open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erlend

**Erlend** on skandinaavia päritolu mehenimi.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Erlend 137 mehel. Erlend oli populaarsuselt 584. mehenimi. Nime Erlend kandja oli keskmiselt 36  aasta vanune (mediaanvanus oli 33).

## Nime kandjaid
*Erlend Loe, norra romaanikirjanik
*Erlend Teemägi, eesti spordiajakirjanik
*Erlend Aav, eesti endine raadio saatejuht ja dj

## Viited
Viikingimõõk

**Viikingimõõk** ehk **karoling** oli varakeskajal Lääne- ja Põhja-Euroopas levinud mõõgatüüp.

Viikingimõõk ehk karolingide mõõk arenes välja 8. sajandil merovingide mõõgast, mis kujult ja dünaamikalt sarnanes Rooma ratsaväe spathaga ja pani omakorda aluse kõrgkeskaegsele rüütlimõõgale. 

Skandinaavia teadlane Jan Petersen on koostanud viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse laialdaselt siiani kogu Euroopas. Peterseni tüpoloogia järgi on enamik varase viikingiaja Eesti territooriumil leitud mõõkadest H-tüüpi. Huvitav on fakt, et Peterseni tüüp AE viikingimõõkasid kasutati siinkandis veel paar sajandit hiljem, pärast viikingiaega, eestlaste muistse vabadusvõitluse perioodil. Petersen töötas välja viikingimõõkade tüpoloogia, mida kasutatakse siiani laialdaselt kogu maailmas nende klassifitseerimiseks, dateerimiseks ja ajaloouuringutes. Viikingimõõkade ehituse iseärasuseks on keeduterase (võltsdamaskuse) tehnoloogia kasutamine, sest kvaliteetset terast tollal nappis ja seda toodi Euroopasse peamiselt Kesk-Aasiast, kus leiutati ja võeti 8. sajandil kasutusele tiigelahjudega rauasulatus.

## Viited
Lignereuil

**Lignereuil** (pikardi: *Lègnereul*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Lignereuil'd ümbritseb metsamaastik, see asub 23 km Arrasist läänes, teede D81 ja D77 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist.
* 17. sajandi loss.
* Kahekordne pärnapuiestee, istutati 1850. aastal, 2 km pikk, lossist Givenchy-le-Noble'ini.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ligny-Saint-Flochel

**Ligny-Saint-Flochel** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ligny-Saint-Flochel asub 24 km Arrasist läänes, teede D81 ja D83 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Flocheli kirik, pärineb 16. sajandist.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Laasi (perekonnanimi)

**Laasi** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laasi 85 inimesel: 44 mehel ja 41 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laasi meeste puhul 2458. kohal ja naiste puhul 2990. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laasi vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,19. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,88 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Rapla kihelkonnas Ohukotsu mõisavallas, Virumaal Rakvere kihelkonnas Rakvere mõisavallas ja Läänemaal Vigala kihelkonnas Vana-Vigala mõisavallas  nimeks Lasi, Laasy ja Lasy (normaalkuju Laasi).

Nimede eestistamisel võeti Laasi 1936.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 9 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Jurikson, Klaassen (2 isikut), Laasen, Laason, Lasen, Lason,	Pat-Path ja Zimmermann.	

## Nime kandjaid
*Ants Laasi, eesti geograaf (1909–1989) 
*Evald Laasi, eesti ajaloolane (1931–1993)
*Ilmar Laasi, eesti arhitekt (1907–1999)
*Lauri Laasi, Eesti poliitik (1974–) 
*Rivo Laasi, eesti muusik (1963–)

## Viited

## Välislingid
*
Aivar Nigol

**Aivar Nigol** (sündinud 29. mail 1965 Tartus) on eesti omavalitsus- ja sporditegelane. Aastatel 1992–1999 oli ta Otepää linnapea. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1983. aastal Elva Keskkooli, 1990. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina ja 2003. aastal Tartu Ülikooli avaliku halduse magistrina.

## Töökäik
Aivar Nigol oli aastatel 1990–1992 Otepää abilinnapea ja seejärel 1992–1999 Otepää linnapea.

Aastatel 1999–2001, 2007–2008 ja 2010–2013 oli ta Otepää vallavolikogu esimees. Alates 2021. aastast on ta Otepää vallavolikogu aseesimees. 

2001–2005 oli ta Otepää vallavanem, Vabariigi Valitsuse ja Omavalitsusliitude Koostöökogu läbirääkimiste keskkonnakomisjoni kaasesimees, MTÜ Võrumaa Arenduskeskus nõukogu liige ja Võrumaa muuseumide nõukogu liige, 2005–2006 Tehvandi Spordikeskuse nõukogu liige.

2003–2005 Euroopa Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu (CEMR) keskkonnakomisjoni liige, 2003–2005 Valgamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse aseesimees, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige (periooditi).

Nigol kuulub 2006. aastast Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni juhatusse, ta on olnud 2008–2018 selle juhatuse esimees/president. 2022. aastal oli ta laskesuusatamise Otepää MK etapi korralduskomitee juht. 

Nigol on Oti spordiklubi asutaja ja juhatuse liige. Samuti oli ta 2010–2020 Eesti Olümpia Komitee esindajate kogu liige.

2013. aastast on ta ka AN Teenused OÜ juhatuse liige. 

## Tunnustus
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2022 – riiklik spordipreemia eduka maailma karikasarja etapi korraldamise eest laskesuusatamises (koos Hillar Zahknaga)
* 2024 – Valgamaa teenetemärk
Ligny-Thilloy

**Ligny-Thilloy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ligny-Thilloy asub Bapaume'ist vahetult edelas ja 29 km Arrasist lõunas, teede D10 ja D10E ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Quentini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Liencourt

**Liencourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Liencourt asub 26 km Arrasist läänes, teede D339 ja D79 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Josephi kirik, pärineb 19. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Lisbourg

**Lisbourg**  (lääneflaami: *Liegesboort*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Lisbourg asub Lysi lättel, mis voolab põhjasuunas Belgiasse ja Schelde estuaari.

## Ajalugu

Rüütel Vollant de Berneville omandas Lisbourgi mõisa 1692. aastal ja ülendati markiiks 1694. aastal. Tema perekond juhtis valdust kuni Prantsuse revolutsioonini ja olid viimased Lisbourgi isandad.

## Huviväärsused

* Linnuse jäänused
* Sõjamälestusmärk kiriku kalmistul, mis mälestab kahes maailmasõjas Prantsusmaa eest hukkunud 44 inimest

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Magnicourt-en-Comte

**Magnicourt-en-Comte** (pikardi: *Magnicourt-in-Comté*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Magnicourt-en-Comte asub 27 km Arrasist loodes, teede D83, D86 ja D74 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 12. sajandist.
* Vana lossi jäänused, purustati 1639. aastal.
* Vesiveskid

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Amatonormatiivsus

**Amatonormatiivsus** on arvamus, et kõigi lõplik soov on olla pikaajalises, eksklusiivses, romantilises paarisuhtes.

## Viited
Magnicourt-sur-Canche

**Magnicourt-sur-Canche** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Magnicourt-sur-Canche asub 29 km Arrasist läänes, teede D54 ja D82E ristumiskoha ümbruses, Canche'i jõe kallastel.

## Huviväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 18. sajandist.
* 17. sajandi häärber.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Maisnil

**Maisnil** (pikardi *Umini*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub 37 km Arrasist läänes, teede D85 ja D8E ristumiskoha ümbruses, Saint-Pol-sur-Ternoise'ist vahetult lõunas.


62539-Maisnil-Sols.png
Maisnil église.jpg|Maisnili kirik


## Huviväärsused

* St. Adrieni kirik, pärineb 18. sajandist

## Viited
Olekuvektor

**Olekuvektor** on analüütilises mehaanikas ja kvantmehaanikas vektor, mis kirjeldab kõikide süsteemi vabadusastmete olekut.

Näiteks elektroni asukohta suletud kastis ja magnetväljas kirjeldab elektroni x, y ja z koordinaat, liikumiskiirus kolme koordinaattelje suunas ja elektroni spinni nurk x-y ja x-z tasandi suhtes, ehk kokku 8 arvu.
Linzeux

**Linzeux** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Linzeux asub 42 km Arrasist läänes, teede D101 ja D109 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 18. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Julia Simon

**Julia Simon** (sündinud 9. oktoobril 1996 Albertville'is) on Prantsusmaa laskesuusataja. Ta võitis 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis segateatesõidus võistkondliku hõbemedali. 

2019. aastal võitis ta maailma karikasarja Östersundi etapil 15 km eraldistardiga sõidus kolmanda koha. Individuaalvõistluses võitis ta 14. märtsil 2020 Soomes Kontiolahtis jälitussõidu. 

2021. aasta MM-il Pokljukas tuli ta koos Antonin Guigonnatiga segateate paarissõidus maailmameistriks. Individuaalvõistluses tuli ta maailmameistriks 2023. aastal Oberhofis toimunudmaailmameistrivõistlustel jälitussõidus.
Maagi tänav (Pärnu)

**Maagi tänav** on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Raua tänavalt.

Tänava pikkus on ligikaudu 93 meetrit.
Maizières (Pas-de-Calais)

**Maizières** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maizières asub 26 km Arrasist läänes, teede D8, D81 ja D82 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 17. sajandist.
* Vana tuvimaja.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Manin

**Manin** (lääneflaami: *Manning*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Manin asub 24 km Arrasist läänes, teede D8 ja D78 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Maclou kirik, pärineb 18. sajandist.
* 18. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Marest

**Marest** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Marest asub 40 km Arrasist loodes, teede D89 ja D916 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 17. sajandist.
* 18. sajandi tuuleveski.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
HockeyAllsvenskan

**HockeyAllsvenskan** on jäähokiliiga Rootsis.

See on Svenska Hockeyligani järel teine kõrgeim liiga Rootsi jäähokis.

Liiga moodustati praegusel kujul 2005. aastal.

## Meeskonnad hooajal 2022–2023
* AIK IF
* Almtuna IS
* BIK Karlskoga
* Djurgårdens IF Hockey
* HC Vita Hästen
* IF Björklöven
* Kristianstads IK
* Modo Hockey
* Mora IK
* Södertälje SK
* Tingsryds AIF
* Västerviks IK
* Västerås IK
* Östersunds IK

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Mestis

**Mestis** (ametlikult **Mestaruussarja**) on tugevuselt teine jäähokiliiga Soomes.

## Meeskonnad hooajal 2022–2023

* FPS
* Hermes
* HK Zemgale/LLU
* Hokki
* IPK
* Imatran Ketterä
* KeuPa HT
* Kiekko-Espoo
* Kiekko-Pojat
* Kiekko-Vantaa
* Koovee
* Peliitat
* RoKi
* TUTO Hockey

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Elari

**Elari** on mehenimi.

2023. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 518. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Elari 174 mehel.

## Viited

## Välislingid
*
Bella Ramsey

**Isabella May Ramsey** (sündinud 25. septembril 2003) on inglise näitleja. Ta on tuntud oma läbimurderolli poolest noore aadlinaisena Lyanna Mormontina HBO fantaasiateleseriaalis "Troonide mäng" (2016–2019) ja telerollide poolest Mildred Hubble'ina 2017. aasta briti sarjas "*[[Halvim nõid (2017. aasta telesari)|The Worst Witch]]"*,  nimitegelase dubleerimise eest Netflixi animasarjas "*Hilda"* (2018–praeguseni) ja Jane Gray'na 2022. aasta ameerika draamas "*Becoming Elizabeth"*.

Ta oli peategelaseks 2022. aasta ajaloolises komöödiafilmis *"Catherine Called Birdy"* ja Ellie 2023. aasta HBO draamasarjas "Viimased meie hulgast" .

## Varajane elu
Isabella May Ramsey sündis Nottinghamis 2003. aasta septembris.   Oma hariduse sai ta internetis, InterHigh Schoolis.   Ta alustas hobinäitlemisega tegutsemist nelja-aastaselt Stagecoach teatrikunstikooli kaudu, kus ta käis seitse aastat.    Seejärel läks Ramsey briti organisatsiooni poolt korraldatud telenäitlemise töötubadesse ja hakkas käima prooviesinemistel professionaalsetele rollidele.  

## Karjäär
Aastatel 2016–2019 kehastas Ramsey Lyanna Mormonti HBO fantaasiadraama telesarjas "Troonide mäng". Olles Ramsey esimene tunnustatud roll. Pärast tema teledebüüti episoodis "Murtud mees" (6. hooaja 7. episood) märkisid fännid ja kriitikud, et Ramsey oli silmapaistev näitleja oma tegelaskuju otsekohelise juhtimisstiili kujutamise eest. Sama reaktsioon kordus pärast tema hooaja finaali,  ning The Hollywood Reporter nimetas teda kuuenda hooaja läbimurdestaariks.  Ramsey jätkas näitlemist sarja seitsmendas ja kaheksandas hooajas.

Ramsey mängis 2017. aasta "The Worst Witch" raamatuseeria telekohanduses peaosa Mildred Hubble'i rollis, mille eest ta pälvis 2019. aasta Briti Akadeemia lasteauhindade jagamisel noore esineja auhinna.  Ramsey teatas Instagramis, et lahkus seriaalist 2020. aastal vaimse tervise probleemide tõttu  ning ta asendati neljandal ja viimasel hooajal Lydia Page'iga.

2018. aastast on Ramsey dubleerinud nimitegelast 2018. aasta Netflixi originaalsarjas "Hilda", mille eest ta võitis koos Luke Pearsoni, Kurt Muelleri ja Stephanie Simpsoniga 2019. aasta BAFTA auhinna parima lasteanimatsiooni kategoorias. Sarjas oli ka Ramsey lauljatalendi debüüt lauluga "*The Life of Hilda*".  30. detsembril 2021 kordas Hilda rolli 80-minutilises erifilmis "Hilda ja mäekuningas"

2021. aasta veebruaris valiti Ramsey mängima Elliet 2013. aasta videomängu *[[The Last of Us]]* HBO telekohanduses koos "Troonide mängu" vilistlase Pedro Pascaliga. 

