open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Priit Pius

**Priit Pius** (sündinud 4. veebruaril 1989) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (25. lend). 

Ta on 2012. aastast Tallinna Linnateatri näitleja.

## Teatrirollid
*2010 Kaarel B. Väljamäe/Diana Leesalu "Suur mees juba" 
*2010 Peter Barnes/Elmo Nüganen "Jumala narride vennaskond" (Viennet, Brodin)
*2011 Neil Simon/Sander Pukk "Biloxi Blues" (Don Carney)
*2011 Molière/Elmo Nüganen "Scapini kelmused" (Scapin)
*2011 Saša Pepeljajev "Gizzelle" (Albert)
*2012 A. H. Tammsaare/Elmo Nüganen "Tõde ja õigus. Teine osa" (Adalbert Sikk)
*2012 Diana Leesalu/Paavo Piik "Lantimiskunstnikud" (Alfaisane, saatejuht, hipster)
*2012 Aleksis Kivi/Elmo Nüganen "Seitse venda" (Tuomas)
*2012 Brian Friel/Priit Pedajas "Lõikuspeo tantsud" (Gerry Evans)
*2013 Richard Greenberg/Diana Leesalu "Kolm vihmast päeva" (Walker Janeway, Ned Janeway)
*2013 Ferenc Molnár/Mart Koldits "Pál-tänava poisid" (Barabas)
*2013 Diana Leesalu "Offline" (Pärtel)
*2013 Marina Carr/Madis Kalmet "Kassirabal" (Noor Dunne)
*2013 Mark Twain/Aapo Ilves/Andres Puustusmaa "Prints ja kerjus" (Tom Canty)

## Filmirollid
*2015 "1944" (Vend Käär)
*2015 "Must alpinist" (Eero)
*2017 Rohelised kassid (Justiitsametnik)
*2018 "Eia jõulud Tondikakul" (Laurits)
*2023 "Vaba raha" (Taavi)
*2023 "Kaka, kevad ja teised", dublaažinäitleja

## Sarjarollid

* 2025 "Von Fock" (Paul von Fock)

## Isiklikku
Tema kaksikvend on Märt Pius. 

Tema abikaasa on juulist 2019 näitleja Maiken Pius. Neil on 22. märtsil 2018 sündinud poeg ja 18. märtsil 2020 sündinud tütar.

## Tunnustus
* 2010 – Voldemar Panso nimeline auhind

## Viited

## Välislingid

* Priit Pius (Linnateatri kodulehel)
* Priit Pius Eesti filmi andmebaasis
* https://www.elisa.ee/et/eraklient/tv/elisa-elamus/seriaal/alo
Wilhelm II (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)

**Wilhelm** (u. 1425 – 7. juuli 1503), kutsutud **Nooremaks**, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog.

## Perekond
Wilhelm abiellus aastal 1444 Stolberg-Wernigerode krahvi Botho VII tütre Elisabethiga. Nad said kolm last:

* Anne
* Heinrich
* Erich
Juan Carlos Varela

**Juan Carlos Varela Rodríguez** (sündinud 12. detsembril 1963 Panamás) on Panama poliitik, kes oli 1. juulist 2014 kuni 1. juulini 2019 Panama president.

Juan Carlos Varela õppis Atlantas Georgia tehnikainstituudis inseneriks ning töötas seejärel perefirmas.

Alates 2006. aastast on ta Partido Panameñista esimees. Aastatel 2009–2011 oli ta Ricardo Martinelli valitsuses välisminister ja 2009–2014 asepresident.
‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsī

**‘Abd al-Fattāḩ Sa‘īd Ḩusayn Khalīl as-Sīsī** (araabia keeles عبد الفتاح سعيد حسين خليل السيسي; sündinud 19. novembril 1954 Kairos) on Egiptuse poliitik ja endine sõjaväelane, alates 8. juunist 2014 Egiptuse president.

Aastatel 2012–2014 oli ta Egiptuse kaitseminister ja vägede ülemjuhataja. Märtsis 2014 läks ta erru, et kandideerida presidendiks.
Siret Siilbek

**Siret Siilbek** (sündinud 6. juunil 1981) on eesti kohtunik ja endine advokaat.

Siret Siilbek lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduse alal 2004. aastal.

Ta on 18. oktoobrist 2005 Eesti Advokatuuri liige, 1. juulist 2008 vandeadvokaat.  

Ta töötas 2012. aastani advokaadibüroos Alvin Rödl & Partner. Aastast 2013 oli ta Advokaadibüroo ALTERNA vandeadvokaat ja partner.

Siret Siilbek oli 2013. aastast Justiitsministeeriumi juures tegutseva maksejõuetusõiguse ekspertnõukogu ja 2014. aastast Eesti Advokatuuri maksejõuetusõiguse komisjoni liige.

15. maist 2024 on ta Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik.

## Publikatsioone
*Siret Siilbek ja Annika Vait: Riigikohus tunnustab aktsionäri õigust teabele, postimees.ee, 6. oktoober 2013
*Siret Siilbek (kaasautor): 40 eurot võla eest, postimees.ee, 2. juuni 2013
*Siret Siilbek: Realistlik saneerimisplaan võib päästa ettevõtte, postimees.ee, 2. märts 2013
*Siret Siilbek: Eraisikul paketi trahvi vastu lihtsam vaielda, äripäev.ee, 31. jaanuar 2013
*Siret Siilbek: Aegunud nõue – prügikasti?, postimees.ee, 30. november 2012
*Siret Siilbek: Abiks kohtusse pöördujaile, postimees.ee, 22. juuli 2012
*Siret Siilbek (kaasautor): Kas Eesti riigilõivusüsteem on õige ning õiglane?, postimees.ee, 22. märts 2012
*Siret Siilbek: Kuidas liisingulepingu lõppemisel kaitsta end paisutatud nõuete vastu, raamatupidaja.ee, 10. oktoober 2011

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus Advokaadibüroo ALTERNA saidil
GPV Estonia

**GPV Estonia АS** (varasem nimi *Enics Eesti AS*) on Eesti elektroonikafirma, mis asub Elvas. Tehas toodab tööstuselektroonikat.

2022. aastal ühines Enics suurettevõttega GPV ja kannab nüüd nime GPV Estonia AS.

2013. aastal oli Enics Eesti käive 88 miljonit eurot. 2012. aasta majandustulemuste põhjal Postimehes koostatud Eesti saja suurima ettevõtte edetabelis oli Enics 87. kohal. 2013. aastal töötas tehases keskmiselt 740 töötajat, sellega oli firma üks Lõuna-Eesti suurimaid tööandjaid. 94% toodangust viidi välismaale. Esimeses kvartalis 2023 on töötajate arv 867.

Enics Eesti emaettevõte Enics Grupp on registreeritud Šveitsis 2004. aastal, kui juhtkond ostis osa Elcoteqist. Peakontor asub Zürichis. Umbes 10% Enicsist kuulub juhtkonnale, ülejäänu omanik on erakapitalifirma. Enicsi kontsern on Euroopas suuruselt teine tööstuselektroonikaettevõte, sellel on maailmas kaheksa tehast. 2013. aasta kogukäive oli 417 miljonit eurot, sellest andis Eesti tütarettevõte umbes viiendiku.

Enicsi Elva tehas sai alguse 1992. aastal asutatud satelliidiseadmetetootjast Finesatist. 2001. võttis tehase üle Ahltronix, 2004 ühendati see Enicsiga.

2019. aasta lõpus ja 2020. aastal oli Enics Eesti juhatuse esimees Andres Kase.

Enics Eesti kuulub Eesti Elektroonikatööstuse Liitu. Firma osales kampaanias "Talendid koju!". Enics Eesti on asutanud omanimelised stipendiumid Tartu Kultuurkapitalis, et toetada tehniliste erialade õppimist Eesti kõrgkoolides ja kutsehariduskeskustes.

## Tunnustus
2010. aastal pälvis Enics Eesti AS Eesti Kvaliteediühingult juhtimiskvaliteedi aastaauhinna suurettevõtete kategoorias.

„Kui ülejäänud Eesti maapiirkondades oleks sellised ettevõtted, siis meie edu oleks riigina täiesti garanteeritud ja kõik, mida me vajame, on neid ettevõtlike inimesi, kes on valmis asju tegema," iseloomustas firmat 2013. aastal külastanud president Toomas Hendrik Ilves.

2014. aastal tunnustas Eesti Haridus- ja Teadusministeerium Enics Eesti AS-i aasta koolitussõbralikuma ettevõtte tiitliga.

## Viited

## Välislingid
* Enics Estonia Enicsi kontserni kodulehel
* Tõnis Oja "Suurettevõte, mida teavad vähesed" Postimees 3. juuli 2014
* "Vaata, milline näeb välja suurettevõte Enics" Postimees 3. juuli 2014
* Raigo Neudorf "Kuidas Enics Eesti 3 aastaga oma käivet 50% kasvatas" Äripäev 25.04.2014
* Merili Nael "Elva elektroonikatehas pürgib sajamiljonilise käibe poole" ERR 06.06.2013
* Väinu Rozental "Enics nihutab latti kõrgemale" Äripäev 18.04.2012
* Maret Beljaeva "Varude juhtimine Enics Eesti AS näitel" Magistritöö. Tartu Ülikool, 2012
* "Enics Eesti paotas ukse raudteetööstusse" Äripäev 10.01.2011
* Väinu Rozental "Enics Eesti AS sai Eesti Juhtimiskvaliteedi auhinna" EAS 8. september 2010
Voodilutikas

**Voodilutikas** (*Cimex lectularius*) on verelutiklaste sugukonda kuuluv putukaliik. See väga levinud parasiitputukas toitub verest. 

Ta on umbes 5–8 mm pikk ja ebameeldiva lõhnaga. Voodilutikad on harilikult punakaspruunid, toiduvaeguses olnud isendid on veidi heledamad. 

Kuna inimesed hindavad üha enam puhtust, esineb voodilutikaid varasemast vähem. Enamasti leidub tänapäeval voodilutikaid ruumides, kus magab palju rahvast. Inimese verest toituvad nad enamasti öösiti. 

Voodilutikad on öise eluviisiga loomad ja nad eelistavad elada toatemperatuuril. Täiskasvanud putukad külmuvad surnuks umbes –18 °C juures. Päeval on nad peidus voodites, liistude vahel, vaipade all või tapeedipragude vahel. 

Voodilutikad paljunevad sugulisel teel. Isane voodilutikas kasutab paaritumistehnikat, mida nimetatakse traumaatiliseks seemendamiseks. Ta torkab teravaotsalise suguorgani suvalisse kohta emase voodilutika kehal ja pritsib tema kehasse seemnerakke, mis seal ringi liiguvad, kuni leiavad munaraku. Emased surevad pärast paaritumist tihti sisemiste vigastuste tagajärjel. 

Emased voodilutikad munevad seal, kuhu nad päevaks peitu poevad.

Munade areng on varieeruv ja oleneb ümbritsevast temperatuurist, see võib väldata 4 päevast kuni 4 kuuni. 
 
Voodilutikaid võib leida ka mitmesuguste loomade pesades, kuna lisaks inimeste verele imevad nad ka nahkhiirte, lindude, koerte, küülikute ja kasside verd. 

Voodilutikate seedimine erineb pisut teiste vereimejatest putukate omast. Näiteks kestab imetud erütrotsüütide lõhustamine neil kauem.

Inimesed võivad neid endaga koju kaasa tuua mõnelt reisilt või lutikate elupaikadest koos riideesemetega. Inimeste tervist voodilutikad üldiselt ei kahjusta, aga vahel võib hammustuskohas tekkida paistetus või sügelus. 

## Viited

## Kirjandus
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne elu entsüklopeedias
* Sissekanne ITIS-es
* Alastair D. Stutt ja Michael T. Siva-Jothy, Traumatic insemination and sexual conflict in the bed bug Cimex lectularius, 8. mai, 2001, 98.köide, nr 10, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)
* Rainer Kerge, Tiit Teder, Õgivad satikad: Kes on voodis peremees?, 19. november 2005 
* Lutikad ründavad, Imeline Teadus nr 1/2010 57 - 61
* Vincent Harraca, Camilla Ryne ja Rickard Ignell, Nymphs of the common bed bug (Cimex lectularius) produce anti-aphrodisiac defence against conspecific males, BMC Biology 2010, 8:121 doi:10.1186/1741-7007-8-121, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)
* Xiaodong Bai, Praveen Mamidala, Swapna P. Rajarapu, Susan C. Jones, Omprakash Mittapalli, Transcriptomics of the Bed Bug (Cimex lectularius), 19. jaanuar 2011, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)
* Voodilutikate globaalne pealetung, Eesti Rahvusringhääling, 18/11/2012
* Michael F. Potter, University of Kentucky College of Agriculture, BED BUGS, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)

## Välislingid
*
SOS Lasteküla Eesti Ühing

**SOS Lasteküla Eesti Ühing** on mittetulunduslik ettevõte, mis kuulub rahvusvahelisse organisatsiooni SOS Lasteküla.

Esimene SOS Lasteküla Eestis avati 1994. aastal Keilas. Nüüdseks on ühingu ülesandeks koordineerida tööd Keila, Põltsamaa, Narva-Jõesuu ja Juuru lastekülades, Keila ja Tallinna noortekodudes, peretugevdamisprogrammi raames, laste õiguste kaitsel ja haridusprogrammi raames.

Eesti SOS lastekülad pakuvad bioloogiliste vanemate hoolduseta jäänud ja Eesti omavalitsuste poolt lastekülasse suunatud lastele peresarnaseid elamistingimusi. Laps saab pikaajaliselt turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna. Kindla perevanema toel valmistub laps selleks, et saada täiskasvanuna hakkama vastavalt oma võimetele. Usaldusväärsed suhted ja taas kogetav armastus annavad lapsele võimaluse taastuda varasematest kogemustest, mis on sageli olnud traumaatilised. SOS Lasteküla eesmärk on pakkuda vanemliku hooleta jäänud lastele samasugust kindlus- ja kodutunnet nagu on nende eakaaslastel.

Lastekülas töötavad perevanemad – SOS ema ja SOS tädi, kasvatajad, psühholoog, sotsiaaltöötaja, külameister, sekretär ja külajuhataja. Lastekülas otsitakse ja arendatakse pedagoogilisi, psühholoogilisi ja sotsiaalseid võimalusi, mis vastaksid laste erinevatele vajadustele nii igapäevaelu kui ka tulevikku silmas pidades.

