open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gregorio Hernández

**Gregorio Hernández** ehk **Gregorio Fernández** (1576 Sarria – 22. jaanuar 1636 Valladolid) oli Hispaania skulptor. Ta kuulub Kastiilia barokkskulptuurikoolkonda. 

Alates 1605. aastast tegutses Hernández Valladolidis, kuhu ta asus elama sellepärast, et see oli tollal Hispaania pealinn. Pärast töötamist teiste meistrite töökodades asutas ta enese oma, kus tal oli palju õpipoisse ja kaastöölisi ning palju kliente. Pärast surma oli tal palju endisi õpilasi, kes tema stiili järgisid, aga ühtki silmapaistvat jüngrit nende seas ei olnud. Sellegipoolest oli tema kunst omal ajal väga kuulus, mida kinnitab ka asjaolu, et tema hauale Carmen Calzado kloostris paigutati tema portree, mille autor oli tema sõber Diego Valentin Diaz ja millel oli tema loomingut kiitev tekst.

Hernández lõi värvilisi väga realistlikke puuskulptuure ning retaableid. Tema ulatuslikud teadmised inimese anatoomiast võimaldasid tal edasi anda luude kõvadust, lihaste pinget, liha õrnust ja naha siledust. Võrreldes keha suure väljendusrikkusega on skulptuuridel rõivad rasked, nagu papist ning hoiduvad teravatesse ja jäikadesse voltidesse, mis tekitavad valguse ja varju teravaid kontraste. Tema teostele on omane lihtne ülesehitus, rahulikud poosid ja vaoshoitud žestid, mis jätavad kõige suurema väljendusrikkuse näole ja kätele.

Tema teoste kvaliteeti tõstis koostöö kunstnikega, kes muutsid tema skulptuurid mitmevärvilisteks. Selleks kasutati peamiselt tuhme ja lihtsaid värve, ainult väikesed detailid olid värvikamad. Realismi suurendas võltsdetailide kasutamine, mis suurendasid ehtsuse tunnet, näiteks klaasist silmad, elevandiluust küüned ja hambad, korgist vereplekid ning vaigust piisad ja pisarad.

Kunstiajaloolased on esile tõstnud tema tööde emotsionaalsust, spirituaalsust ja dramaatilist tõsidust.   

Voldemar Vaga järgi taotleb ta oma skulptuurides "suurt maalilisust ja realismi, siiski mitte täiesti hüljates renessansi plastika traditsioone".

## Teoseid

Pilt:Cristo yacente Gregorio Fernandez 2.jpg|Surnud Kristus (*Cristo yacente*). San Migueli kirik, Valladolid.
Pilt:Gregorio Fernandez Inmaculada La Redonda Logrono Spain.jpg|*Inmaculada Concepción*. La Redonda, Logroño.
Pilt:Gregorio Fernández, Camino del Calvario.jpg|*Camino del Calvario* (1614). Museo Nacional Colegio de San Gregorio, Valladolid.
Pilt:CatedralDeValladolidP1120960.jpg|*Ecce Homo* (1613). Katedraal, Valladolid.


## Viited
Greg Raymer

**Gregory Paul Raymer** (sündinud 25. juunil 1964) on Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. 

Ta võitis 2004. aasta World Series of Pokeri.

Raymer on turniiridel kokku teeninud 6 850 000 USA dollarit, millest enamus (6 487 512 dollarit) on pärit WSOP-l võidetust.

Ta kannab vahel pokkerimängu ajal läbipaistmatuid holograafilisi päikeseprille.

## Viited
José Hernández

**José Rafael Hernández y Pueyrredón** (10. november 1834 Chacra Pueyrredón, praegu Villa Ballester Oeste, San Martíni vald, Buenos Airese provints – 21. oktoober 1886 Belgrano, Buenos Aires) oli Argentina kirjanik, ajakirjanik ja publitsist.

Tema eepiline poeem "Martín Fierro" (esimene osa "El gaucho Martín Fierro", 1872; teine osa "La vuelta de Martín Fierro", 1879 kuulub gautšokirjanduse ja ladinaameerika romantismi klassikasse. Kirjanik kujutab tõetruult juba tollal välja suremas olnud pampaelanike gautšode traditsioone, mõtteviisi ja keelt. Melanhoolia ja fatalismiga väljendab ta kurbust selle üle, et gautšod on ülekohtuselt elupaigast ilma jäetud. Poeem on Argentina rahvuslikus identiteedis kesksel kohal.  

Föderalistide pooldajana vastustas ta president Domingo Faustino Sarmientot ning kaitses algupärast, mitte Euroopale tuginevat rahvusliku kultuuri käsitust. 

## Välislingid

* José Hernándeze teoseid Gutenbergi projekt
Hermann Müller

**Hermann Müller** (18. mai 1876 Mannheim – 20. märts 1931 Berliin) oli Saksa poliitik (riigikantsler 1920; 1928–1930).

Hermann Müller oli kutselt ajakirjanik. 1916. aastal sai temast Saksamaa Riigipäeva liige (enamussotsialist). Juunist 1919. aastal Weimari vabariigi välisminister. 

1920. aasta märtsist kuni juunini ja 1928. aasta maist kuni 1930. aasta märtsini tegutses Hermann Müller Saksamaa Weimari vabariigi riigikantslerina (valitsusjuhina).
Miguel Hernández

**Miguel Hernández Gilabert** (30. oktoober 1910 Orihuela – 28. märts 1942 Alicante) oli hispaania kirjanik, kes on tuntud eeskätt luuletajana. 

Ta käis koolis ainult mõne aasta. Nagu isagi, hakkas ta lambakarjuseks. Vabal ajal luges ta hispaania kirjandust. 

Hiljem elas ta Madridis, kus ta suhtles teiste seas Federico García Lorca, Rafael Alberti ja Pablo Nerudaga.

Hispaania kodusõja ajal oli ta vabariiklaste poolel. Ta astus Hispaania Kommunistlikku Parteisse. Pärast kodusõda Hernández arreteeriti, sest ta oli olnud poliitkomissar. Ta mõisteti surma, kuid surmanuhtlus asendati 30-aastase vangistusega. Ta suri tuberkuloosi, millesse oli vanglas haigestunud. 

## Looming
1930. aastal ilmusid ühes provintsinädalalehes oma esimesed luuletused, mis olid mõjutatud romantilistest ja modernistlikest eeskujudest. 

Tema esimene luulekogu "Perito en lunas (1933) on mõjutatud Luis de Góngorast. 

1934. aastal ilmus religioosne näidend "Quien te ha visto y quien te ve y sombra de lo que eras", mis oli mõjutatud Pedro Calderón de la Barcast.

Hernández sai tuntuks sonetikoguga "El rayo que no cesa"  (1936; "Kiir, mis ei lõpe"), kus esinevad tema luule põhimotiivid: elujulgus, armastus ja traagiline surm, mida sümboliseerib sõnn. 

1936. aastal valmis ka näidend "El labrador de más aire", mis oli inspireeritud Lope de Vegast.

Luulekogud "Viento del pueblo" (1937, Rahva tuul) ja "El hombre acecha" (1937–1939) kirjeldavad kodusõja üleelamisi ning on angažeeritud. 

1937. aastal valmisid näidend "Pastor de la muerte" ja neli ühevaatuselist näidendit, mis ilmusid kogumikus "Teatro en la guerra". 

Tema vangipõlve luuletused, mis on täis valu ning igatsust naise ja lapse järele, anti välja postuumselt pealkirjaga "Cancionero y romancero de ausencias" (1958, "Äraoleku *[[cancionero]]* ja *[[romancero]]"*). 

## Retseptsioon
Hernándezel oli suur mõju 1950. aastatel kirjandusse tulnud luuletajate põlvkonnale.
Ott Lepland (album)

**"Ott Lepland"** on Ott Leplandi esimene stuudioalbum pärast lapsepõlves välja antud lastelaulude kogumikke. Album ilmus aprillis 2010. 

Esmaesitlused toimusid Rae Kultuurikeskuses 13. aprillil, Tallinnas Rock Cafés 16. aprillil, 17. aprillil Kuressaares ööklubis "Diva", 23. aprillil Pärnus ööklubis "Sugar" ja 24. aprillil Tartus ööklubis "Illusioon". Albumilt pärinevad ka singlid "Otsides ma pean su jälle leidma", "Süte peal sulanud jää", "Läbi öise Tallinna" ja "Üheskoos on olla hea". 

Ott Lepland võitis saatesarja "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja, auhinnaks oli plaadileping Crunch Industryga. Albumi on produtseerinud ansambel The Sun. Albumil olevate lugude autorid on Lepland ise koos Kaspar Kalluste, Taavi Paometsa, Tanel Padari, Hendrik Sal-Salleri ja teistega. Mitme laulu sõnad on kirjutanud Aapo Ilves. Taustalauljatena teevad albumil kaasa Rolf Roosalu ja Marvi Vallaste. Helirežissöör on Kristo Kotkas.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* "Kaua veel" muusikavideo
* Albumi kaanepilt
* Ott Leplandi lüürika
Otsides ma pean su jälle leidma

**"Otsides ma pean su jälle leidma"** on Ott Leplandi debüütsingel albumilt "Ott Lepland". 

Lugu ilmus raadiotesse detsembris 2009, vaid paar nädalat pärast Leplandi võitu saatesarjas "Eesti otsib superstaari". Muusika on laulule kirjutanud Ott Lepland ise, sõnad on kirjutanud Aapo Ilves. 

Lepland esitas oma debüütsinglit Raadio 2 galal "Aastahitt 2009" ja saates "Laulud tähtedega".

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
Läbi öise Tallinna

**"Läbi öise Tallinna"** on Ott Leplandi kolmas singel albumilt "Ott Lepland". 

Lugu ilmus raadiotesse aprillis 2010 ja on ka muusikafailina allalaaditav. Laulu viisi ja sõnad on kirjutanud Hendrik Sal-Saller.

## Edetabelid ja tunnustus
Edetabelisse "Sky Plus Top 40" (Sky Plus) jõudis laul 2010. aasta 16. nädalal (19.–25. aprill) 37. kohale ning tõusis juuni alguseks (23. nädal) 24. kohale. Kokku oli laul edetabelis kaheksa nädalat.

Raadio Uuno koostatud edetabelis "Eesti top 40" alustas laul 19. kohalt 2010. aasta 17. nädalal (26. aprill – 2. mai). 21. nädalal (24.–30. mai) jõudis "Läbi öise Tallinna" edetabelis **esikohale**. Kokku oli laul edetabelis kaheksa nädalat.

Raadio Elmari edetabelisse "TOP 10" sisenes laul 2010. aasta 16. nädalal (19.–25. aprill) 3. kohalt. Olles üks koht parem eelmisest singlist "Süte peal sulanud jää". Elmari Edetabeli esikoha hõivas 19. nädalal, 10.–16. mail. Kokku oli laul edetabelis 8 nädalat.

## Viited

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
* Laulu duurid. Kitarrifoorum
* KUULA Ott Leplandi verivärsket singlit! Publik, 9. aprill 2010
Uustalu kraav

**Uustalu kraav** (ka *Silmajõgi*) on kraav Läänemaal Lääneranna vallas Hanila, Kause, Kõmsi, Nehatu, Rame ja Ridase külas.

Kraavi pikkus on 9,5 km ning see suubub Mõisalahte. Kraavi valgla on 38,9 km². 2,7 km suudmest suubub vasakult kraavi Virita kraav. Uustalu kraavi suue jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Ülemjooksul ületab kraavi Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee.

Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Uustalu kraavi registrikood on VEE1119200.

## Välislingid

*
Virita kraav

**Virita kraav** on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Karuse, Kause, Lõo, Nehatu ja Rame külas.

Kraavi pikkus on 8,3 km ning see suubub vasakult Uustalu kraavi (2,7 km suudmest). Kraavi valgla on 15 km². Kraav saab alguse Vatla rabast.

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Virita kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1119300.

## Välislingid

*
Süte peal sulanud jää

**"Süte peal sulanud jää"** on Ott Leplandi teine singel albumilt "Ott Lepland". Lugu avalikustati ja on digitaalsena allalaaditav alates veebruarist 2010. 

Tegemist on kaveriga soome laulja Antti Tuisku loost "Valovuodet". Heliloojad on Jussi Nikula ja Caleb. Sõnad on kirjutanud Aapo Ilves. Lepland esitas pala auhinnagalal "A. Le Coq Live – Eesti muusikaauhinnad 2009" Nokia kontserdimajas. 

## Edetabelid ja tunnustus
Sky Plusi edetabelisse "Sky Plus Top 40" jõudis laul 2010. aasta 10. nädalal (8.–14. märts) 29. kohaga ning tõusis aprilli alguseks (14. nädal) 17. kohale. Järgmisel nädalal oli laul 28. kohal ning 16. nädalal (19.–25. aprill) kukkus edetabelist välja, andes teed juba uuele singlile ("Läbi öise Tallinna"). Kokku oli laul edetabelis kuus nädalat.

Laul pälvis raadiosaate Raadio 2 Aastahitt 2010. aasta edetabelis teise koha. 

## Viited

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
Aurupott

**Aurupott** on pott, milles valmistatakse toitu aurutamise teel.

## Vaata ka
* hay box, straw box or fireless cooker
Rahvusvaheline Slaavi Kanal

**Rahvusvaheline Slaavi Kanal** (ukraina *Міжнародний Слов'янський Канал*; vene *Международный Славянский Канал*; inglise *Slavonic Channel International*, SCI) on Ukrainas tegutsev eratelekanal, mis alustas tööd 14. detsembril 1994.

## Välislingid
* Rahvusvahelise Slaavi Kanali koduleht
Ännikse laht

**Ännikse laht** on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu alevikus, Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järve kaldajoone pikkus on 1793 m. Järvest kagu poole jääb Puhtulaid, ida poole jääb Vanalubi laht.

Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Ännikse lahe keskkonnaregistri kood on VEE2062830.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*
Höbringi oja

**Höbringi oja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Höbringi ja Riguldi külas.

Oja saab alguse Höbringi külas Sendri järvest ja suubub Riguldi külas paremalt Riguldi jõkke (1,6 km suudmest).

Ojal on kohati küllaltki kõrged kaldad (3-4m).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Höbringi oja keskkonnaregistri kood on VEE1104100.

## Välislingid

*
Parim päev (singel)

**"Parim päev"** on Getter Jaani debüütsingel albumilt "Parim päev EP". Tegemist on esimese lauluga Eestis, mille tegemisel on kasutatud varasemast ajast tuntud meloodiat, mille baasil on üles ehitatud uus laul. Selle laulu puhul on kasutatud Heini Vaikmaa kirjutatud laulu ansambli Mahavok repertuaarist "On läinud aastad". Laulu viisi autorid ongi Heini Vaikmaa ja Sven Lõhmus. Sõnad on kirjutanud Sven Lõhmus.

