open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Motoorne afaasia

**Motoorne afaasia** ehk **Broca afaasia** on ekspressiivne kõnehäire, mida kutsub esile kahjustus või arenguhäire inimese aju eesosas põhiliselt vasakpoolses alumises otsmikupiirkonnas (Broca keskuses (Brodmanni ala 44 ja Brodmanni ala 45)).

Kahjustuse põhjus võib olla südame-veresoonkonna haigus, kasvajad ja metastaasid, entsefaliit ja subduraalne hematoom.

Termin "Broca afaasia" tuleneb prantsuse neuroloogi Paul Broca nimest.

## Haiguspilt
Broca afaasiale on iseloomulik agrammatism. Kõnet on raske alustada, puudub kõne sujuvus, kõne on vaevaline ja takerduv (sõnade otsimine). Sõnades võib häälikute järjekord segi minna. Sama raske on kirjutamine. Intonatsioon ja lauserõhk on puudulikud. Kõne koosneb üksikutest sõnadest, mis ei moodusta korrektset lauset (telegraafistiil). Abisõnad ja sõnamuutmine kipuvad puuduma.

Äärmuslikel juhtudel suudab patsient välja öelda ainult ühe sõna. Kõige tuntum juhtum on Paul Broca patsient Leborgne, keda hüüti "Tan", sest see oli ainus silp, mida ta suutis välja öelda. Isegi säärastel juhtudel võivad säilida kindlalt pähe õpitud kõnefragmendid: näiteks suudavad mõned patsiendid lugeda ühest kümneni, kuid tavalise kõne sees numbreid öelda ei oska.

Sõnadest arusaamine on üldiselt säilinud, kuigi süntaksist ja fraasistruktuurist sõltuv tähendusetõlgendus on oluliselt kahjustatud. Keerukama ehitusega, näiteks passiivse konstruktsiooniga lauseid tõlgendatakse valesti. Suhteliselt hea arusaamisvõime tõttu on patsiendid oma häirest sageli hästi teadlikud ning kannatavad selle all väga.

Haruldasemad sümptomid on tundlikkuse kaotus, suu ja keele apraksia ning hemiparees.

Paranenud patsiendid ütlevad, et nad teadsid, mida nad öelda tahavad, kuid ei osanud end väljendada. Sageli esineb jääknähte.

## Ravi
Töö afaatikutega on võimalik arstide, logopeedi ja teiste spetsialistide tihedas koostöös.

## Tuntud patsiente
*Ram Dass
*Maurice Ravel

## Vaata ka
*Broca keskus
*Retseptiivne kõnehäire ehk Wernicke afaasia
*Afaasia
*Akustilis-mnestiline afaasia
*Düsartria

## Välislingid
*Sissekanne klassifikaatoris ICD-10
*Sissekanne klassifikaatoris ICD-9
*Sissekanne klassifikaatoris MeSH
*Sissekanne neuroteaduse saidil (*inglise keeles*)
*Yosef Grodzinsky: "The neurology of syntax: Language use without Broca's area", *Behavioral and Brain Sciences*, 23 (1), 2000
*Maurice Raveli haigusjuht. Primaarne progresseeruv afaasia
Laura Prepon

**Laura Helene Prepon** (sündinud 7. märtsil 1980 New Jersey) on  USA filminäitleja.

## Filme

## Välislingid
* http://www.that70sshow.com/c_donna.htm
*
Arkna mõis

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          26.378324,
          59.393941
        ]
      }
    }
  ]
}


**Arkna mõis** (saksa keeles *Arknal*) oli mõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, nüüdisajal jääb Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.

Arkna mõis asutati 1772 aastal Varangu mõisast eraldumisel. Alates 1881. aastast oli Arkna Schubertite fideikomiss.

Peahoonest ida poole jääb park, mida läbib Selja jõgi. 

Arkna mõisa peahoones tegutses 1920. aastatest kuni 1990. aastateni Arkna loomakasvatuskool.

Arkna mõis on innustanud Marek Sadamat looma lühifilmi "Snowflake". 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Uusrenessanss

## Viited


## Välislingid
*
*Arkna mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*
*Arkna mõis, arkna.ee
Pesapall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Pesapall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimusid 13.–23. augustini, kus 17. ja 21. augustil olid puhkepäevad. Pesapalli võistlused peeti Pekingi Wukesongi kultuuri ja spordikeskuses. Pesapallis mängiti välja kaheksa meeskonna poolt üks komplekt medaleid. Naistel toimus samal ajal võistlus pesapalliga sarnaneval alal softpallis.

Rahvusvaheline Olümpiakomitee hääletas pesapalli olümpiaalade programmist välja 2012. aasta olümpiamängudelt Londonis, seega on need viimased pesapalli võistlused olümpiamängudel, kui hiljem ROK ei otsusta jälle pesapalli tagasi võtta olümpiaprogrammi.

## Võistluste formaat

Kaheksa meeskonda võistlesid turniiril, mis koosneb kahest etapist. Esimesel etapil võisteldi ühes alagruppis, kus kõik meeskonnad kohtusid omavahel. Pärast seda mängisid neli paremat kaks poolfinaali, mille võitjad kohtusid finaalis ja kaotajad mängisid kolmandale kohale.

## Kvalifitseerunud riigid

## Tulemused

### Alagrupimängud







 

 
 
 Lõuna-Korea ja Hiina mäng lükati edasi ja see peeti 17. augustil 

### Poolfinaal

### Pronksimäng

### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Lõuna-Korea]]**
*  Hõbemedal Kuuba
*  Pronksmedal USA
* 4. koht Jaapan
* 5. koht Taiwan
* 6. koht Kanada
* 7. koht Holland
* 8. koht Hiina

## Välislingid

* Pesapalli koduleht Pekingi OM-il
Süvikute loend

*Siin on loetletud [[süvik]]uid.*

* Aleuudi süvik
* Diamantina süvik
* Filipiini süvik
* Iiri süvik
* Jaava süvik
* Jaapani süvik
* Kermandeci süvik
* Kesk-Ameerika süvik
* Kuriili-Kamtšatka süvik
** Kuriili süvik
** Kamtšatka süvik
* Lõuna-Sandwichi süvik
* Mansyu süvik
* Mariaani süvik
* Peruu-Tšiili süvik ehk Atacama süvik
** Peruu süvik
** Tšiili süvik
* Puerto Rico süvik
* Sunda süvik
* Tonga süvik

## Vaata ka
*Maailmamere nõgude loend
Riin Magnus

**Riin Magnus** (sündinud 16. märtsil 1982) on eesti semiootik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja bioloogia alal. 2007. aastal sai ta Tartu Ülikoolis biosemiootika magistrikraadi tööga "Holism ja Jakob von Uexkülli biosemiootika: kas vormis on väärtus ja funktsioonis eesmärk?" ning 2015. aastal doktorikraadi tööga "The Semiotic Grounds of Animal Assistance: Sign Use of Guide Dogs and Their Visually Impaired Handlers". 

Ta on Jakob von Uexkülli Keskuse juhataja.

## Tunnustus
*2010 – Juri Lotmani stipendiumi laureaat

## Publikatsioone
### Eesti keeles
*Magnus, Riin; Rattasepp, Silver 2012. Biosemiootika ehk Tähendusest eluslooduses. *Sirp,* 14. september 2012.

### Inglise keeles
*Magnus, Riin 2014. The function, formation and development of signs in the guide dog team’s work. *Biosemiotics* 7(3): 447-463.

## Välislingid
*Magistritöö
*
Preadaptatsioon

**Preadaptatsioon** ehk **eelkohastumine** on evolutsioonibioloogias organismi iseärasus, mis on olemas enne seda, kui see kohastumuseks osutub, ning mille teke on sõltumatu tingimustest, milles ta kohastumuseks osutub. Seejuures võivad need tingimused tekkida juhuslikult või seetõttu, et organism otsib endale sellised tingimused.  

Mõned bioloogid väldivad terminit "preadaptatsioon", nähes selles vihjet teleoloogiale.  

Terrence Deacon kasutab raamatus "The Symbolic Species" ka väljendit *premaladaptation*, tähistamaks olukorda, milles organismi iseärasused, mis võivad kujutada endast kohastumisi, osutuvad uues olukorras takistuseks.  

## Preadaptatsiooni näiteid
Dinosaurustel olid suled algselt põhiliselt soojusisolatsiooniks, hiljem osutusid need kasulikuks lendamisel. 

Imetajate eellastel olid olemas higinäärmed, millest arenesid välja piimanäärmed. 

Jonathan Kingdon on oletanud, et inimese lamedad jalad arenesid välja algselt kohastumisena toitumisele kivide ja lehtede alt leitud pisiloomadest ja muust. Alles hiljem osutusid need kasulikuks kahel jalal käimisel.

## Vaata ka
*Eksaptatsioon
Maailmamere nõgude loend

*Siin on loetletud [[maailmameri|maailmamere]] [[nõgu]]sid.*

* Aafrika-Antarktika nõgu
* Atlandi-India nõgu
* Aleuudi nõgu
* Amundseni nõgu
* Angola nõgu
* Araabia nõgu
* Argentina nõgu
* Austraalia-Antarktika nõgu
* Bellingshauseni nõgu
* Brasiilia nõgu
* Colombia nõgu
* Crozet’ nõgu
* Filipiini nõgu
* Guatemala nõgu
* Ibeeria nõgu
* Ida-Karoliini nõgu
* Kanaari nõgu
* Kanada nõgu
* Kapi nõgu
* Karoliini nõgu
* Kesknõgu
* Kirdenõgu
* Korallimere nõgu
* Kuriili nõgu
* Labradori nõgu
* Loodenõgu
* Lõuna-Austraalia nõgu
* Lõuna-Fidži nõgu
* Lõuna-India nõgu
* Lõunanõgu
* Lääne-Austraalia nõgu
* Lääne-Euroopa nõgu
* Lääne-Karoliini nõgu
* Madagaskari nõgu
* Mariaani nõgu
* Maskareeni nõgu
* Nanseni nõgu
* Newfoundlandi nõgu
* Nõelaneeme nõgu
* Peruu nõgu
* Põhja-Ameerika nõgu
* Õaidami nõgu
* Roheneeme nõgu
* Sierra Leone nõgu
* Somaali nõgu
* Tasmani nõgu
* Tšiili nõgu
* Venezuela nõgu
* Whartoni nõgu

## Vaata ka
*Süvikute loend
Kristallid

Kristallid oli Tallinnas aastatel 1966–1969 tegutsenud isetegevuslik biitmuusikaansambel, milles andsid tooni Tallinna Muusikakooli õpilased.

Ansambel alustas tegevust juba 1965. aasta kevadel Olev Künnapi juhtimisel nimega Secundo, aga vahetas nime 1966. aasta kevadel ja koosseisu sügisel. 

Ta eristus teistest tolleaegsetest Eesti biitmuusikaansamblitest puhkpillide kasutamise ja laenrepertuaari valiku poolest, eelistades eeskujuna "mustade muusikat". 

Kristallid tulid 1967. aastal Eesti Televisiooni teisel ülevabariigilisel kerge muusika konkursil instrumentaalansamblite kategoorias laureaadiks. Sama aasta 22. oktoobril oli neist ETV eetris pooletunnine saade "Biitmuusika sõpradele", mille autor, saatejuht ja toimetaja oli Kustas Kikerpuu.

Saates esitati järgmised lood:
*"Sain laulu kokku seada"
*"Kui ainult kord"
*"Sa võisid olla päris kena tüdruk"
*"Küll olid päeval pikad rajad"
*"Hinge sõrm"
*"Vana harjutus"
*"Sipelgad"
*"Kuu laul"
*"Ma teen, mida võin"
*"Päevamemm"

## Koosseis
*Olev Künnap (soolokitarr, laul)
*Ülo Linnupõld (kitarr)
*Leo Grabe (basskitarr, laul)
*Anton Lutt (löökriistad)
*Olav Ehala (klahvpillid, saatevokaal)
*Jaak Joala (laul, flööt, basskitarr)
*Toivo Unt (basskitarr)
*Mati Tibar (saksofon)
*Vello Roomet (trompet)
*Evald Mölder (trompet)
*Boris Lehtlaan (laul)
*Kalju Oppi (basskitarr)

## Raadiosaated
* "Kuumad kuuekümnendad Eestis" (Neljandas saates meenutatakse ansamblit Kristallid. Saatejuhid Vello Salumets, Ivo Linna, Vello Rand ja Jaak Ojakäär. Olav Ehala, Toomas Kõrvits ja Jaak Joala räägivad ansambli Kristallid algusest, lugude kirjutamisest, rahast, esinemistest, tasemest, saadetest, salvestamisest, tehnikast, pidudest, riietusest, filharmoonia õppestuudiost, ühiskontserdist Kosmoses. Muusika ansamblilt Kristallid.) Eesti Raadio, 28. märts 1988.
Veehoidlate loend

*Siin on loetletud [[veehoidla]]id.*

## A
* Aavoja veehoidla
* Aruoja veehoidla
## B
* Buktõrma veehoidla
* Bögeni veehoidla
## C
* Chorvoqi veehoidla
## D
* Daggo veehoidla
* Džvari veehoidla
* Dönggeleki veehoidla
## G
* Gyobyu veehoidla
## H
* Hummuli veehoidla
## I
* Ivina veehoidla
## K
* Kajrokkumi veehoidla
* Kapšagaj veehoidla
* Karatomari veehoidla
* Karzê veehoidla
* Kaunissaare veehoidla
* Kenggiri veehoidla
* Khao Laemi veehoidla
* Kuma veehoidla
## L
* Lamboja veehoidla
* Lavassaare veehoidla
## M
* Meadi järv
* Meeritsa veehoidla
* Mehtebi veehoidla

## N
* Narva veehoidla
* Nasseri järv ehk **Nasseri veehoidla**
* Nižnekamski veehoidla
## O
* Otitiik
## P
* Paunküla veehoidla
## R
* Raudoja veehoidla
* Rutogi veehoidla
* Rõbinski veehoidla
## S
* Sajaani-Šušenskoje veehoidla
* Sergejevka veehoidla
* Sioni veehoidla
* Soodla veehoidla
* Stua järv
* Sup’ungi veehoidla
* Sərsəngi veehoidla

## Š
* Šaori veehoidla
* Šapsugi veehoidla
* Šardara veehoidla
## Ž
* Želkuari veehoidla
* Žogargõ Tobõli veehoidla
## T
* Tkibuli veehoidla
* Travjanoje veehoidla
* Tsalka veehoidla
* Tšernoretšje veehoidla
* Tširkei veehoidla
* Tšograi veehoidla
* Tštšiki veehoidla
## U
* Uppsala veehoidla
## V
* Vartsihhe veehoidla
* Vasavere veehoidla 
* Vaskjala veehoidla
* Verhnetulomskoje veehoidla
* Vileika veehoidla
* Volta järv
* Votkinski veehoidla
* Väike-Aavoja veehoidla

## Y
* Yunfengi veehoidla
Derek Bickerton

**Derek Bickerton** (25. märts 1926 – 5. märts 2018) oli USA keeleteadlane. Ta oli Hawaii Ülikooli emeriitprofessor. 

Tuginedes oma uurimistööle Guyana ja Hawaii kreoolkeelte alal, on ta esitanud teooriaid keele päritolu ja inimese keelelise arengu kohta. 

Raamatus "Roots of Language" püüdis ta vastata küsimustele, kuidas on tekkinud kreoolkeeled, kuidas lapsed keelt omandavad ja kuidas tekkis inimese keelevõime.

Raamatus "Language and Species" pakub ta neile küsimustele vastuse, mille kohaselt keele päritolu on tagasi viidav representatsioonisüsteemide ja sümbolilise mõtlemise arengule, millele hiljem lisandus formaalse süntaksi kujunemine. Vaimsetest mudelid allusid rööbiti arenevate algeliste kommunikatsioonivõimete toel kultuurilisele evolutsioonile. 

William Calviniga kahasse kirjutatud raamatus "Lingua ex Machina: Reconciling Darwin and Chomsky with the Human Brain" on võetud arvesse ka sümbolilise representatsiooni bioloogilisi aluseid ning nende mõju aju evolutsioonile. 

## Isiklikku
Kunstnik Ashley Bickerton on Derek Bickertoni poeg. 

## Välislingid
*Lühike enesekirjeldus
Philip Lieberman

**Philip Lieberman** (25. oktoober 1934 – 12. juuli 2022) oli USA keeleteadlane. Ta oli Browni Ülikooli professor. 

Ta kirjutas väitekirja intonatsioonist, kuid on hiljem tegelnud keele evolutsiooniga, eriti kõnetrakti evolutsiooni ning keele ja kõne evolutsiooni vahekorraga.

## Teoseid
* On the Origins of Language. New York: Macmillan, 1975. ISBN 0023706902. 
* The Biology and Evolution of Language. Cambridge: Harvard University Press, 1984. ISBN 0674074130.
* Eve Spoke: human language and human evolution. London: Picador, 1998. ISBN 0330338250.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Lõhestav valik

**Lõhestav valik** ehk **disruptiivne valik** (ka **diferentseeriv valik**) on populatsioonigeneetikas loodusliku valiku vorm, mis soosib isendeid, kellel mingi muutuja väärtused on äärmuslikud (skaala mõlemas otsas). See on üks kolmest loodusliku valiku põhitüübist stabiliseeriva valiku ja suunava valiku kõrval. 

Lõhestav valik võib viia liigitekkeni, kuid toimib aeglasemalt kui suunav valik, sest selle tulemused ei ole nii stabiilsed. Ta nõuab geograafilist või nišiisolatsiooni, et takistada eri äärmustesse kuuluvate isendite omavahelist paaritumist. Arvatakse, et lõhestav valik on sümpatrilise liigitekke mehhanism. 

## Näited
Oletame, et meil on küülikute asurkond, kus küülikute värvus oleneb kahest mittetäielikult dominantsest tunnusest: musta karva esindab "B" ja valget karva "b". Genotüüp BB annab fenotüübiks musta karva, genotüüp Bb halli karva (mustad ja valged karvad on segamini) ja genotüüp bb valge karva. Keskkonnas, kus leidub väga tumedaid musti kaljusid ja väga valgeid kaljusid, saavad valged küülikud varjuda valgete kaljude taustal ja mustad küülikud mustade kaljude taustal, hallid küülikud aga varjuda ei saa ega jää ellu.   

Charles Darwin jälgis Galápagose saartel vintide asurkondi. Osa vindiliike olid nii sarnased, et nad nähtavasti põlvnesid ühest liigist. Ent noka suurus erines liigiti väga palju. See tundus olevat kohastumus eri saartel leiduvate seemnete suuruse järgi. Keskmise nokasuurusega vindid ei oleks kummagi suurusega seemneid hästi kätte saanud. 

## Vaata ka
*Tunnusenihe
PR

**PR** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
***PR** on ingliskeelne lühend sõnadest *public relations* (suhtekorraldus).
***PR** on Puerto Rico kahetäheline ISO 3166-1 maakood.

## Vaata ka
*Pr, Pärnu rajoon
Mihkel Pärnoja

**Mihkel Pärnoja** (sündinud 3. jaanuaril 1946 Vändras) on Eesti keemik ja poliitik.

## Haridus
Mihkel Pärnoja on lõpetanud 1964. aastal Vändra Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal (aastast 1981 keemiakandidaat).

## Töökohad
Mihkel Pärnoja töötas Tartu Riiklikus Ülikoolis teaduri ja õppejõuna aastatel 1969–1974 ja 1977–1992 (vahepealse aja oli aspirantuuris). 
Pärast poliitikast eemaldumist asus ta uuesti tööle Tartu Ülikoolis, töötades administratsioonidirektorina.

## Poliitiline tegevus
Mihkel Pärnoja astus 1990. aastal Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ning valiti Mõõdukate nimekirjas 1992. aastal Riigikokku. Ta kuulus Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu.

Mihkel Pärnoja oli Mart Laari teise valitsuse majandusminister alates märtsist 1999 kuni tagasiastumiseni oktoobris 2001.

Teda on süüdistatud KGB-le oma kolleegi Jüri Kuke peale kaebamises 1980. aastal.

## Tunnustus
*1996 Johan Skytte medal
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Mihkel Pärnoja on mänginud mitmes orkestris trompetit.

Tal on kolm tütart.

## Viited

## Välislingid
*Hindrek Riikoja.  Mihkel Pärnoja veetis poliitikas kümnendi, Postimees, 26. juuli 2008
*Umbusalduse avaldamine majandusminister Mihkel Pärnojale *(Riigikogu otsuse eelnõu)*
Merepõhja pinnavormide loend

*Siin on loetletud [[maailmameri|maailmamere]] põhja [[ookeani keskmäestik|keskmäestikke]], [[mäeahelik|ahelikke]], [[madal]]aid ja [[kerge|kerkeid]].*

* Aafrika-Antarktika ahelik
* Aafrika-Antarktika nõgu 
* Austraalia-Antarktika kerge
* Doggeri madal
* Fugløy madal
* Gakkeli ahelik
* Ida-India ahelik
* Kesk-Atlandi mäestik
* Kesk-India ahelik
* Lomonossovi ahelik
* Lord Howe' ahelik
* Lõuna-Atlandi mäestik
* Lääne-India ahelik
* Mendelejevi ahelik
* Nazca ahelik
* Newfoundlandi Suurmadal
* Põhja-Atlandi mäestik
* Reykjanesi ahelik
* Rio Grande platoo
* Rockalli platoo
* Sala y Gómeze ahelik
* Širšovi ahelik
* Tšiili kerge
* Vaalaahelik
* Vaikse ookeani Idakerge
* Vaikse ookeani Lõunakerge
* Vøringi platoo
Vibulaskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vibulaskmine]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–15. augustini. Vibulaskmise võistlustel osales 128 sportlast 49 riigist ja välja jagati 4 komplekti medaleid. Võistluste programm koosnes nii meeste kui ka naiste individuaalvõistlusest ning võistkondlikust võistlusest, kus osalesid kolmeliikmelised võistkonnad. 

## Kvalifitseerunud sportlased

## Tulemused
### Mehed
#### Individuaalne



Finaal: 15. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Marco Galiazzo, Itaalia 
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Võistkondlik


Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused: Finaal


### Naised
#### Individuaalne



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Park Sung-hyun, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Võistkondlik


Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 10 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid
* Vibulaskmise ametlik koduleht Pekingi OM-il
* FITA koduleht
Ernest Becker

**Ernest Becker** (24. september 1924 Massachusetts – 6. märts 1974 Vancouver) oli ameerika kultuuriantropoloog ning interdistsiplinaarne teadusmõtleja ja -kirjanik.

Becker sündis USA Massachusettsi osariigis juudi perekonnas. Pärast teise maailmasõja ajal jalaväes teenimist, mille vältel ta osales ühe koonduslaagri vabastamisel, õppis Becker Syracuse'i Ülikoolis. Ülikooli lõpetanud, asus ta haldustöötajana tööle Pariisi USA saatkonda. Olles juba 30. eluaastates, läbis ta Syracuse'i Ülikoolis kraadiõppe ja sai 1960. aastal filosoofiadoktori kraadi (PhD).

Becker jõudis äratundmisele, et psühholoogiline uurimine jõuab paratamatult tupikuni, millest kaugemale jõudmiseks tuleb appi võtta uskumuste süsteemid. Sellise perspektiivini jõudmine nõuab nii teaduse kui ka religiooni kasutamist. Ameerika filosoof Sam Keen on arvanud, et Beckeri suurim saavutus oli kurjuseteaduse loomine. 

Sõltumatu ja omapärase mõtlejana oli Becker viimasel elukümnendil akadeemiline heidik. 1974. aastal pälvis ta teose "The Denial of Death" (1973) eest Pulitzeri preemia. Selle teose järg "Escape from Evil" ilmus 1975. aastal.

## Teosed
* Becker, E. (1973) "The Denial of Death". Collier-Mac. ISBN 0-02-902310-6
* Becker, E. (1975) "Escape from Evil". Free Press. ISBN 0-02-902340-8
* Becker, E. (1971) "The Birth and Death of Meaning". ISBN 0-02-902190-1
* Becker, E. (1964) "Revolution in Psychiatry: The New Understanding of Man". Free Press. ISBN 0-02-902510-9

## Välislingid
* The Ernest Becker Foundation 
* Ernest Becker Listserv Archive
Aavo Põhjala

**Aavo Põhjala** (sündinud 1. augustil 1957 Tartus) on eesti judotreener.

Aavo Põhjala lõpetas 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri erialal.

Aastatel 1981–1985 oli ta TRÜ Spordiklubi treener, seejärel treener Kristjan Palusalu Spordikoolis. 

Alates 1984. aastast on ta Eesti judokoondise peatreener. Alates 1985. aastast treenis Indrek Pertelsoni. Aavo Põhjala hoolealused on saanud üle 20 tiitlivõistluste medali. Pärast Indrek Pertelsoni ja Aleksei Budõlini medalivõite Sydney olümpiamängudel sai Põhjalast esimene raskejõustikutreener, kes valiti aasta treeneriks.

Aavo Põhjala ise on 13-kordne Eesti meister judos; ühe korra on ta Eesti meistriks tulnud ka sambos.

Ta on alates 2015. aasta jaanuarist Eesti Judoliidu president.

## Tunnustus
* 2000 – aasta treener
* 2001 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2001 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti judokoondise ettevalmistamisel Sydney olümpiamängudeks)
* 2005 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti judokoondise ettevalmistamisel 2004. aasta Ateena olümpiamängudeks)

## Viited

## Välislingid
*
*Urmas Eslon. "Aavo Põhjala kuulutab, et ''judo'' pole pelgalt sport". Terviseleht, 2001
*Jaan Martinson. Aavo Põhjala: "Kui sportlane teatab, et tuleb magades ja küünlaleeki vaadates maailmameistriks, ütlen tule!". SL Õhtuleht, 7. mai 2007
Poks 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Poks]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–24. augustini. Võistlused peeti Pekingi Tööliste siseareenil.

Võistluste programmi kuulus 11 kaalukategooriat. Iga riik sai välja panna ühe sportlase igas kaalukategoorias vastavalt litsentsile, mis oli saadud sellistelt rahvusvahelistelt võistlustelt nagu maailmameistrivõistlused ja kontinentide meistrivõistlused.

Nii jagunesid kvoodid:

## Val Barkeri karikas

Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai sulgkaalu (kuni 57 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Vassõl Lomatšenko (Ukraina).

## Tulemused

### Helveskaal (kuni 48 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Yan Bartelemí, Kuuba
Ametlikud tulemused: Finaal


### Kärbeskaal (kuni 51 kg)




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Yuriorkis Gamboa, Kuuba
Ametlikud tulemused: Finaal


### Kukk-kaal (kuni 54 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Guillermo Rigondeaux, Kuuba
Ametlikud tulemused: Finaal


### Sulgkaal (kuni 57 kg)




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Aleksei Tištšenko, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


### Kergekaal (kuni 60 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Mario Kindelán, Kuuba
Ametlikud tulemused: Finaal


### I kergekeskkaal (kuni 64 kg)




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Manus Boonjumnong, Tai
Ametlikud tulemused: Finaal


### II kergekeskkaal (kuni 69 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Baqtïyar Artayev, Kasahstan
Ametlikud tulemused: Finaal


### Keskkaal (kuni 75 kg)




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Gaidarbek Gaidarbekov, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


### Poolraskekaal (kuni 81 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2004: Andre Ward, USA
Ametlikud tulemused: Finaal


### Raskekaal (kuni 91 kg)




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Odlanier Solís, Kuuba
Ametlikud tulemused: Finaal


### Üliraskekaal (üle 91 kg)




Finaal: 24. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Aleksandr Povetkin, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

*Poksi ametlik koduleht Pekingi OM-il
*AIBA koduleht
Cort Sivertsen Adeler

**Cort Sivertsen Adeler** (ka **Adelaer**; 16. detsember 1622 Brevik – 5. november 1675) oli norra päritolu mereväelane. Tema algne nimi oli **Kurt Sørensen**. 

Cort Adeleri vanemad olid norralased. Tema isa oli kippar.

15-aastaselt astus ta Hollandi sõjalaevastiku teenistusse. Aastal 1639 võitles ta admiralleitnant Maarten Trompi juhatuse all Downsi lahingus. Aastal 1642 oli ta kapteni abi Hollandi laeval Grote St. Joris, mille Veneetsia rentis San Georgio Grande nime all oma sõjalaevastikku. Ta nimetas end sel ajal **Adelborst** ('merekadett').   

Aastatel 1642–1661 oli ta Veneetsia teenistuses, kus ta 1645 nimetati laeva San Georgio Grande kapteniks; sellest ajast oli ta täielikult Veneetsia teenistuses. Aastal 1650 sai San Georgio Grande lipulaevaks ning Sivertsen seega lipukapteniks. Ta võitles Türgi vastu ning paistis silma mitmes merelahingus, eriti Dardanellide lahingus. 13. mail 1654 murdis ta Dardanellide lähedal Türgi galeeride liini ja uputas neist viisteist. 14. mail alistus talle Tenedose (Bozcaada) garnison. Selle eest löödi ta rüütliks ja teda autasustati Püha Markuse ordeniga. Veneetsia senat määras talle 1400 tukati suuruse aastarendise. Aastal 1660 ülendati ta viitseadmiraliks. 

Sivertsen säilitas Veneetsia teenistuses olles tihedad sidemed Hollandi Vabariigiga. Seal kasvas tema poeg Jan. Aastal 1661 lahkus Sivertsen Veneetsia teenistusest.  

Ta sai Taani-Norra kuningalt Frederik III-lt kutse tulla Kopenhaagenisse, et aidata sõjalaevastikku üles ehitada. Aastast 1663 oli ta kindraladmiralina ja admiraliteedi asepresidendina Taani sõjalaevastiku eesotsas. Ta kujundas selle Hollandi eeskujul ümber. Ta osales Skåne sõja merelahingute planeerimisel. Aastal 1675 andis ta haiguse tõttu juhtimise üle Niel Juelile. 

Ta tegutses ka ulatuslikult kaupmehena. 

Kuningas andis talle 1665 ka aadlikirja. Ta võttis nimeks Adeler. 

Ta sai riigilt nii palju raha, et ta sai osta Taanis ja Norras suured maavaldused. Ta omandas muu hulgas Gjemsø kloostri maad Skieni lähedal, mis kuulusid tema järglastele 19. sajandini, mil need müüdi Didrich von Cappelenile. Cort Adeleri järeltulijate seas oli maavanem (*[[stiftamtmann]]*) Friderich Georg Adeler (suri 1810), kes tituleeris end muu hulgas "Herre til Giemsøe Kloster". 

Cort Adeleri järglased elasid osalt Norras, kus meesliin suri välja, ning osalt Taanis, kus üks liin nimetati vabahärradeks ning omas Dragsholmi mõisa Dragsholmi lossiga.
Pierre Teilhard de Chardin

**Pierre Teilhard de Chardin** (1. mai 1881 Orcines, Prantsusmaa – 10. aprill 1955 New York) oli prantsuse paleontoloog, geoloog, filosoof ja 
jesuiidi preester. Ta oli üks Pekingi inimese avastajatest. Ta lõi oomegapunkti mõiste ja arendas Vladimir Vernadski noosfääri mõistet.

Oma peateoses "Inimese fenomen" ("Le Phénomène Humain", 1955) muutis ta Katoliku kiriku traditsioonilisi arusaamu loomisest lõdvemaks. Kirik leidis, et see on vastuolus Augustinuse pärispatu doktriiniga ning keelas tema eluajal ta teoste avaldamise.

## Loengud
*Teilhard de Chardin, väljavõte loengust "On Love & Happiness", Peking 28. detsember 1943. 

## Teosed
**On Love & Happiness*.

## Kirjandus
* Ignace Lepp, *The faith of men; meditations inspired by Teilhard de Chardin*. tõlk, Bernard Murchland. New York, Macmillan 1967.
* Tadeusz Plužański, "Teilhard de Chardini vaadete mõningaid jooni" – kogumikus "Rotterdami Erasmusest Bertrand Russellini. Kaasaegse kodanliku humanismi ja vabamõtlemise probleeme". Vene keelest tõlkinud M. Lumi. Eesti Raamat, Tallinn 1972, lk 117–157

## Välislingid
*Teilhard de Chardin,  ''On Love & Happiness''.
Eesti Relva-SS korpus

**Eesti Relva-SS korpus** oli väeosa, mis kavatseti 1944. aastal moodustada 1. ja 2. Eesti Relva-SS diviisi liitmisega, kuid plaan jäi katki.
Agrotehnika

**Agrotehnika** (ka: *agrotehnoloogia*) on maaviljeluse tehnoloogia. Agrotehnika hõlmab kõiki kasvatatava põllumajanduskultuuri või metsakultuuri hooldamisega seotud tegevusi – mullaharimine, väetamine, seemnete ettevalmistus, külvamine, istutamine, kastmine, umbrohutõrje, taimehaiguste tõrje, taimekahjurite tõrje, saagikoristus jne.

Agrotehnika rakendamisel võib olla eri eesmärke – saada pinnaühikult suuremat saaki, saada ökoloogiliselt puhast saaki, saada kvaliteetsemat saaki vms.

## Viited
Vehklemine 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–17. augustini. Võistlused peeti Pekingi Rahvuslikus Näituste Keskuses.

Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid ja osa võttis 212 sportlast 45 riigist. 

Nii mehed kui naised võistlesid 5 alal. Meestel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaalvõistlus ning espadroni individuaal- ja meeskonnavõistlus. Naistel oli kavas epee individuaalvõistlus, floreti individuaal- ja naiskonnavõistlus ning espadroni individuaal- ja naiskonnavõistlus. 

## Tulemused
### Mehed
#### Epee. Individuaalvõistlus



Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Marcel Fischer, Šveits
Ametlikud tulemused: Finaal

Avaringis võitis Novosjolov kindlalt 15:8 egiptlase Ahmed Nabili.
Järgmist matši alustas Novosjolov hästi ja juhtis 7:2. Edasi jätkas ta turniiri esimese paigutuse saanud prantslase Jerome Jeannet´i vastu edukalt, juhtides 7:5, 8:5, 9:5, 10:5. Prantslane suutis vahet vähendada seisuni 11:8, siis tegi Novosjolov kaks edukat torget. Jeannet vähendas vahet ja viigistas seisuks 12:12 ning läks ise juhtima 13:12.
Ent Novosjolov viigistas seisu 13:13 ja 14:14, kuid viimase üsna vaieldava torke tegi prantslane, ent kohtunik luges selle õigeks ja Jeannet jõudis 16 parema hulka. Novosjolovi intervjuu Eesti Televisioonis


#### Epee. Meeskonnavõistlus



Finaal: 15. august
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Prantsusmaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Florett. Individuaalvõistlus



Finaal: 13. august
Osavõtjaid: 26
Olümpiavõitja 2004: Brice Guyart, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Espadron. Individuaalvõistlus



Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Aldo Montano, Itaalia
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Espadron. Meeskonnavõistlusvõistlus



Finaal: 17. august
Osavõtjaid: 8 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Prantsusmaa
Ametlikud tulemused: Finaal


### Naised
#### Epee. Individuaalvõistlus



Finaal: 13. august
Osavõtjaid: 25
Olümpiavõitja 2004: Timea Nagy, Ungari
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Florett. Individuaalvõistlus



Finaal: 11. august
Osavõtjaid: 41
Olümpiavõitja 2004: Maria Valentina Vezzali, Itaalia
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Florett. Naiskonnavõistlus



Finaal: 16. august
Osavõtjaid: 8 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Ateenas seda ala kavas ei olnud
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Espadron. Individuaalvõistlus



Finaal: 9. august
Osavõtjaid:
Olümpiavõitja 2004: Mariel Zagunis, USA


#### Espadron. Naiskonnavõistlus



Finaal: 14. august
Osavõtjaid: 8 võistkonda
Esimest korda olümpiamängude kavas
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid
*Vehklemise ametlik koduleht Pekingi OM-il
*FIE koduleht
Baldwini efekt

**Baldwini efektiks** nimetatakse õppimisvõime kiirendavat mõju evolutsioonile. See on ka bioloogilise evolutsiooni mehhanism, mille pakkus välja 1896. aasta artiklis "A New Factor in Evolution" välja ameerika psühholoog James Mark Baldwin. 

Baldwini järgi võimendab ja kallutab valikut õpitud käitumine, muutes nende järglasi mõjutava valiku konteksti. Käitumise paindlikkus võimaldab organismidel üle minna eellaste omadest erinevatesse niššidesse, nii et järgmistel põlvkondadel on uued valikusurved. Kui näiteks hooajalise rände abil võetakse kasutusele külmemad piirkonnad, soodustab see järgnevatel põlvkondadel mis tahes tunnuste säilimist, mis suurendavad külmataluvust. 

Baldwin nimetas seda, organismist lähtuvat valikut **orgaaniliseks valikuks**, eristades seda looduslikust valikust. Hiljem nimetas ta orgaanilist valikut ka funktsionaalseks valikuks.

Baldwini teooria seletab, kuidas käitumine võib evolutsiooni mõjutada, ilma et oleks tarvis postuleerida omandatud tunnuste otsest ülekandumist järglastele (lamarkism). 

## Vaata ka
*Lamarkism
*James Mark Baldwin
*Weismanni barjäär
*Pangenees
*Geneetiline assimilatsioon

## Kirjandus
*Baldwin, Mark J. 1896. A New Factor in Evolution. – *The American Naturalist*, Vol. 30(354): 441–451.
*Osborn, Henry F. 1896. Ontogenic and Phylogenic Variation. – *Science*, New Series, Vol. 4(100): 786–789.
*Baldwin, Mark J. 1897. Organic Selection. – *Science*, New Series, Vol. 5(121): 634-636.
*Bateson, Patrick 2004. The Active Role of Behaviour in Evolution. – *Biology and Philosophy*, 19: 283–298.
*Hall, Brian K. 2001. Organic Selection: Proximate Environmental Effects on the Evolution of Morphology and Behaviour. – *Biology and Philosophy*, 16: 215–237.
*Newman, Stuart A. 2002. Putting Genes in their place. – *Journal of Biosciences* 27: 97–104. [WWW] http://www.nymc.edu/sanewman/PDFs/Putting%20Genes%20in%20their%20Place.pdf
*Simpson, G. Gaylord 1953. The Baldwin effect. – *Evolution*, 7: 110–117.
*Sterelny, Kim. 2004. The Baldwin Effect and Its Significance: A Review of Bruce Weber and David Depew (eds) Evolution and Learning: The Baldwin Effect Reconsidered; MIT Press, Cambridge, Mass 2003, pp x, 341. *To appear in: Evolution and Development*. [WWW] http://www.vuw.ac.nz/phil/staff/documents/sterelny-papers/baldwin.pdf
Jacques Maritain

**Jacques Maritain** (18. november 1882 – 28. aprill 1973) oli prantsuse katoliiklik filosoof. Ta oli üks inimõiguste ülddeklaratsiooni teksti olulisemaid autoreid. Tema poliitilis-filosoofilistest ideedest on välja kasvanud kristlik demokraatia.

Ta sai väga mitmetahulise hariduse nii filosoofia, teoloogia kui loodusteaduste vallas. Ta kuulas Pariisis Henri Bergsoni loenguid, ning õppis Heidelbergis bioloogiat Hans Drieschi juures.

Tema filosoofiliste tööde aluseks on Aristotelese, Aquino Thomase ja tomistlike kommentaatorite, eriti Johannes Poinsot tööd. 

## Teosed
* Maritain, Jacques 1959. *Distinguish to Unite or the Degrees of Knowledge*. (Phelan, Gerald B., tõlk.) London: Geoffrey Bles.

## Teosed eesti keeles
### Raamat
* "Kunstniku vastutus". Tõlkinud ja järelsõna: Mirjam Lepikult; toimetanud Margus Ott. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2012, 118 lk; ISBN 9789985774236; teose tutvustus kirjastuse kodulehel: sisukord, tõlkija järelsõna ja nimeloend; PDF-failina

### Artiklid
* "Filosoof ühiskonnas". Tõlkinud Mart Raukas – Looming 1987, nr 8, lk 1085–1088; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis 

## Kirjandus
* Mart Raukas, "Filosoof ühiskonnas – indiviid või isiksus?" – Looming 1987, nr 8, lk 1088–1090
* Raivo Raave, Jacques Maritain "Kunstniku vastutus" – Eesti Ekspress 1. november 2012, lk 41; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Valle-Sten Maiste, "Kas kunstniku vastutust saab abstraktselt mõõta?" – Sirp 9. august 2013, lk 5; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
James Mark Baldwin

**James Mark Baldwin** (12. jaanuar 1861 Columbia, Lõuna-Carolina – 8. november 1934 Pariis) oli USA psühholoog. 

1898. aastal rajas ta Princetonis esimese psühholoogialaboratooriumi ingliskeelsetes maades. 

Ta on tuntud evolutsiooniteoreetikuna ja Baldwini efekti idee autorina. 

## Tunnustus
James Mark Baldwin valiti 1897. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Maahoki 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maahoki]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 10. augustist 23. augustini. Võisteldi nii meeste, kui naiste arvestuses, seega oli mängus kaks komplekti medaleid. Osales võrdselt 12 võistkonda mõlemas arvestuses. Võistlused peeti Olümpiapargis asuval maahokiväljakul.

## Kvalifitseerunud riigid

### Mehed

### Naised

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Austraalia
*  Hõbemedal: Holland
*  Pronksmedal: Saksamaa 

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Kohamängud

##### 11.–12. koht






Hiina võitis lisaajal, kuna normaalaeg lõppes viigiga 3:3


##### 9.–10. koht

##### 7.–8. koht

##### 5.–6. koht

#### Poolfinaal






Saksamaa võitis penaltitest, kuna normaalaeg ja lisaaeg lõppes viigiga 1:1


#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Saksamaa]]**
*  Hõbemedal Hispaania
*  Pronksmedal Austraalia
* 4. koht Holland
* 5. koht Suurbritannia
* 6. koht Lõuna-Korea
* 7. koht Uus-Meremaa
* 8. koht Pakistan
* 9. koht Belgia
* 10. koht Kanada
* 11. koht Hiina
* 12. koht Lõuna-Aafrika Vabariik

### Naised

Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Saksamaa
*  Hõbemedal: Holland
*  Pronksmedal: Argentina

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Kohamängud

##### 11.–12. koht






##### 9.–10. koht

##### 7.–8. koht





Hispaania võitis lisaajal, kuna normaalaeg lõppes viigiga 2:2


##### 5.–6. koht

#### Poolfinaal









#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Holland]]**
*  Hõbemedal Hiina
*  Pronksmedal Argentina
* 4. koht Saksamaa
* 5. koht Austraalia
* 6. koht Suurbritannia
* 7. koht Hispaania
* 8. koht USA
* 9. koht Lõuna-Korea
* 10. koht Jaapan
* 11. koht Lõuna-Aafrika Vabariik
* 12. koht Uus-Meremaa
* Ametlikud tulemused

## Välislingid

* Maahoki koduleht Pekingi OM-il
Elektreedid

**Elektreedid** on teatavad dielektrilised materjalid, mis sobivates tehnoloogilistes tingimustes tugeva elektrivälja abil elektriseerituna säilitavad kestvalt oma polariseerituse. Nähtus on võrreldav magnetiliste materjalide jääkmagneetumisega – sarnaselt püsimagneti magnetväljaga esineb elektreedi ümbruses elektriväli ka polarisatsiooni põhjustanud elektrivälja toime lakkamisel . Kui elektreedi lähedusse asetada mõni keha (elektrijuht või dielektrik), siis toimub ka selles laengukandjate ümberasetumine..

Elektreete leidub ka looduses; üks levinumaid sellistest ainetest on kvarts. Tänapäeval on enamik kasutatavatest elektreetidest sünteetilised; neist levinumad on fluorpolümeerid (näiteks fluorplast-4 ehk teflon). Elektreete saadakse kas teatud dielektrikute jahutamisel (termoelektreedid) või fotojuhtivate dielektrikute valgustamisel (fotoelektreedid) tugevas elektriväljas. 

Elektreete kasutatakse muuhulgas sidetehnikas ja elektrofotograafias.
Conrad Hal Waddington

**Conrad Hal Waddington** (8. november 1905 Evesham – 26. september 1975 Edinburgh) oli Briti bioloog. 

Teda peetakse süsteemibioloogia rajajaks. Tegeldes arengubioloogiaga, võttis ta kasutusele epigeneetilise maastiku, kanaliseerumise, homöoreesi ja geneetilise assimilatsiooni mõiste. Geneetiline assimilatsioon on mehhanism, mille abil Waddington püüdis selgitada Baldwini efekti.

Aastail 1968–1972 korraldas Waddington neli sümpoosioni pealkirjaga "Towards a Theoretical Biology". Need peeti Itaalias Como järve ääres ning neil osalesid maailma teoreetilise bioloogia tipud (sealhulgas Stuart Kauffman, Howard Pattee, Brian Goodwin, Francis Crick, Michael Arbib ja René Thom). Waddingtoni toimetusel ilmusid nende sümpoosionide materjalid raamatutena. Neil oli märkimisväärne mõju teoreetilisele bioloogiale paljudes maades. Need olid ka üheks tõukeks Teoreetilise Bioloogia Kevadkoolide sünnile Eestis.

## Tunnustus
*1947 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Teosed
*Waddington, Conrad Hal 1970. *[[Behind Appearance]]: A Study of the Relations between Painting and the Natural Sciences in This Century*. Cambridge: M.I.T. Press.

### Eesti keeles
*Waddington, Conrad Hal 2024 [1972]. Teoreetilise bioloogia poole: Epiloog. (Laanisto, Lauri, tlk.) In: Kull, Kalevi; Laanisto, Lauri; Ots, Sigrid (toim.), *Bioloogilise mõtte areng: Schola biotheoretica L*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 33–42.
Dietrich von Hildebrand

**Dietrich von Hildebrand** (12. oktoober 1889 – 26. jaanuar 1977) oli saksa katoliiklik filosoof ja teoloog, keda paavst Pius XII nimetas mitteametlikult "20. sajandi kiriku doktoriks."

Paavst Johannes Paulus II oli samuti von Hildebrandi tööst vaimustuses, märkides kord tema lesk Alice von Hildebrandile, "Su abikaasa oli üks kahekümnenda sajandi suurtest eetikutest." Paavst Benedictus XVI-l, kes tundis Hildebrandi juba noore preestrina Münchenis, on Dietrich von Hildebrandi vastu eriline imetlus ja lugupidamine.
Steven Pinker

**Steven Arthur Pinker** (sündinud 18. septembril 1954 Montréalis) on Kanada juudi päritolu USA psühholoog, Harvardi ülikooli professor. 

Tuntud on tema idee, et keel on inimesel instinktiivne ega ole teiste kohastumuste kõrvalsaadus. 

Ta on juhtinud tähelepanu sellele, et vastupidi arvatule elame ebatavaliselt rahumeelsel ajastul.

Ajakiri Time paigutas ta 2004. aasta 100 maailma mõjukaima inimese nimekirja. Ajakiri Foreign Policy on paigutanud ta enda koostatud 100 juhtiva mõtleja nimekirja.

## Tunnustus
*2012 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("The Better Angels of Our Nature")
*2013 – Richard Dawkinsi auhind

## Raamatud
*"The Language Instinct" (1994) 
*"How the Mind Works" (1999)
*"Words and Rules" (2000) 
*"The Blank Slate" (2002)
*"The Stuff of Thought" (2007)

### Tõlked eesti keeles
*"Valgustusajastu tänapäeval. Kaitsekõne mõistuspärasusele, teadusele, humanismile ja progressile". Tõlkinud Kristjan-Jaak Rätsep. Kirjastus Vinkel, 2021.

## Viited
Teberda

**Teberda** on linn Venemaal Karatšai-Tšerkessi Vabariigis. Asub Teberda jõe ääres, 1280–1420 m kõrgusel merepinnast. Halduslikult allub Karatšajevski linnale.

Linna asutasid karatšaid 1868. aastal Baitšoralõ-Kabaki külana. 1929 sai praeguse nime, 1971. aastast on linn.

1925. aastal rajati sinna esimene tuberkuloosisanatoorium. Teberdast kujunes kuurortlinn.

Talveperioodil on linn mäesuusatamise keskus.

## Välislingid

*Info linna kohta *(vene keeles)*
Ibrahim Ba

**Ibrahim N'Goma Ba** (sündinud 12. jaanuaril 1973 Dakaris Senegalis) on endine Prantsusmaa jalgpallur (parempoolkaitsja).

Klubikarjääri jooksul mängis Ba Prantsusmaa klubides Le Havre, Bordeaux' Girondins ja Marseille Olympique, Itaalia klubides AC Milan ja Perugia, Inglismaa klubis Bolton Wanderers, Türgi klubis Çaykur Rizespor ning Rootsi klubis Djurgårdens. Hooajal 1998–99 tuli ta Milaniga Itaalia meistriks ning võitis hooajal 2002–03 klubiga UEFA Meistrite Liiga ja Itaalia karika. 2005. aastal tuli ta Djurgårdensiga Rootsi meistriks.

Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis Ba aastatel 1997–1998 kokkus kaheksa korda ja lõi kaks väravat.
The Language Instinct

**"The Language Instinct"** on Steven Pinkeri raamat aastast 1994. 

Pinker väidab selles, et inimestel on kaasasündinud keelevõime ning pooldab Noam Chomsky väidet, et keel annab tunnistust kaasasündinud universaalse grammatika olemasolust. Ta peab võimalikuks keeleinstinkti teket loodusliku valiku toimel. 

Pinker püüab kõigepealt ümber lükata hulga väärarvamusi, nagu näiteks:
*keele kasutamiseks peavad lapsed seda õppima;
*enamikul inimestest on halb grammatika;
*keele kvaliteet muudkui langeb;
*keelel on suur mõju inimese mõtlemise võimalustele (Sapiri-Whorfi hüpotees);
*loomadele on keelt õpetatud (inimahvide keel).

Pinkeri meelest on keel inimestele ainuomane võime, mille evolutsioon on tekitanud selleks, et lahendada konkreetset kommunikatsiooniprobleemi sotsiaalsetel küttidel-korilastel. Ta võrdleb keelt võrgukudumisega ämblikel ja tammiehitamisega kobrastel. 

Pinker nimetab keelt instinktiks, pidades silmas, et see pole leiutis (nagu on näiteks kiri). Ta viitab esiteks keele universaalsusele ja teiseks sellele, et lapsed leiutavad spontaanselt kooskõlalise grammatikaga kreoolkeele, isegi kui nad kasvavad üles ilma kindla grammatikata pidžini keskkonnas. Kurdid beebid "lalisevad" kätega ning leiutavad spontaanselt tõelise grammatikaga viipekeele. Keel kujuneb lapsel välja ka siis, kui seda ei püüta õpetada ega grammatikavigu parandada.  

Pinker eristab keelt üldisest mõtlemisvõimest, rõhutades, et tegemist on spetsialiseeritud "vaimumooduliga". 

Pinker eristab keeleteadlaste arusaama grammatikareeglitest, mida õpetatakse hea keele õpikutes. Et viimaseid tuleb spetsiaalselt õpetada, ei ole nad tegeliku suhtlemise seisukohast olulised. 

Pinkeri järgi on lapse ajus spetsiaalsed struktuurid, mis tunnevad ära teiste inimeste kõne üldised reeglid, näiteks kas omadussõnaline täiend käib nimisõna ees või järel. Pärast emakeele omandamise perioodi vabastatakse vastavad ajuosad teiste ülesannete tarbeks.  

## Välislingid
* Pinkeri veebileht raamatu "The Language Instinct" kohta
* Randy Harrise retsensioon (PDF)
Otto Taanist

**Otto Taanist** (umbes 1310 – pärast 1350) oli Taani kuningakoja liige, kuningas Christoffer II poeg ja Valdemar Atterdagi vanem vend.

Otto ema oli Euphemia Pommerist. Lisaks Valdemarile, kes oli kuningapaari noorim laps, oli Ottol veel üks vend, Erik (1307–1331), ja kolm õde: Margrete, Agnes ja Heilwig. 

Otto noorus langes Taani riigi lagunemise aega. Pärast tema isa surma 1332. aastal polnud riigil kaheksa aasta jooksul kuningat ning Ottot hoiti seitse aastat vangistuses Holsteinis Segebergi lossis. Otto, kes oli troonipärimise järjekorras esimene, loovutas selle õiguse oma vennale Valdemarile. 
 
Ta oli tihedalt seotud ka Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) minekuga Saksa ordule, olles Lollandi ja Eestimaa hertsog ja Valdemari ning ordu läbirääkimiste vahendaja. Pärast Põhja-Eesti minekut Saksa ordu kätte 1346. aastal ning selle valitsemisõiguse loovutamist Liivimaa ordule 1347. aastal astus Otto ka ise Riias Liivi ordu liikmeks. 1350. aasta paiku sai ta Liivimaa ordu Karksi foogtiks. Tema edaspidise elu kohta pole midagi teada.
## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 646 (lk 493–494).
Karukold

**Karukold** (*Lycopodium clavatum*) on kollaliste hulka kuuluv igihaljas eostaim (täpsemini sõnajalgtaim või vahel neist eraldatud koldtaim). 

Karukold on roomava varrega ja ulatuslikke kloone moodustav taim. Vars on tihedalt kaetud väikeste süstjate lehtedega, kusjuures lehetipus on karv.

Eestis on ta võrdlemisi sage, kuid looduskaitse all kolmandas kaitsekategoorias, et kaitsta ta elupaiku ning tõkestada tema korjamist.

Teda on kasutatud pärgade valmistamiseks. Karukolla eosed on ravimina kogutavad. 

## Sarnased liigid
Eestis kasvavatest kollaliikidest on karukollaga sarnaseimad kattekold, ungrukold ja sookold. 
*Kattekollal ei ole lehtede tipus karva. Eospead asuvad tal varrel lehtede vahel, mitte paljaste varte otsas nagu karukollal.
*Ungrukolda iseloomustab rangelt dihhotoomne harunemine – varre kaheks harunemisel on mõlemad harud ühesugused ja harunevad omakorda sarnaselt. Seetõttu on ungrukold korrapärasema klooniga, ka on see pisem ja tihedam ning tumedam roheline kui karukollal.
*Sookold on oluliselt väiksem, ei moodusta suuri kloone ja kasvab märjematel kohtadel.

## Välislingid

*
Harilik madukurk

**Harilik madukurk** (*Trichosanthes cucumerina*) on troopikas ja subtroopikas kasvav vääntaim, mida kasvatatakse selle pika vilja tõttu. Madukurgi vili on peenike ja pehme koorega ning võib kasvada 150&nbsp;cm pikkuseks.

## Taimesaadused

Madukurgi vilju kasutatakse Lõuna- ja Kagu-Aasia maade köögis.

### Ravimtaimena

Madukurgi juuri, lehti, vilju ja seemneid on kasutatud Indias taimse ravimina:
*juuri – bronhiidi, peavalu ja mädaste vistrike korral;
*juuri ja vilju – seedimise korrastajana (katartne); 
*vilju – antihelmintikumina;
*seemneid – palaviku korral.

## Viited
Aluliina komtuur

**Aluliina** ehk **Alūksne komtuur** (saksa keeles *Komtur von Marienburg*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Aluliina komtuurkonda.

Esimene komtuur astus ametisse 1342. aastal, mil ehitati Aluliina ordulinnus ja moodustati ka komtuurkond. Viimane komtuur Eberhard von Syburg zu Wischlingen kaotas linnuse 1560. aastal venelastele ja suri Gotthard Kettleri poolt vangistatuna sama aasta augustis.

Aluliina komtuur oli üks olulisemaid ordukäsknikke, sest tema hallata oli ordu olulisim idapoolne tugipunkt. Seetõttu said mitmetest komtuuridest hiljem nii ordumeistrid kui ka maamarssalid.

## Aluliina komtuurid
* 1342 Arnold von Vietinghoff
* pärast 1349 Gerlach von Haren
* 1411–1413 Siegfried Lander von Spanheim
* 1420–1423 Cisse von dem Rutenberg
* 1432–1433 Mathias von Boningen
* 1435 Lambrecht von Merkenich
* 1443–1448 Gottfried von Rodenberg
* 1448 ja 1451–1463 Heinrich Schleier
* 1466–1468 Johann Waldhaus von Heerse (ka Wolthus von Herse)
* 1468–1470 Gerhard von Issum
* 1471 ja 1484 Bernd von der Borch
* 1471–1472 Johann von Seelbach
* 1474–1483 Wennemar von Fürstenberg
* 1489–1504/1507? Wessel von Strünkede
* 1507–1526 Godeke von Loe
* 1531–1535 Johann von der Recke
* 1535 Johann von Eickel
* 1540–1551 Jasper von Münster
* 1551–1558 Philipp Schall von Bell
* 1558–1560 Eberhard von Syburg zu Wischlingen
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
2008. aasta Saksamaa grand prix

**2008. aasta Saksamaa Grand Prix** oli 2008. Vormel 1 hooaja 10. etapp, mis toimus 18.–20. juulini Hockenheimringi rajal Hockenheimis Saksamaal.

## Kvalifikatsioon

## Lõppvõistluse tulemused