open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuivamislõhe

**Kuivamislõhed** on ebaühtlase kuivamise tagajärjel tekkinud praod ja lõhed puidus.

## Kuivamislõhe põhjused
Puidu kuivatamise suurim probleem on see, et välimine kiht kuivab kiiremini kui sisemine. Kui välimistel kihtidel lastakse kuivada liiga palju alla kiudude küllastuspunkti, tekivad puidus pinged. Välimiste kihtide kahanemist takistab niiskem puit sisemistes kihtides. Puidu kiud rebenevad, mis võimaldab tekkida lõhedel ja pragudel, kui pinged pikikiudu on suuremad kui tugevus kahe kiu vahel. Lõhed kulgevad radiaalsuunas, kus paiknevad mehaaniliselt nõrgad rakud, säsikiired. Lõhenemise intensiivsus on võrdeline materjali paksuse ja kuivamise kiirusega. Kuna vesi liigub ristlõikest läbi palju kiiremini, kuivavad puidu otsad kiiremini. Nende kahanemist takistab otstest kaugemal asuv puit, mis kuivab aeglasemalt. Kui pinge kasvab puidu tugevusest suuremaks, tekivad praod. 

## Probleemid
Paljud hoiduvad kasutamast defektset puitu, kuna see kahandab puidu ilu ja väärtust. Praod vähendavad puidu tugevust, tugevus langeb korrelatsioonis defekti suuruse ja ulatusega.

## Mida ette võtta
Kõrgem kuivatamistemperatuur tähendab lühemat kuivatamisaega, kuid ka suuremat tõenäosust sisepingete tekkimiseks. Optimaalne kuivatamisviis tähendab kompromissi leidmist nende kahe vahel, tuleb välja töötada kava, mis kuivataks puitu võimalikult kiiresti silmnähtava materjali väärtuse languseta. Et palkide otspinda ei tekiks lõhesid, tuleb vältida otspinna kuivamist päikese käes. Saematerjali kuivatamisel tuleb võõbata materjali otspind niiskust mitteläbilaskva ainega.

## Viited
Magnus Hellberg

**Magnus Hellberg** (sündinud 4. aprillil 1991 Uppsalas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Ottawa Senators.

Ta alustas klubikarjääri Almtuna IS-is. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2011–12 Frölunda HC-s.

2011. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i ''draft''is 38. valikuna. Põhja-Ameerikas mängis Hellberg aastatel 2012–2017. Suurem osa ajast mängis ta American Hockey League'is (AHL), esmalt kolm hooaega Milwaukee Admiralsis ja seejärel kaks hooaega Hartford Wolf Packis. 2015. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is pääses Hellberg väljakule ühes mängus Predatoris meeskonnas ja kolmes mängus New York Rangersi meeskonnas.

2017. aastal liitus ta KHL-i klubiga Kunluni Red Star. 2018. aasta mais liitus ta Peterburi SKA-ga. Aastatel 2018 ja 2019 valiti Hellberg KHL-i tähtede mängule. 2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu HK Sotšiga.

2022. aasta aprillis naasis Hellberg Põhja-Ameerikasse, sõlmides üheaastase lepingu NHL-i klubiga Detroit Red Wings. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Seattle Krakeniga, kuid pärast Krakeni treeninglaagrist osalemist talle Krakenis väravavahi kohta ei pakutud. Sama aasta oktoobris liitus ta Ottawa Senatorsiga.

2018. aastal tuli Hellberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Magnus Hellberg NHL.com lehel
* Magnus Hellberg KHL.ru lehel
* Magnus Hellberg hockeydb.com lehel
Kinnemond

**Kinnemond** oli šoti päritolu Rootsi aadlisuguvõsa, mille liikmetele kuulus maavaldusi ka Eesti aladel.

Rootsi asunud Kinnemondid põlvnesid Šotimaa Fife'i piirkonna Kinninmonti klannist (*Clan Kinninmont*).

Kinninmontide Callange'i (rootsi allikais *Calensk*) valdusest pärit vennad John (Johan), Patrick ja Thomas suundusid 1620. aastatel palgasõduritena Rootsi teenistusse ning tegid kõik edukat karjääri. Esimesena jõudis Rootsi tõenäoliselt John, keda on mainitud juba 1621. aastal leitnandina Mansfeldi Philippi rügemendis. Patrickut on Rootsis esmamainitud 1624. aastal lipnikuna Alexander Leslie Södermanlandi rügemendis ning Thomast 1628. aastal lipnikuna Johan Banéri Östergötlandi jalaväerügemendis.

Suguvõsa naturaliseeriti ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda 1650. aastal nr. 505 all.

Johan Kinnemond sai lääniks *Enneberg*i mõisa Liivimaal, mis tema surma järel läks vend Thomase omandusse. Thomasele kuulus ka Vändra mõis, mille omanikuks sai ta abielu kaudu ooberst James Scotti (suri 1635) tütre Christinaga.

Kinnemondide suguvõsa suri meesliinis välja 1677. aastal kui Thomas Kinnemondi ooberstleitnantist poeg Patrick hukkus Stettini piiramisel.

## Suguvõsa liikmeid

*Johan Kinnemond (suri 1638), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Pillau ja Nöteborgi komandant
*Patrick Kinnemond (suri 1639), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Anklami komandant, hukkus Giesshübeli piiramisel
*Thomas Kinnemond (suri 1657), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Augsburgi linnamajor, Koporje, Neumünde ja Dünamünde kindluse komandant, Vändra mõisnik
*Patrick Kinnemond (suri 1677), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant)

## Välislingid
*Kinnemond nr. 505
Konrad Kullango

**Konrad Kullango** (kuni 1935 **Kihlevelt**; 1. november (vkj)/ 14. november 1906 Tallinn – 18. detsember 1986 Chittendeni maakond, Vermont, USA) oli eesti raamatukogundustegelane. 

Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Kaarli koguduse eraühisgümnaasiumi. 
Ta õppis aastatel 1926–1931 Tartu Ülikooli filosoofia- ning 1934–1939 ja 1940–1941 õigusteaduskonnas (lõpetas 1939).
Akadeemiliselt oli ta EYS Veljesto ja Korporatsioon Fraternitas Liviensise liige.

Alates 1928. aastast oli ta Tartu Ülikooli raamatukogu kantseleiametnik ja aastatel 1941–1944 direktor Friedrich Puksoo  asetäitja.

Ta põgenes Teise maailmasõja ajal 1944. aastal  Saksamaale, töötas Ambergi Eesti Gümnaasiumis õpetajana.

Ta läks 1951. aastal USAsse, töötas seal arveametniku ja raamatupidajana. Oli tegev mitmes eestlaste ühingus USA-s.

## Isiklikku
Tema vend oli ehitusinsener Harras Kullango.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
Kacwin

**Kacwin** (slovaki keeles *Kacvín*, ungari keeles *Szentmindszent*, saksa keeles *Katzwinkel*) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tatra maakonnas Łapsze Niżne vallas. Kacwin asub Slovakkia piiri ääres, Zakopanest ligikaudu 26 km idakirdes.

Kacwin on suvituskoht ja turismisihtpunkt.

## Viited
Zirler Berg

**Zirler Berg** Zirli lähedal Austria Tirooli liidumaal on 1057 m kõrge mägi Karwendeli Alpides Põhja-Lubjakivialpide lääneosas. See on Reither Spitze (2374 m) lõunapoolne eelmägi ja on tuntud peamiselt seetõttu, et *[[Seefelder Straße]]* (B 177) selle lõunanõlval ronib vähem kui 4 km-ga 388 m kõrgemale Zirlist Inntalis Leithenisse Seefeldi platool.

## Asukoht

Zirler Berg on Seefeldi platoo äärmises kaguservas, mis on laias laastus 1200 m üle merepinna ja asub Wettersteini (põhjas), Karwendeli (idas) ja Miemingi mägede (läänes) vahel ning laskub Inntali suunas lõunasse ja 600 m madalamale. Zirler Bergi tipp asub Reith bei Seefeldist ja Leithenist kagus *Zirler Waldi* metsas, mis katab mäekülge Zirli ja Telfsi vahel kuni *[[Tiroler Straße]]ni* (B 171).

Umbes 2,5 km Zirler Bergist põhjas kerkib Rauenkopf (2011 m), sealt edasi põhjas Reither Spitze (2374 m) ja umbes 2,5 km kirdes on Brunstkopf (1719 m), kõik Erlspitzi rühma tipud. Inni lisajõgi Schlossbach voolab läbi *Schlossbachklammi* kuristiku itta. Tipust veidi põhja pool on Leitheni servas 1637. aasta katkusammas.

## Geoloogia

Zirler Bergi tegelik tipp ja selle lõunakülg Inntali poole koosneb peadolomiidi kihtidest; mäetipu piirkonnas leidub aga moreenilademeid.

## Transport
### ''Zirlerbergstraße''

*[[Seefelder Straße]]* (B 177) lõunapoolne lõik kulgeb üles lõunanõlvadelt ja üle Zirler Bergi idakülje. Seda teelõiku kutsutakse ka *Zirlerbergstraßeks*. *Seefelder Straße* on peamiselt lõuna-põhja suunaline ja ronib mäest üles Inntalist Zirlist (622 m) kuni 16 % kaldega Leitheni (1010 m) suunas ja jätkab siis läbi Reithi, Aulandi ja üle Seefeldi sadula (1185 m) umbes 4 km (linnulennult) Zirler Bergist loodesse Seefeldini. Zirli ja Leitheni vahel ronib maantee vähem kui 4 km-ga 388 m ja jätkab ronimist, ehkki vähem järsult, liikudes Seefeldi sadula suunas.

Zirler Bergi lõunaküljel asub *Zirlerbergstraße* ainus juuksenõel – *Gasthaus Zirlerberg Rastist* umbes 818 m kaugusel – kust avanevad vaated Inntalile.

Zirli ja Leitheni vahel on *Seefelder Straße* põhjapoolne sõidutee (ülesmäge sõidutee) suletud haagissuvilatele, mille lubatud kogukaal on üle 750 kg, ning kogu Zirli ja Scharnitzi vaheline tee on keelatud üle 7,5 tonnistele veoautodele, välja arvatud kohalike veoautode liiklus. Järsu kalde tõttu on Leitheni ja Zirli vahel mitu evakuatsioonirada, mis hargnevad allamäge sõiduteelt; nad jooksevad kergelt ülesmäge, et hädaolukorras saaks kruusasel teel pidurdada sõidukeid, eriti veoautosid. Kalle tähendab ka seda, et jalgrattad ei ole lubatud allamäge sõiduteele; kuigi neil on lubatud üles ronida, pole see suure liiklustiheduse tõttu soovitatav.

### Karwendeli raudtee

Zirler Bergist põhjakirdes kulgeb Karwendeli raudtee eriti käänuline ja paljude tunnelitega lõik üle Seefeldi sadula laias laastus *Seefelder Straßega* paralleelselt. Liin kulgeb Innsbruckist Seefeldi ja Mittenwaldi kaudu Garmisch-Partenkirchenisse ning sellel on mitu jaama või peatust, sealhulgas Reith, Seefeld ja Scharnitz. Mäest ida pool siseneb raudtee Rauenkopfi lõunaküljel ja Brunstkopfi edelaküljel üle sildade ja läbi tunnelite laia kurvi, ületades Schlossbachi.
Lansi järv

**Lansi järv** (*Lanser See*) on suplemiseks mõeldud järv Austrias Lansi lähedal; see asub lõunapoolsel kõrgendikul Innsbrucki kohal. Järveni viib Innsbruckist 6. trammiliin. Järv on populaarne rohelise keskkonna tõttu. Talvel käiakse seal uisutamas. Järv kuulub Innsbrucki linnale.

Loduvee tõttu on Lansi järve vee kvaliteet üldiselt suurepärane, ehkki suviti on see mõjutatud puhkemajandusest.
Leutascher Ache

**Leutascher Ache** (ka: *Leutasch*, ülemjooksul **Gaistalbach**) on jõgi Tiroolis Austrias ja Baieris Saksamaal, Isari vasakpoolne lisajõgi.

Leutascher Ache algab Miemingi mägedes Ehrwaldi piirkonnas Tiroolis ja voolab alguses põhja suunas. Pärast umbes 1 km võtab see Igelsee järve vee ja voolab siis Wettersteini ja Miemingi mägede vahel läbi Gaistali oru ida suunas. Leutaschi lähedal pöörab see kirdesse ja voolab läbi Leutaschtali kõrgoru. Pärast Leutaschi kuristikust läbiminekut suubub see Baieris Mittenwaldi juures Isarisse.
Rabamännik

**Rabamännik** on kuivendatud looduslik puisraba. Looduslikes puisrabades esineb üksikuid mände ning kuivendamise tagajärjena ei suuda ülejäänud puuliigid vähese vee nimel konkureerida. Rabamännikute levimist soodustab kuiv kliima ning sellest tulenev mulla kuivenemine.

## Rabamänd
Rabamänd (*Pinus sylvestris* var. *nana*) on hariliku männi üks teisendeid. Harilik mänd on seejuures Eesti ainus looduslik männiliik ja samas levinuim puu Eesti metsades. Tüüpiline rabamänd on tavaliselt madal, tüvi on okslik ning mattunud osaliselt turbasamblasse.

## Taimestik
Rabamännikutes ja metsasoodes on levinud järgmised turbasamblad: pruun turbasammal, lilla turbasammal, Läänemere turbasammal ning lepa turbasammal. Iseloomulikud rabamännikule on kanarbik (*Calluna* *vulgaris*), harilik kukemari (*Empetrum nigrum*), harilik jõhvikas (*Vaccinium oxycoccus*), harilik sinihelmikas (*Molinia caerulea*), tupp-villpea (*Eriophorum vaginatum*), pudeltarn (*Carex rostrata*), harilik luga (*Juncus* *effusus*) ja ümaralehine huulhein (*Drosera rotundifolia*).  Rabamännik on väga marjarikas, seal on palju mustikaid, pohli ja jõhvikaid. Peale marjade leidub rabamännikus ka suurel hulgal seeni.