## Viited

## Välislingid
* "Parim päev" Youtube'is
Parim päev (album)

**"Parim päev"** on Getter Jaani debüütalbum, mille andis välja Moonwalk studio 9. juunil 2010. Tegemist on EP ehk lühialbumiga, millel on kaheksa lugu. Albumi produtseeris Sven Lõhmus ning üldiseks stiiliks kogu albumil on *urban-pop*. Albumilt on välja antud kaks singlit: "Parim päev" ja "Grammofon". 

Albumi esitluseks toimus üle Eesti esitlustuur, mille jaoks ehitati eraldi rularamp, mida Getter ja tema taustatantsijad kasutasid lavana. Koostöös Eesti Tänavaspordi Liiduga tegid lava peal trikke rulatajad ning pärast esinemist oli kõikidel rulahuvilistel võimalik ka oma oskusi demonstreerida. 

Getteri album anti välja CD'na üle Eesti, digitaalselt on võimalik albumit alla laadida üle maailma.

## Laulud

## Viited
Referendum Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise küsimuses

**Referendum Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise küsimuses** toimus 3. märtsil 1991.

Nõukogude Liidu juhtkond otsustas 1991. aasta jaanuaris korraldada sama aasta 17. märtsil üleliidulise referendumi Nõukogude Liidu säilitamise küsimuses (vastava määruse võttis NSV Liidu Ülemnõukogu vastu 16. jaanuaril 1991). See seadis Balti vabariigid teataval määral sundseisu, vastukaaluks hakati korraldama oma referendumeid. Rahvahääletuse läbiviimise idee tekitas poliitiliste jõudude seas vastakaid arvamusi (õigusliku järjepidevuse küsimus, mittekodanike osalemine).

31. jaanuaril otsustas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu korraldada referendumi 3. märtsil 1991. Küsimus oli formuleeritud nii: "Kas teie tahate Eesti Vabariigi riikliku iseseisvuse ja sõltumatuse taastamist?" Referendumil oli õigus osaleda Eesti alalistel elanikel. Referendumist osavõtuks ei antud õigust Eesti territooriumil viibivatele NSV Liidu relvajõudude tegevteenistuses olevatele isikutele. 

Valijate nimekirjadesse oli kantud 1 144 309 isikut. Hääletussedeli sai 949 354 isikut, hääletas 948 130 (82,86%). 

Poolt hääletas 737 964 osalenut (77,83%), vastu oli 203 199 (21,43%) ja kehtetuks tunnistati 6967 hääletussedelit. 

Tallinnas oli poolthääletajate osakaal 65,75%, Tartus 85,61% ja Pärnus 85,79%. Narvas aga ainult 25,49% ning Kohtla-Järvel 46,11%.
Narva-Jõesuu Niguliste kogudus

EELK **Narva-Jõesuu Niguliste kogudus** on luterlik kogudus Narva-Jõesuus.

Kogudus kuulub Viru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Merike Kütt, pikaaegne hooldajaõpetaja oli Avo Kiir, organist Ahto Kleius. Juhatuse esimees on Silvia Remmel. 

Jumalateenistused toimuvad kaks korda kuus kell 14.00 kogudusemajas Koidu tänav 19.

## Ajalugu
Narva-Jõesuu Narva-Jõesuu Nikolai kirik pühitseti 1900. aastal, kirik oli ehitatud suvitajatele ning allus alalise adjunktuurina Vaivara kogudusele.

Narva-Jõesuu iseseisev kogudus moodustati 1903. aastal, esimene õpetaja oli Jakob Jalajas, kes oli ametis kuni 1910. aastani. Aastatel 1910–1917 oli õpetaja Julius Schmidt, 1917–1919 Egon Leonhard Pallon ja seejärel 9 aasta jooksul Georg Frithjof Slöör. 1931. aastast kuni kiriku hävimiseni 1944 oli koguduse õpetaja Oskar Pastik. 

Narva-Jõesuu koguduse taastamise algus toimus 1992. aastal, kui diakon Ralf Alasoo (15.10.1964–03.08.2022) algatusel taastati Narva-Jõesuu kogudus. 17. jaanuaril 1993 toimus täiskogu koosolek, kus otsustati taastada Narva-Jõesuu kogudus ja esitada vastav taotlus EELK Konsistooriumile. 9. märtsil 1993 otsustas EELK Konsistoorium lugeda koguduse taastatuks ja võtta kogudus Viru praostkonna koosseisu.

## Vaata ka

*Narva-Jõesuu Nikolai kirik
## Viited
Noarootsi Püha Katariina kogudus

EELK **Noarootsi Püha Katariina kogudus** on luterlik kogudus Lääne-Nigula vallas.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda, varem kuulus Saarte-Lääne praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Tiit Salumäe, organist ja juhatuse esimees on Tiiu Tulvik.

Jumalateenistused toimuvad Noarootsi kirikus.

## Koguduse pastorite nimekiri 1944. aastani

## Viited

## Välislingid
*Koguduse õpetajad, Noarootsi Püha Katariina kogudus, blog (vaadatud 18.12.2025)
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Noarootsi, e-kirik.eelk.ee, 28. september 2023
Nõva Püha Olevi kogudus

EELK **Nõva Püha Olevi kogudus** on luterlik kogudus Nõval.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda. 

Kogudust teenib hooldajaõpetajana Lääne-Nigula koguduse õpetaja Kristo Hüdsi. 

Jumalateenistused toimuvad Nõva Püha Olevi kirikus kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 11.00, suveperioodil aga kõigil pühapäevadel. 

## Vaimulikud
24. juulil 1919 kinnitati Nõva kogudus iseseisva kogudusena, kuid kuni 1989. aastani oli sellel Harju-Risti kogudusega ühine vaimulik. 14. juulist 1991 oli Nõva kogudusel oma vaimulik.

# diakonõpetaja Wilhelm Reinhold Schwartz /Dunkelmann/ 1924–1934
# õpetaja Kristjan Valdma (Valdmann) 1935–1937
# õpetaja Gerhard Normann 1937–1939
# õpetaja Ernst Puusepp 1939–1943
# õpetaja Martin-Aleksander Terasmaa (Teimann) 1943–1949
# õpetaja Heinrich-Rudolf Laas 1949–1960
# õpetaja Raul Okk (Ok) 1960–1981
# õpetaja Juta Siirak 1981–1982 
# hooldajaõpetaja Urmas Arusoo 1982–1989
# hooldajaõpetaja praost Paul Saar 1989–1991
# diakon Jaan Kähar 1991–1992
# hooldajaõpetaja Leevi Reinaru 1992–2006
# diakon Arvo Orav 1992–2002
# diakon Indrek Kõiv 2003–2006
# diakon Silvester Jürjo 2003–2004
# õpetaja Kaisa Kirikal 2006–2010
# hooldajaõpetaja praost Tiit Salumäe 2011–2014
# diakon Peeter Krall 2011–2013
# õpetaja Peeter Krall 2014–2020
# hooldajaõpetaja Leevi Reinaru 2021–2022 
# hooldajaõpetaja Kristo Hüdsi ja diakon Lev Lekarkin 2022– 

## Välislingid
* Koguduse koduleht
Metsaerakond

**Metsaerakond** oli Eesti erakond, mis tegutses aastatel 1994–1999. Erakonda kuulusid riigimetskondade metsaülemad. Erakonna esimees oli Vello-Taivo Denks.

Metsaerakond osales 1995. aasta Riigikogu valimistel ja kogus 3239 häält (0,6% häälte koguarvust). Metsaerakonna nimekirjas kandideeris 31 inimest, teiste seas Jüri Liim, Mario Kivistik ja Kaupo Ilmet. Enim hääli sai Jõgeva- ja Tartumaal kandideerinud Ilmet.

1998. aasta septembri lõpus otsustas Metsaerakonna volikogu erakonna tegevuse lõpetada. Erakonnaseaduse kohaselt pidi erakonnas sama aasta 1. oktoobri seisuga olema vähemalt 1000 liiget. Metsaerakonnas oli 870 liiget. Vello-Taivo Denksi sõnul oleks erakond suutnud nõutava liikmete arvu kokku saada, aga sisuliselt poleks see midagi muutnud.

Erakondade registrist kustutati Metsaerakond 1999. aasta 26. veebruaril.

## Viited
Jõhkrad mängud

*"Jõhkrad mängud" ("Funny Games"), 1997. aasta Austria film, mille režissöör ja stsenarist on Michael Haneke.
*"Jõhkrad mängud" ("Funny Games U.S.") 2007. aastal valminud uusversioon eelmisest filmist, režissöör Michael Haneke.
Charlemagne: By the Sword and the Cross

**"Charlemagne: By the Sword and the Cross"** on Suurbritannia näitleja Christopher Lee 15. märtsil 2010 välja antud Karl Suure elust rääkiv album. Karl Suur on tema esivanem.

Albumil teevad lisaks Leele kaasa The Tolkien Ensemble Taanist, mitmed külalisvokalistid ja 100-liikmeline sümfooniaorkester. Vahetekstide lugejaks on aga Lee tütar Christina Erika Carandini Lee. Muusika komponeerijaks oli Marco Sabiu. Lee on ise albumil kõlava muusika stiiliks nimetanud sümfoonilist metalit. Samas on seda nimetatud ka muusikaliks.

Christopher Lee laulab Karl Suure osa. Lisaks temale on albumi lugude tegelasteks Karli vend Karlmann, tema isa Pippin Lühike, paavst Hadrianus I, Einhard ja mitmed teised ajaloolised tegelased.

Albumil on 14 lugu, mis on jagatud viieks kahelooliseks osaks, millele lisanduvad sissejuhatus (*Overture*), lõpetus (*Finale*), Karli Ibeeria-sõjakäigust rääkiv lugu (*Iberia*) ja Verdeni kaelakohtu loo instrumentaalversioon. Album algab Karli lebamisest surivoodil, kus ta asub möödunud elu meenutama: võitlust langobardidega Põhja-Itaalias, et aidata paavsti; Verdeni kaelakohtust; tema püüdlustest kristlaste ühendamisel ja lõpuks sõjakäigust Ibeeriasse mauride vastu, kust tagasi pöördudes tabab tema väge baskide rünnak. 

## Lugude järjekord
#"Overture" – 2:53
#Act I:
##"Intro" – 1:34
##"King of the Franks" – 7:14
#Act II: 
##"Intro" – 1:46
##"The Iron Crown of Lombardy" – 8:12
#Act III: 
##"Intro" – 3:26
##"The Bloody Verdict of Verden" – 6:16
#Act IV: 
##"Intro" – 2:31
##"The Age of Oneness Out of Diversity" – 6:07
#Act V:
##"Intro" – 2:09
##Starlight – 4:40
#"Finale" – 3:57
#"Iberia" – 5:10
#"The Bloody Verdict of Verden" (instrumentaalversioon) – 6:20

## Välislingid
*Charlemagne: By the Sword and the Cross
*Christopher Lee - Charlemagne muusikal Myspace'is
Leidissoo peakraav

**Leidissoo peakraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vanaküla külas.

Peakraavi pikkus on 4,4 km. Peakraav suubub paremalt Riguldi jõkke (6,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 31,6 km². Lähtest ida ja põhja poole jääb Leidissoo looduskaitseala.

Leidissoo peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Leidissoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104000.

## Välislingid

*
Michael Haneke

**Michael Haneke** (sündinud 23. märtsil 1942 Münchenis) on Austria filmirežissöör, teatrilavastaja ja stsenarist. Samuti on ta Viini filmiakadeemia õppejõud.

2009. aasta Cannes'i filmifestivalil pälvis ta film "Valge pael" Kuldse Palmioksa ning järgmise aasta algul parima võõrkeelse filmina Kuldgloobuse. 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil sai ta teise Kuldse Palmioksa filmi "Armastus" eest.

Haneke sündis Münchenis saksa näitleja ja lavastaja Fritz Hanekese ja austria näitleja Beatrix von Degenschildi pojana. Ta kasvas üles Wiener Neustadtis. Õppis Viini ülikoolis filosoofiat, psühholoogiat ja dramaturgiat. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta toimetaja ja dramaturgina Saksamaa telejaamas Südwestfunk. Telerežissöörina tegi ta esimese saate 1974. aastal. 

Esimene Hanekese lavastatud kinofilm oli 1989. aastal valminud "Seitsmes kontinent", tuntuks sai ta aga kolm aastat hiljem valminud vastuolulise filmiga "Benny video". 2001. aastal pälvis ta senini kriitikutelt enim kiita saanud prantsuskeelne film "Klaveriõpetaja" 2001. aasta Cannes'i filmifestivali Grand Prix'. 

Tema film "Valge pael" debüteeris 2009. aasta Cannes'i filmifestivalil. Must-valge film räägib sündmustest Esimese maailmasõja eelsel Põhja-Saksamaal. Film on pälvinud lisaks Kuldsele Palmioksale ja Kuldgloobusele ridamisi muid auhindu (näiteks San Sebastiáni festivalil FIPRESCI Grand Prix' aasta parima filmina) ning ka kaks Oscari nominatsiooni. Samuti pälvis film kolm Euroopa filmiauhinda.

Film "Armastus" tõi talle 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil samuti Kuldse Palmioksa. Film pälvis 2013. aastal aasta parima võõrkeelse filmi Oscari ning Haneke oli nomineeritud Oscarile parima režissööri kategoorias (selle võitis aga Ang Lee). 2014. aastal pälvis ta Sonningi auhinna.

## Mängufilmid

## Välislingid
*
Priit Ennet

**Priit Ennet** (sündinud 8. juunil 1968) on eesti teadusajakirjanik ja Eesti Teadusajakirjanike Seltsi esimees.

Ennet on õppinud Tallinna 21. Koolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis. 

Töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja juhib Vikerraadio teadussaadet "Labor".

## Tunnustus
*2018 Eesti teaduse populariseerimise auhind parimale teaduse ja tehnoloogia populariseerijale
*2023 ERR-i aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*Erika Klaats. Raadiohääl Priit Ennet: Uudishimu on kõige tähtsam Maaleht, 26. mai 2005
Eesti Ema monument

**Eesti Ema monument** on 26. juunil 2010 Rõuges avatud mälestusmärk, mis väärtustab eesti naist emana ja väljendab tänutunnet. Eesti Ema monument on tehtud Udmurtiast toodud hallist graniidist, on 3,6 meetrit kõrge ning kaalub ligikaudu 6 tonni.

Kuju idee autor on Hans Sissas. Kavandi autorid on kunstnikud/skulptorid Ilme ja Riho Kuld ning selle raiusid välja skulptorid-kiviraidurid Margus Kurvits ja Kristjan Kittus.

Monumendi maksumus oli ligikaudu 1,7 miljonit krooni, millest umbes 60% moodustasid rahvalt ja asutustelt saadud annetused. 

## Viited

## Välislingid
* Hans Sissas "Eesti Ema monument kannab kindlat sõnumit" Võrumaa Teataja, 12. mai 2007
* Rein Sikk "Lumivalge Eesti Ema vajab veel paarsada tuhat krooni" Eesti Päevaleht, 1. aprill 2010
* "Eesti ema monument jõudis Rõugesse" Postimees, 22. juuni 2010 
* "Fotod: Rõuges pandi üles Eesti Ema monument" Eesti Päevaleht, 22. juuni 2010
Jõe jõgi

**Jõe jõgi** (ka *Jõeoja*) on jõgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere, Kuke, Massu ja Mõisaküla külas. Jõgi suubub Uisu pangalt merre (Suurde väina). Suudme lähedale jääb Kiiraste kivimägi (kivikülv). Keskjooksust kagusse jääb Massu soo (Kuke soo).

Jõgi on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Jõe jõe keskkonnaregistri kood on VEE1119000.

## Välislingid

*
Käära oja

**Käära oja** (ka *Kõera jõgi*) on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõera ja Salevere külas. Oja alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Käära oja keskkonnaregistri kood on VEE1118900.

## Välislingid

*
Lepajõgi

**Lepajõgi** (ka *Lepaoja*) on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Keibu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vaisi külas. Jõgi läbib Lepaauku. Jõgi saab alguse Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal. Jõe alamjooks jääb Nõva maastikukaitsealale. Keskjooksul jääb jõest umbes 100 m ida poole Suurkivi (rändrahn).

Jõe on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Lepajõe keskkonnaregistri kood on VEE1103500.

## Välislingid

*
Polükondensaadid

**Polükondensaadid** on kondensatsioonireaktsioonis moodustunud ahelmolekulid. 

Polükondensaatideks on näiteks valgud, mis moodustuvad aminohapete liitumisel ahelasse. Samuti kuuluvad polükondensaatide hulka nukleiinhapped (RNA, DNA).

## Vaata ka
*Polükondensatsioon
*Biopolümeerid
Tee (täpsustus)

**TEE** või **Tee** võib tähendada järgmist
***[[tee]]** on inimesi või kaupa vedavate sõidukite või jalakäijate tarbeks ehitatud rajatis; ka laeva- või lennuliin;
***[[tee (topoloogia)|tee]] on [[pidev kujutus]] [[intervall (matemaatika)|intervall]]ist [[topoloogiline ruum|topoloogilisse ruumi]].
***tee** on [[teepõõsas|teepõõsa]] lehtedest ja pungadest ning veest tehtud jook.


***"Tee"** ("La Strada") on 1954. aastal valminud [[Federico Fellini]] film.

***"Tee"** ("The Road") on 2006. aastal ilmunud [[Cormac McCarthy]] romaan.
***"Tee"''' ("The Road") on 2009. aastal režissöör John Hillcoati poolt selle romaani alusel lavastatud film.
Lepaauk

**Lepaauk** (ka *Lepajõe auk*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vaisi külas. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Lepaaugu piiranguvööndisse. Järve kaldajoone pikkus on 3064 m. Järve valgala on 27,6 km². Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline.

Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Lepaaugu keskkonnaregistri kood on VEE2018600.


Lepaaugu järv Lääne maakonnas Nõva vallas Vaisi külas, 4. juuli 2011.jpg
Lepaauk Nõva MKA.JPG


## Välislingid
*
Gianfranco Fini

**Gianfranco Fini** (sündinud 3. jaanuaril 1952 Bolognas) on Itaalia poliitik, Itaalia välisminister aastatel 2004–2006 ja parlamendi alamkoja esimees aastatel 2008–2013. 

Aastatel 1995–2008 juhtis Fini parteid Rahvuslik Allianss. 2007. aastal anti teada kavatsusest liita Rahvuslik Allianss ja Silvio Berlusconi juhitav Forza Italia. 2008. aasta valimistele läksid parteid ühise nimekirjaga, milles kolmanda suurema osapoolena osales Põhja Liiga. Koalitsioon saavutas valimisvõidu (344 alamkoja 630 kohast). Fini valiti parlamendi alamkoja esimeheks ja ta loobus parteijuhi kohast. 2009. aastal ühinesid Fini ja Rahvuslik Allianss ametlikult Forza Italiaga uueks parteiks, mille nimeks sai Il Popolo della Libertà (Vabaduse Rahvas, lühendatult PdL).

2010. aasta 29. juulil visati Berlusconiga tülli läinud Fini PdList välja. Järgmisel päeval rajast ta koos liitlastega uue 33-liikmelise alamkoja fraktsiooni Futuro e Libertà per l'Italia (FLI). Fraktsiooni kuulub ka valitsuse ministreid. Ka senatis loodi 10-liikmeline FLI fraktsioon. Economisti andmetel oli Berlusconi eeldanud, et Finil on alamkojas vaid 26 toetajat, mis jätnuks nende lahkulöömisel Berlusconile kontrolli parlamendi üle. Fini ise jäi nominaalselt PdLi fraktsiooni liikmeks. Alamkoja esimehe ametis ta üldiselt hääletustel osaleda ei saa. 

Aastatel 2001–2006 oli Fini Berlusconi valitsuses asepeaminister ja välisminister.

## Viited
Suurkivi

**Suurkivi** on rändrahn Harjumaal Lääne-Harju vallas Keibu külas, endise Vihterpalu metskonna Suurekivi metsavahikoha lähedal. Kivi mõõtmed on 7,8 × 5,1 × 3,4 m ning ümbermõõt 20,8 m. Suurkivi on kaitse all aastast 1959.

Suurkivi keskkonnaregistri kood on KLO4000944. Objektile on kehtestatud piiranguvöönd 10 m (0,03 ha).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tarkade Klubi

**Tarkade Klubi** oli populaarteaduslik ajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2011.

Ajakiri ilmus alates novembrist 2007, selle peatoimetaja oli Arko Olesk ja väljaandja Presshouse. Tarkade Klubil oli umbes 4000 tellijat ning seda levitati ka üksikmüügis paari tuhande eksemplari jagu.

Tarkade Klubi on saanud nime samanimelise raadiomälumängusaate järgi.

2011. aastal ostis AS Äripäev ajakirja Tarkade Klubi ning liitis selle enda kirjastatava populaarteadusliku tõlkeajakirjaga Imeline Teadus. Tarkade Klubi viimane number ilmus septembris 2011, oktoobrist ilmus ühendajakiri nimega Imeline Teadus / Tarkade Klubi.

2011. aasta detsembris anti ajakirjale Tarkade Klubi ja selle peatoimetajale Arko Oleskile Eesti teaduse populariseerimise auhind kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine trükisõna abil". Seejuures nimetati ajakirja üheks Eesti populaarteadusliku kirjasõna nurgakiviks, tõsteti esile Eesti lugejate huve ja vajadusi arvestavat teemavalikut ning iseloomustati ajakirjas ilmunut stiililt haaravaks ja moelt üldarusaadvaks.

## Viited
Orissaare kogudus

EELK **Orissaare Püha Vaimu kogudus** on luterlik kogudus Orissaares.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Anti Toplaan, organist Tiina Sünter. Juhatuse esimees on Anu Viljaste.

