open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antikausatiiv

**Antikausatiiv** on verbitarind, mis väljendab mitteagentiivset tulemussündmust. Sündmus toimub tegevussubjekti endaga, nt *klaas purunes*. Kui kausatiivne tarind on transitiivne ja selle tegevussubjekt on agent – *mees purustas klaasi* –, siis sama sündmust kirjeldav antikausatiivne tarind on intransitiivne ja ilma agendita – *klaas purunes*. Seejuures on saanud antikausatiivses tarindis kausatiivse tarindi objektist (semantiliselt patsiendist) tegevussubjekt, mistõttu sarnaneb antikausatiivne konstruktsioon passiiviga. Agenti kui põhjustajat võib siiski väljendada elatiivse määrusega: *klaas purunes mehe löögist*. (Erelt 2017: 236-237)

## Eesti keeles
Eesti keeles väljendatakse antikausatiivi liidetega ja perifrastiliselt. Antikausatiivsed liited on refleksiiviga ühine liide *-u-* (*ärrituma*) ja *-ne-* (*suurenema*). Perifrastiliselt on antikausatiivsetes tarindites muutumistähendusega verbid *muutuma, jääma, saama, minema* ja *tulema* (nt *klaas läks puruks*). (Erelt 2017: 237)

## Tüüpid
Kausatiivsuse tähistamise järgi jaotatakse kausatiivid analüütilisteks, morfoloogilisteks ja leksikaalseteks (Comrie 1993: 169). Analüütilised kausatiivid väljendavad põhjustamist eraldi predikaadiga, nt kohmakalt kõlav *ma põhjustasin, et ta ära läks*. Leksikaalse kausatiivi näiteks on sõna *tapma*, mille tüvi on erineb mittekausatiivsest sõnast *surema*. Morfoloogiliselt väljendab kausatiivi vastav liide, nt jaapani keeles *-ase*: *hasir-* ’jooksma’, *hasir-ase-* ’jooksma panema’. Mõnede verbide puhul on markeeritud kausatiiv, teiste puhul aga antikausatiiv, jaapani keeles esineb mõlemat, nt paaris *war-e* ’murduma’, *war-* ’murdma’  on markeeritud antikausatiiv (Haspelmath 2016: 34).
 
## Ära tundmine
Verbide kausatiivsust ja antikausatiivsust aitab kirjeldada mittekausaalsuse spontaansuse astmik, millel on viis astet: transitiivne (*lõikama*), mitteergatiivne (*kõnelema*), automaatne (*külmuma*), kulukas (*murduma*), agentlik (*lõigatud olema*). Lihtsustatult võttes kehtib, et mida transitiivsemale lähemal on verbipaari mittekausaalne liige, seda tõenäolisemalt on markeerimine kausatiivne. Ja mida agentlikule lähemal on verbipaari mittekausaalne liige, seda tõenäolisemalt on markeerimine antikausatiivne. (Haspelmath 2016: 34) Eri keeltes on antikaustiivsuse tähistamise piir erinev: vene keeles ulatub antikausatiiv automaatsete verbideni, indoneesia keeles aga ulatub kausatiiv kulukate verbideni. Nende vahele jääb udmurdi keel, milles on kausatiive ja antikausatiive võrdselt. (Haspelmath 2016: 49)

## Viited
Schaffhausen

**Schaffhausen** on linn ja vald Šveitsis, Schaffhauseni kantoni halduskeskus. Asub Reini jõe (Hochrhein) ääres.

Schaffhauseni vanalinnas on palju renessansiaegseid freskode ja skulptuuridega kaunistatud maju.

Asulat on esmamainitud 1045. aastal, kui kuningas Heinrich III andis Nellenburgi krahvile Eberhard VI-le mündiõiguse Villa Scafhusunis.

Schaffhausen jaguneb 7 linnaosaks.

2022. aasta lõpus oli linnas 37 713 elanikku. 2019. aasta seisuga oli linnaelanikest 71,8 % Šveitsi kodanikud, 6,3 % Saksamaa kodanikud, 3,2 % Itaalia, 1,8 % Kosovo ja 1,7 % Türgi kodanikud.

## Viited

## Välislingid

* http://www.stadt-schaffhausen.ch/
Karmen Maikalu

**Karmen Maikalu** (neiupõlvenimega **Karmen Koidla**, sündinud 11. oktoobril 1975 Tallinnas) on eesti psühholoog, pereterapeut ja koolitaja.

### Haridus
Ta on õppinud 1983-1989 Tallinna 4. Keskkoolis ja lõpetanud 1994. aastal Põltsamaa Keskkooli kuldmedaliga. Aastal 2001 lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli (Tallinna Ülikool), kus omandas magistrikraadiga võrdsustatud hariduse psühholoogias. 

Maikalu on läbinud suhtlemistreeneri, karjäärinõustaja ja perekonnapsühhoterapeudi väljaõppe.

### Tööalane tegevus
Alates 2000. aastast on Maikalu olnud Põltsamaa Ühisgümnaasiumis koolipsühholoog ja perekonnaõpetuse õpetaja. 

Aastast 2008 on ta olnud Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juhatuse liige ning aastast 2017 ühingu tegevjuht. 

Alates 2021. aastast juhib ta üleriigilise koolipsühholoogide nõuandeliini 1226/1227 tööd. 

Maikalu on töötanud Eesti Naiste Varjupaikade Liidus psühholoogina. 

Aastast 2013 töötab ta ka pereterapeudina ning on Eesti Pereteraapia Ühingu liige. 

Ta kuulub ka Eesti Psühholoogide Liitu. 

Maikalu on panustanud palju vanemaharidusse, töötades alates 2005. aastast Sina ja Mina lapsevanemate suhtlustreeningu Gordoni Perekooli koolitajana ning aastast 2017 vanemlusprogrammi Imelised Aastad koolitajana. 

Oli 2009. aastal Sihtasutuses Väärtustades Elu üks PREP-paarisuhtekoolituse maaletoojatest ja esimestest koolitajatest ning on Eestis PREP-koolitajate väljaõppe läbiviija. 

On olnud Tallinna Ülikoolis koolipsühholoogia lektor, Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilises Seminaris praktilise suhtlemispsühholoogia lektor ja Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris perenõustamise lektor.

### Ühiskondlik tegevus
Aastal 2021 valiti ta  Põltsamaa vallavolikogu liikmeks ning ta on Põltsamaa vallavolikogu hariduskomisjoni liige.

### Tunnustus
* 2023 Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Valge Lindi auhind pikaajalise töö eest turvaliste paari- ja peresuhte toetamisel
* 2022, 2023 Valitud Eesti Päevalehe ja Delfi ajakirjanike poolt saja mõjuka eestlase hulka
* 2022 Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2022 Jõgevamaa terviseedenduse tunnustus vanemlusprogrammi "Imelised Aastad" elluviimise eest
* 2021 Äripäeva aasta koolitaja nominent
* 2021 Jõgevamaa aasta ema
* 2020 Riikliku haridusstipendiumi laureaat
* 2019 Noored Kooli Hooliv Harri nominent
* 2018 Jõgeva maakonna aasta tugispetsialist
* 2016 Jõgeva maakonna vaimse tervise edendaja
* 2011 Aasta koolitaja noortevaldkonnas nominent
* 2010 Jõgevamaa  aasta koolitaja

### Isiklikku
Tema abikaasa on Meelis Maikalu. Neil on kolm last: Samuel Axel, Jakob Vilhelm ja Melissa.

## Viited

## Välislingid
https://maikalu.webnode.page/
Užpelkiai

**Užpelkiai** (žemaidi *Ožpelkē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Užpelkiai asub Plinkšėse biosfääri polügoonil. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Plinkšėse ümbruskond ja Plinkšėse mets, ka jääb osa külast Plinkšėse maastikukaitsealale. Kaitse all on seal kasvav Užpekiai künnapuu.

Užpelkiais asub Plinkšėse turbaraba. Küla nimi tuleneb sõnast *pelkė* (soo). Vanasti olid küla ümbruses suured ja raskestiläbitavad sood.

XX sajandi alguses on mainitud nii Užpelkiai huutorit kui ka karjamõisa, hiljem üksnes karjamõisa.

## Elanikkond


* 12 (1923)
* 5 (1959)
* 23 (1970)
* 23 (1979)

* 14 (1989)
* 5 (2001)
* 3 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Girkaliai

**Girkaliai** (žemaidi *Girkalē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Plinkšėse ümbruskond ja Plinkšėse mets, ka jääb sinna osaliselt Plinkšėse biosfääri polügoon.

Küla on esmamainitud 1646. aastal.

## Elanikkond


* 99 (1923)
* 88 (1959)
* 71 (1970)
* 22 (1979)

* 6 (1989)
* 15 (2001)
* 16 (2011)
* 7 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Yisra'el Kats

**Israel Katz** (heebrea: ישראל כץ Yisra'el Kats; sündinud 21. septembril 1955 Ashkelonis) on Iisraeli poliitik, alates 5. novembrist 2024 Iisraeli kaitseminister. Ta oli Iisraeli välisminister aastatel 2019–2020 ning uuesti aastal 2024. Aastatel 2020–2021 oli ta rahandusminister.  14. maist 2015 17. maini 2020 oli ta ka luureminister.  31. märtsist 2009 kuni 23. juuni 2019 oli ta transpordiminister. 

1998. aastast on ta Knesseti liige. Kuulub erakonda Likud.

## Viited
The Sweet

**The Sweet** on briti glam rock'i-ansambel, mis tuli kokku Londonis 1968. aastal. Nende tuntumad lood on ”The Ballroom Blitz”, ”Fox on the Run”, ”Little Willy”, ”Blockbuster”, ”Poppa Joe”, ”Wig-Wam Bam” ja ”Love Is Like Oxygen”. Ansambli algkoosseisus olid Steve Priest, Brian Connolly ja Mick Tucker.

Ansambli debüütalbum "Funny How Sweet Co-Co Can Be" ilmus 1971. aastal. Ansamblil oli kõige suurem menu Saksamaal, kus 1971–1975 tõusis kaheksa nende lugu edetabeli tippu.

Ansambli algne nimi oli The Sweetshop.

Pärast ansambli lagunemist 1981. aastal jätkasid Scott, Connolly ja Priest eri aegadel tegutsemist uute koosseisudega kasutades nime Sweet. Connolly suri 1997., Tucker 2002. ja Priest 2020. aastal. Andy Scott on endiselt aktiivne oma koosseisuga Andy Scott's Sweet. The Sweet albumeid on müüdud üle 35 miljoni. 

## Albumid
* "Funny How Sweet Co-Co Can Be"  (1971)
* "Sweet Fanny Adams"  (1974)
* "Desolation Boulevard"  (1974)
* "Give Us a Wink"  (1976)
* "Off the Record"  (1977)
* "Level Headed"  (1978)
* "Cut Above the Rest"  (1979)
* "Waters Edge"  (1980)
* "Identity Crisis"  (1982)

## Välislingid
*Koduleht
Eriksson

**Eriksson** on perekonnanimi.

Rootsis oli perekonnanime Eriksson kandjaid 2014. aastal üle 135 500 isiku. Soomes oli sellenimelisi isikuid ligi 4 900 ja Norras ligi 2 300 isikut.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Eriksson 48 inimesel: 28 mehel ja 20 naisel. Perekonnanimede levikult oli Erksson meeste puhul 4253. kohal ja naiste puhul 6818. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Eriksson vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,64. Nimi oli kõige sagedasem Harju maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 0,37 inimest.

## Nime kandjaid
*Anna Kristina Elisabet Eriksson, rootsi poliitik (1963–)
*Erik Eriksson (ehk Erik XI), Rootsi kuningas (1216–1250)
*Hans Eriksson, soome päritolu Rootsi sõjaväelane (suri 1608)
*Joacim Eriksson, rootsi jäähokimängija (1990–) 
*Joel Eriksson, rootsi vormelisõitja (1998–)
*John Ericsson (rootsi Johan Eriksson), rootsi päritolu Ameerika Ühendriikide leiutaja ja insener (1803–1889) 
*Knut Eriksson, Rootsi kuningas (u. 1140–1195 või 1196) 
*Loui Eriksson, rootsi jäähokimängija (1985–) 

## Viited

## Välislingid
*
4 × 1500 meetri teatejooks

**4 × 1500 meetri teatejooks** on võistkondlik kergejõustikuala, kus neljast jooksjast koosneva teatevõistkonna iga liige läbib staadionil 1500-meetrise jooksudistantsi.

4 × 1500 meetri teatejooks ei ole olümpiamängude ega kergejõustiku maailmameistrivõistluste kavas, kuid Rahvusvaheline Kergejõustikuliit (IAAF) arvestab selle ala maailmarekordeid.

4 × 1500 meetri teatejooksu maailmarekord meeste arvestuses on 14.22,22 ja selle püstitas 25. mail 2014 Keenia meeskond koosseisus Collins Cheboi, Silas Kiplagat, James Kiplagat Magut ja Asbel Kiprop. Naiste arvestuses on maailmarekond 16.27,02 ja selle püstitas 31. juulil 2020 USA naiskond koosseisus Colleen Quigley, Elise Cranny, Karissa Schweizer ja Shelby Houlihan.

Eesti meistrivõistlustel on 4 × 1500 meetri teatejooks olnud võistluskavas 1937. aastast, kuid sellel alal võisteldakse üksnes meeste arvestuses. 

Eesti rekord 4 × 1500 meetri teatejooksus on 15.38,4 ja selle püstitas 1981. aasta kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel teatejooksudes EPA võistkond koosseisus Raivo Võlli, Raivo Puurits, Vello Misler ja Enn Sellik. 

## Viited
Anneken Lemberg

**Anneken Lemberg** (sündinud 9. veebruaril 1977) on eesti rogainija.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud segavõistkondade arvestuses kaks hõbemedalit, 2018. aastal Ukrainas Berehometis koos Toomas Marrandiga ning 2021. aastal Eestis Otepääl koos Neeme Looritsa ja Viljar Graueniga. Rogaini maailmameistrivõistlustel sai ta 2019. aastal Hispaanias segavõistkondade arvestuses koos Toomas Marrandiga 6. koha.

## Viited
Mare Lust

**Mare Lust** (sündinud 31. juulil 1950) on eesti jurist. Ta on advokatuuri liige (alates 1979) ja vandeadvokaat (alates 1992).

Mare Lust töötas pikka aega OÜs Viruvärava Advokaadibüroo.

Vandeadvokaadina on Mare Lust tegelnud peamiselt abielulahutuste, varajagamise, lastele elatise väljanõudmise ja laste hooldusõiguse määramisega  ning esindanud kliente karistusõiguse vallas.

### Advokatuuri aukohus
Mare Lusti vastu esitati Eesti Advokatuuri juhatusele 24. septembril 2010 kaebus, aukohtumenetlus algatati 29. oktoobril 2010.

Ühes elatusraha kohtuvaidluses poole esindajana olevat Mare Lust vastustajat väidetavalt ebaviisakalt ähvardanud. Advokatuuri aukohus määras Lustile selle eest noomituse.

## Viited

## Välislingid
* Abielulahutuse hind — 2 miljonit krooni delfi.ee, 8. märts 2005
* Aivar ja Signe Pohlak jõudsid varajagamises üksmeelele Õhtuleht, 8. september 2005
* Inno Tähismaa mängis kohtuistungil tola Õhtuleht, 31. juuni 2006
* Mare Lust: «Signe ei saanud midagi ülearust!» Delfi.ee, 15. september 2005
* Vandeadvokaat peab kohatu käitumise pärast vastust andma Õhtuleht, 14. november 2009
* Tippadvokaat Mare Lust põhjendas oma kahe nädala tagust tavatut käitumist Õhtuleht, 2. detsember 2009
* Pahandusse sattunud advokaat Lust selgitas juhtunu tagamaid Postimees, 2. detsember 2009
* Aukohus langetab advokaat Lusti suhtes otsuse kuu jooksul Postimees, 10. detsember 2009
* Advokatuuri aukohus noomis advokaat Mare Lusti BNS, 11. jaanuar 2010
* Advokatuuri aukohus tegi advokaat Lustile noomituse err.ee, 11. jaanuar 2010
* [taotlesid süüdistatavatele kergemaid karistusi](https://www.err.ee/400824/advokaadid-taotlesid-suudistatavatele-kergemaid-karistusi	Advokaadid) err.ee, 2. märts 2010
* Naise kägistanud mees pandi vangi 10. mai 2011
* Retseptivabriku süüasi lahenes kokkuleppega err.ee, 17. juuni 2010
* [saatis Savenkovi mõrvata üritanud mehed pikaks ajaks vangi](https://www.err.ee/336398/kohus-saatis-savenkovi-morvata-uritanud-mehed-pikaks-ajaks-vangi	Kohus) err.ee, 21. juuni 2013
* Prokurör taotleb naabrile kõhtu tulistanud mehele pikka vangistust err.ee, 13. november 2015
* Advokatuuri teemant Tiina Mare Hiob: advokaadil tasub Ikarose lugu meeles pidada Advokatuuri koduleht, 16. jaanuar 2024
Taimede tajumehhanismid

**Taimede tajumehhanismid** on tajumehhanismid, mille abil taimed tajuvad ümbritsevat keskkonda ja reageerivad sellele. 

Taim reageerib teadaolevalt järgmistele teguritele: valgus, puudutus, gravitatsioon, keemilised ühendid, temperatuur ja elemendid ja helilised vibratsioonid. 

## Taimede tajumehhanismid

### Valgustaju ehk fototropism
Tropism (kreeka *tropos* – 'pöörama') ehk suundus on taime kasvuliikumine mingi välise ärritaja toimel.

Taimedel on fotoretseptorid, mis reageerivad eri tüüpi valgusele. Valgusest saab taim infot, kas parasjagu on päev või öö, kas keegi tekitab tema peale varju ja kust valgus tuleb. Valgusele reageerib taimes auksiin. Auksiin on taimehormoon ehk fütohormoon, mis stimuleerib varre kasvu. Auksiin liigub valgusest eemale ja paneb kasvama varre osa, mis jääb pimedamale poolele, tekitades efekti, et taim kasvab valguse suunas.

### Puutetaju ehk thigmotropism

Võimalik, et kõik taimed tunnevad puudutust. Osa taimi reageerib puudutusele aga väga kiiresti ja silmnähtavalt. Üheks selliseks taimeks on häbelik mimoos (*Mimosa pudica*), millel puudutamine põhjustab väikeste lehekestega kahekordsete liitlehe kiiret kokkutõmbumist. See toimub taime siserõhu ehk turgori vähenemise kaudu. ​​Kui sirutajarakud kaotavad turgori, venivad painutusrakud ja leht tõmbub kokku. 

Puudutuste tajumiseks on taimedel trihhoomid ehk puutekarvakesed.

### Gravitatsioonitaju ehk gravitropism (ehk geotropism)
Gravitropismist sõltub see, mis pidi kasvavad taime juured ja vars. Juured hoiavad alati gravitatsiooni suunas ja vars gravitatsiooni suunast eemale. Mehhanism seisneb auksiinide kontsentreerumises ja amüloplastide vajumises allapoole (päri-gravitatsiooni). Tänu gravitropismile kasvavad taimejuured alati mulla suunas ja taime vars ja lehed pigem valguse suunas.

### Keemiataju ehk kemotropism
Kemotropism on taime kasv, mida stimuleerivad taimevälised keemilised ühendid.

Kemotropism saab olla negatiivne, mis tähendab keemilisest ühendist eemalduvat kasvu, või positiivne, mis tähendab kasvu keemilise ühendi poole. Selleks et kemotropism toimuda saaks, on taimedel retseptorid. Keemilisteks ühenditeks võivad olla näiteks teiste taimede saadetud signaalid. Ühendid võivad olla ka seentelt.

### Heli- ja vibratsioonitaju
Hiljutistes uuringutes on selgunud, et taimed reageerivad ka helidele. Näiteks reageeris harilik müürlook (*Arabidopsis thaliana*) katsetes herbivoorse putuka närimise heli peale samamoodi nagu päris putuka peale. Mõõdeti taime keemilisi reaktsioone. Samuti on uuritud ja leitud, et vetika ''Chlorella pyrenoidosa'' kasv sõltub sagedusest, millega ta kokku puutub.

## Viited
Solothurn

**Solothurn** on linn ja vald Šveitsis, Solothurni kantoni halduskeskus. Asub Aare jõe ääres.

Kuna Prantsuse suursaadik Vanas Šveitsi Konföderatsioonis resideeris 16.–18. sajandil Solothurnis, on linn tuntud ka kui "saadikulinn" ja oma kaitsepühaku tõttu ka kui "Püha Ursuse linn”. Praegune vanalinn ehitati suures osas aastatel 1520–1790 ning on seetõttu segu erinevatest arhitektuuristiilidest ja vormikeeltest, kuid eelkõige barokkhoonetest, mistõttu nimetatakse Solothurni mõnikord ka "kaunimaks barokklinnaks Šveitsis”.

Solothurn on Olteni ja Grencheni järel elanike arvult kolmas linn Solothurni kantonis. 2022. aasta lõpus oli linnas 16 633 elanikku.

## Viited

## Välislingid

* http://www.stadt-solothurn.ch/
Jablonovo

**Jablonovo** (vene keeles Яблоново; algselt, kuni 1779. aastani kindluslinn Jablonov (Яблонов)) on küla Venemaal Belgorodi oblastis Korotša rajoonis, rajooni halduskeskusest Korotšast 15&nbsp;km kaugusel kirdes. 2010. aastal elas asulas 1711 inimest.

2024. aasta 24. jaanuaril lasti küla lähistel alla Venemaa transpordilennuk Il-76.

