open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Eurén

**Johan Eurén** (8. mai 1985) on Rootsi maadleja.

Ta maadles Heiki Nabiga 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis poolfinaalis, kus kaotas Heikile 1:2.

## Välislingid

*
Areen

**Areen** on esinemisplats või võistlusväljak, näiteks tsirkuses või spordivõistlustel.

**Areen** oli liivaga kaetud väljak rooma amfiteatris.

## Vaata ka
*staadion
*kilehall

## Viited
Areen (ajaleht)

**Areen** on ajalehe Eesti Ekspress kultuurileht (kultuurilisa).

## Toimetajad
Areeni toimetajad on olnud Harry Liivrand ja Tõnu Kaalep.
Harald Viikman

**Harald Ernst Reinhold Viikman** (ka **Wieckmann**; 27. august (vkj)/ 8. september 1892 Tallinn – 7. august 1965 Stockholm) oli baltisaksa päritolu eesti ehitusinsener.

Ta lõpetas 1911. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1919. aastal Riia Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina.

Ta töötas 1919. aastast Mereasjanduse Peavalitsuses insenerina, 1924. aastast oli ta Veeteede Valitsuse projekteerimisbüroo juhataja. 1924. aastast oli ta Tallinna Tehnikumi õppejõud, 1939. aastast ka Tallinna Tehnikaülikooli vesiehituse õppejõud.

Rootsis osales ta Stockholmi sadamavalitsuses insenerina Stockholmi suursildade ja sadamaehitiste projekteerimisel ja ehitamisel, kuni jäi 1961. aastal pensionile.

Ta oli tuntud harrastusfotograaf ja üks esimesi Eesti filmiamatööre.

## Viited

## Kirjandus
*"Dipl. ins. H. Wieckmann 60 a". Välis-Eesti nr 38, 21. september 1952. Lk 6
*Oskar Angelus. "Ins. Wieckman juba 70!" Välis-Eesti nr 31, 15. september 1962. Lk 3
*Erhard Hasselblatt. "Mutt Vieckman'i mälestuseks". Välis-Eesti nr 14, 21. august 1965. Lk 7
*Oskar Angelus. "H. Wieckmann †". Võitleja nr 9, 1. september 1965. Lk 6
*Armas Luige. "Harald Viikman". // Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 29–30
Aleksander Suure lennujaam

**[[Aleksander Suur]]e lennujaam** on mitme lennujaama nimi.

***[[Skopje lennujaam]]** –  lennujaam Põhja-Makedoonias Skopjes
***[[Kavála lennujaam]]** –  lennujaam Kreekas Kavalas
Seapraad

**Seapraad** on praeahjus küpsetatud sealiha – traditsiooniline Eesti toit, mida pakutakse sageli pidulikel puhkudel nagu sünnipäevad, pulmad, matused jms. See kuulub ka tavapäraste Eesti jõulutoitude hulka. Seapraad on laialt levinud ka teiste Põhjamaade rahvaste seas, kus üks populaarsemaid põllumajandusloomi on kodusiga.

Harilikult valmistatakse seapraadi praeahjus, harvemini tavalises ahjus kütmise lõppfaasis. Kui varem oli kombeks küpsetada sealiha lihtsalt ahjupannil või -vormis ning kuivamise vältimiseks tuli seda kasta, siis tänapäeval kasutatakse tihti ka küpsetuskotti või keeratakse liha fooliumisse, et see jääks mahlasem.

Tavaliselt kasutatakse seapraeks paksu sealihaviilu, mis koosneb põhiliselt tailihast, kuid mille serva jääb ka pekki. Pekiosa lisab tailihale mahlasust ja suuremal kuumusel võib sellest moodustuda krõbe koorik. Enne küpsetamist hõõrutakse lihatükki mõlemalt küljelt soola, pipra ja muude maitseainetega.

Sealiha juures võidakse küpsetada porgandeid, õunu, kaalikat, sibulat või muid aiavilju. Vahel seapraadi ka pikitakse porgandi, küüslaugu või muu sellisega, et lisada lihale maitset ja võimaldada sisselõigete kaudu niiskusele parem pääs liha sisemusse.  

## Seaprae traditsiooniline lisand

Seaprae kõrvale antakse Eestis enamasti keedu-, harvemini praekartulit. Maitseainetest on traditsiooniline lisand kibe eestipärane sinep.

## Kirjandus
* Mikko Savikko "Seapraad ja kartulisalat. Pilguheit Eesti kööki". Guide Marketing, 2011
Kastmekann

**Kastmekann** on väikese tilaga või kastmelusika lohkudega lauanõu: väike kann, milles serveeritakse praekastet.

## Vaata ka
*koorekann
Viinerid

**Viiner** on väike, peenike, hästi peenestatud ja osaliselt suitsutatud vorst.

## Nimetus
Nimetus "viiner" tuleb saksakeelsest nimetusest *Wiener Würstchen*, tõlkes 'Viini vorstike'.

Neid nimetatakse ka *Frankfurter Würstchen* ning nad on tuntud 13. sajandist.

## Eestis
Viinerid on Eestis väga populaarsed, neid kasutatakse teistes roogades ja pakutakse paljudes söögikohtades praetult lastepraadide osana.

## Ameerika Ühendriikides

*Hot dog* on Ameerika versioon viinerist, mis on lühem ning on kiles, mitte lambasooles nagu algupärane viiner, kuid need on tänapäeval kõige rohkem levinud.

## Toiduohutus
Ameerika Ühendriikide Põllumajandusdepartemang hoiatab, et kuigi ''hot dog'''i viinerid on juba läbi küpsetatud, siis toidumürgituse saamisele altimad inimesed peaksid neid enne söömist uuesti kuumutama, sest need võivad põhjustada listerioosi. Euroopas on leitud, et suurenenud on valmis- ja muude toitude (näiteks salatid, suitsukala, puuviljad, juurviljad, lihalõigud, võileivad) reostumine ja listerioosi levik.

## Vaata ka
* Sardell
* *[[Hot dog]]*
* Vaese mehe eine
* Haiti spagetid

## Viited

## Välislingid

* Eha Komissarov (21. november 2019). *[https://www.muurileht.ee/malestusi-viinerist/ Mälestusi viinerist]*. Müürileht
Metsik

**Metsik** on Lääne-Eesti rahvapärimuses viljakushaldjas, keda kujutati meheks või naiseks rõivastatud õlest nukuna. Arvati, et kui see nukk asulast (nt külast) välja viiakse ja ära põletatakse, siis kaob ära igasugune viljatus ja ebaõnn. Metsiku populaarsus oli eriti suur Saaremaal.
## Nimest
Eiseni järgi tähendas metsik metsa, metsatukka või metsas asujat ning hilisema laiendatud tähenduse järgi ka metsa vaimu ja metshaldjat. 

## Olemus
Metsik on hea vaim/haldjas. Tema jaoks ohverdati igal aastal iga päev, et too karja kaitseks. Kuna metsik on karjakaitsja, siis loodeti, et ta ajab ära nii hundid kui ka muud röövloomad, tal olid samad ülesanded nagu hiljem pühal Jüril. 

