open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parapalu külanõukogu

**Parapalu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Parapalu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Parapalu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Peipsi" ja "Laane" kolhoos.

1960 oktoobris Parapalu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga.

## Viited
Parastuma külanõukogu

**Parastuma külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Parastuma külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Parastuma külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Parastuma külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis Parastuma külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Heimtali ja Puiatu külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.

## Viited
Pera külanõukogu

**Pera külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1. augustil 1946 Pärnu maakonna Rajangu külanõukogu ala vähendamise arvel. 1950. aastast kuulus Pera külanõukogu vastaselt moodustatud Abja rajooni koosseisu.

Külanõukogu eksisteeris 1946–1954 ja seejärel liideti see Abja külanõukoguga. 

## Viited
Peipsiääre külanõukogu

**Peipsiääre külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1949 Kasepää ja Kolkja külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 18 km² (1977). 

## Viited
Perjatsi külanõukogu

**Perjatsi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Perjatsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vaivara vallas. Külanõukogu keskus asus Perjatsi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Perjatsi külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis Perjatsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vaivara külanõukoguga.

## Viited
Pihva külanõukogu

**Pihva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Pihva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Tähtvere vallas. Külanõukogu keskus asus Pihva külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pihva külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis Pihva külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos Tähtvere-Vorbuse külanõukoguga moodustati Tähtvere külanõukogu.

## Viited
Pidula külanõukogu

**Pidula külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kihelkonna ja Mustjala külanõukoguga. 

## Viited
Piirissaare külanõukogu

**Piirissaare külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis Piirissaarel. Külanõukogu moodustati 1946. Külanõukogu pindala oli 7,5 km² (1977). 

## Viited
Pikajärve külanõukogu

**Pikajärve külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Valgjärve külanõukoguga. 

## Viited
Pikavere külanõukogu

**Pikavere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Peningi vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pikavere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pikavere külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires Tšapajevi-nimeline, "Lembitu" ja "Tasuja" kolhoos ning Peningi sovhoos. Külanõukogu keskus asus Suurevälja külas.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Pikavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 110 km² ja elanike arv 1127. 

## Viited
Pikva külanõukogu

**Pikva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus Pikva külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pikva külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.

1954 juunis Pikva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Alavere külanõukogu, ning hiljem omakorda Anija külanõukogu koosseisu.

## Viited
Polli külanõukogu

**Polli külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Karksi vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977). 

## Viited

## Välislingid
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/polli_külanõukogu1
Pootsi külanõukogu

**Pootsi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Pootsi külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Seliste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kõpu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pootsi külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.

Pootsi külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Seliste külanõukoguga.

## Viited
Porkuni külanõukogu

**Porkuni külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Porkuni külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Porkuni külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu.

1954 juunis Porkuni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Tamsalu ja Rakvere külanõukogu vahel.

## Viited
Puhja külanõukogu

**Puhja külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Puhja vallas. Külanõukogu pindala oli 164 km² (1977). 

## Viited
Puiatu külanõukogu

**Puiatu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Puiatu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Puiatu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Puiatu külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis Puiatu külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Heimtali ja Parastuma külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.

## Viited
Puide külanõukogu

**Puide külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Puide külas.

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Hummuli valla koosseisus. Aastatel 1950–1954 kuulus Puide külanõukogu Tõrva rajooni. 

1954. aastal liideti Puide külanõukogu Hummuli külanõukoguga. 

## Viited
Purdi külanõukogu

**Purdi külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Paide külanõukoguga. 

## Viited
Purtse külanõukogu

**Purtse külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lüganuse külanõukoguga. 

## Viited
Puurmani külanõukogu

**Puurmani külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kursi vallas. Külanõukogu pindala oli 208 km² (1977). 

## Viited
Põima külanõukogu

**Põima külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1954. aastal Tapa rajoonis. Külanõukogu keskus asus Põima külas. 1954. aasta seisuga asusid külanõukogu piirides "Kalevi", "Punase Tähe" ja "Leegi" kolhoos ning Udriku Invaliidide Kodu.

1. detsembrist 1956 viidi Põima külanõukogu keskus üle Põima külast Pakitu külla.

1960. aastal Põima külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti ga. 

Põima külanõukogu likvideeriti 1. oktoobrist 1960 ja selle alad jagati Kadrina, Saksi ja Vohnja külanõukogu vahel, nii et "Punase Tähe" kolhoosi territooriumid liideti Kadrina külanõukoguga, "Leegi" kolhoosi territoorium Saksi külanõukoguga ja "Kalevi" kolhoosi territoorium Vohnja külanõukoguga.

## Viited
Põllküla külanõukogu

**Põllküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. 

Põllküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Padise vallas. Külanõukogu keskus asus Põllkülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Põllküla külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu. 

1954. aastal Põllküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Klooga külanõukoguga.

## Viited
Päinurme külanõukogu

**Päinurme külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis ja Põltsamaa rajoonis. 

Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Kuni 1950. aastani oli see Järvamaa koosseisus, alates 26. septembrist 1950 Põltsamaa rajooni koosseisus. 1960. aastal jagati see Koigi (Paide rajoon) ja Pajusi külanõukogu (Põltsamaa rajoon) vahel. 

## Viited
Päkste külanõukogu

**Päkste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Päkste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kuuste vallas. Külanõukogu keskus asus Unikülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Päkste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis Päkste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Haaslava külanõukoguga.

## Viited
Pärsti külanõukogu

**Pärsti külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 98 km² (1977). 

## Viited
Pühajärve külanõukogu

**Pühajärve külanõukogu** oli külanõukogu Otepää, Elva ja Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja liideti seejärel Otepää külanõukoguga. 

## Viited
Pühalepa külanõukogu

**Pühalepa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Pühalepa vallas. Külanõukogu keskus asus algul Partsi asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühalepa külanõukogu 1950. aasta septembris Hiiumaa rajooni koosseisu.

1954. aasta juunis liideti Pühalepa külanõukoguga likvideeritud Palade ja Suuremõisa külanõukogu territooriumid. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Võitluse", "Rahu eest", V. I. Lenini nimeline ja "Nõukogude Kaluri" kolhoos ning Hiiumaa Kalakombinaat. Külanõukogu keskus asus Reikama külas.

1973. aasta veebruaris viidi külanõukogu keskus Reikama külast üle Hellamaa külla.

1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 246 km² ja elanike arv 1599.

## Viited
Eesti NLP Instituut

**Eesti NLP Instituut** on juhtiv neurolingvistilise programmeerimise (NLP) õppeasutus Eestis, mis pakub sellel erialal nii aastaseid diplomikursuseid kui ka lühemaid koolitusi ettevõtetele ja asutustele. 

Instituudi sisulist tööd ja õppetegevust juhivad selle asutajad Ave Eero (NLP treener, psühholoog), Viive Einfeldt (NLP treener, psühholoog) ja Külli Looman (NLP treener, terapeut).

Eesti NLP Instituut asub Pärnus.
## Viited
Halja Klaar

**Halja Klaar** (17. detsember 1930 Antsla – 20. veebruar 2021) oli eesti filmikunstnik. 

Ta lõpetas 1950. aastal Antsla Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maaliteaduskonna teatridekoratsiooni eriala. 

Aastatel 1957–1986 töötas ta Tallinnfilmis lavastuskunstnikuna. Ta on kujundanud 20 mängufilmi, sealhulgas "Ohtlikud kurvid" ja "Vallatud kurvid", "Inimesed sõdurisinelis", "Punane viiul", "Reigi õpetaja", "Tuulte pesa", "Tuuline rand", "Hullumeelsus", "Ukuaru"  ja 13 nukufilmi.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2016 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Kersti Inno intervjuu filmikunstnik Halja Klaariga (2017)
*Suri filmi- ja maalikunstnik Halja Klaar
Story Musgrave

**Franklin Story Musgrave** (sündinud 19. augustil 1935 Bostonis Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide arst ja endine NASA astronaut.

Ta on sündinud Bostonis, kuid kodulinnaks peab Lexingtoni Kentucky osariigis.

## Karjäär
1996. aastal sai temast teine astronaut, kes on osalenud kuuel kosmoselennul. Samuti on ta kuue akadeemilise kraadiga ilmselt harituim astronaut. Ta töötab Disney's Imaginering Groupi ja Applied Mindsi (California) konsultandina.

## Isiklikku
Tal sündis seitse last, kellest üks on surnud.

Musgrave'i hobid on male, lennundus, kirjanduskriitika, luule, mikroarvutid, langevarjuhüpped, fotograafia, lugemine, jooksmine, sukeldumine ja liuglend.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Douglas Hofstadter

**Douglas Hofstadler** (sündinud 15. veebruaril 1945) on Ameerika Ühendriikide epistemoloogiaprofessor ja polühistor, kelle teadustöö keskendub minataju (iseenese tajumine välise maailma suhtes), teadvuse, kunsti loomise, kirjandusliku tõlke ning matemaatika- ja füüsikaalaste avastuste uurimisele. 

Hofstadteri raamat "Gödel, Escher, Bach: An Eternal Golden Braid" (1979) võitis Pulitzeri preemia üldteaduse kategoorias ja National Book Awardi (tol ajal nimega American Book Award) teaduse alal. Tema 2007. aastal ilmunud raamat "I Am a Strange Loop" võitis Los Angeles Timesi raamatuauhinna teaduse ja tehnoloogia kategoorias.

## Viited
Hellamaa raamatukogu (Hiiumaa)

**Hellamaa raamatukogu** on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tempa külas. Raamatukogu juhataja on Maili Eller.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Pühalepa valla kodulehel
Käina raamatukogu

**Käina raamatukogu** on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käina asulas Käina vallamaja ruumides. Raamatukogu juhataja on Maili Uibo.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Pühaste külanõukogu

**Pühaste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Pühaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Aakre vallas. Külanõukogu keskus asus Palamuste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Pühaste külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aakre külanõukoguga.

## Viited
Palade raamatukogu

**Palade raamatukogu** on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas Palade põhikooli ruumides. Raamatukogu juhataja on Ene Vannas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust
*Raamatukogust Hiiu valla raamatukogu kodulehel
Aseri raamatukogu

**Aseri raamatukogu** on Viru-Nigula valla raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu asub Viru-Nigula vallas Aseris, Keskpõik 2. 

## Viited
Avinurme raamatukogu

**Avinurme raamatukogu** on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas Avinurme Gümnaasiumi ruumides.

Raamatukogu juhataja on Heli Nigul.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Avinurme valla kodulehel
Iisaku raamatukogu

**Iisaku raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku asulas Iisaku Gümnaasiumi ruumides. Raamatukogu juhataja on Aili Karukäpp.

