Pärnu jõgi

**Pärnu jõgi** on jõgi Kesk- ja Lääne-Eestis, Võhandu jõe järel pikkuselt teine jõgi (145 km) Eestis.

Pärnu jõe valgla hõlmab umbes 16% Eesti pindalast.

## Loodus
Jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Roosna-Alliku allikaist (Roosna-Alliku Allikajärvest) ja voolab sealt edelasse. Jõe ülemjooks asub Kesk-Eesti tasandikul, keskjooks Kõrvemaa lõunaosas ja Pärnu madalikul ning alamjooks Pärnu madalikul. Suubub üle 1,5 km pikkuste muulide vahelt Pärnu lahte.

Parempoolsed lisajõed on (lähtest alates) Reopalu, Lintsi, Mädara, Käru, Vändra ja Sauga jõgi ning vasakpoolsed lisajõed Vodja, Esna, Prandi, Aruküla, Navesti, Kurina ja Reiu jõgi.

Toris paljandub jõe kaldal Devoni liivakivi (Tori põrgu).

Kesk- ja alamjooksul on jõe kaitseks moodustatud Pärnu jõe hoiuala. Paide ja Türi vahel läbib jõgi Türi maastikukaitseala.

Pärnu jõgi saavutab oma suurima laiuse Pärnu linnas, olles kohati üle 300 meetri laiune.

## Ajalugu
Pärnu jõe kaldailt on leitud rohkesti kiviaegseid esemeid, peamiselt kivikirveid ja -talbu, alamjooksult jõepõhjast luuesemeid.

Sindi lähedal Pulli külas on 2–3 m paksuse settekihi alt avastatud Eesti vanima teadaoleva asula jäänused. Umbes 8900 eKr, Kunda kultuuri ajal, elas seal küttijaid ja kalastajaid. Kaevamistel on leitud tulekivist ja luust nooleotsi, kõõvitsaid, nuge jm. esemeid ning põdra-, kopra-, karu-, linnu- ja kalaluid. Samuti on jõe äärest leitud Sindi-Lodja asulakohad, mis on umbes 1500 aastat nooremad kui Pulli.

Jõge on esmamainitud kuulsa Araabia geograafi Muḩammad al-Idrīsī poolt 1154. aastal välja antud maailmakaardil *Tabula Rogeriana* kui *nahr bernu* (araabia keeles 'Bernu jõgi').

Keskajal nimetati Pärnu jõe alamjooksu *Emajõeks* (1227 *Mater Aquarum*, *Embeke*), 1627 *Pernaw*. Asjaolu, et Suur Emajõgi ja Pärnu jõgi on muinas- ja keskajal kandnud ühte ja sedasama nime, on peetud üheks tõendiks sellest, et keskajal võis eksisteerida Pärnu–Viljandi–Tartu veetee.

Pärnu jõe sulges veeteena aastal 1834 valminud Sindi pais. Aastal 2018 pais lammutati ja 2020. aastal valmis selle asemele tehiskärestik.

Aastail 1923–1924 loeti  Pärnu jõel laevatatavaks veeteeks viie kilomeetri pikkune jupp jõesuudme juures. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Suurt osa jõest loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).

## Piirangud
Pärnu jões ja selle lisajõgedes lõhe ning meriforelli püük.Kalapüük on keelatud Pärnu jõe lõigul, mis paikneb punktide 58º24.667’N, 24º39.562’E ja 58º24.765’N, 24º39.519’E ühendavast sirgest (vana Sindi paisu asukoht) allavoolu kuni punktide 58º24.429’N, 24º38.945’E ja 58º24.423’N, 24º38.834’E ühendava sirgeni, on 1. jaanuarist 31. detsembrini kalapüük keelatud. 

## Uurimisest
2019. aastal avaldas rühm teadlasi kirjutise, mille peateemaks on jõe vana säng suubumisel Pärnu lahte.

## Galerii

Päikesetõus Pärnu jõel..jpg|Päikesetõus Pärnu jõel
Jändja puumassivabriku tamm.jpg|Jändja puumassivabriku tamm Pärnu jõel
Tori Church in Estonia.jpg|Pärnu jõgi Toris
Tori liivakivipaljand ja sild.JPG|Jõgi Tori põrgu juures
Pärnu jõgi Toris.jpg|Pärnu jõgi Toris
Sild Linnutaja kaitsealal Kurgjal Pärnumaal.JPG|Pärnu jõgi Kurgjal
Laupat läbiv Pärnu jõgi.jpg|Jõgi Laupa külas
Veskisilla, old water mill house - panoramio.jpg|Veskisilla
Pärnu jõgi (2) copy.jpg|Pärnu jõgi Sindis
Pärnu kesklinn - Aerial photo of Pärnu in Estonia.jpg|Pärnu jõgi Pärnus
Mädara ja Pärnu jõgi.jpg|Mädara jõgi suubumas Pärnu jõkke
Pärnu jõgi, Ülejõe kaldalt.jpg|Pärnu jõgi, Ülejõe kaldalt Pärnus
Veesport Pärnu jõgedes.jpg|Skuuter ja sõudjad Pärnu jõel
Kalurid Pärnu jõel.jpg|Kalurid Pärnu jõel
Kalurid Pärnu jõel 2.jpg|Kalurid Pärnu jõel
Pärnu jõgi Pärnus.jpg|Vaade Pärnu jõele Vana-Sauga sadamast


## Vaata ka
*Pärnu
*Pärnu laht
*Pärnu sillad
*Sindi-Lodja asulakohad
*Sindi pais
*Soomaa

## Viited

## Välislingid

*
*Pärnu jõe jõgikond ja üleujutusalad Estonica
*Urmas Lekk, Toomas Kalda: Pärnu jõgi, 2007, Keskkonnaministeeriumi Pärnumaa keskkonnateenistus, keskkonnaamet.ee
*10. aprill 1868, Perno Postimees ehk Näddalileht, Koddosed sõnnumed, digar.ee