open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juvan Šestalov

**Juvan Šestalov** (vene keeles *Юван Николаевич Шесталов*; 22. juunil 1937 Handi-Mansi autonoomne ringkond, Berjozovo rajoon, Kamratka küla – 5. november 2011) oli mansi kirjanik, kes on kirjutanud nii mansi keeles kui ka vene keeles. 

Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist nimetas  Šestalov end šamaaniks. Sellest ajast peale väitis Šestalov ka seda, et mansid on sumerlaste järeltulijad, mida usuvad vähesed.

## Välislingid
*Biograafia
Yupana

***Yupana*** (ketšua keeles 'loendamise masin') on seade, mida inkad kasutasid tõenäoliselt arvutamiseks. Üldiselt arvatakse, et seda kasutati sarnaselt abakusega, kuigi on ka kahtlejaid. 16. sajandi Hispaania vaimuliku José De Acosta töödes on vihjeid, et inkad kasutasid sarnast seadet:

On arvatud, et sellised arvutuslauad kasutasid Fibonacci arve, et vähendada igale väljale vajalike terade arvu.

## Vaata ka
* Arvutuslaud
* Kipu

## Viited

## Välislingid
* ''Mathematics of the Incas'' (*inglise keeles*)
Krabi Kool

**Krabi Kool** oli eraüldhariduskool, mis tegutses Võru maakonnas Rõuge vallas Krabi külas 1. septembrist 2014 kuni 1. märtsini 2020.

Kooli pidaja oli MTÜ Ostium ja kooli direktor endise Krabi Põhikooli viimane direktor Ale Sprenk. Alates 2018/2019. õppeaastast oli kooli direktor Merike Mägise. Krabi Kool oli Eestis ainuke erakool, millel oli õpilaskodu.

## Ajalugu
2014. aastal otsustas tollane Varstu vald Krabi Põhikooli sulgeda, sest kooli oli õppima jäänud ainult neli Varstu valla last. Koolimaja anti MTÜ Ostium kasutusse ja seal alustas 1. septembrist 2014 tegevust **Krabi Kool** – erakool, mis oli mõeldud õpilaskodu vajavatele ja haridusliku erivajadusega lastele. Koolile väljastati Eesti haridus- ja teadusministri 22. juuli 2014. aasta käskkirjaga nr 288 „Koolitusloa andmine Krabi Koolile“ tegevusluba õppe korraldamiseks I-III õppeastmes tähtajaga kuni 31. augustini 2017.

2017. aastal õppis Krabi Koolis 65 erivajadusega last üle Eesti, kes kõik elasid õpilaskodus. Kool taotles ministeeriumilt koolitusloa pikendamist. Sama aasta kevadel oli Haridus- ja Teadusministeerium teavitanud kooli pidajat, et riik plaanib lõpetada 1. jaanuarist 2018 õpilaskodude kohtade otserahastuse, suunates selle omavalitsustesse. Sellel ja veel mõnel ettekäändel otsustas MTÜ Ostium 2017. aasta suvel, et 1. septembril kooli ei avata. Paralleelselt algatas prokuratuur õpilaste kaebuste alusel kriminaaluurimise, sest õpetajaid süüdistati õpilaste kehalises väärkohtlemises. Kohtu alla anti koolidirektor, kelle süü ei leidnud aga kohtus tõendamist.

Kool avati uuesti 2018. aasta sügisel, kuigi juriidilises mõttes ei olnud kool ka eelneval õppeaastal suletud (koolil oli kehtiv koolitusluba, õpilasi võeti vastu aastase lepinguga, eelneval õppeaastal lepinguid lihtsalt ei pikendatud, nüüd jätkati õpilaste vastuvõtuga).

2019. aasta detsembris viis Haridus- ja Teadusministeerium Krabi Koolis läbi riikliku järelevalve, mille eesmärk oli hinnata, kas kooli õppe- ja kasvatustegevus vastab haridusasutustele kehtestatud nõuetele. Järelevalve käigus tuvastati olulisi probleeme õppe- ja kasvatustöös, mis puudutasid koolis töötavate õpetajate kvalifikatsiooni, õppetundide pikkust ja mahtu, mittestatsionaarse õppe korraldamist ning hariduslike erivajadustega õpilaste toetamist. Kuna ministeerium ei saanud koolilt tõendeid selle kohta, et puudused suudetakse kõrvaldada, otsustas ministeerium 2020. aasta veebruaris tühistada Krabi Koolile 2017. aastal väljastatud tähtajalise koolitusloa. Otsus jõustus 1. märtsil 2020. See oli esimene kord, kui Eestis oli riikliku järelevalve tulemusena üldhariduskoolilt õpetamisõigus ära võetud.

2022. aastal müüs vald koolimaja ligi 200 000 euro eest ettevõttele OÜ Krabimaania, kes hakkas sellest ehitama hooldekodu, mis peaks valima 2023. aasta lõpul või 2024. aasta algul.

## Vaata ka
* Krabi Põhikool

## Viited

## Välislingid

*"Rõõmusõnum! Krabi kool Võru maakonnas alustas taas õppetööd" TV3, 5. oktoober 2018
*"Hariduslike erivajadustega laste Krabi kooli ähvardab sulgemine" ERR, 28. jaanuar 2020
*"Krabi kool jäi tegevusloast ilma" Lõuna-Eesti Postimees, 5. veebruar 2020
Sedkõrkeštš

**Sedkõrkeštš** on alev Venemaal Komi Vabariigis Sõktõvkari linnaringkonnas. 

Asub Võtšegda paremal kaldal Sõktõvkarist kirdes.

1965. aastal sai aleviks.

Elanike arv on 1958 (2010).  

## Välislingid
*http://сыктывкар.рф/administration/administratsiya-pgt-sedkyrkeshch
Žešart

**Žešart** ehk **Zövsjört** (komi Зӧвсьӧрт) on alev Venemaal Komi Vabariigis Ust-Võmi rajoonis. 

Asub Võtšegda paremal kaldal 80 km Sõktõvkarist kirdes.

Asulat on mainitud juba 1586. aastal. 1946 avati külas vineeritehas. 1961. aastal sai aleviks.

Elanike arv on 9271 (2010). 1989 oli elanike arv 12 700.
Zbigniew Wąsiel

**Zbigniew Wąsiel** [zbi'gniev v'onsiel] (sündinud 29. jaanuaril 1966 Chrzanówis) on Poola multimeediakunstnik ja skulptor.
## Elulugu
Zbigniew Wąsiel õppis aastatel 1987–1993 Gdański kunstiakadeemias skulptuuri erialal. Elab ja töötab Oslos.
## Fotosid
"Arhetüüp", installatsioon, Gdańsk *1993*.
## Viited

## Välislingid

* Wąsiel Zbigniew (Biograafia, sztuka.net) (*poola keeles*) 
*Zbigniew Wąsiel – poola skulptor (Artikkel, dumnizpolski.pl) (*poola keeles*)
Tsükkel

**Tsükkel** (kreeka keeles κύκλος *kýklos*; ladina keeles *cyclus* 'ring'; sanskriti keeles *mandala*, ka *chakra* 'ratas') on tervikut moodustav korduvate sündmuste rida. 

Tsükli all mõistetakse tavaliselt samade sündmuste teatud järjestuses kordumist ajas. 

Kestust, mille jooksul toimub sündmuse kordumine, nimetatakse perioodiks. 

Tsükkel võib koosneda osadest, mida nimetatakse faasideks.  

Tsükkel on kujutlusega seotult üks suurim teisi põhikujundeid (arhetüüpe) hõlmav ja kokkuvõttev kujund, mille võrdkujuliseks vasteks peetakse tavaliselt aastat oma 365 päevaga (360-kraadine ring). Kuid see on ka abivahend mõtlemaks ajast, kasutades seda mudelina aja ja selle osade käsitlemisel. Sellest tulenevad mõisted "ajaring" (ajaratas) ja "eluring". Küsimus, kas ajaloo kulg on tsükliline või lineaarne, on olnud inimajaloos fundamentaalne.

Tsükkel on ratta tähenduses mõnes keeles kasutusel ka tehniliste vahendite korral: näiteks bitsükkel jalgratta tähenduses ja mootortsükkel (*mototsikl, tsikkel*) mootorratta tähenduses. Eesti keeles on sõnast "ratas" veel muidki sarnaseid tuletisi.

Tsükkel on seotud ka sõnaga "entsüklopeedia", mis tuleb kreeka väljendist* enkyklios paideia* (sõna-sõnalt 'ringis harjutamine', tõlkevastena on kasutatud sõna "haridusring"). Tänapäeval levinud tähendus "tähestiku järjekorras teabeallikas" pärineb aastast 1644, tihti viidatakse prantsuskeelsele entsüklopeediale "Encylopédie ou Dictionnaire raisonné des Sciences, des Artes, et des Métiers" (1751–1765).

## Tsükleid
*Bethe tsükkel füüsikas
*Calvini tsükkel botaanikas
*Carnot' tsükkel termodünaamikas
*katalüütiline tsükkel keemias
*sonaaditsükkel muusikas
*tarkvara arendustsükkel
*tsitraaditsükkel biokeemias
*vaesuse tsükkel majanduses
*Wilsoni tsükkel geotektoonikas

## Vaata ka
*rekursioon
Valērijs Agešins

**Valērijs Agešins** (vene keeles Валерий Агешин (Valeri Agešin); sündinud 23. juunil 1972) on Läti poliitik ja pedagoog.

1994. aastal lõpetas ta Kaliningradi ülikooli ajaloolasena. 1998 sai ta Läti Ülikoolis magistrikraadi pedagoogika erialal. 2002 lõpetas ta Balti Vene Instituudi juristina.

1995–1999 töötas ta õigusteaduse ja politoloogia lektorina Sotsiaaltehnika Instituudis ja 1998–2002 Liepāja 2. keskkoolis ajalooõpetajana.

2002 sai ta oma kodulinna Liepāja ühiskondliku kokkuleppe komisjoni asepresidendiks.

Ta kuulub alates 2010. aastast parteisse Koosmeel (varem Rahva Üksmeele Parteisse).

Ta on olnud valitud seimi liikmeks 2002., 2006., 2010., 2011., 2014. ja 2018. aastal. Ta on juhtinud parlamendi õiguskomisjoni ja Euroopa asjade komisjoni. Ta on olnud Koosmeele Keskuse fraktsiooni aseesimees.

## Välislingid
*Valērijs Agešins Läti Seimi kodulehel
*CV Koosmeele Keskuse kodulehel
2010.–2011. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2010.–2011. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli **30.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene maailma karikasarja etapp toimus 20. novembril 2010 Rootsis Gällivares ja viimane peeti 20. märtsil 2011 Rootsis Falunis.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

* Ametlik punktitabel
Helsingi messikeskus

**Helsingi messikeskus** on Soome suurim messi- ja konverentsikeskus. 

Keskus asub Helsingi Pasilas, Pasila raudteejaama lähedal. Selle geograafilised koordinaadid on .

Messikeskus avati 1975. aastal ning seda on hiljem laiendatud. Selle kogupindala on umbes 100 000 m². Keskuses on kuus näitusehalli ja 40 konverentsisaali.

Helsingi messikeskuses peetakse aastas umbes 60 messi ja näitust ning umbes 1400 konverentsi. Messikeskust külastab üle miljoni inimese aastas.

## Välislingid
* Keskuse koduleht
Aarne Miikmaa

**Aarne Miikmaa** (kuni 1939 **Harald Oskar Miikman**; 8. oktoober 1908 Kärdla – 2. jaanuar 1942 Tartu) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Kunsti hakkas Aarne Miikmaa õppima juba 14-aastaselt Ants Laikmaa ateljeekoolis aastatel 1922–1930. Aastatel 1931–1934 õppis ta Tartu Ülikoolis filosoofiat ja kunstiajalugu ning alates 1933. aastast Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. Tänu Laikmaa juures omandatud oskustele võeti ta Pallases ilma ettevalmistus-, üld- ja maaliklassi läbimata kohe ateljeesse, kooli lõpetas ta 1938. aastal Ado Vabbe õpilasena maali erialal. 

Ta on maetud Tartu Maarja kalmistule.

## Looming
 
Ants Laikmaa ateljeekoolis omandas kunstnik pastellmaali tehnika ning tema meelisžanriks kujunes portreemaal. Tema maalid on enamasti tumeda koloriidiga, peenelt läbi maalitud, mida aeg-ajalt ilmestavad üksikud kontrastsemad värviaktsendid. Miikmaa portreede viimistletus ja psühholoogiline ilmekus meenutab vanameistrite loomingut. Õlimaalide kõrval on väga huvitavad ka suuremõõtmelised aktijoonistused, mis näitavad teda kui suurepärast joonistustehnikate valdajat.

1941. aasta kevadsuvel maalis kunstnik oma viimased teosed, edasi sundis tuberkuloos ta haiglasse. Kunstniku lühikeseks jäänud elutee tõttu on tema teosed üsna haruldased.
Richard Uutmaa

**Richard Uutmaa** (kuni 1938 **Richard Uutman** ka **Uudman**; 12. oktoober 1905 Altja küla, Vihula vald, Virumaa – 18. mai 1977 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja kunstipedagoog.

## Elukäik
Richard Uutmaa sündis Altja kalurikülas. Ta lõpetas 1935. aastal kõrgema kunstikooli Pallas, kus oli õppinud Nikolai Triigi meistriateljees. Sai 1938. aastal Tartu Ülikooli juures õppinult joonistus- ja joonestusõpetaja kutse. Pälvis 1939. aastal KKSKV maalistipendiumi. 

Aastatel 1944–1950 töötas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi õppejõuna, pärast seda tegutses vabakunstnikuna.

Ta oli 1944. aastast Kunstnike Liidu liige. Eesti NSV teeneline kunstitegelane (1957) ja Eesti NSV rahvakunstnik (1975).

2019. aastal paigaldati Altja paadikuuride juurde tema mälestuseks nimeline pink.

## Looming
Ta osales näitustel Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Riias, Helsingis, Kaunases, Varssavis, Moskvas, Prahas, Bukarestis, Rostockis, Pariisis ja Hiinas. 

Maalijana olid tema lemmikteemad meri ja maastikud. 1960. aastail pühendus ta akvarellile. 

Kunstiteadlase Mai Levin sõnul (eessõnas 2008. aastal ilmunud Richard Uutmaa monograafiale "Armastades Eestimaad") köidab Richard Uutmaa looming alates Pallase lõpetamisest 1935. aastal kuni meistri elu lõpuni värvisära, maalilaadi virtuoosliku hoogsuse ja eriti suure emotsionaalsusega.

2020. aasta sügisel korraldati Richard Uutmaa 115. sünniaastapäeva puhul Allee galeriis näitus erakogudes olevatest teostest, kuraator Mai Levin. 

## Isiklikku
Tema suvekodu asus Eismal.

Tema tütar on Tiina Uutmaa.

## Viited
Mairi Tikerpalu

**Mairi Tikerpalu** (kuni 2016. aastani **Mairi Jõgi**; sündinud 5. mail 1986 Tartus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2005. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (7. lend) ja 2016. aastal Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogiateaduskonna informaatika eriala bakalaureuseõppe.

Ta töötab ka tarkvara- ja disainiettevõttes Proekspert tarkvaraarendajana.

## Näitlejana
Alates 2009. aastast töötab vabakutselise näitlejana. Aastatel 2009–2014 kuulus ta Eesti Improteatri koosseisu, alates 2014. aastast kuulub Improteater Impeeriumi koosseisu. 

Ta mängib telesarjas "Õnne 13" Annelit (aastast 2018).

## Isiklikku
Ta on 2016. aastast abielus Mihkel Tikerpaluga.

## Viited

## Välislingid
*Mairi Tikerpalu Improteater Impeeriumi kodulehel
*Tutvustus Viljandi Kultuuriakadeemia lehel
*Liis Auväärt. "Üürikodu romanss". Eesti Naine, 22. detsember 2016
*Sigrid Rajalo. "Mairi Tikerpalu jagab end teatri ja tarkvaraarenduse vahel". miks.ee, 23. detsember 2020
Gilbert Houngbo

**Gilbert Fossoun Houngbo** (sündinud 4. veebruaril 1961) on Togo poliitik, 8. septembrist 2008 kuni 11. juulini 2012 Togo peaminister.

Ta õppis Lomé ülikoolis ärijuhtimist ning Kanadas rahandust.

Enne peaministriks saamist oli Gilbert Houngbo ÜRO abipeasekretär.

Peaministriametist astus ta ootamatult tagasi 11. juulil 2012 seda sammu avalikult põhjendamata. Tema ametijärglaseks nimetati 19. juulil senine kaubandusminister Kwesi Ahoomey-Zunu.

2022. aasta jaanuaris on loodusvarade haldamise instituudi (NRGI) juhatuse uus esimees Gilbert Houngbo.
Arnold Alas

**Arnold Alas** (kuni 1939 **Arnold Hoffart**; 1. juuli 1911 Tapa – 20. aprill 1990 Tallinn) oli eesti maastikuarhitekt ja kunstnik.

Alas sündis 1911. aastal aednike peres. Õppis Silla 6-kl algoolis, mille lõpetas 1927. Ta lõpetas 1933. aastal dekoratiivmaali alal Riigi Kunsttööstuskooli, õppis aastatel 1936–1938 riigi stipendiaadina Berliinis Institut für Gartengestaltung maastikuarhitektuuri. 1937 oli õppereisil Itaalias ja 1938 Pariisis.  

1938. aastal määrati Tallinna Kõrgema Kunstikooli juures avatud maastikuarhitektuuri õhtukursuse juhatajaks ja lektoriks, ühtlasi oli ta joonistamise õppejõud figuuriklassis. 1940. aastal töötas lühemat aega kujundusala ja botaanika õppejõuna Türi Aianduskeskkoolis. Sama aasta lõpus kutsuti Jaan Koorti nim Kõrgema Tarbekunstikooli maastikuarhitektuuri eriala juhatajaks, kus töötas sõja puhkemiseni. 

Kujundas Oru kodunduskeskkooli pargi ja osalt Oru lossipargi. 

1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kuulus 20. jaanuarist 1943 Jaroslavli kunstnike kollektiivi. Pärast Teist maailmasõda osales mälestussammaste loomisel (sealhulgas Tallinna vabastajate monumendi paekivist püloon, 1947). Töötas  1944. aastast ERKI aia- ja pargikujunduse kateedri juhatajana. 1956–1958 insener-tehniliste distsipliinide kateedri õppejõud. 1958 valiti joonistamiskateedri juhataja kt kohale. 1978. aastast töötas samas professori-konsultandina.

## Looming
Arnold Alase loomingus domineerivad suve- ja sügismaastikud, millelel sekundeerivad lillemaal, linnavaated ning tööstusmaastikud. Kuna kunstniku suvekodu asus Karepal, on just sealsed motiivid sagedased tema loomingus.

Esimene suurem näitusel esinemine oli 1962 detsember 1963 jaanuar Tallinna Kunstihoones toimunud Kuue kunstniku grupinäitus koos Ott Kangilaski, Lepo Mikko, Aleksander Mildebergi, Martin Saksa ja Hendrik Vitsuriga. 1967. aastal toimus kino Kosmos fuajees Arnold Alase esimene isikunäitus. 1977. aastal toimus teine isikunäitus, mis hõlmas teoseid ajavahemikust 1956–1976.

## Viited
Ellinor Aiki

**Ellinor Aiki** (kuni 26. augustini 1935 **Ellinor Blumenfeldt**; 11. jaanuar 1893 Tõstamaa kihelkond, Pärnumaa – 25. oktoober 1969 Tartu) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Lõpetas 1909. aastal eksternina Pärnu gümnaasiumi. Seejärel siirdus ta Venemaale, kus töötas Peterburis lastehaiglas põetajana ja koduõpetajana. 1917 lõpetas Valgevenes Tšaussõs algklasside õpetajate kursused. Naasis Eestisse ning olles haigestunud 1918. aasta alguses luutuberkuloosi, oli 1918–1924 voodihaige. Oli ravil Tartu, Tallinna ja Saksamaa haiglates. 1927. aasta kevadel naasis Saksamaalt Eestisse. 

Sooritas 1928. aasta talvel ilma varasema kunstilise ettevalmistuseta sisseastumiseksamid Kõrgemasse Kunstikooli Pallas graafika erialale. 1930–1934 õppis Ado Vabbe graafikaateljees monotüüpiat. 1935–1936 õppis Hando Mugasto käe all kuivnõela ja kivitrükitehnikaid. Lõpetas kooli 1936. aastal Nikolai Triigi maaliateljees maali erialal.

26. augustil 1935 muutis Tartu linna prekonnaseisuametnik tema nime Ellinor Aikiks.

Pärast Pallase lõpetamist Eestis töötas vabakunstnikuna, 1936–1937 Vanemuise teatris, 1940–1941 Eesti Kunstnike Kooperatiivis ja 1941–1944 Tartu kunstibüroos.

Põgenes 1944. aasta sügisel kaheks aastaks Saksamaale.

Töötas 1946–1955 Kunstifondi Tartu osakonnas. 1946. aastast Kunstnike Liidu liige (1947–1957 nimekirjast kustutatud).

## Looming
Esines esimest korda 1935. aasta kevadel Eesti Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel kolme monotüüpiaga.

Summutatud koloriidiga lillemaalid, portreed ja linnavaated. Viljeles ka monotüüpiat. 1950. aastate lõpust arenes Ellinor Aiki looming tõusujoones. Tema maalide meeleolu on poeetiline ja valdavalt nukker. 1960. aastatel muutus koloriit järjest julgemaks ja jõulisemaks. Lisaks lillemaalidele ja maastikele valmis hulk figuraalkompositsioone. Tema maalid on väga faktuursed ja paksu värvikorraga.

## Allikad
* EKABL

## Välislingid
* Ülle Kruus. Elujulguse asi. KesKus, 4/2010
Nick Berry

**Nicholas Berry** (sündinud 16. aprillil 1963 Woodfordis Londonis) on Inglismaa näitleja ja muusik.

Tema tuntuimad rollid on Simon "Wicksy" Wicks teleseriaalis "EastEnders" (1985–1990) ning konstaabel Nicholas "Nick" Rowan seriaalis "Südameasi" (1992–1998).

## Välislingid
* Nick Berry Internet Movie Database
* Nick Berry. BBC Drama
* Nick Berry as Nick Rowan. "Heartbeat"
Güzel Georgijeva

**Güzel Georgijeva** (baškiiri Гүзәл Рафиҡ ҡыҙы Георгиева; sündinud Išmuratova; 14. juulil 1976 Salavatis Baškiiria ANSV-s) on Venemaa kabetaja, rahvusvaheline meister. Ta on kolmekordne Venemaa meister (2001, 2002, 2004). Teda on treeninud Juri Tšertok ja Aleksandr Georgijev.

Ta on abielus Aleksandr Georgijeviga, peres kasvab kaks last.

