open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Līciems

**Līciems** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 12, endisest piirkonnakeskusest Alojast 9 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Küla asub paigas, kus Īģe jõgi Salatsisse suubub. Līciems asub  Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad kolm Līciemsi pärna ja nimetu mänd on looduskaitse all.

Külas asuv Lījciemsi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Viited
Mārciems

**Mārciems** (ka **Mārciemi**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 45 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 6, endisest piirkonnakeskusest Alojast 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Mārciems asub osaliselt  Salatsi oru looduspargis.

## Viited
Puršeni

**Puršeni** (ka **Puršēni** ja **Vecpuršenu pusmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 19 ja Riiast 140 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Puršeni asub osaliselt  Salatsi oru looduspargis. Külas kasvav Puršēni pärn on looduskaitse all.

## Viited
Rozēni

**Rozēni** (vanasti ka **Rozeni**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 49 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 8, endisest piirkonnakeskusest Alojast 22 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Rozēni mõisa (*Koddiak*) keskuse juurde. Aastail 1949–1958 asus seal Rozēni külanõukogu halduskeskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Rozēni bussipeatus.

Rozēni asub osaliselt  Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad saar, Rozēni Mežmuiža pärn ja Rozēni Mežmuiža tamm on looduskaitse all.

Asula järgi on nime saanud Rozēni kihistik.

## Elanikkond


* 73 (1970)
* 153 (1979)

* 133 (1989)
* 120 (2006)


## Viited
Victor Crone

**Victor Crone** (kodanikunimega **Victor Fritz-Crone**; sündinud 31. jaanuaril 1992 Österåkeri vallas) on Rootsi muusik. Ta esindas Eestit 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis Iisraelis, kus jõudis finaali ja saavutas 20. koha.

## Elulugu

Victor kasvas üles Österåkeri vallas Rootsis. Tema esiisa, sakslane Heinrich Christian Krone on pärit Goslerist Alam-Saksimaalt. Perekond siirdus sealt Taani ja seejärel Rootsi. Victor Crone esivanemate seas on nii taanlasi kui ka rootslasi. 

Victor oli pikka aega hokimängija, ta mängis aastatel 2008–2014 ründajana klubides IFK Österåker ja IK Waxholm. Ta hakkas juba lapsena õppima ka kitarrimängu ning hiljem läks muusikakallakuga klassi. Keskkooli lõpupoole hakkas ta ise laule kirjutama. Esimene salvestatud laul oli armastuslaul.

Crone siirdus pärast keskkooli elama Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse ja Nashville'i, et kirjutada laule koos tunnustatud artistide Diane Warreni, Desmond Childi ja Eric Bazilianiga. Tollal kandis ta esinejanime **Vic Heart**.

## Karjäär

Crone alustas laulude kirjutamist juba kooliajal. Tänu Bosse Lundqvistile valmis tal laul, millega ta pääses 2015. aastal Melodifestivaleni lauluvõistlusele. 

Tema esimene singel kandis pealkirja "Burning Man", mis räägib depressioonist. Laulu kaasautor on Jens Handell. 

Victor on teinud koostööd ka Tungevaag & Raabaniga, kellega koos on esitanud laulu "Coming Up".

2019. aastal võitis Victor Crone Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvooru Eesti Laulu Stig Rästa kirjutatud lauluga "Storm". 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esines Crone 1. poolfinaalis järjekorranumbriga 14 ja pääses edasi finaali. Laul saavutas finaalis 20. koha.

## Isiklikku
Tal on poeg.

## Viited
Târgu Mureș

**Târgu Mureș** (varasemas kirjaviisis **Tîrgu Mureș**; ungari keeles *Marosvásárhely*, saksa keeles *Neumarkt am Mieresch*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Mureși maakonna keskus. Linn asub Mureși jõe ääres.

Kirjalikes allikates on Târgu Mureșit esimest korda mainitud 1332. aastal (Novum Forum Siculorum). Alates 1439. aastast toimusid linnas Transilvaania parlamendi istungid.

Alates 1918. aastast kuulub Târgu Mureș Rumeenia koosseisu (lühikest aega aastatel 1940–1944 kuulus taas Ungarile).

Târgu Mureș oli aastatel 1952–1960 Madjarite autonoomse piirkonna ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Mureși elanikest rumeenlasi 52,0%, ungarlasi 44,9%, mustlasi 2,5%, sakslasi 0,15%, juute 0,05% ja teistest rahvustest inimesi 0,5%.

## Sõpruslinnad
* Chișinău, Moldova
* Ilmenau, Saksamaa
* Baja, Ungari
* Kecskemét, Ungari
* Szeged, Ungari
* Budapesti XI ringkond (Újbuda), Ungari
* Zalaegerszeg, Ungari
* Güzelçamlı, Türgi
* East Renfrewshire, Suurbritannia
* Bournemouth, Suurbritannia

## Galerii

Erdély, Marosvásárhely, 6.jpg
Marosvásárhely - 2013.07.13 (14).JPG
Marosvásárhely - 2013.07.11 (30).JPG
Bl 22 24 - panoramio - paulnasca (3).jpg


## Viited
John Klingberg

**John Andersson Klingberg** (sündinud 14. augustil 1992 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild.

Ta alustas karjääri Rootsi klubis Frölunda. Debüüdi Rootsi kõrgliigas tegi ta 2010–11. Osa hooajast 2011–12 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Jokerit. Selle hooaja teise poole ning järgmise hooaja mängis ta Skellefteås ja hooajal 2013–14 taas Frölundas.

2010. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i ''draft''is 131. valikuna. Põhja-Ameerikas mängib ta alates hooajast 2014–15. Ta alustas seda hooaega Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars American Hockey League'is. Dallas Starsi meeskonnas tegi ta NHl-is debüüdi 20. novembril 2014 mängus Arizona Coyotesi vastu. Esimese värava lõi ta kuus päeva hiljem, kui kohtuti taas Coyotesiga. Debüüthooajal kogus ta 58 punkti, mis oli uustulnukatest parim näitaja ja ta valiti hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*[[NHL All-Rookie Team]]*). Dallas Starsis mängis Klingberg kokku kaheksa hooaega. 2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2019/20 jõudis ta Starsiga Stanley karika finaalmängudele, kus kaotati Tampa Bay Lightningile.

2022. aasta juulis sõlmis ta aastase lepingu Anaheim Ducksiga. 2023. aasta märtsis kaubeldi ta Ducksist Minnesota Wildi.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud aastatel 2017 ja 2018 maailmameistriks. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks kaitsjaks.

Tema vanem vend Carl Klingberg on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid
* John Klingberg NHL.com lehel
* John Klingberg hockeydb.com lehel
Itelmeeni keel

**Itelmeeni keel** (itelmeeni keeles *итәнмән’ин крвэӆхатас*) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad itelmeenid Kamtšatka poolsaare läänerannikul (Kamtšatka krais). 

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal itelmeeni keelt 82 inimest, peamiselt vanemad inimesed. Itelmeeni keel on äärmiselt ohustatud. Üle 95% itelmeenidest räägivad vaid vene keelt. Vähesed rääkijad on valdavalt üle 65 aasta vanad ja elavad hajusalt. Lastele keele loomulikul teel edasiandmine lõppes üle 50 aasta tagasi.

## Keelesugulus
Itelmeeni keel liigitatakse tšuktši-kamtšadali keelte hulka, kuid see erineb oluliselt teistest sama keelerühma keeltest. Seetõttu ei ole kõik uurijad üksmeelel. Näiteks vene uurija Aleksandr Volodin ja Ameerika lingvist Dean Worth on seisukohal, et itelmeeni keel ei ole geneetilises suguluses tšuktši ja korjaki keelega ning ühised jooned on tekkinud konvergentsi teel.

## Murded
19. sajandini oli tõenäoliselt 3 itelmeeni keelt: ida-, lõuna- ja lääneitelmeeni keel. Tänapäeval on säilinud vaid lääneitelmeeni keel kahe murdega: lõunamurre ja põhja- ehk sedanka murre. Lõunamurdes eristatakse Hairjuzovi ja Napani murrakut, mida on peetud ka eraldi murreteks.

## Fonoloogia
Itelmeeni häälikusüsteem koosneb 5 täishäälikust ja 25 kaashäälikust. Sõna võib alata 2-7 kaashäälikust koosneva kaashäälikuühendiga, nt *кстк’ԓкнан* 'ta hüppas'. 

## Morfoloogia
Itelmeeni tüved on ühe-, kahe- ja kolmesilbilised. Itelmeeni keel on aglutinatiivne, tüvele võivad liituda prefiksid ja sufiksid.

Nimisõnal on 12 käänet.

## Itelmeeni tähestik
1932. aastal loodi itelmeeni keele kirjapanekuks 27 tähest koosnev ladina kirjal põhinev tähestik. Selles kirjas anti välja 1932. aastal aabits "Ntanselqzaalkicen!" ja 1933. aastal aritmeetikaõpik, kuid selle kasutamisest loobuti peagi. Uuesti loodi kirjakeel 1986. aastal lõunamurde põhjal, siis juba kirillitsas. 

*Tänapäeval kasutatav itelmeeni tähestik. *

Lisaks eeltoodud tähemärkidele kasutatakse ka labialisatsioonimärki (˚) ja kõrisulghääliku märki (ʼ). Enamasti ei kasutata tähti ă, ŏ ja ў.

1988. ja 1993. aastal anti välja itelmeenikeelne aabits. Ilmunud on itelmeeni-vene-itelmeeni koolisõnaraamat. Itelmeeni keelt õpetatakse mõnedes koolides algklassides ainena, kuid ka õpetajad ei valda seda.

## Viited

## Välislingid

*http://socioling.narod.ru/database/lang/itelmen/itelmen.html
*http://www.kulturstiftung-sibirien.de/itd_R.html
Odorheiu Secuiesc

**Odorheiu Secuiesc** (ungari keeles *Székelyudvarhely*, saksa keeles *Oderhellen*) on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas.

Kirjalikes allikates on Odorheiu Secuiesci mainitud esimest korda 1334. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odorheiu Secuiesci elanikest ungarlasi 95,8%, rumeenlasi 2,6% ja mustlasi 1,5%.

## Sõpruslinnad
* Békéscsaba, Ungari
* Barcs, Ungari
* Subotica, Serbia
* Budapesti I ringkond (Várkerület), Ungari
* Budapesti XII ringkond (Hegyvidék), Ungari
* Vác, Ungari
* Dunajská Streda, Slovakkia
* Budapesti XXIII ringkond (Soroksár), Ungari
* Tatabánya, Ungari
* Törökbálint, Ungari
* Tihany, Ungari
* Cegléd, Ungari
* Hajdúdorog, Ungari
* Zoetermeer, Holland

## Galerii

Székelyudvarhely 5.jpg
Székelyudvarhely 4.jpg
RO HR Odorheiu Secuiesc RomCat cathedral.jpg
Curtea interioară a Primăriei municipiului Odorheiu Secuiesc.JPG


## Viited
Eesti kohanemisprogramm

**Eesti kohanemisprogramm** on mõeldud kõigile välismaalastele, kes on vähem kui viis aastat seaduslikul alusel elanud Eestis. Programm koosneb lühikestest interaktiivsetest koolitusmoodulitest.

## Nõuded programmis osalejale
Programmis saavad osaleda:

# Välismaalased, kellele on antud Eestis tähtajaline elamisluba välismaalaste seaduses või välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses sätestatud alusel
# Euroopa Liidu kodanikud, kes on omandanud Eestis tähtajalise elamisõiguse Euroopa Liidu kodaniku seaduses sätestatud alusel
# Euroopa Liidu kodanike perekonnaliikmed, kellele on antud Eestis tähtajaline elamisõigus Euroopa Liidu kodaniku seaduses sätestatud alusel

## Moodulid

* Iga moodul kestab 5-8 tundi. A1-taseme keeleõpe kestab 80 akadeemilist tundi.

Moodulite teemad:

# Baasmoodul (riigi toimimispõhimõtted, ühiskond, kultuur jne)
# Töö ja ettevõtlus
# Õppimine
# Teadus
# Perekond
# Lapsed ja noored
# Rahvusvaheline kaitse
# A1 tasemel eesti keele õpe

## Välislingid
* settleinestonia.ee
Sfântu Gheorghe

**Sfântu Gheorghe** (varasemas kirjaviisis **Sfîntu Gheorghe**; ungari keeles *Sepsiszentgyörgy*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Covasna maakonna halduskeskus. 

Linn asub Olti jõe ääres.

Sfântu Gheorghet on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1332. aastal. Linnaks on Sfântu Gheorghet esimest korda nimetatud 1431. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sfântu Gheorghe elanike arv 54 312, neist ungarlasi oli 73,62% ja rumeenlasi 21,08%.

Sfântu Gheorghe on Miercurea-Ciuci kõrval üks olulisemaid seekelite kultuuri keskusi.

## Galerii

Sfantu wiki.jpg
Sepsiszentgyorgyi reformatus vartemplom.jpg
RO CV Sf Gheoghe 4.jpg
Sepsiszentgyörgyi utca 1994.jpg


## Viited

## Välislingid
Irlava vald

**Irlava vald** (läti keeles *Irlavas pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunsāti, Lestene, Degole, Tume, Zemīte, Viesatase ja Jaunpilsi vallaga.

Valla pindala on 114 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1502 inimest. Valla keskus on Irlava küla. Vallavanem on Vilnis Janševskis (ühine Lestene vallaga).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Ķūķi mõisa (*Abaushof*), Akmeņmuiža mõisa (*Steinhof*), Pētertāle mõisa (*Petertal*), Snapji mõisa (*Friedrichsberg*) ja Irlava mõisa (*Irmlau*) maadele.

