Žagarė

**Žagarė** () on linn Põhja-Leedus Joniškise rajoonis. Linn on Žagarė valla ja Žagarė regionaalpargi halduskeskuseks. Žagarė asub Svēte jõe kaldal, merepinnast 77 meetri kõrgusel.

Žagarė on Leedu kõige põhjapoolsem linn.

Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Žagarė mõisa hoonetekompleks, muinsuskaitse all olev vanalinn, kaks katoliku kirikut (aastaist 1633 ja 1722), samuti ka linnamägi. Svēte jõe ääres on paljand, kus avanevad dolomiidikihid.

## Elanikkond

* 4000 (1861)
* 4185 (1865)
* 4730 (1923)
* 4849 (1931)
* 5443 (1939)
* 3800 (1959)

* 3386 (1970)
* 3200 (1976)
* 2918 (1979)
* 2649 (1989)
* 2312 (2001)
* 1712 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žagarė elanikest leedulasi 92,93%, venelasi 2,75%, mustlasi 2,63%, lätlasi 0,58% ja teiste rahvaste esindajaid 1,11%.

## Ajalugu

Žagarėt on esimest korda mainitud aastal 1254, toona asus seal semgalite küla *Sagera*. XIII sajandil rajati selle juurde ka *Raktuvė* või *Raktė* linnus, mida on mainitud aastail 1272–1289. Samale linnamäele püstitas oma linnuse ka Liivi ordu, mis seisis seal XIII–XIV sajandil. Aastal 1289 rüüstasid küla ristisõdijad, kes saabusid maha suruma semgalite ülestõusu.

Žagarė mõisa on esimest korda mainitud aastal 1490. Aastal 1495 rajati selle juurde turuplats, aga aasta 1499 kirik. XVI sajandi alguses rajati asula ka Svēte jõe vasakule kaldale, aastal 1547 sai sellest *Naujoji Žagarė* nime kandvast asulast alev. Aastal 1623 ehitati kirik ka sinna. Mõisa juures olnud asulast sai samuti alev, mis hakkas kandma nime *Senoji Žagarė*, seal asus tollipunkt.

XVII sajandi keskel sai seal alguse Barbora Žagarietė kultus. Alevid said Põhjasõja ajal kannatada. 13. juulil 1769 sai alevite ümbruses alguse kõigi aegade suurim talupoegade ülestõus Leedu territooriumil. XIX sajandil ühendati alevid üheks asulaks. XX sajandi alguses rajas kohalik mõisnik alevisse seebivabriku.

Linna vana saksakeelne nimetus on *Schagarren*, kasutusel on olnud ka nimekuju *Szagarren*.

Žagarė on linn 1924. aastast. Aastal 1925 hakkas seal tegutsema meierei ja valmistati juustu. 
Žagarės oli ka suur juutide kogukond. Teise maailmasõja ajal asutati sealsesse getosse juute ka Šiauliaist. 2. oktoobril 1941 sealsed juudid surmati.

Linn oli aastal 2015 Leedu kultuuripealinnaks.

## Pilte


Barboros Umiastauskaites kripta.2009-06-11.jpg|Barbora Žagarietė hauyakamber
Senosios Zagares baznycia2.2009-06-11.jpg|Senoji Žagarė kirik
Naujosios Zagares baznycia.2009-06-11.jpg|Naujoji Žagarė kirik
Svete1.2009-06-11.jpg|Svēte


## Tuntud elanikke

*Barbora Žagarietė – Kohalik pühakukandidaat
*Veniamin Mandelštam – juudi kirjanik
*Yisroel Salanter – juudi rabi
*Leon Mandelštam – juudi kirjanik
*Kalonimus Wolf Wissotzky – juudi ärimees
*Raphael Nathan Rabinowitz – juudi kirjatundja
*Jakob Dinesohn – juudi kirjanik
*Max Emmanuel Mandelstamm – juudi arst ja sionist
*Caspar Levias – Leedu orientalist
*Phoebus Levene – USA biokeemik
*Pauls Mandelštams – Läti arhitekt ja insener
*Vilis Rīdzenieks – Läti fotograaf
*Sidney Hillman – USA poliitik
*Louis Bookman – Iiri jalgpallur
*Henry Gluckman – Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
*Šolomas Dvoilackis – juudi majandustegelane
*Revekka Levina – Nõukogude agronoom
*Juozas Žlabys-Žengė – Leedu luuletaja
*Isaak Kikoin – Nõukogude füüsik
*Abram Kikoin – Nõukogude füüsik
*Anicetas Uogelė – Leedu maletaja
*Vaclovas Daunoras – Leedu ooperisolist
*Arūnas Štaras – Leedu poliitik
*Romualdas Kvintas – Leedu skulptor

## Viited

## Välislingid

*Monograafia Žagarė kohta
*Linn portaalis vietoves.Lt
*Alev juudikogukondade portaalis