Narva Jaani kirik

**Narva Ristija Johannese kirik** ehk **Narva Rootsi toomkirik**, eestipäraselt **Narva Jaani kirik** oli luterikirik Narva vanalinnas. Kirik asus aadressil Viru tänav 18. 

Hoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises.

## Ajalugu
1636. aastal moodustati Narva praostkond keskusega Narvas ja 1641. aastast oli Rootsi Ingerimaa kubermangu kirikuelu keskus Narva, kus resideeris Narva, Ingeri ja Alutaguse alade Narva ja Ingerimaa superintendent, esimene superintendent oli Heinrich Stahl.
1641. aastal alustati kiriku ehitamist kogudusele. 1645. aastal pärandas Narva bürgermeister Diedrich Warnecken kiriku ülalpidamiseks Päite mõisa, samal aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus kiriku Narva toomkirikuks ja rootsi kogudus kasutas seda kuni 1704. aastani.  

Rootsiaegses Ingerimaa kubermangu keskuses, kasutas rootsi luterlik kogudus jumalateenistuseks Narva toomkirikut. Soome ja eesti kogudused liideti  1655. aastal kokku üheks soome-eesti koguduseks, Narva saksa kogudus kasutas Narva Johannese kirikut.

### Kirikuhoone
Kirik ehitati kolmelöövilise kodakirikuna ilma kooripealseta ja eraldi torniosata aastatel 1641–1651. Kiriku ehitust alustasid kohalikud meistrid Elias Moor ja Hans Skinner. 1644. aastal kutsuti kohale kiviraidur Zacharius Hoffmann vanem, ehitusel osales ka Mattias Daus. 1651. aastal valmis neljatahuline, tugevasti lõigatud nurkadega kellatorn.

Kiriku hoone laoti paekivist. Hoone välisseintes domineerisid kaheastmelised tugipiilarid. Kiriku kaheastmeline katus ületas peaaegu pooleteistkordselt seinte kõrguse. Kompaktse kirikuruumi ristvõlvistik ja aknad olid teravkaarsed. Võlvitugedeks kasutatud ülevalt ahenevad ümarpiilarid, mis lõppesid lihtsate nelinurksete kapiteelidega, meenutasid gootikat, vaid selle vahega, et neil olid kõrged plokkbaasid, mille vormi propageeriti juba 16. sajandi arhitektuuritrakataatides.
## Narva toomkirik
1645. aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus kiriku, Narva toomkirikuks ja rootsi kogudus kasutas  Rootsiaegses Ingerimaa kubermangu keskuses, Narva toomkirikut jumalateenistuseks kuni 1704. aastani. Aastatel 1658–1663 ja 1667–1704 oli Narva ja Ingerimaa superintendent ka Narva Rootsi koguduse (toomkiriku koguduse) vaimulik ning alates 1667. aastast oli Narva Toomkiriku toomkoguduse Rootsi kogudus pidevalt superintendendi prebendaarkogudus.

1659. aastal said rootsi koguduse toomkirik ja saksa koguduse Narva Jeruusalemma Johannese kirik kannatada suures linnatulekahjus ja hävisid kiriku katus ja kellatorn, soome-eesti koguduse puukirik hävines. 1660. aastaks kirik taastati, kuid kellatorn taastati Zacharius Hoffman noorema poolt oletatavasti 1662. aastaks. 1690. aastal remonditi kirikut uuesti nii seest kui ka väljast.
### Narva toomkiriku vaimulikud
:17. sajandi alguses, Erich Nilsson, Narva rootsi-soome koguduse pastor vt. Narva Jeruusalemma Johannese kirik ja kogudus
*1634/1638.., Ericus Johannis Falk, Laurentiuse p. (surn. 1645), Narva rootsi-soome koguduse, 1641. aastast toomkoguduse pastor, Narva konsistooriumi assessor, Narva toompraost (1638), Narva praostkonna praost, 1641–1645
**1630–1643, Abraham Beronis Thorn, rootsi-soome (toom)koguduse kaplan
**1643 Ericus Johannes Albogius,  Narva toomkiriku rootsi-soome (toom)koguduse vaimulik Ivangorodis
**1645– Magnus Duraeus (Duræus)  (1621–1679), rootsi-soome toomkoguduse kaplan/komminister
**1646–1649 Magnus Magni Wichlerus, kaplan
*1648–1656,  Per Larsson Brommius (surn. 1672),  Narva toomkiriku rootsi-soome koguduse pastor, Narva ja Ingerimaa superintendent 1663–1664
**..1656.., Nicolaus Bagge, jutlustaja
*1657–1663, Johannes Rudbeckius noorem, Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor, 1658–1663 ka Narva ja Ingerimaa superindendant
**1652–1655, Thomas Jacobi, rootsi-soome toomkoguduse kaplan
**1657, Jonas Olai Alaudinus (surn. 1683),  toomkoguduse kaplan
*1665–1667/1668, Lars Elfdal/Laurentius Jonas Elfvedalius, rootsi koguduse pastor
* 1666–1672, Abraham Thauvonius (1622–1679), Narva ja Ingerimaa superintendent ning rootsi koguduse pastor
*1673–1678, Ericus Johannes Albogius, Narva ja Ingerimaa superintendent ning  Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor
**~1673–1681  Sven Bask, Narva lossijutlustaja
**1675–1684, Justus Albogius (1630–1684), pastor Ivangorodis
*1678–1681, Petrus Bång (1633–1696), Narva ja Ingerimaa superintendent Narvas  ning rootsi koguduse pastor
**1680–1682 Nils Christersson Steenman, kiriku adjunktpastor
**1680~. aastatel kuni –1689, Anders Mollerus  (surn. 1689), sõjaväe- ja 1683– abivaimulik Narvas
**~1686–1690 Johannes Forsenius  (1660–1705), sõjaväekaplan ja abivaimulik Narvas
*1681–1688, Johannes Gezelius noorem, Narva ja Ingerimaa superintendent ning rootsi koguduse pastor
**1684, Olof Alaudinus
**1684–1689, Magnus Lundberg (surn. 1696),  toomkoguduse kaplan
*1688–1700, Jacob Lang, Narva ja Ingerimaa superintendent ja Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor
**1690 Anders Ahlgren  (1656–1714), rootsi koguduse kaplan
**1693–1695 Jonas Alaudinus, koguduse  kaplan
**1696–1704, Jonas Alaudinus, koguduse diakon
*1700–1701, Nils Bergius, Narva ja Ingerimaa superintendent, Narva toomkiriku  rootsi koguduse pastor
**1700–1704, Johan Nybeck, koguduse diakon
*1701–1704, Johannes Rungius (1666–1704), Narva toomkiriku rootsi koguduse pastor, Ingerimaa superintendent 1701–1704
**1704 Thomas Erici Wackilenius, koguduse  kaplan

1704. aastal vallutasid Peeter I-e vene väed Narva. Kirik muudeti õigeusu kirikuks, pühitseti Aleksander Nevskile ja anti Narva polgu kirikuks. Õigeusu kirikuna tegutses see kuni 29. juunini 1708, mil jumalateenistused viidi üle avatud Issanda Muutmise katedraali, mis enne Narva vallutamist oli kuulunud saksa kogudusele ja kandis neil aastatel nime Narva Jeruusalemma Johannese kirik ehk Jaani kirik. Toomkirik suleti.

## Narva saksa Johannese kirik
1718. aastal lubati 1708. aastal küüditatud sakslastel ja rootslastel Narva naasta. Kuna saksa kogudusel puudus kirik, anti 1733. aastal kirik Venemaa keisrikojas mõjuvõimu omavate saksa päritolu Münnichi, Bironi, Ostermanni ja Novgorodi piiskopi Theofani kaasabil üle luterlikule saksa kogudusele. Pärast remonti pühitses pastor Caspar Matthias Rodde selle 1734. aastal **Ristija Johannese kirikuks** ehk saksa **Jaani kirikuks**. 1727. aastal, kui oli valminud Narva uuslinnas Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik, liitusid soome kogudusega asumiselt tagasi pöördunud rootslased ja samal aastal asutati rootsi-soome Miikaeli kogudus. 

Uuemates ajalookirjutistes on levima hakanud viga kiriku nimes: Narva saksa Jaani kirik ei ole kunagi olnud *Püha [[Apostel Johannes]]e kirik*. Aleksander Nevski kirik, endine toomkirik, pühitseti ümber Ristija Johannese nime kandvaks kirikuks.

Kirikus oli järjekordne tulekahju 23. aprillil 1747. Põles kellatorn, mis taastati 1774. aastal. Taastamistööd toimusid linna ehitusmeistri Henric Wilhelm Zappe juhtimisel. 1789. aastal sai kirik varaklassitsistlikus stiilis tornikiivri koos kullatud muna ja ristiga.

Aastatel 1849–1850 toimus kirikus kapitaalremont, torni katuse kattis uuesti ehitusmeister Abram Guljuškin, torni remont jätkus Mattias Haljala juhtimisel. Muna ja risti kuldas meister Henrich Karl Zeele. Kogu kiriku remonti juhtis Johan Zappe.

29. oktoobril 1850 avati kirik uuesti kogudusele kasutamiseks, kuid remont lõppes täielikult alles 1854. aastal.

Kirik ja kogudus kuulus koos Narva linnaga Peterburi kubermangu ja Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peterburi konsistooriumiringkonna Peterburi konsistooriumi haldusalasse. Narva Püha Johannese koguduse pastorid teenisid ka evangeelseid kogudusi Jamburgis, Korovinas ning Oudovas.
Vabadussõja ajal sai kirik kahjustada Nõukogude Venemaa Punaarmee suurtükitulest, kuid taastati pärast sõja lõppu ning kuulus EELK Narva-Alutaguse praostkonda.
Sakslaste lahkumise järel 1939. aastal, suure enamuse koguduse liikmete ümberasumisega Saksamaale, sattus Saksa praostkonna kogudus seisukorda, mis kutsus esile tema likvideerimise.

Kirik sai tugevasti kannatada 1944. aastal Narva märtsipommitamiste ja lahingute käigus ning hävitati lõplikult 1950. aastail, mil sõjas säilinud varemed lammutati.

## Narva Johannese kogudus
Johannese kirik oli algul rootsi peakirik, siis vene kirik ja hiljem aastast 1733 saksa kirik ning 1939. aastast eesti koguduse kirik.

## Viited

## Vaata ka
*Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik