open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kai Saks

**Kai Saks** (aastani 1976 **Kai Viileberg**; sündinud 30. juulil 1955 Tartus) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elulugu
Kai Saks on Karl ja Laine Viilebergi tütar.

Lõpetas 1973 Tartu 1. Keskkooli, 1979 TÜ arstiteaduskonna, 1980 internatuuri Tartu Kliinilises Haiglas, meditsiinikandidaat (1987, Leningradi I Meditsiiniinstituut), väitekiri "Неинвазивное определение резервных возможностей сократительной функции миокарда у больных ишемической болезнью сердца". Täiendas end 1997 geriaatrias Clevelandis (Ohio, USA), 2005–06 Euroopa Vananemise Meditsiini Akadeemias. Oli 1980–81 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kardioloogia labori vanemlaborant, 1981–87 nooremteadur ja teadur, 1987–91 TÜ sisehaiguste propedeutika kateedri nooremteadur ja teadur, 1991–92 assistent ja vanemassistent, 1993–99 kardioloogiakliiniku dotsent, ühtlasi 1994–97 arstiteaduskonna prodekaan, aastast 2000 sisekliiniku dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: südamehaiguste ravi ja adaptatsiooni, gerontoloogia ja geriaatria. Euroopa Liidu 5. raamprogrammi projektide CARMA (2003–05) ja CareKeys (2003–06) Eesti töörühma juht. Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsiooni esimees (aastast 2002), Eesti ja Euroopa kardioloogide seltside liige. Üle 210 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat, 6 raamatut.

## Tsitaate

"*Neid inimesi, kes tahavad kaua elada, on tunduvalt rohkem kui neid, kes on nõus vanaks saama*."

"*Hirm vananemise ees võib tähendada seda, et oma tulevik mõeldakse juba ette viletsaks ja toimetulematuks. Mõttel on aga kalduvus teoks saada … Vananemisega ei ole mõtet võidelda.*" 

## Viited

## Teoseid
* Südamepuudulikkus. Diagnoosimise ja ambulatoorse ravi käsiraamat. Tartu, 1996
* The dynamics of stroke index during püsti exercise: The dependence on age, sex and cardiac disease (kaasautorid E. Laane, R. Kullus). // Cardiol. 6 (1997) 4
* Geriaatriline abi. // Eesti Arst (2000) 10
* Depressive symptoms in older Estonians: Prevalence and models (kaasautor). // J. American Geriatrics Society 50 (2002) 6
* Prevalence of cardiovascular disorders among the elderly in primary care in Estonia (kaasautor). // Scand. J. Primary Health Care 21 (2003) 2
* Rahvusvahelise geriaatrilise hindamise meetodi kohandamine Eestis (kaasautor R. Urban). // Eesti Arst (2005) 6
* Spiritual needs and quality of life in Estonia (kaasautorid M. Teichmann, M. Murdvee). // Social Indicators Res. 76 (2006) 1.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 159. Marquis Who's Who in Medicine and Healthcare, 6th ed., 2006-2007, 1110
* 

## Välislingid
Kalju Saks

**Kalju Saks** (12. oktoober 1925 Vastse-Kuuste vald, Tartumaa – 30. juuli 2015) oli eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Kalju Saks oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1944 Tartus H. Treffneri Gümnaasiumi, 1950 Tartu Õpetajate Instituudi, 1953 (kaugõppes) TÜ filoloogiaosakonna inglise keele ja kirjanduse erialal, 1965 TÜ-s (kaugõppe) aspirantuuri, pedagoogikakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Ülekasvanud õpilaste edasijõudmine koolis ja nende asend klassikollektiivis". Oli 1944–52 Vastse-Kuuste kooli ja 1952–60 Põlva Keskkooli õpetaja, 1960–62 Põlva rajooni metoodika kabineti juhataja, 1962–68 Tartu 5. ja 7. keskkooli õpetaja, 1968–70 ja 1972–75 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi koolijõudluse sektori vanemteadur, 1970–72 NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia Tööõpetuse ja Kutseorientatsiooni Teadusliku Uurimise Instituudi kutseorientatsiooni labori juhataja, 1975–86 TÜ pedagoogika ja metoodika kateedri dotsent. Õpetanud pedagoogika üld- ja erikursusi; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: koolijõudlus ja õpingutes mahajäämuse põhjused, hindamine, õppetöö eesmärgid ja diferentseerimine, kutseorientatsioon. Tema uurimuste põhjal asutati eksperimentaalsed tasendusklassid jm, võeti kasutusele õppetöö diferentseerimise meetmed. Publitseeriti õpilaste teadmiste kontrollimise, arvestamise ja hindamise probleemide teoreetiline ülevaade koos praktiliste soovitustega, õpetamise eesmärkide uurimisel vahendati vastavate taksonoomiate teooriaid, analüüsiti nende võimalikku rakendamist koolide aineprogrammides. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi taasasutajaid ja sekretär (1989). 64 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat.

## Teoseid
* Tasandusklassid. Tallinn, 1973
* Metoodilisi soovitusi üldharidusliku kooli IV–XI klassi õpilaste kutseorientatsiooniks (kaasautor A. Sukamägi). Tallinn, 1973
* Õpilaste õppeedukuse arvestuse ja hindamise probleeme. Tallinn, 1974
* Koolijõudluse tõstmise teedest (kaasautor J. Nurmik). Tallinn, 1977
* Õpilaste teadmiste kontrollimise ja hindamise probleeme (kaasautorid A. Elango, J. Nurmik). Tallinn, 1984
* Kutseorientatsiooni juhendi rakendamine üldhariduslikus koolis (kaasautor A. Sukamägi). // Tekste karjäärinõustamisest. Tallinn, 2001. B. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 474
* II, 159
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 245, 246.
*  

## Viited
Paul Saks

**Paul Saks** (29. mai 1918 Ahja vald – 20. september 2007) oli eesti loomaarstiteadlane.

Ta uuris põllumajandusloomade luid ja suguelundeid ning veterinaarmeditsiini ajalugu; õpetas kodu- ja põllumajandusloomade anatoomiat ning koostas õppevahendeid.

## Elulugu
Ta sündis Võnnu kihelkonnas Kärsa külas ja oli talupidaja poeg.

Saks omandas alghariduse Kärsa algkoolis ning keskhariduse Tartu Kaubandus- ja Ärinduskeskkoolis, mille kaubandusharu lõpetas ta 1937. aastal. Kaks aastat hiljem lõpetas ka Tartu Kommertskooli, millele järgnes teenistus Eesti kaitseväes.

