open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sangaste vald (1939)

**Sangaste vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Sangaste valla maa-alast, välja arvatud Muhkva, Kolga, Soo, Tuule, Hiirepüksi, Laosejüri, Laheste, Maasikmäe, Saare, Marjapalu, Postupalu, Pedeli, Hallika, Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talu maa-alad; senise Keeni valla Sangaste kirikumõisa maa-alast ning Laatre jõest ja raudteest idas asuvast piirkonnast, välja arvatud Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-alad.

Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner, Valga politseikomissari jaoskonda, Valga 2. jaoskonnakohtu jaoskonda, Valga jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda ning Sangaste põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Jüri Vaher.

## Vaata ka
* Sangaste mõis

## Viited
Taheva vald (1939)

**Taheva vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Taheva valla maa-alast; senise Laanemetsa valla maa-alast, välja arvatud Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunago, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-alad.

## Vaata ka
* Taheva mõis

## Viited
Põdrala vald (1939)

**Põdrala vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-alast, välja arvatud Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-alad; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väikese Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; senise Suislepa valla Väike-Sälgu ja Väike-Vooru külade ning Musti, Karuküla, Lahastiku, Kaubi, Jüri, Kuru, Lepiku, Vana-Saarde, Nopsi, Varese ja Tuuri talude maa-aladest; senise Kärstna valla Löövi, Mägra, nr. A-96, Viira, Ühisturbamaa ja Köödre talude maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla Väikese Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest.

Esimene Põdrala vallavanem oli Arthur Tsingel. Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla maa-alal Leebiku külanõukogu ja Riidaja külanõukogu. Viimane Põdrala valla TSN TK esimees oli Sulev Luige isa Karl Luik (1920–1982)

26. septembril 1950 arvati vald Tõrva rajooni koosseisu.

## Viited
Vaoküla vald

**Vaoküla vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Taagepera valla maa-alast; senise Holdre valla maa-alast, välja arvatud Künka, Haapsal, Imapalu, Matsi, Niiluse, Kirbo, Rätsepa, Mäe-Küüni, Ala-Küüni, Märdi, Sillaotsa, Kanguri ja Pihla nr. B talude ja Lagesoo järve ääres oleva metsa maa-alad; senise Kärstna valla suurema osa Tõru soo maa-alast..

Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa, ja Helme põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene Vaoküla vallavanem oli Johan Heldemaa.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati Vaoküla vallas Taagepera külanõukogu ja Holdre külanõukogu. 1950. aastal Vaoküla vald likvideeriti ning selle maa-alad arvati Tõrva rajooni koosseisu.

## Viited
Tõlliste vald (1939)

**Tõlliste vald** oli vald Valga maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
1939. aasta vallareformiga moodustati Tõlliste vald: a) senise Tõlliste valla maa-alast, välja arvatud Kingsepa, Surdi-Kotter, Surdi-Hindrek, Püsniku-Abram, Püsniku-Peeter ja Kakko-Jaan talude maa-alad; b) senise Laatre valla maa-alast; c) senise Sooru valla maa-alast, välja arvatud Paju asunduse ja Läti piiri ääres asuva riigimetsa maa-alad; d) senise Sangaste valla Muhkva, Kolga, Soo, Tuule, Hiirepüksi, Laosejüri, Laheste, Maasikmäe, Saare, Marjapalu, Postupalu, Pedeli ja Hallika talude maa-aladest; e) senise Karula valla Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob – Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri ja Päästu-Mango talude maa-aladest; f) senise Keeni valla Laatre jõest ja raudteest lääne pool asuvast maa-alast, välja arvatud Pikahansu nr. 1 talu raudteest lääne pool oleva osa maa-ala.

1. aprillil 1939 oli vallas 3152 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner, Valga politseikomissari jaoskonda, Valga 1. jaoskonnakohtu jaoskonda, Valga jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda ning Sangaste põllumeeste konvendi uue koosseisu tegevus- ja valimispiirkonda.

Tõlliste vallavanem Arthur Gross arreteeriti 30. augustil 1940 esimese Eesti vallavanemana ja suri 30. juunil 1942 Karaganda oblastis.

## Viited
Imavere vald (1939)

**Imavere vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Järavere külas.

Vald moodustati senise Imavere valla maa-alast, välja arvatud Laimetsa asunduse piirkond ja Pae nr. A-65 talu maa-ala; senise Adavere valla Metsapere küla Kamso-Põdra nr. 36, Karusaadu-Ado nr. 40, Kihnu nr. 41, Kotinaela-Pihlaka nr. 37-a, Kotinaela-Märt nr. 37-b, Riisna nr. 39, Sassi-Hans nr. 38, Koogi nr. 66 ja 67-a, Sutte ja Tuissaare talude maa-aladest.

Esimene vallavanem oli Jüri Kuusik.

1939. aastal oli vallas 2050 elanikku.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Järavere külanõukogu ja Hermani külanõukogu.

Imavere vallas on sündinud Ene Mihkelson.

## Viited
Holstre vald

**Holstre vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Holstre külas.

Vald moodustati senise Holstre valla maa-alast; senise Viljandi valla Mustapali küla maa-alast; senise Tarvastu valla Pokahärma talu maa-alast.

1939. aastal oli vallas 1887 elanikku, see oli Viljandimaa väikseima elanike arvuga vald.

Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen.

Vald kuulus Viljandi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

## Vallavalitsus
Käskkirjaga 28. veebruarist 1939 nr. 111 määras siseminister Holstre vallavalitsuse alates 1. aprillist 1939 kuni vallavolikogude valimisteni järgmises koosseisus ja pani talle vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesanded:

Vallavanem Mart Maasepp, vallavanema abid Peeter Lainas ja Jaan Nõmmik.

Pärast vallavolikogu valimisi kinnitas siseminister käskkirjaga nr. 156 19. jaanuaril 1940 ametisse vallavalitsuse järgmises koosseisus:

Vallavanem Eduard Aasnurm, vallavanema abid Jaan Heinaru ja Jaan Nõmmik.

## Vallavolikogu
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Holstre vallavolinikeks:
*Jaan Nõmmik (210 häält)
*Hans Karu (200)
*Märt Maasepp (199)
*Helmut Pill (148)
*Eduard Aasnurm (146)
*Tõnis Laar (146)
*Johan Koni (143)
*Johan Lõo (127)
*Johan Kärp (127)
*Johan Einla (124)
*August Lainas (121)
*Jaan Heinaru (120)

Volikokku ei pääsenud Jaan Äniline (112 häält) ja Peeter Lainas (111 häält).

## Külanõukogud
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Holstre külanõukogu ja Raasilla külanõukogu.

## Viited
Kõo vald (1939)

**Kõo vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõo külas.

Vallas oli 1939. aastal 3792 elanikku.

Esimene vallavanem oli Jüri Vain. 19. märtsil 1940 määras Siseminister vallavanemaks Jaan Otsa.

Vald kuulus Riigivolikogu 61. valimisringkonda, kust valiti Jaan Põdra.

1941. aastal küüditati vallast 64 inimest ja 1949. aastal 168 inimest.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mõisaküla külanõukogu, Venevere külanõukogu ja Soomevere külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

5. Kõo vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kõo valla maa-alast, välja arvatud Laissaare talu piirkond; b) senise Soosaare valla Metsanurga küla ja Paenaste asunduse piirkondadest; c) senise Olustvere valla Särgla piirkonnas asuvast Aimla metsandiku maa-alast; d) senise Kabala valla Pahajänese ja Leiso talude ning Kabala valla talude lahus-heinamaatükkide piirkonnast seniste Olustvere ja Kõo valdade piiride vahel.

## Viited

## Kirjandus
* Kõosse määrati vallavanem. Päevaleht, 20. märts 1940, nr. 77, lk. 2.
Kabala vald (1939)

**Kabala vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Arkma külas.

Vald moodustati senise Kabala valla maa-alast, välja arvatud Pahajänese ja Leiso talude ning Kabala valla talude lahus-heinamaatükkide piirkond seniste Olustvere ja Kõo valla piiride vahel.

Esimene vallavanem oli Aleksander Lepik.

1939. aastal oli vallas 2566 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 61. valimisringkonda, kust oli valitud Jaan Põdra.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Ollepa külanõukogu, Mäo külanõukogu ja Villevere külanõukogu.

## Viited
Sõjaruun

**Sõjaruun** on Põlvast pärit Eesti *[[black metal]]*'i ansambel.

## Koosseis
* Oliver – kitarrist (elektriline ja akustiline kitarr), laulja
* Sander – basskitarrist, taustalaulja
* Thon – trummar, FX (efektid ja süntesaatorid)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Sõjaruun" MCD/Digipak (2008)
* "Split with ODAL" 7`black/grey (2009)
* "Org" CD/Digipak (2009)
* "Talv" MCD/MLP 10`(2010)

### Kogumikel
* "Black Devastation Records Compilation #1" (lugu "Tõuske, allilmaleegionid!", 2008)
* "Black Devastation Records Compilation #2" (lood "Sõjasajatus" ja "Tumehall", 2009)
* "Ablaze - Woices of the Underground VI" (lugu "Ürgne", 2009)
* "Trash Can Dance – Talv" (lugu "Talv", 2010)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Ansambel MySpace'is
* Sõjaruun veebilehel EstonianMetal.com
* Sõjaruun Last.fm-is
* Thoni ametlik veebileht
Kõpu vald (1939)

**Kõpu vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Suure-Kõpu külas.

Vald moodustati senise Suure-Kõpu valla maa-alast, välja arvatud Metsküla piirkond ja osa Kõpu metskonna Kõpu metsandiku maa-alast.

