open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1890

**Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1890** on loetelu 1890. aastal Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Saaremaa konsistoriaalringkonna kogudustes teeninud vaimulikest:

Superintendent ja konsistooriumi asepresident Reinhold Johann Winkler, Karja koguduse õpetaja (hiljem praost kuni surmani 1895. aastal)

*Kuressaare koguduse ülemõpetaja ja konsistooriumi assessor Daniel Burchard von Lemm (kuni 1904. aastani, hiljem Eestimaa kindralsuperintendent, suri 1924. aastal)
**diakon Johannes Theodor Willberg (kuni 1890. aastani, suri 1945. aastal)
*Anseküla koguduse õpetaja Friedrich Adolf Greinert (kuni 1919. aastani, suri 1922. aastal)
*Saaremaa Jaani koguduse õpetaja – vt. Pöide kogudus
*Jämaja koguduse õpetaja August Reinhold Johannes Walter (kuni juulini 1915. aastal, saadeti välja Nižni Novgorod, kus varsti suri)
*Kaarma koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm Ederberg (kuni 1902. aastani, suri 1939. aastal) 
*Karja koguduse õpetaja superintendent Reinhold Johann Winkler
*Kihelkonna koguduse õpetaja Ludwig Masing (kuni surmani 1906. aastal)
*Kärla koguduse õpetaja Johannes Kerg (kuni 1907. aastani, suri 1926. aastal) 
*Muhu koguduse õpetaja Arnold Wilhelm Nerling (kuni surmani 1902. aastal) 
*Mustjala koguduse õpetaja August Eberhard (kuni surmani 1927. aastal)
*Pöide koguduse õpetaja parun Nikolai Nolcken (kuni 1901. aastani, suri 1913. aastal)
*Püha koguduse õpetaja Gottwald Eugen Eduard Grohmann (kuni 1906. aastani, suri samal aastal)
*Ruhnu koguduse õpetaja Adolf Friedrich Dreyer (kuni surmani 1892. aastal)
*Valjala koguduse õpetaja Eugen Joseph von Blossfeldt (kuni 1901. aastani, suri 1947. aastal)

## Vaata ka
*Saaremaa superintendentide loend
Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1812

**Saaremaa konsistoriaalringkonna koosseis 1812** on loetelu 1812. aastal Saaremaa konsistoriaalringkonna kogudustes teeninud vaimulikest

Superintendent Johann Werner Gilzebach (Kihelkonna koguduse õpetaja)

*Kuressaare koguduse ülemõpetaja Johann Renatus Kampmann
**diakon Johann Philipp Hoffmann
*Anseküla koguduse õpetaja Friedrich August Heinrich von Schmidt
*Jaani koguduse õpetaja Friedrich Christian Hoffmann
*Jämaja koguduse õpetaja Gottlieb Georg Heinrich von Meder
*Kaarma koguduse õpetaja Karl Friedrich von Mickwitz
*Karja koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm von Willmann
**adjunkt August Gottfried Christoph Hildemann
*Kihelkonna koguduse õpetaja superintendent Johann Werner Gilzebach
*Kärla koguduse õpetaja Johann Heinrich Koch
*Muhu koguduse õpetaja Karl Fromhold Glöckner
*Mustjala koguduse õpetaja Georg Friedrich Harten
*Pöide koguduse õpetaja Andreas Michael Agthe
*Püha koguduse õpetaja Peter Heinrich von Frey
*Ruhnu koguduse õpetaja Gustav Magnus Elephandt
*Valjala koguduse õpetaja August Heinrich von Schmidt

## Vaata ka
*Saaremaa superintendentide loend
Kristi Kultas-Ilinsky

**Heli-Kristi Kultas-Ilinsky** (sündinud 23. juunil 1937 Tallinnas) on eesti päritolu neuroteadlane.

Õpetaja Leopold Raudkepp ristis ta 25. detsembril 1937.

Eestis elas ta neli esimest eluaastat, 1941. aastal küüditati ta perega Siberisse. Pärast vangilaagreid ja asumisi elas ta 1961. aastani Komimaal Uhtas. Doktorikraadi kaitses Kristi Kultas-Ilinsky aastal 1965 Moskva Riiklikus Ülikoolis Aju-uuringute instituudis. Pärast seda töötas Kristi Kultas lühikest aega Harkus eksperimentaalbioloogia instituudis. Kuna Eestis vastavat laborit polnud, töötas ta üheksa aastat Moskvast sada kilomeetrit eemal Puštšino bioloogiakeskuses, uurides seal mäluga seotud ajuosa histoloogiat ja neurokeemiat, sealhulgas hipokampust.

1975. aastast on ta teadustööd teinud USA-s, kuhu emigreerus koos oma neurokirurgist abikaasa Igor Ilinskyga. USA-s on Kristi Kultas-Ilinsky koos abikaasaga uurinud peamiselt basaaltuumi ja talamust.

## Isiklikku
Eestis ilmus 2010. aastal Kristi Kultas-Ilinsky ja tema isa Nikolai Kultase elust raamat "Kultaste saaga" (Tammerraamat, koostanud ja toimetanud Mall Jõgi).

## Välislingid
*Kristi Kultas-Ilinsky ETV telesaates "Püramiidi tipus", 2012
*Tiit Kändler. "Oma saatusest suurema teadlase lugu". Eesti Päevaleht, 2010
*Valve Raudnask. "Kultase tütar: läbi Siberi ja Moskva Ameerikasse". Elukiri, 2010
Ain Eenmaa

**Ain Eenmaa** (aastani 1935 **Aleksander Eberling**; 17. oktoober 1909 Tartu – 26. veebruar 2001) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Tartus, kuid kasvas üles Valgas. Seal sai ta alghariduse ja lõpetas aastal 1931 Valga Poeglaste Gümnaasiumi. Gümnaasiumi kõrval oli ta tegev skaudiliikumises. Aastast 1932 oli ta tegev Taagepera Jaani koguduse organistina. Samuti oli ta aastatel 1934–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonna üliõpilane. Ta oli Korporatsioon Revelia liige. Usuteaduskond suleti enne kui ta õpingutega ühele poolele sai. Siiski sai ta teenistusi pidada: nimelt kutsuti ta aastal 1944 sõjaväepastoriks ja Krivasoo lahingus sai ta ka haavata. Pärast sõda oli ta lisaks vaimulikuametile veel kohaliku algkooli juhataja. Ta määrati Valka koolijuhatajaks. Ent novembris 1945 Ain Eenmaa arreteeriti küll teise mehe pähe, ent leiti tallegi süüdistus ja vajalik olevat ümberkasvatus Vorkuta sunnitöölaagris. Aastal 1955 jõudis ta koju tagasi, kuid kõigepealt Tartusse arstide hoole alla, selga ravima. Samuti sooritas ta Usuteaduse Instituudis puuduvad eksamid ja 15. detsembril 1955 ordineeriti ta õpetajaks.

Ta oli aastatel 1955–1964 Häädemeeste, Tahkuranna ja Treimani koguduse õpetaja. Neil aastatel remonditi põhjalikult Häädemeeste kiriku torni. Aastatel 1964–1974 oli ta Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Kuna aastal 1964 oli hävinud välgu tagajärjel Juuru kiriku tornikiiver, hankis hea suhtlejana Ain Eenmaa raudmasti ja nii sai Juuru kiriku torn raudsõrestiku (mis taastati ühe aastaga). Aastatel 1974–1993 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja. Samuti taastati tema ettevõtmisel Simuna kiriku torn.

## Tunnustus
*Avanduse valla aukodanik
*Eesti Vabariigi 75. aastapäeva mälestusmedal.

## Viited

## Välislingid
*Ain Eenmaa moto: üks heategu päevas
Arnold Selge

**Arnold Selge** (sündinud 22. veebruaril 1934 Võhmuta vallas Järvamaal) on Eesti korvpallitreener, spordipedagoog ja endine kohtunik. Selge treenis Uno Kiiveti ja hiljem Märt Sepiku juhendamisel. 

## Haridus ja varane tegevus
Selge lõpetas 1954. aastal Tallinna Kehakultuuritehnikumi. Korvpalliga hakkas ta tegelema 1950. aastal Uno Kiiveti ja hiljem Märt Sepiku juhendamisel. Ajateenistuse ajal (Ukraina 1954-1957) tegutses ta Lvivi Armee Spordiklubi (ASK) mängiva treenerina.

## Treeneritöö Eestis
Pärast ajateenistust töötas ta 1957-1958 Paides korvpallitreenerina, 1958-1961 kehalise kasvatuse õpetajana ning 1962-1965 spordikooli direktorina. Aastatel 1965-1971 oli ta Kohtla-Järve Kalevi Spordiklubi treener ning 1971-1975 klubi direktor. Seejärel töötas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana.

Aastatel 1978-1989 oli Selge Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) esindusnaiskonna ja Eesti koondnaiskonna vanemtreener. Tema juhendamisel tuli TRÜ I ja hiljem Tartu Mööblikombinaadi / Tarmeko naiskond 10 korral Eesti meistriks ja 6 korral Eesti karikavõtjaks. Kaks korda jõudis tema juhendav naiskond NSV Liidu meistrivõistluste kõrgliigasse.

## Töö välismaal
Aastatel 1989-1999 töötas Arnold Selge Soomes. Ta oli 1989-1990 Tamperes Rahkola Pyrkivä naiskonna treener, 1991-1995 Kuula spordiklubi treener ning 1995-1999 Ylivieska tehnikakõrgkooli spordikoordinaator ja noortetreener.

## Hilisem tegevus
Pärast Soomest naasmist tegutses ta korvpallitreenerina ka Alatskivi keskkoolis ja Pala koolis.

## Õpilased
Tema tuntumate õpilaste hulka kuuluvad Evi Hansumäe, Mari Vaikmaa, Teet Laur ja Jaak Salumets.

## Tunnustus
*1983 – Eesti NSV teeneline treener

## Kirjandus
"Korvpallile elatud elu. Treener Arnold Selge" (2020, koostöös Tiit Läänega)

## Välislingid
*
Arnold Selge (muusik)

**Arnold Selge** (25. oktoober 1909 Rakvere – 2. oktoober 1992 Tartu) oli pime eesti laulja ja muusik.

## Välislingid
*Elulugu Virumaa Teatajas.
Douglas Aircraft Company

**Douglas Aircraft Company** oli Ameerika Ühendriikide lennundus- ja kaitsetööstusettevõte.

Selle asutas 1921. aastal Donald Wills Douglas seenior, 1967. aastal ühineti McDonnell Aircraft Corporationiga ja moodustus McDonnell Douglas Corporation. Ühisettevõte omandas 1997. aastal Boeing ja liitis selle endaga.

Douglas Aircraft Company disainis ja tootis hulga lennukeid Ameerika Ühendriikide relvajõududele. Teise maailmasõja ajal osaleti koos Boeingu ja Vega Aircraft Corporationiga BVD-konsortsiumis, mis tootis raskepommitajat B-17 Flying Fortress.

## Toodang

### Lennukid
* Douglas A-20 Havoc (1938)
* Douglas A-26 Invader (1942)
* Douglas A-1 Skyraider (1945)
* Douglas A-3 Skywarrior (1952)
* Douglas A-4 Skyhawk (1954)
* Douglas B-18 Bolo (1935)
* Douglas B-66 Destroyer (1954)
* Douglas C-54 Skymaster (1942)
* Douglas C-74 Globemaster (1945)
* Douglas C-124 Globemaster II (1949)
* Douglas C-133 Cargomaster (1956)
* Douglas C-47 Skytrain
** Douglas AC-47 Spooky
* Douglas DC-1 (1933)
* Douglas DC-2 (1934)
* Douglas DC-3 (1945)
* Douglas DC-4 (1939)
* Douglas DC-5 (1939)
* Douglas DC-6 (1946)
* Douglas DC-7 (1953)
* Douglas DC-8 (1958)
* Douglas DC-9 (1965)
* Douglas F3D Skyknight (1948)
* Douglas F4D Skyray (1951)
* Douglas F5D Skylancer (1956)
* ...

### Raketid
* AAM-N-2 Sparrow I
* GAM-87 Skybolt
* MGM-5 Corporal
* LIM-49 Spartan
* MGR-1 Honest John
* ...

## Välislingid
*
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)

**"Briljandid proletariaadi diktatuurile"** (vene keeles "Бриллианты для диктатуры пролетариата") on 1975. aastal Tallinnfilmis režissöör Grigori Kromanovi käe all valminud ajalooline mängufilm. Stsenaariumi kirjutas nõukogude põnevuskirjanik Julian Semjonov samanimelise romaani alusel, mis oli esimene teos Nõukogude luuraja Maksim Issajevi (hiljem tuntud Max Otto von Stierlitzina) teemalisest sarjast.

Filmil oli mitu lavastajat, lisaks Grigori Kromanovile ka Toomas Tahvel ja Ingo Normet. Režissööri assistendina osales filmi tegemisel Peeter Simm.

"Briljantide" helilooja oli Arvo Pärt Ehkki muusikateadlased peavad Pärdi tintinnabuli-stiili algusaastaks alles 1976. aastat, võib uue stiili märke leida juba selle filmi muusikast. Helioperaator oli Kadi Müür.

Operaator oli Jüri Sillart, kunstnikud Aleksandr Boim ja Linda Vernik. Osa filmist on mustvalge ja osa värviline. Kasutati 35-millimeetrist filmilinti.

Ehkki "Briljantide" tegevustik toimub 1921. aastal, näidatakse selles 1930. aastate autosid.

## Osatäitjad
* Vladimir Ivašov – Vsevolod Vladimirovitš Vladimirov, pseudonüüm Maksim Maksimovitš Issajev
* Algimantas Masiulis – Nolmar
* Jekaterina Vassiljeva – Anna Viktorovna
* Aleksandr Kaidanovski – Vorontsov
* Margarita Terehhova – Vera
* Tatjana Samoilova – Olenetskaja
* Edita Pjehha – Lida Bosse
* Sergei Žirnov – Gleb Boki
* Nikolai Volkov noorem – Leonid Ivanovitš Nikandrov
* Nikolai Volkov vanem – Vladimirov
* Aleksandr Porohovštšikov – Ossip Šelehhes
* Armen Džigarhanjan – Roman (Fjodor Šelehhes)
* Arkadi Gašinski – Jakov Šelehhes
* Lev Durov – Požamtši
* Vladimir Osenev – Stopanski
* Ants Eskola – Marchand
* Heino Mandri – Jurla, leheomanik
* Juri Katin-Jartsev – Krutov
* Rasmi Džabrailov – Tarõkin
* Georgi Svetlani – vanamees
* Dmitri Orlovski – Karpov
* Leonhard Merzin – Auguste
* Mikk Mikiver - Artur Neumann, Kaitsepolitsei ametnik

## Sündmustik
Tšekist Gleb Boki saab Tallinnast šifreeritud teate, mille kohaselt tegutseb Venemaal organisatsioon, mis röövib riigi varahoidlast vääriskive ning saadab neid illegaalselt Baltimaade kaudu Londonisse ja Pariisi. Asja uurimine usaldatakse Tšekaa noorele töötajale Vsevolod Vladimirovile. Filmi tegevus toimub Moskvas, Tallinnas ja Siberis.

Tallinnfilmi koduleht iseloomustab filmi järgmiselt: "Noore Nõukogude riigi varahoidlast vääriskivide röövimislugu ja nende välismaale toimetamise salakanalite avastamine tšekistide poolt on küll tegevuse teljeks, kuid peamine filmis on võitlus mitte ainult rahva materiaalsete, vaid ka vaimsete väärtuste eest, milleta ei saa olla revolutsiooniideede võidukäiku, humaansuse võitu inimvaenulikkuse üle."

## Vaata ka
* Operatsioon Trust

## Viited

## Välislingid
* "Briljandid proletariaadi diktatuurile" Eesti Filmi Andmebaasis
* Unustatud filmid: "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (Eesti 1975) ETV2
* Andres Valdre "Eesti ajalooteemaliste mängufilmide lühitutvustusi"
* "Briljandid proletariaadi diktatuurile" IMDB-s
Meretase

**Meretase** on lainetuseta mere (või ookeani) pinna kõrgus nullveetasemest, mis on tinglikult kindlaks määratud.

Meretasemest lähtub mis tahes punkti kõrguse või sügavuse määramine maapinnal, selle kohal või sellest allpool. Kõrguse määramist meretasemest nimetatakse altimeetriaks ja lennunduses on see väga oluline.

NSV Liidus mõõdeti meretaset Läänemere tasemest, täpsemalt Kroonlinna nullist. Prantsusmaa meretaseme nullpunkt, mida kasutab ka suurem osa Aafrikast, asub Marseilles, Suurbritannia oma Cornwallis Newlynis. Austrias ja endistes Jugoslaavia liiduvabariikides mõõdetakse meretaset Aadria mere tasemest, nullpunkt asub Trieste sadamas. Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdetakse Eestis meretaset lähtuvalt Amsterdami nullist.

Meretaseme muutumisel eristatakse aeglast ja kiiret kõikumist. Aeglast muutumist nimetatakse eustaasiaks. Põhiliselt sõltub eustaasia polaaralade liustike sulamisest, aga ka isostaasiast ehk maapinna kõikuvliikumistest. Kiiret merepinna muutumist võivad põhjustada tõus ja mõõn, sademed, muutused õhurõhus ning pikka aega puhunud ühesuunalise tuule tekitatud aju- ja paguvesi.

Meretaseme täpne määramine on väga keeruline. Kõigepealt ei ole Maa kujuks kera ega isegi mitte pöördellipsoid, vaid geoid, mis on matemaatiliselt täpselt määratlemata. Teiseks segavad meretaseme täpset mõõtmist eelmises lõigus toodud asjaolud ja isegi merevee pikaajaline keskmine tase ei pruugi kokku langeda meretasemega selles kohas, näiteks sellepärast, et sellele kohale võib iseloomulik olla eriline sademete hulk või eriline õhurõhk, mis merevee pikaajalise keskmise taseme meretasemest kõrgemaks või madalamaks surub.

## Vaata ka
*absoluutne kõrgus

## Välislingid
* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past.
* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present
Ambra

**Ambra** on kašeloti seedekulglas moodustuv vahajas materjal. Seda eraldatakse kašeloti soolestikust või korjatakse merepinnalt.

Ambra tükid on ümarad. Suuruselt võivad nad olla väga erinevad: on leitud nii 14 g kui mitmekümne kilo raskusi tükke. Kõige suurem ambratükk leiti 1942 Madeira kaldalt ja see kaalus 340&nbsp;kg. Ambra tihedus on 900–820&nbsp;kg/m³. Käes hoides muutub ambra pehmemaks, temperatuuril +62&nbsp;°C sulab kollakaks venivaks vedelikuks ja 100&nbsp;°C juures aurustub, moodustades valge auru. Ambra on põlev. Ta lahustub hästi piirituses, eetris, eeterlikes õlides ja rasvõlides, aga ei lahustu vees.

Värske ambra on pehme must või hallikasmust mass, millel on ebameeldiv fekaalilõhn. Merevee ja valguse mõjul muutub ambra pikapeale heledamaks, nimelt pruunikaks või helehalliks (viimast nimetatakse valgeks ambraks), ja tugevamaks. Ühtlasi muutub tema lõhn pehmemaks ja meeldivamaks, isegi magusamaks või muskuse moodi. Parfümeeriatööstuses öeldakse, et ambra hakkab lõhnama maa, mere või looma järgi. Pärast puhastamist ja kuivatamist võib ambra värv olla alates mustast üle kollase kuni valgeni. Viimased liigid on kõige hinnalisemad.

Keemiliselt koostiselt on ambra lendumatute polüterpeenühendite segu.

Ambra oli tuntud juba iidsetel aegadel.

Tänapäeval kasutatakse ambrat peamiselt parfümeeriatööstuses lõhnafiksaatorina. Nüüdisajal asendatakse ambra sageli sünteetilise aine amroksiidiga.

## Vaata ka
*merevaik
Michal Šlesingr

**Michal Šlesingr** (sündinud 3. veebruaril 1983 Ústí nad Orlicís) on Tšehhi laskesuusataja.

Juunioride maailmameistrivõistlustelt on Šlesingr saanud seitse medalit. Neist üks on olnud kuldmedal, neli hõbedat ja kaks pronksi. 2002. aasta juunioride MM-il Ridannas tuli ta juunioride maailmameistriks 12,5 km jälitussõidus, sai hõbemedali 4x7,5 km teatesõidus ning pronksmedali 10 km sprindis. 2003. aasta juunioride MM-il Kościeliskos oli ta teine nii 10 km sprindis kui ka 12,5 km teatesõidus ning sai pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus. 2004. aasta juunioride MM-il Haute Maurienne'is sai Šlesingr Tšehhi teatevõistkonna koosseisus 4×7,5 km teatesõidus teise koha.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  hõbemedal 10 km sprindis
**  pronksmedal 20 km eraldistardiga sõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2002  Ridannas
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km jälitussõidus
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km sprindis

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Michal Šlesingr on võistelnud (seisuga 23. veebruar 2012) 165 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 7 korral, millest 1 etapi on ta võitnud.

## Välislingid

* 
* Michail Šlesingri koduleht
Kaver

**Kaver** (inglise keeles *cover*) on levimuusikas uussalvestis või uusesitus teise esitaja juba salvestatud ja avaldatud teosest.

Näiteks Metallica laul "Turn the Page" on kaver Bob Segeri laulust "Turn the Page".

**Kaveralbum** on album, kus kaverdatud on terve album.

**Kaverialbum** on album, mis koosneb kaveritest.

## Vaata ka
*Arranžeering
Bernard Lonergan

**Bernard Joseph Francis Lonergan** (17. detsember 1904 Buckingham (tänapäeval Gatineau osa), Quebec – 26. november 1984) oli Kanada filosoof ja teoloog.

Ta oli ühtlasi jesuiit, preester, üks tähtsamaid katoliiklikke mõtlejaid 20. sajandil.
Roosa panter

**"Roosa panter"** (inglise keeles **"The Pink Panther"**) on Ameerika Ühendriikide kriminaal- ja komöödiafilmisari. 

Linateosed räägivad saamatust prantsuse politseinikust inspektor Jacques Clouseaust.

1963. aastal linastunud filmile "Roosa panter" on seni tehtud üksteist jätkuosa. Lisaks valmisid joonissarjad "The Pink Panther Show" (1969–1980), "Pink Panther and Sons" (1984–1985), "The Pink Panther" (1993–1995) ja "Pink Panther and Pals" (2010)

Tunnusmuusika ("The Pink Panther Theme") kirjutas helilooja Henry Mancini. Instrumentaallugu kandideeris edutult 1965. aastal parima muusika Oscari kategoorias. Samal aastal aga võitis muusikateos kolm Grammy auhinda (*Best Instrumental Composition (other than jazz)*, *Best Instrumental Arrangement* ja *Best Instrumental Performance*) ja jõudis Billboardi *Hot Adult Contemporary Tracks* edetabeli Top 10sse.

## Tegelased ja osatäitjad
* Inspektor Jacques Clouseau
* Peainspektor Charles LaRousse Dreyfus – Herbert Lom
* Teener Cato Fong – Burt Kwouk
* Sir Charles Lytton alias Fantoom – David Niven, Christopher Plummer
* Seersant François André Maranne
* Professor Auguste Balls – Harvey Korman, Graham Stark

## Linateosed

## Välislingid
* The Pink Panther Page
* "The Pink Panther Theme". Youtube
Voprossõ Filossofii i Psihhologii

**Voprossõ Filossofii i Psihhologii** (*Вопросы философии и психологии*) oli filosoofia- ja psühholoogiaalane teadusajakiri, mida anti välja Moskvas aastail 1889–1918.
Peter Sellers

**Richard Henry Sellers** CBE (8. september 1925 – 24. juuli 1980) oli juudi päritolu Suurbritannia koomik ja näitleja.

Peter Sellersi tõenäoliselt tuntuim roll, inspektor Jacques Clouseau Roosa pantri filmides jääb aastatesse 1963–1978. 

Lisaks kogus Sellers tuntust osatäitmistega filmides *I'm All Right Jack* (1959), *Only Two Can Play* ning "Lolita" (mõlemad 1962), "Dr Strangelove ehk Kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" (*Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb*, 1964) ja "Telekamees" (*Being There*, 1979).

## Tunnustus
Kolmel korral on Peter Sellers kandideerinud Oscari ning viiel Kuldgloobuse nominatsioonile. 1980. aastal võitis Sellers parima muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja kuldgloobuse rolli eest filmis "Telekamees".

Briti impeeriumi ordu komandör (CBE).

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* 
### Videod
Jõevõrgu tihedus

**Jõevõrgu tihedus** on valgla vooluveekogude üldpikkuse ja pindala suhe.

Jõevõrgu tihedus oleneb peaasjalikult pinnasest, reljeefist, taimkattest ja selle iseloomust, sademete hulgast ja intensiivsusest ning inimtegevusest (nt kuivenduskraavid). 

## Vaata ka
*Hüdrograafiline võrk
*Jõestik

## Viited
Merekeemia

**Merekeemia** on hüdrokeemia valdkond, mis tegeleb merevees lahustunud soolade, gaaside ja orgaaniliste ühendite analüüsiga, nende ajalis-ruumilise jaotumuse kirjeldamisega ning seletamisega keemiliste protsesside põhjal.

Merekeemia fookuses on mereökosüsteemi jaoks oluliste ainete ja elementide (eriti mineraaltoitainete) mitmekülgne uurimine. Samuti on olulist rõhku pööratud süsinikule ja lämmastikule (oluline kogu biosfääri seisukohast) ning reoainetele.

Merekeemia on tihedalt seotud merebioloogia ja merefüüsikaga. Nende kolme sünteesteadusharu teadusharu nimetatakse merebiogeokeemiaks.

## Viited
Põhjapiirkond (Kamerun)

**Põhjapiirkond** on Kameruni 1. järgu haldusüksus. Piirneb läänes Nigeeriaga, idas Tšaadiga ja kagus Kesk-Aafrika Vabariigiga. 

Piirkonnas on kolm rahvusparki: Bénoué rahvuspark, Faro rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark.
Kooldkaelalised

**Kooldkaelalised** (*Cryptodira*) on kilpkonnaliste seltsi kuuluv alamselts.

## Sugukonnad
Sellesse alamseltsi kuulub rida sugukondi:
*kaimankilpkonlased (*Chelydridae*)
*klappkilpkonlased (*Kinosternidae*)
*tabaskokilpkonlased (*Dermatemydidae*)
*hiidpeakilpkonlased (*Platysternidae*)
*lamepeakilpkonlased (*Emydidae*)
*kumerkilpkonlased (*Testudinidae*)
Kumerkilpkonlased

**Kumerkilpkonlased** (*Testudinidae*) on kooldkaelaliste alamseltsi kuuluvate kilpkonnaliste sugukond.

## Perekonnad
Alamsugukond *Testudininae*
**Aldabrachelys*
**Astrochelys*
**Chelonoidis* 
**Chersina*
**Colossochelys* (välja surnud)
**Cylindraspis* (välja surnud)
**Geochelone*
**Hadrianus* (välja surnud)
**Homopus* – lapikkilpkonn
**Indotestudo*
**Kinixys* – kaaskilpkonn
**Malacochersus*
**Psammobates*
**Pyxis*
**Stigmochelys* 
**Testudo* – kilpkonn ehk päriskilpkonn

Alamsugukond *Xerobatinae* 
**Gopherus*
**Manouria*
**Stylemys* (välja surnud)
Kuldsaba

**Kuldsaba** (*Ocyurus chrysurus*) on riffahvenlaste sugukonda kuuluv kalaliik.

Ta elab Kariibi mere rannikuvees. Kasvab kuni 60 cm pikkuseks, on ilusamaid kalu. Sööb teisi kalu, ka limuseid ja vähilaadseid. 

Kuldsaba on väärtuslik tööstuskala.

## Välislingid
Toomas Kreen

**Toomas Kreen** (15. mai 1959 – 26. august 2018) oli eesti näitleja.

Toomas Kreen lõpetas 1977. aastal Tallinna 42. Keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikooli X lennus (juhendaja Aarne Üksküla).

Ta mängis mitmes telesarjas, tuntuim on ilmselt tema roll saksa keele õpetaja härra Krafftina Jaan Krossi romaanil põhinenud telesarjas "Wikmani poisid" (1995).

Toomas Kreen töötas aastatel 1982–1994 Rakvere Teatris näitlejana. Alates 1994. aastast töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris, algul näitlejana ja alates 2000. aastast etendusteenistuse juhatajana.

## Tunnustus
* 2001 – Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind

## Looming

Nimekiri Toomas Kreeni osatäitmistest ei pruugi olla täielik.

### Näitlejana teatris

**Teatrites**
*1984 Ülo Tuulik/Raivo Trass, "Oh meid, mere terida" (osaline)
*1984 Imbi Herm, "Võlulaul" (Kuningas)
*1985 Ferenc Molnár, "Liilia" (doktor Reich)
*1986 Leonard Bernstein, "West Side'i lugu" (Tony)
*1988 Nikolai Erdman, "Enesetapja" (Viktor Viktorovitš)
*1989 Tennessee Williams, "Klaasist loomaaed" (Jim O'Connor)
*1990 Bernard Kangro, "Kohtumine vanas majas" (Riks)

**Eesti Nuku- ja Noorsooteater**

*2002 Silvi Väljal "Jussikese seitse sõpra" – isa
*2004 "Memme musi"
*2006 "Romeo ja Julia" – Paps, Samm
*2007 "Bullerby lapsed" – isa
*2007 "Bullerby jõulud" – isa
*2008 "Mängurid" – Krugel
*2008 "Kuldvõtmeke" – Papa Carlo

### Näitlejana telesarjades

*1995 "Wikmani poisid" – hr Krafft
*1995 "Õnne 13" (26. lugu) – juhataja
*2006 "Kelgukoerad" – Sander
*2006 "Ohtlik lend" – Rommi

### Näitlejana mujal

*2005 animaseriaal "Elias – väike päästekaater" 1.osa – teksti sisselugemine
*2006 animaseriaal "Draakonikütid" – teksti sisselugemine
*2009 lühifilm "Tulepistmine"

## Isiklikku
Toomas Kreeni isa oli ooperilaulja Uno Kreen, ema on endine telediktor Ivi Kreen. 

Ta oli aastast 1985 abielus Reeda Tootsiga.

## Viited
Riimvee-elustik

**Riimvee-elustik** ehk **riimveeorganismid** (harvem kasutatud terminiga *hüfalmürobios*, kr *hyphalmyros* 'natuke soolane' + *bios* 'elu') on riimveega merealade ja maismaaveekogude elustik.

Riimvee-elustik on enamasti liigivaene, kuid võib olla isendirohke. Riimvee-elustiku moodustavad eurühaliinsed mere- ja mageveeliigid ning selleks spetsiaalselt kohastunud riimveeliigid. Näiteks Läänemere elustik koosneb riimveeorganismidest.

Sageli on riimvees elavad mereloomad mõõtmetelt väiksemad kui nende meres elavad liigikaaslased.

## Vaata ka
*Magevee-elustik
*Mereelustik
*Vee-elustik

## Viited
Vladimir Ivašov

**Vladimir Ivašov** (vene keeles Владимир Сергеевич Ивашов; 28. august 1939 Moskva – 23. märts 1995 Moskva) oli vene filminäitleja. 

Ta sai tuntuks Aljoša Skvortsovi osaga filmis "Ballaad sõdurist" (1959), milles mängis koos Žanna Prohhorenkoga.
Aleksandr Kaidanovski

**Aleksandr Kaidanovski** (vene keeles Александр Леонидович Кайдановский; 23. juuli 1946 Rostov Doni ääres – 3. detsember 1995 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja, režissöör ning stsenarist.

## Tunnustus
*1992 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
Vagu-lapiksamblik

**Vagu-lapiksamblik** (*Parmelia sulcata*) on samblik lapiksambliku perekonnast.

Tallus lehtjas, 5–10 cm läbimõõdus, hall. Hõlmad kandilised, servades valgete kriipsukujuliste pseudotsüfellidega. Talluse pinnal vaolised soraalid.

Eestis laialt levinud. Kasvab leht- ja okaspuude koorel ja puidul, harvemini kividel. Talub võrdlemisi tugevat õhu saastumist.

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.

## Välislingid
*
Algimantas Masiulis

**Algimantas Masiulis** (10. juuli 1931 Surdegis – 19. august 2008 Kaunas) oli leedu teatri- ja filminäitleja.

## Tunnustus
*Leedu NSV rahvakunstnik (1981)
*Leedu suurvürsti Gediminase ordu komandöririst (1996)

## Välislingid
*
Jekaterina Vassiljeva

**Jekaterina Vassiljeva** (vene keeles Екатерина Сергеевна Васильева; sündinud 15. augustil 1945 Moskvas) on Venemaa teatri- ja filminäitleja. 

Tema vanemad olid luuletaja Sergei Vassiljev ja Olimpiada Makarenko. 

## Tunnustus
*1986 – Vene NFSV rahvakunstnik

## Viited
Margarita Terehhova

**Margarita Terehhova** (vene keeles Маргарита Борисовна Терехова; sündinud 25. augustil 1942 Turinskis Sverdlovski oblastis) on Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja ning režissöör. 

## Tunnustus
*1996 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
Soraalid

**Soraalid** on samblikel soreedide kogumikud talluse peal, servas või hõlmatippudes.

Soraalide värv ja kuju on olulised tunnused liikide määramisel.

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Soreedid

**Soreedid** on samblike vegetatiivse paljunemise organid. 

Soreedid on väikesed ümmargused ja kinnitumata kehakesed, mis koosnevad vetikarakkude ja seenehüüfide segust.
Tavaliselt on soreedid koondunud selgelt eristatavatesse kogumikesse – soraalidesse.

## Vaata ka
*isiidid
*soraalid

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Andres Saag, Ljudmilla Martin, Einar Timdal & Luigi Nimis. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
Kilpkonn (perekond)

**Kilpkonn** ehk **päriskilpkonn** (*Testudo*) on kumerkilpkonlaste sugukonda kuuluv kilpkonnaliste perekond.
Aare Martinson

**Aare Martinson** (sündinud 5. jaanuaril 1957 Kuressaares) on eesti pedagoog.

## Haridus
Martinson on õppinud Lööne 8-klassilises Koolis ja lõpetanud 1975. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-ihtüoloogina.

## Töö
Aastatel 1980–1987 oli ta Orissaare Keskkoolis loodusainete õpetaja, 1987–1992 Orissaare kolhoosis Saikla puutöökoja tisler ja kujunduskoja kunstnik-kujundaja. 1993–1995 oli ta juhatuse esimees aktsiaseltsis Myotis.

Aastatel 1996–2011 oli ta Kuressaare noorte huvikeskuse direktor ja selle kõrvalt aastatel 2001–2005 ka sihtasutuse Ülikoolide Keskus Saaremaal juhataja.

24. novembril 2011 valiti ta Valjala vallavanemaks. Ta töötas vallavanemana kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, kui Valjala vald likvideeriti ja moodustati uus, Saaremaa vald.

Juunist 2018 kuni augustini 2019 oli ta Salme Põhikooli direktor.

Martinson on Saaremaa kunstiklubi president.

## Tunnustus
* 2011 – Saare maakonna aasta isa
* 2018 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia

## Näitused
* 2006 – originaalsete valgustite näitus “Valguse allikad” Kuressaare kultuurikeskuses
* 2010 – karikatuurinäitus “Nalja väärt elu” Kuressaare kultuurikeskuses

## Isiklikku
Martinson on abielus, peres on kolm tütart: Marii, Karin ja Hanna.

Tema hobiks on kunst (joonistamine, maalimine, keraamika, karikatuur, disain).

## Viited

## Välislingid
*Kaie Saar, Aasta isa 2011 – Aare Martinson, Saarte Hääl, 11. november 2011
*Heli Salong, Aare Martinson: isad peavad oma lapsi toetama, Meie Maa, 11. november 2011
*Veljo Kuivjõgi, Aare Martinson on Valjala vallavanem, Meie Maa, 25. november 2011
Politseiakadeemia

**"Politseiakadeemia"** (inglise keeles *Police Academy*) on Ameerika Ühendriikide komöödiafilmide sari. 

Linateosed räägivad politseiakadeemia kireva seltskonna koomilistest tegemistest.

1984. aastal linastunud filmile "Politseiakadeemia" valmis 1994. seitset jätkuosa. Lisaks valmisid joonissari "Politseiakadeemia seiklused" (*Police Academy: The Animated Series*, 1988–1989) ja telesari "Politseiakadeemia" (*Police Academy: The Series*, 1997–1998).

## Linateosed
* **"[[Politseiakadeemia (film)|Politseiakadeemia]]"** (*Police Academy*). Stsenaristid Neal Israel, Pat Proft, Hugh Wilson ja lavastaja Hugh Wilson. Ameerika Ühendriikides linastus film 23. märtsil 1984. 
* **"[[Politseiakadeemia 2]]"** (*Police Academy 2: Their First Assignment*). Stsenaristid Barry Blaustein, David Sheffield ja lavastaja Jerry Paris. Ameerika Ühendriikides linastus film 29. märtsil 1985.
* **"[[Politseiakadeemia 3]]"** (*Police Academy 3: Back in Training*). Stsenarist Gene Quintano ja lavastaja Jerry Paris. Ameerika Ühendriikides linastus film 21. märtsil 1986.
* **"[[Politseiakadeemia 4]]"** (*Police Academy 4: Citizens on Patrol*). Stsenarist Gene Quintano ja lavastaja Jim Drake. Ameerika Ühendriikides linastus film 3. aprillil 1987.
* **"[[Politseiakadeemia 5]]"** (*Police Academy 5: Assignment: Miami Beach*). Stsenarist ja lavastaja Alan Myerson. Ameerika Ühendriikides linastus film 18. märtsil 1988.
* **"[[Politseiakadeemia 6]]"** (*Police Academy 6: City Under Siege*). Stsenaristid Pat Proft, Neal Israel, Stephen Curwick ja lavastaja Peter Bonerz. Ameerika Ühendriikides linastus film 10. märtsil 1989.
* **"[[Politseiakadeemia 7]]"** (*Police Academy: Mission to Moscow*). Stsenaristid Randolph Davis, Michael S. Chodos, Neal Israel, Pat Proft ja lavastaja Alan Metter. Ameerika Ühendriikides linastus film 26. augustil 1994 ja Eestis 5. novembril 1994.

## Tegelased ja osatäitjad

## Pildid

Pilt:SteveGuttenbergJul05.jpg|Steve Guttenberg (Carey Mahoney)
Pilt:Bubba Smith.jpg|Bubba Smith (Moses Hightower)
Pilt:Michael Winslow 2008 (cropped and levels adjusted).jpg|Michael Winslow (Larvell Jones)
Pilt:David Graf in Stockholm.jpg|David Graf (Eugene Tackleberry)
Pilt:LeslieEasterbrook.JPG|Leslie Easterbrook (Debbie Callahan)
Pilt:G.W. Bailey.jpg|G.W. Bailey (Thaddeus Harris)
Pilt:Lance Kinsey.jpg|Lance Kinsey (Proctor)


## Välislingid
*
*
*
*
*
*
*
Leierkast

**Leierkast** ehk **väntorel** on mehaaniline muusikainstrument.

Silindril põhinev väntorel tuli Itaalias kasutusele 18. sajandi algul. Selle pilli esimene valmistaja oli Giovanni Barbieri Modenast. Prantslased moonutasid nime ja kutsusid leiutist *orgue de Barbarie*. 1774. aastaks olid paljud unustanud pillimeistri nime, sest müügikuulutustes pakuti välja "Tõeline barbarite orel, mille on valmistanud metslased". Esimesed väntorelid olid pisikesed ja neid hoiti vasakul puusal ning vänta keerati parema käega. Väntoreli mehhanism koosnes kahest või rohkemast orelivilede reast, mis asetati kinnisesse kappi lõõtsa kohale. Muusikat tegi metallsplindi külge kinnitatud nõeltega silinder. Iga nõel tõstis ühe päästikutaolise klahvi, mis avas ventiili ja laskis õhku viledesse. Iga noot vajas silindri täispööret.

19. sajandil läksid väntorelid suuremaks, sest sooviti pikemaid ja keerukamaid muusikapalasid. 1887. aastal patenteeris Michael Welte instrumendi, kus silindrid olid kinnitatud diagonaalselt ja tegid ühe muusikapala ajal 12 pööret. Nii oli võimalik mängida pikki palasid.

19. sajandi algul hakati valmistama leierkaste. Pariisis elav itaallane Gavioli valmistama kantavaid oreleid. Silindri asemel olid performeeritud ja lõõtsataoliselt volditud pappribad, mis asetati mustrikaardile, mida kasutasid žakaarkanga kudujad. Leierkastimehed tõstsid Gavioli oreli tihti kärule ja sõitsid sellega tänavatel ringi.

Enne harmooniumi tulekut kasutasid väikesed kirikud ja kabelid väntorelit ("silindriga sõrmorelit"). Neil oli ees harilik klaviatuur ning tagaküljel silindrimehhanism. Silindreisse olid sisestatud koraalid ja psalmid.

## Kirjandus
*Muusikaentsüklopeedia, tõlkinud Marja Liidja, kirjastus Sinisukk 2006, lk. 238–239

## Välislingid

*Tartu laotab väntoreli meloodilise hingeelu üle kogu Eesti, Menu, 28. juuni 2013
*Pärnus lõppenud festivalil esinesid viie riigi väntorelimängijad, ERR, 2. juuni 2017

Fail:Mobiliário (12.0), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Fail:Mobiliário (12.2), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Fail:Mobiliário (12.3), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Fail:Mobiliário (12.5), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Kaeluspapagoi

**Kaeluspapagoi** (*Psittacula krameri*), varem ka **kaelus-väärispapagoi**, on papagoiliste seltsi kuuluv lind.  

## Levila
Elutseb Aafrikas (levila kulgeb ühtse sirge joonena Roheneemesaartest kuni Põhja-Etioopiani) ja Aasia lõunaosas (India). Introdutseeritud Euroopasse ja USA-sse. Liigi arvukus kasvab, kaeluspapagoid on küllaltki populaarsed lemmiklindudena. 

## Kirjeldus
Kaeluspapagoi on paigalind, kes on tuntud oma roheka sulestiku ja valju hääle poolest. Kaeluspapagoid on üldjoontes rohekad, ent pea muutub kukla suunas sinakaks, kurgualune on must, samuti kui nokast silma poole kulgev kitsas riba,  Tiiva pikkus on 16 cm, üldpikkus 42 cm. 

## Toitumine
Kaeluspapagoi toitub suuremalt jaolt puuviljadest ja pähklitest; lendab ka põldudele, kus sööb kultuurtaimede seemneid.  

## Lemmikloomana
Kaeluspapagoid on olnud populaarsed lemmikloomad juba sajandeid. Vanas-Kreekas ja Roomas peeti neid kodustatutena.  

## Alamliigid
Kaeluspapagoil on kokku neli alamliiki, kuid nende erinevus pole suur.
*Aafrikas:
***Psittacula krameri krameri*
***Psittacula krameri parvirostris*

*Aasias:
***Psittacula krameri manillensis*
***Psittacula krameri borealis* 

## Viited

## Välislingid
George Gaynes

**George Gaynes** (kodanikunimega **George Jongejans**, 16. mai 1917 – 15. veebruar 2016) oli soome päritolu Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.

Näitleja tuntumad osatäitmised on komandant Eric Lassardi osa "Politseiakadeemia" filmides ja John Van Horni "Tootsies".

## Viited

## Välislingid
* 
* George Gaynes. NNDB: Tracking the entire world
Petseri kogudus

**Petseri kogudus** võib märkida mitut kogudust:

*Petseri Peetri kogudus
*Petseri Püha Varvara kogudus
*Petseri Neljakümne Usukannataja kogudus
Mossi metallitööstus

**Mossi metallitööstus** (*[[bokmål]]* *Moss Jernverk*, algul *Moss Jærnværk*) oli Norras Mossis aastatel 1704–1873 tegutsenud metallurgiaettevõte.

Ettevõtte loomise algatus tuli Taani võimudelt, kes soovisid lõpu teha Rootsi metallurgiaettevõtete domineerimisele. Ettevõtte asutas Taani riigiametnik ja ettevõtja Ernst Ulrich Dose.

Mossi metallitööstus kasutas Mossi joa energiat ning töötles peamiselt Arendalsfeltetis kaevandatud rauamaaki. Ta oli paljude aastate jooksul linna suurim ettevõte. Ümbruskonna talupoegadel oli kohustus metallitööstust puusöega varustada.

Ettevõttel oli aastatel 1758–1873 oma kool ja töötajatele anti tasuta eluase. Aastal 1762 elas ettevõtte korterites 270 inimest, 1781. aastal 281 inimest ja 1825. aastal 340 inimest. Juhatusel oli õigus töötajaid väiksemate õigusrikkumiste eest süüdi mõista ja neid ettevõtte vanglas kinni pidada. Oli ka haigekassa, arst ja ämmaemand.

Ettevõte tootis algul malmahje. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Mossi metallitööstus Norra suurim relvatootja. See oli ka esimene ettevõte Norras, kes võttis kasutusele kõrgahjud ning hakkas terast valtsima, kahureid valama ja naelu valmistama.

Toodeti peamiselt kahurikuule ja kahureid, kuid ka alaseid, malmahje, tünnivitsu, keedupotte, naelu, mitmesuguseid tööriistu.

Ettevõtte peakontoris kirjutati 1814. aastal alla Mossi konventsioonile.

## Tooteid

Pilt:Cannon 12 pound manufactured at Moss Ironworks in Norway, view from left.jpg|Kahur aastast 1762
Pilt:Oven manufactured at Moss Jernverk, Moss in Norway.jpg|Ahi aastast 1769
Pilt:Stove plate in iron from Moss Jernverk, dated 1769.jpg|Ahju detail aastast 1769


## Viited

## Välislingid

* Lokalhistoriewiki.no
Mürripuu

**Mürripuu** (*Commiphora* Jacq.) on mürripuuliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 185 liiki Aafrikas ja Aasias kasvavaid puid ja põõsaid. Paljudel mürripuudel on astlad. Mõne liigi esindajad sisaldavad aromaatseid vaike, mida kasutatakse muu hulgas parfüümide, suitsutusrohu ja ravimite valmistamiseks. Somaalia mürripuult saadakse mürri.

## Liike

* *Commiphora abyssinica* ehk *Commiphora habessinica* (abessiinia mürripuu)
* *[[Commiphora angolensis]]*
* *[[Commiphora boranensis]]*
* *[[Commiphora caudata]]*
* *[[Commiphora corrugata]]*
* *Commiphora gileadensis* ehk *Commiphora opobalsamum* (meka mürripuu)
* *Commiphora guidottii* (lõhnav mürripuu)
* *[[Commiphora guillaminii]]*
* *[[Commiphora harveyi]]*
* *[[Commiphora humbertii]]*
* *[[Commiphora kataf]]*
* *[[Commiphora madagascariensis]]*
* *[[Commiphora mossambicensis]]*
* *Commiphora wightii* (india mürripuu)
* *Commiphora myrrha* (somaalia mürripuu)
* *[[Commiphora schimperi]]*
* *[[Commiphora simplicifolia]]*
* *[[Commiphora stocksiana]]* 

## Viited

## Välislingid

* Eestikeelsete taimenimede andmebaas
*Sissekanne andmebaasis CoL
Eesti Maaülikooli tehnikainstituut

**Eesti Maaülikooli Tehnikainstituut** on Eesti Maaülikooli instituut.

Instituut paikneb Tartus Maaülikooli linnakus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 56.

2010. aastal lõpetas instituudi 77, 2011. aastal 102 üliõpilast.

Instituudis tegutseb Maaülikooli Tehnikaüliõpilaste Selts, mis loodi 2009. aasta talvel. Instituudis korraldatakse üliõpilaskonkurssi "Tudeng leiutab".

## Ajalugu
Tehnikaõpe algas EPAs juba selle loomisest 1951. aastal, kui hakati õpetama põllumajanduse mehhaniseerimise eriala.

Tehnikainstituut loodi 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna põhjal. Oma praegusel kujul on see aga Maaülikooli struktuuris alates 2005. aastast. Samast aastast kuulub instituudi koosseisu ka matemaatikaosakond.

## Direktorid
*Margus Arak (alates 2008)

## Vaata ka
*Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011

## Välislingid
*Koduleht
Salme tänav

**Salme tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Salme tänav (Jõhvi)|Salme tänav]]** Jõhvis
***[[Salme tänav (Pärnu)|Salme tänav]]** Pärnus
***[[Salme tänav (Rakvere)|Salme tänav]]** Rakveres
***[[Salme tänav (Tallinn)|Salme tänav]]** Tallinnas
***[[Salme tänav (Tartu)|Salme tänav]]** Tartus
***[[Salme tänav (Võru)|Salme tänav]]** Võrus
*Salme tänav, **[[Liiviku tänav]]a** endine nimi

## Vaata ka
*Salme tee (Tabivere)
*Salme tee (Papsaare)
Margus Arak

**Margus Arak** (sündinud 9. jaanuaril 1966) on eesti keskkonnafüüsik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli füüsika erialal 1991. aastal.

Ta on alates 8. maist 2008 Maaülikooli tehnikainstituudi direktor. Enne seda oli ta instituudi keskkonnafüüsika lektor ja õppetöökoja juhataja.

## Viited
V (auruvedur)

**V** (**В**) oli aastail 1895–1899 Baldwini veduritehases Ameerika Ühendriikides Venemaa jaoks toodetud auruvedur teljevalemiga 2-3-0.

Vedur sai nime tehase inseneri Samuel Vauclaini perekonnanime esitähest.

Vedureid toodeti 88 tk.
M (auruvedur)

**M** oli aastal 1926–1930 Putilovi ja Luhanski tehastes toodetud Nõukogude Liidu reisirongide auruvedur teljevalemiga 2-4-0.
2012. aasta Oscari auhinnad

**2012. aasta Oscari auhinnad** ehk **84. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad** jagati 26. veebruaril 2012 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Hollywood and Highland Centeris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2011. aasta parematest filmiloojatest. Teleotseülekande tegi ABC.

Akadeemia auhindu jagati 24 kategoorias. Linateoste kandidaadid avaldati 24. jaanuaril.

2012. aasta Oscari-õhtut juhtis Billy Crystal ja peaprodutsent oli Brian Grazer. Crystalile oli see üheksas kord võõrustada kuldkujude jagamist. Algul plaaniti õhtujuhiks Eddie Murphyt.
 
84. akadeemia auhindade nominatsioonidest pälvisid kõige rohkem auhindu linateosed "Hugo Cabret' leiutis" (11 kategoorias võideti viis Oscarit) ja parima filmi auhinnaga pärjatud "Artist" (10 kategoorias võideti viis Oscarit). Parima meesnäitleja auhind anti Jean Dujardinile ja naisnäitleja Oscar Meryl Streepile. Parim võõrkeelne film oli Iraani "Naderi ja Simini lahutus".

## Põhiauhinnad
Võitjad on loetletud esimesena ja **paksus** kirjas.

## Muud auhinnad

## Eriauhinnad
; *Academy Honorary Award* 
* James Earl Jones
* Dick Smith

; *Jean Hersholt Humanitarian Award* 
* Oprah Winfrey

## Esinejad ja auhindade üleandjad
* Christian Bale, parima meeskõrvalosatäitja Oscar
* "Pruutneitside" osatäitjad Rose Byrne, Ellie Kemper, Melissa McCarthy, Wendi McLendon-Covey, Maya Rudolph ja Kristen Wiig, parima lühifilmi Oscar
* Sandra Bullock, parima võõrkeelse filmi Oscar
* Bradley Cooper, parima filmimontaaži Oscar
* Tom Cruise, parima filmi Oscar
* Penélope Cruz, parima muusika Oscar
* Cameron Diaz, parima jumestuse Oscar
* Michael Douglas, parima lavastaja Oscar
* Robert Downey juunior, parima dokumentaalfilmi Oscar
* Will Ferrell, parima filmilaulu Oscar
* Tina Fey, parima filmimontaaži Oscar
* Colin Firth, parima naispeaosatäitja Oscar
* Morgan Freeman, auhinnagala sissejuhatav osa
* Zach Galifianakis, parima filmilaulu Oscar
* Tom Hanks, parima kunstnikutöö ja operaatoritöö Oscar
* Angelina Jolie, parima mugandatud stsenaariumi Oscar
* Milla Jovovich, Academy Scientific and Technical Awards
* Konn Kermit ja Miss Piggy the Cirque du Soleil 
* Melissa Leo, parima meeskõrvalosatäitja Oscar 
* Jennifer Lopez, parimate kostüümide Oscar
* Gwyneth Paltrow, parima dokumentaalfilmi Oscar
* Natalie Portman, parima meespeaosatäitja Oscar
* Chris Rock, parima joonisfilmi Oscar 
* Ben Stiller, parimate eriefektide Oscar 
* Emma Stone, parimate eriefektide Oscar 
* Meryl Streep, Academy Honorary Award ja Jean Hersholt Humanitarian Award
* Owen Wilson, parima muusika Oscar

## Enim tunnustatud filmid

## Viited

## Välislingid
* 84th Academy Awards. IMDb
Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1929

Vabariigi Valitsuse otsusega ülendati auastmes järgmised ohvitserid:

Kolonelleitnant koloneliks:
*Emil Kursk, 2. soomusrongirügemendi ülem

Majorid kolonelleitnandiks:
*Friedrich Kapsi, sidepataljoni ülem
*Karl Mutso, 3. suurtükiväegrupi ülem
*Viktor Koern, 7. jalaväerügemendi ülema abi
*Artur Sauselg, 3, üksiku jalaväepataljoni ülem

Kaptenid majoriteks:
*August Virro, 1. jalaväerügemendist
*Ludvig Hinnov, Kalevi üksikust jalaväepataljonist
*Jaan Lukas, 6. üksikust jalaväepataljonist
*August Reinhold, 8. üksikust jalaväepataljonist
*Jüri Kõrge, sõjavägede ühendatud õppeasutustest
*Johannes Paul, piirivalve valitsusest
*Rudolf Moormann, piirivalve valitsusest

Leitnandid kapteniteks:
*Johannes Arro, kindralstaabist
*Johannes Buer, 8. üksikust jalaväepataljonist
*Ivan Aleksejev-Feodorov, 1. diviisi suurtükiväest
*August Orav, lennuväerügemendist
*Erich Schönhard, sõjavägede ühendatud õppeasutustest
*Richard Rotberg, lennuväerügemendist
*Nikolai Trankmann, pioneerpataljonist
*Elmar Tambek, sõjaprokuröri abi kt.
*Alfred Karik, sõjavägede ühendatud õppeasutustest
*Karl Tuvikene, kindralstaabist
*Boris Andrejev, ratsarügemendist
*Nikolai Riiberg, kindralstaabist

Nooremleitnandid leitnantideks:
*Aleksander Kruse, 1. diviisi suurtükiväest
*Aleksander Veelmann, 1. jalaväerügemendist
*Rudolf-Elmar Lenzius, 2. soomusrongirügemendist
*Karl Virk, 1. jalaväerügemendist
*Karl Sillamik, 2. soomusrongirügemendist
*Albert Patska, lennuväerügemendist
*Karl Vildmann, auto-tankirügemendist
*Aleksei Kurgvel, sidepataljonist
*Herbert-Friedrich Lõhmussaar, sidepataljonist
*Aleksander Viil, sidepataljonist
*Anton Schäfer, pioneerpataljonist
*Eduard Kongas, pioneerpataljonist
*Felix Neumann, merejõudude staabist
*Leo Poska, merekindlustest
*Arnold Redlich, merejõudude staabist
*Konrad Rink, merelaevastiku divisjonist
*Vladimir Samon, merelaevastiku divisjonist
*Robert Tuisk, 1. jalaväerügemendist (med.)

Nooremleitnandiks:
*Elmar Tennorist, 1. diviisi laatsaretist
*Alfred Elbrecht, lennuväerügemendist
Hugo Cabret' leiutis (film)

**"Hugo Cabret' leiutis"** (inglise "Hugo"; tööpealkiri "The Invention of Hugo Cabret") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide kogupere 3D-seiklusfilm, mille on lavastanud Martin Scorsese. Linateos põhineb Brian Selznicki samanimelisel romaanil.

Filmis mängivad Asa Butterfield, Chloë Moretz, Ben Kingsley, Sacha Baron Cohen, Ray Winstone, Emily Mortimer, Jude Law ja Christopher Lee.

Eesti kinodesse jõudis "Hugo Cabret' leiutis" 24. veebruaril 2012.

Samal aastal oli linateos nomineeritud Oscarile 11 kategoorias ja võitis neist 5 Oscarit.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* 
* 
*