open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuukivi

**Kuukivi** ehk **adulaar** on värvuseta läbipaistev mineraal, ortoklassi erim, millele on iseloomulik kuuvalgust meenutav hõbesinine värvus. See on nimetatud Šveitsi Alpides Adula ehk Rheinwaldhorni mägedes paikneva leiukoha järgi, kust seda leiti esimest korda.

Kuukivi kasutatakse ehtekivina.

Kuukivi on USA Florida osariigi vääriskivi, mida valiti 1970. aastal Kuu pinnale maandumise auks.

## Esoteerika
Kuukivi sobib väidetavalt eriti hästi Kaljukitsele päikesemärgi all sündinutele ja seda on soovitatav kanda armunutel.

## Viited
Mõksi

**Mõksi** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

1977. aastal liideti Mõksi külaga Hinni, Kaabistu, Kuljusmõtsa ja Vaestõlastõ.

## Vaata ka
* Mõksi soo

## Viited
Meetod (programmeerimine)

**Meetod** on objektorienteeritud programmeerimises funktsioon, mis on seotud kindla objektiga.

## Vaata ka
*Klass

## Viited
Navi

**Navi** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas asub Navi Silmaläte.

Külas on sündinud poliitik Ivari Padar ja teadusfilosoof Enn Kasak ning seal elas lapsepõlves kunstnik Navitrolla, kes võttis küla järgi ka kunstnikunime. 2010. aastate algul leiti Navi külast ligikaudu 4000 aasta vanune kivikirves.

## Vaata ka
*Põrmujärv

## Viited
Nooska

**Nooska** on küla Võru maakonnas Võru vallas. Nooskas asub ka arvatav Talimäe linnuse koht ehk Nooska linnamägi.

## Viited
Võrumõisa

**Võrumõisa** (võru keeles **Võromõisa**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas asuvad Konnametsa ristimännid.

## Viited
Palometsa

**Palometsa** on küla Võru maakonnas Võru vallas. 

Külas on sündinud omavalitsustegelane ja poliitik Johan Haagivang (1878–1942).

## Viited
Puiga

**Puiga** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas tegutsevad Puiga Põhikool ja Puiga raamatukogu.

## Viited
Roosisaare

**Roosisaare** on küla Võru maakonnas Võru vallas Vagula järve ja Tamula järve vahel.

Külas asuvad arheoloogiamälestisena arvele võetud muistne Tamula asulakoht ja Ala-Vagula I asulakoht.

Külas kasvavad kaitsealused Roosisaare tammed.

Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik.

## Viited
Räpo

**Räpo** on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas asub Räpo järv (teise nimega Hotte järv).

Seal asub ka Räpo Turismitalu, mis alustas tegevust 1995. aastal.

Räpo külast on välja kasvanud *metal*-bänd Tankist.

## Viited
Tagaküla

**Tagaküla** (kohalikus kõnepruugis **Tagakülä**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Külas asuvad Tagaküla Tiigi talu ristimännid.

Tagakülas asub Kungla rahvamaja.

## Vaata ka
*Kiimariigi

## Viited
Võlsi

**Võlsi** on küla Võru maakonnas Võru vallas. Külas on olnud Võlsi karjamõis.

Küla põhjapiirile jääb laiarööpmeline Valga–Koidula raudteelõik. 

Küla piires asub ka Kublitsa järv.

## Viited
Raiste

**Raiste ** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

1977. aastal liideti Raistega Haigri ja Kanariku küla. 2021. aastast on Kanariku taas eraldi küla.

## Viited
Tootsi (Võru)

**Tootsi** (kohalik hääldus **Toodsi**) on küla Võru maakonnas Võru vallas, endises Rõuge kihelkonnas.

## Viited
Krabi küla

**Krabi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiri lähedal.

Külas on olnud Krabi mõisa keskus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

Külas tegutseb Krabi raamatukogu ja kuni 2020. aastani ka Krabi Kool.

Endises mõisa magasiaida hoones tegutseb pood.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 97 inimest. Neist 95 olid eestlased.

## Vaata ka
*Krabi Vabadussõja tundmatu sangari mälestuskivi


WMEE-exp2019-(072) tundmatu sõduri haud.jpg|Vabadussõjas hukkunud tundmatu sõduri haud mälestussambaga
WMEE-exp2019-(075) Krabi küla.jpg|Krabi küla keskosa. Vaade külakõrtsi juurest
WMEE-exp2019-(073) Krabi külakõrts.jpg|Krabi külakõrts
WMEE-exp2019-(076) Krabi pood.jpg|Krabi pood ja poeomanik
WMEE-exp2019-(088) Krabi kool.jpg|Krabi koolimaja valmis 1997. aastal


## Viited
Kõrgepalu

**Kõrgepalu** (võru keeles **Korgõpalu**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 87 inimest. Neist 85 olid eestlased.

Külas asub ohvrikivi. Külas on olnud Kõrgepalu mõis, mille hooned on osaliselt säilinud.

Seal kasvas üks Eesti jämedamaid mände. Suvel 2006 oli see kaheharuline puuhiid juba kuivanud.

20. sajandi keskpaiku raiuti Kõrgepalu metsades mitu võimast mändi. Erinevatel andmetel oli kõrgeim neist 48- või 52-meetrine. Rahva seas on varasemal ajal olnud liikvel jutt, et eriti hea ilmaga olla selle männi otsast Soome laht näha olnud.

## Vaata ka
*Kõrgepalu mänd
*Kõrgepalu puiestee

## Viited
Kaubafetišism

**Kaubafetišism** on Karl Marxi kirjeldatud nähtus, kus kapitalistlikus turumajanduses paistavad kaubatootjatevahelised ühiskondlikud suhted kaupade eneste vaheliste suhetena.

Karl Marx kirjutas kaubafetišismist oma raamatus "Kapital" aastal 1867.

Marxi "Kapitali" järgi tuleneb kaupade maailma fetišistlik iseloom kaupu tootva töö isesugusest ühiskondlikust iseloomust. Kauba müstiline iseloom ei tulene tema tarbimisväärtusest, vaid tootjatevahelised suhted, milles avalduvad nende töö ühiskondlikud määrangud, omandavad tööproduktide ühiskondliku suhte vormi.

Marx räägib, et produktide vahetajaid huvitab praktikas kõigepealt küsimus, kui palju võõraid produkte nad oma produkti eest saavad, s.o missuguses proportsioonis produkte vahetatakse. Niipea kui need proportsioonid on saavutanud teatava tavapärase stabiilsuse, näivad nad tulenevat tööproduktide loomusest, nii et näiteks üks tonn rauda ja kaks untsi kulda on täpselt niisamuti üheväärsed, kui nael kulda ja nael rauda on üheraskused, – hoolimata oma füüsikaliste ja keemiliste omaduste erinevusest.
Tegelikult fikseerub tööproduktide väärtusiseloom *([[hind]])* alles nende realiseerumisel väärtuse suurustena. Väärtuse suurused muutuvad vahetpidamata, olenematult vahetajate tahtest, ettenägemisest ja tegevusest. Vahetajate silmis omandab nende eneste ühiskondlik liikumine asjade liikumise vormi, mille kontrolli all nad on, selle asemel et seda ise kontrollida.

