open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keskhaldusringkond

**Keskhaldusringkond** (vene keeles Центральный административный округ) on haldusüksus Venemaal Moskvas, üks 12 Moskva linna haldusringkonnast. 

Haldusringkond asub Moskva tsentrumis. Keskhaldusringkonda kuulub 12 rajooni. 

Ringkonna territooriumile jääb palju teatreid, enamik Moskva vaksaleid, suurem osa Venemaa Föderatsiooni ministeeriume, samuti Kreml, Venemaa Föderatsiooni valitsuse hoone ja Riigiduuma hoone. Ringkonna piirid langevad enam-vähem kokku Moskva linna piiridega 1912. aastal. 

Keskhaldusringkonnas elab 769 700 elanikku (2017). Haldusringkonna pindala on 66,2 km².

## Keskhaldusringkonna juhtimine
Haldusringkonna administratiivne juhtimisorgan on prefektuur, mis kuulub Moskva Valitsuse struktuuri. Prefektuuri eesotsas on prefekt, kes *ex officio* (ameti poolest) on ühtlasi Moskva Valitsuse liige. 2015. aastast on sellel ametikohal Moskva linnapea Sergei Sobjanini seadlusega määratud Vladimir Goverdovski. Tema eelkäija selles ametis oli Viktor Fujer, kes aga suri 2015. aastal toimunud jalgpallimatši ajal saadud infarkti tagajärjel.

## Rajoonid

Territooriumilt väiksem on Arbat (288 hektarit) ja suurimad Hamovniki (1192 ha) ja Presnja rajoon (1185 ha). Elanike arvult on väiksem Jakimanka (4792 elanikku) ja suurimad Taganski rajoon (13 421), Arbat (12 748) ja Zamoskvoretšje (12 095).

## Kohalik omavalitsus
Kohalikku omavalitsust teostatakse munitsipaalmoodustistes. Keskhaldusringkonnas on 10 munitsipaalmoodustist (munitsipaalringkonda) – igale rajoonile vastab üks munitsipaalringkond. Munitsipaalringkondades on kohaliku omavalitsuse organiteks saadikute nõukogu (esindusorgan) ja administratsioon (täidesaatev organ).

## Keskhaldusringkonnast valitud saadikud
Riigiduuma 7. koosseisu valimistel 2016. aastal Keskhaldusringkonna territooriumil moodustatud ainsast valimisringkonnast pääses Riigiduumasse Ühtse Venemaa liige Nikolai Gontšar.

Moskva Linnaduumasse valiti 2014. aastal Keskhaldusringkonnast kolm saadikut, neist üks kuulub Ühtsesse Venemaasse, üks Venemaa Föderatsiooni Kommunistlikku Parteisse ja üks on parteitu (Moskva kõrgema majanduskooli rektor Jaroslav Kuzminov).
 
## Viited

## Välislingid

*Koduleht. cao.mos.ru
*Префект ЦАО Москвы Виктор Фуер умер во время футбольного матча. kp.ru, 25. november 2015
Õppekirjandus

**Õppekirjandus** on raamatud ja muud väljaanded, mida kasutatakse õpetamiseks ja õppimiseks. 

Õppekirjanduse hulka kuuluvad näiteks õpikud, töövihikud, juhendmaterjalid, näitlikud vahendid jmt.

## Viited
Pattu kahetsev Magdaleena (Donatello)

„**Pattu kahetsev [[Maarja Magdaleena|Magdaleena]]**“ on itaalia kunstniku Donatello (u 1386–1466) puitskulptuur.


Donatello, maria maddalena 11.JPG|Detail
Mary Magdalen Donatello OPA Florence.jpg|Detail
Donatello, maria maddalena 04.JPG|Detail


## Allikad
* 
* Janson, H.W. (1957), *Sculpture of Donatello*, Princeton: Princeton University Press.
* Avery, Charles (1991), *Donatello: catalogo completo delle opere*, Firenze: Cantini, pp.&nbsp;130–131
* Sir Pope-Hennessy, John (1986), *Donatello*, Berlin: Propyläen.
* Strom, Deborah, "A New Chronology for Donatello's Wooden Sculpture" in *Pantheon* 38 no. 3 (1980) pp.&nbsp;239–48.
Voskressenski rajoon

**Voskressenski rajoon** (vene keeles *Воскресенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti idaosas. Rajooni keskus on Voskressenski linn.

Rajoon piirneb kirdes Orehhovo-Zujevo rajooniga, idas Jegorjevski linnaringkonnaga, lõunas Kolomna linnaringkonnaga, edelas Stupino rajooniga ja läänes Ramenskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 812,48 km². Elanike arv oli 2012. aastal 154 125, 2009. aastal 152 203 ja 2002. aastal 152 761.

Voskressenski rajoonis on 83 asulat, mis kuuluvad nelja linnaasunduse (Voskressenski linna ja Beloozjorski, Horlovo ja Tsjurupa nimelise alevite) ning kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Otra.

## Viited
Sikšņi mõis

**Sikšņi mõis** (saksa keeles *Vaucluse*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisakompleks Lätis Smiltene piirkonnas Vireši vallas Sikšņi külas.

## Ajalugu
Mõis kujunes Mālmuiža mõisa Koivaliina kihelkonda jäänud karjamõisast, mis kandis nime *Webershof*. Mõis tekkis, kui Wilhelmine von Berg selle valduse aastal 1834 oma lastele eraldas. Gustav von Berg omandas selle siis 8259 rubla eest oma vendadelt. ent järgmisel aastal loovutas ta valduse oma vennale Friedrich von Bergile, kelle järeltulijate valdusse see ka jäi.

## Mõisa suurus
Aastal 1881 oli mõisal 1 ja 61/80 adramaad maad, lisaks allus mõisale 2 ja 74/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Agraarreformi ajal kuulus mõisale 1179,65 hektarit maad.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited
Grundzāle mõis

**Grundzāle mõis** (saksa keeles *Grundsahl*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas Grundzāles muiža külas.

## Ajalugu

Mõis oli varem Grundeisidele kuulunud Palsmane mõisa osa ja sai omanike järgi ka nime. Valduse läänistas Zygmunt III Waza Stanislaus Rogosinsky nimelisele mehele Grundis-skola nime all eluaegseks valduseks. Hiljem läks see Schwarzhoffide pere valdusse. Kui pere Poola-Rootsi sõja järel koos poolakatega Liivimaalt pages, kaebas Johann von Rüdinger, kes ühe Schwarzhoffiga abielus oli, seejärel kohtule, et sealjuures olevat tema naise neitsilikkus kannatada saanud, ja kohus luges tema sellest tulenevad nõudmised mõisale õigustatuks. Aastal 1649 andis Kristiina mõisa Gotthard Wilhelm Budbergile  (1605−1682) alloodiks ja Rüdinger loovutas oma õigused talle. Aastal 1652 ostis mõisa 3590 taalri eest Paul von Helmersen. Edasi päris mõisa tema kasupoeg Caspar Ceumern. Aastal 1677 müüs ta mõisa 5100 taalri eest Thumb von Weingartenile. Aastal 1724, sai vastavalt aastal 1712 vastu võetud resolutsioonile mõisa omanikuks paruness Budberg, ent too müüs selle 5000 taalri eest Johann von Wulffile. 

Aastal 1834 ostis mõisa Johanni vend Adolph. Adolphi surma järel ostis Emil von Wulff mõisa 2000 rubla eest teistelt pärijatelt välja. Ta suri aastal 1863 ning mõisa pärisid tema lesk Therese ning nende lapsed Emil Alfred Adolph Bogdan, Julius Edmud Alphons Adolph ja Theres Christine Ludmilla.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele allus 195 mees- ja 201 naishinge.

Aastal 1627 oli mõisa suurus neli adramaad, haritavat maad ei olnud. Aastal 1641 oli adramaid 2 ja 1/2, aastal 1688 aga 4 ja 1/2, nii ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 6 ja 1/2 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 6 ja 1/2 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 37/80, lisaks allus mõisale 7 ja 73/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Luturmuiža mõis

**Luturmuiža mõis** (saksa keeles *Adsel-Luttershof*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Stepi külas.

## Ajalugu

Algselt oli see mõis Koivaliina kiriku omand. Aastal 1625 kinkis Gustav II Adolf selle valduse kammerjunkur Peter Sparrele. Aastal 1682 omandas mõisa Sigrid Horn (Sparre lesk). Mõisate reduktsiooni käigus liideti see valdus Koivaliinaga. Kuna Koivaliina kirikumõisale ei kuulunud talupoegi ja sel puudus reaalne sissetulek, siis allutati osa selle mõisa sissetulekust Rootsi ajal kirikuõpetajale. Tol perioodil oli mõisa saksakeelne nimi *Swentschisken-Kleinhof*.

Hiljem läks mõis Delwigite valdusse. Aastal 1799 panditi see George Mengdenile. Too müüs aastal 1800 mõisa 17 800 taalri eest Magnus Johann Scotus von Scotele (1744−1829), kes selle sisuliselt Zvārtava mõisa kõrvalmõisaks muutis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 5/8 adramaad, sellele allus 124 mees- ja 132 naishinge.

Aastal 1627 oli mõisa suurus üks adramaa, reaalselt hariti aga 1 ja 1/4 adramaad maad. Aastal 1641 oli adramaid 4 ja 1/2, aastal 1688 aga 3 ja 7/8 ning aastal 1734 vaid 2 ja 1/2. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 3/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 3 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 3 ja 11/20 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 1 ja 40/80, lisaks allus mõisale 4 ja 24/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Jaunāmuiža mõis

**Jaunāmuiža mõis** (saksa keeles *Adsel-Neuhof* ka *Frauenthal*, läti keeles *Jaunāmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Zvārtava vallas Jaunāmuiža külas.

## Ajalugu

Mõis oli algselt osa Koivaliina mõisa valdustest, kuuludes Delwigitele. Selle esimeseks omanikuks sai Peter Delwig. Too müüs mõisa 25 600 taalri eest õuenõunik von Bergile, kes pidi selle aga Peteri vennale Axel Delwigile loovutama. Too pantis valduse aastal 1808 Magnus Johann von Scotusele, saades 33 250 taalrit. Too loovutas järgmisel aastal pandiõigused oma tütrele Johannale Biersonile, kes need omakorda aastal 1918 Alexander von Radinghile loovutas. Too sai aastal 1820 ka mõisa pärisomanikuks, pantides selle siis 40 000 rubla eest tollelesamale Johannale, kes enne Biersoni nime kandis, ent nüüdseks oli Keller. Aastal 1845 ostis tollelt 44 500 rubla eest mõisa August von Zoeckell  ja see kujunes Zvārtava mõisa kõrvalmõisaks.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/2 adramaad, sellele allus 195 mees- ja 201 naishinge.

Aastal 1627 oli mõisa suurus  4 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 aga 4 ja 3/4. Aastal 1758 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 5 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal viis adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 45/80, lisaks allus mõisale 6 ja 8/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Krasnoselski rajoon

**Krasnoselski rajoon** on Venemaal mitme rajooni nimi.

* Krasnoselski rajoon (Kostroma oblast), rajoon Kostroma oblastis
* Krasnoselski rajoon (Moskva), rajoon Moskvas
* Krasnoselski rajoon (Peterburi), rajoon Peterburis
Kaksikfilmid

**Kaksikfilmid** (inglise keeles *twin films*) on sama või väga sarnase süžeega filmid, mis on toodetud või ilmunud samal ajal kahes erinevas filmistuudios.

Põhjuseid sellele fenomenile on mitmeid. Võib juhtuda, et rohkem kui üks filmistuudio hakkab samal ajal sarnase stsenaariumiga projekti arendama ja filmistuudiote vahel võib tekkida konkurents, et saada oma film teise stuudio omast varem valmis. Mõnel puhul on põhjuseks filmi ekraanile toomine enne teist stuudiot, et selle võttega rohkem teenida.

Teiseks võimalikuks seletuseks on filmid, mis keskenduvad mõnele kindlale päevakohaseks muutunud teemale, näiteks ajalooliste sündmuste tähtpäevad või terrorirünnakud. Sel juhul võivad erinevad inimesed ja stuudiod samal ajal mõttele tulla luua sarnase teemaga film. Näiteks 1992. aastal välja tulnud Christoph Kolumbuse teemalised filmid "1492: Paradiisi vallutamine" ja "Christopher Columbus: The Discovery" tähistasid mõlemad Kolumbuse reisi 500. aastapäeva ning ilmusid seetõttu samal ajal.
Teinekord võib mõne filmi edu ajendada teisi stuudioid sarnase süžeega oma filmi lavastama, nagu juhtus 1998. aastal ilmunud "Trumani show" ja 1999. aastal ilmunud "EdTV" puhul. 
Stsenarist Terry Rossio märgib, et Hollywoodis on alati käsil sarnase süžeega projekte, kuid enamasti jõuab vaid üks neist tootmisse.

Kaksikfilmiga sarnane nähtus on ''mockbuster'' ehk võltskassahitt. Erinevalt kaksikfilmidest, mis on tavaliselt suure eelarvega ning lihtsalt sisult sarnased, on võltskassahitid enamasti väikese eelarvega ja väikeste stuudiote tehtud. Võltskassahitid ei püüa võistelda samal ajal välja tulevate sarnaste filmidega, vaid lihtsalt suurte filmide edu pealt teenida, luues eduka filmi teemaga sarnaneva jäljenduse. Tavaliselt kasutatakse selleks juba ilmunud suurfilmide pealkirjadega väga sarnaseid pealkirju.

## Teised tähendused

Kaksikfilmide tähendust on kasutatud ka filmide puhul, mis on toodetud sama produktsiooni poolt, et ühte lugu kahest küljest jutustada. Näiteks Clint Eastwoodi filmid "Meie isade lipud" ja "Kirjad Iwo Jimalt" räägivad mõlemad Iwo Jima lahingust, kuid eri osapoolte vaatepunktist.

Veel on terminit "kaksikfilmid" kasutatud nende filmide puhul, kus üks produtsent on tootnud sama filmi kahes keeles. Sellised on näiteks filmid "Whispering City" ja "La Fortresse", millest esimene on inglise ja teine prantsuse keeles, prantsuse näitlejatega.

## Näited

## Viited
Beļava mõis

**Beļava mõis** (saksa keeles *Kortenhof*, vanasti ka *Buchholzhof*, läti keeles *Beļavas muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Pilskalnsi külas.

## Ajalugu

Mõis on kujunenud kolmest valdusest: aastal 1489 Eberhard Binzile antud maast, aastal 1505 Andreas von Hagenile antud maast ja aastal 1550 Hans Buchholtzile eraldatud mõisast. Sigismund III andis kõik need valdused Theophil Wirzowskyle, kes müüs need edasi Andreas Wirzowskyle, kes need omakorda 2400 kuldna eest George Buchholtzile edasi müüs. Poola ajal olid mõisa omanikuks veel keegi Modorofsky ja Bielkowsky. Edasi läks mõis Rootsi riigi valdusse. Rootsi ajal kuulus mõis Bülowitele, nende järgi on mõis ka oma lätikeelse nime saanud. 

Aastal 1683 sündis mõisas Magdalene Elisabeth von Hallart, kellest kujunes Vidzeme vennastekoguduste tähtis toetaja. Aastal 1725 ostis mõisa Otto Hermann von Vietinghoff. Põhjasõja järel läks mõis Bergide suguvõsa valdusse, kui Otto Hermann selle Friedrich Georg von Bergile müüs. Siis jagunes valdus ka Beļava ja Nagliena mõisaks. Aastal 1834 omandas mõlemad mõisad 76 000 rubla eest Alexander von Berg. Bergid püstitasid aastal 1750 ka mõisa barokkstiilis häärberi. Friedrich Wilhelm Rembert von Berg lasi mõisa parki rajada kõigile jumalatele pühitsetud kabeli. Agraarreformi järel asutati mõisa häärberisse kohalik kool.

## Mõisaansambel
Beļava mõisa hoonetekompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all, sealhulgas on kaitse all park, mõisa juustuhoidla, häärber, häärberi trepid, kaks häärberi ahju, ahi-kamin, 14 ust, 5 toa interjöörid, seinakapp ja 28 põrandaplaati. Sealne vanim ehitis on häärber, ülejäänud osa mõisakompleksist rajati XIX sajandil ja ehitati sajandi lõpus või XX sajandi alguses ümber. Häärberis asus võõrandamise järel vallakool, tänapäeval asub seal kohalik algkool.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nagliena mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 290 mees- ja 319 naishinge. 

Aastal 1627 oli Beļava mõisa suurus koos Nagliena mõisaga kokku 8 ja 1/4 adramaad, sellest 3/4 adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisadel adramaid 4 ja 1/4. Aastal 1688 kuulus mõisadele adramaid 6 ja 3/8, ent aastal 1734 oli neid 6 ja 1/4. Aastal 1758 oli mõisa suurus 5 ja 1/2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 11 ja 3/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 11 ja 2/5 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 4 ja 2/80, lisaks allus mõisale 11 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1456 hektarit maad.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis – *Blankekaln*.

## Vaata ka
* Fideikomiss

## Viited
Blome mõis (Gulbene kihelkond)

**Blome mõis** (saksa keeles *Blumenhof*, läti keeles *Blomes muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss), hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Blome mõisa hooned (ait, häärber) on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Ozolkalnsi külas.

## Ajalugu

Mõis kuulus orduajal Bluhmide suguvõsale. Poola ajal läks see kellegi Tolcki valdusse, kes selle aga Philipp Braderiga valdusi vahetades viimasele loovutas. Too pöördus 1592. aastal Sigismund III poole, et too tema õigusi kinnitaks, kuningas otsustas aga 1603. aastal mõisa George ja Melchior Bluhmile anda. 1682. aastal asus Ebert Jürgen Bluhm sinna elama. 1740. aastal müüs Gotthard George von Bluhm mõisa 2340 taalri eest Johann Friedrich von Krusele, kellelt selle päris Johann Gideon von Kruse. See pantis Blome ja Valme mõisad 8200 taalri eest Otto Hermann von Vietinghoffile. 1791. aastal sai Johanni lesk Margaretha mõisade eest veel 1000 taalrit ja vormistas pandilepingu müügilepinguks ümber.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisate, sealhulgas ka Blome mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisatele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.

1641. aastal oli Blome mõisa suurus 4 adramaad, 1648. aastal oli mõisal adramaid 1 ja 1/2. 1725. aastal kuulus mõisale adramaid 1 ja 1/8 ning 1734. aastal oli neid 1 ja 3/8. 1744. ja 1757. aastal kuulus mõisale adramaid 1 ja 1/2, aastal 1757 aga 1 ja 3/8. Aastal 1832 oli mõisal 4 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 5 ja 23/80, lisaks allus mõisale 4 ja 37/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Krapa mõis

**Krapa mõis** (saksa keeles *Kroppenhof*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi kuulub Gulbene piirkonna Daukstese valda Krapa külla.

Krapa mõisakompleks (laut, ait ja mõisavalitseja maja) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Ajalugu

Mõis on nime saanud selle järgi, et oli orduajal Kropfenite valduses. Sigismund III andis mõisa 1592. aastal Andreas Roszezkyle eluaegseks kasutamiseks, ent see loovutas oma õigused hiljem Johann von Schwartzhofile ja tema abikaasale Margarethale. Kuna nood olid Poola toetajad, nõudis Reinhold Wunsch mõisa endale, ja tema taotlus rahuldati 1631. aastal. 1675. aastal müüs Heinrich Johann Wunsch mõisa Casper Franckile. 1681. aastal pantis Johann Franck mõisa 1600 taalri eest Nicolaus Hartungile ja Ludolph Betterile. 1728. aastal müüsid Anna Elizabeth Franck ja Hermann George Trautvetter Krapa 2500 taalri eest Gustav Heinrich Strandmannile. 1742. aastal pantis too mõisa 5350 taalri eest 30 aastaks leitnant Duriesile. 1749. aastal loovutasid tolle võlausaldajad pandilepingu 6000 taalri eest Adam Heinrich Schwartzile. 1809. aastal pantisid Gustav Heinrichi pärijad, poeg Otto Magnus, lesk Catharina ning lapselapsed Udo ja Amalie, mõisa 27 000 taalri eest Wilhelm von Loewisele. 1819. aastal loovutas Udo mõisa õigused 27 500 taalri eest oma naisele Wilhelminele. 

Wilhelmine pantis 1822. aastal Hans Dietrich Schmidtil, kes müüs pandiõigused 1823. aastal Wilhelm von Loewisele, saades selle eest 33 000 hõberubla. 1829. aastal loovutas Wilhelm von Loewis mõisa pandiõigused 35 000 rubla eest Luise von Schlenerile, kes 1835. aastal ka mõisa pärisomanikuks sai. Too loovutas mõisa 1865. aastal 60 000 rubla eest oma pojale Norbert von Schlenerile. 1864. aastal päris mõisa tema õde Rosamunde von Hertzberg.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 206 naishinge.

Aastal 1627 oli Krapa mõisa suurus kokku 3 ja 1/4 adramaad, sellest 3/4 adramaa jagu oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 2 ja 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 2 ja 3/4, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 3 ja 7/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 7 ja 1/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 7 ja 1/20 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 7 ja 79/80, lisaks allus mõisale 10 ja 1/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Charlottenhof*.

## Viited
Valme mõis

**Valme mõis** (saksa keeles *Walmeshof*, varem *Taubenhof*) oli rüütlimõis, hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Svelberģise külas.

## Ajalugu

Mõis on kujunenud kolmest aastal 1583 Jürgen Walmesele antud adramaast. Aastal 1592 andis Sigismund III need tolle pojale George Walmesele eluaegseks kasutamiseks. Gustav II Adolf andis mõisa aastal 1631 Clas Heinrich Taubele. Aastal 1752 müüs Caspar Friedrich von Taube mõisa 3120 taalri eest oma kasupoja pojale Johann Gideon von Krusele. See pantis Valme ja Blome mõisad  8200 taalri eest Otto Hermann von Vietinghoffile. Aastal 1791 sai  Johanni lesk Margaretha mõisade eest veel 1000 taalrit ja vormistas pandilepingu müügilepinguks ümber.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Valme mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.

## Viited
Litene mõis

**Litene mõis** (saksa keeles *Lettin*, läti keeles *Litenes muiža*, eesti keeles ka *Liitina mõis*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Gulbene piirkonna Litene valda Litene külla.

## Ajalugu

Erinevalt teistest piirkonna mõisadest ei allunud selle mõisa alad mitte Gulbene piiskopilinnusele, vaid Aluliina ordulinnusele.  Gustav II Adolf andis selle koos teiste piirkonna mõisadega Gustav Hornile, kellelt see siis mõisade reduktsiooni käigus riigile läks.

Aastal 1826 omandas mõisa Johann Gottlieb Wolffi pärandi jagamisel Otto Heinrich Theodor Wolff. Too suri aastal 1841 ja mõisa pärisid tema lesk Anna ning nende lapsed Ottilie, Friedrich, Casimir, Anna, Ernst, Gottlieb, Marie, Alexandrine, Eveline, Olga ja Anine. Aastal 1880  suri Anna ning uuel pärandijagamisel ostis Ernst mõisa 227 500 rubla eest ülejäänud pärijatelt välja.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Litene mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.

Aastal 1832 oli Litene mõisa suurus 12 ja 1/4 adramaad maad. Aastal 1881 oli adramaid 16 ja 1/80, lisaks allus mõisale 21 ja 11/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Aastal 1816 allus Litene mõisale kaks karjamõisa: *Sillowa* ja *Kordona*.

## Mõisaansambel
Litene mõisakompleks ja selle tall on riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Kohaliku kaitse all on Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. Häärberis asub tänapäeval Litene kool.

## Viited
Intsikurmu muusikafestival

**Intsikurmu muusikafestival** on iga-aastane suvine kunsti- ja muusikafestival, mis toimub Põlvas Intsikurmu metsapargis.  

Festivali ala suurus on umbes 8 hektarit ning see koosneb kolmest lavast, kohvikutest ja baaridest. Lisaks on festival pannud suurt rõhku ka temaatilistele aladele: lesila, lasteala, spordiala, telkimisalad, metsagalerii, installatsioonialad, metsakino ja metsamatkad. Festivali külastatavus on aastast aastasse kasvanud, 2013. aastal 1500, 2014. aastal 2500, 2015. aastal 3500 ja 2016. aastal 6500. 

## Ajalugu
Intsikurmu festival sündis Uue Ajastu Festivalist, mis toimus Põlvas aastatel 2010–2012. Uue Ajastu Festivali ja Intsikurmu festivali on kuue aasta jooksul külastanud üle 15 000 inimese ning festivalil on esinenud rohkem kui 120 artisti. Esimene Intsikurmu muusikafestival toimus 2013. aasta augusti alguses Intsikurmu metsapargis. 2014. aasta festival ristiti Eesti ajakirjanduse poolt “Eesti Positivuseks”. 2017. aastal toimub festival viiendat aastat järjest Intsikurmu metsapargis. 

Intsikurmu on ilufestival, mis hindab kõrgelt kvaliteeti kõiges: valguse- ja videoinstallatsioonid, kunstitaiesed, välikohvikud, olemise ja mõtlemise alad ning muusika, mis on festivali keskmeks. Kõik, mis metsapargis sünnib, on kantud suurmeeste Jakob Hurda ja Jaan Vahtra vaimust. 

## Asukoht
Festival toimub Põlvas looduslikult kaunis ja inimlikult inspireerivas Intsikurmu metsapargis. Ürgne, tugeva energiaga peokoht taevasse kõrguvate puude all pakub silmale esteetilist ilu ja loomingulist lennukust. Tegemist on pikkade traditsioonidega peokohaga, millele Intsikurmu festival annab uue mõõtme ja hingamise. Esimesed eestlaste koori kooslaulmised toimusid metsapargis 1855. ja 1857. aastal. Ligi 23 hektaril laiutav looduslik ilu on looduskaitse all.

## Programm

## Välislingid
* Festivali koduleht
The Hanging Tree

"**The Hanging Tree**" ("Poomispuu") on James Newton Howardi kirjutatud laul, mida esitab 
2014. aasta filmis "Näljamängud: Pilapasknäär - Osa 1" Ameerika näitleja Jennifer Lawrence. Laulu sõnade autor on triloogia "Näljamängud" autor Suzanne Collins. Muusika autorid on Jeremiah Fraites ja Wesley Schultz Ameerika indie folk bändist The Lumineers.

## Laulu sõnad
Suzanne Collinsi romaanist "Pilapasknäär" (lk 109-110):

Are you, are you
Coming to the tree
They strung up a man they say who murdered three.
Strange things did happen here
No stranger would it be
If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you
Coming to the tree
Where dead man called out for his love to flee
Strange things did happen here
No stranger would it be
If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you
Coming to the tree
Where I told you to run, so we'd both be free
Strange things did happen here
No stranger would it be
If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you
Coming to the tree
Wear a necklace of rope
Side by side with me.
Strange things did happen here
No stranger would it be
If we met at midnight in the hanging tree.


"Poomispuu"

Kas sa, kas sa
tuled, ootab puu,
kus kolmetapja poodi, räägib rahvasuu.
Siin veidrat juhtunud,
ei oleks veidram muust,
kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa
tuled, ootab puu,
kust armsal poodu käskis pageda kui tuul.
Siin veidrat juhtunud,
ei oleks veidram muust,
kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa
tuled, ootab puu,
kus ütlesin: vaid pagu aitab meid, ei muu.
Siin veidrat juhtunud,
ei oleks veidram muust,
kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa
tuled ootab puu,
köit kanna kaelakeeks mu kõrval kõdukuul.
Siin veidrat juhtunud,
ei oleks veidram muust,
kui kohtuksime südaöösel poomispuul.



## ''Track listing''
* **CD singel **
#"The Hanging Tree"
#"The Mockingjay".

* **Allalaaditav muusikafail–remiks** 
#"The Hanging Tree"  – 2:27.

## Viited

## Välislingid
*YouTube: *[https://www.youtube.com/watch?v=F3hTW9e20d8 The Hanging Tree’ James Newton Howard ft. Jennifer Lawrence (Audio)]*
*YouTube: *[https://www.youtube.com/watch?v=RhRcnbK1bRY Hunger Games Mockingjay Hanging Tree Scene + District 5 Hydroelectric Dam Attack]*
Omas Kojas

**Omas Kojas** oli Eesti *[[heavy metal]]*'i bänd, mis tegutses aastatel 1986–1991.

## Ajalugu
Omas Kojas alustas tegevust 1986. aasta sügisel Hiiumaal. Arvo Haav ja Kalev Räis olid varem koos muusikat teinud eri kollektiivides juba alates 1970. aastatest, ning leidsid, et uued ideed vajavad väljundit. Võrust pärit kitarrist Rein Voitka tõi kaasa kolleegid, vennad Tiit Sedriku ja Mait Sedriku. Trummariks kaubeldi kogemustega Arvi Redi, toonane Magnetic Bandi varu-löökriistamängija – "Mees, kes haaras pulgad, kui Gunnar Graps lavale laulma läks," selgitab pärnakast kitarrist Aivar Vorman, kes tuli hiljem asendama perekondlikel põhjustel lahkunud Voitkat.

Mängiti omaloomingulist muusikat, mida oli Kalevil ja Arvol kogunenud juba arvestataval hulgal. Stiililiselt oli muusika peamiselt *hard rock*'i ja *heavy metali*'i vallast.

## Diskograafia

*"Omas Kojas" (5-looline demo, 1989) 
*"Omas Kojas" (2006)

## Liikmed
*Arvo Haav – vokaal (1986–1991)
*Kalev Räis – vokaal (1986–1991)
*Aivar Vorman – kitarr (1988–1991)
*Tiit Sedrik – kitarr (1986–1991)
*Mait Sedrik – bass (1986–1991)
*Ain Tähiste – mänedžer (1986–1991)
*Arvi Redi – trummid (1986–1989)
*Martti – trummid (1989–1991)
*Rein Voitka – kitarr (1986–1988)

## Viited

## Välislingid
#http://www.estonianmetal.com/bands.php?id=130
#http://ekspress.delfi.ee/areen/hiiumaa-heavy-band-omas-kojas-20-aastat-hiljem?id=27682339
#https://www.youtube.com/watch?v=33K-qtFy00U
#https://ajapaik.ee/photo/101059/hiiumaa-rockansambel-omas-kojas-soera-talumuuseumi/
#https://myspace.com/omaskojas/
#https://www.rada7.ee/teema/16975/
#https://www.metal-archives.com/bands/Omas_Kojas/41885
#http://www.spirit-of-metal.com/groupe-groupe-Omas_Kojas-l-en.html
Viljandi Meditsiiniline Keskkool

**Viljandi Meditsiiniline Keskkool** (ka **Viljandi Meditsiinikool**, täisnimega **Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool**) oli meditsiiniline kutseõppeasutus Viljandis.

Kool avati 1945. aasta novembris. Koolis sai õppida velskriks või meditsiiniõeks. Õppetöö kestis kaks aastat.

Õe erialale võeti vastu vähemalt seitsme klassi haridusega 14-30-aastaseid naisi sisseastumiseksamitega. Eksamitest olid vabastatud 7.–9. klassi põhiliselt viitega lõpetanud ning 10. ja 11. klassi lõpetanud. 

Koolil oli kolmest talust koosnev abimajand, mis 1958. aastal liideti Jämejala vaimuhaiglaga.

Kool lõpetas tegevuse 1960. aasta augustis. Pooleliolevate õpingutega õppurid jagati Tallinna ja Tartu meditsiinilise keskkooli vahel.

Tegevusaja vältel lõpetas Viljandi Meditsiinilise Keskkooli 720 õde ja 457 velskrit.

## Kooli direktorid
*Selma Kasik
*Elfriede Piip-Saks
*Karl Vipper

## Viited
Tougher Than the Rest

**"Tougher Than the Rest"** on Ameerika rokklaulja ja laulukirjutaja Bruce Springsteeni ("The Boss") kirjutatud ja esitatud laul. "Tougher Than the Rest" on tema 1987. aastal välja antud albumi "Tunnel of Love" singel.

Bruce Springsteen on laulu esitanud mitmel kontserditurneel otseesituses, samuti on laul kõlanud raadiotes. Hiljem on laul hakanud levima allalaaditava muusikafailina Spotifys, iTunesis jm.

## Viited

## Välislingid
*YouTube: Laulu "Tougher Than the Rest" muusikavideo
*Laulu "Tougher Than the Rest" sõnad
Ramenskoje rajoon

**Ramenskoje rajoon** (vene keeles *Раменский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas. Rajooni keskus on Ramenskoje linn.

Rajoon piirneb põhjas Noginski rajooniga, kirdes Pavlovski Possadi ja Orehhovo-Zujevo rajooniga, idas Voskressenski rajooniga, lõunas Stupino rajooniga, edelas Domodedovo linnaringkonnaga, läänes Lenini rajooniga ning loodes Lõtkarino linnaringkonnaga ja Ljubertsõ rajooniga.

Rajooni pindala on 1397,46 km². Elanike arv oli 2012. aastal 264 523, 2009. aastal 221 982 ja 2002. aastal 217 939.

Ramenskoje rajoonis on 177 asulat, mis kuuluvad kuue linnaasunduse (Ramenskoje linna ning Udelnaja, Kratovo, Iljinski, Bõkovo ja Rodniki alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Moskva, Pahra, Pehhorka, Gželka, Dorka, Makedonka, Hripan, Tšernavka, Bõkovka ja Kunilovka.

## Viited
VHV

**VHV** (saksa keeles *Vereinigte Hannoversche Versicherung*) on Hannoveris asuv rahvusvaheline kindlustusfirma. VHV on üks kahekümnest suurimast kindlustusseltsist Saksamaal ja üks viiest suurimast autokindlustusseltsist. 

VHV-l on ligikaudu 3100 töötajat. Juhatuse esimees on alates 2003. aastast Uwe H. Reuter. Alates 1973. aastast on tütarettevõtja VAV tegutsenud Austrias.VHV omandas 2006. aastal Wave Management AG. 2009. aastal pani VHV uuesti tööle kontserni peakontori Hannoveris. 2011. aastal viidi Wave Management AG peakontor Hamburgist Hannoverisse. Alates 2012. aastast on VHV teinud koostööd Itaalia kindlustusseltsiga ITAS. VHV asutas detsembris 2014 sihtasutuse haridus-, integratsiooni-, kultuuri- ja teadusprojektide edendamiseks.

Alates 2015. aastast on VHV tegutsenud edasikindlustajatena Türgis. 

2017. aastal ühendati Hannoversche Direktversicherung VHV Allgemeinega ning algatati ettevõtte ajaloo suurim digiteerimisprojekt.

VHV-l on järgmised tütarettevõtted:
* Hannoversche Lebensversicherung AG
* VAV Versicherung AG, Viin
* VHV Reasürans AŞ; Istanbul
* VHV Allgemeine Versicherung AG, Hannover
* Wave Management AG, Hannover
* VHV solutions GmbH, Hannover

## Arvandmed

## Viited
Sëlva

**Sëlva** (itaalia: *Selva di Val Gardena*; saksa: *Wolkenstein in Gröden*) on vald *(comune)* Val Gardenas Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost idas. 

Ladiinikeelne kohanimi tuleb ladinakeelsest sõnast *silva* ("mets").

## Geograafia

2010. aasta 30. detsembri seisuga elas seal 2637 inimest ja valla pindala on 53,2 km².

Sëlva külgneb järgmiste valdadega: Badia, Campitello di Fassa, Canazei, Corvara, San Martin de Tor ja Santa Cristina Gherdëina.

See on hästi tuntud kui üks Sella Ronda suusatuuri alguspunkte.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 89,74% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 5,11% itaalia keelt ja 5,15% saksa keelt.


Pilt:Piciulëi_in_La_Poza_Sëlva.jpg|Piciulëi in Sëlva Gherdëina talumaja. Lõunakülg


## Välislingid

* Valla koduleht (itaalia ja saksa keeles)
Katrin Lendok

**Katrin Lendok** (sünninimi **Katrin Kruus**; sündinud 4. mail 1955 Viljandis) on eesti haridustöötaja.

## Haridustee ja töökäik
Lendok on lõpetanud 1973. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Aastatel 1974–1979 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust spetsialiseerumisega ajakirjandusele.

Ta on töötanud Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogi ja toimetusetöötajana. 1979. aastast töötas ta riikliku suunamisega TRÜ eesti keele kateedris, pärast ajakirjanduse kateedri moodustamist jaanuaris 1980 töötas seal. 

Ta on Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppekorralduse spetsialist.

## Ühiskondlik ja poliitiline tegevus
Ta oli Eestimaa Rahvarinde asutajaliige (1988). 

Alates 1990. aastast on Katrin Lendok Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

Ta on mittetulundusühingu Tartu Norra Selts juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2014 – Tartu Ülikooli medal
* 2024 – teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Katrin Lendok kasvas üles Pärnus. Tema isa Raimond Kruus ja ema Valda Aaviksoo olid õpetajad. Tema õed on Tuuli Kruus ja Merike Kruus (Mikkor).

Katrin Lendok on abielus Ilmar Lendokiga. Tal on neli täiskasvanud last: Märt, Mihkel, Matis ja Helene.

## Viited
Tiers

**Tiers** (itaalia: *Tires*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes Tierser Talis umbes 15 km Bolzanost idas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 979 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 42,1 km².

Tiers külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Karneid, Völs am Schlern, Welschnofen, Campitello di Fassa, Mazzin ja Pozza di Fassa.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,15% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,20% itaalia keelt ja 0,65% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Tiers am Rosengarten (inglise keeles)
Saku Huvikeskus

**Saku Huvikeskus** on huvikeskus Harju maakonnas Saku alevikus aadressil Teaduse tänav 1 (Saku vallamaja). Huvikeskus kasutab majas 2. ja 3. korruse ruume. Keskuse juhataja on Liina Hendrikson.

## Viited

## Välislingid
*Huvikeskuse koduleht
Rakvere Kultuurikeskus

**Rakvere Kultuurikeskus** on kultuurikeskus Rakveres aadressil Kreutzwaldi tänav 2. 

Kultuurikeskus haldab Rakvere Rahvamaja, Rakvere Avatud Noortekeskust ja Vallimäe laululava.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Selma Kasik

**Selma Kasik** (sünninimi **Selma Leidecker**, 2. aprill 1923 Tarvastu – 13. juuni 2010 Viljandi) oli eesti arst ja pedagoog.

1944. aastal lõpetas ta Viljandi I Keskkooli. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 

Aastatel 1944–1945 töötas ta Puiatu lastekodu algkooli õpetajana, 1940. aastate teisel poolel oli Viljandi Meditsiinilise Keskkooli direktor. Aastatel 1952–1959 töötas ta arst-ftisiaatrina Kärdla tuberkuloosidispanseris. 1959. aastast töötas Viljandi tuberkuloosidispanseri jaoskonnaarstina, hiljem sai sama asutuse peaarstiks.

