open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Islandi jalgpallikoondis

**Islandi jalgpallikoondis** on Islandi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Islandit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniiri saavutatud tulemuse põhjal jõudis Island väljalangemismängudeni, aga ei pääsenud finaalturniirile kaotades Horvaatiale.

Esimest korda pääses Island suurturniirile pärast 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri. Kvalifikatsioonigrupis teenis Island kaks võitu (kodus ja võõrsil) Hollandi üle. UEFA Euro 2016 finaalturniiril jõudis Island väljalangemismängudeni, saavutades oma alagrupis viigi Portugali ja Ungari vastu ja alistades Austriat. Kaheksandikfinaalis Inglismaaga Wayne Rooney realiseeris penalti juba mängu neljandal minutil, aga islandlaste kaks väravat (Ragnar Sigurðsson kuuendal ja Kolbeinn Sigþórsson 18 minutil) kindlustasid Islandi edasipääsu veerandfinaali, kus kaotati 2:5 Prantsusmaa koondisele ja langeti välja.

## Välislingid
* Koduleht
Timothy Yang

**Timothy Chin-tien Yang** (sündinud 1. juulil 1942 Changhuas) on Taiwani diplomaat, ta oli 10. septembrist 2009 kuni 26. septembrini 2012 Hiina Vabariigi välisminister.

Tal on bakalaureusekraad diplomaatia alal.
Aul (perekond)

**Aul** (*Clangula*) on partlaste perekond. 

Perekonna esmakirjeldaja on William Elford Leach (1819). 

Perekonna ainus liik on aul (*Clangula hyemalis*).
Gruusia jalgpallikoondis

**Gruusia jalgpallikoondis** on Gruusia jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Gruusiat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Peatreenerid

*  Giga Norakidze (1992)
*  Aleksandr Chivadze (1993–1996)
*  Vladimir Gutsaev (1996)
*  David Kipiani (1997)
*  Vladimir Gutsaev (1998)
*  Gigla Imnadze (1998)
*  Vladimir Gutsaev (1998–1999)
*  Johan Boskamp (1999)
*  David Kipiani ja Revaz Dzodzuashvili (2000–2001)
*  Aleksandr Chivadze (2001–2003)
*  Ivo Susak (2003)
*  Merab Jordania (2003)
*  Gocha Tqhebuchava (2004)
*  Alain Giresse (2004–2005)
*  Gayoz Darsadze (2005)
*  Klaus Toppmöller (2006–2008)
*  Héctor Cúper (2008–2009)
*  Temuri Ketsbaia (2010–2014)
* Kakhaber Tskhadadze (2015–2016)
* Vladimír Weiss (2016–2020)
*  Willy Sagnol (2021–)

## Välislingid
* Koduleht
Francisco Ou

**Francisco H. L. Ou** (5. jaanuar 1940 Hsinchu – 31. oktoober 2021) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) diplomaat. 

Aastail 1984–1985 oli ta Hiina Vabariigi (Taiwani) suursaadik Nicaraguas, 1990–1996 ja 2003–2008 Guatemalas ja 2008–2009 välisminister.
James Huang

**James Chih-Fang Huang** (sündinud 14. septembril 1958) on Hiina Vabariigi poliitik, ta oli riigi välisminister aastail 2006–2008.
Agraar-tööstuskompleks

**Agraartööstuskompleks** (lühendina **ATK**) on omavahel tihedalt seotud majandusharude rühm, mille ülesandeks on põllumajandustooraine tootmine ja töötlemine ning selleks soodsate tingimuste loomine. 

Agraartööstuskompleksi koosseisu kuulub 4 valdkonda:

* põllumajandus, mis on ATK tuum, kuhu kuuluvad taimekasvatus, loomakasvatus, suurtalud jne; 
* tootmisvahenditega ja materiaalsete ressurssidega põllumajandust varustavad majandusharud ja teenused: traktorite tootmine ja põllumajandusmasinaehitus, mineraalväetiste ja teiste kemikaalide tootmine jne;
* põllumajandustooraine töötlemisega tegelevad majandusharud: toiduainetööstus, kergetööstustooraine primaarse töötlemisega tegelevad harud;  
* infrastruktuurirühm, kuhu kuuluvad põllumajandustooraine varumine, vedu, säilitamine, tarbekaupadega kauplemine, põllumajanduserialal spetsialistide ettevalmistamine, ATK harude huvides ehitus.
 
Agraartööstuskompleksi olulisim probleem on energiasääst.

## Vaata ka
* Eesti NSV Riiklik Agrotööstuskomitee
* NSV Liidu Riiklik Agrotööstuskomitee

## Viited
ATK

**ATK** võib tähendada järgmist:
*agraar-tööstuskompleks
*USA ettevõte Alliant Techsystems lühend
*Accessibility Toolkit
*ATK, endine India jalgpalliklubi
*...
Svjatoslav I

**Svjatoslav I** või **Svjatoslav Vapper** (ukraina keeles *Святосла́в І́горович* või *Святосла́в Хоро́брий*, u. 938–972) oli Kiievi-Vene suurvürstiriigi valitseja aastatel 945–972, tegelikult valitses riiki alles aastast 960, kui sai täisealiseks, enne seda valitses riiki regendina tema ema Olga.

## Valitsemisaeg
### Sõjakäigud kasaaride vastu

963/964. aastal tegi noor Svjatoslav sõjakäigu vjatitšite maale ja Vana-Vene riigi idaslaavlastest elanikke ohustanud Kasaari khaaniriigi vastu ning purustas Kasaari khaani väed ja vallutas kasaaride linnad (Kazerani, Atili, Sarkeli ja Tmutarakani) Doni jõe alamjooksul. Seejärel aga jätkas sõjakäiku alaanide ja adõgeede aladele, Kubanimaale Põhja-Kaukaasias.

### Sõjakäik bulgaarlaste vastu

10. sajandi Balkani poolsaarel ja Väike-Aasias asunud keskaegne võimsaim riik Bütsants pidas sõdu Bulgaaria riigi täielikuks allutamiseks, kasutades liitlasena Svjatoslavi. Aastal 968 tungisid Kiievi-Vene väed eesotsas Svjatoslav I-ga Bulgaaria aladele ja vallutasid bulgaarlaste linnad Doonau ääres ning seadsid sisse 967. aastal oma residentsi ja valitsuskeskuse Perejaslavetsis (bulgaaria *Preslav*). 968. aasta alguses aga piirasid Kiievi sisse petšeneegid ning Svjatoslav oli sunnitud lahkuma Bulgaariast ja peletama petšeneegid Kiievi piiramiselt Volgast lääne pool asuvatesse steppidesse.

### Sõda Bütsantsiga
Svjatoslavi lahkumise järel Kiievisse suutsid bulgarid saavutada kokkuleppe Bütsantsiga, taastada ühtsuse ning kindlustada end kindlustustes, kuid naasnud Svjatoslav vallutas 969. aasta sügisel taas Perejaslavetsi. 971. aastal alistasid Bütsantsi keisri Johannes I Tzimiskese väed Svjatoslav I väed. Silistrasse taandunud Svjatoslavi väed piirati sisse ja pärast kolme kuu pikkust vastupanu alistusid nad 971. aasta juulis. 

Svjatoslav ja tema väed lahkusid Bulgaariast ning suundusid Dnepri suudmesse. Seal varitsesid Dnepri kärestike juures neid ja nende sõjasaaki petšeneegid, kes Svjatoslavi 972. aasta kevadel tapsid.

## Perekond
Svjatoslav I vanemad oli Kiievi-Vene valitseja Igor (ka Ingvar ja Inge; sündinud enne 879 aastat – 945) ja Olga (ka Helga; surnud 969). 

### Järglased
Svjatoslavi järglased: 
*Jaropolk Svjatoslavitš (*Ярополкъ*) Kiievi-Vene vürstina Jaropolk I, lastetu;
*Oleg Svjatoslavitš (*Олегъ*), lastetu; drevljaanide valitseja;
*Vladimir Svjatoslavitš, Kiievi suurvürstiriigi valitsejana Kiievi suurvürst Vladimir Svjatoslavitš (*Великий Князь Владимиръ Святославичь*) ehk Vladimir Püha

## Mälestuse jäädvustamine
### Ukraina
2018. aastal nimetati tema järgi Ukraina erioperatsioonijõudude 3. eriotstarbeline polk.


Lebedev Svyatoslavs meeting with Emperor John.jpg|
Sviatoslav by Eugene Lanceray 1886.JPG|


## Vaata ka
*Rjurikovitšid 
*Venemaa valitsejad
*Kasaari khaaniriik

## Viited
Siniõlg-kuukabarra

**Siniõlg-kuukabarra** ehk **siniõlg-safiirlind** (*Dacelo leachii*) on jäälindlaste sugukonda kuukabarra perekonda kuuluv lind.

## Välimus

Linnu pea on määrdunudvalge, selg pruun, alakülg valge ruugete täppidega, tiibade hoosuled türkiissinist värvi. Isaslinnu saba on tumesinine, emaslinnul ruuge, mustade ristitriipudega. Noorlindude sulestikul on rohkem pruune triipe ja märke, mis jätavad räpase mulje, ja nende silmad on kahel esimesel eluaastal pruunid.

Kehapikkus on kuni 40 cm, kaal kuni 310 g.

Ta on pisut väiksem kui mõnevõrra rohkem tuntud naeru-safiirlind. Tal pole musta maski näol, tema tiibadel on rohkem sinist ja tema nokk on raskem kui ta suuremal sugulasel.

Kutsehüüuks on pöörane kaagutamine või haukumine.

## Levik

Siniõlg-kuukabarra on levinud Uus-Guinea saarel ning Austraalias Põhjaterritooriumi põhjaosas ja Queenslandis.

Ta kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

## Pesitsemine ja elupaigad

Sigimine toimub hiliskevadel (septembrist detsembrini). Pesaks on õõnsus kõrgel, sageli 25 meetri kõrgusel puu otsas, mõnikord ka termiidipesas.

Kurnas on tavaliselt 3-4 valget kergelt läikivat muna, mida mõlemad vanemad hauvad 26 päeva. Munad on 44×35 mm suurused, vahel pisut suuremad.

Perekonna moodustavad harilikult kolm täiskasvanud lindu: isane, emane ja veel üks lind, kes aitab poegi kasvatada.

Tibud sünnivad roosade, pimedate ja paljastena. Nad murravad munast välja noka otsa kasvava munahamba abil. Suled ilmuvad 7. päeva paiku ja silmad avanevad 10. päeva paiku. Tibud on agressiivsed ja sageli tapavad kõige noorema endi hulgast ära. Pojad on pesas 36 päeva ja pärast seda õpetavad vanemad neid veel 8–10 nädalat toitu hankima, enne kui nad iseseisvuvad.

## Toitumine

Lind toitub suurest hulgast loomadest, kes elavad maapinnal või selle lähedal. Märjal aastaajal, suvel söövad nad rohkem putukaid, kahepaikseid ja sisalikke, kui nad saavad kätte selliseid lülijalgseid nagu vähid, skorpionid ja ämblikud. Kuival aastaajal, talvel söövad nad rohkem kalu, madusid, usse ning väikeseid linde ja imetajaid.

## Taksonoomia

Esimene eurooplane, kes siniõlg-kuukabarrat nägi ja ühe isendi 1770. aastal oma kogusse võttis, oli Joseph Banks. Esialgu ei osatud seda eraldi liigiks pidada, vaid aeti segi naeru-safiirlinnuga. Alles 1824 kirjeldasid Nicholas Aylward Vigors ja Thomas Horsfield seda eraldi liigina. Ladinakeelse nime sai lind briti zooloogi William Elford Leachi järgi.

Siniõlg-kuukabarra on üks neljast kuukabarraliigist. Alamliikide arv ei ole selge. Enamik õpetlasi tunnistab nelja alamliiki, kuid üksikud leiavad, et kolm Austraalia alamliiki lähevad järk-järgult üksteiseks üle ning sellepärast tuleb neid ühe alamliigina käsitleda.

## Välislingid
F-Secure

**F-Secure** on arvutikaitseteenuseid osutav ettevõte, mille peakorter asub Helsingis Soomes. F-Secure on üks vanemaid küberturvalisusega tegelevaid ettevõtteid maailmas, asutatud 1988. aastal.

Eestis pakub Telia F-Secure'i tarkvaral põhinevat tasulist arvutikaitseteenust kodukasutajatele. Ettevõtetele pakub tarkvara F-Secure Tugikeskus Eestis (Baltic Computer Systems AS), kes on ka F-Secure'i lahenduste maaletoojaks. F-Secure'i tarkvara pakub Eestis rohkem kui sada IT-ettevõtet.

## Välislingid
*Ettevõtte F-Secure koduleht
Arvutikaitse

**Arvutikaitse** all mõeldakse peamiselt tegevusi, mille eesmärgiks on arvuti omaniku tahte vastase tegevuse kõrvaldamine:
*arvutiviiruste vastaste arvutiprogrammide rakendamine;
*nuhkvaravastaste arvutiprogrammide rakendamine;
*tulemüüri kujundavate arvutiprogrammide rakendamine.

## Välislingid
*Miks on oluline kaitsta oma arvutit ja kõike, mis selles leidub?
Kiviõli raudteejaam

**Kiviõli raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Kiviõlis.

Läbi Kiviõli kulgeb laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee, mis avati 1870. aastal. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

## Perroonid
Kiviõli raudteejaamas asus kuni 2014. aasta alguseni üks madal rööbasteedevaheline perroon pikkusega 410 m.

2014. aastal valmis raudteejaamast paarsada meetrit Narva pool uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm.

## Ajalugu
Kiviõli raudteejaam rajati raudteepeatusena 1920. aastatel. Raudteejaam kujunes sellest esimeste aastakümnete jooksul seoses tööstuse arenemisega.
Raudteejaama areng oli seotud eeskätt õlitehase ja kaevanduse vajadustega, millele vastavalt muutus ajaga ka jaama konfiguratsioon. 

20. sajandi esimesel poolel asus Kiviõli ja sellele järgneva Püssi jaama vahel veel ka Küttejõu raudteejaam.

1980. aastatel rakendati jaamas elektritsentralisatsioon ning rajati silikaattellistest elektritsentralisatsioonipost.

Raudteejaamast hargneb ka harutee, mis siirdub ümberkaudsetesse tööstusettevõtetesse (näiteks Kiviõli Keemiatööstusesse).

## Jaamahoone

Esimene, krohvitud seintega puidust jaamahoone valmis koos raudteepeatusega. 1939. aastal hoone lammutati. 

1937. aasta lõpul hakati ehitama uut jaamahoonet, mis paiknes senisest umbes üks kilomeeter Rakvere poole. 
Silikaattellistest kahekorruseline ja 54 m pikkune hoone valmis 1938. aastal Hendrik Otlooti projekti järgi ning avati sama aasta 23. detsembril. Hoone ehitati kokku kaubaaidaga.
Hoones oli kokku 8 korterit ja postkontor telefonikeskjaamaga. 

Koos uue jaamahoone ehitusega alustati ka jaama raudteede laiendamist, ehitati viis uut haruteed.

Piletimüük Kiviõlist lõpetati 1998. aasta sügisel.

Jaamahoone suleti 1990. aastate lõpus ja lammutati 2001. aastal.

## Reisirongiliiklus
Kiviõlis peatuvad Elroni reisirongid Stadler FLIRT liinil Tallinn-Narva.

## Vaata ka
* Tallinna–Narva raudtee
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Püssi raudteejaam

**Püssi raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Püssis. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Tänapäeval on raudteejaamas lisaks peateele alles kolm kõrvalteed.

## Perroonid
Püssi raudteejaamas asus üks madal perroon pikkusega 180 m. 2013. aastal avati Püssis uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm, mis asub varasemast umbes 300 m Tallinna pool.

## Ajalugu

Raudteejaam rajati 1870. aastal seoses Tallinna–Narva raudtee ehitamisega Balti Raudtee Seltsi poolt.
Raudteejaama avamine omas olulist rolli Püssi majanduselu arengu seisukohalt, millest lähtuvalt muutus ja arenes ka jaama konfiguratsioon.

Alates 1886. aastast juhtis Püssi jaama Rudolf Romm, kes oli koos Kadrina jaama esimese jaamaülema Alexis Kreutzwaldiga teadaolevalt üks esimesi eesti verd jaamaülemaid.

Tänapäevaks üles võetud I jaamateelt siirdus harutee varem Püssi elektrijaama. 
AS Repo Vabrikud territooriumile kulgeb jaama Narva-poolsest otsast kaks haruteed ka praegu. 1974. aasta detsembris avati Püssi raudteejaamast umbes 4,5 km pikkune tööstusraudtee Aidu karjääri (Maidlasse), mis suleti 2012. aastal ja on nüüdseks demonteeritud. 1976. aastal valmis Püssi jaama pöörangute ja signalisatsiooni tsentraliseeritud elektrilise juhtimise süsteem.

1990. aastate lõpul peatati jaamast piletimüük.

2015. aastaks rakendati Tapa–Narva raudteelõigul dispetšertsentralisatsioon, millega seoses viidi Püssi jaam üle kaugjuhtimisele (see tähendab, et jaamas ei viibi enam alaliselt jaamakorraldajat).

## Jaamahoone

Püssi jaamahoone valmis koos raudteejaamaga 1870. aastal. Kahekorruseline puidust peahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Paldiski, Keila, Toila jmt jaamahoonetega. 

Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Jaamahoones asus reisijate ootesaal, piletikassa ja sellega seotud ametiruumid. Teisel korrusel paiknes jaamaülema ametikorter. Püssi jaamahoone hävis Teises maailmasõjas.

Lisaks jaamahoonele kuulusid jaamakompleksi ka erinevad abiehitised ning kivist veetorn. 26. juulil 1930 läks veetorn auruveduri sädemest põlema ning hävis osaliselt. 
Veetorn taastati ümberehitatult ning ehkki selle katus on tänaseks sissekukkunud on see alles tänini.

Nõukogude ajal valmis uus silikaattellistest elektritsentralisatsiooni post, kuhu viidi üle raudteejaama kollektiiv ning mis on jaama automaatika- ja signalisatsiooniseadmete juhtimiseks kasutusel ka tänapäeval.

1997. aasta suvel lõpetati jaamast piletimüük rahvusvahelistele rongidele.

## Reisirongiliiklus
Püssis peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn-Narva.

## Viited

## Välislingid

* Sõjapurustused ja taastamine Eesti raudteel: hävitatud jaamahoone Püssi jaamas, 1940. aastad; muis.ee
* Raudtee remont jätab Püssi ühest rongireisist ilma; Põhjarannik, 16.05.2019
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kohtla raudteejaam

**Kohtla raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Jõhvi vallas Kohtla-Nõmmel, laiarööpmelise Tallinna–Narva raudtee ääres. Reisirongid Kohtlas ei peatu. 
Jaamas võib toimuda kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Kohtla jaamas asub kokku 10 rööpapaari ja 30 pööret, lisaks suundub jaama kummastki otsast kaks tööstusraudteed Kohtla-Järve suunal, millest üks kuulub AS Viru Keemia Grupile ja teine AS Nitrofertile.

Kohtla naaberjaam Tallinna suunal on Püssi ja Narva suunal Jõhvi raudteejaam.

## Perroonid
Kohtla raudteejaamas asub üks madal perroon pikkusega 330 m, mida enam ei kasutata. Kuni 2014. aasta lõpuni oli avatud lühike, 550 mm kõrgune ja 35 m pikkune ajutine puidust ooteplatvorm.

## Ajalugu
Kohtla raudteejaam rajati aastal 1876.

Lisaks Tallinna–Narva raudteele kulgeb Kohtla jaamast kaks haruraudteed Kohtla-Järvele ning ümberkaudsetesse tööstuspiirkondadesse, mida kasutatakse suurel määral põlevkivi saaduste veoks.

## Jaamahoone
Esimene jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Kehra, Lehtse ja Auvere jaamahoonetega. Teises maailmasõjas hoone hävis ja selle asemele ehitati 1948. aastal uus stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone (analoogne Viljandi jaamahoonega), mis lammutati 2005. aastal.

## Reisirongiliiklus
Kohtla raudteejaamas peatusid Elroni reisirongid liinil Tallinn–Narva. 
Alates 16. detsembrist 2014 peatuvad reisirongid Kohtla asemel 1,5 km läänes Kohtla-Nõmme raudteepeatuses.

## Vaata ka
* Kohtla-Nõmme raudteepeatus
* Balti raudtee

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Oru raudteejaam

**Oru raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Kohtla-Järve Oru linnaosas.
## Perroonid

Oru raudteejaamas asus kaks madalat perrooni pikkusega 110 m ja 220 m. 2014. aasta detsembris avati uus 550&nbsp;mm kõrgune lühike (35 m) raudteedevaheline ooteplatvorm, mis erinevalt varasematest asub umbes 300 m Tallinna pool. 

Peatuses saab siseneda ja väljuda ainult läbi rongi C-ala.
## Ajalugu
Raudteejaam rajati 1870. aastatel. 

1960. aastal ehitatud jaamahoone on arhitektuuriliselt omanäoline, kuna ehitises leiab erinevate stiili elementide ühitamist.

Kuni 2010. aastani oli Oru–Vaivara raudteelõik kaheteeline.
## Reisirongiliiklus

Orus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Narva.

## Viited

## Välislingid

* Kaks rongipeatust nihkuvad Tallinnale lähemale; Tarbija, 12.12.2014
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Vaivara raudteejaam

**Vaivara raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Vaivaras. 

Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Narva.

## Perroonid
Vaivara raudteejaamas asusid varem kaks madalat perrooni pikkusega 350 m ja 400 m. 

Nende asemel avati 2014. aastal uus lühike teedevaheline (35 m) ooteplatvorm, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.

## Ajalugu

Raudteejaam rajati aastal 1870. seoses laiarööpmelise Tallinna–Narva raudteega.

Raudtee tulek tõi olulisi muudatusi Vaivara majandus- ja kultuuriellu. Peterburist algas puhkajate massiline vool Vaivarasse suvitama ning asula elanikkond kasvas.

Jaama lääneküljel asuvad tänini 1960. aastal rajatud Sillamäe−Vaivara−Viivikonna maantee viadukti jäänused, mis suleti 1985. aastal seoses kokkupõrkega viadukti alt läbisõitnud raudteekraanaga. Viadukti asemele rajati järgmisel aastal möödasõiduteena raudteega samatasapinnaline raudteeülesõit. 2020. aastal sai teatavaks uudis, et riik plaanib 2024. aastaks viadukti taastada. 2024. aastal aga plaanist loobuti.

Vaivara jaamast hargneb praeguseks kaks olulist tööstusraudtee haru, millest põhjasuunas kulgev raudtee suundub Sillamäele (vt Sillamäe kaubajaam) ja lõunasuunaline Eesti soojuselektrijaama (vt Enefit Kaevandused), Viivikonda ning teistesse Ida-Virumaa tööstuspiirkondadesse, mida kasutatakse valdavalt põlevkivi ja põlevkivi saaduste veoks.

Vaivara naaberjaam Tallinna suunal on Oru ja Narva suunal Auvere raudteejaam.

Kuni 2010. aastani oli Oru–Vaivara raudteelõik kahe peateega.

Vaivara jaamas asub 6 rööpapaari ja 17 pööret, samuti võib jaamas toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

## Jaamahoone

Vaivara esimene jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Paldiski, Keila, Aegviidu jt jaamahoonetega. Hooneid iseloomustas madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagas maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Teises maailmasõjas hoone hävis ning selle asemele ehitati 1952. aastal uus stalinistlik kivist jaamahoone (analoogne Sonda jaamahoonega), mis võeti kasutusele 1953. aastal.
Jaamahoone keskteljel domineerib keskne klaasitud kaarava, mida raamib profileeritud sillus lukukiviga. Samuti on tolle ajastu uusklassitsistlikele jaamahoonetele iseloomulik sümmeetriline külgfassaad ja kõrgendatud keskviil, mis paikneb kohakuti endise ootesaaliga. 
Hoone tiibades paiknesid erinevad ametiruumid jaamatöötajatele. Hoone arhitektuurile lisab veel kummalise arhailise noodi poolkelpkatus.

Hoone kuulub AS Eesti Raudteele ja on praegu kasutuseta. Lähitulevikus plaanib omanik hoone rekonstrueerida ja taas kasutusele võtta.

## Reisirongiliiklus

Vaivaras peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn-Narva. 

Kuni 27. maini 2012 peatusid reisirongid Vaivara ja Narva vahel ka Auvere ja Soldina raudteejaamas.

## Viited

## Välislingid

* YouTube-i video: Rongiliiklus Vaivaras
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Sonda raudteejaam

**Sonda raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Lüganuse vallas Sondas.

Sondas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Narva. 
2012. aastal avati jaamas uus lühike 550 mm kõrgune teedevaheline ooteplatvorm (35 m), mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult rongi C-ala kaudu.

## Ajalugu

*Sonda raudteejaam rajati 1890. aastail seoses laiarööpmelise Tallinna–Narva raudteega praegusest jaama asukohast umbes 1,3 km Narva suunas Vana-Sondale.
*Uus jaam ehitati praegusele kohale 1897. aastal, samal aastal valmis ka uus jaamahoone.
*1900. aastate algul valmis seoses Aseri Tsemendivabrikuga laiarööpmeline Sonda–Aseri raudteelõik. 
*1923. aastal alustati kitsarööpmeline Sonda–Mustvee raudtee ehitust.
*Kitsarööpmeline Sonda–Avinurme–Mustvee raudteeliin avati liikluseks 1. augustil 1926. 62,6 km raudteel oli 16 jaama või peatuskohta.  
*Avinurme–Mustvee kitsarööpmeline raudteelõik suleti 1968. aasta suvel. Sonda–Avinurme lõik omakorda 1. mail 1972.
*Sonda–Aseri tööstusraudtee suleti 1997. aastal remondiks, kuid rüüstati peatselt metallivaraste poolt. Tehti uue raudtee rajamise plaane, kuid sellest loobuti. 

## Jaamahoone

Sondas on aegade jooksul asunud kokku neli jaamahoonet. Esimene jaamahoone rajati praegusest umbes 1,3 km Narva suunas. 
Peale raudteejaama ümberkolimist (ebasobiva asukoha tõttu) oli hoone kasutusel elamuna. Ehitis hävis 1930. aastatel. 

Teine jaamahoone ehitati 1897. aastal seoses jaama liigutamisega praegusesse asukohta. Sellest sai ühtlasi ühine jaamahoone laiarööpmelisele ja kitsarööpmelisele raudteele. Hoone oli ehitatud sarnaselt Lagedi jaamahoonega, kuid hilisemate laienduste tõttu kadus algne esinduslik dekoor, lihtsustus välisilme ning hoone muutus tundmatuseni. Aastatel 1926 ja 1933 ehitati hoonele juurde ruumid puhveti ja postkontori jaoks. Jaamahoone hävis 1941. aasta suvel lennukipommi tabamusest.

Kolmas ajutine jaamahoone ehitati Saksa okupatsiooni ajal; see meenutas oma askeetliku välimuse tõttu rohkem puukuuri.

Praegune jaamahoone on neljas ja see valmis 1956. aastal. Stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt näiteks Vaivara jaamahoonega. 
Jaamahoonel domineerib keskne klaasitud kaarava ja kõrgendatud keskviil, samas lisab kummalise arhailise noodi poolkelpkatus.

Alates 2000. aastate algusest seisab AS Eesti Raudteele kuuluv jaamahoone tühjalt ja on halvas seisukorras.

2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Sonda jaamahoone ehitiste hulka, millest AS Eesti Raudtee soovib vabaneda.

2026. aasta veebruaris anti teada, et Eesti Raudtee plaanib jaamahoone lammutada.

## Vaata ka

* Sonda–Mustvee raudtee
* Tallinna–Narva raudtee
* Sonda–Aseri raudtee
* Balti raudtee
* Sonda

## Viited

## Välislingid

* Postimees - "Kohalik rahvas hoiab mälestust Alutaguse raudteest elus" 13.12.2008
* Sonda raudteejaam • XX sajandi arhitektuur • Kultuurimälestiste riiklik register
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Auvere raudteejaam

:*Siia suunab *Auvere jaam*; see võib tähistada ka [[Auvere elektrijaam]]a.*
----

**Auvere raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Auveres. Reisirongid Auveres ei peatu.
## Perroonid

Auvere raudteejaamas asus kaks madalat perrooni pikkusega 350 m ja 400 m. Mõlemad perroonid on nüüdseks lammutatud.

## Ajalugu

Raudteejaam rajati aastal 1872, Vene keisririigis kandis raudteejaam nime Korff (*стан­ция Корф*).

Auverest läks Nõukogude võimu lõpul umbes 10 km pikkune haruraudtee Mustale ehk Eesti elektrijaama, kuhu kuni 2001. aastani sõitsid Narvast ka reisirongid. Tööstusraudtee suleti ja demonteeriti 2000. aastate alguses. Peale elektri andis Musta jõujaam rongide kaupa leeliselist tuhka Lõuna-Eesti happelistele muldadele.

1990. aastate lõpus lõpetati jaamast piletimüük.

2015. aastaks rakendati Tapa-Narva raudteelõigul dispetšertsentralisatsioon, millega seoses viidi ka Auvere jaam üle kaugjuhtimisele (st, et jaamas ei viibi enam alalist jaamakorraldajat).

## Jaamahoone
Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi ning see sarnanes Kehra, Kohtla ja Lehtse jaamahoonetega. Ühekorruselise madala poolkelpkatusega kiviehitise sümmeetrilist põhiplaani liigendas üldootesaali laiuses kõrgemas eraldi katustatud keskosas eenduv keskrisaliit, mille tähtsust rõhutasid kolm kõrgendatud fassaadiava. Tumedail klinkertellisfassaadidel pakuvad efektset kontrasti
valgeks lubjatud detailid: laiad nurgaliseenid, kitsad rõhtvööd ja segmentkaaravade silluspiirded. 
1980. aastal hoone lammutati, enne seda oli valminud juba ka uus.

Nõukogude perioodil rajatud jaamahoone ehitati lihtsustatud tüüpprojekti järgi sarnaselt Jäneda jaamahoonega. Tänaseks on viimane jaamahoone samuti lammutatud.

## Reisirongiliiklus
Auveres peatusid Edelaraudtee reisirongid liinidel Tallinn–Narva ja, kuni 2001. aastani, Narva–Musta.
Alates 27. maist 2012 reisirongid enam Auveres vähese kasutajaskonna tõttu ei peatu. 

## Õnnetused
8. juulil 2004 toimus Auvere ja Soldina jaamavahel Auvere automaatsignalisatsiooniga ülesõidukohal I astme raudteeõnnetus, kui Moskva-Tallinn reisirongile nr 33-0005 sõitis küljelt otsa Scania tüüpi kütuseveok. Kokkupõrke tagajärjel paiskus vedur TEP70 rööbastelt maha, vajus põiki raudteele ja hakkas lekkima. Samuti jooksid rööbastelt maha kolm reisivagunit, mis jäid aga püsti. Eesti Raudtee infrastruktuuril sai vigastada kokku 510 m rööbasteid, sh 230 m peateid. Vigastada said Auvere jaama kõrvalteed 280 m ulatuses. Purunes üks pöörang ja vigastada sai kaks pöörangut. Suures ulatuses said kannatada ka side- ja turvanguseadmed. 

Õnnetuses hukkus veokis olnud kaasreisija, kannatada sai autojuht ning vähesel määral ka vedurijuhi abi. Rongis viibinud inimestest keegi haiglaravi ei vajanud. Õnnetuse mõjul sattus keskkonda kokku umbes 10 tonni põlevkiviõli ja diislikütust.

## Viited

## Välislingid

* YouTube'i video: reisirongide vahetus Auveres
* Foto jaamahoonest aastal 1995; ajapaik.ee
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Soldina raudteejaam

**Soldina raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Soldinas. Reisirongid Soldinas ei peatu.

Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.

## Perroonid
Soldina raudteejaamas asus üks madal perroon (pikkusega 300 m), mis on tänaseks lammutatud.
## Ajalugu
Raudteejaam rajati 1870. aastatel Balti Raudtee Seltsi (hilisema Balti raudtee) Tallinna–Narva raudteel.
1939. aastal taotles Auvere-Joala vallavalitsus Soldino küla ja raudteejaama ümbernimetamist Alutaguseks.

Raudteejaamast hargneb lisaks Soldina õlibaasi kulgevale haruteele ka umbes 5&nbsp;km pikkune tööstusraudtee Balti soojuselektrijaama.

## Jaamahoone

Soldina algne jaamahoone on hävinud. Praegune jaamahoone ehitati 1950. aastate alguses tüüpprojekti järgi sarnaselt näiteks Abja, Keeni, Orava jmt jaamahoonetega. Stalinistlikus stiilis Soldina jaamahoone on selle tüübi lihtsustatud variant, kus madalam katusekalle ja silmatorkavast ootesaali paraadaknast loobumine annavad tulemuseks hoopis vernakulaarsema ning Eesti kontekstis omanäolise variandi. Jaamahoone on renoveeritud ja kasutusel tänini.

## Reisirongiliiklus
Soldinas peatusid Edelaraudtee reisirongid liinil Tallinn–Narva ja Narva–Musta, viimasel liinil asus Soldina ja Narva raudteejaama vahel veel Energia raudteepeatus.

Alates 27. maist 2012 reisirongid enam Soldinas ei peatu.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* YouTube-i video: Rongid Soldinal
Morbihani laht

**Morbihani laht** on laht Bretagne'i poolsaare lõunakaldal. 

Lahe pindala on 120 ruutkilomeetrit. Kitsa väina kaudu on ta ühenduses Biskaia lahega. 

Laht on madal, mõõna ajal umbes 5 m. Lahes on palju saari.
Pingejagur

**Pingejagur** on passiivne lineaarne elektriahel, mille sisendpinge jaotub ahela komponentide vahel, ning seetõttu on väljundpinge murdosa sisendpingest.

Lihtne pingejaguri näites on kasutatud kahte jadaühenduses takistit, kus sisendpinge on rakendatud takistipaarile ning väljundpinge võetud takistite ühenduskohast.

Pingejagureid kasutatakse tihti võrdluspinge tekitamiseks, kõrgema pingetaseme muundamiseks mõõteseadmele sobivasse vahemikku või atenuaatoritena madalatel sagedustel.

Üldisel juhul väljundpinge leidmiseks saab kasutada Ohmi seadust:
:
U_\mathrm{v\ddot{a}ljund} = \frac{Z_2}{Z_1+Z_2} \cdot U_\mathrm{sisend} 


Pingejaguri pingetegurit, mida nimetatakse ka ülekandefunktsiooniks, arvutatakse järgmise valemiga:
:H = \frac{U_\mathrm{v\ddot{a}ljund}}{U_\mathrm{sisend}} = \frac{Z_2}{Z_1+Z_2}
Küprose jalgpallikoondis

**Küprose jalgpallikoondis** on Küprose jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Küprost rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Üks Küprose silmapaistvamaid jalgpallureid on olnud Sotíris Kaïáfas.

Küprose jalgpallikoondis ei ole kordagi maailmameistrivõistlustele ega Euroopa meistrivõistlustele kvalifitseerinud.

## Praegune koosseis
Küprose jalgpallikoondis UEFA Rahvuste Liiga mänguks Eesti vastu 24. märtsil 2022:

***Väravavahid**: Neofytos Michael, Ioakeim Toumbas, Andreas Christodoulou
***Kaitsjad**: Dimitris Christofi, Nicholas Ioannou, Constantinos Soteriou, Stelios Andreou, Nikolaos Panagiotou, Dimitris Theodorou, Evangelos Kyriacou
***Poolkaitsjad**: Kostakis Artymatas, Andreas Avraam, Charalampos Kyriakou, Grigoris Kastanos, Fotios Papoulis, Ioannis Pittas, Marinos Tzionis, Minas Antoniou, Alexander Gogic, Charalampos Charalampus, Danilo Spoljaric
***Ründajad**: Andronikos Kakoullis, Pieros Sotiriou

## Viited

## Välislingid
* https://www.cfa.com.cy/
Liechtensteini jalgpallikoondis

**Liechtensteini jalgpallikoondis** on Liechtensteini jalgpalliliidu esindusmeeskond, kes esindab Liechtensteini rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Välislingid
* Koduleht
Kabala raudteejaam

**Kabala raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Virumaal Vinni vallas Viru-Kabalas.

Läbi Kabala kulgeb laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee.

Raudteejaam asub Tallinnast 121,9&nbsp;km, Tapast 44,3&nbsp;km ja Narvast 87,7&nbsp;km kaugusel.

Jaamas peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinil Tallinn–Narva. Mõlemal suunal peatub Kabalas päevas kaks reisirongi. Jaamas asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala.

## Jaamahoone

Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on silmapaistvalt autentsena (märksa paremini kui näiteks Aegviidu) säilinud tänaseni. Kahekorruseline kroonuhistoritsistlik puithoone ehitati III-IV klassi jaama tüüpprojekti järgi sarnaselt Tapa, Paldiski, Keila, Püssi, Raasiku jmt jaamahoonetega. Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ja asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks.

1990. aastatest alates seisab jaamahoone kasutuseta ja on halvas seisukorras. Kuigi hoone on autentselt säilinud ja sel on selgelt põhjust väärtustamiseks, on selle kasutusperspektiiv ja elujõulisus küsitavad.

2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Kabala jaamahoone ehitiste hulka, millest Eesti Raudtee soovib vabaneda.

## Viited

## Välislingid

* Kabala raudteejaam on õnnetus seisus - Virumaa Teataja, nr. 220, 13. november 2014 (DIGAR)
* Suurõnnetuse ärahoidja pälvis Punase Risti ordeni; Postimees, 24. veebruar 2003
* Kabala raudteejaama peahoone - Fotokogu - Kultuurimälestiste register
* FOTO: Kabala jaamahoone aastal 1999; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Schwarz-Gelbe Allianz

**Schwarz-Gelbe Allianz** ('Must-Kollane Allianss') on 2004 asutatud Austria  monarhistlik organisatsioon, mis taotleb  Habsburgide-Lotringite naasmist Austria troonile.

## Välislingid
*Schwarz-Gelbe Allianz
Põhja-Makedoonia jalgpallikoondis

**Põhja-Makedoonia jalgpallikoondis** on Makedoonia jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Põhja-Makedooniat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

2020. aasta Euroopa meistrivõistlused on esimene suurturniir, kuhu Põhja-Makedoonia koondis kvalifitseerus.

## Praegune koosseis
Põhja-Makedoonia koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlused.

## Välislingid
* Koduleht
Norra jalgpallikoondis

**Norra jalgpallikoondis** on Norra jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Norrat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel. Meeskonna koduväljak on Oslos asuv Ullevaal Stadion. Norra jalgpallikoondise peatreener on Ståle Solbakken.

## Praegune koosseis
Norra jalgpallikoondis 2025. aasta juunis MM-i valikmängudeks Itaalia ja Eesti vastu:
***Väravavahid**: Ørjan Nyland, Mathias Dyngeland, Egil Selvik
***Kaitsjad**: Kristoffer Ajer, Leo Skiri Østigård, David Møller Wolfe, Julian Ryerson, Jostein Gundersen, Marcus Holmgren Pedersen, Torbjørn Heggem, Colin Rösler
***Poolkaitsjad**: Morten Thorsby, Patrick Berg, Sander Berge, Martin Ødegaard (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Aron Dønnum, Antonio Nusa, Andreas Schjelderup, Oscar Bobb, Lasse Berg Johnsen, Felix Horn Myhre
***Ründajad**: Alexander Sørloth, Erling Haaland, Jørgen Strand Larsen

## Peatreenerid
*Willibald Hahn 1953&ndash;1955
*Ron Lewin 1956&ndash;1957
*Edmund Majowsky 1958
*Ragnar Larsen 1958
*Kristian Henriksen 1959
*Wilhelm Kment 1960&ndash;1962
*Ragnar Larsen 1962&ndash;1966
*Wilhelm Kment 1967&ndash;1969
*Øivind Johannessen 1970&ndash;1971
*George Curtis 1972&ndash;1974
*Kjell Schou-Andreassen ja Nils Arne Eggen 1975&ndash;1977
*Tor Røste Fossen 1978&ndash;1987
*Tord Grip 1987&ndash;1988
*Ingvar Stadheim 1988&ndash;1990
*Egil Olsen 1990&ndash;1998
*Nils Johan Semb 1998&ndash;2003
*Åge Hareide 2003&ndash;2008
*Egil Olsen 2009&ndash;2013
*Per-Mathias Høgmo (2013–2016)
*Lars Lagerbäck (2017–2020)
*Ståle Solbakken (2020–)

## Välislingid
* Koduleht
Sufosioon

**Sufosioon** on geoloogiline protsess, mille käigus toimub põhjavee liikumise tõttu maakoores setendeis olevate kivimiosakeste ja mitmesuguste lahustunud ainete väljauhtumine.

Sufosiooni tagajärjel võivad pinnasesse tekkida tühemikud, mis omakorda põhjustavad maapinna langatusi.
Loomik

**Loomik** ehk **zooid** on üksikisend kinnitunud või aeglaselt kulgevate loomade koloonias (kännises) või seltsingus. Loomikuid esineb sammalloomadel, ainuõõssetel jt loomarühmadel.
Luksemburgi jalgpallikoondis

**Luksemburgi jalgpallikoondis** on Luksemburgi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Luksemburgi rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Välislingid
* Koduleht
Montenegro jalgpallikoondis

**Montenegro jalgpallikoondis** on Montenegro jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Montenegrot rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Mängud Eesti koondise vastu

## Välislingid
* Koduleht
Voldemar Tuberik

**Voldemar Tuberik** (vene keeles *Туберик Вольдемар Хансович* (poliitilises illegaalses tegevuses pseudonüüm Robert Hansu p. Nadson *Надсон Роберт Хансович*) [15(27. aprill 1897 – 1942(?) oli Eestimaa Kommunistliku Partei partei ning komsomolitegelane.

Voldemar Tuberik sündis Tallinnas maalri peres. 

Pärast Eesti Vabadussõda astus Eestimaa Kommunistliku Parteisse. Voldemar Tuberik oli 1920. aastal üks Eestimaa Noorte Proletaarlaste Liidu organiseerijaid ning juhatuse liige. Alates 1922 Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee liige, Kommunistliku Noorsooühingu Täitevkomitee liige. 

Aastatel 1923-24 Töötas NSV Liidus NSV Liidu Välisasjade rahvakomissariaadis. 

Alates 1925. aastast illegaalne Eestimaa Kommunistliku Noorsooühing Keskkomitee sekretär Eestis. 

Aastail 1926-30 NSV Liidus, Leningradis asuva Julian Marchlewski nimeline Lääne Rahvusvähemuste Kommunistliku Ülikooli jaoskonna sekretär. 

Aastail 1931-34 töötas Voldemar Tuberik Kominterni Täitevkomitees. 

Alates 1934 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee vastutav organisaator illegaalselt Eestis asudes; vahistati 1935. aasta 27.juulil ja mõisteti 15 aastaks sunnitööle; vabastati 1938 amnestia alusel augustis. Arreteeriti 14.08.1938 Moskvas NSVLi riigipiiri ebaseadusliku ületamise eest, saadeti Erinõupidamise otsusega 10.11.1939 vastavalt KrK paragrahvidele 58-6 ja 84 viieks  aastaks Sevurallagi, sealt 1.06.1942 Vosturallagi, kust vabastati 14.08.1943 tähtaja saabumisel. Leningradi linnakohtu otsusega 21.09.1956 lõpetati asi kuriteokoosseisu puudumise tõttu. 26.12.1957 saadeti materjalid arhiivi. 

Voldemar Tuberik hukkus Teise maailmasõja ajal.

## Välislingid
*Туберик Вольдемар Хансович
Johannes Kant

**Johannes Kant** (20. november 1904 Narva – 28. august 1984 Stockholm) oli Eesti ohvitser, laskesportlane, eestluse edendaja Rootsis.

## Elukäik
Ta lõpetas 29. augustil 1927 sõjakooli ning määrati teenima 2. soomusrongi rügementi. 1. oktoobrist 1928 viidi üle lennuväerügementi ning astus lennukooli. Lõpetas Lennukooli 1930. aastal ning sai sõjaväelenduri kutse. Määrati teenima Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 3. 1933 oli leitnant Kant Üksiku Lennuväedivisjoni nr 3 adjutant, 1934. aastast sama divisjoni salga nr 1 ülem. 1. aprillil 1938 viidi kapten Johannes Kant ÜLD nr 3 I salga ülema kohalt Lennukooli adjutandiks. Eesmärgiks seati ka tema ettevalmistamine (tagavara)lennuinstruktoriks. 1938. aastal lõpetas pimelennu kursused. 

Tegeles Tallinna Lennuväeohvitseride Laskespordiklubis laskespordiga. 1937. aasta laskespordi maailmameistrivõistlustel Helsingis võitis ta kuld- ja pronksmedali. Eesti meistrivõistlustel võitis ta individuaalarvestuses kulla ja meeskondlikus arvestuses hõbeda.

Eesti lennuväe likvideerimisel määrati Johannes Kant teenima 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes otsustas koos teiste eskadrilli lenduritega mitte lasta end Venemaale evakueerida, oli 27. juunil 1941 Jägala laagrist jalgsi lahkunud lendurite grupis. Osales koos metsavendadega Eesti vabastamises punavägedest (oli 1. kompaniiülem major Hans Hirvelaane pataljonis). Ta oli Rapla omakaitse ülem kuni 1944. aastal, mil põgenes Saksamaale ja sealt 1947. aastal Rootsi, kus sai hakata taas koos elama oma perekonnaga.

Kuni surmani 1984. aastal oli Kant eestluse hoidja ja kultuurielu edendaja Rootsis. Tema hüüdnimi oli **Laulev Lendur**.

## Auastmed
*Nooremleitnant – 1927
*Leitnant – 1930
*Kapten – 1936

## Tunnustus
*Läti lennuväerügemendi rinnamärk, 1931

## Välislingid
*
*
*Foto: Sõjakooli portupeekadett Johannes Kant http://photos.geni.com/p13/aa/c0/3d/13/5344483c7d7cb133/jed57jeh_original.jpg
Erg

**Erg** (kreeka *ἔργον*, töö) on mehaanilise töö, energia ja soojushulga mõõtühik CGS-süsteemis:
:1\operatorname{erg}=1\operatorname{dyn} \cdot 1 \operatorname{cm} = 1 \frac{\operatorname{g} \cdot \operatorname{cm}^2}{\operatorname{s}^2},
kus dyn on jõuühiku düün tähis.

Seos SI-süsteemi energiaühikuga džaul:
:1\operatorname{erg} = 1 \cdot 10^{-7} \operatorname{J}.
Deduktiivne arutlus

**Deduktiivne arutlus** on arutlus, mille  eelduste tõesust peetakse järelduse tõesust tagavaks. Teiste sõnadega, peetakse võimatuks, et eelduste tõesuse korral oleks järeldus väär. 

Deduktsiooniks võidakse nimetada deduktiivse arutluse esitamist või arutlemist, mida vaadeldakse deduktiivset arutlust järgivana.

Deduktiivse arutluse puhul peetakse järelduse tõesust eelduste tõesuses otsekui sisalduvaks. 

Deduktiivset arutlust peetakse tulenevaks definitsioonidest, loogika reeglitest ja matemaatika tulemustest. 

## Vaata ka
*induktiivne arutlus
Induktiivne arutlus

**Induktiivne** arutlus on väidete jada, milles eelduste tõesuse puhul on järelduse tõesus tõenäoline ja järelduse väärus ebatõenäoline.

Erinevalt deduktiivsetest arutlustest ei peeta induktiivseid arutlusi loogiliselt (deduktiivselt) kehtivateks. 

Induktiivsed arutlused võivad viidata näiteks  statistilistele andmetele, minevikukogemusele, tundemärkidele, tõendusmaterjalile, autoriteedile ja põhjuslikkusele. 

Induktsiooniks võidakse nimetada induktiivse arutluse esitamist või arutlemist, mida vaadeldakse induktiivset arutlust järgivana. 

## Vaata ka
*deduktiivne arutlus
Karl Ferdinand Karlson

**Karl Ferdinand Karlson** (16. märts 1875 Laeva vald, Tartumaa – 14. november 1941 Sevurallag, Verhoturje, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik. 

Aastail 1892–1893 oli ta metsavaht Tähtvere vallas.

Ta oli spordiseltsi Kalev esimene esimees. 1919. aastast Sõjaministeeriumis sõjaväe ringkonnakohtu eesistuja.

Ta on kirjutanud sõnad eesti kõige tuntumale segakoorilaulule "Tuljak".

## Välislingid
* 
*
Kaarel Eduard Kompus

**Kaarel Eduard Kompus** (3. aprill 1903 Kambja vald, Tartumaa – 25. august 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, Rahvuskogu liige ja prokurör. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tartus. Mõisteti surma ja hukati Sosva vangilaagris Venemaal. 

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kustav Kurg

**Kustav Aleksander Kurg** (18. veebruar (vkj)/ 3. märts 1902 Kallavere küla, Nehatu vald, Jõelähtme kihelkond, Harjumaa – 27. november 1992 Toronto) oli Eesti advokaat ja poliitik.

Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis aastatel 1923–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas) ja oli EÜS-i liige. 

Aastatel 1929–1931 oli ta Tallinna-Haapsalu rahukogu kohtuameti kandidaat. Aastatel 1931–1935 oli ta vandeadvokaat Elmar Andersoni abi, aastast 1935 Tallinnas vandeadvokaat, Rahvuskogu esimese koja liige ja I Riigivolikogu liige.

Kustav Kurg põgenes 1944. aastal Rootsi, kus töötas Stockholmi postivalitsuses.

1951. aastast elas ta Kanadas, kus töötas Ontario parlamendihoone kojamehena Torontos. Jäi 1970. aastal pensionile.

## Viited

## Välislingid
*Rahvuskogu, 18.02.-17.08.1937, liikmed
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Hammaada

**Hammaada** (araabia keeles حمادة, *ḩammādah* 'viljatu') on tasane kivikõrb, mis koosneb suurtest kaljudest ja paljastest lavamaadest.

Hammaadas puudub liiv peaaegu täiesti, sest tuul on peened koostisosad ära kandnud. Selles osas erineb hammaada sarnase kliimaga ergidest, kus on suured luited. Hammaada teravad kivid on kaetud väga kidura taimestikuga.

Hammaadat võivad liigestada kuivad või ajutise vooluga jõeorud ehk vadid.

Varem kasutati terminit "hammaada" ainult Sahara kivikõrbete kohta, nüüd nimetatakse nii ka muid kivikõrbi, näiteks Gobi kõrbet.

Maailmas suurim hammaada on Draa hammaada Loode-Saharas Maroko, Alžeeria ja Lääne-Sahara vahel. Hammaadad moodustavad umbes 70% Sahara kõrbest.

## Vaata ka
*takõrr

## Viited

## Välislingid
August Laur

**August Laur** (8. oktoober 1886 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 8. september 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

August Laur oli sotsialistide ajakirja Töö Hääl vastutav toimetaja 1919. aastal. 

Arreteeriti NKVD poolt 13. juunil 1941. Surmaotsus, lasti maha.

## Viited
Aleksander Ossipov

**Aleksander Ossipov** (26. august 1890 Narva – 21. detsember 1941 Kirov) oli Eesti poliitik.

1909. aastal lõpetas ta Narva gümnaasiumi. Ta teenis Narvas ohvitserina 92. Petseri jalaväepolgus. 

1932. aastal valiti ta Narva valimisringkonna saadikuna V Riigikogu koosseisu. 1937. aastal oli ta esimese üleriigilise vene kooride kokkutuleku komitee esimees. Ta oli ka jalgpalli- ja tennisemängu algataja Narva linnas.

31. märtsil 1941 Ossipov arreteeriti. Teda süüdistati selles, et ta võitles Eesti revolutsioonilise liikumise vastu, teenis Judenitši valgekaartlikus armees ning osales kontrrevolutsioonilistes organisatsioonides. Sama aasta detsembris lasti ta Kirovi oblasti NKVD sisevanglas maha.

## Viited
Jüri Ottas

**Jüri Ottas** (14. oktoober 1885 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 13. aprill 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti poliitik.

## Elulugu

Georg (pärast nime eestistamist Jüri) Ottas sündis 14. oktoobril 1885 Villemi talus. Vanemad olid Jaan ja Lotta (enne abiellumist: Matson). 

Ta õppis Tartu Aleksandri Gümnaasiumis, mille pidi 1903. aastal isa surma tõttu pooleli jätma ning hakkama talu pidama. 

1905. aastal osales ta Tartus Bürgermusses toimunud Eestimaa maasaadikute kongressil. 

1906. aasta alguses I Vene revolutsiooni ajal põgenes kodust ja varjas ennast, kuna oli karistussalga poolt vahistamisele kuuluvate isikute nimekirjas.

1918. aastal käis Eesti maarahva delegatsiooni koosseisus Saksamaal, protestides Balti Hertsogiriigi loomise kava vastu. 

Kuulus III, IV ja V Riigikogu koosseisu.

Jüri Ottas oli alates 1928. aastast abielus Anna Reimaniga.

1934. aastal sõlmis Jüri Ottas Moskvas esimese lepingu eesti sealiha müümiseks Nõukogude Venemaale.

1936. aastal valiti ta Kambja põllumeeste konvendi liikmeks.

1930. aastate lõpuperioodi puhkes suurimaid ja kõmulisemaid kohtuasju Eestis - Lõuna-Eesti Eksporttapamajade kohtuprotsess, kui kevadel 1937 allutati Tartu suurim tapamaja Eesti Lihaekspordile ja enne üleandmist viidi ühisuses läbi revisjon. Juurdlusel ilmnes, et Tartus, Teguri tänav 48 tegutseva ühisuse 1933, 1934 ja 1935. aasta bilanssi on paigutatud tõele mittevastavaid andmeid. 1933. aastal oli ülejääk näidatud 92 725 krooni võrra vähemana, 1934 oli võlausaldajate arve näidatud 167 666 krooni võrra suuremana ja ülejääk 280 000 krooni võrra vähemana, 1935 bilansi aktivas olid võlausaldajate arved näidatud 248 948 krooni võrra suuremana. Kohtuotsusega  mõisteti Lõuna-Eesti Eksporttapamaja juhatuse esimees Jüri Ottas ja Otto-Rudolf Pärlin kaheks aastaks vangimajja ühes kõigi õiguste kaotamisega. 

Kuulus Kaitseliitu. 

Suri eeluurimisel Vjatlagi vangilaagris Venemaal. 

## Tunnustus
*Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk, II järk.

## Kirjandus
"Tartu näituse albumis" avaldati 1936. aastal Villemi talu kohta A. Käspre artikkel "Kolmkümmend aastat visa võitlust karmi loodusega". 

Villemi talu meenutab ka kolonel Villem Saarsen oma mälestusraamatus "See, mis ma nägin", mis ilmus Stockholmis 1978. aastal.

## Viited
Elmar-Aleksander Lehtmets

**Elmar-Aleksander Lehtmets** (14. september 1901 Paasvere vald, Virumaa – 17. juuli 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, ajakirjanik ja poliitik.

Õppis Porkuni vallakoolis, Väike-Maarja kihelkonnakoolis, Rakvere kõrgemas algkoolis ja poeglaste reaalgümnaasiumis. Eesti iseseisvuse väljakuulutamisel 1918. aasta veebruaris võttis koolipoisina osa enamlaste Rakverest väljalöömisest. Vabadussõja algul novembris 1918 astus 17-aastaselt vabatahtliku kooliõpilasena ratsasalka, millega 1. ratsapolgu koosseisus võttis osa kõigist lahingutest sõja raskemal ajajärgul, kuni vaenlase väljatõrjumiseni riigi piirest.

Lõpetas 1922. aastal Rakvere poeglaste gümnaasiumi. Sama aasta sügisel astus Tartu ülikooli, kus õppis õigusteadust, ülikooli lõpetas 1928. aastal. Kuulus korporatsiooni Ugala. Üliõpilasena teenis 1923–1924 ametnikuna Tartu linna statistikabüroos. 

1925. aastal kutsuti ta Virumaa põllumeeste esinduse sekretäriks ja samal aastal asutatud Virumaa Teataja peatoimetajaks, kellena ta töötas kuni 1940. aastani.

Oli aastatel 1930–1933 vandeadvokaat August Lepsi ja 1933–1936 Karl-Konrad Mõistuse abi. 1936. aastal sai vannutatud advokaadi kutse ning oli vandeadvokaat Rakveres.

Kandideeris korduvalt Riigikokku ning 1938. aastal osutus rahvarinde kandidaadina 73. valimisringkonnas (Voka, Vaivara, Auvere-Joala, Peetri ja Narva vallad, Jõhvi alev) valituks Riigivolikokku. Kuulus sel ajal Isamaaliidu Virumaa komitee juhatusse. 

Ta arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941. aastal Rakveres, Vee tänaval ja küüditati Siberisse Stupino metsatöölaagrisse. Lehtmets mõisteti surma 17. juunil 1942 Sosva vangilaagris Verhoturjes paragrahvi 58-13 alusel ja hukati mahalaskmise läbi.

## Välislingid
*okupatsioon.ee
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

## Viited
Kriik

**Kriik** (inglise *creek*) kuival ajal ärakuivav jõeke Austraalias ja USA-s. Enamasti on kriigid mõne suurema jõe osad (lisajõed).

Kriikides on vett ainult vihmaperioodil ning kuival, sademeteta perioodil (sageli suurema osa aastast) neis vett pole. 

Kriike on mitmel Austraalia jõel, näiteks Darlingu, Marrambidzhy, Lakdani, Hordide, Suoni, Finki ja Gascoigne'i jõe juures. 

## Vaata ka
*Vadi

## Viited
Erg (kõrb)

**Erg** (ka **areg**) on liivakõrbete araabiakeelne nimetus Põhja-Aafrika kõrbetes, sealhulgas Saharas. Need liivakõrbed paiknevad tavaliselt depressioonides ja neile on iseloomulikud 200–300 meetri kõrgused luited. 

Kivi- ja savikõrbetega võrreldes on ergides rohkem vett, esineb allikaid ja kaevusid, mida ümbritsevad oaasid.

Maailma kõrgeimad liivaluited asuvad Sahara Alžeeria-poolses osas. Nende kõrgus on 465 m.