open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ILOVEYOU

**ILOVEYOU** on Filipiinidel loodud arvutite ussviirus, mis ründas kümneid miljoneid Windowsi personaalarvuteid 21. sajandi alguses. Selle lõid Reonel Ramones ja Onel De Guzman. ILOVEYOU viirus oli üks esimesi, mille kahjud ulatusid mitmete miljardite dollariteni.

## Tööpõhimõte
ILOVEYOU ussi põhimõtteks oli inimestele "ILOVEYOU" pealkirjaga meilide saatmine, millega oli kaasa pandud manus "LOVE-LETTER-FOR-YOU". Sellised pealkirjad olid mõeldud inimeste mõjutamiseks seda kirja avama. Faililaiend .vbs oli nähtamatu ning ussi saajad nägid selle asemel .txt laiendit. Saadetud e-meili sisu oli "Kindly check the attached LOVELETTER coming from me". Selleks, et kasutaja arvuti ussiga nakatuks, pidi ta manuse alla laadima ja avama. Pärast faili avamist ja käivitamist kopeerib see iseennast failidena LOVE-LETTER-FOR-YOU.TXT.VBS ja MSKERNEL32.VBS Windowsi süsteemikausta ning failina WIN32DLL.VBS Windowsi kausta. Uss loob omale iseenda võtme lokaalse masina registrivõtmete alla. Seejärel muudab ILOVEYOU viirus Internet Exploreri avaakna üheks neljast suvaliselt valitud veebilehest nii, et see laeks alla faili WIN-BUGSFIX.EXE, mis on trooja hobune. Pärast selle jooksutamist kopeerib ta ennast süsteemikausta failina WinFAT32.EXE. See fail omandab süsteemi kasutajanimed, paroolid, masina nime ja IP-aadressi jpm ning saadab selle meilile mailme@super.net.ph. Enamasti kirjutab uss nakatunud arvutis faile üle ja avab Microsoft Outlooki ning saadab enda koopia edasi kasutaja kontaktidele.

## Mõju maailmale
ILOVEYOU viirus põhjustas laialt leviva pahameele meilide pärast. Üle maailma nakatusid ILOVEYOUGA üle 45 miljoni arvuti ning see mõjutas aktsiaturgusid, toiduainetööstust, ajakirjandust, auto- ja tehnoloogiatööstust, valitsusi, ülikoole ja meditsiiniasutusi. Ford Motor Company sulges oma meilisüsteemi, kuna see nakatus suuremahuliselt ILOVEYOU ussi (kogu ülejäänud General Motors pääses õnnekombel viirusega nakatumisest, kuna nad ei kasutanud Microsoft Outlooki). Suurtest organisatsioonidest nakatusid viirusega veel Silicon Graphics, Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium (sealhulgas ka Pentagon), Daimler-Chrysler, Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv ja Cox Cable. Viirus oli süüdi ka teenusetõkestusründes, mis tehti Valgele Majale. ILOVEYOU ussi kahjud jäävad väidetavalt 8,75 ja 10 miljardi dollari vahele.

## Mõju Eestile
Viirus mõjutas suuresti ka Eestit: paljude ettevõtete arvutid nakatusid ussviirusega ILOVEYOU. Nakatusid ka suurettevõtted, näiteks Ühispank, Helmes, Eesti Ekspress, Tallinna Soojus ja Reval Hotel Group.

## Viited
Silmarank

**Silmarank** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi küla alal Liivi lahes asuv 0,15 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 214 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Soondrerank

**Soondrerank** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Haapsi küla alal Liivi lahes asuv 1,34 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 690 meetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega, kirderannas asub maasäär.

## Välislingid
*
Djubbvikin

**Djubbvikin** (djub+vik eestirootsikeelne nimi, rts *Djuphamnen*) on laht Harju maakonnas Naissaarel. 

Lahe koordinaadid on .
Esko Lepp

**Esko Lepp** (26. märts 1906 Rahumäe, Räpina vald – 31. jaanuar 1977 Tallinn) oli eesti graafik.

Ta sündis sepa pojana peres, kus oli kokku kaks poega ja neli tütart. 

Lepp õppis aastatel 1935–1940 Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis graafikat ja tarbegraafikat ning täiendas end aastatel 1940–1941 Tartus Konrad Mäe nimelises Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. 1941. aastal astus hävituspataljoni.  

Aastail 1948–1951 töötas ta Tallinna Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna. Pärast sealt lahkumist oli vabakunstnik. 

Lepp lõi sõja- ja tööstusteemalisi teoseid. Tuntumad neist on “Lohusalu” (1963) ja "Muhu kalureid" (1958). Ta on teinud puugravüürile sarju, millest tuntuim on “Minu kodumaa”, valminud aastatel 1945–1950.

1970. aastate keskel lõi Lepp ka akvarelle. Ta on teinud ka raamatuillustratsioone.

## Viited

## Välislingid
* Esko Lepp (elulugu ja loomingu näited) Eesti graafika kogu
Zvoleni nõgu

**Zvoleni nõgu** (slovaki keeles *Zvolenská kotlina*) on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Maastik nõos ei ole tasane; seal paikneb ka mitmeid mägesid. Neist kõrgeim on Čierny Diel (851 m). Läbi nõo voolab Hroni jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (270 m). Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Neretica ja Slatina.

Zvoleni nõgu liigendadakse veel omakorda üheksaks alamregiooniks. Need on:
*Bystrica mäestik
*Poniky mäestik
*Sliači nõgu
*Slatina nõgu
*Detva nõgu
*Rohy
*Bystrica tasandik
*Zvoleni kõrgustik
*Povrazníki alang

Sealne kliima on mõõdukalt soe. Seal kasvavad valdavalt lehtmetsad, valdavad puud on pöök, valgepöök, tamm ja vaher. Kõrgemates piirkondades kasvab ka veidi okaspuid (kuused ja männid).

Nõos asuvad neli linna: Banská Bystrica, Zvolen, Detva ja Sliač. Tähtsamad külad on Očová ja Ľubietová.

Vaatamisväärsusteks on Banská Bystrica ja Zvoleni vanalinnad, Slovenská Ľupča, Vígľaši ja Dolná Mičiná lossivaremed, Sliači kuumaveeallikad, Čerini ja Hronseki puukirikud. Nõos asub mitmeid looduskaitsealasid: Príboj looduskaitseala, Ponická Huta looduskaitseala, Boky looduskaitseala ja Badíni ürgmetsa looduskaitseala. Kaitse all on näiteks ka juba aastal 1895 looduskaitse alla võetud Poniky tammik, Urpíni metsastepp, Kozlinec, Čačíni austria tamme mets, Prosisko, Mičini travertiinid, Zolná oja ja sealne lahaar, Borová hora arboreetum, Poľana piiril asuv Pstruša ja Slovenská Ľupča hävitanud lahaari ase Mackov Bok.

## Asend

Žiari nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjast piiravad seda Madal-Tatra, Suur-Fatra  ja Staré Hory mäestik 
*läänest piiravad seda Kremnica mäestik ja Štiavnica mäestik
*lõunast piiravad seda Lõuna-Slovaki nõgu ja Krupinská planina
*idast piirab seda Vepori mäestik

## Viited
Psühholoogiline manipulatsioon

**Manipuleerimine** on kellegi kaval mõjutamine, pannes teda teataval viisil tegutsema hoolimata tema varasematest seisukohtadest.

## Manipuleerimine suhetes
Manipuleerimine on õpitud käitumine, kuna seda hakatakse õppima juba varajases lapsepõlves ning peetakse üheks toimetulekustrateegiaks. Igaühel on valik, kas teistega manipuleerida või mitte, aga oluline on eristada manipuleerimist mõjutamisest. Mainupleerimine on üksteise huvidega mittearvestamine ja ärakasutamine oma eesmärkide elluviimiseks, mõjutamine aga ainult enda huvidega arvestamine. 

Igasuguse manipulatsiooni efekt on lühiajaline. Manipuleerija ei huvitu teiste tunnetest ja mõtetest, mis võib olla põhjustatud nõrgast emotsionaalsest intelligentsusest.

Isikud, kes kasutavad manipuleerimist, saavutavad reeglina oma tahtmise kas lunimise, palvete või põhjendamise kaudu.

Õpetaja lehe artiklis pööras Tiina Penjam tähelepanu sellele, et ka kooli õppemeetodite uuendamises võib esineda manipulatsiooni.

Kui arvestada Krips (2010) teooriatega, siis võib innovatsioon muutuda manipulatsiooniks, kui õpetaja suhtub õpilasse kui objekti, keda kasutatakse oma eesmärkide saavutamiseks. Tüüpilisemad manipuleerimise viisid on sund, valetamine või informatsiooni varjamine ning mingi emotsiooni tekitamine (näiteks hirm, kaastunne, kannatus jne). Manipuleerimine suhetes toimub tahtlikult või tahtmatult ja selle tagajärg on suhete rikkumine. Sageli manipuleeritakse teise inimese nõrkusi ja hirme ära kasutades. Manipuleerija ise aga oskab suhteprobleemide tekkimisel vastutust vältida.

## Manipuleerimine tööalaselt
Tööalane manipuleerimine võib olla seotud võimu kuritarvitamise või kolleegide hirmude ja nõrkuste ärakasutamisega, mis kahjustab ettevõtte koostöökultuuri.

Kui juht on manipulaator, töötavad tema alluvuses käsutäitjad, mis pärsib meeskonnatöö toimimist. Tööalaselt on manipuleerimine sageli seotud võimuga. Kellel on rohkem võimu, saab seda ära kasutada. Tavaliselt jätavad manipuleerijad, nagu ka ahistajad, töösuhetes endast meeldivalt positiivse mulje. Enamasti koondavad nad enda ümber töökaaslastest poolehoidjaid, samas kui ülejäänud tõrjutakse mingil viisil eemale.

## Manipuleerimine turunduses
Turumanipulatsioonis on omad reeglid ning Euroopa riikides on see keelatud. Süüteona käsitletakse tehinguid, mis rikuvad väärtpaberituru usaldusväärsust. Turul toimuvat jälgib järelevalveasutus, mis uurib kahtlaseid tehinguid ning edastab süüteod kohtusse.

Laias laastus jaotatakse manipulatsioon turumajanduses kolmeks:

* Teabel põhinev manipulatsioon - valeinfo või kuulujuttude levitamine, et maniuplaator saaks sellest kasu lõigata;
* Tehingutel põhinev manipulatsioon - kunstlike tehingute tegemine, mis loob väärtpaberi nõudlusest või pakkumisest eksitava mulje;
* Hinnaga manipuleerimine - olukord, kus isik või grupp suunab väärtpaberi hinda või hoiab seda teatud tasemel.

Erandina on Euroopa Liidus lubatud finantsinspektsiooni kehtestatud manipulatsioonid, kui neil on õigustatud põhjendus. Eestis selliseid erandeid siiani kehtestatud ei ole.

## Vaata ka

*Õigussüsteemi kurnamine
*Tõejärgsus

## Viited
Kaasaütlev kääne

**Kaasaütlev kääne** ehk **komitatiiv** on kääne, mis väljendab kaasasolu, vahendit, viisi või seisundit või aega.

Verbide juures võib kaasaütlev kääne näidata ka asja, millele tegevus on suunatud.

## Eesti keel
Kaasaütleva käände tunnus on alati *ga*.

Kaasaütleva käändega väljendatakse:
* koos- või kaasasolu (sageli võib selles funktsioonis kaasaütleva käände vormile eelneda eessõna *koos*), nt *Mari läks (koos) *'Jüriga** kinno'';
* vahendit (lähedaselt kaassõnaühendile nimisõna omastava käände vorm + 'abil''), nt ''Mees kaevas **labidaga** maad''.

Lisaks sellele kasutatakse kaasaütlevat näitamaks:
* viisi või seisundit, nt ''Tüdruk vaatas neid mõtliku **näoga**'';
* aega, nt ''Selle töö saan ma kahe **päevaga** valmis''.

Kindlate verbide rektsioonilise laiendina väljendab kaasaütlev kääne:
* asja, millele tegevus on suunatud, nt ''Maril oli raske uue **olukorraga** harjuda''.

Kaasaütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti [[määrus]]e või [[täiend]]ina.

=== Ajalugu ===
Kaasaütleva käände tänapäevane lõpp (''-ga'') võib olla kujunenud sõnast ''kansak*'' 'rahvas' (''kansak > kāsak > kāsa > kaas/kahs > ka(h) > -ga'').

== Kaasaütlev kääne teistes keeltes ==
kaasnemissuhe väljendatakse eri keeltes mitmeti, nt morfoloogiliselt afiksi või analüütiliselt adpositsiooni abil. Inglise keeles on selleks prepositsioon ''with**',* Urdu keeles postpositiooni *se* või *ke sāth* ja Soome keeles kas postosition *kanssa* või -*ne*- ja possessiiv sufiksi abil. Komitatiivi Käändest aga räägitakse ainult siis, kui kaasnemissuhe on väljendatud morfoloogiliselt, mis on Uurali keeltes eriti levinud.

Paljudes keeltes kattub komitatiivi funktsioon instrumentaalsega, kuid mõnes keeles on need eraldi käänded. Komitatiivi kasutatakse kaaslase väljendamiseks (*Lähen emaga kooli*), samas kui instrumentaal väljendab vahendit (*Lõikan noaga torti''). Maailma keelte atlase (WALS) andmetelkohaselt on keeles instrumentaal ja komitatiiv kas ühe väljendusviisi all, lahus või segasüsteemis. Eesti keeles on mõlemad funktsioonid ühe käändelõppu all, soome keeles aga kasutatakse vahendi suhe väljendamiseks adessiivi ning kaasnemise suhe väljendatakse sageli kaassõnaga, harvem sufiksiga ning ungari keeles on käibel segasüsteem.

### Näited
Urdu keeles on instrumentaal ja komitatiiv erineva tagasõnadega realiseeritud.dāniś           dost=ke          sāth      khelnē       gayā

Danish        sõber=GEN    COM    mängi        mine

’Danish läks sõbraga mängima.’Us=nē         rūmal=se               apnē         chehrē=ko             sāf        kiyā

3sg=ERG    taskurätik=INST    REFL.M    nägu.OBL=ACC    pühki    tege

’Ta pühkis näo taskurätikuga puhtaks.’

Inglise keeles on instrumentaal ja komitatiiv ühe funktsiooni all ning see on sageli väljendatud eessõna abil. 
I             went             to=school      with=my=friend                                Calos

1SG      mine-PST     kool=ALL       sõber=COM=1SG.POSS sõber      Carlos

## Viited
Pulbervärvimine

**Pulbervärvimine** on värvimismeetod, kus värvid on pulbrilises olekus ja lahustivabad. Peamiselt pulbervärvitakse metallesemeid, aga ka muid materjale: keraamikat, puitu, plasti jne.

## Värvi kinnitamine kuumutusahjus
Värv kinnitatakse pinnale kuumutusahjus 200 kraadi juures. Pinna kvaliteedi määrab pinna eeltöötlus, mis hea lõpptulemuse saavutamiseks peab olema korralik.

Levinud on ustega kuumutusahjud, aga kasutatakse ka Power & Free konveiersüsteemidega ahje, kus kuumtöötlus on järkjärgulise viimistlusprotsessi osa.

## Pulbervärvimise eelised
Võrreldes muude kaitsmis- või töötlusvõimalustega on pulbervärvimise valikus väga palju toone (erinevalt anodeerimisest või galvaneerimisest), eri läiked ja struktuurpinnad. Pulbervärvitud värvkattel on mitu ülesannet: see kaitseb metalli korrosiooni eest ning muudab toote värvi, läiget ja struktuuri. Värvkate, läige ja struktuur kestavad sageli kogu toote või isegi hoone eluea.

Pulbervärvimine on keskkonnasõbralik, värvi saab taaskasutada, see sobib eri keskkondades kasutamiseks.

## Viited
Kaseiinivaba toitumine

**Kaseiinivaba toitumine** tähendab kaseiini ehk piimatoodetes leiduva valgu, osalist või täielikku välja jätmist menüüst.

## Kaseiini sisaldavad toiduained
Kaseiin on fosforit sisaldav valk, mis annab piimale iseloomuliku valkja värvuse ning seda leidub kõikide imetajate piimas ning sellest toodetud hapupiimas, petis, keefiris, jogurtis, võis, hapukoores, rõõsas koores, kohupiimas. Kõikides piima baasil valmistatud juustudes, piima- ja lõssipulbris jne. Kokkuvõtlikult- kõikides toiduainetes, kuhu on lisatud piima või mingit piimast saadud toodet.

Laktoosivabad piimatooted ei sobi kaseiinivabal dieedil olles.

## Piimavalgu üllatuslikud leiukohad
Tänapäeval võib piimavalku leida väga üllatuslikest kohtadest, kus tegelikult seda otseselt vaja polekski.

Alati tuleb lugeda hoolega toote etiketile märgitud koostisosi.

Üllatuslikult leiab piimavalku:

* Kalakonservides     
*Vorstides ja sinkides kasutatakse piimavalku siduja või paksendajana
*Merikarpe ja "mudamaitselisi" kalu leotatakse mõnikord piimas, maitse ja lõhna parandamiseks 
* Paljudes toitlustusettevõtetes kasutatakse toidu valmistamisel võid, et täiendada roa maitset.
* Maksa ja neerusid leotatakse samuti piimas, et nende maitset mahedamaks muuta.
* Lisaks toiduainetele tuleks hoolega lugeda ka kosmeetika ning ravimite koostisosi.

## Vaata ka
*Kaseiinitalumatus

## Viited
Eriolümpia Eesti Ühendus

**Eriolümpia Eesti Ühendus** on alates 2010. aastast Eestis eriolümpia tegevusi juhtiv ja koordineeriv ühendus.

Eesmärgiks on aidata kaasa Eesti intellekti- ja liitpuuetega inimeste kehakultuuri- ja sporditegevuse edendamisele ja arendamisele. Alates 2012. aastast korraldatakse koostöös Eesti Politsei- ja Piirivalveametiga Eriolümpia Tõrvikujooksu. Tegevuseks on aastaringne spordivõistluste korraldamine intellektipuudega inimestele.

## Sportlased
Eriolümpia Eesti ühendusse kuulub 1800 sportlast. Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest.

EO Eesti Ühendus soovib tulevikus luua spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele.

## Spordialad
Spordialad (liikumistegevused), millega EO Eesti Ühenduses tegeletakse: kergejõustik, ilu- ja sportvõimlemine, ujumine, murdmaasuusatamine, *bowling*, *bocce*, jalgpall, korvpall, sulgpall, rahvastepall, matkamine, saalihoki, lauatennis, liikumisaktiivsus, judo, avaveeujumine ja triatlon.

## Võimalused
Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest. Läbi Eriolümpia avastavad nad endas uusi võimeid, nende maailm on avatud uutele kogemustele ja võimalustele. Eduelamus lisab enesekindlust ja nad tunnevad rõõmu vähimagi õnnestumise üle. Eriolümpia on sportlaste jaoks leidnud koha nende südames ja hinges.

## Tuleviku suund
Viimastel aastatel on eriolümpia organisatsioon hüppeliselt arenenud, kuid teiste riikidega võrreldes on arenguruumi palju. Tahame hakata looma spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele. Seni puudub intellektipuudega spordihuvilistel regulaarne treenimisvõimalus, mistõttu sport võibki õpilasel, pärast kooli lõpetamist, sinnapaika jääda. Paljudes riikides toimib selline klubisüsteem, kus kaasatakse sportlasi varakult, ka meil ollakse tasapisi sinnapoole teel. Et tervislikku liikumist suurendada, mõeldakse ka järelkasvule, selleks on loodud väikesportlaste programm intellektipuudega lasteaiaealistele lastele, et neil maast madalast tekiks liikumis- ja spordiharjumus.

## Vanne
"Las ma võidan ja kui ma ka ei võida, olen ma andnud endast parima."

## Viited
Töökoha ergonoomika

**Töökoha ergonoomika** on inimese tervise ja ohutuse nimel välja töötatud nõuetele vastava töökoha kujundamine.
 
Töökohale esitatavad nõuded tulenevad „Töötervishoiu ja tööohutusese seaduse“ §4 lõike 45 alusel kehtestatud „Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ määrusega.

## Hoone
Ergonoomilise töökoha saab kujundada alles siis, kui hoones paiknevad tööruumid on küllaldase kõrguse ja pindalaga. Töötaja ei sea ohtu oma tervist ja tal on piisavalt ruumi töö tegemiseks. Sisenemiseks ja väljumiseks mõeldud uksed ja väravad peavad olema valmistatud nii, et tagaksid turvalise kasutuse lähtuvalt otstarbest. Uste avamine ja sulgemine ei tohi olla takistatud ning töötajat ohustada. Tööruumi aknaid peab saama ohutult avada ja sulgeda. Päiksepoolseid aknaid peab saama varjutada, et kaitsta töötajat soojuskiirguse ja otsese päikesevalguse eest. Põrandad peavad olema kindlalt paigaldatud ega tohi olla ohtliku kallakuga ega libedad. Liikumisteed peavad olema jalakäiatele ja sõidukitele ohutud. Trepid ei tohi olla libedad ning neil peavad olema allakukkumist takistavad piirded.

