open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oma Keel

**Oma Keel** on keeleajakiri Eestis, mida annab välja Emakeele Selts ning mis ilmub alates 2000. aasta sügisest. 

Kui kõik teised enne 2000. aastat Eestis ilmunud keeleajakirjad olid filoloogide teadusajakirjad (Keel ja Kirjandus, Linguistica Uralica) või keskendunud murretele (Kodumurre), siis Oma Keel oli esimene kõigile keelehuvilistele mõeldud ajakiri. 

Ajakiri levitab mõtteviisi, et eesti keel ei ole ainult kirjakeel ega ka ainult kohalikud murded, vaid paljude keelekujude keeruline süsteem. Propageeritakse suuremat sallivust teiste keelekujude – oma keelte – suhtes, kuid samas näidatakse, et igal keelekujul on oma normid ning ühiskonnas oma kindel koht ja aeg. 

Kesksel kohal ajakirjas on kirjakeele hoole, sest kirjakeel on tänapäeva ühiskonnas kõige olulisem keelekuju. Tutvustatakse asutusi, kus tegeldakse eesti keelega, räägitakse tuntumatest keeleteadlastest ja sellest, millega nad tegelevad. Igas numbris tutvustatakse uusi keeleraamatuid ning esitatakse keelesündmuste kroonika.

Kirjutiste valikul ja ainestiku esitusviisil peetakse eriti oluliseks, et kõik see oleks huvitav, vajalik ja jõukohane ka gümnaasiumiõpilastele. 

Oma Keel ilmub kaks korda aastas.

## Välislingid
*Oma Keelest Emakeele Seltsi kodulehel
*Oma Keele ajaloost
Emakeele Seltsi aastaraamat

**Emakeele Seltsi aastaraamat** (lühendatult **ESA**) on perioodiline väljaanne, mis ilmub Emakeele Seltsi väljaandel alates 1955. aastast.

Alates 2021. aastast on aastaraamatu peatoimetaja Reili Argus, eelmine peatoimetaja oli Mati Erelt. Toimetuskolleegiumi kuuluvad Riho Grünthal (Helsingi), Cornelius Hasselblatt (Groningen), Tuomas Huumo (Turu/Tartu), Helle Metslang (Helsingi), Karl Pajusalu (Tartu), Raimo Raag (Uppsala), Kristiina Ross (Tallinn), Urmas Sutrop (Tallinn), Lembit Vaba (Tampere), Jüri Viikberg (Tallinn), Tiit-Rein Viitso (Tartu), Eberhard Winkler (Göttingen).

ESA on refereeritud/indekseeritud rahvusvahelistes perioodiliste väljaannete andmebaasides:

* BL Online (Linguistic Bibliography Online) 
* LLBA (Linguistics and Language Behavior Abstracts)
* MLA (Modern Language Association of America) 

## Välislingid
* https://www.emakeeleselts.ee/valjaanded/aastaraamat/
*  ESA täistekstid Central and Eastern European Online Library (C.E.E.O.L.) andmebaasis
* ESA nr 1–50 bibliograafia
Sudeedid

**Sudeedid** (tšehhi ja poola keeles *Sudety*; saksa keeles *Sudeten*) on mäestik Euroopas, peamiselt Tšehhi ja Poola piiril. 

Sudeedid kulgevad Poola-Tšehhi piiril loode-kagu suunas Neissest Morava väravateni, eraldavad Čechyt (edelas) Sileesiast (kirdes), lääneosa ulatub ka Saksamaa territooriumile. 

Sudeetide kõrgeim tipp Sněžka Krkonoše mäestikus on ühtlasi Tšehhi kõrgeim tipp. Mäetipu kõrgus on 1603 meetrit üle merepinna  ja see asub Liberecist umbes 50 km kaugusel idas.
Briti saared

**Briti saared** on saarestik Atlandi ookeani põhjaosas. Koosneb Suurbritanniast, Iirimaast ja paljudest neid ümbritsevatest väiksematest saartest.

Briti saartel paikneb kaks iseseisvat riiki: Ühendkuningriik ja Iirimaa. Saarestikus on ka Briti krooni sõltkonnad Mani saar ning traditsiooniliselt ka Jersey ja Guernsey, kuigi kaks viimast ei ole füüsiliselt saarestiku osad.

Saartest umbes 136 on püsiasustusega. Üsna ühtlaselt suure asustustihedusega on Suurbritannia saare Inglismaa osa (mille rahvaarv moodustab umbes 80% kogu saarestiku elanikkonnast), teistes piirkondades on asustus koondunud peamiselt suurematesse linnadesse ja nende ümbrusse.

## Vaata ka
*Mandri-Euroopa
Uurali jõgi

**Uural** (varasem eestikeelne nimi *Uraal*; vene *Урал*, van. *Яик*, kasahhi *Жайық* (Žajõk)) on jõgi Venemaal ja Kasahstanis. Algab Uurali idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab pikalt mööda Uurali idajalamit lõunasse. Orski lähedal pöördub läände ja voolab selles suunas umbes Oralini (end. Uralsk). Seejärel pöördub taas lõunasse ja suubub Atõraust (end. Gurjev) allavoolu Kaspia merre. 

Uurali jõge peetakse kogu pikkuses või mingites lõikudes piiriks loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia vahel.

Uurali jõel asuvad linnadest Magnitogorsk, Orsk, Novotroitsk, Orenburg (Venemaal), Oral ja Atõrau (Kasahstanis).

Jõe pikkus on 2428 km ja valgala 249 500 km².

### Uurali lisajõed
**Vasakul**

* Zingeyka -102 km
* Enamik Karaganka - 111 km; 
* Urta-segajad - 115 km; 
* Gumbeyka - 202 km; 
* Big Kumak - 212 km; 
* Suunduk - 174 km; 
* Oph - 332 km; 
* Ilek - 623 km

**Paremal**

* Guberlya - 111 km; 
* Väike Dogwood - 113 km; 
* IRTEK - 134 km; 
* Tanalyk - 225 km; 
* Chagan - 264 km; 
* Suur Dogwood - 172 km; 
* Sakmara - 798 km.
Horatius

**Horatius** (**Quintus Horatius Flaccus**; 8. detsember 65 eKr Apuulia, Venusia – 27. november 8 eKr Rooma) oli Vana-Rooma tähtsamaid lüürilisi luuletajaid.

## Teosed eesti keeles
* "Melpomenele". Tõlkinud Johannes Semper – Looming 1935, nr 10, lk 1131
* "Pompejus Grosphusele"; "Maecenasele"; "Manilius Torquatusele". Tõlkinud ja järelmärkused: Ants Oras – samas, lk 1131–34
* Rooma kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1971, lk 322–352 (oodid ja epoodid, tõlkinud Ain Kaalep, satiirid, tõlkinud Leo Anvelt, ja kirjad, tõlkinud Ülo Torpats); kommentaarid lk 617–629
* Ood 2.13 : 'Ta halval päeval mulda su istutas...' / Ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Mari Murdvee; Ood 1.37 : 'Nüüd, sõbrad, joogem, nüüd vabas tantsuhoos...' / tõlkinud ja kommenteerinud Janika Päll; Epood 9 : 'Maecenas õnnis, millal siis su häärberis...' / tõlkinud Katrin Kiisler – Vikerkaar 1996, nr 8/9, lk 41–47
* "Kuis, vaata, seisab kõrglumest valgena..."; I.17 : "Ühtpuhku kärmelt armsat Lucretilist..."; II.4 : "Et sa armsaks pead oma teenijannat..."; II.9 : "Ühtsoodu söötis põllule vihmasid..."; II.11 : "Mis on kantaabril nõuks sõjalembesel..."; II.15 : "Mõnd harva juugrit jätmas on adrale..."; II. 16 : "Vaikust taevastelt palub kimpujäänu..."; II. 17 : "Miks kaeveldes mind muudad sa hingetuks..."; II.20 : "Ei kandma habras, argine tiivasulg..." : [luuletused]. Ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Mari Murdvee – Vikerkaar 1999, nr 4, lk 45, 48–60

## Ajalooline tähtsus
Üks Horatiuse luuletusi, "Exegi monumentum" ("Püstitasin monumendi"), on olnud hiljem temaatiliseks eeskujuks mitmetele kunstnikele ja kirjanikele (näiteks Puškinile).

