open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andres Müürsepp

**Andres Müürsepp** (23. juuni 1953 Tartu – 5. juuni 2022) oli Eesti arst, tervishoiujuht ja ühiskonnategelane. Ta oli aastatel 1994–2022 AS Järvamaa Haigla peaarst ja juhatuse liige, olles pikima staažiga haigla juht Eestis. Ta kuulus Paide linnavolikogu seitsmesse koosseisu aastatel 1991–2021, olles pikima staažiga volikoguliikmeid Paides.

## Elulugu
Andres Müürsepp on pärit Võrumaalt Antslast. Tema isa Karl Müürsepp töötas kohalikus metsamajandis ja ema Ellen Müürsepp oli meditsiiniõde Antsla ambulatooriumis. Ta lõpetas 1971. aastal Antsla Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 

Alates 1. augustist 1981 töötas ta Paide rajooni Keskhaiglas kiirabiarstina ja aasta hiljem asus ta tööle Esna Jaoskonnahaigla juhatajana. Augustis 1985 alustas ta tööd Paide rajooni Keskhaiglas peaarsti asetäitjana. Alates 4. aprillist 1994 töötas Andres Müürsepp AS Järvamaa Haigla peaarstina. Andres Müürsepp oli kõige pikema haiglajuhi staažiga peaarst Eestis. Lisaks haiglajuhtimisele töötas ta ka reumatoloogina ning viimastel aastatel töötervishoiuarstina.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Poliitiline tegevus
Andres Müürsepp oli Paide linnavolikogu esimese koosseisu liige aastatel 1991–1993 ning kuulus rahvaesindusse veel kuuel korral aastani 2021, olles sellega üks pikima staažiga volikogu liikmeid. Ta oli paljude komisjonide liige ning nõukogude esimees ja ühel ametiajal ka volikogu aseesimees.

Ta oli aastatel 2001–2022 Eesti Reformierakonna liige.

Andres Müürsepp oli aastaid Eesti Punase Risti peavalitsuse liige.

## Isiklikku
Andres Müürsepa tütar Piia Jõgi on lastearst.

## Tunnustus
* 2002 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
* 2010 Järvamaa vapimärk
* 2013 Paide linna aukodanik

## Viited
Azzedine Ounahi

**Azzedine Ounahi** (araabia keeles عز الدين أوناحي; sündinud 19. aprillil 2000 Casablancas) on Maroko jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Angers ja Maroko jalgpallikoondises.

Aastatel 2010–2015 kuulus ta Maroko klubisse Raja CA ja 2015–2018 Mohammed VI jalgpalliakadeemiasse.

Aastatel 2018–2020 kuulus Ounahi Prantsusmaa klubisse Strasbourg, kuid ta mängis vaid klubi reservmeeskonnas. 2020. aastal liitus ta Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Avranches. Hooajal 2020/21 lõi ta liigas 27 mänguga viis väravat.

2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Angers'ga. Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 15. augustil 2021 mängus Lyoni Olympique'i vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava.

2018. aasta Vahemere mängude jalgpalliturniiril võitis Ounahi Maroko kuni 20-aastaste võistkonnaga pronksmedali. 2021. aasta detsembris valiti Ounahi 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel osalevasse Maroko koondisse. Maroko koondises tegi ta debüüdi turniiri esimeses mängus 10. jaanuaril 2022 Ghana vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 29. märtsil 2022 MM-i valikmängus Kongo DV vastu. Maroko koondisse kuulub ta 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited
Loseri lavamaa

**Loseri lavamaa** on Totes Gebirge mäestiku osa Austrias Salzkammergutis. Altausseest pääseb sinna kõige hõlpsamini  piki tasulist teed. See on looduskaitseala, mis on märkimisväärne oma koobaste ja puutumatu Alpide karsti ökosüsteemi poolest. Mägikitsede tõrjeks väljastatakse jahilubasid.

Lavamaa keskosa on 1500–1600 m kõrgusel suhteliselt tasane, kergelt põhja ja itta tõusev ning hõlmab u 4 km². Kogu massiiv on ligikaudu 12 km². Piirkond langeb igast küljest järsult ja seda piirab kagu-suunaline rada 234 *Wildenseehüttest* alla Altaussee järveni, lõunas järv ise, seejärel edelas Blaa-Almi tee. Lääneserva tähistab Grüne Bichli org ja põhjapiiriks on Schönbergi seljandiku hari, siis üsna halvasti piiritletud liin tagasi *Wildenseehütteni*. Hiljuti on selle lõunapoolset külge (Loser) tugevalt suusatamiseks arendatud.

Ligipääs piirkonda on selle lõunaservas suhteliselt lihtne tänu *Loser Panoramastraße* tasulisele teele. See ronib piki Loseri lõunanõlva, et jõuda 1600 m kõrgusele Augst See all asuvale suurele parkimisalale ja iseteenindusrestorani. Siit jõuavad head rajad nii Schwarzmooskogeli lõunanõlvadele kui ka põhja poole, kust avaneb vaade ulatuslikule teedeta kesklavamaale. Nii kesklavamaa kaugemad alad kui ka Schönbergi, Gries Kogeli ja Augst-Ecki seljandiku ümbrused on kauged – mis on suured teedeta ebatasased karrialad, kus veevarusid on vähe või üldse mitte, välja arvatud lumesulamine.

Lavamaa on täis koopaid – kataloogitud on siiani üle 230 piirkonna koopa ja Austria koopakatastris on loetletud 1623. Mitu koopaklubi, sealhulgas Cambridge'i ülikooli koopaklubi ja ARGE Grabenstetten, avastavad ja uurivad lavamaa koopaid. Märkimisväärsed avastused on järgmised: Steinbrückenhöhle, Kaninchenhöhle, Stellerweghöhle, Schwarzmooskogeleishöhle ja Raucherkarhöhle (pikkuselt 19. koobas maailmas).

Rothschildide perekonnale kuuluv Anthonis van Dycki maal oli Saksa okupatsiooni ajal kuni 1945. aastani Loseri lavamaa lähedal soolakaevandusse peidetud.
Totes Gebirge

**Totes Gebirge** on mäerühm Austrias, Põhja-Lubjakivialpide osa, paiknedes Salzkammerguti ja Ennstali Alpide vahel. Nimi *Totes Gebirge* tuleb saksakeelsetest sõnadest *tot* ("surm", viitab ilmselgele taimestiku puudumisele) ja *Gebirge* (mäestik). Piirkond on suur järskude külgedega karstiplatoo ja mitmed mäetipud on üle 2000 m. Kõrgeim punkt on Großer Priel (2515 m).

## Vaata ka
* Loseri lavamaa
* Lubjakivialpid
Oligopol

**Oligopol** (kreeka sõnadest *oligos* 'vähe' ja *polein* 'müüma') on majanduses püsiv turuseisund, kus mingit teenust või toodet pakuvad ainult mõned vähesed müüjad.

Oligopoli puhul eksisteerib konkurents ainult piiratud määral, kuna vähestel turgu valdavatel müüjatel on lihtsam organiseeruda kartellideks ning enda tulu suurendada. Erinevalt monopolidest on oligopolid palju levinumad, paljusid majandusharusid loetakse vähemalt osaliselt oligopolideks, näiteks: lennundus ja energeetika.

## Viited

## Välislingid
*Ravimimüüjate saladiilid paisutavad ravimite hinna üles. Kaotavad tervisekassa ja patsient
Ślipcze

**Ślipcze** on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Hrubieszówi vallas. Ślipcze asub Hrubieszówist ligikaudu 10 km kagus, Ukraina piirist 2 km kaugusel.

Küla on esmamainitud 1376. aastal.

## Viited
Loser (mägi)

**Loser** ([ˈloːzə]) on mägi Austrias Ausseerlandis, kõrgusel 1838 m üle merepinna.

Mägi on Ausseerlandi silmapaistvaim maamärk. Kohalike seas on see oma kuju tõttu tuntud ka kui *Ausseer Ohrwaschl* (Aussee kõrv). Autoga on 9 km tasulist teed pidi võimalik peaaegu tippu jõuda. Loseri restorani ees kõrgusel 1600 m on suur parkla, kust saab alustada ekskursioone. *[[Augstsee]]* (1643 m / 250×100 m) asub restorani lähedal ja on atraktiivne sihtmärk matkamiseks, kuhu pääseb vaid väikese jalutuskäiguga. Sealt edasi pääseb tippu, möödudes looduslikust kaljuväravast *Loser-Fenster* (Loseri aken). Ausseerlandi üks olulisemaid suusakuurorte asub Loseril ja ulatub u 1000 m kõrgusele. Laskumisel möödutakse teisest gastronoomilisest asutusest, *Loserhütte*'st kõrgusel 1498 m.

## Loseri päikeseelektrijaam

Alpide suurim päikeseelektrijaam asub Loseri lõunanõlval 1600 m kõrgusel. Puhas õhk, tavaliselt udu puudumine ja talvel päikesevalguse peegeldus lumelt loovad mägedes head tingimused päikesevalgusest elektri saamiseks. Loseri jaam ehitati aastatel 1988–1989 ja koosneb 598 päikesemoodulist, mille kogupindala on 263 m². Selle algne arhitekt Abdur-Rahman Rana kavandas mooduli 60-kraadise kaldenurga, mis võimaldab stabiilset elektrivarustust aasta läbit. Kolm generaatorit (USA-st, Jaapanist ja Saksamaalt) toodavad optimaalsetes tingimustes u 30 kilovatti, mis sisenevad elektrivõrku inverteri kaudu.

## Galerii


Pilt:Loser (mountain).JPG|Loseri mägi septembris
Pilt:Loser-Solaranlage.jpg|Loseri päikeseelektrijaam
Pilt:Loser auf Altaussee.jpg|Vaade Altausseele
Pilt:Loser rock window.jpg|Loseri kiviaken
Marko Livaja

**Marko Livaja** (sündinud 26. augustil 1993 Splitis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ründajana Horvaatia kõrgliigaklubis Spliti Hajduk ja Horvaatia jalgpallikoondises.

Aastatel 2008–2010 kuulus ta Spliti Hajduki noortevõistkonda. Seejärel liitus ta Itaalia suurklubiga Milano Internazionale. Hooaja 2010/11 teises pooles oli ta Internazionalest laenul Šveitsi klubis FC Lugano ja hooajal 2011/12 Itaalia kõrgliigaklubis AC Cesena. Internazionale põhimeeskonnas mängis Livaja hooaja 2012/13 esimeses pooles. UEFA Euroopa Liiga hooajal 2012/13 alagrupiturniiril lõi Livaja neli väravat.

2013. aasta jaanuaris liitus Livaja Itaalia kõrgliigaklubiga Atalanta. 24. veebruaril 2013 lõi ta mängus AS Roma vastu oma kaks esimest väravat Itaalia kõrgliigas.

2014. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Kaasani Rubin. Hooajal 2014/15 jäi tema arvele Rubini meeskonnas vaid üks värav karikavõistlustel. Hooajal 2015/16 oli Livaja laenul Itaalia kõrgliigaklubis Empoli.

2016. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Las Palmas. Hispaania kõrgliigas lõi Livaja koha hooaja esimeses mängus Valencia vastu kaks väravat. Hooajal 2016/17 jäi tema arvele Hispaania kõrgliigas viis väravat. 10. jaanuaril 2017 lõi ta Hispaania karikavõistluste kuueteistkümnendikfinaalis kaks väravat Madridi Atlético vastu, kuid Las Palmas kaotas kokkuvõttes 3:4.

Hooajal 2017/18 läks Livaja Las Palmasest laenule Kreeka kõrgliigaklubisse Ateena AEK. Seal mängis ta kokku kolm ja pool hooaega. Hooajal 2017/18 oli ta AEK-ga Kreeka meistriks. Sel hooajal lõi Livaja Kreeka kõrgliigas kaheksa väravat ja valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2019/20 lõi Livaja Kreeka kõrgliigas üheksa väravat ja andis kaheksa väravasöötu ning valiti liigahooaja parimaks mängijaks.

Hooaja 2020/21 keskel liitus Livaja Spliti Hajdukiga. Hooajal 2021–22 lõi ta Horvaatia kõrgliigas 28 väravat. Ta oli liiga suurim väravakütt ja valiti liigahooaja parimaks mängijaks.

Horvaatia jalgpallikoondises debüteeris Livaja 6. septembril 2018 sõprusmängus Portugali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2021 MM-i valikmängus Sloveenia vastu. 2022. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Kanada vastu.

## Saavutused
;Ateena AEK
*Kreeka Super League: 2017–18
;Spliti Hajduk
*Horvaatia karikas: 2021–22

## Viited
Kergprogrammeerimine

**Kergprogrammeerimine** (ingl. k. *low code*) tähendab spetsiaalsel IT-platvormil graafilise kasutajaliidese abil rakendustarkvara loomist. Tegemist on lihtsustatud programmeerimisega, mille saab küllaltki kergesti selgeks õppida ka informaatikakauge inimene. 

Kergprogrammeerimine võimaldab näiteks omavahel lihtsalt siduda andmebaase, nii et andmed hakkavad nende vahel liikuma automaatselt. Nii jääb ära andmete igasse andmebaasi eraldi sisestamise vaev. Kui muidu on selliste süsteemide loomine aeganõudev ja kallis, siis kergprogrammeerimise võimalusi kasutades saab lahenduse kokku panna ja tööle rakendada ka näiteks ettevõtte sekretär.

Kergprogrammeerimise alaliik on nullprogrammeerimine (ingl. k. *no code).*

## Kergprogrammeerimise arenduse põhimõtted
*Graafiline liides: Kergprogrammeerimine platvormid pakuvad visuaalset keskkonda, kus saab loomulikult tarkvara komponente loomiseks ja konfigureerimiseks.
*Vähem koodi: Kergprogrammeerimine meetodid vähendavad oluliselt vajadust kirjutada palju käsitsi koodi. Selle asemel saab arendaja kasutada loendamatuid eelnevalt loodud komponente ja mooduleid.
*Kiirus ja efektiivsus: Tarkvaraarendusprotsess muutub kiiremaks, kuna paljud ülesanded, näiteks andmebaasiühendused ja turvareeglid, on juba platvormil eelnevalt loodud.
*Kergprogrammeerimine platvormi kohandamine: Arendajad saavad madala koodiga platvormi kohandada vastavalt konkreetsetele projektivajadustele, lisades käsitsi kirjutatud koodi, kui see on vajalik.

## Eelised ja puudused
Kergprogrammeerimise arendusmeetod pakub mitmeid eeliseid, kuid sellega kaasnevad ka teatud puudused. Üks olulisemaid eeliseid on võime kiirendada tarkvaraarendusprotsessi ja vähendada kulusid, eriti lihtsamate projektide puhul. See muudab tarkvaraarenduse protsessi ligipääsetavamaks ka neile, kellel pole sügavat programmeerimisoskust, aidates kaasa laiemale arendajate ringile. 

Kergprogrammeerimine platvormide kasutamine võimaldab ettevõtetel kiiresti reageerida muutuvatele nõudmistele ja uutele äriprobleemidele ning suurendada tarkvara arenduse standardiseeritust ja kvaliteeti. 

Siiski tuleb arvestada ka puudustega. Kergprogrammeerimine meetod võib olla piiratud keerukamate ja kõrgema jõudlusega projektide jaoks ning oluliste kohanduste või keerukate integratsioonide korral võib olla vajalik käsitsi koodi kirjutamine, mis võib kaotada kergprogrammeerimine meetodi eeliseid. Seega on oluline hoolikalt kaaluda, millistel projektidel ja millistes olukordades kergprogrammeerimine arendusmeetodit kasutada.

## Viited
Lahavere algkool

**Lahavere algkool** oli algkool Lahavere külas Pajusi vallas Viljandimaal.

Kooli rajas 1864. aastal Pajusi mõisa omanik von Wahl, kes annetas kooli rajamiseks maatüki. Esialgu toimus õppetöö kehvas õlgkatusega suitsutares. Parem koolihoone valmis 1880. aastal. Selle taha rajas kooliõpetaja Ants Ruut botaanikaaia.

Esimeseks kooliõpetajaks Lahavere algkoolis oli Andres Sepp, kes töötas seal 23 aastat. Temale järgnes Mihkel Melesk, kes õpetas 45 aastat. 1932–1935 oli kooli õpetaja Aleksander Lepik ning 1935–1938 Ants Ruut. 1938. aastast oli kooli õpetaja varem Tapiku algkoolis töötanud Linda Vahemaa. 1939. aastal õppis koolis 34 õpilast.

## Viited
Ozolkrogs

**Ozolkrogs** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Bērzaune vallas.

Ozolkrogs asub valla keskosas Adažiņa jõe kaldal. Sinna jääb Ozolkrogsi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale.

## Viited
Dzirnaviņas

**Dzirnaviņas** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Bērzaune vallas.

Dzirnaviņas asub valla lõunaosas Adažiņa jõe kaldal. Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 6,27 meetrit ja 5,5 meetrit.

Aastal 2008 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Tolka

**Tolka** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas.

Küla asub valla keskosas merepinnast 210 meetri kõrgusel Kālezersi ja  Sudārdiņši ehk Tolka järve kaldal. Asula jääb valla keskusest Vestienast 3, piirkonna keskusest Madonast 29 ja Riiast 119 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Dadzīši bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Tolka mõisa (*Tolkenhof*) keskuse juurde. Külas on asunud õigeusu kirik ja kool.

Küla jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on neli külas kasvavat põlist tamme.

Aastal 2002 oli külas 27 elanikku.

## Viited
Krasti

**Krasti** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas.

Küla asub valla keskosas Kālezersi järve kaldal. Seal on Zeltkalni ja Kālsi bussipeatus. 

Krasti jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on põline pärn, osaliselt jääb külla ka Vestiena mõisa allee.

Sealsed Kālsi kõrtsi muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Külas asus varem Vestiena kirik. 2002. aastal oli külas 25 elanikku.

## Viited
90A

90A oli Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Tallinna lennujaama ja linnahalli.

Bussiliiin 90A alustas tööd 1. juunil 1994. Liin avati universaalliinina, see ühendas Tallinna tähtsamaid punkte: hotelle "Kungla", "Olümpia", "Viru", "Palace", "Tallinn" ning autobussijaama, Balti jaama, reisisadamat ja lennujaama. Liini teenindas MRP Liinide AS "Scania CR112” ja "Volvo B10M" tüüpi bussidega. Väljumiste intervall oli 20 minutit ja pilet maksis 4 krooni.

Liin suleti 1995. aastal.
Enel Lepik

**Enel Lepik** (sündinud Koplimaa; 6. juuli 1974 Tallinnas) on eesti fotograaf ja alpinist.

2021. aastal võitis ta Vereta Jahi fotoga "Pähklipureja lend".

## Elulugu
Enel Lepik õppis 1981–1991 Kadrina Keskkoolis ja 1991–1992 Tallinna 20. Keskkoolis (Tallinna Ühisgümnaasium). Seejärel omandas ta 1992–1994 naiste ja laste ülerõivaste rätsepa eriala Tallinna Kergetööstuskoolis. 1998–1999 õppis ta ka Tallinna Tehnikakoolis modellist-rõivakonstruktoriks (lõpetatud kiitusega) ja 1999–2006 Tallinna Tehnikaülikoolis rõivatootmise eriala.

Alates 2006. aastast kuulub Jaan Künnapi Alpinismiklubisse. 2006. aastal tõusnud Elbruse idatippu (5621 m) ja 2007. aastal, kui Jaan Künnapi juhtimisel tõusis sinna rekordarv Eesti alpiniste, ka Elbruse läänetippu (5642 m).

Juhib Enekeni õmblusstuudiot.

## Fotonäitused

* 2014 isikunäitus "Kaasteeline", Viljandi Sakala keskuses
* 2015 aktinäitus "Do" Kuressaare kultuurikeskuses
* 2017 aktinäitus "Must-valged noodid – DUO" Tallinna fotomuuseumis (Enel Lepik ja Larissa Tilk)
* 2018 aktinäitus "Eesti naise hingus" Ravila mõisas Kose vallas

## Tunnustus
* 2013 Peeter Toominga fotopreemia
* 2021 Vereta Jahi võit

## Isiklikku
Tal on tütar Silvia ja poeg Raul. Tema vanaisa oli geoloog Lembit Sarv.

## Viited
90K

90K Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Tallinna lennujaama ja reisisadamat.

Liini teenindas Hansabuss.

Liin avati 2011. ja suleti 2012. aastal.

## Viited
Lipsunõel

**Lipsunõel** on meeste ehete element, mida kasutatakse lipsu kaunistamiseks.

Algul kasutati lipsude õmblemiseks pehmeid libisevaid kangaid (näiteks siid või satiin). Sellistel materjalidel ei püsi sõlm eriti hästi, nii et see kinnitati täiendavalt spetsiaalse tihvtiga. Need valmistati eritellimusel, olid inkrusteeritud suure hulga vääriskividega ja seetõttu väga kallid. Lipsunõel koosneb pikast nõelast ja dekoratiivsest peast. Naised võivad mõnikord seda nõela kanda revääril ehtena. Lipsunõel tuleks panna kolmanda ja neljanda särginööbi vahele. Selle väljalibisemist takistab tihvti keskele asetatud spiraalne soon (selle lahenduse töötasid juveliirid välja 19. sajandil).

Esimesed, 17. sajandi lipsunõelad olid kaunistatud ainult dekoratiivkividega. 19. sajandil valmistati keerukamaid lipsunõelu, mille peas olid kristallist kameed või kristallid, samuti mitmesuguseid muid kaunistusi. Näiteks oli populaarne mao motiiv või jahipidamisega seotud motiivid (nt faasanid, rebased, hirved) ning 19. sajandi lõpust ka spordimotiivid (pallid, õngeridvad jne) ja keerukalt valmistatud mütoloogilised motiivid või grotesksed olendid. Victoria ajastul võisid lipsunõelad toimida ka tol ajal populaarsete leinaehetena, kui nõela peale asetati vastavad kaunistused, näiteks nutvad pajud või urnid.

20. sajandi alguses muutusid lipsunõelad oma stiililt ökonoomsemaks – nõela pea muutus väiksemaks ja seda kaunistati enamasti ühe vääriskivi või pärliga. ''Art déco'' perioodil ilmusid omakorda geomeetrilised mustrid.

Hiljem tekkisid spetsiaalsed lipsuklambrid, millega oli võimalik lisaks lipsu otste kinnitamisele lips ka särgi külge suruda. Tänu sellele "laiendatud funktsionaalsusele" asendas uus tarvik järk-järgult lipsunõela.

## Vaata ka

* Lipsuklamber

## Viited
Lipsuklamber

**Lipsuklamber** on traditsiooniline meeste aksessuaar, mis on mõeldud lipsu kinnitamiseks särgi esiküljele.

Klamber hoiab ära lipsu kõverdumise või kõikumise, pakkudes kandjale korralikumat ja elegantsemat välimust. Lipsuklambrid on tavaliselt valmistatud metallist (sealhulgas väärismetallidest kullast ja hõbedast) ning neil on sageli dekoratiivsed elemendid, nagu graveering, või klubi, erakonna või ettevõtte kuuluvus. Mõned lipsuklambrid on ehtekunst näidised.

## Kandmise juhend

* Lipsuklamber peaks asuma kolmanda ja neljanda särginööbi vahel.
* Klamber peaks vastama lipsu laiusele (1/2–3/4 lipsu laiusest ja mitte mingil juhul olema lipsust laiem).
* Lipsuklamber peaks olema kooskõlas ülikonna ja mansetinööpide värvilahendusega (tihti ostetakse mansetinööbid ja klamber komplektina).
* Lipsuklambrit vestiga ei kanta, kuna vest ise täidab oma funktsiooni.

## Viited
Ruhnu vangimaja

**Ruhnu saare vangimaja** oli palkhoone Ruhnu külas, kus kurjategijaid kinni peeti. See oli kahe väikse ruumi ja aknaavaga, madala laega. Rootsi keeles oli sellele nimeks pandud *Skithuset* (eesti keeles "sitamaja").

## Ajalugu
Esimesed teated pärinevad 18. sajandi algusest, Ruhnu pastor Jonas Drothenius märkis kirikuraamatusse: "Ühel koguduse koosolekul kallas kellalööja peremehe üle vängete, ebakristlike ja ebainimlike süüdistustega, siis olin ma sunnitud laskma kellalööja pooleks ööks vangimajja panna”. 

1804. aastal ehitati küla keskele kahekambriline vangimaja, kuhu külavanem võis iga inimese 24 tunniks kinni panna. Alates 1894. aastast kasutati seda sealaudana.

1922. aasta 28. augustil ilmunud nädalalehe Esmaspäev kohaselt oli vangimajal vähem karistus- ja kinnipidamisotstarve ning rohkem rakendati seda ähvarduse ja hoiatusena, kuna kuritegevust saarel suurt polnud. Samuti polnud hoonest raske lahkuda, kuna selle seinas oli auk, kust sai välja pugeda.

1930. aastal hoone lammutati kuritegevuse puudumise tõttu.

## Vaata ka
* Eesti vanglad
* karistus
* kartserikaristus

## Viited
Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** on ametlik võistlus naiste võrkpalli rahvuskoondistele Euroopas, mida korraldab Euroopa Võrkpalliliit (CEV).

Esimest korda korraldati võistlus 1949. aastal Tšehhoslovakkias. Võistluste intervall on olnud erinev, kuid alates 1975. aastast on need toimunud iga kahe aasta tagant. 2023. aastal vaatas FIVB suurvõistluste korraldamise korra üle ning otsustas Euroopa meistrivõistlusi hakata korraldama paarisarv aastatel, mille tõttu jäi kahe võistluse vahele kolm aastat.

Algusaastatel oli osalevate koondiste arv erinev, jäädes vahemikku 6–18. 1975–2005 osales finaalturniiril 12 naiskonda (v.a 1999. aastal, kui osales 8 naiskonda). 2007. aastaks suurendati finaalturniirile pääsejate arvu kuueteistkümnele ning alates 2019. aastast on finaalturniirile pääsenud 24 naiskonda.

Valitsev Euroopa meister on 2023. aastast Türgi, kes võitis finaalis tulemusega 3:2 Serbiat.

## Tulemused

## Viited

## Välislingid
*CEV koduleht
*Võistluste ajalugu CEV arhiivis
Katalin Cseh

**Katalin Cseh** (sündinud 29. juulil 1988 Montrealis) on Kanadas sündinud Ungari arst ja poliitik. Ta oli aastast 2019–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1988 Montrealis. Gümnaasiumi lõpetas ta Budapestis. Seejärel lõpetas ta Semmelweisi ülikooli akušöör-günekoloogina. Aastal 2015 lõpetas ta Erasmuse Rotterdami Ülikooli magistrikraadiga tervishoiumajanduse, -poliitika ja -õiguse alal.

Aastal 2015 asutas ta liikumise Momentum, millest kaks aastat hiljem sai liberaalne erakond. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Euroopa Parlamendis oli ta fraktsiooni Uuenev Euroopa üks aseesimeestest.
Mira (eesnimi)

**Mira** on naisenimi.

2022. aasta alguse seisuga oli Mira Eestis populaarsuselt 729. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Mira 112 naisel. Mira oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 4). Kõige populaarsem oli eesnimi Mira vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,81 ja Harju maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 1,01.

## Nime kandjaid
*Mira Alečković
*...

## Viited

## Välislingid
*
Šļakāni

**Šļakāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas.

Küla asub valla lõunaosas Kālezersi järve kaldal. Sinna jääb Šļakāni bussipeatus. Šļakāni jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale.

## Viited
Ķimstnieki

**Ķimstnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Ķimstnieki asub Riiast 172 kilomeetri kaugusel valla kirdeosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 6 (2019)
* 6 (2022)
* 6 (2025)


## Viited
Jurjāni

**Jurjāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Jurjāni asub Riiast 173 kilomeetri kaugusel valla idaosas. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Külas kasvavad Užavieši põllu tamm ja Dekšņi esimene tamm ümbermõõduga 4,54 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 11 (2019)
* 8 (2022)
* 5 (2025)


## Viited
Dūkstupi

**Dūkstupi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Dūkstupi asub Riiast 173 kilomeetri kaugusel valla idaosas Joša jõe kaldal. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 24 (2019)
* 25 (2022)
* 28 (2025)


## Viited
Lielnieki

**Lielnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Lielnieki asub Riiast 169 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas. Sinna jääb Lielnieki bussipeatus.

Aastal 2008 oli külas 5 elanikku, aastal 2019 seal elanikke ei olnud.

## Viited
Opsi

**Opsi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Opsi asub Riiast 165 kilomeetri kaugusel valla loodeosas. Opsi tamm ümbermõõduga 4,82 meetrit ja kõrgusega 18,5 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 8 (2008)
* 2 (2019)

* 2 (2022)
* 2 (2025)


## Viited
Dēgļi

**Dēgļi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Dēgļi asub Riiast 170 kilomeetri kaugusel valla keskosas Joša jõe ääres. Sinna jääb Degļi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 11 (2019)
* 9 (2022)
* 7 (2025)


## Viited
Soomusheinik

**Soomusheinik** (*Tricholoma imbricatum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab soomusheinik enamasti männimetsades.

## Välislingid
*
Alžāni

**Alžāni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Alžāni asub Riiast 167 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas, paigas, kus Joša jõgi Aiviekstesse suubub. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 17 (2019)
* 18 (2022)
* 18 (2025)


## Viited
Salas (Mētriena vald)

**Salas** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Salas asub Riiast 164 kilomeetri kaugusel valla lääneosas. Sinna jääb Salase bussipeatus. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 13 (2008)
* 16 (2019)

* 16 (2022)
* 12 (2025)


## Viited
Āriņi

**Āriņi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Āriņi asub Riiast 166 kilomeetri kaugusel valla keskosas Odziena järve põhjakaldal. Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 27 (2019)
* 28 (2022)
* 30 (2025)


## Viited
Ozolkalns (Mētriena vald)

**Ozolkalns** (vanasti ka *Odziena*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Ozolkalns asub Riiast 166 kilomeetri kaugusel valla keskosas Odziena järve loodekaldal. Külas on Ozolkalnsi ja Ziedi bussipeatus. 

Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Külasse ulatub looduskaitsealune Ozolkalnsi allee. Looduskaitse all on Alejase pärn, Parunivaher, jalakas ümbermõõduga 4,79 meetrit, neli tamme ja kaheksa pärna.

## Elanikkond


* 10 (2019)
* 8 (2022)
* 8 (2025)


## Viited
Odziena

**Odziena** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas.

Küla asub valla lääneosas. Odziena asub valla keskusest Vietalvast 6, piirkonna keskusest Aizkrauklest 37 ja Riiast 100 km kaugusel. Külas asub Odziena bussipeatus.

Odziena alad asustati rauaajal. Esimesed kirjalikud teated pärinevad aastast 1455 (*Odensee, Odze*). Hiljem asus seal Odziena mõisa keskus. Mõisa häärber on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

## Elanike arv


* 118 (1970)
* 160 (1979)
* 139 (1989)
* 108 (2000)

* 69 (2011)
* 52 (2021)
* 40 (2026)


## Viited
Itäkeskus

**Itäkeskus** (rootsi *Östra centrum*) on asum Helsingi Vartiokylä linnaosas. Ta piirneb Myllypuro, Puotinharju, Puotila, Marjaniemi, ja Roihupello tööstusalaga. 

Elanike arv on umbes 4700. 

## Viited
Palejas

**Palejas** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Palejas asub Riiast 170 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas Joša jõe ääres.  Küla jääb Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 9 (2008)
* 2 (2019)

* 2 (2022)
* 2 (2025)


## Viited
Rāksala

**Rāksala** (vanasti ka *Raksala*, kohalikus murdes *Rāksola*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mētriena vallas.

Rāksala asub Riiast 174 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas. Külas on Rāksala ja Austrumi bussipeatus. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse. Sealne Jaunrāksala hiidtamm on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 4 (2019)
* 5 (2022)
* 5 (2025)


## Viited
Nuno Mendes

**Nuno Alexandre Tavares Mendes** (sündinud 19. juunil 2002 Sintras) on Portugali jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Paris Saint-Germain ja Portugali jalgpallikoondises.

2012. aastal liitus ta Portugali klubi Lissaboni Sportingu noortekadeemiaga. Portugali kõrgliigas debüteeris Nunes Sportingu meeskonnas 2020. aasta juunis. Ta kujunes kiiresti vaatamata noorele eale Sportingu põhikoosseisu liikmeks. 4. oktoobril 2020 lõi ta mängus Portimonense vastu oma esimese värava Portugali kõrgliigas. Hooajal 2020–21 tuli ta Sportinguga Portugali meistriks ning Mendes valiti Portugali liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta augustis läks ta Sportingust laenule Paris Saint-Germaini. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 11. septembril mängus Clermont' vastu. Neli päeva hiljem debüteeris ta UEFA Meistrite Liigas. Hooajal 2021–22 tuli Mendes Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks, lisaks valiti Mendes liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Hooaja lõpus sõlmis ta klubiga püsiva nelja-aastase lepingu. Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. septembril 2022 mängus Nantes'i vastu. Sama aasta 2. novembril lõi ta Meistrite Liiga alagrupimängus värava Torino Juventuse vastu.

Portugali jalgpallikoondises debüteeris Mendes 24. märtsil 2021 MM-i valikmängus Aserbaidžaani vastu. Ta valiti 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel osalevasse Portugali koondisse, kuid vigastuse tõttu ta seal üheski mängus ei osalenud.

## Saavutused
;Sporting CP
*Primeira Liga: 2020–21
*Taça da Liga: 2020–21
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2021
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2021–22
*Trophée des Champions: 2022

## Viited
Pierre Kunde

**Pierre Kunde Malong** (sündinud 26. juulil 1995 Limbes) on Kameruni jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Kameruni jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Hispaania klubis Alcobendas. 2013. aastal liitus ta Madridi Atléticoga. Alates hooajast 2014/15 mängis ta klubi reservmeeskonnas. Hooajal 2016/17 oli ta laenul Hispaania tugevuselt kolmanda liiga klubis Extremadura ja hooajal 2017/18 Hispaania esiliigaklubis Granada.

2018. aasta juulis sõlmis Kunde nelja-aastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga 1. FSV Mainz 05.

2021. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Olympiakósega. Hooajal 2021/22 tuli ta Olympiakósega Kreeka meistriks.

Kameruni jalgpallikoondises debüteeris Kunde 27. mail 2018 sõprusmängus Burkina Faso vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Roheneemesaarte vastu. Ta on kuulunud Kameruni koondisse 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited
Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

**Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** on ametlik võistlus meeste võrkpalli rahvuskoondistele Euroopas, mida korraldab Euroopa Võrkpalliliit (CEV).

Esimest korda peeti võistlus 1948. aastal Itaalias. Võistluste intervall on olnud erinev, kuid alates 1975. aastast on need toimunud iga kahe aasta tagant. 2023. aastal vaatas FIVB suurvõistluste korraldamise korra üle ning otsustas Euroopa meistrivõistlusi hakata korraldama paarisarv aastatel, mille tõttu jäi kahe võistluse vahele kolm aastat.

Algusaastatel oli osalevate koondiste arv erinev, jäädes vahemikku 6–22. 1975–2005 osales finaalturniiril 12 meeskonda (v.a 1999. aastal, kui osales 8 meeskonda). 2007. aastaks suurendati finaalturniirile pääsejate arvu kuueteistkümnele ning alates 2019. aastast on finaalturniirile pääsenud 24 meeskonda.

2023. aastal tuli Euroopa meistriks teist korda Poola, kes võitis finaalis 3:0 Itaaliat. Turniiri väärtuslikemaks mängijaks (MVP) valiti Poola nurgaründaja Wilfredo León Venero.

## Tulemused

## Medalitabel

## Viited

## Välislingid
*CEV koduleht
*Võistluste tulmuste ajalugu CEV arhiivis
Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

Vaata:
*Meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis
*Naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis
Linji Yixuan

**Linji Yixuan** (hiina keeles 臨濟義⽞, jaapani keeles Rinzai Gigen, surnud u 866. aastal), oli hiina budismi *[[chan]]’*i koolkonna üks mõjukamaid õpetajaid, Mazu Daoyi õpetusliini pärija ning *[[linji ]]*koolkonna rajajaid.

Ta oli pärit Caozhoust (tänapäeva Shandongi provintsis), sai juba lapsena mungaks, õppis paljude õpetajate juures ja sai *chan’*i liinis pühitsuse õpetaja Huangpo Xiyunilt (surn 850). 851 asus ta Linji kloostrisse Hebeis, mille nime järgi saigi laiemalt tuntuks.

Linji Yixuan on tuntud eeskätt äkilise virgumise teostajana, kes kasutas oma õpilaste peal šokimeetodeid, sealhulgas röögatusi (*katsu*, hiina keeles 喝) ja kepihoope (*keisaku*, 香板) ning paradoksaalseid ütlemisi.

Linji Yixuan oli ka silmapaistev õpetlane, eriti tuntud *[[Vanikusuutra|Avataṃsaka-sūtra]]* uurija ja tõlgendajana.

Linji Yixuani elulugu ja õpetusi sisaldab tema õpilaste ja järeltulijate koostatud tekst "Linji üleskirjutused" (hiina keeles *linji lu*; jaapani keeles *rinzai roku*).

## Viited
Sarcodontia

***Sarcodontia*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Sarcodontia crocea* — krookusnarmik

## Endisi liike
**Spongipellis spumea* — aed-vahtpoorik

## Välislingid
*
Astmeline tee

**Astmeline tee** on mahajaana budismi õpetus, mille kohaselt bodhisattva saab jõuda virgumiseni ainult aste-astmelt, rakendades erinevaid meeleharjutusi ja õpetusi. Virgumisel on samuti mitu astet ja taset.

Bodhisattva tasemete alustekstiks on *[[Kümne taseme suutra|Daśabhūmika-sūtra]]*; astmelist teed käsitlevad "Bodhitšarjāvatāra" ja *[[Bhāvanākrama]]*.

Tiibeti budismis tuntakse astmelise tee õpetust nimetusega *lam rim*, selle tuntuim õpperaamat on *Lam rim chen mo*.

*[[Chan]]*’i ja *[[zen]]*’i õpetustes järgitakse astmelise tee kontseptsiooni peamiselt hiina budismi *[[caodong]]*’i ning jaapani budismi *[[sōtō]]* koolkondades. 

Astmeline tee vastandub teataval määral äkilise virgumise õpetusele. 

## Vaata ka

* Shikantaza
2022. aasta COVID-19 protestid Hiinas

Mandri-Hiinas algasid 15. novembril 2022 protestid COVID-19 tõkestamise vastu. Protestid algasid vastusena Hiina valitsuse võetud meetmetele COVID-19 leviku tõkestamiseks riigis, sealhulgas COVID-i nullpoliitika rakendamisele. 

## Sissejuhatus
Rahulolematus poliitikaga on pandeemia algusest saadik kasvanud, mistõttu paljud inimesed jäid oma kodudesse ilma tööta ja mõned ei suutnud osta igapäevaseid tarbeesemeid.

Kui väikesemahulised protestid algasid novembri alguses, puhkesid laialdased tsiviilrahutused pärast kümmet inimest hukkunud tulekahju Ürümqis ja kolm kuud kestnud sulgemine Xinjiangis. Protestijad nõudsid valitsuse COVID-i nullpoliitika ja sulgemiste lõpetamist ning mõned inimesed laiendasid oma protesti Xi Jinpingi juhtkonna ja Hiina Kommunistliku Partei suunas. 

## Viited

## Välislingid
Äkiline virgumine

**Äkiline virgumine** (hiina keeles 頓悟 *dunwu*; jaapani keeles *tongo*) on mõiste või meetod *[[chan]]*- ehk *[[zen]]*-budismis, mille kohaselt võib jõuda virgumise ehk taipamiseni äkitselt ja spontaanselt. 

Äkiline virgumine ei sõltu eriti eelnevatest õpingutest ega harjutustest, kuid eeldab sellegipoolest pikemaajalist pühendumuslikku praktikat. Äkilist virgumist võib õpetaja esile kutsuda õpilast ehmatades, veidralt käitudes, teda kepiga lüües, ootamatult tema peale karjudes või muul viisil tavapärasest olukorrast välja viies. 

Äkilise virgumise meetodid on iseloomulikud hiina budismi linji ja jaapani budismi rinzai koolkondades.

## Vaata ka

* Satori
* Kenshō

## Viited
Randoti

**Randoti** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas.

Randoti asub valla kaguosas Krustkalni looduskaitseala serval. Sinna jääb Randoti bussipeatus.

Küla lähistel asuv Viļumi keskaegne kalmistu on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all.

Aastal 2008 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Rēķi

**Rēķi** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas.

Rēķi asub valla loodeosas. Sinna jääb Rēķi bussipeatus.

looduskaitse all on Rēķi tamm ja tamm ümbermõõduga 4,75 meetrit.

Aastal 2008 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Püksirihm

**Püksirihm** on pandlaga vöö, mida kasutatakse pükste ja seelikute kinnitamiseks või hoidmiseks.

Püksirihm on painduv lint või rihm, mis on tavaliselt valmistatud nahast, plastikust või tugevast riidest ja mida kantakse ümber vöökoha või selle lähedal. Rihma otsad on vabad ja kinnituvad pandlaga vöö teise osa külge. Rihma suuruste erinevuse tõttu on püksirihmasid erineva pikkusega ja enamikku rihmasid saab pandlast reguleerida, et see sobiks mugavalt kandja taljega.

Püksirihma kasutatakse riiete, näiteks pükste ja seelikute kinnitamiseks või hoidmiseks, võib kanda esemeid, näiteks mitmesuguseid tööriistu ja relvi.

Mõnel rõival on vöökohale õmmeldud vööaasad, mille kaudu saab püksirihma keermestada. Lisaks on paljudel püksirihmadel pandla ühte otsa kinnitatud "hoidja aas". Hoidmisaas peatab vöö vaba otsa ümber libisemise, kui rihm on kinnitatud.

Püksirihmasid kasutatakse sageli moeaksessuaaridena, millel on palju värve, stiile ja viimistlusi.

## Vaata ka

* Vöö
* Pannal
* Rihm
* Kaelarihm
Venemaa Strateegiliste Uuringute Keskus

**Strateegiliste Uuringute Keskus** (vene keeles *Центр стратегических разработок*, TsSR) on Venemaa mittetulundusühing, mis töötab välja strateegiaid Venemaa Föderatsiooni majanduse pikaajaliseks arendamiseks.

TsSR-i põhiülesannete hulgas on riigi sotsiaalmajandusliku arengu näitajate monitooring ja igakülgne analüüs. 

Organisatsiooni president on Vladislav Onistšenko.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Pilskalns (Mārciena vald)

**Pilskalns** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas.

Pilskalns asub valla lääneosas Bērzaune jõe kaldal. Sinna jääb Ozollejase bussipeatus.

Looduskaitse all on Pilskalnsi tamm, Ozolkalnsi tamm, Ozollejase tamm ja mänd ümbermõõduga 2,87 meetrit.

Sealne linnamägi on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all, nagu ka Lejnieki muinaskalmed.

Aastal 2008 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Aizkalnieši (Mārciena vald)

**Aizkalnieši** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas.

Aizkalnieši asub valla lääneosas Dūkase järve kaldal.  Küla asub Krustkalni looduskaitseala põhjaserval. Looduskaitse all on Mazlāči tammed ja Mazlāči elupuud.

Aastal 2008 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Jaunāmuiža (Mārciena vald)

**Jaunāmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas.

Jaunāmuiža asub valla põhjaosas Arona jõe kaldal. Sinna jääb Jaunāmuiža bussipeatus.

Oliņi muinaskalmed on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2008 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Liepnieki

**Liepnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Liepnieki asub Riiast 149 kilomeetri kaugusel valla põhjaosas. Sinna jääb Virska bussipeatus. Looduskaitse all on Liepnieki tamm.

## Viited
Veckalsnava

**Veckalsnava** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Veckalsnava asub valla kirdeosas  Bērzaune jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 7,5, piirkonna keskusest Madonast 19 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Veckalsnava bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Veckalsnava mõisa keskuse juurde. 1905. aasta revolutsiooni ajal oli sealne mõis karistussalklaste majutuskohaks. 28. novembril kogunes Veckalsnava metsa Kalsnava kalmistu juurde ligi 3000 Läti Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei võitlejat, kes ründasid siis mõisa. Mõisas ümberpiiratud kasakad üritasid mitmel korral Stukmaņise taanduda, ent edutult. Kasakad keeldusid alistumast ja üritasid 1. detsembril Bērzaunesse jõuda, ent sellega võimaldasid nad ülestõusnutel endi selja taha pääseda, ja nende väesalk purustati. Ühtlasi põletati ka sealne mõis maha.

Lisaks mõisa varemetele asuvad külas veel Kalsnava vasallilinnuse varemed ja Kalsnava kiriku varemed. Kalsnava kiriku muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Veckalsnava allee pärnad, veel üks nimetu pärn ja Veckalsnava allee on looduskaitse all.

Aastal 2008 oli külas 21 elanikku.

## Viited
Ramuļēni

**Ramuļēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Ramuļēni asub Riiast 146 kilomeetri kaugusel valla lääneosas Savīte jõe kaldal. Looduskaitse all on sealne tamm ümbermõõduga 5 meetrit. Külast põhjas asub Ramuļēni mägi (182 m).

Aastal 2003 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Donnersbach

**Donnersbach** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa.

Donnersbach asub Ennsi lõunapoolse lisajõe orus Niederen Tauernis.
Irdning

**Irdning** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa.

Irdning asub Liezenist 19 km edelas Ennstalis, 645–1450 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Turulinna algus pole dokumentide puudumise tõttu teada. Arvatakse, et esimestele asunikele maksis kohalik vürst ja see viitab makstavale intressimäärale. Neid talusid pärandati põlvkondade kaupa, kohapeal nimetati neid õuedeks, kohalikke elanikke nimetati hiljem Irdningi isandateks.

Nime Irdning (Idenich, Ydnich) on esmamainitud 1140. aastal ja kihelkonnakirikut on mainitud 1145. aastal. Turg sai alguse 1564. aastal valitseja Selva Ferdinand Hoffmani palvel. 1689. aastast on see Selva Irdningi provintsikohtu asukoht.

## Religioon

Irdningi pastor oli aastatel 1455–1458 Silvio Piccolomini Sienast. 27. augustil 1458 sai ta Pius II nime all paavstiks.

## Vaatamisväärsused

* Falkenburgi linnus: ehitatud 1615. aastal Hans Praunfalki poolt talu asemele jahilossiks. 1711. aastast on torn kaputsiinide klooster.
* Gumpensteini linnus: ehitatud 1616. aastal ehitusmeister Stainach Moritzi poolt samuti talu asemele.
* Irdningi kihelkonnakirik: esmamainitud 1145. aastal, peamiselt gooti stiilis, pühendatud Peetrusele ja Paulusele. Kahe kaitsepühaku keskne tähtsus kajastub peaaltarimaalil, mis on 1752. aastal Grazist pärit Carl Philippi lehepühkija barokkstiilis religioosse kunsti tüüpiline näide. See kujutab rahusuudlust kahe vooru vahel, hüvastijättu teineteisega enne nende märtrisurma Roomas. Kirikust väljas on sõjamemoriaal 105 Irdningi ohvrile Esimesest maailmasõjast ja 167 ohvrile Teisest maailmasõjast. Loetletud on ka Aigen im Ennstali ohvrid.
* Irdningi skulptuuripark: rahvuslike ja rahvusvaheliste kunstnike puu- ja kiviskulptuurid.

## Sport

Tänu oma kõrgusele ja kaugele, kuid hõlpsasti ligipääsetavale asukohale on jalgpallimeeskonnad Irdningit regulaarselt treeninglaagriteks kasutanud. Nende hulka kuuluvad Madridi Real (2008), Fulham FC, Salzburgi Red Bull, Stoke City FC, AS Roma, Everton FC ja VfB Stuttgart. Inglismaa jalgpallikoondis treenis siin enne 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi. Tuhanded pealtvaatajad tulevad iga kord mängijatelt autogramme küsima ja treeningut vaatama.

2018. aastal treenis Everton Irdningis ja pidas sõprusmängu kohaliku meeskonna ATV Irdningiga, võites 22-0.

Irdningi lähistel on mitu suusakuurorti, sealhulgas Planneralm (Steiermargi kõrgeimal asuv suusakuurort), Riesneralm ja Tauplitzalm. Teiste talispordialade hulka kuuluvad murdmaasuusatamine ja jääkeegel. Suvel saab kasutada hotelli Schloss Pichlarn golfiväljakut. Ujumisvõimalused on saadaval ka külade tehistiigis ja Putterersees naabruses asuvas Aigen im Ennstalis.

Irdningis on aasta läbi avatud rannavõrkpalliväljak, tennisekompleks, kaks ratsutamisakadeemiat, rulluisurada, kergejõustikurada ja asfaldikurling.

## Inimesi

* Alois Pachernegg (1892–1964), Austria dirigent ja helilooja
* Hubert Friedrich Hirscher (1951–), Austria autor, vabakutseline ajakirjanik
* Bruno Jaschke (1958–), Austria kirjanik ja ajakirjanik
Donnersbachwald

**Donnersbachwald** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. 2015. aastast on see Irdning-Donnersbachtali valla osa.
Aiviekste küla

**Aiviekste** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Aiviekste asub valla lõunaosas Aiviekste jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 7, piirkonna keskusest Madonast 32 ja Riiast 137 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Krogsi ja Aiviekste bussipeatus.

Külas on lasteaed. Aiviekste on tekkinud 1830. aastatel rajatud Aiviekste hüdroelektrijaama juurde, tänapäeval on seal ka elektrivõrgustiku regionaalse haldusega tegeleva hooldefirma Sadales tīkls elektrivõrkude valitsus.

Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,8 meetrit ja Aiviekste maja mänd.

## Elanike arv


* 256 (1970)
* 316 (1979)
* 406 (1989)
* 352 (2000)
* 290 (2009)

* 272 (2011)
* 244 (2019)
* 240 (2021)
* 227 (2025)


## Viited
Lāči

**Lāči** on küla (*mazciems*]) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Lāči asub valla loodeosas Savīte jõe kaldal. Looduskaitse all on sealne tamm ümbermõõduga 4 meetrit ja pärn ümbermõõduga 4,51 meetrit.

## Viited
Hirvepähkel

**Hirvepähkel** (*Elaphomyces*) on kottseente perekond.

## Liike
**[[Elaphomyces asperulus]]*
**Elaphomyces granulatus* – teraline hirvepähkel
**Elaphomyces muricatus* – kirju hirvepähkel

## Välislingid
* Hirvepähkel andmebaasis eElurikkus
Jāņukalns

**Jāņukalns** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Jāņukalns asub valla lääneosas Svirēja jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Jaunkalsnavast 9,5, piirkonna keskusest Madonast 27 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele.

Külas on õigeusu kirik, seal on asunud ka rahvamaja, postkontor ja kool. Sinna jääb Jāņukalnsi bussipeatus.

Jāņukalns on tekkinud endise Kalsnava vallamaja, vallakooli ja õigeusu kiriku juurde. Apostel Johannesele pühitsetud kirikult on küla ka nime saanud.

Looduskaitse all on sealne vaher ümbermõõduga 3,54 meetrit.

## Elanike arv


* 76 (1989)
* 79 (2000)
* 54 (2008)
* 60 (2011)

* 67 (2019)
* 61 (2021)
* 56 (2025)


## Viited
Eurootsia

**Eurootsia** (*Eurotium*) on kottseente perekond.

## Liigid
* *[[Eurotium acutum]]*
* *[[Eurotium athecium]]*
* *Eurotium herbariorum* – herbaariumieurootsia
* *[[Eurotium lateritium]]*
* *[[Eurotium microsporum]]*

## Välislingid
*
Aronieši

**Aronieši** (kaartidel vahel ka *Agonieši*) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas.

Aronieši asub valla edelaosas Arona jõe kaldal. Sinna jääb Aronieši bussipeatus.

Aastal 2008 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Nahksamblik

**Nahksamblik** (*Dermatocarpon*) on kottseente perekond.

## Liike
**Dermatocarpon luridum* – jõgi-nahksamblik
**Dermatocarpon meiophyllizum* – pisi-nahksamblik
**Dermatocarpon miniatum* – väike nahksamblik

## Välislingid
*
Pintselhallik

**Pintselhallik** (*Penicillium*) on kottseente perekond.

Mitmed perekonda liigitatud seened on olulised organismid juustude ja antibiootikumide tootmisel.  

Perekonda liigitatakse ligi 300 seeneliiki. Nende sekka kuuluvad näiteks:
* *[[Penicillium aurantiogriseum]]*
* *[[Penicillium bilaiae]]* 
* *[[Penicillium brevicompactum]]*
* *[[Penicillium chrysogenum]]*
* *[[Penicillium camemberti]]*
* *[[Penicillium candida]]* 
* *[[Penicillium digitatum]]*
* *[[Penicillium citrinum]]*
* *[[Penicillium commune]]*
* *[[Penicillium corylophilum]]*
* *[[Penicillium crustosum]]*
* *[[Penicillium cyclopium]]*
* *[[Penicillium expansum]]*
* *[[Penicillium funiculosum]]*
* *[[Penicillium glabrum]]*
* *[[Penicillium glaucum]]*
* *[[Penicillium griseofulvum]]*
* *[[Penicillium italicum]]*
* *[[Penicillium marneffei]]*
* *[[Penicillium nalgiovense]]*
* *[[Penicillium notatum]]*
* *[[Penicillium nordicum]]*
* *[[Penicillium vanoranjei]]*
* *[[Penicillium maximae]]*
* *[[Penicillium alexiae]]*
* *[[Penicillium alamiae]]*
* *[[Penicillium arianeae]]*
* *[[Penicillium palitans]]*
* *[[Penicillium purpurrescens]]*
* *[[Penicillium purpurogenum]]*
* *[[Penicillium olsonii]]*
* *Penicillium roqueforti* – Rokfori pintselhallik
* *[[Penicillium variabile]]*
* *[[Penicillium viridicatum]]* 
* *[[Penicillium verrucosum]]*

## Välislingid
*
Kirmesamblik

**Kirmesamblik** (*Verrucaria*) on kottseente perekond.

## Liike
**Verrucaria muralis* – müür-kirmesamblik
**Verrucaria nigrescens* – mustjas kirmesamblik

## Välislingid
*
Agusamblik

**Agusamblik** (*Endocarpon*) on kottseente perekond.

## Liike
**Endocarpon psorodeum* – hall agusamblik
**Endocarpon pusillum* – väike agusamblik

## Välislingid
*
Pleospoorilaadsed

**Pleospoorilaadsed** (*Pleosporales*) on kottseente selts.

## Sugukondi
**[[Didymellaceae]]*
**Didymosphaeriaceae* – kerakilbikulised
**[[Dothidotthiaceae]]*
**Leptosphaeriaceae* – pisikeralised
**Lophiostomataceae* – harisuudmelised
**[[Melanommataceae]]*
**Pleosporaceae* – pleospoorilised
**Sporormiaceae* – pärleoselised