Vald moodustati 1860. aastatel. Aastal 1861 liideti sellega Degole ja Ķūķi mõisavallad, aastal 1924 Pētertāle vald. Aastal 1935 oli valla pindala 106,5 km² ja vallas oli 2132 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Irlava ja Degole külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti osa Irlava külanõukogust Tume külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Irlava külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi Druva maad. Aastail 1975 ja 1977 liideti osa külanõukogust Degole külanõukoguga, aastal 1979 liideti osa Degole külanõukogust aga Irlava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

## Loodus

Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Viesata. Looduskaitse all on Spuņņi kivi ja arvukalt nimetuid põlispuid.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreliprospekt, pihitool ja altar. Regionaalse kaitse all on Sāti kiriku pihitool, Tāmi muinaskalmed, Riepji muinaskalmed, Irlava muinaskalmed, hiiepaik Vallieši Puuslikumägi ja Daibji muinaskalmed ehk Kuradilaev. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Peņķi terviseallikas. Irlava õpetajate seminari hoone on tunnistatud kultuuriväärtuslikuks objektiks.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1302 lätlast, 72 venelast, 28 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 11 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Spuņņu akmens.jpg|Spuņņi kivi Viesata jões
Tilts bez ceļa Sātos.jpg|Sild eikuhugi
Sātu veikals.jpg|Sāti
Snapju muiža - manor - panoramio (1).jpg|Snapji mõisa häärber


## Viited

## Välislingid
Irlava

**Irlava** (varem **Valdheimas**) on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Irlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel. Irlavas asuvad kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool, seal tegutseb Rainise nime kandev lastekodu.

Irlavat on esmamainitud 1453. aastal. Tänapäevane Irlava küla moodustus XIX sajandil kohaliku kihelkonnakooli juurde, hiljem rajati sinna aga Irlava ja Grenči valla ühine vallamaja. Algselt kandis asula nime Valdheimas.

1840. aastal asutati Irlavasse Kuramaa rüütelkonna rahaga õpetajate seminar, kus said haridust Kuramaa kubermangu koolide lätikeelse õpetajad. Kool suleti venestamise käigus aastal 1900. Koolis õppisid dirigent Jānis Bētiņš, publitsist Pauls Dauge, jurist Atis Ķeniņš, helilooja Ernests Vīgners jt. 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 250 sõdurit.

Küla lõunaservas asuv hiiepaik Peņķi terviseallikas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Õpetajate seminari hoone on tunnistatud kultuuriväärtuslikuks objektiks. Irlavas asuvad Irlavas vidusskola, Irlava, Bērnu namsi ja Dzintarkalni bussipeatus.https://www.atd.lv/pieturvietas/13028

Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,8 meetrit, magus kirsipuu ja 21 Irlavas kasvavat mändi on looduskaitse all.

Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Irlava kihid. 

## Elanike arv


* 393 (1970)
* 520 (1979)
* 639 (1989)
* 595 (2000)

* 518 (2011)
* 533 (2018)
* 472 (2021)
* 429 (2026)


## Viited
Nikšas

**Nikšas** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel.

Aastal 1944 asutati seal õunte ja marjade kasvatamisega tegelev aiand *Vecnikšas*.

Külas on Nikšase bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

## Viited
Smilgas

**Smilgas** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 118 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

## Viited
Sünkroontõlge

**Sünkroontõlge** (ka *simultaantõlge*, inglise keeles *simultaneous interpreting*) on tõlkeviis, mille puhul toimub lähteteksti tõlge samal ajal, kui kõneleja seda esitab, ilma kõnelejat katkestamata. Tõlk istub helikindlas kabiinis ja kuulab kõnelejat kõrvaklappide kaudu, esitades samal ajal tõlget enda ees olevasse mikrofoni. Kuulajad omakorda kuulevad tõlget oma vastuvõtuseadmete külge ühendatud kõrvaklappidest. Kui tõlge toimub mitmesse keelde, valib kuulaja vastuvõtuseadme puldilt talle sobiva kanali.

Sünkroontõlge on levinuim suulise tõlke meetod. Sünkroontõlk peab kuulama ja tõlkima samaaegselt, jäädes kõnelejast tõlkes maha vaid mõne sekundi jagu. Paus tehakse vaid kõne interpreteerimiseks. Seda tüüpi tõlget kasutatakse tihti ÜRO konverentsidel ja suurtel rahvusvahelistel üritustel.

Sünkroontõlke eesmärgiks on algteksti võimalikult täpne edasiandmine, mitte parafraseerimine. Hea sünkroontõlk peab olema tõlgitavas valdkonnas kompetentne ja suure kogemuste pagasiga. Samuti peab ta olema hea avalik esineja. Tõlkimisel ei saa kasutada sõnastiku abi. Sünkroontõlkimine nõuab suurt vaimset pingutust, mistõttu tõlgid töötavad 20–30-minutiste vahetuste kaupa. Seepärast on pikema sünkroontõlke tegemiseks vaja vähemalt kahte tõlki.

Esimest korda kasutati sünkroontõlget Nürnbergi kohtuprotsessil pärast II maailmasõja lõppu.

## Sünkroontõlke tüübid

### Sosintõlge
Sosintõlke puhul on tegemist ilma tõlkekabiinita sünkroontõlkega. Tõlge toimub lähteteksti esitamisega samal ajal. Tõlk istub või seisab tõlget vajava isiku kõrval või selja taga ning esitab talle vaiksel häälel tõlget kõrva. Vaatamata nimetusele tehakse sosintõlget harva sosistamisena, sest sosistamine kurnab häälepaelu ja kurgulihaseid ning nõuab ka kuulajalt suur pingutust. Pigem räägib tõlk lihtsalt vaiksel häälel.

Sosintõlget saab tavaliselt teha vaid paarile isikule korraga, sest kuulajad peavad olema tõlgi vahetus läheduses. Suuremale grupile tõlkimiseks kasutatakse sosintõlkeseadmeid. Need koosnevad komplektist, mis sisaldab mikrofoni tõlgile ja kõrvaklappidega vastuvõtuseadmeid kuulajatele. Tõlkekabiin puudub ja tõlk viibib kuulajatega samas ruumis. Mõnes riigis kasutavad sosintõlkeseadmeid ka kohtutõlgid.

### Tõlkekabiiniga sünkroontõlge
Selleks, et teha sünkroontõlget täielikus vaikuses, kasutatakse vahel sünkroontõlkekabiine, mis on helikindlad ja võivad olla kaasaskantavad või alalised. Kabiinis on tavaliselt ruumi 2–4 inimese jaoks. Need on ideaalsed koosolekuteks või väikesteks kogunemisteks. Kabiini heaks küljeks on see, et tõlk saab teha oma tööd täielikus vaikuses, ilma et keegi teda segaks.

## Vaata ka
*sünkroonsus

## Viited
Stābeģi

**Stābeģi** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 120 kilomeetri kaugusel. 

Külas asus varem  Stabegi vasallilinnus, hiljem aga Stakenberģi mõisa keskus.  Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas kasvavad  Stābeģi pärn, Stābeģi saar (mõlemad kuivanud) ja Stākenberģi uus tamm on looduskaitse all.

## Viited
Kaarma vald (täpsustus)

**Kaarma vald** oli mitme valla nimi:

* Kaarma vald (Kaarma kihelkond)
* Kaarma vald (1939), aastal 1939 moodustatud vald Saaremaal
* Kaarma vald (1991), vald Saaremaal aastatel 1991–1999
* Kaarma vald, vald Saaremaal aastatel 1999–2014
* Kaarma vald (Väike-Maarja kihelkond)
Põlgaste pansionaat

**Põlgaste pansionaat** on munitsipaalasutus (pansionaat), mis asub Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas aadressil Saia tee 2.

Pansionaat avati 2009. aasta oktoobris Põlgaste koolimajas valminud juurdeehitises. Samas majas asub veel lasteaed, lastehoid ja raamatukogu-külakeskus.

Pansionaat asub looduskaunis kohas oma aia ja sillutatud kõnniteedega. Aias on paviljon, mis kaitseb vihma ja tuule eest.

Põlgaste pansionaat on ettevõte, kes osutab ööpäevaringset üldhooldusteenust Kanepi valla elanikele ning vabade kohtade olemasolul ka teistele klientidele. Asutust haldab Kanepi vald. Pansionaadi kahel korrusel on kokku 12 tuba: 3 ühekohalist, 8 kahekohalist ja 1 kolmekohaline tuba. Põlgaste pansionaadis on kohti 22 kliendile: 21 kohta üldhooldusteenuseks ja 1 koht intervallteenuse osutamiseks.

Põlgaste pansionaadi kohamaks (2019. aasta seisuga) on 630 eurot kuus, millele lisandub isiklikuks otstarbeks kasutatud ravimite, hügieenivahendite ja mähkmete maksumus .

## Põlgaste pansionaadi eesmärgid ja ülesanded
Eesmärk on tagada eakatele või puuetega inimestele selline hooldus ja rehabilitatsioon, mis vastab nende eale ja seisundile .

Osutatavad teenused :
# hooldus;
# päevahoid;
# klientide rehabilitatsioon;
# esmatasandi arstiabi;
# sotsiaalnõustamine;
# huvialased tegevused ja suhtlus;
# lähedase või eestkostja puudumisel matuse korraldamine.

Põlgaste pansionaadil pole võimalik osutada hooldusteenust raske dementsussündroomiga inimestele. 

## Põlgaste pansionaadi personal
Pansionaati juhib juhataja, kes korraldab pansionaadi tegevust ning vastutab selle ülesannete täitmise eest . Personali hulka kuulub (2019. aasta seisuga) kuus hooldustöötajat, üks tegevusjuhendaja, kaks kokka ja kaks majahoidjat. 

## Viited
Topeltkodakondsus Eestis

**Topeltkodakondsus** on Eestis keelatud, kuid selle eest ei ole kehtestatud karistusi ning sünnijärgset Eesti kodakondsust ei saa inimeselt ära võtta. Topeltkodakondsus suurendab mitme inimrühma valikuvõimalusi, võimaldades kergemini reisida, töötada, saada sotsiaalseid hüvesid ja valida mitmes riigis parlamenti. Miinusteks peetakse sõjaväekohustuse täitmist, topeltmaksustamise ohtu ja julgeolekuriske.

## Avalik arvamus
Arvamused topeltkodakondsuse suhtes erinevad suuresti, näiteks on rahvusvaheliste suhete doktor Mart Nutt toonud esile topeltkodakondsuse suurima probleemi: Riikidele on topeltkodakondsusest ja mitmikkodakondsusest (ühel isikul võib teoreetilist olla ka neli või rohkem kodakondsust) enamasti rohkem probleeme kui kasu. Kodakondsus on leping riigi ja isiku vahel ja mitmikkodakondsus tähendab ühe ja sama isiku samasugust lepingut mitme riigiga. Siit kerkib küsimus, kuidas sellises olukorras lepingut täita ja kuidas näeb välja olukord, kus mitmel riigil on üheaegselt kohustus seda isikut kaitsta, isikul aga kohustused üheaegselt mitme riigi ees.

Minister Ligi on avaldanud topeltkodakondusele aga poolehoidu, tuues välja keelu tagamaad: Põhiseadus sünnijärgset Eesti kodakondsust ära võtta ei luba, ent kodakondsusseaduse topeltkodakondsuse keelu tõttu kaotame siiski Eesti kodanikke“.

## Erandid
Topeltkodakondsus on võimalik kui:

# Isik on alaealine ning on saanud või omandanud Eesti või mõne muu riigi kodakondsuse alaealisena. Sellisel juhul on ta kohustatud loobuma Eesti või teise riigi kodakondsusest kolme aasta jooksul pärast 18 aastaseks saamist
# Isik on saanud Eesti Vabariigilt või muult Euroopa Liidu liikmesriigilt rahvusvahelise kaitse, olukord tema päritoluriigis ei ole muutunud ning seetõttu ei saa endisest kodakondsusest loobuda

## Viited
Kuke

**Kuke** on mitme küla nimi:
* Kuke (Lääne-Nigula), küla Läänemaal
* Kuke (Lääneranna), küla Pärnumaal
* Kuke (Saaremaa), küla Saaremaal
Kuke (Lääne-Nigula)

**Kuke** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Külas on Riiaküla bussipeatus. Peale küla ühendamist Lääne-Nigula vallaga asub külas Läänemaa kõrgeim punkt.  

Kuke küla tekkis hiljemalt XVIII sajandil. 1977. aastal liideti küla Rehemäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.

Küla nime vanimaks kirjapanekuks võib olla aastast 1586 pärit teade sepast nimega Kukk, kellele kuulus kaks adramaad.

## Viited
Klāmaņi

**Klāmaņi** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 7, endisest piirkonna keskusest Alojast 14 ning Riiast 128 kilomeetri kaugusel.  Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Klāmaņi bussipeatus.

## Viited
Referaat

**Referaat** (ladina keeles *referre* 'teatama, kuulutama') on teose sisu, uurimistulemuste vms lühikokkuvõte; eri allikate põhjal tehtud kokkuvõtlik ülevaade.

## Mõiste päritolu
Sõnal *referaat* on ladina juured ja see pärineb sõnast *referre*, mis sõna-sõnalt tähendab 'aru andmist, aruandlust'. *Referaadil* on mitu tähendust (vastavalt raamatule "Välisõnade sõnastik"; Moskva, 1986):
* esimene neist käsitleb sõna *referaat* kui konkreetse teema aruannet, sealhulgas asjakohase kirjanduse ja muude allikate ülevaadet;
* teine esitab selle teadustöö, raamatu jne sisu kohta.
## Referaatide tüübid
Need on : 
* indikatiivreferaat;
* informatiivreferaat ja
* kriitiline referaat

Indikatiivreferaat on suunatud allika sisu kokkuvõtliku reprodutseerimisele, rõhutades peamisi mõtteid ja seisukohti. Kokkuvõte kirjeldab teema põhisätteid, sealhulgas uurimismeetodeid, tulemusi jne. 

Informatiivreferaat sisaldab kriitilist analüüsi, kogutud materjali loomingulist mõistmist. Informatiivreferaadi autor kogub informatsiooni mitmest allikast ja võrdleb neid erinevate autorite seisukohtade analüüsimisel. Kokkuvõttes peab aruanne andma ka käsitletava küsimuse objektiivse hinnangu. 

Kriitilises referaadis – antakse hinnang algdokumendile, esitatakse koostajapoolseid arvamusi ja kommentaare. Kaasaja teadusinformatsiooni süsteemis on see referaaditüüp oma tähtsuse kaotanud.

## Referaadi struktuur ja tunnused
Referaat koosneb järgmistest komponentidest:
# Sissejuhatus. Sissejuhatuses seletatakse teema valikut, saab esitada teksti lähteandmed (pealkiri, kus see avaldati, mis aastal), antakse infot autori kohta (ees- ja perekonnanimi, eriala, akadeemiline kraad, õppeasutuse nimetus), valitud teema probleemi ja selle asjakohasus;
# Põhiosa.Sisaldab refereeritud teksti, esitatakse ja väidetakse peamisi teese.
# Tulemused. Kokkuvõttes tehakse järeldus sissejuhatuses esitatud küsimuse või probleemi kohta. Referaat peab sisaldama ka sisukorda või plaani, kus on peatükid, alapunktid ja leheküljete numbrid ning loetelu viidetest.
Referaadil on järgmised tunnused:

* referaadi sisu sõltub täielikult allika sisust, millele viidatakse;
* sisaldab põhiteabe täpset esitlust ilma moonutusteta ja subjektiivsetel hinnangutel;
* on kirjutatud teaduskeeles.

## Plagiaat
Plagiaat on teise isiku loodud teose v. selle osa avaldamine oma nime all, ka võõraste (teaduslike) seisukohtade esitamine nende allikaile viitamata, loomevargus; plagieeritud teos v. töö. Töötatakse välja spetsiaalseid programme, et aidata õpetajatel Internetist alla laaditud kokkuvõtteid tuvastada: näiteks Ameerika Turnitin süsteem või Eesti Kratt süsteem.

## Vaata ka
*Teadus- ja arendustegevus
*Teadus
*Plagiaat
*Teadustekst
*Monograafia
*Teaduslik uurimistöö

## Viited
Sünnijärgne kodakondsus

**Sünnijärgne kodakondsus** on: 
# lapsel, kelle sündimise ajal on vähemalt üks tema vanematest Eesti kodakondsuses;
# pärast isa surma sündinud lapsel, kelle isa oli surma hetkel Eesti kodakondsuses.

## Sünnijärgse kodaniku lisaõigused
Olenemata faktist, et põhiseadus kaitseb kõiki Eesti territooriumil elavaid isikuid, on sünnijärgse kodakondsusega inimestele antud mõningad lisaõigused:

# kandideerida presidendiks, kui ta on vähemalt 40-aastane;
#sünniga omandatud kodakondsust ei tohi kelleltki ära võtta
#õigus omada topeltkodakondsust kuni 18-aastaseni

## Hüljatud laps

**§ 5 alusel:**

* Eestis leitud laps, kelle vanemad ei ole teada, tunnistatakse lapse eestkostja või eestkosteasutuse taotlusel kohtu korras Eesti kodakondsuse omandanuks sünniga, kui ei ole tõendatud, et laps on mõne muu riigi kodakondsuses.

**Lisatingimused:**

# Eesti kodakondsuses oleva lapsendaja kirjalikul taotlusel loeb Vabariigi Valitsuse poolt volitatud valitsusasutus oma otsusega välismaalasest alaealise lapse Eesti kodakondsuse sünniga omandanuks, kui lapsendaja oli lapse sündimise ajal Eesti kodakondsuses ja laps ei ole muu riigi kodakondsuses või on tõendatud, et ta vabastatakse muu riigi kodakondsusest seoses Eesti kodakondsuse omandamisega.
# Eesti kodakondsuses oleva lapsendaja, kes ei olnud lapse sünni ajal Eesti kodanik, kirjalikul taotlusel loeb Vabariigi Valitsuse poolt volitatud valitsusasutus oma otsusega välismaalasest alaealise lapse Eesti kodakondsuse omandanuks lapsendajale Eesti kodakondsuse andmise päevast arvates, kui laps ei ole muu riigi kodakondsuses või on tõendatud, et ta vabastatakse muu riigi kodakondsusest seoses Eesti kodakondsuse omandamisega. 

## Vaata ka

* Eesti kodakondsuspoliitika

* Kodakondsuseta isik/Määratlemata kodakondsusega isikud Eestis
* Naturalisatsioon Eestis
* Topeltkodakondsus Eestis/Mitmikkodakondsus Eestis
Urga küla

**Urga** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 3,5 km, piirkonna keskusest Alojast 7 km ning Riiast 126 km kaugusel.

Ajalooliselt asus külas Urga mõisa (*Orgishof*) keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Urga bussipeatus. Seal kasvavad Urga pansionaadi pärnad ja Urga paju on looduskaitse all.

## Viited
Buiva

**Buiva** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Puikulest 11, endisest piirkonna keskusest Alojast 25 ning Riiast 114 kilomeetri kaugusel.

Külas on Mauriņi, Buiva ja Pastsi bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
## Viited
Braslava

**Braslava** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Braslava vallas. Küla asub valla keskusest Vilzēnist 6, endisest piirkonna keskusest Alojast 13 ning Riiast 127 kilomeetri kaugusel.

Ajalooliselt asus külas Braslava mõisa (*Breslau*) keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Braslava bussipeatus. Seal kasvavad kuus nimetut tamme, nimetu pärn ja Braslava pargi pärn on looduskaitse all.

Braslavas on raamatukogu.

Braslavas sündis läti näitleja Dace Everss.

## Elanikkond


* 43 (1965)
* 89 (1989)
* 64 (2000)
* 53 (2011)

* 53 (2015)
* 43 (2018)
* 34 (2021)
* 35 (2025)


## Viited
Eesti lõimumispoliitika

**Eesti lõimumispoliitika** üks olulisemaid alusdokumente on lõimumiskava aastateks 2014–2020 ehk "Lõimuv Eesti 2020". Kultuuriministeeriumi ülesanne on toetada Eestis elavate vähemusrahvuste kultuurielu ning aidata säilitada nende kultuurilist omapära ja keelt. Ministeerium toetab ka vähemusrahvuste kultuuriseltse ja aitab edendada nende kultuurielu ja tegevust. Lõimumise ehk integratsiooni eesmärk on kaasa aidata Eestis sidusa ja tolerantse ühiskonna kujunemisele, kus erineva keele- ja kultuuritaustaga inimesed osalevad aktiivselt ühiskonnaelus ning jagavad demokraatlikke väärtusi. 

Siseministeeriumi eestvedamisel loodi 2015. aastal ka kohanemisprogramm, mille eesmärgiks on toetada koolitustega uussisserändajate rändeprotsessi, kohanemist ja ka nende hilisemat lõimumist. Paralleelselt lõimumiskava ja kohanemisprogrammiga alustati 2014. aastal Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ka välisspetsialistide kaasamise ja kohanemise tegevuskava ehk talendipoliitika koostamist.

## Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring

Eesti ühiskonna integratsiooni monitooringu viimaste aastate uuringud näitavad, et võrreldes varasemate aastatega on teisest rahvusest isikute hulgas eesti keele oskus ja eesti keele positiivne sümboolne tähendus märgatavalt suurenenud. Samuti läheneb teisest rahvusest noorte usaldus Eesti riigi institutsioonide vastu eestikeelsete noorte omale. Uuringud on näidanud ka, et Eesti venelaste hulgas on suurenenud sotsiaal-majandusliku ja poliitilise ebavõrdsuse tajumine. Kõige madalamad lõimumisnäitajad on Ida-Viru maakonnas.

## Integratsiooni Sihtasutus
Integratsiooni Sihtasutus loodi 31. märtsil 1998 nime all Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus. 2008. aasta kevadest kuni 2009. aasta lõpuni kandis asutus nime Integratsiooni Sihtasutus. 1. jaanuaril 2010 ühines Integratsiooni Sihtasutusega 10.06.1992 asutatud Eesti Migratsioonifond. Ühendatud asutus kandis nime Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed.

Alates 15. märtsist 2017 on sihtasutuse nimeks taas Integratsiooni Sihtasutus.

Sihtasutus algatab ja toetab Eesti ühiskonna lõimumisele suunatud tegevusi ja abistab rändeprotsessis osalejaid. Lõimumisalaseid projekte rahastatakse nii erinevatest riigieelarvelistest allikatest kui ka välisvahenditest. 

## Mitmekultuuriline haridus Eestis

Eesti lõimumispoliitika üheks tähtsaimaks strateegiaks on mitmekultuurilise hariduse pakkumine, kus välismaise taustaga lapsel on võimalus õppida lisaks oma emakeelele või endale tuttavaimale võõrkeelele (vene, inglise, prantsuse, saksa või soome keel) ka eesti keelt, et igapäevaelus toime tulla. Enamikus venekeelsetes koolides üritatakse iga aastaga aina rohkem ainetunde üle viia eesti keelele.

## Viited
Oldenburg in Holstein

**Oldenburg in Holstein** on linn Läänemere edelakaldal. Lähim suurem linn on Lübeck. Linn kuulub (ajaloolisse) Holsteini piirkonda, täna Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaal. Linna pindala on 39,67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 9864 inimest.

Oldenburg oli slaavi hõimu vagride peamine linn, kes kolisid läänes Elbe jõeni 6. sajandil või hiljem (vaata Suur rahvasterändamine), nad olid tuntud ka kui vendid ja obotriidid. Nad saabusid umbes 700. aasta paiku ja pomoori/kašuubi (slaavi) nimi oli *Starigard* või *Stargard*, mis tähendab "Vana asulat", "Vana linnust", "Vana linna"; saksa nimi *Oldenburg* on alamsaksa päritolu ja kannab sama tähendust. Obotriidid olid Karl Suure liitlased. Keiser Otto I rajas Oldenburgi piiskopkonna Hamburgi peapiiskopi Adaldagi alluvuses.

Põhjagermaani viikingitele oli linn tuntud kui *Brandehuse*, s.o. "põletatud majad", mis viitab sõjakatele aegadele.

Sajandeid oli *Starigard/Oldenburg* Hedeby slaavi konkurent Läänemere kaubanduses, kuni Schauenburgi ja Holsteini krahvid Adolf I ja Adolf II, Heinrich Lõvi toel, 12. sajandi esimeses pooles vendid lõpuks alistasid.

Praegune linn omab sõprussuhteid Bergen auf Rügeniga Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal.

## Vaata ka

* Curmsuni ketas

## Viited

## Välislingid

* www.oldenburg-holstein.de
MESI

**MESI** on Eesti ansambel. Ansambel on osa ühendusest MKDK.

Ansambli eelkäija oli Megan Quartet. Ansambel MESI asutati 2003.

## Koosseis
*Tarvo Kaspar Toome – klahvpillid
*Mihkel Mälgand – bass
*Iljo Toming – elektrikitarr
*Ahto Abner – trummid

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Pähklipureja (ansambel)

**Pähklipureja** oli Tallinna 46. Keskkooli koreograafia.

Ansambel asutati 1962. Ansamblit hakkas juhendama Svetlana Järvi.

1987 pälvis ansambel Eesti NSV teenelise ansambli aunimetuse.
Hunte

**Hunte** on 189 km pikk jõgi Loode-Saksamaal (Alam-Saksimaal), Weseri vasakpoolne lisajõgi. 

See saab alguse Wieheni mägedest. Põhja-Saksa madalikul voolab see läbi Dümmeri järve. See voolab peamiselt põhja suunas läbi Bad Esseni, Diepholzi, Wildeshauseni ja Oldenburgi linna ning suubub Elsflethis Weserisse. Lõik Oldenburgi ja Weseri vahel on laevatatav ranniku kaubalaevadele. Ainult siseveetranspordiks sobiv *[[Küstenkanal]]* ühendab Huntet Oldenburgis Emsiga Papenburgi juures. Parempoolsed lisajõed on Wagenfelder Aue ja Ollen. Vasakpoolsed lisajõed on Haaren ja Lethe.

## Valgla

Hunte valgla on suhteliselt kitsas (selle suurim laius on umbes 40 km) ja see ulatub lõunast põhja peamiselt Alam-Saksimaal, kuid veidi ka Nordrhein-Westfalenis (Minden-Lübbecke ja Herfordi kreisid), pikkusega umbes 110 km. Valgla pindala on 2635 km². Valgla ala kõrgeim punkt on Nonnenstein Wieheni mägedes (275 m üle merepinna), valgla madalaimad piirkonnad asuvad Hunte alamjooksu soodes (osaliselt allpool merepinda). Suurim osa valglast asub ülekaalukalt Põhja-Saksa madalikul, nii et Hunte voolab peamiselt läbi rabade, geesti ja soode. Väike osa asub Keskkõrgustikul.
Bi'r Ţawīl

**Bi'r Ţawīl** (Egiptuse araabiaبير طويل *Bīr Ţawīl*&nbsp; [biːɾ tˤɑˈwiːl], araabia بئر طويل *Bi’r Ţawīl*, tähendus 'pikk kaev') on Egiptuse ja Sudaani vahel asuv 2060&nbsp;km² suurune asustamata maa-ala, mis ei ole ühegi riigi koosseisus („eikellegimaa“, ladina keeles *[[terra nullius]]*).

## Viited

## Välislingid

* Google Sightseeing - Bir Tawil Triangle
Meelejahutaja (ajaleht)

**Meelejahutaja** oli huumoriajaleht, mis ilmus 1989–1996 aastatel Tallinnas. 

Väljaandjaks oli Meelejahutaja kirjastus. 

Ajaleht ilmus alapealkirjadega: *Teeninduskooperatiiv Helipilt väljaanne* (1991–1992) ja *Teeninduskooperatiiv Helipilt ja [[RAMETO]] ühisväljaanne* (1990).

