open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Norra metskass

**Norra metskass** (norra keeles: norsk skogkatt või norsk skaukatt) on Norras aretatud suurekasvuline ja väga paksu karvastikuga kassitõug.

## Päritolu
Norra metskass pärineb Skandinaaviast. Norra muinasjuttudes on neid nimetatud haldjakassideks ja Skandinaavia mütoloogia haldjalugudes trollkassideks. Nad olid müütide järgi jumalate Thori ja Freya saatjad. 

Usutavasti pärineb see tõug lühikarvalistest kassidest, kelle viikingid tõid Suurbritanniast ja pikakarvalistest kassidest, kes olid Skandinaaviasse toodud ristisõdalaste poolt, ja kes siis omakorda paaritusid kohalike talukassidega ja kodustamata kassidega. Esimesena on neid maininud loodusteadlane K. Frins aastal 1599. 

Tõug sai Norras tunnustuse 1930. aastal ja on kassinäitustel esindatud 1938. aastast. Teise maailmasõja ajal see tõug peaaegu hävines. Tänu Norra fenoloogile Carl-Fredrik Nordane 1970. aastateks populatsioon taastus. Loodi ka tõu arendamiseks ja säilitamiseks ühing.  

## Kirjeldus
Norra metskass on suur, poolpika karvaga ja elegantne kassitõug. Loom areneb aeglaselt ning kass ei pruugi saavutada täiskasvanu suurust enne neljandat eluaastat. Pea on kolmnurkse kujuga ja tugeva lõuajoonega. Profiil on pikk ja sirge. Silmad on suured ning nende värvus võib olla väga erinev, sõltumata kasuka värvusest.

Kõrvad asetsevad kõrgel pealael, nende alus on lai ja tipu suunas teravnev. Kõrvadel esinevad sageli tutid ning nende sisemusest kasvavad pikad karvad. Keha on pikk, lihaseline ja tugeva luustikuga. Tagajalad on esijalgadest pikemad ning varvaste vahel on karvatutid. Norra metskassi saba on pikk ja puhmjas; ettepoole tõmmatuna peaks see ulatuma õlgadeni või isegi kaelani.

Loomade välimus muutub vastavalt aastaajale. Kuna Norra metskass on pärit külmast kliimast, on tõug hästi kohanenud karmide talveoludega. Oluliseks kohastumuseks on kahekordne kasukas, mis kaitseb looma tugeva tuule ja lume eest ning kuivab kiiresti. Kasuka välimine kiht on veekindel. Isastel ja mõnedel emastel kassidel tekib lakk. 

## Iseloom
Norra metskassid armastavad inimesi ja neile ei meeldi pikemaks ajaks üksi jääda ning nad vajavad tähelepanu. Nad on harjunud eluga õues ja on kohanenud väljas uitamiseks, kuid nad võivad olla ka rahulolevad toakassid eeldusel, et neil on piisavalt ruumi ringi liikuda. Nad on intelligentsed, sõbralikud, mänguhimulised ja ka head kaaslased. 

Norra metskassid on leebed ja heade maneeridega. Nad on pererahvale truud, lepivad koerte ja väikeste lastega, kuid võõraste juuresolekul on tagasihoidlikud. Mängulusti jätkub neil terveks eluks. Nendel kassidel on hästi välja arenenud jahiinstinkt. 

Looduses teevad Norra metskassid pesukarudele sarnast häält ja nad siristavad omavahel suheldes nagu linnud. Nad kräunuvad ainult inimesega suheldes. Nad on paljude teiste kassitõugudega võrreldes üsna vaiksed. 

## Viited
Patsch

**Patsch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 896 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,73 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 981 inimest. Vald paikneb 6,7 km Innsbruckist lõunas Patscherkofeli all.

See on üks vanemaid külasid lõunapoolses madalas mäestikus Innsbrucki ümbruses. Seda on esmamainitud 1200. aasta paiku nimega Patsche või Pats.

## Viited

## Välislingid
* www.patsch.tirol.gv.at
Malevlane

**Malevlane** oli aastatel 1943–1944 Soomes ilmunud eestikeelne ajaleht.

Malevlane hakkas ilmuma Helsingis 9. detsembril 1943.

Vastutav toimetaja ja peatoimetaja oli Eino Parikka. Toimetuse koosseisus olid Heinrich Mark, Arvo Horm, Voldemar Kures, veidi hiljem ka Valev Uibopuu.

Malevlane tõi informatsiooni Eestist ja andis rindeteateid. Viimane number (nr 33) ilmus 16. septembril 1944.

## Viited
Pettnau

**Pettnau** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas.

Vald paikneb 16,7 km Innsbruckist läänes Innist põhjas Telfsi ja Zirli vahel. See asub keskmiselt 628 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,78 km².

Vallas on seitse osa ja see asutati 1291. aasta paiku.

1. jaanuaril 2016 elas seal 993 inimest.

Kohalikud vaatamisväärsused on St. Georgskirche (Püha Jüri kihelkonnakirik), mis ehitati aastal 1090, ja Mellaunerhof, mis on vanim võõrastemaja Tiroolis.


Unterpettnau.jpg|Pettnau
Church and Alpine Scenery near Innsbruck - panoramio.jpg|Püha Jüri kihelkonnakirik
Pettnau-Gasthaus-Mellaunerhof.jpg|Mellaunerhofi võõrastemaja


## Viited

## Välislingid
* www.pettnau.at
Praha rotipüüdja

**Praha rotipüüdja** (tšehhi keeles *Pražský krysařík*) on kohalikult tunnustatud koeratõug. Ajalooallikatest ilmneb, et Praha rotipüüdja tõu ajalugu ulatub kaugele Tšehhi riigi minevikku. 

Kuna see koeratõug on väikest kasvu, kuid kiire ja hästi arenenud lõhnatajuga, siis on teda palju kasutatud hiirte ja rottide püügiks. Sellest on tulnud ka tõu nimetus.    

## Ajalugu

Praha rotipüüdja kaunistas sageli Tšehhi aadlike õukondi ja bankette. Tšehhi kuningate hinnalise kingitusena jõudis see koerake ka teiste Euroopa valitsejateni. Hiljem said need populaarseks ka kodanike hulgas. Ajalooallikate põhjal võib väita, et Praha rotipüüdja pärinebki Tšehhist. 

1980. aastal sätestati Tšehhis tõu regenereerimine, mis toimib siiani edukalt. Praha rotipüüdja on uuesti populaarne ja huvi selle tõu vastu levib kiiresti ka teistes riikides.

## Kirjeldus

Praha rotipüüdja on väikest kasvu, tema turjakõrgus on 18–23 cm ja kaal 1–3 kg. Vaatamata sellele, et tegu on väikese koeraga, on ta väga energiline ja liikuv. Tema kasukas on lühikese karvaga, seega vajab koer külmas kliimas lisasoojust. Praha rotipüüdjad elavad tavaliselt 12–14-aastaseks. 

Iseloomult on Praha rotipüüdja rahulik, uudishimulik ja õrn. Võõraste suhtes mitte eriti usaldav, kuid omade suhtes sõbralik ja südamlik. 

## Tõustandard

* Päritolumaa: Tšehhi vabariik
* Kehtiva ametliku standardi avaldamise kuupäev: 12.10.1980
* Kasutus: seltsikoer 
* Rühm: seltsi- ja kääbuskoerad
* Alarühm: rotipüüdjad

## Viited
 

## Välislingid
* Eesti keeles
* Pure Prague Ratter Club Australia
* prazsky-krysarik.cz
* pragueratter.net
* Prazsky Krysarik club of Sweden (mitme keelne)
* Prazsky krysarik Breed Standard 
* Taani keeles
* Australian Prague Ratter Club
WOW Air

**WOW Air** on Islandi odavlennufirma, mis keskendub transatlantilistele lendudele. Lennufirma peakorter asub Reykjavíkis ja baseerub Keflavíki rahvusvahelises lennujaamas.
AirAsia

**AirAsia Berhad** on Malaisia odavlennufirma, mille peakorter asub Kuala Lumpuri lähedal Malaisias. See on suurim lennukipargi suuruse ja sihtkohade arvuga lennufirma Malaisias. 

AirAsial on palju tütarettevõtteid, näiteks **AirAsia X**, mis keskendub peamiselt kauglennuliinidele. AirAsia teised tütarettevõtted on **AirAsia China**, **AirAsia Vietnam**, **AirAsia India**, **AirAsia Japan**, **Indonesia AirAsia**, **Indonesia AirAsia X**, **Philippine AirAsia**, **Thai AirAsia** ja **Thai AirAsia X**.
Suuršnautser

**Suuršnautser** on Saksamaalt pärinev koeratõug, üks kolmest šnautseritõust.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Tüüpilised iseloomujooned on heatahtlikkus ning tasakaalukus. Oma peremehe suhtes väga lojaalne. Tal on hästi arenenud meeleelundid, arukus, õppimisvõime, jõud, visadus, kiirus ja suur vastupanuvõime ilmastiku ja haiguste suhtes. Tänu kaasasündinud pingetaluvusele ja enesekindlusele sobib seltsi-, spordi-, töö- ja teenistuskoeraks.“


Bvdb-riesen schnauzer.jpg
Coracuba.jpg
Schnauzer géant noir.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
Romagna veekoer

**Romagna veekoer** on pärit Itaaliast Romagnast, tegu on haruldase koeratõuga. Romagna veekoera on kasutatud trühvlite otsijana juba sajandeid. 

## Üldmulje
Väikse kuni keskmise kasvuga, väga heade proportsioonidega ja tugeva kehaehitusega koer. Karv on tihedalt lokkis ja villava struktuuriga.

## Keha
**Pea** on pealtvaates mõõduka laiusega ja trapetsikujuline. 

**Näopiirkond :** Põsed on lamedad, lõualuud on tugevad, ripsmed on hästi arenenud, pilk on väga tähelepanelik ja elav, rahulikus olekus liibuvalt rippuvad kõrvad, koon on üsna lai, silmad on suured ja ümarad.

**Kael** on tugev, lihaseline, jäme ja ovaalse läbilõikega. 

**Kere** on trimmis ja kompaktne, turjast laudjani sirge, selg on tugevate lihastega ja sirge, rindkere on hästi arenenud ja ulatub küünarnukkideni.

**Saba** ei ole liiga kõrge, ega ka liiga madala asetusega, tipu suunas ahenev. Rahulikus olekus on saba saablikujulise hoiakuga, tähelepanu korral kerkib märgatavalt.

**Nahk** on kerel hästi liibunud, ilma voltideta, õhuke; nahaalust sidekude on vaid napilt. Nii limaskestade kui ka käpapadjandite pigmentatsioon on pruunist kuni tumepruuni värvini.

## Liikumine
Väga korrapärane samm, elav traav ja lühikeste perioodidena galopp.

## Värvus
Ühevärviliselt määrdunud-valge, pruunide või oranžide laikudega. Lubatud on pruun kuni tumepruun mask.

## Tervis
Romagna veekoer elab keskmiselt 15-16 aastaseks, seega on loomal hea immuunsussüsteem. Terviseprobleemid mis võivad esineda on neuroloogilised häired, kuid need on tavaliselt tingitud halvast aretusest.
Kuningtamariin

**Kuningtamariin** (*Saguinus imperator*) on tamariini perekonda kuuluv imetaja. 

## Levila
Laialt levinud Lääne- ja Lõuna-Ameerika vihmametsades. 

## Nimetus
Nimetuse olevat uhkete vurrudega kuningtamariin saanud kunagise Saksamaa valitseja Wilhelm II järgi, kellega ahvike olevat väga sarnane. 

## Välimus
Nad on aktiivsed, kiired, graatsilised, sõbralikud ja mänguhimulised. Karusnahk on peamiselt halli värvusega ja rind on kollakaspruun. Jäsemed on mustad ja saba on pruun. Loomal on pikad, õlgadeni ulatuvad valged vuntsid. 

Pikkus: 23–26 cm, saba: 35–41,5 cm. Kaalub umbes 500 grammi.
Hispaania veekoer

**Hispaania veekoer** (hispaania keeles *perro de agua español*) on Andaluusia päritolu keskmise kasvu ja lokkis karvkattega koeratõug.

## Päritolu
Hispaania veekoer on pärit Lõuna-Hispaaniast Andaluusiast. 

## Välimus
Hispaania veekoer on keskmist kasvu, turjakõrgus on 38–50 cm, kaal 15–22 kg.

Karvkate on omapärane, lainjas, lokkis, ka nöörjas, vetthülgav ja väga ilmastikukindel.

Värvuselt must-valge, pruun-valge, must, valge või kastanipruun. Karvkatet pügatakse.

## Käitumine
Hispaania veekoer on sõbralik ja rahulik. Oma perekonnale on ta ustav, võõraste suhtes umbusklik ja reserveeritud. Tal on ka head valvuriomadused. Teda on kerge koolitada, ta õpib ruttu ja on koostööhimuline. Nad saavad hästi läbi lastega ja ka teiste koertega. Nad on julged ja enesekindlad koerad. Nad on rõõmsameelsed ja mänguhimulised. Sobivad aktiivsele inimesele.

## Eluiga
Hispaania veekoera eluiga jääb 14 aasta juurde.

## Viited
Meie Post

**Meie Post** oli Rootsis aastatel 1962–1975 ilmunud ajaleht. Sama leht kandis varem nime Eesti Post, mis sai alguse Saksamaal, kuid 1950. aastast hakkas ilmuma Stockholmis. Esialgu olid toimetajaiks Herman Puusepp, Jüri Remmelgas ja teised. 1962–1964 ilmus Meie Post Osvald Viirsoo toimetusel. 1965. aastal võttis toimetamise üle Edgar Pärli. 

Eesti Posti nimeline väljaanne jätkas ilmumist Malmös, väljaandjaks Ants-Michael Uesson, toimetajaks Albert Kivikas, hiljem Osvald Viirsoo.

## Viited
Geoffrey Blake

**Geoffrey Blake** (õieti **Geoffrey Lewis Blake**; sündinud 20. augustil 1962 Baltimore'is Marylandi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Kodukolle (ajakiri, 1945)

**Kodukolle** oli ajakiri, mis hakkas ilmuma 1945. aastal Rootsis kirjastuse Orto väljaandena kord kuus.

1945. aastal oli ajakirja vastutav toimetaja Karl Hugo Petersson, tegevtoimetaja Evald J. Voitk. Lähemad kaastöölised olid prof. P. Wieselgren, kirjanik A. Gailit, kirjanik A. Mälk, praost J. Lattik, majandusteadlane A. Horm, arh. H. Kompus, teatridir. P. Olak, kirjandusteadlane B. Kangro, rakenduskunstnik J. Saarniit. 

1946. aastal hakkas ajakirja välja andma kirjastus Kodukolle. Vastutava toimetajana jätkas Karl Hugo Petersson, toimetajaks hakkas Imant Rebane. Toimetuse aadressiks sai Regeringsgatan 44, Stockholm. Nr 4-5 mahlakuu ja lehekuu numbrist alates oli toimetuse sekretäriks Kalju Lepik. Trükiarv oli 5000 eksemplari. Alates 9. mihklikuu numbrist hakkas "Kodukolde" lisana ilmuma noorteajakiri "Tulehoidja". Toimetus kolis suurematesse ruumidesse aadressile Garvargatan 11, Stockholm.

"Kindlas usus, et praegune karastatud noorus oma püüdlikkuses ja terves vaistus kannab õiget suunda eestlase tõekspidamistes ja nende teostumise eest ka võidelda tahab, on E.K. Orto juhatus otsustanud üle anda ajakirja "Kodukolle" väljaandmise hiljuti koguteosega "Homse nimel" esinenud noorte rühma kätte." Andres Laur, Eesti Kirjastus Orto juhataja.

1947. aastal muutus ajakiri Koduteeks, kuid lõpetas ilmumise kahe numbri järel. Toimetajaks oli Imant Rebane. 

Ülemaailmne Eesti Kirjastus Orto jätkas Kodukolde väljaandmist novembris 1951 Torontos Kanadas. Toimetajaks oli Karl Eerme. Abitalitused ja esindajad olid Torontos Linda Soo, Montrealis V. Rein, USA-s New Yorgis B. Parming, Rootsis Göteborgis A. Moor, Inglismaal Londonis A. Ojasoo, Austraalias Sydneys G. Seck, Argentiinas Buenos Aireses J. Paldrok, Saksamaal Hannoveris K. Sibul ja Shveitsis Baselis A. Pällo. Aprillis 1952 lisandus abitalitus Brasiilias Sao Paulos H, Kvarnström. 1954. aasta jaanuaris sai toimetajaks Ilmar Külvet. 

1954. aasta detsembrikuu numbris teatas toimetus oma tellijaile, lugejaile ja kaastöölistele, et "Kodukolle" lõpetab käesoleva numbriga ilmumise iseseisva ajakirjana ja ühineb uuest aastast alates eesti suurima pagulasajalehe "Vaba eestlasega". 

## Viited
Elavenil Valarivan

**Elavenil Valarivan** (sündinud 2. augustil 1999 Cuddalore'is Tamil Nadu osariigis Indias) on India laskesportlane, kuldmedalivõitja naiste juunioride klassis 10 m õhupüssis Maailma Laskespordiföderatsiooni (ISSF) korraldatud 2018. aasta sportlaskmise maailma karikavõistlustel Sydneys. Kvalifikatsiooniringis saavutas ta 631,4 punktiga juunioride maailmarekordi, mis ületas ka täiskasvanute oma.

Ahmedabadis elav Valarivan õpib bakalaureuseastmes (BA) inglise kirjandust. Lisaks laskespordile tegeleb ta ka sulgpalliga. 2014. aastast treenib Valarivan India olümpiamedalisti Gagan Narangi Pune'is asuvas spordikoolis Gun For Glory.

2018. aastal Malaisias toimunud 2018 FISU World University Gamesi laskespordi meistrivõistlustel võitis Elavenil Valarivan 10 m õhupüssis pronksmedali ning kuulus India naiskonda, mis võitis kuldmedali.

## Viited

## Välislingid
* Elavenil Valarivani profiil ISSFi kodulehel
* Vadapalli Nithin Kumar Shooter Elavenil makes giant leap, grabs gold at ISSF Junior World Cup The New Indian Express, 30. märts 2018
* Abhimanyu Mishra It feels amazing to break the world record: Elavenil Valarivan The Times of India, 25. märts 2018
* India's Elavenil Valarivan wins two gold medals, Arjun Babuta grabs bronze at ISSF Junior World Cup Firstpost, 23. märts 2018
* Tushar Dutti Elavenil Valarivan shoots gold with Jr world record The Times of India, 23. märts 2018
* Interview with Elavenil Valarivan ELAVENIL (IND) - 2018 ISSF Junior World Cup in Sydney (AUS) ISSFi ametlik kanal Youtube'is, 23. märts 2018
Tulehoidja

**Tulehoidja** oli aastatel 1946–1996 ilmunud eesti noorte ajakiri.

Tulehoidja hakkas ilmuma Rootsis Heino Jõe eestvõtmisel ajakirja Kodukolle kaasandena 1946. aastal. Seejärel ilmus see Eesti Teataja lisana ning hiljem iseseisva väljaandena. 1946–1948 oli ilmumissagedus muutuv, 1949–1965 10 korda aastas, 1967–1968 5 korda aastas, 1969–1996 4 korda aastas.

"Kodukoldelt" astub "Tulehoidja" Su ette, noor lugeja! Ta tahab hoida nooruse- ja vabadusetuld nagu Sinagi, et sellest kord süüdata võidutuld kodumaal. "Tulehoidja" on ajakiri kõigile noortele, eriti aga organiseeritud noortele. "Tulehoidja" peab õigeks, et kõik eesti poisid ja tüdrukud kogunevad eesti skautide ja gaidide ridadesse, sest ühiselt me oleme tugevad. Meil on praegu eriti tarvis tugevust: esivanemate pärandi - vabadustule hoidmiseks. "Tulehoidja" ilmub igas kuus koos "Kodukoldega" ja toob noortele huvitavat lugemist kodumaalugude, noorsoojuttude, praktilise töö ja skaudi- ning gaiditarkuse näol. Ta püüab noortele anda huvitavaid mänge, laule, näpunäiteid juhtidele ja ülevaadet eesti noorte elust Rootsis ning mujal. 

Algul ilmus ajakiri duplikaatoril paljundatuna, edasi kirjutusmasinal ofsettrükis ja alates 1967. aastast mindi trükilaole.

## Viited
Sirle Sööt

**Sirle Sööt** (sündinud 18. juunil 1977 Viljandi maakonnas Pärstis) on jurist ja ühiskonnategelane, kes on silmapaistvalt panustanud üleilmse eestluse edendamisse.  

## Elulugu
Tema lapsepõlv möödus Pärsti mõisas, kus ema Olga Sööt (neiuna Saar) töötas raamatukogu juhatajana ja isa Kalev Sööt oli põllumees. 

Sööt õppis esmalt Pärsti lasteaed-algkoolis (alates 1984) ja seejärel Sürgavere 9-klassilises koolis (alates 1987). 8. klassist jätkas ta õpinguid Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis. Kooliaastatel osales ta Ugala teatris Kaarin Raidi draamastuudios. 

Kooliteed alustas Pärsti lasteaed-algkoolis (1984. aastal) ja seejärel Sürgavere 9-klassilises Koolis (alates 1987). 8. klassist jätkas õpinguid Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis. Kooliaastatel osales ta Ugala teatris Kaarin Raidi draamastuudios. 

1995. aastal asus ta õppima õigusteadust Tallinnas Sotsiaalteaduste Erakõrgkoolis Veritas. Õpingute ajal juhtis ta Eesti Koonderakonna noorteorganisatsiooni ja töötas Rahandusministeeriumi juriidilises osakonnas. Ülikooli lõpetas ta1999. aastal ning õppis seejärel Eesti Diplomaatide Koolis Välisministeeriumi juures. Hiljem  töötas ta Sotsiaalministeeriumi Euroopa Liidu osakonnas, kus tema ülesandeks oli Eesti liitumise ettevalmistamine Euroopa Liiduga isikute vaba liikumise peatüki raames.

2002. aastal, pärast ajutist stažeerimist Euroopa Komisjoni juures, asus ta elama perekondlikel põhjustel Rootsi. 2003–2004 jätkas ta õpinguid Stockholmi Ülikoolis, kus omandas magistrikraadi Euroopa Liidu õiguses. 2005. aastal alustas ta tööd Rootsi justiitsministeeriumis. Aastatel 2007–2011 täiendas ta taas teadmisi Stockholmi Ülikoolis õigusteaduse alal ja sooritas rootsi juristieksami. Aastatel 2012–2014 läbis ta Rootsi kohtupraktika, sealhulgas Migratsiooniameti protsessiõiguse osakonnas, Migratsioonikohtus ning Stockholmi Halduskohtus. Hiljem pöördus ta tagasi tööle Rootsi justiitsministeeriumisse. 

## Tegevus ühiskonnaelus
2005. aastast on Sööt aktiivselt osalenud Rootsi eestlaste organisatsioonide juhtimises ja edendanud eesti keele õpet. Ta on juhtinud järgmisi organisatsioonide: Rootsi Eestlaste Liit, Stockholmi Eesti Lasteaed, Stockholmi Eesti Huvikool (Suvekodu Metsakodus, draamastuudio), Stockholmi Eesti Kooli Lastevanematekogu, Stockholmi Eesti Kooli Sõprade Selts, Eesti Teaduslik Selts Rootsis, Klubi Estetic (filmiklubi) ning Stockholmi Eesti Maja AB vanematekogu.

2013. aastast on ta Rootsi Eestlaste Liidu esimees, 2016. aastast ajakirja Rahvuslik Kontakt peatoimetaja. 2013. aastast on ta olnud Rootsi Eestlaste Liidu esindaja Ülemaailmses Eesti Kesknõukogus, mille esimeheks ta valiti 2023. aastal

Sööt on olnud ka ülemaailmsete eesti päevade ESTO peakomitee esimees aastatel 2019 ja 2025.

## Isiklikku
18. juulil 2015 abiellus ta Tallinna Püha Vaimu kirikus Taave Vahermäega. Nende kärgperes kasvab viis last, kes kõik on käinud Stockholmi Eesti Lasteaias, Stockholmi Eesti Koolis ja Stockholmi Eesti Huvikoolis ning EELK Stockholmi koguduse leeris.

## Tunnustus
*2021 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Gordana Jankuloska

**Gordana Jankuloska** (sündinud 12. oktoobril 1975 Ohridis) on Makedoonia poliitik.

Aastal 1999 lõpetas ta Skopje Ss. Cyrili ja Methodiuse ülikooli õigusteaduskonna ja 2003. aastal magistrantuuri Kenti ülikoolis.

Ta kuulub Makedoonia rahvuskonservatiivse partei VMRO-DPMNE ridadesse.

Gordana Jankuloska oli 28. augustist 2006 kuni 12. maini 2015 Nikola Gruevski valitsuse siseminister.
Višegrad

**Višegrad** on linn Bosnia ja Hertsegoviinas Serblaste Vabariigis, Višegradi valla keskus. Višegrad asub Drina jõe ääres, selle lisajõe Rzavi suudme kohal.

Asulat on kirjalikult mainitud 1407. aastal.

2014. aastal avati Emir Kusturica ettevõtmisel Ivo Andrići auks Andrićgradiks nimetatud linnaosa.

Tänapäeval on valdav osa linnaelanikest serblased, kuid enne Bosnia sõda oli 63% linnaelanikest bosnialased. Višegradi massimõrvas 1992. aastal tapeti 1000–3000 bosnialast.

Linnas asuv osmanite ajast pärinev sild, mida Ivo Andrić on kujutanud oma romaanis "Sild Drina jõel", kuulub UNESCO maailmapärandisse.

Linna lähedal asub Dobruni klooster.

## Viited

## Välislingid

*https://opstinavisegrad.com
Teadusaasta

Õppeaasta 2011/2012 kuulutati Eesti haridus- ja teadusministeeriumi eestvõttel **teadusaastaks**. Teadusaasta eesmärkide seas oli muu hulgas noorte seas populariseerida loodus- ja täppisteadusi, tehnoloogiat, innovatsiooni, samuti teadvustada teadlaste ja inseneride tähtsust ühiskonnas. Et eesmärke saavutada, korraldati õppeasutustes, ettevõtetes ja seltsides mitmesuguseid konkursse, tehnoloogiaprojekte, konverentse.

Teadusaastal oli ka mitu saadikut, näiteks geneetik Riin Tamm.

## Viited

## Välislingid
*Teadusaastast Eesti Teadusagentuuri kodulehel
Toompäevad

**Toompäevad** on Tallinna kultuuriprogramm, mille raames räägitakse Tallinna Toomkirikuga seotust, samuti toimuvad Toomkirikus kontserdid, jumalateenistused ja palverännak. Üritusi toimub terve nädala jooksul.

2017. aastal toimusid 17. Toompäevad.

## Viited

## Välislingid
*https://www.err.ee/546606/tallinnas-algasid-toompaevad
*http://www.eestikirik.ee/toompaevad-tulekul/
Aleksandr Žolkovski

**Aleksandr Žolkovski** (Александр Константинович Жолковский, Alexander Zholkovsky, sündinud 8. septembril 1937 Moskvas) on vene lingvist ja kirjandusteadlane. 

Ta osales ka Tartu-Moskva semiootikakoolkonna tegevuses.

Ta emigreerus Nõukogude Liidust 1979. aastal, alates aastast 1980 elab ja töötab Ameerika Ühendriikides.

## Kirjandus
*Ioffe, Dennis; Levitt, Marcus; Peschio, Joe; Pilshchikov, Igor (eds.) 2018. *A/Z: essays in honor of Alexander Zholkovsky*. Boston: Academic Studies Press. (Vt.)

## Välislingid
*CV ja publikatsioonid.
*Publikatsioonid saidil Academia.edu.
Raduga (organisatsioon)

MTÜ **Vähemusrahvuste Liit Raduga** on Eesti vähemusrahvuste organisatsioonide katusorganisatsioon. 

MTÜ asutati 17. novembril 2004. MTÜ juhatuse esimees on Galina Ivanova.

## MTÜ liikmed
*Vene Kultuuriselts Pärnu Aplaus Plus
*Sindi Linna Slaavi Kultuuriühing Slavjanotska
*Pärnu Mordva Kultuuriselts Jalgai
*Kunsti- ja Kultuuriselts Hohloma
*Vähemusrahvuste Naiste Klubi Vasilisa
*Slaavi Kultuuriühing Jaroslavna
*Kunstiline ja Loominguline Selts Fantasia
*Pärnu Juudi Selts
*Valgevene Kultuurihariduslik MTÜ Lad
*Läänemaa Slaavi Kultuurhariduslik ja Heategevus Ühing Bõliina
*Mongoli Selts Jula
*Kirjandus-poeetiline Klubi Nadežda

## Viited

## Välislingid
*MTÜ koduleht
Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam

**Ben Gurioni rahvusvaheline lennujaam** (heebrea keel: נמל התעופה הבינלאומי בן גוריון; araabia: مطار بن گوریون الدولي), mida tavaliselt nimetatakse **Ben Gurioni lennujaamaks** (IATA: **TLV**, ICAO: **LLBG**) või **Natbag** (נתב"ג), on peamine rahvusvaheline lennujaam Iisraelis ja on riigi kõige reisijate rohkeim lennujaam.

Lennujaam on nimetatud Iisraeli esimese peaministri David Ben-Gurioni järgi, lennujaam on El Ali, Israir Airlinesi, Arkia, Upi ja Sun D'Or'i kodulennujaam.
Lessovski

**Lessovski** (vene keeles *Лесовский*) oli vene aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Lessovskid põlvnesid Venemaa kindralfeldmarssali vürst Nikolai Vassiljevitš Repnini (1734−1801) abieluvälisest suhtest Anastassija Nikolajevna Neledinskaja-Meletskajaga (sündinud Golovina) (1754−1803). Suguvõsa kustus 1884. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Stepan Ivanovitš Lessovski (1781/1782−1839), kindralmajor, tõeline riiginõunik, senaator
*Stepan Stepanovitš Lessovski (1817−1884), admiral, Riiginõukogu liige

## Vaata ka
*Repnin

## Välislingid
*Lessovski suguvõsa genealoogia

*
*
*
Antero Wareliuse auhind

**Antero Wareliuse auhind** on Soome kirjandusauhind, mida igal aastal annab välja organisatsioon Suomen tietokirjailijat. Auhinda antakse alates 1985 ja teaduskirjanikule. 

Auhinna suurus on 12 000 eurot. 

Auhind on nimetatud soome kirjaniku ja vaimuliku Antero Wareliuse (1821–1904) auks.

## Laureaadid
*1985 Oiva Ketonen
*1986 Urho Somerkivi
*1987 Rauno Mattila, Teuvo Nyberg ja Olavi Vestelin
*1988 Anto Leikola
*1989 Kai Laitinen
*1990 Päiviö Tommila
*1991 Reino Luhtala
*1992 Pertti Virtaranta
*1993 Aimo T. Nikolainen
*1994 Carl Jacob Gardberg
*1995 Seppo Zetterberg
*1996 Auli Hakulinen
*1997 Matti Leinonen
*1998 Päivi Setälä
*1999 Kai Linnilä ja Kaari Utrio
*2000 Raimo Seppälä
*2001 Raija Majamaa
*2002 Mikko S. Lehtonen
*2003 Heikki Oja
*2004 Elina Haavio-Mannila ja Lauri Viljanmaa
*2005 Juhani Lokki
*2006 Kari Uusikylä
*2007 Ulla Lehtonen
*2008 Martti Häikiö ja Päivi Vehmas
*2009 Risto Isomäki ja Irma Sulkunen
*2010 Antti Eskola ja Pertti Rajala
*2011 Jaakko Hämeen-Anttila ja Leena Laulajainen
*2012 Pentti Huovinen ja Heikki Ylikangas
*2013 Peter von Bagh ja Anne-Maria Mikkola
*2014 Eila Hämäläinen ja Tapio Markkanen
*2015 Ilkka Niiniluoto ja Markku Töllinen
*2016 Raisa Cacciatore ja Jukka Mäkinen
*2017 Merete Mazzarella ja Titta Putus-Hilasvuori
*2018 Lasse Lehtinen ja Kalevi Rikkinen
*2019 Markku Kuisma ja Teuvo Nyberg
*2020 Vivi-Ann Sjögren ja Esko Valtaoja
*2021 Juha Siltala ja Mervi Wäre-von Hedenberg
*2022 Osmo Kontula ja Paul Westlake
*2023 Laura Kolbe ja Riitta Konttinen
*2024 Satu Arjanne ja Pekka Hako
Trahv

**Trahv** ehk **rahatrahv** on rahanõue, mis määratakse karistusena haldusõigusrikkumise või kuriteo eest. Trahvida võib füüsilist ja juriidilist isikut ning ka juriidilise isiku esindusõiguslikke isikuid. Trahvile lisaks võib kohus määrata lisakaristuse, näiteks võib joobes juhtinud isikule määrata lisakaristuseks aresti või juhtimisõiguse äravõtmise. 
## Trahvide suurus Eestis
Eestis võib kohus või kohtuväline menetleja määrata füüsilisele isikule väärteo eest trahvi, mis on 3–300 trahviühikut, ning juriidilisele isikule trahvi, mille suurus on 100 – 400 000 eurot. Rahatrahve makstakse trahviühikutes, mille suurus on 2018. aasta seisuga 4 eurot. Trahvide suurused ei ole alati universaalsed ning seaduses on kirjas vaid trahvide ülemmäärad.

## Trahvi vaidlustamine
Isik, kellele trahv on tehtud, saab seda vaidlustada. Selleks peab 15 päeva jooksul alates trahvimääruse kättetoimetamisest esitama trahvimääruse peale määruskaebuse. Kohtumääruse peale määruskaebuse esitamise eest tuleb tasuda riigilõivu 50 eurot, kuid mõnes olukorras, näiteks kohtuvälise menetleja otsuse vaidlustamisel, on määruskaebuse esitamine riigilõivuvaba.
## Trahvi maksmata jätmine
Trahvi maksmata jätmise korral saadetakse trahvimäärus kohtutäiturile ning sel juhul peab trahvi maksmata jätnud isik peale trahvisumma tasuma ka sundtäitmise kulud. Kui ka kohtutäituril ei õnnestu trahvi isikult sisse nõuda ehk rahatrahvi maksmise tähtaega ei järgita, rahatrahvi täitmise tähtaega ei ole pikendatud ja süüdlasel ei ole vara, millele sissenõuet pöörata, on sissenõudjal võimalus teha avaldus, et rahatrahv asendataks arestiga või trahvitava isiku nõusolekul ka ühiskondliku tööga. Kusjuures rahatrahvi kümnele trahviühikule vastab üks päev aresti ja ühele päevale arestile vastab üks tund üldkasulikku tööd.

## Viited
Carl Edwin Wieman

**Carl Edwin Wieman** (sündinud 26. märtsil 1951 Corvallises Oregonis) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

2001. aastal anti talle, Eric Allin Cornellile ja Wolfgang Ketterlele Nobeli füüsikaauhind Bose'i-Einsteini kondensaadiga seotud saavutuste eest.

## Tunnustus
*1996 – Richtmyeri mälestusauhind
*2007 – Oerstedi medal
Martin Perl

**Martin Lewis Perl** (24. juuni 1927 New York – 30. september 2014 Palo Alto) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1995. aasta anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda tau-leptoni avastamise eest.

## Tunnustus
*1982 – Wolfi füüsikaauhind
*1995 – Nobeli füüsikaauhind
Charles Kao

**Charles Kuen Kao** (hiina keeles 高錕; 4. november 1933 Shanghai – 23. september 2018) oli hiina füüsik.

Tal oli Hongkongi, Suurbritannia ja USA kodakondsus.

2009. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda saavutuste eest kiudoptilistes rakendustes.
Douglas Osheroff

**Douglas Dean Osheroff** (sündinud 1. augustil 1945 Aberdeenis Washingtoni osariigis) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

Tema isa William Osheroffi vanemad olid Venemaalt USA-sse tulnud juudid, ema Bessie Anne Ondovi vanemad slovaki immigrandid.

1996. aastal anti talle, David Morris Leele ja Robert Coleman Richardsonile Nobeli füüsikaauhind ülivoolavuse avastamise eest heelium-3-s.

## Tunnustus
*1998 – Richtmyeri mälestusauhind
Jüri Vene

**Jüri Vene** (30. juuli 1931 Läti – 31. märts 2012) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Õppis Valga 1. Algkoolis ja Holdre Koolis. 1949. aastal lõpetas ta Valga 1. Keskkooli reaalklassi. 1954. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsikalise keemia eriala. 

1954. aastast töötas Tartu 5. Keskkooli keemiaõpetajana. 1959–1960 oli ta Tartu 8. Keskkooli õppealajuhataja.

Aastatel 1960–1972 oli ta Tartu 5. Keskkooli direktor, 1972–1976 Tartu linna haridusosakonna juhataja, 1977–1980 Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitja hariduse, kultuuri, kehakultuuri ja tervishoiu alal. Aastatel 1980–1997 oli ta Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli (hiljem Miina Härma Gümnaasiumi) direktor, seejärel sama kooli keemiaõpetaja.

Ta oli Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige selle loomisest alates ja Eesti Keemiaõpetajate Liidu asepresident, õpetajate atesteerimise komisjoni aseesimees.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2004 Vabariigi Presidendi hariduspreemia
*2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2008 Tartu Tähe kavaler

## Viited
David Morris Lee

**David Morris Lee** (sündinud 20. jaanuaril 1931) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

1996. aastal anti talle, Douglas Osheroffile ja Robert Coleman Richardsonile Nobeli füüsikaauhind ülivoolavuse avastamise eest heelium-3-s.
Basel I

**Basel I** või **Baseli kapitalikokkulepe** on Baseli Pangajärelevalve Komitee (BCBS) välja töötatud rahvusvaheliste pangandusnormide kogum, milles on sätestatud finantsasutuste minimaalsed kapitalinõuded. Baseli kokkulepe võeti vastu 1988. aastal ja see jõustus G-10 riikide seas aastal 1992. Basel I on esimene rahvusvaheline kapitali adekvaatsuse standard maailmas ja selle on kasutusele võtnud rohkem kui 100 riiki. Praegu on Basel I asendamiseks välja töötatud uus raamistik Basel II.
## Taust
Baseli komitee, mis hiljem Basel I raamistiku vastu võttis, loodi 1975. aastal. See loodi otseseks vastuseks Herstatti panga intsidendile, kus Herstatt pank, mis vahendas ka Saksa marku ja USA dollareid, likvideeriti tehingus olevate dollarite kohaletoomise ajal. New Yorgi ja Saksamaa ajavahe ning seda arvestavate eeskirjade puudumise tõttu jäid Saksa pangad tellitud dollaritest ilma.
## Pankade varade klassifitseerimise süsteem
Basel I klassifitseerib pankade varad viide riskikategooriasse, mis on 0%, 10%, 20%, 50% ja 100%. 0% riskirühma kuuluvad sularaha ning OECD riikide keskpankade ja valitsuste võlg. Olenevalt deebitorist klassifitseerub avaliku sektori võlg 0%, 10%, 20%, 50% või 100% kategooriasse. Arengupankade, OECD panga ja alla ühe aasta vanune mitte-OECD pankade võlg on 20% riskikategoorias. 50% kategooria alla lähevad eluasemehüpoteegid ja 100% kategooriasse erasektori võlg, mitte-OECD pankade võlad, mille vanus on üle aasta, muud kinnisvaralaenud ja finantsinstrumendid. Basel I järgi peab igal pangal peale riskikategooriate arvesse võtmist olema vähemalt 8% ulatuses kapitali oma varade väärtusest.
## Probleemid
Kuna Basel I on suurel määral lihtsustatud, on seal väike riskitundlikkus ja regulatiivsed kapitalinõuded vastavad üha vähem turuosaliste tegelikele riskidele. Viimastel aastakümnetel on finantsturule tulnud ka palju uusi tooteid ja teenuseid, mistõttu ei vasta Basel I raamistik enam finantsturu tegelikele riskidele ja jätab ruumi regulatiivsele arbitraažile. Lisaks nõuab Basel I kapitali katet ainult tururiski ja krediidiriski jaoks, kuid jätab katmata mitmed muud olulised riskid.
## Viited
Kolmainutorn

**Kolmainutorn**, ka **Troitski torn** (vene keeles *Тро́ицкая ба́шня*) on Moskva Kremli loodemüüri keskne väravatorn. 

## Kirjeldus
Kolmainutorn on praegu Kremli kõige kõrgem torn. Läheduses paikneva Aleksandri aia poolt on kõrgus tipus paikneva viisnurgaga 80,1 meetrit. 

Torni värava juurde viib Troitski sild, mida kaitseb Kutafja torn. Torni värav on peamine sissepääs Kremli külastajatele ning võimaldab Kremlist väljapääsu Novõi Arbati tänavale.  

Kolmainu tornis asuvad Venemaa presidendi orkestri harjutussaal, stuudio ja teised ruumid.

## Ajalugu
Torn ehitati itaalia arhitekti Aloisio da Milano juhendamisel aastatel 1494–1499. Varem kandnud ka Bogojavlenskaja, Znamenskaja ja Kuretnaja nime. Praeguse nime sai 1658. aastal tsaari käsul, sel ajal oli tornis ka vangla. Tornis paiknes kell, mis eemaldati 1812. aasta tulekahju järel.

1870. aastal ehitati torn osaliselt ringi, et kohandada see keiserliku õukonna arhiivi jaoks. Ümberehituse käigus eemaldati paljud algupärased arhitektuursed detailid.

Kolmainu torni värava kohal oli Jumalaema ikoon, mis sai kannatada 1917. aastal bolševike rünnaku käigus. Ikooni asukoht on praegu teadmata. Torni tipus oli varem Tsaari-Venemaa riigivapi kahepäine kotkas, mis asendati punase viisnurgaga 1935. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Бартенев С. П., *Московский Кремль в старину и теперь*, Мoskva. 1912
Pfaffenhofen (Tirool)

**Pfaffenhofen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 642 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1096 inimest.

Vald paikneb 22 km Innsbruckist läänes ja 1,7 km Telfsist lõunas.

Küla on dokumentides esmamainitud 1197. aastal.

## Viited

## Välislingid
* www.pfaffenhofen.tirol.gv.at
Pfons

**Pfons** oli vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asus 1043 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala oli 21,7 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1219 inimest.

Vald paiknes 13,7 km Innsbruckist lõunas Wipptalis Silli jõe ääres.

Kuigi pole täpselt selge, kust küla nimi pärineb, on paika esmamainitud kui Phunzun 1030. aastal ja kui Phanes 1177. aastal. Olles varem Matrei am Brenneri osa, kuulutati Pfons 1811. aastal iseseisvaks.

2022. aastal liideti Pfons Matrei am Brenneri vallaga.

## Viited
Ago Russak

**Ago Russak** (13. oktoober 1927 – 10. detsember 1991) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.

1949. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli klaveri erialal (Aleksandra Semm-Sarve õpilasena).

1954. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klaveriklassis). 1974. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.

Aastatel 1954–1969 oli ta Tartu 1. Lastemuusikakooli direktor. Aastatel 1969–1991 oli ta Tartu Muusikakooli direktor ja klaveriõpetaja.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema tütar on Kadri Leivategija, pianist ja Tartu Heino Elleri Muusikakooli direktor.

## Viited
Polling in Tirol

**Polling in Tirol** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 615 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 4,97 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1073 inimest.

Vald paikneb 17 km Innsbruckist läänes ja 7 km enne Telfsi.

Paika on esmamainitud 763. aastal nimega Pollinga.

## Viited

## Välislingid
* www.polling.at
Daniel Chee Tsui

**Daniel Chee Tsui** (hiina keeles 崔琦, pinyin *Cuī Qí*; sündinud 28. veebruaril 1939) on hiina päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1998. aastal anti talle, Robert Laughlinile ja Horst Ludwig Störmerile Nobeli füüsikaauhind fraktsioonilise Halli kvantefekti avastamise ja seletamise eest.

## Viited
Horst Ludwig Störmer

**Horst Ludwig Störmer** (sündinud 6. aprillil 1949) on saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1998. aastal anti talle, Robert Laughlinile ja Daniel Chee Tsuile Nobeli füüsikaauhind fraktsioonilise Halli kvantefekti avastamise ja seletamise eest.

## Viited
Ranggen

**Ranggen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 826 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,97 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1037 inimest.

Vald paikneb 12 km Innsbruckist läänes.

Paika on esmamainitud 1482. aastal nimega Fergen.

Ranggenis on 17 osa.

## Viited

## Välislingid
* www.ranggen.at
Reith bei Seefeld

**Reith bei Seefeld** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1180 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,4 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1325 inimest.

Vald paikneb 12,3 km Innsbruckist loodes ja 3 km Seefeld in Tirolist lõunas.

Küla asutati aastal 1350. Sel ajal leiti kiviõli (ehk naftat) ja seda kasutatakse siiani tervendamise eesmärgil.

## Viited

## Välislingid
* www.reith-bei-seefeld.tirol.gv.at
Rinn

**Rinn** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 918 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 10,65 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1826 inimest.

Vald paikneb 6 km Innsbruckist kagus.

Küla on dokumentides esmamainitud 1250. aastal nimega Runne.

## Viited

## Välislingid

* www.rinn.tirol.gv.at
Rum (Tirool)

**Rum** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 621 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 8,6 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 9048 inimest. Vald paikneb Innsbrucki idapiiril.

Pärast Teist maailmasõda, tänu Innsbrucki lähedusele ja Neu-Rumi tööstuspiirkonna arendamisele, mis asub linna olümpiaküla piirkonnas, on selle rahvaarv märkimisväärselt kasvanud ja see on saanud üheks rikkamaks omavalitsuseks riigis. Vanast linnakeskusest kõrgemal paiknev Hoch-Rum oli varasem areng ja see sisaldas erakliinikut.

Tänapäeval on Rum Innsbrucki funktsionaalne osa, jagades selle munitsipaalteenuseid ja transpordivõrku, kuid jõupingutused linnaga liitmiseks on siiani ebaõnnestunud.

## Viited

## Välislingid
* www.rum.gv.at
Sankt Sigmund im Sellrain

**Sankt Sigmund im Sellrain** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1513 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 102,3 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 169 inimest.

Vald paikneb 23,3 km Innsbruckist edelas, Sellraini oru sügavaimas osas.

Peamine sissetulekuallikas on taliturism.

## Viited

## Välislingid
* www.stsigmund.tirol.gv.at
Anu Ojaveer

**Anu Ojaveer** (sündinud 4. septembril 1941 Petseris) on eesti õpetaja ja kodu-uurija.

1974. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli geograafina.

Ta töötas Värska Keskkooli, hiljem Värska Gümnaasiumi geograafiaõpetajana. 1988. aastal sai õpetaja-metoodiku nimetuse.

Ta on tegelenud kodu-uurimisega ja juhendanud noori kodu-uurijaid.

## Tunnustus
*1982 rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"
*1985 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1996 Johannes Käisi preemia

## Viited
Leah Goldberg

**Leah Goldberg** (ka **Lea Goldberg**; 29. mai 1911 Königsberg, Saksamaa – 15. jaanuar 1970 Jeruusalemm, Iisrael) oli viljakas heebreakeelne kirjanik, näitekirjanik, tõlkija ja kirjandusteadlane, keda tänapäeval peetakse Iisraeli kirjanduse klassikuks.

Goldbergi perekond elas Leedus Kaunases, kus ta õppis heebreakeelses juudi koolis. Leah Goldberg kaitses doktorikraadi Berliini ja Bonni ülikoolides semiidi keelte ja saksa keele alal ning emigreerus 1935. aastal Iisraeli. Seal liitus ta Ida-Euroopa päritolu heebrea luuletaja rühmitusega Yakhdav, mida juhtis Avraham Shlonsky. Nende luulet iseloomustas lähedus sümbolismile, eriti vene akmeismi mõju; samas vastandusid nad heebrea luulestiilile, mida kasutas vanem põlvkond, eriti Haim Nachman Bialik.

Ta töötas keskkooliõpetajana ja toimetajana heebreakeelsetes ajalehtedes Davar ja Al HaMishmar. Samuti toimetas ta lasteraamatuid kirjastuses Sifriyat Po'alim, kirjutades samal ajal teatri- ja kirjanduskriitikat. 1954. aastal sai temast kirjanduslektor Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis, 1957. aastal vanemlektor ning 1963. aastal professor ja võrdleva kirjandusteaduse osakonna juht.

Leah Goldberg kirjutas heebreakeelset luulet, näidendeid ja lastekirjandust. Tema lasteraamatuist on kujunenud heebreakeelse lastekirjanduse klassika. 1946. aastal ilmus Goldbergi esimene romaan, mis oli suuresti autobiograafiline. Osates soravalt seitset keelt, tõlkis Goldberg heebrea keelde kirjandust vene, leedu, saksa, itaalia, prantsuse ja inglise keelest. Suurteoseks tema tõlgete seas kujunes Lev Tolstoi romaan "Sõda ja rahu", kuid silmapaistvad olid ka tema tõlked Rainer Maria Rilke, Thomas Manni, Anton Tšehhovi, Anna Ahmatova, Shakespeare'i ja Petrarca teostest, millele lisandus hulk laste- ja aimekirjandust. 1949. aastal pälvis Leah Goldberg Ruppini auhinna.

Leah Goldberg ei abiellunud kunagi ning elas elu lõpuni koos emaga, algul Tel Avivis ja hiljem Jeruusalemmas. Ta suitsetas ohtralt ning suri lõpuks rinnavähki. Postuumselt anti talle Iisraeli auhind, mille Leah' asemel võttis vastu ta ema.

2011. aastal teatati, et Goldberg valiti nelja suure luuletaja hulka, kelle portreed pannakse Iisraeli paberrahadele (ülejäänud kolm olid Rachel Bluwstein, Shaul Tchernichovsky ja Natan Alterman). Tema portree on 2017. aastal väljalastud 100-seeklisel rahatähel (Iisraeli uus seekel).

## Viited
Haridustöö eesrindlane

**Rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"** oli Eesti NSV Haridusministeeriumi autasu.

Esimesele kaheteistkümnele Eesti õpetajale anti rinnamärk "Haridustöö eesrindlane" 24. augustil 1947. Rinnamärk oli püstise rombi kujuline, kaetud punase emailiga. Rombi tipus oli punane viisnurk, rombi keskel reljeefne valge avatud raamat, millel kuldsete suurtähtedega kiri "Haridustöö eesrindlane".

Eesti NSV Ministrite Nõukogu 20. augusti 1970 määrusega nr. 383 kinnitati rinnamärgi "Haridustöö eesrindlane" uus kujundus ja põhimäärus.

Rinnamärgiga autasustati üldhariduskoolide ja Eesti NSV Haridusministeeriumi süsteemi kuulunud teiste asutuste töötajaid, kes "kauaaegse pedagoogilise tööga on saavutanud silmapaistvat edu laste õpetamises ja kommunistlikus kasvatamises ning vabariigi haridustöö organiseerimises." Rinnamärgiga võis autasustada ka teiste ministeeriumide ja keskasutuste ning nende allasutuste haridustöötajaid vastava ministeeriumi või keskasutuse taotlusel.

Rinnamärgiga autasustamise otsustasid Eesti NSV Haridusministeeriumi kolleegium ning Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee presiidium ühise otsusega.

Rinnamärk on avatud raamatu kujuline, mida vertikaalselt poolitab tulbi siluett, tulbi õiele toetub viieharuline täheke. Avatud raamatu lehtedel on poolkaares kiri "Haridustöö eesrindlane". Rinnamärk on valmistatud tombakist ja kaetud valge emailiga.

Koos rinnamärgiga anti autasustatule ka selle kandmise õiguse tunnistus.

## Viited
Kermode karu

**Kermode karu** (*Ursus americanus kermodei*) on baribali alamliik, kes on läbi teinud geenimuutuse. Neid leidub piiratud maa-alal Kanadas Briti Columbia provintsis.
 
Valgekarvalistel karudel on tumedat värvi sugulaste ees üks suur eelis – nende heleda karva tõttu on neil kergem kala püüda. 

## Välimus ja kehaehitus
Neil on kehv nägemine, aga väike terav koon ja ninasõõrmed tagavad neile üliterava lõhnataju. 

Täiskasvanud emasloomade tüvepikkus on 130–190 sentimeetrit ning kehamass 50–180 kilo. Isasloomad on aga suuremad ja kaaluvad mõnikord rohkem kui 200 kilo. Tagajalgadele tõustes küünib nende pikkus 250–275 sentimeetrini.

Karvastiku värv varieerub alates oranžist, kastanpruunist, kuldsest ja helekollasest kuni sinakashallini, mõned karud võivad olla ka musta-pruuni-valgelaigulised.

## Käitumine
Kermode karud võivad näida sõbralikud, armsad ja lustakad, aga tegelikult võivad nad olla, nagu kõik karud, ettearvamatud ja ohtlikud.

## Viited
*Mitut värvi kermode baribalid
Bajadeer

**"Bajadeer"** (saksa k. "Die Bajadere") on Imre (Emmerich) Kálmáni operett kolmes vaatuses Julius Brammeri ja Alfred Grünwaldi libretole.

Esmaettekanne toimus 23. detsembril 1921 Viini Carl-Theateris. Esimesed osatäitjad olid Louis Treumann (Radjami), Christl Mardayn (Odette), Louise Kartousch (Marietta), Ernst Tautenhayn (Napoleon). 

## Opereti käekäik
Operett oli kohe väljatulekul väga edukas. Seda mängiti kõikjal operetimeelses Euroopas. Teos erineb tunduvalt maestro varasemast loomingust, näiteks puudub sellest tema kõikide muude operettide kindel osa tšaardaš. Ungaripäraste meloodiate asemel on kasutatud tolle aja moodsat muusikat. Subretipaar tantsib *shimmy*'t, domineerivad moetantsud aeglane valss, fokstrott ja aeglane fokstrott. Tegemist on õieti klassikalise opereti paroodiaga, mis sisaldab India müstikat ja erootikat. India vürstidel ja printsidel oli koloniaalvõimu ajal kombeks käia Euroopas meelt lahutamas.

## Tegelased
Radjami von Lahore (tenor), Odette Darimonde (sopran), Napoleon St. Cloche (tenor), Louis Philippe La Tourette (bass), Marietta La Tourette (sopran), Pimprinette (bufo), kolonel Parker (bufo). 

## Faabula
Tegevus toimub kahe maailmasõja vahel Pariisi Châtelet' teatris, prints Radjami palees ja hotelli baaris. Lahore'i troonipärija prints Radjami on Pariisis aega surnuks löönud juba 15 aastat. Ta pole südametemurdja ega seltskonnalõvi, kuid temast räägitakse meelsasti Pariisi kõrgemas seltskonnas. Prints kohtub operetistaar Odette Darimonde'iga, kelle ta tahab esialgu võita käigult, kuid see ei õnnestu. Siis võtab prints appi meheliku võlumiskunsti ja on tunduvalt edukam.

Pariisi kõrgemat seltskonda esindavad markii Napoleon St. Cloche, šokolaadivabrikant Louis Philippe La Tourette ja tema abikaasa Mariette. Nemad hoolitsevad intriigide ja lõbusa meelelahutuse eest. 
Odette pole aga tavaline primadonna, vaid laia silmaringiga daam, kes lõpuks kiindubki Radjamisse. Selgub, et Odette on hoopis Euroopasse sattunud India templitantsijanna, bajadeer Leilo Rahi. Bajadeeri ülesanne on ameti poolest lummata mehi. Prints Radjami armub Odette'i. Seejärel rullub lahti sentimentaalne armastuslugu. Lõpuks viib prints Odette'i tagasi kodumaale. 

## Peamised muusikanumbrid
*Ansambel kooriga „Das wird’ ich nicht!”
*Mariette laul kooriga „Oh, Champagner, sperrst uns auf das Himmelreich”
*Odette ja Radjami duett kooriga „Dein will auf ewig ich sein”
*Radjami laul „O Bajadere, wenn dein Bild mich berauscht”
*Radjami ja Odette'i armastuslaul „Du, du, du nur du sollat das Glück”
*Radjami laul „Lotosblume, ich liebe dich”
*Marietta ja Louis-Philippe duett „Fräulein, bitte woll'n sie Shimmy tanzen”
*Marietta ja Napoleoni duett „Dei kleine Bardot am Boulevard”
*Marietta, Napoleoni ja Louis Philippe'i tertsett „Schatzi ich möchte einen Zobel”.

## Lavastused Eestis
Eestis on "Bajadeeri" lavastatud kuus korda neljas teatris: Estonias 1924, 1936 ja 1957; Vanemuises 1929 ja 2001; Kandles 1930; Ugalas 1930.
Huulkaru

**Huulkaru** ehk (*Melursus ursinus*) on Hindustani poolsaarel elav karulaste sugukonda kuuluv liik.

Huulkarud võivad kasvada kuni 1,8 meetrit pikkuseks. Neil on paksud sassis kasukad, pikad sirpjad küünised, suured kõrvad ja nn 'ripakil' mokk, mis võimaldab neil urgudest termiite kätte saada. 

Huulkarud toituvad peamiselt termiitidest, mesilaste kolooniatest ja puuviljadest. Nad võivad toituda ka väikestest kiskjatest, kes nende territooriumit ründavad.

Emased huulkarud kannavad oma poegi ehk on tiined kevadel ja varasuvel ning poegivad talvel. 

Huulkarud on ohustatud liik.

## Viited

## Välislingid
Kilehall

**Kilehall** on ennekõike sportimiseks mõeldud tugevast kiletaolisest materjalist(n. PVC) hoone/ehitis. Oma täismõõtmetes kuju võtmiseks vajab kilehall ventilaatorite poolt tekitatud siserõhku. Ehk lihtsamini öeldes, hoone meenutab õhupalli, mille rõhku tuleb õhukadude tõttu alaliselt juurde lisada.

## Vaata ka
* ''Hall (arhitektuur)''
* Jäähall
Aaspere Põhikool

**Aaspere Põhikool** oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas. Kool suleti 2007.

Kooli viimane direktor oli Samuel Golomb.

## Viited

## Välislingid
*http://epl.delfi.ee/news/online/haljala-vald-sulges-aaspere-kooli?id=51089139