1940. aastal asus ta õppima TÜ loomaarstiteaduskonda, mille lõpetas 1947. Veterinaariakandidaat (1957, EPA), väitekiri "Luude matseratsioon".

Oli 1944–1945 Rasina veterinaariajaoskonna veterinaararsti kohusetäitja, 1946–1947 TRÜ loomaarstiteaduskonna koduloomade anatoomia kateedri assistent, 1947–1951 anatoomia ja histoloogia kateedri vanemõpetaja, 1951–1958 Eesti Põllumajanduse Akadeemia anatoomia ja histoloogia kateedri vanemõpetaja, 1959–1976 dotsent, 1976–1979 juhataja, dotsent, ühtlasi 1961–1977 veterinaariateaduskonna dekaan, 1979–1985 anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri professor kohusetäitja ja juhataja, 1985–1994 dotsent.

Ta suri 20. septembril 2007 ja on maetud Ahja kalmistule.

## Teadustöö
Töid põllumajandusloomade osteoloogiast ja suguelunditest ning lindude morfoloogiast, ka veterinaarmeditsiini ajaloost. Eesti Anatoomide, Histoloogide ja Embrüoloogide Seltsi liige (aastast 1957). Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Põllumajandusloomade anatoomia (kaasautor J. Tehver). Tartu, 1968
* Põllumajandusloomade süda ja veresooned (kaasautor). Tartu, 1977
* Põllumajandusloomade hingamiselundid (kaasautor V. Kärner). Tartu, 1978
* Põllumajandusloomade liikumisaparaat (kaasautor). 1–4. Tartu, 1979–1986
* Põllumajandusloomade seedeaparaat (kaasautor). 1–3. Tartu, 1982–1985
* Veterinaaranatoomilisi oskussõnu (kaasautor V. Kärner). Tartu, 1984
* Lindude anatoomia. 1. Tartu, 1985
* Põllumajandusloomade kuse-suguorganid (kaasautor). Tartu, 1986
* Analysis of archaezoological bone findings dating from ancient and medieval Tartu. // The III Workshop of the Veterinary Anatomists of the Baltic and Nordic countries. Tartu, 1996
* Lehmast ja tema udarast (minevikus, olevikus ja tulevikus) (kaasautor M. Jalakas). // Tõuloomakasvatus (2001) 2
* Koduloomade anatoomia II–IV (kaasautor E. Ernits). Tartu, 2002–2005

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 428–429
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 5, 186, 213
* II, 185, 215
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 167
* EE 14, 453
* EPA VB I, 167–169
* II, 110–113
* III, 89–90
* IV, 95–96
* V, 86
* VI, 128
* Paul Saks 60-aastane. // Sotsialistlik Põllumajandus (1978), 13, 620
* Agraarteadus (1993) 2, 211–212
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1998) 3, 105
* (2003) 2, 32.
*
Toomas Saks

**Toomas Saks** (sündinud 8. detsembril 1942 Viljandis) on eesti füüsikateoreetik.

## Elulugu
Toomas Saks on muusikaõpetaja poeg.

Ta lõpetas 1961. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika osakonna. 1980. aastal kaitses Eesti NSV TA Füüsika Instituudis (FI) füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Ioonkristallide pinna elektronseisundite teooria". 

Aastatel 1969–1986 oli ta FI teadur, 1986–1989 Eesti Põllumajanduse Akadeemia vanemõpetaja, 1989–1994 keskkonnakaitseettevõtte ELVI-Aqua teadur, 1995–1998 AS-i Magnum Medical elektroonikainsener.

Aastatel 1999–2003 oli ta Tartu Lennukolledži lennunduse side- ja navigatsioonisüsteemide käitamise õppetooli organiseerija, juhataja ja aastatel 2003–2006 professor. 2006. aastast on ta pensionil.

## Teadustöö
Tema peamised uurimisvaldkonnad on olnud ioonkristallide pinna elektronolekute arvutamine, veepuhastusseadmete matemaatiline modelleerimine ning lennunduse infosüsteemid. 

## Teoseid
Ta on avaldanud umbes 20 teaduspublikatsiooni.
*"Поверхостные электронные состояния внутри непрерывного спектра в ионных кристаллах". Kaasautor Grigori Zavt. // Физ. тверд. тела 19 (1977) 6
*"Электронные состояния на поверхности (100) ионных кристаллов с учетом спин-орбитального взаймодействия". Kaasautor Grigori Zavt. // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 27 (1978) 2
*"Электронные состояния на поверхности (110) галойдов цезия". // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 29 (1980) 1
*"Локальная плотность электронных состояний на поверхности кристалла KCl". // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 32 (1983) 4
*"Расчеты примесных электронных состояний на поверхности кристалла KCl". Kaasautor Grigori Zavt. // Поверхность (1983) 12
*"Энергетические уровни в объеме и на поверхности KCl:Tl+". // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 34 (1985) 3

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990". Tallinn 1992. Lk 48

## Välislingid
*
Maire Sakson

**Maire Sakson** (sündinud 13. juulil 1948 Rihtemetsa külas Tartumaal) on Eesti kvaternaarigeoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1968 Kohtla-Järve Keemia-Mäetehnikumi, 1976 Leningradi Mäeinstituudi, 1985 samas aspirantuuri, geoloogia-mineraloogia-kandidaat (1986, samas), väitekiri käsitles Ida-Siberi ja Tšuktši mere kvaternaarisetete stratigraafiat diatomeeanalüüsi põhjal. Töötas 1976–82 ja 1986–87 Riias Üleliidulise Mere-, Geoloogia ja Geofüüsika Teadusliku Uurimise Instituudis, oli 1988–93 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi teadur, 1993–95 Eesti Geoloogiakeskuse vanemgeoloog, 1995– teadussekretär.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kvaternaarisetete diatomeeanalüüs (mere-, järve-, soosetted). 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Diatom assemblages in superficial sediments from the Gulf of Riga, Eastern Baltic Sea (kaasautor U. Miller). // Hydrobiol. 269/270 (1993)
* Palaeoenvironmental conditions during the Baltic Yoldia stage in the Tallinn area, Northern Estonia (kaasautorid A. Lepland, U. Miller). // Quaternary Int. 27 (1995)
* Diatom flora and lithostratigraphy of sediment core P-1582, Northern Baltic Sea (kaasautorid V. Kalm, J. Lutt). // Landscapes and life. Strasbourg, 1996
* In Holocene development of Tondi mire, Northern Estonia, diatom and chronological studies (kaasautorid K. Kimmel, R. Rajamäe). // Coastal Estonia. Strasbourg, 1996
* Diatom studies of the Lake Maardu sediments, Northern Estonia. // Samas
* Siliceous microfossils (Diatoms, Phytoliths, Chrysophyte Cysts) from a sediment profile near the archaelogical site, Lammasmägi at Kunda. Coastal Estonia. // Samas
* Holocene sea-level changes and environmental history in the Narva area, North-Eastern Estonia (kaasautor). // Samas
* Human impact on the ecosystem of Lake Ruusamäe (Southern Estonia) traced in sediments (kaasautorid J.-M. Punning, T. Koff). // Polihs J. Ecol. 52 (2004) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 106.
*
Nony Salasoo

**Nony Salasoo** (aastani 1931 **Sogenbits**, 8. jaanuar 1928 Tartu – 19. august 1990 Sydney, Austraalia) oli eesti päritolu Austraalia tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta õppis Nõmme Gümnaasiumis. 

