Kuninglik Ajalooakadeemia

**Kuninglik Ajalooakadeemia** (hispaania keeles *Real Academia de la Historia*) on üks Hispaania kuninglikest akadeemiatest.

Kuninglik Ajalooakadeemia asutati aastal 1738 Madridis kuninga Felipe V dekreediga. Vastavalt dekreedile on akadeemia missioon uurida nii antiikset kui ka tänapäeva poliitilist, tsiviil-, kiriku-, sõja- ja teadusajalugu, kirjanduse ja kunstiajalugu, kokkuvõttes kõigi elualade, tsivilisatsiooni ja Hispaania rahva kultuuri ajalugu.

Alates 1836. aastast asub ajalooakadeemia 18. sajandil ehitatud hoones, mille on projekteerinud uusklassitsistlik arhitekt Juan de Villanueva.

Mõned Hispaania ajaloolased peavad seda iganenud inimvaenulikuks institutsiooniks, mis tegeleb peamiselt kuningate ja lahingute ajaloo uurimisega.

## Liikmeskond

Akadeemial on 2006. aasta seisuga umbes 370 liiget, sealhulgas akadeemikukohtade arv on konstantne (36). 

Põhiosa liikmetest on korrespondentliikmed ja neid on kahe staatusega: 
*hispaania korrespondentliikmed; 
*välismaa korrespondentliikmed; neid on kokku umbes 170 (28 riigist). Arvukamalt on liikmeid valitud Portugalist, Prantsusmaalt ja Itaaliast.

### Akadeemikud
# Vicente Pérez Moreda, ajaloolane
# Hugo O'Donnell y Duque de Estrada, mereväeajaloolane
# Francisco Rodríguez Adrados, filoloog
# Luis Suárez Fernández, ajaloolane
# Feliciano Barrios Pintado, jurist ja ajaloolane 
# José Ángel Sánchez Asiaín, ärijuht ja majandusteadlane 
# Josefina Gómez Mendoza, geograaf 
# José Remesal Rodríguez, ajaloolane 
# vakantne 
# Luis Miguel Enciso Recio, ajaloolane
# Martín Almagro Gorbea, arheoloog ja ajaloolane 
# Carlos Seco Serrano, ajaloolane 
# José María Blázquez Martínez, ajaloolane 
# Francisco Javier Puerto Sarmiento, farmaatsiaajaloolane
# Gonzalo Anes y Álvarez de Castrillón, majandusteadlane ja ajaloolane 
# Antonio Cañizares Llovera, hispaania kardinal
# José Alcalá-Zamora y Queipo de Llano, ajaloolane ja luuletaja 
# José Antonio Escudero López, ajaloolane 
# Luis Ribot García, ajaloolane
# Fernando Díaz Esteban, heebrea filoloog
# José Ángel Sesma Muñoz, ajaloolane
# Enriqueta Vila Vilar, ajaloolane
# Carmen Iglesias Cano, ajaloolane 
# Fernando Marías Franco, kunstiajaloolane
# Miguel Ángel Quesada Ladero, ajaloolane 
# Serafín García Fanjul, arabist
# Miguel Ángel Ochoa Brun, ajaloolane ja diplomaat 
# Luis Alberto de Cuenca y Prado, filoloog, luuletaja ja tõlkija 
# José Luis Díez García, kunstiajaloolane 
# Carmen Sanz Ayán, ajaloolane
# Faustino Menéndez Pidal de Navascués, heraldika eriteadlane 
# Carlos Martínez Shaw, ajaloolane
# Eloy Benito Ruano, ajaloolane 
# Miguel Artola Gallego, ajaloolane 
# Vicente Palacio Atard, ajaloolane 
# Luis Agustín García Moreno, ajaloolane

### Välisliikmeid
*Bartholomew Bennassar, prantsuse ajaloolane 
*Viktoria Kozlovskaja, vene ajaloolane
*Jacques Lafaye, prantsuse ajaloolane ja antropoloog
*Otar Lordkipanidze, gruusia arheoloog
*Magnus Mörner, rootsi ajaloolane
*Noel Geoffrey Parker, Briti ajaloolane
*Juri Aleksandrovitš Petrov, vene ajaloolane
*Stig Strömholm, rootsi õigusteadlane, kirjanik ja kirjanduskriitik
*Juli Tsirkin, vene ajaloolane
*Jürgen Untermann, saksa keeleteadlane, paleohispaania keelte ekspert

## Biograafiline leksikon

2011. aastal avaldas akadeemia esimesed köited 20-köitelisest biograafilisest leksikonist "Diccionario Biográfico Español", millele tegi kaastööd umbes 5000 ajaloolast. See koostati riigi raha eest.

Leksikon tekitas suurt meelepaha ja avalikkuse vastukaja, sest ta jäi kaugele sellest kvaliteedist, mida esindab näiteks Oxfordi riiklik biograafiline leksikon. Oxfordi leksikon sisaldab artikleid üksnes surnud inimeste kohta ja väideti, et Hispaania leksikonist oli viga lisada artikleid elusate inimeste kohta.

Ometigi ei tekitanud kõige suuremat nördimust elavate inimeste kohta käivad artiklid, vaid üldine frankistlikus Hispaanias elanud inimeste kirjeldamisviis. Näiteks artikkel Francisco Francost, mille kirjutas akadeemik Luis Suárez Fernández, ei nimetanud Francot diktaatoriks, vaid autokraatlikuks riigipeaks. Seevastu nimetati diktaatoriks viimast Franco-eelset demokraatlikult valitud Hispaania peaministrit Juan Negríni.

Vasakpoolsed protestisid selle leksikoni vastu ägedalt. Nende hulka kuulusid erakond Ühinenud Vasakpoolsed (*Izquierda Unida*) ja ajaleht Público. Rohelise Partei senaator Joan Saura palus leksikoni avaldamise lõpetada ja solvavad köited ära korjata. Haridusministeerium kutsus üles köiteid parandama. Ajalooakadeemia teatas sama aasta juunis, et edaspidi ilmuvatesse köidetesse tehakse vastavad parandused. Kuid 2012. aastal uuris haridus-, kultuuri- ja spordiminister olukorda ja teatas, et endiselt pole selge, kas ajalooakadeemia soovib Francot diktaatorina kirjeldada või ei.

## Välislingid
*Real Academia de la Historia Kuningliku Ajalooakadeemia koduleht (hispaania keeles)
*Académicos Correspondientes: Países sin Corresponsalía Välisliikmete nimistu Kuningliku Ajalooakadeemia kodulehel (hispaania keeles)