## Viited

## Välislingid
Tesla (täpsustus)

**Tesla** all mõeldakse sageli serbia päritolu leiutajat **[[Nikola Tesla]]t**. Tema järgi on nimetatud:
* **[[tesla]]**, mõõtühik
* **[[Tesla, Inc.]]**, Ameerika Ühendriikide auto- ja tehnoloogiaettevõte
Asparn an der Zaya

**Asparn an der Zaya** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.

## Viited
Bernhardsthal

**Bernhardsthal** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas.

Valda kuulub kolm küla:

* Bernhardsthal
* Katzelsdorf
* Reintal

## Inimesi

* Franz Migerka (1828–1915), museoloog

## Veekogud

* Bernhardsthali järv

## Viited
Bernhardsthali järv

**Bernhardsthali järv** (ka *Bernhardsthaler Teich*) asub Bernhardsthalis, Alam-Austria äärmises kirdenurgas, Tšehhi piiri lähedal. Järve pindala on umbes 0,5 km² ja see on vaba suplemiseks, kalastamiseks või paadisõiduks.

Selle selge kollakasroheline vesi on eriti ilus kevadel. Järve äärde pääseb ka Hohenau an der Marchist.
Balėnėliai (Šerkšnėnai vald)

**Balėnėliai** (žemaidi *Balienielē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas.

Suurem osa külast jääb Nevarėnai valda, kus moodustab administratiivselt samanimelise küla.

Balėnėliais asub Balėnėliai küla kalmistu. Asula nimi tuleneb Balėnupise ojast.

## Elanikkond


* 15 (1902)
* 1 (1979)
* 0 (1989)

* 0 (2001)
* 2 (2004)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Jonas Svensson

**Jonas Svensson** (sündinud 6. märtsil 1993 Verdalis) on Norra jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Klubikarjääri algusaastatel mängis ta poolkaitsja positsioonil.

2008. aastal debüteeris ta Norra tugevuselt kolmanda liiga klubis Levanger. 2009. aasta augustis liitus ta Norra kõrgliigaklubiga Trondheimi Rosenborg, kuid Norra kõrgliigas tegi ta debüüdi alles 2011. aastal. Aastatel 2015 ja 2016 tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks; mõlemal hooajal valiti Svensson ka Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Aastatel 2015 ja 2016 võitis ta Rosenborgiga ka Norra karikavõistlused.

Aastatel 2017–2021 mängis Svensson Hollandi kõrgliigaklubis Alkmaari AZ ja seejärel 2021–2024 Türgi kõrgliigaklubis Adana Demirspor. 2024. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Türgi suurklubiga Beşiktaş.

Norra jalgpallikoondises mängis Svensson aastatel 2015–2021	kokku 25 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 24. märtsil 2021 MM-i valikmängus Gibraltari vastu.

## Viited
Anders Sandberg (laulja)

**Bo Anders Sandberg** (hüüdnimi Dagger; 3. mai 1968 Kiruna – 23. jaanuar 2024 Hedemora vald) oli rootsi laulja, ansambli Rednex liige.

Tema muusikukarjäär algas *hard rock* ansamblis Arch 1985. aastal. 

Ansambliga Rednex liitus ta 2001. aastal. Lahkus ansamblist 2006. aastal, naasis 2009. aastal ja oli tegev kuni oma surmani.

Anders Sandberg oli kaastegev selliste Rednexi singlite juures nagu "The Chase" ja "Cotton Eye Joe" ning stuudioalbumil "The Best of the West".

Anders Sandberg suri 55-aastaselt 23. jaanuaril 2024.

## Viited

## Välislingid
Hackers World

"Hackers World" oli eestikeelne vabavaraline arvutimäng, mille lõid Sulev Reisberg ja Urmas Reisberg. Mängu esimene osa valmis 1998. aastal ja teine osa (alapealkirjaga "Alea iacta est") 2000. aastal.

Mängija kehastub mängus häkkeriks, kes täidab aja peale erinevaid missioone. Mängus on kasutatud mitmeid tollal utoopilisi ideid, mis tänaseks on saanud reaalsuseks - näiteks peab mängija sisse häkkima bussi pardakompuutrisse (tol ajal polnud bussidel selliseid asju). Ka lahendus, et internetibrauseris saab sama välja kaudu nii otsida kui sisestada veebiaadressi URL, oli selles mängus võimalik enne, kui see päriselt brauseritesse tekkis.

Mäng oli kirjutatud Qbasic programmeerimiskeeles.

Mäng on kättesaadav Githubist. Samuti on Youtube's olemas mängu läbimäng.

## Viited
Linnavedude poolhaagis

**Linnavedude poolhaagis** (inglise keeles *city box semi-trailer; city semi-trailer*) on ühe või kahe teljega kerge, tagaluuktõstukiga furgoonpoolhaagis, mida kasutatakse peamiselt suurlinnades toimuvatel jaotusvedudel. Tüüpiliselt on linna jaotusvedude poolhaagise pikkus 9,0 m, 11,05 m või 12,35 m. Üheteljelisel linnapoolhaagisel on paarisrattad. 

= Ülevaade =
Kuna osa toidukaupu vajavad veoprotsessis külma- või külmutusrežiimil hoidmist, on vajadus ka parema soojusisolatsiooni ja jahutusseadmega linnavedude pooltreilerite järele.  **Linnavedude termoboks poolhaagis** (ingl.k. *city thermobox semitrailer*) on ühe või kahe teljega, soojusisolatsiooni ja jahutusagregaadiga jahutatud või külmutatud toodete veoks mõeldud tagaluuktõstukiga bokspoolhaagis, mida kasutatakse peamiselt suurlinnades linnasisestel jaotusvedudel. Tüüpiliselt on poolhaagise pikkus 9,0 m, 11,05 m või 12,35 m, laius 2,60 m, kõrgus 2,55 m, koormaruumi siselaius 2,46 m/2,49 m, üheteljelise haagise kogukaal täislastis 22,0 t ja kahe teljega poolhaagise kogukaal 30,0 t.
Madelpoolhaagis

**Madelpoolhaagis** (inglise keeles *cargo semi-trailer*) on külje- ja otsaluukidega pealt avatud poolhaagis. Küljelt ja pealt laaditavate suuremõõtmeliste pakkeüksuste, ehitusmaterjalide, tööpinkide, seadmete jms veoks on vaja pealt ja küljelt avatud poolhaagiseid. Selleks toodetakse nii madel, kui ka platvormpoolhaagiseid. 

**Platvormpoolhaagis** (ingl.k. *flatbed semi-trailer; platform semi-trailer)* on küljeluukideta või eemaldatud küljeluukidega lahtine, kõrge ja tugevdatud esiseinaga poolhaagis, mis on mõeldud ka ülegabariidiliste veoste (seadmed, ehitusmaterjalid, terasetooted, torud, saematerjal, vineer jms) veoks. Platvormpoolhaagised leiavad kasutamist enamasti ilmastikukindlate ehitusmaterjalide ja pikkade materjalide veol. Platvormpoolhaagiseid kasutatakse reeglina juhul, kui küljeluukidega pooltreilerite kasutamine pole võimalik või piisavalt mugav pideva külgedelt laadimise tõttu. Kõrge ja tugev esisein takistab veoste nihkumist veoplatvormist ettepoole. Veoplatvormi külgedel ja keskel on avad tugipostide paigaldamiseks. 

