Sadama

**Sadama** on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Kalamaja, Vanalinna, Südalinna, Kompassi, Raua ja Kadrioru asumiga. Sadama asumi pindala on 1,39 km².

## Sadama asumi tänavad
Sadama asumisse kuuluvad Admiraliteedi väljak, Aedvilja tänav, Ahtri tänav, Filmi tänav, Halsi tänav, Hobujaama tänav, Jõe tänav, Kai tänav, Karu tänav, Kuunari tänav, Laeva tänav, Laeva väljak, Logi tänav, Lootsi tänav, Madalmaa tänav, Mere puiestee, Nafta tänav, Narva maantee, Paadi tänav, Paali tänav (peatselt ilmuv, kuulutatakse välja 2023. aastal), Parda tänav, Petrooleumi tänav, Poldri tänav, Poordi tänav, Reidi tee, Roseni tänav, Rotermanni tänav, Rumbi tänav, Sadama tänav, Tuukri põik, Tuukri tänav, Uus-Sadama tänav, Viru väljak, Vööri tänav.

## Elanikkond

Sadama asumi rahvaarv on aastatel 2011–2025 järjest tõusnud. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68aastased moodustasid 3–9%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikest 50–79% vahele.

## Olulisemad objektid
Sadama asumi põhilised ettevõtted ja rajatised on seotud sadamataristuga: ASi Tallinna Sadam Vanasadam ja ajaloolises Admiraliteedi basseinis asuv Vanasadama Jahisadam ning endise Tallinna Sadamatehaste säilinud hoone (Merekeskus, lammutatud 2016. aastal). Samuti asuvad sadamas Admiraliteedi sild, Tallinna Sadama A-terminal ja D-terminal ja kruiisiterminal.

Sadama asumi territooriumile jääb mitu äri- ja kaubanduskeskust: Foorum Ärikeskus, Pro Kapitali ärikeskus, Postimaja Kaubanduskeskus, Rotermanni Kaubamaja ja Nautica keskus. Asumis on lisaks veel Sadama turg.

Sadama asumis asub Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirik.

## Haridus ja kultuur
Sadama asumis tegutses aastatel 1937–1940 Tallinna Juudi Kool, mis tegutseb taas alates 1990. aastast. Sadama asumi aladel asub Tallinna Ülikooli linnak.

Sadama asumis asuvad Eesti Arhitektuurimuuseum, TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum, Tantsupeomuuseum ja Coca-Cola Plaza (kino). Tallinna sünagoogi juures asub Eesti Juudi Muuseum.


Fail:Tallinn Rottermanni Soolaladu.jpg|Sadama asum, Rotermanni soolaladu
Fail:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Sadama-D Terminal.JPG|Endine D-terminal 2010. aastal
Fail:Lootsi 8.jpg|Kultuurimälestis nr. 8162. Laohoone fassaad Lootsi tänav 8 (end. kinnistu 304D hoone A/B), 19. sajandi lõpp
Fail:Linnahall 2006.jpg|Vaade Tallinna Linnahallile merelt
Fail:Tallinna Elektrijaama korsten.jpg|Tallinna elektrijaama katlamaja ja korsten
Fail:Sadama tänav.jpg|Tallink Express Hotell ja Sadama tänav


## Ajalugu
Sadama asumi alad on osaliselt tekkinud mere taganemise tulemusel alles pärast 15. sajandit. Kuni 15. sajandini oli sadama piirkonna lääneosas, mis piirnes Tallinna vanalinnaga, Tallinna lahe kallas, mis ulatus kuni tänapäevase Narva maantee ja Viru väljakuni. Ajalooline Tallinna sadam asus, keskaegsete gravüüride järgi, millel on näidatud laevu, peaaegu Suure Rannavärava ees. Ala Tallinna linnamüürist ida pool oli soostunud ning liikumiseks kasutati tänapäeva Vana-Viru tänav sihis olnud teed, kuhu pääses läbi vallivärava.

Tallinn oli 14.–15. sajandi vahetusel üks olulisemaid Läänemere sadamaid, sest läbi Tallinna kulges transiitkaubandus Novgorodi ja muudesse idapoolsetesse linnadesse. Merekaubandus tõi linnale palju tulu ning 15. sajandi alguse ehitusbuum tugines just sellest saadud tuludele.

1647. aastal toimus Tallinna sadama rekonstrueerimine. Sadama lähedale oli tekkinud 17. sajandi algul Härmapõllu agul, mille tuumik paiknes arvatavasti Härjapea oja lähistel (praeguse Jõe tänava piirkond). Hobujaama tänava kandis eksisteeris veel 18. sajandil Härmapõllu kõrvaltänav.

Tallinna lahe ääres asutati Admiraliteedi töökojad Venemaa keisri Peeter I korraldusel 1714. aastal, need paiknesid praeguse Vanasadama naabruses, nende järgi on nime saanud ka Vanasadama Admiraliteedi bassein. Admiraliteedi ülesanne oli remontida ja varustada Tallinnas baseeruvaid Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu ning tehasel oli selleks vajalike hoonete kompleks, sh töökojad, tellingud, laod, sepikojad, haldushooned ja arsenal. Admiraliteedile kuulusid ka Tallinna köiemanufaktuur, ehitusettevõtted, telliselööv ja saeveski. 1722. aastaks olid Admiraliteedi töökojad kujunenud Tallinna esimeseks suureks tööstusettevõtteks, kus töötas ligi 250 töölist ja valmis enamik keiserliku Venemaa sõjalaevadest. Admiraliteedi kanali kaldale ehitati kasarmud ja Admiraliteedi hooned. Tekkis omaette venekeelne Matrosskaja sloboda nimeline asum, mis võttis endal alla kogu nüüdse Mere puiestee, Ahtri, Sadama ja Lootsi tänava piirkonna. 1732. aastaks olid peamised admiraliteedi töökojad valmis ehitatud.

1752. aastal rajati Sadama asumi aladele Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirik.

Pärast Venemaa lüüasaamist Krimmi sõjas (1854–1855) otsustati eemaldada Tallinn kindluste nimekirjast. Sellega seoses hakati linna kindlustusi järk-järgult likvideerima. Tallinna sadamatehased nimetati 1886. aastal ümber riiklikuks laevaremondi- ja metallitehaseks.

Rotermanni kvartali piirkonnas algas suurem ehitustegevus 19. sajandi algul. Seal alustas endine käsitööline Christian Abraham Rotermann alustas oma tööstuste laiendamist ning tema poeg jätkas seda tööd. Christian Barthold Rotermann laiendas raua- ja puidutööstust, ehitas aurusae hoone (1879), rajas makaronivabriku (1887) ning uue kaubahoone ja viljaveski (1888).

1876. aastal sai valmis uusromaani stiilis Tallinna Piiritusevabrik (Mere pst 6-8), mille juhatajaks sai Alexander Rosen. Rosen oli Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangude piiritusevabrikuid ühendava ühingu esimees. 1895. aastal arenes ettevõte ülevenemaaliseks ühinguks. 2005. aastal anti Rotermanni kvartali ühele uuele tänavale Roseni nimi.

Endise Uus-Hollandi tänava piirkonnas asuvad 1870. aastatest kuni Esimese maailmasõjani mitmes järgus ehitatud laohooned (Kochi aidad), mis kuulusid parun Girard de Soucantonile ja suurkaupmees Kochile.

Mere puiestee rajamine toimus alles 19. sajandi teisel poolel, 1866. aastal andis Tallinna linn sellest vanalinna pool asuva ala rendile Kanuti gildile, kes pidi rajama sinna avaliku suveaia, Kanuti aia.

Balti raudtee Balti jaamast jätkusid raudteeliinid mööda tänapäevast Ahtri tänavat Tallinna sadamasse ja sadama piirkonda, kus olid haruteed: Elevaatori rajoonis: Clayhillsi harutee, Elevaatori (Baikovi) silla teedele, ETK harutee, Judeikini harutee, Kochi harutee, Külmutusmaja harutee, Maieri harutee, Maieri kanali harutee, Minkovi harutee, Nobeli harutee, Rosen ja Kо harutee, Rotermanni uus ja vana harutee. Tegutsesid ka Oit ja Mäe harutee, Kljas ja Josselsoni harutee, Tapamaja harutee.

Tallinna sadam kandis kuni 1940. aastani nii Kaubasadama kui ka Vanasadama nime. Hiljem kutsuti sadamat Merekaubasadamaks ja Kesklinna sadamaks, alates 1998. aastast kannab sadam aga jällegi Vanasadama nime. Kaks Tallinna olulisemat kaubasadamat - Vanasadam ja Paljassaare sadam said osaks 1992. aastal moodustatud riigiaktsiaseltsist Tallinna Sadam.


TLA_1465_1_4232_Narva_mnt_ja_Uus_Sadama_tänava_nurk_fotogr_N_Nylander.jpg|Narva mnt ja Uus-Sadama tänava nurk
TLA_1465_1_2345_Sadam._kraana_tõstab_vedurit_nr_Э-5491_1930_1940_fotogr_K_H_Akel.jpg|Sadam, kraana tõstab vedurit nr Э-5491
TLA_1465_1_2347_Tallinna_sadam._Vaade_sadama_laole_ja_merel_olevatele_laevadele_1930_1940_fotogr_K_H_Akel.jpg|Tallinna sadam. Vaade sadama laole ja merel olevatele laevadele
TLA_1465_1_1954_Reval._Hafen_und_Zollamt_M._Lewinthal_postkaart.jpg|*Reval. Hafen und Zollamt* M. Lewinthal postkaart
TLA_1465_1_598_Sadama_tn_7,_9,_kinnistu_nr_295c_295a_17_05_1938.jpg|Sadama tänav 1938
TLA_1465_1_547_Narva_mnt_21_12_04_1939_fotogr_E_Brocknor.jpg|Narva mnt 21 (1939)
TLA_1465_1_554_Narva_mnt_ja_Petroleumi_tn_nurk_2_04_1939_fotogr_E_Brockner.jpg|Narva mnt ja Petroleumi tn nurk (1939)
TLA_1465_1_559_Narva_mnt_15_1937_fotogr_E_Brockner.jpg|Narva mnt 15 (1937)


## Viited

## Välislingid