open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pretsessioon

**Pretsessioon** (ld sõnast *praecedo* 'edasi minema') on pöörleva objekti pöörlemistelje orientatsiooni muutumine. 

Ka Maa pöörlemistelje suund muutub. Maa pöörlemistelg joonistab koonuse, mis teeb täisringi 26 000 aastaga. Kui oled kunagi keerutanud näiteks vurri, siis selle keerleva tipu "laperdamine" on täpselt sama asi mis pretsessioon.

Kuna Maa pöörlemistelje suund muutub, muutuvad ka taevapooluste asukohad.

Maa pretsessiooni põhjused on üsna keerulised. Maa ei ole ideaalne sfäär, vaid natuke lapik, mis tähendab, et ekvaatori suurringjoon on veidi pikem kui meridiaani suurringjoon, mis läbib pooluseid. Kuu ja Päike asuvad väljaspool Maa ekvaatoritasandit, mistõttu nende gravitatsiooniline mõju pooluste kohalt lapikule Maale tekitab lisaks lineaarsele jõule kerge pöördemomendi. Viimase mõju pöörlevale Maale tekitabki pretsessioonilise liikumise.

## Vaata ka
*häiritus
*nutatsioon
Joseph I (Saksa-Rooma keiser)

**Joseph I** (26. juuli 1678 –17. aprill 1711 Viin) oli Saksa-Rooma keiser aastatel 1705–1711 ning Austria ertshertsog, Ungari ja Böömi kuningas Habsburgide dünastiast. 

Ta oli keiser Leopold I vanem poeg ja troonipärija, kelle valitsemisaeg jäi lühikeseks, kuid langes kokku Euroopa suurriike haaranud konfliktide, eelkõige Hispaania pärilussõjaga (1701–1714).

1687. aastal, olles vaid üheksa-aastane, krooniti Joseph I Ungari kuningaks, et tugevdada tema troonipärimisõigust ja Habsburgide võimu Kesk-Euroopas. Teda hakati varakult ette valmistama valitsejaks, ning ta sai põhjaliku hariduse, mis hõlmas keeli, ajalugu, poliitikat ja sõjakunsti. 1690. aastal valiti ta Saksa-Rooma keisri järeltulijana Rooma kuningaks (Rex Romanorum), mis kinnitas ametlikult tema positsiooni isa Leopold I pärijana.

Pärast isa surma 1705. aastal tõusis Joseph keisritroonile. Tema valitsusaega iseloomustas tihe koostöö riigikantsleri krahv Johann Wilhelm von Hofkircheni ja silmapaistvate sõjaväejuhtide, sealhulgas Savoia printsi Eugenega. Joseph I jätkas võitlust Bourbonide dünastia vastu Hispaania troonipärimiskriisis, toetades oma noorema venna Karl Habsburgi (hilisemat keiser Karl VI) pretensioone Hispaania kroonile.

Joseph I suri ootamatult rõugeepideemia tagajärjel 17. aprillil 1711 Viinis, olles vaid 32-aastane. Kuna tal ei olnud meessoost järeltulijat, päris trooni tema noorem vend Karl, kes viibis sel ajal Hispaanias Habsburgide huvide eest võitlemas. Josephi varajane surm muutis oluliselt Euroopa poliitilist tasakaalu ja mõjutas Hispaania pärilussõja edasist kulgu.

## Abielu ja järeltulijad
Joseph I abiellus 24. veebruaril 1699 Braunschweig-Wolfenbütteli printsessi Wilhelmine Amaliaga, kes oli Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Johann Friedrichi tütar ning pärines Saksamaa mõjukast Welfide dünastiast.

Abielust sündis kolm last:
* Maria Josepha (1699–1757) – abiellus 1719. aastal Saksimaa kuurvürsti ja hilisema Poola kuninga ja Leedu suurvürsti August III-ga.
* Leopold Joseph (1700–1701) – suri imikuna
* Maria Amalie (1701–1756) – abiellus Baieri kuurvürsti Karl Albertiga, kellest sai hiljem Saksa-Rooma keiser Karl VII.

Kuna Joseph I-l ei olnud poegi, ei saanud tema otsesed järeltulijad keisrivõimu pärida. Abielust Wilhelmine Amaliaga sündis küll kolm last, kuid arvatakse, et Josephi eluviisi ja abieluväliste suhete tõttu nakatus ta suguhaigusesse, tõenäoliselt süüfilisse, mida võis edasi anda ka oma abikaasale. Selle tagajärjel jäi Amalia tõenäoliselt pärast teist tütart viljatuks. See asjaolu aitas kaasa Habsburgide dünastia sisesele päriluskriisile ja viis hiljem 18. sajandi keskpaigas Austria pärilussõjani, kui vaidlustati keisrivõimu üleminek naisliinile.

## Viited
Karl VI

**Karl VI** (1. oktoober 1685 – 20. oktoober 1740) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste valitseja alates 1711 kuni surmani. Hispaania pärilussõja ajal oli ta Hispaania troonipretendent **Carlos III** nime all.

Karl VI isa oli Saksa-Rooma keiser Leopold I. Leopoldil oli 16 last kolme naisega, kellest kaks esimest surid noorelt. Karlil oli 4 vanemat venda ja 8 vanemat õde, lisaks 3 nooremat õde. Neist täiskasvanuks sai 2 poega ja 4 tütart. Kui isa 1705 suri, sai uueks keisriks Joseph I, kes samuti 1711 suri. Tütardel ei olnud tollal troonipärimisõigust, mistõttu Josephi tütarde asemel päris trooni Karl.

Kui 1700 suri Hispaania kuningas Carlos II ilma pärijata, kuulutas Karl end Hispaania kuningaks. See põhjustas Hispaania pärilussõja. Sõja ajal elas Karl alates 1706 Hispaanias, kuid mitte pealinnas, vaid Barcelonas, ja võimu oli tal üksnes Kataloonia üle. Pärast keisriks saamist pidi Karl kolima Viini, mistõttu ta ei saanud enam Hispaaniat kontrollida ja kaotas selle järgmisel aastal. Ta pidi loobuma kõigist õigustest Hispaania troonile, kuid see-eest sai endale kõik Hispaania valdused Itaalias: Napoli kuningriigi, Milano hertsogiriigi ja Sitsiilia, samuti Madalmaad.

1704 kihlus Karl 13-aastase Elisabeth Christinega, kes oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Ludwig Rudolfi kolmest tütrest vanim. Nad abiellusid 1. augustil 1708, kui pruut oli 16-aastane. Abielust sündis poeg Leopold Johann, kes suri 6 kuu vanuselt, ja kolm tütart, kellest noorim suri 6 aasta vanuselt.

Karl VI oli üks esimesi valgustatud monarhe. Tema ajal ehitati Viini mitu kuulsat hoonet, sealhulgas toretsevaid barokk-kirikuid. Ta võttis 1713 vastu pragmaatilise sanktsiooni, mis andis pärimisõiguse ka naissoost järeltulijatele. Lõpuks polnudki tal meessoost pärijaid ja tema valdused päris tema tütar Maria Theresia.

Karl VI suri pärast mürgise seenekastme söömist. Arvatavasti oli tegu õnnetusega.
Retrograadne liikumine

**Retrograadne liikumine** on keha orbitaalne liikumine vastassuunas sellele, mis on antud süsteemi kehade puhul normaalne.

Kui me taevast jälgime, eeldame, et enamik objekte liigub aja kulgedes kindlas suunas. Enamik taevakehasid paistab liikuvat idast läände. Kuid võimalik on jälgida ka kehasid, näiteks tehiskaaslane või kosmoselennuk, mis liiguvad itta. Sellist orbiiti nimetatakse retrograadseks ehk vastupidiseks.

Retrograadse liikumise mõistet kasutatakse kõige sagedamini seoses välisplaneetide (Marss, Jupiter, Saturn ja nii edasi) liikumisega. Kuigi need planeedid paistavad vastavalt Maa pöörlemisele öises taevas liikuvat idast läände, kulgevad nad püsitähtede suhtes tegelikult aeglaselt itta, mida võib jälgida, kui märkida mainitud planeetide asukohad mitmel ööl järjest. See on nende planeetide puhul siiski loomulik ning seda ei peeta retrograadseks liikumiseks. Kuid et Maa teeb tiiru ümber Päikese lühema ajaga kui välisplaneedid, võime aeg-ajalt mõne neist nii-öelda kinni püüda (analoogiks näiteks kiire auto mitmerajalisel maanteel). Kui see juhtub, paistab planeet, millest me möödume, esmalt peatavat oma ittaliikumise ning seejärel hakkavat liikuma taas läände. See on retrograadne liikumine, sest see on vastupidine suunale, mis on neile planeetidele tüüpiline. Lõpuks, kui Maa on planeedist mööda jõudnud, paistavad nad aga taastavat oma normaalse läänest itta kulgemise.

Planeetide retrograadne liikumine ajas tublisti segadusse Vana-Kreeka astronoome ning see oli üks põhjus, miks nad nimetasid need taevakehad planeetideks, mis otsetõlkes tähendab hulkujaid.
Odin

**Odin** (vanapõhja **Óðinn**, muinasgermaani **Wodan** või **Wotan**, ka **Othinn**, **Oden** või **Woden**) on germaanlaste raua- ja viikingiaegne jumal.

Nimi *Odin* on seotud germaani algkeele sõnaga *wod-eno-/*wod-ono- – 'raevutsev, metsik, hullunud, ekstaasis'. Varases germaani mütoloogias oli Wotan surnute hingede juht, surma, poeesia ja ennustamise jumal. Odini tähtsus kasvas rahvasterändamise ajal, kui ägenesid germaani hõimude vahelised sõjad ning algasid kokkupõrked Rooma riigiga. Sel perioodil tõusis Odin üheks lääne- ja põhjagermaanlaste mõjukamaks jumalaks.

## Odin Skandinaavia mütoloogias

Viikingiaegses Skandinaavias oli Odin sõja, surma, tarkuse, ennustamise, nõidumise ja poeesia jumal. Teda austasid eeskätt kuningad, pealikud ja sõjamehed. Odini relv oli oda Gungnir, tema hobune oli kaheksa jalaga Sleipnir. Ta valitses sõjaõnne üle ja otsustas, kes pidi lahingus langema. Langenud viidi valküüride poolt Valhallasse, kus nad ootasid viimast, ragnarökile eelnevat lahingut, milles nad pidid aaside poolel sõdima. Odinile ohverdati sõjasaaki ja sõjavange, temale ohverdatud inimesed poodi ja neid haavati odaga.

Odin oli jumalatest vanim, ta lõi koos oma vendade Vili ja Véga maailma ja ta oli teiste jumalate isa. Odini naine oli Frigg.

Odin oli salapärane ja ettearvamatu, ta võis muuta oma kuju. Tal oli kombeks käia ringi vana, halli habeme ja ühe silmaga mehe kujul, kelle nägu varjas lai kübar. Teise silma ohverdas ta, et juua Mímiri tarkuse allikast ja omandada võime näha kogu maailma minevikku, olevikku ja tulevikku. Odin tundis ruune, selle oskuse hankis ta puues end püha saare Yggdrasili otsa. Odini kaarnad Huginn ja Muninn lendasid iga päev maailmas ringi ja tõid Odinile teateid kõigest, mis toimus. Kaarnad seostusid Odini kui sõjajumalaga – raipesööjatena olid nad lahinguväljadel tavalised külalised.

Odinil oli palju hüüdnimesid, näiteks Alföðr (kõikide isa), Yggr (hirmus), Gangleri (väsinud teeline), Atríðr (ratsanik), Sigföðr (võidu isa), Valföðr (tapetute isa), Vakr (ärgas), Hárr (kõrge), Jafnhárr (samakõrge), Þriði (kolmas) jne.

Nagu teised jumalad, ei olnud ka Odin surematu. Oli ette teada, et enne Ragnarökki toimuvas viimases lahingus kurjade jõududega neelab hunt Fenrir Odini alla.

Kohanimed viitavad sellele, et Odinit austati rohkem viikingiaegses Taanis ja Rootsis ning vähem Norras ja Islandil. Odini nimi ei olnud populaarne isikunimede osana, tema järele ei hüütud ka ruunikividel. Põhjuseks olid tema kummalised omadused ja keerukas loomus. Rahva seas austati rohkem Odini poega Thori. Odini järgi on nime saanud kolmapäev skandinaavia keeltes *(onsdag)*, inglise keeles *(wednesday)* ja hollandi keeles *(woensdag)*.

## Odin ja Osmussaar

Osmussaare rootsikeelne nimi Odensholm tähendab Odini hauda. Selle nime all on saart esmamainitud ühe taanlase reisikirjas XIII sajandist.

Enne Teist maailmasõda märkis Odini hauakohta Osmussaare keskosas rändrahn Odinstain, mille hiljem osaliselt õhkisid Nõukogude sõdurid. Odinstain on ka tänapäeval Osmussaarel üks põnevamaid vaatamisväärsusi.

## Vaata ka
*Geri ja Freki

## Viited

## Välislingid

* Loodusring: Lilled Odini hauale
Pentagon

**Pentagon** on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi peahoone, mis asub Virginia osariigis Arlingtoni maakonnas. Hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi ja selle riigi sõjamasina sünonüümiks.

Hoonet ehitati 1941. aasta 11. septembrist kuni 1943. aasta 15. jaanuarini. Ehitust juhtis Robert Furman, kes oli hiljem Manhattani projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes.

Hoone sai nime viisnurkse põhikuju järgi. See on maailm suurim kontorihoone ja USA arhitektuuripärandina kaitse all. Põrandapindalalt on Pentagon kolm korda suurem kui New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Building.

11. septembril 2001, mis oli juhtumisi Pentagoni ehitustööde alguse 60. aastapäev, vallutasid 5 al-Qaeda enesetaputerroristi American Airlinesi lennu 77 ja suunasid selle Pentagoni. Õnnetuses hukkusid kõik 64 lennukis viibinut, sealhulgas 5 terroristi. Lisaks hukkus 125 hoones töötanud inimest, 106 sai vigastada. Hukkunute väike arv tulenes sellest, et parajasti käis selles hoone piirkonnas remont ja paljud kabinetid olid tühjad. Maja selles piirkonnas, mida lennuk tabas, töötas ainult 800 inimest tavalise 4500 asemel.

## Viited

## Välislingid
Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik

**Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik** (ka **Kalamaja Kalju palvela**) on kirik Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal (Kalju 1 / Soo 29). See avati 15. detsembril 1902. Selles tegutseb Tallinna Kalju Baptistikogudus.

Kirik ehitati eestimeelse ja sügavalt uskliku parun Woldemar von Uexkülli eestvõttel ja rahalisel toetusel, kui jutlustaja Andres Tetermanni vaimulikuks olles kiiresti kasvanud Tallinna I Baptisti Kogudus hädasti omaenda kirikuhoonet vajas.

Arhitektuuriajaloolise väärtusega palvela on erinevalt teistest tolle aja palvemajadest, mis olid valdavalt puidust, ehitatud puhtalt tahutud paekivist ja uusgooti stiilis. Hoone arhitekt on Konstantin Wilcken. 

1960. aastate lõpus tuli võimudel mõte kirik sulgeda ning asutada sinna malemaja. 1972 tegi Kalinini rajooni täitevkomitee konkreetse otsuse, ka spordikomitee tahtis sinna malemaja. Viimane valmis novembris 1975 Vene tänav 29 hoones, kirik jäi avatuks. 

Kirik on arhitektuurimälestis.


Baptistide Kalju-koguduse palvela. 07.jpg
Baptistide Kalju-koguduse palvela. 08.jpg
Baptistide Kalju-koguduse palvela. 04.jpg
Baptistide Kalju-koguduse palvela. 01.jpg


## Välislingid

*
Tiaara

**Tiaara** on kroonilaadne kõrge peakate, sõna täpne tähendus oleneb kontekstist.

Ajalooliselt oli tiaara Pärsia ja Assüüria kuningate peakate, kujult kõrget kuhilat meenutav, sageli väärismetallist ja juveelidest dekooriga müts.

Religiooni kontekstis on tiaara traditsiooniline paavstide peakate, mille kolm krooni sümboliseerivad kolmainsust, samuti kannatavat, võitlevat ja võidukat kirikut ning paavsti võimu kuningate ja keisrite üle. Viimati kasutas tiaarat paavst Paulus VI.

Õigeusu patriarhi ja piiskopi mitra on kujult sarnasem tiaaraga kui katoliku piiskopi mitraga.

## Pildid

Sargon II and dignitary.jpg|Sargon II (paremal, sauaga ja tiaaras) ning tema aukandja
NemrutDexioseisApollonWest.jpg|Kuningas Antiochos I armeenia tiaaras vasakul, paremal Apollon/Mithra pärsia tiaaras
Innozenz3.jpg|Paavst Innocentius III varases kroonita tiaaras
Benedikt XIIJS.jpg|Paavst Benedictus XII kahe krooniga tiaaras
Papst Pius XII., Krönung 1939JS.jpg|Paavst Pius XII kroonimismissal 1939
A greek patriarchal tiara in the shape of an imperial crown Wellcome V0049279.jpg|Kreeka õigeusu patriarhi peakate


## Sõnavara
Uuemal ajal on, võib-olla inglise keele mõjul, nimetatud eesti keeles vahel tiaaraks ka kroonitaolist diadeemi, peaehet, mida seostatakse kuninglikust või aadlisoost naistega, kuid mida võib kanda kes tahes, sest see ei tähista mingit kindlat auastet ega staatust. EKI keelenõu ega Eesti õigekeelsussõnaraamat seda tähendust ei kinnita.

## Vaata ka
* mitra
* kroon
* diadeem
* pärg

## Viited
Kolmikduubel

**Kolmikduubel** (ka **[[kübaratrikk]]**; inglise keeles *Triple-double*) on korvpallitermin, mis tähendab, et korvpalluril on ühes mängus kolm statistilist näitajat kahekohalised (10 või enam). Kõige rohkem tehakse kolmikduubleid punktide, resultatiivsete söötude ja lauapallidega, kuid on ka mängijaid, kes on saanud 10 või enam blokeeringut või vaheltlõiget. 

USA korvpalliassotsiatsiooni NBA tegevmängijatest on parim kolmikduublite tegija Jason Kidd, kes on 79 korraga NBA läbi aegade kolmas.

Oscar Robertson suutis NBA-s ainsana ajada oma hooaja kolm statistilist näitu 10-ni. Hooajal 1961–1962 viskas "Suur O" 30,8 punkti, noppis 12,5 lauapalli ja andis 11,4 resultatiivset söötu. 

LeBron James on noorim mängija NBA ajaloos, kellel on õnnestunud teha kolmikduubel: 19. jaanuaril 2005 Portland Trail Blazersi vastu 27 punkti, 11 lauapalli ja 10 tulemuslikku söötu. Ta oli siis 20 aastat ja 20 päeva vana.

## NBA kolmikduublite liidrid
# Oscar Robertson 181 (parim hooaeg 41 TD)
# Magic Johnson 138
# Jason Kidd 100
# Wilt Chamberlain 78 (parim hooaeg 31 TD)
# Larry Bird 59 (1+5+3+4+7+8+10+5+2+10+3+1 = 59)

Pikk jada on kolmikduublid hooaegade kaupa. Larry Bird mängis 13 hooaega, sh esimesel ja viimasel hooajal sai ta kirja ühe kolmikduubli.

## Vaata ka
* Kaksikduubel

## Välislingid
* "VÕIMAS: Balti liigas tehti uskumatu kolmikduubel!" Delfi, 12. jaanuar 2010
Prantsusmaa kuningas

**Prantsusmaa kuningas** (prantsuse keeles *roi*; sama sõna tähendab prantsuse keeles ka tamme) oli Prantsusmaa valitseja aastail 843&ndash;1792, 1814&ndash;1815 ja 1815&ndash;1848.

Õigupoolest pole päris selge, millal Prantsuse kuningriik alguse sai, kuid üpris loogiline oleks selle algust lugeda Lääne-Frangi riigi loomise algusest. Sageli peetakse Prantsuse kuningriigi asutavaks sündmuseks Frangi riigi loomist Chlodovechi poolt 486. aastal või ka Hugues Capet' saamist kuningaks 987. aastal pärast Karolingide väljasuremist. Samas ei saa Frangi riiki üheselt pidada Prantsusmaa eelkäijaks, sest germaani rahvaste hulka kuuluvad frangid rajasid oma riigi Kirde-Prantsusmaale ning prantsuse rahvas kui selline tekkis alles sajandeid hiljem. Aasta 843 tundub kõige loogilisem seetõttu, et siis tekkinud Lääne-Frangi riik hõlmas umbkaudu hilisema Prantsusmaa piire ning sealseks pealinnaks sai Pariis.

## Kuningatiitlist
Prantsuse kuninga tiitel oli läbi keskaja äärmiselt oluline ja seda mitte ainult seetõttu, et tegu oli võimsa riigi monarhiga. Kuningas uskus end üldiselt olevat Karl Suure tõeline järeltulija ning seega pärinud ka erilise vahekorra Rooma paavstiga, mistõttu nimetati Prantsuse kuningat kas katoliiklikuks kuningaks või kõige kristlikumaks kuningaks, mis juba iseenesest aitas tekitada rivaliteeti Saksa-Rooma keisriga. Prantsusmaa kuningate eelisteks võrreldes keisritega oli aga nende pärilik võim ning korraldus, millega pärijaks võis olla vaid monarhi meessoost järeltulija, mis välistas võimaluse mõnel võõral valitsejal abielu teel Prantsusmaa valitsejaks saada.

## Vaata ka
*Prantsusmaa riigipeade loend
*Gallia
Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei** (saksa keeles *Sozialdemokratische Partei Österreichs*; lühend *SPÖ*) on Austria sotsiaaldemokraatlik poliitiline partei. Asutati 1889. aastal **Austria Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei** (*Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs*) nime all.

ASDP on üks tähtsamatest Austria parteidest konservatiivse Austria Rahvapartei kõrval. Partei oli edukas 1920. aastatel, aga 1930. aastate algupoolel kiusasid parempoolsed selle liikmeid.

Nii austrofašistliku diktatuuri (1934–1938) kui ka Saksa okupatsiooni ajal oli partei keelatud ja selle liikmeid kiusati pidevalt taga, kuid pärast Austria vabastamist Saksa okupatsioonist tõusis partei sõjajärgse Austria poliitikas tähtsaks jõuks.

## ASDP praegune poliitiline olukord Austrias
Jooksvalt hoiab ASDP Austria presidenditooli Heinz Fischeri näol, omab 69 kohta Nationalratis ja 23 kohta Bundesratis, tehes parteist tugevuselt teise partei. ASDP on valitsenud sõjajärgset Austriat aastatel 1945–1966 ja 1971–1999. Sellest ajast ollakse opositsioonis. Partei võitis 2002. aasta Austria parlamendivalimistel (Nationalrati) 36,5% häältest ja 69 kohta 183-st. Sellele eelnenud 1999. aasta Austria parlamendivalimistel 33,1% häältest ja 65 kohta 183-st.

Liidumaa tasandil domineerib ASDP Viinis, kus kõik linnapead 1919-1934 ja uuesti alates 1945. aastast on olnud ASDP liikmed, Burgenlandis (kõik kubernerid (*Landeshauptmann*) alates 1964) ja Kärntenis (1945-1989 ja uuesti alates 2013). Salzburgis oli ASDP võimul 2004-2013 ja Steiermargis 2005-2015. ASDP on esindatud kõikide liidumaade parlamentides (*Landtag*), valitsuskoalitsiooni kuulub Burgenlandis, Kärntenis, Alam-Austrias, Ülem-Austrias, Steiermargis ja Viinis.

## Partei rahvusvahelised kuuluvused
ASDP kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Omab Euroopa Parlamendis 7 kohta ja on suurim Austria partei Euroopa Parlamendis.

## Partei esimehed pärast 1945. aastat
*Adolf Schärf (1945–1957)
*Bruno Pittermann (1957–1967)
*Bruno Kreisky (1967–1983)
*Fred Sinowatz (1983–1988)
*Franz Vranitzky (1988–1997)
*Viktor Klima (1997–2000)
*Alfred Gusenbauer (2000–2008)
*Werner Faymann (2008–2016)
*Christian Kern (2016–2018)
*Pamela Rendi-Wagner (2018–)
Dolomiit

*See artikkel on [[mineraal]]ist; [[kivim]]i kohta vaata artiklit [[Dolokivi]].*

----

**Dolomiit** on karbonaatne kivimit moodustav mineraal.

Karbonaatkivim "dolokivi" (sageli samuti dolomiidiks nimetatav), koosneb valdavalt dolomiidist.
Dolokivi

**Dolokivi** ehk **dolomiit** on valdavalt dolomiidist koosnev karbonaatkivim.

## Nimetus

Traditsiooniliselt nimetatakse kivimit dolomiidiks, kuid põhjusel, et dolomiit on ühtlasi ka mineraali nimetus, soovitab Rahvusvaheline Geoloogiaühing (IUGS) segaduste vältimiseks kasutada kivimi tähistamiseks terminit "dolokivi". Enamik geolooge nimetab kivimit siiski dolomiidiks, viidates asjaolule, et ajalooliselt defineeriti esmalt kivim ning seejärel mineraal.

Vältimaks segadust mineraalse dolomiidiga, lisati termin *dolostone*. Termini *dolostone* kasutamine on vastuoluline. Nimetus "dolomiit" võeti kasutusesse juba 18. sajandi lõpul just kivimi tähistamiseks, mistõttu on sellel terminil oluline ajalooline ja tehniline tähendus. 

Kaltsiidi dolomiidiks muundamise geoloogiline protsess on tuntud kui dolomitistamine ja kõik vahetooted on tuntud kui "dolomiidist lubjakivi". Ameerika Geoteaduste Instituudi (AGI) välja antud geoloogiasõnastik ei soovita terminit "dolostone" kasutada, kuid sellest hoolimata kohtab seda nimetust mõnes geoloogiaväljaandes. 

Kaltsiidi muundumist dolomiidiks nimetatakse dolomiidistumiseks. Selle protsessi käigus tekkinud vahepealse koostisega kivimeid nimetatakse dolomiitseteks lubjakivideks.

Dolomiidiprobleem tähistab geoloogias nähtust, et varasemas geoloogilises ajaloos leidub suuri dolomiidiladestusi, kuid nende tekkimisele puudub ühtne seletus.

## Dolokivikoopad

Nagu ka lubjakivikoobaste puhul, tekivad dolomiitkivimis looduslikud koopad ja karstikoopad (ingl *solution caves*) tavaliselt nõrga süsihappe toimel kivimi lahustumise tagajärjel. Harvemini võivad koopad tekkida ka kivimi lahustumisel väävelhappe toimel. Dolomiitkivimis paiknevates koobastes võivad moodustuda ka kaltsiumkarbonaadist speleoteemid, nagu stalaktiidid, stalagmiidid ja voolukivid. „Dolomiit on levinud kivimitüüp, kuid speleoteemides suhteliselt haruldane mineraal.“ Nii Union Internationale de Spéléologie (UIS) kui ka National Speleological Society (NSS) kasutavad oma publikatsioonides sageli termineid „dolomiit“ või „dolomiitkivi“, viidates looduslikule aluskivimile, mis sisaldab suurel hulgal mineraali CaMg (CO₃)₂ ning milles on kujunenud looduslikud koopad või karstikoopad.

## Vaata ka
*dolomiidistumine
*lubjakivi
*paekivi
Sedimentoloogia

**Sedimentoloogia** on teadusharu, mis käsitleb sedimentatsiooni.

Sedimentoloogia uurib setete moodustumist, transporti, settimist ning diageneesi.

Sedimentoloogia on tihedas seoses settekivimite teaduse ehk litoloogiaga.

## Vaata ka
*Sedimentoloogia mõisteid
Sedimentatsioon (geoloogia)

**Sedimentatsioon** on protsesside kogum, mis hõlmab kivimite murenemist, setete transporti, settimist ja settekivimite moodustumist.
Dr Hay dieet

**Dr Hay dieet** on toidu kombineerimisel põhinev toitumisrežiim, mille töötas välja Ameerika arst ja toitumisteoreetik dr William Howard Hay (1866–1940). 

Hay sündis Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Hartstownis, õppis meditsiini New Yorgi ülikoolis, lõpetas selle 1891 ning tegeles arstipraksisega 16 aastat. Kui Hayl diagnoositi kõrgvererõhktõbi ja südame laienemine, hakkas ta otsima võimalusi tervisliku toitumise abil oma seisundit parandada. Aastaks 1911 töötas ta välja omanimelise dieedi, mille abil väidetavalt kaotas ise 3 kuuga kehakaalust 20 kg, ning hakkas seda soovitama nii suhkurtõve kui liigesepõletiku all kannatajatele. 

Hay hüpoteesi järgi põhjustab haigusi keha ebaõige keemiline tasakaal, mida põhjustab ainevahetuse happeliste jääkide kuhjumine. Selle peapõhjused on liha ja rafineeritud süsivesikute liigtarbimine, seedimiskeemia põhimõtete eiramine ning kõhukinnisus. 

Õige toitumise peamised põhimõtted Hay järgi: 
* süsivesikurikkaid toite ei tohiks süüa samal toidukorral valkude ja happeliste puuviljadega, vahe peaks olema vähemalt 4 tundi;
* toidusedeli peamise osa (60%) peaksid moodustama puu- ja köögiviljad ning salatid;
* valku, tärklist ja rasva tuleks tarbida väikestes kogustes;
* vältima peaks rafineeritud suhkrut ja tärklist ning töödeldud toite;
* tervisliku eluviisi lahutamatud osad on lisaks õigele toitumisele füüsiline aktiivsus, värske õhk, päike, vesi ja puhkus. 

Valgu ja tärklise koossöömise vältimine on Hay dieedi tähtsaim osa. Valgud vajavad seedumiseks happelist keskkonda, mis aktiveerib valkude lõhustamiseks vajaliku ensüümi pepsiini. Tärklise või suhkru juureolek neutraliseerib keskkonda ja valgud ei seedu täielikult. Süsivesikud aga vajavad seedimiseks aluselist keskkonda; tärkliste lõhustumise protsess algab suus amülaasi osalusel. Happeline toit (loomsed valgud, hapud puuviljad) takistab seda. Mittetäielik seedimine võib kaasa tuua jääkainete ja toksiinide kuhjumise organismis ning mitmeid terviseprobleeme. Vale toitumine tekitab ülemäära happelise keskkonna ning kurnab liigselt keha loomulikku paranemis- ja taastumisressurssi.

Toiduainete rühmad:
* Valgurikkad toiduained: liha, kala, muna, juust, piim, sojatooted, enamik puuvilju, läätsed, oad, vein, siider.
* Tärkliserikkad toiduained: leib, riis, pasta, kartul, banaanid, rosinad, kõrvits, õlu.
* Neutraalsed: pähklid, või, koor, õli, köögiviljad, kange alkohol.

Meedikud on Hay teooriaid kritiseerinud, väites, et mittetäieliku seedimise kahjulikud jäägid ei saa organismis kuhjuda, vaid väljutatakse loomulikul teel. Samuti on osutatud, et väga paljud levinud toiduained sisaldavad nii valke kui tärklist. Ka ei ole tõendatud, nagu oleks Hay dieedi abil võimalik tõhusalt kehakaalu vähendada. Sellegipoolest on Hay dieeti järginud paljud kuulsused, sealhulgas väidetavalt printsess Diana, ning sellest on mitmeid uuemaid modifikatsioone.
Tubala rändrahn

**Tubala rändrahn** on kaitsealune rändrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla–Käina maantee 5. kilomeetri alguses Tubala küla põhjaosas maanteest paarkümmend meetrit läänes. Ta asub metsaservas ja on maanteelt hästi nähtav.

Rändrahn on 6,8 meetrit pikk, 4,7 meetrit lai ja 3,5 meetrit kõrge. Tema ümbermõõt on 20 meetrit ja maht 67 kuupmeetrit. Ta on mahu järgi suuruselt 6. kivi Hiiumaal.

Kõpu Majaka Fond on kivist paarkümmend meetrit kagusse paigaldanud suure puuvaia, mis legendi järgi Hiiumaad merepõhjas paigal hoiab.

Rahnu koordinaadid on: .

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*
Kärdla rannakivi

**Kärdla rannakivi** (**Titekivi**) on rändrahn, mis asub Hiiu maakonnas Kärdla supelrannas, "Rannapaargu" hoone läheduses. Kivi pikkus on 5,5 meetrit, laius 3,5 meetrit, kõrgus 3 meetrit ja ümbermõõt 14,8 meetrit. 

Kivi asub merepiiril. Harilikult saab kuiva jalaga minna kivini, kuid mitte ümber kivi jalutada.

Kivisse on raiutud kaks joont aastaarvudega 1893 ja 1967. Need jooned näitavad, kui kõrgele vesi neil aastail suure tormiga küündis.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*
Pahoehoe

**Pahoehoe** ehk **pahoehoe-laava** on siledapinnaline laavavool.

Termin "pahoehoe" tuleb havai keelest ja tähendab sileda pinnaga mittepurunenud laavat.

Mõnikord peetakse "pahoehoe" sünonüümiks terminit "köislaava", mis ei ole korrektne. Köislaava on küll pahoehoe-laava, kuid kõik pahoehoe laavavoolud ei kuulu köislaavade hulka. Köislaava on pahoehoe, mille pealispind on niivõrd kurrutatud, et meenutab üksteise kõrval asetsevaid köisi.

Pahoehoe on levinumatest laavavooludest kõige väiksema viskoossusega. Pahoehoe on vähem levinud kui teine tuntud laavavoolutüüp aa-laava. Erinevalt aa-laavast on tahkunud pahoehoe-laava peal enamasti hea käia. Sellele vaatamata võib pahoehoes olla  tühikuid, mistõttu võib pealmine koorik käija jala all murduda. Vulkanoloog Peter Francis kirjeldab seda nii: "Kui see juhtub esimest korda, oled meeldivalt üllatunud, kui kahekümnendat korda, oled meeleheitel, edaspidine aga ei kannata enam trükimusta."

Et pahoehoe on laava kohta väikese viskoossusega, on edasitungiva voolu paksus enamasti vaid 10...20&nbsp;cm. Edasitungiv laava jahtub ja peatub, tema seest ja pealt aga tulevad uued voolud, mistõttu pahoehoe koosneb paljudest väikestest laavavooludest. Et laava jahtub pealt kiiremini, tekib koorik, mis sisemuses oleva vedela laava edasiliikumise tõttu lükatakse kurdu. Teatud piiri ületamisel koorik puruneb ja tekib laavavool, mille omadused on aa-laava ja pahoehoe-laava vahepealsed. See võib areneda edasi aa-laavaks. Aa-laavast ei saa aga kunagi pahoehoe-laavat.

Kui aa-laava võib moodustuda nii basaltsest kui ka andesiitsest laavast, siis pahoehoe ei koosne kunagi andesiidist, vaid ainult basaldist. Andesiitne laavavool on pahoehoe moodustumiseks liiga viskoosne.

Kui pahoehoe-laava pealmine kiht jahtub piisavalt kaua, võib tekkinud koorik laavavoolu purunemisel püsima jääda, isegi kui laavavoolu veel vedel sisu ära voolab. Sedasi võivad tekkida laavakoopad, mis püsivad kooriku kokkulangemiseni.

## Vaata ka
*Aa-laava
*Padilaava

## Viited
Köislaava

**Köislaava** (inglise *ropy pahoehoe*) on pahoehoe, mida iseloomustab tugevasti kurrutatud laavavoolu pind.

Köislaava pind meenutab üksteise kõrval asetsevaid köisi, sellest ka nimi.

Köislaava tekib, sest laavavool jahtub pealt kiiremini, mistõttu tekib koorik, mis sisemuses oleva vedela laava edasiliikumise tõttu lükatakse kurdu. Kurdude purunedes saab köislaavast aa-laava.
Velikije Luki

**Velikije Luki** on linn Venemaa Pihkva oblasti lõunaosas Lovati jõe ääres, Velikije Luki rajooni halduskeskus. 

## Ajalugu
Linna on esmamainitud 1166. aastal (Luki Lovati jõel). 1211 ehitati sinna kindlus. 1406. aastast kannab linn nime Velikije Luki, Vene riigi koosseisu kuulub  alates 1478. aastast. Liivi sõja päevil paiknes seal Ivan IV peakorter. 1580. aastal vallutati linn Poola-Leedu vägede poolt. 1583. aastal taastati Vene võim. 17. sajandi algul vallutati linn Vale-Dmitri I, seejärel Vale-Dmitri II vägede poolt. 1611. aastal purustati linn täielikult; see taastati 1619. aastal. 

Teise maailmasõja ajal 1941&ndash;1942 peeti linna lähedal ägedaid lahinguid. 1942. aasta lõpus piirati linn koos 7000 Saksa sõduriga sisse, 1943. aasta jaanuaris õnnestus Punaarmeel linn sakslastelt tagasi võtta. Lahingutes hukkus, sai haavata või jooksis üle tuhandeid Eesti Laskurkorpuse võitlejaid.

Virbi tänav Tallinnas kandis aastatel 1979–1995 Velikije Luki nime.

2023. aasta 15. augustil avati Jossif Vissarionovitš Stalini massiivne pronksskulptuur.

## Elanike arv
* 101 500 (1979)
* 113 235 (1989)
* 116 300 (2000)
* 102 400 (2006)
* 101 100 (2007)
* 100 300 (2008)
* 99 300 (2009)
* 98 300 (2010)
* 97 900 (2013)
* 90 922 (2020)

## Vaata ka
*Velikije Luki operatsioon

## Viited

## Kirjandus
*"Velikije Luki, Tehumardi, Kuramaa" (1974)

## Välislingid
*Velikije Luki koduleht
* Linna info- ja meelelahutusportaal
*Infoportaal
Apatši pisar

**Apatši pisar** ehk **marekaniit** on obsidiaanist ehk vulkaanilisest klaasist koosnev ümardunud purdosake.

Apatši pisaraid kasutatakse peamiselt ehetena. Nimetus pärineb Ameerika Ühendriikidest, mille edelapoolsemas lõunaosas elavad apatši indiaanlased.  

## Vaata ka
*Obsidiaan

## Viited
Obsidiaan

**Obsidiaan** ehk **vulkaaniline klaas** on ränirikka koostise ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.

Obsidiaan on kivimiliselt enamasti rüoliidile vastava keemilise koostisega, kuid erineb sellest kristallilise struktuuri puudumise poolest. Obsidiaanile on omane karpjas murre. Obsidiaan on enamasti musta värvi, aga võib olla ka pruun, punakas või isegi roheline. Erikaal on umbes 2,6.

Sarnasuse tõttu mineraalidega peetakse obsidiaani mõnikord mineraaliks. See aga ei ole õige, sest mineraalidel peab olema kristallstruktuur (väga väheste eranditega) ja kindel või kindlates piirides muutuv (keemilise valemiga väljendatav) koostis, mida obsidiaanil ei ole. Mõnikord nimetatakse obsidiaani mineraloidiks.

Obsidiaan ei sisalda enamasti fenokristalle, ta on afüürilise struktuuriga. Enamasti ei esine ta mitte suurte massidena, vaid kihiliselt, olles ümbritsetud sarnase koostise, kuid väga vesikulaarse pimsi poolt.

Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka vulkaaniline klaas aja jooksul kristalliseeruma. See protsess on siiski väga aeglane ja võib võtta miljoneid aastaid. Kainosoikumieelsest ajast pärit vulkaanilise klaasi leiud on seetõttu väga haruldased.

Tuntuim obsidiaani leiukoht Euroopas on Lipari saartel. Kohati leidub obsidiaani rohkesti Ameerika Ühendriikides. California osariigis asub laavakuppel, mille nimi on Big Glass Mountain – suur klaasimägi, mida ta ka tõesti on. See *[[coulée]]*'ks nimetatav pinnavorm on mitmesaja meetri paksune, mis põhiosas koosneb vulkaanilisest klaasist. 

Vulkaanilist klaasi leidub ka Kuul, kuigi seal esineb ka meteoriiditabamustel tekkinud klaasi ja neid eristada on raske.

## Kasutus

Kui obsidiaanitükk purustada, tekivad teravaservalised klaasikillud, mistõttu on obsidiaani kasutatud väga ammustest aegadest. Obsidiaanist on tehtud nooleotsi, tööriistu, ehteid jne. Näiteks vaarao Tutanhamoni muumia silmad on tehtud obsidiaanist, mis arheoloogide arvates on pärit mõnelt Egeuse mere vulkaaniliselt saarelt.

Kivikogujate seas on väga populaarne nn lumiobsidiaan, mida leidub näiteks Yellowstone'i kaldeeras. Lumehelbeid meenutavad valged laigud on kristallisatsioonitsentrite ümber tekkinud sfäroliitse struktuuriga mikrokristalsed kogumikud. 

Ümardunud vulkaanilise klaasi tükke nimetatakse apatši pisarateks.

## Viited
Ansambel (muusika)

**Ansambel** (prantsuse keeles *ensemble*, 'koos') on muusikas vähemalt kaheliikmeline rühm koos esinevaid pillimängijaid või lauljaid. Kuigi ka iga orkester on ansambel, kasutatakse muusikapraktikas ansambli sõna eelkõige kuni kümneliikmeliste kammermuusikakoosseisude ja väiksemate kammerorkestrite tähistamiseks.

Ooperis nimetatakse ansambliks vähemalt kahest lauljast koosnevat koosseisu.

Hinnanguna kasutatakse sõna 'ansambel', kui soovitakse kirjeldada koos musitseerivate instrumentalistide või lauljate ühist stiilitunnetust, rütmilist ajastatust, kõlalist tasakaalu ning võimekust sulatada inimeste individuaalsused üheks tervikuks.

Ansamblid liigitatakse vokaalansambliteks, instrumentaalansambliteks ja vokaal-instrumentaalansambliteks. 

Suuremaid ansambleid nimetatakse orkestriteks või koorideks.

Levimuusikas nimetatakse ansambleid ka bändideks. 

## Vaata ka
*Nüüdismuusikaansambel
*Vanamuusikaansambel
Larry Bird

**Larry Joe Bird** (sündinud 7. detsembril 1956) on endine elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 aastat. Kogu karjääri Boston Celticsit esindanud Bird tuli kolmekordseks NBA meistriks ja USA koondisega 1992. aastal olümpiavõitjaks.

## Keskkool
Larry Bird õppis aastail 1970–1974 Springs Valley keskkoolis. Viimasel keskkooliaastal viskas ta keskmiselt üle 30 punkti ja hankis üle 17 lauapalli mängus. Ühesainsas mängus suutis ta visata 54 punkti ja võtta 38 lauapalli.

## Ülikool
Larry Bird õppis Indiana ülikoolis ja mängis aastail 1976–1979 Indiana State'i korvpallimeeskonnas. 1979. aastal tüüris ta Indiana State'i NCAA finaalturniiri tiitlimänguni, mis kaotati 64 : 75 Magic Johnsoni juhitud Michigan State'ile. 

Meeskonna võitude ja kaotuste suhe oli Birdi ajastul rekordiline 81–13, sealhulgas kodus 50–1. 1979. aastal võitis Bird Naismithi ja John R. Woodeni nimelised auhinnad. 1978. ja 1979. aastal valiti ta USA parimate ülikoolikorvpallurite hulka.

Larry Bird hoiab siiani Indiana State'i rekordeid punktide (2850), vaheltlõigete (240) ja lauapallide (1247) arvestuses. Mängus keskmiselt visatud punktide poolest (30,3) on ta NCAA läbi aegade viies.

## NBA
### Mängijana

Aastatel 1979–1992 mängis Bird Boston Celticsis, juhtides meeskonna 1981., 1984. ja 1986. aastal NBA meistriks. Larry Bird moodustas koos Robert Parishi ja Kevin McHaleiga ühe parima tähtmängijate kolmiku NBA ajaloos.

Karjääri lõppedes oli Bird visanud 21 791 punkti (keskmiselt 24,3 mängus), hankinud 8974 lauapalli (10,0 mängus) ja andnud 5695 resultatiivset söötu (6,3 mängus). Birdi resultatiivseim hooaeg oli 1987/88, mil ta viskas keskmiselt 29,9 punkti mängus. Tema isiklik rekord oli 60 punkti Atlanta Hawksi vastu 25. märtsil 1985. NBA karjääri jooksul tegi Bird 59 kolmikduublit.

### Treenerina
Kuigi Birdil polnud varasemat treeneritöö kogemust, palgati ta aastateks 1997–2000 Indiana Pacersi peatreeneriks. Birdi juhendamisel teenis meeskond kolme aastaga 147 võitu ja 67 kaotust (68,7%). Indiana jõudis tema käe all 1998. ja 1999. aastal idakonverentsi finaali ja 2000. aastal NBA finaali, kus kaotati 2:4 Los Angeles Lakersile. 1998. aastal valiti Bird NBA aasta parimaks treeneriks.

## Saavutused
* 3-kordne NBA meister (1981, 1984, 1986)
* 2-kordne NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (1984, 1986)
* 3-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (1984–1986)
* 12 korda valitud NBA tähtede mängule (1980–1988, 1990–1992)
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1982)
* 9 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1980–1988)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1990)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (1982–1984)
* NBA aasta uustulnuk (1980)
* NBA uustulnukate esiviisik (1980)
* 3-kordne NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (1986–1988)
* NBA aasta treener (1998)

## Välislingid
* 
*Larry Bird – NBA.com
*Larry Bird – Basketball-Reference.com
Ansamblimuusika

**Ansamblimuusika** on muusika liik, mida esitavad ansamblid. 

Ansamblimuusika võib olla kirjutatud (vastavalt esitajate arvule) duole või duetile, triole või tertsetile, kvartetile, kvintetile, sekstetile, septetile või oktetile. 

Suurematele koosseisudele kirjutatud muusikat nimetatakse koori- või orkestrimuusikaks. 

## Vaata ka
*Kammermuusika
Konstitutsioon

**Konstitutsioon** võib olla:
***[[põhiseadus]]**, võimu funktsioneerimise üldist korraldust ning tavaliselt ka inim- ja kodanikuõigusi mingis riigis sätestav ühtne seadus, mis on teiste seaduste ees ülimuslik
*riigi **[[põhikord]]**, võimu funktsioneerimise üldine korraldus ning tavaliselt ka inim- ja kodanikuõigusi  riigis sõltumata sellest, kas need on põhiseadusega sätestatud
*bioloogias isendile omased  anatoomilised või füsioloogilised jooned või nende tüüp (konstitutsioon)
*"Konstitutsioon", dekabristide Põhjaühingu programmiline dokument, mille koostas Nikita Muravjov.
Douglas MacArthur

**Douglas MacArthur**  (26. jaanuar 1880 Little Rock, Arkansas – 5. aprill 1964 Washington) oli USA sõjaväelane. 

USA armee kindralina juhtis ta Teise maailmasõja ajal USA relvajõude Vaikse ookeani sõjatandril. 

MacArthur oli USA avalikkuses väga tuntud ja kõrgelt hinnatud väejuht. 

Ta oli Jaapanile  aatomipommi heitmise peamine pooldaja.

## Tunnustus
*1942 – USA kõrgeim sõjaline teenetemärk Medal of Honor

## Välislingid
*
*Fotod
*Ingliskeelne elulugu
Oskar Ernst Emil Tomberg

**Oskar Ernst Emil Tomberg** (23. oktoober / 4. november 1866 Tudulinna – 6. veebruar 1938 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Oskar Tomberg sündis rentnik Johannes Tombergi ja Wilhelmine Tombergi kolmanda pojana. Ta õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja 1884–1889 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Vaivara koguduses (venna Christoph Dietrich Georgi juures). Ordineeriti 3. veebruaril / 15. veebruaril 1891 Tallinnas õpetajaks.

Vaimulikutööd alustas 1891. aastal Koeru Maarja-Magdaleena koguduse abiõpetajana. Seejärel oli 1892. aastal Eestimaa vikaarõpetaja, 1892–1895 Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja ning 1896 – 15. oktoober 1932 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, 1917–1920 Ida-Harju praostkonna praost, alates 1932. aastast emerituuris.

1912. aastal koostas ta ülevaate Jõelähtme koguduse ajaloost, mis avaldati kiriku uue torni ja kella õnnistamise päevaks 4. novembril 1912.

## Isiklikku
Ta abiellus 1891 Margarethe Helene Elisabeth Hoffmanniga, kellega tal oli 11 last. Ainult 3 neist elasid abiellumiseni.

Tema vend Nikolai Adolf Tomberg oli luterlik vaimulik Kamenets-Podolskis, vend Christoph Dietrich Georg Tomberg oli Vaivara koguduse õpetaja. Tema äi Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema poeg Herbert Tomberg oli arst.

## Välislingid
*EELK vaimulike elulood – Oskar Tomberg
Tefra

**Tefra** ehk **vulkaaniline sete** on vulkaanist väljapaiskunud materjal, mis lasub maapinnal pudeda settena.

Tefra on kokkuvõttev termin, millega tähistatakse materjali, mis on plahvatusliku vulkaanipurske käigus vulkaanist välja paisatud ja läbi õhu maapinnale sadanud. Tefra ei ole kompaktne kivim, vaid pude sete. Ignimbriit, rüoliit, obsidiaan, tuff jne ei kuulu tefra hulka. Siiski ei tule sellest aru saada nii, et tefra ei võiks kivimiliselt neist koosneda. Vastupidi, pimsist tefra tihti koosnebki. Täpselt samamoodi koosneb ka liiv peamiselt kvartsist, mida leidub ka kivimite koostises, kuid liiva ennast ei peeta pudeduse tõttu kivimiks, vaid setteks. Tuff on litifitseerunud tefra.

Tefra koostisosad võivad olla mitmesuguse suuruse ja kujuga. Suuruse alusel eristatakse vulkaanilist tuhka (terade läbimõõt kuni 2&nbsp;mm), lapille (2...64&nbsp;mm) ja vulkaanilisi pomme ning plokke (üle 64&nbsp;mm). Tefra võib vulkaanist väljudes levida väga laialdasele alale, ülipeened osakesed võivad rännata atmosfääri ülakihtides ka üle maailma.

Et tefrakihid on laialdase levikuga, on nad heaks reeperiks stratigraafilisel korreleerimisel. See on pannud aluse teadusharule nimega tefrakronoloogia.

Tefral võib olla märkimisväärne mõju keskkonnale. Näiteks 1783. aasta Laki vulkaani purske keskkonnamõjud põhjustasid Islandil ulatusliku katastroofi, sest hukkus veerand saare elanikkonnast. Pärast Tambora ja Krakatau vulkaanipurskeid täheldati aga paari aasta jooksul kogu maailmas kliima järsku jahenemist.
Element

"**Element**" (ladina sõnast *elementum*, 'osa, algosa') on mitmetähenduslik sõna:
* **[[element (filosoofia)|element]]** on filosoofias see osa, millest miski koosneb
* **[[element (stiihia)|element]]** on euroopa ja hiina traditsioonilises maailmapildis üks maailma algosadest
* **[[element (vooluallikas)|element]]** on keemiline vooluallikas
* **[[masinaelement|element]]** on masina osa, mille valmistamisel ei ole kasutatud koostamisoperatsioone
* **[[Element (perekonnanimi)|Element]]** on perekonnanimi
* **[[element (matemaatika)|element]]** on matemaatikas üks objektidest, mis moodustavad hulga
* **[[element (maatriks)|element]]** on maatriksi komponent
* **[[element (jada)|element]]** on matemaatikas jada liige

## Vaata ka
*Elemendid
Johann Gutslaff

**Johann Gutslaff** (ka Johanne(s) Gütslaff, Gutsleff) (sündinud Ida-Pommeris Daberis (praegune Poola linn Dobra Nowogardzka Lääne-Pomorze vojevoodkonnas); surnud 11. märtsil 1657 Tallinn, Eestimaa Rootsi kuningriik) oli baltisaksa pastor ja kirjamees. 

Johannes Gutslaff/Johann Gutsleff, õppis 1632–1633 Greifswaldi ja 1634  Leipzigi ülikoolis. 1639 õppis Academia Gustavianas.

1641. aastast töötas Urvaste koguduse pastorina.  

1644. aastal avaldas Urvaste koguduse pastor Johann Gutslaff Sõmerpalu mõisniku Hans Ohmi kulul raamatu "Lühike teade ja õpetus vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal". Raamatu teadaolevat ainueksemplari Eestis säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis. J. Gutslaff tõlkis heebrea keelest lõunaeesti keelde osa vanast testamendist ja koostas lõunaeesti keele grammatika.  

1656–1658 aastate Vene-Rootsi sõja ajal, 1656. aastal asus Johann Gutslaff Tallinna, kus ta suri 1657. aastal katku. 

Johann Gutslaffi saksakeelse lõunaeesti keele grammatika tõlkis 1985. aastal oma diplomitööna ("Johannes Gutslaffi "Observationes grammaticae circa linguam Esthonicam") eesti keelde Marju Lepajõe.

Urvaste kirikusse on Johann Gutslaffile kui koguduse nimekaimale pastorile paigaldatud mälestustahvel. Tema ametisoleku ajal käigus olnud armulauapeeker oli kirikus kasutusel 2004. aastani. 
## Teoseid
*"Kurtzer Bericht und Unterricht Von der Falsch-heilig genandten Bäche in Lieffland Wöhhanda"*.* Dorpt 1644. ('Vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal')
*"Observationes Grammaticae circa linguam Esthonicam*".* Dorpt 1648. ('Lõunaeesti keele grammatika')
*Vana Testament. Osaline tõlge lõunaeesti keelde, käsikirjas. Ilmunud Esimene Moosese raamat ja Matteuse evangeelium teoses "Johannes Gutslaffi piiblitõlge 1647–1657", EKSA 2013.
## Isiklikku
J. Gutslaff abiellus  1642. aastal, Urvaste koguduse pastori (1638–1641) Matthias Haberi (surn. 1641) tütre Annaga.

Tema poeg Eberhard Gutsleff vanem (1654–1724) oli baltisaksa teoloog, Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja 1681–1700 ja koguduse pastor 1700–1724.
## Viited

## Välislingid
*
## Kirjandus
*Arvo Tering, Lisandusi ja täpsustusi Johannes Gutslaffi kohta. Keel ja Kirjandus, 1979, nr 1, lk 26-30
* Johannes Gutslaff: Kurtzer Bericht und Unterricht ueber die falsch-heilig genandten Baeche in Lieffland Woehhanda. – Kleio: ajaloo ajakiri, 1997 nr. 2, lk. 9–15.
Sindi-Lodja asulakohad

**Sindi-Lodja asulakohad** on kolm kiviaegset asulakohta Pärnu jõe vasakkaldal Reiu jõe suudme lähistel Pärnu maakonnas Eestis.

**Sindi-Lodja I** asulakoht Pärnu jõe vasakul kaldal Reiu jõe suudme juures avastati 2000. aastal ja seal kaevati vahemikus 2001–2003 läbi 115m² suurune piirkond. Leide saadi sealt suhteliselt vähe, mis osutab, et tegu võis olla asula äärealaga. Leiukihist saadud süsi dateeriti vahemikku 7050–6700 eKr.

**Sindi-Lodja II** asulakoht on Pärnu jõe ääres Reiu jõe suudmest umbes 400 m ülesvoolu. Asulakoht avastati 2000. aastal ja järgmisel aastal viidi seal läbi väikesemahulised kaevamised. Leide saadi suhteliselt palju ja kultuurikihis olnud puit dateeriti vahemikku 7200–6650 eKr.

**Sindi-Lodja III** asulakoht on samuti Pärnu jõe vasakkaldal, Sindi-Lodja II asulakohast 300 m kirdes. See avastati 2001. aastal ja sellest 75 m² kaevati läbi vahemikus 2001–2004. Kultuurikiht sisaldas rohkelt noorema kiviaja (neoliitikumi) erinevate perioodide leide. Savinõudest olid esindatud ennekõike tüüpiline ja hiline kammkeraamika, aga ka Narva keraamika ja nöörkeraamika. Kaldajoone nihkumise kronoloogia järgi hinnati asulakoha vanus vahemikku 3980–3230 eKr ehk varasesse neoliitikumi, ehkki leidus märke ka hilisneoliitilisest inimasustusest.

Uue Sindi-Lodja silla ehitusega seoses leiti Reiu jõe äärest 2024. aastal veel üks kiviaegne asulakoht.

## Pildid

Sindi-Lodja I.jpg|Sindi-Lodja I asulakoha infostend
Luust õngekonksud 2.jpg|Luust õngekonksud (osa neist Sindi-Lodja I asulakohast)
Luust nooleotsad 2.jpg|Luust nooleotsad (osa neist Sindi-Lodja I asulakohast)
Kivikirved ja -talvad2.jpg|Kivikirved ja -talvad Sindi-Lodja II asulakoha lähedalt
Sindi-Lodja III.jpg|Sindi-Lodja III asulakoha infostend
Kivist nooleotsad 2.jpg|Kivist nooleotsad (osa neist Sindi-Lodja III asulakohast)


## Vaata ka
* Reiu mõis
* Pulli asula

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Reiu jõgi

**Reiu jõgi** (saksa *der Reidenhofsche Bach*) on Pärnu jõe alamjooksu vasakpoolne lisajõgi. Reiu jõe pikkus on 73&nbsp;km ja valgla pindala 917 km².

Reiu jõgi paikneb Pärnu madalikul ning on neerukujulise vesikonnaga.  Algab Soka järvest Lätis ja suubub Pärnu jõkke vasakult kaldalt 9,1&nbsp;km kaugusel suudmest.

Jõel on palju lisajõgesid, mis enamikus suubuvad paremalt kaldalt: Veelikse oja (11&nbsp;km), Jurga oja (8&nbsp;km), Külge oja (18&nbsp;km), Kalita oja (11&nbsp;km), Humalaste jõgi (14&nbsp;km), Sigaste oja (11&nbsp;km), Surju oja (17&nbsp;km), Lähkma jõgi (40&nbsp;km), Vaskjõgi (26&nbsp;km) ja Ura jõgi (50&nbsp;km).

Reiu jões leidub jõeforelli, haugi, särge, säinast, roosärge, lutsu, ogalikku, ahvenat, kiiska jt.


Viisireiu 4.jpg|Reiu jõgi, vaade Viisireiu vesiveskilt ülesvoolu
Reiu jõgi ja vana raudteesild.jpg|Reiu jõgi, taamal kunagine raudteesild endisel Pärnu–Mõisaküla raudteelõigul
Reiujõgi2023.jpg|Reiu jõgi, oktoober 2023
Reiu jõgi.jpg|Reiu jõgi augustis 2023
Reiu jõgi 3.jpg|Reiu jõgi augustis 2023


## Vaata ka
* Sindi-Lodja asulakohad
* Reiu mõis

## Viited

## Välislingid
*