Porkuni piiskopilinnus

**Porkuni piiskopilinnus** (saksa keeles *Schloß Borkholm*) oli Tallinna piiskopile kuulunud linnus Virumaal. Nüüdisajal jäävad piiskopilinnuse varemed Tapa valla territooriumile.

## Ajalugu
Linnus rajati Porkuni järve kaldal asuvale künkale aastail 1477–1479 Tallinna piiskopi Simon von der Borchi valitsusajal, Tallinna piiskoppidele antud lauamõisa alale. Von der Borchi järgi sai koht ka nime (*Borchholm*-Borchi saar).

Ebakorrapärase nelinurgaga moodustanud laagerkastell-linnuse nurkades asusid suurtükitornid.

Tõenäoliselt pole linnust piiranud ringmüüri ja torne rajatud kogu nende kõrguses siiski üheaegselt, vaid pikema perioodi vältel. Väravatorni kaunistasid algselt mälestuskivi Tallinna piiskopkonna ja von der Borchi perekonna vappidega. Kindluses oli kinnitatud seinale ka Tallinna piiskopi Johann Blankenfeldi (1514–1524) vapp.

Linnuse kabeli koori ehituse osadeks olevad ümarkaarsed apsiidid (eendehitused) on iseloomulikud romaani perioodile. Torni tippu ehtiv mašikuliifriis pärineb aga hoopis hilisemast ajast, nagu kinnitab 17. ja 19. sajandil Porkuni linnusest loodud gravüüride võrdlus.

Linnus sai tugevalt kannatada 1558. aastal Liivi sõjas: 1558. aasta juulis piirasid lossi Moskva tsaaririigi väed ja vallutasid selle, 1558. aasta oktoobris piirasid Liivi orduväed kindlust, kuid edutult ja 1558. aasta novembris enne kindluse mahajätmist põletasid vene väed kindluse, kuid pärast sõjakäiku Rakverele asusid taas seal laagrisse. 1561. aasta 31. mail ja 30. septembril proovis kindlust vallutada Holsteini hertsog Magnus, kuna pidas seda Tallinna piiskopi pärandusena endale kuuluvaks, kuid Rootsi väeülem Klas Horn võitis selle oma kuningale.

Sõja järel kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja hakkas lagunema. Linnust on mainitud 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui Moskva tsaaririik loobus muuhulgas kõigist õigustest mitmete Eestimaa linnuste ja nende läänide üle. 17. sajandil kindlust Rootsi maarevisjoniraamatutes ei nimetata. 1650. aastal anti piirkond kuninganna Kristiina poolt Rootsi sõjaväe kindralmajorile ja Eestimaa maanõunikule Hans Heinrich von Tiesenhausenile  (1592–1662). Piirkond kuulus Tiesenhausenitele, kellelt see mõisate reduktsiooni ajal riigistati Rootsi riigi kasuks, kuid kellele see Venemaa keisririigi ajal uuesti tagastati.

Praeguseks on linnusest alles vaid vundament ja üks väravatorn, kus töötab Porkuni Paemuuseum.


Pilt:Porkuni linnuse asendiplaan.jpg|Linnuse asendiplaan 19. sajandist. Autor: Carl Faehlmann
Pilt:Porkuni linnuse vaade.jpg|Porkuni linnuse varemed. Vaade lõunast 19. sajandil. Autor: Carl Faehlmann
Pilt:Porkuni linnuse ehitamise aasta.jpg


## Vaata ka
*Porkuni mõis

## Kirjandus
*Armin Tuulse. "*Die Burgen in Estland und Lettland*". Dorpat 1942. Lk 302-304; 317
*Kalvi Aluve. "Eesti keskaegsed linnused". Tallinn 1993. Lk 53-54
*Kadri Tael. "Porkuni vapikivi lugu". - Muinsuskaitse aastaraamat 2013. Tallinn 2014. Lk 123

## Välislingid

*
*Piiskopilinnuse kaevetööd tõid jahmatava avastuse, Virumaa Teataja, 19. detsember 2006.
*Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469:2; 1840-1841
*Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469:7; 1840-1841