open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Selma Kobla

**Selma Kobla** (neiuna **Selma Punab** 27. juuli 1910 Kuressaare – veebruar 1990 Tapa) oli eesti arst.

Ta õppis Kuressaare algkoolis ja lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Vahepeal töötas mitmesugustel ametikohtadel ja astus 1936. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas (tal oli õppetöös vaheaegasid) 1946. aastal arstina. Ta kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar.

Juba üliõpilasena 1944. aastal töötas ta Tartumaal Kursi jaoskonnaarstina ja jätkas tööd seal ka pärast ülikooli lõpetamist. 1946. aastal asus ta tööle Tapa haiglasse, kus töötas kuni pensionile siirdumiseni.

Selma Kobla suri 1990. aasta veebruaris Tapal.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli (nad abiellusid aastal 1945) pastor August Kobla, isa oli kooliõpetaja Aleksander Punab.

## Viited
Maarja (eesnimi)

**Maarja** on eesti naisenimi, mis tuleneb nimest Maria.

Maarja nimepäev on 25. märts (paastumaarjapäev).

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maarja 1847 naisel. Maarja on Eestis populaarsuselt 99. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Maarja vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 58,56 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,51. Maarja on keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus on samuti 29).

## Nime kandjaid
*Maarja Haamer, ooperilaulja
*Maarja-Liis Ilus, laulja, esinejanimega Maarja
*Maarja Ird (Mari Palm), näitleja
*Maarja Jakobson, näitleja
*Maarja Kaaristo, tõlkija ja toimetaja
*Maarja Kangro, kirjanik
*Maarja Kivi, laulja
*Maarja Kruusmaa, arvutiteadlane
*Maarja Meeru, teatrikunstnik
*Maarja Mitt-Pichen, näitleja
*Maarja Mõts, näitleja
*Maarja Nummert, arhitekt
*Maarja Rooma, arstiteadlane
*Maarja Talts, pianist
*Maarja Torga, õigusteadlane
*Maarja Vaher, kunstnik ja luuletaja
*Maarja Vaino, kirjanduskriitik ja -teadlane
*Maarja Vardja, kooridirigent, helilooja, muusikaõpetaja ja kirikumuusik
*Maarja Öpik, mükoloog
*Maarja Johanna Mägi, näitleja

## Vaata ka
*Marja
*Maaria

## Viited
Ausa

**Ausa** (ladinakeelne nimi *Alsa*) on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis. Jõgi voolab lõunas mööda Palmanovast, Aiello del Friulist, Cervignano del Friulist ning Terzo di Aquileiast ja suubub Marano Lagunare ja Aquileia vahel koos Corno jõega Marano laguuni ning sealt edasi Aadria merre.

## Viited
Kfz 13

**Kfz 13** (pikalt *Maschinengewehr-Kraftwagen Kfz 13*) oli Adler Standard 6 põhjal ehitatud pealt lahtine Saksa soomusauto, mida ehitati aastatel 1932–1934 114 tükki. Sama keret ja veermikku kasutades valmistati ka 40 sideautot **Funkkraftwagen Kfz 14**. Reichswehris ja hiljem Wehrmachtis olid need kasutusel kuni operatsiooni Barbarossa esimeste etappideni, kuid eemaldati juba 1941. aastal tegevteenistusest ja saadeti õppeüksustesse.

## Kirjeldus
Kfz 13 oli pealt lahtine ees paikneva mootoriga soomusauto. Autol oli kaks telge, kuid vedav oli ainult üks. Meeskond koosnes ainult kuulipildurist ja autojuhist. Kõigi auto külgede soomuse paksus oli 8 millimeetrit, mis kaitses tavaliste, kuid mitte terassüdamikuga püssikuulide eest. Mati Õuna järgi oli ka põhi kaitstud 5-millimeetrise soomusega. Relvastus koosnes ühest 7,92-millimeetrisest MG 13-st (), mille jaoks oli masinas 1000 padrunit. Kuju tõttu hüüti autot pesuvanniks (saksa keeles *Badewanne*).

Sideauto Kfz 14 nägi üldjoontes samasugune välja, kuid kere kohal paiknes raamikujuline antenn ja masinas väliraadio. Meeskond oli kolmeliikmeline ja et soomusauto oli relvastamata, sai meeskond ennast kaitsta ainult isiklike relvadega.

## Kasutamine
Algselt määrati soomusautod Kfz 13 ratsarügementide kuulipildujakompaniidesse, kuid teise maailmasõja alguseks olid nad viidud jalaväediviiside luurepataljonidesse. Nad olid suhteliselt aeglased ja kehva maastikuläbivusega. Poola kampaania näitas, et nad ei sobi eesliinile ja suunati seetõttu tagalasse sisejulgeolekut tagama. Veel alles olevad masinad osalesid ka Prantsuse ja Flandria kampaaniates ning Barbarossa plaani algetapis, kuid suunati juba 1941. aasta jooksul õppeüksustesse. 

Kfz 13 järeltulijat, SdKfz 221 hakati välja töötama 1935. aastal.

## Märkused
Mati Õuna raamatu järgi on baasmasinaks Adler 3Gd, kuid teised allikad seda ei kinnita.
 
## Viited

## Kirjandus
* Mati Õun. *Wehrmachti soomusmasinad: soomusautod, soomusveokid, ründesuurtükid ja tankihävitajad*. Tallinn, Sentinel 2002 ISBN 9985785657
* Peter Chamberlain, Hillary Doyle. *Encyclopedia of German Tanks of World War Two: The Complete Illustrated Directory of German Battle Tanks, Armoured Cars, Self-propelled guns and Semi-tracked Vehicles 1939-1945*. Silverdale Books 1978 ISBN 1845090128
* Bryan Perrett. *German Armoured Cars and Reconnaissance Half Tracks 1939-1945*. Osprey Publishing 1999 ISBN 1855328496
* N. W. Duncan. *AFV Weapons Profile #33 - German Armoured Cars*. Profile Publications Ltd. 1972

## Välislingid

* Kfz 14 Funkkraftwagen
Tordino

**Tordino** (ladinakeelne nimi *Batinus*) on jõgi Kesk-Itaalias Abruzzo maakonnas Teramo provintsis. 

Jõe lähe asub Laga mägedes Kesk-Apenniinides, Gorzano (2458 m) ja Pelone (2230 m) mäe vahel,  Gran Sasso rahvuspargi territooriumil.
Nisu tänav

**Nisu tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas.

Tänav algab Tulbi tänavalt, suundub alguses edelasse, ristub Ravila, Õie, Kressi ja Kannikese tänavaga, pöördub siis lõunasse ja lõpeb Viljandi maanteel.

Tänava pikkus on 0,89 km.
Geert Hofstede

**Geert Hofstede** (õieti **Gerard Hendrik Hofstede**; 2. oktoober 1928 Haarlem Holland – 12. veebruar 2020) oli mõjukas Hollandi teadlane, kelle uurimistöö keskmes on organisatsioonikultuur, kultuuriökonoomika ja juhtimisteooria. Ta on eelkõige tuntud kultuuridimensioonide teooria autorina.

Ta oli paljude ülikoolide audoktor. 2012. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Viited


## Välislingid
* Geert Hofstede ametlik koduleht
Corno jõgi

**Corno** (ladinakeelne nimi *Cornum*; friuuli keeles ***Cuar***) on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis. 

Jõe läte on Gonarsis, Mortegliano ja Bicinicco vahel. Jõgi voolab läbi Gonarsi, Porpetto, San Giorgio di Nogaro, Torviscosa ja Grado ning suubub Ausa jõega ühinedes Marano laguuni, mõned kilomeetrid enne suubumist merre.

Jõe ladinakeelne nimi *Cornum* (sarv) viitab jõe sängi kujule.

## Viited
Nelgi tänav

**Nelgi tänav** on tänav Tartus.

Ta saab alguse Hommiku, Mooni ja Nikolai Lunini tänava vaheliselt alalt umbtänavana, mis kulgeb Hommiku tänavani ning teeb pöörde vasakule ja enne Mooni tänavat pöörde paremale. Seejärel kulgeb tänav otse kuni Kannikese tänavani.

Tänava pikkus on 725 meetrit.
Ofanto

**Ofanto** (ladina keeles **Aufidus**) on Itaalias Campania, Basilicata ja Apuulia maakonnas voolav jõgi.

Ofanto jõgi algab Irpinia platoolt Avellinost idas, San Giorgio del Sanniost kagus ja Cervialto mäest põhjas 715 m kõrguselt. Esmalt voolab ta läbi Lucano Apenniinide itta, jõuab Basilicata piirini ja voolab tükk aega selle piirijõena. Ta pöördub põhja ning möödub Rionero in Vulturest, Vulture mäest ja Melfist lääne poolt, jõuab siis Apuulia piirini ja pöördub taas itta. Ta möödub Lavellost põhja poolt ja pöördub kirdesse. Alles sel kohal lakkab ta olemast Basilicata piirijõgi ja jätkub Apuulias, voolates läbi Canosa di Puglia. Jõgi suubub Aadria merre Barletta lähistel Fiumaras. Ofanto suuet loetakse Manfredonia lahe lõunapoolseks punktiks.

Ofanto suubub Aadria merre Barlettast loodes, moodustades väikese delta, mille peamised harud on muutunud estuaarideks.

Ofanto on 170 km pikk. Antiikajal oli ta laevatatav kuni Canusiumini, mida tänapäeval nimetatakse Canosa di Pugliaks.

Ofanto on muutuva veehulgaga jõgi, millele on iseloomulikud sügisesed ja talvised üleujutused ning suvine madalvesi. Hoolimata suhteliselt suurest pikkusest ja valglast (2780 km²), on jõe keskmine vooluhulk suudmes suhteliselt väike, alla 14 m³/s.

Jõe kallastel asuvad järgmised omavalitsusüksused:
*Avellino provintsis: Andretta, Aquilonia, Bisaccia, Cairano, Calitri, Caposele, Conza della Campania, Guardia Lombardi, Lacedonia, Lioni, Monteverde, Morra De Sanctis, Nusco, Sant'Andrea di Conza, Sant'Angelo dei Lombardi, Teora, Torella dei Lombardi
*Potenza provintsis: Atella, Melfi, Lavello, Pescopagano,  Rapone, Rionero in Vulture, Ruvo del Monte
*Foggia provintsis: Ascoli Satriano, Candela, Cerignola, Rocchetta Sant'Antonio
*Barletta-Andria-Trani provintsis: Barletta, Canosa di Puglia, Margherita di Savoia, Minervino Murge, San Ferdinando di Puglia, Spinazzola, Trinitapoli.

216 eKr toimus Ofanto jõe lähedal Cannae lahing.

## Galerii

Pilt:Ponte Romano Monteverde.jpg|Antiikne rooma sild Monteverde lähedal
Pilt:Ofanto fiume.jpg|Ofanto jõgi Cairano lähedal


## Viited
Gregory Itzin

**Gregory Martin Itzin** (20. aprill 1948 Washington – 8. juuli 2022 London) oli Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja. 

Itzin on tuntud eeskätt tänu USA presidendi Charles Logani rollile telesarjas "24" (2006. aasta Primetime Emmy parima draamasarja meeskõrvalosatäitja nominatsioon). 

Ta on mänginud ka telesarjades "Sõbrad" (Theodore Hannigan, Mike Hannigani isa), "Murder One" (Roger Garfield), "Portreteerija" (Joel Marks), "The Mentalist" (Virgil Minelli), "Big Love" (senaator Dwyer), "Varjatud mina" (CIA riikliku salateenistuse endine direktor Henry Wilcox) jt.

## Välislingid
*
Stella jõgi

**Stella** (friuuli keeles *Stele*) on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis.

Jõe pikkus on 47 kilomeetrit ja see suubub läbides Marano laguuni Aadria merre. 

Jõevee keskmine temperatuur on 11 °C, kõikumisega vahemikus 7–11 °C.

## Viited
Triploidne haab

**Triploidne haab** (*Populus tremula* f. *gigas* Nilsson-Ehle) on hariliku haava vorm, millel on triploidne kromosoomigarnituur. 

Triploidsel haaval on kromosoomide arv somaatilistes rakkudes 3n=57, tavalisel diploidsel haaval aga 2n=38.

Triploidsed haavad on kujunenud looduslikult, neid on leitud näiteks Järvselja metsadest. Triploidsed haavad on mädanikukindlamad ja märksa võimsama kasvuga kui diploidsed harilikud haavad.

Triploidset haaba saab paljundada vaid vegetatiivselt.
Ameerika haab

**Ameerika haab** (*Populus tremuloides*) on papli perekonda kuuluv puuliik. 

## Vaata ka
*hübriidhaab

## Välislingid
*
Carapelle jõgi

**Carapelle** on jõgi Itaalias Campania ja Apuulia maakonnas. Carapello on 98 km pikkune. Jõgi suubub Aadria merre Barletta lähistel.

Jõe lähe asub Apuulias, Anzano di Pugliast põhjas, La Forma mäe (864 m) nõlval Napoli Apenniinides. Veekogu saab alguse San Gennaro ja Calaggio jõe ühinemisel. Carapello suubub Aadria merre Manfredonia lahes Torre Rivoli asulas Zapponeta lähistel. Jõe alamjooksul asub Margherita di Savoia kaitseala&nbsp;— *Riserva naturale Salina di Margherita di Savoia*.

## Viited
Deutschland (täpsustus)

***Deutschland*** on Saksamaa saksakeelne nimi.

Nime ***Deutschland*** on kandnud 

## Laevad
### Sõjalaevad
* SMS Deutschland (1874) oli Saksamaa Kaiser-klassi soomuslaev
* SMS Deutschland (1904) oli Saksamaa drednootide eelse ajastu Deutschland-klassi lahingulaev 
* SMS Deutschland (1914) praam, mida Esimese maailmasõja ajal miiniveeskajana kasutati
* Deutschland (1933) oli Saksamaa nn tasku-lahingulaev, sõja ajal nimetati ümber Lützowiks.
* Deutschland (A59) oli Lääne-Saksamaa mereväe laev

### Tsiviillaevad
* SS Deutschland oli 1866. aastal ehitatud aurulaev, mis hukkus 1875. aastal ja millest Gerard Manley Hopkins kirjutas luuletuse "*The Wreck of the Deutschland*".
* SS Deutschland (1900) oli reisilaev
* Deutschland oli Wilhelm Filchneri Antarktika ekspeditsiooni laev
* SS Deutschland (1923) oli Saksamaa ookeanilainer
* Schulschiff Deutschland oli meremeeste koolitamiseks mõeldud õppelaev, praegu muuseumilaev Bremenis
* MS Deutschland (1998) on ristluslaev
* Kaks intsidenti Deutschlandi nime kandnud laevadega
** Deutschlandi intsident (1902)
** Deutschlandi intsident (1937)

## Isikud
* Helmut Deutschland oli Saksa lauatennisemängija
* Heinz Deutschland on Saksa ajaloolane
* Jutta Deutschland on endine Saksa priimabaleriin ja koreograaf
* Joachim Deutschland on Saksa rokkmuusik
## Muud tähendused
* "Deutschland" on üks Saksa popmuusikaansambli Die Prinzen laul
Triploidsus

**Triploidsus** on liigiomase kromosoomikomplekti kolmekordsus indiviidi (raku) kromosoomistikus.

## Vaata ka
*diploidsus
*aneuploidsus
*euploidsus
*haplodiploidsus
*haploidsus
*ploidsus
*triploidne haab
Tartu linna päev

**Tartu linna päev** on Tartu linna kaitsepühakute Peetruse ja Pauluse päev (peeterpaulipäev), 29. juuni. Tartlaste jaoks oli see oluline tähtpäev kuni reformatsioonini, seda hakati uuesti tähistama 2003. aastal.

