open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Maapank

**Eesti Maapank** oli aastatel –1998 tegutsenud pank. Aastal 1998 läks asutus pankrotti.

Eesti Maapank ja Eesti Sotsiaalpank moodustati 1990. aastal Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 50, 5. märtsist 1990. aastal, NSVL Agrotööstuspanga Eesti Vabariikliku Panga ja  kõigi tema allasutuste baasil ning NSVL Elamu-Sotsiaalpanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema  allasutuste baasil,  Vabariigi  pangasüsteemi korraldamiseks. 18.06.1992. aastal muudeti Eesti Maapanga ärinimi – Eesti Maapank AS.

29.12.1995.a. sõlmisid  liitumislepingu Aktsiapank Virumaa Kommertspank (nn. liitev pank) ja Aktsiaselts Eesti Maapank (e. nn. liituv pank).

22. oktoobril 1996 nimetati pank taas Eesti Maapangaks.

Eesti Panga Nõukogu tühistas Eesti Maapanga tegevuslitsentsi (otsus 8-1/28.06.98).

Tallinna Linnakohus tegi 24.08.1998. aastal otsuse AS Eesti Maapanga pankroti väljakuulutamise kohta. Maapanga võlad ületasid korrigeeritud bilansi järgi vara ligi kaks korda - pangal on võlgu 1,47 miljardit krooni ja vara 740,8 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Maapank jätkab üksi, arileht.delfi.ee, 10.09.1996
John Schumann

**John H. Schumann** (sündinud 23. mail 1943) on rakenduslingvistika professor California Ülikoolis Los Angeleses.

Ta on kasutusele võtnud termini 'sümbolisfäär' (*symbolosphere*).

## Teosed
*Logan, Robert; Schumann, John H. 2005. The symbolosphere, conceptualization, language and neo-duality. *Semiotica* 155(1): 201–214.
*Schumann, John 2012. Symbolosphere. In: Favareau, Donald; Cobley, Paul; Kull, Kalevi (eds.), *A More Developed Sign: Interpreting the Work of Jesper Hoffmeyer*. (Tartu Semiotics Library 10.) Tartu: Tartu University Press, 281–282.

## Kirjandus
*Leech, David 1991. Language education, language acquisition: working perspectives of four applied linguists. *Issues in Applied Linguistics* 2(1): 77–94. (Intervjuu John Schumanniga, lk. 87–91) (vt).
Circle K Eesti

**Circle K Eesti** (varem AS **Statoil Fuel & Retail Eesti** ja AS **Eesti Statoil**) on Circle K kontserni tütarettevõte Eestis, mis tegeleb muu hulgas mootorikütuste jaemüügiga. Eestis asutati ettevõte 1991. aastal.

Ettevõttel oli 2013. aasta seisuga Eestis 25 autopesulaga Eesti suurim automaatpesulate kett ning Statoili kaubamärgi all 46 teenindusjaama ja Statoil 1-2-3 kaubamärgi all kuus automaatjaama. 2017. aasta seisuga oli ettevõttel 56 täisteenindus- ja 19 automaatjaama ning üks tanklapood.

Ettevõtte majandusaasta kestab 1. maist kuni 30. aprillini. 2018. aastal oli majandusaasta käive 318,5 miljoni eurot ja kasum 10,3 miljonit eurot. Ettevõttes töötas 680 inimest.

## Ajalugu

Aktsiaselts Eesti Statoil registreeriti 27. märtsil 1991 ning esimene Statoili bensiinijaam avati 1. aprillil 1992 Tallinnas.

22. september 2015 teatati, et Circle K kaubamärgiga asendatakse Statoili bränd Kanadas, USAs, Skandinaavias ning Kesk- ja Ida Euroopas.

Aprillis 2017 alustati Eestis Statoili teenindusjaamade kaubamärgivahetust Circle K vastu.

## Juhtimine
Kuni 1996. aastani juhtis ettevõtet Gunnar Okk ja aastatel 2005–2016 Kai Realo. Kuni 19. august 2021 oli Kai Realo peadirektori ülesannetes. 11. oktoobrist 2021 kuni 22. märtsini 2023 juhtis Circle K Eestit Yuri Bryantsev, kes varem juhtis Circle K Venemaa haru.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon

**Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon** (lühend *ESEA*) on aastal 1996 Tallinnas asutatud mittetulundusühing, kuhu kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjad .

Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon asutati 18. detsembril 1996 Tallinnas, asutamislepingule kirjutasid alla: Parbo Juchnewitsch (Eesti Raudtee peadirektor), Toomas Keridon (ASi Eesti Metallieksport peadirektor ja juhatuse esimees), Jüri Käo ja Peep Aaviksoo (ASi Norma nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Tiit Kõuhkna ja Ants Laos (ASi ETFC Grupp nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Uudo-Rein Lehtse (Eesti Energia peadirektor), Rait Lukas (ASi Tallinna Pank juhatuse esimees), Ivar Lukk (ASi Forekspank juhatuse esimees), Aadu Luukas (ASi Pakterminal juhatuse esimees), Meelis Milder (ASi Baltika juhatuse esimees ja peadirektor), Toivo Ninnas ja Tiit Roosileht (Eesti Merelaevanduse peadirektor ja avalike suhete osakonna juhataja), Ardo Ojasalu (ASi EK finantsdirektor ja juhatuse liige), Aarne Saar (Eesti Gaasi peadirektor), Sandor Liive (Tallinna Sadama juhatuse aseesimees), Boris Špungin ja Anatoli Beilinson (EVEA Panga juhatuse esimees ning krediidi ja marketingi direktor), Hannes Tamjärv ja Jüri Mõis (Hansapanga nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Udo Themas (Liviko peadirektor), Enno Pere (Tallinna Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Munitsipaalettevõtte peadirektor), Leonid Lipavski (ASi Tallinna Soojus juhatuse esimees ja tegevdirektor), Rudolf Kuldkepp (ASi ETK Hulgi tegevdirektor), Taavi Suuder (ASi Fanaal peadirektor), Mati Polli (ASi Sylvester juhatuse esimees), Andres Koger (ASi Kogeri & Sumbergi Grupp juhatuse esimees), Toomas Annus (ASi Merko Ehitus juhatuse esimees), Algerd Andruskevitšus (ASi EMV juhatuse esimees ja peadirektor), Rein Kuusmik (ASi Repo Vabrikud juhatuse esimees), Ilmar Petersen (AS Elcoteq Tallinn tegevdirektor), Ants Promann (AS Leibur tegevdirektor), Tarmo Sumberg (ASi Hotell Olümpia juhatuse esimees), Madis Võõras (ASi Klementi juhatuse esimees), Aare Urm ja Ain Hanschmidt (Eesti Ühispanga nõukogu esimees ja juhatuse esimees), Ivar Virkus (ASi Eesti Kindlustus juhatuse esimees), Endel Pilder (ASi Viru Rand juhatuse esimees), Peeter Saks ja Jaak Roosipuu (ASi Talinvest juhatuse esimees ja nõukogu esimees), Mihhail Maslennikov ja Rudolf Polman (ASi Maseko direktor ja jurist), Aivar Pärgmäe (ASi Ühinenud Meierei juhatuse esimees), Enn Veskimägi (ASi Standard juhatuse esimees) ning Juhan Kolk ja Heiti Hääl (ASi AA-Trading juhatuse esimees ja peadirektor).

Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni  tegevdirektoriks kinnitati Jaak Saarniit.

Põhikirja järgi on ESEA eesmärk "Eesti vabariigis soodsa ettevõtlus- ja välismajanduskeskkonna arendamine".

## Viited

## Välislingid
*ESEA koduleht (vaadatud 23.02.2013)
OpusCapita

**OpusCapita** on Soome teenindusettevõtte Posti Group Eestis asuv haru.

Ettevõtte ajalugu Eestis ulatub aastasse 1997, mil asutati **AS Eesti Maksekeskus**. Aastal 2005 ühines AS Eesti Maksekeskus ettevõttega Itella.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Ann Alari

**Ann Alari** (sündinud 22. juunil 1954 Tartus) on eesti tõlkija ja ajakirjanik.  

## Haridus
Ta on sündinud arsti ja õpetaja perekonnas. Ta on lõpetanud 1972. aastalMiina Härma nimelise Tartu 2. keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogia erialal. 1994. aastal lõpetas ta kõrgkoolis London School of Economics and Political Science (LSE) magistriõppe ja sai magistrikraadi rahvusvahelistes suhetes. 

## Tööd
Ann Alari on tõlkinud inglise ja prantsuse keelest eesti keelde mitmesugust kirjandust. Tema tõlgete hulgas on Margaret Atwoodi "Teenijanna lugu", "Penelopeia", lühijutte ja luulet, Elizabeth Jane Howardi “Valguse aastad” ja “Ootamise aeg”, Marsha Normani "Head ööd, ema", Stephen Kingi "Lisey lugu", Erich Frommi "Armastuse kunst", Claude Lévi-Straussi "Müüt ja mõtlemine" ning Pierre Thuillier' "Teadusrevolutsioon keskajal".

1991. aastal töötas ta Eesti Instituudi direktori asetäitjana ja aastatel 1993–1995 töötas ta Eesti Vabariigi Välisministeeriumis.

Aastatel 1999–2004 tegi ta raadiotööd Londoni korrespondendina. Ta on teinud ka kaastööd Eesti peamistele ajalehtedele ja ajakirjadele.

Ann Alari on üks produtsente, režissööre ja intervjueerijaid Nemcom.tv sarjas "Conversations", kus esinevad maailma mõjutanud ingliskeelsed kirjanikud Doris Lessing, Peter Ackroyd, Margaret Atwood, John Banville, Edna O'Brien ja Alexander McCall Smith.

Ann Alari oli 2002.aastal loodud Briti Eesti Assotsiatsiooni (*British Estonian Association*) kaks korda aastas Londonis ilmunud ingliskeelse ajakirja Lennuk esimene toimetaja.  

2012. aastal avaldas kirjastus Petrone Print tema raamatu "Minu Inglismaa", mis põhineb kirjadel, artiklitel ja mälestustel. Kordustrükk ilmus 2018. aastal.

Ann Alari jagab elu Londoni ja Tallinna vahel.

Ann Alari kuulub organisatsioonidesse Eesti Kirjanike Liit (EKL) ja Foreign Press Association (FPA, London). 

## Viited

## Kirjandus
*Rein Veidemann, "Ann Alari intiimne Inglismaa", Postimees, 14. aprill 2012
AS Tulika Grupp

**AS Tulika Grupp** on aastal 1999 moodustatud kontsern, kuhu kuulub mitu takso- ja transporditeenust pakkuvat ettevõtet.

Kontserni kuuluvad teiste seas AS Tulika Takso (asutati 1993), Maksitakso, Tallinna Taksopark, Tulika Autokeskus.

## Viited

## Välislingid
*Kontserni koduleht (vaadatud 23.02.2013)
Helda

**Helda** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 51 inimest. Neist 46 (90,2%) olid eestlased.

1977. aastal Hõreda külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal.

## Viited
AS SRV Kinnisvara

**AS SRV Kinnisvara** on 1992. aastal asutatud kinnisvaraga tegelev ettevõte. Ettevõtte suuromanik on Soome kinnisvaraarendus- ja ehitusfirma SRV Yhtiöt

SRV Kinnisvara oli taasiseseisvumise järel üks Eesti esimesi kinnisvaraarendajaid ning selle arendusobjektide seas on olnud näiteks Radisson SAS hotell, Viru keskus ja Osten Tor.

Ettevõtte omanikeringi on kuulunud Alvar Ild ja Indrek Toome.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Eesti Koorijuhtide Naiskoor

**Eesti Koorijuhtide Naiskoor** (lühend: EKN)  on loodud 1988. aastal professor Ants Söödi eestvedamisel. Kooris laulab kuni 30 muusikaõpetajat-koorijuhti üle Eesti, kelle käe all töötab 32 koori ja lapsed omandavad teadmisi 22 õppeasutuses. EKN harjutab seminar-kokkutulekutel kuus kuni kaheksa korda aastas. 

Eesti Koorijuhtide Naiskoor on Eestis ainulaadne täiskasvanute kollektiiv, mis on aastate jooksul leidnud oma kindla koha Eesti koorimuusika maastikul. EKNi eesmärgiks on tutvustada kuulajale eesti naiskoorilaulu paremikku, tellida ja salvestada eesti heliloojate loomingut, olla kursis maailma uue repertuaariga, tutvustada eesti naiskoorimuusikat väljaspool Eestit, osaleda üldlaulupidudel ja laulupäevadel ning rahvusvahelistel festivalidel ja konkurssidel. 

Oluline on koostöö teiste kooridega Eestist ja  kohalike ning välisdirigentidega. Kooriga on töötanud Robert Cowles (USA), Mari Koistinen, Rita Varonen (Soome), Pavel Brochin (Saksamaa), Galina Gorbatenko (Ukraina) ja Aira Birziņa (Läti). Oleme alati pidanud oluliseks, et külalisdirigentide kavades oleks nende maa klassikalist ja uuemat koorimuusikat. EKN on võitnud 2001. aastal Walesis toimunud Llangolleni rahvusvahelisel koorifestivalil *[[grand prix]]*.

EKNi dirigendid on olnud Ants Sööt, Andrus Siimon, Õnne-Ann Roosvee,Elen Ilves, Kristi Jagodin. Praegu on EKNi dirigendid Markus Leppoja ja Kristina Sildos. Hääleseadja Egle Veltmann.

## Viited

## Välislingid
*EKNi Facebooki leht
Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor

**Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor** oli aastatel 1945–1992 tegutsenud kutseline segakoor.

Koor kandis 1945–1955 nime **Eesti Raadio segakoor**. Aastal 1992 moodustati segakoori alusel 1992–1995 tegutsenud kammerkoor – Eesti Raadio Koor.

Koori tegevusaastatel salvestati Eesti Raadiole nii Eesti kui ka Nõukogude koorimuusikat, ühtekokku ligi 2000 teost.

Koor on pälvinud auhindu, näiteks
*1950 – Nõukogude Eesti preemia
*1965 – Eesti NSV teeneline koor

## Viited
Urve Kilk

**Urve Kilk** (5. detsember 1937 Misso vald – 11. aprill 2025 Mäetaguse) oli eesti õpetaja ja rahvatantsupedagoog.

Urve Kilk lõpetas 1955. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ja lõpetas ülikooli 1960. aastal.

1964. aastast töötas ta Järve Gümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Õpetajatöö kõrvalt juhendas ta rahvatantsurühmi ning korraldanud ülevirumaalisi laulu- ja tantsupidusid. Ta on olnud üleriigiliste tantsupidude liigijuht ja assistent.

## Tunnustus
* 1987 – Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium 
* 2007 – Ida-Virumaa teenetemärk
* 2013 – Kohtla-Järve aukodanik
* 2. mail 2015 avati Kohtla-Nõmmel Urve Kilgi pink (“Aeg tantsib inimestes, inimene tantsib ajas ja tema elumuusikast jääb vaibumatu kaja. Urve Kilk − lugupeetud ja armastatud tantsuõpetaja”)
* 2019 – Kodarraha aumärk

## Viited
Harjuküla

**Harjuküla** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 12 inimest. Kõik olid eestlased.

Küla eraldati 2010. aastal Liguri külast.

## Viited
Kohtla-Järve Järve Kool

**Kohtla-Järve Järve Kool** (aastani 2019 *Kohtla-Järve Järve Gümnaasium*) on põhikool Kohtla-Järvel.

## Ajalugu

Kooli ajalugu algab 1921. aastal, mil Kohtla-Järve kaevanduse haridusseltsi eestvõttel rajati Kohtla-Järvele 4-klassiline algkool. Kool tegutses kahes barakkelamus 1937./1938. õppeaastani.

Aastal 1938 valmis Anton Lembit Soansi projekti järgi Spordi tänavale uus koolimaja, milles oli ruumi 522 õpilasele. Koolimaja taha rajati spordiplats ja ujumisbassein mõõtmetega 110 x 20 meetrit. Spordiplatsi juurde rajati 1938. aastal ka tribüüniga laululava ning seal toimus 7. augustil 1938 Kohtla-Järve I laulupäev. Kooli ehitust rahastas AS Eesti Põlevkivitööstus. Õppetööd alustati selles majas 1939. aasta septembris. Hoone on kantud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse.

Alates 1971. aastast tegutseb kool Katse tänaval.

Kui 2013. aastal algasid arutelud riigigümnaasiumi rajamise üle Kohtla-Järvele, kaaluti uue kooli jaoks renoveerida Spordi tänaval asuv kaitsealune koolimaja. Hoone renoveerimine osutus aga liiga kalliks ja 2019. aasta septembris avati Kohtla-Järve Gümnaasium (riigigümnaasium) Pärna tänaval. 

Pärast riigigümnaasiumi avamist jätkas senine Kohtla-Järve Järve Gümnaasium põhikoolina ja kannab nime **Kohtla-Järve Järve Kool**.

## Nimi
Kool on 1939. aastast kandnud erinevaid nimetusi:
* 1939–1943 Kohtla-Järve Algkool
* 1943–1945 Kohtla-Järve Mittetäielik Keskkool
* 1945–1947 Kohtla-Järve Keskkool
* 1947–1949 Kohtla-Järve Eesti Keskkool
* 1949–1996 Kohtla-Järve 1. Keskkool
* 1996–2019 Kohtla-Järve Järve Gümnaasium
* aastast 2019 Kohtla-Järve Järve Kool

## Kooli muuseum
Koolis asub muuseum. Muuseumi eelkäija oli Helgi Viirelaiu kooli juurde asutatud Lahingukuulsuste tuba.

## Vilistlasi

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
*Kooli Youtube
*Kool Facebookis
Vana-Aespa

**Vana-Aespa** on küla Rapla maakonna Kohila vallas. Küla loodi Aespa küla jagamisel Aespa alevikuks ja Vana-Aespa külaks 2011. aastal.

## Viited
Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor

**Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor** on ETV Lasteekraani Muusikastuudio juures tegutsev lastekoor.

Koor kasvas välja Lasteekraani Muusikastuudio mudilasrühmast, mis asutati 1993. 

Praegu laulab kooris 30 tüdrukut vanuses 13-17 aastat. 

Koori repertuaaris on esindatud nii eesti kui ka välismaine koorimuusika, samuti rahvalauluseaded ja lastelaulud. 

Kooril on ka oma viiuldajate ansambel ja rahvapilliorkester.

## Vaata ka
*ETV tütarlastekoor

## Viited

## Välislingid
*Koorist Lasteekraani Muusikastuudio kodulehel (vaadatud 23.02.2013)
Sinni

**Sinni** (ladinakeelsed nimed: *Siris* ja *Sinis*; kreeka keeles:  ja ) on jõgi Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas. 

Jõe läte on Lõuna-Apenniinides Potenza provintsis Laurias, 1380 meetri kõrgusel merepinnast.

Sinni suubub Joonia merre Taranto lahes, Matera provintsis Policoros. Antiikajal asus jõe suudmes Sirise linn.

Aastatel 1970–1982 rajati Senises (Potenza provints) jõele pais. 68 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cotugno mäe paisu taga oleva veehoidla pindala on 1850 hektarit, maht 530 miljonit kuupmeetrit.

## Välislingid
* Aree protette di Basilicata
Sarmento

**Sarmento** on jõgi Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Matera provintsis. 

Sarmento on Sinni parempoolne lisajõgi ja suubub Sinni jõkke Valsinnis.

## Välislingid
*Artikkel saidil Fiumi.it (itaalia keeles)
Inčukalns

**Inčukalns** on küla (*ciems*) Lätis Vidzemes Sigulda piirkonnas, Inčukalnsi valla halduskeskus. Inčukalns asub merepinnast 52 meetri kõrgusel.

Seal asub Valga–Riia raudteeliini Inčukalnsi raudteejaam. Külla jäävad Atmodas iela, Inčukalna stacija ja Mežmala bussipeatus. Lisaks haldushoonetele asuvad seal raamatukogu, põhikool ja muusikakool.

Sealsed Zaiči muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 5,83 m.

Inčukalns tekkis Inčukalnsi mõisa (saksa keeles *Hinzenberg*) ja Henningi karjamõisa juurde. Arenema hakkas küla pärast raudtee rajamist aastal 1886. Aastail 2006–2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

## Elanikkond


* 334 (1935)
* 1249 (1970)
* 1295 (1979)
* 1567 (1989)
* 1630 (2000)

* 1781 (2011)
* 2069 (2015)
* 1825 (2021)
* 2179 (2025)


## Viited
Eesti Kartulitöötlejate Ühistu

**Eesti Kartulitöötlejate Ühistu** (lühend: EKTÜ) on aastal 1989 asutatud liit, mis koondab enda alla kartulit ja põllumajanduslikku tooret töötlevaid ettevõtteid. Liidu tegevus on praeguseks soikunud.

EKTÜ-l on ka allüksus EKTÜ Insenerikeskus, kus on uuritud muu hulgas kartulitoodete tehnoloogiat ja põllumajandussaaduste jäägivabamat töötlemist.

## Viited
E265

**E265** on 60,4 km pikkune (maismaaosa) Euroopa tee, mis kulgeb läbi Eesti ja Rootsi.

Eestis asuv osa kulgeb täies pikkuses mööda Tallinna ringteed (põhimaantee nr 11) ja osaliselt (Keilast Paldiskini) mööda Tallinna–Paldiski maanteed (põhimaantee nr 8).

Viimane osa Paldiski ja Kapellskäri vahel on laevatee.

Läbitavad suuremad asulad: Tallinn – Lagedi – Jüri – Saue – Keila - Kloogaranna - Paldiski - Kapellskär.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline E-teede võrk
Basento

**Basento** (ladinakeelne nimi *Casuentus*) on jõgi Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas, Potenza ja Matera provintsides. Basento on Basilicata maakonna pikim jõgi ja pikim Joonia merre suubuv Itaalia jõgi.

Jõe läte on Lõuna-Apenniinides, 1722 meetri kõrgusel merepinnast. Basento suubub Joonia mere Taranto lahte Metpontost lõunas.

Basento kallastel asuvad Pisticci, Ferrandina ja Salandra.

## Välislingid
*Artikkel saidil Fiumi.it (itaalia keeles)
Eesti Karusloomakasvatajate Selts

**Eesti Karusloomakasvatajate Selts** on aastal 1990 asutatud karusloomakasvatusfarmide ühendus. Ühtlasi on ühendus 1936. aastal  seltsi jätkaja. 

Asutamise ajast 1996. aastani kandis ühendus (täpsemalt: assotsiatsioon) nime **Eesti Karusnahk**.

