open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bergi suurhertsogkond

**Bergi suurhertsogkond** (saksa *Großherzogtum Berg*) rajati Napoleon Bonaparte'i poolt pärast tema võitu 1805. aasta Austerlitzi lahingus territooriumidel Prantsuse keisririigi Reini jõe ja Saksa Vestfaali kuningriigi vahel.

## Ajalugu
 
Prantsuse anneksioon Jülichi hertsogkonnas (prantsuse *Juliers*) Prantsuse revolutsioonisõdade ajal aastal 1794 eraldas taas Jülichi ja Bergi hertsogkonnad, mida aastast 1614 valitsesid personaalunioonis Wittelsbachidest Pfalz-Neuburgi hertsogid. Aastal 1803 eraldas Pfalz-Neuburgi pärija, Baieri kuurvürst Maximilian Joseph järelejäänud Bergi hertsogkonna oma muudest Baieri territooriumidest ja andis selle oma nõole Wilhelmile hallata, nii läks see Wittelsbachide noorema haru võimu alla.

Aastal 1806 Saksa-Rooma riigi lõpetamisega tekkinud Saksamaa ümberkorraldamise käigus loovutas Maximilian I Joseph, nüüd Baieri kuningas, Bergi Ansbachi vürstkonna eest Napoleonile. 15. märtsil 1806 andis Prantsuse keiser Bergi valitseda oma õemehele Joachim Murat'le, sealhulgas endise Preisi Kleve hertsogkonna territooriumid Reini jõest idas. Murat' vapp kombineeris Bergi punase lõvi Kleve vapiga. Ankur ja nuiad lisandusid Murat' seisundi tõttu keisririigi suuradmirali ja marssalina. Napoleoni õe abikaasana omas ta ka õigust kasutada keiserlikku kotkast. 12. juulil 1806 ühines Murat Reini Liiduga ja omandas suurhertsogi tiitli. Tema valdused suurenesid edasi Marki krahvkonna, vürstliku Münsteri piiskopkonna, Dortmundi riigilinna ja arvukate väikeste territooriumide annekteerimisega Alam-Reini-Vestfaali ringkonnas.

Pärast Murat' ülendamist Napoli kuningaks aastal 1808 valitses Napoleon Bergi alguses otse personaalunioonis. Järgmisel aastal nimetas ta oma venna Louis Bonaparte'i vanema poja, Hollandi kuninga Napoleon Louis Bonaparte'i (1804–1831) Bergi suurhertsogiks; Prantsuse bürokraadid Pierre Louis Roedereri juhtimisel valitsesid territooriumi tema nimel. Üheksa päeva juulis 1810 valitses suurhertsog Napoleon Louis personaalunioonis ka Hollandi kuningriiki. 

Majanduslangus Napoleoni nurjunud kontinentaalblokaadi tõttu viis mässudele ja ülestõusudele. Suurhertsogkonna lühike elu jõudis lõpule, kui Prantsuse väed 1813. aasta Leipzigi lahingus tagasi löödi. Territooriumi haldas siis Preisimaa, kes liidendas endise suurhertsogkonna ametlikult vastavalt 1815. aasta Viini kongressi lõppaktile. Bergist sai Jülich-Kleve-Bergi provintsi osa, idapoolsed Münsteri ja Marki territooriumid ühendati Vestfaali provintsi.

## Vapp



Fail:Blason Joachim Murat Grand-Duc de Clèves et de Berg (Orn ext).svg|Bergi suurhertsogkonna vapp (1806–1809)
Fail:Coat of arms of Napoleon Bonaparte Louis Grand Duke of Cleves and Berg.svg|Bergi suurhertsogkonna vapp (1809–1813)
Suur atraktsioon

**"Suur atraktsioon"** on 1974. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Lihtne tüdruk Daša unistab tsirkuseartistiks saamisest. Pärast mitmete takistuste ületamist õnnestub tal lõpuks oma unistus teoks teha.

## Osatäitjad
*Natalja Varlei – Daša Kalašnikova
*Gunārs Cilinskis – Maksim Zarubin, õhuakrobaat
*Maia Menglet – Marina Loginova, ajakirjanik
*Georgi Vitsin – Galkin, telerežissöör
*Sergei Martinson – Daša vanaisa Matvei
*Jevgeni Morgunov – Bubentsov, tsirkuse administraator
*Saveli Kramarov – Senja, Bubentsovi abiline
*Tatjana Peltser – Olhovikova, pedagoog
*Vladimir Grammatikov – Goša
*M. Georgiev – tsirkusepoiss Tito
*Anatoli Korolkevitš – kloun
*Amajak Akopjan – mustkunstnik
*Boriss Amarantov – miim
*Nikolai Gorlov – tsirkuseartist
Pseudoxyrhopus

***Pseudoxyrhopus*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudoxyrhopus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Pseudoxyrhopus ambreensis]]* Mocquard, 1895
* *[[Pseudoxyrhopus analabe]]* Nussbaum, Andreone & Raxworthy, 1998
* *[[Pseudoxyrhopus ankafinaensis]]* Raxworthy & Nussbaum, 1994
* *[[Pseudoxyrhopus heterurus]]* (Jan, 1863)
* *[[Pseudoxyrhopus imerinae]]* (Günther, 1890)
* *[[Pseudoxyrhopus kely]]* Raxworthy & Nussbaum, 1994
* *[[Pseudoxyrhopus microps]]* Günther, 1881
* *[[Pseudoxyrhopus oblectator]]* Cadle, 1999
* *[[Pseudoxyrhopus quinquelineatus]]* (Günther, 1881)
* *[[Pseudoxyrhopus sokosoko]]* Raxworthy & Nussbaum, 1994
* *[[Pseudoxyrhopus tritaeniatus]]* Mocquard, 1894. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoxyrhopus]] seisuga 30.08.2014.*
Nurmiži

**Nurmiži** on küla (*mazciems*) Lätis Sigulda piirkonna Sigulda vallas. Küla asub valla kirdeosas merepinnast 100 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Siguldast 9 ja Riiast 59 kilomeetri kaugusele. 

Asulas oli Nurmiži mõisa (*Nurmis*) süda. Nurmiži mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kasvuhoone ja talli varemed, on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. 1927. aastal oli seal Nurmiži valla halduskeskus, aastail 1945–1951 aga Nurmiži külanõukogu halduskeskus. 

Külas asub Nurmiži bussipeatus.

Nurmiži jääb Gauja rahvusparki. Külla jääb looduskaitsealune Nurmiži park. Osaliselt jääb sinna ka Svīķupīte ja Kautraksi kraav, Looduskaitse all on Angotiņase tamm, Ceplīši hiidtamm, Euroopa lehis, pärn ja saar.

## Elanikkond


* 58 (1970)
* 140 (1979)
* 102 (1989)
* 103 (2000)

* 93 (2006)
* 114 (2017)
* 106 (2020)
* 87 (2025)



Pilt:Nurmižu_muiža_2004-11-06.jpg|Nurmiži mõisakompleks

## Viited
Madagascarophis

***Madagascarophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Madagascarophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Madagascarophis colubrinus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Madagascarophis fuchsi]]* Glaw, Kucharzewski, Köhler, Vences & Nagy, 2013
* *[[Madagascarophis lolo]]* Ruane, 2016
* *[[Madagascarophis meridionalis]]* Domergue, 1987
* *[[Madagascarophis ocellatus]]* Domergue, 1987. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBios
* Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Madagascarophis]] seisuga 30.08.2014.*
Thamnosophis

***Thamnosophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Thamnosophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Thamnosophis epistibes]]* (Cadle, 1996)
* *[[Thamnosophis infrasignatus]]* (Günther, 1882)
* *[[Thamnosophis lateralis]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Thamnosophis martae]]* (Glaw, Franzen & Vences, 2005)
* *[[Thamnosophis mavotenda]]* Glaw, Nagy, Köhler, Franzen & Vences, 2009
* *[[Thamnosophis stumpffi]]* (Boettger, 1881). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Thamnosophis]] seisuga 30.08.2014.*
Lodesmuiža

**Lodesmuiža** (vanasti ka **Lode**, **Lodes muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas. 

Lodesmuiža asub merepinnast 195 m kõrgusel Brenkūžise ja Rija järve vahel Koiva jõe kaldal. Lodesmuiža jääb valla keskusest Taurenest 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 15 ja Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Külas on Lodes muiža bussipeatus.

Asulas oli Lode mõisa (*Lohdenhof*) süda. Tänapäeval toimuvad asulas Läti Ülikooli geograafiateaduskonna välipraktikumid. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.

2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.

## Viited
Rāmava

**Rāmava** on küla (*ciems*) Lätis Ķekava piirkonnas ja Ķekava vallas. 

Rāmava asub merepinnast 10 meetri kõrgusel maantee A7 ääres. Külas asuvad Kāpu iela, Jaunā kalna iela, Pagrieziens uz Rāmavu, Rāmava, Rāmavas muiža, Katlakalna kapi, Mākoņkalnsi, Veczariņu iela ja Vidēji bussipeatus.

Garlieb Merkeli elukoht on muinsusmälestisena riikliku kaitse all, nagu ka sealsed trepid.

Oozolkalna iela tammed ja kümme sangleppa on looduskaitse all.

Asulas oli Rāmava mõisa (Rammenhoff) süda, lisaks asub seal Depkini mõisa (*Depkinmuiža*) hoonetekompleks, mida tänapäeval ka Rāmava mõisaks kutsutakse. Asulat on esmamainitud XV sajandi lõpus, ent intensiivsemalt hakkas asula kasvama XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses, mil külla rajati uus elamupiirkond Mākoņkalns. 2008. aastal oli külas 550 elanikku ja 2022. aastal juba 1438 elanikku.

## Elanike arv


* 310 (1969)
* 338 (1970)
* 302 (1979)
* 364 (1986)
* 472 (2000)

* 550 (2008)
* 1126 (2011)
* 1380 (2021)
* 1648 (2026)



Rāmavas muižas kungu nams, 06.08.2014.jpg|Depkini mõisa hoone, tuntud ka Rāmava mõisana
Rudzu muižas saimniecības ēka - panoramio (1).jpg|Mõisa majandushoone
Olekte pie Rāmavas - panoramio.jpg|Küla läbiv Olekte jõgi


## Viited
Linlased

**"Linlased"** on 1975. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Vladimir Kunini jutustusel "Ma töötan taksojuhina".

## Süžee
Filmi peategelane on endine rindemees taksojuht Batja. Oma töös puutub ta kokku paljude erinevate inimestega.

## Osatäitjad
*Nikolai Kjutškov – Batja, taksojuht
*Marina Djuževa – Maša, Batja tütar
*Mihhail Vaskov – Jura, Maša peigmees
*Aleksei Mironov – Vassili Fofanov, kolonniülem
*Boriss Tširkov – vana meister Petrovitš
*Georgi Jumatov – trollijuht Ivan, Batja sõjakaaslane
*Aleksandr Haritonov – noor taksojuht
*Oleg Dal – polaaruurija
*Boriss Gussakov – Pjotr Bondarenko, endine taksojuht
*Valentin Nikulin – dotsent
*Vladimit Putškov – Zaitsev
*Larissa Udovitšenko – reisija
*Pavel Mahhotin – kindral
*Viktor Tšebotarjov – sõdur, kindrali poeg
*Juri Tšernov – MAZ-i juht
*Irina Azer – dissertant
*Valentina Ananjina – taksopargi töötaja
*Maria Barabanova – naine järjekorras
*Boriss Gitin – liiklusmiilits
*Ljudmila Hitjajeva – reisija
*Anatoli Romašin – reisija
*Valeri Nossik – kardioloog, reisija
*Tatjana Parkina – reisija
*Leonid Jarmolnik – noor helilooja
*Igor Skljar – noormees kitarriga
*Stepan Putšinjan – paljulapseline isa
*Juri Vorobjov – liiklusmiilits
Kalmiuske

**Kalmiuske** (kuni 2016. aasta maini Komsomolske, kohalikus kasutuses **Komsomolskoje**) on linn Ukrainas Donetski oblastis, Starobeševe rajooni haldusalas, 42,2&nbsp;km Donetskist kagus.

Kalmiuske asutati 1933. aastal, kandis 1949. aastani nime Karakubbud (Каракуббуд), kuni 2016. aastani nime Komsomolske, linna õigused sai 1956. aastal.

Kalmiuse jõe kallastel asuva Kalmiuske kõrgus merepinnast on 72 meetrit.

2011. aasta 1. jaanuaril elas linnas 11&nbsp;909 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### XXI sajand
Donbassi sõja alul, 2014. aastal, võtsid valitsusvastased relvajõud linna oma kontrolli alla.

28. augustil 2014 vabastati linn valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alt. Valitsusvastased relvajõud (DRV) taastasid kontrolli linna üle samal aastal.

## Viited
Juri Rjazanov

**Juri Rjazanov** (vene Юрий Сергеевич Рязанов; 21. märts 1987 – 20. oktoober 2009) oli vene sportvõimleja.

Juri Rjazanov hukkus liiklusõnnetuses, viis päeva pärast Londonis toimunud maailmameistrivõistlusi, kus ta võitis pronksmedali.
Bothrolycus

***Bothrolycus*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Bothrolycus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Bothrolycus ater]]* Günther, 1874. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Kamerunis, Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Kongo Vabariigis. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bothrolycus ater]] seisuga 30.08.2014.*
Jülich-Kleve-Bergi provints

**Jülich-Kleve-Bergi provints** (saksa *Provinz Jülich-Kleve-Berg*) oli Preisi kuningriigi provints aastatel 1815–22. Provints koosnes peamiselt endiste Jülich-Kleve-Bergi ühendatud hertsogkondade maadest. Selle pealinn oli Köln.

## Ajalugu

Pärast Napoleoni sõdu tagastas Viini kongress Kleve hertsogkonna Preisi kuningriigile, mis kombineeris selle koos teiste Prantsusmaalt tagasi saadud Reiniäärsete maadega (Preisi Geldern ja Moersi vürstkond) ning Viinis omandatud Reiniäärsete maadega (vana Jülichi hertsogkond ja Bergi krahvkond) üheskoos Kölni kuurvürstkonna osadega ning Vaba ja Hansalinna Kölniga ja veel mõnede väikeste territooriumidega.

30. aprillil 1815 korraldasid Preisi võimud kuningriigi osariigid ümber 10 provintsiks, millest Jülich-Kleve-Berg oli üks.

Provintsi valitsus paiknes Kölnis. Provints jagunes 22. aprillist 1816 Düsseldorfi, Kleve ja Kölni ringkondadeks (*Bezirk*). Provintsi president oli Solms-Laubachi krahv Friedrich.

22. juunil 1822 ühendati provints Alam-Reini suurhertsogkonna provintsiga, pealinnaga Koblenzis.

## Vaata ka

* Jülich-Kleve-Bergi ühendatud hertsogkonnad
Taira Masakado

**Taira Masakado** (umbes 903 – 940) oli Jaapani väejuht. Ta oli esimene samuraist väejuht, kellest ajaloolased midagi teavad.

Taira Masakado oli keiser Kammu lapselapselapselaps. Ta teenis nooruses Jaapani endises pealinnas Kyōtos tolle aja valitsejate Fujiwarade juures. Masakado sai surma Kojima lahingus aastal 940.
Hormonotus

***Hormonotus*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Hormonotus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Hormonotus modestus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854). 

## Levila

*[[Hormonotus modestus]]*e levila asub Guineas, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togos, Beninis, Nigeerias, Kamerunis, Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Ugandas  ja Angolas. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
Videviku saaga: Päikesevarjutus

**"Videviku saaga: Päikesevarjutus"** (inglise keeles "The Twilight Saga: Eclipse") on 2010. aastal valminud USA film. See põhineb Stephenie Meyeri romaanisarjas "Videvik" ilmunud romaanil "Päikesevarjutus".

Filmirežissöör on David Slade. Filmimuusika kirjutas Howard Shore.
Inyoka

***Inyoka*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonda kuuluv maoliste perekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Inyoka* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Inyoka swazicus]]* (Schaefer, 1970)

## Levila

*[[Inyoka swazicus]]*e levila asub Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis ja Svaasimaal. 
 
## Viited

## Välislingid
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
Videviku saaga: Koidukuma, osa I

**"Videviku saaga: Koidukuma, osa I"** (inglise "The Twilight Saga: Breaking Dawn - Part 1") on 2011. aastal valminud USA film. See põhineb Stephenie Meyeri romaanisarjas "Videvik" ilmunud romaanil "Koidukuma".

Filmirežissöör on Bill Condon. Filmimuusika kirjutas Carter Burwell.
Lamprophis

***Lamprophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Lamprophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Lamprophis abyssinicus]]* Mocquard, 1906
* *[[Lamprophis aurora]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Lamprophis erlangeri]]* (Sternfeld, 1908)
* *[[Lamprophis fiskii]]* Boulenger, 1887
* *[[Lamprophis fuscus]]* Boulenger, 1893
* *[[Lamprophis geometricus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Lamprophis guttatus]]* (Smith, 1843). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lamprophis]] seisuga 30.08.2014.*
Vannozza Cattanei

**Giovanna dei Cattanei**, hüüdnimega **Vannozza** (13. juuli (?) 1442 Mantova – 26. november 1518 Rooma), oli Itaalia aadlinaine, keda tuntakse ühena kardinal Rodrigo de Llançol-Borja y Borja, hiljem paavstiks valituna Aleksander VI, paljudest armukestest.

1470. aastal alanud ja umbes viisteist aastat kestnud suhtest tulevase paavstiga sündis neli last: Cesare, Giovanni, Lucrezia ja Goffredo.

Vanozzal oli neli abikaasat: Domenico d'Arignano, Antonio da Brescia, Giorgio della Croce (kellega tal oli poeg Ottaviano) ja Carlo Canale.

## Viited
Novosvitlivka

**Novosvitlivka** on alev Ukrainas Luhanski oblastis Krasnodoni rajoonis. Asula on alates 2014. aastast ühenduse LRV kontrolli all.

Siverskõi Donetsi parempoolse lisajõe Luhantšõki kallastel asuva Novosvitlivka kõrgus merepinnast on 55 meetrit.

Novosvitlivka asutati 1860. aastal, alev alates 1961. aastast.

2011. aasta 1. jaanuaril elas asulas 3755 inimest.

Novosvitlivka asub 36&nbsp;km kaugusel Krasnodonist, umbes 10&nbsp;km kaugusel Luhanskist kagus ja ligi 20&nbsp; kilomeetri kaugusel Venemaa piirist.

Asulat läbib strateegilise tähtsusega Luhanski–Krasnodoni maantee, mille Donbassi sõja ajal, 2014. aastal võttis kasutusele LRV-d ja DRV-d sõjatehnikaga varustav Venemaa Föderatsioon. 

## Ajalugu
### XXI sajand

Donbassi sõja ajal, 2014. aastal võtsid valitsusvastaste relvajõudude (LRV) üksused asula oma kontrolli alla.

7. augustil 2014 võtsid valitsusväed asula ajutiselt tagasi oma kontrolli alla, hiljem võtsid valitsusvastaste relvajõudude üksused selle taas oma kontrolli alla, 14. augustil 2014 läks asula taas valitsusvägede kontrolli alla.

18. augustil 2014 tulistati Novosvitlivka-Hrjaštšuvate teel valgete lippude all sõitvat sõjapõgenike kolonni, hukkus vähemalt 17 tsiviilisikut, sealhulgas naisi ja lapsi, vähemalt 6 inimest sai vigastada.

21. augustil 2014 püüdsid valitsusvastaste relvajõudude üksused taastada lahinguga kontrolli Krasododoni-Luhanski ühendustee üle. Novosvitlivkat tulistati "Uragan" tüüpi mitmelasulistest raketiheitjatest.

29. augustil 2014 oli asula kaitsel olnud pataljon "Aidar" "tšetšeenia sõja taktikat" kasutanud Venemaa tankide ja väeüksuste survel sunnitud taganema. President Porošenko poolt Brüsselis väljaöeldud avalduse kohaselt tegi vene armee asula maatasa.

## Viited

## Välislingid
* 6. september 2014. *[[Infovastupanu]]*. Novosvitlivka pärast vene tankide sissetungi. FOTOD
* 17. september 2014. *Infovastupanu*. Новосветловка в руинах: российско-террористические войска не пощадили православный храм. Fotod
* 21. september 2014. *Infovastupanu*. * Новосветловка: что осталось после обстрела российскими "Градами". Fotod
* 5. oktoober 2014. *Infovastupanu*. "Успехи" террористов: Новосветловка непригодна для жизни. Video (4:51)
* 2. november 2014. *Infoagentuur Novorossija*. Luhansk. Valimised Novosvitlivkas (*vene keeles*)
Hrjaštšuvate

**Hrjaštšuvate** on alev Ukrainas Luhanski oblastis Krasnodoni rajoonis, mõne kilomeetri kaugusel Luhanskist kagus.

Asula kõrgus merepinnast on 125 meetrit.

Hrjaštšuvate asutati XVIII sajandil.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1216 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
### XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid Venemaa-meelsed separatistid asula oma kontrolli alla.

18. augustil tulistati Hrjaštšuvate-Novosvitlivka teel valgete lippude all sõitvat sõjapõgenike kolonni, hukkus palju tsiviilisikud, sealhulgas naisi ja lapsi.

29. augustil oli asula kaitsel olnud pataljon "Aidar" "Tšetšeenia sõja taktikat" kasutanud Venemaa tankide ja väeüksuste survel sunnitud taganema.

## Viited

## Välislingid
* На Луганщині терористи розстріляли сім'ю біженців, в тому числі 5-річну дитину
Lelle vald (Vändra kihelkond)

**Lelle vald** (saksa keeles *Lelle*) oli vald Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus Lokuta külas.

Vald moodustati 1866. aastal.

1893. aastal ühendati Lelle vald Käru vallaga. 1906. aastal Lelle vald taastati.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Lelle valla koosseisu, välja arvatud Kirnasoo ja Kuusiku talude ning talu nr. A-56 lahustüki ja Käru metskonna Pulga metsandiku kvartaali nr. 1 maa-alad.

## Vaata ka
*Lelle-Eidapere klaasikoda

## Viited
Linnamäe vald (Urvaste kihelkond)

**Linnamäe vald** (saksa keeles *Linnamäggi*) oli vald Urvaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Majala küla aladel.

Vald moodustati 1866. aastal.

1939. aasta vallareformiga  läks valla maa-ala uue Linnamäe valla koosseisu, välja arvatud Järve, Pätsimäe, Piirikannu, Luusaku, Kõri-Mihkli, Tarvastu ja Kärsna talude piirkond.

## Viited
Colombia president

**Colombia president** (hispaania keeles *Presidente de la República de Colombia*) on Colombia Vabariigi riigipea ja valitsusjuht. President juhib riigivõimu täidesaatvat osa ning on sõjaväe ülemjuhataja.

Esimene president oli aastatel 1819–1830 Simón Bolívar, presidendi võim on sellest ajast märgatavalt laienenud. Alates 20. sajandi algusest on presidendil riigi poliitikas keskne roll, eriti kasvas presidendi institutsiooni tähtsus Álvaro Uribe Vélezi ajal (2002–2010).

Presidendi ametikoht loodi detsembris 1819, kui Angostura kongress võttis vastu Suur-Colombia põhiseaduse. Samal aastal astus ametisse kindral Bolivar. Algul oli ta "isehakanud", kongress kinnitas ta ametisse hiljem.

Presidendi valib rahvas otsevalimistel koos asepresidendiga neljaks aastaks. Aastal 2018 ratifitseeritud põhiseaduse järgi ei tohi üks inimene olla president rohkem kui ühe ametiaja. Presidendi surma või tagasiastumise korral saab riigipeaks asepresident (seda on 2025. aasta seisuga juhtunud kolm korda). Kaks ametiaega on president olnud Alfonso López Pumarejo (kuigi mitte järjest), Álvaro Uribe ja Juan Manuel Santos.

Alates 7. augustist 2022 on Colombia 34. president Gustavo Petro.

## Vaata ka
* Colombia presidentide loend

## Välislingid
* Koduleht
S. Scott Bullock

**Stuart Scott Bullock** (sündinud 7. mail 1956 Santa Monicas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Märjamaa vald (Märjamaa kihelkond)

**Märjamaa vald** (saksa keeles *Merjama*) oli vald Märjamaa kihelkonnas.

Vald moodustati 1866. aastal. Vallamaja asus Märjamaa külas.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Märjamaa valla koosseisu, välja arvatud Purga ja Lümandu külade, Lümandu asunduse, Vaimõisa küla, Kükita talu, Vaimõisa metsakvartaalide nr. 2, 3, 6–8, 17–22, 27–32, 39 ja 40, Kaasiku nr. A-9 ja Metsavahi nr. A-10 talude ning Märjamaa metskonna Sooniste metsandiku kvartaalide nr. 21, 22, 23, 29 ja osa kvartaali nr. 28 maa-alad.

## Viited
Lode mõis

**Lode mõis** (saksa keeles *Lohdenhof*, läti keeles *Lodes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Skujene kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see koht Lätis Vecpiebalga piirkonnas Taurene vallas Lodesmuižas.

## Ajalugu
Liivi ordu ajal kuulus mõis Lodede suguvõsale. Aastal 1629 andsid Rootsi võimud Rootsi sõjaväe viljaga varustamise eest mõisa Riia kaupmehe Hans Bolte valdusse. Boltho von Hohenbachi suguvõsa kätte jäi mõis aastani 1799. Hiljem vahetusid omanikud kiiresti. Aastast 1875 kuulus mõis Schmidtide perele, olles nende valduses kuni võõrandamiseni 1920. aastal. Mõisa süda jäi jäänukmõisana Schmidtide valdusse ja nad elasid seal kuni aastani 1939, mil nad Saksamaale lahkusid.

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone ehitati aastal 1815 klassitsistlikus stiilis. Samal ajal rajati ka suurem osa mõisakompleksist, teine osa rajati 1860. ja 1870. aastatel. Häärberil lasti pärast Teist maailmasõda laguneda, kõrvalhooned kuuluvad tänapäeval aga Läti Ülikoolile ja neid kasutatakse baasina välipraktikumide korraldamisel. 

Mõisakompleksi juurde kuuluvad veel tall ja ait. Mõisale kuulusid ka eemal asunud pruulikoda, vesiveski ja kolm kõrtsi.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 7/8 adramaad, sellele allus 99 mees- ja 126 naishinge.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Mõisa koduleht
Karula mõisa Grotede kalmistu

**Karula mõisa kalmistu** on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karula külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Karula mõisa südamest linnulennult umbes 400 meetri kaugusele lõunasse.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Groted arvatavasti 1860. aastatel, sest vanim hauatähis kalmistul pärineb 1868. aastast ning sellele maetute arv pole teada.

Kalmistul asub historitsistlik kabel. Kalmistul olnud kolme meetri kõrguse pronksist inglikujuga hauatähise saatuse kohta pole praegu mingit teavet.

## Vaata ka
*Grote
*Karula mõisa Brüggenite kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Pae, Taavi. *Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused*. − Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu: 2002.
*Praust, Valdo. *Võrumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2012. Lk 144-145.
*Särg, Alo. *Valgamaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2009. Lk 46-47.

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23142 "Karula mõisa kabel"
*Karula mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kultuurimälestis nr 23143 "Karula mõisa kabeliaia väravapostid"
*Karula mõisa kalmistu väravapostid Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Karula mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Karula mõisa koduleht
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Depkini mõis

**Depkini mõis** (läti keeles *Depkina muiža* või *Merķeļa muiža*, tänapäeval ka *Rāmavas muiža*, saksa keeles *Depkinshof*) on mõis Lätis Ķekava piirkonnas Ķekava vallas Rāmavas. Ainus säilinud hoone asub aadressil Rāmavas iela 9 (vahetult hävinud Rāmava mõisa peahoone kõrval). 

Mõisa on esmamainitud XV sajandil. Esimene teadaolev omanik oli 1723. aastal B. Depkin. Hilisemad omanikud olid Wiekenid, Portenid ja Garlieb Merkel. Viimased omanikud olid Grotenhielmid.

Puidust klassitsistlik peahoone ehitati XIX sajandi alguses. Pärast võõrandamist kuulus hoones Läti Ülikooli põllumajandusteaduskonnale. Nõukogude ajal asusid seal korterid, elanikud ehitasid hoonet omal algatusel ümber. 1980. aastatel asus seal eksperimentaaltehase Rāmava kontor. Aastatel 2000–2002 hoone restaureeriti. Praegu asub seal võõrastemaja, ka on seal konverentsisaalid.

Mõisakompleksi juurde kuulus omal ajal kümme hoonet, ent need pole säilinud. Alles on vaid väike park ja mõisa tellistest väravad.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Rāmava mõis

**Rāmava mõis** (läti keeles *Rāmavas muiža*, ka *Ramma*, saksa keeles *Rammenhoff*) oli mõis Lätis Ķekava piirkonnas Ķekava vallas Rāmavas. Peahoone asus aadressil Rāmavas iela 9.

Rāmava mõis eraldati XVII sajandi alguses Mazā Jumpravmuiža mõisast. Aastal 1743 hakkas see kuuluma Frölichite perekonnale. Aastal 1774 läks mõis Rammide valdusse, kuuludes neile kuni võõrandamiseni. Pärast võõrandamist hakkas suurem osa maadest kuuluma Läti Ülikooli põllumajandusosakonnale, et aga selle keskuseks sai endise Depkini mõisa peahoone ja Rāmava mõisa hooned pole säilinud, siis kutsutakse tänapäeval Rāmava mõisaks just Depkini mõisa.

Algselt asus mõisakompleks Katlakalnsi asumi maadel, aga Põhjasõja ajal see hävis, säilis üksnes tuulik mis on ainus tänapäeval säilinud hoone. Uus barokne peahoone ehitati aastal 1726, ent ka see on tänapäevaks hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Pseudoferania

***Pseudoferania*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste perekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudoferania* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Pseudoferania polylepis]]* Fischer, 1886. 

## Levila

*[[Pseudoferania polylepis]]*e levila asub Indoneesias Lääne-Paapua provintsi, Paapua Uus-Guinea ning Austraalias Põhjaterritooriumi ja Queenslandi veekogude ääres. 
 
## Viited

## Välislingid
* Macleay's water snake
* Sissekanne roomajate andmebaasis
Myrrophis

***Myrrophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Myrrophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Myrrophis bennettii]]* (Gray, 1842)
* *[[Myrrophis chinensis]]* (Gray, 1842).

## Levila

Neid madusid võib kohata Kagu- ja Ida-Aasia mitmete jõgede ja rannikuäärsete veealade ääres. 
 
## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Myrrophis]] seisuga 31.08.2014.*
Väike lõnghobuke

**Väike lõnghobuke** (*Kyonemichthys rumengani*) on merinõellaste sugukonda  kuuluv kalaliik monotüüpsest perekonnast lõnghobuke.  

See väike merinõellane kasvab umbes 2,7 sentimeetri pikkuseks. Elab troopikavetes, 15–20 meetri sügavusel.
Leviala hõlmab India ja Vaikse ookeani troopikapiirkondi, eelkõige Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea rannikumeresid.

Perekond lõnghobuke kuulub alamsugukonda *[[Syngnathinae]]*. Esimesena kirjeldas uut perekonda selle ainsa liigiga ameerika merebiogeograaf ja taksonoom Martin F. Gomon 2007. aastal.

Teistel andmetel  liigitatakse perekond lõnghobuke kas alamsugukonda *[[Hippocampinae]]* või siis lülitatakse ta merinõellaste mõningaid kääbusvorme ühendavasse parafüleetilisse rühma *[[Acentronurinae]]*.

## Viited

## Välislingid
*Kyonemichthys rumengani Elu entsüklopeedia  (inglise keeles)
Myron (perekond)

***Myron*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Myron* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Myron karnsi]]* Murphy, 2011,
* *[[Myron resetari]]* Murphy, 2011,
* *[[Myron richardsonii]]* Gray, 1849.

## Levila

Neid madusid võib kohata Maluku saarte, Uus-Guinea saare ja Austraalia rannikuäärsetes vetes. 
 
## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* 
* Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Myron (genre)]] seisuga 31.08.2014.*
Karnsophis

***Karnsophis*** on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Karnsophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Karnsophis siantaris]]* Murphy & Voris, 2013

## Levila

*[[Karnsophis siantaris]]* on endeemne Sumatra saart ümbritsevates vetes. 
 
## Viited

## Välislingid
* Sissekanne roomajate andmebaasis
Karula mõisa kalmistu

**Karula mõisa kalmistu** on mitme kalmistu nimi:
***[[Karula mõisa kalmistu (Karula)|Karula mõisa kalmistu]]** Karula kihelkonnas
***[[Karula mõisa kalmistu (Viljandi)|Karula mõisa kalmistu]]** Viljandi kihelkonnas
Surnud 24. augustil

*Siin loetletakse [[24. august]]il surnud tuntud isikuid.*

*1724 – Andreas Kneller, saksa helilooja
*1759 – Ewald Christian von Kleist, saksa kirjanik ja Preisi ohvitser
*1861 – Pierre Berthier, prantsuse mineraloog ja geoloog
*1888 – Rudolf Clausius, saksa füüsik ja matemaatik
*1895 – Albert F. Mummery, Briti mägironija
*1919 – Jakob Tabur, Eesti sõjaväelane
*1923 – Kate Douglas Wiggin, ameerika kirjanik
*1929 – Jānis Fabriciuss, läti rahvusest Nõukogude sõjaväelane
*1940 – Paul Nipkow, saksa leidur
*1942 – Johannes Zimmermann, eesti poliitik 
*1943 – Simone Weil, juudi päritolu Prantsuse filosoof, kristlik müstik ja poliitaktivist
*1945 – Midori Naka, jaapani näitlejanna
*1956 – Mitchell Lewis, ameerika näitleja
*1956 – Kenji Mizoguchi, jaapani filmirežissöör ja stsenarist
*1958 – Johannes Gerhardus Strijdom, Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
*1965 – Mart Kuusik, eesti päritolu sõudja
*1966 – Lao She, hiina kirjanik
* 1966 – Tadeusz Bór-Komorowski, Poola sõjaväelane
*1970 – Rudolf Sirge, eesti kirjanik
*1973 – Jacques Datin, prantsuse helilooja
*1979 – Hanna Reitsch, saksa lendur
*1983 – Kalevi Kotkas, eesti päritolu Soome sportlane
*1983 – Pentti Saarikoski, soome proosakirjanik ja luuletaja
*1988 – Boriss Romanitski, vene näitleja 
*1990 – Sergei Dovlatov, vene kirjanik
* 1990 – Linda Vernik, eesti filmikunstnik
*1991 – Sergei Ahromejev, NSV Liidu sõjaväelane, marssal
*1995 – Johannes Antonsson, Rootsi poliitik
*1995 – Zbyněk Brynych, tšehhi filmirežissöör ja stsenarist
*1995 – Raimond Turja, eesti poksija ja poksitreener
*1996 – Zäinäb Biişeva, baškiiri luuletaja, proosa- ja näitekirjanik, tõlkija
*1998 – Julius Schreider, juudi päritolu Vene matemaatik, küberneetik, semiootik ja filosoof
*2001 – Roman Matsov, baltisaksa päritolu Eesti dirigent
*2001 – Jane Greer, ameerika näitlejanna
*2003 – Herbert Otto, saksa kirjanik
*2004 – Elizabeth Kübler-Ross, Šveitsi päritolu Ameerika Ühendriikide psühhiaater
*2006 – Rocco Petrone, ameerika insener
*2007 – Abd ar-Raḥman Ārif, Iraagi sõjaväelane ja poliitik, president 1966–1968 
* 2007 – Hansjörg Felmy, saksa näitleja 
* 2007 – Margus Heek, eesti jurist 
*2008 – Riitta Immonen, soome moekunstnik 
* 2008 – Wei Wei, hiina luuletaja ja proosakirjanik 
* 2008 – Tad Mosel, USA näitekirjanik
* 2008 – Gerard Ford, USA moekunstnik 
* 2008 – Jacques Krier, prantsuse filmilooja 
* 2008 – Paul Schruers, Hasselti piiskop Belgias 
* 2008 – Hansi Lang, Austria muusik 
* 2008 – Heino Lind, eesti purjetaja 
*2009 – Toni Sailer, Austria mäesuusataja
*2014 – Kaljo Kask, eesti põllumajandusteadlane
*2015 – Valdur Napp, eesti arhitekt 
*2016 – Walter Scheel, Saksamaa poliitik
*2020 – Wolfgang Uhlmann, saksa maletaja
Surnud 17. augustil

*Siin loetletakse [[17. august]]il surnud tuntud isikuid.*

* 1786 – Friedrich II, Preisimaa kuningas
* 1869 – Jules André, prantsuse kunstnik
* 1898 – Carl Zeller, austria helilooja
* 1903 – Hans Gude, norra kunstnik
* 1908 – Radoje Domanović, serbia kirjanik, ajakirjanik ja õpetaja
* 1916 – Umberto Boccioni, itaalia maalikunstnik ja skulptor
* 1918 – Moissei Uritski, Nõukogude kommunistlik partei- ja riigitegelane
* 1921 – Maria Piłsudska, poola õpetaja, poliitaktivist ja riigijuht Józef Piłsudski esimene abikaasa
* 1924 – Paul Natorp, saksa filosoof ja pedagoog
* 1925 – Ioan Slavici, rumeenia kirjanik ja ajakirjanik
* 1936 – Armin Lomp, eesti fotograaf
* 1942 – Jaan Tallo, eesti advokaat
* 1944 – Günther von Kluge, Saksa sõjaväelane, feldmarssal
* 1945 – Shimaki Kensaku, jaapani kirjanik
* 1953 – Gao Gang, hiina kommunist ja Hiina Rahvavabariigi riigitegelane
* 1957 – Antanas Vienuolis, leedu kirjanik
* 1963 – Jaan Tartland, eesti insener ja ehitusettevõtja
* 1969 – Otto Stern, saksa füüsik
* 1971 – Wilhelm List, Saksa sõjaväelane, marssal
* 1972 – Aleksandr Vampilov, vene kirjanik
* 1973 – Jean Barraqué, prantsuse helilooja
* 1978 – Vera Maretskaja, vene näitleja
* 1987 – Rudolf Heß, Saksamaa poliitik ja riigitegelane
* 1988 – Muhammad Zia-ul-Haq, Pakistani sõjaväelane ja poliitik
* 1989 – Lawrence Stevens, Lõuna-Aafrika poksija
* 1990 – Enn Terasmäe, Eesti ja Kanada põllumajandusteadlane
* 1991 – Zygmunt Franciszek Szystowski, Poola sõjaväelane
* 1994 – Boris Kõrver, eesti helilooja 
* 1995 – Juhan Kalde, eesti maadleja ja sporditegelane
* 2000 – Franco Donatoni, itaalia helilooja
* 2000 – Martin Neithal, eesti kirjandusteadlane
* 2002 – Valentin Plutšek, vene teatrilavastaja
* 2004 – Kain Tapper, soome skulptor
* 2009 – Robert Feldhoff, saksa ulmekirjanik
* 2010 – Francesco Cossiga, itaalia poliitik
* 2010 – Jüri Rästas, eesti meremees 
*2011 – Michel Mohrt, prantsuse kirjanik 
* 2011 – Leo Tivas, eesti maletaja, treener ja kohtunik 
* 2011 – Vassõl Džartõ, Ukraina poliitik 
* 2011 – Pierre Quinon, prantsuse teivashüppaja 
* 2011 – Jekaterina Golubeva, Prantsuse filminäitleja 
* 2011 – Nikita Jemšanov, vene näitleja 
* 2011 – Valvo Raag, eesti päritolu USA füüsik
* 2013 – Tamara Waskoff, Eesti tekstiilikunstnik
* 2014 – Miodrag Pavlović, serbia luuletaja, proosakirjanik ja kriitik
* 2014 – Arvi Hallik, eesti näitleja
* 2016 – Arthur Hiller, Kanada filmilavastaja
* 2017 – Sirkka Selja, soome luuletaja
* 2020 – Tarmo Õuemaa, eesti ajakirjanik
* 2023 – John Devitt, Austraalia ujuja
Novorossija (projekt)

**Novorossija Rahvavabariikide Liit** (vene keeles Союз народных республик Новороссия *Sojuz narodnõhh respublik Novorossija*) oli Ida-Ukrainas Luhanski ja Donetski oblasti territooriumil pärast Vene-Ukraina sõja puhkemist väljakuulutatud tunnustamata Luhanski Rahvavabariigi ja Donetski Rahvavabariigi 24. mail 2014 sõlmitud "föderatsioon".

Ukraina kuulutas föderatsiooni mõlemad liikmed, Luhanski Rahvavabariigi ja Donetski Rahvavabariigi, separatistlikuks ja terroriorganisatsiooniks.
Venemaa Föderatsioonis koordineeris pseudoriigi põhiseaduse loomist ja infosõda koordinatsioonikeskus Novaja Rus («Новая Русь»).

## Haldus-territoriaalne korraldus

Venemeelse separatisti Pavel Gubarevi kinnitusel pidanuks Novorossija koosseisu kuuluma kokku 8 Ukraina oblastit: lisaks Donetski ja Luhanski oblastile ühineb Gubarevi väitel referendumite korraldamise teel veel 6 oblastit: Dnipropetrovski, Zaporižžja, Odessa, Mõkolaivi, Harkivi ja Hersoni oblast.

## Viited
Võrkkesta pigmentepiteel

**Võrkkesta pigmentepiteel** ehk **võrkkesta pigmentrakukiht** (ladina keeles *stratum pigmentosum retinae*, *epithelium pigmentosum retinae*) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna võrkkesta kõige välimine, pigmenti sisaldav epiteelikiht, mis paikneb pärissoonkesta all.

Mõnikord arvatakse võrkkesta pigmentepiteel soonkesta koosseisu.

Võrkkesta pigmentepiteel on neuroektodemaalse päritoluga ja koosneb ühest, melaniini komplekteerivast, rakukihist, mille ülesandeks on tõenäoliselt kaitse oksüdatiivse stressi eest.
 
Võrkkesta pigmentepiteel on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica (A.15.2.04.008. Stratum pigmentosum. Pigmentrakukiht)

## Viited

## Välislingid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Retinal pigment epithelium]] seisuga 31.08.2014.*
Mālpilsi mõis

**Mālpilsi mõis** (läti keeles *Mālpils muiža*, saksa keeles *Lemburg*) oli mõis Lätis Mālpilsi kihelkonnas. Endine mõisasüda jääb tänapäeval Sigulda piirkonda Mālpilsi.

Mālpilsi mõis kasvas välja Mālpilsi ordulinnusest. 1625. aastal annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf ordulinnuse koos linnuselääniga hilisemale Ingeri ja Liivimaa kindralkubernerile ooberst Nils Assersson Mannersköldile. Tollal kuulusid linnuse juurde veel Mūru (*Muremoise*, *Rodenhof*), Dravantase (*Drewenshof*) ja Žiburtu mõis (*Sieburt*, *Siebertmoise*). Vaatamata sellele, et Lemburi linnus oli purustatud, püstitati sinna puidust mõisahooned ja mõisakeskus tegutses seal kuni 18. sajandi keskpaigani, kui ehitati uus härrastemaja.

1638. aasta adramaarevisjonis on öeldud, et Poola ajal moodustas Lemburi staarostkonna ning viimase staarosti nimi olnud Ostrovski. Veel on kirjas, et linnuse juurde kuulub 3 mõisat, 3 kõrtsi, 2 veskit jne. 1680. aastate reduktsiooniga võeti Lemburi (Mālpilsi) mõis tagasi Rootsi riigile. Ilmselt Põhjasõja järel 1700–1721 Lemburi linnuse territoorium hüljati.

1753. aastal andis Vene keisrinna Jelizaveta Petrovna valduse polkovnik Melgunovi naisele proua von Straussile. 18. sajandi teisel poolel läks mõis Taubede valdusse. 1782 on August Wilhelm Hupel kirjeldanud Lemburit kui mõisat, kus palju ilusaid kivist hooneid silma rõõmustavad. 1820 ostis valduse oksjonil maanõunik Friedrich von Grote, tema suguvõsa kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni 1920. aastal.

1760 ehitas parun Gustav Wilhelm von Taube mõisale umbes 1 km kaugusele ordulinnusest loode poole uue härrastemaja. Vanad linnusevaremed lammutati arvatavasti ehitusmaterjaliks. Klassitsistlik peahoone ehitati 1911. aastal Wilhelm Bockslaffi projekti järgi ümber. Pärast võõrandamist asus hoones algul algkool, seejärel kuulus see Läti erusõjaväelaste ühendusele ning 1935. aastasi oli eravalduses. Nõukogude ajal oli seal algul maaparandajate kool ja seejärel sovhoosi keskus; 1966. aastast on see muuseum. Pärast Läti taasiseseisvumist tagastati hoone õigusjärgsele omanikule ja sellest ajast saati on see olnud eravalduses. 2008. aastal lõpetati hoone restaureerimine. Tänapäeval on hoones restoran ja võõrastemaja.

Mõisakompleksi juurde kuulub park. Selle pindala on 24 hektarit. Park on rajatud terrassidele, seda liigendavad tiigid. Keskse osa pargist moodustab õunaaed, pargi ümber on maakividest müür. Pargis kasvab eksootilisi puuliike, nende seas läänepärn, torkav kuusk, hõbevaher, hall pähklipuu. Pargis asub Gustav Wilhelm von Taube mälestusmärk.


LV2014-8383.jpg
Mālpilsi mõisa kõrvalhoone (1).JPG
Mālpilsi mõisa kõrvalhoone (2).JPG
Mālpilsi mõisa kõrvalhoone (3).JPG
Mālpilsi mõisa kõrvalhoone (4).JPG


## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
*Mõisa koduleht
Hancavičy

**Hancavičy** (transkribeerituna **Gantsavitšõ**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Hancavičy rajooni halduskeskus. Leedu keeles *Hancavičai* või *Gancevičiai*, poola keeles *Hancewicze*. Hancavičy asub Cna jõe kaldal, linna läbib Baranavičy–Łuninieci raudteeliin.

Linna piirides on kolm keskkooli, gümnaasium, lütseum ja internaatkool. Hancavičys on ka kultuurimaja. Antakse välja ajalehte Савецкае Палессе ja rajoonilehte Ганцавіцкі час. Hancavičys on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Asula lähistel asub Venemaale kuuluv radarijaam.

Linnas asub koduloomuuseum. Linna piiridesse jääb ka 1840. aastatel rajatud mõisakompleks.

## Ajalugu

Hancavičy nime kandis XVII sajandi asutatud mõis, mis alates 1733. aastast kandis Hancavičy nime. Selle juurde rajati 1884. aastal samanimeline raudteejaam, mille ümber hakkasid tekkima ettevõtted. Selles piirkonnas asunud asulat, tänapäeva linna eelkäijat, hakati Hancavičyks nimetama 1898. aastal. 

1921. aastast oli Hancavičy Poola koosseisus, toona hävitas suur tulekahju 1934. aastal suure osa asulast. 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga, 1940. aastal sai asulast rajoonikeskus ja alev. Linnaõigused sai asula 1973. aastal. Nõukogude ajal asus linna juures raketihoiatussüsteem, seetõttu oli see kinnine linn.

## Tuntud elanikke
*Maksim Łynša – Valgevene kergejõustiklane

## Viited

## Välislingid

* Kohalik infoportaal
* Hancavičy
* Hancavičy
* Kohaliku ajalehe veebiversioon
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Matinkylä metroojaam

**Matinkylä metroojaam** (soome keeles *Matinkylä metroasema*, rootsi keeles *Mattby metrostation*) on metroojaam Espoos. See avati 2017. aastal.

Jaam oli Helsingi metroo Lääneliini lõppjaam kuni 2022. aastani, mil avati viis uut jaama. Jaam asub Iso Omena ostukeskuse all.
Hancavičy rajoon

**Hancavičy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1710 km². 2009. aasta seisuga elas seal 31 170 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aharevičy, Chatyničy, Čudzini, Dzianiskavičy, Lubašava, Lusina, Malkavičy ja Nači külanõukogu. Halduskeskus on Hancavičy linn.


Belarus-Malyya Kruhovichy-House of Our Grandparents-Yard.jpg|Małyja Kruhovičy
Belarus-Vyalikiya Kruhovichy-Church of George-1.jpg|Vialikija Kruhovičy 


Rajoon asub Polesje madalikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 150-160 meetrit üle merepinna. Suurim kõrgus on 195,8 meetrit üle merepinna (Šaški küla lähistel) madalaim paik aga asub Cna jõe orus (145 meetrit). Rajooni jõed voolavad Prõpjatsi jõkke, suuremad nende seas on Cna, Łań ja Bobryk.

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,6% valgevenelased, 2,18% venelased, 1,17% poolakad ja 1,05% oli teistest rahvustest. 90,51% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 8.53% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 73,63% elanikke, vene keelt aga 23,39%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
*Rajoon YouTube'is
Pakri vald (Harju-Madise kihelkond)

**Pakri vald** (saksa keeles *Rogoe*) oli vald Harju-Madise kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Paldiski linna territooriumil, Väike-Pakri saarel Suurkülas.

Vald moodustati 1891. aastal Suur-Pakri ja Väike-Pakri valla ühendamisel.

1939. aasta valdade reformiga loodi samades piirides uus Pakri vald.

## Viited
Prometheus (täpsustus)

**[[Prometheus]]** on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju, kes tõi inimestele tule. "Prometheus" võib tähendada ka muid asju.
***[[Prometheus (puu)|Prometheus]]** on vähemalt 4862 aastaseks elanud puu Ameerikas
***[[Prometheus (kuu)|Prometheus]]** on Saturni kuu.
***[[Prometheus (vulkaan)|Prometheus]]** on vulkaan Jupiteri kuul Io-l.
***[[1809 Prometheus]]** on asteroid.
***"[[Prometheus (film)|Prometheus]]"** on 2012. aasta ulmefilm.
***[[Prometheus (kosmoselennuk)|Prometheus]]** on Orbital Sciences Corporationi kosmoselennuki kontseptsioon.
***"[[Prometheus (Liszt)|Prometheus]]"** on Ferenc Liszti sümfooniline poeem.
Danny Teeson

**Daniel** **Teeson** (sündinud 27. mail 1975), hüüdnimega Danny Teeson, on inglise näitleja ja laulja.

## Välislingid
*
Ämari lennuväekalmistu

**Ämari lennuväekalmistu** on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ämari alevikus Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

## Ämari mõisa kalmistu
Kalmistu jääb Ämari mõisa südamest linnulennult umbes 2,3 km kaugusele lõunakagusse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Tritthofid millalgi 19. sajandil. Arvatavasti paiknes algne kalmistu (või selle süda) praeguse lennuväekalmistu kõrval, sellest pisut kagu pool.

Kalmistule mõisa-ajal maetute üldarv ei ole teada. Kalmistul on olemas kaks arvatavasti varasemast ajast pärit hauatähist, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal või on sinna toodud hiljem.

## Lennuväekalmistu
Mõisa kalmistu rüüstati arvatavasti pärast 1945. aastat Suurkülla ja Ämarile lennuväebaasi ja sõjavangilaagri ning selle juurde asula rajamist uute asukate poolt. Samal ajal või pärast seda võeti kalmistu kasutusele uue lennuväeasula kalmistuna. Teadaolevalt esimene matus toimus 1949. aastal. 

Võimalik, et algselt kasutati endist mõisakalmistut vangilaagri kalmistuna ning uue asula kalmistu rajati endisest kalmistust loode poole. Kui laager likvideeriti, tasandati ka selle kalmistu ning hiljem rajati sinna elamuid. Kasutusele jäi uus kalmistu (või vana kalmistu uus osa), algse kalmistu hauatähiseid võidi aga kasutada ära uuel kalmistul.

Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid see on üldiselt veel hooldatud. 

Kalmistul on lennuõnnetustes hukkunud lendurite haudadele püstitatud lennuki tiivaosadega tähiseid.

## Pildid

Ämari mõisa kalmistu 01.JPG|Üks varasem hauatähis Ämari lennuväekalmistul
Ämari lennuväekalmistu.JPG|Teadaolevalt vanim haud praegusel Ämari lennuväekalmistul (1949)
Ämari lennuväekalmistu 02.JPG|18. märtsil 1986 toimunud lennuõnnetuses hukkunud lendurite haud Ämari lennuväekalmistul
Ämari lennuväekalmistu 03.JPG|Lennukiosadega hauatähised Ämari lennuväekalmistul


## Viited
Brad Dourif

**Bradley Claude Dourif** (sündinud 18. märtsil 1950 Huntingtonis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Pühalepa vald (Pühalepa kihelkond)

**Pühalepa vald** (kuni 1935. aastani **Suuremõisa vald**; saksa keeles *Grossenhof*; kohalikus kõnepruugis lühemalt ka **Suurevald**) oli vald Pühalepa kihelkonnas Hiiumaal.

Valla keskus asus algul Kerema külas, kuid 20. sajandi alguses viidi Reikama külla.

Vald asus kuni 1917. aastani Haapsalu kreisis ning seejärel kuni 1946. aastani Lääne maakonnas ja aastail 1946–1950 Hiiu maakonnas.

## Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal sarnaselt teiste Hiiumaa valdadega (1866. aasta vallareform).

1935. aastal nimetati vald **Pühalepa vallaks**.

1939. aasta vallareformiga valla piirid ei muutunud. 

1945 septembris moodustati Pühalepa vallas Pühalepa külanõukogu keskusega Partsi asunduses, Palade külanõukogu keskusega Palade asunduses ja Suuremõisa külanõukogu keskusega Suuremõisa asunduses. 1950. aastal Pühalepa vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni koosseisu.

## Pärimus

Pühalepa valla elanikke on hiidlaste seltside jaotuses nimetatud **ehthiidlasteks** või ka *pärishiidlasteks*. Kuulumist ehthiidlaste hulka on Pühalepa valla rahva hulgas seletatud sellega, et vald ja eriti Tubala ning Nõmba küla olla Hiiumaa vanim asustatud piirkond, nagu Kärdla parun olla Tubala küla ühes talus jalga puhates rääkinud. Samuti seletatakse nimetust sellega, et vallas asub vai, mis Hiiumaad mere põhjas kinni hoiab, nii et see triivima ei lähe.

## Vaata ka
* Pühalepa vald

## Viited

## Kirjandus
* Prof. J. Uluots avastas Hiiumaal muistse sõjasadama. Päevaleht, 1. september 1939, nr. 236, lk. 5.
Seli vald (Tõstamaa kihelkond)

**Seli vald** (saksa keeles *Sellie*) oli vald Tõstamaa kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Seliste küla aladel.

Vald moodustati 1866. aastal. Valla pindala oli 9651,7 ha ning see oli kihelkonna suurim.

1891. aastal liideti Seli vallaga Pootsi vald.

1926. aastal nimetati vald ümber **Seliste vallaks**.

1939. aasta valdade reformiga läks kogu valla maa-ala uue Seliste valla koosseisu.

## Viited