open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Märjamaa Vabadussõja mälestussammas

**Märjamaa Vabadussõja monument** asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. 

Mälestusmärk Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas hukkunutele on kujundatud Märjamaa kiriku kirikaiaväravaks. Mälestusmärk avati 11. septembril1932 ning taastati 1989. aastal.

Väravale on paigaldatud kaks nimedega tahvlit.

## Kirjad vasakul tahvlil
Kodumaad kaitsedes langesid 1918 Wabadussõjas 1920
*Mihkel Allikas
*Jaan Eimann
*Oskar Elster
*Johannes Holm
*Johannes Laasner
*Predik Lauter
*Gustas Leiter
*August Müller
*Hindrek Pisang
*Arnold Pusch
*Jaan Raba
*Tõnis Rautel
*Jaan Reinberg
*Johan Treiberg
*Adolf Wanatalu
*Mihkel Wedam
*Bernhard Willup
*Aleksander Wimm
 
1914 Ilmasõjas 1918
*Jüri Aasmann
*Mart Aasmann
*Jakob Adamson
*Jaan Alam
*Jaan Altpere
*Hans Aren
*Tõnis Aren
*August Bachmann
*Jüri Bachmann
*Mihkel Elwei
*Karel Elmann
*August Esmaspäew
*Tõnis Halliste
*August Heidenthal
*Johannes Hübner
*Aleksander Idwand
*Mart Jalakas
*Gustas Jerwes
*Eduard Kadakas
*Karl Kangur
*Gustas Kaus
*Anton Karro
*Jaan Kiesemann
*Aleksander Kuusik
*Jaan Kiesemann
*Tõnis Kornak
*Johannes Krüger
*Otto Kukepuu
*Karl Kordmann
*Gustas Kuusberg
*Mart Laasner
*Jakob Laew
*Karl Laube
*Willem Laube
*Jaan Lattikas
*Jaan Leigmann
*Johannes Lepmann
*Jaan Lepp
*Willem Littower
*Jaan Lieders
*Jüri Loel
*Jüri Luha

## Kirjad paremal tahvlil

Kodumaad kaitsedes langesid 1914 Ilmasõjas 1918
*Johannes Masberg
*August Masing
*Hans Masing
*Jüri Masing
*Jüri Mauer
*Jaan Meider
*Tõnis Messek
*Jaan Mihkelson
*Johannes Mikkus
*Jaan Mitt
*Karl Mitt 
*Jakob Mitt
*Jaan Mittus
*Hans Nerut
*Johan Osbek
*Anton Paumann
*Aleks Peekmann
*Jüri Pisang
*Hans Püü
*August Rasmann
*Aleksander Reinberg
*August Reose
*Aleksander Reose
*Jüri Ruhno
*Eduard Saar
*Jaan Sawir
*Adu Sawir
*Jaan Sawir
*Jaan Seeland
*August Seermann
*Aleksander Selm
*Eduard Sepp
*Jaan Silberg
*Jüri Silberg
*Jüri Sommer
*Johannes Sommer
*Friedrich Tiedemann
*Jaan Tiits
*Jüri Treemann
*Jaan Treumund
*Hans Tulpe
*Hans Tömp
*Jüri Uueson
*Mart Unga
*Mihkel Ungermann
*Jaan Uustalu
*Jüri Uusberg
*Rudolf Wackermann
*Peeter Waldek
*Jaan Waldek
*Hans Walter
*Hans Wander
*Karl Wartmann
*Mart Weimann
*Jaan Wiesemann
*Hans Wiel
*Martin Winter
*Jüri Wirma
*Gustas Wolberg
*Martin Wutter
 
*Johannes Kruusmann 1. XII 1924

## Viited
Alpikann

**Alpikann** ehk **tsüklaamen** (*Cyclamen*) on rohttaimede perekond nurmenukuliste sugukonnas. 

Umbes 20 liigiga taimeperekond, mis on liigitatud nurmenukuliste (*Primulaceae*) sugukonda, mürsiineliste (*Myrsinaceae*) alamsugukonda. 

Alpikann on mitmeaastane mugultaim, mis looduslikult kasvab Vahemere regioonis, Lähis-Idas ja Kirde-Aafrikas. Neid leidub ka Kaspia ja Musta mere lõunapoolseil rannikualadel, Kreeta, Rhodose ja Chíose ning Baleaari saartel ja Põhja-Aafrika hõredates leht- ja okaspuu mäestikumetsades.

Alates 17. sajandist potilillena kasvatatava alpikanni esivanem on vahemere alpikann (*Cyclamen persicum*). Alpikanni kultuuristamine sai alguse Prantsusmaal ja Hollandis.

## Liike
**Cyclamen abchasicum* –  abhaasia alpikann 
**Cyclamen adzharicum* – batumi alpikann 
**Cyclamen africanum* – aafrika alpikann
**Cyclamen balearicum* – baleaari alpikann
**Cyclamen cilicium* – kiliikia alpikann
**Cyclamen colchicum* – pontose alpikann
**Cyclamen coum* – ümaralehine alpikann
**Cyclamen creticum* – kreeta alpikann
**Cyclamen cyprium* – küprose alpikann
**Cyclamen graecum* – kreeka alpikann
**Cyclamen hederifolium* – naapoli alpikann
**Cyclamen intaminatum*  – pisi-alpikann
**Cyclamen libanoticum* – liibanoni alpikann
**Cyclamen mirabile* – imeline alpikann
**[[Cyclamen parviflorum]]* 
**Cyclamen persicum* – vahemere alpikann
**Cyclamen pseudibericum*  – lõunatürgi alpikann
**Cyclamen purpurascens* – euroopa alpikann
**Cyclamen repandum*  – ranniku-alpikann
**[[Cyclamen rhodium]]*
**Cyclamen rohlfsianum*  – liibüa alpikann
**Cyclamen somalense* – somaalia alpikann
**[[Cyclamen alpinum]]*
Märjamaa Maarja kogudus

EELK **Märjamaa Maarja kogudus** on luterlik kogudus Märjamaal.

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Illimar Toomet, organist Marika Kosubenko. Juhatuse esimees on Johannes Arjakse. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Märjamaa kirikus.

## Koguduse vaimulikud

*1529–1524 Anton Berckenow, Märjamaa  (saksa k. *Merjama*) koguduse pastor
*1547–1551 Heinrich Lindemann
*1553–1554 Volter Szlener
*1554–1554 Heinrich Platenschleger
*1555–1559 Heinrich Lapicida 
*1562–1564 Johann Christianer
*1568–1571 Peter Stamer
*1575–1575 Helmoldt Ficke
*1591–1591 Peter Bunemann
*1558–1618 Michael Gallus
*1624–1627 Joachim von Fincken
*1647–1647 Erdmann Pierius
*1662–1664 Johannes Bent 
*1671–1674 Andreas Knüpffer
*1706–1710 Samuel Matthäus Winkler 
*1712–1721 Martin Johann Roth (Röthe)
*1727–1746 Martin Feige (1676–1746)
*1747–1774 Johann Ignatius 
*1775–1780 Hans Sigismund Vertraugott Lysarch genannt Königk
*1781–1810 Benedikt Gottlieb Haken 
*1810–1820 Carl Justus Wilhelm Meder 
*1821–1858 Robert Heinrich Gottfried Ploschkus 
*1858–1895 Carl August Pezold 
*1896–1910 Gotthard Haller
*1910–1926 Oskar Meder 
*1927–1948 Jaan Lääne 
*1949–1973 Hartvig Helilaid 
*1973–1979 Einar Laigna 
*1979–1999 Priit Rannut 
*2000- Illimar Toomet

## Vaata ka
*Märjamaa kalmistu, Märjamaa pastoraat
## Viited

## Välislingid
*Endised pastorid, Märjamaa Nädalaleht, nr 10, 5. märts 2008
*Aet Reinhold, Pilguheit Märjamaa kiriku ja koguduse ajaloole, EMK Teoloogilise Seminari diplomitöö, 2011
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Märjamaa, e-kirik.eelk.ee, 16. november 2023
Yukoni jõgi

**Yukoni jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas ja USAs Alaska osariigil. Voolab valdavalt loodesse ja läände. Suubub Beringi merre. 

Yukoni lähteks peetakse enamasti Llewellyni liustikku Rannikuaheliku põhjaotsas asuva Atlini järve lõunatipu lähedal.

Jõe pikkus on 3185 km koos Nisutlini ja Tesliniga, 2554 km ilma nendeta.

Yukoni ääres asuvad Whitehorse, Carmacks ja Dawson City.

Suuremad lisajõed on Koyukuk, Tanana, Pelly ja Teslin.

Jõe järgi on nime saanud Kanada föderaalterritoorium Yukon.

Sõna "Yukon" tähendab Gwich'in'i keeles "suur jõgi".

Jõel läbitakse aerutamismaratoni.

## Viited
Jaan Õmblus

**Jaan Õmblus** (sündinud 31. detsembril 1971) on eesti majandustegelane. 

Jaan Õmblus on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal 1995. aastal.

Ta on Keskerakonna liige alates 2000. aastast. 

## Kirjutised
*Rahapesu meetodid on avastatavad. – *[[Äripäev]]*, 22. detsember 1995
*Konkurents maailma maksuvabade piirkondade vahel muutub tugevamaks. – *[[Äripäev]]*, 22. jaanuar 1996
*Kasumi suurendamise nimel: maksuvabade piirkondade perspektiiv. – *Ärielu*, 1996, nr 2, lk 51–53.
*Tähelepanu kaubandus-turundusele, eelkõige jaekaubandusele. – *Ärielu*, 1996, nr 2, lk 86.
*Margus Nõmme ja Jaan Õmblus. Väikeettevõtjatel on tekkimas suurtootjatega ühised huvid. – *[[Kaubaleht]]*, 1. aprill 1996
*Rahapesuvastased meetmed täienevad. – *[[Äripäev]]*, 8. aprill 1996
*Võlgade väljanõudmise erinevad tehnikad. – *[[Äripäev]]*, 24. aprill 1996
*Tellerid pankade arengut tõkestamas. – *[[Eesti Ekspress]]*, 26. aprill 1996
*Kantpeadelt on õppida. – *[[Eesti Ekspress]]*, 3. mai 1996
*Väärtpaberituru alkeemia. – *[[Eesti Ekspress]]*, 26. mai 1996
*Kõige efektiivsem majandussanktsioon. – *[[Ärielu]]*, 1996, nr 3, lk 38.
*Eksport-import tehingutes arvukalt dokumente. – *[[Ärielu]]*, 1996, nr 4, lk 9–11.
*Pettused rahvusvahelise äri dokumentidega. – *Ärielu*, 1996, nr 5, lk 9–11.
*Börsikrahhi ei pea kartma. – *[[Luup (ajakiri)|Luup]], [[1997]], nr 7.  
*Väikeettevõtja paradiis (intervjuu [[Olari Koppel]]ile). – *Tulu*, [[1999]], nr 3, lk 32–33.
*Uue milleeniumi edu pandid. – *Tulu*, [[1999]], nr 7, lk 13.
*[http://www.epl.ee/artikkel/408089 Õmblus: prostitutsiooniturism välistaks kinnisvarahindade languse]. – *Ärileht*, 17. november 2007
*[http://www.epl.ee/artikkel/412486 Õmblus: aastal 2008 majanduslangus alles algab]. – *Ärileht*, 22. detsember 2007
*[http://www.postimees.ee/210608/esileht/majandus/337053.php Savisaar ja Õmblus: toiduhindade riiklik määramine on võimalik ja Eestile vajalik], – *Postimees'', 16. juuni 2008
*Jaan Õmblus: pealekaebamine uueks majandusmootoriks?, Eesti Päevaleht, 26. veebruar 2009
*Jaan Õmblus: mis saab siis, kui võlgnik laseb kõigel minna?, Eesti Päevaleht, 15. august 2009
*Jaan Õmblus: ettevaatust, tõusulaine tuleb!, Eesti Päevaleht, 7. november 2009

## Viited

## Kirjandus
*"Savisaare majandusnõunikku süüdistatakse suurpettustes", epl.delfi.ee, 2002
*"Jaan Õmbluse katteta lubadused tõid pankroti", epl.delfi.ee, 2002
*Janar Filippov: "Relvaärikas võttis lennukompanii üle, Eesti Ekspress, 4. juuli 2002
*Sulev Vedler: "Õppejõudude patud", Eesti Ekspress, 21. august 2002
Otto Fabian von Wrangell

**Otto Fabian von [[Wrangell]]** (18. veebruar (vkj 8. veebruar) 1655 Tallinn – 19. detsember (vkj 8. detsember) 1726) oli Eestimaa poliitik ja kroonikakirjutaja.

## Elulugu
Otto Fabian von Wrangell sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Fabian von Wrangelli ja Anna Dorothea von Lode pojana.

Õppis Tallinna gümnaasiumis ja 1674–1675 Leipzigi ülikoolis.

Tegutses sõjaväelasena krahv Königsmarcki rügemendis Prantsusmaal, rittmeister (1681).

Talle kuulusid Imastu, Hõbeda ja Kurna mõisad, oli meeskohtunik (1694).

1697–1701 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem 1701–1711 Eestimaa rüütelkonna maanõunik. 

Kroonikakirjutajana peetakse tema silmapaistvaimaks saavutuseks "Eesti- ja Liivimaa kroonika" loomist. Seda loetakse viimaseks tõsiseltvõetavaks Liivimaa (Eesti ja Läti) ajaloost kirjutatud kroonikaks.

## Teosed
*Landrath Wrangell's Chronik von Ehstland nebst angehängten Ehstländischen Capitulations-Punkten und Nystädter Friedensschluß. In Druck gegeben von C. J. A. Paucker, Dorpat: Heinrich Laakmann, 1845  Andmed ESTERis Digitaalselt
*Landrath Wrangell's Chronik von Ehstland nebst angehängten Ehstländischen Capitulations-Punkten und Nystädter Friedensschluß. C. J. A. Paucker, Hannover-Döhren: Harro von Hirschheydt 1969 Andmed ESTERis

## Perekond
Otto Fabian von Wrangell abiellus 1702. aastal Tallinnas Rootsi feldmarssali Otto Wilhelm von Ferseni tütre vabapreili Christian Eleonore von Ferseniga  (1679–1704).

### Sugupuu

## Kirjandus
*Edgar V. Saks. Otto Fabian Wrangeli kroonika aastani 1726. Võitleja, august/september – november 1971, nr. 8/9–11.
*Kaarel Vanamölderi magistritöö: Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest. Juhendajad: Sulev Vahtre, Tiit Rosenberg ; Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, ajaloo- ja arheoloogia instituut. Tartu : Tartu Ülikool, 2007. pdf  Andmed ESTERis

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
* Digitaalselt:  BSB: 
*
Mihhail Abakumov

**Mihhail** Georgijevitš **Abakumov** (*Михаил Георгиевич Абакумов*; 25. veebruar 1948 Kolomna – 19. juuli 2010) oli vene maalikunstnik.

Tal oli palju isikunäitusi nii Venemaal kui ka välisriikides.

## Tunnustus
*Venemaa teeneline kunstnik (1993) 
*Kolomna aukodanik (2003)

## Välislingid
*Mihhail Abakumovi koduleht
Küürvaal

**Küürvaal** ehk **pikkloibvaal** (*Megaptera novaeangliae*) on vaguvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Küürvaalad elavad maailmameres Arktikast Antarktikani. Neid on umbes kümme karja, mis omavahel ei segune.

Küürvaalad on suhteliselt jässakad ja suure peaga. Täiskasvanud isendite kehapikkus on 12–16, harva kuni 18 meetrit. Nende loivad on pikad, moodustades kuni veerandi kehapikkusest.

Toituvad peamiselt vähilaadsetest, peajalgseist, limustest ja väikestest kaladest.

Kuni 1960. aastateni olid küürvaalad ühed enimkütitud vaalad. 1966. aastal keelati küürvaalade püük ja sestsaadik on nende arvukus kasvanud.

Küürvaalad on tuntud oma erakordselt pikkade ja vaheldusrikaste laulude poolest, mille otstarvet ja tähendust pole teadlased lõpuni selgitada suutnud.

## Küürvaal Läänemeres
Läänemeres on küürvaal harv eksikülaline, kuid 1851. aastal ajas torm Allu saare randa 9,7-meetrise surnud küürvaala. Vaal viidi Tallinna, kus seda raha eest näidati. Hiljem ostis Peterburi Teaduste Akadeemia vaala 850 rubla eest ära. Vaala skelett on seal siiani säilinud.

## Galerii

Fail:Humpbackwhale singing.webm|Video sukelduvast ja häälitsevast küürvaalast
Fail:Dead Humpback Whale in Big Sur CA.png|Kaldale uhutud küürvaal


## Viited

## Välislingid
*Läänemeres nähti üle aastate taas küürvaala, Eesti Päevaleht, 30. juuli 2008
Treptow-Köpenick

**Treptow-Köpenick** `[tʁɛptoː køːpɛnɪk]` on Berliini idapoolseim linnarajoon. See loodi 1. jaanuaril 2001 endiste linnaosade Treptow' ja Köpenicki liitmise teel.

Treptow-Köpenicki pindala on 168 km² ja seal elab 30. novembri 2010 seisuga 242 574 inimest, umbes sama palju kui Kielis või Magdeburgis.

Treptow-Köpenick hõlmab 18,9% linna pindalast ja on sellega suurim linnarajoon. Kolmveerandi pindalast katavad metsad, pargid ja veekogud. Suurim järv on Müggelsee.

Läbi linnaosa viib Berliini pikim tänav Adlergestell (pikkus 11,9 km).

## Poliitika

Esimesed kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 2001. Kõige rohkem hääli said Vasakpartei (21 kohta), Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (18 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (8 kohta), rohelised, Vaba Demokraatlik Partei ja Statt (igaüks 2 kohta). 2 kandidaati olid sõltumatud.

Viimased kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 17. septembril 2006. Kõige rohkem hääli said Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (33,6%, 19 kohta), Vasakpartei (28,0%, 16 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (12,7%, 7 kohta), rohelised (7,1%, 4 kohta), Saksamaa Rahvusdemokraatlik Partei (5,3%, 3 kohta), Vaba Demokraatlik Partei (4,8%, 2 kohta), Hallid Pantrid (4,2%, 2 kohta) ning Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei (3,6%, 2 kohta). Linnaosavanemaks sai sotsiaaldemokraat Gabriele Schöttler. Pärast valimisi ühines Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei Vasakparteiga, aga Hallid Pantrid lõpetasid tegevuse.

## Treptow-Köpenicki asumid
* Adlershof
* Altglienicke
* Alt-Treptow
* Baumschulenweg
* Bohnsdorf
* Friedrichshagen
* Grünau
* Johannisthal
* Köpenick
* Müggelheim
* Niederschöneweide
* Oberschöneweide
* Plänterwald
* Rahnsdorf
* Schmöckwitz

## Välislingid

*http://www.berlin.de/ba-treptow-koepenick/index.html
Kiirloomad

**Kiirloomadeks** võidakse nimetada
***[[radiolaarid|radiolaare]]** (*Radiolaria*)
***[[kiirelised|kiirelisi]]** (*Radiata*)
Klassifikatsioon

**Klassifikatsioon** ehk **liigitus** ehk **[[Kategooriad|kategooriate]] kujundamine** on esemete (objektide) rühmitamine teatud ühiste tunnusega süsteemi või üksikuteks klassideks.

Klassifikatsioon põhineb mõtleva olendi tunnetuse (kognitiivsel) võimel tuvastada kogemuse põhjal maailma üksikosade (elementide) ühiseid tunnuseid või sarnasusi, organiseerides üksikosad nende omaduste, tunnuste, sarnasuste või muude üldiste mõõtmistunnuste (universaalsete kriteeriumide) alusel mõttelistesse (abstraktsetesse) rühmadesse (kategooriatesse, klassidesse, tüüpidesse, hulkadesse). Eristada ja mõista on võimalik nii üksikuid (konkreetseid) kui ka mõttelisi esemeid (abstraktseid objekte).

Klassifikatsioon võimaldab lihtsustada maailmast arusaamist. See on vajalik kohanemiseks või muudel praktilistel eesmärkidel. Klassifikatsioon on oluline näiteks õppimiseks, järeldamiseks, otsustamiseks, tuleviku ennustamiseks, mingis keeles kõnelemiseks või muul moel keskkonnaga suhtlemiseks. Klassifitseerimine kui tegevus võib toimuda nii sõnaliselt (verbaalselt) kui ka mittesõnaliselt (mitteverbaalselt). 

Klassifikatsiooni loomist peetakse üheks põhilisemaks tunnetuse võimeks, millega tegeletakse eelkõige psühholoogias ja tunnetuslikus keeleteaduses (kognitiivne lingvistika).
*Bioloogias näiteks süstemaatiline rühmitamine liikide, perekondade, sugukondade jne järgi.
*Mäenduses näiteks mineraaliterade sorteerimine nende suuruse järgi.
*Mullateaduses mulla klassifikatsioon.

## Vaata ka
*klass
*klassifikaator
*meronoomia
*takson
*taksonoomia

## Välislingid

* liigitamine, ÕS2006
Aru mõis (Mihkli)

**Aru mõis** oli Keblaste kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Mõisa keskus asus Tarva külas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valda Pärnu maakonnas.

Aru mõis eraldati Karinõmme mõisast 1772. aastal ning 1782 sai see iseseisvaks mõisaks, kuuludes kapten ja maanõunik Karl Thure von Helwigile.

Alates 1881. aastast oli mõis Keblaste mõisa omaniku käes. 

Mõisa endistest hoonetest pole midagi järel, säilinud on vaid park.

Maantee ühel küljel on säilinud ka lühike puuderida, mis teeb kaare peahoone kohal. Park on suunaga Veltsa parkmetsa poole. Aru mõisa ees lõpeb ka Veltsast suubuv tammeallee.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid
*Aru mõis (Mihkli khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Paelussid

**Paelussid** ehk **tsestoodid** (*Cestoda*; kreeka *kestos* 'pael') on lameusside hõimkonda kuuluv parasiitsete loomade klass. Suguküpsed paelussid elavad selgroogsete seedetraktis, noorjärgud aga erinevate loomade, eriti lülijalgsete, kehas. 

## [[Süstemaatika]]
### Alamklassid ja seltsid
**[[Cestodaria]]*
***Amphilinidea*
***Gyrocotylidea*
**[[Eucestoda]]*
***Aporidea*
***Caryophyllidea*
**Neljanapalised (*Cyclophyllidea*)
***Diphyllidea*
***Lecanicephalidea*
***Litobothridea*
***Nippotaeniidea*
***Proteocephalidea*
**Laiussilised (*Pseudophyllidea*)
***Spathebothriidea*
***Tetraphyllidea*
***Trypanorhyncha*. 

