open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elva Peetri ja Pauli kogudus

**Elva Peeter-Pauli kogudus** oli Tartumaal Elva linnas aastatel 1929–1962 tegutsenud õigeusu kogudus.

## Ajalugu

Elva Peeter-Pauli kogudus asutati 15. juulil 1929 ja kuulus Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartumaa praostkonda. Kuni uue palvela valmimiseni peeti jumalateenistusi Elva endises koolimajas. Õigeusu palvela rajamiseks algatati koguduse poolt üleriigiline korjandus 1935. aastal. Preester Teodor Bleive pühitses palvela (Elva Peetri ja Pauli kirik) 18. juunil 1935. Elva Peeter-Pauli õigeusu koguduse likvideeris Venemaa Õigeusu Piiskopkonna usuasjade volinik 16. mail 1962. Koguduse liikmed ühinesid Nõo Püha Kolmainu kogudusega. 

Puidust lihtne kirikuhoone asus Elvas Pärna tänava ja Valga maantee ristmikul. Tänase kahekorruselise kollase silikaatkortermaja (Valga maantee 8) asemel.

## Koguduses teeninud vaimulikud
* pr Miron Järvits
* üpr Feodor/Teodor Bleive
* üpr Joann Envere/Entson
* pr Jakob Katus
* pr Vladimir Ignaste/Ignatjev
* üpr Joann Ümarik

## Koguduses teeninud köstreid
* Nikolai Troitski
* Nikolai Tšistjakov
* Jaan/Joann Sõber
* Peet Rähn

## Vaata ka
* Nõo Püha Kolmainu kirik
* Tartu Jumalaema uinumise kirik

## Viited

## Kirjandus
* "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri". Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64
* "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles)
* "EAÕK Elva kogudus". EAA.5251 
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954–1965". Tartu Ülikool, 2008. Doktoriväitekiri.
* Anu Raudsepp. "Riia Vaimulik Seminar 1846–1918" Tartu, 1998
* David Papp. "Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud" – Biograafiline leksikon (16.-20.saj)- EAA. 5410.1. 247–249
* "Eestimaa uusmärtrite elulood". Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53",Tartu, 2004
* Kirikud ja kogudused Eestis". Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000
Nahorjanõ (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

**Nahorjanõ** (ukraina keeles Нагоряни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mohõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 351. Pindala on 0,9 km².


Nagoryany 02.JPG|
Nagoryany 03.JPG|
Погляд на пам`ятку природи Печери із височин Лядівського скельного монастиря.jpg|
Нагорянська скеля 5.jpg|
Нагорянська скеля 2.jpg|
Nagoryany 20.JPG|
Aakre metsandik

**Aakre metsandik** on metsandik Valgamaa metskonnas. Metsandik hõlmab osaliselt Tõrva, Otepää ja Elva valla riigimetsi.

## Viited
Juri Milner

**Juri Milner** (vene keeles Юрий Борисович Мильнер *Juri Borissovitš Milner*; sündinud 11. novembril 1961 Moskvas) on juudi päritolu Venemaa ettevõtja, riskikapitalist ja metseen.

2012. aastal asutas ta iga-aastase füüsikaauhinna (Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas), mis rahaliselt väärtuselt on Nobeli auhinnast peaaegu kolm korda suurem.

Tema varanduse väärtus on ajakirja Forbes hinnangul miljard USA dollarit.
 
## Haridus ja töö
Ta lõpetas 1985. aastal Moskva Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal, seejärel töötas Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Lebedevi-nimelise füüsikainstituudi teoreetilise füüsika osakonnas Vitali Ginzburgi juhtimisel. Teadustöö kõrvalt tegeles arvutite müügiga. 

1990. aastal siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus astus Pennsylvania Ülikooli Whartoni ärikooli, mis aga jäi lõpetamata.

Ta on asutanud mitu investeerimisfirmat.

## Tunnustus
*2016 – ajakiri Time valis ta 2016. aasta 100 kõige mõjukama inimese hulka

## Viited
Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia

**Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia** (inglise keeles *American Academy of Arts and Sciences*) on Ameerika Ühendriikide teaduste akadeemia.

Asutatud 1780. aastal, on see üks USA vanemaid ja prestiižikamaid teadusühinguid.

Akadeemia peakorter asub Cambridge'is (Massachusettsi osariigis).

## Struktuur
Akadeemia liikmeskond jaguneb viide klassi:
* I – matemaatika ja füüsikateadused (jaguneb kuueks sektsiooniks, sealhulgas inseneriteaduste sektsioon)
* II – bioloogiateadused (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas arstiteaduste sektsioon)
* III – sotsiaalteadused (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas arheoloogia, antropoloogia ja geograafia sektsioon)
* IV – kunstid ja humanitaaria (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas filosoofia, ajaloo ja kujutava kunsti sektsioon)
* V – avalik teenistus ja ärindus (jaguneb kolmeks sektsiooniks, sealhulgas ajakirjanduse sektsioon)

## Liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda on kuulunud (või kuuluvad) teiste seas ka John Adams, Thomas Jefferson, John James Audubon, Joseph Henry, Washington Irving, Josiah Willard Gibbs, Augustus Saint-Gaudens, Robert Oppenheimer, Willa Cather, T. S. Eliot, Edward R. Murrow, Jonas Salk, Luis Alvarez, George Soros, Duke Ellington, Gerald Edelman, Jerry Fodor, David Chalmers ja Lisa Randall.

1848. aastal valis akadeemia oma liikmeskonda esimese naise – astronoom Maria Mitchelli.

Akadeemia valib ka välisliikmeid. Sellise au on pälvinud teiste seas Leonhard Euler, markii de La Fayette, Alexander von Humboldt, Leopold von Ranke, Charles Darwin, Otto Hahn, Jawaharlal Nehru, Pablo Picasso, Lucian Michael Freud, Winston Churchill, Galina Ulanova, Werner Heisenberg, Hannes Alfvén, Igor Tamm, Jakov Zeldovitš, Alec Guinness, Tzvetan Todorov, Henri Poincaré ja Sebastião Salgado.

Tänapäeval on akadeemial üle 4900 liikme (*fellows*) ja üle 600 välisliikme (*foreign honorary members*). Liikmeskonda kuulub üle 250 Nobeli auhinna ja üle 60 Pulitzeri preemia laureaadi.

### Eestiga seotud akadeemia liikmed
* 1914 – Johan Backlund, astronoomia alal
* 1958 – Ragnar Nurkse, majandusteaduse alal
* 1974 – Alar Toomre, matemaatika ja statistika alal
* 1977 – Ernst Öpik, astronoomia ja astrofüüsika alal
* 1986 – Endel Tulving, psühholoogia alal
* 2010 – Grigori Mints, filosoofia alal
* 2011 – Svante Pääbo, evolutsiooni- ja populatsioonibioloogia alal

## Vaata ka
* Rahvuslik Teaduste Akadeemia
* Ameerika Filosoofiaselts

## Viited

## Välislingid

* American Academy of Arts and Sciences. Koduleht. amacad.org
* Akadeemia liikmed. amacad.org
Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus

**Jõõpre püha Suurkannataja Georgiuse kogudus** on Pärnumaal Pärnu linnas Jõõpre külas tegutsev EAÕK Pärnu ja Saare piiskopkonna kogudus.

## Ajalugu
Usuvahetusliikumise käigus avati Pärnumaal Audru kihelkonnas Jõõpre külas õigeusu kogudus 17.detsembril 1861. Riia ja Miitavi piiskopkonnast lähetati Pärnumaale ja hiljem Saaremaale Riia Vaimuliku Seminari kasvandik Pavel Panov ja pühitseti Jõõpre õigeusu koguduse preestriks ülempiiskop Platoni poolt. Kuni pühakoja valmimiseni peeti teenistusi üüriruumides Lavassaares. Jõõpre kirik ehitati aastatel 1876–1879 ja pühitseti 8. septembril 1879 Riia ja Miitavi piiskop Filareti poolt püha suurkannataja Georgiuse auks.

1890. aastal kuulus kogudusse 1290 ja 1939. aastal 901 annetajaliiget. 1945. aastast kuni tänaseni on kogudust hooldanud preestri kohusetäitjad.

Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser määruse (ukaasi), mis nägi ette õigeusu kihelkonnakoolide loomist. Jõõpre püha Suurkannataja Georgiuse kogudusel oli oma Jõõpre kihelkonnakool (1878), Jõõpre (Mõisaküla) abikool (1875), Saare abikool (1881–1909).

## Koguduses teeninud vaimulikud
* pr Pavel Panov 
* pr Vassili Polistovski
* pr Peeter Skoropostižnõi
* pr Andrei Pärtel
* pr Konstantin HIiob
* pr Peeter Andresson/Vainola
* pr William/Vilemon Talomees
* pr Paul/ Pavel Sokolov
* üpr Joann Ümarik
* üpr Karp Tints
* üpr Peeter Tamm/Veretinski
* pr Nikolai Bežanitski
* pr Feliks Remberg
* üpr Nikolai Bežanitski 
* üpr Ardalion Keskküla
* pr Enos Heinsoo
* pr Kristoforos Parts

## Koguduses teeninud köstreid
* Theodor/Feodor Veldemanovski
* Joann Skromnov
* Andrei/Andrus Ahtman
* Johan Puusild
* Sergei Azelitski
* Peeter/Pjotr Muraveiski
* Joab Karp
* Joann Prikman

## Vaata ka
* Jõõpre kirik
* Pärnu maakond
* Audru vald

## Viited

## Kirjandus
* "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja August Kaljukosk. EAA.5437.1.64. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv
* "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014; lk 457
* Anu Raudsepp. “Riia Vaimulik Seminar 1846–1918” Tartu, 1998, lk 94–150
* David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“. Biograafiline leksikon (16.–20. saj). EAA. 5410.1. 247–249. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv
* “Eestimaa uusmärtrite elulood”. Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013, lk 3–6
* Andrei Sõtšov. Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53,Tartu, 2004, lk 58–64; 79–81; 99–100
* Ajalooline album Pärnu Issandamuutmise kiriku 25. aasta juubeli päevaks. Pärnu, 1929, lk 10–12
* Linda Lainvoo. "Usuvahetusest 19.sajandi keskel. Artikkel kogumikust "Mitut usku Eestis IV". Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2015, lk 28–37
* Jaanus Plaat / Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011, lk 330–333
Vahejahuti

**Vahejahuti** on mehaaniline seade, mida kasutatakse turbokompressoriga sisepõlemismootoris.

Vahejahuti jahutab turbokompressorist mootorisse minevat õhku ja seeläbi tõstab sisepõlemismootori kasutegurit. Füüsikaseaduste kohaselt õhk soojeneb kokkusurumisel ja seetõttu ruumala suureneb. Selle tulemusel mahub õhku silindrisse tunduvalt vähem. Termin 'vahejahuti' tähendab, et see jahutab õhku turbokompressori ja silindri vahel. Õhu ruumala jahutamisega vähendades tekib võimalus viia silindrisse rohkem hapnikku. See omakorda tekitab võimaluse põletada rohkem kütust ühe mootori töötakti jooksul. Mida rohkem kütust mootoris efektiivselt põletatakse, seda suurem on mootori võimsus. Samal ajal kahandab kütuse efektiivne põlemine ka kütusekulu. Kui mootoril puudub vahejahuti, siis jääb turbokompressorist tulev kuum õhk jahutamata, mis võib põhjustada detonatsiooni. Tänapäeval kasutatakse õhu vahejahuteid tehnika valdkonnas laialdaselt eesmärgiga saavutada mootori suuremat võimsust ja vähendada kütusekulu.

Tavaliselt paigaldatakse mootoris vahejahuti sinna, kus on külma õhu pealevool maksimaalne, näiteks sõiduki esiossa.

### '''Vedelikjahutusega vahejahuti'''
Lisaks õhkjahutusega vahejahutile on olemas ka vedelikjahutusega vahejahuti, mis kasutab laadimisõhu jahutamiseks vedelikku. Vedelik pumbatakse läbi vahejahuti, mille tulemusel mootorisse suunatud õhu temperatuur langeb. Soojenenud vedelik juhitakse voolikute ja torude kaudu sõiduki radiaatorisse, kus vedeliku temperatuur langeb.

## Viited
Sendero Luminoso

**Sendero Luminoso**, ametliku nimetusega **Peruu Kommunistlik Partei – Sendero Luminoso**, on Peruu terroriorganisatsioon, mille ideoloogias on marksistlikke, leninistlikke ja maoistlikke sugemeid.   

Sendero Luminoso ehk Hiilgava Tee eesmärk on asendada kõik Peruu valitsemisorganid, mida rühmitus peab kodanlikeks, maarahva revolutsioonilise kommunistliku režiimiga, mis väidetavalt saab alguse maoistliku Uue Demokraatia ideest. 1980. aastal vallandus Peruus suur terrorismilaine, mille peamine liikumapanev jõud oli Sendero Luminoso kuni selle liidri Abimael Guzmán Reynoso arreteerimiseni 1992. aastal.  Pärast seda on olnud üksikuid terrorismiilminguid. Sendero Luminoso ideoloogial ja meetoditel on olnud suur mõju teiste maoistlike mässuliste rühmituste tekkele (nt Nepali Kommunistlik Partei jt). 

Sendero Luminoso on saanud rahvusliku ja rahvusvahelise hukkamõistu osaks ääretu julmuse tõttu, mida näitab vägivalla kasutamine maarahva, ametiühingute juhtide ja rahva valitud esindajate vastu, aga ka rünnakud eraomandile ja riiklikule taristule (kõrgepinge alajaamade hävitamine; teede, sildade, raudtee, puhastusjaamade jms õhkimine) ning elanikkonna kõige vaesemate, politseinike ja sõjaväelaste vastu.Peruu vabariik, Euroopa Liit  ja Kanada peavad Sendero Luminosot terroriorganisatsiooniks. Rühmitus on lisatud ka USA terroriorganisatsioonide nimekirja.  

Peruu tõe- ja lepituskomisjoni hinnangul põhjustas Sendero Luminoso 1980.–2000. aastani 31 331 inimese surma.  Umbes 50 000 last jäi 1980. aastate terrorilaine tõttu orvuks.

## Viited
Institute for Advanced Study

**Institute for Advanced Study**, ka **Süvauuringute Instituut**; lühend **IAS**, on New Jersey osariigis Princetonis asuv iseseisev järeldoktoriuurimiste teaduskeskus, mis asutati 1930. aastal Ameerika haridustegelase Abraham Flexneri ning filantroopide Louis Bambergeri ja Caroline Bamberger Fuldi poolt. 

Instituudile on toonud kuulsust 1930. aastatel Saksamaalt emigreerunud ja sinna tööle asunud Albert Einstein, Hermann Weyl, John von Neumann ja Kurt Gödel. Kuigi instituut teeb tihedat koostööd Princetoni Ülikooliga, ei ole ta sellega halduslikult seotud.

Instituudi koosseisu kuulub neli kooli: ajaloouuringute kool, matemaatika kool, loodusteaduste kool ja sotsiaalteaduste kool.  

Instituudi direktor on 2012. aastast taani stringiteoreetik Robbert Dijkgraaf. Varasematest direktoritest oli kõige kauem sellel ametikohal tuumafüüsik Robert Oppenheimer (1947–1966).

## Direktorid

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. ias.edu
*IAS-i professorid. ias.edu
*Instituudiga seotud nobelistid. ias.edu
*Fuld Hall - Princeton Institute For Advanced Study. youtube.com
Elsa Morante

**Elsa Morante** (18. august 1912 Rooma – 25. november 1985 Rooma) oli itaalia kirjanik ja tõlkija.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Andaluusia sall" (tõlkinud Anne Kalling, värsid tõlkinud Lauri Leesi, Loomingu Raamatukogu 48, 1986).

## Elukäik
Elsa Morante sündis Roomas Via Anicia tänava majas nr 7, oma lapsepõlve veetis ta Testaccio linnaosas. Tema juudist ema, sünninimega Irma Poggibonsi, oli pärit Modenast ja töötas õpetajana. Tema bioloogiline isa oli Sitsiiliast pärit postiametnik Francesco Lo Monaco, kasuisa Augusto Morante, kes oli lapse sündides tema emaga juba abielus. Peres kasvasid veel vennad Aldo ja Marcello (1916–2005, samuti kirjanik) ning õde Maria, kelle kõikide bioloogiline isa oli sama. Perekonna loo on autobiograafilises memuaariraamatus "Maledetta Benedetta" jutustanud Marcello Morante. Laste bioloogiline isa Francesco Lo Monaco sooritas 1943. aastal enesetapu.
Heinrich Hoffmann

**Heinrich Hoffmann** (30. august 1859 Kassel, Saksamaa – 23. jaanuar 1933 Heidelberg) oli saksa maalikunstnik.

Hoffmann õppis algul Kasseli Kunstiakadeemias ning 1880. aasta oktoobrist Berliini Kunstiakadeemias professor Otto Knille ja Fritz Schaperi juures. Tema teosed olid 19.–20. sajandi vahetusel populaarsed mitte üksnes Saksamaal, vaid ka Eestis. Nii näiteks on mitmes Eesti kirikus koopiad Hoffmanni maalist "Kristus Ketsemane aias", millest Tallinna Toomkirikus oleva koopia tegi Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz.

## Teoseid

hoffmann 012.jpg|Õlimaal "Alle Vögel sind schon da"
neckar 1.jpg|Õlimaal "Blick von der Neckarinsel auf den Heiligenberg"
hoffmann 019.jpg|Õlimaal "Blick von Gaiberg auf den Königstuhl"
hoffmann 003.jpg|Õlimaal "Vesiveski Schwarzwaldis"
hoffmann 026.jpg|Akvarell "Schwarzwaldhaus"
Ülemakstud Rentslihärrad

**Ülemakstud Rentslihärrad** on eesti folkansambel.

## Koosseis
* Lauri Õunapuu – kandled, laul
* Tarmo Noormaa – Kornelius Õigeri valmistatud (1990) Teppo-tüüpi eesti lõõtspill, Castagnari kahe- ja poolerealine Dony lõõtspill

## Diskograafia
* "Pussi ja kirvega" (2016)

## Välislingid
* Ülemakstud Rentslihärrad Facebookis
* Ülemakstud Rentslihärrad Soundcloudis
Setomaa Liit

**Setomaa Liit** (2018. aastani **Setomaa Valdade Liit**) on Eesti mittetulundusühing, mis tegutseb arendus- ja koostöökeskusena, sihiga arendada Setomaa piirkonda ja seto kogukondi (ka väljaspool Setomaad). Liit asutati 28. jaanuaril 1994, selle praegused liikmed on Setomaa vald ja MTÜ Seto Kongressi Tugiühing.

## Ajalugu
*Setomaa Valdade Liit* moodustati 1994. aasta alguses nelja kohaliku omavalitsuse (Meremäe, Mikitamäe, Misso ja Värska vald) poolt.

Pärast 2017. aasta haldusreformi läks nende liikmesus üle Setomaa ja Rõuge vallale. Rõuge vald lahkus 2017. aasta lõpus SVL liikmeskonnast ning liikmeks astus MTÜ Seto Kongressi Tugiühing. Praeguse organisatsiooni nime Setomaa Liit sai mittetulundusühing 19. jaanuaril 2018.

Setomaa Liidu eelarve 2018. aastal oli 312&nbsp;533 eurot. Liit on tegelenud mitmete Setomaa elu arendavate projektidega, näiteks korraldanud ajalehe Setomaa väljaandmist, Setomaa koolides pärandkultuuri tunde ja Petseri seto seltsi tegevusi.

## Struktuur

### Eesmärgid
Liidu põhikirja järgi on selle eesmärgid järgmised:
*Setu kultuuri säilitamine, edendamine ja tutvustamine, kultuuripärandi väärtustamine;
*Setomaa sotsiaalse ja majandusliku arengu toetamine ning ühiskondlik heaolu parendamine;
*Setomaa elukeskkonna väärtustamine, õppimis- ja ettevõtlusvõimaluste arendamine;
*Setomaa elanike ühishuvide esindamine ja kaitsmine kõigis eluvaldkondades, sellealase koostöö arendamine.

### Juhtkond
Setomaa Liidu juhatus
*Margus Timmo (juhatuse esimees)
*Aare Hõrn (juhatuse liige, kultuurinõunik)

Setomaa Liidu nõukogu
*Raul Kudre (nõukogu esimees)
*Aarne Leima
*Margus Linnamäe

Liidu juhatus on organisatsiooni juhtinud 2005. aastast. Setomaa Liidu üldkoosolekul esindab Setomaa valda Urmas Sarja ja Seto Kongressi Tugiühingut Rainer Rahasepp.

## Viited

## Välislingid
*Liidust setumaa.ee portaalis
Jaapani hiidsalamander

**Jaapani hiidsalamander** (*Andrias japonicus*) on Jaapani endeemiline salamandriliik. Jaapani keeles on ta nimi *ōsanshōuo* (オオサンショウウオ/大山椒魚), mis tähendab otsetõlkes "hiidpiprakala". Peitlõpuslaste (*Cryptobranchidae*) sugukonda kuulub ainult 3 liiki: Jaapani ja Hiina hiidsalamander ning Ida hellbender (*Cryptobranchus alleganiensis*).

### Välimus
Jaapani hiidsalamandri pikkus on kuni 1,5 m, ta võib kaaluda kuni 26 kg, olles suuruselt teine salamandriliik maailmas. Temast suurem salamandriliik, Hiina hiidsalamander (*Andrias davidianus*), on temaga välimuselt väga sarnane ja tema lähisugulane. Jaapani hiidsalamandri nahavärv varieerub punakaspruunist kuni pruunikaskollaseni. Kõhu alt on see heledam, mistõttu pakub kaitset ojade ja jõgede põhjas. Tal on väga väiksed silmad ja halb nägemine. Hiidsalamandri suu on sama lai kui pea. Jäsemed on lühikesed ja laiad. Saba on lühike – selle pikkus moodustab pisut üle 1/3 kehast.

### Toitumine
Jaapani hiidsalamander toitub väikestest vähilistest, kaladest ja kahepaiksetest. Ta on öise eluviisiga.

### Leviala
Jaapani hiidsalamandri elukeskkond ulatub laiadest jõgedest (20–50 m laiused) kuni väikeste ojadeni (1–4 m laiused), mis on jahedad ja selgeveelised. Ojad, kus nad elavad, on tavaliselt madalad, tasase vooluga ning kivise ja kruusase põhjaga. Isendid viibivad üldiselt varjatult kivistes koobastes või veekoguäärsetes urgudes. Kudemiskohad ja vastsed paiknevad väikestel kiirevoolulistel ülemjooksudel.

### Ajalugu
Esimest korda on eurooplased maininud Jaapani hiidsalamandrit Hollandis Leidenis 1820. aastatel. Kohalik arst Philipp Franz von Siebold püüdis Nagasakist Dejima saarelt ühe isendi ja saatis selle laevaga Hollandisse. 1951. aastast on see liik looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
* http://amphibiaweb.org/species/3859]
* http://animaldiversity.org/accounts/Andrias_japonicus/
* http://www.iucnredlist.org/details/1273/0
Sergei Ustjugov

**Sergei Aleksandrovitš Ustjugov** (vene keeles Сергей Александрович Устюгов; sündinud 8. aprillil 1992 Mežduretšenskis Handi-Mansimaal) on Venemaa murdmaasuusataja.

2016–2017 hooajal võitis Ustjugov Tour de Ski.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Val di Fiemmes
**   pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** sprinditeates (koos Nikita Krjukoviga)
**  **maailmameister** suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal vabatehnikasprindis
**  hõbemedal 50 km vabatehnikasõidus
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* 2019  Seefeldis
**  hõbemedal teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2011  Otepääl (juunior)
**  **juunioride maailmameister** klassikasprindis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
* 2012  Erzurumis (juunior)
**  **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus
**  **juunioride maailmameister** suusavahetusega sõidus
**  **juunioride maailmameister** 10 km klassika
**  **juunioride maailmameister** vabatehnikasprindis
* 2013  Liberecis (U23)
**  **U23** **maailmameister** suusavahetusega sõidus
**  **U23 maailmameister** 15 km vaba
* 2014  Val di Fiemmes (U23)
**  **U23 maailmameister** vabatehnikasprindis
**  hõbemedal 15 km klassika

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2017

Sergei Ustjugov on (seisuga 2. märts 2019) osalenud 106 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 36 korral, millest 13 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Sergei Ustjugov FIS-i kodulehel
Brigaadikindral (Läti)

**Brigaadikindral** (läti keeles *brigādes ģenerālis*) on Läti maaväe esimene kindraliauaste. Sellest madalam on koloneli (*pulkvedis*) ja kõrgem kindralmajori (*ģenerālmajors*) auaste. Läti mereväes vastab sellele flotilliadmirali aukraad.

## Brigaadikindrali auastme saanud Läti kaitseväelased
*2002 Raimonds Graube (sündinud 1957) (ülendati kindralmajoriks 2010 ja kindralleitnandiks 2012)
*2004 Juris Kiukucāns (sündinud 1956)
*2006 Juris Maklakovs (sündinud 1964) (ülendati kindralmajoriks 2008)
*2007 Gundars Ābols (sündinud 1964)
*2009 Andis Dilāns (sündinud 1970) (ülendati kindralmajoriks 2014)
*2011 Juris Zeibārts (sündinud 1959) (ülendati kindralmajoriks)
*2013 Ainārs Ozoliņš (sündinud 1969)
*2014 Leonīds Kalniņš (sündinud 1957) (ülendati kindralmajoriks 2016 ja kindralleitnandiks 2017)
*2016 Ivo Mogiļnijs

## Viited
Kindral (Läti)

**Kindral** (läti keeles *ģenerālis*) oli Läti kaitseväe auaste kuni 1940. aastani. See oli ühtlasi ainus kindraliauaste Läti sõjaväes. Sellest madalam oli polkovniku ehk koloneli aukraad.

### Kindrali auastme saanud Läti kaitseväelased 1920–1940
*1920 Jānis Balodis (1881–1965)
*1920 Kārlis Gopers (1876–1941)
*1920 Martiņš Peniķis (1874–1964)
*1920 Pēteris Radziņš (1880–1930)
*1922 Jānis Apinis (1867–1925)
*1924 Jānis Buivids (1864–1937)
*1925 Krišjānis Berķis (1884–1942)
*1925 Oskars Dankers (1883–1965)
*1925 Jānis Francis (1877–1956)
*1925 Eduards Kalniņš (1876–1964)
*1925 Andrejs Krustiņš (1884–1941) (Nõukogude Liidu kindralmajor a-st 1940)
*1925 Jānis Kurelis (1882–1954)
*1925 Jēkabs Ruškevics (1883–1942)
*1926 Eduards Aire (1876–1933)
*1926 Ādams Kreicbergs (1861–1933)
*1927 Aleksandrs Kalējs (1876–1934)
*1929 Mārtiņš Hartmanis (1882–1941)
*1930 Jānis Priede (1874–1969)
*1931 Roberts Kļaviņš (1885–1941) (ülendati Nõukogude Liidu kindralleitnandiks 1940)
*1933 Alberts Brambats (1881–1943) (meedik)
*1934 Fricis Virsaitis (1882–1943)
*1935 Ludvigs Bolšteins (1888–1940)
*1935 Roberts Dambītis (1881–1957)
*1935 Arturs Dannebergs (1891–1941)
*1935 Kazimirs Olekšs (1886–1970)
*1935 Hugo Rozenšteins (1892–1941)
*1936 Žanis Bahs (1885–1941)
*1936 Nikolajs Dūze (1891–1951)
*1936 Jānis Ezeriņš (1894–1944)
*1936 Rūdolfs Klinsons (1889–1941)
*1937 Verners Tepfers (1893–1958)
*1938 Jāzeps Baško (1886–1946)
*1939 Hermanis Buks (1896–1942)
*1939 Jānis Lavenieks (1890–1969)
*1939 Kārlis Prauls (1895–1941)
*1940 Andrejs Bubinduss (1891–1942)
*1940 Arturs Dālbergs (1896–1941)
*1940 Oto Grosbarts (1895–1945)
*1940 Jānis Teodors Indāns (1895–1941)
*1940 Mārtiņš Jeske (1883–1941)
*1940 Arnolds Kurše (1896–1953)
*1940 Voldemārs Johans Skaistlauks (1892–1972) (Nõukogude Liidu kindralmajor a-st 1940, Relva-SS standartenführer a-st 1943 ja oberführer a-st 1944)
*1940 Vilis Spandegs (1890–1941)
*1940 Otto Ūdentiņš (1892–1988) (Nõukogude Liidu kindralmajor a-st 1940)
Inma Cuesta

**Inma Cuesta** (kodanikunimi **Inmaculada Cuesta Martínez**; sündinud 25. juunil 1980) on hispaania filminäitleja.
## Filmid
* Lumivalgeke (2012)
* Julia (2016)
Kirsti Rantanen

**Kirsti Annikki Rantanen** (1930 Viiburi maakogukond – 2020 Helsingi) oli soome tekstiilikunstnik.

## Tunnustus
* 1983–1988 kunstnik-professor
* 1986 Soome aasta tekstiilikunstnik
* 1988 Pro Finlandia medal
* 1993 audoktor (kunst ja disain)
* 1995 Prints Eugeni medal

## Viited
Brigaadikindral (Leedu)

**Brigaadikindral** (leedu keeles *brigados generolas*) on Leedu kaitseväe esimene kindraliauaste. Sellest madalam on koloneli (*pulkininkas*) ja kõrgem kindralmajori (*generolas majoras*) auaste. Leedu mereväes vastab sellele flotilliadmirali aukraad.

### Brigaadikindrali auastme saanud Leedu kaitseväelased
*1995 Zenonas Kulys (sündinud 1947)
*1999 Jonas Kronkaitis (sündinud 1935) (ülendati kindralmajoriks 2001)
*2001 Valdas Tutkus (sündinud 1960) (ülendati kindralmajoriks 2004 ja kindralleitnandiks 2007)
*2004 Česlovas Jezerskas (sündinud 1949)
*2004 Arvydas Pocius (sündinud 1957) (ülendati kindralmajoriks 2009 ja kindralleitnandiks 2011)
*2004 Edvardas Mažeikis (sündinud 1961) (ülendati kindralmajoriks 2011)
*2004 Algis Vaičeliūnas (sündinud 1964)
*2005 Vitalijus Vaikšnoras (sündinud 1961) (ülendati kindralmajoriks 2007)
*2007 Gintaras Bagdonas (sündinud 1965)
*2007 Artūras Leita (sündinud 1969)
*2007 Vytautas Jonas Žukas (sündinud 1962) (ülendati kindralmajoriks 2010 ja kindralleitnandiks 2015)
*2008 Gintautas Zenkevičius
*2011 Almantas Leika (sündinud 1968) (ülendati kindralmajoriks 2012)
*2012 Vilmantas Tamošaitis (sündinud 1966)
Mehmet IV

**Mehmed IV** (osmanitürgi keeles محمد رابع *Meḥmed-i rābi‘*; türgi keeles *IV. Mehmet*; tuntud ka kui **Mehmed Jahimees**; 2. jaanuar 1642 – 6. jaanuar 1693) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1648–1687.

Ta oli Ibrahimi ja ta orjatari Turhan Hatice Sultaana poeg. Vaatamata sellele, et ta esiisad oli saanud kaliifi tiitli ei olnud Mehmed just suur valitseja. Samal ajal, kui ta jahti pidas, valitsesid riiki tema paljud nõuandjad ning nende käel all saavutas Osmanite riik suurima ulatuse.
Mustapali oja

**Mustapali oja** (ka **Mustapali peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Ärmä jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 8,9 km, valgla pindala 14,9 km², langus 37,5 m ja lang 4,2 m/km. Kraav saab alguse Mustapali ja Rebase küla piiril 84,5 m kõrgusel ning suubub Mustapali ja Mõnnaste küla piiril 47 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 16,3 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Francesco Gabbani

**Francesco Gabbani** (sündinud 9. septembril 1982 Carraras) on itaalia laulja ja laulukirjutaja.

2016. aasta Sanremo muusikafestivalil osales ta lauluga "Amen" ning võitis parima uustulnuka auhinna.

2017. aastal võitis ta Sanremo muusikafestivalil lauluga "Occidentali's Karma" ja sai õiguse esindada Itaaliat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis, kus sai 334 punktiga kuuenda koha.

Ta on andnud välja kolm stuudioalbumit, millest viimane "Magellano" ilmus 2017. aasta aprillis. Album tõusis Itaalia plaadimüügiedetabelis esikohale.

## Stuudioalbumid
* "Greitist Iz" (2014)
* "Eternamente ora" (2016)
* "Magellano" (2017)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Alma (Prantsusmaa laulja)

**Alexandra Maquet** (esinejanimi **Alma**; sündinud 27. septembril 1988 Lyonis) on prantsuse laulja ja laulukirjutaja.

Ta esindas Prantsusmaad 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Requiem". Laul saavutas 135 punktiga 12. koha.

Tema debüütalbum "Ma peau aime" ilmus 2017. aasta mais.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tasakaaluliikur

**Tasakaaluliikur** (inglise keeles *self-balancing scooter*, *self-balancing board*, *hoverboard*, *segway* jms) on ühe inimese vedamiseks mõeldud elektri jõul liikuv ühe- või kaherattaline üheteljeline sõiduk, millel sõitja seisab tavaliselt püsti.

Liikumiseks peab sõitja end soovitud sõidusuunas kallutama, misjärel güroskoopsed andurid annavad signaali elektrimootorile.

Tasakaaluliikurite juhid sõidavad teedel tihti jalakäijate kõrval ja seas. Jalakäija läheduses peavad nende sõidukite juhid liikuma jalakäija kiirusega. Jalakäijaid takistada ja neid ohtu seada on keelatud.

Tasakaaluliikuri ideega (ja sõnaga *hoverboard*) tuli esimesena välja Suurbritannias sündinud Uus-Meremaa kirjanik M. K. Joseph oma 1967. aasta ulmeteoses, kus tehti ajarännak 2015. aastasse. Tasakaaluliikuri patendi sai esimesena ameerika ärimees ja leiutaja Shane Chen veebruaris 2013.

## Viited
Raul Keller

**Raul Keller** (sündinud 3. märtsil 1973) on eesti kunstnik.  

Ta tegeleb nii heli-, visuaal- kui ka tegevuskunstiga. 

Raul Keller on andnud raadiokunsti kontsertetendusi LokaalRaadioga, tegutsenud vabaimpro müraduos Post Horn ning esinenud angloameerika artistina Paul Cole, mis esitab burleskset *americana*'t. Ta on Muusika ja Kunsti Dünaamilise Koondise asutajaliige ja juhataja ning osaleb kunstirühmituses MIMproject. Koos Katrin Essensoniga on ta asutanud raadiokunstifestivali "Radiaator".

Aastatel 2014–2019 oli ta Eesti Kunstiakadeemia uue meedia õppetooli professor ja juhataja.

Tema teoseid on Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi ja Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi kogudes.

Ta pälvis aastateks 2020–2022 riigilt kunstnikupalga.

## Tunnustus
* 2013 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (MIM project (Taavet Jansen, Maike Lond, Kalle Tikas, Andrus Aaslaid, Raul Keller, Andreas W, Hendrik Kaljujärv, Henri Hütt, Andres Tenusaar, Kristiina Kütt (tehnoloogia ja teaduse piire kompava interdistsiplinaarse näituse „100 aastat MIMprojecti" eest Tallinna Kunstihoones))
* 2014 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis toimunud silmapaistva ning terviklikult ruumi- ja heliinstallatsiooniga tegeleva isikunäituse „What You Hear Is What You Get (Mostly)“ eest)
* 2018 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind (koos Artjom Astroviga)

## Viited

## Välislingid
*Tutvustus Kaasaegse Kunsti Keskuse lehel
*Kunstniku koduleht
Marjanivka (Krõžopili rajoon)

**Marjanivka** (ukraina keeles Мар'янівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 186. Pindala on 0,99 km².
Malõi Ostrožok

**Malõi Ostrožok** (ukraina keeles Малий Острожок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 119. Pindala on 1,5 km².
Sernõkõ

**Sernõkõ** (ukraina keeles Серники) on küla Ukrainas Rivne oblastis Varaši rajoonis. Elanike arv oli 2007. aasta seisuga 2716.
Andres Eelmaa

**Andres Eelmaa** (sündinud 27. aprillil 2000) on eesti rahvamuusik, näitleja, ajakirjanik, ansambli Lõõtsavägilased solist ja basskitarrist. 

## Elulugu
Andres Eelmaa õppis aastatel 2007–2019 Karksi-Nuias August Kitzbergi nimelises Gümnaasiumis. Aastatel 2007–2015 õppis ta Karksi-Nuia Muusikakoolis. 2024. aastast õpib Eelmaa Tartu Ülikoolis kutseõpetaja eriala.

Alates 2014. aastast mängib Eelmaa bändis Lõõtsavägilased, kus ta on bändi solist ja basskitarrist.

2019. aasta septembris jõudis TV3 ekraanile noortekomöödia "#Pind", milles ta kehastas üht peaosalist Peepu.

Alates 2021. aastast on lõõtsavägilane ka "TV3 Uudiste" helirežissöör. 

## Viited
Van (Türgi)

**Van** (armeenia keeles Վան, kurdi keeles Wan) on Vani provintsi keskus Türgi idaosas Vani järve idakaldal. 

## Välislingid
Marko Rööpson

**Marko Rööpson** (7. oktoober 1959 – 4. veebruar 2017) oli eesti geograafiaõpetaja ja koolidirektor.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal. 

Ta oli 1984. aastast Tallinna 18. 8.-klassilise Kooli/ Kalamaja Põhikooli geograafiaõpetaja ja 1996. aastast direktor, jätkates samas ka õpetajatööd.

## Viited
Läbimurde auhind matemaatikas

**Läbimurde auhind matemaatikas** (inglise keeles *The Breakthrough Prize in Mathematics*) on iga-aastane teadusauhind matemaatika valdkonnas. 

Auhinna asutasid 2013. aastal Juri Milner ja Mark Zuckerberg.

Auhinna rahaline suurus on 3 000 000 USA dollarit. Erandjuhtudel, kui nominendid on teinud uurimuse ühiselt, võib auhinda jagada. Statuudi järgi võib teadlane saada auhinna ka enam kui ühel korral. 

Varasemad laureaadid kutsutakse osa võtma järgmiste aastate auhinnakomiteede tööst.

## Laureaatide valimine 2015

Esimesed 5 laureaati (igaüks neist sai kolmemiljonilise auhinnaraha) valisid 2014. aasta lõpul ekspertide arvamusele toetudes auhinna asutajad. Väljavalituteks osutusid:
*Simson Donaldson 
*Maksim Kontsevitš 
*Jacob Lurie 
*Terence Tao 
*Richard Taylor 

Kõik need 5 laureaati lülitati järgmise aasta auhinnakomitee koosseisu.

## Hilisemad laureaadid
*2016 – Ian Agol 
*2017 – Jean Bourgain  

## Auhind "Matemaatika uued horisondid"
Lisaks auhinnale "Läbimurde auhind matemaatikas" antakse välja auhinda "Matemaatika uued horisondid" (mõeldud noortele andekatele teadlastele, auhinna suurus 100 000 USA dollarit).

#### Auhinnast keeldumise juhtum
2016. aastal määras auhinnakomitee (sinna kuuluvad teiste seas Maksim Kontsevitš, Simon Donaldson ja Terence Tao) kategoorias "Matemaatika uued horisondid" kolm auhinda, ühe neist määras Peter Scholzele. Scholze keeldus auhinda vastu võtmast

## Vaata ka
*Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
*Läbimurde auhind eluteadustes

## Viited

## Välislingid
*Breakthrough Prize. breakthroughprize.org
*Breakthrough Prize in Mathematics. breakthroughprize.org
*Laureates. breakthroughprize.org
*Auhind. Foto. breakthroughprize.org
*2016 Breakthrough Prizes. math.columbia.edu, 9. november 2015
*Kellele läksid tänavused läbimurde teadusauhinnad? 5.12.2016. tehnika.postimees.ee
Terence Tao

**Terence Tao**, ka **Terry Tao**, (hiina keeles *Táo Zhéxuān*‎‎; sündinud 17. juulil 1975 Adelaide'is) on hiina päritolu Austraalia ja Ameerika Ühendriikide matemaatik, Läbimurde auhinna matemaatikas laureaat (2015).

Ta töötab 1999. aastast California Ülikoolis Los Angeleses (UCLA) matemaatikaprofessorina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on harmooniline analüüs, osatuletistega diferentsiaalvõrrandid, algebraline kombinatoorika, aritmeetiline kombinatoorika,  geomeetriline kombinatoorika, *compressed sensing* ja analüütiline arvuteooria.

2006. aastal sai ta Fieldsi medali panuse eest osatuletistega diferentsiaalvõrrandite, kombinatoorika, harmoonilise analüüsi ja aditiivse arvuteooria  valdkondadesse.

Ta pälvis koos Jean Bourgainiga 2012. aasta jaanuaris Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia Crafoordi auhinna teedrajavate tööde eest harmoonilise analüüsi, osatuletistega diferentsiaalvõrrandite, ergoodilise teooria, arvuteooria, kombinatoorika, funktsionaalanalüüsi ja teoreetilise informaatika valdkondades.

2015. aastal  sai ta Läbimurde auhinna matemaatikas tõhusa panuse eest harmooniline analüüsi, osatuletistega diferentsiaalvõrrandite, kombinatoorika ja analüütilise arvuteooria valdkondades.
 
## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 16-aastaselt Adelaide'is Flindersi Ülikooli bakalaureusekraadiga  ja 1992. aastal sai samas samas magistrikraadi. Aastatel 1992–1996 oli ta Princetoni Ülikooli doktoriõppes. 1996. aasta juunis kaitses ta seal doktoritöö ja asus tööle California Ülikooli Los Angeleses. 24-aastaselt sai temast UCLA täisprofessor.

2006. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.

## Tunnustus

*2003 – Clay Research Award
*2006 – Fieldsi medal
*2006 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*2007 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*2008 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 
*2009 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 
*2012 – Crafoordi auhind
*2015 – Läbimurde auhind matemaatikas

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. math.ucla.edu
Läbimurde auhind eluteadustes

**Läbimurde auhind eluteadustes** (inglise keeles *The Breakthrough Prize in Life Sciences*) on iga-aastane teadusauhind eluteaduste valdkonnas. 

Auhinna asutasid 2013. aastal Mark Zuckerberg, Priscilla Chan, Sergei Brin, Juri Milner ja Anne Wojcicki.

Igal aastal antakse välja kuni 6 auhinda (igaüks 3 000 000 $). Statuudi järgi võib teadlane saada auhinna ka enam kui ühel korral. 

Varasemad laureaadid kutsutakse osa võtma järgmiste aastate auhinnakomiteede tööst.

## Laureaadid

Esimesed 11 laureaati (igaüks neist sai kolmemiljonilise auhinnaraha) valisid 2013. aastal välja auhinna asutajad. Ühtlasi lülitati need 11 auhinnasaajat järgmise aasta auhinnakomitee koosseisu. 

Järgnevate aastatel valiti 5–6 laureaati aastas, nende seas sai Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituudis töötav eesti  juurtega Rootsi paleogeneetik  Svante Pääbo  ühe viiest 2016. aasta  auhindadest neandertallase genoomi järjestuse kindlakstegemise eest.

## Vaata ka
*Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
*Läbimurde auhind matemaatikas

## Viited

## Välislingid
*Breakthrough Prize. breakthroughprize.org
*Breakthrough Prize in Life Sciences. breakthroughprize.org
*Laureates. breakthroughprize.org
*Auhind. Foto. breakthroughprize.org
*Kellele läksid tänavused läbimurde teadusauhinnad? 5.12.2016. tehnika.postimees.ee
Jaanus Nessler

**Jaanus Nessler** (11. veebruar 1965 Jõhvi – 20. mai 2022 Kanepi) oli eesti karikaturist ja maalikunstnik.

## Elukäik
Kunstihariduse alused sai ta Kohtla-Järve Laste Kunstikoolist, kus tema õpetajad olid Peeter Somelar, Jüri Kass ja Jüri Orlov ning mille ta lõpetas 1980. aastal. Õppis Kohtla-Järve 5. Keskkoolis matemaatika-füüsika eriklassis, seejärel astus 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemia-füüsikateaduskonna füüsikaosakonda. Pärast esimest kursust saadeti ta aega teenima Nõukogude armeesse Kaug-Itta, kus ta oli luure ülem. 1986. aastal astus Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse õppima maakorraldust.

Ta on töötanud Ahtme kaevanduse kunstnikuna, Jõhvi Restauraatoris ja 1992. aastal Eesti Põlevkivi Laste ja Kultuuriasutuste Valitsuse kunstnikuna. Pärast seda on ta vabakutseline. 2003. aastal oli ta ajaleht Sakala karikaturist.

## Looming
Jaanus Nessleri karikatuure on avaldanud nii Eesti kui ka Ungari, Venemaa, Läti, Leedu, Ukraina, Saksamaa, Bulgaaria, Belgia ja muudegi riikide väljaannetes. 1989. aastal hakkas ta joonistama karikatuure ajakirjale Pikker, ajalehtedele Spordileht, Sirp ja Vasar, Postimees, Päevaleht, Pärnu Postimees ja Sakala.

1995. aastal andis Jaanus Nessler (pseudonüümiga Wolli) koos Jüri Pino, Erkki Kõlu ja Urmas Nemvaltsiga välja ka satiiri-, huumori- ja karikatuuriajakirja Jokkker. Kokku avaldati seda ajakirja kaheksa numbrit.

2000. aastal ilmus tema karikatuuriraamat "Väike poomisõpik" koos Erkki Kõlu ja Van Holte tekstidega. Tegemist oli skandaalse raamatuga, kuna kirjastused keeldusid seda trükkimast, sest see sisaldas poomissilmuse tegemise õpetust.

## Näitused
Alates 2002. aastast on ta korraldanud isikunäitusi.
* 1997 – ühisnäitus karikaturist Urmas Nemvaltsiga Tartu klubis Illegaard
* 2000 – karikatuuri isikunäitus Tartu galeriis Legend
* 2002 – õlimaalide isikunäitus Tartu galeriis Legend 
* 2002 – õlimaalide isikunäitus Viljandi galeriis Lossi
* 2002 – õlimaalide isikunäitus Tartu kohvikus Tsink-Plekk-Pang
* 2003 – karikatuuri isikunäitus Tartu kohvikus Tsink-Plekk-Pang" 
* 2004 – osavõtt Tartu kunstnike aastanäitusest maaliga "Kired löövad lõkkele"
* 2005 – maalinäitus Jõhvi Linnavalitsuses
* 2005 – maalinäitus O. Lutsu nimelises raamatukogus Tartus 
* 2005 – maalinäitus Pärnu ravikeskuses Estonia 
* 2005 – osavõtt Tartu aastanäitusest maaliga "Valimised võitnud"
* 2006 – maalinäitus Keilas 
* 2006 – maalinäitus Pühajärve Puhkekeskuses
* 2006 – maalinäitus O. Lutsu nimelises raamatukogus Tartus 
* 2007 – maalinäitus Tartu kohvikus Tsink-Plekk-Pang 
* 2008 – maalinäitus Pikajärve mõisas
* 2008 – maalinäitus Pühajärve Puhkekeskuses 
* 2009 – maalinäitus Kanepi vallamajas 
* 2010 – maalinäitus Kanepi seltsimajas 
* 2013 – maalinäitus O. Lutsu nimelises keskraamatukogus Tartus 
* 2014 – maalinäitus Jõhvi Kontserdimajas 
* 2014 – maalinäitus Gildi galeriis Tartus 
* 2015 – maalinäitus Cantervilla lossis 
* 2016 – maalinäitus Jõhvi Kontserdimajas 

## Viited

## Välislingid
*"Kunstnik keerab elu naljaks". Tartu Postimees, 7. veebruar 2014
*  "Jaanus Nessler − kiire ja vaimukas". Põhjarannik nr 42, 4. märts 2016
Tagavararatas

**Tagavararatas** ehk **varuratas** on tagavaraks hoitud velg koos rehvi ja sisekummiga. Tagavararatas kuulub sõiduki lisavarustusse.

Seda kasutatakse sisekummi lõhkemisel, rehvi purunemisel või muu hädaolukorra korral. Üldjuhul on autodel üks tagavararatas. Selle vahetamisel läheb autojuhil vaja tõkiskingi, rattavõtit ja tungrauda. Tagavararatas on üldjuhul mõeldud lühikeste vahemaade läbimiseks. Mõnel automudelil on ruumi kokkuhoiu mõttes tagavararatta mõõtmeid vähendatud, seega võib sellega sõitmise kiirus olla piiratud kuni 80&nbsp;km/h. Vähendatud mõõtmetega tagavararatast ei tohi kasutada vedaval teljel, vältimaks jõuülekande kahjustumist.

### Hoiustamine
Tagavararatast hoitakse tavaliselt pakiruumi põrandasse spetsiaalselt konstrueeritud süvendis, mida katavad kaas ja põrandavaip. See tagab ruumi kokkuhoiu pakiruumis.

Samuti hoitakse tagavararattaid auto tagaosa all paiknevates pesades, kuhu ratas kinnitatakse poltide või trossisüsteemi abil. Enamasti kasutatakse seda lahendust veoautodel, kaubikutel või esisillaveoga autodel. Selle meetodi eelis on, et tagavararatta kättesaamiseks ei ole vaja pakiruumi tühjendada. Sellel moodusel on ka omad miinused: kuna ratas on pidevalt muutuvate ilmastikuolude käes, soodustab see tagavararatta määrdumist ja roostetamist.

Paljudel maasturitel kinnitatakse tagavararatas tagumise ukse, katuse või kapoti külge.

Mitmetel vanematel sõidukitel (Renault 14, esimese põlvkonna Fiat Panda, Subaru Leone) on tagavararatas kinnitatud mootori peale.

## Viited

## Välislingid
Lomonossovi suur kuldmedal

**M. V. Lomonossovi nimeline suur kuldmedal**, ka **Lomonossovi suur kuldmedal**, (vene keeles Большая золотая медаль имени М. В. Ломоносова) on Venemaa Teaduste Akadeemia kõrgeim autasu. Igal aastal antakse välja kaks suurt kuldmedalit – üks Venemaa ja teine välismaa teadlasele – väljapaistvate saavutuste eest loodusteaduste ja ühiskonnateaduste valdkonnas.

Kuldmedal asutati 1956. aastal Mihhail Lomonossovi auks (esialgne nimetus **M. V. Lomonossovi nimeline kuldmedal**). Esialgse statuudi järgi anti seda välja ainult NSV Liidu teadlastele kord kolme aasta jooksul väljapaistvate saavutuste eest loodusteaduste ja tehnikateaduste valdkonnas. 1960. aastatel muudeti statuuti. Selle alusel hakati igal aastal välja andma kaks medalit, neist ühe pidi saama välismaa teadlane. Uus statuudi muudatus toimus 1993. aastal, mille järgi "kuldmedalist" sai "suur kuldmedal".   

## Laureaate Nõukogude Liidust ja Venemaalt
*1959 – Pjotr Kapitsa
*1962 – Aleksandr Nesmejanov
*1967 – Igor Tamm
*1969 – Nikolai Semjonov
*1970 – Ivan Vinogradov
*1971 – Viktor Hambardzumjan
*1975 – Mstislav Keldõš
*1977 – Mihhail Lavrentjev
*1978 – Anatoli Aleksandrov
*1979 – Aleksandr Oparin
*1980 – Borõss Paton
*1981 – Vladimir Kotelnikov
*1982 – Juli Hariton
*1986 – Svjatoslav Fjodorov
*1987 – Aleksandr Prohhorov
*1989 – Nikolai Bassov
*1993 – Dmitri Lihhatšov
*1995 – Vitali Ginzburg
*1997 – Boriss Sokolov
*1998 – Aleksandr Solženitsõn
*2008 – Jevgeni Primakov
*2014 – Anatoli Derevjanko 
*2015 – Leonid Keldõš
*2019 – Georgi Golitsõn
*2020 – Sergei Novikov

## Laureaate väljastpoolt Nõukogude Liitu ja Venemaad

*1964 – Shin'ichirō Tomonaga
*1971 – Hannes Alfvén
*1977 – Linus Pauling
*1982 – Dorothy Crowfoot Hodgkin
*1983 – Abdus Salam
*1989 – Hans Bethe
*1994 – James Watson
*2004 – Edward Norton Lorenz
*2008 – Hélène Carrère d'Encausse
*2010 – Gerardus 't Hooft
*2013 – Peter Lax
*2014 – Svante Pääbo
*2019 – Paul Crutzen
*2020 – John Milnor
*2021 – Richard Roberts
*2022 – Denis Noble

## Vaata ka
*NSV Liidu Teaduste Akadeemia Lomonossovi preemia

## Viited

## Välislingid
*Laureaadid. ras.ru
Vuokkiniemi

**Vuokkiniemi** (vene keeles Вокнаволок (Voknavolok)) on küla, mis asub Kostamuse linna piirkonnas Karjala Vabariigis Venemaal. Vuokkiniemi on endine vald Põhja-Karjalas (ajalooliselt Valge mere Karjala (soome keeles Vienan Karjala)).

2017. aastal on Vuokkiniemi soome-ugri kultuuripealinn.

## Viited

## Välislingid
* Vuokkinemi Seura blogi
* Vuokkiniemi Finno-Ugric Capital of Culture 2017 Facebooki lehekülg
William Bowie medal

**William Bowie medal** on Ameerika Geofüüsika Liidu (AGU) kõrgeim autasu väljapaistavate saavutuste eest geofüüsikas. Medal asutati 1939. aastal ja nimetati liidu esimese presidendi (1920–1922) William Bowie järgi.

## Medali kavalere
*1947 – Felix Andries Vening Meinesz
*1951 – Harald Ulrik Sverdrup
*1952 – Harold Jeffreys
*1957 – William Maurice Ewing
*1975 – Edward Bullard
*1977 – James A. Van Allen
*1979 – Frank Press
*1982 – Henry M. Stommel
*1985 – H. William Menard
*1988 – Hannes Alfvén
*1989 – Walter H. Munk
*1991 – Don L. Anderson
*1999 – J. Freeman Gilbert
*2001 – Dan McKenzie
*2002 – Adam M. Dziewonski
*2003 – Donald L. Turcotte
*2007 – Susan Solomon
*2008 – Gerald J. Wasserburg

## Viited

## Välislingid
*William Bowie medal. honors.agu.org
*Laureaadid. honors.agu.org
Harland and Wolff

**Harland & Wolff Heavy Industries** on rasketööstuse ettevõte Belfastis Põhja-Iirimaal, mis on spetsialiseerinud avamere konstruktsioonide ja laevade ehitusele. 

Ettevõte asutasid 11. aprillil 1861 Edward Harland ja Gustav Wolff. Ettevõte riigistati 1977. aastal ja erastati 1989. aastal.

Ettevõte on ehitanud kõik laevakompanii White Star Line laevad, sealhulgas Titanicu. Samuti ehitas ettevõte tänaseks muuseumilaevana töötava Briti kergristleja HMS Belfast.

## Välislingid
*
Tom Perez

**Thomas Edward "Tom" Perez** (sündinud 7. oktoobril 1961 Buffalos) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik. Ta oli aastatel 2013–2017 Barack Obama valitsuse tööminister. 25. veebruaril 2017 valiti ta Demokraatliku Partei esimeheks. Sellel ametikohal oli ta kuni 21. jaanuarini 2021.

Ta sündis aastal 1961 Buffalos dominikaani päritolu emigrantide perekonnas. Ta sai aastal 1983 Browni Ülikoolist rahvusvaheliste suhete ja poliitteaduste bakalaureuse kraadi, aastal 1987 sai ta Harvardi ülikoolist *Master of Public Policy* kraadi ja õigusteaduse doktori kraadi.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.