open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Golf 2020. aasta suveolümpiamängudel

**[[Golf]]is [[2020. aasta suveolümpiamängud]]el** Tokyos Jaapanis võistlesid mehed 30. juulist kuni 2. augustini ja naised 5. kuni 8. augustini. Olümpiaturniiril osales 60 naist ja 60 meest. Võistlused toimusid Kasumigaseki golfi klubis, mis asub Saitama linnas Kawagoes.

## Kvalifikatsioon
Kvalifikatsioon põhineb maailma edetabelil 22. juuni (mehed) ja 29. juuni 2020. aasta (naised) seisuga. Igal meeste ja naiste võistlusel kvalifitseerub kokku 60 mängijat. Kvalifitseeruvad 15 mängijat igast soost. Sel viisil võib kvalifitseeruda kuni neli golfimängijat riigi kohta. Ülejäänud kohad lähevad nende riikide kõrgeima asetusega mängijatele, kellel pole veel kahte kvalifitseeritud golfimängijat. Rahvusvaheline Golfiliit (International Golf Federation, IGF) on garanteerinud, et kvalifitseerub vähemalt üks golfimängija vastuvõtvast riigist ja igast geograafilisest piirkonnast (Aafrika, Ameerika, Aasia, Euroopa ja Okeaania). IGF postitab iganädalased kvalifikatsiooninimekirjad meeste ja naiste praeguse paremusjärjestuse põhjal.

## Välislingid
*Golfi koduleht Tokyo OM-il
Marsskollane

**Marsskollane** ehk **raudoksiidkollane** on sügav- kuni tumekollane sünteetiline värvipigment, koostiselt hüdreeritud raudoksiid Fe2O3 • H2O nagu looduslik muldpigment ooker. Sünteesiti 19. sajandil.

Värvainete indeksis on marsskollase tähis PY42 (Pigment yellow 42) ja 77492

## Omadused
Marsskollase värvus ulatub nagu looduslikul ookril tuhmjast punakaskollasest oranžika kollakaspruunini. Ta on sama püsiv ning looduslikust ookrist isegi paremate värviandvate omadustega ning katvusega. Õlivärvis soodustab ta õli kuivamist. Odava ja püsiva pigmendina kasutatakse marsskollast laialdaselt värvitööstuses ja segatakse sellest koos titaanvalgega heledaid kreemjaid värvitoone.

Marsskollast võib segada kõigi sideainetega, kuid ei soovitata kasutada koos kaadmiumpigmentidega.

Marsskollase põletamisel saadakse marsspunane.

## Viited

## Välislingid
* Marsskollane kunsti- ja konserveerimisvahendite andmebaasis CAMEO
Lubycza Królewska

**Lubycza Królewska** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Lubycza Królewska valla halduskeskus. Lubycza Królewska asub Ukraina piirist umbes seitsme ja poole kilomeetri kaugusel, ligikaudu 13 km Tomaszów Lubelskist lõunakagus.

Lubycza Królewska sai linnaõigused 1757. aastal, kuid kaotas need 1787. aastal. 1. jaanuaril 2016 sai Lubycza Królewska linnaõigused tagasi.

1921. aastal moodustasid juudid 87% Lubycza Królewska elanikkonnast.

## Viited
Dobrzyca

**Dobrzyca** on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Pleszewi maakonnas, Dobrzyca valla halduskeskus. Dobrzyca asub Pleszewist umbes 13 km läänes.

Dobrzyca sai linnaõigused 1440. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Dobrzyca sai linnaõigused tagasi 2014. aastal.

## Viited
Modliborzyce

**Modliborzyce** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Janów Lubelski maakonnas, Modliborzyce valla halduskeskus. Modliborzyce asub Janów Lubelskist umbes 8 km loodes ja Lublinist ligikaudu 58 km lõunaedelas.

Modliborzyce sai linnaõigused kuningas Zygmunt III Wazalt 1631. aastal. 1869. aastal kaotas Modliborzyce linnaõigused. 1. jaanuaril 2014 sai Modliborzyce linnaõigused tagasi.

1921. aastal moodustasid juudid 50,3% Modliborzyce elanikest.

## Viited
Kuortti

**Kuortti** on küla Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas Pertunmaa vallas; 34 km kaugusel Heinolast, 61 km kaugusel Mikkelist ja 170 km kaugusel Helsingist. 

2018. aastal oli elanike arv 252.
Jaraczewo

**Jaraczewo** (saksa keeles *Jaratschewo*, 1939–1945 *Obragrund*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Jarocini maakonnas, Jaraczewo valla halduskeskus. Jaraczewo asub Jarocinist umbes 14 km läänes.

Jaraczewo sai linnaõigused 1519. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.Linnaõigused sai Jaraczewo tagasi 1. jaanuaril 2016.

## Viited
Chocz

**Chocz** on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Pleszewi maakonnas, Choczi valla halduskeskus. Chocz asub Pleszewist umbes 11 km loodes, Prosna jõe kaldal.

Choczi on esmamainitud 1294. aastal. Linnaõigused sai enne 1382. aastat, kuid kaotas need 1870. aastal. 1. jaanuaril 2015 sai Chocz linnaõigused tagasi.

## Viited
Mrozy

**Mrozy** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas, Mrozy valla halduskeskus. Mrozy asub Mińsk Mazowieckist umbes 17 km ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 55 km idas.

Mrozy sai linnaõigused 1. jaanuaril 2014.

## Viited
Sõudmine 2020. aasta suveolümpiamängudel

**[[Sõudmine]] [[2020. aasta suveolümpiamängud]]el** Tokyos Jaapanis toimub 24.–31. juulini Tokyo lahes Sea Forest Waterways. Välja pannakse neliteist medalikomplekti, võistlema hakkab 526 sportlast (263 meest ja 263 naist).

Rahvusvaheline Sõudeliit tervitas 9. juunil 2017 Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsust kiita heaks olümpia sõudeprogrammi muudatused soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Meeste jaoks kustutati olümpiavõistluste programmist kergekaalu roolimeheta neljapaat, selle asemel arvati olümpiaprogrammi naiste neljapaat ilma roolimeheta.

## Kvalifikatsioon
Iga riik võib kvalifitseeruda neljateistkümne võistluse jaoks igas võistlusklassis ühe paadiga. Enamik kohti anti tulemuste põhjal sõudmise 2019. aasta maailmameistrivõistlustel, mis toimusid Austrias Ottensheimis 25. augustist 1. septembrini 2019. Kohad anti riiklikele olümpiakomiteedele, mitte konkreetsetele sportlastele. Edasine kohtade jagamine riikidele (ja sel juhul konkreetsetele sportlastele) nelja mandri kvalifikatsiooniregatil Aasias ja Okeaanias (välja arvatud Austraalia ja Uus-Meremaa), Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Euroopas (koos Ameerika Ühendriikide, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa täiendava osalusega) ning viimasel olümpia kvalifikatsiooniregatil Šveitsis Luzernis.

## Võistluste ajakava

## Välislingid
*Sõudmise ametlik koduleht Tokyo OM-il
Eesti Teatriliidu juhatuse auhind

**Eesti Teatriliidu juhatuse auhind** (aastani 2020 **Eesti Teatriliidu** **teatrikunsti eriauhind**) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida antakse välja alates 2016. aastast.

Auhind asutati 19. veebruaril 2015 Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega ja sellega asendati alates 2016. aastast aasta lavastuse auhind, mida anti välja aastatel 2008–2015. 

Auhind antakse erilise teatrikunstisündmuse eest. Auhinnaga kaasneb Theodori silm, auhind ei ole rahaline.

## Laureaadid

## Viited
Alen Veziko

**Alen Veziko** (sündinud 23. jaanuaril 1980) on eesti laulja.

Tema laul "Päikesepoolsel tänaval" oli Tallinna Televisiooni saate "Suvestuudio" tunnusmuusika.

Ta osales saatesarja "Eesti otsib superstaari" neljandas hooajas, kus jõudis teatrivooru.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Superstaarisaatest pudenenud Alen Veziko: "Olin pettunud!"" Õhtuleht, 21. märts 2011
John Howard Northrop

**John Howard Northrop** (5. juuli 1891 Yonkers, New York – 27. mai 1987 Wickenburg, Arizona) oli ameerika biokeemik. Ta pälvis 1946. aastal koos Wendell Meredith Stanley ja James Batcheller Sumneriga Nobeli keemiaauhinna. Esimese maailmasõja ajal, Northrop tegi uurimistöid USA keemilise sõja teenistuse jaoks.
Ińsko

**Ińsko** (saksa *Nörenberg*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Stargardi maakonnas, Ińsko valla halduskeskus. Linn asub Ińsko järve kaldal.

Ińsko sai linnaõigused enne 1300. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Kaubandus- ja Tööstusministeerium

**Kaubandus- ja Tööstusministeerium** oli enne Teist maailmasõda üks Eesti ministeeriumeid.

19. märtsil 1929 Riigikogus vastu võetud Vabariigi Valitsuse ja ministeeriumide korraldamise seadus täpsustas ministeeriumide ülesandeid. Endiste Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi ning Rahaministeeriumi liitmisel loodi Majandusministeerium.
## Eesti kaubandus- ja tööstusministrid

## Ministeeriumi struktuur
Ministeerium koosnes 1918. aastal järgmistest valitsustest ja osakondadest: 
*Kaubanduse osakond (1918–1929)
:juhataja Harald Normak, Otto Sepp
*Tööstuse osakond (1918–1929)
:juhataja Aleksander Lukk
*Tehniline osakond (1919–1921), milles 1) riigi kesklaboratorium, 2) kaalude ja mõõtude koda, 3) proovikoda ja 4) patentide ja kaubamärkide jaoskond.
*Juriidiline osakond (1919–1921)
*Riigivaranduste osakond (1918–1920)
*Mereasjanduse osakond (1919–1922)
: 1. juhataja Johan Pitka; kaugesõidu kapten Georg Brockhausen
*Kütteainete Keskkomitee (1918–1922)
*Informatsiooni büroo (1918–1922)
*Likvideerimise osakond (1918–1922)
**KTM juures tegutses 21. novembrist 1918 kuni juunini 1919, litsentsikomisjon,

## Viited
Töö- ja Hoolekandeministeerium

**Töö- ja Tööstusministeerium** oli enne Teist maailmasõda üks Eesti ministeeriumeid.

Töö- ja Hoolekandeministeerium asutati 12. novembril 1918. aastal. Seoses Vabariigi Valitsuse ja ministeeriumide korraldamise seaduse vastuvõtmisega 19. märtsil 1929 ühendati Töö- ja Tööstusministeerium Haridusministeeriumiga. Uue ministeeriumi nimeks sai Haridus- ja Sotsiaalministeerium.
## Eesti töö- ja hoolekandeministrid

## Ministeeriumi struktuur
Ministeerium koosnes 1918. aastal järgmistest osakondadest: 
*Töökaitse osakond, 
:juhataja Aleksander Tulp, 
*Hoolekande osakond, 
:juhataja Juhan Kartau,  juhataja kohuste täitja 9. maist 1919 Villem Maasik, Aleksander Ennemuist.
*Tervishoiu Peavalitsus, liideti Siseministeeriumi koosseisust alates 1920. aastast

Töö- ja Hoolekandeministeeriumi koosseisus oli 1928. aastal:
*Töökaitse- ja sotsiaalkindlustuse valitsus
:Kinnistusametid

## Viited

## Välislingid
*Töö- ja Hoolekandeministeerium, 1918-1929, The National Archives of Estonia, fond ERA.2000
Stepnica

**Stepnica** (saksa *Stepenitz*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Goleniówi maakonnas, Stepnica valla halduskeskus. Stepnica asub Odra jõe estuaari kaldal.

Asulat on esmamainitud 1278. aastal. Kuni 1945. aastani kuulus Saksamaa koosseisu.

Stepnica sai linnaõigused 1. jaanuaril 2014.

## Viited
Dziwnów

**Dziwnów** (saksa *Dievenow*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Kamień Pomorski maakonnas, Dziwnówi valla halduskeskus. Dziwnów asub Läänemere rannikul.

Asulat on esmamainitud 13. sajandil. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Dziwnów sai linnaõigused 2004. aastal.

## Viited
Etilda Gjonaj

**Etilda Gjonaj** (sündinud 6. mail 1981 Pukës) on Albaania poliitik ja jurist. Ta kuulub Albaania Sotsialistlikku Parteisse.

2003. aastal lõpetas ta Tirana Ülikooli õigusteaduskonna. Seejärel töötas ta advokaadina. Magistrikraadi kriminoloogia alal omandas ta Tirana Ülikoolis 2011. aastal. 2014–2017 oli ta õigusvahemees. Lisaks kuulus ta eksperdina Albaania parlamendi justiitsreformi komisjoni. 22. mail 2017 määrati ta Albaania justiitsministri asetäitjaks.

Alates 10. septembrist 2017 kuni 18. septembrini 2021 oli ta Albaania justiitsminister.

## Viited
Eesti Teatriliidu lavastajaauhind

**Eesti Teatriliidu lavastajaauhind** on üks Eesti teatri aastaauhindadest. 

Auhinnaga kaasneb klaasikunstnik Ivo Lille loodud Theodori silm (rahastab EV Kultuuriministeerium) ja stipendium, mida rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital.

## Laureaadid

## Viited
Liisi Eelmaa

**Liisi Eelmaa** (sündinud 26. veebruaril 1982 Tallinnas) on eesti maali- ja teatrikunstnik. 

1999. aastal lõpetas ta Tallinna Laagna Gümnaasiumi. 2005. aastal lõpetas Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala bakalaureuseõppe (juhendaja Lilja Blumenfeld), 2017. aastal lõpetas EKA interdistsiplinaarsete kunstide magistriõppe (juhendaja Jaan Toomik).

## Tunnustus
*2009 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*2012 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*2017 Sadolini kunstipreemia

## Isiklikku
Aleksander Eelmaa oli tema isa, Taavi Eelmaa on tema vend.

## Viited
Caudry

**Caudry** (enne 1349. aastat ametlikult *Calderiacum* ja *Cauderi*) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Caudry kantonis. 

Linn on enamasti tuntud kui *Prantsuse [[pits]]ipealinn* (üheskoos Calais'ga) ning seda peetakse Prantsuse rätsepapärandi ja kõrge käsitööoskuse maamärgiks parimate ja kõige kallimate kangaste (sealhulgas Chantilly pits, Leavers' pits, siid või tüll) kudumiseks sajandeid kestnud tekstiilitööstuses. 

Linna ettevõtted on tarnivad kaupa sellistele moemajadele nagu Chanel ja Gucci. Linnas toodetakse moekaupu ka sellistele tuntud kaubamärkidele nagu Yves Saint Laurent, Dolce & Gabbana, La Perla, Alexander McQueen või Ralph Lauren. 

Lähiajaloos on olnud rahvusvaheliselt suure tähelepanu keskmes Caudry pitsist tehtud Cambridge'i hertsoginna Catherine'i pulmakleit, mida ta kandis 29. aprillil 2011 Westminster Abbeys prints Williamiga abielludes, ja Amal Clooney pulmakleit, mida ta kandis septembris 2014 Veneetsias Itaalias Ameerika näitleja George Clooneyga abielludes. Caudry pitsi on kandnud arvukalt kunstnikke ja poliitikuid, nagu Lady Gaga, Beyoncé või Michelle Obama.

## Nimekujud
* **Calderiacum** (alates 1087)
* **Caudris** (alates 1129)
* **Cauderi** (alates 1219)
* **Caudri-en-Borneville**
* **Caudri** (alates 1286)
* **Caudry** (alates 1349)

## Tuntud inimesi

* André Piettre (1906–1994) – Prantsuse majandusteadlane, sündis Caudrys.
* Lucien Janssoone (1898–1944) – Prantsuse vastupanuliikumise tegelane, "Poiste lisaklasside" juht Caudrys 1933. aasta oktoobrist, lasti 1944. aastal maha.
* Charles Lemaire (sündinud 1985) – Prantsuse näitleja Caudryst.
* Arthur Ramette (1897–1988), sündis Caudrys; Prantsuse mehaanik, kommunist ja poliitik. Ta oli Prantsuse Kommunistliku Partei juhtiv esindaja Rahvusassamblees nii enne kui ka pärast Teist maailmasõda (1939–45).
* Gaston Pigot (1885–1969) – Prantsuse poksija, sündis Caudrys.
* Lucienne Bogaert (1892–1983) – (sünninimega *Lucienne Jeanne Gabrielle Lefebvre*), Prantsuse näitleja.
* Léonce Bajart (1888–1983) – Prantsuse vastupanuliikumise ja Caudry tegelane, suri Caudrys. (Auleegioni ordeni kavaler – 1937; *[[Ordre des Palmes Académiques]]* komandör – 1959; Caudry aumedal – 1953).
* Eugène Fiévet (1867–1910) – Prantsuse poliitik, Caudry linnapea, Nordi peanõunik ja saadik, sündis ja suri Caudrys.
* Charles de Lignières *(Carolus de Lignieres)*, Caudry isand 1672–1755.

## Sõpruslinnad
* Wedel, Saksamaa

## Viited
Pilda (Pilda vald)

**Pilda** (latgali *Pylda*, lutsi *Põlda*) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Pilda valla halduskeskus. 

2020. aastal oli külas 273 elanikku, 2022. aastal oli elanikke 268.

## Viited
Natalie Mendoza

**Natalie Jackson Mendoza** (hiina keeles 娜塔莉·门多萨; sündinud 12. augustil 1978) on Hongkongi päritolu Austraalia filminäitleja, laulja ja tantsija.

## Elulugu
Natalie ema oli tantsija ja isa Noel Mendoza oli džässmuusik. Lapsena kolis Natalie koos oma perekonnaga Hongkongist Austraaliasse, kus ta ka üles kasvas. Ta oli abielus Eliot Kennedyga, kuid see abielu lõppes lahutusega 2010. aastal. Eriti tuntud on Natalie Mendoza *Juno* osatäitjana filmis "The Descent" (2005). 

## Osaline filmograafia
* 2001: South Pacific kui Liat (peaosa)
* 2001: Moulin Rouge!

## Olulisemad teatrirollid
* "Romeo and Juliet"
* "Macbeth"
* "Coup d'Etat"

### Singlid
* "Splash Page" 	 	
* "Behold and Wonder" 	 		
* "Bullying by Numbers" 		
* "No More" 	 	
* "D.I.Y. World" 	 	
* "Bouncing Off the Walls"

## Viited

## Välislingid
* 
* Miniseelikuga Natalie Mendoza (New York Post)
2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

**2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus** oli viies Laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 8. detsembril 2007. Selle võitis Valgevene esindaja Aleksei Žigalkovitš lauluga "S druz'yami".

## Tulemused
Eesti Ajutise Valitsuse komissar

**Eesti Ajutise Valitsuse komissar** oli 1919. aastal Eesti Ajutise Valitsuse poolt Eesti linnades ja maakondades määratud ametnik, kelle ülesandeks oli selle järele valvata, et vabariigis maksvad seadused ja valitsuse määrused ning korraldused kõigi ametiasutuste ja vabariigi valitsuse ja kohalike omavalitsuste asutuses linnade, maakondade ja valdade ametnikkude poolt täpipealset rutulist täitmist leiaksid ning et ametiasutuste ja ametnikkude tegevus kindlates seaduslikkuse piirides avalduks.

Ajutise Valitsuse komissar kuulus Siseministeeriumi ametkonda, komissaride kulud kaeti riigikassa arvel Siseministeriumi kaudu.

Omavalitsuste üle järelevalvet teostanud komissaride tegevus lõpetati 1919. aasta augustis. Maakonna komissaride asjaajamine anti üle: maakonna omavalitsuse järelvalwesse puutuv siseministrile, valdade omavalitsustesse puutuv vastavale maakonnavalitsusele. 

## Eesti Ajutise Valitsuse komissarid
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Järvamaal Viktor Tomberg
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Saaremaal Victor Neggo, alates 1. jaanuarist 1919, Woldemar Unt  – august 1919;
*Eesti Ajutise Valitsuse Harju Maakonna ja Tallinna linna komissar, Peeter Reisik, alates 9. jaanuarist 1919 – august 1919;
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Tartu maakonnas ja linnas ning Viljandi maakonnas Adolf Andreson, alates 1. jaanuarist 1919
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Pärnu maakonnas ja Pärnu linnas August Jürmann, alates 1. jaanuarist 1919 – august 1919;
*Eesti Ajutise Valitsuse  komissar Võru maakonnas ja Võru linnas Heinrich Luht
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Haapsalu maakonnas Boris Ustav, alates 30. detsember 1918 – 4. veebruar 1919; 
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Petseri maakonnas ja linnas, Boris Ustav, alates 4. veebruarist 1919; kohustetäitja Võru mk ja linna komissar Heinrich Luht, alates 19. aprillist 1919
*Eesti Ajutise Valitsuse komissar Narva linnas Christian Kaarna, alates 12. veebruarist 1919
*Eesti Ajutise Valitsuse komissari (kohuste täitja) Viru maakonnas ja Rakvere linnas Christian Kaarna, alates 21. märtsist 1919
## Vaata ka
*Eestimaa kubermangukomissar Jaan Poska ja kubermangukomissarile allunud maakonnakomissarid
## Viited
Landesen

**Landesen** oli Lübeckist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Caspar Jochim Landesen (1712−1787), Haapsalu raehärra ja bürgermeister
*Johann Heinrich Landesen (1756−1799), Haapsalu bürgermeister, kaupmees
*Carl Gustav Landesen (1757−1801), Haapsalu bürgermeister, rae kohtufoogt
*Johann Gottlieb Landesen (1765−1825), Tallinna raehärra, kaupmees
*Peter Woldemar Landesen (1792−?), Haapsalu raehärra
*Friedrich Gottlieb Landesen (1799–1875), med. dr, Pärnu kreisiarst 1824–1865, riiginõunik
*Caspar Eduard Landesen (1800–1876), apteeker
*Carl Friedrich von Landesen (1802−1883), Tallinna raehärra, mõisaomanik
*Heinrich Leopold Landesen (1804−1859), vaimulik, luteri pastor Harkovis
*Carl Selmar Landesen (1826−1898), Torma-Lohusuu pastor-adjunkt ja pastor
*Eduard Friedrich von Landesen (1837−1906), tõeline riiginõunik, arst Tveris
*Alexander Landesen (1837−1894),  med. dr, Jekaterinburgi linnaarst
*Robert Landesen (1842−1868),  med. dr, sõjaväearst
*Woldemar von Landesen (1854−1925), jurist, Tallinna raehärra 1887–1889
*Oskar Eduard von Landesen (1857−1901), med. dr, arst Saksamaal ja Tallinnas
*Robert Carl Landesen (1863−1904), Rõuge ja Viljandi pastor-adjunkt, Türi pastor
*Georg Rudolf Wilhelm von Landesen (1866−1935), riiginõunik, keemiamagister, Tartu ülikooli keemiaprofessor, dekaan, Saksa Kultuurnõukogu liige
*Erich von Landesen (1871–1945), Haapsalu teedeinsener ja arhitekt

## Landeseni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Pühatu (*Pühhat*) (1871−1875)
## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 105 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B121%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.

## Välislingid
*Landeseni suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru
*Landeseni suguvõsa Venemaa liind
Campodea plusiochaeta

***Campodea plusiochaeta*** on liik harkhännalisi.

Liik peaks esinema ka Eestis, ainsa esindajana harkhännaliste seltsist.
Eesti Maakogu

**Eesti Maakogu** on algatus põlisrahvaste huvide viimiseks Eesti elukorraldusse.

Maakoguga soovitakse arendada kogukondlikke liikumisi. Territoriaalselt võetakse aluseks Eesti kihelkondlik jaotus. Initsiaatoriks oli Haeska grupp kelle eestvõtmisel kogunes Raikkülas 3.02.2018. Asutav Kogu - koosseisus 77 inimest.

Eesti Maakogu moodustamine ja Seadmuse/põhikirja kinnitamine  toimus Juurus mihklipäeval, 29.09.2018.

Maakogu (kihelkonnakogude)  võrgustik on hästi sobinud Saaremaa aktivistidele, kuna seal kehtis pikka aega kunagiste toonaste kihelkondade piiride lähedane omavalitsuste jaotus. Aktiivsus on suurem olnud ka Läänemaal.

Seepärast on seal korraldatud nõupidamisi (ümarlaudu).

24.08.19 Valjala pastoraadis.

31.10.20 - 01.11.20  Ümarlaud Liivi Seltsimajas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal

24.04.21 - 25.04.21. Juhatuse laiendatud koosolek Liivi Seltsimajas

**Üldkoosolekud:**

02.02.2019. Tartus Ugala majas

28.09.2019.  Vigala rahvamajas

## Viited
Kohtume Kunglas

"**Kohtume Kunglas**" on Elmar Rajaloo operett Aksel Valgma (1910–1966) libretole.

Lavastatud Sydneys ja Adelaide'is 1967, Melbourne'is 1969.

"Kohtume Kunglas" toimub vaba Eesti viimasel aastal Karulaane suvituskohas, kus tsaariajast kuulus restoran Alhambra on pankroti piiril. Omaniku poeg on veendunud, et uuel ajal on eestlased küllalt rikkaks saanud ning soovivad juba kõrgemat kõrtsikultuuri. Poja soovil sünnibki esinduslik hotell-öölokaal Kungla. Tegelaste hulgas on Estonia primadonna Filmi Finali, solist Benno Haltuura, tekstiilipoe direktor Aadam Iiskann, kindlustusseltsi esindaja Maks Nobe, maaomanik Madis Margapuu, on kodumaa tundmaõppijaid, üliõpilasi korporatsioonist Fraternitas Taaraensis, külatüdrukuid, görle jt. ... Tegu on omamoodi unelmaga vabast Eestist, igatsusega kodumaa järele, mis kättesaamatus kauguses..."

## Viited
Lass (perekonnanimi)

**Lass** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lass 426 inimesel: 192 mehel ja 234 naisel. Perekonnanimede levikult on Lass meeste puhul 314. kohal ja naiste puhul 263. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,54.

## Nime kandjaid
*August Lass, eesti jalgpallur (1903–1962)
*Helena Lass, eesti psühhiaater (1980–)
*Jüri Lass, eesti balletitantsija (1942–2002)
*Kaur Lass, eesti arhitekt (1973–)
*Liis Lass, eesti seltskonnategelane (1986–)
*Liis Lass, eesti näitleja (1989–)
*Liisu Lass, eesti ajakirjanik (1988–)

## Viited
Vadim Faibissovitš

**Vadim Zelmanovitš Faibissovitš** (vene keeles Вадим Зельманович Файбисович; sündinud 8. mail 1944 Molotovi oblastis) on Venemaa maletaja, rahvusvaheline meister (1993). 

Faibissovitš täitis meistrinormi 1965. aastal. Ta on kolmekordne Leningradi malemeister (1965, 1969, 1977).

1969. aastal võitis ta Vilniuses rahvusvahelise turniiri, edestades seejuures hiljem suurmeistriteks tõusnud  Heikki Westerineni, Juri Razuvajevit, Algimantas Butnoriust ja Jan Timmanit. 1981. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus sai kuuenda koha.

Faibissovitš tegutseb ka maletreenerina.

## Viited

## Välislingid
*Vadim Faibissovitš FIDE andmebaasis
Sergei Sokolov (maletaja)

**Sergei Mironovitš Sokolov** (vene keeles Сергей Миронович Соколов; 17. veebruar 1937 Moskva – 1992) oli vene maletaja, kirimale rahvusvaheline meister (1982). 

Sokolov täitis meistrinormi klassikalises males 1963. aastal. 1974. aastal võitis ta Moskva meistrivõistlustel pronksmedali. 1977. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus jagas 3.–5. kohta.

Kirimales tuli ta NSV Liidu 8. kirimale meistrivõistlustel (1967–1968) esikohale. Sai ICCF-ilt 1982. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 12. kirimale MM-l (1984–1991) tuli kümnendaks.
Boriss Zlotnik

**Boriss Anatoljevitš Zlotnik** (vene keeles Борис Анатольевич Злотник; hispaania keeles * Borís Zlotnik*; sündinud 5. oktoobril 1946 Perovos Moskva oblastis) on Hispaanias elav vene maletaja ja maletreener, rahvusvaheline meister (1990). 

Zlotnik täitis meistrinormi 1968. aastal. 1980. aastal võitis ta Moskva lahtised meistrivõistlused välkmales (osavõtjate seas oli ka Mihhail Tal). 1981. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus jagas 3.–5. kohta.

Ta töötas Moskvas Riiklikus Kehakultuuri Instituudis maleõppejõuna, oli aastatel 1985–1991 malekateedri juhataja (Nikolai Krogiuse eelkäija). 1985. aastal sai ta pedagoogikakandidaadiks. 

1992. aastal emigreerus Zlotnik Hispaaniasse, kus tegutseb maletaja ja treenerina. Ta on olnud Miguel Illescase ja Fabiano Caruana treener. Omab Venemaa ja Hispaania kodakondsust. Malevõistlustel esindab ta Venemaad. 

## Välislingid
*Borís Zlotnik FIDE andmebaasis
Unustatud laul

**"Unustatud laul"** on Eerik Maasepa operett Aksel Valgma libretole.

Lavastatud Sydneys (1963), Adelaide'is (1968) ja Stockholmis (1969).

""Unustatud laulu" tegevus toimub oleviku vabas Eestis muusikaäris "Helide ilm", kus liigub helilooja Tiit Peoleo, lavasuurus Rita Tarapita, kaunite kunstide austaja Taaniel Tengelpung, klaverdaja Jim Klimbimm, südametevallutaja Siim Siidisilm, espressolist Kiski Eipolemiski jt."
Võimukorraldus

**Võimukorraldus** on riigi kord, peamiselt mõeldakse sellega riigivõimu- ja valitsemisorganite suhteid, struktuuri ja pädevust. Sõna *riigikord* kasutatakse ka riigivormi tähenduses.
Roots (perekonnanimi)

**Roots** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roots 648 inimesel: 304 mehel ja 344 naisel. Perekonnanimede levikult on Roots meeste puhul 147. ja naiste puhul 138. kohal. Perekonnanime Roots kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 42). Nimi on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,3.

## Nime kandjaid
*Andres Roots, eesti kitarrist (1976–)
*Ave Roots, eesti sotsioloog (1981–)
*Elmar Roots, Eesti loomaarstiteadlane (1900–1962)
*Fideelia-Signe Roots, eesti kunstnik (1976–)
*Harald Roots, Eesti sõjaväelane (1905–1986)
*Harry Roots, eesti juhtimisteadlane (1950–2010)
*Jaan Roots, eesti agronoom ja mesinduse eriteadlane (1908–1967)
*Jaan Roots, eesti maadleja (1933–)
*Jaan Roots, eesti metsavend (1927–1952)
*Jüri Roots, eesti agrotehnikateadlane (1935–) 
*Lembit Roots, eesti mehaanikateadlane (1931–1993)
*Lydia Roots, eesti ajaloolane (1906–1997)
*Marek Roots, eesti vaimulik, luuletaja ja kirikuloolane (1976–)
*Ott Roots, eesti keemik (1946–)
*Otto Roots, eesti õpetaja, ehitusteadlane ja laulutekstide autor (1914–1994) 
*Riho Roots, eesti arstiteadlane, patoanatoom ja hügieenik (1900–1979) 
*Valdur Roots, eesti pianist ja klaveripedagoog (1936–2011)
*Vilja Roots, eesti agronoom ja koduloolane (1938–)
*...

## Viited
Vladimir Antošin

**Vladimir Sergejevitš Antošin** (vene keeles Владимир Сергеевич Антошин; 14. mai 1929 Moskva – 13. mai 1994) oli vene maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1963). 

Antošin täitis meistrinormi 1952. aastal. 1963. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Samal aastal sai Antošin ka suurmeistriks (34-aastaselt). Ta pääses seitsmel korral mängima  NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kus parimaks saavutuseks jäi 1967. aastal Harkivis peetud meistrivõistlustel saadud seitsmes koht.

1966. aastal võitis Antošin Zinnowitzis rahvusvahelise turniiri, edestades seejuures suurmeister Wolfgang Uhlmannit. 1981. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus jagas 3.–5. kohta.

Aastatel 1971–1981 oli ta NSV Liidu malekoondise vanemtreener.
Tornimäe vana kalmistu

**Tornimäe vana kalmistu** on Saare maakonnas Tornimäe külas asuv kalmistu. See jääb kohalikust õigeusu kirikust 350 m põhja suunas.

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kalmistu pindala on 1,93 ha.

Külas asub ka Tornimäe uus kalmistu.

## Viited

## Välislingid
*
Bugi-vugi (tants)

**Bugi-vugi** on seltskonnatants rock’n’rolli või bugi-vugi muusika saatel. See tants tekkis 1940. aastatel ja kuulub svingtantsude hulka.

## Välislingid

* bugi-vugi (Eesti Entsüklopeedia)
Purekari rändrahn

**Purekari rändrahn** ehk **Purekari neeme rändrahn**, ka **Purekkari Maasäärekivi**, on rändrahn Pärispea poolsaarel Purekkari neemel Pärispea külas.

Rahnu mõõtmed on 7,1 x 6,6 x 4,4 meetrit. Ümbermõõt on 22,1 meetrit.

## Viited
Vladimir Giljarovski

**Vladimir Giljarovski** (vene keeles *Владимир Алексеевич Гиляровский*; 26. november / 8. detsember 1855 Vologda kubermang – 1. oktoober 1935 Moskva) oli vene ja nõukogude kirjanik, ajakirjanik ja Moskva koduloolane.

Ta sündis 1855. aastal Vologda kubermangus, tema isa oli krahv Olsufjevi mõisas abimetsaülem. 1865. aastast õppis Vologda gümnaasiumis.

1871. aasta juunis pärast ebaõnnestunud eksamit põgenes ta kodunt ilma passi ja rahata. Leidis Jaroslavlis tööd burlakina: 20 päevaga mööda Volgat Kostromast Rõbinskisse. Aastatel 1871–1881 reisis ta mööda Venemaad, proovides paljusid ameteid. 

1881. aastal asus Giljarovski elama Moskvasse, kus ta töötas ajakirjanikuna. Ta kirjutas ülevaateid avalikkuse tähelepanu pälvinud sündmustest ning osales oma aja teatri- ja kirjanduselus. 1884. aastast tegi kaastööd ajalehele Russkije Vedomosti, lisaks kirjutas artikleid ka ajakirjale Russkaja Mõsl, ajalehtedele Russkoje Slovo ja Golosa Moskvõ.
Georgi Garanjan

**Georgi Garanjan** (15. august 1934 Moskva – 11. jaanuar 2010 Krasnodar) oli Armeenia päritolu Venemaa saksofonist, dirigent, helilooja ja arranžeerija. Ta mängis olulist rolli vene džässmuusika arendamises ja populariseerimises.

Garanjan oli aktiivne nii sooloartistina kui ka ansamblite juhina, kirjutades muusikat ja arranžeeringuid erinevatele džäss- ja sümfooniaorkestritele. Tema loomingus on ühendatud klassikalise muusika elemente ja modernset džässikeelt, mis aitas Venemaal luua isikupärast džässistiili. Ta esines kodu- ja välismaal ning oli eeskujuks paljudele vene džässmuusikutele.

## Tunnustus
*1993 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2000 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia 

## Välislingid
*Elulugu (inglise keeles)
Kandpuud

**Kandpuud** olid varem  lühikese ree taha kinnitatud 2–4 kaigast, mis olid ree põhja pikenduseks. Nende abil sai vedada suuremat heina- või haokoormat.

Kasutusel olid Lääne-Eestis ja saartel.

## Vaata ka
*kandepuud

## Viited
Haussy

**Haussy** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Caudry kantonis.

## Tuntud inimesi

* Pierre Mauroy (5. juuli 1928 – 7. juuni 2013)

## Viited
Järve haigla

**Järve haigla** (ametlikult **Ida-Tallinna Keskhaigla Õendusabikliinik**) on Ida-Tallinna Keskhaigla üksus aadressil Energia tänav 8/ Tervise tänav 8. 

Haiglale lähimad ühistranspordipeatused on Järve haigla peatus (bussiliin 61 Kotermaa – Järve haigla) ja Energia peatus (bussiliin 23 Bussijaam–Kadaka).

## Välislingid
*Järve Haigla koduleht
Klaudia Tanner

**Klaudia Tanner** (neiupõlvenimi **Klaudia Wallner**; sündinud 2. mail 1970 Scheibbsis) on Austria poliitik, ta on Austria Rahvapartei liige. Ta on 7. jaanuarist 2020 Austria kaitseminister.

Ta sündis aastal 1970 Scheibbsis Alam-Austrias. Aastal 1995 lõpetas ta Viini Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1995–1996 täiendas ta oma praktikat Liesingi ringkonnakohtus ja Viini tsiviilõiguse riigikohtus.

Aastatel 1996–2001 töötas ta Alam-Austria põllumeeste ühingus juriidilise ja sotsiaalse ametnikuna. Aastatel 2001–2003 töötas ta siseminister Ernst Strasseri kabinetis.

