open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sõda Vietnamis (1945–1946)

**Sõda Vietnamis** (Suurbritannia koodnimi **operatsioon Masterdom** (inglise keeles *Operation Masterdom*); Vietnamis ka **lõuna vastupanusõda** (vietnami keeles *Nam Bộ kháng chiến*)) oli teise maailmasõja järgne relvakonflikt, milles Suurbritanniast-Indiast, Prantsusmaast ja Jaapani Lõunaarmeest koosnev koalitsioon sõdis Vietnami kommunistliku liikumise Việt Minhiga. Mõlema osapoole eesmärgiks oli saavutada kontroll Vietnami lõunaosa üle, mis pärast Jaapani kapituleerumist teises maailmasõjas oli destabiliseerunud.

Indohiina sõdadeks loetakse üldiselt kolme konflikti: esimene neist oli Prantsusmaa ebaõnnestunud relvakonflikt Viet Minhi vägedega aastatel 1946–1954; teine oli sõda riigi lõunaosa üle, kuhu sekkusid ka Ameerika Ühendriigid, ning mis lõppes aastal 1975; kolmas Indohiina sõda algas Vietnami kallaletungiga Kambodžale aastal 1978. Selline määratles jätab kahe silma vahele lühikese, kuid märkimisväärse konflikti aastatel 1945–1946, mis algas, kui Briti okupatsioonijõud maabusid Jaapani kapituleerumise kinnitamiseks Saigonis.

## Vaata ka
* Operatsioon beleaguer
* Operatsioon blacklist forty
* Jaapani okupeerimine

## Viited

## Välislingid
* Vietnam Wars: 1945–1972
* The first Vietnam War, by Mark Atwood Lawrence, Fredrik Logevall
Hénin-Beaumonti 1. kanton

**Hénin-Beaumonti 1. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Hénin-Beaumont.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Dourges 
# Hénin-Beaumont (osaliselt)
# Montigny-en-Gohelle
# Oignies

## Viited
1946. aasta Iraani kriis

**1946. aasta Iraani kriis** (Iraani allikates ka **Aserbaidžaani kriis** (pärsia keeles غائله آذربایجان‎, *Qaʾilih Âzarbâyjân*)) oli üks külma sõja esimesi kriise, mis algas, kui Jossif Stalini Nõukogude Liit keeldus pärast korduvaid lubadusi okupeeritud Iraani territooriumilt lahkumast. Koos teise maailmasõjaga pidi lõppema ka liitlaste ühine okupatsioon Iraanis. Selle asemel kuulutasid Nõukogude-meelsed iraanlased välja separatistliku Aserbaidžaani Rahvavalitsuse ning kurdi separatistid Mahabadi Vabariigi. Ameerika Ühendriikide tõhus diplomaatiline surve Nõukogude Liidule oli esimesi märke sellest, et Trumani doktriin ja ohjeldamispoliitika toimivad.

Augustis-septembris 1941 hõivasid Nõukogude Punaarmee põhjast ning Suurbritannia väed keskelt ja lõunast Iraani. Ameeriklased ja britid kasutasid Iraani tarneteena Nõukogude Liitu.

Liitlased leppisid kokku, et lahkuvad Iraanist kuue kuu jooksul pärast sõjategevuse lõppu. Kui see tähtaeg 1946. aasta alguses saabus, otsustasid Stalini väed Iraani jääda. Varsti pärast seda puhkes Iraani valitsusvägede ja kurdide ning kommunistlike jõudude, keda toetas Nõukogude Liit, vahel sõda, milles hukkus umbes 2000 inimest. Iraani peaminister Ahmad Qavami läbirääkimised ning Ameerika Ühendriikide diplomaatiline surve viisid lõpuks Nõukogude vägede lahkumise ja separistlike riikide likvideerimiseni.

## Vaata ka
* Pärsia NSV
* Kaasaegsete Lähis-Ida konfliktide loend
* 1953. aasta Iraani riigipööre

## Viited

## Kirjandus
* Brands, H.W. *Into the Labyrinth: The United States and the Middle East, 1945–1993* (1994) pp 7–12.
* André Fontaine, *La guerre froide 1917–1991*, Edestermann: "Kurdish Independence and Russian Expansion", Foreign Affairs, Vol. 24, 1945–1946, pp.&nbsp;675–686
* George Lenczowski, *Russia and the West in Iran* (1949)

## Välislingid
* Iraani kriisi dokumendid lehel Cold War International History Project
Pärlvalge

**Pärlvalge** ehk **pärlmuttervalge** on sädelevalt valge värvitoon, või piimjas ja sillerdav nagu pärlmutter.

Seda värvinimetust kasutatakse sageli läikivate ja sillerdavate esemete ja pindade kohta, ka hammaste kirjeldamiseks.

## Pildid

Pearls 1.jpg|Valged pärlid
Fan (AM 19015-4).jpg|Pärlmutterliistudest lehvik


## Variatsioonid
RAL Classic värvikaardi toon 1013 *Perlweiß* on kahvatu soojatooniline valkjas värvus  , mis asub kollaste ja beežide värvitoonidega ühes rühmas.

Pantone värvitoon 12-1006 *Mother Of Pearl* on külm beež  .

Veebivärv *Pearl* on kahvatubeež  , värvitoon *Pearl White* on kergelt rohekas kahvatuhall  .

## Vaata ka
* Pärlhall

## Viited
Phillip Sharp

**Phillip Allen Sharp** (sündinud 6. juunil 1944) on Ameerika Ühendriikide geneetik ja molekulaarbioloog. 

1969. aastal sai Sharp Illinoisi Ülikoolist doktorikraadi keemias. Ta on töötanud James Watsoni alluvuses Cold Spring Harbor Laboratorys. 1974. aastal asus ta Salvador Luria kutsel tööle Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti.  

1999. aastast töötab ta Kochi Instituudi professorina. 

1993. aastal sai Sharp koos Richard Robertsiga Nobeli meditsiiniauhinna splaissimise ja eukarüootse DNA intronide avastamise eest.

## Tunnustus
*1991 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited
Bruno Kalniņš

**Bruno Kalniņš** (täisnimega **Brūno Haralds Kalniņš**; 7. mai 1899 Tukums – 26. märts 1990 Stockholm) oli läti poliitik ja ajaloolane.

Kalniņš sündis 1899. aastal ja omandas kõrghariduse õigusteaduses. Oli Lätis tuntud poliitiku Pauls Kalniņši poeg ning sai rahvasaadikuks asutavas kogus ja kõigis Läti Vabariigi parlamentides Läti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindajana. Juhtis Töölisspordiliitu. Pärast Ulmanise riigipööret 15. mail 1934 mõisteti ta kolmeks aastaks vangi. 1937. aastal emigreerus ta Soome. Ta oli auastmelt reservleitnant.

Ta naasis Lätti 3. juulil 1940 ning sai Kirhenšteinsi nukuvalitsuse ajal Läti sõjaväe poliitiliseks juhiks ning vastutas armee sotsialistlikuks muutmise eest. Nõukogude ajal oli ta dotsent Nõukogude Läti ülikoolis Riias.

Teise maailmasõja lõpul pages Rootsi, kus keskendus vaba uurimistöö organiseerimisele ja kirjutamisele Baltimaade kohta. Juhtis 1970–1975 Balti Instituuti ning Läti sotsiaaldemokraatide ühingut Rootsis, võideldes oma uurimustes ja poliitilises tegevuses Nõukogude okupatsiooni ning Rootsis balti pagulaste tagastamise vastu.

