open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Golden (Harry Stylesi laul)

**"Golden"** on briti laulja Harry Stylesi singel tema teiselt sooloalbumilt "Fine Line" (2019). Laulu kirjutas Styles koos Mitch Rowlandi, Tyler Johnsoni ja Kird Harpooniga. Johnson ja Harpoon tegelesid vastavalt produtseerimise ja kaasproduktsiooniga.

Lugu teenindati kaasaegne hittraadio formaatides Ühendkuningriigis 23. oktoobril 2020 albumi viienda singlina. USA-s teenindati lugu vastavalt 26. ja 27. oktoobril 2020 adult contemporary ja contemporary hit radio formaadis. See laul saavutas Ühendkuningriigi singlite edetabelis 26. ja USA ''Billboard'' Hot 100 57. koha.
Muru-pungsammal

**Muru-pungsammal** (*Bryum caespiticium*) on pungsamblalaadsete seltsi (*Bryales*) pungsamblaliste sugukonda (*Bryaceae*) pungsambla perekonda (*Bryum*) kuuluv sammaltaim. 

## Kasvukoht
Muru-pungsammal kasvab nii kuivades kui ka niisketes valgusrikastes kasvukohtades, paljanditel, loodudel, teepervedel, raudteetammidel. Võib kasvada väga sagedalt. Eestis leidub seda kõikjal. Muru-pungsammal ei ole looduskaitse all olev sammal. 

## Liigi kirjeldus
Muru-pungsammalt on võimalik hästi ära tunda selle järgi, et tal on väga pikad lehetipud, suudme alt tugevasti ahenenud eoskupar, urni suudmel väga hõredalt asetsevad välishambad ja väikesed eosed. Muru-pungsammal võib värvuselt olla valkjaskollane või hallikasroheline aga ka pruunikas. Ta kasvab 0,5–2 cm kõrguseks.

Muru-pungsammal on tavaliselt väga tiheda muruna kasvav sammal. Muru-pungsambla vars on tihedalt harunenud, varre alus risoidviltjas, paljude lühikeste või harvem ka pikemate flagellitaoliste harudega. Sambla lehed on lai-munajad kuni lantsetjad. Lehe tipp on pikalt teritunud. Sambla leheservad on kitsamatest rakkudest moodustunud kas ebaselge, harvem enamvähem selge palistusega või palistus puudub. Lehed on alusest kuni peaaegu tipuni allapoole käändunud. Lehe tipp on sile või nõrgalt hambuline. Tema leherood on ülaosas kollakasroheline ja see väljub lehe tipust väga pikalt. Lehelaba keskosas on rakud 12–15 µm laiad ja 30–70 µm pikad. Rosetti moodustavatel lehtedel on rakud lehe alaservas lühemad ja laiemad, need võivad olla ruudu- ja püstkülikukujulised ning kergelt puhetunud. 

## Paljunemine
Vegetatiivselt paljuneb ellipsoidsete või kerajate, pruunide või oranžide sigikehadega, mis on umbes 100–200 µm läbimõõduga. Sigikehad arenevad risoididel, mis on iseloomulik lubjarikastes kasvukohtades kasvavatele taimedele.

Muru-pungsammal on kahekojaline sammaltaim. Tema harjas on 1,5–4,5 cm kõrgune, värvuselt punane või pruun. Muru-pungsambla eoskupar on rippuv või longus, äraspidimunajas või ellipsoidne kuni silinderjas. Kaelaosa on järsult või pikkamööda ahenev lühike või kuni urni pikkusega. Eoskupra värvus võib olla helekollane kuni tumepruun. See on 2–4,5 mm pikk ja 0,5–1 mm lai. Eoskupar on kuivalt suudme alt tugevasti ahenenud. Eoskupra välishambad asuvad kupra suudmel hõredalt ja on värvuselt pruunikad või kahvatukollased. Neil esineb arvukalt liistakuid. Kupra sisehambad on värvuselt kollakad ja laiad ning laiade avadega. Kupra ripsmed on väga pikkade jätketega. Sõõr on 2-3 rakurea laiune ja see eraldub rulludes. Kupra kaas on suur, koonusjas, terava või tömbi tipuga. Muru-pungsambla eosed on 9–15 µm läbimõõduga, siledad, harva hõredalt peenenäsalised. Eosed valmivad suvel. Sammal on vormirikas. 

## Viited
Coullemont

**Coullemont** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 24 km Arrasist edelas teede D23 ja D80 ristumiskoha ümbruses, Somme'i departemangu piiril.

## Huviväärsused

* St. Nicholase kirik, pärineb 13. sajandist
* Sõjahaud

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kahevõistlus 2022. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[2022. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti Snow Ruyi riiklikus suusahüppekeskuses ja põhja suusaalade ja laskesuusatamise keskuses. Võistlused toimusid 9.–17. veebruarini ja välja jagati kolm medalikomplekti: kaks individuaalvõistlusel ja üks meeskonnavõistluses.

Kokku jagati spordialale 55 kvoodikohta (kõik mehed), sama palju kui neli aastat varem 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Normaalmägi + 10 km




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 45
Riike: 17
**[[Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel#Normaalmägi+10km|Olümpiavõitja 2018]]**: Eric Frenzel,  
**[[2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Normaalmägi HS 106+10 km|Maailmameister 2021]]**: Jarl Magnus Riiber,  
**[https://medias2.fis-ski.com/pdf/2022/NK/4251/2022NK4251ROF.pdf Ametlikud tulemused]**


### Suur mägi + 10 km

				

Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Riike: 18
**[[Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel#Suur mägi+10km|Olümpiavõitja 2018]]**: Johannes Rydzek,  
**[[2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Suur mägi HS 137|Maailmameister 2021]]**: Johannes Lamparter,  
**[https://medias1.fis-ski.com/pdf/2022/NK/4253/2022NK4253ROF.pdf Ametlikud tulemused]**
	

### Meeskonnavõistlus (Suur mägi + 4x5 km)


				 	


Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
**[[Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel#Meeskondlik suur mägi|Olümpiavõitja 2018]]**:  Vinzenz GeigerFabian RiessleEric FrenzelJohannes Rydzek
**[[2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Võistkondlik HS 106 + 4×5 km|Maailmameister 2021]]:**  Lukas KlapferJohannes LamparterMario SeidlLukas Greiderer
**[https://medias1.fis-ski.com/pdf/2022/NK/4255/2022NK4255ROF.pdf Ametlikud tulemused]**


## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Peking 2022 
|-
Courcelles-le-Comte

**Courcelles-le-Comte** (pikardi: *Courchelle-Comte*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Courcelles-le-Comte asub 17 km Arrasist lõunas teede D12 ja D32 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Sulpice kirik, pärast Esimest maailmasõda koos suurema osa külaga uuesti üles ehitatud
* Sõjakalmistu
* Vana lossi jäänukid

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Jake Muzzin

**Jacob Muzzin** (hüüdnimi **Jake Muzzin**; sündinud 21. veebruaril 1989 Woodstockis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs.

Aastatel 2006–2010 mängis Muzzin Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds. 2010. aastal pälvis ta liiga hooaja parimale kaitsemängijale antava Max Kaminsky Trophy.

2007. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i ''draft''is 141. valikuna. 

2010. aasta jaanuaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu NHL-i klubiga Los Angeles Kings. Aastatel 2010–2013 mängis Muzzin põhiliselt American Hockey League'is Kingsi tütarklubis Manchester Monarchs. NHL-is debüteeris ta Kingsi meeskonnas hooajal 2010–11, kuid klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2012–13. Esimese värava lõi ta NHL-is 26. jaanuaril 2013 mängus Phoenix Coyotesi vastu. 2013. aasta juulis pikendas ta Kingsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2013–14 asus ta mängima ühes kaitsepaaris koos Drew Doughtyga. 2014. aastal võitis ta Kingsiga Stanley karika. Hooaja 2013–14 väljalangemismängudes lõi Muzzin kaitsemängijatest enim väravaid (6). 2014. aasta oktoobris sõlmis Muzzin Kingsiga uue viieaastase lepingu.

2019. aasta jaanuaris kaubeldi Muzzin Maple Leafsi.

2015. aastal tuli Muzzin Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Jake Muzzin NHL.com lehel
* Jake Muzzin hockeydb.com lehel
Couturelle

**Couturelle** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 25 km Arrasist edelas teede D25 ja D23 ristumiskoha ümbruses, Somme'i departemangu piiril.

## Huviväärsused

* St. Thomase kirik, pärineb 19. sajandist
* Sõjakalmistu
* 13. sajandi linnuse jäänukid
* 18. sajandi loss

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Croisette

**Croisette** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Croisette asub 37 km Arrasist läänes teede D101 ja D104 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 17. sajandist
* Sõjahaud ja monument
* Kindlusmaja jäänukid
* Kaks kabelit

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Boriss Majorov

**Boriss Aleksandrovitš Majorov** (vene keeles Борис Александрович Майоров; sündinud 11. veebruaril 1938 Moskvas) on endine Nõukogude Liidu jäähokikoondise ründaja (vasak ääreründaja). Ta on kahekordne olümpiavõitja (1964 ja 1968) ning viiekordne maailmameister (1963, 1965, 1966, 1967, 1969).

Kogu klubikarjääri jooksul mängis ta Moskva Spartakis (1955–1969). Nõukogude Liidu meistriks tuli ta klubiga aastatel 1962, 1967 ja 1969.

Ta võeti 1999. aastal Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni Kuulsuste Halli (International Ice Hockey Federation Hall of Fame) liikmeks.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas ta jäähokitreeneri ja -ametnikuna ning spordikommentaatorina. Ta oli Soome klubide Jokerit (1974–1976 ja 1990–1993) ja Tappara (1993–1995) ning Moskva Spartaki peatreener (1970–1971 ja 1985–1989).

Ta on Jevgeni Majorovi kaksikvend, kes oli samuti jäähokimängija.
Hahn

**Hahn** on mitme suguvõsa nimi:
*Hahn (Laekvere), Rostockist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa
*Hahn (Lahetaguse), Mecklenburgist pärit Saaremaa aadlisuguvõsa
*Hahn (Miitavi), Miitavist pärit käsitöölise ja literaadisuguvõsa
*Hahn (põlisaadlisuguvõsa), Mecklenburgist pärit aadlisuguvõsa
*Hahn (Repniku), Eestimaalt pärit aadlisuguvõsa
Hahn (Laekvere)

**Hahn** (saksa keeles *Hahn a. d. H. Ladigfer*, ‘Hahn Laekvere kojast’), varem ka *Hane*, *Haen* ja *Han* oli Rostockist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Hahnede kohta on teateid XV sajandist, mil Rostocki ülikoolis õppis Petrus Hane (suri pärast 1473). Suguvõsa liin algab XVI sajandi lõpul Rostockis elanud Joachim Hanega (suri pärast 1597), kes kuulus linna raadi. Tema noorem poeg oli Joachim Hane (u 1580 − enne 1637), kes sai 1630. aastal Rootsi kuningalt Gustav II Adolfilt Rootsi Ingerimaal Ostrovo mõisa, kuid pöördus tagasi kodumaale Mecklenburgi. 

Viimase poeg Ernst Haen (Hahn) (1621–1701) rändas XVII sajandi keskpaiku Rostockist Eestimaale Tallinna, sai 1649. aastal Tallinna kodanikuks. ja valiti Tallinna raadi, raehärraks ning bürgermeistriks; temast sai suguvõsa Tallinna liini rajaja. Johann Hahn (suri 1710) oli Tallinna raehärra, Michael Hahn (maetud 1722) Suurgildi vanem. Ernst Haeni pojapoeg Michael Hahn (1697–1750) omandas immissiooni Laekvere mõisale ja rajas Hahnide Laekvere liini. 

Tema poeg insener-kapten Ernst Hahn (1737–1809) tõusis 1786. aastal teenistuse kaudu Venemaa aadliseisusse ja sai perekonnanimeks **von Hahn**. Ernst Hahni poeg Wilhelm August von Hahn (1802–1868) immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna matriklisse 1864. aasta 9. märtsil (vkj). 

Hahnide järeltulijad pidasid Laekvere mõisa 1876. aastani. Suguvõsa suri ilmselt meesliinis välja 1917. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Joachim Hane (suri pärast 1597), Rostocki raehärra
*Ernst Haen (Hahn) (1621–1701), kaupmees, Tallinna raehärra ja bürgermeister, mõisaomanik
*Johann Haen (Hahn) (suri 1710), kaupmees, Tallinna raehärra

## Hahni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Laekvere (*Ladigfer*) (1740. aastad − 1876), Põlli (*Poll*) (1732–1735)
*Ingerimaa:
**Ostrovo (doneeriti 1630)
*Mecklenburg:
**Detershagen (XVII sajandil), Hanshagen (XVII sajandil)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 310–311.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 334–335 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000601,00343.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 388.

## Välislingid
*Hahni suguvõsa aadlivapp saidil Aadlivapid Ajalooarhiivis
Vorstipuder

**Vorstipuder** (murdes ka **vorstiraba**) on kodusel vorstitegemisel vorstitäidiseks kasutatav (tangu)puder. 

## Valmistamine
Vorstipuder keedeti varasemal ajal kodustes tingimustes tangupudrust märksa paksem, sellele lisati maitseained. Vorstipuder valmistati käsikivil või veskil jahvatatud odratangudest. Pudru hulka valiti jämedamad tangud, mida enne keetmist ka leotati. Mõnikord kasutati tangude asemel odrajahu. Sealiha(pekk) lõigati väikesteks tükkideks, hakiti sibul ja pandi patta parajasse veehulka keema. Pekitükid keedeti poolpehmeks, pärast seda lisati tangud. Kui puder valmis sai, lisati soola, vorstirohtu ehk harilikku punet ja köömneid. Vorstipudruga täideti läbi lehtri loomasooled, need seoti otstest kinni ning keedeti pajalt küpseks vorstiks.

Saadud tanguvorste nimetatakse saartel, Põhja-Eestis ja Setumaal ka valgeks vorstiks. Kui vorstipudrule lisatakse seaverd, saadakse üle maa tuntud verivorstid. Enne söömist küpsetati vorstid varem ahjus või kerisel. Nii valmistatud vorstid on traditsiooniline jõulutoit.

