open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Losski

**Nikolai Losski** (6. detsember (vkj. 24. november) 1870 Krāslava – 24. jaanuar 1965 Pariis) oli vene filosoof.

Ta pagendati aastal 1922 Nõukogude Venemaalt, elas 1922–1942 Prahas, 1942–1945 Bratislavas. aastast 1947 USA-s New Yorgis.

Nikolai Losski suri 24. jaanuar 1965 Pariisis, ta on maetud Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.

Losski oli mõjustatud Gustav Teichmülleri filosoofiast.

## Teosed

* *Meeleline, intellektuaalne ja müstiline intuitsioon*. Tõlkinud HIllar Künnapas. Tartu, 2024.
Aleksei Kozlov

**Aleksei Kozlov** on mitme inimese nimi.
*Aleksei Aleksandrovitš Kozlov – vene filosoof (1831–1901)
*Aleksei Kozlov – Eesti iluuisutaja (sündinud 1979)
*Aleksei Anatoljevitš Kozlov – vene jalgpallur (sündinud 1986)
Aleksei Kozlov (filosoof)

**Aleksei Aleksandrovitš Kozlov** (vene Алексей Александрович Козлов; 20. veebruar (vkj. 8. veebruar) 1831 Moskva – 12. märts (vkj. 27. veebruar) 1901 Peterburi) oli vene filosoof.

Ta oli Gustav Teichmülleri õpilane. Teichmüllerilt päritud personalistlik filosoofia avaldas Kozlovi kaudu mõju reale vene filosoofidele – Jevgeni Bobrov, Sergei Askoldov, Nikolai Losski, Nikolai Berdjajev.

## Pere
Tema poeg oli filosoof Sergei Askoldov.
Täpiku tänav

**Täpiku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Täpiku tänav on umbes 220 meetrit pikk umbtänav, mis algab Sompa teelt. 

Täpiku tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Perekond täpik kuulub koerlibliklaste perekonda. Täpiku tänav on rajatud endise Lepiku küla Soone talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Täpiku tänava skeem
*Kadri Jakobson. Supervilla läheb lammutamisele. Õhtuleht. 25.08.2001
*Uwe Gnadenteich. Linn keeldub Täpiku tee hiigelhoonet seadustamast. Postimees. 18.05.2010
*Täpiku tänava kolemaja ootab osaline lammutamine. Eesti Elu. 19.05.2010
Kose veskijärv

**Kose veskijärv** on veekogu Pirita jõe keskjooksul Harjumaal Kose alevikus.

Veskijärve pindala on 1,9 hektarit ja sügavus sõltuvalt sesoonsest veetasemest umbes 0,5–2,5 meetrit. Algne jõesäng asub veskijärve põhjas paremkalda lähedal.Tänapäevani on säilinud 19. sajandi lõpus ehitatud vesiveski hoone jõe paremkaldal ning tammirajatised, mis on Kose sümbolid, kajastudes ka valla vapil. 

Veskit on Kosel mainitud juba keskajal. Tänapäevani säilinud veskihoone (ehitatud 1884) on eraomandis, varem on seal asunud näiteks klaastaara kogumise punkt ja mööblikauplus.

Veskitammi ja sellega seotud rajatisi on korduvalt ümber ehitatud: 1960. aastatel rajati kaks betoonist tammi, millest parempoolsel on lüüsid veetaseme reguleerimiseks veskijärves. 2014. aastal lammutati vasakkalda pais ning rajati selle asemele kalatrepp. Veskijärv ise on säilinud endistes piirides, ehkki veetase on alanud nii palju, et paremkaldal oleva paisu ülevool on suurema osa aastast kuiv. Vesiveski paisu kohal ületab Pirita jõge jalakäijatele mõeldud sild, mis enne mõnikümmend meetrit allavoolu asuva uue silla valmimist 1970. aastatel oli Kose alevikus ainus suurem jõesild, mida said ületada ka sõidukid. Uue silla valmides rekonstrueeriti veskisild vaid jalakäijate vajadustele vastavaks. Veskihoone alune vee läbivoolukanal on pinnasega täidetud või lammutatud ega ole algsel kujul vaadeldav.
Sergei Askoldov

**Sergei Askoldov** (Сергей Аскольдов, kodanikunimi Сергей Алексеевич Алексеев, 9. märts (vkj. 25. veebruar) 1871 Moskva — 23. mai 1945 Potsdam) oli vene filosoof.

Ta arendas Gustav Teichmülleri filosoofiat.

## Pere
Ta oli filosoof Aleksei Kozlovi poeg.
Upyna

**Upyna** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Upyna valla halduskeskus. Alev asub Šunija jõe kaldal. Upyna vana venekeelne nimi on Упина.

Alevis asuvad keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on katoliku kirik (1835–1836).

## Ajalugu

Upynat on esmamainitud 1554. aastal. Upyna-nimelist paika on mainitud juba XIII sajandil, toona asus sellenimeline paikkond žemaitide Karšuva muinasmaakonnas, kuid pole teada, kas seal asus ka asula.

XVII sajandi alguses sai Upynast alev. 1663. aastal andis Władysław IV Waza linnale turuprivileegid, asula sai ka õiguse kaks korda aastas laata pidada. 1688. aastal ehitati sinna esimene katoliku palvemaja. 1711. aastal laastas alevit katk. 

Praegune kirik valmis aastail 1835–1836. Aastal 1913 seda uuendati. Aastal 1926 loodi kiriku juurde ka kihelkond.

## Tuntud elanikke

*Abram Deborin – Vene filosoof
*Stasys Girėnas – Leedu lendur

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich (*poola keeles*)
Kirilase tänav

**Kirilase tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Kirilase tänav on umbes 200 meetrit pikk umbtänav, mis algab Lepiku teelt. 

Kirilase tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Liblikaliste seltsis on kirilaste sugukond.

Kirilase tänav on rajatud endise Lepiku küla Lepiku talu maadele. 

## Viited

## Välislingid
*Kirilase tänava skeem
Vaksiku tänav

**Vaksiku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Vaksiku tänav kulgeb Lepiku tee ja Päevakoera tänava vahel. Tänav on Lepiku tee ja Päevakoera tänava vahel umbes 190 meetrit pikk ja sellel on umbes 130 meetrit pikk umbtänavast kõrvalharu. 

Vaksiku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Vaksiklased on liblikaliste sugukond.

Vaksiku tänav on rajatud endise Lepiku küla Tindi ja Muuga talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Vaksiku tänava skeem
Kose pastoraat

**Kose pastoraat** asub Kose kirikuaiast vahetult põhjas.

Kirikla ehitati 18. sajandil. Hoone võõrandati 1940. aastal nõukogude võimu poolt koos kõigi koguduse maade ja varadega ning pärast 1941. aastat elasid seal lühikest aega lahingutes elukoha kaotanud kohalikud. Saksa okupatsiooni ajal sai kogudus hoone tagasi ja 1942. aastal pandi pastoraati elekter. Seoses taas alanud Nõukoguse okupatsiooniga võeti 1944 kiriku varad taas riigi omandisse. Pastoraadis asusid rahvamaja, raamatukogu (1949–1959), spordiseltsi Jõud klubiruumid, miilitsaülema korter ja kooliõpetaja korter ning 1950. aastal nimetati see ümber rajooni kultuurimajaks. Alates 1951. aastast tehti mitu ümberehitust. 