Alates 7. jaanuarist 2020 on ta Austria kaitseminister.

## Välislingid
*Klaudia Tanner Austria kaitseministeeriumi kodulehel (saksa keeles)
Sophie Wilmès

**Sophie Wilmès** (sündinud 15. jaanuaril 1975 Ixellesis) on Belgia poliitik. Ta oli alates 27. oktoobrist 2019 kuni 1. oktoobrini 2020 Belgia peaminister ja alates 1. oktoobrist 2020 kuni 14. juulini 2022 Belgia välisminister. Alates 16. juulist 2024 on ta Euroopa Parlamendi liige ja asepresident. 

27. oktoobrist 2019 kuni 17. märtsini 2020 oli ta peaministri kohusetäitja, sest alalist valitsust ei suudetud moodustada ja eelmine peaministri kohusetäitja Charles Michel oli ametist lahkunud, saades Euroopa Ülemkogu eesistujaks. 16. märtsil 2020 nimetas kuningas Philippe I Wilmès' seoses 2019.–2020. aasta koroonapandeemiaga juhtima alalist vähemusvalitsust, 17. märtsil andis tema valitsus parlamendis ametivande ning astus sellega ametisse. 

Ta kuulub prantsuskeelsesse liberaalsesse erakonda Mouvement Réformateur. 2014. aastal sai ta asendusliikmena Belgia parlamendi alamkoja liikmeks. 

Wilmès on lõpetanud Institut des Hautes Etudes de Communications Sociales kommunikatsiooni erialal ja Brüsseli Saint-Louise ülikooli finantsjuhtimise erialal.

## Isiklikku
Sophie Wilmès on abielus Austraalia endise jalgpalluri Chris Stone'iga. Neil on kolm tütart.

## Välislingid
* "Belgian Foreign Minister Sophie Wilmès in intensive care for COVID-19", Politico Europe, 22. oktoober 2020
Anatoli Lutikov

**Anatoli Stepanovitš Lutikov** (vene keeles Анатолий Степанович Лутиков; 5. veebruar 1933 Leningrad – 23. oktoober 1989 Tiraspol) oli vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1969). 

Lutikov sai suurmeistriks 36-aastaselt 1969. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. NSV Liidu meistrivõistlustel jagas ta 1959. aastal 10.–11. kohta, aastavahetusel 1964/1965 8.–9. kohta ja võitis aastavahetusel 1968/1969 peetud meistrivõistlustel pronksmedali.

1967. aastal tuli Lutikov Beverwijki rahvusvahelisel turniiril Boriss Spasski järel teiseks, edestades seejuures Bent Larsenit ja Svetozar Gligorićit. 1971. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus jäi kaheksandaks.

## Välislingid
*
Linda Moorats

**Linda Moorats** (pseudonüümid **Maimu Liivamaa**, **Selli Sulg**; 12. juuli 1924 – 11. august 1981) oli eesti ajakirjanik ja luuletaja.

Ta tegi kaastööd väljaannetele Järvalane, Lihula Koit, Kommunismiehitaja, Nõukogude Hiiumaa, Sakala, Tee Kommunismile, Traktorist.

## Viited
Quique Setién

**Enrique Setién Solar** (sündinud 27. septembril 1958) on Hispaania endine jalgpallur (poolkaitsja) ja praegune treener. Ta on alates 13. jaanuarist 2020 Hispaania kõrgliiga meeskonna FC Barcelona peatreener.

Mängijapäevil kutsuti teda vahepeal hüüdnimega *El Maestro*. Tuntust kogus ta Racing de Santanderis, kus ta nii alustas kui ka lõpetas oma elukutselisekarjääri. Ta mängis La Ligas 15 hooaja jooksul kokku 374 mängus ja lõi 58 väravat. Kolmel korral sai ta ka kutse Hispaania jalgpallikoondisse.

2000. aastatest töötab Setién treenerina ning on seni juhendanud ka Racingut.

## Saavutused
### Mängijana
**Madridi Atlético**
*Supercopa de España: 1985

## Viited
Aksel Valgma

**Aksel Valgma** (sünninimega *Aleksander Grünberg*; 12. mai/25. mai 1910 Järvamaa – 25. august 1966 Sydney) oli eesti ajakirjanik ja prosaist.

Aksel Valgma sündis aastal 1910 Järvamaal. Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Juba gümnaasiumi ajal hakkas ta tegema kaastööd ajalehtedele.

Valgma töötas ajakirjanikuna Uudislehe ja Esmaspäeva toimetuses, sai Rahvalehe tegevtoimetajaks.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Sealt siirdus ta aastal 1949 elama Austraaliasse, kus esialgu töötas vildivabrikus. Peagi asus ta toimetama kohalikku eestikeelset nädalalehte Meie Kodu.

Ajalehetöö kõrval tegeles ta ka proosakirjandusega.

Aksel Valgma lõpetas aastal 1966 oma elu Sydneys enesetapuga.

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, lk. 644
Kangasõlg

**Kangasõlg** (murdekeeles ka *tempel*) oli puust või metallist varb, millega tõmmati kootud kangaosa laiuti pingule. Puust kangasõlg koosnes kahest osast, millel olid peenehambulised otsad laiemaks või kitsamaks seadmiseks. Vastavalt seadele oli sõlg pikem või lühem, nagu kanga laius parajasti nõudis.

## Vaata ka
*kangaspuud
*kangareha
*kangas
*kangakudumine

## Viited

## Välislingid
*Kangasõlg, Eesti Põllumajandusmuuseum
Ilze Juhansone

**Ilze Juhansone** (sündinud 1971) on Euroopa Liidu ametnik, alates 14. jaanuarist 2020 Euroopa Komisjoni peasekretär. 

Ta on lõpetanud Läti Ülikooli läti keele ja kirjanduse erialal (1994) ja tal on magistrikraad õigusteaduses (2005). 

Aastatel 2004–2008 töötas Ilze Juhansone Läti justiitsministeeriumis ja aastatel 2008–2011 Läti välisministeeriumis. Aastatel 2011–2015 oli ta Läti alaline esindaja Euroopa Liidu juures. Aastatel 2015–2020 oli ta Euroopa Komisjoni peasekretäri asetäitjana, kes vastutas protokolli ja komisjoni suhete eest teiste Euroopa Liidu institutsioonidega. 

Alates 2019. aasta augustist oli ta Martin Selmayri ametist lahkumise järel Euroopa Komisjoni peasekretäri kohusetäitja ja kinnitati 14. jaanuaril 2020 peasekretäriks.  

## Viited
Domus Aurea

***Domus Aurea*** (ladina keeles 'kuldne maja') ehk **Kuldpalee** oli palee Roomas, mille lasi ehitada keiser Nero aastal 64, pärast Rooma põlemist, ühe varasema palee *Domus Transitoria* asemele. 68. aastaks valminud hoone sarnanes enam maamõisa kui linnamajaga ja kogu paleekompleksi pindala oli ligi 120 hektarit.

Palee on tuntud silmapaistvate seina- ja laemaalingute poolest. Väikesed toad ja koridorid on üleni maalingutega kaetud, või on seinad olnud kaetud marmorplaatidega või kullatud. Maalingute stiil on nn. neljas ehk fantaasiastiil, mis ühendab varasemate stiiliperioodide elemente ja milles esinevad keerukad meelevaldsed kombinatsioonid ornamentidest ja figuuridest, nn groteskid. Domus Aurea söögisaal on varaseim kaheksanurkse põhiplaaniga kuppelehitis, ühtlasi esimene teadaolev kuppel paleearhitektuuris.

## Viited

## Välislingid
* Video: Faces of Ancient Europe: Emperor Nero's Golden House (Domus Aurea)
* Golden House of Nero. - britannica.com
Taekwondo 2020. aasta suveolümpiamängudel

**[[Taekwondo]] [[2020. aasta suveolümpiamängud]]el** Tokyos toimub 25. kuni 28. juulini. Võistlused toimuvad Makuhari Messe konverentsikeskuse spordikompleksis Chibas. Taekwondos osaleb  128 taekwondo võitlejat, kes võistlevad kaheksas kaalukategoorias; neli meestele ja neli naistele.
## Kvalifikatsioon
Tokyo mängudel Taekwondo võistlusel osales kokku 128 sportlast, 64 mõlemast soost ja 16 kõigis kaheksast kaalukategooriast. Igal rahvuslikul olümpiakomiteel on võimalus võistlusele saata kuni üks võistleja, tulemuseks on maksimaalselt kaheksa võistlejat, igast soost neli. Igas kaaluklassis oli Maailma Taekwondo Föderatsiooni (WTF) olümpia edetabeli kaudu saadaval viis kvoodikohta, üks kvoodikoht oli saadaval WT Grand Slam Champions Seriesi kaudu, üheksa kvoodikohta olid saadaval mandri kvalifikatsioonivõistluste kaudu (kaks mandri kohta, välja arvatud Okeaania üks koht) ja kvoodipaik oli saadaval kas võõrustajale (Jaapanile valitud neli kaaluklassi, soo järgi kaks) või komisjoni kolmepoolse kutsega (ülejäänud neli klassi.

Kui rahvuslikul olümpiakomiteel oleks kvalifitseerinud paremusjärjestuse vähemalt kaks nais- või meessportlast, ei oleks saanud ta osaleda mandri kvalifikatsiooniturniiril, kui ta ei loovuta paremusjärjestuse kaudu saadud kohti. See hõlmas korraldajat Jaapanit, kellel oli automaatselt kaks naist ja kaks meest. 

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed
#### 58 kg
#### 68 kg
#### 80 kg
#### +80 kg
### Naised
#### 49 kg
#### 57 kg
#### 67 kg
#### +67 kg

## Välislingid

*Taekwondo koduleht Tokyo OM-il
RedGrey

**RedGrey** (endine MM-Motorsport) on Eesti rallimeeskond, mis asutati aastal 2005. Ettevõte kuulub Markko Märtinile ja Ott Tänakule.

Meeskond on tulnud mitu korda Eesti meistriks, peamiselt N-grupi autodega aastatel 2006–2010. Sõideti ka veel SWRC-sarjas, kus saavutati teine koht.

Alates 2020. aastast hakkas ettevõte hooldama Hyundai WRC2 tiimi R5 autosid. Nimi MM Motorsport asendati nimega RedGrey. 

## Viited
B-rühm

**B-rühma** tutvustati 1982. aastal. Need autod olid ühed kõige kiiremad ja võimsamad ralliautod mis üldse ehitatud. Selle ralliautode ajastut kutsutakse ka kui ralli kuldajastuks.

Kuid nende autodega juhtunud liiga paljude katastroofiliste, ka surmaga lõppenud õnnetuste põhjuseks nimetatigi nende autode liigset kiirust ja võimsust ning ka kehva pealtvaatajate kontrolli. Pärast Henri Toivoneni ja tema kaardilugeja Sergio Cresto surma 1986. aasta Korsika rallil keelas FIA B-rühma ära. See plaaniti asendada S-rühmaga, mille autodel oleks võimsus piiratud 300 hj-ni ja homologeerimiseks olnuks vaja toota vaid 10 autot, kuid otsustati A-rühma kasuks. Lühiajaline B-rühma ajastu on omandanud legendaarse staatuse rallifännide ja autohuviliste seas.

B-rühm loodi 1982. aastal paralleelselt A-rühma ja N-rühmaga, vahetas välja 4. ja 5. rühma autod. Kui A-rühma autod pidid olema neljaistmelised ja neid pidi olema tänavaautodena toodetud vähemalt 5000, siis B-rühma autodel oli palju vähem tehnoloogia- ja disainipiiranguid, ka homologeerimiseks piisas vaid 200 auto tootmisest. Kaalu alandati nii väikseks kui võimalik, lubatud oli kasutada kõrgtehnoloogilisi materjale ja turbodel piiranguid ei olnud. Seetõttu olidki B-rühma autod väga võimsad - 1981. aastal, aasta enne B-rühma olid võimsamad autod ligi 250 hobujõulised, siis B-rühma viimasel aastal, 1986. aastal, olid võimsamad autod üle 500 hj võimsusega.

## Autod

;Märkmed


## Viited
Saint-Python

**Saint-Python** (ametlikult **Sainct-Pieton** ja **St-Piton** erinevatel aegadel enne 1800. aastat) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Caudry kantonis, nimetatud Piat de Seclini järgi.

## Tuntud inimesi

* Raymond Poirette (1928–1944)

## Viited
Anna Kontula

**Anna Liisa Kontula** (sündinud 30. märtsil 1977 Poris) on Soome sotsioloog ja poliitik, ta kuulub erakonda Vasakliit. Ta on aastast 2011 Eduskunna liige.

Aastal 2002 kaitses ta väitekirja "Üliõpilasliikumistest 1970-ndatel aastatel". Olles lõpetanud mitu prostitutsiooniga seotud uurimisprojekti Soomes, avaldas Tampere ülikool tema artikli ja oma töö, milles hinnati prostitutsiooni ja naistevastase vägivalla kriminaliseerimist. Ta töötab tööjõupiirangute, kultuuriväärtuste, sealhulgas rassismi mõju hindamise valdkonnas mitte ainult selles, kus inimesed saavad töötada, vaid ka seal, kus nad saavad elada. Ta töötas ülikoolis õpingute ajal seksitööstuse ühingu aseesimehena ja osales paljudes organisatsioonides, mis olid seotud erinevate ühiskondlike tegevustega.

Aastast 2011 on ta Eduskunna liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ja on kolme lapse ema. Tema vanaisa Manu Kontula (1873–1931) oli samuti Eduskunna liige.

## Välislingid
* Anna Kontula koduleht
Inimene ja ajalugu

**"Inimene ja ajalugu"** on kirjastuse Varrak alates 2002. aastast ilmuv raamatusari. Sari koosneb 17.–20. sajandil elanud suurkujude elulugudest, seni on ilmunud 17 köidet.

Sarja on kujundanud Dan Mikkin.
Torn (Eesti Maaülikooli ühiselamu)

**Torn** on Eesti Maaülikooli 16-korruseline ühiselamu, mis majutab kõrgkooli kohalikke õppureid kui ka välistudengeid. Tartu linnaosas Tähtveres aadressil Fr.R.Kreutzwaldi 52-54 asuv kõrghoone valmis aastatel 1974–1976, avati 1. septembril 1977 ja renoveeriti 2005. aastal. Ehitise kõrgus maapinnast on 51,84 meetrit.
Ühiselamu

**Ühiselamu** ehk **ühikas** on üliõpilastele, õpilastele, töölistele või teiste seesuguste ajutiseks elamiseks mõeldud elamu.

## Vaata ka

*internaat
*ühiskorter
Svingerlus

**Svingerlus** on elustiil, kus suhtes inimesed vahetavad teineteise partnereid.  Paarid, kes tegelevad svingimisega tõestavad sellega tihti, et nende suhe on erakordselt tugev. Nad on aru saanud, et on olemas armastus ja on olemas seks. Svingerid hoiavad need kaks asja võõraste partnerite puhul teineteisest lahus. Nad mõistavad, et armastada ühte inimest tugevalt, ei tähenda, et ei võiks teistega voodirõõme jagada. *Svinger*’ite peod ei tähenda petmist, vaid vastupidi. Eesmärk on koos partneriga midagi erilist kogeda ja sellest ka paarina võita. Enne peole tulemist on oluline omavahel läbi rääkida sellised teemad nagu armukadedus, piirid ja tabud. Partnerit ei tohi survestada tegema midagi, mida ta teha ei taha. Need teemad on kahtlemata peamised, et suhet ergutada ja tugevdada, mitte lõhkuda.

Svingerdamise üks põhipunkte on see: kui üks ütleb EI, siis see tähendab EI. See tähendab, et kui ühele meist midagi ei meeldi, siis teine ei saa solvuda või jalgu trampida. Nii lihtsalt on ja teise arvamust tuleb aktsepteerida. Isegi kui see sulle ei meeldi.

See kas svingerdajad seksivad väljavalitud paaridega eraldi tubades, ühes voodis, kas teine pool jälgib/vaatab või seksib eraldi on kokkulepete ehk reeglite küsimus. Inimesed ja nende huvid on erinevad. Üks mis kindel, sellistel pidudel või sellistes klubides, ei pea üldse seksima kui sa ei taha. On neid, kes võtavad endale kolmandaks mehe, on neid, kes eelistavad naist. On neid, kes tahavad teha asju suuremas kambas ja neid, kes tahavad seksida kõrvuti ja neid kes tahavad seda teha eraldi. Selles tuleb muidugi eelnevalt omavahel kokku leppida, et mis on go ja mis no-go.

## Viited

# ^ https://libertine.center/svingerite-abc-kes-on-svingerid
Koke Algkool

**Koke Algkool** töötas Haanja vallas.

## Ajalugu
Ajast 1877–1879 on kirjalik teade õpetaja palgaküsimuse korraldamisest.

1933 kool suleti seoses õpilaste arvu vähenemisega.

1961 liideti Koke Algkool Rõuge 8-klassilise kooliga.

Koke Algkooli on lõpetanud koduloolane Enno Piir.

## Õpetajatest

Õpetaja Jaan Thalberg (hüüdnimega "Vanemuine") on olnud populaarne kohaliku muusikaseltsi "Vanemuine" juhatajana.

1912 on koolijuhatajaks saanud Rosalie Kütt (1925. abielus Reichenbach/Reigna) ja tegutsenud mitmesugustes ametites 1944. aastani. Rosalie Reigna (1893 Roosa − 1988 New Jersey, USA) on juhatanud ka kooli orkestrit.

1932–1933 õpetaja Johannes Lillmaa  

1946 õpetaja Pedaja Astra

1954–1957 koolijuhataja Karl Novek

1957–1961 oli koolijuhatajaks Linda Allas (1927–2000)

Pikaajaline kooliteenija oli Kuntsa Kusta.

## Viited
Vladimir Okhotnik

**Vladimir Okhotnik** (ukraina keeles Володимир Ілліч Охотник *Volodõmõr Illitš Ohhotnõk*; vene keeles Владимир Ильич Охотник *Vladimir Iljitš Ohhotnik*; sündinud 28. veebruaril 1950 Kiievis) on Ukraina päritolu Prantsusmaa maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Okhotnik täitis meistrinormi 1976. aastal. FIDE-lt sai ta 1987. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Okhotnik 61-aastaselt tulles 2011. aastal Opatijas seenioride maailmameistriks. Teist korda sai Okhotnik seenioride MM-kulla 2015. aastal Acqui Termes (üle 65-aastaste vanuseklassis).

1979. aastal tuli ta Ukraina NSV malemeistriks. 1981. aastal osales ta Pärnu suveturniiril, kus jagas 7.–9. kohta.

Okhotnik oli Ukraina NSV malekoondise treener. 1981. aastal MM-tiitlimatšis Tšiburdanidze-Alekhsandria oli ta naiste maailmameistri Maia Tšiburdanidze sekundandiks ja treeneriks. 1990. aastatel emigreerus ta Prantsusmaale, kus tegutseb maletaja ja treenerina. Ta on olnud hiljem suurmeistriteks saanud Péter Lékó, Mikuláš Maníki, Eva Repková ja Étienne Bacrot' treener.

## Välislingid
*Vladimir Okhotnik FIDE andmebaasis  
*Владимир Охотник. ruchess.ru
Hennadi Kuzmin

**Hennadi Pavlovõtš Kuzmin** (ukraina keeles Геннадій Павлович Кузьмін; vene keeles Геннадий Павлович Кузьмин; 19. jaanuaril 1946 Mariinsk, teistel andmetel Luhansk – 28. veebruar 2020 Luhansk) oli Ukraina maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1973). 

Kuzmin täitis 1964. aastal meistrinormi. 1973. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Samal aastal sai Kuzmin ka suurmeistriks (27-aastaselt). Ta oli kolmekordne Ukraina malemeister (1969, 1989, 1999). 

NSV Liidu meistrivõistlustel jäi Kuzmini parimaks saavutuseks 1973. aastal Moskvas peetud meistrivõistlustel 2.–6. koha jagamine. NSV Liidu tsooniturniiril mängis Kuzmin kuuel korral; kahel korral kvalifitseerus ta tsoonidevahelisele turniirile, kus sai seitsmenda koha (Leningrad, 1973) ja 7.–10. koha (Riia, 1979).

Aastavahetusel 1973/1974 jagas Kuzmin esikohta Hastingsi turniiril. 1981. aastal osales ta Pärnu suveturniiril (jagas seal 3.–5. kohta) ja 1985. aastal Tallinnas maleturniiril "Tallinn 1985", kus tuli teiseks (edestades seejuures Mihhail Tali ja Jaan Ehlvestit). 1988. aastal võitis Biel Openi.

Kuzmin võitis Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus kuldmedali 1973. aastal Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (mängis 8. laual) ja 1974. aastal maleolümpial Nice'is (varumängijana).

Kuzmin tegutses ka maletreenerina. Ta oli 1984. aastal MM-tiitlimatšis Tšiburdanidze-Levitina naiste maailmameistri tiitlit kaitsnud Maia Tšiburdanidze ja 2002. aastal Moskvas peetud FIDE MM-turniiril maailmameistriks tulnud Ruslan Ponomarjovi treener. 

## Tunnustus
*1984 – Gruusia NSV teeneline treener
*1991 – NSV Liidu teeneline treener
*1992 – Ukraina teeneline treener

## Viited

## Välislingid
*Gennadi Kuzmin FIDE andmebaasis
Werner Kogler

**Werner Kogler** (sündinud 20. novembril 1961 Hartbergis Steiermargi liidumaal) on Austria poliitik. Ta kuulub erakonda Rohelised – Roheline Alternatiiv. Ta oli 7. jaanuarist 2020 kuni 3. märtsini 2025 Austria kunsti-, kultuuri-, avaliku teenistuse ja spordiminister ning Austria asekantsler kuni 2. oktoobrini 2024.

Ta on sündinud 1961. aastal Hartbergis Steiermargi liidumaal Austrias. Ta on õppinud Grazi Ülikoolis majandus- ja õigusteadust, lisaks on õppinud keskkonna majandamist. 1994. aastal kaitses ta Grazis magistritöö sotsiaal- ja majandusteadustes ning sai magistrikraadi.

Ta oli 1980. aastate alguses üks rohelise erakonna loojatest Steiermargi liidumaal.