open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Genealoogia Selts

**Eesti Genealoogia Selts** (lühend **EGeS** või **EGS**) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada eestikeelset genealoogiaharrastust.

Seltsi ülesanded on põhikirja järgi muu hulgas:
*"äratada inimestes huvi oma põlvnemise ja esivanemate päritolu vastu"
*"avada infopunkte, anda abi sugupuu koostamisel ja uurimistöö tegemisel"
*"luua seltsi osakondi Eesti Vabariigi maakondades ja linnades"
*"koguda ja süstematiseerida genealoogiliseks uurimistööks vajalikke andmebaase".

## Ajalugu
Selts on 1931. aastal asutatud **Eesti Eugeenika ja Genealoogia Seltsi** Genealoogia Toimkonna õigusjärglane. Selts taastati 5. mail 1990.

Seltsil on üle Eesti mitu osakonda, näiteks Tallinna ja Saaremaa osakond.

## Vaata ka
*Baltisaksa Genealoogia Selts

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
*Seltsi põhikiri
Johannes Matthias Arvelius

**Johannes Matthias (Matthiae) Arvelius** (umbes 1680 Rauma Soome – 1. september 1738 Soome) oli Eestimaa vaimulik.

Johan Arvelius õppis Turu ülikoolis, ordineeriti 10. mail 1705

1705 sai ta Haljala koguduses leseaastapastoriks. 

1707–1712 oli  Paide Püha Risti koguduse pastor. 1712 kutsuti ta Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastoriks. 1717 läks ta Rootsi. 

1726–1727 oli Peterburis Peterburi Sankta Katarina kiriku, soome-rootsi koguduse abipastor.

## Isiklikku
Tema vennapoeg oli Eesti vaimulik Friedrich Immanuel Arvelius.

## Viited
Ambla vallamaja

**Ambla vallamaja** on vallamaja Ambla kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ambla alevikus Järva vallas Järva maakonnas.

Maja ehitati 1893. aastal. 1998. aastal tunnistati maja riiklikuks kultuurimälestiseks.

Maja on ühekorruseline, lakatubadega, viilkatusega, krohvitud seintega.

## Viited

## Kirjandus
*"Ambla". // Eesti vallamajad. *Estonian Commune Houses. Estnische Gemeindehäuser*. Koostaja Hanno Talving. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 46–48
*"Ambla". // Hanno Talving. "Eesti vallamajade ajaloo teatmik". Eesti Vabaõhumuuseum. Tallinn 2015. Lk 94

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 14956 "Ambla vallamaja" 
*"Amblas on tunda ajaloo hõngu". Järva Teataja nr 36, 29. märts 2014. Lk 4
Johann Kohsen

**Johann(es) Kohsen** (allikates perekonnanimena ka *Koß, Cohsen, Cosen*; 23. aprill 1628 Tallinn – 23. november 1680 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Johann Kohsen õppis ta usuteadust Greifswaldi ülikoolis. 1651. aastal reisis ta koos Adam Oleariusega Hollandisse, kust pöördus 1652. aastal tagasi Tallinna.

1653. aastal kutsuti ta Kuusalu koguduse pastoriks ja 1653. aastal asus seal ka ametisse 1653–1658. 

Seejärel oli ta Tallinna Pühavaimu eesti koguduse diakon ja 1669–1680 Tallinna Püha Vaimu koguduse pastor.

1669. aastal sai ta Tallinna linnakonsistooriumi assessoriks.

## Viited
ETV+

**ETV+** on Eesti Rahvusringhäälingu telekanal, mis edastab venekeelset teleprogrammi. Kanal läks esimest korda eetrisse 28. septembril 2015. 

Kanali eelarve 2015. aastal oli 2,53 miljonit eurot. 

Aastatel 2015–2018 oli kanali peatoimetaja Darja Saar. 2019. aastast on peatoimetaja Ekaterina Taklaja.
## Viis aastat hiljem
Kantar Emori teleauditooriumiuuringute põhjal on teada, et 2020. aastal vaatab kanalit ETV+ kuus keskmiselt 358 000 televaatajat. Kanal on Eesti venekeelse elanikkonna seas kõige suurema katvusega, 29% mitte-eestlastest peab ETV+ kõige usaldusväärsemaks meediakanaliks. 

Kui avahooajal vaatas sellel kanalik "Aktuaalset kaamerat" iga päev keskmiselt 6000 inimest, siis 2020. aasta kevadel 23 000 (rekord on 43 000 vaatajat päevas).

Kanali vaatajarekordeid hoiavad enda käes
* 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste mängud ja
* Eesti Vabariigi presidendi uusaastakõne 2019. aasta viimastel minutitel.

### Saateid 2020. aastal
* "Kofe+" hommikuprogramm 
* mälumängusaade "Mis? Kus? Millal?"
* dokumentaalsari "90.ee"
* portreesari "Edulood" 
* arutelusaated "Oma tõde" ja "Kes keda" 
* "Peegel"
* "Insight"
* "Nädala intervjuu"
* "Narva stuudio. Rahvale tähtis"

Rohkesti vaatajaid leiab ka ETV+ hankeprogramm, näiteks augustis järgnes "Aktuaalsele kaamerale" vaadatavuselt kriminaalsari "Jälg".

## Viited

## Välislingid
* Kanali koduleht
Philip Milanov

**Philip Milanov ** (sündinud 6. juulil 1991 Brugges) on Belgia kergejõustiklane (kettaheitja).

2015. aasta suveuniversiaadil võitis ta kuldmedali tulemusega 64.15.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta hõbemedali, püstitades isikliku rekordi 66.90.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta hõbemedali tulemusega 65.71. 

Tema isa ja treener Emil Milanov kolis Bulgaariast Belgiasse 1989. aastal.

## Välislingid
*
Arvelius

**Arvelius** on soome ja baltisaksa päritolu suguvõsa, mitmed selle meesliikmed töötasid 18. ja 19. sajandil Eestimaal pastorite ja literaatidena.

## Suguvõsa liikmeid
*Matthias Arvelius (u 1645–1698), vaimulik
*Johannes Matthias Arvelius (u 1680–1738), Paide, Harju-Madise ja Risti pastor
*Martin Arvelius (1684–1732), Viru-Nigula ja Rakvere pastor, mõisaomanik
*Friedrich Immanuel Arvelius (1716–1780), Viru-Nigula pastor, Alutaguse praost
*Friedrich Gustav Arvelius (1753–1806), Tallinna Keiserliku Gümnaasiumi professor ja rektor, kirjanik
*Martin Heinrich Arvelius (1760 Tallinn – 1799 Väike-Kullamaa mõis), jurist, luuletaja, näitekirjanik
## Viited

## Kirjandus
*Lenz, Wilhelm. *Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 18-19 https://bbld.de/dbbl/18/.
Marija Lassitskene

**Marija Aleksandrovna Lassitskene** (kuni 17. märtsini 2017 **Marija Kutšina**; vene keeles Мария Александровна Ласицкене (Кучина); leedu keeles Lasickienė; sündinud 14. jaanuaril 1993 Prohladnõis Prohladnõi rajoonis Kabardi-Balkaarias) on Venemaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Ta tuli Venemaa meistriks aastatel 2014 ja 2017.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali, püstitades isikliku rekordi 2.01.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta teist korda maailmameistriks, võites neutraalse sportlasena võisteldes kuldmedali tulemusega 2.03.

2018. aastal tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 2.00.

Ta on kahekordne sisemaailmameister.

2014. ja 2017. aastal oli ta kõrgushüppes Teemantliiga üldvõitja.

Tema isiklik rekord kõrgushüppes on **2.06**, mis on püstitatud 6. juulil 2017 Lausanne'is. Sisetingimustes on tema isiklik rekord **2.04**, mis on püstitatud 27. jaanuaril 2018 Volgogradis.

## Tunnustus
*2014 Euroopa kergejõustiku tõusva tähe auhind

## Isiklikku
Ta abiellus 17. märtsil 2017 leedu päritolu Venemaa spordiajakirjaniku Vladas Lasickasega ning võttis endale mehe perekonnanime koos leedu abielunaise perekonnanimelõpuga *-ienė*.

## Viited

## Välislingid

*
Blanka Vlašić

**Blanka Vlašić** (sündinud 8. novembril 1983 Splitis) on Horvaatia kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Ta on kõrgushüppes tulnud kaks korda maailmameistriks nii välis- kui ka sisetingimustes.

2008. aasta suveolümpiamängudel võitis ta tulemusega 2.05 hõbemedali.

Hõbemedali on ta võitnud ka 2011. ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta tulemusega 1.97 pronksmedali.

Tema isiklik rekord kõrgushüppes on **2.08**, mille ta hüppas 31. augustil 2009 Zagrebis. See on vaid üks cm vähem kehtivast maailmarekordist.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
Liivi Aarma

**Liivi Aarma** (sündinud 10. veebruaril 1948 Raikküla vallas Harjumaal) on eesti ajaloolane.

1963. aastal lõpetas ta Raikküla 8-klassilise kooli ja 1966. aastal Rapla Keskkooli.

1971. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Aastatel 1971–1992 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi teadur ja 1993. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli (2005. aastast Tallinna Ülikooli) õppejõud.

Eesti Genealoogia Seltsi auliige (2010).

## Teoseid ja publikatsioone
*Põhja-Eesti meeste pikkus (1987)
*Eesti kooli ajalugu, I köide (1989, autoreid)
*Kirjaoskus Eestis 18. sajandi lõpust 1880. aastateni (nekrutinimekirjade andmeil) (1990)
* Villem Reimani kui Forseliuse uurija tähtsusest eesti kultuuri ajaloos, Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Humanitaar- ja Sotsiaalteadused, 1994, 43, 3, lk 308
*Põhja-Eesti pastorkond reformatsioonist 1885. aastani (1998)
*Põhja-Eesti kirikud, kogudused ja vaimulikud matriklid 1525-1885. 1. raamat. Tallinn: Aarma Maja, 2005
*Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. 2. raamat. Tallinn: Aarma Maja, 2007https://dea.digar.ee/page/vabaeestisona/2007/09/27/4
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 1. RAPLA KANT Rapla Alu Hagudi Valtu, Raplamaa Sõnumid, nr. nr. 15, 12 aprill 2017
*Liivi Aarma.  Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 2. Kodila, Leimude ehk mõisaasema kant, Raplamaa Sõnumid, nr. 18, 3 mai 2017
*Liivi Aarma.  Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 3. Kehtna, Keava, Ohekatku, Lelle, Lellapere kant, Raplamaa Sõnumid, nr. 23, 7. juuni 2017
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 4.Kuusiku, Sikeldi, Pühatu, Varbola, Kirivere-Vardi, Põlli, Ohukotsu, Raplamaa Sõnumid, nr. 27, 5 juuli 2017
*Liivi Aarma.  Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 5. Kabala, Hiienurme, Lellapere, Järvakandi, Vahakõnnu, Raplamaa Sõnumid, nr. 31, 2 august 2017
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 8. Telliste, Kasti, Lümandu Russalu Kerguta Mõraste, Raplamaa Sõnumid, nr. 42, 18 oktoober 2017
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 9. Velise, Päärdu, Jädivere, Konuvere Velise, Vigala, Uus-Vigala, Raplamaa Sõnumid, nr. 47, 22 november 2017
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 10. Loodna, Sipa, Tolli, Teenuse, Päri, Maidla, Karita, Kohatu, Kütke, Sooniste, Soosalu, Laukna, Raplamaa Sõnumid, nr. 50, 13 detsember 2017
*Liivi Aarma.  Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 11. Juuru, Maidla, Atla, Mahtra, Järlepa, Umbru, Kädva, Ingliste, Hõreda, Pae, Raplamaa Sõnumid, nr. 1, 4 jaanuar 2018
*Liivi Aarma. Mõeldes Raplamaa koguteose kolmandale köitele, Raplamaa Sõnumid, nr. 6, 7 veebruar 2018
*Liivi Aarma. Viljatöötlemise ajaloost Raplamaal – veskid, Raplamaa Sõnumid, nr. 10, 7 märts 2018
## Viited

## Välislingid

*
German Šlein

**German Šlein** (sündinud 28. märtsil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja).

Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis TJK Legion, kus alustas ka klubikarjääri. Aastatel 2013–2019 kuulus ta FC Flora ridadesse. Hooajal 2018–2019 mängis Florast laenul Tšehhi klubis Jihlava FC Vysočina. 2020. aastal liitus ta taas Legioniga.
Girgensohn

**Girgensohn** on saksapärane perekonnanimi.

## Nime kandjaid

*Jürgen Girgensohn (1924 Kassel – 2007 Nottingham), Saksa poliitik (SSP).
*Dieter Girgensohn (1935–2025), saksa kirikuloolane
---
*Zemgus Girgensons  (sünd. 1994 Riias), Läti jäähokimängija

## Vaata ka
*Girgensohn (suguvõsa)
## Viited
Wałbrzych

**Wałbrzych** (saksakeelne nimi Waldenburg) on maakonnaõigustega linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas.

## Välislingid
Heli Laanekask

**Heli Laanekask** (sündinud 27. veebruaril 1950) on eesti keeleteadlane.

1998 sai ta Eesti Vabariigi teaduspreemia humanitaarteaduste valdkonnas (Eva Aaver, Leo Anvelt (postuumselt), Heli Laanekask, Abel Nagelmaa, monograafia "Otto Wilhelm Masingu kirjad Johann Heinrich Rosenplänterile 1814-1832".

## Viited

## Välislingid
*
Borislav Topić

**Borislav Topić** (sündinud 22. mail 1984 Prijedoris) on serbia rahvusest Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur. 

Aastatel 2015-2016 mängis ta Nõmme Kaljus.

## Viited
Jõgeva pangahoone

**Jõgeva pangahoone** on Jõgeva maakonnas Jõgeva linnas aadressil Suur tänav 18a asuv hoone. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Hoone valmis 1939 ja selle projekteeris Arnold Matteus.

## Viited

## Välislingid
*
Kuremaa mõisa tuuleveski

**Kuremaa mõisa tuuleveski** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Mooritsa külas asuv tuuleveski. Veski kuulus endisaegse Kuremaa mõisa ansamblisse. Veski on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Veski ehitati 19. sajandil. Veski restaureeriti 2008.

## Viited

## Välislingid
*
Kiirtee

**Kiirtee** on kiirteemärkidega tähistatud spetsiaalselt mootorsõidukite liikluse jaoks rajatud tee, mis ei teeninda teega külgnevaid kinnistuid, millel on kummagi sõidusuuna jaoks eraldatud sõiduteed ja kus ei ole ühel tasandil ristumisi tee, raudtee, trammitee, jalgratta- ja jalgtee, jalgrattatee, jalgtee ega kõnniteega. Kiirteel on alati vähemalt neli sõidurada, millest mõlemas sõidusuunas on kaks eraldatud eraldusribaga ning kiirteele on ligipääs ainult kiirendusradade kaudu. Samatasandilisi ristumisi kiirteel ei ole ning ristuvad teed on eraldatud viaduktide abil. Kiirteedel on enamasti lubatud sõita tavalistest maanteedest oluliselt suurema kiirusega või puuduvad seal kiiruspiirangud üldse.

Kiirteel on enamasti ka valgustus: kas kahte sõidusuunda eraldaval kitsal haljasalal või ühe sõidusuuna serval. Mõnikord on need mõlemad, aga enamasti mitte.

## Kiirteel liiklemise reeglid
Kiirteel kehtivad liiklemiseks erireeglid. Kiirteel liiklemise põhireeglite hulka kuulub kohustus hoida tee sisemine sõidurada vaba kiiremate liiklejate jaoks: see tähendab, et alaliselt on keelatud sõita kiirtee sisemisel (vasakpoolseeimal) sõidurajal, kui parempoolne rada on vaba. Kiirema sõiduki lähenemisel tuleb reastuda parempoolsele sõidurajale (sama kohustus kehtib ka kõigil neljarajalistel asulavälistel teedel, mis ei ole kiirteed). Kiirteel ei tohi liigelda jalakäijad, samuti ei tohi seal liigelda loomaga, jalgrattaga, mopeediga või niisuguse sõidukiga, mille valmistajakiirus on alla 40 kilomeetri tunnis; peatuda või parkida väljaspool selleks määratud ala; sõita kaugemal teisest sõidurajast C-kategooria mootorsõidukiga ning üle seitsme meetri pikkuse autorongiga; pöörata tagasi, sõita eraldusribale ja eraldusriba katkestuskohale ning tagurdada.
## Ohutus
Vaatamata kiirteedel sõitvate autode suurele kiirusele on kiirteed üheks ohutumaks teeliigiks. Saksamaal, kus kiirteedel puuduvad kiiruspiirangud ning seal sõitvate sõidukite kiirus sageli suurem kui 200 kilomeetrit tunnis, hukkub kiirteedel kaks korda vähem inimesi kui linnaliikluses ning kolm korda vähem kui tavalistel maanteedel sama läbisõidu korral. Ka teiste Euroopa riikide kiirteedel on märkimisväärselt vähem hukkunutega liiklusõnnetusi kui mistahes muudel teedel.

## Kiirteede rajamine Eestisse
Seni puuduvad Eestis teed, mis oleks tähistatud kiirteemärkidega. Alates Eesti iseseisvuse taastamisest on olnud kõne all Tallinna–Tartu kiirtee ehitamine. Samuti on arutletud Tallinna–Pärnu–Ikla (*Via Baltica*) kiirtee ehitamise üle. Samas on Eestis olemas kiirteelaadsed teelõigud, kus on eraldi suunavöönditega sõidurajad ning puuduvad samatasandilised ristumised. Selliseks teeks Eestis on näiteks Tallinna–Tartu maantee neljarajaline teelõik. Samas on sellel teel lubatud sõidukiirus oluliselt väiksem kui teiste riikide sarnastel teedel (poolkiirteedel või kiirteedel).

## Viited
Baciro Djá

**Baciro Djá** (sündinud 31. jaanuaril 1973) on Guinea-Bissau poliitik, kes oli 27. maist 2016 18. novembrini 2016 Guinea-Bissau peaminister. Samal ametikohal oli ta ka 20. augustist 9. septembrini 2015.

Ta õppis Havanna ülikoolis sotsiaalpsühholoogiat ja sai magistrikraadi Lissaboni rakenduspsühholoogia instituudist.

Baciro Djá kuulub Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Parteisse. Aastal 2008 valiti ta parlamenti ja samal aastal nimetati noorsoo- ja spordiministriks. Aastatel 2011–2012 oli ta kaitseminister. Ta kandideeris sõltumatuna 2012. aasta presidendivalimistel, mille tulemused hiljem sõjaväelise riigipöörde käigus tühistati.

## Viited
Hermann Matern

**Hermann Matern** (17. juuni 1893 Burg – 24. jaanuar 1971 Ida-Berliin) oli Saksa kommunistlik poliitik ja Saksa DV riigitegelane.

Hermann Matern oli pärit töölisperekonnast, ta isa oli sotsiaaldemokraat. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1907–1911 parkaliks ning töötas seejärel õpitud erialal. 1907. aastal astus ta sotsialistlikku noorsoo-organisatsiooni Sozialistische Arbeiter-Jugend ja 1911. aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1914. aastal astus ta protestiks sõjalaenude heakskiitmise vastu Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja. Esimesest maailmasõjast võttis ta osa Saksa sõjaväe koosseisus läänerindel.

1918. aastal astus Hermann Matern Saksamaa Sõltumatusse Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, võttis osa Novembrirevolutsioonist ja kuulus Tööliste ja Soldatite Nõukogusse. 1919–1926 töötas ta Burgis parkalina, astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse ja juhtus kohalikku parteiallorganisatsiooni. 1926–1928 oli ta Burgis parteiallorganisatsiooni ametiühingusekretär. 1928–1929 õppis Matern Moskvas Rahvusvahelises Lenini Koolis ning töötas seejärel kuni 1931. aastani Magdeburgis Saksi-Anhalti kommunistliku partei piirkonnaorganisatsiooni poliitjuhina ja siis kuni 1933. aastani Ida-Preisimaa piirkonnaorganisatsiooni poliitjuhina. 1932–1933 oli ta ka Preisi maapäeva liige.

Alates 1933. aasta aprillist juhtis ta Pommeri illegaalset kommunistliku partei piirkonnaorganisatsiooni. 1933. aasta juulis Hermann Matern vahistati. 1934. aasta septembris õnnestus tal vanglast põgeneda. Ta lahkus Saksamaalt ja asus esialgu elama Tšehhoslovakkiasse, seejärel aga Prantsusmaale. Vahepeal elas ta Belgias, Hollandis, Norras ja Rootsis. 1941. aasta kevadel asus ta elama Moskvasse, kus kuulus Vaba Saksamaa Rahvuskomiteesse. Hiljem oli ta antifašistliku kooli õpetaja Krasnogorskis. 

1. mail 1945 pöördus Hermann Matern Anton Ackermanni grupi koosseisus Saksamaale tagasi. Kuni 1946. aastani oli ta Saksamaa Kommunistliku Partei Saksimaa piirkonnaorganisatsiooni esimene sekretär. Pärast Saksamaa Kommunistliku Partei ja Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liitmist oli Matern koos Karl Litkega aastatel 1946–1948 Suur-Berliini SSÜP piirkonnaorganisatsiooni esimene sekretär. 1946–1950 oli ta Partei Eestseisuse Kesksekretariaadi liige. Alates 1948. aasta oktoobrist kuni oma surmani oli ta Partei Keskkontrollikomisjoni esimees. Alates 1950. aasta juulist oli Hermann Matern Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Poliitbüroo liikmena oli ta vastutav suhete eest illegaalsete kommunistlike parteidega. 1949. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige, 1950–1954 oli ta Rahvakogu asejuhataja, alates 1954. aastast asejuhataja asetäitja.

## Viited
Väikesadam

**Väikesadam** (ka **väikelaevasadam**, **jahisadam**, **marina**) on sadam või sadama osa, kus osutatakse sadamateenuseid väikelaevadele või teistele alla 24-meetrise kogupikkusega veesõidukitele. 

Sõna *väikesadam* ei tähista sadama territooriumi suurust, vaid sadama poolt teenindatavate veesõidukite suurust.

## Kirjeldus
Kõik Eesti ametlikud või avalikud väikesadamad on kantud Veeteede Ameti sadamaregistrisse. 

Väikesadamad või nende osad jagunevad üldjuhul järgmiselt:
*kodusadam – harrastusmeresõitjat teenindav väikesadam, mis pakub esmaseid tugi- ja mugavusteenuseid ning ka veesõiduki lepingulist hoidmist;
*külalissadam – harrastusmeresõitjat vastuvõttev, kõrge teeninduskultuuriga ja mitmekülgseid tugi- ja mugavusteenuseid osutav väikesadam;
*paadisadam – pakub harrastusmeresõitjale ohu või ootamatu vajaduse korral turvalist sildumisvõimalust, kuid ei osuta tugi- ega mugavusteenuseid.

Väikesadamad rajatakse tavaliselt tuulte ja lainetuse eest võimalikult kaitstuna ja nende akvatooriumi sügavus on madalam tavasadamatest. Väikesadamates on määratud sadama eeskirjaga kindlaks teenindatavate veesõidkite maksimaalne pikkus ja süvis. Sageli kasutatakse väikesadamas mugavuse ja ökonoomsuse huvides ujuvkaisid. Reeglina on väikesadamas või selle vahetus läheduses slipp ja isiklike autode parkimisvõimalus. Suuremates väikesadamates võib olla paaditankla. Eesti väikesadamates on paaditanklad paigaldatud üldjuhul tasuvuse mõttes nii, et samas oleks võimalik tankida ka maismaasõidukeid. 

Väikesadam või selle osa võib ühtlasi olla kohalik kalasadam või kohalik reisisadam (näiteks ühendus lähedal asuva väikesaarega).

Väikesadama sadamakaptenil peab olema vähemalt väikelaevajuhi tunnistus. Väikesadama sadamakapten ei kuulu atesteerimisele Veeteede Ameti poolt. 

## Vaata ka
*Jahtklubi
*Paadisadam
*Sadam
*Sadamaregister
*Väikelaev
Mari (laev)

**Mari** on 1976. aastal Soomes Poris puidust kerega kalapaadiks ehitatud ja hiljem vaba-ajareisideks kohandatud Eesti väikelaev.

Kodusadam on Pärnu ja omanik TK Shipping. Mari teeb suviti tellimusreise Tallinna lahel ja seisab Kalasadamas.

## Põhiandmed
*Pikkus: 12,05 m
*Laius: 4,2 m
*Süvis: 1,2 m
*Mootor: Volvo Penta MD 42A, 75 hj
*Reisikiirus: 7 sõlme
*Meeskond: 1–2 inimest
*Reisijaid: 12 inimest.
Johann Heinrich Heerwagen

**Johann Heinrich Heerwagen** (umbes 1615 Saksamaa – 30. märts 1692) oli Eesti vaimulik.

1667. aastal ordineeriti ta Martna koguduse pastoriks. 

Ta oli piiskop Jacob Helwigi aastal 1680 välja antud teose "De officio Christi theses theologicae. Proponente et dirigente Jac. Helwigio" (Reval, 1680) üks kolmest autorist (koos pastorite Joachim Georg Balecke ja Anton Heidrichiga).

## Viited
Üheaastane õnnehein

**Üheaastane õnnehein** (*Erigeron annuus*, ka *Phalacroloma septentrionale*, põhja-õnnekakar) on korvõieliste sugukonna õnneheina perekonda kuuluv taimeliik.

Taime kodumaa on Põhja-Ameerika. Eestis kasvatatakse teda ilutaimena, kasvab harva ka tulnukana või metsistunult võõrliigina. Eestisse jõudis 1807, kui seda hakati kasvatama Tartu botaanikaaias. Praeguseks on Eestis mitmel pool surnuaedade ümbruses, teeservadel ja jäätmaadel metsistunud ja naturaliseerunud.  

## Viited

## Välislingid

*
Riek Machar

**Riek Machar Teny Dhurgon** (sündinud aastal 1953 Leeris Lõuna-Sudaanis) on Lõuna-Sudaani poliitik. Ta oli 9. juulist 2011 kuni 23. juulini 2013 Lõuna-Sudaani asepresident. Ta on rahvuselt nuer.

Ta sündis aastal 1953 Leeris (praeguse haldusjaotuse järgi Unity osariigis Lõuna-Sudaanis).
Gottfried Stecher

**Gottfried Stecher** (19. jaanuar 1634 Saksamaa – 1. oktoober 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

1663. aastal kutsuti ta Niguliste koguduse diakoniks. 1671. aastal sai ta sama koguduse pastoriks. Aastast 1692 oli ta Tallinna linnakonsistooriumi assessor.

## Viited
Asbel Kiprop

**Asbel Kipruto Kiprop** (sündinud 30. juunil 1989 Kaptingas Uasin Gishu maakonnas) on Keenia kergejõustiklane (keskmaajooksja).

2008. aasta Pekingi olümpiamängudel võitis ta kuldmedali (pärast Bahreini jooksja Rashīd Ramzī diskvalifitseerimist).

Ta on 1500 meetri jooksus kolmekordne maailmameister.

Tema isiklik rekord 1500 meetri jooksus on **3.26,69**, mille ta jooksis 17. juulil 2015 Monacos. See on kõigi aegade kolmas tulemus.

## Välislingid
*
Derek Drouin

**Derek Drouin** (sündinud 6. märtsil 1990 Sarnias) on Kanada kergejõustiklane (kõrgushüppaja), olümpiavõitja.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta 2.29ga pronksmedali.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta pronksmedali, püstitades isikliku rekordi 2.38. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 2.34ga kuldmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta tulemusega 2.38 olümpiavõitjaks.

Tema isiklik rekord kõrgushüppes on **2.40**, mille ta hüppas 25. aprillil 2014 Des Moineses.

## Välislingid
*
Inspektor Gruvi

**Inspektor Gruvi** on tegelane samanimelisest animasarjast. Ta oli politseinik, kuni temaga juhtus traagiline õnnetus ning ta ellujäämisenimel asendati ta kehas olevad osad mutrite ja mehhanismidega. Ta võitleb kurikaelte ja kurjade geeniustega, kes on organisatsiooni Mad liikmed.

### Liitlased

* Nõbu Penny – tema lähedane sõber ja tõeline inimene, kes teeb lõpu Madi hulludele plaanidele
* Brain – Gruvi ja Penny koer, kes aitab neid missioonidel

### Vaenlased

* Doktor Claw (identiteet George Claw, Sanford Scolex esimeses filmis) – organisatsiooni Mad juht ja geenius kõikide nende plaanide taga. Ta on sarja peamine antagonist ja Inspektor Gruvi vihavaenlane

* Kõik organisatsiooni Mad liikmed
European Song Festival 2014

**European Song Festival 2014** oli 1. – 3. mail 2014 Stockholmis Rootsis toimunud festival intellektipuudega inimestele. Festivali korraldajateks olid European Association of Service Providers for Persons with Disabilities ja Upplands Väsby vald. 

Festivalil osalesid lauljad kümnest Euroopa riigist. Eestit esindas folkansambel Allikabänd.

## Viited
Varssavi Legia

**Varssavi Legia** (ametlikult **Legia Warszawa Spółka Akcyjna**) on Poola jalgpalliklubi, mille kodulinn on Varssavi ja koduväljak Stadion Wojska Polskiego. Klubi asutati 1916. aastal esimese maailmasõja ajal. Klubi mängib riigi kõrgliigas Ekstraklasa. Varssavi Legia on ainus Poola klubi, mis pole riigi kõrgliigast pärast teist maailmasõda kordagi välja langenud.

Varssavi Legia on Poola edukaim jalgpalliklubi: tulnud 15 korral riigi meistriks ja võitnud 19 korral karika. See on olnud ka üks Poola edukaim klubi rahvusvahelisel tasemel: hooajal 1969/70 jõuti Euroopa karika ja hooajal 1990/91 UEFA karikavõitjate karika poolfinaali ning hooajal 1994/95 UEFA Meistrite Liiga veerandfinaali.

## Mängijad
### Praegune meeskond
*Seisuga 2. juuni 2021*

### Eesti mängijad
*Henrik Ojamaa (2013–2015)

## Saavutused
***[[Ekstraklasa|Poola meistrivõistlused]]**
:Võitja (15): 1955, 1956, 1968/69, 1969/70, 1993/94, 1994/95, 2001/02, 2005/06, 2012/13, 2013/14, 2015/16, 2016/17, 2017/18, 2019/20, 2020/21

***[[Poola karikavõistlused jalgpallis|Poola karikas]]**
:Võitja (20): 1954/55, 1955/56, 1963/64, 1965/66, 1972/73, 1979/80, 1980/81, 1988/89, 1989/90, 1993/94, 1994/95, 1996/97, 2007/08, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2014/15, 2015/16, 2017/18, 2022/23

***[[Poola superkarikas jalgpallis|Poola superkarikas]]**
:Võitja (5): 1989, 1994, 1997, 2008, 2023

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
* legionisci.com 
* legia.net 
* legia.com.pl 
* Varssavi Legia (90minut.pl)
Bratslav

**Bratslav** (ukraina keeles Брацлав) on alev Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 5643. Pindala on 19,2 km².

## Galerii

Bratslav Dom 1 Ukraine.JPG
Bracław memorial.JPG
Bratslav.jpg
Simon Blanckenhagen

**Simon Blanckenhagen** (30. oktoober 1589 Pärnu, Pärnu vojevoodkond, Liivimaa hertsogkond, Rzeczpospolita – 23. jaanuar 1640 Tallinn, Rootsi kuningriik) oli Eesti vaimulik.

Simon Blanckenhagen õppis Rostocki Ülikoolis (1606).

Aastatel 1610–1617 oli ta Pärnu Nikolai koguduse eesti koguduse pastor, 1617. aastal sai Tallinna Püha Vaimu koguduse pastoriks. Ta oli ka Tallinna Uue Seegi pastor. 

Ta andis 1639 välja eestikeelse jutlustekogu "Postilla Esthonica", mille müük küll keelustati ja trükitud eksemplarid tõenäoliselt hävitati, sest tekkisid vastuolud Tallinna linnakonsistooriumi, Lääne-Harju ja Ida-Harju praostkonna praosti Heinrich Stahliga ja Rootsi võimude vahel., trükis keelati Rootsi valitsuse poolt ja mille tiraazh hävitati. Trükise ainus eksemplar oli alles veel 1715. aastal. 

## Viited
Bartholomäus Bärner

**Bartholomäus Bärner** (perekonnanimi allikates ka **Barner, Berner**; Saksamaa – 1603) oli Eesti vaimulik.

1590. aastal kutsuti ta Niguliste koguduse diakoniks ja 1602. aastal Oleviste koguduse pastoriks.

## Isiklikku
Tema pojapoeg oli vaimulik Johann Bärner.

## Viited
Eimantas Stanionis

**Eimantas Stanionis** (sündinud 17. augustil 1994 Kaunases) on Leedu poksija.

## Poksijana
### Leedu meistrivõistlustel
Ta on neljakordne Leedu meister poksis – I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 2012. aastal ning II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2013, 2014 ja 2015. aastal.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Šahram Gijassovile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 17. maailmameistrivõistlustel (Almatõ, 2013), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 18. maailmameistrivõistlustel (Doha, 2015), kus kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Wei Liule (Hiina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Stanionis võitis II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 41. Euroopa meistrivõistlustel (Samokov, 2015) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

## Viited

## Välislingid
*
Liivimaa Maagümnaasium

**Liivimaa Maagümnaasium**, ka **Viljandi maagümnaasium**, (saksa keeles *Livländischen Landesgymnasium zu Fellin*) oli õppeasutus (gümnaasium), mis tegutses aastatel 1875–1892 Viljandis. 

Kool oli 1875 suletud Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumi järglane. Algul tegutses kool endise eragümnaasiumi hoones, ent aastal 1877 valmis uus hoone. 

Liivimaa Maagümnaasiumi direktorina 1875–1877 tegutses Riiast pärit keelteõpetaja ja koolimees Carl Heinrich Hoheisel (1823–1877), 1877–1883 Heinrich Seesemann (1838–1909), 1884–1892 Franz Waldmann  (1847–1903). Teoloog Heinrich Seesemann, siirdus pastoriks Kuramaale. Schmidti ajal aasta õpetajaks olnud Franz Waldmann, juhtis maagümnaasiumi kuni selle lõpuaktuseni (vkj) 10. juunil 1892. aastal.

1875–1892 õppis koolis 498 õpilast. 

1876. aasta suvel algaski uue Liivimaa Maagümnaasiumi koolimaja ehitamine kooli krundi idaserval  Veski tänaval paiknenud Wittichi majas (praegu Jakobsoni tänav 47, Eha tänava alguse vastas). Tänini püsiv maja pühitseti pidulikult sisse 17. detsembril (v. k. j.) 1877. aastal. Alates 1887. aastast, pärast Venemaa keiser Aleksander III korraldusel ülikoolid ja gümnaasiumid vene õppekeelele üle viia, ei võtnud maagümnaasium enam uusi õpilasi vastu.

Viljandi Kesklinna Kool loeb seda gümnaasiumi oma eelkäijaks.

## Viited

## Välislingid
*Viljandi maagümnaasium Näitus "Koolimajad Eestis"
Heinrich Krümmeri erakool

**Heinrich Krümmeri erakool**, tavaliselt **Krümmeri õppeasutus**, ka **(Heinrich) Krümmeri (poeglaste)gümnaasium** (saksa keeles *Krümmersche Lehranstalt*), oli Võrus aastatel 1832–1866 tegutsenud poeglastekool..

Caspar Heinrich Krümmer  (1796 Westhemmerde, Vestfaal – 1873 Võru, Võrumaa) asutas  erakool-pansionaadina esimese gümnaasiumikursusega poeglaste eraõppeasutuse 1828. aastal  Eestimaa kubermangus Läänemaale  Constantin von Ungern–Sternbergile kuulunud Ehmja mõisa, mille ta tõi 1832. aastal Võrru üle. ning Krümmeri kool-pansion tegutses Võrus  aastatel 1832–1849 C. H. Krümmeri juhtimisel, seejärel 1849–1862 Herrmann Hörschelmanni (1804–1865), 1862–1866 Franz Sintenise juhtimisel.

Koolihoone krundi majas (Kreutzwaldi tänav 16 / Katariina allee 11) asub praegu Võrumaa muuseum ja Võrumaa spordikool.
## Viited

## Kirjandus
*Eisenschmidt, Heinrich. *Mälestusi Krümmeri õppeasutusest Võrus*. − Loomingu Raamatukogu. Nr 3. 2024.

## Välislingid
*
*Koolihoone pilt Rahvusarhiivi fotokogust
Anna-Liisa Kasurinen

**Anna-Liisa Kasurinen** (neiuna **Oksanen**, aastatel 1967–1989 **Piipari**; sündinud 8. mail 1940 Kivijärvi vallas) on Soome poliitik. Ta on sotsiaaldemokraatliku partei liige.

Ta oli aastatel 1979–1995 Eduskunna liige (Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridades). Ta oli 30. aprillist 1987 kuni 26. aprillini 1991 Soome kultuuriminister (ametliku nimetusega minister haridusministeeriumis, nn. teine haridusminister) ja 28. augustist 1990 kuni 26. aprillini 1991 minister transpordiministeeriumis.

Ta on väljaõppelt meditsiiniõde.
Gustav Max Schmidti Eragümnaasium

**Gustav Max Schmidti Eragümnaasium** oli õppeasutus, mis tegutses aastatel 1844–1875 Viljandis,  Veski tänaval paiknenud Wittichi majas (praegu Jakobsoni tänav 47, Eha tänava alguse vastas).

Kooli rajas 1844 Gustav Max Schmidt. Kool alustas tööd 15. veebruaril 1844 (ukj). Kool oli algul 4-klassiline ja juhendus kõrgema kreiskooli õppekavast. Aastast 1845 sai kool loa tegutseda täisgümnaasiumina (ametliku nimega **Schmidti eraõppe- ja kasvatusasutus poeglastele**) (saksa keeles *Schmidtsche Privat-Lehr- und Erziehungsanstalt für Knabes*, nimetatud ka kui *Schmidtsche Anstalt* in Fellin). Poiste Eraõppe- ja Kasvatusasutus andis õpilastele täieliku gümnaasiumihariduse ning kujunes välja seitsmeklassiline humanitaargümnaasium.

1846. aasta kevadeks oli Eraõppe- ja Kasvatusasutuses õppureid 53, 1850. aastal juba 70. Schmidti õpilaskond suurenes kuni 1855/1856. õppeaastani, mil sügissemestril oli hingekirjas 125 õpilast.

Koolis õppis 31 aasta jooksul 619 õpilast. 

1874. aastal, Gustav Max Schmidt suri ja Liivimaa rüütelkond lõi oma maagümnaasiumi, kasvatusasutust asus juhtima Viljandi Jaani koguduse pastor Leopold Krüger. Kooli krundi kui hooned ostis Liivimaa Rüütelkond, asutades vastavalt juba 1872. aastal tehtud otsusele neisse Liivimaa Maagümnaasiumi — *Livländische Landesgümnasium zu Fellin*.

Viljandi Kesklinna Kool loeb seda eragümnaasiumi oma eelkäijaks.

## Viited
Elad vaid kaks korda

**"Elad vaid kaks korda"** (originaalpealkirjaga **"You Only Live Twice"**) on 1967. aastal esilinastunud James Bondi sarja viies film. Linateose lavastas Lewis Gilbert.

See on Sean Connery viies ülesastumine agent 007 rollis. Pärast seda filmi loobus Connery ajutiselt Bondi kehastamisest, mistõttu järgmises osas "Tema majesteedi salateenistuses" mängis peaoosa George Lazenby. Connery naasis rolli veel korra ametlikus filmisarjas 1971. aasta linateoses "Teemandid on igavesed".

Filmi stsenaariumi kirjutas tuntud kirjanik Roald Dahl, tuginedes küll Ian Flemingi samanimelisele romaanile, kuid muutes oluliselt selle süžeed.

## Sisu
Külma sõja atmosfääris kaovad orbiidilt müstiliselt nii USA kui ka Nõukogude Liidu kosmoselaevad. Mõlemad suurriigid süüdistavad teineteist, viies maailma tuumasõja lävele. Briti salateenistus kahtlustab aga, et mängus on kolmas osapool ning jäljed viivad Jaapanisse. James Bond saadetakse Tokyosse, kus ta peab koostöös Jaapani luurega välja selgitama tõe. Uurimine viib ta vastamisi kuritegeliku organisatsiooni SPECTRE ja selle juhi Ernst Stavro Blofeldiga (Donald Pleasence).

## Osatäitjad
* Sean Connery – James Bond
* Akiko Wakabayashi – Aki (Jaapani luureagent)
* Mie Hama – Kissy Suzuki (amast ujuja)
* Tetsurō Tanba – Tiger Tanaka (Jaapani salateenistuse juht)
* Donald Pleasence – Ernst Stavro Blofeld (SPECTRE juht)
* Teru Shimada – hr Osato
* Karin Dor – Helga Brandt
* Bernard Lee – M
* Lois Maxwell – Miss Moneypenny
* Desmond Llewelyn – Q

## Tootmine
"Elad vaid kaks korda" oli esimene Bondi-film, mis loobus peaaegu täielikult Flemingi algmaterjali süžeest, säilitades vaid Jaapani tegevuspaiga ja mõned tegelaskujud. Film on tuntud oma mastaapsuse poolest – ainuüksi kurikaela baasiks ehitatud hiiglaslik vulkaanisisene dekoratsioon läks maksma rohkem kui kogu esimese Bondi-filmi "Dr. No" eelarve.

Filmi tunnuslaulu "You Only Live Twice" esitab Nancy Sinatra.

## Välislingid
*
Liivi rahvamaja

**Liivi rahvamaja** on liivlaste rahvamaja Lätis Liivi rannal Mazirbes.

Majale pandi nurgakivi 1938. aasta oktoobris ning maja avati 6. augustil 1939. Hoone arhitekt oli Erkki Huttunen, teda abistas Läti noor arhitekt Visvaldis Paegle.

## Viited

## Välislingid
Koeru Vabadussõja mälestussammas

**Koeru Vabadussõja mälestussammas** on Järva maakonnas Järva vallas Koeru asulas olev Vabadussõja mälestussammas. Sammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Sammas avati 5. augustil 1934 ja selle skulptor oli Juhan Raudsepp. 1941 ja 1947 sammas lõhuti. Sammas taastati samal kujul ning taasavati 23. veebruaril 1998.

## Viited

## Välislingid
*
Johann Friedrich Schultz

**Johann Friedrich Schultz** (9. detsember 1727 Lääne-Nigula – 24. detsember 1768 vkj/1769 ukj Tallinn) oli Eesti vaimulik.

1756. aastal kutsuti ta Tallinna toomkiriku kompastoriks. 1767. aastal sai ta Tallinna toomkiriku ülempastoriks, toomkiriku ülempastor  oli ühtlasi ka Tallinna superintendent. Ta oli Eestimaa konsistooriumi assessor.
## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Schultz (1689–1764) oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse  pastor, vend  Carl Gustav Schultz (1732–1774) oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse  pastor, poeg Johann Friedrich Schultz noorem (1759–1793) Jakobi koguduse pastor.
## Viited
Michael Scholbach

**Michael Scholbach** (1618 Tallinn – 1. oktoober 1673 Viru-Nigula) oli luteri vaimulik Eesti- ja Ingerimaal.

Aastast 1643/1644 oli ta Narva Jaani saksa koguduse komminister ja Narva konsistooriumi assessor, 1656–1657 saksa koguduse pastor kirikus Ingerimaal Nyenis.

Aastatel 1657–1673 oli ta Viru-Nigula koguduse pastor ning 1659–1673 ka Virumaa ja Alutaguse praost. 1656–1658 Vene-Rootsi sõja Vene vägede rüüstekäigu ajal, kui 1658. aasta sügisel põletasid moskvalased Viru-Nigula kiriku ja kirikumõisa, põgenes ta perega Soome ning naasis 1659. aasta kevadel.

1660. aastal pani Viru-Nigula kiriku pastor Michael Scholbach kirja, et talupojad toimetasid Viru-Nigula Maarja kabelis ebajumalateenistusi ja tegelesid hirmsa paganlusega, roomasid ümber kabeli ja toimetasid lastesaamise eesmärgil kõlvatuid ohverdusi. Seepärast telliti Tallinnast sõjaväeosa, et kabeli varemed maha lammutataks. Püsti ongi jäänud ainult üks otsaviil, millel iluleb kaasaegne, neitsi Maarjale pühendatud vitraažaken.

Ta tegi kirikukroonikasse Rootsi-Vene sõja kohta märkmeid, mille avaldas trükis Alutaguse praostkonna praost (1882–1903) Frommhold Hunnius.

## Viited
Martin Martini Winter

**Martin Martini Winter** (umbes 1580 Tallinn – 1638) oli Eesti vaimulik.

Aastatel 1612–1613 oli ta Tallinna toomkooli rektor. 1613. aastal ordineeriti ta Noarootsi koguduse pastoriks. 1627. aastal sai ta Ranna-Lääne praostkonna praostiks.

## Isiklikku
Martin Martini isa oli Eestimaa ja Soome vaimulik Martin Severini Winter.

Martin Martini vend oli tuntud kiviraidur Joachim Winter.

## Viited

## Välislingid
*
Ericus Johannes Albogius

**Ericus Johannes Albogius** (1610, Västergötland Rootsi – 1678, Narva Ingerimaa kubermang) oli Ingerimaa ja Eestimaa vaimulik.

Ericus Johannes Albogius õppis Tartu Academia Gustavianas, kus sai magistrikraadi.

1639–1643 oli ta kirikuhärra Ingerimaa kirikus Kattilas, 1643. aastast oli ta vaimulik Ivangorodi rootsi koguduses Ivangorodis ja Narva linnakonsistooriumi assessor, pastor Ivangorodi viitsekomandandi ooberst Georg Antoni Brakeli rügemendis, 1651. aastast Ingerimaa praost. 

1673. aastast oli ta Narva/Ingerimaa superintendent, ühtlasi oli ta Narva toomkiriku Johannese rootsi koguduse pastor.

Narva Jaani kirikus asunud Ericus Albogiuse hauakivil oli märgitud tema surma-aastaks 1675.

## Viited

## Kirjandus
*Kyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 145, Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987.
## Välislingid
*Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Albogius, Erik (1619-1678), Akatemiasampo. Suomalaiset akateemiset henkilöt 1640–1899
Jacob Alopaeus

** Jacob Alopaeus (Alopäus)** (9. juuni 1722 Peterburi – 17. november 1780 Kosemkina, Ingerimaa) oli Eestimaa vaimulik.

Jacob Alopaeus sündis 1722. aastal Peterburis, luteriusu vaimuliku, Ingerimaa Kupanitsa kiriku kirikuhärra Johan Alopaeuse  (1686–1748) peres.

1761. aastal kutsuti ta Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku Mihkli koguduse ja filiaalkoguduse (annekskoguduse) Kosemkina pastoriks. Aastast  oli ta Narva linnakonsistooriumi assessor.

## Viited
Karl Alstadius

**Karl Alstadius** (umbes 1714 – 27. juuli 1769 Hageri) oli Eestimaa vaimulik.

1737. aastal ordineeriti ta Hageri koguduse pastor-adjunktiks ja aastal 1738 sai ta selle koguduse pastoriks. Aastast 1748 oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor. Aastani 1768 oli ta Eestimaa konsistooriumiringkonna ülemapellatsioonikohtu liige.
## Isiklikku
Tema poeg Karl Gottlieb Alstadius  (1748–1775) oli Hageri koguduse pastor 1769–1775 ja tütar Anna Charlotta oli abielus  Nissi Maarja koguduse, Harju-Madise koguduse pastori ja Lääne-Harju praostkonna praosti Carl Friedrich Stürmeriga.
## Viited
Stephan Badwitz

**Stephan Badwitz (Badnitz)** (umbes 1550 Pommeri, Saksamaa – umbes 1635 Keila) oli Eesti vaimulik.

Umbes 1580. aastal ordineeriti ta Tartu sõjaväe pastoriks. 1595. aastal sai ta Hageri koguduse pastoriks ja 1600. aastal Viljandi pastoriks. 

Tema eestvõttel tehti korda Keila kirik.

## Viited
Joachim Balck

**Joachim Balck** (perekonnanimi ka *Balcken, Balecke, Balge, Balger*; umbes 1530 – 1598 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Joachim Balcke oli 1574–1588 Kuresaare koguduse pastor ja 1574. aastast ka Püha Jakobi koguduse  hooldajaõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Arved von Schmidt, DIE PASTOREN OESELS SEIT DER REFORMATION, Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sozietät, Band 5, J. G. KRÜGER, TARTU 1939, seite 14, 87
Püha Johannes

"**Püha Johannes**" võib tähendada mitut Johannese-nimelist pühakut:

* Ristija Johannes
* apostel Johannes
* püha Johannes Almuseandja (umbes 560–619)

## Vaata ka
* Johannes
Annie Lööf

**Annie Marie Therése Lööf** (neiupõlvenimi **Johansson**; sündinud 16. juulil 1983 Maramös Värnamo vallas Jönköpingi läänis) on Rootsi poliitik. Ta on aastast 2011 Rootsi Keskpartei esimees. Ta oli aastatel 2011–2014 Rootsi ettevõtluse ja innovatsiooni minister.

Ta kasvas üles Maramös Värnamo vallas Jönköpingi läänis. Augustis 2011 lõpetas ta õigusteaduse õpingud Lundi Ülikoolis.

Ta on aastast 2006 Riksdagi (Rootsi parlamendi) saadik (Keskpartei nimekirjas). 23. septembrist 2011 kuni 2. veebruarini 2023 oli ta Rootsi Keskpartei esimees. 29. septembrist 2011 kuni 3. oktoobrini 2014 oli ta Rootsi ettevõtluse ja innovatsiooni minister.

## Isiklikku
Ta on aastast 2011 abielus Carl-Johan Lööfiga. Neil on kaks tütart. Ester sündis 2015. aastal ja Saga 2019. aastal. 

Tema isa Hans-Göran Johansson on Rootsi Keskpartei poliitik.
Heinrich Bartholin

**Heinrich Bartholin** (perekonnanimena allikates ka **Bartholinus, Bertollus**; umbes 1600 Turu Soome – 1658 Jõelähtme) oli Eesti vaimulik.

Aastatel 1625–1627 oli ta Tallinna Toomkooli rektor. 1627. aastal sai ta Keila koguduse pastoriks ja 1639. aastal Pühalepa koguduse pastoriks, 1644/1645–1658 Jõelähtme koguduse pastor.

## Viited
Mairis Briedis

**Mairis Briedis** (sündinud 13. jaanuaril 1985 Riias) on Läti poksija.

## Harrastajana
Briedis on vähemalt kolmekordne Läti meister poksis – raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2008, 2009 ja 2011.

## Elukutselisena
Briedis jätkas oktoobris 2009 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 18. mai 2024) pidanud 31 kohtumist ning on võitnud neist 28 (neist 20 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 3 kohtumist. 

Ta on alates 22. novembrist 2013 olnud eri poksiorganisatsioonide (IBA, IBO, WBC) eri astmete maailmameister kehakaalus kuni 200 naela ehk 90,7 kg.

## Tunnustus
*2014 Aasta eurooplane Lätis
*2018 Kolme Tähe ordeni kavaler

## Viited

## Välislingid
*Mairis Briedis lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Boriss Bunejev

**Boriss Bunejev** (vene keeles Борис Алексеевич Бунеев; 11. august 1921 Moskva – 1. september 2015 Moskva) oli vene filmilavastaja ja stsenarist.

Aastal 1944 lõpetas Bunejev režissööri erialal VGIK-i, kus ta õppis Sergei Eisensteini käe all. Aastail 1944–1949 töötas režissöörina filmistuudios Mosfilm. Aastast 1949 oli ta Gorki-nimelise filmistuudio režissöör.

Bunejev on filmi "Jambui mäe paha vaim" (1977) lavastaja ja stsenarist.

## Välislingid
*
Alari Janson

**Alari (Papa) Janson** (sündinud 31. jaanuaril 1964 Pärnus) on eesti luuletaja. 

Ta on lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli 1982. aastal. Janson teenis 1982–1984 Nõukogude armees Türkmenistanis ja Afganistanis. 

Ta on töötanud ehitustel ja sepikojas, katlakütja ja elektriturbinistina. Elab Tootsis Pärnumaal. 

## Looming
Tema sulest on ilmunud punkmuinasjutt "Päraküla kohatu juhtum" (2006), luulekogud "Valitud tõed" (2013) ja "Sõnaviisi" (2015), "Pöörab ära" (2017) ja "Jäljed udus" (2020). 2018 ilmus lühijuttude kogumik "Meie küla ja muud lood". 

Tema luuletusi on ilmunud kogumikus "Sõnaga näkku" (2012), virtuaalluulekogus "Sahtlist Netti" (2011). Kogumikus "Pärnu Kirjarahva antoloogia 2" (2014) oli ta esindatud lühinäidendiga "Eksleja". Ta on koostanud kaks laulukogumikku: "Lõkke ääres jorisemiseks" (2005) ja "Talvised laule pimedaks ajaks" (2012). 

Kõikidele raamatutele on ta ise illustratsioonid joonistanud, samuti Siljalille raamatule "Kontakt kinnitab, et osapooli on vähemalt 2". Päevalehe esseevõistlusel "Eestimaa, minu viimane kiri sulle ja kodustele" (2015) jõudis Janson "Lits Eiva" finaali.

### Muusikaga seotud tegevus
Alari (Papa) Janson on muusiku ja laulutekstide kirjutajana osalenud Räpits bändi 1979–1981, Rääma Blue ja Pärnu Bluusiklubi Bändi tegevuses. Koos Rääma Blue, mille enamik laule on Alari (Papa) Jansoni tehtud ja Pärnu Bluusiklubi Bändiga on ta osalenud Pärnu Bluusipäevade, Emajõe Bluusi, Augustibluusi ja Etnojämmi festivalidel kui laulja ja suupillimängija. Samuti on tema lauludest kokku pandud näidend-kontsert ""Nurga" kohviku" laulud". Tema emakeelseid tekste iseloomustab teatud kurbliku alatooniga iroonia.

## Välislingid
* https://www.youtube.com/playlist?list=PL7hgV2MKWhEYrA3k7kxM8VqaE7xB1uQQH
* http://epl.delfi.ee/news/esseekonkurss/esseekonkurss-alari-janson-eestimaa-minu-viimane-kiri-sulle-ja-kodustele?id=70834587
* http://www.parnupostimees.ee/816436/tootu-trubaduur-valutab-sudant-tootsi-parast
* http://www.ohmygossip.ee/articles/17152-alari-janson-vaim-vastandub-voimule-raha-inimlikkusele-tode-on-valedega-ostetav?locale=et
* Alari Jansoni lehekülg kirjandusportaalis POOGEN
Barthold Martini

**Barthold Martini** (perekonnanimi ka **Bartholomäus**; umbes 1575 Viiburi – pärast 1634. aastat) oli Eestimaa vaimulik.

1615 sai ta Simuna koguduse pastoriks ja samal ajal oli ka Väike-Maarja koguduse pastor.

## Viited
Erich von Beeck

**Erich von Beeck** (ka Ericus, Beck, Beek; 1588 Tallinn – 16. november 1650 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

1617. aastal ordineeriti ta Niguliste diakoniks ja 1632. aastal pastoriks. Ta oli Tallinna linnakonsistooriumi assessor.

Ericus von Beeck ja hulk tema pereliikmeid on maetud Niguliste kirikusse hauakivi nr 87 alla.
## Perekond
Ericus von Beecki esimene abikaasa oli Margareta Vestring. Abielust sündis:
*Catharina, abiellus Laurentius von Akeniga.

Hiljem abiellus Ericus von Beeck Elisabeth zur Teltiga, kes oli Engelbrecht Ströyeri lesk.

## Viited
Johannes Bent

**Johannes Bent(e)** (15. august 1636 Tallinn – 25. juuni 1674 Kadrina) oli Eestimaa vaimulik.

1664. aastal ordineeriti ta Järva-Jaani koguduse pastoriks, seejärel Audru Püha Risti koguduses. 1671. aastal kutsuti ta Kadrina koguduse pastoriks. 

Benti mälestuseks koostas Joachim Salemann seenior matusetrükise "Refugium animae afflictae" (Reval, 1974).

## Viited
Johann Engelhardt Bender

**Johann Engelhard(t) Bender** (eesnimedena ka *Johann Andreas*, perenimi ka **Bönnert**; 1623 Frankfurt, Saksamaa – 1695/1699 Väike-Maarja, Virumaa Rootsi kuningriik) oli Eestimaa vaimulik ja piiblitõlkija.

Ta immatrikuleeriti juulis 1637 Rostocki ülikooli. Ta valiti 26. oktoobril 1645 Väike-Maarja koguduse pastoriks, kutsuti kohale 2. novembril 1645, ordineeriti pastoriks 26. novembril 1645 ja introdutseeriti ametisse 14. detsembril 1645. 15. veebruaril 1674 sai ta Viru ja Alutaguse praostiks ja konsistooriumi assessoriks. Aastast 1684 oli ta Eestimaa konsistooriumi direktor. Aastal 1695 jäi ta emerituuri.

Ta tegeles muu hulgas Uue Testamendi tõlkimisega eesti keelde. Ta osales 1686. aasta Liepa ja 1687. aasta Pilistvere piiblikonverentsil.

## Viited