Platvormtreilereid võib tellida ka küljeluukide ja tagaluugiga ehk madelpoolhaagisena. Luugid on vajadusel kiiresti ja hõlpsalt eemaldatavad, muutes madelpoolhaagise platvormtreileriks. Valmistatakse allalastavaid külgluuke kõrgustega 600 mm, 800 mm ja 1000 mm. Poolhaagise küljel võib olla kolm või neli luuki.
Kallurpoolhaagis

**Kallurpoolhaagis** (inglise *tipper semitrailer*) on terasest või alumiiniumisulamist veokastiga poolhaagis puistainete veoks. Paksust terasplekist valmistatud poolhaagiseid kasutatakse peamiselt ehitusmaterjalide (nt liiv, kruus, killustik, asfalt jms) veoks. Valmistatakse kerge, standardse või ülitugeva raamiga poolhaagiseid mahuga 21–36 m3. 

## Ülevaade
Kallurpoolhaagiste raamid on jäigad, et vältida väändumist ja tagada pooltreileri stabiilsus mahakallutamise ajal. Vastavalt kasutusotstarbele võib tellida tootjalt kerge, standardse või ülitugeva raamiga poolhaagiseid. Toodetakse ka hüdrauliliselt avatava tagaluugiga kallurkasti, mis tagab puistematerjali vaba väljavoolu. Tagaluugi avamise nurk on seejuures seadistatav. Kallurpoolhaagise veokast on varustatud ka tendist kattega, millega saab veose katta ja mille saab kasti ühele küljele kokku rullida. 

Tüüpilise kallurpoolhaagise olulisemad tehnilised andmed:

* kogukaal                                                 39,0 t 
* max koormus poolhaagise telgedele      27,0 t 
* max koormus poolhaagise sadulale       12,0 t 
* poolhaagise põhja kõrgus maapinnast    1,15 m
* veokasti kõrgus                                        1,30–1,66 m
* veokasti maht                                           24,0–27,5 m3  

Asfaldiveol kasutatakse termoisolatsiooniga kasti, mis aitab hoida ära asfaldi ülemäärast jahtumist selle veol asfalditehasest mahalaotamiskohta ja ootamisel enne asfaldilaoturisse tühjendamist. Kasti eri kohtadesse paigutatud termoandurid annavad juhile informatsiooni asfaldi temperatuuri (jahtumise määra) kohta. 

Puistkauba poolhaagiseid vajatakse puistkauba (nt teravili, oad, herned, jõusööt, hakkepuit, kruus, killustik, liiv, asfalt jms) veoks. Enamasti on puistkauba pooltreilerid kallutusmehhanismiga (kallurid) ja varustatud kauba lendumise vältimiseks või jahtumise aeglustamiseks pealerullitava kattega (tent). Valmistatud kerega suurekubatuurilist (kuni 60 m3) poolhaagist kasutatakse peamiselt teravilja ja muude põllumajandussaaduste veoks. Veokasti kõrgus on vahemikus 1,65–2,30 m ja ruumala 41,6–58,9 m3. Pealt on haagis kaetav teravilja märgumise ja lendumise vältimiseks käsitsi pealerullitava tendiga. Metallijäätmete veoks toodetakse kergeid ja mahukaid pooltreilereid kaaluga kuni 8 t. Ümardatud nurkadega veokaste toodetakse mahuga 44–56 m3. 

## Viited
Konteineriveo poolhaagis

**Konteineriveo poolhaagised** (inglise keeles *container semi-trailer; container chassis*) on ISO standardkonteinerite veoks mõeldud pooltreilerid. Üldjuhul tuntakse kaht eri tüüpi konteinerite veo poolhaagiseid – vanemat tüüpi, raamiga poolhaagiseid ja uuemaid – skeletonpooltreilereid. 

= Ülevaade =
Konteineriajastu algul (1965-1975) toodeti peamiselt kaht tüüpi poolhaagiseid – lühikesi ja pikki pooltreilereid. Lühikestega veeti 20-jalaseid konteinereid, pikkadega 40-jalaseid konteinereid või kaht 20-jalast konteinerit. USA-s ja Kanadas veetakse 16 m pikkuste veoraamidega ka 53-jalaseid (ft) konteinereid. 

Alates käesoleva sajandi algusaastaist toodetakse skeletonpoolhaagiseid. **Konteineri skeletonpoolhaagis** (ingl.k. *container skeletal semitrailer*) on sõrestikraamiga poolhaagis, mis on ette nähtud standardsete (ISO) konteinerite (20 ft; 30 ft;40 ft;45 ft) veoks. Osa skeletonpoolhaagiseid omab võimalust pikendada veoraami teleskoopiliselt, suruõhu abil vedamaks ka mittestandardseid ja nn aluselaiuseid (UNIT45 jms) konteinereid. Raami pikendatakse suruõhusilindri abil. Tagumine, suruõhu abil väljalükatav osa paikneb teleskoopiliselt põhiraami sees. 

Valmistatakse ka konteinerite veo alusraame, mis on varustatud tõstukitega. Niisugune alusraam võimaldab tõsta konteinerit laadimiseks maapinnale. Tõsteseadmed on võimelised tõstma kuni 36 t koormust ning käitlema nii 20 ft; 30 ft; 40 ft ja 45 ft konteinereid. **Külglaadimisega konteinerite alusraam** (ingl.k. *side-loading semitrailer*) on hüdrokraanadega varustatud konteinerite veo poolhaagis, mis võimaldab tõsta konteinerit veoraamile ja maha.
Tsisternpoolhaagis

**Tsisternpoolhaagis** ehk paakpooltreiler (inglise keeles *tanker semi-trailer*) kujutab endast veoühikut, mis on mõeldud vedelkaupade vedamiseks. Peamiselt veetakse poolhaagistega erinevaid mootorikütuseid (bensiin, diislikütus, kütteõli, lennukikütus, laevakütused), veeldatud gaase, happeid, tööstuslikke kemikaale, taimeõli, mahlasid, piima ja jms toidukaupu. Tsistern võib olla jaotatud osadeks, milles igaühes võidakse vedada ühe kaubagrupi erinevaid tooteid. Poolhaagised on varustatud tühjakslaadimise pumpade, mõõtmisseadmete, voolikute, redelite jms.
Tolgay Arslan

**Tolgay Ali Arslan** (sündinud 16. augustil 1990 Paderbornis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Melbourne City.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. Aastatel 2003–2009 kuulus ta Dortmundi Borussia noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Hamburger SV-ga ning debüteeris 2009. aasta oktoobris Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2010/11 oli Arslan laenul Saksamaa esiliigaklubis Aacheni Alemannia, kus lõi 31 mänguga kuus väravat. Hamburgeri meeskonnas lõi Arslan esimese värava 24. veebruaril 2012 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu. Hamburgeri meeskonnas hakkas Arslan püsivalt mänguaega saama hooajal 2012/13.

2015. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Hooaegadel 2015/16 ja 2016/17 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks. 2019. aasta jaanuaris siirdus ta teise Türgi suurklubisse Fenerbahçe, kus ta mängis kuni hooaja 2019/20 lõpuni.

Aastatel 2020–2023 mängis Arslan Itaalia kõrgliigaklubis Udinese.

2023. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Melbourne Cityga.

Arslan mängis Türgi ja Saksamaa noortekoondistes.

## Välislingid
Loomaveo poolhaagis

**Loomaveo poolhaagis** (ingl.k. *livestock semitrailer*) on mõeldud elusloomade (veised, lambad, sead jne) veoks. Poolhaagise külgedel on ventilatsiooniavad ning taga ja küljel allalastavad rambid elusloomade peale- ja mahaminekuks. Mitmekorruseliste treilerite korral on olemas lisaks ka siserambid loomade paigutamiseks erinevatele korrustele. 

## Viited
Kahekorruseline poolhaagis

**Kahekorruseline poolhaagis** on 13,6 m pikkune ja veidi üle nelja meetri kõrgune kahetekiline treiler, millega saab vedada kahel korrusel kokku 55 EUR1 tüüpi kaubaalust. Kaubaaluste maksimaalne kõrgus võib olla 1,80 m, poolhaagise ülemise teki kõrgus  on 2,06 m, alumisel aga 1,90 m. Treiler on varustatud tagaosas 2,0 m pikkuse laadimisrambiga(tõstukiga), mille abil langetatakse või tõstetakse eri korrustel olevad alused laadimisrambi tavakõrgusele (1,2 m). 

Veolahendus on keskkonnasäästlik, sest väiksema vedude arvuga on võimalik vedada rohkem kaupu, kütust kulub veetud kaubaaluse kohta vähem, atmosfääri paisatavate heitgaaside kogus on väiksem ning keskkonnareostus ja veokulud veetava ühiku kohta on väiksemad. Veoühiku ekspluatatsioonist saadav otsene kasu on ilmne: poolhaagis mahutab ligikaudu 50% rohkem kaubaaluseid võrreldes tavalise 13,6 m pikkuse poolhaagisega, mistõttu vähenevad transpordi muutuvkulud.
Matvere

**Matvere** on eesti perekonnanimi.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Matvere 33 inimesel: 17 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult oli Matvere meeste puhul 7480. kohal ja naiste puhul 8633. kohal. Perekonnanime Matvere kandja oli keskmiselt 48 aasta vanune.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Matvere 1937. ja 1938. aastal kasutusele kuuel korral isikute poolt, kes kandsid varem nimesid Matson (3) ja Mattson (3).	

## Nime kandjaid
*Ain Matvere, eesti sulgpallur (1967–2018)
* Aive Matvere, eesti haridustegelane (1914–1991) 
*Marko Matvere, eesti näitleja ja laulja (1968–)
*Oskar Matvere, eesti agronoom ja haridustegelane (1903–1945)

## Viited

## Välislingid
*
Kesktelghaagis

**Kesktelghaagis**, ka  kesktelgedega täishaagis (ingl.k. *centre-axle trailer)* on ühe või enamateljeline haagis, mille telg või teljed asuvad haagise massikeskme läheduses ja mille tiisel on haagise külge kinnitatud jäigalt. Haagis ei tohi toetuda oma tiisliga veoauto haakesadulale suurema koormusega kui 10% oma täismassist. 

## Viited
Masso

**Masso** on perekonnanimi.

Kamerunis oli perekonnanime Masso kandjaid 2014. aastal rohkem kui 2 900 isikut. Hispaanias oli sellenimelisi isikuid üle 1 900, Ameerika Ühendriikides üle 1 300 ja Kuubal üle 1 200.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Masso 64 inimesel: 29 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult oli Masso meeste puhul 4086. kohal ja naiste puhul 3617. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Masso vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,01. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,60 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Tõstamaa  kihelkonnas Seliste mõisavallas kahel korral nimeks Masso, mis hiljem normaliseeriti nimedeks Maasoo ja Massu. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Masso 1936. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Matson.	

## Nime kandjaid
*Eeva Masso, eesti sisearhitekt (1975–) 
*Iivi Anna Masso, eesti politoloog (1967–)
*Jaan Masso, eesti majandusteadlane (1975–) 
*Miia Masso, eesti arhitekt (1940–)
*Salme Masso, eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor (1909–1990)
*Tiit Masso, eesti ehitusinsener ja erialase kirjanduse autor (1935–)
*Valjo Masso, eesti põllumajandusteadlane ja poliitik (1933–2013) 

## Viited

## Välislingid
*
Konverteeritav alusvanker

**Konverteeritav alusvanker** (ingl. k. *converter dolly*) on kahe telje, paarisrataste, haaketiisli ning haakesadulaga alusvanker, mis on ette nähtud poolhaagise muutmiseks haagiseks. Alusvankri haakeseade kinnitatakse poolhaagise tapi külge, pärast mida toetub poolhaagise esiosa alusvankrile ja poolhaagist kasutatakse kui täishaagist. Veoühikut, mida saab kasutada kord poolhaagise ja korda täishaagisena, nimetatakse kombineeritud treileriks.

## Viited
Kombineeritav treiler

**Kombineeritav treiler** (ingl.k. *composite trailer*) on haagis, mis on saadud poolhaagisest ja selle alla paigutatud ja haaketapi külge kinnitatud kaheteljelisest alusvankrist. Taoline kombinatsioon võimaldab saavutada vedude korraldamisel suurt paindlikkust, andes võimaluse kasutada riikides, kus autorongi lubatud pikkus lubab, poolhaagist ka täishaagisena. Hea näide on siinkohal uut tüüpi gigalainerid, mille puhul on muutunud autorongi esimese ja tagumise osa vahe praktiliselt olematuks.
Olten

**Olten** on linn ja vald Šveitsis Solothurni kantonis, Olteni ringkonna halduskeskus. Asub Aare jõe  ääres.

Olten on  Solothurni kantoni suurim linn elanike arvult. 2022. aasta lõpus oli linnas 18 339 elanikku.

Olten on raudteede sõlmpunkt. Linnal on otseühendus Berni, Luzerni, Lausanne'i ja Zürichiga.

## Viited

## Välislingid

* http://www.olten.ch/
Glarus

**Glarus** (romanši **Glaruna**, itaalia **Glarona**) on linn ja vald Šveitsis, Glaruse kantoni halduskeskus. Asub Linthi jõe ääres. 

2011. aastal liideti linnaga Ennenda, Netstali ja Riederni vald.

2022. aasta lõpus oli vallas 12 515 elanikku. Neist 28,5 % olid ilma Šveitsi kodakondsuseta.

## Viited

## Välislingid
*http://www.glarus.ch/
Gigalainer

**Gigalainer**, ka  EuroCombi (inglise keeles *gigaliner; heavy long vehicle, HLV*) on Euroopa Liidu direktiivi alusel ehitatud autorong, mille maksimumpikkus võib olla 25,25 m ja täismass 60 t. Lastiruumide pikkus võib olla kokku 21,42 m. 

= Ülevaade =
Tänu pikkusele ja sildade arvule suudab gigalainer vedada kaupa nii kaalult kui mahult kuni poolteist korda rohkem kui tavalise poolhaagisega veduk. Gigalaineritega püütakse suurendada autorongi kasulikku pikkust koormaruumi pikkuse suurendamisega. Veoki ja haagise vahel olev liigend (tiisel) on lühem ja kasulik lastiruum selle arvel pikem. Gigalainerite kasutamisega väheneb tonnkilomeetri, eriti aga laadimismeeter-kilomeetri veokulu. 

Väiksema teljekoormuse tõttu aitavad pikad autorongid vähendada teede amortiseerumist. Gigalainerid kulutavad teepinda täiskoormaga liikudes keskmiselt 2 korda vähem kui tavapärane vedukauto ja poolhaagisega autorong (teeväsimusindeksid vastavalt 87 ja 166). Pikkade autorongide kasutuselevõtt kõikjal Euroopas aitaks vähendada kütusetarbimist (18%), veokulusid (20%) ja süsinikdioksiidi emissiooni. 

EL liikmesriikides, kus eriti pikkade autorongide, ehk gigalainerite liiklemine on lubatud, on kasutusel peamiselt kolme tüüpi 25,25 m pikkuseid gigalainereid:

* vedukauto poolhaagisega, mille haakes on kaheteljeline lühike täishaagis (autorongi täismass 48 t)
* furgooniga veoauto, mille haakes on pikk, viie teljega täishaagis (autorongi täismass 60 t)
* B-mooduliga gigalainer (ingl.k. *B-double gigaliner*, autorongi täismass 60 t).

B- mooduliga gigalainer on pikk autorong ,mille puhul kasutatakse spetsiaalset kahe teljega alusvankrit, millele toetuvad nii täishaagiseks muudetud poolhaagise esimene osa kui ka vedukautol paikneva ja haakesadulale toetava vahetusfurgooni tagumine osa. 

Lisaks gigalaineritele on hakatud mitmetes riikides katsetama kindlaksmääratud veomarsruutidel gigalaineritest oluliselt pikemaid autoronge. Nii on ka Soomes liikumas mitmed ülipikad autorongid peamiselt riigi kesk- ja põhjapiirkondade jaekaubanduse varustamiseks esmatarbekaupadega. **Ülipikk autorong**  *(*ingl.k*. high capacity transport vehicle; HCTV)*  on autorong täismassiga rohkem kui 76 t ja pikkusega rohkem kui 25,25 m, ning mida ei käsitleta erivedusid tegeva transpordivahendina. Tüüpiliselt on sellise autorongi koosseisus poolhaagist vedav sadulveok ja poolhaagise pikkusega täishaagis, mille puhul jääb autorongi kogupikkus vahemikku 31–34,5 m. Autorongi täismass võib ulatuda isegi kuni 104 tonnini.
Drasenhofen

**Drasenhofen** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mistelbachi ringkonnas. See asub vahetult Tšehhi piiri ääres. Tulevikus ühendatakse sealkandis Austria *[[Nord Autobahn]]* Viinist ja Tšehhi *[[Dálnice D52]]* Brnost.

## Allüksused

* Drasenhofen
* Steinebrunn
* Stützenhofen
* Kleinschweinbarth

## Viited
Kirkliai

**Kirkliai** (žemaidi *Kėrklē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas.

Kirkliais on kalmistu. Küla nimi tuleneb isikunimest Kirklys.

## Elanikkond


* 47 (1902)
* 76 (1923)
* 44 (1959)
* 39 (1970)

* 22 (1979)
* 10 (1989)
* 3 (2001)
* 5 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Marthamycetaceae

***Marthamycetaceae*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Propolis_(seen)|Propolis]]*

## Välislingid
*
Rubikai

**Rubikai** (žemaidi *Robėkā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Rubikai asub Viešetė jõe ääres.

Külas on kirik, kalmistu, raamatukogu ja algkool ning tegutseb külaselts. Rubikai nimi on tulnud isikunimest Rubikas.

## Ajalugu

Rubikaid on esmamainitud 1645. aastal. Jaanuariülestõusu ajal rajati külla kabel. 1928. aastal alustas Rubikais tööd algkool. Aastal 1935–1936 ehitati kabeli asemele Püha Rochuse kirik, mis oli Seda kiriku abikirikuks. Aastail 1947–1963 tegutses külas sidejaoskond. 1952. aastal avati Rubikais raamatukogu.

## Elanikkond


* 106 (1902)
* 137 (1923)
* 157 (1959)
* 169 (1970)
* 198 (1979)

* 186 (1986)
* 180 (1989)
* 222 (2001)
* 180 (2011)
* 156 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Skuodiškiai

**Skuodiškiai** (ka **Skuodo Ketūnai**, žemaidi *Skoudėškē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas. Skuodiškiai asub Viešetė jõe ääres. Külas on lohukivi.

Skuodiškiaid mainiti aastal 1902, mil sinna rajati 37 elanikuga Skuodase (Ketūnai-Merniki) asundus. Ka oli külas algkool.

Külas on Kaduginė metsast toodud lohukivi. Seda on peetud ka vanaks veskikiviks.

## Elanikkond


* 337 (1902)
* 507 (1923)
* 376 (1959)
* 338 (1970)
* 216 (1979)

* 154 (1987)
* 143 (1989)
* 141 (2001)
* 103 (2011)
* 77 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Thun

**Thun** on linn ja vald Šveitsis Berni kantonis, Thuni ringkonna halduskeskus. Asub Thuni järve põhjatipu lähedal, Aare jõe ääres.

Thun on Berni kantoni kolmas linn elanike arvult Berni ja Biel/Bienne'i järel. 2022. aasta lõpus oli linnas 43 670 elanikku.

Thunis on Šveitsi sõjaväe suurim garnison.

Linnas asub 1190. aasta paiku ehitatud Thuni loss.

## Viited

## Välislingid

* http://www.thun.ch/
Van Morrison

Sir George Ivan **"Van" Morrison** (sündinud 31. augustil 1945 Belfastis) on Põhja-Iirimaalt pärit laulja-laulukirjutaja ja muusik. 
Tema tuntumad lood on "Brown Eyed Girl", "Moondance" ja "Into the Mystic".

Van Morrison sai tuntuks ansambli Them solistina ja kirjutas ansambli 1966. aastal ilmunud hiti "Gloria". Pärast ansamblist lahkumist alustas ta edukat soolokarjääri. Tema 1968. aasta album "Astral Weeks" ühendas rütmibluusi, keldi muusikat ning džässi.

1993. aastast kuulub ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja on pälvinud kaks Grammy auhinda.

## Albumid
* "Blowin' Your Mind!" (1967)
* "Astral Weeks" (1968)
* "Moondance" (1970)
* "His Band and the Street Choir" (1970) 
* "Tupelo Honey" (1971) 
* "Saint Dominic's Preview" (1972) 
* "Hard Nose the Highway" (1973) 
* "It's Too Late to Stop Now" (1974) 
* "Veedon Fleece" (1974)
* "A Period of Transition" (1977)
* "Wavelength" (1978) 
* "Into the Music" (1979) 
* "Common One" (1980)
* "Beautiful Vision" (1982)
* "Inarticulate Speech of the Heart" (1983)
* "A Sense of Wonder" (1985) 
* "No Guru, No Method, No Teacher" (1986)
* "Poetic Champions Compose" (1987)
* "Irish Heartbeat" (1988), koos The Chieftansiga
* "Avalon Sunset" (1989)
* "Enlightenment" (1990)
* "Hymns to the Silence" (1991)
* "Too Long in Exile" (1993)
* "A Night in San Francisco" (1994)
* "Days Like This" (1995) 
* "How Long Has This Been Going On" (1996)
* "Tell Me Something: The Songs of Mose Allison" (1996)
* "The Healing Game" (1997)
* "Back on Top" (1999)
* "The Skiffle Sessions - Live In Belfast 1998" (2000, koos Lonnie Doneganiga)
* "You Win Again" (2000)
* "Down the Road" (2002)
* "What's Wrong with this Picture?" (2003)
* "Magic Time" (2005)
* "Pay The Devil" (2006) 
* "Keep It Simple" (2008)
* "Born To Sing: No Plan B" (2012)
* "Duets: Re-working the Catalogue" (2015)
* "Keep Me Singing" (2016)
* "Roll with the Punches" (2017)
* "Versatile" (2017)
* "You're Driving Me Crazy" (2018)
* "The Prophet Speaks" (2018)
* "Three Chords & the Truth" (2019)
* Latest Record Project: Volume 1 (2021)
* "What's It Gonna Take?" (2022)
* "Moving on Skiffle" (2023)
Mars (täpsustus)

