open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wernigerode

**Wernigerode** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Harzi mäestiku kirdeosas Brockeni mäe jalamil Holtemme jõe kaldal 240 m kõrgusel merepinnast.

## Kliima

Wernigerodes on aasta keskmine temperatuur +9,5 °C. Suvekuude keskmine temperatuur on 16,0...18,3 °C, talvekuude keskmine temperatuur +1,1...+2,1 °C.

Aastas sajab keskmiselt 500 mm sademeid. Kõige vihmasem kuu on juuli (54 mm), kõige kuivem veebruar (30 mm).

## Ajalugu

1566. aasta kroonika andmetel eksisteeris Warnigerode-nimeline asula juba 938. Wernigerodet on kirjalikult esmamainitud 1121. aastal, kui krahv Adalbert von Heimar valis selle oma residentsiks. Ta hakkas sinna kohe ehitama kindlust, mis on tänapäevase 1862–1893 ehitatud lossi eelkäija. 17. aprillil 1229 sai Wernigerode linnaõigused. Aastast 1268 olid Wernigerode krahvid Brandenburgi markkrahvi, aastast 1381 Magdeburgi peapiiskopi vasallid.

1277. aastal on esmamainitud tulevast linna raekoda. 1279 ostsid linnaelanikud 70 naela hõbeda eest krahvidelt ära linnakindlustused. 1427 kingiti ka raekoda linnale.

Pärast Wernigerode krahvide meesliini katkemist 1429 valitsesid linna Stolbergi krahvid. Sel ajal sai linn oma põhilise tulu vase, hõbeda, koobalti ja rauamaagi kaevandamisest, samuti jahist ja metsa majandamisest.

5. ja 6. augustil 1528 hävis 470 linna 554 majast tulekahjus. Ka Kolmekümneaastase sõja (1618—1648) käigus okupeeriti ja rööviti linna mitu korda. Tööstus kaotas linna jaoks tähtsuse, asendudes põllumajandusega.

1714 liideti Wernigerode krahvkond Brandenburgi markkrahvkonnaga. 1807–1813 kuulus ta Vestfaali kuningriiki, mida valitses Napoleon I vend Jérôme Bonaparte.

18. sajandi lõpul hakati rajama manufaktuure.

Viini kongressi tulemusena kuulus Wernigerode alates 1815 Saksimaa kuningriigi koosseisus Preisimaale.

1847 hävitas kogu linna tulekahju. Terveks jäi vaid 10 maja, sealhulgas linna vanim, umbes 1400 ehitatud maja Hinterstrasse 48.

1872 avati raudteeühendus Halberstadtiga, 1899 Nordhauseniga. Kitsarööpmelist raudteed mööda võib tänapäevalgi sõita Brockeni mäe juurde.

1876. aastal said Stolbergi krahvid tagasi suure osa eesõigustest, mille nad olid kaotanud Preisimaaga ühinemisel. 1890 said nad vürstitiitli.

Pärast Teist maailmasõda kuulus Wernigerode Saksa DV-sse, olles üsna selle läänepiiri lähedal.

Tänapäeval on Wernigerode ühelt poolt tööstuskeskus (masinatööstus, elektrimootorid, farmaatsiatooted, šokolaad, kirjutustarbed, ehitusmaterjalid), teisalt turismikeskus.

## Liitumised

Wernigerode linnaga on liidetud Hasserode, Nöschenrode, Benzingerode, Minslebeni ja Silstedti omavalitsused. 2009 liideti Schierke ja 2010 Reddeber.

## Sõpruslinnad

Wernigerode sõpruslinnad on Carpi (Itaalia, alates 1964), Neustadt an der Weinstraße (Saksamaa, alates 1998) ja Cisnadie (Rumeenia, alates 2002).

## Viited

## Välislingid

*Wernigerode koduleht
Katamaraan

**Katamaraan** (tamili sõnadest *kattu maram* 'kaks puud') on kahe (küljega kõrvutise ning ühendatud) kerega veesõiduk.
Tunnid (film)

**"Tunnid"** (originaalpealkiri "*The Hours*") on 2002. aastal USA-s valminud draamafilm. 

Film valmis Michael Cunninghami  romaani "Tunnid" põhjal. Stsenaariumi kirjutas David Hare. Filmi režissöör on Stephen Daldry ja helilooja Philip Glass.

Film on pälvinud 2003. aastal Kuldgloobuse auhinna  parima draamafilmi kategoorias ja kandideeris üheksale Oscarile. Nicole Kidman on saanud rolli eest parima draamanäitleja Kuldgloobuse ja Oscari (2002).

Film jutustab kolmest naisest, kes kõik on seotud Virginia Woolfi romaaniga "Mrs. Dalloway". Kõik sündmused leiavad aset ühel päeval. Woolfi rollis on Nicole Kidman, Julianne Moore mängib masendunud, 1950. aastal elavat koduperenaist, kes loeb Woolfi romaani "Mrs. Dalloway". Meryl Streep kehastab lesbist kirjastajat, kelle hüüdnimi on Mrs. Dalloway  ja kelle kirjanikust sõber sureb AIDS-i. Miranda Richardson mängib Vanessa Belli. Kaasa teevad ka Toni Collette, Clair Danes, Ed Harris, Allison Janney ja John C. Reilly.

## Välislingid
*
Detail

**Detail** on terviku väike osa. Seda sõna kasutatakse ka mitmes spetsiaalses tähenduses.

***[[Detail (masinaehitus)|Detail]]** on masina osa, mille valmistamiseks ei kasutata koostamisoperatsioone. 
*...
Semiootikute loend

''Siin on loetletud semiootikuid, krüptosemiootikuid ning semiootikasse panuse andnud mõtlejaid. 

## A
*Victoria Nichols Alexander
*Myrdene Anderson
*Edna Andrews

## B
*Eugen Baer
*Mihhail Bahtin
*Mieke Bal
*Marcello Barbieri
*Roland Barthes
*Alexander Barulin
*Gregory Bateson
*Émile Benveniste
*Jeff Bernard
*Marc Blanchard
*Charles Kasiel Bliss
*Paul Bouissac
*Per Aage Brandt
*Søren Brier
*Henri Broms
*Algirdas Budrevičius
*Eric Buyssens

## C
*Omar Calabrese
*Ernst Cassirer
*Igor Černov
*Paul Cobley
*Vincent Colapietro
*Eugeniu Coșeriu

## D
*Marcel Danesi 
*Terrence Deacon
*John Deely 
*Gérard Deledalle
*Jacques Derrida

## E
*Umberto Eco 
*Claus Emmeche
*Achim Eschbach

## F
*Paolo Fabbri
*Donald Favareau
*Jean-Marie Floch
*Jacques Fontanille
*Michel Foucault

## G
*Boriss Gasparov 
*Jacques Geninasca
*Carlo Ginzburg
*Dinda Gorlée
*Algirdas Greimas
*Indrek Grigor
*Jelena Grigorjeva
*Remo Gramigna
*Marina Grišakova

## H
*Michael Halliday 
*Louis Hjelmslev 
*Jesper Hoffmeyer
*Mihály Hoppál
*Nathan Houser

## I
*Robert Innis
*Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov

## J
*Roman Jakobson

## K
*Yoshimi Kawade
*Adam Kendon
*Riste Keskpaik
*Roberta Kevelson
*Jean-Marie Klinkenberg
*Kaie Kotov
*Martin Krampen
*Gunther Kress 
*Julia Kristeva
*Kalevi Kull
*Mihkel Kunnus
*Inga Külmoja