## Tööruum
Tööruum peab olema küllaldase õhuvahetusega ning ventilatsiooniseadmed ei tohi ümbritsevat müra suurendada. Töökohad peavad olema piisava valgustusega, mis vastab standardile EVS-EN 12464-1:2003 «Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus». Riietusruumid peavad olema küllaldaselt ruumikad. Niiskete riiete kuivatamiseks peab olema piisavalt suur ja hästi ventileeritav kuivatuskoht. Töötajal peab olema võimalus kasutada sooja ja külma vett. Tualettruumid peavad paiknema töökohtade läheduses. Töö laadist tulenevalt peab olema ka puhkeruum, mis on vajalik töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks.

## Töövahendid
Töötajad kasutavad ergonoomilisi töövahendeid ja töövõtteid, mis tagavad pikaajalise eduka soorituse ning ei koorma liigselt luustikku ega lihaseid.

## Viited
Funktsionaalne keeleoskus

**Funktsionaalseks keeleoskus** on võime kasutada keelt kõnes ja kirjas, nii et inimene saaks edukalt toime tulla õppimisel, tööl ja suhtlemisel.

Selleks on vaja juba funktsionaalse keeleoskuse arendamist alustada peres ning jätkata lasteaias ja koolis. Funktsionaalse keeleoskuse arendamise hulka kuulub: kirjutamisoskuse, kõnelemisoskuse, diskussioonioskuse ja lugemisoskuse arendamine. Keeleoskuse arendamist tuleb lõimida erinevate teemadega ja ainetega, mis võimaldab omandada rohkem teadmisi ja seostada varem õpitud teadmistega.

Tänapäeva koolilaste/noorukite funktsionaalne keelepädevus on langenud. Näiteks on vähenenud raamatute lugemine, mis ei arenda mitte ainult lugemisoskust vaid ka õigekirjaoskust. Nutiseadmete massiline kasutamine suhtlemisel kahjustab keele õigekirjasoskust. "Õpilastele tuleb anda võimalus pidevalt ja mitmekülgselt suhelda, lugeda ja kirjutada, arendada oma loomevõimet, mis tekitab huvi nüansirikka ja tõhusa suhtluse, mitut liiki ja laadi tekstide ning keele vastu".

Funktsionaalse keeleoskuse arendamiseks tuleks arendada lastes:

* **Kõnelemist** – arendada väljenduse sujuvust, tooni ja sõnakasutuse kohasust. Kõne ülesehitus sõltub kõne eesmärgist. Praktilise/suulise keele harjutamine toimub õpetajate ja õpilaste igapäevasuhtluses vabavormis, kuid õpilasi tuleks suunata kasutama asjalikku tooni ja vältima slängi. Kool peaks välja töötama keelelise etiketi reeglid, mis on teadvustatud ja kõigile rakendamiseks.
* **Kirjutamist** – arendada õigekeelsust ja lausestuse loogilisust. Õpetaja peab andma eeskuju ehk olema nii keeleliselt korrektne. Õigekeelse harjutuste tegemine, essee või muu teksti kirjutamine aitab teadmisi kinnistada.
* **Lugemist** – arendada loetu mõistmist, mille käigus lugeja leiab tekstist fakte, mõtteid, teavet ja ideesid ning oskab seostada neid varasemate teadmistega. Samuti oskab vastata teksti kohta esitatavate küsimustele.
* **Kuulamist** – arendada konspekteerimist ja küsimuste esitamist. Oskab konspekteerida olulised fakte, mõtted, mõisted ning oskab esitada küsimused vastavalt teemale, mis aitab kinnistada teadmisi.

## Viited

## Kirjandus
* Reet Kasik. Sissejuhatus tekstiõpetusse. Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007.
* Edgar Krull. Pedagoogilise psühholoogia käsiraamat. Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus 2000.
* Põhikooli riiklik õppekava (2010).
Bioloogiliste andmete visualiseerimine

**Bioloogiliste andmete visualiseerimine** on bioinformaatika haru, mis on seotud arvutigraafika, teadusliku visualiseerimise ja informatsiooni visualiseerimise kasutamisega erinevates bioloogia harudes. See hõlmab genoomide, järjestuste joonduste, fülogeneeside, makro- ja mikromolekulaarsete struktuuride, süsteemibioloogia, mikroskoopia ning magnetresonantsuuringute andmete visualiseerimist. Bioloogiliste andmete visualiseerimiseks kasutatavate tööriistade hulka kuuluvad nii lihtsad iseseisvad programmid kui ka keerukad integreeritud süsteemid.

## Nüüdisaeg ja tulevik
Tänapäeval toimub bioloogiliste andmete mahu ja mitmekesisuse kiire kasv, mis esitab neid andmeid tarbivatele teadlastele üha suuremaid väljakutseid. Nende andmetega tutvumisel ja nende mõistmisel on peamiseks sammuks visualiseerimine. Seega on loogiline, et koos andmemahtude kasvuga käib kaasas ka vastavate visualiseerimissüsteemide arvu kasv.

Kasvav trend on kolmemõõtmeliste struktuurides piiride eristumise visualiseerimine aatomi lahutusvõimega, samuti suuremate komplekside visualiseerimine krüoelektronmikroskoopiaga ning valkude ja komplekside asukohtade visualiseerimine rakkudes ja kudedes.

Teine kuulsust koguv suund on perioodi peale kogutavate andmete kättesaadavuse ja tähtsuse suurenemine süsteemibioloogiast, elektronmikroskoopiast ning rakkude ja kudede kujutamisest. See-eest on trajektooride visualiseerimine juba pikemat aega molekulaarse dünaamika silmapaistvaks osaks.

Tüüpiline protsess hõlmab esialgsete toorandmete töötlemist sellisele kujule, et nende visuaalsel esitamisel eristuksid inimsilmale mõistetavad komponendid mõnes suuremas tervikus.

Lõpuks, kuna andmekogud suurenevad mahult, keerukuselt ja omavaheliselt seotuselt, paranevad sellega koos ka vastavate süsteemide kasutatavus, andmete integratsioon ja standardiseerimine.

## Suurandmete analüüs
Tänapäeva andmete kogumise tehnikatega saadavad tulemused on mahult sedavõrd suured, et neid on keeruline tavaliste algoritmide abil analüüsida. Seetõttu on hakanud levima analüüsimisel suurandmete analüüsi võtted. Need võtted tulevad kasuks, kuna lisaks mahule, on tihtipeale ka andmete komplekssus suur. Samuti aitavad suurandmete analüüsivõtted olukordades, kus teadlased ei tea täpselt, mida andmetest otsida, rakendades selleks avastavaid meetodeid.

## Visualiseerimissüsteemide nimekiri
Bioloogiliste andmete visualiseerimiseks on olemas suur hulk takvarasüsteeme. Allnimetatud lingid viitavad selliste süsteemide nimekirjadele, mis on rühmitatud rakenduspiirkondade kaupa.
# Joondused
# Fülogenees
# Süsteemibioloogia
# Molekulaargraafika
# Mikroskoopia
# Magnetresonantstomograafia

## Seotud konverentsid
# BioVis – bioloogiliste andmete visualiseerimise sümpoosion
# Infotehnoloogia visualiseerimise rakendused bioinformaatikas
# CIBDV – arvutuslik intellekt bioloogiliste andmete visualiseerimiseks
# IVBI – Informatsiooni visualiseerimine biomeditsiini-informaatika sümpoosionil
# VMLS – visualiseerimine meditsiinis ja loodusteadustes
# VIZBI – bioloogiliste andmete visualiseerimise õpikoda

## Viited
Euroopa Kohtu kohtujurist

**Euroopa Kohtu kohtujuristid** (inglise keeles *Advocates General*) on 11 kohtuametnikku, kes tegutsevad Euroopa Kohtus 28 kohtuniku kõrval.