## Välimus
Metsik annab oma õnnistuse viljale ja karjale. Vanasti tehti õlgedest mehe kuju, mida nad metsikuks kutsusid. Metsik ehitati teiba otsa, pähe pandi vana kübar ja selga vana naisterahva kuub. Õlgedest metsik viidi külast välja ja pandi lähima puu otsa. Siis pidavat tervel külal sel aastal hästi minema. Tavaliselt hakati metsikut valmistama vastlapäeva või uue aasta paiku. Teda meisterdati ka muudel aegadel. Kui metsik oli põllu äärde üles pandud, siis oli ta viljaõnne jaoks mõeldud, kui aga puu otsas siis karjaõnne. Usuti, et naisterahva moodi metsik tõi karjale sigidust ja meesterahvasarnane viljale õnne. Usuti, et metsik sarnaneb metshaldja või metstondiga.

## Viited

## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 74–75

## Välislingid
* Kommentaare eesti mütoloogiale: Metsik ETV 1997 (Metsikuga seotud uskumusi kommenteerib Ergo-Hart Västrik. Režissöör Aile Ellmann)
* Ergo-Hart Västrik. Kombest valmistada kalendritähtpäevadel inimesena riietatud õlgkuju www.folklore.ee
Paul Lestal

**Paul Christfried Lesthal** (22. jaanuar 1889 Ravila mõis, Kose kihelkond, Harjumaa – 9. aprill 1976 Lindenfels, Kreis Bergstraße, Hessen, Saksamaa) oli Eesti kindlustustegelane. 

Paul Lestal sündis Ravila mõisas mõisavalitseja pojana. Lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja astus 1907 I järgu vabatahtlikuna teenima 23. jalaväediviisi 90. Oneega jalaväepolgus Tallinnas, kus ülendati 14. oktoobril 1908 reservväkke arvamisel lipnikuks. 1914 kutsuti Peterburis tagasi teenistusse, kus teenis 1. tagavarapataljonis nooremohvitserina ja seejärel laekahoidjana 176. tagavarapataljonis Krasnoje Selos. Sealsamas määrati 1916 4. roodu ülemaks. Lõpetas Oranienbaumi lipnikkude kooli kuulipilduja kursused 1916 Oranienbaumis ja määrati nooremohvitserina teenima 19. Siberi kütipolku. Osales Esimeses maailmasõjas 21. detsembrist 1916 kuni 4. detsembrini 1917, kus kuulipildujakomando Colta koosseisus oli väerindel, ülendati 1917 alamleitnandiks ja temast sai sama polgu kuulipildujakomando ülem.  

Vabadussõjast võttis osa alamkaptenina. Teenis Kaitsejõudude Peastaabi kuulipilduritekomandos ja 2. juunist 1919 Soomusrongide Divisjonis, mille järel oli alates 4. juulist 1920 Tagavaraväes.

Majandusalast tegevust alustas 1908 pangamaja Hoeppener & Ko juures Tallinnas; töötas Moskva speditsioon fa S. Kusnitzky & Co juures; 1911 Hoeppener & Ko juures asuvas I Vene Tulekindlustuse Seltsi peaesinduses Tallinnas; 1920 a/s Harju Panga juures asuvas kindlustusaktsiaseltsi Eesti Lloydi peaesinduses; 1926 kindlustusaktsiaseltsi Eesti Lloydi osakonna juhataja K.-T. Panga juures Tallinnas; aastast 1927 sama aktsiaseltsi Tallinna osakonna juhataja ja seejärel aastast 1935 kindlustusaktsiaseltsi "Eesti Lloyd" asjaajaja-direktor. 

## Tunnustus
*1916 Püha Stanislavi orden, III järk. Mõõgad ja lehv (Vene Keisririik)
* Eesti Vabadussõja mälestusmärk

## Isiklikku
Ta abiellus 1912. aastal kauaaegse Lootuse seltsi juhatuse liikme Johan Krügeri (1857–1925) tütre Meta Krügeriga, neil oli tütar Irene (1913–1937).

Paul Lestali vend Arthur Lestal (1887–1941) oli fotograaf ning poolvend Hans Lesthal (1880–1937) farmatseut ja sanitaarkapten, Tartu Ülikooli Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia (aastast 1947 Lääne-Euroopa keelte) kateedri õppejõud Ralf Lesthali (1907–1990) isa. 

## Kirjandus
* Eesti majandustegelased. Tallinn, 1938
* Sünnipäevalapsi: Dir. P. Lestal 50-aastane, Päewaleht, nr.22, 22. jaanuar 1939, lk 6

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Salat (toit)

**Salat** on mitmest peeneks hakitud, enamasti taimsest komponendist segatud toit. 

Traditsiooniliselt on salatid külmad, kuid tänapäeval valmistatakse ka sooje salateid. Salatid võivad olla täielikult taimsed, kuid tihti on neis ka üks või mitu loomset koostisosa. Üldjuhul kasutatakse salatis mitut hakitud taimset ja üht loomset koostisosa, millele lisatakse salatikaste (sageli majoneesi-, toiduõli- või hapukoorepõhine) ja maitseained. Tavaliselt nimetatakse salateid nende põhiliste komponentide järgi, kuid mõnel on ka rahvusvaheliselt tuntud nimi või nimetus.

Eestis on levinud näiteks vorsti-kartulisalat, vorsti-makaronisalat, mitmesugused kapsasalatid, tomati- ja kurgisalatid, rahvusvahelistest tuntakse meil näiteks Caesari salatit, Olivier' salatit ja Kreeka salatit. Eestipärast kartulisalatit on nimetatud üheks eesti rahvustoiduks.
Kaneelipuu

**Kaneelipuu** (*Cinnamomum*) on igihaljas lehtpuude perekond.

## Klassifikatsioon
Kaneelipuu perekonda klassifitseeritakse järgmised puuliigid: 

## Vaata ka
*kaneel

## Viited

## Välislingid
*P. N. Ravindran, K Nirmal-Babu, M Shylaja,*[http://books.google.ee/books?id=KZa8aPxR_-wC&printsec=frontcover&dq=Edible+medicinal+plants+cinnamon&hl=et&sa=X&ei=ZQq7UpjfGoSS7Ab6m4Aw&redir_esc=y#v=onepage&q=Edible%20medicinal%20plants%20cinnamon&f=false Cinnamon and Cassia: The Genus Cinnamomum]*, 2004, CRC Press, ISBN 415 31755 x, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 25.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cinnamomum]] seisuga 25.12.2013.*
Aganaleib

**Aganaleib** (ka: *vahelikuleib, vahelik*) oli vanasti Eesti talurahva hapendatud rukkileib, mille tainas oli palju purustatud aganaid või tuulamata teraviljast tehtud jahu.

Aganaleib oli kuni 19. sajandi keskpaigani eesti talurahva peamine toit. Pärast seda saadi olude paranedes küpsetada sageli ka puhast leiba.

## Vaata ka
*hädaleib

## Viited
Vahelik

**Vahelik** (*Paxillus*) on seeneperekond vahelikuliste sugukonnas.

## Liigid
**[[Paxillus adelphus]]*
**[[Paxillus ammoniavirescens]]*
**[[Paxillus cuprinus]]*
**Paxillus filamentosus* – lepavahelik, soomusvahelik
**Paxillus involutus* – tavavahelik
**[[Paxillus obscurisporus]]*
**[[Paxillus olivellus]]*
**Paxillus rubicundulus* – punetav vahelik
**[[Paxillus vernalis]]*

## Endisi liike
**Tapinella atrotomentosa* – sametvahelik, mustjalg-vahelik
**Tapinella panuoides* – lehvikvahelik, varretu vahelik

## Välislingid
* Vahelik andmebaasis eElurikkus
Tempo (kaater)

**Tempo** on enne Teist maailmasõja Tartus ehitatud ja tänapäevani sõidukorras olevana säilinud lõbusõidukaater (toonases kõnepruugis mootorpaat).

## Ajalugu
Kaatri ehitasid Tartus ettevõtja ja muusik August Kruuvi ja tema abikaasa aastatel 1936–1937. Ehitusmaterjalid varus laevameister ise hoolikalt. Vette lasti 2. mail 1937. Kaatrit kasutati lotjade vedamiseks ja lõbusõitudeks Emajõel.

Okupatsioonivõimud konfiskeerisid Tempo 1940. aastal. Kaater oli Teise maailmasõja ajal Punaarmee ja Wehrmachti käsutuses, osaledes algul ka sõjategevuses. Viimaks 1944. aastal Eestist taandudes uputasid sakslased kaatri Emajõkke suubuvasse Ilmatsalu jõkke. Nõukogude uue okupatsiooniaja algul tõstis kaatri üles, remontis ja kasutas seda mõnda aega Tartu Ülikooli töötaja ja kommunist Punnar kaaskonnaga. Hiljem läks alus pärast mõneaastast seismist Nõukogude sõjaväelaste kätte, kes ei suutnud seda töökorda saada ning jäi lõpuks vedelema Univeri lauavabriku laoplatsile.

Lõpuks said algsed omanikud Tempo pärast pikki väntsutusi jälle enda kätte, taastasid, ehitasid peale kajuti ja lasid töökorras olevana 1973. aastal uuesti vette. Laeva ehitaja August Kruuv ise suri 1968. aastal ja kaatri eest hoolitsemist jätkas tema poeg Hando Kruuv. 1970.–1980. aastail kasutati kaatrit taas lõbusõitudeks Emajõel, noorte purjespordi toetamiseks ja ka veesuusatajate vedamiseks. 1990. aastal toetati Tempoga mitteametlikku Optimist-klassi purjejahtide Tallinn-Helsingi-Tallinn regatti, mispuhul transporditi kaater ka esmakordselt merevette.

Eesti taasiseseisvumise järel hoiti kaatrit veel senistes ülesannetes töös, kuid uuel aastatuhandel hakkas korrashoid käima omanikele pikkamisi üle jõu. 2007. aastal kaatrit enam vette ei lastud. Valdajad soovisid aga kindlasti haruldast alust säilitada ning võtsid eesmärgiks selle taastamise ja üleandmise Meremuuseumile. 

## Ehitus
Kaater on ehitatud kvaliteetsest puidust. Kaared ja emapuu (kiil) ning ahtripeegel on tehtud tammepuust ja laudis männipuust. Kere on ruumikas, sisaldades ka kambüüsi ja 4–6 magamiskohta. Kaatri silla ehitamisel võeti arvesse Tartu kunagise ujuvsilla aluse laevasõidutee kõrgust.

Kaatril on olnud kolm eri tüüpi mootorit. Originaalis oli Junkersi bokser-diiselmootor, Nõukogude ajal mootor ZiS-5 ja 1970. aastatel pärast taastamist Detroit Dieseli rida-6 diiselmootor, mis saadi sõjas puruks lastud USA päritolu tankilt.

## Välislingid
* Tempo koduleht
Loorberilised

**Loorberilised** (*Lauraceae*) on taimede sugukond.

## Klassifikatsioon
Loorberiliste sugukonda klassifitseeritakse APG III süsteemis järgmised taime perekonnad:
* *[[Actinodaphne]]* Nees  
* *[[Aiouea]]* Aublet  
* *[[Alseodaphne]]* Nees  
* *[[Anaueria]]* Kostermans  
* *[[Aniba]]* Aublet  
* *[[Apollonias (perekond)|Apollonias ]]* Nees  
* *[[Aspidostemon]]* Rohwer & H. G. Richt.  
* *[[Beilschmiedia]]* Nees  
* *[[Caryodaphnopsis]]* Airy Shaw  
* *[[Cassytha]]* L.  
* *[[Chlorocardium]]* Rohwer, H. G. Richt. & van der Werff  
* *[[Cinnadenia]]* Kostermans  
* *Cinnamomum* Schaeff.  – kaneelipuu
* *[[Cryptocarya]]* R. Brown  
* *[[Dahlgrenodendron]]* J. J. M. van der Merwe & A. E. van Wyk  
* *[[Dehaasia]]* Blume  
* *[[Dicypellium]]* Nees & Mart.  
* *[[Dodecadenia]]* Nees  
* *[[Endiandra]]* R. Brown  
* *[[Endlicheria]]* Nees  
* *[[Eusideroxylon]]* Teijsm. & Binn.  
* *[[Hypodaphnis]]* Stapf  
* *[[Kubitzkia]]* van der Werff  
* *Laurus* L.   – loorberipuu
* *[[Licaria]]* Aublet 
* *[[Lindera]]* Thunb.  
* *[[Litsea]]* Lam.  
* *[[Mezilaurus]]* Taub.  
* *[[Micropora]]* J. D. Hooker
* *[[Nectandra]]* Rottb.  
* *[[Neocinnamomum]]* H. Liu  
* *[[Neolitsea]]* (Benth.) Merr.  
* *[[Nothaphoebe]]* Blume  
* *[[Ocotea]]* Aublet  
* *[[Paraia]]* Rohwer, H. G. Richt. & van der Werff  
* *[[Parasassafras]]* D. G. Long  
* *Persea* Mill.  – pirnloorber
* *[[Phoebe (perekond)|Phoebe]]* Nees  
* *[[Phyllostemonodaphne]]* Kostermans  
* *[[Pleurothyrium]]* Nees  
* *[[Potameia]]* Thouars  
* *[[Potoxylon]]* Kostermans  
* *[[Rhodostemonodaphne]]* Rohwer & Kubitzki  
* *[[Sassafras]]* Nees  
* *[[Sinosassafras]]* H. W. Li  
* *[[Temmodaphne]]* Kostermans  
* *[[Triadodaphne]]* Kostermans  
* *[[Umbellularia]]* (Nees) Nutt.  
* *[[Urbanodendron]]* Mez  
* *[[Williamodendron]]* Kubitzki & H. G. Richt .

## Välislingid
*Sissekanne APG III süsteemis
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lauraceae]] seisuga 25.12.2013.*
Loorberipuulaadsed

**Loorberipuulaadsed** (*Laurales*) on taimede selts.

## Klassifikatsioon
Cronquisti süsteemis liigitatakse loorberipuulaadsete seltsi järgmised  sugukonnad:
* *[[Amborellaceae]]*
* *[[Calycanthaceae]]*
* *[[Gomortegaceae]]*
* *[[Hernandiaceae]]*
* *[[Idiospermaceae]]*
* *Lauraceae* – loorberilised
* *[[Monimiaceae]]*
* *[[Trimeniaceae]]*. 

APG III süsteemis klassifitseeritakse  loorberipuulaadsete seltsi järgmised taime sugukonnad:
**[[Atherospermataceae]]*
**[[Calycanthaceae]]*
**[[Gomortegaceae]]*
**[[Hernandiaceae]]*
**Lauraceae*  – loorberilised
**[[Monimiaceae]]*
**[[Siparunaceae]]*.

## Välislingid
* Sissekanne APG III-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Laurales]] seisuga 25.12.2013.*
Eelijapäev

**Eelijapäev** (setudel ka *iljapäev, jakapäev*) on 20. juulil õigeusu kirikukalendris prohvet Eelija mälestuspäev.

Rahvakalendris on Eesti alal seda päeva tuntud eelkõige Setumaal, kus see on suve keskpaiga määraja. Siitpeale algab sügissuvi ja lõikusperiood, vesi hakkab jahenema ja parme ning muid söödikuid jääb vähemaks. Eelijapäeval kehtib setudel töökeeld ja käsk seda päeva pühitseda: kui jakapäeva ei pühitse, lööb pikne põlema.

## Viited

## Välislingid
Kamõšla rajoon

**Kamõšla rajoon** (vene *Камышлинский район*, tatari *Камышлы районы*) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Samara oblasti põhjaosas. Piirneb idas Orenburgi oblastiga.

Rajooni läbib Soki jõgi.

Elanikest olid 2010. aasta seisuga 81% tatarlased, 10,6% venelased, 4,2% tšuvašid ja 1,2% mordvalased.

Rajoonis on 6 kohaliku omavalitsuse üksust 22 asulaga.

## Viited

## Välislingid
* Kamõšla rajooni koduleht
Loorberipuu

**Loorberipuu** (*Laurus*) on igihaljaste taimede perekond.

## Klassifikatsioon
Loorberipuu perekonda klassifitseeritakse järgmised taimeliigid:
* *Laurus azorica* (Seub.) Franco – assoori loorberipuu
* *Laurus nobilis* L. (1753) – harilik loorberipuu
* *[[Laurus novocanariensis]]* Rivas Mart., Lousâ, Fern.Prieto, E.Días, J.C.Costa & C.Aguiar (2002).

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Laurus]] seisuga 25.12.2013.*
Harjaste võtmine

**Harjaste võtmine** oli eesti rahvameditsiinis ravivõte, mille eesmärk oli imikutel ja väikelastel ennetada **harjaste** (s.o vinnid, jt nahahaigused) tekkimist või neid eemaldada. 

Ravivõtte korral määriti lapse keha üle mingi vedelikuga (nt hapuleivataignaga), misjärel laps mähiti riidesse ja viidi kuuma sauna. Saunas last viheldi nii kõvasti, kui see kannatas. Pärast vihtlemist pesti laps sooja veega puhtaks. 

## Viited
Sixto Rodriguez

**Sixto Rodriguez** (tuntud ka kui **Rodríguez** või **Jesús Rodríguez**; 10. juuli 1942 Detroit – 8. august 2023) oli Ameerika Ühendriikide folkmuusik.

Ta andis 1970. aastate alguses välja kaks albumit, mis ei olnud eriti edukad ning ta lõpetas muusikukarjääri. 

1977. aastal anti Austraalias välja tema loomingu kogumikalbum "At His Best", mis oli küllaltki edukas ning Rodriguez käis kontserdireisil Austraalias 1979. ja 1981. aastal. Tema teadmata levitasid Lõuna-Aafrika Vabariigis piraatstuudiod tema loomingut miljonilistes tiraažides ja kuulujuttude järgi enesetapu sooritanud muusikust kujunes apartheidivastaste noorte vaimne teejuht. 1997. aastal leidis tema tütar internetist Rodriguezele pühendatud Lõuna-Aafrika veebisaidi ja alles siis sai ta teada oma muusika edust seal. Juba järgmisel aastal suundus ta kontserdireisile LAV-i. Hiljem on ta andnud kontserte Austraalias, Euroopas ja mitmel pool mujal maailmas.

2012. aastal valminud temast tehtud dokumentaalfilm "Suhkrumeest otsimas" pälvis parima dokumentaalfilmi Oscari.

## Albumid
* “Cold Fact” (1970)
* “Coming from Reality” (1971)
* "At His Best" (1977)

## Välislingid
*http://www.rodriguez-music.com/
*http://www.sugarman.org/
Arsen Džulfalakjan

**Arsen Džulfalakjan** (sündinud 8. mail 1987) on Armeenia maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel 2012. aastal hõbemedali Kreeka-Rooma maadluses.

2014. a tuli ta Taškendis maailmameistriks.

## Välislingid
*
Võrumaa Vaegkuuljate Ühing

**MTÜ Võrumaa Vaegkuuljate Ühing** on ühendus, mis koondab eelkõige Võrumaal elavaid vaegkuuljaid, kuid ühingusse võetakse ka teisi huvilisi.

Võrumaa Vaegkuuljate Ühing moodustati 1. märtsil 2001. Seisuga 1. september 2016 oli seal 62 liiget.

Ühingu eesmärk on koondada eelkõige Võrumaa kuulmisprobleemidega (vaegkuulmine, tinnitus, kurtus jms) inimesi, kuid liikmeteks võetakse vastu soovijaid üle Eesti ja välismaalt. Toetajaliikmeks saavad kandideerida kõik, kes tahavad ühingule nõu ja jõuga abiks olla. Selleks ei pea olema kuulmisega seonduvaid probleeme. Toetajaliikmetele laienevad samasugused põhikirjajärgsed õigused ja kohustused kui tavaliikmetele.

**Kuulumine ühingusse võimaldab**
* saada vajalikku informatsiooni kuulmispuudest ja võimalustest, kuidas vähendada kuulmisvaegusega kaasnevaid probleeme;
* korraldada liikmetele harrastustegevust nende soovide alusel Võrumaa PIK tegevusringides;
* teha koostööd teiste puutega inimeste ühenduste ja organisatsioonidega;
* korraldada iga kahe kuu tagant temaatilisi kohtumisi soovitud teemadel (loengud, info, õppeprogrammid, võistlused jms);
* saada teavet abivahenditest ja rehabilitatsioonist;
* saada infot sotsiaalabi ja -teenuste kohta;
* mõjutada vaegkuuljaid puudutavaid seadusandlikke otsuseid;
* muutuda ühiskondlikult aktiivseks ja oma eluga paremini toime tulla;
* saada soodushinnaga kuuldeaparaadi patareisid, mh organiseeritakse kuuldeaparaatide ja abivahendite remonti;
* saada tasuta infolehte Auris paberil või digitaalselt (http://vaegkuuljad.kuusit.ee/auris/);
* osaleda noorte vaegkuuljate KÕKU klubi suve- ja talvepäevadel soodushinnaga.

## Välislingid
* Ühingu koduleht
* Ühingu Facebook
* Ühingu Instagram
Kulešiv

**Kulešiv** (kirillitsas Кулешів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 162.


File:Kuleshiv 01.jpg|
Olympic

**Olympic** (prefiksiga RMS ehk 'kuninglik postiaurik') oli reisilaev, mis sõitis Põhja-Atlandi ookeani liinil Briti saarte ja Mandri-Euroopa ning Põhja-Ameerika vahet.

Ookeaniliinilaev valmis 1911. aastal Põhja-Iiri pealinna Belfasti laevatehases Harland & Wolff.

Olympic, Titanic ja Britannic kuulusid Olympic-laevaklassi. Kõik kolm kuulusid laevakompaniile White Star Line. Neist kauem, 24 aastat, sõitis Olympic aastail 1911–1935. Esimese maailmasõja ajal vedas Olympic sõdureid, seejärel jätkas Atlandi ületust kuni 1930. aastate keskpaigani. Oma viimastel aastatel tootis laev, suure depressiooni ja moodsamate laevade liiniletuleku tõttu, rohkem kui poole võrra vähenenud reisijaskonda sõidutades kahjumit.

Aastail 1911–1913 oli Olympic kogumahutavuselt suurim ookeaniliinilaev (kui mitte arvestada veidi suurema Titanicu lühikeseks jäänud teenistust).

## Vaata ka
* Titanic

## Välislingid
*
Enne

**Enne** ehk **ettetähendus** on seik, nähtus või märk, mida peetakse midagi ennustavaks.

## Ended eesti rahvakultuuris
Eesti talurahvas on arvestanud ilmaendeid, mis valdavalt on kogemuslikud. Nt pandi tähele, et kui kuuseoksad lumele langevad, on tulemas kevadsula.

## Vaata ka
*ennustamine

## Viited
Hapurokk

**Hapurokk** (põhjaeesti murdes *rokk, kirnurokk, piimarokk, kirnupiim*, tartu ja võru murdes *jüvä, ivä, iväleem, ivärokk*) oli vanasti Eestis tarvitatud nõrgalt hapendatud jahujook. Eestis joodi kuni 19. sajandi lõpuni hapurokka laialdaselt. Hapurokk võib olla ka paksem nagu supp või pudru.

Erinevates maades tehakse mitmeid toite hapendatud jahust, sealhulgas hapendatud rukkijahust, kuigi ei ole teada samasuguseid kui eesti hapurokk. Näiteks Poolas tehakse hapendatud rukkijahust suppi nimega *zur*. Sarnane on ka soome (karjala) **, mida valmistatakse kartulitest ja hapendatud rukkitaignast.

## Valmistamine
Hapupiima või veega segatud rukkijahu (vahel ka odrajahu) ei keedetud, vaid hautati ning klopiti tugevalt. Seejärel valati suuremasse nõusse, lisati külma vett ning lasti mõni päev hapneda. Joodi selginud vedelikku, põhja sadestunud paks söödi või anti loomadele.

## Hapuroka tegemine ja söömine Kihnus
Kihnu keeles: "Apuroka tegemine ning süemine Kihnus". Hapurokk on üks kihnu argiseid magustoite, mida süüakse igal aastaajal. Kihnu moodi hapuroka tegemiseks kasutatakse rukki- või rukkipüülijahu, kartuleid, vett, maitsestamiseks suhkrut ja köömneid. Valmistusviise on kaks: sooja veega segatud jahu jäetakse sooja kohta hapnema. Hapnemisprotsessi kiirendamiseks on kasutatud ka leivajuuretist. Mõnel pool tambitakse hulka keedatud kartuleid või lisatakse maitseks köömneid. 
Tavaliselt valmistatakse hapurokka kohe pärast leivategu samas nõus, kus leibagi, siis on juba vajalik kogus juuretist olemas. Edasi toimetavad perenaised erinevaid retsepte ja võtteid kasutades.

## Hapuroka valmistamine Muhumaal
Muhu murrakus: *apurokk, tuhlirokk*. See traditsiooniline muhu toit on olnud peamiselt piduroog ning toidul on mitmeid teisendeid. Põhikomponent on kartul, millele lisatakse rukki- ja/või nisujahu. 12–18 tundi hapnenud kartuli ja jahu segu aetakse enne keetmist läbi sõela. Viimases keetmise etapis lisatakse maitse järgi suhkrut. Rokk jahutatakse ja süüakse külma piimaga.

## Vaata ka
*Rokk
*Eesti köök

## Viited

## Välislingid
* Retsept: Muhu hapurokk
Kristjan Laasik

**Kristjan Laasik** (sündinud 1977) on eesti filosoof.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli, õpetanud Miami Ülikoolis ja Shandongi Ülikoolis.

Ta on tegelenud taju filosoofiliste küsimustega ning Edmund Husserli filosoofiaga.
Shandongi Ülikool

**Shandongi Ülikool** on ülikool Jinani linnas Shandongi provintsis Hiinas.

Ülikool on asutatud aastal 1901 ja ta paikneb mitmes linnakus.

2009. aastal õppis seal täiskoormusega õppes 57 500 üliõpilast.
Kanada leeder

**Kanada leeder** (*Sambucus nigra* subsp. *canadensis*) on muskuslilleliste sugukonda kuuluva musta leedri alamliik. See on suvehaljas kuni 4 meetri kõrguseks kasvav põõsas. 

## Levik
Kanada leeder pärineb USA ja Kanada idarannikult.

## Klassifikatsioon
Kanada leedri süstemaatiline kuuluvus pole päris selge. APG III süsteemis klassifitseeritakse kanada leeder uniohakalaadsete seltsi muskuslilleliste sugukonda.

Cronquisti süsteemis liigitatakse see taim kuslapuuliste (*Caprifoliaceae*) sugukonda.

Osa autoreid peab kanada leedrit eraldiseisvaks liigiks *Sambucus canadensis.*

## Kirjeldus

Kasvab kuni 4 m kõrguse põõsa või madala puuna. Võrsed on kahvatukollase kuni pruuni värvusega, väheste lõvedega ning valkja säsiga. Taimel on paaritusulgjad liitlehed, millel on enamasti 7 lehekest, need on elliptilised kuni lantsetjad, teritunud tipu ja teravalt peensaagja servaga. Kanada leedril on kollakasvalged õied, mis asuvad ebasarikates ning lõhnavad meeldivalt. Õitsemise aeg on juulis kuni augustis. Viljad on läikivad, punakasmusta värvusega ning söödavad. Annab juurevõsu. 

## Kasvunõuded
Kanada leeder eelistab niisket valgusrohket või poolvarjulist kasvukohta, varjus õite hulk väheneb. Kuulub USDA külmakindlustsooni 3, mis tähendab, et ta suudab üle elada külma kuni -40°C. Lepib enamiku muldadega, kuid liigniisketel muldadel võib jääda kiduraks. Kuigi liik võib kasvada ka Eestis, pole see täiesti talvekindel.

## Kultiveerimine
Õitseb juulist augustini. Söödavad on nii õisikud (läbimõõduga kuni 30 cm) kui ka viljad (läbimõõduga kuni 6 mm). Pole teada, kas kanada leeder on isefertiilne. Et kindlustada risttolmlemine, soovitatakse istandustes kasvatada erinevaid sorte läbisegi. Õitsemise soodustamiseks ja õite moodustamise aja pikendamiseks on parem viljumist vältida.

## Hooldus
Kanada leedreid soovitatakse tagasi lõigata igal talvel alates taime teisest eluaastast, et tagada piisavalt valgust noortele võrsetele. Tagasilõikamisel eemaldatakse üle 3 aasta vanused võrsed ning kahjustatud oksad, jättes kasvama võrdse hulga ühe-, kahe- ja kolmeaastaseid võrseid.

## Kasutamine

###### Ilutaimena
Kasvatatakse ilupõõsana.

###### Rahvameditsiinis
Indiaanlased kasutasid kanada leedri õisi ja vilju.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schwarzer_Holunder]] seisuga 26.12.2013.*

## Viited

## Välislingid
*
Sukaad

**Sukaad** on tervetest või tükeldatud puuviljadest või mitmete tsitrusviljade väliskoorest magusainega eriliselt valmistatud (suhkurdatud) kauasäiliv toiduaine ja maiustus.  

Sukaadi magusainena (säilitusainena) võib kasutada olenevalt retseptist nii mett, suhkrut kui ka siirupit. 

Sukaadi kasutatakse eraldi maiustusena, aga kooresukaadi ka mitmesuguste küpsetiste lisakoostisainena.

### Kooresukaad
Sukaadi valmistatakse apelsini- (*Cortex aurantiorum condita*) ja sidrunikoorest (*Cortex citri condita*). 

Koortelt tuleb eemaldada valge osa, sest see annab sissetehtud koortele kibeda maitse. 

## Ajaloolist
Arvatakse, et maailma vanimas säilinud kokaraamatus, mille autor on Apicius, on suhkurdatud puuviljade retsept.

Vanemates eestikeelsetes kokaraamatutes kannavad sukaadi ("sukkade") nimetust sissetehtud apelsinikoored.  

### Apelsini koori sisse keeta (1912)

Apelsini koored võetakse ühes valgega pealt ära ja pandakse külma vee sisse, mida viie päeva sees ümber vahetatakse. Siis kallatakse vesi pealt ära ja keedetakse apelsini koori vee sees 3 kuni 4 tundi ja pandakse siis sõela peale nõrguma. 
Nüüd võetakse ühe naela keedetud koorte kohta 1 kuni 1 1/2 naela suhkrut, keedetakse see ühe tassi täie veega siirupiks, pandakse apelsini koored sisse ja keedetakse neid umbes 20 minutit väikese tule peal. Siis võetakse koored välja, pandakse purki, keedetakse siirupit veel vähe paksemaks, kallatakse koorte peale ja puistatakse veel vähe kuiva suhkrut peale, et hallitama ei läheks. 

## Viited

## Välislingid
*Samuel Frederick Gray,*[http://books.google.ee/books?id=RyXrAAAAMAAJ&pg=PA113&dq=candied+orange+peel&hl=et&sa=X&ei=TS-8Up3aG5Sg7Abe1YGgAw&redir_esc=y#v=onepage&q=candied%20orange%20peel&f=false A Supplement to the Pharmacopœia and Treatise on Pharmacology in General ...], lk 113, 1836, London, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small>
*[http://toidutare.ee/toidust/kokakool/v%C3%B5tted/D794 Sukaad], Veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)
*[http://www.foodnetwork.com/recipes/food-network-kitchens/candied-orange-recipe/index.html Candied orange], Veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small>
*Carole Bloom, CCP,*The Essential Baker: The Comprehensive Guide to Baking with Chocolate, Fruit, Nuts, Spices and other ingredients, lk 171 – 172, 2007, John Wiley & Sons, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 26.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Heather Arndt Anderson,*[http://books.google.ee/books?id=5LghYCqDJw8C&pg=PA83&dq=candied+fruit+and+apicius&hl=et&sa=X&ei=_zW8UuDQI8eV7Aa80IDQCA&redir_esc=y#v=onepage&q=candied%20fruit%20and%20apicius&f=false Breakfast: A History], lk 83, 2013, Rowman & Littlefiled, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 26.12.2013)<small> (*inglise keeles'')
Robbie Fowler

**Robert Bernard Fowler** (sündinud 9. aprillil 1975) on inglise endine jalgpallur ja jalgpallitreener. 

Fowleri jalgpallurikarjäär jäi aastatesse 1993–2012, mil ta jõudis mängida kaheksas klubis. Ta oli ründaja. Tema kõige edukam periood jääb aastatesse 1993–2001, kui ta pidas Liverpooli meeskonnas 236 mängu ja lõi 120 väravat, aidates klubil võita kaks Inglise liigakarikat, FA karika ja UEFA karika.

2019. aasta aprillis sai ta Austraalia kõrgliiga klubi Brisbane Roari peatreeneriks. Austraalias mängis Fowler ka ise mängijana: 2009–2010 North Queensland Fury ja 2010–2011 Perth Glory ridades.

## Saavutused
### Liverpool
* FA Cup (1): 2000–2001
* Football League Cup (2): 1994–1995, 2000–2001
* FA Charity Shield (1): 2000–2001
* UEFA karikas (1): 2000–2001
* UEFA Superkarikas (1): 2000–2001
### Inglismaa
* Euroopa U18 meistrivõistlused jalgpallis (1): 1993
Nora (Rootsi)

**Nora** on tiheasustusega paikkond Rootsis Örebro läänis. Nora on Nora valla keskus. 2010. aastal elas Noras 6526 inimest.

## Viited
Stoke-on-Trent

**Stoke-on-Trent** on linn Suurbritannias Loode-Inglismaal Staffordshire'is.

Stoke-on-Trent moodustati 6 linna (Burslem, Tunstall, Stoke-upon-Trent, Hanley, Fenton ja Longton) liitumisel. Linnade liitumine jõustus ametlikult 31. märtsil 1910. aastal.

## Tuntud inimesi
Linnast on pärit jalgpallilegend Stanley Matthews, raadiotelegraafi pioneer Oliver Lodge, Titanicu kapten Edward John Smith.

Linnas on sündinud Robbie Williams. Kolm tänavat linnas on nimetatud tema hittlugude järgi: Angels Way, Candy Lane ja Supreme Street.

## Vaata ka
*Stoke City FC

## Viited

## Välislingid

*Stoke-on-Trenti koduleht
Looga tänav

**Looga tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Looga tänav algab Välgu tänavalt ja lõpeb Paldiski maanteel. Eramutega hoonestatud Looga tänav on ligikaudu 170 meetri pikkune ja peaaegu kagu-loodesuunaline.

Praeguse nime sai Looga tänav 16. mail 1958. Enne seda oli tänava nimi **Kõver tänav**.

## Viited
Miami Ülikool

**Miami Ülikool** (*University of Miami*) on eraülikool Florida osariigis Ameerika Ühendriikides.

Ülikool on asutatud 1925. aastal. See asub Coral Gablesis.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Joone tänav

**Joone tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Joone tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Eramutega hoonestatud Joone tänav on põhjakirde–lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 195 meetri pikkune.

Joone tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited
Aiamulk

**Aiamulk** ehk **taramulk** on läbipääs taras (nt lattaias), mis suletakse enamasti lattidega.

## Viited

## Välislingid
*
*
Oxford (Ohio)

**Oxford** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Butleri maakonna loodeosas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Oxfordis 21 371 inimest. Aastal 2000 elas seal 21 943 inimest.

Linnas asub Miami Ülikool.

## Välislingid
* Oxfordi koduleht
Chionactis

***Chionactis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Chionactis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Chionactis palarostris]]* (Klauber, 1937). 

## Levila
Need maod on levinud Arizona osariigi lõunaosas, Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos. 

## Viited

## Välislingid
*Klauber, *[https://archive.org/stream/transactionsofsa819341938sand#page/362/mode/2up A new snake of the genus Sonora from Mexico.]*,  Transactions of the San Diego Society of Natural History, vol. 8, no 27, lk 363-366, 1937, Veebiversioon (vaadatud 26.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chionactis palarostris]] seisuga 26.12.2013.*
Lake District

**Lake District** ehk **Lakeland **('järvemaa') on mägine maa-ala Loode-Inglismaal. See on populaarne turismisihtkoht, mis on kuulus oma mägede, metsade ja järvede poolest. Kultuuriliselt on Lake District lähedalt seotud järvekoolkonna luuletajatega. Selle peamised liikmed olid William Wordsworth, Samuel Taylor Coleridge ja Robert Southey.

Ajalooliselt oli ala jaotatud Cumberlandi, Westmorlandi ja Lancashire'i krahvkonna vahel, kuid tänapäeval asub see täielikult Cumbria krahvkonnas.

Maa-alale jääb Scafell Pike (978&nbsp;m) – kõrgeim mägi Inglismaal. Lake Districtis asuvad ka Inglismaa sügavaim järv Wast Water (79&nbsp;m) ja pikim järv Windermere (18&nbsp;km). Lake District kuulub samanimelise rahvuspargi (Lake District National Park) koosseisu.

## Järved

Lake Districtis asuvad järgmised järved:

## Välislingid
Metsamadu

**Metsamadu** (*Chironius*) on *[[Colubridae]]* sugukonda kuuluv maopereknd.

Perekonna levila asub Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas.

## Klassifikatsioon
Metsamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Chironius bicarinatus]]* (Wied, 1820)
* *Chironius carinatus* (Linnaeus, 1758) – zipo ehk kutim-boia
* *[[Chironius challenger]]* Kok, 2010
* *[[Chironius diamantina]]* Fernandes & Hamdan, 2014
* *[[Chironius exoletus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chironius flavolineatus]]* (Boettger, 1885)
* *[[Chironius foveatus]]* Bailey, 1955
* *[[Chironius fuscus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Chironius grandisquamis]]* (Peters, 1869)
* *[[Chironius laevicollis]]* (Wied, 1824)
* *[[Chironius laurenti]]* Dixon, Wiest & Cei, 1993
* *[[Chironius monticola]]* Roze, 1952
* *[[Chironius multiventris]]* Schmidt & Walker, 1943
* *[[Chironius quadricarinatus]]* (Boie, 1827)
* *[[Chironius scurrulus]]* (Wagler, 1824)
* *[[Chironius septentrionalis]]* Dixon, Wiest & Cei, 1993
* *[[Chironius vincenti]]* (Boulenger, 1891)

## Viited
Nora (eesnimi)

**Nora** on soomepärane naisenimi, mis tuleneb nimest Eleonore.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Nora 745 naisel. Nora oli populaarsuselt 240. naisenimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Nora 617 naisel. Nora oli populaarsuselt 267. naisenimi. Nora oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus oli 6). Kõige populaarsem oli eesnimi Nora vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 31,94.

Lätis oli 2020. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Nora 1235 naisel.

## Vaata ka
*Noora (eesnimi)
*Nora ehk Nukumaja

## Nime kandjaid
* Nora Callebout
* Nora Ephron
* Nora Ikstena
* Nora Jassov
* Nora Kaplinski
* Nora Kutti
* Nora Raba
* Nora Toots
* Nora, Tallinna loomaaias sündinud jääkaru (2013-2022)

## Viited
Germaanlaste jumalad

Germaani muinasusundis ehk germaani hõimude põlisusundites esines palju jumalaid ja jumalannasid. Seda tõendavad paljud kirjanduslikud allikad nagu kroonikad, ruunikirjad, aga ka isikunimed, kohanimed jm allikad. See artikkel esindab nende täielikku nimekirja.

## Jumalad

## Jumalannad

## Vaata ka
* Põhjala jumalate sugupuu
* Astrild, sünonüüm Rooma jumalale Amor või Cupid ülevõetud ja kasutatud Põhjalaa baroki ja rokokoo autoritee poolt
* Jofur, sünonüüm Rooma jumalale Jupiter ülevõetud ja kasutatud Põhjalaa baroki ja rokokoo autoritee poolt

## Viited

## Välislingid
* Bellows, Henry Adams (Trans.) (1936). *The Poetic Edda*. Princeton University Press.
* Barnhart, Robert K (1995). *The Barnhart Concise Dictionary of Etymology*. Harper Collins ISBN 0-06-270084-7
* Grimm, Jacob (James Steven Stallybrass Trans.) (1888). *Teutonic Mythology: Translated from the Fourth Edition with Notes and Appendix by James Stallybrass*. Volume IV. London: George Bell and Sons.
* Lindow, John (2001). *[http://books.google.com/books?id=KlT7tv3eMSwC&printsec=frontcover&source=gbs_navlinks_s#v=onepage&q=&f=false Norse Mythology: A Guide to the Gods, Heroes, Rituals, and Beliefs]*. Oxford University Press. ISBN 0-19-515382-0
* *[[Nordisk Familjebok]]* (1916). Available online: http://runeberg.org/nf/
* North, Richard (1997). *[http://books.google.com/books?id=X_LKUIqNvPQC&pg=PP1&dq=Heathen+Gods+in+Old+English+Literature&lr=&ei=g2DTSqn6CIiWMPrOkIsO#v=onepage&q=&f=false Heathen Gods in Old English Literature]*. Cambridge University Press ISBN 0-521-55183-8
* Orchard, Andy (1997). *Dictionary of Norse Myth and Legend*. Cassell. ISBN 0-304-34520-2
* Simek, Rudolf (2007) translated by Angela Hall. *Dictionary of Northern Mythology*. D.S. Brewer. ISBN 0-85991-513-1
Ankur (anum)

**Ankur** on Eesti talurahvakultuuris kasutusel olnud väike vaati meenutav kinnine nõu, kus hoiti õlut. Ankrul olid ümmargused põhjad, mille ühes otsas oli prundiga ava, kust õlut välja lasti.

## Vaata ka
*Ankur (mahuühik)

## Viited

## Välislingid
*
Ankur (mahuühik)

**Ankur** on elektrimasina osa, kus indutseeritakse elektromotoorjõud. Ankruks võib olla nii rootor kui ka staator. 

Harilikult nimetatakse ankruks  alalisvoolumasina rootorit, mis koosneb elektrotehnilise terase lehtedest moodustatud südamikust ja selle uuretes paiknevast mähisest. Selle  ankrumähise  sektsioonide otsad on ühendatud kommutaatori vasklestadega. Kommutaatoril libisevad süsiharjad ühendavad ankrumähise välisahelaga.

## Vaata ka
*Elektrimasina üldine ehitus
*Induktor (mähis)
Kiisa tänav

**Kiisa tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 

Kiisa tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb umbtänavana. Kiisa tänav on lääneloode–idakagu suunaline ja ligikaudu 100 meetri pikkune.

Kiisa tänav sai nime 17. märtsil 1961. Tänav on nime saanud Kiisa raudteejaama järgi.

## Viited
Enne südaööd

*"Enne südaööd" ("Before Midnight") on Rex Stouti kriminaalromaan. 
*"Enne südaööd" ("Before Midnight") on Richard Linklateri 2012. aasta romantiline draamafilm. Film on järjeks tema filmidele "Enne päikesetõusu" ("Before Sunrise", 1995) ja "Enne päikeseloojangut" ("Before Sunset", 2004).
Att

**Att** on endisaegne kotikujuline peakate, mida jaheda ilma korral kandsid 19. sajandil Lõuna-Hiiumaa neiud ja naised. Att oli tehtud valgest villasest riidest. Att kattis kandja kaela ja õlgasid, näha jäi vaid nägu.

## Viited

## Välislingid
*
Heinz-Helmut Wehling

**Heinz-Helmut Wehling** (sündinud 8. septembril 1950) on endine Ida-Saksamaa maadleja. 

## Välislingid
*
Lapsepink

**Lapsepink** (ka *lapsepuur, augujäri, augujärg*) oli eesti talurahvakultuuris kasutatud madal puust pink, milles oli ümmargune ava, ja kus õpetati väikelast kõndima. Augujäri oli levinud eelkõige Põhja-Eestis ja saartel.

## Viited

## Välislingid
*
Siire tänav

**Siire tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Siire tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Eramutega hoonestatud Siire tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Siire tänav sai nime 16. mail 1958. Tänava nimi kuulub joonteteemalisse sarja. Siir on segment- või teravkaartest koosnev dekoratiivse pinnajaotuse motiiv.

## Viited

## Välislingid
Sigourney Weaver

**Sigourney Weaver** (sünninimi **Susan Alexandra Weaver**; sündinud 8. oktoobril 1949 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta mängis näiteks filmides "Tulnukas", "Tulnukad", "Avatar".

## Osaline filmograafia
Aukoht

**Aukoht** on mingile lugupeetavale isikule (nt külalisele, taluperemehele) kindlaks määratud (iste)koht, mille eesmärk on vastavale isikule austust üles näidata.

Eesti rahvakultuuris oli külalise või taluperemehe aukoht taluhoone vasakul või paremal pool (vaadates hoonesse sisse astumisel) tuleaset või hoone tagaseinas.

## Vaata ka
*aulaud

## Viited
Miami Ülikool (Ohio)

**Miami Ülikool** (*Miami University*) on ülikool Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis.

Ülikool on asutatud 1809. aastal. Ülikoolilinnak asub Oxfordi linnas.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Selõštše (Litõni rajoon)

**Selõštše** (ukraina keeles Селище) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Pindala on 0,362 km².
West Miami

**West Miami** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. West Miami piirneb Miami ja Coral Gables'i linnaga.

## Ajalugu
West Miami sai linnaõigused 1947. aastal.

## Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 5965 inimest. Rahvastiku tihedus oli 3243,8 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 2180 (keskmine tihedus 1185,5/km²).

## Viited

## Välislingid
* West Miami koduleht
Köömne tänav

**Köömne tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Köömne tänav algab Ploomi tänavalt ja lõpeb Humala tänaval. Köömne tänav on ida–läänesuunaline ja ligikaudu 300 meetri pikkune.

Köömne tänav sai nime 14. mail 1946.

## Viited
Sevani lõhe

**Sevani lõhe** (*Salmo ischchan*) ehk **išhan** on lõhelaste sugukonda lõhe perekonda kuuluv kala. Nad on meriforelliga suguluses ja elavad endeemse liigina Sevani järves Armeenias.

Sevani lõhe populatsiooni on tugevalt vähendanud Nõukogude Liidu ajal inimese poolt toodud võõrliikide (peipsi siig, koger) sissetung ja järve veetaseme langus. Kala ennast on sisse talutud Õsõk-Köli järve Kõrgõzstanis.

 Tänapäeval turgutatakse kalade populatsiooni ka haudejaamade abil.

Seveni lõhel on neli (või kaks) alamliiki, mis erinevad kudemispaikade ja -aja ning kasvukiiruse poolest:
* *[[Salmo ischchan ischchan]]*
* *[[Salmo ischchan aestivalis]]*
* *[[Salmo ischchan gegarkuni]]*
* *[[Salmo ischchan danilewskii]]*

*S. i. ischchan* on kõige suurem, kasvades kuni 90 cm pikkuseks ja kaaludes kuni 15 kg. Nad koevad järves. *S. i. aestivalis* on väiksem, jäädes pikkuselt alla 50 cm ning koeb nii jõgedes kui ka järves jõesuudmete läheduses. *S. i. gegarkuni* on migreeruv alamliik ja koeb ainult jõgedes ning sööb lisaks bentosele ka planktonit. *S. i. danilewskii* on kääbusvorm, mis koeb talvel järves ja ei kasva pikemaks kui 33 cm ning kaalub 250 grammi.

Veetaseme langus järves on kalade paljunemisele hävitavalt mõjunud *S. i. gegarkuni* ja *S. i. gegarkuni* paljundatakse peamiselt haudejaamades. *S. i. ischchan* ja *S. i. danilewskii* võivad olla järves välja surnud.

## Viited
Tetjana Tšornovol

**Tetjana Mõkolajivna Tšornovol** (ka **Tšornovil**; ukraina keeles Тетяна Миколаївна Чорновол; sündinud 4. juunil 1979) on Ukraina ühiskonnaaktivist, poliitik ja ajakirjanik.

## Elulugu
Ta avaldas kriitilisi ja paljastavaid artikleid Ukraina peaprokuröri Viktor Pšonka, president Viktor Janukovõtši, Ukraina Presidendi Administratsiooni juhi Sergi Ljovotškini, siseminister Vitali Zahhartšenko, Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri Andri Kljujevi ja teiste kõrgete riigiametnike kohta. Ööl vastu 25. detsembrit 2013 peksid kaks meest teel koju olnud Tšornovoli rängalt läbi.

## Välislingid
*В Киеве жестоко избили журналистку Татьяну Чорновол - Liga Novosti, 25.12.2013
*Россия предоставила убежище подозреваемому в избиении Чорновол - Lb.ua, 06.08.2014
*ГБР на рассвете приехало с обыском к Татьяне Черновол - uapravda, 10.04.2020
Arda Kullerkupp

**Arda Kullerkupp** (sünniperenimi kuni 4. märts 1937 **Michelson**, pärast eestistamist **Muistre**; 16. september 1928 Tallinn – 12. detsember 2013 Villa Benita, Keila vald, Harju maakond) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri eriala.

Ta töötas aastatel 1954–1960 rajooniarhitektina Tallinna linna arhitektuuriosakonnas. Lisaks töötas ta aastatel 1959–1961 Eesti Riiklikus Vabaõhumuuseumis vanema teadusliku kaastöötajana, võttes osa ekspeditsioonidest muuseumisse sobivate eesti talurahvaehitiste selgitamiseks. Aastatel 1961–1987 töötas ta Eesti Tööstusprojektis ehitusosakonna generaalplaneerimise grupis vanemarhitekti ja grupijuhina, seejärel juhtiva arhitektina. Aastatel 1989–1991 töötas ta arhitektina Harju rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee kapitaalehituse ja aianduskooperatiivide osakonnas.

Tema viljakaim periood jäi Tööstusprojekti aega, kus ta käe all valmis hulganisti tööstushoonete projekte.

Arda Kullerkupp suri 12. detsembril 2013 ja ta saadeti viimsele teekonnale 17. detsembril Tallinna krematooriumist. Põrm maeti 28. detsembril Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Tehas Metallist Peterburi teel Tallinnas (1965), tehase Viisnurk administratiivkorpus Pärnus (1969), tehas Estoplast Türi tänaval Tallinnas (1970), Tartu elamuehituskombinaat Betooni tänaval (1976), tehase Volta elamu Tallinnas Muti tänaval (1977), Tallinna Laevaremonditehase spordi- ja kultuurikompleks (1978), Kohtla-Järve mööblitehas (1978), Tallinna Raudbetoonitehase suurpaneelide tsehh Punasel tänaval (1979), tehas Pioneer ja "Polümeeri" tapeeditsehh Suur-Sõjamäel Tallinnas (1981). Lisaks projekteeris ta väiksemaid tööstusehitisi, abihooneid, hoonete rekonstruktsioone, aga ka eramuid, suvilaid ja muid väikeehitisi.

## Liikmesus
*1960 Eesti Arhitektide Liit

## Isiklikku
Tema vend oli arhitekt Enn Muistre. Tema õe Vanda (1909 Tallinn – 2001 Toronto) mees oli maastikuarhitekt Eerik Lepp.

## ''Personalia''
*"Arda Kullerkupp 16. IX 1928 – 12. XII 2013". Sirp nr 48, 20. detsember 2013. Lk 15

## Välislingid
*"Arda Kullerkupp (Arda Muistre) (1928-2013). EAL liikme isiklik toimik". Eesti Arhitektuurimuuseum, EAM _ 12375 Ar 10.1.226
*Profiil. Geni.com
*Lahkunud on arhitekt Arda Kullerkupp
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Luisu tänav

**Luisu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. 

Luisu tänav algab Pikaliiva tänavalt ja lõpeb Kilde tänaval. Luisu tänav on lääneedela–idakirdesuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Luisu tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime teritusvahendi luisu järgi.

## Viited