## Viited
Kõmrid

**Kõmrid** (kõmri keeles *Cymry*, varem eesti keeles *uelslased*) on rahvas Suurbritannias Walesi poolsaarel.

Kõmri rahvas on ajalooliselt kujunenud kõmri ja briti hõimude ning normannide ja anglosakside segunemisel.

## Viited
Gillian Rose

**Gillian Rosemary Rose** (neiupõlvenimi **Gillian Rosemary Stone**; 20. september 1947 London – 9. detsember 1995 Coventry) oli juudi päritolu Briti naisfilosoof. 

## Elulugu
Tema vanemad olid mitteusklikud juudid. Kirjandusteadlane Jacqueline Rose on tema õde. Gilliani lapsepõlves vanemad lahutasid ning ema abiellus uuesti. Gillianil kujunes lähedane suhe kasuisaga.

17-aastaselt luges Gillian Blaise Pascali "Mõtteid" ja Platoni "Riiki", mis tekitasid tal huvi filosoofia vastu ja tahtmise sellega tegelda. Ta õppis Oxfordi ülikoolis (St. Hilda's College) filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust. Tema õpetaja oli John Langshaw Austini lesk Jean Austin, kes ütles: "Pidage meeles, tüdrukud, kõik filosoofid, keda te lugema hakkate, on palju intelligentsemad kui teie." Gillian õppis ka Columbia Ülikoolis ja Berliini Vabas Ülikoolis.  Doktoritöö kirjutas ta Leszek Kołakowski juhendamisel Theodor Adornost.   

Gillian Rose töötas Sussexi Ülikoolis Euroopa Õpingute Kooli lektorina (*Reader*) ning 1989. aastast kuni surmani Warwicki Ülikooli ühiskondliku ja poliitilise mõtte professor. 

Aastal 1990 osales ta Poola Oświęcimi Tuleviku Komisjoni töös. 

Ta suri munasarjavähki, mille käes ta kannatas üle kahe aasta. Surivoodil võttis ta vastu kristluse anglikaani kiriku Coventry piiskopilt Simon Barrington-Wardilt, kes oli ta lähedane sõber.  

Ta pärandas osa oma isiklikust raamatukogust Warwicki Ülikoolile. 

## Looming ja vaated

## Õpilased
Gillian Rose'i õpilaste seas on Ross Abbinnett, Sara Beardsworth, Nicholas Gane, Kyriaki Goudeli, Nigel Tubbs ja Zoe Waxman.  

## Publikatsioone

**The Melancholy Science: An Introduction to the Thought of Theodor W. Adorno*, 1978
**Hegel Contra Sociology*, 1981
**Dialectic of Nihilism: Post-Structuralism and Law*, 1984
*Architecture to Philosophy - The Postmodern Complicity. – *[[Theory, Culture & Society]]*, kd 5(2-3), 1988
**The Broken Middle: Out of Our Ancient Society*, 1992
**Judaism and Modernity*, 1993
**Love's Work: A Reckoning With Life*, 1995
**Mourning Becomes the Law: Philosophy and Representation*, 1996
*Beginnings of the Day: Fascism and Representation. – *Modernism, Culture and 'the Jew' *, 1998
**Paradiso*, 1999

## Kirjandus
*Arnold Jacob Wolf. The Tragedy of Gillian Rose - Jewish social critic. – **, kd 46, nr 184, 1997.
EDC karikavõistlused

**EDC karikavõistlused** ehk **konföderatsiooni karikavõistlused** (inglise Confederation Cup) on Euroopa Kabekonföderatsiooni korraldatav Euroopa kabeklubide vaheline võistlus. 

Algselt oli see mõeldud Euroopa klubide meistrivõistluste valikvõistlusena, kuid et kahe eraldi võistluse läbiviimiseks pole aastaid leitud sponsoreid, siis on sellest võistlusest sisuliselt kujunenudki klubide meistrivõistlused.

## Vaata ka
*Euroopa kabeklubide meistrivõistlused
Išimbai

**Išimbai** (baškiiri *Ишембай*) on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Išimbai rajooni keskus. Linn asub Belaja jõe ääres.

Išimbai on asutatud 1932. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Išimbai elanikest venelasi 51,7%, baškiire 28,4%, tatarlasi 14,9% ja muudest rahvustest inimesi 5%.

## Viited

## Välislingid
Kirovo-Tšepetsk

**Kirovo-Tšepetsk** on linn Venemaal Kirovi oblastis, Kirovo-Tšepetski rajooni keskus. Asub Tšeptsa jõe suudmes Vjatka jõe ääres 22 km Kirovist kagu pool.

Linnaõigused sai aastal 1955.

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
Jüri Käen

**Jüri Käen** (sündinud 4. augustil 1970 Tallinnas) on eesti triatlonitreener. 

Jüri Käen lõpetas aastal 1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta saavutas ujumises meistersportlase taseme ja tuli mitmel korral Eesti ja Baltimaade meistriks.

Ta on Marko Alberti treener.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus lehel kestvussport.ee
*
Juukselakk

**Juukselakk** on vedel pritsitav kosmeetikavahend, millega saab juukseid soengusse kinnitada. 

## Vaata ka
*Juuksegeel
*Juuksevaha
*Juuksevaht

## Välislingid
*Kuidas teha ise juukselakki? Tarbija 24. 27.10.2010
Oļesja Misāne

**Oļesja Misāne** (sünninimega Olesja Abdullina; vene Олеся Валиевна Абдуллина; läti Oļesja Abduļina; sündinud 1. oktoobril 1989 Išimbais) on Baškortostani päritolu Läti kabetaja, rahvusvaheline meister. 

Ta esimene treener oli Aleksandr Melnikov. 2004. aastal asus Abdullina elama Ufasse, kus 2007. aastal sai ta treeneriks Juri Tšertok. Ta on mitmekordne Euroopa noorte meister, neidude maailmameister juunioride vanuseklassis (2007) ja kiirkabe maailmameister vanuseklassis U-23 (2008).

2010. aastal abiellus ta Läti kabetaja, rahvusvahelise meistri Roberts Misānsiga, neil on kaks tütart.
Piksel

**Piksel** ehk **pildielement** ehk **pildipunkt** on pildi vähim kahemõõtmeline osa, mis võib kanda teatud värvust ja heledust. Pikslite ridade ja veergude kaupa korrastatud kahemõõtmeline kogum moodustab maatriksi ehk pikslimassiivi.

Sõna 'piksel' tuleb ingliskeelsest sõnast *pixel*, mis on saadud sõnadest *picture*, kõnekeeles ka ***pix*** + **''el**ement*. Piksli lühendina on kasutusel px.

Terminil "piksel" on kaks põhitähendust:
* maatriksi elemendi kujutis, näiteks [[rastergraafika]]s ehk pikselgraafikas; piksliks on siis ka pildipunkti kujutisele vastav [[bitt|bitijada]]; 
* maatriksi füüsiline [[optoelektroonika]] üksus, mis tekitab kas elektrisignaalist kujutise (näiteks [[kuvar]]i [[ekraan]]i piksel) või siis muundab optilise kujutise elektrisignaaliks (näiteks [[pildisensor]]i piksel). 


Pikslites väljendatakse ka [[optoelektroonika]] seadiste lahutus- või eraldusvõimet, sest see sõltub pikslite üldarvust. Pikslite üldarvu, eriti pildisensori korral, väljendatakse megapikslites (Mpx): 1 Mpx = 1 000 000 pikslit.

==Piksel televisioonistandardis==
[[Digitelevisioon]]i standardites väljendatakse pikslite üldarvuga (pikslite arv rõhtsihis × pikslite arv püstsihis) televisioonikujutise  [[lahutusvõime]]t, näiteks:
*[[SDTV]] ehk tavatelevisioon ‒ 720×576 = 414 720 pikslit (0,41 Mpx);
*[[HDTV]] ehk kõrglahutustelevisioon ‒ 1920×1080 = 2 073 600 pikslit (2,07 Mpx);
*[[UHDTV]] ehk 4K-televisioon ‒ 3840×2160 = 8 294 400 pikslit (8,3 Mpx).

[[Teler]]i[[kuvar]]ite ekraanil on enamasti 1366×768 pikslit (eraldusvõime silt *HD Ready*) või 1920×1080 pikslit (*Full HD*).

==Arvutikuvari pikslid==
[[Arvuti]][[kuvar]]ite pikslite arv on määratud [[kuvastandard]]itega.  Laialt kasutatavad standardid on järgmised:
*XGA (1024×768 px, levinud kuni 2002. aastani), 
*SXGA (1280×1024 px),
*UXGA (1600×1200);

laiaekraanilised:
*WXGA (1280×800 px),
*WXGA+ (1440×900 px),
*WSXGA+ (1680×1050 px),
*WUXGA (1920×1200 px),
*MacBook Pro: 2880×1800 px.

==Füüsilise piksli parameetreid==

**'Värvus** – Värvilise kujutise saamiseks moodustatakse kuvari iga piksel kolmest alampikslist: punane (R), roheline (G) ja sinine (B); pildisensoris eraldatakse värvused tavaliselt värvifiltritega.
***Suurus** –  Piksli pindalast oleneb, kui palju mahub piksleid kindla suurusega kuvari ekraanile ehk kui suur on pikslitihedus. Pikslitiheduse ühik on ppi (''pixel per inch'' ‒ pikslit tolli kohta). Pildisensor on seda tundlikum, mida suurema pinnaga on pikslid, sest siis on nad võimelised vastu võtma rohkem valguskvante, vastavalt paraneb ka signaali-mürasuhe.
***Kasutegur** – Kuvari puhul näitab see, kui palju pikslile antud energiast valguseks muundatakse, ning sensorite puhul näitab see, milline on sensorile langeva valgusenergia ning sensori toiteks kulutatava energia suhe.
***Reageerimisaeg''' – Kuvari puhul näitab see, kui ruttu muutub pikslist väljakiiratava valguse tugevus pikslile antud elektrisignaali muutumisel. Sensori puhul näitab see, kui ruttu muutub piksli väljundsignaali väärtus sõltuvalt pikslile langeva valguse muutumisest.

## Viited
Socket 939

**Socket 939** on AMD protsessoripesa, mis avaldati 2004. aasta juunis, et välja vahetada eelmine AMD protsessoripesa Socket 754.

Socket 939 asendati omakorda Socket AM2-ga mais 2006. See oli teine pesa, mis oli loodud AMD-i AMD64 seeria protsessoritele.

Socket 939 jaoks toodeti nii ühe- kui ka kahetuumalisi protsessoreid (Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2).
## Spetsiifilised andmed
Socket 939 toetab ainult DDRAM-mälu kiirusega kuni 6,4 GB/s.
Protsessoritel on tugi 3DNOW, SSE2 ja SSE3 jaoks.

Videokaartide suhtes leidub Socket 939 nii AGP kui ka PCI-E 16x videokaardi pesaga emaplaatidel.

Kõige kiiremateks Socket 939 protsessoriks loetakse Opteron 185 ja Athlon 64 FX-60, mõlemal on taktsagedus 2,6 GHz ja 1 MB L2-vahemälu.

Kiireimaks ühetuumaliseks aga peetakse protsessorit Athlon 64 FX-57, kuna see töötas natuke paremini sagedusel 2,8 GHz.
Laine Kallas

**Laine Kallas** (kuni 1976. aastani **Laine Erik**; 21. aprill 1942 – 6. oktoober 2024) oli eesti põllumajandusteadlane ja kergejõustiklane.

Laine Erik jooksis eelkõige 800 meetri distantsi. Tōkyō olümpiamängudel sai ta ajaga 2.05,1 kuuenda koha; México olümpiamängudel oli ta oma poolfinaalis viies. 1965. aastal võitis ta universiaadil kuldmedali. 1964. aastal kuulus ta 3×800 m jooksus maailmarekordi püstitanud Nõukogude Liidu naiskonda.

Ta tuli 25 korda Eesti NSV meistriks ja püstitas 22 Eesti NSV rekordit. Aastatel 1964, 1967 ja 1968 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. 

Ta lõpetas 1969. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnikateaduskonna; alates 1984. aastast on ta põllumajandusteaduste kandidaat. Aastatel 1969–1996 töötas ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis teadurina ning pärast seda oli ettevõtte juht.

## Isiklikud rekordid
* 100 meetri jooks – 12,1 (1967)
* 200 meetri jooks – 24,9 (1967)
* 400 meetri jooks – 54,1
* 500 m jooks – 1.15,1 (1965)
* 800 meetri jooks – 2.03,6
* 1000 m jooks – 2.48,3
* 80 m tõkkejooks – 11,8 (1961)
* kaugushüpe – 5.54 (1966)

## Tunnustus
* 1967 ja 1968 – Eesti NSV aasta naissportlane 
* 2021 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Välislingid
* 
* 
* Maret Mälk. Jõudis suveolümpiale Järvamaalt Järva Teataja, 13. august 2004
* Lembit Peegel. AjaPeegel: Laine Eriku teekond Türilt maailma kergejõustiku tippu epl.ee, 26. juuli 2010
Feleti Sevele

**Feleti Vakaʻuta Sevele** (sündinud 7. juulil 1944) on Tonga poliitik.

Ta on õppinud Uus-Meremaal Canterbury ülikoolis matemaatikat ja majandusgeograafiat.

Feleti Sevele on valitud Tonga parlamenti aastatel 1999, 2002 ja 2005. Aastal 2005 sai temast tööjõu, kaubandus- ja tööstusminister ning ta juhtis Tonga liitumiskõnelusi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.

30. märtsist 2006 kuni 22. detsembrini 2010 oli ta Tonga peaminister. Ta oli esimene Tonga peaminister, kes ei kuulu kuninglikku perekonda.

## Välislingid
* Endised Tonga valitsuse juhid
Giorgi Arsenišvili

**Giorgi Arsenišvili** (gruusia გიორგი არსენიშვილი; 5. jaanuar 1942 – 17. november 2010) oli Gruusia poliitik ja diplomaat, tehnikateaduste doktor, riigiminister aastatel 2000–2001.

1990. aastatel oli Arsenišvili Kahhethi kuberner.

Aastatel 2001–2004 oli Arsenišvili Gruusia erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Ungaris, Sloveenias, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis.

2008. aastal valiti ta Ühinenud Rahvusliku Liikumise esindajana parlamenti, kus juhtis inimõiguste komisjoni.
Uno Palu

**Uno Palu** (8. veebruar 1933 Sindi – 15. jaanuar 2024) oli eesti kergejõustiklane ja treener.

Ta õppis aastatel 1951–1952 Tallinna Kehakultuuritehnikumis, lõpetas eksternina keskkooli ja 1966. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Tuli kõrgushüppes 1951. aastal NSV Liidu noortemeistrivõistlustel teiseks ja tõusis Dünamo ülel koondise kandidaadiks. Alates 1953. aastast kujunes põhialaks kümnevõistlus. 

Ta sai 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel kümnevõistluses neljanda koha. 1958. aasta võitis ta Stockholmis Euroopa meistrivõistlustel 7329 punktiga hõbemedali.

Töötas 1955–1962 Dünamo spordiinstruktorina ja Pirital tuletõrjujana, 1966–1967 Tallinna Mererajooni spordikoolis ja 1968–1974 Dünamo kergejõustikukoolis treenerina (silmapaistvaim õpilane Peeter Põld). 1974–1992 oli Harju KEK-i spordimetoodik.