Raamatukogu asutati 1907.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
*Raamatukogust Alutaguse valla kodulehel
*http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/iisaku-raamatukogu-asutamisest-moodus-105-aastat?id=64020071
Kiviõli linnaraamatukogu

**Kiviõli linnaraamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas aadressil Viru tänav 7. Raamatukogu juhataja on Pille Naur.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Eddi Gutenkauf

**Eddi Gutenkauf** (6. veebruar 1928 – 19. detsember 2024) oli Luksemburgi vehkleja. 

Ta võistles 1960. aasta suveolümpiamängudel individuaalses ja meeskondlikus epees.

## Viited
Kohtla-Nõmme raamatukogu

**Kohtla-Nõmme raamatukogu** (varem ka *Kohtla-Nõmme vallaraamatukogu*) on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Kohtla-Nõmme asulas Kohtla-Nõmme Kooli ruumides. Raamatukogu juhataja on Kristina Kiiver.

## Viited
Jonathan Miller

**Sir Jonathan Wolfe Miller**, CBE (21. juulil 1934 London – 27. november 2019 London) oli inglise teatri- ja ooperilavastaja, näitleja, televisiooniesineja, humorist, arst (neuroloog) ja polühistor.   

Miller õppis loodusteadusi ja meditsiini Cambridge'i St John's College'is, bakalaureusekraadi (*Baccalaureus Chirurgiae*) sai 1959. aastal.  

## Tunnustus
* Special Tony Award (1963)
* Kuningliku draamakunsti akadeemia liige
* Kuningliku Arstide Kolleegiumi auliige
* Au-filosoofiadoktor, Cambridge'i Ülikool
* Briti impeeriumi ordu komandör (CBE; 1983)
* Knight Bachelor, teenete eest muusika ja kunsti valdkonnas (2002)
* Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliige
Pugola külanõukogu

**Pugola külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võrumaa Misso valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Siksälä külas.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Misso vald likvideeriti ja Pugola külanõukogu territoorium arvati Vastseliina rajooni koosseisu. 

Külanõukokku kuulusid Hino, Kaubi, Kimalase, Kivioru, Kure, Kõrgessaare, Käbli, Lemmatsi, Muakese, Muraski, Parmu, Pulli, Põdrametsa, Rammuka, Ritsika, Sakuti, Siksali ja Suursoo küla ning Misso asundus ja alevik.

1954. aastal liideti Pugola külanõukogu Misso külanõukoguga. 

## Viited
Maidla raamatukogu

**Maidla raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Savala külas. Raamatukogu juhataja on Pille Tropp.

## Viited
Eric Lander

**Eric Steven Lander** (sündinud 3. veebruaril 1957) on Ameerika Ühendriikide matemaatik ja geneetik. 

Ta on Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi (MIT) bioloogiaprofessor, endine Whiteheadi Instituudi liige ning MIT ja Harvardi Broadi Instituudi asutajaliige-direktor, polühistor, kes on pikka aega uurinud inimese genoomi. Ta oli eesistuja USA president Barack Obama teaduse ja tehnoloogia nõustajate nõukogus.

## Tunnustus
*1998 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
*2012 – Dan Davidi auhind

## Viited
Stephen Wolfram

**Stephen Wolfram** (sündinud 29. august 1959) on briti-ameerika polühistor, arvutiteadlane, füüsik ja ärimees. Ta on tuntud oma töö tõttu arvutiteaduse, matemaatika ja teoreetilise füüsika alal.

Ta on raamatu "A New Kind of Science" autor.

2012. aastal nimetati ta American Mathematical Society üheks eestkõnelejaks. Stephen Wolfram oli imelaps.

## Viited
Aegviidu rahvamaja

**Aegviidu rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu asulas. Rahvamaja juhataja on Virge Palmsalu.

Rahvamaja asutati 1922.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht blogina
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Jõelähtme valla kultuurikeskus

**Jõelähtme valla kultuurikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Keskuse alla kuuluvad kõik Jõelähtme valla kultuuriasutused (Kostivere kultuurimõis, Neeme rahvamaja, Loo kultuurikeskus ja Jõelähtme rahvamaja), noortekeskused ja Kostivere päevakeskus.

Kultuurikeskuse direktor on Elle Himma.

Keskus asutati 2014.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Kernu valla rahvamaja

**Kernu valla rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kernu vallas Haiba külas. Rahvamaja juhataja oliMerle Beljäev.

Rahvamaja valmis 1984.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U18 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 

Viimati uuendatud pärast 25. septembril 2022 peetud mängu Šotimaaga.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Kurtna raamatukogu

**Kurtna raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Illuka vallas Kurtna külas Kurtna mõisa peahoone ruumides. Raamatukogu juhataja on Jaana Toss.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Illuka valla kodulehel
Kiili rahvamaja

**Kiili rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Kiili vallas Kiili asulas.

Rahvamaja ajalugu ulatub aastasse 1962, kui Kiilis avati Rahva Võidu kolhoosi keskuses uus kontor-klubihoone. 1990. aastatel nimetati asutus ümber Kiili rahvamajaks.

Rahvamajas tegutseb teiste seas Kiili kunstide kool.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Kiisa rahvamaja

**Kiisa rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Saku vallas Kiisa asulas Kiisa vabaajakeskuse ruumides. Rahvamaja juhataja on Marianne Rande.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kose-Uuemõisa külakeskus

**Kose-Uuemõisa külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa asulas. 

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Kose valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Imelaps

**Imelaps** on määratletud psühholoogia-alases kirjanduses kui kuni 10-aastane laps, kes on keskmisest andekam erakordseid oskusi nõudval alal ja/või loob mingil alal tulemit täiskasvanud eksperdi ja/või esineja tasemel.

