open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Mõõk (võistlus)

**Tallinna Mõõk** on Tallinnas toimuv vehklemisturniir.

Esimest korda peeti turniir 1971. aastal meeste epees.

1992. aastal arvati Tallinna Mõõk meeste epee vehklemise maailma karikasarja etapiks.

2016. aastal lisati turniir naiste epee MK-sarja, kuid eemaldati meeste MK-sarjast.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Enginaator

**Enginaator** on üle-eestiline insenerivõistlus, kus osalevad inseneritudengid Eesti kõrgkoolidest. 

Võistluse käigus lahendavad osalejad kuni neljaliikmeliste meeskondadena inseneriülesandeid. Võistlus koosneb eelvoorust, kus osalejad jaotuvad nelja valdkonda, ning finaalist, kus kõik finalistid lahendavad ülesannet, mis hõlmab kõiki valdkondi.

## Struktuur
### Eelvoor
Eelvooru valdkonnad:
* ehitus
* infotehnoloogia
* loodusteadused
*mehhatroonika

Eelvooru ülesanne koosneb kahest alaülesandest, mida nimetatakse "Sprint" ja "Stamina".

### Sprint
Ülesande kestus on kuni neli tundi.

Ülesandel on kindel vastus, mis tuleb esitada žüriiliikmele.

### Stamina
Ülesande kestus on kuni 17 tundi, milles osa kuulub "Sprint" ülesande lahendamisele.

Ülesande lahendus koosneb eri etappidest, mille eest saab punkte. 

Stamina ülesandel toimub ka lõpus lahenduse presenteerimine žüriile.

Maksimaalsete punktide saamiseks tuleb täielikult lahendada kõik ülesanded ning saada maksimaalne hinne presenteerimisel.

### Finaal
Finaali pääseb igast valdkonnast kaks tugevamat tiimi ehk finaalis võistleb 8 tiimi.

Finaalis selgitatakse võitja ühe ülesande põhjal, mida lõpus demonstreeritakse žüriile.

Finaali ülesanne hõlmab kõiki nelja valdkonda: ehitust, infotehnoloogiat, mehhatroonikat, loodusteadusi.

## Kategooriad 2018
Võisteldakse neljas valdkonnas: ehitus, infotehnoloogia, elektroonika ja loodusteadused.

## Välislingid
*Võistluse koduleht
*www.facebook.com/enginaator
*www.best.ee
Logani rahvusvaheline lennujaam

**Boston Logani rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **BOS**, ICAO: **KBOS**, FAA LID: **BOS**), ametlikult **Kindral Edward Lawrence Logani rahvusvaheline lennujaam**, on rahvusvaheline lennujaam Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. See hõlmab 2384-aakrist ala, sel on kuus lennurada ja neli reisiterminali ning seal töötab hinnanguliselt 16 000 inimest. Lennujaam on Delta Air Linesi ja JetBlue fookuse linn.
Ado Kosk

**Ado Kosk** on (sündinud 1954) eesti sportlane, kes 1993. aastal Pärnus leiutas kiikingu.

## Viited

## Välislingid
* Berit-Helena Lamp (28. märts 2012) "Sisetülid on viinud kiikingu väljasuremise äärele". Postimees
Ants Tamme

**Ants Tamme** (sündinud 18. mai 1988) on Eesti Kiikinguliidu juhataja ning kiikingu kui spordiala ja meelelahutuse edendaja Eestis. 

Ants Tamme nimel on kiikingus mitu Eesti rekordit ning ka Guinnessi rekord.
Eesti Kiikinguliit

**Eesti Kiikinguliit** (ametlik lühend on **EKiikL**) on organisatsioon, mis loodi 26. augustil 1999. 

EKiikLi peamine eesmärk on kiikingu kui spordiala arendamine ja populariseerimine ning uute spordiklubide loomise soodustamine. Ühtlasi on Eesti Kiikinguliit ainus organisatsioon maailmas, kes reguleerib kiikingureegleid ning kinnitab kõiki maailmas tehtud kiikingurekordeid ja tippmarke. 

EKiikLi kuulub neli spordiklubi: SK Vabariigi Võllimees, SK Kiva-Kiiking, SK Lenger ja SK Vabadussport.

## Ajalugu

Eesti Kiikinguliidu asutasid SK Vabariigi Võllimees esindaja Rein Lepik, SK Väike-Maarja Võllimees esindaja Raigo Valmsen, SK Julged esindaja Jüri Murumägi, FIE Valma Tamme talu esindaja Tarmo Männigo, FIE Ado Kosk esindaja Ado Kosk.

Eesti Kiikinguliidu esimene juhataja oli Jüri Murumägi.

23. märtsil 2000 astus EKiikL Eesti Spordi Keskliidu liikmeks. Samal aastal Eesti Olümpiakomitee (EOK) ja Eesti Spordi Keskliit ühinesid ning kiikinguliidust sai sellega ka EOK täieõiguslik liige.
 
2003. aastal kinnitas EOK spordiala liikmeskonda kuulumiseks vajalikud reeglid, mida Eesti Kiikinguliit ei suutnud täita ning 27. aprillil 2006 lõppes EKiikLi liikmesus EOKs.

## Välislingid
* Eesti Kiikinguliidu koduleht
Rõõmus

**Rõõmus** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rõõmus (Remus, Romus, Römmus, Römus) on pandud 12 mõisas Harju-, Lääne-, Saare-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Rõõmus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Remus, Rooberg ja Toomson.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rõõmus Eestis 60 mehel ja 66 naisel.

## Nime kandjaid
*Eike Rõõmus (1931–2009), rahvatantsujuht
*Jaan Rõõmus (sündinud 1943), fotograaf
*Kalle Rõõmus (sündinud 1955), arhitekt
*Riina Rõõmus (sündinud 1960), Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige
Aadma (perekonnanimi)

**Aadma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aadma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adams, Adamson, Andreson ja Andresson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadma Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.

*Heidi Aadma (sündinud 1976), eesti teatritegelane
Alfamitmekesisus

**Alfamitmekesisus** (lühendina \alpha-mitmekesisus) on bioloogias indeks, millega saab arvuliselt väljendada ühe ala liigilist mitmekesisust. Alfamitmekesisuse mõiste võttis kasutusele Robert Whittaker koos beeta- ja gammamitmekesisusega. 

Whittaker uuris eri organismide mitmekesisust mitmetes elupaikades ning jagas selle määratavaks kahe näitaja järgi. 1) alfamitmekesisus, mis kirjeldab kindla ala liigilist mitmekesisust ja 2) beetamitmekesisus, mis kirjeldab samatasemeliste koosluste liigilise koosseisu omavahelist erinevust. Nendest kahes kokku tekib gammamitmekesisus, mis väljendab kindla ala liigilist mitmekesisust.

## Mõiste
Alfamitmekesisust mõistetakse tihti erinevalt. Ka Whittaker ise kasutas seda mitmes mõistes. Seda saab hinnata liikide arvuga pinnaühikul või lisaks hinnates liikide osalevuse hulgalisi suhteid.

Whittaker kasutas oma uurimustes alfamitmekesisuse definitsiooni erinevalt. Esmalt nimetab ta alfamitmekesisust liigirikkuseks kindla kogukonna sees. Teiseks defineerib ta alfamitmekesisuse liikide arvu keskmisega ja viimaks kirjeldab seda ühes proovide komplektis, ühe proovi liikide arvuna, võrreldes keskmise liikide arvuga proovides kokku.

Viimase definitsiooni juurde lisas Whittaker ka valemi, milles ütles, et β= γ/\alpha on võimalik arvutada läbi S_c/\bar{S}, kus S_c on kõikide liikide arv terves proovide komplektis ning \bar{S} on keskmine liikide arv ühes proovis. Kui alfaks loetaks liikide mitmekesisust ühes kindlas proovis, siis iga uurimus omistaks endale sama palju alfa parameetreid, kui oleks proove.  

Whittakkeri idee aga oli kirjeldada ühte andmete kogumikku ühe alfa- ja ühe beetaväärtusega, mistõttu kõige õigem alfamitmekesisuse definitsioon on keskmine liikide mitmekesisus proovide kohta.

## Arvutamine
Kõige asjakohasem mõõt alfamitmekesisusele on lihtsalt *S* (keskmine liikide arv proovis). Kui andmestik on korjatud eri elupaikadest samal alal, on valemis *S*’i parameetriks *M*, mis tähistab erinevaid elupaiku sama ala siseselt. 

Sellest lähtuvalt näitab alfa-*S* mitmekesisuse väärtus keskmist liikide arvu proovi kohta, kus S_j on liikide arv alal.\bar{S}_\alpha=(\textstyle \sum_{j} S_j)/M

## Andmestik
Alfamitmekesisust mõõdetakse kindla ala ja kindla koosluse peal. Selleks, et tulemused oleksid võimalikud veatud, on vaja proovid korjata kindlate kriteeriumite järgi.

Oluline on jälgida: 
* Proovide individuaalne võrreldavus
* Madal dispersioon proovide seas
* Proovide kontseptuaalne asjakohasus
* Proovide mõõtmete vastavus uuritava teemaga 

Mitmekesisuse uurimine keskendub primaalselt liigirikkusele ja sellepärast oleks hea, kui mitmekesisuse mõõtmised oleks tõlgendatavad liikide arvuliseks väärtuseks. 

## Viited
Eike Rõõmus

**Eike Rõõmus** (sünninimi **Eike Peets**; 5. märts 1931 – 4. november 2009) oli eesti rahvatantsujuht.

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*2006 Kohtla-Järve aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Haud Jüri kalmistul
Sydney Kingsford-Smithi rahvusvaheline lennujaam

**Sydney Kingsford-Smithi lennujaam** (kõnekeelne **Mascot'i lennujaam**, **Kingsford Smithi lennujaam** või **Sydney lennujaam**; IATA: **SYD**, ICAO: **YSSY**; ASX: **SYD**) on Sydney, Austraalia, rahvusvaheline lennujaam, mis asub Sydney kesklinnast 8 km Mascoti äärelinnas.
Skisotüüpne isiksushäire

**Skisotüüpne isiksushäire** on isiksushäire, mida iseloomustab püsiv sotsiaalse suhtluse piiratus, mis tuleneb inimese tugevast ebamugavustundest suhtlusolukordades ja võimetusest lähedasi suhteid luua.

Skisotüüpsete joontega inimesi tabavad suhtlusolukorras ülemäärane ärevus ja paranoilised hoiakud. Paranoiliste uskumuste tõttu ("Niikuinii mõeldakse minust halba, tahetakse mulle halba, minuga manipuleeritakse") nende ärevustunne suhtlemise ajal ei vähene, nagu tavaliselt inimestel juhtub.

Skisotüüpse isiksushäirega inimeste emotsioonide kogemine ja väljendamine on vähene või kohatu, inimene võib näida külm ja äraolev. Erinevalt skisoidsest isiksushäirest lisanduvad skisotüüpse isiksushäire korral suhtlusraskustele veel taju eripärad: lühiajalised hallutsinatsioonilaadsed kogemused, mida teised ei koge (näiteks valgussähvatuste, varjude nägemine). Veel võib skisotüüpse isiksushäirega inimesel olla uskumusi, mis ei ole tavareaalsusega kooskõlas, mõjutavad tema käitumist ning erinevad väga kohalikest kultuurinormidest (näiteks oskab ta teiste mõtteid lugeda).

Et skisotüüpse häirega inimestel on ebaratsionaalseid uskumusi ja nad võivad olla väga ebausklikud, võivad teised end nende seltskonnas imelikult tunda. Ka skisotüüpse häirega inimestel on seetõttu sage tunne, et nad on teistmoodi ja üksikud, ei sobi seltskonda. Mõnikord lisanduvad ka eripärased kõne- või keelekasutusmaneerid, mida teistel on raske mõista.

Isiksushäireid diagnoositakse enamasti täiskasvanueas, tihti pärast 25. eluaastat. Isiksushäire diagnoosiks on vajalik paljude (aga mitte kõigi) joonte koosesinemine pikaajaliselt, püsivalt ja paljudes olukordades ning keskkondades. Diagnoosi saab panna ainult vastava eriharidusega arst ja isiksushäire diagnoosi eelduseks on, et iseloomu muutused ja teistest erinev käitumine häirivad inimest ennast või teisi inimesi, kuna ta läheb vastuollu ühiskondlike reeglitega.
Iphigeneia Taurises (Goethe)

**"Iphigeneia Taurises"** (saksa keeles *Iphigenie auf Tauris*) on saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1787. aastal avaldatud draama. Goethe antiigiainelistest draamateostest on "Iphigeneia Taurises" tähtsaim. Goethe on säilitanud antiikse faabula, kuid tema draamas on kõik pehmem ja inimlikum. Vähenenud on iidse loo religioossed motiivid, fataalsus ja väline dünaamika, mille asemele on rohkem ruumi antud inimese hingeelamustele, kannatustele ja pürgimustele.
## Tegelased
Iphigeneia, Agamemnoni tütar
Thoas, tauride kuningas
Orestes
Pylades, Orestese sõber
Arkas
## Viited
Panorpa vulgaris

***Panorpa vulgaris*** on putukaliik koonlaste sugukonnast. Levinud on ta Euroopas teadaolevalt Norrast ja Baltimaadest kuni Prantsusmaa, Itaalia ja Bulgaariani.

On kujunenud üheks mudelorganismiks sugulise valiku uurimisel.

## Kirjeldus
*Panorpa vulgaris* sarnaneb väga teise Eestis leiduva liigi, hariliku koonlasega (*Panorpa communis*). Eristada on neid võimalik jälgides esimest musta laiku tiivakinnituse läheduses, mis harilikul koonlasel on väiksem või puudub üldse. *Panorpa vulgaris*’el aga ulatub üldjuhul üle kahe segmendi. Isastel koonlastel on suurenenud genitaalid, mis meenutavad skorpioni mürgiastelt. Emaste saba on lühem ja väiksem.

## Eluviis
Igal aastal areneb kaks põlvkonda. Munad arenevad vastseteks 20–21 °C juures kuue päevaga. Vastsed elavad maapinnal või pealispinda kaevandatud tunnelites, kus toituvad surnud või nõrgenenud putukatest. Vastsete arengus eristatakse nelja etappi. 20 °C juures kestab L1 staadium neli päeva, L2 etapp kolm päeva, L3 neli päeva ja viimane staadium 8–10 päeva, mille järel moodustub nukk. Kui diapausi ei teki, areneb nukust vastne 3–4 nädala jooksul. Kui nukkumine toimub enne talve, lähevad nukkunud vastsed puhkeseisundisse, mis kestab umbes kuus kuud. Sellele järgneb ettevalmistusjärk ja lõpuks metamorfoos. Nuku puhkeseisundisse minek sõltub päeva pikkusest, mis vastavalt asukohale võib varieeruda, kuid on näidatud, et kui päevavalgust on pikemalt (üle 16 tunni 20 minuti), siis jätkub areng ilma diapausita, ja kui päevavalgust on alla 16 tunni 10 minuti, läheb nukk puhkeseisundisse.

6–17 päeva pärast nukust väljumist algab paaritumine, mille käigus esitavad isased putukad keeruka tantsu. Peale selle pakuvad nad emastele kopulatsiooni ajal ka surnud lülijalgseid või süljest moodustunud massi. Emased näitavad oma valmisolekut tagakeha väristamisega. Munevad nad 3–9 (keskmiselt 6) päeva pärast paaritumist.

Nad toituvad peamiselt mädanevatest puuviljadest ja taimedest, kuid ka surnud putukatest ja tigudest ning õietolmust. Nad on suutelised toituma ka ämblikuvõrkudes leiduvatest putukatest.


Pilt:Panorpa vulgaris (emane).jpg|Emane
Pilt:Skorpionsfliege 2006 08.jpg|Isane 


## Viited

## Välislingid

* 

*Pulmatants ja paaritumine
Emmelie Prophète

**Emmelie Prophète** (kodanikunimi **Emmelie Prophète-Milcé**; sündinud 5. juunil 1971 Port-au-Prince'is) on Haiti kirjanik ja diplomaat.

Ta õppis Port-au-Prince'i ülikoolis õigusteadust ja nüüdisaegset kirjandust. Ta on töötanud diplomaadina Genfis. 2014. aastal alustas ta tööd Haiti rahvusraamatukogu juhina.
Várkert Bazár

**Várkert Bazár** ehk **Várbazár** (eesti keeles kui 'lossiaia turg' või 'lossi turg') on kunagine basaar, mis asub Miklósi väljaku ääres Budapesti I ringkonnas, Buda kindluslossi ja Doonau jõe vahelise nõlvaku jalamil. 

Várkert Bazár ehitati uusrenessanslikus stiilis aastatel 1875–1883. Ehitise esmane funktsioon kindluse basaarina oli kaubanduspindade pakkumine, selle kaaristu oli täis poekesi. Aastatel 1883–1888 asus põhjatiivas Buda naiste töökoda, 1890–1895 oli seal ajalooline portreegalerii.  Aastatel 1890–1918 asus hoones naiskunstikool. Teises maailmasõjas sai Várkert Bazár suuri kahjustusi. Tänapäeval on see osana Doonau kallaste ja Buda kindluse kvartali mälestisest UNESCO kaitse all.
Aadna

**Aadna** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aadna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (Koonga vallas 1936. aastal) ja Aderka (Rakveres 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadna alla viiel mehel ja 8 naisel. 

*Mait Aadna (sündinud 1948), eesti komsomoli- ja haridustegelane
Aaliste

**Aaliste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aaliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ahlberg. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaliste Eestis 16 mehel ja 17 naisel. 

*Agnes Aaliste (sündinud 1985), eesti näitleja ja raadiosaatejuht
Makk

**Makk** on perekonnanimi.

Ungaris kandis 2014. aasta seisuga üle 750 inimese perekonnanime Makk.

Eestis on perekonnanime Makk (Mack) pandud 19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Lagedi mõisavallas Jüri kihelkonnas ja Ohtu mõisavallas Keila kihelkonnas Harjumaal ning Uue-Põltsamaa mõisavallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Makk Eestis vähem kui viiel mehel ja 8 naisel.

## Nime kandjaid
* Toivo Makk (1939–2009), eesti raadioajakirjanik

## Viited

## Välislingid
*
Juut (perekonnanimi)

**Juut** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Juut on pandud Metstaguse mõisas Järva-Jaani kihelkonnas ja Ervita mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal ning Abja ja Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Karksi mõisas Karksi kihelkonnas Pärnumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Aia, Allik, Jalvendi, Jutt, Jõeäär, Mändla, Ollino, Pärnpuu, Põllussaar, Rainurm, Udumäe ja Velling. 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Emmelie Konradsson

**Emmelie Konradsson** (sündinud 9. aprillil 1989) on Rootsi endine jalgpallur.

Ta kuulus poolkaitsjana aastatel 2007–2014 klubisse Umeå IK ja aastatel 2011–2014 Rootsi naiste jalgpallikoondisse.

2014. aasta lõpus teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest.
Michael von Agthe

**Gottfried Michael von Agthe** (ristitud 7/18. novembril 1767 Kuressaares – 1/13. jaanuar 1814 Kuressaare) oli Torgu mõisarentnik, auastmelt kolleegiumiassessor.

Vanemad Andreas von Agthe (1733–1806) ja Christina Elisabeth Schultz (1739–1772).

10/22. veebruaril 1800 abiellus Kuressaares Juliane Margarethe Markoffiga, kolm poega, kaks tütart.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00453.html?prozent=
Punapõsk

**Punapõsk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Punapõsk (Punnapaesk, Punnapesk) on pandud Jõgeveste ja Lõve mõisas Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Punapõse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Puna (1939. aastal Mõisakülas).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Loll

**Loll** on perekonnanimi.

Eestis on perekonnanime Loll pandud Pagari mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Hiljem võtsid perekonnanime Loll kandvad inimesed nime muutes endale uuteks perekonnanimedeks Lall, Lilleoja, Salle, Soomets ja Toomel.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Renate Loll (sündinud 1962), saksa füüsik 
*Sven Loll Seoli OM 1988 hõbemedal judos Saksa DV sportlasena.
Jessy Matador

**Jessy Matador** (õieti **Jessy Kimbangi**; sündinud 27. oktoobril 1983) on Prantsuse-Kongo laulja.

2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Allez Ola Olé" ning saavutas finaalis 12. koha. Lauluga promoti 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi ning selle pealkiri on võetud 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ametlikult albumilt "Music of the World Cup: Allez! Ola! Ole!". Laul jõudis Prantsusmaa singlimüügiedetabelis esikohale ning on enam kui 57 miljoni vaatamiskorraga (2018. aasta märtsi seisuga) YouTube'is Eurovisioni ametliku kanali enim vaadatud laul.

## Viited
Stella Mwangi

**Stella Nyambura Mwangi** (sündinud 1. septembril 1986 Nairobis) on Keenia päritolu Norra laulja.

Norras elab ta alates 1991. aastast.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Haba Haba", mis kogus 30 punkti ja saavutas 17. koha.
Aubrey Miles

**Aubrey Miles** (õieti **Aubrey Sandel**; sündinud 16. märtsil 1982) on Filipiinide telesaatejuht, laulja, modell ja näitleja.

Tema esinejanime perekonnanimi on võetud German Moreno laulust "Miles Away".

## Välislingid

*
Rabamuld

**Rabamuld** on Eesti mulla liik, mis valiti aastal 2016. aasta mullaks. See katab 5,1% Eesti territooriumist ja moodustab 21,7% turvasmuldkattest. 

Rabamuld on levinud Pärnu madalikul, Alutaguse madalikul, Võrtsjärve madalikul ja Peipsi madalikul.

## Vaata ka
*soomuld
*turvasmuld
*turvastunud muld

## Viited

## Kirjandus
* Kõlli, Raimo. 2016. Tänavuse aasta muld on rabamuld Eesti Loodus 10: 32-36
Helju Müürsepp

**Helju Müürsepp** (sünninimi **Helju Kukk**; 25. august 1926 Saru – 10. märts 2016 Vastseliina) oli eesti rahvatantsujuht.

Aastatel 1933–1940 õppis Vana-Saaluse algkoolis, 1942–1944 Petseri koolis. 1947. aastal lõpetas Võru 1. Keskkooli. 

Aastatel 1956–1975 töötas ta Vastseliina raamatukogu juhatajana ja juhendas Vastseliina rahvamajas tantsurühmi. Hiljem pühendus täielikult rahvatantsurühmade juhendamisele.

Ta on maetud Vastseliina kalmistule.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2001 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2005 Vastseliina valla aukodanik

## Viited
Eesti meistrivõistlused autorallis

**Eesti meistrivõistlused autorallis** on Eesti Autospordi Liidu korraldatavad autoralli Eesti meistrivõistlused.

Esimest korda toimusid Eesti meistrivõistlused 1959. aastal. Võistlused olid lahtised.

## Välislingid
*Eesti meistrivõistluste medalivõitjad autorallis rally.ee
Eesti Autospordi Liit

**Eesti Autospordi Liit** (lühend **EAL**) on mittetulundusühing, mis ühendab Eestis autospordiga ja autondusega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid nende töö edendamiseks ning koordineerimiseks.

EAL-i president on Toivo Asmer ja juhatuse liikmed Janis Kaal (tegevjuht), Kuldar Sikk (spordidivisjoni juht) ja Kristjan Sooper (meediajuht).

Alates 1998. aastast tunnustab EAL aasta parimaid sportlasi.

## Ajalugu
Eesti Autospordi Liit on Eesti Autoklubi (13.10.1924–16.06.1940) ja Eesti Autospordi Föderatsiooni (1947–1988) õigusjärglane ja nende tegevuse jätkaja.

EAL asutati 13. oktoobril 1924 Tallinnas, tegevus taastati 11. veebruaril 1989 ning registreeriti 10. aprillil 1989 Tallinnas.

Alates 11. oktoobrist 1991 on EAL Rahvusvahelise Autoliidu (FIA) liige, omades rahvusliku autoklubi staatust.

Alates 21. novembrist 2001 on EAL Eesti Olümpiakomitee liige.

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistlused autorallis

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Sashi Rawal

**Sashi Rawal** (sündinud 12. septembril Katmandus) on Nepali laulja.

Ta sai tuntuks lauluga "Chahana sakiyo bahana sakiyo" oma 2007. aastal ilmunud debüütalbumilt.
Can Bonomo

**Can Bonomo** (sündinud 16. mail 1987 İzmiris) on Türgi laulja.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Türgit lauluga "Love Me Back".
Hadise

**Hadise Açıkgöz** (sündinud 22. oktoobril 1985 Molis) on Belgia ja Türgi laulja.

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Türgit lauluga "Düm Tek Tek".
Olev Kitsas

**Olev Kitsas** (25. oktoober 1929 Tallinn – 1. märts 2018 Tallinn) oli eesti näitleja ja teatrijuht. 

Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. 

## Töökäik
*1953–1955 Draamateatri näitleja
*1955–1956 Balti Manufaktuuri klubi juhataja
*1956–1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi klubi juhataja
*1958–1965 Tallinna Turismibaasi ning Aegviidu-Nelijärve Turismibaasi direktor
*1965–1970 Vene Draamateatri direktor-korraldaja
*1970–1971 Tallinna Riikliku Konservatooriumi haldusprorektor
*1971–1974 Vene Draamateatri direktor
*1974–1976 Raamatute ja Kantseleikaupade Hulgibaasi direktori asetäitja
*1976–1979 Turismi- ja Ekskursiooninõukogu ekspluatatsiooni ja marsruutide osakonna juhataja
*1979–1983 Estonia direktori asetäitja
*1984–1989 
*1994 Vene Draamateatri tehnik
*1994–2004 Vene Draamateatri peainsener

## Osi
*Ivakin (Gorki Barbarid, 1953)
*Tõlk (Simonovi Noormees meie linnast, 1953)
*Double-Main (Beaumarchais’ Figaro pulm, 1953)
*Mihkel Karm (Jakobsoni Võitlus rindejooneta, 1953)
*Soin (Lutsu ja Kerge Tagahoovis, 1998 Vene Draamateatris)
„Nota Bene! Teatriluulud” (telelavastus, 2000)

## Töid
*"Autoga mööda Nõukogude Eestit. *На автомашине по Советской Эстонии*". Teatmik turistidele. Koostanud Olev Kitsas. Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1964. 72 lk

## Liikmesus
*1953–1956 ja 1965 Eesti Teatriliit 
*2001 Näitlejate Liit 

## Isiklikku
Tema isa oli raudtee liiklusala revident. 

Oli aastast 1970 abielus Tamara Solodnikovaga.

## Kirjandus
*Т. Солодникова, О. Китсас. Семейный портрет в интерьере театра. Интервьюировала Э. Кекелидзе. – Эстония, 27 ноября 1999
*"GITIS. Eesti stuudio Moskvas 1948–1953". Koostanud Iivi Lepik ja Anne Tuuling. Tallinn 2011

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Mooste KülalisStuudio

**MTÜ Mooste KülalisStuudio** (lühendatult MoKS) on mittetulundusühing, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas endises Mooste mõisa peahoones. Hoonet kasutatakse ateljeena ja sinna oodatakse loomeinimesi eri kunstivaldkondadest. MTÜ korraldab hoones ka kultuuriüritusi, sh kunstinäitusi.

MTÜ asutati jaanuaris 2001.

## Viited

## Välislingid
*Mooste KülalisStuudio koduleht
Ngô Thanh Vân

**Ngô Thanh Vân** (sündinud 26. veebruaril 1979) on Vietnami telesaatejuht, laulja, modell ja näitleja. Ta on kahe vanema vennaga noorim laps.
Infoturbe põhimõisted

**Infoturbe põhimõisteteks** ehk põhikomponentideks on **[[käideldavus]]** (*availability*), **[[terviklus]]** (*integrity*) ja **[[konfidentsiaalsus]]** (*confidentiality*). Inglise keeles kannab mainitud kolmik terminite esitähtede põhjal nimetust *CIA triad*.

Mõned, eriti militaarvaldkonna allikad nimetavad põhimõistena ka salgamatust (*non-repudiation*).

Infoturbes on olulised ka **legaalsus**/seaduslikkus ning [seadmete ja süsteemide] **ohutus**, kuid need ei kuulu infoturbe põhimõistete hulka. Samas, mõisted nagu autoriõigus ja internetipiraatlus ei ole infoturbe distsipliini osa, vaid tulenevad tehnoarenguga paratamatult kaasnenud juriidilistest konstruktsioonidest.

Anto Veldre on oma loengutes "CIA kolmnurga" kontseptsiooni edasi arendanud ning selgitanud, et:
* kõige aluseks on **käideldavus** – kui süsteem ei tööta või lengerdab, pole mõtet rääkida ei terviklusest ega konfidentsiaalsusest;
* **tervikluse** kiht hõlmab näiteks logisid, mille alusel näiteks andmevargusi tuvastada, kui see kiht puudub, kaotab konfidentsiaalsuse kiht toe ning konfidentsiaalsuseesmärki ei suudeta enam tagada;
* **konfidentsiaalsus** on kolmnurga tipp ning ühtlasi infoturbe "püha graal", mille tagamine aga eeldab kahe alumise kihi korrasolekut.

Sellele paradigmale vastav CIA joonis näeb välja nii:

Joonisel on käideldavus, terviklus ja terviklus tähistatud tähtedega S (konfidentsiaalsus), T (terviklus), K (käideldavus), mis ühtlasi vastab ISKE notatsioonile.

## Viited
Alice Svensson

**Alice Cecilia Linh Svensson** (sündinud 11. juulil 1991 Hanois) on Rootsi laulja.

Svensson on pärit Vietnamist. Ta lapsendati 10-kuuselt ja viidi elama Rootsi.

Ta on lauljana osalenud mitmes talendisaates. 2008. aastal võttis ta osa Briti talendisaate "Pop Idol" Rootsi versioonist ja saavutas teise koha.
Konfidentsiaalsus

**Konfidentsiaalsus** on üks infoturbe kolmest põhimõistest.

AKIT vahendab konfidentsiaalsuse definitsioonid:
* **ISO 7498, ISO/IEC 18033, 27000** jt: teabe omadus olla kättesaamatu või paljastamatu volitamata isikutele, olemitele või protsessidele
* **ISO/IEC 2382**: andmete omadus, mis näitab, millises ulatuses need andmed ei ole volitamatutele isikutele, protsessidele või muudele olemitele kättesaadavad ega avalikustatud

AKITi selgituste kohaselt seisneb konfidentsiaalsuse olemus järgmises:

"teabe levi kitsendatus, üks teabe turvalisuse kolmest põhikomponendist (teised kaks on käideldavus ja terviklus).

- sisuliselt hõlmab salastatust, omandteavet ja/või privaatsust ;

- sõltuvalt kontekstist on tähendus kvalitatiivne ("on/ei ole konfidentsiaalne") või kvantitatiivne ("mil määral on/peab olema konfidentsiaalne")".

## Terminoloogia
Tuleb hoiduda **konfidentsiaalsust** segi ajamast **privaatsusega**. Konfidentsiaalsus on seotud infokaitse ja süsteemidega, konfidentsiaalsusvajadus võib esineda nii eraisikul, asutusel kui firmal. Seevastu privaatsus kuulub kategooriasse Inimõigused ning on omane üksnes inimesele, seda ei esine loomadel, juriidilistel isikutel, ärisüsteemidel ega robotitel.

## Viited
Väino Tõnisson

**Väino Tõnisson** (1. jaanuar 1925 Tallinn – 18. august 1991) oli eesti graafik ja illustraator.

Keskhariduse omandas Tallinna 10. Keskkoolis, kus töötasid kunstiõpetajatena Ardo Sivadi ja Viktor Turp. Lõpetas kooli 1945. aastal. Õppis 1948–1951 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis ja 1951–1954 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal.

Töötas aastatel 1954–1957 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana. Hiljem oli vabakutseline kunstnik. 

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1957. aastast.

Illustreeris arvukalt raamatuid ja kujundas sadu eksliibriseid.
Käideldavus

**Käideldavus** on üks kolmest infoturbe põhimõistest. Käideldavus osutab, kas infosüsteem töötab ning/või kas andmed on kättesaadavad (seda muidugi vaid ettenähtud kasutajale, nn volitatud isikule, mitte aga igaühe tarbeks).

AKIT vahendab käideldavuse ametliku definitsiooni:
* **ISO 7498, ISO/IEC 27000** jt: omadus olla volitatud olemi nõudel õigel ajal kättesaadav ja kasutuskõlblik
AKIT selgitab käideldavuse olemust nii: "käideldavus on üks kolmest teabe turvalisuse tuumelemendist (teised kaks on konfidentsiaalsus ja terviklus); iseloomustab teabe, IT-süsteemide, inimeste ja protsesside teovõimet ja kättesaadavust sel ajal, mil organisatsioon neid vajab; sõltuvalt kontekstist on tähendus kvalitatiivne ("on/ei ole käideldav") või kvantitatiivne ("mil määral on käideldav")".

## Viited
VOSK

Lühend **VOSK** ('võta oma seade kaasa') on rahvalik toortõlge ingliskeelsest akronüümist **BYOD** (*Bring Your Own Device*). Eestikeelset lühendit kasutatakse seni põhiliselt õppeasutustes (Tallinna koolid, TTÜ).

AKIT defineerib termin-lühendi **BYO...** (*Bring your Own...*) kui infoturbepoliitika sätte, isikliku töövahendi (mobiilseadme) kaasavõtmise ja kasutamise loa töö- või õppekohal.

## Ajalugu
Algne surve VOSK juurutamiseks pärines mugavate pilvekeskkondadega harjunud millenniumlastelt, kes soovisid tööelus tõsta mobiilsust ja pruukida neidsamu mugavaid pilvekeskkondi, millega nad olid harjunud oma eraelus. On hinnatud, et töötaja tööviljakus võib selle tagajärjel tõusta kuni 20%.

Aasta 2013 paiku tekkis tohutu surve tööandjatele, kes sellele survele alludes tekitasid oma töötajatele kaugjuurdepääsusid firma/asutuse sisevõrku pääsemiseks ka isiklikelt (tööandjale mittekuuluvatelt) seadmetelt. Üsna peatselt selgus, et kaugjuurdepääs juhuslikest seadmetest tõstab turvariskid talumatu tasemeni (sissemurdmised korporatiivvõrku, e-kirjade varastamine ja ülevõtmine). Turvariski leevendamiseks hakkasid tööandjad enne kaugjuurdepääsu andmist töötajatelt nõudma, et juurdepääsuks kasutatav mobiilseade antaks keskse turvakontrolli alla (keskne pahavaratõrje, keskne monitooring, keskelt hallatav turvaline kaugjuurdepääs (VPN), keskne logimine jne)

## Juurutamine
VOSK turvaline kasutamine eeldab kirjaliku turvapoliitika olemasolu, kus sätestatakse kummagi osapoole õigused ja kohustused. Tuleb arvestada, et oma isiklikku seadet tööandja keskse turvakontrolli alla andes loobub töötaja oma privaatsusest samal määral nagu tööandja arvutit kasutades.

Turul on saada mitmeid keskhalduslahendusi, näiteks Airwatch.

## Eelised ja puudused
VOSK positiivne külg on, et töötaja, õpilane jne saab olla innovaatilisem, kui ta tegutseb (riistvaralises ja tarkvaralises) keskkonnas, mida ta valdab, ning vajadusel ka väljaspool ametlikku tööaega.

VOSK negatiivne külg on erinevad infoturbeohud ning tööandja kulutused kasutajaseadmete tsentraalsele haldusele ja monitooringule.

Hariduses võimaldab VOSK asetada osa õpetamiskulusid õppijale.

## Viited
Tarkuse püramiid

**Tarkuse püramiid** on infohalduse üks aluskontsepte. Inglise keeles nimetatakse seda kontsepti DIKW püramiidiks tulenevalt sõnade *data*, *information*, *knowledge* ja *wisdom* esitähtedest.

Angloameerika koolkonna kohaselt suhestuvad loetletud mõisted omavahel DIKW püramiidina:

andmed -> info(rmatsioon) -> teadmus -> (elu)tarkus.

* Andmed on üksikud elementaarfaktoidid või stimuleerivad signaalid;
* informatsioon sisaldab otstarbekohast struktureeritud kirjeldust (Ants on õues, Peetri kinganumber on 45);
* teadmus on üldistatud ja mingi eluolukorraga suhestatud informatsioon (normaalrõhul keeb vesi 100 kraadi juures);
* (elu)tarkus sisaldab esimese kolme taseme pealt sünteesitud uudseid tõdesid. Elutarkus pakub juhendeid, kuidas jõuda mingi elus vajaliku resultaadini mitteilmsel teel.

## Terminoloogia
Eesti keeles esineb veel omatüvi "teave" (näiteks sõnades teavik, teabekandja), mis angloameerika mõisteskeemiga ei sobitu.

## Paradoksid
Teatud käsitlustes esineb segadusi info ja andmete omavahelises positsioonis, näiteks paradoksina on Claude Shannoni bititeoorias bitt kõige väiksem infoühik ja andmed ei saaks olla sellest väiksemad.

## Viited
Intonatsioon (keeleteadus)

**Intonatsioon** ehk kõnemeloodia on "kõneleja põhitooni varieerumine mingi lausungi piires, mida kuulaja tajub helikõrguste muutumisena".

Seega räägitakse ühtlasest, tõusvast, langevast, küsivast, laulvast intonatsioonist. Intonatsiooni mõistet ei tohi segi ajada fleksiooni, rõhu või aktsendiga.

Intonatsioon kuulub prosoodianähtuste hulka, nagu ka rõhk ja välde. Intonatsiooni mõjutavad näiteks lausungi grammatiline struktuur, infostruktuur ja suhtlusfunktsioon.

Intonatsioon on universaalne, mis tähendab, et see toimub sarnaselt enamikus keeltes. Foneetikas tehakse vahet lugemisintonatsioonil ja spontaanse kõne intonatsioonil, sest kõnemeloodia on mõjutatud sellest, kas tegemist on etteloetud teksti või spontaanse kõnega.

## Viited
Bătdâmbângi provints

**Bătdâmbângi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas ja piirneb Taiga.

Provintsis asub Wat Ek Phnomi tempel.

Provintsi läbib Sangkae jõgi.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 14 ringkonnaks ja 96 vallaks.
Johan Huizinga

**Johan Huizinga** (; 7. detsember 1872 Groningen – 1. veebruar 1945 De Steeg, Holland) oli hollandi ajaloolane, 20. sajandi esimese poole üks olulisemaid kultuuriajaloolasi ja ühiskondlikke publitsiste.

## Elukäik
Johan Huizinga sündis 1872. aastal Groningeni ülikooli füsioloogiaprofessori perekonnas. 1891. aastast õppis ta samas ülikoolis hollandi filoloogiat, keskendudes mõne aja pärast võrdlevale keeleteadusele ja orientalistikale. 1897. aastal kaitses ta doktoritöö, mis käsitles vanaindia näitekirjandust. Seejärel töötas ta kooliõpetajana Haarlemis, kuni valiti 1905. aastal Groningeni ülikooli Hollandi ja üldajaloo professoriks. 1914. aastal pälvis ta üldajaloo ja ajaloolise geograafia professuuri Leideni ülikoolis, kuhu ta jäi oma akadeemilise karjääri lõpuni 1942. aastal, mil Saksa okupatsiooni käigus ülikool suleti ja Huizinga arreteeriti. Pärast lühikest vangistust saadeti Huizinga pagendusse De Steegi linnakesse, kus ta 1. veebruaril 1945 suri.

## Looming

Huizinga kõige tuntum teos on 1919. aastal ilmunud hiliskeskaja Euroopa kultuuriajaloo uurimus "Herfsttij der Middeleeuwen: Studie over levens- en gedachtenvormen der veertiende en vijftiende eeuw in Frankrijk en de Nederlanden" ("Keskaja sügis: uurimus 14.–15. sajandi elu- ning mõttevormidest Prantsusmaal ja Madalmaades"). Selles on antud paeluv sissevaade hiliskeskaja mõttemaailma ja tõstatatud teemasid, mis kujundasid oluliselt kultuuriajaloo arengusuundi 20. sajandil. Teine Huizinga peateos on "Homo ludens. Proeve eener bepaling van het spel-element der cultuur" ("Mängiv inimene. Kultuuri mänguelemendi määratlemise katse", 1938). Nendele lisaks kirjutas Huizinga veel mitu ajaloolist uurimust, sealhulgas raamatu Rotterdami Erasmusest (1924), ning mõned ühiskonnakriitilised esseekogumikud, sh "In de schaduwen van morgen. Een diagnose van het geestelijk lijden van onze tijd" ("Homse varjus. Meie ajastu vaimse haiguse diagnoos", 1935).

## Teosed
#### Kogutud teosed hollandi keeles
* Kd 1: *Oud-Indië, Nederland*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1948.
* Kd 2: *Nederland*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1948.
* Kd 3: *Cultuurgeschiedenis I*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1949.
* Kd 4: *Cultuurgeschiedenis II*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1949.
* Kd 5: *Cultuurgeschiedenis III*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1950.
* Kd 6: *Biografie*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1950.
* Kd 7: *Geschiedwetenschap, Hedendaagsche Cultuur*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1950.
* Kd 8: *Universiteit, Wetenschap en Kunst*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1951.
* Kd 9: *Bibliografie en Register*. Haarlem: Tjeenk Willink, 1953.

#### Tõlked eesti keelde
* Johan Huizinga. *Mängiv inimene. Kultuuri mänguelemendi määratlemise katse*. Tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn: Varrak, 2003
* Johan Huizinga. *Keskaja sügis: uurimus 14.–15. sajandi elu- ning mõttevormidest Prantsusmaal ja Madalmaades*. Tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn: Varrak, 2007
* Johan Huizinga. *Kultuuriajaloo ülesanne: valik artikleid, esseid, kõnesid*. Koostanud Joep Leerssen. Tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013

## Viited
Forvarder

**Forvader** ehk **kokkuveotraktor** (inglise keeles *forwarder*) on sõiduk, mis on mõeldud puitmaterjali transportimiseks metsas.

Esimesed forvarderid konstrueeriti Skandinaavia maades samal ajal esimeste harvesteride kasutusele võtmisega 1970. aastate alguses. Tänapäeval on suurimad metsa kokkuveotraktorite tootjad John Deere, Komatsu, Caterpillar ja Valmet.

## Ehitus

Forvarder koosneb enamasti juhikabiinist, palke tõstvast kraanast ja haagisest, kuhu asetatakse palgid. Forvarderi sildade arv varieerub, kuid ei ole alla kolme, mis tähendab, et masinal on all vähemalt kuus ratast. Erandiks on vanad mudelid, millel on vaid kaks silda, üks kabiini ja üks haagise osa all. Kõige tavalisem sildade paigutus on 2+2, ehk nii kabiinil kui ka haagisel on kaks silda. Enamasti kasutatakse forvarderite juures sügavamustrilisi rehve, kuid on olemas ka selliseid masinaid, mis kasutavad rehvide asemel roomikuid. Samuti on kasutusel roomikuid, mis paigaldatakse rehvide peale ning halvemal pinnasel lisatakse rehvidele ketid.

Leidub ka kokkuveotraktoreid, mis koosnevad ainult haagisest ja kraanast. Selliseid forvardere saab ühendada erinevate maastikumasinate (näiteks traktori) külge ning need on enamasti mõeldud väiksemate metsatööde tegemiseks. On ka forvardere, millel puudub kraanamehhanism, ning pigem haagist meenutavaid forvardere, mida saab haakida näiteks ATV-de külge.

## Liigitamine
Forvardere liigitatakse nende kandevõime alusel. Kõige algelisemad forvarderid, millel puudub kabiini- ja kraanaosa ning mis on mõeldud väiksemate metsatööde tegemiseks, suudavad korraga kanda kuni kolm tonni. Forvarderitel, millel on olemas juba ka kraana ning mida veab tavaliselt traktor, on kandevõime maksimaalselt 15 tonni. Isesõitvate forvarderide kandevõime algab enamasti 8-st tonnist ning kõige suuremad metsaveomasinad suudavad vedada kuni 25 tonni materjali.

## Probleemid masina kasutamisega
Kuna metsa pinnas on tundlik ning metsamasinad rasked, on peamine kokkuveotraktorite kasutamisega kaasnev probleem rööpad. Nende vältimiseks on hakatud üha rohkem kasutama linte ja roomikuid, et rööbaste sügavust vähendada. Samuti tegeletakse rööbaste tasandamisega ning kasutatavaid radasid toestatakse puiduga. Samuti tegeletakse sellega, et masin ise oleks rohkem loodust säästev. Euroopa Liidu rahastusel on ellu kutsutud projekt "Forwarder2020-project", mille eesmärk on reguleerida forvarderide ökoloogilist jalajälge ning samas parandada masinate kasutamismugavust. Plaan näeb ette minimeerida metsapinnasele tekitatavaid kahjustusi ning vähendada masinate kütusekulu, samas minimeerida ka masinajuhi tervise kahjustamist.

## Viited
2018. aasta Itaalia parlamendivalimised

**2018. aasta [[Itaalia]] parlamendivalimised** toimusid 4. märtsil 2018 pärast seda, kui president Sergio Mattarella saatis 28. detsembril 2017 parlamendi laiali.

Alates 1948. aastast 18. parlamendi saadikutekotta valiti 630 ja senatisse 315 saadikut. Üldvalimised toimusid samaaegselt Lombardia ja Lazio kohalike valimistega.

Mõlemas kojas kogus Matteo Salvini Lega Nordi juhitud paremtsentristlik koalitsioon lihthäälteenamuse, parteidest kogus kõige rohkem hääli populistlik Viie Tähe Liikumine, mille juhiks on Luigi Di Maio. Ekspeaminister Matteo Renzi ja tema juhitud vasaktsentristlik koalitsioon sai kolmanda tulemuse.  Ühelgi parteil ega liidul ei õnnestunud parlamendis enamust saada.

## Viited
Spektrite püsisälkamine

**Spektrite püsisälkamine** on tahkiste lisandite optilistesse neeldumisspektritesse kitsaste stabiilsete kahanenud neeldumisega ribade (spektraalsälkude) tekitamine monokromaatse valguse toimel.

## Tingimused
Nähtuse eelduseks on
# Kitsa neeldumisjoone (foononvaba joone) olemasolu üksiku lisandmolekuli, -aatomi või –iooni spektris (homogeenses spektris).
# Tahkise lisandispektri mittehomogeenne laienemine ükskiklisandite lokaalsete ümbruste erinevusest põhjustatud homogeensete spektrijoonte sageduste juhuslike (statistiliste) nihete tõttu.
# Fotoindutseeritud reaktsioon lisandis (fotolagunemine, -ionisatsioon, -isomerisatsioon jt), mis muudab jäävalt või piisavalt pikaks asjaks lisandi neeldumissagedust.

Spektrite püsisälkamise varem tuntud analoogiks on küllastussälgud gaaside neeldumisspektrites, mille lühiealisus aga piirab oluliselt nende rakendusi.

## Rakendused
Spektrite püsisälkamist on tulemuslikult rakendatud tahkiste (sh ja eriti korrastamata tahkiste nagu nt klaasid) kõrglahutusspektroskoopias. Laboratoorselt on demonstreeritud suurt hulka spektraalsälkamise tehnilisi rakendusi nagu ülitihe optiline infosalvestus spektraalse mõõtme kasutamisega, optilised kitsasribafiltrid, aeg-ruumiline holograafia, väljade (deformatsiooniväli tahkistes, elektriväli jt.) visualiseerimine ja salvestamine jt. Kõigi nimetatud meetodite üldiseks puuduseks on senini olnud vajadus viia töökeskkonnad väga madalatele temperatuuridele (kuni vedela heeliumi keemistemperatuurini 4,2 K).

## Avastamine
Nähtuse avastasid 1974. aastal Tartu füüsikud Anšel Gorohhovski, Rein Kaarli ja Ljubov Rebane (ENSV TA Füüsika Instituut) ning Troitski (Nõukogude Liit) teadlased Boriss Harlamov, Roman Personov ja  Ljudmila Bõkovskaja (NSVL TA Spektroskoopia Instituut) .

## Viited
Antisotsiaalne isiksushäire

**Antisotsiaalne isiksushäire** (ka **düssotsiaalne isiksushäire**) on isiksushäire, mida iseloomustab teiste inimeste õiguste eiramine ja rikkumine.  

Antisotsiaalne isiksushäire esineb umbes 1,5 protsenti tihedamalt meestel kui naistel. Antisotsiaalse isiksushäirega inimene on silmanähtavalt ükskõikne sotsiaalsete normide, reeglite ja seaduste suhtes. Ta rikub ühiskondlikke norme ja käitub vastutustundetult. Ta ei tunne süüd, ei õpi kogemusest ega karistusest ning õigustab oma käitumist. See ei tähenda, et ta üldse õppida ei suuda, ta teab millistes olukordades on kahetsuse teesklemine kasulik ning oskab kahetsust ka vajadusel väljendada, näiteks kohtus.

Vangimõistetud inimeste ja kurjategijate hulgas on keskmisest oluliselt rohkem antisotsiaalse isiksushäirega inimesi. Kuid tihtipeale peetakse ka mitmeid suurettevõtete juhte nende kalkuleerivate ja manipuleerivate võtete ning kalkuse tõttu töötajate suhtes düssotsiaalseteks. 

## Ärrituvus
Antisotsiaalse isiksushäirega inimeste impulsikontrolli võime on madal, mistõttu ta tegutseb sageli tagajärgedele mõtlemata. Seetõttu rikub selle isiksushäirega inimene seadust ja arreteeritakse, ta kaotab töö või saab trahve. Ta võib juba väikese ärritumise korral väga kergesti agressiivselt reageerida.

## Suhted
Teistega suhteid luua suudab antisotsiaalse isiksusega inimene lihtsalt ja võib olla esmapilgul vägagi meeldiv ja osav suhtleja. Ta võib kasutada manipuleerimisvõtteid, luisata ja survestada. Tegelikult on ta teiste tunnete suhtes hoolimatu ja kalk. Püsisuhteid hoida niisuguse isiksushäirega inimene ei suuda, kuid selles on, tema arvates, süüdi teine pool.

## Riskitegurid
Suureks riskiteguriks selle isiksushäire kujunemisel on sama isiksushäire lapse vanematel. Sageli esineb koos antisotsiaalse käitumisega teisi impulsikontrolliga seotud häireid nagu uimasti- ja alkoholisõltuvust, hasartmängusõltuvust jms.

## Antisotsiaalsele isiksushäirele iseloomulikud jooned
* kalk hoolimatus teiste tunnete suhtes;
* tugev ja püsiv vastutustundetu hoiak ning sotsiaalsete normide, reeglite ja kohustuste eiramine;
* võimetus püsisuheteks, kuigi suhete loomisel pole raskusi;
* väga madal frustratsioonitaluvus, madal agressiooni ja vägivalla vallandumise lävi;
* võimetus tunda süüd ja õppida kogemusest, eriti karistusest;
* märkimisväärne kalduvus teisi süüdistada ja ühiskonnaga konflikti tekitanud käitumist õigustada.

Kaasnev joon võib olla püsiv ärrituvus. Diagnoosi võib kinnitada lapse- ja noorukieas ilmnenud käitumishäire, mida ei pruugi küll alati esinenud olla.

## Teraapia
Antisotsiaalse isiksushäire korral pöördub inimene haruharva ise ravile, kuid survestajaks võivad olla tema lähedased, või määratakse ravi kohtu poolt. Kõige tõhusamad on individuaalse psühhoteraapia eri vormid, mis keskenduvad inimese negatiivsete mõtlemis- ja käitumismustrite kohandamisele, impulsikontrollile, motivatsioonile.

## Vaata ka
* Nartsissistlik isiksushäire
* Sotsiopaatia või psühhopaatia
Salgamatus

**Salgamatus** (*non-repudiation*) on infoturbealane termin, mis märgib sündmusest lahtiütlemise võimatust, näiteks kõrge turvatasemega süsteemis. Vastandmõiste on **salgamine** (*repudiation*), mis AKITi järgi on "mingi toimingu sooritamise (või sooritamata jätmise) või selles osalemise valelik eitamine". Salgamatus on seega süsteemi turvaomadus, kus ühelgi osalisel ei õnnestu ühtki toimingut maha salata ega ka vastupidi, väita, nagu väljamõeldud toiming leidnuks aset.

AKITi järgi: "salgamatus on **tõendatav eitamatus**, mis põhineb süsteemi, teenuse või isiku võimel tõendada väidetava sündmuse või toimingu asetleidmist ja seda tekitanud olemite osalust, sealhulgas
# - suutlikkusel väärata sõnumi saatmise või saamise salgamist või
# - mingi lausungi, dokumendi või lepingu kehtivuse eitamist"
ISO/IEC 27000 definitsioon katab vaid osa mõistet: "väidetava sündmuse või toimingu asetleidmise ja seda tekitanud olemite tõendatavus".

## Viited
Kastrõtšnitski rajoon (Vitsebsk)

**Kastrõtšnitski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 35&nbsp;km². 2009. aasta seisuga elas seal 131 192 inimest.

Rajoon moodustati 19. juulil 1940. Sinna kuulub ka linna ajalooline keskus. 1950. aastatel liideti sellega Šõrkova küla ja Pavnotšnõ alevik, aastal 1964 aga Ulanavitšõ küla. Aastal 1967 liideti rajooniga Žuržava, Sakalovka ja Sebiahhi külad ning Vitsba raudteejaama ümbrus. Aastal 1998 liideti rajooniga Bileva küla, aastal 2004 Janapal ja aastal 2011 Selivovštšõna küla. Rajooni tänavavõrgustiku pikkus on veidi üle 300 kilomeetri.

Rajoonis asuvad Jakub Kolase nimeline teater ja Vitsebski filharmoonia. Sinna jääb ka Vitsebski Riiklik Tehnikaülikool.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Säilituseksemplar

**Säilituseksemplar** on füüsilisel teabekandjal avaldatud väljaanne ja võrguväljaanne ning füüsilised teabekandjal avaldatud väljaande digitaalne algmaterjal, mida säilitatakse säilituseksemplari seaduse eesmärkide täitmiseks. 

## Viited

## Välislingid
*Säilituseksemplari seadus
Peršamaiski rajoon (Vitsebsk)

**Peršamaiski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Vitsebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 35 km². 2009. aasta seisuga elas seal 170 970 inimest.

Rajoon moodustati 19. juulil 1940. See koosneb kahest suurest elamupiirkonnast. Üks neist kannab nime Markavštšõna ja on saanud nime Marki Püha Kolmainu kloostri järgi, mis rajati sinna 1576. aastal. Kloostri rajas sealne maaomanik Mark Ziamianin, kes ehitas oma kätega mitu kloostri hoonet. Tema järgi on saanud nime klooster ja hiljem ka selle ümbruskond. Tänapäeval domineerivad Markavštšõnas ja kogu rajoonis Nõukogude perioodil rajatud korterelamud.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
ISMN

**ISMN** (*International Standard Music Number*) on rahvusvaheline noodi standardnumber, mis koosneb 13 numbrist. ISMN antakse muusikateose igale eraldi ilmunud noodile.

ISMNi saavad kõik noodid (trükitud või elektroonilisel kujul), sh:

* partituurid
* klaviirid
* partituurist eraldi avaldatud partiid
* autorite valikkogud (antoloogiad)
* noodikomplektid, kus helikandja moodustab muusikateosega ühe terviku ja kuulub ühe partiina teose koosseisu
* laulikud
* nootide mikroväljaanded (mikrofilmid ja -kaardid)
* Braille (pimedate) kirjas noodid.
Eestis annab väljaannetele ISMN-koodi Eesti Rahvusraamatukogus tegutsev Eesti ISMN Agentuur.

## Viited

## Välislingid
*Mis on ISMN?
*Rahvusvaheline ISMN Agentuur