## Isiklikke rekordeid
* 100 m jooks – 11,0 (1958)
* 400 m jooks – 49,3 (1958)
* 1500 m jooks – 4.15,8 (1961)
* kõrgushüpe – 1.92 (1960) 
* kaugushüpe – 7.08 (1960)
* teivashüpe – 3.80 (1959)
* kuulitõuge – 13.71 (1960) 
* odavise – 68.76 (1960)
* 110 m tõkkejooks - 14,6
* kettaheide – 45.21 (1958)

## Tunnustus
*1956 ja 1958 Eesti NSV aasta sportlane
*Alates 1957. aastast korraldatakse noortele mitmevõistlejatele Uno Palu auhinnavõistlusi (esimene võitja Rein Aun)
*2001 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Muusik Indrek Palu on tema venna lapselaps.

## Välislingid
*
*Uno Palu rajas teed spordis ja muusikas. Pärnu Postimees, 9. veebruar 2008
Stefan Klein

**Stefan Klein** (sündinud 5. oktoobril 1965 Münchenis) on saksa teaduskirjanik.

Klein on õppinud füüsikat ja filosoofiat Müncheni ja Grenoble'i ülikoolis. Doktorikraadi sai ta Freiburgi ülikoolist biofüüsika alal. 

Aastatel 1996–1999 töötas ta teadustoimetajana ajakirjas Der Spiegel, 2000. aastast on vabakutseline.

Ta on töötanud Berliini Kunstiülikooli külalisprofessorina.

Tema raamatuid on tõlgitud 2013. aasta seisuga 29 keelde, sealhulgas kuus raamatut korea ja viis raamatut eesti, inglise ja hollandi keelde.

## Tunnustus
*1998 – Georg von Holtzbrincki teadusajakirjanduse auhind

## Isiklikku
Stefan Klein on pärit Austria emigrantide perekonnast. Tema vanemad olid keemikud.

Klein elab perega Berliinis. Ta on abielus teadusajakirjanik Alexandra Rigosiga. Neil on kaks tütart ja üks poeg.

## Raamatud
*2000 – *Die Tagebücher der Schöpfung. Vom Urknall zum geklonten Menschen*, München ISBN 3-423-34154-8
*2002 – *Die Glücksformel oder Wie die guten Gefühle entstehen*, Rowohlt: Reinbek ISBN 3-498-03509-6
*2004 – *Einfach glücklich. Die Glücksformel für jeden Tag.*
*2004 – *Alles Zufall. Die Kraft, die unser Leben bestimmt*, Rowohlt: Reinbek ISBN 3-498-03519-3
*2006 – *Zeit. Der Stoff, aus dem das Leben ist.*, S. Fischer: Frankfurt ISBN 3-10-039610-3
*2008 – *Da Vincis Vermächtnis oder Wie Leonardo die Welt neu erfand*, Frankfurt, ISBN 978-3-10-039612-9
*2009 – *Wir sind alle Sternenstaub. Gespräche mit Wissenschaftlern über die Rätsel unserer Existenz*, S. Fischer: Frankfurt
*2010 – *Der Sinn des Gebens. Warum Selbstlosigkeit in der Evolution siegt und wir mit Egoismus nicht weiter kommen*, S. Fischer Frankfurt, ISBN 3-10-039614-6
*2014 – *Träume. Eine Reise in unsere innere Wirklichkeit,* S. Fischer: Frankfurt, ISBN 3-10-039615-4
*2014 – *Wir könnten unsterblich sein! Gespräche mit Wissenschaftlern über das Rätsel Mensch*, S. Fischer: Frankfurt 2014. ISBN 3-596-19606-X
*2017 – *Das All und das Nichts. Von der Schönheit des Universums*. Fischer, Frankfurt am Main, ISBN 978-3-10-397261-0

#### Tõlked eesti keelde
*2005 – *[[Õnne saladus ehk kuidas tekivad head tunded]]*. Saksa keelest tõlkinud Krista Räni. Varrak 
*2007 – *[[Kas kõik on juhus? Jõud, mis määrab meie elu]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak 
*2009 – *[[Aeg. Aine, millest koosneb elu]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak 
*2012 – *[[Andmise mõte. Miks isetus evolutsiooni käigus võidab ja me egoismiga kuigi kaugele ei jõua]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak 
*2012 – *[[Lihtsalt õnnelik. Õnne valem igaks päevaks]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak 
*2014 – *[[Loomise päevikud. Suurest Paugust kloonitud inimeseni]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak 
*2015 – *[[Da Vinci pärand ehk kuidas Leonardo maailma uuesti avastas]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak
*2017 – *[[Unenäod. Rännak meie seesmisse tõelusse]]*. Tõlkija Krista Räni. Varrak

## Viited

## Välislingid
*Stefan Kleini koduleht
*Stefan Klein, "Õnne saladus ehk kuidas tekivad head tunded". ekspress.delfi.ee, 23. märts 2005
Fay Weldon

**Fay Weldon** (sünninimi **Franklin Birkinshaw**; 22. september 1931 – 4. jaanuar 2023) oli inglise naiskirjanik. 

Fay Weldon on õppinud Saint Andrewsi ülikoolis majandust ja psühholoogiat.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Meeste südamed ja elu". Tõlkjia Valda Raud. Eesti Raamat 1994
*"Kuu Minneapolise kohal". Tõlkjia Faina Laksberg. Kupar 1997
*"Lahutus". Tõlkija Merle Krigul. Sinisukk 1998
*"Mis teeb naised õnnelikuks?". Tõlkija Krista Suits. Varrak 2007
*"Spaa Dekameron". Tõlkija Tiina Aug. Varrak 2008
*"Võõrasema päevik". Tõlkija Faina Laksberg. Varrak 2009
*"Naissaatana elu ja armastus". Tõlkija Faina Laksberg. Varrak 2009

## Välislingid
Patrice Trovoada

**Patrice Emery Trovoada** (sündinud 18. märtsil 1962 Libreville'is) on São Tomé ja Príncipe poliitik, kes oli 14. augustist 2010 kuni 3. detsembrini 2018 São Tomé ja Príncipe peaminister.

Ta on endise presidendi ja peaministri Miguel Trovoada poeg.

Patrice Trovoada kuulub parteisse Sõltumatu Demokraatlik Aktsioon. 

Aastatel 2001–2002 oli ta välisminister ning veebruarist juunini 2008 peaminister. Aastal 2006 kandideeris ta presidendiks, kuid kaotas valimistel praegusele presidendile Fradique de Menezesile.
Emmanuel Nadingar

**Emmanuel Djelassem Nadingar** (sündinud 1951) on Tšaadi poliitik.

Ta õppis Brazzaville'i ülikoolis raamatupidamist.

Ta kuulub valitsevasse parteisse Patriootlik Päästeliikumine.

Ajavahemikus 2004–2010 oli ta muu hulgas kaitseminister, naftaminister ja detsentraliseerimise minister.

5. märtsil 2010 sai Emmanuel Nadingar peaministriks. 21. jaanuaril 2013 astus ta tagasi.
Iga (linn)

**Iga** on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub sisemaal.

Praegustes piirides on linn alates 11. novembrist 2004, kui liideti Iga ja Ueno linn ning mitu valda (küla).

Uenos on sündinud Matsuo Bashō.

## Viited

## Välislingid
*http://www.city.iga.lg.jp/
Kameyama

**Kameyama** on linn Jaapanis Mie prefektuuri põhjaosas. 

Kameyama on linn alates 1954. aastast. 2005 liideti Kameyamaga Seki linn.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.kameyama.mie.jp/
Jaboatão dos Guararapes

**Jaboatão dos Guararapes** on linn Brasiilias Pernambuco osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Recifest vahetult lõunas.