## Viited
Boris Tiit

**Boris Tiit** (9. aprill 1913 Jekaterinburg, Venemaa Keisririik – september 1941 Moskva) oli Eesti riigiametnik.

Tiit lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1933. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna *[[cum laude]]*. Ta kirjutas ülikoolis kaks auhinnatööd ja jätkas õpinguid finantsõiguse alal. 1935. aastal käis Tiit Poolas stipendiaadina. Kuulus akadeemilisse organisatsiooni ÜS Liivika. Borise abikaasaks oli Helene Tiit.

Tiit astus 1936. aastal majandusministeeriumi teenistusse, olles Maksude Talituse üldosakonna kaubandusosakonna teenistuses, jõudes seal vaneminspektori positsioonini. 

12. juulil 1940 nimetati Tiit majandusministeeriumi nõunikuks.

Tiit arreteeriti 1941. aasta mais, viidi Moskvasse ja mõisteti seal sama aasta septembris surma.

## Viited
Bita Razavi

**Bita Razavi** (sündinud 1983) on kaasaegne kunstnik.

## Haridus
Bita Razavi õppis Teherani Kunstiülikoolis muusikat (BA, 2008) ning Helsingis asuvas Soome Kunstiakadeemias kunsti (MA, 2013).

Residentuurid: Suomenlinnas HIAPis (2011), Nida kunstiresidentuuris (2011), Moostes MoKSis (2013), Tallinnas Polymeri Kultuuritehases (2013), New Yorgis ISCPs (2017).

## Karjäär
Tema loomingut on eksponeeritud Teherani Kaasaegse Kunsti Muuseumis, 1. Trondheimi biennaalil Norras, Soome Fotomuuseumis, XV Biennale de la Méditerranéel Thessalonikis, Helsingi Fotobiennaalil, Helsingi Disainimuuseumis, Videobrasilil, SESC Pompeias, Cité international des Arts’is Pariisis, Fotografisk Centeris Kopenhaagenis, Göteborgi rahvusvahelisel kaasaegse kunsti biennaalil, Ukraina Riiklikus Kunstimuuseumis ning festivalil Survival Kit 10.0.

### Veneetsia biennaal
Koostöös kunstnik Kristina Normani ja kuraator Corina L. Apostoliga valiti Bita Razavi 2022. aastal toimuvale 59. Veneetsia biennaalile Eestit esindama. Projekt “Orhideliirium. Isu külluse järele” käsitleb troopiliste taimede kujutamise kaudu teemasid nagu rahvus, kuulumine ja kolonialism. 

## Tunnustus
* Oskar Öflundsi fondi kunstniku peaauhind (2017)
* D'Aubagne'i filmifestivali parima dokumentaalfilmi auhind (2008)

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
* Bita Razavi Eesti Kaasaegse Kunsti Keskuse kunstnike andmebaasis
Sains-en-Gohelle'i kanton

**Sains-en-Gohelle'i kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.

## Koosseis

Kanton koosnes 6 vallast:

* Aix-Noulette
* Bouvigny-Boyeffles
* Gouy-Servins
* Hersin-Coupigny
* **[[Sains-en-Gohelle]]**
* Servins
Noyelles-sous-Lensi kanton

**Noyelles-sous-Lensi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 3 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Harnesi kantoniga.

## Koosseis

Kanton koosnes 3 vallast:

* Billy-Montigny
* Fouquières-lès-Lens
* **[[Noyelles-sous-Lens]]**
Bercki kanton

**Bercki kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus.

## Koosseis

2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 10 valla asemel 31 valda:

* Airon-Notre-Dame
* Airon-Saint-Vaast
* Attin
* Beaumerie-Saint-Martin
* **[[Berck]]**
* Bernieulles
* Beutin
* La Calotterie
* Campigneulles-les-Grandes
* Campigneulles-les-Petites
* Colline-Beaumont
* Conchil-le-Temple
* Écuires
* Estrée
* Estréelles
* Groffliers
* Hubersent
* Inxent
* Lépine
* La Madelaine-sous-Montreuil
* Montcavrel
* Montreuil
* Nempont-Saint-Firmin
* Neuville-sous-Montreuil
* Rang-du-Fliers
* Recques-sur-Course
* Sorrus
* Tigny-Noyelle
* Verton
* Waben  
* Wailly-Beaucamp

## Viited
59. Veneetsia biennaal

**59. Veneetsia biennaal** on rahvusvaheline kaasaegse kunsti näitus, mis toimub Veneetsias 23. aprillist kuni 27. novembrini 2022. Näituse eelavamine leiab aset 20.–22. aprillini. Esialgu pidi biennaal toimuma 2021. aastal, kuid koroonapandeemia tõttu lükati üritus aasta võrra edasi (2021. aastal toimus samuti aasta võrra edasi lükatud Veneetsia arhitektuuribiennaal).

Biennaali keskse näituse kuraator on festivali kunstiline juht Cecilia Alemani. Eestit esindab biennaalil Kristina Normani ja Bita Razavi näitus "Orhideliirium. Isu külluse järele" (kuraator on Corina Apostol). Kristina Normanil on see teine kord Veneetsia biennaalil osaleda.

## Eesti näitus
Eesti paviljoni konkursile laekus 2020. aastal 38 kunstiprojekti, mille hulgast valiti välja idee "Orhideliirium. Isu külluse järele". Teose lähtepunktiks on kunstnik Emilie Rosalie Saali umbes 300 akvarelli ja maali troopilistest taimedest, mis on maalitud 20. sajandi alguses tollal Hollandile kuulunud Ida-India saartel.

Kristina Norman ja Bita Razavi loovad näitusele uued teosed Emilie Rosalie Saali isikust ja loost lähtuvalt. Oma teostega esitavad nad nii maailmas kui ka Eestis olulisi küsimusi poliitika, ühiskonna, kultuuri, soo, rahvusidentiteedi ja globaalsete protsesside teemadel. Lisaks käsitleb näitus omavahel põimunud ajalugude, "võitjate" ja "kaotajate" suhteid ning nende mõistmise keerukust ja mitmetahulisust, hõlmates ka koloniaalajalooga seotud küsimusi.

Kui alates 1997. aastast oli Eesti paviljon tegutsenud Veneetsia linna eri paigus, siis 59. biennaaliks kutsus Hollandi paviljoni korraldaja Mondriaani Fond Eesti paviljoni külla oma ajaloolisesse paviljonihoonesse biennaaliala südames Giardini näitusealal. Hollandi näitust esitletakse 2022. aastal mujal Veneetsias.

## Keskne näitus
59. biennaali kunstiline juht on New Yorgis High Line'i pargis asuva kunstikeskkonna High Line Art peakuraator Cecilia Alemani. Tema kureeritud keskne näitus kannab pealkirja "The Milk of Dreams" ("Unistuste piim"). Näitus on saanud pealkirja sürrealistliku kirjaniku Leonora Carringtoni samanimelisest raamatust, mis on täis maagilisi lugusid, kus kõike saab kujutlusvõime abil muuta. Näitus jälgib kolme teemat: keha kujutamist ja metamorfoosi, inimeste suhteid tehnoloogiaga ning keha ja Maa omavahelist suhet. Selle kontseptsiooni aluseks on Alemani vestlused kunstnikega ja koroonapandeemiaga seoses esile kerkinud küsimused.

Kui selgus, et näitus lükatakse pandeemia tõttu aasta võrra edasi, soovis Alemani kasutada seda lisa-aastat selleks, et valmistada ette uusi projekte ja kasutada festivali avamist ära ühtekuuluvustunde tähistamiseks. Alemani on esimene itaallannast biennaali kunstiline juht. Varem on ta kureerinud 57. Veneetsia biennaali (2017) Itaalia paviljoni. Tema abikaasa Massimiliano Gioni oli 55. Veneetsia biennaali (2013) kuraator.

## Viited

## Välislingid
* 2022. aasta biennaali ametlik koduleht
Étaplesi kanton

**Étaplesi kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus.

## Koosseis

2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 19 valla asemel 15 valda:

* Bréxent-Énocq
* Camiers
* Cormont
* Cucq
* **[[Étaples]]**
* Frencq
* Lefaux
* Longvilliers
* Maresville
* Merlimont
* Saint-Aubin
* Saint-Josse
* Le Touquet-Paris-Plage
* Tubersent
* Widehem 

## Viited
Lumbresi kanton

**Lumbresi kanton** (lääneflaami: *Lumeres*) on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus.

## Koosseis

2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 33 valla asemel 60 valda:

* Acquin-Westbécourt
* Affringues
* Aix-en-Ergny
* Alette
* Alquines
* Audrehem
* Avesnes
* Bayenghem-lès-Seninghem
* Bécourt
* Beussent
* Bezinghem
* Bimont
* Bléquin
* Boisdinghem
* Bonningues-lès-Ardres
* Bourthes
* Bouvelinghem
* Campagne-lès-Boulonnais
* Clenleu
* Clerques
* Cléty
* Coulomby
* Dohem
* Elnes
* Enquin-sur-Baillons
* Ergny
* Escœuilles
* Esquerdes
* Haut-Loquin
* Herly
* Hucqueliers
* Humbert
* Journy
* Ledinghem
* Leulinghem
* **[[Lumbres]]**
* Maninghem
* Nielles-lès-Bléquin
* Ouve-Wirquin
* Parenty
* Pihem
* Preures
* Quelmes
* Quercamps
* Quilen
* Rebergues
* Remilly-Wirquin
* Rumilly
* Saint-Michel-sous-Bois
* Seninghem
* Setques
* Surques
* Vaudringhem
* Verchocq
* Wavrans-sur-l'Aa
* Wicquinghem
* Wismes
* Wisques
* Zoteux
* Zudausques 

## Viited
Ignác Alpár

**Ignác Alpár József** (sünninimega **Schöckl József**; 17. jaanuar 1855 Pest – 27. aprill 1928 Zürich) oli ungari arhitekt.

## Vaata ka
*Ankeri palee
*Vajdahunyadi loss

## Välislingid
Hucqueliers' kanton

**Hucqueliers' kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 24 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Lumbresi kantoniga.

## Koosseis

Hucqueliers' kanton koosnes 24 vallast:

* Aix-en-Ergny
* Alette
* Avesnes
* Bécourt
* Beussent
* Bezinghem
* Bimont
* Bourthes
* Campagne-lès-Boulonnais
* Clenleu
* Enquin-sur-Baillons
* Ergny
* Herly
* **[[Hucqueliers]]**
* Humbert
* Maninghem
* Parenty
* Preures
* Quilen
* Rumilly
* Saint-Michel-sous-Bois
* Verchocq
* Wicquinghem
* Zoteux
Montreuil' kanton

**Montreuil' kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.

## Koosseis

Montreuil' kanton koosnes 17 vallast:

* Beaumerie-Saint-Martin
* La Calotterie
* Campigneulles-les-Grandes
* Campigneulles-les-Petites
* Cucq
* Écuires
* Lépine
* La Madelaine-sous-Montreuil
* Merlimont
* **[[Montreuil (Pas-de-Calais)|Montreuil]]**
* Nempont-Saint-Firmin
* Neuville-sous-Montreuil
* Saint-Aubin
* Saint-Josse
* Sorrus
* Le Touquet-Paris-Plage
* Wailly-Beaucamp
Frugesi kanton

**Frugesi kanton** (lääneflaami: *Frusje*) on kanton Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus.

## Koosseis

2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 25 valla asemel 55 valda (millest 6 ühinesid uute Saint-Augustini, Bellinghemi ja Enquin-lez-Guinegatte'i vallaga):

* Ambricourt
* Audincthun
* Avondance
* Avroult
* Beaumetz-lès-Aire
* Bellinghem
* Bomy
* Canlers
* Coupelle-Neuve
* Coupelle-Vieille
* Coyecques
* Crépy
* Créquy
* Delettes
* Dennebrœucq
* Ecques
* Embry
* Enquin-lez-Guinegatte
* Erny-Saint-Julien
* Fauquembergues
* Febvin-Palfart
* Fléchin
* Fressin
* **[[Fruges]]**
* Heuringhem
* Hézecques
* Laires
* Lebiez
* Lugy
* Mametz
* Matringhem
* Mencas
* Merck-Saint-Liévin
* Planques
* Quiestède
* Racquinghem
* Radinghem
* Reclinghem
* Renty
* Rimboval
* Royon
* Ruisseauville
* Sains-lès-Fressin
* Saint-Augustin
* Saint-Martin-d'Hardinghem
* Senlis
* Thérouanne
* Thiembronne
* Torcy
* Verchin
* Vincly 
* Wardrecques

## Viited
Korfu kanali intsident

**Korfu kanali intsident** koosneb kolmest 1946. aastal Suurbritannia kuningliku mereväe laevadega Korfu kanalis toimunud vahejuhtumist. Seda peetakse üheks esimeseks külma sõja sündmuseks. Esimene intsident oli, kui kuningliku mereväe laevade pihta avati Albaania kaitserajatistest tuli. Teine vahejuhtum oli, kui kuningliku mereväe laevad sõitsid otsa meremiinidele. Kolmanda vahejuhtumi sisuks oli kuningliku mereväe demineerijate tegevus Korfu kanalis, mille käigus siseneti Albaania territoriaalvetesse. Albaania esitas selle kohta kaebuse ÜRO-le.

Intsidentide tulemusel andis Suurbritannia Albaania Rahvusvahelisse Kohtusse ning algatati Korfu kanali kaasus. Kohtu otsusel pidi Albaania Suurbritanniale 844 000 naelsterlingit hüvitist maksma. Tänapäeval on see võrdeline umbes 35 miljoni euroga. Korfu kanali vahejuhtumite tulemusel astus Suurbritannia 1946. aastal kahe riigi vaheliste diplomaatiliste suhete loomise kõnelustest tagasi. Diplomaatilised suhted taastusid alles 1991. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Catalogue description for document piece ADM 116/5759, Corfu Channel Incident: correspondence and papers relating to claim against Albanian government, The National Archives
* JSTOR Legal Problems Involved in the Corfu Channel Incident. by Il Yung Chung International Affairs (Royal Institute of International Affairs 1944–), Vol. 37, No. 4 (Oct. 1961), pp.&nbsp;505–506 (review consists of 2 pages) Published by: Blackwell Publishing on behalf of the Royal Institute of International Affairs
* JSTOR The Eagle Spreads His Claws: A History of the Corfu Channel Dispute and of Albania's Relations with the West, 1945–1965. by Leslie Gardiner International Affairs (Royal Institute of International Affairs 1944–), Vol. 43, No. 2 (Apr. 1967), pp.&nbsp;372–373
Le Parcqi kanton

**Le Parcqi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 24 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Auxi-le-Château kantoniga.

## Koosseis

Le Parcqi kanton koosnes 24 vallast:

* Auchy-lès-Hesdin
* Azincourt
* Béalencourt
* Blangy-sur-Ternoise
* Blingel
* Éclimeux
* Fillièvres
* Fresnoy
* Galametz
* Grigny
* Incourt
* Maisoncelle
* Neulette
* Noyelles-lès-Humières
* **[[Le Parcq]]**
* Le Quesnoy-en-Artois
* Rollancourt
* Saint-Georges
* Tramecourt
* Vacqueriette-Erquières
* Vieil-Hesdin
* Wail
* Wamin
* Willeman
Õpetaja Heinamaa

**Õpetaja Heinamaa** on üks Rakvere 19 linnaosast.
 
## Asukoht
Õpetaja Heinamaa linnaosa piirneb lõuna poolt Karja tänava ja Saueaugu tänavaga, ida poolt Vabaduse tänava ja osaliselt Lai tänavaga. Põhja poolt on piiriks Ausambamäe park (rahvakeeii Pätipark või Mendipark) ja Rakvere spordihalli parkla ning lääne poolt Spordi tänav ja selle pikendus Karja tänavani.

## Linnaruum
Õpetaja Heinamaa linnaosas Ausambamäe pargi ja Rakvere Gümnaasiumi hoone (Vabaduse 1) vahel asub endine Vabaduse plats, kuhu on rajamisel Rakvere Riigigümnaasiumi hoone. Platsi läheduses paiknevad ka Rakvere Karmeli koguduse hoone (Lai tänav 25), Muusika- ja Kunstikooli KAUR hoone (Lydia Koidula tänav 4) ning Rakvere Pauluse kirik (Vabaduse tänav 4). 

Ausambamäe pargis asuvad Rakvere Vabadussõja mälestussammas ning Rakvere Nõukogude poolel hukkunute matmispaik koos mälestusmärgiga. Laia Kastani puiestee ääres on rajatud Rakvere Spordikeskuse spordihall ja Rakvere staadion (Kastani puiestee 12), spordiväljakud ning Aqva Spordikeskus (Kastani puiestee 16).

Linnaosa kesk- ja lõunaosas paiknevad peamiselt pereelamud koos abihoonetega. 

Linnaosale annab ilmet läbi kogu linna voolav Soolikaoja, mida on varem paisutatud ja mistõttu on sinna tekkinud mitu ilusat tiiki. 1960. aastate teisel poolel suleti Soolikaoja Silla tänavast põhja poole jääv osa maa-alusesse kollektorisse. Tiikide kõrval asuvad Supeluse park, Allika park ja Vesiveski park. Supeluse pargi tiigi kohal paiknes 20. sajandi esimesel poolel Soolikaoja baasil rajatud väliujula (Lydia Koidula 24), mis ehitati koos eelsoojendustiikide ja toreda ujulahoonega. Välibassein avati 1937. aastal, ujulahoone 1938. aastal. Viimast kutsuti ka Konnakohvikuks. Tänapäeval asub endises ujulahoones (Lydia Koidula 22) pansionaat Kuldne Sügis.

## Nimest
Õpetaja Heinamaa nimi on linnaosale pandud minevikus seal asunud Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja heinamaa järgi. Kiriku heinamaa ise asus praeguse Rakvere staadioni ja spordiväljakute kohal.

See linna piirkond oli varasematel sajanditel hoonestamata, seal paiknesid tiigid, soised rohu- ja karjamaad, tänavaid polnud. Inimesed ja kariloomad liikusid mööda Pikka ja Karja tänavat. Seda Südalinnast lõuna pool asuvat maa-ala asuti hoonestama 20. sajandi esimestel kümnenditel.

## Tänavad
Linnaosa keskne tänav on põhja-lõunasuunaline Kastani puiestee, sellega on paralleelne Lydia Koidula tänav. Lisaks asuvad linnaosas pikemad Viru tänav ja Vee tänav ning lühemad Silla, Võimla, Allika ja Väike-Karja tänav.

## Viited

## Välislingid
*Rakvere juhid annavad supelranna kohta vastakat infot. Virumaa Teataja 7. september 2004
*EELK Rakvere kogudus sai loa müüa Pauluse kiriku hoone. ERR Uudised 3. august 2016
*Rakvere Pauluse kirikust saab kontserdimaja. Eesti Kirik, 11. jaanuar 2017
*Rakvere Karmeli koguduse ehitusel.... ERR Uudised, 2. september 2019
*Läbi Rakvere linna voolav Soolikaoja. ERR Novaator, 19. august 2020
*Ausambamägi olgu ikka Ausambamägi. Virumaa Teataja, 1. märts 2021
*Rakvere Spordihall sai ägeda seinamaalingu. Kuulutaja, 4. juuni 2021
Turu plats (Rakvere)

**Turu plats** on Rakveres Südalinna linnaosas asuv 2004. aastal valminud moodne Rakvere keskväljak (ametlik nimi Turu plats).

Turu plats asub Laia tänava, Kastani puiestee ja Laada tänava vahelisel alal.

Keskväljaku ääres asuvad Ferdinand Gustav Adoffi projekteeritud Rakvere turuhoone ja algne Eesti Panga Rakvere osakonna hoone; väljakule on püstitatud Rakvere linna aukodaniku Arvo Pärdi auks skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas".

Väljakut kaunistavad huvitava kujuga valgustid, purskkaev, jõulukuuse koht, pingid, raudkividega kaetud sõõrid, samuti puidust alused, millele saab paigutada välikohviku laudasid või kasutada estraadiks. Väljakul on ka omanäoline raudmunakividega kaetud küngas. Keskväljaku lahenduse autorid olid Villem Tomiste, Ott Kadarik ja Mihkel Tüür Tallinna arhitektuuribüroost Kosmos.

Väljakut ümbritsevad ostukeskus, poed, apteegid, söögikohad, kohvikud, pangad ja turismiinfokeskus.

Väljak rajati 1908. aastal. Kuni 2003. aastani tegutses platsil avaturg. Turuputkad-letid lammutati ja avaturg koliti Laada tänavale. selleks muutis Rakvere Linnavolikogu Laada ja Võidu, Laada põigu ja Veski tänavaga piirneva maa-ala detailplaneeringut.  Kesklinna detailplaneeringuga oli ette nähtud Kastani puiestee läbimurre üle Turu platsi Laada põik tänavasse.

## Viited
Rulluisusport

**Rulluisusport** on spordiala, kus sõidetakse rulluiskudega. 

Rulluisuspordi võistlusi korraldatakse nii Eestis kui ka välismaal.

## Rulluisuspordi liigid
### ''Freeskate''
*[[Freeskate]]* on üks rulluisuspordi alaliike, kus kasutatakse rulluiske eri oludes, omandatakse rohkem pidurdusviise, pöördeid, nende kombineerimist, hüppeid, trikke, tehakse tasakaalu ja koordinatsiooniharjutusi ning muid võtteid rulluiskude paremaks valitsemiseks. *Freeskate* hõlmab eri rulluisustiile, näiteks kiir-, triki- ja *[[Off-road rulluisutamine|off-road]]* rulluisutamist. *Freeskate*'i juurde kuuluvad takistuste ületamised, oskus sõita eri teekatetel, tagurpidi sõitmine, järsud kallakud, astmed, trepil sõitmine, murule veeremine, hüpped, *slide’id*, sõitmine ühel jalal, krossisõidud, laskumised, tõusud jne. Freeskate treeningutes osalemiseks eeldame osalejatelt põhioskuste ja baastehnika olemasolu.

### Kiirrulluisutamine
Kiirrulluisutamine on sport, kus arendatakse kiirust, vastupidavust ja tehnikat. Keskendutakse teatud kiiruisutehnikatele, sooritades imitatsiooniharjutusi, harjutusi liikumisel ja tehakse praktilist sõitu. Uisusammul keskendutakse igale detailile eraldi ja hiljem seotakse tehnika kokku – õige kehaasend, veeremine väliskandil, tõuge, tõuke lõpu sooritus, kallutamine, jala toomine puhkefaasis, uisu etteviimine. Kiiruse juures on oluline veel sprinditehnika, kurvitehnikad, grupis ja tuules sõitmine, laskumised ja tõusud.

## Rulluisuvõistlused
Rahvusvaheline rulluisuliit asutati 1924. aasta aprillis. Selle algne eesmärk oli rulluisuvõistluste jälgimine. Kuid 1947. aastal korraldati esimesed rulluisutamise maailmameistrivõistlused. Suurimad võistlused on eri tüüpi rulluisuspordi maailmameistrivõistlused. 

## Varustus
Rulluisutamisel on oluline kindlasti varustus – rulluisud, tugikaitsed ja kiiver. Enamik rulluiske on pidurdussüsteemiga. 

Rulluiske valmistatakse mitmeks otstarbeks: harrastusrulluisud (4 rattaga), treeningurulluisud, võistlusrulluisud, hokirulluisud, iluuisutaja rulluisud. 

Saapad peaksid kindlasti olema parajad ja tugevasti jalas, algajale ei soovitata liiga kiireid rattaid. Rattad on erinevad, sõltuvalt sellest, kas harjutame asfaldil, puupõrandal, tsementkattel jm. Koos rulluiskudega tuleb muretseda randmekaitsmed, põlvekaitsmed, küünarnukikaitsed, kiiver.
 

## Võistlused
* Berliini Rulluisumaroton
* Tartu Rulluisumaraton 
* Eesti meistrivõistlused kiirrulluisutamises

## Viited
Aleksander Krimm

**Aleksander Krimm** (2. september 1868 Alatskivi – 26. jaanuar 1942 Kadrina) oli Kadrina Hariduse Seltsi esimees aastatel 1909–1936.

## Elukäik
Aleksander Krimm sündis Tartumaal Alatskivi vallas Kambri talus talurentniku pojana. Ta õppis Naelavere ja Kodavere koolis. Pärast Väike-Maarja kihelkonnakooli lõpetamist 1887. aastal asus ta Väike-Maarja lähedal tööle kooliõpetajana. Põhitöö kõrvalt täitis ta aastatel 1888–1892 ühtlasi vallasekretäri kohustusi. Viieaastase töö järel lahkus Krimm Väike-Maarjast ja asus Lääne-Virumaale Kadrina kihelkonda Undla vallasekretäri kohale. Aastatel 1893–1920 oli ta Undlas vallakirjutaja ja seejärel Viru Kadrina tärklisevabrikus kassapidaja-raamatupidaja. Ta töötas Postimehes kirjasaatjana ja osales poliitikas aktiivse rahvaerakondlasena.

Väike-Maarja aastatel lavastas ta näitemänge, laulis laulukooris ning korraldas Kadrina ümbruses mitmesuguseid üritusi. Undla vallasekretäri ameti kõrvalt tegi ta kohalikku ajalehte.

1897. aastal korraldas Krimm Kadrinas esimese laulupeo. Umbes samal ajal tekkis mõte asutada Kadrinasse haridusselts. Krimm oli selle asutamise juures 1906. aastal ja vastse haridusseltsi esimesel kolmel aastal (kuni 1909. aastani) ka selle abiesimees. Aastatel 1909–1912 oli ta Kadrina Hariduse Seltsi esimees. Kadrina Hariduse Selts oli olnud Krimmi teiseks koduks. Seltsile pühendas ta palju oma vaba aega.

Krimmi eestvedamisel ehitati kaks seltsimaja: vana seltsimaja oli kasutusel aastatel 1912–1930 ja asus vastu Kruusimäe kõrtsi lõunapoolset tippu. See lammutati 1930. aastal, et saaks sinna ehitada uue seltsimaja.

## Isiklikku
Krimmide pere esimeseks elukohaks Kadrinas oli Päri mõisa karjamõis, kus asus ka niinimetatud vallakeskus. Uue vallamaja valmimisel 1909. aastal Tapa tee äärde kolis Krimmide pere sinna elama (hoone hävis tulekahjus 14. mail 1956). Maja aadressil Viru 8 osteti 1920. aastal. Seal elas Krimm koos oma luuletajast ja kirjamehest venna Kaarel Krimmiga kuni surmani.

## Viited
Alfred Gilman

**Alfred Goodman Gilman** (1. juuli 1941 – 23. detsember 2015) oli Ameerika Ühendriikide farmakoloog ja biokeemik.

Gilman sai Yale'i Ülikoolist bakalaureusekraadi biokeemias. 1969. aastal lõpetas ta Case Western Reserve'i Ülikooli meditsiini erialal. 

1971. aastal sai ta Virginia Ülikooli farmakoloogia abiprofessoriks ja 1977. aastal professoriks, 1981. aastal asus tööle Texase Ülikooli. Hiljem töötas ta mitmes eraettevõttes.

1994. aastal sai Gilman koos Martin Rodbelliga Nobeli meditsiiniauhinna G-valkude avastamise ja uurimise eest.

## Viited
Neo-noir

***Neo-noir*** (kreeka keelest *neos* ('uus') + prantsuse keelest *noir* ('must')) on filmižanr. See on taaselustatud vorm ''film noir'''ist, mis tekkis Ameerika Ühendriikides teise maailmasõja järgsetel aastatel.

## Peamised iseloomujooned
Nii *film noir*- kui ka *neo-noir*-filmidel on iseloomulikud kallutatud kaameranurgad, valguse ja varjude koosmõju ning ilmselgelt tasakaalustamata kadreerimine. Suur rõhk on ka vägivallal, moraalsel ebaselgusel ning kuritegevusel. *Neo-noir*-filmid, nagu ka *film noir*-filmid, on tonaalsuselt domineerivalt melanhoolsed, võõrandunud, illusioonideta, tundetud, pessimistlikud, mitmetähenduslikud, kurjad, paranoilised. *Film noir*'i ja *neo-noir*'i võib pidada krimi- ja gangsterfilmi eriliigiks. (Anti)kangelane on üldjuhul küüniline, üksildane *[[femme fatale]]* kiirustavas suurlinnas, kuid esineb ka erandeid.

## Ajalugu

### Termin
Termini "*film noir*" (prantsuse keeles 'must film') võttis esmakordselt kasutusele prantslasest filmikriitik Nino Frank 1946. aastal, millest hiljem tuletati termin "*neo-noir*" (kreeka ja prantsuse keelest 'uus must'). Probleemiks osutus see, et nagu ka *film noir* enne seda, kasutasid kriitikud terminit *neo-noir*, et kirjeldada filme, mis olid üksteisest väga erinevad. Selle tulemusena ei teadnud tolleaegsed filmitegijad, keda tänapäeval tähistatakse žanri pioneeridena, et nende poolt koostatud filmid kuuluvad *neo-noir*'i žanri alla.

### Periood
Kui *film noir*-filme avaldati aastatel 1940–1959, siis *neo-noir*-filmide periood on pikem, ulatudes 1960. aastatest kuni tänapäevani. *Film noir* lõppes 1959. aastal, kõik mis järgnes, oli *neo-noir*. Žanri esimestel aastatel käsitlesid *noir*-filmid peamiselt 1930. aastate Ameerika Ühendriike, hiljem defineeriti *noir*-filme kui kõiki filme, millel olid olemas *film noir*'i tunnused.

### Esimesed ''neo-noir''-filmid
*Neo-noir*'i esiisaks võib pidada Jean-Luc Godardi, tema radikaalsed filmid "Breathless" (1960), "Bande à part" (1964), ja "Alphaville" (1965) olid motivatsiooniks noorematele filmitegijatele Hollywoodis, kes aitasid žanrit taaselustada. 1976. aasta filmikommentaari artiklis pealkirjaga "Life Après Noir" kutsus Larry Gross filme "Alphaville", "Point Blank" (1967) ja "Pikk hüvastijätt" (1973) "uue filmide laine osadeks, mis võiksid olla nimeliselt märgistatud *'noir*', kuid mis samal ajal püüdsid nihkuda psühholoogiliselt analüüsilt sotsioloogilisele analüüsile ja agressioonile Hollywoodi narratiivikonventsioonide vastu". 

Üks filmidest, mis populariseeris *neo-noir*-žanri, oli 1974. aastal avaldatud film "Chinatown", mida peetakse ka 1970. aastate Hollywoodi kino tippteoseks. 

## Tuntud teosed

* "Blade Runner" (1982)
* "The Matrix" (1999)
* "John Wick" (2014)
* "Pulp Fiction" (1994)
* "12 Monkeys" (1995)
* "Chinatown" (1974)
* "Zodiac" (2007)

## Vaata ka

* *[[film noir]]*

## Viited
Kaksteist

**Kaksteist** on naturaalarv, mis järgneb arvule üksteist ja eelneb arvule kolmteist. Sünonüümiks **tosin**.

## Astronoomiline ja ajaline tähtsus

* Tänapäevases Lääne maailmas kasutatava Gregoriuse kalendri järgi on aastas 12 kuud. Kaheteistkümnega on võimalik 24-tunnine ööpäev poolitada, samuti jaguvad sellega ka teised väiksemad ajaühikud (60 minutit; 60 sekundit).

* Jupiteri tsükli läbimine võtab 12 aastat.
* Hiina kasutab 12-aastast sodiaagi tsüklit.

## Matemaatilised omadused

* Arv kaksteist on kordarv, seda on võimalik jagada arvudega 1, 2, 3, 4, 6 ja 12. 

* Kaksteist kuulub naturaalarvude, täisarvude, kordarvude hulka. 

## Usuline taust
Kaksteist kannab usulist, mütoloogilist ja maagilist sümboolikat. 12 esindab täiuslikust, tervilikust ja kosmilist harmooniat ja korda traditsioonides alates antiikajast. Seda esineb näiteks Vana-Kreeka, Juudi, Kristliku, Hindu ja teistes vanemates religioonides.

## Numbrisüsteemid

## Teised valdkonnad

#### Filmid

Filmid, mille pealkirjas on kaksteist, sisaldavad näiteks:

* *12*
* *12 Vihast meest* (1957 ja 1997)
* *Cheaper by the Dozen*
* *Ookeani kaksteist*
* *[[Kaksteist ahvi|12 Ahvi]]*
* *Räpane tosin*
* *[[12 tooli|Kaksteist tooli]]* (1970, 1971 ja 1976)
* *12 Kuuli*
* *Kaksteist*
* *Kaksteist aastat orjana*

#### Teater

* *,,Kaheteistkümnes öö ,* William Shakespeare'i komöödia
* ,,*Nägemus kaheteistkümnest jumalannast,* Samuel Daniel
* ,,*Kaksteist vihast meest,* Reginald Rose

## Viited
Vesiaeroobika

**Vesiaeroobika** (akvaaeroobika, vesivõimlemine) on kehalise treeningu sooritamine vees.  
  
Vesiaeroobika on aeroobse treeningu vorm. Treeningus osalejad on kas madalas või sügavas vees. Tavaliselt toimub treening muusika saatel. Kasutatavad abivahendid on näiteks vesivõimlemisnuudlid, vesiaeroobika hantlid, jalamansetid, süvaveevööd, kindad.

Vesiaeroobika stiilide hulka kuuluvad süvaveeaeroobika, zumba, vesispinning, vesipoks.  

## Erinevus tavaaeroobikast

Vesiaeroobika sarnaselt kuiva-maa aeroobikaga keskendub südame-veresoonkonna töö tugevdamisele. Vesiaeroobikas kasutatakse kehalise koormuse suurendamiseks vee füüsikalisi omadusi (inerts, veetakistus, üleslükkejõud, turbulents). Vees toimib üleslükkejõud, kuival maal gravitatsioonijõud.

Pulsisagedus on madalam (kuni 13%) ja koormus jaotub ühtlasemalt eri lihasrühmadele.  Keha kaotab rinnuni vees 85–90% kehakaalust, mistõttu vesiaeroobika ajal on pinge liigestele minimaalne, väheneb liigeste põrutus- ja venitusoht.    

## Vesiaeroobika levinumad stiilid

### Vesiaeroobika ehk vesivõimlemine
Klassikakaline vesiaeroobika treening toimub rinnuni ulatuvas vees, abivahenditeks võivad olla jalamansetid, nuudlid, kerged hantlid, kindad. Treenida saab ka ilma ujumisoskuseta.
### Süvavee aeroobika

Treening toimub sügavas vees. Treenimisel kasutatakse spetsiaalset süvavee vööd, põhjaga puudub kontakt. Vöö tõstab inimese püstiasendisse ja hoiab veepinnal.
### Vesispinning

Treening toimub rinnuni ulatuvas vees, basseinipõhja toetuval jalgrattal.
### Vesipoks

Vees treenimisele on kohandatud kikkpoksi (kick-boxing) elemendid. Tuntud ka kui *aquabox* või *hydroboxing*.
### Ringtreening

Kombineeritud treeningu käigus treenitakse “treeningujaamades”, kus sooritatakse erisuguseid harjutusi eri vahenditega.
### Aqua Latino ja Aqua Zumba

Vesiaeroobika tantsuline treening latiinomuusika saatel.
### Vesijooga

Kasutatakse joogavõimlemise elemente. Keskendutakse lihaste ja tasakaalu treenimisele. Treening võib toimuda spetsiaalsetel veepinnal ujuvatel mattidel või laudadel.
## Viited
Christin-Amani Kiivikas

**Christin-Amani Kiivikas** (sündinud 31. detsembril 2001) on eesti jõusaalitreener.  

Ta on ka YouTube'is ja Instagramis tegutsev sisulooja. 

Ta on lõpetanud 2021. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi. 2021. aasta oktoobris sooritas ta jõusaali eratreenerikutse eksami.

## Spordikarjäär
2016. aastal alustas ta isa Ott Kiivikase käe all treenimist bikiinifitnessis. 

2018. aasta 29. septembril osales ta Sparta spordiklubis toimunud Valio Profeel Cupil juuniorite bikiinifitnessis, kus saavutas kolmanda koha. 2019. aasta 2. novembril toimunud Eesti meistrivõistlustel osales ta kahes kategoorias: juuniorite bikiinifitnessis, kus saavutas esikoha, ning naiste bikiinifitnessis, kus saavutas kolmanda koha. Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias osales Christin-Amani Kiivikas bikiinifitnessi juuniorite 16–20 (*open class*) kategoorias, kuid poolfinaali ei jõudnud. Lisaks bikiinifitnessile on Christin-Amani Kiivikas tegelenud ka tennise, tantsimise, iluvõimlemise, kergejõustiku ja vehklemisega.

## Tegevus sotsiaalmeedias
Youtube'is hakkas ta sisu looma 2021. aasta aprillis. Sama aasta 28. oktoobri seisuga oli tal Instagramis ligikaudu 13 900 ja Youtube'is 1600 jälgijat. Christin-Amani peab ka blogi, kus jagab nõuandeid toitumise ja treeningu kohta. Koos spordirõivafirmaga Fennecfit on ta loonud Fiercebyamani kollektsiooni. Lisaks teeb ta ka koostööd spordiklubiga Sparta ja Sportland Eestiga.

## Isiklikku
Christin-Amani Kiivikas on Eesti kulturist Ott Kiivika ja Signe Puki tütar, tema õde on Emilia Kiivikas. Christin-Amani elas 2021–2024 Soomes koos elukaaslase Siim Haljandiga. Neil on 2021. aasta detsembris sündinud poeg.

## Viited
Kaisa Kuusnõmm

**Kaisa Kuusnõmm** (sünninimi **Abner**; sündinud 4. jaanuaril 1991 Koerus) on Eesti bikiinifitnessi sportlane, treener, kohtunik ja koolitaja.

## Karjäär
Kaisa Kuusnõmm võttis osa Fitmodeli projektist Eestis, kus ta valmistus enda esimesteks võistlusteks bikiinifitnessis. 2021. aasta seisuga on ta võistelnud bikiinifitnessis 6 hooaega ja pälvinud mitu auhinda. 

Kaisa Kuusnõmmel on kehtiv kutsetunnistus abitreenerina kulturismis ja fitnessis. Oma ettevõtte Kaisa Fitness OÜ kaudu teeb ta spordi- ja vabaaja koolitusi. 2021. aasta seisuga töötab ta ka Sparta spordiklubis fitnessi ja kulturismi abitreenerina.
## Spordisaavutused
* 2018 – IV koht Eesti kulturismi võistlustel
* 2019 – I koht Eesti meistrivõistlustel bikiinifitnessis
* 2019 – I koht Lissabonis toimunud Euroopa meistrivõistlustel kulturismis (bikinifitnessi 169+ kategoorias)
* 2021 – II koht Eesti karikavõistlustel kulturismis ja fitnessis (bikiinifitnessi 169+ kategoorias)
* 2021 – I koht Rumeenias toimunud IFBB Tiger Classic Diamond Cup Romania võistlustel, kus ta pälvis ka Pro-kaardi

## Isiklikku
2021. aasta kevadel võitsid Kaisa Abner ja Raigo Kuusnõmm Buduaari mänguga "Unistuste pulm" 20 000-eurose pulmapeo. Pulmad peeti 21. juulil 2021. 

## Viited
Martin Rodbell

**Martin Rodbell** (1. detsember 1925 – 7. detsember 1998) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik. 

1943. aastal asus Rodbell õppima Johns Hopkinsi Ülikooli, kuid tal tuli õpingud katkestada kui ta võeti teenima mereväkke ning osales II maailmasõjas. Pärast sõda naasis ta ülikooli ja lõpetas 1949. aastal Johns Hopkinsi Ülikooli bioloogia erialal. 1950. aastal abiellus ta Barbara Ledermanniga, kes oli olnud Anne Franki sõbranna. 1954. aastal sai Rodbell Washingtoni Ülikoolist doktorikraadi biokeemias. 1956. aastal asus ta tööle Riiklikku Terviseinstituuti, kus töötas erinevatel ametikohtadel kuni pensionile jäämiseni 1994. aastal.

1994. aastal sai Rodbell koos Alfred Gilmaniga Nobeli meditsiiniauhinna G-valkude avastamise ja uurimise eest.

## Viited
Kadrina Spordikeskus

**Kadrina Spordikeskus** on spordikeskus Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kadrina alevikus. 

Spordikeskuse üheks osaks on ka hostel. 2011. aastal läbis spordikeskus renoveerimise.

Kadrina Spordikeskuses on võimalik tegeleda näiteks võrkpalli, korvpalli, maadluse, tennise ja saalijalgpalliga.

## Objektid
**Jõusaal**

Spordikeskuses asub kaks jõusaali, mis on varustatud ajakohaste jõumasinatega.

**Ujula**

Ujulaosas on kolm erisuurusega basseini. 4-rajaline bassein, lastebassein ning liumäega beebibassein.

**Sisetiir**

Sisetiiru kuulub kaheksa rada. Nii õhk- kui käsitulirelvad.

**<big>Lauatennisesaal</big>**

Spordikeskuses on 2 lauatennisesaali.

Samuti on spordikeskuses võimla, maadlussaal ja saunad.

## Ajalugu
Spordihoone valmis 1977. aastal. Alates 1997. aastast tegutses hoones SA Kadrina Sport. 

14. aprill 2015 asutas Kadrina vald SA Kadrina Spordikeskuse, kes jätkas seal tegevust.
## Viited
Hukbalahapi ülestõus

**Hukbalahapi ülestõus** oli 1942. aastal Hukbalahapi ehk Hukbo ng Bayan Laban sa Haponi (Jaapanlaste-vastase Rahvaarmee) eestvedamisel toimunud ülestõus Filipiinide valitsuse vastu. Mäss algas Jaapani okupatsiooni ajal, jätkus president Manuel Roxase ametiajal ning lõppes alles Ramon Magsaysay ajal aastal 1954.

## Viited

## Kirjandus
* Walter C. Ladwig III, The Forgotten Front – Patron-Client Relationships in Counterinsurgency (Cambridge University Press, 2017).
* David Galula, Counterinsurgency Warfare: Theory and Practice. Wesport, (Connecticut: Praeger Security International, 1964).
*Lawrence M. Greenberg, The Hukbalahap insurrection : A Case Study of a Successful Anti-Insurgency Operation in the Philippines, 1946–1955, U.S. Army Center of Military History.
*William J. Pomeroy,The Forest, (Quezon City: UP Press, 1963). 
*F. Sionil Jose, The Huks in Retrospect: A Failed Bid for Power, (Manila: Solidarity, 1985)
*Our Massacred Peasants, HINDSIGHT by F. Sionil Jose, Philippine Star.
*Opportunities Gone Forever,Commentary, John J. Caroll S.J., Philippine Daily Inquirer.
*Hacienda Luisita Case.
*The Huk Rebellion in the Philippines: Quantitative Approaches, RAND.
*The Huk Rebellion in the Philippines: An Econometric Study, RAND.
*
Max Headroom

**Max Headroom** on 1985. aasta alguses Suurbritannias loodud "tehisintellektist (TI)" meediategelane, kes on tuntud oma äraspidise huumori, kogelemise ja elektrooniliselt töödeldud ning moonutatud hääle poolest. Tegelase lõid George Stone, Annabel Jankel ja Rocky Morton. Maxi kehastas näitleja Matt Frewer ja teda nimetati "esimeseks arvutiga loodud telenäoks", kuigi "arvutiga loodud" tegelaskuju efekt saavutati filmides sinisel taustal tugevalt valgustatud karmilt meigitud näitlejat. Sinine taust asendati hiljem arvutiga loodud sisuga, tänu millele tulemus matkis tehislikku arvutiga genereeritud tolleaegset arvutigraafika- ja videoesteetikat.
Lennuõnnetus

**Lennuõnnetus** on õhusõiduki kasutamisega seotud õnnetusjuhtum, mis leiab aset ajavahemikus isiku õhusõiduki pardale astumisest kavatsusega sooritada lend kuni kõigi pardal viibinud isikute õhusõidukist lahkumiseni ja mille tagajärjeks on kellegi surm või raske tervisekahjustus või mille tulemusel saab õhusõiduk tõsiseid vigastusi, jääb teadmata kadunuks või asub ligipääsmatus kohas.

## Vaata ka
* Lennuõnnetuste loend
Paraguay kodusõda (1947)

**Paraguay kodusõda** (ka **paljajalgne kodusõda** või **teine Paraguay kodusõda**) oli 1947. aasta märtsist augustini Paraguays toimunud kodusõda.

## Taust
Aastal 1949 peatas president Higinio Morínigo põhiseaduse kehtimise ning keelustas kõik erakonnad. Morínigo võimu vastased hakkasid korraldama üldstreike ja üliõpilasmeeleavaldusi. Aastal 1946 taasseadustas Morínigo poliitilise tegevuse ning moodustas koos Revolutsioonilise Febrerista Partei ja Colorado Parteiga valitsuse. Juba 11. jaanuaril 1947 lahkus Faberista Partei valitsusest, süüdistades Morínigot Colorado Partei eelistamises.

## Konflikt
Faberistad astusid liitu Liberaalse Partei ja Paraguay Kommunistliku Parteiga. Ülestõusu, mis kasvas kiiresti kodusõjaks, asus juhtima endine president ja Faberista Partei asutaja Rafael Franco. Varem valitsusele ustavad olnud Paraguay relvajõud lõhenesid.

Mässuliste poolel olid kõik erakonnad peale Colorado Partei, enamik pankuritest ning ametnikest ja 80% relvajõudude ohvitseridest. Üheteistkümnest armeediviisist liitus mässulistega neli: 8. märtsil alustasid ülestõusu kaks Concepcióni jalaväediviisi, paar päeva hiljem liitusid nendega kaks Gran Chaco jalaväediviisi.

Valitsuse poolel olid Colorado Partei, kolm Campo Grande ratsadiviisi, kolm Asuncióni diviisi (jalaväe-, side- ja pioneer-) ning teise maailmasõja Ameerika Ühendriikide relvastusega varustatud Paraguarí suurtükidiviis. Relvastuse hulgas oli palju M1 Garand vintpüsse, aga ka ameeriklastelt saadud Saksamaalt sõjasaagiks võetud MP40 püstolkuulipildujaid. Valitsusväed olid mässulistest paremini varustatud. Nende jaoks mängis suurt rolli ka Argentina ja president Juan Peróni toetus.

27. aprillil liitus mässulistega ka merevägi ning alustas Asuncióni pommitamist, nad löödi tagasi Paraguaríst kindral Alfredo Stroessneri juhtimisel tulnud suurtükidiviisi poolt. Laevastiku kaks suurimat suurtükilaeva, Paraguay ja Humaitá, sattusid Buenos Aireses paranduses olles mässuliste kätte.

President oli mässu mahasurumisel edukas ning augustiks 1947 oli riik uuesti tema kontrolli all. Kolmandik paraguailastest oli riigist põgenenud.

## Vaata ka
* Paraguay osalusel toimunud sõdade loend

## Viited
* Sapienza, Antonio Luis (Helion, 2018). *Aerial Operations in the Revolutions of 1922 & 1947 in Paraguay. The First Dogfights in South America.*

## Välislingid
* Armed conflict database entry
Mina veel Sind ei tea

**"Mina veel Sind ei tea"** on Ott Leplandi singel. Laulu viisi autorid on Ott Lepland ja Karl-Ander Reismann. Sõnade autorid on Ott Lepland, Karl-Ander Reismann ja Maian Kärmas. Loo on produtseerinud Karl-Ander Reismann.

## Välislingid
* Video: "Mina veel Sind ei tea" Youtube.com
* Sõnad: "Mina veel Sind ei tea" Sasslantis.ee
Ardresi kanton

**Ardresi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.

## Koosseis

Kanton koosnes 22 vallast:

* **[[Ardres]]**
* Audrehem
* Autingues
* Balinghem
* Bayenghem-lès-Éperlecques
* Bonningues-lès-Ardres
* Brêmes
* Clerques
* Éperlecques
* Journy
* Landrethun-lès-Ardres
* Louches
* Mentque-Nortbécourt
* Muncq-Nieurlet
* Nielles-lès-Ardres
* Nordausques
* Nort-Leulinghem
* Rebergues
* Recques-sur-Hem
* Rodelinghem
* Tournehem-sur-la-Hem
* Zouafques
Arquesi kanton

**Arquesi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.

## Koosseis

Arquesi kanton koosnes 5 vallast:

* **[[Arques (Pas-de-Calais)|Arques]]**
* Blendecques
* Campagne-lès-Wardrecques
* Helfaut
* Saint-Omer
Audruicqi kanton

**Audruicqi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 13 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Marcki kantoniga.

## Koosseis

Kanton koosnes 13 vallast:

* **[[Audruicq]]**
* Guemps
* Nortkerque
* Nouvelle-Église
* Offekerque
* Oye-Plage
* Polincove
* Ruminghem
* Saint-Folquin
* Sainte-Marie-Kerque
* Saint-Omer-Capelle
* Vieille-Église
* Zutkerque
Fauquemberguesi kanton

**Fauquemberguesi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 18 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Frugesi kantoniga.

## Koosseis

Fauquemberguesi kanton koosnes 18 vallast:

* Audincthun
* Avroult
* Beaumetz-lès-Aire
* Bomy
* Coyecques
* Dennebrœucq
* Enguinegatte
* Enquin-les-Mines
* Erny-Saint-Julien
* **[[Fauquembergues]]**
* Febvin-Palfart
* Fléchin
* Laires
* Merck-Saint-Liévin
* Reclinghem
* Renty
* Saint-Martin-d'Hardinghem
* Thiembronne
Saint-Omer-Nordi kanton

**Saint-Omer-Nordi kanton** oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 9 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Saint-Omeri kantoniga.

## Koosseis

Kanton koosnes 9 vallast:

* Clairmarais
* Houlle
* Moringhem
* Moulle
* Saint-Martin-au-Laërt
* **[[Saint-Omer]]**
* Salperwick
* Serques
* Tilques
Immuunvastus

**Immuunvastus** on immuunsüsteemi rakuliste ja humoraalsete faktorite koordineeritud aktsioon vastusena võõrast geneetilist informatsiooni sisaldavatele struktuuridele. Eristada saab loomulikku ehk sünnipärast immuunsust ja omandatud ehk adaptiivset immuunsust.

## Viited
Omandatud immuunsus

**Omandatud immuunsus** on immuunsüsteemi osa, mis tekitab immuunvastuse alles peale esmast kokkupuudet antigeeniga. See tekib mikroorganismide vastu siis, kui need on juba kudedesse tunginud.

## Tekkeviisid
Omandatud immuunsus tekib kahel viisil: humoraalse ja rakkude vahendatud immuunsusena.

## Viited
Saint-Omeri kanton

**Saint-Omeri kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Saint-Omer.

See koosneb järgmistest valdadest:

# Bayenghem-lès-Éperlecques (Baaiengem)
# Clairmarais (Klaarmares)
# Éperlecques (Sperleke)
# Houlle (Holne)
# Mentque-Nortbécourt (Menteke-Noordboekhout)
# Moringhem (Moringem)
# Moulle (Monnie)
# Nordausques (Noord-Elseke)
# Nort-Leulinghem (Noordleulingem)
# Saint-Martin-au-Laërt (Sint-Maartens-Aard)
# Saint-Martin-lez-Tatinghem
# Saint-Omer (Sint-Omaars)
# Salperwick (Salperwijk)
# Serques (Zegerke)
# Tatinghem (Tatingem)
# Tilques (Tilleke)
# Tournehem-sur-la-Hem (Doornem)
# Zouafques (Zwaveke)

## Viited