1980. aastatel lasti hoonel laguneda. Kultuurimaja lõpetas hoones tegevuse ning kui pärast taasiseseisvumist kirikla kogudusele tagastati, oli hoone väga halvas seisukorras. Inventar oli laiali kantud või rüüstatud ning maja konstruktsioonid lagunesid. 

Pastoraat õnnestus osaliselt tänu välisrahastusele taastada ja pühitseti taas sisse 1997. aasta lõikustänupühal. Sama aasta kevadel võeti see arvele ehitismälestisena kui näide pastoraadi peahoonest.

Kirikumõisa juurde kuulusid varem ka saun ja mitu majandushoonet (rehi, karjalaut, sealaut, hobusetall, vankrikuur, ait). Neist esimese sai 1940. aastatel oma valdusse varasem kirikumaade rentnik ja ülejäänud anti 1949. aastal kolhoosi Kose Edu kätte.

## Viited

## Välislingid
*
Uneliblika tänav

**Uneliblika tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Uneliblika tänav kulgeb Pärnamäe tee ja Leediku tänava vahel. 2015. aasta alguse seisuga on Leediku tänav välja ehitamata ning Uneliblika tänav on Pärnamäe teelt algav umbes 250 meetrit pikk umbtänav. Uneliblika tänava kõrvaltänavaks on Suru tänav. 

Uneliblika tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Uneliblikas kuulub punnpealaste sugukonda.

Uneliblika tänav on rajatud endise Lepiku küla Trummi talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Uneliblika tänav Lepiku asumi skeemil
Suru tänav

**Suru tänav** on planeeritud tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Suru tänav algab Uneliblika tänavalt ja on planeeritud umbes 100 meetri pikkuse kaheharulise umbtänavana, kuid ei ole 2015. aasta seisuga välja ehitatud. 

Suru tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Surulased on liblikaliste sugukond.

Suru tänav on planeeritud endise Lepiku küla Trummi talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Suru tänav Lepiku asumi skeemil
Suurekivi tänav

**Suurekivi tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Suurekivi tänav algab Kõlviku teelt ja on umbes 160 meetrit pikk umbtänav. 

Suurekivi tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on nime saanud naabruses (Lepiku tee 58 kinnistul) asuva Suurekivi rahnu järgi. Tänav on rajatud endise Lepiku küla Kilingi (Klingi) talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Suurekivi tänav Lepiku asumi skeemil
Villkäpa tänav

**Villkäpa tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Villkäpa tänav kulgeb Kloostrimetsa tee ja Udeselja tänava vahel. Tänav on umbes 100 meetrit pikk. 

Villkäpa tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Villkäpp on perekond sugukonnast *[[Erebidae]]*.

Villkäpa tänav on rajatud endise Lepiku küla Kaasiku talu maadele.

## Viited
Sirptiiva tänav

**Sirptiiva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Sirptiiva tänav kulgeb Kloostrimetsa tee ja Lepiku tee vahel. 2017. aasta alguse seisuga on tänava Lepiku tee poolne ots välja ehitamata. Tänava Kloostrimetsa teelt algav osa on umbes 280 meetrit pikk ning lõpeb umbtänavana. Sirptiiva tänava kõrvaltänavateks on Udeselja tänav ja Kannustiiva tänav. 

Sirptiiva tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste nimede sarja. Sirptiib on perekond sirptiiblaste sugukonnas.

Sirptiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Kaasiku ja Metsa talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Sirptiiva tänav Lepiku asumi skeemil
Betmanove

**Betmanove** (kuni 2016 Krasnõi Partizan) on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis.

Betmanove kõrgus merepinnast on 153 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 913 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal oli Krasnõi Partizan "neutraalne territoorium" kuni 2015. aasta 24. jaanuarini, mil valitsusvastased relvajõud asula oma kontrolli alla võtsid.

Alates 14. oktoobrist 2021 on küla valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.

## Viited

## Välislingid
* 24. jaanuar 2015. *[[Infovastupanu]]*. Сводка ИС: боевики заняли н.п.Красный Партизан, на участке Крымское – Славяносербск идут бои (*vene keeles*)
* Селище Червоний Партизан відійшло під контроль терористів
Udeselja tänav

**Udeselja tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Udeselja tänav koosneb kahest osast, millest üks kulgeb Esku tänava ja Sirptiiva tänava vahel ja teine osa Sirptiiva tänava ja Villkäpa tänava vahel. Udeselja tänava kõrvaltänavateks on Kuldtiiva tänav ja Sinitiiva tänav. Tänava kogupikkus on umbes 660 meetrit. 

Udeselja tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemalise tänavanimede sarja. Sirptiiblaste sugukonnas on ahhaat-udeselg, hall-udeselg, kase-udeselg, kevad-udeselg, silmik-udeselg, tumevööt-udeselg ja vaarika-udeselg. 

Udeselja tänav on rajatud endise Lepiku küla Tammiku ja Kaasiku talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Udeselja tänav Kloostrimetsa tee 57a ja Lepiku tee 2a detailplaneeringu joonisel
*Udeselja tänav Lepiku asumi skeemil
Maria Jotuni

**Maria Gustaava Jotuni** (aastani 1906 Haggrén, aastast 1911 **Maria Jotuni-Tarkiainen**; 9. aprill 1880 Kuopio – 30. september 1943 Helsingi) oli soome kirjanik.

Ta sündis Kuopios, kus ta lõpetas Kuopio soome tütarlastekooli. Aastatel 1900–1904 õppis ta Helsingi Ülikoolis kirjandust, kunstiajalugu ja esteetikat.

Jotuni on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Tunnustus
* 1938 Aleksis Kivi auhind

## Teosed eesti keeles
* "Argielu" (*Arkielämää*; jutustus). Tõlkinud Friedebert Tuglas. Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1931, 158 lk
* "Mehe küljeluu. Naljamäng kolmes vaatuses" (*Miehen külkiluu*). Tõlkinud V. Metsart = Voldemar Metsamärt. Autorikaitse Ühing, Tallinn 1936, 172 lk
* "Kuldvasikas" (*Kultainen vasikka*; näidendi tõlke käsikiri). Tõlkinud Linda Viiding; Taisto-Bertil Orsmaa töötluses. Lydia Koidula nimeline Pärnu Draamateater, Pärnu 1979, 75 lehte; tõlke käsikiri asub Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias
* "Kõik õige on vastupidav" (aforisme; tõlgitud väljaandest: *Maria Jotunin aforismit; Avonainen lipas; Vaeltaja; Jäähyväiset*). Valinud, tõlkinud ja järelsõna: Piret Pääsuke. Tallinn: Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 2014, nr 39, 88 lk; ISBN 9789949514779
* "Armastus" (*Rakkautta*; novellid). Koostanud Piret Saluri; tõlkinud Evelin Banhard, Kätlin Kaldmaa, Hille Lagerspetz, Ave Leek, Mihkel Mõisnik, Asta Põldmäe, Arvi Sepp ja Eva Velsker. Tallinn: Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 2015, nr 34, 44 lk; ISBN 9789949563111
Religioonilooline koolkond

**Religioonilooline koolkond** oli 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Saksamaal, Göttingeni ülikooli juures, tegutsenud teoloogide rühma nimetus. Koolkonna esindajad pooldasid valgustusajastu (valgustusfilosoofia) arusaamu ja kasutasid *[[ajaloolis-kriitiline meetod|ajaloolis-kriitilist meetodit]] *(teaduslike meetodeid) religioonide tekstide tõlgendamisel. Nad hakkasid nii Vana Testamendi kui Uue Testamendi teoste seletamisel kasutama religiooniloolise võrdlusmaterjali abi, teadmisi mis pärinesid vanade Lähis-Ida ja antiikmaailma ühiskondade uurimistulemustest.