Ta viidi 1944. aastal Saksa lennuväe abiteenistuslasena Saksamaale, oli sõjavangis, vabanes 1946. aastal. Lõpetas 1947. aastal Baierimaal Kempteni Eesti Gümnaasiumi. 

Siirdus 1948. aastal Austraaliasse, lõpetas 1962. aastal Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli metallurgia erialal. Sai 1972. aastal *[[M.Sc.]]* metallurgia ja metallitehnoloogia alal Pittsburghi Ülikoolist (USA) väitekirjaga "*Macrosegregation in the region of section change in leaded bronze and brass castings*".

Oli aastatel 1955–1962 Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli metallurgialaboratooriumi assistent, 1963–1964 juhataja abi, 1964–1985 Wollongongi Ülikooli (Uus-Lõuna-Wales) metallurgia lektor.

## Teadustöö
Uurimusi metallurgiast. Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli ajakirja Metallurgical Rewiew toimetaja.
### Teoseid
* A chemical polish-etch for silver. // J. Australasian Inst. of Metals 15 (1970) 3
* Steel-making and processing. 3. Fuels and refractories (kaasautor R. J. O'Brien). // South-East Asia Iron and Steel Inst. Quarterly (1973) oct

## Liikmesus
Eesti Võitlejate Ühingu Austraalias, Metsaülikooli Austraalias ja Eesti Meeskoori Austraalias juhatuste liige.

Australasian Institute of Metals'i, Australasian Institute of Mining and Metallurgy, American Society for Metals'i, American Institute of Mining, Metallurgical and Petroleum Engineers'i liige.

## Isiklikku
Tema isa Hugo Salasoo oli botaanik, farmatseut ja arhivaar, vend Inno Salasoo on keemik ja botaanik.

Ta oli aastatel 1956–1977 abielus Silvia Salasooga, abielu lahutati; hiljem oli tema elukaaslane Tiiu Mäe.

## Viited

## Kirjandus
*A. Perendi. Nony Salasoo 50-aastane. Meie Kodu (1978) 1. II, 3
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984, 112
*Inno Salasoo. Mu suur vend: Nony Salasoo elukäik 1928–1990. Sydney 2001

## Välislingid
*
*
Johannes Salbom

**Johannes Salbom** (17. sajandi II pool – 18. sajandi I pool) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Lõpetas Uppsala Ülikooli (?), meditsiinidoktor (1691 TÜ), väitekiri "Dissertatio medica, exhibens spiritus corporis humani pathologiam. …" (juhendaja Lars Micrander, TÜ meditsiiniprofessor 1690–1691).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 233, 252
* Jaanson, E.-L. Tartu Ülikooli trükikoda 1632–1710: ajalugu ja trükiste bibliograafia. Tartu, 2000, 347.
*
Robert Salem

**Robert Salem** (vene keeles Роберт Рихардович Салем; sündinud 28. augustil 1930 Vologdas Venemaal) on eesti keemik.

## Elulugu
Robert Salem on muusikariistade töökoja töölise (mehaaniku) poeg.

Lõpetas 1948 Tartu Õhtukeskkooli, 1953 Moskva Keemiamasinaehituse Instituudi, 1959 samas aspirantuuri, keemiakandidaat (1960, samas), väitekiri "Влияние элементов конструкций на коррозионный процесс. (Щелевая коррозия.)", keemiadoktor (1985, Moskva D. I. Mendelejevi nimeline Keemiatehnoloogia Instituut), väitekiri "Поверхостные явления на границе металл-жидкость". Oli 1953–56 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi insener-mehaanik, 1953–63 Moskvas Keemiamasinaehituse Instituudi nooremteadur ja Üleliidulise Vooluallikate Instituudi vanemteadur, 1963–91 D. I. Mendelejevi nimelise Keemiatehnoloogia Instituudi dotsent, aastast 1991 Venemaa Teaduste Akadeemia Kõrgema Keemiakolledži professor. Koostanud õpikuid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: pinnanähtuste füüsikaline keemia, elektrokeemia, elektrilise kakskihi struktuur faasidevahelisel eraldusjoonel. Faasidevaheliste potentsiaalide termodünaamilise teooria ning metalli ja elektrolüüdilahuse piiril tekkiva elektrilise kakskihi ehituse  teooria autor. Korduvalt esinenud ettekannetega elektrilise kakskihi-alastel sümpoosionidel. Üle 80 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Electrical double layer at a metal-dilute electrolyte solution interface (kaasautor G. Martõnov). Berlin, Heidelberg, New York, 1983
* The dense part of the electrical double layer: molecular or electronic capacitor? // Advances in Colloid and Interface Sci. 33 (1985) 2–4
* Электронный конденсатор на границе металл-раствор. // Ж. электрохимия 19 (1983)
* Electron density at the metal-liquid interface. // J. Electroanal Chem. 245 (1988)
* Поверхостные явления. M, 1991
* Элементы термодинамики необратимых процессов. M, 1994
* О межфазном потенциале. // Ж. физ. химии 68 (1994) 2.

## Kirjandus
*
Kaarel Salev

**Kaarel Salev** (aastani 1935 **Karl Sik**; 9. august 1905 Härjanurme vald, Tartumaa – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Kaarel Salev oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1924 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. 1930. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna, 1936. aastal sai metsateaduse magistriks metsakasutuse erialal *mag. rer. for.*, kaitstes magistritöö "Ajauurimusi meie okaspuumetsade ülestöötamisel" (Tartu, 1937).

Oli 1926–1930 (suvekuudel) Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskonna ajutine abijõud, asunike metsahindaja ja Metsakorralduse Büroo maamõõtja. 1929–1930 teenis kaitseväes, 1930–1931 Kaitseministeeriumi metsakorraldaja, 1931–1932 Loobu metskonna abimetsaülem, 1932–1936 Voltveti Metsakooli õpetaja, 1936–1939 Voltveti katsemetskonna metsaülem, 1939–1940 Riigimetsade Valitsuse eriteadlane, 1940–1941 metsakasutuse osakonna juhataja. Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, hukkus taganemisel Eestist.