## Kasvukoht
Mänd talub äärmuslikke kasvutingimusi, nii kuuma kui ka külma. Mändi võib leida liivaluidetel, nõmmedel kui ka soodes ja rabades. Soodes ja rabades kasvavad männid moodustavadki rabamänniku. Mänd suudab kasvada nii happelisel mullal kui ka karbonaadirikkal pinnasel. 

## Viited
Pureņi vald

**Pureņi vald** (läti *Pureņu pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Isnauda, Cirma ja Ņukši vallaga, lisaks veel Rēzekne piirkonna Stoļerova vallaga.

Valla pindala on 59,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 366 inimest. Aastal 2011 elas vallas 271 lätlast, 79 venelast, 3 valgevenelast, 9 ukrainlast ja 2 poolakat. Valla keskus on Kiudolova küla. Vallavanem on Ilga Mikijanska. 

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Kaunata vallas Goveika külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti  aga vald ametlikult. Aastal 1962 liideti Goveika külanõukoguga Stoļerova külanõukogu kolhoosi Zarja maad. Aastal 1975 liideti suur osa külanõukogust, sealjuures ka selle halduskeskus Govieka, LŅukši külanõukoguga. Ülejäänud territoorium nimetati ümber Pureņi külanõukoguks. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Pureņi vald.  2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.

## Loodus

Vald asub Latgale kõrgustikul. Kõrgeim koht ulatub 177,5 meetrit üle merepinna.

Suurim jõgi on Kivdolica. Suuremad järved on Suur Kivdalova järv (40,7 ha), Väike Kivdalova järv (14,7 ha) ja Pūdnīki järv (33,5 ha).

Looduskaitse all on Zapani tamm, Kivdolova tamm, Ignatova Metsaveere männid, Ignatova Metsmänd ja Batari pärn. Lisaks on looduskaitse all kaks nimetut põlispuud.

## Külad

Vallas on nelikümmend üks küla. Valla keskuse Kiudolova (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 62. Sama staatusega on veel Auziņi 47 elanikuga aastal 2020. Kaks valla küla on staatusega *mazciems* - Stoponi 35 elanikuga aastal 2020 ja Železnīki 20 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Ancova, Arkani 3 elanikuga aastal 2020, Balašova 1 elanikuga aastal 2009, Burduški 15 elanikuga aastal 2020, Černogorka 5 elanikuga aastal 2020, Činkuri 1 elanikuga aastal 2009, Čipoti 7 elanikuga aastal 2020, Degini, Doroški, Eniki 3 elanikuga aastal 2020, Ignatova, Inčiki, Induļi 4 elanikuga aastal 2020, Justinova 3 elanikuga aastal 2020, Konstantinovka 4 elanikuga aastal 2020, Kovaļki, Krikši 6 elanikuga aastal 2020, Lociši 9 elanikuga aastal 2020, Matjunki, Nīkani 10 elanikuga aastal 2020, Paideri, Peļņi 7 elanikuga aastal 2020, Piukaiņi 3 elanikuga aastal 2020, Pracapole 1 elanikuga aastal 2020, Rubuļi, Ruliki 3 elanikuga aastal 2020, Rutkuši 11 elanikuga aastal 2020, Sauliki 2 elanikuga aastal 2020, Sondori, Sroļeva 1 elanikuga aastal 2020, Starinski 9 elanikuga aastal 2020, Strumpi 1 elanikuga aastal 2020, Zapāni 6 elanikuga aastal 2020, Tribuki 15 elanikuga aastal 2020, Vamži 5 elanikuga aastal 2020, Viruļova 2 elanikuga aastal 2020 ja Vitkupova 15 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Üksinda kodus 5

**"Üksinda kodus 5"** (inglise keeles "**Home Alone 5"**) on USA jõuluteemaline komöödiafilm, mis loodi 2012. aastal. See on järg koguperefilmile "Üksinda kodus 4".
Burchardi suvemõis

**Burchardi suvemõis** (saksa keeles *Burchards Hof*) oli 17. sajandi II poolest, tänapäeva Narva maantee, Pirita tee, Maarjamäe ja Lasnamäe vahelisel alal asunud suvemõis.  

Suvemõisa alad eraldati Tallinna Raeapteegi omanikule Johannes Burchardile pärast Tallinna muldkindlustusvööndi Viru tänava eelse alale Burchardi viljapuu-, kapsamaa ja rohuaia asemel Viru värava eesvalli ehitamist. 

1640. aastatel rajati Paksu Margareeta kirdeküljele, Roosiaia kohale Hornbastion ning rekonstrueeriti eesvall Viru värava rondeeli ja bastioni vahel. Seejärel ehitati Väikese Rannavärava ja Viru värava vahele kaks uut nn Hollandi süsteemi bastioni. Eesvallile rajati kaks Hollandi süsteemis bastioni, nn Himseli bastionid (neist põhjapoolne, Väikese Rannavärava bastion on 1980. aastatel rekonstrueeritud). 

Kuna antud asendusmaa oli oluliselt suurem, siis pidi Johannes Burchard tasuma Tallinnale 400 riigitaalrit. 17. sajandil rajati Narva maantee äärde (tänapäeva Narva maantee 95) suvemõisahoone, mille algsest kujust on aja jooksul tehtud ümberehituste tõttu vähe originaalset järgi jäänud. 

## Vaata ka
* Burchardi suvemõisa tiik
Kiudolova

**Kiudolova** (ka **Kiudalova**, **Kivdolova** või **Kivdoli**, latgali keeles **Kyudolova** või **Kyudoli**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Pureņi valla halduskeskus.

Kiudolova asub valla idaosas merepinnast 150 meetri kõrgusel Kivdalova järve läänekaldal.. Küla jääb piirkonna keskusest Ludzast 12,5 ning Riiast 281 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, Strumpe postkontor ja Pureņi rahvamaja. 

Küla rajati aastal 1984, et see oleks Vitkupova küla asemele külanõukogu halduskeskuseks. Aastal 1988 ehitati sinna ka põhikool.

Aastal 2008 oli külas elanikke 92, aastal 2020 aga 62.
## Viited
Trybsz

**Trybsz** (slovaki keeles *Tribš*, ungari keeles *Újterebes*, saksa keeles *Treibs*/*Tribs*) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tatra maakonnas Łapsze Niżne vallas. Trybsz asub Slovakkia piirist umbes 8,5 km kaugusel.

Trybsz on turismisihtpunkt.

## Viited
Lehe tänav (Pärnu)

**Lehe tänav** on tänav Pärnu Rannarajooni linnaosas.

Tänav algab A. H. Tammsaare puiesteelt ja kulgeb kagusse kuni ristub Ranna puiesteega. Tänava pikenduselt lõuna suunas kulgeb kergliiklustee, mis lõpeb Pärnu rannapromenaadil. Tänav ristub ka Papli tänavaga (paremalt).

Tänav külgneb Pärnu rannapargiga. Tänava äärde jäävad Pärnu Rannastaadion ja Pärnu rannahotell.

Tänav on ligikaudu 361 meetrit pikk. 

## Liiklus
A. H Tammsaare puiestee ja Ranna puiestee vahel on tänav ühesuunaline. Sõita saab vaid A. H. Tammsaare puiestee suunas.

## Nimi
Tänav on kandnud ka Lehise tänava (saksa keeles *Lärchenstraße*) nime, kuid alates 1930. aastatest on see olnud Lehe tänav.

## Viited
Punase Professuuri Instituut

**Punase Professuuri Instituut** (Институт красной профессуры, ИКП),  aastail 1921–1938 Moskvas tegutsenud ÜK(b)P parteiline õppeasutus.

Juhatajad Mihhail Pokrovski (1921–1931), Pavel Judin (1931–1938).
Toomas Tamm

**Toomas Tamm** (sündinud 16. oktoobril 1965 Tartus) on eesti keemiateadlane ja professor. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1983. aastal Tartu 2. Keskkooli hõbemedaliga; õppinud vahetusüliõpilasena ''Lafayette College''’is (Easton, Pennsylvania, USA); lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli keemia (orgaanilise keemia) erialal *cum laude*. Aastatel 1990–1993 oli ta Tartu Ülikooli keemiaosakonnas aspirantuuris ja doktorantuuris ning sai keemiadoktori kraadi 1993 väitekirjaga "Quantum-Chemical Simulation of Solvent Effects" (juhendaja Mati Karelson). Oli järeldoktorantuuris Florida Ülikoolis (Gainesville, USA) 1994–1996 ja Helsingi Ülikoolis 1996–1998.

## Töökäik
Oli Tartu Ülikooli laborant (osalise koormusega) 1981–1984 ja 1986–1989; nooremteadur (osalise koormusega) 1990–1992, teadur 1993–1994.

Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1998: alus- ja rakenduskeemia instituudi anorgaanilise keemia professor ja õppetooli juhataja 1998–2002; keemiainstituudi anorgaanilise keemia professor ja õppetooli juhataja 2002–2014; matemaatika-loodusteaduskonna teadus- ja arendusprodekaan 2002–2007 ning õppeprodekaan 2012–2016; keemiainstituudi anorgaanilise keemia õppetooli dotsent 2014–2016; loodusteaduskonna õppeprodekaan 2017–2022; keemia ja biotehnoloogia instituudi dotsent 2017, professor 2017–… (aastast 2019 kaasprofessor tenuuris).

## Teadustöö
Uurimistöö põhisuunad: keemiliste reaktsioonide mehhanismi ja raskete aatomite vaheline vastasmõju; elektrokeemiliste nähtuste kvantkeemiline modelleerimine. Lahusti ja lahustunud aine vahelise vastastikmõju mudelite loojaid.
Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 9 magistri- ja 4 doktoritööd.

## Liikmesus
Kvantkeemia programmipaketi ZINDO arendus- ja testimistööde koordineerimine Florida Ülikoolis (USA, 1994–96). Osalenud rahvusvaheliste konverentside läbiviimisel; Eesti Keemia Seltsi liige. 

## Harrastused
Fotograafia. Toomas Tamm on juutuuber. YouTube'is on ta omanimelisele kanalile laadinud palju loenguid ja teisi õppematerjale.

## Viited

## Välislingid
*Toomas Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis
*https://www.youtube.com/channel/UC2MYRRQqD0C9KTQsDJcmMYw Toomas Tamm YouTube'is
*Toomas Tamme publikatsioone
Perkal

**Perkal** (prantsuse, pärsia k. *percale*) on eriti kvaliteetsest puuvill-lõngast kootud peen tihe labase sidusega tavalisest tugevam kergem riie.
## Kasutusalad
Kasutatakse seal kus vajatakse kerget tugevat kattematerjali. Lennunduse esimestel aastakümnetel kasutati lakitud perkali lennuki tiiva, kere ja tüürpindade katteks. Perkaliga kaetud lennuki pinnad muutusid emaliidiga lakitult ilmastikukindlaks, pingutatuks, siledaks ja õhutihedaks, samuti õmmeldi sellest riidest langevarje.  
## Viited
Cirma vald

**Cirma vald** (läti keeles *Cirmas pagasts*) on vald Lätis Ludza piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Ludza linnaga, Isnauda, Pureņi ja Zvirgzdene vallaga ning Rēzekne piirkonna Stoļerova, Griškāni ja Lendži vallaga.

Valla pindala on 87 km². 2011. aasta seisuga elas seal 650 inimest. Aastal 2011 elas vallas 378 lätlast, 263 venelast, 19 valgevenelast, 8 ukrainlast, 3 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Tutini küla. Vallavanem on Ilga Mikijanska.

Valla suurim järv on Cirms.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Zvirgzdene vallas Cirma külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Cirma külanõukoguga Pokumina külanõukogu, aastal 1979 aga osa Lendži külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Cirma vald.  2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.

## Kaitstavad paigad

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Evertova keskaegne kalmistu ehk Hauamägi. Riikliku kaitse all on Evertova muinaskalmed.

Looduskaitse all on Ubagi männid, Voverova mänd, Gomeļmuiža kask, Gomeļmuiža künnapuud, Gomeļmuiža park, Gomeļmuiža tammed, Gomeļmuiža õõnes pärn, Gomeļmuiža õõnega pärn ja veel neli nimetut põlispuud.

## Külad

Vallas on nelikümmend üheksa küla. Valla keskuse Tutini (*vidējciems*) elanike arv aastal 2020 oli 290. Kaks valla küla on staatusega *mazciems* – Garbari 45 elanikuga aastal 2020 ja Pokumina 20 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega *skrajciems* – Antiži 8 elanikuga aastal 2020, Biži 2 elanikuga aastal 2020, Ceiruļova 4 elanikuga aastal 2020, Dubinova 34 elanikuga aastal 2020, Dzierkaļi 10 elanikuga aastal 2020, Edvardoslava 2 elanikuga aastal 2009, Evertova 18 elanikuga aastal 2020, Galdišova 10 elanikuga aastal 2020, Iškina 5 elanikuga aastal 2020, Karpuškāni 3 elanikuga aastal 2020, Kiuļi, Kleperi 8 elanikuga aastal 2020, Križuta 3 elanikuga aastal 2020, Krjakova 7 elanikuga aastal 2020, Muļči 3 elanikuga aastal 2020, Novomisļi 1 elanikuga aastal 2019, Paborga 9 elanikuga aastal 2020, Pļātova 4 elanikuga aastal 2020, Putinova 9 elanikuga aastal 2020, Putrinīki 34 elanikuga aastal 2020, Ramslova 7 elanikuga aastal 2020, Soidi 4 elanikuga aastal 2020, Sorņi 1 elanikuga aastal 2020, Svjataja Gorka, Škinčova 12 elanikuga aastal 2020, Zabolotje, Zeļčova 40 elanikuga aastal 2020, Trokši 22 elanikuga aastal 2020 ja Voverova 13 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Tutini

**Tutini** (ka **Tutāni**, latgali keeles **Tutyni**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Cirma valla halduskeskus.

Tutini asub valla keskosas merepinnast 150 meetri kõrgusel Cirmsi järve kaldal Rēzekne—Zilupe raudtee ja maantee A12 ääres. Küla jääb piirkonna keskusest Ludzast 6 ning Riiast 263 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu, kultuurimaja ja Pokumina postkontor. 

Küla rajati nõukogude perioodil kui Cirma külanõukogu halduskeskus ja Suvorovi nimelise kolhoosi keskasula.

Aastal 2008 oli külas elanikke 370, aastal 2020 aga 290.
## Viited
Grogu

**Grogu** (tuntud ka kui **Baby Yoda**) on tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal loodud sarjast "The Mandalorian". Ta kuulub samasse liiki kui Yoda ja Yaddle.

Sarjas palgatakse mandaloorlane teda kinni püüdma, kuid temast saab Grogu kasuisa.
Tadeusz Reichstein

**Tadeusz Reichstein** (20. juuli 1897 – 1. august 1996) oli poola-šveitsi keemik ja Nobeli meditsiiniauhinna laureaat.

Reichstein sündis Włocławeki linnas ja veetis lapsepõlve Kiievis. Kooliteed alustas ta Saksamaal Jenas. Kui ta oli kaheksa-aastane, kolis pere Šveitsi Baselisse. Reichstein õppis ETH Zürichis keemiat ja lõpetas selle 1920. aastal.

1933. aastal õnnestus tal Walter Norman Haworthist sõltumatult sünteesida C-vitamiini meetodil, mis nimetati hiljem tema järgi Reichsteini meetodiks. 1950. aastal sai Reichstein koos Edward Calvin Kendalli ja Philip Showalter Henchiga Nobeli meditsiiniauhinna neerupealise koore hormoonidega tehtud töö eest, millega eraldati esimest korda kortisoon.

## Viited
Leutaschklamm

**Leutaschi kuristik** (saksa: *Leutaschklamm* või *Leutascher Geisterklamm*) on kanjon Mittenwaldi ja Unterleutaschi lähedal Baieri-Tirooli piirialal, millest voolab läbi Leutascher Ache jõgi. 

See väga järskude külgedega kuristik avati turistidele see alles 24. mail 2006. Selleks tehti 1,4 miljoni euro suuruse Euroopa Liidu toetatud Austria-Saksa projekti abil üle 970 m pikkused terasest käiguteed ja sillad. Kogupikkusega 1650 m on see pikim ligipääsetav kuristik Ida-Lubjakivialpides.

## Turundus

Turismiprojektina turustati kuristikku niinimetatud *Geisterklammina* ("vaimne kuristik") koos *Koboldpfadiga* ("Koboldi tee") kui peresõbralikku vaba aja paradiisi. Ümbruskonnas on 40 tahvlit infoga müütide, geoloogia, taimestiku ja loomastiku kohta, samuti pilkuvate silmadega vaim ja värvilised, helile orienteeritud mängud. Käiguteed on igal võimalusel horisontaalsed ja on ehitatud nii, et neid saaks ületada ilma ronimisvarustuseta. Igasuguse ärevuse, mis põhjustatud kohati rohkem kui 50 m kõrguste vahest käigutee ja kuristiku põhja vahel, peaks neutraliseerima käigutee kindel kujundus.

Lisaks on kuristikus lühike rada koseni.

Leutaschi kuristik on põhimõtteliselt avatud aasta läbi, välja arvatud siis, kui on tugevad lumesajud, mil see on suletud. Jalutuskäik läbi kuristiku on tasuta; ainult tee kose juurde on tasuline.


Pilt:Leutaschklamm 1900.jpg|Leutaschi kuristik 1900. aasta paiku
Pilt:Leutaschklamm 2 1900.jpg|Leutaschi kuristik 1900. aasta paiku
Pilt:Leutaschklamm03a.jpg|Panoraamsild üle Leutaschi kuristiku
Pilt:Leutasch Geisterklamm 01.jpg|Leutaschi sissepääsu lähedal
Pilt:Leutaschklamm (Marius Hoch) 10.JPG
Pilt:Leutaschklamm02.jpg
Pilt:Leutaschklamm (Marius Hoch) 21.JPG
Pilt:2016-08-Leutasch-Wasserfall.jpg|Juga kuristiku lõpus


## Õnnetused

7. juulil 2007 paiskus käiguraja kohalt üle mitmesajakilone rahn ootamatult terasest käiguteele ja hävitas selle osaliselt. Keegi vigastada ei saanud, kuid kuru suleti kaheks nädalaks remondiks.

## Ederkanzel

*Ederkanzeli* restoran (1184 m) mäeharjal Leutaschi kuristiku kohal ja lääne pool on geograafiline ja poliitiline kurioosum. Kui söögisaal ja tualettruumid on Saksamaal, on restorani terrass Austria pinnal. Ametlik piirikivi, mis tähistab piiri kahe riigi vahel, on hoone välisseinal terrassiukse juures. Terrassil pakutavaid jooke ja toitu müüakse aga Garmisch-Partenkircheni ja Innsbrucki vastutavate finantsosakondade vahelise kokkuleppe alusel Saksamaa maksueeskirjade kohaselt.

## Muud läheduses asuvad kuristikud

Teised märkimisväärsed kuristikud Garmisch-Partenkircheni kreisis on Partnachi kuristik Zugspitze lähedal ja Höllentali kuristik Grainau-Hammersbachi lähedal.
Mandaloorlane (The Mandalorian)

**Mandaloorlane**, pärisnimega **Din Djarin** on Mandaloorlane Jon Favreau sarjast "The Mandalorian". Teda mängis Pedro Pascal.
Klas Dahlbeck

**Klas Henrik Dahlbeck** (sündinud 6. juulil 1991 Katrineholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis Davos.

Ta debüteeris Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10 Linköpings HC meeskonnas.

2011. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i ''draft''is 79. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus Dahlbeck mängima 2012. aastal. Esimesed kaks hooaega mängis ta ainult Blackhawkski noorteklubis Rockford IceHogs American Hockey League'is. NHL-is tegi ta debüüdi 6. detsembril 2014 mängus Nashville Predatorsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 11. detsembril mängus Boston Bruinsi vastu.

2015. aasta veebruaris siirdus Dahlbeck Arizona Coyotesi. Aastatel 2016–2018 mängis ta NHL-is Carolina Hurricanesi ridades.

2018. aasta mais sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Moskva CSKA. Aastatel 2019 ja 2022 võitis ta klubiga Gagarini karika.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Davosiga.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales Dahlbeck 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Klas Dahlbeck khl.ru lehel
* Klas Dahlbeck NHL.com lehel
* Klas Dahlbeck hockeydb.com lehel
Daphne Caruana Galizia

**Daphne Caruana Galizia** (neiupõlvenimega Vella; 26. august 1964 – 16. oktoober 2017) oli Malta ajakirjanik ja blogija, kes uuris muuhulgas valitsuse korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevusega seotut.

## Elukäik
Ta õppis arheoloogiat ja alustas töist elu 1987. aastal ajalehes Sunday Times of Malta. Hiljem töötas ta ajalehe The Malta Independent juures ning käivitas ka ajaveebi Running Commentary, mis keskendus vastuolulistele juhtumitele.

Ajaleht Politico on teda iseloomustanud kui "ühenaise WikiLeaks, kes on ristiretkel läbipaistmatuse ja korruptsiooni vastu Maltal, mis on mõlema omaduse pärast kuulus" ning välja toonud, et parematel päevadel ületas tema blogi loetavus tervet Malta ajakirjandust.

## Surm ja mõju

Ta hukkus 2017. aasta 16. oktoobril autopommi plahvatuses. Tema surma ajaks oli tema vastu algatatud 42 või 47 kohtuasja. Nii tõi tema surm Euroopas tähelepanu alla vaigistuskaebuste probleemi, kus kohtuasju algatatakse kriitikute vaigistamiseks ja nende kurnamiseks.

2024. aastal võeti Euroopa Liidus vastu direktiiv, kaitsmaks avaliku elu tegelasi ilmselgelt põhjendamatute nõuete või kuritarvituslike kohtumenetluste vastu ning seda on nimetatud Daphne Caruana Galizia järgi ka "Daphne seaduseks".

45 ajakirjanikku 18 väljaandest jätkasid Daphne poolelijäänud tööd nime The Daphne Project all, et paljastada tema mõrvaga seotud asjaolusid ja Malta korruptsioonivõrgustikku.

## Viited

## Välislingid
*  Ben Taub: "Murder in Malta" The New Yorker, 14. detsember 2020
Wachten

**Wachten** (vene keeles *Вахтен*) oli täpselt teadmata päritolu aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Wachteni suguvõsa päritolu on jäänud selgusetuks. Suguvõsaliin algab XVIII sajandil elanud major Magnus Wachteniga. Tema poeg major Johann Reinhold von Wachten (1748−1797) naitus Hoomuli mõisniku tütrega ja oli aastatel 1783−1796 selle mõisa rentnikuks. Tema poeg Hans von Wachten (1786−1874) astus sõjaväeteenistusse ja lõpetas karjääri kindralleitnandina. Tema surmaga kustus suguvõsa meesliinis.

## Wachtenid rüütelkonna matriklis
Kindralleitnant Hans von Wachten (1786−1874) immatrikuleeriti 13. veebruaril (vkj) 1839 Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Hans Otto Wilhelm Friedrich von Wachten (1786−1874), kindralleitnant, polgukomandör, korpuse staabiülem, armee peastaabi ülema kohusetäitja

## Wachteni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Pavasari (*Pawassern*) (1819−1837)

## Viited

## Kirjandus
*EAA, f. 854, n. 3, s. 652. Pagineerimata. Toimik Wachteni suguvõsa kohta.
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 470.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 351 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00360.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 330-331.
Mennikpunane

**Mennikpunane** on pliimenniku värvi erepunane värvitoon.

Värvinimetust "mennikpunane" või ladina keeles "*miniata*/*miniatus*" kasutatakse sageli epiteedina liiginimedes, enamasti erepunasele või oranžpunasele värvusele viitavana.

## Pildid

Minium-232909.jpg|Pliimennik looduslikul kujul
Red lead.jpg|Pliimennik pigmendipulbrina


## Mennikpunane liiginimedes

Castilleja miniata 4898.JPG|Mennikpunane kastilleeja (*Castilleja miniata*)
Clivia miniata variegata.jpg|Mattpunane kliivia (*Clivia miniata variegata*)
Passiflora miniata 001.jpg|*Passiflora miniata*
Hygrocybe miniata - Ferndale Park.jpg|Kinaver-ebavesinutt (*Hygrocybe miniata*)
Coral hind, Cephalopholis miniata (26514709329).jpg|Kirju küülikahven (*Cephalopholis miniata*)
Myioborus miniatus Monteverde 20.jpg|tanu-mägisäälik (*Myioborus miniatus*)
Sunda Minivet - Gunung Gede - West Java, Indonesia.jpg|*[[Pericrocotus miniatus]]*


## Vaata ka
* Kinaverpunane
* Moonpunane
* Vähkpunane

## Viited
Weißenbach (Inn)

**Weißenbach** on jõgi Tiroolis Austrias, Inni lisajõgi.

Weißenbach algab Halltali orus ja voolab Absami lähistel Gnadenwaldist lõunasse Milsi külla, mis asub 12 km Innsbruckist idas. Milsis suubub see kohe pärast Alam-Inntali raudtee silda Inni. Jõe kallak on 8-9 %. See jaguneb kolmeks osaks:

* Põhiosa läbib Milsi suures kruusakihis, vee kvaliteet on vahemikus A ja B. Jõge on juba mitu korda kanaliseeritud, kuid on siiski küla jaoks ohtlik.

* Külgharu 1: *Amtsbachina* voolab see haru läbi Absami kuni Hall in Tiroli *Münzturmini*, kus see pöördub ida suunas Milsi. See on kahest harust suurem ja annab Absamile joogiveevarustuse, samuti vee saeveskile. Hinne kõigub A- ja B-klassi vahel.

* Külgharu 2: *Baubachina* voolab teine haru läbi Eichati Hall in Tirolisse, kus see ühineb Amtsbachiga ja voolab siis edasi itta, et ühineda põhiosaga. Eichatis kasutatakse jõge sageli valesti prügimäena, mis vähendab vee kvaliteeti B-klassini.

Hall in Tirolist Milsini on vee kvaliteet linna reovee ja vett kasutavate rajatiste tõttu B-klassist. Suuremates allhoovustes on kala niikuinii vähe.
Liitus

**Liitus** on puistu tihedust ja kasvuruumi kasutamist iseloomustav näitaja. Eristatakse võrade ja võrastiku liitust. Liitusega sarnane näitaja on katvus.

Liituse mõõtmisi tehakse Cajanuse toruga, fotograafilisel meetodil või näiteks lidarite abil abil. Liitust on võimalik hinnata ka visuaalselt ja metsamajanduses kasutatakse liitust mõnikord täiuse esialgse hinnanguna.

## Võrade liitus

Võrade liituse arvutamiseks liidetakse võrade projektsioonide pindalad ja jagatakse vaatlusala pindalaga. Tulemus antakse suhtearvuna või protsentides. Joonisel toodud juhul on võrade liitus 0,59.

## Võrastiku liitus

Võrastiku liituse (*vertical canopy cover*)  arvutamiseks jagatakse võrade projektsioonide ühendi pindala vaatlusala pindalaga.  Ülekattega ala arvestatakse pindalas ühekordselt. Tulemus antakse suhtearvuna või protsentides. Joonisel toodud juhul on võrastiku liitus 0,54.

## Võraprojektsioon maapinnal
Puuvõra vertikaalset projektsiooni maapinnal saab kõige lihtsamal juhul lähendada ringiga, mille raadius on seotud võra pinnani ulatuvate oksaotste kaugusega puutüvest. Puistu struktuuri modelleerimisel kasutatakse ka naabervõrade mõjule kohandatud projektsioonide kujusid.

## Viited
Muttereralmbahn

**Muttereralmbahn** on trosstee Muttersis Tiroolis Austrias.

1954. aastal avati esimene trosstee, mis viis Muttersist populaarsesse Mutterer Almi suusakeskusesse. See rajatis, mis oli tuntud oma iseloomulike munakujuliste kabiinide poolest, suleti 2000. aastal.

Uus 8-inimese kabiinidega trosstee avati 5. jaanuaril 2006.
Oscar Fantenberg

**Oscar Fantenberg** (sündinud 7. oktoobril 1991 Ljungbys) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Linköping HC.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009–10 HV71 meeskonnas.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Rootsi kõrgliigas Frölunda HC ridades. 2016. aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks ja võitis samal aastal veel ka Jäähoki Meistrite Liiga.

Hooajal 2016–17 mängis Fantenberg KHL-is HK Sotši ridades. 2017. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2017. aasta mais sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Los Angeles Kings. NHL-is debüteeris ta 5. oktoobril 2017 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 9. novembril mängus Tampa Bay Lightningu vastu. 2019. aasta veebruaris siirdus ta Calgary Flamesi. Hooajal 2019–20 mängis ta Vancouver Canucksis.

2020. aasta oktoobris naasis Fantenberg KHL-i, sõlmides üheaastase lepingu Peterburi SKA-ga.

2022. aasta mais naasis Fantenberg Rootsi kõrgliigasse, kui sõlmis nelja-aastase lepingu Linköpingiga.

Fantenberg kuulus Rootsi jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Oscar Fantenberg KHL.ru lehel
* Oscar Fantenberg NHL.com lehel
* Oscar Fantenberg hockeydb.com lehel
Silli jõgi

**Sill** on 43 km pikkune jõgi Tiroolis Austrias. See on üks suuremaid Inni lisajõgesid Tiroolis. See voolab läbi Wipptali põhja poole Innsbrucki. Selle lähe asub Brenneri mäekurust idas. Sillzwickelis – kohas, kus see Innsbruckis Inni suubub – on puhkeala koos jalgrattaradadega.

Viggarbach suubub sellesse Schönberg im Stubaitalis.

Jõe valgla on 853 km²; 31,6 km² on kaetud liustikujääga.

Jõevoolu tekitatud veejõudu kasutavad kolme elektrijaama.

Jõe koskede hulka kuulub Silli langus, mille kõrgus on umbes 4 m ja kust võetakse vett linnakasutuseks. Languse basseinis elavad kalad nagu forellid. Bretterkelleri kosk asub Paschbergi jalamil Innsbruckis.

Sill on silmapaistvalt esindatud Austria kirjaniku Thomas Bernhardi lugudes *Amras* ja *Der Wetterfleck*.
Papli tänav (Pärnu)

**Papli tänav** on tänav Pärnu rannarajoonis.

Papli tänav algab Lehe tänavalt ja kulgeb itta, kuni lõpeb ristumisel Kanali tänavaga. Papli ristub veel Kuuse ja Side tänavaga. Tänav on ligikaudu 919 m pikk.

Papli tänav on üks peamisi villade piirkondi Pärnus. Tänava algusosa jääb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Pappelstraße*.

## Ajalugu
Papli tänava piirkonda planeeriti villasid juba 19. sajandi lõpus, et siduda supelrand paremini kesklinnaga. Linnavalitsus soosis eramuehitust ka seetõttu, et linnas oli hakanud tekkima raskusi suvitajate majutamisega. Villad Lehe ja Kuuse tänava vahel ehitatigi sel perioodil eesmärgiga neid suviti välja üürida.

Villad Kuuse ja Side tänava vahelisel lõigul rajati 1930. aastatel linnaarhitekt Olev Siinmaa nõudmiste järgi. Seetõttu moodustab piirkond koos Kaarli tänavaga tänaseni harvanähtavalt ühtse ja tervikliku ansambli. Mitu selle tänava äärset hoonet on arvatud ehitismälestiseks, nagu Kuuse 2 ja A. H. Tammsaare pst 19.

Papli tänava viimane, Side ja Kanali tänava vaheline osa ehitati välja 2003. aastal. Samal ajal on ehitatud tänavalõigul asuvad elamud ja tänavaga külgnev hotell-veekeskus Tervise Paradiis.

## Viited
Rundāni

**Rundāni** (ka **Rundēni**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Rundēni valla halduskeskus.

Rundāni asub  piirkonna keskusest Ludzast 34 ning Riiast 302 kilomeetri kaugusel. Külas on raamatukogu ja rahvamaja.

Rundāni tekkis Rundēni mõisa (*Rundany*) keskuse juurde, sealne katoliku kirik valmis aastal 1820. Sealne kool sai aastal 1939 keskkooli staatuse.   Aastal 2000 rajas kohalik elanik Jānis Alnis sinna ristimäe, kus on esindatud eri konfessioonide ristid. Aastal 2007 suleti sealne kool.

Aastal 1935 oli külas elanikke 288, aastal 1989 aga 445. Aastal 2008 oli külas elanikke 271, aastal 2020 aga 201.
## Viited
Natterer See

**Natterer See** *(Nattersi järv)* asub 2,5 km Nattersi külast läänes, 830 m kõrgusel üle merepinna. See on üks suuremaid mägijärvi Innsbrucki ümbruses. Ümber järve viivad mitmed matkarajad.

Isegi kui see on loduvesi, on järve vee kvaliteet suurepärane (A-klass). Pillirooalad kallastel ja toitetorud varustavad järve värske veega ning piiravad suviti suplusõlide põhjustatud reostust. Järves elavad erinevad karpkalad.

* Vee temperatuur: 18–20 °C suviti
Kuuse tänav (Pärnu)

**Kuuse tänav** on tänav Pärnu rannarajoonis.

Tänav algab A. H. Tammsaare puiesteelt ja kulgeb lõunasse. Tänav lõpeb Pärnu rannapromenaadil. Kuuse tänav ristub ka Papli tänava, Kaarli tänava (vasakult) ja Ranna puiesteega.

Tänava pikkus on ligikaudu 370 meetrit. Lõik Ranna puiesteest rannapromenaadini on mootorsõidukitele suletud.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on *Fichtenstraße*.

## Hoonestus

* Kuuse 2 – Kultuurimälestiseks tunnistatud funktsionalistlikus stiilis villa

Kuuse tänava ja Ranna puiestee nurgal asub Pärnu Rannastaadion.

## Viited
Roman Ljubimov

**Roman Jurjevitš Ljubimov** (vene keeles Роман Юрьевич Любимов; sündinud 6. jaanuaril 1992 Tveris) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Kaasani AK Bars.

Ta alustas klubikarjääri Moskva CSKA-s, mille meeskonnas debüteeris ta KHL-is hooajal 2010–11.

2016. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Philadelphia Flyers. Hooajal 2016–17 lõi Ljubimov NHL-is neli väravat ja andis kaks väravasöötu.

2017. aasta juulis naasis Ljubimov Moskva CSKA-sse. 2018. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga. 2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Moskva Spartakiga. Sama aasta detsembris siirdus ta Kaasani AK Barsi, kellega sõlmis üheaastase lepingu.

2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Ljubimov Venemaa jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Roman Ljubimov KHL.ru lehel
* Roman Ljubimov NHL.com lehel
* Roman Ljubimov hockeydb.com lehel
Prantsuse riiklik kosmoseuuringute keskus

**Prantsuse riiklik kosmoseuuringute keskus** (*Centre national d'études spatiales*; **CNES**) on Prantsusmaa riiklik kosmoseagentuur. Selle peakorter asub Pariisis. Keskus allub Prantsuse relvajõudude ministeeriumile ja teadusministeeriumile.

CNES asutati 19. detsembril 1961 president Charles de Gaulle'i initsiatiivil ning selle eesmärgiks sai Prantsuse kosmoseuuringute koordineerimine ja läbiviimine. 

CNES on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) liige. 2020. aastal andis ta ESA eelarvesse teistest suurema osa – 1,3 miljardit eurot. CNES rahastab ESA kaudu peamiselt teadusmissioone, mis tegelevad astronoomiaga, Päikesesüsteemi ja Maa uurimisega. Keskus haldab koos ESAga Guajaana kosmosekeskust. CNES annab oma panuse ka sõjalise eesmärgiga missioonidesse ning rahastab telekommunikatsiooni- ja navigatsioonisatelliitide arendamist.  

## Viited
Kaarli tänav (Pärnu)

**Kaarli tänav** on tänav Pärnu rannarajoonis.

Kaarli tänav algab Kuuse tänavalt ja suundub itta. Tänav lõpeb ristumisel Side tänavaga. Teisel pool Kuuse tänavat asub Pärnu Rannastaadion ja Side tänava ääres asub hotell-veekeskus Tervise Paradiis.

Tänava pikkus on ligikaudu 258 meetrit.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Karlstraße*.

## Ajalugu
Kaarli tänava villad rajati 1930. aastatel vastavalt linnaarhitekt Olev Siinmaa nõudmistele. Seetõttu moodustavad Kaarli ja Papli tänava elamud tänaseni harvanähtavalt ühtse ja tervikliku ansambli. Tänava äärne elamu aadressil Kuuse 2 on arvatud ehitismälestiseks, kui Pärnu supelfunktsionalismi näide.

## Viited
Emiliano Buendía

**Emiliano Buendía Stati** (sündinud 25. detsembril 1996 Mar del Platas) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglismaa Premier League'is klubis Aston Villa.

Aastatel 2009–2010 kuulus ta Madridi Reali noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Getafe akadeemiaga. Hooajal 2013–14 debüteeris Buendía Getafe reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. 5. detsembril 2014 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas karikamängus SD Eibari vastu. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 1. veebruaril 2015 mängus UD Almería vastu. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas sama aasta 27. septembril mängus Levante UD vastu. Hooajal 2017–18 mängis ta Getafest laenul Hispaania esiliiga klubis Cultural Leonesa.

2018. aasta juunis sõlmis Buendía nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Norwich City. Hooajal 2018–19 võitis ta Norwich Cityga Inglismaa esiliiga ja järgmisel hooajal mängiti Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2020–21 lõi Buendía Inglismaa kõrgliigas 15 väravat ja andis 16 väravasöötu ning ta valiti samal hooajal Inglismaa esiliiga ja Norwich City hooaja parimaks mängijaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta juunis siirdus ta 33 miljoni naelsterlingi eest Aston Villasse. See oli Aston Villa ajaloo suurim ost ja Norwich City suurim müük.

Buendía osales Argentina kuni 20-aastaste koondise koosseisus 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Norwich City
*EFL Championship: 2018–19, 2020–21

## Viited
Fernando Marçal

**Fernando Marçal de Oliveira** (sündinud 19. veebruaril 1989 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Botafogo.

Aastatel 2005–2008 kuulus ta Grêmio noorteakadeemiasse. 2010. aastal mängis ta São Paulo osariigi meistrivõistluste teise tasandi klubis Guaratinguetá.

2010. aastal liitus Marçal Portugali tugevuselt kolmanda liiga klubiga Torreense. Hooaja 2011–12 keskel liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Nacional.

2015. aastal sõlmis ta viieaastase lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica. Klubi põhimeeskonda ei jõudnud ta kordagi, mängides hooajal 2015–2016 laenul Türgi kõrgliiga klubis Gaziantepspor ja hooajal 2016–2017 Prantsusmaa kõrgliiga klubis Guingamp.

2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lyoni Olympique. 2020. aasta septembris siirdus ta 2 miljoni euro eest Inglismaa Premier League'i klubisse Wolverhampton Wanderers, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.

2022. aasta juunis sõlmis ta lepingu Botafogoga.

## Viited

## Välislingid
James Sheppard

**James Sheppard** (sündinud 25. aprillil 1988 Lower Sackville'is Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Austria kõrgliiga klubis Vienna Capitals.

Aastatel 2004–2007 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Cape Breton Screaming Eagles.

2006. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i ''draft''is üheksanda valikuna. NHL-is mängis Sheppard Wildi meeskonnas aastatel 2007–2010. Vigastuse tõttu jäi ta täielikult eemale hooajast 2010–11, samuti ei mänginud ta peaaegu kogu hooaja 2011–12. Aastatel 2012–2015 mängis Sheppard NHL-is San Jose Sharksi ridades. Hooaja 2014–15 lõpus mängis ta veel ka New York Rangersis. NHL-is oli Sheppardi kõige resultatiivsem hooaeg 2008–09 (5+19).

2015. aasta oktoobris liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga Kloten Flyers. Aastatel 2017–2020 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Berliini Eisbäreni ridades. Hooajal 2017–18 jõudis ta Eisbäreniga Saksamaa meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Müncheni EHC Red Bullile. Hooajal 2020–21 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Kölner Haie ridades.

2021. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Vienna Capitalsiga.

Aastatel 2015 ja 2016 võitis Sheppard Kanada jäähokikoondise koosseisus mängides Spengleri karika. 

## Viited

## Välislingid
* James Sheppard NHL.com lehel
* James Sheppard hockeydb.com lehel
Villane lodjapuu

**Villane lodjapuu** (*Viburnum lantana*) on kuslapuuliste sugukonda lodjapuu perekonda kuuluv puud meenutav põõsas. See jõuline heitlehine puud meenutav põõsas kasvab peamiselt teeäärtes.

Eri süstemaatikates liigitatakse villane lodjapuu kas muskuslilleliste või kuslapuuliste sugukonda.  

## Kirjeldus
Villane lodjapuu võib kasvada kuni nelja meetri kõrguseks. Lehed on ovaalsed või munajad, saagja servaga, teritunud tipuga, 6–12 cm pikad, pealt tumerohelised, alt hallikasrohelised ja tihedalt karvased. Õitseb mais-juunis, õied on väikesed, kollakasvalged ja paiknevad võrsete tipul kuni 10 cm. Vili on marjataoline luuvili ühe lapiku seemnega, algul punane, valminult must ning valmib septembris. Oksad on vanalt hallikad ja rohelised, noorelt hallikad ja kaetud viltjate karvadega.  
  

## Levila
Areaaliks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa, Väike-Aasia ja Põhja Aafrika. Villane lodjapuu on Eestisse sisse toodud võõrliigina.

## Kasvutingimused
Villane lodjapuu on külmakindel, küllaltki varjutaluv. Eelistab viljakat lubjarikast mulda. 

## Kasutamine
Eestis on villane lodjapuu palju haljastuses kasutatav ilupõõsas. Silmapaistvalt ilusad on tema marjad ja õied.

## Viited