## Välislingid
* Koduleht
Paap Kõlar

**Paap Kõlar** (sündinud 18. oktoobril 1954) on eesti trummar ja ekstreemspordi.

Ta oli progerokki ja *[[jazz fusion]]*it viljelenud ansamblite Psycho (1973–1978) ja Radar (1978–1987) eestvedaja ja liige. Ansamblil Radar oli kaks erinevat suunitlust. Üks nendest oli Jaak Joalaga seotud Radar ning teine oli instrumentaalset muusikat mängiv Radar. Instrumentaalne Radar, mille staažikaimaid liikmeid on Paap Kõlar, on teinud kontserte aeg-ajalt ka hiljem.

Paap Kõlar on ekstreemspordi rajaja Eestis. Ta on ettevõtete Paap Kõlari Safarikeskus Otepääl, Surf Paradiis (Spordiklubi Surf MTÜ) Hiiumaal asutaja ja omanik ning MTÜ Eesti Tiibvarjuspordi Liit juhatuse liige. 2014. aastal sai ta Soomes motovarjuõnnetusel eluohtlikult vigastada.

## Isiklikku
Kaja Kõlar oli ja Ele Kõlar on tema õde. Pärast vanemate lahkuminekut said nad kaks poolvenda: isa, dirigent Erich Kõlari peres sündis Margo Kõlar ning ema, pianist Leelo Kõlari uues peres poeg Mikk Targo.

Paap Kõlaril on tütar Kelli ning poeg Palle. Tema elukaaslane on Mirell Jakobson.

## Viited

## Välislingid
* VIKERKÄÄR. Külaline Paap Kõlar. audio, arhiiv.err.ee, 23. mai 1999
* Radari trummar Paap Kõlar tuleb Watergatele motovarjuga. eestielu.goodnews.ee, 18. juuni 2014
Olaf Kibe

**Olaf Kibe** (26. september 1921 Tartu – 30. juuni 2014 Sundsvall) oli eesti ja Rootsi arst.

Ta lõpetas 1940. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus ta alustas kohe õpinguid oma meditsiinilise hariduse lõpetamiseks, töötades juhutöödel. Ta lõpetas 1950. aastal Stockholmis Karolinska Instituudi. 

Pärast Karolinska Instituudi lõpetamist töötas ta arstina Karlstadis ja Nyköpingis, spetsialiseerudes sisehaigustele ja kardioloogiale. Aastal 1960 määrati ta Sundsvalli sisehaiguste kliiniku ülemarsti abiks, kuhu ta jäi ametisse pensionini. Pensionipõlves, aastal 1996 töötas ta Sundsvallis tööstusarstina.

Ta oli Eesti Arstide Liidu liige ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige, aastast 1995 ka auliige. Tema hobid olid golf ja kirjandus. Tema eriharrastus oli töö Filmiklubis Sundsvallis ja Eestis.

## Isiklikku
Ta abiellus 1951. aastal rootslanna Gunhild Ericssoniga, neil sündisid poeg ja kaks tütart.

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=690
*Olaf Kibe lehel ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Suhtlusvõrgustik

**Suhtlusvõrgustik** ehk **sotsiaalvõrgustik** on erinevate sotsiaalsete objektide vaheliste suhete ülesehitamiseks, kajastamiseks ja korraldamiseks mõeldud platvorm, veebiteenus või veebisait. Suhtlusvõrgustikke näitlikustavad sotsiaalsed graafid.

## Suhtlusvõrgustike loend

## Vaata ka
*Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
*"Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat?" Katrin Tiidenberg. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2017, 363 lk; ISBN 978-9985-58-838-3
Väike pingviin

**"Väike pingviin"** (inglise *The Pebble and the Penguin*) on 1995. aastal valminud muusikaline animafilm. 

## Välislingid
*
* "Väike pingviin" saidil Disney Screencaps
Skandaal rajooni tasandil

**"Skandaal rajooni tasandil"** on 1988. aastal valminud Lenfilmi mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1980. aastate algul Leningradis. Ühe Leningradi linnarajooni komsomoli rajoonikomitee esimest sekretäri Nikolai Šumilinit ootab ees ametikõrgendus. Seetõttu toimub uute liikmete vastuvõtt komsomoli seekord kiirendatud korras. Seejärel suundub Šumilin koos teiste komsomolitöötajatega sauna ametikõrgendust tähistama. Pidutsemine toimub ohtra alkoholi ja tüdrukutega. Lõpuks on kogu seltskond alasti basseinis. Kui Šumilin varahommikul peolt koju jõuab, siis teatab ta naine talle, et kavatseb lahutust nõuda.

Hommikul selgub, et öösel on komsomoli rajoonikomiteesse sisse murtud. Muuhulgas on ära viidud ka lipp ja spartakiaadi karikas. Varsti toimub aga spordipalees rajooni komsomoliorganisatsiooni pidulik kokkutulek. NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski annab Šumilinile probleemi lahendamiseks kaks päeva aega.

Sattunud väljapääsmatusse olukorda püüab Šumilin abi leida oma endiselt armukeselt NLKP rajoonikomitee sekretärilt Koroljovalt. Koroljova aga räägib, et tema ei saa Šumilinit kuidagi aidata. Kuid ta vihjab, et Šumilin pääseb minimaalse karistusega. Seejärel võtab vihane Šumilin ühes tehases toimuval komsomolikoosolekul teravas toonis sõna, rääkides komsomolitööst tõtt.

Seejärel läheb Šumilin oma armukese Tanja juurde, murrab ta köögilauale maha ja astub temaga vahekorda. Taustaks kostab televiisorist Brežnevi kõne. Šumilin ja Tanja lähevad diskoteeki. Diskoteegis märkab Šumilin, et vaasina on seal kasutusel rajoonikomiteest varastatud karikas. Pärast seda selgitab miilits kiiresti välja rajoonikomiteesse tunginud varga, kelleks osutub probleemsest perest pärit Jura Semjonov. Seejärel selgub, et nüüd inkrimineeritakse Šumilinile tema kõne tehases ja rajoonikomiteele lihtsalt eraldatakse uus lipp. Aga filmi lõpus teatab NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski, et Šumilini esinemisest tehases tehakse uus algatus – üleliiduline siiruse õppetund.

## Osatäitjad
*Igor Botškin – Nikolai Šumilin, komsomoli rajoonikomitee esimene sekretär
*Jelena Anissimova – Nadežda Komissarova, komsomoli rajoonikomitee kolmas sekretär
*Vitali Ussanov – komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhataja
*Leonard Varfolomejev – Vladimir Kovalevski, NLKP rajoonikomitee sekretär
*Juri Demitš – Okolotkov, komsomoli linnakomitee sekretär
*Nadežda Živodjorova – Galja Šumilina, Šumilini naine
*Jelena Antonova – Tanja, Šumilini armuke
*Juri Kuznetsov – Valeri Mansurov, miilitsakapten
*Evelina Bljodans – Allotška, sekretär
*Alla Murina – Ellotška
*Sergei Volkov – Butenin
*Leonid Andrijanov – Loktjukov
*Aleksandr Šurõgin – Homitš
*Sergei Voitov – Šestopalov
*Zinovi Volotski – Aleksejev
*Andrei Smirnov – Tsimbaljuk
*Olga Tšainikova – Semjonovi ema
*Andrei Gerassimovitš – Jura
*Valentina Panina – Ljudmila Koroljova, NLKP rajoonikomitee sekretär
*Anatoli Slivnikov – autojuht
Heinrich I (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Heinrich I** (14. juuni 1463 – 23. juuni 1514, Leer), kutsutud **Vanemaks**, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1491 kuni oma surmani.

## Perekond
Heinrich I abiellus aastal 1486 Pommeri hertsogi Erich II tütre, Katharinaga. Nad said järgmised lapsed:

* Christoph
* Katharina
* Heinrich
* Franz
* Georg
* Erich 
* Wilhelm 
* Elisabeth
* Johann
Milena Jesenská

**Milena Jesenská** (10. august 1896 – 17. mai 1944) oli tšehhi ajakirjanik, kirjanik, toimetaja ja tõlkija.

Milena Jesenská sündis Prahas ortopeedia-professori Jan Jesenský perekonnas. Ta õppis tütarlaste humanitaargümnaasiumis Minerva. Kooliajal oli ta patriootliku võimlemisliikumise Sokol liige. 1913. aastal suri Milena ema, mis mõjus talle väga rängalt. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Milena Jesenská ülikoolis kaks semestrit meditsiini, kuid õpingud katkesid. Seejärel tegeles ta kirjanduse ja publitsistikaga.

1916. aasta sügisel tutvus ta saksakeelse juudi rahvusest literaadi Ernst Pollakiga. Pollak töötas sel ajal ühe välispanga korrespondendina Prahas. Milena isale ei meeldinud, et ta tütar tahtis abielluda endast kümme aastat vanema juudiga ning 1917. aasta juunis laskis ta oma tütre paigutada Veleslavini hooldus- ja raviasutusse, närvihaigete sanatooriumisse Praha lähedal. 1918. aasta märtsis vabanes ta sealt.

Milena abiellus Ernst Pollakiga ning nad kolisid 1918. aastal Viini. Pollak asus tööle sama panga peakontoris, mille filiaalis ta Prahas töötanud oli. 1919. aastal hakkas Milena Jesenská tegema kaastööd Praha ajalehtedele Národní listy ja Tribuna.

1919. aasta oktoobris kirjutas Milena Jesenská Franz Kafkale ja palus luba tema jutustusi tšehhi keelde tõlkida.1920. aastal said nad Kafkaga isiklikult tuttavaks. Suhe Kafkaga ei kestnud kaua. Milena ei olnud valmis abielu Pollakiga lõpetama, Kafkat hirmutas Milena kirglik ja ohjeldamatu iseloom. Frank Kafka lõpetas suhte Milenaga 1920. aasta novembris. Viimast korda kohtusid nad juunis 1923. Kafka kirjad Milenale ilmusid saksakeelses väljaandes 1952. aastal ja ingliskeelses tõlkes 1953. Eestikeelne tõlge ilmus 1996. aastal.

1924. aastal lahutas Milena abielu Ernst Pollakiga ning 1925. aastal pöördus ta Prahasse tagasi. 1927. aastal abiellus ta arhitekt Jaromír Krejcariga, 1928. aastal sündis neil tütar Jana. Abielu kujunes probleemseks seoses Milena raske haiguse ja morfiinitarvitamisega. 1931. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Kuid ta pettus kommunismis ja 1936. aastal heideti ta stalinismi kriitika eest parteist välja.

1938–1939 oli ta poliitika- ja kultuuriajakirja Přítomnost toimetaja. Tšehhoslovakkia okupeerimise järel arreteeris Gestapo ta 11. novembril 1939. Esialgu hoiti teda kinni Praha ja Dresdeni vanglates. 1940. aasta novembris saadeti ta Ravensbrücki koonduslaagrisse, kus ta 1944. aastal neerupuudulikkuse tagajärjel suri.

## Viited
Urmo Känd

**Urmo Känd** (27. veebruar 1937 – 1. september 2017) oli Eesti rahvatantsutreener.

Urmo isa Teedo ja ema Olvi panid aluse rahvatantsule Nõmmel 1945. aastal. Isa käe all hakkas Urmo rahvatantsuga tegelema 15-aastaselt. 1967. aastal alustas ta tööd rahvatantsujuhendajana Nõmme Kultuurimajas.
Rookse künnapuu

**Rookse künnapuu** (ka **Rookse jalakas**) on kaitsealune künnapuu Tartumaal Rookse külas.

## Välislingid
*
Intertüdruk

**"Intertüdruk"** on 1989. aastal Nõukogude Liidu ja Rootsi koostöös valminud mängufilm.

## Süžee
Leningradi meditsiiniõde Tanja Zaitseva on lisaks oma põhitööle ka valuutaprostituut. Tema rootslasest klient Ed Larsen teeb talle abieluettepaneku. Tanja nõustub, kuna ta tahab Läände pääseda, et elada jõukat elu ja maailma näha. Kuid välismaale pääsemiseks tuleb ületada mitmed bürokraatlikud takistused. Tanja peab tooma tõendi oma isalt, et sel pole tema suhtes mingeid pretensioone. Tanja pole oma isa juba 20 aastat näinud. Viletsas materiaalses seisus isa nõuab Tanjalt selle tõendi eest 3000 rubla. Tanjal pole seda raha kusagilt võtta ning ta on sunnitud selle summa teenima prostitutsiooniga.

Esialgu meeldib Lääne elu Tanjale väga, kuid varsti saabub pettumus. Rootsi "sõbrad" ei unusta hetkekski, millega Tanja Nõukogude Liidus raha teenis. Tanja mees Ed Larsen armastab teda, kuid teeb talle tema harjumuste kohta pidevalt märkusi. Tanja saab aru, et ta on täiesti võõras inimene tundmatus maailmas. Tanja tahab oma ema külastada. Siis teatab üks Tanja sõbranna talle telefoni teel, et tema suhtes on Nõukogude Liidus algatatud kriminaalasi valuutaspekulatsioonide süüdistusega. Uurijad käivad Tanja ema juures ja räägivad talle, et ta tütar on tegelenud prostitutsiooniga. Tanja õpetajannast ema on vapustatud ja keerab gaasikraani lahti, soovides lõpetada elu enesetapuga. Naabrid tunnevad gaasilõhna, murravad korterisse sisse ja päästavad ta. Samal ajal tunneb Tanja kuuenda meelega, et juhtunud on midagi hirmsat. Ta istub autosse ja kihutab lennujaama, sattub aga liiklusõnnetusse ja hukkub.

## Osatäitjad
*Jelena Jakovleva – Tanja Zaitseva-Larsen
*Tomas Laustiola – Ed Larsen, Tanja mees
*Larissa Malevannaja – Alla Zaitseva, Tanja ema
*Anastassia Nemoljajeva – Ljalka
*Ingeborga Dapkūnaitė – "Kissulja"
*Ljubov Polištšuk – Zina Meleiko
*Irina Rozanova – Siima hüüdnimega Gulliver
*Martiņš Vilsons – Viktor
*Torsten Wahlund – Grünwald
*Vsevolod Šilovski – Tanja isa
*Zinovi Gerdt – Boriss Semjonovitš, haigla peaarst
*Valeri Hromuškin – Volodja, osakonna ametiühingu allorganisatsiooni juht
*Igor Vetrov – Anatoli Andrejevitš, miilitsakapten
*Gennadi Sidorov – Ženja, militsionäär
*Tatja Agafonova – Verka
*Maria Vinogradova – medõde
*Igor Sidorenko – Tanja ema klassi õpilane
*Sergei Behterev – kelner
*Boriss Velšer – Luigi
*Marina Gaizidorskaja – Nefjodova
*Natalja Drožžina – Ljalka ema
*Igor Jefimov – šveitser
*Sergei Košonin – taksojuht
*Vladimir Rožin – Albert Ivanovitš, koolidirektor
*Jevgenia Taimanova – hotelli korrapidaja
*Sverre Anker Ousdal – Edi ülemus
*Mentai Utepbergenov – jaapanlane 
*Natalja Štšukina – koolitüdruk Natalja

## Varia
1989. aastal käis Nõukogude Liidu kinodes filmi vaatamas 44 miljonit inimest.

## Viited
Toborna pettäi

**Toborna pettäi** (ka **Toborna pettai**) on kaitsealune mänd ja pühapuu Võrumaal Noodaskülas Rõuge kihelkonnas.

Toborna pettäi kasvab Kütioru idanõlval niinimetatud Tobornamäel ja on kaldunud Võru-Loosi maantee kohale.