## Kirjandus
* Pärtel Haliste, "Horatiuse 2000-aastase sünnipäeva puhul" – Looming 1935, nr 10, lk 1127–30
* Anne Lill, "*Carpe diem*: lootuse lootusetus Horatiuse luules" – Keel ja Kirjandus 1994, nr 9, lk 520–526

## Välislingid
Jules Mazarin

**Jules Mazarin** (sünninimega **Giulio Raimondo Mazzarino**; tuntud kui **kardinal Mazarin** 14. juuli 1602 – 9. märts 1661) oli itaalia päritolu Prantsuse riigimees, diplomaat ja kardinal. 

Kardinal Mazarin oli kardinal Richelieu järglane ning teenis Prantsusmaad esimese ministrina aastatel 1642–1661. Mazarin mängis olulist rolli kolmekümneaastase sõja lõpu ja Vestfaali rahulepingute sõlmimisel ning aitas tugevdada Prantsusmaa kuningavõimu, sillutades teed Louis XIV absoluutsele monarhiale.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu. (inglise keeles)
1661

**1661. aasta** (**MDCLXI**) oli 17. sajandi 61. aasta.

## Sündmused maailmas

*16. juuli – Stockholmi pank andis välja esimesed paberrahad.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 1. juuli – sõlmiti Kärde rahu ning see lõpetas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja.
*1661–1662  – ikaldusest tingitud viljapuudus Eesti- ja Liivimaal

## Sündinud

* ...

## Surnud
*9. märts – Jules Mazarin, itaalia päritolu prantsuse riigimees ja kardinal
1589

**1589. aasta** (**MDLXXXIX**) oli 16. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas
* Francis Drake ja John Norris Suurbritanniast alustasid 150 laeva ja 18 000 mehega sõjaretke Portugali.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 5. augustil saabus Tallinna Rootsi kuningas Johan III koos kuninganna Gunilla Bielke ja riiginõukogu delegatsiooniga ning pidas augustis-septembris läbirääkimisi oma poja, Poola kuninga ja Rootsi troonipärija Sigismundiga.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ants Kiisa

**Ants Kiisa** (sündinud 30. oktoober 1969) on eesti kuulitõukaja ja kuulitõuketreener.

Sportlasena jäi tema isiklikuks tippmargiks 1996. aastal tõugatud 19.39. Ta on mitmekordne eesti meister, rahvusvahelistest tulemustest väärib märkimist Euroopa meistrivõistluste 9. koht.

Ta kvalifitseerus ka Atlanta olümpiamängudele, kuid olümpiakülas treeningul saadud raske jalavigastus (reie nelipealihase täielik rebend) lõpetas Antsu karjääri sportlasena.

Alates 2000. aastast on ta olnud Audentese Spordigümnaasiumis kergejõustikutreener ja treeninud teiste hulgas noort kuulitõukajat Taavi Peetret.

Kuulitõukes on ta tulnud ka Aserbaidžaani meistriks ning samuti on ta ka võistelnud Aserbaidžaani koondises.

## Isiklikku
Tema poeg on Ats Kiisa.

## Välislingid
*
1638

**1638. aasta** (**MDCXXXVIII**) oli 17. sajandi 38. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eestimaa piiskopiks sai senine Nyköpingi praost Joachim Jhering.
* Liivimaa maarevisjoni tulemused näitasid, et Lõuna-Eesti rahvastikust moodustasid eestlased 83%. Põhja-Eestis oli eestlaste osatähtsus ilmselt märksa väiksem.
* ...

## Sündinud
*11. jaanuar – Nicolaus Steno, Taani päritolu geoloog ja anatoom
*5. september – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas

## Surnud

* ...

## Viited
1660. aastad

**1660. aastad** on ajavahemik 1660. aasta algusest kuni 1669. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed
### Maailm

*...

### Eesti

*...
898

**898. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - **[[890. aastad]]** - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad

Aastad: 893 894 895 896 897 - 898 - 899 900 901 902 903

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*1. jaanuar – Odo, Lääne-Frangi riigi kuningas
1660

**1660. aasta** (**MDCLX**) oli 17. sajandi 60. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* 13–14. juuni – Tallinnas toimus prostituutide loendus.
*näljakriis  Liivimaal

## Sündinud
*2. mai – Alessandro Scarlatti, itaalia helilooja
*7. juuni – George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas

## Surnud
*13. veebruar – Karl X Gustav, Rootsi kuningas
*6. august – Diego Velázquez, hispaania maalikunstnik

## Viited
1662

**1662. aasta** (**MDCLXII**) oli 17. sajandi 62. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Hageri pastor Christoph Blume andis välja esimese eestikeelse usuõpiku "*Matthaei Judicis kleines Corpus Doctrinae*" (Matthaeus Judexi väike dogmaatika käsiraamat).
*1661–1662  – ikaldusest tingitud viljapuudus Eesti- ja Liivimaal
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 19. august – Blaise Pascal, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof

## Viited
1663

**1663. aasta** (**MDCLXIII**) oli 17. sajandi 63. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*Salomo Heinrich Vestring, baltisaksa vaimulik ja kirjamees (surnud 1749)

## Surnud
* 28. detsember – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom
1664

**1664. aasta** (**MDCLXIV**) oli 17. sajandi 64. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinna Karjavärava mölder Reinecken rajas Härjapea ojale paberiveski; veski töötas kuni Põhjasõjani.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 27. august – Francisco de Zurbarán, hispaania maalikunstnik

## Viited
379

**379. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - **[[370. aastad]]** - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad

Aastad: 374 375 376 377 378 - 379 - 380 381 382 383 384

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 1. jaanuar – Basileios Suur, Kreeka kirikutegelane ja mõtleja
1667

**1667. aasta** (**MDCLXVII**) oli 17. sajandi 67. aasta.

## Sündmused maailmas
* 9. veebruar – Andrussovo rahulepingu sõlmimisega lõppes 13-aastane sõda Venemaa ja Poola vahel.
* 24. mai – Prantsusmaa hõivas kuningas Louis XIV juhtimisel Hispaania Madalmaad, alustades devolutsioonisõda.
* 31. juuli – Breda leping lõpetas Teise Inglise-Hollandi sõja.

## Sündinud
* 5. veebruar – Gottfried Reiche, saksa trompetimängija ja helilooja
* aprill – John Arbuthnot, šoti arst, matemaatik ja satiirik
* 6. august – Johann Bernoulli, šveitsi matemaatik
* 30. november – Jonathan Swift, inglise-iiri kirjanik

## Surnud
* 7. juuli – Nicolas Sanson, prantsuse kartograaf
* 28. juuli – Abraham Cowley, inglise luuletaja ja esseist
* 28. november – Jean de Thévenot, prantsuse rändur
1668

**1668. aasta** (**MDCLXVIII**) oli 17. sajandi 68. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. jaanuar – Inglismaa ja Holland allkirjastasid Haagi liidulepingu.
* 13. veebruar – Hispaania tunnustas Lissaboni lepinguga Portugali iseseisvust.
*2. mai – sõlmiti Esimene Aacheni rahu.
* 17. august – Anatoolia põhjaosa tabas maavärin, hukkus üle 8000 inimese.

## Sündinud
* 26. jaanuar – Johann Andreas Helwig, Eestimaa vaimulik
* 4. mai – Adam Carl De la Gardie, Rootsi väejuht ja riigitegelane
* 23. juuni – Giambattista Vico, itaalia filosoof
* 24. oktoober – Petr Brandl, tšehhi maalikunstnik
* 10. november – François Couperin, prantsuse klavessinist, organist ja helilooja

## Surnud
* 20. märts – Nicolas Mignard, prantsuse maalikunstnik
* 23. detsember – Henry Power, inglise arst ja füüsik
* 27. detsember – Johann Below, Saksamaal ja Eestis tegutsenud arst ja Tartu Ülikooli rektor
1650. aastad

**1650. aastad** on ajavahemik 1650. aasta algusest kuni 1659. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed
### Maailm

*...

### Eesti

*...
1665

**1665. aasta** (**MDCLXV**) oli 17. sajandi 65. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal
* ...

## Sündinud
* 6. veebruar – Anne, Inglismaa ja Šotimaa kuninganna, Suurbritannia kuninganna
* 22. detsember – Tommaso Redi, itaalia maalikunstnuk ja skulptor

## Surnud
* 12. jaanuar – Pierre de Fermat, prantsuse matemaatik
* 21. jaanuar – Domenico Mazzocchi, itaalia helilooja
* 11. juuni – Kenelm Digby, inglise diplomaat ja filosoof
* 25. august – Elisabetta Sirani, itaalia maalikunstnik
* 17. september – Felipe IV, Hispaania ja Portugali kuningas
* 19. september – Reinhold Liwe, Rootsi sõjaväelane
* 19. november – Nicolas Poussin, prantsuse maalikunstnik
1666

**1666. aasta** (**MDCLXVI**) oli 17. sajandi 66. aasta.

## Sündmused maailmas
* Asutati Lundi ülikool.
* Prantsusmaal asutati Teaduste Akadeemia.
* 2. september – leidis aset Londoni suur tulekahju, mis kestis 3 päeva ja milles hävines üle 10 000 maja, kaasa arvatud Saint Pauli katedraal. Teadaolevalt hukkus ainult kuus inimest.

## Sündmused [[Eesti]]s
* viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal
* ...

## Sündinud
* 15. märts – George Bähr, saksa arhitekt
* 5. september – Gottfried Arnold, saksa teoloog
* 6. september – Ivan V, Vene tsaar

## Surnud
* 20. jaanuar – Austria Anna
* 26. august – Frans Hals, hollandi maalikunstnik
* 23. september – François Mansart, prantsuse arhitekt
1632

**1632. aasta** (**MDCXXXII**) oli 17. sajandi 32. aasta.

## Sündmused maailmas
* 15. aprill – Kolmekümneaastane sõda: Rootsi-Saksi armee võitis Raini lahingus Katoliikliku Liiga armeed. Lahingus sai surmavalt haavata Katoliikliku Liiga vägede juht Johann T'Serclaes von Tilly.
 
* 16. november (vkj 6. november) – Toimus Lützeni lahing Rootsi-Saksimaa ühendvägede ning Saksa-Rooma keisririigi-Katoliikliku Liiga vägede vahel. Lahingus sai Rootsi kuningas Gustav II Adolf surmavalt haavata.

## Sündmused Eestis
* 20/30. aprill – immatrikuleeriti esimene Tartu ülikooli üliõpilane, Benedictus Baazius.
* 10. juuli (vkj 30. juuni) – Rootsi kuningas Gustav II Adolf, kes samal ajal sõdis Saksamaal Nürnbergi all, allkirjastas Tartu ülikooli asutamisüriku.
* 25. oktoober – aktusega avati Tartu Ülikool (*Academia Gustaviana*). Sel ajal Rootsis kasutatava Juliuse kalendri järgi toimus see 15. oktoobril.
*Hakkas ilmuma Heinrich Stahli "Hand- und Hausbuch", mis oli mõeldud kirikuõpetajatele ning sisaldas paralleelselt eesti ja saksakeelset teksti.
* Pandi kirja esimesed loitsud.   

## Sündinud
*29. august – John Locke, inglise filosoof
*24. oktoober – Antoni van Leeuwenhoek, hollandi mikrobioloog
*30. oktoober – Christopher Wren, inglise arhitekt, matemaatik ja loodusteadlane
*24. november – Baruch de Spinoza, hollandi filosoof
*17. detsember – Anthony Wood, inglise antikvaar

## Surnud
* 30. aprill – Zygmunt III, Poola (1587–1632) ja Rootsi (1592–1599) kuningas
* 16. november – Gustav II Adolf, Rootsi kuningas
* 29. november – Friedrich V, Pfalzi kuurvürst

## Viited
Mississippi

**Mississippi** (varem eesti keeles kasutatud nimekuju *Mississipi*; odžibvei keeles 'suur jõgi') on läbi Põhja-Ameerika keskosa voolav ja Mehhiko lahte suubuv jõgi. Jõe vesistu hõlmab Ameerika Ühendriikide 30 osariigi ja Kanada kahe provintsi alasid.

Jõe pikkus on 3950 km, koos Missouriga 6420 km, jõe valgla hõlmab umbes 3 268 000 km².

## Põlisrahvaste nimetused
*arapaho keeles *Beesniicie*
*pooni keeles *Kickaátit*
*šaieeni keeles *Ma'xeé'ometāā'e*
*maiami keeles *Mihsi-siipiiwi*
*odžibvei keeles *Misi-ziibi*
*dakota keeles *Mníšošethąka*
*kaiova keeles *Xósáu*

## Kulg
### Ülem-Mississippi

Algab Minnesotast, läbib ülemjooksul moreenkõrgustikke, soid ja järvi, Altonist alamal suubub suhteliselt selgeveelisse Mississippisse kollakaveeline setterikas Missouri (nende veed on eristatavad ühinemiskohast veel mitmesaja kilomeetri kaugusel).

### Kesk-Mississippi

Cairos suubub Mississippisse suurim vasakpoolne lisajõgi Ohio. Sealt algab Mississippi alamjooks, kus jõe org on üle 25 km lai. Jõgi on enamasti kolmveerand kuni poolteist kilomeetrit lai, New Orleansi kohal 2,5 km, sügavus 15–30 m.

### Alam-Mississippi
Alamjooksul on jõgi väga looklev, on palju soote. Suurimad lisajõed on Arkansas ja Red River. Üleujutuste vältimiseks ääristavad jõe kaldaid tammid.

## Suue
New Orleansi lähedal moodustab Mississippi linnujalakujulise delta. Jõgi kannab Mehhiko lahte aastas 360–450 miljonit tonni setteid, seetõttu suureneb delta pidevalt. Selle sadade jõeharude ja soiste saarte labürindist eristub viis suurt jõeharu: edela-, lõuna-, kagu-, kirde- ja põhjaharu. Veerikkaim on edelaharu, kuid laevaliiklus toimub peamiselt kanaliseeritud lõunaharul.

## Veetase

Mississippile on omane veetaseme suur kõikumine ja üleujutused. Suurvesi on kevadel ja suvel, suurim vooluhulk 50 000 – 80 000 m³/s, vähim 3000–5000. Eriti katastroofiline üleujutus oli 1937, kui veetase tõusis Cairos 17 m ja 75 000 inimest jäi peavarjuta.

## Transport
Mississippi on USA üks tähtsamaid siseveeteid. Ta läbib kogu riigi põhjast lõunasse, jõgikond hõlmab 31 osariiki, laevateede kogupikkus on üle 25 000 km. Kanalite ja jõgede kaudu on Mississippi ühenduses Suure järvistuga, Mississippi suudmest ülesvoolu on laevasõidu tarbeks rajatud 26 lüüsi. Merelaevadele on Mississippi laevatatav Baton Rouge'ini (üsna vähe).

## Vaata ka
* Atlandi ja Mehhiko lahe rannikumadalik

## Kirjandus
* Mark Twain, "Elu Mississippil". Tõlkinud Lauri Pilter. Tänapäev, Tallinn 2006. ISBN 9985-62-414-9
Missouri

**Missouri** on jõgi Ameerika Ühendriikides, Mississippi suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 3767 km ja valgla umbes 1 370 000 km².

Missouri algab Kaljumäestikust, täpsemalt Three Forksi väikelinna lähedal Gallatini maakonnas Montana osariigis, kus saavad kokku kolm väiksemat jõge: Jeffersoni, Madisoni ja Gallatini jõgi. Ta on ülemjooksul kärestikuline mäestikujõgi, keskjooksul voolab Suurel tasandikul, läbib sügavas orus Missouri platoo, alamjooksul voolab Kesktasandikul. Peamised lisajõed suubuvad paremalt: Yellowstone, Platte, Kansas. Suurlinnadest asuvad jõe ääres Omaha, Kansas City ja St. Louis, lisaks ka Great Falls, Sioux City ja St. Joseph, ning nelja osariigi pealinnad: Helena (Montana), Bismarck (North Dakota), Pierre (South Dakota) ja Jefferson City (Missouri). Saint Louises suubub jõgi Mississippi jõkke.

Missourile on iseloomulikud suur vooluhulga kõikumine ja setterohkus. Kevadel tõuseb veetase alamjooksul 8–12 m, suvel on madalvesi. Missouri on laevatatav kevadel Fort Bentonini (3660 km), suvel Yellowstone'i suudmeni (2550 km). Missouri vett kasutatakse ulatuslikult niisutamiseks, jõel on hüdroelektrijaamu.
José Ortega y Gasset

**José Ortega y Gasset** (9. mai 1883 &ndash; 18. oktoober 1955) oli hispaania filosoof.

## Teosed
* "La rebelión de las masas" (1930; eesti keeles "Masside mäss", 2002)

## Kirjandus
* Jüri Talvet, "José Ortega y Gasseti filosoofia ja esteetika" – Looming 1974, nr. 7, lk. 1172-1188; ka Jüri Talveti raamatus "Hispaania vaim", Ilmamaa, Tartu 1995

## Välislingid
* Jüri Talvet, "Masside mässu" arvustus
* Andres Langemets, "Kas Ortega y Gasseti masside mäss lõppenud?"
Lehtersuue

**Lehtersuue** ehk **estuaar** on jõe suudme ja lahe osa, kus toimub mere tõusude-mõõnade soolasema ja jõgede mageda vee segunemine.

Lehtersuudmetes on jõe sissevoolu tõttu vee soolsus väiksem kui meres. Lehtersuudmetele on tavaliselt omased suhteliselt tugevad looded. Kui loodeid ei ole, võib estuaari asemele tekkida delta. Estuaarid on tekkinud kas maapinna vajumise või merepinna tõusu tagajärjel. Jääaegadel on merepinna tase madalam, sest suur osa mereveest on kogunenud pooluselähedastesse jääkilpidesse. Jääaja taandudes jää sulab ning tõstab merepinna taset, ujutades üle jõgede alamjooksud, millest saavadki estuaarid.

Jõgede lehtersuudmed on sageli väga elurikkad.

Estuaar on moodustunud näiteks Thamesi jõe suudmealale.

Läänemeres looded puuduvad, mistõttu rangelt võttes Eestis lehtersuudmeid pole, kuid et muutlikud tuuled kõigutavad merepinnataset meilgi, loetakse Matsalu lahte mõnikord tinglikult lehtersuudmeks.

## Vaata ka
*Estuaarrannik

## Viited
1655

**1655. aasta** (**MDCLV**) oli 17. sajandi 55. aasta.

## Sündmused maailmas
*25. märts – Hollandi astronoom Christiaan Huygens avastas Saturni suurima kuu Titani.
*7. aprill – Fabio Chigi sai paavstiks Aleksander VII nime all.
*19. mai – Inglise-Hispaania sõda: Inglismaa tungis Hispaania valduses olnud Jamaica saarele ja vallutas selle nädal aega hiljem.
* Hollandlased vallutasid Uus-Rootsi (*Nya Sverige*), rootslaste koloonia Põhja-Ameerikas.

## Sündinud
* 6. jaanuar – Jakob Bernoulli, šveitsi matemaatik
* 4. mai – Bartolomeo Cristofori, itaalia pillimeister, esimese klaveri valmistaja 
* 13. mai – Innocentius XIII (Michaelangelo dei Conti), Rooma paavst 1721–1724
* 13. august – Johann Christoph Denner, sakslasest klarneti leiutaja
* 4. detsember – Karl XI, Rootsi kuningas

## Surnud
* 7. jaanuar – Innocentius X (Giambattista Pamfili), Rooma paavst
* 30. märts – Nils Assersson Mannersköld, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 28. juuli – Cyrano de Bergerac, prantsuse kirjanik
* 24. oktoober – Pierre Gassendi, prantsuse filosoof, matemaatik, astronoom
1659

**1659. aasta** (**MDCLIX**) oli 17. sajandi 59. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*10. september – Henry Purcell, inglise helilooja ja organist

## Surnud

* ...
1658

**1658. aasta** (**MDCLVIII**) oli 17. sajandi 58. aasta.

## Sündmused maailmas

*26. veebruaril/ukj 8. märtsil sõlmiti Roskilde rahu Taani-Norra ja Rootsi  vahel, mis lõpetas 1657–1658 toimunud Taani-Rootsi sõja
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Narva lähedal Vallisaari külas sõlmiti rootslaste ja venelaste vahel kolmeks aastaks vaherahu. Venelaste valdusse jäi Tartu ümbrus ja Peipsi rannikuala Vasknarvast Emajõeni, samuti osa Lätist.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*3. september &ndash; Oliver Cromwell, Inglismaa lordprotektor.
Kommentaarinõue

**Kommentaarinõue** (inglise *Request for Comments*, lüh **RFC**) on interneti kohta käivate dokumentide nummerdatud sari, kus avaldatakse kirjeldusi ja teavitusi. Kommentaarinõuet annab välja Internetiehituse töörühm (IETF). RFC nr 1 avaldati 7. aprillil 1969. 2015. aasta detsembri lõpu seisuga oli välja antud 7736 dokumenti.

Kord avaldatud kommentaarinõudeid enam ei muudeta.

Vähestest RFC dokumentidest saavad internetistandardid. Kommentaarinõude numbrites on kirjeldatud kõiki internetistandardeid.

## Viited

## Välislingid
* Kommentaarinõude koduleht (*inglise keeles*)
* RFC Editori koduleht (*inglise keeles*)
1657

**1657. aasta** (**MDCLVII**) oli 17. sajandi 57. aasta.

## Sündmused maailmas

* Matemaatik ja astronoom Christiaan Huygens patenteeris pendelkella.
* ...

## Sündmused [[17. sajand Eestis|Eesti]]s

*Tartu piiramine (1657), juuli-august 1657 piirasid ja proovisid  Rootsi väed Magnus Gabriel de la Gardie juhtimisel ebaõnnestunult vallutada Tartut
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*10. mai – Gustaf Horn, Rootsi sõjaväelane ja poliitik
* ...
Pleokroism

**Pleokroism** on mõne anisotroopse mineraali omadus muuta värvust sõltuvalt kristallograafiliste telgede orientatsioonist ehk teisisõnu vaatenurgast.