Tänapäevane vorstipuder ammusest palju ei erine, see koosneb suitsulihast, keedetud odrakruupidest, pannil hautatud sibulast ja punest. Kasutada võib ka hakkliha. Maitseks lisatakse soola ja musta pipart. Mõnel juhul kasutatakse maitselisaks tüümiani ja majoraani.

## Kombed
Ainete vahekord vorstipudru koostamisel oli iga perenaise enda otsustada. Teistele öeldi vaid, et küll „ta juba teab, mis hea on”, ühtki retsepti ei antud. Vorsti tegemise põhilised tõekspidamised olid:

* Kui vorsti tehes tangud inimese käsi põletasid, siis võisid lambad surra.
* Kui tuline tukk puutus vastu pulma vorstipudru pada, siis pulmarahvas läks kaklema.
* Kui keegi läks külla kohta, kus parajasti vorsti tehti, tuli tulijal öelda: „Vorsti tehakse, mauku valatakse, üht lükatakse, mind vaest jäetakse vahele!” Seejärel ei olnud karta, et külaline vorstid ära nõiuks.
* Vorste ei tohtinud tegemise ajal kiita.
* Vorstide tegemise ajal ei tohtinud süüa.
* Vorste ei tohtinud teha sula ilmaga.
* Vorstide tegemise ajal ei tohtinud rääkida.
* Vorste ei tohtinud teha võõra nähes.

## Vaata ka

* Valgevorst
* Hirsipuder
* Jahupuder
* Kaerapuder
* Mulgipuder
* Puder
* Rukkipuder
* Tangupuder
* Tatrapuder

## Viited

## Kirjandus

* Bianca Mikovitš, "Ei ole saarlasel õigeid jõule valge vorstita!" Maaleht, 20. detsember 2012, lk 22-23.
* Helmi Kurrik, "Vorstid", Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat VIII, 1932.
* Aliise Moora, "Eesti talurahva vanem toit" (1. osa), Valgus, 1980.

## Välislingid

* Helje Valter "Tanguvorst - Eesti rahvuslik toit" Estonian World Review, 18. detsember 2002
* Vorstid jõulutraditsioonis. Vaba Eestlane, 20. detsember 1967.
* Vorstilehter. Harjumaa Muuseum.
Sõjaelevant

**Sõjaelevant** oli elevant, kes püüti kinni, taltsutati ning treeniti tsiviil- ja sõjalistel eesmärkidel. 

Elevant on ainus loom, keda inimkond on järjekindlalt ja laiaulatuslikult olulise võitlejana kasutanud. Hobuseid on kasutatud pigem sõdurite või koorma kandmiseks. Sõjakoerad olid mõnes konfliktis kasutusel, kuid ei mõjutanud eriliselt lõpptulemust. Põhiline erinevus on selles, et hobused ja koerad on koduloomad, sõjaelevandid aga metsloomad. Igat elevanti püüti kinni ja treeniti spetsiaalselt. 

Treenitud elevandid aitasid inimesi ka muudel viisidel. Tänu elevandi tugevusele suudab ta raskeid palke või kive kergelt tee pealt ära lükata või töökohale tirida. Nende tohutu isu kahandab tihedat lehestikku küla ümber, muutes tiigrite või kobrade nägemise kergemaks. Kuna elevandid tarbivad palju vett, siis veedavad nad palju aega veekogude ääres ja seetõttu peletavad nad sealt krokodille eemale. Põllumehed kasutasid väetiseks elevandi sõnnikut. Inimesed olid avastanud n.ö bioloogilise traktori, mis vajas ainult toitu, vett ja koolitust, et olla kogukonnale kasulik. 

## Püüdmine ja treenimine
Esimene samm elevandi taltsutamiseks on tema kinni püüdmine. Elevantidel pole kaasasündinud hirmu inimeste ees, kuid nad on õppinud olema ettevaatlikud, kui inimesed hakkavad neid taga ajama või tapma. Elevandi püüdmine pole lihtne nende suuruse ja tugevuse tõttu.

Ühe treenitud elevandiga on võimalik teist metsikut elevanti kergelt püüda. Taltsutatud elevante, keda kasutatakse metsikute elevantide püüdmiseks ja kontrollimiseks, nimetatakse Koonkieks. Elevandid ei märka mehi Koonkie seljas enne, kui nöör on tema kaela või jalgade ümber pingule tõmmatud. Märkimisväärne on see, et metsikud elevandid ei ründa mehi ega koonkisid, kuigi nad saaksid seda hõlpsalt teha.  Pärast kinni püüdmist ja taltsutamist algab elevandi treenimine. Indias otsustati kõigepealt, kas elevandist saab veoloom või võitleja. Sõja eesmärgiga elevandid said keerukama väljaõppe. Lisaks sellele, et sõjaelevandid õppisid inimestelt kuulekust, pidid nad omama ka võitluslikku iseloomu ja teatud spetsiifilisi oskusi. 

## Sõjad
Ei ole teada, millal elevante esimest korda sõjas kasutati. Umbes 4. sajandist eKr hakatakse India jutustustes mainima sõjaelevante. Indiast levis sõjaelevantide kasutamine läände Pärsia impeeriumini, kus neid kasutati mitmetes sõjaretkedes, mis omakorda mõjutasid Aleksander Suure sõjakäike. 

### Gaugamela lahing
Esimene sõda eurooplaste ja Pärsia sõjaelevantide vahel toimus Aleksandri Gaugamela lahingus (331 eKr), kus pärslased saatsid sõtta viisteist elevanti. Need elevandid paigutati Pärsia liini keskele ja jätsid Makedoonia vägedele nii hirmsa mulje, et Aleksander tundis vajadust ohverdada hirmujumalale õhtul enne lahingut. Mõne allika kohaselt ei õnnestunud siiski elevante lõpuks lahingusse saata. Aleksander võitis Gaugamela lahingu. Vaenlase elevandid avaldasid talle sügavat muljet ja ta võttis need viisteist elevanti oma armeesse. 

## Viited

## Vaata ka
* Võhamõõk
Alexandria (Virginia)

**Alexandria** on maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. See asub Potomaci jõe läänekaldal Washingtoni kesklinnast umbes 11 km lõunas.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Saccharomycotina

***Saccharomycotina*** on kottseente alamhõimkond. 

## Klassid
* *[[Pichiomycetes]]*
* *Saccharomycetes* – pärmkottseened

## Välislingid
*
Taphrinomycotina

***Taphrinomycotina*** on kottseente alamhõimkond. 

## Klassid
**[[Neolectomycetes]]*
**[[Pneumocystidomycetes]]*
**Schizosaccharomycetes* – kääriseened
**Taphrinomycetes* – luudikseened

## Välislingid
*
Downtown (Washington)

**Downtown**, harvem **Center City**, on Ameerika Ühendriikide pealinna Washingtoni kesklinn, kus asuvad paljud valitsusasutused, Valge Maja ja Kapitoolium.