Puu on aja jooksul kaotanud suuri oksi ja ladvatüve, millest on jäänud puule nähtavad jäljed. Puu võra on ümbruse mõjul tugevasti muutunud. Kui puu kasvab lagedal põllumaastikul, sirutus võra vihmavarjunataoliselt maantee kohale, kuid lähiümbruse võsastumise tõttu kuivasid äärmised oksad ja keskel hakkasid need püramiidselt valguse poole tõusma. Haljendama on jäänud vaid üks alumine oks, puu vanim osa meenutab kändu ümbermõõduga 2,8 meetrit.

Puu vanus on teaduslikult määratlemata.

Rahvapärimuse järgi on mänd suurema püha puudesalu viimane puu, kuhu on ohvreid toodud. Samuti on muistendipärimuses peetud puud Vastseliina lossi kulla peidupaigaks, mille venelaste eest taganev Rootsi sõjavägi oli puu alla peitunud. Kulda tulevat pärimuse järgi otsida tuleb seitsme sõdurisineli kauguselt, suunast, kuhu teatud täiskuu-keskööl langeb puu vari.

## Viited

## Välislingid
*
Raudalu kivid

**Raudalu kivid** on Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumist põhja pool kahel pool Karuse tänavat asuv kaitsealuste rändrahnude rühm, mis koosneb neljast lähestikku asuvast kivist. 

Kõige suurem rahn on **Raudalu Suur kivi**, mida kasutas muistendi järgi Vanapagan, kui ta Kalevipojaga võidu kivi viskas. 

## Välislingid
*
Valeri Heletei

**Valeri Heletei** (ukraina keeles Валерій Вікторович Гелетей *Valeri Viktorovõtš Heletei*; sündinud 28. augustil 1967 Verhni Koropetsis) on Ukraina sõjaväelane, oli alates 2014. aasta 3. juulist kuni 12. oktoobrini Ukraina kaitseminister ning juhtis pärast seda presidendi ihukaitset. 

2007. aastast juhtis ta presidendi ihukaitsega tegelevat Ukraina Riigikaitse Osakonda (*Управління державної охорони України*) ning jätkas selle juhtimist 2014. aastal pärast lühikest ametiaega kaitseministrina. Astus ametist tagasi ja president Zelenskõi vabastas ta ametist 29. mail 2019.

President Petro Porošenko pressiteenistus teatas Valeri Geletei esitamisest kaitseministri kandidaadiks 2014. aasta 2. juulil. Ministrikandidaadi esitlemisel Ülemraadale märkis president, et Geletei mitte üksnes ei ole õppinud, kuidas sõdida, vaid on ka ise sõjas osalenud ning saab aru sellest, mis asi on hübriidsõda ja teab, kuidas seda võita. Ülemraada kinnitas kindralpolkovnik (2008) Valeri Geletei Ukraina kaitseministriks 2014. aasta 3. juulil. Vastse kaitseministri kinnitusele, et Ukraina võidab ja võiduparaad viiakse läbi Ukraina linnas Sevastopolis, vastasid saadikud aplausiga.

## Isiklikku
Heletei on abielus, perekonnas on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Lühiandmed Ukraina Riigikaitse Peavalitsuse ametlikul kodulehel (*ukraina keeles*)
*Шуфрич и Гелетей вместо спарринга обменялись рукопожатиями… (*vene keeles*)
*В БЮТ говорят, что Балога и Гелетей позарились на землю аэропорта "Узин" (*vene keeles*)
*Балога женил сына на дочке своего соратника (*vene keeles*)
*Гелетей: Планы Зеленского перенести АП в другое место – не лучший вариант - Zn.ua, 23.04.2019
Giórgos Samarás

**Giórgos Samarás** (kreeka keeles Γιώργος Σαμαράς; sündinud 21. veebruaril 1985 Irákleios) on endine Kreeka jalgpallur, ründaja

Debüüdi Kreeka jalgpallikoondises tegi Samarás nädal pärast oma 21. sünnipäeva 28. veebruaril 2006 sõprusmängus Valgevene vastu, kus ta lõi koondises esimese ja mängu ainsa värava.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta viimases alagrupimängus 24. juunil penaltist värava Elevandiluuranniku vastu, mis viis Kreeka esmakordselt kaheksandikfinaali.

## Saavutused
;Celtic
*Scottish Premier Leaguea (4): 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2013–14
*Scottish Cup (2): 2010–11, 2012–13
*Scottish League Cup (1): 2008–09

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Verhni Koropets

**Verhni Koropets** on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Mukatševe rajoonis.

Verhni Koropets asutati 1300. aastal.

Külas elas 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 1362 inimest, asustustihedus 677,61 inimest ruutkilomeetri kohta.

Verhni Koropetsis on sündinud 2014. aasta 3. juulil kaitseministriks nimetatud kindralpolkovnik Valeri Geletei.

## Viited
Baška tahvel

**Baška tahvel** (horvaadi keeles *Bašćanska ploča*) on horvaadikeelne raidkirjatahvel 1100. aastast, horvaadi keele ja glagoolitsa kirja vanimaid ja tähtsamaid mälestusmärke.

Tahvel avastati arheoloogilistel kaevamistel 1851. aastal keskaegse vararomaani stiilis püha Lucia kiriku sillutises Jurandvori külas Baška sadama lähedal Krki saarel, algselt oli see olnud osa altariruumi vaheseinast. Alates 1934. aastast hoitakse seda Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemias Zagrebis. Püha Lucia kirikusse on vaatamiseks välja pandud tahvli koopia.

## Kirjeldus

Kivist mälestustahvlil, mille mõõtmed on 99,5&nbsp;cm × 199 × 7,5–9&nbsp;cm, on raidkiri, milles abt Držiha annab teada, et *Horvaatia* kuningas Zvonimir on annetanud tüki maad pühale Luciale, see tähendab benediktlaste kloostrile. Raidkirja teises pooles annab abt Dobrovit omakorda teada, et tema ehitas selle kiriku koos üheksa mungaga. Tahvli ülaserv on kaunistatud viinapuuväätidest ornamendiga.

Tahvlil on 13 raidkirjarida. Tekst on kirjutatud glagoolitsas ja on hästi säilinud. Glagoolitsa kirjamärkide seas esineb ka üksikuid ladina ja kirillitsa tähti. Kirja keel on segu horvaadi keele vana-tšakavština murdest ja kirikuslaavi keelest. Tahvel on ainus säilinud näidis glagoolitsa tähestiku üleminekuvormist "ümaralt" (bulgaaria-makedoonia) tähestikult "nurgelisele" (horvaatia) tähestikule.