Nagu Euroopa Kohtu kohtunikud, määratakse ka kohtujuristid ametisse liikmesriikide valitsuste kokkuleppel kuueaastaseks ametiajaks, mida võidakse pikendada. Kohtujuristid assisteerivad menetluse käigus kohtunikke, kuid ei osale otsuste langetamisel, nii nagu nad ei hääleta ka kohtupresidendi valimisel.

Iga kohtuasja menetleb üks kohtunik (ettekandja-kohtunik) ja kohtujurist. Avalikul istungil küsitlevad kohtujuristid osapooli koos kohtunikega. Kui kohtu üldkoosolekul peetakse vajalikuks kohtujuristi ettepanekut, esitab kohtujurist selle mõne nädala jooksul pärast istungit. Kohtujuristide ülesanne on esitada kohtuasjade kohta sõltumatud ja erapooletud arvamused. Erinevalt kohtuotsustest on kohtujuristide ettepanekud ühe autori töö ning selle tulemusena üldiselt kergemini loetavad ja üksikasjalikumad. Ettepanekud ei ole kohtule siduvad, kuid enamasti neid siiski järgitakse.

2016. aastal tehtud uuringu järgi langetas Euroopa Kohus 67% juhtudest otsuse, mis langes ühte kohtujuristi ettepanekuga.

Mitmed Euroopa Kohtu kohtunikud on varem töötanud samas kohtujuristina. Erinevalt Euroopa Kohtust Üldkohtus kohtujuriste ei ole.

## Viited
Martinair

**Martinair**, legaalselt *Martinair Holland N.V.* on Hollandi kargolennufirma, Air France-KLMi tütarettevõte.

Martinairi kodulennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam. 

Martinairi asutas 24. mail 1958 Martin Schröder Alates 2011. aastast opereerib Martinair ainult kargolende 20 sihtkohta.
Iraqi Airways

**Iraqi Airways** on Iraagi rahvuslik lennufirma, mille omanikuks on Iraagi valitsus. Lennufirma asutati 1945. aastal ja selle peakorter asub Iraagis Bagdadis. Lennufirmal on 32 lennukit ja lennuettevõtte opereerib 38 sihtkohta. 

Lennufirma on Lähis-Ida vanim lennufirma. Lennufirma suurim kodulennujaam on Bagdadi rahvusvaheline lennujaam.
Rakettahi

**Rakettahi** (inglise *rocket mass heater*) on ahi, mis kütab ruumis oleva õhu kiirelt soojaks ja salvestab ka suure osa soojusenergiast oma suurde massi.  

## Tööpõhimõte, ehitus
Rakettahi kasutab insuleeritud J-tüüpi küttepõletamise süsteemi, mis tagab näiteks puidu täieliku põlemise. Kuna J-tüüpi küttekolde peal on omakorda metallist tünn, siis see tagab seal teistkordse jääkide põlemise. Edasi liigub õhk läbi torude korstnasse, torud on ümbritsetud soojust salvestava massiga (savi, maakivid jms). 

Võtmesõna antud ahju kasutamisel on keskkonnasäästlikkus. Seda kahes mõttes: põletusel saadakse küttest maksimaalne väärtus (kulub vähem kütet, puitu ja korstnast läheb välja vähem mürke) ja kütte teekond on reeglina pikem (soojus salvestatakse suurde massi (lesosse) ning korstnast läheb välja palju vähem sooja. Ahju ehituse olulisim osa on mõõtude vastavus ning põletuseks võetava õhu reguleerimine. Temperatuurid tõusevad tünnis põlemisel ekstreemsetele kõrgustele ning tänu sellele saadakse materjalist maksimaalne kütteväärtus kätte, korstnast väljub puhtam ja jahedam õhk. Uuringud on kinnitanud rakettahju kriitiliste mõõtmete olulisust, alates sellest, et kõik ahju mõõtmed peavad olema õiges suhtes ning välja arvutatud vastavalt põlemistoru ja tunnelite läbimõõdule/pindalale. Menghini jt (2007) kinnitab oma uuringutes nende mõõtmete olulisust, lisades geomeetriliste mõõtude olulisusele õhu reguleerimise vajaduse maksimaalse efektiivsuse saavutamiseks. Samas uuringus rõhutatakse ka taastuvate materjalide (n: puit, biomass) maksimaalset kasutamist kütteks, mis tagab positiivse mõju keskkonnale (vähem CO2, happevihmasid ja ka metsade säilitamist/targemat majandamist). Lisaks saab rakettahju ehitamiseks taaskasutada materjale (kivid, vanad šamott tellised, tünn, õhutorud ja massiks veel maakive vms) ning põhimassina kasutatakse saviliiva segu (mis piirkonniti oma hoovis kättesaadav). 

## Ajalugu
Rakettahju idee tuleneb rakettpliidist, mis arendati Aprovecho Instituudis 1982 dr. Larry Winiarsky poolt (rocketheater.com). Pärast seda on hakatud tema ideed edasi arendama, lisades salvestamiseks massi. Esmaselt arendas ideed edasi Ianto Evans ettevõttest Cobb Cottage Co. Olulise panuse andsid ka Ernie ja Erica Wisner, arendades ideed laiaulatuslikumaks. Pärast seda on muutunud seda tüüpi ahjude ehitamine populaarsemaks just looduslähedaste, isemajandavate, permakultuuri arendajate ja teise inimeste seas (rocketheater.com).  Viimasel aastakümnel on rakettahju populaarsus olnud tõusutrendis. Sama on märgata ka Eestis. Kasvanud on selle valdkonna koolitajate arv ning huvi seda tüüpi ahjude vastu. Järjest enam leiab rakettahju kohta ka eestikeelset kirjandust (saviehitus.ee, juured.ee).  
## Viited
Level (lennufirma)

**Level** on Hispaania odavlennufirma, International Airlines Groupi (IAG) tütarettevõte. 

Lende opereeritakse Iberia nime all, kuni saadakse sertifikaat. 

Leveli kodulennujaamaks on Barcelona El Prati lennujaam Hispaanias. Lennufirma teiseks kodulennujaamaks on 2. juulist 2018 Pariisi Orly lennujaam.
HOP!

**HOP!** on Prantsusmaa regionaallennufirma, mille emaettevõte on Air France. HOP! opereerib regionaalseid lende Air France'i eest. 

HOP!-i lennukipark koosneb 80 lennukist ja HOP! opereerib 50 sihtkohta Euroopas.
Saluputk

**Saluputk** (ka *Putkelaid*) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu küla alal Paatsalu lahes asuv 2 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter.