Imelaps on tundlikus eas laps, kelle arengust määrab tugevasti sotsiaalne keskkond, kelle puhul saame rääkida tema unikaalsetest kognitiivsetest võimetest ja tehnikast ning kes eristub eakaaslastest ainulaadse intellektuaalse maailmapildi poolest.

Imelapsed on haruldased ja mõnedes valdkondades puuduvad imelapsed üldse. Imelaps ei pruugi alati olla väljapaistev täiskasvanuna.

Eesti keeles ja ka rahvusvaheliselt kasutatakse "imelapse" sünonüümina vahel harva saksakeelset tsitaatsõna *Wunderkind* ('imelaps'; inglise keeles *wonder child* ja *prodigy*, mis on tulnud ladinakeelsest sõnast *prodigium* – jumalate antud märk või enne tuleviku kohta).

## Näiteid
**Muusikas:** Wolfgang Amadeus Mozart, Ferenc Liszt, Felix Mendelssohn, Frédéric Chopin, George Enescu, Evgeny Kissin, Teresa Milanollo, Dika Newlin, David Helfgott, Heimo Haitto, Ruth Slenczynska, Alex Prior; Niccolò Paganini, Yehudi Menuhin, Sofia Gubaidulina. Prantsuse heliloojat Camille Saint-Saënsi on tunnustatud muusikaajaloolaste poolt kui üks suurimaid muusikalisi imelapsi, kuid tema ema oli ettevaatlik ning ei tahtnud ära kasutada oma poja oskusi, kartes, et see põhjustaks talle emotsionaalseid probleeme.

**Males:** Paul Morphy, Bobby Fischer, Samuel Reshevsky, Judit Polgár, Magnus Carlsen, Sergei Karjakin, Paul Morphy, José Raúl Capablanca, Mihails Tāls; Sven Magnus Øen Carlsen

**Matemaatikas:** Carl Friedrich Gauss, Évariste Galois, Shakuntala Devi, Srinivasa Ramanujan, Ruth Lawrence, János Bólyai, John von Neumann, Terence Tao,  March Boedihardjo, William James Sidis, Zerah Colburn, Maria Gaetana Agnesi, Norbert Wiener;

**Kirjanduses:** Rabindranath Tagore, Arthur Rimbaud,  Carlos Blanco, Thomas Chatterton, S. E. Hinton;

**Kunstis:** Pablo Picasso, Wang Ximeng;

**Spordis:** Wayne Gretzky, Pelé, Matti Nykänen, Jennifer Capriati, Kelly Sildaru;

**Filosoofias:** Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Saul Kripke, Jeremy Bentham;

**Keeltes:** William James Sidis

**Teaduses:** Blaise Pascal, Thomas Young, Murray Gell-Mann

**Antiigi alal:** James Harries

**Meditsiinis:** Gregory R. Smith

**Näitlemises:** Shirley Temple, Macaulay Culkin

**Majanduses:** õed Knjazevad (:ru)

## Vaata ka
* Geenius
* Polühistor
* Aspergeri sündroom

## Kirjandust
* 

## Viited
Maria Kolk

**Maria Kolk** (25. november 1910 — 6. juuni 2018) oli eesti pikaealine, alates 14. novembrist 2017 kuni surmani vanim Eesti elanik.

Maria Kolgil oli abielust Eduard Kolgiga kaks tütart ja üks poeg. Nende tütar Ellen Kolk on skulptor, teine tütar, Laine Pirn on Eesti Põllumajanduse Akadeemia lõpetanud piimandusala spetsialist, kes töötas aastaid Võru piimakombinaadis, poeg Enno Kolk on Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitdotsent.

## Viited

## Välislingid
*"Eesti vanim elanik sai 107 aastaseks", Postimees.ee, 27. november 2017
2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises** on 41. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 24. novembril 2017 Östersundis ja lõppes 25. märtsil 2018 Tjumenis.

## Võistluste ajakava
IBU maailma karikasarja 2017.–2018 hooaja kalender.

## Tulemused

### Mehed

#### MK-sarja paremusjärjestus

### Naised

#### MK-sarja paremusjärjestus

### Teatevõistlused

#### Meeskonnavõistlus

#### Naiskonnavõistlus

#### Sega teatevõistlus

## Eestlaste kohad

### Mehed

### Naised

## Viited
Neeme rahvamaja

**Neeme rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Sirje Põllu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Jõelähtme valla kultuurikeskuse kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Oru külakeskus

**Oru külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Oru külas.

Külakeskuse hoones tegutseb ka Oru raamatukogu ja Oru noortekeskus.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskuse koduleht
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Padise rahvamaja

**Padise rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Padise külas.

Padise rahvamaja haldab Lääne-Harju Kultuurikeskus. Kogukonnamajas korraldatakse kultuuriüritusi, tegutsevad segakoorid, lastekoor, rahvatants, rahva teater, puhkpill, eakate ansambel, noortetuba.

## Välislingid
*Padise rahvamaja leht Facebookis
*Lääne-Harju kultuurikeskusest Lääne-Harju valla kodulehel
*Lääne-Harju kultuurikeskuse koduleht
Maardu kultuuri- ja infokeskus

**Maardu kultuuri- ja infokeskus** on asutus Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Karjääri tänav 4. 

Asutuse haldusalasse kuuluvad Maardu rahvamaja, Maardu vaba aja keskus ja Maardu infokeskus.

Rahvamaja juhataja on Aleksei Onohhov.

## Viited

## Välislingid
*Asutus Maardu linna kodulehel
Aale Käsitöö

**Aale Käsitöö OÜ** on Eesti rõivaettevõte. Ettevõte valmistab ja müüb muu hulgas ka eesti rahvarõivad. Ettevõte asutati 1992.

Ettevõttel on kaks salongi: *Viru Käsitöö Salong* ja *Pärnu Käsitöö Salong*.
 
## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Ettevõttest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Ingrid van Engelshoven

**Ingrid Katharina van Engelshoven** (sündinud 12. juulil 1966 Delftis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1966 Delftis. Ta õppis politoloogiat Nijmegeni Radboudi Ülikoolis ja õigusteadust Leideni Ülikoolis.

Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.
Harkujärve Põhikool

**Harkujärve Põhikool** on algkool Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas.

Kool asutati 1990. aastal.

## Kooli nimed

* 1990-1992 Järve 9-klassiline Kool
* 1992-1997 Järve Põhikool
* 1997-2004 Harkujärve Kool
* 2004-2011 Harkujärve Lasteaed-Algkool
* 2011-2012 Harkujärve Lasteaed-Põhikool
* alates 2012 Harkujärve Põhikool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Sotsiaalfilosoofia

**Sotsiaalfilosoofia** on sotsiaalse käitumise, ühiskonna interpretsioonide ja sotsiaalsete institutsioonide tõlgendamisega seotud küsimuste uurimine pigem eetiliste väärtuste kui empiiriliste suhete poolest. Sotsiaalfilosoofid asetavad uue rõhu poliitiliste, õiguslike, moraalsete ja kultuuriküsimuste sotsiaalsete kontekstide mõistmisele ja uute teoreetiliste raamistike arendamisele, alates sotsiaalsest ontoloogiast, hooleeetikast kuni kosmopoliitsete demokraatia, inimõiguste, soolise võrdsuse ja globaalse õigluse teooriani.

## Alamharud
Sotsiaalfilosoofia ja eetika või väärtusteooriaga seotud küsimused on sageli märkimisväärselt kattuvad. Teised sotsiaalfilosoofia vormid on poliitiline filosoofia ja õigusfilosoofia, mis on suures osas seotud ühiskonna, riigi ja valitsuse ja nende toimimisega.

Sotsiaalfilosoofia, eetika ja poliitiline filosoofia jagavad omavahel tihedaid sidemeid teiste sotsiaalteaduste erialadega. Omakorda on sotsiaalteadused ise sotsiaalteaduste filosoofia jaoks keskne huvi.

Keelefilosoofia ja sotsiaalne epistemoloogia on alamväljad, mis sotsiaalse filosoofiaga olulisel määral kattuvad.

## Asjakohased teemad

Mõned teemad, mida käsitletakse sotsiaalfilosoofia all, on:

* Agentsus ja vaba tahe
* Võimutahe
* Vastutus
* Kõneaktid
* Situatsioonieetika
* Modernism ja postmodernism
* Individuaalsus
* Rahvahulgad
* Vara
* Õigused
* Autoriteet
* Ideoloogiad
* Kultuurikriitika

## Sotsiaalfilosoofid
Nimekiri filosoofidest, kes on tegelenud muuhulgas sotsiaalfilosoofiaga:

* Ibn Khaldūn
* Sokrates
* Platon
* Tšānakja
* Konfutsius
* Thiruvalluvar
* Thomas Hobbes
* Jean-Jacques Rousseau
* John Locke
* Jeremy Bentham
* Everett Dean Martin
* John Stuart Mill
* Georg Wilhelm Hegel
* Herbert Spencer
* Henry George
* Karl Marx
* Friedrich Engels
* Pierre-Joseph Proudhon
* Mihhail Bakunin
* Pjotr Kropotkin
* Giovanni Gentile
* Marshall McLuhan
* Émile Durkheim
* Max Weber
* Sigmund Freud
* Carl Jung
* John Zerzan
* Friedrich Nietzsche
* Theodor Adorno
* Walter Benjamin
* Karl Raimund Popper
* Georg Lukács
* Antonie Pannekoek
* Simone de Beauvoir
* Michel Foucault
* Erving Goffman
* Noam Chomsky
* Jean Baudrillard
* Cornelius Castoriadis
* Guy Debord
* Ivan Illich
* Terry Eagleton
* Sheila Rowbotham
* Bertrand Russell
* Herbert Marcuse
* Max Horkheimer
* Emmanuel Levinas
* Erich Fromm
* Fred Poché
* Adolfo Sánchez Vázquez
* Alfred Schmidt
* Slavoj Žižek
* Hannah Arendt
* Huey P. Newton
* Terence McKenna

## Vaata ka
* Sotsioloogia

## Viited
Ala rahvamaja

**Ala rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas (enne 2017. aastat Helme vallas) Ala külas. Rahvamaja juhataja on Liivi Arro.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast helme valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Anna vaba aja maja

**Anna vaba aja maja** on kultuuriasutus Järva maakonnas Paide linnas  Anna külas aadressil Kanarbiku tee 4.

Asutus asutati 2002. aastal.

2018. aastal sai asutuse juhatajaks Signe Roos.

2024. aastast kuulub Anna vaba aja maja Paide Muusika- ja Teatrimaja koosseisu.