## L
*Jacques Lacan 
*Aléxandros Lagópoulos
*Eric Landowski
*Richard Lanigan
*Sara Lenninger
*Eva Lepik 
*Peet Lepik
*Dominique Lestel
*Juri Levin
*David Lidov
*Airi Liimets 
*Lauri Linask
*Kati Lindström 
*John Locke 
*Juri Lotman 
*Mihhail Lotman
*Hermann Lotze
*Andres Luure

## M
*Riin Magnus
*Timo Maran 
*Solomon Marcus 
*Anton Markoš
*Dario Martinelli
*Floyd Merrell
*Christian Metz
*Valdur Mikita
*Daniele Monticelli
*Charles Morris

## N
*Mihai Nadin
*Eugene Nida
*Tatjana Nikolajeva
*Winfried Nöth

## O
*Alin Olteanu
*Bruno Osimo

## P
*Antonino Pagliaro
*Howard Pattee
*Charles Sanders Peirce 
*Jerzy Pelc
*Paul Perron
*Susan Petrilli 
*Ahti-Veikko Pietarinen
*Aleksandr Pjatigorski 
*Johannes Poinsot 
*Augusto Ponzio
*Irene Portis-Winner
*Roland Posner
*Luis Jorge Prieto
*Giorgio Prodi
*Ülle Pärli
*Katre Pärn

## R
*Anti Randviir
*Joseph Ransdell
*François Rastier
*Silver Rattasepp
*Irmengard Rauch
*Tiit Remm 
*Alain Rey
*Josette Rey-Debove
*Eddo Rigotti
*Linda J. Rogers
*Friedrich S. Rothschild
*Vadim Rudnev
*Jurgen Ruesch

## S
*Silvi Salupere
*Ivan Sarailiev
*Virve Sarapik 
*Ferdinand de Saussure 
*David Savan
*Julius Schreider
*Thomas Sebeok
*Dmitri Segal
*Cesare Segre
*Patrick Sériot
*Harley C. Shands
*Michael Shapiro
*Thomas Lloyd Short
*Göran Sonesson
*Kathryn Staiano-Ross
*Juri Stepanov
*Frederik Stjernfelt
*Renata Sõukand
*Elin Sütiste

## Š
*Aleksei Šarov
*Sebastian Šaumjan

## T
*Philip Tagg
*Eero Tarasti 
*Vladimir Toporov
*Peeter Torop
*Juri Tsivjan
*Tatjana Tsivjan
*Sergei Tšebanov
*Tatjana Tšernigovskaja
*Aleksei Turovski

## U

*Jakob von Uexküll 
*Thure von Uexküll
*Jean Umiker-Sebeok
*Boriss Uspenski

## V
*Jaan Valsiner
*Harri Veivo
*Andreas Ventsel
*Vadim Verenitš
*Anatoli Vetrov
*Vilmos Voigt
*Ester Võsu
*Katre Väli

## W
*Mieczysław Wallis
*Andreas Weber
*Rulon S. Wells
*Wendy Wheeler
*Thomas Winner
Kuzma Petrov-Vodkin

**Kuzma** Sergejevitš **Petrov-Vodkin** (vene *Кузьма Сергеевич Петров-Водкин*; 5. november 1878 Hvalõnsk – 15. veebruar 1939 Leningrad) oli vene kunstnik ja kirjanik.

Ta sündis Samara lähedal Hvalõnskis kingsepa perekonnas. Ta õppis maalimist ja joonistamist Samaras, seejärel Peterburis ning Münchenis Anton Ažbe kunstikoolis (1901). Seejärel asus ta õppima Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikooli (*МУЖВЗ*), kus õppis Valentin Serovi juhendamisel. Pärast kooli lõpetamist 1905 siirdus ta töötama ja täiendama end Pariisi eraakadeemiatesse.

Aastal 1911 liitus ta kunstnike ühendusega "Mir Iskusstva".

Petrov-Vodkin on eelkõige tuntud oma sümbolistlike maalidega, kuid ta on loonud ka graafikat ja töötanud teatrikunstnikuna.

Kuzma Petrov-Vodkinilt on ilmunud kaks luulekogu: "*Моя повесть*" ja "*Самаркандия*".

## Teosed
*1910 "Uni"
*1911 "Hullavad poisid"
*1912 "Punast hobust ujutamas"
*1915 "Ema"
*1918 "Tulilind"
*1920 "Poisid paadis"
*1922 "Anna Ahmatova portree"
*1925 "Fantaasia"
*1926 "Poisid suplemas"

## Galerii

Image:Kiss (Petrov-Vodkin).jpg|Suudlus
Image:Petrograd Madonna (Petrov-Vodkin).jpg|Petrogradi Madonna
Image:Motherhood (Petrov-Vodkin).jpg|Ema
Image:On the Line of Fire_(Petrov-Vodkin).jpg|Tulejoonel
Image:Sleep_(Petrov-Vodkin).jpg|Uni
Image:1919 Alarm_(Petrov-Vodkin).jpg|1919. Alarm
Image:Boys playing_(Petrov-Vodkin).jpg|Hullavad poisid
Image:Death of a Commissar (Petrov-Vodkin).jpg|Komissari surm
Image:Bathing of a Red Horse_(Petrov-Vodkin).jpg|Punast hobust ujutamas
Image:Moving party (Petrov-Vodkin).jpg|Soolaleivapidu
Image:Theatre Farce_(Petrov-Vodkin).jpg|Teater. Farss.
Image:Teatr drama_(Petrov-Vodkin).jpg|Teater. Tragöödia.
Image:Herring (Petrov-Vodkin).jpg|Heeringas
Image:Bather's morning (Petrov-Vodkin).jpg|Supleja hommik
Image:Fisherman's daughter (Petrov-Vodkin).jpg|Kaluri tütar
Image:Thirsty Warrior (Petrov-Vodkin).jpg|Janune sõdur
Image:Lenin (Petrov-Vodkin).jpg|Lenin


## Välislingid
*Maalid
Rooma kirjandus

**Rooma kirjandus** on Vana-Rooma ladinakeelne kirjandus. 

## Kirjandus
*Oliver Taplin. Tõlkinud Kersti Unt, Janika Päll. Kirjandus Kreeka ja Rooma maailmas: uus vaatenurk. Tartu Ülikooli Kirjastus 2019. ISBN 9789949030040

## Vaata ka
* Rooma kirjanike loend
*antiikkirjandus
Millennium Tower (Viin)

**Millennium Tower** on  Austria pealinnas Viinis asuv 202 meetri kõrgune kahe silindri kujuline pilvelõhkuja. Kui katusele paigaldatud antenne mitte arvestada, on torni kõrgus 171 m.

Ehitise geograafilised koordinaadid on 49°14'24" N, 16°23'13" E.

Kõrghoonel on kokku 51 maapealset korrust. See avati 1. jaanuaril 2000. Hoone arhitektid on Gustav Peichl, Boris Podrecca ja Rudolf Weber. Hoones on põrandapinda 47 200 m², sellest 38 500 m² bürooruume. Hoones on 120 ettevõtte kontorid, sealhulgas Agip, Cisco ja Xeroxi Ida-Euroopa osakonna keskus. Hoones on ka eluruume. Esimesel korrusel asuvad ostukeskus Millennium City, restoranid ja kino.

Millennium Tower on Austria kõrgeim pilvelõhkuja, Viini kõrguselt kolmas ehitis Donauturmi (252 m) ja DC Tower 1 (250 m) järel. Kogu Austrias on ta kõrguselt viies (kõrgeim on Bisambergi saatemast, 265 m).

Tähelepanuväärne on hoone ehitamiskiirus: keskmiselt valmis nädalas 2,5 korrust.