## Tähtsus
Baška tahvlit peetakse horvaatide sünnitunnistuseks, sest see on vanim säilinud kirjalik allikas, kus mainitakse nime *[[Horvaatia]]* (tuletise kujul) horvaadi keeles: teksti kolmandas reas on kirjutatud *ZЪVЪNIMIRЪ KRALЪ HRЪVATЪSKЪÏ* (*Zvonimir, Horvaatia kuningas*). Varem oli seda ette tulnud vaid teistes keeltes, nagu ladina ja kreeka.

Vaatamata sellele, et Baška tahvel ei ole vanim *horvaatia glagoolitsa* mälestusmärk (Plomini tahvel, Valuni tahvel, Krki raidkiri on vanemad, olles pärit 11. sajandist) ning ei ole kirjutatud puhtas horvaadi keeles, nimetatakse teda ometigi "horvaadi keele kalliskiviks" ja "horvaadi kirjanduse sünnitunnistuseks".

Baška tahvlit on kujutatud Horvaatia 100 kunase rahatähe aversil 1993. ja 2002. aasta väljalaskel.

## Viited

## Kirjandus
* Branko Franolić, Mateo Zagar. *A Historical Outline of Literary Croatian and The Glagolitic Heritage of Croatian Culture*. Erasmus and CSYPN, London and Zagreb 2008. ISBN 978-953-6132-80-5

## Välislingid

* Darko Žubrinić. The Baška tablet — precious stone of Croatian literacy. Piltide ja üksikasjalise kirjeldusega (inglise keeles)
*The Baška Tablet – The Jewel (Artikkel Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia veebisaidil; inglise keeles)
*Mateo Žagar. Baška Tablet (inglise keeles)
Olev Lugus

**Olev Lugus** (12. märts 1935 Sangaste – 27. juuni 2014) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas 1949. aastal Restu 7-klassilise kooli, 1952. aastal Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi (tööstusettevõtete plaanija erialal). 1962. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli tööstusökonoomika erialal. 1971. aastal kaitses ta väitekirja "Puidu kompleksse kasutamise põhisuunad ja majanduslik efektiivsus Eesti NSV-s" ja sai majandusteaduse kandidaadi kraadi.

Aastatel 1952–1953 töötas ta Pärnu oblasti Plaanikomisjoni tööstussektoris ökonomistina. Aastatel 1953–1962 töötas ta Puidutöötlemiskombinaadis Viisnurk vaneminseneri, tsehhi- ja osakonna juhatajana. Aastatel 1962–1998 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis nooremteadurina, vanemteadurina, tööstusökonoomika sektori juhatajana, teadusdirektorina ning aastatel 1989–1998 direktorina. Aastatel 1998–2000 oli ta Eesti Tööandjate ja Tööstuse Keskliidu majandusnõunik.

Ta on uurinud Eesti metsakompleksi arengut, on analüüsinud metsaressursside kasutamist ja arenguperspektiivi. Ta on analüüsinud Eesti majanduse arengut, olnud tegev Eesti majanduse arengu perspektiivide uurimise ja majandusmehhanismi reformimise alal. Ta oli tegev IME projekti väljatöötamise ühe juhina majanduse instituudis ja valitsuskomisjonis. Ta on pidanud loenguid nii Eestis kui ka välisriikides Eesti majanduse arengust ja sõlmprobleemidest.

Olev Lugus suri 27. juunil 2014 ja ta maeti 3. juulil 2014 Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1981 orden Austuse märk
* 1987 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1994 Eesti teaduspreemia

## Viited
Peajada

**Peajada** ehk **põhijada** on tähti värvusindeksi ja absoluutse tähesuuruse järgi paigutaval Hertzsprungi-Russelli diagrammil pidev ja selgelt nähtav riba, mis kulgeb vasakult ülalt paremale alla. Peajadal asetsevaid tähtesid nimetatakse **peajada tähtedeks** ehk **põhijada tähtedeks**, traditsioonilise nimetusega ka **kääbusteks** ehk **kääbustähtedeks**. Peajada tähtede heledusklass on V.

Pärast tähe teket põhjustab selle tihedas tuumas toimuv tuumasüntees, mille käigus vesiniku aatomituumad ühinevad heeliumi tuumadeks, soojusenergia eraldumist. Tähe arengu selles staadiumis paikneb ta peajadal kohas, mille tingib põhiliselt tähe mass, kuid mida mõjutavad ka tähe keemiline koostis ja muud tegurid. Kõik peajada tähed on hüdrostaatilises tasakaalus, milles kuumast tuumast lähtuvat kiirgusrõhku ja gaasi rõhku tasakaalustab väliskihtide gravitatsiooniline rõhk. Tasakaalu aitab hoida tuumas toimuva energia genereerimise kiiruse sõltuvus temperatuurist ja rõhust. Tuumas genereeritud energia tungib tähe pinnale ja kiirgub fotosfäärist välja. Energia kannab edasi kas kiirgus või konvektsioon. Viimane toimub piirkondades, kus on järsemad temperatuurigradiendid, suurem täheaine läbipaistmatus või mõlemad korraga.

Peajada jaotatakse mõnikord vastavalt põhilisele energia genereerimise viisile ülemiseks ja alumiseks osaks. Tähed, mille mass on väiksem kui umbes 1,5 Päikese massi (M☉)  sünteesivad vesiniku aatomituumadest heeliumi tuumi põhiliselt prooton-prooton-tsükli ehk pp-tsükli ehk prooton-prooton-reaktsiooni käigus, suurema massi puhul aga toimub selleks valdavalt CNO-tsükkel, milles osalevad vahendajatena süsiniku, lämmastiku ja hapniku tuumad. Kui peajada tähe mass on suurem kui 2 Päikese massi, siis toimub selle tuumas konvektsioon, mis paneb äsja sünteesitud heeliumi liikuma, nii et säilib ühinemisreaktsiooni toimumiseks vajalik kütuse vahekord. Mida väiksem on tähe mass, seda suurema osa tähest hõlmab piirkond, kus toimub konvektsioon; kui peajada tähe mass on alla 0,4 Päikese massi, toimub konvektsioon kogu tähes. Kui tuumas konvektsiooni ei toimu, siis moodustub heeliumirikas tuum, mida ümbritseb vesiniku kiht.

Reeglina on peajada tähe eluiga seda väiksem, mida suurem on tähe mass. Kui tuuma vesinikkütus on otsas, areneb täht väljaspool peajada paiknevaks täheks. Mis tähest saab, sõltub tema massist: kui see on väiksem kui 0,23 Päikese massi, siis järgneb kohe valge kääbuse staadium. Keskmise massiga tähed (0,3 kuni 8 M☉) jõuavad oma arengus punase hiiu, massiivsemad ka AGB-tähtede staadiumisse ning lõpetavad oma elu tähe väliskihtide välja paiskamise ja sellega planetaarudu tekitamisega ning lõpuks valgeks kääbuseks muutumisega. Veel suurema massiga tähed plahvatavad supernoovana või kollapseeruvad kohe mustaks auguks.
Heinrich II (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Heinrich II** (10. november 1489 – 11. juuni 1568), kutsutud **Nooremaks**, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1514 kuni oma surmani. Viimane katoliiklik Welfist vürst on tuntud suure arvu sõdade poolest, milles ta osales.

