open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kusejuha

**Kusejuha** (ladina *ureter*) on enamikulamniootidest kõhuõõnes paiknev kuse-suguelundkonna torujas paariline juha mille kaudu liigub uriin neerudest kusepõide.

Kusejuha areng, anatoomia, asend, lihased, sooned, morfoloogia, funktsioonid, ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Areng
Paariline pikijuha tekib loote kehas ja avaneb kloaaki. Eelneerul nimetatakse primaarset kusejuha eelneerujuhaks (*ductus pronephricus*) ja keskneerul keskneerujuhaks (*ductus mesonephricus*). Järelneeru arenemisega tekib lootel uus paariline lõplik kusejuha, mille suudmed avanevad kas kloaaki või eraldi päraku läheduses.
  
## Roomajad
### Maolised
Madudel kusepõis puudub ja kumbki neer läheb üle kusejuhaks, mis lõpevad kloaagi keskmises osas (*[[urodeum]]*). Isastel suguküpsetel madudel väljutatakse ka neeru-sugusegmentide eritised kusejuhasse.

Madude neerude kaudu ei väljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, jääkained väljutakse üsna tahkena (pastana).

## Imetajad
### Inimesel
Inimesel lähtuvad kusejuhad nimmepiirkonnas neeruvaagnast (*pelvis renalis*), kulgevad lülisamba kõrval ja suunduvad ning avanevad kusepõide läbi kusepõie tagumis-alumise seina, moodustades suubumiskohal kusejuha klapiku (*valvula ureteris*).   
 
Paarilisel kusejuhal eristatakse järgmisi osasid: 
* kõhuosa (*pars abdominalis*)
* vaagnaosa (*pars pelvina*)
* seinasisene osa (*pars intramuralis*).

#### Kusejuha sein
Kusejuha sein koosneb kolmest kestast: 
*limaskest *tunica mucosa*
*lihaskest *tunica muscularis*
*adventiitsia *tunica adventitia*.

## Patoloogia
Kusejuhaga seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kusejuhakivitõbi, kusejuhakasvaja jt.

## Viited

## Välislingid
*Enn Ernits, Esta Nahkur,* Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 437, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
**[[Terminologia Anatomica]]* – A08.2.01: Ureter. Kusejuha.
Aganad

**Aganad** on teravilja-, heina- ja linaseemnete peksmisel ja tuulamisel alles jäänud õisikute, kuparde ja lehtede kergemad ja peenemad osad. 

## Vaata ka
*aganaladu (aganik)
*aganalasn
*aganaleib
*pahmas
*sõkal

## Viited
Agan

**Agan** (vene keeles Ага́н) on jõgi Venemaal, Handi-Mansimaal, Lääne-Siberi madalikul. Jõgi on 544 km pikk.

Agan on Tromjogani vasakpoolne lisajõgi.
Aganalasn

**Aganalasn** ehk **tambilasn** on vanaaegne sirge rautotsikuga puulabidas, mida kasutati puukünas aganate tampimiseks. Tambitud aganaid kasutati aganaleiva tarbeks.

## Viited

## Välislingid
*
Flanell

**Flanell** (sõna on eesti keelde tulnud saksa või prantsuse keele vahendusel (*Flanell*, *flanelle*), pärineb keldi sõnast gwlân 'vill') on labase või toimse sidusega enamasti puuvillane kangas (võib olla ka villane), mis on kanga mõlemalt poolt keskmiselt karustatud nii, et karustatud pinna alt on näha sidus. Flanellriiet iseloomustab kergus ja suur imamisvõime.

Flanellist jalarätte hakkas Venemaa armee Peeter I korraldusel kasutama saabastes sokkide asemel ja seda korraldust muudeti alles 2007. aastal.

Puuvillast flanelli kasutatakse oma pehmuse tõttu näiteks lasteriiete, öörõivaste, voodipesu, aga ka ruuduliste flanellsärkide valmistamiseks.

## Pildid

Wool flannel.jpg|Villane flanell
Flannel fabric red.jpg|Toimne vähese karustusega flanell
Flannels 5.jpg|Flanellsärgid
Flannels.jpg|Flanellpidžaamad ja -öösärgid


## Viited
Liigesepind

**Liigesepinnad** (ladina *facies articularis*) on enamikul selgroogsete skeleti luudevahelised mittepidavate ühenduste – liigeste osad. 

Liigesepinnad on valdavalt kaetud liigesekõhrega (*cartilago articularis*). 

Liigesepinnad jaotatakse: 
* liigesepeandiks – harilikult kumer 
* liigeseauguks – harilikult nõgus. 

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 26 – 27, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Aardam

**Aardam** on taluarhitektuuris vanematel pukktuulikutel kasutatud tammelatist roog, mis ühendas kaht vastastikku paiknevat tuuliku tiiba.

19. sajandi lõpul hakkasid aardameid asendama jätkatud roogudega tiivad, sest viimaste puhul ei tulnud roo purunemisel asendada mõlemaid tiivaosasid.

## Viited
Passiiv

Passiiv on võrdväärselt aktiiviga tegusõna grammatiline kategooria. Passiivi ülesandeks on tegevusobjekti esiplaanile tõstmine. Erinevalt impersonaalist ei pruugi passiiv osutada inimtegijale. Aktiivilausetel on tegevussubjektiks alus, passiivilausetel selline vastavus aga puudub. 

### Subjektita passiiv
Eesti keelele on omane eelkõige subjektita passiiv, mille korral tegevussubjekt on aluse positsioonist välja tõrjutud ja see positsioon jääb lauses tühjaks. 

Näiteks: *Ta lasti (arstide poolt) haiglast välja.*

### Subjektiline passiiv
Subjektilise passiivi korral asendub alus tegevusobjektiga, samal ajal kui tegevussubjekt jääb kas märkimata või muutub agentadverbiaaliks (tegijamäärus)

Näiteks: *Patsiendid said (arsti käest) noomida.*

## Vaata ka
* Umbisikuline tegumood

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kaasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. &sect; 490

## Välislingid
* http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=2&id=374
http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=2&id=373
Ahjuredel

**Ahjuredel** on vanaaegne lühike puust redel, mille abil roniti ahjupealsele. 

Talutubades võis ahjuredeleid näha ka 20. sajandi alguses.

## Vaata ka

*ahjuauk
*ahjuesine
*ahjukivi
*ahjukumm
*ahjulagi
*ahjuluud
*ahjulääv
*ahjukülg
*ahjupõrand
*ahju suitsuauk
*ahjusuu
*ahjusüda
*reheahi

## Viited
Ahtehark

**Ahtehark** on enamasti kahe lühikese haruga puuhark, mida kasutati viljavihkude partele panemiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Üleukrainaline Ühendus Isamaa

**Üleukrainaline Ühendus Isamaa** (ukraina keeles *Всеукраїнське об’єднання Батьківщина*; ka **Batkivštšõna**) on Ukraina opositsioonipartei, mida juhib endine Ukraina peaminister Julija Tõmošenko.

## Ajalugu
Erakond rajati 9. juulil 1999. Endise Julia Tõmošenko Bloki tuumikuna oli Batkivštšõnal Ukraina Ülemraadas esindus sellest peale, kui Tõmošenko 1999. aasta märtsis parlamendifraktsiooni asutas. Pärast seda, kui 2011. aasta novembris keelati Ukrainas parteide valimisliitudel osaleda parlamendivalimistel, sai ka Isamaast endast mõjukas poliitiline jõud. 2012. aasta Ukraina parlamendivalimistel lisas erakond oma nimele sõnad "Ühendatud Opositsioon", selle lipu alla koondus veel mitu parteid ning tulemusena saadi parlamendis 101 kohta. 2013. aasta juunis liitus mitu neist parteidest Batkivštšõnaga.