**Mars** on mitmetähenduslik sõna. Mars võib tähistada:

* **[[Mars]]**, vanarooma sõjajumal
* **[[Mars (perekonnanimi)|Mars]]**, mitme tuntud isiku perekonnanimi
* **[[Mars (kosmoseprogramm)|Mars]]**, Nõukogude kosmoseprogramm
* **[[Mars Incorporated]]**, Ameerika Ühendriikide ettevõte
** '''Mars''', tuntud šokolaadibatoon
* '''MARS''', Prantsusmaa erakonna Mouvement pour une alternative républicaine et sociale lühend
* **[[MARS Group]]**,  Briti ajalooline arhitektide ja arhitektuurikriitikute ühendus
* **[[Mars RK]]**, Ukraina kunagine lennufirma

### Laevad
* '''Mars''', Eesti vedurlaev
* **[[Mars (Rootsi sõjalaev)|Mars]]**, Rootsi 16. sajandi sõjalaev
***[[Mars (Vene sõjalaev)|Mars]]**, Venemaa Keisririigi sõjalaev
***[[Mars (Briti sõjalaev)|Mars]]**, Briti 19. sajandi sõjalaev
***[[Mars (Šveitsi laev)|Mars]]**, Šveitsi reisilaev

### Geograafia

#### Prantsusmaa
* '''Mars''', Prantsusmaa vald Ardèche'i departemangus
* **[[Mars (Loire)|Mars]]**, Prantsusmaa vald Loire'i departemangus
* **[[Mars (Gard)|Mars]]**, ajalooline Prantsusmaa vald
* '''Mars''', Prantsuse jõgi

#### Ameerika Ühendriigid
* '''Mars''', Ameerika Ühendriikide asula Pennsylvania osariigis
* '''Mars''', mahajäetud Ameerika Ühendriikide asula Nebraska osariigis
* **[[Mars (Texas)|Mars]]**, mahajäetud Ameerika Ühendriikide asula Texase osariigis

#### Ukraina
* **[[Mars (Ukraina)|Mars]]**, Ukraina küla Tšernihivi oblastis

#### Valgevene

* '''Mars''', Valgevene küla Homieli oblastis
* '''Mars''', Valgevene küla Minski oblastis

#### Venemaa

* '''Mars''', Baškortostani küla Aurgazinski rajoonis
* **[[Mars (Kušnarenkovo rajoon)|Mars]]**, Baškortostani küla Kušnarenkovo rajoonis
* **[[Mars (Tšekmaguši rajoon)|Mars]]**, ajalooline Baškortostani küla Tšekmaguši rajoonis
* '''Mars''', Venemaa huutor Voroneži oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Kaluga oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Kirovi oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Kurgani oblastis
* **[[Mars (Moskva oblast)|Mars]]**, Venemaa küla Moskva oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Nižni Novgorodi oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Orjoli oblastis
* '''Mars''', Venemaa küla Rostovi oblastis

### Kultuur
* **Mars**, Maurice Bonvoisini pseudonüüm
* **[[Mars (manga)|Mars]]**, Jaapani manga
* **[[Mars (2004. aasta film)|Mars]]**, 2004. aasta Vene film
* **[[Mars (bänd)|Mars]]**, 1970. aastatel tegutsenud Ameerika Ühendriikide bäng
* **[[Mars (Gackti album)|Mars]]**, Gackti teine album
* **[[Mars (Marselle album)|Mars]]**, Marselle album
* **MARS**, Mauritius Amateur Radio Society lühend
* '''MARS''', IBM-i šiffer
* **MARS**, Mid-Atlantic Regional Spaceport lühend

## Vaata ka

* Marss, naaberplaneet, mille võõrkeelne nimetus on mitmes keeles "mars"
* Marss (täpsustus)
* Marš
Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi

**"Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi"** on Tartu Ülikooli muuseumi sariväljaanne, mis käsitleb Eesti teaduse ja ülikoolide ajalugu. Väljaannet hakati avaldama 1971. aastal ülikooli ajaloo komisjoni eestvedamisel. 

TÜAK ilmub kord aastas (detsembris) nii paberil kui ka elektroonselt. Alates 37. numbrist ilmub väljaanne avatud juurdepääsu põhimõttel Open Journals Systemi platvormil.

Teemanumbrite põhiosa kujuneb traditsiooniliselt Tartu Ülikooli muuseumi aastakonverentsidel peetud ettekannete põhjal, kuid vastu võetakse ka teisi nõuetele vastavaid artikleid.

## Vaata ka
* Eesti NSV ajaloo küsimusi - Вопросы истории Эстонской ССР, Tartu Riikliku Ülikooli toimetised
*Ajalooalaseid töid, Tartu Riikliku Ülikooli Ajalooringi kogumik 1962–1967

## Viited

## Välislingid
*Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi väljaanded 2018,2020, 2021, DIGARis
*TÜ ajaloo küsimusi, alates aastast 2011 (No 39), on seeria kättesaadav Tartu Ülikooli teadusajakirjade veebikeskkonnas.
Taron Egerton

**Taron Egerton** (sündinud 10. november 1989) on Walesi näitleja.

## Filmograafia
### Film
* 2014: *[[Testament of Youth (film)|Testament of Youth]]* ... Edward Brittain
* 2015: **' ... Gary "Eggsy" Unwin	
* 2015: ''[[Legend (2015 film)|Legend]]'' ... Edward "Mad Teddy" Smith	
* 2016: ''[[Eddie the Eagle (film)|Eddie the Eagle]]'' ... Eddie "The Eagle" Edwards
* 2016: ''[[Sing (2016 American film)|Sing]]'' ... Johnny
* 2017: **' ... Gary "Eggsy" Unwin
* 2018: *[[Billionaire Boys Club (2018 film)|Billionaire Boys Club]]* ... Dean Karny
* 2018: *[[Robin Hood (2018 film)|Robin Hood]]* ... Robin Hood
* 2019: *[[Rocketman (film)|Rocketman]]* ... Elton John
* 2021: *[[Sing 2]]* ... Johnny
* 2023: *[[Tetris (film)|Tetris]]* ... Henk Rogers

### Televisioon
* 2013: *[[Lewis (TV series)|Lewis]]* ... Liam Jay
* 2014: *[[The Smoke (TV series)|The Smoke]]* ... Dennis "Asbo" Severs	
* 2018: *[[Watership Down (2018 TV series)|Watership Down]]* ... El-Ahrairah
* 2019–2020: *[[Moominvalley (TV series)|Moominvalley]]* ... Moomintroll
* 2019: *[[The Dark Crystal: Age of Resistance]]* ... Rian
* 2022: *[[Black Bird (miniseries)|Black Bird]]* ... Jimmy Keene

## Teater
* 2012: *The Last of the Haussmans* ... Danny	
* 2013: *No Quarter* ... Tommy
* 2022: *Cock* ... M

## Viited

## Välislingid

*taron-egerton.com
*Taron Egerton – IMDb