Hoburaudkaar

**Hoburaudkaar** on kaaretüüp, mis meenutab kujult hobuserauda. See tähendab, et kaar on kahe kolmandiku kuni kolmveerandi ringjoone pikkune ning kaare suurim laius ei asu mitte lähtekividel, vaid neist kõrgemal.

Hoburaudkaar on tuntud eeskätt islamimaade arhitektuuri kaudu (Euroopas nimetatakse seda mauri arhitektuuriks) ning kaart on kasutatud sellest lähtunud stiilides, näiteks mosaraabia ja ''mudéjar''-stiilis ehitistes.

## Konstrueerimine
Hoburaudkaare keskpunkt, millest lähtub kaare raadius, ei asu mitte kaare lähtejoonel nagu ümarkaare puhul, vaid lähtejoonest kõrgemal. Tavaliselt võetakse kaare keskpunktiks sildeava keskpunkti ja lähtekividelt (joonisel A ja B) umbes 30-kraadise nurga all tõusvate sirglõikude lõikumispunkt. Kaare raadius võrdub siin kaare suurima laiusega, mis võib olla laiem kui sildeava.

Hoburaud-teravkaar koosneb kahest kaarest, mille keskpunktid asuvad lähtekividelt (A ja B) 45-kraadise nurga all tõusvatel sirglõikudel.

## Pildid

Hufeisenrundbogen 1.jpg|Ümarkaarne hoburaudkaar
Hufeisenspitzbogen 1.jpg|Teravkaarne hoburaudkaar


## Ajalugu
### Rooma, Armeenia ja läänegooti arhitektuuris
Tegelikult esineb hoburaudkaar juba islamieelses Süüria varakristlikus kunstis ja sellest mõjutatud Armeenia ehituskunstis (näiteks Ani katedraalil).

Hoburaudkaare varaseim kasutus Euroopas on läänegootide kirikuehitistes 7. ja 8. sajandil (varaseim San Juan de Baños, mis pühitseti 661. aastal), seega ammu enne islami jõudmist Pürenee poolsaarele. Erandlik on hoburaudkaarse ukseavaga Eulalia tempel (Santalla de Bóveda) Lugos Galicias, mis on hoopis Rooma-aegne ehitis ning on inspireerinud oletust, et hoburaudkaar on provintsiaalrooma päritolu.

Eelromaani ehitiste vahendusel jõudis hoburaudkaar ka Roussilloni ja Languedoci romaani arhitektuuri (esineb näiteks romaani kirikuis Palairacis St. Gaudensis).

Jakob-nisibis-tr-2269.jpg|Hoburaudkaared 4. sajandist pärit Süüria arhitektuuris: Nisibise Püha Jakobi kirikus (Nusaybin) Türgis
Ani Cathedral South side 3635.jpg|Kaared Ani katedraali lõunafassaadil
Santa eulalia de boveda fachada.jpg|Santa Eulalia fassaad Lugos. 2. sajand
IGLESIA DE SAN JUAN DE BAÑOS INTERIOR1.JPG|San Juan de Bañose kirik. Vaade kesklöövist koori. 7. sajand
Ermita de Santa María (27603410738).jpg|Kirik Santa María de Quintanilla de las Viñas (Burgos). Võidukaar ja kooriruum altariga. 7.–8. sajand
Ventana prerrománica - 07.jpg|San Juani kiriku aken (Santianes de Pravia). 8. sajand
SanSalvadordeValdedios 05.JPG|Lunastaja kirik Valdedioses Astuurias. 9. sajand
Saint-Michel de Sournia 1.jpg|Püha Miikaeli kabel Sournias Oksitaanias (Pyrénées-Orientales). 10. sajand


### Mauri arhitektuuris ja sellest mõjustatud stiilides
Varaseim islamiga seotud ehitis, millel esineb hoburaudkaar, on Damaskuse Suur mošee Süürias, mis ehitati ajavahemikus 706–715. Kuid oma hiljem enim kasutatud kuju sai hoburaudkaar Hispaania territooriumil ja Põhja-Aafrikas. Muslimitest valitsejate dünastiad Pürenee poolsaarel võtsid hoburaudkaare laialt kasutusele oma ehitistes, aktsentueerisid seda ornamentide ja värvidega ning kujundasid sellest uusi variante, nagu teravkaarne hoburaudkaar või lehvikkaar. Mauri arhitektuurist jõudis hoburaudkaar ringiga tagasi mosaraabia arhitektuuri, samuti käsikirjade illustratsioonidesse. Hoburaudkaar esineb mudejar-stiilis ehitistel Hispaanias veel 16. sajandil.

Umayyad Mosque-Mosaics west.jpg|8. sajandi hoburaudkaar Damaskuse mošees
Columnes - Gran Mesquita de Kairuan.jpg|Kairouani Suure mošee kaared Tuneesias
Cordoba Mezquita.jpg|Córdoba mošee palvesaali kaared. 8. sajand
Cordoue - Mosquée - arcature.JPG|Hoburaudkaartest petikarkaad Córdoba mošee sissekäigu fassaadil
Toledo, La mezquita de Bab al-Mardum-PM 65617.jpg|Endine mošee, praegune El Cristo de la Luz kirik Toledos, ehitatud 999. aastal
Casadepilatos2.jpg|Mudejar-stiilis aken siseõue. Casa de Pilatos Sevillas, 16. sajandi algus


### India arhitektuuris
Hoburaudkaart leidub ka Vana-India arhitektuuris, arhitektuurilise elemendina budistlikel tšaitjadel (*gavaksha*-kaared) alates 3. sajandist eKr.

017 Patterning outside Chaitya Hall (33563167691).jpg|Detail Bedse koobaste tšaitja fassaadilt. 1. sajand
Architectural Slab with Gavaksha Relief with Female Face - Circa 5th Century CE - Govind Dev Mandir - Vrindaban - ACCN 51-3607 - Government Museum - Mathura 2013-02-23 5491.JPG|*Gavaksha*-kaarega ehitusdetail koobastempli fassaadilt
Pandavleni Caves Nashik.jpg|Koobastempel, sissepääs tšaitjasse Nasikis. Ehitatud ajaarvamise vahetuse paiku 


### Mujal
Uuema aja arhitektuuris leiab hoburaudkaart historitsistlikus mauri arhitektuuri kopeerivas uusmauri stiilis (*Moorish Revival*, neo-*mudéjar*).

Hoburaudkaarega sarnanevat lukuauk-akent on arhitektuurilise elemendina kasutatud juugendarhitektuuris.

Cathedral of the Holy Trinity western façade.jpg|Historitsistlik uus-mauri stiilis Kolmainu katedraal Gibraltaris. Läänefassaad (1832)
Plaza de Toros de Las Ventas (Madrid) 03.jpg|Härjavõitluse areen Las Ventas Madridis
Clarence de Sola House 02.jpg|Neo-mudejar-stiilis Maison Clarence de Sola (1913). Montreal, Kanada
Ancien atelier et habitation de Clas Grüner Sterner 2.jpg|Juugendhoone Rue du Lac 6 Ixellesis Belgias (1902)
Art Nouveau Riga 28.jpg|Lukuauk-aknad juugendmajal Riias
Valga 14. Lõvidega maja.jpg|Goertzi villa Valgas


## Viited

## Välislingid
* Hufeisenbogen. – HiSoUR Kunst Kultur Ausstellung
* Peter Hubert. The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain
* Luis de Villanueva Domínguez and Fernando Vela Cossío. The Horseshoe Arch in Toledo
* Visigooti arhitektuur. Põhijooned ja illustratsioonid