Saare koordinaadid on . Saar asub 400 meetrit Küti oja suudmest läänes. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Pusku viik

**Pusku viik** on Topu lahe osa Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Pusku küla ääres. 

## Välislingid
*Keskkonnaportaal. Pusku viik
*EELIS. Pusku viik VEE3318020
Dicke Lippen

**"Dicke Lippen"** on Saksamaa suhtlusmeediategelase Katja Krasavice teine singel, mis anti välja 6. aprill 2018.  

## Laulud CD-singlil

* **ALLALAADITAV/CD-SINGEL**

# "Dicke Lippen" – 2:58

## Kohad edetabelites
Veskiviik

**Veskiviik** on laht Lääne maakonnas Haapsalu ääres. Lahe ääres asub Veskiviigi sadam.

Lahe koordinaadid on .
Mari Pärtelpoeg

**Mari Pärtelpoeg** (sündinud 24. aprillil 1956 Tallinnas) on eesti metalli- ja ehtekunstnik.

Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1979. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI).

Aastatel 1979–1980 töötas ta Eesti Vabaõhumuuseumis restaureerimiskunstnikuna ja 1983–1990 ERKI metallehistöö kateedris õppejõuna. 1990. aastast on vabakutseline kunstnik. 

Ta kuulub Eesti Kunstnike Liitu (1990. aastast) ning on üks ON-grupi asutajaid. 

## Looming ja näitused
Pärtelpoeg on osalenud näitustel 1978. aastast, võtnud osa näiteks Jabloneci ehtenäitusest, Erfurdi tarbekunstikvadriennaalist, tarbekunstinäitusest Karlsruhes, Baltimaade ja Taani tarbekunsti näitustest. Isikunäitusi on korraldanud Tallinna kunstisalongis 1986. aastal koos Anu Paaliga ja 2006. aastal üksi ning A-Galeriis 2009. aastal. 2017. aastal avas koos Katrin Veegeniga näituse "Garten". Näitus oli aasta varem toimunud samanimelise näituse edasiarendus. 

Ta loob peamiselt geomeetriliste kujunditega ehteid. Osa inspiratsioonist saab mere ääres jalutamisest.

## Isiklikku
Tema ema oli sisearhitekt Leila Pärtelpoeg, isa suusataja, treener ja sporditegelane Ilmar Pärtelpoeg ning õde on sisearhitekt Kadri Tarbe.

Ta on veetnud paljud suved Ruhnu saarel, kus on endise Ida-Steffensi talu omanik.

## Välislingid
* Mari Pärtelpoeg Entsykopeedia.ee-s
* "Rütmimängud: Metallikunstnik Mari Pärtelpoeg". Eesti Televisiooni saade ERR-i arhiivis, esmaeeter 1. mai 1992
* Mari Pärtelpoja ja Katrin Veegeni ühisnäitus „Garten“ A-galerii Seifis. Sirp, 2. veebruar 2017
Mulgi heinamaa

**Mulgi heinamaa** on luht ja puisniit Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Lemmjõe kallastel. Heinamaa jääb Soomaa rahvuspargi piiresse.

## Viited
Halliku kihistu

**Halliku kihistu** (inglise keeles *Halliku Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistu stratotüüp on Kaagvere 1. puurauk, kus kihistu on kõige paksem (41.2 m). Kihistu on saanud nime Halliku küla järgi.

Kihistut eristatakse Kesk-Eesti aladel, kus selle all lamab  kas Moe või Jonstorpi kihistu ja temal lasub Adila kihistu.

Kihistu moodustab hall, alumises osas ka lillakas või punaste laikudega lubjarikas mergel. Litoloogiliselt sarnasest Jonstorpi kihistust eristavad seda argilliiti sisaldava lubjakivi vahekihid, mis põhja suunas paksemaks muutuvad, ning okasnahksete jäänused.

## Viited

## Välislingid
*
Erra kihistik

**Erra kihistik** (inglise *Erra Member*) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1966.

Kihistik on nime saanud Erra aleviku järgi. Kihistiku stratotüüp on Kiviõli kraav, kus paljandub 40 cm ulatuses õhukesekihilist savikat lubjakivi. Aastal 1963 paljandus seal paas poole sügavamalt, toona oli selle seintest võimalik leida ka kukersiiti.

Kihistik on Kõrgekalda kihistu ülemine kihistik, see lamab Pärtlioru kihistikul. Kihistik sisaldab kukersiiti ja võrreldes Pärtlioru kihistikuga vähem savi. 

## Viited

## Välislingid
*
Koljala kihistik

**Koljala kihistik** (inglise *Koljala Member*) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978.

Kihistiku stratotüüp on Uhaku jõe säng. Kihistik on nime saanud Koljala küla järgi.

Kihistik on Kõrgekalda kihistu alumine kihistik ja sellel lasub Pärtlioru kihistik. Kihistik eristub teistest kihistu kihistikest, kuna ei sisalda kukersiiti, selle lubjakivis on õhukesed mergli kelmed.

Lasnamäe paemurrus kuulusid Koljala kihistikku järgnevad kihid (ülevalt alla):
* Hakantkirju
* Topeltkirju
* Kollane lõug
* Ratsatäkk
* Papa
* Mamma
* Tussualune
* Tõusandus
* Karvakord
* Reinukord
* Seitsmetolline
* Laksupealne
* Laksu
* Nahakord I.

## Viited

## Välislingid
*
Pärtlioru kihistik

**Pärtlioru kihistik** (inglise *Pärtlioru Member*) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978.

Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe kallas Püssil Pärtliorus, ka kihistik ise on selle oru järgi nimetatud. Kaldas paljandub ligi 150 meetri ulatuses Pärtlioru kihistiku paas, kus kukersiiti sisaldavas lubjakivis on savist koosnevaid vahekihte. 

Kihistik on Kõrgekalda kihistu keskmine kihistik, see lamab Koljala kihistikul ja sellel lasub Erra kihistik. Kihistik sisaldab teistest kihistu kihistikest rohkem savi.

Lasnamäe paemurrus nimetati kõige ülemist Pärtlioru kihistikku kuuluvat kihti Nutu kihiks.

## Viited

## Välislingid
*
Karinu kihistik

**Karinu kihistik** (inglise *Karinu Member*) on siluri ajastu Juuru lademe Tamsalu kihistu ülemine kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Elsa Amalie Rosenstein aastal 1940.

Kihistiku stratotüüp on Karinu karjäär. Kihistik on kõige paksem Pärna külas Sõru 400 puuraugus (5 m). Kihistik on nime saanud Karinu küla järgi.

Kihistik koosneb teralistest lubjakividest.

## Viited

## Välislingid
*
Davor Božinović

**Davor Božinović** (sündinud 27. detsembril 1961 Pulas) on Horvaatia poliitik ja diplomaat.

Ta on õppinud Zagrebi Ülikoolis poliitikateadusi ning saanud seal bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi.

Aastatel 2002–2004 oli ta Horvaatia saadik Serbias ja Montenegros. 2004–2005 oli ta Horvaatia presidendi kantseleiülem. 2005–2008 oli ta Horvaatia esinduse juht NATO juures. 2008. aasta septembris määrati ta Euroopa integratsiooni riigisekretäriks ja 2009. aasta juulis poliitikaküsimuste riigisekretäriks.

