open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meelis Säre

**Meelis Säre** (27. november 1960 – 6. veebruar 2014) oli Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant, ajaloo taaskehastaja, sepp, noameister ja ehtekunstnik. Ta kuulus Kaitseliidu taastamise eestvedajate hulka Tartus ning temast sai taastatud Kaitseliidu Tartu maleva esimene pealik.

## Teenistuskäik
5. septembril 1991 sai Säre peaministrilt vabariigi presidendi ülesannetes Heinrich Margalt leitnandi auastme.

Säre oli üks kaasautoritest riigikaitseõpikus gümnaasiumitele ja kutseõppeasutustele, mis ilmus Kaitseministeeriumi kirjastamisel 2003 (2 trükki) ja 2006 (3. trükk) ning avaldati ka e-õpikuna.

22. veebruaril 2011 andis Eesti president Toomas Hendrik Ilves Meelis Särele kolonelleitnandi sõjaväelise auastme kaitseväe juhataja ettepanekul. 

Meelis Säre teenis Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes väljaõppevahendite keskuse ülema ametikohal.

Säre kuulus Tartu Forseliuse Gümnaasiumi hoolekogusse.

## Sepatöö
Särele ja ta abikaasale Marge Paalile kuulus ettevõte Vanakaruvalukoda OÜ, mis tegeles peamiselt ehete valmistamisega. Seejuures kasutati põhiliselt messingit, kuid ka muid materjale. Suur osa firma toodangust olid ajalooliste leidude koopiad või neist inspireeritud ehted. Vanakaruvalukoda tarvitas nn kaduva vaha meetodit, kus kõigepealt valmistatakse esemest täpne vahamudel.

Samuti oli ta tuntud noavalmistajana ning õpetas metallikunstnikke. Noavalmistamist alustas ta eksperimentaalarheoloogina, hiljem valmistas muuhulgas terariistu damastseeritud terasest. Pronksivalu õpetas talle kunstikombinaadis Ars töötanud onu.

## Isiklikku
Säre oli tuntud hüüdnimega "Vanakaru", ta elas Tartus Tammelinnas.  Temalt on pärit hulk häid ütlemisi inimeste, ühiskonna ja loodusnähtuste kohta. Enda tegemisi iseloomustas ta saaga mõttetera kaudu: "Ekslik on inimene, kes arvab end elavat igavesti kui väldib võitlust, ei raugaeast leia ta eal seda rahu mis odade antud" .  Temal ja ta abikaasal Marge Paalil on poeg Hans Eduard ja tütar Mirja, varasemast kooselust poeg Kaarel-Kaspar..

## Viited

## Välislingid
* Eve Jaakson. Meelis Säres kohtuvad major ja viiking, Postimees, 23. juuli 2004
* Vilja Kohler "Vanakaruvalukoda toob pronksiseid tervitusi muinasajast" Tartu Postimees, 14.12.2010
* In memoriam MEELIS SÄRE (27.11.1960 - 06.02.2014) Kaitseliidu pressiteade
Arnd Peiffer

**Arnd Peiffer** (sündinud 18. märtsil 1987 Wolfenbüttelis Alam-Saksi liidumaal) on Saksamaa laskesuusataja.

Peiffer sai 2008. aastal Ruhpoldingis juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali nii 10 km sprindis, kui ka 4x7,5 km teatesõidus. Esimesel täiskasvanute rahvusvahelisel võistlusel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis kuulus ta pronksmedali võitnud Saksamaa võistkonda nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 2x6+2x7,5 km segateatesõidus. Ta suusatas mõlemal võistlusel kolmandat vahetust. 
 
Maailma karikasarjas võistles Peiffer esimest korda 8. jaanuaril 2009 Oberhofis, kus kuulus teise koha saanud Saksamaa 4x7,5 km teatesõidu võistkonda. Samas peetud 10 km sprindis sai ta seitsmenda koha. 
Ta sai esimese poodiumikoha ja võidu sama aasta märtsis Hantõ-Mansiiskis 10 km sprindis. 2009.–2010. aasta maailma karikasarja Anterselva etapil sai ta 10 km sprindis esikoha ja oli järgmisel päeval peetud 12,5 km jälitussõidus teine.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2014  Sotšis
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Pyeongchangis
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus
* 2010  Hantõ-Mansiiskis
**  **maailmameister** 2x7,5+2x6 km segateatesõidus
* 2016  Holmenkollenis
**  hõbemedal 2×7,5+2×6 km segateatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008  Ruhpoldingis
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km sprindis

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Arnd Peiffer on seni (seisuga 4. jaanuar 2011) osalenud kokku 48 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 6 korda, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Arnd Peifferi koduleht 
*
Mölnlycke

**Mölnlycke** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Härryda valla keskus. Asula asub Göteborgist 10 km ida pool.

2008. aasta lõpu andmetel on linna pindala 797 hektarit ja elanike arv 15 289.

## Viited

## Välislingid

* Härryda koduleht
Byloti saar

**Byloti saar** on saar Kanadas Baffini lahes. 

Pindala 11 067 ruutkilomeetrit. 

Saarel ei ole alalisi elanikke. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 1951 meetrit.
Munga tänav

**Munga tänav** on mitme Eesti tänava nimi:
***[[Munga tänav (Pärnu)|Munga tänav]]** Pärnus
***[[Munga tänav (Tallinn)|Munga tänav]]** Tallinnas
***[[Munga tänav (Tartu)|Munga tänav]]** Tartus
***[[Munga tänav (Viljandi)|Munga tänav]]** Viljandis
Essequibo

**Essequibo** on jõgi Lõuna-Ameerikas Guyanas, suurim jõgi Orinoco ja Amazonase vahel. Algab Guajaana mägismaalt. Voolab valdavalt põhja. Suubub Atlandi ookeani.
Anton Šipulin

**Anton Vladimirovitš Šipulin** (Антон Владимирович Шипулин; sündinud 21. augustil 1987 Tjumenis) on Venemaa laskesuusataja. 

Šipulin tegeleb laskesuusatamisega oma õe Anastassija eeskujul 2002. aastast.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris kuulus ta 4×7,5 km teatesõidus pronksmedali võitnud ja 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotši olümpiavõitjaks tulnud Venemaa koondisse.

23. jaanuaril 2018 tegi ROK otsuse, et Šipulinit ei lubata võistlema 2018. aasta taliolümpiamängudele Pyeongchangi.

23. jaanuaril 2018 hakkas Šipulin Vladimir Putini usaldusisikuks 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** 4×7,5 km teatesõidus

## Tunnustus
*2010 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Välislingid
* 
* Anton Šipulin Venemaa laskesuusatamise föderatsiooni kodulehel
* Anton Šipulin biathlon.com kodulehel
* Pilte Anton Šipulinist
Kensingtoni palee

**Kensingtoni palee** on Londonis Kensingtoni ja Chelsea linnaosas Kensingtoni aedades asuv loss, kus alates 17. sajandist on elanud kuninglik perekond. Mõned ruumid lossis on avatud ka külastajatele.

1605. aastal ehitas George Coppin Kensingtoni külla lihtsa kahekorruselise hoone. 1619. aastal ostis selle Nottinghami krahv Heneage Finch, kelle järgi hakati hoonet tundma Nottinghami majana. Kui William III ja Mary II 1689. aastal koos troonile tõusid, hakkasid nad Williami astmale mõeldes otsima paremat elukohta kui Whitehalli palee, mis asus liiga lähedal udu ja üleujutusi põhjustavale Thamesi jõele. Sama aasta suvel ostsid nad maja Nottinghami krahvi Daniel Finchi käest 20 000 naela eest ja lasid arhitekt Christopher Wrenil kohe laiendustöid alustada. Lossi ümber kujundati ka park. Aastate jooksul tehti veel ümber- ja juurdeehitusi. Mary ja William surid lossis 1694. ja 1702. aastal.

Pärast seda asus paleesse elama kuninganna Anne. Tema valitsusaja tähtsamad uuendused tehti palee pargis, näiteks ehitati 1704. aastal talveaed ning rajati 12 ha suurune barokkstiilis peenarde ja jalgradadega aed. Anne suri palees 1714. aastal.
Vaikimise väraval

**"Vaikimise väraval: kooliõpilaste kogutud mälestusi küüditamisest"** on raamat president Lennart Meri algatatud küüditamismälestuste kogumise võistluse parimatest töödest. 

Teos hõlmab 51 küüditatu memuaare. Raamat ilmus 2001. aastal.

## Sisu
*Matti Merede mälestused
*Veljo Eensoo mälestused
*Elvi Voki mälestused
*Helene Veskeri mälestused
*Ilse Kotteri mälestused
*Endel Arnold-Julius Muuga mälestused
*Leida-Johanna Sarvi mälestused
*Asta Rohtla mälestused
*Ülo Aasa mälestused
*Helvi Kohandi-Koppeli mälestused
*Harry Muraka mälestused
*Ilmar ja Mare Siimu mälestused
*Rein Tammuri mälestused
*Helvi Tuha mälestused
*Gustav Kadaku mälestused
*Selma Smirnova mälestused
*Aado Kaasiku mälestused
*Agnia Linnamäe mälestused
*Leo ja Halja Tiituse mälestused
*Laine Priimäe mälestused
*Leili Kristiani mälestused
*Meeri Janno mälestused
*Liidia Elleri mälestused
*Anna Liigandi ja Maria Niine mälestused
*Silja Sinitamme mälestused
*Heljo Solna mälestused
*Maimu Rosina mälestused
*Tiia Niinemaa mälestused
*Helju Lepasaare mälestused
*Endel L. Arro mälestused
*Leida Jürmani mälestused
*Meeta Raudsiku mälestused
*Luule Matto mälestused
*Saima Karmi mälestused
*Virve Orava mälestused
*Selma Meressaare mälestused
*Reino-August Silla mälestused
*Lembit Luige mälestused
*Enno Rüütelmanni mälestused
*Maaja Räägu mälestused
*Mirdza Vaksi mälestused
*Enno Juhkovi mälestused
*Tiina Kadak-Sombri mälestused
*Arno Krooni mälestused
*Kaie Tuubeli mälestused
*Laine Pärna mälestused
*Leida Kiiveri mälestused
*Maili Valdmanni mälestused
*Amanda Viili ja Harry Viili mälestused
*Silver Siiliksaare mälestused
Buckinghami palee

**Buckinghami palee** (inglise keeles *Buckingham Palace*) on Suurbritannia monarhi ametlik residents pealinnas Londonis.

Palee mõõtmed on 108 × 120 meetrit ja see on 24 meetrit kõrge. Põrandapinda on seal 7,7 hektarit.

Buckinghami palee aed on suurim eraaed Londonis.

Tänapäeval kuulub Buckinghami loss Suurbritannia riigile, mitte kuningaperele. Osa palee ruume on alates 1993. aastast augustis ja septembris ka külastajatele avatud. See on nimelt aeg, mil kuningapere lossis ei viibi. Lisaks sellele osaleb igal aastal umbes 50 000 inimest lossi aiapidudel, vastuvõttudel ja bankettidel. Aiapidusid korraldatakse aastas tavaliselt kolm, tavaliselt kõik juulis.

Riik kulutab aastas Buckinghami paleele 15 miljonit naela. Palees töötab 450 inimest.

## Ajalugu
Praeguse Buckinghami palee maa-ala esimene teadaolev omanik oli Edward Usutunnistaja. Hiljem on seda maa-ala korduvalt müüdud, kingitud ja konfiskeeritud. Nii on selle maa-ala omanikeks olnud William Vallutaja, Westminster Abbey mungad, Henry VIII ja James I. Kuid esimene loss ehitati sellesse kohta arvatavasti alles 1624. aastal. See põles 1674. aastal maha.

Järgmisel aastal hakati ehitama uut lossi, mille nimeks sai Arlington House, sest selle rajas Henry Bennet, esimene hertsog Arlington. See on säilinud ja moodustab Buckinghami palee lõunatiiva.

Bennet müüs lossi, mis oli tema pärusmõis, 1703. aastal kuninganna Anne'i soosikule John Sheffieldile, markii Normanbyle, kes sai 1703. aastal Buckinghami ja Normanby hertsogiks. Sheffield rajas Buckinghami lossi enamiku tänapäevaseid osi ja tema järgi on see ka nime saanud. Tema poolvend Charles Herbert Sheffield müüs lossi 1761. aastal kuningas George III-le 21 000 naelsterlingi eest, mis 2010. aasta seisuga vastab umbes 3 miljonile naelale. Sellest ajast kuni tänapäevani on Buckinghami palee olnud Suurbritannia kuningliku perekonna valduses.

Esialgu elas lossis peamiselt George III abikaasa, kuninganna Charlotte, kes oma 15 lapsest tõi 14 ilmale Buckinghami palees. Kuningapere ametlikuks ja tseremoniaalseks residentsiks jäi St. Jamesi palee.

George IV tellis Buckinghami palee põhjaliku ümberehituse uusklassitsistlikus stiilis. Ümberehitus läks väga palju maksma ja pärast George'i surma palkas tema noorem vend William IV teise, odavama arhitekti. 1837. aastast on Buckinghami palee kuningapere peamine elukoht ja esimese valitsejana elas seal püsivalt kuninganna Victoria. Pärast seda, kui Victoria 1861. aastal leseks jäi, eelistas ta siiski lossis mitte viibida, mistõttu kuni tema surmani 1901. aastal kasutati lossi suhteliselt vähe.

## Galerii

Buckinghamipalee.JPG|Palee
Victoria Memorial at Buckingham Palace, London.jpg|Victoria Memorial
1910 Buckingham Palace.png|Palee enne ümberehituste algust 1913. aastal


## Vaata ka
*Windsori loss
*Balmorali loss

## Välislingid
*
Elo Tuglas

**Elo Tuglas** (**Emma Elisabet Oinas** 28. jaanuaril 1896 Tartu – 11. juuli 1970 Tallinn) oli Friedebert Tuglase abikaasa.

## Elulugu
Emma Elisabet Oinas lõpetas . Ta oli avara silmaringiga, tema teadmised ulatusid maailmakirjandusest ajaloo- ja loodusteadusteni. Valdas eesti, vene, saksa ja prantsuse keelt ning õppis omal käel selgeks soome keele. Noorpõlves käis ka laulu- ja klaverikursustel ning haris end teatri- ja kujutava kunsti vallas. 

Elo Tuglast on kirjeldatud kui säravat seltskonnadaami, teravmeelset ja vaimukat vestluspartnerit. Ta võttis osa kultuurielu tippsündmustest, käis välisreisidel, veetis aega vaimuinimeste seltskonnas, luges palju ning oli kursis kunsti-, teatri- ja muusikaelus toimuvaga. Teisest küljest oli Elo asjalik perenaine, kes tegeles vajadusel kõiksuguste olmetegevustega nagu näiteks katuse tõrvamine või lume rookimine.

## Perekond
Elo Tuglase ema Marie ja isa Tõnis olid pärit Viljandimaalt. Ema töötas enne abiellumist vanapreili von Siversi teenijana Viljandi stiftis (vanadekodus). Isa, kes oli õppinud puusepaks, teenis Moskva sõjaväes, kuid vabastati sealt tervislikel põhjustel, hiljem töötas Tartus reaalkoolis teenrina ja mõnes seltsis einelauapidajana. Pärast abiellumist kolisid Marie ja Tõnis Tartusse.

Elo Tuglasel olid õed Johanna ja Selma ning vennad Aleksander (sotsiaaldemokraatlik poliitik, mitmekordne parlamendiliige ja minister) ja Eduard.15. septembril 1918 abiellus Emma Friedebert Tuglasega. Tuglas hakkas teda kutsuma Eloks. 1923. aastal sai Emma Elisabet Oinasest ametlikult Elo Tuglas. Kooselu Tuglasega kestis kuni Elo surmani, kokku 52 aastat.

## Looming

### Päevaraamatud
"Elukiri 1952–1958" (Tallinn 1993)

"Tartu päevik 1928–1941" (Tallinn 1996)

### Kirjavahetus Tuglasega
"Kirjad teineteisele 1917–1947" (Tallinn 2001)

## Viited

## Kirjandus
*Tuglas, Elo. "Elukiri 1952–1958". Faatum, Tallinn 1993
*Tuglas, Elo. "Elukiri 1952–1958". Tänapäev, Tallinn 2009
*Tuglas, Elo. "Tartu päevik 1928–1941". Tänapäev, Tallinn 2008, 2017

## Välislingid
* Elo Tuglase noorelt surnud õde Johanna Oinas. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse fotokogu
Abengourou departemang

**Abengourou departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Elevandiluuranniku Kesk-Comoé piirkonna lõunaosas. 

Departemang jaguneb viieks vallaks:

*Abengourou vald
*Abradinou vald
*Abronamoué vald
*Affalikro vald
*Niablé vald
Mart Tarmak

**Mart Tarmak** (aastani 1976 **Mart Muttikas**; sündinud 10. aprillil 1955 Tallinnas) on Eesti diplomaat. 

Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal. Hiljem on ta õppinud Vilniuse ülikoolis leedu keelt ja ajakirjandust ning Lissaboni ülikoolis portugali keelt. 

Aastatel 1990–1992 oli Mart Tarmak Eesti asjur Vilniuses; 1992–1993 töötas välisministeeriumis ja 1995–1997 kaitseministeeriumis nõunikuna. 

Aastatel 2000–2003 oli ta vabakutseline tõlkija. 

Alates septembrist 2006 aastani 2010 oli Mart Tarmak Eesti suursaadik Portugalis. Alates oktoobrist 2008 oli ta ühtlasi Eesti suursaadik Marokos. Aastast 2010 oli ta Eesti suursaadik Soomes. 

7. mail 2014 kutsus president Toomas Hendrik Ilves Tarmaku suursaadiku ametikohalt Soomes tagasi ja nimetas ta Eesti esimeseks suursaadikuks Brasiilias. Sama aasta 12. augustil nimetati ta ka suursaadikuks Colombias, asukohaga Brasiilia pealinnas Brasílias. Alates 17. septembrist 2015 suursaadik Peruus ja 13. oktoobrist 2015 suursaadik Tšiilis. Nendest ametitest kutsus president Kersti Kaljulaid Mart Tarmaku tagasi aastal 2020. 

Aastast 1989 on Tarmak Eesti Olümpiakomitee liige, 1989–1993 ja alates 2024 EOK täitevkomitee liige ning 2001–2005 esindajate kogu liige. 1994–1995 oli Tarmak Eesti Jalgpalli Liidu peasekretäri kohusetäitja, 1990–2005 liidu asepresident.

## Tunnustus
*2005 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Allikad
* Estonian Review, lk 2
* Eestil on uus suursaadik Marokos
* 

## Välislingid
*
Šalva Natelašvili

**Šalva Natelašvili** (gruusia: შალვა ნათელაშვილი; sündinud 17. veebruaril 1958 Dušetis) on Gruusia poliitik, Gruusia Leiboristliku Partei (eesti ajakirjanduses ka Gruusia Tööpartei, Gruusia Töölispartei) juht ja asutaja.

Lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, õppinud Nõukogude Liidu Välisministeeriumi Diplomaatide Koolis. Töötanud Gruusia peaprokuratuuris.

Gruusia parlamendi liige aastatel 1992–1999 ja alates 2008. aastast. 1995. aastal asutas Leiboristliku partei, millest sai tollane peamine Eduard Ševardnadzele vastanduv opositsioonijõud.

2003. aastal Ševardnadze võimult tõuganud Roosirevolutsiooni päevil toetas Natelašvili Ševardnadzet ja jätkas edaspidi uueks presidendiks tõusnud Mihheil Saakašvili tulise vastasena. 2004. aasta presidendivalimisi Natelašvili partei boikoteeris.

2007. aasta valitsusvastaste rahutuste päevil süüdistas prokuratuur Natelašvilit spionaažis ja vandenõus valitsuse kukutamiseks. Natelašvili süüdistas Saakašvili valitsust katses teda tappa ja palus Ameerika Ühendriikidelt oma pereliikmetele poliitilist varjupaika. Mõne päeva pärast võeti süüdistused spionaažis tagasi ja Natelašvili sai kandideerida 2008. aasta presidendivalimistel, kus kogus ametlikel andmetel umbes 6,5% häältest ja jäi neljandaks.

Abielus, kaks last.
Carl Larsson

**Carl Olof Larsson** (28. mai 1853 Stockholm – 22. jaanuar 1919 Falun) oli rootsi kunstnik.

Carl Larsson on üks armastatumaid rootsi kunstnikke, kes sai tuntuks eelkõige idüllilist pereelu kujutavate akvarellidega. 

Ta kasvas üles suures vaesuses. Tema isa oli vägivaldne, jõi palju ja tegi harva juhutöid. Peret elatas ema, kes töötas pesunaisena. Kui Carl oli kolmeteistaastane, soovitas õpetaja tal Kunstiakadeemia ettevalmistuskooli pürgida. Ta võetigi kooli vastu. Õpingute ajal elatas ta end muu hulgas retušeerijatööga fotograafide juures ning joonistas karikatuure ja illustratsioone ajalehtedele. 

Aastal 1877 kolis Carl Pariisi, rahapuudusel pöördus peagi koju tagasi, kuid 1880 suundus Prantsusmaale tagasi. Ta hakkas maalima; esialgu tegeles peamiselt õlimaaliga, seejärel spetsialiseerus aga eelkõige akvarellile. Ta asus elama Grez-sur-Loingi, kus elas ka teisi rootsi kunstiinimesi. Seal tutvus ta ka rootsi kunstniku Karin Bergööga, kellega aastal 1883 abiellus. Neil sündis neli tütart ja neli poega.

Aastal 1885 pöördus pere tagasi Rootsi; 1886 võttis ta vastu pakkumise asuda Göteborgi muuseumi kunstikooli direktoriks. Aastal 1888 kinkis Karini isa neile väikese maja Faluni lähedal Sundbornis. Selles majas elasid nad kuni surmani. Maja kuulub Carli ja Karini järeltulijatele ning seal on muuseum, mis on maist oktoobrini avatud ka külastajatele.

Carl Larsson maalis ka freskosid koolide, muuseumide, teatrite ja teiste avalike hoonete seintele. Ise pidas ta neid enda olulisemateks töödeks.

Carl Larsson tegi palju raamatuillustratsioone. Tema pilte on väga palju kasutatud postkaartidel.

## Välislingid

* Carl Larssoni muuseum
* Galerii
* Andras barn. 32 Målningar med Text af Carl Larsson
* Målningar av Carl Larsson
Omo

**Omo** on jõgi Aafrikas Etioopia lõunaosas.

Omo jõgi algab Shewa mägedest, voolab valdavalt lõunasse ning suubub Keenia piiri lähedal Turkana järve. Jõe pikkus on 760 km.

Jõe langus on umbes 2 km. Suure languse tõttu on jõgi kiirevooluline; sellel on ka mitu juga. Laevatatav on ainult lühike jupp suudme lähedal.

Suurim lisajõgi on Gibe.

Omo org jõe alamjooksul kuulub alates 1980. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Jõele on rajamisel Gilgel Gibe III pais, mille kavandatav võimsus on 1870 MW ja mis oleks valmimisel üks Aafrika suurimaid hüdroelektrijaamu.

## Viited
Kaitseliidu malevkondade loend

''Selles loendis on loetletud Kaitseliidu praeguseid ja endisi malevkondi.

## Praegused malevkonnad

* Akadeemiline malevkond (Tallinn)
* Akadeemiline malevkond (Tartu)
* Antsla malevkond
* Avinurme malevkond
* Elva malevkond
*Esimene malevkond (Tartu)
* Haapsalu malevkond
* Helme malevkond
* Hiiumaa malevkond
* Ida malevkond
* Jõgeva malevkond
* Jõhvi malevkond
* Kadrina malevkond
* Kalevi malevkond
* Karksi malevkond
* Keila malevkond
* Kikepera malevkond
* Kloostri malevkond
* Korbe malevkond
* Kose malevkond
* Kuperjanovi malevkond
* Kuressaare malevkond
* Lõuna malevkond
* Lääne malevkond
* Lüganuse malevkond
* Meredivisjon
* Männiku malevkond
* Narva malevkond
* Nõmme malevkond
* Otepää malevkond
* Paide malevkond
* Piirikaitse malevkond
* Põhja malevkond
* Põhja-Tartumaa malevkond
* Põltsamaa malevkond
* Põlva malevkond
*Pärnu malevkond
* Rakvere malevkond
* Rapla malevkond
* Risti malevkond
* Räpina malevkond
* Rävala malevkond
* Soontagana malevkond
* Tamme malevkond
* Tapa malevkond
* Tartu I malevkond
* Toompea malevkond
* Torma malevkond
* Türi malevkond
* Valga malevkond
* Viljandi malevkond
* Võru malevkond

## Endised malevkonnad

* Alatskivi malevkond
* Audru malevkond
* I Haapsalu malevkond
* II Haapsalu malevkond
* Haapsalu meredivisjon
* Halliste malevkond
* Hargla malevkond
* Häädemeeste malevkond
* Juuru malevkond
* Jõelähtme malevkond
* Järva-Jaani malevkond
*Jüri malevkond 
* Kambja malevkond
* Kanepi malevkond
* Pärnumaa maleva Keskmalevkond
* Sakalamaa maleva Keskmalevkond
* Kellamäe ratsaeskadron
* Kihelkonna malevkond
* Koeru malevkond
* Kolga-Jaani malevkond
* Kopli malevkond
* Kullamaa malevkond
* Kuresaare I malevkond
* Kuresaare II malevkond
* Kuusalu malevkond
* Kõpu malevkond
* Laura malevkond
* Leisi malevkond
* Lihula malevkond
* Linnaümbruse malevkond
* Muhu malevkond
* Mustvee malevkond
* Mõhu malevkond
* Märjamaa malevkond
* Nissi malevkond
* Nõo malevkond
* Paistu malevkond
* Petseri malevkond
* Pilistvere malevkond
* Pöide malevkond
* Pärnu-Jaagupi malevkond
* Rõuge malevkond
* Saadjärve malevkond
* Saarde malevkond
* Sadama malevkond
* Suure-Jaani malevkond
* Sõrve meredivisjon ~ Sõrve malevkond
* Tallinna I malevkond
* Tallinna II malevkond 
* Tallinna III malevkond
* Tallinna IV malevkond
* Tallinna V malevkond
* Tallinna VI malevkond
* Tartu II malevkond
* Tartu III malevkond
* Tartu IV malevkond
* Tartu V malevkond
* Tartu sisevete malevkond
* Tartu-Maarja malevkond
* Tarvastu malevkond
* Tehniline malevkond
* Tori malevkond
* Vaivara malevkond
* Valga linna malevkond
* Valjala malevkond
* Varstu malevkond
* Vastseliina malevkond
* Voldi malevkond
* Võnnu malevkond
* Võrtsjärve malevkond (Virtsjärve malevkond)
* Võru linna malevkond
* Võru linnaümbruse malevkond
* Väike-Maarja malevkond
* Vändra malevkond
* Värska malevkond
* Õppurmalevkond
* Ühendmalevkond
Kikepera malevkond

**Kikepera malevkond** on Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond.

Kikepera malevkonna vastutusala on Häädemeeste, Saarde, Surju ja Tahkuranna vald ning Kilingi-Nõmme linn. 

Kikepera malevkonnast eraldas Kaitseliidu ülem 2008. aasta märtsil Kaitseliidu Pärnumaa maleva juhatuse ettepanekul Korbe malevkonna, eraldades ühtlasi Kikepera malevkonna vastutusalast uue malevkonna vastutusala.

Malevkond on nime saanud arvatava muinasaegse Kikepera kihelkonna järgi.

Kikepera malevkonna pealik oli aastani 2008 nooremleitnant Raul Peetson, seejärel täitis pealiku kohuseid ajutiselt (sel ajal ka Pärnumaa maleva staabiülem) kapten Marek Laanisto.

## Viited
Karksi malevkond

**Karksi malevkond** on Kaitseliidu Sakala maleva allüksus.

## Malevkonna pealikud
* leitnant Valdur Kilk (15. juuli 1960 – 10. juuni 2014)
* 
## Välislingid
* Liisi Seil. Karksi kaitseliitlased ei lähe vabariigi aastapäeval kodunt välja. Sakala, 21. veebruar 2003
Gerhard Kress

**Gerhard Kress** (ka **Gerhard Georg Kress**; 14. veebruar 1894 Tallinn – 24. juuni 1936 Tallinn) oli Eesti advokaat ja poliitik.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi, õppis aastatel 1912–1916 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, sooritas riigieksami Moskvas.

1918. aastal Tallinna linnasekretär, osales Vabadussõjas Balti pataljonis, Tallinna linnavolikogu 1921-1923 

Gerhard Kress oli Saksa-Balti Partei esimees ja II Riigikogu liige, 9. aprillil 1924 aastal asus II Riigikogusse, sealt tagasi astunud Gerhard Kressi asemele Axel de Vries.

1920. aastal Eestimaa Kindlustuse Aktsiaseltsi asutajaliige, 1924–1927 Mustpeade Klubi esimees, 1925–1931 Saksa Kultuurvalitsuse nõukogu liige, 1934–1936 Põhja Paberi- ja Puupapivabriku direktor.

## Viited

## Välislingid
*
Kaitseliidu Järva malev

**Kaitseliidu Järva malev** on Kaitseliidu Järva maakonnas tegutsev territoriaalne üksus.

## Ajalugu
Vabadussõja algul organiseeris Järvamaal Kaitseliitu Viktor Puskar, kes määrati 24. detsembril 1924 taasformeeritud 2. Diviisi ülemaks. 

Vabadussõjas juhtis Järvamaa Kaitseliitu ülemana August Kasekamp.

Ranna-, õhu- ja sisekaitseülem kindralmajor Johan Unt tegi 18. detsembril 1924 oma ringkirjaga nr 1362 Kaitseliidu organiseerimise ja juhtimise Järvamaal ülesandeks rahvaväe ülemale kapten Heinrich Oidermannile  (1894–1941), kes oma käskkirjaga jagas Järva maakonna viieks allüksuseks. Neist said hilisemad malevkonnad: Paide, Türi, Tapa, Järva-Jaani ja Koeru. 

Järva maleva pealikuna teenis  1. maist 1928. aastast kuni 1940. aastaniKaitseliidu Järva maleva pealikuna Karl Prees. Maleva tegevus likvideeriti 1940. aasta juunis.

Järva malev taastati 14. aprillil 1990 Roosna-Allikul, kui seal taasloodi Kaitseliidu Roosna-Alliku kompanii, mille pealikuks valiti Neeme Väli.

Alates 18.veebruarist 2007 korraldab malev koos Naiskodukaitse Järva ringkonna, Noorte Kotkaste Järva maleva, Kodutütarde Järva ringkonna, Kareda ja Järva-Jaani vallavalitsuse, Järva maavalitsuse ja Järvamaa Spordiliiduga admiral Johan Pitka mälestuseks rahvamatka.

## Järva maleva pealikud taastamise järel
*1991–1993 kindralmajor Neeme Väli
*1993–1995 leitnant Rein Männik 
*1995–2003 kolonelleitnant Urmas Susi
*2003 – 07.11.2016 kolonelleitnant Arvi Niglas
*2016– 2021 major Gabriel Rikberg
*2021- kolonelleitnant Kuido Pettai

## Viited

## Välislingid
*http://jarva.kaitseliit.ee/
*Reservväelaste õppekogunemine Järva malevas. 30. august 2004.
*Täna möödub 20 aastat Kaitseliidu taasasutamisest. Järvamaa Infoportaal, 17. veebruar 2010.
*Kaitseliidu Järva maleva rinnamärk
*Admiral Johan Pitkat mälestav rahvamatk
Urmas Susi

**Urmas Susi** (sündinud 23. oktoobril 1962 Järvakandis) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant. 

Susi lõpetas 1994. aastal kaitsejõudude peastaabi nooremohvitseride ettevalmistus- ja täienduskursused. On saanud täienduskoolitust kursustel Taanis, Rootsis ja Eestis. 

7. augustil 2015 mõisteti Urmas Susi Harju maakohtus süüdi Kaitseliidu Harju maleva raha omastamises, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises. Susi tunnistas oma süüd, kahetses tehtut ja hüvitas tekitatud kahjud.

## Teenistus

* 1995–2003 Kaitseliidu Järva maleva pealik 
* 2002–2014 Kaitseliidu Harju maleva pealik

## Tunnustus
*2009 Kodanikupäeva aumärk

## Viited
Paide malevkond

**Paide malevkond** on Kaitseliidu Järva maleva malevkond. 

Enne 1940. aastat kuulusid Paide malevkonda Paide kompanii, Koigi kompanii, Anna kompanii ja Esna kompanii. 

## Viited
Korbe malevkond

**Korbe malevkond** on Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond, mis moodustati Kaitseliidu ülema käskkirjaga Pärnumaa maleva juhatuse ettepanekul märtsis 2008.

Moodustamise järel kuulusid maleva vastutuse alla Are, Halinga, Kaisma, Paikuse, Tootsi, Tori ja Vändra vallad. Nüüdisajal jäävad Korbe malevkonna vastutusalasse Põhja-Pärnumaa ja Tori vallad.

Varem kuulusid Pärnumaa maleva koosseisu Kikepera ja Soontagana malevkonnad. Hiljem on loodud Pärnu malevkond.

Korbe malevkonna esimeseks pealikuks sai nooremleitnant Raul Peetson, kes oli 2008. aastani Kikepera malevkonna pealik.

Korbe malevkond on saanud nime Corbe ehk Kõrve muinaskihelkonna järgi. 

Moodustamise ajal kuulus Korbe malevkonda ligi 260 liiget.

## Viited
Järva-Jaani malevkond

**Järva-Jaani malevkond** oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. 

Enne 1940. aastat kuulus Järva-Jaani malevkonda Roosna-Alliku kompanii, Järva-Jaani kompanii, Võhmuta kompanii ja Einmanni kompanii. 

## Viited
Türi malevkond

**Türi malevkond** oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond.

Enne 1940. aastat kuulus Türi malevkonda Türi kompanii, Kolu kompanii, Väätsa kompanii, Alliku kompanii, Käru kompanii ja Jändja kompanii.

## Viited
Tapa malevkond

**Tapa malevkond** oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. 

Enne 1940. aastat kuulus Tapa malevkonda Tapa kompanii, Lehtse kompanii, Ambla kompanii, Nõmmküla kompanii, Aegviidu kompanii ja Albu kompanii. 

Praegu kuulub Kaitseliidu Tapa üksikkompanii Viru maleva koosseisu.

## Viited
Koeru malevkond

**Koeru malevkond** oli Kaitseliidu Järva maleva malevkond. 

Enne 1940. aastat kuulusid Koeru malevkonda Koeru kompanii, Kapu kompanii ja Rakvere kompanii. 

Koeru malevkonna pealik Arnold Viitmann sai 1929. aasta 29. mail Kotkaristi viienda klassi teenetemärgi.

## Viited
Protokoll (andmeside)

**Protokoll** on reeglite kogum, mida arvutid kasutavad andmete võrgu kaudu saatmiseks ja vastuvõtmiseks. Protokoll järgib avatud süsteemide sidumise arhitektuuri. 

Protokoll määrab kasutatava veaavastuskoodi, andmetihendusmeetodi ning viisi, kuidas saatev seade annab teada, et sõnumi edastamine on lõpule jõudnud ning kuidas vastuvõttev seade annab teada, et sõnum on vastu võetud. 

Internetis kasutatakse TCP/IP-protokolle.

## Levinud protokolle

*Internetiprotokoll (IP)
*Kasutajadatagrammi protokoll (UDP)
*Edastusohje protokoll (TCP)
*Dünaamiline hostikonfiguratsiooni protokoll (DHCP)
*Hüperteksti edastusprotokoll (HTTP)
*Failiedastusprotokoll (FTP)
*Telnet
*Turvakest (SSH)
*Postkontoriprotokoll (POP3)
*Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP)
*Internetisõnumitele juurdepääsu protokoll (IMAP)
*Kakspunktprotokoll (PPP)
Programmeerija

**Programmeerija** on elukutse, mille esindaja kirjutab programmeerimiskeeli kasutades tarkvara.

Programmeerijad kirjutavad, testivad, parendavad arvutiprogramme, mis on vajalikud, et arvutid saaksid teatud funktsioone teostada. 
Programmeerijad töötavad suurfirmade infotehnoloogiaosakondades, suurtes tarkvarafirmades ja väikestes arvutitarkvara loovates ja hooldavates firmades. Paljud professionaalsed konsultatsioonifirmades töötavad programmeerijad teevad tööd vastava kliendi juures lepinguliste töötajatena. 

Programmeerijad kirjutavad programme  vanemprogrammeerijate või süsteemianalüütikute . Kui on välja mõeldud, mida arvutitarkvara tegema peab ja milline näeb välja kasutajaliides, on programmeerija töö see kõik arvutile loetavaks ja järgitavaks teha. Programmeerija kodeerib need juhised arvutiloetavale kujule kasutades programmeerimiskeeli. Olenevalt programmi eesmärkidest kasutatakse erinevaid keeli. Näiteks keskmiste ärirakenduste loomiseks kasutatakse sageli COBOL-it, kuid näiteks (inseneri)teaduses kasutatakse Fortran-i. Veebiprogrammeerijate keelteks on Java, C# ja PHP.

Veebikeskkonna tarbeks programmeerimistööd tegev inimene on veebiprogrammeerija (JavaScript, perl, php jne).
Käendaja

**Käendaja** (ka *käemees*) on isik, kes võtab endale kohustuse vastutada käendatava isiku võetud laenu eest. Käendus on käendaja antud tagatis, et laenuvõtja võlgujäämise korral tasub võla käendaja. Käendus vormistatakse käenduslepinguga. Eesti võlaõigusseaduse järgi vastutavad põhivõlgnik ja käendaja laenuandja ees solidaarselt, selle järgi on võimalik olukord, kus laenuandja pöördub võlanõudega otse käendaja poole, ilma et ta oleks esmalt pöördunud laenuvõtja poole. Teistmoodi tingimused saab kehtestada käenduslepingus.
MacOS

**macOS** on aastal 1999 arvutifirma Apple Inc. loodud operatsioonisüsteem, mis põhineb ettevõtte NeXT Computer Inc. operatsioonisüsteemil NeXTStep. macOS-i peamised komponendid on XNU hübriidkerneliga (loodud Mach 3 ja FreeBSD 5 sulamina) UNIX-i operatsioonisüsteem Darwin ning sellele lisatud graafiline kasutajaliides Aqua ja failihaldur Finder. 

Varasemad macOS-i versioonid kandsid vaid nimetust “UNIXi-laadne”, mis tuleneb nende põhinemisest BSD-ll-l, aga alates Mac OS X-i versioonist 10.5 on The Open Group seda ametlikult tunnustanud, versioon on saanud Open Brand UNIX 03 sertifikaadi ja seega esimene BSD-l põhinev operatsioonisüsteem, mis on läbinud UNIX 03 sertifitseerimise.

Tavakasutajale on UNIX 03 sertifitseering tõenäoliselt vähetähtis, kuid arendajatele ja ettevõtetele, kes vajavad oma rakendustes "päris" UNIX-it, pakub uue arendusplatvormi tulek huvi. Apple liitub nõnda grupiga, kuhu kuuluvad näiteks IBM, Oracle, SGI ja HP, kes pakuvad sertifitseeritud UNIX-i lahendusi.

Mac OS X 10.5 on esimene täielikult 64-bitine laiatarbe Mac OS X-i operatsioonisüsteem, mis toetab samas 32-bitiseid rakendusi. 

Mac OS X-i nimetati ka suureks kassiks, sest tema versioonide nimed olid enamjaolt tulnud suurte kaslaste järgi: esimene versioon 1.0 kandis nime Hera (16. märts 1999), avalik beetaversioon Kodiak (13. september 2000), 10.0 Cheetah (24. märts 2001), 10.1 Puma (25. september 2001), 10.2 Jaguar (24. august 2002), 10.3 Panther (24. oktoober 2003), 10.4 Tiger (28. juuni 2004), 10.5 Leopard (6. juuni 2005), 10.6 Snow Leopard (9. juuni 2008), 10.7 Lion (20. juuli 2011) ja 10.8 Mountain Lion (25. juuli 2012). Alates 10.9 versioonist on nimetused seotud California osariigiga Ameerika Ühendriikides. 2016. aasta WWDC-l nimetati tarkvara ümber macOS-iks (alates versioonist 10.12). 2020. aasta WWDC-l tutvustati macOS 11.

## Väljalasked

## Mac OS
**Mac OS** on arvutifirma Apple Inc. loodud graafilise kasutajaliidesega operatsioonisüsteemide sari Macintoshi arvutitele.

Algset operatsioonisüsteemi tutvustati 1984. aastal ning see kandis siis nime System Software. 1996. aastal avaldatud versioonile System 7.6 pandi nimi Mac OS.

## Vaata ka
* Macintosh
* iOS
*iOS 12

## Viited

## Välislingid

* 22. oktoober 2013, Poornima Gupta, Edwin Chan: Apple gives away Mac software, unveils iPad Air, reuters.com
Failihaldur

**Failihaldur** (inglise *file manager*) on tarkvara failide halduseks arvutis (nt arvuti kõvakettal). Enamasti võimaldab failihaldur faile luua, avada, redigeerida, vaadata, printida, kustutada, kopeerida, ümber paigutada, ümber nimetada, vaadata infot faili kohta.

## Failihaldureid
* Norton Commander, kataloogide ja failide haldamise ja sirvimise programm operatsioonisüsteemis DOS.
* Midnight Commander, vaba 1994. aastal loodud failihaldusprogramm, mis on Norton Commanderi sarnase kasutajaliidesega.
* Dolphin, Linuxi KDE-töölauakeskkonna failihaldusprogramm
* Nautilus, Linuxi GNOME-töölauakeskkonna failihaldusprogramm
* Microsoft Windows Explorer
* FAR Manager
Alamkapten

**Alamkapten** oli Eesti Vabadussõja ajal 27. märtsist 1919 kuni 3. novembrini 1922 Eesti sõjaväes tänapäevasele kapteni auastmele vastav auaste. 

Tänapäeva majori auastmele vastas tollane kapteni auaste.
Mobiilne internet

**Mobiilne internet** on internetiühendus, mis levib mobiilsidevõrgu kaudu ning on kättesaadav mobiilses seadmes (nutitelefon või sülearvuti) integreeritud või iseseisva seadme (USB-modem või PCMCIA-kaart) abil kõikjal, kuhu ulatub mobiililevi.

Tänapäeval kasutatakse HSPA (3.5G) USB-modemeid. Mõnikord ühendavad kasutajad oma nutitelefoni juhtmevaba seadme abil sülearvuti või lauaarvutiga, et kasutada internetti 3G-, GPRS- või CSD-võrgu kaudu.

Interneti kasutamisel mobiilse seadme abil võib tekkida probleeme koostalitlusvõime ja kasutatavusega. Koostalitlusvõime probleemid tulenevad mobiilsete seadmete platvormide, operatsioonisüsteemide ja brauserite killustatusest. Kasutatavuse probleemid on seotud eelkõige mobiiltelefoni väikeste mõõtmetega (näiteks ekraani piiratud suurus). 

## Areng
Mobiilset internetti sai avalikkus kasutada esimest korda Soomes aastal 1996, kui turule tuli mobiiltelefon Nokia 9000 Communicator ning mobiilset Internetti pakkusid TeliaSonera ja Radiolinja võrgud. Siis sai ligipääsu n-ö tõelisele internetile. Esimene just mobiilse interneti tarvis loodud brauseripõhine veebiteenus loodi 1999. aastal Jaapanis.

Mobiilse interneti tarbeks loodud veebilehed on lihtsakoelisemad ning kirjutatud XHTML- või WML-keeles. Mitmed uuemad mobiilibrauserid on need piirangud ületanud ning toetavad laiemat hulka veebivorminguid, sh HTML-i.

Mobiilse veebi ja mobiiltelefoni enda rakenduste vahelised piirid hakkavad hägustuma, kuna mobiilibrauserid saavad otseühenduse mobiilsete seadmete riistvaraga (sealhulgas kiirendusandurid ja GPS-kiibid) ning brauseripõhiste rakenduste kiirus ja jõudlus paraneb.

## Vaata ka
*Mobiilse interneti modem
Selvasäälik

**Selvasäälik** (*Basileuterus*) on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas levinud linnuperekond sääliklaste sugukonnast. Enamikule liikidele on iseloomulik oliivroheline või hall keha ülapool ja kollane alapool ning kontrastne näomuster.

**Liigid**

**Basileuterus basilicus* (pugalpea-selvasäälik)
**Basileuterus belli* (kuldkulm-selvasäälik)
**Basileuterus bivittatus* (laulu-selvasäälik)
**Basileuterus chrysogaster* (rohe-selvasäälik)
**Basileuterus chrysogaster chlorophrys*, *Basileuterus chlorophrys* (oliiv-selvasäälik)
**Basileuterus cinereicollis* (hõbekurk-selvasäälik)
**[[Basileuterus conspicillatus]]*
**Basileuterus coronatus* (tulikiird-selvasäälik)
**Basileuterus culicivorus* (väike-selvasäälik)
**Basileuterus flaveolus* (viher-selvasäälik)
**Basileuterus fraseri* (ekuadori selvasäälik)
**Basileuterus griseiceps* (monagase selvasäälik)
**Basileuterus hypoleucus* (hele-selvasäälik)
**Basileuterus ignotus* (pirre selvasäälik)
**Basileuterus leucoblepharus* (uruguay selvasäälik)
**Basileuterus leucophrys* (lammi-selvasäälik)
**Basileuterus luteoviridis* (mägi-selvasäälik)
**Basileuterus melanogenys* (mustpõsk-selvasäälik)
**Basileuterus nigrocristatus* (mustkiird-selvasäälik)
**Basileuterus rufifrons* (valgekulm-selvasäälik)
**Basileuterus rufifrons delattrii*, *Basileuterus delattrii* (punapõsk-selvasäälik)
**Basileuterus signatus* (händ-selvasäälik)
**Basileuterus trifasciatus* (triip-selvasäälik)
**Basileuterus tristriatus* (leet-selvasäälik)
Herzliyya

**Herzliyya** (vanemas latinisatsioonis Herẕliyya, heebrea keeles הרצליה) on linn Iisraelis.

Linn asub Tel Avivist põhja pool. Elanike arv on 87 200 (2010), pindala on umbes 26 km².

Linn on nime saanud moodsa sionismi rajaja Theodor Herzli järgi. Ta asutati 1924 ja asutajate seas oli nii uusümberasujaid kui neid, kes sealkandis juba kaua olid elanud. Juba esimestel aastatel pärast Herzliyya asutamist rajati sinna Iisraeli esimene lennuväli. Pärast Iisraeli riigi väljakuulutamist 1948 hakkas Herzliyya elanike arv kiirelt suurenema ja 1960, kui see oli tõusnud 25 tuhandeni, sai asula linna õigused.

Vahemere ääres asuv linnarajoon Herzliyya Pitu'aẖ on kujunenud rikkamate iisraellaste elupaigaks. Iisraeli Statistika Keskbüroo avaldas Iisraeli 15 suurima linna elanike keskmise sissetuleku aastail 2003–2005, milleks oli umbes 6700 seeklit kuus, seevastu Herzliyyas oli see 8211 seeklit. Kuid linna asumite elanike sissetulekute vahel on suur erinevus: töölisasumite elanikud on vaesed, eliitasumite elanikud seda rikkamad. Herzliyya elanikud on keskmisest vanemad: alla 14 aasta vanused lapsed moodustasid linlastest 18%, samas kui Iisraeli keskmine oli 27,5%.

Iisraeli 15 suurima linna elukvaliteedi uuringus saavutas Herzliyya 2008. aastal 2. koha. Sealhulgas saavutati esikoht investeeringute osas haridusse ja keskkooli kiitusega lõpetanute osakaalus. Ka rahanduse osas saavutas Herzliyya 2. koha, sest lõpetas 2006. aasta märgatava eelarveülejäägiga.

## Kultuur
* Herzliyya kunstide palee
* Herzliyya kammerorkester

Alates 2000 korraldatakse igal aastal Herzliyya konverents, kuhu kogunevad Iisraeli tipp-poliitikud, sõjaväe juhtkond, ärieliit, akadeemikud, ajakirjanduse esindajad, diplomaadid ja juudi organisatsioonide esindajad mujalt maailmast.

### Kino
* Herzliyya kinomaja (ehk Herzliyya Cinémathèque) on Iisraeli suurim televisiooni- ja filmistuudio.

### Muuseumid
* Herzliyya kaasaegse kunsti muuseum
* Bet HaRishonim (linna ajaloo muuseum)

### Haridus
* Herzliyya interdistsiplinaarne keskus

### Sõpruslinnad

Herzliyyal on kaksteist sõpruslinna, neist kuus Euroopa Liidust ja neli USA-st. Herzliyya sõpruslinnad on Alicante (Hispaania), Banská Bystrica (Slovakkia), Beverly Hills (USA), Columbus (USA), Dnipro (Ukraina), Funchal (Portugal), Hollywood (USA), Leipzig (Saksamaa), Marl (Saksamaa), Paphos (Küpros), San Bernardino (USA) ja San Isidro (Argentina).

## Välislingid

* Herzliyya linnavalitsuse sait (heebrea keeles)
Bambusesäälik

**Bambusesäälik** (*Vermivora bachmanii*) on lind sääliklaste sugukonnast.
Teda pole pärast 1988. aastat enam tõestatult kohatud. Ta pesitses USA kaguosas ja talvitas Kuubal. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Birdlife'i leheküljel
Katkestus

Informaatikas tähendab **katkestus** asünkroonset signaali, mis katkestab programmi täitmise tsükli, et kontroll järgmisele protseduurile üle anda.

*Riistvara katkestus* paneb jooksva programmi täitmise ootele ja käivitatakse katkestusetöötleja.

Tarkvara katkestust võetakse tavaliselt kui käsustiku käsku, mis samuti põhjustab katkestusetöötleja käivitamise.

Katkestusi kasutatakse peamiselt mitme programmi korraga töös hoidmiseks (multitegumtöö). Sellist süsteemi kutsutakse *interrupt-driven* (katkestuste poolt juhitud).

## Vaata ka
* Katkestusetöötleja

## Viited
Katkestusetöötleja

**Katkestusetöötleja** (inglise *interrupt handler* või *interrupt service routine*, lühendatult ISR)) on programmkood, mille poole pöördutakse katkestuse tekkimisel. Tema ülesandeks on katkestuse töötlemine ja seejärel katkestatud protsessi jätkamise tagamine.

## Vaata ka
*Katkestus

## Viited
Läti leegionäride päev

**Läti leegionäride päev** (läti keeles *Leģionāru piemiņas diena*; nimetatud ka: *Läti Leegioni päev*) on organisatsiooni Daugava Kotkad (läti keeles *Daugavas Vanagi*) poolt ellu kutsutud mälestuspäev, mil leinatakse ja meenutatakse 16.–19. märtsini 1944 Velikaja jõe ääres toimunud lahingutes osalenuid ja hukkunuid.

16. märts kuulutati läti leegionäride päevaks Daugava Kotkaste keskjuhatuse poolt 12. aprillil 1952. Lätis tähistati seda päeva esmakordselt 1990. aastal.

1998. aasta suvel lisati 16. märts ametlike tähtpäevade loetellu ja nimetati Läti sõdurite mälestuspäevaks. Mitme organisatsiooni survel kustutati mälestuspäev Läti Seimi otsusega 2000. aastal ametlike tähtpäevade nimistust.

## Viited

## Välislingid
*Läti pelgab järjekordset leegionäride päeva – Postimees, 13. märts 2008
*Läti leegionäride marss lõppes intsidentideta – Delfi, 16. märts 2008
*Läti leegionäride päev oli pingeline, kuid läks rahulikult – Eesti Päevaleht, 17. märts 2008
*Läti president andis leegionäridele ninanipsu – Postimees, 1. märts 2010
*Provokatsioonid ei suutnud Läti leegionäride päeva rikkuda – Postimees, 17. märts 2010
Makro

**Makro** on informaatikas reegel või eeskiri, mis kirjeldab, kuidas sisendandmeid teisendada väljundandmeteks, vastavalt defineeritud protseduurile.

## Vaata ka
* Makroviirus
* Funktsioon (programmeerimine)
* Teisendus
* Kujutus

## Välislingid
* Macro, whatis.com
* Makro, vallaste.ee
Tõenäosustihedus

**Tõenäosustihedus** (ingl *probability density*) on funktsioon, mille korrutamisel kindla ruumiosa vastava ruumalaga saadakse osakese leidmise tõenäosus selles ruumiosas. Vastavalt Borni interpretatsioonile tähistatakse seda kui \Psi^2, kus \Psi on lainefunktsioon. Lainefunktsiooni ruut on alati positiivne. Seal, kus \Psi^2 on suur, on ka osakese tõenäosustihedus suur.

Tõenäosustihedust võib esitada ka lainefunktsiooni mooduli ruuduna |\Psi|^2, kuna lainefunktsioon võib sisaldada imaginaarühikut. Mooduli võtmine tagastab lainefunktsiooni reaalarvulise suurusena.

Tõenäosustihedus ei ole tõenäosus. See on analoogne massi tihedusega, mistõttu see on ühikuga suurus: 1/ruumalaühik. Tõenäosustiheduse korrutamisel ruumalaga saadakse tõenäosus (ühikuta suurus).

## Vaata ka

* Lainefunktsioon
*Borni interpretatsioon

## Viited
Ben-Guriyyoni ülikool

**Ben-Guriyyoni Negevi ülikool** on ülikool Iisraelis Be'er-Sheva linnas.

**Negevi Ülikool** asutati 1969. aastal, et arendada Negevi piirkonda, ning innustatuna Iisraeli esimese peaministri David Ben-Guriyyoni visioonist, mille kohaselt riigi tulevik sõltub paljus seni vähearenenud lõunaaladest. Negevi Ülikool nimetati Ben-Guriyyoni Negevi ülikooliks pärast David Ben-Guriyyoni surma novembris 1973. 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Ya'ir Neuman

**Ya'ir Neuman** (sündinud 1968) on Iisraeli biosemiootik ja psühholoog. 

Ta teadustöö piirneb bioloogia, psühholoogia ja filosoofiaga.

Ta töötab Ben-Guriyyoni Negevi ülikoolis.

## Teosed
### Raamatud
*"Processes and Boundaries of the Mind"
*"Reviving the Living: Meaning Making in Living Systems"
Harry Visman

**Harry Visman** VR I/3 (30. jaanuar 1897 Leetse mõis, Kloostri vald, Harjumaa – 29. oktoober 1973 Montréal, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (reservleitnant), kirjastaja, ajakirjanik ja riigiametnik.

Visman lõpetas 1916. aastal Nikolai gümnaasiumi (praeguse Gustav Adolfi gümnaasiumi) Tallinnas ja õppis seejärel Riia polütehnikumi mehaanika osakonnas. Astus 1918 Üliõpilasselts Liivika liikmeks. 

Esimese maailmasõja ajal, aastail 1916–1917 teenis ta vabatahtlikuna Peeter Suure merekindluse õhusõiduroodus. Visman suunati 1917. aastal Petrogradi insenerlipnike kooli, kuid nõukogude võim saatis kooli  1918. aasta algul laiali, mistõttu Visman kooli lõpetada ei jõudnud ning pöördus tagasi Tallinna.

Visman määrati 12. novembril 1918 Kaitseliidu Nõmme osakonna ülemaks. Tema juhtimisel võttis Eesti Vabariik Nõmmel võimu üle. Wismann jõudis Nõmme malevkonna pealik olla 21. novembrini, kui ta viidi üle inseneripataljoni.

Aastal 1944 põgenes Visman Saksamaale, kust siirdus 1947. aastal Inglismaale ja edasi Kanadasse. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 12. mai 1920

## Viited

## Välislingid
* 
* Ohvitseride andmekogu
Tarjei Bø

**Tarjei Bø** (sündinud 29. juulil 1988 Strynis) on Norra laskesuusataja, olümpiavõitja (2010) ja kümnekordne maailmameister. Ta on laskesuusataja Johannes Thingnes Bø vanem vend.

Bø kuulus 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris kuldmedali võitnud Norra 4×7,5 km teatemeeskonda koos Halvard Hanevoldi, Emil Hegle Svendseni ja Ole Einar Björndaleniga. Ta on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel kuus medalit. 

Oma esimestel juunioride maailmameistrivõistlustel 2006. aastal Presque Isle'is,  Ameerika Ühendriigid, saavutas Bø individuaal distantsil kuldmedali ja jälitussõidus hõbemedali. Aasta hiljem Itaalias Martellos väitis Bø taas jälitussõidus hõbemedali ja kuulus hõbemedali võitnud Norra teatevõistkonna koosseisu. 2009. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Kanadas Canmore'is algasid pettumusega: Bø lõpetas individuaal distantsi 23. kohal, kokku viis möödalasku. Bø sai siiski pronksmedalid nii jälitus- kui ka sprindidistantsi. 2009. aastal Venemaal Ufas toimunud Euroopa meistrivõistlustel oli Bø edukaim laskesuusataja ja ta võitis kuldmedali kõigil neljal võistlusel, kus ta osales (individuaalne, sprint, jälitussõit ja teatevõistlus). Venemaal Hantõ Mansiiskis toimunud maailma karikasarja finaalis debüteeris Bø 26. märtsil 2009 ja sai 61. koha. Esimese etapivõidu sai ta 10. detsembril 2010, kui võitis Hochfilzenis sprindivõistluse. Ta võitis ka järgmisel päeval toimunud jälitusvõistluse ning veel päev edasi sõitis viimast vahetust võidukas Norra võistkonnas. 

Ta võitis laskesuusatamise maailma karikasarja suure kristallgloobuse 2010-2011 hooajal, edestades meeskonnakaaslast Emil Hegle Svendseni vaid viie punktiga. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** 4×7,5 km teatesõidus
* 2018  Pyeongchangis
**  **2. koht** 4×7,5 km teatesõidus
### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2011  Hantõ-Mansiiskis
**  **maailmameister** 20 km eraldistardist sõidus
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  **maailmameister** 2×6+2×7,5 km segateatesõidus 
**  pronksmedal 10 km sprindis
**  pronksmedal 12,5 km jälitussõidus
* 2016  Holmenkollenis
**  pronksmedal 2×6+2×7,5 km segateatesõidus 

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** **1. koht: 2011**
* Sprindikarikas
** **1. koht: 2011**
* Jälitussõidukarikas
** **1. koht: 2011**
* Eraldistardist sõidu karikas
** 2. koht: 2011
* Ühisstardiga sõidu karikas
** 3. koht: 2011

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Tarjei Bø on osalenud (seisuga 23. veebruar 2020) 150 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 29 korral, millest 9 korda on ta võitnud.

## Välislingid

*
Johannes Lindemann

**Johannes Lindemann** (15. märts 1874 Oisu vald, Järvamaa – 11. august 1941 Nõmme) oli Eesti poliitik (Nõmme alevivanem ja linnapea) ning kaitseliitlane.

1893 alustas ta 19-aastaselt tööd kooliõpetajana Riisipere vallakoolis. Hiljem oli ta põllupidaja Märjamaal, olles pikka aega Nissi põllumeeste seltsi esimees. 1905. aasta revolutsiooni aegu tuli Lindemannil kaks ja pool kuud Tallinnas vanglas karistust kanda. Vabanemise järel pöördus ta tagasi Nissi.

1917. aastal asus Lindemann Nõmmele, kus ta samal aastal valiti alevivanemaks. 1926. aastal sai Nõmme alevist linn ja Lindemannist sai esimene Nõmme valitud linnapea.

1. jaanuaril 1925 valiti ta koos Ludvig Mühlbachi ja Jaan Vagaga taastatud Nõmme Kaitseliidu ajutisse juhatusse.

Suri ootamatult augustis 1941, maetud Hiiu-Rahu kalmistule. 

## Viited

## Kirjandus
*"Nõmme teated. Nõmme linnapea J. Lindemann 60-aastane." Päevaleht, 15. märts 1934. Lk 4