open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peeter Kulbusch

**Peeter (Pjotr) Kulbusch** (sündinud 12. august 1843 Olustvere vald) – 1925) oli eesti õigeusu köster-kooliõpetaja.

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 12. augustil 1843 Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas Olustvere vallas Turro talus Jüri (Georgi) Kulbuschi ja Tio (Tatjana) Kulbuschi (sünd Tammekivi) peres. .

Peeter Kulbuschi hauakoht on teadmata.

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Põltsamaa Pühavaimu kogudus 1861–1864
* Penuja Kõikide Pühakute kogudus 1864–1865
* Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus 1868–1870
* Arussaare Issanda Taevaminemise kogudus 1870–1871

## Isiklikku
Peeter Kulbuschi abikaasa oli Natalia Kulbusch (sünd Fridolina). Nende poeg oli esimene eestlasest piiskop, õigeusu märter ja pühak Platon (Kulbusch). Nende teised lapsed: Nikolai Kulbusch; Aleksandra Saar.

## Viited
Dörptsche Zeitung

**Dörptsche Zeitung**  oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1789–1875 Tartus (saksa keeles Dorpat). 

1789. aastal andis ajalehte välja Friedrich Gotthilf Findeisen ja 1790-1817 Johann Michael Gerhard Grenzius.

## Viited

## Välislingid
*Dörptsche Zeitung 1868
Rigasche Zeitung

**Rigasche Zeitung** oli ajaleht, mis ilmus1778–1889 ja 1907–1915 Riias. Aastatel 1890–1906 ajaleht ei ilmunud. 1778. aastast kuni arvatavasti 1808. aastani andis seda välja Georg Ludwig Zachariae.

Ajalehe lisad:
*Baltische Blätter für Musik, 1907–1915
*Blätter für Stadt und Land, 1840–1847
*Börsen- und Handels-Nachrichten, 1866–1869
*Landwirtschaftliche Beilage, 1877–1889
*Sport, 1907–1914
*Rigasche Börsen- und Handels-Zeitung, 1870–1889

## Viited
Kõdistaja

**Kõdistaja** oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Viljandis. 

Selle toimetaja ja väljaandja oli Jaan Vinnal. Lehte trükiti Andres Renniti trükikojas. 

Ajaleht oli 8-leheküljeline ning seda trükiti 1500 eksemplari. Leht maksis 6 kopikat.

## Viited

## Välislingid
* Digar - Kõdistaja 1. anne
Deutsch in Estland

**Deutsch in Estland** (lühend **DiE**) on aastast 1994 ilmuv jätkväljaanne. Seda annab välja Eesti Saksa Keele Õpetajate Selts ja kirjastab TEA Kirjastus. Aastatel 1994–2005 andis väljaannet välja Goethe Instituut ja Saksa Kultuuriinstituut.  Väljaanne on ilmunud mitte sagedamini kui kaks korda aastas.

## Viited
Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands

**Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands** oli 1868-1939 Tallinnas ilmunud jätkväljaanne, mida andis välja Eestimaa Kirjanduse Ühing. Väljaanne hakkas ilmuma Christian Eduard Pabsti eestvõttel.

Väljaanne ilmus köidetena. 9.-21. köide kandis pealkirja **Beiträge zur Kunde Estlands**. 19. köide kandis eripealkirja "Revaler Bürgerbuch: 1710-1786" ja selle andis välja Georg von Adelheim.

## Viited

## Kirjandus
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, 1868-1939
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.1&BSB: , Reval 1868
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.2, H.1-4&BSB: . Reval: Lindfors' Erben, 1874
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd 3&https://www.etera.ee/zoom/173958/view?page=1&p=separate&tool=info, Reval 1887. Verlag von Franz Kluge. Bd. 3, H. 1-3&BSB:  Reval 1882, 1884, 1886
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.4, H.1, 1887; Bd.4, H.2, 1889; Bd.4, H.3&BSB:  I, II, III, 1890; Bd.4, H.4&BSB: , 1894
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.5, H.1-4. Personen-Register zum Urkundebuch des Werkes: Nachrichten über das Geschlecht Ungern-Sternberg, 1900
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.6, H.1, Bd.6, H.2/3, 1906
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.7. 1912
*Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv- und Kurlands, Bd.8, H.1/2, 1915
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.9, H.1-10, 1923
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.10, H.1-5, 1924
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.11, H.1-5, 1925
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.12, H.1-5, 1926
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.13, H.1-2, Bd.13, H.3, Bd.13, H.4, Bd.13, H.5, 1927
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.14, H.1, Bd.14, H.2, Bd.14, H.3-4, 1928, Bd.14, H.5, 1929
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.15, H.1-4, 1930
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.16, H.1-6, 1931
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.17, H.1-4, 1931
*Beiträge zur Kunde Estlands, BAND XVIII. KATALOG DER FAMILIENKUNDLICHEN AUSSTELLUNG ZU REVAL, 1933, REVAL, 1934
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.18, H.1-5, 1932
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.19, Reval 1934
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.20, H.1-5, 1935
*Beiträge zur Kunde Estlands. Anhang zu Band XX, 1937
*Beiträge zur Kunde Estlands, Bd.21, H.1-3, 1938
Joann Poska

**Jaan (Joann) Poska** (15. juuli 1835 Tuhalaane – 13. juuli 1882 Laiuse) oli eesti õigeusu vaimulik – köster-kooliõpetaja. 

## Eluloolisi andmeid
Ta  sündis 15. juulil 1835 Viljandimaal Karksi kihelkonnas Tuhalaane vallas Oriku külas Jaas Poska ja Mari Poska (sünd Kuusik) peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris 1847–1853 ja omandas köster-kooliõpetaja kutse.

Jaan (Joann) Poska suri 13. juulil 1882 Laiuse õigeusu kiriklas ja maeti Laiuse kalmistule.

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Tori Kristuse sündimise koguduses 1853–1856
* Põltsamaa Pühavaimu koguduses 1856–1857
* Nõo Püha Kolmainu koguduses 1857–1858
* Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1858–1859
* Priipalu Vassilius Suure koguduses 1859–1864
* Laiuse Jumalaema Sündimise koguduses 1864–1882

## Isiklikku
Jaan Poska pere: abikaasa: Anna (Ann) Poska (sünd Tikker; 1837–1895), nende lapsed: Aleksander Poska (sünd 1859); Mihkel (Mihhail) Poska (1860–1892); Anna (Agnia Poska; 1862–1881); Olga Talts (sünd Poska; 1864–1931); Jaan Poska (1866–1920); Nikolai Poska (1867–1915); Vassili Poska (1869–1870); Paul (Pavel) Poska (1871–1931); Peeter (Pjotr) Poska (1873–1877); Gabriel Poska (1875–1929); Vera Kutšinskaja (sünd Poska; 1878–1949); Klaudia Oknova (sünd Poska; 1881–1945)

## Vaata ka
*Laiuse kirikuvald
*Laiusevälja

## Viited
Peeter Laane

**Peeter Laane** (7. jaanuar 1941 Tallinn – 2. aprill 2017 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, kergejõustiklane ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1965 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1969–1971 oli ta Moskvas aspirantuuris. Aastal 1988 sai ta meditsiinidoktoriks.

Ta töötas aastatel 1965–1969 Tallinna Keskhaiglas arstina. Pärast aspirantuuri töötas ta aastatel 1972–1983 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis vanemteadurina. Aastatel 1984–1994 töötas ta Eesti Kardioloogia Instituudi direktorina ja aastatel 1994–2007 vanemteadurina. Lisaks töötas ta kohakaasluse alusel Tallinna Pedagoogikaülikoolis tervisekasvatuse õppetooli juhatajana (aastast 1997 professorina).

Sportimist alustas ta koos Rein Aunaga Tallinna 27. Koolis 2. klassis.

## Välislingid
* Peeter Laane biograafia ESBL-is
* Lahkus taastatud Eesti Kergejõustikuliidu esimene esimees Peeter Laane
Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused

**Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused** (saksa keeles Verhandlungen der gelehrten Estnischen Gesellschaft, ladina keeles Commentationes Litterarum Societatis Esthonicae) on Õpetatud Eesti Seltsi jätkväljaanne, mis ilmus 1840–1940 ja uuesti aastast 2006 (**Õpetatud Eesti Seltsi Toimetised**). 

Esimesed 24 köidet ilmusid saksakeelse pealkirjaga.

## Vaata ka
*Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat
*Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad

## Viited
Aleksei Allik

**Aleksei Allik** (9. oktoober 1853 Kõrkküla, Mõnnuste vald – 24. mai 1932 Rinsi, Muhu) oli eesti õigeusu vaimulik (ülempreester, praost).

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 9. oktoobril 1853 Saaremaal Kärla kihelkonnas Mõnnuste vallas Kõrkkülas vabadik Varfolomei Alliku ja Ekateriina Alliku (sünd Kohu) peres, õppis Mõnnuste kihelkonnakoolis aastatel 1863–1866, lõpetas Balti Õpetajate Seminari 16. juunil 1873 ja Riia Vaimuliku Seminari eksternina 16. juunil 1886. 

Aleksei Allik oli Muhu-Hellamaa karskusseltsi “Kevade” asutaja ja esimees aastatel 1901–1916, Muhu Põllumeesteseltsi tegevliige aastatel 1908–1914, Hellamaa Tarbijate Ühisuse liige ja laekur aastatel 1908–1915. Ta on avaldanud vaimuliku sisuga brošüüre, tekste ja luuletusi, oli ka ajakirja Usk ja Elu korrespondent. Saaremaa praost aastatel 1924–1929.

Ülempreester Aleksei Allik suri 24. mail 1932 Muhumaal Rinsis ja maeti Rinsi kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 13. juulil 1880 Võru Suurkannataja Ekaterina kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Filareti poolt
* pühitseti preestriks 8. novembril 1886 Võru Suurkannataja Ekaterina kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Filareti poolt
* pühitseti ülempreestriks 18. märtsil 1921 Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt

## Kiriklikud autasud
* puusaehe (nabedrennik) 1892
* peaehe 1896
* kamilavka 1909
* Aleksander III hõbemälestusmedal 1907

## Teenistuskäik
### Köster-koorijuhina
* Tuhalaane Jumalaema Uinumise koguduses 1873–1880
### Diakonina
* Võru Suurkannataja Ekaterina koguduses 1880–1886
### Preestrina
* pr Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1886
* pr Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise koguduses 1886–1897
* pr/üpr Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse koguduses 12. märtsist 1897–1. oktoobrini 1930

## Isiklikku
Aleksei Alliku abikaasa oli Maria Allik (Orlova) (1857–1931), nende lapsed: Olga Bobkovskaja (sünd Allik) (1881–1948); Vladimir Allik (1883–1938); Sinaiida Podekrat (sünd Allik) (1884–1971); Konstantin Allik (1886–1958); Raissa Lirina-Hausvalter (sünd Allik) (1888–1940); Ksenja Ristkok (sünd Allik) (1890–1941); Evgenia Raavel (sünd Allik) (1892–1976); Antonina Anufriev (sünd Allik 1896).

## Vaata ka
*Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani pühakuju kirik

## Viited
Artjom Jurov

**Artjom Valerianovitš Jurov** (vene keeles Артём Валерианович Юров; sündinud 20. mail 1962 Kaliningradis) on vene füüsik.

Ta töötab 2007. aastast Immanuel Kanti nimelises Balti Föderaalülikooli teoreetilise füüsika kateedris professorina. Tema peamised teadushuvid on seotud kosmoloogiaga, braanidega, tumeenergiaga, Darboux' teisendusega ja supersümmeetriaga. Tema teadustöö tähtsamad uurimisteemad onFriedmanni võrrandite täpsed lahendid, braaniteooria, Darboux' teisendus mitmemõõtmelistes integreeruvates süsteemides ja supersümmeetriline kvantmehaanika. Tema loodud relativistliku kosmoloogia töörühm uurib tumeenergia fenomeni.

Ta on fundamentaalteaduse populariseerija, kes esineb lektorina ja juhib teadussaadet.

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1985. aastal Kaliningradi Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna ja 1992. aastal aspirantuuri sama teaduskonna juures. Ta sai 2007. aastal Peterburi Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori kraadi kosmoloogia-alase väitekirjaga "Исследование космологий скалярной материи методом спектрального дизайна".

1989. aastast töötab ta Kaliningradi ülikoolis assistendi, dotsendi (1993–2007) ja 2007. aastast professorina. Aastatel 2013–2016 töötas ta ülikooli prorektorina teadustöö alal. Aastast 2016 on ta Kaliningradi ülikooli füüsika-matemaatika ja infotehnoloogiainstituudi direktor.

## Publikatsioone
*2005: A. V. Yurov, V. A. Yurov, "The nonsingular brane solutions via the Darboux transformation", *Phys. Rev. D*, 72, 026003
*2006: A. V. Yurov, P. M. Moruno, P. F. Gonzalez-Diaz, "New "Bigs" in cosmology", *Nucl. Phys. B*, 759, 320–341
*2008: A. V. Yurov, A. V. Astashenok, P. F. Gonzalez-Diaz, "Astronomical bound on a future big freeze singularity", *Gravitation and Cosmology*, 14:3, 205–212
*2009: А. В. Юров, А. В. Асташенок, "Метод линеаризации и новые точные решения в космологии", *Теоретическая и математическая физика*, 158:2, 312–320
*2010: A. V. Yurov, "Brane-like singularities with no brane", *Physics Letters B*, no. 689, 1–7

## Viited

## Välislingid
*Артём Юров «Космологическая инфляция и тёмная энергия Вселенной. youtube.com
Mihkel Poska

**Mihkel Poska** (ka **Mihhail Poska**; 1860–1892) oli eesti õigeusu kiriku- ja haridustegelane.

Ta sündis 7. novembril 1860 Tartumaal Laiuse kihelkonnas õigeusu diakoni Jaan Joann Poska ja Anna (Ann) Poska (sünd Tikker) peres, õppis Laiuse kihelkonnakoolis, Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris 1871–1881 ning omandas köster-kooliõpetaja kutse, õppis Tartu Ülikooli filoloogiaosakonnas (vene keel) aastatel 1884–1885. 

Ta töötas kooliinspektorina Saaremaal ja Harjumaa Rapla jaoskonna talurahvaasjade komissarina Tallinnas aastatel 1890–1891.

Mihkel (Mihhail) Poska suri Tallinnas 1892. aastal.

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Tartu Jumalaema uinumise koguduses 1883–1887
* vabastati vaimuliku tööst piiskopkonnas 1887

## Isiklikku
Mihkel Poska pere: abikaasa Apollinaria Poska (sünd Žemtšužina) (1867–1926), nende lapsed: Liidia Poska-Teiss (1888–1956); Nadežda Poska (sünd 1889); Mihhail Poska (sünd 1890)

## Vaata ka
* Laiuse kihelkond
* Jaan Poska
* Nikolai Poska
* Paul Poska
Tóthfalu

**Tóthfalu** (serbia keeles Тотово Село / Totovo Selo) on küla Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas, Kanjiža vallas.

Tóthfalu asub 30 km kaugusel Ungari piirist ja 12 km Tisza jõest lääne pool. Teisel pool jõge asub Horvaatia. Linna geograafilised koordinaadid on 45° 40' põhjalaiust ja 18° 59' idapikkust.

Tóthfalus oli 2002. aasta seisuga 709 elanikku. 99,4% neist olid ungarlased.

Küla on nime saanud ungarlasest maaomaniku József Tóthi järgi, kes 20. sajandi alguses jagas osa oma maavaldusest majakruntideks. Serbiakeelne nimi Totovo Selo 'Tóthi küla' on ungari nime tõlge.

## Viited

## Välislingid
*http://vajdasag.rs/Tóthfalu
Carl Brown

**Carl Brown** (sündinud 30. oktoobril 1950) on Jamaica endine jalgpallur ja jalgpallitreener.

Ta on olnud Jamaica jalgpallikoondise peatreener aastatel 1990–1994, 2001–2004 ja 2006. Ta on osalenud Jamaica koondisega 1991., 1993. ja 2003. aasta CONCACAF Gold Cupil. 1993. aasta turniiril sai ta koondisega kolmanda koha.
Aulin Rimm

**Aulin Rimm** (27. juuli 1930 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 21. september 1999 Tartu) oli eesti kunstnik (karikaturist ja skulptor). 

Pärast Valga 1. Keskkooli lõpetamist 1949. aastal alustas ta õpinguid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Ta lõpetas kooli (juba Tallinna viidud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi) 1955. aastal skulptorina.

## Looming

Aulin Rimm töötas peamiselt Tartus. Ta oli tuntud eelkõige portretistina, kuid joonistas ka karikatuure, mida avaldati ajalehe Edasi naljanurgas "Herilane". 

### Figuuriplastika
Figuuriplastikast paistavad silma dekoratiivsed lüürilised naisaktid ja abstraktses laadis teosed.

### Monumentaal-dekoratiivteosed
1960. ja 1970. aastatel oli Aulin Rimm tegus dekoratiivteoste kunstnik. Eri tehnikates reljeefkompositsioone leidub ühiskondlike hoonete interjöörides üle Eesti.

* Väätsa rahvamaja keraamiline keraamiline pannoo metallist lisanditega
* kompositsioon Viljandi Kutseõppekeskuses
* kolhoosi “Kalur” klubi (tänapäeval Treimani rahvamaja) metallvarbadest keevitatud kolmest naisfiguurist koosnev kompositsioon (1964) 
* Riisipere sovhoosi klubi (tänapäeva Riisipere kultuurimaja) pannoo „Tants läbi põlvkondade“ (1971) - see teos on loodud spetsiaalselt klubihoone ametlikuks avamiseks 1972. aasta jaanuaris; 28. detsembril 2022 pandi teos pärast restaureerimist Riisipere kultuurimaja saali uuesti üles 
* pronksskulptuur "Tuules" Heltermaa sadamas 

### Mälestusmärgid
Rimm on teinud mitu mälestusmärki ja hauatähist, eelkõige Tartu kalmistutele.
*1983 Kanavere lahingu mälestusmärgi bareljeef (pronks, graniit; mälestusmärk püstitati 1985). Kanavere küla, Kose vald, Harju maakond
*1987 Oskar Lutsu ausammas. Kaasautor arhitekt Allan Murdmaa. Pronks, graniit. Tartu
*1989 Jakob Hurda mälestussammas. Kaasautor arhitekt Andres Mänd. Pronks, graniit. Põlva
*Krahv Friedrich Georg Magnus von Bergi kipsbüst. Rukkikrahvi pronksbüstiga mälestussammas avati 2. juulil 2005 Sangaste lossi ees.  
## Liikmesus
*1956 Eesti NSV Kunstnike Liit, kuulus pikka aega Tartu Kunstnike Liidu juhatusse.

## Viited

## Kirjandus
*Toivo Toomemets. "Rimm, Aulin, kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 441–442
*"Aulin Rimm 27. VII 1930 - 21. IX 1999". Nekroloog. Sirp, 24. september 1999. Lk 20

## Välislingid
*"Aulin Rimm". Eesti Kunstimuuseum, EKM j 54743 FK 33
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Juuro Kuusik

**Juuro Kuusik** (13. oktoober 1928 Tartumaa – 18. juuni 2012 Tartu) oli eesti kunstnik ja karikaturist.

Juuro Kuusik sündis Haava algkooli juhataja peres neljanda ja ühtlasi noorima lapsena, tema isa oli Vesneri Rahvaraamatukogu Seltsi juhataja. Alghariduse omandas Juuro Kuusik Haava koolis, keskhariduse Tartu 1. Keskkoolis, erihariduse
Tartu Õpetajate Seminaris. 

Juuro Kuusik on töötanud algklasside õpetajana Võnnus ja Lähtel. Aastatel 1964–1974 töötas ta kunstnik-retušeerijana Tartus ajalehe Edasi toimetuses, kus joonistas karikatuure naljanurka "Herilane". Alates 1975. aastast kuni pensionieani teenis ta leiba Lähtel Sootaga sovhoosis kunstnikuna, kus kujundas
diplomeid, tänukirju, kuulutusi, kirjutas koolilõpetajatele raamatutesse pühendusi. Tegi kaastööd Tartu Valla Kuukirjale. 

Tema kujundatud on kirjanik Mait Metsanurga mälestuskivi Metsanuka külas. Koostöös skulptor Ado Kochiga valmis Äksi nõiale pühendatud kivide ansambel Puhtaleiva külas. Oma isa 120. sünniaastapäeval organiseeris Juuro Kuusik Haava koolimajale mälestustahvli. 

Valdava osa Juuro Kuusiku loomingust moodustavad šaržid ja buksiimid.

## Raamatud
* Olev Türn – "Peatänavale" (olupilte, portreid ja kroonikat Tartu spordielust), kaas ja šaržid Juuro Kuusik – Tallinn, Eesti Raamat 1968
* Riho Lahi – "Ühepajatoit Rakvere moodi" (följetone), illustreerinud Juuro Kuusik. – Tallinn, 1972
* Riho Lahi – "Kihva Värdi läheb objektile" (följetonid), illustreerinud Juuro Kuusik. – Tallinn, Eesti Raamat 1976
* Uno Uiga – "120 aastat Eesti üldlaulupidusid", kaanekujundus Külli Keskküla, illustratsioonid Juuro Kuusik, 1989
* H. Lahi – Juuro Kuusiku eksliibrised (näituse kataloog) – Tartu, Raamatuühingu Tartu Eksliibriseklubi, 1993
* Kalju Lomp – "Ilmatark", kujundanud Juuro Kuusik, 1997 
* Tiit Veeber – "Tiidu suits. Tartu elu pild", kujundanud Juuro Kuusik, 1998
* Illustreerinud hulga noodiraamatuid

## Viited

## Välislingid
* "Lähtel meenutatakse kunstnikku" Postimees, 10. oktoober 2013
* Juuro Kuusik kaunil kevadhommikul kell 10.40 Tartu Postimees, 31. märts 2003
* Tartu Valla Kuukiri nr 10, 2008
* Juuro Kuusik – buksiim, Jaak Uudmäe
Jerzy Stuhr

**Jerzy Oskar Stuhr** (18. aprill 1947 Kraków – 9. juuli 2024 Kraków) oli poola näitleja ja režissöör. 

Jerzy Stuhr lõpetas 1972. aastal Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia. Ta oli ka selle õppeasutuse rektor aastatel 1990–1996 ja 2002–2008.

## Filmid
**Näitlejana**
* "Amatöör" (1979) – režissöör Krzysztof Kieślowski
* "Juhus" (1981) – režissöör Krzysztof Kieślowski
* "Seksmisja" (1983) – režissöör Juliusz Machulski
* "Rahuliku päikese aasta" (1984) – režissöör Krzysztof Zanussi
* "Rong Hollywoodi" (1987) – režissöör Radosław Piwowarski
* "Dekaloog X" (1989) – režissöör Krzysztof Kieślowski
* "Habemus papam" (2011) – režissöör Nanni Moretti

**Režissöörina**
* "Spis cudzołożnic" (1994)

## Viited

## Välislingid
*
Monika Järg

**Monika Järg** (sündinud 7. novembril 1975 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Monika Järg on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 2000. aastal ja magistriõppe aastal 2003.

## Isikunäitused
*2002 "3Dekstiil", Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, Tallinn
*2007 "Orav", SooSoo galerii, Tallinn (koos Keret Altperega)
*2006 "Palju õnne!", HOP galerii, Tallinn
*2008 "Kasvamise kunst", HOP galerii, Tallinn
*2009 "Kivist, puust ja villast. Vaibad", Võru linnagalerii
*2010 "Connected with the Past" (koos Monika Žaltauskaitė ja Severija Inčirauskaitėga), HOP galerii, Tallinn
*2012 "White - set of structures", Joensuu
*2012 "Home, sweet home! biennaali "Contextile 2012" raames (residentuuriprojekt), Guimarães
*2013 "Kangast ja klaasist", Helsingi Eesti Maja

## Tunnustus
*1999 Mari Adamsoni nimeline parima tekstiilitudengi stipendium
*2000 äramärgitud töö tarbekunstitriennaalil "Omand"
*2006 Eesti disainiauhinna BRUNO nominent
*2006 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu preemia Aasta tekstiiliteos
*2009 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu preemia Aasta noor tekstiilikunstnik
*2010 Eesti disainiauhinna BRUNO nominent
*2012 Eesti disainiauhinna BRUNO nominent, lisaks kaks äramärgitud tööd
*2014 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Maasike Maasiku, Malle Jürgensoni ja Krista Leplandiga; näituse „ornaMENTAALNE“ eest)

## Liikmesus
Monika Järg kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 2003. Aastatel 2006–2010 oli ta liidu juhataja.
Aastast 2005 kuulub ta Eesti Disainerite Liitu ning on alates 2008. aastast selle juhatuse liige.
2006. aastal astus Monika Järg Eesti Kunstnike Liitu ning samast aastast kuulub ta ka MTÜ-sse Disainiöö, olles selle asutajaliige. 
Aastast 2011 on ta Eesti Disainikeskuse nõukogu liige. 

## Viited
Kruonise hüdroakumulatsioonijaam

**Kruonise** pumpejõujaam ehk pumphüdroelektrijaam ehk hüdroakumulatsioonijaam asub Leedus Kruonise alevi lähedal, ligikaudu 34 km Kaunasest ida pool. 

Selle jaama põhieesmärk on energia tarbimisvajaduse puhverdamine. See töötab koos Kaunase hüdroelektrijaamaga (100,8 MW). Väiksema energianõudluse ajal (tavaliselt öösiti) kasutab pumpejõujaam odavamat elektrit, et pumbata vesi alumisest veehoidlast ülemisse. Suurema energianõudluse ajal lastakse ülemisest veehoidlast vesi läbi turbiinide alumisse veehoidlasse, aidates täita suurenenud nõudlust energia järele päeval. 

Jaama koguvõimsuseks oli kavandatud 1600 MW, mis pidi tulema kaheksast 200 MW generaatorist. Hiljem plaane muudeti ja rajati neli 225 MW generaatorit . Täielikult täidetud ülemise veehoidla korral suudab pumpejõujaam toota 900 MW energiat kuni 12 tundi. Kavandatakse viienda, 225 MW generaatori paigaldust, mis on varasematest paindlikum ja efektiivsem. Generaatori ja pumba üleüldine kasutegur on 78%, mis on 4% suurem nelja senise generaatori omast . 

Kruonise jaam kasutab tehisjärvi hüdroenergiaallikatena. Jaama energia läheb Elektrėnai, kus on Leedu suurim fossiilkütuse elektrijaam Elektrėnai Elektrijaam, ja Kaunase vahelisse 330 kV elektriliini. Energia ülejäägi korral toimib jaam pumbana, pumbates vett alumisest reservuaarist ülemisse. Energia puudujäägi korral toimib jaam tavalise hüdroelektrijaamana, lastes vett ülemisest veehoidlast välja, tootes niimoodi elektrit.

Kruonise jaam on ainus töötav hüdroakumulatsioonijaam Baltimaades.

## Viited
Mulk (ajakiri)

**Mulk** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1908. aasta veebruaris Viljandis. Selle toimetaja ja väljaandja oli Aadu (Ado) Tõllasepp.

## Viited

## Välislingid
* Digari "Mulk" 1908
Up'n Down

**Up'n Down** oli Tartust pärit Eesti noorte bänd, mis tegutses aastatel 1994–1996. Bänd sai esiti tuntuks oma looga "Unenägu" ning seejärel looga "Naeratus" (solist Hanna-Liina Võsa). Up'n Downi esimene mänedžer oli Tartu diskor Ervin Hurt. Pärast võtsid ansambli üle Alexela Entertainment ja Erik Sakkov.

Koosseisu kuulusid Hanna-Liina Võsa, Kätlin Vilimaa, Henrik Raave ja Meelis Niinepuu.

## Diskograafia

## Välislingid

* Youtube video loost "Sügis" aastal 1995
* Ansambel Up'n Down: 1990-ndate Eesti oli üks vägev ajarännak
Stockholmi veoautorünnak

**Stockholmi veoautorünnak** toimus 7. aprillil 2017, kui Stockholmis veoki ärandanud isik sõitis sellega suurel kiirusel mööda jalakäijate tänavat ja rammis seal liikunud inimesi. Kuriteo käigus hukkus kohapeal neli ja sai vigastada 15 inimest, kes hospitaliseeriti. Üks haiglasse toimetatud kannatanu suri 28. aprillil ja rünnaku tõttu hukkunud inimeste arv tõusis viieni. Lisaks hukkus üks koer. 

7. aprillil 2017 kell 14.53 kohaliku aja järgi sõitis veoauto (auto kuulus õlletehasele Spendrups) ärandanud mees Stockholmi kesklinnas jalakäijate tänaval (Drottninggatanil) rahva sekka. Seejärel rammis juht autoga Åhléns City kaubanduskeskuse vitriini. Autojuht sai selle käigus vigastada ja põgenes. Kurjategijaks osutus 39-aastane Usbekistanist pärit mees, kelle elamisloataotlus oli tagasi lükatud. Ta tulnuks riigist välja saata, kuid immigratsiooniametnikel ei õnnestunud teda enam üles leida. 

## Viited
Rahvusvaheline romade päev

**Rahvusvahelise romade päev**, ka **rahvusvaheline mustlaste päev**, on rahvusvaheline tähtpäev, mille algatas 8. aprillil 1971 Londonis toimunud esimene rahvusvaheline mustlaste kongress. 

Ametlikult kinnitati kuupäev 1990. aastal neljandal Romade Kongressil, mis toimus Poolas Serockis.

## Viited
Ülekuumenemine

**Ülekuumenemine** on nähtus, kus temperatuur vooluahelas tõuseb. Ülekuumenemine võib põhjustada kahju vooluahela komponentidele, põhjustada tulekahju või plahvatust. Ülekuumenemise tagajärjel tehtud kahju on pöördumatu, s.t et ainus viis parandamiseks on vooluahela komponentide väljavahetamine. 

## Põhjused

Ülekuumenemisel tõuseb temperatuur üle töötemperatuuri. Ülekuumenemine toimub, 
# kui soojust on toodetud rohkem kui oodatud kogus (näiteks lühised või andes rohkem pinget kui lubatud).
# Soojuse kadu on halb ja tavaliselt toodetud jääksoojus ei voolu ära korrektselt.
Ülekuumenemist võib põhjustada voolu juhuslik rike (lühis või "spark-gap"), toote vale disain või valmistus (soojuse ärahajumis süsteemi viga).

Soojuse kogunemise tõttu, süsteem jõuab soojuse kogunemise ja hajumise tasakaaluni palju kõrgemal temperatuuril kui oodatud.

## Ennetavad meetodid

### Sulavkaitsme või automaatkaitselüliti kasutus
Automaatkaitselülitit pannakse vooluringi erinevatele osadele. Kui oodatust rohkem voolu läbib seda, "avab" automaatkaitselüliti vooluringi ning peatab kogu voolu. Sulavkaitse on laialdlaselt levinud automaatkaitselüliti, mis sisaldab otsest Joule-ülekuumenemise mõju. Sulavkaitse asetatakse vooluringis kohta, mille pinget ta peab mõjutama. Olenevalt tööst, sulavkaitsme sees on kitsas on kitsas kindla materialiga traat. Kui oodatust rohkem voolu läbib kaitset; kaitsetraat sulab ja "avab" vooluringi.

### Soojust hajutava süsteemi kasutamine
Selleks võivad olla masina keres ventilatsiooniavad või pilud. Rohkesti soojust eraldavate vooluringiosade külge kinnitatakse radiaatorid, et vähendada nende osade ülekuumenemise riski. Tihti kasutatakse ka ventilaatorite abi. Mõnda kõrgepingekomponenti hoitakse täielikult õlis. Mõningatel juhtudel on üleliigse soojus eemaldamiseks vaja jahutussüsteemi, nagu näiteks õhu konditsioneer või jahutus-soojuspump.
Eevi Ross

**Eevi Ross** (sündinud 1. septembril 1938) on eesti keeleteadlane. 

Eevi Ross on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiat ja töötanud hiljem Eesti Keele Instituudis, osalenud Emakeele Seltsi töös, toimetanud Vikerraadio saadet "Keelekõrv", koostanud murrete sõnaraamatu. 

Rossil on kolm poega, kellest kaks töötavad panganduses ja üks on arst. 2006. aastal anti talle aasta ema auhind. 

## Viited

## Välislingid
* Tema toimetatud teosed
Silvi Tenjes

**Silvi Tenjes** on eesti keeleteadlane ja multimodaalse suhtluse uurija.

Ta lõpetas aastal 1991 Tartu Ülikooli filoloogina, eesti keele ja kirjanduse õpetajana.  

Ta sai doktorikraadi 2001. aastal Tartu Ülikoolis tööga "Nonverbal Means as Regulators in Communication: Sociocultural Perspectives" (juhendaja Haldur Õim). 

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis teadurina, vanemteadurina ja dotsendina ning Kaitseväe Akadeemias lektori ja teadurina. 

Tema teadustöö põhiteemad on keel, suhtluslikud kehaliigutused (nt Kristiina Jokineni, Silvi Tenjese ja Ingrid Rummo artikkel "Embodied interaction and semiotic categorization: communicative gestures of a girl with Patau syndrome", artikkel "Gestures and spatial relationships in Estonian" või artikkel "Gestures as pre-positions in communication"), õppimis- ja juhtimisprotsessid, semantika (nt raamat "Semantika" või artikkel "Spatial suffixes and their metaphorical uses: concept HAND"), biokäitumuslikud ja sotsiokultuurilised protsessid liigutustes ja suhtluses (nt artikkel "Mitmeviisiline suhtlus ja teiste käitumise mõistmine sõjaväelistel juhtidel" või Dmitri Kulakovi ja Silvi Tenjese artikkel "Multimodaalse suhtlusakti struktuur ja tähenduse kujunemine mitme osalejaga suhtlussituatsioonis"). 

## Tunnustus
1995 – Eesti Teaduste Akadeemia I preemia magistritöö "Žestid eestikeelses dialoogis" eest.

## Teaduse populariseerimine
On avaldanud populaarteaduslikke artikleid, nt "Kaugeltki mitte kogu teadlik teadmine pole sõnaline", "Kuidas mõjub meile teise inimese puudutus?" või "Suhelda saab vaid multimodaalselt"

## Viited



## Välislingid
Silvi Tenjes Eesti Teadusinfosüsteem
Kadri Muischnek

**Kadri Muischnek** (sündinud 15. jaanuaril 1965) on eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal. 
1998. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritööd üldkeeleteaduse alal (juhendaja Haldur Õim).

2006. aastal sai doktorikraadi Tartu Ülikoolis väitekirjaga "Verbi ja noomeni püsiühendid eesti keeles" (juhendaja Mati Erelt). 

## Töökäik
*1992–2005 Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakond, teadur 
*2002–... Tartu Ülikool, Eesti ja üldkeeleteaduse instituut, arvutilingvistika teadur
*2008–... Tartu Ülikool, Arvutiteaduse instituut, keeletehnoloogia vanemteadur, dotsent

## Viited

## Välislingid
*Dissertatsioon
Hella Keem

**Hella Keem** (6. aprill 1915 – 27. detsember 1997) oli eesti keeleteadlane, folklorist ning Võru murde ja Tartu murde uurija.

Hella Keem oli viljakas murdeuurija, kes pani kirja 229 615 sõnasedelit ning 3930 lehekülge murdetekste. 

Ta oli pärit Urvaste Kihelkonnast Vaabinast. 1936. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli.

## Teosed
* "Kuidas minust sai murdekoguja." *[[Kodumurre]]* nr. 3–4, 1962, lk. 28–38.
* *Tartu murde tekstid* (Tallinn: Valgus, 1970)
* *Võru keel* (Tallinn: Eesti TA Emakeele Selts, 1997)
* "Leivakünast ahjuluuani: Leivavalmistamisest ja sellega seotud esemetest" (Eesti Keele Instituut ja EKSA, 2020)

## Tunnustus

* 1990 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
* 1997 Bernard Kangro kirjanduspreemia ("Võru keel")

## Viited

## Välislingid

* "Lind lohutamas" Hella Keema esituses. *[[Eesti rahvamuusika antoloogia]]*
Herbert Haljaspõld

**Herbert Haljaspõld** (kuni 1921. aastani **Herbert Grünfeldt**; 7. veebruar 1896 Valga – 5. mai 1963 Sydney, Austraalia) oli eesti keeleteadlane. Ta oli "Entsüklopeedilise võõrsõnastiku" autor.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1906–1913 Tallinna Hansakoolis, 1913–1915 Tallinna Reaalkoolis, 1915–1917 Riia Polütehnikumi kaubandusosakonnas Moskvas, Balti tehnikaülikoolis Riias 1918. aastal, 1920–1921 Berliini kaubandusülikoolis, 1924–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1925–1927 Antwerpeni Kaubandusinstituudis, 1928. aastal omandas ta magistrikraadi Brüsseli Ülikoolist. Korporatsioon Kungla liige. Ta oli korporatsioonide Vironia ja Ugala vilistlane.

Ta osales esimeses maailmasõjas ja vabadussõjas.

1920. aastal oli ta välisministeeriumi sekretariaadi juhataja ja asekonsul Riias. Haljaspõld asutas kirjastuse Areng ja oli selle ärijuht aastatel 1922–1924 ning Postimehe raamatukaupluse juhataja 1924–1925. Ta oli ajakirjade Laevandus ja Kõigile ning ajalehtede Tallinna Teataja ja Päevaleht toimetaja. Ta oli Belgias, Jugoslaavias, Hollandis ja Luksemburgis Eesti ajalehtede korrespondent.

Aastatel 1929–1932 oli ta Tallinna Börsikomitee kaubandussekretär ja 1930–1931 AS Drommeter & Ko direktor, 1943–1944 Eesti Julgeolekupolitsei referent. 1944. aastal lahkus ta Saksamaale, 1948. aastal Filipiinidele, kus oli Filipiinide ülikooli keeleteaduse professor. 1954. aastal siirdus ta Austraaliasse.

Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu ja Välis-Eesti Ühingu liige.

## Isiklikku
Tema isa Peeter Grünfeldt oli ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija.

## Viited
Valmen Hallap

**Valmen Hallap** (18. detsember 1928 Tallinn – 13. detsember 1987 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.

## Viited
Märt Hennoste

**Märt Hennoste** (sündinud 1958) on eesti keeleteadlane ja Eksamikeskuse eesti keele peaspetsialist.

## Viited
Áron Szilágyi

**Áron Szilágyi** (sündinud 14. jaanuaril 1990 Budapestis) on Ungari vehkleja, kahekordne olümpiavõitja ja maailmameister.

Szilágyi tuli olümpiavõitjaks espadroni individuaalvõistluses 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis ja 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros.

Maailmameistrivõistlustelt võistkonnavõistluses on ta seni võitnud ühe kulla (2007), ühe hõbeda (2016) ja kaks pronksi (2009 ja 2014). Individuaalarvestuses võitis ta 2013. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Euroopa meistrivõistlustel 2015. aastal võitis ta individuaalvõistluse kuldmedali. Aastal 2013 võitis ta meeskondlikus espadronis hõbemedali.

Aastal 2016 valiti ta Ungari aasta sportlaseks.

## Välislingid

*Andmed eurofencing lehel
Saarlaste Mats

**Saarlaste Mats** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1920. aastal Saaremaal Kuressaares. Väljaandja oli Saaremaa Kirjastusühisus, vastutav toimetaja Aleksander Valtin (Waltin).

Toimetus asus Kauba tänav 2. Hinnaks 2 marka. Saarlaste Matsi ilmus ainult kaks numbrit, seejärel lõpetati ajakirja ilmumine majandusraskuste tõttu.

Hiljem on ajakiri "Saarlaste Mats" olnud inspiratsiooniks Kalev Tammistu 1971. aastal ilmunud raamatule *"Saarlaste Matsist Sõnumini - Legaalne revolutsiooniline töölisajakirjandus kodanlikus Eestis 1920-1924."*

## Viited
Venemaa loodusteaduste akadeemia

**Ülevenemaaline Ühiskondlik Organisatsioon "Venemaa Loodusteaduste Akadeemia"** (lühemalt *Venemaa loodusteaduste akadeemia*, akronüüm RAEN; vene keeles Общероссийская общественная организация "Российская академия естественных наук") on Venemaa mitteriiklik organisatsioon, ühiskondlik teadusakadeemia, mis ühendab loodus- humanitaar- ja tehnikateadlasi. Akadeemia ülesandeks on teaduse, hariduse ja kultuuri edendamine.

Akadeemia asutati 31. augustil 1990 Moskvas teadlaste grupi poolt. Asutajate hulgas oli nimekaid teadlasi: Dmitri Lihhatšov, Vitali Goldanski, Georgi Fljorov, Aleksandr Janšin ja nobelist Aleksandr Prohhorov. Akadeemia koosseisu kuuluvad tänapäeval regionaalsed osakonnad, teaduskeskused, assotsiatsioonid ja väikeinstituudid. Akadeemiat juhib 1993. aastast Moskva Riikliku Ülikooli geofüüsikaliste meetodite ja maakoore uuringute kateedri professor Oleg Kuznetsov.

## Liikmeskond
Akadeemia valib liikmeteks nii üksikisikuid (sealhulgas välisliikmeid) kui ka juriidilisi isikuid. Noorteadlaste kaasamiseks akadeemiasse on kehtestatud adjunktliikme staatus.

Liikmete nimekirja ega liikmete arvu RAEN-i koduleht ei avalda.

## Kriitika
Venemaa loodusteaduste akadeemia tegevust on kritiseeritud. Peamine etteheide seisneb selles, et RAEN-i liikmeskonda kuulub üksikuid liikmeid, kellel ei ole teadusega mingit pistmist (Ramzan Kadõrov) või kes on pseudoteaduslike uurimissuundade esindajad. Tuuakse näiteks Anatoli Akimovit ja Gennadi Šipovit (torsioonvälja teooria arendajad), Anri Ruhadzet (Uue kronoloogia ajalookäsitluse ja torsioonvälja teooria toetaja), kelmuse eest vangis istunud Viktor Petrikut (mitme pseudoteadusliku idee autor) ja Grigori Grabovoid (uususundi looja, kes väidab, et suudab teleporteeruda, ravida AIDS-i ja vähki ning elustada inimesi).

## Ühiskondlikud akadeemiad
RAEN-i loomine osutus katalüsaatoriks enam kui 70 ühiskondliku akadeemia tekkimisele Venemaal (Mäeakadeemia, Mineraalse tooraine ressursside akadeemia, Infotehnoloogia akadeemia, kõrgkooli rahvusvaheline teaduskadeemia, Teadusavastuste- ja leiutiste rahvusvaheline akadeemia, Venemaa Inseneriakadeemia, Elektrotehnika akadeemia ja paljud teised).

RAEN-i eestvedamisel asutati 2002. aastal Hannoveris Euroopa Loodusteaduste Akadeemia, kelle koduleht on ükskeelne (venekeelne).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eeva Ahven

**Eeva Ahven** (kuni 1935 **Bachmann**; 1935. aastal **Randalu**; kuni 1953 **Kurve**; 2. veebruar 1924 Tartu – 28. oktoober 2009) oli eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele eriala. 1953. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja "Eesti kirjakeele arenemine aastail 1900–1917", mis ilmus 1958. aastal monograafiana.

1948–1992 töötas ta Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituudis (teadussekretärina 1953–1968), teadusdirektorina 1968–1989 ning vanemteadurina 1989–1992. Ta on uurinud eesti kirjakeele ajalugu. 

## Töid
*2007 Keele ja Kirjanduse Instituudi 50. aastapäevaks ülevaade "Pilk paberpeeglisse. Keele ja Kirjanduse Instituudi kroonika 1947–1993"

## Tunnustus
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti endine poliitik Adam Randalu ning poolvennad olid õigusteadlane Hillar Aleksander Randalu ja muusik Ivalo Randalu.

## Viited

## Kirjandus
*Hille Pajupuu, Peeter Päll. In memoriam Eeva Ahven (2. II 1924–28. X 2009). Keel ja Kirjandus 1/ 2010. Lk 78–79

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Mari Must

**Mari Must** (11. november 1920 – 20. veebruar 2008) oli eesti keeleteadlane.

Oli Keele ja Kirjanduse Instituudi ning 1993. aastal selle põhjal moodustatud Eesti Keele Instituudi töötaja, muuhulgas 1956–1976 instituudi keeleuurimise sektori, hilisema nimetusega murdesektori juhataja. Instituudis vastutas "Eesti murrete sõnaraamatu" ja peatoimetajana "Eesti murdetekstide" koostamise eest.

Ta tegutses Emakeele Seltsis, oli nii murdevõistluste žüriis (esimees 1964–1988) kui ka murdetoimkonnas (vanem 1962–1988).

Ta oli Kalevala Seltsi välisliige 1966. ja Soome-Ugri Seltsi välisliige 1968. aastast. Soome Kirjanduse Seltsi kirjavahetajaliige 1974. ja Emakeele Seltsi auliige 1990. aastast.

## Tunnustus
* 1998 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2003 Eesti Vabariigi teaduspreemia (raamatute "Vene laensõnad eesti murretes" ja "Põhjaeesti keskmurre: häälikulisi ja morfoloogilisi peajooni" eest)

## Viited
Arvo Laanest

**Arvo Laanest** (22. märts 1931 – 10. mai 2003) oli eesti keeleteadlane.

1959. aastal sai ta teaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Substantiivne atribuut läänemeresoome keeltes".

## Viited
Silja Grünberg

**Silja Grünberg** (7. aprill 1937 – 15. jaanuar 2021) oli eesti keeleteadlane. Ta oli "Vadja keele sõnaraamatu" toimetaja.

## Viited
Ülemõuemarssal

**Ülemõuemarssal** (vene keeles обер-гофмаршал, saksa keeles *Oberhofmarschall*) oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse II klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse tõelise salanõuniku auastmega. Ülemõumarssal oli ka Saksa-Rooma keisri (kuni 1806) ja Austria keisri (1804–1918) õukonnas.

## Vaata ka
*õuemarssal
*teenistusastmete tabel
Lumme Erilt

**Lumme Erilt** on eesti keeleteadlane.

Lumme Erilt lõpetas Tartu Ülikooli 1994. aastal inglise keele ja kirjanduse erialal.

Ta on Korporatsioon Filiae Patriae vilistlane. 2015. aastal sai ta Filiae Patriae 95. aastapäeva puhul aumärgi.

## Publikatsioone
*Nimed ja nimisõnad. – *Keelteoskus kui kultuuri osa*, TPÜ Kirjastus 2001, lk 58–67.

## Viited
Taoufik Makhloufi

**Taoufik Makhloufi** (sündinud 29. aprillil 1988 Souk Ahrasis) on Alžeeria keskmaajooksja.

Ta võitis 2011. aasta Aafrika mängudel kuldmedali 800 m jooksus. 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis tuli Makhloufi 1500 m jooksus olümpiavõitjaks. Samal aastal tuli ta Aafrika meistriks 800 m jooksus. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 4. koht 1500 m jooksus. Makhloufi nimele kuuluvad Alžeeria rekordid 800 meetri ja 1000 meetri jooksus.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
* Info IAAF lehel
Koirova

**Koirova** ehk **Finskoje Koirovo** (ka **Suomen Koirova**, **Koiroi,** vene *Финское Койрово, Чухонское Коерово, Большое Коерово*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Gorelovo ja Pulkovo vahel. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile. 

Nimi tuleb arvatavasti soomekeelsest sõnast *koira* ehk koer.

Küla kuulus ajalooliselt samanimelise mõisa alla, mille territooriumil oli teisigi Koirovo-nimelisi külasid, mida eristati üksteisest täiendsõnadega nagu Finskoje Koirovo, Russkoje Koirovo, Nižneje Koirovo, Verhneje Koirovo, Novoje Koirovo ja Staroje Koirovo. Finskoje Koirovo, mida rahvasuus kutsuti ka lihtsalt Koirovaks, oli nendest küladest vanim ja suurim.

* 1711 – küla kuulus (nimega *Koera*) Pulkova mõisale. 
* 1792 – küla oli Alexander Wilbrechti koostatud Peterburi kubermangu kaardil kirjas kui *Koerovo (Коерово)* küla.
* 1817 – külas (nimega *Бол. Койровa*) oli 24 talu.
* 1831 – külas (nimega *Бол. Коeровo или Чухонское*) oli 28 talu. 
* 1838 – külas (nimega *Чухонское Коерово*) elas 151 inimest, sh 68 meest ja 83 naist.
* 1848 – külas (nimega *Koiroa*) elas 135 ingerisoomlast, kellest 116 olid äyrämöised ja 19 savakod.
* 1856 – külas (nimega *Койерово Чух.*) oli 7 talu 58 meeshingega.
* 1860 – külas (nimega *Бол. Коeровo (Чухонской)*) oli 26 talu. 
* 1880.–1990. aastatel oli külas 32 talu. 
* 1913 – külas (nimega *Чухонское Койерово*) oli 44 talu. 

Küla hävis Teises maailmasõjas seal toimunud lahingutegevuse tõttu. Leningradi piiramise ajal asus külas kolm aastat Saksa kindlustatud tugipunkt, mis õnnestus Vene vägedel tagasi vallutada 1944. aasta jaanuaris. Tänapäeval on kunagise küla territooriumil lao- ja tööstushooned.

## Viited

## Välislingid
* Soome Koirova. Wikimapia.org
Kai Adamson

**Kai Adamson** (kuni 25. oktoobrini 1984 **Kai Riikoja**; sündinud 27. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti filoloog. 

## Haridus
Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1978. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 

## Töökäik
Adamson töötas valdavalt keeletoimetajana, uuris arheoloogia ja õigusteaduse sõnavara ning avaldas selle kohta artikleid. Ta on Emakeele Seltsi ja Tallinna Reaalkooli vilistlasesinduse liige.

## Teoseid
2009. aastal avaldas Eesti Keele Sihtasutus mälestusraamatu "Keeleuurija ja sõnaseadja Elli Riikoja", mille Adamson on koostanud ja kaastoimetanud.

## Tunnustus

* 2005 aasta kodanik (koos abikaasa Arend Adamsoniga)

## Isiklikku
Tema vanaisa oli zooloog ja hüdrobioloog Heinrich Riikoja ning ema keeleteadlane Elli Riikoja, tema poeg on keemik Jasper Adamson.

## Viited

__SISUKORDEES__
Karl Mihkla

**Karl Heinrich Mihkla** (30. september 1901 Rääma – 10. märts 1980 Tallinn) oli eesti keeleteadlane, ajakirjanik, kirjandusteadlane. 

## Haridus
* 1911–14 Rääma vallakool
* 1914–15 Pärnu 3. algkool
* 1915–17 Paldiski ja Pärnu kõrgem algkool
* 1917–23 (vaheajaga) Pärnu gümnaasium
* 1923–30 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond. Oli 1927–1929 Organiseerumatute Büroo esimene esimees. Sai eesti keele, kirjanduse ja filosoofia propedeutika õpetaja kutse.
* 1943–44 Tartu Ülikool, kaitses magistriväitekirja Lydia Koidula elust

## Töökäik
* 1927–33 Tartu keskkoolides, Tartu Kommertsgümnaasiumis, Tartu Kaubanduskoolis jm
* 1933–36 töötas Rakveres
* 1936–60 mitmetes koolides Tallinnas, sh Tallinna Reaalkoolis
* 1960–70 teaduslik töö, EKKI eesti keele süntaksi juht

Oli Eduard Vilde memoriaalmuuseumi direktor ja aitas ka selle muuseumi rajamisele kaasa. Oli ka Lydia Koidula muuseumi rajaja Pärnusse.
Korraldas Eduard Vilde memoriaalmuuseumis, Lydia Koidula muuseumis Pärnus ning Jakobsoni ja Tammsaare muuseumides ekspositsioone.

## Isiklikku
Oli kolm korda abielus ja neist abieludest sündis viis last.

## Viited

## Välislingid
* Hauaplatsi asukoht Tallinna Metsakalmistul
Toomas Help

**Toomas Help** (sündinud 29. augustil 1961) on eesti keeleteadlane. 

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga ja Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

2004. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb".

## Help ja võru keel

Isa poolt Võrumaa juurtega Toomas Help tegi 1989. aastal radikaalseid ettepanekuid võru kirjakeele arendamiseks ja oli esimene, kes hakkas võru keeles kasutama võru keeles tänini pruugitavat q-tähte kõrisulghääliku tähistamiseks.

## Isiklikku
Tema isa oli keemik Kalju Help, abikaasa on vioolamängija Mall Help.

## Viited
Anu-Reet Hausenberg

**Anu-Reet Hausenberg** (sündinud 9. märtsil 1941 Võrus) on eesti keeleteadlane, fennougrist, komi folkloori ja kultuuri uurija, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor. Ta on kirjutanud käsiraamatu "Keeleoskuse mõõtmine" (2003).

## Valik teadustöid
* Хаузенберг А.Р. *Названия животных в коми языке*. Таллин, 1972. - 238 с.
* Hausenberg, Anu-Reet. *Sürjalaste nimest*. — Keelest ja rahvaluulest. Emakeele Seltsi aastaraamat 30 (1984). Eesti Raamat, Tallinn 1986, lk 88–92.

## Viited

## Välislingid
*
Henno Jänes

**Henno Harald Jänes** (11. detsember 1905 Võru – 26. juuli 1970 Stockholm) oli eesti pedagoog ja keeleteadlane.

Ta lõpetas 1923. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastatel 1923–1929 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, omandades pedagoogidiplomi eesti keele, soome-ugri keelte, rahvaluule ning eesti ja üldise kirjandusloo alal.

Harald Henno Jänes oli Rakvere Gümnaasiumi direktor aastatel 1936–1940. Tema neli direktoriaastat olid selle kooli üheks suuremaks tõusuperioodiks. Sellesse aega mahub ka koolile uue maja ehitamine. 

Eestimeelse mehena põgenes Jänes punaste eest Rootsi, kus ta oli Stockholmi Eesti Gümnaasiumi direktor, Stockholmi Ülikooli eesti keele ja kirjanduse lektor ja sama ülikooli Eesti seminari, hilisema Soome Instituudi Eesti osakonna juhataja.

Koolitöö kõrvalt tegeles Jänes juba 1935. aastast alates kooliõpikute koostamisega. Tema sulest on ilmunud arvukalt eesti keele ja kirjanduse õpikuid.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1943
Gerda Laugaste

**Gerda Laugaste** (24. juuni 1910 Alatskivi vald – 4. detsember 1992) oli eesti keeleteadlane.

Laugaste oli foneetikalaboris Paul Ariste assistent ning 1940. aastate lõpust alates õpetas ta Tartu Ülikoolis üldfoneetikat ja eesti keele foneetikat.

## Viited
Uno Liivaku

**Uno Liivaku** (kuni 15. septembrini 1938 **Toomberg**; sündinud 20. mail 1926 Mornas Viljandimaal) on eesti keeleteadlane. 

Liivaku on aastaid olnud tõlkija. Ta tõlkis pikka aega populaarteaduslikke teoseid ja huumorikogumikke.

## Tunnustus

* 1993 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind

## Isiklikku
Tema tütar on teatriteadlane Luule Epner.

## Viited
Kammerjunkur

**Kammerjunkur** (vene keeles камер-юнкер, saksa keeles *Kammerjunker*) oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse IX klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse titulaarnõuniku auastmega. 

1915 on mainitud, et Venemaa keisririigis oli 394 kammerjunkrut.

## Vaata ka
*junkur
*teenistusastmete tabel
Tuulispea

**Tuulispea** oli nalja- ja pilkeajakiri, mis ilmus 1923. aastal Tallinnas ilmumissagedusega kord kuus. 

Nime sai ajakiri juba Soomes ilmunud (1903–1957) huumoriajakirja Tuulispää järgi. Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Kruustee. Toimetus asus Tallinnas Lai tn 38. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas Kiri kahevärvilisena. Ajakirja hind oli 25 marka. Kokku ilmus kaks numbrit.

## Viited
Tallmeister

**Tallmeister** (vene keeles шталмейстер, saksa keeles *Stallmeister*) oli keskajal ja uusajal õukonna liige, kelle ülesanne oli hobuste eest hoolitseda. 

Tallmeister oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse III klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse salanõuniku auastmega. 

## Vaata ka
*ülemtallmeister
*teenistusastmete tabel
Toomkapiitel

**Toomkapiitel** on vaimulike nõukogu toomkiriku juures. Kapiitel oli kesk-ja varauusaegses vürstpiiskopkonnas üks tähtsamaid vaimuliku ja ilmaliku võimu organeid.

Toomkapiitlisse kuulub enamasti 12 toomhärrat. Toomkapiitlit juhib toompraost, kes juhatab toomkapiitli istungeid.

Toomkapiitisse kuulusid kõrgvaimulikud ehk prelaadid, kapiitli hierarhias olid tähtsuse järjekorras toompraost, dekaan, toomskolastik ning toomhärrad.
## Vaata ka

*Tartu piiskopkonna Tartu toomkapiitel, Tartu toomkirik
*Saare-Lääne piiskopkonna Saare-Lääne toomkapiitel,  Haapsalu toomkirik
*Tallinna piiskopkonna Tallinna toomkapiitel, Tallinna toomkirik
*Riia peapiiskopkonna Riia toomkapiitel, Riia toomkirik
*Kuramaa piiskopkonna Kuramaa toomkapiitel  Aizputes
## Viited

## Välislingid
*Toomhärrad,  Eesti lugu, Tõnis Lukas,  03.11.2007
Amel Tuka

**Amel Tuka** (sündinud 9. jaanuaril 1991) on Bosnia ja Hertsegoviina kergejõustiklane (keskmaajooksja).

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 800 m jooksus ajaga 1.46,30 pronksmedali.

Aastal 2015 valiti ta Bosnia ja Hertsegoviina aasta sportlaseks.

Ta oli Bosnia ja Hertsegoviina lipukandja 2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Viited

## Välislingid

*
Värvimine

**Värvimine** on millegi (nt tekstiili või maja) värvainega katmine, immutamine või töötlemine. 

Endisajal, vähem ka tänapäeval kasutatakse värvimiseks sageli looduslikke materjale (nt värvitaimi).

## Vaata ka

* aerosoolvärvimine
* toonimine