## Isiklik elu
Ramsey identifitseerib soovoolavana   Teda ei huvita, milliseid soolisi asesõnu tema kohta kasutatakse. Intervjuus ajalehele *The New York Times* ütles ta: "Ma olen lihtsalt inimene. Sooliselt sildistamine ei ole mulle eriti meeldiv, kuid asesõnade osas see mind ei koti." 

## Viited

## Välislingid

*
Elektronide transpordiahel

**Elektronide transpordiahel** (**ETA**) ehk **elektrontransportahel** on rida ensüümkomplekse, mis võimaldavad vabade elektronide ülekannet läbi redoksreaktsioonide. Protsessi tulemusena tekib prootongradient, mis võimaldab oksüdatiivse fosforüülimise käigus toota ADP molekulist ATP ehk salvestada prootongradiendi elektrokeemiline energia keemilise energiana.

Eukarüootsetes rakkudes esineb mitokondriaalne hingamisahel, kus elektronide ülekannet vahendavad neli suurt valkkompleksi mitokondrite sisemisel membraanil. Elektronide doonoriteks on NADH ja FADH<sub>2</sub> ning aktseptoriks on molekulaarne hapnik, mis konverteeritakse vastuvõetud elektronide toimel veeks. Taimedes toimib lisaks mitokondriaalsele hingamisahelale ka valguse energiat kasutav (valgusreaktsioonid) fotosünteetiline elektronide transpordiahel. See leiab aset kloroplastides tülakoidide membraanides ja selle töö tulemusena toodetakse muuhulgas vee molekulidest hapniku molekule, mis on oma olemuselt fotosünteesi jääkprodukt.

Prokarüootidel puuduvad mitokondrid ja nii asuvad elektrontransportahelate kompleksid plasmamembraani koostises. Teistsugused on ka oksüdatiivse fosforüülimise käigus kasutatavad elektronide aktseptorid ja ETA valgukompleksid. See lubab bakteritel ja arhedel kasvada erinevates keskkondades.

## Viited
Espoo Blues

**Espoo Blues** oli Soome jäähokiklubi, mis tegutses Espoos. Ta mängis Soome jäähokiliigas aastatel 1998–2016.

Klubi asutati 1984. aastal. 

## Saavutused
*Soome jäähokiliiga:
** Teised kohad (2): 2008, 2011
Amyloporia

***Amyloporia*** on seltsi torikulaadsed kuuluv seeneperekond.

## Eesti liike
**Amyloporia cretacea* – kriitkorgik
**Amyloporia piceata* – laanekorgik
**Amyloporia sinuosa* – näätskorgik
**Amyloporia xantha* – kollakas korgik

## Liike mujal
**Amyloporia crassa* – paks korgik
**Amyloporia sitchensis* – sitka korgik

## Välislingid
*
Resinoporia

***Resinoporia*** on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
Varem siia kuulunud liigid on liigutatud perekonda *[[Amyloporia]]*.

## Varasemaid liike
**Amyloporia crassa* – paks korgik
**Amyloporia cretacea* – kriitkorgik
**Amyloporia piceata* – laanekorgik
**Amyloporia sitchensis* – sitka korgik

## Välislingid
*
Plancki aeg

**Plancki aeg** on aja mõõtühik Plancki loomulike ühikute süsteemis ja kirjeldab väikseimat võimalikku ajavahemikku, mille kohta veel kehtivad teadaolevad füüsikaseadused. See on aeg, mida valgus (täpsemalt valguse kiirusega liikuv laine või massita osake) vajab Plancki pikkusega (≈1,616&nbsp;255(18) · 10−35 m) vahemaa läbimiseks. 

Plancki aega nimetatakse ka ajakvandiks, mis on väikseim ajavahemik, millel on aja tähendus.
Plancki aeg määratleb ühtlasi ajaskaalal esimese punkti pärast Suurt Pauku, mida saab füüsikaliselt kirjeldada.

Plancki aeg t_P on määratud kolme fundamentaalse füüsikakonstandiga:
:
   \begin{align}
      t_\mathrm{P} &= \sqrt{ \frac {\hbar G}{c^5} } \\
          &\approx 5{,}391\,247(60) \cdot 10^{-44} \; \mathrm{s}, \\
    \end{align}
,
kus
* G on gravitatsioonikonstant,
* c on valguse kiirus,
* \hbar on taandatud Plancki konstant.

Plancki aja arvulise väärtuse täpsus oleneb sellest, kui täpselt on teada fundamentaalkonstandid. Arvväärtuse ligikaudsus tuleneb seega füüsikakonstantide mõõtemääramatusest, mitte valemist endast.

Seni (2020. aastal) lühim katseliselt reprodutseeritud ajavahemik on 247 · 10−21 s); see on umbes 2&nbsp;·&nbsp;1025 korda  Plancki ajast pikem.
Ligny-sur-Canche

**Ligny-sur-Canche** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ligny-sur-Canche asub 40 km Arrasist läänes, teede D11 ja D941 ristumiskoha ümbruses, Canche'i jõe orus.

## Huviväärsused

* St. Modeste'i kirik, pärineb 12. sajandist.
* Sõjakalmistu.
* Vana linnuse jäljed.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Pardi tänav (Pärnu)

**Pardi tänav** on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.

Tänav algab Karusselli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb A. H. Tammsaare puiestee. Pardi tänav ristub veel Side ja Kanali tänavaga. 

Tänava pikkus on ligikaudu 820 meetrit.
Aporpiaceae

***Aporpiaceae*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Aporpium]]*

## Välislingid
* ''Aporpiaceae'' andmebaasis eElurikkus
Elmerina

***Elmerina*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Varasemaid liike
**Aporpium canescens* – harilik tardpoorik kuulub perekonda *[[Aporpium]]*.

## Välislingid
*
Aporpium

***Aporpium*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Aporpium canescens* – harilik tardpoorik
**Aporpium macroporum* – suur tardpoorik

## Välislingid
*
Kiekko-Espoo

**Kiekko-Espoo** on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Espoos. Klubi mängib Soome tugevuselt teises liigas Mestis.
Jaan Sitska

**Jaan Sitska** (16. veebruar 1867 Talli vald, Pärnumaa – 31. mai 1937 Tallinn) oli Eesti poliitik, ajaloolane ja majandustegelane. 

J. Sitska sündis talupidajate peres Pärnumaal; ta õppis Jäärja-Veelikse külakoolis, Halliste kihelkonnakoolis, Viljandi elementaarkoolis, Viljandi kreiskoolis ja Pärnu gümnaasiumis. Aastail 1889–1895 õppis J. Sitska Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas ajalookandidaadi kraadiga.

Töötas seejärel Venemaal riigikontrolli- ja aktsiisiametnikuna Peterburis ja Petrozavodskis ning saksa keele õpetajana Permis ja Tambovis.

1904. aastal kutsuti J. Sitska Tallinna Eesti Postimehe toimetajaks ja osanikuks ja ta osales 1905. aasta revolutsiooni käigus Tartus toimunud aulakoosolekul ning anti aulakoosoleku otsuste Eesti Postimehes avaldamise eest kohtu alla. Eesti Postimees suleti 1905. aasta lõpul ja selle toimetajal keelati Baltimaades elamine sõjaseaduse kehtimise ajaks. J. Sitska oli ka Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi esimees.

Emigratsioonis viibides mõisteti 1908. aastal Jaan Sitska küll õigeks, kuid sõjaseaduse kehtimise tõttu ei saanud ta veel Eestisse tagasi pöörduda. Äraolekul tegeles Sitska kirjatööga, kui sügisel 1909 naasis J. Sitska Eestisse, valiti ta Tallinna Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse (hilisem Eesti Laenupank) juhatuse liikme ja ärijuhi kohale. Tallinna naasmise järel oli ta Tallinna Majaomanikkude Seltsi esimees, Tallinna maleringi esimees ja Eesti teatri osaühisuse «Estonia" ja „Estonia"-seltsi juhatuse liige, Tallinna Teise Vastastikuse Tulekinnituse Seltsi juhatuse esimees.

1917. aastal kandideeris Jaan Sitska,  Eesti Radikaaldemokraatliku Erakonna ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjas Ülevenemaalisse Asutavasse Kogusse.

Ta oli 23. jaanuarist 1920 Eesti Asutava Kogu asendusliige, kus ta asendas Juhan Ostrati, kes asutus tagasi 22. jaanuarist 1920.

Jaan Sitska oli aastatel 1909–1929 Eesti Laenupanga juhatuse liige, 1913–1924 kindlustusseltsi «EEKS» juhatuse esimees ja 1933–1937 Tulika tänav 7 asunud  AS «Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson & Ko» direktor.

## Viited
Kaunis kodumaa

**"Kaunis kodumaa"** on Eesti fotograafi Carl Sarapi fotopostkaartide sari, mis ilmus aastatel 1936–1940, väljaandjaks J. Triefeldti äri Rakveres. Pildistustöid sarja väljaandmiseks alustas Sarap hiljemalt 1934. aastal. Postkaartide tagaküljele trükiti foto pealkiri (enamasti kohanimi), väljaandja nimi, väljaandmise aasta ja sarja järjenumber vahemikus 001 kuni 2050. Sama järjenumbri ja fotoga postkaarte anti vajadusel välja ka korduvalt – muutus vaid kaardile trükitud aastaarv. Üksikutel juhtudel on ühe ja sama järjenumbri all välja antud erineva pildi ja tagatekstiga fotopostkaarte. Väike hulk sarja postkaarte ilmus ka järjenumbrita. Teadaolevalt jõuti sarja raames välja anda ligi 600 erinevat fotopostkaarti (vaata täpsemalt allolevast nimekirjast, koguarv hetkel: **601**).

## Vaata ka
* Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele

## Viited
Sarapuu-ebakorgik

**Sarapuu-ebakorgik**, ka oksatorik (*Szczepkamyces campestris*, varem *Dichomitus campestris*, *Polyporus campestris*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

## Viited

## Välislingid
*
Flaviporus

***Flaviporus*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond, mis

## Liike
**[[Flaviporus hydrophilus]]*

## Varasemaid liike
**Antella niemelaei* – tubaknahkise-antrodiell

## Välislingid
* ''Flaviporus'' andmebaasis eElurikkus
Fuscoporia

***Fuscoporia*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
Liigid on liigutatud muudesse perekondadesse.

## Varasemaid liike
**Phellinus contiguus* – laustaelik
**[[Phellinus ferreus]]*
**Phellinus ferruginosus* – roostepruun taelik

## Välislingid
*
Marœuil

**Marœuil** (lääneflaami: *Marol*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Marœuil on suur põllumajandus- ja kergetööstusküla, mis asub 6 km Arrasist loodes, teede D55, D56 ja D60E ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud nimega Maraculum 680. aasta paiku, siis nimega Maroel 1104. aastal, nimega Maroeul 1307. aastal ja lõpuks nimega Marœuil 1670. aastal. Esimese kiriku ehitas sinna 697. aasta paiku St. Bertille.

## Huviväärsused

* St. Bertille'i kirik, pärineb 19. sajandist
* Kaks 18. sajandi kabelit
* Sõjakalmistud
* Iidse kloostri jäänused, sealhulgas maa-alused käigud

## Sõpruslinn

* Menden, Saksamaa

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Liidunõukogu

**Liidunõukogu** on võimu teostava institutsiooni nimetus mitmes riigis:

* **[[Liidunõukogu (Austria)]]** on Austria parlamendi ülemkoda
* **[[Liidunõukogu (Saksamaa)]]** on Saksamaa parlamendi ülemkoda
* **[[Liidunõukogu (Šveits)]]** on Šveitsi valitsuse juhtorgan

Samuti on Liidunõukogu olnud parlamendi nimetus mitmes ajaloolises riigis:

* Saksa keisririigi parlamendi ülemkoja nimetus oli Liidunõukogu 
* Nõukogude Liidu parlamendi alamkoja nimetus oli Nõukogude Liidu Liidunõukogu

## Vaata ka
* Föderatsiooninõukogu
Clitocella

***Clitocella*** on perekond seeni sugukonnast punalehikulised.

## Liike
**Clitocella mundula* – mustuv punaheinik

## Välislingid
*
Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele

**"Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele"** on koolidele õppevahendiks mõeldud Carl Sarapi pildistustega fotokomplektide sari, mida andis 1939. aastal välja J. Triefeldti äri Rakveres.

Ühele kindlale Eesti piirkonnale pühendatud pildikomplekti kuulus paberist ümbriskaas ja 10 erinevat fotot, tagaküljel trükitud teave fotol kujutatu kohta. Pildisarjale tegid kaastööd geograaf August Tammekann ja ajaloolane Arnold Soom. Välja jõuti anda üheksa fotokomplekti (kõik ilmusid 1939).

## Sarjas ilmunud fotod
Nimekiri põhineb Carl Sarapi fotopostkaartide sarja "Kaunis kodumaa" ja "Eesti pildis" andmebaasil, mis koostati Eesti mäluasutuste digiteeritud kogude põhjal.

### Sari I

### Sari II

### Sari XV

### Sari XVI

### Sari XVII

### Sari XXV

### Sari XXVI

### Sari XXVIII

## Vaata ka
* Kaunis kodumaa

## Viited
Marquay (Pas-de-Calais)

**Marquay** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Marquay asub 34 km Arrasist loodes, maantee D81 ääres, St.Polist idas.

## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 17. sajandist.
* 18. sajandi kabel.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Daniel Freiman

**Daniel Freiman** (sündinud 7. aprillil 1933 Noarootsi kihelkonnas Läänemaal) on Rootsi endine poksija.

Ta on tulnud kolm korda Rootsi meistriks: 1958. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg) ning aastatel 1961–1962 poolraskekaalus (kuni 81 kg).

Ta esindas aastatel 1956–1961 Rootsit 17 maavõistlusel, millest võitis 13 võistlust.

## Isiklikku
Tema vanem vend Samuel Freiman oli samuti Rootsi poksija.

## Viited

## Välislingid
*Daniel Freiman lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
Samuel Freiman

**Samuel Freiman** (18. veebruar 1929 Noarootsi kihelkond, Läänemaa – 7. november 2013) oli Rootsi poksija.

Ta sai Rootsi meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) 1953. aastal hõbemedali ja 1954. aastal pronksmedalimedali.

