open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi

**Ardalan Shekarabi** (pärsia keeles شکرآبی‎‎ اردلان; sündinud 28. novembril 1978 Manchesteris) on Iraani päritolu sotsiaaldemokraatlik Rootsi poliitik. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 1. oktoobrini 2019 Rootsi avaliku halduse minister.

Ta sündis aastal 1978 Manchesteris, kuid kasvas üles Shahrīāris Teherani maakonnas Iraanis. Aastal 1989 tuli ta koos emaga poliitilise põgenikuna Iraanist Rootsi. Toona lükati elamisloapalve tagasi, kuid aastal 1991 anti elamisluba humanitaarsetel põhjustel.
Vastse-Otepää vald

**Vastse-Otepää vald** (ka **Vastse-Nuustaku vald**; saksa keeles *Neu-Odenpäh*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus Aiaste külas.

Vald eksisteeris 1869–1939.

Valla alal asus Vastse-Otepää mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Suislepa vald

**Vana-Suislepa vald** (saksa keeles *Alt-Suislep*) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vallamaja asus Suislepa (Vana-Suislepa) külas.

Vald eksisteeris 1866–1935.

Valla alal asus Vana-Suislepa ja Vooru mõis.

Aastal 1935 ühendati Vana-Suislepa vald ja Uue-Suislepa vald Suislepa vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Esiliiga 2016

**Esiliiga 2016** on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 26. hooaeg, mis algas 25. veebruaril ning lõppeb 6. novembril 2016.

## Hooaja eel
Eelmise hooaja tulemuste põhjal väljalangema pidanud Vändra JK Vaprus säilitas siiski koha Esiliigas, kuna 7. kohal lõpetanud Kiviõli FC Irbis otsustas taanduda II liigasse.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Tabelikohad voorude kaupa
Selles tabelis on välja toodud meeskondade positsioonid pärast igat vooru.

## Esiliiga üleminekumängud
Hooajalõpus mängivad Esiliiga A 8. koht üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga B 3. kohaga.

*1Mängutulemus (2:3) tühistatud - Nõmme Kalju FC U21 võistkonna koosseisus osales mänguõigust mitteomav mängija Hendrik Pürg.
*2Mängu ei toimu, seoses esimese üleminekumängu tühistamisega.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Individuaalne

|-
|
#### Parimad väravakütid

#### Parimad väravavahid

#### Kübaratrikid

* 4 Mängija lõi 4 väravat.
* 5 Mängija lõi 5 väravat.

### Meeskondlik

|-
|
#### Seeriad

#### Külastatavus

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2016
*Esiliiga B 2016
*II liiga 2016
*III liiga 2016
*IV liiga 2016

## Viited
Esiliiga B 2016

**Esiliiga B 2016** on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmas liiga. Esiliiga B 4. hooaeg algab 28. veebruaril ja lõpeb 6. novembril 2016.

## Meeskonnad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## Esiliiga B üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Üleminekumängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas B ning kaotajad II liigas.

*Kahe mängu kokkuvõttes (1:0 ja 1:2) säilitas Viimsi JK koha Esiliigas B tänu võõrsil löödud värava reeglile.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+ : -2
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 03

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Parimad väravakütid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2016
*Esiliiga 2016
*II liiga 2016
*III liiga 2016
*IV liiga 2016

## Viited
Mäemõisa vald

**Mäemõisa vald** (saksa keeles *Berghof*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Mäemõisa vald Sinalepa vallaga.

Valla alal asus Mäemõisa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Muhu-Suure vald

**Muhu-Suure vald** (ka **Muhu-Suuremõisa vald**; saksa keeles *Mohn-Grossenhof*) oli vald Saaremaal Muhu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Linnuse küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga liideti vald Muhu valla koosseisu.

Valla alal asusid Muhu-Suuremõisa, Nurme ja Tamse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Loosi vald

**Loosi vald** (saksa keeles *Lobenstein*) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Ortuma külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asusid Loosi ja Põhu mõis ning Vastseliina kirikumõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati  vanast Lasva vallast, Loosi ja Pindi vallast Lasva vald.
## Viited

## Välislingid
*
Auaste vald

**Auaste vald** (saksa keeles *Wiesenau*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Auaste vald Oru vallaga.

Valla alal asus Auaste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Prangli vald

**Vana-Prangli vald** (saksa keeles *Alt-Wrangelshof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1916 ja siis liideti Vana-Prangli vald Krüüdneri vallaga.

Valla alal asus Vana-Prangli mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Babtai

**Babtai** on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Babtai valla halduskeskus. Alev asub Nevėžise jõe kallastel.
Alevis on gümnaasium, algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1853 valminud kirik ja koduloomuuseum.

## Ajalugu

Küla on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1386 ja taas aastal 1394 (*Babtindorf*). Toona oli tegemist kindlustatud külaga, millel oli võimas väravakompleks. XV sajandil sai Babtaist Leedu suurvürstide valdus, selle staatuse säilitas asula XVIII sajandini. XVI sajandil sai Babtaist alev, XVII sajandil linn. Aastal 1672 ehitati asulasse esimene kirik, mille juures aastal 1774 hakkas tegutsema kihelkonnakool Samal aastal avati Babtais postijaam. Aastal 1732 sai Babtai õiguse pidada kolm korda aastas laata. Aastal 1792 kaotas asula linnaõigused.

Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus. Tsaariajal kasutati vene keeles alevi kohta nimekuju Бобты. Pärast raudteede rajamist hakkas asula tähtsus kahanema. Aastal 1919 rajas Jurgis Urlikys lähedalasuvas Piepaliai külas Babtai Nõukogude Vabariigi, kus hakati koguma makse ning moodustati Venemaalt tulnud ja vasakpoolse ilmavaate omandanud sõduritest oma sõjavägi. Juozas Mikockuse juhtimisel suruti sealne liikumine maha, aga veel samal aastal tuli tal uuesti Babtaisse suunduda, et suruda maha sealsed Poolaga liitumist toetavate Vandžiogala ülestõusnute pooldajad.

Nõukogude ajal küüditati 34 Babtai elanikku. Saksa okupatsiooniväed hukkasid Babtai lähedal metsas 85 sealset juuti, lisaks hukati ka Vandžiogala juudid. Pärast sõda sai Babtaist kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1960 rajati sinna aianduse katsejaam, aga aastast 1987 sai selle Leedu Puu- ja Köögiviljakasvatuse Instituudi eksperimentaalmajandi keskasula.


Babtai.jpg|Babtai
Babtai gymnasium.jpg|Gümnaasium
Babtu Sv. apastalu Petro ir Povilo baznycia.jpg|Babtai kirik
Babtai. Sodininkystės ir daržininkystės institutas.JPG|Instituudi hoone


## Tuntud elanikke

* Ričardas Mikutavičius – leedu vaimulik ja luuletaja
* Vladas Nagevičius – leedu sõjaväelane ja arheoloog
* Kazys Puida – leedu näitekirjanik

## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Jõetaguse vald

**Jõetaguse vald** (saksa keeles *Jöhntack*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Jõetaguse vald Undla vallaga.

Valla alal asus Jõetaguse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kaiavere vald

**Kaiavere vald** (saksa keeles *Kayafer*) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kaiavere vald Kudina vallaga.

Valla alal asus Kaiavere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kaubi vald

**Kaubi vald** (ka **Uue-Pornuse vald**; saksa keeles *Neu-Bornhusen*) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1920.

Valla alal asus Kaubi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Marin Laak

**Marin Laak** (sündinud 13. septembril 1964) on eesti kirjandusteadlane.

1982. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli  ja 1990. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 1999. aastal kaitses ta sealsamas magistritöö "Kriitika kirjandusloo konstrueerijana. Eesti kirjanduskriitika teksti ja konteksti probleeme aastatel 1924–1928" ning 2006. aastal doktoritöö "Kirjandusajaloo mittelineaarsed mudelid: teksti ja konteksti probleeme digitaalses keskkonnas". 

Ta on alates 1987. aastast Eesti Kirjandusmuuseumi teadur ning 2006. aastast vanemteadur. 2007. aastast on ta ühtlasi ka teadusajakirja Methis. Studia humaniora Estonica peatoimetaja.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Enn Roose, ema on Marju Lauristin ja vanaema oli Olga Lauristin.

Laak on ka üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane.

## Viited

## Välislingid

*Marin Laak Eesti Teadusinfosüsteemis
Kodasema vald

**Kodasema vald** (saksa keeles *Koddasem*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kodasema vald Esna vallaga.

Valla alal asus Kodasema mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kulani vald

**Kulani vald** (saksa keeles *Kollanäs*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kulani vald Paslepa vallaga.

Valla alal asus Saare mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuru vald

**Kuru vald** (saksa keeles *Kurro*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kuru vald Koigi vallaga.

Valla alal asus Kuru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Ohtla vald

**Ohtla vald** (saksa keeles *Ochtel*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Ohtla vald Lähtru vallaga.

Valla alal asus Ohtla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Paadrema vald

**Paadrema(a) vald** (saksa keeles *Padenorm*) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Tõusi külas.

Valla alal asus Paadrema ja Mõtsu mõis.

Vallas on sündinud Harri Jõgisalu, Evald Karotoom ja Karl Ristikivi. 

1939. aasta vallareformiga läks enamus valla territooriumist Varbla valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Paenasti vald

**Paenasti vald** (saksa keeles *Pajusby*) oli vald Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Paenasti vald Soosaare vallaga.

Valla alal asus Paenasti mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kačerginė

**Kačerginė** on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Kačerginė valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal, merepinnast 49 meetri kõrgusel. Alevis on põhikool ja raamatukogu, kool tegutseb ka sanatooriumi juures. Tegemist on suvitusasulaga, kus tähtsamaks tööandjaks on sealne sanatoorium. 

## Ajalugu

Esimese aastatuhande lõpus ja teise aastatuhande alguses asus seal linnus (Pypliai linnamägi). Hiljem asus alevi läänepoolses osas Palankiai kaluriküla. Esimese maailmasõja eel rajati sinna suvitusasula, mis kandis algselt nime *Pušilas*.. Esimese Leedu vabariigi ajal suvitasid seal paljud Leedu õpetlased ja kirjanikud. Aastal 1941 asus alevi lähistel metsas Leedu vabadusvõitlejate staap, kust koordineeriti leedulaste koostööd Saksa vägedega. Pärast sõda küüditati 18 Kačerginė elanikku.

Aastal 1945 rajati sinna ambulatoorium ja postkontor, järgmisel aastal sai asulast linn. Aastal 1962 rajati sinna sanatoorium Žibutė, mis tegutseb tänapäevani, selle juures hakkas tegutsema internaatkool. Selsamal aastal avati seal motoringrada Nemuno žiedas, mis on Leedu ainuke ringrada. Linnas oli ka arvukalt pioneerilaagreid: Fučiko, Žvaigždutė, Dobilėlis, Liepsnelė.

Aastal 1997 muudeti linn aleviks. Aastal 1998 valmis sealne kabel.


Kačerginė. Pagr. gatvė.JPG|Kačerginė
Kačerginė, sanatorijos „Žibutė“ mokykla.JPG|Sanatooriumi kool
Kačerginė. Mokykla iš priekio.JPG|Põhikooli hoone
Kačerginė. Koplyčia.JPG|Kačerginė kabel
Pyplių_piliakalnis._Iš_toli.JPG|Pypliai linnamägi


## Tuntud elanikke

* Pranas Mašiotas – Leedu kirjanik
* Gintaras Aleknonis – Leedu ajakirjanik
* Vincas Mykolaitis-Putinas – Leedu luuletaja ja näitekirjanik
* Jonas Biliūnas – Leedu kirjanik
* Liudas Gira – Leedu luuletaja ja näitekirjanik
* Juozas Zikaras – Leedu skulptor
* Vytautas Landsbergis-Žemkalnis – Leedu arhitekt

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Palivere vald

**Palivere vald** (saksa keeles *Pallifer*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Palivere külas.

Valla alal asus Palivere mõis.

1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Taebla valla koosseisu. Põhjapoolne osa aga Piirsalu valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Patsu vald

**Patsu vald** (saksa keeles *Patz*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Patsu vallaga Jõgisoo vallaga.

Valla alal asus Patsu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Lautna vald

**Lautna vald** (saksa keeles *Lautel*) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Lautna vald Kloostri vallaga.

Valla alal asus Lautna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Penijõe vald

**Penijõe vald** (saksa keeles *Pennijöggi*) oli vald Läänemaal Lihula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Penijõe vald Lihula vallaga.

Valla alal asus Penijõe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kati Ong

**Kati Ong** (sündinud 21. mail 1986 Tartus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (7. lend).

Töötanud vabakutselise näitlejana ja improteatris Impeerium. Alates 2014. aastast on ta Endla teatri näitleja.

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Austraaliast pärit tsirkuse- ja teatrikunstnik Dan Renwick. Paaril on kaks poega (sündinud 2019 ja 2020).

## Viited
Pindi kirik

**Pindi Jaani kirik** on kirik Võru maakonnas Võru vallas Lasval.

Eelmise, 17. sajandil rajatud, kuid Põhjasõja ajal hävinud Rõuge abikiriku asemele valmis aastatel 1879–1881 arhitekt Johann Gottfried Mühlhauseni projekti järgi praegune kirik. Kirik pühitseti 22. septembril 1881.

Kiriku lääneküljes on massiivne eenduv torn. Kõik kiriku uksed ja aknad on teravkaarsed. Kiriku pikihoone on lameda laudlaega, eraldi kooriruum puudub. Kirikus on uusgooti stiilis altar, kantsel ja oreliväär. Altarimaal on koopia Rudolf von zur Mühleni maalitud Rõuge kiriku altarimaalist.

Kirikut kasutab Pindi Jaani kogudus.

## Kirjandus
* Eesti evangeeriumi luteriusu kirikud. Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus. Tartu 1939
* Eesti kirikud läbi sajandite. Aivo Aia tekst ja fotod. Tammerraamat, 2015
Pilkuse vald

**Pilkuse vald** (saksa keeles *Bremenhof*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Pilkuse küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asusid Pilkuse, Vidrike ja Väike-Pilkuse mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Vana-Otepää,  Päidla, Palupera, Pilkuse ja Valgjärve valla aladest Otepää vald (1939) ning Pühajärve, Palupera ja Pilkuse valla aladest moodustati Pühajärve vald (1939).
## Viited

## Välislingid
*
Mira Potkonen

**Mira Potkonen** (neiuna **Mira Miettinen**; sündinud 17. novembril 1980 Heinävesi vallas) on soome poksija.

Ta võitis naiste kuni 60 kg kaalukategoorias pronksmedali nii 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros kui ka 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs. Sama aasta amatööride maailmameistrivõistlustel Astanas sai ta samuti pronksi.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus ja kahe lapse ema. Nende pere elab Nokias.

## Välislingid
* Soome naispoksija sai kaela pronksmedali. ERR Sport. 19. august 2016
Riguldi vald

**Riguldi vald** (saksa keeles *Rickholtz*) ehk **Rikholdi vald** oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vallamaja asus Elbiku külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Riguldi ja Tuuru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rääma vald

**Rääma vald** (saksa keeles *Rawasaar*) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1920.

Valla alal asus Rääma mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Saaluse vald

**Saaluse vald** (saksa keeles *Salishof*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vallamaja asus Vana-Saaluse külas.

Vald eksisteeris 1866–1937.

Saaluse vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideerimisega alad liideti osadena,  Haanja vallaga,  Vastseliina vallaga.

Valla alal asus Saaluse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Salajõe-Saunja vald

**Salajõe-Saunja vald** (saksa keeles *Sallajöggi-Saunja*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Salajõe-Saunja vald Oru vallaga.

Valla alal asus Salajõe ja Saunja mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Toolamaa vald

**Toolamaa vald** (saksa keeles *Tolama*; ka **Ruusa vald**) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas. Vallamaja asus Leevaku külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Toolamaa mõis.

1939. aasta vallareformiga jagati vald ja Mooste, Koiola ja Toolama valla aladest moodustati Mooste vald, Räpina, Kahkva ja Toolamaa valla aladest moodustati  Räpina vald ning Veriora, Kahkva ja Toolamaa valla aladest moodustati Veriora vald.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Lõve vald

**Uue-Lõve vald** (saksa keeles *Neu-Löwel*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891.

Valla alal asus Uue-Lõve mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rasina vald

**Rasina vald** (saksa keeles *Rasin*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vallamaja asus Rasina külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Rasina ja Kõnnu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Päidla vald

**Päidla vald** (saksa keeles *Samhof*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus Neeruti külas.

Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

Valla alal asusid Päidla ja Neeruti mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kulautuva

**Kulautuva** on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Kulautuva valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal, merepinnast 78 meetri kõrgusel. Alevis on keskkool ja raamatukogu, kool tegutseb ka tuberkuloosidispanseri juures. Tegemist on suvitusasulaga, kus tähtsamaks tööandjaks on sealne tuberkuloosidispanser. Alevi nimi tuleneb tõenäoliselt leedukeelsest sõnast *kultuvė*, mis tähendab tõlkes pesulauda.

Alevis elab Leedu akvarellikunstnik Kazys Abromavičius.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1364 Marburgi Wigandi kroonikas (*Kalanten*). Toona asus see leedulaste Paštuva muinasmaakonnas. Varasemad nimekujud on veel *Galanten* (1370) ja *Golanten* (1372). Arvatakse ka, et alevi all asuval Nemunase jõe saarel sõlmisid Vytautas ja ristisõdijad aastal 1398 rahulepingu. Aastast 1578 pärineb nimekuju Колотово. XV sajandil rajati Kulautuvasse karjamõis. Aastal 1610 kasutati asula kohta nimekuju **Kolotovskis**, mis oli kasutusel aastani 1854, mil võeti kasutusele tänapäevane nimekuju,

XX sajandi alguses tekkis sinna suvitusasula. Alevi väljaehitamise kavandasid kolonelleitnant Vytautas Augustauskas ja arhitekt Jonas Kova-Kovalskis. Asula tänavad kavandati pärnadest ja robiiniatest alleedena. Aastal 1932 ehitati sinna kirik (algselt oli kabeli staatuses), mis aga aastal 1912 maha põles.

3. augustil 1946 sai Kulautuvast linn. Nõukogude ajal ehitati Kulautuvasse kultuurimaja, sanatoorium „Kregždutė“  ja tuberkuloosidispanser. Samuti peeti seal kaunase rajooni laulupidusid (aastast 2005 rajooni laulu- ja tantsupidusid). Aastail 1993–1996 leiti linna ümbrusest viis aaret. 
Aastal 2003 muudeti linn aleviks.


Kulautuva, sodai Kernavė.JPG|Kulautuva
Kulautuva, reabilitacijos ligoninė.JPG|Tuberkuloosidispanser
Kulautuva, Gulbių tvenkinys.JPG|Luigetiik
Kulautuvos Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia.JPG|Kulautuva kirik
Kulautuvos bažnyčios varpinė.JPG|Kellatorn
Kulautuvos kapinės.JPG|Kalmistu


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
EYS Veljesto liikmete loend

*Siin on loetletud üliõpilasseltsi [[EYS Veljesto]] liikmeid.*

## A
* Johannes Aavik
* Juhan Aavik
* Valmar Adams
* Rauno Alliksaar
* Loreida Allpere
* Robert Allpere (Alber)
* August Annist
* Paul Ariste
* Aleksander Aspel
## B
* Evald Blumfeldt
* Vivian Bohl
## E
* Voldemar Eller
* Pekka Erelt
* Voldemar Erm
## F
* Karlo Funk
## H
* Õie Haas
* Roopi Hallimäe
* Ott Heinapuu
* Tiit Hennoste
* Arnold Humal
## I
* Ivar Ivask

## J

* Jüri Jalvet

## K
* Boris Kabur
*Kaul Kadak
* Aleksander Kaelas
* Gustav Kahu
* Klaarika Kaldjärv
* Gea Kangilaski
* Jaak Kangilaski
* Jaan Kangilaski
* Ott Kangilaski
* Bernard Kangro
* Valdeko Kangro
* Doris Kareva
* Albert Kivikas
* Tõive Kivikas
* Jaan Kivistik
* Enn Koemets
* Jakob Koit
* Aavo Kokk
* Hans Kongas
* August Koern
* Alfred Koort
* Valter Kraner
* Janika Kronberg
*Hasso Krull
* Oskar Kruus
* Mart Kuldkepp
* Rudolf Kulpa
* Mihkel Kunnus
* Juhan Käosaar

## L
* Marin Laak
* Margo Laasberg
* Talvi Laev
* Eerik Laid
* Eduard Laugaste
* Marju Lauristin
* Mart Lepik
* Otto Liiv
* Toomas Liivamägi
* Harry Liivrand
* Siim Lill
* Liina Lindström
* Kaisa Ling
* Jüri Lipping
* Lembe Lokk
* Leida Loone
* Nigolas Loone

## M
* Nikolai Maasing
* Jaan Malin
* Ilmari Manninen
* Iko Maran
* Timo Maran
* Aksel Mark
* Heinrich Mark
* Marju Mikiver
* Olev Mikiver
* Harri Moora
* Julius Mägiste

## N
* Eeva Niinivaara
* Kaja Noodla
* Rein Nurkse
* Pent Nurmekund
* Neeme Näripä

## O
* Edgar Oissar
* Indrek Ojam
* Ants Oras
* Mart Orav

## P
* Karl Pajusalu
* Tiit Palu
* Priit-Kalev Parts
* Indrek Peedu
* Harald Peep
* Mirjam Peil
*Carolina Pihelgas
* Lauri Pilter
* Aare Pilv
* Linnar Priimägi
* Rudolf Põldmäe

## R
*Silver Rattasepp
*Kaarina Rein
*Astrid Reinla
*Evald Rink
*Hildegard Rink
*Karl Ristikivi
*Maili Roio
*Johanna Ross

## S
* Evar Saar
* Karl Saaret
* August Sang
* Mari Sarv
* Johannes Silvet
* Fanny de Sivers
* Ene-Reet Soovik

## T
* Piret Tali
* Ilmar Talve
* Heiti Talvik
* Maia Tammjärv
* Helmut Tarand
* Mari Tarand
* Enn Tarvel
* Peeter Tarvel
* Tõnis Tatar
* Eerik Teder
* Tõnu Tender
* Jaak Tomberg
* Andres Tvauri
* Urmas Tõnisson
* Kadri Tüür

## U
* Ilmar Udam
* Aino Undla-Põldmäe

## V
* Debora Vaarandi
* Voldemar Vaga
* Berk Vaher
* Tarmo Vahter
* Lauri Vaska
* Vootele Vaska
* Ann Veismann
*Eva Velsker
* Mart Velsker
*Kerstin Vestel
* Linda Vilmre
* Paul Viiding
Saara Nüganen

**Saara Nüganen** (sündinud 18. juunil 1992) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (27. lend). 

Aastatel 2016–2020 töötas ta Pärnu teatri Endla näitlejana. 2020–2024 oli ta Tartu teatri Vanemuine näitleja. 2024. aasta sügisest töötab ta taas Endla teatris.

## Teatrirolle
*2016 Mehis Pihla "Uhkus ja eelarve" (Rebecca ja Laima)
*2016 Ray Cooney/John Chapman "Mitte praegu, kallis!" (Sue Lawson)
*2016 Lewis Carroll "Alice Imedemaal" (Alice'i täditütar, Unihiir, Ärtu 2)
*2017 Arvo Valton "Inimesed akendel" (Maire Look)
*2017 Maria Lee Liivak/Mari-Liis Lill "Väljast väiksem kui seest" (Paula)
*2017 Martin Algus "Mehed, meri, maa ja naised" (erinevad rollid)
*2018 Andrus Kivirähk/A. H. Tammsaare "Elu ja armastus" (Irma Vainu)
*2018 Andri Luup "Pulli kirves" (Saara Pärn)
*2018 Krzysztof Bizio "Itk" (Anna)
*2020 Sławomir Mrożek "Tango" (Ala)

## Filmirollid
*2017 "Rohelised kassid" – kliiniku töötaja
*2019 "Talve" – Selma
*2023 "Kuulsuse narrid" – Gerda
*2025 "Jan Uuspõld läheb koju" – Kertu

## Isiklikku
Tema isa on näitleja, teatri- ja filmilavastaja Elmo Nüganen ning ema on näitleja Anne Reemann.

Saara Nüganeni elukaaslane on olnud näitleja Ott-Henrik Raidmets. 

Neil on 2023. aasta veebruaris sündinud poeg, kellele näitleja Ruut Tarmo auks pandi nimeks Ruut.

## Viited

## Välislingid
*Saara Nüganen Endla teatri kodulehel
*Saara Nüganen Vanemuise teatri kodulehel
*
Maia Tammjärv

**Maia Tammjärv** (sündinud 20. augustil 1986) on eesti literaat, kirjanduskriitik ja toimetaja.

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduste erialal, magistrikraad 2012. aastal.

2014. aastal töötas ta Tartu Linnaraamatukogu spetsialistina, 2014.–2015. aastal kirjutas jalgpalliartikleid ajalehele Tartu Postimees. 2016. aasta seisuga töötas ta ajalehe Müürileht kirjandus- ja uudistetoimetajana. 

Ta on teinud kaastööd ka ajalehtedele Postimees, Eesti Päevaleht ja Sirp, ajakirjadele Vikerkaar, Keel ja Kirjandus ning Looming; ta on kogumiku "Eesti Novell 2018" kaaskoostaja.

Maia Tammjärv on feminist, kes kirjutab aeg-ajalt artikleid ka feminismi kohta.

## Isiklikku
Tema ema on bioloog Lee Põllumaa, onu arhitekt Uku Põllumaa ja vanaisa oli arst ning poliitik Rein Põllumaa. Kirjanik Ain Kaalep oli tema emapoolne vanaonu. 

## Artikleid
* "Puudulik naine puudulikus ühiskonnas" (arvustus: Elo Viiding. "Teised"). Keel ja Kirjandus 2/2014, 140-143.
* "Täitmatu tühjuse täitumisest" (arvustus: Mudlum. "Ilus Elviira"). Vikerkaar 12/2015, 113-114
* "Kaine september: nädal üks". Müürileht, 7. september 2015.

## Viited
André Gomes

**André Filipe Tavares Gomes** (sündinud 30. juulil 1993 Grijós) on Portugali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille.

## Klubikarjäär
### Benfica

André Gomes alustas oma profikarjääri Benficas 2012. aastal.

Ta tuli 2013–14 hooajal klubiga Portugali meistriks ja võitis ka karikavõistlused ning liigakarika. 2013. ja 2014. aastal jäi ta Euroopa Liigas mõlemal korral hõbedale.

Gomes mängis Benficas kahe hooaja peale 40 mängu ja lõi kolm väravat. 

### Valencia

2014. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel Hispaania meeskonnaga Valencia. Järgmisel hooajal liitus ta klubiga juba püsivalt.

### Barcelona

2016–17 hooaja eel siirdus Gomes Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. 

Ta tegi oma klubidebüüdi 18. augustil Hispaania superkarika mängus Sevillaga, katalaanid võitsid 3:0. Debüütvärava lõi Gomes 19. märtsil 2017 Valencia vastu. 

André Gomes lõi 26. aprillil 2017 kaks väravat, kui Barcelona võitis kodus Osasuna meeskonda 7:1.

27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Copa del Rey finaalis Alavési 3:1.

### Everton
2018. aasta augustis suundus ta üheks hooajaks laenule Inglismaa kõrgliigaklubisse Everton. 2019. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

## Koondisekarjäär

Gomes mängis Portugali noortevõistkondades 37 korda, 6 korda U21 koondises.

2016. aastal tuli ta Portugali jalgpallikoondisega Euroopa meistriks.

2017. aastal jäi ta koondisega Konföderatsioonide karikavõistlustel kolmandaks.

## Saavutused

### Klubid
;Benfica
* Primeira Liga: 2013–14
* Taça de Portugal: 2013–14
* Taça da Liga: 2013–14
;Barcelona
* La Liga: 2017–18
* Copa del Rey: 2016–17, 2017–18
* Hispaania superkarikas: 2016

### Rahvuskoondis
;Portugali jalgpallikoondis
* Kuldmedalist 
** UEFA Euroopa meistrivõistlused: 2016

### Individuaalsed
* UEFA Euroopa Liiga hooaja sümboolne meeskond: 2013–14

## Viited

## Välislingid
Triatlon 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Triatlon]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** Rio de Janeiros toimus 18. ja 20. augustil ning võistlused peeti Fort Copacabanas. Triatlonis võistles 110 sportlast 42 riigist ning välja jagati kaks komplekti medaleid.

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed




Finaal: 18. august 
Osavõtjaid: 55
Olümpiavõitja 2012: Alistair Brownlee, Suurbritannia
Ametlikud tulemused


### Naised




Finaal: 20. august 
Osavõtjaid: 55
Olümpiavõitja 2012: Nicola Spirig, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalitabel
Conwy raudteesild

**Conwy raudteesild**, ka **Tubular Railway Bridge**,  on raudteesild Conwy jõel Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit. 

Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Pärast Britannia silla põlemist 1970. aastal on see ainus sild, mis on säilinud insener Robert Stephensoni 19. sajandil projekteeritud täisnurkse toru kujulistest talasildadest.

## Silla rajamine
Kaheteeline raudteesild ehitati aastatel 1846–1849 Stephensoni projekti järgi. Ehitustöid korraldas Stephenson koos William Fairbairni ja Eaton Hodgkinsoniga. Püloonid projekteeris arhitekt Francis Thompson.

Tarinduselt on Conwy raudteesild talasild, talakanduriks valiti kaks kõrvu asetatud täisnurkset toru. Torud on kokku needitud sepisterasest valmistatud raudlehtedest. Silla raudkonstruktsioonid valmistas firma Easton & Amos.

Silla sildeava pikkus on 125 m.

## Rekonstrueerimine
1899. aastal lisati sillale vahetoed malmpostide näol, et vähendada sisejõude silla torukanduris. 
 

## Vaata ka
*Conwy rippsild

## Viited

## Välislingid
Britannia sild

**Britannia sild** (ka *Britannia Tubular Bridge*, kõmri *Pont Britannia*) on sild üle Menai väina Bangoris Walesis. Sild ühendab Suurbritannia ja Anglesey saart.

Sild on nime saanud väina keskel oleva kaljurünka järgi, millele toetub üks sillasammas.

Britannia sild arvati 1966. aastal 2. järgu arhitektuurimälestiseks. 

## Silla rajamine
Üle Menai väina viiv rippsild ei rahuldanud 1840. aastatel enam üha suurenevat liiklust. Pealegi sai selgeks, et rippsillad ei sobi rongiliikluseks eeskätt sõidutee vähese jäikuse tõttu. Insenerid William Fairbairn ja Robert Stephenson kaalusid kaheavalise metallkaarsilla (avadega 107 m) ja kõrgetele sammastele toetuva tavapärase talasilla lahendusi, kuid tulid lõpuks originaalsele lahendusele valida talakanduriks toru. Pärast ulatuslikke katseid tehases otsustati sild ehitada kahe kõrvu asetatud täisnurkse toruna. Torud neediti kokku sepisterasestvalmistatud raudlehtedest. 

Kaheteeline raudteesild ehitati aastatel 1846–1850 Stephensoni projekti järgi.
Konsultantidena olid kaastegevad insenerid William Fairbairn ja Eaton Hodgkinson. Ehitustöid juhtis Stephenson. Torutalad tehti valmis kaldal, sõidutati siis praamidel paigalduskohale ja tõsteti tugedele tungraudadega.

Silla üldpikkus on 432 m. Kaks keskmist ava on sildeava pikkusega 146 m ja kaks külgmist ava silletega 70 m.

Sild avati liikluseks 5. märtsil 1850. Kuna rööbastee asus toru sisemuses, sõitsid rongid sellel sillal nagu tunnelis.

## Taastamine ja rekonstrueerimine
1970. aastal sild põles. Kui põlemine lõppes, selgus, et metalltarindid olid sisepingeist niivõrd deformeerunud, et nende taastamine endisel kujul ei olnud võimalik.

Taastamisel keskmised, 140-meetrised avad sillati teraskaarsõrestikega, külgmised, 70-meetrised avad tehti talakandureiga, mida keskelt toetati saledate raudbetoonpostidega. Seejuures projekteeriti kandvad tarindid arvestusega, et hiljem oleks võimalik juurde ehitada veel teine sõidukorrus.

Pärast kaks aastat kestnud taastus- ja rekonstrueerimistöid avati Britannia sild üheteelisena rongiliikluseks 30. jaanuaril 1972. 

1980. aastal avati silla ülemine korrus üherajalise sõiduteega autotranspordile. 

## Vaata ka
*Conwy raudteesild

## Viited

## Välislingid
Lapės

**Lapės** on alev Leedus Kaunase rajoonis, Lapėse valla halduskeskus. Alev asub Nerise jõe kallastel.
Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1639 valminud renessansskirik ja mõisakompleks.

Alevis kasvatatakse juurvilja ja sigu, seal töödeldakse ka puitu ja valmistatakse plastbasseine. Alevi serval on karjäär, kust kaevandatakse savi. Varem asus seal ka Leedu televisiooni translatsioonimast.

Alevi nimi tähendab tõlkes rebaseid.

## Ajalugu

Sealset mõisa on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1567. Aastal 1591 sai selle omanikuks Severinas Bonaras. XVII sajandil olid mõisa omanikeks Valatkevičid, kes lasid sinna ehitada ka kiriku. Algul oli see kohaliku kihelkonna keskus, aga aastast 1731 sai sellest Karmėlava kihelkonda kuuluv kabel. Aastal, mil kirik valmis, sai mõisa omanikuks aga Jonas Alfonsas Liackis, kes rajas mõisa peahoone.

Sealse mõisa ja selle juures oleva küla omanikud vahetusid kiiresti – nende seas olid Chelkovskid, Tyszkiewiczid, Čackid, Ratautased ja Sakalauskased. Aastal 1893 sai Lapėse kirikust taas kihelkonnakirik. Aastal 1898 see renoveeriti.

Esimese maailmasõja järel sai sealse mõisa omanikuks Antanas Merkys. Aastal 1920 olid 55% sealsetest elanikest poolakad. Aastal 1926 oli külas 4604 elanikku, neist 4144 olid poolakad, 267 venelased ja 138 leedulased, lisaks elas seal veel 28 juuti ja 27 sakslast. 1930. aastatel rajati sinna põllumajandusühistu ja krediidiühistu. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid üheksa sealset elanikku. Nõukogude ajal oli Lapės kohaliku sovhoosi keskasula. Sealse mõisa peahoone põles aastal 1985 maha.


Lapės.JPG|Lapės
Mažųjų_Lapių_kapinės.JPG|Kalmistu
Lapiu_miestelio_baznycia.jpg|Kirik
Lapių_dvaras._Liekanos.jpg|Mõisa peahoone asukoht


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Vytautas Suure Ülikool

**Vytautas Suure Ülikool** (leedu keeles *Vytauto Didžiojo universitetas*; lühend *VDU*) on Leedus Kaunases asuv, 1922. aastal asutatud ja 1989. aastal taasasutatud ülikool. Ülikoolis õpib umbes 8800 üliõpilast.

## Ajalugu
**Leedu Ülikool** (*Lietuvos universitetas*) asutati Leedu ajutises pealinnas Kaunases 1922. aastal. 1924. aastal moodustati ülikooli põllumajandus- ja metsandusteaduskonna ning Dotnuva Põllumajanduskooli baasil Põllumajandusakadeemia (praegune Aleksandras Stulginskise Ülikool). 1930. aastal sai Leedu Ülikooli uueks nimeks Vytautas Suure Ülikool (Leedu suurvürsti Vytautase järgi). 

Märtsis 1943 ülikool suleti Saksa okupatsioonivõimude poolt. 

1944. aastal avati ülikool Nõukogude võimude poolt nelja teaduskonnaga: ajaloo-keeleteaduskond, ehitusteaduskond, tehnoloogiateaduskond ja arstiteaduskond. 1949. aastal ülikool reorganiseeriti, ajaloo-keeleteaduskond viidi Vilniusesse. 1950. aastal ülikool suleti ja järelejäänud üksuste põhjal avati 31. oktoobril 1950 Kaunase Polütehniline Instituut ja Kaunase Meditsiiniinstituut. 

4. juulil 1989 võttis Leedu Ülemnõukogu vastu seaduse Vytautas Suure Ülikooli taasasutamise kohta ning sama aasta sügisel algas õppetöö uuesti. 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Rahukorpus

**Rahukorpus** (inglise keeles *US Peace Corps*) on Ameerika Ühendriikide valitsuse juhitav vabatahtlike üksus, mille missioon on korraldada humanitaarabi vahendamist abivajavatesse maadesse, samuti osutada tehnilist ja majanduslikku abi sotsiaalse ja majandusliku arengu tõhustamiseks. Abi vahendamiseks tegutsevad Rahukorpuse liikmed välisriikides, kui USA valitsus on saanud sellekohase kutse abivajava riigi valitsuselt. 

USA president John F. Kennedy tuli arengumaadele humanitaarabi osutamise organisatsiooni loomise ideega välja presidendikampaania ajal, kui ta esines 14. oktoobril 1960 Michigani ülikoolis Ann Arboris. Hiljem nimetas ta kavandatud organisatsiooni "rahukorpuseks". Ametlik asutamine toimus 1. märtsil 1961. aastal, kui presidendiks valitud John F. Kennedy kirjutas alla määrusele (*Executive order*) nr. 10924, mille käivitamiseks andis Kongress loa 21. septembril 1961. Kennedyle oli Rahukorpuse idee eeskujuks Suurbritannia Ülemeremaade Vabatahtliku Teenistuse (*Volunteers in Service Overseas, VSO*) programm. Alates Rahukorpuse loomisest on sellega ühinenud üle 235 000 USA kodaniku. Rahukorpuse liikmed on tegutsenud 141 riigis.

Rahukorpuse vabatahtlikud on tavaliselt kõrgharidusega USA kodanikud, nii mehed kui ka naised. Iga vabatahtlik läbib kolmekuulise väljaõppe, mille järel võib töötada kaks aastat välismaal. Pärast selle aja möödumist saavad soovijad taotleda teenistuse pikendamist. Rahukorpuse liikmed tegutsevad valdavalt arengumaades (Kolmanda Maailma riikides) koostöös asukohamaa valitsuse ja valitsusväliste organisatsioonidega. Tegutsetakse koolides, abistatakse mittetulundusühinguid, konsulteeritakse ettevõtjaid, vahendatakse infotehnoloogiat, antakse nõu põllumajanduses ja tegeletakse keskkonnaprobleemidega. 

1982. aastal nimetas president Ronald Reagan Rahukorpuse direktoriks Loret Miller Ruppe. Tema algatas mitmeid ettevõtlusega seotud programme. Nende programmidega liitus arvukalt konservatiivse ja vabariikliku poliitilise orientatsiooniga vabatahtlikke, kes nägid võimalust Rahukorpuse sildi all arendada arengumaades ettevõtlust ja asutada seal USA kompaniide tütarettevõtteid.

Esimese kutse Rahukorpuse liikmetele lähetasid 1961. aastal Ghana president Kwame Nkrumah ja Tanganjika (Tansaania) president Julius Nyerere. 1990. aastatel tegutsesid Rahukorpuse liikmed ka endistes Ida-Euroopa sotsialistlikes riikides. Esimesteks soovijateks olid Poola (tegutses 1990 – 2001), Ungari (1990 – 1997) ja Tšehhoslovakkia (1990 – 1997). Rahukorpuse liikmed abistasid kohalikke võimustruktuure ning organisatsioone hariduse, tervishoiu ja põllumajanduse korraldamises ning demokraatliku riigikorra ülesehitamise küsimustes. Rahukorpus tegutses 1992 - 2002. aastal ka Eestis, Lätis ja Leedus olles abiks keeleõppe korraldamisel ja humanitaarabi vahendamisel. Rahukorpus tegutses ka aastatel 1992 - 2003 Venemaal ning on tänaseni aktiivne Armeenias (alates 1992), Gruusias (alates 2001), Kõrgõzstanis (alates1993) ja Ukrainas (alates 1992).
Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali tee

**Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali tee** (registrinumbriga 24182) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 14,9 km.

Tee saab alguse Päigiste külas Sultsi – Abja-Paluoja tee 19. kilomeetrilt, läbib Vana-Kariste ja Maru küla ning lõpeb Kamali külas.

Tee 7. kilomeetril Vana-Karistes lõppevad teel 9,9 km pikkune Uue-Kariste – Vana-Kariste tee ja 8 km pikkune Veelikse – Vana-Kariste tee. Tee 14. kilomeetril asub sild üle Halliste jõe.

Tee kulgeb Halliste ürgoru servas, tee äärde jäävad Kariste järv, Koodiorg, Vana-Kariste hõberemmelgas ning Kullamäe männid ja kadakas.

## Viited
Nina Ponomarjova

**Nina Ponomarjova** (neiupõlvenimi **Nina Romaškova**; 27. aprill 1929 Sverdlovski oblast – 19. august 2016 Moskva) oli Nõukogude Liidu kettaheitja. Ta oli esimene Nõukogude Liitu esindanud sportlane, kellest sai olümpiavõitja.

Ponomarjova alustas sportlaskarjääri pikamaajooksjana. 1948. aastal hakkas ta tegelema kettaheitega ja järgmisel aastal saavutas ta Nõukogude Liidu meistrivõistlustel juba kolmanda koha.

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis sai temast Nõukogude Liidu esimene olümpiavõitja. 20. juulil toimunud finaalvõistlusel võitis ta kuldmedali olümpiarekordiga 51.42 ja edestas teise koha saanud kaasmaalast Jelizaveta Bagrjantsevat enam kui nelja meetriga. Pärast olümpiamänge püstitas Ponomarjova 9. augustil 1952 Odessas armee meistrivõistlustel maailmarekordi 53.61-ga, parandades Nina Dumbadzele 1951. aastast kuulunud tippmarki 24 sentimeetriga. Aga juba sama aasta 18. oktoobril ületas Dumbadze tema tulemuse uuesti.

1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bernis võitis ta kuldmedali tulemusega 48.02. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta 52.02-ga pronksmedali. Ponomarjova kordas olümpiavõitu 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas, kui heitis parimal katsel 55.10. Hiljem tuli veel 1962. aasta Euroopa meistrivõistlustel Belgradis kuuendaks ja sai 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs 11. koha.

Ta tuli Nõukogude Liidu meistriks kettaheites aastail 1951–1956 ja 1958–1959.

Tema isiklik rekord kettaheites oli **56.62** (1955).

## Maailmarekord
Ta püstitas ühe maailmarekordi:

## Viited

## Välislingid
*
Saksaveske järv

**Saksaveske järv** (ka *Saksaveski paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Karksi ürgorus, haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas.

Saksaveske järve pindala on 1,9 ha, keskmine sügavus 1,9 m, suurim sügavus 2,65 m, kaldajoone pikkus 852 m, kõrgus merepinnast 49,5 m. Järv on paisutatud Halliste jõele, järve suubub ka Kutsiku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järve kaldal kasvab kaitsealune Polli elupuu.

Saksaveske järv on tegevuspaigaks August Kitzbergi jutustuses „Koopavana“ (1893) ja kaksikjutustuses „Veli Henn“ (1901) ja „Hennu veli“ (1904), viimastes kannab järv nime Nõuni järv.

## Vaata ka
*Halliste jõgi
*Karksi ürgorg
*Polli küla
*Polli elupuu

## Viited

## Välislingid
*
*
Lippe-Brake

**Lippe-Brake** oli krahvkond Saksamaal. See loodi aastal 1613 pärast Lippe krahvi Simon VI surma, kui tema valdus jaotati tema kolme poja vahel, kusjuures tema teine poeg Otto sai Lippe-Brake territooriumi. Pärast krahv Ludwig-Ferdinandi surma aastal 1709 päris Lippe-Brake vanem Lippe-Detmoldi liin.

## Lippe-Brake krahvid (1613–1709)

* **[[Otto (Lippe-Brake)|Otto]]**, krahv 1613–1657 (elas 1589–1657)
** **[[Kasimir (Lippe-Brake)|Kasimir]]**, krahv 1657–1700 (elas 1627–1700)
*** **[[Rudolph (Lippe-Brake)|Rudolph]]**, krahv 1700–1707 (elas 1664–1707)
** *krahv Friedrich von Lippe-Brake (elas 1638–1684)*
*** **[[Ludwig-Ferdinand (Lippe-Brake)|Ludwig-Ferdinand]]**, krahv 1707–1709 (elas 1680–1709)

*1709. aastal läks [[Lippe-Detmold]]ile*.
Štšaslõvtseve

**Štšaslõvtseve** (ukraina keeles Щасливцеве) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Genitšeski rajoonis. Elanike arv on 1461.


Fail:Road sign in Shchaslyvtseve.jpg
Fail:Beach in Shchaslyvtseve.jpg
Fail:Lake near Shchaslyvtseve beach.jpg
Fail:Hot spring near Shchaslyvtseve 2.jpg
Fail:Salt lakes near Shchaslyvtseve.jpg
Fail:Beach near Shchaslyvtseve (near the hot spring).jpg
Fail:Щасливцеве - panoramio (6).jpg
Kunõtše

**Kunõtše** (ukraina keeles Куниче) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 736.
Kambodža 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kambodža]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 6 sportlasega, kes võistlesid neljal spordialal.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Kergejõustik
### Mehed
*Neko Hiroshi – maraton

### Naised
*Nary Ly – maraton

## Maadlus
### Naised
* Chov Sotheara

## ''Taekwondo''
### Naised
* Sorn Seavmey

## Ujumine
### Mehed
* Pou Sovijja
### Naised
* Hemthon Vitiny

## Välislingid
*https://www.olympic.org/cambodia
*Kambodža Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Kambodža sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Läänemere Linnade Liit

**Läänemere Linnade Liit** (inglise keeles **Union of the Baltic Cities**, lühend UBC) on Läänemerd ümbritsevate riikide linnu ühendav organisatsioon, mis loodi aastal 1991. 

Liitu kuulub 2016. aastal sadakond kohalikku omavalitsust kõigist Läänemerd ümbritsevatest maadest (Eesti, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Venemaa, Poola, Saksamaa, Läti, Leedu). 

Läänemere Linnade Liit koosneb sekretariaadist (asukohaga Gdansk, Poola) ja seitsmest komisjonist.

Eesti kohalikest omavalitsustest kuuluvad Läänemere Linnade Liitu:
* Tallinn
* Pärnu
* Elva
* Haapsalu
* Hiiu vald
* Jõgeva
* Jõhvi
* Keila
* Kuressaare
* Maardu
* Narva
* Rakvere
* Sillamäe
* Tartu
* Viljandi
* Võru

## Välislingid
*Koduleht
*Läänemere Linnade Liit Kohalike omavalitsuste portaal
Iisraeli kuningriik (Samaaria)

**Iisraeli kuningriik** (heebrea keeles מַמְלֶכֶת יִשְׂרָאֵל) oli kuningriik Levanti aladel, mis eksisteeris umbes aastatel 930 eKr – 720 eKr, kuni selle vallutas Uus-Assüüria suurriik. Kuningriigi tähtsamad linnad olid Sihem, Tirza ja Samaaria. 

Piibli andmetel oli Iisraeli kuningriik üks kahest pärast Iisraeli ja Juuda ühendatud monarhiate kuningriigi lagunemist tekkinud riigist.

Ajaloolased kasutavad sellele riigile viidates tihti termineid "Põhja kuningriik" või "Samaaria kuningriik", et seda eristada lõunas asunud Juuda kuningriigist.

Pärast Taaveti ja Saalomoni valitsemisaega lõid kümme põhjapoolset hõimu Jerobeam I juhtimisel umbes 926 eKr sellest lahku ja asutasid Palestiina põhjaosas omaette riigi, mille nimeks jäi Iisrael. Omri (876–869 eKr) rajas uue pealinnana Samaaria ning sõlmiti tihedad dünastilised sidemed Tüürosega. 

Iisraeli kuningriigi tõusuajad olid 9. sajandi I pool eKr ja 8. sajandi I pool eKr. Iisraeli riik ei olnud nii ühtne ning allus kergemini välismõjudele (eriti Foiniikia omadele), austati kaanani jumalaid, mida soosis kuningas (869–850 eKr) Ahab ja ta naine, Tüürose kuninga tütar Iisebel. Ahabi ajal osales Iisrael Damaskuse ja Uus-Hetiidi riikide kõrval Assüüria-vastases koalitsioonis, mis Salmanassar III-lt lüüa sai. Väepealik Jehu kukutas Omri dünastia võimult – Iisebel tapeti – ja Jehu sai kuningaks. Kuningas Jerobeam II, kes valitses 8. sajandi teisel poolel, võitles pidevalt Juudaga ning aramealaste Damaskuse riigiga. 

8. sajandi teisel poolel eKr sõlmis Iisrael taas tugevnenud Assüüria vastu liidu Damaskuse Juuda ja Egiptusega, kuid Juuda kuningriik sõlmis Ahase ajal (735–715 eKr) liidu Assüüriaga, aidates nii kaasa Iisraeli langusele. 732 eKr vallutasid assüürlased Damaskuse. Iisraeltunnistas Assüüria ülemvõimu 722 aastal eKr vallutasid assüürlased Iisraeli pealinna Samaaria ja asustasid kuninga ja ülikkonna ning suure osa Iisraeli rahvastikust Mesopotaamiasse ja Meediasse ning asemele asustati elanikke Mesopotaamiast ja Araabiast.
## Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad
# Jerobeam I (922–901 eKr)
# Naadab (901–900 eKr)
# Baesa (900–877 eKr)
# Eela (977–876 eKr)
# Simri (876 eKr)
# Omri (876–869 eKr)
# Ahab (869–850 eKr)
# Ahasja (850–849 eKr)
# Jooram (849–842 eKr)
# Jehu (842–825 eKr)
# Joohas (815–801 eKr)
# Joas (801–786 eKr)
# Jerobeam II (786–746 eKr)
# Sakarja (746–745 eKr)
# Sallum (745 eKr)
# Menahem (745–738 eKr)
# Pekahja (738–737 eKr)
# Pekah (737–732 eKr)
# Hoosea (732–722 eKr)
Tšaulske

**Tšaulske** (ukraina keeles Чаульське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 91. Pindala on 0,47 km².
Balti armastuslood

"**Balti armastuslood**" on 3 jaost (lühimängufilmist) koosnev filmikomplekt. Komplekti režissöör on Peeter Urbla. Komplekti tootsid Filminor ja Exitfilm. Lühimängufilmid räägivad armastuslugudest Baltimaade taasiseseisvumise (sh Eesti taasiseseisvumise) sündmuste keerises.

Filmi 1. jagu on Eestile keskendunud ja kannab pealkirja "**Mattias ja Ann**".

Filmi 2. jagu on Lätile keskendunud ja kannab pealkirja "**Regina ja Sergei**".

Filmi 3. jagu on Leedule keskendunud ja kannab pealkirja "**Vitautas ja Juozas**".

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Sergi Roberto

**Sergi Roberto Carnicer** (sündinud 7. veebruaril 1992 Reuses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliigaklubis Como. 

Ta on enamasti poolkaitsja, aga võib mängida ka kaitsjana.

## Klubikarjäär
### Barcelona
Roberto debüteeris Barcelona meeskonnas 2010. aastal. Ta on selle koosseisus tulnud kuus korda Hispaania meistriks ja võitnud viis karikat. 

Ta aitas Kataloonia klubil võita hooaegadel 2010–11 ja 2014–15 Meistrite Liiga.

8. märtsil lõi Sergi Roberto Barcelona meeskonnas värava, kui katalaanid alistasid Paris Saint-Germaini kodus 6:1. Tema 95. minutil löödud värav viis Barcelona Meistrite Liiga veerandfinaali.

## Koondisekarjäär
5. septembril 2016 mängus Liechtensteiniga lõi Roberto oma debüütvärava Hispaania koondises.

## Saavutused

### Klubid
;Barcelona
* La Liga: 2010–11, 2012–13, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2022/23
* Copa del Rey: 2011–12, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2020–21
* Hispaania superkarikas: 2010, 2016, 2018, 2023
* UEFA Meistrite Liiga: 2010–11, 2014–15
* Euroopa superkarikas: 2015
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2015

## Viited

## Välislingid

* Profiil FC Barcelona kodulehel
Pontcysyllte akvedukt

**Pontcysyllte akvedukt** (kõmri *Traphont Ddŵr Pontcysyllte*) on laevatatav akvedukt  üle Dee jõe  oru Wrexhamis Walesis. Akvedukt kannab  Llangolleni kanalit.

Pontcysyllte akvedukt arvati Suurbritannias 1963. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.  2009. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Akvedukti rajamine
Akvedukt ehitati aastatel 1795–1805 inseneride Thomas Telfordi ja William Jessopi juhtimisel. Rajatis, mis algselt oli Ellesmere'i kanali osa, avati 26. novembril 1805.

19-avalise akvedukti üldpikkus on 307 m, laius 3,7 m, (renni) sügavus 1,6 m ja iga ava silde pikkus on 13,7 m. Akvedukti sildeehitis koosneb malmrennist, mis toetub malmkaarkanduritele (iga ava kohta 4 malmkaart), mis omakorda toetuvad kõrgetele kivisammastele. Kivisambaid on 18. Malmrennist kanali kõrgus jõe veepinnast on 38,7 m.

## Viited

## Välislingid
Kass kukub käppadele

"**Kass kukub käppadele**" on 1999. aasta Eesti mängufilm, mis koosneb kolmest lühimängufilmist. Filmi režissöörid on Jaak Kilmi (1. lühimängufilm: "Tähesõit"), Peter Herzog (2. lühimängufilm "Harjutusi Florianile") ja Rainer Sarnet (3. lühimängufilm "Pauli laululaegas"). Mängufilmi tootis Exitfilm.

## Viited

## Välislingid
*
*
*