Ühiskondliku elu protsessi, ehk materiaalse tootmisprotsessi vorm
vabaneb oma müstilisest uduloorist alles siis, kui ta hakkab alluma inimeste teadlikule plaanipärasele ja kontrollile kui inimeste vaba ühiskondliku liidu produkt. Selleks aga on vaja teatavat ühiskonna materiaalset alust ehk rida teatavaid materiaalseid olemasolu tingimusi, mis omakorda on pika ja piinarikka arenemisprotsessi loomulikult kujunenud produkt.
Optimist (jahiklass)

**Optimist** on ühekereline üheinimese ühtsusklassi svertpaat, mis algselt mõeldud–loodud peamiselt kodus vineerist ise ehitamiseks ja lastele purjetamise algõpetamiseks .

## Iseloomustus
Optimist on ISAF-i poolt tunnustatud rahvusvaheline svertpaadiklass, mis on mõeldud algajatele õppimiseks ja võistluspurjetamiseks 8–15-aastastele lastele. Võistlemiseks sobiv kaal võiks olla vahemikus 35–50 kg.

Paat on lihtsa ehitusega ja seda on hõlbus käsitseda. Algselt oli svertpaadi kere ja peelte ehitusmaterjaliks vineer ja puit. Tänapäeval kasutatakse peamiselt kunstmaterjale.
Paadi terava kimmiga kere on varustatud veekindlate õhukastidega (õhukottidega), mis suurendavad ujuvust ja ohutust. Optimistil on üks priitpuri ja giljotiinsvert.

## Mõõtmed

## Ajalugu
* 1947 – Clark Mills konstrueeris vineerist svertpaadi Optimist Clearwateris, Floridas, Ameerika Ühendriikides laste, kaaluga 50–120 naela, trennipaadiks. Ehitusmaterjali valikuga püüdis autor hoida lastepaadi hinda II maailmasõja järgseis majandusoludes madalana.
* 1954 – Axel Damgaard Olsen tutvustab Optimisti Taanis
* 1960 – svertpaadi peamõõdud ühtlustatakse
* 1962 – esimene MM Inglismaal, mis ei kandnud veel MM-i nimetust, osalejateks Rootsi, Suurbritannia, Taani
* 1965 – asutati IODA, asutajaliikmeteks Austria, Norra, Rootsi, Soome, Suurbritannia, Taani ja USA. Esimeseks presidendiks valiti Viggo Jacobsen ja tema abikaasa Edith sai klassiliidu sekretäriks
* 1970 – klaaskiust kere ehitamise lubamine
* 1973 – IYRU tunnistab IODA rahvusvaheliseks klassiliiduks. Metallist seisevtaglase lubamine. MM-il 20 riiki
* 2004 – sverdi- ja roolikuju range ühtlustamine


Fail:2009 05 02 PJK hooaeg optimist 01.jpg|Optimistide veeskamine 2009 purjetamise hooaja avamiseks Pärnu jõel
Fail:Optimist dinghy.svg|Svertpaat Optimist
Fail:Optimist Prams - Hamburg.jpg|Svertpaadid Optimist regatil
Fail:Edges of an Optimist's sail.JPG|Svertpaadi Optimist taglas – mast, poom, spriit (ka pirk) ja puri koos liistutaskute ja liistudega
Fail:Opti+Europa Ydernæs.jpg|Svertpaat Optimist võõra taglasega svertpaadilt Europa


## Optimist Eestis
Esimesed paadijoonised tõi Eestisse 1963. aastal jahtidega Vanemuine, Ahoi ja Arktika, Rostocki rahunädalal käinud Tallinna purjetajaist koosnenud delegatsioon. Esimene optimist kogu Nõukogude Liidus ehitati samal aastal Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehases.

1966. aastal ilmus Heino Kuivjõe raamat "Väikemees hakkab purjetama", mille vahel olid ka vineerist svertpaadi Optimist joonised koos pika juhendiga, mille pealkiri oli "Paadi võime ehitada ise".Optimistiga purjetajad osalevad ka Eesti Jahtklubide Liidu Olümpiapurjetamise Eesti Karika võistluspurjetamise sarjas.
Eestis on Optimistiga purjetajad koondunud Eesti Optimist Klassi Liitu.

Eestis korraldatakse Optimistidel ka täiskasvanute miniregatte, et populariseerida purjetamist. Seejuures on purjetajate kaal olnud koguni kuni 120 kg.

## Purjetajad

Maailma tasemel optimisti purjetaja Andrias Sepp

## Tootmine
* Aastas valmistavad IODA tunnustusega tootjad üle 4000 Optimisti.

## Viited

## Välislingid

* IODA
* OptiParts
Vana-Roosa

**Vana-Roosa** (kohalikus kõnepruugis **Roosa**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

Külas on olnud Vana-Roosa mõis. Mõisa ait-kuivati on arvatud kultuurimälestiseks.

Külas asub Roosa kirik, mille juures tegutseb Roosa Jakobi kogudus. Samuti paikneb külas Vana-Roosa kalmistu.

Asula idapiiril voolab Mustjõgi. Küla keskel asub Vana-Roosa tiik.

Küla lääneosas asub Roosa raba (Suursoo), kust kaevandatakse turvast. Soost saavad alguse Kuuraoru oja ja Punsa oja.


Roosa Jakobi kirik 2013.JPG|Roosa Jakobi kirik
Vana-Roosa mõisa ait-kuivati 2013-08.jpg|Vana-Roosa mõisa ait-kuivati
Vana-Roosa paisjärv.JPG|Vana-Roosa paisjärv
WMEE-exp2019-(145).jpg|Külaplats


## Viited
Soolätte

**Soolätte** (kohalikus kõnepruugis **Suulätte**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

1977. aastal liideti Soolätte külaga Hinnimäe, Härmiku ja Kahrusuu.

Soolätte külas asub Hinnimäe rändrahn.

Küla läbib Rõuge–Vastse-Roosa tee.

## Viited
Pähni

**Pähni** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla lähistel asetseb Pähni paisjärv ja voolab Pähni jõgi. Külas on olnud Pähni karjamõis.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 14 inimest. Kõik olid eestlased.

## Viited
Paganamaa küla

**Paganamaa** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiri ääres. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 43 inimest. Kõik olid eestlased.

Küla põhjapiir kulgeb Kolga jõe ääres. Jõel asub ka Krabi Veskijärv. Järve ääres on endise Krabi veski varemed.


WMEE-exp2019-(078) Krabi veskivaremed.jpg|Krabi veski ja piiritusevabriku varemed
WMEE-exp2019-(083) Krabi veskivaremed.jpg|Krabi veski ja piiritusevabriku varemed
WMEE-exp2019-(087) Krabi veskijärv.jpg|Krabi Veskijärv


## Vaata ka
*Paganamaa maastikukaitseala

## Viited
Mutemetsa

**Mutemetsa** (kohalik hääldus **Mutõmõtsa**) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 17 inimest. Kõik olid eestlased.

1977. aastal liideti Mutemetsa külaga Jänesmõtsa.

## Viited
Sakaiminato

**Sakaiminato** on linn Jaapanis Tottori prefektuuris. 

Sakaiminato linn loodi 1956. aastal. 

Linnas on tähtis kalasadam.

## Vaata ka
*Eshima Ohashi sild

## Viited

## Välislingid

*Sakaiminato koduleht
Tottori

**Tottori** on linn Jaapanis, Tottori prefektuuri keskus.

Tottori linn loodi 1889. aastal. 2004. aastal liideti linnaga ümberkaudseid alasid.

Linn on tuntud Jaapani mere ääres asuvate liivaluidete poolest.

## Viited
Kuru (Tapa)

**Kuru** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Ajalooliselt asus Ambla kihelkonnas. 

Kuru paemurrus on kaevandatud Röa kihistiku kollakashalli Kuru dolomiiti.

## Viited
Õrsava

**Õrsava** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla kuulub Poloda nulka.

Asub Õrsava järve ääres Mustoja suudmes. Õrsava järve voolab Rostõoja.

Küla lääneosas asuvad Juudova soo ja Rattasaarõ soo. Küla lõunaosa piirneb Pikämäe sooga.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Bhopali avarii

**Bhopali avarii** toimus 3. detsembri hommikul 1984 Indias Madhya Pradeshi osariigis asuva Bhopali kesklinnas. Õnnetus leidis aset USA kontserni Union Carbide pestitsiide tootvas tütarettevõttes, kus lekkis metüül-isotsüanaat.

Bhopali avariid on sageli nimetatud maailma suurimaks tööstuskatastroofiks. BBC andmetel hukkus umbes 3000 inimest kohe ja vähemalt 15 000 suri hiljem õnnetuse tagajärjel saadud haigustesse. Greenpeace arvab hukkunute üldarvuks umbes 20 000 inimest. Mahajäetud tehas reostab põhjavett ka veel veerand sajandit pärast õnnetust.

1989. aastal tasus Union Carbide India Ülemkohtu otsusel hukkunute ja kannatanute omastele kahjutasuna 470 miljonit USA dollarit. 2010. aasta juunis mõistis Bhopali kohus Union Carbide'i India haru endise juhi Keshub Mahindra ja kuus Union Carbide'i endist juhtivtöötajat süüdi surma põhjustamises hooletuse tõttu, määrates neile kaheaastase vanglakaristuse. Veel üks süüalune suri enne kohtuotsust.

1993. aastal loodi Bhopalis katastroofis kannatanute meditsiinilise abi korraldamiseks Rahvusvaheline Meditsiinikomisjon (*International Medical Commission*). 

## Kirjandus
*
Voynichi käsikiri

**Voynichi käsikiri** on ebaselge päritoluga, tundmatus keeles ja kirjas käsikirjaline illustreeritud raamat, mida arvatakse pärinevat 15. või 16. sajandist. Paljud krüptoloogid on püüdnud selle sisu seni tulemusteta dešifreerida. Käsikiri on nime saanud Poola päritolu Ameerika raamatukaupmehe Wilfrid M. Voynichi järgi, kes selle 1912. aastal ostis. Praegu asub manuskript Yale’i ülikooli raamatukogus.

Illustratsioonide põhjal arvati, et käsikiri pärineb Euroopast ajavahemikust 1450–1520. 2011. aastal käsikirja pärgamendile tehtud radiosüsiniku analüüs näitas, et see pärineb vahemikust 1404–1438. Esimesed teated sellest pärinevad 17. sajandist, mil manuskript kuulus Praha alkeemikule Georg Bareschile. 1870. aastal leiti käsikiri Itaalias jesuiitliku Collegio Romano ülikooli raamatukogus, kust see 1912. aastal rahapuuduse tõttu müüki pandi ja Voynichi kätte sattus. Käsikirja autoriteks on peetud Roger Baconit, John Deed, Edward Kelleyd, Jacobus Sinapiust, Anthony Achami, Antonio Averlinot ja isegi Voynichit ennast.

Käsikiri koosneb 240 õhukesest pärgamendilehest, mõned lehed on ilmselt aja jooksul kaotsi läinud. Tekst koosneb rohkem kui 170 000 kirjamärgist, mis moodustavad umbes 35 000 sõna meenutavat rühma. Kirjamärgid ei vasta ühelegi maailmas teada olevale kirjasüsteemile, kuid näivad pärinevat 20–30-märgilisest "tähestikust". Ilmseid kirjavahemärke ei ole, kuid mõnes kohas on lõigu algus märgistatud punkti või tärniga. Märgid ja neist moodustatud "sõnad" näivad järgivat teatud loomulikule keelele iseloomulikke seaduspärasusi. Käekirjaekspertide väitel näitab analüüs, et tekst on kirjutatud püsiva sujuva hooga, ilma et autor oleks pidanud enne iga tähte või sõna mõtlemiseks peatuma.

Käsikiri koosneb kuuest osast, mis ilmselt käsitlevad eraldi teemasid – botaanikat, astronoomiat, bioloogiat, kosmoloogiat, farmaatsiat ja retsepte. Seda on peetud keskaegseks alkeemia- või meditsiinikäsiraamatuks, kuid ebaõnnestunud käsikirja dešifreerimisel on viinud ka oletusteni, et tegu on mõttetu märgijadaga. Enamik krüptolooge lähtub oletusest, et tegu on mõnes Euroopa keeles kirjutatud mõtestatud tekstiga, mis on keeruka šifri abil teisendatud väljamõeldud tähestikku. On aga ka pakutud, et tekst on kirjutatud mõnes Aasia keeles (hiina, tiibeti, vietnami, tai vms).

## Viited

## Välislingid

*Skaneeritud leheküljed käsikirjast
*Voynichi käsikirja dešifreerimine
*Salapärane Voynichi käsikiri on heebreakeelne, arvavad seda tehisintellekti abil analüüsinud teadlased, forte.delfi.ee, 30. jaanuar 2018.
Summaator

Elektroonikas kasutatakse **summaatoreid** kahendarvude aritmeetiliseks liitmiseks.

## Summaatorite tüübid
Summaatorid liidavad kahendarve biti kaupa. Sellejärgi kas summaator arvestab võimalikku ülekannet madalamast bitis, jagatakse summaatorid kaheks

### Poolsummaator

Poolsummaator ei arvesta võimalikku madalamast bitist tulnud ülekannet. Poolsummaatoril on kaks sisendit *A* ja *B*, ning kaks väljundit, summa *S* ja ülekanne *C*.
*S* on *A* ja *B* vahel tehtava XOR tehte tulemus, *C* on *A* ja *B* vahel tehtava NING tehte tulemus. Võib öelda, et poolsummaator liidab kaks ühebitilist arvu kahebitiliseks, kusjuures *C* on MSB.

:S = A \oplus B
:C = A \cdot B

Poolsummaatori väärtusi näitav tabel:

### Täissummaator

Teine tüüp summaatoreid on täissummaatorid ehk lihtsalt summaatorid. Täissummaator liidab korraga kokku kolm bitti, nii saab arvesse võtta ka nooremast bitist tulnud võimaliku ülekannet. Ühendades mitu täissummaatorit, saab liita mitmekohalisi kahendarve.
Sisendisse tulevat ülekannet tähistatakse *C<sub>i</sub>* või *C<sub>in</sub>* väljuvat ülekannet aga *C<sub>o</sub>* või *C<sub>out</sub>*.

:S = (A \oplus B) \oplus C_i
:C_o = (A \cdot B) + (C_i \cdot (A \oplus B)) = (A \cdot B) + (B \cdot C_i) + (C_i \cdot A)

Täissummaatorid võib vaadelda kui kahte ühendatud poolsummaatorit.

**Ehituse järgi jagunevad summaatorid järgmiselt:**
:**Jadasummaator** – mitmekohalised arvud liidetakse bitikaupa. 
:***Jadaülekandega** – ülekandeväljundid ühendatakse kõrgemate naaberkohtade ülekande sisenditega, tulemus on aeglustub jada kasvades.
:**Rööpsummaator** – liidetakse kõik bitid korraga paralleelselt.  
:***Rööpülekandega** – ülekandesignaal jõuab kõigisse ülekandega haaratud pesikuisse praktiliselt üheaegselt, lahendus nõuab palju riistvara.

## Välislingid
* Aritmeetika moodulite riistvaralised algoritmid.
Lagrange'i keskväärtusteoreem

**Lagrange'i keskväärtusteoreem** on üks matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi. Kõlab ta järgnevalt: kui funktsioon f on pidev lõigus [a, b] ning tal leidub lõplik tuletis vahemikus (a, b), siis leidub c \in  (a, b) nii, et f'(c)=\frac{f(b)-f(a)}{b-a}.

## Tõlgendusi
### Geomeetriline tõlgendus

Geomeetriliselt ütleb Lagrange'i keskväärtusteoreem, et kui funktsioon f on pidev mingis lõigus [a, b] ning diferentseeruv vahemikus (a, b), siis leidub a ja b vahel niisugune arv c, et funktsiooni f graafiku puutuja kohal c on paralleelne punkte (a,f(a)) ning (b,f(b)) läbiva lõikajaga.

### Füüsikaline tõlgendus
Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldustel leidub niisugune c \in  (a, b), et *funktsiooni <math>f</math> väärtuse muutumise kiiruseks* punktis c on teatavas mõttes *funktsiooni <math>f</math> väärtuse keskmine muutumise kiirus* lõigus [a, b].
Olgu näiteks funktsiooniks f auto läbitud teepikkuse sõltuvus ajast. Eeldame, et autol on igal ajahetkel olemas lõplik hetkkiirus (s. t. funktsioon f on kõikjal diferentseeruv; diferentseeruvusest järeldub ka pidevus). Lagrange'i keskväärtusteoreem ütleb nüüd, et kui auto keskmine kiirus teekonna jooksul oli 60 km/h, siis mingil ajahetkel selle teekonna jooksul oli auto hetkkiiruseks 60 km/h.

## Tõestus
Olgu täidetud Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldused. Määratleme lõigus [a, b] uue funktsiooni g(x):=f(x)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a}(x-a). Paneme tähele, et siis g(a)=g(b) ning funktsioon g on lõigus [a,b] pidev ja omab vahemikus (a,b) lõplikku tuletist, kusjuures iga x \in (a,b) korral g'(x)=f'(x)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a}. Rolle'i teoreemi põhjal leidub seega c \in (a, b) nii, et g'(c) = 0 ehk f'(c)-\frac{f(b)-f(a)}{b-a} = 0, m. o. t. t.
Haavapää

**Haavapää** (ka: **Havapää**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel voolab Haavapää oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

## Vaata ka
*Pusa-Jaani talu kalmistu

## Viited
Korkeakoski

**Korkeakoski** on Soome kõrgeim juga. Asub Põhja-Savo maakonnas Maaninka vallas.

Kõrgus 46 meetrit.

Kosk sai Soomes tuntud vaatamisväärsuseks pärast Zacharias Topeliuse tehtud joonistuste ilmumist (1845–1852).

## Välislingid

*Soomekeelne tutvustus, joonistus ja foto joast
Mikojan-Gurevitš MiG-17

**Mikojan-Gurevitš MiG-17** (vene keeles МиГ-17; NATO koodnimi *Fresco*) on Nõukogude Liidus ehitatud ühekohaline reaktiivhävituslennuk.

Lennuki arendus algas 1949. aastal Mikojan-Gurevitši konstrueerimisbüroos. Võrreldes MiG-15-ga pidi uus lennuk olema suuremate kiiruste ja paremate lennuomadustega. Prototüüp valmis 1950. aastal, sarjana ehitamist alustati 1951. aastal ja 1955. aastal võeti see lennuväes relvastusse. Aegade jooksul ehitati NSV Liidus kokku ligikaudu 6000 MiG-17, viimane seda tüüpi lennuk valmis 1958. aastal.

## Ajalugu
MiG-17 Nõukogude Liidu väeosadesse saabumise ajaks oli Korea sõda just lõppenud, Vietnami sõjas oli MiG-17 Põhja-Vietnami lennuväe enim kasutatud hävituslennuk.

Praegu on veel mõni üksik lennuk relvastuses Põhja-Koreas, kokku oli MiG-17 ligikaudu 30 riigi lennuväe koosseisus.

## Tehnilised näitajad
* 
***Meeskond:** 1
***Pikkus:** 11,36 m
***Tiivaulatus:** 9,63 m
***Kõrgus:** 3,80 m
***Tühimass:** 3930 kg 
***Täismass:** 5354 kg
***Suurim lennukaal:** 6286 kg
***Mootor:** 1 × Klimov VK-1F, 33,1 kN, forssaažkambriga 
***Kiirus:** 1144 km/h (suurel kõrgusel)
***Tegevusraadius:** 1080 km, 1670 km tiivaaluste ripp-paakidega
***Lennulagi:** 16 600 m
Filmilint

**Filmilint** ehk **film** on fotograafias ja filmide tegemiseks kasutatav õhuke elastne lint. Eristatakse mustvalgeid ja värvilisi positiiv- ja negatiivfilme ning värvilisi pöördfilme.

Filmilindi alus on õhuke läbipaistev elastne lint, mida nimetatakse põhimikuks ja mis oli esialgu valmistatud nitrotselluloosist, tänapäeval atsetüültselluloosist või polüestrist. Põhimik on kaetud valgustundliku kihiga, mida nimetatakse emulsiooniks.

Filme toodetakse eri riikides erinevate standardite järgi (GOST, DIN, ASA, ISO).

Levinumad filmilintide laiused on 8, 2×8, 16, 35, 60 ja 70&nbsp;mm. Fotograafias kasutatakse tavaliselt 35 ja 60&nbsp;mm laiusi filme ning tasafilmi ehk fotoplaate mõõtudes 9×12, 10×15, 13×18, 18×24, 24×30 ja 30×40. Tasafilm on kasutusel ka meditsiinis, röntgenipiltide tegemisel.

Fotoaparaadis või filmikaameras säritatud (valgustatud) ja hiljem laboratooriumis keemiliselt töödeldud filmilinti nimetatakse ilmutatud negatiiv- või positiivfilmiks ehk diapositiivfilmiks ehk slaidifilmiks sõltuvalt filmi lähtematerjalist.

Pöördfilmi erimenetlus võimaldab sama filmimaterjali nii ilmutada negatiivfilmiks kui pöörata positiivfilmiks. Diapositiivfilmide filmimaterjal on tavaliselt pöördfilm.

Filmilint on tavaliselt ühest või mõlemast äärisest perforeeritud, kuid toodetakse ka perforeerimata filmilinte (60&nbsp;mm). Filmitööstuses lisatakse perforatsiooniaukude ja kaadri vahele jäävale alale heliribad.

## Ajalugu

Hannibal Williston Goodwin patenteeris tselluloidist fotofilmi 13. septembril 1898.

Esimesena hakkas läbipaistvat ja painduvat filmilinti tootma Eastman Kodak 1889. See oli valmistatud tselluloidist. Samal aastal valmistas Kodak esimesed fotograafilised filmid. Nendes ei vahetunud kaadrid automaatselt, vaid neid tuli ükshaaval eraldi vahetada.

Thomas Henry Blair oli Kodaki esimene konkurent. Blair hakkas filmilinti tootma 1891. 5 aasta jooksul varustas Blair filmilindiga ka Thomas Alva Edisoni tema eksperimentides kinetoskoobiga. Patendivaidluste tõttu kolis Blair 1893 Suurbritanniasse ja jätkas tegevust seal, varustades filmilindiga Euroopa filminduse pioneere, sealhulgas vendi Lumiere'e.

Alates 1895 tootis Kodak filmirulle, kus oli 20&nbsp;m filmilinti, aga Blair 23&nbsp;m pikkuse filmilindiga filmirulle. Praktiliseks kasutamiseks jäid need kiiresti lühikeseks. American Mutoscope and Biograph hakkas 1899 tootma filmirulle, milles oli 300&nbsp;m filmilinti.