Ta on maetud Viljandi vanale kalmistule.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline arst

## Viited
Türi Kultuurikeskus

**Türi Kultuurikeskus** on kultuurikeskus Järva maakonnas Türil aadressil Hariduse 1. 

Kultuurikeskus korraldab Türi linna ja Türi valla kultuurielu ning haldab ka Oisu, Taikse ja Kabala rahvamaja.

Türi Kultuurikeskuse direktor on Ülle Välimäe.

## Türi Kultuurikeskuse hoone
1950. aastate lõpus ehitatud Türi kultuurimaja avati 1960. aastal. Hoonet renoveeriti ja laiendati oluliselt 2009. aastal.

"Türi Kultuurikeskuse maja on ka väikelinna kohta päris suur ning tänu hiljuti renoveeritud ruumidele ja uuendatud tehnikale suudetakse pakkuda kvaliteetset teenust," tõstetakse esile 2017. aastal valminud Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistritöös, milles on uuritud maakondade kultuurikeskusi.

Renoveeritud Türi Kultuurikeskuse 300-ruutmeetrine esindussaal on suure lava ja rõduga ning mahutab teatri-/kontserdistiilis 338–370 vaatajat. Tänu sellele, et istmeread saab siinidel kiiresti lava alla sõidutada, saab teatri-/kontserdisaali umbes 30 minutiga muuta peosaaliks.

190-ruutmeetrises kinosaalis on tõusvad tooliread ja 150 statsionaarset istekohta. 

Huvikoolid ja -ringid saavad tegutseda veel vitriinisaalis (90 m2), seminariruumis (47 m2), klaassaalis (90 m2), kooriklassis (55 m2), tantsuklassis (80 m2), prooviklassis (50 m2), kunstiklassis, orkestriklassis, stuudios ja väiksemates ringiruumides. Suvised üritused, kontserdid ja teatrietendused toimuvad spetsiaalselt selleks välja ehitatud sisehoovis. 

Kultuurikeskuse kunstigaleriis ja klaassaalis võib alati näha nii kodu- kui ka välismaiste kunstnike näitusi. 

## Huviringid ja -ühendused
Türi Kultuurikeskuses tegutseb poolsada huviringi ja ühendust.

Kultuurikeskuse üks püsiasukaid on Türi Muusikakool. Sellele lisaks tegelevad 2020. aasta seisuga seal muusikaga Türi orkester, neli ansamblit, kolm laulukoori, kaheksa tantsukollektiivi, mitme vanuserühmaga laulustuudio ja lõõtsamängu õpituba. 

Türi Kultuurikeskuses on mitme suure koorivõistluse võidud sepistanud segakoor Suisapäisa, mis 2008. aastal võitis kõigepealt Eesti Televisiooni saatesarja "Laululahing". Auhinnaks saadud reisil kooride olümpiale (World Choir Games, 2008) Austrias Grazis  võideti omakorda kuldmedal folkloori ja hõbemedal segakooride kategoorias.

Türi Kultuurikeskuses tegutseb ka Türil loodud Eesti Noorte Muusikaliteater, mis seitsme esimese tegutsemisaastaga on välja toonud tosinkond suurlavastust.

Järjekindlalt tegutsevad veel täiskasvanute maaliring ja neli huviklubi.

## Traditsioonid
* Türi Lillelaat
* Kevadpealinn
* Türi Kevadfestival
* Türi järvemuusikakontserdid
* Türi aedlinna kohvikute päev

## Viited

## Välislingid
* Kultuurikeskuse koduleht
* "Meie: Kevadpealinn Türi". ETV telesaade, esmaeeter: 18. märts 2008
Mõntu (laev)

**Mõntu** on Eesti vedurlaev. Laev ehitati 1972 Venemaal Gorohovetsis ettevõttes Gorohovetsi laevatehas.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Palsmane mõis

**Palsmane mõis** (saksa keeles *Palzmar*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Palsmane kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Smiltene piirkonnas Palsmane vallas Palsmane külas.

## Ajalugu

Mõisa esimesed teadaolevad omanikud olid Grundeisid. Aastal 1489 ostis neilt mõisa Heinrich Buxhöwden. Aastal 1536 ostis Diedrich Rosen mõisa tema pärijatelt 5400 marga eest ära. Aastal 1615 läks mõis mõisate reduktsiooni käigus riigile, kus selle valdused allutati eraldi vallana Smiltene mõisale. Aastal 1732 andis Anna Ivanovna Palsmane Ernst Johann von Bironile, kes selle siis järgmisel aastal 7500 taalri eest Johanna Margaretha von Zoeckellile müüs. Tolle surma järel jagati valdus pärijate vahel, nii eraldus Mēri mõis. Palsmane päris Franz Christoph von Zoeckell. Edasi päris mõisa tema tütrepoeg Friedrich Ludwig von Albedyll. Too pantis mõisa aastal 1798 Burchard Ernst von Bergile, kes aastal 1802 pandiõigused koos muu varaga Christian Gottfried von Pahlenile loovutas. Too sai aastal 1803 ka mõisa pärisomanikuks. 

Christian Gottfriedi  surma järel oli mõis mõnda aega kõigi pärijate ühisomandis, kuni tema poeg Carl selle teistelt 62 000 rubla eest välja ostis. Aastal 1867 ostis selle talt 160 000 rubla eest tema poeg Woldemar von Pahlen. Kolm aastat hiljem omandas tema surma järel mõisa 240 000 rubla eest teistelt pärijatelt tema vennatütar Pauline von Pahlen. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 5/8 adramaad, sellele allus 643 mees- ja 785 naishinge.

Aastal 1641 oli mõisa suurus 7 ja 1/4 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 7 ja 1/2 adramaad,  aastal 1734 kuulus mõisatele 7 ja 1/3 adramaad. Aastail 1758 oli adramaid 7 ja 3/8, aastal 1823 aga 20 ja 3/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal sama palju adramaid, aastal 1881 oli neid aga 9 ja 1/80, lisaks allus mõisale 27 ja 11/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisus oli mitu karjamõisa: *Cecil*, *Duckern*, Lazdiņi (*Falkenstein*), Mālejas (*Mahlei*) ja Vilciņš (*Wilzin*). 1816. aastal kuulus mõisale ka Vizla karjamõis, mis hiljem iseseisvus.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 386 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_386_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.
Rauza mõis

**Rauza mõis** (saksa keeles *Rausenhof*, läti keeles *Rauzas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Palsmane kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Smiltene piirkonnas Palsmane vallas Rauza külas.

## Ajalugu

Rauza kuulus varem Mēri mõisa koosseisu, mille karjamõisana on seda mainitud 1778. aastal. 1781. aastal eraldati see peamõisast ja Rauzast sai iseseisev rüütlimõis. Omanikuks sai Franz Johann von Zoeckell (1746−1811), kelle järeltulijate omanduses oli mõis 1907. aastani. Franzi surma järel oli see mõnda aega kõigi pärijate ühisomandis, kuni tema poeg Alexander selle teistelt  50 000 rubla eest välja ostis. Viimaseks omanikuks oli aastatel 1907−1920 Valerian Rudolf von Baehr (1858−1937), kellelt see maareformiga võõrandati.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 158 mees- ja 203 naishinge.

Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 1/8 adramaad. Aastal 1823  oli selle suurus 8 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal  5 ja 3/4 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 1 ja 77/80, lisaks allus mõisale 6 ja 2/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisus kuulus kolm karjamõisa: *Ahsit*, Mālejas (*Mahley*) ja *Rauselei* (nimetatud 1816. aastal).

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 388 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_388_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.
Vizla mõis

**Vizla mõis** (saksa keeles *Friedrichshof*, varem *Wissel*, läti keeles *Vizlas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Palsmane kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas Vizla külas.

## Ajalugu
Algselt oli tegemist Mālmuiža mõisale ja Sinole mõisale kuuluva lahustükiga, mis oli Rosenite valduses. Poola võimu ajal sai sellest iseseisev mõis, mille Fromhold Patkul 1627. aastal Hans Brinckenile pantis. Mõisate reduktsiooni käigus läks see koos Palsmane mõisaga riigi valdusse.

Tänapäevane mõis kujunes XIX sajandil Palsmane mõisa karjamõisast.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisu kuulus mitu karjamõisa: *Daugul*, *Neuhof*, Tūlas (*Thule*) ja Vicburga (*Würzburg*).

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 387 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_387_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.
Peetri tänav (Tallinn)

**Peetri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis Noblessneri sadamalinnakus.

Tänav sai nime 23. oktoobril 2013.

Tänaval asuvad Kai kunstikeskus ja Temnikova ja Kasela galerii (aadressil Peetri tänav 12), PROTO avastustehas ja Noblessneri Valukoda (Peetri 10) ja õlletootja Põhjala Brewing (Peetri 5), Shishi maja (Peetri 3). 

Peetri tänava äärde jääb ka Kalamaja kalmistupark. Kalamajas Staapli, Peetri ja Allveelaeva tänava ristumiskohas Noblessneri sadamas asub Adam Johann von Krusensterni väljak.
## Galerii

File:Peetri tänav (sillal Kalaranna tänav).jpg|Vaade Peetri tänavale, Tööstuse tänava poole ning Peetri tn 3 hoonele
File:Peetri tn View towards the Port Noblessner Tallinn 2 July 2016.jpg|Peetri tänav (juuli 2016), Peetri 11 hoone vasakul ja Peetri 8 paremal
File:Noblessner kai art center and proto invention factory at krusenstern square - 2019.jpg|Peetri tänav 10
File:Noblessner proto tallinn exterior1 - 2019.jpg|Peetri tänav 10
File:Noblessner proto invention factory tallinn interior2 - 2019.jpg|PROTO avastustehase sisevaade, Peetri tänav 10
File:Noblessner proto invention factory tallinn interior 5 cafeteria - 2019.jpg|PROTO avastustehase sisevaade, Peetri tänav 10
File:Kai art center noblessner tallinn exterior1 - 2019.jpg|Kai kunstikeskus, Peetri tänav 12
File:Kai art center noblessner tallinn exterior2 - 2019.jpg|Noblessneri sadam ja Peetri tänava hoonestus
File:Rebuilt Noblessner Shipyard Railway Viaduct Kalaranna tn Tallinn 2 July 2016.jpg| Vaade Kalaranna tänava viaduktile ja Peetri tänava alguse hoonetele


## Ajalugu
*Noblessneri laevatehas
*Peetri sadam
## Viited
Regati puiestee

**Regati puiestee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

Tänava ääres asub Tallinna Olümpiapurjespordikeskus.

## Viited

## Välislingid
Noginski rajoon

**Noginski rajoon** (vene keeles *Ногинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas. Rajooni keskus on Noginski linn.

Rajoon piirneb kirdes Vladimiri oblasti Kiržatši rajooniga, idas Pavlovski Possadi rajooniga, lõunas Ramenskoje rajooniga, edelas Balašihha linnaringkonnaga ja läänes Štšolkovo rajooniga.

Rajooni pindala on 895,18 km². Elanike arv oli 2012. aastal 207 028, 2009. aastal 209 034 ja 2002. aastal 232 674.

Noginski rajoonis on 92 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Noginski, Staraja Kupavna ja Elektrougli linnade ning Obuhhovo ja Vorovski nimelise alevi) ning viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Kljazma jõgi.

## Viited
Sinimäe tänav

**Sinimäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli asumis.

Tänav sai nime 20. juulil 1984.

## Viited
Uuslinna tänav

**Uuslinna tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Uuslinna ja Kurepõllu asumis.

Tänav sai nime 10. jaanuaril 1997.

## Viited
Jet Propulsion Laboratory

**Jet Propulsion Laboratory (JPL)** on 1936. aastal loodud NASA teadus- ja arenduskeskus, mida tänapäeval juhib NASA nimel California Tehnoloogiainstituut. Keskus vastutab peamiselt NASA planeetidevaheliste kosmosesondide ehituse ning startinud mehitamata missioonide ja Süvakosmose sidevõrgu käigushoidmise eest.

## Viited
Randal (laev)

**Randal** on Eesti reostustõrjelaev. 

Laev ehitati 1976 Venemaal Svetlõis ettevõttes Svetlõi laevaremonditehas.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Eesti-Austria suhted

**Eesti-Austria suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Austria vahel. 

Austria tunnustas Eestit 26. juunil 1921.

Austria taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 8. jaanuaril 1992.

1997 avati Austria suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Austria eestlased

## Viited
Eesti-Boliivia suhted

**Eesti-Boliivia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Boliivia vahel. 

Boliivia kiitis heaks, kui Eesti 1922 ühines Rahvasteliiduga.

Et Boliivia oli 1933 ühinenud lepinguga Anti-War Treaty of Non-Agression and Conciliation, siis ta ei tunnustanud Balti riikide vallutamist NSV Liidu poolt.

Boliivia taastunnustas Eestit 8. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 10. märtsil 2004 Haagis.

Boliivias La Pazis asub Eesti aukonsulaat.

## Viited