open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kihmla

**Kihmla** on küla Harju maakonnas Anija vallas. 
Kihmla küla nimi oli kunagi hoopis Uusküla. 

Kihmla küla piirneb ühel pool Parilaga, kus asub Parila rongipeatus ning seal peatuvad ainult Tallinna–Aegviidu liinil sõitvad rongid. Sellel küla poolel on ka metsa sees Kihmla soo. Kohalikud elanikud teavad rääkida legendi, et sohu on peidetud teise maailmasõja ajal suur tank.
Teisel pool piirneb Kihmla küla Salumäe külaga. Kihmla ja Salumäe küla piiril asub kahe küla külaplats, kus aeg-ajalt tähistatakse koos külaelanikega erinevaid tähtpäevi. Sinna on asetatud mälestuskivi seal tegutsenud Harju-Jaani kihelkonnakooli auks.

## Ajalugu

Kihmla ja Salumäe külaplatsi juures asus aastatel 1874–1885 Harju-Jaani kihelkonnakool. Koolimaja oli 1866. aastal ehitatud kivist elamu. Kihelkonnakooli asutamise algatas Anija mõisniku poeg, noor parun Rudolf Ungern-Sternberg. Ainuke õpetaja koolis oli Raasiku köstrikooli viimane koolmeister Carl Gustav Reinwald, sest Raasiku köstrikool oli lõpetanud tegevuse ja nii ta suunduski edasi kihelkonnakooli. Kooli pidulikust avamisest kajastati sellest tollel ajal ka Eesti Postimehes. Kohale tulid veel Anija, Kiviloo ja Raasiku mõisnikud ja kirikuõpetaja. 

Õppimine oli kihelkonnakoolis tasuline, maksta tuli viis rubla aastas. Õpetati rehkendamist, laulmist, geograafiat, usuõpetust, vene ja saksa keelt. Õpilased elasid koolis ja õppetöö kestis septembrist juuni lõpuni. Esimesel aastal õppis seal seitse poissi ja kaheksa tüdrukut, kuid järgnevatel aastatel enam tüdrukuid selles koolis teadmata põhjustel ei õppinud. 1879. aastal õppis koolis 27 poissi, mis oli kõige suurem arv ning viimasel, 1885. aastal oli koolis 10 poissi. Kool lõpetas tegevuse, sest Aruküla vene õigeusu kihelkonnakool saavutas suurema populaarsuse.
 
Algselt jäi koolimaja köstri eluasemeks edasi, kuid 1906. aastal ta seal enam ei elanud, vaid kolis oma majja Kure tallu Haljava külas. 1907. aastal lasi kirikuõpetaja G. Steinfeldt köstrimaja remontida, et seal saaks uus köster elama tulla. Köstrimajas elati kuni 1940. aastate lõpuni, kui lahkusid viimased elanikud ning 1950. aastate keskel hooneid enam ei olnud.

## Talud

* Eigo
* Hansu
* Kaubi
* Kivastiku
* Kulli
* Käkermäe
* Küti
* Loigu
* Loosauna
* Lussu
* Mardi
* Mesila
* Nigula
* Põdra
* Põlluallika
* Pärnamäe
* Saare
* Sarapiku
* Tagavälja
* Tallo
* Tammiku
* Tollu
* Uueraua-Katku

## Arheoloogiamälestised
* Kultusekivi Põdra talu juures.
* Kivikalmeid on külas viis tükki. Need asuvad Pärnamäe talu lähistel. Need pärinevad 1. aastatuhande esimesest poolest. Nende läbimõõt on 4,2x4,5m ja kõrgus on kuni 0,5m. Need koosnevad peamiselt raudkividest ning suuremalt osalt on kaetud sambla ja mullakamaraga.
* Üks vana asulakoht Põdra talu lähistel.

## Viited
Linnakse

**Linnakse** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

1977. aastal liideti Linnakse külaga Kaiesoo.

## Viited
TM-37

**TM-37** oli Eesti tankitõrjemiin. Miini tootmist alustati 1937. aastal ja see oli edasiarendus TM-34-st.

## Vaata ka
*TM-34

## Kirjandus
*Tangitõrjemiini T-M-37 kasutamise ja käsitsemise juhend. Tallinn, Sõjavägede Staavi VI osakond, 1940.
SK-39

**SK-39** oli Eesti sõjaväe seljakott, mis võeti kasutusele 1939. aastal.

## Kirjandus
*Seljakott (E-39). Kirjeldus, kandeviis, ladestuskava. Tallinn, 1940.
Paasiku

**Paasiku** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Ajalooline Paasiku küla asus praeguse Paasiku mõisasüdame lähikonnas Kehra–Kihmla–Raasiku (Kehra–Kihmla–Parila) tee äärtes. Kui Jägala mõisa omanik eraldas 1858 Paasiku ümbruse maad eraldiseisvaks rüütlimõisaks, rajati varasema küla asupaika mõisakeskus ning küla siirdati kilomeetri jagu edelasse teisele poole praegust Tallinna–Narva raudteed. Praeguse Paasiku küla moodustavad kunagine mõisakeskus ning sellest pärast 1919. aasta maareformi eraldatud asundustalud; teisel pool raudteed asunud ajalooline Paasiku küla kannab tänapäeval Salumetsa küla nime.

Paasiku mõisa puidust ühekorruseline peahoone lagunes ja varises 1950.–1960. aastatel. Alles on vaid kõrvalhooneid ja mõisapark.

## Viited
Vikipalu

**Vikipalu** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla territoorium hõlmab suure osa Kehra ja Aegviidu vahelisest maa-alast. Küla piirid ulatuvad Tallinna–Tapa raudteest Jägala–Käravete maanteeni. Küla mõõtmed põhjast lõunasse on ligikaudu 8,5 km ning läänest itta 10,5 km.

Alates mai lõpust 2009 kannab Vikipalu raudteepeatus taas Lahinguvälja nime. Nime vahetamisel viidati ajaloolise eestipärase nime taastamisele.

## Vaata ka
*Väike-Aavoja veehoidla

## Viited
Pillapalu

**Pillapalu** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla sai alguse 1930. aastatel, mil Piibe maantee äärde kunagise samanimelise maanteekõrtsikoha asemele rajati põlismetsade sisse riigi poolt asundus: üle 40 talu ja koolimaja. Kõik hooned ehitati enam-vähem sama projekti järgi, mille koostas Erika Nõva.

Pillapalu küla on väga suure pindalaga. See on moodustatud asustuskeskusena toimivast endisest Pillapalu külast, selle naabruses asuvatest Apuparra ja Rekka külast ning praeguse Anija valla piiresse jäänud Nõukogude armee polügooni alal asunud küladest: Kõrveveski, suurem osa Koitjärvet, Lepsilla, Nahe, Pruunakõrve, suurem osa Koolme küla. Sellise komplekteerimise tulemusena on praegu Pillapalu küla territoorium pikkuselt kolmas Eestis – 20,87 km Vainupea ja sarnaselt moodustatud naaberküla Koitjärve järel.

Küla idaosa paikneb Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala maadel. Selle territooriumile jääb muuhulgas mitu raba, olulisemad neist on Koitjärve raba, Püüsaare raba, Riistakõrve raba ja Salu raba. Küla alal Koitjärve rabas asub Pillapalu Kivijärv. Teised olulisemad järved on Koitjärv, Venejärv, Venemäe Mustjärv, Sillaotsa järved, Elsejärv, Rohusaare Mustjärv, Harakajärv, Änni järv ja Änni Linajärv. Koitjärve rabas on mitu suuremat laugasjärve.

Pillapalu asundusse sai preemiatalu (Kungla nr A-94) Berliini olümpiamängude võitja Kristjan Palusalu.

Praegusel Pillapalu alal Kulli metsatalus elas Kulli Jüri, oluline Vennastekoguduste liikumise tegelane 18. sajandi lõpus.


Pillapalu metsasiht.jpg|Kuusemets Pillapalus
Kivijärve kivid.jpg|Pillapalu Kivijärv


## Viited
Pikva

**Pikva** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Külas asuvad looduskaitse alla võetud Kruusiaugu kivid.

## Vaata ka
*Pikva Miikaeli kabel
*Pikva mõis
*Pikva seltsimaja

## Viited
Kiiu

**Kiiu** on alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kiiu mõisahoones asuvad Kuusalu vallavolikogu ja vallavalitsus. 

Alevikku läbib Tallinna–Narva tee ja seal asub Kiiu liiklussõlm.

## Ajalugu
Kiiu (esmamainitud 1241. aastal, *Kithę*), mille alla kuulus vanasti ka lähedal asuv Allika küla, oli suuruselt teine küla Kuusalu piirkonnas. Kiiu küla oli 13. sajandil Taani hindamisraamatu andmetel üle keskmise suurusega, 30 adramaad. Kiiu keskuse moodustavad Kiiu mõis ajaloolise Kiiu vasallilinnuse ja mõisapargiga. Kiiu mõisa on esimest korda mainitud 1348. aastal (*Kida in Kirchspiel Kusal*).

Kuni 2005. aastani oli Kiiu küla. Kuusalu valla ja Loksa valla ühinemisel muudeti Kiiu alevikuks. Selle põhjus oli, et kahe valla ühinemisel oleks tekkinud ühte valda Kolga küla ja Kolgaküla; säärase segaduse ärahoidmiseks muudeti Kolga küla (501 elanikku) ja Kiiu küla (kui Kolgast veelgi suurem asula) alevikeks. Kuni selle ajani oli Kiiu olnud Eesti kõige suurem küla. Kiiu aleviku pindala on 8,9 km³.

## Ettevõtlus
2007. aasta jaanuaris avati Kiius ettevõttele WeeRec kuuluv elektri- ja elektroonikajäätmete käitlustehas. Kiius on veel mitu ettevõtet ja organisatsiooni.

## Tuntud inimesed
Kiius on sündinud afrikanist Leonhard Blumer (1878–1938).

## Pilte

Kiiu mõisa fassaad aastal 2019..jpg|Kiiu mõisa peahoone
Kiiu tornlinnus (16. saj.) 20.09.2025.jpg|Linnus
Abandoned Windmill at Kiiu - panoramio.jpg|Veskivaremed


## Vaata ka
* Kiiu–Soodla tee
* Kiiu liiklussõlm
* Kiiu viadukt I
* Kiiu viadukt II

## Viited

## Välislingid
* Kiiu.ee
Borrby

**Borrby** (*`borbi*, rootsi *`borrbü*, kohalikus pruugis *Borrbe*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1526 nime *Borchbue*, aastal 1565 *Boorby*, aastal 1590 *Borby* ja aastal 1598 *Borgby*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Borbi**. Rootsi kohanimedes tähendab sõna *borg* linnust, kantsi või mõnd kaitseotstarbelist looduslikku moodustist. Küla nimi on sellest moodustunud häälikuarengu *borg › borr* tagajärjel.

Carl Russwurm  poolt kirja pandud vana pärimuse kohaselt kirjutab olid Vormsi esimesed asukad näljahäda sunnil tulnud Soomest rootsikeelselt Uusimaalt: Kyrkslättist, Borgåst ja Saxbyst. Nad olevat esimesena asustanud saare lääneosa ja toonud nimed kodumaalt kaasa. Need nimed ongi Vormsil Kersleti, Borrby ja Saxby kujul säilinud. 

Borrby oli enne rannarootslaste lahkumist Vormsi kõige suurem küla. 1944. aastal põgenes Borrby küla 335 elanikust 328 Rootsi. Tänapäeval ei ela külas ühtegi inimest, kes oleks sõjaeelsete elanike järglane või otsene identiteedi kandja. Ka suurem osa küla endisest hoonestusest (sh 14 tuulikut) on hävinud.

Külas leidub veel ilusaid maakivimüüre, endiste lautade ja tallide jäänuseid. Borrby küla huvitavamaid pärandkultuuri objekte on Dombackan (tuulikute asemed), palvemaja ja kooli ase, masinahoone, milles oli rehepeksumasin, ja küla viimane sepikoda ning Kabelimägi, kus kunagi põletati lupja ja tõrva. Külas asub kaitse alla võetud rabakivi Smen. Borrbysse jääb ka osa Vormsi maastikukaitsealast.

## Pildid

Fail:Borbi küla (Borrby), Vormsi saar (Ormsö) SLS 443 22 - 1934.jpg|alt=|Borbi küla (Borrby) 1934
Fail:Borrby bussipeatus 2025.jpg|Borrby bussipeatus
Fail:Borrby karjäär 2025.jpg|Borrby karjäär
Fail:Vormsi põhjarannik Borrbys 2025.jpg|Rannik Borrbys 


## Viited
Fällarna

**Fällarna** on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1637 nime *Fellen*, aastal 1651 *Fäll-Engen*, aastal 1667 *Fællengien* ja aastal 1741 *Fällana*. Kirjakeeles on kasutusel olnud ka nimekujud *Fällorna* ja *Fellana*. 

Küla nimi tuleneb ilmselt kesksoovormist *fälle* või naissoovormist *fälla*, mis tähistab mitmuses metsaraiet. Küla liitkujuline nimi *Fäll-Engen* lubab nime mõista ka kui raieniitu. Nimi võis tekkida sellest, et naabruses asuva Suuremõisa (aastail 1977–1997 oli Fällarna ametlikult ka Suuremõisa osa) rahvas käis seal küttepuid varumas.

## Viited
Diby

**Diby** (*diibi*, rootsi *`diibü*, kohalikus pruugis *Dibe (diibe)*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Důderbw*, aastal 1564 *Duyderbuy*, aastal 1565 *Dödderby* Aastal 1567 nimetati küla *dorp tho Dudder*, Aastal 1613 kasutati nimekuju *Dudderby*, aastal  1627 aga *Dyby*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Diibi**.

Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Nime algusosa tuleneb rootsi uurijate arvates vanarootsi sõnast *dudher* või *dudhre* , mille tähendus oleks aeglaselt voolav vesi, soine maa. Taolist sõna tuntakse tänapäeva Rootsis küll ainult kohanimedes, ent võib siiski oletada, et sõna on olnud kasutusel ka Vormsisse ümber asunute kõnepruugi. Küla on arvatavasti nime saanud selle põhjaküljel asuva Dibyträsketi soo järgi, millele viitab ka  vana nimekuju dorp tho Dudder.

Külas on Diby bussipeatus.

Dibysse jääb osa Vormsi maastikukaitsealast.

## Vaata ka
*Diby järv

## Viited
Förby

**Förby** (*förbi*, rootsi *`föörbü*, kohalikus pruugis *Ferbe (`feerbe)*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla kohta kasutati 1540. aastal nime *Voerbuͤ*, 1590. aastal *Före By*, 1595. aastal *Föör by*, 1637. aastal aga nimekujusid *Vorby* ja *Födherby*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Förbi**. 

Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Algusosa päritolu kohta on mitu versiooni. Ühe kohaselt tuleneb esiosa kas rootsi eessõnas *för(e)* või saksa vastavast sõna *vor(der)* ehk eespoolne, mis viitaks küla asukohale Vormsi läänerannikul. Teine seletus on rootsi omadussõna *för* ehk sõidukõlblik, mis viitaks heale sadamakohale. Hilisemad uurijad on jõudnud keeleliselt usutavamale tulemusele, mille kohaselt on nime kaasa toonud ümberasujad Soome lahe rootsikeelselt põhjakaldalt, kus on kirja pandud kolm samanimelist keskaegset küla: 1540. aastal *Fföörby* või *Föreby* Särkisalo piirkonnast, 1534. aastal *Föreby* Siuntio ümbruskonnast ja aastail 1546–1553 *Föreby* või *Förby* Inkoo piirkonnast. Turu toomkiriku nn mustas raamatus on ka veel sissekanne 1329. aastast, milles mainitakse Särkisalo naabervallast Olle Före nimelist maaomanikku. Lisanimi Före võib sel juhul olla moodustatud rootsi omadussõnast *för*, mis tähendab tervet, reibast, tugevat.

Külas on Förby bussipeatus.

Küla territooriumile jääb Harilaid, saar Hari kurgus, mis kuulub Väinamere hoiualasse. Förby kaguossa jääb endine Suuremõisa asunduspiirkond Bynäs.

## Viited
Kersleti

**Kersleti** (varem ka *Kärrsläti*, rootsi *Kärrslätt (`tšärr`slett, `kärr`slett)*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

## Nimi
Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Kyrresleven*, aastal 1565 *Kyrffveslett*, aastal 1598 *Kirchiesletz by*, aastal 1615 *Kirckslätt* ja aastal 1627 *Kyrkslätt*. Kersleti nimi on mugandatud rootsi nimest Kärrslätt. Nimi on algselt kaheosaline, aga seda on raske tõlgendada. Tagumise osa tähenduses ollakse üksmeelsel arvamusel, et see lähtub sõnast *slätt* ehk tasandik. Vaid 1540. aastal alamsaksa kirjapanija on selle ekslikult sidunud sõnaga *leven* ehk elu. Algusosa tähenduses arvamused erinevad. Carl Russwurm, Paul Johansen ja E. Lagman peavad kogu nime Soomest Uusimaalt pärinevaks siirdnimeks, mis tuli kaasa rootsi ümberasujatega. Padise kloostril oli  Uusimaal ja ka Kyrkslättis aastail 1335–1407 valduseid. Soomes on vallanimi Kyrkslätt (soome Kirkkonummi) juba 1330 kirja pandud kujul *Kirkeslæth, Kyrkioslæth*. Lagmani järgi on Kyrkslätt Vormsi asukate suus muutunud järgmiselt: *kyrk › kärk* ja *slätt › hlēt* ning k on kaashäälikute vahel assimileerunud kujule *Kählet* või *Kälet*. Tegemist on suupärasema nimega, lisaks tähendab *kärr* rootsi keeles sood. Per Wieselgren seevastu hülgab siirdnime teooria ja üritab seletusi leida taimenimetustest, viidates ürdile *körvel*, vanarootsi *kirvil, kyrvil*, mis tähendab aed-harakputke. See taim seal küll esineb, aga seda tuntakse seal teistsuguse nimetuse all.

## Ajalugu
Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi kirja pandud vana pärimuse kohaselt kirjutab olid Vormsi esimesed asukad näljahäda sunnil tulnud Soomest rootsikeelselt Uusimaalt: Kyrkslättist, Borgåst ja Saxbyst. Nad olevat esimesena asustanud saare lääneosa ja toonud nimed kodumaalt kaasa. Need nimed ongi Vormsil Kersleti, Borrby ja Saxby kujul säilinud.

## Rahvastik
Elanike arv on umbes 10. Aastal 1934 oli elanikke 292. 

## Transport
Külas asub kaks bussipeatust, Fällarna teerist ja Kärrslätt.

## Loodus

Küla asub Läänemere kaldal. Selle kõige põhjapoolsem osa on Kärrsläti neem. Rannaäärne ala kuulub Väinamere hoiuala koosseisu.

Külas asub Kersleti järv, mis jääb Vormsi maastikukaitseala territooriumile.

Kersletis asub looduskaitsealune Vargsteini kivi ehk "Hundikivi".

## Pildid

Fail:Kersli küla (Kerrslätt), Vormsi saar (Ormsö) SLS 443 23 - 1934.jpg|alt=|Kersli küla (Kerrslätt) 1934
Fail:Kersli küla (Kerrslätt), Vormsi saar (Ormsö) SLS 443 24 - 1934.jpg|alt=|Kersli küla (Kerrslätt) 1934
Fail:Fällarna teeristi bussipeatus 2025.jpg|Fällarna teeristi bussipeatus
Fail:Kersleti bussipeatus 2025.jpg|Kärrslätti bussipeatus


## Vaata ka
*Kärrsläti

## Viited
Rumpo

**Rumpo** (kohalikus pruugis *Romp (rump)*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas. Küla lõunaosas asuv Rumpo poolsaar asub Vormsi maastikukaitsealal.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Rump*, aastal 1565 *Rwmppaby*, aastal 1590 *Rompå By* ja aastal 1613 *Rumpeby*. 

Rootsikeelne sõna *rumpa* tähendab loomasaba ning kujundlikult kitsast maariba. Pikk ja kitsas sabakujuline neem Sviby külast lõunas sai oma kuju järgi Rumpo nime. Kui neemele tekkis küla, hakati kohti eristama nime täpsustades: *Rumpo näset*  oli Rumpo neem* ja *Rumpo by'' Rumpo küla. Viimaks võttis küla tähtsama kohana poolsaarelt algupärase nime täielikult üle.

## Viited
Rälby

**Rälby** (*`räälbi*, rootsi *`räälbü*, kohalikus pruugis *Rälbi (`räälbi)* või *Rälbe (`räälbe)*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

## Nimi

Küla kohta kasutati aastal 1526 nime *Reuelbue*, aastal 1540 *Reualbwͤ*, aastal 1566 *Räffle by*, aastal 1637 *Räffwalby* ja aastal 1689 *Rewell By*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Rälbi**.

Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Nime algusosa seletatatakse mitut moodi: kas häälduslikult väga lähedase Tallinna saksa- ja rootsikeelse nimega *Reval, Revel* või rannamadalat ehk leetseljakut märkiva sõnaga *revel*, Vormsi murdes *rävul*. Carl Russwurm tuletab viimast eelistades nii linna kui ka küla nime sõnast *revel*, viidates leetseljakute rohkusele Eesti rannavetes. Paul Johansen peab seevastu usutavaks, et Tallinna mõjukad isikud on rootsi ümberasujaid suunanud Vormsi idaossa, seega on Rälby nime saanud Tallinna järgi. Per Wieselgren toetab seda seletust, lisades, et kui lähtuda üksnes rootsi sõnast *revel*, tuleks kõiki Rewal- või Räffle-kujulisi vanu nimevariante pidada kas rahvaetümoloogiaks või üleskirjutajate ja ametnike väärassotsiatsioonideks. Ka E. Lagmani arvates on Johanseni seletus usutav, kuna Vormsi asustamise ajal olid seal levinud siirdnimed.

Külas on Rälby bussipeatus.

Rälbysse jääb osa Vormsi maastikukaitsealast.

## Pildid

Fail:Rälbi küla (Rälby), Vormsi saar (Ormsö) SLS 443 21 - 1934.jpg|alt=|Rälby 1934
Fail:Rälby küla 2025.jpg|Sissesõit külasse
Fail:Lehmihaka.jpg|Külamaastik
Fail:Rälby bussipeatus 2025.jpg|Rälby bussipeatus
Fail:Rälby Baptistikoguduse palvela 2025.jpg|Rälby Baptistikoguduse palvela
Fail:Rälby sadam 2025.jpg|Rälby sadam


## Viited

## Välislingid
*Rälby küla virtuaaltuur (panoraamfotod)
Saxby

**Saxby ** (*`saksbi*, rootsi *`saksbü*, kohalikus pruugis *Saksbe*, varem *Saksbi*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas. Sealne rand on Vormsi lademe stratotüübiks.

Küla kohta kasutati aastal  1540 nime *Saxbwͤ* ja aastal 1565 *Saxeby*. Aastail 1977–1997 oli küla ametlikult Kersleti küla osa. Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Nime algusosa seletatatakse mitut moodi: see võib viidata kohta asustanud isikute saksa päritolule, sõna kõrvaltähendusele soome keeles (kaupmees) või ka isikunimele Saxe. Soome Saxby soomekeelsetes lähivaldades Asikkalas ja Hollolas on  aastal 1467 mainitud Lars Saxa ja aastal 1503 Nils Saxa nimesid. Soome Saxby asub endise kauplemiskohana veeteel Porvoost põhjas.

Külas on Saxby bussipeatus.

Carl Russwurm  poolt kirja pandud vana pärimuse kohaselt kirjutab olid Vormsi esimesed asukad näljahäda sunnil tulnud Soomest rootsikeelselt Uusimaalt: Kyrkslättist, Borgåst ja Saxbyst. Nad olevat esimesena asustanud saare lääneosa ja toonud nimed kodumaalt kaasa. Need nimed ongi Vormsil Kersleti, Borrby ja Saxby kujul säilinud. 

Aastail 1977–1997 oli Saxby ametlikult Kersleti küla osa.

Saxbys asuv Vormsi tuletorn, selle kütusehoidla, kelder, saun, kaev, tuletornivahi elamu ja tuletornivahi ait on muinsuskaitse all. Külla jääb ka osa Vormsi maastikukaitsealast.

Saxby järgi on nime saanud Vormsi lademe Saxby kihistik.


Saxby küla vaade 2025.jpg|Saxby küla vaade
Saxby bussipeatus 2025.jpg|Saxby bussipeatus
Saxby tuletorn 2011.jpg|Saxby tuletorn
Vormsi ülemine tulepaak 2011.jpg|Vormsi ülemine tulepaak
Vormsi lõunasihi alumine tulepaak.jpg|Vormsi alumine tulepaak
Sansbi küla (Saxby), Vormsi saar (Ormsö) SLS 443 25 - 1934.jpg|Saxby 1934


## Viited
Söderby

**Söderby** (*sööderbi*, rootsi *sö́ödär`büü*, kohalikus pruugis *Serbe (`seerbe)*) on küla Eestis Lääne maakonnas Vormsi vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Suderbw*, aastal 1565 *Södherby* ja aastal 1689 *Sörby*. Aastail 1977–1997 kandis küla ametlikult nime **Söderbi**. Naaberkülad Norrby ja Söderby on nime põhjal arvatavasti rajatud samal ajal. Rootsi *norr + by* tähendab nimelt Põhjaküla, *söder + by* aga Lõunaküla''.

Külas asuvad Söderby bussipeatus ja Hosby bussipeatus.

## Viited
Suuremõisa (Vormsi)

**Suuremõisa** on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla on nime saanud Suureõisa mõisa järgi. Selle eestikeelne nimi on rootsikeelse kohaliku nime  *Storhovet* ehk suur mõis tõlkelaen; rootsi asukad kasutasid ka lühemat nimekuju *Hovet* ehk mõis. Aastal 1604 läänistas Rootsi kuningas lipnik Magnus Brümmerile Bussby küla, kuhu see rajas väikese mõisa. 1625 ja 1645 mainitakse mõisat oma asutaja nimega Magnushof, ent ka külast tulenevalt Hof Busby või Bussby herrgård; kasutatud on veel nimesid Nyhof, Grossenhof jne.

Suuremõisa tekkis aastal 1920 asundusena, külaks kujunes see aastal 1977. Selle osaks on ka Bussby ehk Bussbe (*`bũsbe*), Kärreti ehk Kärre ja Tompo (*tompu*) asunduspiirkonnad.

Külas asub Suurallikas. Suuremõisa jääb ka osa Vormsi maastikukaitsealast. Ka asub seal endise Suuremõisa mõisa hoonetekompleks, millest üks abihoone, tuuleveski, härjatall, piirdemüürid, karjalaut, peahoone, jääkelder, park alleega ja viinavabriku, aida, teenijatemaja ning valitsejamaja varemed on muinsuskaitse all.

Külas asuvad bussipeatused Suuremõisa I ja Suuremõisa II.

## Viited
Hosby (Vormsi)

**Hosby ** (*`huusbi*, rootsi *`huusbü*, kohalikus pruugis *Hosbe* (*`huusbe*), varem *Hosbi*) on küla Vormsi vallas Lääne maakonnas.

Küla tekkis pärast Eesti iseseisvumist. Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Nime algusosa on saksa keelest laenatud sõna *hov* (omastav *hovs*), mis tähistab mõisa. Algusosa viitab siin Söderbi mõisale, mille maadele uus küla moodustati. Küla kaguots kannab nime Obholmen (Upholmi).

Külla jääb osa Vormsi maastikukaitsealast.

## Viited
Hosby (Lääne-Nigula)

**Hosby** (*`huusbi*, rootsi *`huusbü*, kohalikus pruugis *Hosbi* (*`huusbi*)) on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas.

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Hoszbwͤ*, aastal 1565 *Hoeszby*, *Hoyszby* ja aastal 1615 *Hössby*. Aastail 1977–1997 oli Hosby osa Pürksi külast. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Hosby nimi on kaheosaline. Rootsi kohanimedes tähendab liigisõna *by* küla. Esimene pool on nimeuurijatele aga raskusi valmistanud. E. Lagman näeb algusosas saksa laenu *hov* (mõis). Siinsel juhul ei ole mõeldud aadlikele kuuluvat mõisa, vaid kirikumõisa. Nii kirik kui ka Noarootsi kirikumõis asusid varem naaberkülas Kudanis, kuigi tänapäeval jäävad Hosby küla piiresse. 1596. aasta allikas näitab siiski, et kirikule kuulus pool adramaad ka Hosby külas. 

Külas asuvad Noarootsi Püha Katariina kirik, Noarootsi kalmistu, Hosby vana kalmistu, Noarootsi Vabadussõja mälestussammas kirikuaed, sealne kabel ja kirikuaia piirdemüür, Noarootsi pastoraadi kaev, ait, rehi, tall, leerimaja, park, kelder ning peahoone on muinsuskaitse all.

Külas on Hosby bussipeatus.


Noarootsi krk.JPG|Noarootsi kirik
Vabadussõja mälestussammas*.JPG|Vabadussõja mälestussammas
Noarootsi pastoraadi peahoone.JPG|Noarootsi pastoraadi peahoone


## Viited
Hosby

**Hosby** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Hosby (Lääne-Nigula)|Hosby]]**,  küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Hosby (Vormsi)|Hosby]]**, küla Lääne maakonnas Vormsi vallas
Ühtlane sirgjooneline liikumine

**Ühtlane sirgjooneline liikumine** ehk **ühtlane liikumine** on keha või masspunkti sirgjooneline liikumine, mille puhul keha massikese või masspunkt läbib liikumise kestel  mis tahes võrdsete ajavahemike jooksul võrdsed teepikkused. 

Liikumine on ühtlane sirgjooneline parajasti siis, kui kiirusvektor ei muutu.

Inertsiseaduse järgi säilitab keha või masspunkt oma ühtlase sirgjoonelise liikumise, kui talle mõjuvate jõudude resultant on null (jõuvektor, mille moodul on 0 (njuutonit)). 

## Vaata ka
*Mitteühtlane liikumine
*Ühtlane ringliikumine
*Mehaaniline liikumine
Kesu (Märjamaa)

**Kesu** küla asub Märjamaa valla lõunaosas Rapla maakonnas Kesu raba ja Velise jõe vahel. Küla läbib Kivi-Vigala - Avaste kohalik maantee. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Kesu ajaloolised nimed on veel *Kosso*, *Kesso* ja *Kessu*. 

Aastatel 1977–1996 oli Kesu liidetud Ojapere külaga. 

Kesu on tüüpiline hajaküla, kus on suhteliselt palju üksikuid talusid eraldavad lagedad põllud. Kesu küla asub suurtel Vigala savitasandikel. 

Küla suurim vaatamisväärsus on looduskaitsealune Ilmandu-Sepa pärn.

## Vaata ka
* Kesu raba
* Kesu sookaitseala

## Viited
Kesu (Lääne-Nigula)

**Kesu** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Kesu küla talud: Madise-Jaani, Vanapere, Mardi, Saueaugu, Kanarbiku, Kõrtsu, Sepa.
Kesu küla endised talud: Raja, Aadu, Vainu, Sõeru, Ummade, Käänu.

## Viited
Avaste

**Avaste** küla asub Rapla maakonnas Märjamaa valla edelanurgas samanimelisel mäel ning selle ümbruses.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

1. augustil 2008 elas Avastes kuus alalist elanikku.

Külast lähtuvad kohalikud teed Vana-Vigalasse, Kivi-Vigalasse ja Parasmaale.

Avaste hajaküla piirab läänes suur soomassiiv Avaste soo, mida eraldab küla kultuurmaadest kohati õgvendatud Avaste oja, idas ja lõunas metsamassiivid ning Kesu raba läänepoolsed osad. Põhja pool on suured põllud, mille kohal oli Avaste soo osa Karusoo.

Küla silmapaistvaim loodusobjekt on Avaste mägi, mille põhjaservas on kulunud astang. Mäelt avaneb kaunis vaade põldudele ja soole.

## Ajalugu

Avaste piirkond kerkis merest laiuna Antsülusjärve perioodi lõpul. Hiljem kasvas laid maakerke tagajärjel mandriga kokku.

Avaste piirkonna asustuse teket ei ole süstemaatiliselt uuritud. Vanimad arheoloogilised juhuleiud pärinevad kiviajast. Nirise talu naabruses Avaste mäe laugel idaveerul kasvasid veel 19. sajandi lõpul muistse hiie puud.

Muinasaja lõpul võis Avaste kuuluda Soontagana muinaskihelkonda, mille keskseim linnus oli Avastest 7 km edelas soosaarel asuv Soontagana maalinn. Maalinna kulges külast ka talitee. Keskajast peale kuulus Avaste Vigala kihelkonda, kujunedes Edela-Vigala suurimaks külaks (19. ja 20. sajandi vahetusel ligi 40 majapidamist) ning elanikke oli sadades. Tänapäeval on alles vaid seitse asustatud (sh suvilana) majapidamist. Lisaks on Avastes kuivatina töötav endine kõrtsihoone ja nüüd põllutehnika hoiustamiskohana kasutatav endine Avaste lennuväli.

Asulat on kirjalikult esmamainitud 1512. aastal. Astangu serval olevat kõrtsi (hoone on ümberehitatuna säilinud) on esmamainitud 1795. aastal. Avaste ajaloolised nimed on *Hawast*, *Awast* ja *Avasti*. 20. sajandi esimese pooleni on mainitud ka Avaste küla piires eraldi Parase küla. Küla hakkas kiiresti hääbuma Nõukogude perioodi alguses. Nõukogude perioodi pärandiks on Avastes põllumajanduslennuväli ja kohalik prügila (suletud ja kaetud).

## Vaata ka

*Avaste looduskaitseala
*Eesti külade loend

## Viited
2002. aasta Läti parlamendivalimised

**2002. aasta Läti parlamendivalimised** olid kaheksandad seimivalimised. Need toimusid 5. oktoobril 2002. Osa võttis 20 poliitilist parteid 1019 kandidaadiga. Valimas käis 71,51% valimisõiguslikest inimestest.

20-st valimistel osalenud parteist ületas 6 parteid 5% valimiskünnise.
Kernu valla vapp

**Kernu valla vapp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kernu valla vapp.

Vapp kinnitati 19. mail 1997.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil kirn ja ristikulõikeline vapitüvi – mõlemad kuldsed.

## Põhjendus
Kernu valla vapi põhikujund kuldne kirn (koore-, või-) meenutab eelkõige valla nime Kernu (*Kirna*, omastav *Kirnu*) – seega on tegemist kõneleva vapiga. Kuldne ristikulõikeline vapitüvi sümboliseerib põllundust ja karjakasvatust, mis olid põlised eestlaste elatis- ja jõukusallikad ehk üldises tähenduses see, mida kirnu panna. Ka kuldne värvus on jõukuse ja heaolu võrdkuju. Sinine on puhtuse, nooruse ja vaimsuse sümbol.

## Vaata ka
*Kernu valla lipp

## Välislingid
*Kernu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
*
Kiili valla vapp

**Kiili valla vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kiili valla vapp.

Vapp on kinnitatud 29. märtsil 1994.

## Vapi kirjeldus
Vapi sinisel kilbil on hõbedane lendav kiil, kilbi allosas keskteljel hõbedane ring.

## Põhjendus
Vapp on n-ö kõnelev vapp – hõbedane kiil on otsene viide valla nimele. Hõbedane ring (hõberaha) osutab paikkonna minevikule – kivikalmed, kultusekivid, lahingupaigad, arheoloogilised leiud.

## Vaata ka
*Kiili valla lipp
*Harju maakond

## Välislingid
*Kaarma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Strateegiamäng

**Strateegiamäng** on mängutüüp, mis sisaldab enamasti palju mõistatusi. Strateegiamängudega saab arendada loogikat.

## Vaata ka
*
Rannajõe

**Rannajõe** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Küla nimi oli varem **Rannamõisa**. Aastatel 1945–1954 asus külas Rannamõisa külanõukogu keskus.

## Viited
Dysoni sfäär

**Dysoni sfäär** on inglise astronoomi Freeman Dysoni esitatud teoreetiline hiigelehitis. See on tähest kindlal kaugusel olev ja tähte ümbritsev sfäär, mille abil saaks kasutada ära võimalikult palju tähe termotuumasünteesiprotsessides tekkivast energiast.

Dysoni sfääri idee tekkis mõtteeksperimendi tulemusena. Dyson täheldas, et kõigi tsivilisatsioonide energiavajadus suureneb järjest. Dyson järeldas, et kui anda piisavalt aega, siis muutub Maa energiavajadus nii suureks, et selle rahuldamiseks on vaja kogu Päikesest kiirguvat energiat. Ta oletas, et selleks peab olema ümber Päikese tiirlev struktuur, mis püüab kinni ja salvestab kogu Päikeselt kiirguva energia. Seda nimetas ta kestaks (*shell*). Dyson ei käsitlenud seda, kuidas niisugust struktuuri ehitada võiks, vaid üksnes energia kogumist. Ta avaldas selle kontseptsiooni 1960 artiklis "Search for Artificial Stellar Sources of Infra-Red Radiation" ("Tähtedelt pärineva tehisliku infrapunakiirguse allikate otsing"), mis ilmus ajakirjas Science.

Kuid Dyson polnud esimene, kellele midagi niisugust pähe tuli. Dysonit inspireeris 1937 ilmunud Olaf Stapledoni romaan "Star Maker".

Hiljem on välja toodud kolm Dysoni sfääri alaliiki või vaheastet, ehkki Dyson neid ise ei kirjeldanud:
* Dysoni parv (*Dyson swarm*) koosneb ümber tähe ehitatud satelliitidest, mis tiirlevad tähe orbiidil ja kasutavad suurt osa tähelt kiirguvast energiast.
* Dysoni mull (*Dyson bubble*) sarnaneb esimese variandiga, kuid satelliidid ei tiiruta tähe orbiidil, vaid seisavad paigal, kasutades gravitatsioonitõmbele vastupanemiseks päikesepurjesid, mis tõukavad satelliite niisuguse tugevusega tähest eemale, et nad oleksid paigal.
* Dysoni kest (*Dyson shell*) on täielikult suletud kest, mis asub ümber tähe ja neelab kogu tähelt kiirguva energia, nii et väljastpoolt vaadates tähte ei paista.

Kõige keerulisem neist on ehitada Dysoni mulli. Sellise mulli vastastikune gravitatsiooniline netomõju mulli keskel asuva tähega on 0. See tähendab, et mull võib tähe suhtes vabalt liikuda. Kui mulli asendit tähe suhtes ei korrigeerita, siis võib see viia mulli kokkupõrkamiseni tähega, millel oleksid tõenäoliselt katastroofilised tagajärjed.

Dysoni sfääri on kirjeldatud peamiselt teadusulmes.

## Vaata ka
* Globus Cassus
* Matrjoška aju
* Ringworld
* Pingestatud terviklikkus
* Terravormimine

## Välislingid

* Inna-Katrin Hein (8. oktoober 2012) "Kosmosest otsitakse Dysoni sfääri ja intelligentset elu". Elu24
* (30. märts 2015) "Dysoni sfääre võiks ehitada ka valgete kääbuste ümber Kosmosest otsitakse Dysoni sfääri ja intelligentset elu". ERR Novaator
Virumaa Nädalaleht

**Nädalaleht** (veebis ilmunud nime **Virumaa Nädalaleht** all) oli aastatel 1994–2016 Rakveres ilmunud Eesti ajaleht. Aastatel 1997–2008 ilmus leht kord nädalas, 2009. aastast kuni lehe sulgemiseni kaks korda kuus.

## Ajalugu
Nädalaleht hakkas ilmuma 1994. aasta veebruaris Virumaa Nädalalehe nime all. Ajalehe väljaandja oli Imre Termonen ja leht ilmus korra kuus. Septembris nimetati väljaanne ümber Rakvere Linna Leheks. 1995. aastast ilmus ajaleht paberkandjal korra nädalas. 26. juulil 1996 taastati Virumaa Nädalalehe nimi.

Ajalehe ametlik väljaandja oli kuni 1997. aastani AS L.M.T.I, aastatel 1998–2005 VNL Press Kirjastus, seejärel kuni lehe sulgemiseni VNL Press Haldus. Lisaks põhilehele ilmus alates 1994. aastast mitu lisalehte (nt 1994. aastal Majandusleht ja Jutulisa) ja eriväljaandeid (nt 1995. aastal Turismiekstra, Ehituse Eri, Wesenberg Rock, Arvo Pärt 60, Kontori Eri). 1997. aastal andis ajaleht välja lisalehtedena välja Sõnumed lehte Tapa linnas (ilmus 1998. aastani) ja Kunda lehte Kundas (ilmus vaid 1997. aastal).

2001. aastast ilmus ajaleht võrguteavikuna ka internetis. 2007. aastal sai ajalehe nimeks Nädalaleht, veebis säilis väljaande senine nimekuju. Laiendati ajalehe levikut Lääne-Virumaalt ka teistesse maakondadesse, 2016. aastani oli väljaanne kättesaadav ka Ida-Virumaal ja Jõgevamaal. Levikut laiendati ka Järvamaale, 2005. aastal Raplamaale (kus leht oli kättesaadav kuni 2006. aastani) ning 2007. aastal Harjumaale ja Tartu linna. Tartus jäi ajaleht ilmuma, kuid Harjumaal leht ei püsinud.

Ajaleht suleti 2016. aastal.

## Vaata ka
* Sõnumed

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (arhiivitud 2016. aastast)
Arthur Connaught

**Arthur** Frederick Patrick Albert **Connaught** (13. jaanuar 1883 Windsori loss, Berkshire – 12. september 1938) oli Briti kuningliku perekonna liige, 1920–1923 Lõuna-Aafrika Liidu kindralkuberner.

## Sünd

Prints Arthuri isa oli kuninganna Victoria ja prints Alberti kolmas poeg, Connaughti ja Strathearni hertsog Arthur. Tema ema oli Preisi printsess Luise Margarete. Prints ristiti 16. veebruaril 1883 Windsori lossis. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Saksamaa keisrinna Augusta, Hollandi printsess Marie, Cambridge'i hertsog George, onu Alfred Saxe-Coburg-Gotha ja Preisi prints Friedrich Leopold. Tema tiitel oli sünnist saadik "tema kuninglik kõrgus".

Arthur oli esimene kuninglik prints, kes õppis Etoni kolledžis. 

1900 suri Alfredi onu ja ristiisa Alfred meessoost pärijata. Talle kuulunud Saksi-Coburg-Gotha hertsogi tiitli pidi pärima Arthuri isa, kuid see loobus enda ja oma poja nimel Arthuri onupoja Carl Eduardi kasuks. Väidetavalt andis Arthur endast aasta nooremale Carl Eduardile peksa, sest see ei tahtnud hertsogitiitlit vastu võtta.

## Sõjaväeteenistus

Pärast Etoni lõpetamist läks Arthur Sandhursti Kuninglikku Sõjaväeakadeemiasse ning teenis 7. husaaride väeosas. Teise Buuri sõja ajal oli prints mitu kuud tegevteenistuses Krugersdorpis. 1902. aastal sai temast kapten ning samal aastal ka oma rügemendi kolonel. 

Esimese maailmasõja ajal teenis prints Arthur kindralite John Frenchi ja Douglas Haigi adjutandina. 1919. aastal sai temast kolonelleitnant ja 1922. aastal reservvägede kolonel. 1922. aasta oktoobris ülendati Arthur kindralmajoriks ning temast sai oma onupoja George V adjutant. 

Kuna George'i lapsed olid maailmasõja järel liiga noored, et täita kuninglikke kohustusi, tegi seda prints Arthur.

## Abielu

12. oktoobril 1913 abiellus Arthur Fife'i hertsoginna Alexandra Duffiga St Jamesi palees. Alexandra oli Edward VII lapselaps, Arthuri onutütre tütar. Pärast abiellumist olid Arthur ja Alexandra "nende kuninglikud kõrgused prints ja printsess Arthur Connaught".

Abikaasadel oli üks laps: Alastair Connaught, hilisem MacDuffi markii ja teine Connaughti hertsog (9. august 1914 – 26. aprill 1943).

## Hilisem elu

1920–1923 oli Arthur Connaught Lõuna-Aafrika kindralkuberner. Pärast Suurbritanniasse naasmist tegutses Arthur heategevuslikes organisatsioonides. Ta kuulus ka vabamüürlaste hulka nagu tema isa. 

Prints Arthur suri 1938. aastal 55-aastaselt maovähki. Tema viimane avalik ülesastumine oli 1937. aastal George VI kroonimisel. Arthuri ainus poeg Alastair sai teiseks Connaughti ja Strathearni hertsogiks ning Sussexi krahviks 1942, kui Arthuri isa suri. Alastairi surmaga 1943 kadusid Connaughti ja Strathearni hertsogkond.
Tuhu

**Tuhu** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Külas asub Tuhu hiiekivi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Ajalooliselt asus küla Karuse kihelkonnas.

## Vaata ka
*Virve nõiutud männid
*Tuhu hiiekivi
*Tuhu maastikukaitseala
*Tuhu soo
*Eesti külade loend

## Viited
Tarmo Kõuts

**Tarmo Kõuts** (sündinud 27. novembril 1953 Sandla külas Pihtla vallas Saaremaal) on Eesti meremees, mereväelane ja poliitik. 

Ta oli aastatel 1993–2000 Piirivalveameti peadirektor ja 2000–2006 Eesti kaitseväe juhataja. Seejärel oli ta XI Riigikogu liige.

## Haridus

Kõuts on lõpetanud Tallinna Riikliku Merekooli ja Kaliningradi Tehnilise Instituudi. 

## Meremehena
Aastatel 1973–1990 sõitis ta Eesti Merelaevanduse laevadel merd, pidades ameteid madrusest juhenduskaptenini. Aastatel 1990–1993 oli Tarmo Kõuts Tallinna Merekooli ülem ja Eesti Merehariduskeskuse rektor. 

## Teenistuskäik riigiametniku ja sõjaväelasena
Tarmo Kõuts oli aastatel 1993–2000 Piirivalveameti peadirektor. 

### Kaitseväe juhatajana
21. septembril 2000 sai Tarmo Kõutsist kaitseväe juhataja. President ülendas ta 2002. aastal viitseadmiraliks. Kõuts vabastati 14. novembril 2006 kaitseväe juhataja ametist seoses tema sooviga astuda Isamaa ja Res Publica Liitu ning kandideerida 2007. aasta Riigikogu valimistel.

Kõutsi teeneteks kaitseväe juhatajana on julgeolekuekspert ja riigikaitsekomisjoni liige Peeter Tali pidanud Eesti viimist NATO-sse, kaitseväe ohvitseride karjäärimudeli kujundamist ning ajateenistuse ja reservarmee säilitamist siseriiklikust ja väljaspoolsest survest hoolimata.

## Poliitiline karjäär
Tema vabastamist Kaitseväe juhataja kohalt toetas Riigikogus 69 saadikut ja vastu oli üks (Jaak Allik). Ta kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas ning pääses Riigikokku. 

Kõuts valiti 1. novembril 2007. aastal Isamaa ja Res Publica Liidu Saaremaa piirkonna juhatuse esimeheks. 

Ta on olnud aastatel 2001–2004 Eesti Olümpiakomitee täitevkomitee liige, 2001–2002 Eesti Sõudeliidu president ja 2002–2012 Eesti Laskurliidu president. 

2007–2011 oli Kõuts Riigikogu liige ja 2011–2021 OÜ Maritime Security Consulting juhatuse liige. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 288 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus

## Auastmed

## Isiklikku
Tarmo Kõuts on abielus ning tal on täiskasvanud poeg. 

## Viited

## Välislingid
*Kõuts lahkub kaitseväe juhataja kohalt EPL, 24. august 2006
* Merilin Kruuse. Kõuts hakkab piraatide kohta raportit koostama EPL, 19. november 2008
* Toivo Tänavsuu. Admiral Kõuts nuhtles musti piraate juba 20 aastat tagasi Eesti Ekspress, 4. detsember 2008
*
Kloriidid

**Kloriidid** on kas vesinikkloriidhappe soolad või  orgaanilised ühendid, mis koosnevad kloorist ja mingist muust elemendist. Kloriidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib kloriidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi. 

Kloori ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Kloriidide puhul, mis kujutavad endast kloori ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega, kuigi ühine elektronpaar on tavaliselt rohkem kloori poole tõmmatud (välja arvatud kloori ühendid  hapnikuga (klooroksiid) ja fluoriga (kloorfluoriid)).

Mõni kloriid kuulub mõnda aineklassi orgaanilises keemias. Näiteks süsiniktetrakloriid on nii kloriid kui ka kloroalkaan.

## Lähtehape

* **HCl** ehk **[[soolhape]]** (hape) - vees happeliste omadustega kloriid, laialdaselt kasutuses olev tugev hape.
## Kloriide
* **NaCl** ehk **[[keedusool|naatriumkloriid]] ehk keedusool** - maitseaine, merevees kõige sagedasem sool.
* liitiumkloriid

## Vaata ka
*Haliidid
Alastair Windsor, Connaughti hertsog

**Alastair** Arthur Windsor **Connaught** (9. august 1914 London – 26. aprill 1943) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuninganna Victoria pojapojapoeg ja pojatütretütrepoeg.

## Sünd

Alastairi vanemad olid Arthur Connaught, kuninganna Victoria lapselaps, ning Alexandra Connaught, Edward VII lapselaps. Kuninganna Victoria järeltulijana meesliini pidi oli ta sünnijärgne tiitel 'tema kõrgus Connaughti prints Alastair'. 

Prints ristiti oma vanemate kodus ning tema ristivanemad olid vanaonu George V, tema naine kuninganna Alexandra, Hispaania kuningas Alfonso XIII (kelle eest oli kohal lord Farquhar), vanatädi Mary, kuninglik printsess, vanaisa Arthur ning vanatädi, Argylli hertsoginna Louise Campbell.

## Windsori dünastia

20. novembril 1917 andis kuningas välja seaduse, mis piiras printsi ja printsessi tiitli nimetuse 'kuninglik kõrgus' andmise monarhi lastele, poegade lastele ja Walesi printsi elusoleva vanima poja elusolevale vanimale pojale. Teised monarhi lapselapsed pidid saama niisuguse tiitli ja nimetuse nagu hertsogi lapsed. Seega sai Alastairist Alastair Arthur Windsor, MacDuffi markii. Ta kasutas oma ema tiitlit, kuna oli sellele järjestuses esimene. 

## Armeeteenistus

Alastair õppis Bryanstonis ja Sandhurstis. Jaanuaris 1935 sai temast Royal Scots Greys'ide all leitnant. Ta saadeti 1936 Egiptusesse, kust ta 1939 saadeti Kanadasse. Alastair oli ka Athlone'i krahvi Alexander Cambridge'i adjutant, sellal kui viimane oli Kanada kindralkuberner. 

Alastairi isa suri 1938 ning kui 1942 suri ka tema vanaisa, sai Alastairist teine Connaughti ja Strathearni hertsog ning Sussexi krahv. Need tiitlid kadusid Alastairi surmaga.

## Surm

Alastair suri 26. aprillil 1943 Rideau Hall'is Ottawa lähistel, kus ta viibis Alexander Cambridge'i ja tema naise külalisena. Tema surma asjaolud olid mõnevõrra ebatavalised: ta jäi ilmselt magama avatud akna all ning suri alajahtumise tõttu. Tema tuhk sängitati Mar Lodge'i kabelisse Aberdeenshires. Pärast Alastairi ema surma 1959 sai kolmandaks Fife'i hertsogiks ja MacDuffi markiiks Alastairi tädipoeg James Carnegie.
Flegmoon

**Flegmooniks** (*phlegmone*) ehk **difuusseks mädapõletikuks** nimetatakse koheva sidekoe (mõnikord ka mõne muu pehme koe) difuusset (ilma kindlate piirjoonteta) mädapõletikku.
Empüeem

**Empüeem** (*empyema*, kreeka keeles *ἐμπύημα* 'mädapaise, mädanik') on mädakogum kehaõõnes või õõneselundis, näiteks pleuraõõnes, rinnaõõnes, emakas, ussripikus, liigestes, sapipõies.

Empüeemist erinev on abstsess, mis tähendab mädakogumit vastmoodustunud õõnes.
Indiana Jones

**Indiana Jones** (**dr Henry Jones juunior**, hüüdnimega **Indy**) on väljamõeldud tegelaskuju samanimelisest George Lucase ja Steven Spielbergi seiklusfilmist.

## Indiana Jonesi filmid
*"Indiana Jones kadunud laeka jälil" ("Raiders of the Lost Ark"; 1981)
*"Indiana Jones ja hukatuse tempel" ("Indiana Jones and the Temple of Doom"; 1984)
*"Indiana Jones ja viimane ristiretk" ("Indiana Jones and the Last Crusade"; 1989)
*"Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik" ("Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull"; 2008)
*"Indiana Jones ja saatuse seier"  ("Indiana Jones and the Dial of Destiny"; 2023)

Indiana Jonesi filmides kehastab tema tegelaskuju näitleja Harrison Ford.

## Indiana Jonesi teleseriaal
Aastatel 1992–1996 produtseeriti 44-osaline teleseriaal "Noore Indiana Jonesi seiklused" ("The Young Indiana Jones Chronicles"). Seriaal räägib Jonesi elust erinevates eluetappides, vanustes 8–10, 16–20 ja 93 aastat. Seetõttu mängisid tema rolli ka erinevad näitlejad: Corey Carrier, Sean Patrick Flanery (peamiselt), George Hall.

## Indiana Jonesi arvutimängud
Mänguversioonidest on kuulsamad LucasArtsi seiklusmängud. Esimene LucasArtsi Indiana Jonesi seiklus "Indiana Jones and the Last Crusade" järgib üsna täpselt kolmanda filmi süžeed. Järgnevad mängud "Indiana Jones and Fate of Atlantis", "Indiana Jones and Infernal Machine" ja "Indiana Jones and Emperal's Tomb" jutustavad muus meedias varem esitamata lugusid Indy seiklustest.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*"Indiana Jones ja Kristallkolba kuningriigi" treiler
*Ametlik vikipeedia
*Teine Indiana Jonesi vikipeedia
Indiana Jones and the Last Crusade (mäng)

**"Indiana Jones and the Last Crusade"** on seiklusmäng, mis jäljendab üsna täpselt Steven Spielbergi filmi "Indiana Jones and the Last Crusade" süžeed. 

Enne püha graali otsingute algust käib Indy Barney kolledžis, päästab Saksamaa piiri äärest isa jne. Vastavalt žanrile kasutab Indy rohkem nutti. Mängu on lisatud ka rusikavõitlused, mida aga saab maskeerimise ja kavaldamisega tihti vältida. Viimase teeb võimalikuks LucasArtsi toona uudne vestlussüsteem, kus saab valida erinevate lausete vahel. Filmist kaldub kõrvale ka juba Maniac Mansionis nähtud võimalus olukordi mitmel viisil lahendada.

Varia: ühe fritsu lollitamiseks sobiv väide "I sell theese leather jackets" kordus naljana hiljem paljudes hilisemates LucasArtsi seiklusmängudes.

Algselt DOS-is jooksnud mängu on praegu võimalik mängida muudelgi platvormidel ScummVM-i abil.
Indiana Jones and the Fate of Atlantis

**"Indiana Jones and the Fate of Atlantis"** on seiklusmäng. Lugu ei pärine George Lucaselt ja esitab Atlantise kadunud tsivilisatsioonist pigem teadusulmelise versiooni, mille järgi Atlantisel oli seni tundmatul energiaallikal põhinev tehnoloogia. Isegi Jonesi abistavat okultisi Sophia Haphgoodi juhendav vaim on tegelikult energiaolend.

Mänguliselt paistab teos silma võimalusega läbida suur osa mängu kolmel viisil. Kuigi üks neist keskendub rohkem jõule, on mängus võimalus rusikavõitlused võita 0-klahviga.

## Varia
*Mängu sissejuhatavas osas kohmerdab Indy Atlantiselt pärinevat kuju otsides füüsilise komöödia laadis.
*Algselt vanematel operatsioonisüsteemidel nagu DOS jooksnud mängu on praegu võimalik mängida enamikul platvormidel ScummVM-i kasutades.
Komöödiafilm

**Komöödiafilm** on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on huumor ja nali.

## Ajalugu
Esimese komöödiafilmi "Le Jardinier (l'Arroseur Arrosé)" tegid juba vennad Auguste ja Louis Lumière. Lustakatele trikkidele toetusid ka tummkomöödiad, milles oli tihti peaosatäitja (koomik) ka filmi autor. Tuntumad tummfilmikoomikud on inimlik Charlie Chaplin, jahmerdav Harold Lloyd ja nüansseerituma huumoriga Buster Keaton.

## Komöödiafilmi alaliigid
Sõltuvalt karakterist ja koomika laadist eristatakse komöödiafilmidel mitmeid alaliike, näiteks:
* situatsioonikomöödia;
* must komöödia;
* paroodiafilm ehk filmiparoodia. Tänapäeval domineerib selles laadis pilatava filmižanri stiilile kontrasti loov, tihti füüsilist komöödiat ja hea maitse piiril mängimist kasutav laad. Eelkäijateks on varased ZAZ-i (David Zucker, Jim Abrahams ja Jerry Zucker) filmid, eriti aga Mel Brooksi looming.

## Tuntud teosed
### Internet Movie Database
Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Comedy" (september 2011):
# "Forrest Gump" (1994)
# "Suurlinna tuled" ("City Lights", 1931)
# "Dr. Strangelove ehk kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" ("Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb", 1964)
# "Lelulugu 3" ("Toy Story", 2010)
# "Moodsad ajad" ("Modern Times", 1936)
# "Amélie" ("Le Fabuleux Destin d'Amélie Poulain", 2001)
# "Elu on ilus" ("La vita è bella", 1997)
# "Suur diktaator" ("The Great Dictator", 1940)
# "Korter" ("The Apartment", 1960)
# "Lauldes vihmas" ("Singin' in the Rain", 1952)
# "Kindral" ("The General", 1926)
# "Džässis ainult tüdrukud" ("Some Like It Hot", 1959)
# "Monty Python ja Püha Graal" ("Monty Python and the Holy Grail", 1975)
# "Tüssamine" ("The Sting", 1973)
# "Sherlock Jr." (1924)

### AFI's 100 Years...100 Laughs
2000. aastal avaldas Ameerika Filmiinstituut parimate komöödiafilmide edetabeli "AFI's 100 Years...100 Laughs".
# "Džässis ainult tüdrukud" ("Some Like It Hot", 1959)
# "Tootsie" (1982)
# "Dr. Strangelove" ("Dr. Strangelove", 1964)
# "Annie Hall", (1977)
# "Pardisupp" ("Duck Soup", 1933)
# "Leegitsevad sadulad" ("Blazing Saddles", 1974)
# "MASH" (1970)
# "See juhtus ühel ööl" ("It Happened One Night", 1934)
# "Lõpetaja" ("The Graduate", 1967)
# "Lennuk!" ("Airplane!", 1980)
# "Produtsendid" ("The Producers", 1968)
# "Õhtu ooperis" ("A Night at the Opera", 1935)
# "Noor Frankenstein" ("Young Frankenstein", 1974)
# "Bringing Up Baby" (1938)
# "The Philadelphia Story" (1940)

## Viited

## Välislingid
* Arts: Movies: Genres: Comedy. Open Directory