open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ringristmik

**Ringristmik** ehk **ringtee** on ristmik, kus liiklus toimub ühesuunalisena ümber jaotussaare.

Ringristmik on tähistatud vastava märgiga ja on ringikujuline. Sellisel ristmikul ei ole vastassuunalist sõidurada – ringliiklus toimub ühes suunas, mis on näidatud märgil olevate nooltega. Üldjuhul on ringilt neli väljasõitu ja Te võite selle läbida neljas suunas: paremale, otse, vasakule või tagasi.

Eestis on ringristmike ette paigutatud üldjuhul "Anna teed" liiklusmärk, seega on eesõigus juba ringil sõitjatel. Samas näiteks Venemaal kehtib ringristmikel üldiselt parema käe reegel - ehk teed tuleb anda ringile sõitjatele.

## Galerii

Fail:ColumbusCirclefromTimeWarnerCenterNYC20050807.jpg|Ringristmik New Yorgis
Fail:Traffic circle in Tartu.jpg|Minimalistlik ringristmik Tartus
Fail:Secure Nordic Sunday.jpg|Talvine ringristmik Soomes
Fail:Swindon Magic Roundabout db.png|"Maagiline" ringristmik Swindonis Suurbritannias
Fail:Magic Roundabout2 db.jpg|Swindoni "maagiline" ringristmik
Fail:Arc de Triomphe, Paris 2022.webm|Droonivideo Pariisi triumfikaarest ja selle ringristmikust 2022. aastal


## Viited
Kiiu viadukt II

**Kiiu viadukt II** (silla number: 35) on viadukt Tallinna–Narva maantee 38. kilomeetril Kiiu alevikus Kiiu liiklussõlmes. Viadukt asub maantee teisel sõiduteel (Tallinna suunas). 

Viadukt on ehitatud aastal 1989, renoveeritud viimati aastal 2005. Silla pikkus on 54,9 m, silla laius on 16,3 m, sõidutee laius sillal on 13,4 m.

## Vaata ka

* Kiiu viadukt I
Villem Reimann

**Villem Reimann** (19. märts 1906 Pärnu – 8. juuni 1992 Tallinn) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1933. aastal kompositsiooni erialal professor Artur Kapi klassis ja 1936. aastal klaveri erialal professor Artur Lemba juures, täiendas end 1937–1938 Budapestis Liszti-nimelises muusikaakadeemias kompositsiooni, kammermuusika ja dirigeerimise alal vastavalt Zoltán Kodály, Leo Weineri ja Ernö Ungeri juhendusel. 

1942. aastast oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateoreetiliste ainete ja kammeransambli õppejõud, 1965. aastast professor; aastatel 1961–1969 muusikateooria- ja 1977–1979 kammeransambli kateedri juhataja, 1979. aastast konsultant-professor.

## Isiklikku
Ta oli Matti ja Tõnu Reimanni isa.

## Tunnustus
* 1949 Nõukogude Eesti preemia
* 1951 NSV Liidu riiklik preemia

## Teosed

*1937 – Vilsandi, sümfooniline süit (2. redaktsioon 1946) (2222; 4231, 1; arpa; archi)
**Partituur Eesti Muusikafondis
*1945 – Klaverisonaat
*1948 – 1. klaverisonatiin
*1951 – "Rahulaulud", tsükkel metsosopranile ja sümfooniaorkestrile (tekst Muia Veetamm)
** - 2. klaverisonatiin
*1952 – 3. klaverisonatiin
*1959 – "Kauged rannad", ooper (Muia Veetamme libreto)
*1961 – Keelpillikvartett
**Dramaatiline süit keelpilliorkestrile
*1963 – 1. sümfoniett (1121, 2220; 1+3; archi)
**Partituur Eesti Muusikafondis
**4. klaverisonatiin
*1966 – Sümfoonia (4 osa) (27')
** 2 laulu naiskoorile (tekst Muia Veetamm)
*1969 – Kammerkontsert viiulile ja kammerorkestrile
*1975 – "Tehumardi", sümfooniline poeem (2222; 4331; 1+2, archi)
**Partituur Eesti Muusikafondis
*1978 – 2. sümfoniett
**"Hetked merega", meeskoorisüit (tekst Aira Kaal)

### Koorilaulud
#### Segakoorilaulud
*"Uueks tõusuks" (Juhan Sütiste)
*"Laul Nõukogude Eestile" (Jaan Kärner)
*"Heinal" (1950, tekst Muia Veetamm)
*"Rändpunalipp" (1953, tekst Heldur Karmo)
*"Meil on laulda (Mart Raud)
*"Aeg" (1977, Artur Alliksaar)
*"Edasi sõbrad", (1962, Arvi Siig)
*"Antaios" (1967, Paul-Eerik Rummo)
*"Jaanike, ae" (1974, rahvaluule)
*"Oktoobri võit" (1977, 

#### Meeskoorilaulud
*"Märtsipoiss" (Muia Veetamm)
*"Kangelase kalmul" (1952, tekst Muia Veetamm)
*"Õõtsub mandri ja mere vahel" (1967, tekst Jaan Kaplinski)
*"Merekuningas" (1969, tekst T. Metsar)
*"Sünnimaale" (1974, tekst Jaan Kärner)

#### Naiskoorilaulud
*"Pääsuke" (tekst Muia Veetamm)
*"Ööbik" (1954, tekst Muia Veetamm)
*"Naljalaul" (1950, tekst Muia Veetamm)
*"Hällilaul" (1956, tekst Muia Veetamm)
*"Juuniöö" (tekst Kersti Merilaas)
*"Kõrs kahiseb" (tekst Jakob Tamm)
*"Nii pilliroog variseb" (1967, tekst Jaan Kaplinski)
*"Poeem Viktor Kingissepale" (1966, oreli saatel, variant ka segakoorile, tekst Muia Veetamm)

#### Soololaulud
*"Eha valgel" (tekst Gustav Suits)
Kuusalu liiklussõlm

**Kuusalu liiklussõlm** (ramp registrinumbriga 1104) asub Kuusalu alevikus, Tallinna–Narva maantee 40.–41. kilomeetril, kus lõikub Kuusalu tee. Liiklussõlm on eritasandiline.

Tallinna–Narva maantee koosneb seal kahest vastassuunalisest sõiduteest, mis on eraldusribaga eraldatud. Maantee mõlemad sõiduteed ületavad viaduktide (Kuusalu viadukt I ja Kuusalu viadukt II) abil Kuusalu tee. Rambi teede kogupikkus on 2,5 km. Tallinna–Narva maanteest põhja pool on rambi ja Kuusalu tee lõikumisel ringristmik, lõuna pool aga tavaline ristmik.

## Välislingid
*Foto, 1980. aastad
Kuusalu viadukt I

**Kuusalu viadukt I** (silla number: 31) on viadukt Tallinna–Narva maantee 41. kilomeetril Kuusalu alevikus Kuusalu liiklussõlmes. Viadukt asub maantee esimesel sõiduteel (Narva suunas). 

Viadukt on ehitatud 1980. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 59,4 m, silla laius on 19 m, sõidutee laius sillal on 17 m.

## Vaata ka

* Kuusalu viadukt II
Kuusalu viadukt II

**Kuusalu viadukt II** (silla number: 36) on viadukt Tallinna–Narva maantee 41. kilomeetril Kuusalu alevikus Kuusalu liiklussõlmes. Viadukt asub maantee teisel sõiduteel (Tallinna suunas). 

Viadukt on ehitatud 1989. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 54,9 m, silla laius on 16,3 m, sõidutee laius sillal on 13 m.

## Vaata ka

* Kuusalu viadukt I
Kahala liiklussõlm

**Kahala liiklussõlm** (ramp registrinumbriga 1105) asub Kahala külas, kus Tallinna–Narva maanteega 45.–46. kilomeetril lõikub Kahala tee. 

Liiklussõlm on eritasandiline.

Tallinna–Narva maantee koosneb seal kahest vastassuunalisest sõiduteest, mis on eraldusribaga eraldatud. Maantee mõlemad sõiduteed ületavad viaduktide (Kahala viadukt I ja Kahala viadukt II) abil Kahala tee. Rambi teede kogupikkus on 1,4 km. Nii Tallinna–Narva maanteest põhja kui ka lõuna pool on rambi ja Kahala tee lõikumisel ristmik.
Kahala viadukt I

**Kahala viadukt I** (silla number: 32) on viadukt Tallinna–Narva maantee 46. kilomeetril Kahala külas Kahala liiklussõlmes. Viadukt asub maantee esimesel sõiduteel (Narva suunas). 

Viadukt on ehitatud 1977. ja viimati renoveeritud 2002. aastal. Silla pikkus on 43 m, silla laius on 15,6 m, sõidutee laius sillal on 13 m.

## Vaata ka

* Kahala viadukt II
Valgejõe sild

**Valgejõe sild** (silla number: 83) on sild Valgejõe tee kolmandal kilomeetril üle Valgejõe. Sild on ehitatud aastal 1937. Silla pikkus on 67,5 m, silla laius on 9 m, sõidutee laius sillal on 6,5 m.
Entiteedirealism

**Entiteedirealism** on teadusfilosoofias realismi poolik variant, mis peab reaalseteks ainult entiteete, mitte teooriaid (teaduse  seadusi). 

Tuntud entiteedirealistide seas on Ian Hacking ja Nancy Cartwright. 

Entiteedirealism tunnistab reaalseks need entiteedid, mida rakendatakse eksperimendis. Argument selle kasuks on umbes niisugune: kui mingist entiteedist ja selle põhjuslikest seostest nii palju aru saadakse, et teda saab kasutada tööriistana (nagu näiteks haamrit, millega naelu seina lüüakse), siis ei ole mõistlik tema reaalsust eitada.     

## Kui neid saab pihustada, siis nad on reaalsed
Hacking kirjeldab oma entiteedirealismi 1983 ilmunud raamatus "Representing and Intervening".

Ta räägib sellest, kuidas ta saab teada ühest katsest naabruses asuvas füüsikalaboris. Tegu oli Stanfordi Ülikooli füüsikute eksperimendiga, mille eesmärk oli tõestada, et on olemas vabad kvargid laenguga 1/3e. Selleks jahutatakse nioobiumist kera (tilk) ülijuhtivustemperatuurile 9&nbsp;K ning muudetakse vähehaaval selle laengut. Nüüd tehakse üleminekul negatiivselt laengult positiivsele (või ümberpöördult) kindlaks, kas see leiab aset laengu 0 või +1/3e või −1/3e juures. Viimasel juhtumil oletatakse, et kera sisaldab vaba kvarki. Vastusena küsimusele, kuidas nioobiumkera laengut muudetakse, tsiteerib Hacking tuttavat füüsikut: "Selles faasis me pihustame teda laengu suurendamiseks positronidega  või laengu vähendamiseks elektronidega." Selle kirjelduse põhjal otsustab Hacking (tema enda legendi järgi) uskuda elektronide olemasolusse ning seega ühe realismiversiooni kasuks. 

### Reaalsed entiteedid

Entiteedi kausaalsete omaduste mõistmine võimaldab kasutada seda entiteeti tööriistana. Seega ei ole see entiteet Hackingi jaoks enam mõttekonstruktsioon, tema roll ei ole enam "nähtuste päästmine" (nagu arvab näiteks Bas van Fraassen), vaid (võimalik) tööriist. See viis, kuidas eksperimentaatorid on entiteedirealistid, ei ole Hackingi seisukohast problemaatiline. 

### Teooriarealismi vastu

Hacking ei mõista nn teooriarealismi, mille kohaselt teaduses on tõeseid teooriaid. Eksperimentaator ise ei pea uskuma mingisse kindlasse teooriasse. Sageli on palju erinevate veendumustega uurijaid, seda ka eksperimenti läbiviiva uurijate rühma sees. Mõnikord võetakse nähtuse seletamiseks appi hoopis teistsuguste vaadetega inimene.  

Ka kõikide teooriate ühisosa ei saa pidada eksperimentaatorite veendumuseks, sest see ühisosa ei pruugi ise teooria olla.
Kanali sild (Lagedi)

**Kanali sild** (silla number: 84) on sild Lagedi–Jüri tee neljandal kilomeetril üle Vaskjala-Ülemiste kanali. Sild on valminud aastal 1987. Silla pikkus on 7 m, silla laius on 30,5(?) m, sõidutee laius sillal on 6 m.
Vaskjala–Ülemiste kanal

**Vaskjala–Ülemiste kanal** (ka *Pirita–Ülemiste kanal*) on kanal Harjumaal Rae vallas ja Tallinnas. Kanal saab alguse Vaskjala veehoidlast ning lõpeb Ülemiste järves. Kanal on osa Tallinna veevarustussüsteemist.

Kanali pikkus on 10,8 km, valgala pindala on 28,6 km².

## Ajalugu
Veepuuduse leevendamiseks võeti aastal 1922 kasutusele Pirita jõe vesi 10,5 km pikkuse Pirita-Ülemiste kanali ja Pirita jõe ääres paiknenud pumbamaja abil. Pärast kanali rekonstrueerimist ja Vaskjala hüdrosõlme (pais-regulaatori) rajamist aastal 1970 oli võimalik vee isevoolne suunamine Ülemiste järve kuni 6 m³/s.


Vaskjala ülemiste kanal.JPG
Vaskjala-ülemiste kanal.JPG


## Viited
Pulga oja raudteesild

**Pulga oja raudteesild** (ka Pöksi raudteesild) on raudbetoonsild Tartu–Valga raudteel, Elva ja Uderna vahelisel lõigul üle Pulga oja. Omapärane on sild selle poolest, et see on ühtlasi viaduktiks ka üle sõidutee, sest sellel lõigul jookseb oja ühtlasi üle sõidutee.
Vaida III sild

**Vaida III (vana) sild** (silla number: 85) on sild Jüri–Vaida tee kaheksandal kilomeetril üle Pirita jõe. Sild on valminud aastal 1958. Silla pikkus on 45,3 m, silla laius on 8,6 m, sõidutee laius sillal on 7,2 m.
Donald Campbell

**Donald Campbell** on mitme tuntud inimese nimi:

* **[[Donald T. Campbell]]**, USA sotsiaalteadlane (1916–1996) 
* **[[Donald Malcolm Campbell]]**, Suurbritannia võidusõitja (1921–1967)
* **[[Donald James Ross Campbell]]**, Zimbabwe kriketimängija (sündinud 1974)
Valga–Uulu tee

**Valga–Uulu tee** (põhimaantee nr 6) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Valga linnast. Tee pikkus on 124,8 km, sealhulgas 1,3 km pikkune lõik Valga linnas. Tee lõpeb Reiu külas, Tallinna–Pärnu–Ikla tee 142. kilomeetril.

## Sillad Valga–Uulu teel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Asulad Valga–Uulu teel

Valga linn, Jaanikese küla, Piiri küla, Kulli küla, Hummuli alevik, Soe küla, Puide küla, Alamõisa küla, Roobe küla, Tõrva linn, Kirikuküla küla, Helme alevik, Linna küla, Karjatnurme küla, Kähu küla, Ala küla, Ainja küla, Kõvaküla küla, Karksi-Nuia linn, Univere küla, Leeli küla, Pöögle küla, Atika küla, Põlde küla, Abjaku küla, Abja-Paluoja linn, Veskimäe küla, Abja-Vanamõisa küla, Veelikse küla, Lasari küla, Kamara küla, Räägu küla, Umbsoo küla, Mustla küla, Tihemetsa alevik, Väljaküla küla, Kilingi-Nõmme linn, Marana küla, Lodja küla, Kalda küla, Ristiküla küla, Ilvese küla, Rabaküla küla, Metsaääre küla, Laadi küla, Reiu küla.

## Viited
Hiiu staadion

**Hiiu staadion** on jalgpallistaadion Tallinnas Nõmmel. See on Nõmme Kalju FC jalgpalliklubi kodustaadion. Staadion valmis 1936. aastal. Viimane renoveerimine sai alguse 2023. aasta sügisel.

Staadionil on täismõõtmetega kunstmuruga jalgpalliväljak, väiksemate mõõtmetega jalgpalli harjutusväljak, tartaankattega jooksurada, kaugushüppekast, korvpalliväljak, staadionihoone ja 320-kohaline tribüün.

Staadion on ümbritsetud aiaga. Pimedal ajal saab kasutada nelja võimsat prožektorit. Paigaldatud on kiudoptiline kaabel, mis võimaldab teha kvaliteetseid teleülekandeid. Staadionil on ka tasuta traadita interneti leviala.

Staadion asub aadressil Pidu tänav 11.

## Ajalugu

Hiiu staadioni ehitus sai alguse 1930. aastal, kui seni Hiiul Tähe ja Rahu tänava vahel oleval väljakul (nüüdne Nõmme Tennisekeskuse asukoht) mänginud Nõmme Kalju jalgpallivõistkonnal tekkis vajadus normaalmõõtmetega staadioni järele. Staadioni ehitus algas Nõmme Kalju esimehe Hugo Sepa eestvedamisel ühiskondlikus korras ja ehitasid eeskätt Kalju jalgpallurid ise. Kõigepealt valmis jalgpalliplats, siis nelja rajaga 400 m jooksurada. Metalltorustikuga aed ümber staadioni võimaldas külma veega kasta ka staadioni väljakut. Pealtvaatajatele ehitati puupingid mõlemale poole staadioni sirge osa keskele. Staadion valmis 1936. aastal.

2002. aastal avati Hiiu staadion põhjalikult renoveerituna ja staadion läbis täiendava uuenduskuuri 2006. ja 2013. aastal.

Pärast 2020. aasta jalgpallihooaega sai selgeks, et staadion on tippjalgpalli silmas pidades amortiseerunud, ja Nõmme Kalju esindusvõistkond oli sunnitud staadionilt ära kolima. Staadioni renoveerimine pidi alguse saama 2021. aastal, kuid mitmel põhjusel algas ehitustegevus Hiiul alles 2023. aasta sügisel.

Staadioni renoveerimise käigus kaotati 400 m jooksuring ja peaväljaku asukoht nihutati lääne poole, et rajada Pidu tänava poolsesse külge täiendav kunstmurukattega jalgpalli treeninguväljak. Kergejõustiku harrastamiseks rajati staadionihoonepoolsesse külge tartaankattega 100 m pikkune jooksusirge ning peaväljaku otsa tartaankattega kaugushüppe hoovõturada ja liivakast.

## Galerii

Fail:Hiiu staadion 2.jpg|Staadion 2017. aastal
Fail:Hiiu staadion (3).jpg|Staadion 2017. aastal
Fail:Nõmme Kalju FC vs FC Flora, 2025.jpg|Staadion enne Nõmme Kalju ja FC Flora mängu
Fail:Hiiu staadion3.jpg|Staadion 2025. aastal


## Viited

## Välislingid

* Pilte staadionist
Jaanus Orgulas

**Jaanus Orgulas** (5. juuli 1927 Vaivara – 13. august 2011) oli eesti näitleja.

Jaanus Orgulas lõpetas 1947. aastal Tallinna Rahandustehnikumi, kuid olles juba noorukina Draamateatri lavastustes kaasa teinud, sai teatrihuvi temast võitu. Ta õppis aastatel 1947–1948 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis ja lõpetas 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. 

Aastatel 1953–1966 ja 1972–2006 töötas ta Eesti Draamateatris ning aastatel 1966–1972 Riiklikus Filharmoonias.

Jaanus Orgulas sai näitlejana legendaarseks Tootsi rollis Oskar Lutsu "Kevades" 1954. aastal, kui koos Ervin Abeliga esitati Tootsi-Kiirt nii teatri- kui ka estraadilaval üle tuhande korra. 

## Tunnustus
* 1987 – Eesti NSV teeneline kunstnik 
* 2000 – Meie Mats
* 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku

Jaanus Orgulas harrastas alpinismi ja kogus sibullilli. 4. augustil 1958 tõusis ta teise eestlasena Elbruse tippu (esimese eestlasena tõusis Elbruse tippu 11. augustil 1956 Bernald Sillaots).

Tema abikaasa Aino Orgulas on arst.

## Viited

## Kirjandus
* "Jaanus Orgulas. Jäägu see." Ilo, 2004. Koostaja Jüri Aarma. ISBN 109789985576229

## Välislingid
* Alo Lõhmus, "Jaanus Orgulas. Jäägu see.", Eesti Ekspress, 15. september 2004
* Õie Orav, "Vastab Jaanus Orgulas", Teater. Muusika. Kino. veebruar 1999
* Suri näitleja Jaanus Orgulas. ERR Uudised, 13. august 2011
* "Ita Ever: Jaanus Orgulas oli mulle väga lähedane ja hea sõber" Delfi/Õhtuleht, 15. august 2011
Harilik loidtiib

**Harilik loidtiib** (*Sialis lutaria*) on suurtiivaliste seltsi loidtiiblaste sugukonda kuuluv putukaliik. Mõnikord on teda käsitletud ka seltsis võrktiivalised (*Neuroptera*).

Hariliku loidtiiva vastne elab vees, valmiku elu on samuti seotud veekogudega. 

Harilikku loidtiiba võib kohata ka Eestis.





## Viited

## Välislingid
*
Noosfäär

**Noosfäär** ehk **mõistusesfäär** on Vladimir Vernadski järgi inimmõistuse poolt kujundatud ja keemiliselt ümberkorraldatud sfäär planeedi Maa ümber.

Noosfäär on biosfääri üks arengujärk, etapp, mida seostatakse inimese mõistusliku tegevusega.

Maa kui terviku seisukohalt on tänapäevases maailmas teatud sfääriline kolmik: biosfäär, sotsiosfäär ja tehnosfäär, kuid leidub ka käsitlusi kus 'iniminfluentse' noosfääri moodustavad sotsiosfäär ja tehnosfäär (inimtekkeliste struktuuride süsteem (näiteks külad, veetammid, transport ja infotehnoloogia jpm) .

## Koht geosüsteemis

Majandusgeograaf Mart Vabar on kirjeldanud geosüsteemi ühiskonnasfääri teket järgnevalt: "Kaks miljonit aastat tagasi hakkas inimkond biosfääri transformeerima, tekkis (genesis) sotsiosfäär kui geograafiline fenomen, mille olemus seisneb selle liikmete mõistuspärases koostöös eksisteerimiseks ja püsimajäämiseks vajalike tingimuste ning keskkonna kujundamisel."

### Sfäärid

*Sfäärid ja aeg: sotsiosfäärid (2-3 mln a): majandussfäär (10-15 tuh), haldussfäär (6-8 tuh), kultuurisfäär (4-5 tuh), tehnosfäär 200.
*transformatiivsus: eelmine arengusfäär oli biosfäär, noosfääri tekkides hakkas lokaalselt ja regionaalselt ümber kujundama biosfääri.
*Põhifenomen: bioloogiliste inimeste loova mõtlemise ja kõnevõime abil mõtestatud ja organiseeritud koostöö ning pidev loogilise informatsiooni vahetus. Sots tegevuse ruumi-line süsteem
*Interaktsioon: tunnetab mõistuse abil elukeskkonda, on sellega pidevas funktsionaalses seoses.
*Globaalsus: noosfäärist ja sotsiosfäärist võib rääkida alates sellest ajast, kui inimasustus levis põhilistele elamiskõlblikele aladele maailmas.
*Põhispetsialisatsioonid: sotsiaalsete väärtuste loomine, st omaenda ja oma lähikondsete olme ja heaolu korraldamine, inimeste sotsiaalne suhtlemine (sotsiaaltöö, meditsiini jm) erialad.
*Põhiväärtused: Heaolu või pahaolu (sotsiaalne, emotsiooniline, bioloogiline jne) , sotsiaalse organiseerituse ja koostöö tase.

## Vernadski biosfääri käsitlus
Vladimir Vernadski (alates 1926): Vernadski biosfäär on kosmiline mehhanism, millel on oma kindel koht planeedi kui terviku struktuuris ja ta paikneb meie planeedi pinnal. Sisaldades kogu elusainekogumit, muundab biosfäär Päikese kiirgusenergia keemiliseks ja füüsiliseks energiaks, mis omakorda läheb meie planeedi "tardunud" elutu mateeria ümbertöötamiseks. Noosfäär moodustub siis, kui valdava tähtsuse selles protsessis saab inimmõistus  .

## Vaata ka
* Biosfäär
* Semiosfäär

## Viited

## Välislingid
* Juri Lotman, "Semiosfäärist"
* Mart Vabar, "Majandusgeograafia", TTÜ, õppe-metoodiline materjal, 1999
Patika liiklussõlm

**Patika liiklussõlm** (ramp registrinumbriga 1118) asub Patika külas, Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 18. kilomeetril ja sellest ida pool rööbiti kulgeva Jüri–Vaida tee 6. kilomeetril. Liiklussõlm on eritasandiline.

Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee koosneb seal kahest vastassuunalisest sõiduteest, mis on eraldusribaga eraldatud. Maantee mõlemat sõiduteed ületab viadukt (Patika viadukt), mis võimaldab ühendust Jüri–Vaida teega. Rambi teede kogupikkus on 2,7 km.

Rambi teed on mustkattega, lühike lõik ka asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Oorna sild

**Oorna sild** (silla number: 86) on sild Kurna–Tuhala tee 14. kilomeetril üle Oorna oja. 

Sild on valminud aastal 1967. Silla pikkus on 11 m. Silla laius on 8,2 m. Sõidutee laius sillal on 6,8 m.
Patika viadukt

**Patika viadukt** (silla number: 45) on viadukt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 18. kilomeetril Patika külas Patika liiklussõlmes. Viadukt ületab maantee mõlemad sõiduteed. 

Viadukt on ehitatud aastal 1999. Silla pikkus on 90 m, silla laius on 10,7 m, sõidutee laius sillal on 10,7 m.
Angerja sild

**Angerja sild** (silla number: 87) on sild Kurna–Tuhala tee 16. kilomeetril üle Angerja oja. 

Sild on valminud aastal 1970. Silla pikkus on 13,7 m. Silla laius on 8,3 m. Sõidutee laius sillal on 6,8 m.
Kerry King

**Kerry Ray King** (sündinud 3. juunil 1964 Los Angeleses) on USA muusik, ansambli Slayer kitarrist ja asutajaliige.

King hakkas *[[heavy metal]]*iga tõsisemalt tegelema 1981. aastal, kui ta otsustas saada mõne bändi kitarristiks. Pärast kohtumist teise kitarristi Jeff Hannemaniga otsustasid nad teha oma bändi, mille nimeks sai Slayer. Koos Hannemaniga on King olnud Slayeri peamiseks sõnadekirjutajaks. Teda huvitavad satanismi, musta maagia ja õudusfilmidega seotud teemad, mistõttu ka bändi lugudes on nendest teemadest tihti juttu. Ent King ise on ateist, mistõttu ei usu ta ei Jumalasse ega Saatanasse, kuid on väitnud, et viimasest on kirjutada lõbusam kui esimesest.

King on tuntud oma äärmise otsekohesuse poolest ja on seetõttu ka paljude bändide liidritega tülli läinud. Üks tuntumaid juhtumeid oli tema tüli Megadethi solisti Dave Mustaine'iga, kes üritas teda Slayerist oma bändi meelitada.

1980. aastatel olid Kingil pikad juuksed, kuid kui ta hakkas kiilaks jääma, ajas ta end täiesti kiilaks.

King on teist korda abielus ja tal on üks laps.
Jeff Hanneman

**Jeff John Hanneman** (31. jaanuar 1964 Oakland – 2. mai 2013 Inland Empire, California) oli USA muusik, bändi Slayer kitarrist ja asutajaliige.

Hanneman kasvas üles sõjaveteranide peres: tema isa oli sõdinud Teises maailmasõjas ja vennad Vietnamis. Seetõttu hakkas ta juba lapsena huvituma sõjaasjandusest. Lisaks mõjutasid teda tugevalt ka punkmuusika ja *[[heavy metal]]*, eriti Judas Priest ja Iron Maiden. 1981. aastal, kui ta kohtus ühe bändi proovis Kerry Kingiga, otsustasid nad teha oma bändi, milleks saigi Slayer. Koos Kingiga on Hanneman bändi peamisi sõnadekirjutajaid. Et teda huvitab eriti Natsi-Saksamaa ajalugu, on mitmes Slayeri loos juttu ka koonduslaagreist ja silmapaistvatest natsidest. Seetõttu on nii Hannemani kui ka bändi süüdistatud natsilembuses, kuid need on ümber lükatud, väites, et see teema lihtsalt huvitab Hannemani.

2011. aastal nakatus Hanneman tõenäoliselt ämblikuhammustuse tõttu lihasööjabakteriga ning pidi loobuma koos Slayeriga esinemisest. 2. mail 2013 suri ta oma kodu lähedases haiglas maksapuudulikkuse tõttu.

Hanneman oli abielus, ent lapsi tal polnud.

## Välislingid
*Elu 24: Suri Slayeri kitarrist Jeff Hanneman 3. mai 2013
Tom Araya

**Tom Araya** (sünninimi **Tomás Enrique Araya**; sündinud 6. juunil 1961 Viña del Maris Tšiilis) on USA muusik, bändi Slayer bassimängija ja laulja.

Araya sündis Tšiilis, kuid tema pere kolis USA-sse, kui ta oli vaid viieaastane. Ta õppis hingamisterapeudiks ja töötas sel alal kaks aastat. 

1981. aastal kutsus Kerry King teda uude ansamblisse Slayer. Arayast saigi bändi laulja ja bassimängija. Suures osas tema kogutud säästudega tehti bändi esimene album "Show No Mercy", mis ilmus 1983. aastal.

Alates 1980. aastate lõpust on Araya kirjutanud ka Slayeri lugude sõnu. Teda huvitavad peamiselt massimõrvarite ja õudusfilmide teemad.

Araya on abielus ja tal on kaks last.
Dave Lombardo

**Dave Lombardo** (sündinud 16. veebruaril 1965 Havannas) on USA muusik, ansambli Slayer trummar.

Lombardo sündis küll Kuubal, kuid kui ta oli ainult kaheaastane, kolis ta pere South Gate'i California osariigis. Ta huvitus peagi trummimängust ja mängis 1970. aastate lõpus rokkbändis Escape. 1981. aastal, kui ta töötas pitsapoisina, tutvus ta Kerry Kingiga ning too kutsus ta oma uude bändi, Slayerisse, trummariks. Kuni 1983. aastani töötas ta ka kaubamajas, pühendudes seejärel elukutselisena trummimängule.

1986. aastal lahkus Lombardo Slayerist, väidetavalt rahalistel põhjustel, sest ta arvas, et ta ei saa bändi tuludest piisavalt osa. Tema naine veenis teda siiski 1987. aastal Slayerisse naasma. Kuid 1992. aastal lahkus ta bändist uuesti, sest bänd alustas turneed ajal, mil Lombardo naine sünnitas nende esimese lapse. Järgnevatel aastatel tegutses Lombardo bändides Grip Inc. ja Fantômas ning tegi ka sooloprojekte. Kui aga Slayeri trummar Paul Bostaph 2001. aastal bändist lahkus, tegi kitarrist Jeff Hanneman Lombardole ettepaneku Slayerisse naasta. Teine kitarrist Kerry King oli esialgu sellele vastu, kuid pärast Lombardo prooviesinemist nõustus sellega. Alates 2002. aastast on Lombardo taas Slayeri trummar.

Lombardo on abielus ja tal on kaks last.
Wilhelm von Plettenberg

**Wilhelm von Plettenberg**i nime all on tuntud mitu Plettenbergi suguvõsa liiget:
***[[Wilhelm von Plettenberg (Liivi ordu)|Wilhelm von Plettenberg]]** oli Liivi ordu rüütelvend
***[[Wilhelm von Plettenberg (Saksa ordu)|Wilhelm von Plettenberg]]** oli Saksa ordu maakomtuur
Pärnu komtuur

**Pärnu [[komtuur]]** (saksa keeles *Komtur von Pernau*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Pärnu komtuurkonda.

Esimene Pärnu komtuur astus ametisse tõenäoliselt 1265. aastal, mil Uus-Pärnu sai linnaõigused. Viimane Pärnu komtuur Rutger Lüdinghausen-Wulff lahkus ametist Liivi ordu likvideerimise tõttu 1562. aastal.

Pärnu komtuur oli küllaltki oluline käsknik, kuid ei kuulunud siiski tavaliselt ordut juhtivasse kõrgemasse nõukokku. Ühestki teadaolevast Pärnu komtuurist ordumeistrit ei saanud.

## Pärnu komtuurid
*1265 L.
*1325 Dietrich von Clodt
*1328 Nikolaus von Passow
*1347–1357 Hermann Gutacker
*1368 Dietrich von Warmsdorf
*1382–1383 Albrecht von Brenken
*1400 Johann Koning
*1417 Johann von Altena
*1420 Wilhelm von Schafhausen
*1441–1451 Thomas Hungersdorp genannt Grevesmolen
*1452 Ekkart Vogt von Fronhausen
*1457–1471 ja 1472 Konrad von Vietinghoff
*1471 Dietrich Lappe von Köningen
*1472?/1477–1478 Wennemar von Dellwig
*1481 Friedrich von der Borch
*1482–1488 Heidenreich von Walgarden
*1499–1509 Evert von Werminghausen
*1510–1516 krahv Simon von Rietberg
*1517 Johann Clodt
*millalgi 16. sajandi alguses, arvatavalt 1517–1520, Adolf von Fürstenberg
*1520 Rolf von Bardewisch
*1524–1527 Heinrich von Thülen
*1533–1550 Loeff von Loe
*1550–1562 Rutger Lüdinghausen-Wulff
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Heinrich von Galen (Kuldīga komtuur)

**Heinrich von Galen** (surnud detsembris 1501) oli Liivi ordu käsknik, Kuldīga komtuur aastatel 1495–1501.

Aastatel 1492–1494 oli Galen Kandava foogt. Aastal 1501, kui Liivimaa-Moskva sõja ajal vene väed Liivimaale tungisid, keeldus Galen Wolter von Plettenbergile kuuletumast. Tema peatset surma samal aastal võib siiski pidada haigusest tingituks, sest ordumeister nimetas seda "Jumala kohtuotsuseks" (*Gottesurteil*).

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 281 (lk 247).
Heinrich von Galen (Ruhja komtuur)

**Heinrich von Galen** (surnud 1560) oli Liivi ordu käsknik, ainus Ruhja komtuur aastatel 1559–1560.

Tema vanemad võisid olla Rutger von Galen ja Anna von Höveln.

Aastatel 1558–1559 oli ta Bauska foogt. Ta sai Ruhja komtuuriks ilmselt seetõttu, et uus ordumeister Gotthard Kettler püüdis Liivimaa vastupanu tugevdada, tihendades selleks ka idapoolsete käsknike võrgustikku. Galen ei saanud siiski kuigi pikka aega komtuur olla, sest Härgmäe lahingus langes ta venelaste kätte vangi ja hukati.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 283 (lk 249).
Heinrich von Galen (täpsustus)

**Heinrich von Galen**i nimelisi tuntud isikuid on olnud mitu:
***[[Heinrich von Galen]]** oli Liivi ordu maameister aastatel 1551–1557
***[[Heinrich von Galen (Kuldīga komtuur)|Heinrich von Galen]]** oli Kuldīga komtuur aastatel 1495–1501
***[[Heinrich von Galen (Ruhja komtuur)|Heinrich von Galen]]** oli Ruhja komtuur aastatel 1559–1560
***[[Heinrich von Galen (jutlustaja)|Heinrich von Galen]]** oli protestantlik jutlustaja Gotthard Kettleri kaaskonnas
***Heinrich von Galen** oli Piltene stiftifoogt
Marie Mejzlíková II

**Marie Mejzlíková II** (13. detsember 1903 Praha – 1994) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane. 
 
Tema nimel on naiste 100 m jooksu esimene ametlik maailmarekord 13,6. Ta saavutas selle tulemuse Prahas 20. augustil 1922. 13. mail 1923 kordas ta Prahas Mary Linesi maailmarekordiaega 12,8.

21. mail 1922 püstitasid Marie Mejzlíková II, Marie Mejzlíková I, Marie Jirásková ja Marie Bakovská Tšehhoslovakkia naiskonna koosseisus naiste 4 × 100 meetri teatejooksus maailmarekordi ajaga 53,2. 

Marie Mejzlíková II arvel on ka esimesed naiste kaugushüppe maailmarekordid 5.16 (6. august 1922 Praha; ühtlasi esimene Tšehhoslovakkia rekord) ja 5.30 (23. september 1923 Praha).
 
20. augustil 1922 võitis ta Rahvusvahelise Naiste Spordiföderatsiooni (FSFI) korraldatud naiste olümpiamängudel Pariisis 60 m jooksu ajaga 7,6 ja tuli 100 jardi jooksus Nora Callebouti järel teiseks.

## Viited
Marie Mejzlíková I

**Marie Mejzlíková I** (hiljem **Riedlová** ja **Černá**; 16. detsember 1902 – 30. mai 1981)  oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane, kes oli  1920–1924 maailma paremikus. 

21. mail 1922 püstitas ta Pariisis 500-meetrisel staadionil naiste 200 m jooksus esimese ametliku maailmarekordi tulemusega 28,6 (28 3/5). Teistel andmetel on see viimane tippmark enne FSFI ametlikke maailmarekordeid.

21. mail 1922 püstitasid Marie Mejzlíková I, Marie Mejzlíková II, Marie Jirásková ja Marie Bakovská Tšehhoslovakkia naiskonna koosseisus naiste 4×100 m jooksus maailmarekordi ajaga 53,2. 

30. juulil  1922 püstitas ta Prostojovis esimese naiste odavisks maailmarekordi tulemusega 24.95.

Ta alustas 200 m jooksuga, 1924 võistles 250 m jooksus, 1923 ja 1924 kahe käega kuulitõukes, 1928 ühe ja kahe käega odaviskes, 1927 ja 1928 4×100 m jooks. 

Ta püstitas Tšehhoslovakkia rekordi 100 jooksus, 3×100 m jooksus, kuulitõukes ja 4×100 m jooksus. 

Ta osales 1922–1924 kolmel rahvusvahelisel võistlusel. Naiste olümpiamängudel 1922 tuli ta kahe käega kuulitõukes neljandaks ning 4×100 jardi jooksus kolmandaks.

## Viited
2008. aasta Vormel 1 hooaeg

**2008. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 59. hooaeg. Hooaeg algas 16. märtsil Melbourne'is ja lõppes 2. novembril São Paulos. Kokku peeti 18 etappi.

Uute võistluskohtadena lisandusid kaks tänavarada, Valencia (Euroopa GP) ja Singapur, kus peeti kõigi aegade esimene õhtune tehisvalgustusega võistlus.

Maailmameistriks tuli Lewis Hamilton ühe punktiga Felipe Massa ees. Konstruktorite auhinna võitis Ferrari.

2008. aasta hooajaga lõpetas oma 15 aastat kestnud karjääri David Coulthard.

## Etapid

## Meeskonnad

*  Ferrari
** **1**  Kimi Räikkönen, Soome
** **2**  Felipe Massa, Brasiilia

*  BMW Sauber
** **3**  Nick Heidfeld, Saksamaa
** **4**  Robert Kubica, Poola

*  Renault F1
** **5**  Fernando Alonso, Hispaania
** **6**  Nelson Angelo Piquet, Brasiilia

*  Williams
** **7**  Nico Rosberg, Saksamaa
** **8**  Kazuki Nakajima, Jaapan

*  Red Bull Racing
** **9**  David Coulthard, Suurbritannia
** **10**  Mark Webber, Austraalia

*  Toyota F1
** **11**  Jarno Trulli, Itaalia
** **12**  Timo Glock, Saksamaa


*  Toro Rosso
** **14**  Sébastien Bourdais, Prantsusmaa
** **15**  Sebastian Vettel, Saksamaa

*  Honda F1
** **16**  Jenson Button, Suurbritannia
** **17**  Rubens Barrichello, Brasiilia

*  Super Aguri
** **18**  Takuma Satō, Jaapan
** **19**  Anthony Davidson, Suurbritannia

*  Force India
** **20**  Adrian Sutil, Saksamaa
** **21**  Giancarlo Fisichella, Itaalia

*  McLaren
** **22**  Lewis Hamilton, Suurbritannia
** **23**  Heikki Kovalainen, Soome


## Punktiseis

1 – Austraalia, 2 – Malaisia, 3 – Bahrein, 4 – Hispaania, 5 – Türgi, 6 – Monaco, 7 – Kanada, 8 – Prantsusmaa, 9 – Suurbritannia, 10 – Saksamaa, 11 – Ungari, 12 – Euroopa, 13 – Belgia, 14 – Itaalia, 15 – Singapur, 16 – Jaapan, 17 – Hiina, 18 – Brasiilia

## Konstruktorite karikas

## Välislingid
* Jaan Jürine: Montoya soovitus Hamiltonile: hoia Massast eemale, EPL, 31. oktoober 2008
* Jaan Jürine: Maailmameister pidas end viimasel ringil kaotajaks, EPL, 4. november 2008
Margaret Roberts

**Margaret Joan Roberts** (1937 Pretoria – 4. märts 2017) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi taimetark. Ta kirjutas üle 30 raamatu ürtidest ja sarnastest teemadest.
Utajärvi

**Utajärvi** on asula Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas, Utajärvi valla kirikuküla.
 
Utajärvil asub 1762. aastal ehitatud puukirik.

Asulas on põhikooli ala- ja ülaaste ja gümnaasium.
Rääkkylä

**Rääkkylä** on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas. See on Rääkkylä valla kirikuküla.

1851. aastal valminud kirik on üks Soome suurimaid puukirikuid.

## Viited
Eno (Soome)

**Eno** on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas Joensuu linnas, 2008. aastani Eno valla kirikuküla.

Joensuu keskusse on Enost 36 kilomeetrit.

2009. aastal elas Enos 2182 inimest.

Eno puukirik on ehitatud aastatel 1816–1818.

Enos on raudteejaam Joensuu–Kontiomäki liinil.
Juuka

**Juuka** on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas, Juuka valla kirikuküla.

Külas ja selle lähiümbruses elab umbes 3200 inimest.

Juuka küla kohal oli asustus juba 16. sajandil. 19. sajandi teisel poolel hakkas küla kasvama. Küla vanimat keskosa, kus asuvad Soome kultuuriloolise pärandi hulka arvatavad 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest pärinevad hooned, nimetatakse Puu-Juukaks.
Miikse oja

**Miikse oja** (ka *Meeksi oja, Jaama oja*) on 13,3 km pikkune oja, mis suubub Piusa jõkke.

Miikse ojal usutakse olevat ravitoimet, selle veega pestakse silmi, jalgu, käsi, vette visatakse annetuseks münte. Arvatavasti tähistab kivi muistset matmispaika.

Miikse oja on olnud ajalooliselt looduslikuks piiriks Liivimaa ja Venemaa vahel. Mööda Miikse oja ülemjooksu oja lähtest Vanigõjärves umbes 5 km allavoolu kulgeb Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni
vaheline ajutine kontrolljoon.

## Viited

## Välislingid
*
Savijõgi

**Savijõgi** (ka *Aardla jõgi*) on Emajõe parempoolne lisajõgi. 

Jõgi algab Aardla poldri tammi sildregulaatori juurest. Poldri alal on (pärast rekonstrueerimist) tegemist poldri kuivendus- ja kogujakraavidega.

## Välislingid
*
Ahelo jõgi

**Ahelo jõgi** (ka *Ahli oja*) on Mustjõe parempoolne lisajõgi, mis saab alguse Ähijärvest.

Ahelo jõe suubumiskoha kaugus Mustjõe suudmest on 28,4 km.

Jõgi läbib oma teel paisjärvelist Alaveski järve (Saru Alaveski järv) ja looduslikku Suurt Pehmejärve. 5,5 km kaugusel suudmest suubub vasakult Ubajärve oja.

Ahelo jõge ületavad Antsla–Haabsaare ja Ahelo–Hürova tee ja Võru–Mõniste–Valga maantee.

Jõe registrikood on 1157400.

## Välislingid
*
Rainer Paat

**Rainer Paat** (sündinud 11. detsembril 1978 Tartus) on programmeerija ning robotite ja innovaatiliste seadmete prototüüpide ehitaja. 

Ta on õppinud füüsikat.

Rainer Paat elab Tartus.

## Digitigu

11. jaanuarist kuni 9. veebruarini 2005 toimus Tartus restoranis Atlantis kunstnik Nerva kultuuriprojekt „KunsTIGUu”, mille eesmärgiks oli viia kunst tehnikahuvilisteni ning tutvustada innovaatilisi tehnikaprojekte kunstihuvilistele. Projekti käigus esitleti raamatut „KunsTIGUu”, Nerva graafikateoseid, näidati elusat aafrika hiidtigu, toimus heategevuslik oksjon ning tutvustati keskkonnasõbralikku mõtte- ja eluviisi. Tigude, tegude ja kunsti teemadel andis üritusel džässkontserdi 4 Tune Quartet ning esinesid Aapo Ilves ja Anti Einpaul.

Spetsiaalselt projekti „KunsTIGUu” tarbeks Rainer Paadi ja Nerva ühistööna valminud patarei- ja akuvaba robotteo "Digitigu” ostis oksjonilt teaduskeskuses Ahhaa, et eksponeerida seda oma näitustel.

## Viited

## Välislingid
*Rainer Paadi koduleht
*Lauri Kulpsoo fotod projektist "KunsTIGUu"
Kesälahti

**Kesälahti** on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas Kitees, endise Kesälahti valla kirikuküla.

Praegune kirikuhoone valmis 1950. aastal. Kirik mahutab 450 inimest. Eelmine, 1831. aastal ehitatud puukirik hävis Jätkusõjas 1941. aastal Nõukogude õhuvägede pommitamise tõttu süttinud tulekahjus. Säilinud on 1770. aastast pärit eraldiseisev kellatorn.
Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee

**Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee** (põhimaantee nr 10) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee 41. kilomeetril. Tee pikkus on 143,7 km, kaasa arvatud 2,3 km pikkune lõik Kuressaare linnas ning kokku 0,7 km pikkused lõigud Virtsu ja Kuivastu sadamas. Sadamate vahel Suures väinas toimub parvlaevaühendus (u 6,6 km). 85. ja 90. km vahel kulgeb tee Väikese väina tammil. Tee lõpeb Kuressaare linnas.

## Sillad Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare teel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Asulad Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare teel

Rõuma küla, Leila küla, Maidla küla, Koluvere küla, Kullamaa küla, Silla küla, Päri küla, Lemmikküla küla, Üdruma küla, Laiküla küla, Keskküla küla, Kirbla küla, Lautna küla, Hälvati küla, Alaküla küla, Lihula linn, Valuste küla, Tuudi küla, Petaaluse küla, Vagivere küla, Kinksi küla, Ridase küla, Kõmsi küla, Kause küla, Hanila küla, Esivere küla, Virtsu alevik, Kuivastu küla, Tusti küla, Võlla küla, Mõega küla, Hellamaa küla, Soonda küla, Liiva küla, Viira küla, Vanamõisa küla, Piiri küla, Linnuse küla, Nautse küla, Põripõllu küla, Reina küla, Sundimetsa küla, Ariste küla, Mehama küla, Tumala küla, Saikla küla, Kahutsi küla, Kalma küla, Suur-Rahula küla, Väike-Rahula küla, Kuninguste küla, Tagavere küla, Arju küla, Ratla küla, Kõnnu küla, Jööri küla, Jõelepa küla, Valjala alevik, Võrsna küla, Sagariste küla, Kõljala küla, Masa küla, Kõnnu küla, Reo küla, Tahula küla, Mõisaküla küla, Lilbi küla, Upa küla, Kudjape küla, Sikassaare küla, Kuressaare linn.

## Viited
Liperi

**Liperi** on küla Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas, Liperi valla kirikuküla.

Liperis on umbes 1700 elanikku.

Liperis asub aastatel 1854–1858 ehitatud punastest tellistest kirik, mis mahutab 1500 inimest. See oli Põhja-Karjala esimene telliskirik. Kiriku tornis asub väike kirikumuuseum.
Polvijärvi

**Polvijärvi** on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas, Polvijärvi valla kirikuküla.

Külas on algkool, keskastmekool ja gümnaasium. Külas on 1997. aastal valminud jäähall ja valgustatud suusarada.
Tohmajärvi

**Tohmajärvi** on järv Soomes Põhja-Karjala maakonnas Tohmajärvi vallas valla keskusest Kemiest lõuna pool. Geograafilised koordinaadid on 62°11' N, 30°23' E. 
 
Järve pindala on 12,13 ruutkilomeetrit. 

Järve pind on merepinnast 80,2 m kõrgusel. 

Järve põhjaossa lõikub Kirkkoniemi poolsaar, millel asetseb Tohmajärvi kirik.  

Tohmajoki viib järve vee Laadogasse. 

Järv oli varem praegusest hulga suurem. Karjamaade juurdesaamiseks langetati 1773. aastal ja 1960. aastate alguses järve veetaset.
Haapakylä

**Haapakylä** (ka **Valtimo kirikuküla**) on asula Soomes Põhja-Karjala maakonnas, Valtimo valla keskus.

Seal elab umbes 1700 inimest.

Kuni 1905. aastani oli küla nimi **Haapajärvi**.
Marie Bakovská

**Marie Bakovská** oli Tšehhoslovakkia jooksja (sprinter). 

21. mail 1922 Pariisis püstitas Tšehhoslovakkia naiskond koosseisus Marie Mejzlíková I, Marie Bakovská,  Marie Jirásková ja Marie Mejzlíková II naiste 4 × 100 meetri teatejooksus maailmarekordi ajaga 53,2.

## Viited
Kontiolahti laskesuusatamiskeskus

**Kontiolahti laskesuusatamiskeskus** (*Kontiolahden ampumahiihtokeskus*) on spordikompleks Soomes Kontiolahti vallas Jaamankangases Höytiäineni järve ääres umbes 10 km kaugusel Kontiolahtist ja 15 km kaugusel Joensuust.   

Seal korraldatakse laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi ja maailma karikasarja etappe.
Suhhoi Su-24

**Suhhoi Su-24** (NATO koodnimetus *Fencer*) on muudetava tiivanoolsusega kahemootoriline ründelennuk. See töötati välja Nõukogude Liidus iganenud ründelennuki Jak-28 väljavahetamiseks. Su-24 oli esimene Varssavi pakti lennuk, millel on integreeritud digitaalne navigatsiooni- ja relvasüsteem.
 
Kontseptsioonilt analoogne 1964. aasta detsembris esmalennu teinud USA lennukiga General Dynamic F-111. NSV Liidu õhuvägedel oli vaja samasuguse võimekusega madalatel kõrgustel ülehelikiirusel (1315 km/h) lendavat lennukit. Su-24 esmalend toimus 17. jaanuaril 1970. Ehitati umbes 1400 lennukit, lennuk on siiani Venemaa õhu- ja mereväe relvastuses. 

Lennuki tiivakonsoole saab lennu käigus nihutada nelja asendisse: tiivanoolsus 16° õhkutõusmisel ja maandumisel, 35° ja 45° tavaliselt lennul, 69° suurel kiirusel. Su-24 arendab optimaalsel kõrgusel kuni kahekordset helikiirust Mach 2,18 (2320 km/h).

Lennuki püsirelvastuses on üks Gatlingu tüüpi 23 mm automaatkahur GŠ-6-23M; 8 tiivaalust kinnituspülooni kuni 8000 kg relvastuse riputamiseks.

Su-24 on tänu tugevale ja vastupidavale konstruktsioonile Araabia riikides küllaltki nõutud.

Su-24 arendamise käigus tehtud katselendudel on hukkunud suurim arv Suhhoi lennukite katselendureid, katapulteerunud lenduritest 8 jäi ellu ja 13 hukkus.

Lennukist Su-24 on tehtud ka modifikatsioone: Su-24M, Su-24M2, Su-24MR (NATO koodnimetus Fencer E) – luureversioon, Su-24MP Fencer F REL-versioon, ülesanneteks REL luure ja häirimine.

## Kasutajad
* 

## Viited

## Välislingid
*Heiki Suurkask, Su-24 – nõukogude ründelennuk, mis pole just enam tehnika viimane sõna, forte.delfi.ee, 24.11.2015
Lapsehoidja

**Lapsehoidja** on inimene, kes hoolitseb laste eest perekonnas kas lapse juures kodus või lapsehoidja juures.

Eestis võeti 15. novembril 2006. aastal vastu sotsiaalhoolekande seaduse parandused, milles uudse lähenemisena kehtestati lapsehoiuteenuse finantseerimine kohalike omavalitsuste poolt. Seaduseparanduse peamiseks põhjenduseks oli lapsehoiuteenuste paindlikumaks muutmine ning nende vanemate vajaduste rahuldamine, kes lasteaias lapsele kohta ei saa. Kehtestati ka tegevuslubade regulatsioon, samuti peab olema lapsehoidja registreeritud kui ettevõtja ja isik peab olema läbinud vastava koolituse, mis annab talle lapsehoidja kutsetunnistuse.

## Vaata ka
*Lapsehoidmine
*''Au pair''-tüdruk

## Välislingid

* Üle-Eestiline lastehoiuportaal
* Lapsehoidja II kutsestandard
Kristiina Kaasik

**Kristiina Kaasik** (aastani 1965 **Kristiina Van Jung**; 26. jaanuar 1943 Tallinn – 18. veebruar 2024) oli eesti maalikunstnik. 

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi teatridekoratsiooni erialal. 

## Looming
Alates 1965. aastast oli tal isikunäitusi nii Eestis kui ka välismaal.

Oma teostes väärtustas Kaasik ennekõike värvide omavahelisi suhestumisi ehk värvimaagiat. Oli ka kunstirühmituse ANK '64 liige.
### Raamat
**Ad astra: Kristiina Kaasiku maalid = The paintings of Kristiina Kaasik*. Viimsi: K. Kaasik, 2005

## Liikmesus
*1970 Eesti Kunstnike Liit

## Tunnustus
*1980 Konrad Mäe preemia
*1985 Eesti Kunstnike Liidu aastapreemia
*2003 G-Galerii aastapreemia
*2014 Eesti Kunstnike Liidu auliige
*2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli keemiainsener Mark van Jung. Tema abikaasa on arhitekt Veljo Kaasik ja poeg arhitekt Markus Kaasik.

## Viited

## Kirjandus
*Hilja Läti. "Kaasik, Kristiina, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 148–149
*Ants Juske. "Kristiina Kaasik absoluutset vabadust otsimas". EPL, 5. mai 2009

## Välislingid
*"Kristiina Kaasik". Veebiandmekogu "EKABL"
*In memoriam Kristiina Kaasik. Eesti Kunstnike Liit, 20. veebruar 2024
*Haud Rohuneeme kalmistul
Omaha

**Omaha** on linn USA-s, Nebraska osariigi suurim linn ja selle endine pealinn 1867. aastani. Linn asub osariigi piiril Iowa osariigiga Missouri jõe ääres. Omaha on Douglase maakonna halduskeskus. Linna pindala on 307,9 km² (vee all 8,2 km²) ja elanikke 409 416 (2004).
 
Hiroshimale ja Nagasakile tuumapommid heitnud pommituslennukid Enola Gay ja Bock's Car olid valmistatud Omahas.

Linn on kuulus lihatööstusettevõtete poolest. 1900. aastal tegutses Omahas neli USA viiest suurimast lihatööstusettevõttest, 1950. aastatel töötas ligi pool linna töölistest lihatööstuses.

## Viited

## Välislingid
* Omaha koduleht
2007. aasta Vormel 1 hooaeg

**2007. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 58. hooaeg. Hooaeg algas 18. märtsil Melbourne'is ja lõppes 21. oktoobril São Paulos. Kokku peeti 17 etappi. Maailmameistriks tuli Kimi Räikkönen.

Uute sõitjatena lisandusid Lewis Hamilton, Heikki Kovalainen, Adrian Sutil, Sebastian Vettel ja Kazuki Nakajima.

Hooaega varjutasid spioneerimiskahtlused. McLareni meeskond tunnistati süüdi salajase info omandamises Ferrari tehniliste üksikasjade kohta ning meeskond jäi ilma konstruktorite arvestuses kogutud punktidest.

## Etapid

## Meeskonnad


*  McLaren
** **1**  Fernando Alonso, Hispaania
** **2**  Lewis Hamilton, Suurbritannia

*  Renault F1
** **3**  Giancarlo Fisichella, Itaalia
** **4**  Heikki Kovalainen, Soome

*  Ferrari
** **5**  Felipe Massa, Brasiilia
** **6**  Kimi Räikkönen, Soome

*  Honda F1
** **7**  Jenson Button, Suurbritannia
** **8**  Rubens Barrichello, Brasiilia

*  BMW Sauber
** **9**  Nick Heidfeld, Saksamaa
** **10**  Robert Kubica, Poola
** **10**  Sebastian Vettel, Saksamaa

*  Toyota F1
** **11**  Ralf Schumacher, Saksamaa
** **12**  Jarno Trulli, Itaalia


*  Red Bull Racing
** **14**  David Coulthard, Suurbritannia
** **15**  Mark Webber, Austraalia

*  Williams
** **16**  Nico Rosberg, Saksamaa
** **17**  Alexander Wurz, Austria
** **17**  Kazuki Nakajima, Jaapan

*  Toro Rosso
** **18**  Vitantonio Liuzzi, Itaalia 
** **19**  Scott Speed, USA
** **19**  Sebastian Vettel, Saksamaa
*  Spyker
** **20**  Adrian Sutil, Saksamaa 
** **21**  Christijan Albers, Holland
** **21**  Markus Winkelhock, Saksamaa
** **21**  Sakon Yamamoto, Jaapan

*  Super Aguri
** **22**  Takuma Satō, Jaapan
** **23**  Anthony Davidson, Suurbritannia


## Punktiseis

1 – Austraalia, 2 – Malaisia, 3 – Bahrein, 4 – Hispaania, 5 – Monaco, 6 – Kanada, 7 – USA, 8 – Prantsusmaa, 9 – Suurbritannia, 10 – Euroopa, 11 – Ungari, 12 – Türgi, 13 – Itaalia, 14 – Belgia, 15 – Jaapan, 16 – Hiina, 17 – Brasiilia

## Konstruktorite karikas
Seppo Zetterberg

**Seppo Juhani Zetterberg** (sündinud 5. detsembril 1945 Helsingis) on soome ajaloolane, Jyväskylä Ülikooli üldajaloo emeriitprofessor, Soome Teaduste Akadeemia liige.

Aastatel 1994–1996 oli Seppo Zetterberg Soome Instituudi juhataja Eestis. 1997–2008 oli ta ajakirja Kanava peatoimetaja.

Seppo Zetterberg on tuntud Eesti ajaloo uurijana, kuid on palju tegelenud ka Soome autonoomia-aja lõpu ajalooga. Seppo Zetterbergi 2007. aastal ilmunud "Viron historia" on koguteos Eesti ajaloost alates jääajast kuni tänapäevani. Soome Ajaloosõprade Liit valis teose aasta ajalooraamatuks ning see kandideeris ka Soome tunnustatumale teabekirjanduse auhinnale Tieto-Finlandia. Eesti keeles ilmus teos 2009. aasta novembris.

## Tunnustus
* 1995 – Antero Wareliuse auhind
* 2001 – Valgetähe II klassi teenetemärk
* 2006 – valiti Soome Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2011 – promoveeriti Tartu Ülikooli audoktoriks

Ta on valitud ka Õpetatud Eesti Seltsi auliikmeks.

## Raamatuid
* "Suomi ja Viro 1917–1919" (doktoriväitekiri; 1977)
* "Finland after 1917" (1991)
* "Suomi kautta aikojen" (1992; koos Allan Tiittaga)
* "Itsenäisen Suomen historia" (1995)
* "Jüri Vilmsin kuolema" (1997)
* "Eero Erkko" (2001)
* "Samaa sukua, eri maata" (2004)
* "Viron historia" (2007)

#### Tõlked eesti keelde
* "Iseseisva Soome ajalugu", tõlkinud A. Puusepp, Perioodika 1991, ISBN 5797905566
* "Ühe puu eri harud. Eesti ja Soome – eilsest tänasesse." Tõlkinud: Kulle Raig ja Ruta Rannat. Helsinki, Taloustieto Oy 2004. ISBN 951-628-406-X (Ka: Sirje Sinilinnust.]
* "Jüri Vilmsi surm", tõlkinud Erkki Bahovski, Tänapäev 2004, ISBN 9985622332
* "Viis lasku senatis: Eugen Schaumani elu", tõlkinud Erkki Bahovski, värsid tõlkinud Vladimir Beekman, Kupar 1998, ISBN 9985611187
* "Eesti ajalugu", tõlkinud Helga Laanpere, Erkki Bahovski, Paul Kokla ja Maimu Berg, Tänapäev 2009
* "Maailma ajalugu", tõlkinud Erkki Bahovski ja Elle Vaht, Varrak 2015, ISBN 9789985331552

## Viited


## Välislingid
* 
* Erkki Bahovski: Eesti ajalugu kirjutatakse ümber ka lahe taga, Postimees, 21. juuli 2007
* Ardo Kaljuvee: Seppo Zetterberg: Talvesõja-trauma mõjutab ka eestlaste ajalugu, Eesti Päevaleht, 26. mai 2007
* Erkki Bahovski: Zetterberg: ajalookirjutus pole meeldimiseks, Postimees, 21. juuli 2007 
* Rain Kooli: Soome ajalooprofessor: Päts pole baaside lepingus süüdi, Eesti Päevaleht, 11. august 2007
* Seppo Zetterberg "Eesti ja Soome 1930. aastatel ja kultuurilepingu sõlmimist mõjutanud tegurid". uttv.ee, 18. veebruar 2008
* Martti Aavik: Eesti ajaloo peegeldus välismaalase prillidelt, Postimees, 14. november 2009.
* Ago Gaškov: Soome ajaloolane Seppo Zetterberg: "Kui tulen Tallinna, siis tulen Euroopasse", intervjuu Õpetajate Lehes, 13. mai 2016