## Isiklikku
Tema noorem vend Daniel oli samuti Rootsi poksija.

## Viited

## Välislingid
*Samuel Freiman lehel ''Ringside''. Rootsi keeles
Velda

**Velda** on naisenimi.

Eestis oli 1. jaanuari 2018 seisuga eesnimi Velda 83 naisel. Velda oli Eestis levikult 888. naisenimi. Kõige levinum oli eesnimi Velda üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,56, ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,87. Velda oli keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus oli 80).

Lätis oli 2024. aasta 30. septembri seisuga eesnimi Velda 16 inimesel. Lisaks esines see 5 mitmeosalises eesnimes.

## Nime kandjaid
* Velda Otsus
* Velda Ratnik
* Velda Rüütli
*...

## Viited
Müürivahe tänav (Tartu)

**Müürivahe tänav** asus Tartus linnamüüri siseküljel, Vabaduse puiestee lääneküljel. Tänav kulges praegusest Munga tänavast Laia tänavani. Tänav oli kaetud munakivisillutisega ja see on kavas taastada.

## Viited
Keio

**Keio** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Keio 137 mehel ja alla viiel naisel. Keio on Eestis levikult 584. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Keio vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,3, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,94. Keio oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 32).

## Viited
Valentine (Texas)

**Valentine** on linn USA-s Texase osariigis Jeff Davise maakonnas. See on maakonna ainus linn. See asub Davise mägede ja Sierra Vieja mäeaheliku vahelises tasandikulises nõos.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 134. Aastal 2000 oli elanikke 187.

Linna rajas 1882. aastal raudtee-ettevõtte Southern Pacific Railroad. See sai nime selle järgi, et see asutati 14. veebruaril ehk valentinipäeval. Postkontor avati Valentine'is 1886. aastal.

16. augustil 1931 toimus Lääne-Texases 5,8–6,4-magnituudiline maavärin, mille epitsenter asus Valentine'i linna lähedal. See on seni teadaolevalt kõige tugevam Texase osariiki tabanud maavärin. See tekitas kahjustusi Valentine'i linna peaaegu kõigile hoonetele. Ühtegi hukkunud maavärin kaasa ei toonud.

Valentine asub maantee U.S. Route 90 ääres. See on ainus linn, mis asub Marfa ja Van Horni vahelisel 118 kilomeetri pikkusel maanteelõigul.

Valentine'ist umbes kahe kilomeetri kaugusel loodes asub kunstiinstallatsioon "Prada Marfa", mis rajati 2005. aastal. See kujutab keset tühermaad maantee ääres asuvat Prada luksuspoodi.

USA laulja Mitski 2022. aastal ilmunud kuuenda stuudioalbumi "Laurel Hell" esimene laul kannab nimi "Valentine, Texas".


2014-07-26 Valentine Buildings.jpg|Valentine 2014. aastal
2014-03-28 horse Prada Marfa.jpg|Valentine'i lähedal asuv kunstiinstallatsioon "Prada Marfa"


## Viited

## Välislingid

* Valentine's in Valentine, TX (linnas valentipäevaga samal nädalal toimuv Lääne-Texase-teemaline kultuuriüritus)
Marquion

**Marquion** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Marquion on põllumajandus- ja kergetööstusküla, mis asub 29 km Arrasist edelas, teede D939 ja D15 ristumiskoha ümbruses. *[[Autoroute A26]]* liiklussõlm 8 on vaid u. 1,6 km kaugusel.

## Huviväärsused

* St. Aignani kirik, pärineb 16. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Martinpuich

**Martinpuich** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Martinpuich asub 29 km Arrasist lõunas, teede D929 ja D6 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ford Puma Rally1

**Ford Puma Rally1** on alates 2022. aastast M-spordi poolt WRC-s võistlemiseks kasutatav ralliauto. 

2022. aasta MM-hooaja avaetapil saavutas üheksakordne maailmameister Sebastien Loeb auto esimesel rallil esikoha.

2022. aastal kasutasid autot võistlemiseks Craig Breen, Gus Greensmith, kes startisid kõikidel etappidel, Adrien Fourmaux,Sebastien Loeb, Lorenzo Bertelli, Pierre-Louis Loubet, Jourdan Serderidis ja Jari Huttunen, kes tegid kaasa vaid mõned etapid. Tootjate arvestuses lõpetati hooaeg kolmandana.

2023. aastal on põhisõitjateks Ott Tänak ja Pierre-Louis Loubet.
Mingoval

**Mingoval** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Mingoval asub 19 km Arrasist loodes, maantee D73 ääres.

## Huviväärsused

* St. Liévini kirik, pärineb 18. sajandist.
* 17. sajandi kalmistusissepääs.
* Vana taluhoone.


Pilt:mingoval1.jpg|Muistne sissepääs vanasse tallu
Pilt:mingoval3.jpg|Kirikaia sissepääs
Pilt:mingoval-crochet01.jpg|Kirikutorn
Pilt:mingoval-crochet02.jpg|Arhitektuurne detail
Pilt:mingoval2.jpg|Tüüpilised piirkondlikud majad
Pilt:mingoval4.jpg|Kirik


## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Tukat

**Tukat** (itaalia keeles *ducato*, ladinakeelsest tüvest 'hertsogkond') on kuld- või hõbemünt. Tukat  on olnud kuni 19. sajandi lõpuni paljudes Euroopa riikides kasutusel rahaühikuna. Esimest korda müntis Veneetsia vabariik tukateid 1284. aastal Firenze floriinide imitatsioonina. Kuldtukati ehk tsekiini kullasisaldus oli 98,6% ja kaal 3,5 grammi. Seda kullasulamit hakati ka nimetama tukatkullaks. Samuti eksisteerisid ka hõbetukatid. Kuldtukat oli käibel paralleelselt Firenze floriiniga ja oli eelkäijaks Suurbritannia naelsterlingile ja Ameerika Ühendriikide dollarile.

### Hõbetukat

Hõbetukat võeti  Itaalia erinevates osades 16. sajandi keskel kasutusele suure mündina, mis sisaldas umbes 30 grammi puhast hõbedat, mille väärtus oli veidi madalam kui kuldtukatil või tsekiinil.  Samanimelisi  münte vermiti 17. ja 18. sajandil ka Madalmaades, millest sai populaarne kaubanduslik vääring paralleelselt koos kuldtukatitega.

## Viited
Moncheaux-lès-Frévent

**Moncheaux-lès-Frévent** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Moncheaux-lès-Frévent asub 32 km Arrasist läänes, teede D82 ja D23 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.
* Kaks 17. sajandi häärberit.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Maceo Parker

**Maceo Parker** (sündinud 14. veebruaril 1943) on Ameerika Ühendriikide saksofonist ja laulja, keda peetakse üheks *[[funk]]*-muusika mõjukamaks puhkpillimängijaks.

Ta sai tuntuks 1960. aastatel koostöös James Browniga; tema saksofonimängul oli oluline roll *[[funk]]*-muusika iseloomuliku kõlapildi kujundamisel. Hiljem on ta teinud koostööd selliste muusikutega nagu George Clinton ja Prince.

Parker on avaldanud mitmeid sooloalbumeid, milles ühendab funki, souli ja džässi elemente. Tema energiline esinemisstiil ja isikupärane saksofonikõla on mõjutanud paljusid hilisemaid muusikuid.

## Välislingid
* Koduleht
*
National League (Šveits)

**National League (NL)** on Šveits jäähoki kõrgeim liiga. Liiga on loodud 1938. aastal. Liigas mängib 14 klubi.

Edukaim klubi on HC Davos, mis on tulnud Šveitsi meistriks 31 korda. Teised edukamad klubid on veel SC Bern (16 võitu) ja ZSC Lions (11 võitu).

## Klubid hooajal 2025–2026

## Võitjad

* 1938 – HC Davos
* 1939 – HC Davos
* 1940 – *võitjat välja ei selgitatud*
* 1941 – HC Davos
* 1942 – HC Davos
* 1943 – HC Davos
* 1944 – HC Davos
* 1945 – HC Davos
* 1946 – HC Davos
* 1947 – HC Davos
* 1948 – HC Davos
* 1949 – Zürcher SC
* 1950 – HC Davos
* 1951 – EHC Arosa
* 1952 – EHC Arosa
* 1953 – EHC Arosa
* 1954 – EHC Arosa
* 1955 – EHC Arosa
* 1956 – EHC Arosa
* 1957 – EHC Arosa
* 1958 – HC Davos
* 1959 – SC Bern
* 1960 – HC Davos
* 1961 – Zürcher SC
* 1962 – EHC Visp
* 1963 – HC Villars
* 1964 – HC Villars
* 1965 – SC Bern
* 1966 – Grasshopper-Club Zürich
* 1967 – EHC Kloten
* 1968 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1969 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1970 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1971 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1972 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1973 – HC La Chaux-de-Fonds
* 1974 – SC Bern
* 1975 – SC Bern
* 1976 – SC Langnau
* 1977 – SC Bern
* 1978 – EHC Biel
* 1979 – SC Bern
* 1980 – EHC Arosa
* 1981 – EHC Biel
* 1982 – EHC Arosa
* 1983 – EHC Biel
* 1984 – HC Davos
* 1985 – HC Davos
* 1986 – HC Lugano
* 1987 – HC Lugano
* 1988 – HC Lugano
* 1989 – SC Bern
* 1990 – HC Lugano
* 1991 – SC Bern
* 1992 – SC Bern
* 1993 – EHC Kloten
* 1994 – EHC Kloten
* 1995 – EHC Kloten
* 1996 – EHC Kloten
* 1997 – SC Bern
* 1998 – EV Zug
* 1999 – HC Lugano
* 2000 – ZSC Lions
* 2001 – ZSC Lions
* 2002 – HC Davos
* 2003 – HC Lugano
* 2004 – SC Bern
* 2005 – HC Davos
* 2006 – HC Lugano
* 2007 – HC Davos
* 2008 – ZSC Lions
* 2009 – HC Davos
* 2010 – SC Bern
* 2011 – HC Davos
* 2012 – ZSC Lions
* 2013 – SC Bern
* 2014 – ZSC Lions
* 2015 – HC Davos
* 2016 – SC Bern
* 2017 – SC Bern
* 2018 – ZSC Lions
* 2019 – SC Bern
* 2020 – *võitjat välja ei selgitatud*
* 2021 – EV Zug
* 2022 – EV Zug
* 2023 – Genève-Servette HC
* 2024 – ZSC Lions
* 2025 – ZSC Lions

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Šveitsi NLA analüüs
Deutsche Eishockey-Liga

**Deutsche Eishockey-Liga (DEL)** on Saksamaa jäähoki kõrgeim liiga. Liiga on loodud 1994. aastal. Liigas mängib 14 klubi.

## Klubid hooajal 2025–2026

## Meistrid

*1995 – Kölner Haie
*1996 – Düsseldorfer EG
*1997 – Mannheimi Adler
*1998 – Mannheimi Adler
*1999 – Mannheimi Adler
*2000 – München Barons
*2001 – Mannheimi Adler
*2002 – Kölner Haie
*2003 – Krefeld Pinguine
*2004 – Frankfurt Lions
*2005 – Berliini Eisbären
*2006 – Berliini Eisbären
*2007 – Mannheimi Adler
*2008 – Berliini Eisbären
*2009 – Berliini Eisbären
*2010 – Hannover Scorpions

*2011 – Berliini Eisbären
*2012 – Berliini Eisbären
*2013 – Berliini Eisbären
*2014 – ERC Ingolstadt
*2015 – Mannheimi Adler
*2016 – Müncheni EHC Red Bull
*2017 – Müncheni EHC Red Bull
*2018 – Müncheni EHC Red Bull
*2019 – Mannheimi Adler
*2020 – Müncheni EHC Red Bull
*2021 – Berliini Eisbären
*2022 – Berliini Eisbären
*2023 – Müncheni EHC Red Bull
*2024 – Berliini Eisbären
*2025 – Berliini Eisbären

## Välislingid
* Liiga koduleht
* Jäähallid
Pelicans

**Pelicans** (inglise keeles 'pelikanid') võib viidata järgmistele spordiklubidele:

***[[New Orleans Pelicans]]**, NBA-s mängiv korvpalliklubi
***[[Lahti Pelicans]]**, Soome jäähokiklubi
Nõiakivi (Rooglaiu)

**Nõiakivi** (ka **Arstikivi**) on ohvrikivi Hanila kihelkonna Rooglaiu külas, mis varem kandis Rannaküla nime. 

## Viited

## Välislingid
* Nõiakivi kultuurimälestiste registris
Varudi-Altküla Hiiekivi

**Varudi-Altküla Hiiekivi** (ka **Suurkivi**) on hiiekivi Viru-Nigula kihelkonna ja Rakvere valla Varudi-Altkülas. 

Kultuuriminister Piret Hartman tunnistas 2023. aasta 5. veebruaril antud käskkirjaga nr 37 Varudi-Altküla Hiiekivi kultuurimälestiseks. Mälestise liik on ajalooline looduslik pühapaik.

## Pärimus

Kivi pühaks pidav pärimus on tagasi viidav vähemalt 19. sajandisse, kuid tõenäoliselt ulatub kivi pühapaigana kasutamine aga palju kaugemasse aega. Pärimuses kajastatakse kivi näiteks seoses libahundiks käimisega ning libahundiusu kõrgaeg Eesti- ja Liivimaal langeb 16.–17. sajandisse.

Käskkiri märgib kaitse alla võtmise põhjenduses, et kivi on tänapäevani säilinud ja see on konkreetses füüsilises keskkonnas tuvastatav. Kivi on kohalike inimeste seas tuntud ja hoitud, lisaks on kivi kohta säilinud suuline
rahvapärimus. Virumaa kihelkondade looduslike pühapaikade inventuuri tulemuste analüüsi põhjal on Hiiekivi esinduslik ohvrikivi.

Ohvrikivi kohta on arhiivides talletatud kaks pärimusteadet, mis kajastavad ohverdamist ning kivi seost libahundiks käimisega. Vanem ja nüansirikkam pärimus kirjeldab, kuidas kaks naist käisid kivi juures, et saada hundinahad, mille andis neile kivi alt hall vanamees. Hommikuti viisid nad hundinahad uuesti kivi juurde, kus need kadusid. Loos nimetatud hall vanamees seostub kaitse alla võtmise käskkirja autorite hinnangul looduslike pühapaikadega seotud laiema traditsiooniga, milles usuti, et neis paigus võivad elada haldjad või teised üleloomulikud olendid.

## Viited
Ypsilon

**Ypsilon** on eestikeelne kultuuri- ja arvamusportaal, milles ilmub ka ajakirjanduslikku sisu ja ilukirjandust. Ajakirjanduslikus sisus ei keskendu väljaanne päevakajalistele teemadele ega uudistele, vaid laiematele ühiskondlikele ja kultuuriloolistele teemadele ning intervjuudele.

Väljaanne asutati 2021. aasta 1. aprillil. Ypsiloni annab välja OÜ PMG Labor ning kuulub suurärimees Margus Linnamäele läbi MM Grupp OÜ. Ypsiloni asutavad liikmed on Kaido Veski, Jete-Ri Jõesaar, Jüri-Franciscus Lotman ja Margus Hanno Murakas.

Väljaanne avaldab palju kaasautorite töid, millest paljud on anonüümsed. Ypsilon on korraldanud mitmeid ilukirjanduse konkursse, näiteks odavate krimijuttude konkurss, odavate muinasjuttude konkurss ja odavate õudusjuttude konkurss.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
HSV-värvimudel

**HSV-värvimudel** on kolme koordinaatteljega silindrikujuline värvimudel, mis loodi 1970. aastatel keerukama geomeetriaga RGB-värvimudeli asendajaks arvutigraafikas. Selle koordinaattelgedeks on värvitoon (*hue*), värvuse küllastatus (*saturation*) ja heledusväärtus (*value*). Sarnaste koordinaatidega veidi teiste fookustega on HSL-värvimudel suhtelise heledusega (*lightness*) heledusväärtuse asemel ja HSB-värvimudel absoluutse heledusega või eredusega (*brightness*) heledusväärtuse asemel.

## Koordinaadid
HSV-mudel on üles ehitatud kolmele koordinaadile:
* värvitooni (*hue*) asukoht silindri ümbermõõdul ehk värviringil märgitakse nurgakraadides aditiivse primaarpunase värvuse suhtes (punane 0°, roheline 120°, sinine 240°);
* küllastatus (*saturation*) märgitakse protsentides (0% on neutraalne hall, 50% on poole võimaliku küllastatusega tuhm toon, 100% küllastatusega on puhas spektrivärvus) ja selle telg paikneb silindri raadiusel;
* heledusväärtus (*value*) märgitakse protsentides (0% heleduseta tume toon, 100% täisheledus) ja selle telg moodustab silindri kõrguse.

## Ajaloost
HSV- ja HSL-mudelid töötati välja 1970. aastail RGB-värviruumis orienteerumise hõlbustamiseks neil arvutikasutajail, kes olid tuttavad subtraktiivse värvide segamisega või traditsiooniliste kunstnike värvimudelitega, mis baseerusid värvide helendamisele ja tumendamisele. Selles mudelis oli RGB keerukas geomeetria ümber korraldatud palju intuitiivsemaks ja protsentuaalselt esitatavaks värviruumiks.

Kunstis soovitatakse sageli kasutada ainult küllastunud värve, kuna need on puhtad ja kirkad.


Il-86 Soviet stamp.jpg|Küllastumata
Airbus A350-941 F-WWCF MSN002 ILA Berlin 2016 17.jpg|Küllastunud


## Viited
Endel Siff

**Endel Siff** (sündinud 20. juunil 1957) on eesti kütuseärimees.

## Isiklikku
Tema tütar on Mariliis Siff.

## Välislingid
*Endel Siff ostis Kopli liinid 211 miljoniga, Logistikauudised.ee, 17. oktoober 2006
*Siff pakub riigile kütusevarude hoiustamiseks maa-alust kompleksi Viimsis, ERR, 31. märts 2022
Tuisu tänav (Pärnu)

**Tuisu tänav** on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas, mis saab alguse Ehitajate teelt.

Tänava pikkus on ligikaudu 142 meetrit.
East Palestine

**East Palestine** on küla USA-s Ohio osariigis Columbiana maakonnas. See asub Pennsylvania osariigi piiril Youngstownist umbes 30 km kaugusel lõunas ja Pittsburghist 64 km kaugusel loodes.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 4761. Aastal 2010 oli elanikke 4721.

2023. aasta veebruaris jooksis külas rööbastelt välja ohtlikke kemikaale vedanud rong, mis põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse.

Asulast on pärit jäähokimängija J. T. Miller, tantsuõpetaja Martha Hill ja sotsioloog Jesse R. Pitts.

## Viited

## Välislingid
* http://eastpalestine-oh.gov/
Monchel-sur-Canche

**Monchel-sur-Canche** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Monchel-sur-Canche asub kohalikku kala-/forellikasvandust toitva Canche'i jõe kallastel ja orus, 40 km Arrasist läänes, maantee D102 ääres.

## Huviväärsused

* 15. sajandi talumeeste kaitsepühaku "St. Juste" kirik.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Sa ei vii kõike endaga kaasa (film)

"**Sa ei vii kõike endaga kaasa**" ("You Can't Take It with You") on 1938. aasta Ameerika Ühendriikide romantiline komöödia, mille lavastas Frank Capra. Filmi süžee põhineb George S. Kaufmanni ja Moss Harti Pulitzeri preemiaga pärjatud 1936. aasta samanimelisel näidendil, mille kohandas filmi jaoks Robert Riskin. Teos räägib mehest, kes pärineb rikkast snooblikust perest ja kes kihlub healoomuliku naisega, kelle pere on ekstsentriline. Peaosades mängivad Jean Arthur, Lionel Barrymore, James Stewart ja Edward Arnold.

Film nomineeriti seitsmele Oscari auhinnale, millest võitis kaks: parima filmi ja parima lavastaja Oscari. Režissöör Frank Capra võitis oma kolmanda parima lavastaja auhinna viie aasta jooksul. Lisaks antud teosele pälvis ta auhinna ka filmide "See juhtus ühel ööl" (1935) ja "Mr. Deeds Goes to Town" (1937) eest.

## Osatäitjad

## Viited

## Välislingid
* 
* "Sa ei vii kõike endaga kaasa" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes 
* "Sa ei vii kõike endaga kaasa" Ameerika Filmiinstituudi kataloogis
Rahvusvaheline sotsiaaltöö päev

**Rahvusvahelist sotsiaaltöö päeva** (World Social Work Day) tähistatakse Rahvusvahelise Sotsiaaltöötajate Föderatsiooni (International Federation of Social Workers, IFSW) algatusel iga-aastaselt märtsikuu kolmandal teisipäeval nn liikuva pühana.  

## Sotsiaalvaldkonna töötajate tunnustamine
Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon (ESTA) tunnustab juba 2007. aastast avalikult parimaid sotsiaalvaldkonna töötajaid. Tunnustusüritus toimub traditsiooniliselt rahvusvahelisel sotsiaaltöö päeval. Iga-aastane tunnustamise konkurss on hea võimalus tõsta esile oma piirkonna, valla või asutuse kõige tublimaid sotsiaalvaldkonna töötajaid ja valdkonda panustajaid, kes on oma pühendunud tegutsemisega muutnud inimeste ja kogukonna elu paremaks. 

2023. aastal tunnustati eelmisel aastal silma paistnud sotsiaalvaldkonnas töötanud või sotsiaalvaldkonda panustanud inimesi 13 kategoorias: 

* Elutöö tegija sotsiaalvaldkonnas
* Aasta sotsiaalvaldkonna asutus
* Aasta sotsiaaltöötaja
* Aasta lastekaitsetöötaja
* Aasta hooldustöötaja
* Aasta tegevusjuhendaja
* Aasta tugiisik ja isiklik abistaja
* Aasta lapsehoidja
* Aasta noor sotsiaalvaldkonna uustulnuk
* Aasta kohalik omavalitsus
* Aasta koostööpartner
* Aasta sotsiaalvaldkonna ennetustöö
* Aasta ESTA liige

## Viited
Monchiet

**Monchiet** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Monchiet asub 13 km Arrasist edelas, maantee D34 ääres.

## Huviväärsused

* St. Jacques'i kirik, pärineb 18. sajandist.
* Feodaallinnuse jäänused kaevude ja vallikraaviga.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Monchy-au-Bois

**Monchy-au-Bois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Monchy-au-Bois asub 16 km Arrasist lõunaedelas, teede D3 ja D2 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Poti oja

**Poti oja** on oja Võru maakonnas, Koreli lisaoja.

Poti oja pikkus on 2,6 km (koos lisaharudega 2,7 km) ja valgala 3,2 km². Oja lähe on tiik Võrumõisa külas. Edasi voolab see suures osas Võru linna ja valla piiril, läbib Mustjärve ning suubub Kirumpää juures Koreli ojja.

2020. aastal rääkisid ojaäärsete kruntide omanikud Võrumaa Teatajale, et pikka aega puhastamata ja süvendamata ning kopratammidega oja ujutab juba aastaid nende maatükke üle. Kobraste ohjeldamiseks olid nad regulaarselt tamme lõhkunud ja kohaliku jahiseltsi kopraid küttima kutsunud. Linna- ja vallavalitsus teatasid, et on oja puhastamise küsimuse plaani võtnud.

## Viited
Hemistropharia

***Hemistropharia*** on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Hemistropharia albocrenulata* – täkiline ebamampel

## Välislingid
*
Ian Anderson

**Ian Scott Anderson** (sündinud 10. augustil 1947 Dunfermline'is) on šoti laulja, laulukirjutaja ja flöödimängija. Ta on alates 1968. kuni tänaseni tegutseva progressiivse roki ansambli Jethro Tull asutaja ja juhtfiguur. Lisaks flöödile oskab ta mängida ka paljusid muid muusikainstrumente.

2018. aastal diagnoositi tal krooniline obstruktiivne kopsuhaigus.

2007. aastal sai ta Briti impeeriumi ordu liikmeks (MBE).

## Stuudioalbumid
* Walk into Light (1983)
* Divinities: Twelve Dances with God (1995)
* The Secret Language of Birds (2000)
* Rupi's Dance (2003)
* Thick as a Brick 2 (2012)
* Homo Erraticus (2014)

## Viited

## Välislingid
Nexta

**Nexta** on Valgevene interneti- ja sotsiaalmeediaväljaanne, mida juhitakse Poolast. Väljaande asutas 2015. aastal 17-aastane üliõpilane Sciapan Puciła.

2022. aasta oktoobri seisuga oli Nexta YouTube'i kahel kanalil kokku 1,6 miljonit ja Telegrami kanalil 1,8 miljonit tellijat. 

2022. aasta mai seisuga oli **Nexta Live** vaatamiste arvult suurim Valgevene YouTube'i kanal.

Aprillis 2022 tunnistas Valgevene Vabariigi Ülemkohus Nexta ja Nexta Live'i terroriorganisatsiooniks ning keelas nende tegevuse riigis.

## Nexta kaastöölisi
*Raman Pratasievič, Nexta peatoimetaja 2020. aasta märtsist septembrini
*Aleksei Burlakov, YouTube'i kanali Nexta Live saatejuht
*Julija Levitskaja, YouTube'i kanali Nexta Live saatejuht

## Viited

## Välislingid
EV Zug

**EV Zug** on Šveits jäähokiklubi, mis tegutseb Zugis. See mängib Šveits jäähoki kõrgliigas National League.

Klubi on asutatud 1967.

## Saavutused
* **Šveitsi meister** (3): 1998, 2021, 2022

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Eliteprospects.com
HC Davos

**HC Davos** (*Hockey Club Davos*) on Šveits jäähokiklubi, mis tegutseb Davosis. See mängib Šveits jäähoki kõrgliigas National League.

Klubi on asutatud 1921.

## Saavutused
* **Šveitsi meister** (31): 1926, 1927, 1929, 1930, 1931, 1932, 1933, 1934, 1935, 1937, 1938, 1939, 1941, 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1950, 1958, 1960, 1984, 1985, 2002, 2005, 2007, 2009, 2011, 2015

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Eliteprospects.com
Berliini Eisbären

**Berliini Eisbären** (*Eisbären Berlin*) on Saksamaa jäähokiklubi, mis tegutseb Berliinis. See mängib Saksamaa jäähoki kõrgliigas Deutsche Eishockey-Liga (DEL).

Klubi on asutatud 1954. aastal. Klubi on tulnud Saksamaa meistriks üksteist korda.

## Praegune koosseis
*Seisuga hooaeg 2023/24*

***Väravavahid**: Jonas Stettmer, Jake Hildebrand, Nikita Quapp
***Kaitsjad**: Morgan Ellis, Kai Wissmann, Marco Nowak, Eric Mik, Rio Kaiser, Jonas Müller, Korbinian Geibel, Julian Melchiori, Thomas Schemitsch
***Ründajad**: Ty Ronning, Lean Bergmann, Manuel Wiederer, Tobias Eder, Blaine Byron, Patrice Cormier, Clemens Sager, Yannick Veilleux, Jaedon Descheneau, Eric Hördler, Michael Bartuli, Maximilian Heim, Zach Boychuk, Marcel Noebels, Leo Pföderl, Frederik Tiffels

*Vaata ka [[:Kategooria:Berliini Eisbäreni mängijad]]*.

## Saavutused
*Deutsche Eishockey-Liga:
** **Võitja** (9): 2005, 2006, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2021, 2022, 2024, 2025
** Teised kohad (3): 1998, 2004, 2018
*Ida-Saksamaa meister: 1966, 1967, 1968, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988
*European Trophy: 2010
*Jäähoki Kontinentaalkarika teine koht: 1998, 2000

## Välislingid
* Ametlik koduleht