Katseid toota filmilinti värvifilmi jaoks hakati tegema juba 19. sajandi lõpus, aga müügiks hakati seda tootma alles 1908. Laiatarbekaubaks muutus see alles siis, kui Kodak tõi 1935 turule 16 mm ja 1936 8 mm filmilindi Kodachrome.

## Vaata ka
*Fotograafia
*Dokumentaalfilm
*Mängufilm
*9,5-millimeetrine film

## Viited
Euroopa Liidu poliitika

**Euroopa Liidu aluseks on kolm põhilist poliitikavaldkonda**, mida nimetatakse ka **kolmeks sambaks**. Esimene sammas on ühenduse valdkond, mis hõlmab enamikku ühispoliitikaid, kus otsused langetatakse ühenduse meetodil ja milles osalevad Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu. 

Teine sammas on ühine välis- ja julgeolekupoliitika, kus otsuseid langetab vaid nõukogu. 

Kolmas valdkond on politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, kus taas langetab otsuseid vaid nõukogu. 
Esimese samba raames võtab nõukogu otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.
Teiste sammaste puhul peab nõukogu otsus olema ühehäälne ning igal riigil on seega vetoõigus.
Nõukogu võib otsustada kasutada sillaklauslit ning siirata teatavad küsimused kolmandast sambast esimesse.

Euroopa Liidu sünnipäevaks peetakse 9. maid 1950, kui Prantsuse välisminister Robert Schuman pidas kuulsa kõne, milles tõi esile Euroopa lõimumise kui tee, mis tagab sõjajärgsele Euroopale rahu ning viib õitsengule. Tema ettepanekud panid aluse praegusele Euroopa Liidule.
Optimist

**Optimist** on inimene, kellel on kalduvus eeldada, et tulevikus realiseerub pigem parem kui halvem võimalus.
Räsna (Tapa)

**Räsna** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.  

Ajalooliselt asus küla Ambla kihelkonnas ja külas oli Räsna mõis.


Kuru_mõisa_piirdemüür_koos_läänepoolse_nurgatorniga.jpg|Kuru mõisa piirdemüüri nurgatorn
Kuru mõisa piirdemüüri idapoolne nurgatorn.jpg|Kuru mõisa piirdemüüri nurgatorn


## Viited
Rites of Spring

**Rites of Spring** oli Ameerika Ühendriikide punkansambel. Kuigi bändi liikmed ise end emožanrisse ei lahterda, peetakse seda üheks esimeseks emobändiks. Tihtipeale minnakse isegi nii kaugele, et nimetatakse neid emožanri alusepanijateks.

Ansambel sai nime Igor Stravinski sümfoonilise balleti "Püha kevad" (ka "Kevadpühitsus"; inglise keeles "The Rite of Spring") järgi. 

Kuna nad lavalaudadel eriti tihti ei käinud ja olid omal ajal tuntud energiliste ja emotsionaalsete esinemiste poolest, said nende esinemised omaette legendaarseteks sündmusteks.

Kuigi bändi juured asuvad kiires ja lärmakas *[[hardcore punk]]*i stiilis, arendasid nad žanrit edasi ning lõhkusid *hardcore*-muusika tüüpilised mallid. Näiteks nende laulude temaatika ei olnud harilik *hardcore punk*ile omane ühiskonna ja valitsuse kriitika, vaid laulusõnad olid väga individualistliku suunaga ning rääkisid indiviidi isiklikest probleemidest.

## Diskograafia
* "Rites of Spring" (1985)
* "All Through a Life" (1987)
* "End on End" (1991)
## Välislingid
*MySpace
Stsenarist

**Stsenarist** on stsenaariumi (filmi, balleti, pantomiimi, telesaate stsenaariumi) autor. 

Stsenaristi ülesanne on kirjutada valmis teose sisu – tegevustik, dialoogid jne. Stsenaristile kuulub stsenaariumi autoriõigus, millest sellest tulenevalt on temal õigus käsikirjas muudatusi ja parandusi teha.

## Vaata ka
*Stsenaristide loend
Stsenaarium

**Stsenaarium** on filmi, balleti, pantomiimi, tseremoonia, massiürituse, kombetalituse sündmustiku ja vajadusel ka selles kasutatavate kunstiliste ja tehniliste võtete üksikasjaline kirjeldus, kavand. Stsenaariumi mõistet (täpsemalt tulevikustsenaarium) kasutatakse ka futuroloogias.

**Filmistsenaarium** on üsna kindlate ülesehitusreeglite ja põhimõtetega jutustus filmi sisust. Rahvusvaheliselt on paika pandud isegi filmistsenaariumi kirjutamise formaat (s.t tähe suurus, kirjastiil jne). Filmistsenaarium erineb (juba paikapandud formaadi tõttugi) suuresti tavalisest romaanist, jutustusest jm, sest on eeskätt töövahend filmi loomiseks.

Filmistsenaariumi kirjutamine on mitmeastmeline protsess. Alustatakse filmi **lühikokkuvõttest** ehk *sünopsisest*, mis on lühike, sageli paarist lausest koosnev filmi idee kirjeldus. Järgneb **laiendatud [[esildis]]** (inglise keeles *treatment*), milles tehakse paarileheküljeline kokkuvõte filmist.

Kui filmitootmisfirma otsustab idee käiku lasta, alustab stsenarist päris stsenaariumi kirjutamist (kui stsenaarium pole enne valmis). Tehakse stsenaariumi esimene versioon, vahel eelneb sellele ka kirjanduslik (tavalise jutustuse vormis) stsenaarium. Esimese stsenaariumi versiooni arendustest sünnib (sageli pärast mitmekordset uuesti läbikirjutamist) tööversioon, mille põhjal tehakse spetsiaalsed stsenaariumid: režiistsenaarium, valgusstsenaarium jne.

## Vaata ka
*Futuroloogia
Režiistsenaarium

**Režiistsenaarium** on stsenaariumi versioon, kus kogu tegevustik on kaadrite kaupa välja joonistatud (nn *[[storyboard]]*), lisatud on kaadri pikkus; märkused heli, kasutatava tehnika ja palju muu kohta. Selle eesmärk on aidata filmivõttemeeskonnal mõista, mis visuaalselt ja tehniliselt filmitavas kaadris toimub ehk kuidas üht või teist lõiku täpselt filmida. Kuna stseene filmitakse sageli üsna kaootilises järjekorras, siis aitab see ka keerulisel võtteperioodil meeskonnal olukorda kontrolli all hoida. Operaator juhindub näiteks suuresti just režiistsenaariumist.
Filmitehnika

**Filmitehnika** on filmimisel kasutatavad seadmed. 

Filmimisel talletatakse vastavalt süžeele või filmija soovile kõik nähtav andmekandjale, mida tehakse filmikaameraga. Tavaliselt võetakse professionaalse mängufilmi tegemisel heli eraldi andmekandjale ja selle eest vastutab helirežissöör. Filmimisel kasutatakse spetsiaalseid valgusteid filmitava objekti, tausta jne valgustamiseks.
Veel on professionaalse mängufilmi juures väga palju eritehnikat vastavalt vajadusele. Sageli ehitatakse kallimate filmide jaoks näiteks eriefektide tehnika lausa eritellimusel.

## Välislingid
Helirežissöör

**Helirežissöör** on heli salvestamise ja töötlemise ning helikujunduse eest vastutav spetsialist. 

Helirežissöörid töötavad helistuudiotes, filmistuudiotes, televisioonis, raadiotes, teatrites jne.

## Vaata ka
*Režissöör
Olukorrast riigis

**"Olukorrast riigis"**  on üks vanimaid järjepidevalt eetris olnud arvamussaateid. See sai alguse aastal 1995. Saate esimesed saatejuhid olid Raadio 2s Anvar Samost ja Hannes Rumm (kuni aastani 2001), saatejuhtide hulka on kuulunud ka Kalle Muuli (alustas 2001), Allar Tankler (2014-2015), Ahto Lobjakas (2015-2019), Andrus Karnau, Harry Tuul, Hindrek Riikoja ja Indrek Lepik. 

"Olukorrast riigis" oli varem eetris pühapäeva keskpäeval Raadio 2 eetris. Aastal 2024 jätkas saade taskuhäälinguna ning seda saab kuulata Eesti Raadio mobiiliäpist, Raadio 2 veebilehelt ja enamlevinud *podcast*'ide platvormidelt.

Saade on pealkirja saanud peaminister Tiit Vähi kõne "Olukorrast riigis" järgi.

Alates 2024. aastast juhivad saadet ERRi ajakirjanikud Marju Himma ja Sandra Saar.  

## Formaat

Saate pikkus on keskmiselt 55 minutit. Saade algab nädala viie tähtsama sündmuse edetabeliga. Seejärel käsitlevad saatejuhid vabas vormis keskmiselt viit-kuut lõppeva nädalaga seotud aktuaalset teemat.

Aasta viimane saade on traditsiooniliselt kahetunnine tagasivaade lõppevale aastale, kusjuures saates osaleb lisaks kahele saatejuhile ka külaline (eri aastatel erinev).

## Ajalugu

Saate asutasid 1995. aastal Anvar Samost ja Hannes Rumm, kes jäid ka saadet juhtima. Saate tempo oli kiire; tollast saadet on kasutatud Eesti kodakondsuse taotlejate eesti keele eksamil eestikeelsest kõnest arusaamise kontrollimisel.

Anvar Samost teatas oma lahkumisest saate "Olukorrast riigis" saatejuhi kohalt 4. veebruaril 2014. Uueks saatejuhiks Anvar Samosti asemele asus Allar Tankler .

Vahel on püsisaatejuhte asendanud teised ajakirjanikud, teiste hulgas Janek Luts ja Urmet Kook.

Aastalõpusaate külalisteks on teiste seas olnud Tiit Vähi, Mihkel Mutt (2006 ja 2007), Daniel Vaarik (2013. ja mõnel varasemal aastal), Kersti Kaljulaid. 

## Signatuur

Saate alguses kõlavas saate signatuuris on kombineeritud helilõike Eesti poliitika kuulsate lausetega:
* "Mul on kahju ja ma vabandan." (Mart Laar)
* "Ma kordan, Toompead rünnatakse!" (Edgar Savisaar)
* "Tule, taevas, appi!" (Lennart Meri)
* "Ainult sellises kriisis ja krahhis ma tahaksingi elada." (Andrus Ansip)
* "Mis on sellel pildil valesti?" (Mari-Liis Lill)
Signatuuri on kasutatud hiljemalt aastast 2003.

## Viited

## Välislingid
* Saate "Olukorrast riigis" järelkuulatavana ERR-i arhiivis
Ajalootund

**"Ajalootund"** oli raadiosaade, milles Hillar Palamets kõneles ajaloo teemadel.

Esimest korda oli saade eetris 1. novembril 1993. Saade oli tunniajane ja Raadio 2 eetris laupäeviti kell 9:00.

16. juunil 2003 läks eetrisse 500. saade. Peaaegu kõik saated on Palamets teinud Tartust, kahasse Allan Roosilehega.

15. novembril 2008 läks eetrisse 750. saade. Sünnipäevasaate puhul valmistas Palamets ette mälumängu kõigi varasemate saadete kohta.

Viimase, 888. saate luges Palamets linti 20. märtsil 2012.

## Viited
Rahva oma kaitse

**"Rahva oma kaitse"** Raadio 2 huumorisaade, mis põhineb Mart Juure ja Andrus Kivirähki improviseeritud dialoogil. Vahele mängitakse muusikat. 

Tavaliselt kommenteeritakse ajakirja Kroonika, Eurovisiooni lauluvõistlust ja presidendi vastuvõttu. 

Saade on eetris kord nädalas teisipäeviti, kordussaade on pühapäeviti.
Digitund

**"Digitund"** on infotehnoloogiasaade Kuku Raadios. 

Tunniajane saade on alates 2010. aasta septembrist eetris kord nädalas esmaspäeviti kell 11. Seda juhivad portaali Geenius.ee ajakirjanikud Henrik Roonemaa ja Hans Lōugas. Saate põhifookuses on olmerakendused (vidinad), internet, mobiilimaailm jne.

## Välislingid
* "Digitund" Kuku
Sõnasõda

**"Sõnasõda"** oli 2007. aastal eetris olnud Raadio 2 väitlussaade, kus arutleti noori puudutavate probleemide üle. 

Saadet juhtis Reimo Sildvee.

## Välislingid
*"Raadio 2 alustab väitlussaatega" Eesti Päevaleht, 1. märts 2007
Metallion

**"Metallion"** on Raadio 2 kahetunnine hevimuusikasaade. 

Saatejuhid on Madox ja DJ MOP.

Saade on eetris kolmapäeviti kell 22.

## Välislingid
*Saate tutvustus Raadio 2 kodulehel
*Saate koduleht
Vibratsioon (saade)

**"Vibratsioon"** on alternatiivse muusika saade, mida juhib Raul Saaremets. 

Saade alustas aastal 1993 jaamas Raadio 2. Aastast 2024 on saade IDA raadio programmis.

Kahetunnised saated on eetris igal teisel neljapäeval.

## Viited


## Välislingid
*Saate koduleht
*"Vibratsioon" (intervjuu Raul Saaremetsaga)
Tehnoabi

**"Tehnoabi"** oli Raadio 2 tunniajane teknomuusikasaade. 

Saade oli eetris 2005. aastal ning seda juhtisid Punch ja Random.

## Viited
Tallinn-Express

**Tallinn-Express** on Raadio 2 kahetunnine *[[house]]*-muusikasaade. Seda juhivad Meelis Meri ja P. Julm (Priit Juurmann).

Saade on eetris laupäeviti kell 19. 

## Välislingid
*Saate koduleht
Programm (saade)

**"Programm"** on Raadio 2 hiphopmuusikasaade. Saatejuhid on DJ Critikal, Paul Oja ja Quest.

"Programm" sai alguse 28. augustil 2002, toona valdavalt ingliskeelse programmiga raadiojaamas Energy FM, kus saate pealkiri oli algul "The Program". 

2003. aasta alguses said saatejuhid pakkumise teha hiphopmuusikasaadet reedeõhtuti Raadio 2-s. Algselt kolmetunnine "Programm" oli Raadio 2 kavas alates 7. veebruarist 2003, saade oli eetris kella 23–2 reedeti. Alates 2005. aastast on saade kavas esmaspäevaõhtuti.

## Välislingid
*Saate koduleht
Reggae Power

**"Reggae Power"** on Eesti Raadio teise programmi Raadio 2 saade, kus tutvustatakse ja mängitakse *[[reggae]]*-stiilis muusikat. Saade läheb eetrisse neljapäeviti kell 20.00-21.00.

Saatejuhid Ringo Ringvee, Dice Rudy ja Tarrvi Laamann.
Etnokonservid

**"Etnokonservid"** on Raadio 2 tunniajaline etnomuusikasaade.

Esimene saade läks eetrisse 2014. aastal. Saatejuht on Aimar Ventsel.

Saade on eetris pühapäeviti kell 19. 

## Välislingid
*Saade "Etnokonservid" Raadio 2 kodulehel
Kurisu neeluauk

**Kurisu neeluauk** (ka: *Kurisu koobas*) on Hiiumaal, Kurisu küla lähistel olev karstilehter.

Lehtri ülemine serv on umbes 32-meetrise läbimõõduga, alumises osas kitseneb see 12 meetrini ja sügavus 6,2 meetrit. Selles kaob Pihla soost tulev oja maa alla. Suvel, kui oja on väike, võib näha kurisu põhjas paljandumas paest aluspõhja ja mustendamas väikest koopaava. Laskunud järsust nõlvast alla, ilmneb, et koopaava on just nii suur, et saab hädavaevu maa alla roomata. Algul on koopa põhi 3 meetri ulatuses veidi kaldus, tagapool aga horisontaalne. Koopa pikkus on vaid 6 meetrit, kõrgus 0,7 meetrit ja laius ava lähedal 2,7 meetrit. Tagapool laius väheneb ja 6 meetri kaugusel, kust edasi on juba võimatu saada, on laius 0,4 meetrit. Üsna koopaava lähedal jaguneb urgas kaheks: peakäik viib Otste küla suunas, väiksem pöörab täisnurga all paremale. Koobas läheb üle kitsaks lõheks asimuudiga 320 kraadi.  

Kurisu koobas olnud vanasti poole laiem. Nüüd on see osalt mulda ja prahti täis. Neeluaugu põhja võib täielikult näha vaid südasuvel kuivaga.

Kevadise suurvee ajal kandub sinna kokku nii palju pinnavett, et kogu lehter on veega täidetud, osa veest voolab ümbrusse laiali ning kogu koht meenutab väikest järve. Ojadel, mis järvekesest välja voolavad, merre väljapääsu ei ole. Suurvee vähenedes nende vool pöördub ja vesi voolab neeluauku tagasi. Mõnel päeval neeluauk täitub, öösel voolab aga tühjaks. Kui vett on juba parasjagu vähe, hakkab vesi vooluaugus keerlema. Kurisusse kaduv vesi tuleb taas maapinnale 3 km kaugusel Pihla küla vanal karjamaal.

Suure neeluaugu ümbruses on mitu väikest karstiava, kus vett neeldub maa sisse veel siis, kui suur lehter on juba kuivaks jäänud.

## Legend
Kord olnud põuane suvi, siis aga tulnud suur sadu ja vesi tõusnud jões kõrgele. Neeluaugu lähedal kündnud vaimutüdruk härgadega põldu. Ta viinud härjad kurisule jooma, kuid need libisenud ja kukkunud vette, tõmmates kaasa ka tüdruku. Suurvesi neelanud nad kõik. Hiljem leitud Pihla küla juurest ojast tüdruku punane juuksepael. Sellest peale hakatud neeluauku nimetama "kurjaks suuks", millest aegade jooksul kujunenud sõna "kurisu". (Aitsam, 1937)

Kurisu neeluauk on looduskaitse all.

## Kirjandus
* Ülo Heinsalu, Eesti NSV koopad. Tallinn 1987
* Vello Kaskor, Hiiumaa ringteed. Tallinn 2003

## Välislingid
*
Mihkel Ratt

**Mihkel Ratt** (sündinud 15. juunil 1986) on eesti laulja ja 2005. aasta Eesti meister käsipallis.

Ta oli saate "Eesti otsib superstaari" finalist. Mihkel langes välja esimeses finaalsaates 22. aprillil 2007. Ta osales ka saates "Kaks takti ette", kus ta oli superfinalist, jäädes alla Margus Vaherile. 

7. veebruaril 2008 jõudis tema esimene singel "Teeskluste veetlus" raadiotesse. Juuni lõpus jõudis raadiotesse tema teine singel "Kes me olime varem?". 

## [[Eesti otsib superstaari (esimene hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Viited


## Välislingid
* Ametlik MySpace
Rudolph Said-Ruete

*Sayyd* **Rudolph Said-Ruete** (13. aprill 1869 Hamburg – 1. mai 1946 Luzern) oli Saksa sõjaväelane, majandustegelane ja ajakirjanik.

Saksa kaupmehe Rudolph Heinrich Reute ja Sansibari printsessi Salama bint Sa'id poeg, teenis Preisi sõjaväes (viimati leitnant 15. suurtükiväe rügemendis) ja mitmesugustes koloniaalettevõtetes. 1932 sai isikliku (mitte päriliku) Sansibari printsi (*Sayyd*) tiitli. Naturaliseerunud Briti kodanik alates 26. novembrist 1934.

## Raamatud
* *Eine auto-biographische Teilskizze. (Die Al-bu-Said Dynastie in Arabien und Ostafrika)*. Luzern, 1932.
* *Said bin Sultan (1791-1856), Ruler of Oman and Zanzibar. His Place in the History of Arabia and East Africa*. London, 1929.
Himmiste (Räpina)

**Himmiste** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla piirneb idas Võhandu jõega. 

Himmistes on 11. augustil 1992 mõõdetud mitteametlik Eesti kuumarekord 38,0 kraadi. Registreeritud näitu ei ole absoluutse rekordina kinnitatud, kuna on mõõdetud hüdromeetriajaamas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

## Viited
Jõevaara

**Jõevaara** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla kuulus Räpina kihelkonda.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

## Ajalugu
1866 oli Pääsna külas Võhandu paremkaldal krunditud kolm Vaara nimelist talu. Et need asusid Pääsna tuumikust üle jõe, hakati seda külaosa varakult kutsuma Jõevaara külaks. 1977 –1998 oli Jõevaara ametlikult Mõtsavaara küla osa.

1998. aasta asulareformiga eraldati Jõevaara küla Metsavaarast.

Endise Veriora valla alal kutsutakse Jõevaara küla endistviisi ka lihtsalt Pääsnaks.

## Viited
Jõeveere

**Jõeveere** (ka: **Vastse-Koiola**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Külas on asunud Vastse-Koiola mõis.

## Viited
Kirmsi

**Kirmsi** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Küla läbib Võru–Räpina maantee.

Kirmsi külas on sündinud põllumajandusteadlane Richard Kalmet.

Küla kuulus Räpina kihelkonda. 

## Viited
Romeo & Julia (album)

"**Romeo & Julia**" on 2006. aastal ilmunud *soundtrack* Terminaatori muusikalile "Romeo & Julia".
                                                            
### Lood
# Rikkad vaesed (J. Kreem, koor)     
# Oh armastus (K. Kasearu, T. Tõnisson, koor)     
# Pilveräbalad (K. Kasearu, koor)     
# Arm on hukatus (H. Kõre)     
# Ljubov, amore, love või armastus (T. Kilgas)     
# Nagu esimene kord (K. Kasearu, koor)     
# Siis, kui maailm magab veel (H. Kõre, K. Kasearu)        
# Külakoerad (K. Vilgats, J. Kreem, T. Tõnisson, koor)     
# Mõrkjad pisarad (K. Vilgats)     
# Sõbrad nii ei tee (J. Kreem., K. Kasearu)     
# Tee seda veel (T. Mägi)     
# Arm on hukatus (L. Koikson)     
# Pankuri tütar ja töölise poeg (J. Kreem, koor)     
# Head ööd (K. Kasearu)      
# Surmav vaen (K. Vilgats, J. Kreem, koor)     
# Tee seda veel (K. Vilgats)

* "Nagu esimene kord", "Pankuri tütar ja töölise poeg" ning "Head ööd" on Terminaatori esituses ka albumil "Nagu esimene kord".
Pühertoonia

"**Pühertoonia**" on 1997. aastal ansamblilt Terminaator ilmunud album. Lood "Muinasjutu mets" ja "Ingli puudutus" ilmusid juba 1996. aastal.

## Lood

## Koosseis
* Jaagup Kreem – vokaal
* Sulev Müürsepp – kitarr, taustalaul
* Sven Valdmann – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid
Singapur (Terminaator)

"**Singapur**"  on ansambli Terminaator album, mis ilmus 1998. aasta novembris.
                                                       
## Lood
Kõik lood on kirjutanud Jaagup Kreem, välja arvatud, kus on märgitud.

## Koosseis
* Jaagup Kreem – laul, 12-keelne akustiline kitarr
* Sulev "Sulliwan" Müürsepp – kitarr, suupill, orel, flööt, klaver, taustalaul
* Margus Valk – kitarr
* Sven Valdmann – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid, taustalaul
Minu väike paradiis

"**Minu väike paradiis**" on 1995. aastal ansamblilt Terminaator ilmunud album. Sellel albumil on natuke karmimad lood kui eelmisel albumil "Lõputu päev". Albumi esitluskontsert toimus 2. Novembril 1995 klubis Bonnie & Clyde. Plaadi üks tuntumaid lugusid "Juulikuu lumi" ilmus 1995. juulis.

## Lood

## Koosseis

* Jaagup Kreem – laul
* Elmar Liitmaa – kitarr
* Sven Valdmann – bass
* Eimel Kaljulaid – trummid

## Viited
Wuyi mäed

**Wuyi mäed** (hiina 武夷山, *Wǔyí Shān*) on mäestik Hiinas. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 2158 meetrit. Kogupindala 60 km².

## Välislingid
Mona saar

**Mona** on saar Lääne-Indias Haiti ja Puerto Rico vahel. Pindala 57 ruutkilomeetrit. Saar on lame lubjakivilava, mida ümbritsevad pangad kõrgusega kuni 80 meetrit. 

Saar on asustamata.

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Mõtsavaara

**Mõtsavaara** (kohalik hääldus **Vaara**, kasutatakse ka nime **Metsavaara**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

## Viited
Ussa (Volga)

**Ussa** on jõgi Euroopas, Venemaal. Algab Volga kõrgustikult. Ülemjooksul voolab lõunasse. Keskjooksul pöördub itta, eraldatud Volgast kitsa maakitsusega, mis ühendab Žiguli mägesid Volga parema kaldaga. Alamjooksul voolab põhja, suubub paremalt Volgasse.

Jõe pikkus on 76 km ja valgala	2240 km².
Leevi küla

**Leevi** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel paikneb Leevi veskijärv. 

## Asukoht
Leevi küla asub Põlva maakonna lõunaosas, Võhandu jõe keskjooksul. Leevi külgneb läänes Jõeveere ja Himmiste külaga, põhjas Vareste, Süvahavva ja Vinso külaga, idas Nohipalo ja Lihtensteini külaga, lõunas Võru maakonna Võru valla Paidra ja Pindi külaga. 

## Ajalugu
Esmateated asulast pärinevad 1582. aastast Poola revisjonist (Lewykull). Alates 17. sajandist oli praeguse küla territoorium jaotatud kolme kihelkonna, Rõuge (Leevi mõis), Põlva (Vastse-Koiola mõis) ning Räpina kihelkonna (Palo mõis) vahel. Külas on olnud Leevi mõis, millest on tänapäevani säilinud vaid mõisa peahoone (tugevasti ümber ehitatuna), kus tegutses 2006. aastani Leevi Põhikool. Teistest mõisatest on säilinud vaid kõrval- ja abihooneid või nende varemeid ja Vastse-Koiola mõisa park.
 
Mõisasüdame lähedus ja soodne asukoht Võru–Räpina maanteel aitasid kaasa, et Leevi sai 20. sajandi algul alevikuks. 1939–1950 oli Leevi vallakeskus, hiljem külanõukogu asupaik.

13.–15. augustil 1944 pidasid Leevi metsas raske lahingu taanduvad Saksa ja ründavad Vene väed. Pärast Teise maailmasõda oli Leevi ümbrus aktiivse metsavendluse ala, 28. septembril 1978 langes Leevi lähistel võitluses KGB operatiivtöötajatega Eesti viimane metsavend August Sabbe. 

17. oktoobrini 2017 kuulus küla Veriora valda.

## Küla tänapäev
Külas tegutsevad hooldekodu, kauplus, rahvamaja ja raamatukogu ning seal on Võhanduveere vabaajakompleks koos laululavaga. Võhandu jõel töötab 2002. aastast hüdroelektrijaam. 1970. aastatest on Leevi olnud ka Võhandu süstaslaalomi läbiviimise paik.

## Tuntud isikuid
Leevilt olid pärit astronoom Hugo Raudsaar ja matemaatik Gerhard Rägo.

## Vaata ka
*Leevi kalmistu

## Kirjandus
*Signe Strohm (koostaja). Leevi kandi lood. 500 aastat esmamainimisest tänapäevani. Leevi, 2025.

## Viited
Süvahavva

**Süvahavva** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas, Võhandu jõe ääres. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Küla lähedal asub Süvahavva soo. Seal asuvad suurimad Võhandu jõe liivakivipaljandid, näiteks Viira veskimüür.

Külas asub Uku koobas.

## Pildid

Pilt:Süvahavva vesiveski.jpg|Süvahavva küla Viia vesiveski, ehitismälestis nr. 23865; Süvahavva vesiveski elamu, ehitismälestis nr. 23867; Süvahavva vesiveski pais, ehistismälestis nr. 23866


## Viited
Nohipalo

**Nohipalo** (kasutatakse ka nime **Nohipalu**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel paiknevad Nohipalu järved ja Nohipalu soo. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Küla kuulus Räpina kihelkonda. 

## Vaata ka
*Kunn'mägi
*Oodsipalo

## Viited
Pahtpää

**Pahtpää** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel voolab Pahtpää jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Pahtpääl on Otsi talu kalmistu.

Esimesed teated Pahtpää küla kohta on 1582. aastast.

Küla kuulus Räpina kihelkonda.

## Viited
Viira (Räpina)

**Viira** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Külas on olnud Viira mõis. 

Külas asub ristipuu.

Küla asubVõhandu jõe ääres ning seal ja lähikonnas paikneb mitmeid liivakivipaljandeid, nagu näiteks Viira veskimüür.

## Viited

## Välislingid
* Arved Breidaks „VIDEO: kolm Veriora valla küla soovivad liituda Põlva vallaga” Lõunaeestlane.ee 26. oktoober 2016
* Tuuli Koch "Kahe küla vabaks andmise hind – 30 000 eurot" Postimees, 9. aprill 2017
* Arved Breidaks „Põlva ja Veriora ei jõudnud kahe küla hinnas kokkuleppele” Lõunaeestlane.ee 10. aprill 2017
Timo

**Timo** on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel paikneb Timo soo ja Timo Mustjärv; voolab Timo oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Külas oli Timo mõis.

## Vaata ka
*Timo vald

## Viited
Rituaal

**Rituaal** (ladina sõnast *ritualis* 'tavandikohane') on mingi usutalituse, tava või kombe kindlakskujunenud kord, tseremoonia või ka kombetalitus ise.

Rituaal võib koosneda riitustest.

## Vaata ka

*Usk
*Traditsioon
*Siirderiitus