Kivimit moodustavaist mineraalidest on tugev pleokroism näiteks biotiidil ja küünekivil. Pleokroeeruvaid mineraale nimetatakse värvilisteks mineraalideks.

Pleokroismi põhjustab valguse kaksikmurdumine mineraalis. Erineva polarisatsiooniga valgus murdub kristallis erineva nurga võrra ja sellepärast liigub läbi kristalli isesugust teed mööda. Jagunenud valguskiire osad liiguvad mineraalis erinevat teed mööda ja erineva kiirusega ning igal teel neelduvad ise värvi footonid. Kui mineraali vaadata kindla nurga alt, siis on näha valguskiired, mis on läbinud kindla teede kombinatsiooni, igale teele vastab kindel polarisatsioon ja kindlad neeldunud värvid. Kui vaadata sama mineraali teise nurga alt, on näha teistsugused teed läbinud valguskiired teistsuguse polarisatsiooni ja teistsuguste neeldunud värvidega. See tekitabki mulje, et mineraali värv sõltub sellest, missuguse nurga alt teda vaadata.

Trigonaalse, tetragonaalse ja heksagonaalse süngooniaga mineraalid saavad olla ainult kahevärvilised ning seda nimetatakse dikroismiks. Monokliinse, trikliinse ja rombilise süngooniaga mineraalid saavad olla kolmevärvilised ja seda nimetatakse trikroismiks. Isomeetrilistel mineraalidel pleokroismi ei esine.

Pleokroismi arvestatakse vääriskivide valmistamisel. Mõnda neist lõigatakse ja lihvitakse nii, et pleokroismi rõhutada, teist, vastupidi, nii, et seda varjata. See sõltub muu hulgas nende värvide meeldivusest.

Pleokroism on hea diagnostiline tunnus mineraali mikroskoopilisel määramisel, sest sageli on muus osas sarnastel mineraalidel erinev pleokroismi värvigamma. Sellisel juhul uuritakse mineraali õhikut polariseerunud valguses mikroskoobi abil.
1653

**1653. aasta** (**MDCLIII**) oli 17. sajandi 53. aasta.

## Sündmused maailmas
* 16. detsember – Oliver Cromwell sai Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa lordprotektoriks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1652

**1652. aasta** (**MDCLII**) oli 17. sajandi 52. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. aprill – Hollandi Ida-India Kompaniid esindav Jan van Riebeeck saabus Hea Lootuse neemele, kuhu rajas esimese koloniaalasunduse, millest hiljem sai Kaplinn.
* 7. september – Hiina talupojad alustasid Foromosal (praegune Taiwan) mässu Hollandi valitsuse vastu; mäss suruti maha neli päeva hiljem.

## Sündmused Eestis
* Amsterdami kaupmees Johan van Wickevoort andis Rootsi valitsusele üle kava, kuidas välja ehitada Pärnu-Tartu-Pihkva veetee.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 30. jaanuar – Georges de La Tour, prantsuse kunstnik
* 21. aprill – Pietro Della Valle, itaalia helilooja ja muusikateadlane
* 12. august – Jakob De la Gardie, Rootsi riigitegelane ja väepealik
* 2. september – José de Ribera, Hispaania kunstnik ja graafik
* 1. oktoober – Jan Asselij, Hollandi maalikunstnik

## Viited
1651

**1651. aasta** (**MDCLI**) oli 17. sajandi 51. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Rootsi ajal ühendati Alutaguse nii halduslikult kui ka kiriklikult Eestimaa kubermanguga .
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 7. aprill – Lennart Torstenson, Rootsi väejuht ja riigimees 
* 27. september – Maximilian I (Baieri kuurvürst)

## Viited
1650

**1650. aasta** (**MDCL**) oli 17. sajandi 50. aasta.

## Sündmused maailmas
* 22. aprill – Hendrik Carloff asutas praeguse Ghana alale Rootsi Kullaranniku koloonia.
* 3. september – Inglased saavutasid Dunbari lahingus Oliver Cromwelli juhtimisel võidu šotlaste üle.

## Sündmused Eestis
* Tallinna linnusekohtu assessor Philipp Crusius lõpetas "Eestimaa hertsogkonna rüütli- ja maaõiguste" kodifitseerimise.. Hoolimata sellest, et valitsus seadustikku ametlikult ei kinnitanud, rakendati seda kohtutes.
* Tallinnas avati Lorenz Jauchi raamatukauplus
* sügis – kirikuõpetaja Isaacus Mariestadius Hasselblatt rajas Noarootsi esimese Põhja-Eesti talurahvakooli.

## Sündinud
* 2. veebruar – Nell Gwyn, inglise näitleja
* 16. august – Vincenzo Coronelli, itaalia kartograaf ja kosmograaf
* 4. november – William III, Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuningas

## Surnud
* 11. veebruar – René Descartes, prantsuse filosoof
* 21. mai – James Graham, 1. Montrose'i markii, šoti suurfeodaal
* 19. juuni – Matthäus Merian vanem, Šveitsi graveerija

## Viited
Tatrad

**Tatrad** (slovaki ja poola *Tatry*) on Slovakkia ja Poola piiril asuv Karpaatide mäestikku kuuluv mäeahelik.

Tatrate ja ühtlasi Slovakkia kõrgeim tipp on Gerlachovsk&yacute; štít, mille kõrgus merepinnast on 2655 meetrit. Tatrates asub ka Poola kõrgeim tipp Rysy, mille kõrgus merepinnast on 2499 meetrit.

Tatrad on Karpaatide kõrgeim osa.

Tatrad koosnevad kolmest osast:
*Liptovi ehk Lääne-Tatra
*Kõrg-Tatra
*Belanske Tatra

Lõunasse jäävast Madal-Tatra mäestikust lahutavad Tatraid Liptovi ja Popradi org.

## Pilte

Pilt:Tatrad2.jpg|
Pilt:Tatrad3.jpg|
Pilt:Tatrad4.jpg|
Pilt:Tatrad5.jpg|
Pilt:Tatrad6.jpg|
Pilt:Tatrad7.jpg|


## Vaata ka

*Madal-Tatra
Tüüringi mets

**Tüüringi mets** (saksa *Thüringer Wald*) on mäestik Euroopas Saksamaal. Kulgeb ida–läänesuunalisena Tüüringi (põhjas) ja Baieri (lõunas) piiril. Kõrgus kuni 982 meetrit (Großer Beerberg).
Kagera

**Kagera** (**Akagera**) on jõgi Ida-Aafrikas, pikkus Nyawarongo ja Ruvuvu jõe ühinemiskohast, mis asub 2700 meetrit üle merepinna, 420 km, Rukarara lähtest 792 km. Vooluhulk on umbes 1500 m³/s.

Kagera on Niiluse lähtejõgi. Ta algab Tanganjika järve idakalda mägedest ja voolab enamasti laias soostunud orus. Ülemjooksul voolab valdavalt põhja, alamjooksul itta. Suubub Victoria järve. Kagera voolab Burundis, Tansaanias, Rwandas ja Ugandas, neist kahes viimases piirijõena.
1656

**1656. aasta** (**MDCLVI**) oli 17. sajandi 56. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*22. oktoober (vkj 12. oktoober ) – venelased vallutasid 1656–1658 aastate Vene-Rootsi sõjas Tartu.
* Tartust põgenenud Tartu ülikooli professorid üritasid Academia Gustaviana tegevust Tallinnas jätkata, mille Tallinna raad ära keelas.

## Sündinud
* 2. jaanuar – Franz Lefort, šveitsi päritolu Venemaa tsaaririigi riigitegelane
* 7. veebruar – Gustav Johan von Tunderfelt, Rootsi sõjaväelane
* 27. aprill – Johann Heinrich Thiele, saksa päritolu Liivimaa vaimulik
* 31. mai – Marin Marais, prantsuse helilooja
* 20. juuli – Johann Bernhard Fischer von Erlach, austria arhitekt ja skulptor
* 8. november – Edmond Halley, inglise astronoom

## Surnud
* 27. aprill – Jan van Goyen, hollandi kunstnik
* 8. september – Joseph Hall, Briti satiirik ja vaimulik
* 23. oktoober – Erik Axelsson Oxenstierna, Rootsi riiginõunik ja riigikantsler
* 6. november – João IV, Portugali kuningas
* 29. november – Gustaf Adolf Lewenhaupt, Rootsi riigitegelane ja väejuht
* 12. detsember – Gabriel Bengtsson Oxenstierna, Rootsi riiginõunik, riigitallmeister ja poliitik

## Raamatud
* Jan Amos Komenský "*[[Didactica magna]]*"

## Maalid
* Diego Rodríguez de Silva y Velázquez "*[[Õuedaamid]]*"

## Viited
Vogeesid

**Vogeesid** (prantsuse *Vosges*) on mäed Euroopas. Kulgevad põhja-lõuna suunas, eraldavad Alsace'i (idas) Lorraine'ist (läänes). Läänenõlv on lauge, idanõlv järsk. Kõrgus kuni 1424 meetrit (*Grand Ballon*).
Henry David Thoreau

**Henry David Thoreau** (sünninimi *David Henry Thoreau*; 12. juuli 1817 – 6. mai  1862) oli USA kirjanik ja filosoof, transtsendentalismi esindajaid, ökofilosoofia rajajaid. Tema kodanikuallumatuse kontseptsioon on mõjutanud hilisemaid kodanikuühiskonna ja kolmanda sektori tähtsust rõhutavaid ideoloogiaid, rahuliikumist (eriti Mahatma Gandhi kaudu) ja rohelist liikumist. Thoreau'd on peetud ka üheks 20. sajandi  anarhismi eelkäijaks.

## Teosed
*A Week on the Concord and Merrimack Rivers (1849)
*Kodanikuallumatus (*[[Civil Disobedience]]* 1849; eesti keeles koos "Waldeniga" 1994)
*Civil Disobedience (1849)
*Slavery in Massachusetts (1854)
*Walden (1854; eesti keeles "Walden ehk Elu metsas" 1994)
*A Plea for Captain John Brown (1860)
*Excursions (1863)
*Life Without Principle
*The Maine Woods (1864)
*Cape Cod (1865)
*Early Spring in Massachusetts (1881)
*Summer (1884)
*Winter (1888)
*Autumn (1892)
*Miscellanies (1894)
*The Journal of Henry David Thoreau (1906)

## Teosed eesti keeles
*"Walden ehk Elu metsas" ja "Kodanikuallumatus" 1994.
*Thoreau, Henry David 2021. *Walden ehk elu metsas*. (Tõlkinud Erkki Sivonen.) Tallinn: Rahva Raamat. (Kordustrükk.)
*Esseistlik mõtisklus "Jalutuskäik" (tõlkinud ja saatesõna: Tiiu Speek) – Akadeemia 2006, nr. 8, lk. 1675–1723.

## Kirjandus
* Frieda Drewerk, "Thoreau" – Mana 1962, nr. 3, lk. 179–181
* Märt Karmo, Ain Raitviir, "Henry David Thoreau – looduse bakalaureus" – Looming 1974, nr. 8, lk. 1362–74
* Jaak Rähesoo, "Thoreau'st" (tõlkeraamatu "Walden ehk Elu metsas" arvustus) – Looming 1994, nr. 10, lk. 1429–33
* Kalevi Kull, "Simply living" (sama raamatu arvustus) – Vikerkaar 1995, nr. 9/10, lk. 154–158

## Välislingid

* Henry David Thoreau
* The Thoreau Reader
Newark

**Newark** on linn USA New Jersey osariigi kirdeosas Atlandi ookeani rannikul Passaici jõe suudme juures. Passaici jõe ääres asub park.

Linn asub 16 km New Yorgist läänes ja umbes 25 km Patersonist lõunas.

Linnas oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 273 546 elanikku. Tegemist on New Jersey osariigi suurima linnaga.

Linnas on suur konteinersadam. 

Newarki hüüdnimi on The Brick City ('telliskivilinn').

Linn asutati 1666. aastal. 

Linnas tegutsev korvpalliklubi New Jersey Nets mängib liigas NBA ja jäähokiklubi New Jersey Devils liigas NHL.

Linnas asub Newark Liberty lennujaam, mis on New Yorgi piirkonna suuruselt teine lennujaam John F. Kennedy rahvusvahelise lennujaama järel.

## Vaata ka
* Jersey City
* Prudential Center

## Viited
New Yorgi Osariigi Ülemkohus

**New Yorgi Osariigi Ülemkohus** (inglise keeles *Supreme Court of the State of New York*) on üks USA New Yorgi osariigi esimese astme kohtuid, kus kohtuasjade arutamist alustatakse. 

Erinevalt enamikust teistest USA osariikidest ja teistest riikidest ei ole New Yorgi Osariigi Ülemkohus osariigi kõrgeim kohtuinstants. Selle kohtu nimetus tekitab mõnikord segadust. 

Kohus peab istungeid kõigis New Yorgi osariigi 62 maakonnas, kuigi mõnel väiksemal maakonnal on naabermaakondadega ühised kohtunikud. 

New Yorgi Osariigi Ülemkohus arutab suuri tsiviilasju kogu New Yorgi osariigis ning samuti kriminaalasju raskete kuritegude (*felonies*) puhul viies maakonnas, mis moodustavad New Yorgi linna. Väljaspool New Yorgi linna arutavaid raskete kuritegude puhul kriminaalasju maakonnakohtud.
Harold Rothwax

**Harold** J. **Rothwax** (28. august 1930 – 22. oktoober 1997) oli USA jurist. 

Ta töötas kriminaalõigusjuristina umbes 1965. aastast. Ta oli Juriidilise Abi Seltsi (*[[Legal Aid Society]]*) vaesteadvokaat ja Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu liige. 

Umbes 1971. aastal sai temast New Yorgi Osariigi Ülemkohtu (esimese astme kohus) kohtunik. 

Rothwax on avaldanud raamatu "Guilty: The Collapse of Criminal Justice" ('Süüdi: kriminaalõigusemõistmise kollaps', 1996). Seal esitab ta teesi, et Earl Warreni aegse USA Ülemkohtu otsused on tõlgendanud USA põhiseaduse neljandat, viiendat ja kuuendat parandust kahtlustatavate ja süüdistatavate kodanikuvabaduste kaitsmiseks nõnda, et tõhus kohtumõistmine raskete kuritegude puhul on tõsiselt häiritud. Kautsjoni vastu vabastatu võib mitte välja ilmuda ning tema süüasja uurimine lõpetatakse, sest ettenähtud aja jooksul ei ole saadud talle süüdistust esitada. Politsei poolt konfiskeeritud süütõendid jäetakse kohtus sageli arvestamata, sest leitakse, et need on konfiskeeritud ebaõigesti. Sealjuures puudub selgus, milline on süütõendite konfiskeerimise õige protseduur. Vabatahtlik ülestunnistus jäetakse sageli arvestamata, sest leitakse formaalne võimalus pidada ülestunnistust sunnituks. 

## Välislingid
* Järelehüüe The New York Timesis
William F. Buckley juunior

**William Frank Buckley juunior** (24. november 1925 New York – 27. veebruar 2008) oli Ameerika Ühendriikide publitsist ja ajakirjanik.

Ta asutas 1955. aastal konservatiivse poliitikaajakirja National Review ja 1966. aastal ühiskondlikke teemasid lahkava telesaate "Firing Line", mida juhtis kuni 1999. aastani.

## Lapsepõlv
Buckley sündis juristi ja naftamagnaadi William Frank Buckley seeniori ja Aloise Steiner Buckley pojana, nende kümnest lapsest kuuendana. 

Peagi kolis perekond Connecticuti Sharonisse. Seal kasvatasid Williamit mehhiklastest teenijad ning oma esimesed sõnad ütles ta hispaania keeles. 

Varsti asus ta elama Pariisi, kus ta käis esimeses klassis ja õppis prantsuse keelt. Enne seitsmeaastaseks saamist oli ta ühes Londoni koolis õppinud inglise keeles.   

Poisina õppis Buckley armastama hobuseid, muusikat, ujumist, jahti ja lugude jutustamist. Buckley oli ka siiras katoliiklane. Kõik see kajastus tema hilisemas loomingus. 

Olles küll veendunud konservatiiv, oli Buckley sõbralikes suhetes mitmete liberaalidega.

1988. aastal aitas Buckley alistada liberaalsete vabariiklaste hulka kuulunud senaatori Lowell Weickeri Connecticutis. Buckley organiseeris komitee Weickeri vastase kampaania jaoks ja toetas tema oponendi, konservatiivse demokraadi Joseph Liebermani kampaaniat.

## Viited
Murray

**Murray** on jõgi Austraalia kaguosas, riigi suurim jõgi.

Selle pikkus on 2570 km, koos Darlingiga 3490 km, valgla 1,06 miljonit km², keskmine vooluhulk 330 m³/s.

Murray algab Austraalia Alpide läänenõlvult Lumemägedest (*Snowy Mountains*), kesk- ja alamjooksul voolab tasandikul. Suubub Encounteri lahest liivakünnistega eraldatud Alexandrina järve. Peamiselt voolab ta Uus-Lõuna-Walesi osariigis, merre suubub Lõuna-Austraalias. Suurimad lisajõed on Murrumbidgee ja Darling (mõlemad paremalt).

Murray toitub lume- ja vihmaveest. Vooluhulk on väga ebaühtlane, talvel enamik lisajõgesid kuivab. Murray jõe org on Austraalia tähtsaim niisutusala; palju on paise, veehoidlaid ja hüdrosõlmi.
Murrumbidgee

**Murrumbidgee** (kohalikus keeles 'suur jõgi') on jõgi Austraalias Uus-Lõuna-Walesis ja Austraalia pealinna alal. Ta on Murray jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 2172 km, valgla pindala umbes 165 000 km² (Murrumbidgee valglasse kuulub suurem osa Uus-Lõuna-Walesist), keskmine vooluhulk 77 m³/s.

Murrumbidgee saab alguse Uus-Lõuna-Walesi kaguosast Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvalt Austraalia Alpide põhjaosast Kościuszko mäe lähedalt 32 km Kiandrast põhja poolt. Ta voolab algul kagu suunas, kuid käändub siis põhja poole, läbides Austraalia pealinna ala. Yassi linna juures pöördub ta läände. Victoria osariigi piiril suubub ta lääne poolt Murray jõkke.  

Ülemjooksul on Burrinjucki hüdroelektrijaam ja veehoidla. 

Murrumbidgee orus asub Austraalia pealinn Canberra. 

Jõe vett kasutatakse niisutuseks. Niisutatav ala (*Murrumbidgee Irrigation Area*) on suur viljakas piirkond. Riverina põllumajanduspiirkond saab suurema osa oma niisutusveest Murrumbidgee veest. Murrumbidgee org moodustab Murray jõgikonna kõige tootlikuma taimekasvatuspiirkonna. Seal kasvatatakse puuvilja, riisi ja köögivilja. 

Talvel jõgi mõnikord kuivab.

Juuni ja novembri vahel on jõgi väikealustele 807 km ulatuses laevatatav (kuni Wagga Wagga linnani). 

Murrumbidgee lisajõgede seas on:
* Molonglo jõgi, mis voolab läbi Austraalia pealinna Canberra
* Lachlani jõgi
** Abercrombie jõgi

Tähtsamad asulad lätte poolt suudme poole: 

*Yass 
*Gundagai 
*Wagga Wagga 
*Narrandera 
*Hay 
*Balranald

Murrumbidgee ülemjooksu avastas 1823 asunike seltskond eesotsas Mark Curriega. 

Jõe kogu ulatus selgus 1829, kui Charles Sturt oma seltskonnaga sõudis allavoolu läbi kogu jõe kuni Murray jõrni ning edasi allavoolu mööda Murray jõge kuni mereni. Nad sõudsid ka ülesvoolu tagasi. 

Murrumbidgee valgla avati asustamiseks 1930. Varsti sai sellest tähtis põllumajanduspiirkond. 

## Vaata ka
*Murrumbidgee maakond
*Murrumbidgee kook

## Välislingid

*Vanad kaardid
*Murrumbidgee veega niisutatava ala kaart
*Foto
National Review

**National Review** (lühend **NR**) on USA konservatiivne poliitikaajakiri, mille asutas 1955. aastal William F. Buckley juunior. 

Seda peetakse üheks poliitiliselt mõjukamaks USA ajakirjaks. 

## Välislingid
*Ajakirja veebiversioon
Sise-Hebriidid

**Sise-Hebriidid** (inglise *Inner Hebrides*; gaeli *Na h-Eileanan a-staigh*) on saared Šotimaa läänerannikul Skyest Kintyre poolsaareni.

Suuremad saared on:

* Skye
* Raasay
* Scalpay
* Rona
* Canna
* Eigg
* Muck
* Rum
* Coll
* Colonsay
* Iona
* Islay
* Jura
* Mull
* Oronsay
* Staffa
* Tiree
* Ulva

## Vaata ka
*Välis-Hebriidid
2004. aasta India ookeani maavärin

**2004. aasta India ookeani maavärin** ehk **Suur Sumatra-Andamani maavärin‎** oli maavärin, mis leidis aset 26. detsembril 2004 kell 00:58:53 maailmaaja järgi (kell 7:58:53 kohaliku aja järgi). 

Maavärina epitsenter oli India ookeanis Sumatra põhjaosast lääne pool. Maavärina põhjustas subduktsioon.  

Maavärina magnituud oli 9,1. See oli võimsaim maavärin pärast 9,2-se magnituudiga suure reede maavärinat 1964, mille kese oli Alaska lähedal, ning võimsuselt neljas alates 1900. aastast.  

Maavärin tekitas tsunami, mida nimetatakse sageli Aasia tsunamiks. Tsunami laastas Indoneesia, Sri Lanka, India, Tai ja teiste maade randu. Lained jõudsid ka Somaaliasse, mis asub maavärina epitsentrist 4500 km kaugusel. Randu üleujutavate lainete kõrgus oli kuni 30 meetrit.  

Tsunami tagajärjel hukkus üle 230 000 inimese.

## Huvitavat
Soome president Sauli Niinistö elas koos oma pojaga tsunami üle Tais lambiposti külge klammerdudes.

## Viited

## Välislingid
*Fotod ja videod
Eestis kaitstavate sammalde loend

Eestis on kitse alla võetud mitmed sammaltaimede liigid.

## Hävinud või tõenäoliselt hävinud
Ångströmi turbasammal – kõrv-turbasammal – laiuv mütshellikuke – lubi-juuslehik – mugul-pungsammal – randi tupssammal – ripstanukas – saagjas kübesammal – väike ebaulmik – väike ehmik

## Eriti ohustatud
juus-kiilsirbik – kurruline tuhmik – meri-lõhistanukas – püstlehine jõhvsammal – tume kulbik

## Ohualtid
allika-vesitiivik – dalarna vesisammal – harilik valvik – kurdsammal – lainjas põikkupar – longus rippsammal – mustpeasammal – pintsel-vesisirbik – põhja-roodik – roheline kaksikhammas – süstjas skapaania – ulmik-vesisammal – vesi-kiilsirbik – ümaralehine tömptipp

## Vaata ka
*looduskaitse all olevad liigid Eestis
Sedimentatsioon

**Sedimentatsioon** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Sedimentatsioon (geoloogia)|Sedimentatsioon]]** on geoloogias protsesside kogum, mis hõlmab kivimite murenemist, setete transporti, settimist ja settekivimite moodustumist.
***[[Sedimentatsioon (keemia)|Sedimentatsioon]]** on füüsikalises keemias ...
Suur-Jenissei

**Suur-Jenissei** (vene *Большой Енисей*) on jõgi Aasias. Algab Sajaanidest. Ülemjooksul voolab läände, laskub Todža nõkku. Alamjooksul pöördub lõunasse ja Tõva nõos Kõzõlis ühineb Väike-Jenisseiga, moodustades Jenissei.
Dasht-e Kavīr

**Dasht-e Kavīr** (ka **Suur Soolakõrb**; pärsia دشت کوير) on ulatuslik kõrbeala Iraani kiltmaal Teheranist kagu pool. 

Piirneb põhjas Alborzi ja edelas Z̄āgrose mägedega. Kõrbes on palju soolakuid.
Välis-Hebriidid

**Välis-Hebriidid** (inglise *Outer Hebrides*, gaeli *Na h-Eileanan Siar*) on saarestik Šotimaal Suurbritannia saarest loodes, osa Hebriididest, mis moodustab haldusüksuse **Eilean Siar**. Eraldatud Sise-Hebriididest Minchi väinaga. Suurim saartest on saar, millel üldnime pole ja mille osasid nimetatakse Lewis ja Harris.

## Viited

## Välislingid
1431

**1431. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 1. jaanuar – Aleksander VI (Rodrigo Borgia), paavst

## Surnud

* 20. veebruar – Martinus V, Rooma paavst
* 30. mai – Jeanne d'Arc (Orléansi neitsi), prantsuse rahvuskangelane
Murray (täpsustus)

***[[Murray]]** on jõgi Austraalias.
***[[Murray (Utah)|Murray]]** on linn USA-s Utah' osariigis.
*Murray (perekonnanimi)
**Anne Murray, USA laulja
**Bill Murray, ameerika filminäitleja
**Dave Murray, briti muusik, mänginud ansamblis Iron Maiden
**David Murray, Ameerika džässmuusik (saksofonist)
**Johan Andreas Murray, Rootsi 18. sajandi botaanik
**Joseph Murray, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat (1990)
**Andy Murray, Suurbritannia tennisist
*Murray on Rootsi aadlisuguvõsa.
*Murray oli ninasarvik Tallinna Loomaaias.
1449

**1449. aasta** (**MCDXLIX**) oli 15. sajandi 49. aasta.

## Sündmused maailmas

* 6. jaanuar – Konstantinos XI krooniti Bütsantsi viimaseks keisriks.
* 7. aprill – Viimase vastupaavstina astus tagasi Felix V.

## Sündmused Eestis

* 9. märts  &ndash; Ludolf Grove ja Johann Creul jagasid Kuressaare rahulepinguga Saare-Lääne piiskopkonna, otsus kinnitati paavst Nicolaus V poolt 1. detsembril.

## Sündinud
* 1. jaanuar – Lorenzo de Medici, Firenze türann, poeet ja filosoof

## Surnud
* 27. oktoober – Ulugbek, usbeki astronoom ja timuriidide sultan
Araali Karakum

**Araali Karakum** (kasahhi keeles *Арал қарақұмы*) on liivakõrb Aasias Kasahstanis.  

Paikneb Araali merest kirdes. Pindala 35 000 km&sup2;.

Piirkond on tasane, kõrgus 55–118 meetrit. Liivadüünid võivad olla kuni 25 meetri kõrgused.
Agregaat

"**Agregaat**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Agregaat (filosoofia)|Agregaat]]** on filosoofias seostamata üksikosade kuhjatis.
***[[Agregaat (masinaehitus)|Agregaat]]** on masinaehituses masinate, seadmete, aparaatide vms ühend.  
***[[Agregaat (mineraloogia)|Agregaat]]** on geoloogias kivimit moodustavate mineraalide kogum.

## Vaata ka
*Agregatsioon
1484

**1484. aasta**

## Sündmused maailmas

* 6. juuli – portugallasest kapten Diogo Cão avastas Kongo jõe suudme.
* 5. detsember – paavst Innocentius VIII andis inkvisitsioonile loa Saksamaal alustada jahti nõidadele ja hereetikutele, etteotsa määrati Heinrich Kramer ja Jacob Sprenger.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 1. jaanuar – Huldrych Zwingli, šveitsi usureformaator

## Surnud

* 9. aprill – Edward Middlehamist, Walesi prints
Abrasioon

**Abrasioon** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

***[[abrasioon (geoloogia)|Abrasioon]]** on geoloogias kivimite pinna mehaaniline kulutamine, mille põhjustavad tuule, lainete, vooluvee, liustiku, gravitatsiooni vms poolt kantud setteosakesed.
****ranna abrasioon** ehk murrutus
***[[abrasioon (günekoloogia)|Abrasioon]]**, kõnekeeles emakaõõne puhastus. 
***[[abrasioon (stomatoloogia)|Abrasioon]]**, hammaste kulumine ehk hamba mehaaniline vigastus, mille on tekitanud (kulutanud) võõrkeha. 
***[[abrasioon (oftalmoloogia)|Abrasioon]]**, silma sarvkesta (kornea) marrastus
***[[abrasioon (dermatoloogia)|Abrasioon]]**, väike pindmine haav
*...
Akretsioon

"**Akretsioon**" (ladina sõnast *accretio* 'külgekasv') on mitmetähenduslik sõna:

***[[Akretsioon (geoloogia)|Akretsioon]]iks** nimetatakse geoloogias mandrite pindala suurenemist nende triivist tulenevate teiste mandrite ja saartega kokkupõrgete tõttu.
***[[Akretsioon (astronoomia)|Akretsioon]]iks** nimetatakse astronoomias taevakehade massi suurenemist aine langemise tõttu taevakehale ümbritsevast keskkonnast (gravitatsioonijõu toimel).
*...
Akumulatsioon

**Akumulatsioon** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Settimine|akumulatsioon]]** ehk **settimine** ehk **kuhjumine** on sedimentoloogias rände või transpordi tõttu liikuvate setete kuhjumine.
***[[Akumulatsioon (glatsioloogia)|akumulatsioon]]** on glatsioloogias protsess, mille tagajärjel kasvab liustiku lumest ja jääst koosneva osa mass.
***[[Akumulatsioon (hüdroloogia)|akumulatsioon]]** on hüdroloogias veehulga muutumine arvutusperioodil (veebilansi valemis)
***[[Akumulatsioon (majandus)|akumulatsioon]]** on majanduses ...
***[[akumulatsioon (muusika)|akumulatsioon]]** on muusikas ...