## Perekond
Esimest korda abiellus Heinrich aastal 1515 endise Mömpelgardi krahvi Heinrich von Württembergi tütre Mariaga. Nad said järgmised lapsed:

* Margarete
* Andreas
* Katharina
* Maria
* Karl Viktor
* Philipp Magnus
* Julius
* Heinrich
* Johann
* Joachim
* Clara

Teist korda abiellus Heinrich aastal 1556 Poola kuninga Zygmunt I tütre Sophia Jagiellonicaga. Teine abielu jäi lastetuks.

Heinrichil oli armuke Eva von Trott zu Solz, kellega ta sai 10 last.
Julius (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Julius** (29. juuni 1528 – 3. mai 1589) oli aastast 1568 kuni oma surmani Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst.

## Perekond
Julius abiellus 25. veebruaril 1560 Brandenburgi kuurvürsti Joachim II tütre Hedwigiga. Nende lastest elasid täisealiseks saamiseni:

* Sophia Hedwig
* Heinrich Julius
* Maria
* Elisabeth
* Philipp Sigismund
* Joachim Karl
* Dorothea Augusta
* Julius August
* Hedwig
Punane kääbus

**Punased kääbused** ehk **punased kääbustähed** on väikesed ja suhteliselt jahedad peajada tähed, mille spektriklass on K (hilisem alatüüp; oranžid kääbused) või M.  Nende mass on 0,075 Päikese massi (pruuni kääbuse ülempiir) kuni umbes 0,5 Päikese massi ning pinnatemperatuur on alla 4000&nbsp;K. 

Punased kääbused on Galaktika kaugelt levinuim tähetüüp, vähemalt Päikese ümbruses, kuid väikese absoluutse tähesuuruse tõttu ei ole nad hõlpsasti vaadeldavad. Maalt ei näe palja silmaga ühtki neist. Ka Päikesele lähim täht Proxima Centauri on punane kääbus (spektriklass M5, näiv tähesuurus 11,05), samuti 30 järgmist. Punaste tähtede osatähtsust Galaktika tähtede seas on hinnatud kolmveerandile.

Tähemudelitest nähtub, et punastel kääbustel, mille mass on alla 35% Päikese massi, toimub konvektsioon kogu tähe ulatuses. Sellepärast on termotuumasünteesi käigus vesinikust tekkinud heelium pidevalt ringluses kogu tähes, nii et tuum ei saa tekkida. Sellepärast arenevad punased kääbused väga aeglaselt: teoreetiliselt võib neil olla triljonite aastate vältel sama heledus ja spektriklass, kuni neil kütus otsa saab. Et Universumi vanus ei ole kuigi suur, siis pole olemas arengus kaugele jõudnud punaseid kääbuseid.

## Viited
Mõkolajivka

**Mõkolajivka** on linn Ukrainas Donetski oblastis Slovjanski haldusalas.

Mõkolajivka rajati 1730. aastal, linna õigused sai 2003. aastal.

Linnas elas 2011. aasta 1. jaanuaril 15 847 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ukraina Rahvuskaardi ja armee ühise tegutsemise tulemusel võeti strateegiliselt oluline linn 2014. aasta 4. juulil separatistide käest taas oma kontrolli alla. Eelmise päeva lahingutegevuses oli neutraliseeritud vähemalt 150 separatisti ja 6 nende tugipunkti, 4. juulil võeti kinni umbes 50 relvad maha pannud terroristi.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*"ERR Ukrainas: paljud elanikud loobuvad riigi pakutud evakuatsioonist" ERR, 18. juuni 2022
Traktoristid

**"Traktoristid"** on 1939. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Kaug-Idas tankistina teeninud Klim Jarko pöördub pärast teenistuse lõppu tagasi oma kodupaika Ukrainas. Talle meeldib väga samas kolhoosis töötav Marjana Bažan. Kuid Marjana on juba terves rajoonis tuntud traktorist. Tal on palju austajaid, kellest Marjana loodab vabaneda teeseldes armastust loodri Nazari vastu. Klim sattub raskesse olukorda, kuid ta suudab oma otsekohesuse ja töökusega ära teenida kogu kolhoosi ja Marjana sümpaatia.

## Osatäitjad
*Marina Ladõnina – Marjana Bažan, traktorist, brigadir
*Nikolai Krjutškov – Klim Jarko, traktorist
*Boriss Andrejev – Nazar Duma
*Stepan Kajukov – Kirill Petrovitš, kolhoosi esimees
*Pjotr Aleinikov – Savka, naljahammas ja huligaan
*Vladimir Koltšin – Haritoša, postiljon
*Olga Borovikova – Franja, traktorist
*R. I. Dneprova-Tšaika – Tatjana Markovna, kolhoosnik
*Aleksei Dolinin – Tarass Grigorjevitš, tuletõrjuja, Marjana austaja
*Pjotr Savin – tankist, Klim Jarko sõber
*Artavazd Keftšijan – tankist, Klim Jarko sõber
Domingos Simões Pereira

**Domingos Simões Pereira** (sündinud 20. oktoobril 1963) on Guinea-Bissau poliitik, kes oli 3. juulist 2014 kuni 20. augustini 2015 Guinea-Bissau peaminister.

Ta on Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Partei esimees.
Kaansoo kalmistu

**Kaansoo kalmistu** on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaansoo külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.

## Ajalugu
Kaansoo õigeusu kogudus eraldati Suure-Jaani õigeusu kihelkonnast 1904. aastal, kalmistu asutati 1905. aastal. Kuna Kaansoo õigeusu kirik paiknes erinevates renditud hoonetes, pole üheselt määratletav, kui kaugel paiknes kalmistu õigeusu kirikust. Vähemalt üks kirik paiknes kohe kalmistu edelaküljel.

## Kirjeldus
Kalmistu paikneb Kaansoo oja paremal kaldal ja selle pindala on umbes 0,4 ha. Praegu (juuni 2015) on kalmistu kasutuses, see kuulub Põhja-Pärnumaa vallale ja on hooldatud.

## Käsikirjad
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
*
*Kalmistud Vändra valla kodulehel
*Vändra valla kalmistute kasutamise eeskiri
Parujr Hajrikjan

**Paruyr Arshaviri Hayrikyan** (Պարույր Արշավիրի Հայրիկյան, sündinud 5. juulil 1949 Jerevanis) on Armeenia poliitik ja endine nõukogude dissident. Hayrikyan oli üks demokraatliku liikumise juhtidest Nõukogude Liidus. Ta on ühtlasi ka kirjanik ja helilooja. Ta on kirjutanud mitmeid armeenia isamaalisi laule.

## Välislingid
*http://www.hayrikyan.com
Uhmardu kalmistu

**Uhmardu kalmistu** on kalmistu Maarja-Magdaleena kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uhmardu külas Tartu maakonnas Tartu vallas.

Maarja-Magdaleena kihelkonnas asutati õigeusu kogudus 1859. aastal, seda tunti Saare-Uhmardu kogudusena ('Saare' oli valla järgi ja 'Uhmardu' oli õigeusu kiriku asukoha järgi). Tõenäoliselt asutati kalmistu umbes samal ajal, sest teised õigeusu kalmistud asetsesid kaugel.

Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes kolmveerand kilomeetrit lõuna suunas. Praegu on kalmistu kasutamata.