Kunstnik Tiina Viirelaid on kujundanud Tartu linna päeva logo. Sellel on kujutatud Peetruse ja Pauluse atribuute - võtit ja mõõka, mis on ka linna vapil.

## Viited

## Välislingid
* Tartu linna päeva koduleht
* Tartu linna päev Facebookis
* Tartu linna päeva Youtube`i kanal
* 2013. aasta Tartu linna päeva video Tartu linna kanalil YouTube'is, 12. juuli 2013
* Tartu linna päev Instagramis
UHF-sagedusala

**UHF-sagedusala** (ingl k *Ultra High Frequency*, ultrakõrgsagedus) ehk **detsimeeterlaineala** on raadiosageduste vahemikus 0,3–3 GHz (300–3000 MHz). Seda raadiolainete piirkonda nimetatakse detsimeeterlainealaks, sest lainepikkuste vahemik on 1&nbsp;detsimeetrist 10&nbsp;detsimeetrini (10 cm kuni 1 m).

Detsimeeterlainealast kõrgema sagedusega on sentimeeterlaineala (SHF, *Super High Frequency*) ja madalama sagedusega meeterlaineala (VHF).

Detsimeeterlaineid kasutatakse maapealse leviga televisioonis, mobiilsides, raadiolokatsioonis, Wi-Fi-võrgus jm.

Televisioonisaateid edastatakse detsimeeterlainealas sagedusvahemikus 470–862 MHz (kanalid 21–69). 

## Vaata ka
* Raadiolained
* Meeterlaineala
* ITU

## Viited
Eesti Tööandjate Keskliit

**Eesti Tööandjate Keskliit** (lühend **ETKL**) on aastal 1997 moodustatud mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ettevõtjaid ja nende ühendusi.

Keskliit on oma eesmärgiks seadnud järgmise: "esindada ja kaitsta oma liikmete huve suhetes seadusandliku ja täitevvõimuga ning töövõtjate esindajatega, samuti esindada liikmesorganisatsioone rahvusvahelisel, üleriiklikul ja regionaalsel tasandil".

## Ajalugu
ETKLi ajalugu ulatub 1917. aastasse, mil asutati Tallinna Tööstusliku Piirkonna Vabrikantide Ühisus (hilisem nimi: Eestimaa Vabrikantide Ühisus). Eestimaa Vabrikantide Ühisus lõpetas tegevuse Nõukogude võimu käsul 1940. aastal.

Pärast Nõukogude perioodi moodustasid 1991. aastal tööstusharude liidud **Eesti Tööstuse Keskliidu**, mis 1995. aastal reorganiseeriti **Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliiduks**. Aastal 1995 moodustasid omaette liidu ka teenindussektori majandusharude liitude ettevõtjad. Selle nimeks sai **Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit**. Aastal 1997 Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliit ja Eesti Tööandjate Ühenduste Keskliit ühinesid ja moodustasid ühise liidu - **Eesti Tööandjate Keskliit**.

## Viited

## Välislingid
*Keskliidu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts

**Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts** (lühend **EAHS**) oli aastatel 1924–1940 tegutsenud kutselisi muusikuid ühendav selts. EAHSi õigusjärglane on aastast 1989 Eesti Heliloojate Liit.

EAHSi eestvõttel korraldati kontserte, muusikavõistlusi, anti välja noote ja muusikakirjandust.

1930. aastatel tegutses EAHSi juures Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartett ja puhkpillikvartett.

## Viited
Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis

**Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis** (lühend: EAKKK; hilisem nimi: **Eesti Akadeemiline Kunstnike Koondis**) oli aastatel 1935–1940 tegutsenud ühendus, mille moodustasid Eesti kunstnikud. 

Enamik EAKKKi liikmeid olid kas Riigi Kunstitööstuskooli lõpetajad ja õppejõud, või need, kes olid varem lahku löönud Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust.

## Viited
Eesti Akordioniliit

**Eesti Akordioniliit** (EAL) on 1994. aastal asutatud mittetulundusühing, mis ühendab akordioniõpetajaid ja -õpilasi ning akordionialaga tegelevaid professionaale.

EAL peab oma ülesandeks "seista hea akordionialase muusikahariduse käekäigu eest, korraldada erialaseid täiendkoolitusi ja konkursse, koordineerida festivalide ja kontsertide korraldamist, vahendada akordionialast teavet ja kontakte".

EAL on Rahvusvahelise Akordioniliidu (CIA) täisliige.

## Viited

## Välislingid
*Mittetulundusühingu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Candelaro

**Candelaro** on jõgi Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis. Jõe vett kasutatakse põldude niisutamiseks.

Jõgi saab alguse Gargano loodejalamilt. 70 km pikkune jõgi suubub Aadria mere Manfredonia lahte Manfredonia linnast lõunas. 

Candelaro voolab läbi järgmiste asulate: San Paolo di Civitate, San Severo, Rignano Garganico, San Marco in Lamis, San Giovanni Rotondo ja Manfredonia.

## Viited

## Välislingid
*Manfredonia kaart
Malm (täpsustus)

**Malm** võib tähendada mitut asja:
* Malm, rauasulam, milles on vähemalt 2,14% süsinikku
* Malmi (rootsi *Malm*), Helsingi linnaosa
* Malm (Norra), küla ja endine vallakeskus Norras Trøndelagi maakonnas
* Malm (perekonnanimi)
Eesti Antarktika Ekspeditsioon

**Eesti Antarktika Ekspeditsioon** (lühend: **ESTANTEX**) on aastal 2002 MTÜ Eesti Antarktika Ekspeditsioonid, Eesti Välisministeeriumi ja Eesti Teaduste Akadeemia Polaaruuringute Komitee koostöös valmiv projekt, mille eesmärk on saada Eestile konsultatiivse lepingupoole staatus (Antarktika lepingu osalisena) ja alustada Eesti rahvuslikku Antarktika uurimisprogrammi.

## Viited

## Välislingid
*Ekspeditsiooni koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Online ja offline

***Online*** ja ***offline*** (ka *onlain* ja *offlain*, sõnaühendites ka *sidus-* ja *vallas-*) on arvutitehnikas ja telekommunikatsioonis vastandmõistete paar, milles *online* tähistab seadme ühendatud (seotud) ning *offline* ühendamata (sidumata) olekut.

## Taust
Mõistete „online“ ja „offline“ päritolu on mõnevõrra ebaselge, kuid on arvatud, et need said alguse telegraafitööstusest, kus sõnumeid edastati mööda juhtmeid nn „liine“, elektriliste signaalidena. *[[Oxford English Dictionary]]* seostab mõiste „online“ (ka kirjapildis *on-line*) Ameerika Ühendriikide raudteetööstusega, kus seda kasutati raudteeliini vahetu läheduse või sellel toimiva kasutuse tähistamiseks.

Nende mõistete laialdase kasutuse tõttu infotehnoloogias ja telekommunikatsioonis on **„**online’i“ ja „offline’i“ tähendused standardiseerinud Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsus. Ameerika Ühendriikide esimene ametlik tsiviilkasutuseks mõeldud telekommunikatsiooniterminite sõnastik, *Federal Standard 1037*, avaldati 1980. aastal ning seda on hiljem korduvalt täiendatud ja ümber vaadatud.

Alates 20. sajandi lõpukümnenditest hakati mõisteid „online“ ja „offline“ kasutama koos paljude teiste sõnadega, tähistamaks tegevusi, mis hõlmavad interneti kasutamist. Näideteks on internetipangandus, e-kaubandus, veebikohtingud ning võrgumängud.

## Definitsioon
Et mingi seade oleks *online*, peab ta olema kas
* teise seadme otsese kontrolli all;
* teda kontrolliva süsteemi otsese kontrolli all;
* viivitamatult süsteemis kättesaadav ilma inimese vahelesegamiseta.
Veebipõhiseid tegevusi tähistatakse mõnikord ka nii, et sõna „online“ asemel kasutatakse eesliidet **e-** (sõnast *electronic*). Näiteks online-õpet nimetatakse ka e-õppeks, samas kui e-kaubandus on veebikaubanduse kohta isegi levinum kasutusviis.

Seade on *offline*, kui ta on vooluvõrgust välja lülitatud või muul põhjusel süsteemis kättesaamatu. Mõnikord kasutatakse seda ka selliste tegevuste kohta, mis tavaliselt eeldavad internetiühendust, kuid mida on võimalik teostada ka ilma selleta. Näiteks „offline-brauser“ või „offline-lugeja“ on programm, mis laadib veebilehti, e-kirju või muid andmeid internetist alla ja salvestab need, et neid saaks hiljem vaadata ilma internetiühenduseta.
Eesti Klaveriõpetajate Ühing

**Eesti Klaveriõpetajate Ühing** (lühend **EKÜ**; rahvusvaheliselt: *EPTA Estonia*) asutati 1989. aastal Arbo Valdma eestvedamisel. 

EKÜs on praegu ligi 400 klaveriõpetajat.

Aastast 1995 viib EKÜ läbi Eesti klaveriõpetajate päevi. EKÜ on Tallinnas toimuva rahvusvahelise klaverifestivali algatajaid.

EKÜ on avaldanud Bruno Luki autoriplaadi ja kogumiku "Eesti heliloojate klaverimuusikat lastele ja noortele". 

EKÜ andis aastatel 1998–2010 kaks korda aastas välja ajakirja Klaver.

Aastast 1991 on EKÜ Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) liige.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 03.02.2013)
Eesti Koolinoorsoo Keskliit

**Eesti Koolinoorsoo Keskliit** oli aastatel 1920–1928 tegutsenud organisatsioon, mis ühendas koolidevahelisi ja vanemate klasside õpilasühinguid. 

Organisatsioon korraldas üle-eestilisi koolinoorsookongresse, samuti ilmus neilt kaks ajakirja: Uudismaa (ilmus -1924) ja Tõusmed (1926–1927).

Organisatsioon lagunes 1928. aastal.

## Viited
Tesino

**Tesino** (ladinakeelne nimi *Tessuinum*) on jõgi Itaalias Marche maakonnas Ascoli Piceno provintsis.

Tesino voolab lääne–idasuunaliselt läbi järgmiste asulate: Force, Rotella, Montedinove, Castignano, Montalto delle Marche, Cossignano, Offida ja Ripatransone. Tesino suubub Aadria merre Grottammare keskusest lõunas.
Eesti Noorte Huvikeskus Telo

**Eesti Noorte Huvikeskus Telo** oli aastatel 1994–2001 Tallinnas tegutsenud ja Haridusministeeriumi halduses olnud asutus.

Telo asutati 1994. aastal, kui Eesti Noorte Loodusmaja ja Eesti Tehnikaspordi Maja ühinesid.

Aastal 1994 oli asutuses umbes 40 huviringi.

Telo õpilased osalesid mitmes rahvusvahelises keskkonnaprojektis, näiteks UNESCO Läänemere projektis. Pärast Telo tegevuse lõppemist on rahvusvahelistes keskkonnaprojektides osalemine jätkunud Eesti Noorsootöö Keskuses.

## Viited
Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee

**Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee** (lühend: ERA) on aastal 1993 asutatud organ, mis loodi eesmärgiga, et eelkõige Eesti Süsteemiinseneride Seltsi kaudu esindada Eestit Rahvusvahelises Automaatjuhtimise Föderatsioonis (IFAC) ja säilitada IFACiga tihe kontakt.

## Viited
Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee

**Eesti Rahvuslik Mehaanika Komitee** (lühend: ERMK) on Rahvusvahelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Liidu (inglise International Union of Theoretical and Applied Mechanics, lühendatult IUTAM) Eesti kontaktorgan. 

ERMK asutati 1991. Aastal 1992 sai ERMK IUTAMi liikmeks. 

ERMK on osalenud mitmes Eesti mehaanikaprogrammi töös.

## Viited
Eesti Matemaatika Komitee

**Eesti Matemaatika Komitee** (lühend: EMK) on Rahvusvahelise Matemaatikauniooni (inglise International Mathematical Union, lühendatult IMU) Eesti kontaktorgan. 

EMK asutati 1991. Aastal 2001 sai EMK IMU liikmeks. 

EMKi ülesanne on muu hulgas esindada Eestit rahvusvahelistel matemaatikaüritustel.

## Viited
Hakaja

**Hakaja** (vene: Га́кково) oli Ingeri küla Narva lahe idakaldal praeguses Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis. Küla on esmamainitud Novgorodi ürikutes 1571. aastal *Akui* nime all, aastatel 1618–1623 Rootsi alana kui *Akaia* ja 1676. aastal kui *Hackia*.

Selles külas on sündinud eesti laevakapten Johannes Yllö ja eesti-soome põllumajandusteadlane Leo Yllö ning tema vend arst Adolf Yllö.

## Viited
Johannes Yllö

**Johannes (John) Yllö** (20. aprill 1890 Hakaja – 6. oktoober 1950 Stockholm) oli kapten eesti reisi-aurulaevadel „Kalevipoeg“ ja „Estonia“, mis 1920–1940 kurseerisid Tallinn-Helsingi ja Tallinn-Stockholmi liinil.

1939. aastal autasustatud Rootsi Kuningliku Vaasaordeni teise klassi medaliga.

## Kirjandus
*Matti Yllö. Docktor Mattis öden och äventyr under åren 1944-70
Eesti Muusikute Ühing Stockholmis

**Eesti Muusikute Ühing Stockholmis** oli aastal 1952 asutatud ühing, mis seadis oma ülesandeks toetada Rootsis tegutsevate eestlastest muusikute tegevust.

Aastal 1962 võttis ühingu ülesanded üle samal aastal Rootsis loodud Eesti Kultuuri Koondis, täpsemalt selle koondise muusikatoimkond.

## Viited
Eesti Meeskoor Austraalias

**Eesti Meeskoor Austraalias** on aastal 1947 asutatud meeskoor.

Meeskoor asutati Saksamaalt Bremenhavenist Austraaliasse reisinud laeval General Stuart Heinzelmann. Laeva pardal olnud 844 sõjapõgenikust olid 148 eestlased.

Koori on teiste seas juhtinud Elmar Saarepera ja Uno Polikarpus.

## Viited
Potenza jõgi

**Potenza** (ladinakeelne nimi *Flosis*) on jõgi Itaalias Marche maakonnas.

Jõgi saab alguse Macerata provintsis asuva Vermenone mäe (1394 m) nõlvalt Kesk-Apenniinides, umbes 800 meetri kõrgusel merepinnast.

Potenza suubub Aadria merre Porto Recanati lõunaserval.
Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee

**Eesti Rahvuslik Geofüüsika Komitee** (lühend: ERGK) on Rahvusvahelise Geodeesia ja Geofüüsika Liidu (inglise International Union of Geodesy and Geophysics, lühendatult IUGG) Eesti kontaktorgan.

ERGK asutati 1991.

ERGKi kaudu toimub geofüüsika- ja geodeesiaalane infovahetus IUGGiga, samuti korraldab ERGK Eesti eriteadlaste osalemist rahvusvahelistel üritustel.

## Viited
Eesti Geograafide Rahvuskomitee

**Eesti Geograafide Rahvuskomitee** (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geograafia Liidu (inglise International Geographical Union, lühendatult IGU) Eesti kontaktorgan. 

EGR asutati 1992. 

Aastal 2002 toimus IGU ja EGRi ühisettevõtmisel Tartus rahvusvaheline konverents "European Permanent Conference of Rural Landscapes".

## Viited
Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee

**Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee** (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geomorfoloogide Assotsiatsiooni (inglise International Association of Geomorphologists, IAG) Eesti kontaktorgan. 

ERAK asutati 1992. 

ERAKu ja IAGi koostöös valminud metoodikat kasutatakse Eesti geomorfoloogilisel kaardistamisel.

## Viited
Mare Vint

**Mare Vint** (neiuna **Mare Mänd**; 15. september 1942 Tallinn – 10. mai 2020) oli eesti graafik.  

Oma loomingus kujutas Vint enamasti „ideaalmaastikku”, püüdes tabada looduse ja inimkätega loodu kooskõla.

## Elulugu

Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 9. Keskkooli. Aastatel 1962–1967 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, lõpetas selle klaasikunstnikuna.

Aastatel 1967–1969 töötas ta Tallinna 46. Keskkoolis kunstiõpetajana, seejärel vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1973 Eesti Kunstnike Liidu liige.

Mare Vint viljeles tuši- ja pliiatsijoonistust, aastast 1972 valdavalt litotehnikat. Mare Vindi 1960. aastate teise poole ja 1970. aastate alguse loomingus kerkis tugevalt esile laad, mida iseloomustas joonistuste mustvalge kontrast, milles värv kui essents on tinglikum ja pigem markeeriv. Kunstniku 1980.–1990. aastate pildiruum kujutas sageli aedu, parke ja linnu. Motiivid on edasi antud kohati filigraanse joone, täpikeste, rütmide ja vaba pinna mängu abil.

## Tunnustus
*1985 Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (õnnitluspostkaardid)
*2001 Kristjan Raua preemia (näitus "Pooltoonid" Tallinna Kunstihoone galeriis)
*2015 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2019 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali elutööpreemia (Poole sajandi pikkuse isikupäraselt minimalistliku graafikaloomingu eest, mis on tõukunud pildiruumi ideaalse tasakaalu otsinguist ja ümbritsevale ruumilisele kaosele vastandamisest. Mõjukate Eesti naisgraafikute põlvkonda kuuluv kunstnik, kelle looduse ja inimese poolt loodu vahelise täiuslikkuse esteetiline kujutamine on ühteaegu jätkuvalt veenev ja tabamatu ning ületanud elegantselt põlvkondlikud ajalised piirid.)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1967–1976 abielus Tõnis Vindiga, aastast 1987 Andres Toltsiga.

## Viited
Eesti Geoloogia Rahvuskomitee

**Eesti Geograafide Rahvuskomitee** (lühend: EGR) on Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu (inglise International Union of Geological Sciences, lühendatult IUGS) Eesti kontaktorgan. 

EGR asutati 1992. 

EGR osaleb muu hulgas Balti Stratigraafia Assotsiatsiooni tegevuses.

## Viited
Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee

**Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee** (lühend: ERAK) on Rahvusvahelise Astronoomiauniooni (inglise International Astronomical Union, lühendatult IAU) Eesti kontaktorgan. 

ERAK asutati 1992. aastal. 

ERAKu ülesanded on muu hulgas astronoomia arengu koordineerimine Eestis ja osalemine Ernst Julius Öpiku stipendiumi väljaandmisel.

## Viited
George Carlin

**George Carlin** (õieti **George Denis Patrick Carlin**; 12. mai 1937 New York – 22. juuni 2008 Santa Monica) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja lavakoomik, kes võitis oma komöödiakogumike eest viis Grammy auhinda.

Tema viimane, kahekümnes album kandis nime "*I Kinda Like It When a Lotta People Die*" (ee k "Mulle natuke meeldib, kui paljud inimesed surevad") ning ilmus pärast tema surma 2016. aastal.

Carlin oli tuntud musta huumori ja poliitikat, ühiskonda, religiooni, psühholoogiat ja inglise keelt puudutavate vaadete poolest.

## Viited

## Välislingid
*
2013. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Võistlused toimusid 2.–3. veebruaril Põltsamaal Felixhallis.

Eesti meistriks tulid:

*kuni 55 kg – Taaniel Piiskoppel

*kuni 60 kg – Anar Zeinalov

*kuni 66 kg – Kristjan Press

*kuni 74 kg – Rauno Pajuviidik

*kuni 84 kg – Eerik Aps

*kuni 96 kg – Alo Toom

*kuni 120 kg – Heiki Nabi
Scott Thompson

**Scott Thompson** on mitme tuntud isiku nimi:

***[[Scott Thompson (koomik)]]**, Kanada näitleja ja koomik
***[[Scott Thompson (korvpallur)]]**, Ameerika Ühendriikide korvpallur
***[[Scott Thompson (ettevõtja)]]** (sündinud 1957), endine Yahoo tegevjuht 
***[[Scott Thompson (1983)]]**, Austraalia jalgpallur
***[[Scott Thompson (1986)]]**, Austraalia jalgpallur
***[[Scott Thompson (muusik)]]**, Ameerika Ühendriikide muusik
***[[Scott Thompson (maadleja)]]**, maadleja
***[[Carrot Top]]**, kodanikunimega Scott Thompson, Ameerika Ühendriikide koomik
Riisselja

**Riisselja** oli küla Pärnumaal Saarde vallas.

Kohanimekäändeks on Riisselga, aga võib öelda ka Riisseljale või Riisseljasse.

## Ajalugu

Riisseljat on esmamainitud 1858. aastal, kui on nimetatud *Rehhesilla* metsavahikohta. 1866 kirjutati metsavahikoht vene keeles kujul *Рисилла*. Koht asus Saarde kihelkonnas ja kuulus Pati mõisale. Kui 1923 avati külas raudteejaam, kirjutati selle nimi Riiselja. Külaks sai Riisselja alles 1970, aga juba 1977 liideti ta Kalda külaga. Hiljem viidi see paik üle Saunametsa küla koosseisu.

Riisseljas oli raudteejaam Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteel. Riisseljast hargnes Riisselja–Orajõe raudteeharu, mida 1925 pikendati Iklasse ja maailmasõja ajal Heinastesse.

1977 liideti Surju valla 20 asulat, sh. Riisselja. 1997 tehti ettepanek endise kohanime taastamiseks.

## Kohanime päritolu

Raudteejaama nimi tuleb arvatavasti metsavahikoha nimest. Algusosa tuleb sõnast "rehi", mida kohalikus murdes öeldi *rihi* või *riih*. Lõpuosa -selja ja -silla vaheldumist on Eestis mujalgi juhtunud.

## Viited
Mida teha emaga

**"Mida teha emaga"** on Mari Saadi 1978. aastal ilmunud lühiromaan. 

Tekst ilmus esmakordselt 1977. aastal ajakirjas Looming.

Romaani tegevus toimub ühel varasuvisel nädalavahetusel, kus maale ema juurde kogunevad töid tegema tema lapsed koos abikaasade ja lastelastega. Ühe perekonna näitel heidetakse pilk hulgale päevakajalistele probleemidele: eaka ema murele üha keerulisemaks muutuva iseseisva toimetulekuga, raskustele kitsaste elutingimustega, valikutele karjääri ja pere vahel, põlvkondade vastuoludele, hirmule lastesaamise ees.
Carrot Top

**Carrot Top** (õieti **Scott Thompson**; sündinud 25. veebruaril 1965 Rockledge'is Floridas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Billy Mays

**Billy Mays** (õieti **William Darrell Mays**; 20. juuli 1958 McKees Rocks, Pennsylvania – 28. juuni 2009 Tampa) oli tuntud Ameerika Ühendriikide reklaamitegija ja telesaatejuht.

Ta sai tuntuks oma energilise ja isikupärase reklaamimisstiiliga, millega tutvustas erinevaid kodutarvikuid ja imetooteid. Ta oli ka telesaate "PitchMen" silmapaistev staar.

## Välislingid
*
Elcoteq

**Elcoteq** oli Soome elektroonikaettevõte, mille peakontor asus Luxembourgis. 

6. oktoobril 2011 kuulutati välja ettevõtte pankrot.

Eestis andis paljudele tööd 1993. aastal rajatud Elcoteqi tütarettevõte **AS Elcoteq Tallinn**, mille baasil loodi 2012. aastal ettevõte AS Eolane Tallinn.

## Viited
Englo OÜ

**Englo OÜ** on 1991. aastal asutatud ettevõte, mis toodab ja müüb mõõteseadmeid, detektoreid ja indikaatoreid.

2009. aastast on ettevõte Eesti Kaitsetööstuse Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
*Osaühistu koduleht (vaadatud 04.02.2013)
Eres Estonia

**Eres Estonia** (ka: **Eres Estonia Edition**) on muusikakirjastus, mille aastal 1991 asutas Horst Schubert. Eres Estonia kirjastab Eesti heliloomingut, samuti on kirjastus välja andnud oreliteemalised raamatud "Estnische Kirchelorgeln" ja "Kompositionen für Orgeln".

Kirjastus on Saksa muusikakirjastuse Eres tütarettevõte.

## Viited

## Välislingid
*Saksa muusikakirjastuse Eres Edition koduleht (vaadatud 04.02.2013)
Gert Fröbe

**Karl Gerhart Fröbe** (25. veebruar 1913 – 5. september 1988), esinejanimega **Gert Fröbe**, oli Saksamaa näitleja. 

Tema tuntuimad filmirollid olid Auric Goldfinger James Bondi filmis "Kuldsõrm", Peachum filmis "The Threepenny Opera", parun Bomburst filmis "Chitty Chitty Bang Bang" ja Hotzenplotz filmis "Der Räuber Hotzenplotz".

## Elu
Gert Fröbe sündis Oberplanitzis, mis nüüd on osa Zwickaust. Enne teist maailmasõda kuulus Fröbe Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse. Ta oli algul kutseline viiuldaja, kuid loobus sellest kabaree ja teatri kasuks.

Ta liitus natsiparteiga 19-aastaselt 1934. aastal, kuid lahkus sealt 1937. aastal. Sellele vaatamata aitas ta kahel Saksa juudil end Gestapo eest varjata. Film "Kuldsõrm" oli alguses Fröbe natsimineviku pärast Iisraelis keelatud, kuni Mario Blumenau (juut, keda Fröbe koos tolle emaga varjanud oli) Viinis Iisraeli saatkonna poole pöördus.

Fröbe sai tuntuks ühes esimestest filmidest, mis pärast teist maailmasõda Saksamaal valmisid: ta mängis 1948. aasta filmis "Berliner Ballade" Otto Normalverbraucherit (sõna-sõnalt 'Otto Tavatarbija'), kellest sai saksa ekvivalent inglise Average Joele. Tema tuntuim roll oli Auric Goldfinger, kurikael James Bondi filmis "Kuldsõrm".

Gert Fröbe suri Müncheni haiglas 5. septembril 1988 75-aastaselt südamerabandusse.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur

**Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur** (lühemalt: **Eesti Tehnoloogiaagentuur**; akronüüm: **ESTAG**) on aastal 2001 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juurde loodud asutus.

Tehnoloogiaagentuur toetab tehnoloogiaga seotud ja innovaatilisi projekte eesmärgiga edendada Eesti ettevõtlust.

## Viited
Estinfilm

**Estinfilm** (aastani 2003 **Eesti Tõsielufilm**) on aastal 1998 Mati Sepping'u asutatud filmitootmise ja -levitamisega tegelev ettevõte.

Estinfilm produtseerib peamiselt dokumentaalfilme, samuti levitab välismaa väärtfilme.

## Vaata ka
*Faama Film

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht (vaadatud 04.02.2013)
Depoo

**Depoo** on ehitis, kus hoitakse, hooldatakse ja remonditakse raudtee- või trammiveeremit, trollibusse või ka tuletõrjemasinaid.

Depood:
*veduridepoo
*trammidepoo
*trollidepoo
*tuletõrjedepoo
AS Eolane Tallinn

**AS Eolane Tallinn** on Eesti elektroonikatootmisettevõte, prantsuse kontserni Éolane tütarettevõte. 

Ettevõte on 2012. aastal pankrotistunud **AS-i Elcoteq Tallinn** õigusjärglane. Tootmishooned asuvad Tallinnas aadressil Peterburi tee 49. 2018. aastal oli ettevõtte käive 68 mln eurot ja kasum 1,6 mln eurot.  31.03.2025 seisuga on ettevõttes 212 töötajat.

Hoone arhitekt on Tõnis Tarbe, ehitaja Tallinna Ehitustrust OÜ, omanik Capital Mill, pindala 111 000 m2.

## Vaata ka
*Elcoteq

## Viited

## Välislingid
*Aktsiaseltsi koduleht (vaadatud 04.02.2013)
*Ettevõtte taustainfo – Inforegister
Maximilian von und zu Trauttmansdorff

**Maximilian von und zu Trauttmansdorff** (Trauttmansdorffi vabahärra, aastast 1635 Trauttmansdorffi vabakrahv; 23. mai 1584 Graz – 8. juuni 1650 Viin) oli Austria poliitik ning Saksa-Rooma keisrite Ferdinand II ja Ferdinand III saadik.

1609. aastal sai Trauttmanssdorfist Keiserliku Õuekohtu (*Reichshofrat*) liige. 1619. aastal aitas ta keisril sõlmida liitu Baieri hertsogi Maximilian I-ga ning 1622. aastal sõlmis ta rahu Transilvaania vürsti Gábor Bethleniga, tänu sellele sai ta 1623. aastal krahvitiitli.

1633. aastal andis Trauttmannsdorf keisrile nõu väejuht Albrecht von Wallenstein vahistada, sest tema tegevus oli muutunud ennustamatuks ja keisrile potentsiaalselt kahjulikuks. 1635. aastal aitas Trauttmansdorff keisril sõlmida Praha rahu, millega seni Rootsi liitlasteks olnud Brandenburg ja Saksimaa muutusid keisri liitlasteks, nagu ka enamik teisi Saksa protestantlikke vürste.

1645–1647 oli Trauttmansdorff keisri peamine läbirääkija Münsteri rahukonverentsil, kus ta saavutas keisrile mitmeid soodsaid tulemusi. Enne Vestfaali rahu sõlmimist pidi ta aga halvenenud tervise tõttu konverentsilt lahkuma.
Jõgeva bussijaam

**Jõgeva bussijaam** on 2009. aastal valminud bussijaam Jõgeva linnas, mille projekteerisid arhitektid Andres Lunge ja Mait Lauri. Varem oli jaam vana rongijaamaga samas vanas majas ning busside peatuskoht oli praegusest asukohast teisel pool raudteed.

Jaamahoone ehitas firma Eviko ja see läks maksma 3,9 miljonit krooni. Koos sisustusega oli maksumus üle nelja miljoni krooni.

Hoone alumisel korrusel on 40 m² ootesaal, kus on kümne pinki ja kuhu mahub istuma 20 inimest. Samuti on seal tualettruumid ja elektrooniline tabloo busside väljumisaegadega. Teisel korrusel on ruumid bussijuhtidele.

Enne bussijaama valmimist oli Jõgeva linn ainus ilma bussijaamata maakonnakeskus.

Bussijaam pälvis konkursil "Eesti parim puitehitis" 2009 eripreemia liimpuidu kasutamise eest. Ühtlasi sai see maakonna aasta teo auhinna.

2012. aastal valmis bussijaama seni välja ehitamata küljele Olerexi teenindusjaam.

## Viited

## Välislingid

* "Jõgeva võib järgmisel aastal saada bussijaama" ERR, 4. detsember 2006
* "Jõgeva bussijaama ehitus takerdus erimeelsuste taha" Tartu Postimees, 12. august 2008
* "Liikumist täis bussijaam" Maakodu, 7. jaanuar 2010 (lehel metsaselts.ee)
Estljandskije Gubernskije Vedomosti

**Estljandskije(a) Gubernskije Vedomosti** (originaalis vene keeles *Эстляндские губернские ведомости*, saksa keeles *Estländische Gouvernements-Zeitung*) oli aastatel 1853–1917 ilmunud venekeelne ajaleht.

Enne 1918. aastat oli see ainus kogu Eestimaa kubermangu kohta infot andev perioodiline väljaanne. Tekstid avaldati vene ja saksa keeles (1853–1886); vene ja eesti keeles (1887–1917).

Ajalehes avaldati näiteks Eestimaa kubermangu ametlikke teadaandeid, majandusettevõtete ja seltside aruandeid.

## Vaata ka
*Revelski Listok
*Eestimaa Kubermangu Teataja, 1917
*Riigi Teataja
## Viited
Estonia Muusika Osakond

**Estonia Muusika Osakond** oli aastal 1912 Estonia seltsi juurde asutatud üksus, mille tähtsaima osa moodustas segakoor (Estonia Muusika Osakonna segakoor).

## Estonia Muusika Osakonna segakoor

## Viited
Estonia Muusika Osakonna segakoor

**Estonia Muusika Osakonna segakoor** oli aastatel 1912–1940 Estonia seltsi Muusika Osakonna juures tegutsenud segakoor. Koori järglane on 1993. aastal asutatud Estonia Seltsi Segakoor.

Segakoori juhatas algul August Topman. 1920. aastatel sai segakoor Eesti parimaks. Koori repertuaari olulise osa moodustas Eesti helilooming. Olulised olid näiteks 1929. aastal Cyrillus Kreegi "Reekviemi" ja 1931. aastal Artur Kapi "Hiiobi" esiettekanne.

Koor esines ka Soomes, Lätis, Leedus, Poolas ja Ungaris.

## Viited
Estonia Seltsi segakoor

**Estonia Seltsi Segakoor** oli aastatel 1993–2022 Estonia Seltsi juures tegutsenud segakoor. See oli 1912–1940 tegutsenud Estonia seltsi Muusika Osakonna segakoori järglane..

Segakooris laulis umbes 50 inimest.

## Vaata ka
*Toronto Estonia segakoor

## Viited

## Välislingid
*Segakoori koduleht (vaadatud 05.02.2013)
Meelik Samel

**Meelik Samel** (sündinud 28. oktoobril 1991) on eesti basskitarrist.

Ta on mänginud näiteks ansamblites Põhja-Tallinn, Tenfold Rabbit ja Pen London And The Box.
Faama Film

**Faama Film** oli filmitootmisettevõte (filmistuudio), mis tegutses aastatel 1992–2003 ning tootis nii dokumentaal- kui ka mängufilme ja tegi reklaamvideoid.

Stuudio asutas 1992. aastal Matti Sepping (teistel allikatel olid asutajate seas ka Tõnu Karro ja Hardi Volmer).

Koos veel mitme Eesti ja välismaa filmistuudioga valmis Faama Filmil 4 täispikka mängufilmi:
*1994 "Tulivesi"
*1997 "Minu Leninid"
*1998 "Georgica"
*2001 "Karu süda"

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 04.02.2013)
Estonian Classics

**Estonian Classics** on aastal 2001 Tallinnas asutatud muusikakirjastus.

Kirjastus annab välja kas iseseisvalt või koostöös teiste muusikakirjastustega noote, muusikaraamatuid ja heliplaate. Kirjastus on teinud koostööd nt Rootsi kirjastusega Gehrmans Musikförlag, Saksamaa Edition49 ja Saksamaa Eres.

## Viited

## Välislingid
*Muusikakirjastuse koduleht (vaadatud 05.02.2013)
ESTO

**ESTO** ehk **ülemaailmsed eesti kultuuripäevad** on väliseestlaste algatatud ülemaailmne eestlaste kogunemine, mis toimub iga nelja aasta tagant. Nädala jooksul toimuvad mitmesugused eesti kultuuriga seotud sündmused, väliseesti organisatsioonide kokkutulekud ja õhtuti omavahelisteks kohtumisteks Salakõrts. Traditsiooniliselt on ESTO kavas laulu- ja tantsupidu, rahvuskongress ning jumalateenistus.

ESTO-del on läbi aegade olnud täita ka poliitiline roll – selliste kogunemiste kaudu sai maailm sõnumeid okupeeritud Eesti kohta. Alates 1988. aastal Austraalias Melbourne'is toimunud kultuuripäevadest on ESTO-l osalenud ka Eesti esinejad. Melbourne'is toimunud V ESTO-l käisid näiteks Lennart Meri, Mart Laar, RAMi poistekoor ja Ivo Linna.

Esimesed ülemaailmsed eesti kultuuripäevad toimusid 1972. aastal Torontos. ESTO nime sai festival mõni aasta hiljem, nagu ka ESTO lipu, mis alates 1996. aastast on hoiul Eesti Rahva Muuseumis. 

ESTO 2019 toimus 27. juunist 3. juulini esimest korda järjest kahes riigis – Eestis ja Soomes – ning kolmes linnas – Helsingis, Tartus ja Tallinnas. 

XIII ülemaailmsed eesti kultuuripäevad ehk ESTO 2025 toimusid 25. juunist 3. juulini Stockholmis, Narvas ja Tallinnas.

## ESTO-d
*I ESTO (Torontos 1972)
*II ESTO (Baltimore'is 1976)
*III ESTO (Stockholmis 1980)
*IV ESTO (Torontos 1984)
*V ESTO (Melbourne'is 1988)
*VI ESTO (New Yorgis 1992)
*VII ESTO (Stockholmis ja Tallinnas 1996)
*VIII ESTO (Torontos 2000)
*IX ESTO (Riias 2004)
*X ESTO (Münsteris 2009)
*XI ESTO (San Franciscos 2013)
*XII ESTO (Helsingis, Tartus ja Tallinnas 2019)
*XIII ESTO (Stockholmis, Narvas ja Tallinnas 2025)

## Viited

## Välislingid
* ESTO 2019
* ESTO 2013
* Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu teatab: Viimane ESTO toimub aastal 2019 Helsingis ja Tallinnas
* Rein Sikk: "Viimane ESTO toimub kahe aasta pärast Vaikse ookeani kaldal" Eesti Päevaleht, 29. september 2011
* Ülemaailmsed Eesti Päevad ja ESTO-92 järelkaja
Sadestamine (keemia)

Keemias tähendab **sadestamine** või sadenemine lahuses tahke faasi (sademe) moodustumist keemilise reaktsiooni tagajärjel. Aine sadenemine toimub, kui keemilises reaktsioonis tekib lahustumatu või vähelahustuv aine.

Sademe moodustumine tuleneb aine lahustuvusest, mida mõjutavad ka temperatuur ja rõhk. Sadenemine saab toimuda, kui aine kontsentratsioon lahuses ületab lahustuvuse. Kiiresti toimub see üleküllastunud lahusest. 

Sadestamisel lisatakse lahusele gaasilist, vedelat või tahket reaktiivi – sadestit, mis moodustab eraldatava komponendiga/komponentidega raskesti lahustuva ühendi. Sadestusmeetodit kasutatakse keemilise mahtanalüüsi meetodina ja ainete lahutamiseks. Sadenemise saab esile kutsuda ka nn antisolvendi (see on solvent, milles reaktsiooniprodukt on lahustumatu, näiteks etanooli lisamine vesilahusele) lisamisega. 

Klassikaline **sadestusreaktsioon** on AgCl sademe (s = *solid* = tahke) teke AgNO<sub>3</sub> vesilahusele KCl lisamisel (aq = *aqueous solution* = vesilahuses):
:AgNO3 (aq) + KCl (aq) → AgCl (s) + KNO3 (aq)

Kui sademes on osakesed vähe liitunud ja kerged, siis jäävad need hõljuma suspensioonina. 

Sade eraldatakse lahusest setitamise ja dekanteerimisega, filtrimisel või tsentrifuugimisel. 

## Vaata ka
*Sade
*Lahustuvus
Stephan El Shaarawy

**Stephen El Shaarawy** (sündinud 27. oktoobril 1992 Savonas) on Itaalia jalgpallur, ründaja. Ta mängib Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma. Tema karjäär algas Genoas.

Aastatel 2011–2015 mängis ta AC Milanis. Pärast Zlatan Ibrahimovići ülemineku PSG-sse sai El Shaarawyst Milani üks olulisemaid mängijaid. Ta oli Serie A 2012–13 hooaja esimese poole parim väravakütt (14 väravat). Aastatel 2016–2019 mängis ta AS Romas. Aastatel 2019–2020 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Shanghai Shenhua. 2021. aasta jaanuaris naasis ta Romasse.

Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi Stephen El Shaarawy 2012. aasta augustis sõprusmängus Inglismaa vastu. Esimene värav Itaalia eest tuli novembris 2012 sõprusmängus Prantsusmaaga.

## Välislingid
Ühisantenn

**Ühisantenn** on tavaliselt antennisüsteem, mis on kasutajate (tavaliselt kortermaja elanike) ühisomandis. 

Piiratud ruumi tõttu hoone katusel pole mõeldav, et iga elanik paigaldaks sinna oma televisiooni- või raadioantenni. 
Ühisantennist saadav signaal võimendatakse antennivõimendi ja liinivõimendiga ning jagatakse splitteri abil koaksiaalkaablite kaudu kasutajatele laiali. Kasutajad saavad kaablist signaali samas vormingus nagu see raadiolainetena levib.

## Komponendid

UHF-antenn.jpg|Detsimeeterlaineala (UHF) Yagi tüüpi välisantenn
TDT antenna direttiva e antenna VHF.jpg|Detsimeeterlaineala (UHF) antenn koos meeterlaineala (VHF) antenniga
Antenna Splitter.jpg|Jaotur ehk splitter


## Vaata ka
*DVB-T
*Kaabeltelevisioon
Naiskodukaitse Järva ringkond

**Naiskodukaitse Järva ringkond** on Kaitseliidu naisorganisatsiooni Naiskodukaitse piirkondlik organisatsioon, mis tegutseb Järva maakonnas.

Naiskodukaitse Järva ringkond asutati 4. detsembril 1927, taasasutati 2. detsembril 1999. 

Esimesed naisüksused Järva Maleva juurde tekkisid 1925. aastal Järva-Jaanis ja Paides. Tol ajal tegutses iga rühm nii nagu oskas, suutis ja õigeks pidas. Hoolitseti liikmete enesearenduse eest ja abistati kaitseliidu rühmi pidude korraldamisel. 12. juunil 1927. aastal aga leidsid kümme Järvamaa naiste rühma, et nende tegevusel peab olema sarnane sisu ja eesmärk – valiti Järva Maleva naisorganisatsioonide üldjuhatus. Pool aastat hiljem, 4. detsembril peeti esimene Järva ringkonnakogu koosolek, kus osales esindajaid juba 15 jaoskonnast. 

2. detsembril 1999 taasasutati naiskodukaitse Järva ringkond esialgu nelja liikme poolt, sh maleva instruktor-noortejuhi Pille Veitmaa. 

Ringkonna liikmete väljaõpe jaguneb baasväljaõppeks, erialaväljaõppeks, juhtide õppeks ja instruktorite õppeks.

## Juhatus
13.märtsist 2025 kuuluvad ringkonna juhatusse:
*Kerlin Tealane – esinaine
*Kristine Rosin– aseesinaine
*Liis Käsper– juhatuse liige
*Reelika Lippur– juhatuse liige
*Eve Kivistik-Jakobson – juhatuse liige
*asendusliige Kristlin Läänemägi
## Liikmeskond ja struktuur
Järva ringkonnas on 31. detsembri 2025 seisuga 211 liiget.

Struktuur:
*Paide jaoskond (esinaine: Siiri Sitska, aseesinaine: Malle Hermanson, juhatuse liikmed: Kaidi Paulson, Annabell Anton, Merike Sild, asendusliige: Reelika Klettenberg)
*Türi jaoskond (esinaine: Sirje Kips, aseesinaine:  Reelika Lippur ,  juhatuse liikmed: Jaanika Lieberg, Reelika Lippur, Evelin Metsis, asendusliige: Maarja Brause)
*Koeru jaoskond (esinaine: Kerli Sirila aseesinaine: Kirsika Ilmjärv, juhatuse liikmed: Tiia Riis, Annika Mürk, Sigrid Saar ,asendusliige: Katre Kasemaa)
* Roosna-Alliku jaoskond (esinaine: Anneli Kalle, aseesinaine: Merle Mänd, juhatuse liikmed: Kristlin Läänemägi, Siiri Paatsi, Kerli Salmu,  asendusliige: Tuuli Seire)
* Järva-Jaani jaoskond (esinaine: Tene Metsma, aseesinaine Marit Piiroja,  juhatuse liikmed: Keistine Rosin, Liis Metsma, Merlin Järvpõld (asendusliige Kristel Jätsa)

## Järva ringkonna aasta naiskodukaitsjad
*2010 Maire Arro (Paide jaoskond)
*2011 Tiiu Laaneoks (Türi jaoskond)
*2012 Kirsika Ilmjärv (Koeru jaoskond)
*2013 Merje Mihkelsaar (Paide jaoskond)
*2014 Kaire Lõhmus (Koeru jaoskond)
*2015 Siiri Sitska (Paide jaoskond)
*2016 Kristlin Kõrgesaar (Roosna-Alliku jaoskond)
*2017 Eve Kivistik (Türi jaoskond)
*2018 Maili Antons (Roosna-Alliku jaoskond)
*2019 Siret Niinepuu (Roosna-Alliku jaoskond)
*2020 Kerlin Tealane  (Roosna-Alliku jaoskond
*2021 Triin Rannu (Roosna-Alliku jaoskond)
*2022 Piret Saul (Paide jaoskond)
*2023 Merike Sild (Paide jaoskond)
*2024 Tiia Riis (Koeru jaoskond) 
*2025 Kristine Rosin (Järva - Jaani jaoskond)
Vabariiklik aasta naiskodukaitsja, aastal 2014 – Kaire Lõhmus, aastal 2016 Kristlin Kõrgesaar

## Välislingid
* Naiskodukaitse : 1925–1933 Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
* Naiskodukaitse koduleht
* Naiskodukaitse Järva ringkond Facebookis