29. detsembrist 2010 kuni 23. detsembrini 2011 oli Davor Božinović Horvaatia kaitseminister.

2011. aasta detsembris sai ta Horvaatia parlamendi liikmeks. Alates 2012. aasta märtsist oli vaatleja Euroopa Parlamendis. Alates 2016. aasta oktoobrist oli ta Horvaatia peaministri kantseleiülem.

Alates 7. juunist 2017 on Davor Božinović Horvaatia siseminister. Lisaks on ta alates 19. juulist 2019 Horvaatia asepeaminister.

## Viited
Slovaki keskmäestik

**Slovaki keskmäestik** (slovaki keeles *Slovenské stredohorie*) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Poľana (1457,8 m). Tähtsaim asula on Banská Bystrica. 

Žiar nad Hronom on tähtis tööstuskeskus; selle ümbruskond on üks Slovakkia saastatumaid piirkondi, mistõttu sealt tuli 1969. aastal inimesi evakueerima hakata.

## Maastikurajoonid

Slovaki keskmäestiku territoorium jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone:
*Vtáčnik
*Pohronský Inovec
*Štiavnica mäestik
*Kremnica mäestik
*Poľana
*Ostrôžky
*Javorie
*Krupinská planina
*Zvoleni nõgu
*Žiari nõgu
*Pliešovce nõgu

## Asend

Slovaki keskmäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Fatra-Tatra piirkonnaga,
*edelas Pannoonia tasandikuga,
*kagus Lõuna-Slovaki nõoga,
*idas Slovaki maagimäestikuga.

## Geoloogia

Mäestik koosneb valdavalt neogeeni vulkaanide jäänustest ja nende purskematerjalist. Neist kõrgeim oli miotseenis tegutsenud Štiavnica kihtvulkaan – hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Veel asusid vulkaanid Poľana ja Javorie kohal. Valdavalt vulkaanilistest kivimitest koosnevad veel Krupinská planina, Kremnica mäestik ja Vtáčnik. Viimases asuvad vulkaaniliste kivimite all vanemad liivakivi ja kaevandatava kivisöe kihid.

## Viited
Maasi kihid

**Maasi kihid** (inglise keeles *Maasi Beds*) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe 1958. aastal.

Kihistiku stratotüüp on Maasi puurauk, kus selle kivimid esinevad 0,5–4,6 meetril, ja Maasi murd. Kihid on nimetatud Maasi linnuse järgi. Suures osas koosneb nende kihtide kivimitest ka Abula pank.

Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Mõnes allikas loetakse Maasi kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaks.

## Viited

## Välislingid
*
Vilsandi kihid

**Vilsandi kihid** (inglise keeles *Vilsandi Beds*) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Jaagarahu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925.

Kihistiku stratotüüp on Vilsandi saar, mille järgi kihid ka nime on saanud. Lisastratotüübiks on Jaagarahu puurauk, kus kihid esinevad 0.3..13.1 meetril.

Kihid koosnevad lubjakivist ja dolokivist. Kihtides erineb arvukalt bioherme.

## Viited

## Välislingid
*
Koorküla kihistik

**Koorküla kihistik** (inglise *Koorküla Member*) on devoni ajastu Burtnieki lademe Burtnieki kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Artur Verte aastal 1955.

Kihistik on kõige paksem Tsiistre 327 puuraugus (35,8 m).

## Viited

## Välislingid
*
Äigu kihid

**Äigu kihid** (inglise keeles *Äigu Beds*) on siluri ajastu Kaugatuma lademe Kaugatuma kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970.

Kihistiku stratotüüp on Äigu murd. Lisastratotüübiks on Kaugatomal asuv GI puurauk, milles kihid esinevad 0.6..37.2 meetril..

Kihid koosnevad kahest tsüklilisest osast. Alumise osa moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kohati on see põimjaskihilise struktuuriga ja sisaldab aleuriitset materjali. Ka ülemises osas vaheldub mergel lubjakiviga, ainult et seal on lubjakivi sisaldus suurem. Mõlema tsükli ülemise osa moodustab paksem krinoidlubjakivi lasund.

## Viited

## Välislingid
*
Napa kihistik

**Napa kihistik** (inglise *Napa Member*) on ordoviitsiumi ajastu Darriwili lademe kihistik. Kihistikku hakkas esimesena eristama Karl Orviku 1958. aastal. Kihistik on saanud nime Napa vesiveski järgi. 

Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe säng (Napa paljand).

Kihistik koosneb hallist suure savisisaldusega lubjakivist, milles sisaldub arvukalt pruunikaid suure rauasisaldusega ooide.
## Viited

## Välislingid
*
Päite kihistik

**Päite kihistik** (inglise *Päite Member*) on ordoviitsiumi ladestu Toila kihistu Billingeni lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Päite panga juures asuv kivimurd ja see on nime saanud Päite küla järgi. Kihistik on kõige paksem Äiamaa puuraugus (0,55 m).

Kihistik on Toila kihistu alumine kihistik, sellel lasub Saka kihistik. Selle ülemise piiri moodustab katkestuspind, millele on selle iseloomuliku struktuuri järgi antud nimi Püstakkiht. Kihistiku moodustab glaukoniiti sisaldav kirju lubjakivi, mis on Eesti aluspõhja vanim lubjakivi.. Kihistiku lääneosas, Osmussaarel ja Väike-Pakril, on lubjakivi liivane ja asendub  kihistiku alumises osas suure lubjasisaldusega liivakiviga.

## Viited

## Välislingid
*
Voka kihistik

**Voka kihistik** (inglise keeles *Voka Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe Sillaoru kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958.

Kihistiku stratotüüp on Voka pank, nime on see saanud Voka küla järgi. Kihistikku eristatakse veel Äiamaa puuraugus, kus selle paksus on 25 cm.

Voka kihistik on Sillaoru kihistu ülemine kihistik. Kihistiku all lamab Pada kihistik. Kihistik koosneb suure savisisaldusega lubjakivist. Kihistikus esineb arvukalt suure rauasisaldusega ooide, mis on kujunenud glaukoniidi terakeste ümber.

## Viited

## Välislingid
*
Tagavere kihid

**Tagavere kihid** (inglise keeles *Tagavere Beds*) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1960.

Kihtide stratotüüp on Tagavere paemurd. Kihid on nime saanud Tagavere küla järgi.

Osades allikates loetakse Tagavere kihid Jaagarahu kihistusse kuuluvaiks.

Tagavere kihid koosnevad lubjakivist ja dolomiidist. Tegemist on laguunset päritolu kivimitega.

## Viited

## Välislingid
*
Tarvastu kihistik

**Tarvastu kihistik** (inglise *Tarvastu Member*) on devoni ajastu Aruküla lademe Aruküla kihistu kihistik. Kihistik on kõige paksem Ikla puuraugus (54.9 m).