Jumalateenistused on esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 15.00 Orissaare Pühavaimu kirikus.
Paistu Maarja kogudus

EELK **Paistu Maarja kogudus** on luterlik kogudus Paistus.

Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Allan Kährik ja organist Tuuliki Jürjo. Juhatuse esimees on Ande Lehtmets.

Jumalateenistused on enamasti üle pühapäeva algusega kell 14 Paistu Maarja kirikus.

## Koguduse pastoreid
* 1632...1647, Andreas Stallius  
* ... 1668 ...1677, Erich Hammerinus. 
* u 1672, Johann Gottlieb Horn
* 1680, Christoph Johann Bodenius 
* 1684–, Philipp Jacobi Hochfärber 
* 1693... Andreas Hornung
* 1710–1732, Heinrich Herz
* 1732 –...Martin Goldfisch  
* 1734–1745, Jacob Andreas Zimmermann (1705–1770), 1745–1769 Liivimaa superintendent
* 1746–1782, Georg Friedrich Leukfeld, Paistu Maarja koguduse pastor
* 1782–1800, Friedrich Wilhelm Leukfeld, Paistu Maarja koguduse pastor 
* 1801–1814, Karl Gottlob Hofmann, Paistu Maarja koguduse pastor  
* 1815–1848, Christoph Martin Lobegott Maurach, Paistu Maarja koguduse pastor 
*1849–1853, Carl Maurach, Paistu Maarja koguduse pastor 
*1854–1881, Woldemar Hansen, Paistu Maarja koguduse pastor
*1920–1925, Julius Bernhard Feldmann, Paistu Maarja koguduse kirikuõpetaja
*1926–1944, Max Vaher, Paistu Maarja koguduse kirikuõpetaja
*1945–1946, Heinrich Rudolf Laas, hooldajaõpetaja Tarvastust
*1946–1949, Henn Unt, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
*1949, Alfred Tooming, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
*1949–1950, Eduard Salumäe, Paistu Maarja koguduse aseõpetaja
*1950–1951, Eduard Uibo, Paistu Maarja koguduse õpetaja 
*1951–1952, August Ruus, hooldajaõpetaja Tarvastust
*1952–1953, Eduard Salumäe, hooldajaõpetaja Tarvastust
*1954–1955, Jaan Konsin, hooldajaõpetaja Karksist
*1955–1957, Voldemar Kuljus
*1957–1964, Jaan Muru
*1964–1967, Alfred Tooming, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
*1968–1969, Harri Haamer, hooldajaõpetaja Tarvastust
*1969–?, Paul Uibopuu, hooldajaõpetaja Hallistest
*?–1978, Martin Terasmaa, hooldajaõpetaja Viljandi Paulusest
*1979–1990, Jaak Salumäe, Paistu Maarja koguduse hooldajaõpetaja
*1990–2017, Raivo Asuküla, Paistu Maarja koguduse kirikuõpetaja
*2017–2018, Marko Tiitus, hooldajaõpetaja Viljandi Jaanist
*2018– , Allan Kährik, Paistu Maarja koguduse hooldajaõpetaja

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Paistel, ehstnisch Paisto kihhelfond, 1843, seite 98–99
*Paistu kirik 700 aastane. Paistu 20 õpetajat., Oma Maa, 6 juuli 1934
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Paistu kogudus, e-kirik.eelk.ee, 16. september 2021
Ungru oja

**Ungru oja** (ka *Ungru jõgi*) on oja Läänemaal Haapsalu linnas ja Haapsalu linnas Kiltsi ja Nõmme külas. Oja alamjooksu idakaldale jääb kaitsealune puistu Paralepa ja Pullapä mets.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Ungru oja keskkonnaregistri kood on VEE1105600.

## Välislingid

*
Tuulevaiksel ööl

**"Tuulevaiksel ööl"** on Jaan Tätte kirjutatud laul, mis oli Eesti 2009. aasta üldtantsupeo "Meri" tunnuslaul. Tseremoonial "Tule tulemine" ja tantsupeol esitasid seda Marko Matvere ja Liisi Koikson.

Jaan Tätte, kes on nii laulu meloodia kui ka sõnade autor, kirjutas erandlikult seekord kõigepealt viisi. Laulu teksti loomiseks tuli tal aga kaks nädalat Salavamaal veeta.

Laul ilmus esimest korda helisalvestisena Jaan Tätte 2009. aasta albumil "Tulemine". 

2010. aasta suvel korraldas Aarne Valmis kontserditurnee "Tuulevaiksel ööl", kus esinesid Jaan Tätte, Marko Matvere, Maarja-Liis Ilus, Liisi Koikson ja ansambli Udupasun liikmed. 

2010. aastal ilmunud albumiga "Tuulevaiksel ööl" (Hitivabrik : Udupasun, 2010, 2 CD-d) pälvis Jaan Tätte 2011. aastal Eesti popmuusika aastaauhinna Kuldse Plaadi kolmes kategoorias: parima meesartistina, aasta autorina ja aasta albumi eest.

Laul "Tuulevaiksel ööl" on valitud Raadio Elmar 2009. aasta hitiks, 2016. aastal eestlaste lemmikmerelauluks ja 2021. aastal Eesti vabadusaja parimaks lauluks (esikoht Raadio Elmar edetabelis "Taasiseseisvunud Eesti 100 parimat laulu").

Laulu "Tuulevaiksel ööl" kasutati 2017/2018. aastal projekti "Eesti tantsib" ühe tantsu, eesti tantsu saateloona ning esitati projekti avalikul ühestantsimisel 31. detsembril korraga 16 Eesti linnas: Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas, Rakveres, Viljandis, Jõhvis, Jõgeval, Paides, Kuressaares, Kärdlas, Võrus, Valgas, Põlvas, Raplas ja Haapsalus.

Programmi "Eesti Vabariik 100" raames 19. augustil 2018 Tallinna lauluväljakul toimunud üheslaulmisel esitas seda laulu eeslauljana Jaan Tätte ise. Üheslaulmisel kaasa laulnud ülemaailmsesse elektroonilisse ühendkoori kuulus toona kokku 52 772 inimest üle maailma.

## Viited


## Välislingid
*Laulu sõnad kitarrifoorumi kodulehel 
*Tauri Tallermaa ja Merlyn Uusküla – "Tuulevaiksel ööl"
Paralepa ja Pullapä mets

**Paralepa ja Pullapä mets** on mereäärne kaitsealune puistu Läänemaal Haapsalu linna lääneservas ja Haapsalu linnas Nõmme külas. 

Kaitsealuse puistu pindala on 211 ha ja geograafilised koordinaadid on . Ala läänepiiril voolab Ungru oja.

Paralepa ja Pullapä metsa keskkonnaregistri kood on KLO1200047.

## Välislingid

*Haapsalu rajooni RSN TK otsus nr 267 Looduskaitse objektide nimekirja täpsustamine, lk 4
*
Trepimäe järv

**Trepimäe järv** (ka **Porijärv**) on järv Valgamaal Pilkuse külas, Otepäält 2 km ida pool.

Trepimäe järve pindala on 1,1 ha.

## Välislingid
*Trepimäe järv Keskkonnaregistris
Raudemetsa mänd

**Raud(e)metsa mänd** (ka **Raademetsa mänd**) on looduskaitsealune põlispuu Järvamaal Türi vallas Kirna külas. 

Põlismänd asub Türi–Väätsa tee ääres. 

Männi ümbermõõt on umbes 3,3 m, kõrgus 12 m, vanus üle 380 aasta.

