open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduard Vilde tee

**Eduard Vilde tee** (lühendatult *E. Vilde tee* või *Ed. Vilde tee*) on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis.

Eduard Vilde tee on nimetatud Eduard Vilde auks.

Eduard Vilde tee algab Juhan Sütiste tee ja Sõpruse puiestee ristmikult. See ristub Mustamäe teega (risti), Ehitajate teega (risti) ja lõpeb Akadeemia tee ristmikul. Tänav on 2 km pikk. Alguses kulgeb ta loodesse, pärast Mustamäe teed läände ja lõpuks edelasse.

Kõige suurem majanumber tänaval on 144. Kuid Vilde tee on ainulaadne selles osas, et tänaval puuduvad 50-st väiksemad majanumbrid, vähim majanumber on 52, ja väiksema numbriga majade jaoks pole ka ruumi, sest tänav on kogu ulatuses mõlemalt poolt hoonestatud.

Tänava nimi võeti kasutusele 1963. aastal.

Mööda Vilde teed saavad sõita trollid. Trolliliin number 2 kulges Vilde teel kogu selle ulatuses algusest lõpuni, trolliliinid number 1 ja 5 Mustamäe teest kuni lõpuni. Mööda Vilde teed kulgevad ka bussiliinid, näiteks liin number 36 kulgeb Vilde teel Ehitajate teest kuni selle lõpuni.

## Asutused Eduard Vilde teel

*Eduard Vilde tee 54, Mustamäe Laste Loomingu Maja. 
*Eduard Vilde tee 62, Tallinna Arte Gümnaasium (endine Tallinna 49. Keskkool). 
*Eduard Vilde tee 64, Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium (endine Tallinna 51. Keskkool). 
*Eduard Vilde tee 69, Tallinna 37. Keskkool. 
*Eduard Vilde tee 72, Kännukuke raamatukogu ja Eurogümnaasium.
*Eduard Vilde tee 75, Maxima Eesti kauplus Maxima X (algselt Tallinna I Toidukaubastu kauplus ABC-5).  Arhitekt Peep Jänes, valmis 1970. aastal.
*Eduard Vilde tee 75a, B & D OÜ Vilde tee tasuline autoparkla. 
*Eduard Vilde tee 91a, Szolnoki turg. 
*Eduard Vilde tee 101, Szolnoki Comarket,  (endine restoran Szolnok; kohvik Szolnok).
*Eduard Vilde tee 103, Tallinna Männi Lasteaed. 
*Eduard Vilde tee 118, Mustamäe Kultuurikeskus Kaja (endine kino Kaja). 
*Eduard Vilde tee 120, Haabersti Eramuusikakool. 
*Eduard Vilde tee 124, Maxima Eesti kauplus Maxima X (algselt Tallinna I Toidukaubastu kauplus Tuluke).
*Eduard Vilde tee 128, Peetri Pizza (algselt Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu kauplus nr 2 filiaal Sügis).

## Fotod

File:323TAK in Vilde street.JPG|Lehola bussipeatus
File:ABB vehicle charging station.JPG|Elektriauto laadja
File:EU-EE-Tallinn-MUS-Mustamäe and Vilde intersection.JPG|Vilde-Mustamäe tee ristmik
File:EU-EE-Tallinn-MUS-Vilde.JPG|Talvel


## Vaata ka
* Eduard Vilde tänav

## Viited
Felix Frank

**Felix Karl Frank** (17. juuli 1891 Beirut – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti advokaat.

Ta astus 1913. aastal Tartu ülikooli.

Aastail 1932–1939 oli ta vandeadvokaat Narvas.
Ernst Grau

**Ernst Grau** (22. mai (vkj)/ 3. juuni 1886 Türi – 8. aprill 1942 Narva) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1911. aastal Tartu ülikooli, kus oli õppinud õigusteaduskonnas ja oli Korporatsioon Sakala liige.

Ta osales Esimeses maailmasõjas. Ta lõpetas 1917. aastal Vladimiri sõjakooli lipnikuna.

Oli aastail 1926–1931 vandeadvokaat Karl Grau abi ja 1931–1940 vandeadvokaat Narvas.

Ta oli Narva tuletõrjeühingu juhatuse esimees

Ta suri 8. aprillil 1942 Narvas ja maeti Narva Jaani kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:134576/113419/page/123
Juhan Sütiste tee

**Juhan Sütiste tee** (lühendatult *J. Sütiste tee* või *Sütiste tee*) on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis.

Tänava nimi võeti kasutusele 1968. aastal.

Juhan Sütiste tee on nimetatud Juhan Sütiste auks.
## Hoonestus
* J. Sütiste tee 7, Tallinna Allika Lasteaed,
* J. Sütiste tee 19, Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpus,
* J. Sütiste tee 20, Tallinna Saksa Gümnaasium
* J. Sütiste tee 28, Maxima X - Sütiste  (algselt Tallinna I Toidukaubastu kauplus ABC-8)
* J. Sütiste tee 42, Tallinna 53. Keskkool.

Sütiste tee ääres asub Sütiste parkmets.

Sütiste 007.JPG|Sütiste-Sõpruse-Keskuse ristmik
Sütiste 004.JPG|Juhan Sütiste tee haigla poole
Sütiste 003.JPG|Juhan Sütiste tee Keskuse tänava poole
Sütiste 006.JPG|17. bussiliini lõpp-peatus
File:53 keskkool Tallinn.jpg|Tallinna 53. Keskkool


## Viited

## Välislingid
Eduard Hasselblatt (advokaat)

**Paul Eduard Camillo Hasselblatt** (13. oktoober (vkj)/ 25. oktoober 1885 Juuru kirikumõis, Harjumaa – 13. september 1956 Stockholm) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Peterburis 1907. aastal Püha Peetri Kooli (*[[Sankt-Petri-Schule]]*) ja 1913. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.

Aastail 1927–1940 oli ta vandeadvokaat Rakveres. 1934. aastal valiti ka Rakvere linnavolinikuks.

## Isiklikku
Tema isa Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Valdur Hiievald

**Valdur Hiievald** (kuni 1936. aastani **Vladimir Friedrich Heisvald**; 18. jaanuar 1903 Väinjärve vald, Järvamaa – 29. juuli 1941 Rahkla mõis, Virumaa) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aastail 1928–1935 oli ta vandeadvokaat August Lepsi abi, 1935–1940 vandeadvokaat Rakveres. 1939. aastal valiti ta ka Rakvere linnavolinikuks.

Ta mõrvati hävituspataljonlaste poolt.
Richard Koolmann

**Richard Koolmann** (ka **Richard Koolman**; 21. veebruar 1899 Vainupea, Vihula vald, Virumaa – 23. detsember 1966 Göteborg) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1918 Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis aastal 1918 Tartu Ülikoolis arstiteadust; aastatel 1921–1927 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli aastatel 1928–1929 vandeadvokaat Kristjan Haho abi, aastatel 1929–1932 vandeadvokaat Martin Kutti abi, aastatel 1932–1940 vandeadvokaat Rakveres. 

1944. aastal oli ta Lääne maavanem, põgenes Rootsi. Töötas seal Chalmersi tehnikaülikooli laboris Göteborgis.

## Viited
Plaani Püha Nikolai kirik

**Plaani Püha Nikolai kirik** (ka **Haanja-Plaani Püha Nikolai kirik**) on õigeusu kirik Võru maakonnas Rõuge vallas Plaani külas. Pühakoda kuulub EAÕK-le.

1846. aastal ehitatud ja 1872. aastal maha põlenud puidust kiriku asemele ehitatud historitsistlik kivikirik valmis 1873. aastal ja pühitseti 1874. aastal. 

Projekti tegi Riia arhitekt Jānis Frīdrihs Baumanis. Tellis- ja maakivist hoone on Kreeka risti kujuline, sellel on kellatorn ning üks suur ja neli väiksemat sibulkupliga torni.

## Vaata ka
*Haanja-Plaani Püha Nikolai kogudus

## Viited

## Välislingid
*
*Algab Plaani kiriku restaureerimine, Õhtuleht, 26. juuli 2003
Rõuge kirik

**Rõuge Püha Neitsi Maarja kirik** on kirik Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuges.

Eelmise, 16. sajandil rajatud, kuid hävinud kiriku asemele valmis kirik uude kohta 1730. aastal. Siis rajatud kirik oli praegusest madalam, võlvideta, ilma koori ja käärkambrita. Põhjalik ümberehitus tehti kirikus 1860. aastal.

Ühelööviline kirikuhoone on ehitatud klassitsistlikus stiilis. Kiriku lõunaseina välisküljele on ehitatud käärkamber.

Interjöör on heledates toonides. Külgrõdud puuduvad. Kantsel asub altari poole vaadates erandlikult paremal pool. Altarimaali "Jeesus ristil" on 1880. aastatel maalinud baltisaksa kunstnik Rudolf von zur Mühlen (1845–1913).

Kirikuorel on kuulsate orelimeistrite Juhan, Jakob ja Tannil Kriisa töö. 29 registriga orel õnnistati sisse 27. juunil 1930.

Kirikut kasutab Rõuge Maarja kogudus.

Rõuge kirik osaleb projektis "Teeliste kirikud".


Fail:Rõuge Maarja kirik 2023 04.jpg|Vaade kirikule 2023. aastal
Fail:Rõuge Maarja kirik seest.jpg|Kiriku sisevaade
Fail:Rõuge Maarja kirik 2023 02.jpg|Vaade altarile
(01) Helikoor Rõuge kirikus (2021).jpg|Helikoor Rõuge kirikus 2021. aastal
Fail:Kriisade orel Rõuge Maarja kirikus.jpg|Kriisade orel Rõuge Maarja kirikus
Fail:Rõuge Püha Neitsi Maarja kirik 2020 (1).jpg|Kirik droonivaates
Fail:Rõuge-church.JPG|Kirik ümbritseva maastikuga


## Välislingid
*
1509. aasta Konstantinoopoli maavärin

**1509. aasta Konstantinoopoli maavärin** toimus Türgis Konstantinoopoli (tänapäeval İstanbuli) lähedal 10. septembril 1509. Selle tugevus oli 7,2±0,3 Ms.

Maavärina epitsenter oli Marmara meres. Maavärin tekitas tsunami.

Hinnanguliselt hukkus 10 000 inimest. Hävis üle 1000 maja ja 109 mošeed.

Järeltõuked kestsid 45 päeva.
1982. aasta Põhja-Jeemeni maavärin

**1982. aasta Põhja-Jeemeni maavärin** magnituudiga 6,0, mis toimus Dhamāris Jeemeni Araabia Vabariigis 13. detsembril 1982.

2800 inimest hukkus .

## Viited
Jerzy Kulej

**Jerzy Zdzisław Kulej** (19. oktoober 1940 Częstochowa – 13. juuli 2012 Varssavi) oli Poola poliitik ja endine poksija.

Kulej oli I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) kokku kaheksakordne Poola meister aastatel 1961–1965, 1967 ning 1969–1970. Ta sai Poola meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1960. aastal III koha. Ta võistles maavõistlustel Poolat esindades 31 korda ning võitis neist 23 ja kaotas 8 kohtumist.

Kulej oli kahekordne olümpiavõitja. Ta võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel ja 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Kulej võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963) ja 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) hõbemedali 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967), kaotades finaalis Jevgeni Frolovile (Nõukogude Liit).

Kulej tegutses hiljem filminäitleja ja televisiooni poksikommentaatorina ning oli aastatel 2001–2005 Poola Seimi liige.

## Viited

## Välislingid
*
Ümarmaterjal (metallurgia)

**Ümarmaterjal** on ümara ristlõikega täisprofiiliga metalltooted, nagu kangid, vardad ja rullid. Ümara ristlõikega õõnesprofiiliga metalltooted (torud) loetakse enamasti eraldi kategooriaks.
Henri de Saussure

**Henri Louis Frédéric de Saussure** (27. november 1829 Genf – 20. veebruar 1905 Genf) oli Šveitsi entomoloog ja mineraloog.

Ta õppis mitu aastat Pariisis ja lõpetas sealsed õpingud litsentsiaadikraadiga. Seejärel omandas ta Gießeni ülikoolist doktorikraadi.

Peamiselt uuris de Saussure kiletiivalisi ja sihktiivalisi. Tema esimene teadustöö avaldati 1852 ja see käsitles erakherilasi.

1854. aastal reisis ta Lääne-Indiasse ning sealt Mehhikosse ja USA-sse. Seal kohtus ta oma kaasmaalase, paleontoloogi ja geoloogi Louis Agassiz'ga. 1856 naasis de Saussure Šveitsi, kaasas suur ameerika putukate, hulkjalgsete, vähilaadsete, lindude ja imetajate kogu.

De Saussure oli huvitatud ka geograafiast, geoloogiast ja etnoloogiast. Seetõttu oli ta 1858. aastal Genfi geograafiaühingu asutajate hulgas. Ta oli ka Genfi loodusajaloomuuseumi juhtimiskomitee liige. Seetõttu oli tal võimalik muuta oma kile- ja sihktiivaliste kogu üheks maailma parimaks.

Tema peamised teened teaduse ees väljenduvad esiteks selles, et ta suutis näha sugulussidemeid maailma eri otstes elavate loomarühmade vahel, ja teiseks selles, et ta uute loomaliikide kirjeldamisel ei piirdunud üksnes nende välimuse mainimisega, vaid kirjeldas nende peeni morfoloogilisi iseärasusi.

1872. aastal sai ta Londoni entomoloogiaühingu auliikmeks.

## Pere
Tema pojad olid keeleteadlane Ferdinand de Saussure (1857–1913), sinoloog ja astronoom Léopold de Saussure (1866–1925) ning esperantist René de Saussure (1868–1943). Kokku oli tal 9 last, kellest Ferdinand oli vanim.
Risto E. J. Penttilä

**Risto Erkki Juhani Penttilä** (sündinud 17. märtsil 1959 Poris) on Soome politoloog ja endine poliitik.

Risto Penttiläl on filosoofiadoktori kraad Oxfordi ülikoolist (1989). Ta on uurinud eelkõige rahvusvahelisi suhteid, välis- ja julgeolekupoliitikat. Ta on olnud Soome NATO liikmeks saamise eestkõneleja.

Aastatel 1988–1989 oli Penttilä McKinsey konsultant Helsingis ja Stockholmis ning 1989–1990 osales uuringutes Rootsi ja Austria välispoliitika instituutides. Ta töötas aastatel 1990–1991 Soome Välispoliitika Instituudis, 1991–1995 kaitseministeeriumis, 1999–2000 oli Genfis Maailma Majandusfoorumi direktor, 2002–2010 juhtis Soome poliitika- ja majandusfoorumit EVA.

Ta on kirjutanud artikleid väljaannetele Helsingin Sanomat, Suomen Kuvalehti, Financial Times ja International Herald Tribune.

1994. aastal oli ta üks liberaalse Noorsoomlaste partei asutajaid ja kuni partei tegevuse lõpuni selle esimees. 1995. aastal valiti ta Eduskunna liikmeks, kuid järgmistel valimistel (1999) Noorsoomlased enam parlamenti ei pääsenud ning peagi pärast seda partei likvideeriti.

Penttilä kandideeris 2009. aastal Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas Euroopa Parlamenti ja oli 50 881 häälega kandidaatide seas kümnes, kuid ei osutunud valituks.

Alates 2010. aastast on ta Soome Keskkaubanduskoja tegevdirektor. Ta on European Business Leaders' Conventioni peasekretär.

## Tunnustus
*2005 – Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Risto Penttilä mängis noorpõlves jalgpalli ja jäähokit. Ta võitis Lahden Reipase meeskonnas Soome jalgpallikarika, kuulus Ivy League'i jalgpallimeeskonda ning oli Oxfordi ülikooli jäähokimeeskonna kapten.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustus Eduskunna lehel
* Elevant ja hiir EPL.ee, 11. mai 2007
* Poliitika teiste meetoditega Diplomaatia, oktoober 2011
ERepublik

**"eRepublik"** on Interneti-põhine arvutimäng (MMOG), mis loodi novembris 2007. Mängu tegevus toimub virtuaalmaailmas, mis on tuntud ka kui the New World (Uus Maailm). Mängijad, keda kutsutakse kodanikeks, saavad osa võtta kohalikust ja üleriigilisest poliitikast, mille abil nad saavad aidata luua kohalikku majandus- ja sotsiaalpoliitikat.

Mängu lõid Alexis Bonte ja George Lemnaru. "eRepublik" on programmeeritud PHP-s, kasutades Symfony platvormi ja töötab pea kõigis tänapäevastes veebibrauserites.

### Ülevaade

"eRepublik" on ülemaailmne väga paljude mängijatega online-rollimäng, kus mängijad saavad osa võtta paljudest erinevatest tegevustest. Uue Maailma kodanik võib olla palgatööline või ettevõtja; rajada partei; hääletada valimistel, tõusta erakonna esimeheks, saada valitud Riigikogu liikmeks või presidendiks . Võimalik on ka kirjutada ajaleheartikleid ja isegi sõdida kodanikega teistest virtuaalsetest riikidest.

Pärast liitumist valib mängija virtuaalse riigi, millega ta soovib liituda. Kõik riigid on nimetatud päriselt eksisteerivate riikide järgi ja on üldiselt samas geograafilises asukohas, kus pärismaailmaski (sõjategevus võib riigipiiride asukohta muuta). Kodanik otsib tööd oma sünniriigis ja treenib, et saada oma kodumaale oluliseks sõduriks. Töötada ja treenida saab iga päev. Idee kohaselt ei tohiks mängimine võtta kauem aega kui "14 minutit päevas" . 
### e-Eesti

Eesti lisati mängu 8. aprillil 2009  . Riigi esimeseks presidendiks valiti kasutaja nimega SgtMaj. Praegu on seal ametis 32. valitsus . Oma ajaloo vältel on eEesti sõdinud nii eSoome, eVenemaa, eLäti, eRootsi kui ka eNorraga. eEestil on üks maavara, õli (nafta) ja kaks loodusvara – kala ja puuviljad.

## Viited

## Välislingid
*eRepubliku ametlik Viki (ingliskeelne)
Zooantroponoosid

**Zooantroponoosid** ehk **antropozoonoosid** on loomade nakkushaigused, millesse võib haigestuda ka inimene. Zooantroponoosid on zoonooside alaliik.

Zooantroponoosid on näiteks katk, marutõbi ja puukentsefaliit.

Zooantroponooside hulka kuuluvad ka helmintoosid ehk usstõve liigid.

## Vaata ka
*Zoonoosid
*Helmintoosid

## Viited
Ehitajate tee (täpsustus)

**Ehitajate tee** on tänav mitmes Eesti linnas:

***[[Ehitajate tee (Keila)|Ehitajate tee]]** Keilas
***[[Ehitajate tee (Mustvee)|Ehitajate tee]]** Mustvees
***[[Ehitajate tee (Pärnu)|Ehitajate tee]]** Pärnus
***[[Ehitajate tee]]** Tallinnas Nõmme, Mustamäe ja Haabersti linnaosas

Ehitajate tee on tänav järgmistes Eesti alevikes:

Tõstamaa, Uuemõisa, Väike-Maarja.

## Vaata ka
*Ehitajate tänav
Atlantica Online

**Atlantica Online** on NDOORS Corporationi loodud tasuta paljude mängijatega mängitav *online*-rollimäng (MMORPG). 

Mängu tegevuspaik sarnaneb Maa põhjapoolkeraga, kuid ajalooline olustik ja sündmustik on fiktiivsed.

Mängija saab valida üheksa klassi vahel. Klasse eristavad nende käsutuses olevad relvad: mõõk, oda, kirves, mootorsaag, vibu, püss, kahur, kitarr, võlukepp. Lisaks on võimalik palgata erinevaid palgasõdureid, keda mängija kontrollib sarnaselt peategelasega. Korraga on mängija käsutuses kuni kaheksa palgasõdurit ja peategelane. Lisaks võitlusstiilile on võimalik omandada uusi meisterdamisoskusi (*Crafting*).

Mängus on oluline roll gildidel, mis valitsevad linnu, loovad riike ja sõdivad teiste riikidega.

Mängu teeb omapäraseks käikudel põhinev võitlussüsteem. Rünnates vaenlast, viiakse mängija ja vaenlase seltskond üheksast ruudust koosnevale võitlusväljale, kus kordamööda oma tegelasi ruutudel liigutatakse. Teine võitlussüsteem on taktikaline – mängijatel on võimalik oma tegelasi paigutada võitlusväljal mis tahes punkti.

## Välislingid
*Koduleht
Omavärav

**Omavärav** on olukord spordimängus, kui meeskond lööb värava, mille loetakse tema vastu lööduks.

Jalgpallis loetakse väravat omaväravaks, kui pärast kaitsva poole jalgpalluri pallipuudet pall, mis muidu ei oleks väravasse läinud, muudab oma liikumistrajektoori ja läheb tema võistkonna enda väravasse. Omaväravat ei loeta väravaesisest lahtilöögist palli minekul enda väravasse.
Stig Rästa

**Raul-Stig Rästa** (sündinud 24. veebruaril 1980 Tallinnas) on eesti muusik (laulukirjutaja, kitarrist, laulja, produtsent), aastast 2025 XV Riigikogu liige.

Ta oli Outloudzi solist ja oli kitarrist ansamblis Traffic. 2002. aastal asutas koos Tomi Rahula ja Ithaka Mariaga ansambli Slobodan River. Tema uusim projekt on poistebänd Beyond Beyond ja Kisma.

## Eurovisiooni lauluvõistlus
Rästa on osalenud 10 korda Eesti Laulul. 2014. aastal saavutas tema ansambel Traffic lauluga "Für Elise" kolmanda koha. Aasta hiljem võitis ta koos Elina Borniga esitatud lauluga "Goodbye to Yesterday" Eesti Laulu 2015 ja pääses esindama Eestit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saadi 7. koht.

Võistluse Eesti Laul 2016 võitis Stig Rästa osalusel loodud laul "Play", mida esitas Jüri Pootsmann. Lugu esindas Eestit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuid poolfinaalist edasi ei pääsenud.

Võistluse Eesti Laul 2019 võitis Stig Rästa osalusel loodud laul "Storm", mida esitab Victor Crone. Lugu esindas Eestit 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Saadi 20. koht.

## Tegevus poliitikas
Stig Rästa kuulub aastast 2022 erakonda Eesti 200. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1142 häält ning ei osutunud valituks. 26. märtsist 2025 sai ta Riigikogu liikmeks Riigikogust lahkunud Hendrik Johannes Terrase asendusliikmena.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 118 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
2011. aastal valiti Stig Rästa R2 Aastahiti raames unistuste bändi kitarristiks.

2023. aastal andis president Alar Karis talle Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Raamatud
* 2015 "Minu Kennedy" (Rasta Meedia, 205 lk)
* 2019 "Hakitud kalamari" (Rasta Meedia, 230 lk)

## Eraelu
Stig Rästa abikaasa on 2017. aastast Karina Rästa. Neil on kaks tütart: 2017. aastal sündinud Lumi ja 2018. aastal sündinud Sadu. 

## Viited

## Välislingid
*
Nikolai Kruuse

**Nikolai Kruuse** (23. juuni 1892 Otepää vald, Tartumaa – 17. juuni 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1913–1917 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

Nikolai Kruuse oli aastail 1924–1940 vandeadvokaat Rakveres. 1939. aastal valiti ta ka Rakvere linnavolinikuks.

Vangistati NKVD poolt Rakveres 14. juunil 1941, mõisteti surma ja hukati.
Martin Kutti

**Martin Kutti** (**Martin-August Kutti**; 8. märts 1888 Talli vald, Pärnumaa – 1941 Nõukogude Liit) oli Eesti vandeadvokaat. Aastail 1917–1919 oli ta Rakvere linnapea, aastail 1921–1940 advokaat Rakveres.

## Elulugu
Hariduse sai Pärnu gümnaasiumis (lõpetas 1908. aastal) ja Peterburi ülikoolis, kus 1912. aastal lõpetas õigusteaduskonna. Ülikooli lõpetamise järel töötas advokaadiabina.

Aastail 1917–1919 oli Martin Kutti Rakvere linnapea. 1919. aastast oli ta Viljandi-Pärnu rahukogu piirkonnas jaoskonnakohtunik. Sama aasta sügisel valiti Rakvere-Paide rahukogu alaliseks liikmeks ja 1920. aasta 13. veebruaril sai ta rahukogu abiesimeheks. 1921. aastal lahkus rahukogu abiesimehe kohalt ja hakkas Rakveres vannutatud advokaadiks.

Ta oli noorkotkaste Viru maleva vanem ja Rakvere Veeremängu Seltsi asutajaliige. 

6. juunil 1930 tunnustati teda Kaitseliidu Kotkaristi V klassi teenetemärgiga.

Martin Kutti mõrvati NKVD poolt 1941. aasta suvel (küüditati 14. juunil 1941) enne sõja algust. Teistel andmetel vahistati ööl vastu 28. juulit 1941 ja samal aastal ööl vastu 5. augustit viidi vanglast minema.

## Isiklikku
Martin Kutti oli abielus Amanda-Marie Uhlbergiga ja neil oli kolm last. Poeg Eerik Kutti mobiliseeriti 1941. aasta suvel Punaarmeesse, kus suri metsatöödel; poeg Martin Kutti mobiliseeriti samuti 1941. aasta suvel Punaarmeesse, jõudis 1945. aastal haavatuna tagasi Eestisse ja suri 10. juunil 1989 Tartus; tütar Karin Kull suri 85-aastaselt Kanadas.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Martin Kutti
* Foto: Martin Kutti abikaasa jt Võsul suvitamas
* Foto: Martin Kutti suvepuhkusel Itaalias
Eugen Käärik

**Eugen Käärik** (1877 – juuli 1940 Tallinn) oli eesti advokaat.

1909. aastal kandideeris ta Tallinna linnavolikogu valimistel Eesti-Vene ühenduse nimekirjas ja valiti linnavolinikuks.

Ta võeti advokatuuri 1919. aastal. Aastatel 1927–1932 oli ta vandeadvokaat Viljandis, 1932–1938 Lüganusel ja seejärel kuni 1940. aastani Tallinnas.

Ta osales seltskondlikus tegevuses, oli Lootuse seltsi esimees.

## Isiklikku
1938. aastal (61-aastaselt) abiellus ta Jaan Poska venna Gabriel Poska lese Lydia Poskaga.

## Viited
Johannes George

**Johannes Edward George** (4. jaanuar 1895 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 9. oktoober 1964 Oldenburg) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1921 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1921–1922 õppis ta Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1922–1925 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Johannes George osales Vabadussõjas, oli 1928–1933 vandeadvokaat G. Soosaare abi ja 1933–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

1941. aastal asus ta järelümberasujana Saksamaale, teenis Saksa sõjaväes ja oli Nõukogude sõjavangis.

## Viited
Arthur Gabler

**Arthur Gabler** (12. september 1855 Kunda – 6. veebruar 1920 Tallinn) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1881. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli aastail 1883–1889 Eestimaa ülemmaakohtu ja Tallinna rae advokaat ning Viru-järva ja Lääne meeskohtute sekretär, alates 1889. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas. 1919. aastal oli ta Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutajaliige.
Peeter Ahman

**Peeter Ahman** (11. juuli 1891 Karula vald, Võrumaa – 13. juuni 1945 Unametsa, Suislepa, Viljandimaa) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1922–1924 Tartu-Võru rahukogu kohtuameti kandidaat Tartus, 1924–1930 jaoskonnakohtunik Võrus ja Otepääl, 1930–1940 vandeadvokaat Otepääl.

## Viited
Artur Frommhold Beek

**Artur Frommhold Beek** (20. detsember 1881 Tartu – 31. jaanuar 1938 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1907. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli 1908–1919 vandeadvokaat Pärnus ja Tartus, 1919–1929 Tallinnas. 1919. aastal Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutajaliige.
Nasari Belousov

**Nasari Belousov** (ka **Nasar**, **Nazari** ja **Nazar Beloussov**; 26. oktoober 1895 Tartu – 1. veebruar 1942 Komi ANSV) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta võitles Loodearmee koosseisus Vene kodusõjas ja Eesti sõjaväes Vabadussõjas.

1932–1938 oli Nasari Belousov vandeadvokaat Georg Posti abi ja 1938–1940 vandeadvokaat Tartus. 

Arreteeriti NKVD poolt Tartus 2. oktoobril 1940 ja viidi Venemaale. Suri vangilaagris.

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Julius Ridal

**Julius Ridal** (kuni 1940. aastani **Julius Bergstein**; 25. jaanuar 1910 Rae vald, Harjumaa – 29. aprill 2004 Montreal, Quebec, Kanada) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1928 Jakob Westholmi Gümnaasiumi, õppis aastatel 1929–1933 Tartu Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas ülikooli. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Ta oli aastatel 1934–1935 vandeadvokaat Ernst Jürmanni abi, aastatel 1935–1938 vandeadvokaat Elmar Sonini abi ja aastatel 1938–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Aastal 1944. aastal põgenes ta Rootsi, hiljem siirdus sealt Kanadasse, kus suri.

Tema abikaasa oli Tallinna linnapea Anton Uessoni tütar Anna Uuesoo.

## Viited
Riikide loend alkoholitarbimiste järjekorras

Siin on loetletud riigid alkoholitarbimiste järjekorras (puhas etüülalkohol liitrites inimese kohta aasta jooksul) Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) andmetel. WHO metodoloogias arvestati inimesi alates 15. eluaastast.

Kõigis veergudes on kasutatud 2005. aasta andmeid, v.a veergudes "Ametlik" ja "Kokku". Veerus "Ametlik" on keskmine ametlik alkoholitarbimine aastatel 2003–2005. Mitteametlik tarbimine arvutati välja empiiriliste uuringute ja eksperdihinnangute alusel. Veerg "Kokku" on kahe esimese veeru summa. Neli viimast veergu näitavad 2005. aasta ametliku alkoholitarbimise jagunemist alkoholiliigi järgi: "Õlu" tähendab linnaseõlut, "Vein" tähendab viinamarjaveini, "Kange alkohol" tähendab destilleeritud jooke ja "Muu" tähendab kõiki muid alkohoolseid jooke. Väärtusi on korrigeeritud turiste puudutavate andmetega üksnes maades, kus turistide arv aastas on vähemalt võrdne elanike arvuga.

Põhja-Korea, Maldiivide, Marshalli Saarte, Monaco, Montenegro ja San Marino kohta andmed puuduvad.

## Vaata ka
*Alkohoolne jook
*Alkoholism

## Viited
Alexander von Bodisco

**Alexander Ferdinand von Bodisco** (21. oktoober / 1. november 1795 Tallinn – 6./18. november 1862 Tallinn) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor)

Ta sai 1831. aastal Ostrołęka lahingus haavata.

26. septembril / 8. oktoobril 1824 abiellus ta Kasaris Kasari mõisa pärija Euphrosine von Baranoffiga.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Alexander von Bodisco (1861–1923)

**Alexander Eduard Woldemar von Bodisco** (20. oktoober/1. november 1861 Kasari mõis, Läänemaa – 18. aprill 1923 Tallinn) oli Eesti advokaat ja Kasari mõisnik.

Ta lõpetas 1886. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (cand. jur.).

1886–1889 oli ta Viru-Järva meeskohtu sekretär ja Eestimaa ülemmaakohtu advokaat Tallinnas, 1891–1923 vandeadvokaat samas. 1918. aastal küüditati ta bolševike poolt Siberisse, pääses samal aastal tagasi. 1919. aastal oli ta Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutajaliige.

Peale Kasari mõisa kuulus temale veel Pavlovka mõis Suwałki kubermangus.
## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Arwed Brock

**Arwed Robert Arthur Brock** (29. juuni 1895 Pihkva – surmaaeg teadmata Saksamaa) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1917 Novgorodi Aleksandri Gümnaasiumi, õppis aastal 1917 Peterburi Ülikoolis ja aastatel 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Neobaltia vilistlane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli aastatel 1924–1931 vandeadvokaat Max Wohlfeili ja aastatel 1931–1933 vandeadvokaat Erich Beicki abi, aastatel 1933–1940 oli ta vandeadvokaat Tartus. 1940. aastal asus ta Saksamaale, oli 1940–1944 kohtuametnik Stargradis, 1944–1945 teenis Saksa sõjaväes. 1945–1954 oli ta Nõukogude sõjavang, hiljem kohtuametnik Münchenis.

## Teenetemärgid
*Rohelise Risti teine järk.

## Viited
Hasselblatt

**Hasselblatt** oli rootsi päritolu  Eesti- ja Liivimaa vaimulikesuguvõsa.

Hasselblattid olid pärit Rootsist Västergotlandi Vänerni järve kagukaldalt Mariestadi linnast. Esimeks suguvõsa esindajaks Eestis oli Isaac Svenonis Hasselblatt (1608–1682), kes oli Noarootsi koguduse pastor ning 1647–1682 Saarte-Lääne praostkonna praost.

Hasselblattid lahkusid Eestist 1939. aastal. 

## Sugupuu
Hasselblattide sugupuu, mille esitamiseks on kasutatud de Villiers/Pama süsteemi (en)

*A Isaac Svenonis Hasselblatt (1608–1682), Noarootsi koguduse pastor ning Saarte-Lääne praost
**B Christian Hasselblatt (1653–1718), Noarootsi koguduse pastor ning Saarte-Lääne praost
***C1 Isaac Hasselblatt (1680–1742), Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse abipastor, mitme koguduse pastor Rootsis
***C2 Carl Friedrich Hasselblatt (1701–1730), Noarootsi ning Reigi koguduse pastor ja Saarte-Lääne abipraost
***C3 Gustav Ernst Hasselblatt (1705–1766), Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse pastor
****D1 Peter Anton Hasselblatt (1751–1795), Hageri koguduse pastor
*****E1 Gustav Hasselblatt (1787–1863), Viru-Nigula koguduse pastor, Narva-Alutaguse praost
******F1 Friedrich Hasselblatt (1815–1870), Karuse Margareeta koguduse pastor
******F2 Eduard Hasselblatt (1820–1889), Kambja koguduse pastor, Võru praost
*******G1 Arnold Hasselblatt (1852–1927), ajakirjanik ja ajaloolane
********H1 Meinhard Eduard Nathanael Hasselblatt (1888–1966), keemik
*********I1 Arnold Hasselblatt (1929–2024), farmakoloog
********H2 Werner Hasselblatt, poliitik
*******G2 Carl Paul Martin Hasselblatt (1853–1903), Juuru koguduse pastor, Ida-Harju praost
********H1 Eduard Hasselblatt (1885–1956), jurist
********H2 Bruno Hasselblatt (1886–1951), Tallinna Jaani koguduse pastor, Tallinna praostkonna abipraost, pastor Poolas ja Saksamaal              
*********I1 Theodor Hasselblatt (1921–2009), vaimulik
**********J1 Cornelius Hasselblatt (1960–), Groningeni ülikooli soome-ugri keelte ja kultuuride professor.
*********I2 Bruno Hasselblatt, vaimulik
*********I3 Gunnar Harald Hasselblatt (1928–1997), teoloog
**********J1 Boris Hasselblatt (1961–), matemaatik
*******G3 Johannes Hasselblatt (1861–1934), Pärnu Eliisabeti koguduse pastor, Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja
*******G4 Richard Hasselblatt, ajaloolane ja bibliotekaar
*****E2 Otto Johann Hasselblatt (1790–1833), Ridala koguduse pastor
******F1 Pontus Friedrich Emil Hasselblatt (1815–1876), arst
*******G Axel Emil Hasselblatt (1848–1901 Ufa), ettevõtja Venemaal
******F2 Gustav Fromhold Hasselblatt (1819–1855), õpetaja Moskvas
******F3 Carl Magnus Adolf Hasselblatt (1823–1896), kunstnik
## Viited

## Kirjandus
*Lehed Eestis – tüvi Rootsis. Esmaspäev, 4. veebruar 1939, nr.5, lk. 4.
Hans Erjapea

**Hans Erjapea** (1. august 1870 Juuru kihelkond – 26. juuli 1931) oli eesti advokaat.

Hans Erjapea sündis Juuru kihelkonnas Hõreda mõisavalitseja pojana. Esialgse hariduse sai ta Juuru kihelkonnakoolis, lõpetas Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ning asus 1891. aastal õppima Peterburi ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1894. aastal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta mõnda aega Peterburi ringkonnakohtus, kuid läks üle advokatuuri ja töötas advokaadina kuni opteerimiseni Eestisse. Mõnda aega oli ta Peterburis opteerimiskomisjoni nõunik, hiljem aga esimehe kohusetäitja. Hans Erjapea oli tegev Peterburi eesti seltskonna elus, toetades sageli Peterburis õppivaid kaasmaalastest üliõpilasi ning oli tegev Peterburi eesti üliõpilasorganisatsioonide ellukutsumisel. 1923. aastast kuni surmani oli ta vandedvokaat Tallinnas.

Ta kuulus EÜS Põhjala vilistlaskokku ja oli valitud auvilistlaseks.

## Isiklikku
Tema tütar oli Alice Erjapea (1921. aastast Beševic), üks esimesi Eesti Välisministeeriumi ametnikke ning hilisem klaveriõpetaja ja professor Belgradis.

## Viited
Anton Elias

**Anton Elias** (1. veebruar 1899 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 21. detsember 1971 Dubravlag, Mordva ANSV) oli eesti jurist, vallavanem ja metsavend.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

1929–1931 oli ta vandeadvokaat Voldemar Klausi abi Tartus ja talu omanik, Saksa okupatsiooni ajal Tuhalaane vallavanem ja Omakaitse liige. Alates 1944. aastast varjas ta end August Piibu nime all, arreteeriti 5. märtsil 1958 Lodja külas, mõisteti Eesti NSV Ülemkohtu poolt Vene NFSV kriminaalkoodeksi §58-1a ja §58-11 alusel 19. mail 1958 25 aastaks vangilaagrisse. Ei kuulunud ühegi amnestia alla. Suri Mordva ANSV-s Dubravlagis 21. detsembril 1971.

## Isiklikku
Tema vend oli Jõhvi jaoskonnakohtunik Peeter Elias (1909–1984).

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
* ERAF.130SM
*https://www.memoriaal.ee/otsing/?q=Anton+elias&f=all
*http://ais.arhiiv.ee/et/description_unit/list/?filter%5Bterm%5D=Elias%2C+Anton&filter%5BdigitizationId%5D=ALL
Robert Gernhardt (advokaat)

**Robert Gernhardt** (15. september 1899 Väike-Kambja mõis, Tartumaa – 1. veebruar 1945 Posen) oli Eesti advokaat.

Ta õppis 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1924–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Robert Gernhardt osales Vabadussõjas, oli 1927–1936 vandeadvokaat Roman Birkenbergi abi, 1936–1939 vandeadvokaat Tallinnas. 

1939. aastal siirdus ta ümberasujana Saksamaale. 1945. aasta veebruaris kuulus ta Volkssturmi, langes.

Tema poeg Robert Gernhardt (1937–2006) oli saksa kunstnik ja kirjanik.

## Välislingid
*geni.com
Gerhard Greinert

**Gerhard Richard Paul Greinert** (11. juuli 1898 Äksi kirikumõis, Tartumaa – 3. juuni 1971 Erlangen, Saksamaa) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1917 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi, õppis aastatel 1917–1918 ja 1920–1923 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1923–1927 aga õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Academica vilistlane.

Ta osales Balti rügemendi koosseisus Vabadussõjas, oli 1928–1930 vandeadvokaat Walter Kraffti abi Paides, 1930–1933 vandeadvokaat E. v. Maydelli abi Järva-Jaanis, 1933–1939 vandeadvokaat Tartus. Siirdus ümberasujana Saksamaale, oli 1940–1944 kohtunik Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), 1944–1945 teenis Saksa sõjaväes, oli 1948–1956 kohtunik Osterwaldis.

## Isiklikku
Tema isa Leberecht Georg Traugott Greinert oli Äksi Andrease koguduse õpetaja. Nii onu Friedrich Adolf Greinert kui ka onupoeg Ernst Adolf Greinert olid Anseküla Maarja koguduse õpetajad.

## Vaata ka
*Greinert

## Viited
NSV Liidu Ministrite Kabinet

**NSV Liidu Ministrite Kabinet** (vene keeles *Кабинет Министров СССР*) oli NSV Liidu kõrgeim täidesaatev valitsusorgan 1991. aasta jaanuarist septembrini. See allus Nõukogude Liidu presidendile.

Ministrite Kabinet moodustati 26. detsembril 1990 vastuvõetud NSV Liidu seaduse nr 1861-I "NSV Liidu konstitutsiooni (põhiseaduse) muudatustest ja täiendustest seoses riigijuhtimise süsteemi täiustamisega" alusel senisest NSV Liidu Ministrite Nõukogust. Kabineti loomisel arvestas president NSV Liidu Föderatsiooninõukogu arvamuse ning NSV Liidu Ülemnõukogu nõusolekuga. See koosnes NSV Liidu peaministrist, tema asetäitjatest ja ministritest. Kabineti töös tohtisid otsustava hääleõigusega osaleda NSV Liidu liiduvabariikide juhid.

Kuna Ministrite Kabinet osales 1991. aasta suvel augustiputšina tuntud riigipöördekatses, tõstatas president NSV Liidu Ülemnõukogu ees 24. augustil küsimuse Kabinetile usalduse avaldamisest (presidendi ukaas 24. augustist 1991 nr УП-2461). 28. augustil 1991 avaldas Ülemnõukogu kogu Ministrite Kabineti koosseisule umbusaldust (otsus nr 2367-I.

Errumineku ajaks ei olnud Kabineti moodustamine veel lõppenud: NSV Liidu Ministrite Nõukogust täitsid endiselt oma kohustusi ja polnud uude Kabinetti määratud lennutööstuse minister Apollon Sõtšov, välismajandussuhete minister Konstantin Katušev ning Riikliku Rahvahariduse Komitee eesistuja Gennadi Jagodin. NSV Liidu Riikliku Rahvusküsimuste Komitee esimees puudus sootuks.

5. septembrist 1991 lõpetati Kabineti volitused NSV Liidu seadusega nr 2392-I "NSV Liidu riigivõimu- ja juhtimisorganeist üleminekuperioodil", selle asemele loodi NSV Liidu Vabariikidevaheline Majanduskomitee, ent põhiseadusse vastavaid parandusi ei tehtud.

## Viited

## Kirjandus
* Государственная власть СССР. Высшие органы власти и управления и их руководители. 1923—1991 гг. Историко-биографический справочник./Сост. В. И. Ивкин. Москва, 1999.
* Ведомости Съезда народных депутатов СССР и Верховного Совета СССР, 1991 г.

## Välislingid
* NSV Liidu seadus 20. märtsist 1991 nr 2033-I "О Кабинете Министров СССР"
Karl von Gyldenstubbe

**Karl von Gyldenstubbe** (18/30. oktoober 1862 Tallinn – oktoober 1944 Posen) oli Eesti kohtunik ja advokaat.

Ta oli Venemaa Senati sekretär, 1909–1917 Peterburi Kohtupalati liige, 1918 rahukohtunik Tallinnas, 1919–1934 Kohtupalati liige, hiljem ka tsiviilosakonna juhataja.

14. juunil 1919 juhatas ta Ringkonnakohtu liikmena Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutamiskoosolekut Tallinnas Ringkonnakohtu hoones (praeguse aadressiga Pärnu maantee 7). Ise oli ta vannutatud advokaat aastail 1934–1939. Asus ümberasujana Saksamaale.

6. jaanuaril 1903 abiellus ta Sophie von Mengdeniga.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Werner Hasselblatt

**Werner Richard Karl Hasselblatt** (22. juuni 1890 – 24. jaanuar 1958 Lüneburg) oli baltisaksa jurist ja poliitik. 

Tema isa Arnold Hasselblatt oli ajaloolane ja ajakirjanik. Ta õppis Tartus Zeddelmanni erakoolis ja Riias von Eltzi eragümnaasiumis. Aastatel 1908–1912 õppis ta Tartu ülikoolis õigusteadust (lõpetas).

Aastatel 1912–1914 oli ta kohtuameti kandidaat Tveris ja Petrikowis (Poolas). 1914. aastal oli ta Nordlivländische Zeitungi toimetaja ja 1915. aastal Tartu linnavalitsuse linnanõunik. 1915. aastal saadeti ta Siberisse, kust pääses Tartusse tagasi 1918. aastal ja sai rahukohtunikuks. 

Ta oli Tartu kodukaitse ja Balti pataljoni asutajaliikmete seas, viimase koosseisus võttis ta aastatel 1918–1920 osa Vabadussõjast. 1920. aastast oli jälle ametis juristina Tartus.

Aastatel 1923–1932 kuulus ta Riigikogu II, III ja IV koosseisu. 1932. aastal kolis Saksamaale (Berliini) ja muutis väga oluliselt poliitilist orientatsiooni. Tõusis kiirelt Saksamaad valitseva partei mõjukaks tegelaseks, eksperdiks, kellel oli lähedane suhe natsionaalsotsialistide ladvikusse kuuluvate inimestega. 

## Isiklikku
Werner Hasselblatti tütar Christiane oli abielus baltisakslasest Kieli ülikooli professori Dietrich Andre Loeberiga (1923–2004).

## Kirjandus
* Erik Thomson: *Werner Hasselblatt*. Köllen, Bonn 1990 (Arbeitshilfe / Bund der Vertriebenen, Vereinigte Landsmannschaften und Landesverbände; 57), .
* Jörg Hackmann: *Werner Hasselblatt (1890–1954)*. In: Gert von Pistohlkors, Matthias Weber (Hrsg.): *Staatliche Einheit und nationale Vielfalt. Festschrift für Prof. Dr. Michael Garleff zum 65. Geburtstag*. Oldenbourg, München 2005 (Schriften des Bundesinstituts für Kultur und Geschichte der Deutschen im Östlichen Europa; 26), , S. 175–205.
* Hellmuth Weiss: *Hasselblatt, Werner Richard Karl.* In: *Neue Deutsche Biographie* (NDB). Band 8, Duncker & Humblot, Berlin 1969, , S. 43 f. (Digitalisat).
Emil Hagemann

**Emil Alexander Wilhelm Hagemann** (10. september 1900 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1927. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Neobaltia vilistlane.

Ta osales Balti rügemendi koosseisus Vabadussõjas, oli 1928–1936 vandeadvokaat Erich Beicki abi, 1936–1939 vandeadvokaat Võrus. 

Siirdunud Saksamaale, oli ta kuni 1944. aastani kohtunik Krotoschinis, 1944–1945 teenis Saksa sõjaväes, oli 1945–1949 Siemeni DP-laagri ametnik Lüneburgi lähedal, alates 1949. aastast kohtuametnik Uelzenis.

## Välislingid
geni.com

Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Kristjan Haho

**Kristjan Haho** (5. veebruar 1877 Oonurme, Oonurme vald, Virumaa – 18. detsember 1937 Oonurme, Tudulinna vald, Virumaa) oli eesti kohtunik ja advokaat.

Ta lõpetas 1913. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli advokaat Rakveres ja Tallinnas, 1919. aastal rahukohtunik Tallinnas, Asutava Kogu liige, 1920–1932 vandeadvokaat Tallinnas. 1935–1937 elas ta halvatuna Oonurmes, kus suri.

## Välislingid
*Haud Rakvere linnakalmistul
Arnold Harju

**Arnold Harju** (24. veebruar 1902 Rogosi vald, Võrumaa – 20. jaanuar 1982 Mõisaküla) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1923 Võru Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1923–1927 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas *[[cum laude]]*.

Osales Vabadussõjas, 1927–1930 oli notari abi, 1930–1936 vandeadvokaat Vidrik Kakko abi Võrus, 1936–1941 samas vandeadvokaat, 1945–1966 Abja linavabriku plaaniosakonna juhataja.

## Viited
Isokvant

**Isokvant** (inglise *isoquant*) tähendab majandusuuringutes kõverat, mis kajastab erinevate tegurite kombinatsioone.

Selle edasiarendus – ***isokvantanalüüs*** – on vaatlusandmete statistilise töötlemise meetod, mis sisaldab dispersioon-, regessioon- ja klasteranalüüsi elemente.

## Isokvantanalüüs
Iga vaatlusobjekt on paljuaspektiline (omab mitmeid tunnuseid). Isokvantanalüüs kujutab endast tunnus-kombinatsioonide vaheliste seoste uurimist. Vastavalt uuringu eesmärgile jaotatakse tunnused argument- ja resultaattunnusteks. Argumenttunnuste ruum dekomponeeritakse nn *seisundklastriteks* ***C(X)***. Igale seisundklastrile ***C(X)*** vastab resultaattunnuste regressioonfunktsioon ***M(Y)***. Naaber-seisundklastrite regressioonfunktsioone ühendav kõver on isokvant ehk isokõver.

Saadud isokvantide parved on kasutajasõbralikud. Neid on edukalt kasutatud mitmesugustes ökoloogilistes, tehnoloogilistes ja meditsiinilistes uuringutes.

## Kirjandust isokvantanalüüsist
*Isoquanta Models, their Architecture and Application. 1988. *(Toimet. Martin, J., Tevet, J.-T., Õunapuu, E.). Estonian Acad. Sci., pp. 108.* Tallinn.
*Tevet, J.-T., Rätsep, Ü. 1988. The architecture of the isoquanta methods. – *Isoquanta Models, their Architecture and Application, 8-18*. Tallinn.
*Tevet, J.-T., Käbi, A. 1990. Isoquanta method for analyzing technological data. – *Proc. of Conference on Cellural Concrete, 61-63*. Bratislava.
*Tevet, J.-T., Mäemets, A. 1985. Isoquanta and the structure of interelations between lake characteristics obtained by their means. – *Proc. Estonian Acad. Sci., Biol., 34 (1985), N 2, 94-111*.
*Planken, A., Tevet, J.-T. 1984. Ühest uuest meetodist meditsiiniliste andmete töötlemiseks. – *N. Eesti Tervishoid, Nr. 4, 264-268*.
Raimund Peraudi

**Raimund Peraudi** (ka **Raymond** või **Raymund Pérault**, **Raimundus Peraudi**; 28. mai 1435 Surgères – 5. september 1505 Viterbo) oli katoliiklik vaimulik ja teoloog.

Peraudi sündis 1435. aastal Lõuna-Prantsusmaal vaeses peres, kuid sai hea hariduse ning oli nooruses oma kodukohas ja La Rochelle'is kooliõpetaja. Hiljem astus ta augustiinlaste ordusse ja temast sai ka kloostri prior. 1470. aastal lahkus ta aga kloostrist ning asus õppima Pariisi ülikoolis, kust ta sai 1476. aastal teoloogiamagistri kraadi. Samal aastal sai ta ka Saintes'i toomkapiitli dekaaniks ning asus tegutsema indulgentsiraha kogujana. Samuti kirjutas ta järgnevatel aastatel mitmeid teoloogilisi traktaate. 1481. aastal nimetas paavst ta apostellikuks pronotariks.

1486. aastal nimetati Peraudi indulgentsikampaania komissariks Prantsusmaale ning hiljem paavsti legaadiks ja indulgentsijutlustajaks Saksamaale ning Põhja-Euroopasse. Ta reisis paavsti ülesandeid täites ja jutlustades nii Prantsusmaal kui ka Saksamaal ning pöördus 1488. aastal tagasi Rooma. Oma missiooni ajal jättis Peraudi väga hea mulje Saksa-Rooma keisrile Friedrich III-le ja tema pojale Maximilian I-le, kuna ta aitas 1488. aastal vahendada rahu Ungari kuninga Mátyás Corviniga. Seetõttu sai Peraudist 1491. aastal Gurki piiskop. Vahepeal oli Peraudi oma rahuvahendaja karjääri jätkanud: 1489 ja 1492 vahendas ta Charles VIII ja Maximiliani rahuläbirääkimisi ning 1503. aastal osales ta ka Rootsi ja Hansa Liidu vahelise rahu sõlmimisel. Et Peraudi oli määratud indulgentsikampaania ülemkomissariks, siis teenisid tema rahusobitused eesmärki saavutada kõigi kristlaste vahel rahu ja suunata nad kõik ristisõtta Türgi vastu.

1493. aastal sai Peraudi keiser Friedrich III toetusel kardinaliks. Ta paistis silma vähenõudlikkusega, leppides kolm korda väiksema elatisrahaga kui enamik teisi kardinale.  

Pärast 1500. aastat algatas Peraudi uue indulgentsikampaania Türgi-vastase sõja heaks raha kogumiseks, jutlustades peamiselt Saksamaal, jõudes 1503. aastal ka Lübeckisse ja mujale Põhja-Saksamaale. 1503. aastal sai Peraudist ka Saintes'i piiskop.

1504. aastal pöördus Peraudi tagasi Itaaliasse ning järgmisel aastal suri ta 70-aastaselt Viterbos.

Teoloogina oli Peraudi suurimaks panuseks indulgentsiõpetuse põhjalik ümbertöötamine.

## Välislingid
*Elulugu. (inglise keeles)
Bruno Weber

**Bruno Weber** (10. aprill 1931 Dietikon – 24. oktoober 2011) oli Šveitsi arhitekt, kunstnik ja skulptor.

Weber õppis Zürichis kromaatika väljatöötaja Johannes Itteni juures ja lõpetas õpingud 1947. Seejärel õppis ta kuni 1949 litograafiat Zürichi ettevõttes Orell Gessner Füssli. Hiljem õppis ta veel Itaalias, Kreekas ja Tšehhoslovakkias.

Enne seda, kui Weber avastas endas huvi ruumiliste objektide loomise vastu, oli ta üle 30 aasta maalikunstnik. Tema maalide põhjal on näha tema kui kunstniku areng. Maalikunstis olid tema eeskujudeks Paul Cézanne ja Gubler. Tema hilisemad teosed on fantastilise realismi stiilis, mille poolest ta ongi kõige rohkem tuntud.

Kõige rohkem töötas Weber koos arhitekt Justus Dahindeniga. Ta valmistas skulptuure paljudele Dahindeni hoonetele, mille hulka kuuluvad Viini Tehnikaülikooli raamatukogu fassaad ja Münchenis asuv restoran Tantris.

1991–2003 vastutas Weber Üetlibergi mäe avaliku ruumi kujundamise eest. Selle tipus oli varem teletorn ja tema ajal rajati sinna ka vaatetorn. Tänapäeval on seal tema skulptuuride allee.

Oma kodulinna Dietikoni rajas ta 1962 skulptuuripargi ja ta täiendas seda kogu oma elu jooksul. Park võtab enda alla 2 ha ja seda külastab aastas tuhandeid inimesi. Pargis on ka tema kodumaja, millel on 25 m kõrgune torn. Maja ja kõik selle skulptuurid olid püstitatud ilma kohaliku omavalitsuse loata ja perioodid, mil omavalitsus ähvardas need lammutada, vaheldusid rahuliku kooseksisteerimise aegadega, kuni 1998 said kõik ehitised pargis ametliku heakskiidu. Ühtlasi moodustati pargi hooldamiseks Bruno Weberi Sihtasutus.
Rufina Noor

**Rufina Noor** (aastani 1982 **Rufina Kozlova**; sündinud 25. jaanuaril 1949 Venemaal Permi oblastis Vissimi külas) on Eesti baleriin ja balletilavastaja. 

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Koreograafiakooli (Niina Kuusiku klassis).

Aastatel 1969–1991 oli ta Vanemuise teatri balletisolist, 1981. aastast ühtlasi repetiitor ja lavastaja assistent.

Ta lavastas 2002. aastal Vanemuises Chopini "Chopiniana" Fokini koreograafiale.

## Rollid

*Printsess („Muinasjutud“: Béla Bartóki „Puuprints“, 1969), 
*Õnnelik (Camille Saint-Saensi „Maalid“, „Surmatants“, 1969) 
*Lise (Herteli „Asjatu ettevaatus“, 1970), 
*Nele (R. Straussi „Till Eulenspiegel“, 1970), 
*Inesilja (R. Straussi „Don Juan“, 1970), 
*Giselle ja Myrtha (Adami „Giselle“, 1972 ja 1987), 
*Piret (Alo Põldmäe „Merineitsi“, 1974), 
*solist („Chopiniana“, 1974), 
*Aiša (Kara Karajevi „Seitse kaunitari“, 1974), 
*La Goulu („Portreed“, „Jane Avril“, 1975) 
*solist („Skrjabiniana“, 1976), 
*Neiu (Eespere „Kõrvalised: Inimene ja öö“, 1977), 
*Swanilda (Delibes´i „Coppélia“, 1978), 
*Maša (Tšaikovski „Pähklipureja“, 1979), 
*Sulamit (Kogani „Sulamit“, 1981), Neiu („Lõks“, 1982), 
*Bianca (Benoist´ Reberi ja Pugni „Satanilla“, 1984), 
*Mari (Austeri „Tiina“, 1984), 
*Noor naine („Kirgastumine: Hüvastijätt“, Mahleri muusika, 1985), 
*Saarepiiga (E. Kapi „Kalevipoeg“, 1985), 
*Solist (S. Grünberg, „Peegeldused“, 1985), 
*Armastatu/Kõrtsineiu (Denissovi „Pihtimus“, 1985 RO Estonias), 
*Kaunisokas (Britteni „Pagoodide prints“, 1986), 
*Julia („Koreograafilised novellid: Montecchi ja Capuletti“, Tšaikovski muusika, 1986), 
*Estrella („Härg katusel“, Milhaude muusika, 1986),
*Faline (Austeri „Bambi“, 1987), 
*Maria Stuart (Šenderovase „Maria Stuart“, 1988), 
*Hannah Nixon (J. Savolaineni „Nixon“, 2006)

## Tunnustus

* Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi valitsuse 2. järgu aumärk "Vabariikidevaheliste sõprussuhete arendamise eest"
* 1978 Eesti NSV Teatriühingu preemia (Svanilda "Coppelias")
* 1979 Eesti NSV Teatriühingu preemia (Maša "Pähklipurejas")
* 1980 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1988 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1988 balleti aastapreemia
* 2006 Vanemuise hõbemärk
* 2011 Ida Urbeli preemia
* 2019 Rahel Olbrei nimeline auhind
* 2019 Vanemuise kuldmärk – 50 aastat Vanemuises
* 2024 Tartu Täht

## Isiklikku
Tema abikaasa on laulja Taisto Noor.

## Välislingid
*Rahvakunstnikud: Rufina Noor, ERR-i arhiiv