## Välislingid
Liudikulised

**Liudikulised** (*Pezizaceae*) on liudikulaadsete sugukond.

## Perekondi
**Daleomyces* – käsnliudik
**[[Iodophanus]]*
**[[Paragalactinia]]*
**Peziza* – liudik
**[[Phylloscypha]]*
**[[Plicaria]]*
**Sarcosphaera* – kroonliudik

## Välislingid
* Liudikulised andmebaasis eElurikkus
Liudik

**Liudik** (*Peziza*) on kottseente perekond liudikulaadsete seltsist liudikuliste sugukonnast.

## Liike
**Peziza ammophila* – luiteliudik
**[[Peziza arvernensis]]*
**Peziza badia* – pruun liudik
**Peziza cerea* – kahvatu liudik
**[[Peziza depressa]]*
**[[Peziza howsei]]*, ka *Peziza emileia*
**Peziza echinospora* – tuhaliudik
**[[Peziza exogelatinosa]]*
**Peziza fimeti* – sõnnikuliudik
**[[Peziza lividula]]*
**[[Peziza michelii]]*
**Peziza proteana* – käsnliudik
**[[Peziza repanda]]*
**Peziza saniosa* – lillapiim-liudik
**[[Peziza subviolacea]]*
**Peziza varia* – muutlik liudik
**Peziza vesiculosa* – mõhkliudik
**Peziza violacea* – lilla liudik

## Endisi liike
**Paragalactinia succosa* – kollapiim-liudik

## Välislingid
* Liudik andmebaasis eElurikkus
Pentatonix

**Pentatonix** (lühendatult **PTX**) on Texase osariigist Arlingtonist pärinev *[[a cappella]]* ansambel, kuhu praegu kuuluvad vokalistid Scott Hoying, Mitch Grassi, Kirstin Maldonado, Kevin Olusola ja Matt Sallee. Neid iseloomustavad pop-stiilis seaded koos vokaalsete harmooniate, riffide, löökpillide, skättimiste ja beatboxinguga ning nad avaldavad originaalmaterjalide kõrval kaverversioone kaasaegsetest popteostest või jõululauludest, mõnikord ka popurriidena. Pentatonix asutati 2011. aastal ja võitis seejärel NBC saate The Sing-Off kolmanda hooaja, saades auhinnaks 200 000 dollarit ja salvestuslepingu Sony Musicuga.

## Vaata ka
*Superfruit
Pezizomycotina

***Pezizomycotina*** on kottseente alamhõimkond. 

## Klassid
* *[[Arthoniomycetes]]*
* *[[Candelariomycetes]]*
* *[[Candelariomycetes]]*
* *[[Collemopsidiomycetes]]*
* *[[Coniocybomycetes]]*
* *[[Dothideomycetes]]*
* *[[Eurotiomycetes]]*
* *[[Geoglossomycetes]]*
* *[[Laboulbeniomycetes]]*
* *[[Lecanoromycetes]]*
* *Leotiomycetes* – hüüvikseened
* *[[Lichinomycetes]]*
* *[[Orbiliomycetes]]*
* *Pezizomycetes* – liudseened
* *[[Sareomycetes]]*
* *[[Sordariomycetes]]*
* *[[Xylonomycetes]]*

## Välislingid
*
Veli Lošinj

**Veli Lošinj** (itaalia keeles *Lussingrande*) on küla, mis asub Lošinji nimelisel saarel Horvaatia maakonnas Primorje-Goras.

## Vaata ka
*Mali Lošinj

## Välislingid
Mali Lošinj

**Mali Lošinj** on väikelinn, mis asub Lošinji nimelisel saarel Horvaatia maakonnas Primorje-Goras.

## Viited

## Vaata ka
*Veli Lošinj

## Välislingid
ELVO

**ELVO** (kreeka keeles **ΕΛΒΟ**, lühend nimest **Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων**) on busside ja sõjaväesõidukite tootja Thessaloníkis. Lisaks ehitatakse eriautosid tuletõrje ja muude asutuste jaoks.

## Lugu
ELVO asutati 1972. aastal Austria Steyr Daimler Puchi filiaalina. Siin valmistati Steyr 91 ja Steyr 680M seeria sõidukeid, Steyr tanke Kürassier, Leonidas ja traktoreid. Seoses emaettevõtte kriisiga müüdi Steyr Hellase tehas 1986. aastal riigile ja on sellest ajast alates tegutsenud ELVO nime all.

Traktoritootmine lõpetati ja 1988. aastast laiendati militaardivisjoni endise emaettevõtte Steyr-Puch abiga. Mercedes-Benzi G-klassi (nagu W462 seeria) ja Leopard 2 (Leopard 2A6 HEL) toodetakse litsentsi alusel. 1993. aastal esitleti edukat ELVO C93800 Europe bussiseeriat, mis eksporditi Singapuri.

Alates 2000. aastast erastati tehas uuesti järk-järgult ja seda haldab nüüd Mytilineos Holdings. 2001. aastal esitles ettevõte IAA-l (arendus koos TWT ja Pininfarinaga) kabrioletti Aletis, mis aga seeriatootmisse ei läinud.

## Tooted
* ELVO Bus (Niederflur- und Reisebusse)
* Neoplan Trolleybusse
* Mercedes-Benz G-Klasse W462
* Hummer HMMWV M1114GR (4×4)
* Panzer ELVO Kentaurus
* Panzer Leopard 2A6 HEL

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Karikseenelised

**Karikseenelised** (*Sarcoscyphaceae*) on liudikulaadsete sugukond.

## Perekondi
**Microstoma* – lehterkarikseen
**[[Pithya]]*
**Sarcoscypha* – karikseen
Limatünnikulised

**Limatünnikulised** (*Sarcosomataceae*) on liudikulaadsete sugukond.

## Perekondi
**[[Plectania]]*
**Pseudoplectania* – pigiliudik
**[[Sarcosoma]]*
**Urnula* – urnseen

## Välislingid
*
Wilhelm (Baden-Baden)

**Wilhelm** (30. juuli 1593 – 22. mai 1677) oli Baden-Badeni valitseja aastatel 1621–1677.

## Elukäik

Baden-Badenis sündinuna oli ta Badeni markkrahvi Eduard Fortunati ja Maria van Eickeni vanim poeg. Ta oli *[[Geheimrat]]*, *[[Generalfeldmarschall]]* ja Speyeri keiserlik *Kammerrichter*, mis andis talle hüüdnime *Wilhelm der Kammerrichter*. Wilhelm oli ka Kuldvillaku ordu rüütel.

Ta kasvatas pojapoega ja järglast Ludwig Wilhelmit.

Wilhelm sai Badeni valitsejaks alles pärast Johann T'Serclaes von Tilly võitu Wimpfeni lahingus Georg Friedrichi üle, kelle vend Ernst Friedrich oli 1594. aastal Baden-Badeni okupeerinud.

Wilhelmi valitsemisajal kannatas Baden kohutava nõiajahi käes. Aastatel 1626–1631 esitati Baden-Badeni nõiaprotsessidel süüdistus umbes 244 inimesele, peamiselt naistele, ning 231 mõisteti süüdi ja põletati.

1631. aastal kaotas Wilhelm Badeni Rootsi kindralile Gustaf Hornile ja taastas kontrolli alles pärast Praha rahu (1635) ja Vestfaali rahu 24. oktoobril 1648. Selle lahingu ajal võeti Wilhelm vangi, kuid teda ei tuntud ära ja ta vabastati kui tavaline sõdur.

## Perekond

Esimene abielu: Wilhelm abiellus 13. oktoobril 1624 Hohenzollern-Hechingeni krahvi Johann Georgi tütre Katharina Ursulaga (suri 2. juunil 1640).

* Ferdinand Maximilian (1625–1669)
* Leopold Wilhelm (1626–1671)
* Philipp Siegmund (1627–1647)
* Wilhelm Christoph (1628–1652)
* Hermann (1628–1691)
* Bernhard (1629–1648)
* Isabella Eugenie Klara (1630–1632)
* Katharina Franziska Henriette (1631–1691)
* Claudia (1633–1633)
* Henriette (1634–1634)
* Anna (1634–1708)
* Maria (1636–1636)
* Franz (1637–1637)
* Maria Juliane (1638–1638)

Teine abielu: Wilhelm abiellus 1650. aastal Öttingen zu Balderni krahv Ernsti tütre Maria Magdalenaga (1619 – 31. august 1688).

* Philipp Franz Wilhelm (1652–1655)
* Maria Anna Wilhelmine (1655–1701)
* Karl Bernhard (1657–1678)
* Eva
* Maria
Solge

**Inimesesolge** ehk **solge** (mitmuse vorm **solkmed**); *Ascaris lumbricoides*) on ümarusside hõimkonda kuuluv selgroogsete soolenugiline.

Harilikult inimeses, koduseas vm loomas elutsev parasiit kasvab kuni 35&nbsp;cm pikkuseks. *Ascaris lumbricoides*e või mõne muu ümarussi kandjaks on hinnanguliselt üks kuuendik inimpopulatsioonist. Solkme põhjustatud haigus askaridoos on levinud kogu maailmas, eelkõige troopilistes ja subtroopilistes maades.

## Vaata ka
* Parasitism
* Ussid

## Viited

## Kirjandus
*
Urnseen

**Urnseen** (*Urnula*) on limatünnikuliste perekond.

## Liike
**Urnula craterium* – pagana-urnseen
**Urnula hiemalis* – tali-urnseen

## Välislingid
* Urnseen andmebaasis eElurikkus
Pagana-urnseen

**Pagana-urnseen** (*Urnula craterium*) on urnseene perekonna liik.

Seen kasvab lehtpuude lamaoksatel.

## Välislingid
*
Karikseen

**Karikseen** (*Sarcoscypha*) on karikseeneliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Sarcoscypha austriaca* – harilik karikseen, verev karikseen
**[[Sarcoscypha coccinea]]*

## Välislingid
*
Trühvlilised

**Trühvlilised** (*Tuberaceae*) on liudikulaadsete sugukond.

Sellesse kuuluvad perekonnad:
**Choiromyces* – seatrühvel
**Tuber* – trühvel
Seatrühvel

**Seatrühvel** (*Choiromyces*) on perekond seeni.

## Liike
**Choiromyces venosus* – valge seatrühvel

## Välislingid
*
Discinaceae

***Discinaceae*** on liudikulaadsete sugukond.

## Perekondi
**[[Discina]]*
**Gyromitra* – kogrits
**[[Hydnotrya]]*
**[[Maublancomyces]]*
**[[Paragyromitra]]*
**[[Pseudorhizina]]*

## Välislingid
*
Lehterkarikseen (perekond)

**Lehterkarikseen** (*Microstoma*) on karikseeneliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Microstoma protractum* – lehterkarikseen, ka punakupp

## Välislingid
*
Kogrits

**Kogrits** (*Gyromitra*) on liudikulaadsete perekond.

Söögiseenena on kogrits tarvitatav vaid kupatatuna, kupatamata kujul on inimesele ohtlik, toorena võib olla surmav, ka kupatamise aur on mürgine. Sarnaneb välimuselt mürkli ja kurreliga. Kurrelil on kübara serv terves ulatuses jalast eemal, mürklitel ja kogritsatel on need kokku kasvanud. Mürkli seenekübar on võrreldes kogritsa omaga kärjeline, mitte kurruline.

## Liike
**Gyromitra esculenta* – kevadkogrits, hoonisa, lehmanisa
**Gyromitra splendida* – ere kogrits, ka *Gyromitra longipes* – lumekogrits
**Gyromitra venenata* – pikkjalg-kogrits

## Varasemaid liike
**Maublancomyces gigas* – hiidkogrits, hiid-kogritsliudik, kogritsliudik
**Paragyromitra ambigua* – põhjakogrits
**Paragyromitra infula* – sügiskogrits
**[[Pseudorhizina sphaerospora]]*

## Vaata ka
* söögiseen
* mürkseened
* mürgistus

## Viited
Calle Järnkrok

**Calle Karl Åke Järnkrok** (sündinud 25. septembril 1991 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Toronto Maple Leafs  ründajana paremäärel.

Ta alustas jäähoki mängimist Rootsi klubis Brynäs IF, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10. 2012. aastal tuli ta Brynäsiga Rootsi meistriks.

2010. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i ''draft''is 51. valikuna. Hooajal 2012–13 debüteeris ta American Hockey League'is Red Wingsi tütarklubis Grand Rapids Griffins, kuid Red Wingsi ta NHL-is debüüti ei teinud.

2014. aasta märtsis kaubeldi Järnkronk Nashville Predatorsi ning samal kuulus debüteeris ta ka NHL-is. Esimese värava lõi ta liigas 27. märtsil 2014 mängus Buffalo Sabresi vastu. Hooajal 2013–14 lõi Järnkronk NHL-is 12 mänguga kaks väravat ja andis seitse väravasöötu. Tema esimene täishooaeg NHL-is oli 2014–15, mil tema arvele jäi 7+11. Predatorsis mängis ta kuni hooaja 2020–21 lõpuni. Tema kõige resultatiivsem hooaeg oli 2017–18, mil ta tegi 16+19.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Järnkroki NHL-i *Expansion Draft*​is. 2022. aasta märtsis kaubeldi Järnkron Krakenist Calgary Flamesi.

2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Toronto Maple Leafsiga.

2013. aastal tuli Järnkrok Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega pronksmedali. 

## Viited

## Välislingid
* Calle Järnkrok NHL.com lehel
* Calle Järnkrok hockeydb.com lehel
Croisilles (Pas-de-Calais)

**Croisilles** on küla ja vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 13 km Arrasist lõunas teede D5 ja D9 ristumiskoha ümbruses. Paljud elanikud pendeldavad tööle Arrasisse või Bapaume'i (lõunas).

Külast möödub põhjast ja idast LGV Nordi kiirliin ja kiirtee A1. Ristmik LGV Nordi Angy haruga Arrasi suunas asub Croisillesist põhjas.

Lisaks kirikule on külas kaks baari, supermarket (sealhulgas bensiinijaam), apteek, postkontor ja väike isetegemise pood, mida haldab kohalik põllumeeste ühistu. Samuti on külastaadion (sealhulgas sisespordihall), *ecole maternale* (lasteaed) ja *ecole primaire* (algkool), mis on ühendatud vallamaja külge.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos suurema osa külaga uuesti üles ehitatud
* Kaks sõjakalmistut
* 11. sajandi lossi jäänukid

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Croix-en-Ternois

**Croix-en-Ternois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 45 km Arrasist läänes teede N39 ja D100 ristumiskoha ümbruses. Croix-en-Ternois on u. 60 km Calais'st lõunas.

## Mootorrataste võidusõidurada

Croix-en-Ternoisis on väike mootorrataste ringrada nimega *[[Circuit de Croix-en-Ternois]]*. Ringrada on veidi üle 1,6 km pikk ning tuntud oma pika sirge ja käänulise väljasisese lõigu poolest. Ringrada kasutatakse väga regulaarselt erinevateks auto- ja mootorrattavõistluste pidamiseks ning see on sageli avatud ka rajapäevadeks. Ringrada kasutab ka *British Motorcycle Racing Club* (BEMSEE) oma iga-aastase võistluskalendri ringina.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist
* 15. sajandi lossi jäänused
* 18. sajandi loss

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Dainville

**Dainville** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajanduslik ja kergetööstuslik eeslinn asub 3,2 km Arrasist läänes teede N25, D60 ja D59 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 13. sajandist

## Sõpruslinn

* Whitstable

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Denier

**Denier** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 26 km Arrasist läänes teede D81 ja D79E ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Therese kabel

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Pucciniomycotina

***Pucciniomycotina*** on kandseente alamhõimkond.

## Klasse
**[[Atractiellomycetes]]*
**[[Microbotryomycetes]]*
**Pucciniomycetes* – roosteseened

## Välislingid
*
Hahn (Lahetaguse)

**Hahn** (saksa keeles *Hahn a. d. H. Lahhentage*, ‘Hahn Lahetaguse kojast’, vene keeles *Ган*) on Mecklenburgist pärit aadlisuguvõsa.

## Hahnid rüütelkonna matriklis
Vennad Ernst von Hahn ja Karl Leonhard von Hahn immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonna matriklisse 1849. aasta 8. jaanuaril (vkj).

## Suguvõsa liikmeid
*Johann August von Hahn (1730−1799), tõeline riiginõunik, Riia ja Peterburi postidirektor
*Friedrich August von Hahn (1767−1851), salanõunik, Peterburi postidirektori abi
*Karl Otto von Hahn (1782−1833), staabikapten, kolleegiumiassessor, Harkovi politseimeister
*Eugen Kapar von Hahn (1807−1874), salanõunik, senaator
*Alexander von Hahn (1809−1895), jalaväekindral, polgu- ja armeekorpuse komandör, diviisiülem, Kiievi sõjaväeringkonna staabiülem, Sõjanõukogu liige
*Ernst von Hahn (1814−1874), kindralmajor, polgukomandör
*Konstantin Karl Friedrich von Hahn (1820−1903), salanõunik, jurist
*Dmitri Karlovitš Hahn (1830−1907), jalaväekindral, piirivalveinspektor
*Sergei Dmitrijevitš Hahn (1860−1914), salanõunik, Venemaa Riigipanga direktor, Venemaa keisririigi kaubandus- ja tööstusministri abi
*Konstantin Sergejevitš Hahn (1891−1937), porutšik, admiral Koltšaki teabeosakonna ülem

## Hahni suguvõsa mõisavaldused
*Saaremaa:
**Lahetaguse (*Lahhentage*) (1832−XIX sajandi 2. pool), Saare (*Holmhof*) (1890ndad, rendivaldus), Sakla (*Sackla*) (1886−pärast 1909, rendivaldus), Uue-Lõve (*Neu-Löwel*) (1881−pärast 1900, rendivaldus)

## Viited

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 143-145 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000345,00143.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 390.

## Välislingid
*Hahni suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru
*Hahni suguvõsa Venemaa liinid (Friedrich Augusti ja Karl Otto järeltulijad) saidil bogatov.info
Ära vaata üles

**"Ära vaata üles"** on 2021. aasta Ameerika apokalüptiline must komöödiafilm, mille kirjutas, produtseeris ja lavastas Adam McKay. 

Filmis mängivad Leonardo DiCaprio, Jennifer Lawrence, Rob Morgan, Jonah Hill, Mark Rylance, Tyler Perry, Timothée Chalamet, Ron Perlman, Ariana Grande, Scott Mescudi, Cate Blanchett ja Meryl Streep.  Film räägib kahest astronoomist, kes üritavad hoiatada inimkonda läheneva komeedi eest, mis hävitab inimtsivilisatsiooni. Komeediga kokkupõrkamine on allegooria kliimamuutustele ja film on satiir valitsuse, poliitikute, kuulsuste ja meedia ükskõiksusest kliimakriisi suhtes.  

Filmi tootsid Hyperobject Industries ja Bluegrass Films. Film kuulutati välja 2019. aasta novembris ja Paramount Pictures müüs selle mitu kuud hiljem Netflixile. Filmimine pidi algama 2020. aasta aprillis Massachusettsis, kuid see viibis koroonapandeemia tõttu. Võtted algasid 2020. aasta novembris ja lõppesid 2021. aasta veebruaris. 

"Ära vaata üles" jõudis kinno 10. detsembril 2021, voogedastusplatvormi Netflix 24. detsembril. Film pälvis neli Oscari, neli Kuldgloobuse auhinna ja kuus kriitikute valiku auhinna nominatsiooni. "Ära vaata üles" püstitas Netflixis ühe nädala vaatamisaja rekordi ja tõusis 28 päeva jooksul Netflixi vaadatuimaks filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Ustilaginomycotina

***Ustilaginomycotina*** on kandseente alamhõimkond.

## Klasse
**Exobasidiomycetes* – paisseened
**Ustilaginomycetes* – nõgiseened
Nõgilised

**Nõgilised** (*Ustilaginaceae*) on sugukond kandseeni.

## Perekondi
**[[Tranzscheliella]]*
**[[Ustilago]]*

## Välislingid
*
Roosteseened

**Roosteseened** (*Pucciniomycetes*) on klass kandseeni.

## Selts
**[[Helicobasidiales]]*
**[[Platygloeales]]*
**Pucciniales* – roosteliselaadsed

## Välislingid
*
Roosteliselaadsed

**Roosteliselaadsed** (*Pucciniales*) on selts kandseeni.

## Sugukondi
**Coleosporiaceae* – põisroostelised
**Cronartiaceae* – viltroostelised
**[[Gymnosporangiaceae]]*
**Melampsoraceae* – pigiroostelised
**[[Phragmidiaceae]]*
**Pucciniaceae* – roostelised
**Pucciniastraceae* – laikroostelised