## Välislingid
*
Lenin oktoobris

**"Lenin oktoobris"** on 1937. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmis kujutatakse Lenini elu ja tegevust 1917. aasta pöördelistel sügispäevadel, mil valmistati ette ja viidi läbi Oktoobrirevolutsioon.

## Osatäitjad
*Boriss Štšukin – Vladimir Lenin
*Nikolai Ohlopkov – Vassili, bolševik, Lenini sidemees ja ihukaitsja
*Vassili Vanin – Matvejev, bolševik
*Vladimir Pokrovski – Feliks Dzeržinski
*Anatoli Arski – Blinov, punakaartlaste komandör
*Jelena Šatrova – Anna Mihhailovna, konspiratiivkorteri perenaine
*Klavdia Korobova – Natalja, Vassili naine
*Nikolai Svobodin – Valerian Rutkovski esseer, Ajutise valitsuse ministri abi
*Viktor Ganšin – esseeride partei keskkomitee liige
*Vladimir Vladislavski – Karnauhhov
*Aleksandr Kovalevski – Aleksandr Kerenski, Ajutise valitsuse esimees
*Nikolai Sokolov – Mihhail Rodzjanko, Neljanda Riigiduuma esimees
*Nikolai Tšaplõgin – Kirilin
*Ivan Lagutin – Filimonov
*Semjon Goldštab – Jossif Stalin
*Aleksandr Gretšanõi – madrus
*Fjodor Seleznjov – sõdur
*Sergei Tsenin – Pavel Maljantovitš
*Viktor Kolpakov – esseer
*Inna Fjodorova – trammikonduktor
Pruun kääbus

**Pruunid kääbused** on planeedi (hiidplaneedi) ja tähe (punase kääbuse) vaheliste omadustega taevakehad (substellaarsed objektid). 

Nende mass on 13 kuni 75 Jupiteri massi; see ei küüni punaste kääbuste massini, mistõttu heelium-4 termotuumasüntees prootonitest ei ole neis võimalik. Hiidplaneetidest aga on need suurema massiga.
Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­pokai­whenua­ki­tana­tahu

**Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­pokai­whenua­ki­tana­tahu** (ka **Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­turi­pukakapiki­maunga­horo­nuku­pokai­whenua­kitanatahu**; lühendatult **Taumata**) on mägi Uus-Meremaa Põhjasaarel Porangahau lähedal.

Mäe kõrgus on 305 meetrit.

Mäe nimi on maoorikeelne ja sellel on mitu versiooni. Mäe jalamil oleval sildil on nimeks "Taumata­whakatangihanga­koauau­o­tamatea­turi­pukakapiki­maunga­horo­nuku­pokai­whenua­kitanatahu", mis tähendab umbes 'tipp, kus Tamatea – suurte põlvedega mees, kes ronis mägede otsa; maaneelaja, kes rändas ringi – mängis oma armsamale ninaflööti'. Tamatea on legendi järgi kohalike rännumehest esivanem. See on üks maailma pikemaid kohanimesid. Guinnessi rekordite raamatus on see kirjas pikima ametliku kohanimena.
Must kääbus

**Must kääbus** on tähearengus valgele kääbusele järgnev staadium või valge kääbuse viimane staadium. Mustad kääbused on nii jahedad, et nad märkimisväärselt soojust ega valgust ei kiirga. Et arvutuste järgi kulub valge kääbuse muutumiseks mustaks kääbuseks rohkem aega kui Universumi vanus, siis Universumis musti kääbuseid eeldatavalt veel ei ole.
Thiago Silva

**Thiago Emiliano da Silva** (sündinud 22. septembril 1984 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Fluminense ja Brasiilia jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastatel 2012–2020 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain. Ta tuli klubiga seitsmel korral Prantsusmaa meistriks, viiel korral võitis Prantsusmaa karika, kuuel korral liigakarika ja viiel korral superkarika. Aastatel 2012–2019 valiti ta kaheksal hooajal järjest Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2020–2024 mängis ta Inglismaa kõrgliigaklubis Londoni Chelsea. 2023. aastal pälvis ta Chelsea aasta mängija auhinna.

2024. aasta juulis naasis ta Brasiilia kõrgliigaklubisse Fluminense, kus ta oli mänginud ka aastatel 2007–2009.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Silva 20. novembril 2008 mängus Portugali vastu. Esimese värava lõi ta Brasiilia koondises 30. mail 2012 sõprusmängus USA vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistluste lõi ta veerandfinaalis 4. juulil värava Colombia vastu.

2015. aasta Copa América viimases alagrupimängus 21. juunil lõi ta värava Venezuela vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Serbia vastu.

Ta võitis Brasiilia koondisega 2019. aasta Copa América ja valiti samuti turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse veel 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011. aasta Copa Américal ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. ja 2012. aasta suveolümpiamängudel. 2012. aastal võitis ta hõbemedali.

## Saavutused

### Klubid
;Fluminense
* Copa do Brasil: 2007
; Milan
* Serie A: 2010–11
* Supercoppa Italiana: 2011
;Paris Saint-Germain
* Ligue 1: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Coupe de France: 2014–15, 2015–16 2016–17, 2017–18, 2019–20
* Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20
* Prantsusmaa superkarikas: 2013, 2015, 2017, 2018, 2019
;Chelsea
*UEFA Meistrite Liiga. 2020–21
*UEFA Superkarikas: 2021
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2021

### Rahvuskoondis
; Brasiilia
* Copa América: 2019
* Olümpiapronks: 2008
* Olümpiahõbe: 2012
* Konföderatsioonide karikas: 2013

## Viited

## Välislingid
Samal planeedil

**"Samal planeedil"** on 1965. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmis kujutatakse Vladimir Lenini elu ühe ööpäeva jooksul 1917. aasta 31. detsembri õhtust kuni 1918. aasta 1. jaanuari õhtuni. Kuid see lühike ajavahemik on täidetud paljude sündmustega. Lenin koos Krupskajaga tähistab töölisklubis uue aasta saabumist ja võtab seejärel vastu välisriikide diplomaate, kes protesteerivad Rumeenia saadiku vahistamise vastu. Lenin kohtub ka oma vana sõbra šveitslase Fritz Platteniga ning manitseb Stalinit. Filmi lõpu poole elab Lenin üle ka atentaadi, kui tema autot tulistatakse.

## Osatäitjad
*Innokenti Smoktunovski – Vladimir Lenin
*Emma Popova – Nadežda Krupskaja
*Juljen Balmussov – Feliks Dzeržinski
*Izil Zabludovski – Nikolai Podvoiski
*Andro Kobaladze – Jossif Stalin
*Pavel Luspekajev – madrus Markin
*Juri Volkov – Fritz Platten, Šveitsi sotsialistliku ja kommunistliku liikumise tegelane
*Panteleimon Krõmov – Rešetov, kapten
*Jevgeni Lebedev – Jakov Spiridonov, sõdur
*Fjodor Nikitin – Pjotr Obolenski, arhiivi direktor
*Nikolai Simonov – Robins, ameerika kolonel
*Bruno O'Ya – Albert Rhys Williams, ameerika ajakirjanik, sotsialist
*Valentin Jantsat – saadik
*Jefim Kopeljan – Hispaania saadik
*Lev Žukov – Bobrov
*Vitali Illitš – ohvitser-vandenõulane
*Irina Lepešenkova – tüdruk uusaastaballil
*Konstantin Kadotšnikov – saatkonna sekretär
*Vera Ossokina – Maria Nikolajevna, Lenini sekretär