25. juulil 2003 müüdi hoone 360 miljoni euro eest. Täpsemalt tuleb ostjal maksta 15 aasta jooksul 24,5 miljonit eurot aastas.

## Välislingid

*Millennium Toweri koduleht
Siinusteoreem

**Siinusteoreem** on seos kolmnurga külgede ja nurkade vahel. Selle järgi on kolmnurga pikima külje vastas ka suurim nurk. 

Täpsemalt öeldes on kolmnurga kõigi külgede  vastasnurga siinusesse konstantne ning selle kaudu saab leida kolmnurga ümberringjoone raadiuse R.

:\frac{a}{sin\alpha}=\frac{b}{sin\beta}=\frac{c}{sin\gamma}=2R


Siinusteoreemi kasutatakse kolmnurga arvutamiseks, kui on teada üks külg, selle vastasnurk ja veel kas üks külg või üks nurk. Juhul, kui on teada kaks külge ja ühe külje vastasnurk, tuleb eelnevalt veenduda ka selles, kas otsitav nurk on teravnurk või nürinurk (näiteks sin 150° = sin 30° = 0,5). Kolmnurga nurkade summa peab kokku olema 180 kraadi.

## Vaata ka
*Koosinusteoreem
Koosinusteoreem

**Koosinusteoreem** on matemaatiline teoreem trigonomeetrias, mis näitab mis tahes kolmnurga külgede suhet ühe nurga koosinusega.

Teoreemi sõnastus: Kolmnurga ühe külje ruut on võrdne ülejäänud külgede ruutude summaga, millest on lahutatud samade külgede ja nendevahelise nurga koosinuse kahekordne korrutis.

:\left.\begin{matrix}
a^2=b^2+c^2-2bc*cos\alpha \\
b^2=a^2+c^2-2ac*cos\beta\\
c^2=a^2+b^2-2ab*cos\gamma
\end{matrix}\right\}
koosinusteoreem
Koosinusteoreemi kasutatakse kolmnurga tundmatu pikkusega külje pikkuse arvutamiseks, kui on teada kaks külge ja nende vaheline nurk.

## Vaata ka
*Siinusteoreem
Puhja valla lipp

**Puhja valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Puhja valla lipp.

Lipp kinnitati 29. septembril 1998.

## Lipu kirjeldus

Puhja valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, vardapoolne väli on roheline ja lehvipoolne sinine. Kahte välja jagava joone alumisest servast tõuseb valge hundinui, mille kaks lehte paiknevad kanga alumisel poolel kaksiksarikakujuliselt. Kummagi välja ülaservas on üks hõbedane tähtrist.

Roheline värv sümboliseerib maad ja taimestikku, kui ka tasakaalukust, lootust ja arengut. Sinine värv tähistab rahu, usku ja tõde ning viitab Puhja valla veerohkusele. Valge märgib valgust, elu, puhtust. Puhja valla lipuvärvid viitavad ka Tartumaa vapile ja Liivimaa lipule. Hundinui on puhja soomaastikule väga tüüpiline taim. Tähtristid sümboliseerivad aga vaimuvalgust ja sihikindlust.

Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.

## Vaata ka
*Puhja valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Puhja valla sümboolikast valla kodulehel
* Puhja valla sümboolika
Puhja vald

**Puhja vald** oli vald Tartu maakonna lääneosas.

## Ajalugu
Puhja vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

Vald ühines Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega, mille tulemusena moodustati uus haldusüksus – Elva vald.

Puhja vallavanem oli Mikk Järv.

## Asustus
### Alevikud
Puhja, Ulila

### Külad
Härjanurme, Järvaküla, Kaimi, Kureküla, Mõisanurme, Mäeselja, Nasja, Palupõhja, Poriküla, Ridaküla, Rämsi, Saare, Teilma, Tännassilma, Vihavu, Võllinge, Võsivere.

## Loodus
*Elva jõgi
*Emajõgi
*Keeri järv

## Viited
Palamuse valla lipp

**Palamuse valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla lipp.

Lipp kinnitati 8. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus

Palamuse valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal on valge kirikukell, mille kohal kaks kollast ristikheinalehte.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm ning vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks on kuldne ristikuleht.

## Põhjendus
Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Ka kohalik kirik on pühitsetud temale ning tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Kirikust kui ka koolist lähtuvat vaimuvalgust sümboliseerib lipul olev valge kell. Kollased ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu.

## Lipu kasutamise kord
Lippu kasutati järgmistel tingimustel:
#Valla lipp heisati alaliselt vallavalitsuse haldushoone ees lipumastis.
#Ajutiselt heisati lipp valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise võis teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu või vallavalitsus vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele olid niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Lipp heisati hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asus vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.

## Vaata ka
*Palamuse valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Palamuse valla sümboolika valla kodulehel
*Palamuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kouvola linn

**Kouvola** on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Linnas elab 86 880 inimest ja rahvastiku tihedus on 34,5 in/km².

Linnaõigused sai aastal 1960. Kuulub Kouvola regiooni.

Kouvola paikneb Kymijoki ranna lähedal.

2009. aastal liitusid Kouvolaga Anjalankoski linn, Elimäki, Valkeala, Jaala ja Kuusankoski linn.

## Ajalugu

Tänini kohalikele tööd andvad puidu- ja paberitööstusetehased on ehitatud 1860.–1870. aastatel. Ja kuna toorainet ja toodangut pidi ka transportima, ehitati Helsingist Peterburi viiv raudtee läbi Kouvola. Raudteejaam valmis 1875. aastal.

## Linnaosad


* Eskolanmäki
* Kankaronmäki
* Kaunisnurmi
* Keskusta
* Kotiharju
* Käpylä

* Lehtomäki (suurim linnaosa)
* Ojaniitty
* Pikku-Palomäki
* Ravikylä
* Rekola
* Sarkola

* Tornionmäki
* Vahtero
* Vahteronmäki
* Viitakumpu


## Vaatamisväärsused

* Tykkimäki lõbustuspark
* Vana kasarmute piirkond
* Kouvola-talo (kultuurikeskus, kus paikneb ka Kouvola muusikakool)
* Kouvola kunstimuuseum
* Laste liikluspark
* Kirikud
* Kouvola küla kultuurirada
* Mielaka mäekeskus (slaalomi- ja lumelauasõitjate keskus)
* Mudelraudtee-muuseum
* Jalutajate kaubatänav Manski
* Turuplats
* Kaunisnurme muuseumi- ja käsitööliste kvartal
:* Apteegimuuseum
:* Raudteelase kodumuuseum
:* Kouvola Raadiomuuseum

Kouvola regiooni kuulub seitse omavalitsust, millest kolm kannavad linna nime:

* Anjalankoski linn
* Elimäki
* Iitti
* Jaala
* Kouvola linn
* Kuusankoski linn
* Valkeala

## Viited

## Välislingid

* Kouvola linna koduleht
Aleksandr Serov

**Aleksandr** Nikolajevitš **Serov** (vene *Александр Николаевич Серов*; 23. jaanuar (11. jaanuar vkj) 1820 Peterburi – 1. veebruar (20. jaanuar vkj) 1871 Peterburi) oli vene helilooja ja muusikakriitik.

Võimsa Rühmaga ei saanud ta hästi läbi erimeelsuste tõttu Richard Wagneri loomingu, mis talle väga meeldis, ja Mihhail Glinka ooperite hindamisel.

Aleksandr Serov oli kunstnik Valentin Serovi isa.