## Teadustöö
Uurimusi metsa uuendamisest, metsakasutusest ja ülestöötamisest. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kaitseministeeriumi metsadest. // Eesti metsanduse aastaraamat VI (1932)
* Puuaine liikumine ja selle tähtsus meie raudteil. // Eesti metsanduse aastaraamat VI (1932)
* Töö edukust mõjustavaid tegureid metsa ülestöötamisel. // Eesti metsanduse aastaraamat VII (1935)
* Kuuse kunstlikust uuendamisest. // Metsanduslikud uurimused 1 (1939)
* Kuuse ja männikülvipeenarde laudadega katmisest ja pinnase lupjamisest. // Metsanduslikud uurimused 1 (1939)
* Võrdluskatseid ja vaatlusi sobivate metsatööriistade-tüüpide selgitamiseks. Tallinn, 1940.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 320
* EM (1930) 8, 185–194
* Veermets, K. Mag. rer. for. Kaarel Salev. // EM (1936) 6, 225
* Pärnumaa tegelaste biograafiaid. Pärnu, 1937, 224
* Eesti Üliõpilaste Selts. 1919–1940. Biograafilised andmed. Stockholm, 1990, 122
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli Põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 55.
*
Artur Salf

**Artur Salf** (ees- ja perekonnanime rööpvormid: , 4. november 1873 Veriora vald, Võrumaa – 22. august 1937 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, -teadlane ja -ajaloolane.

## Elulugu
Artur Salf oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1896 Peterburis jalaväe junkrukooli ja 1906 Nikolai Kindralstaabi Akadeemia. 

Teenis tsaariarmees, sai 1915 polkovniku auastme. Oli 1914–1916 Vene I armee juhataja kindral Paul von Rennenkampfi käsundusohvitser ja armee luureosakonna ülem, 1916. aastast 143. jalaväepolgu, 36. jalaväediviisi ja XIX korpuse ülem. 21. novembril 1917 ülendati kindralmajoriks. Jaanuaris 1918 juhatas ajutiselt 3. armeed, sama aasta veebruaris astus Vene vabatahtlike armeesse, kus teenis staabiohvitserina. 

Naasis Eestisse (Konstantinoopoli kaudu) novembris 1921. Oli 1921–1922 sõjaministri kindralmajor Jaan Sootsi vanem käsundusohvitser (algul polkovniku, hiljem koloneli auastmes), 1923–1927 Eesti Sõjakooli õppejõud ning (samal aastal moodustatud) Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste (aastast 1925 Kõrgem Sõjakool) ülema abi õppetöö alal ja taktika õppejõud. 1927–1928 sõjaministri kindralmajor Nikolai Reeki käsundusohvitser, aastast 1928 erus.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Vene väejuhatuse strateegia ja taktika I maailmasõjas. 1932 ilmunud venekeelses raamatus "Relvastatud võitluse peamine seadus ja printsiibid. Tannenbergi katastroof ja selle süüdlased" analüüsis lahingu käiku, lükates ümber varasemad väited, nagu põhjustanuks lüüasaamise kindral Rennenkampfi juhitud I armee "aeglane pealetung", ning tõestas, et lahingu kaotamise tegelikeks põhjusteks olid Loodearmee juhataja Jakov Žilinski ebapädev pealetungiplaan, Vene II armee juhataja Aleksandr Samsonovi vead vägede juhtimisel, samuti II armee luureosakonna (ülem Eestist pärit polkovnik Dmitri Lebedev) puudulik töö.

## Teoseid
* Основной закон и принципы вооруженной борьбы. Катастрофа Танненберга и ее виновники. Tallinn, 1932.

## Viited

## Kirjandus
* Erukolonel Artur Salf. // Sõdur 35 (1937), 855
* Elango, Õ., Ruusmann, A., Siilivask, K. Eesti maast ja rahvast. Maailmasõjast maailmasõjani. Tallinn, 1998, 12–14
* Eesti soost kindralid. Teatmik. Koost H. Jõgi. Tallinn, 1999, 22
* Kröönström, M. Tsaariarmees teeninud eesti soost ohvitseride sotsiaalsest päritolust. // AA (2000) 3, 43–50
* Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased. II. Tallinn, 2002, 98.
* 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jakob Friedrich Below

**Jakob Friedrich Below** (ka **Jakob Fredrik Below**; 1669 Stockholm – 1716 Moskva) oli rootsi arst ja Tartu Ülikooli rektor.

Below kaitses meditsiinidoktori väitekirja Utrechtis. Koju naasnult asus ta praktiseerima Stockholmis ja sai Collegium medicumi liikmeks. 1695. aastal sai ta Tartu Ülikooli meditsiiniprofessoriks. 1705. aastal oli ta Lundi Ülikooli rektor.

1706. aastal kutsus Rootsi kuningas Karl XII ta armeesse, kus Below osales Ukraina-kampaanias. 1709. aastal langes Below Poltaava lahingus vangi. Ta viidi Moskvasse, kus hakkas taas arstipraksist pidama. Tema oskusi hinnati Vene õukonnas nii kõrgelt, et ka pärast sõja lõppu keeldus tsaar Peeter I andmast talle luba naasta Rootsi.

Jakob Friedrich Below oli Rootsi kuningate ihuarsti Bernhard Belowi poeg ning kahel korral (1634 ja 1641) Tartu Ülikooli rektori ametis olnud, hilisema Vene tsaaride ihuarsti Johann Belowi vennapoeg.
Samuil Salzmann

**Samuil Salzmann** (eesnime rööpkuju: **Schmuel**; 2. september 1906 Jaunjelgava, Kuramaa kubermang – USA, surmaaeg teadmata) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Samuil Salzmann oli juut ja kaupmehe poeg.

Lõpetas 1924 Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi, 1934 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1957, TÜ), väitekiri "Пневмокониоз у рабочих сланцевой промышленности". 

Oli 1934–1937 TÜ 1. sisehaiguste kliiniku arst, 1937–1940 Paide ja Rakvere ühishaigekassade arst ja Rakke jaoskonnaarst, 1940–1941 Rakvere polikliiniku terapeut, 1941–1942 Fergana arst, 1942–1945 Nõukogude armees Eesti Laskurkorpuse sanitaarroodu komandör, 1945–1947 Tallinnas sõjaväearst. 1947–1961 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kutsepatoloogilise osakonna noorem- ja vanemteadur, 1955–1976 Tervishoiuministeeriumi pearadioloog-röntgenoloog. 1976–1991 Tallinna Pelgulinna Haigla röntgenoloog, 1991 emigreerus USA-sse.

## Teadustöö
Töid rindkereorganite haiguste kohta. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline arst

## Viited

## Teoseid
* Силикоз и силико-туберкулез у рабочих сланцевой промышленности. // Вопр. гигиены труда в сланцевой промышленности Эстонской ССР. I. Тлн, 1953
* Ioniseeriva kiirguse ohtlikkusest. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1959) 4
* Silikoos fosforiiditöölistel (kaasautorid I. Maripuu, N. Schamardin). // Teaduste Akadeemia Toim. Biol (1962) 3
* Kiirguskoormus haigete röntgenoloogilisel uurimisel. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1964) 4
* Eesti NSV röntgeno-radioloogiateenistus ja selle arenemise perspektiivid (kaasautorid M. Rang, H. Ehvärt). Nõukogude Eesti Tervishoid (1967) 3.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, I, 216
* II, 357
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 37
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1966) 6, 465
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 319–320.
*
Henn Salum

**Henn Salum** (22. juuli 1932 Võhma vald, Järvamaa – 25. jaanuar 2006 Rakke vald, Lääne-Virumaa) oli eesti arvutiteadlane.

## Elulugu
Henn Salum oli metsniku poeg.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1955 Leningradi Bontš-Brujevitši-nimelise Sideinstituudi, 1966 Ukraina Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi (Kiievis) aspirantuuri. Tehnikakandidaat (1967, samas), väitekiri "Вопросы временного моделирования цифровых блок-схем". Täiendas end 1967–1968 (6 kuud) Londoni Ülikooli arvutiteaduste instituudis. Töötas 1955–1957 Raadiokeskuses, 1957–1960 Eesti NSV TA Energeetika Instituudis, oli 1960–1963 ja 1966–1992 Küberneetika Instituudi teadur ja vanemteadur. 

Alates 1960. aastatest oli kirjastuse Springer retsensent. 1992. aastast elas Rakke vallas ja jätkas Springerile töötamist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: arvutitehnika teoreetilised probleemid, numbriliste skeemide süntees, süsteemide teooria.

## Teoseid
*Elektron-arvutusmasinad (kaasautorid Ü. Kaasik, M. Sinisoo). Tallinn, 1960
*Оценка структурной сложности систем. // Кибернетика (1988) 4
*Оценка максимальной структурной сложности систем (kaasautor V. Olman). // Кибернетика и системный анализ (1991) 4
*Meenutusi Küberneetika Instituudi algajaloost. // Küberneetika Instituut muutuvas ajas. Tallinn, 2000

## Viited

## Kirjandus
*Küberneetika Instituut muutuvas ajas. Tallinn 2000. Lk 49
*Küberneetika Instituut muutuvas ajas. Tallinn 2000. Lk 3, 29–35, 56
*
Inna Salum

**Inna Salum** (aastani 1937 **Inna Tomberg**, 1937–1942 **Inna Toome**, 15. detsember 1921 Võhmuta vald, Järvamaa – 26. detsember 1997 Nacka vald, Rootsi) oli eesti arstiteadlane ja psühhiaater.

## Elulugu
Inna Salum oli koolijuhataja tütar.

Lõpetas 1940 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Eragümnaasiumi, õppis 1940–1944 TÜ arstiteaduskonnas. Põgenes 1944 Rootsi, õppis 1945–1950 Stockholmis Karolinska Instituudis, lõpetas 1950 litsentsiaadikraadiga, meditsiinidoktor (1972, samas), väitekiri "Delirium tremens and certain other acute sequels of alcohol abuse. A comparative clinical, social and prognostic study". Oli 1949 Karlskoga jaoskonnaarst, 1963–1973 Stockholmi Maria alkoholipolikliiniku ülempsühhiaatri assistent, aastast 1972 Karolinska Instituudi dotsent, 1973–1980 St Görani haiglas ülikooli psühhiaatriakliiniku ülemarsti abi, aastast 1980 ülemarst.

## Teadustöö
Ta on uurinud alkoholismi ja selle psühhiaatrilisi tüsistusi. Tõlkinud erialast kirjandust rootsi keelest eesti keelde. Oli Rootsi Psühhiaatria Seltsi liige.

## Teoseid
* Serum diphosphopyrine nucleotide linked enzymes in delirium tremens (kaasautor). // Science 128 (1958) 3319
* Treatment of delirium tremens (kaasautor E. Giacobini). // Acta Psychiat. Scand. 37 (1961) 2
* Clinical biochemical studies in delirium tremens and other acute psychiatric sequels of alcohol abuse. I Serum iron. (kaasautor). // Quarterly J. Studies Alcohol 23 (1962)
* Indications for chlormethiazole in treatment of alcoholic patients. // Acta Psychiatr. Scand. Suppl 192 (1966)
* Alcoholism and criminality (kaasautor R. Lindelius). // Acta Psychiatr. Scand. 49 (1973) 3
* Schizoaffective psychoses. A long term follow-up. (kaasautor). // Acta Psychiatr. Scand. 67 (1983) 6
* Hemodialysis in the treatment of chronic schizophrenic patients: a double-blind crossover study (kaasautor). // Artefial Organs 7 (1983) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 379
* EE 14, 455
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 113.
*
Andres Salumets

**Andres Salumets** (sündinud 19. mail 1971 Jõhvis) on eesti bioloog ja biokeemik.

## Elulugu
Lõpetas 1993 TÜ bioloogia osakonna, 1995 TÜ-s magistrantuuri ja 2003 Helsingi Ülikoolis doktorantuuri, *[[M.Sc.]]* (biokeemia, 1995, TÜ), väitekiri "Functional properties of cellubiose dehydrogenase from wood-degrading fungus Phanerochaete chrysosporium" (Tartu, 1995), *[[Ph.D.]]* (füsioloogia, 2003, Helsingi Ülikool), väitekiri "Effects of embryological parameters on the success of fresh and frozen embryo transfers". Oli 1999–2003 Soome Pereföderatsiooni Viljatuskliiniku (Helsingis) bioloog, 2004–2007 Eesti Biokeskuse geenitehnoloogia töögrupi teadur, 2004–2006 ka TÜ naistekliiniku teadur, alates 2007 vanemteadur, 2008–2010 ka dotsent. Aastail 2003–2010 oli ta AS Nova Vita Kliinik juhatuse esimees, aastail 2007–2010 lisaks TÜMRI erakorraline vanemteadur. Aastast 2010 on ta samuti TÜ naistekliiniku professor ning TÜ arstiteaduskonna üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi professor. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: inimese reproduktsioon ja viljatus, inimese geneetika ja sünnieelne geneetiline diagnostika. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Studies of cellulose binding by cellobiose dehydrogenase and a comparison with cellobiohydrolase 1 (kaasautor). // Biochem. J. 324 (1997)
* Y-kromosoomi mikrodeletsioonid mehepoolse viljatuse põhjusena (kaasautor M. Punab). // Eesti Arst (1999) 6
* Early cleavage predicts the viability of human embryos transfer procedures (kaasautor). // Human Reprod. 18 (2003) 4
* Loote reesusstaatuse mitteinvasiivne diagnostika – prenataalse diagnostika uus võimalus Eestis (kaasautor). // Eesti Arst (2005) 12
* Controlled ovarian hyperstimulation changes the prevalence of serum autoantibodies in vitro fertilization patients (kaasautor). // American J. Reprod. Immunol. 56 (2006).

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Mati Salundi

**Mati Salundi** (sündinud 14. mail 1950 Otepääl) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Mati Salundi on põllutöölise poeg.

Lõpetas 1968 Otepää Keskkooli, 1973 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna, 1986 TÜ aspirantuuri, pedagoogikakandidaat (1989, TÜ), väitekiri "Дидактические функции и задачи вузовской лекции". Oli 1973–1976 Tartu 5. Keskkooli direktori asetäitja, 1976–1990 TÜ õppeosakonna juhataja, 1990–1991 pedagoogika kateedri juhataja, dotsent, 1991–1994 pedagoogika keskuse juhataja, dotsent, 1995–1999 täienduskeskuse juhataja, 1999–2004 Valgamaa Kutseõppekeskuse direktor, 2004– Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse programmijuht.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: hariduspoliitika, -sotsioloogia, kooli ja ühiskonna suhted, haridusuuendus, täiskasvanu ja täienduskoolitus. Teinud koostööd Taani Gümnaasiumiõpetajate Liiduga noorsooprobleemide ja Hamburgi Ülikooliga hariduspoliitika uurimisel. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (1990), Euroopa Õpetajate Hariduse Assotsiatsiooni liige (1994). Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Loeng – klassikaline õpetamise meetod kõrgkoolis. Tartu, 1986
* Akadeemilise loengu efektiivsuse tingimused. Tartu, 1986
* Traditsioon ja innovatsioon pedagoogilises hariduses. // Traditsioon ja innovatsioon hariduses. Tartu, 1992
* Hariduse kättesaadavuse sotsiaalne ja regionaalne aspekt (koost). Tartu, 1997.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 160.
*
Olev Salum

**Olev Salum** (sündinud 23. jaanuaril 1960 Võrus) on eesti arstiteadlane ja stomatoloog.

## Elulugu
Olev Salum on teenistujate poeg.

Lõpetas 1978 Põlva Keskkooli, 1983 Tartu Riikliku Ülikooli stomatoloogia osakonna, meditsiinidoktor (1996, Läti Meditsiiniakadeemia), väitekiri "Oral epithelium adaption to removable dentures. A clinical and SEM investigation". Oli 1984–1998 TRÜ stomatoloogia kliiniku assistent, 1998. aastast dotsent, 2004. aastast ka Tartu Ülikooli Kliinikumi stomatoloogia kliiniku hambaproteesikeskuse juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: hambaproteesidega seotud stomatoloogilised haigused, hambaproteesimise ravinõudlus ja ökonoomika. Umbes 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk
* 2026 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* Surface ultrastructure of oral mucosa: evaluation of replica technique and various methods of preparation (kaasautorid A. Kullaa-Mikkonen, A. Pelttari). // Univ. of Kuopio: Medicine: Statistics and Rev. (1990) 3
* Сравнение пластиночных и винтовых имплантатов после 10- и 6-летнего использования. Ретроспективное исследование (kaasautor). // Новое в стоматологии 3. M, 1998
* Hambaproteesimise ravivajadus ja -nõudlus Eestis (kaasautorid S. Russak, A. Korrovits). // Eesti Arst (2003) 11
* Correlation of peri-implant health and myeloperoxidase levels: a cross-sectional clinical study (kaasautor). // Clin. Oral Implants Res. 15 (2004) 5
* Correlation between clinical parameters and interleukin-6 and interleukin-10 levels in saliva from totally edentulous patients with peri-implant disease (kaasautor). // International J. Oral Maxillofac. Impants 21 (2006) 4
* Characterization of the antioxidant profile of human saliva in peri-implant health and disease (kaasautor). // Clin. Oral Implants Res. 18 (2007) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 160
*  

## Välislingid
*
Liina Salur

**Liina Salur** (1987. aastani **Liina Laan**; sündinud 17. detsembril 1961 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja immunoloog.

## Elulugu
Liina Salur on Ingrid ja Ilmar Laane tütar.

Lõpetas 1980. Tallinna 21. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, *[[M.Sc.]]* (biomeditsiin, 2006, TÜ), väitekiri "Esimest tüüpi diabeediga assotsieeruvate enteroviiruste vastaste antikehade esinemine rasedatel ja ühes vastsündinute kohordis: immunogeneetiline uuring". 

Oli 1988–1989 Tartu Ülikoolis intern, 1989–1992 Kehra ambulatooriumi jaoskonnaarst, 1995–1999 Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori arst, 1995–2006 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi immunoloogia õppetooli laborant ja 1999–2004 doktorant, 2006. aastast teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: viirushaigused, organispetsiifilised autoimmuunsed koekahjustused. Eesti Immunoloogide ja Allergoloogide Seltsi asutajaliige (2001). 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Seroprevalence of tick-borne Lyme borrelosis in a defined population in Estonia (kaasautor). // Scand. J. Inf. Dis. 31 (1999) 4
* The high frequency of coeliac disease among children with neurological disorders (kaasautor). // European J. Neurol. 7 (2000) 6
* Comparison of the prevalence of glutamic acid decarboxylase (GAD65) and gliadin antibodies (AGA) in a randomly selected adult Estonian population (kaasautor). // Horm. Metab. Res. 33 (2001), 9
* Suhkurtõvega seotud HLA alleelide ja pankrease saarekeste vastaste autoantikehade esinemine Saaremaa diabeedihaigetel (kaasautor). // Eesti Arst (2002) 9
* Laste ja täiskasvanute 1. tüüpi diabeet Eestis: HLA-DQB1 alleelid ja haigusseoselised autoantikehad (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 7.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 190, 198, 200
*  

## Välislingid
*
Edgar Salumaa

**Edgar Salumaa** (1936. aastani **Edgar Schulbach**; 26. detsember 1921 Kudina vald, Tartumaa – 11. august 2006 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Edgar Salumaa oli juristi poeg.

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 5. Keskkooli aj 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, õiguskandidaat (1963, TRÜ), väitekiri "Kohtulikud vaidlused alaealistele lastele alimentide nõudmise asjus". 

Võttis Eesti Laskurkorpuses osa II maailmasõjast. Salumaa oli õigusteaduskonna esimene ELKNÜ algorganisatsiooni sekretär. Oli 1951–1963 TRÜ tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1963–1992 dotsent, ühtlasi 1968–1972 õigusteaduskonna dekaan, 1999– eraõiguse instituudi dotsent. Õpetas tsiviilprotsessi, perekonnaõiguse kursusi; koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: perekonnaõigus, laste õiguskaitse; tsiviilkohtumenetlus. 35 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1996 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Tsiviilasjade eelettevalmistamise seadusandlikust reguleerimisest Eesti NSV tsiviilprotsessi koodeksi projektis. // TÜ Toim 84 (1960)
* Tsiviilasja algatamise ja läbivaatamise probleeme. // TÜ Toim 183 (1966)
* Abielu sõlmimine ning abikaasade õigused ja kohustused. // Nõukogude Õigus (1968) 6
* Eesti NSV abielu- ja perekonnakoodeks. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor J. Ananjeva). Tallinn, 1974
* Isaduse tuvastamise asjade läbivaatamise protsessuaalsed erisused. // Nõukogude Õigus (1979) 5
* Abimaterjal perekonnaõpetuse õpetamiseks 10. klassis (kaasautor). Tallinn, 1986.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 444–445
* II, 160
* EE 14, 455
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 313, 315, 316, 335, 339, 346
* Faculty of Law (1994) 64
* (2001) 190–191.
*
Leo Saluste

**Leo Saluste** (29. mai 1930 Tudulinna vald Virumaa – 11. september 2020) oli Eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Leo Saluste oli talupidaja poeg. Ta lõpetas 1949. aastal Jäneda Põllumajandustehnikumi ja 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna. 

Põllumajanduskandidaat (1972, EPA), väitekiri "О хранении и использовании травяной муки для кормления молочных коров в условиях Эстонской ССР", põllumajandusdoktor (1991, Läti Teaduste Akadeemia Põllumajandusakadeemia, Jelgava), väitekiri "Технология промышленного производства и использования высокопитательных кормосмесей, баланссирующих кормовые рационы сельскохозяйственных животных".

Oli 1949–1954 mitmes majandis agronoom ja peaagronoom, 1954–1958 põllumajanduskoolides õpetaja ja asedirektor, 1958–1961 Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama vanemagronoom, 1961–1966 Vabariikliku Kolhooside ja Sovhooside Juhtiva Kaadri Ettevalmistamise Aastase Kooli õppeala asedirektor, 1967–1990 Vinni Näidissovhoostehnikumi teadusdirektor ja ühtlasi 1966–1967 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi nooremteadur, 1967–1977 mittekoosseisuline teadur; 1977–1992 söötade tootmise tehnoloogia osakonna (sektori) juhataja, 1990–1997 Teadus- ja Tootmiskoondise VIREKO direktor, 1997–2005 EPMÜ vanemteadur ja  juhataja, ühtlasi aastast 2006 MTÜ "Virumaa Biogaas" juhatuse esimees. 

Vinni Näidissovhoostehnikumi jõusöödatehase rajamise algataja. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: rohujahu säilitamine, suure söödaväärtusega söödasegude tootmise tehnoloogia ja nende kasutamine põllumajandusloomade tasakaalustatud söödaratsioonides. Aastast 1992 kogunud ja töödelnud põllumajandusalast teadusinfot, tegelenud bioenergia kasutamise ning teadusinfo vahetamise probleemidega. Koondanud virtuaalsesse raamatukogusse ligi 5000 innovaatilist infoallikat 10 teemal, sh 500 allikat teemal "Agraarsektori bioenergia kasutamine". 

## Teoseid
Üle 70 teaduspublikatsiooni, 1 kasulik mudel.
*Rohujahu tootmistehnoloogia alused. Tallinn 1965
*Rohukuiviste tootmine, säilitamine ja kasutamine. Tallinn 1976
*Высокопродуктивное молочное скотоводство (kaasautor). Мoskva 1982
*Eesti põllumajanduse integreeritud teabesüsteemist. // EPMÜ teadustööde kogumik 196 (1998)
*Ühistegevuse laiendamisest elutegevuse võtmealadele. // Ühistegevusest Eesti Vabariigis. Tallinn 2001

## Liikmesus
*1996 Gesellschaft für Informatik in der Land-, Forst- und Ernährungswirtscahft (GIL)
*2005 Deutsche Gesellschaft für Informationswissenschaft und Informatsionspraxis
*2006 Regionet-Europe EWIV/EEIG liige
*Eesti Rooma Klubi liige

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992, 21, 108, 126
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 456

## Välislingid
*
Liidia Saluste

**Liidia Saluste** (1977.aastani **Veremjova**; sündinud 23. juulil 1950 Kirovi oblastis Venemaal) on Eesti arstiteadlane.

## Elulugu

Ta lõpetas 1969 Märjamaa Keskkooli, 1977 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1982 TRÜ aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1988, Minski Meditsiiniinstituut), väitekiri "Комплексное наблюдение за питанием беременных в женской консультации". 

Oli 1982–1984 Tartu Riikliku Ülikooli sünnitusabi ja günekoloogia kateedri vanemlaborant, 1984–1992 nakkushaiguste, dermatoloogia ja veneroloogia kateedri vanemlaborant, 1993 nakkushaiguste kliiniku laborant, 1993–1994 naistekliiniku vanemteadur, aastast 1994 Tartu Ülikooli füüsilise antropoloogia keskuse vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rasedate, laste ja noorukite toitumine ja kehaehitus. Looduseuurijate Seltsi liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni, õppevahendeid.

### Teoseid
* Rasedate toitumise ja vereseerumi hulga üldine iseloomustus. // TÜ Toim 634 (1983)
* Kehaehitus ja toitumine Tartu keskkoolide tütarlastel (kaasautor). // Eesti antropomeetriaregistri aastaraamat. Tallinn, (1999)
* 17-aastaste noorukite keharasvasisalduse ja kehaehitusstruktuuri seostest (kaasautor). // Eesti antropomeetriaregistri aastaraamat. Tartu, (2000)
* Eesti 18-aastaste noormeeste antropomeetriline iseloomustus (kaasautorid M. Lintsi, H. Kaarma). // Eesti Arst (2000) 10
* 15–16-aastaste Tartu tütarlaste antropomeetriliste andmete analüüs (kaasautor). // Eesti antropomeetriaregistri aastaraamat. Tartu, (2001)
* Systemic changes in body structure of 17-18-year oldschoolboys (kaasautor). // Homo-J. Comparative Human Biol. 53 (2002) 2
* Characteristics body compositionin renal replacement therapy (kaasautor). // Papers on Antropol. XV. Tartu (2006) .

## Isiklikku
Liidia Saluste on antropoloog-günekoloog ja õpetaja tütar.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 160.
*
Madis Saluveer

**Madis Saluveer** (sündinud 2. juulil 1952 Põlvas) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu

Ta on lõpetanud 1971. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogia erialal, oli 1984–1988 NSVL Teaduste Akadeemia  Instituudi (kaugõppe) aspirant, filoloogiakandidaat (1989, samas), väitekiri "Семантический и прагматический анализ вводных элементов высказывания типов "естественно, очевидно, к счастью". 

Olnud 1976–1984 Tartu Riikliku Ülikooli tehisintellekti labori nooremteadur, 1984–1990 võõrkeelte kateedri õpetaja, 1990–1991 dotsent ja 1991 ühtlasi eesti keele labori vanemteadur; 1992–1993 keelekeskuse inglise keele sektsiooni dotsent, ühtlasi 1992 ja 1994 Stockholmi Ülikooli  instituudi külalisuurija, 1994–1998 Folkuniversitetet Tartu juhataja, 1998–2000 Tartu linnavalitsuse kantselei juhataja, 2000–2001 Peipsi Koostöö Keskuse projektijuht, 2001–2006 Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakonna arendustalituse peaspetsialist, 2006– Teaduskompetentsi Nõukogu büroo juhataja. Õpetanud praktilise inglise keele kursust.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomuliku keele semantika ja pragmaatika, dialoogi modelleerimine arvutil, loomuliku keele töötlus. 40 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Madis Saluveer on teenistujate poeg.

## Teoseid
* Семантические и прагматические свойства некоторых групп качественных наречий // TRÜ Toimetised 619 (1982)
* Frames and linguistic descriptions (kaasautor H. Õim). // Quaderni di Semantica 5 (1985) 2
* Rules and reasoning in text comprehension (kaasautor H. Õim). // Neue Ansaetze in maschineller Sprachuebersetzung. Tuebingen, 1986
* Проблема тн "sentence adverbs" в советской англистике. // TRÜ Toimetised 750 (1987)
* М. Бахтин и проблемы моделирования естественного языка на ЭВМ. Töid tehisintellekti alalt. // TRÜ Toimetised 751 (1987)
* Семантические и прагматические свойства вводных элементов. // TÜ Toimetised 840 (1989)
* О разных подходах к анализу вводных элементов в английском языке // TÜ Toimetised 877 (1990)
* Structure and usage of the Tartu University corpus of written Estonian (kaasautor). // Int J. of Corpus Linguistics 3 (1998) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 160–161.
*
Jaan Saluvere

**Jaan Saluvere** (sündinud 1. novembril 1953 Šira külas Krasnojarski krais) on eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Jaan Saluvere on metsandustöötaja poeg.

Lõpetas 1972 Türi Keskkooli, 1978 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1987, TRÜ), väitekiri "Динамика кардиоспецифической креатинкиназы, циклических нуклеотидов и свободных и связанных катехоламинов в артериальной крови и крови венечого синуса во время операции прямой реваскуляризации миокада". 

Oli 1978–1979 intern, 1979–1983 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) vanemlaborant, nooremteadur, 1984–1987 vanemteadur, 1988–1992 ÜMPI Eesti Südamekeskuse vanemteadur Tallinnas, 1992. aastast AS Keemia juhatuse esimees.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kardiokirurgia, anesteesia ja selle hormonaalne regulatsioon. Neil teemadel autorina või kaasautorina avaldanud 15 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Vereplasma kateholamiinide sisaldus fentaüül-O2-anesteesia korral (kaasautor R. Teesalu). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 3
* AKTH-, aldosterooni-, kortisooli-, kilpnäärme hormoonide ja reniinisisalduse dünaamika fentanüülanesteesia ajal (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 4.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 160.
*
Tiit Saluvere

**Tiit Saluvere** (sündinud 17. novembril 1939 Võrus) on eesti füüsik.

## Elulugu
Tiit Saluvere on metsaülema poeg.

Lõpetas 1958 Türi 1. Keskkooli, 1963 TRÜ füüsika osakonna, 1971 Küberneetika Instituudi aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1971), väitekiri "Спин-решеточная релаксация ядер азота в жидкостях". 

Oli 1965–1978 Küberneetika Instituudi füüsika sektori insener, nooremteadur ja vanemteadur, 1978–1980 Küberneetika Instituudi teadusdirektor, 1980– Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadusdirektor, asedirektor; 1970–1971 ka Poola Teaduste Akadeemia Orgaanilise Keemia Instituudi ja 1976–1977 Lääne-Saksamaal Max Plancki Meditsiiniuuringute Instituudi molekulaarfüüsika osakonna külalisteadur.

## Teadustöö
Tiit Saluvere peamised uurimisvaldkonnad on olnud atmosfäärifüüsika ning heterotuumade relaksatsiooniprotsesside uurimine vedelikes tuumamagnetresonantsspektroskoopia abil. Ta kuulub Endel Lippmaa keemilise füüsika koolkonda. Saluvere on Ülemaailmse Teadlaste Föderatsiooni liige (aastast 1993). Ta on avaldanud 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*"О горизонтальных составляющих атмосферного электрического поля вблизи ровной подстилающей площади" (kaasautor Hannes Tammet) // Изв. АН СССР. Геофиз. 654 (1963) 4
*"Spin-lattice relaxation of N-15 nuclei" (kaasautor Endel Lippmaa) // Chem. Phys. Lett. 545 (1970) 7
*"Chemical polarization of C-13 and n-15 nuclei in thermal decomposition reactions" (kaasautorid Endel Lippmaa, Tõnis Pehk) // Ind. Chimique Belge 1070 (1971) 36
*"Nitrogen-14 nuclear magnetic resonance in monosubstituted pyridines" (kaasautor) // Mol. Phys. 1071 (1972) 23
*"Спин-решеточная релаксация ядер Sn-119 и C-13 в олово-органических соединениях" (kaasautor) // Докл. АН СССР 220 (1975) 112

## Tunnustus
1972 Nõukogude Eesti preemia

## Viited

## Välislingid
*
*