## Viited

## Välislingid
*
Mugul-mungalill

**Mugul-mungalill** (*Tropaeolum tuberosum*), tuntud ka kui **mashua** (muid nimesid vaata altpoolt), on õistaime liik mungalille perekonnast, mida kasvatatakse Andide piirkonnas, eriti Peruus ja Boliivias, vähemal määral ka Ecuadoris ja Boyacá departemangus Colombias, söödavate mugulate pärast, mida süüakse keedetud või röstitud köögiviljana. See on lisatoiduse allikas, eriti indiaani rahvastele. Mugul-mungalill on mitmeaastane rohtne vääntaim, mis kasvab 2–4 m kõrguseks. Ta on suguluses Eestiski aedades ilutaime ja köögiviljana kasvatatava mungalillega, ja ka teda kasvatatakse mingil määral ilutaimena oma eredavärviliste torujate õite pärast.

## Muud nimetused
Seda taime tuntakse Peruus ja Ecuadoris kui **mashua**. Muid nimetusi:

## Kasvatamine
Taim kasvab jõudsalt ka kehvadel muldadel ja suudab hästi umbrohtudega konkureerida. Ta on hästi kohanenud mäestiku elatispõllundusega ja annab suuri saake, 3000 m kõrgusel on saagiks saadud 30 tonni hektarilt, kuid teaduskatsete käigus on saavutatud isegi 70 tonni hektarilt. Ebatavaliselt suur vastupidavus putukkahjuritele, nematoodidele ja bakteritele arvatakse tulenevat suurest isotiotsüanaatide sisaldusest. Kuigi mugul-mungalill on täielikult kodustatud, suudab see jõudsa kasvu ja visaduse tõttu vastu pidada ka metsikus taimestikus. Colombias istutatakse seda kaasliigina, et peletada kahjureid kartulipõldudelt.

## Kasutamine toiduks
Mugul on toorelt teravamaitseline, kuid see omadus kaob kuumtöötlusel. Toiduks tarvitatavates mugulates on kuni 75% täiskasvanud taime kuivkaalust (teraviljal on söödava osa osakaal taime kuivkaalus tavaliselt umbes 40%). Kuni 75% taime kuivainest jõuab mugulatesse.

Mugul-mungalille populaarsust võib piirata selle tugev maitse ja tema maine anafrodisiaakumina. Sellele vaatamata peetakse saagikoristuse ajal ehitatud traditsioonilises välisaviahjus röstitud mugul-mungalille mugulaid delikatessiks. Tooreid mugulaid võib ka peeneks hakkida ja lisada salatitesse, et anda vürtsikat maitset ja krõmpsuvat tekstuuri.

## Ilutaimena kasvatamine
Oma põlises kasvualas kultiveeritakse mugul-mungalille peamiselt söödavate mugulate pärast, kuid parasvöötmes on tal ka iluaianduslik väärtus, oma roomava kasvu ja silmatorkavate kahevärviliste torujate õite pärast, mis ilmuvad suvel ja sügisel. Tupplehed on oranžikaspunased ning kroonlehed erekollased. Miinuskraadidega piirkondades vajab talvel mõningast katmist. Sort *T. tuberosum* var. *lineamaculatum* 'Ken Aslet' on saanud Inglise Kuningliku Aiandusseltsi Aiandusteenete auhinna.

## Raviomadused
Mugul-mungalillel arvatakse olevat anafrodisiaakumi (sugutungi vähendav) toime. Hispaania kroonik Cobo on kirja pannud, et inkade valitsejad lasid oma sõjameestele sööta mugul-mungalille, "et nad unustaksid oma naised". Mugul-mungalille mugulatega toidetud isaste rottide uuringud on näidanud 45% testosteroonitaseme langust
isotiotsüanaatide sisalduse tõttu.

## Vaata ka
*Oka
*Söödav jakoonijuur
*Ulluuku

## Viited
Elami keel

**Elami keel** (vanemas eestikeelses kirjanduses ka **eelami keel**) on väljasurnud keel, mida kõnelesid ligikaudu 2800 kuni 550 eKr tänapäevases Edela-Iraanis elanud elamlased. Elami keelt kirjutati kiilkirjas, nagu ka teisi Vana-Mesopotaamia vanimaid kirjakeeli sumeri ja askadi keelt.

Viimased kirjutised elami keeles pärinevad ligikaudu Ahhemeniidide Pärsia vallutamise ajast Kyros Suure poolt. Valdavalt arvatakse, et elami keel on isolaatkeel, mil pole teadaolevaid sugulaskeeli. Sugulaskeelte puudumine on üks põhjustest, mis muudab elami keele tõlkimise raskeks. Keeleteadlased Igor Djakonov ja David McAlpin on oletanud siiski sugulust elami ja draviidi keelte vahel, paigutades need ühisesse elami-draviidi keelkonda.

## Kiri
Elami kiilkiri kohandati akkadi-sumeri kiilkirjast ja oli kasutusel ligikaudu 2500 kuni 331 eKr. Elami kiilkiri oli suuremalt jaolt silpkiri, kus tarvitati umbes 130 märki, ning vaid väheseid akkadi logogramme, ehkki ajapikku logogrammide arv kasvas.

Kokku on elamikeelseid kiilkirjatekste säilinud ligikaudu 20 000 savitahvlil ja fragmendil. Suurem osa neist pärineb Ahhemeniidide ajast ning sisaldab peamiselt majandusmärkmeid.

Samast piirkonnast pärineb veel kaks kirja, mis on tänini dešifreerimata, kuid olid tõenäoliselt kasutusel just elami keele tarbeks.
* Protoelami kiri on vanim Iraani aladelt teadaolev kiri. Seda kasutati lühikest aega (umbes 3100–2900 eKr). Savitahvleid protoelami kirjaga on leitud Iraani eri piirkondadest. Kiri arvatakse olevat arenenud varasest kiilkirjast (protokiilkirjast) ning hõlmab üle 1000 märgi. Oletatavasti on protoelami kiri suuresti logograafiline (iga märk tähistab tervet sõna).
* Lineaarelami kiri esineb üksikutel monumentaalkirjetel. Sageli väidetakse, et lineaarelami kiri on protoelami kirjast välja kasvanud silpkiri, kuid see väide on tänini tõestamata. Lineaarelami kirja kasutati väga lühikest aega 3. aastatuhande viimasel veerandil eKr.

## Keeletüpoloogia
Elami keel on aglutineeriv keel, mille grammatikat iseloomustas keerukas noomeniklasside süsteem. Elusolendeid tähistavatel nimisõnadel olid eraldi markerid esimese, teise ja kolmanda isiku jaoks, mis on loomulikes keeltes üsna haruldane.

## Viited

## Välislingid
59 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 59** sõidab Balti jaama ja Pikakari ranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 20-50 minuti tagant

Marsruut Pikakari (Paljassaare) suunal: Toompuiestee, Tehnika tänav, Ristiku tänav, Erika tänav, Tööstuse tänav, Paljassaare tee.

Marsruut Balti jaama suunal: Paljassaare tee, Tööstuse tänav, Erika tänav, Ristiku tänav, Paldiski maantee, Toompuiestee, Rannamäe tee.

## Välislingid
* 59. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
57 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 57** sõidab Raudalu ja Kalevi bussipeatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 25-50 minuti tagant, nädalavahetustel toimib liin iga 45 minuti tagant.

Marsruut Kalevi suunal: Viljandi maantee, Valdeku tänav, Männiku tee, Pärnu maantee.

Marsruut Raudalu suunal: Pärnu maantee, Männiku tee, Valdeku tänav, Viljandi maantee.

## Välislingid
* 57. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel