open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eelduse eitamine

**Eelduse eitamine** on lauseloogikas formaalne arutlusviga, mida on võimalik teha teatud tingimusi hõlmavate eelduste üle arutledes. Viga tehakse siis, kui väidetakse, et kuna antetsedent on väär, peab konsekvent olema samuti väär. Viga esineb hüpoteetilise süllogismi vormis:

:: Kui *P*, siis *Q*.
:: Mitte *P*.
:: Seega mitte *Q*.

Seda võib esitada ka nii:

: P \rightarrow Q (P puhul Q)
: \therefore \neg P \rightarrow \neg Q (seega mitte P puhul mitte Q)
## Näited
Eelduse eitamist võib esitada asendades väited *P* ja *Q* lausetega:

:Kui su lemmikloom on kass, siis on tal saba.
:Su lemmikloom ei ole kass.
:Seega ei ole tal saba.

Lihtsad näited eelduse eitamisest on ilmselgelt vigased, aga samas vormis arutluskäigud võivad olla pealiskaudselt veenvad. Informaatik ja loogik Alan Turing tõi esile sellise näite:

:Kui kõigil inimestel oleks kindel kogum reegleid, mille järgi nad oma elusid korraldaksid, poleks nad masinatest paremad. Aga selliseid reegleid pole olemas – seega ei saa inimesed olla masinad.
Aga inimesed võivad siiski olla masinad, mis ei järgi kindlaid reegleid. Seega, nagu Turing kinnitab, on see arutluskäik on vigane.

## Vaata ka
* Järelduse jaatamine
* *[[Modus tollens]]*
* *[[Modus ponens]]*

## Viited
Taimla

**Taimla** on maa-ala kus kasvatatakse puude ja põõsaste seemikuid ning istikuid metsa ja haljasalade tarbeks. Enamasti kasvatatakse taimlas taimi aianduse või metsanduse jaoks, mitte põllumajanduse tarbeks. Taimlad jagunevad mitmesse kategooriasse: jaemüügitaimlad müüvad juriidilistele isikutele; hulgimüügitaimlad nagu **Horticom OÜ** müüvad teistele taimlatele või aednikele, kes taimi edasi müüvad ning erataimlad müüvad erametsaomanikele, eraettevõtetele või mistahes tarbijale. Mõned ettevõtted tegelevad ka sordiaretusega nagu näiteks **Agrotrade OÜ** tegeleb Eestis erinevate (teraviljad, rapsi ja kartuli) sortide esindamise , seemnete paljundamise organiseerimise ja sertifitseeritud seemne müügiga.

Mõned ettevõtted nagu **Plantex AS** on spetsialiseerunud valdkondadele mis hõlmavad näiteks väikeste või paljasjuursete taimede paljundamist ja müümist teistele taimlatele või taimmaterjali kasvatamist müügiks. Mõned taimlad nagu ***Mount Venus Nursery*** on spetsialiseerunud ka ühte tüüpi taimedele, näiteks alustaimestu, varju- või kiviktaimla taimedele. Mõned taimlad nagu **RMK Kullenga taimla**, toodavad hulgi seemikuid või poogitud puid, näiteks erivad kuuse ja männi liigid metsanduse tarbeks. Osad tootjad kasvatavad varusid hooajaliselt, mis on kevadel valmis ekspordiks külmematesse piirkondadesse, kus paljundamist ei ole võimalik nii varakult alustada, või piirkondadesse, kus hooajalised kahjurid takistavad kasumlikku kasvu hooaja alguses.

## Viited
Kahevõistlus 1936. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]]es [[1936. aasta taliolümpiamängud]]el** võisteldi kolmapäeval, 12. veebruaril 1936. aastal (murdmaasuusatamine 18 km) ja neljapäeval, 13. veebruaril 1936. aastal (suusahüpped).

Võistlus algas kell 10.01. Iga startija vahel oli 30 sekundit. Kõrgeim punkt oli 1010 meetril ja madalaim 735 meetril. Tingimused olid head, temperatuurid olid vahemikus -4,8° kuni -2° Celsiuse järgi.

## Tulemused


			

Finaal: 12.-13. veebruar 
Osavõtjaid: 51
Riike: 16
Olümpiavõitja 1932: Johan Grøttumsbråten, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Garmisch-Partenkirchen 1936 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Port Phillipi laht

**Port Phillipi laht** (kulini keeles *Narm-Narm*) on hobusepea kujuline laht Austraalias Victoria osariigi lõunaranniku keskosas. Laht on ühendatud Bassi väinaga lühikese ja kitsa kanali kaudu ning on täielikult ümbritsetud Victoria osariigi kahe suurima linna piirkondadega: idapoolses suuremas osas asub Melbourne ja läänepoolses väiksemas osas paikneb Greater Geelong.

Geograafiliselt katab laht umbes 1930 km² ja rannajoone kogupikkus on ligikaudu 264 km. Enamik lahest on laevatatav, kuid oma suuruse kohta üsna madal – sügavaim koht on vaid 24 meetrit ja pool lahest on madalam kui 8 meetrit. Lahe vetes ja rannikualadel elab hülgeid, vaalu, delfiine, koralle ning mitmeid merelindude ja rändlindude liike.

Esimesed eurooplased, kes lahte sisenesid, olid 1802. aastal John Murray juhitud HMS Lady Nelsoni pardal. Esimesed katsed alalist asulat rajada tehti 1803. aastal Sorrento lähistele, kuid see hüljati juba 1804. aastal. Kolmkümmend aastat hiljem naasid asunikud Tasmaaniast ja rajasid 1835. aastal Yarra jõe suudmealale Melbourne’i ja 1838. aastal Greater Geelongi. Tänapäeval on Port Phillip Austraalia kõige tihedamini asustatud piirkond, kus elab hinnanguliselt üle 5,5 miljoni inimese. 

## Viited
Ylöjärvi kirik

**Ylöjärvi kirik** on luterlik kirik Pirkanmaa maakonnas Tampere piirkonnas Ylöjärvi linnas. Kirikut kasutab Ylöjärvi kogudus.

Kirik valmis 1850. aastal intendandibüroo koostatud jooniste põhjal 1842. aastal maha põlenud vana puukiriku asemele. Praegune ampiirstiilis kirik on võrdse lööviga ristikujuline kirik läänetorniga, mille sisenurgad on kaldservadega.

Kirikut remonditi või renoveeriti aastatel 1904, 1907, 1927, 1928 ja 1966. Kellatornis on kaks kella, mis on valatud aastatel 1843 ja 1860.

Kiriku algse 10-registrilise oreli ehitas Bror Axel Thulé 1886. aastal ja Kangasala orelivabrik renoveeris selle põhjalikult 1927. aastal. Praegune 14-registriline orel on samuti Kangasala orelivabriku töö ja see on ehitatud 1957. aastal.

Kiriku altarimaali "Ristilöömine" maalis 1870. aastal Robert Wilhelm Ekman.
Robert Närska

**Robert Närska** (sündinud 21. septembril 1948 Tartus) on Eesti poliitik ja majandustegelane.

Ta oli 30. jaanuarist 1992 kuni 21. oktoobrini 1992 Eesti Vabariigi siseminister Tiit Vähi esimeses valitsuses.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk
William Carlos Williams

**William Carlos Williams** (17. september 1883 – 4. märts 1963) oli Ameerika luuletaja ja arst. 

Teda seostatakse modernismi ja imažismiga. 

Eesti keeles on ilmununud: "Kevad ja üldse : valik luuletusi" (Salv, 2020), mille on tõlkinud Rein Raud.
Bulgaaria euromündid

**Bulgaaria euromündid** on euromündid, mis tulid käibele Bulgaarias ja kogu euroalal 1. jaanuaril 2026.

## Ajalugu
Euroalaga liitudes sai Bulgaariast esimene euroala riik, mis kasutab tähestikuna kirillitsat. Kuigi bulgaaria keeles võeti kasutusele eurosentide märkimiseks sõna евроцент (evrotsent), siis mitteametlikult hakatakse neid edasi kutsuma stotinkadeks (стотинка), mida kasutati juba Bulgaaria leevi allühiku märkimiseks, kuid terminit "stotinka" on bulgaarlased kasutanud ka teiste rahaühikute kohta ja see on bulgaaria keeles saanud praktiliselt sünonüümseks müntidega. Algselt tahtsid Euroopa Keskpank ja Euroopa Komisjon, et bulgaaria keeles hakataks eurot nimetama "euro" (**"ЕУРО"**), et nime standardiseerida, samal ajal kui bulgaaria keeles olnuks see "evro" ("**ЕВРО"**), tulenedes bulgaariakeelsest sõnast Euroopa ("Evropa") (Европа). Bulgaaria aga väitis, et tähestiku ja foneetilise ortograafia tõttu oleks vaja teha erand. 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lissabonis lahendati see Bulgaaria kasuks, seega ongi alates 13. detsembrist 2007 ametlikuks kirjapildiks kirillitsas *евро*.

Rahvusliku poole disainiks olid bulgaarlaste seas populaarseimad Madara ratsaniku kaljureljeef Šumeni linna lähedal, mis pärineb Esimese Bulgaaria tsaaririigi ajast 8. sajandist ja alates 1979. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi hulka; lisaks ka vanaaegsed bulgaaria tulelkõndijad anastenarid, kirillitsa tähestik, Rila klooster ja keskaegne Tsarevetsi kindlus Veliko Tarnovos. 17.-29. juunil 2008 toimusid euromüntide disaini teemalised debatid, 29. juunil toimus hääletus. Võitja avalikustati samal päeval: valituks osutus Madara ratsanik, mis sai kõige rohkem hääli (25.44%).

24. juunil 2023 teatas Bulgaaria Keskpanga president Dimitar Radev, et panga otsuse kohaselt hakkab Bulgaaria euromüntide rahvuslik külg olema sarnane senistele Bulgaaria leevi müntidele.

* 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-sendistel müntidel kujutatakse Madara ratsanikku, kes torkab odaga lõvi läbi, lisaks mündi nimetus - 1-sendisel "стотинка", teistel väärtustel "стотинки".

* 1-eurosel mündil kujutatakse Bulgaaria kaitsepühakut, eremiitmunk Ivani Rilast (Ivan Rilski) hoidmas käes risti ja paberirulli.

* 2-eurosel mündil kujutatakse Bulgaaria rahvuslikule ärkamisajale alusepannud Hilandari kloostri munka, isa Paisiust. Serva pealiskirjaks sai "БОЖЕ ПАЗИ БЪЛГАРИЯ" ("Kaitsku jumal Bulgaariat").

## Viited
Andreas Kaju

**Andreas Kaju** (sündinud 28. juunil 1980) on Eesti ettevõtja, suhtekorraldaja, endine riigiametnik ja endine poliitik. 

Ta on ettevõtte Meta Advisory kaasasutaja ja juhtivpartner, samuti avaliku elu tegelane, kes on tegutsenud nii avalikus sektoris kui ka strateegilises kommunikatsioonis.

## Haridus
* Tallinna Inglise Kolledž (1987–1996)
* Viimsi Keskkool (1996–1998)
* Estonian Business School, rahvusvaheline ärijuhtimine (2000–2005)
* Tartu Ülikool, filosoofia (2005–2021)

## Töökäik ja tegevus ettevõtluses
### Meta Advisory
Andreas Kaju juhib ühe kaasasutajana 2009. aastal loodud Eesti kommunikatsiooninõustamise ettevõtet Meta Advisory Group OÜ. Teised asutajaliikmed olid Ott Lumi, Liisa Past ja Agu Uudelepp. Ettevõte on spetsialiseerunud avalike suhete ja strateegilise kommunikatsiooni teenustele. 2022. aastal omandas Meta Advisory enamusosaluse Euroopa suurim avalike suhete ettevõte Rud Pedersen Group (registreeritud Rootsis kui Rud Pedersen Public Affairs Company AB), mille koosseisu Meta Advisory nüüd kuulub.

### Muu ettevõtlus
Kaju on tegev ka järgmistes ettevõtetes ja organisatsioonides:
* Hiiu Meedia OÜ (mis annab välja Hiiu Lehte) nõukogu liige 
* Eesti Vabaühenduste Liidu nõukogu liige
* Arrakis Spice Investments OÜ juhatuse liige
* MTÜ Eesti Välissuhete Nõukoda juhatuse liige

### Poliitiline ja avalik teenistus
Enne ettevõtlusse siirdumist on Andreas Kaju töötanud
* peaministri poliitilise nõunikuna haridus- ja sotsiaalküsimustes Riigikantseleis (2004–2005);
* Riigikogu Res Publica fraktsiooni sekretariaadi juhatajana (2005–2007);
* kaitseministri nõunikuna Kaitseministeeriumis (2007–2009).

## Poliitiline tegevus
Ta oli aastatel 2001–2010 Isamaa ja Res Publica Liidu liige ning kandideeris kohalikel valimistel Tallinnas (2002 ja 2005), kuid ei osutunud valituks.

## Muu liikmesus
Andreas Kaju kuulub mitmesse ühiskondlikku ja erialaliitu, sealhulgas on Eesti NATO Ühingu liige. Ta tegutseb ajaveebi rühmituses Poliitika.guru. 

Ta on Eesti Väitlusseltsi liige, treener ja nõukogu esimees (alates 1996. maist).

## Artikleid
* Andreas Kaju: kutsuge toimetaja! Postimees, 15.12.2017
* Andreas Kaju: Eesti poliitika vajab tugevamat Isamaad Eesti Päevaleht, 11.10.2017
* Hirmu rollist poliitikas Sirp, 12.06.2014
* Strateegilise kommunikatsiooni meistriklass – valitsussuhted Eesti Päevaleht, 26.04.2013
* Andreas Kaju: mõned mõtted hukkuvad tõlgitsustesse Delfi, 04.04.2013
* Hiina ja idealismi piirid Diplomaatia, november 2011
* Andreas Kaju: Homme ei muutu maailm Delfi, 04.11.2008
* Andreas Kaju: Karistused karmimaks Delfi, 08.02.2002

Artiklid andmebaasist ISE

## Isiklikku
Andreas Kaju isa oli jurist ja pangandustegelane Urmas Kaju. Tal on kaks õde. Tal on Kristel Petersoniga kaks tütart.

Ta elab Tallinnas Nõmmel.

Kaju mängib pokkerit; ta on olnud Tallinna pokkeriklubi All-linn liige, on osa võtnud turniiridest ja tulnud Eesti meistriks *heads-up*-pokkeris 2012. aastal. Lisaks mängib tennist, malet ja golfi. Ta on osa võtnud ka jooksuvõistlustest.

## Viited
Valentin von Holst

**Valentin Karl Heinrich von Holst** (13. juuni 1808 Valmiera, Liivimaa kubermang  – 9. aprill 1860 Viljandi, Liivimaa kubermang, Venemaa keisririik) oli Liivimaa vaimulik.

Valentin von Holst sündis Valmieras jurist Johann Valentin von Holsti (1758–1841) peres.

Õppis Riia kubermangugümnaasiumis ja Tartu ülikooli usuteaduskonnas ning filosoofiat Saksamaa ülikoolis.

Teenis 1833–1857 adjunktpastorina  Viljandi Jaani koguduses ja aastatel 1857–1860 pastorina Viljandi-Kõpu kogudusi. 1860. aastal kinnitati Valentin von Holsti initsiatiivil koostatud kava Viljandi luterliku koguduse lahutamiseks Viljandi linna- ja Viljandi Pauluse maakoguduseks. Linnakogudus sai Jaani kiriku.

Valentin von Holst suri 1860. aastal Viljandis ja on maetud Viljandi vanale kalmistule.
## Isiklikku
Tema vanaisa Matthias Holst (1721–1762) oli vaimulik Katlakalnas ja Riias, isa oli jurist Johann Valentin von Holst (1758–1841), vend Karl von Holst (1786–1858), jurist Riias, Heinrich von Holst (1791–1833), dr.med, Tartu linnaarst, Leopold von Holst (1795–1864) jurist Viljandis, August von Holst (1797–1846), eraõpetaja Tartus.

Poeg Heinrich Leopold von Holst (1834–1888), dr.med, Valmiera kreisiarst, Matthias von Holst (1839–1905) baltisaksa arhitekt, Hermann Eduard von Holst (1841–1904) (en), teadlane Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Kirjandus
*Eduard Friedrich Lossius, Valentin von Holst, Pastor in Fellin, 1862
Uno Juurvee

**Uno Juurvee** (15. veebruar 1942 – 25. mai 2011) oli eesti ehitusteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, õppis aastatel 1960–1962 Moskva Riiklikus Ülikoolis ja 1962–1966 Tallinna Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas keemilise tehnoloogia erialal, kaitses 1991. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ) doktorikraadi tööga "Autoklaavse lubi-liiv materjali niiskuskahanemise arvutusliku määramise võimaluste uurimine".

Juurvee oli aastatel 1966–1968 Ahtme Ehitusmaterjalide Kombinaadi labori juhataja, 1968–1971 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirant, 1971–1992 Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Riikliku Instituudi SILBET vanemteadur, labori juhataja ja osakonnajuhataja asetäitja tellisetootmistehnoloogia alal, 1992–1995 EhitusTESTi juhtivteadur, 2005–2011 TTÜ ehitusmaterjalide õppetooli dotsent. Ta on õpetanud ka Sisekaitseakadeemia päästekolledžis ehitusmaterjale.

Juurvee tegutses 1980. aastatel poliitinformaatori ja ühiskondliku korrakaitsjana.

## Isiklikku
Tema poeg on ajaloolane Ivo Juurvee, minia on kirjanik, ristsõnakoostaja ja lauamängude autor Tarmo Tuule.

## Viited


## Artiklid

* Uno Juurvee. Nukunäidend "Isa ja poeg metsas jahil" Säde, 2. veebruar 1950
* Uno Juurvee. Kool lõppes ja mul algas töö aias Säde, 8. juuni 1950
* Uno Juurvee. Unustamatud päevad Artekis Säde, 19. juuli 1953

## Välislingid

* O. Tšili. Suures sõbralikus peres Säde, 22. juuli 1953
Vaba muutuja ja seotud muutuja

Formaalsete keeltega tegelevates valdkondades, sealhulgas matemaatilises loogikas ja informaatikas, võib muutuja kohta öelda, et see on kas seotud või vaba ehk sidumata. **Vaba muutuja** on sümbol, mis märgib kohti avaldises, mida võib asendada mõne muu avaldisega. **Seotud muutuja** on seotud mingi konkreetse väärtuse või väärtuste vahemikuga läbi kvantifikatsiooni, muutujale väärtuse määramisega, või välja öeldud lausega, mis piiritleb võimalikke väärtusi (näiteks, "...kus n on positiivne täisarv"). Muutuja sümbol on seotud, kui vähemalt üks juhus sellest on seotud.

Muutuja seotus oleneb sellest, millist avaldist vaadeldakse. Kuna sama muutuja võib ilmuda avaldises mitmes kohas, võivad mõned juhud sellest olla seotud, aga teised vabad.

## Näited
Võrrandisüsteemis

:
\begin{cases}
x = 10\\
y = x + 1
\end{cases}

on x ja y mõlemad seotud muutujad, ning kummagi muutuja lõplik väärtus on võimalik välja arvutada. Kui vaadata ainult avaldist y = x + 1, on y seotud muutuja, aga x vaba muutuja.

Avaldises
:\sum_{k=1}^{10} f(k,n)

on n vaba muutuja ja k seotud muutuja. Avaldise väärtus sõltub muutujast n, aga pole midagi k-nimelist, millest avaldise väärtus sõltuda saaks. Muutujale k omistatakse väärtus ainult summatehtes endas, ning muutujal k pole väljaspool tehet tähendust.

Avaldises

:\forall x\ \exists y\ \Big[\varphi(x,y,z)\Big]

on z vaba muutuja, ning x ja y seotud muutujad, mis tutvustati avaldises läbi kvantorite. Järelikult oleneb selle avaldise tõeväärtus muutuja z väärtusest.

Enamikus tõestustes kasutatakse seotud muutujaid. Näiteks kinnitab järgnev tõestus, et kõik positiivsete paarisarvude ruudud jaguvad neljaga:

:Olgu n positiivne paarisarv. Siis on olemas täisarv k nõnda, et n = 2k. Kuna n^2 = 4k^2, on meil n^2, mis jagub arvuga 4

Selles tõestuses on nii n kui ka k seotud muutujad.

### Muutujaid siduvad tehtemärgid
Tehtemärgid

:\sum_{x\in S}
\quad\quad  \prod_{x\in S}
\quad\quad  \int_0^\infty \cdots \,dx
\quad\quad  \lim_{x\to 0}
\quad\quad  \forall x
\quad\quad  \exists x

on mõned sagedamini esinevad muutujaid siduvad tehtemärgid. Igaüks neist seob muutuja x mingi hulga S puhul.

## Vaata ka
* Sulund (informaatika)

## Viited
Pärtel Tõnsberg

**Pärtel Tõnsberg** (21. august 1943 – 9. jaanuar 2023) oli eesti materjaliteadlane, ühiskonna- ja sporditegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1966. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiateaduskonna keemilise tehnoloogia erialal.

Tõnsberg töötas TPI füüsikakateedri juures tegutsenud pooljuhtmaterjalide uurimislabori teadurina, hiljem teadusliku uurimistöö sektori insenerina anorgaanilise keemia kateedris ning materjalitehnika instituudis optoelektrooniliste materjalide laboris pooljuhtide uurimise alal ja pulveriseeritud kelmete keemilise koostise uurimisel 1994. aastani. Hiljem töötas ta värvitootja AS Elastra tehnilise direktorina.

Tõnsberg allkirjastas 2017. aastal 152 kirja. Ta oli Eesti NSV Suusaföderatsiooni presiidiumi, Järva praostkonna nõukogu, MTÜ Tuumajaam liige ja TPI Korvpalliklubi Kapa liige, Aegviidu suusaklubi "Kõrve" esimees, EELK Aegviidu Aleksandri koguduse juhatuse esimees ja nõukogu liige, Eesti Õigusjärgsete Omanike Liidu asutaja, juhatuse liige ja volikogu esimees.

Tõnsberg kandideeris KVL Meie Kodu nimekirjas 1999. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel Tartus valimisringkonnas nr 1, kogus 10 häält ega osutunud valituks, ja VL Aegviidu elamisväärseks nimekirjas 2002. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, kogus 27 häält ja osutus valituks.

## Tunnustus

* 2017 EELK aukiri

## Viited


## Artiklid

* Pärtel Tõnsberg. Veel kord suusamaratonidest Spordileht, 9. aprill 1980
* Pärtel Tõnsberg. I Kose maraton Spordileht, 11. märts 1985
* Pärtel Tõnsberg. Kulla Jüri Liim! Spordileht, 14. aprill 1993
* Pärtel Tõnsberg. Riik peaks käituma riigina  Meie Elu, 1. november 2000
* Pärtel Tõnsberg. Kas keisri kassid? arvamus.postimees.ee, 1. detsember 2000
* Pärtel Tõnsberg. Kümme aastat omandireformi arvamus.postimees.ee, 12. juuni 2001
* Pärtel Tõnsberg. Riik ise tekitas sundüürnike probleemi! Kesknädal, 19. juuni 2002
* Pärtel Tõnsberg. Eestlastest järelümberasujate vara tuleb tagastada epl.delfi.ee, 9. veebruar 2006
* Pärtel Tõnsberg. Mida ootame uuelt kirikuaastalt Aegviidu Aeg, 1. detsember 2008
* Pärtel Tõnsberg. Kas meie tulevik on kirikumüürid infotahvliga?  Eesti Kirik, 2. november 2011
* Pärtel Tõnsberg. Üleriiklik kirikukoguduste esimeeste kokkutulek Nelijärvel  Aegviidu Aeg, 1. november 2013
* Pärtel Tõnsberg. Milleks meile kirik? Aegviidu Aeg, 1. märts 2014

## Välislingid

* Pärtel Tõnsberg Tallinna Tehnikaülikooli andmebaasis
* Pärtel Tõnsbergi publikatsioonid
* Pärtel Tõnsberg andmekogus Sportos
* Jüri Liim. «Võistlused» Aegviidu moodi  Spordileht, 2. aprill 1993
* Andres Reimer. Majaomanik otsustab üürniku hääle aripaev.ee, 7. oktoober 2002
* Ülo Mattheus. Omanikud võivad anda presidendi kohtu alla postimees.ee, 4. august 2004
* Tallinna uus võimuliit viivitab üüride vabastamisega postimees.ee, 25. oktoober 2004
* Aivar Reinap. Eesti Energia keeldus pingekahju hüvitamast postimees.ee, 21. detsember 2004
Veresaun

**Veresaun** on massiline või metsik tapmine või haavamine näiteks sõjas või võitluses.

## Vaata ka
* Demotsiid
* Katastroof
* Etniline puhastus
* Naisetapp
* Genotsiid
* Massimõrvar
* Massitapp
* Massimõrv
* Pogromm
* Tragöödia
* Sõjakuritegu
Euroopameelsus

**Euroopameelsus** (ka Euroopa-meelsus, inglise keeles *pro-Europeanism*) on poliitiline, kultuuriline ja ideoloogiline hoiak, mis toetab Euroopa riikide koostööd, integratsiooni ning Euroopa Liidu (EL) tugevdamist. Euroopameelsus väljendub usus, et Euroopa riikide tihedam koostöö toob kaasa rahu, stabiilsuse, majandusliku arengu ning ühiste väärtuste tugevnemise.

## Tähendus
Euroopameelsus on vastand euroskeptitsismile, mis seab kahtluse alla Euroopa Liidu või laiemalt Euroopa integratsiooni vajalikkuse ja kasulikkuse. Euroopameelsed inimesed, erakonnad ja liikumised pooldavad EL-i institutsioonide tugevdamist, ühist turgu, vaba liikumist ning ühist välispoliitikat. Sageli toetatakse ka Euroopa ühist identiteeti ja väärtusi, nagu demokraatia, inimõigused, õigusriik ja solidaarsus.

## Ajalooline areng
Euroopameelsus sai alguse Teise maailmasõja järel, kui Euroopa riigid otsisid viise, kuidas vältida uusi sõdu ja tagada majanduslik taastumine. Selle tulemusena loodi Euroopa Söe- ja Teraseühendus (1951) ning hiljem Euroopa Majandusühendus (1957), millest arenes välja tänapäevane Euroopa Liit. Euroopameelsus on olnud oluline jõud Euroopa integratsiooni protsessis, mõjutades nii poliitilisi otsuseid kui ka avalikku arvamust.

## Euroopameelsus Eestis
Eestis on euroopameelsus olnud eriti oluline pärast taasiseseisvumist 1991. aastal. Eesti liitus Euroopa Liiduga 2004. aastal ning euroopameelsus on olnud üks riigi välispoliitika ja ühiskondliku arutelu keskseid teemasid. Enamik Eesti erakondi ja avalikkust on toetanud Euroopa Liidu liikmelisust ning EL-i väärtusi, kuid esineb ka euroskeptilisi vaateid.

## Euroopameelsuse avaldumisvormid

* Toetus Euroopa Liidu laienemisele ja süvendamisele
* Osalemine Euroopa Parlamendi valimistel
* Euroopa sümbolite (nt Euroopa lipp, hümn) kasutamine
* Ühiste poliitikate ja projektide (nt Erasmus+, Euroopa rohelepe) toetamine
* Avalikud arutelud ja kampaaniad Euroopa teemadel

## Kriitika ja väljakutsed
Kuigi euroopameelsus on paljudes riikides levinud, seisab see silmitsi ka kriitikaga. Mõned väidavad, et Euroopa Liit on liiga bürokraatlik või et liikmesriikide suveräänsus väheneb. Samas on euroopameelsus jätkuvalt oluline jõud Euroopa poliitikas, eriti vastukaaluna kasvavale populismile ja rahvuslikule isoleeritusele.

## Vaata ka
*Volt Europa
*Euroopa Liidu tulevane laienemine
*Idapartnerlus

## Viited

## Välislingid
500 aastat Euroopa ajalugu
Andreas Melitz

**Andreas Melitz** (15. september 1675 Kuressaare  Saaremaa – 12. veebruar 1736 Haapsalu Tallinna kubermang Venemaa Keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Andreas Melitz õppis Tartu ülikoolis. 1696. aastast oli Kuressaare linnakooli rektor ning oli Põhjasõja ajal rügemendipastor Rootsi armees, sh aastatel 1697, 1702 Rootsi Kuressaare garnisoni ja lossipastor.

1705. aastast oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse jutlustaja Haapsalus ja aastatel  1716–1736 Ranna-Lääne praost.

## Viited
Kahevõistlus 1948. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1948. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 31. jaanuarist 1. veebruarini. 1948. aastal. Suusahüpped toimusid Olympiaschanze suusahüppe mäel St. Moritzis, murdmaasuusatamine peeti seal samas lähedal. Samas kohas toimusid ka 1928. aasta taliolümpiamängud.

Norra, kes oli võitnud kõik eelmised olümpiamedalid kahevõistluses, oli hämmastunud, nähes, et Soome ja Rootsi jagasid kolm medalit Sankt Moritzis.

## Tulemused

31. jaanuaril toimus 18 kilomeetri murdmaasuusatamine. Järgmisel päeval toimus võistlus suusahüpetes, kus osales 39 võistlejat, kusjuures iga hüppaja sooritas kolm katset ja kaks paremat hüpet läks arvesse. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.


		

Finaal: 31. jaanuar-1. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Riike: 13
Olümpiavõitja 1936: Oddbjørn Hagen, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sankt Moritz 1948 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Melissa Hortman

**Melissa Anne Hortman** (sünninimi **Melissa Anne Haluptzok**; 17. mai 1970 – 14. juuni 2025) oli USA jurist, poliitik, Minnesota osariigi esindajatekoja liige ja selle endine spiiker. Ta oli Demokraatliku Partei liige. 

## Minnesota esindajatekoda
Ta valiti esimest korda Minnesota esindajatekoja liikmeks 2004. aastal ning seejärel ta osutus taasvalituks igal valimistel pärast seda. Kokku esindas ta Minnesota osariiki esindajatekojas 11 korda. 

8. jaanuarist 2019 kuni 14. jaanuarini 2025 oli ta Minnesota esindajatekoja spiiker.

## Atentaat
Melissa Hortman ja tema abikaasa Mark lasti maha nende kodus Minneapolise lähedal 14. juunil 2025.  Samal päeval rünnati Minnesota senaatorit John Hoffmanit ning tema naist.

Osariigi kuberneri Tim Walzi sõnul näib, et rünnakud ohvrite kodudes olid poliitilise ajendiga atentaadid.

## Viited


## Välislingid
*Minnesota osariigis tulistati kaht demokraadist poliitikut Err.ee, 14. juuni 2025
Tim Walz

**Timothy James Walz** (tuntud kui **Tim Walz**; sündinud 6. aprillil 1964) on USA poliitik ja alates 2019. aastast 41. Minnesota osariigi kuberner. Ta oli Demokraatliku Partei asepresidendi kandidaat 2024. aasta USA presidendivalimistel ning on endine esindajatekoja liige (2007–2019)
Seattle Sounders FC

**Seattle Sounders FC** on Ameerika Ühendriikide jalgpalliklubi, mis tegutseb Seattle'is. See mängib Major League Socceri (MLS) Läänekoverentsis.

Klubi asutati 13. novembril 2007 ning see debüteeris MLS-is 2009. aastal. See loodi samanimelise klubi asemele, mis mängis 1994–2008 Ameerika Ühendriikide madalamates liigades. Seattle Soundersi nimeline jalgpalliklubi eksisteeris ka aastatel 1974–1984 ning see mängis Ameerika Ühendriikide toonases kõrgliigas North American Soccer League.

Seattle Soundersi saatnud MLS-is märkimisväärne edu. Alates debüüthooajast 2009. aastal kuni 2022. aastani jõudis klubi kõigil hooaegadel väljalangemismängudele (2022. aasta on ühtlasi ainus kord, kui Sounders väljalangemismängudest välja jäi). Põhihooajal on Sounders olnud liiga edukaim klubi korra, 2014. aastal. Väljalangemismängude ehk MLS Cupi võitjaks on Sounders tulnud aastatel 2016 ja 2019. Ameerika Ühendriikide karikavõistlused U.S. Open Cupi on Sounders võitnud neli korda, seejuures aastatel 2009–2011 kolm korda järjest.

2021. aastal kaotas Sounders MLS-i ja Mehhiko kõrgliiga Liga MX-i klubide vahel toimuvate karikavõistluste Leagues Cupi finaalis Mehhiko klubile Club Leónile 2:3, kuid võitis aasta hiljem CONCACAF-i Meistrite Liiga, kui finaalis võideti Mehhiko klubi UNAM-i kahe mängu kokkuvõttes 5:2. 2023. aastal osales Sounders esimese MLS-i klubina klubide maailmameistrivõistlustel.

Klubi kodustaadion on Lumen Field, mida jagatakse Ameerika jalgpalli National Football League'i klubi Seattle Seahawks ja National Women's Soccer League'i klubiga Seattle Reign FC. Soundersi kodumängudel mahutab staadion 37 722 pealtvaatajat.

Seattle Soundersi suurimad rivaalid on teised Pacific Northwesti klubid Portland Timbers ja Vancouver Whitecapsi, kellega Sounders võistleb igal hooajal Cascadia Cup'i nimel.

## Mängijad
*Seisuga 8. mai 2025*

### Endiseid mängijaid

*  Fredy Montero (2009–2014, 2021–2023)
*  Fredrik Ljungberg (2009–2010)
*  DeAndre Yedlin (2013–2014)
*  Obafemi Martins (2013–2015)
*  Clint Dempsey (2013–2018)

*  Nelson Haedo Valdez (2015–2016)
*  Nicolás Lodeiro (2016–2023)
*  Raúl Ruidíaz (2018–2024)
*  Xavier Arreaga (2019–2024)

## Saavutused
*MLS Cup
****Võidud** (2): 2016, 2019
*Supporters' Shield
****Võidud** (1): 2014
*U.S. Open Cup
****Võidud** (4): 2009, 2010, 2011, 2014

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Keijo Lindeberg

**Keijo Lindeberg** (sündinud 25. juunil 1986 Tartus) on Eesti vandeadvokaat. Ta on olnud Eestimaa Vasakliidu juhatuse asendusliige.

## Haridus ja töökäik

* Tartu Ülikool, lõpetas 2010, õigusteaduse magister
* Tartu Tamme Gümnaasium, lõpetas 2005

Ta on Advokaadibüroo Lindeberg asutaja (2017) ja vandeadvokaat, pakkudes õigusteenuseid nii äri- kui ka eraklientidele kõikides peamistes õigusharudes.

Alates 2018. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli külalislektor (meditsiiniõiguses).
## Tegevus erakondadega

### Erakond Parempoolsed
Keijo Lindeberg oli aastatel 2022–2024 erakonna Parempoolsed liige, kuid ei kandideerinud valimistel.

### Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ja Eestimaa Vasakliit
9. augustil 2023 määras Harju Maakohus (tsiviilasjas nr 2-22-7562) Keijo Lindebergi Eestimaa Ühendatud Vasakpartei juhatuse asendusliikmeks olukorras, kus erakonna juhatuse volitused olid lõppenud ja uut juhatust ei olnud suudetud valida. Juhatuse asendusliikme roll on tagada organisatsiooni toimimine kuni uue juhatuse valimiseni; tegemist ei ole erakonna poliitilise juhiga ning kohtumäärusega määratud isik ei pea ise olema erakonna liige.

Lindebergi ametiajal algatati erakonna põhjalik reform: uuendati tegevuskava, valmistati ette erakonna nimevahetus ning püüti taastada erakonna aktiivset tegevust. 2023. aasta lõpus ja 2024. aastal suunati erakond moderniseerimisele, eesmärgiga kujundada sellest vasakpoolne alternatiiv Eesti poliitikamaastikul. 2025. aasta juunis muudeti erakonna nimi Eestimaa Vasakliiduks ning võeti vastu uued põhikirjad.

Lindeberg rõhutas, et erakond ei kavatse kahtluse alla seada Eesti senist välis- ja julgeolekupoliitilist kurssi, keskendudes pigem sotsiaalsele õiglusele ja vähemkindlustatud elanikkonna huvide kaitsmisele. Tema juhtimisel on erakond distantseerunud pro-Kremli-meelsetest vaadetest ning on rõhutanud toetust Ukraina iseseisvusele ja Eesti liikmesusele Euroopa Liidus ja NATO-s.

## Ühiskondlik tegevus
### Liikmesus
* Alates 2020 tarbijavaidluste komisjoni liige.
* Alates 2021 Eesti Advokatuuri äriõiguse komisjoni liige.
* Alates 2024 Eesti Kindlustusseltside Liidu kindlustuslepitaja.
* Alates 2025 Tervise Arengu Instituudi inimuuringute eetikakomitee liige.

Ta on koduta loomade abistamisega tegeleva MTÜ AUH asutajaliige ning kuulub ühingu revisjonikomisjoni. Lisaks teeb Keijo Lindeberg koostööd MTÜ-ga Loomapäästegrupp.

## Isiklikku
Lindeberg elab Tallinnas. Ta on abielus Maarja-Liisa Martis-Lindebergiga.

## Viited
Jim Gregory General Manager of the Year Award

**Jim Gregory General Manager of the Year Award** antakse igal aastal välja parimale National Hockey League’i (NHL) peadirektorile, kelle valis välja "42-liikmeline žürii, kuhu kuulusid kõik 32 peadirektorit, viis NHLi juhtivtöötajat ja viis meedia esindajat." Esmakordselt anti auhind välja 2010. aastal, ning pärast endise NHLi juhi Jim Gregory surma 2019. aastal muudeti auhinna nimi. Praegune auhinnaomanik on Jim Nill, Dallas Starsi meeskonnast.

## Võitjad

## Viited
NHL All-Star meeskond

**NHL-i Tähtede Meeskond** (inglise keeles *NHL All-Star Team*) on valik, mis tehakse pärast iga NHL-i hooaega alates hooajast 1930–31. Valiku viib läbi *Professional Hockey Writers' Association*. Tähtede Meeskond jaguneb kahte koosseisu: First All-Star Team (Esimene Tähtede Meeskond) ja Second All-Star Team (Teine Tähtede Meeskond).

Iga koosseis koosneb ühest väravavahist, kahest kaitsest, ühest vasakust ääre­ründajast, ühest paremast ääre­ründajast ja ühest keskründajast.

## Tähtede viisikud aastate lõikes

### 1930. aastad

## Viited
Melbourne'i tramm

**Melbourne’i tramm** on ulatuslik linnasisene trammisüsteem, mis teenindab Victoria osariigi pealinna Melbourne'i. Trammiliiklus koondub peamiselt kesklinna ümber ning hõlmab umbes 1700 trammipeatust 24 liinil. Melbourne'i tramm on maailma suurim trammiliikluse süsteem. Aastal 2023–24 sõitis trammidega kokku 154,8 miljonit reisijat. Trammid on Melbourne’is populaarsuselt teisel kohal ühistranspordiliikidest, jäädes alla vaid linnalähirongidele.

Trammid on Melbourne’is sõitnud alates 1885. aastast. Sellest ajast peale on trammidest saanud lahutamatu osa linna omapärast ning neid kasutatakse sageli ka linna turismireklaamides. Kaablitrammide süsteem avati 1885. aastal ning laienes kiiresti üheks maailma suurimaks, kus oli kokku oli 75 kilomeetrit rööbasteed. Esimene elektritramm avati 1889. aastal, kuid suleti juba 1896. aastal. Püsiv elektritrammide kasutus algas 1906. aastal.

1983. aastal korraldati ümber kogu Victoria ühistranspordisüsteem – Melbourne’i trammide haldusorgan, Melbourne & Metropolitan Tramways Board, liideti Metropolitan Transit Authorityga, mis omakorda ühendati 1989. aastal Public Transport Corporationiga. Alates ühistranspordi erastamisest 1999. aastal on Melbourne’i trammivõrk olnud eraoperaatori hallata.

## Viited
Zoltán Horváth

**Zoltán Horváth** on mitme tuntud inimese nimi:
* Zoltán Horváth, Ungari näitleja (1860–1930)
* Zoltán Horváth, Ungari vehkleja (1937–2025)
* Zoltán Horváth, Ungari ratsutaja (1954–)
* Zoltán Horváth, Šveitsi lavastaja (1966–)
* Zoltán Horváth, Ungari poliitik (1974–)
* Zoltán Horváth, Ungari korvpallur (1979–2009)
* Zoltán Horváth, Ungari jalgpallur (1989–)
Zoltán Horváth (vehkleja)

:*Teiste samanimeliste isikute kohta vaata artiklit [[Zoltán Horváth]].*

**Zoltán Horváth** (12. märts 1937 Balatonfüred – 12. juuni 2025 Budapest) oli Ungari vehkleja, olümpiavõitja ja neljakordne maailmameister.

Horváth võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas meeskondlikus espadronis kuldmedali ning individuaalvõistluses hõbemedali.

Vehklemise maailmameistrivõistlustel võitis Horváth meeskondlikus espadronis kolm kuldmedalit – 1957. aastal Pariisis, 1958. aastal Philadelphias ja 1959. aastal Budapestis. Lisaks võitis ta 1962. aastal Buenos Aireses individuaalvõistluse.

## Viited

## Välislingid
*
Catherine Delbarre

**Catherine Delbarre** (abielus **Catherine Bernheim** ja **Catherine d'Oriola**; 8. juuni 1925 Calais – 14. juuni 2025 Nîmes) oli Prantsusmaa vehkleja.

Ta osales kahtedel olümpiamängudel,  1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel ja 1960. aasta Rooma olümpiamängudel. Melbourne'is võitis ta individuaalvõistluses viienda koha.

Catherine Delbarre võitis maailmameistrivõistlustel naiskondlikus floretis neli hõbemedalit (1952, 1953, 1955, 1956) ja kaks pronksmedalit (1954, 1958).

Ta oli abielus vehkleja Christian d'Oriolaga.

## Viited

## Välislingid
*
Joachim Salemann (1692–1768)

**Joachim Salemann** (1692 Tallinn – 1768) oli Eestimaa vaimulik.

Joachim Salemann sündis 1692. aastal Tallinnas, Tallinna Niguliste koguduse diakoni Gebhard Salemanni  (1659–1710) peres.

Õppis Tallinna gümnaasiumis, 1712. aastal immatrikuleeriti Halle ülikooli. Seejärel töötas Tallinna linnakoolis. 

Joachim Salemann oli 1719–1768 Läänemaa Mihkli Miikaeli koguduse pastor ja 1728–1738 Paide Püha Risti koguduse pastor.

## Isiklikku
Tema onu, Joachim Salemann noorem oli Ambla Maarja koguduse pastor ja vanaisa Joachim Salemann (1629–1701) oli Eestimaa superintendent ja  Eestimaa ja Tallinna piiskop 1693–1701.
## Viited
Eduard Aksim

**Eduard Friedrich Aksim** (28. jaanuar (vkj)/ 9. veebruar 1876  Kuressaare/Kihelkonna vald – 12. oktoober 1930 Waterloo, Kanada) oli eesti luteri vaimulik ja ühiskonnategelane.

Eduard Aksim sündis puusepp Jaan Aksimi peres. Ta õppis Saksamaal Schleswigis Kroppi teoloogilises seminaris. Ordineeriti 2. juulil 1900 pastoriks.

Aastatel 1900−1906 teenis ta luteriusu pastorina Kanadas Manitoba provintsis Gretna koguduses, selle kõrvalt õppis Kanadas Kingstoni Ülikoolis. 1906. aastal naasis Euroopasse ja asus Venemaa keisririigis Kaukaasias pastoriks Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Moskva konsistooriumiringkonna Annenfeldi (nüüdne Şəmkir Aserbaidžaanis) luteri kogudusse. Sügisel 1907 pidas proovijutluse Põhja-Kaukaasias Vladikavkazis, kus ka hiljem (1907/1908) asus teenima pastorina. Oli Vladikavkazis pastor vähemalt 1920. aastani, teenides ka Kaukaasiasse välja rännanud eestlasi. 

Eduard Aksim oli samuti algul Vladikavkazi I reaalkoolis saksa keele õpetajana, hiljem aga Vladikavkazi polütehnikumis saksa ja inglise keele lektorina. Oli Kaukaasia Põlluharimise Kooperatiiv-Ühisuse liige. 

Pärast Eesti iseseisvumist oli ta 1920. aastal Vladikavkazis volitatud Eesti Vabariigi esindaja, kes võttis eestlastelt vastu opteerimisdokumente. Seejärel tuli koos perega Eestisse, kus oli 1921–1923 Paldiski Nikolai koguduse kirikuõpetaja ja pidas jumalateenistusi ka Nõmme Rahu kogudusele, 1923–1924 oli Valga Peetri-Luke koguduse kirikuõpetaja.

1924. aastal kolis ta uuesti Kanadasse, kus oli õpetaja Saskatooni luteri seminaris ning seejärel töötas aastatel 1928–1930 Ontario provintsi Waterloo kolledžis usuteaduse professorina. 

Eduard Aksim suri Kanadas 1930. aastal.

## Viited
Liiva-pigipugu

**Liiva-pigipugu** (*Melanogaster broomeanus*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen on meeldiva lõhna ja maheda maitsega.

## Välislingid
*
Christian Timotheus Schultz

**Christian Timotheus Schultz** (12. august 1767  – 1809 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Christian Timotheus Schultz sündis 1767. aastal Tallinnas, Tallinna toomkiriku ülempastori ja Tallinna superintendendi Johann Friedrich Schultzi (1727–1768) peres.

Ta õppis aastatel 1785–1788 Jena ülikoolis, oli seejärel koduõpetaja Liivimaal.

1791. aastast oli ta  Tallinna Toompea saksa koguduse kompastor, 1807–1809 Tallinna Toompea rüütel- ja toomkoguduse ülempastor.

## Isiklikku
Tema isa oli Johann Friedrich Schultzi (1727–1768), Tallinna toomkiriku ülempastor ja Tallinna superintendent, vend Johann Friedrich Schultz (1759–1793), Pärnu-Jaagupi koguduse pastor.

Pojad: ''Woldemar'' August Schultz  (1800–1849), jurist, Eestimaa Kirjanduse Seltsi sekretär, ''Moritz'' Franz von Schultz (1806–1888), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral), ''Georg'' Julius von Schultz (1808–1875), arst, kirjanik, publitsist, folklorist ja silmapaistev estofiil.
## Viited
Jacques Guittet

**Jacques Guittet** (ka **Jack Guittet**; 12. jaanuar 1930 Casablanca – 16. jaanuar 2025) oli prantsuse vehkleja.

Guittet võitis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs võistkondlikus epees pronksmedali.

Ta oli aastatel 1977–1981 Prantsusmaa vehklemisliidu president.

Jack Guittet oli abielus vehkleja Françoise Gounyga.

## Viited

## Välislingid
*
Kahevõistlus 1952. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]]es [[1952. aasta taliolümpiamängud]]el** Oslos võisteldi 17. ja 18. veebruaril 1952. aastal. See oli esimene kord olümpiaajaloos, kui suusahüppe osavõistlus peeti enne 18 km murdmaasuusatamist.

1948. aasta olümpiavõitja Heikki Hasu võitis 1950. aastal maailmameistrivõistlustel Lake Placidis veel ühe kuldmedali, kuid seekord läks norralastel paremini: Simon Slåttvik vahetas maailmameistrivõistluste pronksmedali olümpiakulla vastu.

## Tulemused

Oslo olümpiamängudel muutus kahevõistluste ajakava. Esmakordselt oli võistluse esimene osa suusahüpped ja järgmisel päeval oli kavas 18 km murdmaasuusatamine.


		

Finaal: 17.-18. veebruar 
Osavõtjaid: 25
Riike: 11
Olümpiavõitja 1948: Heikki Hasu, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Oslo 1952 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Magdalena jõgi

**Magdalena jõgi** (hispaania keeles *Río Magdalena*, vähem levinud nimega *Río Grande de la Magdalena*) on Colombia tähtsaim jõgi. 

See voolab põhja suunas umbes 1528 kilomeetrit, läbides riigi lääneosa. Jõgi on saanud oma nime Piibli tegelase Maarja Magdaleena järgi. Suures osas oma alamjooksust on Magdalena laevatatav kuni Hondani.

Jõe valgla katab ligikaudu 273 000 ruutkilomeetrit ehk umbes 24% kogu Colombia pindalast. Valgla piires elab ligikaudu 80% riigi elanikkonnast.

## Viited
Kahevõistlus 1960. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1960. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 21. veebruarist 22. veebruarini 1960. aastal Squaw Valley talispordikeskuses Ameerika Ühendriikides. Suusahüpped toimusid Papoose Peak Jumpsil ja murdmaasuusatamine McKinney Creeki staadionil.

Võistlus avati suusahüpetega. Tabeliseis määrati punktisüsteemis kombineeritud distantsipunktide (3 hüpet võistleja kohta) ja iga katse eest antud stiilipunktide parameetrite alusel. Allolev tabel kajastab kolmest katsest kahte parimat tulemust.

Järgmisel päeval anti start 15-kilomeetrisele murdmaavõistlusele. Punkte jagati ajavõtuga (määratud punktide arv ajavõtuga). Mõlema ala punktide kogusumma määras lõpliku edetabeli ja olümpiavõitja.

See võistlus oli esimene kord, kui Däscheri tehnikat kasutati kahevõistluse suusahüpete osas. (Däscheri tehnika lõi Andreas Däscher 1950. aastatel *Kongsbergeri* ja *Windischi tehnika* modifikatsioonina. Ülakeha ei olnud enam puusadest nii palju painutatud, võimaldades õhus lamedamat ja aerodünaamilisemat asendit. Sellest stiilist sai suusahüpete kui terviku standard kuni *V-stiili* väljatöötamiseni.)

## Tulemused




Finaal: 21.-22. veebruar 
Osavõtjaid: 33
Riike: 13
Olümpiavõitja 1956: Sverre Stenersen, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Squaw Valley 1960 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Kahevõistlus 1964. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1964. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti Innsbruckis 2.-3. veebruaril. Suusahüpped toimusid Toni Seelose olümpia suusahüppemäel Tiroolis Seefeldis ja murdmaasuusatamine sama olümpiapiirkonna murdmaasuusaradadel.

See oli viimane kord, kui Saksamaa Liitvabariik ja Saksa Demokraatlik Vabariik võistlesid taliolümpiamängudel ühtse Saksamaa meeskonnana.

Tiitlikaitsjat Georg Thoma peeti peasoosikuks koos 1960. aasta hõbemedalist Tormod Knutseniga. Thoma sai vigastada 1962. aasta maailmameistrivõistlustel suusahüppevõistlustel ja oli ülejäänud hooajal väljas, kuid tuli 1963. aastal tugevalt tagasi. Knutsen oli väga järjekindel võistleja, kuid jahtis endiselt suurt rahvusvahelist võitu. 1962. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta neljanda koha, jäädes selgelt võitjale Arne Larsenist alla. 

Suusahüpete osavõistlus toimus Seefeldis, võitjaks tuli Thoma, kuid teiseks tulnud Knutsenil jäi Thoma alistamiseks vaid 12 sekundit. Nõukogude Liidu mees Nikolai Kiseljov tuli hüppevõistluses kolmandaks, kuid teda peeti murdmaas liiga nõrgaks, et medali eest võidelda. 

15 km suusarajal oli Knutsenil 5 km edumaa Thoma ees 31 sekundiga ning finišis oli ta rivaali alistanud kindla vahega 1.33. Thomasel oli suusarajal kehv päev. Tal oli probleeme määrdega ja ta kukkus võistluse jooksul kaks korda. Kiseljov üllatas suurepärase suusatamisega, edestades Thomat 42 sekundiga ja saavutades hõbemedali väga väikese vahega. Gusakov tegi samuti hea sõidu ja tõusis seitsmendalt kohalt neljandaks. Arne Larsen osutus päeva kolmandaks suusatajaks ja tõusis lõpparvestuses 17. kohalt viiendaks. Šveitslane Alois Kälin oli selgelt päeva kiireim suusataja, kes võitis murdmaa lähima rivaali ees 1.28. Kälin saavutas hüppevõistlusel vaid 28. koha 32 võistleja seast, kuid saavutas oma suurepärase suusasõiduga 12. koha.

## Tulemused

Sportlased sooritasid kolm hüpet, kusjuures madalaim punktisumma langes välja. Seejärel sõideti 15-kilomeetrisel murdmaasuusarajal, mille aeg arvutati punktideks. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.




Finaal: 2.-3. veebruar 
Osavõtjaid: 32
Riike: 12
Olümpiavõitja 1960: Georg Thoma,  Saksamaa ÜV	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Innsbruck 1964 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Orbikud

**#orbikud** on Eesti rõivabränd, mis on tuntud oma julgete, humoorikate ja provokatiivsete disainide poolest. Brändi eesmärk on pakkuda rõivaid, mis väljendavad kandja isikupära, huumorimeelt ja sotsiaalset hoiakut.

## Ajalugu
#orbikud asutati 2021. aastal eesmärgiga tuua Eesti moemaastikule rohkem eneseväljendust julgete ja mõtestatud sõnumitega rõivaste näol. Bränd on kiiresti kogunud populaarsust sotsiaalmeedias ja oma veebipoes.

## Tooted

### T-särgid
#orbikud T-särgid on mitmekesised ning tihti kannavad need sarkastilisi või humoorikaid fraase. Näiteks T-särk **"MINE P*TSI"** on üks brändi enim tuntud tooteid.  
Vaata toodet

### Pusad
Brändi pusad, nagu **"Roheline pusa – PIHUTAHE"**, on valmistatud 100% puuvillast ning rõhutavad nii stiili kui ka kandmismugavust.  
Vaata toodet

### Beebibodid
#orbikud pakub ka lasteriideid, näiteks beebibodid huumoriga, nagu **"SARISITTUR"**. Toode on valmistatud orgaanilisest puuvillast.  
Vaata toodet

### Nokatsid
Nokatsite kollektsioon sisaldab näiteks mudeleid nagu **"MAKE ESTONIA GREAT AGAIN"**, mis edastavad iroonilisi ja poliitilisi sõnumeid.  
Vaata kollektsiooni

### Kodusisustus
Lisaks rõivastele pakub bränd ka dekoratiivpatju ning teisi sisustustooteid, millel leidub samuti brändile omaseid väljendeid.  
Vaata tooteid

## Koostööd
Bränd on teinud koostööd tuntud Eesti avaliku elu tegelastega. Näiteks ettevõtja **Raivo Hein** on loonud koostöökollektsiooni **"ORBIKUD x Raivo Hein"**, milles leidub erilise sõnumiga tooteid.  
Loe lähemalt

## Meediakajastus
#orbikud on pälvinud tähelepanu ka Eesti meedias. Näiteks on brändi mainitud Õhtulehe artiklis, mis käsitleb kohalike ettevõtete tegevust ja mõju.  
Samuti on Raplamaa Sõnumid kajastanud #orbikud tegevust, rõhutades brändi panust kohaliku ettevõtluse arengusse.

## Viited
* Ametlik veebileht
* T-särk – MINE P*TSI
* Roheline pusa – PIHUTAHE
* Beebibody – SARISITTUR
* Nokatsid
* ORBIKUD x Raivo Hein
* Kontakt
* Õhtuleht artikkel
* Raplamaa Sõnumid artikkel
Buenaventura

**Buenaventura** (hispaania keeles „hea õnn“, samuti püha Bonaventura hispaaniapärane nimi) võib viidata järgmisele:

#### Kohad
* Buenaventura (Colombia), linn Colombias
* Buenaventura (Kuuba), linn Kuubal
* Buenaventura vald, vald Chihuahua osariigis Mehhikos
* Buenaventura (Hispaania), küla Hispaanias

#### Muu
* Buenaventura (firma), Peruu kaevandusfirma
* Buenaventura Press
Kanna (ilutaim)

**Kanna** (Canna) kuulub kannaliste (Cannaceae) sugukonda, kus on umbes 20 liiki. Pärineb Kesk- ja Lõuna-Ameerika troopilistelt aladelt. Eestis on levinud taim konteinerites ja amplites. 

## Iseloomulikud tunnused
Kasvab 60-80 cm kõrguseks, kasvuhoones võib ka meetrini jõuda. On erksate õite ja ilusa lehestikuga taim, mille lehestik ja õievärvus on väga varieeruvad. Tegu on hästi külmaõrna taimega. Taimel on maadligi roomav risoom, mis on paksenenud mugulalt. Soojemas kliimas õitseb juunist oktoobrini, kuid meil augustist septembrini. Õitseb suve jooksul mitu korda ning üks õis kestab nädal aega enne kui ära närtsib.

## Kasvatamine
Koduaias vajab ta huumusrikast mulda ja pidevat väetamist.  Samuti vajab kasvamiseks palju päikest, vett ja sooja ilma ning  tuulevarjulist kasvukohta. Aeda on mõistlik kanna istutada alles mai lõpus, kuna selleks ajaks on möödunud suur öökülmaoht, mis neid kahjustada võiks. Kanna võib ka potis kasvada, kuid selleks on mõistlik kasutada suurt, vähemalt 20 cm, potti.  Kui potis kasvatada on lihtsam neid ümber tõsta, et uusi aktsente luua ja ka talvituma tuua.

## Talvitumine
Ületalve hoidmiseks on vaja kanna risoomid üles kaevata pärast esimesi öökülmi. Üleskaevatud risoome tuleks hoida 5-10**°**C ruumis niiske turbaga täidetud kastis. Enne kasti panekut on vaja varred tagasi lõigata, et jääks alles 20-25 cm tüügas. Märtsis või aprillis võib kanna risoomi jagada, kuid igale risoomi jupile tuleks jätta kaks kolm elujõulist punga. Aeg-ajalt tuleks kast üle vaadata ja kui muld on kuiv, siis tuleks kasti kasta, et see läbi ei kuivaks ega liiga märg poleks.

## Hooldus
Kuivanud õied tuleks välja lõigata õitsemissõlme kohalt, et taim liiga palju energiat ei raiskaks vaid keskenduks õitsemisele. Kannasid on vaja korrapäraselt väetada või siis kasutada pikaajalise toimega väetist. Enne peenrasse istutamist võib istutusauku panna hobusesõnnikut, mis neid väetaks ja ka lisa soojust pakuks.

## Haigused ja kahjurid
Neid ohustavad mitmed kahjurid ja haigused. Tuntumateks haigusteks on bakteriaalne lehemädanik, lehelaiskus ja -rooste. Sagedased kahjurid on erinevad nälkjad ja teod, Jaapani mardikad. Vähese hoolduse, kastmise, väetamise puhul või kasvades kasvuhoones või siseruumides võib kannasid ohustama tulla keldriklest, millest saab vabaneda spetsiaalsete preparaatide abil. 

## Viited
Buenaventura (Colombia)

**Buenaventura** on Colombia eristaatusega linn, mis asub Valle del Cauca departemangus. See on riigi tähtsaim sadam ning selle kaudu toimub umbes 60% Colombia rahvusvahelisest kaubavahetusest. See on rahvaarvult departemangu kolmas linn Cali ja Palmira järel.

Linn paikneb Buenaventura lahe ääres Vaikse ookeani rannikul. Maanteed mööda asub see 114 km kaugusel departemangu pealinnast Calist. Buenaventura on ainus Valle del Cauca omavalitsusüksus, millel on otsene juurdepääs Vaiksele ookeanile.

2013. aastal kuulutati see eristaatusega linnaks.

## Viited