open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lohusuu valla vapp

**Lohusuu valla vapp** on endise Ida-Viru maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lohusuu valla vapp.

Vapp kinnitati 7. veebruaril 1997.

## Vapi kirjeldus
Põigiti poolitatud rohelisel-sinisel kilbil on hõbedane laineline palk. Kilbi ülemisel väljal kaks hõbedast hobuserauda, otsad ülespidi. Alumisel väljal kaks lainelisest palgist laskuvat hõbedast õngekonksu, asetatud seljakuti.

## Põhjendus
Vapivärvid viitavad valla metsadele, põldudele ja Peipsi järvele. Vapivärvid märgivad ka paikkonna ajaloolist kuulumist Tartumaa koosseisu. Sinine ja hõbe on samuti Virumaa värvid. Laineline palk tähistab valla jõgesid. Hobuseraud on õnne sümbol. Kaks hobuserauda valla vapil sümboliseerivad ka Lohusuu valla eesti ja vene kogukondi. Hobuserauad märgivad samuti Lohusuud läbivat pika ajalooga maanteed ning osutavad Lohusuu arengus suuri teeneid omavale Bernhard Reinhold von Skoghile. Õnged tähistavad kalapüüki.

## Vaata ka
*Lohusuu valla lipp

## Välislingid
*Lohusuu valla sümboolika valla kodulehel
*Lohusuu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alexandre Dumas vanem

:*Vaata ka artiklit [[Alexandre Dumas noorem]] Alexandre Dumas vanema poja ja "Kameeliadaami" autori kohta.
----

*'Alexandre Dumas vanem**, sündinud **Alexandre Dumas Davy de la Pailleterie*' ([[24. juuli]] [[1802]] [[Villers-Cotterêts]], [[Aisne'i departemang]] – [[5. detsember]] [[1870]] [[Puys]] [[Dieppe]]'i lähedal) oli [[prantslased|prantsuse]] kirjanik, kes on tuntud ajalooliste seiklusromaanide autorina. Ta on kõige loetum prantsuse kirjanik maailmas.

==Nimi==
Kirjaniku sünnitunnistusel oli nimeks Alexandre Dumas Davy de la Pailleterie. Davy de la Pailleterie nimi pärines vanaisalt, kes põlvnes normanni [[aadel|aadlisuguvõsast]]. Kirjaniku isa läks oma isaga riidu ja hakkas kasutama ema nime Dumas. Umbes [[1815]]. aastast hakkas kirjanik kasutama üksnes nimekuju "Alexandre Dumas".

==Elukäik==
Dumas' isa, [[Thomas-Alexandre Dumas Davy de la Pailleterie]] oli markii de la Pailleterie ja [[Santo Domingo]] mustanahalise orjatari Marie Cessette Dumas' poeg. *Ancien régime*<nowiki/>'i ajal oli Thomas-Alexandre reamees, kes võttis [[1786]]. aastal Dumas' nime. Hiljem sai temast [[Napoleon Bonaparte|Napoleoni]] armees [[kindral]]. Pärast kindral Dumas' surma [[1806]]. aastal sattus perekond raskesse majanduslikku olukorda ning Alexandre läks Pariisi eesmärgiga [[jurist]]ina töötada. Tal õnnestus [[Orléans]]i [[hertsog]]i, tulevase kuningas [[Louis-Philippe I|Louis-Philippe'i]] [[õukond|õukonnas]] koht saavutada, kuid seejärel asus ta [[teater|teatris]] õnne proovima. Kuigi Alexandre Dumas vanem on tänapäeval tuntud seiklusjuttude poolest, saavutaski ta omal ajal tuntuse draamakirjanikuna.

==Teosed==
Tema tuntuimad teosed on "[[Kolm musketäri]]" (*Les Trois Mousquetaires*, avaldatud 1844, etendatud 1845); "[[Kakskümmend aastat hiljem]]" (*Vingt Ans après*, avaldatud 1845); "[[Krahv Monte-Cristo]]" (*Le Comte de Monte Cristo* avaldatud 1844–1845); "[[Vikont de Bragelonne, ehk, Kümme aastat hiljem]]" (*Dix Ans plus tard ou le Vicomte de Bragelonne*, avaldatud 1848–1850 ja "[[Must tulp]]" (*La Tulipe noire'', avaldatud 1850).

## Kirjandus
* André Maurois, "Kolm Dumas’d" (biograafiline romaan). Tõlkinud Immanuel Pau. Saatesõna lk 447–454 "André Maurois ja kolm Dumas’d" ning kommentaarid lk 455–467: Ott Ojamaa. Biograafiline sari, Eesti Raamat, Tallinn 1969, 470 lk.
Uuk

**Uuk** on katustatud valgustus- või ventilatsiooniava hoone katuses. Erineb vintskapist, katuseaknast ja valgustuslaternast. Erialakirjanduses tänapäeval võib olla ühte sulanud vintskapi mõistega.

## Kirjeldus
Uuk on katusest eenduv ehitus, varustatud aknaga ja kaetud kumera või sadulkatusega. Arhitektide vaates erinevad uuk ja vintskap peamiselt väljaehitise suuruse ja paiknemise poolest katusel. Uukaknad painevad üldjuhul katuse kelbaosal ja nii, et need ei katkesta räästast. Tuulutuse eesmärgil tehtud avad on üsna lihtsa lahendusega, lähtudes sarikate sammust ja kasutades akent ka konstruktiivse osana. Poolkaare kujuga uukaken eraldi katusepinnata on pääsusilma tüüpi uukaken, neljakandilised uugid võivad olla pult-, viil- või kelpkatusega, kuid on ka barokseid rohkelt dekoreeritud uukaknaid väga erinevas kujus.


Feldsteinkirche Wildenbruch Fledermausgaube.JPG|Pääsusilm-uuk
Dachgauben Künkelin-Wohnhaus.JPG|Katuseuugid elumajal Schorndorfis
Lucarne à Richelieu.jpg|17. sajandi uuk Richelieus (Indre-et-Loire).
Fenêtre sur le toit du Palais de Justice.JPG|Raiddekooriga uusbarokne katuseaken Pariisi Justiitspaleel
Beaune (21) Hôtel-Dieu - Cour - 02.jpg|Puust katuseaknad 15. sajandi hospiitsil Beaune'is Prantsusmaal
Paired dormer windows, Letchworth (geograph 4237604).jpg|Kaks kõrvuti paarisakendega uuki majal Letchworthis


## Vaata ka
* Lukarn
* Vintskap

## Viited
136199 Eris

**136199 Eris** (varasem tähistus **2003 UB<sub>313</sub>**; sümbol: ) on Päikesesüsteemi kääbusplaneet, Pluutost pisut väiksem Neptuuni-tagune objekt. Ta on saanud nime vanakreeka jumalanna Erise järgi. 

Selle avastasid Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David L. Rabinowitz 5. jaanuaril 2005, 21. oktoobril 2003 tehtud ülesvõtete põhjal. Avastusest teatati 29. juulil 2005. 

Esialgsel hinnangul oli tegemist Pluutost suurema taevakehaga ning eeldades, et võrreldava suurusega taevakehi võidakse Päikesesüsteemis veelgi avastada, täpsustas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon planeedi definitsiooni. Vastavalt 24. augustil 2006 heakskiidetud definitsioonile kvalifitseerus 2003 UB313 kääbusplaneediks.  

Enne seda otsust nimetasid selle avastanud Palomari Observatooriumi astronoomid ning NASA seda Päikesesüsteemi kümnendaks planeediks. Üks avastajatest Michael E. Brown on teatanud, et ta on rahul nimetusega "kääbusplaneet".  

2003 UB313 tiirleb ümber Päikese piirkonnas, mida nimetatakse "hajutatud kettaks" (*scattered disc*). 

2003 UB313 afeel on 97,65 astronoomilist ühikut ehk 14,60 miljardit km ning periheel on 37,91 astronoomilist ühikut ehk 5,72 miljardit kilomeetrit. Praegu asub ta Päikesest 14,4 miljardi kilomeetri kaugusel. Tiirlemisperiood on 558,04 aastat.

Eris on väga hästi valgust peegeldav taevakeha, mille pind on tõenäoliselt kaetud jäätunud metaaniga. Albeedo on koguni 86% ehk pealelangevast valgusest peegeldatakse tagasi 86%. Sellise albeedoga klassi kuulub vaid Saturni kuu Enceladus.

Tal on vähemalt üks looduslik kaaslane. Need kaks taevakeha on teadaolevalt kaugeimad Päikesesüsteemi taevakehad. Kääbusplaneedi kuu Dysnomia on saanud nime jumalanna Erise tütre järgi. 

Michael E. Brown teatas aprillis 2006, et Hubble'i kosmoseteleskoop on mõõtnud taevakeha diameetriks 2400 km. Hispaanias raadioteleskoobiga tehtud mõõtmised aga andsid Erise läbimõõduks 3100 kilomeetrit.

M. Brown arvab ka, et see taevakeha on kaetud metaanijääga nagu Pluutogi. Nõnda tundub 2003 UB313 olevat Pluutoga sarnasem kui ükski varem teadaolev taevakeha. 

Ametliku nime andmine jäi ootama otsust, kas see taevakeha kvalifitseerub planeediks. **Xena** ("Sõjaprintsess Xena" järgi) on avastajate poolt antud tinglik nimi, **Lila** (ühe avastaja vastsündinud tütre järgi) on nimi, mis figureerib selle veebisaidi aadressis, kus uue taevakeha avastamisest teatati. Hoolimata kuuldustest ei ole avastajad esitanud Rahvusvahelisele Astronoomiaunioonile kumbagi nime. Kaaslase hüüdnimi Gabrielle pärineb "Sõjaprintsess Xena" teise tegelase nimest. 
## Vaata ka
* astronoomiline nomenklatuur 
* Bode seadus
* "Hajutatud ketas"
* Neptuuni-tagused objektid
* planeedi definitsioon 
* planeet X

## Viited
Lotte Jürjendal

**Lotte Jürjendal** (sündinud 11. oktoobril 1986) on Eesti muusik ja kunstnik.

Ta on õppinud Vanalinna Hariduskolleegiumi humanitaarklassis.

Tegutseb muusikuna sooloprojektis VRVRA 

Lotte Jürjendali kunsti on eksponeeritud isikunäitustena  Solaris galeriis,Solaris keskuse disainitänaval, Okapi galeriis

## Isiklikku
Ta on Robert Jürjendali tütar.
Viidumägi

**Viidumägi** (teisiti ka Raunamägi) on kõrgeim mägi Saaremaal.

Viidumägi ulatub 54 meetrit üle merepinna ja on kõrgeim punkt Lääne-Saaremaa kõrgendikul Viidumäe looduskaitsealal.

Mäel on vaatetorn.

Mäe edelaosas asuvad looduskaitsealale jäävad Viidumäe allikad.

Viidumäel elas endine Lüganuse vallavanem Jüri Ratas.

## Fotogalerii

Pilt:Viidumae1.JPG|Vaatlustorn
Pilt:IMG Viidumae2.JPG|Vaatleja 29.05.2009.
Pilt:IMG Viidumae3.JPG|Vaatlustorni kompass
Pilt:IMG_Vaade Viidumaelt.JPG|Vaade Viidumäelt
Pilt:IMG Viidumae4.JPG|Vaade vaatetornist alla


## Vaata ka
*Eesti mägede loend
## Viited
Viltina

**Viltina** hajaküla asub Saaremaa lõunaosas Saaremaa vallas, enne omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Viltina külas asuvad Tepulaht, Roolaht, ja Koogilao kivi, lisaks arvatakse, et Viltina külas asuva Virvi allika veel on raviomadused.

## Villemi talu pukktuulik

Viltina külas Villemi talus asub pukktuulik, millele tehti 2005. aasta suvel põhjalik remont, misjärel läks vahetusse kogu kere laudis, katus ja neljandik kereraamistikust. Tuulik on muinsuskaitse all (reg nr 20893).

## Muistised Viltina külas
Viltina külas asub hilisrauaaegne kivivarekalme, mis on rahvasuus tuntud ka kui *Rutiränk*. Kivivarekalme kõrvalt on avastatud viikingiaegne ja hilisrauaaegne sadamakompleks ja väiksemad Käo-Matsi kivikalmed. See 2006. aastal arheoloogiliste uuringute käigus avastatud muinasaegne sadamakompleks on sarnastest arheoloogilistest leidudest Eestis suurim. Viltina sadamakohta võib tõlgendada kui osalt rituaalse, osalt praktilise iseloomuga kogunemiskohta, kuhu koguneti peamiselt mööda merd.

## Vaata ka
*Viltina kivikalmistu
*Viltina sadamakompleks

## Viited
Vakuoolne düstroofia

**Vakuoolne düstroofia** on üks düstroofiatest, avaldub rakus vakuoolide ehk tühikute tekkimisega, mille sees on valku sisaldav vedelik. Võib taandareneda, kuid enamasti on lõpe ebasoodne, rakk hävib.
Sarvdüstroofia

**Sarvdüstroofia** on düstroofia, mis avaldub kas liigse või väärastunud sarvaine ehk keratiini moodustumisega epiteelirakkudes või kohtades, kus normaalselt üldse sarvestumist ei toimu.
Hüaliintilgaline düstroofia

**Hüaliintilgaline düstroofia** avaldub hüaliinsete valgutilkade (suuremad, klaasjad valgukämbud) kogunemises rakkudesse. Kahjustus võib raku hävitada, tekib nekroos.
 
* Alkohooliku maksarakkudesse koguneb alkohoolne hüaliin ehk Mallory kehake. 
* Parkinsoni tõve korral koguneb närvirakkudesse hüaliinne mass Lewy kehakestena.

## Vaata ka
* Düstroofiad
2006. aasta Küprose parlamendivalimised

**[[2006]]. aasta [[Küpros]]e parlamendivalimised** toimusid 21. mail. Osavõtt oli 89,00%.

## Valimistulemus

 - ümardamise tõttu on summa 100,01% mitte 100,00%

Kommunistliku Töörahva Progressiivse Partei (kreekakeelne lühend: AKEL), tsentristliku Demokraatliku Partei (DIKO) ja sotsiaaldemokraatliku Liikumise Sotsiaaldemokraatia Eest (EDEK) vaheline koalitsioon sai taas parlamendienamuse, võites 34 kohta 56-st.

## Välislingid
* Ingliskeelne Küprose Valimiskomisjoni veebileht 2006. aasta parlamendivalimiste tulemustega
Amüloidoos

**Amüloidoos** ehk **amüloidne düstroofia** on valguainevahetuse häire, mille korral ladestub rakkudevahelisse ruumi ultrastruktuurilt sarnase, kuid keemiliselt erineva koostisega valguline aine amüloid.

Amüloidi on võimalik makroskoopiliselt diagnoosida lahangulaua juures Lugoli lahusega, mis sisaldab joodi ning värvib amüloidi sisaldava piirkonna pruuniks. Sellesse piirkonda väävelhappe lisamisel muutub see mustjasvioletseks. Selle reaktsiooni järgi on amüloid ka nimetuse saanud, kuna ka tärklis tekitab sarnase reaktsiooni ning algselt peeti teda tärklisega sarnaseks aineks (tärklis; kreeka keeles *amylon*, ladina keeles *amylum*).

Amüloidoosiprotsess on pöördumatu. Amüloid avaldab survet elundi rakkudele ja tekib talitluspuudulikkus. 
Makroskoopiliselt on elund suurem, heledam, tihkem, vahaja läikega. Põrna folliikulitesse ladestuv amüloid muudab folliikulid läbipaistvaks. Sellist põrna nimetatakse saagopõrnaks, kuna saagopalmi terad on keedetult samamoodi poolläbipaistvad. Kui amüloid on ladestunud difuusselt põrna punases pulbis, kasutatakse selle singiga sarnanemise tõttu nimetust "sinkpõrn".

## Amüloiditüübid
***AL-amüloid** (*amyloid light chain*) pärineb plasmarakkudest ja sisaldab immunoglobuliinide kergete ahelate fragmente
***AA-amüloid** (*amyloid associated*) 
***SAA-amüloid** (*serum amyloid-associated*)

## Vaata ka
*neeruamüloidoos
Jorge del Castillo

**Jorge Alfonso Alejandro del Castillo Gálvez** (sündinud 2. juulil 1950 Limas) on Peruu jurist ja poliitik, 28. juulist 2006 kuni 14. oktoobrini 2008 Peruu peaminister.

Aastatel 1968–1974 õppis ta õigusteadust Lima San Marcose Riiklikus Ülikoolis. Hiljem on ta ennast täiendanud riigiõiguse alal.

Jorge Del Castillo töötas 1984–1986 Barranco linnapeana ja 1986–1987 Lima prefektina. Aastal 1987 valiti ta Lima linnapeaks ja töötas sellel ametikohal kaks aastat. 

Aastast 1995 on ta olnud Peruu Kongressi liige. 1999 sai temast ka vasaktsentristliku erakonna *[[Partido Aprista Peruano]]* peasekretär.

President Alan García Pérez nimetas Jorge Del Castillo 28. juulil 2006 oma uue valitsuse juhiks.
Hüalinoos

**Hüalinoos** ehk kollageeni hüaliniseerumine seisneb hüaliini ladestumises rakkudevahelisse ainesse.
Sirvilauad

**Sirvilauad** võivad tähendada:
* **[[Sirvikalender|Sirvikalendrit]]** ehk Põhja-Euroopas kasutatavat ruunimärkidega kalendrit, mille eeskujul koostab oma kalendrit Maavalla Koda
* Eesti Üliõpilaste Seltsi almanahhi ja võrguväljaannet **"[[Sirvilauad (almanahh)|Sirvilauad]]"**
* aastail 1959–1974 ilmunud kirjanduslikku almanahhi **"[[Kirjanduse sirvilauad]]"**
Max Klemens von Hausen

Vabahärra **Max Klemens Lothar von Hausen** (17. detsember 1846 Dresden – 19. aprill 1922 Dresden) oli Saksimaa kuningriigi ja Saksa keisririigi sõjaväelane ja poliitik. Põhiliselt on ta tuntud Saksamaa 3. armee ülemjuhatajana Esimeses maailmasõjas.

Hausen pärines Saksimaalt ja osales Saksi armee lihtsõdurina 1866 Preisi-Austria sõjas Austria poolel. 1871 sai temast Berliini sõjaväeakadeemia õppejõud ja seejärel 1875 Saksamaa kindralstaabi ohvitser. 

1902. aastal sai Hausenist Saksimaa sõjaminister. Selle ametikoha säilitas ta 1914. aasta maini, kusjuures 1912 sai ta lisaks peaministriks.

Enne Esimest maailmasõda oli Hausen XII armeekorpuse komandör, kuid sõja algul määrati ta 3. armee juhiks. Ühes Alexander von Klucki 1. armee ja Karl von Bülowi 2. armeega oli tal täita Saksamaa strateegia aluseks oleva Schlieffeni plaani vastutusrikkaim osa: purustada prantslaste kaitse Pariisi ees ja nad hiilgaslikku kotti haarata. Sõja käigus osutus Hauseni armee edenemine kõige aeglasemaks, kuid sellele vaatamata oli ka tema kuni Marne'i lahinguni üldiselt edukas. Tema armee (nagu enamik teisigi Saksa armeesid) vastutas asjatute sõjapurustuste, näiteks Reimsi laastamise eest. Hausen vägivalda tsiviilisikute kallal heaks ei kiitnud, kuid arvas, et see on sõja tingimustes paratamatu.

Pärast Marne'i lahingut, kui Saksa armeed olid taganenud stabiilstele kaitseliinidele Aisne'i jõel, läks Hausen 9. septembril 1914 erru ja 3. armee juhiks sai Karl von Einem.

## Välislingid
*Max Klemens von Hauseni elulugu FirstWorldwar.com-is
Alessandro Allori

**Alessandro di Cristofano di Lorenzo del Bronzino Allori** (31. mai 1535 Firenze – 22. september 1607 Firenze) oli Itaalia maalikunstnik, hilise Firenze koolkonna maneristliku suuna esindaja.

Tema isa suri 1540 ja isa lähedane sõber kunstnik Agnolo Bronzino kasvatas Alessandro üles. Seetõttu kutsus Allori Bronzinot onuks ja nimetas iseennastki mõnikord Bronzinoks. Bronzino kasvatas ka Allori kunstnikuks.

Teine Allori mõjutaja oli Michelangelo, kelle töödega kunstnik tutvus Roomas aastatel 1554–1559. Ta oli ka Giorgio Vasari õpilane. Mõjutusi sai Allori ka Antwerpeni koolkonnalt.

Allori oli omal ajal tuntud kui suurepärane aktimaalija ja portretist. Kuid tema lihvitud figuurid on ebaloomulikes asendites, mis jätavad mulje külmadest marmorkujudest. Kui 16. sajandi alguseks hakkas mujal Euroopas levima barokk, mille figuuridest kiirgas elu, siis Allori kujutatud inimesed nägid endiselt välja natuke kivikujude moodi. Selles mõttes õnnestusid tal paraadportreed natuke paremini, sest seal ongi kujutatav pisut skulptuuri moodi.

Tuntud kunstnik oli ka Allessandro poeg Cristofano Allori. Giovanni Maria Butteri oli tema kaastööline ja Giovanni Bizzelli oli tema tähtsaim õpilane. Tema õpilased olid ka Cesare Dandini, Aurelio Lomi ja Giovanni Battista Vanni.

2006 kinkis Saksamaal töötanud Suurbritannia väliskorrespondent Charles Wheeler Berliini maaligaleriile Alessandro Allori originaalmaali. Ta oli selle saanud 1952 pulmakingiks, aga alles hiljaaegu sai ta aru maali tõelisest autorist ja väärtusest. Britid olid maali Teises maailmasõjas röövinud. Maalil oli kujutatud Firenze hertsoginna Toledo Eleonora (1522–1562) ja maali mõõtmed olid 12 × 16 cm.

## Teosed
* "Herakles ja muusa" (1568, Firenze, Uffizi galerii)
* "Venus ja Cupido" (u 1586, Montpellier, Musée Fabre) 
* "Venus ja Cupido" (u 1570, Firenze, Uffizi galerii)
* "Iisaku ohverdamine" (u 1602, Firenze, Uffizi galerii)
* "Fiacrius" (u 1602, Firenze, San Spiritu)
Jänes (täpsustus)

* Jänes, jäneslaste sugukonda kuuluv perekond
* Jänes on tähtkuju
* Jänes on perekonnanimi
* Jänes (ühistransport) on kõnekeelne nimetus piletita reisija kohta ühistranspordis
* Jänes (käsitööline) on ajalooline nimetus tsunfti mittekuulunud käsitööliste kohta
Väike-Maarja valla lipp

**Väike-Maarja valla lipp** on Eesti haldusüksuse Väike-Maarja valla lipp. Lipp on kinnitatud 1. veebruaril 1995.

2005. aasta 22. oktoobril ühinesid Väike-Maarja vald ja Avanduse vald, ühinenud valla (Väike-Maarja vald) lipuks kinnitati endise Väike-Maarja valla lipp. 2017. aasta haldusreformi käigus sundliideti Väike-Maarja vallaga Rakke vald, kasutusele jäi Väike-Maarja valla lipp.

## Lipu kirjeldus

Valla lipu proportsioonid on samad, mis Eesti Vabariigi lipul 7:11, kuid mitte suurem kui Eesti lipp (106x165 cm). 

Kangas on jaotatud neljaks väljaks nii, et vardapoolne ülemine väli on ruut, mille külje pikkus on 2/5 lipukanga kõrgusest. Ülemine vardapoolne ja sellest diagonaalselt asuv alumine väli on sinised, alumine vardapoolne ja sellest diagonaalselt asuv ülemine väli on valged. Ülemisel vardapoolsel sinisel väljal on valge veetilga kujutis.

Lipu sinise toon on PMS 2985.

## Põhjendus
Väike-Maarja valla lipukujundiks on veetilk sinisel taustal, mis sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.
Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes. Sealne paikkond on oluline Põhja-Eesti veevaru moodustumisel: Pandivere kõrgustikult saavad alguse Valgejõgi, Loobu, Selja, Jägala, Põltsamaa, Pedja ja Pärnu jõgi. Geoloogilise aluspõhja kivimite lõhelisus on soodustanud rohkete karstialade ja allikate teket. 90% sealt lähtuvate jõgede vee äravoolust pärineb allikaveest.
Tulenevalt pinnaehituslikust eripärast on põhjavesi nõrgalt kaitstud ja keskkonnaprobleemid Pandivere kõrgustikul jäävalt aktuaalsed. Veetilk paikkonna sümbolina annab märku sealse looduse haavatavusest ja vajadusest suhtuda sellesse heaperemehelikult.

## Lipu kasutamine

#Heisatav lipp peab vastama valla põhimääruses kirjeldatud lipule ning olema puhas ja terve.
#Valla lipp heisatakse hoonel (hoone ees), kus asuvad vallavolikogu ja -valitsus, samuti muudes vallavalitsuse poolt määratud kohtades.
#Juriidilistel ja füüsilistel isikutel on lipu kasutamine lubatud vallavalitsuse nõusolekul.
#Heisatud valla lipul peab lipukanga alumine serv olema maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusel. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seina lipuvardal aga vähemalt kolm korda suurem lipu laiusest. 
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Valla lipu nõuetekohase heiskamise ning kasutamise eest vastutab isik, kes korraldab lipu heiskamist või kasutamist.
#Kui valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipp), peavad selle kujutise värvus ja skemaatiline suhe vastama vallavolikogu poolt kinnitatule.

## Vaata ka
*Väike-Maarja valla vapp
*Avanduse valla vapp
*Avanduse valla lipp

## Välislingid
* Väike-Maarja valla sümboolikast valla kodulehel
* Väike-Maarja valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Zeppelin

**Zeppelin** oli algselt saksa perekonnanimi, mis on saanud mitme asja nimeks:
* Ferdinand von Zeppelin oli Saksa kindral
* Tsepeliin on õhusõiduk
*Luftschiffbau Zeppelin, saksa ettevõte, mis tegeles õhulaevade valmistamisega
*Zeppelin Luftschifftechnik GmbH, tänapäeva ettevõte, mis tegeleb tsepeliinide valmistamisega
*Kaubanduskeskus Zeppelin Tartus
* Led Zeppelin oli bänd

## Vaata ka
* Graf Zeppelin
Barista

**Barista** on teenindustöötaja, kes valmistab espressomasinaga kohvi ja kohvijooke. Sõna *barista* pärineb itaalia keelest ja tähendab kohvikubaarimeest. Tema tööks on kohvi ja alkohoolsete jookide müük.

Sõltuvalt seadmete suurusest on kogenud barista suuteline valmistama kuni 100 espressot tunnis.

Barista valdab seadmeid, tunneb kohvisorte ja kohvi valmistamise meetodeid, oskab hinnata kohvi kvaliteeti, teab kohviretsepte ja kundede eelistusi. Seetõttu on barista umbes samasugune asjatundja kohvi alal nagu sommeljee veini alal.

Maailma parimat baristat valitakse alates 2000. ja Eesti parimat alates 2004. aastast. 

Eestlased maailmameistrivõistlustel:

*2005 Kati Kljukina 9. koht (637,0 p) 

*2006 Kati Kljukina 14. koht (608,5 p) 

*2007 Helger Aava 22. koht (520,5 p)

*2008 Nele Mangulis 38. koht (519,5 p)

*2009 Urmet Laht 30. koht (457,5 p)

*2010 Sille Kuttner 37. koht (433,5 p)

## Viited
Angerja vasallilinnus

**Angerja vasallilinnus** oli vasallilinnus Tallinna komtuurkonnas.

20. sajandi alguse seisuga asusid linnuse varemed Kohila vallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad varemed Rapla maakonna põhjaservas paikneva Kohila valla alale Angerja külla.

See on üks vanemaid kiviehitisi Raplamaal, kuid säilinud on vaid 12 m³ kive.

## Välimus
Linnus oli piklik tornitaoline kahe ruumiga ristkülikukujuline, kahe meetri paksuste välisseintega kahekorruseline paekivist ehitis, mille all asusid keldrid. Kindlustatud eluruumid asusid hoone keskel, seda osa peetakse vanimaks ehitusjärguks. Linnuse alt minevat rahvasuu järgi salakäik Salutaguse mõisa alla.

Linnuses ei domineeri kaitseelemendid, pigem oli see ajastule omaselt tugevasti kindlustatud eluhoone. Linnuse kaitsesüsteemi kuulus veetõke, mille moodustasid ühelt poolt Angerja oja ning teisalt sügav vallikraav.

Tänaseks on sellest säilinud kõrged müüriosad. Väikelinnusest on säilinud soklikorrus (osalt küll kinnivarisenuna) ning suur osa põhikorruse paksudest müüridest.

Linnus on olnud ümbritsetud tugeva kivist ringmüüri ja vallikraaviga.

Linnus on arhitektuurimälestisena kaitse alla võetud.

## Ajalugu
Angerja linnus rajati 14. ja 15. sajandil. Majalinnus ehitati oletatavasti Kudeselide suguvõsa poolt. Hiljem on seda korduvalt ümber ehitatud ja kohandatud. Aastatel 1451–1455 kuulus linnus  Liivi Ordule,  kes läänistas mõisa Brun Wetbergile. 16. sajandi alguses kuulus linnus Tallinna bürgermeistrile J. Viantile ja Helmi Üpruse arvates sai maja just sel perioodil lõpliku ilme. Toonase ümberehituse stiil matkib Tallinna meistreid.

Arvatakse, et linnus hävis Liivi sõjas.

Aastal 1963 leiti vasallilinnusest 200 meetrit kirde pool hõbeaare, mis sisaldas 12 hoburaudsõlge, käevõru, kaelavõru ja muud. Leid dateeriti 13. sajandi algupoolde.

Aastal 1986 leiti samast päästekaevamistel väikese, 3,7×3,5 meetri suuruse maja ase. Sellel oli tambitud savist põrand ja nurgas raudkividest laotud ahju jäänused. Männipalkidest maja oli ära põlenud arvatavasti 13. sajandil. Samal ajal hävis tõenäoliselt kogu muinasküla, mille kultuurkiht on jälgitav 3 hektari suurusel alal.

## Galerii

Pilt:Angerja vaslllinnus.jpg|Mälestustahvel Angerja linnuses. Juuli 2006
Pilt:Linnuse müüride vahel.jpg|Linnuse müüride vahel. Juuli 2006
Pilt:Ainuke elu jälg.jpg|Linnupesa linnusemüüril. Juuli 2006
Pilt:Akna post.jpg|Hästi säilinud sillus. Juuli 2006
Pilt:Hästi säilinud akna sillused.jpg
Pilt:Kivid ja aeg.jpg


## Kirjandus
*Kalvi Aluve. "Eesti keskaegsed linnused". Tallinn: Valgus 1993. Lk 58.

## Välislingid

*
*Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469:6; 1840-1841
*Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469:8; 1840-1841
Helmi Üprus

**Helmi Üprus** (15. oktoober 1911 Viljandi – 27. august 1978 Tallinn) oli eesti kunstiteadlane.

## Elulugu
Helmi Üprus lõpetas aastal 1936 Tartu Ülikooli kunstiajaloo ja romaani keelte erialal ning aastal 1942 etnograafia erialal, *mag. phil* (1942).

Ta töötas aastatel 1936–1947 Eesti Rahva Muuseumis, aastatel 1947–1950 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis ja aastast 1953 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses.

## Raamatud
*Barclay de Tolly mausoleum (Tallinn : Eesti Riiklik Kirjastus, 1957)
*Tartu Riikliku Ülikooli peahoone (Tallinn : Eesti Riiklik Kirjastus, 1959)
*Tallinn aastal 1825 (Tallinn : Kunst, 1965)
*Tallinna etikukivid (Tallinn : Valgus, 1971)
*Mustpeade hoone (Tallinn : 1972)
*Päikesemängud : [kunstnik Ado Vabbe elust ja loomingust] (Tallinn : Kunst, 1976)
*Tartu raekoda (Tallinn : Eesti Raamat, 1984)
*Raidkivikunst Eestis XIII-XVII sajandini (Tallinn : Kunst, 1987)

## Artiklid
*Eesti rahvakunst kunstiajaloo aspektist - *Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXIV* (Tallinn : Valgus, 1969), lk 7-40
*Architektur der Altstadt Tallinns und ihre Abhängigkeit von der mittelalterlichen sozialen Struktur - *Hansische Studien. 3, Bürgertum. Handelskapital. Städtebünde* (Weimar : Böhlaus Nachfolger, 1975)
*Wohnhaus in Tallinn vor 1500 - *Häuser und Höfe der handeltreibenden Bevölkerung im Ostseegebiet und im Norden vor 1500 : Beiträge zur Geschichte und Soziologie des Wohnens* (Visby : Gotlands Fornsal, 1976)

## Tunnustus

* 1974 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel “Sotsiaalsete, funktsionaalsete ja looduslike iseärasuste osatähtsus Tallinna vanalinna regenereerimisel.” – “Ehitus ja arhitektuur”)
* 1978 – Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Walter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)

## Isiklikku
Tema vend oli neuroloog Voldemar Üprus, õde oli maalikunstnik Hilda Üprus (1904–1986).

## Kirjandust
* "Helmi Üprus: bibliograafia" Tallinn: Instituut "Eesti Ehitusmälestised", 1991
Keila vasallilinnus

**Keila vasallilinnus** asub Harjumaal Keila linna kaguosas 22,4 hektari suuruses Jõepargis. Linnusest on säilinud vaid alusmüüre. 

Kegelid rajasid linnuse ilmselt 14. sajandi lõpus või 15. sajandi algul. Linnus ja sealolev mõis müüdi 1433. aastal Liivi ordule. Ehituslugu on üpris keeruline, sest linnust on korduvalt ehitatud ümber ja sinna on eri aegadel rajatud erinevaid hooneid. Arvatakse, et kompleks oli kasutuses veel 17.–18. sajandil. 

Heino Gustavson taasavastas 1976. aastal mõisapargis maakamaraga kaetud võsastunud künkast nelinurkse põhiplaaniga ehitise (kindlustatud elamu) enam kui meetri paksused alusmüürid. Ehitise läänenurgal on maa sees umbes 2 m kõrguseni säilinud hilisem ümar suurtükitorn. 

1970. aastail ning 1990. aastal kesk- ja kirdeosas teostatud väljakaevamised kinnitavad, et tegemist on keskaegse linnusega. Väljakaevamisi juhtisid Mati Mandel ja Heiki Pauts, leide on 13.–18. sajandist. Suurtükitorni pole veel kaevatud välja.
 
## Pilte

Pilt:Keila linnus 2.jpg
Pilt:Keila linnus 3.jpg
Pilt:Keila linnus4.jpg
Pilt:Linnuse kaev.jpg|Linnuse kaev


## Välislingid
*Linnusest Harjumaa Muuseumi kodulehel
*
*Keila mõisast ja linnusest Mõisaportaalis
Walt Whitman

**Walt Whitman** (õieti **Walter Whitman**; 31. mai 1819 New Yorgi osariik, Long Island, Huntington – 26. märts 1892 New Jersey, Camden) oli ameerika luuletaja ja esseist. Teda peetakse mõjukaimaks ameerika luuletajaks.

Whitmani luulet on tõlgitud rohkem kui 30 keelde. Euroopa luulele omaste rütmiliste ja meetriliste struktuuride asemel hakkas ta kasutama vabavärssi. See muudatus edastab ka tema filosoofilist vaadet, et Ameerika saatuseks on vabastada inimvaim.

Tema ainus teos on "Rohulehed", mida ta toimetas ja täiendas kuni surmani. "Rohulehtede" esimene väljaanne ilmus 1855 ja see osutus üllatavalt menukaks. Teose järgmistele trükkidele lisas ta järjest oma uusi luuletusi. Tema Kodusõjaga seotud luuletusi avaldatakse sageli iseseisva kogumikuna "Trummilöögid".

Ta töötas ajakirjaniku ja toimetajana. Vaadetelt oli ta liberaal, orjuse ja tollimaksude vastane, mistõttu ta lasti ajalehe Daily Eagle toimetaja ametist lahti. Seetõttu andis ta 1864. aastani oma teoseid ise välja.

## Teos eesti keeles
*Walt Whitman "Rohulehed" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1962. Inglise keelest tõlkinud Boris Kabur; toimetanud ja järelsõna: Rein Sepp; kaas ja tiitel: Villu Toots).
Loodi looduspark

**Loodi looduspark** on maastikukaitseala Viljandimaal Viljandi vallas. Looduspargi pindala on 3485 ha.

## Kaitseala sihtkaitsevööndid
#Nõmme sihtkaitsevöönd
#Tilli sihtkaitsevöönd
#Polli mägede sihtkaitsevöönd
#Holstre mägede sihtkaitsevöönd
#Kindralimäe sihtkaitsevöönd
#Paistu ürgoru sihtkaitsevöönd
#Sinialliku sihtkaitsevöönd
#Mäemetsa sihtkaitsevöönd
#Loodi-Püstmäe sihtkaitsevöönd
#Tõllamäe sihtkaitsevöönd
#Heimtali sihtkaitsevöönd.

Peale sihtkaitsevööndite kuulub jääb looduspargi alale ka mitu üksikobjekti, näiteks Polli ja Tõllamäe tamm.

## Kirjeldus

Looduspark on moodustatud looduslikult mitmekesise maastiku, tasakaalustusalade ja haruldaste liikide elu- ja kasvupaikade kaitseks. Looduspargis on esindatud eriilmelised loodus- ja pärandkultuurmaastikud, haruldaste ja hävimisohus liikide kasvukohad ning elupaigad, kaitstavad looduse üksikobjektid põlispuud, rändrahnud, paljandid.

Sinialliku linnamäe lähedal asuv Siniallikas on tuntud ka ohvriallikana (Sinialliku allikad, järv ja linnamägi), Sinialliku järve põhjaotsas kasvab Sinialliku alpi seedermänd (Ü= 240&nbsp;cm), Ramsi asula lähedal on Rahetsema mänd (Ü=328&nbsp;cm). Vaatamisväärsusteks on ka veel Loodi Püstmäe euroopa lehise puistu, Paistu ürgorg (orus leidub hulgaliselt liivakivipaljandeid, neist suurim 15&nbsp;m kõrge ja 23&nbsp;m lai "Loodi põrgu"), Polli mäed (huvitava mitmekesise pinnamoega, suhtelise kõrgusega kuni 35&nbsp;m), Polli tamm (Ü=626&nbsp;cm), Mustjärve kaldal asuv Holstre Kindralimägi (mäele on maetud Holstre mõisa viimane omanik kindral von Berg), Tilli kadastik, Nõmme liivik (lainjas tasandik, mis on enamuses kaetud männimetsaga), Mäemets, Heimtali park.

Looduspargis kasvavad kaitsealused taimeliigid: suur käopõll, harilik käoraamat, kahelehine käokeel, kahkjaspunane sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, vööthuul-sõrmkäpp. Pesitsevad liigid: musträhn, laanerähn, hallpea-rähn. Teised kaitsealused loomaliigid: rabakonn.

## Ajalugu

Mitmed looduspargi osad olid kaitse alla võetud juba enne pargi moodustamist: 1959. aastal Paistu ürgorg, 1964. aastal Sinialliku allikad, järv ja linnamägi, Kindralimägi, Loodi Püstmäe lehisepuistu, Heimtali park ja Tõllamägi. Looduspark moodustati 1992. aastal, ühendamaks piirkonnas asuvaid maastikukaitsealasid ja üksikobjekte. Aastal 1997 eraldati looduspargist Viljandi maastikukaitseala ja looduskaitseliselt väheväärtuslikud haritavad maad.

## Vaata ka
* Viljandi maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
* 
*
Bernhard Viiding

**Bernhard Viiding** (7. juuni 1932 Ariste, Valjala vald – 10. märts 2001) oli eesti publitsist, prosaist ja luuletaja.

Viiding sündis sepa ja taluniku pojana. Lapsepõlve veetis ta sama valla Jursi külas, mille kohta võib lugeda ka tema luuletustest.

Haridusteed alustas ta Kallemäe Mittetäielikus Keskkoolis, 1950. aastal lõpetas ta Kuressaare Keskkooli. Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kirjanduse eriala. Hiljem oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudis aspirant.

## Töökäik
Viiding on töötanud Türi ajalehe Leek põllumajandusosakonnas, Rahva Hääle kirjandus- ja kunstiosakonna juhatajana, nädalalehe Televisioon vastutava toimetajana ning firma Kodamu pressigrupi juhatajana.

Ta oli 1984–1986 vabakutseline ajakirjanik.

Aastal 1991. aastal asutas ta koos mõttekaaslastega ajakirjandusfirma Viser ning oli selle esimene tegevdirektor. Firma tegutses kuni aastani 1994.

## Looming
Viiding on avaldanud üle 1000 artikli, arvustuse ja olukirjelduse ning üle 70 luuletuse.

### Hävitatud teose lugu
Dokumentaaljutustus "Herman Kuning" (1982) sai kaks aastat enne ilmumist (1980) Baltimaade publitsistikavõistlusel auhinna. See oli jutustus Eesti NSV esimese sõjajärgse kolhoosi asutamisest Valjalas ning selle esimehe Herman Kuninga saatusest. Lugu oli niivõrd tõetruult pandud kirja, et selle trükk hävitati EKP KK korraldusel ning ilmus ainsa säilinud eksemplari järgi alles 1997. aastal Saare maakonna päevalehes Meie Maa.

Valjalas kogutud rikkalike ülestähenduste ja raadiolindistuste alusel kirjutas Bernhard Viiding koos Kaarel Kilveti ja Juhan Saarega ka näidendi "Kuning Herman Esimene" mida etendati aastatel 1987–1989 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris menukalt üle 100 korra.

## Teoseid
*1982 "Herman Kuning" (dokumentaaljutustus)
*1987 "Kuning Herman Esimene" (näidend)
*1998 "Tähe tüdruk" (luulekogu)
*1998 "Laev kaindlus" (luulekogu)
*1999 "Katsu ilma kartsata elu peale minna" (luulekogu)
*2000 "Punane must" (luulekogu): võtab kokku tema arusaamad elust ja maailmast.

## Liikmesus
1961. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige, 1999. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.

Ta kuulus NLKP-sse.

## Isiklikku
Bernhard Viidingu hüüdnimi oli *Pärni*.

Tema abikaasa oli kirjanik ja kirjanduskriitik Ine Viiding (1933–1990). Tema tütar on kirjandusteadlane Taive Viiding, pärast abiellumist Taive Särg.

## Viited
Viktors Adamovičs

**Viktors Adamovičs** (sündinud 30. juulil 1944) on Läti kabetaja, kabetreener (Läti teeneline treener) ja kabemängu populariseerija. Ta on mitme kaberaamatu autor. Ta tegi aastaid kaastööd ajakirjadele Dambrete ja Шашки. 

## Välislingid
*Koduleht läti keeles
Keskpiirkond (Kamerun)

**Keskpiirkond** on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Keskpiirkond asub riigi keskosas ja selle keskuseks on Kameruni pealinn Yaoundé. See on üks tihedamini asustatud piirkondi riigis.

Keskpiirkond jaguneb 9 departemanguks.
Kaug-Põhjapiirkond

**Kaug-Põhjapiirkond** on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirkonna põhjaservas asub Tšaadi järv.

Kaug-Põhjapiirkond on etniliselt kõige kirevam piirkond Kamerunis. Seal elab üle 50 erineva etnilise rühma.
Keskpiirkond

Nime **Keskpiirkond** on kandnud mitu 1. järgu haldusüksust:

* Keskpiirkond (Burkina Faso)
* Keskpiirkond (Fidži)
* Keskpiirkond (Ghana)
* Keskpiirkond (Kamerun)
* Keskpiirkond (Malawi) 
* Centre-Val de Loire, haldusüksus Prantsusmaal
* Keskpiirkond (Togo)
* Keskpiirkond (Saudi Araabia), endine haldusüksus
Edelapiirkond

**Edelapiirkond** on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Edelapiirkond on Kameruni läänepoolseim piirkond. Piirneb läänes Nigeeriaga ja lõunas Atlandi ookeaniga.
900. aastad

**900. aastad**

900. aastad on aastad 900–909 pKr.

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]] / [[10. sajand]]** - 11. sajand

Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad

Aastad: 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Buea

**Buea** on linn Kamerunis, Edelpiirkonna halduskeskus. Buea asub Guinea lahe ranniku lähedal Kameruni mäe idajalamil.

Buea oli Saksa Kameruni pealinn 1901–1909. Maailmasõjas vallutasid Briti väed Saksa Kameruni ja pärast sõda läks see Briti mandaadi alla. 1949–1961 oli ta Briti Kameruni Lõunaprovintsi keskus. Tänapäevalgi on ta ingliskeelse Kameruni keskus.

Põhiline rahvusrühm linna ümbruses on bakverid, ent Bueasse kui provintsikeskusse on elama asunud muudestki rahvustest inimesi, sealhulgas prantsuskeelseid.

Linnas asub Buea ülikool, Kameruni ainus inglise õppekeelega ülikool.

Asukoha tõttu Kameruni mäe jalamil on kliima linnas mõõdukam kui mujal riigis. See-eest kasnnatab linn äikesetormide ja mägedest laskuva udu käes.

## Välislingid
Boutros Boutros-Ghali

**Boutros Boutros-Ghali** (araabia بطرس بطرس غالي, sündinud 14. november 1922 – 16. veebruar 2016) oli Egiptuse poliitik ja diplomaat, kes oli 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 1996 ÜRO 6. peasekretär.

Ta sündis Kairos kopti kristlaste perekonnas. Tema vanaisa Boutros Ghali oli Egiptuse peaminister alates 1908 kuni oma mõrvamiseni 1910.

Boutros-Ghali lõpetas 1946 Kairo ülikooli. Ta kaitses 1949 Pariisi ülikoolis doktoriväitekirja rahvusvahelise õiguse alal ja sai samal aastal diplomi rahvusvaheliste suhete alal Prantsuse rahvusvahelisest uuringute- ja teaduskeskusest Sciences Po.

1949–1979 oli ta Kairo ülikoolis rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste suhete professor. Ühtlasi oli ta 1963–64 Haagi Rahvusvahelise Õiguse Akadeemia uuringukeskuse direktor ja 1967–68 Pariisi ülikooli õigusteaduskonna külalisprofessor.

Ta kinnitati ÜRO peasekretäriks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 720.

Ameerika Ühendriikide veto tõttu ei valitud teda 1996. aastal järgmiseks viieaastaseks ametiajaks tagasi. ÜRO julgeolekunõukogu istungil kogus ta 14 poolthäält ja 1 vastuhääle (USA-lt). Pärast 4 hääletusvooru, mis andsid kõik sama tulemuse, võttis Boutros-Ghali oma kandidatuuri tagasi ja sai teiseks ÜRO peasekretäriks, kellele ei võimaldatud teist ametiaega. Esimene oli Kurt Waldheim süüdistuste tõttu natsiminevikus.

## Tunnustus
*1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Viited
Assisi

**Assisi** on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis.

Assisi on ehitatud Subasio mäe nõlvadele. 

Ta on tuntud Püha Franciscuse (1182–1226) linnana.

## Vaatamisväärsused

* San Francesco d'Assisi basiilika (ehitatud 1228–1253) kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Alumises kirikus võib näha Cimabue ja Giotto di Bondone freskosid. Kirikus asuvad Püha Franciscuse säilmed.
* San Rufino katedraal 12. sajandist; seal ristiti keiser Friedrich II.
* Santa Chiara kirik 
* Santa Maria degli Angeli kirik
* San Pietro kirik, ehitatud 10. sajandil benediktiinide poolt. 
* Palazzo dei Priori, Assisi raekoda. Palatso ehitati 14. sajandi esimesel poolel ja alates sellest ajast on seal asunud linnavalitsus. 

## Viited

## Välislingid

*Assisi valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Asta Vender

**Asta-Juliette Vender** (kuni 1935. aastani **Asta-Juliette Sahkenberg**; 1935–1939 **Asta-Juliette Salurand**; 1. september 1916 Tallinn – 26. märts 2014) oli eesti raamatuillustraator. Tema elutöö oli peamiselt lastekirjanduse illustreerimine. 

## Hariduskäik
Asta Vender õppis Tallinna 18. algkoolis ja Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis. 1944. aastal astus ta Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1950. aastal graafika erialal. 

## Töökäik
Pärast Kunstiinstituudi lõpetamist suunati ta tööle lasteajakirja Pioneer kunstiliseks toimetajaks, ühtlasi tegi ta kirjastusele illustreerimistöid. 

1952. aastal loobus täiskohaga ajakirjatööst ning jätkas Kunstnike Liidu liikme ja vabakutselise kunstnikuna raamatuid illustreerides. 

Aastatel 1965–1969 töötas kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetuse juhatajana, jätkates õhtuti raamatute illustreerimist kuni tervise halvenemiseni. 

1969. aastast oli Asta Vender taas vabakutseline. Kunstniku piltidega on ilmunud üle 200 lasteraamatu, sealhulgas "Sõnni Siim", "Timbu-Limbu", "Himplike ja Pimplike".

## Välislingid
*Asta Vender esitles õuelugusid 
*Asta Vender – tegelikult ei oleks temast pidanud kunstnikku saama 
*Teeneka raamatuillustraatori Asta Venderi isikunäitus 
* Ilmar Palli. Asta Vender: Igav pole mu elu mitte kunagi olnud, Maaleht, 22. oktoober 2009
Deivi Org

**Deivi Org** (kunstnikunimega **Monica del Norte**; sündinud 21. augustil 1970 Tartus) on eesti käsitöömeister ja maalikunstnik.

## Haridus
Ta õppis Tartu Kunstikoolis puidu ja tekstiili eriala. Elas talupidajana Valgamaal ja kudus autoriloominguna valminud kampsuneid, millega esines isikunäitustel.

Kunstnikunime Monica del Norte all alustas ta maalimist Hispaanias Costa del Solis ehk Päikeserannikul. Tema esimene maalinäitus toimus 1991. aastal Tallinnas. Tema teosed on laadilt enamasti abstraktsionistlikud ning ta eelistab akrüül- ja õlivärve.

## Raamatud
* 2014 „Pärimusmood“
* 2015 „Prii heegelduslugu“

## Liikmesus
* Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige alates 1994. aastast.

## Isiklikku
Ta on lahutatud, tütre ja poja ema. Deivi Org on maalikunstnik Louis Paveli (1915–1977) tütretütar. Indrek Hirv on tema onu.

## Viited

## Välislingid

* Kunstniku koduleht ja teoste galerii
* Lähme külla: Deivi Org. - ERR arhiiv
* Kätlin Liimets. Piire ületav oikumeeniline tunnetus on oluline. - Eesti Kirik, 22.03.2019
Anadõr

**Anadõr** on sadamalinn Venemaal, Tšuktši autonoomse ringkonna halduskeskus. 

Asub Beringi mere kaldal Anadõri jõe suudmes.

## Ajalugu

Anadõr on rajatud 1889. aastal Novo-Mariinski kasakapostina. 1923. aastal nimetati Anadõriks. 1965. aastal sai Anadõr linnaõigused.

## Majandus

Linnas on kalakombinaat ja linna lähedal kaevandatakse kulda ja sütt.

Anadõris on lennujaam.

## Elanikkond

## Vaata ka
*Anadõri laht

## Pilte

Pilt:Anadyr harbour1.jpg|Anadõri sadam
Pilt:Anadyr harbour3.jpg|Anadõri sadam
Pilt:Anadyr harbour4.jpg|Anadõri sadam
Pilt:Anadyr harbour5.jpg|Anadõri sadam
Pilt:Anadyr child creativity palace.jpg|Laste loomingu palee
Pilt:Anadyr market.jpg|"Turg"

Pilt:Anadyr bus.jpg|Buss Anadõris


## Välislingid
Barista (kohvikukett)

**Barista** on kohvikukett, mille keskus on Delhis. Ettevõte alustas tegevust 2000. aastal ja see on India vanim ning riigi suuruselt teine kohvikukett.

See hõlmab üle saja kohviku peamiselt Indias, aga ka Sri Lankas ja Maldiividel. 2019. aasta märtsi sisuga kuulus ketti 220 kohvikut.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Łódź

**Łódź** on maakonnaõigustega linn Poolas, Łódźi vojevoodkonna halduskeskus. Elanike arv on 2020. aasta seisuga 672 185. Łódź on rahvaarvult Varssavi järel Poola teine linn.

Łódźi on kirjalikult esmamainitud 1332. aastal, linnaõigused sai 1423. aastal. 

Teises maailmasõjas Saksa okupatsiooni ajal aastatel 1940–1945 oli linna nimi Litzmannstadt. Sõja ajal sai surma umbes 420 000 linnaelanikku, neist umbes 300 000 olid juudid.

Łódź jaguneb viieks linnaosaks: Bałuty, Górna, Polesie, Śródmieście ja Widzew.

Linnas on üks Poola parimaid moodsa kunsti muuseume.

Linnas tegutseb 1945. aastal asutatud Łódźi Ülikool.

2007. aastast kannab Łódźi lennujaam Poola nobelisti Władysław Reymonti nime.

Łódźi tuntumad spordiklubid on ŁKS Łódź ja Łódźi Widzew.

## Välislingid

* Łódźi koduleht
* Lodz Online
* Lodz transport
Disainer

**Disainer** ehk kujundaja on tootekujunduskunstis loovisik, kelle tööks on luua, arendada ja/või kujundada tooteid, üldjuhul mingi tööstusharu tarbeks (näiteks mood, trükitööstus, meedia, arhitektuur, sisearhitektuur, reklaam, veeb, kõikvõimalik tootmine jne).

## Vaata ka
*disain
*keskkonnadisain
*sisekujundus

## Välislingid
*Eesti Disainerite Liit
Märt Tiru

**Märt Tiru** (10. oktoober 1947 Tallinn – 18. oktoober 2005) oli Eesti sõjaväelane.

Ta õppis Tallinna Polütehnikumis ja Kiievi kõrgemas sideinseneride sõjakoolis. Seejärel teenis ta Nõukogude armees Kaliningradi oblastis ja Odessa sõjaväeringkonnas.

Aastal 1989 naasis ta Eestisse. Ta töötas Rapla sõjakomissariaadi jaoskonnaülemana ning seejärel Raplamaa Riigikaitse Osakonna ülemana.

Aastal 2000 oli ta lühikest aega Kaitseväe juhataja kohusetäitja.  

30. juunil 2000 ülendati ta "seoses kaitseväe juhataja kohusetäitja ülesannete eduka täitmise ja Eesti rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamisega" brigaadikindraliks. Sai selle äsjaloodud auastme Eestis esimesena.

Aastatel 2001–2005 oli ta Eesti Vabariigi kaitseatašee Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.

Märt Tiru lahkus kaitseväe teenistusest omal soovil ja määrati reservi alates 1. septembrist 2005. Teenistusest lahkumisel tunnustas kaitseminister Jaak Jõerüüt teda kaitseministeeriumi teeneteristi esimese klassiga.

Märt Tiru suri 18. oktoobril 2005 pärast rasket haigust.

## Auastmed

## Autasud
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 2001
*Kaitseliidu teeneteristi esimene klass

## Viited
Loch Ness

**Loch Ness** (gaeli *Loch Nis*) on sügav järv Šotimaal Highlandis, Invernessist edelas ja Fort Augustusest kirdes.

Järv on tuntud seal väidetavalt elava legendaarse järvekoletise Nessie järgi.

Järv on 37 km pikk ja kuni 1,5 km lai. Selle pindala on 56,4 km² ja suurim sügavus 226 m. Järv asub 15,8 meetrit üle merepinna. Ta on pindalalt 71 km² suuruse Loch Lomondi järel ja sügavuselt 310 meetri sügavuse Loch Morari järel teine ning mahu poolest suurim järv nii Šotimaal kui kogu Suurbritannias. Temas on vett rohkem kui kõigis ülejäänud Inglismaa ja Walesi järvedes ühtekokku. Loch Ness on turbasisalduse tõttu harvaesinevalt sogase veega.

Loch Ness asub geoloogilises rikkes, mille nimi on Great Glen. Seda läbib algusest lõpuni Kaledoonia kanal, mis ulatub kirdest, Põhjamerest edelasse, Iiri merre. Sellest üks osa on Loch Ness.

Järve voolab sisse Oichi jõgi ja välja Nessi jõgi.

Järve ainus saar, Cherry saar asub järve edelaotsas. See on rauaajal rajatud kunstlik saar (*[[crannog]]*).

Igal aastal korraldatakse järve kaldail Loch Nessi maraton.

## Vaata ka
*Nessie
Niamey

**Niamey** [njam'ee] on Nigeri pealinn ja riigi suurim linn. Asub Nigeri jõe kaldal.

Linn asutati 18. sajandil. 1890. aastatel rajasid prantslased sinna oma sõjaväeposti. 1926. aastast on Niamey Nigeri pealinn.

Niameys asuvad Abdou Moumouni Ülikool, Nigeri Rahvusmuuseum, loomaaed ja vabaõhumuuseum.

2012. aasta seisuga elas linnas 1 026 848 inimest.

## Transport
Linna teenindab sellest 12 km kagus asuv Dior Hamani rahvusvaheline lennujaam.

2014. aasta aprillis avati Niamey raudteejaam, mis oli ühtlasi riigi esimene raudteejaam. Raudteeliin kulgeb linnast kuni Nigeri edelanurgas olevase Dossosse.

## Viited
Maidla valla vapp

**Maidla valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Maidla valla vapp. 

Vapp oli kasutusel 11. veebruarist 1994 kuni 27. oktoobrini 2013, mil vald ühines Püssi linna ja Lüganuse vallaga ühtseks Lüganuse vallaks. Uue valla vapina võeti kasutusele Maidla valla vapp.

Vapi autor on Tiit Saare. 

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil sinine ärastala kolme hõbedase kalaga. 

## Põhjendus
Vallale nime andnud Maidla küla nimi pärineb vanaeestikeelsest sõnast "maidel", millega tähistati Purtse jões elavat mageveekala rünti ehk hürilast. Esimest korda Taani Hindamiseraamatus mainitud Maidla nimi oli 14. sajandil aluseks arvatavasti eesti päritoluga vasallisuguvõsa Maydelli suguvõsanimele. Maidla ja Maydelli nime seost kaladega väljendab selgesti Maydelli perekonnavapp, mis on ajaloos esimene "eesti keelt kõnelev vapp". Algsel, 14. sajandist pärineval vapil olid kujutatud ainult kalad (kolm), 16. sajandil lisati seitse kuldset sõõri, mis sümboliseerisid leibasid. Vappi seostati Evangeeliumi nende kohtadega, kus räägitakse Kristust kuulama tulnud rahva toitmisest kolme kala ja seitsme leivaga (igas evangeeliumis on erinevad arvud).

Valla vapi kinnitamisel võeti aluseks Maydelli suguvõsavapi algne kujundus, mis pärineb 1389. aasta pitsatilt ning väljendab kõige ehedamalt seost Maidla ja sellelt laenatud suguvõsanime vahel. Et pitsatil puudus vapivärvide tähistus, lähtuti värvide valikul järgmisest: 
* kuldne taust sümboliseerib küpse viljaga põlde, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi; 
* sinine ärastala on Purtse jõgi, mis valda poolitab; 
* kalad on vapil kõigepealt kõnelevad elemendid, ühtlasi sümboliseerivad nad puhta vee elustavat jõudu, viljakust ja küllust.

## Vaata ka
*Maidla valla lipp
*Lüganuse valla vapp
*Püssi vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Maidla valla sümboolika valla kodulehel
*Maidla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Õnneseen

"**Õnneseen**" on Venda Sõelsepa luuletus, millest tehtud lauluga sai lapslauljana tuntuks nelja-aastane Maarja-Liis Ilus. Maarja-Liis Ilus laulis seda koos Jaanus Nõgistoga.
Monokromaatiline laine

**Monokromaatiline laine** (soovitatava lühivormina **monokroomne laine**) on ühevärviline ja kindla sagedusega valgus- ehk elektromagnetlaine. Selle sagedus ega lainepikkus ei muutu ajas.

Tavalises valges valguses on palju erineva sagedusega ja erineva pikkusega lainejadasid, seetõttu ei ole see monokromaatiline. Laserid annavad suurima monokromaatilisusega kiirgust.

## Vaata ka
*Monokromaatsus