## Välislingid

*Raudemetsa mänd Keskkonnaregistris
Merle Jalakas

**Merle Jalakas** (aastani 1990 **Merle Kuklas**; sündinud 5. augustil 1968 Tartus) on eesti laulja (sopran).

Merle Jalakas lõpetas 1996 Eesti Muusikaakadeemia dotsent Ludmilla Issakova lauluklassis, ta on täiendanud end A. Kapustjanski, L. Puglisi ja T. Valjakka juures ning osalenud professor E. Märtson-Wilsoni, M. Pelo, professor I. Kremlingi ja professor Jenny Anvelti meistrikursustel. 

Alates 1995. aastast on Merle Jalakas teatris Vanemuine ooperi- ja operetisolist, alates aastast 2010 ka muusikalavastuste lavastaja assistent. 

Ta on laulnud soolopartiisid mitmetes suurvormides: Mozarti „Grosse Messe c-moll” ja „Spatzenmesse C-duur”, Britteni „Lucretia teotamine”, Vivaldi „Gloria”, Mozarti „Ave verum corpus”, Bachi „Kohvikantaat”, Pergolesi „Stabat Mater”.

## Tunnustus

*Richard Wagneri Ühingu stipendiumi (1998)
*Vanemuise teatri kolleegipreemia (2011)
*EMT muusikateatri aastapreemia (2011)

## Välislingid
* Tutvustus Vanemuise lehel
*"VANEMUISE HÄÄLED. Merle Jalakas." Eesti Raadio, 1998
Lineaalne leht

**Lineaalne leht** on kitsa ja pika labaga leht, mille servad on ligikaudu rööpsed ja mille laba pikkus ületab selle laiuse rohkem kui 4 korda (teistel andmetel rohkem kui 7 korda). 

Lineaalsed lehed on näiteks kõrrelistel ja tarnadel.
Süstjas leht

**Süstjas leht** on leht, mille laba aheneb tipu ja aluse suunas, kusjuures lehelaba kõige laiem koht on selle keskosas ja lehelaba laius moodustab kuni kolmandiku selle pikkusest.

## Vaata ka
*Elliptiline leht
Leonid Lentsman

**Leonid Lentsman** (vene keeles *Леонид Николаевич Ленцман*; 10. detsember 1912 Simferopol, Tauria kubermang – 9. detsember 1996 Peterburi Venemaa) oli Nõukogude partei- ja riigitegelane, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ideoloogilise kasvatustöö alal.

Leonid Lentsman oli pärit Venemaa eestlaste seast, ta lõpetas 1933. aastal Neveli põllumajandustehnikumikaks2 kursust ja õppis aastatel 1933–1938 Leningradi Riiklikus Ülikoolis filoloogiateaduskonnas.

*1938. aastast kuni oktoobrini 1940. aastal töötas Leonid Lentsman kooliõpetajana Murmanski oblastis;
*oktoobrist 1940. aastal kuni jaanuarini 1941 teenis aega Tööliste ja Talupoegade Punaarmees;
*jaanuarist kuni juulini 1941. aastal Murmanski oblastis kooli õppejõud, kooli õppeosakonna juhataja;
*septembrist 1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse ning tegutses Teise maailmasõja ajal poliittöötajana Tööliste ja Talupoegade Punaarmees ja Eesti Laskurkorpuses;

Töökohad pärast Teise maailmasõja lõppu:
*1947–1948 EK(b)P KK koolide osakonna juhataja
*1948–1950 EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooniosakonna juhataja
*1950–1951 Eesti NSV haridusminister
*14. aprillist 1951 kuni 20. augustini 1953 EKP KK sekretäri ja ;
*20. augustist 1953 kuni 7. jaanuarini 1964 EKP KK II sekretäri ja ; 
*8. jaanuarist 1964 kuni 11. veebruarini 1971 EKP KK sekretärina.
## Osalus Eesti NSV Kommunistliku Partei juhtkonnas
*1948. aasta 25. detsembrist kuni 1989. aastani oli Leonid Lentsman EKP Keskkomitee liige
*1951. aasta 14. aprillist kuni 1986. aastani oli Leonid Lentsman EKP KK Büroo liige
*1971–1982 Eesti Vabariikliku Ametiühingute Nõukogu esimees
*1982–1986 EKP KK Parteikontrollikomisjoni esimees
*1986. aastast pensionil
*1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige
*20. märtsist 1987 Eesti Vabariikliku Sõja- ja Tööveteranide Organisatsioonide Nõukogu esimees

## Välislingid
*Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 – 1991. Ленцман Леонид Николаевич (Lentsman Leonid)
Johannes Brasche

**Johannes Brasche** (21. jaanuar 1877 Paide – 8. mai 1960 Potsdam) oli Eesti vaimulik.

Õppis Paides erakoolis ja aastatel 1890–1894 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1904. Oli prooviaastal Karusel, Tallinnas ja Paides. Ordineeriti õpetajaks 11. juunil 1906 Tallinnas.

Oli aastal 1906 Tallinna Toompea Kaarli koguduse vikaarõpetaja, aastal 1907 oli Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1927 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Jäi 1. mail 1928 emerituuri. Emerituuris olles elas Kloogal.

Põgenes 1939. aastal Saksamaale. Suri 1960. aastal Potsdamis.

## Isiklikku
Tema onu Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja, onupoeg Christfried Brasche oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onupoeg Arvid Leopold Brasche oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Äi Immanuel Rinne oli Reigi ja Karuse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Marcellus

Nime **Marcellus** on kandnud mitmed isikud:
***[[Marcellus I]]**, 30. paavst (308–309)
***[[Marcellus II]]** (1501–1555), 222. paavst
***[[Marcellus Ankarast]]** (? – u 374 pKr), piiskop
***[[Marcus Claudius Marcellus]]** (u 268–208 eKr), Vana-Rooma konsul
***[[Gaius Claudius Marcellus Minor]]** (88–40 eKr), Vana-Rooma konsul ja senaator
***[[Ulpius Marcellus]]**, Rooma kuberner Britannias

**Marcellus** geograafilise nimena:

***[[Marcellus (Lot-et-Garonne)|Marcellus]]** on vald Prantsusmaal Lot-et-Garonne'i departemangus.

## Vaata ka
***[[Marcellinus]]**, 29. paavst
Leopold Bernhard Wilhelm Rinne

**Leopold Bernhard Wilhelm Rinne** (21. veebruar/5. märts 1827 Reigi – 7/19. detsember 1887 Hanila) oli Eestimaa vaimulik

Õppis aastatel 1838–1841 Haapsalu kreikoolis, 1842–1847 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1848–1852, lõpetas ülikooli septembris 1852 konsistoriaaleksamiga. Oli 1852–1854 Eistveres (Pilistvere kihelkonnas) koduõpetaja ja samal ajal sooritas ta ka Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitz (vanem)a juures prooviaasta. Ordineeriti 23. mail 1854 õpetajaks.

Oli 1854–1887 Hanila ja Varbla koguduse õpetaja. Ranna-Lääne praostkonna praostiks valiti 23. mail 1870 ja introdutseeriti 24. septembril 1871. Aastal 1879 oli Läänemaa ülemkirikueestseisja-ameti liige; aastatel 1872–1877 Läänemaa maakonna koolikomisjoni liige. Asutas aastal 1854 abipiibliseltsi ja oli selle juhataja.

Kirjutas Tallinna ajalehele Revalsche Zeitung artikleid, näiteks Eestimaa rahvakoolioludest (1861), teedeparandusest, Varbla kooli pidupäevast (1873), Varbla kihelkonnakoolist ja 1881. aasta rahvaloendusest. Mõned artiklid ilmusid ka Ristirahva Pühapäewa Lehes.

## Isiklikku
Tema isa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Gustav Felix Rinne oli Reigi, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Diplomaadi kroonika

**"Diplomaadi kroonika"** alapealkirjaga "Ülestähendusi ja dokumente aastatest 1938–44" on Aleksander Warma mälestusteraamat. 

Raamatus käsitleb autor aega, mil ta oli Eesti saadik Kaunases (1938–1939), saadik välisministeeriumi käsutuses (1939; kirjeldatud on ka baaside lepingu läbirääkimisi) ja saadik Helsingis. 

"Diplomaadi kroonika" ilmus pärast autori surma 1971. aastal Rootsis Lundis Eesti Kirjanike Kooperatiivi väljaandel, kordustrükid ilmusid 1993 ja 2010 Tallinnas. 1973. aastal ilmus raamatu soomekeelne tõlge Helsingis (pealkirjaga "Lähettiläänä Suomessa") Martti Rauhala tõlkes.
Rokilaager 2

"**Rokilaager 2**" (täieliku pealkirjaga "Rokilaager 2: Viimane esitus") on 2010. aasta Disney Channeli originaalfilm. Film esilinastus 3. septembril 2010 USA-s. Kanadas ja Inglismaal 17. septembril Disney Channelil.
25. septembril esilinastus see Eestis TV3-s .

## Sisu
Mitchie Torres (Demi Lovato) ei jõua ära oodata, mil ta saaks Rokilaagrisse tagasi, et tema ja rokistaarid Shane Gray (Joe Jonas), Nate (Nick Jonas) ja Jason (Kevin Jonas) saaksid suve veeta muusikat tehes ja lõbutsedes koos nende sõpradega. Aga kui nad kohale jõuavad, avastab Mitchie, et Staarilaager, libe uus laager järve teises otsas, on peibutanud mitu laagrilist ja õpetajat Rokilaagrist ära, ähvardades Rokilaagri lõpu. Tess Tyler (Meaghan Jette Martin), Rokilaagri diiva, naaseb, aga varsti läheb Staarilaagrisse, jättes Rokilaagri maha. Vahepeal Nate ja tüdruk Staarilaagrist nimega Dana Turner (Chloe Bridges) armuvad, ja võitlevad, et olla koos hoolimata sellest, et nende laagrid on tülis. Rokilaager ja Staarilaager võitlevad, et välja selgitada, kumb laager on parem ja jääb avatuks.

## Osades
* Demi Lovato – Mitchie Torres
* Joe Jonas – Shane Gray
* Nick Jonas – Nate
* Kevin Jonas – Jason
* Meaghan Jette Martin – Tess Tyler
* Alyson Stoner – Caitlyn Gellar
* Chloe Bridges – Dana Turner
* Matthew "Mdot" Finley – Luke Williams
* Anna Maria Perez de Tagle – Ella Pador
* Jordan Francis – Barron James
* Roshon Fegan – Sander Lawer
* Jasmine Richards – Margaret (Peggy) Dupree
* Frankie Jonas – Trevor
* Maria Canals-Barrera – Connie Torres
* Daniel Fathers – Brown Cessario

## Soundtrack

## Promo
*"Tee Rokilaager 2-ni"* annab informatsiooni filmi kohta.

* "Nad on tagasi"
* "Muusika salvestamine"
* "Demi Lovato"
* "Joe & Demi jälle koos"
* "Armastus"
* "Nick Jonas"
* "Joe Jonas"
* "Kevin Jonas"
* "Uued laagrilised"
* "Tantsuproovid"
* "Rokilaagri tüdrukud"
* "Poisid"
* "*Brand New Day* tegemine"
* "Buss"
* "*It's On* tegemine"
* "Kana"
* "Mood"
Viti järv

**Viti järv** asub Tartumaal Nõo vallas Elva-Vitipalu maastikukaitsealal.

Järve lähedal on 2,3 km pikkune matkarada ja vaatetorn.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
Rakvere rattamaraton

**Rakvere rattamaraton** on 2000. aastal alguse saanud rattaspordiüritus. Kuni 2008. aastani kuulus maraton sarja Elion Estonian Cup. Maraton on Eesti Maratonide Sarja osavõistlus. 

Maratoni distants on 70 km, poolmaratonil 30 km.

2011. aastal oli maratonile registreerunud 89 osalejat.
Joe Hachem

**Joseph Hashem** (araabia جوزف هاشم‎; sündinud 11. märtsil 1966) on Liibanoni päritolu elukutseline Austraalia pokkerimängija. 

Ta võitis 2005. aasta World Series of Pokeri. Ta on esimene austraallane, kes on selle turniiri võitnud. Võidusumma oli tollal rekordiline – 7,5 miljonit dollarit.

Aasta hiljem võitis Hachem ka World Poker Touri, mille võidusumma oli 2,2 miljonit dollarit. Ta on üks viiest, kes on võitnud nii WSOP kui ka World Poker Touri.

2010. aasta augusti seisuga on ta teeninud 10 912 724 USA dollarit.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Võnnu oja

**Võnnu oja** (ka *Silma jõgi*) on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Saunja külas ja Haapsalu linnas Erja, Herjava, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Laheva, Litu ja Uneste külas. 2,2 km suudmest suubub paremalt ojja Arumetsa peakraav. Oja suudmeala jääb Silma looduskaitsealale. Üle oja kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Võnnu oja keskkonnaregistri kood on VEE1105000.

## Välislingid

*
Wild Ones

**Wild Ones** on Eesti *[[rockabilly]]*-ansambel, mis on loodud 2002. aastal.

Ansambli nimi on võetud 1953. aasta filmi "The Wild One" järgi.

2004. aastal osales ansambel üritusel Valga Cruising ainsa Eesti bändina üheksa bändi hulgas.

## Koosseis
*Pavel Ponomarjov (vokaal, kitarr)
*Viktor Harrik (kitarr)
*Roman Effanov (kontrabass)
*Sergei (trummid)

## Välislingid
*Wild Onesi veebileht Wild Catsi kodulehel
Võnnu tiik

**Võnnu tiik** on paisjärv Lääne maakonnas Haapsalu linnas Võnnu külas.

Võnnu tiigi valgala pindala on 7,2&nbsp;km², järve kaldajoone pikkus on 51 m.

Võnnu tiik on mitteavalik veekogu.

Võnnu tiigi keskkonnaregistri kood on VEE2051420.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Võnnu tiik Keskkonnaregistri lehel
Uuemõisa oja

**Uuemõisa oja** (ka *Juurika jõgi*) on oja Läänemaal Haapsalu linnas Herjava, Kadaka, Rohense ja Uuemõisa külas. Üle oja kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Oja hajub roostikus, selget suubumiskohta ei ole.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Uuemõisa oja keskkonnaregistri kood on VEE1105200.

## Välislingid

*
Arumetsa peakraav

**Arumetsa peakraav** (ka *Vihati jõgi*) on kraav Läänemaal Kesu, Erja, Kabrametsa, Kadaka, Laheva, Litu, Uneste, Võnnu, Üsse külas. Oja läbib Võnnu tiigi.

Peakraavi pikkus on 7,9 km. Peakraav suubub Kadaka külas paremalt Võnnu ojja (2,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 25,4 km². Lähe on Kesu külas.

Arumetsa peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Arumetsa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105100.

## Välislingid

*