## Kokkupuuted inimestega

Paeluss põhjustab ka inimesel haigust, mida nimetatakse paelusstõveks ehk tsestodoosiks. See ei ole surmav ja on tänapäeval hästi ravitav.

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
Ahmedabad

**Ahmedabad** on linn Indias Gujaratis, osariigi suurim linn. Asub Sabarmati jõe kallastel 50 km kaugusel Araabia merest.

Algne kaubalinn tihedate elukvartalite, kitsaste tänavate ja hindu-islami arhitektuuriga moodustab kesklinna. Ida pool on tekstiilivabrikud, vanad tööliste elamud ning kaugemal uued korrusmajadega elurajoonid. Sabarmati läänekaldal on uuemad linnaosad villade ja Gujarati Ülikooliga. Ahmadabadis asub prestiižne õppeasutus Indian Institute of Management Ahmedabad.

Ahmadabad asetseb tasasel maal, ainult vabrikukorstnad ja elektrijaama siluett põhja pool rikuvad horisontaalset linnamaastikku. Linnas on palju islami, hinduistlikku ja džainistlikku arhitektuuri. Paljudest islami ehitistest on vanim Ahmad Shahi mošee 1414. aastast. Osa sellest pärineb hinduistlikust templist, sammastel on hinduistlikud motiivid. Tähelepanuväärsed on ka suur Ahmedabadi reedemošee ja Kankaria järv, mis on populaarne väljasõidukoht. Ahmedabadis on ka Le Corbusier' ja Louis Kahni projekteeritud maju.   

Ahmadabad on üks kõige kiiremini kasvavaid linnu Indias. 

## Ajalugu
Tänapäeva linna kohal asus 11. sajandil linn nimega Ashapalli ehk Ashaval. Solanki valitseja Karandev I vallutas Ashapalli ja rajas selle asemele Karnavati linna. 

Aastal 1411 langes Gujarat sultan Ahmed Shahi valitsuse alla, kes nimetas linna Ahmadābādiks ja tegi sellest oma sultanaadi pealinna. Muzafariidide dünastia valitses linnas 1573. aastani, kui linna vallutas Akbar. Mogulite valitsuse ajal muutus linn suureks kaubanduse ja tekstiilitootmise keskuseks. Linn õitses kuni Aurangzebi surmani 1707. Ahmedabad oli 15. ja 16. sajandil India lääneosa kõige väljapaistvam kuningalinn ja veel 17. sajandil peeti seda India üheks ilusamaks linnaks. 18. sajandil käis linn alla.  

Briti võimu all alates 1818. aastast rajati linna sõjaväebaas ning linna infrastruktuuri laiendati ja kaasajastati. Umbes 1860. aastaks sai Ahmedabadist tööstuslinn. Ümber vanalinna rajatud tekstiilivabrikud tegid sellest "India Manchesteri". Tekstiilitööstuse kõrgpunktis umbes 1950 töötas linnas 71 vabrikut 125 000 inimesega, kes elasid põhiliselt kitsastes ridamajades vabrikute vahel. 

Alates 1960. aastast rajati linnast väljas paiknevates tööstusrajoonides uus, mitmekülgsem tööstus, osas kesklinnas hakkas arenema teenindussektor.   

20. sajandi alguses oli linn India iseseisvusliikumise üks keskusi. Aastatel 1960–1970 oli see Gujarati pealinn.

26. jaanuaril 2001 linna tabanud 6,9-pallises 2001. aasta Gujarati maavärinas hukkus 752 inimest ja hävis ligi 50 mitmekorruselist maja. Veebruaris 2002 oli muslimite linnaosas osana 2002. aasta Gujarati rahutustest pogromm, mille käigus sai surma umbes 250 inimest.   

## Välislingid

*Ahmadabadi linnavalitsuse koduleht
Friedrich Alexis Kreutzwald

**Friedrich Alexis Kreutzwald** (5. oktoober (ukj) 1845 Võru – 4. juuni (ukj) 1910 Tallinn) oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeg ja esimene Kadrina jaamaülem.

Ta õppis Peterburi Praktilises Tehnoloogilises instituudis 1861–1863 (teistel andmetel 1861–1866), misläbi temast sai üks esimesi eesti päritolu erialaharidusega polütehnikuid.

Friedrich Alexis Kreutzwald töötas telegrafistina Tartus, 1870. aastast Balti raudteel vastavatud Tallinna–Narva raudteelõigul Kadrina jaamaülemana (kinnitati 1871). Viimased 19 aastat oli ta halvatud.

Ta abiellus 2. märtsil (ukj 14. märtsil) 1871. aastal Amalie Sophie von Huseniga (1847–1931), abielu jäi lastetuks.

Friedrich Alexis Kreutzwald maeti Tallinnas Kopli kalmistule, mis nõukogude ajal likvideeriti.

## Viited

## Välislingid
* "Dr. Fr. Kreutzwaldi mured pojaga", Võitleja, detsember 1960, nr 12, lk 7
Vittorio Monti

**Vittorio Monti** (6. jaanuar 1868 Napoli – 20. juuni 1922) oli itaalia helilooja ja viiulivirtuoos.

Ta õpetas viiuli- ja mandoliinimängu ning on kirjutanud mandoliinimängu õpiku.

Kirjutas mitu balletti ja operetti. Tema tuntuim teos on "Csárdás".
Augusto Ruschi

**Augusto Ruschi** (12. detsember 1915 – 3. juuni 1986) oli brasiilia loodusteadlane.

Ta avaldas üle 450 artikli ja 22 raamatut.

Brasiilia Teaduste Akadeemia annab välja Augusto Ruschi medalit.
Tiia Haverinen

**Tiia Haverinen** (sünninimi **Ilmanen**; sündinud 21. septembril 1990) on soome näitleja. 

Ta mängis sarjas "Varjatud elud" 2007–2008 Sofia Salinit ja sarjas "Kodutänav" 2009–2011 Susanna Blomi.

Ta õppis varem koos Juha Karhu ja Sara Lohinivaga, väljenduskunsti kallakuga Kallio Gümnaasiumis ja pärast seda Vantaas Sotunki Gümnaasiumis, mille lõpetas 2010. aastal. Tema koolikaaslased Juha Karhu ja Sara Lohiviva mängisid sarjas Varjatud elud Oona Kivirantat ja Niko Vainiot.

Samas sarjas Aino Kaukovaarat mängiv Janna Ilmanen on Tiia noorem õde. 

## Välislingid
*Foto
Deep Purple in Rock

"**In Rock**" on ansambli Deep Purple 1970. aastal ilmunud neljas stuudioalbum.

Võrreldes varasemate albumitega on selle albumi muusika raskema kõlaga *[[heavy metal]]*. Tuntumad lood on "Speed King" ja kümne minuti pikkune progressiivse roki mõjudega "Child in Time".

Albumi kaanepildil on kujutatud Mount Rushmore'ist inspireeritud bändiliikmete skulptuuri.

Suurbritannia albumimüügi edetabelis tõusis "In Rock" 4. kohale.

1995. aastal ilmus albumi mitme lisalooga juubeliväljaanne (*25th Anniversary edition*).

## Laulud
#"Speed King" – 5:49
#"Bloodsucker" – 4:10
#"Child in Time" – 10:14
#"Flight of the Rat" – 7:51
#"Into the Fire" – 3:28
#"Living Wreck" – 4:27
#"Hard Lovin' Man" – 7:11
Southamptoni saar

**Southamptoni saar** on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Hudsoni lahe sissepääsu juures. Halduslikult kuulub Nunavuti Kivalliqi piirkonda.

Saare pindala on 41 214 km² (veidi väiksem kui Eesti pindala). Ta on pindalalt Kanada 9. ja maailma 34. saar.

Ainuke asula saarel on Coral Harbour ehk Salliit, kus elab 834 inimest (2011. aasta andmed; 2006. aastal 769).

Saarel on East Bay ja Harry Gibbonsi linnukaitsealad.
Banksi saar

**Banksi saar** (inuktituti *Ikahuk*) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Idas eraldab seda Victoria saarest Walesi Printsi väin. Pindala 70 028 km². Ta on pindalalt Kanada viies ja maailma 24. saar. Saar on mägine, kõrgus kuni 750 meetrit (teistel andmetel 732 või 610 m). Kuulub Kanadale Loodealade koosseisus. Ainuke püsiasula on Sachs Harbour ehk Ikaahuk või Ikahuak, kus elab umbes 120 inimest.

Saare avastas eurooplastele William Edward Parry 1819/1820 ekspeditsiooni ajal ja nimetas selle inglise loodusteadlase Joseph Banksi järgi.

Saare põhjaosas asub Aulaviki rahvuspark.

Saare põhjarannikul on Mercy laht.
Melville'i saar

**Melville'i saar** (inglise Melville Island) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikku kuuluvas Perry saarestikus. Saare pindala on 42 149 km². See on pindalalt kaheksas saar Kanadas ja 33. saar maailmas. Melville'i saar kuulub Kanadale ning on jagatud Loodealade ja Nunavuti vahel. Saar on asustamata.

Eurooplaste jaoks avastas saare William Edward Parry 1819–1820 ekspeditsiooni ajal ja nimetas selle inglise loodusteadlase teise Melville'i vikondi Robert Dundase järgi.
Walesi Printsi saar

**Walesi Printsi saar** (inglise keeles *Prince of Wales Island*, inuktituti keeles **Kingailaq**) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus Victoria saare ja Somerseti saare vahel.

Walesi Printsi saare pindala on 33 339 km². Ta on pindalalt Kanada 10. ja maailma 40. saar.

Teda eraldab idas olevast Somerseti saarest Peeli väin, kagus olevast Boothia poolsaarest Franklini väin, läänes olevast Victoria saarest ja loodes olevast Stefanssoni saarest M'Clintocki väin ning põhjas olevatest Byam Martini saarest ja Bathurstist Vikont Melville'i väin. Walesi Printsi saare rannikul on pisisaari, millest suurim on põhjarannikul olev Russell. 

Walesi Printsi saar on keskmiselt liigestunud. Loodeosas asub suur Ommanney laht. Tähtsaim neem on saare lõunatipus olev Swinburne'i neem. 

Saar on põhiosas tasane, põhja- ja idaservas künklik . Saare kõrgeim tipp asub tema kirdetipus ja on 415 m kõrgune . Saarel asub järvi, millest suurim on Crooked Lake, ja jõgesid.

Saarel valitseb arktiline kliima ja ta on kaetud tundraga.

Halduslikult kuulub Walesi Printsi saar Nunavuti koosseisu. Saar on asustamata.

Saare avastas eurooplastele Francis Leopold McClintock 1851, otsides John Franklini kadunud ekspeditsiooni jälgi. Ta kaardistas koos Sherard Osborne'i ja William Browne'iga saare põhjaosa. Saare lõunaosa kaardistas esimesena Allen Young 1859.

## Viited
Karbid

**Karbid** ehk **liistaklõpuselised** (*Bivalvia* ehk *Pelecypoda* ehk *Lamellibranchia*) on loomade klass limuste hõimkonnast. Karpide klassi kuulub umbes 30 000 liiki, nende seast on tuntumad austrid, jõekarbid, järvekarbid ja merikarbid.

## Ehitus
Erinevalt teistest limustest on karpide pea redutseerunud.

Tavaliselt koosneb nende koda kahest poolmest, mis ümbritseb ja kaitseb isendi sisust. Ülal ühendab poolmeid eriline lukuside ehk ligament. Poolmeid tõmbab kokku tugev sulgurlihas. 

Mantliõõnes asuvad neil suu ja pärak ning õõne mõlemal pool lõpused. 

## Eluviis
Karbid on eranditult vee-elulised, elutsedes nii mere- kui ka magevees. Mõned rannakarbid suudavad vastu pidada ka lühemaajalisi kuivi perioode.

Karbid on limuste seas ainulaadsed, sest nende suus puudub toitumiseks vajalik hõõrel ehk raadula. Karbid toituvad kas vett filtreerides (on filtrijad) või putkeste abil. 

Karpidele on omapärane ka elamine üksteisega kokku kinnitunult või liiva ja teiste setete all. Mõned karbid (näiteks kammkarbid) suudavad ka ujuda.

Enamik karpe on lahksoolised.

Merelistel karpidel esineb vastsena kas trohhofoor või veeliger ehk purjukvastne.

## Süstemaatika
### Alamklassid
**[[Anomalosdesmata]]*
**[[Cryptodonta]]*
**Heterodonta* – erihambalised (hõlmab näiteks hernes- ja rändkarpe)
**[[Paleoheterodonta]]* (*Palaeoheterodonta*) (hõlmab näiteks järve- ja jõekarpe)
**[[Palaeotaxodonta]]
**Pteriomorphia'' (siia kuuluvad näiteks austrid ja rannakarbid)

## Vaata ka
*Eesti limused

## Välislingid
Liivia Laasimer

**Liivia-Maria Laasimer** ([väidetavalt passijärgsed eesnimed **Livia-Maria**], aastani 1935 **Reinberg**, aastatel 1935–1943 **Reinomägi**; 21. juuni 1918 Tartu – 26. veebruar 1988 Tartu) oli eesti botaanik (geobotaanik) ja taimesüstemaatik, bioloogiadoktor (1965).

Ta lõpetas aastal 1936 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1941 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna botaanika alal *[[cum laude]]*, aastal 1942 kaitses ta mag sc nat kraadi (mis aastal 1951 kinnitati bioloogiakandidaadi kraadiks). Aastal 1964 kaitses ta bioloogiadoktori kraadi. 1969. aastast Eesti NSV teeneline teadlane

Ta tähtsaim töö oli "Eesti NSV taimkate", mis võttis kokku Eesti taimkatte kaardistamise tulemused ja andis esimesena põhjaliku ülevaate Eesti taimekooslustest ja nende levikust.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Jüri Laasimer.

## Teoseid
* Laasimer, Liivia 1965. *Eesti NSV taimkate* Tallinn: Valgus
* Liivia Laasimer "Herbaarium - teaduslik kultuurivara" Eesti Loodus 3/1970, lk 141-145

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Krai

**Krai** (vene *край* 'äär') on haldusüksuse (föderatsiooni subjekti) tüüp Venemaal.

Venemaa koosneb 83 föderatsioonisubjektist (1. järgu haldusüksusest), millest 9 on kraid.

Kraidel on samasugune õiguslik staatus nagu oblastitel. 

Ajalooliselt on kraid asunud Venemaa äärealadel.

## Vaata ka
Venemaa haldusjaotus
Vaguvaallased

**Vaguvaallased** (*Balaenopteridae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi kiusvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 2 perekonda 9 liigiga.