Toimetajad:

* Toivo Tootsen
* Ülo Tootsen
* Raimo Aas
* Jüri Paet
* Ralf R. Parve

Kaastööd tegi Eesti Raadio Meelelahutussaadete toimetus (RAMETO). Kunstnik-illustreerija ja karikaturist oli Hugo Hiibus.

Ajaleht ilmus korra kuus

## Viited
Anharmooniline võnkumine

**Anharmooniliselt võngub** süsteem, mille liikumisi suurema amplituudiliste võnkumiste korral ei saa kirjeldada harmooniliste võnkumistena. **Anharmoonilisus** on süsteemi võnkumise erinevus harmoonilisest võnkumisest ja anharmoonilisust saab leida häiritusteooria abil. Suurema anharmoonilisuse korral kasutatakse ka teisi numbrilisi meetodeid anharmoonilisuse modelleerimiseks. 

Lihtsaim näide anharmoonilisest ostsillaatorist on matemaatiline pendel. Harmoonilise ostsillaatori definitsiooni järgi peavad kiirendus ja nihe olema võrdelised \ddot{x} \propto x . Matemaatilise pendli korral on kiirendus võrdne nihke siinusega \ddot{x} \propto \sin(x)  ning võnkumist võib kirjeldada harmooniline võnkumisena vaid väikeste nihke väärtuste korral.

Esimeses lähenduses on anharmoonilisusest põhjustatud sageduse nihe \Delta \omega=\omega-\omega_0 võrdeline võnkeamplituudi ruuduga A:

:\Delta \omega\propto A^2

Ostsillaatorite korral, mille omavõngesagedused on \omega_\alpha, \omega_\beta, ... tekitab anharmoonilisus lisavõnkumisi sagedustega \omega_\alpha\pm \omega_\beta.

## Vaata ka
* Harmooniline võnkumine
* Võnkumine

## Viited
Geofon

**Geofon** (kreekakeelsetest sõnadest γῆ *gē*, 'maa' ja φωνή *phōnē*, 'heli') on seade, mis muudab maapinna liikumise kiiruse (siirde muutuse ajas) elektrilise pinge muutuseks.
## Sageduskarakteristik
Geofoni sageduskarakteristik vastab harmoonilise ostsillaatori omale. Seega on geofoni sageduskarakteristik täielikult määratud ääresageduse (enamasti geofonidel ligikaudu 10&nbsp;Hz) ja sumbuvusega (tavapärane sumbuvus 0,707). Kuna ääresagedus on pöördvõrdeline ruutkeskmisega liikuva massi suurusega, on geofonid, mille ääresagedus on väiksem kui 1&nbsp;Hz ebapraktilised. Väiksemat ääresagedust on võimalik saavutada elektrooniliselt, kuid see kajastub geofoni suuremas hinnas ja mõõdetud signaalide suuremas müras.

## Vaata ka
* Kiirendusandur
* Hüdrofon
* Seismomeeter
Aasta filmiajakirjanik

**Aasta filmiajakirjanik** on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu välja antav aunimetus tähelepanuväärsele filmiajakirjanikule.

Aunimetust antakse aastast 1995.

## Laureaadid
*1995 Lauri Kärk
*1996 Jaak Lõhmus
*1997 Ilmar Raag
*1998 Sulev Teinemaa
*1999 Andres Maimik
*2000 Karlo Funk
*2001 Jaan Ruus
*2002 Tarmo Teder
*2003 Kristiina Davidjants
*2004 Tiit Tuumalu
*2005 Andres Laasik
*2006 Margit Tõnson
*2007 Boris Tuch
*2008 Jaan Ruus
*2009 Enn Säde
*2010 Annika Koppel ja Ülo Pikkov
*2011 Donald Tomberg
*2012 Joonas Kiik
*2013 Jaan Ruus
*2014 Tristan Priimägi
*2015 Tõnu Karjatse
*2016 Maria Ulfsak
*2017 Andrei Liimets
*2018 Hendrik Alla
*2019 Aurelia Aasa
*2020 Tristan Priimägi
*2021 Maria Ulfsak
*2022 Kaspar Viilup
*2023 Johannes Lõhmus
*2024 Tristan Priimägi
*2025 Ralf Sauter

## Viited

## Välislingid
*https://filmikriitik.ee/neitsi-maali/aasta-kriitik/
ACME Film

**ACME Film** (ka **Acmefilm**) on Baltimaades tegutsev filmilevitaja. Ettevõte esindab Baltimaades muu hulgas Hollywoodi filmistuudioid Warner Bros. Pictures ja Sony Pictures.

Ettevõte asutati 1999 Leedus. 2004 laienes ettevõte Lätti ja 2008 Eestisse (ACME Film Eesti). Eesti üksuse juht on Katre Valgma.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Oskuskeelekorraldus

**Oskuskeelekorraldus** on oskussõnavara ja laiemalt oskuskeele lingvistiline uurimine ning praktiline keeleline töö terminoloogia heaks. Selline ühe allkeele korraldus on üldise keelekorralduse osa.

## Ajalugu
Oskuskeelt ja oskussõnavara ehk terminoloogiat hakati Eestis teadlikumalt arendama 19. sajandil. Silmapaistva panuse eestikeelse erialasõnavara arendamisel on andnud eesti rahvusliku liikumise suurkujud Friedrich Reinhold Kreutzwald ja Carl Robert Jakobson.

## Oskuskeelekorralduse põhimõtted

*Keel ei ole ainult suhtlus- või väljendus-, vaid ka tunnetusvahend.
*Mis tahes eriala oskussõnavara loomine ja oskuskeele korraldamine on kõigepealt vastavat eriala käsitleva teaduse probleem.
*Oskussõnade tuletamisel tuleb säilitada kriitiline suhtumine lähtekeele terminoloogiasse.
*Terminite tuletamisel saadakse häid tulemusi, kui peetakse silmas eeskätt terminisüsteeme, mitte üksiksõnu, ja eelistatakse produktiivsemaid sõnakujusid.
*Oskuskeeles taotletakse vältida nii terminite mitmetähenduslikkust kui ka samatähenduslike oskussõnade rohkust ehk sünonüümiat.

Näiteks on majandusalase sõnavara loomine ja korraldamine majandusteadlaste ülesanne. Parimaid tulemusi annab aga tihe koostöö majandus- ja keeleteadlaste vahel.

## Oskuskeelekorralduse eesmärgid
*arendada Eestile oluliste teadus-, tehnika- ja majandusharude ning huvialade oskussõnavara
*saavutada kõigi valitsusasutuste osalus oma valdkonna terminivara arendamises
*toetada riiklikult terminoloogiatöö eri vorme
*tagada oskuskeeleinfo võimalikult lai levik ja eestikeelse oskussõnavara kasutamine
*anda erialaspetsialistidele ja filoloogidele oskuskeelekoolitust kõrgkooliõppe osana või täiendusõppena, edendada terminoloogiapõhimõtete uurimist ja arendamist
*soodustada eri asutuste terminoloogiakoostööd, eriti Eesti asutuste koostööd Euroopa Liidu asutustes töötavate ametnikega
*osaleda rahvusvahelises terminoloogia koostöös ja selle alases rahvusvahelises teadustegevuses

Põhitäitjad on Haridus- ja Teadusministeerium ning teised ministeeriumid, Eesti Keele Instituut, Eesti Terminoloogia Ühing, Eesti Rakenduslingvistika Ühing, kõrgkoolid.

## Eesti Terminoloogia Ühing
Eesti Keele Instituudi ja Eesti Õigustõlkekeskuse algatusel loodi oskussõnavara arendamiseks 2001. aastal Eesti Terminoloogia Ühing, mis lõpetas tegevuse 2015. aastal.

## Vaata ka
*Oskuskeel
*Keelekorraldus

## Viited
Rulapark

**Rulapark** ehk **elamuspark** (inglise keeles *skatepark*) on plats, kus on palju hüppekohti ehk rampe, mida tõukeratturid, BMX-ratturid ja rulasõitjad saavad kasutada trikkide tegemiseks. 

Rulapark on nimetuse saanud rula järgi, rulasõit sai alguse 1950. aastatel. Rulaparke hakati ehitama 1970. aastatel ning kuna siis sõideti seal kõige rohkem rulaga, siis pandigi nimi selle järgi. Praeguseks on rulaga sõitjad jäänud vähemusse, enamik kasutab rulaparke tõukeratastel ja BMX-ratastel. Rulapargis tegeletakse aladega, mis kuuluvad ekstreemspordialade alla.
Teaduskoda

**Teaduskoda** on Eesti on teadlaste, õppejõudude ja teiste teadusmeelsete inimeste ühendus, et tegutseda ühiskondliku surverühmana teaduspõhisema ühiskonna, poliitika ja majanduse nimel Eestis. Teaduskoja konkreetsete eesmärkide hulka kuulub näiteks Teadmistepõhine Eesti 2014–2020 strateegia täitmise toetamine, teaduse ja ettevõtluse koostöö jms.

Teaduskoja algatusrühma kuuluvad Jüri Allik, Olesja Bondarenko, Maarja Grossberg, Els Heinsalu, Andi Hektor, Aveliina Helm, Anne Kahru, Mihkel Kangur, Eeva Kesküla, Maia Kivisaar, Ivo Leito, Innar Liiv, Heli Lukner, Irja Lutsar, Toivo Maimets, Ülo Niinemets, Ilona Oja Acik, Kalle Olli, Tiina Randma-Liiv, Triin Roosalu, Ellu Saar, Tuul Sepp, Pirjo Spuul ja Jaak Vilo.

Teaduskoja loomine algatati detsembris 2018.

## Viited

## Välislingid
*Teaduskoja koduleht
Maksejõuetus

**Maksejõuetus** on õigustermin, mille tähendus on "maksevõimatuks tunnistatud". Maksejõuetus tähendab majanduslikust seisundist olenevat võimet makseid tasuda.

## Maksejõuetuse jagunemine
Maksejõuetus jaguneb kaheks: (kuri)tahtlik ja tahtmatu maksejõuetus. Esimese puhul on tegemist olukorraga, kus ettevõtjad teadvustavad, et nad ei suuda ühel hetkel enam maksekohustusi täita, kuid keelduvad selles osas midagi ette võtmast. Tahtliku maksejõuetuse alaliigiks võib olla näiteks see, kui ettevõtte eesmärk on küll äritegevus, kuid selles tegeletakse teadliku pettusega. Tahtmatu maksejõuetuse puhul on tegemist olukorraga, kus ootamatu sündmuse tagajärjel tekib maksejõuetus. Selline olukord on siis, kui näiteks ettevõtte varad röövitakse. Erinevalt tahtmatust maksejõuetusest, ei ole seda võimalik ette näha. Selle mõiste puhul on oluline, et seda ei peetaks sarnase termini, pankroti sünonüümiks. ÕS-i kohaselt on pankroti puhul tegemist lootusetu maksejõuetusega, seega kõik maksejõuetuse juhud ei pruugi viia pankrotini. Termin "maksejõuetus" küll viitab majanduslikule seisundile, kuid seda ei saa veel lugeda pankrotiks ehk kohtuotsusega väljakuulutatud maksejõuetuseks.

## Ajalugu
Eristatakse kahte liiki maksejõuetust: ajutist ja püsivat. Püsiva ehk lootusetu maksejõuetuse korral kuulutab kohus välja pankroti. Ajutise maksejõuetuse puhul puudub alus pankroti väljakuulutamiseks, kuid samas on tähtis kindlaks teha, kas võlgniku maksejõuetus tuleneb täielikust pankrotist või lihtsalt soovist mitte kohustusi täita. Maksejõuetuse põhitunnuseks on see, et võlgnik ei suuda rahuldada võlausaldaja nõudeid. Juriidilisest isikust ehk eesmärgistatud organisatsioonist võlgnik on sel juhul maksejõuetu, kui ka kogu tema vara ei kata maksekohustust. Juriidilise isiku puhul analüüsitakse ettevõttemajandust, et selgitada välja pankroti olukord. Samas on ka maksejõuetuse oht siis, kui ei pöörata piisavalt tähelepanu riskidele ja kitsaskohtadele. Üldjuhul on isiku majandusseisundi halvenemine pikaajaline protsess, millele lõpuks järgneb pankrot.

## Maksejõuetuse ennetamine
Maksejõuetuse ärahoidmiseks on palju kasulikke näpunäiteid. Kõige olulisem on koostada äriplaan ja seda täita. Äriplaan annab hea ülevaate äriühingu eesmärkidest, strateegiatest ja tegevustest. Oluline on plaani jälgida, arutada reaalseid majandustulemusi ja ebaõnnestumisel viia läbi muutusi. Muutuste läbiviimisel tuleb kursis olla ka turuseisuga – kas antud äriplaan on antud turul jätkusuutlik. Äritegevusele võib suurt riski tekitada ühest kliendist või hankijast sõltumine. Pikaajalise tasuvusega ja suuremahuliste investeeringute finantseerimine lühiajaliste laenudega võib krediidituru ja tingimuste karmistudes muutuda probleemiks. Maksejõuetuse vältimiseks tuleks hajutada riske ning planeerida asju rohkem läbi.

## Vaata ka
* Riigi maksejõuetus

## Viited
Feerulalehine ruse

**Feerulalehine ruse** (*Bidens aurea*) on Põhja-Ameerika rohttaim korvõieliste sugukonnas. Ta on laialt levinud peaaegu kogu Mehhikos, lisaks leidub teda Ameerika Ühendriikide Arizona osariigis ja Guatemalas. Liik on lisaks naturaliseerinud mõnes paigas Euroopas ja Lõuna-Ameerikas.

Feerulalehine ruse on üheaastane kuni 250 cm kõrgune rohttaim. Taim õitseb rikkalikult, andes pidevalt uusi õisi. Looduslikest kasvukohtadest on levinud soodes ja veekogude kallastel.  Aedades kasvatatakse mitmeid temast aretatud sorte.

## Viited