open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cosimo III

**Cosimo III de' Medici** (14. august 1642 – 16. oktoober 1723) oli Toscana suurhertsog aastatel 1670–1723.

Cosimo oli suurhertsog Ferdinando II ja tema naise Vittoria della Rovere poeg. 1661. aastal abiellus ta Marguerite Louise d'Orleans'iga, kes oli Prantsusmaa kuninga Louis XIV nõbu. Abikaasad said omavahel väga halvasti läbi ning Marguerite ja tema ämma suhted olid veelgi hullemad. Kuni vana suurhertsog veel elas, ei muutunud tülid liialt suureks, kuid Cosimo III võimule saades ületasid need peagi igasugused piirid. Cosimo oli oma esimesel 20 valitsusaastal ka tugevalt oma ema võimu all, kes teda naisest lahutama ärgitas. Lahutust tahtis ka Marguerite ning 1674. aastal saatiski Cosimo ta tagasi Prantsusmaale, kus too elas jumalavallatut elu mitmes kloostris. Abielust oli Cosimo siiski saanud kolm last: pojad Ferdinando ja Gian Gastone ning tütre Anna Marias Luisa.

Oma ema tugeva mõju all olev Cosimo oli rõhutatult vaga, kuid söögist väga lugu pidav mees. Ta kulutas tohutuid varandusi igasugustele eksootilistele toitudele, kuid keelas samas välise toretsemise. Tema ajal hakkas Toscana majandus kiiresti alla käima, eriti seetõttu, et usufanaatikuna ajas ta enda riigist minema juudi ja araabia kaupmehed ning tegi elu kibedaks ka seal hulgakesi elavatel inglastel. Ta liikus ringi tavaliselt üleni mustas rüüs ning tavaliselt külastas ta kas missasid või pühapaiku. Et alamate vagadust süvendada, keelas Cosimo lõpuks ära ka sündsusetute kunstiteoste eksponeerimise, kattes ka Firenze peaväljakul seisva Michelangelo Taavet kuju riidega. Elu lõpupoole loobus Cosimo ka gurmaanlusest ning pühendus peaasjalikult palvetamisele. Riigiasjad läksid Toscanas aga üha enam käest ära ning see kaotas lõplikult oma kunagise võtmerolli Itaalias. Firenze elanike arv vähenes võrreldes 16. sajandiga üle kahe korra ning majanduselu jäi täielikult soiku. Cosimo tõstis küll pidevalt makse, kuid riigi majanduslikule jaluleupitamisele ta kuigivõrd ei mõelnud.

Cosimol elas väga üle ka oma järeltulijate lastetust. Vanem poeg Ferdinando osutus homoseksuaalseks ning suri enne oma isa järglasi saamata süüfilisse. Noorem poeg Gian Gastone abiellus aga Baieri printsessiga, kes oli talle täiesti vastumeelne ning temast sai parandamatu alkohoolik, lapsi ei olnud temalgi. Tütar Anna Maria Luisa abiellus aga süfiliitikust Pfalzi kuurvürsti Johann Wilhelmiga ega saanud samuti lapsi. Nõnda surigi Medicite dünastia pärast Cosimo laste surma välja. 

Cosimo III valitses Toscanat 53 aastat, rohkem kui keegi teine enne ja pärast teda ning elas 81-aastaseks.

## Vaata ka
* Martin Fogel

## Kirjandus
*Paul Strathern. *Medicid: renessansi ristiisad*. Tallinn: Kunst, 2006.
Kakandilised

**Kakandilised** (*Isopoda*) on vähilaadsete alamhõimkonda kuuluv mitmepalgeline selts vähilisi. 

Kakandilisi võib leida peaaegu kõikidest maakera asustatavaist elupaikadest, kuid nad eelistavad madalaid merealasid. Teistest vähkidest erinevalt esineb nende hulgas ka maismaarühmi (näiteks alamselts *[[Oniscidea]]*). Kõige liigirohkemalt on neid aga meresügavustes (näiteks alamselts *[[Asellota]]*). Kakandiliste hulgas on ka parasiitseid liike (perekond *Cymothoa*).

Kakandilised on iidne loomarühm, neid on leitud alates Karboni ajastust. 

## Eesti liigid
Eestis elab kakandilisi 23 liiki, neist 15 maismaal ja 8 meres.

Maismaal on tavalisimad keldrikakand ja mullakakand. Eesti veekogude tavalisim kakandiline on vesikakand.

**Armadillidium opacum*
**Armadillidium pictum*
**Armadillidium pulchellum*
**Armadillidium vulgare*
**Armadillidium zenckeri* 
**Asellus aquaticus* – vesikakand
**Cylisticus convexus* 
**Haplophthalmus mengei*
**Hyloniscus riparius*
**Ligidium hypnorum*
**Oniscus asellus* – harilik mullakakand
**Philoscia muscorum* 
**Platyarthrus hoffmannseggi*
**Porcellio scaber* – keldrikakand
**Porcellio spinicornis*
**Saduria entomon* – merikilk
**Trachelipus rathkei*​ – tavakakand
**Trichoniscus pusillus* – pisikakand

## Süstemaatika
### Alamseltsid

**[[Anthuridea]]*
**[[Asellota]]*
**[[Calabozoida]]*
**[[Epicaridea]]*
**[[Flabellifera]]*
**[[Microcerberidea]]*
**[[Oniscidea]]*
**[[Phreatoicidea]]*
**[[Valvifera]]*

## Välislingid
*Kraanivees elavad putukad ehmatasid tallinlast
Tuoppajärvi

**Tuoppajärvi** (vene Топозеро, soome *Tuoppajärvi*) on suur mageveejärv Karjala vabariigis Venemaal. 

Järve pindala on 986 km², suurim pikkus 75,3 km ja laius 30,2 km. Maksimaalne sügavus on umbes 50 m. 

Järves asub üle 100 saare. Tuoppajärvi on tähtis kalanduslikult ja puulaevatamisega.
Käibemaks

**Käibemaks** (lühend **km**, ingliskeelne lühend **VAT** *value-added tax*) on toote või teenuse lisandunud väärtuse maks. Maksu arvutatakse kauba või teenuse käibelt.

## Käibemaks Eestis
Eestis on käibemaks riiklik maks, mida kogub Maksu- ja Tolliamet. Eestis reguleerib käibemaksuga maksustamist käibemaksuseadus. 25. augustil 1993 võttis Riigikogu vastu käibemaksuseaduse, mille kohaselt tõusis käibemaks seniselt 10 protsendilt üldjuhul 18 protsendile.

Alates 1. jaanuarist 2024 kehtis Eestis üldine käibemaksumäär 22 protsenti (varem 20 protsenti) maksustatavast väärtusest. Alates 1. juulist 2025 tõusis üldine käibemaks 24 protsendile.

Erandjuhtudel kehtivad käibemaksumäärad:

* 13-protsendiline käibemaksumäär kehtib majutusele ja majutusele koos hommikusöögiga;
* 9-protsendiline käibemaksumäär kehtib raamatutele, õppekirjandusele ja ajakirjandusväljaannetele (füüsilisel kandjal ja elektroonilised) ning teatud ravimitele, rasestumisvastastele vahenditele, sanitaar- ja hügieenitoodetele ning puudega isiku meditsiini- ja abiseadmetele.

### Maksukohustuse tekkimine

Käibemaks kuulub Eesti maksusüsteemi riiklikult kehtestatud maksude koosseisu ja käibemaksu haldur on vastavalt Maksukorralduse seadusele Maksu- ja Tolliamet. Maksuhaldur on kehtestanud käibemaksuseaduses sätestatule vastavalt käibemaksu arvestuse põhimõtted, kogumise protseduurid, laekumise ning tasaarvelduse ja maksudeklaratsioonide ringlemise süsteemi ka käibedeklaratsiooni esitamise ja esitamata jätmise korra ja vastutuse. 
Kehtiv käibemaksuseadus (2003) toob ära, koos eranditega, ka Maksu- ja Tolliametis käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse, kui maksukohustuslase käive ületab kalendriaasta algusest arvates 40 000 eurot, nimetatud suuruses käibe tekkimise päevast kohustus end maksukohustuslasena registreerida. 

