open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mullabioloogia

**Mullabioloogia** on mullateaduse allharu, mis tegeleb mullas elutsevate organismide ja nende laguproduktide uurimisega. Mullaelustik, mulla bioota, mulla fauna ja floora, või ka edafon on üldterminid,mis hõlmavad organisme, kes elavad olulise osa oma elutsüklist mullaprofiilis või mulla ja kõdukihi piiril. Mullaelustiku hulka loetakse näiteks vihmaussid, nematoodid, seened, bakterid, mikro- ja makrolülijalgsed ning isegi mõned imetajad ja roomajad. 

Mullaelustik liigitatakse järgmiselt:

* Megafauna
* Makrofauna
* Mesofauna
* Mikrofauna ja mikrofloora

Alates 2005. aastast tegutseb TTÜ Tartu Kolledžis mullabioloogia töörühm, mida juhib professor Mari Ivask. 2006. aastal loodi mullabioloogia labor, mis hakkas tööle 2007. aastal.

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullafüüsika
*Mullamineraloogia
*Mullakeemia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia

## Viited
Silvia (täpsustus)

***[[Silvia]]** oli Gregorius Suure ema, katoliku pühak
***[[Silvia (eesnimi)|Silvia]]** on naisenimi
***[[Silvia (Colombia)|Silvia]]** on linn Colombias
***[[Silvia (Rootsi kuninganna)|Silvia]]** on  Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi kuninganna-abikaasa ning Rootsi troonipärija

## Vaata ka
*Nissan Silvia
*Silvia Regina
*Rhea Silvia
Aruküla Lasteaed Rukkilill

**Aruküla Lasteaed Rukkilill** on lasteaed Aruküla alevikus Harju maakonnas.

Lasteaed avati 24. veebruaril 1983. 

Lasteaias on 13 rühma lastele vanuses 1,5 kuni 7. eluaastani (nii lasteaia ja lastehoiurühmad).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Aertrycke loss

**Aertrycke loss** (hollandi *Kasteel d'Aertrycke*) on loss Belgias Lääne-Flandria provintsis Torhoutis.

Teisel pool Torhout-Oostende maanteed asuvad Wijnendale linnuse maad.


Pilt:Torhout Kasteel d' Aertrycke.JPG|
Pilt:Torhout Kasteel d' Aertrycke 2012.JPG|


## Välislingid
Minu Eesti Noored

**MTÜ Minu Eesti Noored** on eesti mittetulundusühing, mis on asutatud 2009. aastal. 

Noorteliikumine Minu Eesti Noored kogub Raasiku valla noorte ideid ja unistusi, et neid üheskoos ellu viia. Korraldatakse üritusi, kursuseid, luuakse ringe, trenne, klubisid, kõike, mis muudab noorteelu koduvallas elavaks.

Ühingu aktiivsemad juhid on Henri Reeder ja Kaspar Aren.

## Välislingid
* Minu Eesti Noored
* Facebook
* YouTube
* Twitter
Aruküla raamatukogu

**Aruküla raamatukogu** on raamatukogu Aruküla alevikus Harju maakonnas. Raamatukogu aadress on Piiri tänav 12.
Aruküla raamatukogus töötab avalik internetipunkt.

## Vaata ka
*Eesti raamatukogude loend

## Viited

## Välislingid
* Aruküla raamatukogu koduleht
* Raasiku valla raamatukogude lahtiolekuajad
Hubert Poola

**Hubert Poola** (1. november 1930 Tallinn – 31. oktoober 2014) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1972, TRÜ), väitekiri "Koletsüstektoomia tüsistuste ja ebarahuldavate hilistulemuste profülaktika". 

Oli aastatel 1955–1956 Vastseliina rajoonihaigla kirurg ja Vastseliina Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee tervishoiuosakonna juhataja, 1956–1959 Tallinna III haigla kirurg, 1959–1967 Tallinna II (hilisema Tõnismäe) haigla kirurgiaosakonna ordinaator, 1967–1975 juhataja, 1975–1992 Tallinna Vabariikliku Laevastiku Haigla kirurg, 1992. aastast Tallinna Haigekassa arst-nõunik ja kirurgiakonsultant. Kohakaaslusega olnud ka kiirabi- ja spordiarst. Õpetas Tallinna Pedagoogilises Instituudis / Tallinna Pedagoogikaülikoolis pikemat aega kirurgiat ja tervishoidu.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: peamiselt sapiteede kirurgia. Umbes 40 teaduspublikatsiooni.

### Liikmesus
Tallinna Kirurgide Seltsi liige (1955. aastast) ja juhatuse esimees (1983–1993), Eesti Arstide Liidu asutajaliige, Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni ja Maksa-Kõhunäärme-Sapiteede Assotsiatsiooni liige. 

## Teoseid
* Meckeli divertiikul urgentses kirurgias (kaasautor U. Sibul). // NET (1968) 3
* Sapiteede röntgenomanomeetria (kaasautor U. Sibul). // NET (1968) 5
* Ühissapijuha drenaaž sapipõiejuha köndi kaudu. // NET (1971) 6
* Mõningaid sapiteede ja kõhunäärme kirurgia probleeme (kaasautor U. Sibul). // NET (1984) 1.

## Isiklikku
Hubert Poola oli käsitöölise poeg.

## Viited

## Kirjandus
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997., 910
* EA (1973) 1, 64–65
* Hubert Poola. // EA (1991) 1, 67–68.
*
Mall Poola

**Mall Poola** (1954. aastani **Mars**; 22. oktoober 1932 Tallinn – 11. märts 2024) oli eesti pedagoogikateadlane ja kultuuriajaloolane.

## Elulugu
Mall Poola oli sõjaväelase tütar.

Ta lõpetas 1951 Tallinna 7. Keskkooli, 1954 Tallinna Muusikakooli, 1959 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (TRK) koorijuhi-pedagoogi erialal, 1971 aspirantuuri Moskva Riiklikus Kultuuriinstituudis, pedagoogikakandidaat (1974, samas), väitekiri käsitles Eesti üldlaulupidude kasvatuslikku mõju Eesti rahvale. 

Poola oli TRK-s õppimise ajal Eesti NSV Rahvaloomingu Maja koorijuhtimise ja klubitöö instruktor, 1965–1968 TPedI klaverikateedri vanemlaborant ja tunnitasuline õppejõud, 1971–1987 kultuurhariduse kateedri õpetaja ja vanemõpetaja. Aastast 1987 oli ta pensionil. 

Poola õpetas peamiselt kultuurhariduse ajaloo kursust ja koostas õpikuid. 

Ta oli Kalevi Jahtklubi auliige.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid kultuurhariduse teooria ja praktika, eesti kultuurhariduse ajalugu ja seltside tegevus. Ta on avaldanud umbes 20 teaduspublikatsiooni, koostanud 6 õppevahendit ning aimeraamatuid.

## Teoseid
* Kultuurhariduse ajalugu. I. Tallinn, 1980, 2. trükk 1983; II. Tallinn, 1982, 2. trükk 1987
* Temaatiliste ürituste kasutamisest klubitöö diferentseerimisel. Tallinn, 1983
* Mõningat kultuuri arengust Eestis varase feodalismi ajast kuni 19. sajandi alguseni. Tallinn, 1997
* Abiks käitumisoskuse omandajatele. Tallinn, 1997.

## Viited

## Kirjandus
* Tuul, G. Kultuuritöö edendamise heaks. // Õhtuleht (1987) 11. XI.
*
Aleksander Poomann

**Aleksander Poomann** (perekonnanime rööpkuju: **Pooman**; 25. oktoober 1903 Tallinn – 30. november 1938 Tartu) oli eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Aleksander Poomann oli dermatoveneroloog ja põllumehe poeg.

Lõpetas 1923 Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi, 1932 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1937, TÜ), väitekiri "Psoriasis vulgaris ja nugilised". 

Võttis osa Vabadussõjast (septembrist oktoobrini 1919 Tallinna kooliõpilaste pataljoni koosseisus). Oli 1929–1932 ratsarügemendi velsker, aastast 1932 TÜ nahapolikliiniku assistent, ka Muuli leprosooriumi arst, aastast 1937 TÜ vanemassistent. Registreeritud Sv. Tervishoiuvalitsuses arstina ja võetud reservi arvele eriteadlasena meditsiini alal 1937. Suri difteeriasse.

Tema abikaasa on olnud Juta Kurman.

## Teadustöö
Uurimusi nahahaigustest ja parasiitidest. Tartu Dermatoloogia Seltsi asutajaliige, juhatuse liige. 20 teaduspublikatsiooni, 20 aimepublikatsiooni.

## Teoseid
* Typanblau kubelreaktsioon pidalitõbiseil (kaasautor A. Paldrock). // Eesti Arst (1934) 4
* Die Beeinflussung der Lepraerreger durch Natriumthiosulfat (kaasautor A. Paldrok). // Dermatol. Wschr. (1934) 14
* Über das Resorptions- und Diffusionsvermögen der Haut. // Dermatol. Wschr. (1935) 4
* Mõningaist lestalisist. // EA (1936) 5
* McClure-Aldrich'i kubelkatsust pidalitõbistel. // EA (1936) 3
* Vere lipaasist leepra puhul. // EA (1936) 4
* Naatriumtiosulfaatravist leepra puhul (kaasautor A. Paldrok). // EA (1939) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 281: http://ra.ee/apps/andmed/index.php/matrikkel/view?id=4756
* Eesti Arst (1939) 3, 211-214.
*
Mulla kartograafia

**Mulla kartograafia** on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldkatte kaardistamisega seotud küsimustega.

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullafüüsika
*Mullamineroloogia
*Mullakeemia
*Mullageograafia
*Mullabioloogia
Tatjana Popova

**Tatjana Popova** (sündinud 1. augustil 1950 Kurskis) on Eesti rohuteadlane ja laboriarst.

## Elulugu
Tatjana Popova on teenistuja tütar.

Lõpetas 1967 Krasnodari krai Severski 43. Keskkooli, 1973 Leningradi Keemia-Farmaatsia Instituudi farmaatsia osakonna, bioloogiakandidaat (1990, Leningradi Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Оценка влияния длительных плаваний в тропиках на организм рыбаков по гематологическими и ЭКГ-показателям и фармакопрофилактика дезадаптивных реакций". Täiendas end 1980 Leningradis kliinilises biokeemias. Töötas 1974–86 Eestis praktilises meditsiinis, aastast 1978 Tallinna Vabariikliku Haigla kliinilises laboris, osales 1983–86 Atlandi ookeanil rahvusvahelises programmis "Inimene ja ookean". Oli 1987–1992 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi (EMHI) (aastast 1988 Profülaktilise Meditsiini Instituut) teadur, 1993–2000 Tallinna Vabariikliku Keskhaigla laboriarst, aastast 2001 erameditsiini konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ekstreemtingimustes viibivate inimeste adapteerumine, perifeerse vere matemaatiline mudel. Eesti Laboriarstide Seltsi liige.

## Teoseid
* Perifeerse vere morfoloogiliste näitajate muutused pikaajalistel reisidel kui adaptatsiooni protsessi peegeldus (kaasautor S. Malõgin). Tallinn, 1987
* Meremeeste organismi adaptiivsed muutused pikaajalistel reisidel troopikas (kaasautor). // Eesti Arst (1989) 4
* Dispersioonianalüüsi kasutamine meremeeste verenäitajatel pikaajalise reisi faktorite mõju hinnanguks (kaasautor S. Malõgin). // Laboratoorse diagnostika aktuaalsed küsimused. Tallinn, 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Valli Porgasaar

**Valli Porgasaar** (8. november 1934 Tartu − 19. detsember 2019 Tartu) oli eesti taimefüsioloog ning jõgede ja rannikumere eutrofeerumise uurija.

## Elulugu
Valli Porgasaar oli töölise tütar.

Ta on lõpetanud 1953 Tartu 2. Keskkooli, 1958 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, 1963 aspirantuuri Zooloogia ja Botaanika Instituudis (ZBI), bioloogiakandidaat (1973, TRÜ), väitekiri "Hariliku männi mineraalne toitumine ja selle diagnostika". Oli 1958–1960 Eesti Põllumajanduse Akadeemia botaanika, fütopatoloogia ja taimefüsioloogia kateedri assistent, 1963–1964 TRÜ taimefüsioloogia kateedri vanemteadur, 1964–1968 EPA maaviljeluse kateedri vanemlaborant, 1968–1971 ZBI botaanika sektori vaneminsener, 1971–1981 botaaniline ja merebioloogia sektori nooremteadur, 1981–1993 merebioloogia sektori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud männi mineraalset toitumise diagnostikat okaste keemilise analüüsi alusel ning Eesti kuusikute bioproduktsiooni; Eesti rannikumere eutrofeerumist ja jõgede ökoloogilist seisundit vee toiteelementide ja klorofüllisisalduse alusel. 1985–1990 võttis osa Läänemere uurimisekspeditsioonidest. ELUS-i liige (1957). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Диагностика минерального питания сосны обыкновенной. // Агрохимия (1977), 5
* Matsalu lahe vee füüsikalised ja keemilised omadused ning nende seos klorofülli α sisaldusega. I. Vee füüsikalised ja keemilised omadused. // Eesti TA Toim. Biol. 34 (1985) 2
* Sama. II. Klorofüll α kui vee troofsuse näitaja. // Eesti TA Toim 34 (1985) 3
* Environmental conditions, phytoplankton and chlorophyll α in the Narva Bay (the southern part of the Gulf of Finland) (kaasautorid K. Piirsoo, M. Viik). // Proc. Est. Acad. Sci. Biology 42 (1992) 3
* Content and distribution of phosphorus and nitrogen in the coastal waters of West Estonia. // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. 43 (1993) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut (ZBI) 1947–1997, 67.
*
Mart Porila

**Mart Porila** (sündinud 5. veebruaril 1936 Põlva vallas Võrumaal) on eesti ajakirjanik ja agrotehnikateadlane. 

## Elulugu
Mart Porila on talupidaja poeg.

Lõpetas 1953 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumi, 1959 EPA insener-mehaanikuna, 1963–1967 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirant, tehnikakandidaat (1967, samas), väitekiri "Экспериментально-теоретическое исследование процесса гранулирования травяной муки". Oli 1953–1955 Tartu masina-traktorijaama jaoskonnamehaanik, 1959–1961 Tihemetsa Põllumajandustehnikumi õpetaja, 1961–1962 Tartu rajooni Lenini-nimelise näidiskatsesovhoosi vanemtehnoloog, 1962–1963 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) mehhaniseerimise osakonna insener-konstruktor, 1967–1968 EPA autode ja traktorite kateedri assistent, 1969–1970 loomakasvatuse mehhaniseerimise kateedri vanemõpetaja, 1970–1973 ELVI sektorijuhataja, 1973–1983 J. Gagarini nimelise  seakombinaadi peainsener, 1983–1986 ENSV Agrotööstuskoondise Teaduse ja Propaganda Peavalitsuse juhataja, 1986–1988 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) eksperimentaalosakonna juhataja, 1988–1992 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt peatehnoloog, 1992–2001 ajalehtede Eesti Maa, Maaleht ja ajakirja Maamajandus toimetaja, 2002–2006 põllumehe kalender-teatmiku "Aastavakk" vastutav toimetaja. Õpetanud autode ja traktorite ehitust, põllumajandust ja loomakasvatuse mehhaniseerimist ning elektrifitseerimist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajanduse tehnoloogia, suurfarmide keskkonnamõju. Eesti NSV teeneline insener (1981). Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige (1989). Üle 30 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid.

## Teoseid
* Seadmeid loomafarmidele (kaasautor). Tallinn, 1964
* Farmide mehhaniseerimine. Tallinn, 1970, 2. trükk 1987
* Piistaoja hoiab Pooli vaimu. // Maamajandus (2000) nov
* Eesti veisetõud uues katsefarmis. // Maamajandus (2000) nov
* Punane kari kosub. // Maamajandus (2001) apr
* Ökoloogiline imperatiiv Piiblis. // Aastavakk (2005).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 147
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 45, 129.
*
Rein Pork

**Rein Pork** (12. november 1936 Suure-Kõpu vald Viljandimaal – 16. oktoober 2008) oli eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Rein Pork oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1956 Türi Põllumajandustehnikumi, 1961 EPA zootehnika erialal, 1969 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis, bioloogiakandidaat (1967, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Uurimisandmeid põrsaste toitumise, kriitiliste kasvufaktorite ja varase võõrutuse kohta". 1961–1962 Rakvere Territoriaalse Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuse tõuaretuse spetsialist, 1969–1970 Simuna näidis-katsesovhoosi seafarmi juhataja, 1970–1992 Pärnu Kolhoosidevahelise Seafarmi teadusdirektor, ühtlasi 1977–1990 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi(ELVI) leheproteiini labori rajaja ja juhataja, 1990–1997 uurimis- ja innovatsioonifirma AXON (aastast 1992 AXON IF) asutaja, omanik ja aastast 1997 ka juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: seakasvatus; ökoloogia ja keskkonnakaitse; makrobiotehnoloogia; inimese toitumine; bioaktiivsed faktorid; tööstustehnoloogia ja -seadmed;  ja alternatiivenergia. Olnud leheproteiini (valgu-vitamiinikontsentraat rohelistest taimedest) kui noorloomade üleskasvatamisel kasutatava inimtoidu (täispiima ja lössi) võimaliku asendaja uurimise, selle tehnoloogia väljatöötamise ja tootmise rajaja Eestis (1978 neljas tööstuslik tehas maailmas Ungari, USA ja Prantsusmaa järel) ning põrsaste varase võõrutuse, nn startersöötade väljatöötaja ning tööstusliku tootmise initsiaator NSV Liidus. Töid mikroelementide, vitamiinide toimest, leheproteiini tootmisest, ravimudast, joogi- ning heitvee puhastamisest ja elektrokeemilisest aktiveerimisest. Konstrueerinud eriotstarbelisi seadmeid. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, OÜ Sapropeel juhatuse liige, Rahvusliku Arengu ja Koostöö Instituudi (RAKI) teadusnõukogu liige. Üle 30 teaduspublikatsiooni, 26 autoritunnistust.

## Teoseid
* Rauavaegusaneemia põrsastel. // Eesti TA Toim. Biol 14 (1967)
* Leaf protein concentrate from green plants (kaasautor Ü. Oll). // Estonian Contributions to the International Biological Programm. VIII. Tartu, 1975
* Rohuproteiini tootmis- ja säilitamistehnoloogia täiustamine ning kasutamine sigade ja vasikate söötmisel (kaasautor). Tartu, 1985
* Rohufraktsioonsöötade keemilisest koostisest ja toiteväärtusest (kaasautor Ü. Oll). // EPA teadustööde kogumik 158 (1986)
* Энергетическая эффективность технологических систем производства пищевого животного белка. // Производство протеиновых концентратов из зелёных растений. Ростов-на-Дону, 1987
* Kohalik biomass ja lokaalsed energiajaamad. AXON IF. Pärnu, 1997
* Ermistu sapropeeli uurimis-rakendussuundade väljatöötamine järvede ökoloogilise staatuse parandamiseks (aruanne). Pärnu, 1998
* Raskesti fermenteeruvate biomasside ja fossiilsete heidete kiirkompostimise tehnoloogia väljatöötamine ja katsetamine. Pärnu, 1999
* Elektrokeemiliselt aktiveeritud vee kasutamisvõimalused Eestis (kaasautor). Tallinn, 2002.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi, 45
* Oll, Ü. Rein Pork 60. // Agraarteadus VII (1996) 4, 415–416.
*
Kristjan Port

**Kristjan Port** (sündinud 9. mail 1960 Tallinnas) on eesti spordibioloog.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1978. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1982 Tallinna Pedagoogilise Instituudi, 1990 Tartu Ülikoolis aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1990, TÜ), väitekiri "Activation of adrenocortical function in muscular activity".

Aastatel 1990–1998 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli dotsent, 1999–2004 erakorraline professor, 2005–2008 Tallinna Ülikooli kehakultuuriteaduskonna dekaan.

2008. aastal sai temast Tallinna ülikooli terviseteaduste ja spordi instituudi direktor. Ta on õpetanud arengufüsioloogia, spordifüsioloogia, biokeemia ja projektijuhtimise kursusi.

Ta on SA Eesti Antidopingu (EAD) nõukogu liige.

## Teadustöö

Uurimisvaldkond: spordibioloogia (-füsioloogia, -biokeemia). Teadustöö tähtsaim tulemus on krooniliste haigete koduse kaugmonitoorimise süsteemi väljaarendamine (rahvusvahelise konsortsiumi juhina). Aastast 1991 ajakirja International Journal of Sports Medicine referent. Eesti Sporditeadlaste Seltsi juhataja (1991–94), Eesti Olümpiakomitee kutsekomisjoni juht, Eesti Olümpiaakadeemia liige.

### Publikatsioone
Temalt on ilmunud üle 60 teaduspublikatsiooni.
*"Daily usage and efficiency of remote home monitoring in hypertensive patients over a one-year period". // J. Telemed Telecare 11 (2005) Suppl 1
*"Self-reported compliance of patients receiving antihypertensive treatment: use of a telemonitoring home care system". // J. Telemed Telecare (2003) 9, Suppl 1
*"Daily usage and efficiency of remote home monitoring in hypertensive patients over one-year period" (kaasautor M. Viigimaa). // J. Telemed. Telecare (2005) 1

## Tunnustus
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
*2019 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2020 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2020 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli arhitekt Mart Port.

## Viited

## Kirjandus
* Rein Virkus. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade". Tallinn, 1998, lk 114

## Välislingid

*"Kristjan Port: narkomaania on arstide seas pööraselt suur probleem", 14. aprill 2015
*Anna Põld, Kristjan Port narkomaaniast arstide seas: mul ei ole raske vabandust paluda nende käest, kelle väärikust on kahjustatud, aga probleem on endiselt olemas, 15. aprill 2015
*
* 
*"Isad ja pojad: Mart Port ja pojad", Eesti Televisioon 1983
Anneli Poska

**Anneli Poska** (sündinud 29. aprillil 1969 Tartus) on eesti geoloog.

## Elulugu
Anneli Poska on inseneri tütar.

Lõpetas 1987 Tartu 5. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikooli geoloogia osakonnas, täiendas end 1992–1994 Uppsala Ülikoolis, filosoofia litsentsiaat (1994, Uppsala Ülikool), väitekiri "Three pollen diagrams from Coastal Estonia. Sediments, vegetational development, climatic events and the environmental impact of man" (Uppsala, 1994), 1996–2001 oli samas doktorant, PhD (kvaternaarigeoloogia, 2001, Uppsala Ülikool), väitekiri "Human impact on vegetation of Coastal Estonia during the Stone Age" (Uppsala, 2001). Oli 1992–2001 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi (GI) teadur, 2001–2002 Haridus- ja Teadusministeeriumi riikliku teadusprogrammide peaekspert, 2003– TTÜ GI vanemteadur ja aastast 2004 ka TÜ GI vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: holotseeni kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi kvantitatiivne rekonstrueerimine; varajane inimtegevus ja selle mõju looduskeskkonnale; põllunduse introduktsioon ja areng Eestis. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Prehistoric human disturbance of the environment induced from Estonian pollen records (kaasautor L. Saarse). // Proc. Est. Acad. Sci. Geol. 45 (1996) 3
* Farming from the Neolithic to the Pre-Roman Iron Age in Estonia, as reflected in pollen diagrams (kaasautor). // Environ. and Cultural History of the Eastern Baltic Region. Rixensart, 1999
* Vegetation development and introduction of agriculture to Saaremaa Island, Estonia: the human response to shore displacement (kaasautor L. Saarse). // Holocene 12 (2002) 5
* Holocene annual mean temperature changes in Estonia and their relationship to solar insolation and atmospheric circulation patterns (kaasautor H. Seppä). // Quaternary Res. 61 (2004) 1
* New evidence of possible crop introduction to north-eastern Europe during the Stone Age. Cerelia pollen finds in connection with Akali Neolithic settlement, East Estonia (kaasautor L. Saarse). // Vegetation History and Archaeobotany 15 (2006) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 91
*  

## Välislingid
*
Larissa Porõvkina

**Larissa Porõvkina** (sündinud 2. oktoobril 1949 Tallinnas) on Eesti füüsik ja mereökoloog.

## Elulugu
Larissa Porõvkina on teenistuja tütar.

Lõpetas 1968 Tallinna 6. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli optika ja spektroskoopia erialal, 1989 aspirantuuri Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, füüsika-matemaatikakandidaat (1989, Eesti NSV TA Füüsika Instituut (FI)), väitekiri "Спектрофлуориметрическая диагностика органических веществ в водных средах для целей лазерного дистанционного зондирования".

Oli 1972–75 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi vanemlaborant, 1975–84 FI nooremteadur, 1984–89 TA spetsiaalse konstrueerimisbüroo vaneminsener, 1989–90 TEFI vanemteadur, 1990–92 Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–93 Eesti Mereinstituudi vanemteadur, 1993–2001 TPÜ Eesti TA Ökoloogia Instituudi vanemteadur, 2001– firma Laser Diagnostic Instruments (LDI) AS teadusdirektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veekeskkonna orgaaniliste (ka saaste)ainete sisalduse määramine fluorestsents- ja laserspektroskoopia meetoditega, vastava instrumentaariumi arendamine. 1986–91 osales uurimisekspeditsioonides teaduslikul uurimislaeval "Arnold Veimer".

## Teoseid
Üle 80 teaduspublikatsiooni, 7 patenti.
* Diagnostics of oil pollution in water by method of synchronous excitation (kaasautor K. Saar). // J. Appl. Spectr. 49 (1988) 4
* Total luminescent spectroscopy for remote laser diagnostics of natural water conditions (kaasautor). // Appl. Opt. 30 (1991) 4
* Spectral variability of humus substance in marine ecosystems (kaasautorid S. Babitšenko, J. Lapimaa). // AMBIO XXI (1992) 7
* Spectral characterization of terrestial and coastal waters in Estonia (kaasautor). // Oil Shale 17 (2000) 2
* In vivo fluorescent diagnostics of phytoplankton (kaasautorid S. Babitšenko, A. Leeben). // Spectral fluorescent signatures in diagnostics of water environment. Tallinn 2001
* On-line detection and identification of chemical pollution by SFS (kaasautor S. Babitšenko). // Spectral fluorescent signatures in diagnostics of water environment. Tallinn 2001
* Laser remote sensing of coastal and terristrial pollution by FLS-Lidar (kaasautorid S. Babitšenko, A. Dudelzak). // Access Remote Sensing J. 3 (2003) 1

## Tunnustus
*1995 XVI International Award for Technology and Quality, Rooma
*1999 World Intellectual Property Organization'i medal ja diplom parimale naisleidurile, Genf
*1999 kuldmedal 48. innovaatika, teaduslike uurimistööde ja uue tehnoloogia maailmanäituselt, Brüssel)

## Viited

## Välislingid
*
Galina Posmetuhhova

**Galina Posmetuhhova** (sündinud 27. oktoobril 1946 Valgas) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Galina Posmetuhhova on teenistuja tütar.

Lõpetas 1964 Tartu 4. Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna. Oli 1969–1974 TRÜ elektromeetria labori vanemlaborant ja nooremteadur, 1974–1982 aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide labori vaneminsener ja nooremteadur, 1982–1992 üldfüüsika kateedri nooremteadur, 1993– eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi vaneminsener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elektromeetria. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Ионизационные источники тока ИИТ-10 … ИИТ-13 (kaasautor O. Saks). // Измерительная техника (1976) 9
* Определение динамических характеристик электрометрической аппаратуры (kaasautor). // Теоретические проблемы электрометрии. Трт, 1985. Нестабильность ионизационных источников тока ИИТ-9 – ИИТ-12. (kaasautor O. Saks). // Уч. зап. ТГУ 755 (1987)
* Комплекс для определения динамических характеристик электрометрической аппаратуры (kaasautor). // Измерительная техника (1988) 10.

## Tunnustus
* 2016 Tartu Ülikooli medal
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 134.
*
Ilme Post

**Ilme Post** (aastani 1966 **Ilme Tenson**; sündinud 21. septembril 1939 Leevaku külas Põlvamaal) on Eesti ihtüoloog ja kalakasvataja.

## Elulugu
Ilme Post on talupidaja tütar.

Ta lõpetas 1958. aastal Räpina Keskkooli ja 1963. aastal TÜ bioloogia osakonna. 1975. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis bioloogiakandidaadi väitekirja, mis käsitles vikerforelli kasvatamist Eesti tiigimajandites. Ta oli 1964–1966 TÜ botaanika ja taimesüstemaatika kateedri insener, 1966–1986 Vilde-nimelise kolhoosi Aravuse kalamajandi juhataja, ühtlasi 1972–1986 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) Kalakasvatuse Katsejaama mittekoosseisuline teadur, 1986–1990 vanemteadur, 1990. aastast Aravuse forellikasvatuse juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: algoloogia; kalakasvatuse (peamiselt forellikasvatus) tehnoloogia ja ajalugu. Eesti Kalakasvatajate Liidu asutajaliige (1989), aseesimees ja juhatuse liige, infolehe "Eesti Kalakasvataja" väljaandmise (1991) initsiaatoreid ja (aastast 1998 elektroonilise võrguteaviku) toimetaja. Üle 60 teaduspublikatsiooni, sh 6 brošüüri.

## Tunnustus
*1976 orden "Austuse märk"
*1980 Eesti NSV teeneline kalakasvataja
*2001 Kodanikupäeva aumärk
*2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Teoseid
* Viburvetikaid Räpina ümbruse veekogudes. // LUS aastaraamat 54 (1964)
* Forellidest ja forellikasvatusest. // Eesti Loodus (1969) 8
* Mõnda kalade kasvu määravatest teguritest. // Abiks Kalurile (1973) 1
* Põgus pilk forellikasvatuse ajalukku Eestis. // Eesti Loodus (1976) 7
* Forellimarja hautamisviisidest. // Teaduslikke saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1987) 26
* Vikerforelli viljakuse ja marja omaduste muutlikkusest. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1990) 15
* Massvalik kala suuruse ja marja kvaliteedi järgi Aravuse kalamajandi näitel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1990) 15
* Pilguheit Eesti kalakasvatusele. // Maamajandus (2001) november, lk 10–11

## Kirjandus
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut, 45.
*
Piia Post

**Piia Post** (sündinud 10. juulil 1963 Rõuges Võrumaal) on Eesti atmosfäärifüüsik, Tartu Ülikooli kliimateaduste professor (alates aastast 2023).

## Elulugu
Ta lõpetas 1981. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja õppis 1981–1986 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonnas füüsik-pedagoogi ja geofüüsika erialal. 1993. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi geofüüsikas (väitekiri "On the two radiatively effective cloud parameters"; juhendaja Olavi Kärner).

Aastatel 1986–1988 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli geofüüsika kateedri insener ja stažöör-uurija ning 1992–1994 ja 1995–2007 Tartu Ülikooli keskkonnafüüsika instituudi lektor. 2008–2023 Tartu Ülikooli füüsika instituudi dotsent. Alates 2023. aasta 1. septembrist kliimateaduste professor.

1994. aastal oli ta kuu aega külalisteadlane Edinburghi Ülikoolis ning 1994–1995 ja 2000 külalisteadlane Saksamaal Geesthachtis GKSS uurimiskeskuse juures asuvas BALTEX sekretariaadis. Samuti oli ta 1998. aasta sügisel külalisteadlane Dresdeni Tehnikaülikoolis meteoroloogia instituudis ning töötas 2000–2003 Soome Meteoroloogia Instituudis stipendiaadi ning 2004–2005 assotsieerunud teadlasena EUMETSATi juures.
 
Ta on õpetanud meteoroloogiat, klimatoloogiat, geofüüsikat, üldfüüsikat (soojusõpetust); koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
* Uurimisvaldkonnad: satelliidimeteoroloogia, sünoptiline klimatoloogia.  
* Üle 90 teaduspublikatsiooni. https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/efdf7edc-497a-46cc-a728-ac7106d95583

## Teadusorganisatsiooniline ja -administratiivne tegevus
* Eesti esindaja COST 733 ja COST ES1206 juures, 
* Baltic Earth teadlaste võrgustiku teaduskomitee liige, hariduse töörühma juht, Eesti esindaja 
* Euroopa Meteoroloogiaseltsi koordinatsioonikomitee liige 
* Eesti Geofüüsika Komitee Rahvusvahelise Meteoroloogia ja Atmosfäärifüüsika Assotsiatsiooni (IAMAS) kontaktisik 
* Korraldanud mitmeid koolitusi ning konverentse https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/efdf7edc-497a-46cc-a728-ac7106d95583

## Tunnustus

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 134.
*
Lauri Posti

**Lauri Albert Posti** (17. märts 1908 Lieto, Päris-Soome – 5. märts 1988 Helsingi) oli soome keeleteadlane.

Ta oli Helsingi Ülikooli läänemeresoome keelte professor ja akadeemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1928. aastal Turus keskkooli. Aastatel 1928–1930 õppis ta Turu Ülikoolis, 1930. aastast Helsingi Ülikoolis ja 1931. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Ugala liige. 1934. aastal lõpetas ta Helsingi Ülikooli soome keele, läänemeresoome keelte ja rahvaluule erialal, õppis stipendiaadina 1935 Läti Ülikoolis ning 1936. ja 1937. aastal Tartu Ülikoolis. Sai 1942. aastal Helsingi Ülikooli juures filosoofiadoktori kraadi liivi keele häälduse ajalugu käsitlenud väitekirjaga "Grundzüge der livischen Lautgeschichte".

1938. aastast töötas ta Helsingi Ülikooli õppejõuna, aastatel 1948–1949 oli USA-s Indiana Ülikooli külalisprofessor. Aastatel 1953–1971 oli ta Helsingi Ülikooli läänemeresoome keelte professor ja eesti keele õppetooli juhataja.

Ta oli aastatel 1963–1968 Soome – Nõukogude Liidu kultuurialase koostöö komisjoni ja 1967–1977 Soome haridusministeeriumi Nõukogude Liidu Instituudi teadusnõukogu esimees. 1975. aastal oli ta Soome haridusminister.

Eestlastele sai Lauri Posti aastatel 1966–1970 tuntuks kui "Naapurivisa" kohtunik Paul Ariste kõrval.

Posti on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teadustöö
Uurinud läänemeresoome keeli (eriti nende häälikulugu), käinud uurimisreisidel liivlaste ja vepslaste juures. Kuulus 1938–1980 Soome-Ugri Seltsi juhatusse ja oli 1955. aastast seltsi aseesimees; Kotikielen Seura, Soome-Ugri Seltsi, Friedebert Tuglase Seltsi auliige.

## Teoseid
Tema publikatsioonid käsitlevad peamiselt eesti, vadja, liivi ja vepsa keelt.
*Näytteita vatjan kielesta. Kaasautor Lauri Kettunen. Helsinki 1932
*Estnische Dialektforschung. Helsinki 1941
*From Pre-Finnic to late Proto-Finnic. // FUF 31 (1953)
*Zur Geschichte des Wandels k > tš im Wotischen. // SUSA 60, 1958
*Itämerensuomalaisen verbitaivutuksen kysymyksiä. // Virittäjä (1961) 4
*Über das Quantitätssystem im Estlandischen. Helsinki 1965
*Some new contributions to the stock of Baltic loanwords in Finnic languages. // Baltistica XIII (1977) 1
*Vatjan kielen Kukkosin murteen sanakirja. Helsinki 1980

## Tunnustus
*1948 Soome Teaduste Akadeemia liige
*1975 Soome Akadeemia akadeemik
*1982 Tartu ülikooli audoktor
*1984 Jyväskylä Ülikooli audoktor

## Viited

## Kirjandus
*EE 7, 430
*Huno Rätsep. "Akadeemik Lauri Posti elutööst". // Keel ja Kirjandus (1988) 9, 567–568
*Paul Ariste. "*Zum Gedenken an Lauri Posti*". // Советское финно-угрoведение (1988) 3, 238–240
*Seppo Suhonen. "*Lauri Posti 1908–1988*". // Virittäjä (1988) 2, 253–260

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*
Tatjana Laaman

**Tatjana Laaman** (aastani 1921 **Tatjana Poska**, 1921–1930 **Arder**; ka **Poska-Laaman**; 21. september (vkj)/ 4. oktoober 1900 Tallinn – 14. märts 1988 Uppsala, Rootsi) oli Eesti ja Rootsi õigusteadlane.

Tatjana Laaman oli Jaan Poska tütar, Veera Poska-Grünthali ja Jüri Poska õde, Eduard Laamani abikaasa.

Ta lõpetas Tallinnas vene keskkooli, õppis Budapesti Ülikoolis ungari keelt, lõpetas 1929 Pariisi Ülikooli prantsuse keele alal, ühtlasi õppis Pariisis  ajakirjandust (diplomitöö Jaan Tõnissonist). Õigusteaduse doktor (1959, Pariisi Ülikool); väitekiri käsitles Rootsi kriminaalhoolduse reforme viimase saja aasta jooksul. 

Oli 1930. aastate lõpul Tallinnas kaupluseomanik.

Põgenes 1944. aasta sügisel koos kahe väikese lapsega Rootsi, elas algul põgenikelaagris, aastast 1945 Lidingös, kus oli mänguasjade poes müüjaks. Asus 1950. aastail Uppsalasse, töötas kuni pensionile jäämiseni 1967. aastal Uppsala Ülikooli sotsioloogia õppetooli arhivaarina.

Tatjana suri 14. märtsil 1988 Uppsalas ja maeti 25. aprillil 1988 Stockholmi Metsakalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: vangide psühholoogiline taust, psühhiaatrilise diagnoosiga kurjategijad, vaimuhaiglad sotsioloogilisest aspektist. Järeldas, et kurjategijate varasemas elus on tihti olnud hingelisi traumasid. Uurimistöö käigus külastas Rootsi ning eriti Prantsusmaa vanglaid ja vaimuhaiglaid (nt doktor Paul Sivadoni rajatud lukustamata uste ja ulatusliku tööteraapiaga haiglat). Avaldanud artikleid prantsuse ja rootsi keeles.

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Jaan Poska.

Õde Ksenia Poska oli arst, õde Vera Poska-Grünthal oli advokaat ja naisliikumise tegelane, vend Jaan Poska oli advokaat ja Estonia nõukogu esimees, vend Jüri Poska oli jurist ja õigeusu vaimulik.

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Aleksander Arder, sellest abielust sündinud poeg Árpád Arder oli baptisti vaimulik. Pojapoeg Ott Arder oli luuletaja, pojapoeg Jaan Arder oli muusik, muusik on ka pojapoeg Jaani tütar Helin-Mari Arder.

Teine abikaasa Eduard Laaman oli ajakirjanik; sellest abielust sündis kaks tütart, vanem tütar Ilona Laaman oli luuletaja.

## Viited

## Kirjandus
*Ilona Laaman. "Tatjana". // Akadeemia (2007) 5, 1060–1101
* Ilona Laamani kiri Raul Juursoole 29. veebruarist 2008

## Välislingid
* 
*Profiil. Geni.com
*Haud Stockholmi Metsakalmistul
*"Eestlase haud Metsakalmistul, Skogskyrkogården". Eesti Rahva Muuseum, ERM Fk 2838:56
Heiki Potter

**Heiki Potter** (sündinud 4. aprillil 1934 Viiratsi vallas Viljandimaal) on eesti geodeet ja kartograaf.

## Elulugu
Heiki Potter on teenistuja poeg.

Lõpetas 1954 Saku Maakorraldus- ja Maaparandustehnikumi, 1962 Moskva Maakorraldusinseneride Instituudi geodeesiaosakonna. Oli 1963–1988 Põllumajanduse Ministeeriumi Maakorralduse Valitsuse (hilisem Eesti Põllumajandusprojekt) maakorraldusinsener, grupijuht ja peageodeet, 1988–1990 firma Eesti Fotogramm-meetria Arhitektuuris (EFA) geodeesia ala grupijuht, 1990–1996 Maa-ameti geodeesia ja kartograafia osakonna peaspetsialist, 1996–2003 Eesti Kaardikeskuse AS peakartograaf.

## Teadustöö
Esindanud Põllumajanduse Ministeeriumi Eesti NSV maafondi kaardistamisel üleliiduliste spetsialiseeritud ettevõtete poolt, kohandanud Eesti tingimustele üleliidulisi juhendmaterjale maafondi kaardistamiseks ja riiklike maade arvestuse pidamiseks. Osalenud taasiseseisvunud EV geodeesia- ja kartograafiateenistuse loomisel, sh Eesti ala põhikaardi (1:10000/1:20000) riikliku programmi ning Eesti digitaalse baaskaardi (1:50000) Eesti-Rootsi ühisprojekti koostamisel ja käivitamisel. Osalenud eksperdina Eesti-Vene riigipiirilepingute ettevalmistamisel ja Siseministeeriumi kohanimekomisjoni töös. Eesti Geodeetide Ühingu taasasutajaliige (1989) ja ühingu väljaande Geodeet toimetajaid (aastast 1991). Avaldanud töid Eesti ala geodeesiast ja kartograafiast ning ajaloost. Üle 30 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat (kaasautor) ja 1 käsiraamat.

## Teoseid
* Pindalade määramine (kaasautor J. Randjärv). Tallinn, 1977
* Algamas on uus Rootsi aeg Eestimaa kaardistamisel. // Geodeet 5 (1993)
* Topograafilise kaardistamise reljeefandmed ja nende kasutamine. // Geodeet 18 (1999)
* Eesti õhuruumi lennukaart. // Geodeet 20 (1999)
* Kaitseväe topograafia käsiraamat. Tallinn, 2002
* Põhikaardistamise ajaloost // Geodeet 28 (2004)
* Liivimaa atlase lugu. 250 aastat baltisaksa kartograafi krahv L. A. Mellini sünnist. // Geodeet 28 (2004)
* Struve ja Tenner. // Geodeet 31 (2005)
* Eesti Geodeetide Ühing 1926–2006 (kaasautor). Tartu, 2006
* Geoinformaatika lastehaigusest. // Geodeet 32 (2006)

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 378
* Geodeet 28 (2004), 82–83
*  

## Välislingid
* Heiki Potter ajalehes KesKus: Eesti riigi idapiirid, Delfi, 18. veebruar 2014
Aleksei Povarov

**Aleksei Povarov** (sündinud 4. septembril 1946 Leningradis) on Eesti arstiteadlane ja tööhügieenik.

## Elulugu
Aleksei Povarov on venelane ja töölise poeg.

Lõpetas 1963 Tallinna 2. Töölisnoorte Keskkooli, 1974 Leningradi Sanitaar-Hügieenilise Meditsiini Instituudi, 1984 kaugõppeaspirantuuri Leningradi Arstide Täiendusinstituudis, meditsiinikandidaat (1986, samas), väitekiri "Основные вопросы гигиены труда на современных стационарных асфальтобетонных заводах". Oli 1974–1984  tööhügieeni osakonna arst, juhataja ja sanitaarhügieeni labori juhataja, 1984–1996 Profülaktilise Meditsiini Instituudi atmosfääritoksikoloogia labori nooremteadur, vanemteadur, ühtlasi instituudi teadussekretär kohusetäitja; 1997–2001 – lepinguline töötaja, aastast 2001 Sotsiaal-Humanitaarinstituudi psühholoogia osakonna õppejõud.

## Teadustöö
Uurinud tervise ja keskkonna kaitset ning kutsehaigusi. Üle 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Условия труда при изготовлении и применении асфальтобетонной смеси для строительства автомобильных дорог. // Гигиена труда и профзаболевания (1983) 7
* Органические вещества в выбросах в атмосферу энергетических объектов, работающих на сланцах. // Теплоэнергетика (1986) 1
* Особенности онкологической заболеваемости рабочих, занятых в производстве горячего асфальтобетона. // Гигиена труда и профзаболевания (1988) 7.

## Viited

## Kirjandus
*
Lembit Poverus

**Lembit Poverus** (7. oktoober (vkj) / 20. oktoober 1916 Ivanovo, Moskva kubermang – 29. september 1995 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Lembit Poverus oli aedniku poeg.

Lõpetas 1935 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1943 TTÜ tööstus- ja tsiviilehituse erialal, tehnikakandidaat (1955, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)), väitekiri "Väikese positiivse kõverusega pöördkooriku tasakaalu püsivus ühtlaselt jaotatud välissurve mõjumisel", tehnikadoktor (1991, Leningradi Polütehniline Instituut), väitekiri käsitles deformatsiooni lainelevi üleminekuprotsesside uurimist plaatides ja koorikutes lühiaegsete impulsskoormiste toimel. 

Oli 1942–1947 TTÜ/TPI teedelabori ja ehitiste kateedri assistent, 1947–1956 ehitusmehaanika ja konstruktsioonide kateedri vanemõpetaja, 1956–1994 dotsent.

Luges tugevusõpetust, ehitusmehaanikat, laevaehitusmehaanikat, elastsus- ja plastsusõpetust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elastsusteooria ja koorikute dünaamika. Uuris väikese positiivse kõverusega kooriku stabiilsust ja omavõnkumist, kooriku pärastkriitilist staadiumi, esitanud stabiilsuse ja omavõnke võrrandid ja arvutuste tulemused. Kuulus akadeemik Nikolai Alumäe koolkonda.

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
*Ehitusmehaanika II (kaasautor Raimond Eek). Tallinn 1967
*Распространение упругих волн в слоистых преградах (kaasautor). // TPI Toimetised 487 (1980)
*Анализ волнового напряженного состояния в однослойных и слоистых пластинах. // TPI Toimetised 532 (1982)
*Varraskonstruktsioonide stabiilsus. Tallinn 1983
*Упругие волны в круглой пластине. // TPI Toimetised 575 (1984)
*Minu üliõpilaspõlve Tallinna Tehnikaülikool. // Insenerikultuur Eestis 1. Tallinn 1992

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 61, 238–239, 381, 438, 499
*Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 222

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Võnnu kirik

**Võnnu Jakobi kirik** on kirik Tartumaal Võnnu alevikus.

Kirik ehitati aastail 1232–1236, hiljem on seda korduvalt ümber ehitatud ja oluliselt suuremaks tehtud.

See on üks suuremaid maakirikuid Eestis. 1997. aastal kanti kirik kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Kirikus tegutseb EELK Võnnu Jakobi kogudus.

Kiriku pargis kasvas kirikuõpetaja Eduard Philipp Körberi istutatud peaaegu 200-aastane tamm. Võnnu kiriku altarimaali "Kristuse ristilöömine" on maalinud 1871. aastal baltisaksa kunstnik Otto Friedrich Theodor von Möller.

## Vaata ka
* Keila kirik

## Viited

## Välislingid

* Võnnu kirikust kultuurimälestiste riiklikus registris
Ajalugu. Sotsiaalteadused

"**Ajalugu. Sotsiaalteadused**" on kirjastuses Varrak aastatel 1997–2007 välja antud raamatusari.

Sarja eesmärk oli tutvustada Eesti lugejaile 20. sajandi humanitaar- ja sotsiaalteaduste mõjukamaid mõtlejaid. Sarjas on ilmunud rida kultuuriantropoloogia ja kultuuriteooria alaste raamatute tõlkeid (näiteks Max Weberi, Claude Lévi-Straussi, Clifford Geertzi, Peter Burke'i jt. teoseid).

Sarja on toimetanud ja valiku koostanud Marek Tamm. Esimese köitena ilmus prantsuse ajaloolase Georges Duby "Guillaume le Marechal, ehk, Maailma parim rüütel" ja viimase, 25. köitena, 2007. aasta juulis Juri Lotmani "Hirm ja segadus. Esseid kultuurisemiootikast".

Sarja ühtse kujunduse autor on Marius Peterson.

1997. aastal "Ajalugu. Sotsiaalteadused" sarja alustades võttis sarja toimetaja Marek Tamm sihiks varustada võimalusel kõik raamatud pikemate intervjuudega. Intervjuu sai tehtud Jean-Claude Schmittiga, Alain Corbiniga, Tzvetan Todoroviga, Jacques Le Goffiga, Natalie Zemon Davisiga, Marshall Sahlinsiga, Roger Chartier'ga, Clifford Geertziga, Robert Darntoniga, Jacques Reveliga, Jack Goody'ga, Paul Veyne'iga ja Peter Burke'iga. Ülejäänud sarja köited varustati järelsõnaga. Viimaste autorid on Marek Tamm (Duby), Mihhail Lotman (Lotman), Indrek Koff (Lévi-Strauss), Jaan Puhvel (Dumézil), Jüri Kivimäe (Febvre), Marju Lepajõe (Dodds), Jaan Kaplinski (Huizinga), Henn Käärik (Weber) ja Thomas Salumets (Elias). Sarja lõpuköitega samaaegselt ilmus Marek Tamme intervjuuraamat "Kuidas kirjutatakse ajalugu?", kuhu Tamm lülitas varem sarja raamatutes avaldatud intervjuud.

## Viited
Torhout

**Torhout** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas. Tornhout sai linnaõigused 1825. aastal.

## Asulad
Torhout jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks.

## Vaatamisväärsused
* Sint-Pietersbandenkerk
* Aertrycke loss
* Wijnendale loss
* Ravenhofi loss


Pilt:Torhout - Sint-Pieterskerk 1.jpg|Sint-Pietersbandenkerk
Pilt:Torhout Marktplein A.jpg|Turuplats
Pilt:Kasteel van Wijnendale.jpg|Wijnendale loss
Pilt:Torhout Kasteel d' Aertrycke.JPG|Aertrycke loss
Pilt:Kasteel_Ravenhof.jpg|Ravenhofi loss
Pilt:


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Irene Portis-Winner

**Irene Portis-Winner** (7. aprillil 1923 – 26. aprill 2021 Cambridge) on ameerika semiootik ja antropoloog.

Ta on muuhulgas tutvustanud Tartu-Moskva semiootikakoolkonna töid Ameerika Ühendriikides.

## Pere
Tema abikaasa oli semiootik Thomas Winner.

## Teoseid
*Portis-Winner, Irene 1999. The dynamics of semiotics of culture; its pertinence to anthropology. *[[Sign Systems Studies]]* 27: 24–45.
*Portis-Winner, Irene 2002. Eric Wolf: the crosser of boundaries. *Sign Systems Studies* 30(2): 465–484.
*Portis-Winner, Irene 2006. Eric Wolf: A semiotic exploration of power. *Sign Systems Studies* 34(2): 339–356.
*Portis-Winner, Irene 2009. Facing emergences: Past traces and new directions in American anthropology (Why American anthropology needs semiotics of culture). *Sign Systems Studies* 37(1/2): 114–168.
*Portis-Winner, Irene 2013. Jean Rouch: The semiotics of ethnographic film. *Sign Systems Studies* 41(2/3): 230–240.
*Portis-Winner, Irene 2013. *Semiotics of Culture and Beyond*. New York: Peter Lang.

## Viited

## Välislingid
*Lühibiograafia
Elmu Potter

**Elmu Potter** (sündinud 11. veebruaril 1952 Antslas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Elmu Potter on põllumehe poeg.

Ta on lõpetanud 1970. aastal Antsla Keskkooli, 1975. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna, 1979. aastal aspirantuuri Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) juures. Tehnikakandidaat (1983, Leningradi Mäeinstituut), väitekiri "Исследование структуры турбулентных вентилационных струй и совершенствовние методов расчета проветривания сквозных камерообразных выработок". Ta on täiendanud end 1996. aastal Rootsis ja 2004. aastal Soomes. Oli aastatel 1977–1992 Ehituse TUI noorem- ja vanemteadur, 1993–1996 Võru linnavalitsuse energiamajanduse peaspetsialist, 1996–2006 SA Regionaalsed Energiakeskused konsultant. alates 2006 on olnud ÅF-ESTIVO AS konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: turbulentsete õhuvoolude liikumine šahtides, hoonete soojusfüüsikalisi näitajad, kartulihoidlate ventilatsioonimudelite loomine; energia säästlik kasutamine, taastuvad energiaallikad, biokütused. Ligi 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Об особенностях распространения вентиляционных струй в ограниченном пространстве. // Иссл. по строительству. Напряжения в бетоне. Испытания конструкций. Тln, 1980
* Способы определения коэффициентов турбулентной диффузии в шахтных вентиляционных потоках (coaвтор К. Ю. Лайгна). // Физико-технические проблемы разработки полезных ископаемых 3 (1983)
* Исследование распространения плоской турбулентной струи в сквозных камерообразных выработках (coaвтор К. Ю. Лайгна). // Физико-технические проблемы разработки полезных ископаемых 4 (1987)
* Mетод расчета воздухораспределительных систем в картофелехранилищах с активной вентиляцией. // Иссл. по строительству. Строительная теплофизика. Долговечность конструкций 5 (1987)
* Tulemusi Rootsi riigi EAES programmi raames rekonstrueeritud biokütusel töötavatest katlamajadest. // Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine. Tartu, 2000.

## Viited

## Kirjandus
* О деятельности НИИС, 97, 138-139.
*
Harri Veivo

**Harri Veivo** (sündinud 1969) on soome kirjandusteadlane ja semiootik.

## Välislingid
*Harri Veivo publikatsioonide loend
Jelena Grigorjeva

**Jelena Grigorjeva** (sündinud 15. detsembril 1959 Tartus) on Eesti semiootik.

Tema uurimisvaldkonnaks on kunstisemiootika ning embleemi teooria.

## Välislingid
*Jelena Grigorjeva koduleht