## Ooperid
*1861–1863 "Judith" ("*Юдифь*")
*1863–1865 "Rogneda" ("*Рогнеда*")
*1867–1871 "Vaenulik vägi" ("*Вражья сила*")
Peipsiääre valla lipp

**Peipsiääre valla lipp** on Eesti haldusüksuse Peipsiääre valla lipp.

## Lipp 1998–2017

Lipp kinnitati 23. novembril 1998.

### Lipu kirjeldus

Peipsiääre valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kanga alaservas kollane lainelõikeline laid, milles sinine ortodoksse usutunnistuse kaheksaharuline rist. Kanga ülemisest servast (sinisel väljal) laskub kiilukujuliselt valge kalavõrk.

Sinine sümboliseerib Peipsi järve ning on lootuste, rahu ja armastuse värv. Kollane värvus tähistab liivast järveranda ja päikest ning on ka õnne, ülluse ja taevase tõe värv. Valge tähistab puhtust ja ausust. Kaheksaharuline rist märgib oma usku, kombeid ja soovi säilitada Peipsi-äärset vanausuliste kogukonda.

Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.

## Vaata ka
*Peipsiääre valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Peipsiääre valla sümboolika valla kodulehel
* Peipsiääre valla sümboolika
Valentin Serov

**Valentin** **Serov** (vene *Валентин Александрович Серов*; 19. jaanuar (7. jaanuar vkj) 1865 Peterburi – 5. detsember 1911 Moskva) oli vene maalikunstnik, graafik ja portreekunstnik.

Valentin Serov sündis Peterburis helilooja Aleksandr Serovi peres. Aastatel 1878–1979 õppis maalikunsti Ilja Repini juhendamisel. Aastatel 1880–1885 õppis Peterburi Kunstide Akadeemias. Aastatel 1897–1909 töötas pedagoogina Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, kus üheks tema õpilaseks oli Kuzma Petrov-Vodkin.

Aastast 1894 oli ta üks peredvižnikutest.

Aastast 1898 oli Valentin Serov Mir Iskusstva liige.

Valentin Serov on maetud Moskvasse, Novodevitšje kalmistule.
## Loomingu näiteid

TKM 0465B, Meesaktid, Valentin Serov.jpg|"Meesaktid". Süsi paberil. Tartu Kunstimuuseumi kogu
Walentin Alexandrowitsch Serow Girl with Peaches.jpg|"Tüdruk virsikutega" (1887). Õli lõuendil. Tretjakovi galerii, Moskva
Valentin Serov - Портрет Г.Л.Гиршман - Google Art Project.jpg|"Henriette Girshmani portree" (1907). Õli lõuendil. Tretjakovi galerii
Valentin Serov - Ida Rubenstein - Google Art Project.jpg|"Ida Rubenstein" (1910). Õli lõuendil. Vene muuseum Peterburis

## Välislingid
Pihtla valla lipp

**Pihtla valla lipp** on endise  Eesti haldusüksuse Pihtla valla lipp.

Lipp kinnitati 12. juunil 1997.

## Lipu kirjeldus

Pihtla valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kahe ümberpööratud S-lõikega, mis moodustavad kaldjaotuse lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, siniseks ja kollaseks väljaks. Vardapoolne väli on sinine, lehvipoolne kollane. Mõlemal väljal on üks S-lõikest lähtuv vastandvärvi tähtrist.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

## Põhjendus

Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv - meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti.

## Lipu kasutamise kord

#Pihtla  valla lipu kujutist võis kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema struktuuriüksuste ning vallaasutuste pitsatitel, dokumendiplankidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel kujunduselementidena. Muudel juhtudel reguleeriti lipu kujutise kasutamist vallavalitsuse poolt. 
#Pihtla valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga või mõne teise riigi lipuga asus valla lipp lippude poolt vaadates vasakul. 
#Valla lipp ei tohtinud olla suurem Eesti riigilipust.

## Vaata ka
*Pihtla valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
*Pihtla valla sümboolika valla kodulehel
*Pihtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Muḩammad al-Idrīsī

**Abū  ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī** (araabia keeles أبو عبد الله محمد الإدريسي; umbes 1100 – 1165 või 1166) oli Araabia kartograaf, geograaf, egüptoloog. Al-Idrīsī oli väidetavalt prohvet Muḩammadi järeltulija.

Ta töötas Sitsiilia kuninga Roger II juures, kellele ta koostas 1154. aastal maailma kaardi ja selle kommentaarid nime "Geograafia" all. Kaardil ja raamatus on mainitud ka kohanimesid, mis võivad olla seotud Eestiga. Näiteks peetakse nime QLWRY Tallinna toonase nimekuju Kolõvan tõlgenduseks ja seega esimeseks Tallinna mainimiseks. Seda oletab näiteks Lennart Meri raamatus "Hõbevalge", ehkki tähed sobivad hoopis paremini Kallaverega. Nime *Anhel* seotakse mõnikord Hanilaga.

Al-Idrīsī koostas maailmakaardi sekundaarsete allikate baasil, mistõttu tema teoses leidub ohtralt vigu. Seetõttu ei saa ka täie kindlusega öelda, kas mõne kohanime seostamine Eestiga on õigustatud või mitte.
Novodevitšje kalmistu

**Novodevitšje kalmistu** on surnuaed Moskvas Novodevitši nunnakloostri lähedal, viie metroopeatuse kaugusel Kremlist, Moskva jõe kaldapealsel.

Surnuaed tekkis sinna juba 16. sajandil, ajal mil Moskva suurvürst Vassili III rajas kloostri (1524).

Tänapäeval võtab kalmistu enda alla seitse hektarit maad ja sinna on maetud vähemalt 22 000 inimest.

Algselt maeti sinna vaid aadlikke ja kõrgeid vaimulikke. Alates 19. sajandist hakati surnuaiale matma ka silmapaistvaid lihtsurelikke. Nõukogude Liidu ajal muutus kalmistu n-ö esinekropoliks, kuhu maeti vaid kõrgeimad riigitegelased ja parteiliidrid. Samuti maeti sinna sõjaväe eliiti kuulunud isikud, Nõukogude Liidu kangelased, vene tuntud kirjanikud, kunstnikud, teadlased ja teatritegelased. Viimasel ajal maetakse sinna ruuminappuse tõttu üldiselt vaid tuntud kultuuritegelasi. Otsuse, keda lubatakse matta sinna kalmistule, teeb riigi valitsus ja presidendi kantselei.

Paljud tuntud tegelased ei maetud Novodevitšje kalmistule mitte kohe pärast oma surma. Näiteks Nikolai Gogol, Anton Tšehhov ja Issaak Levitan maeti kalmistule ümber alles 1930. aastate algul.

Kalmistul ei puudu ka kenotaafid. Näiteks Solomon Lozovski ja Zafira Alijeva on maetud mujale, kuid neile seisab kalmistul hauamärk.

Tänapäeval pääseb kalmistule uudistama igaüks, kuigi see pole alati nii olnud. Näiteks pärast Nikita Hruštšovi surma (1971) pääses surnuaiale vaid erilubade alusel. Eriload väljastati sugulastele, kes käisid kalme hooldamas.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid

## Vaata ka
* Vostrjakovo kalmistu
* Vagankovo kalmistu
* Trojekurovo kalmistu
* Kuntsevo kalmistu
* Peredelkino kalmistu

## Välislingid
* Novodevitšje kalmistu
* artikkel "Novodevitši kalmistu saladused" (vene keeles) I osa  II osa (*Аргументы и факты*, 2003, 2–3)
Pilt

**Pilt** on tehiskujutis, millegi visuaalne, harilikult kahemõõtmeline taasesitus.

Pilt võib olla loodud optilisel teel (foto, projektsioon), käsitsi või graafiliselt (joonistused, maalid, graafikateosed, gravüürid jne) või elektrooniliselt (arvutigraafika, fototöötlus jne).

## Vaata ka

* Silm
* Taju
* Liikuv pilt
* Animatsioon
* Fotograafia

## Kirjandus
*Stefan Majetschak (toim). *Bild-Zeichen: Perspektiven einer Wissenschaft vom Bild*, München: Fink  2005. 
**Winfried Nöth. Warum Bilder Zeichen sind, lk 49–61.
Konnetaabel

**Konnetaabel** (prantsuse: *connétable* < keskladina: *comes stabuli* talliülem) oli Frangi kuningakoja tallmeister, sõjaväe ülemjuhataja 11.-17. sajandi Prantsusmaal (Prantsusmaa krooni suurameteid).

## Vaata ka
*konstaabel

## Välislingid
*Vapid
Habsburg

**Habsburg** on küla ja vald  Šveitsis Aargau kantonis Bruggi ringkonnas. Habsburg asub Aare jõe orus. Aastal 2005 elas seal 399 inimest. Selle pindala on 2,23 km².

Habsburgis asub Habsburgi linnus, mis pärineb 11. sajandist ja oli Habsburgide dünastia põhiresidentsiks. Esialgu kandis linnus nime *Habichtsburg* või *Havichtsburg* (Hauka linnus), kuid alates 12. sajandi algusest hakkasid sealsed krahvid endid kutsuma Habsburgi krahvideks. See nimi kandus üle ka linnuse kõrvale 15. sajandil tekkinud külale.

Alates 13. sajandist oli Habsburgi krahvkond Habsburgide vasallide käes, 15. sajandil kaotati piirkond Šveitsile. Aastal 1798 läks ala koos kogu ülejäänud Šveitsiga Prantsusmaa ülemvõimu alla ning moodustati Helveetsia Vabariik. Alates 1804. aastast kuulub Habsburgi linnus (seega ka piirkond) Aargau kantonile.

Alates 1971. aastast on piirkonna elanikkond enam kui kahekordistunud, sest varem ehitamiseks suletud suur maatükk jagati siis väiksemateks kruntideks.

## Viited
Habsburg (täpsustus)

**Habsburg** on Šveitsis asuva linnuse nimi, millest on tulenenud mitmete kohtade ja isikute nimed:
***[[Habsburgi linnus]]** on linnus Šveitsis Aargau kantonis
***[[Habsburgid|Habsburgide dünastia]]** oli saksa aadlisuguvõsa (praegu eksisteerib Habsburgide-Lotringite suguvõsa, mille liikmed on eelneva naisliini järeltulijad), mille esivanem linnuse rajas
***[[Habsburg (Šveits)|Habsburg]]** on küla ja vald, mille piirides asub ka linnus
***[[Habsburgi krahv]]** oli Habsburgi linnuse valitseja tiitel, mis kandus üle ka Austria keisri tiitlisse
Konstaabel

**Konstaabel** (inglise: *constable* < keskladina: *comes stabuli* 'talliülem') oli kõrge õukonnaametnik keskaegsel Inglismaal; lossi- või kindlusekomandant.

Tänapäeval on konstaabel politseiametnik paljudes riikides, sealhulgas ka Eestis (kuni 31. detsembrini 1925 oli Eesti politsei vastava ametikoha nimetus **rajooniülem**). Konstaabliks nimetati pärast Eesti taasiseseisvumist piirkonnatööga tegelevaid politseiametnikke (praegune nimetus piirkonnapolitseinik), nimetus on ka personaalne auaste politseis. 

## Vaata ka
*konnetaabel
*kordnik
Raimonds Pauls

**Raimonds Pauls**, õieti **Ojārs Raimonds Pauls** (sündinud 12. jaanuaril 1936 Riias) on Läti helilooja, pianist ja poliitik. Ta on kirjutanud üle 500 laulu ja muud muusikat.

Ta on lõpetanud 1958. aastal Läti Riikliku Konservatooriumi pianistina ja 1962. aastal heliloojana. 

1958. aastal hakkas ta esinema koos Riia estraadiorkestriga, alates 1964. aastast oli sama orkestri muusikaline juht, esines kontsertidega Gruusias, Armeenias ja Ukrainas. Aastatel 1973–1978 oli Pauls instrumentaalansambli Modo kunstiline juht, 1978–1982 Läti Tele- ja Raadiokomitee orkestri dirigent ning 1982–1988 Läti Raadio muusikasaadete peatoimetaja. 

Ta on mitu korda võitnud lauluvõistluse "Mikrofon" (*[[Mikrofona aptauja]]*), mida korraldati aastatel 1968–1994. 

1986. aastal algatas Pauls noorte artistide konkursi Uus Laine, mis toimub igal suvel Jūrmalas. 

Aastatel 1988–1993 oli Raimonds Pauls Läti kultuuriminister ning alates 1993. aastast president Guntis Ulmanise nõunik. 1999. aastal esitati Pauls Läti presidendi kandidaadiks, aga ta loobus kandideerimast.

Aastatel 1998–2010 oli ta Läti seimi liige, kuid teatas juba 2009. aastal, et loobub poliitikast ega kandideeri enam 2010. aasta valimistel. Parlamendi pressiteenistuse andmetel oli ta 2010. aastal üks kahest seimi liikmest, kes pole kolme aasta jooksul kõnepuldis sõna võtnud.

## Tunnustus

* 1976 Läti NSV rahvakunstnik
* 1985 NSV Liidu rahvakunstnik 
* Läti Teaduste Akadeemia auliige 
* 1985 Rootsi kuningliku Põhjatähe ordeni I klassi kavaler
* 2007 Balti Täht
* 2010 Austuse orden
* 2016 Briljantmikrofon – elutööauhind
* 2025 Kolme Tähe ordeni I klass (Läti riigi kõrgeim tunnustus,  väljapaistva ja kestva panuse eest muusikasse ning Läti kultuuriellu).

## Looming
Oma kõige populaarsemad laulud on Pauls loonud koostöös luuletajate Ilja Rezniku, Robert Roždestvenski ja Jānis Petersiga.
 
Paulsi laule on esitanud näiteks Anne Velli, Alla Pugatšova, Sofia Rotaru, Roza Rõmbajeva, Laima Vaikule, Nikolai Gnatjuk, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Andrei Mironov, Aija Kukule, Heidy Tamme, Ivo Linna, Rein Tuus, Vello Orumets jpt. 

Kuulsamaid laule:

* "Miljon helepunast roosi" (läti *Dāvāja Māriņa*, vene "Миллион алых роз")
* "Vanaaegsed kellad" (läti *Es mīlu tevi tā*, vene "Старинные часы")
* "Sinine lina" (*Zilie lini*)
* "Kollased lehed" (*Par pēdējo lapu*)
* "Maestro" (*Tik tā viena*)
* "Vernissaaž" (*Jasmīnzars*)
* "Rumal süda" (läti *Muļķe sirds*)

Pärnu teatris Endla on mängitud Paulsi lauludel põhinevat muusikalavastust "Raimonds" (autor ja lavastaja Tiit Palu), mis esietendus 7. märtsil 2009.

## Viited

## Välislingid
* Raimonds Paulsi koduleht (*läti ja inglise keeles*)
* "Raimonds Pauls: poliitikasse on vaja uusi inimesi" Postimees, 8. veebruar 2009 
* "Medvedev andis ordeni Läti lauluisale Raimonds Paulsile" Õhtuleht, 31. juuli 2009
Karlskrona

**Karlskrona** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Blekinge lääni ja Karlskrona valla halduskeskus. Asub Läänemere ranniku saartel. Linna keskus asub Trossö saarel.

Karlskrona asutati 1679. aastal Karl XI laevastikutugikohana.

Linn on tuntud oma barokkarhitektuuri poolest. Karlskrona meresadam kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Karlskronas tegutseb Blekinge tehnikakõrgkool (Blekinge Tekniska Högskola, lühendatult BTH, varasema nimega Högskolan i Karlskrona-Ronneby). Kõrgkool on spetsialiseerunud IT- ja planeerimisalasele haridusele.

Karlskronas asub ka Rootsi suurim mereväebaas ja Rootsi rannavalve peakorter.

## Viited

## Välislingid
Gbadolite

**Gbadolite** on linn Kongo DV-s, Põhja-Ubangi provintsi keskus. Asub Oubangui jõe kaldal Kesk-Aafrika Vabariigi piiri lähedal.

Gbadolite on ümbritsetud vihmametsaga ja sinna pääseb vaid lennukiga.

Linnas oli Kongo DV endise presidendi Mobutu Sese Seko residents. Ta lasi ehitada sinna kolm uhket paleed, mida hakati kutsuma Vihmametsa Versailles'ks.

Linna servas on lennuväli, kuhu võisid maanduda ka Concorde'id, mida Sese Seko sageli rentis.

## Viited
Boma

**Boma** on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Kongo jõe suudmes.

Boma oli Belgia Kongo pealinn aastatel 1886–1926, pärast seda viidi pealinn üle Léopoldville'i (tänapäeval Kinshasa).

## Viited

## Välislingid
Mafia

**Mafia** on saar India ookeanis Aafrika idarannikul. Saar on mandrist eraldatud 17 km laiuse Mafia väinaga. Kuulub Tansaania Pwani piirkonda. Saare elanike arv on 40 800 (2002). Pindala on 394 km&sup2;. Suurim linn on Kilindoni.
Pinge (elekter)

**Pinge** on füüsikas ja elektrotehnikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab kahe punkti vahelist elektrivälja potentsiaalide erinevust ning näitab, kui palju tööd tuleb teha ühiklaengu ümberpaigutamiseks ühest punktist teise:
:{U}=\frac{W}{Q},
kus Q on positiivne punktlaeng ja W on töö, mille elektriväli teeb selle laengu ümberpaigutamiseks. Elektripinge on skalaarne suurus.

Pinged elektriahelas sõltuvad ahelale toimivatest elektromotoorjõududest, samuti ahela parameetritest ja seaduspärasustest (alalispinge korral näiteks Ohmi seadusest ja Kirchhoffi seadustest).

Pinge mõiste võttis 1776. aastal kasutusele inglise füüsik Henry Cavendish, kes uuris elektrinähtusi ja elektrilaengute jagunemist.
 
Elektrotehnikas on pinge elektriahelate ja -seadmete üks tähtsamaid suurusi. Eristatakse alalispinget (püsiva polaarsusega) ja vahelduvpinget (vahelduvasuunalise polaarsusega). Vahelduvpinge tunnussuurused on hetkväärtus, amplituudiväärtus ja efektiivväärtus. Vahelduvpinge (seadme nimipinge, tööpinge) antakse efektiivväärtusena.

Pinge väärtuste põhiliikidena on elektrisüsteemides kasutusel väikepinge, madalpinge ja kõrgepinge.

Tüüpilised väikepinged on 6 V, 12 V, 24 V, 36 V ja 48 V.

Kolmefaasilise madalpingevõrgu 230/400 V nimipinge (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) on 230&nbsp;V, pinge faasijuhtide vahel on 400&nbsp;V.

Elektrienergia ülekandmisel võidakse üle 1-kilovoldised võrgud jaotada keskpinge- (nt 35 kV), kõrgepinge- (110 või 220 kV) ja ülipinge- (330 kV või enam) võrkudeks.

Pinget mõõdetakse voltmeetriga.

## Vaata ka
*Alalispinge
*Vahelduvpinge
*Pingelang
Soojuskindlus

**Soojuskindlus** ehk **kuumakindlus** on materjali võime säilitada tugevust ja mitte roomata kõrgetel temperatuuridel.

Masinaehituses mõistetakse soojuskindluse all masinaelemendi omadust töötada etteantud temperatuuril ettenähtud tööea kestel. Ülekuumenemine töö ajal on ohtlik. Ülekuumenemisel väheneb materjali tugevus, halvenevad määrdeomadused, paisumise tõttu vähenevad liikuvates sõlmedes lõtkud, mis võib viia sööbimise ja purunemiseni.

Normaalse soojusrežiimi tagamiseks tehakse soojusrežiimi arvutusi tiguülekannete, liugelaagrite, pidurite jms konstrueerimisel. Arvutatakse välja hõõrdumisel tekkinud ning pindade ja aluse kaudu eralduv ( soojusülekanne, kiirgamine, konvektsioon) soojushulk. Tasakaaluvõrranditest leitakse konstruktsiooni temperatuur. Vajaduse korral tehakse projekti muudatusi: lisatakse täiendavaid jahutuselemente, suurendatakse jahutava õli hulka.

Terase kuumakindluse tõstmiseks legeeritakse teda volframi, molübdeeni ja vanaadiumiga.

## Vaata ka
*Vibrokindlus 
*Kulumiskindlus
Vibrokindlus

**Vibrokindlus** ehk **vibratsioonikindlus** on masinaelemendi omadus töötada vajalikus režiimidiapasoonis,  vältides resonantsipiirkondi. 

Vibratsioon vähendab masinate töökindlust. Detailis tekivad vahelduvad pinged, mis viivad kiiremale väsimuspurunemisele. Resonantsi tekkimisel on purunemisoht eriti suur.

## Vaata ka
*soojuskindlus
*kulumiskindlus
Kulumiskindlus

**Kulumiskindlus** on masinaelemendi omadus säilitada etteantud tööea jooksul hõõrduvate pindade vajalikud mõõtmed. Detailide kulumisel võib nende tugevus ristlõike vähenemise või dünaamilise koormuse kasvamise tõttu langeda, samuti võivad detailid täielikult ära kuluda (näiteks mullatöömasinate tööorganid). või tekitada suuremat müra (kiirekäigulistes transpordi- ja tehnoloogilistes masinates). Detailide kulumiskindlust aitab suurendada nende kõvaduse ja pinnasileduse tõstmine, mustuse vältimine ning hõõrduvate pindade õlitamine. Liugelaagrite kulumiskindlus tõuseb tunduvalt kui tagatakse nende töö vedelikhõõrdumise režiimil.

## Kulumise põhiliigid

Kulumise põhiliike on kolm:
*mehaaniline kulumine
*korrosioonmehaaniline kulumine
*sööbekulumine

Kõik kulumisliigid toimivad üheaegselt. Olenevalt keskkonna- ja töötingimustest kerkib esile üks või teine. Näiteks lahtises hammasülekandes kulub hamba pind enne enamasti ära, kui väsimusnähud jõuavad ilmuda. Kinnises hästi määritavas ülekandes lõpetab detaili töö piting. Turbatööstusmasinates nihkub esiplaanile korrosioonmehaaniline kulumine. Sööbekulumise tekkimist tuleb tingimata juba eelnevalt vastavate konstruktiivsete võtetega ja materjali valikuga vältida. See võib aga ikkagi esineda lahtistes ülekannetes.

## Teadus, mis uurib kulumist

Teadus, mis uurib pindade omadusi ning kulumis- ja hõõrdenähtusi, kannab nimetust triboloogia.

## Kulumise käik ja intensiivsus

Kulumisel eristatakse kolme faasi:

*Sissetöötamise periood
*Püsikulumise periood
*Katastroofilise kulumise periood

### Sissetöötamise periood

Sissetöötamise perioodil on suur kulumine. Sel ajal toimub pindade mikrokonarate mahahõõrumine, pindade sobitumine. Kulumisprodukti eraldub palju ja määrdeõli mustub. Sellel kulumise esimesel perioodil peab masina töörežiim olema mõõdukas, õli tuleb vahetada tihti.

### Püsikulumise periood

Püsikulumise perioodil töötab hõõrdepaar stabiilselt pikemat aega. Kulumise intensiivsus on sel ajal enam-vähem püsiv. Kui hõõrduvaid pindu veel pidevalt vedelikmäärida, siis on kulumine väga väike.

### Katastroofilise kulumise periood

Kui pinnad on lõpuks kulumise tõttu niivõrd riknenud ja lõtkud hõõrdepaaris sel määral suurenenud, et tekivad löögid ja müra, on saabunud kolmas katastroofilise kulumise periood. Nüüd ei ole sõlme edasine kasutamine enam otstarbekas ja sageli on see ka võimatu.

## Kulumiskindluse arvutused

Kulumiskindluse arvutustes ja ressursi hinnanguil lähtutakse tihti seosest 

pms=const, kus

*p on rõhk (kontaktpinge)
*m on kulumisliigist olenev astmenäitaja. Abrasiivkulumisel m=1, suure surve all määrdeta m=1...2, poolvedelikhõõrdumisel m=3.
*s on hõõrdetee pikkus.

Ülemäärane kulumine on enamasti see, mis lõpetab masinaelemendi tööelu. Seetõttu ongi kulumiskindlus konstruktori ja masinakasutaja huviorbiidis.

## Vaata ka

*kulumine
Masinaelement

**Masinaelement** on masina elementaarosa, mis täidab mingit kindlat ülesannet.

## Masinaelementide liigitus

### Traditsiooniline liigitus

*Liited. Eristatakse lahtivõetavaid (kiil-, liist-, keermesliide jt) ja mittelahtivõetavaid ehk kinnisliiteid (neet-, keevis-, liimliide).
*Ülekanded. Eristatakse hõõrdumisega (rihm-, hõõrd-, ratasülekanne jt) ja hambumisega ülekandeid (hammas-, tigu-, kettülekanne jt)
*Ülekandeid toetavad elemendid (võllid, teljed, laagrid).
*Muud elemendid (sidurid, keredetailid, määrdeseadmed, vedrud jt).

Toodud klassifikatsioon sobib rohkem käsiraamatu jaoks ning pärineb eelmise sajandi esimesest poolest. Kui aga jälgida seoseid masinaelementide vahel – mis on mille jaoks – ja masina konstrueerimise ligikaudset loogilist järjekorda, siis sobib paremini funktsionaalne liigitus.

### Funktsionaalne liigitus

* Võllid, nende liited ja toed (võllid, teljed, võlli ja rummu liited, laagrid, määrimiseadmed ja tihendid).
* Ülekanded (mehaanilised, hüdraulilised ja pneumaatilised ülekanded).
* Keredetailid ja nende liited (kered ja katted, keermesliited, raamid, keevis-, joote- ja liimliited).
* Ajamielemendid (sidurid, pidurid, elastsed elemendid, reduktorid jne).
* Tõste- ja transpordimasinate elemendid ja tüüpkonstruktsioonid (painduvad veo- ja tõsteelemendid koos trumlite, plokkide ja tüüpmehhanismidega).

## Keskne masinaelement

Keskseks masinaelemendiks tuleb lugeda võlli. Ülekanded on vaid selleks, et võllid vajalikul viisil pöörleksid. Ülekandeid võib valida ühe ja sama ülesande täitmiseks mitmesuguseid. Mõnedel juhtudel (ventilaatorid, pumbad jne) pole ülekandeid üldse vaja.

## Tähtsamad lihtsad masinaelemendid
* hammasratas (inglise keeles *gear*)
* tala (*lever*)
* vedru (*spring*)
* ratas (*wheel*, *axle*)
* laager (*bearing*)
* rihm (*belt*)
* kett (*chain*)
* ketiratas
* võll
* telg
* tihend
* sidur

## Vaata ka
* detail

## Kirjandus
* Igor Anikin, Aleksandr Tšuikov. *Masinaelemendid*, 1974. 
* Tiit Tiidemann. *Masinaelemendid*, 1994.
* Pjotr Dunajev, Oleg Lelikov. *Masinaelementide projekteerimine*, 1989.
Materjal

**Materjal** on aine, millest midagi valmistatakse. 

## Vaata ka
*Materjalide loend
*Masinaehitusmaterjalid
*Geoloogiline materjal
LAMP-platvorm

**LAMP** (või **L.A.M.P.**) on lühend, mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid:
*'''L'''inux – operatsioonisüsteem;
*'''A'''pache – veebiserver;
*'''M'''ySQL – andmebaas (või andmebaasi server);
*'''P'''erl, '''P'''HP, '''P'''ython, ja/või '''P'''rimate (mod mono) – programmeerimiskeel.

Täpsemalt on see avatud lähtekoodiga veebiplatvorm.

AMP paketid on kombineeritud installpaketid, mis koosnevad Apache, MySQL ja PHPst.

Sarnaselt LAMP-iga võib komplekteerida ka teistuguseid kooslusi OS+Veebiserver+AndmeBaasiMootor+PaindlikProgrammeerimiskeskkond,
n.t FreeBSD+Apache+PostgreSQL+PHP.

## Välislingid
*ONLamp, from O'Reilly & Associates
### Populaarsemad (L)AMP-paketid
* XAMPP *(Windows & Linux & Mac)*
* EasyPHP *(Windows)*
* Apache2Triad *(Windows)*
Ludwig Müller

**Johann Heinrich Ludwig Müller** (23. juuni 1883 Gütersloh – 31. juuli 1945 Berliin) oli saksa usuteadlane.

Ta oli aastast 1931 Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige. Alates 27. septembrist 1933 oli ta Saksa Evangeelse Kiriku riigipiiskop.

Ta lõpetas oma elu enesetapuga.
Bes

**Bes** oli üks Vana-Egiptuse jumalatest.

Besi seostati eelkõige mitmesuguste naudingutega: muusika, pidustuste, alkoholi pruukimise ja seksiga. Teda peeti sünnitajate kaitsjaks ja teda kutsuti sageli appi sünnitusel.

Vana-Egiptuse jumalate panteonis oli Bes vähetähtsal kohal, kuid lihtrahva seas väga populaarne.

Besi kujutati teiste Egiptuse jumalatega võrreldes ebatüüpiliselt, otsevaates, samal ajal kui enamikku jumalaid ja inimesi kujutasid vanad egiptlased profiilis. Bes oli suure pea, punnis silmade, suust esile ulatuva keele, kõverate jalgade, koheva sabaga, tavaliselt sulekrooni kandev kääbus, kelle groteskne välimus pidi inimesi lõbustama ja peletama kurbust. Samuti on arvatud, et Besi välimus peletas eemale kurje vaime.  

Tema kujud paigutati sageli sünnitusmajadesse ja magamistubadesse. Besi kujutisi on leitud peeglitelt, amulettidelt, voodipäistelt, lusikavartelt ja kosmeetika hoidmiseks kasutatud anumatelt. 

Besi on austatud ka mujal Vahemere maades, iseäranis Foiniikias ja Küprosel, aga ka Vana-Roomas, kus teda kujutati sageli leegionäri riietuses. Tema kujunemislugu on ebaselge ja teda on peetud ka kuni 10 varasema jumala kokkusulandumise teel tekkinud jumaluseks. Mõned teadlased arvavad, et Bes pärineb algselt tänapäevase Musta Aafrika aladelt. 

Besi koos vanakreeka jumala Paaniga on peetud ka inspiratsiooniallikaks Kuradi kujutamisel kristlikus kunstis. 

## Viited
Athena

**Athena**, **Pallas Athena**, (kreeka *Αθηνη*; rooma vaste Minerva) on vanakreeka mütoloogias tarkuse-, julguse-, õiguse- ja õiglusejumalanna. Ta on ka sõdalane ja kangelaslikkuse kaitsja.

Athena on tuntud kui linnamüüride valvur. Talle on pühitsetud Ateena linn ja ta on selle kaitsejumalanna. Athenat kujutatakse kunstis sageli aigise (rinnakilbi) ja harjaga kiivriga.

Legend räägib, et iidsetel aegadel, kui Ateena linna alles rajati, võistlesid kaks jumalat selle üle, kumb neist uut linna valvama hakkab. Need jumalad olid Athena ja merejumal Poseidon (Ateena linn asub teatavasti mere ääres). Otsustati, et linn antakse sellele jumalale, kes teeb linnarahvale kasulikuma kingituse. Poseidon lõi Ateena jaoks ilusa allika, aga selle vesi oli soolane ja ei kõlvanud juua. Athena aga kinkis linnale maailma esimese oliivipuu. See kingitus meeldis linnarahvale palju rohkem. Athena oli võistluse võitnud ja linn usaldati tarkusejumalanna hoole alla.

Athena on ka kudumise patroon. Tema oli see, kes maailma esimesele naisele Pandorale kudumiskunsti õpetas. Ta kaitseb ühtlasi haridust, kunsti ja teadusi. Zeus hüüdis Athenat "öökullisilmseks" ning suhtus temasse kui lemmiklapsesse. Athenal ema õieti polnudki. Ta on isale eriti lähedane seetõttu, et ta sündis Zeusi peast: ühel päeval tundis Zeus kohutavat peavalu, ta kutsus sepp-jumal Hephaistose ja lasi tal oma pea lõhki lüüa. Sellest hüppas välja täisrelvis Athena. Athenal on ka prohvetlikud võimed, mida ta saab kinkida inimestele, kes talle meeldivad. Kivikakk (*Athene noctua*) on üks Athena sümbolitest ja seda lindu seostatakse tänapäevalgi tarkusega.

Athena oli koos Artemise ja Hestiaga üks kolmest Olümpose jumalannast, keda peeti neitsiks.

## Vaata ka
*Athena Lemnia

## Viited
Senua

**Senua** oli roomlaste vähetuntud jumalanna. 

Teda kujutati krunnis juustega sireda naisena. Arvatavasti oli ta keldi päritolu ning roomlased paistvad olevat teda samastanud oma Minervaga. 

Ta on üks nendest jumalatest, kelle kohta on tänapäeval väga vähe teada. Teada on, et üks tema pühamu asus Inglismaal. Seegi avastati alles 2002. aastal. Tema poole kummardati pea igas olukorras, nagu enamiku "ülevõetud" jumalate puhul.
Brigit

**Brigit** ehk **Brigid** oli keldi mütoloogias ravitsemis- ja viljakusejumalanna, kes aitas naisi sünnitusel.

Teda kummardati laialdaselt Iirimaal ja Britannias, kus teda tunti tõenäoliselt Brigantia nime all.. Põhja-Inglismaal oli Brigantia enne roomlaste sissetungi valitseva hõimu, brigantide, peajumalanna. Teda seostati vee, sõja ja ravitsemisega, aga ka jõukusega. Prantsusmaal kandis ta Brigindo nime. Teda austati Imbolci pidustuste ajal 1. veebruaril, ajal, mil uted poegisid.

Ta oli abielus jumal Bresiga ning sünnitas talle kolm poega. Brigit oli Lugi õde ja Dagda tütar. Tihti esineb Brigid ka oma ema Anu teisendina, mis tähendab, et nad olid tõenäoliselt ühe ja sama emajumalanna eri aspektid.

Ta oli oluline viljakusjumalanna ja ravija, kaitses sünnitavaid naisi ning oskas tulevikku ennustada. Ta oli ka seppade ja poeetide kaitsejanna, olles tihedalt seotud bardidega. Ta oli seotud pühade kaevudega ja ka Brenti jõgi sai tema järgi nime.

Püha Brigid või Püha Bride, üks Iirimaa kaitsepühakuid, võis olla enne ristiusu vastuvõtmist jumalanna Brigid preestrinna.

## Viited
Galopp

**Galopp** on hobuse kõige kiirem allüür, milles hobune liigub edasi hüpetega. Kuulda on kolme kabjalööki, millest keskmine jaguneb mõnikord kaheks. Kõigepealt toetub hobune paremale tagajalale (1. löök), seejärel sirutab üheaegselt ette vasaku taga-ja parema eesjala (2. löök). Sellele järgneb keha edasiviimine üle parema eesjala. Tagajalad tõusevad ja vasak eesjalg sirutub maksimaalselt ette. Järgmisel hetkel toetub hobune ainult vasakule eesjalale (3. löök). Keha paiskub üle vasaku eesjala, millega antakse tugev tõuge. Järgneb lennufaas, kus hobune maapinnale ei toetu. Seejärel tsükkel kordub. 

Olenevalt sellest, kumma eesjalaga annab hobune äratõuke enne lennufaasi, kõneldakse parema või vasaku jala galopist.

Galopi kiirus on 12...60 km/h. Kõige aeglasemat galoppi, mille korral kiirus on 12...15 km/h nimetatakse kenteriks. Tavalise galopi kiirus on 30...35 km/h.

## Vaata ka
*Galopivõidusõit
Margit Rüütel

**Margit Rüütel** (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist.

Seisuga 12. juuli 2010 oli ta WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008).

Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise.
 
Ta õppis Audentese Ülikoolis ärikorraldust ja oli Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga.

## Saavutused
Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3.

2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale.

Ta võistles Austraalia lahtistel meistrivõistlustel kaks korda, Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel neli korda, Wimbledoni turniiril kaks korda ja USA lahtistel meistrivõistlustel kolm korda. 

### ITF turniirivõidud üksikmängus
Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus.

## Koht WTA edetabelis aasta lõpus

## Viited

## Välislingid
*Andmed WTA Touri kodulehel
*
Aperitiiv

**Aperitiivid** on kategooria alkohoolseid jooke, mida juuakse enne söögikorda ja mis ergutavad söögiisu. Need on tavaliselt kuivad (ilma suhkruta). Aperitiivid on näiteks absint ja vermut.

Sõna "aperitiiv" tuleb prantsuse keele sõnast *apéritif*, mis omakorda pärineb ladinakeelsest sõnast *aperire*, tähendusega "avama".

Vastanda digestiiviga, mida juuakse peale söögikorda ja mis on tavaliselt magus.
Tugevus

**Tugevus** on materjali võime koormuse all vastu panna purunemisele ja plastsetele deformatsioonidele.

Vastavalt purustavatele pinedele nimetatakse purunemisviisi järgmiselt:
*nihkepinede korral nihkemurruks;
*tõmbepinede korral lahkmurruks;
*nende koosesinemisel segamurruks.

## Tugevuse liigid
* mahuline tugevus
* pindtugevus

Tugevusarvutusi käsitleb tugevusõpetus.
Pindtugevus

**Pindtugevus** on tugevus, mis ilmneb detailide pindade kokkupuutekohtades. Pindtugevus avaldab vastupanu muljumisele.