Aastal 2003 oli seltsi farmides kokku üle 30 000 põhikarja looma, kelle seas oli hõbe- ja sinirebaseid ning minke.

## Vaata ka
*Eesti Karusloomakasvatajate Aretusühing

## Viited

## Välislingid
*Ühendusest Eesti Tõuloomakasvatuse Liidu kodulehel (vaadatud 23.02.2013)
Uus Talu

**Uus Talu** oli aastatel 1925–1940 Tallinnas igakuiselt ilmunud põllumajandusajakiri. Ajakirja andis algul (1925–1939) välja Asunikkude, Riigirentnikkude ja Talupidajate Põllumajandusliit ning aastal 1940 Eesti Ühistegeline Liit.

Ajakirja peatoimetaja oli 1928–1937 Kaarel Liidak.

Ajakirjas oli teadlaste populaarteaduslikke artikleid näiteks taimekasvatuse, aianduse, metsanduse, põllumajandusmasinate kohta.

## Viited
Eesti Punane Kari

"**Eesti Punane Kari**" oli 1902– eri nimede ja õiguslike vormidena tegutsenud eesti punase veise aretajate ühendus.

Asutamise ajast aastani 1947 kandis ühendus nime *Balti Angli Karja Kasvatajate Ühing*. Aastatel 1947–1964 tegutses nime all *Riiklik Eesti Punase Karja Tõulava*, aastatel 1964–1993 tegutses *tõuaretusnõukoguna*. Aastast 1993 kandis nime Aretusühistu "**Eesti Punane Kari**". Aastal 2002 (teistel andmetel 2003) ühines Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistuga.

## Viited
Crati

**Crati** (ladinakeelne nimi *Crathis*; kreeka keeles *Akyris*, *Κρᾶθις*) on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 

Crati on Calabria tähtsaim jõgi, olles maakonna jõgedest esikohal keskmise äravoolu hulgalt suudmes (36&nbsp;m³/s on Lõuna-Itaalia jõgedest Volturno ja Sele järel kolmandal kohal), pikkuselt (91 km) ja valgala suuruselt (2440 km²).

Jõgi suubub Joonia mere Taranto lahte Corigliano Calabro põhjanurgas.

Crati kallastel asuvad Belsito, Bisignano, Castiglione Cosentino, Cerisano, Cosenza, Lappano, Lattarico, Luzzi, Montalto Uffugo, Paterno Calabro, Rende, Rose,  Rossano,  Rovito, Spezzano Albanese, Tarsia, Terranova da Sibari, Cassano all'Ionio, Corigliano Calabro ja Torano Castello.


Pilt:Il fiume Crati.jpg|Crati Cosenzas
Pilt:Ponti cs.jpg|Crati Cosenzas, enne ühinemist Busentoga
Pilt:|


## Viited
Agri

**Agri** (ladinakeelne nimi *Aciris*; kreeka keeles *Akyris*, *Ακυρης*) on jõgi Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas Potenza ja Matera provintsis. Agri on Basilicata maakonna kõige veerohkem jõgi ning pikkuselt ja valgla suuruselt maakonnas Basento järel teine.

Jõgi suubub Joonia mere Taranto lahte Scanzano Jonico kaguosas.

Agri kallastel asuvad Marsico Nuovo, Montemurro, Sant'Arcangelo, Policoro ja Scanzano Jonico.
EPMÜ Agrobiokeskus

**EPMÜ Agrobiokeskus** (lühend: EABK) oli aastal 1987 asutatud riiklik teadus- ja arendusasutus, mis tegeles biotehnoloogiaga. 

Asutus loodi 1987. aastal nime all *Eesti Põllumajandusliku Biotehnoloogia Keskus*. Aastal 1996 nimetati asutus ümber *Eesti Agrobiokeskuseks*. Aastal 2001 liideti asutus Eesti Põllumajandusülikooliga (EPMÜ) ja nimeks sai **EPMÜ Agrobiokeskus**. Aastal 2004 lõpetas asutus tegevuse ja selle teadusliku töö jätkaja on EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut. 

## Viited
Busento

**Busento** (ladinakeelne nimi *Bucentius*) on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 

Jõgi saab alguse Monte Cocuzzo nõlvalt Lõuna-Apenniinides ja suubub vasakult Crati jõkke Cosenzas.

Pärimuse järgi haigestus läänegootide kuningas Alarich I pärast Rooma rüüstamist 410. aastal malaariasse ning suri Cosenzas. Kuningas koos röövitud varandusega maeti Busento jõe sängi, milleks juhiti jõgi looduslikust sängist kõrvale.

## Viited
Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituut

**Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituut** (lühend **ELVI** või **LVI** või **ELVTUI**) oli aastatel 1947–1994 tegutsenud teadusasutus.

ELVI asutati 1947. aastal nimega *ENSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut*. 1956. aastal allutati ELVI ENSV Põllumajandusministeeriumile. 1994. aastal liideti ELVI EPMÜ Loomakasvatusinstituudiga.

Instituudi üks rajajaid ja selle esimene direktor (1947–1950) oli akadeemik Ferdinand Laja.

## Viited
EPMÜ Loomakasvatusinstituut

**EPMÜ Loomakasvatusinstituut** oli aastatel 1994–2005 tegutsenud EPMÜ (praegune EMÜ) struktuuriüksus.

Asutus loodi EPMÜ loomakasvatusteaduskonna ja Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi (ELVI) baasil. Aastal 2005 moodustati asutuse (koos EPMÜ Agrobiokeskuse ja EPMÜ loomaarstiteaduskonnaga) baasil EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.

## Viited
Carl Gugasian

**Carl Gugasian** (sündinud 20. novembril 1947 Broomallis Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide pangaröövel, kes mõisteti röövide tõttu 17 aastaks vangi. Ta on tuntud kui "The Friday Night Bank Robber" ning teda peetakse üheks ohtlikumaks kurjategijaks USA röövide ajaloos – ta röövis 30 aasta jooksul üle 50 panga, põhjustades ligi kahe miljoni dollari ulatuses kahjusid.
 
## Noorus
Carl Gugasian sündis Armeenia päritolu immigrantide peres. 15-aastaselt sai kohalikku maiustustepoodi röövides haavata ning saadeti 18 kuuks Camp Hilli noortevanglasse. Pärast sealt vabanemist 1964. aastal astus ta teadlikult kuritegelikule teele. FBI agent Ray Carr on öelnud, et selle otsuse taga oli suuresti teadmatus: "Carl Gugasian ei teadnud, et alaealisena tehtud kuriteod kustatakse kindla aja möödumisel. Ta oli kindel, et see hakkab ta edaspidist elu mõjutama – ta ei saa enam ühtegi head töökohta."

## Tabamine ja vangistus
Gugasian arreteeriti 2002. aastal. Algne 115-aastane vanglakaristus vähendati 17 aastale. Ta vabanes 5. mail 2017, olles 69-aastane.
Arvo järv

**Arvo järv** (itaalia keeles *Lago Arvo*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis San Giovanni in Fiore ja Aprigliano omavalitsusüksuse territooriumil.

Sila rahvuspargi territooriumil, 1280 meetri kõrgusel merepinnast, Melillo ja Cardoneto mäe vahelises nõos paiknev järv on mahult (0,07 km³) ja pikkuselt (8,7 km) Ampollino järve järel suuruselt teisel kohal.

Veekogu rajati aastatel 1927–1931 hüdroelektrijaama veehoidlaks.

Arvo järv on tunnelis paikneva torujuhtme kaudu ühenduses Ampollino järvega.


Pilt:Lago Arvo foto al tramonto.jpg|
Pilt:Lago Arvo 1 .jpg|
Pilt:Lago Arvo visto dalla strada delle vette.jpg|


## Viited


## Kirjandus
* D. Marino, A. Taliano Grasso, *Ricerche topografiche e scavi archeologici nella Sila Grande*, Atlante Tematico di Topografia Antica, 20, 2010, pp. 51-78.
Alfred Oja

**Alfred Oja** (vene keeles *Альфред Альфредович Оя*; 5. september 1924 Oparino, Arhangelski oblast – 5. juuli 2000 Penza) oli eesti rahvusest Vene kunstnik.

Ta sündis 1924. aastal Oparinos Arhangelski oblastis. 1930. aastal kolis pere Volga äärde Samara oblastisse. 1939. aastal asus ta õppima Penza kunstikooli. 17-aastaselt läks ta võitlema Teise maailmasõtta, 1943. aastal kuulus Eesti Laskurkorpusse. Ta sõdis Balti ja Leningradi rindel, sai raskelt haavata, jäi lonkama. 

1946. aastal jätkas ta poolelijäänud õpinguid Penzas. Aastatel 1948–1954 õppis ta kinokunstnikuks Üleliidulises Kinematograafia Instituudis, kuid temast sai ühtlasi raamatuillustraator, graafik, skulptor ja mosaiikide looja.

Aastatel 1954–1955 töötas ta filmistuudios Sojuzmultfilm. 1955. aastal naasis ta Penza kunstikooli õppejõuks. 1956. aastal kutsuti ta filmi "Sampo" kunstnikuks Mosfilmis. 

1957. aastal esines ta esmakordselt kunstinäitusel Eestis. Kolm aastat valmistas ta ette sarja "Kalevipojast"; see pälvis üleliidulisel kunstinäitusel hõbemedali ja 1958. aastal Brüsseli maailmanäitusel pronksmedali. 

1964. aastal töötas ta kunstnikuna Mosfilmi filmi "Kaugete tähtede valgus" juures. Aastatel 1976–1986 töötas ta professori ja kunstikateedri juhatajana Penza Ehitusinseneride Instituudi arhitektuuriteaduskonnas.

Tema teoseid on eksponeeritud Viinis, Leningradis, Cannes'is, Moskvas, Veneetsias, Tallinnas, Reykjavikis ja veel kümmekonnas linnas Ungarist Mehhikoni, Hollandist USA-ni. Tema sõjamälestustele pühendatud monumentaalkunsti saab näha Penza oblastis.

## Tunnustus
*1961 Vene NFSV teeneline kunstnik
*1996 Vene Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
*Kuulsuse orden
*Medal Vapruse eest

## Kirjandus
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
*Оя Альфред Альфредович (vene keeles)
Ampollino järv

**Ampollino järv** (itaalia keeles *Lago Ampollino*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Sila kõrgmaal.

Veekogu paikneb 3 provintsi (Cosenza, Crotone ja Catanzaro) kallastel, Aprigliano, San Giovanni in Fiore, Taverna ja Cotronei omavalitsusüksuste territooriumitel. 

Sila rahvuspargi lõunaosas, 1278 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 77 km², maht 0,068 km³.

Veekogu rajati aastatel 1916–1927 hüdroelektrijaama veehoidlana. Järve sissepühitsemisel osales kuningas Vittorio Emanuele III.

Ampollino järv on tunnelis paikneva torujuhtme kaudu ühenduses Arvo järvega.


Pilt:Lago Ampollino 2.jpg|Järve kallas


## Viited


## Kirjandus
* D. Marino, A. Taliano Grasso, *Ricerche topografiche e scavi archeologici nella Sila Grande*, Atlante Tematico di Topografia Antica, 20, 2010, pp. 51-78.
Elephants From Neptune

**Elephants From Neptune** on Eesti rokkansambel.

Ansambli liikmed on Robert Linna, Markko Reinberg, Rain Joona ja Jon Mikiver.

Ansambel andis 2012. aasta aprillis välja omanimelise debüütalbumi "Elephants From Neptune", mis 2013. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel oli nomineeritud aasta ansambli ja aasta rokkalbumi kategoorias. 

Pärast esinemist Tallinn Music Weeki festivalil nimetas Inglise muusikaveeb Drowned in Sound neid festivali parimaks Eesti bändiks. 2011. aastal esines ansambel Tallinnas koos Briti rokkansambliga Kaiser Chiefs  ning 2012. aasta juulis Tallinna Lauluväljakul, soojendades 30 000 inimese ees USA rokkansamblit Red Hot Chili Peppers. Alates 2012. aasta lõpust on ansambel esinenud näiteks Lätis festivalidel Positivus ja Summer Sound, Leedus Vilnius Music Weekil ning Soomes Valoa festivalil ja MARS-i festivalil. 

Ansambel andis 2013. aasta veebruaris välja esimese oma kolmest EP-st koosnevast sarjast pealkirjaga "I" ning 2013. aasta mais järgmise EP – "II". Aprillis sõlmis ansambel lepingu Soome muusikaagentuuriga Fullsteam Agency, mis esindab erinevatel maadel selliseid bände nagu näiteks Disco Ensemble, Rubik, Michael Monroe ning ka Eesti praegu edukaimat ansamblit Ewert and The Two Dragons.

Ansambel võitis 2013. aasta aprillis Skype'i auhinna. Koos tiitliga "Skype's Go Change The World Award" kaasnes ka 3500 euro suurune rahaline preemia.

2017. aasta 21.juunil esines Elephants From Neptune Riias koos ansamblitega Foo Fighters, Biffy Clyro & The Kills. 

## Auhinnad
*Skype'i auhind (2013)
*R2 Toimetuse Lemmik (2013)
*Aasta rockalbum, 2015. aasta Eesti Muusikaauhinnad
*Aasta rockalbum, 2017. aasta Eesti Muusikaauhinnad
*Aasta Ansambel, 2017. aasta Eesti Muusikaauhinnad
*Aasta rockalbum, 2023. aastal Eesti Muusikaauhinnad

## Diskograafia
*"Elephants From Neptune" (2012)
*"I" (EP, 2013)
*"II" (EP, 2013)
*"Pressure & Pleasure" (2014)
*"Oh no" (2016)
*"Boogieland" (2022)

## Viited

## Välislingid
* Ansambel Facebookis
* Ansambel Soundcloudis
* Elephants From Neptune @ Rada7.ee
Oblaznõtsja

**Oblaznõtsja** (ukraina keeles Облазниця) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Žõdatšivi rajoonis. Elanike arv on 288. Pindala on 1,412 km².
Isuzu Wizard

**Isuzu Wizard** on viieukseline keskklassi maastur, mida toodeti Jaapani tootja Isuzu poolt alates 1990. aastast. Kolmeukselist kereversiooni hakati tootma 1989. aastal nime Isuzu MU all. Mõlema tootmine lõpetati aastal 2004. Isuzu tootis teiste maade ja turgude jaoks sellest mudelist mitut modifikatsiooni.

Pika teljevahega (viieukseline) kereversioon oli saadaval Jaapanis nimega Isuzu Wisard ning Ameerika Ühendriikides nimega Isuzu Rodeo ja Honda Passport. Opel, Vauxhall ja Holden müüsid sama mudelit Euroopas nime Opel Frontera, Vauxhall Frontera ja Austraalias nime Holden Frontera all.
Sama mudelit müüdi Egiptuses nimega Chevrolet Frontera, Isuzu Cameo ja Isuzu Vega Tais, Isuzu Frontier Lõuna-Ameerikas ning Chevrolet Rodeo Ecuadoris, Colombias ja Boliivias.

Lühikese teljevahega (kolmeukseline) oli müügil Jaapanis nimega Isuzu MU ja Honda Jazz. Ameerika Ühendriikides müüdi seda mudelit nimega Isuzu Amigo ja hiljem nimega Isuzu Rodeo Sport. Mandri-Euroopas oli kolmeukseline Opel Frontera Sport ning Suurbritannias Vauxhall Frontera Sport ja Austraalias Holden Frontera Sport.
Ampollino

**Ampollino** on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis, Neto parempoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Montenero nõlvalt Lõuna-Apenniinides Sila kõrgmaal (1800 m merepinnast). Ampollino voolab läbi Ampollino järve (1278&nbsp;m merepinnast) ning suubub Neto jõkke Carello külas Cosenzas, 525 meetri kõrgusel merepinnast.

## Välislingid
* Sila onlain
Neto jõgi

**Neto jõgi** on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza ja Crotone provintsides. 

Jõgi saab alguse Timpone Sorbella kirdenõlvalt Lõuna-Apenniinides Sila kõrgmaal ja suubub Joonia merre Crotone provintsi keskusest Crotonest põhjas.

Neto peamised lisajõed on Ampollino, Arvo, Cufalo, Garga, Lenzano, Lepre, Lese, Senapido ja Vitravo.
Marie Vaigla

**Marie Margarite Vaigla** (sündinud 11. aprillil 1995 Murastes) on eesti laulja.

Ta lõpetas aastal 2014 Rocca al Mare Kooli.

Ta on laulmisega tegelenud lapsest peale ning juba 3-aastaselt esines ta Estonia kontserdisaalis. Ta laulab ansamblis Frankie Animal, millega jõudis konkursi Noortebänd 2012 finaali. Oma isa Rauliga kahasse kirjutatud lauluga "Maybe" osales ta laulukonkursil Eesti Laul 2013. EMT reklaamis kasutati tema laulu "Oled olemas".

## Isiklikku
Tema isa on basskitarrist Raul Vaigla, vend on kitarrist Robert Vaigla.

## Viited

## Välislingid
*"Maybe" YouTube'is
*"Oled olemas" YouTube'is
Anne Robert Jacques Turgot

**Anne Robert Jacques Turgot, Aulne'i parun** (10. mai 1727 Pariis – 18. märts 1781 Pariis), tuntud ka kui lihtsalt **Turgot**, oli prantsuse riigitegelane ja majandusteadlane füsiokraatide koolkonnast.

Ta pärines vanast Normandia suguvõsast, sündides Pariisi kaupmeeste gildi ülema Michel-Étienne Turgot' noorima pojana. Ta sai esmalt vaimuliku hariduse ja astus Brucourt'i abeena 1749 Sorbonne'i ülikooli. Samast aastast on teada tema esimene majandusalane kirjutis, mis käsitleb paberraha ning kummutab abee Jean Terrassoni argumendid John Law' süsteemi kaitseks. Turgot' huvitus ka luulekunstist ja püüdis juurutada prantsuse luules ladina keele prosoodiat. Voltaire tunnustas tema prantsuskeelset versiooni "Aeneise" neljandast laulust kui ainsat proosatõlget, mis pakub pisutki vaimustust.

Turgot' kuulsaim teos on "Réflexions sur la formation et la distribution des richesses" ("Mõtisklusi rikkuse tekkimisest ja jaotumisest"), mille ta kirjutas Limoges'is intendandina töötades 1766. aastal. See ilmus 1769–1770 ajakirjas Ephémérides du citoyen ja eraldi raamatuna 1776. Teoses arendab Turgot François Quesnay teooriat, et maa on ainus rikkuse allikas ja ühiskond jaguneb kolme klassi – tootjad ehk põlluharijad, palgalised ehk käsitöölised ning maaomanikud. Ta uurib erinevate maaharimissüsteemide arengut, kaubavahetuse olemust, raha ja kapitali funktsioone ning jõuab järeldusele, et maksustada tuleks ainult maaomandilt saadavat puhastoodangut. Lisaks sellele nõudis ta ka täielikku kaubandus- ja tööstusvabadust.

Aastal 1774 sai Turgot' Prantsusmaa finantside peakontrolöriks (rahandusministriks) ning viis sellel ametikohal läbi oma teooriast lähtuvaid valgustatud absolutismi vaimus reforme, kuid saadeti 1776. aastal erru, misjärel tema reformid tühistati. On avaldatud arvamust, et Turgot' ümberkorraldustega võinuks ära hoida Prantsuse revolutsiooni.

## Välislingid
* Turgot' elulugu (inglise keeles)
Kadri Koppel

**Kadri Koppel** (esinejanimi **Maiken**; sündinud 4. märtsil 1977) on eesti laulja ja laulupedagoog.

## Karjäär
Lauljana sai ta tuntuks nii soololauljana (konkursil "Eurolaul 1998" ja "Kaks takti ette 1999") ning koos ansambliga Family, mille esitatud lauludest üks tuntumaid oli kaver Sister Sledge'i laulust "We Are Family". Hiljem ise suuremast kontserttegevusest loobununa on temast saanud Laulu- ja tantsukooli WAF (WAF on lühend sõnadest *We Are Family*) laulu ja hääleseadeõpetaja ning WAF koori juhataja. Samuti on ta tihedalt seotud telesaate "Eesti otsib superstaari" lauljate õpetamisega.

1999. aastal pääses ta saatesarja "Kaks takti ette" finaali (võitis Tanel Padar).

2000. aastal tehti talle häälepaelte operatsioon.

2001. aastal osales ta koos ansambliga Soul Control, mille koosseisu kuulusid veel Lauri Pihlap, Nele-Liis Vaiksoo ja Asja Krištofor Eurovisioni lauluvõistluse Eesti eelvoorus lauluga "Life is a Beautiful Word". Seejärel õppis ta kolm aastat Kopenhaagenis Complete Vocal Institute'is vokaaltehnikat ja pedagoogikat.

Ta on kooriartistina osalenud mitmes muusikalis, näiteks muusikalis "Hüljatud" (2001) ja "Fame" (2006).

2014. aastal osales ta enda loodud lauluga "Siin või sealpool maad" Eesti Laulul.

## Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor
Eesti Akadeemiline Loomakaitse Ühing

**Eesti Akadeemiline Loomakaitse Ühing** (lühend: EALÜ) on aastal 1990 asutatud loomakaitsega tegelev ühendus.

Põhikirja järgi on EALÜ eesmärgid järgmised:
* "propageerida inimlikust moraalist lähtuvat leebet suhtumist loomadesse";
* "koguda andmeid ja omandada kogemusi välisriikides tehtavast loomakaitsealasest tegevusest";
* "uurida loomakaitsealase mõtte ajaloolist arengut Eestis";
* "valmistada ette lektoreid ja konsultante selgitamaks loomakaitsealaseid teadmisi elanikkonnale, eriti aga õpilasnoorsoole";
* "tõsta jahipidamise eetikat ja aidata kaasa metsloomade kaitsele".

## Vaata ka
*Eesti Loomakaitse Selts

## Viited

## Välislingid
*EALÜ koduleht (vaadatud 24.02.2013)
Eesti Minut

**Eesti Minut** oli 24. veebruaril 2013 kella 13.00 ja 13.01 vahel ühe minuti jooksul toimunud ühispildistamine.  

Esimese Eesti Minuti fotosid saadeti 7500. Ettevõtmise korraldas Eesti Pressifotograafide Liit ja seda toetas Riigikantselei EV95 korraldustoimkond. Veebi kogutud fotod edastati säilitamiseks ERMi. 

Ettevõtmist korrati Eesti Vabariigi 100. aastapäeval, 24. veebruaril 2018 kella 13.00 kuni 13.01. Teise ühispildistamise fotosid laekus 13 800.

## Tehnilist
Fotod on kuni 10 MB failimahuga ja JPG-vormingus.

## Viited

## Välislingid

*Eesti Minut Facebookis
* Eesti Minut Twitteri veebileht
* EV 95: Eesti Minuti fotosid kogutakse kaks nädalat
* EPFL: Osale ülemaalisel fotoaktsioonil &#8220;Eesti Minut&#8221;!
* ERM: Kodumaa piltide kogumise võistlus
Oblastilise alluvusega linn

**Oblastilise alluvusega linn** oli  haldusüksuse tüüp Ukrainas alates 1932. kuni 2020. aastani. 

Sellised linnad allusid otse 1. järgu haldusüksustele (oblastitele), kuulumata mõne 2. järgu haldusüksuse (rajooni) koosseisu.
Arvo

**Arvo** on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis, Neto parempoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Sila kõrgmaal, Lorica juures. Arvo voolab läbi samanimelise järve ning suubub Neto jõkke.
Pahra

**Pahra** on jõgi Venemaal Moskva oblastis ja Moskva linnas, Moskva jõe parempoolne lisajõgi kogupikkusega 135 km.

Pahra suuremad lisajõed on Desna, Motša ja Rožaika. Pahra jõel asub Podolski linn.
Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts

**Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts** (lühend **EAMKS**, nimetatud ka *Eesti Aianduse ja Mesinduse Selts*, lühend **EAMS**) on 1927. aastal asutatud aiandus- ja mesindusühingute keskorganisatsioon.

## Ajalugu
Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts asutati 1927. aastal Tartus. 1938. aastal kuulus seltsi 33 aiandus- ja mesindusühingut.

1940. aastal seltsi tegevus lakkas ja uuesti asutatuna 1949. aastal kandis see nime **Eesti NSV Aianduse ja Mesinduse Selts** (lühend Eesti NSV AMS).

1990. aastal ennistati nimi **Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts**.

1994. aastal asutati EAMKSi juurde Eesti Meetootjate Ühendus.

Keskselts on andnud välja mitmeid väljaandeid, näiteks aastatel 1989–1994 ilmus ajakiri Aiandus & Mesindus.

## Vaata ka
*Eesti Aiandusliit

## Viited

## Välislingid
*EAMKSi koduleht (vaadatud 24.02.2013)
Podolski rajoon

**Podolski rajoon** oli haldusüksus Venemaal Moskva oblasti lõunaosas aastatel 1929–1963 ja 1965–2015. Rajoonikeskus oli Podolski linn, mis ise ei kuulunud rajooni koosseisu.

Põhjas, loodes ja läänes piirnes Podolski rajoon Moskva linnaga, kirdes Lenini rajooniga, idas Domodedovo rajooniga, lõunas Tšehhovi rajooniga ning keskosas Podolski ja Klimovski linnaga.

Podolski rajooni eelkäijaks oli oktoobris 1781 moodustatud Podolski maakond, mis muudeti ametlikult rajooniks 1929. aastal. Rajooni piirid muutusid oluliselt 1. juulist 2012, mil rajooni kuulunud 11 asulast 7 liideti Moskva linnaga.

2015. aastal liideti rajoon Podolski linnaga, mis organiseeriti samas Podolski linnaringkonnaks.

## Viited
Eesti Erametsaliit

**Eesti Erametsaliit** on aastal 1992 asutatud erametsaomanike esindusorganisatsioon, mille liikmeteks on kohalikud erametsaomanike esindusorganisatsioonid (metsaühistud, seltsid, liidud).

## Ajalugu
Liit asutati 24. aprillil 1992 kui *Eesti Talumetsa Liit*. 14. aprillil 1994 otsustati nimeks võtta **Eesti Erametsaliit** ja organisatsioon muudeti ühistulise ülesehitusega üle-eestiliseks liiduks (selleks ajaks olid esimesed metsaühistud olemas). 1997. aasta 10. detsembril registreeriti MTÜ Eesti Erametsaliit mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris.

## Tegevus
Liidu eesmärgiks on metsaomanike tegevusvabadus jätkusuutlikul metsamajandamisel. Tegevuses lähtutakse demokraatia, säästliku arengu ja keskkonnahoidliku metsakasutuse põhimõtetest, ülesannete seas on näiteks metsaomanike huvide esindamine metsapoliitikas, erialase ettevõtluse arendamine, erialane nõustamine. Erametsaomanike struktuuri arendatakse ühistulistel printsiipidel – kõigil liikmetel on võrdsed võimalused organisatsiooni töös kaasa lüüa.

Liit on üle-euroopalise metsaomanike ühingu CEPF (Confederation of European Forest Owners), Euroopa Maaomanike Organisatsiooni ELO (European Landowners' Organization) ja rahvusvahelise peremetsanduse liidu IFFA (International Family Forestry Alliance) liige.

1994. aastast on Eesti Erametsaliit korraldanud igal aastal metsamajandajate konkurssi, millega selgitatakse välja aasta parim metsamajandaja.

Eesti Erametsaliit on Eesti suurima PEFC säästva metsamajandamise grupisertifikaadi hoidja.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Erametsaliidu koduleht (vaadatud 13.10.2020)
Eesti Mets

**Eesti Mets** oli eesti metsandusajakiri. Ajakiri ilmus aastatel 1921–1940, teiste nimede all 1941 ja 1943–1944 ning oma nimega taas aastatel 1989–2024. Ajakirja taastamisel oli esimene peatoimetaja Hendrik Relve. Viimaseks numbriks jäi topeltnumber 3–4 aastal 2024, viimane peatoimetaja oli Margo Pajuste.

## 1920–1944
Ajakirja väljaandmise algatas 1920. aasta detsembris Eesti Metsateenijate Ühing, kes andis ajakirja välja 1930. aastani. 1931. aastast lisandusid ajakirja väljaandjate hulka Akadeemiline Metsaselts, Eesti Metsaühingute Liit ja Eesti Metsaülemate Ühing. 1938. aastal Eesti Metsaülemate Ühing likvideeriti, selle asemel asus ajakirja väljaandjate hulka Riigimetsateenijate Keskkogu. 1943–1944 andis ajakirja välja Metsade Keskvalitsus.

Ajakirja täielik nimi sel perioodil oli "Eesti Mets. Metsa ja jahinduse kuukiri". Ajakiri ilmus sagedusega kuus numbrit aastas. Ajakirja tellijate arv tõusis 919-lt (1921) 2323-ni (1939). 1941. aastal ilmus kolm ajakirja numbrit nimega Metsamajandus. 1943–1944 jätkas ilmumist Mets. 

### Peatoimetajad
*1935–1940 Oskar Daniel
*1940 Vassili Mutt
*1943 Bernhard Tuiskvere

### Vastutavad toimetajad
*1921–1922 Christian Leilop
*1922–1925 Albert Netze (hiljem Albert Vaharu)
*1925–1927 J. Zolk
*1927–1934 Oskar Daniel

## 1989–2024
Pärast aastakümneid kestnud pausi hakkas Eesti Mets uuesti ilmuma 1989. aastal. Ajakirja annab Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusel välja MTÜ Loodusajakiri. 2016. aastal sai Hendrik Relve järel ajakirja peatoimetajaks Kristiina Viiron. Aastas ilmus neli numbrit.

2024. aasta oktoobris anti teada, et Kliimaministeeriumi tellimusel Eesti Metsa ilmumist rahastanud Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) ei pikenda ajakirja väljaandmise hankelepingut, samuti ei korraldata uut hanget. Üle saja aasta ilmunud ajakirja Eesti Mets viimaseks numbriks jäi 2024. aasta topeltnumber 3-4.

Ajakirja lõpunumbris kirjutas peatoimetaja Margo Pajuste: "N-ö õndsal Eesti ajal, kui elu polnud kindlasti jõukam kui meil praegu, ilmus Eesti Mets kuus korda aastas. Et me täna seda neli korda aastas välja ei jaksa anda, näitab ka kindlasti midagi. Mida nimelt, sõltub küllap vaataja kohast laua taga."

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja Eesti Mets kohta MTÜ Loodusajakirja kodulehel (vaadatud 24.02.2013)
Charles Mackay

**Charles Mackay** (26. märts 1812 Perth – 24. detsember 1889 London) oli šoti luuletaja ja ajakirjanik, keda nüüdisajal tuntakse 1841. aastal ilmunud turupsühholoogiat käsitleva teose "Extraordinary Popular Delusions and the Madness of Crowds" ("Erakordsed populaarsed eksiarvamused ja masside hullumeelsus") järgi.
Eesti Metsakorralduskeskus

**Eesti Metsakorralduskeskus** (lühend: EMKK) oli 1919. aastal loodud asutus. 2003. aastal EMKK likvideeriti ja selle töö võtsid üle teised asutused.

## Ajalugu
Eesti Metsakorralduskeskus asutati 1919. aastal *Metsakorralduse Büroona*. Nõukogude ajal (1945–1990) vahetati mitu korda EMKK nime; 1990. aastal ennistati nimi **Eesti Metsakorralduskeskus**. 1997. aastal läks EMKK osaühinguna Keskkonnaministeeriumi alluvusse. Aastal 2003 EMKK likvideeriti ja EMKK riiklike metsakorralduse andmebaaside haldamise võttis üle Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus, metsakorraldusteenust hakkasid osutama aga muud ettevõtted, nt OÜ Metsakorralduse büroo.

## Viited
Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituut

**Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituut** (ka *Eesti Metsainstituut*, lühend EMI) oli aastatel 1969–1996 Tartus tegutsenud metsandust uuriv teadusasutus.

## Ajalugu
EMI asutati 1969. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumi asemele. Esimene direktor oli Ülo Erik (1969–1986), teadusdirektor (1969–1986) ja direktor (1986–1992) Ivar Etverk.

Pärast EMI likvideerimist läksid mitmed selle tegevusvaldkonnad ja osa töötajaid üle Eesti Põllumajandusülikooli (praegune Eesti Maaülikool) metsandus- ja maainseneriteaduskonda, EMI rakendusuuringute korraldamise võttis aga üle Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus. Osa EMI varast läks riiklikule ettevõttele Tartu Puukool.

EMI on avaldanud 4 köidet (IV–VII) sarjast "Metsanduslikud uurimused".

## Viited
Metsanduslikud Uurimused

"**Metsanduslikud uurimused**" (inglise *Forestry Studies*, saksa *Forstliche Forschungsberichte*) on aastast 1939 aperioodiliselt ilmuv metsandust käsitlev teadusajakiri.

Sarja väljaanded on arvatud rahvusvahelise teadusinfo instituudi (ISI) teadusajakirjade nimekirja.

## Sarja köited
Sarja 1. köide ilmus 1939 ja selle andis välja Tartu Ülikooli Metsanduslik Uurimisinstituut. Aastal 1957 jätkus sarja ilmumine 1. köitest, sest Nõukogude ajal oli vana numeratsiooni jätkamine keelatud.

*1957–1961 (nr 1–3) – väljaandja: Eesti NSV TA Zooloogia ja Botaanika Instituut
*1965–1969 (nr 4–7) – väljaandja: Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium
*1970–1996 (nr 8–27) – väljaandja: Eesti Metsanduse ja Looduskaitse Instituut (Eesti Metsainstituut)
*1997 (nr 28) – väljaandja: EPMÜ metsandusteaduskond, metsaökosüsteemide uurimiskeskus
*1998–2004 (nr 29–41) – väljaandja: EPMÜ Metsanduslik Uurimisinstituut
*2005 (nr 42) – väljaandja: EPMÜ metsandus- ja maaehitusinstituut
*2005– (nr 43– ) – väljaandja: Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituut

## Viited

## Kasutatud allikad
*http://www.eau.ee/~muurim/MU/ (vaadatud 24.02.2013)

## Välislingid
*Ajakirjast Eesti Maaülikooli kodulehel (inglise keeles) (vaadatud 24.02.2013)
*Ajakirjast Eesti Maaülikooli vananenud kodulehel (eesti keeles) (vaadatud 24.02.2013)
Eesti Aiandusliit

**Eesti Aiandusliit** on aastal 1989 asutatud liit, kuhu kuulub aiandusettevõtjaid ja aiandusteadlasi. Liit on *Eesti Aiandusühistu* tegevuse jätkaja ja õigusjärglane. 

Põhikirja järgi on liidu ülesannete seas:
*" aiandusliku tootmise, esmase töötlemise ja aiasaaduste kaubandusliku ettevalmistamise arendamine";
*" aianduse eriala või harrastuse tutvustamine ja populariseerimine elanikkonna hulgas";
*" aiandusalase tegevuse koordineerimine liikmete vahel.

## Vaata ka
*Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht (vaadatud 24.02.2013)
Eesti Agronoomide Selts

**Eesti Agronoomide Selts** (lühend **EAS**) on praegusel kujul aastast 1991 tegutsev Eesti agronoomide kutseorganisatsioon. 2004. aastast on EASi aktiivne tegevus katkestatud.

EASi ajalugub ulatub aastasse 1918, mil asutati *Eesti Põllumajandusteadlaste Ühisus*. Aastal 1920 nimetati ühisus **Eesti Agronoomide Seltsiks**. Aastal 1945 EASi tegevus katkestati. Eestis jätkus samasisuline tegevus Põllumajanduse Teaduslik-Tehnilise Ühingu agronoomia sektsioonis. Aastal 1991 taasasutati Eestis EAS.

Eesti NSVst väljaspool loodi aastal 1945 **[[EAS Rootsis]]**, mis tegutses aastani 1994. Aastal 1950 asutati EASid ka **[[USA]]s** (**[[EAS USAs]]**) ja 1954 Kanadas (**[[Eesti Agronoomide Koondis Kanadas]]**).

## Viited
Bradano

**Bradano** (ladinakeelne nimi *Bradanus*) on jõgi Lõuna-Itaalias Basilicata ja Puglia maakonna Potenza, Matera ja Taranto provintsis. 

Bradano on Basilicata maakonna pikkuselt kolmas jõgi (Basento ja Agri järel) ning valgla suuruselt Basilicata suurim jõgi (2010 km² valglast asub Basilicatas, 755 km² Puglias).

Jõe läte on Monte Carmine nõlvadel Aviglianos, Possidentest edelas, Paoladoce ja Canestrella küla vahel. Bradano suubub Aadria mere Taranto lahte Metapontost lõunas.

Bradano teele rajatud paisude ette jäävad Acerenza ja San Giuliano veehoidla.
Eesti Metsateadlaste Ühing Rootsis

**Eesti Metsateadlaste Ühing Rootsis** oli aastatel 1956–1993 Rootsis tegutsenud teaduslik organisatsioon, mis ühendas väliseestlastest metsandusteadlasi.

Ühing asutati 1956. aastal pärast seda, kui Stockholmis aastast 1945 tegutsenud Eesti Komitee Metsanduse Sektsioon lõpetas tegevuse.

Aastast 1956 andis ühing välja Andres Mathieseni nimelist kapitali eesmärgiga toetada eestlaste metsandusalast teadustööd ja koolitust.

Aastatel 1956–1976 andis ühing välja metsandusajakirja Eesti Metsamees Eksiilis.

## Viited