2011. aasta oktoobris mõisteti parteijuht Julija Tõmošenko seitsmeks aastaks vangi, süüdistatuna võimu kuritarvitamises. Ta kandis karistust Harkivis, vabastati Ukraina Revolutsiooni käigus.

Protestide ajal, mis järgnesid 2013. aastal Ukraina presidendi Viktor Janukovõtši otsusele mitte kirjutada alla assotsiatsioonilepingut Euroopa Liiduga, murdsid julgeolekujõud 9. detsembril 2013 sisse Batkivštšõna kontorisse ja võtsid kaasa erakonna serverid.

## Viited

## Välislingid

*Batkivštšõna ametlik koduleht
*Partei Dnipropetrovski osakonna veebileht
Alaverdi

**Alaverdi** (armeenia keeles Ալավերդի; varem **Manes**) on linn Kirde-Armeenias Lori maakonnas, Gruusia piiri lähedal. 

Umbes 16 500 elanikuga (1989. aastal 26 300) linn paikneb Debedi jõe orus. Alaverdi on üks Armeenia tähtsamaid äri- ja tööstuskeskusi. Linna läbib ainus raudtee, mis ühendab Armeeniat Gruusiaga.

Ajalooliselt kuulus praeguse Alaverdi ümbrus Dzoropori-nimelisse piirkonda Suur-Armeenia kuningriigi aegses Gugarki maakonnas. 17. sajandist kandis see nime Alaverdi, mis tuli 17. sajandi turgi hõimujuhi Allahverdi Mollaoghlu Tarhani nimest.

Alaverdis on hulk ajaloolisi ehitisi, sealhulgas 12. sajandist pärinev Sanahini sild. Samuti paikneb rida tähtsaid kultuurimälestisi linna ümbruses, sealhulgas Sanahini, Haghpati, Kobairi, Ahtala, Horakerti, Hutšapi ja Ardvi kloostrid ning Odzuni basiilika.

18. sajandil hakati Alaverdis kaevandama vaske, 1909. aastal valmis hüdroelektrijaam. Metallurgiatööstus arenes nii Venemaa Keisririigis kui ka Nõukogude ajal.

Esimene haridusasutus Alaverdis oli 966. aastal avatud Sanahini ülikool. Tänapäeval tegutsevad linnas 10 kooli, 6 lasteaeda, riiklik pedagoogiline kolledž ja Põhja Ülikooli haru, mis pakub õendus- ja stomatoloogiaharidust, samuti 3 muusikakooli ning Romanos Melikjani nimeline muusikaakadeemia.

## Välislingid

* Linna koduleht
* Alaverdi lühikirjeldus portaalis Cilicia.com
Agarak

**Agarak** (armeenia keeles Ագարակ) on 1949. aastal rajatud linn Armeenias Sjunikhi maakonnas.

Agaraki peetakse Armeenia lõunatipuks, kuna see paikneb Iraani piiril, Araksi jõe vasakkaldal, Meghrist 9 km edelas. Linn jääb Armeenia pealinnast Jerevanist 410 km lõunasse ja Sjunikhi maakonna keskusest Kapanist94 km lõunasse. Varem läbis linna Jerevani–Nahhitševani–Horadizi raudtee, mis on nüüdseks lammutatud. Agarak on eraldi omavalitsusüksus. Armeenia statistikateenistuse (ARMSTAT) andmeil oli linnas 2010. aastal 4881 elanikku, 2001. aasta rahvaloenduse andmeil aga 4801.

## Viited

## Välislingid
Ararat (linn)

**Ararat** (armeenia keeles Արարատ; 1947. aastani **Davalu**) on linn Armeenias Ararati maakonnas, 42 km Jerevanist kagus.

Ararati asula kujunes tsemendivabriku ümber, mis asutati 1927. aastal. 1935. aastal liitus vabrikutööliste asundus Davalu külaga. 1939. aastal sai asula ametlikult linnaks Davalu nime all, 1947 nimetati see ümber Araratiks.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Ararat (Armenien)]] seisuga 15.12.2013.*
Sõõrmed

**Sõõre** (ladina *naris*) on paljudel tetrapoodidel üks kahest avausest ninas, millest algab ninaõõs. 

## Lindudel
Enamikul lindudel paikneb kaks sõõret nokas. 

## Roomajatel
### Maolistel
Madudel paiknevad sõõrmed ninaõõne ees külgmiselt, kuid vees elavatel liikidel paiknevad need selgmiselt.  

## Imetajatel
### Inimesel
Inimesel paiknevad sõõrmed nina allosas ja need on eraldatud vaheseina kaudu. 

## Vaata ka
*tagasõõrmed

## Viited
Emo Mei

**Emo Mei** (sündinud **Emilie Sülluste**; kodanikunimi **Emilie Meipoom**, kuni 1936 **Emilie Meibaum**; 13. august (vkj)/26. august 1905 Tallinn – 2. detsember 1992 Toronto) oli eesti kirjanik.

Ta sündis meremehe tütrena, lõpetas Tallinna tütarlaste kaubanduskooli, hiljem ka Punane Risti sõjaõdede kursused.

Põgenes aastal 1944 Rootsi, kust aastal 1951 siirdus omakorda Kanadasse, elades surmani Torontos.

## Looming
Tema elujaatava hoiaku ja tugevate naiskarakteritega romaanid rõhutavad traditsioonilisi väärtusi ja elu järjepidevust:
*Esikromaan "Ingli saatus" (Toronto Orto. Toronto 1960; 2. trükk Paide 1994) käsitleb energilise Hiiu tüdruku elust läbimurdmist.
*"Ja sõna sai teoks"
*"Vaba kui lind"
*"Kõrgla"
*"Armas isa"

## Kirjandus
*Barbi Pilvre. "Mei, Emo". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 329–330
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000

## Välislingid
*Haud Mount Pleasanti kalmistul Torontos
Aluskott

**Aluskott** on vanaaegne takusest riidest voodikott, mis oli täidetud põhuga. Aluskotil magati.

## Viited
Pisa San Giusto lennujaam

**Galileo Galilei rahvusvaheline lennujaam** on lennujaam Itaalias Toscanas. Lennujaam on reisijate arvult suurim Toscanas ning Kesk-Itaalias Rooma Fiumicino lennujaama järel teine.

Pisas sündinud kuulsa teadlase järgi nimetatud lennujaama tuntakse asukoha järgi ka **Pisa San Giusto lennujaam**ana, mõned käitajad nimetavad seda **Pisa (Firenze)** või **Pisa (Toscana)** lennujaamaks.

## Viited

## Välislingid

* Pisa International Airport
* Sito web dell'aeroporto di Pisa con informazioni voli e prenotazione online parcheggio con navetta
* Sito web dell'aeroporto di Pisa
* Sito web della Boeing con informazioni sull'aeroporto
* Sito web degli aeroporti virtuali di Pisa e Firenze
* Sito web del magazine free press dell'aeroporto di Pisa
Suuõõs

**Suuõõs** (*cavitas oris*, *cavum oris*) on paljudel selgroogsetel peas üla- ja alalõua vahel paiknev seedekanali alguosa. 

Suuõõs on paljudel selgrootutel. 

= Roomajatel ==
### Maolistel
Madudel on suuõõs kõrist selgelt eristatav. Suuõõnes paiknevad keel, mitmed süljenäärmed ja maitsmiselundid ning sahkluu-ninaelundi avaused ja hambad.

## Imetajatel
### Inimesel
Inimesel piirneb suuõõs suupõhja, huulte ja põskedega ning tagant suulae ja keele kaartega ning läheb kurgukitsusega (*isthmus faucium*) üle neeluks. 

## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 107, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
RyanDan

**RyanDan** on kahest identsest kaksikust, Ryan ja Dan Kowarskyst (sündinud 5. detsembril 1979 Kanada Ontario provintsis Thornhillis) koosnev Kanada duett, kelle muusika on segu popmuusikast, ooperist ja klassikalisest muusikast.

2006. aastal kolis duett Londonisse. Dueti väitel on nende muusikale avaldanud suurt mõju ooperilaulja Mario Lanza.

## Viited

## Välislingid
* RyanDan.com Ametlik koduleht
* RyanDan page on The Management Trust website
Süljenäärmed

**Süljenääre** (ladina *glandula salivaria*, mitmuses *glandulae salivariae*) on paljude putukate ja loomade peas paiknevate ja suuõõnde avanevate sülge eritavate välissekretsiooninäärmete rühma üldnimetus.

Süljenäärmete areng, asend, närvid, morfoloogia, ensüümid, bakterid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Süljenäärmed liigitatakse kaheks: 
* suured süljenäärmed (*glandulae salivariae majores*);
* väiksed süljenäärmed (*glandulae salivariae minores*).

## Roomajatel
### Maolistel
Madudel paikneb suuõõnes hulgaliselt süljenäärmeid. Olenevalt madude hammaste liigist leidub madusid, kelle modifitseeritud kõrvasüljenäärmed eritavad sekreeti, mis hammustuse tagajärjel võib inimestel esile kutsuda mürgistusseisundeid.

## Imetajatel
### Inimesel
Inimesel komplekteerivad süljenäärmete sekreeti sülge ja saadavad seda suuõõnde 3 paari suuri süljenäärmeid: 
*kõrvasüljenääre (*glandula parotidea*)
*keelealune süljenääre (*glandula sublingualis*)  
*lõuaalune süljenääre (*glandula submandibularis*).

Lisaks paikneb suuõõne limaskestas arvukalt väiksemaid süljenäärmeid.

## Patoloogia
Süljenäärmetega seotult ja elundi talitluses võib esineda häireid ja haiguslikke seisundeid või väärarenguid, mille diagnoosiks võivad olla sialoosid, sialolitiaas, mumps, Sjögreni sündroom, kiiritusravijärgne sialadeniit, sarkoidoos, süljenäärmete hea- ja pahaloomulised kasvajad jne.

## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 110, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*A.S. Tucker, I. Miletich,*[http://books.google.ee/books?id=ba06AQAAQBAJ&pg=PA25&lpg=PA25&dq=salivary+glands+in+snakes&source=bl&ots=xRGR9-lGz0&sig=lJ0Boi7mB7BLezHpR4158pJwkPs&hl=et&sa=X&ei=0U-nUtzIE47xhQeV24GgBg&redir_esc=y#v=onepage&q=salivary%20glands%20in%20snakes&f=false Salivary Glands Development, adaptations and Diseases, Frontiers of oral Biology]*, Vol 14, 2010, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 10.12.2013) (inglise keeles)
* Patrick Bradley, Orlando Guntinas-Lichius,*[http://books.google.ee/books?id=QpHBQ059Az4C&printsec=frontcover&dq=salivary+glands+diseases&hl=et&sa=X&ei=SVWnUt63GsaqhAf59oCYAQ&redir_esc=y#v=onepage&q=salivary%20glands%20diseases&f=false Salivary Gland Disorders and Diseases: Diagnosis and Management: Diagnosis]*, Georg Thieme Verlag, 2011, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 10.12.2013) (inglise keeles) 
*Enn Ernits, Esta Nahkur, *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Giuliano Pontara

**Giuliano Pontara** (sündinud 7. september 1932 Cles) on Itaalia-Rootsi filosoof. Pontara on pööranud suurt tähelepanu vägivallatuse uurimisele rahvusvahelisel tasandil, iseäranis seoses Mahatma Gandhiga.

Kahtlused sõjaväeteenistuse eetilisuses panid teda 1952. aastal emigreeruma Rootsi, kus ta elab tänini. Ta pidas Stockholmi Ülikooli filosoofia instituudis üle 30 aasta praktilise filosoofia loenguid ning on pidanud külalisprofessorina loenguid mitmetes Itaalia ülikoolides, sealhulgas Torinos, Sienas, Cagliaris, Padovas, Bolognas, Imperias ja Trentos.

Pontara on üks Roveretos asuva Rahvaste rahuinstitutsioonide rahvusvahelise ülikooli (*International University of Peoples' Institutions for Peace*, IUPIP) asutajaist ja on olnud selle institutsiooni Teaduskomitee president. Ta on Lelio Basso poolt 1979. aastal asutatud Rahvaste alalise tribunali liige.

Pontara on avaldanud kirjutisi eetika, metaeetika ja poliitikafilosoofia alalt.

Ta on avaldanud teoseid itaalia, inglise ja rootsi keeles, tema töid on tõlgitud hispaania ja prantsuse keelde.

## Teosed
* *Etik, politik, revolution: en inledning och ett stallningstagande*, in G. Pontara (a cura di), Etik, Politik, Revolution, Bo Cavefors Forlag, Staffanstorp 1971, 2 voll., vol. I, pp.&nbsp;11-70;
* *Se il fine giustifichi i mezzi*, Il Mulino, Bologna 1974; 
* *The Concept of Violence*, Journal of Peace Research, XV, 1, 1978, pp.&nbsp;19-32; 
* *Voci Gandhismo, Nonviolenza, Pace (ricerca scientifica sulla), Utilitarismo*, in Dizionario di politica, seconda edizione, Utet, Torino 1983 (hiljem ka: Tea, Milano 1990, 1992);
* *Neocontrattualismo, socialismo e giustizia internazionale*, in N. Bobbio, G. Pontara, S. Veca, Crisi della democrazia e neocontrattualismo, Editori Riuniti, Roma 1984, pp.&nbsp;55-102; 
* *International Charity or International Justice?*, in Democracy State and Justice, ed. by. D. Sainsbury, Almqvist & Wiksell International, Stockholm 1988, pp.&nbsp;179-93;
* *Filosofia pratica, Il Saggiatore*, Milano 1988; Antigone o Creonte. Etica e politica nell'era atomica, Editori Riuniti, Roma 1990; 
* *Etica e generazioni future*, Laterza, Bari 1995; 
* *La personalità nonviolenta*, Edizioni Gruppo Abele, Torino 1996; 
* *Guerre, disobbedienza civile, nonviolenza*, Edizioni Gruppo Abele, Torino 1996;
* *Breviario per un'etica quotidiana*, Pratiche, Milano 1998; 
* *Il pragmatico e il persuaso*, Il Ponte, LIV, n. 10, ottobre 1998, pp. 35–49. 
* *Il pensiero etico-politico di Gandhi, introduzione a Gandhi, Moandas K. Gandhi, Teoria e pratica della nonviolenza*, Einaudi, nuova edizione, Torino 1996, pp.&nbsp;IX-CLXI".

## Viited

## Välislingid
* Giuliano Pontara
* Giuliano Pontara biograafia Mondo in Pace saidil (*itaalia keeles*) 
* Giuliano Pontara Stockholmi Ülikooli lehel
Laeva jõuseadmed

**Laeva jõuseadmed** on laevadel käitamise abivahendid, näiteks sisepõlemismootorid pea- või abimasinana, aurumasinad, elektrimootorid jne. Laeva jõuseade on mehhanism, mille eesmärk on muuta laeva asukohta või suunda vees.
## Peamasin
Peamasin on kõige olulisem jõuseade laevas, mille eesmärk enamjaolt on laeva liikuma panemine ja peatamine tagurpidikäiguga, aga kui laeva sõukruvi on pööratavate labadega, siis sama peamasina jõul laev ka muudab liikumise suunda. Mootoreid kategoriseeritakse järgnevalt: kujupõhiselt (A-kujuline-, lamav-, ridamootor), pöörete arvu põhiselt (aeglane (kuni 300 p/min), keskmine (301–900 p/min) ja kiire mootor (üle 900 p/min)), taktide põhiselt (nelja- ja kahetaktiline) ja energiaallika põhiselt (diisel (ka masuut), gaas, kivisüsi, tuumaenergia ja elekter). Kui laeva peamootor töötab elektriga, siis energia toodetakse laevas kohapeal diiselgeneraatoritega. Elektrimootorite plusside hulka kuuluvad võimalus ehitada väga hea manööverdamisvõimalusega laevu, millel sõukruvid pöörlevad 360° ümber oma telje ja mille labasid on võimalik veel omakorda seadistada vastavalt vajadusele. Energiat on võimalik vastavalt vajadusele mujale suunata.

Tuumaenergiat kasutavad laevad, mille varustamine muu energiaallikaga on probleemne nagu allveelaevad, lennukikandjad ja jäälõhkujad, mis töötavad suurematest sadamatest kaugel (Antarktika). Kõige suuremad ja võimsamad mootorid on aeglaste pööretega,  A-kujulised, kahetaktilised diiselmootorid. Nende mootorite keskmine kiirus on 120 pööret minutis ja sõuvõll ühendatakse otse ilma käigukastita mootori külge.
## Vööripõtkur
Vööripõtkur on laeva vööris asuv keskteljega risti olev veealune sõukruvi(d), mis parandab laeva manööverdamisvõimet vööri ühele või teisele poole lükates. Kuna tegu on väga kalli lisavarustusega laevade juures, siis varustatakse neid ainult laevadega, mis silduvad väga tihti, näiteks Tallinki reisiparvlaevad. Kaubalaevade puhul ostetakse sadamas opereerivalt ettevõttelt sisse puksiiriteenust, mis vajadusel laeva kai äärde lükkab.

## Välislingid
* Laeva jõuseadmed
Heli jälgedes

**"Heli jälgedes"** on ansambli Kõrsikud 2013. aasta album.

## Lood
# "Mängi kord veel" Tony Hatch / Jackie Trent
# "Mälestus" Bobby Russell
# "Muretu aeg" John Taylor / David Heneker
# "Mööda teed" Tom Baxton
# "Õnnelik päev" Allie Wrubel / Ray Gilbert
# "Vastust teab vaid tuul" Bob Dylan
# "Esimesed sammud" Stanislav Pošlakov / Aleksei Olgin
# "Kuu jõgi" Henry Mancini / Johnny Mercer
# "Mööda koduvälju" Uno Naissoo / Rein Mändsoo
# "Ema, kingi mul hobu" Oskar Schima / Franz Xaver Kappus
# "Rongid" Paul James / Fred Williams
# "Kuhu küll kõik lilled jäid?" Pete Seeger

: Kõrsikud tänavad: Peep Vakmann
: Mälestuse tekst (Rabindranath Tagore "Aednik": Evelin Võigemast
: Salvestus, kokkumäng, master: Lauri Liivak
: Kujundus: Asko Künnap
: Foto: Andres Keil
: Grafiti: Bach Babach

: Inspiratsioon ja hääl lapsepõlve raadiost: Heli Lääts
: Heli, ilma nende lauludeta poleks me nüüd needsamad meie.
Frozen

**"Frozen"** on Madonna laul, mis anti välja singlina 23. veebruaril 1998 ning ilmus tema 1998. aasta albumil "Ray of Light".
Lissova Lõssijivka

**Lissova Lõssijivka** (ukraina keeles Лісова Лисіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1416.
Arthur Malmgren

**Arthur Leopold Malmgren** (18/30. oktoober 1860 Tallinn – 3. veebruar 1947 Leipzig) oli Nõukogude Liidus tegutsenud Eestimaa päritolu luteri vaimulik.

1882 ja 1883–1889 (*cand. theol.*) õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. 1927. aastal sai ta Leipzigi ülikooli usuteaduse audoktoriks.

16/28. oktoobril 1889 ordineeriti ta Riias, oli Viljandi linnakoguduse adjunkt, 1890–1891 Tallinna Toomkoguduse diakon, 1891–1916 Peterburi Püha Anna kiriku koguduse õpetaja, Smolna Maarja kiriku jutlustaja. 1891–1905 oli ta usuõpetaja Anna koolis ja 1891–1893 Smolna instituudis

1914–1916 oli ta Peterburi konsistooriumi assessor, alates 16/29. septembrist 1916 Peterburi kindralsuperintendent ja vaimulik asepresident. 1920. aastal sai ta ülemkirikunõukogu juhatajaks, 1923 piiskopikonverentsi juhataja kohusetäitjaks, 1924 piiskopiks. 1925–1929 oli ta Leningradi vaimuliku seminari juhataja.

Pärast Theophil Meyeri surma 28. aprillil 1934 oli Arthur Malmgren ainus Nõukogude Liidus tegutsev luteri piiskop. 1936. aastal lubati tal lahkuda Saksamaale. Viimased 9 Nõukogude Liidus tegutsenud luteri vaimulikku arreteeriti järgmisel aastal.

Tema vanemad olid kaupmees Reinhold Malmgren ja viimase abikaasa Mathilde von Hansen.

20. detsembril 1889/1. jaanuaril 1890 abiellus ta Peterburis Adele Katharina Jürgensonniga (23. detsember 1863/4. jaanuar 1864 Peterburi – 23. detsember 1923 samas).
Liivimaa Üldkasulik Ühing

**Liivimaa Üldkasulik Ühing** (saksa keeles *Livländischer Gemeinnütziger Verband*, *Vidzemes Visparderīga Savienība*) oli Lätis aastail 1920–1939 tegutsenud Liivimaa rüütelkonna järglasorganisatsioon.

Ühing asutati 10. märtsil 1920 ja registreeriti 20. märtsil samal aastal.

Ühingu presidendid olid :
* 1920–1936 parun Hans Rosen (1870–1945)
* 1936–1939 Friedrich von Samson-Himmelstjerna (1872–1958)

Liivimaast uue Eesti-Läti piiriga äralõigatud Põhja-Liivimaa aadlike koosolekud Tartus, Pärnus ja Viljandis liitusid 1924. aastal üksmeelselt ühinguga. 1925. aastal loodi Tartus ühingu komitee ja aunõukogu (Ausschuss und Ehrenrat). Põhja-Liivimaa aadlikele oli avatud ka Tallinnas tegutsenud Eestimaa Üldkasulik Ühing. Eestis tegutsesid Liivimaa Üldkasuliku Ühingu Põhja-Liivimaa usaldusmehed (Vertrauensleute für Nord-Livland), kes nimetati 1934. aastal ümber nõukogu liikmeteks (Ratsglieder für Nord-Livland; kümnest nõukogu liikmest pooled tuli valida Põhja-Liivimaalt):
*parun Walter Stackelberg (kuni 1939)
*Rolf von Anrep
*Viktor von zur Mühlen
*Richard von Oettingen (1932–1939)
*Heinrich von Zeddelmann (kuni 1939)
*parun Adolf Pilar von Pilchau (kuni 1932)
Veokast

**Veokast** on veoauto osa, mis on mõeldud asjade (kaupade, materjalide vms) transpordiks. Veokast võib olla auto šassii külge jäigalt fikseeritud või kallutatav; kallutatava kastiga veoautot nimetatakse kalluriks ehk isekallutajaks. Enamasti valmistatakse veokastid tänapäeval metallist või puidust.

## Vaata ka
*madel
Armeenia kiri

**Armeenia kiri** on häälikkiri, mille lõi aastatel 405–406 Mesrop Maštotsh. Algsele 36 tähele on hiljem lisatud Օ, Ֆ, Ու ja և.

Kirjutatakse vasakult paremale. Kasutusel on suurtähed ja väiketähed.

Armeenia kirja on kasutatud vanaarmeenia keele, keskarmeenia keele ja uusarmeenia keele (armeenia keele (idaarmeenia kirjakeel ja läänearmeenia kirjakeel) ülesmärkimiseks. Aastatel 1921–1928 kasutati kurdi keele ülesmärkimiseks Nõukogude aladel kurdi armeenia tähestikku.

Unicode'i koodid armeenia tähtede ülesmärkimiseks on U+0530 – U+058F ja
U+FB13 – U+FB17.

Armeenia kirja tähis ISO 15924 järgi on **Armn**.

## Tähed
Armeenia kirja tähed on tähestiku järjekorras järgmised:

Hääldus:
* Idaarmeenia tähestik
* Läänearmeenia tähestik

### Märkused tabeli juurde
Ülakirjas h ([ʰ]) tähistab aspiratsiooni; ülakoma [’] tähistab ejektiivset (abruptiivset) hääldust.

# Sõna alguses *ye* [jɛ], teistel juhtudel *e* [ɛ]. Asi on selles, et  *y* [j] langeb liitsõnade sees välja, näiteks եղբայր (ełbayr, [jɛʀˈbajɹ], *jeghbajr* 'vend', kuid մորեղբայր (morełbayr, [moɹɛʀˈbajɹ], *morerbajr* 'emapoolne onu').
# Pärast 1922. aasta armeenia kirjaviisireformi hääldatakse tähe  nimetust [lyun].
# Ainult traditsioonilises kirjaviisis sõna või morfeemi alguses. 
# Sõna alguses *vo* [vo], teistel juhtudel *o* [o]. Häälik [v] langeb liitsõnades välja, näiteks որդի (ordi, [voɹˈtʰi], *vordi* 'poeg'), kuid  (k‘eṙordi, [kʰeroɹˈtʰi], *kherordi* 'emapoolne onupoeg'.
# Reformitud tähestikus hääldatakse tähe տ nimetust [tʼyun].
# Ainult Iraani armeenlased hääldavad [ɹ]; Armeenia idaarmeenlaste keeles muutus vanaarmeenia [ɹ] (ր) häälikuks [ɾ].
# Reformitud kirjaviisis asendati see täht täheühendiga ու, mida loetakse [u].
# Tavaliselt loetakse [v], kuid on erandeid. Vanarmeenia keeles loetakse ühendit աւ, millele järgneb konsonant, [au], näiteks աւր (awr, [auɹ], *avr* 'päev'). (Keskajal hakati seda sõna hääldama [oɹ] ja alates 13. sajandist kirjutatakse աւր (ōr, *or*). Ühendit ու, mida algul hääldati  [ov] või [ou], hakati hääldama [u]; ühendit իւ (iw) hääldatakse [ju] (reformitud kirjaviisis asendati իւ յու-ga).
# Reformitud tähestikus hääldatakse tähe փ nimetust [pʰjuɾ].

## Viited
Väljak

**Väljak** ehk **plats** on suhteliselt suur lage hoonestamata ala asulas. Väljakud võivad olla kavandatud kindlaks otstarbeks (nt turuplats, mänguväljak, õppesõiduväljak, spordiväljak, lauluväljak, näituseväljak, lipuväljak) või mõeldud eelkõige liikluseks (kas kõigile transpordiliikidele või ainult mõnele neist, sagedamini aga hoopis jalakäijatele). Muruga kaetud väljakut nimetatakse muruväljakuks.

Sageli asuvad väljakud asulate keskpunktis (keskväljak, lossiväljak) või suurte teede ristumispunktides; ajalooliselt on keskväljakud sageli olnud ühtlasi turuväljakud, kus korraldati turge ja laatu. Väljakutel korraldatakse tihti pidulikke üritusi, näiteks paraade ja kontserte, aga ka meeleavaldusi.
Mater Matuta

**Mater Matuta** ehk **Matuta** oli vanarooma mütoloogias jumalanna. Ta oli algupärane jumalanna, keda hiljem samastati koidujumalannade Aurora ja Eosega. Georges Dumézili arvates olid temale pühendatud rituaalid Indoeuroopa koidujumalanna rituaalide järelkaja.

Arvatavasti oli ta naiste jumalanna ning vastsündinute jumalanna, kevade, sünni ja kasvu jumalanna.  Teda seostati ka mere ja meresadamatega, kus olid tema templid.

Tema kultus on teada mitmes kohas Latiumis. Kõige kuulsam tema tempel oli Satricumis. Roomas oli tal tempel Forum Boariumi põhjaserval. Selle ehitamine omistatakse Servius Tulliusele. Aastal 506 eKr tempel lõhuti; aastal 396 eKr see taastati.  Praegu on sel kohal Sant'Omobono kirik.

Tema kui heasüdamliku jumalanna auks peeti 11. juunil matraaliaid (*Matralia*). Tema templis Forum Boariumil palvetasid vallalised ja esimeses abielus naised oma õdede laste vahel. Sellesse templisse ei tohtinud orjatarid muidu siseneda, aga tol päeval viidi templisse orjatar ning aeti ta peksuga sealt välja  Mater Matutat samastati Ino Leukotheaga ning seda rituaali seletati meenutusena sellest, et Ino kasvatas oma õe Semele poega ning kannatas oma abikaasa liignaiseks olnud orjatari tõttu. Ino poega Melikertest samastati Mater Matuta poja, sadamate jumala Portunesega.

Mater Matuta kultust on seostatud ka Juno Sororia kultusega, mille rajas üks vendadest Horatiustest pärast õe surma. Need kultused võisid olla järelkaja unustatud suguluskultusest (orjatari väljaajamine võis tähendada abielu kaitsmist liignaiste vastu, kui Mater Matuta oli abielu kaitsja nagu Juno).

## Viited

## Kirjandus
*I. Gage. *Matron-ilia*, Bruxelles 1963.
*Georges Dumézil. *La religion romaine archaïque*, Paris: 1966, lk 334

## Välislingid

*Sissekanne teatmeteoses "Мифы народов мира"
AIML

**AIML** (lühend ingliskeelsetest sõnadest* Artificial Intelligence Markup Language*) on tehisintellekti märgistuskeel, mis on loodud loomulikus keeles suhtlevate vestlusagentide loomiseks. See on XML-i dialekt, mille on loonud Richard Wallace.

## AIML-i osised

### Kategooria
Kategooriad (ingl k *category*) on AIML-i teadmiste baasühikud. Iga kategooria koosneb sisendiks olevast küsimusest ja väljundiks olevast vastusest. Teisiti öeldes, kategooriad koosnevad vähemalt kahest elemendist: mustrist (ingl k *pattern*) ja mallist (ingl k *template*). Järgnevalt on üks lihtne näide kategooria ülesehituse kohta:
::
:::MIS ON SINU NIMI
::: Minu nimi on Jaan.
::
Kui juturoboti või dialoogsüsteemi programm sisaldab sellist kategooriat, siis (arvuti)kasutaja küsimusele "Mis on sinu nimi?" vastatakse lausega "Minu nimi on Jaan."

### Muster
Muster on sõne, mis klapib ühe või mitme (arvuti)kasutaja sisendiga. Mustrid ignoreerivad lauselõpumärke, kirjavahemärke ega tee vahet suurtel ja väikestel tähtedel.
  
Muster võib koosneda ainult sõnadest, näiteks:
:::MIS ON SINU NIMI
Selline muster on vastavuses ainult ühele kasutaja küsimusele, milleks on "Mis on sinu nimi?".
Ent muster võib sisaldada ka ühte või enamat metamärki, näiteks muster
:::MIS ON SINU * 
on vastavuses sisenditega nagu "Mis on sinu nimi?", "Mis on sinu kinganumber?", "Mis on sinu lemmikvärv?", "Mis on sinu elueesmärk?" jne.

### Mall
Mall on sisendile programmi (juturoboti, DS-i vms) vastuseks antav väljund. Mall kajastab kirjavahemärke, lauselõpumärke ning eristab suuri ja väikseid tähti.
Mall võib koosneda ainult sõnadest:
::: Minu nimi on Jaan.
Mall võib sisaldada ka muutujaid, näiteks
:::OLE *
:::Olgu, ma proovin olla 
korral saab kasutaja lausung "ole tubli" vastuseks "Olgu, ma proovin olla tubli" ja lausung "ole kiirem" vastuseks "Olgu, ma proovin olla kiirem".

Mallid võivad sisaldada ka teisi mustreid. Sel juhul kasutatakse elementi **srai**. 
::
:::TERE
:::Tere!
::
::
:::HEI
:::TERE
::
::
:::HEI * 
:::TERE
::
Esitatud näites saab nii kasutaja "tere", "hei" kui "hei arvuti" vastuseks "Tere!", sest **srai** viitab mustrile TERE, mille vastuseks on märgitud "Tere!".

## Kriitika
Kuna AIML on lihtne märgistuskeel, on see sobilik algajatele DS-ide ja juturobotite loojatele. AIML-i kriitikud leiavad, et see märgistuskeel ei ole hea keerulisemate süsteemide loomiseks. Siiski, AIML-is on loodud mitmed tipp-dialoogsüsteemid. Näiteks juturobot A.L.I.C.E. sai 2010. aastal Loebneri auhinna võistlusel teise koha ja 2013. aastal sai juturobot Mitsuku Loebneri auhinna võistlusel esikoha ja 2012. aastal võistlusel Chatterbox Challenge teise koha, olles ühtlasi kõige populaarsem süsteem.

## Viited

## Välislingid
* Pandorabots - A Multilingual Chatbot Hosting Service 
* AIML 1.0.1 (A.L.I.C.E. AI Foundation)
* The Slashdot Interview
Kaa

**Kaa** või **kaa** tähendab mitut asja:
* **Kaa** on Kaarma kihelkonna nime lühend.
* **kaa** on karakalpaki keele kood ISO 639-2 ja ISO 639-3 standardi järgi.
***[[Kaa (tegelane)|Kaa]]** on tegelane (tiigerpüüton, *Python molurus*) Rudyard Kiplingu jutustuste kogus "Džungliraamat" ehk "Mowgli".
*Kaa saar on saar Duffi saarestikus
Sperma

**Sperma** ehk **seemnevedelik** ehk **ejakulaat** ehk **seeme** on paljude suguliselt paljunevate hermafrodiitide ja isaste organismide orgaaniline kehavedelik, mis väljutatakse looduslikult suguti kaudu valdavalt seemnepurske ajal.

Seemnevedeliku moodustumine, seotud elundid, morfoloogia, bakterid, viirused, hormoonid ja histoloogia, käivitatavad protsessid ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Maolistel
Teadlaste arvates koguneb isastel madudel seemnevedelik jahedama kliimaga maades talvise puhkeseisundi ajal hoopis abisuguelundites ehk neeru-sugusegmentides, mis näiteks harilikul rästikul võivad moodustada kuni 1/2 neerust. Seemnevedelik väljutatakse, tihti pärast kurnavaid võitlusi, kuid võimalusel kopulatsiooni ajal emase partneri kloaagiavaustesse.

Seemnevedeliku kogused sõltuvad mitmest tegurist, näiteks isase mao suurusest, eelnenud kopulatsioonide hulgast, vanusest jne, nii näiteks on maisi-roninastiku ühe ejakulaadiportsjoni maht keskmiselt 0,01 ml.

## Imetajatel

Mitmete imetajate (laamade, pullide, meeste) seemnevedeliku rakuvaba osa sisaldab närvirakkude kasvufaktorit, mis emaste vastavasse avausse sisestatuna stimuleerib ovulatsiooni.

### Mehel
Enamikul täiskasvanud meestest moodustub seemnevedelik munandites spermatosoididest ja lisasugunäärmetes (seemnepõiekesed, eesnääre ja sugutisibulanäärmed (ladinakeelse nimega *glandulae bulbourethrales*)) tekkinud sekreedist.

Seemnepõieke valmistab suurema osa seemnevedeliku rakuvabast osast – seemneplasmast.

#### Sperma biokeemiline koostis

Seemnevedelikus on rohkelt fruktoosi, prostaglandiine ja ensüüme ning palju muid aineid.

## Patoloogia
Seemnevedeliku väljutamise käigus võib toimuda nakatumine ja/või mitmete sugulisel teel levivate haiguste ülekanne.

### Ebola viirushaigus

Ebola viirushaiguse, mida põhjustavad mitmed perekonda *[[Ebolavirus]]* liigitatud viiruseliigid, sh Ebola viirus, edasikandumine seemnevedelikuga oli pikka aega vaidluse all. Üksnes üksikud teadlased julgesid kirjutada sellesse haigusse nakatumisest seemnevedelikuga ning sellest, et see võib toimuda ka veel kuni 7 nädalat pärast haigusest tervenemist.

Viiruseosakesi on tuvastatud reproduktiivelundite eritistes ka kuni 80 ja rohkem päeva (kuni 6 kuud) pärast haigusest tervenemist.

## Vaata ka

*FIV
*HIV
*impotentsus
*kopulatsioonikork
*spermaanalüüs
*spermapank
*suguühe

## Viited

## Välislingid
*Eesti nõukogude entsüklopeedia. 7. köide: RUND-TING. Tallinn: Valgus, 1975, lk 252.
*Hector E.Chemes ja Vanesa Y.Rawe, *[http://humupd.oxfordjournals.org/content/9/5/405.full.pdf Sperm pathology: a step beyond descriptive morphology. Origin, characterization and fertility potential of abnormal sperm phenotypes in infertile men]*, Human Reproduction Update, Vol.9, No.5 pp.&nbsp;405±428, 2003, Veebiversioon (vaadatud 11.12.2013) (*inglise keeles*)
*Leah Klemmt ja Anthony R. Scialli, The Transport of Chemicals in Semen, Birth Defects Research (Part B) 74:119–131 (2005), 2005 Wiley-Liss, Inc., veebiversioon (vaadatud 12.06.2014) (*inglise keeles*)
Piksekivi

**Piksekivi** (ka: *[[Pikne|piksenool]]*, *[[Kõu|kõuekivi]]*) on paljude rahvaste pärimuses kivi, mille äike on välguga maa peale visanud. 

Eesti rahvapärimuses oli see kujutelm levinud kuni 20. sajandi alguseni.

Looduses võib maapinda tabanud välgulöök tekitada fulguriiti.

## Viited
Matraaliad

**Matraaliad** (*Matralia*) oli religioosne pidustus Rooma riigis. 

Matraaliaid peeti 11. juunil jumalanna Mater Matuta auks. Need rajas legendaarne Servius Tullius. Seal palvetasid kõigepealt tädid oma õdede laste eest, hoides neid kätel, ja siis oma laste eest. Päev pühendati jumalanna Mater Matutale ('hommikune jumalanna'), keda austati Mater Matuta templis Roomas Forum Boariumi ääres (Aedes Matris Matutae), sest teda samastati kevade, sünni ja kasvu jumalanna Fortuna Reduxiga. Kultuses said osaleda ainult roomlannadest naised, orjataridele oli see keelatud. Pidustuse ajal viidi templisse orjatar. Teda peksti ja ta aeti ära.  

Ovidiuse järgi on vaenulikkus orjataride vastu seotud muistendiga Teeba printsessist Inost. Tema abikaasa, Boiootia kuningas magas ühe oma orjatariga ning sai nõnda teada, et tema naine kavatseb tappa oma lapsed esimesest abielust. Kui see avalikuks tuli, viskus Ino merre, aga nereiidid päästsid ta ja viisid Tevere jõe suudmesse. Tema enda lapsed tapeti, seega hoolitses ta nüüd oma õe Semele poja Bakchose/Dionysose eest. Sellepärast keskendutigi sellel pidustusel tädidele.

Ohverdati jahust, meest ja õlist tehtud kooke, mida küpsetati savinõudes. Üks matroonidest, kes ei olnud oma abikaasat veel kaotanud, ehtis Mater Matuta kuju pärjaga. 

## Kirjandus
* *Traditional festivals*, kd 2, M-Z, lk 264.

## Välislingid
*Sissekanne teoses *Smith's Dictionary* (1875)  
*Sissekanne teoses *Dictionnaire des Antiquités Grecques et Romaines*
*Ovidius. ''Fasti'' VI
*Plutarchos. ''Camillus''
*Aedes Matris Matutae
Pootshaak

**Pootshaak** (saksa keeles *Bootshaken* - paadihaak) on peamiselt merenduses (tavaliselt veesõidukitel) kasutatav pika varre ja konks-otsaga tööriist tõmbamiseks ja tõukamiseks. 

Pootshaagi sarnast, kuid üldjuhul lühema varrega tööriista kasutatakse ka päästeteenistuses.

## Kirjeldus
Pootshaake kasutatakse abivahendina peamiselt veesõidukite sildumise, haalamise ja muude manöövrite juures, samuti vees ujuvate esemete haaramiseks. Pootshaakidega on hõlbus hoida käsitsi kinni paati või muud väiksemat veesõidukit kai või teise veesõiduki kõrval lühiajaliselt (ilma kinnitusiotseta) seistes. Pootshaak kuulub enamuse registreerimisele kuuluvate veesõidukite kohustuslikku pardavarustusse. Tänapäeval valmistatakse kergemaid teleskoopvarrega pootshaake ja väiksematel kaatritel-paatidel kasutamiseks ka kombineeritud mõla-pootshaake.

## Etnoloogia
Etnoloogiliselt on defineeritud pootshaak, kui pika puuvarre otsas olev kahe haruga raudkonks, mille sirget haru kasutatakse tõukamiseks ja kõverat haru tõmbamiseks. Pootshaaki kasutati kala- ja hülgepüügil ning parvetamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Postivahe

**Postivahe** oli mõisa alal olnud maatükk, mida tähistati postide või vaiadega. Sellise maatüki suurus ei olnud fikseeritud, näiteks Põhja-Eestis oli selle suurus neljast Tallinna vakamaast ühe tiinuni ehk 0,36–1,09 ha.

Kuna 19. sajandil hakati teotööd ja moonakate tööd mõisas arvestama tükitöö järgi, oli postivahe viljalõikusel, kartulivõtul jm töödel arvestuse aluseks.

## Viited
Potisinine

**Potisinine** on indigost saadav sinine värv, mida alates 18. sajandi lõpust ka Eesti rahvakultuuris näiteks villa ja lõnga värvimiseks, ja värvinimetus seda värvi esemete kirjeldamiseks..

Värvinimena tähistab sõna "potisinine" ehk **indigosinine** tumedat sügavat värvust, safiirsinisest mõnevõrra soojemat ja rohekamat, Preisi sinisest heledamat tooni.

## Pildid

Seelikukangas, ERM 7467-ab.jpg|Potisinise triibuga Tartu-Maarja kihelkonna seelikukangas Eesti Rahva Muuseumis


## Vaata ka
* Teksasinine
* Indigo
* Sinerõigas
* Sinikivi

## Viited
Põletusora

**Põletusora** (ka: *tuliork*) on endisaegne tööriist (raudora), millega tehti puitesemetesse põletamise teel väikseid auke. 

19. sajandil kasutati Eestis põletusora laialdaselt näiteks ämbrikõrvadesse sangaaukude tegemisel.

## Vaata ka
*kirjaraud

## Viited
Riiv (sulgemisvahend)

**Riiv** on lükatav puust või metallist liist, mille abil saab sulgeda näiteks uksi, väravaid, aknaid.

Riive on teada juba Vana-Egiptusest.

Eestis oli kuni 19. sajandini kasutusel peamiselt puust riiv. Aidauste sulgemiseks kasutati ka riivlukku.

## Vaata ka

* põõn
* kodalukk

## Viited
Jean-François Malherbe

**Jean-François Malherbe** (1950 Brüssel – 13. detsember 2015 Neuchâtel) oli Belgia filosoof, kirjanik ja pedagoog.

Ta oli Louvaini Katoliikliku Ülikooli filosoofiadoktor ja Pariisi Ülikooli teoloogiadoktor. Malherbelt on ilmunud arvukalt käsitlusi eetika ja filosoofia alal.

## Teosed
* *La philosophie de Karl Popper et le positivisme logique*, PUF, 1977, 1979. Édition de poche: Liber, Montréal, 2011
* *Épistémologies anglo-saxonnes*, PUF, 1983
* *Le Langage théologique à l'âge de la science*, lecture de Jean Ladrière, Cerf, 1985
* *Pour une éthique de la médecine*, Larousse, 1987
* *Autonomie et prévention. Alcool, tabac, sida dans une société médicalisée, Fides, 1994
* *Souffrir Dieu. La prédication de Maître Eckhart*, Cerf, 1992
* *Homicide et compassion. L'euthanasie en éthique clinique*, Mediaspaul, 1996
* * Le Nomade polyglotte. L'excellence éthique en postmodernité*, Bellarmin, 2000
* *Déjouer l’interdit de penser*, Liber, 2001
* *Les ruses de la violence dans les arts du soin*, Liber, 2003
* *La démocratie au risque de l'usure. L'éthique face à la violence du crédit abusif*, liber, 2004
* *Les crises de l’incertitude*, Liber, 2006
* *Mandalas*, Fides, 2007; en collaboration avec l'artiste peintre *Blanche Paquette*
* *Sujet de vie ou objet de soin? Introduction à la pratique de l'éthique clinique*, Fides, 2007
* *Transmuter la violence en milieu scolaire (en collaboration avec Maria Grazia Vilona-Verniory), Editions "Loisirs et pédagogie", Le Mont-sur-Lausanne, 2010.
* ''La Chouette ironique. Introduction insolite à la philosophie (en collaboration avec Réal Tétreault), Éditions GGC, Sherbrooke, 2011.Cet ouvrage a reçu en 2012 le Prix Alphonse Desjardins.
* Tendre l'oreille à l'inouï (L'éthique des hérétiques), Cerf, Paris, 2013
Viktor Veskimäe

**Viktor Veskimäe** (kuni 20. märtsini 1935 **Viktor Mühlberg**; 17. november (vkj)/ 30. november 1902 Vana-Kuuste vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 29. juuni 1967 Toronto) oli eesti prosaist ja tõlkija.

Ta õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1930–1936 ja 1940–1942, stuudium jäi lõpetamata.

Teenis 2. Diviisi Suurtükiväe 1. grupis (telefonist, kapral). Ta töötas ametnikuna Tartu linnavalitsuses.

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus oli Göteborgis kirjastuse Orto ametnik.

Aastal 1951 siirdus ta Kanadasse, kus ta tegeles kinnisvara müügiga. Ta suri Torontos kopsuvähki.

## Isiklikku
Tema isa oli Tartu Immaanueli koguduse (baptisti kogudus) jutlustaja Karl Mühlberg.

Ta oli aastast 1936 abielus hilisema kirjastuse Orto korrektori Helene Veskimäega (neiuna Saabel; 1911–1966).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat Tallinn 2000

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Atractus spinalis

***Atractus spinalis*** on maoliik.

## Levila
Need suhteliselt väiksed maod (238 mm *SVL* ja 38 mm *CL*) on levinud Minas Geraisi osariigis Brasiilias.

## Välislingid
* Passos, Teixeira jr., Recoder, de Sena, Dal Vechio, de Arruda Pinto, Mendonça, Cassimiro & Rodrigues, 2013, *[http://www.scielo.br/pdf/paz/v53n6/v53n6a01.pdf *A new species of Atractus (Serpentes: Dipsadidae) from Serra do Cipó, Espinhaço Range, Southeastern Brazil, with proposition of a new species group to the genus.]*,  Papéis Avulsos de Zoologia (São Paulo), vol.53, n° 6, lk 75‐85. 2013, Veebiversioon (vaadatud 11.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small>
*[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Atractus&species=spinalis&exact%5B0%5D=species Sissekanne ReptileDB-s]

<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Atractus spinalis seisuga 11.12.2013.''
Leopold von Plessen (minister)

**Leopold von Plessen** (21. jaanuar 1769 Röderaue – 25. aprill 1837 Schwerin), täisnimega *Leopold Engelke Hartwig von Plessen*, ka *Engelke Leopold Hartwig von Plessen*, *Leopold Hartwig von Plessen*, oli saksa poliitik ja kammerhärra, aastatel 1836–1837 Mecklenburg-Schwerini suurhertsogiriigi peaminister (*Erster Minister*, Friedrich Franz I valitsusajal).

## Teosed
* *Grundzüge zur Verbesserung des Creditwesens, insbesondere auf Ritterschaftlichen Güthern in Mecklenburg.* s. n., s. l. 1804.
* *Versuch zu einer verbesserten Circulation des Papiergeldes und Berichtigung der öffentlichen Schuld in dem Kaiserlich Oesterreichischen Staat.* s. n., Regensburg 1806, Digitalisat.
* *Über das natürliche Verhältniß und die Beschränkungen des Handels zwischen verschiedenen Staaten in Beziehung auf die gegenwärtigen Zeitvorfälle.* In Kommission bei Montag und Weiß u. a., Regensburg u. a. 1806, Digitalisat.
* *Ideen über die reelle Grundlage eines nothwendigen Papiergeldes.* In Kommission bei Montag und Weiß, Regensburg 1806, Digitalisat.
* *Grundzüge zu einem künftigen teutschen Gesamtwesen und einer National-Einheit.* s. n., Wien 1815.

## Bibliograafia
* Albrecht Bartsch: *Nekrolog L. E. H. von Plessen*. In: Freimüthiges Abendblatt. Schwerin 20 (1838), Nr. 1008. S. 321-336. (Digitalisat) [Nachdr. in Julius von Maltzahn: *Einige gute Mecklenburgische Männer : Lebensbilder.* Wismar, 1882. S. 115-136.]
* Ludwig von Hirschfeld: *Ein Staatsmann der alten Schule.* In: Ders.: *Von einem deutschen Fürstenhofe.* Wismar: Hinstorff 1896, Bd. 2, S. 1-263
* Fritz Apian-Bennewitz: *Leopold von Plessen und die Verfassungspolitik der deutschen Kleinstaaten auf dem Wiener Kongress 1814/15.* Eutin: Ivens 1933; Hochschulschrift:	Rostock, Univ., Diss., 1933
* Ulrike Palme: *Leopold Hartwig Engelke von Plessen - ein europäischer Mecklenburger im 19. Jahrhundert.* In: *Kolloquium zum Gedenken an Prof. Dr. Phil. Habil. [[Ilona Buchsteiner]].* Rostock: Univ., Philosophische Fak., Inst. für Geschichtswiss. 2004, S. 87-97

## Viited
CompactFlash

**CompactFlash** (lühendatult **CF**) on mälukaart, mille leiutas 1994. aastal SanDisk. See kasutab andmete salvestamiseks välkmälu. CompactFlashi kasutatakse paljudes kaasaskantavates seadmetes, nagu näiteks digitaalsed foto- ja videokaamerad, pihuarvutid ning kaasaskantavad helisalvestusseadmed. CompactFlash on kasutuses pigem kallimates seadmetes ning eriti levinud on see professionaalsete kaamerate sees. Nii Canoni kui ka Nikoni parimad fotokaamerad kasutavad CompactFlashi.

2013. aasta septembris teatas SanDisk 256 GB CompactFlashi turuletulekust.

## Omadused
### Suurus
*pikkus: 36,4&nbsp;mm
*laius: 42,8&nbsp;mm

Kaardid jagunevad paksuse järgi kaheks:
*Tüüp I CF kaart on 3,3&nbsp;mm paks ja võib tarbida kuni 70&nbsp;mA.
*Tüüp II CF kaart on 5&nbsp;mm paks ja võib tarbida kuni 500&nbsp;mA.

Tüüp I kaarti saab kasutada ka tüüp II pesas, kuid vastupidi mitte.

### Liides
Esialgu kasutas CompactFlash liidest, mis on mõõtmetelt väiksem, kuid elektriliselt identne PCMCIA-ATA liidesega. Seepärast on võimalik CF kaarti kasutada passiivse adapteri abil PCMCIA pesas. Hiljem lisanudusid ka SATA ja PCIe liidesega kaardid, pakkudes suuremaid andmeedastuskiiruseid.
*CF kaardid tuginevad PATA liidesele.
*CFast (tuntud ka kui CompactFast)  kaardid tugenevad SATA liidesele
*XQD kaardid tuginevad PCIe liidesele

Erinevatelt paljudest teistest mälukaartidest, asub CompactFlash mälukontroller kaardi sees. Seepärast on võimalik ka vanematel seadmetel kasutada uute kaartide suuremaid kiiruseid ja suurusi. Teiste mälukaartide kontrollerid asuvad mälukaarti kasutavas seadmes ja seetõttu on toetatud kiirused ja mälukaardi mahutavused juba ette määratud.

### Versioonid
*CF 1.0 (1995)
* CF 1.1 (1997)
* CF 2.0 (2003)
* CF 3.0 (2004)
* CF 4.0 (2006)
*CF 4.1a (2007)
** Järjestiklugemise kiirus kuni 90 MB/s.
*CF 5.0 (2010)
**48-bitine adresseerimine - 137 GB asemel on võimalik adresseerida kuni 144 PB.
**Lisatud TRIM funktsioon, millega optimeeritakse vaba ruumi kasutust.
*CF 6.0 (2010)
**Kasutab UDMA7 liidest, mis toetab kiiruseid kuni 167 MB/sec.
**Lisatud Sanitize funktsioon, mille abil on võimalik tühjendada kogu mälukaart.

### Eelised
Kuna CompactFlash kasutab välkmälu, on see võrreldes kõvaketastega füüsiliselt palju vastupidavam ning kasutab ka vähem voolu.

## Muu
Microdrive - IBM 1999. aastal välja töötatud kõvaketas, mis sobib CompactFlash II pesasse. Need pakkusid suuremat kiirust ja andmemahtu, kuid välkmälu tehnoloogia kiire arengu tõttu ei ole need enam kasutuses.

## Viited
Zalalövő

**Zalalövő** (ladinakeelne nimi *Municipium Aelium Salla*) on linn Ungaris Zala komitaadis Zalaegerszegi kreisis.

Zalalövő asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Sõpruslinnad
*  – Oberaich
*  – Farra d'Isonzo
*  – Savignano sul Panaro
*  – Chibed


Petőfi utca 35., Zalalövő1.jpg|Traditsiooniline elamu (*tájház*)
Zalalövő6v.jpg|
Villa Publica romjai (11088. számú műemlék).jpg|Rooma villa (*Villa Publica*) vare
Lakóház,_népi_(11089._számú_műemlék).jpg|
Zala-völgyi kerékpárút.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (ungari keeles)