Koolkonda kuulusid: Bernhard Duhm (1873), Albert Eichhorn (1886), Hermann Gunkel (1888), Johannes Wess (1888; pani aluse vormiajaloole), Wilhelm Bousset (1890; koolkonna peamine põhjendaja), Alfred Rahlfs (1891), Ernst Troeltsch (1891; kultuurifilosoof), William Wrede (1891), Heinrich Hackmann (1893). Hiljem liitusid Rudolf Otto (1898; religiooniteaduse edendaja), Hugo Gressmann (1902) ja Wilhelm Heitmüller (1902).

Nad jätkasid Albrecht Ritschli ja tema koolkonna kasutatud (18. sajandil alanud ja 19. sajandil edasi arendatud) ajaloolis-kriitilise tõlgenduse (meetodi) kasutamist Piibli tekstidele, milles ei tehta vahet pühade ja ilmalike tekstide vahel. Näiteks Uue Testamendi kreekakeelset teksti tõlgendatakse samadel alustel nagu kõiki antiiktekste. Kõiki teoloogilisi väiteid (ja usudogmasid) hakati aja jooksul käsitlema oletustena (hüpoteesidena).

Religiooniloolise koolkonna traditsioone jätkas 20. sajandil Rudolf Bultmann, kes sai 20. sajandi ühe mõjukama tõlgendusviisi, piiblihermeneutika (Piibli eksistentsiaalse interpretatsiooni) rajajaks.

## Jeesuse kujutlus
Koolkonna uurimistulemuste alusel on võimalik, et Jeesuse kujutlus Uues Testamendis pärineb hellenistlike müsteeriumite ja gnostitsismi mütoloogilisest maailmapildist.

Religiooniloolise koolkonna autorid (Gunkel, Bousset, Heitmüller, Troeltsch jt) väitsid, et Jeesuse pidamine Jumalaks, Issandaks ja Jumala Pojaks on tulnud algkoguduse usku *hellenistlike müsteeriumide* maailmast. Noor kristlus segunes hellenismiga, tekkis nähtus mille nimeks on "sünkretism". Koolkonna kirjanikud nägi Uues Testamendis esineva kirjelduse taga, kus Kristust kujutatakse taevast laskuva ja inimeseks saava, ristil sureva ning surnuist ülestõusva Lunastajana, juudi ilmutuskirjanduse mõju kõrval ka oletatavast eelkristlikust *gnostitsismist* pärit mütoloogiat. Ajaloolise Jeesuse kohta järeldub sellest kõigest, et Jeesus ei olnud kristlane, vaid juut.

William Wrede pidas Paulust "kristluse rajajaks", sest sellest, mis oli Paulusele (ja hiljem kogu kristlusele) kõige tähtsam, ei teadnud Jeesus mitte midagi. Seepärast ei saanud ka see Jeesuse-pilt, mis oli Paulusel, tekkida Jeesuse isiku mõjust. Järelikult Paulus uskus jumalikku taevaolevusse "Kristusesse" juba enne, kui ta hakkas uskuma Jeesusesse.

## Viited
Esapekka Lappi

**Esapekka Lappi** (sündinud 17. jaanuaril 1991) on Soome rallisõitja.

Tema kaardilugeja on Janne Ferm.

Aastatel 2013–2016 sõitis ta Škoda tiimis ja 2017–2018 Toyota tiimis. Alates 2019. aastal sõidab Esapekka Lappi Citroënis.

WRC sarjas on ta seni saavutanud ühe rallivõidu. See oli 2017. aasta Soome ralli.

## Viited
2015. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2015. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid 43. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlused toimusid USA-s Vails ja Beaver Creekis 2.–15. veebruaril 2015. Samas paigas olid varem toimunud ka 1989. aasta ja 1999. aasta maailmameistrivõistlused.

Võistluste korraldaja valiti välja 3. juunil 2010 Antalyas Türgis. Võistlusi soovisid korralda ka Cortina d'Ampezzo (Itaalia) ja Sankt Moritz (Šveits).

## Tulemused

### Mehed

#### [[Kiirlaskumine]]

 

7. veebruar
Osavõtjaid: 46
 Maailmameister 2013: Aksel Lund Svindal, Norra 

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]



 

15. veebruar
Osavõtjaid: 100
 Maailmameister 2013: Marcel Hirscher, Austria

Kvalifikatsiooni tulemused 


#### [[Suurslaalom]]


 
13. veebruar
Osavõtjaid: 
 Maailmameister 2013: Ted Ligety, USA 


#### [[Ülisuurslaalom]]


 


5. veebruar
Osavõtjaid: 66
 Maailmameister 2013: Ted Ligety, USA 

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 
8. veebruar
Osavõtjaid: 47
 Maailmameister 2013: Ted Ligety, USA 

 Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Kiirlaskumine]]

 

6. veebruar
Osavõtjaid: 39
 Maailmameister 2013: Marion Rolland, Prantsusmaa 

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]



 

14. veebruar
Osavõtjaid: 118
 Maailmameister 2013: Mikaela Shiffrin, USA

Ametlikud tulemused 


#### [[Suurslaalom]]


 
12. veebruar
Osavõtjaid: 116
 Maailmameister 2013: Tessa Worley, Prantsusmaa 

Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 


3. veebruar
Osavõtjaid: 46
 Maailmameister 2013: Tina Maze, Sloveenia

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 
9. veebruar
Osavõtjaid: 32
 Maailmameister 2013: Maria Höfl-Riesch, Saksamaa 



### Võistkonnavõistlus



  
Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
 Maailmameister 2013: Austria

 Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Päevakoera tänav

**Päevakoera tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Päevakoera tänav kulgeb Sompa tee ja Kõlviku tee vahel. Tänava kogupikkus on umbes 830 meetrit, kuid ei ole kogu ulatuses liikluseks avatud. Sisuliselt on tegemist mitmeosalise umbtänavaga. 

Päevakoera tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Päevakoer on liblikate perekond sugukonnast *[[Erebidae]]*. 

Päevakoera tänav on rajatud endise Lepiku küla Varsaallika, Muuga, Tindi, Andrekse, Varreta ja Vohhi talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Päevakoera tänav Lepiku asumi skeemil
*Päevakoera tänava lõik Lepiku tee 45a detailplaneeringu joonisel
Kaltinėnai

**Kaltinėnai** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Kaltinėnai valla halduskeskus.

Vaatamisväärsuseks on XIX sajandil ehitatud sünagoog ja kalmistul asuv XVIII sajandist pärinev kabel. Haridust annab kohalik gümnaasium. Alevis on ka kultuurimaja ja raamatukogu.

## Ajalugu

Kaltinėnaid on esmamainitud 1365. aastal. Alevi ümbruses paikneb kaks žemaitide linnamäge, nii on seda paika ristisõdade kroonikais korduvalt mainitud.

Kaltinėnaisse ehitati kirik aastal 1416, see oli üks esimesi kirikuid Žemaitijas. Aastal 1511 on mainitud sealset mõisa. Asulast sai alev aastal 1524.

Aastal 1777 sai Kaltinėnaist kohaliku kihelkonna keskus. XIX sajandil ehitati sinna sünagoog. Tsaari ajal oli alevi venekeelne nimi Колтыняны. Pärast teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad.

Aastal 1983 põles Kaltinėnai kirik maha. Aastal 1990 püstitas Juozas Rupšys kohaliku vaimuliku Petras Linkevičiuse ettevõtmisel alevisse 20 meetri kõrguse risti. Praegune kirik valmis aastal 1993.

## Pilte

Kaltinenai chapel.JPG|Kalmistu ja kabel
KaltinėnųDvasingumoParkasKříž.JPG|Kaltinėnai rist
Kaltinėnai.JPG|Kaltinėnai
Kaltinenai church.JPG|Kaltinėnai kirik
Kepeliuškalnis.JPG|Kepaluškalnis – üks alevi ümbruse linnamägesid
2010_09_05_3Kaltinėnai17.JPG|Kaltinėnai


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Põrk

**Põrgad** ehk **trabeekulid** (ladina keeles *trabecula*, mitmus *trabeculae*) on mõnede loomade harilikult kehasisestes elundites paiknevad anatoomilised struktuurid.

Põrgad on:
* *[[trabeculae carneae]]* ehk lihaspõrgad - südameõõne sisepinnal üksteisega ristuvad lihaspõrgad;
* *[[trabeculae corporis spongiosi]]* - kavernidevahelised elastsest sidekoest ja silelihaskoest koosnevad põrgad; 
* *[[trabecuale corporum cavernosum]]* - korgaskehapõrgad;
* *[[trabecuale splenicae]]* - põrnapõrgad jpt.

## Kirjandus
* "Meditsiinisõnastik", 631:2004.
Kanepi vana kalmistu

**Kanepi vana kalmistu** (ka **Kanepi-Mäe kalmistu**) on kalmistu Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kanepi alevikus Kanepi vallas Põlva maakonnas. Kalmistu jääb Kanepi kirikust linnulennult 150 m kaugusele idakagusse.

Kanepi kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt 1773. aastal, arvatavasti pühitseti siis ka uus kalmistu, kuhu edaspidi maeti sinna enamik kihelkonna surnuid. Kalmistut laiendati 1820. aastal. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud.

Kanepi Mäe kalmistu keskmes asub vanem Ungern-Sternbergide perekonnakalmistu, teine Ungern-Sternbergide perekonnakalmistu asub Erastvere mõisapargis.
 
## Kalmistule maetuid
*1818 – Johann Philipp von Roth (1754–1818), kirikuõpetaja
*1968 – Gustav Raud (1902–1968), maalikunstnik
*1977 – Juhan Weizenberg (1838–1877), kooliõpetaja ja luuletaja (ümber maetud Narva Siivertsi kalmistult)
*1977 – Lembit Esko (1921–1977), hüdroloog
*1984 – Liis Raud (1903–1984), kirjandusteadlane
*1990 – Alfred Kongo (1906–1990), maalikunstnik
*1991 – Helle Abel (1907–1990), õpetaja ja karskustegelane
*2001 – Emil Kuhi (1910–2000), insener
*2014 – Aksel Mark (1913–2014), agronoom, ajakirjanik, Eesti siseminister eksiilis


Kanepi-Mäe kalmistu - Alfred Kongo.JPG|Alfred Kongo haud
Kanepi-Mäe kalmistu - Liis ja Gustav Raud.JPG|Liis ja Gustav Raud



## Mälestis
Kanepi vana kalmistu on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. Selle alal asub mälestisena veel Johann Philipp von Rothi haud, August Weizenbergi vanemate haua tähis ja üks malmist hauarist.

## Vaata ka
*Kanepi kirik
*Kanepi kirikuaed
*Kanepi uus kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*"Kanepi". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 194
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Enn Esko. "Varbuse, Kanepi, Valgjärve". Maalehe Raamat. Tallinn 2005. Lk 64-65

## Välislingid

* 
*Kultuurimälestis nr 4184 "Johann Philipp von Rothi (1754-1818) haud"
*Kultuurimälestis nr 5076 "Hauamonument "Lootus", A. Weizenberg, 1897 (pronks, graniit)"
*Kultuurimälestis nr 5105 "Rist Gusta Kasuka perekonna haual, Riia? töö, 19.saj. (malm)"
*Kultuuriloolised kalmud Kanepi vanal kalmistul 
*Kanepi valla kalmistute kasutamise eeskiri
Tüümuse parenhüüm

**Tüümuse parenhüüm** on tüümuselundi parenhüüm, mille all peetakse silmas selgroogsete loomade tüümuselundi talitlevat osa. 

Tüümuse parenhüümi ümbritseb tüümuse kihn, põrkad ja tüümuse perivaskulaarsed ruumid. Tüümuse parenhüümi välimise osa moodustab tüümuse koor.

Parenhüüm koosneb tüümuse epiteelkoest (tüümuse epiteelirakkudest)  ja teatud kindlate põhifunktsioonidega lümfirakkudest, nagu arenevatest tümotsüütidest. 

Tüümuse parenhüümi olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi, kui ka arenguastmeti (nii näiteks asendub paljudel inimestel tüümuse parenhüüm vanemas eas rasvkoega).

## Välislingid
* Mori T, Nomori H, Ikeda K, Kobayashi H, Iwatani K, Kobayashi T., The distribution of parenchyma, follicles, and lymphocyte subsets in thymus of patients with myasthenia gravis, with special reference to remission after thymectomy. Lühikokkuvõte., J Thorac Cardiovasc Surg. veebruar 2007 ;133(2):364-8., veebiversioon (vaadatud 24.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
* Galil-Ogly GA, Ingberman IaKh, Bershchanskaia AM., Comparative ultrastructural characteristics of epithelial cells of the parenchyma of the thymus gland and thymoma. Lühikokkuvõte., Arkh Patol. 1988;50(9):51-60., veebiversioon (vaadatud 24.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
* HARRY M. MARGOLIS, M.D., TUMORS OF THE THYMUS: PATHOLOGY, CLASSIFICATION AND REPORT OF CASES, 1931, veebiversioon (vaadatud 24.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
Laukuva

**Laukuva** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Laukuva valla halduskeskus.

Alevi põhiplaan pärineb XVII sajandist. Vaatamisväärsusteks on 1856. aastal ehitatud kirik ja XVIII sajandil ehitatud kabel Laukuva kalmistul. 

Alevis on raamatukogu ja kultuurimaja, haridust annavad gümnaasium ja spordikool.  

Laukuvas asub ka meteoroloogiajaam, mille mõõtmiste põhjal on Laukuvas Leedu kõige madalam juuli keskmine temperatuur (16,4 °C).  1931. aastal registreeriti seal Leedu kõigi aegade kõige paksem lumikate (94 cm). 2002. aastal registreeriti seal Leedu põuarekord (kuu jooksul oli seal sademete hulk 0,0 mm). 

## Ajalugu

Laukuvat on esmamainitud 1253. aastal Mindaugase lepingus ristirüütlitega. 1254. aastal on esimest korda mainitud sealset Treigiai linnamäge. Samal aastal andis Mindaugas poole Laukuvast piiskop Kristijonasele.

1594. aastal on esmamainitud sealset mõisa. 1624. aastal püstitati sinna esimene kirik. 1655. aastal sai Laukuvast alev.

1667. aastal põles Laukuva maha, tulekahjud laastasid alevit veel aastail 1701, 1829, 1858, 1911 ja 1928. 1778. aastal sai Laukuva õiguse igal nädalal turgu pidada, ka võis seal pidada kaks korda aastas laata. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimi Лавковъ.

Pärast Leedu iseseisvumist oli alevis kaks meiereid, kaks tuulikut, 11 poodi. 1941. aastal viidi Laukuva juudid Telšiaisse, kus nad hukati. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli alevis kohaliku kolhoosi keskus. 2010. aastal püstitati alevisse Leedu esimene meteoroloogiline radar.

## Pilte

Laukuva_1.JPG|Laukuva radar
Laukuvos baznycia.jpg|Laukuva kirik
Laukuva 2.JPG|Laukuva


## Tuntud elanikke

*Antanas Rubšys – Leedu vaimulik

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Monograafia alevi kohta (*leedu keeles*)
Coronation Street

"**Coronation Street**" on Suurbritannia telesari, mida toodab Granada Television. Sarja esimene osa jõudis ITV eetrisse 9. detsembril 1960 ja jookseb seal tänini. See on Ühendkuningriigis üks pikemaealisi telesarju.

Seda sarja parodeerisid Briti ansambli Queen liikmed laulu "I Want to Break Free" muusikavideos. Nad riietusid naisteks.

Sarja *„Coronation Street“* esimene osa oli eetris 9. detsembril 1960 kell 19.00. Algselt sai see vastakaid arvustusi; *Daily Mirrori* kolumnist Ken Irwin ennustas, et sari kestab vaid kolm nädalat.  Daily *Mirror* avaldas ka: „Saade on algusest peale hukule määratud ... Sest selles uues sarjas on vähe reaalsust, mida me ilmselt peame kaks korda nädalas kannatama.“  Granada Television oli tellinud 13 osa, kusjuures mõned ettevõtte sees kahtlesid, kas saade kestab kauem kui kavandatud tootmisaeg.  Vaatajad aga samastusid kiiresti saate kujutamisega tuttavatest, igapäevastest tegelastest.  Saates kasutati ka põhjainglise keelt ja dialekti ; hellitavad kohalikud terminid nagu „eh, chuck?“, „nowt“ ( / n aʊ t / , sõnast *nought* , mis tähendab *mitte midagi* ) ja „by 'eck!“ muutusid Briti televisioonis esmakordselt laialdaselt kuuldavaks. 

## Välislingid
*
Pajūris

**Pajūris** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Pajūrise valla halduskeskus. Alev asub Jūra jõe kaldal.

Alevis on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1833. aastal ehitatud kirik, endine frantsisklaste klooster ja selle juurde XIX sajandil rajatud park. Alevis kasvab looduskaitsealune hõbepappel (*Populus alba* L.). Puu ümbermõõt oli 2006. aastal 655 cm, kõrgus 40 meetrit. Pajūrises kaevandatakse kivisoola.

## Ajalugu

Pajūrist on esmamainitud 1498. aastal. 1526. aastal läks see Vapovskite valdusse, XVI sajandi lõpus aga Wojnadele. Asula on kuulunud veel Szemiotidele, Wolmeritele, Wołłowiczidele, 1854. aastast aga Czapskitele.

Asulasse ehitati esimene kirik aastail 1777–1780. Aastaks 1852 oli Pajūrisest saanud oma turuplatsiga alev, kus peeti kolm korda aastas laata. Aastail 1853–1863 tegutses alevis kihelkonnakool, 1867. aastast ka venekeelne kool. Alevi tsaariaegsed nimed olid Поюры ja Поюрже.

1912. aastal sai alevist kohaliku kihelkonna keskus. Nõukogude ajal oli alev algul kohaliku kolhoosi, 1975. aastast aga kohaliku sovhoosi keskuseks.

## Pilte

PJRvienuolynas.JPG|Pajūrise klooster
Pajurio_baznycia.JPG|Pajūrise kirik
ObeliskasPJR.JPG|Pajūris
PamátnýTopolVPajūrisu.jpg|Pajūrise pappel


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Infot alevi kohta
Anne Kirkbride

**Anne Kirkbride** (21. juuni 1954 Oldham – 19. jaanuar 2015 Manchester) oli inglise seriaalinäitleja.

Ta oli üle 40 aasta (1972–2014) Deirdre Barlow' osatäitja Suurbritannia teleseriaalis "Coronation Street".

Ta oli abielus inglise näitleja David Beckettiga, kellega tutvus seriaali "Coronation Street" võtetel.

Anne Kirkbride suri 60-aastaselt rinnavähki.

## Välislingid
*
Kõlviku tee

**Kõlviku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Kõlviku tee kulgeb Pärnamäe tee ja Kupra tee vahel ja on ligikaudu 870 meetrit pikk. Kõlviku tee ristub Lepiku teega, kõrvaltänavateks on Suurekivi tänav, Põldma tänav, Päevakoera tänav, Valguta tänav ja Kõlviku põik.

Kõlviku tee on hoonestatud eramute, paarismajade, ridaelamute ja 3-korruseliste kortermajadega.

Kõlviku tee on rajatud endise Lepiku küla Põldma, Valguta ja Lillepi (Lilupi) talu maadele.

Kõlviku tee on saanud nime 19. septembril 1958.

## Viited
 

## Välislingid
*Kõlviku tee Lepiku asumi skeemil
Lääneslaavlased

**Lääneslaavlased** on slaavlased, kes räägivad lääneslaavi keeli. Tänapäeval on need slovakid, tšehhid, kašuubid, poolakad ja sorbid. Põhja- ehk lehhiidi gruppi kuuluvad koos poola keelega kašuubi ning väljasurnud polaabi ja pomoraani keel. Ülem- ja alamsorbi keeltel on nii lehhiidi kui ka tšehhi-slovaki grupi tunnuseid.

Kultuuriliselt arenesid lääneslaavlased teiste Lääne-Euroopa rahvaste eeskujul, sidemete tõttu Rooma keisririigi ja läänekristlusega. Seega kogesid nad kultuurilist lõhet teiste slaavi gruppidega: kui idaslaavlased ja enamik lõunaslaavlasi pöördus õigeusku, olles seega kultuuriliselt mõjutatud Bütsantsist, pöördusid lääneslaavlased koos läänepoolsete lõunaslaavlastega (sloveenid ja horvaadid) katoliku usku, minnes seega ladina kiriku kultuurilise mõju alla.

## Ajalugu

Keskajal kasutati lääneslaavlaste kohta nime vendid (tõenäoliselt *Venedi* või *Venedae*, mis võetud Jordaneselt ja Tacituselt). Mieszko I, esimene ajalooline Poola valitseja, oli ka kui "Dagome, vendide kuningas".

Varaslaavlaste ekspansioon algas 5. sajandil ja 6. sajandiks olid grupid, millest tekkisid lääne-, ida- ja lõunaslaavlased, tõenäoliselt jõudnud geograafilisse eraldatusse. Esimesed sõltumatud lääneslaavi riigid tekkisid alates 7. sajandi algusest: Samo riik (623–658), Morava vürstkond (8. sajand – 833), Nitra vürstkond (8. sajand – 833) ja Suur-Määri riik (833 – u 907). 

Läänemere-äärsed sorbid ja teised polaabi slaavlased, nagu obodriidid ja veletid, sattusid keskajal pärast Vendi ristisõda Saksa-Rooma riigi ülemvõimu alla ja saksastusid 19. sajandi lõpuks. Polaabi keel säilis kuni 19. sajandi alguseni seal, kus nüüd on Saksamaa Alam-Saksi liidumaa. Selleks ajaks oli järele jäänud vaid 60 000 sorbi, kes elasid peamiselt Lausitzis, tänapäeva Saksamaa Brandenburgi ja Saksimaa liidumaades.

Kesk-Poola polaanide hõim asutas oma riigi 10. sajandil Poola hertsogi Mieszko I juhtimisel. Mitu sajandit olid Poolal tihedad sidemed oma läänepoolsete naabritega, kus Poola valitseja Bolesław I Chrobry kuulutati Saksa-Rooma keisri Otto III poolt *Frater et Cooperator Imperii* ("vend ja partner keisririigis").

Tšehhide eelkäijad liikusid Čechysse 6. sajandi algul ja rajasid 10. sajandiks mitmeid lääne, kui nende valitsejad muutusid lõpuks (1002) Saksa-Rooma keisrite vasallideks. Tšehhi kuningriik oli keisririigi osa aastatel 1002–1419 ja 1526–1918. Slovakkide eelkäijad läksid pärast 907. aastat (Suur-Määri riigi hukk) Ungari valitsejate ülemvõimu alla üheskoos teiste slaavi gruppidega, nagu horvaadid, sloveenid, dalmaatslased ja russiinid. Nii tšehhid kui ka slovakid olid Habsburgide võimu all aastatel 1526–1804; seejärel Austria keisririigi ning aastatel 1867–1918 Austria-Ungari osa.

## Lääneslaavi grupid

* Lehhiidi grupp
** poolakad
** kašuubid

* Tšehhi-slovaki grupp
** tšehhid
*** moraavlased
** slovakid

* sorbid
** miltsenid (ülemsorbid)
** luužitsid (alamsorbid)

## Vaata ka
* Lääneslaavi keeled
* Idaslaavlased
* Lõunaslaavlased
* Keskaegsete Slaavi hõimude loend
Suurekivi rahn

**Suurekivi rahn** on rändrahn Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.

Suurekivi rahn on pegmatiitrahn, mis koosneb peamiselt pruunikaspunasest ortoklassist. Rahnu mõõdud on 7,2×5,1×2,7 meetrit, ümbermõõt 18,4 meetrit. Suurekivi rahn on 22. mail 1992 võetud looduse üksikobjektina kaitse alla kui geoloogiline mälestis. 

Rahn paikneb Lepiku tee 58 kinnistul.

## Viited
Al-Jawfi provints

**Al-Jawfi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia põhjaosas. Piirneb Jordaaniaga.
Edmond Debeaumarché

**Edmond Debeaumarché** (15. detsember 1906 Dijon – 28. märts 1959 Suresnes, Hauts-de-Seine) oli Teise maailmasõja aegse Prantsuse vastupanuliikumise üks juhtidest.

## Tunnustus
* Vabastusorden (1945)
* Croix de guerre 1939–1945 
* Ameerika Ühendriikide Vabadusmedal  
* Auleegioni rüütli klassi orden (1945)
* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1947)
* Auleegioni komandöri klassi orden (1951)
* Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1957)
Kvėdarna

**Kvėdarna** on alev (endine linn) Leedus Šilalė rajoonis, Kvėdarna valla halduskeskus. Alev asub Jūra jõe kaldal.

Alevis on raamatukogu, haridust annavad gümnaasium ja algkool. Vaatamisväärsusteks on 1936. aastal ehitatud kirik ja selle juures asuv XIX sajandil ehitatud kabel, ka asub kalmistul 1860. aastal valminud kabel.

## Ajalugu

Kvėdarnat on esmamainitud 1329. aastal. XIV ja XV sajandil asus seal riigimõis, mis läks 1554. aastal Sapiehade valdusse.

1568. sai Kvėdarnast alev, 1569. aastal valmis kirik. Kuningas Stanisław II andis Kvėdarnale 1792. aastal linnaõigused, kuigi need kehtisid vaid kuu aega. 

Tsaariajal oli asula venekeelne nimi algselt Хвейданы. Pärast 1863. aasta ülestõusu muutsid tsaarivõimud asula nime Konstantinovoks (Константиново). Seda nime kandis asula Esimese maailmasõjani. Kvėdarna põles aastail 1849, 1896 ja 1941. Aastail 1864–1904, mil leedukeelne kirjandus keelustatud oli, oli alev üks selle levitamise keskusi Žemaitijas.

1936. aastal valmis praegune Kvėdarna kirik. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskus.

## Pilte

Kvedarnos bazn2010.jpg|Kvėdarna kirik
Kvedarna.jpg|Kvėdarna


## Tuntud elanikke

*Romualdas Juška – Leedu jalgpallur

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Monograafia alevi kohta (*leedu keeles*)
*Infot alevi kohta (*leedu keeles*)
Medvėgalis

**Medvėgalis** on Leedu lääneosa kõrgeim punkt. Asub Žemaidi kõrgustikul Šilalė rajoonis, Varniaist 12 kilomeetri kaugusel. 

Kõrgus merepinnast on 234,6 m. 

Medvėgalisel on kaks tippu. Kõrgem neist on Žemaitija kõrgeim punkt, madalam on endine žemaitide linnamägi. Kirdest toob Medvėgaliseni salatee, edelas asub küngas nimega Alka ('hiis').

Linnamägi on ovaalne, mõõtudega 120×50 m. Linnusel oli mitu eeslinnust, läbi kirdes asunud soo viisid salatee ja laudtee.

## Ajalugu

Medvėgalise lossi mainitakse esimest korda aastal 1316. Aastal 1329 ilmusid linnust piirama Saksa ordu väed, keda toetas ka Tšehhi kuningas Jan Lucemburský. Ordu rünnakus osales 18 000 sõdalast. Neil õnnestus linnus vallutada ja Marburgi Wigandi väitel ristiti seal võetud vangid kuninga nõudmisel. Žemaidid andsid vande jääda katoliku usule ustavaks, ent paar kuud pärast ristisõdijate lahkumist pöördusid nad tagasi paganlusse. Kokku sooritas ordu Medvėgalise vastu 20 rüüsteretke.

19. sajandil rajas kohalik aadlisuguvõsa, Bytautased, kõrgemale tipule oma suguvõsa kalmistu.

## Välislingid

*Linnuse ajalugu (*leedu keeles*)
*Medvėgalis
*Panoraamvaade künkalt
Arne Åhman

**Per Arne Åhman** (4. veebruar 1925 – 5. juuli 2022) oli rootsi kergejõustiklane, kolmikhüppaja.

Åhman võitis kuldmedali kolmikhüppes 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis. Tema tulemus 15,40 oli ühtlasi ka Rootsi rekord, mis püsis 10 aastat (1948–1958).

Ta saavutas häid tulemusi ka kõrgushüppes. Näiteks võitis ta 1950. aastal Brüsselis toimunud Euroopa meistrivõistlustel kõrgushüppes hõbemedali.
Henn Korjus

**Henn Korjus**  (sündinud 12. juulil 1965 Tartus) on eesti metsateadlane.

## Elulugu
Ta sündis matemaatikute peres.

Lõpetas 1983 Tallinna 1. Keskkooli ja 1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

## Teadustöö
Teadusmagistri kraadi metsanduses kaitses 1994 Eesti Põllumajandusülikoolis, magistritööd "Hooldusraiete arvutuslik kavandamine" juhendas Artur Nilson.

Doktoriväitekirja "Approaches to Forest Design in Estonia", juhendajad Andres Kiviste ja Artur Nilson, kaitses 2009 Eesti Maaülikoolis.

Töötanud Eesti Maaülikoolis: 1994–2016 teadur, lektor ja dotsent, aastast 2016 professor.
Oli aastatel 1994–2017 Eesti Maaülikooli metsakorralduse osakonna juhataja. Transilvaania Ülikooli (Universitatea Transilvania din Brașov) auprofessor. 

Uurimisalad: metsakorraldus ja metsapoliitika.

Avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Publikatsioone
* Korjus, H. (2002). Puistu loodusväärtuse inventeerimine . Metsanduslikud uurimused = Forestry studies, XXXVII, 59–71.
* Laarmann, Diana; Korjus, Henn; Sims, Allan; Kangur, Ahto; Stanturf, John, A. (2013). Initial effects of restoring natural forest structures in Estonia. Forest Ecology and Management, 304, 303–311.

## Viited

## Välislingid
*
Šilalė

**Šilalė** () on linn Leedus; Šilalė rajooni, Traksėdise, Šilalė maavalla ja Šilalė linnavalla halduskeskus. Linn asub Lokysta jõe kaldal merepinnast 107 meetri kõrgusel. Administratiivselt moodustab see omaette valla. Linna vana venekeelne nimetus on Шилели. 

Linnas on Šilalė rajooni muuseum. Vaatamisväärsusteks on aastal 1909 valminud katoliku kirik ja luteri kirik aastast 1838.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šilalė elanikest leedulasi 99,02%, venelasi 0,33% ja teiste rahvaste esindajaid 0,66%.

## Ajalugu

Aastal 1522 avati Šilalė turg, aastal 1533 ehitati selle juurde esimene kirik. Aastal 1586 nimetati Šilalė mõisa juures olevat asulat aleviks. Asula esimesed omanikud olid Orvydased. 

XVIII sajandil läks alev Piłsudskite valdusse. Aastal 1885 said selle omanikeks Račinskid. Aastal 1916 põles alev maha. Bermondtiaadi ajal toimusid alevis lahingud Leedu vägede ja Pavel Bermondt-Avalovi jõudude vahel. Aastal 1952 sai Šilalėst linn.

## Pilte

ŠilalėsEvLiutBažnyčia.JPG|Šilalė luteri kirik
Silale church.jpg|Šilalė katoliku kirik
LokystaAsfaltLávkaŠilalė.JPG|Lokysta jõgi
AšučioTvenkinysŠilalėje.JPG|Šilalė
 

## Tuntud elanikke

*Samuel Mendelsohn – USA rabi
*Nerijus Numavičius – Leedu ettevõtja
*Vladas Numavičius – Leedu ettevõtja
*Julius Numavičius – Leedu ettevõtja
*Marijonas Petravičius – Leedu korvpallur
*Martynas Jurgilas – Leedu sprinter
*Ramūnas Navardauskas – Leedu jalgrattur

## Viited

## Välislingid

*Šilalė
*Infot linna kohta
*Linn portaalis vietoves.Lt
Rong Hollywoodi

**"Rong Hollywoodi"** on 1987. aastal valminud Poola mängufilm.

## Süžee
Mariola unistab filminäitlejaks saamisest ja Hollywoodist. Lapsepõlves nägi Mariola režissöör Billy Wilderi filmi ja ta tahaks tema filmides mängida. Ta kirjutab režissöörile kirju, kuid vastust ta ei saa. Mariola igapäevane elu on aga küllaltki armetu, ta elab vagunelamus ja töötab rongis puhvetipidajana. Kuid huvi filmides mängimise vastu on aga suur ja ta osaleb statistina ning episoodilistes rollides filmides. Filmistuudios saab ta tuttavaks Piotriga, kes tahaks saada filmioperaatoriks, kuid värvipimeduse tõttu ei võeta teda seda eriala õppima. Filmi lõpus helistab Billy Wilder Mariolale. Ta on kataloogis tema fotosid näinud ja pakub talle ühes oma filmis suurt rolli.

## Osatäitjad
*Katarzyna Figura − Mariola Wafelek ehk "Merlin"
*Piotr Siwkiewicz − Piotr
*Grażyna Krukówna − Sandra, Mariola korterinaaber
*Rafał Węgrzyniak − Rafał
*Eugeniusz Priwieziencew − Żenia
*Krystyna Feldman − pani Krysia, filmistuudio töötaja
*Barbara Grochmalska − Helenka, Mariola õde
*Jerzy Stuhr − filmirežissöör Zdzich
*Wojciech Skibiński − Mariola isa
*Bruno O'Ya − vampiir
Toller Cranston

**Toller Shalitoe Montague Cranston** (20. aprill 1949 – 24. jaanuar 2015) oli Kanada iluuisutaja.

Cranston võitis 1976. aastal Innsbruckis toimunud taliolümpiamängudel meeste üksiksõidus pronksmedali. Aastal 1973 võitis ta pronksi maailmameistrivõistlustel.

Aastatel 1970–1976 oli ta kuuekordne Kanada meister iluuisutamises.
FOXP2

**FOXP2** (lühend ingliskeelsest väljendist ***Forkhead box protein P2***) on geen, mis kodeerib inimorganismis valku FOXP2. Valku FOXP2 ekspresseeritakse loote ja täiskasvanu ajus paiknevates neuronites ning samuti kopsudes ja seedekulglas.  FOXP2 geeni muudab tähelepanuväärseks selle seostamine inimkõnega.

## Keelegeen
Inimesel asub FOXP2 geen 7. kromosoomis ning selles on võrreldes šimpanssides esineva geenivariandiga kaks mutatsiooni. Teadlased arvavad, et need aminohappelised erinevused on seotud kõne tekkimisega. 

Max Plancki instituudi paleogeneetik Svante Pääbo avastas 2007. aastal, et neandertallaste FOXP2 geen oli täpselt samasugune kui tänapäeva inimestel. Arvatakse, et FOXP2 geenis olevad mutatsioonid võisid tekkida ligikaudu pool miljonit aastat tagasi, enne neandertallaste ja inimeste lahknemist. 

## Viited

*
Šilalė rajoon

**Šilalė rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Tauragė maakonna territooriumil. Rajooni pindala on 1188 km². 2014. aasta seisuga elas seal 25 200 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Bijotai, Bilionyse, Didkiemise, Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūrise, Palentinise, Šilalė (maavald), Šilalė (linnavald), Žadeikiai, Teneniai, Traksėdise ja Upyna vald.

Halduskeskus on Šilalė linn. Teised suuremad asulad on Kaltinėnai, Kvėdarna, Laukuva, Pajūrise, Žvingiai, Teneniai ja Upyna alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 99,12% leedulased, 0,28% venelased ja 0,6% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on Jūra. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Lokysta, Akmena ja Aitra. Suurim järv on Paršežeris. Rajoon asub valdavalt Žemaidi kõrgustikul, rajooni territooriumil asub ka selle kõrgeim tipp Medvėgalis (234 m). Lõunaosa asub Karšuva madalikul. Seal asub Jūra jõe kaldal ka rajooni madalaim koht (43 m). 

Šilalė rajooni territoorium jääb osaliselt Pagramantise regionaalparki, osalt aga Varniai regionaalparki.


AkmenosRėva2.JPG|Akmena jõgi
PajūralioBažny.jpg|Pajūralise kirik
Baublys.jpg|Bijotai
Palentinis.jpg|Palentinis
Dzotas_didkiemis.JPG|Džott Didkiemise külas


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Baseli Ülikool

**Baseli Ülikool** (saksa keeles *Universität Basel*, ladina keeles *Universitas Basiliensis*) on ülikool, mis asub Baselis Šveitsis.

Ülikool on vanim Šveitsis, see asutati aastal 1460.
FOXN1

***Forkhead box N1*** ehk ***FOXN1*** on teatud selgroogsete loomade genoomis tuvastatud geen.

*FOXN1* ekspresseeritakse *[[thymus primordium]]*'is, loote tüümuses ja sünnijärgses tüümuse epiteelis.

Inimestel paikneb geen 17. kromosoomis.

Paljudel inimestel kodeerib nimetatud geen transkriptsioonifaktorit *Foxn1* ja seda seostatakse tüümuse arengu regulatsiooni ja keratinotsüütide diferentseerumisega.

*FoxN1* ekspressiooni reguleerivad Wnt signaalirajad.

*FOXN1*-geen reguleerib tüümuse epiteelirakkude liine ja diferentseerumist ning homöostaasi nii loote kui ka postnataalses tüümuses. Geen reguleerib ka tüümuse ealist taandarengut.

Geeni kaasasündinud nullmutatsioon võib kaasa tuua SCID-sündroomi avaldumise hiirtel, rottidel ja inimestel, aga ka raskelt avalduva primaarse immuunpuudulikkuse ja kaasasündinud alopeetsia.

## Nimetus

Eelistermin: ***forkhead box protein N1***. Muud nimetused: 
*Rowett nude*, *winged helix nude*, *winged-helix nude*, *winged-helix transcription factor nude*, *Whn*.

Geeni sümbol on: ***FOXN1***.

## Vaata ka
**[[thymus primordium]]*

## Viited

## Välislingid

* Rosa Romano, Loredana Palamaro, [...], ja Claudio Pignata, FOXN1: A Master Regulator Gene of Thymic Epithelial Development Program, Front Immunol. 2013; 4: 187., 12. juuli 2013. doi: 10.3389/fimmu.2013.00187, veebiversioon (vaadatud 25.01.2015)(*inglise keeles*)
* Foxn1 forkhead box N1 Mus musculus (house mouse), veebiversioon (vaadatud 25.01.2015)(*inglise keeles*)
* Homo sapiens (human)
* View gene FOXN1
* Sissekanne HGNC-s
* Sissekanne OMIM-is
* Artiklid PubMed-is
* Tüümuse rakumass
* Nicholas Bredenkamp, Svetlana Ulyanchenko, Kathy Emma O’Neill,Nancy Ruth Manley, Harsh Jayesh Vaidya & Catherine Clare Blackburn, An organized and functional thymus generated from ​FOXN1-reprogrammed fibroblasts, Nature Cell Biology 16, 902–908 (2014), doi:10.1038/ncb3023, 24. august 2014, veebiversioon (vaadatud 27.01.2015)(*inglise keeles*)
Eesti Laul 2015

**Eesti Laul 2015** oli seitsmes Eesti Laulu võistlus ja 22. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Peeti kaks poolfinaali – 7. ja 14. veebruaril ja finaal 21. veebruaril 2015.

Viini läksid Eestit esindama Elina Born ja Stig Rästa lauluga "Goodbye to Yesterday".

## Esimene poolfinaal
* Toimus 7. veebruaril 2015

## Teine poolfinaal
* Toimus 14. veebruaril 2015

## Finaal
* Toimus 21. veebruaril 2015
* Saadet juhtisid Marko Reikop ja Henrik Kalmet.
### I voor

### II voor
* Teises voorus osalesid kolm I voorus kõige enam punkte kogunud laulu. Võitja kuulutati välja telefonihääletuse tulemuse põhjal. 

## Välislingid
*Lauluvõistluse veebileht Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Kanepi uus kalmistu

**Kanepi uus kalmistu** (ka **Kanepi-Ala kalmistu**) on kalmistu Kanepi kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kanepi alevikus Kanepi vallas Põlva maakonnas. 

Kalmistul asuvad puidust kellatorn ning kabelihoone.

## Ajalugu
Kanepi kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt 1773. aastal, arvatavasti pühitseti siis ka uus kalmistu, kuhu edaspidi maeti sinna enamik kihelkonna surnuid. Kalmistut laiendati 1820. aastal, kuid ometi hakkas see kitsaks jääma.

Uue kalmistu jaoks valiti välja maa-ala kirikust loodes. Kanepi uus kalmistu pühitseti 1847. aastal, kuid matmist jätkati ka vanale kalmistule.

1880. aastatel ehitati korjanduste käigus kogutud raha eest kalmistule kellatorn, mis taastati 2025. aastal.

Kalmistu on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb Kanepi kirikust linnulennult 1 km kaugusele loodesse. Müüriga piiratud ala suurus on umbes 2,75 ha, matmisala on oluliselt väiksem.

Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud.

## Kalmistule maetuid
*1919 Juhan Mitt VR I/3, sõjaväelane (alamleitnant), Vabadussõjas langenu 
*1997 Saul Hallap, tõstja (ümbermaetud Umbusi rabast)
*2003 Kalev Koger, Eesti NSV haridustegelane ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor aastatel 1973–1979

## Vaata ka
*Kanepi vana kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*"Kanepi". // Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 194
*Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Enn Esko. "Varbuse, Kanepi, Valgjärve". Maalehe Raamat. Tallinn 2005. Lk 64-65

## Välislingid
*
*Kultuuriloolised kalmud Kanepi uuel kalmistul 
*Kanepi valla kalmistute kasutamise eeskiri