open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karel Klíč

**Karel Václav Klíč** (tuntud ka kui **Karl Klietsch**; 30. mai 1841, Hostinné – 16. november 1926, Viin) oli Tšehhi päritolu fotograaf, maalija, koomiksikunstnik, karikaturist, illustraator ja litograaf. Ta oli üks fotogravüüri leiutajatest.

Klíč oli piisavalt andekas kunstnik, et 14-aastaselt saada Praha Kunsti Akadeemiasse. Kooli lõpetas ta aastal 1862. Klíč töötas fotograafi, karikaturisti ja illustraatorina Brnos, Budapestis ja Viinis, püüdes pidevalt piltide reprodutseerimise tehnoloogiat täiustada. Protsessi, mis lõi tee fotogravüürini, avastas Klíč aastal 1877, hilja öösel. Protsessi täiustas ta Inglismaal, aastal 1890.
Gumbakiai

**Gumbakiai** (žemaidi *Gumbakē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres ja seal asub Gumbakiai esimene paisjärv. Gumbakiai jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Küla elanikkond kasvas nõukogude perioodil, mil ümbruskonna külade elanikkond maaparandustööde järel sinna ümber asus. Küla oli  Papilė linnukasvatusliku suunitlusega sovhoosi osakonnakeskus. Aastail 1961–1992 tegutses Gumbakiais raamatukogu, aastatel 1961–1986 oli seal ka kultuurimaja.

## Elanike arv


* 75 (1902)
* 87 (1936)
* 86 (1959)
* 108 (1970)
* 155 (1979)

* 149 (1985)
* 131 (1989)
* 148 (2001)
* 93 (2011)
* 78 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Zubreliai

**Zubreliai** (žemaidi *Zobrelē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Külas asub Gumbakiai teine paisjärv. Zubreliai jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Küla elanikkond kahanes nõukogude perioodil, mil kõrvalasuv Gumbakiai oli Papilė linnukasvatusliku suunitlusega sovhoosi osakonnakeskus. Zubreliaisse rajati siis tootmishooned, sellal kui elanikkond teistesse asulatesse ümber asus.

## Elanike arv


* 78 (1902)
* 86 (1936)
* 57 (1959)
* 55 (1970)
* 23 (1979)

* 7 (1989)
* 1 (2001)
* 5 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Dmitri Petrenko

**Dmitri Petrenko** (läti keeles **Dmitrijs Petrenko**; sündinud 1. mail 1981 Riias) on vene päritolu Läti ja Eesti teatrilavastaja ja ajakirjanik. Ta on aastast 2023 Südalinna Teatri loominguline juht.

Ta õppis Riia 53. Keskkoolis. 2004. aastal sai ta Läti Ülikooli sotsiaalteaduste teaduskonnast bakalaureusekraadi kommunikatsiooniteaduses, 2006. aastal magistrikraadi sotsioloogias. Ta töötas Läti Televisiooni uudisteteenistuses, oli poliitiline analüütik ühenduses "Läti Inimõiguste Keskus" ja portaali "Politika.lv" peatoimetaja. Ta õpetas Läti Ülikooli sotsiaalteaduste teaduskonnas ajakirjandust. Ta oli telesaate "100 g kultūras" saatejuht ja toimetaja. 2012. aastal lõpetas ta Läti Kultuuriakadeemia teatrilavastaja magistriõppe (lavastaja Mihails Gruzdovs).

Ta on lavastanud Dirty Deal Teatros näidendeid:
Vladimir Majakovski "Pilv pükstes" (2011)
* Thomas Mann "Tonio" (2012)
* S. Kozlova „Nii kaua oleks pidanudki olema, jänesed“ (2013).

Ta on osalenud etendustes Läti Rahvusteatris:
* Daniil Harms "Vanaeit" (lavastaja V. Nastavševs, 2012)
* kompositsioon "Mälestuspäev" (lavastaja M. Gruzdovs, 2013).

Läti Kunstiteatri (Dailes teātris) lavastused:
* Rasa Bugavičute "Sõber Zariņa" (2013)
* J. Kļava "Kõik tema raamatud" (2014)
* A. Jugov "Chuhņas Jociņi" (2015)
* Mark Twain "Tom Sawyeri seiklused" (2016)

2021–2024 oli ta Liepaja teatri pealavastaja ja aastast 2023 on ta Südalinna Teatri loominguline juht.

## Välislingid
*Petrenko Südalinna Teatri kodulehel
*Petrenko Liepaja Teatri kodulehel
Rudikiai

**Rudikiai** (žemaidi *Rodėkē*, varem ka **Papartynė**) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. 

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena. Kaitse all on ka Rudikiai tamm ümbermõõduga 6,15 m.

Muinsuskaitse all on Rudikiai küla vana kalmistu. Säilinud on osad hauatähised ja maakividest värava varemed. Osaliselt jääb külla ka Papartynė ehk Rudikiai vesiveski. Veski ei jahvatanud üksnes vilja, vaid tootis ka elektrit ja lõikas sindleid. Veski rajati aastal 1926 ja oli üks kahest Rudikiais asunud vesiveskist. Veskikoht ise pärineb XIX sajandist. Veski restaureeriti aastal 2002 ja tegutseb hüdroelektrijaamana.

Rudikiai teine veski oli vanem. Leedu omakaitseväelased põletasid veski maha aastal 1941, kuna veski omanik oli palganud venelasi. Turbiin ja seaded jäid kasutuskõlblikeks ja kohalikud elanikud kasutasid seda veel hiljemgi puude lõikamisel. Veskikohale tegi lõpu jääminek, mis aastal 1950 veskipaisu hävitas. Veski seadmed müüdi hiljem vanarauaks.

Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel.

Rudikiai nimi pärineb germaani keeltest.

## Elanike arv


* 61 (1902)
* 98 (1923)
* 57 (1959)
* 46 (1970)

* 36 (1979)
* 2 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Zubriai

**Zubriai** (žemaidi *Zobrē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla jääb osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Küla elanikkond kasvas  teise maailmasõja järel drastiliselt, kui kõrvalasuva Kriokliai küla asukad ajutiselt Zubriaisse ümber asustati.

## Elanike arv


* 46 (1902)
* 36 (1936)
* 147 (1959)
* 7 (1970)

* 1 (1979)
* 1 (1989)
* 7 (2001)
* 1 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Ilkka Niemelä

**Ilkka Niilo Fredrik Niemelä** (sündinud 8. veebruaril 1961 Turus) on Soome arvutiteadlane, professor ja Aalto ülikooli rektor.

Ta lõpetas aastal 1980 Säkyläs gümnaasiumi ja aastal 1987 Helsingi Tehnikaülikooli inseneriteaduste magistrikraadiga ja aastal 1989 tehnoloogialitsentsiaadi kraadiga. Ta kaitses aastal 1993 tehnoloogiateaduste doktorikraadi väitekirjaga "Autoepistemic logic as a unified basis for nonmonotonic reasoning" ("Autoepistemiline loogika kui mittemonotoonse arutluskäigu ühtne alus").

Ta oli aastatel 1985–1987 Helsingi Tehnikaülikooli teadusassistent, aastatel 1988–1989 Soome Akadeemia teadusassistent, aastatel 1989–1997 Helsingi Tehnikaülikooli vanemassistent, aastatel 1992–1993 ja 1995–1997 Soome Akadeemia nooremteadur ning aastatel 1998–2000 vanemteadur.

Aastatel 2000–2007 oli ta Helsingi Tehnikaülikooli arvutiteaduse labori juhataja ning on olnud ülikooli ja hiljem aastast 2000 Aalto Ülikooli arvutiteaduse professor. Aastatel 2011–2012 oli ta Aalto Ülikooli loodusteaduskonna dekaaniks, aastatel 2012–2017 oli ta Aalto Ülikooli prorektor ja aastal 2017 sai ta Aalto Ülikooli rektoriks. Teiseks ametiajaks määrati ta rektoriks aastal 2022.

Ta on töötanud teadurina Saksamaal, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides, aga ka Soomes ning avaldanud uurimistöid infotehnoloogia valdkonnas. Ta on olnud ka Soome Tööandjate Liidu juhatuse esimees ja Soome Tööstusliidu juhatuse liige. Temast sai 2011. aastal Soome Tehnikateaduste Akadeemia ja 2013. aastal Soome Teaduste Akadeemia liige.
Hideki Makihara

**Hideki Makihara** (jaapani keeles 牧原 秀樹, *Makihara Hideki*; sündinud 4. juunil 1971 Tokyos) on Jaapani jurist ja poliitik, ta on liberaaldemokraatliku partei liige. Ta oli 1. oktoobrist 2024 kuni 11. novembrini 2024 Jaapani justiitsminister Shigeru Ishiba esimeses valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1995 Tokyo Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2000 asus ta õppima rahvusvahelist õigust Georgetowni Ülikooli, aastal 2001 kaitses ta seal õigusteaduse magistri väitekirja.

1. oktoobrist 2024 kuni 11. novembrini 2024 oli ta Jaapani justiitsminister Shigeru Ishiba esimeses valitsuses.
Blue Mountains

**Blue Mountains** (ka *Sinimäed*) Uus-Lõuna-Walesis Austraalias, umbes 100 kilomeetrit Sydneyst läänes on liivakivist mäestik, mille kõrgeim punkt, One Tree Hill, ulatub 1112 meetrini ja mis moodustab osa Suurest Lõhestusmäestikust, mis kulgeb umbes 3000 kilomeetri ulatuses mööda Austraalia ida- ja kagurannikut. Nimi " Sinised mäed "viitab ka Blue Mountainsi linnale (või Blue Mountainsi linnavolikogule), mis on kohalik omavalitsus selles piirkonnas või Sinimägede rahvusparki. Sinimäed on uuristatud sügavate, kuni 1000 meetri.

## Keskkonnakaitse
Sinimägede piirkonda hõlmab kaheksa kaitseala. Sinised mäed, Kanangra-Boyd, Kiviaiad, Thirlmere'i järved, Wollemi, Yengo ja Nattai rahvuspark ning Jenolani karstiala kaitseala.

Sinimäed kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 2000. aastal.

Fail:Grose_Valley,_NSW,_Australia_-_April_2013.jpg| Grose'i org 
Fail:Pullpitrockbluemountains.jpg|link=Fichier:Pullpitrockbluemountains.jpg| Pulpit Rock, Grose Valley
Fail:Blue_mountains_-_three_sisters.jpg |link=Fichier:Blue_mountains_-_three_sisters.jpg|alt=Les Trois sœurs| Kolm õde


## Viited

## Välislingid
* UNESCO kirjeldus
* (en) Blue Mountainsi linnavolikogu veebisait
* (en) Blue Mountains
* (en) Katoomba
* (en) Uus-Lõuna-Walesi rahvuspargid
* Täielik dokumentatsioon Blue Mountainsi kohta Guide-Australias
Nurgakivi (perekonnanimi)

**Nurgakivi** on eesti perekonnanimi.

Seda on nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks määratud umbes neljal korral isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Ekkstein ja Ekstein. Seisuga 1. jaanuaril 2025 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Smurfide suur film

**"Smurfide suur film"** (inglise keeles "Smurfs") on 2025. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm.

Filmi režissöör on Chris Miller, stsenaristid Pam Brady. Filmi tootjad on Paramount Pictures ja Paramount Animation.

Eesti kinolevis kogus film 2025. aastal 25 838 vaatajat, millega see oli vaadatavuselt 20. kohal.

## Osatäitjad
* Rihanna
* James Corden
* Nick Offerman
* JP Karliak
* Dan Levy
* Amy Sedaris
* Natasha Lyonne
* Sandra Oh
* Jimmy Kimmel
* Octavia Spencer
* Nick Kroll
* Hannah Waddingham
* Alex Winter
* Maya Erskine
* Kurt Russell
* John Goodman

## Vaata ka
* Smurfid
* Smurfid 2
* 

## Viited

## Välislingid

*
Käsna-Kalle piraadiseiklus

**"Käsna-Kalle: Piraadiseiklus"** (inglise keeles "The SpongeBob Movie: Search for SquarePants") on 2025. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm.

Filmi režissöör on Derek Drymon, stsenaristid Pam Brady ja Matt Lieberman. Filmi tootjad on Paramount Pictures ja Paramount Animation.

## Osatäitjad
* Tom Kenny
* Clancy Brown
* Rodger Bumpass
* Bill Fagerbakke
* Carolyn Lawrence
* Mr. Lawrence
* George Lopez
* Ice Spice
* Arturo Castro
* Sherry Cola
* Regina Hall
* Mark Hamill

## Vaata ka
* Käsna-Kalle Kantpüksi film
* Käsna-Kalle Kantpüks
* Käsna-Kalle film: Käsn jooksus

## Välislingid

*
2026. aasta jäähoki juunioride maailmameistrivõistluste I divisjon

**2026. aasta maailmameistrivõistluste Jäähoki U20 I divisjoni** turniirid on kaks rahvusvahelist alla 20-aastaste jäähoki turniiri, mille korraldab Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon. I A-divisjon esindab teist taset ja I B-divisjon kolmandat taset jäähoki juunioride maailmameistrivõistlustel. 

Iga taseme turniiril tõuseb esikoha saavutanud meeskond järgmisse kõrgemasse divisjoni, samas kui viimasele kohale jääv meeskond langetatakse madalamasse divisjoni.

Et osaleda noorte mängijana nendel turniiridel, ei tohtinud mängija sündida varem kui 2006. aastal.

## A-alagrupi turniir
I A-divisjoni turniir mängitakse Sloveenias, Bledis 7.–13. detsembril 2025.

### Osalejad

### Tulemused
Kõik kellaajad on kohaliku aja järgi (Kesk-Euroopa aeg; UTC+01:00).

----

----

----

----

## Statistika
### Resultatiivsemad mängijad
Nimekiri näitab enim punkte kogunud mängijaid, järjestatuna esmalt punktide ja seejärel väravate arvu järgi.

Allikas: IIHF

### Parimad väravavahid
Nimekirja on koostatud tõrjeprotsendi põhjal ning sisaldab viit parimat väravavahti, kes on mänginud vähemalt 40% oma meeskonna mänguminutitest.
 

Allikas: IIHF

### Direktoraadi poolt valitud parimad mängijad
* Parim Väravavaht:  Albert Englund
* Parim Kaitsja:  Jan Goličič
* Parim Ründaja:  Tinus Luc Koblar

Allikas: IIHF

## B-alagrupi turniir
I B-divisjoni turniir mängitakse Itaalias, Milanis 8.–14. detsembril 2025.

### Osalejad

### Tulemused
Kõik kellaajad on kohaliku aja järgi (Kesk-Euroopa aeg; UTC+01:00).

----

----

----

----

## Statistika
### Resultatiivsemad mängijad
Nimekiri näitab enim punkte kogunud mängijaid, järjestatuna esmalt punktide ja seejärel väravate arvu järgi.

Allikas: IIHF

### Parimad väravavahid
Nimekirja on koostatud tõrjeprotsendi põhjal ning sisaldab viit parimat väravavahti, kes on mänginud vähemalt 40% oma meeskonna mänguminutitest.
 

Allikas: IIHF

### Direktoraadi poolt valitud parimad mängijad
* Parim Väravavaht:  Igor Tyczyński
* Parim Kaitsja:  Daniil Kovalenko
* Parim Ründaja:  Maksim Burkov

Allikas: IIHF

## Kõrgliiga

### Grupp A
* USA (1)
* (4)
* (6)
* (8)
* (9)

### Grupp B
* (2)
* (3)
* (5)
* (7)
* (11) – Tõusis I A-divisjonist

## Viited

## Välislingid
* IIHF-i ametlik veebisait
Mai Kreem

**Mai Agnes Kreem** (kuni 1947 perenimi **Sõrra**; 6. september 1923 Tartu – 20. juuli 2022 Toronto) oli Kanada ja väliseesti sporditegelane.

Ta lõpetas 1942. aastal Tartu II Gümnaasiumi 22. lennus ja õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna kehalise kasvatuse instituudis.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Ta õppis aastatel 1946–1948 Erlangeni Ülikoolis kehalist kasvatust. Akadeemiliselt oli ta hiljem Korporatsioon Amicitia liige.

Aastal 1948 asus ta elama Kanadasse, algul Québec'i, siis Edmontoni ja lõpuks 1951. aastal Torontosse.

Ta tegutses Toronto Kalevis ujumise ja võrkpalli alal ning võistluste korraldajana, samuti organiseeris ta Balti Ujumisliidu raames aastaid ujumisvõistlusi, kus osalesid ujujad nii Kanadast kui USA-st. Tema juhendamisel tulid Toronto Kalevi naisvõrkpallurid 1950. aastate lõpupoole kaks korda Kanada meistriteks.

Ta tegutses Jõekääru suvekodu laagris ujumisinstruktorina, millises rollis ta oli aastakümneid ning õpetas ujumist enam kui 8000 lapsele. Tal on ka suur osa Jõekääru uue ujumisbasseini rajamisel.

Ta on ka tegelenud läti ja leedu päritolu Kanada noorte sportliku ettevalmistusega.

Mai Kreem on kirjutanud spordialaseid artikleid ajakirjanduses ning jätnud suure panuse Toronto ja Kanada spordiellu.

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Mai Sõrra abiellus 1947. aastal Saksamaal Robert Kreemiga. Neil sündisid tütar Viiu (veel saksamaal), poeg  Madis ja tütar Piret.

## Viited

## ''Personalia''
*Tiit Lääne. "MAI KREEM — Toronto eestlaste spordileedi". Päevaleht nr 88, 19. aprill 1995. Lk 15
*Helga Sepp. "Juubilar Mai Kreem". Eesti Elu = *Estonian Life* nr 39, 19. september 2003. Lk 6
*"Mai Kreem". Eesti Elu = *Estonian Life* nr 29, 22. juuli 2022. Lk 3

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Hansen (Eestimaa aadlisuguvõsa)

**Hansen** oli Eestimaa literaadi- ja aadlisuguvõsa. 

Johann von Hansen (1792–1858), Eestimaa kubermanguvalitsuse arhivaar ja rentmeister, aadeldati pärusaadlikuna 1853. aastal ning kanti 1854. aastal Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann von Hansen (1792–1858), Eestimaa kubermanguvalitsuse arhivaar ja rentmeister
*Gotthard von Hansen (1821–1900), baltisaksa ajaloolane, Tallinna linnaarhivaar
*Nicolai Christian von Hansen (1853–1903), tolliametnik, põlluharija Saaremaal Kihelkonnas.
*Boris von Hansen (1859–1900), jurist, Tallinna ülemtalurahvakohtu eesistuja
## Viited

## Kirjandus
*Alfred von Hansen, Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter. Band I. Estländische Literärische Gesellschaft. Sektion für Genealogie, Reval, 1932. seite 60-61
Ryuji Koizumi

**Ryuji Koizumi** (jaapani keeles 小泉 龍司, Koizumi Ryūji; sündinud 17. septembril 1952 Chichibus) on Jaapani jurist ja poliitik, ta on liberaaldemokraatliku partei liige. Ta oli 13. septembrist 2023 kuni 1. oktoobrini 2024 Jaapani justiitsminister Fumio Kishida teises valitsuses.

Ta sündis aastal 1952 Chichibus, Saitama prefektuuris.

Pärast Tokyo Ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist sai tast rahandusministeeriumi riigiteenistuja. Riigiteenistujana töötamise ajal lõpetas ta ka magistriõpingud Columbia Ülikoolis. 1996. aastal lahkus ta riigiteenistusest, et siseneda poliitikasse.

13. septembrist 2023 kuni 1. oktoobrini 2024 Jaapani justiitsminister Fumio Kishida teises valitsuses.
Dirk Draheim

**Dirk Draheim** (sündinud 2. juunil 1969) on saksa informaatik, Tallinna Tehnikaülikooli professor.

## Haridus
Dirk Draheim omandas magistrikraadi Berliini Tehnikaülikoolis 1994 ning doktorikraadi Berliini Vabaülikoolis 2002 ja Mannheimi Ülikoolis 2010.

## Teenistuskäik
Ta oli lektor ja teadur Berliini Vabaülikoolis 1998-2006, lektor Aucklandi Ülikoolis 2006, teadur Hagenbergi tarkvara kompetentsikeskuses Ülem-Austrias 2006-2008, infotehnoloogia juht (''chief information officer'') Innsbrucki Ülikoolis 2008-2013 ning kaasatud professor Mannheimi Ülikoolis 2010-2016.

Aastast 2016 on Dirk Draheim Tallinna Tehnikaülikooli  tarkvarateaduse instituudi professor (alates 2022 infoühiskonna tehnoloogiate professor tenuuris).

## Viited

## Välislingid
* Dirk Draheim Eesti Teadusinfosüsteemis
* Dirk Draheimi publikatsioone
Meškiai

**Meškiai** (žemaidi *Meškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres.

Teise maailmasõja eel oli praeguse Meškiai aladel 342 elanikku. Lisaks Meškiai külale asusid seal veel Čapiškiai, Meškiai  Gadoniškiai, Pelediškiai, Vitkiškiai, Meškiai ja Žutautiškėsi huutorid. teise maailmasõja järel liideti need ühiseks asulaks. Aastal 1970 rajati sinna linnufarm.

## Elanike arv


* 42 (1902)
* 67 (1923)
* 42 (1959)
* 50 (1970)
* 38 (1979)

* 24 (1989)
* 35 (2001)
* 25 (2011)
* 23 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Rutstroemia firma

***Rutstroemia firma*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente liik.

Seen kasvab lehtpuudel.

## Välislingid
*
Tiiu Schüts

**Tiiu Schüts** (sündinud 11. märtsil 1953) on eesti muusikapedagoog ja koorijuht. 

Türi Põhikooli muusikaõpetajana ja koorijuhina on Schüts andnud Järvamaal muusikaharidust üle 50 aasta, kasvatades üles põlvkondi lauljaid ning edendades koorimuusikat nii kohalikul kui ka üleriigilisel tasandil.
2025. aasta seisuga juhendab Schüts viit koori: Türi kammernaiskoori, Türi poistekoori, Järvamaa tütarlastekoori (olles üks kahest asutajast ja dirigendist), Türi Põhikooli lastekoori ja Türi Põhikooli neidudekoori.

Tema juhendatavad koorid on läbi aastate pääsenud üld- ja koolinoorte laulu- ja tantsupidudele, näidates kõrget kunstilist taset. Schüts on alates 1970. aastatest juhatanud Järvamaa laulu- ja tantsupidudel poiste-, laste- ja ühendkoore, koordineerinud koolikooride tegevust ning korraldanud Eesti Meestelaulu Seltsi poiste-solistide võistulaulmise eelvooru. Tema käe all on sirgunud mitmeid koorijuhte ja heliloojaid, kelle tegevust on tunnustatud auhindadega.

Lisaks muusikatööle on Schüts üles kasvatanud viis poega, kellest Kuldar Schüts on samuti dirigent. 

## Tunnustus
* 2002 Järvamaa teenetemedal
* 2004 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2005 Türi linna aukodanik
* 2014 Järvamaa aasta ema
* 2022 Järvamaa kultuuri elutööpreemia 
* 2023 Kultuurkapitali Järvamaa ekspertgrupi elutööpreemia
* 2024 Järvamaa vapimärk
* 2024 Gustav Ernesaksa Fondi koorimuusika edendamise stipendium
* 2024 Aasta õpetaja elutööpreemia nominent
* 2024 Eesti Kooriühingu auliige
Toitumis- ja tervisealased väited ja Euroopa Kohtu otsus C-386/232

EL-i määrus sätestab artiklitega toitumis- ja tervisealaste väidete mõiste, vastavatele väidetele esitatavad nõudmised, erandid, tervisealaste väidete nimekirja ning sinna väidete lisamise alused.

Määrus sätestab esmalt toitumisalased kui ka tervisealase väite mõisted. Toitumisväide on määruse artikli 2 lg 4 alusel väide, mis viitab, väidab või annab mõista, et toidul on teatavad kasulikud omadused, mis on seoses tema toitainelise struktuuriga. Peamiselt on selleks kaks kategooriat: kalorsus ja ainete sisaldus. Vastav väide seob kasulikud omadused just nende kahe kategooria kogusele osutades. Toitumisväidetega on olukord natuke lihtsam ning nende kasutamise aluseks olevad tingimused on kirjas määruse lõpus. Näiteks võib väidet “rasvavaba” kasutada määruse alusel ainult siis, kui tootes on vähem kui 0.5 grammi rasva 100 grammi kohta. 

Seejuures tervisealane on väide, mis annab mõista, viitab või väidab, et toidu, toidugrupi või koostisosa tarbimise ja tervise vahel on seos. Tervisealase väitega on tihedalt seotud haigestumise riski vähendav väide, mis erineb eelmise osas sellega, et väide on suunatud looma seost tarbimise ning haiguse riski vähenemisega. Tervisealase väite näiteks võiks olla “D-vitamiin aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele” ning haiguse riski vähendav väide näiteks võiks olla “Odra beeta-glükaani puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset vähendav toime. Kõrge vere kolesteroolitase on südame isheemiatõve tekkimise riskitegur.” Oluline on, et toidule (seega ka toidulisandile) ei tohi omistada haigusi ennetavaid, ravivaid või leevendavaid omadusi, ega viidata sellisele võimalikkusele.
Paragiai

**Paragiai** (žemaidi *Paragē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Suure osa külast võtab enda alla Paragiai mõisa hoonetekompleks, mis on muinsuskaitse all. Sellest on eraldi kaitse all veel mõisniku maja, saun, ait, rehi, park ja kuur. Mõisas kasvasid üles kirjanikest õed Sofia Psibiliauskiene ja Marija Lastauskienė. Vanem õde armastas öösiti Virvytė jõe kaldal asutavas sarapikus jalutamas käia, seejtõttu kasutas ta kirjanikunime Lazdynų Pelėda, mis tähendab sarapiku öökulli. Hiljem kasutas seda kirjanikunime ka noorem õde. Aastal 1966 rajati sinna majamuuseum.

XVIII sajandil oli praeguse küla aladel karjamõis. Hiljem kujunes sellest Paragiai mõis.

Külas asus varem kirjadega lohukivi. Kirjanikust õdede isa kasutas kivi lohke värvide segamiseks. Hiljem viidi kivi Vilniusesse.

## Elanike arv


* 41 (1923)
* 45 (1959)
* 14 (1970)
* 4 (1979)

* 1 (1986)
* 3 (1989)
* 5 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Balsiai (Papilė vald)

**Balsiai** (žemaidi *Balsē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Küla asub Virvytė jõe ääres.

Muinsuskaitse all on Balsiai kalmed, mis olid kasutusel IX sajandist XIII sajandini. Varem nähtaval olnud lohud tasandati maaparandustööde käigus.

Aastal 1823 oli külas vesiveski.  Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel.

## Elanike arv


* 41 (1923)
* 45 (1959)
* 14 (1970)
* 4 (1979)

* 1 (1986)
* 3 (1989)
* 5 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Jäähoki juunioride maailmameistrivõistluste I divisjon

**IIHF jäähoki juunioride maailmameistrivõistluste I divisjon** toimub igal aastal jäähokimeeskondade vahel, kes olid eelmisel aastal I divisjonis.

Kuni 2001. aastani kandis turniir nime B-seeria.

## Tulemused
Plumeeria

**Plumeeria** (*Plumeria*), ka *frangipani*, on taimede perekond koerakooluliste sugukonnast. Need pärinevad peamiselt Mehhikost, Kesk-Ameerikast ja Kariibi mere saartelt, kuid neid kasvatatakse laialdaselt ilutaimedena kõikjal troopikas, eriti Hawaiil. Õigel kastmisel kasvavad need hästi ka kuumades, kuivades piirkondades, näiteks Araabia poolsaarel. Perekonnas tunnustatud liike on 18-21 kuid variatsioonidega võib neid olla üle 100.

## Kirjeldus
Enamik plumeeriaid on põõsad või väikesed puud. Nende tüved ja oksad sisaldavad valget piimjat mahla, mis võib silmi ja nahka ärritada, sest see on mürgine – nagu paljudel teistel sama sugukonna taimedel.

### Lehed
Lehed kasvavad okste tippudes ja nende kuju sõltub liigist või sordist. Valge plumeeria (*P. alba*) lehed on kitsad ja kergelt kurrulised. Lainja plumeeria (*P. pudica*) lehed on piklikud, läikivad ja tumerohelised.

### Õied
Plumeeria õitseb varasuvest sügiseni. Õied kasvavad kobaratena okste tippudes. Neil on 5 vahajat õielehte, mis algavad toru kujuliselt ja edasi avanevad laialt. Õied võivad olla roosades, punastes, valgetes, kollastes või oranžides toonides.

Õied lõhnavad magusalt ja väga tugevasti. Huvitaval kombel neis ei ole nektarit. Lõhn meelitab siiski ööliblikaid, kes loodavad nektarit leida ja nii õisi kogemata tolmeldavad.

### Seemned
Viljad jagunevad kaheks kupuks, mille sees on tiivulised seemned.

## Liike

* Plumeria alba – valge plumeeria
* *Plumeria clusioides*
* *Plumeria ekmanii*
* *Plumeria emarginata*
* *Plumeria filifolia*
* *Plumeria hybr.*
* *Plumeria inodora*
* *Plumeria krugii*
* *Plumeria lanata*
* *Plumeria magna*
* *Plumeria mariaelenae*
* *Plumeria montana*
* *Plumeria obtusa*
* *Plumeria pudica* – lainjas plumeeria
* *Plumeria rubra* – punane plumeeria
* *Plumeria sericifolia*
* *Plumeria subsessilis*
* *Plumeria tenorii*
* *Plumeria trinitensis*
* *Plumeria tuberculata*
* *Plumeria venosa*
* *Plumeria ×* *stenopetala*
AS Tech Group

**AS Tech Group** on Eesti masinaehitus- ja tehaseautomaatika ettevõte, mis projekteerib ja toodab keerukaid tootmisliine ning automatiseerimislahendusi tööstusele.

## Tegevusvaldkond
Tech Groupi põhitegevusala on mujal liigitamata üldmasinate ja mehhanismide tootmine (EMTAK 28291). Ettevõte pakub terviklahendusi alates analüüsist ja projekteerimisest kuni tootmise, paigalduse ja järelhoolduseni. Peamised valdkonnad:

* **Masinaehitus**: eritellimusel masinate ja tootmisliinide projekteerimine ja valmistamine.
* **Tootmise automatiseerimine**: robotite, konveierite, paletiseerimis- ja montaažisüsteemide arendamine ja integreerimine.

Ettevõtte kliendid tegutsevad peamiselt kõrgtehnoloogia sektorites, sealhulgas autotööstuses, elektroonikas, fotoonikas ja meditsiiniseadmete tootmises, kuid ka toidu- ja joogitööstuses ning pakenditööstuses. Lõviosa toodangust eksporditakse, peamised sihtturud on Saksamaa, Soome ja Šveits.

## Ajalugu
AS Tech Group registreeriti 2001. aastal, kuid alustas äritegevusega 2003. aastal ning on kasvanud üheks Eesti juhtivaks masinaehituse ja tööstusautomaatika ettevõtteks. Ettevõte on investeerinud teenusearendusse ja IT-süsteemidesse, et pakkuda digitaliseeritud ja automatiseeritud lahendusi.

* 2008. aastal ühinesid AS Tech Group ja IPO Automaatika OÜ, kehtivaks ärinimeks jäi AS Tech Group.
* 2010. aastast juhib ettevõtet tegevjuht ja juhatuse liige Martin Sutrop.
* 2023. aastal koliti uude, kaasaegsesse 7500 ruutmeetrisesse tootmis- ja arenduskeskusesse aadressil Kaabli 9, Tallinn.
* 2025. aastal pälvis ettevõte Aasta Ettevõte 2025 ning Aasta Eksportöör 2025 auhinna
* 2025. aastal pälvis ettevõte Masina- ja metallitööstuse TOP 2025 nimistus neljanda koha.

## Viited
Kriokliai

**Kriokliai** (žemaidi *Kriuoklē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres. Kriokliai jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Venta jõe ääres asub Rūdynė allikate piirkond, mis ka talvel ei külmu. Rahvasuu kohaselt asunud seal vanasti kirik.. Kui see maa alla vajus, tekkisid Rūdynė allikad.

Küla vanad kalmistud on muinsuskaitse all. Kriokliai esimene kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Osad hauatähised on säilinud. Krioklysi oja äärsel künkal asub Kriokliai küla teine vana kalmistu, mis on metsa kasvanud. Lisaks on kaitse all Krioklysi muinaskalmed. Nende ala on kohati erosioonist kahjustatud, aastal 2018 viidi seal läbi arheloogilised uuringud. Kalmed olid kasutusel VIII sajandist XI sajandini.

Aastail 1930-1972 tegutses külas algkool, välja arvatud lühike periood teise maailmasõja järel, mil see Zubriaisse ümber asus. 

## Elanike arv


* 100 (1902)
* 105 (1936)
* 71 (1959)
* 34 (1970)
* 20 (1979)

* 4 (1989)
* 3 (2001)
* 8 (2011)
* 8 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Grybiškiai

**Grybiškiai** (žemaidi *Grībėškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres. Grybiškiai jääb osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel.

## Elanike arv


* 23 (1902)
* 27 (1933)
* 16 (1959)
* 18 (1970)

* 9 (1979)
* 2 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Biliūniškės

**Biliūniškės** (žemaidi *Bėliūnėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Külast algavad Uogys ja Avižlys.

Muinsuskaitse all on mälestusmärk 1863–1864 aasta ülestõusust osavõtnutele. Selle püstitas Kazimieras Skerstonas aastal 1934, mälestusmärk restaureeriti aastal 1975.

Küla on esmamainitud 1596. aastal. XIX sajandi esimesel poolel asus seal ka mõis. Jaanuariülestõusu ajal kogus J. Stanevičius mõisa üle 200 mässulise, kes lõid korduvalt tagasi tsaariarmee rünnakud. Kättemaksuks põletati mõisa hooned maha. Hiljem asus külla elama hulgaliselt lätlasi. Aastal 1914 avati külas algkool. Aastal 1939 sündis külas Leedu insener Valentinas Greičiūnas. Aastal 1950 muudeti sealne kool seitsmeklassiliseks, aastal 1961 kaheksaklassiliseks. Aastail 1991–2000 tegutses sealne kool taas algkoolina.

## Elanike arv


* 170 (1902)
* 602 (1936)
* 430 (1959)
* 320 (1970)
* 178 (1979)

* 144 (1984)
* 120 (1989)
* 131 (2001)
* 87 (2011)
* 56 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
2026. aasta jäähoki juunioride maailmameistrivõistlused

**2026. aasta jäähoki juunioride maailmameistrivõistlused** olid 50. jäähoki U20 maailmameistrivõistlused. Turniir toimus Ameerika Ühendriikides, Minneapolises ja Saint Paulis, Minnesota osariigis.

## Võistluspaigad
Turniiri mängud peetakse Grand Casino Arenas, mis on Minnesota Wildi ja Minnesota Frosti koduhall, ning 3M Arena at Mariuccis, mis asub Minnesota ülikoolis.

## Kvalifitseerunud meeskondade kokkuvõte
Konkursil osaleb kümme meeskonda. Taani naaseb esmakordselt alates 2019. aastast, asendades Kasahstani, kes langes kohe tagasi I divisjoni A-sse pärast viimase koha saavutamist 2025. aastal.

## Alagrupiturniir

;Grupp A (Grand Casino Arena)
* USA (1)
* (4)
* (6)
* (8)
* (9)

;Grupp B (3M Arena at Mariucci)
* (2) 
* (3)
* (5)
* (7)
* (11) – Tõusis I A-divisjonist

Allikas: IIHF

## A-alagrupi turniir

### Tulemused

----

----

----

----

----

## B-alagrupi turniir

### Tulemused

----

----

----

----

----

## Väljalangemissari

## Väljalangemismängud
Veerandfinaalide võitjad paigutatakse poolfinaalidesse ümber järgmiselt järjekorras:

#Gruppidesse paigutus
#Punktid alagrupiturniiril
#Väravate vahe alagrupiturniiril
#Väravate arv alagrupiturniiril
#Paigutus turniirile jõudes (2025. aasta jäähoki juunioride maailmameistrivõistluste lõpptulemus)

### Veerandfinaalid
----

----

----

----

### Poolfinaalid
----

----

### Pronksimäng
----

### Finaal
----

## Statistika
### Resultatiivsemad mängijad
Nimekiri näitab enim punkte kogunud mängijaid, järjestatuna esmalt punktide ja seejärel väravate arvu järgi.

Allikas: IIHF

### Parimad väravavahid
Nimekirja on koostatud tõrjeprotsendi põhjal ning sisaldab viit parimat väravavahti, kes on mänginud vähemalt 40% oma meeskonna mänguminutitest.
 

Allikas: IIHF

### Auhinnad
* Direktoraadi poolt valitud parimad mängijad:
** Parim Väravavaht:  Love Härenstam
** Parim Kaitsja:  Adam Jiříček
** Parim Ründaja:  Anton Frondell

* Meedia Tähed:
** MVP:  Vojtěch Čihař
** Väravavaht:  Love Härenstam
** Kaitsjad:  Zayne Parekh /  Tomáš Galvas
** Ründajad:  Michael Hage /  Anton Frondell /  Vojtěch Čihař

Allikas: IIHF

### Lõplik paremusjärjestus

Allikas: IIHF

## I divisjon

### Grupp A
I divisjonis, A-grupi turniir toimus Bledis, Sloveenias 7.–13. detsembril 2025.
* – Langes Kõrgliigast
*
*
*
*
* – Tõusis I B-divisjonist

### Grupp B
I divisjonis, B-grupi turniir toimus Milanis, Itaalias 8.–14. detsembril 2025.
* – Langes I A-divisjonist
*
*
*
*
* – Tõusis II A-divisjonist

## Viited

## Välislingid
* IIHF-i ametlik veebisait
Čiuiniai

**Čiuiniai** (žemaidi *Čioinē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres. Čiuiniai jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

## Elanike arv


* 96 (1902)
* 119 (1936)
* 72 (1959)
* 49 (1970)
* 56 (1979)

* 27 (1989)
* 29 (2001)
* 3 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Gendviliškės

**Gendviliškės** (žemaidi *Gendvėlėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. 

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Aastal 2016 liideti sellega  likvideeritava Žalionė küla alad.

## Elanike arv


* 21 (1902)
* 72 (1923)
* 28 (1959)
* 29 (1970)

* 18 (1979)
* 12 (1989)
* 3 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Burbiškės (Papilė vald)

**Burbiškės** (žemaidi *Borbėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Liibavi–Romno raudtee ääres.

## Elanike arv


* 16 (1902)
* 19 (1923)
* 63 (1959)
* 51 (1970)
* 22 (1979)

* 6 (1989)
* 14 (2001)
* 11 (2011)
* 3 (2021)


## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt

## Viited
Vilita (artist)

**Vilita** on Eesti laulja ja ''drag''-esineja.

Vilita on osa võtnud telesarjadest nagu "Ma näen su häält", "Täheks Sündinud" ja "Su nägu kõlab tuttavalt".

## Lavastused

* "Kinky Boots ehk kirglikud kontsad" (Vanemuine) – Ingel
* Identiteedikabaree "Drag Show vol. 4" (Eesti Draamateater) – õhtujuht koos Andrus Vaarikuga

## Diskograafia

### Singlid

* "All Parts Of Me" (2023)
* "My Rules" (2024)
* "Hysteria" (2024)
* "Neiu mustas kleidis" (2025)

## Viited


## Välislingid

* Vilita Instagram
Augustaičiai

**Augustaičiai** (žemaidi *Augostātē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Küla asub Venta jõe ääres. Augustaičiai jääb Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Nõukogude perioodil tühjenes küla järk-järgult. Aastal 2004 liideti Augustaičiaiga endine Būriškė küla.

## Muinsuskaitse
Augustaičiai vesiveski on muinsuskaitse all. See päästetati aastal 1932 ja rekonstrueeriti osaliselt XX sajandi teisel poolel. Tegemist on kahekorruselise hoonega, mil on pööning ja mis jaguneb kagupoolseteks eluuumideks ja loodepoolseteks majandusruumideks. Seinad on tellistest, vundament ja sokkel maakividest.

Lisaks on kaitse Būriškė muinaskalmed. Nende ala on kohati liiva kaevandamisega kahjustatud, aastal 1987 viidi seal läbi arheloogilised uuringud. Arheoloogilisi leide pärineb kalmetest varasemastki perioodist, kuna need tulid välja liiva kaevandamisel. Kalmed olid kasutusel V sajandist VI sajandini.

## Elanike arv


* 57 (1902)
* 49 (1923)
* 19 (1959)
* 11 (1970)

* 3 (1979)
* 7 (1989)
* 15 (2001)
* 8 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Trincomalee fort

**Trincomalee fort **(portugali keeles *Forte de Triquinimale*; hiljem hollandi ja prantsuse keeles *Fort Frederick* 'Fredericki fort' ning inglise keeles *Fort Fredrick* 'Fredricki fort'; tamili keeles திருகோணமலை கோட்டை, latiniseeritult *Tirukōṇamalai Kōṭṭai*; singali keeles ත්‍රිකුණාමලය බලකොටුව, latiniseeritult *Thrinkunamalaya Balakotuwa*) on Portugali ajal ehitatud fort Trincomalee linnas Sri Lanka kirderannikul, peamine osa Trincomalee kindlusest.

Portugal vallutas Filipe II juhtimisel 1619. aastal Jaffna kuningriigi. Portugallased rajasid vana hindu templi Koneswarami ('tuhande samba tempel') varemetele 1624. aastaks kolmnurkse reduudi, mis oli varustatud Taani sõjalaevadelt vallutatud suurtükkidega. 

Trincomalee oli Kolmekümneaastase sõja ajal mitme lahingu sündmuspaik. Sel ajal vallutasidki fordi madalmaalased 1639. aastal admiral Adam Westerwoldi (1580–1639) juhtimisel.

1665. aastal ehitati uus fort Prantsuse ja Inglise võimalike rünnakute tõrjumiseks. Sellele anti uus nimi "Fredericki fort".

1672. aastal ründasid madalmaalasi Prantsusmaa, Inglismaa ja kaks Saksa riiki, Münster ja Köln.

Pärast Suurbritannia sõjakuulutust Ühendatud Provintsidele vallutasid britid 1781. aastal selle fordi. prantslased vallutasid admiral Pierre André de Suffreni (1729–1788)  juhtimisel augustis 1782 fordi tagasi ja pidas ägedat merelahingut abivägedena saabunud Briti vägede vastu.

Trincomalee sadamat hinnati selle laia loodusliku sadama-ala pärast, mis pakkus suurepärast varjupaika igal aastaajal. Seetõttu tegi Suffren sadamast oma peamise baasi Ameerika iseseisvussõja ajal. Trincomalee tagastati Hollandi Ida-India Kompaniile pärast Pariisi lepingut 1783. aastal.

1795. aastal vallutasid britid fordi lõplikult. Arthur Wellesley (1. Wellingtoni hertsog) külastas seda paika Inglise Ida-India Kompanii kolonelina ja bangalo, kus ta peatus, on tuntud kui *Wellesley Lodge*. Praegu on see Sri Lanka sõjaväe Gajaba rügemendi 2. pataljoni ohvitseride söökla.

Mõlema maailmasõja ajal oli fordis Briti rannikusuurtükivägi, fordis on säilinud mitu moodsat betoonist suurtükipatareid. Briti valduses oli fort kuni Tseiloni iseseisvumiseni 1948. aastal.

Trincomalee on oluline Sri Lanka lennu- ja mereväebaas. Fordis asub tänapäevalgi Sri Lanka sõjaväe *Gajaba rügement*, kuid külastajatele on see endiselt ligipääsetav.

Pargis elab umbes 200 aasta vanune aksishirvede populatsioon.

## Välislingid
Usaldustelefon

**Usaldustelefon** ehk **kriisiabitelefon** (inglise keeles *crisis hotline*) on vaimse tervise kriisiolukorras abi pakkuv telefoniliin, kuhu inimene saab pöörduda emotsionaalse toe, nõu või kriisiabi saamiseks. Esimene usaldustelefon Eestis alustas tööd Tallinnas 1. jaanuaril 1988. 

Usaldustelefoni-tüüpi teenused, mis on suunatud eelkõige üksikute, masendunud või enesetapumõtetega inimeste emotsionaalseks toetamiseks, said alguse 1953. aastal, mil Inglise vaimulik Chad Varah rajas organisatsiooni The Samaritans. Ligikaudu kakskümmend aastat hiljem lõi Varah rahvusvaheliste abistamiskeskuste tegevuse koordineerimiseks organisatsiooni Befrienders International.

## Usaldustelefoni nõuandeliinid Eestis

## Viited
Eglesiai

**Eglesiai** (žemaidi *Eglesē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Eglesiai asub Eglesyse jõe ääres. Külas asub Pragalvyse jõel Šaltiškiai paisjärv. Eglesiaid läbib Naujoji Akmenėst Šaltiškiai karjääri viiv raudtee.

Küla on kujunenud endise Medemrodė mõisa karjamõisa juurde. Karjamõisa haldas 1820. aasta paiku Karl Johann Friedrich von Medem. 1930. aastal jagati sealsed maad taludeks ja nii kujunes Eglesiai küla. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külas oli kultuurimaja, aastal 1967 avati sealne raamatukogu.  Aastal 2016 liideti sellega osa Šaltiškiai huutori alasid.

## Elanike arv


* 73 (1902)
* 38 (1923)
* 35 (1959)
* 107 (1970)
* 140 (1979)

* 138 (1985)
* 114 (1989)
* 110 (2001)
* 92 (2011)
* 84 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Barvydžiai

**Barvydžiai** (žemaidi *Barvīdē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Barvydžiai asub Pragalvyse jõe ja Naujoji Akmenėst Šaltiškiai karjääri viiva raudtee ääres.

XIX sajandil oli Barvydžiais tuulik. 1928. aastal viidi sinna üle varem Žardeliai külas tegutsenud algkool. Aastail 1952–1987 oli see kaheksaklassiline, seejärel kuni sulgemiseni 2000. aastal taas algkool. 1950. aastal avati raamatukogu. 2016. aastal liideti Barvydžiaiga osa Šaltiškiai huutori alasid.

## Elanike arv


* 60 (1902)
* 158 (1923)
* 190 (1959)
* 160 (1970)
* 131 (1979)

* 114 (1984)
* 86 (1989)
* 82 (2001)
* 52 (2011)
* 24 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Gamėnai

**Gamėnai** (žemaidi *Gamienā*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas. Küla läbib Liibavi–Romno raudtee. 

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Küla praegustel aladel asus aastal 1923 veel Palėkesiai küla. Nõukogude perioodil oli küla Papilė linnukasvatusliku suunitlusega sovhoosi osakonnakeskus, kuhu rajati loomafarm.

## Elanike arv


* 122 (1902)
* 128 (1923)
* 102 (1959)
* 84 (1970)
* 24 (1979)

* 14 (1989)
* 12 (2001)
* 11 (2011)
* 5 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Narkootikumidevastane võitlus

**Narkootikumidevastane võitlus** (ka **narkovastane sõda**) on Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse üleilmne uimastitevastane sõjaline kampaania. Selle põhieesmärgiks on vähendada illegaalset narkokaubitsemist Ameerika Ühendriikides. Selle raames on rakendatud poliitikaid, et vähendada ÜRO konventsioonidega keelatud psühhotroopsete ainete tootmist, käitlemist ja tarbimist.

Termin "narkootikumidevastane võitlus" (inglise keeles *war on drugs*) jõudis massidesse pärast Ameerika Ühendriikide presidendi Richard Nixoni pressikonverentsi 1971. aasta 17. juunil, kus ta kuulutas narkootikumide tarvitamise "rahvavaenlaseks number üks". Varem samal päeval esines Nixon Kongressi ees ettekandega narkootikumide kuritarvitamise ennetusest ja kontrollist.

Nixonile järgnenud valitsused ja Kongressi koosseisud on tema poliitikaga üldiselt kas jätkanud või seda laiendanud, rõhuasetus on olnud pigem karistamisel ja keelustamisel, mitte ennetamisel ja ravil. Kanep kujutab endast erijuhtu: see sattus föderaalsete piirangute alla 1930. aastatel ja alates 1970. aastatest on seda liigitatud suure kuritarvitamispotentsiaaliga ja meditsiinilise väärtuseta ainena, millel on sama keelustamise tase kui heroiinil. Sama on mitmed uuringud alates 1930. aastatest on soovitanud seda liigitust leevenada. Alates 1990. aastatest on kanep legaliseeritud kas meditsiiniliseks või meelelahutuslikuks kasutamiseks suuremas osas osariikidest.

Aastal 2011 andis Uimastipoliitika Ülemaailme Komisjon (GCDP) uimastitevastasele võitlusele hävitava hinnangu ning teatas, et see on läbi kukkunud ja toonud inimestele ja kogukondadele üle maailma kaasa laastavaid tagajärgi. Aastal 2023 teatas ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet, et aastakümneid punitiivset uimastipoliitikat ei ole ära hoidnud uimastite aina suuremat levikut. Samal aastal oli Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse uimastitevastase sõja eelarve 39 miljardit $ ning kokku oli riik alates 1971. aastast uimastitevastasele võitlusele kulutanud ligi 1 triljoni $.

Aastal 2025 teatas president Donald Trump operatsiooni Southern Spear ja mereväe Kariibi merre paigutamise valguses, et Ameerika Ühendriigid on "õigusvastaste kombatantidega mitterahvusvahelises relvakonfliktis". Kuna sellega tekkis oht, et narkovastane sõda jõuab uude faasi, kus Ameerika Ühendriikide sõjavägi osaleb otseselt, toodi võrdlusi terrorismivastase sõjaga.

## Vaata ka
* Law Enforcement Action Partnership
* Mehhiko narkosõda
* Colombia konflikt
* Peruu sisekonflikt
* Ecuadori julgeolekukriis
* Filipiinide narkosõda
* Ohvrita süütegu
* Narkoterrorism
* CIA narkokaubanduse süüdistused

## Viited
Pusbaubliai

**Pusbaubliai** (žemaidi *Posbaublē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.

Ajalooline küla on tänapäeval jagatud ja sellest on eraldatud Kuršėnai valda jääv osa, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Pusbaubliai küla.

## Elanike arv


* 26 (1923)
* 27 (1959)
* 26 (1970)

* 20 (1979)
* 5 (1989)
* 0 (2001)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Pagamė

**Pagamė** on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.  Küla läbib Liibavi–Romno raudtee. 

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

Muinsuskaitse all on osaliselt külas asuv Papartynė ehk Rudikiai vesiveski. Veski ei jahvatanud üksnes vilja, vaid tootis ka elektrit ja lõikas sindleid. Veski rajati aastal 1926 ja oli üks kahest Rudikiais asunud vesiveskist. Veskikoht ise pärineb XIX sajandist. Veski restaureeriti aastal 2002 ja tegutseb hüdroelektrijaamana.

## Elanike arv


* 26 (1923)
* 27 (1959)
* 26 (1970)
* 20 (1979)

* 5 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Šemetaičiai

**Šemetaičiai** (žemaidi *Šemetātē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Papilė vallas.  Küla läbib Liibavi–Romno raudtee. 

Küla asub Venta jõe ääres ja jääb  osaliselt Venta regionaalparki. Külas asub osaliselt Venta maastikukaitseala. Osa küla territooriumist (Venta ülemjooks ja Venta jõe org) on looduskaitse all Natura 2000 aladena.

1936. aastal kirjeldasid Šiauliai "Aušra" muuseumi töötajad külas asuvat L. Matienė talu. 26. juunil 1941 toimus seal lahing taanduvate nõukogude sõdurite ja saksa vägede vahel. Nõukogude võimu ajal püstitati külla mälestusmärk selles lahingus langenud nõukogude sõduritele. Nõukogude perioodil tühjenes küla maaparandustööde tõttu järk-järgult.

## Elanike arv


* 99 (1923)
* 86 (1923)
* 47 (1959)
* 33 (1970)

* 23 (1979)
* 13 (1989)
* 13 (2001)
* 2 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Cartel de los Soles

**Cartel de los Soles** (hispaania keelest **Päikeste kartell**) on termin, millega kutsutakse väidetavat kuritegelikku ühendust Venezuela sõjaväe ja poliitilise ladviku seas. Süüdistuste kohaselt tegeleb nn kartell rahvusvahelise narkokaubandusega. Narkokaubanduse uurijad ei nimeta Päikeste kartelliks ühest hierarhilist struktuuri, vaid üleüldist korruptsiooni, milles kõrged sõjaväelased ja poliitikud rikastuvad narkokaubitsejatega koostööd tehes.

Terminit "Cartel de los Soles" kasutati esmakordselt aastal 1993 ajakirjanduses viitamaks Venezuela sõjaväelastele, kes väidetavalt osalesid CIA skeemis, millega smuugeldati Ameerika Ühendriikidesse kokaiini, et infiltreeruda Colombia narkokartellidesse. "Päike" viitab terminis päikesekujulistele embleemidele Venezuela kindralite vormidel.

Kuigi Venezuela sõjaväelaste ja tippametnike seotus narkokartellidega on hästi dokumenteeritud, ei ole leidnud tõestust Ameerika Ühendriikide süüdistused nagu oleks tegu ühese organisatsiooniga Venezuela president Nicolas Maduro juhtimisel. Kui Ameerika Ühendriigid liigitasid Päikeste kartelli terroriorganisatsiooniks, süüdistati seda ettekäändena, et korraldada Venezuelas riigipööre.

## Vaata ka
* Kuritegevus Venezuelas
* Süvariik
* Illegaalne narkokaubandus Colombias
* Illegaalne narkokaubandus Venezuelas
* Narcosobrinose afäär
* Narkoterrorism
* Susurluki skandaal

## Viited
Ameerika Ühendriikide mereväe paigutamine Kariibi merele 2025. aastal

**Ameerika Ühendriikide mereväe paigutamine Kariibi merele 2025. aastal** on augustis 2025 alanud Ameerika Ühendriikide mereväe kohalolu suurendamine Kariibi merel. Selle ametlik eesmärk on võidelda narkokaubandusega. Ameerika Ühendriikide president Donald Trump andis sõjaväele käsu kasutada teatud Ladina-Ameerika narkokartellide vastu sõjalist jõudu ning nimetas neid "narkoterroristideks". Esimene suurem samm oli dessantlaeva USS Iwo Jima saatmine Kariibi merele augustis, novembris saadeti järele ka lennukikandja USS Gerald R. Ford.

Esimene sõjaline löök oli 2. septembril, kui uputati Venezuelast startinud alus, millel olid väidetavalt Tren de Aragua narkokartelli liikmed narkootikumidega. Hukkus 11 inimest. Ameerika Ühendriigid viisid vägesid juurde ka Puerto Ricole ning jätkasid õhulöökidega väidetavate narkokaubitsejate pihta. Muuhulgas uputati väidetavalt Colombia Rahvuslikule Vabastusarmeele kuulunud laev, millel olnud uimastitele läks järele Dominikaani Vabariigi merevägi. Novembriks oli Ameerika Ühendriikide vägede kohalolu piirkonnas aastakümnete jooksul suurim. Novembri keskel teatas Ameerika Ühendriikide kaitseminister Pete Hegseth, et hiljem samal kuul käivitub narkovastane operatsioon Southern Spear.

Paljude ekspertide sõnul võib tegevuse eesmärk olla survestada Venezuela president Nicolas Maduro režiimi ladvikut riigist lahkuma. Asjatundjad on Ameerika Ühendriikide sissetungi Venezuelasse pidanud ebatõenäoliseks ning oletanud, et pigem proovitakse Madurot survestada vabatahtlikult võimu üle andma. Novembri lõpuks liigitati väidetavalt Maduro poolt juhitud Cartel de los Soles terrorirühmituseks, mis andis Ameerika Ühendriikidele hoobasid juurde ning enam polnud välistatud löögid sihtmärkidele Venezuelas sees.

## Vaata ka
* Legalistide revolutsioon
* 1902.–1903. aasta Venezuela kriis

## Viited