## Viited
Külluse printsiip

**Külluse printsiip** (inglise keeles *principle of plenitude*) väljendab seisukohta, et loodu eksistents ja külluslikkus peab olema sama suur kui eksistentsi võimalikkus, olles seega kooskõlas oma lõpmatu ja ammendamatu allikaga. Printsiibi nimetas nõnda Arthur Lovejoy (1873–1862), kes käsitles seda mõistet oma teoses "Olemise suur ahel" ("The Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea", 1936). Külluse printsiip rakendub olemise ahelas.

## Printsiibi filosoofilised põhjendused
Kui lõpmatul ammendamatul allikal oli alust muuta mingid võimalikkused tegelikuks – ja me teame, et see alus on tal olnud, sest tegelik maailm on ju olemas – siis pidi tal olema alus aktualiseerida iga tema loomusega kooskõlaline võimalikkus. Kui mõni asi, mis võiks eksisteerida, jääks eksisteerimata, siis see viitaks loova printsiibi ahtrusele või "kadedusele".

Arthur Lovejoy on eristanud külluse printsiibi kahte versiooni: staatiline versioon, milles universum on pidevalt külluses ja mitmekesisuses ja ajutine versioon, milles universumi küllus ja mitmekesisus järk-järgult aja jooksul kasvavad.

## Ajalugu
Külluse printsiip sisaldus arusaamades suurest olemise ahelast, mis ulatus madalaimast ussikesest kõrgeima seeravini (sest see tagab ka olendite olemasolu meie ning Jumala vahel). Seda sisaldab ka 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi optimistlik usk, et hing tõuseb või vähemalt võib tõusta täiuslikkuse astmeid mööda pidevalt kõrgemale.

Arthur Lovejoy täheldas selle printsiibi tähtsust kreeka ja keskaja mõtlemises. Külluse printsiibi algeid leidub Lovejoy arusaama järgi vanakreeka filosoofi Platoni dialoogis "Timaios", kus autor rõhutab kõigi võimalikkuste translatsiooni aktuaalseks tegelikkuseks.

Lisaks Platonile on külluse printsiibil olnud ajaloo lõikes mitmeid toetajaid: Epikuros, Augustinus, Canterbury Anslem, Aquino Thomas, Spinoza, Kant, Giordano Bruno.

## Vaata ka
* Olemise ahel 
* Pleroma
* Teodiike
* Ontoloogiline jumalatõestus 
* Murphy seadused

## Viited
Samuel Morland

**Sir Samuel Morland, 1. baronet** (1625 – 30. detsember 1695), ka **Moreland**, oli 17. sajandil tegutsenud inglise akadeemik, polühistor, diplomaat, spioon, leiutaja ja matemaatik, kes on seotud varajaste arvutusmasinate, hüdraulikaseadmete ja auru jõul töötavate agregaatide arenguga.

## Välislingid
* Samuel Morlandi elulugu ja leiutised
* Morlandi leiutisi
Ahula rahvamaja

**Ahula rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Albu vallas) Ahula külas. Ahula rahvamaja on asutuse Albu Valla Rahvamajad struktuuriüksus. Rahvamaja juhataja on Malle Lomp.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U19 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa.

Viimati uuendatud pärast 21. oktoobril 1997 peetud mängu  Fääri saartega.

__TOC__

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Arete

**Arete** (Ἀρήτη; umbes 400 eKr – umbes 330 eKr) oli Vana-Kreekas kürenaikute koolkonna filosoof,  Aristippose tütar. Arete oli üks väheseid naisfilosoofe Vana-Kreekas.
Arete õppis filosoofiat oma isalt Aristipposelt, kes oli olnud Sokratese õpilane. Arete omakorda hakkas filosoofiat õpetama oma pojale Aristippos Nooremale, kes sai hüüdnimeks μητροδίδακτος 'emalt õppinu'. Teda on nimetatud kürenaikute koolkonna juhiks pärast Aristippost, kuid koolkonna formaalne rajaja võis olla hoopis Aristippos Noorem. 

Sokraatikute kirjade seas on arvatavasti 1. sajandist pärinev fiktiivne  Aristippose kiri Aretele. Selle kirja järgi elas Arete üsna jõukalt Küreenes. Aristippos ütleb Aretele: "sul on veel kaks aeda, millest piisab luksuslikuks eluks; kui sulle jääks ka ainult vara Berenices,  oleks seda rohkem, kui oleks tarvis külluslikuks eluks." Aristippos soovitab Aretel pärast tema surma ning pojale parima hariduse andmist minna Ateenasse. Ta peaks elama koos Xanthippe ja Myrtoga, võtma Lamproklest oma lapsena ning adopteerima "Euboise tütre, keda sa kohtlesid, nagu ta oleks vaba". Kuid eelkõige kutsub ta Aretet "hoolt kandma väikese Aristippose eest, et ta oleks meie ja filosoofia vääriline; see on tegelik pärandus, mille ma talle jätan, sest muus suhtes saavad Küreene võimumeestest talle vaenlased."

John Augustine Zahm (varjunimega Mozans) väitis, et Giovanni Boccacciol olid kasutada mõningad Vana-Kreeka kirjutised, mille põhjal ta sai kiita Arete mitmekülgseid saavutusi.

Arete kohta on öeldud, et ta on avalikult õpetanud kolmkümmend viis aastat Atika koolides ja akadeemiates loodus- ja moraalifilosoofiat, kirjutanud nelikümmend raamatut ning loendanud oma õpilaste seas kokku sada kümme filosoofi. Ta oli oma kaasmaalaste poolt nii kõrgelt austatud, et tema hauaplaadile kirjutatud epitaaf kuulutas, et ta oli Kreeka hiilgus ja omas Helena ilu, Thirma voorust, Aristippose sulge, Sokratese hinge ja Homerose keelt.

Ükski Arete teos ei ole säilinud.

## Viited
Zernogradi rajoon

**Zernogradi rajoon** (vene keeles *Зерноградский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Zernogradi linn.

Rajoon piirneb põhjas Vesjolõi rajooniga, idas Tselina rajooniga, kagus Jegorlõkskaja rajooniga, lõunas Krasnodari kraiga ja läänes Bagajevskaja rajooniga.

Rajooni pindala on 2663 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 565, 2009. aastal 60 936 ja 2002. aastal 66 481.

Zernogradi rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Zernogradi linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Jegorlõtšok, Kagalnik, Kugo-Eja, Ternovaja ja Metšjotka.

## Viited
Azovi rajoon

**Azovi rajoon** (vene keeles *Азовский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Azovi linn (ei kuulu Rostovi rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Mjasnikovi rajooniga ja Doni-äärse Rostoviga, kirdes Aksai rajooniga, idas Kagalnitskaja rajooniga, lõunas ja läänes Krasnodari kraiga ja loodes Aasovi merega.

Rajooni pindala on 2861,93 km². Elanike arv oli 2012. aastal 93 637, 2009. aastal 90 873 ja 2002. aastal 92 568.

Azovi rajoonis on 99 asulat ja nad kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Raadi külanõukogu

**Raadi külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. 

## Viited
Raasiku külanõukogu

**Raasiku külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Haljava, Läti ja Aruküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 156 km² (1977). 

## Viited
Raasilla külanõukogu

**Raasilla külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koidu külanõukoguga. 

## Viited
Raikküla külanõukogu

**Raikküla külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Raikküla vallas. Külanõukogu pindala oli 245 km² (1977). 

## Viited
Raja külanõukogu

**Raja külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kasepää vallas. Külanõukogu pindala oli 44 km² (1977). 

## Viited
Aprioorne otsustus

**Aprioorne otsustus** on Immanuel Kanti tunnetusteooria järgi kogemusest sõltumatu ja paratamatu kehtivusega otsustus. 

Analüütilised aprioorsed otsustused on täiusliku teadmise otsustused, mille tõesus ei tugine kogemustele.

Sünteetilised aprioorsed otsustused on üldkehtivad, paratamatud.

Otsustus on Kanti arvates mõte, teadmise väljendus.
Rakvere külanõukogu

**Rakvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tõrma külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rakvere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Rakvere külanõukoguga likvideeritud Karitsa ja Kloodi külanõukogu maad ning osa Porkuni külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Energia", "Sõpruse", "Vapruse", "Sädeme" ja "Valguse" kolhoos, Kullaaru Puukool, Tõrma Karusloomakasvandus ja Paide Rajoonidevahelise Elusloomade Ostu-müügi Kontor. Külanõukogu keskus asus Tammikualuse külas.

1963 juunis viidi külanõukogu keskus Tammikualuse külast üle Rakvere linna.

1972. aastal liideti Rakvere külanõukoguga Assamalla sovhoosi maad, samas eraldati Rakvere külanõukogust Vinni näidissovhoosi maad, mis liideti Kaarli külanõukoguga.

1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 189 km² ja elanike arv 3274. 

1982. aastal eraldati Rakvere külanõukogust 3230 ha suurune maa-ala koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga, mis liideti Tamsalu külanõukoguga.

## Viited
Rannametsa külanõukogu

**Rannametsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Rannametsa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Pulgoja külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rannametsa külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Rannametsa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Krundiküla külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu.

## Viited
Rapla külanõukogu

**Rapla külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rapla vallas. Külanõukogu pindala oli 228 km² (1977). 

## Viited
Raudna külanõukogu

**Raudna külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. 

Külanõukogu moodustati 1954 juunis Heimtali, Parastuma ja Puiatu külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 111 km² (1977). 

## Viited
Ridala külanõukogu

**Ridala külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Ridala vallas. Külanõukogu pindala oli 256 km² (1977). 

## Viited
Riidaja külanõukogu

**Riidaja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Riidaja külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Riidaja külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Riidaja külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Riidaja külanõukoguga likvideeritud Leebiku külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Üksmeele",
"Vanemuise", "Helge Tee" ja S. Ljahhovi nimeline kolhoos.

Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Riidaja külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 111 km². 

## Viited
Ristiküla külanõukogu

**Ristiküla külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Surju külanõukoguga. 

## Viited
Roosna-Alliku külanõukogu

**Roosna-Alliku külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järva-Jaani külanõukoguga. 

Aastal 1987 moodustati samanimeline külanõukogu, mille asemele 1992. aastal moodustati Roosna-Alliku vald. 

## Viited
Remniku külanõukogu

**Remniku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Remniku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vasknarva vallas. Külanõukogu keskus asus Remniku külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Remniku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.

1954 juunis Remniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alajõe külanõukoguga.

## Viited
Antoniuse Gild

**Antoniuse Gild** on Tartus tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi kunstnikke ja käsitöölisi. Ühingu eesmärk on edendada Eesti kunsti ja käsitööd. Ühing haldab Tartu kesklinnas asuvat kultuuri-, kunsti- ja käsitöökeskust Antoniuse õue.

Ajalooliselt oli Antoniuse Gild   18.–20. sajandil käsitöölisi ühendav gild. 

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Thomas Drozda

**Thomas Drozda** (sündinud 24. juulil 1965 Piberbachis) on Austria poliitik, ta on Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 25. maist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1965 Piberbachis Linz-Landis Ülem-Austrias. Ta on lõpetanud Linzi ülikooli.

Ta on 25. maist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kultuuriminister.
Armeenia-Eesti Kultuuri Selts

**Armeenia-Eesti Kultuuri Selts** on Eesti selts, mis muu hulgas tutvustab armeenlaste kui vähemusrahvuse kultuuri Eestis ja edendab kultuurisidemeid kahe riigi/rahvuse vahel. Selts asutati 1999 ja see tegutseb Tallinnas. Seltsi eesotsas on Brigitta Davidjants.

## Vaata ka
*Armeenlased Baltimaades

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Arsise kellade kool

**Arsise kellade kool** on huvikool, mis tegutseb Tallinnas ja Tartus. Koolis õpetatakse muusikat käsikellade abil. Kooli haldab Arsis OÜ.

Kool avati 1999. Kooli asutaja ja juhataja on Aivar Mäe.

Koolis õpib tänapäeval umbes 300 õpilast.

## Vaata ka
*Arsis

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*https://tartu.postimees.ee/1860441/tartu-lapsed-saavad-arsise-kellade-kooli
Assikvere haridusselts

**Assikvere haridusselts** on haridusselts Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Selts tegutseb Assikvere seltsimajas.

Selts asutati 1926 *Halliku hariduse seltsina*. Selts taasasutati 1992 ja praegust nime kannab alates 2011.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Assikvere seltsimaja

**Assikvere seltsimaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Majas tegutseb Assikvere haridusselts.

Maja ehitati 1932.

2006 avati majas Anna Haava mälestustuba.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Assikvere haridusseltsi kodulehel
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Russalu külanõukogu

**Russalu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Russalu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Varbola vallas. Külanõukogu keskus asus Russalu asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Russalu külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Russalu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Varbola külanõukogu koosseisu. 

## Viited
Ruila külanõukogu

**Ruila külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Ruila külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ruila külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu.

1954 juunis Ruila külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Haiba külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu.

## Viited
Seitsmes laps

**"Seitsmes laps"** (taani keeles "Det syvende barn") on Erik Valeuri romaan (žanrilt *Nordic noir*). Ilmunud: 2011. Tõlge taani keelest eesti keelde 2016, Varrak. Tõlkinud Jaan Pärnamäe. Romaan on saanud Klaasist Võtme auhinna 2012.

Andra Teede ("Skandinaavia lastetoa sünge saladus") kirjutab, et seitse last raamatu pealkirjas tähendab prestiižika Taani lastekodu beebide toa seitsme voodi maimukesi, kes kohtuvad nelikümmend aastat hiljem pärast lapsendamist ja uue identiteedi pealesurumist. On üks heaolu-mõtteviisi ja maailma kõige õnnelikumate inimestega rikka väikeriigi kõige piinlikumaid saladusi, et veel 1960. aastate olid Taanis abordid keelustatud. Samas oli abieluvälise lapse kasvatamine naistele kohutav alandus ja põhimõtteliselt välistatud. Nõnda pani valitsus ohtra maksumaksjarahaga õla alla peaaegu et luksuslikele lastekodudele ja efektiivsele lapsendamisprotsessile. Kuid kõigest determineeritud tegutsemisest hoolimata ei ole elu nii lihtsalt kammitsetav ja kõik need parandamis-, korrastamis- ja teadasaamispüüdlused ei pruugi saada eesmärgipärast ja ilusat lõppu. 

Eriti mõnes rikkas heaoluriigis nagu Taani on lihtne ette kujutada, et inimeste eksistents järgib mingit kronoloogilist rada, kuigi see on pikitud juhustest. Isegi kõige suuremaid hüppeid kutsutakse sellel rajal elu juhusteks. Seda eksiarusaama jagavad usklikudki ja väidavad, et käivad Jumala rada. Kuid kui saatus loob oma hoolikaid mustreid, ei toimu see suure pidulikkuse ega väärikate käeliigutuste saatel, vaid just nagu mingis mängus või lapse rahutushetke ajal – seepärast me ei märkagi, mis tegelikult toimub, enne kui on hilja. 

## Välislingid
* https://kultuur.postimees.ee/4092581/skandinaavia-lastetoa-sunge-saladus Skandinaavia lastetoa sünge saladus
August Pulsti õpistu

**August Pulsti õpistu** on Viljandis Pärimusmuusika Aidas tegutsev vabahariduskool. Koolis õpetatakse ka pärimusmuusikaga seotut. Kool on nimetatud eesti vanavarakoguja ja muusikategelase August Pulsti järgi.

## Tunnustus
*2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimusmuusika õpetamise ja propageerimise eest)

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Pärimusmuusika Keskuse kodulehel
*Koolist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuivakari

**Kuivakari** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi neemest 2 kilomeetrit loodes asuv kivine 0,25 hektari suurune saar (laid), kus pesitsevad ainult kajakad. Saare rannajoone pikkus on 293 meetrit.

Saar on kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga. Karist põhja pool langeb merepõhi järsult, umbes poole km kaugusel on sügavus juba umbes 20 meetrit. Kuivakarist idakirde suunas asub suur rändrahn Vahakivi. Vee sügavus piirkonnas on umbes 8,5 meetrit.

Kuivakari kuulub Lahemaa rahvusparki ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*