Linn on jaotatud 5 linnaosaks.

## Välislingid

*Linna koduleht
Erik Kalda

**Erik Kalda** (sündinud 13. mail 1969) on Eesti ajakirjanik.

Ta on ajalehe Põhjarannik tegevtoimetaja.

## Tunnustus
*2008 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2023 Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia (koos Erik Gamzejeviga)

## Viited
Sõjaväe Majandusühisus

**Sõjaväe Majandusühisus** (lühend **SMÜ**) oli ühistegelikul alusel tegutsev sõjaväelaste ettevõte, asutatud 1920. Selle ülesandeks oli sõjaväelaste varustamine tarbeesemete ja ainetega, samuti oma kaubandusvõrgu arendamine ning väiketööstuse edendamine.

1938. aastal kuulusid ühisuse juhatusse esimees kindralmajor Tõnis Rotberg, kolonel August Kasekamp, kolonel Mart Tuisk ja kolonel Karl Laurits.

Ühisusel olid kauplused Tallinnas (4), Tartus, Võrus, Rakveres, Pärnus, Narvas ja Viljandis ning rätsepa-, kingsepa- ja pesutöökoda.

## Viited

## Välislingid
*Sõjaväe Majandusühisuse märk
Autorikaitseühing

**Autorikaitseühing** (AKÜ) oli eesti kirjanike ja heliloojate kutsehuve kaitsev ning kodu- ja välismaiste autorite teoste ettekandehonorare kasseeriv keskkoondis.

Ühing asutati aastal 1932. Aastal 1938 oli ühingul üle 140 liikme, sealhulgas üle 80 kirjaniku ja üle 60 helilooja. 

AKÜ esimees oli Juhan Jaik, hiljem August Mälk.

## Kirjandus
*Vaimutoidu "jäneseid" püüdmas. Esmaspäev, 16. september 1934, nr. 38, lk. 5.
Ühekroonine meenemünt (2008)

**Ühekroonine meenemünt** vermiti 2008. aastal Eesti riigi 90. aastapäeva auks. See lasti ringlusse 9. juunil 2008. Münte vermiti kokku 20 miljonit.

## Kujundus
### Avers
Mündi esiküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ja all nimiväärtus "1 kroon". Lisaks on mündil 90. aastapäeva logo.

### Revers
Mündi tagaküljel on Eesti väike riigivapp ja vermimise aasta 2008.

## Vaata ka
*Ühekroonine münt (kullavärviline)
*Ühekroonine münt (hõbedavärviline)
*Eesti kroon

## Välislingid
*Ühekroonine juubelimünt jõuab inimeste rahakotti. Postimees/Majandus, 7. juuni 2008
Eesti Loomakaitseliit

**Eesti Loomakaitseliit** oli Eesti loomakaitseorganisatsioon. 

Liitu kuulus 22 loomakaitseseltsi ja -ühingut. Esimees oli Bernhard Methusalem. 

Liidu häälekandja oli Eesti Loomasõber. 

Liit andis teenetemärgina Rohelist Risti.

4. oktoobril 2010 asustatud Eestimaa Loomakaitse Liit peab end Eesti Loomakaitseliidu õigusjärglaseks.

## Välislingid
*Loone Ots: Loomakaitse ja inimeste suhtumine loomadesse 1930. aastate Eestis
Parapolski Dol

**Parapolski Dol** (vene keeles Парапольский дол) on madalik Kamtšatka poolsaare põhjaosas, kus on Kamtšatkat ülejäänud mandriga ühendav maakitsus. Ta paikneb Penžina aheliku ja Korjaki mägismaa vahel. Pikkus 425 km, laius 93 km, kõrgus kuni 200 m. 

Madalikul voolavad Palmatkina, Kujuli ja Pustaja jõgi. Piirkonnas on palju soid ja järvi. Ülekaalus on tundra taimkate, esineb kääbusseedermänni tihendikke. Esineb igikelts. 

Alates 13. septembrist 1994 on madaliku osa endises Korjaki autonoomses ringkonnas pindalaga 1 200 000 ha ja koordinaatidega 61º37’ N 165º47’ E kaitse all ning kuulub Ramsari konventsiooni nimistusse.
Lopatka neem

**Lopatka neem** (vene keeles мыс Лопатка) on neem Kamtšatka poolsaarel. Neeme tipus on poolsaare lõunapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on .

Neemel asuvad piirivalvepunkt ja ilmajaam, asulad on maha jäetud. Piirkonnas on tasane pinnamood ja tundrataimkate. Aasta läbi puhuvad tugevad tuuled ja sajab, päikepaistelist ilma on harva. 

Neemest edelasse jääb Kuriilide põhjapoolseim saar Šumšu, mida eraldab Lopatka neemest Esimene Kuriili väin.

## Välislingid
* Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона. Мыс Лопатка
Herman Hansson

**Herman Hansson** (26. juuni (vkj)/ 8. juuli 1887 Viljandi – 12. jaanuar 1945 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1912–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Oli prooviaastal Tallinna Püha Vaimu ja Suure-Jaani Johannese koguduses. Ordineeriti 28. mail 1917 õpetajaks.

Oli aastal 1917 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1917–1924 Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja. Aastatel 1927–1929 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja, aastatel 1929–1931 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Aastatel 1931–1944 oli ta rändjutlustaja. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna asetäitja õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa vend oli vaimulik Priit Rannut.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Kuri silm

**Kuri silm** (murdekeeles *kaetis*) on paljudes kultuurides ja usundites, sh eesti rahvausundis esinev kujutelm – teatud inimestel usutakse olevat võime kahjustada oma pilguga teisi inimesi (eriti väikseid lapsi), koduloomi või muud. 

## Kuri silm eesti rahvapärimuses

Eesti rahvausundis peetakse kurja silma omanikeks teatud kaasasündinud halbade omadustega ja erilise väega inimesi. Kõõrdsilmseid inimesi on peetud kurja silma omanikeks; tumedat verd inimeste pilku on usutud olevat tugevamate maagiliste omadustega. Kuri silm, soovimatu võõra kade pilk, aga ka kiitus usuti põhjustavat kaetust, mis võis laste puhul avalduda rahutuses, nutus ja isutuses, põrsaste puhul kõhulahtisuses jms. 

*Kombeid. Vana Rikkeri (kirikuõpetaja) isa ütlend oma tiinijatele, et kui ma lauta tulen, siis sõimake mind salaja, nigu te vähe viil oskate. Ka siis, kui ma olen juba ära läind laadast. Temal olnd siuke halb silm, et iga kord kui ta laadas käind ja loomasi vaadand, jäänd loomad haiges. Kui teesed siis pärast teda salaja sõimand, kudas aga isi vähagi mõistnd, siis põle haiges jäänd. Mõnel inimesel on siuke kuri silm, kui vaatab, siis kedagi paha on. Siukest inimest vanad rahvas loomade juurde ei lasnd või tegid ja toherdasid loomade kallal enne, et kuri silm piale ei hakkaks.* (ERA II 141, 387 (90) < Kolga-Jaani khk., Soosaare v., Vissuvere k., Kolgi t. < Jaani t. – Johannes Raidla (Grauberg) < Rõõt Grauberg, s. 1852 (1937))

*Kurja silma vastu on abinõu. Hullem, raskem, kui see on vanatüdruku kuri silm. Ahja metskonnas olnud metsavaht. Keegi mees tulnud metsavahi poole. Metsniku naisel olnud põrsad rehe all, need joosnud sääl. Külaline öelnud: "Võeh, kui ilusad põrsad metsavahi perenaisel om." Mees läinud ära. Perenaine läinud rehe alla põrsastele süüa viima. Põrsad jooksnud vastu seina üles, pasandanud, ei söönud. Perenaine küsinud: "Kes käis? Kus seisis?" Viinud söögi ära. Võtnud korjanud põrsad korvi, kraapinud prahti sealt, kus külaline seisnud ja suitsetanud selle suitsuga põrsaid. Lasknud siis põrsad emise juure. Pannud prahi tuhka söögi sisse ja andnud siis põrsastele süüa. Ja põrsad hakanudki sööma. Metsavaht Vatsar ise jutustanud seda jutustajale.* (RKM II 12, 14/5 (4) < Tartu l. - Salme Lõhmus < Kata Steinberg, 64 a. (1944))
Vjatskije Poljanõ

**Vjatskije Poljanõ** on linn Venemaal Kirovi oblastis, Vjatskije Poljanõ rajooni keskus. Asub Vjatka paremal kaldal.

Vjatskije Poljanõ küla on teada 1596. aastast. 1915 ehitati läbi küla Moskva–Jekaterinburgi raudtee. 1938 sai aleviks. 1942 viidi sinna üle relvatehas Moskva oblastist Zagorskist ja alev sai linnaõigused.

