open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuisk

**Tuisk** on liiva või lume edasikandumine tuule mõjul. Kui tuul keerutab juba maha langenud lahtist lund õhku, on see pinnatuisk. Tuisud kannavad suuri koguseid lund või liiva ühest kohast teise. Eriti tugevad tuisud tekivad tasandikel. Eestis esinevad lumetuisud peamiselt detsembrist veebruarini.

## Lumetuisk
Lumetuisk tekib Eestis reeglina temperatuuril allpool 0 kraadi, lahtise lume olemasolul juba mõõduka tuulega (4–6 m/s), eelduseks on sadav lumi või on seda maapinnal piisavalt, et tuul seda üles saaks tõsta. Tuisku tekitav tuul on sageli keeriseline, see keerutab ühtaegu nii sadavat kui ka maas olevat lund. Tuisu tekkimine oleneb lisaks tuulekiirusele ka lume omadustest, piisavalt koheva lume korral võib ka nõrk tuul selle tuiskama panna, kuid näiteks sulailma korral ei pruugi nõrk tuul tuisku tekitada.

## Pinnatuisk
Pinnatuisuks nimetatakse tuisku, kus tuul keerutab juba mahalangenud lund. Jällegi sõltub selle tekkimine tuule tugevusest, õhutemperatuurist ja lume omadustest: sulailmaga või koorikuga kattunud lume korral on pinnatuisu tõenäosus väiksem. Erinevalt tuisust on pinnatuisk madal (1,5–2 m) ning nähtavust suurt ei halvenda. Samuti esineb pinnatuisku pigem selge taeva korral.

## Liivatuisk
Sarnaselt lumetuisuga sõltub liivatuisu teke tuule tugevusest ning liiva omadustest. Eestis tekib liivatuisk valdavalt mererandades, kus on piisavalt väikeseteralist liiva. Liivatuisu tulemusel tekivad ja muutuvad luited.

## Ohud
Tuisuga kaasnev oht on peamiselt seotud liiklemisega, tuisk vähendab nähtavust, samuti tekitab see teedele ja mujale lumevaale või liivaluiteid, tugev tuisk võib terveid teelõike ummistada. Ennekõike raskendab see maantee- aga ka lennu- ja raudteeliiklust. Eriti ohtlik on lumetuisk alates alates tuule kiirusest 15 m/s, kestusega 12 tundi või kauem. Tuisuprobleemide ennetamiseks on Eesti teedel kasutatud lumeredeleid, samuti lumehekke, mis tuuledünaamikat mõjutades vähendavad lumevaalude tekkimise ohtu.

## Vaata ka

* lumetorm
* lumekoristus
* kõrb

## Viited

## Välislingid

*Tuisk Ilm.ee
Kerli Zirk

**Kerli Zirk** (sündinud 23. jaanuaril 1995) on eesti jääkeeglimängija. 

Ta oli Eesti jääkeegli võistkonnas esimestel noorte taliolümpiamängudel Innsbruckis 13.–22. jaanuaril 2012 ja 2015. aastal jääkeegli maailmameistrivõistlustel.

## Viited
Ann Sophie

**Ann Sophie Dürmeyer** (sündinud 1. septembril 1990 Londonis), esinejanimega **Ann Sophie**, on saksa laulja.

Ann Sophie esindas lauluga "Black Smoke" Saksamaad 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Saksamaa riikliku eelvõistluse võitis Andreas Kümmert looga "Heart of Stone", aga Kümmert loobus oma võidust teise koha saanud Ann Sophie kasuks. Finaalis ei saanud laul ühtki punkti ja jäi viimaseks.

## Albumid
* "Time Extended" (2013)
* "Silver into Gold" (2015)

## Viited
2006.–2007. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2006.–2007. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli **26.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 28. oktoobril 2006 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane peeti 24. märtsil 2007 Rootsis Falunis.

## Tulemused

### Mehed

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

### Naised

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
2005.–2006. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2005.–2006. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises** oli **25.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp peeti 22. oktoobril 2005 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane 29. märtsil 2006 Jaapanis Sapporos.

## Tulemused
### Mehed

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

### Naised

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Andreas Kümmert

**Andreas Kümmert** (sündinud 20. juulil 1986) on saksa laulja.

Andreas Kümmert võitis lauluga "Heart of Stone" Saksamaa eurolauluvõistluse riikliku võistluse ja pidi esindama Saksamaad 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis, kuid loobus oma võidust teise koha saanud Ann Sophie kasuks.

## Viited
NATO strateegilise õhutranspordivõime programm

**NATO strateegilise õhutranspordivõime programm** (ka *NATO strateegilise õhuveovõime programm*; inglise Strategic Airlift Capability, lühend **SAC**) on NATO initsiatiivil 2008. aastast elluviidav rahvusvaheline programm, mille eesmärk on programmiga liitunud riikidele anda võimalus kasutada näiteks välismissioonil C-17 Globemasteri tüüpi strateegilisi transpordilennukeid (Boeing C-17). 

Programmiga on liitunud ka Eesti, kellel on igal aastal võimalus kasutada neid transpordilennukeid 45 lennutunni ulatuses.
Mattias (eesnimi)

**Mattias** on mehenimi. Nimi Mattias on eestikeelne variant nimest Matthias.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mattias 1174 mehel. Mattias oli populaarsuselt 147. mehenimi. Mattias oli keskmiselt 12 aasta vanune (mediaanvanus oli 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Mattias vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,03.

2018. aastal pandi Eestis eesnimi Mattias 73 vastsündinule.

## Nime kandjaid
*Mattias Agabus
*Mattias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane ning vaimulik
*Mattias Forbes
*Mattias Käit
*Mattias Mustonen, eesti muusik, ansambli Regatt liige
*Mattias Naan, eesti koomik, filminäitleja ja filmimonteerija
*...

## Viited
Joan Didion

**Joan Didion** (5. detsember 1934 Sacramento, California, USA – 23. detsember 2021 New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, keda tuntakse eelkõige romaanide ja kirjanduskriitika järgi. Tema romaanid käsitlevad Ameerika moraali lagunemist ja kultuurilist kaost, kus valdab isiklik ja sotsiaalne killustumine. Didioni loomingus paistavad silma ärevus- ja õudustunne. Ta on kirjutanud ka memuaare ja esseistikat.

Didioni tuntumate teoste seas on "Slouching Towards Bethlehem" (1968), "Play It As It Lays" (1970) ja "The Year of Magical Thinking" (2005, näidendina 2006).

1982. aastal ilmus sarjas "Loomingu raamatukogu" Joan Didioni raamat "Meie ühised palved" ("A Book of Common Prayer", 1977) Enn Soosaare tõlkes (nr 30–32).

## Tunnustus
*1981 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Matthias

**Matthias** on mehenimi. Matthias on nimi, mis on tuletatud kreeka keelest (Ματθαίος), päritolult sarnaneb Matteusega.

Nime eestikeelne variant on Mattias.

## Nime kandjaid
*Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane ja vaimulik
*...
Priit

**Priit** on eesti mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Priit 3542 mehel. Priit oli esinemissageduselt 29. mehenimi. Priit oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Priit vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 56,11.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Priit 3423 mehel. Priit oli populaarsuselt 32. mehenimi. Priit oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 47).

## Nime kandjaid
*Priit Aimla, eesti humorist ja poliitik
*Priit Aimla, eesti muusik
*Priit Allas, raadiosaatejuht, DJ
*Priit Ardna
*Priit Biene, eesti mootorrattasportlane
*Priit Hõbemägi, eesti ajakirjanik
*Priit Kaljapulk, eesti arhitekt
*Priit Karm
*Priit Kasesalu
*Priit Kohava
*Priit Kolbre
*Priit Kolsar (Cool D)
*Priit Kruus
*Priit Kutser
*Priit Kuulberg
*Priit Kuusk
*Priit Kuusk, eesti ajakirjanik
*Priit Lokutšievski, korvpallur
*Priit Loog, näitleja
*Priit Pajusaar
*Priit Pedajas
*Priit Pihlap
*Priit Pikamäe
*Priit Pikker
*Priit Pius
*Priit Pullerits
*Priit Põhjala
*Priit Põiklik
*Priit Põldroos
*Priit Pärn
*Priit Raik
*Priit Raudkivi
*Priit Raudkivi, eesti näitleja
*Priit Raudkivi, eesti ajaloolane
*Priit Sibul
*Priit Sirg
*Priit Suit
*Priit Suve
*Priit Willbach (endine Vilba), eesti ettevõtja ja poliitik

## Viited
Rauno

**Rauno** on  eesti ja soome mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rauno 1548 mehel. Rauno on Eestis levikult 114. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Rauno vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,49, ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,6. Rauno oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 28).

## Nime kandjaid
* Rauno Märks, eesti raadiosaatejuht
* Rauno Alliku, eesti jalgpallur
* Rauno Thomas Moss, eesti kunstnik 
* Rauno Pehka, eesti endine korvpallur
* Rauno Remme, eesti helilooja ja multimeediakunstnik
* Rauno Sappinen, eesti jalgpallur
* Rauno Tutk, eesti jalgpallur
* Rauno Võsaste, eesti kirjanik, endine politseinik

## Viited
Tanel

**Tanel** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Tanel 2613 mehel. Tanel oli Eestis populaarsuselt 55. mehenimi. Tanel oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus on 38).

Kõige populaarsem on eesnimi Tanel vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 48,60.

Kõige populaarsem on eesnimi Tanel Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 34,83.

## Nime kandjaid
*Tanel Ingi, eesti näitleja
*Tanel Joamets, eesti pianist
*Tanel Jonas, eesti näitleja
*Tanel Kangert, eesti jalgrattur
*Tanel Kiik, eesti poliitik
*Tanel Ots, eesti vaimulik
*Tanel Padar, eesti laulja
*Tanel Ross, eesti majandustegelane
*Tanel Sokk, eesti korvpallur
*Tanel Talve, eesti ajakirjanik, ettevõtja, turundusspetsialist ja maaelu arendaja
*Tanel Tammet, eesti arvutiteadlane
*Tanel Tein, eesti poliitik ja endine korvpallur
*Tanel Veenre, eesti ehtekunstnik
*...

## Viited

## Välislingid
Juho Kusti Paasikivi teine valitsus

**Juho Kusti Paasikivi teine valitsus** (1944–1945) oli Soome Vabariigi 28. valitsus. Selle moodustasid Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Maaliit, Rahvuslik Progressipartei, Rahvuslik Koonderakond, Soome Rootsi Rahvapartei ja Soome Rahvademokraatlik Liit. Valitsus tegutses 17. novembrist 1944 17. aprillini 1945.

Juho Kusti Paasikivi teine valitsus oli üleminekuperioodiks Soome ajaloost. Sõjaaegse armee demobiliseerimine oli lõppemas; sõjas olnud mehed olid rahuaja tööle asunud. Samas jätkus Lapimaal sõda sakslaste vastu (Lapi sõda).
Udo Tiirmaa

**Udo Tiirmaa** (29. september 1928 Tartu – 22. märts 2025 Tartu) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektina.

Ta töötas aastatel 1953–1961 Tartu peaarhitekti tootmisgrupis, 1961–1970 Kommunaalprojekti Tartu osakonnas ja seejärel aastani 1991 Eesti Ehitusmälestiste Tartu osakonnas. Aastast 1991 töötas ta aktsiaseltsis ARC Projekt.

Udo Tiirmaa on projekteerinud Tartu Karlova Kooli ja Tartu Kesklinna Kooli juurdeehituse. Ta on Tartu Ülikooli Raamatukogu ajaloomuuseumiks ümberehitamise projekti ning Tartu toomkiriku ja linnamüüri konserveerimise projekti autoreid. Tema projekti järgi taastati Viljandimaal Halliste kirik. Udo Tiirmaa üks elutöid on aga Tartu Jaani kiriku restaureerimisprojekti tegemine.

## Tunnustus
*2005 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Isiklikku
Tema abikaasa Virve Tiirmaa oli samuti arhitekt.

Virve ja Udo Tiirmaale kuulus Tartus nende endi projekteeritud ja ehitatud maja aadressil Nooruse 2, kuid pärast Virve Tiirmaa isa Aleksander Kurvitsa surma 1970. aastal pidid nad selle maha müüma.
1967. aasta Tallinna džässifestival

**1967. aasta Tallinna džässifestival** (nimetatud ka *Tallinn '67*) oli Tallinnas 11. maist kuni 14. maini toimunud džässifestival. 

See jäi **[[Tallinna džässifestival]]ide** (algasid 1949) viimaseks festivaliks. Festivalil esines mitmeid välismaa artiste ja esimest korda nende festivalide ajaloos ka USA džässikollektiiv Charles Lloydi kvartett. USA bändi esinemise tõttu keelati hilisemad festivalid ära, sest kardeti, et need kujutavad läänemaailma avaldusena ohtu Nõukogude Liidule.

Džässifestival avati 11. mail Kalevi spordihallis.

## Välislingid
*Reimann, Heli. ''Tallinn '67 Jazz Festival. Myths and Memories'', New York: Routledge, 2021
*Näitus "Jazz idealism 1967" Maarjamäel
Luftverkehr Friesland Harle

**Luftverkehr Friesland Harle** (lühend **LFH**) on Saksamaa lennuettevõte, mis on asutatud 1983. aastal. Ettevõtte keskus on Wangerlandis ja ettevõtte  on Harle lennujaam.

Ettevõte teeb lende ka Eestisse, näiteks Pärnu lennujaama ja Ruhnu lennuväljale.
Min izāmō

**"Min izāmō"** ('Minu isamaa') on liivlaste rahvushümn. 

Hümni sõnade autor on Kuramaa luuletaja Kōrli Stalte (1870–1947) ja meloodia pärineb Friedrich Paciuselt. Hümni meloodia on sama mis Soome ja Eesti hümnil.

## Hümni sõnad
Min izāmō, min sindimō,
ūod ārmaz rānda sa,
kus rāndanaigās kazābõd
vel vanād, vizād piedāgõd.
Min ārmaz īlmas ūod set sa,
min tõurõz izāmō!

Min izāmō, min sindimō,
ūod ārmaz rānda sa,
kus lāinõd mierstõ vīerõbõd
un rāndan sūdõ āndabõd.
Min ārmaz īlmas ūod set sa,
min tõurõz izāmō!

Min izāmō, min sindimō,
ūod ārmaz rānda sa,
kus jelābõd īd kalāmīed,
kis mīer pǟl ātõ pǟvad īed.
Min ārmaz īlmas ūod set sa,
min tõurõz izāmō!

Min izāmō, min sindimō,
ūod ārmaz rānda sa,
kus kūltõb um vel pivā ēļ
- min amā ārmaz rāndakēļ.
Min ārmaz īlmas ūod set sa,
min tõurõz izāmō!

## Ametlik lätikeelne tõlge
Ai tēvzeme, ai dzimtene
un mīļā jūra te,
kur krastā sīkstas, šalcošas
vēl vecās priedes līgojas.
Vismīļākā man pasaulē
tu, dārgā tēvzeme.

Ai tēvzeme, ai dzimtene
un mīļā jūra te,
no kuras viļņi ceļu rod
šurp smilšu krastam muti dot.
Vismīļākā man pasaulē
tu, dārgā tēvzeme.

Ai tēvzeme, ai dzimtene
un mīļā jūra te,
kur zvejnieki vien dzīvot var,
kas dienā, naktī viļņus ar.
Vismīļākā man pasaulē
tu, dārgā tēvzeme.

Ai tēvzeme, ai dzimtene
un mīļā jūra te,
kur jūrmalnieku valoda
vissvētākā vēl dzirdama.
Vismīļākā man pasaulē
tu, dārgā tēvzeme.

## Eestikeelne tõlge
Mu isamaa, mu sünnimaa,
oled armas rand,
kus rannaäärel kasvavad
veel vanad, sitked männid.
Sa oled mu ainus armastus,
mu kallis isamaa.

Mu isamaa, mu sünnimaa,
oled armas rand,
kus lained merelt veerevad
ja rannal’ suud annavad.
Sa oled mu ainus armastus,
mu kallis isamaa.

Mu isamaa, mu sünnimaa,
oled armas rand,
kus elavad vaid kalamehed,
kes mere peal on päevad, ööd.
Sa oled mu ainus armastus,
mu kallis isamaa.

Mu isamaa, mu sünnimaa,
oled armas rand,
kus püha keelt veel räägitakse
– mu oma armsat liivi keelt.
Sa oled mu ainus armastus,
mu kallis isamaa.

## Välislingid
*Min izāmō (youtube), hümn
Natsareenid

**Natsareenid** olid algkristlased kes hakkasid Jeesust messiaks pidama. Natsareenid moodustasid esimesel sajandil erakonna juutluse sees. Natsareenid on ajalooliselt täpsem nimetus kui messialased.

Jeesust nimetatakse kreekakeelsetes käsikirjades korduvalt Natsoraiks (paar korda ka Naatsaretlaseks (mida Mark Lidzbarski pidas hilisemaks paranduseks). Ap 24:5 nimetatakse Paulust natsareenide erakonna juhiks. Probleem on keerulisem, sest Jeesust nimetatakse korduvalt ka Natsareeniks. Nende kahe nime tähendus pole selge, aga suhteline üksmeel on usuteadlastel selles, et Jeesuse nimi Uue Testamendi vanimates kreekakeelsetes käsikirjades ei ole Jeesus Naatsaretist.

Jaakobi juhitud Jeruusalemma algkogudust hakati kutsuma natsareenideks. Pärast aastaid kestnud erimeelsusi kujundas Paulus kristlikud kogudused variseride eeskujul. Need, kes Pauluse hajala hellenistlikke juute tunnustasid, moodustasid natsareenide erakonna; aga neid, kes olid hellenistlike juutide vastu, hakati hiljem ebioniteks nimetama. Kui 1. sajandi keskel pKr oli sõna "natsareenid" algkoguduste liikmete üldnimetus, siis ilmselt pärast 70. aastat pKr sai natsareenidest juudakristlik erakond.

Nimetus "naatsaretlane" ei viita tundmatule külale (puudub Vanas Testamendis ja 1. sajandi allikates), vaid Jeesuse päritolule Taaveti soost. Külas, mida hiljem hakati nimetama "Naatsaretiks" (*Natsara* 'võsaküla'), elasid Taaveti järeltulijad. Jeesuse sugulastega arvestasid isegi Rooma keisrid Vespasianus ja Domitianus (Hegesippos). Domitianus kutsus Jeesuse vennaks nimetatud Juuda (Mk 6:3) lapselapse Rooma, et näha Taaveti järglast. Natsareenideks nimetati ka algkristlasi (Ap 24:5), kelle esimesed juhid, Jeruusalemma kaks esimest piiskoppi, olid Jeesuse sugulased (Jaakob ja Siimeon, Kloopase poeg). Epiphanios ja Hegesippos nimetavad natsoraideks (kr *nazaraioi*) juudakristlaste rühmitust Iisraelis. Kohalikke olusid mitte tundvad Eirenaios, Origenes ja Eusebios nimetasid kõiki juudakristlasi ebioniteks. "Naatsaretiks" nimetatud külas elasid Jeesuse sugulased kuni iraanlaste sissetungini 614. aastal. Praegu kasutavad juudid kristlaste kohta nimetust *notsrim* ja araablased *nassara*.

## Viited
Stade St. Pankratii kirik

**Stade St. Pankratii kirik** ehk **Burgkirche** oli kirik Stade linna Burgviertelis. 

See rajati 994 Stade linnuse kabelina. Kuigi linnus 12. sajandil talupoegade ülestõusu ajal hävis, kasvas kabelu kogudus suureks ning 16. sajandil oli see üks Stade suuremaid kirikuid. Hiljem kaotas see tähtsuse ning pärast tulekahju 1733. aastal see lammutati.

## Viited
Orgmetsa pritsikuur

**Orgmetsa pritsikuur** oli pritsikuur Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Orgmetsa külas Järva vallas Järva maakonnas.

1921. aastal asutati Aravete-Albu vabatahtlik tuletõrjeühing, kes ehitas 1928. aastal Orgmetsa külla pritsikuuri. Seal hoiti käsipritse koos veovahenditega, veetünne, pootshaake jms. Voolikuid sai kuivatada tornis, kus asus ka häirekell. Tuletõrjujad pidid pritsikuuri juurest vajadusel jõudma kuni 10 km kaugusele.

Taolisi keskmise suurusega pritsikuure ehitasid maatuletõrjeühingud 1920.–1930. aastatel Eesti suurematesse küladesse. Orgmetsa pritsikuur võeti koost lahti ja viidi Eesti Vabaõhumuuseumisse 1991. aastal, ehitati seal uuesti üles ning avati pidulikult külastajatele 22. mail 1997.

## Viited

## Kirjandus
*Pritsikuur. // Maaehitised Eesti Vabaõhumuuseumis. Kataloog. Tekst: Juta Saron, joonised Jüri Irik. Huma. Tallinn 1997. Lk 43

## Välislingid
*Orgmetsa pritsikuur Eesti Vabaõhumuuseumi kodulehel
Sergei Karjakin

**Sergei Karjakin** (sündinud 12. jaanuaril 1990 Simferopolis) on maletaja, kes esindas algul Ukrainat ja alates 2009. aastast esindab Venemaad. 

Ta sai 2002. aastal 12 aasta ja 7 kuu vanuselt kõigi aegade noorimana male suurmeistriks.

Novembris 2016 mängis ta New Yorgis peetud male MM-tiitlimatšil valitseva maailmameistri Magnus Carlseni vastu. Matši tavapartiid andsid tulemuse 6:6, kiirpartiide järel tuli aga vastu võtta kaotus – need andsid tulemuseks 1:3.
Sergei Karjakin (sündinud 1964)

**Sergei Karjakin** (sündinud 7. novembril 1964) on Eesti maletaja.

## Viited

## Välislingid
*Sergei Karjakin FIDE andmebaasis
* Sergei Karjakin Chessgames.com veebilehel
Paul Felix Schmidt

**Paul Felix Gustav Schmidt **(20. august 1916 Narva – 11. august 1984 Allentown, Pennsylvania) oli Eesti maletaja, malekirjanik ja keemik, rahvusvaheline meister (1950).

Ta lõpetas 1934. aastal Tallinna Toomkooli. Ta õppis aastatel 1935–1936 Tartu Ülikoolis keemiat (ei lõpetanud). 1951. aastal kaitses Heidelbergi ülikoolis keemiadoktori väitekirja ja sai doktorikraadi.

Ta repatrieerus 1939. aastal Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
*
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Yrjö Kauko

**Yrjö Kauko** (18. september 1883 Kuopio – 1974) oli soome keemik.

1922–1925 oli ta Tartu ülikooli professor.
Aste lennuväli

**Aste lennuväli** oli Eesti territooriumil olnud NSV Liidu sõjaväelennuväli, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Saaremaa valla Vantri külas. 

Aste lennuvälja jäänused asuvad Aste aleviku ja Aste küla vahel, paralleelselt Kuressaare-Panga maanteega, lennurada on u 300 m kaugusel maanteest ja 12 km kaugusel Kuressaarest.

1980. ja 1990. aastatel künti lennuväli üles ja sellest pole peaaegu midagi säilinud. Lennuvälja elamulinnak on tänapäeval Aste alevik.

## Välislingid
*Aste lennuväli, Kultuurimälestiste register
*Aste lennuväli Saaremaa vallas Saare maakonnas, Projekt „Eesti 20. sajandi (1870–1991) sõjalise ehituspärandi kaardistamine ja analüüs”. Koostajad: Ain Tähiste, Mart Mõniste. Kärdla 2018
Mittekognitivism

**Mittekognitivism** ehk **moraalimittekognitivism** on metaeetiline positsioon, mille järgi moraaliväidetel puudub tõeväärtus ning moraalilaused väljendavad mittetunnetuslikke hoiakuid, mis sarnanevad soovi, heakskiidu või halvakspanuga. Selle positsiooni eitus on kognitivism.

## Välislingid
*Mark van Roojen. Moral Cognitivism vs. Non-Cognitivism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2013.  
*Antonio Marturano. Non-Cognitivism in Ethics, Interneti filosoofiaentsüklopeedia.
Naissoo (perekonnanimi)

**Naissoo** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on nimede eestistamise puhul määratud kahel korral uueks perekonnanimeks isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Naisson.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Naissoo 7 mees- ja 9 naissoost isikul.

## Nime kandjaid
*Jaan Naissoo (1903–1941), politseinik ja metsavend
*Tõnu Naissoo (sündinud 1951), helilooja ja džässipianist, Uno Naissoo poeg
*Uno Naissoo (1928–1980), helilooja ja džässipianist, Jaan Naissoo poeg

## Viited
What I Did for Love

"**What I Did for Love**" on Prantsuse muusikaprodutsendi David Guetta singel tema kuuendalt stuudioplaadilt "Listen". Laulusõnade esitaja on briti laulja-laulukirjutaja Emeli Sandé.

## Välislingid
* What I Did for Love YouTube'i video
Dmitri Bõkov

**Dmitri Lvovitš Bõkov** (Дмитрий Львович Быков; sünninimi **Dmitri Zilbeltrud**; sündinud 20. detsembril 1967 Moskvas) on vene kirjanik ja ajakirjanik.

Dmitri Bõkov lõpetas 1991. aastal Moskva Ülikooli ajakirjanduse teaduskonna kirjanduskriitika eriala *cum laude*.

Ta on Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi maailma kirjanduse ja kultuuri kateedri professor.

## Tunnustus
* 2004 – Vendade Strugatskite nimeline preemia romaani "Ortografija" (Орфография) eest
* 2006 – Vendade Strugatskite nimeline preemia romaani "Evakuator" (Эвакуатор) eest
* 2006 – preemia Vene Rahvuslik Bestseller Boriss Pasternaki biograafia eest
* 2006 – preemia Suur Raamat Boriss Pasternaki biograafia eest
* 2007 – Vendade Strugatskite nimeline preemia romaani "ŽD" (ЖД) eest
* 2011 – preemia Vene Rahvuslik Bestseller romaani "Остромов, или Ученик чародея" eest
* 2013 – Vendade Strugatskite nimeline preemia romaani "Iks" ('Икс') eest

## Teosed
### Eesti keelde tõlgitud teosed
* Mahakantud. Tõlkinud Toomas Kall, Tartu 2010

## Viited

## Välislingid

* Juku-Kalle Raid, Dmitri Bõkov: tänapäeva vene kirjandus väärib riiulit, Eesti Päevaleht, 17. aprill 2010
Maskott

**Maskott** on õnnetoojaks peetav ese (nt ripats, nukk või ehiskujuke auto armatuurlaual vms), aga ka loom või isik.

## Maskotte
*Nils Olav
*Nublu
*Vigri

## Viited

## Välislingid

*Eesti keele seletav sõnaraamat Eesti Keele Instituudi kodulehel
Nublu (maskott)

**Nublu** (ka **päästekoer Nublu**) on Eesti päästeteenistuste maskott.

Maskott põhineb Jaan Rannapi raamatutegelasel Nublu, mille illustreeris Edgar Valter.

## Välislingid
*Nublu Eesti Häirekeskuse kodulehel
Võta või jäta

**"Võta või jäta"** on eestikeelne versioon telemängust "Deal or No Deal", mis põhineb Hollandi saatel "Miljoenenjacht". Teleseriaal oli TV3 eetris aastail 2007–2013. Algul juhtis saadet Sepo Seeman, hiljem Alari Kivisaar. 

Kasutajal on võimalik valida 26 kohvri vahel, millest üks sisaldab 100 000 eurot (Eesti krooni ajal kuni 1 000 000 krooni) ning teised märgatavalt vähem. Saate käigus avatakse järjest järele jäänud kohvreid ja vastavalt lauas olevatele summadele tehakse mängijale rahaline pakkumine. Tal on võimalik pakutav rahasumma vastu võtta või avada enda käes olev kohver.

## Välislingid
*Saatest TV3 kodulehel
Jeestlased

**Jeestlased** oli Eesti NSV ajal kasutatud väljend mujalt Nõukogude Liidust Eestisse poliitilistele ametikohtadele toodud inimeste kohta, kellel oli tugev vene aktsent. Nimetus "jeestlased" tuleb sellest, et vene keeles hääldatakse sõnade "Eesti" ja "eestlased" puhul esihäälikut "e" "je"-na, samal ajal kui "e"-na hääldatakse häälikut "э".

Jeestlaseks on nimetatud nt Karl Vainot ja Johannes Käbinit.
Kes tahab saada miljonäriks?

**"Kes tahab saada miljonäriks?"** oli telekanalis TV3 aastail 2002–2008 eetris olnud telemäng, mis põhines Briti telemängul "Who Wants to Be a Millionaire?". Saadet juhtis Hannes Võrno.

Telemängus lubati, et viieteistkümnele üha kasvava raskusastmega küsimusele õigesti vastanu võidab miljon krooni. Valesti vastamise korral jäi mängija seni võidetud summast ilma, kuid viienda ja kümnenda küsimuse õigesti vastamise korral neid võite enam järgmistele küsimustele vale vastuse andmise korral ära ei võetud. Võimalik oli järgmisest küsimusest loobudes säilitada seni võidetud summa. Küsimustele vastamiseks oli kolmel korral võimalik kasutada ka kolme abivõimalust (õlekõrt): helistada sõbrale, küsida abi publikult või paluda kahe vale vastuse eemaldamist. Igast võimalust sai kasutada korra.

Esimestena võitsid pool miljonit krooni tuntud mälumängurid Jevgeni Nurmla ja Indrek Salis.

## Suurvõitjaid
* 14. märtsil 2004 – Jevgeni Nurmla – 500 000 krooni (ühtlasi esimene eestlane, kes nägi ära mängu viimase, 15. küsimuse)
* märtsis 2005 – Indrek Salis – 500 000 krooni
* 16. märtsil 2003 – Klaarika Park – 250 000 krooni
* veebruaris 2004 – Rein Õue – 250 000 krooni
* jaanuaris 2008 – Lia Hanso – 250 000 krooni

## Viited

## Välislingid
* Allar Viivik. Miljonimängu võitja ostis Audi. Õhtuleht, 17. juuni 2004 
* Kui palju raha on võidetud saates "Kes tahab saada miljonäriks"? Buduaar.ee, 17. jaanuar 2008
Helitron

**Helitron** on Tallinnas tegutsev segakoor.

Koor moodustati Nõukogude ajal Pöögelmanni-nimelise Elektrotehnika Tehase töötajatest. See oli üks edukamaid töötajatest moodustatud Eesti NSV segakoore. Koori dirigent oli Harald Siiak. 

Koor on kandnud ette barokk-, vaimuliku ja kammermuusika palasid, nõukogude ajal ka nõukogude muusikat.

## Välislingid
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Hans Thoma

**Hans Thoma** (2. oktoober 1839 Bernau im Schwarzwald – 7. november 1924 Karlsruhe) oli saksa maalikunstnik ja graafik.

Hans Thoma oli pärit metsatöölise perekonnast. Ta õppis esialgu litograafi juures, kuid katkestas õpingud. 1859. aastal võeti ta vastu Karlsruhe Suurhertsoglikku Kunstikooli, mille ta lõpetas 1866. aastal. Õpingute lõpetamise järel elas ta Düsseldorfis ja Pariisis. Aastatel 1870–1876 elas ja töötas ta Münchenis, mis oli tolleaegse Saksamaa kunstipealinn. Seejärel elas ta Frankfurdis ja Karlsruhes.

Aastatel 1899–1920 oli Hans Thoma Karlsruhe Kunstiakadeemia professor ja kunstihalli direktor.

Oma loomingu esimesel perioodil maalis Thoma põhiliselt portree- ja maastikumaale, stseene talupoegade elust ja natüürmorte. Hilisemates töödes käsitles ta ka mütoloogia ja usuga seotud teemasid.
Leelo (Pärnu koor)

**Pärnu Naiskoor Leelo** on aastast 1962 tegutsev naiskoor. Koor esitab koorilaule . 

Koor kuulub järgmistesse organisatsioonidesse: Pärnu Lauluselts Leelo, Eesti Naislaulu Selts, Pärnumaa Rahvakultuuri Keskselts, Eesti Kultuuriseltside Ühendus, Eesti Kooriühing.

## Viited

## Välislingid
*Koor Facebookis
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Elli Schmidt

**Elli Schmidt** (9. august 1908 Berliin – 30. juuli 1980 Ida-Berliin) oli saksa poliitik ja Saksa DV riigi- ja ühiskonnategelane.

Elli Schmidt oli pärit politseiametniku perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1922–1926 rätsepaks ja töötas selles ametis kuni 1932. aastani. 1926. aastal astus ta töölisspordiühingusse Fichte ja 1927. aastal Saksamaa Kommunistlikku Noorsooliitu ning Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Ta kuulus ka SKP Berliini-Brandenburgi piirkonna allorganisatsiooni juhtkonda. Aastatel 1932–1934 õppis ta Moskvas Kominterni Rahvusvahelises Lenini Koolis. Kuni 1937. aastani oli ta illegaalsel parteitööl Saksamaal. Aastatel 1935–1946 kuulus ta Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomiteesse. 1937–1940 töötas ta Saksamaa Kommunistliku Partei juhtkonnas Prahas ja Pariisis. Seejärel elas ta Nõukogude Liidus, kus tegi pseudonüümi Irene Gärtner all kaastööd Moskva raadio saksakeelsetele saadetele ja oli tegev Vaba Saksamaa Rahvuskomitees.

1945. aasta juunis pöördus Elli Schmidt Saksamaale tagasi. Ta juhatas Suur-Berliini linnavalitsuse naiskomisjoni. Aastatel 1945–1946 kuulus ta Saksamaa Kommunistliku Partei Suur-Berliini piirkonna juhatusse. Kui sotsiaaldemokraadid Saksamaa Kommunistliku Parteiga liideti, sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liikmeks. Aastatel 1946–1953 oli Elli Schmidt Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Parteijuhatuse/Keskkomitee liige. Kuni 1948. aastani oli ta ka Berliini linnavolikogu liige. 1946. aasta aprillist kuni 1949. aasta maini juhatas ka koos Käthe Kerniga Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei naissekretariaati.

Alates 1947. aastast kuulus ta Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu juhtkonda. 1948. aastal sai ta sama organisatsiooni Berliini piirkonna juhatajaks. 8. märtsil 1949. aastal sai ta Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu esinaiseks. Sellel ametikohal oli ta kuni 11. septembrini 1953. Samuti oli ta Rahvusvahelise Demokraatliku Naise Föderatsiooni Kesktäitevkomitee liige. Aastatel 1950–1954 oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. 1950. aasta juulis sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks.

1953. aastal kritiseeris ta teravalt Saksa DV parteijuhti Walter Ulbrichtit ja toetas Ulbrichti oponente Wilhelm Zaisseri ja Rudolf Herrnstadti. Selle tagajärjel kaotas ta oma ametikohad Saksamaa Sotsialistlikus Ühtsusparteis ja Saksamaa Demokraatlikus Naiste Liidus. 1954. aastal tehti talle parteiline noomitus ja ta arvati välja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomiteest.

Kuni pensionile jäämiseni 1967. aastal töötas Elli Schmidt Riietuskultuuri Instituudi (Institut für Bekleidungskultur, hiljem Saksa Moeinstituut) direktorina. 29. juuli 1956 rehabiliteeris Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Elli Schmidti.

## Viited
Sant'Erasmo

**Sant'Erasmo** on Itaalia põhjaosas Veneta laguunis asuv saar. Saar asub Lido di Venezia saarest põhja ja Veneetsiast ida pool.

Saarel elab ligikaudu 700 elanikku. Saare suhtelise isoleerituse, ühistranspordi väikese sageduse ja investeeringute vähesuse tõttu on rahvastik tasapisi vähenemas.

## Geograafia
Tegemist on ühe Veneta laguuni suurima saarega – saar on 4 kilomeetrit pikk ja 500–900 meetrit lai. Saar asub laguuni väga strateegilises punktis põhjapoolsete saarte Murano, Burano ja Torcello ning mandriasulate Punta Sabbioni, Treporti ja Cavallino vahel.

## Ajalugu
Juba 8. sajandil oli saarel Muranoga seotud sadam.

Saart ääristavad varemeis kindlustused, sealhulgas nn *Torre Massimiliana* ehk "Maximiliani torn". Saarel olid kindlused juba nii vara kui 16. sajandil ning pärast Veneetsia vabariigi lõppu ehitasid prantslased saarele aastatel 1811–1814 oma tugipunkti.

Pärast Napoleoni valitsemise lõppu lasi Austria ertshertsog Maximilian ehitada aastatel 1843–1844 saarele torni ning mässu ajal leidis ta saarelt pelgupaiga. Tornil on hulknurgakujuline 25-meetrise läbimõõduga põhi ja torn on ümbritsetud kraaviga. Selle ülemisele korrusele võis paigutada kuni 13 kahurit ning seda kasutati Itaalia sõjaväe poolt veel nii hilja kui Esimese maailmasõja ajal.

## Põllumajandus
Juba aastal 1696 kirjutas Coronelli Sant'Erasmo saare kohta, et saare viinamarjaistandused ja aiad varustavad Veneetsiat täiuslike puu- ja juurviljadega.

Sant'Erasmot on alati peetud Veneetsia juurviljaaiaks ja saar on kuulus sealsete maitsvate viljade poolest (head maitseomadused on tingitud saare osalt liivasest ja osalt savisest pinnasest). Sant'Erasmo kaup on alati saadaval Veneetsia Rialto turul. Eriti kuulus on saar oma artišokkide, peetide ja spargli poolest. Lisaks toodetakse saarel ka veini.

## Tänapäeval
Saarel toimub suviti iga-aastane paadiralli. Sant'Erasmo on tuntud ka seda ümbritsevas laguunis liivamadalikel elunevate kurvitsaliste seltsi kuuluvate lindude poolest.

2012. aasta juunis tabas Veneetsiat tornaado, mis möödus küll Veneetsia ajaloolisest keskusest, kuid tabas täie võimsusega Sant’Elena saart ja liikus sealt edasi Sant'Erasmole, kus räsis surnuaeda, mis tuli seejärel remondiks sulgeda.

## Galerii

Venise église de San Erasmo.JPG|Kirik
San Erasmo.jpg|Kirik
Sant'Erasmo (island) Via delle Motte 45.458036, 12.407726.jpg|Saart iseloomustavad kitsad kanalid.


## Viited
Valgusinstallatsioon

**Valgusinstallatsioon** on kunstis installatsioon, mille puhul kasutatakse valgusteid. 

Valgusinstallatsioonide esimesi kautuselevõtjaid oli Dan Flavin 1960. aastail.
Akadeemiline Lutheri Selts Tartus

**Akadeemiline Lutheri Selts Tartus** oli baltisaksa organisatsioon, mis asutati 24. aprillil 1931 Tartus. See tegutses saksa kultuuromavalitsusest sõltumatult ja selle ainus eesmärk oli asutada Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Eraakadeemia ning seda edaspidi hallata. 

Seltsi esimees oli aastatel 1931–1939 Tartu saksa eragümnaasiumi direktor Alfred Walter.

## Viited
Naiad

**Naiad** (kreeka sõnast Ναϊάδες ('najaadid'); teise nimega **Neptune&nbsp;III**) on planeedi Neptuun kaaslane, mis on saanud nime vanakreeka mütoloogia jumaluste najaadide järgi.

## Avastamine ja nimepanek
Naiad avastati kosmosesondi Voyager 2 tehtud fotode pealt hiljemalt 1989. aasta septembri keskpaigas. Naiad oli viimane möödalennu käigus avastatud kaaslane ja sellele anti tähis **S/1989&nbsp;N&nbsp;6**. Avastusest teatati 29. septembril 1989 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni teadaandes nr 4867, kuid avastamise aja kohta on seal öeldud ainult "11 päeva jooksul pildistatud 25 kaadrit", seega pidi avastus tehtama millalgi enne 18. septembrit.

Kaaslasele anti nimi Naiad 16. septembril 1991.

## Teke ja kuju
 
Naiad on ebakorrapärase kujuga ja tõenäoliselt pole pärast teket sisemised geoloogilised protsessid seda mõjutanud.

On võimalik, et Naiad koosneb Neptuuni algsetest kaaslastest, mis lagunesid Tritoni häirituse tõttu peagi pärast Tritoni püüdmist väga ekstsentrilisele orbiidile.

## Orbiit

Naiad tiirleb Neptuuni pilvevööndist umbes 23 500&nbsp;km kõrgemal. Et sellest kõrgusest sünkroonse orbiidi jaoks ei piisa, tõmbub Naiadi orbiit aegamööda kokku ja kunagi võib Naiad langeda Neptuuni atmosfääri või Roche'i piiri ületamisel laguneda tükkideks, mis jäävad rõngana tiirlema.

## Teleskoobivaatlus
Pärast Voyager 2 möödalendu on Neptuuni kaaslasi uuritud nii maapealsetes observatooriumides kui ka Hubble'i kosmoseteleskoobiga. 2002. ja 2003. aastal uuriti kaaslaste süsteemi Kecki teleskoobiga, mille abil oli väga lihtne näha nelja kõige sisemist kaaslast. Thalassa avastati pärast mõningast fototöötlust, kuid Naiadi ei leitud. Hubble'i kosmoseteleskoobiga on võimalik näha kõiki teadaolevaid kaaslasi ja võimalikke uusi kaaslasi, mille heledus on isegi väiksem kui Voyager 2 avastatud kaaslastel. 8. oktoobril 2014 teatas SETI instituut, et Naiad on leitud Hubble'i arhiivifotolt, mis pärineb 2004. aastast. Seega sai kinnitust kahtlus, et Naiadi asukohta ei olnud varem määratud märkimisväärse vea tõttu Naiadi efemeriidis, sest lõpuks leiti Naiad eeldatud asukohast 80 kraadi eemal.

## Viited
Ellex Raidla

**Ellex Raidla Advokaadibüroo** on Eesti äriõigusele spetsialiseerunud advokaadibüroo. 

22. veebruaril 1993. aastal asutatud büroos töötab üle 70 advokaadi, juristi ja nõuniku. Ellex Raidla kuulub Baltikumi kolme juhtiva ja kõrgeima reitinguga advokaadibüroo ühendusse Ellex. Kohalikus suhtluses kasutatakse büroo nime, milles on asutajapartneri nimeviide – Eestis Ellex Raidla, Lätis Ellex Klavins ja Leedus Ellex Valiunas.

Büroo advokaadid on osalenud õigusloomes, võttes osa rohkem kui 40 seaduse koostamisest. Ellex Raidla on ainus Eesti advokaadibüroo, mida on juhtiv rahvusvaheline reitingufirma Chambers & Partners hinnanud kõrgeimas kategoorias nii tehingute kui ka vaidluste osas.

Ellex Raidla Advokaadibüroo osutab õigusteenust kõikides olulisemates ärisektorites. Büroo abistab nii kohalikke kui ka rahvusvahelise suunitlusega kliente nii Eesti-siseste, ülebaltiliste kui ka globaalsete kaasuste juures, esindades ja nõustades ettevõtteid peaaegu kõikides tegevusvaldkondades.

## Viited

## Välislingid
*Büroo koduleht
Anne looduskaitseala

**Anne looduskaitseala** on looduskaitseala, mis asub Emajõe ürgorus Tartu maakonna Tartu linna ja Luunja valla Lohkva küla territooriumil. Kaitseala pindala on 15,8 ha. 

## Piirid
Kaitseala idapiiriks on Nõlvaku tänav, lõunapiiriks väike lõik E. Wiiralti tänavat ja Lammi tänav. Põhjapiiriks on jalgrada, mida kasutavad linnaelanikud. Kaitseala lääneservast hakkab mööduma Tartu idaringtee trass.

## Loodusharuldused
Alal elavad taimedest muuhulgas harilik kobarpea (*Ligularia sibirica*), püsiksannikas (*Swertia perennis*), värvi-paskhein (*Serratula tinctoria*), pehme koeratubakas (*Crepis mollis*), ahtalehine ängelhein (*Thalictrum lucidum*), suur käopõll (*Listera ovata*), vööthuul-sõrmkäpp (*Dactylorhiza fuchsii*), balti sõrmkäpp (*Dactylorhiza baltica*), emaputk  (*Angelica palustris*), siberi võhumõõk (*Iris sibirica*), mets-pirnipuu (*Pyrus pyraster*), harilik kikkapuu (*Euonymus europaea*).

## Vaata ka
*Raadi looduskaitseala

## Viited

## Välislingid
*Anne loodusiaitseala kaitsekorralduskava 2015–2024.
*
Vahenurme looduskaitseala

**Vahenurme looduskaitseala** on looduskaitseala, mis jääb Pärnu maakonna Põhja-Pärnumaa valla territooriumile. Kaitseala pindala on 222,5 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Keskpäevatund

**"Keskpäevatund"** on Raadio Kuku saade, mis käsitleb aktuaalseid poliitika- ja ühiskonnaelu küsimusi. Saade on eetris iga nädal alates 16. maist 1992.

Esimene saatejuht (aastatel 1992–2000) oli Harri Tiido, kes tegi saadet koos või vaheldumisi Hans H. Luige ja Rein Langiga. Saate alapealkiri oli "Elust banaanivabariigis", mis kõlas koos pealkirjaga "Keskpäevatund" saate signatuuris.

Hiljem on saadet on juhtinud Hannes Astok ja Priit Hõbemägi, kelle jutukaaslasteks on olnud peamiselt Rein Kilk ja Ainar Ruussaar. Saates on aastate jooksul käinud tuntud ühiskonnategelasi, näiteks Meelis Atonen, Marek Strandberg, Ignar Fjuk ja Kersti Kaljulaid, Robert Lepikson, ning ajakirjanikud Kalle Muuli, Peep Kala, Erki Berends, Andrus Saar, Tiit Karuks jpt. 

Saadet saab kommenteerida blogilehel http://keskpaevatund.blogspot.com/. Kuni 2019. aasta maini sai seda teha anonüümselt, seejärel võeti anonüümse kommenteerimise võimalus ära. Saatejuhid reageerivad sageli kuulajate avaldatud blogikommentaaridele.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Raadio Kuku kodulehel
Onu Raivo rännakud

**"Onu Raivo rännakud"** oli iganädalane raadiosaade, mis oli eetris Raadio Kukus. Saadet tegi Raivo Järvi. Ta refereeris loetud raamatuid. 

## Välislingid
* Onu Raivo Rännakud KUKU taskuhääling
Heinar Aau

**Heinar Aau** (sündinud 30. detsembril 1957 Kingissepas, surnud 3.01.2020) on eesti põllumajandustegelane (talunik ja agronoom) ja endine NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.

Aau lõpetas 1976. aastal Orissaare Keskkooli. 
1984. aastal valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks.

Ta oli Kingissepa rajooni Orissaare kolhoosi agronoom. 1996. aastast peab Reinu talu Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Tehnokratt

"**Tehnokratt"** oli Raadio Kuku iganädalane saade, mis käsitles tehnopoliitilisi küsimusi. Saadet juhtisid Peeter Marvet ja Henn Sarv, hiljem ka teised, sealhulgas Henrik Roonemaa.

## Vaata ka
*Tiigrihüpe
Võhma lennuväli

**Võhma lennuväli** (ka **Kabala-Ollepa lennuväli**) oli Võhma linnast 4 km põhja pool olnud NSV Liidu sõjaväe varulennuväli. Lennud lennuväljal lakkasid külma sõja lõpus. Eesti taasiseseisvumise järel lennuväli likvideeriti.

Nõukogude Liidu õhuvägede varulennuväljal Arkma-Ollepal (Ollepal asus ka lokaatorijaam).
Valga lennuväli

**Valga lennuväli** oli Valga lähedal Jaanikesel olnud NSV Liidu sõjalennuväli. Vahepealse lennuvälja ala on jälle kasutusel põllumaana.
Drifting

**Drifting** on sõidutehnika, mis seisneb auto meelega ülejuhtimises, et see külg ees libiseks. Auto driftib, kui selle tagumise telje pöörderaadius on suurem, kui esimesel teljel ja esirattad on suunatud pöördele vastassuunas.

Driftimiseks on mitmeid viise, nt. käsipiduri tõmbamine ja pööramine samal ajal, kuid suurema võimsusega autodel ei ole vaja käsipidurit tõmmata, vaid ainult gaasi lisada järsult ja pöörata, hoides samal ajal ka enda autot kontrolli all.

Driftimise tehnika loojaks peetakse Jaapani rallisõitjat Kunimitsu Takahashit. Eestis tegeleb driftimisega Kevin Pesur.

Driftimiseks kasutatavad autod on tavaliselt kerged tagaveoga kupeed või sedaanid, kuid on ka kasutusel mahtuniversaalid ja muud auto kereliigid. Autod ei pea olema kerged ega suure võimsusega et driftida, aga kui autol on võimsust palju ja raskust vähe on, siis on sõitjal endal lihtsam minna driftima.

## Popkultuuris
Driftimist on kujutatud populaarses jaapani animesarjas "Initial D" , Hollywoodi filmis "Kiired ja Vihased: Tokyo Drift" ja paljudes videomängudes, nagu näiteks "Sega Rally Championship", "Assetto Corsa", "Need For Speed: Underground" jne.

## Vaata ka
* Tafheet

## Viited

## Välislingid
*
Litteraria

"**Litteraria**" (täispealkirjaga "Litteraria: Eesti kultuuriloo allikmaterjale") on aastast 1985 ilmuv jätkväljaanne, mis avaldab eesti kultuuriloo allikmaterjale. Suure osa sisust moodustavad kirjavahetuste tekstikriitilised kirjutised, kus on olemas nii eessõnad, kommentaarid kui ka nimeregistrid.

Väljaande peatoimetaja on Eve Annuk.

## Viited
Väike-Roosikrantsi tänav

**Väike-Roosikrantsi tänav** (saksa keeles *Kleine Rosenkranz-Straße*) oli tänav Tallinna kesklinnas kuni 1935. aastani. Tänapäeval kannab tänavaosa Pärnu maantee nime. 

Ülikitsas tänav, mis oli tähistanud praegust Pärnu mnt 14–32 lõiku, kulges Vabaduse väljakust kuni Väike-Pärnu maantee ja Peeter Süda tänava ristmikuni, kus jätkus Väike-Pärnu maanteena. Väike-Roosikrantsi tänavani viiv tänav Jaani kiriku juurest Vene turule kandis Jaani tänava nime.

1930. aastate teisel poolel kavandas Tallinna Linnavalitsus uued linnaarenduse põhimõtted, kuna tänavad olid ilmelt ebaühtlased, isegi korratu kujuga, kuna üksteise kõrvale on ehitatud väga erineva kõrgusega hooneid. Tallinna linnavalitsus töötas välja peatänavate ruumilise mõju kujundamise projektid, määrates kindlaks ehitatavate hoonete kõrgused. Selle kava kohaselt tuli ehitada Vabaduse platsi ja Vene turu ümbrusse kuue-seitsmekorruselised majad; Väike-Roosikrantsi tänavale, Väike-Pärnu maantee osale, Kaarli puiestee otsale vastu Vabaduse platsi ja Kopli tänava osale vastu Balti jaama ning Aia tänava osale Viru tänavast kuni Inseneri tänavani viiekorruselised majad; Suur-Tartu maantee osale, Väike-Tartu maantee, Väike-Pärnu maantee osale, Suur-Pärnu maantee, Tõnismäele, Toompuiesteele, Vaksali puiesteele, Paldiski maantee osale, Suur-Roosikrantsi tänavale, Kaarli puiesteele, Väike-Pärnu maantee, Väike-Tartu maantee ja Liivalaia tänava vahelisele maa-alale ning Politseiaeda neljakorruselised majad. 

1930. aastate teisel poolel ehitati ka Väike-Roosikrantsi tänavale tänapäevased hooned (Pärnu mnt 36 (1936), Pärnu mnt 32 (1937), Pärnu mnt 30 (algselt Väike-Roosikrantsi 14) (1936), Pärnu mnt 28 (1937), Pärnu mnt 26 (algselt Väike-Roosikrantsi 10) (1935), Pärnu mnt 23 (1934), Pärnu mnt 21 (1938), Pärnu mnt 20 (1938), Pärnu mnt 16 (1935), Pärnu mnt 14, Hotell Palace 1937), Pärnu mnt 16 (algselt Väike-Roosikrantsi 4) (1935) jt).
Meie kirjanikke

"**Meie kirjanikke**" oli Eesti Kirjanike Kooperatiivi poolt Lundis välja antud Eesti kirjanikke tutvustav lühimonograafiate sari. 

## Sarja raamatud
*I Arvo Mägi, "Karl Ristikivi" (1962)
*II Alfred Kurlents, "Karl Rumor" (1963)
*III Ants Oras, "Marie Under" (1963)
*IV Helmi Eller, "Arvo Mägi" (1963)
*V Mall Jürma, "Pedro Krusten" (1964)
*VI Raimond Kolk, "August Mälk" (1964)
*VII Arvo Mägi, "Lühike Eesti kirjanduslugu I" (1965)
*VIII Arvo Mägi, "Lühike Eesti kirjanduslugu II" (1965)
*IX Karl Ristikivi, "Bernard Kangro" (1967)
*X Arvo Mägi, "Gert Helbemäe" (1968)
*XI Helmi Eller, "Peeter Lindsaar" (1970)
*XII Arvo Mägi, "Kalju Lepik" (1970)
*XIII Herbert Salu, "Albert Kivikas" (1971)
*XIV Victor Terras, "Aleksis Rannit" (1975)
*XV Helmi Eller, "Ain Kalmus" (1986)

## Vaata ka
*"Eesti kirjanikke" (raamatusari)
Haapsalu Tagalaht

**Tagalaht** (ka *Haapsalu Tagalaht*) on Haapsalu lahe osa, mis asub linnast kirdes. Tagalahega on seotud Haapsalu lahe kaugeimad sopid Saunja laht ja Tahu laht.

Tagalahte suubuvad Randsalu oja, Uuemõisa oja ja Österby oja, idapoolsesse Saunja lahte Taebla jõgi ja Võnnu oja

Tagalahe suurim sügavus on 2 m. 

Madalasse lahte koguneb muda, lämmastik ja fosfor. 2010. ja 2012. aastal võetud proovide võrdlus näitas, et lahe seisund järjest halveneb ning seda peetakse Eesti rannikumere lahtedest kõige halvemaks. Lahe kinnikasvamine on ohuks laevadele, millega juhtuvad õnnetused võivad omakorda ohustada lahte hõlmavat Silma looduskaitseala.

Tagalahes asub Tagalahe ravimuda leiuala. Lahe kaldal on 15 m kõrgune linnuvaatlustorn, Haapsalu kuursaal, Tšaikovski pink, Baltic Hotel Promenaadi, Rannarootsi Muuseum, Suur-Holmi sadam, Westmeri sadam.

Pilt:Tagalaht.JPG|Vaade Haapsalu Tagalahele Tšaikovski pingi lähedal (2005)


## Viited
Pjotr Tšaikovski mälestuspink

**Pjotr Tšaikovski mälestuspink** on Haapsalus Tagalahe ääres Pjotr Tšaikovski puiesteel asuv pingikujuline monument Pjotr Tšaikovskile.

Pingi valmistas Haapsalus elanud skulptor Roman Haavamägi 1940. aastal. Pink on paigutatud kohta, kus helilooja Haapsalus sageli istus ja päikeseloojangut jälgis. Pingil on kujutatud viisikatket eesti rahvalaulust "Kallis Mari", mis jõudis Tšaikovski 6. sümfooniasse.

## Välislingid
*
Placentia

**Placentia** tähendab mitut asja.
***[[Placentia (California)|Placentia]]** on linn USA-s California osariigis.
***[[Placentia (Kanada)|Placentia]]** on linn Kanadas Newfoundlandi ja Labradori provintsis.
***Placentia** (ladina keeles) ehk Piacenza on linn Itaalias.

## Vaata ka
*Placentia laht
**[[Placentalia]]* – platsentaarsed imetajad
Zollikon

**Zollikon** on linn Šveitsis Zürichi kantonis.

Linn asub Zürichi järve kaldal.

Linnas elab 12 000 elanikku (aastal 2013).

Zollikonis pidas saksa filosoof Martin Heidegger aastail 1959–1969 seminare Šveitsi psühhiaatri Medard Bossi kodus.

## Viited
Võlumägi

**Võlumägi** on Vinni vallas Nurkse külas asuv vallseljak, mis on ümbritsetud Võlumäe-Linnamäe maastikukaitsealaga. 

Vall on ligi 3,5 km pikk ja 100–500 m lai. Kuni 3 m paksune kiht kiltjat moreeni Võlumäe loodenõlval viitab valli kujunemisele liustiku surve all. 

## Viited
MPEG

**MPEG**, lühend nimest *Motion Picture Experts Group*, on ISO standardiorganisatsiooni ekspertide töörühm, mis töötab välja peamiselt videosignaali kadudega pakkimise ehk kadudega tihendamise standardeid. Umbes 350 eksperti 20 riigi 200 ettevõttest ja organisatsioonist tuleb selleks igal aastal kokku kolmel või neljal korral.

Osa standardeid on välja töötatud koostöös Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liiduga (ITU) ja võivad kanda siis mõlema organisatsiooni standardite tähiseid. Nii on standard MPEG-4 AVC sõna-sõnalt sama mis ITU H.264 ning seetõttu kasutusel ka kujul H.264/MPEG-4 AVC.

Töörühma väljatöötatud vorminguid (ISO standardid):
***MPEG-1** (1993) – oli mõeldud video-CD jaoks; standard sisaldab ka audiosignaali kadudega tihendamise vormingut MP3 (MPEG audio layer 3);
*** [[MPEG-2]] ** (1994/95) – video- ja audiovormingud digiteletelevisiooni (DVB-T) ja DVD jaoks;
* ** [[MPEG-4]] ** (1998–2001) – ümbrisvorming ehk konteinerformaat; määrab kindlaks video- ja audioandmete tunduvalt tihedama pakkimise kui MPEG-2;
*** [[H.264/MPEG-4 AVC]] ** (2002) –  tihendusvorming videosignaali tihendamiseks HDTV-tehnikas ja mitmes  muus digitaalvideo valdkonnas (AVC – Advanced Video Coding);
*** [[H.265/HEVC]]** (2013) – AVC/H.264 edasiarendus, mis endise kvaliteedi juures tagab tugevama tihenduse.
MPEG-2

**MPEG-2** on MPEG-i poolt väljatöötatud ja 1997. a jõustunud  standard (ISO-13818) videosignaali (liikuva pildi signaali) kadudega pakkimiseks kvaliteedis, mis vastab tavalahutusega televisioonile. Seda digitaalse kodeerimise tehnikat kasutatakse DVD-s ja tavalahutusega digitelevisioonis. Suurim võimalik lahutusvõime 1920×1152 pikslit lubab rakendamist ka kõrglahutusega televisioonis.

Standard on välja töötatud koostöös Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liiduga (ITU), mille antud nimi on H.262. Seetõttu võib kohata ka nimekuju H.262/MPEG-2.

Tänapäeval on televisioonis üle mindud edasiarendatud versioonile  MPEG-4 AVC ehk H.264, mis tihendab andmeid palju tõhusamalt.

MPEG-2 patent on alates 13. veebruarist 2018 aegunud peaaegu kogu maailmas (välja arvatud Filipiinidel ja Malaisias).

## Vaata ka
* MPEG
* MPEG-4 AVC

## Viited
H.265/HEVC

**H.265/HEVC** ehk **H.265** ehk **HEVC** (*High Efficiency Video Coding*) on videotihenduse standard, mis rakendab andmepakkimiseks kahekordselt tõhusamaid algoritme kui H.264. See standard  on nagu ka H.264 välja töötatud MPEG-i ja ITU ühistööna.

Standardi rakendusaladeks on ultrakõrglahutusega televisioon (UHD-televisioon) ja voogedastus, samuti 4K-lahutusega BD-mängijad ja videokaamerad. Näiteks on 4K UHD videosignaali võimalik edastada kiirusega 10 Mbit/s. 

## Vaata ka
* MPEG
* H.264

## Viited