulaarsuste olemasolu eelkõige argument determinismi ja absoluutse põhjuslikkuse vastu. Kuigi samadele algtingimustele järgnevad alati samad sündmused, on sellisel väitel vähe väärtust maailmas, kus samu algtingimusi kunagi ei korrata.

## Viited
Padvarninkai

**Padvarninkai** (žemaidi *Padvarninkā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Asula nimi tuleneb sellest, et küla maad asusid mõisasüdame juures (*padvare*).

Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Sealsele kalmistule on maetud Jaanuariülestõusu ajal Vene vägedega peetud lahingus langenud 13 ülestõusnut.

## Elanikkond


* 187 (1902)
* 154 (1923)
* 138 (1959)
* 64 (1970)
* 69 (1979)

* 56 (1989)
* 48 (2001)
* 42 (2011)
* 36 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Vanaküla (Eassalu)

**Vanaküla** oli küla Eestis, mis kuulus algselt 1866. aastal moodustatud  Audru kihelkonna Võlla valla koosseisu. Hiljem liideti küla Eassalu küla territooriumiga.

Vanaküla (ka Vana küla) nime päritolu ei ole täpselt teada, kuid see viitab väga vanale asustusele, mis võib olla algselt tekkinud kunagise suure Nätsi-Võlla veekogu kaldale. Nimega Vanaküla (Wanna kylla) on seda asukohta mainitud juba peaaegu 400 aasta tagasi – 17. sajandi II poolel koostatud Rootsi-aegsel kaardil (EAA.308.2.15 leht 1).
Arvydiškė

**Arvydiškė** (ka **Arvydiškiai** või **Orvydiškė**, žemaidi *Arvīdiškė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Asula nimi tuleneb tõenäoliselt sellest, et algselt *Dunauskiai* nime kandnud küla kuulus mõnda aega Orvydiste suguvõsale. Eriarvamusel on keeleteadlane Aleksandras Vanagas, kes arvab, et küla nimi tuleneb isikunimest Arvydas ja seega küla elanikest, mitte omanikest. Sealne mõis säilitas Dunauskiai nime.

Küla on esmamainitud 1670. aastal. Aastal 1906 avati külas kool. Aastal 1929 valmis Bradumase ojal vesiveski. Aastal 1949 hävisid tules vana koolimaja, mõisa saun, endine meierei, Staliulienėde pere laohoone ja kolhoosi laohoone. Aastal 1984 rajati kooli juurde katseaed ja asutati pioneerirühm. Kool suleti aastal 1990.

## Elanikkond


* 50 (1902)
* 188 (1923)
* 129 (1959)
* 91 (1970)
* 82 (1979)

* 31 (1989)
* 31 (2001)
* 12 (2011)
* 7 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Nausodė

**Nausodė** (žemaidi *Nausuodė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Žemalė ümbruskond. Küla põhjaosa ulatub Mažeikiai rajooni suurimasse metsa – Seda laande.

Küla on esmamainitud 1646. aastal. Toona tükeldati Sapiehadele kuulunud mõis kruntideks ja sinna asunud rahvast sai alguse küla. Suurem ehitustöö algas seal siiski alles 1913. aastal. 1953. aastani oli külas ka telliselööv.

## Elanikkond


* 87 (1902)
* 123 (1923)
* 161 (1959)
* 160 (1970)
* 118 (1979)

* 51 (1989)
* 50 (2001)
* 38 (2011)
* 36 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tiškai

**Tiškai** (žemaidi *Tėškā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. Tiškai asub Varduva jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 ala Varduva jõgi ja Varduva maastikukaitseala. Ka jääb osa küla jõeäärseid alasid Rimoliai linnuse kaitsevööndisse.

Küla nimi on tulnud sellest, et seal asunud Tiškai mõis kuulus aastail 1760–1900 Tiškadele. Enne seda kandis küla nime *Grūnsė*.

## Elanikkond


* 8 (1902)
* 59 (1923)
* 60 (1959)
* 64 (1970)
* 51 (1979)

* 36 (1989)
* 46 (2001)
* 40 (2011)
* 40 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Berijev A-50

**Berijev A-50** (NATO koodnimi **Mainstay**) on Nõukogude Liidu eelhoiatus- ja juhtimislennuk (AEW&C), mis põhineb transpordilennukil Iljušin Il-76. Aastal 1978 esmalennu teinud A-50 konstrueeriti asendamaks aastast 1965 kasutuses olnud lennukit Tupolev Tu-126. Lääneblokk sai lennuki olemasolust Adolf Tolkatšovi kaudu teada aastal 1978. A-50 võeti kasutusse 1985. aastal ning neid toodeti 1992. aastaks ligi 40 tükki.

## Variandid
* **A-50** algupärand.
* **A-50M** – A-50 edasiarendus õhustankimisvõimekusega.
* **A-50U** – A-50M-i edasiarendus kaasaegse elektroonika ja mugavamate töötingimustega.
* **Iljušin/Berijev "lennuk 676"** — jälgimissüsteemidega mudel (toodetud 1 tk).
* **Iljušin/Berijev "lennuk 776"** – jälgimissüsteemidega mudel (toodetud 1 tk).
* **Iljušin/Berijev "lennuk 976 (SKIP)"** – Il-76-l põhinev raketijälgimisplatvorm, algselt mõeldud raketi H-55 katsetusteks. (vene Х-55), Kh-55, RKV-500, (NATO AS-15 "Kent") (Kh-55/65/555)
* **Izdelije 1076** – teadmata ülesande jaoks ehitatud mudel (toodetud 1 tk).
* **A-50EI** – India õhuväe jaoks toodetud eksportmudel mootoriga Aviadvigatel PS-90A-76 ja Iisraeli radariga EL/W-2090.

## Kasutajad
* 
*  — 6 töökorras lennukit seisuga veebruar 2024

### Endised kasutajad
* 

## Kaotused

# Kahjustatud droonirünnakus Valgevenes Matšulištši lennuväljal 26. veebruaril 2023
# Alla tulistatud Aasovi mere kohal 14. jaanuaril 2024
# Alla tulistatud Krasnodari krai kohal 23. veebruaril 2024
# Kahjustatud droonirünnakus Taganrogis asuvas Berijevi lennukitehases 9. märtsil 2024

# Ukraina vägede operatsioon „Ämblikuvõrk”

# 21(?). märts 2026 kahjustati 123. lennukiremonditehase angaaris Staraja Russas ühte A-50-t.

## Vaata ka
* Iljušin Il-76
* Saab S100 Argus
* Boeing E-3 Sentry
* Berijev A-60
* Berijev A-100
* KJ-2000

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
* vectorsite.net Beriev A-50
* Spyflight.co.uk – Beriev A-50 Mainstay
* Aviation.ru A-50
* Red-stars.org – A-50 Mainstay
* NVO allikas (vene keeles)
* Iraani AEW (pärsia keeles)
Lai Ching-te

**Lai Ching-te** (hiina 賴清德; *[[pinyin]]*is Lài Qīngdé; sündinud 6. oktoobril 1959) on Hiina Vabariigi poliitik, alates 20. maist 2024 Hiina Vabariigi president. Enne seda oli ta alates 20. maist 2020 asepresident. Ta võitis valitseva Demokraatliku Progressiivse Partei kandidaadina 13. jaanuaril 2024 toimunud presidendivalimised saades 40,05% häältest. Enne valimisi lubas ta senise kursi jätku, vastuseisu kommunistliku Hiina püüdlustele Taiwan allutada ja tugevat koostööd Ameerika Ühendriikidega.

## Viited
Dark Sarah

**Dark Sarah** ('sünge Saara') on soome sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i ansambel, mille asutas soome laulja Heidi Parviainen pärast seda, kui ta oli lahkunud oma eelmisest ansamblist Amberian Dawn.

## Viited
Iljušin Il-18

:

**Iljušin Il-18** (vene keeles Ил-18; NATO koodnimi **Coot**) on nelja turbopropellermootoriga Nõukogude Liidu keskmaa reisilennuk. Lennuki esmalend toimus 1957. aastal. See oli üks esimesi turbopropeller-reisilennukeid Nõukogude Liidus ning sellest sai oma ajastu üks silmapaistvamaid lennukeid Aeroflotis.

Il-18 oli kasutusel enamikus sotsialismileeri riikides ja ka mitmes kapitalistlikus riigis. Lennuk oli vastupidav ja kasutusel pikka aega, nii mitmedki Il-18 lendasid kokku üle 45 000 tunni.

## Kasutajad
### Tsiviilkasutajad
* 
** Air Koryo – 1 Il-18D kasutuses, 1 Il-18V laos
*
** NPP MIR – 1 kaubalennuk

#### Endised tsiviilkasutajad
* 
** Ariana Afghan Airlines
* 
** Phoenix Aviation
* 
** Balkan Bulgarian Airlines
* 
** Daallo Airlines
* 
** EgyptAir
* 
** Ghana Airways
* 
** Air Guinee Express
* 
** CAAC Airlines
* 
** Deutsche Lufthansa
** Interflug
* 
** Yemenia
* 
** Irbis Aero
* 
** Aero Caribbean
** Cubana de Aviación
* 
** Anikay Air
* 
** Air Mali
* 
** Aeroflot
* 
** LOT Polish Airlines
** Polonia Airways
** Polnippon
* 
** TAROM
* 
** Berline
** German European Airlines
* 
** Daallo Airlines
** Jubba Airways
* 
** FitsAir
* 
** Czechoslovak Airlines
* 
** Lviv Airlines
** Sevastopol Avia
* 
** Malév
* 
** ASTAir
** Domodedovo Airlines
** GVG Airline
** Rossiya
** Tretyakovo Airlines
* 
** Vietnam Airlines

### Militaarkasutajad
*  – Il-20 ja Il-22PP

#### Endised
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Põhja-Jeemen
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Iljušin Il-38
* Antonov An-10
* Bristol Britannia
* Canadair CL-44
* Lockheed L-188 Electra
* Vickers Vanguard
* Vickers Viscount
* Tsiviillennukite loend

## Viited

## Välislingid
*Il-18 lennusimulaator Hugo Junkers Tehnoloogiamuuseumis Dessaus Saksamaal
*Ilyushin Il-18 Coot
Viljar Kähari

**Viljar Kähari** (sündinud 28. augustil 1977) on Eesti vandeadvokaat, kes on spetsialiseerunud finantssektori- ja virtuaalvääringu ettevõtete nõustamisele.  

Viljar Kähari asutas 2022. aasta juunis KÄHARI Advokaadibüroo. Enne seda oli ta Advokaadibüroo PricewaterhouseCoopers Legal OÜ kaasasutaja ja juhtivpartner. 

## Haridus
Viljar Kähari on lõpetanud 1995. aastal Tartu 7. Keskkooli ja 2000. aastal Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis õigusteaduse alal. 

## Ühiskondlik tegevus

* 2022 – Eesti Advokatuuri Eetika- ja metoodikakomisjoni liige
* 2022 – Eesti Advokatuuri Finantsõiguse komisjoni liige
* 2022 – Eesti Digivara Liit kaasasutaja ja juhatuse liige
* 2019 – 2020 FinanceEstonia revisjonikomisjoni liige
* 2014 – Kaberneeme SAR
* 2013 – Kaasaegse Kooli Sihtasutuse juhatuse liige
* 2010 – Inglise Kolledži Sihtasutuse nõukogu liige
* 2009 – 2016 Hea Kooli Sihtasutuse juhatuse liige
Transporditaristu

**Transporditaristu,** ka transpordi infrastruktuur on sõidukite liikluseks ja veoprotsessi teostamiseks vajalik maanteede, raudteede ja kanalite võrk koos nende juurde kuuluvate ehitiste, rajatiste ja seadmete kompleksiga. Transporditaristu hõlmab maanteid, raudteid juhtimis-ja signalisatsioonisüsteeme, siseveeteid (jõgesid ja kanaleid), maanteetranspordi terminaale ja ladusid, raudtee- ja sorteerimisjaamu, mere- ja jõesadamaid, lennuvälju, lennujaamade reisi- ja kaubaterminaale jms. Transpordi infrastruktuur võib olla ka loodusliku tekkega. Nii näiteks moodustavad mered, laevatatavad jõed ja järved veetranspordi loodusliku infrastruktuuri. Seevastu on praamiliikluseks vajalikud kanalid rajatud analoogiliselt maanteedega transpordivajaduste järgi. 

## Viited
My Heart's in the Highlands

**"My Heart's in the Highlands"** on Robert Burnsi 1789. aasta laul ja luuletus, mis on lauldud viisile "Failte na Miosg".

1:

:: My heart's in the Highlands, my heart is not here,
:: My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
:: Chasing the wild-deer, and following the roe,
:: My heart's in the Highlands, wherever I go.

2:

:: Farewell to the Highlands, farewell to the North,
:: The birth-place of Valour, the country of Worth;
:: Wherever I wander, wherever I rove,
:: The hills of the Highlands forever I'll love.

(Refrään:)

:: My heart's in the Highlands, my heart is not here,
:: My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
:: Chasing the wild-deer, and following the roe,
:: My heart's in the Highlands, wherever I go.

3:

:: Farewell to the mountains, high-cover'd with snow,
:: Farewell to the straths and green valleys below;
:: Farewell to the forests and wild-hanging woods,
:: Farewell to the torrents and loud-pouring floods.

(Refrään:)

:: My heart's in the Highlands my heart is not here,
:: My heart's in the Highlands, a-chasing the deer;
:: Chasing the wild-deer, and following the roe,
:: My heart's in the Highlands, wherev'r I go
:: My heart's in the Highlands, farewell.

## Heliteosed
* "My Heart's in the Highlands" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud muusikateos kontratenorile (või aldile) ja orelile (vaata My Heart's in the Highlands (heliteos)).

* "My Heart's in the Highlands" seadis lüürale ja kitarrile ka šoti ambient-folkartist An Tuagh (Jamie Keddie).

## Viited
Omar Colley

**Omar Colley** (sündinud 24. oktoobril 1992 Laminis) on Gambia jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş ja Gambia jalgpallikoondises. Ta on koondises kapten.

Ta alustas klubikarjääri Gambia klubides Wallidan ja Real de Banjul.

2013. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga KuPS. Aastatel 2015–2016 mängis Colley Rootsi kõrgliigaklubis Djurgårdens, 2016–2018 Belgia kõrgliigaklubis Genk ja 2018–2023 Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria.

2023. aasta veebruaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Beşiktaşega võimalusega lepingut veel ühe aasta võrra pikendada.

2009. aastal tuli Colley Gambia kuni 17-aastaste koondisega Aafrika omavanuste meistriks. Gambia jalgpallikoondises tegi Colley debüüdi 15. juunil 2012 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Alžeeria vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2023 mängus Mali vastu. Ta on kuulunud Gambia koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Viited
Volnovahha veresaun

27. oktoobril 2023 tapsid kaks Venemaa relvajõudude sõdurit üheksaliikmelise tsiviilelanike perekonna Volnovahhas, kui nad tungisid nende majja Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Sündmuskohast leiti üheksa surnukeha, sealhulgas kaks last vanuses 5 ja 9 aastat. Volnovahha on olnud Venemaa poolt okupeeritud aladel alates linna hõivamisest Venemaa poolt 2022. aasta märtsis.

Ukraina prokuratuuri teatel nõudsid Vene sõdurid ühelt perekonnalt oma kodust lahkumist, kuna kavatsesid sinna majutada Vene sõjaväeosa, kuid perekond keeldus. Mõni päev hiljem tulid Vene sõdurid tagasi ja lasid maha kõik majas viibinud pereliikmed. Venemaa prokurörid teatasid, et on alustanud mõrvades kahtlustatavate Vene sõdurite uurimist. Kuriteopaigal tehtud fotodel on voodis surnuks lastud pereliikmed, mõned üksteist embamas ja seintel oli verd. Mihhail Savva Ukraina inimõigusorganisatsioonist Kodanikuvabaduste keskus juhtis tähelepanu sellele, et Volnovahha mõrvad on haruldane juhtum, kus Moskva tunnistas tsiviilisikute mõrvamisi oma jõudude poolt, mida nad on paljudele tõenditele vaatamata peaaegu alati eitanud, kuid tõenäoliselt oli see lihtsalt Kremli "tsiviilelanike saatuse pärast mure teesklemine, samal ajal eirates paljusid muid kuritegusid".

## Vaata ka
*Volnovahha bussirünnak
*Borozdinovskaja operatsioon
*Butša veresaun
*Zatšistka

## Viited
Modaalne jaotus

**Modaalne jaotus** (ingl.k. *modal split; modal share*) on eri transpordiliikide ja/või veoviiside kasutamise suhteline jaotus uuritavas transpordikoridoris. Modaalne jaotus on ühtlasi transpordistatistika näitaja, mis iseloomustab veoettevõtte poolt sooritatud transporditööd või transpordikoridori läbivaid kaubavoogusid transpordiliikide lõikes. Seda mõõdetakse veosekäibe, (tonn-kilomeetrite, reisija-kilomeetrite), saadetiste arvu (veoühiku tasemel), veokulude või müügituludena ja vastavad transpordiliikide osakaalud väljendatakse suhtarvudena. Näiteks võib olla modaalne jaotus teatud transpordikoridoris järgmine: õhutransport 34%, meretransport 47% ja maanteetransport 19%. Reisijate veol mõeldakse modaalse jaotuse all kõikide liikumisviisidega (transpordiliikide ja veoviisidega) tehtud inimeste liikumiste arvude suhted liikumiste koguarvu.
Transpordisüsteem

**Transpordisüsteem** (inglise keeles *transportation system*) on ühte või mitmesse transpordiliiki kuuluvate objektide kompleks, mis on ette nähtud vedude sooritamiseks ning mille komponendid on omavahel seotud ja vastastikuses sõltuvuses. Kaubaveo transpordisüsteemi funktsioneerimise eesmärgiks on, tootmise rütmiline varustamine materjalidega ja kaubanduse pidev varustamine tarbekaupadega.

Eesmärk jaguneb omakorda kolmeks osaeesmärgiks:

* kaupade sobiva juurdeveo sageduse kindlustamine;
* optimaalsete veotingimuste tagamine;
* kaupade säilivuse kindlustamine.

Kaupade sobiva juurdeveo sageduse kindlustamine eeldab, et veograafikust peetakse kinni, veotellimused esitatakse õigel ajal, töödeldakse operatiivselt ning veolepingud täidetakse korrektselt. Optimaalsete veotingimuste tagamiseks tuleb kiirendada kaupade laadimist, lühendada sõiduaega, viia sisse vahetustega töö, kasutada veovahendi ja/või -ühiku kandejõudu ning mahutavust maksimaalselt, võtta võimalusel kasutusele kombineeritud vedusid, lihtsustada kaubaveo dokumenteerimist ning lühendada sellele kuluvat aega. Kaupade säilivuse kindlustamine eeldab üldjuhul sobivat veovahendit ja veoühiku kasutamist (isotermiline, külmutus jne), veovahendi ohutu liiklemise tagamist, vedude ja veoste kindlustamist, veo- ja hoiurežiimist kinnipidamist ning logistika- ja jaotuskeskuste väljaarendamist.

## Vaata ka
* Intelligentne transpordisüsteem

## Viited
Aan

**Aan** on perekonnanimi.

Indoneesias oli perekonnanime Aan kandjaid 2014. aastal üle 2400 isiku. Saudi Araabias oli sellenimelisi isikuid üle 800 ja Egiptuses üle 700.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aan 142 inimesel: 70 mehel ja 72 naisel. Perekonnanimede levikult oli Aan meeste puhul 1353. kohal ja naiste puhul 1456. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Aan üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,59. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,71 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Martna kihelkonnas; Võrumaal Urvaste ja Vastseliina kihelkonnas; Viljandimaal Paistu kihelkonnas; Tartumaal Äksi ja Rannu kihelkonnas; Harjumaal Kose kihelkonnas; Virumaal Kadrina kihelkonnas; Järvamaal Koeru ja Peetri kihelkonnas 11 korral nimeks Ahn ja Hahn (normaliseeritult Aan). 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Aan 1937. ja 1940. aastal kolmel korral kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Hahn.

1939. aastal vahetas üks isik oma perekonnanime Aan nime Oruste vastu.	

## Nime kandjaid
*Anne Aan, eesti bioloog (1969–)
*Anton Aan, esti õpetaja, advokaat ja Eesti riigiametnik (1865–1923)
*Georg Aan, eesti laulja (1918–...)
*Jaan Aan, eesti õpetaja ja raamatukoguhoidja (1891–1976)
*Helle Aan, eesti ajakirjanik (1955–) 
*Toomas Aan, eesti pedagoog ja treener (1962–)

## Viited

## Välislingid
*
Transpordipoliitika

**Transpordipoliitika** (ingl.k. *transportation policy*) on abinõude kompleks, millega valitsus mõjutab transporditeenuste kasutamist, et saavutada transpordisüsteemi toimimist optimaalsel tasemel, selle arendamist ning reisija- ja kaubaveotingimuste parandamist. Kuna transpordisektor on riigile oluline, strateegilise tähtsusega majandusharu, on riigid kehtestanud selle sektori toimimiseks ja arendamiseks teatud poliitika, mida nimetatakse kokkuvõtvalt riigi transpordipoliitikaks. 

Transpordipoliitika väljatöötamine ja elluviimine toimub tavaliselt riigi valitsuse tasandil. Transpordipoliitika võib riigiti erineda olenevalt paljudest kohalikest teguritest ja poliitikute seatavatest prioriteetidest. Valitsuse transpordipoliitika üldeesmärk peaks olema kasutatavatest ressurssidest saadava kasulikkuse maksimeerimine. Transpordipoliitika peamine eesmärk peaks olema sellise transpordisüsteemi kujundamine, mis võimaldab optimaalsel määral reisijate- ja kaubavedu majanduslikult kõige tasuvama transpordiliigiga. Seda nimetatakse sageli vähima kuluga transpordiliigiks. 

Transpordipoliitikat viiakse ellu erinevate vahendite abil. Vahendite valik ja mõju erinevad suuresti turu- või plaanimajandusele orienteeritud riikides. Vahenditeks võivad olla rahalised toetused, avaliku arvamuse mõjutamine, seaduste ja määruste ellu rakendamine, nõuded transpordivahendite tehnilisele seisukorrale, liiklusohutusnõuete täitmise jälgimine ning transpordi infrastruktuuri planeerimine ja väljaehitamise koordineerimine.
Eurovignette

***Eurovignette*** on Euroopa Liidu liikmesriikides kehtestatud või kehtestada kavatsetav ühtsel alusel maksustamise raamistik, mis on suunatud 12 tonnist suurema täismassiga veokite ja autorongide kasutamise vähendamisele maanteeliikluses. *Eurovignette*’i rakendamise eesmärk on maksustada maanteevedusid võimalikult diferentseeritult, et maksumäär sõltuks sõidukite telgede arvust, telje koormusest, mootori ökonoomsusest (EURO-klass), sõiduajast ja ummikutasemest, keskkonnatundlikkusest, asustuse tihedusest ja õnnetuste riskitasemest. *Eurovignette* süsteemi kasutatakse Saksamaal, Taanis, Hollandis, Belgias ja Luksemburgis.
Transpordilogistika

**Transpordilogistika** (ingl. k. *transportation logistics*) on logistika valdkond, mille ülesanne on tagada transpordisüsteemi toimimine optimaalsete kuludega ehk vedude tõhus korraldamine. Teisisõnu on transpordilogistika ülesanne kaupade transportimine õigesse kohta õigeks ajaks, mille tulemusena kaupade väärtus kasvab.

Transpordilogistika abil täidetakse järgmisi ülesandeid:

* luuakse transpordikoridorid ja transpordiahelad;
* tagatakse transpordi- ja ladustamisprotsesside tehnoloogiline ühtsus;
* valitakse sobivaim transpordiliik või veoviis;
* valitakse sobivaim veovahend;
* kujundatakse kauba liikumistee;
* määratakse optimaalsed veomarsruudid;
* organiseeritakse, koordineeritakse ja jälgitakse veotellimuste täitmist;
* jälgitakse veoteenuste kvaliteeti ja vajadusel rakendatakse meetmeid selle tõstmiseks;
* tagatakse kauba liikumine ja juhitakse transpordiprotsesse; 
* kujundatakse kauba liikumiseks otstarbekas teeninduskompleks ja rakendatakse see tööle;
* tagatakse kauba ratsionaalne käsitsemine veoprotsessis. 

Transpordilogistika tähtsamaid valdkondi on transpordiliigi või veoviisi valik. Transpordiliigi ja/või veoviisi valik on üldjuhul strateegiline valik. Alles pärast otsuse langetamist saab asuda sobivaima veovahendi valikule. Transpordiliigi valikul peetakse esmajärjekorras silmas tarnegraafikust kinnipidamist, veoaega ja veo maksumust. 

## Viited
Polgár

**Polgár** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúnánási kreisis.

## Geograafiline asend
Polgár asub Tisza jõest 3,5 km kaugusel, Hajdúnánásist ligi 24 km läänes ja komitaadikeskusest Debrecenist umbes 53 km loodes.

## Ajalugu
Polgárit on esmamainitud 1229. aastal. Mongoli invasiooni ajal 1241. aastal asula hävitati ja jäi pikaks ajaks tühjaks. Uuesti asustati Polgár 15. sajandi keskpaiku. 16. sajandi keskel on Polgárit dokumentides nimetatud linnaks (*oppidum*). Türgi ikka alguses jäi Polgár tühjaks ja taasasutati 17. sajandi alguses. Linnaõigused sai Polgár 1. jaanuaril 1993.

## Tuntud inimesed
Polgáris on sündinud näitleja Ildikó Pécsi (1940–2020).

## Viited
Tjotkino

**Tjotkino** (vene keeles Тёткино) on alev Venemaal Kurski oblastis Gluškovo rajoonis, mõne kilomeetri kaugusel Venemaa-Ukraina piirist. 2021. aastal elas asulas 3852 inimest.

## Viited
Marbach an der Donau

**Marbach an der Donau** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.

## Viited
Pabradumė

**Pabradumė** (žemaidi *Pabradumie*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Asula nimi tuleneb küla asukohast Bradumase oja kaldal. Üks kõrgem koht külas kandis Ohvrimäe nime, selle täpsem koht on aga teadmata.

## Elanikkond


* 144 (1902)
* 156 (1923)
* 73 (1959)
* 96 (1970)
* 65 (1979)

* 60 (1989)
* 48 (2001)
* 41 (2011)
* 26 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Open Library

**Open Library** on internetiprojekt ja digitaalraamatukogu, mille eesmärk on "luua veebileht iga raamatu kohta, mis on eales avaldatud". Selle asutasid Aaron Swartz, Brewster Kahle, Alexis Rossi, Anand Chitipothu ja Rebecca Malamud. Open Library on mittetulundusliku Internet Archive'i sõsarprojekt ning see on osaliselt rahastatud USA California osariikliku raamatukogu ja Kahle/Austin Foundationi poolt. See teeb digitaalsel kujul kättesaadavaks raamatuid, mis on avalikus omandis, olenemata selles, kas need paberkujul on läbi müüdud või veel müügil.

Open Library laenutab nende poolt skaneeritud raamatuid välja virtuaalselt e-raamatu vormis, andes lugejale antud raamatust krüptitud eksemplari. Iga koopia vastab ühele füüsiliselt olemasolevale eksemplarile raamatust, mis Open Library kogusse kuulub. Selle e-raamatu tagastamisel või ajapiirangu otsa saamisel muutub krüptitud koopia kasutuskõlbmatuks. See lubab Open Libraryl raamatuid välja laenutada samadel põhimõtetel, nagu seda teevad füüsilised raamatukogud. Open Library tugineb oma tegevuses esmamüügi doktriinile ja õigustatud kasutuse seadusele. Nende sõnul vastab see "kontrollitud digitaalse laenutamise" praktikale, mida kasutavad mitmed avalikud ja akadeemilised raamatukogud.

Open Library kogub raamatute kohta teavet Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu, teiste raamatukogude ja Amazon.com-i kaudu ning kasutajatelt endilt vikilaadse kasutajaliidese kaudu. Open Librarys on võimalik lugeda piiramatult avalikus omandis olevaid ja muudel tingimustel vabalt kättesaadavaid raamatuid. Open Library poolt optilise märgituvastuse põhjal loodud heliraamatud on saadaval ka laenutatavate raamatute puhul.

Mitmed kirjanikke esindavad grupid on kritiseerinud Open Library tegevust, sealhulgas Ameerika Ühendriikide Authors Guild, Suurbritannia Society of Authors, Austraalia Society of Authors, Science Fiction and Fantasy Writers of America, National Writers Union ning 37 riiklikust ja rahvusvahelisest organisatsioonist koosnev koalitsioon, mille hulka kuuluvad "autorid, tõlkijad, fotograafid ja graafilised kunstnikud; ühingud, organisatsioonid ja föderatsioonid, mis esindavad avaldatud raamatute autoreid; kirjastused ning reprodutseerimisõiguse ja avaliku laenutamisega tegelevad organisatsioonid". Suurbritannia Society of Authors ähvardas Open Libraryt 2019. aastal kohtuasjaga.

2020. aastal koroonapandeemia tõttu eemaldas Open Library ootenimekirja piirangud 1,4 miljonilt raamatult reaktsioonina raamatukogude massilisele sulgemisele. National Writers Union väitis, et selle tõttu oli liiga paljudel võimalik raamatute sisule vabalt (krüpteeringu- või muude piiranguteta) ligi pääseda. Kirjastused Hachette, Penguin Random House, John Wiley & Sons ja HarperCollins kaebasid Internet Archive'i 2020. aasta juunis New Yorgi osariigis kohtusse autoriõiguste rikkumise eest väitega, et Open Library kaudu on kõigest paari hiireklõpsuga võimalik alla laadida digitaalseid eksemplare autorikaitse all olevatest raamatutest.

## Viited

## Välislingid

* Open Library
Habitat '67

**Habitat '67** on elamukompleks Cité du Havre'is, Saint Lawrence'i jõe ääres Montrealis, Québecis Kanadas. Selle projekteeris Iisraeli-Kanada arhitekt Moshe Safdie oma magistritööna McGilli Ülikooli arhitektuuriteaduskonnas 1961. aastal. Algselt oli ehitisse planeeritud 1000 elamut, ostukeskused ja kool, kuid selle õgvendatud ja täiendatud versioon 158 elamuga ehitati valmis Expo '67 ajaks, maailmanäituseks, mis toimus 1967. aasta aprillist oktoobrini.

Elamukompleksi inseneritöö teostas August Komendant.

## Pildid

Habitat 67 Montreal Quebec 34.jpg|Vaade tänava tasandilt
Habitat 67 Montreal Close-up cropped.jpg|Vaade kompleksi seest: kaht sektsiooni ühendav poolavatud käik
WTMTL T03 MAD 8153.JPG|Vaade jõe poolt
Habitat 67, southwest view.jpg|Vaade edelast


## Viited

## Välislingid
* Habitat '67 veebileht
Transpordikoridor

**Transpordikoridor** (ingl.k. *transport corridor*) kujutab endast suhteliselt paralleelselt kulgevaid maismaa- ja veeteid, mis võimaldavad kasutada kaupade toimetamiseks lähtekohast sihtkohta erinevaid transpordialternatiive (transpordiliike). Paljudes transpordikoridorides toimub kaupade ja inimeste vedu samaaegselt mitme transpordiliigiga. Euroopas on suhteliselt palju transpordikoridore, kus konkureerivad omavahel maantee- ja raudteetransport, teatud piirkondades ka siseveeteede transport. 

## Viited
Kadi Haamer

**Kadi Haamer** (aastani 1998 **Koni**, 1998–2011 **Tudre**; sündinud 13. detsembril 1976 Tartus) on lavastaja, teatriõppejõud ja ‑uurija. 

Ta on lõpetanud 1995. aastal Tartu 7. Keskkooli ning õppinud aastatel 1995–1996 Viljandi Kultuurikolledžis näitlemist ja 1997–2000 Tartu Ülikoolis teatriteadust. 2004. aastal lõpetas ta lavastaja erialal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli ja sai 2007. aastal EMTA lavakunstikoolis lavakõne magistrikraadi.

Aastatel 2007–2020 õppis Haamer Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduste doktoriõppes teatriteadust. Ta on täiendanud end 2005. aastal Taanis Odini Teatris Odin Week Festivalil ja Poolas Rahvusvahelises Teatriantropoloogia Koolis (ISTA). 2005. ja 2006. aastal osales ta Thomas Leabharti kehamiimi õpikodades Prantsusmaal ning töötas aastatel 2006–2010 Leabharti assistendina USA-s California osariigis Pomona Kolledžis. 

Haamer on õpetanud aastatel 2006 ja 2010–2011 EMTA lavakunstikoolis, korraldanud 2010. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias kehamiimi ja Suzuki tehnika õpikoda ning tegutsenud kehamiimi ja Suzuki tehnika treenerina. Ta on töötanud Tartu Ülikooli Kliinikumis kriisi- ja kogemusnõustajana. Lisaks töötas ta aastatel 2017–2024 Eesti Rahva Muuseumis programmijuhina ja 2024–2026 klassiõpetajana Tartu Herbert Masingu Koolis.

Ta on avaldanud uurimusartikleid teatri ja näitleja kehatehnika kohta. Aastatel 2005–2013 oli ta Eesti Teatriliidu ning Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige.

## Lavastused
* L. Gershe "Liblikad on vabad" (2003, diplomilavastus, Nukuteater)
* J. Cartwright "1+1" (2004, diplomilavastus, Eesti Draamateater)
* J.–C. Grumberg "Õmblejannad" (2005, Eesti Draamateater)
* A. Beyeler "Kick & Rush" (2005, VAT Teater)
* W. Mastrosimone ja F. X. Kroetz "Unistaja soovikontsert" (2006, Rakvere teater)
* Muuseumi Gala 2016 (2017, Eesti Rahva Muuseum)
* ERMi ÖÖ (2018–2020, Eesti Rahva Muuseum)
* K. Haamer "Kuidas Prõmm ja Nehh jõulud tegid" (2020, ERMi Teater)
* EMYA Gala, (2022, Eesti Rahva Muuseum)
* K. Haamer "Metsikud jõulud" (2022, ERMi Teater)

## Kirjandus
* O. Karulin "Neli noort lavastajat stardirajal" – Sirp, 31. jaanuar 2003
* A.-L. Sova, A. Keil. "XXI sajandi teatri poole!" – Teater. Muusika. Kino 2004, 6
* T. Laanem "Tudeng "inimsuhete instituudis"" – Anne 2005, 4
* K. Tudre "Unistaja karm soovikontsert". Intervjueerinud I. Grünfeldt. – Virumaa Teataja, 18. jaanuar 2006
* K. Tudre "Eesti sõnateatris peaks olema rohkem keha". Intervjueerinud K. Eberhart. – Eesti Päevaleht, 28. jaanuar 2006
* A. Lass. "Teatrilava piinav pinge: [Unistaja soovikontsert]" – Sirp, 3. märts 2006

## Välislingid
* Kadi Haamer Eesti Teadusinfosüsteemis 
* ETBL, 2014 (T. Truuvert); täiendatud 2021 http://etbl.teatriliit.ee/artikkel/tudre_kadi1
Akadeemiline vabadus

**Akadeemiline vabadus** on teaduse ja teaduse õpetuse vabadus, mille eesmärk on teadmiste saamine ja levitamine. Akadeemilise vabaduse eesmärk on tagada teadustöö lähtumine teaduslikust metoodikast, mitte mingi muu eesmärgiga välisest survest.

## Viited
Nyergesújfalu

**Nyergesújfalu** (saksa keeles *Sattel-Neudorf*) on linn Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadis Esztergomi kreisis.

## Geograafiline asend
Nyergesújfalu asub Doonau paremal kaldal Slovakkia piiri ääres, Esztergomist ligikaudu 14 km läänes.

## Ajalugu
Piirkond on olnud asutatud juba iidesetest aegadest saadik. Nyergesújfalust on leitud 180 urnihauast koosneva pronksiaegse kalmistu säilmed. 1. sajandil rajas Rooma riik Doonau äärse piirikaitsesüsteemi *Ripa Pannonica* ja kindlusi ühendava paekivitee. Selle kindluste keti üheks liikmeks oli praeguse Nyergesújfalu kohal asunud sõjaväelinnus nimega Crumerum, mille kõrval asus ka tsiviilasula Curta.

Nyergesújfalut on ürikutes esmamainitud 1280. aasta paiku. 1371. aastal sai Nyergesújfalust kuninga valdus. 1388. aastal kinkis kuningas küla Esztergomi peapiiskopile, kelle valdusse see jäi kuni 1945. aastani. 1543. aastal hävitasid türklased küla, kuid see asustati peagi uuesti. 18. sajandi alguses kolis külasse saksa ümberasujaid. 1728. aastal põles küla maha, kuid ehitati taas üles. Praegune barokkstiilis kirik ehitai 1770. aastal. Tööstuse areng Nyergesújfalus algas 19. sajandi keskpaiku. Tellisetehas rajati 1862. aastal ja tsemendivabrik 1867. aastal. Kunstsiidivabrik ehitati 1941. aastal. Linnaõigused sai Nyergesújfalu 1. märtsil 1989.

## Sõpruslinnad
* Neu Wulmstorf, Saksamaa
* Karlsdorf-Neuthard, Saksamaa
* Mužla, Slovakkia

## Viited
Izumo

**Izumo** on linn Jaapanis Shimane prefektuuris. Asub Jaapani mere kaldal Izumo tasandikul.

Linna idaosas voolab Hii jõgi ja suubub Shinji järve.

Izumo linn moodustati 1941. aastal. 2005. aastal liideti Izumoga Hirata linn ja Koryō, Sada, Taisha ja Taki alev (*chō*). 2011. aastal liideti linnaga Hikawa alev.

Linnas on tähtis kalasadam.

1. detsembril 2023 oli Izumos 170 845 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Izumo koduleht
Maanteetranspordi terminal

**Maanteetranspordi terminal** (ingl.k. *road transport terminal*) on maanteetranspordivahendite ja -veoühikute teenindamiseks ette nähtud taristuüksus. Maanteetranspordi terminalid täidavad põhiosas ülemineku funktsiooni jaotusvedudelt põhivedudele ja vastupidi. Terminalides laaditakse iga päev kaubasaadetisi maha ja peale, neid sorteeritakse, konsolideeritakse ja laaditakse ümber. Vajaduse korral osutatakse klientidele lisaväärtusteenuseid.  

Kaupade vedamisel maanteedel kasutavad vedajad eelkõige endale ja oma koostööpartneritele kuuluvaid terminale. Vedajate koostööpartneriteks võivad olla nii ekspedeerimisettevõtted kui ka muud veoettevõtted. Lisaks maanteeterminalidele kasutavad vedajad ka sadamates ja raudteesõlmedes paiknevaid inter- ja multimodaalseid terminale. Kuna autodega veetakse lisaks terminalidele palju kaupa ka ladudest ja ladudesse, võib veokite teenindatavad laod lugeda tinglikult maanteetranspordi taristu hulka kuuluvaiks. Suuremad kaubakogused laaditakse pool- ja täishaagistele üldjuhul ladudes ja saadetised toimetatakse samuti ladudesse. Oluline erinevus lao ja terminali vahel on see, et kui laos hoitakse kaupa, mille järgmine kättetoimetamise aadress pole enamasti teada, siis terminali saabuva kauba vastuvõtja on üldjuhul teada juba enne kauba saabumist terminali. 

Üks terminalide põhiülesandeid on eri tüüpi kaubavoogude ühendamine. Terminali saabuvad ja sealt väljuvad samal ajal nii jaotus-, kogumis- kui ka põhiveod ühest terminalist teise. Terminalis ühendatakse kokkuveetud kaubad suundade kaupa põhivedudeks. Põhiveo järel organiseerib terminal eri suundadesse suunduvad jaotusveod. 

## Viited
Ebe Merilo

**Ebe Merilo** (kuni 1993 **Ebe Pertmann**; 1993–2001 **Ebe Sild**; sündinud 15. märtsil 1970) on eesti taimebioloog.

Ta lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli (TÜ) bioloogia-geograafiateaduskonna.

Ta on TÜ taimeökoloogia kaasprofessor ning mudel- ja põllutaimede ökofüsioloogia uurimisrühma juht.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad on taimefüsioloogia, ökofüsioloogia, molekulaarbioloogia ja põllumajandusalased uuringud.

## Tunnustus
2022. aastal pälvis ta koos Hannes Kollistiga Eesti vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste alal teadustööde tsükli „Taimede kohanemine muutuvas kliimas“ eest.

## Välislingid
*
Hanna Hõrak

**Hanna Hõrak** (sündinud 17. mail 1986) on eesti taimebioloog ning Tartu Ülikooli molekulaarse taimefüsioloogia kaasprofessor.

Hõrak juhib Tartu Ülikoolis molekulaarse taimefüsioloogia uurimisrühma, kus uuritakse geneetika ja molekulaarbioloogia meetodite abil, kuidas taimed keskkonnast saabuvaid stressisignaale tajuvad ning neile reageerivad. Täpsemalt on fookuses küsimused sellest, kuidas kujuneb taimede lehtedes paiknevate õhulõhede erinev paiknemine erinevates keskkonnatingimustes ja kuidas erinevad õhulõhede paiknemise mustrid mõjutavad taimede füsioloogiat, kasvu ja saaki.

## Välislingid
Hanna Hõrak Eesti Teaduse Infosüsteemis