2007 avati autosild üle Vjatka jõe, mis ühendab linna vastaskaldal asuva Sosnovka linnaga.

## Viited
Vasabi

**Vasabi** ehk ***wasabi*** (jaapani keeles 山葵) ehk **Jaapani mädarõigas** on heleroheline teravamaitseline maitseaine, mida kasutatakse Jaapani köögis.

Vasabit valmistatakse jaapani vasaabia (*Wasabia japonica*) taime risoomist, mida riivitakse. 

Vasabit müüakse pasta või pulbrina. Kasutatakse koos sojakastmega tempura kõrvale, toore kala ehk *[[sashimi]]* kõrvale ja suši maitsestamiseks.
Andris Bērziņš (täpsustus)

**Andris Bērziņš** on mitme inimese nimi:

*Andris Bērziņš (sündinud 1944), Läti president, Roheliste ja Põllumeeste Liidu liige;
*Andris Bērziņš (sündinud 1951), Läti poliitik, endine peaminister;
*Andris Bērziņš (sündinud 1955), Läti poliitik, Roheliste ja Põllumeeste Liidu ja Läti Seimi liige:
*Andris Bērziņš (sündinud 1952), Läti näitleja.
Oleg Kašin

**Oleg Kašin** (Олег Владимирович Кашин; sündinud 17. juunil 1980) on Venemaa ajakirjanik.

Ta on olnud

* 2003–2005 Kommersandi korrespondent;
* 2005 Izvestija korrespondent;
* 2005–2007 ajakirja Ekspert kommentaator;
* 2007–2009 ajakirja Русская жизнь peatoimetaja asetäitjana;
* 2009. aastast Kommersandi kaastööline.

2010. aasta oktoobris ei lubanud Venemaa presidendi pressiteenistus Kašinit presidendi kohtumisele muusikutega, põhjendades seda sellega, et Kašin on seoses arreteerimisega 2007. aasta mittenõustujate marsil kantud musta nimekirja.

2010. aasta 6. novembril rünnati Kašinit Moskvas kodu lähedal. Murti mõlemad sääreluud, purustati sõrmed. Kolju sai vigastada. Arstid viisid haiglasse toimetatud Kašini kunstlikkusse koomasse. Algatati mõrvakatse uurimine, president Medvedev palus peaprokurör Juri Tšaikal ja siseminister Rašid Nurgalijevil uurimist isiklikult juhtida.

Rünnaku põhjuseks peetakse Kašini ajakirjanduslikku tegevust. Võimalikuks ajendiks peetakse muuhulgas seda, et Kašin kajastas Himki metsa kiirtee rajamise vastaseid proteste.
535.–536. aasta kliimakatastroof

**535.–536. aasta kliimakatastroof** oli järsk lühiajaline keskmise temperatuuri langus põhjapoolkeral, mis osutus viimase 2000 aasta kõige rängemaks ja pikema järelmõjuga lühiajaliseks ilmastikumuutuseks.

Selle põhjuseks oli ulatuslik atmosfääri tolmuloor, mis tulenes ühe või mitme vulkaani võimsast purskest troopikas või Maa kokkupõrkest suure meteoriidiga. Kõige tõenäolisemaks on peetud Krakatau vulkaani purset.

Katastroofi laiaulatuslik mõju põhjustas maailma erinevais paigus umbes 540. aastani kestnud ilmastiku halvenemist ning sellest tingitud ikaldusi ja näljahädasid.

Soojemal perioodil poleks sündmuse mõju ilmnenud nii märgatavalt, suurelt ja kestvalt, kuid seekordne kliimakatastroof võimendas juba eelnevalt alanud, parajasti kulgevat ja süvenevat Suure rahvasterändamise aja kliimapessimumi. Seega on kliimakatastroofi mõju käsitletav samaaegse 1500-aastase kliimatsükli miinimumaja ja selle läheneva külmima keskme ühismõjuna. Eelneva Rooma kliimaoptimumi ajal oli Rooma laienenud Suurbritanniani, sellele järgnenud jahenemise ajal oli see teisenenud Bütsantsiks, mille tuumalaks oli Itaalia asemel Väike-Aasia.

## Vaata ka
*Justianuse katk  
*Suur 1315–1317 aastate näljahäda
*Kuwae Vaikse ookeani lõunaosa vulkaani purse Konstantinoopoli langemise 1453. aastal 
*Suveta aasta, 1816.

## Viited

## Kirjandus
* Keys, D *Katastroof : uurimus tänapäeva maailma tekkemehhanismidest* 2002. Sinisukk. ISBN 998573453X
*
* A. Tvauri. The Impact of Climate Catastrophe of 536–537 AD in Estonia and Neighbouring Areas. - Estonian Journal of Archaeology, 2014, 18, 1, 30–56. doi: 10.3176/arch.2014.1.02

## Välislingid
*"536 and all that", from Real Climate, March 2008.
*CCNet Debate: The Ad 536–540 Mystery: Global Catastrophe, Regional Event or Modern Myth?
Vanasadama Jahisadam

**Vanasadama jahisadam** on 2010. aasta mais avatud väikelaevade sadam Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Vanasadama jahisadam kuulub ASile Tallinna Sadam kui osa Vanasadamast.

Vanasadama jahisadam piirneb Kai, Kuunari ja Laeva tänavaga ning Tallinna lahega.

Jahisadamas on väikelaevadele 110 kaikohta. Ujuvkai kõrgus veepinnast on 0,6 m. Ujuvkaide äärde mahuvad kuni 18 m pikkused laevad süvisega kuni 4 m. Admiraliteedi basseini kaide äärde mahuvad kuni 50 m pikkused laevad süvisega kuni 4,3 m. 

Navigatsioonihooaeg algab 1. mail ja lõpeb 31. oktoobril, kuid need piirid võivad muutuda sõltuvalt jää- ja ilmastikuoludest.

2010. aasta sügisel pälvis jahisadam auhinna "Tallinna turismitegu 2010".

Tallinna Sadama jahisadama kontor asub aadressil Kai 6.

2015. aasta seisuga planeeriti Vanasadama jahisadama kõrvale Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit.

Vanasadama ja Vanasadama jahisadama äärde planeeritakse üle Admiraliteedi basseini kanali viivat jalakäijate tõstesilda.


File:Harbour in Tallinn (7950105978).jpg|
File:Harbour in Tallinn (7952415716).jpg|
File:Laeva 1, 10151 Tallinn, Estonia - panoramio.jpg|
File:Navigator Admiral Kapitan Borchardt Brabander in Port of Tallinn 17 July 2017.jpg|
File:Port of Tallinn - Tallinna Sadam - panoramio.jpg|


## Viited

## Välislingid

* 360° aeropanoraam / aerofoto
* Vanasadama Jahisadama koduleht