## Süstemaatika

*Sugukond vaguvaallased (*Balaenopteridae*)
**Alamsugukond *[[Balaenopterinae]]*
***Perekond *[[Balaenoptera]]*
****Heeringavaal (*Balaenoptera physalus*)
**** Põhjavaal (*Balaenoptera borealis*)
**** Bryde'i vaal (*Balaenoptera brydei*)
**** Vöötvaal (*Balaenoptera edeni*)
**** Sinivaal (*Balaenoptera musculus*)
**** Kääbusvaal (*Balaenoptera acutorostrata*)
**** Antarktika vaal (*Balaenoptera bonaerensis*)
*****[[Balaenoptera omurai]]*
** Alamsugukond *[[Megapterinae]]*
***Perekond *[[Megaptera]]* 
****Küürvaal (*Megaptera novaeangliae*)
Terra sigillata

***Terra sigillata*** on teatud tüüpi keraamika pinnadekoor, selle loomiseks kasutatud tehnika ja ka selle tehnika rakendamise tulemusel sündinud esemete koondnimetus.

*Terra sigillata* viljelemine sai alguse Vana-Kreekas ja jätkus aastatel 155 eKr–200 pKr Vana-Roomas. Tänapäeval on see vana tehnika taas meelde tuletatud ja uuesti kasutusele võetud.

## ''Terra sigillata'' Vana-Kreekas

Vana-Kreeka keraamikas võeti kasutusele väga peeneteraline savi, millest moodustati veega segades suspensioon, mida kanti keraamilistele esemetele.

Pärast poleeriti keraamikale kantud segu kõrgetasemeliselt ja teostati põletus, mille järel saavutas nõude pind sügava punaka värvitooni koos pehme läikega.

## ''Terra sigillata'' Vana-Roomas

Ka Vana-Roomas kasutati keraamiliste esemete loomisel *terra sigillata* tehnikat. Erinevalt kreeklastest võeti aga kasutusele uus meetod reljeefse dekoori saavutamiseks, mis seisnes varasema reljeefi pealekleepimise asemel vormi pressimises.

## ''Terra sigillata'' tänapäeval

Tehnika, mille valmistusviisid olid unustusse vajunud, ärkas uuele elule 20. sajandi keskpaigas, kui Ameerika Ühendriikides leiti, et antiikseid savianumaid ei kata tundmatu koostisega glasuur, vaid eriliselt töödeldud savilobri. Tehti hulk katseid Kreekas leiduvate savidega ja taasavastati *terra sigillata* loomise meetodid.

Tänapäeval toimub nimetatud tehnika viljelemine natuke teistmoodi kui antiikajal. Näiteks kasutatakse pallsavi, mis on heade plastiliste omadustega, ning savi ja vee segule lisatakse vedeldajana kaltsineeritud soodat, mitte puutuhast välja pestud potast nagu Vana-Kreekas.

Siiski on kogu protsessi eesmärgiks endiselt võimalikult peene savilobri saamine, aga tänapäeval osatakse seda teha mitut moodi. Kui saadav savilobri ei ole piisavalt peeneteraline, et seda oleks võimalik pärast keraamilisele esemele kandmist kasvõi sõrmega läikima hõõruda, ei ole tegu *terra sigillata* tehnikaga.

## Vaata ka

*Angoob
*Arretiumi keraamika
*Vanakreeka keraamika

## Välislingid
Jüri Ant

**Jüri Ant** (4. august 1939 – 15. veebruar 2020) oli eesti ajaloolane.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloolasena. Sai 1970. aastal EKP KK Partei Ajaloo Instituudis ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Легальная революционная рабочая печать в Эстонии 1926-1930 годов" ja 1983. aastal ajaloodoktori kraadi väitekirjaga "Коммунистическая партия Эстонии в борьбе за общедемократические требования трудового народа в 1920-1940 гг".

Ant oli pikka aega Tartu Ülikooli õppejõud, alates 1983. aastast NSV Liidu ajaloo kateedri professor, alates 1991. aastast lähiajaloo kateedri juhataja, viimati oli ta emeriitprofessor.

Ant oli üks Õpetatud Eesti Seltsi taasasutajatest 26. aprillil 1988.

## Teadustöö
Ant on uurinud Eesti Vabariigi sisepoliitikat (kuni 1940. aastani), Kominterni ja Eestimaa Kommunistliku Partei ajalugu ning 1920. ja 1940. aastate sündmusi Eestis. 

## Teoseid
*"Sõjariist kodanluse vastu: legaalne revolutsiooniline töölisajakirjandus Eestis a. 1926–1930". Eesti Raamat. Tallinn 1975, 151 lk
*"80 aastat VSDTP II kongressist: abiks lektorile". Eesti NSV Ühing Teadus. Tallinn 1983, 18 lk
*"Demokraatia ja sotsialism - kommunistide lahutamatud võitluseesmärgid". Eesti Raamat. Tallinn 1983, 128 lk
*"Eesti 1920: iseseisvuse esimene rahuaasta". Olion. Tallinn 1990, 128 lk; ISBN 5450013205
*"Eesti ajalugu ärkamisajast kuni tänapäevani". Kaasautorid Aili Aarelaid, Küllo Arjakas, Silvia Õispuu, Mart Laar, Toomas Karjahärm jt. Tallinn 1992. ISBN 5-440-01260-5
*"August Rei – Eesti riigimees, poliitik, diplomaat". Eesti Ajalooarhiiv. Tartu 2012, 360 lk; ISBN 9789985858806

## Tunnustus
* 2004 Tartu Ülikooli medal
* 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Östhammari vald

**Östhammari vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi maakonnas. Asub Stockholmist põhjas Roslagenis. Valla idapiirile jääb ka osa Märketi saarest, kus on koguni jupike maismaapiiri Soomega. 

Suuremad asulad on Östhammar, Västerhaninge, Gimo, Österbybruk, Hargshamn, Öregrund.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Ela ja lase teistel surra (film)

**"Ela ja lase teistel surra"** (originaalpealkirjaga **"Live and Let Die"**) on 1973. aasta USA mängufilm, kaheksas James Bondi sarja film. Selles filmis kehastas James Bondi esimest korda Roger Moore.

Süžee põhineb Ian Flemingi romaanil "Ela ja lase teistel surra". 

## Sisu
Kui USA-s tapetakse kolm Briti agenti, saadetakse Bond sinna asja uurima. Kahtlusaluseks on San Monique'i saare peaminister dr Kananga. 

Saabudes New Yorki, elab Bond üle tapmiskatse. Mõrvarit otsides kohtub ta saladusliku mister Bigi ja ennustaja Solitaire'iga. Dr Kananga jäljed viivad Bondi San Monique'i saarele. Seal võidab ta esmalt Solitaire'i südame ja avastab ka laiuvad moonipõllud. 

Naasnud USA-sse, saab ta jälle kokku Mr Bigiga ning selgub, et Mr Big ja dr Kananga on üks ja seesama isik. Jätkuvalt on Bondil õnne nii krokodillifarmist (narkolaborist) põgenemisel kui ka ületamatul tagaajamisel mootorpaatidega. Otsustavad sündmused leiavad jälle aset San Monique'i saarel.

## Osades
* Roger Moore (James Bond)
* Jane Seymour (Solitaire)
* Yaphet Kotto (Kananga / hr Big)
* David Hedison (Felix Leiter)
* Bernard Lee (M)
* Lois Maxwell (miss Moneypenny)
* Julius Harris (Tee Hee Johnson)
Taga-Baikali krai

**Taga-Baikali krai** on 1. järgu haldusüksus (krai) Venemaal Lõuna-Siberis. See moodustati 1. märtsil 2008 Tšita oblasti ja Aga Burjaadi autonoomse ringkonna liitmisel. Kuulub alates 2018. aastast Kaug-Ida föderaalringkonda. Piirneb Hiina ja Mongooliaga.

Suuremad linnad on Tšita, Krasnokamensk ja Borzja.

Elanikest 90% on venelased, 6% burjaadid.

## Haldusjaotus
Krais on 31 rajooni:

## Välislingid
Halmstad

**Halmstad** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Hallandi lääni ja Halmstadi valla keskus. Asub Malmö ja Göteborgi vahel Nissani jõe suudmes.

Halmstad sai linnaõigused 1307. aastal.

Halmstadist on pärit Carl Bildt.


Pilt:Brogatan, Halmstad.JPG|Brogatan
Pilt:Storgatan, Halmstad.JPG|Storgatan


## Vaata ka
*Jonas Altberg (Basshunter), rootsi laulja, muusikaprodutsent ja DJ
*Halmstadi Eesti Selts

## Viited

## Välislingid
Terra sigillata (ravim)

***Terra sigillata*** nimetust kandsid teatud tüüpi ravimikuulikesed, mida valmistati kaoliinist või Armeenia boolusest ja tarvitati kuni 20. sajandini.

## Ravimikuulikesed Vana-Kreekas
Kaoliini absorbeeriv toime mürkainete suhtes oli tuntud juba antiikajal. Seda savimineraali leidus näiteks Egeuse meres paikneval Lemnose saarel, kus seda nimetati Lemnose mullaks. Seda segati kodukitse verega ja saadud segust vormiti väikesed kuulikesed, mis tembeldati kitsepead kujutava templiga. Neid ravimikuulikesi nimetati *sphragis aigos* ja hiljem ladinapäraselt *capra sigillum*.

Pärast seda, kui võim Vahemere piirkonnas läks muslimite kätte, muudeti selle universaalravimi kujundust ja kitsepea kujutis asendati poolkuuga.

## Ravimikuulikesed Maltal
Maltal leidus samasugust savimulda, millest ravimikuule valmistati. 

Pärast ristiusu vastuvõtmist hakati Maltal toodetud savikuule märkima mao kujutisega. See pidi osutama sellele, et apostel Paulus sai 61. aastal Maltal rästikult salvata, aga ei haigestunud.

Need ravimikuulikesed kandsid nimetust *terra sigillata* ja neid müüdi paljudes apteekides veel kuni 20. sajandini. Viimastel sajanditel ei tarvitatud neid küll enam universaalse vastumürgina, vaid mao liighappesuse vastu. Selle vastu ravipastillid arvatavasti ka aitasid, sest puhast alumiiniumsilikaati tarvitatakse samal otstarbel tihti veel tänapäevalgi.

Kuna ravimikuulikesi toodeti Maltal tunduvalt kauem kui Kreeka saartel, on ka nimetus *terra sigillata* laiemalt tuntud.

## Vaata ka
* Alkaloidid
* *[[Terra sigillata]]*
Gävle

**Gävle** (vanem kirjapilt **Gefle**) on tiheasustusega paikkond Rootsis Gästriklandis, Gävleborgi lääni ja Gävleborgi valla keskus. Asub Gavleåni (Gävleåni) jõe suudmes.

Gävle on tähtis sadamalinn, raudteede ristumispaik ja tööstuslinn. Tähtsamad tööstusharud on metsa-, toiduainete- ja terasetööstus. Linnas toodetakse Gevalia kohvi, mis on nime saanud Gävle ladinakeelse nime järgi.

Gävle on üks vanemaid Rootsi linnu. Linnaõigused sai 1446.

Ajaloolised ehitised on Püha Kolmainu kirik (1654), raekoda (1780. aastatest) ja Gävle loss (1583). Linnas asub Rootsi Raudteemuuseum.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Brynäs IF.

## Vaata ka
* Gävle jõulusokk
* Gävle kogudus

## Viited
Borås

**Borås** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Boråsi valla keskus. 

Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf. 

Boråsist sai tekstiilitootmise keskus. Esimene tekstiilitehas valmis 1834, juba mõne aasta pärast (1837) oli linnas 148 tekstiilitehast. Aastal 1944 töötas linnas 12 000 inimest 243 tekstiilitehases. 

Tänapäeval on linna suurim ettevõte Ericsson. 

Boråsist on pärit Ingvar Carlsson.

## Elanike arv
*63 400 (2005)

## Viited
Homoloogia

**Homoloogia** on bioloogias mõiste, mis tähistab struktuurset sarnasust, vastandudes analoogiale kui funktsionaalsele sarnasusele. 

Homoloogia mõiste võttis kasutusele Richard Owen, ning see sai aluseks võrdlevale anatoomiale ja taksonoomiale, samuti organismide fülogeneesi rekonstrueerimisele.

## Vaata ka
*analoogia
Annemarie Moser-Pröll

**Annemarie Moser-Pröll** (sündinud 27. märtsil 1953 Salzburgis) on endine Austria mäesuusataja. Ta oli 1970. aastatel edukaim naismäesuusataja, kes tuli kuuel korral maailma karikasarja üldvõitjaks. 

Moser-Pröll saavutas paremaid tulemusi kiirlaskumises, suurslaalomis ja Alpi kahevõistluses. 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos sai ta kaks hõbemedalit (kiirlaskumine ja suurslaalom) ja viimasel võistlusaastal 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis võitis ta olümpiakulla kiirlaskumises. Maailma karikasarja üldkarika võitis Moser-Pröll kuuel korral, millest viis tulid järjest 1971.–1975. aastani ja kuues 1979. aastal. Ta on saanud kokku 62 maailma karikasarja etapivõitu (36 kiirlaskumises, 16 suurslaalomis, 3 slaalomis ja 7 Alpi kahevõistluses). 2015. aastal ületas selle saavutuse Lindsey Vonn, kes sai 63 etapivõitu.
 
Maailmameistrivõistlustel on Moser-Pröll tuli neli korda maailmameistriks ja võitnud ühe pronksmedali.
  
1980. aastal pärast olümpiavõitu lõpetas Moser-Pröll tippsportlaskarjääri ja siirdus ärisse. Tal on Kleinarlis kohvik Weltcup-Cafe Annemarie. Ta on 1974. aastast abielus Herbert Moseriga ja neil on 1982. aastal sündinud tütar Marion.   

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1972  Sapporos
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  hõbemedal suurslaalomis
* 1980  Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1970  Val Gardenas
**  pronksmedal kiirlaskumises
* 1972  Sapporos
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal suurslaalomis
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 1974  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
* 1978  Garmisch-Partenkirchenis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal suurslaalomis
* 1980  Lake Placidis
**  **maailmameister** kiirlaskumises

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1979**
** 2. koht: 1977, 1978, 1980 

* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979**
** 2. koht: 1977, 1980

* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **1971, 1972, 1975, **
** 2. koht: 1973, 1979
** 3. koht: 1977, 1980

* Slaalomi karikas 
** 3. koht: 1970, 1971

* Alpi kahevõistluse karikas
** 2. koht: 1980

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*Koduleht
*
Timotheus Eberhard von Bock

**Timotheus Eberhard von Bock** (24. november (13. november vkj) 1787 Tartu – 23. aprill (11. aprill vkj) 1836 Võisiku mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa dissident ja sõjaväelane.

## Elulugu
Timotheus Eberhard von Bock sündis Lahmuse Bockide Viljandimaa  Kolga-Jaani kihelkonna Võisiku mõisniku, kreisimarssali Georg Karl Heinrich von Bocki (1758–1812) ja Katharina Margaretha Berens von Rautenfeldi pojana.

Bock astus Venemaa keisririigi sõjaväkke ja võttis osa Napoleoni vastastest sõdadest. Bock saavutas sõjaväes keisri ihukaitseväe polkovniku auastme.

1816. aastast elas ta Võisiku mõisas Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

1818. aastal saatis ta keiser Aleksander I-le Venemaa konstitutsiooni projekti, milles taunis isevalitsust ja pärisorjust. Seepeale Bock vahistati ja 1818–1827 oli ta Schlüsselburgi kindluses vangis.

Oma kirjas keisrile on ta öelnud: "Minu süda kuulub tervenisti ainult suurele rahvale, kellega tihedas ühenduses olen ma ette võtnud ja teoks teinud seda, mis kõige suurepärasem siin maailmas (...) Isegi, kui Venemaal puuduks aadelkond, hõivaks tema rahvas ikkagi silmapaistva koha tsiviliseeritud rahvaste hulgas. See, kellel endal on olnud võimalus võrrelda eri maade alamklasse, leiab, et vene habemik on esimesel kohal Euroopas oma religioossuse, kodumaa-armastuse, puhtsüdamlikkuse, toimekuse, taibukuse poolest. Ta kutsus ka liivimaalasi venestuma: "Me peame olema venelased, me võime saada venelasteks, saagem siis venelasteks." Ta loetles vaimustusega suurte vene luuletajate, skulptorite, kunstnike, heliloojate ja näitlejate nimesid ja rõhutas, et Venemaal on olemas suurte teenetega riigimehi, kes suudavad lahendada ülesandeid Euroopa mastaabis.

Timotheus Eberhard von Bock lõpetas elu enesetapuga. Ta on maetud koos abikaasaga perekonnakalmistule, Võisiku mõisa kalmistul.

## Perekond
Timotheus Eberhard von Bock abiellus 1817. aastal eestlasest kutsaritütre Ewa Catharina Mättikuga. Abielust sündis:
* Georg von Bock (1818–1876), vene viitseadmiral

### Sugupuu

## Kujutamine kultuuris
Ta on peategelane Jaan Krossi  1978. aastal ilmunud romaanis "Keisri hull".

Mikk Mikiveri samanimelises Draamateatri lavastuses 1984. aastal kehastas Bocki Paul Poom. Viljandi Ugala teatri lavastuses esitas seda rolli Peeter Tammearu.

## Viited

## Välislingid
* Lühike elulugu
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Analoogia (bioloogia)

**Analoogia** on bioloogias mõiste, mis tähistab funktsionaalset sarnasust. Vastandub homoloogiale kui struktuursele sarnasusele.

Näiteks kiili ja nahkhiire tiivad on analoogsed, ent mitte homoloogsed elundid.

## Vaata ka
*homoloogia
Juhan Kotkas

**Juhan Kotkas** (21. märts (vkj)/ 2. aprill 1878 Nõo kihelkond, Tartumaa – 7. märts 1963 Võru) oli eesti viiuldaja, viiulipedagoog ja helilooja.

## Haridus
Juhan Kotkas õppis 1900. aastate alguses Tartu Õpetajate Seminaris, seejärel eraõppeasutuses Peterburis ja Riia Keiserlikus Muusikakoolis. 

## Tegevus
Ta esines viiuldajana Eesti esimeses sümfooniaorkestris 1900. aastal Tartus. Töötas laulu- ja muusikaõpetajana Pangodis, Tallinnas, Viljandis ja Võrus. 

Ta oli esimese eestikeelse viiulimängu õpiku ”Wiiuli kool” (1928) autor, samuti esimesi eesti rahva hulgast pärit vastava väljaõppega viiuliõpetajaid. Tema juures õppis umbes paarsada viiulimängu õpilast (muuhulgas Evald Turgan). 

Komponeeris koorilaule, viiuli- ja klaveripalu; neid on antud Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi fondidesse.

## Isiklikku
Tema pojad olid Kallio Kotkas ja Kalevi Kotkas.

## Kirjandus
* [[Silvi Jansons]. "Avastage Võru Kannel". 2000. ISBN 998560881X]
Paispool

**Paispool** ehk **drossel** (saksa k *Drossel*  ahendusseadis) on induktiivpool voolu piiramiseks, reguleerimiseks või stabiliseerimiseks. Paispoole kasutatakse nii madalsageduslikes kui ka kõrgsageduslikes elektriahelates. Induktiivsuse suurendamiseks on drosselitel magnetmaterjalist südamik: madalatel sagedustel elektrotehnilisest terasest (trafoplekkidest), kõrgematel sagedustel (alates mõnest kilohertsist) üldiselt ferriidist.
## Madalsagedusdrosselid
 

Madalatel sagedustel kasutatakse paispoole vahelduvvoolu tugevuse piiramiseks (nt luminofoorlampides) ja reguleerimiseks, samuti alaldatud voolu lainjuse ehk pulsatsiooni silumiseks (näiteks alalisvooluühenduse seadmestikus kasutatakse siludrosseleid induktiivsusega kuni üks henri).
## Kõrgsagedusdrosselid
Kõrgetel sagedustel kasutatakse  drosseleid tõkestus- ehk filterelemendina (sageli kombineerituna kondensaatoritega), et takistada kõrgsageduslike võnkumiste levimist häirepingetena toitevõrgust elektroonikaseadmesse (ja vastupidi), samuti takistada häirepingete levimist seadmeosade vahel ja ühenduskaableid mööda seadmete vahel.
Kõrgsagedusdrosselil võib olla pulga-, rõnga- või ristküliku-kujuline  ferriitsüdamik. Kõrgetel raadiosagedustel kasutatakse ka südamikuta (õhksüdamikuga) paispoole.

Kõrgsagedusdrosseleid valmistatakse samuti standardsete komponentidena (nagu takisteid ja kondensaatoreid) nimiväärtustega vastavalt normväärtuste reale E6 ja E12; lubatud tolerants on tavaliselt ±20 % või ±10 % nimiväärtusest. Pindmontaažiks mõeldud drosselite korpus võib olla risttahukakujuline.
## Sünfaasdrosselid
Sünfaasdrossel ehk sünfaasfilter (ingl *common-mode choke*) on ette nähtud tõkestama häiresignaalide edasipääsu. Drosseli mõlemad mähised on keritud samasuunaliselt, nii et neid vastassuunas läbivate voolude tekitatud magnetvood on samuti vastassuunalised ning kompenseerivad teineteist. Seetõttu mähised sinna- ja tagasiahelates kulgevale töövoolule induktiivtakistust ei avalda. Aga välistele häireväljadele, mille indutseeritud voolud lisanduvad seadme või liini sinna- ja tagasijuhtmele ühesuunaliselt (sünfaasiliselt), avaldavad mähised suurt induktiivtakistust, nõrgendadeski niiviisi häiresignaale. Niisugust drosselit kasutatakse näiteks impulsstoitelülituste sisendis ja väljundis ning ka spetsiaalsetes võrgufiltrites.  
 
## Ferriitdrosselid
Ferriitdrossel ehk ferriitfilter (ingl *ferrite bead*) on ühisfaasdrossel, mis saadakse kaabli ümber pikliku ferriitrõnga asetamisega. Magnetsüdamik, vaadeldaval juhul tegelikult ferriitmantel, moodustab koos selle sisse jäävate sinna- ja tagasisoontega  sünfaasdrosseli, mille  ühekeerulisteks mähisteks on mantli sisse jäävad kaablisoonte lõigud.

Ferriitfiltreid kasutatakse andmekaablitel sissetunginud välishäirete nõrgendamiseks ja vahelduvvoolu-toitejuhtmetel nende kaudu edasikanduvate häirete tõkestamiseks.

Ühest tükist ferriitsilinder paigaldatakse pistiku juurde ühenduskaabli valmistamisel. Valmiskaablile või kahesoonelisele ühendusjuhtmele saab asetada kahest poolsilindrist koosneva kokkuklõpsatava ferriitmantli.

## Kirjandus
*ENE, 2. kd. Tallinn, 1987, lk 164
*Tehnikaleksikon" Valgus, Tallinn 1981, lk 73