### Käibemaksukohustuslane

Käibemaksukohustuslane on ettevõtlusega tegelev isik, kaasa arvatud füüsiline isik, avalik-õiguslik juriidiline isik, või riigi-, valla- või linnaasutus, kellel on käibemaksuseaduse kohaselt tekkinud kohustus end maksukohustuslasena registreerida.

## Viited

## Välislingid
* Käibemaksuseadus
Berta (andmebaas)

**Berta** on Eesti rahvakalendri tähtpäevade veebipõhine andmebaas, mis on koostatud Tiigrihüppe Sihtasutuse kaasfinantseerimisel.

## Välislingid
* Berta
Enontekiö vald

**Enontekiö** on vald (3. järgu haldusüksus) Soomes Lapi maakonnas. Piirneb Norra ja Rootsiga. Naabervallad on Inari vald, Kittilä vald ja Muonio vald.

Valla pindala on 8391,52 km², sellest veepindala 445,61 km². See on pindalalt Soome kolmas vald.

Vallas elab umbes 1900 inimest ja rahvastikutihedus on 0,24 in/km².

## Loodus
Enontekiös asuvad Skandinaavia mäestiku põhjaosa mäed, mis on Soome kõrgeimad, sealhulgas Halti.

## Rahvastik

Elanike arv on muutunud järgmiselt:
* 2007: 1965 (31. detsember 2008)
* 2008: 1957 (31. mai 2008)
* 2008: 1929 (31. august 2008)

### Keeled

88,8% elanikest on soomekeelsed ja 9,5% põhjasaamikeelsed.

### Külad

Enontekiö valla kirikuküla on valla lõunaosas asuv Hetta, kus on 800 elanikku. Vallas ei ole Enontekiö-nimelist kohta, kuid Hettat kutsutakse sageli ka valla nimega.

Teised tähtsamad külad on Soome, Rootsi ja Norra piiripunkti (Treriksröset) lähedal asuv Kilpisjärvi ning Kaaresuvanto ja Palojoensuu, mis asuvad Muonio jõe ääres Rootsi piiri lähedal.

Suurem osa küladest asub valla lõunaosas või jõe ääres Rootsi piiril. Mitmel juhul asub sama nimega küla teisel pool jõge Rootsis (näiteks Kaaresuvanto, mille nimi on Rootsi pool on *Karesuando*). Jõest kaugemal asuvad Käsivarre alad on asustamata.

Enontekiö valda kuuluvad järgmised külad (saamikeelsed vormid on sulgudes):

## Vaatamisväärsusi

Enontekiö vallas Stuorrahanoaivi mäel asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().

## Tuntud enontekiölasi
* Kai Hyttinen, soome laulja ja näitleja
* Anni-Kristiina Juuso, saami näitleja
* Yrjö Kokko, soome loomaarst ja kirjanik
* Ilmari Mattila, reklaaminäitleja
* Juhani Raatamaa, jutlustaja
* Nils-Aslak Valkeapää, saami joiguja
* Wimme Saari, saami joiguja ja kirjanik

## Viited

## Välislingid

* Enontekiö valla koduleht
Gustav Wulff-Õis

**Gustav Wulff** (pseudonüümid **G. Õis**, **Gustav Õis**, **G. Õiis**;  1. jaanuar 1865 (vkj 20. detsember 1864) Sirvaste küla, Vastse-Otepää vald, Tartumaa (Võrumaa) – 9. jaanuar 1946 Nüpli küla, Otepää vald) oli eesti luuletaja.

Gustav Wulff sündis Lõuna-Tartumaal Vastse-Otepää vallas Juusa talus rentniku pojana. Tal oli neli venda. Alghariduse omandas ta Maaritsa apostelliku õigeusu kihelkonnakoolis ja Tartu Jüri kiriku koolis. 1880. aastal asus ta õppima venekeelsesse Tartu II Õpetajate Seminari, mille lõpetas 1884. aastal.

Aastatel 1885-1892 töötas ta õpetajana Puhja kihelkonnakoolis, kust ta pidi revolutsioonilise kirjanduse levitamise tõttu tekkinud tülide pärast lahkuma. Aastatel 1892-1894 oli ta Amblas apteeker F. Kossovi juures koduõpetaja. Seejärel asus Vana-Otepääl tööle vallasekretärina ja töötas sellel ametikohal kuni pensionile jäämiseni 1937. aastal. Ta oli mitme Vana-Otepääl tegutsenud seltsi aktiivne liige, sh Otepää karskusseltsis.

Kirjanduslike katsetustega alustas Gustav Wulff Tartu II Õpetajate Seminaris, kus talle avaldas eriti suurt mõju eesti keele õpetaja Mihkel Veske. Viimase mõjul kujunes õpilaste seas elav kirjanduseharrastus. Seminaristid huvitusid emakeelsest kirjandusest, aga kirjutasid ka ise luuletusi. Need koondati almanahhi "Seminari sulemehed". Peale Gustav Wulffi luuletuste oli seal näiteks ka hiljem tunnustatud luuletajate Jakob Tamme ja Peeter Laredei esimesi luulekatsetusi.

Luuletajana kasutas Gustav Wulff peudonüümi Gustav Õis, sageli ka varjunime initsiaale G. Õ. Tõenäoliselt lootis noor luuletaja nii vältida tagakiusamist tema luuletustes  väljendatud rahvuslike meeleolude pärast. Tema varasemad värsid ilmusid 1882. aastal Sakalas. Seminaristina kirjutas ta ka oma tuntuima luuletuse "Ööpikule" ("Õrn ööbik..."), mis ilmus 1883. aastal Eesti Postimehe Muusiku lisalehes nr 5/6. Kaasõpilase Karl Rammi viisistatuna sai sellest populaarne laul, mida lauldakse tänini.

Gustav Wulff on maetud Otepää uuele kalmistule. 

## Isiklikku
Gustav Wulff oli alates 1910. aastast abielus Otepää koolmeistri Paul Luksepa tütre Olgaga. Neil oli kolm last: Leo, Valerie (Valli), Emile (Villu). Poja Leo Karupää tütar Mari-Ann Karupää on olnud Bonnieri meediagrupi ettevõtte Ahlen&Akerlund ajakirjanik ja tegelenud Rootsis vanurite hooldusõpetusega. Pärast Eesti taasiseseisvumist kolis ta tagasi Eestisse ja asus juhtima Gustav Wulff-Õie Muuseumi. 

## Mälestuse jäädvustamine
Otepää lähedal Nüplis Nüpli järve ääres asunud Lõhmuse talu oli Gustav Wulff naise Olga Wulffi kodukoht. Gustav Wulff veetis selles talus oma viimased eluaastad. Tema mälestuse jäädvustamiseks paigaldati 1960. aasta jaanipäeval Lõhmuse talu elumaja seinale mälestustahvel ja avati Gustav Wulff-Õie Muuseum. 

3. juunil 2015 avati mälestuskivi Gustav Wulffi sünnikohas Saverna lähedal Sirvaste külas Juusa talu juures. 13. juunil 2015 avati mälestuskivi Puhja kirikuaias.

## Viited

## Välislingid
* "Elulugu"
* "Wana Wulff jutustab. Kuidas sündis populaarseim laul: Õrn ööbik, kuhu tõttad sa" - Postimees, 18. juuli 1935
*
Riina Schutting

**Riina Schutting** (sündinud 31. märtsil 1964 Raplas) on eesti teatriajaloolane ja tõlkija.

Ta lõpetas 1982. aastal Rapla Keskkooli ja jätkas õpinguid Leningradis, kus omandas teatriajaloolase hariduse.

Riina Schutting on töötanud Viljandi Kultuuriakadeemia ja Eesti Muusikaakadeemia teatriajaloo õppejõuna.

Tema sulest on ilmunud teatriteemalisi artikleid, samuti on ta koostanud ja tõlkinud teatrialaseid väljaandeid. Praegu on Riina Schutting peamiselt usulist, aga ka teatriteemalist kirjandust avaldava Püha Issidori Õigeusu Kirjastusseltsi juhatuse liige. Tema tõlkes on ilmunud eesti keeles mitu õigeusu õpetuse varamusse kuuluvat teost.

Tema abikaasa on German Schutting. Koos annavad nad välja teatriteemalist raamatusarja "Suur maailmateater" ning on koostanud ja tõlkinud veebipõhise eesti-vene õigeusu seletava sõnastiku.

## Tõlked

*Tšehhov, Mihhail. *Näitleja tee.* Tallinn : Eesti Teatriliit, 1996. ISBN 9985860012
*Iguumen Nikon. *Valitud kirjad vaimulikele lastele.* Tallinn : Aleksander Nevski katedraal, 1998.
**Meie püha isa, Optina kloostri staaretsi munkpreester Leonidi elulookirjeldus.* Tallinn : Kirjastuskeskus, 1999.
**Kummardus Andrei Tarkovskile.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2001. ISBN 9985781139
**Õigeusu hingekarjased Eestimaal.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2002. ISBN 9985784626
**Mesilaste õpetaja : õigeusk ja evolutsiooniteooria.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2005. ISBN 	9949133742
**Kiriku saladus.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2007. ISBN 9789985968024
**Kirik ja teater : müsteeriumist farsini.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2007. ISBN 9789985968017 (näidendi "Komöödia Heliopolise Eudokiast" tõlge)
*Aleksius II. *[[Õigeusk Eestimaal]].* Tallinn : Revelex, 2009. ISBN 9789949188192
Gerolzhofen

**Gerolzhofen** on linn Saksamaa lääneosas Baieri liidumaal.

## Viited

## Välislingid

*Gerolzhofeni koduleht
Pension

**Pension** (ladina *pensio*, 'maks') on korrapärane väljamakse vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral (vanaduspension, töövõimetuspension, toitjakaotuspension). Vanaduspensioni saaja on **pensionär**.

Terminoloogia on riigiti erinev. Pensioniplaane võivad koostada tööandjad, kindlustusseltsid, valitsus või muud institutsioonid, näiteks tööandjate ühendused või ametiühingud. Ameerika Ühendriikides nimetatakse neid pensioniplaanideks, Ühendkuningriigis ja Iirimaal tuntakse neid üldiselt pensioniskeemidena ning Austraalias ja Uus-Meremaal pensioniskeemidena (või superfondidena). Vanaduspensionid on tavaliselt tagatud eluaegse annuiteedi vormis, kindlustades seega pikaealisuse riski. Tööandjapension on edasilükatud hüvitise vorm, mis on tavaliselt maksualastel põhjustel töötajatele ja tööandjatele soodne. Paljud pensionid sisaldavad ka täiendavat kindlustusaspekti, kuna nende kaudu makstakse sageli hüvitisi toitjakaotuse või puudega hüvitise saajatele. Terminit "pension" kasutatakse tavaliselt selleks, et kirjeldada makseid, mida isik saab pensionile jäädes, tavaliselt eelnevalt kindlaksmääratud juriidiliste või lepinguliste tingimuste alusel. Vanaduspensioni saajat nimetatakse pensionäriks.

## Ajalugu
Roomlased pakkusid veteranleegionäridele (tsentuuriotele) sõjaväepensione, tavaliselt maatoetuse või spetsiaalse, sageli poolavaliku ameti vormis. Augustus Caesar (63 eKr – 14 pKr) käivitas oma sõjaväekassaga ajaloos ühe esimese selgejoonelise pensioniskeemi. Aastal 13 eKr lõi Augustus pensioniplaani, mille kohaselt pidid sõjaväeteenistuse lõpetanud läinud sõdurid saama pensioni (minimaalselt 3000 denaari ühekordse väljamaksena, mis tol ajal oli umbes 13-kordne leegionäride aastapalk) pärast 16-aastast leegioniteenistust ja nelja-aastast sõjaväereservi. Pensionile minevatele sõduritele maksti alguses tasu üldistest tuludest ja hiljem Augustuse 5. või 6. aastal asutatud erifondist (*aeririum militare*). Sellega püüti vaigistada mässu Rooma impeeriumis, mida ähvardas toona sõjaväeline konflikt. 

1645. aastal asutas Saksamaal Gotha hertsog Ernest Vaga vaimulike leskede fondi ja 1662. aastal õpetajate fondi. Seejärel loodi kogu Euroopas umbes 18. sajandi alguses mitmesuguseid preestrite leskede toetus-skeeme, millest mõned põhinesid ühekordsel maksel, teised põhinesid iga-aastastel kindlustusmaksetel, mis jagatakse samal aastal hüvitistena. 

Tänapäevased pensionisüsteemid võeti esmakordselt kasutusele 19. sajandi lõpus. Saksamaa oli esimene riik, mis kehtestas töötajatele universaalse pensioniprogrammi.

## Pensioniiga Euroopas

## Vaata ka
* Eesti pensionisüsteem
* Soome pensionisüsteem
*Pensionifond
*Pensionikindlustuse aastakoefitsient

## Viited

## Välislingid

*Pensionikeskus
*Venemaa jättis 4000 Eestis elavat Vene pensionäri rahata, ERR, 18.04.2025
Parbėg laivelis

**Parbėg laivelis** on üle aasta korraldatav rahvusvaheline rahvamuusikafestival Klaipėdas. Esimene festival toimus 1992. aastal.
Paavo Cajander

**Paavo Emil Cajander** (24. detsember 1846 Hämeenlinna – 14. juuni 1913 Helsingi) oli soome luuletaja ning tõlkija. 

Teda peetakse ka Soome hümni ametliku soome tõlke autoriks (1889), tegelikult aga põhineb selle esimese ja viimase salmi tõlge Julius Krohni töörühma tõlkel (1867).

Cajander on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Võlg (Unt)

"**Võlg**" on Mati Undi jutustus, mis ilmus esmalt 1964. aastal ajakirjas Looming. 

Jutustuse minajutustaja 19-aastane Lauri kirjeldab paari suvist päeva koos mõningate tagasivaadetega varasematele sündmustele. Lauri töötab autojuhina, kuid plaanib minna ülikooli füüsikat õppima. Tal on armusuhe endast paar aastat vanema Mallega. Pärnusse puhkama sõites tutvub Lauri endast mõned aastad noorema Reesiga, kutsub ta kohtama ja armub, kuid uuesti Mallega kokku saades teatab viimane, et ta ootab last ega soovi aborti teha. Laurisse jääb tühjuse tunne ning eelaimus, et igatsus Reesi järele paneb ta Mallet vihkama. 

Omas ajas mõjus "Võlg" noorte seksuaalsuhteid suhteliselt avameelselt käsitledes väga ebatavalisena. Autori ja minategelase jutustamisstiil ja mõtisklused meenutavad väga Jerome David Salingeri romaani "Kuristik rukkis".

Jutustuse järgi on tehtud 1966. aastal Eesti Telefilmis telemängufilm "Võlg".
Edward Augustus, Kenti ja Strathearni hertsog

**Edward Augustus**, Kenti ja Strathearni hertsog (2. november 1767 – 23. jaanuar 1820) oli kuningas George III neljas poeg ja kuninganna Victoria isa.

## Välislingid
Tizi Ouzou

**Tizi Ouzou** on linn Alžeerias, Tizi Ouzou provintsi ja Kabiilia keskus.

Linna jalgpalliklubi JS Kabylie on üks Alžeeria tugevamaid.

Tizi Ouzou sõpruslinn on Nice Prantsusmaal.

## Viited
Glas

**Glas** (täisnimega **Hans Glas GmbH**) oli Saksamaa autotooja, mis tegutses Dingolfingis.

Ettevõte asutas Andreas Glas 1895 auru jõul töötavate põllumajandusmasinate remonditöökojana. 1905. aastal hakati tootma õmblusmasinaid. Esimesel aastal toodeti 10 õmblusmasinat, 1906. aastal juba 20 ja 1908. aastal juba 254 õmblusmasinat. 1908 asutas ta harukontori Dingolfingis.Esimesel aastal tootis see 150 masinat, edaspidi veel rohkem.

Pärast Teist maailmasõda hakati tootma väikeautosid, sest õmblusmasinate turg kuivas väga kokku. Nende tuntuim toode oli Goggomobil. 1966. aastal läks ettevõte BMW omandusse. BMW jätkas Glasi sõidukite tootmist, varustades need üksnes enda mootoritega. Sõidukeid müüdi Glasi nime all, kuid BMW logoga ees ja taga. 1968 hakkas BMW tootma oma suurt kupeed 2800CS ja Glasi autode tootmine lõpetati. Glasi Dingolfingi tehasest sai BMW suurim tehas, kus tänapäeval toodetakse BMW 5., 6. ja 7. seeria autosid.

1951–1956 tootis Andreas Glas paralleelselt mootorrattaid: algul 125 cm³, siis 150 cm³ ja lõpuks 200 cm³. Viimaste rataste võimsus oli 9,5 hj ja kandevõime oli 250 kg. Kokku toodeti 6 aastaga 46 181 mootorratast. Mootorrataste tootmine lõpetati, kui töötati välja Goggomobil, sest Glas keskendus autode tootmisele. Goggomobile toodetigi ligi 300 000.

## Välislingid

*Rahvusvaheline Glasi autode klubi
Makrofüüdijärv

**Makrofüüdijärv** ehk **suurtaimerikas järv** on järv, millele on omane rikkalik suurtaimestik ehk makrofüüdid, mis hõlmavad enamasti 3/4 järve üldpindalast. Neis järvedes on üldjuhul nii biogeenide, mineraal- kui ka huumusainete sisaldus keskmine või suur. 

Neid järvi ei saa küll kategoriseerida eraldi limnoloogilise tüübi alla, kuid enamasti on neil väga selgesti piiritletavad hüdrokeemilised ja morfomeetrilised parameetrid.   

Eestis on sellised järved näiteks Aardla järv, Ainja Sinejärv, Ermistu järv, Endla järv, Lindjärv, Tõhela järv.

## Viited
Kaasuarlased

**Kaasuarlased** (*Casuariidae*) on jaanalinnuliste seltsi kuuluv sugukond lennuvõimetuid linde.

Sugukonda kuulub kaks perekonda: *Casuarius* (kaasuar) ja *Dromaius* (emu). 

Kaasuar on Põhja-Austraalias ja Uus-Guineas elutsevate suurte lennuvõimetute lindude perekond; 3 liiki:
kääbuskaasuar, põhjakaasuar ja kiiverkaasuar.

Emu on Austraalias elutsev lindude perekond, kuhu kuulub üks tänapäevani säilinud liik: emu.

Kaasuarlaste süstemaatika osas ei olda üksmeelel.
Kiivilased

**Kiivilased** (*Apterygidae*) on Uus-Meremaa endeemne lennuvõimetute lindude sugukond, milles on 1 perekond (kiivi) 5 liigiga: pruunkiivi, põhjasaare pruunkiivi, väikekiivi, täpikkiivi ja rowi kiivi. 

Kiivid on umbes kanasuurused. Erinevalt teistest lindudest asetsevad kiivide sõõrmeavad noka tipus. Haistmine on neil hea. Nokatüvikul on vibrissid ehk harjassuled.
Dingolfing

**Dingolfing** on linn Saksamaa lääneosas Baieri liidumaal, Dingolfing-Landau kreisi keskus. Asub Isari jõe ääres.

Dingolfingi on esmamainitud 833. aastal. 1251 sai linnaõigused.

Dingolfingis asus autootja Glas. Tänapäeval on samas kohas suurim BMW tehas, mis annab tööd 23 000 inimesele.

## Viited

## Välislingid

*Dingolfingi koduleht
Barsinghausen

**Barsinghausen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas.

Linn asub Deisteri mäeahelikus, umbes 20 km Hannoverist läänes. Barsinghausen kuulub ajaloolisse Calenbergi maa maastikupiirkonda ja seda on esimest korda mainitud 1193. aastal.

Linn jaguneb 18 linnaosaks: Bantorf, Barrigsen, Barsinghausen, Eckerde, Egestorf, Göxe, Großgoltern, Nordgoltern, Groß Munzel, Hohenbostel, Holtensen, Kirchdorf, Landringhausen, Langreder, Ostermunzel, Stemmen, Wichtringhausen ja Winninghausen.

## Ajalugu

Barsinghausenis asub vana kaksikklooster Kloster Barsinghausen, mis rajati kõrgkeskajal. Viljakas lössipinnas ja arvukad Südaue lisajõed soodustasid maaharimist. Calenbergi maal rajati arvukalt tuuleveskeid.

Aastatel 1871–1957 kaevandati Barsinghausenis kivisütt. Pärast teist maailmasõda on Barsinghauseni majanduses domineerinud teised tööstussektorid.

## Vaatamisväärsused

Barsinghausenis asub nunnaklooster Kloster Barsinghausen, mida on esimest korda mainitud 1193. aastal (praegu luterlik naiste konvent), kloostri Maarja kirik (Marienkirche), Deisteri vabaõhuteater (Deister Freilichtbühne), näituskaevandus Klosterstollen. Seal asuvad Sporthotel Fuchsbachtal ja Alam-Saksi jalgpalliliit. Ostermunzeli koloss on loodusmälestisena kvalifitseeritud liustikuline rändrahn. See on ebatavaliselt suur, eriti Põhja-Saksamaa ja Alam-Saksimaa kohta.


Fail:Aerial photographs 2010 -Barsinghausen- by-RaBoe-09.jpg|Õhuvaade Barsinghausenist
Fail:Zeche Klosterstollen Barsinghausen.jpg|Näituskaevandus Klosterstollen Barsinghausenis
Fail:Findling Ostermunzel ungeborgen Röhling.jpg|Ostermunzeli kolossi tõstmine maapinnale
Fail:Rathaus Barsinghausen IMG 2775.jpg|Barsinghauseni raekoda
Fail:Klosterkirche Barsinghausen IMG 2768.jpg|Maarja kirik


## Inimesed

* Hartmut Andryczuk, kirjastaja
* Herbert Lattmann (1944–), endine Bundestagi liige (CDU)
* Kurt Sohns (1907–1990), kunstnik, professor Hannoveri tehnikaülikoolis
* Heinz Erhardt (1909–1979), näitleja ja koomik, oli aastatel 1919–1924 Barsinghauseni internaatkoolis
* Herbert Gruhl (1921–1993), poliitik ja kirjanik ("Ein Planet wird geplündert", 1975)
* Hans-Joachim Mack (1928–2008), Bundeswehri kindral
* Robert Schulz (1900–1974), SSi brigaadiülem, riigipäeva liige, elas ja töötas pärast 1945. aastat tsiviilteenistujana Barsinghausenis

## Viited

## Välislingid

* Barsinghauseni koduleht
Kodutuvi

**Kodutuvi** (*Columba livia* var. *domestica*) on kaljutuvi varieteet tuvilaste sugukonnast tuvi perekonnast.

Inimkaasleja, peamiseks elupaigaks on inimasulad. Kasvatatud ka kodustatuna.

## Välimus
Levinuimal vormil on sulestik hall, valge päranipualaga. Küünarhoosuled on tumeda tipuga. Linnu saba on otsast tume, lennu ajal hoiab ta seda tavaliselt lehvikuna laiali. Kodutuvi silmad on tumepunased, jalad helepunased. 

## Arvukus Eestis
Kodutuvi pesitsusaegset arvukust hinnatakse 40 000 – 80 000 paarile, talvist arvukust 80 000 – 200 000 isendile.

## Käitumine
Kodutuvid oskavad eristada suvalisi tähejadasid ja kuni neljatähelisi sõnu.

Kodutuvid oskavad liikumissuunda valida magnetmeele abil.

## Vaata ka
*kirjatuvi
*sõjatuvi
*tuvimaja

## Viited
Şəki

**Şəki** on linn Aserbaidžaanis, Şəki rajooni halduskeskus. Asub riigi põhjaosas Kişi jõe ääres, umbes 500–850 meetri kõrgusel merepinnast.

Şəki on üks vanimaid linnu Kaukaasias ning kuulus juba 1. sajandil pKr Kaukaasia Albaania suurimate keskuste hulka. Kuni 1968. aastani kandis linn nime **Nuxa** (eesti transkriptsioonis Nuhha).

Tänapäeval on Şəki tuntud oma rikkaliku kultuuripärandi ja ajaloolise arhitektuuri poolest. Eriti silmapaistev on linna vanalinn ja selle vanim osa Yuxarı Baş, mis koos Şəki khaanipaleega on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Şəki on oluline käsitöö-, turismi- ja majanduskeskus Põhja-Aserbaidžaanis.

Şəkis on sündinud mitmeid tuntud kultuuritegelasi, sealhulgas kirjanik ja filosoof Mirzə Fətəli Axundov, helilooja Cövdət Hacıyev, filmilavastaja ja operaator Rasim Ocaqov ning luuletaja ja näitekirjanik Bəxtiyar Vahabzadə.

## Viited

## Välislingid
Saki (täpsustus)

**Saki** on mitme koha ja inimese nimi:
***[[Saki küla]]** asub Võru maakonnas.
***Saki** on Ukraina linna Sakõ venepärane nimi.
***Saki** oli Hector Hugh Munro kirjanikunimi.
***[[Saki (eesnimi)|Saki]]** on jaapani naisenimi.
**Saki Aibu, näitleja
**Saki Fujita, dublaažinäitleja
**Saki Fukuda, näitleja ja laulja
**Saki Kumagai, jalgpallur
**Saki Nakajima, näitleja
**Saki Nakajima, laulja
**Saki Shimizu, laulja

## Vaata ka
*Şəki, linn Aserbaidžaanis
Sakõ

**Sakõ** (vene **Saki**, krimmitatari **Saq**) on kuurortlinn Ukrainas Krimmi läänerannikul. 

Linnas on mitmed sanatooriumid, mis on tuntud ravimuda poolest. Seal toodetakse ka mineraalvett.

## Vaata ka
*Sakõ merelennuväebaas

## Viited

## Välislingid
* Linna ametlik koduleht
Solntsevo

**Solntsevo** on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Lääne haldusringkonda. 

17. sajandil asus Solntsevo kohal Trubetskoidele kuulunud **Sukovo** küla. 19. sajandil sai raudteeühenduse Moskvaga ja küla muutus moskvalaste puhkekohaks. 1938 nimetati küla Solntsevoks. 1971 nimetati linnaks, 1984 liideti Moskva linnaga. 1991 eraldati Solntsevost Novo-Peredelkino rajoon.

Solntsevos on sündinud Mihhail Kasjanov ja Andrei Bogdanov.

## Välislingid
*http://solncevo.zao.mos.ru/
*http://www.munsolncevo.ru/
Vnukovo

**Vnukovo** on asula Venemaal, mis kuulub Vnukovo rajoonina (munitsipaalringkond) Moskva Lääne haldusringkonda. 

Kuulub Moskva linna halduse alla 1950. aastast. Vnukovos asub Vnukovo lennujaam.

Vnukovo halduses on endine Tolstopaltsevo küla.

## Välislingid

*http://vnukovo.zao.mos.ru/
Eesti muusikakoolide loend

*Siin on loetletud Eesti [[muusikakool]]e.*

*Abja Muusikakool
*Ahtme Kunstide Kool
*Alatskivi Kunstide Kool
*Antsla Muusikakool
*Aruküla Huvialakeskus Pääsulind
*Audru Kool
*Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool
*Elva Muusikakool
*Guitarium erahuvikool
*Heino Elleri Muusikakool
*Häädemeeste Muusikakool
*Iisaku Kunstide Kool
*Ilmatsalu Muusikakool
*Juuru Eduard Vilde Kool
*Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool
*Jõgeva Muusikakool
*Jõhvi Muusikakool
*Kadrina Kunstidekool
*Kaiu Kooli muusikaosakond
*Karksi-Nuia Muusikakool
*Karl Rammi nimeline Sindi Muusikakool
*KAUR muusika- ja kunstikool
*Kehra Kunstidekool
*Kehtna Kunstide Kool
*Keila Muusikakool
*Kiili Kunstide Kool
*Kilingi-Nõmme Muusikakool
*Kiviõli Kunstide Kool
*Koeru Muusikakool
*Kohila Kunstide Kool
*Kohtla-Järve Kunstide Kool
*Kose Huvikooli muusikaosakond
*Kuressaare Muusikakool
*Kuusalu Kunstide Kool
*Käina Huvi- ja Kultuurikeskus
*Kärla Muusikakool
*Lasnamäe Muusikakool
*Lihula Muusika- ja Kunstikool
*Loksa Muusikakool
*Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kool
*M. Lüdigi nimeline Vändra Muusika- ja Kunstikool
*Maardu Kunstide Kool
*Mustvee Muusika- ja Kunstikool
*Märjamaa Muusika- ja Kunstikool
*Narva Muusikakool
*Narva-Jõesuu Laste Muusika- ja Kunstikool
*Nõmme Muusikakool
*Nõo Muusikakool
*Orissaare Muusikakool
*Otepää Muusikakool
*Paide Muusikakool
*Põltsamaa Muusikakool
*Põlva Muusikakool
*Pärnu Kunstide Kool
*Pärnu Muusikakool
*Pärnu-Jaagupi Muusikakool
*Rae Huvialakool
*Rakvere Muusikakool
*Rapla Muusikakool
*Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool
*Räpina Muusikakool
*Saku Muusikakool
*Saue Muusikakool
*Setomaa Muusikakool
*Sillamäe Muusikakool
*Sound Music kitarristuudio
*Tabasalu Muusika- ja Kunstikool
*Tabivere Huvikool
*Tallinna Muusika- ja Balletikool
*Tallinna Muusikakool
*Tapa Muusika- ja Kunstikool
*Tartu I Muusikakool
*Tartu II Muusikakool
*Tartu Valla Muusikakool
*Tarvastu Muusika- ja Kunstikool
*Toila Muusika- ja Kunstikool
*Tõrva Muusikakool
*Türi Muusikakool
*Valga Muusikakool
*Vastseliina Muusikakool
*VHK Muusikakool
*Viimsi Muusikakool
*Viljandi Muusikakool
*Viru-Nigula valla muusikakool
*Võhma Muusikakool
*Võru Muusikakool
*Väike-Maarja Muusikakool
*Ülenurme Muusikakool
Prantsuse maalikunst

**Prantsuse maalikunst** on Prantsusmaal või prantslaste loodud maalikunst.

## Barokk
Barokiajastul valitses maalikunstis klassitsistlik suund, mida vahel nimetatakse ka vanaks klassitsismiks. Selle aluseks oli ratsionalism. Vana klassitsism on rangem ja rahulikum ja otsest eeskuju võeti Kreeka ja Rooma kunstist ning renessansist. 
Prantsuse maalikunsti mõjukaim maalija oli Nicolas Poussin. Tema kuulsaimad tööd on suuremõõtmelised, allegoorilised või mütoloogilised kompositsioonid. Ta on kuulus ideaalmaastike looja. Tema maastikud on fantaasiavili, mitte tegelikkus. Igale tema maastikule oli joonistatud alati ka üks inimene. Sellist maastikku nimetatakse heroiliseks maastikuks. Tema teosed on "Maastik surnukehaga".
Veel üheks tuntuks maastikumaalijaks oli Claude Lorrain. Tema maastikel laiuvad kaugusse kulgevad vaated, mille esiplaanil on puudegrupid, sambad, varemed. Tema töödes valitseb selgus ja rahu. Tema kuulsaim teos on "Odysseuse loovutamine".
Muusikakool

**Muusikakool** on muusikaharidust andev õppeasutus.

Muusikakoolid jagunevad muusikalist algharidust (lastemuusikakool), keskharidust (muusikakeskkool) ja kõrgharidust (muusikakõrgkool) andvateks koolideks.

## Eesti muusikakoolid
### Muusikalist keskharidust andvad koolid Eestis
*Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool
*Heino Elleri Muusikakool

### Muusikalist kõrgharidust andvad koolid Eestis
*Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia
*Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia
*Tartu Ülikooli õpetajate seminar

## Vaata ka
*Eesti muusikakoolide loend
*Muusikapedagoogide loend
*:Kategooria:Eesti muusikapedagoogid
Argo Ollep

**Argo Ollep** (sündinud 2. juunil 1990) on eesti laulja.

Ta on pärit Pärnumaalt ja laulis ansamblis DefRage.

## Viited

## Välislingid
*DefRage’i ekslaulja üritab soolokarjääri
Horošovo-Mnjovniki

**Horošovo-Mnjovniki** on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Loode haldusringkonda. 

Moskva linnaga liideti 1960. aastal.

Horošovo-Mnjovnikis asub Serebrjanõi Bori park.

## Välislingid

*Horošovo-Mnjovniki rajooni ametlik koduleht
*http://szao.mos.ru/nash_okrug/raiony/khoroshevo-mnevniki/
Relv lae ja kaitseriivista!

**"Relv lae ja kaitseriivista!"** on sõjaväeline käsklus. Kasutatakse peamiselt käsitulirelvade kasutamisel laskeharjutustel või lahinguks valmistumisel ohutuse tagamiseks.

## Viited
Äntu järved

**Äntu järved** on rühm lähestikku asuvaid alkalitroofseid järvi Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Järved jäävad umbes 7...11 kilomeetri kaugusele Väike-Maarja alevikust. Järved asuvad Äntu maastikukaitseala territooriumil.

Siia kuulub seitse suhteliselt väikest looduslikke järve ja kolm tehisjärve:
*Sinijärv
*Vahejärv
*Valgejärv
*Linaleojärv
*Mäeotsa järv
*Umbjärv
*Kaanjärv

Tehisjärved:
*Järaniku järv ehk Äntu paisjärv

## Viited
Udriku järved

**Udriku järved** (ka *Udrikjärved*) on düstroofsed järved Lääne-Virumaal Kadrina vallas Udriku soos. 

Üks tuntumaid Udrikjärvi on Ohepalu järv.

Järved jäävad Ohepalu looduskaitseala territooriumile.

Kalastikus domineerib ahven.
Luik

**Luik** (*Cygnus*) on haneliste seltsi partlaste sugukonda kuuluv veelindude perekond. 

Luiged on lähedalt seotud hanedega, kuna nad mõlemad kuuluvad hanilaste alamsugukonda *Anserinae*. Sellesse alamsugukonda kuuluvad perekonnad luik, hani, lagle, vaaraohani, ogahani ja tuhkhani . Mõnikord käsitletakse luiki küll ka eraldi alamsugukonnana *Cygninae* .

Luiged on üldiselt valge sulestikuga, mõned koguni üleni lumivalged. Erandiks on Lõuna-Ameerika lõunaosas elav mustkael-luik ja Austraalias elav mustluik (viimane on peaaegu üleni must).

Luiged on rändlinnud, välja arvatud mustluik. Eestist siiski kõik kühmnokk-luiged ei lenda ära ja kui talv tuleb külm, siis paljud siia jäänud luiged hukkuvad.

Eestis elavad luikedest 
*kühmnokk-luik *C. olor*
*laululuik *C. cygnus*
*väikeluik *C. bewickii*

Veel kuuluvad perekonda
*mustkael-luik *C. melanocoryphus*
*mustluik *C. atratus*
*vileluik *C. columbianus*
*trompetluik *C. buccinator*
Luik (mitte konkreetne liik, vaid perekond) valiti Eesti 2007. aasta linnuks.

## Kirjeldus

Luikedel on väga lihaseline kael, mistõttu nad suudavad nokalöögiga purustada ka inimese luid. Ka luige tiivahoop võib murda lapse või nooruki käeluu.

## Evolutsioon

Näib, et liikidest vanim on kühmnokk-luik, millest edaspidi lahknesid teised liigid, sealhulgas väljasurnud. Luikedest on teada palju väljasurnud liike:
**[[Cygnus csakvarensis]]* (hilismiotseenis Ungaris)
**[[Cygnus mariae]]* (varapliotseenis USA-s
**[[Cygnus verae]]* (varapliotseenis Bulgaarias)
**[[Cygnus liskunae]]* (keskpliotseenis Lääne-Mongoolias)
**[[Cygnus hibbardi]]* (varapleistotseenis Põhja-USA-s
*hiidluik *C. falconeri* keskpleistotseenis Maltal ja Sitsiilias
**[[Cygnus paleoregnus]]* keskpleistotseenis USA-s
**[[Cygnus equitum]]* kesk- ja hilispleistotsenis Maltal ja Sitsiilias
**[[Cygnus lacustris]]* hilispleistotseenis Kesk-Austraalias

Kõige tähelepanuväärsem nendest on hiidluik, kelle pikkus nokast sabaotsani oli 1,9–2,1 meetrit (kühmnokk-luigel 1,45–1,6 m). Hiidluik oli suurem kui samal ajal Maltal ja Sitsiilias elanud kääbuselevant ja ehkki ta polnud raskem kui kühmnokk-luik, on siiski tekkinud kahtlus, et ta polnud lennuvõimeline.

## Viited


## Välislingid

*Leho Luigujõe: "Aasta lind on luik" Eesti Loodus, veebruar 2007
Guttannen

**Guttannen** on küla Šveitsis Berni kantoni Oberhasli ringkonnas, Guttanneni valla keskus.

Ta asub 1006 m kõrgusel merepinnast.

## Kristallimuuseum
Aastast 1975 on Guttanneni külas kristallimuuseum, kus on mineraale kogu Šveitsist. See on Rufibachi perekonna erakogu.

## Föön
Guttanneni vald on üks suuremaid föönipiirkondi, sest sinna puhub tuul üle Grimseli kuru. Külas on kuni 120 föönipäeva aastas. Föön tekitab talvel lund sulatades laviiniohtu (näiteks veebruari alguses 2003 lõikas laviin küla välismaailmast ära), suvel kõrvetab karjamaid. Samuti tekitab ta tuleohu. Fööni ajal ei tohi külas vabas õhus suitsetada ega üldse mingit tuld teha, isegi mitte grillida (talvel on tuleoht väiksem). Öösiti on väljas tulevalvepatrullid ("föönivahid"). Küla on juba kolm korda maha põlenud, näiteks 1803 hävis küla koos 52 maja ja küüniga.

## Küla kaugus ümberkaudsetest asulatest
*Boden 2,25 km
*Schrättern Alpe 5,41 km
*Nessental ehk Nessenthal 5,7 km
*Handeck ehk Handegg 5,7 km
*Grund 6,11 km
*Innertkirchen 6,29 km
*Auf dem Stock 6,74 km
*Schaftelen 6,74 km
Guttanneni vapp

**Guttanneni vapp** on Šveitsi Berni kantoni Oberhasli ringkonna Guttanneni valla vapp. 

Guttanneni vapil on kollasel põhjal nulg või kuusk (*Tanne*) ning kaks punast tähte, mis sümboliseerivad Guttannenit ja Bodenit.
Gadmen

**Gadmen** on asula Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas, Gadmeni valla keskus.

See asetseb umbes 1205 m kõrgusel üle merepinna ning on kõrgeim asula Berni Alpides.
Part

**[[Part]]** on kodustatud ja metsikute veelindude üldnimetus, kuhu kuuluvad mitmed liigid ja tõud. Kodupardid on aretatud peamiselt sinikael-pardist (*Anas platyrhynchos*), kelle kodustamine toimus Aasias mitme tuhande aasta eest.

Pardid on levinud üle maailma ning neid kasvatatakse liha, munade ja sulgede pärast. Lisaks põllumajanduslikule kasutusele on pardid olulised ka looduslikes ökosüsteemides, kus nad täidavad märgalade hooldaja rolli.

## Päritolu ja kodustamine
Arheoloogilised leiud näitavad, et inimesed hakkasid parte pidama piirkondades, kus märgalad pakkusid võimalusi toidu hankimiseks ja lindude püüdmiseks. Kodustamise käigus muutusid pardid taltsutatumaks ning kujunesid välja erinevad tõud, mis sobivad nii liha- kui ka munatootmiseks.

Kodupardi omadused erinevad metsikutest esivanematest: nende kehamass on suurem, värvus varieerub ning lennuvõime on vähenenud. Need muutused on kujunenud pikaajalise valikulise aretuse tulemusena.

## Levinud pardiliigid
Pardid kuuluvad mitmesse liiki, kuid kõige tuntumad on sinikael-part (*Anas platyrhynchos*), muskuspart (*Cairina moschata*) ja nende kodustatud vormid. Metsikud pardid elavad peamiselt märgaladel, järvedel ja jõgedel ning on kohastunud nii rändeks kui ka paikseks eluks.

## Parditõud
Kodupardist on aretatud mitmeid tõuge, mis erinevad suuruse, värvuse ja tootlikkuse poolest. Levinud on nii lihatõud kui ka munatõud. Eestis kasvatatakse ka vähelevinud parditõuge, mida peetakse väikestes karjades ning mille säilitamine aitab hoida kohalikke geneetilisi ressursse.

## Bioloogia
Kodupardid erinevad metsikutest lindudest mitmete bioloogiliste tunnuste poolest. Kodustamine on mõjutanud nende kasvukiirust, ainevahetust ja sigimiskäitumist. Uuringud näitavad, et kodustamise käigus muutuvad ka embrüonaalsed ja hormonaalsed protsessid, mis mõjutavad lindude arengut ja füsioloogiat.

Pardid on sotsiaalsed linnud, kes elavad rühmades ja suhtlevad häälitsuste ning kehakeele abil. Nad vajavad ligipääsu veele, mis on oluline nii puhastumiseks kui ka loomuomaseks käitumiseks.

## Partide ökoloogiline roll
Pardid mõjutavad märgalade ökosüsteeme, aidates hoida taimestiku tasakaalu ja levitada seemneid. Nende toitumine koosneb peamiselt veetaimedest, putukatest ja väikestest selgrootutest, mis muudab nad oluliseks osaks toiduahelast.

## Pardikasvatus
Pardikasvatus on levinud nii väiketaludes kui ka suuremates tootmissüsteemides. Pardiliha ja -munad on hinnatud toiduained ning sulgi kasutatakse tekstiilitööstuses. Pardikasvatuses pööratakse tähelepanu söötmisele, veekeskkonna tagamisele ja haiguste ennetamisele.

Eestis kasvatatakse mitmeid parditõuge, sealhulgas vähelevinud liike, mida peetakse väikestes karjades nii tootmise kui ka harrastusliku linnupidamise eesmärgil. Eesti õppematerjalid rõhutavad, et parditõugude säilitamine ja teadlik tõuaretus on oluline kohalike geneetiliste ressursside hoidmiseks.

## Viited
Jõgeva Muusikakool

**Jõgeva Muusikakool** on lastemuusikakool Jõgeva maakonnas Jõgeva linnas.

## Ajalugu

Jõgeva Lastemuusikakool alustas tööd 1957. aastal 51 õpilasega, keda juhendas kuus õpetajat. Muusikakool asus kõigepealt tolleaegse apteegimaja teisel korrusel. Ajapikku tuli juurde nii õpilasi, õpetajaid kui ka erialasid ning ruumioludki läksid lahedamaks: esimese õppeaasta neljandaks veerandiks kolisid Kingissepa (praegu Suur) 12 üürnikud välja ning muusikakool sai maja enda kätte. 1960. aastal ehitati sellele külge mitu korda ruumikam juurdeehitis, mille alumine korrus läks raamatukaupluse ja ülemine muusikakooli käsutusse. 1992. aastal sai maja põhjalikult rekonstrueeritud ning muusikaõpinguteks kohandatud. 2008. aastal liideti muusikakooliga Jõgeva Kultuurikeskuse huvikool ning moodustati muusikakooli huviõppeosakond, kus saab õppida laulu, tantsu ja pillimängu. 

22. aprillil 2011 avati koolis Alo Mattiiseni klaveriklass.

2012. aasta sügisel õppis muusikakoolis 175 õpilast, neist 94 põhiõppe- ja 81 huviõppeosakonnas. 2012. aasta seisuga oli kooli lõpetanud 51 lendu ja välja antud 486 lõputunnistust.

## Erialad
Jõgeva Muusikakoolis saab õppida järgmistel erialadel: klaver, viiul, kitarr, akordion, flööt, plokkflööt, saksofon, klarnet, eufoonium, löökpillid. Koolis tegutsevad rahvamuusikaansambel ja puhkpilliorkester.

## Kooli direktorid

*1957–1986 Elvi Kotkas
*1986–1996 Enno Heinmaa
*1996–1997 Marina Vou
*1997–2000 Kersti Varrak
*alates 2000 Merike Katt

## Tuntud vilistlasi

Jõgeva Muusikakooli lõputunnistuse nr 1 sai hilisem muusikateadlane Ene Pilliroog. Kooli igast lennust on võrsunud neid, kes praegu on muusikamaailmas tegevad õpetajate, interpreetide või muusikateadlastena. Jõgeva Muusikakoolis õppinutest on Eesti muusikaelus tuntud näiteks Heiki Kalaus, Vello Sakkos, Olavi Sild, Valter Jürgenson, Endel Nõgene, Margit Peil, Raul Vaigla, Ülo Mälgand, Kalle ja Indrek Tetsmann, Raul Rink, Tiit Käosaar, Alo Mattiisen ja Hele Kõrve.

## Viited


## Välislingid

*Koduleht
Cygnus

***Cygnus*** on ladina keeles 'luik'. See võib tähendada:

* Luik (*Cygnus*) on haneliste seltsi partlaste sugukonda kuuluv veelindude perekond. 
* Luige tähtkuju (*Cygnus*)
* **[[Cygnus (kosmoselaev)|Cygnus]]**, USA kosmoselaev
Hinge passioonid

**"Hinge passioonid"** (pr *Les passions de l'âme*) on René Descartesi kolmeks osaks jaotatud teaduslik käsitus inimemotsioonidest, nende põhjustest, mehaanikast, toimest ja tulemitest. Teos sisaldab ühtlasi osutusi Descartesi moraalifilosoofiale.

Anti esmakordselt välja Amsterdamis 1649. Mõned uurijad oletavad, et Descartesil ei õnnestunudki trükisega tutvuda, sest talvel puudus laevaühendus Hollandi ja Rootsi vahel.

Kuigi passioonide temaatika kasvas välja kirjavahetusest Böömimaa Elizabethiga, "Talvekuningas" Friedrich I ja Elizabeth Stuarti vanima tütrega, on kirjavahetuse ja selle traktaadi puhul tegemist kahe eripalgelise tekstikorpusega. Traktaadis püüab Descartes anda seletuse keha ja vaimu vaheosa, passioonide, mis teatavad kehale mõtetest ja vaimule kehast, loomusest. Elizabeth juhtis kahe substantsi (*[[res cogitans]]* ja *[[res extensa]]*) vastastikule üleminekule inimkehas teravalt tähelepanu.

## Välislingid
*"Les Passions de l’âme" prantsuse Vikitekstides
*René Descartes, The Passions of the Soul, tõlkija Stephen H. Voss, 1989, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 10.04.2014) (*inglise keeles*)
Aburukuwa

**Aburukuwa** on Ghanast pärit silindrikujuline löökpill. See on nime saanud linnu järgi, mille häält see jäljendab.

## Välislingid
*Foto, helinäide
Trumm

**Trumm** on akustiline löökpill, mis koosneb vähemalt ühest elastsest membraanist, mis on pingutatud ümarale puust või metallist raamile.

Trummi mängitakse sõrmede või pulkadega. Trumminaha puudutamine paneb selle võnkuma. Membraani võnkumine kandub üle sellega kokku puutuvale õhule ja paneb sellegi võnkuma. Õhu võnkumist tajub inimene helina.

Trumme mängivat inimest nimetatakse trummariks.

Trumm on tuntud peaaegu kõigis kultuurides. Löökriistad on maailma vanimad muusikariistad ja trummide põhiehitus ei ole aastatuhandete jooksul palju muutunud.

Maailma vanimad seni leitud trummid pärinevad Mesopotaamiast 6. aastatuhandest eKr. Samasse aega kuuluvad Lõuna-Ameerikast leitud koopajoonised trummidest. Määrimaalt on leitud 5. aastatuhandest eKr pärit trumme. Vana-Egiptusse jõudsid trummid 4. aastatuhandel eKr. Trummide pikast ajaloost kõneleb ka trummide väga suur vormirikkus eri rahvaste kultuuris.

Antiikajal ei kasutatud löökpille sõjaväes, seal olid üksnes puhkpillid. Vana-Kreekas kasutati raamtrummi tümpanoni peamiselt orgialikes kultustes. Vana-Roomas kasutati tümpanoni lava- ja ajaviitemuusika esitamiseks.

Sõjaväes hakati trumme kasutama kõigepealt Hiinas. Näiteks on teada, et 684 eKr otsustas trummide mõju sõdurite moraalile suure lahingu tulemuse.

Euroopas võeti trummid sõjaväes kasutusele araablaste eeskujul. Eurooplased tutvusid araablaste trummidega Hispaanias ja Palestiinas. 16. sajandi Inglismaal olid trummid juba laialt kasutusel Inglismaa jala- ja ratsaväes. 17. sajandil edastati Inglismaal sõduritele trummidega signaale "Tähelepanu!", "Rivistuda!", "Valmisolek", "Marss!", "Rünnakule!" ja "Taganeda!".

Sümfooniaorkestri koosseisu kuuluvad suur ja väike trumm ning kaks timpanit.

Aafrikas kasutati mõnel pool trumme teadete edastamiseks, sest trumm suutis teha valjemat heli kui inimene ning trumm ei väsi karjudes ära. Eriti soodne on see nendes keeltes, mis kasutavad sõnade tähenduse määramiseks helikõrgust. Sel moel, kuigi trummiga ei anta edasi täis- ja kaashäälikuid, vaid üksnes helikõrgust, on sõnum ikkagi mingil määral mõistetav. Samas nõuab see sõnade asemel tervete lausete edastamist, et üksikute sõnade tähendus oleks äraarvatav. Ühest küljest nõuab trummide keelest arusaamine kuulajalt õppimist, aga teiselt poolt kasutavad ka trummarid meetodeid selleks, et üksnes helikõrguse abil teavet korralikumalt edastada.

Trumme, eriti käsitrumme kasutatakse palju muusikateraapias, sest need on odavad ja muusikahariduseta inimesel on trummiga lihtsam heli tekitada kui näiteks puhkpilliga.

## Vaata ka
*Trummikomplekt
*Elektrooniline trumm

## Viited

## Välislingid

* Verni Leivak. Doktor Jõgioja trummikliinik 12. aprill 2008 Postimees
Laurie Aarons

**Laurence Aarons** (**Laurie Aarons**; 19. august 1917 – 7. veebruar 2005) oli Austraalia poliitik, Austraalia Kommunistliku Partei rahvuslik sekretär 1965–1976.

Ta imetles Palmiro Togliattit ning pooldas Nikita Hruštšovi ja Alexander Dubčeki reforme. 1970. aastatel sai temast eurokommunist.

## Elulugu
Ta sündis Sydney kommunistliku partei tegelase ja Hispaania kodusõja veterani Sam Aaronsi pojana. Ka Laurie vend Eric Aarons oli juhtiv kommunist. Aaronsite perekond oli Saksa juudi päritolu. 

Laurie astus teismelisena kommunistlikku parteisse ja temast sai aktiivne ametiühingutegelane. 

Teise maailmasõja ajal jäeti Aarons julgeolekukaalutlustel sõjaväeteenistusse võtmata. Selle asemel tegutses ta sõjaväes teenivate kommunistliku partei liikmete büroos.  

Sõjaaeg ja sõjajärgsed aastad olid Austraalia Kommunistliku Partei õitseaeg. Parteid juhtis Lance Sharkey, kes oli ametisse pandud Kominterni poolt 1930. aastal. 1950. aastatel hakkas liikmete arv vähenema ning Sharkey vananedes hakati teda kritiseerima. Aarons juhtis nooremate parteifunktsionääride gruppi, kes pooldasid juhivahetust ja partei joone muutust. Nad imetlesid Itaalia Kommunistliku Partei juhti Palmiro Togliattit ja said tuntuks "itaallaste" nime all.   

Pärast Hiina-Nõukogude lõhet 1960. aastate alguses Austraalia Kommunistlik Partei lõhenes ning Aaronsist sai Nõukogude-meelse enamuse juht. 1965. aastal astus Sharkey lõpuks tagasi ning Aaronsist sai tema järel partei rahvuslik sekretär. Ta toetas Nikita Hruštšovi liberaliseerimispoliitikat Nõukogude Liidus ning pärast Hruštšovi kukutamist oli ta Nõukogude juhtkonna poliitika suhtes aina kriitilisem. Aastal 1968 tervitas ta Alexander Dubčeki "Praha kevadet" Tšehhoslovakkias ning kritiseeris ägedalt Tšehhoslovakkia okupeerimist augustis 1968. Maailma kommunistlike parteide nõupidamisel pidas ta kõne, mis oli väga kriitiline Tšehhoslovakkiasse sissetungi ja Leonid Brežnevi aegse Nõukogude Liidu poliitika suhtes üldse. 

1970. aastatel hakkas Austraalia Kommunistlik Partei pooldama eurokommunismi, loobus leninismist ja demokraatlikust tsentralismist ning püüdis moodustada Vietnami sõja vastases liikumises osalevate vassakjõudude ühisrinnet. Parteil ei õnnestunud siiski värvata 1960. ja 1970. aastate uute vasakpoolsete seast palju uusi liikmeid ning selle liikmeskond ja mõjujõud vähenesid jätkuvalt. Aastal 1976 astus Aarons rahvusliku sekretäri kohalt tagasi, kuid jäi partei mõjukaks liikmeks kuni partei laialiminekuni 1991.

Vanaduspõlves Maianbaris Uus-Lõuna-Walesis lõi Aarons vaatamata halvale tervisele kaasa kohalikus poliitikas ning kirjutas raamatuid ja artikleid.

## Isiklikku
1944. aastal abiellus ta Carole Arkistalliga, kellega tal sündis kolm poega: kommunistliku partei tegelane Brian Aarons, tuntud ajakirjanik Mark Aarons ja John Aarons. 

## Välislingid
*Eric Aaronsi nekroloog
Pleuraõõne dreen

**Pleuraõõne dreen** on 4–9 mm läbimõõduga painduv silikoontoru, mis asetatakse roiete vahelt rindkere õõnde. Protseduuri eesmärk on pleuraõõnde kogunenud õhu ja vedeliku (kaasa arvatud vere, mäda ja muu) eemaldamine.

## Viited
Põiend

**Põiend** (ladina keeles *bulla*, inglise keeles *bleb*) on suur, tihti poolkerakujuline, enamasti läbipaistva seerumilaadse vedelikuga täidetud vill. Põiendid võivad moodustuda mitmesugustes kehakudedes erisugustel põhjustel, näiteks nahal külmakahjustuse korral.