open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sulev Iva

**Sulev Iva** (võru keeles **Jüvä Sullõv**; sündinud 3. oktoobril 1969 Võrus) on võru keeleteadlane.

Ta on edendanud võru keelt ja tänapäevast kirjaviisi, olnud üks võru keele sõnaraamatu kaastöölistest ning võrukeelse aabitsa ja lugemiku autoritest, samuti võrukeelse Vikipeedia eestvedajaid.

2002. aastal kaitses Iva Tartu Ülikoolis magistritöö ja 2007. aastal doktoriväitekirja "Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem" (juhendaja Karl Pajusalu). Doktoriväitekirja eest pälvis ta Haridus- ja Teadusministeeriumi 2007. aasta keeleteo rahvaauhinna.

1995. aastast on ta töötanud Võru Instituudis spetsialisti ja teadurina ning 2006. aastast Tartu Ülikoolis teaduri, erakorralise lektori ja lektorina, sh 2011. aastast lõunaeesti keele ja kultuuri lektorina.

## Teoseid
* Sulev Iva "Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem" Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis 20, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007.
* Sulev Iva "Võro-eesti synaraamat" Võru Instituudi toimetised 12. Tarto-Võro, 2002.

## Tunnustus
*2002 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (võru-eesti sõnaraamatu koostamine)
*2020 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

*
* Võrumaa Keskraamatukogu "Võrumaa lastekirjanikud: Jüvä Sullõv"
* Võro Instituut "Võro kiräviis"
Batümeetriline kaart

**Batümeetriline kaart** (ka **batümeetriline skeem**) on veekogu samasügavusjoonte kaart. Batümeetrilisel kaart moodustub ühesugust sügavust märkivatest joontest.

## Vaata ka
*Batümeetria

## Viited
Hiirelõks (näidend)

**"Hiirelõks"** (inglise keeles "The Mousetrap") on Agatha Christie kahevaatuseline kriminaaldraama, mis esietendus 6. oktoobril 1952 Theatre Royalis Nottinghamis.

Näidend on püsinud Londoni West Endi teatri laval alates 25. novembrist 1952 kuni tänapäevani.

Lavateos põhineb raadiokuuldemängul (ja hilisemal jutustusel) "Kolm pimedat hiirt" ("Three Blind Mice"), mis valmis 1947. aastal kuninganna Mary 80. sünnipäevaks. "Hiirelõks" on tõlgitud 23 keelde.

## Tegelased
* Mollie Ralston – Monkswelli mõisa ja hotelli omanik
* Giles Ralston – Mollie Ralstoni abikaasa
* Christopher Wren – hüperaktiivne noormees, kes on esimene külastaja hotellis
* Missis Boyle – kriitiline vanem naine
* Major Metcalf – erusõjaväelane
* Miss Casewell – endassesulgunud, mehelik naine. Räägib pidevalt oma raskest lapsepõlvest
* Mister Paravicini – võõrapärase aktsendiga tundmatu mees. Jääb autoga lumevangi ja tuleb hotelli 
* Uurija seersant Trotter – politseinik. Saabub enne lumetormi hotelli, et kaitsta külastajaid mõrvari eest

## Näidend Eesti teatrites
26. detsembril 1971 esietendus Christie kriminaaldraama Pärnu Draamateatris (lavastaja Ingo Normet) ja 26. mail 1973 Vene Draamateatris (lavastaja Vitali Tšermenjov).

23. oktoobril 1993 esietendus "Hiirelõks" Eesti Noorsooteatri väikeses saalis. Lavastaja oli Jaanus Rohumaa ja kunstnik Mats Õun.

### Osatäitjad

## Viited

## Artiklid
* Arseny W Aspelund. Juba 18 000 korda lõksus. Postimees, 23. veebruar 1996, lk 20
* "Hiirelõks" – maailma parim näidend? Välisagentuuride materjalide põhjal Eva Toome, Raadio 2. Eesti Ekspress, 15. märts 1996, lk B6
* Vaino Vahing. "Etendus kasvab... etendus langeb. Talveõhtud Pärnu teatris". Thespis : meie teatriuuendused 1972/73. Ilmamaa, 1997. Lk 350–382
* Jaak Rähesoo. Hooaeg New Yorgis XI. Teater. Muusika. Kino nr 5, mai 1999, lk 37–45
* "Hiirelõks" jõuab Londoni laval 20 000. etenduseni. Postimees, 6. november 2000, lk 19
* Maailma kõige kauem mängitud lavastus on Agatha Christie "Hiirelõks". Oma Saar. nr 49, 9. detsember 2000, lk 2
* Jelena Skulskaja. Ooper ja tema puhvet. Hiirelõks – 22 586 ning Globus. KesKus nr 12, detsember 2006, lk 26–27

## Välislingid
* The Mousetrap Study Guide. eNote
* The St Martins Theatre, London, home of Agatha Christie's The Mousetrap, the world's longest running show.
Hilda Maikalu

**Hilda Maikalu** (21. november 1893 Soosaare vald, Viljandimaa – 6. veebruar 1967 New York) oli eesti advokaat.

Ta oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922. aastal ja üliõpilane 1923–1926 (lõpetas). Korporatsioon Lembela vilistlane.

Hilda Maikalu oli 1927–1928 vandeadvokaat Karl Grau abi Tartus, 1928–1932 Väike-Maarjas, alates 1932. aastast vandeadvokaat Väike-Maarjas.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse.

## Viited
Pseudolitoraal

**Pseudolitoraal** (inglise *pseudolittoral*) on veetasemete kõikumise vöönd sisemeredes (nt Läänemeres), kus looded on väga nõrgad.

## Vaata ka
*Litoraal

## Viited
Kandava piirkond

**Kandava piirkond** (läti *Kandavas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2016 Kandava piirkonna elanike seas lätlasi 91,6%, venelasi 2,5%, valgevenelasi 1,4%, mustlasi 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 3,3%.

Piirkond moodustati 1999. aastal Kandavast, Cēre, Matkule ja Zemīte vallast. 2009. aastal liideti sellega Vāne ja Zante vald. 2021. aastal ühendati see Engure, Jaunpilsi ja Tukumsi piirkonnaga uueks, Tukumsi piirkonnaks.

## Viited
Seed Forum Eesti Sihtasutus

**Seed Forum Eesti Sihtasutus** oli mittetulunduslik organisatsioon, mille lõi 2008. aastal Seed Forum International Foundation.

Seed Forum tegeleb rahvusvahelise potentsiaaliga ettevõtjate koolitamisega ja nende kokkuviimisega investoritega. Seed Forum on alates 2005. aastast rahvusvaheliste spetsialistide välja töötatud formaadiga üritus, kus ettevõtjatele on antud 7-minutiline ajavahemik, et investoritele oma ideed maksimaalselt hästi tutvustada.

Seed Forumi investorfoorumile pääsevad osalema ettevõtjad, kelle äriplaan on läbinud "Seed Forum Pitch Training" seminari. Seed Forum International Foundationi asutaja on Steinar Hoel Korsmo. Seed Forum Eesti esindaja alates 2011. aastast on Rando Pärna.

Sihtasutus kustutati registrist 2019. aastal lõpul.

## Viited
August Jakobson (vaimulik)

**August Jakobson** (15. märts 1899 Ulila vald, Tartumaa – 16. juuli 1930 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Alghariduse sai ta Ulilas kohalikus vallakoolis ja Puhja kihelkonnakoolis. Aastal 1916 astus ta Tartu linna kommertskooli, kust läks varsti üle Tartu reaalkooli, lõpetas aastal 1923 Tartu õhtuühisgümnaasiumi. Ta võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast (kus kaotas oma tervise). Aastatel 1923–1929 õppis ta (lõpetas jaanuaris 1929) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Korporatsioon Kungla asutajaliige, Korporatsioon Fraternitas Liviensis vilistlane. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses, Gustav Rutopõldi juures. Ordineeriti 8. septembril 1929 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1929–1930 (kinnitati ametisse 4. septembril 1929) Kihelkonna koguduse õpetaja. Suri Kuressaare haiglas, maeti 19. juulil 1930 Tartu Maarja surnuaiale.

## Viited
Alo Tarjo

**Alo Tarjo** (kuni 21. maini 1937 **Aleksander Tunderberg**; 21. september 1896 Tallinn – 9. juuni 1951 Nahhodka, Primorje krai) oli eesti ohvitser (kapten). 

Teenis muuhulgas Kaitseliidu Tallinna Malevas. 

Teises maailmasõjas oli Alo Tarjo 1941. aastal moodustatud 36. Kaitsepataljon Arensburg 1. ülem.

Alo Tarjo arreteeriti 1950. aastal ning süüdistati Nõukogude julgeolekuorganite poolt Vene SFNV KrK §58-1a alusel "Kontrrevolutsioonilises tegevuses, mis on suunatud tööliste ja talupoegade Nõukogude võimu ja nende poolt NSV Liidu ja liiduvabariikide Põhiseaduse alusel valitud NSV Liidu, liiduvabariikide ja autonoomsete vabariikide töölis-talupoegade valitsuste kukutamisele, õõnestamisele, nõrgendamisele või NSV Liidu välisturvalisuse ja põhiliste proletariaatliku revolutsiooni majanduslike, poliitiliste ja rahvuslike saavutuste õõnestamisele".

## Auastmed
*20. detsember 1920, pärast sõjakooli lõpetamist ülendati kadetist lipnikuks;	
*22. veebruar 1924, ülendati pärast Sõjavägede Ühendatud Õppeasutuste lõpetamist nooremleitnandiks;
*24. november 1926, ülendati leitnandiks, teenistuses Üksikus eskadronis;
*18. veebruar 1938, ülendati kapteniks, teenistuses  Kaitseliidu Tallinna malevas; (ülendamine)	

## Viited
Atribuut

**Atribuut** (ladina keeles *attribuere* – määrama, välja jagama, kätte jaotama, osastama)  on mitmetähenduslik sõna:
* atribuut on omadus
* atribuut on oluline, lahutamatu tunnus
* atribuut on juurdekuuluv ese, tarvik
* atribuut on filosoofias asja oluline omadus, formaalloogikas predikaator
* atribuut on keeleteaduses  täiend
* atribuut on andmebaasi objekti tunnus
* atribuut on objektorienteeritud programmeerimisel klassi tunnus
* atribuut on kujutavas kunstis ja ikonograafias ese, mis lisandatakse isiku kujutisele ta iseloomustamiseks ja teistest eraldamiseks.
Moskvitš (laevaklass)

**Moskvitš** (projekt 544) klassi laevad on Nõukogude Liidus valmistatud kahe tekiga jõereisilaevad. 

## Ajalugu
Laevad ehitati aastail 1948–1965 Moskovski sudoremontno-sudostroitelnõi zavodi (Московский ССРЗ) ehk Moskovski SSRZ laevatehases Moskvas ja modifitseeritud laevad Hersoni, Samussi (Tomski oblastis), Babrujski, Blagoveštšenski, Tjumeni, Listvjanka (Irkutski oblastis) laevatehastes NSVLis.

Laevaseeria sai nime esimese seda klassi laeva, 1948. aastal vette lastud *M-1* (Moskvitš-1) järgi. Moskvitš-klassi alused on tuntud ka *projekt 515* ning *projekt 544* nime all. 1947. aastal valminud projekti autor on Jõelaevandusministeeriumi Keskkonstruktoribüroo TsTKB (ЦТКБ Минречфлота РСФСР).

29. mail 2019 uppus Budapestis Donau jõel kokkupõrke tagajärjel mõne sekundi jooksul sama tüüpi laev Hableány.

## Projekti 544 laevad Eestis
Eestis käitati seda klassi laevu Tartus Emajõel ja Narva-Narva-Jõesuu liinil.

Eestis on olnud kasutusel:
* Lydia Koidula (M-206), ehitatud 1956; 1956–1991 kodusadam Tartu, 1991. aastast Narva; lammutatud 2001
* M-84
* M-258
* Pegasus (M-282), kodusadam Tartu
* Pravda, kodusadam Narva

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited


## Välislingid
*Projektide 515, 544 ja 554 jõereisilaevad (vene keeles)
*Narva jõe laevastik (vene keeles)
Howaldtswerke-Deutsche Werft

**Howaldtswerke-Deutsche Werft GmbH** (lühend **HDW**) on ThyssenKrupp Marine Systemsi tütarfirma ja suurim Saksamaa laevatehas, mis asutati 1968. aastal kolme laevatehase - Howaldtswerke Hamburg A.G., Kieler Howaldtswerke AG, Kiel ja Deutschen Werft AG koondumisel, tehas asub Schleswig-Holsteini pealinnas Kielis. Pärast ühinemist ThyssenKruppi laevatehastega 5. jaanuaril 2005 on HDW ThyssenKrupp Marine Systems AG (TKMS)i osa.

Ettevõte on tänapäeval tuntud eeskätt oma allveelaevaklassi 212 A allveelaevadega, mida ta ehitab  koostöös Nordseewerke' tehastega Emdenis, aga ka Uus-Meremaa õnnetuslaevaga Rena.

KielerFoerdeUndHDWKraene.jpg|Vaade Kieler Fördele üle HDW kraanade
U Boot 212 HDW 2.jpg|Saksa mereväe allveelaev
Superfast VIII 100507.jpg|Tallinki laev Superfast VIII Helsingis
SAS Isandlwana.jpg|SAS Isandlwana
Rena ship 02.jpg|Konteinerilaev Rena
HDW NB418 NB419.jpg|Ehitatakse uut konteinerilaeva 


## Valik ehitatud laevu
### Tsiviillaevad
* Bungsberg (1924)
* Otto Hahn (1968)
* Tor Britannia (1975)
* Tor Scandinavia (1976)
* Astor (1981)
* Polarstern (1982)
* Astor 2 (1987)
* Superfast VII (2001)
* Superfast VIII (2001)
* Superfast IX (2002)
* Superfast X (2002)

### Sõjalaevad
**[[Fregatt|Fregatid]]**
* Hamburg (F220)
* SAS Isandlwana (F146)
* SAS Mendi (F148)
* Schleswig-Holstein (F216), Brandenburg-klassi fregatt

**[[Korvett|Korvetid]]**
* Braunschweig-klassi korvetid

**Allveelaevad**
* Type 800 Dolphin-klassi allveelaevad
* Type 205 allveelaevad
* Type 206 allveelaevad
* Type 209 allveelaevad
* Type 212 allveelaevad
* Type 214 allveelaevad

**Suurtükilaevad**
* USS Topeka (PG-35)

## Viited

## Välislingid

* ThyssenKrupp Marine Systems, Howaldtswerke – Deutsche Werft GmbH (saksa keeles)
* www.uboat.net – U-Boote der Howaldtswerke und Deutschen Werft im Zweiten Weltkrieg (inglise keeles)
* ''USS Topeka'' – 1881 als *Diogenes* bei *Georg Howaldt* gebaut (saksa keeles)
Leopold Luigas

**Leopold Luigas** (10. detsember 1898 Vaivara vald, Virumaa – 5. aprill 1953) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1920–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Liivika vilistlane.

Leopold Luigas osales Vabadussõjas, oli kooliõpetaja Vokal, 1926–1930 Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1930–1939 Väike-Maarja jaoskonnakohtunik. Alates 1939. aastast oli ta Rakvere ringkonnakohtu liige, 31. detsembrist 1940 kuni 9. maini 1941 esimehe asetäitja. 

Ta on maetud Tõrma kalmistule.

## Viited
Andres Oja

**Andres Oja** (sündinud 28. oktoobril 1983) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 2008. aastal (XXIII lend, juhendaja Ingo Normet). 

Aastatel 2008–2013 töötas ta Ugala teatris. Pärast seda töötab ta vabakutselise näitlejana. 

Ta on mänginud teleseriaalides "Saladused", "Ohtlik lend", "Kättemaksukontor", "Kerge elu".

## Rolle Ugala teatris
* erinevad rollid: J. K. Jerome "Kolm meest paadis", lav. Oleg Titov
* Petter Malm: A. Lindgren "Väike Tjorven Soolavareselt", lav. Peeter Tammearu
* Serpuhhovskoi: L. Tolstoi "Anna Karenina", lav. Mihhail Tšumantšenko
* Henri: O. Aardam "Poks", lav. Ott Aardam
* pardipoeg Sinikael, metshani Felix, leevike Leonid: S. Soro "Inetu pardipoeg ja lendav kass", lav. Oleg Titov
* Ants: M. Põldre "Arturi laulud ja aastad", lav. Margus Vaher
* Charley: W. B. Thomas "Charley tädi", lav. Taago Tubin
* Limmo: A. Kivirähk "Limpa ja mereröövlid", lav. Oleg Titov
* Jüri: J. Kross "Keisri hull", lav. Peeter Tammearu
* Conny: K. Pollak "Nii nagu taevas", lav. Ingo Normet
* Guits, Mikk, kutt, Rolf: O. Aardam "Börs ja börsitar", lav. Ott Aardam
* Billing: H. Ibsen "Stockmannid", lav. Andres Noormets
* ametnik, Kusta: A. H. Tammsaare "Jürka", lav. Peeter Tammearu
* reporter, Anton: V. Pelevin "Kollane nool", lav. Mart Koldits
* peigmees: J. Kruusvall "Salaste laulupidu", lav. Peeter Tammearu
* erinevad rollid: M. Traat "Läbi klaasi", lav. Priit Pedajas
* teener, Teresa Salieri: P. Shaffer "Amadeus", lav. Andres Lepik
* Claudio: W. Shakespeare "Mõõt mõõdu vastu", lav. Ingo Normet
* saarmas, küülik, autojuht, kohtusekretär, tuhkur: K. Grahame "Tuul pajuokstes", lav. Oleg Titov
* sõdur, surm, näitleja, vang, röövel: T. Pratchett "Õed nõiduses", lav. Sander Pukk

## Rolle väljaspool Ugala teatrit
* Dorn: A.Tšehhov "Kajakas", lav. Ingo Normet
* vana hiinlane: M.Unt "Tinasõdur, baleriin ja siga", lav. Ingo Normet
* Efesose hertsog, doktor Pinch: W.Shakespeare "Eksituste komöödia", lav. Elmo Nüganen
* erinevad rollid: J.W.Goethe "tsuaF", lav. Aleksander Pepeljajev
* Stepann: N.Gogol "Naisevõtt", lav. Hendrik Toompere
* Virupaksha, Koshala, Kanya Kubja: R.Tagore "Pimeda toa kuningas", lav. Jaan Tooming
* Richard: U. Lennuk "Ai, velled", lav. Raivo Trass

## Välislingid

* Andres Oja Eesti lavastuste andmebaas ELAB
* Koduleht andresoja.ee
* Blogi andresoja.ee/blogi
*  IMDb
Body Language

**"Body Language"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i üheksas album. See ilmus aastal 2003, ja salvestatud Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Hispaanias. Album oli sertifitseeritud topelt plaatina Austraalias, plaatina Ühendkuningriigis ja kulla Austrias.

## Lugude nimekiri
#"Slow" – 3:15
#"Still Standing" – 3:39
#"Secret (Take You Home)" – 3:17
#"Promises" – 3:16
#"Sweet Music" – 4:11
#"Red Blooded Woman" – 4:21
#"Chocolate" – 5:00
#"Obsession" – 3:31
#"I Feel For You" – 4:19
#"Someday" – 4:18
#"Loving Days" – 4:26
#"After Dark" – 4:10

## Välislingid
* Kylie Minogue'i ametlik koduleht
Daniel Stamm

**Daniel Stamm** (1722 Tallinn – 17. juuni 1768 Vigala) oli eesti vaimulik.

Stamm sündis Lohu mõisa valitseja Johann Stammi pojana. Ta õppis Halle ülikoolis, sai aastal 1753 Halle vaesteasutuse informaatoriks. Oma reisiaastatel Taanis kuulas Kopenhaagenis teoloogia loenguid. Ordineeriti 20. juunil 1756 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1756–1768 Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastal 1768 oli sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Ta oli abielus oma eelkäija Christian Ehrenfried Baumanni lese, Harju-Madise koguduse õpetaja Samuel Strickeri tütrega.

## Täiendavalt
Mihkel Aitsam peab Daniel Stammi rahvuselt eestlaseks. Pastoriametisse sattus ta juhuslikult: teenides Kopenhaagenis Taani sõjaväes, astunud ta ühel pühapäeval kirikusse. Saanud sütitavast jutlusest kangesti vaimustatud, astunud ta pärast kirikuteenistust õpetaja juurde nõu küsima, kuidas jutlustajaks saada. Hakanud siis usuteadust õppima. Vigalas võitis ta koguduse liikmete erakordse poolehoiu kui vaimustav jutlustaja eesti keeles.

## Viited
Moritz Maximilian von Busch

**Moritz Maximilian von Busch** (12. juuni 1870 Klöstitz, Bessaraabia – 21. september 1925 Vigala) oli Eesti vaimulik.

Busch sündis Klöstitzis, Bessaraabias (praeguse haldusjaotuse järgi Vessela Dolõna Tarutõne rajoonis Odessa oblastis). Ta õppis aastatel 1877–1879 Höptneri erakoolis ja aastatel 1879–1889 gümnaasiumis Jelizavetgradis (Hersoni kubermangus). Aastatel 1889–1894 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastal 1897 Nissi Maarja koguduses ja aastal 1898 Lihula Eliisabeti koguduses. Ordineeriti 1. novembril 1898 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1898–1925 Vigala Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Georg Moritz von Busch oli Klöstitzi koguduse õpetaja. Tema abikaasa Marie Natalie Karoline Lucy isa Bernhard Jakob Ludwig von Uexküll oli Vigala koguduse patroon.

## Viited
Townsendi teine koefitsient

**Townsendi teine koefitsient** või **[[sekundaaremissioon]]ikoefitsient**, vahel ka **teine [[ionisatsioon]]i koefitsient** kirjeldab kui mitu sekundaarelektroni eraldub katoodi pinnalt või gaasikeskkonnast seda mõjutava laengukandja või footoni kohta. 

Koefitsient **γ** kirjeldab katoodi pinnalt eralduvate elektronide arvu ühe katoodiga põrkuva positiivse iooni, metastabiilse osakesese või footoni kohta. 
Gaasides näitab koefitsient fotoionisatsiooni tekitatud sekundaarelektronide arvu. Fotoionisatsiooni põhjustavad footonid, mis on kiiratud ergastatud gaasimolekulide poolt.

## Vaata ka
*Townsendi lahendus
*Townsendi esimene koefitsient
*Townsend (ühik)

## Allikas
Hamburgi Kunstihall

**Hamburgi Kunstihall** on kunstimuuseum Hamburgis Saksamaal. 

Peatähelepanu on pööratud 14. sajandi Hamburgi maalikunstile, 16. ja 17. sajandi hollandi ja flaami kunstnike maalidele ning 19. sajandi prantsuse ja saksa maalidele, samuti kaasaegsele ja nüüdiskunstile. Linna südames, raudtee peajaama ja Binnenalsteri järve läheduses asuv muuseum koosneb kolmest omavahel ühenduses olevast ehitisest. Väljapanekuruumide üldpind ületab 13 000 ruutmeetrit.

## Ajalugu

Esimese muuseumihoone ehitasid arhitektid Georg Theodor Schirrmacher ja Hermann von der Hude aastatel 1863–1869. Teise, 1919. aastal püstitatud hoone projekteeris arhitekt Fritz Schumacher. 1976.–1997. aastani projekteeritud ja ehitatud Galerie der Gegenwart (Nüüdisaja galerii) autor on Oswald Mathias Ungers.

## Kogud
Muuseumist leiab külastaja maalikogu, milles on esindatud mitmete oluliste 19. sajandi kunstnike tööd. Tutvumiseks on pandud välja tööd näiteks sellistelt kunstnikelt nagu Max Liebermann, Lovis Corinth, Philipp Otto Runge, Caspar David Friedrich ja Adolf Menzel. Gallerie der Gegenwart on pühendunud kaasaja kunstile alates 20. sajandi algusest, sealhulgas on esindatud tööd sellistelt tuntud kunstnikelt nagu Pablo Picasso, Paul Klee, Max Beckmann ja teised, ning sõjajärgne kunst.

## Galerii

Pilt:Caspar David Friedrich - Wanderer above the sea of fog.jpg|Caspar David Friedrichi "Rändaja udumere kohal"
Pilt:Caspar_David_Friedrich_-_Das_Eismeer_-_Hamburger_Kunsthalle_-_02.jpg|Caspar David Friedrichi "Jäämeri"
Pilt:1833 Blechen Palmenhaus Pfaueninsel anagoria.JPG|Carl Blecheni "Palmihoone Pfaueninseli saarel Potsdami lähistel"
Pilt:La Seine au quai d'Austerlitz, d'après Guillaumin, par Paul Cézanne, Yorck.jpg|Paul Cézanne'i "Seine'i jõgi Bercy lähedal"
Pilt:Albrecht Dürer 055.jpg|Albrecht Düreri "Lõvi"
Pilt:Max Liebermann Birkenallee im Wannseegarten.jpg|Max Liebermanni "Kaseallee Wannsee aias"
File:Massys, Jan - Flora - Hamburger Kunsthalle.jpg| Jan Massijsi "Flora", 1559
Pilt:Kunsthalle statue.jpg| Hermann Hahni skulptuur peasissekäigu kõrval
Pilt:Edgar Germain Hilaire Degas 056.jpg|Edgar Degas' "Mademoiselle Dobigny" (1869)
Pilt:Marc-elephant.jpg|Franz Marci "Elevant" (1907)
Pilt:Revolution des Viadukts, 1937 - Paul Klee.jpg|Paul Klee "Viaduktide revolutsioon"


## Vaata ka
Villu Tari

**Villu Tari** (sündinud 30. oktoobril 1957 Pärnus) on endine eesti näitleja, hilisem televisioonitöötaja USAs. 

Alghariduse sai ta Sangaste algkoolis, Otepää Keskkooli lõpetas 1976. aastal. 1980. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 9. lennu. 

Aastatel 1980–1984 töötas ta Vanalinnastuudios. Seejärel elas vastloodud perega paar aastat Sangaste kandis. Siis töötas ta Eesti Riiklikus Filharmoonias sooloartistina. 

Ta liitus usulahuga Elu Sõna ning taotles 1987. aastal luba lahkuda Nõukogude Liidust. 1989. aastal asus ta elama (üksi, sest pere oli lahku läinud) USAsse. 

Alates 1990. aastate algusest on ta tegev Bostoni Eesti Seltsi juhatuses ja olnud ka seltsi esimees.

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja ja laulja Eero Tari.

## Rollid
*1980 Anton Makarenko / Merle Karusoo "Makarenko koloonia" – Aleksandr Zadorov ja kurjaažlane Korotkov
*1980 Molière "Don Juan ehk Peetri pidusöök" – Ragotin, La Ramée, palgamõrvar
*1980 Mihhail Žvanetski "Ei mingit kahtlust" – brigadir (stseenis Kuhu käsite), õpilase Juliuse vend (stseenis Hüvasti, kool!)
*1980 Vassili Šukšin "Kange mees" – Brigadir Šurõgin, Miilits
*1981 Pierre Chenot "Kes aevastas?" – Maréchal, finantshai
*1981 Eduard Ralja / Jüri Karindi "Miki-Hiir ja Must Tont" – Nuiaste
*1982 Semjon Zlotnikov "Naiskond" – Seltsimees Gauguin, treener
*1983 John Patrick "Grupipilt" – Kiivi
*1983 Mihhail Žvanetski "Kes on süüdi?" – Aktiivne kaasistuja jt
*1984 Daniel Katz "Kolme peaga Buddha" – Utang, Orangi abimees
*1984 Aleksandr Tšhaidze "Kolmest kuueni" – Mamedov, külaline Tbilisist
*1984 Jacob Grimm / Wilhelm Grimm / Jüri Karindi "Vahva rätsep" – Valvur Eedu

## Viited

## Välislingid
*Villu Tari — juhuse tahtel edukalt Ameerikas
*Annika Valdmets Villu Tari ühendab kodumaad Ameerikat sünnilinna Pärnuga Pärnu Postimees 30. juuli 2004
Ruth Paimre

**Ruth Paimre** (sündinud **Ruth Bormann**, aastani 1938 ka **Porman**; 10. veebruar 1921 Konguta, Tartumaa – 9. september 2008 Tartu) oli eesti neuroloog ja neurokirurg, meditsiinidoktor (1973).

## Haridus- ja töökäik
Õppinud aastatel 1928–1933 Rannu Asunduse Algkoolis. 

1938. aastal lõpetas Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi.

1939. aastal astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1947. aastal.

Aastatel 1946–1948 töötas ta Tartu Vabariiklikus Närvikliinikus ordinaatorina.

Aastal 1949 Tartu Vabariikliku Närvikliiniku neuroloogia osakonna juhataja.

Aastatel 1950–1983 oli ta Tartu Vabariikliku Närvikliiniku neurokirurgia osakonna juhataja, aastatel 1984–1992 konsultantarst.

Olnud ühtlasi Tartu Riikliku Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud.

Uurinud peamiselt peaaju veresoonte haiguste, lülisamba osteokodroosi ja epilepsia diagnoosimist ning kirurgilist ravi. Võttis Eestis laialdaselt kasutusele radikuliidi kirurgilise ravi, uuris ja arendas selles vallas edukalt uusi meetodeid.

## Tunnustus
*1968 Eesti NSV teeneline arst
*1972 Nõukogude Eesti preemia

## Viited

## Välislingid
*Ivi Drikkit. "Kirurg Ruth Paimre on võtnud valu tuhandetelt", Postimees, 7. november 2002.
*Annika Alasoo. "Põlvekoputus andis tulevasele arstile kirurgikäe", Postimees, 21. jaanuar 2000.
*Ruth Paimre 1921–2008. Eesti Arst 87 (10), lk 826
Võruvisioon

**Võruvisioon** on Eesti üleriigiline solistide ja uusloominguliste laulude konkurss, mida korraldab Võru Kultuurimaja "Kannel".

**2009** tulemused:
* 1. koht (noorem) – Karmen Rõivassepp
* 1. koht (vanem) – Anete Zalite
* uusloomingu vooru 1. koht – Hele-Maria Taimla
* *grand prix* – Dmitri Kurilov

**2006** tulemused:
* A-kat (noorem) 1. koht – Anete Zalite
* A-kat (vanem) 1. koht – Laura Junson
* B-kat 1. koht – Mai-Riin Alavere
* uusloomingu vooru 1. koht – Mari Kalkun

**2005** tulemused:
* 1. koht – Eliisa Kõiv

**2004** tulemused:
* uusloomingu vooru 1. koht – Mari Pokinen
Lõug

**Lõug** (ladina keeles *mentum*) on näo alumine osa, mis asub alahuulest allpool. Selle moodustab alalõualuu eesmine osa, mis on näo vertikaalse telje suhtes kergelt esiletungiv.

Lõug võib olla "lohuga", mis on põhjustatud alalõualuu poolte või lihaste ebatäielikust kokkukasvamisest lootestaadiumis või ebavõrdsest kasvamisest elu jooksul. Lõualohk on enamasti geneetiline (määratud dominantse geeniga), kuid võib olla ka põhjustatud keskkonna mõjust fenotüübile. Lõualohk on sage germaani ja lääneslaavi päritolu inimeste hulgas.

## Inimesed
Inimesed on ainsad loomariigi liikmed, kellel on eenduv alalõug, teistel loomadel hakkab alalõug alates esihammastest kaela suunas taanduma. Selle eripära põhjus pole teada, ehkki pakutud on mitmeid hüpoteese, näiteks mälumise lihtsustamine või rääkimine. See võib olla ka lihtsalt spandrel ehk evolutsiooniline jäänuk, mis tekkis inimese arengu käigus kas seoses pikemate lõugade taandumisega, näo väiksemaks muutumisega või püstiasendis käima hakkamisega.

## Vaata ka
*Topeltlõug

## Viited
Roberto Longhi Sihtasutus

**Roberto Longhi Sihtasutus**, mille peakontor asub Itaalias Firenzes aadressil Benedetto Fortini tänav 30, on Itaalia teadlase Roberto Longhi lese poolt abikaasa testamendi täitmiseks 1971. aastal asutatud ühing. 

Õpetlane pärandas oma raamatukogu, fotokogu ja kunstikogu tulevastele põlvedele. Sihtasutuse peakorter asub Longhi poolt 1939. aastal omandatud "Il Tasso" villas. Villas elasid varem Longhi ja ta abikaasa Lucia Lopresti (kirjanikunimega Anna Banti). Sihtasutuse eelistatud huviks ja toetusobjektiks on kunstiajalooline uurimistöö. Sihtasutus keskendub ka kunstnikele ja kunstiga seotud konkreetsele ainestikule, kaasa arvatud kaasaegne kunst ja kunstnikud. Sihtasutuse muuseum (pinakoteek) on avatud (eelneval kokkuleppel) ainult teadlastele ja teaduritele. Loomisest alates on sihtasutus noortele teaduritele välja andnud üle 300 stipendiumi.

## Märkused

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Falun Gong

**Falun Gong** (*Fǎlún Gōng*; traditsioonilises hiina kirjas 法輪功; lihtsustatud hiina kirjas 法轮功), tuntud ka kui **Falun Dafa** (*Fǎlún Dàfǎ*; traditsioonilises kirjas 法輪大法; lihtsustatud kirjas 法轮大法) on Hiina vaimne liikumine, mis on tekkinud budismi, taoismi ja New Age'i liikumise sünteesis. Falun Gong kujunes Hiinas 20. sajandi teisel poolel esile kerkinud *[[qigong]]*i-buumi ajal. Selle praktikas on oluline osa füüsilistel, sealhulgas hingamisharjutustel, mis peaksid suunama vaimset energiat ehk *[[qi]]*d.

Algselt Hiina kommunistlikud võimud pigem toetasid taoliste praktikate arengut. Nii teatasid Hiina teadlased 1970. aastate lõpul, et on "leidnud" tõendeid *qi* materiaalsest olemasolust, mida püüab rakendada *qigong*, tugevdades nii liikumise teaduslikku usaldusväärsust. Mao Zedongi surma järgses vaimses vaakumis jõudis füüsilist ja vaimset heaolu ühendav *qigong* kümnete miljonite hiinlasteni ning selle uurimiseks loodi riiklik teadusselts.

3. mail 1992 andis Falun Gongi rajaja Li Hongzhi Kirde-Hiinas Changchuni linnas esimese avaliku seminari uue õpetuse teemal, nimetades seda sajanditevanuseks. See kogus poolehoidjaid, kuid kasvas ühtlasi lahku ametlikult sanktsioneeritud *qigong*ist. Falun Gong pälvis ajakirjanduses vähe tähelepanu 1996. aastani, mil liikumine katkestas sidemed riigistruktuuridega. Seda püüti küll registreerida, kuid katsed tõrjuti tagasi. Järgnevail aastail hakati Falun Gongi riigimeedias üha valjemalt kritiseerima. Selle liikmed püüdsid võidelda kriitika vastu massiaktsioonidega, mis teravdas vastasseisu veelgi. 

Mõne aasta eest ületas Falun Gongis osalejate arv Hiinas valitseva ainupartei, Hiina Kommunistliku Partei liikmete arvu. Hiina võimud peavad rahvaliikumist ühiskonna stabiilsusele ohtlikuks ja on võtnud selle vastu kasutusele karmid surveabinõud. 1999. aastast kestnud repressioonide käigus on tapetud ligi 2700 inimest, enam kui 100 000 on saadetud sunnitöölaagritesse, üle 6000 ligi kahekümneks aastaks vangi pandud, sajad tuhanded arreteeritud.

USA Riigidepartemangu hinnangul olid 2009. aastal enam kui pooled Hiina sunnitöölaagrite asukaist Falun Gongi järgijad. Välisvaatlejate hinnangul on repressioonid ebaseaduslikud, sealhulgas nende järelevalveks loodud julgeolekuagentuur Büroo 610.

## Viited
Seensammal

**Seensammal** (*Cryptothallus mirabilis* või *Aneura mirabilis*) on liik samblaid, kellel puudub klorofüll.

Seensammal on kollakasvalget värvi, kasvab metsakõdus. Süsiniktoitumine toimub tal seente abil – tegu on obligaatse müko-heterotroofiga.

Eestist on seensammal seni leidmata, kuid nii Soomes kui ka Rootsis ta kasvab, siiski harvaesinevalt.
Kiili kammerkoor

**Kiili kammerkoor** on Kiili vallas 1962. aastast tegutsev segakoor. Aastate vältel on koor tegutsenud eri nimede all, Kiili Kammerkoori nime kannab kollektiiv 2009. aasta sügisest.

### Ajalugu
Kiili rahvamajas on koorilauluga tegeletud alates 1962. aastast, mil valmis rahvamaja. 
Kiili koori eelkäija kolhoosi "Rahva võit" segakoor laienes hoogsalt, kui 1963. aasta lõpul asus tollane klubijuhataja Silvia Suursööt segakoori juhatama. Kiiresti värbas ta koori uusi liikmeid nii, et sai kokku 30–40 inimest. Sellega pandi alus Rahva Võidu Segakoorile. Oli tulemas 1965. aasta üldlaulupidu, milleks hakati kiirelt valmistuma. Laulud saadi selgeks ja nii esineti kolhoos Rahva Võidu segakoori nime all, Silvia Suursöödi juhatusel suurel laulupeol. Aastate jooksul on koorilaulu kultuuri Kiilis edendanud koorijuhtidena Hillar Põldoja, Silvia Suursööt, Endel Arike, Elmar Voolaid, Georg Toompea, Karin Rööp, Moonika Klaas, Nele Vendel, Imbi Põldsaar (Kolk), Kaili Lass ja Helen Kivimägi.
Alati on esinetud on oma valla ja maakondlikel üritustel. Osa on võetud kõikidest üld- ja juubelilaulupidudest, öölaulupidudest, viimastel aastatel ka jalgpallilaulupeost ja punklaulupeost.
Antud on kirikukontserte nii kodukirikus – Jüri kirikus – kui ka Keila, Tallinna Jaani ja Viimsi kirikus. Kontserdireisid on viinud Soome ja Peterburi.

### Tänapäev
2008. aasta sügisest on koori dirigent Tuuli Metsoja, kes on koori ellu lisanud uut hoogu nii mitmekesise repertuaari kui ka heal tasemel esinemiste näol. Koori tegevus on viimastel aastatel mitmekülgne: korraldatakse laululaagreid, stiiliüritusi, võetakse osa rahvuslikest koorikonkurssidest. 2009. aastal osaleti üldlaulupeol valikkooride hulgas ja 2014. aasta üldlaulupeol valiksegakooride koosseisus.
Kooris laulavad koorilauluhuvilised Kiili vallast ja selle vahetust lähedusest. Koori read on täienenud uute noorte lauljatega, mis on koori kõlapildile väga positiivselt mõjunud. Koor esineb regulaarselt Kiili valla ja rahvamaja korraldatud üritustel.

### Tunnustus
Erki Meisteri kantaadi "Anima Horum Bona" esmaettekandega pälviti tunnustus "Kiili valla aasta tegu – 2009". Ettekanne valmis koostöös Kiili Kunstide Kooli kammerorkestriga 2009. aasta sügisel.

### Avaldatud helisalvestised
2011. aasta detsembris ilmus Kiili vallavalitsuse ja Eesti Kultuurkapitali toel CD-plaat "Anima Horum Bona". Plaadi materjal on salvestatud Jüri kirikus oktoobris 2010.

## Välislingid
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Mari Laaniste

**Mari Laaniste** (sündinud 9. mail 1977 Tallinnas) on eesti kunstiteadlane ja kirjanik. Kirjanikuna on ta kasutanud pseudonüümi **Hiram**.

Mari Laaniste on lõpetanud 1995. aastal Jakob Westholmi Keskkooli ning 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal. Ta kaitses 2001. aastal sealsamas kunstiteaduse erialal magistritöö "Koomiksi väärtusküsimus. Eesti koomiksi arengust kultuuriloolises kontekstis". Aastail 2003–2007 oli ta Kunstiakadeemia kunstiteaduse doktorant. 

Ta töötab teadurina Eesti Kirjandusmuuseumi keele- ja kirjandusteooria töörühmas. Tema uurimistöö põhisuunad on visuaalsed narratiivid, sõna ja pildi suhe visuaalkommunikatsioonis, koomiks, joonisanimatsioon ja film.

Lisaks teadustööle on Laaniste tegev kunsti-, filmi- ja popkultuurikriitikuna. Ta on kirjutanud ka ilukirjandust, kasutades autorinime Hiram. Tema tuntumaid teoseid on 1999. aastal ilmunud romaan "Mõru maik" (2. trükk 2000. aastal).

## Viited

## Välislingid
*
*Annika Koppel, Millenniumi depressiivne meelelahutus *Postimees*, 7. detsember 1999
Anima Horum Bona

**"Anima Horum Bona"** on detsembris 2011 Kiili Kammerkoori ja Kiili Kunstide Kooli kammerorkestri ühissalvestisena ilmunud CD. 

Muusika autor on Erki Meister, tekstide autorid Roma Ryan, K.Kelly, Horacius, Seneca, Catullus. Dirigent Tuuli Metsoja.

Kantaat "Anima Horum Bona" on kirjutatud 2009. aasta augustis Kiili Kammerkoorile ja Kiili Kunstide Kooli kammerorkestrile. Kantaat on lõdvalt seotud tervik erinevatest ladinakeelsetest luuletustest ja sententsidest.
Idapikkus

**Idapikkus** on idapoolkeral asuva punkti geograafiline pikkus. Idapikkus võib olla 0° (nullmeridiaan) kuni 180°E (180° meridiaan).

## Vaata ka
*Läänepikkus
*Geograafilised koordinaadid
Mägi-Karabahhi sõda

**Mägi-Karabahhi konflikt** ehk **Mägi-Karabahhi sõda** (aserbaidžaani keeles Qarabağ münaqişəsi, armeenia keeles Արցախյան գոյամարտ) oli relvastatud konflikt Taga-Kaukaasias aserbaidžaanide ja armeenlaste vahel. Ammuste ajalooliste ja kultuuriliste juurtega kogukondade vaheline konflikt teravnes Nõukogude Liidus toimunud perestroika aastatel (1987–1988) ning arenes 1991–1994 sõjategevuseks Armeenia ja Aserbaidžaani vahel, eesmärgiga saavutada kontroll Mägi-Karabahhi ja mõne ümberkaudse ala üle.

Vene poliitiku ja rahvusvaheliste suhete spetsialisti Galina Starovoitova sõnul "on see konflikt rahvusvahelise õiguse seisukohalt näide vastuolust kahe põhimõtte vahel: ühelt poolt rahva õigus enesemääramisele, teisalt aga territoriaalse terviklikkuse printsiip, mille kohaselt võib piire muuta vaid rahumeelselt ning vastastikusel nõusolekul".

Riikide seisukohad Mägi-Karabahhi konflikti suhtes on vastandlikud, olukorda komplitseerib piirkondlike vastuolude ajalooline taust (sealhulgas Armeenia genotsiidi tunnustamise küsimus). "Türgi ja Aserbaidžaani tandem peab Armeenia vastu tõelist infosõda, moonutades Mägi-Karabahhi konflikti tekke põhjust ja tagajärgi," on kirjutanud Armeenia politoloog Armen Akopjan.

2016. aasta aprillis algas Mägi-Karabahhi piiril taas sõjategevus ühelt poolt Aserbaidžaani ning teiselt poolt Armeenia ja rahvusvahelise tunnustuseta Mägi-Karabahhi Vabariigi vahel.

2020. aasta 27. septembrist kuni 10. novembrini toimus Aserbaidžaani pealetung, mille tulemusena läksid Mägi-Karabahhi ümbritsevad alad tagasi Aserbaidžaani kontrolli alla. Mägi-Karabahhi Vabariiki Armeeniaga ühendavasse Lachini koridori paigutati Vene rahuvalvajad.

19. septembril 2023 alustas Aserbaidžaan rünnakut Mägi-Karabahhi Vabariigi vastu. 20. septembril Mägi-Karabahhi separatistid alistusid ja nõustusid relvarahuga Aserbaidžaani tingimustel.  Lepiti kokku alustada 21. septembril Yevlaxi linnas taaslõimumise läbirääkimisi.

## Vaata ka
*2020. aasta Mägi-Karabahhi konflikt
*Aserbaidžaani-Armeenia konflikt 2016. aastal
*Xocalı veresaun
*Aserbaidžaanlaste genotsiidipäev

## Viited

## Välislingid
* Kaarel Kaas. "Veretu lagunemise müüt". Diplomaatia nr 100, detsember 2011
* Armenia and Azerbaijan fight over disputed Nagorno-Karabakh region, BBC News, 28. september 2020
Kukësi

**Kukësi** on linn Põhja-Albaanias, Kukësi maakonna ja Kukësi ringkonna keskus. 

Kukësi sai kuulsaks Kosovo sõja ajal, kui sealt otsis sõjategevuse eest varju ligi pool miljonit pagulast. Elanikke on 16 765 inimest.

## Viited
Seenejalg

**Seenejalg** on viljakehaga seene osa, mis kannab seenekübarat.

Jala omadusi kasutatakse tihti seeneliikide eristamiseks, nendeks omadusteks võivad näiteks olla:
*jala suurus ja kuju
*jala tekstuur (kiuline, rabe, nahkne jne)
*rõnga või tupe olemasolu ümber jala
*kas mitme seene jalad ühinevad alumises osas või mitte

## Välislingid
Jalg (täpsustus)

**Jalg** on:
* looma kulgemiselund, mis kannab looma keharaskust ning aitab tal liikuda;
* alajäse;
* mööblieseme tugistruktuur, mis kannab kasulikku pinda või ruumi;
* viljakehaga seene osa, mis kannab seenekübarat;
* pikkusühik (0,3048 meetrit).
August Amon

**August Amon** (12. september 1896 Kodijärve vald, Tartumaa – 6. oktoober 1944 Läänemeri) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1921. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

August Amon osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1922–1923 Riigi Keskarhiivi ametnik, 1925–1930 Viljandi-Pärnu ja 1930 Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1930–1935 Valga 2. jaoskonnakohtunik, 1935–1940 Viljandi Ringkonnakohtu liige. 

Ta hukkus Eestist põgenemisel laeval Nordstern.
Konstantin Tassa

**Konstantin Tassa** (5. oktoober 1899 Tartu – 7. jaanuar 1969 New York) oli Eesti kohtunik.

Ta oli 1918. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja ning 1920–1922 (lõpetas 1923) üliõpilane, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Konstantin Tassa osales Vabadussõjas, oli 1922–1923 vandeadvokaadi abi Tartus ja Narvas, 1923–1924 Võru 2. jaoskonnakohtunik, 1924–1925 kohtunik Tartus, alates 1925. aastast Tartu-Võru Rahukogu, hiljem Viljandi Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Boris Karoles

**Boris Karoles** (ka **Karolis**; 29. juuli 1890 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1910–1916 Peterburi ülikooli ja 1922–1923 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Boris Karoles oli aastail 1921–1923 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1923–1926 abiprokurör, 1926–1938 Tallinna Ringkonnakohtu liige, 1925–1927 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi õpetaja, 1938–1940 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilosakonna esimees. 

NKVD üritas Boris Karolest 1941. aastal küüditada, kuid ta pääses. 2. juulil 1941 soovis ta vabatahtlikult Punaarmeesse astuda, evakueerus Venemaale.

## Välislingid
*memento.ee (.pdf)
Karl Vaarma

**Karl Vaarma** (kuni 1936. aastani **Karl Romulus Vaarmann**; 10. november 1896 Türi kihelkond, Järvamaa – 21. november 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast (hukati)) oli Eesti kohtunik.

Karl Vaarma lõpetas 1916. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1916–1917 Petrogradi Pauli sõjakoolis ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli aastail 1917–1918 Järva maavalitsuse ametnik, osales Vabadussõjas, oli 1924–1925 Viljandi-Pärnu Rahukogu lisakohtunik, 1925–1932 Mõisaküla jaoskonnakohtunik, 1925–1928 ka notar, 1932–1935 Rakvere-Paide Rahukogu liige, 1935–1937 Rakvere, 1937–1940 Tartu Ringkonnakohtu abiesimees ja kriminaalosakonna esimees. 

1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja hukati vangilaagris Venemaal.
Leonid Mletšin

**Leonid Mihhailovitš Mletšin** (vene *Леонид Михайлович Млечин*; sündinud 12. juunil 1957 Moskvas) on vene ajakirjanik.

1979. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna.

## Eesti keelde tõlgitud teosed
* "KGB : riiklike julgeoleku organite esimehed. Paljastatud saladused." Vene keelest tõlkinud Margus Leemets. Varrak, 2003. ISBN 9985306678
* "Välisministrid : romantikud ja küünikud". Vene keelest tõlkinud Margus Leemets. Varrak, 2004. ISBN 9985309111
* "Brežnev". Vene keelest tõlkinud Jüri Ojamaa. Varrak, Tallinn 2011, ISBN 9789985322642
Oskar Sein

**Oskar Sein** (27. märts 1903 Vaimastvere vald, Tartumaa – märts 1984 Somerset, New Jersey osariik) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1922–1928 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.

Oskar Sein osales Vabadussõjas, oli 1929–1932 kohtuameti kandidaat, 1932–1938 Viljandi abiprokurör, alates 1938. aastast Viljandi Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse.

## Viited
Elmar Fischer

**Elmar Karl Gustav Fischer** (1. märts 1895 Sangaste – 20. märts 1962 Berliin) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis 1913–1916 Peterburi ülikooli ja 1920–1922 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 

Aastail 1923–1924 oli Elmar Fischer Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1924–1929 Võru 2. jaoskonnakohtunik, 1929–1932 Tallinna-Haapsalu ja alates 1932. aastast Tartu-Võru Rahukogu liige.
Herbert Must

**Herbert Must** (17. märts (vkj)/ 29. märts 1900 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 17. juuli 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1919. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1920 Sõjakooli (ülendatud lipnikuks), õppis 1920–1921 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1921–1924 õigusteaduskonnas (lõpetas teise järgu diplomiga), Korporatsioon Ugala vilistlane.

Herbert Must osales Vabadussõjas, oli 1923–1924 Riigikohtu ametnik, 1925–1928 Rakvere-Paide rahukogu kohtuameti kandidaat, 1928–1929 abiprokurör, 1929–1935 Tartu-Võru Rahukogu 1. jaoskonna abiprokurör, alates 1935. aastast Tartu Ringkonnakohtu liige. 

1941. aastal NKVD arreteeris ta. Surmaotsus.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Leonhard Kaasik

**Leonhard Karl Kaasik** VR II/3 (10. märts 1895 Riidaja mõis, Viljandimaa – 2. november 1979 New York) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis 1914. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-, 1921–1921 keemiaosakonnas ja 1921–1925 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Leonhard Kaasik osales Esimeses maailmasõjas ja 2. jalaväepolgu rooduülemana Vabadussõjas, 1920–1924 oli ta Tartu 3. politseijaoskonna komissar, 1925–1929 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1934 Petseri 2. jaoskonna kohtu-uurija, seejärel Petseri 2. ja Tartu 5. jaoskonnakohtunik ning Tartu Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse. 

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk, 1920

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*TÜ matrikkel
Karl Viilu

**Karl Elmar Viilu** (2. jaanuar 1902 Tartu – 18. juuli 1977 New York) oli Eesti kohtunik ja filatelist.

Ta õppis aastail 1922–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Karl Viilu osales Vabadussõjas, oli 1924–1929 Tartu NMKÜ ametnik, alates 1926. aastast peasekretär. Alates 1929. aastast Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1934–1935 tsiviilosakonna abisekretär, 1935–1937 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilosakonna sekretär, 1937–1939 Tõrva jaoskonnakohtunik, 1939–1940 Rakvere Ringkonnakohtu sekretär. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse. Oli seal Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige.
Enn Allpere

**Enn Allpere** (kuni 1935. aastani **Ernst Albert**; 31. detsember 1900 Oru vald, Läänemaa – 16. veebruar 1989 Philadelphia, USA) oli Eesti kohtunik.

Allpere sündis Läänemaal Oru vallas Vedra külas Kaasiku talus kümnelapselise pere üheksanda lapsena. Tema isa oli Vedra külakooli koolmeister. Allpere õppis 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigus- ja 1926 filosoofiateaduskonnas, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Enn Allpere osales Vabadussõjas, oli 1927–1936 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1936–1938 Mustvee ja 1938–1940 Tallinna 6. jaoskonnakohtunik. Tallinna Ringkonnakohtu ja Kohtukoja liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse, elas Philadelphias.
Erich Vadi

**Erich Vadi** (27. märts 1896 Vedu mõis, Elistvere vald, Tartumaa – 6. oktoober 1963 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1917. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, 1918 matemaatika-loodusteaduskonna keemiaosakonnas, 1918 ja 1922–1922 (lõpetas 1923) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aastail 1919–1920 oli Erich Vadi Tartu linnavalitsuse rekvireerimise ja sõjakahjude hindamise komisjoni asjaajaja, 1922–1924 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1924–1928 Tartu 5. jaoskonna kohtu-uurija, 1928–1929 Tartu 5. ja 1929–1933 Tartu 1. jaoskonnakohtunik, 1933–1940 Tartu Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1947. aastal Inglismaale ja sealt Kanadasse.
2012. aasta R2 Eesti müügitabel

**R2 Eesti müügitabel** on iganädalane Eesti plaadimüügi edetabel, mida koostatakse Raadio 2 saates "Leviosuti".

Edetabel kajastab albumite läbimüügi andmeid Laseringis, Stockmannis, Selveris, Tallinna Kaubamajas, Apollos ja Filmipoes.

R2 Eesti müügitabeli avaldab ka Eesti Ekspressi lisa Areen (*R2 Eesti plaadiedetabel*).

## 2012. aasta esimese poolaasta (1.-26. nädal) müügitabel

## Viited

## Välislingid
* R2 Eesti müügitabel
Roger Ackroydi mõrvamine

**"Roger Ackroydi mõrvamine"** on Agatha Christie 1926. aastal ilmunud kriminaalromaan, kus astub üles Hercule Poirot.

1990. aasta edetabelis "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) oli teos viiendal kohal. Viis aastat hiljem ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) asub teos 12. kohal. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle 1999. aastalsajandi 100 parima raamatu hulka.

## Tegelaskujud
* Hercule Poirot
* Roger Ackroyd – mõisnik 
* Proua Cecil Ackroyd – härra Ackroydi lesestunud õde
* Flora Ackroyd – härra Ackroydi õetütar ja proua Cecil Ackroydi tütar
* Ralph Paton – härra Ackroydi kasupoeg
* Ursula Bourne – härra Ackroydi toatüdruk
* Major Hector Blunt – Roger Ackroydil külas olev sõber
* Geoffrey Raymond – härra Ackroydi sekretär
* John Parker – härra Ackroydi ülemteener
* Elizabeth Russell – härra Ackroydi majapidajanna
* Charles Kent – Elizabeth Russelli narkomaanist poeg
* Dr. James Sheppard – arst (ja loo jutustaja)
* Caroline Sheppard – doktor Sheppardi vallaline naiseõde
* Proua Ferrars – naine, kes mürgitab end raamatu alguses
* Ashley Ferrars – proua Ferrarsi abikaasa
* Inspektor Raglan

## Eestikeelsed väljaanded
* 1991. "Roger Ackroydi mõrvamine"; kirjastus Olion. 144-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites. Inglise keelest tõlkinud Ralf Toming.
* 2010. Kogumikus "Hercule Poirot : meisterlikud mõrvad" (lisaks "Mõrv Idaekspressis" ja "Mõrv üürikorteris"); kirjastus Varrak.

## Viited

## Välislingid
*The Murder of Roger Ackroyd. Stories. Agatha Christie koduleht.
Konstantin Hiob

**Konstantin Hiob** (10. november 1887 Sangaste vald, Tartumaa – 8. jaanuar 1942 Sevurallag, Stupino, Sverdlovski oblast) oli Eesti kohtunik ja õigeusu vaimulik.

Ta lõpetas Riia Vaimuliku Seminari 1909. aastal, 1921–1927 (lõpetas) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Konstantin Hiob oli aastail 1909–1911 köster Haapsalus, 1911–1916 Kõmsi, 1916–1922 Kähri, 1922–1928 Jõõpre preester, 1928–1934 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1934–1935 Mustvee ja 1935–1940 Võru 3. jaoskonnakohtunik. 

Ta arreteeriti NKVD poolt Võrus. Suri vangilaagris. 

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Otto Puusta

**Otto Friedrich Puusta** (kuni 1926. aastani **Otto Friedrich Puutsa**; 24. september 1896 Tartu – 6. veebruar 1984 Göteborg) oli Eesti kohtunik ja kunstnik.

Ta õppis 1917. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja matemaatikaosakonnas, 1918 agronoomiaosakonnas 1920–1929 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Raimla vilistlane.

Otto Puusta osales Vabadussõjas, oli 1921–1922 Läänemaa Ühisgümnaasiumi ja õpetajate seminari, 1923–1930 Hugo Treffneri Gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja, 1930–1936 Tartu Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, 1936–1938 Petseri 2., alates 1938. aastast Tallinna 3. jaoskonnakohtunik. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Burhard Sulke

**Burhard Gustav Theodor Sulke** (ka **Burchard Gustav Theodor Sulke**; 28. mai 1903 Saratov – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis 1920. aastal Siberi 1. Kadetikorpuses Omskis, 1921–1923 Valdivostoki Kaug-Ida Pedagoogilises Instituudis, 1923–1924 Frankfurdi ülikooli kaubandusteaduskonnas, 1924–1928 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

1923. aastal opteerus ta Eestisse, oli 1929–1938 Viljandi Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, alates 1938. aastast Petseri 3. jaoskonnakohtunik.
Ernst Grünreich

**Ernst Peter Friedrich Grünreich** (28. märts 1894 Võru – 1. juuli 1956 Detmold, Saksamaa) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis 1914. aastal Lazarevi Idakeelte Instituudis, 1915–1916 Moskva ülikooli ajaloo-keele- ja 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ernst Grünreich osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1924–1927 oli ta kohtuameti kandidaat, 1927–1935 Rakvere-Paide Rahukogu 2. jaoskonna abiprokurör, 1935–1939 Rakvere ringkonnakohtu liige. 

1939. aastal asus ta Saksamaale.

## Viited