## Välislingid
*
Paisseenelaadsed

**Paisseenelaadsed** (*Exobasidiales*) on selts kandseeni.

## Sugukondi
**[[Brachybasidiaceae]]*
**Exobasidiaceae* – paisseenelised
**[[Graphiolaceae]]*
**[[Laurobasidiaceae]]*

## Välislingid
* Paisseenelaadsed andmebaasis eElurikkus
Paisseen

**Paisseen** (*Exobasidium*) on perekond kandseeni.

## Liike
**[[Exobasidium juelianum]]*
**Exobasidium vaccinii* – pohla-paisseen

## Välislingid
* Paisseen andmebaasis eElurikkus
Vesinutt

**Vesinutt** (*Hygrocybe*) on šampinjonilaadsete seltsi limanutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**Hygrocybe acutoconica* – kollane vesinutt, endise nimega *Hygrocybe persistens*
**[[Hygrocybe aurantiosplendens]]*
**Hygrocybe cantharellus* – kukeseen-vesinutt
**Hygrocybe ceracea* – kollakas vesinutt
**Hygrocybe chlorophana* – kuld-vesinutt
**Hygrocybe citrinovirens* – sidrun-vesinutt
**Hygrocybe coccinea* – veri-vesinutt
**Hygrocybe conica* – kuhik-vesinutt
**Hygrocybe conicoides* – koonus-vesinutt
**[[Hygrocybe constrictospora]]*
**[[Hygrocybe glutinipes]]*
**Hygrocybe helobia* – soo-vesinutt
**Hygrocybe insipida* – vaha-vesinutt
**Hygrocybe intermedia* – keskmine vesinutt
**Hygrocybe miniata* – kinaver-vesinutt
**Hygrocybe nigrescens* – mustuv vesinutt
**Hygrocybe nitrata* – leelis-vesinutt
**Hygrocybe punicea* – hiid-vesinutt
**Hygrocybe russocoriacea* – seeder-vesinutt
**Hygrocybe spadicea* – tõmmu vesinutt
**Hygrocybe vitellina* – rebu-vesinutt

## Varasemaid liike
**Humidicutis calyptriformis* – roosa vesinutt

## Välislingid
*
Huey Lewis

**Hugh Anthony Cregg III** (esinejanimega **Huey Lewis**) (sündinud 5. juulil 1950 New Yorgis) on Ameerika laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Frīdrihs Grosvalds

**Frīdrihs Grosvalds** (saksa keeles *Friedrich Grosswald*; 1. detsember/13. detsember 1850 Šķirstiņi mõis, Katriņa kihelkond, Volmari kreis – 8. aprill 1924 Riia) oli Läti advokaat, poliitik ja diplomaat. Lisaks oli ta Vene keisririigi I Riigiduuma liige (Liivimaa kubermangust).

Ta lõpetas aastal 1869 Riia kubermangugümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1869–1870 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, kuid läks üle Peterburi Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas aastal 1877.
Joey Dosik

**Joey Dosik** on Ameerika laulja, laulukirjutaja ja multiinstrumentalist, kes tegutseb USA California osariigis Los Angeles. 

Tema album "Inside Voice" ilmus 2018. aastal.
Paisseened

**Paisseened** (*Exobasidiomycetes*) on klass kandseeni.

## Selts
**Exobasidiales* – paisseenelaadsed
**[[Tilletiales]]*
Ajusportlane

**Ajusportlane** oli 1933. aastal Tallinnas ilmunud vabaaja ajakiri, mis sisaldas mõistatusi. 

Ajakiri ilmus korra nädalas, laupäeviti. Väljaandjaks oli Karl Valdes. Toimetajateks olid N. Vaher (nr 1–2) ja Karl Valdes (nr 3–10).

Toimetus asus Tallinnas Vene tänav 12

Väljaanne suleti sisekaitseülema otsusega 25. septembril 1933. Põhjuseks oli, et ajakiri avaldas riigiametnikke haavava sisuga mõistatusi.

Ajakirja trükiti "J. ja A. Paalmann trükikojas".

## Viited

## Välislingid
* Digar - Ajusportlane
Microstoma

***Microstoma*** (kreeka "pisike suu") võib tähistada:
* **[[Lehterkarikseen (perekond)|Lehterkarikseen]]**, perekond seeni
* **[[Pisisuu]]**, perekond kalu

See on ka *[[Pteronema]]* sünonüüm.
Limavesinutt

**Limavesinutt** (*Gliophorus*) on šampinjonilaadsete seltsi limanutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**Gliophorus irrigatus* – hallikas limavesinutt
**Gliophorus perplexus* – tellispunane limavesinutt
**Gliophorus psittacinus* – papagoi-limavesinutt

## Välislingid
*
Võlvnutt

**Võlvnutt** (*Cuphophyllus*) on šampinjonilaadsete seltsi limanutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**[[Cuphophyllus colemannianus]]*
**[[Cuphophyllus monteverdae]]*
**Cuphophyllus pratensis* – aas-võlvnutt, ka aas-vesinutt
**Cuphophyllus virgineus* – niit-võlvnutt

## Välislingid
*
Kõrges

**Kõrges** (*Collybia*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Collybia cirrhata* – narmaskõrges
**Collybia cookei* – mügarkõrges
**Collybia ingrata* – jäik kõrges
**Collybia nuda* – lilla ebaheinik
**Collybia personata* – vagel-ebaheinik
**Collybia sordida* – põld-ebaheinik
**Collybia tuberosa* – mugulkõrges

## Välislingid
*
Geastrales

***Geastrales*** on kandseente selts.

## Sugukondi
**Geastraceae* – maatähelised
**[[Sclerogastraceae]]*
**[[Sphaerobolaceae]]*

## Välislingid
* ''Geastrales'' andmebaasis eElurikkus
Maatäht

**Maatäht** (*Geastrum*) on kandseente perekond maatäheliste sugukonnast.

## Liike
**Geastrum berkeleyi* – Berkeley maatäht
**Geastrum coronatum* – tume maatäht
**Geastrum elegans* – naba-maatäht
**Geastrum fimbriatum* – ripsmeline maatäht, ripsjas maatäht
**Geastrum fornicatum* – võlv-maatäht
**Geastrum melanocephalum* – tõmmu maatäht
**Geastrum minimum* – väike maatäht
**Geastrum pectinatum* – kamm-maatäht, triibuline maatäht
**Geastrum quadrifidum* – neljahõlmane maatäht
**Geastrum rufescens* – punakas maatäht
**Geastrum schmidelii* – kääbus-maatäht
**Geastrum striatum* – triibuline maatäht
**Geastrum triplex* – kausjas maatäht

## Välislingid
* Maatäht andmebaasis eElurikkus
Warren Foegele

**Warren Foegele** (sündinud 1. aprillil 1996 Markhamis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Edmonton Oilers.

Aastatel 2014–2015 mängis ta New Hampshire'i Ülikooli jäähokimeeskonnas ning 2015–2017 Ontario Hockey League'i (OHL) klubides Kingston Frontenacs ja Erie Otters. 2017. aastal tuli ta Ottersiga OHL-i meistriks ning pälvis samal hooajal väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Wayne Gretzky 99 Award'i.

2014. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i ''draft''is 67. valikuna. Hooajal 2017–18 mängis Foegele põhiliselt American Hockey League'is Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Foegele 26. märtsil 2018 mängus Ottawa Senatorsi vastu ning lõi selles mängus värava ja andis väravasöödu. Hurricanesi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2018–19.

2021. aasta juulis kaubeldi Foegele Ethan Beari vastu Edmonton Oilersi, misjärel sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu.

## Viited

## Välislingid
* Warren Foegele NHL.com lehel
* Warren Foegele hockeydb.com lehel
Lucas Raymond

**Lucas Axel Louis Raymond** (sündinud 28. märtsil 2002 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Detroit Red Wings ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda HC, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2018–19.

2020. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i ''draft''is neljanda valikuna. 2021. aasta aprillis sõlmis ta Red Wingsiga kolmeaastase lepingu. Esimese värava lõi ta NHL-is 19. oktoobril 2021 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. 24. oktoobril tegi ta mängus Chicago Blackhawksi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. 2021. aasta novembris valiti Raymond NHL-i kuu parimaks uustulnukaks, kui ta kogus 14 mänguga 12 punkti.

2019. aastal tuli Raymond Rootsi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2020. aastal võitis ta Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Lucas Raymond NHL.com lehel
* Lucas Raymond hockeydb.com lehel
MTÜ Meelespea

**[[Mittetulundusühing|MTÜ]] Meelespea** on 2012. aastal loodud Saaremaal tegutsev heategevusorganisatsioon. Peaasjalikult tegeletakse puudustkannatavate inimeste aitamisega (üksikvanemad, pensionärid, majanduslikult keerulises olukorras pered ja lapsed, koolid, puudega lapsed jm).

Organisatsioonil on Kuressaares ka heategevuslik pood (Tallinna mnt 30), mis toimib vaid annetajate toodud kaubast. Kogu müügist saadud tulu läheb annetusteks.

## Välislingid
* MTÜ Facebooki lehekülg
Maatähelised

**Maatähelised** (*Geastraceae*) on kandseente sugukond.

## Perekondi
**Geastrum* – maatäht
**[[Myriostoma]]*
**[[Nidulariopsis]]*
**Sphaerobolus* – tähtkuulik

## Välislingid
* Maatähelised andmebaasis eElurikkus
Põldseen

**Põldseen** (*Agrocybe*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Agrocybe arvalis* – mügar-põldseen, ka *Agrocybe tuberosa*
**Agrocybe dura* – mõrand-põldseen
**Agrocybe elatella* – soo-põldseen, ka *Agrocybe paludosa*
**[[Agrocybe firma]]*
**Agrocybe pediades* – poolkerajas põldseen
**Agrocybe praecox* – kevad-põldseen
**[[Agrocybe vervacti]]*

## Varasemaid liike
**Cyclocybe cylindracea* – lõuna-põldseen, varem *Cyclocybe aegerita*
**Cyclocybe erebia* – maksa-põldseen

## Välislingid
*
Põim Kama

**Põim Kama** (sündinud 18. augustil 1985 Võrumaal) on eesti suhtekorraldaja ja publitsist. 

Põim Kama on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu (2008–2011) ning hiljem samas ülikoolis kirjandust ja kultuuriteadusi (bakalaureusekraad 2018. aastal). 

Aastatel 2018–2020 oli ta Valga valla kommunikatsioonijuht ja 2020–2022 töötas suhtekorraldajana kommunikatsioonibüroos Powerhouse OÜ. 

26. aprillist 2021 kuni novembrini 2021 oli ta ka Valga vallavalitsuse liige.

Põim Kama on 2022. aastal asutatud konsultatsiooniettevõtte TUUM Consulting OÜ juht ja ainuomanik.

Kama arvamuslugusid ja kriitikat on ilmunud ajalehtedes Postimees, Tartu Postimees, Lõuna-Eesti Postimees, Äripäev, Eesti Ekspress, Eesti Päevaleht, Maaleht, Sirp, Müürileht, ajakirjas Vikerkaar ja reisiajakirjas GO ning Delfi ja ERR-i portaalis. 

Lisaks on ta regulaarselt esinenud Kuku Raadio poliitikasaadetes "Poliitikaguru" ja "Keskpäevatund", samuti päevakajalisi teemasid käsitlevas saates "Sihik".

## Isiklikku
Ta on Kaido Kama ja Pille Tomsoni tütar.

## Teoseid
### Kirjanduslooming
Põim Kama novelle on ilmunud kogumikes "Tartu rahutused: valik jutte" (2009) ja "Tule, ma jutustan sulle loo" (2008).

### Valik artikleid

*"Mitte ainult must ja valge" ERR. 2. november 2022
*"Konkurentsis püsimiseks tuleb mängida suurt mängu" ERR. 27. mai 2024
*"Julgeolekurisk, mida me ei kipu märkama" Äripäev. 28. veebruar 2024
*"Aeg on kokku kutsuda majanduse ekspertnõukogu" ERR. 24. oktoober 2023
*"Rohepööre vajab selget kommunikatsiooni" ERR. 25. juuni 2023
*"Inimeste kontodel toimuv pole riigi asi. Juba sellise ideega välja tulemine on sügavalt ebaviisakas ja moraalselt vale" Eesti Päevaleht. 3. juuni 2024
*"Miks me sponsoreerime Putini sõpru? On viimane aeg Hiinale ust näidata!" Eesti Päevaleht. 10. juuli 2024
*"Sõda ja sõnumiväsimus" ERR. 16. märts 2022
*"Sõjaudu varjus käivituvad uued ärimudelid, ka Eestis" Eesti Päevaleht. 27. märts 2022
*"Sellist häbi saame veel korduvalt tunda, sest skeemitamine on sõja loomulik osa" Eesti Päevaleht. 19. mai 2023
*Põim Kama ja Mart Parind. "Riigihangetel käib mäng suitsu ja peeglitega" Postimees. 9. aprill 2024
*Põim Kama ja Mart Parind. "Seadus- ja haldusprügi vajab koristamist" ERR. 16. veebruar 2024
*Põim Kama ja Mart Parind. "Edukas rohepööre eeldab sõnumi- ja õigusselgust" ERR. 4. detsember 2023

## Viited
Külimitseen (perekond)

**Külimitseen** (*Crucibulum*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Crucibulum laeve* – külimitseen, tavanaplik

## Välislingid
*
Douchy-lès-Ayette

**Douchy-lès-Ayette** on küla ja vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 15 km Arrasist lõunas tee D7 ääres.

## Huviväärsused

* St. Vaasti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos suurema osa külaga uuesti üles ehitatud
* Sõjakalmistu

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Limaloorik

**Limaloorik** (*Limacella*) on kandseente perekond kärbseseeneliste sugukonnast.

## Liike
**Limacella delicata* – pruun limaloorik, varem ka jahu-limaloorik, *Limacella glioderma*
**Limacella guttata* – pisar-limaloorik
**Limacella illinita* – laus-limaloorik

## Välislingid
*
Duisans

**Duisans** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub 8 km Arrasist loodes teede D55 ja D56 ristumiskoha ümbruses. Scarpe jõe väike lisajõgi Gy voolab läbi küla.

## Huviväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 15. sajandist
* 18. sajandi loss, ehitatud Antoine-Guillaume Dubois de Hanovre poolt
* Kaks 17. sajandi kabelit

* Sõjakalmistu u. 2500 hauaga külast väljas

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Écoivres

**Écoivres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist läänes teede D103 ja D104 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist
* Vana linnuse jäljed

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited