open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kata

**Kata** on küla Harju maakonna Kose vallas Tuhala jõe ääres.

Külas asuvad Tuhala kirik, Tuhala kalmistu ja Tuhala nõiakaev. Küla piiresse jäävad mitmed kultusekivid, kaks asulakohta ja Kataveski hiiekadakas. Küla põhjapoolne osa jääb Nabala-Tuhala looduskaitsealale.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kata külas 71 inimest. Kõik olid eestlased.

Külas tegutseb Polli loomaaed.

Kata külas asub Kuke turismitalu. Kompleksi peahoone ehitati 1901. aastal traditsioonilise rehielamuna. 1901–1995 oli talu erinevate perekondade käes kasutusel peamiselt elamis- ja põllumajandustaluna. Talukompleksi kuulus ka ümarpalgist viljaait. 2002. aastal alustati ulatuslikku restaureerimist ning 2007. aasta aprillis valmis algset joont järgiv talu peahoone.

## Vaata ka
*Tuhala jõgi
*Tuhala maastikukaitseala
*Tuhala karstiala

## Viited
Jääkajakas

*Jääkajakas on ka [[kalakajakas|kalakajaka]] rahvapärane nimetus.*
----

**Jääkajakas** (*Larus hyperboreus*) on suur kajakas, kes on levinud Arktikas (Põhja-Jäämeri saartel ja Islandil) ja Euroopas Atlandi ookeani rannikul. Eestis on ta haruldane talikülaline.

## Vaata ka
*naerukajakas
*kalakajakas
*hõbekajakas 
*merikajakas
*tõmmukajakas
*väikekajakas

## Välislingid
* 

*Linnakajakad on meie elustiili peegeldajad
Araouane

**Araouane** on küla Sahara kõrbes Malis. Küla asub oaasis ning on siiani Sahara kõrbe läbivate kaubakaravanide baasjaamaks.

Ajalooliselt on asula tuntud mitme õpetlase, eriti Ahmad Baba al-Massufi tõttu, kes seal sündis.

Külas paikneb mošee.

1990. aastatel sai asula kannatada tuareegi võitlejate ja valitsusvägede vahelises sõjategevuses.
Kose-Uuemõisa

**Kose-Uuemõisa** on alevik Harju maakonna Kose vallas.

1. jaanuaril 2014 elas Kose-Uuemõisas Rahvastikuregistri andmetel 862 inimest.


Graniitobeliskid (2004.a.).jpg|Mõisa allee
Esifassaad III (2004.a.).jpg|Mõisa härrastemaja
Park (2004.a.).jpg|Mõisapark

## Vaata ka
*Kose-Uuemõisa mõis (*Neuenhof*)
*Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu 
*Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum

## Viited
Ravila

**Ravila** on alevik Harju maakonna Kose vallas.

1. jaanuaril 2014 elas Ravilas Rahvastikuregistri andmetel 224 inimest. Neist olid 112 mees- ja 112 naissoost.

Ravilas oli Ravila mõisa keskus. Aastatel 1950–2013 asus mõisa peahoones hooldekodu.

Alevikku läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee ja seal lõppeb Vardja–Ravila tee.

Ravilas on loodud Ravila Külaselts.

Ravilas tegutses varem Ravila lasteaed, mis liideti Kose lasteaiaga.

Asulas on varem tegutsenud Ravila raamatukogu.


Ravila puiestee.JPG|Ravila puiestee talvel
Ravila mõisa meierei.jpg|Ravila mõisa meierei

## Vaata ka
*Ravila vald
*Ravila mõisa park
*Ravila sovhoos

## Viited
Kanavere

**Kanavere** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Kolu–Habaja tee.

Kanavere piires asub mitu muinsuskaitsealust kultuskivi. Seal asuvad ka arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht.

Kanaveres on ka Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985 ja mille kujundas Aulin Rimm.

Kanaveres toimusid 1980. aastatel suured Aru metsa jaanitulede nime all tuntud jaanipeod.

2002. aastal avati endise jaanituleplatsi kõrval kohalike noorte eestvedamisel suvepidude paik Kanavere Mägi, kus toimusid aastatel 2002–2010 ümbruskonna inimeste seas menukad peod ja kontserdid.

2017. aastal alustati Kanavere Mäel taas suvepidude korraldamisega.

## Vaata ka
* Kanavere lahing (1343)

## Viited
Karla

***[[Karla (eesnimi)|Karla]]** on mehenimi.

**Karla** on mitme koha nimi:

* **[[Karla (Kose)|Karla]]** on küla Kose vallas Harju maakonnas
* **[[Karla (Rae)|Karla]]** on küla Rae vallas Harju maakonnas

## Vaata ka
*Kärla
Kolu (Kose)

**Kolu** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 97 inimest. Kõik olid eestlased.

Kolu piires asuvad mitu muinsuskaitsealust kultuskivi.

Külas tegutseb AS Klaasimeister, mis on üks Kose valla suuremaid tööstusettevõtteid.

## Vaata ka
*Kolu kõrts

## Viited
Bafoulabé

**Bafoulabé** on linn Malis Kayesi piirkonnas. Ta on samanimelise ''cercle'''i keskus.

Elanikkonna enamuse moodustavad hasongad, mandingod, soninked ja fulbed.

Linn asub kohas, kus Bafingi ja Bakoye jõgi ühinevad Senegali jõeks. Kohalikus bambara keeles tähendab *Bafoulabé* kohtumist kahe jõega.

Linnast 90 kilomeetri kaugusel asub Manantali hüdroelektrijaam.
Cercle

***Cercle*** on haldusüksus Malis. Mali jaguneb kaheksaks piirkonnaks, mis omakorda jagatakse 49 *cercle* ning need omakorda 703 vallaks.

Prantsuse kolonisatsiooni ajal olid *cercle* väikseimad haldusüksused, neid juhtisid tavaliselt Prantsuse ohvitserid.

Esimene *cercle* oli 1887. aastal rajatud Bafoulabé.
Ahisilla

**Ahisilla** on küla Harju maakonna Kose vallas Kose alevikust põhjas.

Küla lõunaosa läbib Pirita jõgi ning Ahisilla oja. Asula kagupiiri moodustab Kose–Jägala maantee ja idapiiri sealt samast alguse saav Viskla–Pikavere tee.

Lõunas piirab küla Kose alevik, läänes Krei, põhjas Mallavere, idas Viskla ja kagus Võlle küla.

## Vaata ka
* Ahisilla linnusekoht

## Viited
Banfora

**Banfora** on linn Burkina Fasos. Linn on kasvanud välja suhkrurootööstusest. Banfora asub 85 kilomeetri kaugusel Abidjani-Ougadougou raudteest. Eri etnostest elavad linnas bobod ja senufod.

Linna lähistel asuvad unikaalsed kaljud, mis on populaarsed mägironijate hulgas.
Batié

**Batié** on mitme koha nimi:
***[[Batié (Burkina Faso)|Batié]]**, asula Burkina Fasos
***[[Batié (Kamerun)|Batié]]**, külade rühm  Kamerunis
Kropotkin

**Kropotkin** on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe paremal kaldal.

Linnaõigused sai 1921. aastal ja nime vürst Pjotr Kropotkini järgi. Omavalitsusüksusena kuulub Kropotkini linn Kavkazski omavalitsusrajooni koosseisu Kropotkinskoje linnaosana.

## Viited
Kuivajõe

**Kuivajõe** on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Küla lääneosast voolab läbi Kuivajõgi.

Külas asub Kuivajõe kõrtsihoone, mis on arvatud ehitismälestiseks. 1805. aastal sai kõrtsi juures alguse Kose-Uuemõisa sõjana tuntud talurahvaülestõus.

Külas tegutses Kose-Uuemõisa ministeeriumikool, mille hoone on arvatud ajaloomälestiseks.

1962. aastast tegutseb külas Kuivajõe Meeskoor.


Kuivajõe inn.jpg|Kuivajõe kõrtsihoone
Kose-Uuemõisa ministeeriumikooli hoone Kuivajõe külas.jpg|Kose-Uuemõisa ministeeriumikooli hoone


## Viited
Liiva (Kose)

**Liiva** on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Külas asub Kose-Risti krossirada.

## Viited
Nõmbra

**Nõmbra** on küla Harju maakonna Kose valla kirdenurgas.

Küla läbib Kose–Jägala maantee. Seal lõppeb Kose–Ravila–Nõmbra tee.

## Viited
Nõrava

**Nõrava** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla lõunaosa on soine. Sinna jäävad Landja raba, Naisteraba, Leva soo ja Põlendraba. Samas asub ka Leva järv. Osa soodest ka kaitstud Mahtra looduskaitseala koosseisus.

Küla lõunapiiril jookseb Tuhala jõgi.

Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kultuskivi, kivikalme ja kalmistu "Kalmemännik").

Nõrava külas on tegutsenud kool.

Külas tegutses Oru-Nõrava prügila.

## Viited
Oru (Kose)

**Oru** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Külas asus Oru mõis.

Seal tegutsevad Oru põhikool, külakeskus ja raamatukogu. Samuti leiab sealt Oru Taimeõlitööstuse OÜ, Hiie kaupluse, Männiaru saunakompleksi ja Pubi Boka.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 441 inimest. Neist 423 (95,9%) olid eestlased.

Küla lõunaosa läbib Tuhala jõgi.

## Vaata ka
*J. Lauristini nimeline kolhoos
*Oru külanõukogu

## Viited

## Välislingid
* Oru küla koduleht
Palvere

**Palvere** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee.

1. jaanuaril 2014 elas Palveres Rahvastikuregistri andmetel 158 inimest. Neist olid 84 mees- ja 74 naissoost.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus, kui *Paltauare*, mil see oli 6 adramaa suurune.

Palvere kool asutati 1784. aastal.

Seal asus ka Palvere mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis. 1872. aastal vahetas Paul von Kotzebue mõishooned maade vastu vallale ning 1874. aastal paigutas vald mõisa härrastemajja kooli ja vallavalitsuse. Hiljem asus seal ka vaestemaja. 1903. aastal ehitati uus vallamaja ja kogu hoone sai kooli käsutusse. Kuna hoones peeti 1905. aasta revolutsiooni ajal kihutuskoosolekuid, siis põletas karistussalk hoone 3. jaanuaril 1906 maha.

1909. aastal rajati maha põletatud hoone varemetele uus koolimaja ja 1910. aastal tuli koolijuhatajaks Jaak Õunapuu, kes pidas seda ametit järgmised 42 aastat. Kool kasvas järgnevatel aastatel kaheklassilisest vallakoolist kuueklassiliseks algkooliks.

Palvere kolhoos moodustati 8. aprillil 1949.

1977. aastal liideti Palvere külaga Lenderma ja Maardu külad.


Palvere vana ait.jpg|Vana aida varemed
Palvere vana laut 2024.jpg|Vana laut
Vilama TÜ laudad.jpg|Vilama TÜ laudad Palveres


## Viited
Krei

**Krei** on küla Harju maakonna Kose vallas Kose ja Kose-Uuemõisa alevike vahel.

Küla edelanurk puutub kokku Tallinna–Tartu maanteega. Samast kulgeb läbi ka Kose–Jägala maantee.

Krei küla läbib Pirita jõgi.

Seal asus varem Breinthali karjamõis.

## Vaata ka
* Krei allikad

## Viited
Raveliku

**Raveliku** on küla Harju maakonna Kose vallas Ravila aleviku kõrval.

Küla põhjapiir jookseb mööda Pirita jõge.

## Viited
Saula

**Saula** on küla Harju maakonna Kose vallas Pirita jõe ääres.

Küla läbib põhja-lõunasuunaliselt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maantee ja jõe ääres asub ka Viikingite küla.

Külas asuvad Saula Siniallikad ning neid ümbritseb Siniallikate looduskaitseala. Samuti asub külas Kämbla looduskaitseala.

## Viited
Sõmeru (Kose)

**Sõmeru** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Posti sihtnumber on 75115.

Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal (*Semaer*).

Küla põhjaosast voolab läbi Pirita jõgi. Jõe ääres asub muistne asulakoht. Kultuurimälestistest asub külas lisaks asulakohale ka üks kultuskivi.

Sõmeru külas Pirita jõe ääres asus ka Sõmeru mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis.

Küla läbib Tallinna–Tartu maantee.

Sõmeru külas asuvad Punamäe järv ja Paunküla Linajärv. Järvi ümbritsev ala jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu.

2000. aastal elas külas 43 inimest.

## Viited
Tade

**Tade** on küla Harju maakonna Kose vallas Kose-Uuemõisa kõrval.

Küla põhjaosa läbib Pirita jõgi ning selle idapiir kulgeb mööda Kuivajõge.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee.

Kultuurimälestistest asub külas üks kultusekivi.

## Viited
Tammiku (Kose)

**Tammiku** on küla Harju maakonna Kose valla loodenurgas.

Külas asus Tammiku mõis.

Küla kagunurgas asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja mitu kaitsealust kultusekivi.

Küla läbib Vaida–Urge tee ja seal lõppeb Kolu–Tammiku tee.

Küla põhjaosa kuulub Nabala-Tuhala looduskaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Vähikivi
*Tammiku radioaktiivsete ainete varastamine

## Viited
Vardja (Kose)

**Vardja** on küla Harju maakonna Kose vallas Vardja–Ravila tee ääres.

Külast voolab läbi Vardja oja, mis suubub küla põhjaosa läbivasse Pirita jõkke.

Eesti NSV ajal asus Vardjas Eesti NSV Tsiviilkaitse staabi linnaväline juhtimispunkt koos sidesõlmega , linnasisene vabariiklik juhtimispunkt asus Tallinnas Rannamäe tee 1. Eesti NSV juhtkonna linnaväline juhtkonnavarjend asus Kosel  Kutsekeskkool nr 40 hoovis.

Külas asus Tallinna Üksik-Päästekompanii ja asub Päästeameti logistikakeskus.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee. Küla loodenurgas kulgevad Kose sanatooriumi tee ja Kose–Ravila–Nõmbra tee.

## Viited
Bullterjer

**Bullterjer** on Suurbritannias Inglismaal aretatud koeratõug. 

Inglismaal olid härja- ja koeravõitlused vanasti väga populaarsed. Kui inglise parlament härjavõitlused 1835. aastal keelas, hakati pidama koeravõitlusi. Selleaegsed buldogid olid kerge kehaehitusega ja kõrgemate jalgadega. Koeravõitluse tarbeks oli aga vaja väledat ja paindlikku, kuid samas suure lihaskonnaga võitluskoera. Et saada veel võimsamaid ja vastupidavamaid koeri, ristati buldogeid terjeritega. Birminghamist pärit tõukoerte aretaja James Hinks, kes oli küll suurepärane aretaja, kuid kehv aretusalane arvepidaja, aretas bullterjeri, ristates arvatavasti valge inglise terjeri, dalmaatsia koera ja buldogi. 

Uut tõugu terjerid olid enamasti valget värvi ja nad tunnistati tõuks aastal 1887. Alles pärast teist maailmasõda lisandusid tõustandardisse lubatud värvidena veel tiigritriibuline, kolmevärviline ja punakaspruun. Bullterjer oli aretatud spetsiaalselt võitluskoeraks. Tõugu iseloomustavad suurepärane lihaskond, hea hüppevõime ja mis peamine – peaaegu puuduv valuaisting võitlussituatsioonis. Iseloomult on bullterjer truu, kartmatu ja vastupidav. 

Bullterjer on õigete kasvatusvõtete korral väga inimsõbralik ja perelembene loom. Sellest hoolimata on bullterjeri pidamine mõnes riigis siiski keelatud.

## Viited
Viskla

**Viskla** on küla Harju maakonna Kose vallas Kose–Jägala maantee ääres.

Küla on esmamainitud 1379. aastal nimega *Visschele*.

Külas tegutseb 2005. aastast Viskla Külaarendamise Selts.

2021. aastal võitis Viskla Aasta küla aunimetuse.

Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta.

## Viited

## Välislingid
*Küla ajaloost Viskla Külaarendamise Selts
Võlle

**Võlle** on küla Harju maakonna Kose vallas.

1977. aastal liideti Võlle külaga Lagesöödi.

Küla on pikliku kujuga. Selle läänepiir kulgeb mööda Kose–Jägala maanteed. Lõunapiir jookseb küla lääneosas mööda Kose–Ravila–Nõmbra teed ja idaosas mööda Pirita jõge.

## Viited
Hara

**Hara** on mitme koha nimi:

* **[[Hara (Kuusalu)|Hara]]** on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas
* **[[Hara (Lääne-Nigula)|Hara]]** on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas

***[[Hara laht]]**
***[[Hara sadam]]**
***[[Hara saar]]**

*"**[[Hara (kirjastus)|Hara]]**" on Eestis tegutsenud kirjastus.
Fenoloogia

**Fenoloogia** on bioloogia haru, mis uurib looduse aastaajalisi ehk sesoonseid nähtusi, nende arenemist ja ilmnemise ajalist reeglipärasust. Põhineb loodusvaatlustel.

Kvantitatiivse fenoloogia üks alusepanijaid on Tartu Ülikooli teadlane Arthur Joachim von Oettingen.

## Välislingid
*Eesti looduskalender
Tuhala

**Tuhala** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla on eelkõige tuntud seal paikneva Tuhala karstiala poolest. Tuhala nõiakaev jääb aga naaberküla Kata territooriumile. Kata külas asuvad ka Tuhala kirik ja Tuhala kalmistu.

Külas asus Tuhala mõisa keskus. Tuhala mõisa park on võetud kaitse alla.

Tuhalast voolavad läbi Pirita ja Tuhala jõgi. Tuhala jõele on paisutatud ka Tuhala paisjärv. Pirita jõe ääres paiknevad Tuhala luht ja Otiveski luht. Osaliselt ulatub küla territooriumile Nabala-Tuhala looduskaitseala.

Küla läbivad Vaida–Urge tee ja Kurna–Tuhala tee.

Tuhalas on sündinud baltisaksa päritolu kartograaf ja poliitik Ludwig August Mellin (1754–1835). Seal tegutses ka külapiltnik Artur Puurand (1901–1976). Jaan Jensen (1904–1967) on maalinud Tuhala loodusvaateid.

Kultuurimälestistest asub külas asulakoht.

## Vaata ka
* Tuhala kool (1639–1768)
* Tuhala maastikukaitseala
* Tuhala vald

## Viited
Juminda

**Juminda** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel.

Juminda küla esmamainimine toimus 1290. aastal. 

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Juminda külas asuvad kabelikohad, matmispaik, koljuvare, puust kellatorn, Juminda miinilahingu mälestusmärk, tuletorn, kalmistu ja merepäästejaam. Juminda tuletorni kõrgus on 32 meetrit, tule kõrgus merepinnast on 40 meetrit. 


Juminda küla.jpg|Juminda küla talude kaart (19. sajandi II pool)
Kolga laht.Juminda..jpg|Juminda kivine rand
Hommikuses valguses Juminda tuletorn.jpg|Juminda tuletorn


## Vaata ka
*Juminda kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* Ere Uibo. Juminda küla sai mälestuspingi ja ajalooraamatud. sonumitooja.ee, 5. august 2015.

## Välislingid
*Juminda küla. kaitsealad.ee
*Juminda küla väärtuslikud hooned. kaitsealad.ee
*
Andineeme

**Andineeme** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas, põhja pool Loo jõe suuet.

2013. aasta juulis oli küla pindala 333,90 ha, elanike arv 20 ja külavanem Mart Almers.

Andineemel asub liivarannaga suvitus- ja puhkekoht (kunagine puhkebaas), samuti Nõukogude piirivalve aegne Andineeme tehnilise vaatluse post ja helgiheitja hoone. Küla jääb Lahemaa rahvuspargi lääneserva.

Andineeme elanikest üks tuntumaid on näitleja Mari Lill.

## Pilte

Andineemerand.jpg|Andineeme rand
Rippsild Loo jõel suudme lähedal Andineeme rannas, 14. juuli 2013.jpg|Rippsild Loo jõel
Samuli tammed.jpg|Samuli tammed


## Viited

## Välislingid
* Andineeme rand
* Andineeme küla kaart umbkaudu 1880. aastast Regio kodulehel
Aru (Kuusalu)

**Aru** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Aru külas on 19 elamuga kinnistut.

1290. aastal mainitakse Taani kuninga kinnituskirjas Kolga emakloostri konvendile muu hulgas Arweculle-nimelist kohta.  

Kindel Aru küla kirjalik mainimine ürikutes leiab aset 1586. aastal Kolga vakuraamatus, kus Kosu (Kosso By) all esineb pooladrik nimega Aroküla Hans.

Kõrveaia talus asub helilooja Veljo Tormise sünnikoht.

Aru küla piiril Kursi külas oli 1,1 hektari suurune Aru mootorsõidukite maastikusõiduala, mis asub Nõukogude ajal põhiliselt sõjaväepolügooni jaoks kasutatud Kosu kruusa- ja liivakarjääris, mille  plaanitud varud on 2020. aastal kasutusele võtmiseks valmis pandud.

Küla naabruses asub kaitsejõudude Soodla harjutusväli.

## Viited
Nauru vapp

**Nauru vapp** on Nauru Vabariigi riigivapp. 

Vapp loodi pärast riigi iseseisvumist 1968. aastal ning võeti ametlikult kasutusele 1970. aastate alguses. 

## Kirjeldus
Vapikilbi ülemises osas on kuldsel punutud taustal hõbedane (valge) fosfori alkeemiline sümbol. 

Vapikilbi alumise osa vasakul poolel on hõbedasel (valgel) taustal must fregatilind, kes istub siniste ookeanilainete kohal punasel ridval. Vapikilbi alumise osa paremal poolel on sinisel taustal õitega ilulehiku oks. 

Vapikilbi ümber on kujutatud hõimupealiku tseremoniaalsed atribuudid: palmilehtedest nöörid, fregatilinnusuled ja haihambad. 

Vapikilbi kohal on samasugune valge täht nagu Nauru lipul. 

Valge tähe kohal on lint, millele on kirjutatud "NAOERO" (Nauru naurukeelne nimi). 

Vapikilbi all on lint Nauru deviisiga "GOD'S WILL FIRST" (inglise keeles 'kõigepealt Jumala tahe').  

## Tõlgendus
Punutud kuldne taust sümboliseerib Nauru rahvast, fregatilind saare loomastikku, ilulehikuõied saare taimestikku, fosfori sümbol fosforiidi kaevandamist. 

## Vaata ka
*Nauru lipp

## Välislingid
*Vapi kujutis
Ilmastalu

**Ilmastalu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Rahvastikuregistri järgi oli Ilmastalu külas 2020. aasta veebruari seisuga 36 elanikku.

Ilmastalu külas asuvad Kuusalu liivakarjäär (Eesti Killustik OÜ) ja Kuusalu liivakarjäär II (Eesti Maavarade Grupp)

## Viited
Joaveski

**Joaveski** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Küla läbival Loobu jõel asub Joaveski hüdroelektrijaam, mis rajati 1924. aastal toona külas tegutsenud papivabriku tarbeks. 

## Vaata ka
*Joaveski joastik
*Joaveski järv
*Nõmmeveski

## Viited
Kaberla

**Kaberla** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

## Vaata ka
*Kaberla kalmistu
*Kodasoo–Kaberla tee

## Viited
Kahala (Kuusalu)

**Kahala** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Küla suurus on 18,3 km². Külas oli 2020. aastal alla 100 elaniku. Külavanem on Janno Laende.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Narva tee, mis Kursile ja Hirvlisse viivat teed ületab viadukti kaudu, mille juurde kuulub liiklussõlm. Bussiliiklus toimub nii mööda vana Narva maanteed kui ka mööda Tallinna–Narva maanteed.

Suur osa küla talusid paikneb Kahala järvest lõuna pool vana Tallinna–Narva maantee ehk Tallinna–Peterburi postimaantee (tänapäeval Jõelähtme–Kemba tee).

Teine osa talusid paikneb Kahala-Liival lõuna poole Kursile ja Hirvlisse viiva tee ääres ja põhja poole Loo mõisa (Andineeme) viiva tee ääres. Seda Kahala osa on nimetatud ka Kahala-Liivaks, mis arvatavasti tuleneb seal paiknevast kruusa- ja liivakarjäärist. Sellel teeristil paiknes II maailmasõja ajal ja nüüdseks täielikult hävinud Kahala-Liiva kõrts. Seal lähedal toimusid sügislaadad, mille traditsiooni püütakse 2020. aastast jätkata.

## Ajalugu
Nime kirjutusviis on pärast teadaolevat esimest mainimist Taani hindamisraamatus muutunud. Nime tähendus on mitmeti interpreteeritav.

Külas asus 18. sajandi lõpus ehitatud Tallinna–Peterburi postimaantee Kahala postijaam.

Kahalast Kaarnavälja talust on pärit Jakob Kalle esimese vabariigi poliitika-, põllu- ja pangandusmees, Kolga valla vallavanem, kelle kogu pere küüditati 1941. aasta märtsis ja Nõukogude võim hävitas kogu ta neljaliikmelise perekonna. Kaarnavälja talu asukohas on mälestuskivi.

Kahala-Liival Loo jõel (Kursile viiva tee lähedal) paiknenud 19. sajandist pärit Kolga mõisale kuulunud vesiveski viidi 1962. aastal Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks.

Kahala järve ja selle ümbruskonna käekäigust ja ajaloolisest pärandist huvitatud inimeste koondamiseks moodustati 2005. aastal Kahala Järve Külade Selts.

## Sümboolika
Külal on 2016. aastast Kuusalu valla värvides lipp.

## Vaata ka

* Kahala hiiemets
* Hirvli–Vahastu tee
* Vahastu–Mustametsa tee

## Viited
Kahala

**Kahala** on mitme koha nimi:

* **[[Kahala (Koigi)|Kahala]]** on küla Järva vallas Järva maakonnas
* **[[Kahala (Kuusalu)|Kahala]]** on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas
* **[[Kahala (Türi)|Kahala]]** on küla Türi vallas Järva maakonnas

## Vaata ka
*Kahala järv
*Kahala soo
*Kahala hiiemets
*Kahala postijaam
Aiwo ringkond

**Aiwo ringkond** (harva ka *Aiue*, varem *Yangor*) on ringkond Naurus. Aiwo ringkonnast valitakse kaks Nauru parlamendi liiget.

Ringkonnas asub:

* Aiue tänav (Boulevard)
* suurem osa Nauru tööstusest;
* Uus paadisadam;
* OD-N-Aiwo Hostell;
* Mõned Nauru valitsusasutused;
* Nauru fosforiidi korporatsioon.
Anabari ringkond

**Anabar** on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Nauru kirdeosas (geograafilised koordinaadid 0° 31′ S,   166° 57′ E).

Ringkond piirneb edelas Ewa ja Baiti ringkonnaga, läänes  Anetani ringkonnaga, kagus Ijuwi ringkonnaga ja lõunas Anibare ringkonnaga. 

Kõrgus merepinnast ulatub umbes 40 meetrini.  keskmine kõrgus merepinnast on umbes 25 m. 

Ringkonna pindala on 1,5 km². Ta on riigi 14 ringkonna seas pindalalt 5. kohal. Ringkonna laius on 0,1...1,2 km, pikkus 0,1...1,4 km. 

Ringkonna elanike arv on 2006. aasta andmetel 810. Aastal 2004 oli elanike arv 855, millele vastab rahvastiku tihedus 577  in/km². 

## Religioon
Ringkonnas on protestantlik kabel.

## Valimisringkond
Anabari ringkond kuulub koos Anibare ja Ijuwi ringkonnaga Anabari valimisringkonda. 

## Nimi
Anabari ringkond on saanud nime ajaloolise Anabari küla järgi. Paul Hambruchi järgi tähendab "Anabar" 'vähe mulda' või 'kõva nagu kivi'. Nähtavasti on see vihje sealsele väheviljakale rannavööndile.

## Ajaloolised külad
Kuni 1968. aastani koosnes Anabari ringkond (*Gau*) 15 ajaloolisest külast: 

## Vaata ka
*Nauru haldusjaotus
*Anabari valimisringkond
Kiiu-Aabla

**Kiiu-Aabla** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Kolga lahe ääres. See on üks Lahemaa rahvuspargi lääneosa tuntumaid kalurikülasid.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Kiiu-Aabla külas on paadilautrid (asusid iga talu all rannas), paadisild, paadikuurid. Kiiu-Aablas on ka ainuke Lahemaa kunagine õigeusu kirik. Salapiirituse vedajate metsatee läbis Kiiu-Aabla küla maid. Küla ilmestavad vanad kiviaiad, vinnaga kaevud, vanad metsateed ja heinamaateed. Seal paiknevad mitmed pärimuspaigad: Praaga mägi, Kangaraid, Uha, Vähipalu, Karpala heinamaa, Raimiku heinamaa jne. Kiiu-Aabla ajaloolised kivid on Sammalpea kivi, Rooviku kivi, Ükskivi, Upa kivi, Rööpkivi, Kapi kivi, Kuduvakivi, Kaldakivi, Sihvakas kivi, Karjamaa kivi, Pikanõmme rahn.


Pilt:Kiiu-Aabla_kyla1.jpg
Pilt:Kiiu-Aabla_kyla2.jpg
Pilt:Kiiu-Aabla_kaev.jpg
Pilt:Kiiu-Aabla_bussipeatus.jpg


## Vaata ka
* Aabla
* Kolga-Aabla

## Viited

## Välislingid
* Kiiu-Aabla küla. kaitsealad.ee
* Kiiu-Aabla küla väärtuslikud hooned. kaitsealad.ee
Kodasoo

**Kodasoo** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. 

## Vaata ka
*Kodasoo–Kaberla tee
*Kodasoo liiklussõlm
*Kodasoo viadukt I
*Kodasoo viadukt II
*Kodasoo mõis

## Viited
Koitjärve

**Koitjärve** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Küla asub loodepoolses osas Soodla jõest põhjas ja kagupoolses osas samast jõest kirdes. Idas ulatub küla Valgejõeni. Küla ulatus loodest kagusse on umbes 20 km. Selle loodeosa jääb kaitseväe Soodla harjutusväljale ja kaguosa Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealale. Koitjärve küla alale jäävad Kõnnu Suursoo, Võhma raba, Kobarsaare raba, pool Soodla luhta, Salgu soo ja Linajärve soo. Suuremad järved küla alal on Metstoa järved (muu hulgas Paukjärv, Ümarjärv), Jussi järved, Mähuste järv ja Augjärv.

Küla lõunaosas asus varem Koonukõrve küla.

## Ajalugu
Ajaloolise Koitjärve küla (ka *Käidra, Käikõrve*) tuumik ja Koitjärve mõisa süda asusid Soodla jõest lõunas nüüdse Pillapalu küla alal Koitjärve rabast kirdes.

Talude rajamise aeg Koitjärvel pole täpselt teada, kuid 1693. aastal asutati Koitjärve mõis. 1694. aasta kaardil oli Koitjärvel märgitud mõisasüda (*Keickierwe Hof*), Jüri (*Jörgen*) ja Tooma (*Thomas*) talud ning vesiveski Soodla jõel. Põllumaad paiknesid Koitjärve ja Pikapõllu oosi vaheliselt alalt kuni Soodla jõeni. Siis jäid mõisamaade piiridesse ka põllumaad Tammiksalus, Vahtrikul ja Salumäel.

1733–1940 kuulus mõis Tallinna linnale, sõdade vahel haldas seda Tallinna linna Koitjärve metsandik.

Aastatel 1918–1940 oli Koitjärvel 13 talu.

Aastatel 1911–1912 ja 1914–1919 elas Koitjärvel Oru talus, oma metsavahist venna Jüri juures kirjanik A. H. Tammsaare. Kirjaniku Kõrvemaa eluperiood inspireeris teda kirjutama romaani "Kõrboja peremees".

Koitjärvelt Kõvasoolt on pärit ajakirjanik, kirjastaja ja poliitik Jakob Ploompuu. Samas Laane talus tegeles ta põllupidamisega. Teise maailmasõja ajal oli Laane taluga seotud kunstnik Eerik Haameri elu ja looming.

Ümarjärve ääres asus Soome konsuli Emil Vesterineni ja Soome eestluse hoidja Madlena Vesterineni suvila.

1931–1940 tegutses Metstoa talu lähedal Paukjärve ääres NMKÜ Koitjärve laager. Koitjärvel Laagri asukohal on tänapäeval RMK telkimisala, endisest laagrist on alles vaid betoonist lõkkease ja majade vundamendipostid. 1931. aastal sõitsid ettevõtja Volbrecht Tatsi bussid liinil Tallinn-Anija-Koitjärve. Liini avamise põhjuseks oli ilmselt Koitjärve laager.

Pärast Teist maailmasõda külad tühjendati ja hooned lammutati. Aastatel 1953–1992 tegutses piirkonnas Nõukogude armee polügoon.

Ajaloolistest talukohtadest on hooned Tooma-Jüril (Kõvasoo) ja Järvepõllul. 2009. aasta seisuga elati neist esimeses. Nüüdse Koitjärve küla alale jäävad ajaloolistest Koitjärve talukohtadest Mähuste, Metstoa ja Vahtriku.

## Viited
Kosu

**Kosu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

## Viited

## Välislingid
* http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/116.html
* http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=1500&page=3
Kotka (Kuusalu)

**Kotka** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Küla läbib Valgejõgi. Mööda küla idapiiri voolab Loobu jõgi.

Valgejõel asus Kotka pais. Riik keelas paisul elektritootmise 2001. aastal ja soovis paisu omandada, et see lammutada ja tagada lõheliste pääs kudemisalale. Pais purunes tulvavees 9. augustil 2016.

Küla läbib Liiapeksi–Loksa maantee ja seal lõppeb Võsu–Kotka tee.

Suur osa küla territooriumist on metsa all.

## Viited
Kupu

**Kupu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Kupu külast algavad esimesed kirjalikud teated 1772. aastast, mil teda nimetati *Kuppe*, 1798. aastal *Kuppo* ja 1923. aastal *Kupu*. Küla nimi pärinevat ühe mehe järgi, keda kutsuti Kuppari Mikuks. Samuti olevat külas elanud mitmeid kupulaskjaid. Kupu nime kohta on arvatud ka, et see pärinevat 1798. aastast, kui külas hakkas kõrtsi pidama Kuppo Fritz, keda tunti ka Kõrtsu Fritzuna. Kõrtsi olevat nimetatud Kuppo kõrtsiks, mida kutsuti rahvasuus Turaka kõrtsiks.

Külas töötab Balti Spoon OÜ tehas. 

## Vaata ka
* Kupukivi
* Kupu Kärsamäe kultusekivi

## Viited
Dave Pirner

**David A. Pirner** (sündinud 16. aprillil 1964 Green Bays Wisconsinis) on USA muusik, rokkansambli Soul Asylum solist ja laulukirjutaja.

## Elulugu
1981. aastal kolis Pirner Minneapolisesse Minnesota osariigis ning asutas seal koolikaaslaste Karl Muelleri ja Dan Murphyga punkansambli Loud Fast Rules, kus Pirner mängis trumme, Mueller basskitarri ja Murphy kitarri. Lühikese aja pärast täitis trummari koha Pat Morley ning Dave vahetas pilli – temast sai kitarrist ja esilaulja. 1983. aastal muudeti ansambli nimi Soul Asylumiks. 

### Soul Asylum
Lõputud klubiturneed mööda USA-d teenisid ansamblile ustava austajaskonna ja eriti energiliste kontsertesinemistega bändi maine. Üleriigiline kuulsus saabus 1992. aastal, mil Soul Asylum andis välja oma kuuenda plaadi, "Grave Dancers Union" (Columbia Records). Selle albumi tuntuim laul "Runaway Train" võitis 1994. aastal parima rokkloo Grammy. Ühegi hilisema plaadi ega singliga seda edu korrata ei õnnestunud.

Nüüd, kus Pirneri nimi oli üldiselt teada, kasutas ta oma kuulsust toomaks avalikkuse ette artiste, keda ta imetles, tehes koostööd mitme vähetuntud ansambliga.

1994. aastal välja tulnud filmis "Backbeat", mis kajastas The Beatlesi varajasi aastaid Hamburgis Saksamaal, laulis Dave John Lennoni osa.

### The O'Jeez
Aastaks 1997 Soul Asylum laiema avalikkuse tähelepanu enam ei köitnud. Pirner asutas kõrvalprojekti The O'Jeez, kuhu lisaks temale kuulusid Jesse Greene (ansamblitest The Geraldine Fibbers ja The Jayhawks) ja Kraig Johnson (Run Westy Run). Bändi liikmed mängisid instrumentidel, mis erinesid neist, mille poolest nad varem tuntud olid; Dave oli taas trummari rollis nagu Loud Fast Rulesis, samuti musitseeris ta trompetil ja plokkflöödil. 1998. aastaks, mil Soul Asylum andis välja oma viimase plaadi enne kaheksa-aastast vaheaega, oli The O'Jeezil valmis vähemalt 14 lugu, millest ükski ametlikult ei ole ilmunud.

### Soul Asylumi tagasitulek
1999. aastal kolis Pirner New Orleansi Louisiana osariigis, kus töötas koos sõpradega muusikaringkonnast oma sooloplaadi "Faces & Names" kallal. Album on erinevalt Soul Asylumi loomingust mahe ja soulilik, tuntavate R&B mõjutustega. Salvestis valmis 2001. aastal, misjärel vahepeal "puhkust võtnud" Soul Asylum uue hooga järgmise albumi kallal tööle hakkas. 2006. aastal, umbes üheksa kuud pärast bändikaaslase ja asutajaliikme Karl Muelleri surma, ilmus Soul Asylumi viimane plaat, "The Silver Lining" (Sony, Legacy).

Pirneri austajad tunnustavad teda laulusõnade leidlikkuse, muusikapaladega lugude jutustamise ja halbade naljade (*dave jokes*) eest.

Pirneri koostööpartnerite hulka kuuluvad Victoria Williams, Mike Watt, Paul Westerberg (The Replacements), The Autumn Defence, Golden Smog, Coup de Grace, Michel ja Cazebo Princess.

## Filmograafia
Pirneri koostöö režissöör Kevin Smithiga:
*"Poesellid ("Clerks.") (1994) – filmi lõpetab Soul Asylumi laul "Can't Even Tell",
*"Chasing Amy" (1997) – Pirner komponeeris filmimuusika,
*"Clerks II" (2006) – linateose lõpus Soul Asylumi lugu "Misery".

## Välislingid
*Intervjuu 07/2006
*Dave Pirner AOL Musicus
Kanakad

**Kanakad** [kan'akad] on etnos, kelle põhiliseks asualaks on Uus-Kaledoonia Okeaanias, Uus-Kaledoonia põliselanikud. Moodustavad umbes 45% Uus-Kaledoonia rahvastikust. 

Tänapäeval elab kanakasid rohkelt ka Austraalias, Tšiilis ja Kanadas.
Kolgaküla

**Kolgaküla** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis. 

Külas asuvad Kolgaküla rahvamaja, Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum ning sportimiseks terviserajad.
Männimetsas looklevatel Kolgaküla terviseradadel on 1,5 ja 3 km ringid jooksmiseks, jalutamiseks, maastikurattasõiduks ja kepikõnniks. Raja ääres on asfaltkattega korvpalliväljak ja liivane rannavõrkpalliväljak. Külas asuvad ka hobusetallid, kus kasvatatakse Eesti tõugu hobuseid.

Kolgakülas asuvad veel fossiilsed põllud, Viru sild, metsavendade punker, paemurrud, kõrtsikoht, meierei ja koorejaam, kartuliaugud ning muud ajaloolis-kultuuriliselt olulised paigad.

## Filmiloolised paigad
Kolgaküla tolleaegse jalgpalliplatsi ja metsaradade ümbruses on 1967. aastal tehtud suur osa mängufilmi "Inimesed sõdurisinelis" välisvõtetest. Selleks ehitati sinna sõdurite väljaõppe väljak, muldonnid ja kaitsekraavid. Hiljem on Kolgakülas tehtud veel kümmekonna filmi võtteid, näiteks "Verekivi", "Tulivesi", "Metsluiged", "See kadunud tee", "See kadunud tee", "Vanad ja kobedad saavad jalad alla", "Seenelkäik". 

Programmi "Eesti film 100" ürituste seas korraldati 2012. aastal Kolgaküla rahvamajas kahepäevane filmifestival ning projekti "Sajandi 100 võttepaika" raames püstitati Kolgaküla rahvamaja juurde ka Harjumaa võttekohti tutvustav infotahvel-kaart. 

## Vaata ka
*Kotka–Valgejõe tee

## Viited

## Välislingid
* Allar Viivik. Mida tegid sõdurisinelis inimesed Kolgakülas? digar.ee, Harju Elu, 14. september 2018
* Kolgaküla küla kaitsealad.ee
Kursi

**Kursi** on mitme koha nimi:

***[[Kursi (Kuusalu)|Kursi]]**, küla Kuusalu vallas Harju maakonnas
***[[Kursi (Põltsamaa)|Kursi]]**, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas
***[[Kursi (Tamsalu)|Kursi]]**, küla Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas

### Muud tähendused
****[[Kursī]]***, laud ja tool koraanile ning selle lugejale.

## Vaata ka
***[[Kursi kihelkond]]**, kihelkond ajaloolisel Tartumaal nüüdses Jõgeva maakonnas 
***[[Kursi kirikumõis]]**, mõis Kursi kihelkonnas nüüdses Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas
***[[Kursi koolkond]]**, nelja kunstniku poolt 1988. aastal Tartus moodustatud kunstnike ühendus
***[[Kursi vald]]**, Tartumaal aastail 1939–1950 eksisteerinud vald
*'''Kursi ordulinnus
Matthew Perry

**Matthew Langford Perry **(19. august 1969 Williamstown, Massachusetts – 28. oktoober 2023 Los Angeles, California) oli Emmy auhinnale ja Kuldgloobusele nomineeritud USA-Kanada filminäitleja.

Tema tuntuim roll on Chandler Bing aastail 1994–2004 toodetud USA komöödiasarjas "Sõbrad". 

Ta on kehastanud Matt Albie't telesarjas "Studio 60 on the Sunset Strip" ja Ryan Kingi telesarjas "Elu läheb edasi".

## Elulugu
Matthew sündis USA Massachusettsi osariigis Williamstownis. Tema isa oli ameeriklasest näitleja John Bennett Perry, ema aga kanadalanna Suzanne Morrison. Vanemad lahutasid enne tema esimest sünnipäeva ja ta kolis emaga Ottawasse Kanadasse.

Noorena oli ta lootustandev tennisist, kuid kui ta 15-aastaselt USA-sse isa juurde kolis, otsustas ta tennisest loobuda ja saada näitlejaks.

2022. aastal avaldas ta oma eluloo "Sõbrad, kallimad ja suur hirmus asi“. 

## Osaline filmograafia
### Filmirollid

### Telerollid
*"Studio 60 on the Sunset Strip" (Matt Albie, 2006–2007)
*"Kollanokad" (Murray Marks, 1 osa, 2004)
*"Sõbrad" (Chandler Bing, 237 osa, 1994–2004)
*"Presidendi meeskond" (Joe Quincy, 3 osa, 2003)
*"Ally McBeal" (Todd Merrick, 2 osa 2002)
*"Caroline in the City" (Chandler Bing, 1 osa, 1995)

## Isiklikku
Perryl oli armusuhe Julia Robertsiga, kui too mängis episoodilist rolli telesarjas "Sõbrad". Tal on olnud suhe Heather Grahamiga. Seltskonnaajakirjandus on teda korduvalt paari pannud tema sõbra Jennifer Anistoniga, kellega ta mängis koos telesarjas "Sõbrad". Ajakirjandus on rääkinud ka tema armusuhetest Jennifer Capriati, Claire Forlani, Kristin Davise, Meg Ryani ja Lauren Grahamiga. Alates 2006. aastast on tema elukaaslane Lizzy Caplan.

Ta on olnud koomas nooruses alguse saanud opioidide sõltuvuse tõttu.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ian Youngs. Matthew Perry obituary: Friends brought fame but couldn't quell personal demons [Matthew Perry järelhüüd: Sõbrad tõid kuulsust, kuid ei suutnud maha suruda isiklikke deemoneid]. BBC News, 29. oktoober 2023
OD-N-Aiwo Hotel

**OD-N-Aiwo Hotel** on hostel Naurus Aiwo ringkonnas. Üks kahest Nauru majutusasutusest.

Tubades on õhukonditsioneerid, tee- ja kohvimasinad. Saab rentida autot. Samuti asub hotellis restoran, mis pakub kohapealseid toite.

## Vaata ka

*Meneni hotell
Meneni hotell

**Meneni hotell** on üks kahest hotellist Naurus. Ehitatud 1969. aastal. Hotellis on 119 tuba ja konverentsikeskus 200 inimesele. Igas toas on konditsioneer, televiisor, videomakk ning tee- ja kohviaparaadid. Hotellis asuv restoran pakub tai, hiina ja teiste rahvusköökide toite. 

Hotelli taga asub kaunis liivarand Anibare Bay.

## Vaata ka
* OD-N-Aiwo Hostell

## Välislingid

* Pilte Meneni hotellist ja Naurust.
Friends

**Friends** ('sõbrad') võib tähendada järgmist:

* Sõbrad, Ameerika Ühendriikide telesari
* Friends (album), The Beach Boysi album
* Friends (Blake Sheltoni laul)
* Friends (Justin Bieberi ja Bloodpopi laul)
* Friends (ansambel), Rootsi ansambel
Bellona (täpsustus)

**[[Bellona]]** oli vanarooma mütoloogias sõjajumalanna, tema järgi on nime saanud erinevad asjad ja mõisted:

*asteroid 28 Bellona.
*Bellona, Norra keskkonnaorganisatsioon.

## Kohad
*Bellona saar asub Saalomoni saarestikus.
*Bellona on linn Itaalias.
Kuusalu küla

**Kuusalu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Tallinna–Narva maantee ääres Kuusalu alevikust põhjas.

Loodusobjektidest asuvad külas Nelja kuninga kivi, Tülivere hiietamm, Võnsi männik.

Külaterritooriumi lääneosas on Kuusalu Keskkool ja Kuusalu staadion.


Ohvrikivi "Neljakuningakivi"1.JPG|Nelja kuninga kivi
Kultusekivi3.JPG|Kultusekivi
Rada Võnsi männikus.JPG|Võnsi männik

## Viited
Kõnnu (Kuusalu)

**Kõnnu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

1977. aastal liideti Kõnnu külaga Kimbalu.

## Vaata ka
*Kotka–Valgejõe tee

## Viited
Leesi

**Leesi** (kohanimekääne Leesile) on küla Harjumaal Kuusalu vallas.

Leesi asub Juminda poolsaare läänerannikul. Kaldaäärset teed mööda põhja poole minnes on järgmine küla Tammistu ja lõuna poole minnes Kiiu-Aabla. Läheb ka tee ida poole poolsaare idarannikul oleva Tapurla poole.

Leesit on esmamainitud 1517. aastal kujul *Leisy*. Järgnesid nimekujud *Lesy* (1586), *Lessi* (1637), *Lesze Bÿÿ* (1693) ja *Lesibÿÿ* (1699).

Leesi kuulus varem lahustükina koos Tammistu ja Kiiu-Aablaga Kiiu mõisale Kolga mõisa maade keskel. 18. sajandi lõpul, kui krahvidele Stenbockidele kuulusid mõlemad mõisad, arvati see lahustükk Kolga mõisa alla. Mõlemad mõisad kuulusid Kuusalu kihelkonda.

Per Wieselgreni järgi tuleb külanimi sõnast "leesk" (leesl : leese; 'liivamadalik'). See tähendus paralleelvormiga "lees" on ka Wiedemanni sõnaraamatus.

Tavaliselt jagatakse küla kolmeks: põhjas Ternemäeots, keskel Suugu talu ümber Suuguots ja lõunas Liivaots ehk Liivaniots. Mõned eristavad Leesil ka Rasiotsa ja Sebaotsa.

Külas on Leesi Katariina kirik (ehitatud 1865–1867) ja rahvamaja.

## Pilte

Päikeseloojang Leesi rannas.jpg|Päikeseloojang Leesi rannas
Leesi pood.jpg|Leesi pood
Leesi bussipeatus.jpg|Bussipeatus
Vaated Leesi kirikuaiale 03.jpg|Leesi kirikuaed
Vaated Leesi kirikule 06.jpg|Kirik
Leesi Kalmemagi.jpg|Maa-alune kalmistu Kaevumägi ehk Kalmemägi
Leesi rand.jpg|Rand küla lõunaosas


## Viited
Loksa (Kuusalu)

**Loksa** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Külas asub Mardimiku kivi.

## Vaata ka
*Loksa–Viinistu tee

## Viited
Banaba

**Banaba** on saar Okeaanias Naurust 300 kilomeetrit idas.

Banaba kuulub Kiribatile, olles selle läänepoolseim ja edelapoolseim saar. Nauru on Banabale lähemal kui Kiribati ülejäänud saared.

Saare pindala on 5 km². Saare kõrgeim punkt on ühtlasi Kiribati kõrgeim punkt (81 meetrit üle merepinna). Banaba on Kiribati ainus saar, mis ei ole korallsaar, ja seetõttu ei kahjusta teda nii palju globaalse soojenemisega kaasnev maailmamere taseme tõus.

Banabal on ekvatoriaalne kliima. Aastas sajab keskmiselt 1940 mm, kõige rohkem jaanuaris (270 mm), kõige vähem septembris (100 mm).

Banabal elas 2020. aastal 330 inimest (2005. aastal 301 inimest).

Ajalooliselt on Banabal neli küla: Antereen (Tabiang), Umwa (Uma), Tabewa (Tapiwa) ja Buakonikai.

Jaapan okupeeris Banabat alates 26. augustist 1942 kuni Teise maailmasõja lõpuni.

Banaba on Nauru kõrval teine saar Okeaanias, kus leidub väga palju fosforiiti. Suurbritannia võimud hakkasid seda kaevandama väetiseks juba 1900. Sellest ajast peale on 90% saare pinnast "ära kooritud".

Banaba külad hakkasid kaevandusele jalgu jääma ja sellepärast asustasid Suurbritannia võimud 1945 külaelanikud ümber Fidžil olevale Rabi saarele. Rabi saar on kaugel, mõnestki muust tänapäeva riigist oleks lähemalt leidnud saare, kuhu banabalased asustada, aga Rabi sobis enam-vähem nii suuruselt kui kliimalt. Banabalased rajasid Rabile neli küla, mis kandsid sama nime kui Banaba külad.

1979 Kiribati iseseisvus. Osa banabalasi tuli kodusaarele tagasi, enamik siiski mitte. Banabal asuv Buakonikai küla on tänapäeval inimtühi. Banabalasi elab maailmas umbes 6000, neist Banabal iga kahekümnes. Fosforiidi kaevandamine on jätkunud. Banabalaste seas on juurdunud sügav umbusaldus valitsuse vastu ja eksisteerib poliitiline liikumine, mis taotleb Banaba üleminekut Fidži riigi võimu alla.

## Viited

## Välislingid

* Saar Google mapis
Lui Jaanson

**Lui Jaanson** (25. veebruar 1931 Tartu – 2. mai 2025 Hellenurme) oli eesti rahvusest endine Nõukogude Liidu sõjaväelane ja lendur ning Eesti sõjaväelane.

## Hariduskäik
Ta õppis Tartu 1. Keskkoolis. Koolipoisina (1948) hakkas ta osalema ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi Tartu filiaali purilennu ja langevarjuhüpete kursustel. Kui vanuseliselt jõudis kätte kohustuslik sõjaväeteenistuse aeg Nõukogude armees, astus õppima Kirovogradi sõjaväelendurite kooli Ukrainas, mille lõpetas 1954.

## Sõjaväeteenistus
Lendas Nõukogude Liidu lennuväe 76. õhuarmee 54. pommituslennuväepolgus (asus teisel pool Peipsi järve Oudova linnas Vene NFSV-s) nii lenduri kui ka vanemlendurina kahemootorilisel reaktiivlennukil Il-28. Detsembris 1959 anti talle Nõukogude Liidu sõjaväelenduri 1. klassi tunnistus. Kui 286. lennuväediviis 1960. aastal eksikombel reorganiseerimise käigus laiali saadeti, naasis tööle tsiviillennundusse Tartus. 1961 oli lennulüli juht (ülem) Ülenurmel.

## Tsiviillendurina
Kuni aastani 1971 oli Jaanson Aerofloti 47. eriotstarbelise eskadrilli ülema asetäitja. Lendas väikelennukeil Jak-12 (sanitaarlennud ehk lennukiirabi) ja An-2, külvas väetist ja pestitsiide (kuni nende keelamiseni), lennutas Tõravere observatooriumi teadlasi atmosfääri uurimiseks. 1965 ülendati Nõukogude Liidu lennuväe reservkapteniks (1972 reservmajoriks). 

1967–1971 õppis Jaanson Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias. Kolm aastat hiljem sai Aeroflotis reisilennuki 1. klassi piloodi tunnistuse (pädevustase lendurilitsentsil), olles lennanud kokku üle 10 000 tunni.

Kuni 1979 töötas Lui Jaanson Tartus paikneva Aerofloti transpordilennulüli komandörina, 1979–1985 töötas ta seal väljaõppeinstruktorina. Veebruaris 1985 anti talle NSV Liidu teenelise transporditöötaja aunimetus. 1. aprillist 1985 läks pensionile.

## Teenistuskäik vabanenud Eestis
Taasiseseisvunud Eestis asus Jaanson augustist 1991 tööle Kaitseliidus. 
* 1992 – Kaitseliidu Tartu maleva väljaõppeinstruktor 
* Märtsist 1993 – Kaitseliidu peastaabi väljaõppeosakonna ohvitser 
* Juunis 1993 sai ta Eesti Kaitseväe majori auastme, veebruaris 1997 kolonelleitnandi auastme 
* 7. aprillist 1997 kuni 8. juunini 1999 – Kaitseliidu ülema kt
* 1999–2000 Kaitseliidu ülema nõunik  
* Detsembris 2000 läks pensionile.

## Tunnustus
* 2004 – Kotkaristi III klassi teenetemärk
Muuksi

**Muuksi** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

## Vaata ka
*Muuksi linnamägi
*Muuksi kivikirstkalmed
*Muuksi karstinõgu
*Hundikangrud
*Kabelikangrud
*Muuksi II maailmasõja matmispaik

## Pilte


Pilt:Muuksi Sepa talu.jpg|Sepa talu
Pilt:Muuksi Turjemagi.jpg|Vaade Turjemäelt küla keskuse poole
Pilt:Muuksi Kooli Liiva-Ludvigi Lommi talud.jpg|Vaade Alttoa talu poolt ida poole (maantee taga Kooli, Liiva-Ludvigi ja Lommi talud)


## Viited
Pala (Kuusalu)

**Pala** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Külas asub Harjumaa kõrgeim punkt, mis ulatub 112,6 meetrit üle merepinna. 

## Vaata ka
*Kaitseväe keskpolügoon 

## Viited
Fööniksisaared

**Fööniksisaared** (inglise *Phoenix Islands*) on Kiribatile kuuluv saarestik Vaikses ookeanis. Koosneb 8 atollist ja kahest veealusest rifist. Kogupindala on umbes 27,7 km².

## Atollid
     
* Abariringa (ka "Canton", "Kanton")
* Birnie
* Enderbury
* Manra
* McKean
* Nikumaroro
* Orona
* Rawaki

Kõik atollid peale Abariringa on asustamata. Saarestikku hõlmab looduskaitseala.
Esslingen

**Esslingen** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Esslingeni kreisi keskus. Asub Neckari jõe ääres, 10 km Stuttgardist kagus.

Esslingeni on esmamainitud 777. aastal (Ezelinga). 1229. aastal sai linnaõigused.

Linnas asub Esslingeni rakendusteaduste kõrgkool.

Teise maailmasõja lõpus, 1945. aasta aprillis okupeeris Ameerika Ühendriikide armee Esslingeni. Sõja ajal rajati linna suur põgenikelaager, mis sai väga vähe kannatada. Seal viibis umbes 47 000 ümberasustatud inimest ehk DP-d (inglise keeles *displaced persons*).

## Viited

## Välislingid

*Esslingeni koduleht
Matthew Perry (täpsustus)

**Matthew Perry** on mitme tuntud inimese nimi:
*Matthew Perry (1969–2023) oli USA filminäitleja.
*Matthew Calbraith Perry (1794–1858) oli USA admiral.
*Matt Perry (1977–) on inglise ragbimängija.
Akadeemiline distsipliin

**Akadeemiline distsipliin** (inglise *academic discipline*, *field of study*) tähendab kõrgkoolis õpetatavat õppeainet või viljeldatavat teadusharu.

## Vaata ka
* Akadeemia

## Viited
Struktuuriteadused

**Struktuuriteadused** (saksa keeles *Strukturwissenschaften*) on keerukate süsteemide uurimisega tegelevad akadeemilised distsipliinid, mis on  vahelüliks loodus- ja humanitaarteaduste vahel. Sõna kasutatakse selles tähenduses  peamiselt Saksamaal. 

Struktuuriteaduste hulka kuuluvaks arvatakse kaoseteooria, mänguteooria, katastroofiteooria, informatsiooniteooria, süsteemiteooria, küberneetika, sünergeetika, semiootika.

Struktuuriteaduse mõiste võttis kasutusele Carl Friedrich von Weizsäcker 1971. aastal. 

Bernd-Olaf Küppers asutas 2008. aasta alguses  Jena Ülikooli juures uurimiskeskuse Frege Centre for Structural Sciences. 

Struktuuriteaduste mõiste kasutuselevõtt on seotud probleemidega füüsika ja bioloogia metodoloogiliste erinevuste mõtestamisel.

## Kirjandus
*Ewald Johannes Brunner, Wolfgang Tschacher, Karsten Kenklies (eds.) 2011. *Selbstorganisation von Wissenschaft*. (Schriftenreihe des Frege Centre for Structural Sciences.) Jena: IKS Garamond, Edition Paideia
*Wolfgang Krohn, Günter Küppers 1989. *Die Selbstorganisation der Wissenschaft*. Suhrkamp.

## Välislingid
*Struktuuriteaduste Frege Keskuse koduleht
Saunja (Kuusalu)

**Saunja** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. 

Posti sihtnumber on 74636.

Saunja külas on sündinud tarbekunstnik Leesi Erm. Külas on ka mälestuskivi Gustav Vilbaste lapsepõlvekodu asukohal.

## Vaata ka
*Kangrukivi

## Viited

## Välislingid
*Küla andmed Kuusalu valla kodulehel
Suru

**Suru** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. 

## Vaata ka
*Suru mõis
*Kaitseväe keskpolügoon
*Järvi Pikkjärv

## Viited
Tammispea

**Tammispea** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis. 

Tammispeal on 61 elanikku. seisuga 01,01,2023 

Tammispeal on Tammispea hiidrahn. Rahn koosneb rabakivist ja on umbes 7,8 m kõrge. Seal on ka 11 m kõrgune Tammispea kivi. Eesti kõrgeim. 

## Tuntud inimesi
* Aivar Simson, *skulptor*
* Paul  Mänd, *skulptor*
* Jaan  Kruusvall, *kirjanik*

## Viited
Kiri (keeleteadus)

**Kiri** on märgisüsteem teksti ülesmärkimiseks nähtavate või kombitavate märkide abil.

## Kirjasüsteemide ajalugu

Varaseimad kirjasüsteemid olid ilmselt piktogrammide, ideogrammide või mnemogrammide süsteemid. Nende hulka on arvatud näiteks Jiahu kiri (umbes 6600 eKr), Vinča kiri (umbes 4500 eKr) ja varane Induse kultuuri kiri (umbes 3500 eKr), samuti Äänisjärve kaljujoonistel kasutatud kiri või kirjad (umbes 2500 eKr), kuid on ka teisi seisukohti.

Kindlat teadaolevad kirjasüsteemid tekkisid ja arenesid ilmselt kunagi 4. aastatuhandel eKr. Vanimateks peetakse Sumeri vana kirja ning Egiptuse hieroglüüfe, mis kujunesid umbes 3200 kuni 2600 eKr. Hiina kiri kujunes välja umbes 1600 eKr. Kunagi umbes samal ajal said alguse ka Olmeegi, Maia jt Kesk-Ameerika põlisasukate kirjad.

## Kirjasüsteemide liigitus

Kirjasüsteeme on liigitatud mitmeti. Kuna mitmetes kirjasüsteemides võib olla erinevate süsteemide tunnuseid, siis on need liigitused tihtipeale kokkuleppelised või tinglikud. 

## Kirjade (märgisüsteemide) loend

*Ladina kiri
*Araabia kiri
*Armeenia kiri (armeenia tähestik)
*Devanaagari kiri
*Gruusia kiri (gruusia tähestik)
*Hieraatiline kiri
*Jaapani segakiri
*Kürilliline kiri

## Vaata ka
*Daktülograafia
*Interpunktsioon
*Kalligraafia
*Kirjavahemärgid
*Kirjutamine
* Kirjastiil
*Phaistose ketas
*Praktiline transkriptsioon
*Transliteratsioon
Salmistu

**Salmistu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Salmistu on rannaküla ja suvituskoht. Külla kuulub ka Pedassaar.

Salmistul paikneb ka majutus- ja toitlustuskoht Roosi Villa (varasemate nimedega Okasroosike ning Okka kõrts, Salme Villa). 

## Viited

## Välislingid
* Salmistu koduleht
* Salmistu laid Geoaarde kodulehel
* https://harju.maavalitsus.ee/documents/182179/4231560/HKLTP_KSH_aruanne.pdf/70d45eac-bbd3-4acf-b5db-1f7f3126769e