open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Merili Varik

**Merili Varik** (sündinud 3. mail 1983) on eesti poplaulja. 

Ta on olnud ansambli Agent M solist, hiljem esinenud koos ansambliga Sõpruse Puiestee.
Sõpruse Puiestee koosseisus osales ta lauluga "Rahu, ainult rahu" ka konkursil "Eesti laul 2011", mille poolfinaalis saavutati kuues koht. 

Tema esimene sooloplaat "Kas tõesti" ilmus 2012. aastal.

## Diskograafia
### [[Agent M]]
* 2006 – "Šokolaad" (EP)
* 2009 – "Kloostris me elada ei saa" (EP)
* 2007 – "Spionaaž" (album)
* 2007 – "Väike tüdruk" (singel)

### [[Sõpruse Puiestee]]
* 2011 – "Planeetidegi vahel kehtib raskus" (album)

### Soolokarjäär
* 2012 – "Kas tõesti" (album)
* 2011 – "Jää alati mu kätte" (singel)
* 2012 – "Sadamas" (singel)
* 2012 – "See linn" (singel)

## Viited
Alustainas

**Alustainas**, ka **tainapõhi** (ingl k *bottom pastry crust*) on taina laiem nimetus, mida kasutatakse kulinaarsetes retseptides ja millega võidakse tähistada eri tainaliikidest valmistatud küpsetiste, kookide ja lahtiste pirukate aluspõhja tainaosa ettevalmistusega seotut.  

## Levinud alustainad
* muretainas (munaga)
* muretainas (munata)
* *[[pâte sablée]]*
* *[[pâte brisée]]*
* *[[pâte sucrée]]*

Vähem leiab kulinaariaraamatutes ja veebiportaalides tainapõhja retsepte, milles taina koostisosadest tuleb segada kas biskviit-, besee-, filo-,keedu-, leht- pärmitainas jms. Tainapõhi võib olla nii soolane kui ka magus. 

### Alustaina jahuosa
Alustaina ehk tainapõhja valmistamiseks võidakse kasutada nii nisu-, odra-, rukki-, lina-, kartuli-, kaera-, *[[cassava]]*-, maisijahu, aga ka muid nn tainasidujaid ja paksendajaid.

### Alustaina kate ja täidis
Alustaina ehk tainapõhja katteks võidakse kasutada nii magusaid kui ka soolaseid katteid.

### Alustaina valmistusviisid
Alustainas viimistletakse ja valmistatakse küpsetamiseks ette vastavalt retseptile, kus on tavaliselt kirjas ka küpsetusviis, küpsetusaeg ja küpsetustemperatuur.   

## Vaata ka
*Kulinaaria
*Tainas
*Muretainas
*Pagar
*Kondiiter

## Viited

## Kirjandus
*Bottom Pastry Crust (Sheet Pans)Sissekanne saidil http://www.nfsmi.org/ (pdf)
*Gordon Ramsay. Gordon Ramsay's lemon tart. 2008. Sissekanne saidil http://www.bbcgoodfood.com/
*Michel Suas.*Advanced Bread and Pastry: A professional approach*, 1st ed, 2009, Delmar, Cengage Learning. ISBN 978-1-4180-1169-7.
*Maire Suitsu, Muretainas. Sissekanne portaalis http://toidutare.ee 

## Välislingid

## Lisalugemist
*Marcus Gavius Apicius(25 eKr- 37 pKr). De re coquinaria. (Cookery and Dining in Imperial Rome. Vehling, Joseph Dommers, 1879–1950 [Translator]; Starr, Frederick, 1858–1933 [Commentator]. http://archive.org/stream/cookeryanddining29728gut/29728-0.txt
*Lia Virkus, Maire Suitsu, *SUUR KÜPSETAMISRAAMAT. I OSA*, Ajakirjade Kirjastus, sari :100 ROOGA, 2006, ISBN 9949427215.
*Angeelika Kang, *Pirukad 2*, Ajakirjade Kirjastus, sari :100 ROOGA, 2008, ISBN 9789949443499.
*Sirje Rekkor, *Kulinaaria*, ARGO, 2011, ISBN 9789949466382.
Kas tõesti

"**Kas tõesti**" on Merili Variku 2012. aastal ilmunud sooloalbum. Pille mängivad Reimo Va, Alar Aigro, Laura Ojala, Taavi Mets, Villu Viirsalu ja Arvi Aigro. Plaadi andis välja MBMA EST Records.

## Lugude nimekiri
Meeste kõrgushüpe 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste kõrgushüpe** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas toimus esmaspäeval ja kolmapäeval, 4. ja 6. augustil.

*Maailmarekord on Javier Sotomayori (Kuuba) 2.45 (Salamanca 1993).
*Maailmameistrivõistluste rekord on Sotomayori 2.40 (Stuttgart 1993).
*Atlanta olümpiavõitja on Charles Austin (USA, 2.39).
*Göteborgi maailmameister on Troy Kemp (Bahama, 2.37).

## Kvalifikatsioon
*Kvalifikatsioon toimus 4. augustil kell 18.00.
*Kvalifikatsiooninorm oli 2.28.


KohtVõistlejaRiik2.152.192.232.262.28
QSteinar HoenNorra––o–o
QArtur PartykaPoola–o–oo
QJin-Taek LeeLõuna-Korea–o–oo
QJavier SotomayorKuuba––ooo
QGilmar MayoKolumbiaoooooPB
QLámbros PapakóstasKreeka–oooxo
QMartin BussSaksamaaoxooxoxo
QTim ForsythAustraaliao––oxxo
QKonstantin MatussevitšIisraelooxoxoxxo
QDalton GrantSuurbritannia–xooxxoxxo
qJan JankůTšehhi–oxooxxx
qSergei KljuginVenemaaoxxoooxxx
13.Charles AustinUSA–o–xoxxx
14.Steve SmithSuurbritanniao–xoxoxxx
15.Brian BrownUSAo–oxxx
15.Staffan StrandRootsio–oxxx
17.Charles LefrançoisKanada–ooxxx
17.Stevan ZorićJugoslaavia–ooxxx
19.Didier DetchéniquePrantsusmaaoooxxx
20.Dimítrios KokótisKreekaxxoooxxx
20.Mustapha RaifakPrantsusmaaxxoooxxx
22.Jarosław KotewiczPoolao–xoxxx
22.Dragutin TopičJugoslaaviao–xo–xxx
24.Mark BoswellKanada–oxoxxx
25.Mark MandyIirimaaooxoxx-x
26.Elvir KrehmićBosniaxxooxoxxx
27.Brendan ReillySuurbritannia–oxxoxx-x
28.Arturo OrtízHispaania–o-xxx
29.Tomáš JankůTšehhiooxxx
30.Randy JenkinsUSAxxoxxo–xxx
31.Glenn HowardUus-Meremaaoxxx
31.Konstantínos LiápisKreekaoxxx
31.Julio LucianoDominicaoxxx
34.Michika OnoueJaapanxoxxx
35.Hemraj NaikoMauritiusxxoxxx


## Finaal
Finaal, 6. august 18.10.


KohtVõistlejaNr2.202.252.292.322.352.372.39
1.Javier Sotomayor2–xo–ooxoDNF, WL
2.Artur Partyka1o–o–xoxx-x
3.Tim Forsyth12o–xooxox-xx
4.Dalton Grant11–––oxxx
5.Steinar Hoen8–oooxx-x
6.Lámbros Papakóstas5–ooxoxx-x
7.Konstantin Matussevitš6oooxxx
8.Jin-Taek Lee9xoooxxx
9.Martin Buss3xxoooxxx
10.Gilmar Mayo10ooxoxxxPB
11.Sergei Kljugin4xoxoxxoDNF
12.Jan Janků7ooxxx


Märkused:
*Q – pääses finaali kvalifikatsiooninormi ületamisega
*q – pääses finaali kvalifikatsiooninormi ületamata
*PB – isiklik rekord
*WL – maailma hooaja tippmark
*DNF – katkestas
Meeste kuulitõuge 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste kuulitõuge** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas toimus laupäeval, 2. augustil.

*Maailmarekord on Randy Barnesi (USA) 23.12 (1990).
*Maailmameistrivõistluste rekord on Werner Günthöri (Šveits) 22.23 (Rooma, 1987).
*Göteborgi maailmameister on John Godina (USA, 21.47).
*Atlanta olümpiavõitja on Randy Barnes (USA, 21.62).

## Kvalifikatsioon
*Kvalifikatsioon, 2. august 8.50.
*Kvalifikatsiooninorm on 19.80.

## Lõppvõistlus
Lõppvõistlus, 2. august 19.10.

Bagatš diskvalifitseeriti dopingu, nimelt efedriini kasutamise tõttu.

Lühendid:
*Q – pääses lõppvõistlusele kvalifikatsiooninormi täitmisega
*q – pääses lõppvõistlusele kvalifikatsiooninormi täitmata
*PB – isiklik rekord
*DQ – diskvalifitseeriti
Leo Leandros

**Leo Leandros** (õieti **Léandros Papathanassíou**; kreeka keeles Λέανδρος Παπαθανασίου; pseudonüüm **Mario Panas**; 23. august 1923 – 31. oktoober 2025) oli Kreeka helilooja, laulja, laulutekstide autor ja muusikaprodutsent. 

1960. aastal saavutas ta edu lauluga "Mustafa". Koos sakslase Klaus Munroga on ta 1972. aasta Eurovisioni lauluvõistluse võidulaulu "Après toi" autor. Laul esindas Luksemburgi ja seda esitas Vicky Leandros. 

Tema loomingut on esitanud teiste seas Julio Iglesias, Demis Roussos ja Nana Mouskouri. 

Tema tütar on laulja Vicky Leandros.

## Viited
Juri Levin

**Juri Levin** (vene Юрий Иосифович Левин; 14. juuni 1935 Moskva – 14. aprill 2010 Moskva) oli vene matemaatik, loogik, semiootik ja kirjandusteadlane.

Ta oli Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige.
Meeste odavise 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste odavise** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas toimus pühapäeval ja teisipäeval, 3. ja 5. augustil.

*Maailmarekord – Jan Železný (Tšehhi) 98.48 (Jena, 1996).
*Maailmameistrivõistluste rekord – Železný 89.58 (Göteborg, 1995).
*Atlanta olümpiavõitja – Železný (88.16).

## Kvalifikatsioon
*Kvalifikatsioonivõistlus toimus 3. augustil 8.10.
*Kvalifikatsiooninorm oli 83 meetrit.


KohtVõistlejaRiik123
QJan ŽeleznýTšehhi**83.66**––
QBoris HenrySaksamaa81.8079.34**83.42**
QKóstas GatsioúdisKreeka**83.32**––
qMick HillSuurbritannia×**82.24**81.44
qGregor HoglerAustria79.5478.44**81.54**
qSteve BackleySuurbritannia**81.40**××
qPatrick BodenRootsi**80.88**76.2677.42
qEmeterio GonzálezKuuba××**80.88**
qAki ParviainenSoome×79.82**80.76**
qMarius CorbettLAV76.32**80.72**75.10
qSergei MakarovVenemaa×**80.62**78.26
qAndrei MorujevVenemaa77.4675.78**80.30**
13.Raymond HechtSaksamaa78.88**79.38**×
14.Tom PukstysUSA77.46**78.64**76.58
15.Terry McHughIirimaa72.8871.22**77.90**
16.Vladimir SassimovitšValgevene75.2476.28**77.38**
17.Seppo RätySoome**77.24**76.8275.82
18.Sami SaksioSoome75.42**76.20**×
19.Andreas LindenSaksamaa75.66**75.90**×
20.Pål Arne FegernesNorra**75.66**××
21.Gavin LovegroveUus-Meremaa**75.62**××
22.Ēriks RagsLäti71.6673.06**75.06**
23.Rajmund KółkoPoola74.76**74.98**72.16
24.Dimítris PolymérouKreeka**74.94**××
25.Roald BradstockUSA**74.92**71.8871.70
26.Nick NielandSuurbritannia72.26**74.52**70.34
27.Sergei VoinovUsbekistan**74.32**70.1673.28
28.Firās al-MaḩāmīdSüüria**74.04**70.90×NR
29.Edgar BaumannParaguay×**72.96**63.88
30.Juan de la GarzaMehhiko**71.98**×66.88
31.Ki-Young ChuLõuna-Korea**70.84**69.5870.42
32.Aleksander FingertIisrael**69.74**69.2068.56
33.Bouna DiopSenegal×65.06**69.66**
34.Pius BazigheNigeeria**69.64**65.1468.92
35.Ed KaminskiUSA68.04×**69.42**
36.Adrian HatcherAustraalia××**69.18**
37.Robi TersekSloveenia×**69.08**66.36
38.Rigoberto CalderãoNicaragua**67.92**×66.46
39.Vladimir ParfjonovUsbekistan55.18**62.48**×
40.Ponsianus GnemenIndoneesia×57.12**56.32**


## Lõppvõistlus
Lõppvõistlus, 5. augustil 18.40.


KohtVõistlejaNr123456
1.Marius Corbett476.5888.4087.4083.8484.5482.42AR
2.Steve Backley782.9484.74××83.2086.80
3.Kostas Gatsioudis881.7086.6483.98×××
4.Mick Hill584.4886.54×83.64×83.04
5.Sergei Makarov1084.5686.3284.7081.9483.1684.48
6.Boris Henry984.5478.5082.9082.4883.4684.42
7.Emeterio González1182.0882.2283.5679.20×79.72NR
8.Aki Parviainen675.1882.80××××
9.Jan Železny12××82.04
10.Gregor Hogler181.0080.1881.56
11.Andrei Morujev281.2681.3878.00
12.Patrik Boden378.6876.1480.86


Lühendid:
*Q – pääses lõppvõistlusele kvalifikatsiooninormi täitmisega
*q – pääses lõppvõistlusele kvalifikatsiooninormi täitmata
*NR – riigi rekord
*AR – maailmajao rekord
Rose Leslie

**Rose Eleanor Arbuthnot-Leslie** (sündinud 9. veebruaril 1987) on šoti näitleja. 

Arbuthnot-Leslie on sündinud Aberdeenis ja kasvanud üles Lickleyheadi lossis, tema perekonna 15. sajandi kodukohas. Tema isa Sebastian Arbuthnot-Leslie on Leslie klanni Aberdeenshire'i sugukonna vanem ning tema ema on Candida ("Candy") Leslie (neiupõlvenimega Candida Mary Sibyl Weld). Arbuthnot-Leslie on oma perekonna viiest lapsest kolmas. Tema vanemad omavad ka 12. sajandist pärit Warthill lossi Rayne'is Aberdeenshire'is. Tema vanavanavanaisa oli kunagine México linnapea Guillermo de Landa y Escandón.

Arbuthnot-Leslie alustas haridusteed Rayne'i kohalikus algkoolis ning jätkas seda Millfieldi erakoolis, misjärel õppis ta kolm aastat (2005–2008) Londoni Muusika- ja Teatriakadeemias, saades bakalaureusekraadi kiitusega.

Arbuthnot-Leslie alustas oma näitlejakarjääri 2009. aasta telefilmis "New Town", mille eest ta võitis šoti BAFTA auhinna parima näitlejatöö eest noore talendina. 2010. aasta septembris ja oktoobris astus ta üles Globe'i teatris Nell Leyshoni lavatükis "Bedlam". 2010. aasta briti telekanali ITV teledraamas "Downton Abbey" mängis ta koduabilise rolli. HBO fantaasiasarja "Troonide mäng" (2012) teisest hooajast alates astus ta üles metslase (*wildling*) Ygritte'ina.

## Filmograafia

## Viited

## Välislingid
*Rose Leslie IMDb-s
Erik Ullenhag

**Erik Jörgen Carl Ullenhag** (sündinud 20. juulil 1972 Uppsalas) on Rootsi poliitik.

Ta lõpetas Uppsala Ülikooli juristina.

Ta on Liberaalse Rahvapartei liige. Ta on olnud Riksdagi liige aastatel 2002–2006 ja 2009–2010. Alates 5. oktoobrist 2010 kuni 3. oktoobrini 2014 oli ta Fredrik Reinfeldti valitsuses integratsiooniminister.

## Isiklikku
Ka tema isa Jörgen Ullenhag on poliitik, kes on kuulunud Riksdagi Liberaalse Rahvapartei ridadesse.
Andreas Anderegg

**Andreas Anderegg** (sündinud 1. veebruaril 1957 Bernis) on Šveitsi endine poksija.

Anderegg oli kokku neljakordne Šveitsi meister raskekaalus (üle 81 kg)  aastatel 1980–1983.

Anderegg osales raskekaalus (kuni 91 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Anderegg poksis detsembrist 1983 kuni novembrini 1986 elukutselisena. Ta osales kokku 12 kohtumisel ning võitis neist 9 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

Anderegg töötas pärast poksijakarjääri lõppu ajakirjanikuna ja on alates 2006. aastast Šveitsi Poksiliidu juht.

## Viited

## Välislingid
*Andreas Anderegg lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Sigmundur Davíð Gunnlaugsson

**Sigmundur Davíð Gunnlaugsson** (sündinud 12. märtsil 1975 Reykjavíkis) on Islandi poliitik.

Ta oli 23. maist 2013 kuni 6. aprillini 2016 Islandi peaminister. Ta astus tagasi seoses Panama dokumentide skandaaliga.

Ta oli alates 18. jaanuarist 2009 kuni 2. oktoobrini 2016 oli ta Progressipartei esimees.
Grasbergi kaevandus

**Grasbergi kaevandus** on kulla- ja vasekaevandus Indoneesias Paapua provintsis Jaya mäe lähedal. See on maailma suurim kullakaevandus ja suuruselt kolmas vasekaevandus.

60 protsenti kaevandusest kuulub Ameerika Ühendriikide ettevõttele Freeport-McMoRan ja 40 protsenti Suurbritannia-Austraalia ettevõttele Rio Tinto.

Aastal 2009 toodeti 269 000 tonni vaske, 33,3 tonni kulda ja 227 tonni hõbedat.

## Viited

## Välislingid

* Grasberg Mine
* Grasberg Minerals District
* Grasberg Open Pit, Indonesia
* History
Mogorella

**Mogorella** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis.

Mogorella kõrgus merepinnast on 265 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Mogorella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ruinas, Usellus, Villa Sant'Antonio, Villaurbana.

## Vaatamisväärsused
Mogorella territooriumil asub kuus nuraagi
*  Bau Tentu
*  Cuccuru
*  Fenugu
*  Friarosu
*  Luas
*  Mannu

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna'', Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Mogorella andmed Sardiinia maakonna saidil (itaalia keeles)
Roger Cuche

**Roger Cuche** (27. oktoober 1928 – 10. aprill 1999) oli Šveitsi poksija.

Cuche oli kokku neljakordne Šveitsi meister kergekaalus (kuni 60 kg)  aastatel 1952–1954 ja 1957.

Cuche osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Evald Tupits

**Evald Tupits** (5. aprill 1922 Nõmme, Harjumaa – 21. mai 2013) oli eesti sportlane (mäesuusataja, suusahüppaja, jalgpallur). 

1940. ja 1941. aastasse jäi esikoht slaalomis Eesti esimestel mäesuusatamise meistrivõistlustel ja 1941. aastasse võit Mustamäe hüppemäe avavõistlustel. 

Nõmme Kalju jalgpallimeeskonna I koosseisus mängis Evald Tupits 1939. ja 1940. aastal.

Edukalt alanud sportlaskarjääri lõpetas Teine maailmasõda. Evald Tupits osales Soome sõjas, mis tõi talle kaasa aastatepikkuse vangipõlve. Algul viibis ta 1,5 aastat Tallinna Patarei vanglas ja 1946. aastal küüditati Venemaale Vorkuta vangilaagrisse. Kodumaale naasis Evald Tupits alles 1956. aastal.

Juba sõjaeelseil aastail oli Evald Tupits seotud spordiseltsiga Nõmme Kalju. Ta mängis aastaid spordiseltsi jalgpallimeeskonnas. 

Evald Tupits oli teadaolevalt viimane elusolev mees, kes kuulus sõja-eelsesse Nõmme Kalju jalgpallimeeskonna I koosseisu ridadesse.

Pärast vangla-aastaid Evald Tupits enam tippspordiga ei tegelenud. Töötas suusavabrikus ning kuni pensionile jäämiseni Silikaadi tehases elektrikuna.

## Kirjandus
*Jukko Nooni. Endine spordimees Evald Tupits sai 90-aastaseks. Nõmme Sõnumid, aprill 2012
*Suri mitmekülgne spordimees ja Nõmme Kalju endine jalgpallur Evald Tupits. Maaleht, 23. mai 2013

## Välislingid
*Eesti spordi biograafiline leksikon
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei** (ESDP) oli Eestis 1990–1995 tegutsenud erakond, üks praeguse Sotsiaaldemokraatliku Erakonna eelkäijatest. Suurem osa erakonna tegutsemisajast juhtis seda Marju Lauristin.

ESDP asutati 08.09.1990 Tallinnas, kui ühinesid Eesti Demokraatlik Tööerakond (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (ESDIP) ja Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis (VSDPE), samuti Rootsis Teise maailmasõja järel tegutsenud Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis (ESPVK). 1990. aasta oktoobris sai ESDP Sotsialistliku Internatsionaali täisliikmeks. Erakonna logo oli punane roos.

Erakonna esimehed:
* Marju Lauristin 8. september 1990 – 1995
* Eiki Nestor 1995 – 28. aprill 1996

1996. aastal liitus Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei Eesti Maa-Keskerakonnaga, mille viimane liider oli Vambo Kaal, moodustades uue erakonna Mõõdukad.
Ensüümikomisjon

**Ensüümikomisjon** (ingl k *Enzyme Commission*) on Rahvusvahelise Biokeemiaühingu (IUB) 1956. aastal asutatud komisjon, mille ülesandeks on Ensüümiklasside nomenklatuuri koostamine ja ensüümide ning koensüümide klassifitseerimine, samuti ensüümide sümbolitega seonduv ning ensüümide aktiivsuse ja ensüümikineetika mõõtmise ja kirjeldamise metoodika koostamine.Lühend **EC**.
    
## Süstemaatika

Ensüümikomisjoni raportite alusel, mis reguleerivad ensüümide klassifikatsiooni, jagatakse ensüümid, soovituslikult, katalüüsitavate reaktsioonide alusel kuude klassi:
*EC 1. **[[Oksüdoreduktaasid]]**
*EC 2. **[[Transferaasid]]**
*EC 3. **[[Hüdrolaasid]]** 
*EC 4. **[[Lüaasid]]** 
*EC 5. **[[Isomeraasid]]**
*EC 6. **[[Ligaasid]]** 
 
Ensüümiklasside jaotus ning liikmed ja nende toime ja organismid ning geenid on ära toodud ka erinevates andmebaasides nagu NC-IUBMB, BRENDA, EXPASY, KEGG, Metacyc jpt.

## Ajaloolist
*1961. aastal avaldati Ensüümikomisjoni esimene raport 
*1964. aastal anti välja juba esimene ensüümide soovituslik klassifikatsioon *Recommendations (1964) of the International Union of Biochemistry on the Nomenclature and Classification of Enzymes*.

## Vaata ka
*Ensüümid
*Koensüümid

## Viited

## Kirjandus
*NC-IUBMB. "Nomenclature Committee of the International Union of Biochemistry and Molecular Biology". Report from the introduction to Enzyme Nomenclature Historical Introduction, Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) 
*Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) Ensüümide Nomenklatuur 
*K. Tipton, S. Bouce, "History of the enzyme nomenclature system", Bioinformatics, vol 16, nr 1, lk 34-40, 2000, Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) (PDF)
*Laine Trapido. "Meditsiiniterminite lühendeid". AS Medicina, Tallinn, 2007, ISBN 978-9985-829-79-0.

## Lisalugemist
*Edwin C. Webb. *Enzyme Nomenclature: A Personal Retrospective*, FASEB Journal ,Vol. 7, lk 1992-1994, Sept 1993. Veebiversioon (vaadatud 23.05.2013) (PDF)

## Välislingid
*NC-IUBMB-, IUBMB Enzyme Nomenclature,*[[IUBMB Enzyme Nomenclature]]* Web Version of Enzyme Nomenclature, 1999, online (vaadatud 26.04.2013)
*BRENDA - Ensüümid online (vaadatud 26.04.2013)
*EXPASY - Ensüümid veebiversioon (vaadatud 26.04.2013)
*KEGG - Ensüümid veebiversioon (vaadatud 26.04.2013)
*Metacyc - Ensüümid veebiversioon (vaadatud 26.04.2013)
Viktor Gurjev

**Viktor Gurjev** (29. august 1914 Riia – 11. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti laulja (tenor) ja laulupedagoog.

Ta sündis Riias, kuid tuli Esimese maailmasõja ajal Narva, kus mängis rahvapilliorkestrites mandoliini. Ta lõpetas Narvas algkooli ja Tallinna Muusikakooli: aastal 1948 laulu (Made Pätsi klassis) ja aastal 1949 koorijuhtimise erialal (Gustav Ernesaksa klassis) ning aastal 1951 laulmise erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Made Pätsi ja Aleksander Arderi klassis).

Ta mängis aastatel 1937–1940 Tallinnas Vassili Kirillovi (1892–1969) mandoliiniansamblis. Aastatel 1942–1944 kuulus ta džässorkestri solistina Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse, 1944–1950 laulis ta Riiklikus Akadeemilises Meeskooris. Aastatel 1949–1968 oli ta teatri Estonia solist; ta on esinenud ka Tartu, Helsingi, Riia, Kiievi, Leningradi ja Moskva ooperipubliku ees.

Ühtlasi töötas ta pedagoogina, aastatel 1956–1963 Tallinna Muusikakoolis. Aastatel 1963–1985 töötas ta laulupedagoogina Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, olles aastast 1978 professor, aastatel 1968–1970 oli ta kateedrijuhataja ja aastatel 1970–1982 rektor. Tema õpilased olid Ivo Kuusk, Illart Orav, Anu Kaal, Voldemar Kuslap, Rostislav Gurjev, Arvo Laid, Väino Puura, Eugen Antoni. Kontsertlauljana esitas romansse, eriti populaarseks said estraadi- ja massilaulud duetis Georg Otsaga.

Viktor Gurjev suri 11. oktoobril 1985 Tallinnas ja ta maeti 17. oktoobril 1985 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Rostislav Gurjev on laulja, teine poeg Viktor Gurjev (noorem) on klaveripedagoog.

## Tunnustus
* 1954 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1960 – Eesti NSV rahvakunstnik
* 1984 – Rahvaste Sõpruse orden

## Rollid
* 1949 Aleksandr Dargomõžski "Näkineid" (Vürst)
* 1950 Giuseppe Verdi "Traviata" (Alfredo)
* 1950 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (Lenski)
* 1951 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Vladimir)
* 1951 Juli Meitus "Noor Kaardivägi" (Oleg)
* 1952 Modest Mussorgski "Boriss Godunov" (Vale-Dmitri ja Jurodivõi)
* 1953 Anton Rubinstein "Deemon" (Sinodal)
* 1953 Johann Strauß "Nahkhiir" (Eisenstein)
* 1959 Villemm Reimann "Kauged rannad"
* 1961 Giuseppe Verdi "Maskiball" (Gustav III)
* 1966 George Gershwin "Porgy ja Bess" (Sporting Life)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide (A–M). Tallinn, 2007.
Eva Limberg

**Eva Limberg** (1. detsember 1919 Kaarma mõis, Vao vald, Virumaa – 7. mai 2013 Bielefeld) oli eesti kujur ja graafik.

Ta sündis Virumaal Vao vallas Kaarma mõisas põllumehe perekonnas. Ta lõpetas 1937. aastal Tartu Saksa Eragümnaasiumi. Aastatel 1938–1939 õppis ta kunstikoolis Pallas. 

1939 lahkus koos ümberasujatega Saksamaale. Jätkas seal 1940–1945 õppimist Otto von Kurselli juhendamisel Berliinis Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. 1952–1955 täiendas end skulptuuri alal Bielefeldi kunsttööstuskoolis professor Arnold Rickerti õpilasena ja 1967. aastal Salzburgi suveakadeemias professor Ernst Kirchneri juures.

1946. aastast oli ta vabakunstnik ja elas Bielefeldis. Samal aastal esines ka esmakordselt näitustel. 

Ta lõi valdavalt tundliku realistliku käsitluslaadiga portree-, looma- ja figuurplastikat. Saksamaal viljeles peamiselt sakraalkunsti. Ta on kujundanud Bielefeldi Püha Vaimu kiriku siseõue purskkaevu, samuti on kujundanud ta Bielefeldi Kolmainu kiriku altari ja kantsli disainilahendust. Ta on teinud ka linool- ja puulõikeid.

## Isikunäitused
* 1969 Rhodos, Kreeka
* 1975 Bezirksamt Brackwede, Bielefeld
* 1982 Bielefeldi linnaraamatukogu
* 1989 Tartu Kunstimuuseum ja Tallinna Linnamuuseum
* 1991 Bezirksamt Gadderbaum, Bielefeld

## Viited


## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996.

## Välislingid
* Eva Limberg verstorben (Eva Limberg on surnud, saksa keeles)
Sõjalis-tööstuslik komitee

**Sõjalis-tööstuslikud komiteed** (vene keeles Военно-промышленные комитеты, ВПК) olid Esimese maailmasõja ajal 1915–1918 tegutsenud Venemaa ettevõtjate organisatsioonid, mis püüdsid mobiliseerida tööstusvõimsusi sõjaaja vajaduste tarbeks. Tööstusvõimsuste tegevust koordineeris ja seadis prioriteete sõjaministri juures tegutsenud Riigikaitse erinõupidamine.

Komiteede loomine otsustati 1915. aasta mais, tööstuse esindajate 9. kongressil. Sama aasta juulis toimus esimese komitee esimene istung. Komiteede tööd koordineeris Keskne Sõjalis-Tööstuslik Komitee (Центральный Военно-Промышленный комитет), mis asus Petrogradis Liteinõi prospektil, kus toimusid ka komiteede esindajate kongressid. Keskkomitee andis välja häälekandjat nimega "Известия Центрального ВПК" (1915–1918).

Kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini said komiteed riigikassast tellimusi umbes 400 000 000 rubla ulatuses, kuid täitsid neist alla poole. Samuti osalesid komiteed tööliste ja ettevõtjate konfliktide lahendamises (rahukojad, примирительные камеры).

Bolševike võimuletuleku järel lasi uus bolševistlik juhtkond 26. oktoobril 1917 kõik keskkomitee töögrupi liikmed arreteerida. Pärast komiteede 4. kongressi (17.–29.03.1918) moodustati sõjalis-tööstuslike komiteede ettevõtete ja osalt ka haldusaparaadi alusel rahvatööstuskomiteed, mis kaotati lõplikult 1918. aasta oktoobris.
Taani riigipeade loend

**Taani riigipeade loend** loetleb Taani kuningad ja kuningannad alates Taani kuningriigi tekkimisest 10. sajandil.

* umbes 936 – umbes 958/64 Gorm Vana
* umbes 958/64 – kõige hiljem 985 Harald I Sinihammas
* kõige hiljem 986 – 1014 Svend Harkhabe
* 1014 – 1018 Harald II
* 1018/19 – 1035 Knud II Suur
* 1035 – 1042 Knud III Hardeknud
* 1042 – 1047 Magnus Hea
* 1047 – 1076 Svend II Estridsen
* 1076 – 1080 Harald III Hen 
* 1080 – 1086 Knud IV Püha
* 1086 – 1095 Oluf I Hunger 
* 1095 – 1103 Erik Ejegod
* 1103 – 1104 *[[Regent|Regendid]]*: *[[Harald Kesja]] ja [[Asger (Taani piiskop)|Asger]]*
* 1104 – 1134 Niels
* 1134 – 1137 Erik II Emune 
* 1137 – 1146 Erik III Lam 
* 1146 – 1157 Svend III ja Knud V
* 1154 – 1182 Valdemar I Suur 
* 1182 – 1202 Knud VI
* 1202 – 1241 Valdemar II Võitja
* 1241 – 1250 Erik IV Plovpenning
* 1250 – 1252 Abel
* 1252 – 1259 Christoffer I
* 1259 – 1286 Erik V Glipping
* 1286 – 1319 Erik VI Menved
* 1320 – 1326 Christoffer II
* 1326 – 1329 Valdemar III - *[[Gerhard III (Holstein-Rendsburg)|Gerhard III]] ([[regent]])*
* 1329 – 1332 Christoffer II (2. korda)
* 1332 – 1340 *interregnum* - *[[Gerhard III (Holstein-Rendsburg)|Gerhard III]] ([[regent]]) ja [[Johann III (Holstein-Kiel)|Johann III]]*
* 1340 – 1375 Valdemar IV Attertag
* 1376 – 1387 Oluf II - *[[Margrete I|Margrete]] ([[regent]] 1376-85(87))*
* 1387 – 1412 Margrete I, tegelikult võimul 1376–1412
* 1396 – 1439 Erik Pommerist, Kalmari uniooni esimene kuningas
* 1440 – 1448 Christoffer III Baierist
* 1448 – 1481 Christian I Oldenburg
* 1481 – 1513 Hans
* 1513 – 1523 Christian II, Kalmari uniooni viimane kuningas
* 1523 – 1533 Frederik I
* 1533 – 1534 *interregnum*
* 1534 – 1559 Christian III
* 1559 – 1588 Frederik II
* 1588 – 1648 Christian IV
* 1648 – 1670 Frederik III
* 1670 – 1699 Christian V
* 1699 – 1730 Frederik IV
* 1730 – 1746 Christian VI
* 1746 – 1766 Frederik V
* 1766 – 1808 Christian VII
* 1808 – 1839 Frederik VI, tegelikult võimul 1784–1839
* 1839 – 1848 Christian VIII
* 1848 – 1863 Frederik VII
* 1863 – 1906 Christian IX
* 1906 – 1912 Frederik VIII
* 1912 – 1947 Christian X
* 1947 – 1972 Frederik IX
* 1972 – 2024 Margrethe II
* 2024 – Frederik X

## Vaata ka

*Taani kuningas
*Taani valitsusjuhtide loend
Nikolai Kuznetsovi nimeline mereväeakadeemia

**Nõukogude Liidu laevastikuadmirali N. G. Kuznetsovi nimeline mereväeakadeemia** (vene keeles Военно-морская академия имени Адмирала Флота Советского Союза Н. Г. Кузнецова), endine **Nikolai I nimeline mereakadeemia** (Морская Николаевская академия) on Venemaa kõrgem sõjaväeline merendusõppeasutus, Venemaa sõjalaevastiku õppe- ja teaduskeskus. Akadeemia asub Peterburis.

Õppeasutus loodi 29. jaanuaril 1827 mereväe kadetikorpuse juurde ohvitseriklassina, mille kursus oli algselt kahe- ja hiljem kolmeaastane. 1862 reorganiseeriti see "akadeemiliseks kursuseks" ja 1877 Nikolai I nimeliseks mereväeakadeemiaks. Nõukogude ajal vahetas akadeemia korduvalt nime ning pälvis Lenini, Oktoobrirevolutsiooni ja Ušakovi ordeni. Nikolai Gerassimovitš Kuznetsovi nime kannab see 1990. ja praegust nimekuju 2008. aastast. Ta on kandnud ka Kliment Vorošilovi, Aleksei Krõlovi ja Andrei Gretško nime.

Eestlastest on akadeemiat juhatanud Johan Ludri (1937).

## Välislingid
* Akadeemia koduleht
Carl Carlson

**Carlton "Carl" Carlson** on tegelaskuju sarjas "Simpsonid". 

Carl Carlson ja Lenny Leonard on parimad sõbrad. Carl Carlson on tihti koos Homer Simpsoni ja Lenny Leonardiga Moe kõrtsis. Ta töötab koos Homeri ja Lennyga Springfieldi tuumaelektrijaamas.
Heinrich Vipper

**Heinrich Vipper** (20. detsember 1928 Visusti – 19. mai 2013 Tartu) oli eesti maaviljelusteadlane.

Ta alustas kooliteed aastal 1937 Kaarepere algkoolis, hiljem õppis ta Tartu Majandustehnikumis raamatupidamist. Kuid kuna kontoritöö talle ei meeldinud, tuli ta tehnikumist ära ja astus aastal 1946 Tartu 1. Keskkooli, mille lõpetas aastal 1948. Seejärel asus ta õppima Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonda, kuid kuna aastal 1951 kõrgharidussüsteemi Tartus reorganiseeriti, lõpetas ta aastal 1953 kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, omandades õpetatud agronoomi kutse.

Tööle suunati ta tolleaegse Eesti NSV Teaduste Akadeemia Polli filiaali nooremteaduri ja tootmismajandi juhataja ühitatud töökohale. Aastatel 1956–1966 töötas ta nooremteadurina Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Polli katsebaasis. Oma Polli tööperioodil uuris ta valge mesika, maisi, üheaastase lupiini ja teraviljade agrotehnikat. 1966. aastal kaitses ta väitekirja "Üheaastased lupiinid (Lupinus sp.), nende introduktsiooni võimalused ja agrotehnika Eesti NSV-s". Seejärel viidi ta üle Kuusiku katsebaasi vanemteaduri ametikohale. Aastatel 1972–1978 töötas ta Kuusiku katsebaasi juhatajana. Kuusikul kujunes tema põhivaldkonnaks mullaharimise aluste uurimine, mille juures pööras ta erilist tähelepanu mullaharimise praktiliste võtete väljatöötamisele Eestis. Aastatel 1970–1985 oli ta aktiivne künnivõistluste propageerija ja oli korduvalt vabariiklike künnivõistluste peakohtunik.

Aastal 1979 siirdus ta Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse, maaviljeluse kateedrisse vanemõpetaja töökohale; aastal 1983 sai ta dotsendi kutse, aastast 1992 jätkas tööd professorina; aastast 1994 oli ta emeriitprofessor. Aastatel 1980–1994 oli ta maaviljeluse kateedri juhataja ning õpetas maaviljeluse kursust agronoomia ja maaparanduse eriala üliõpilastele.

## Tunnustus
* 1982 Eesti NSV teeneline teadlane

## Teoseid
* Üheaastased lupiinid. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962. (kaas: E. Tali)
* Agrokeemia alused (õppevahend Eesti Põllumajanduse Akadeemiale ja sovhoostehnikumidele). Autorid: Ilmar Jõgiste, Richard Kalmet, Arnold Piho, Evald Raudväli, Kaarel Tarandi, Endel Turbas, Jaak Veevo, Heinrich Vipper. Tallinn: Valgus, 1971
* Maaviljeluse praktikum: õppevahend Eesti Põllumajanduse Akadeemia Agronoomiateaduskonna üliõpilastele. Tallinn: Valgus, 1989.

## Viited

## Välislingid
* In Memoriam Heinrich Vipper
Osijek

**Osijek** on linn Horvaatia idaosas, Osijeki-Baranja maakonna keskus. Asub Drava paremal kaldal Doonaust 25 km kaugusel ja pealinnast Zagrebist umbes 160 km kaugusel. 

2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas linna halduspiirkonnas 108 048 inimest. Neist 89,54% olid horvaadid, 6,25% serblased ja 0,91% ungarlased.

Osijeki on esmamainitud 1196. aastal.

Linnas on 1975. aastal asutatud Osijeki ülikool.

Horvaatia iseseisvussõjas sai linn serblaste pommirünnakutes tugevasti kannatada.

## Viited

## Välislingid
*Osijeki koduleht
Waterloo Road (laul)

"**Waterloo Road**" on Mike Wilshi ja Mike Deighani kirjutatud laul. Laulu esmaesitaja oli inglise psühhedeelse popi ansambel Jason Crest. Laulu pealkirjas mainitud Waterloo Road asub Burslemis Stoke-on-Trentis Inglismaal. See singel anti välja 1968. aastal. 

Järgmisel aastal aga tõusis lugu Prantsusmaal edetabelis esikohale Joe Dassini esitatud kaverina, mis kandis pealkirja **"Les Champs-Élysées"**. 

Laulust on tehtud hulgaliselt ka muukeelseid kavereid. Nii kannab lugu näiteks hollandi keeles pealkirja "Oh Waterlooplein", saksa keeles "Oh Königsallee", serbohorvaadi keeles "Jelisejska polja" ja sloveeni keeles "Šuštarski most".

Pealkirjaga "Champs-Élysées" esitas seda lugu ka Kalju Terasmaa, kes on ise ka laulu eestikeelsete sõnade autor. Oma versiooni täiesti teistsuguste sõnadega on laulust teinud ansambel Meie Mees ("Laul suurest sõprusest").
Königsallee

*Königsallee on tänav Düsseldorfis.
*Königsallee on tänav Bochumis.
*Koenigsallee on tänav Berlin-Grunewaldis.
*"Königsallee" on Horst Eckerti krimaalromaan.
*Saksakeelse pealkirjaga "Oh Königsallee" on esitatud laulu "Waterloo Road".
Čevljarski most

**Čevljarski most** (tuntud ka kui **Šuštarski most**) on sild Sloveenia pealinnas Ljubljanas üle Ljubljanica jõe. 

Sild on sellel kohal olnud juba 13. sajandil. Praegune sild avati 1932. aastal ning selle arhitekt on Jože Plečnik.


File:Čevljarski most in stavba Jugoslovanske strokovne zveze 1925.jpg|Vana sild aastal 1925
Champs-Élysées (täpsustus)

*Champs-Élysées (prantsuse keeles Elysioni väljad, täpsemalt *Avenue des Champs-Élysées*) on tänav Pariisis 
*Champs-Élysées' kvartal, Pariisi linnaosa
*Champs-Élysées' teater, teater Pariisis

*"Les Champs-Élysées", Joe Dassini album aastast 1969
*"Les Champs-Élysées", selle albumi nimilaul, tegelikult kaver laulust "Waterloo Road"
*"Champs-Élysées", Bob Sinclari album aastast 2000
Champs-Élysées

**Avenue des Champs-Élysées** on tänav Pariisis. Tänava nimi tähendab prantsuse keeles Elysioni välju. Tänava pikkus on 1,9 km. See on Pariisi üks tuntumaid tänavaid. Ta ühte otsa jääb Concorde'i väljak Luxori obeliskiga ja teise Charles de Gaulle'i väljak Arc de Triomphe'iga. Champs-Élysées on Pariisi ajalooliseks teljeks.
Waterloo Road

*Waterloo Road, tänav Londonis
*Waterloo Road, tänav Wolverhamptonis; seal asub Molineux Stadium, mis on Wolverhampton Wanderers F.C. kodustaadion
*Waterloo Road, tänav Hongkongis

*"Waterloo Road", BBC One'i toodetud draamasari
*"Waterloo Road", 1945. aastal valminud Sidney Gilliati film
*"Waterloo Road", laul, mille esmaesitaja oli Jason Crest; Eestis rohkem tuntud Joe Dassini ja Kalju Terasmaa esituses ja pealkirjaga "Les Champs-Élysées". Laul on pealkirja saanud Waterloo Roadi järgi Burslemis Stoke-on-Trentis.
Vesoul

**Vesoul** [ve'suul] on linn Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas Haute-Saône'i departemangus. 

See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 213–375 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vesoulis sündis prantsuse maalikunstnik ja skulptor Jean-Léon Gérôme.

Linnapea on Alain Chrétien Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).


Map commune FR insee code 70550.png|Vesouli plaan ja linna ümbritsevad vallad
Vesoul - 30.jpg|Vesouli linnavalitsushoone


## Sõpruslinnad
* Gerlingen, Saksamaa (1964)
* Man, Elevandiluurannik (2010)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Õisu raudteepeatus

**Õisu raudteepeatus** oli peatuskoht Mõisaküla–Viljandi raudteel Õisus.

Õisu naaberjaam Viljandi suunal oli Loodi raudteejaam (pooljaam) ja Mõisaküla suunal Kaarli raudteejaam. Peatus asus Tallinn-Sadama raudteejaamast 168,7 kilomeetri kaugusel.

## Ajalugu
Õisu raudteepeatus loodi 1934. aastal, kuna kohalikud elanikud soovisid peatust asulale lähemale. Varem täitis Õisu pooljaama funktsiooni ja asus 1934. aastal avatud Kaarli raudteejaama kohal. Esialgne 1896. aastal ehitatud puidust jaamahoone asub seetõttu endises Kaarli raudteejaamas.  Peatus jäi avamise ajal Õisu valda.

Õisus asus ka hobupostijaam.

## Viited
Karl Gschwind

**Karl Gschwind** (sündinud 18. oktoobril 1943) on Šveitsi endine poksija.

Gschwind oli kokku viiekordne Šveitsi meister – I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aastal ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1966, 1969 ja 1971-1972.

Gschwind osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gschwind osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Grunewald

*Grunewald on mets Berliini linnarajoonides Charlottenburg-Wilmersdorf ja Steglitz-Zehlendorf
*Berlin-Grunewald on Berliini linnaosa Charlottenburg-Wilmersdorfi linnarajoonis

## Vaata ka
*Grunwald, Grünwald, Grünewald
Khemraj Naiko

**Khemraj Naiko** (sündinud 23. augustil 1972) on Mauritiuse eninde kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Ta on tiitlivõistlustelt kokku võitnud ühe kuld-, kolm hõbe- ja neli pronksmedalit.

Tema isiklik rekord kõrgushüppes (2.28) on ühtlasi Mauritiuse rahvusrekord.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Sea of Life

**"Sea of Life"** on eesti ansambli Violina esimene rahvusvaheline singel, milles teeb kaasa ka Birgit Õigemeel. Loo viisi ja sõnad on kirjutanud Timo Vendt ja Mihkel Mattisen. Laul on välja antud 21. mail 2013.

Laulule filmiti muusikavideo novembris 2012 Egiptuses Punases meres ja selle ääres. Video režissöör on ameeriklane Arin Crumley ning disaineriks ja meikariks inglased, kes töötavad koos näiteks selliste staaridega nagu Jessie J ning ka Suurbritannia telesaadete "Britain's Next Top Model" ja "The X Factor" juures: Joey Bevan ja Karla Powell. Koreograaf Isis Masoud ja video produtsent Christie Strong on samuti USA-st. 

## Edetabelikohad

## Viited
Hiroyasu Tsuchie

**Hiroyasu Tsuchie** (jaapani keeles 土江 寛裕 *Tsuchie Hiroyasu*; sündinud 14. juunil 1974 Izumos) on Jaapani treener ja endine sprinter.. 

## Isiklikud rekordid

## Viited
Täiesti olemas

"**Täiesti olemas**" on ansambli Meie Mees 2009. aastal ilmunud album. Albumi andis välja BGM Records.

## Lugude nimekiri

*Laulu nr 2 heliloojaks on märgitud Joe Dassin, kes aga on laulu prantsuskeelse versiooni esitaja ning õiged muusika autorid on märkimata jäetud. Ilmselt on see tingitud asjaolust, et lugu on Eestis tuntud eeskätt just tema esituses.
Steve Fritz

**Steve Fritz** (sündinud 1. novembril 1967 Salinas Kansase osariigis) on endine USA kergejõustiklane (kümnevõistleja)

Ta võitis 1991. aasta suveuniversiaadil kuld- ja 1993. aasta Hea Tahte mängudel hõbemedali. Tema parimaks kohaks olümpiamängudel jäi neljas (1996).

## Isiklikud rekordid

## Viited
Harálabos Papadiás

**Harálabos Papadiás** (kreeka keeles Χαράλαμπος Παπαδιάς; sündinud 24. jaanuaril 1975) on endine Kreeka kergejõustiklane.

Ta võitis 1997. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel 60 meetri jooksus Kreeka siserekordiga 6,50 sekundit kuldmedali. 1996. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus saavutas Papadiás neljanda, 1998. aastal kolmanda koha ja 1998. aasta maailma karikavõistlustel kergejõustikus kuuenda koha. 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel jõudis ta veerandfinaali.

Tema isiklik rekord 100 meetri jooksus on 10,15 sekundit, mis on püstitatud 1998. aasta maailma karikavõistlustel kergejõustikus Johannesburgis. Selle tulemusega jagab ta kõigi aegade Kreeka 100 meetri jooksu edetabelis 5.–7. kohta.

## Viited
Andri Fedoriv

**Andri Romanovõtš Fedoriv** (ukrainapäraselt **Андрій Романович Федорів**; venepäraselt *Андрей Романович Федорив*; sündinud 11. augustil 1963 Lvivis Ukrainas) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa sprinter. 

Ta oli neljakordne Nõukogude Liidu sisemeister. 1986. aastal võitis ta 200 meetri jooksus Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus pronksmedali.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid
*
Percival Spencer

**Percival Spencer** (sündinud 24. veebruaril 1975) on endine Jamaica sprinter.. 

Ta võitis 1997. aastal Jamaica kergejõustiku meistrivõistlustel esikoha meeste 100 meetri jooksus.

Spencer on osalenud 1996. aasta suveolümpiamängudel ja 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Urmelid

**Urmelid** on sihtasutuse Tallinna Lastehaigla Toetusfond ja reklaamiagentuuri Imagine väljamõeldud olevused, kelle kujutistega on kaunistatud Tallinna Lastehaigla seinad.

Taustalegendi kohaselt on urmelid väikesed, umbes pöidlapikkused olendid, kes sünnivad ainult siis, kui keegi teeb südamesttuleva heateo. Nad on loomult häbelikud ja tagasihoidlikud ning eelistavad uudishimulike pilkude eest peitu pugeda. Kui urmelid midagi või kedagi kardavad, tõmbuvad nad kerra ja meenutavad siis kirsikive. Väiksemad urmelid näevad välja nagu kohevad karvased pallikesed. Nad on lõbusad, lustlikud ja seiklushimulised - just nagu tavalised lapsed. Vanemate urmelite karv on karmim ja liibub siledamalt vastu keha. Nemad käituvad vaoshoitumalt ja tasakaalukamalt. Üldiselt ongi urmelid väga targad ja heatahtlikud olendid. Kui neid lähemalt silmitseda, võib märgata, et nende pealael kasvab vahva moodustis – tundel. Kogu urmelite elutarkus koguneb tundlasse, ja seetõttu omandab see aja jooksul aina suuremad mõõtmed. Urmelitel on veel üks imetabane omadus – nad oskavad suurepäraselt kurbust ravida. Kui keegi on väga kurb, tunnevad urmelid selle kaugelt ära ja tulevad teda salaja lohutama. Samuti oskavad urmelid unenägusid ehitada. 

## Välislingid
* FOTOD: Lastehaigla seinu hakkavad kaunistama muinasjutulised urmelid Maaleht, 19. veebruar 2013
* Lastehaigla koridorid kaunistati kleepsudega Postimees, 19. veebruar 2013
* Reklaamiagentuuri Imagine koduleht
Otepää Rahvakogu

**Otepää Rahvakogu** on üritus, mida korraldab kodanikualgatus Otepää Kodanik. Esimene üritus toimus 23. mail 2013 Otepää Kultuurikeskuses. Arutelu juhtis Märt Treier.

Rahvakogu laudkondades arutati viie teema üle: 
*linnaruum – mida teha, et Otepää linn ja külad oleksid vallaelanikele mugavamad ja kaunimad?
*teenused – mida teha, et vallakodanikele vajalikud teenused oleksid kiiresti ja odavalt kättesaadavad?
*elanikkond – mida teha, et Otepääle tuleks elama rohkem inimesi, kes paneksid siin elu käima?
*ettevõtlus – mida teha, et ettevõtlus vallas areneks ja pakuks rohkem häid töökohti?
*juhtimine – mida teha, et oluliste otsuste tegemine ja elluviimine oleks meie kõigi ühine asi?. 

## Vaata ka
*Rahvakogu

## Viited

## Välislingid
*Otepää kodanikualgatus püüab poliitilistele kriisidele lahendust leida, ERR, 23. mai 2013
Pródromos Katsantónis

**Pródromos Katsantónis** (sündinud 20. oktoobril 1975) on Küprose sprinter.. 

Algul oli ta eeskätt tõkkejooksja. 1998. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel kergejõustikus saavutas ta kuuenda ja sama aasta Euroopa kergejõustiku meistrivõistlustel seitsmenda koha.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Suhteline eelis

**Suhteline eelis** on võime toota mingit kaupa madalamate alternatiivkuludega.  

## Vaata ka
*Suhtelise eelise teooria
Luis Alberto Pérez-Rionda

**Luis Alberto Pérez-Rionda** (sündinud 16. augustil 1969) on endine Kuuba sprinter.. 

Ta võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys 4×100 meetri teatejooksus pronksmedali.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Piotr Balcerzak

**Piotr Balcerzak** (sündinud 25. juunil 1975 Varssavis) on endine Poola sprinter.. 

1998. aastal võitis ta pronksmedali Euroopa kergejõustiku meistrivõistlustel. Balcerzak on osalenud ühel korral olümpiamängudel ja neljal korral maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Ester Lepa

**Ester Lepa** (aastani 1936 **Ester Lepler**; 12. jaanuar 1928 Pärnu – 19. mai 2013) oli eesti laulja (sopran) ja laulupedagoog.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 8. Keskkooli; aastatel 1945–1948 õppis ta Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas Tiit Kuusiku lauluklassis. 1953. aastal lõpetas ta laulu erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tiit Kuusiku lauluklassis).

Ta laulis aastatel 1949–1950 Eesti Raadio segakooris ja 1953–1956 Estonia kooris, 1956–1965 oli ta Estonia solist.

Teatritöö kõrvalt töötas ta muusikapedagoogina: aastatel 1953–1973 Tallinna Muusikakoolis ja 1971–1984 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Tema õpilaste seas on olnud Liina Saari, Marvi Taggo, Peeter Tooma, Valentina Rossar, Malle Raid, Jüri Trei, Erich Krieger. Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio lauluõpetaja, Eesti Riikliku Nukuteatri ja Draamateatri vokaalkonsultant ning Eesti Kooriühingu juures paljude kooride hääleseadja. Aastatel 1982–2008 oli ta Ellerheina vokaalpedagoog.

## Isiklikku
Tema õde on näitleja ja lavastaja Astrid Lepa, kelle poeg on raadioajakirjanik ja näitleja Margus Lepa.

## Kirjandus
*Sirp. 24. mai 2013. Lk 28 (nekroloog).
*"Eesti muusika biograafiline leksikon". 1. köide (A-M). Tallinn, 2007.
Kindlustatud asula

**Kindlustatud asula** oli Euroopa varase metalliaja asulatüüp, mis paiknes looduslikult kaitstud kohas (nt künkal) ja oli sageli tugevdatud kunstlike kindlustustega, eriti kui looduslik kaitse jäi nõrgaks. Lääne- ja Põhja-Euroopa kirjanduses kasutatakse sama nähtuse kohta sageli terminit "mägiasula" (inglise keeles *hill-top settlement*). Levinud arvamuse kohaselt olid seesugused asulad osa üle-euroopalise pronksitöötlemise, -levitamise ja -jaotamise süsteemist.

## Leviku piirkond ja aeg
Sellised asulad olid kasutusel Baltikumis, Valgevenes, Ida-Euroopa metsavööndis (Djakovo ja Gorodištše kultuurid) ja Kesk-Euroopas (Lausitzi kultuur), üksikud näited on teada ka Skandinaaviast (Darsgärde, Sjöberg) ja Soomest (Liedo Vanhalinna). Leedus ja Loode-Valgevene riipekeraamika kultuuri alal hakati neid rajama 2. aastatuhande viimasel veerandil eKr ja enamik neist jäi kasutusele kuni eelrooma rauaaja lõpuni või isegi rooma rauaajani. Ida-Euroopa metsavöötmes, Volga-Oka regioonis, rajati esimesed kindlustatud asulad 2. ja 1. at vahetusel või 1. at esimestel sajanditel eKr. Lätis ilmusid esimesed kindlustatud asulad 2. at lõpul eKr, Ida-Lätti (Brikuļi) ja Väina alamjooksule jõudsid nad 1. at alguses eKr ning paljud neist püsisid kasutusel kuni rooma rauaajani. Eesti kindlustatud asulad ehitati 9. sajandil või 8. sajandi algul eKr ja jäeti maha 1. at keskpaiku eKr. Soome ja Rootsi kindlustatud asulad rajati samal ajal või veel hiljem kui Eestis. Seega levisid KA-d aja jooksul lõunast (kagust) põhja (loodesse).

## Baltikumi kindlustatud asulad
Baltikumis olid kindlustatud asulate kõrval olemas ka avaasulad, kus ilmselt elas rohkem inimesi, kuid arheoloogiliselt on tunduvalt enam uuritud just kindlustatud asulaid. Kindlustatud asulate kontsentratsioon oli suurim piki Väina jõge Lätis (nt Ķivutkalns, Vīnakalns, Mūkukalns, Klaņģukalns) ning selle jõgikonnaga seotud mäe- ja järverikkas Kirde-Leedus (nt Nevieriškė) ja Loode-Valgevenes. 

Eesti kindlustatud asulad asusid Põhja-Eestis (Iru ja Narva) ja Saaremaal (Asva ja Ridala) ning nende kaitseehitised olid suhteliselt nõrgad, piirdudes puust või kivist tara või madala muldvalliga. 

Baltikumi kindlustatud asulates elanud kogukond oli suurem ühest perest/majapidamisest. On hinnatud, et näiteks Irus elas 30–50 inimest ja vähemalt sama palju ka Asvas ja Ridalas, Ķivutkalnsis 40–60, Vīnakalnsis 30–50 ja Brikuļis 40–70 inimest.

## Viited
Ryszard Pilarczyk

**Ryszard Pilarczyk** (sündinud 5. novembril 1975 Poznańis) on endine Poola sprinter.. 

## Isiklikud rekordid

## Viited
Valeri Saks

**Valeri Saks** (2. oktoober 1925 Võrumaa – 8. mai 2013) oli eesti arhitekt ja ehitustegelane.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna arhitektina.

Ta töötas 1964. aastast Teadusliku Restaureerimise Töökoja (aastast 1968 Vabariiklik Restaureerimisvalitsus) direktorina. Pärast selle Kultuurimälestiste Riiklikuks Projekteerimise Instituudiks reorganiseerimist 1978. aastal töötas ta seal projektide peainsenerina.

Ta õpetas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis ehitustootlust ja oli restaureerimiskonsultant.

## Töid
*1964 – juhtis Tartu Ülikooli aula põlengujärgset taastamistööd
*1972 – tööd mitme ehitise ja eksponaadiga Eesti Vabaõhumuuseumis
*1982 – Tallinna Niguliste kiriku torni põlengujärgse rekonstrueerimisprojekti üks autoreid 

## Kirjandus
*"Valeri Saks 2. X 1925 - 8. V 2013". Nekroloog. Sirp, 24. mai 2013. Lk 28
*Fredi-Armand Tomps. "Arhitekt Valeri Saks 02.10.1925-08.05.2013". // Muinsuskaitse aastaraamat 2013. Tallinn 2014. Lk 133

## Välislingid
*Haud Võru kalmistul
Valter Ani

**Valter Ani** (30. jaanuar 1914 Peterburi kubermang – 19. juuli 1990 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta sündis Nižnije Osselki (Ala-Osselki) külas Peterburi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Vsevoložski rajoonis Leningradi oblastis). Lõpetas aastal 1936 Leningradi energeetikatehnikumi ja aastal 1949 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli.

Aastatel 1936–1939 töötas ta Leningradis tehnik-laborandina, tehnik-konstruktorina ja tehnikuna. Aastatel 1945–1948 ja 1949–1951 töötas ta EKP Keskkomitee aparaadis, 1948–1949 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee sekretärina. Aastatel 1951–1952 töötas ta EKP Tallinna Linnakomitee sekretäri ja 1952–1961 I sekretärina.

Aastatel 1961–1962 töötas ta Eesti NSV siseministrina, aastatel 1962–1968 Eesti NSV Avaliku korra kaitse ministrina, aastatel 1968–1979 Eesti NSV siseministrina.

Ta oli aastast 1944 NLKP liige; aastatel 1954–1964 ja 1966– oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV, V, VI, VII, VIII ja IX koosseisu saadik.
## Viited

## Kirjandus
* ENE 1. köide, Tallinn 1968
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003