1939. aastal oli vallas 1899 elanikku.

Esimene vallavanem oli Märt Meet. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johan Pauri (kinnitatud Siseministri poolt 19. jaanuaril 1940).

Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Asu külanõukogu, Tipu külanõukogu ja Tässa külanõukogu.

## Viited
Tartu vald (1939)

**Tartu vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Raadi valla maa-alast, välja arvatud osa Võibla küla maa-ala; senise Haaslava valla Ihaste küla piirkonnast; senise Luunja valla Kabina ja Põvvatu asunduste maa-aladest; senise Vesneri valla maa-alast; senise Elistvere valla Soe ja Jõevälja külade, Vedu asunduse, Nigula asunduse Kalda ja Heinavahi talude ning suurema osa Vedu küla maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots, Tartu 6. jaoskonnakohtu jaoskonda ning Tartu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esiene vallavanem oli Mart Kool.

1. aprillil 1939 oli vallas 3241 elanikku.

## Viited
Olustvere vald (1939)

**Olustvere vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tääksi külas.

Vald moodustati senise Olustvere valla maa-alast, välja arvatud Aasu talu ja selle talu ning Särgla piirkonnas asuvad Aimla metsandiku maa-alad; senise Sürgavere valla Mudiste ja Kärevere külade piirkondadest.

1939. aastal oli vallas 2570 elanikku.

Esimene vallavanem oli Jaan Vahtramäe. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Theodor Koppel (kinnitatud siseministri poolt 19. jaanuaril 1940).

1945 septembris moodustati Olustvere vallas 3 külanõukogu: Aimla, Olustvere ja Tääksi külanõukogu.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Olustvere valla territoorium 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

## Viited
Belphegor

**Belphegor** on Austria *[[blackened death metal]]*'i ansambel, mis aastatel 1991–1993 tegutses nimega **Betrayer**.

## Koosseis
* Helmuth – laulja (alates 1993), kitarrist (alates 1991)
* Morluch – kitarrist (alates 2008)
* Serpenth – basskitarrist, taustalaulja (alates 2006)
* Nefastus – trummar (stuudios)
* Robert Kovacic – trummar (kontsertidel)

### Varasemad liikmed
#### Trummarid
* Torturer (2003–2005, 2008)
* Chris (1991–1993)
* Man (1997, 2000)
* Tony Laureano (2007)
* Jan B. (2006)
#### Basskitarristid
* Maxx (1991–1993)
* A-X (1993–1996)
* Marius "Reverend Mausna" Klausner (1996–2002)
* Barth (2002–2006)
* Robin Eaglestone (2006)
#### Kitarristid
* Sigurd (1991–2007)
* Anthony Paulini (2008)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* 1995 – *The Last Supper*
* 1997 – *Blutsabbath*
* 2000 – *Necrodaemon Terrorsathan*
* 2003 – *Lucifer Incestus*
* 2005 – *Goatreich-Fleshcult*
* 2006 – *Pestapokalypse VI*
* 2008 – *Bondage Goat Zombie*
* 2009 – *Walpurgis Rites - Hexenwahn*
* 2011 – *Blood Magick Necromance*
### Demod/EP-d
* *Kruzifixion* (nimega Betrayer) (1991)
* *Unborn Blood* (nimega Betrayer) (1991–1992)
* *Bloodbath in Paradise* (1993)
* *Obscure and Deep* (1994)
### Kontsertalbumid
* *Infernal Live Orgasm* (2002)
### Videod
*"Vomit Upon the Cross" (2001)
*"Lucifer Incestus" (2004)
*"Bleeding Salvation" (2005)
*"Belphegor - Hell's Ambassador" (2006)
*"Bluhtsturm Erotika" (2006)
*"Bondage Goat Zombie" (2008)
*"Der Geistertreiber" (2009)
*"Impaled Upon The Tongue of Sathan" (2011)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Saaremaa asehaldurite loend

Selles loendis on loetletud Saaremaa asehaldurid alates Taani võimuperioodist XVI sajandil kuni XX sajandi alguseni.

## Taani valitsusaeg
, *[[Saaremaa ajalugu#Taani kuningriigis]]*
Pärast Saare-Lääne piiskopkonna ostmist loovutas Taani kuningas Frederik II selle oma vennale Magnusele. Haldusvõimu teostamiseks seati ametisse asehaldur. 1572. aastal allutati Saaremaa otseselt kuningavõimule. Selline korraldus kehtis kuni 1645. aastani, mil Saarema liidendati Brömsebro rahu alusel Rootsiga.

### Saaremaa asehaldurid 1560−1645

## Rootsi valitsusaeg

Pärast Saaremaa Rootsiga liidendamist (1645) allutati see esialgu Riia kubernerile, kuid juba samal aastal nimetati ametisse kuberner. XVII sajandi lõpul asendati kuberneri ametikoht maapealiku institutsiooniga, mis jäi kehtima kuni 1710. aastani.

### Saaremaa kubernerid 1645−1690

### Saaremaa maapealikud 1689−1710

### Saaremaa viitsemaapealikud 1689−1710

## Venemaa keisririigis

Pärast Venemaa keisririigi võimu kehtestamist Eesti alal (1710) allutati Saaremaa Riia kindralkubernerile. 1719. aasta halduskorralduse muudatusega ― Riia kubermang jagati Liivimaa ja Smolenski distriktiks ― kuulus Saaremaa ühena kolmest kreisist Liivimaa distrikti koosseisu. 1731. aastal taastati aga varasem Rootsi-aegne korraldus: Saaremaale anti ainsa Liivimaa kreisina iseseisva provintsi staatus ja nimetati ametisse maavalitsus, mille eesotsas oli maapealik. See korraldus kaotati 1765. aastal ja kogu haldusvõim anti esialgu kolmeliikmelise revisjonikomisjoni kätte. 1768. aastal seati sisse asehalduri ametikoht, kes allutati Riia kindralkubernerile.  1783. aastal liidendati Saaremaa üheksanda maakonnana Riia kubermangu koosseisu.

### Saaremaa maapealikud 1731−1765

### Saaremaa revisjonikomisjon 1765−1768

### Saaremaa asehaldurid 1768−1783

*1783–1797, Riia asehaldurkonna majandusvalitsuse peadirektor ja asekuberner Saaremaal, Saaremaa maarevisjonikomisjoni esimees Balthasar von Campenhausen (1745–1800)

## Saksa okupatsioon 1917−1918

Pärast Lääne-Eesti saarte okupeerimist 1917. aastal seadsid Saksamaa okupatsioonivõimud sisse tsiviilvalitsuse, mille eesotsas oli kuberner. Viimasele allutati ka Muhu ja Hiiumaa.
### Saaremaa kubernerid 1917−1918

## Vaata ka
*Liivimaa kubermang
*Saaremaa ajalugu
*Saaremaa asehaldur
*Saaremaa kuberner
*Saaremaa maapealik

## Viited

## Kirjandus
*Arbusow, Leonid. *Grundriss der Geschichte Liv, Est- und Kurlands*. Riga: Verlag von Jonck und Poliewsky, 1918. Lk 331 https://dspace.ut.ee/handle/10062/29889.
*Buxhövden, F. von. *Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte d. Oeselschen Landgüter und ihrer Besitzer*. Riga: Nicolai Kymmel´s Buchhandlung, 1851. Lk 6-7, 14, 15.
*Buxhöwden, Baron Peter Wilhelm von. *Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell*. Riga - Leipzig: Verlag von Edmund Götschel, 1838.
*Laur, Mati. *Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783)*. Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000.

## Välislingid
*Saaremaa asehaldurite loend saidil worldstatesmen.org
Rimmu vald

**Rimmu vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Kaarli valla maa-alast; senise Heimtali valla Songa, Pauska ja Luha talude piirkonnast; senise Pornuse valla põhjapoolsest maa-alast kuni Nosi, A-21, Araka, Luusi, Läti ja Sonita-Andrese taludeni, nimetatud talud välja arvatud; senise Uue-Kariste valla lõunapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud selle lõunapoolne osa kuni Puisu, Laane, Liiva-Hans, Liiva-Mihkel, Kiviste ja Metsamõisa taludeni, nimetatud talud kaasa arvatud; senise Vana-Kariste valla Undimaa küla ja Viianiidu talude piirkondadest.

1939. aastal oli vallas 1945 elanikku.

Esimene vallavanem oli Peeter Reiman.

Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint.

## Viited
Taevere vald

**Taevere vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Taevere valla maa-alast, välja arvatud Lituvere ja Juurika küla piirkond; senise Vastemõisa valla Epra, Kabila, Kaunissaare, Kibaru ja Ojaküla küla piirkondadest ning osa Kuresoo raba maa-alast; senise Sürgavere valla Käliste, Tõllevere, Rulli, Kerita ja Keremi küla, Sürgavere ja Lõhavere asunduse ning Sürgavere raudteejaama ümbruse piirkondadest.

1939. aastal oli vallas 4215 elanikku.

Esimene vallavanem oli Hans Vaga.

## Viited
Rohujuuretasand

**Rohujuuretasand**, ka **rohujuure tasand** (inglise keeles *grassroots*), on ühiskonnas mõiste, millega tähistatakse n-ö lihtsa inimese tasandit. 

Rohujuuretasandi mõiste pärineb angloameerika kultuuriruumist. Oxford English Dictionary viitab väljaandele "McClure’s Magazine" aastast 1912, kus kasutati esimest korda rohujuuretasandi mõistet kampaania või organisatsiooni tähenduses. Paljud allikad tunnistavad, et rohujuuretasandi mõistet kasutas oma presidendivalimiste kampaanias Theodore Roosevelt.

Saksa keeleruumis on mõiste kasutamise täpne algusaeg teadmata. Anarhismiuurija Günter Bartsch viitab seostele ameerika kirjaniku Walt Whitmaniga, keda inspireeris "rohujuuretasandi liikumise" mõiste. Whitmani ainsa teose, luulekogu pealkiri ongi "Rohulehed". Rohujuuretasandist on kirjutanud ka rahuuurija Theodor Ebert. 

1970. aastatel seostati rohujuuretasandi liikumisi uusvasakpoolsusega. Sealt võeti idee üle anarhistlike patsifistide (*Anarchopazifismus*) poolt. 1994. aastal kasutas rohujuuretasandi mõistet Howard Rheingold oma raamatus "Virtuelle Gemeinschaft", et iseloomustada virtuaalsete kogukondade teket Internetis.

Tänapäeval on rohujuuretasandi mõiste tihedalt seotud kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse mõistetega ja seda kasutatakse igasuguste poliitiliste ja ühiskondlike altpoolt-üles liikumiste puhul.  

Poliitilisele ja ühiskondlikule tegevusele rohujuuretasandil on iseloomulik orienteeritus konsensusele. Tavaliselt välditakse erakondlikke *lobby*- või parteipoliitilist tüüpi arvamuste kujundamise protsesse ja püütakse viia lihtsate inimeste hääl otse riigi või kohaliku omavalitsuse otsustajateni. 

Rohujuuretasandil tegutsetakse tihti ka abiorganisatsioonide ja tarkvaraarenduse valdkonnas. Tüüpiliseks rohujuuretasandi projekti näiteks on vaba veebientsüklopeedia Vikipeedia.

## Vaata ka
*Altpoolt tulev algatus
*Kodanikualgatus
*Kodanikuühiskond
*Täielik läbipaistvus
Raudna vald

**Raudna vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint, ning Paistu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1939. aastal oli vallas 2152 elanikku.

Esimene vallavanem oli senine Puiatu vallavanem Jüri Martinson, kes oli ka valla- ja linnavanemate esindaja Viljandi maavalitsuses. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johan Piir (kinnitatud siseministri poolt 19. jaanuaril 1940).

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Tarvastu vald (1939)

**Tarvastu vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Mustla linnas, mis aga valla koosseisu ei kuulunud.

Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen, ning Tarvastu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1939. aastal oli vallas 2935 elanikku.

Esimene vallavanem oli Juhan Rennit, kes valiti 15. aprillil 1939 Viljandi maavolikogu liikmeks. 29. detsembril 1939 valiti vallavanemaks ühel häälel senine vallavanem Johan Rennit (koosolekul ei osalenud 12-liikmelise vallavolikogu 5-liikmeline opositsioon), tema palk 50 krooni jäeti endiseks. 2. veebruaril 1940 nimetas siseminister August Jürima vallavanemaks Johan Reichmanni.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

## Viited
Tuhalaane vald

**Tuhalaane vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Tuhalaane valla maa-alast; senise Kärstna valla maa-alast, välja arvatud Löövi, Mägra, nr. A-96, Viira, Ühisturbamaa ja Köödre talude maa-ala ning suurem osa Tõru soo maa-alast.

1939. aastal oli vallas 2537 elanikku.

Esimene vallavanem oli Johannes Pärtma.

Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen.

## Viited
Tänassilma vald (1939)

**Tänassilma vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

1939. aastal oli vallas 2199 elanikku.

Esimene vallavanem oli Hans Mikk.

Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen, Viljandi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda, Viljandi politseikomissari jaoskonda, Viljandi 2. jaoskonnakohtu jaoskonda ning Viljandi 2. jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda. 

1939. aastal oli vallas 452 talundit 1925 elanikuga.

13. septembril 1945 asutati valla maa-alal Kalmetu külanõukogu (Metsaküla, Tusti, Kalmetu, Vanavälja, Tamme, Surva ja Mähma küla) ning Valma külanõukogu (Rebaste, Jõeküla, Loime, Ridaküla, Valma, Oiu ja Oti küla). Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 26. septembrist 1950 vald kaotati ning tema külanõukogud arvati Viljandi rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Vastemõisa vald (1939)

**Vastemõisa vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vastemõisa külas.

Vald moodustati senise Vastemõisa valla maa-alast, välja arvatud Epra, Kabila, Kaunissaare, Kibaru ja Ojaküla külade piirkonnad ning osa Kuresoo raba maa-alast; senise Suure-Kõpu valla Metsküla piirkonnast ja osa Kõpu metskonna Kõpu metsandiku maa-alast; senise Sürgavere valla Udeküla piirkonnast; senise Taevere valla Lituvere ja Juurika külade piirkonnast; senise Puiatu valla lahustüki maa-alast senise Suure-Kõpu valla Metsküla osas.

Vald kuulus Riigivolikogu 63. valimisringkonda, kust valiti Märt Martinson, Suure-Jaani põllumeeste konvendi uue koosseisu tegevus- ja valimispiirkonda ning Suure-Jaani jaoskonnakohtu jaoskonda.

1939. aastal oli vallas 2171 elanikku.

Esimene vallavanem oli August Stiim.

## Viited
Viljandi vald (1939)

**Viljandi vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Viljandi valla maa-alast, välja arvatud Metsa, Surva ja Mustapali küla, osa Tusti asunduse, Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talu piirkonnad; senise Vana-Võidu valla Mäeltosa maa-alast; senise Uusna valla maa-alast, välja arvatud valla idapoolse osa maa-ala seniste Tarvastu ja Vana-Tänasilma valla vahel kuni Naela taludeni, viimased kaasa arvatud; senise Vana-Tänasilma valla Raudsepa (Vindla) talude piirkonnast; senise Pärsti valla maa-alast; senise Uue-Võidu valla maa-alast, välja arvatud Parika küla ja Kalle asunduse piirkond; senise Sürgavere valla Võistre, Pilustvere, Jaanuse ja Koogla küla piirkonnast; senise Päri valla Juga nr. 2, Tõrva nr. 1 ja Risti nr. 8 talu piirkonnast.

1939. aastal oli vallas 5049 elanikku, see oli Viljandimaa suurima elanike arvuga vald.

Esimene vallavanem oli Juhan Sumeri. 7. detsembril 1939 valiti uueks vallavanemaks endine Sürgavere vallavanem Johan Johandi (kinnitatud siseministri poolt 19. jaanuaril 1940).

## Viited
Võisiku vald

**Võisiku vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Võisiku valla maa-alast; senise Soosaare valla maa-alast, välja arvatud Otiküla ja Metsanurga küla ning Paenaste asunduse piirkonnad; senise Uue-Võidu valla Parika küla ja Kalle asunduse piirkonnast; senise Uue-Põltsamaa valla talude loodepool Pedja jõge asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest; senise Vana-Põltsamaa valla Epra raba osa piirkonnast; senise Kõo valla Laissaare talu piirkonnast; senise Olustvere valla Aasu talu ja osa Laisaare talu piirkonnast; senise Vana-Võidu valla osa Ojaküla piirkonnast; senise Kurista valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires; senise Lustivere valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires.

1939. aastal oli vallas 3833 elanikku.

Võisiku vallavanem Leonid Laar valiti 15. aprillil 1939 Viljandi maavolikogu liikmeks.

## Viited
Assamalla vald

**Assamalla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Assamalla külas.

Vald moodustati senise Porkuni valla maa-alast, välja arvatud Aburi küla ja Mütta metsavahikoha nr. A-177 piirkonnad, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-alad; senise Küti valla Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-alast; senise Saksi valla Kadapiku küla ja osa Induniidu küla piirkonnast.

Assamalla valda kuulusid: Assamalla, Võhmetu, Lemküla, Täru, Kullenga, Kadila, Veadla, Kõrtsiküla, Nurmetu, Tõnuvere, Porkuni asundus, Piisopi, Kadapiku, Lasila asundus, Lasila külad ja Karunga asundus.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

Vald kuulus Väike-Maarja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Jakob Siipan.

## Viited
Rakvere vald (1939)

**Rakvere vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Rakvere linnas.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Eduard Maide.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Karitsa külanõukogu, Kloodi külanõukogu ja Rakvere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Rakvere rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

## Vaata ka
* Rakvere mõis

## Viited
Haljala vald (1939)

**Haljala vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Haljala valla maa-alast; senise Aaspere valla Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38 ja Koopa nr. A-39 talude maa-aladest; senise Vihula valla Paju nr. A-20, Mägede-Pikapõllu nr. 10 ja Mägede-Everk nr. 11 talude maa-aladest; senise Varangu valla Pehka, Saariku, Mõislõpe, Jõe, Raja, Karulõpe, Varangu ja Aaviku külade maa-aladest.

Haljala valda kuulusid: Haljala alevik, Haljala, Idavere, Maheda, Avido, Tatruse, Potsu, Võie, Kisuvere, Veltsi külad, Veltsi asundus, Arumetsa, Veskimäe, Vana, Aru külad, Tatruse ja Lihulepa asundused, Männiku, Põdruse, Mätliku, Kilgi, Tammispea, Raja, Aasu ja Muda külad ja Essu asundus ja Katela, Jõe, Aaviku, Pehka, Saariku, Mõislõpe, Raja, Karulõpe ja Varangu külad.

Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.

Vald kuulus Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Georg-Julius Nõlvak.

## Viited
Küti vald

**Küti vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kehala külas.

Vald moodustati senise Küti valla maa-alast, välja arvatud Karkuse küla, Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15, Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-alad; senise Porkuni valla Mütta metsavahi-koha nr. A-177, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-aladest; senise Roela valla Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-alast.

Küti valda kuulusid: Vinni küla, Pajusti küla ühes Vinni kooli ja tööliste elamutega, Vinni asundus, Koeravere, Inju, Meriküla, Aruvälja, Kehala, Väljaotsa, Saueaugu, Sooaluse, Näsu, Kirikuküla, Kannastiku, Voore, Variku, Allika, Kupna, Leo, Viru-Jaagupi, Kulina, Lähtse, Võhu, Kureküla, Uuevälja ja Aruküla külad.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

## Teenetemärgid
* Aleksander Pall, vallavanem, Eesti Punase Risti V klass (20. veebruar 1939, kätte antud 5. aprillil 1939) 

## Viited
Kunda vald (1939)

**Kunda vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Malla külas.

Vald moodustati senise Kunda-Malla valla maa-alast, välja arvatud Mahu ja Männiku külade ning Kunda metsandiku kvartaalide nr. 117–119 maa-alad; senise Varangu valla Andja, Andja-Paasküla, Marinu, Tidriku, Toolse, Karepa ja Rutja külade ning Selja asunduse maa-aladest

Kunda valda kuulusid: Soo, Kuura, Kutsala, Lettipea, Ranna, Simunamäe, Malla, Kalda, Villavere, Kure, Kunda, Liiva, Pari, Hiie, Linnuse ja Kabeli, Oja, Paas, Kali, Kivi, Aru, Andja ja Andja-Paas, Marinu, Põllu, Selja, Tidriku ja Toolse külad.

## Vaata ka
* Kunda mõis

## Viited
Avanduse vald (1939)

**Avanduse vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Avanduse külas. Valla üldpindala oli 182,2 km2, elanike arv 2874 (1. detsembril 1941).

Vald moodustati senise Avanduse valla maa-alast, välja arvatud Avanduse metsandiku kvartaali nr. 112, Riigi tagavaramaa lit. D, Kaerale nr. 1, Pikane-Käromets nr. 2 ja Jõe nr. 3 talude ning Rohu ja Paasvere mõisade järgi olevate talude Sonda-Mustvee raudtee ääres asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Vao valla Kurtna küla ja Kärsa asunduse maa-aladest.

Avanduse valda kuulusid: Avanduse küla, Avanduse metsapered, Sirevere, Sootaguse, Padu külad, Lõusa asundus, Rohu küla ja asundus, Kissa küla, Määri küla ja asundus,  Simuna alevik, Avanduse ja Orguse asundused, Hirla küla, Võivere asundus, Liivaküla, Kurtna küla, Kärsa asundus, Nadalama küla, Pudivere asundus, Sootiigi külad ja Määri asundus.

Vald kuulus Riigivolikogu 69. valimisringkonda, kust valiti Oskar Köster, ning Simuna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Vallas oli 577 talundit 2624 elanikuga.
## Vallavanemad
Esimene vallavanem oli Leo Allak, kes 5. aprillil 1939 valiti Virumaa maavolinikuks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johannes Silvet. 

## Vald Eesti NSV-S
1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Paul Koha. Avanduse valla täitevkomitee 1. esimees Hugo Vettik tapeti metsavendade poolt 6. juulil 1941. aastal, Eesti taasokupeerimise järel 1944. aastal oli valla täitevkomitee esimehed: Hugo Kruhberg, Robert Viitung, Alfred Bender, Paul Rannik ja Ferdinand Lumiste.

Avanduse vallas oli 1945. aastal kolm külanõukogu:
*Simuna külanõukogu, kuhu kuulusid Simuna, Avanduse, Määri, Orguse ja Metsaküla; 
*Kurtna külanõukogu, kuhu kuulusid Kurtna, Võivere, Hirla, Kärsa, Nadalama, Pudivere, Liivaküla ja Sootiigi; 
*Padu külanõukogu, kuhu kuulusid Padu, Rohu, Kissa, Sirevere ja Sootaguse.
:Külanõukogude esimehed olid Simunas – Johannes Klein ja E. Okas, Padus – Richard Veske ja A. Paulberg, Kurtnal – Helmi Vettik (mõrvatud valla täitevkomitee esimehe Hugo Vettiku naine). 

## Viited
Mahu vald

**Mahu vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Kalvi valla maa-alast, välja arvatud osa Ridaküla maa-alast ja Pada metsandiku kvartaalide nr. 67, 68 ja 69 maa-alad; senise Pada valla Toomiku, Võrkla, Metsavälja, Aru, Pada, Varudi ja Kassamäe küla, Pada, Samma ja Varudi asunduste ning Varudi asunduse talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest; senise Kunda-Malla valla Mahu ja Männiku küla ning Kunda metsandiku kvartaalide nr. 117–119 maa-aladest.

Mahu valda kuulusid Viru-Nigula, Nugeri, Vasta asundus, Aruvälja, Kanguristi, Lepiku, Unukse talu, Kalda ja Võrkla küla, Varudi asundus, Samma asundus, Pada asundus, Pada, Toomiku, Aru, Metsavälja, Voorse, Raudna, Tüükri ja Aasokalda, Lahe, Mahu, Männiku, Unukse vabatküla, Pärna, Adrika, Mäepealse, Orgu, Koila, Kalvi asundus, Kesimetsa, Kelu ja Kurna, Oru asundus, Koogu asundus, Herjapea, Abaja, Rannu, Kõrtsialuse, Rida, Tamme, Uusküla, Aseri vabrik, Meriküla, Aseri asundus, Aseri-Aru ja Aseri küla.

Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.

Mahu vallavanem Tiiman Tamme suri mais 1940.

1945. aastal moodustati Mahu vallas Aseri, Kalvi, Samma ja Viru-Nigula külanõukogu.

Mahu vald likvideeriti 1950. aastal. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s kaotati 1. oktoobril 1950 maakonnad ja vallad ning moodustati Kiviõli rajoon, Mahu valla alad lülitati Kiviõli rajooni koosseisu.

## Viited
Roela vald

**Roela vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Viru-Roelas.

Vald moodustati senise Roela valla maa-alast, välja arvatud Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-ala; senise Paasvere valla Laekvere mõisa järgi olevate talude Ädara nr. A-15, Lageda ja Arulepiku, heinamaatükkide nr. III, VI, VII, 16, 17 ja Vihmanni heinamaa nr. 34-c, Suigu metsavahikoha ning Küüska metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-aladest; senise Küti valla Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-aladest; senise Rägavere valla Undla nr. A-104 ja Kuivasaare nr. A-105 maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Liiva külanõukogu, Roela külanõukogu ja Tudu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Liiva ja Roela külanõukogu Rakvere rajooni ja Tudu külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Roela mõis

## Viited
Rägavere vald (1939)

**Rägavere vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Rägavere valla maa-alast, välja arvatud osa Vetiku küla maa-alast ning Undla nr A-104 ja Kuivasaare nr A-105 talude maa-alad; senise Pada valla Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aarla ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-aladest ning raudteemajade piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Kabala külanõukogu, Põlula külanõukogu ja Rägavere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Põlula ja Rägavere külanõukogu Rakvere rajooni ja Kabala külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu.

## Viited
Salla vald (1939)

**Salla vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Salla külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 69. valimisringkonda, kust valiti Oskar Köster.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Emumäe külanõukogu, Käru külanõukogu ja Tammiku külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Väike-Maarja rajooni koosseisu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):

## Vaata ka
*Salla
*Pudiviru

## Viited
Sõmeru vald (1939)

**Sõmeru vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Koovälja külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaarli külanõukogu, Kohala külanõukogu ja Uhtna külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Rakvere rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

## Viited
Paasvere vald

**Paasvere vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):

Paasvere valda kuulusid:   Laekvere, Joodiku, Paasvere-Aru küla II külavanema piirkond, Salutaguse küla, Moora asundus, Kellavere küla, Rahkla külast I külavanema piirkond, Laekvere-Aru küla, Sarapiku, Rahkla-Raja, Muuga-Raja, Muuga asundus, Metsaküla, Paasvere-Metsaküla, Paasvere asundus, Paasvere-Aru küla I külavanema piirkond, Kurme küla, Muuga-Aru küla, Rahkla asundus, Vassivere küla, Arukse I ja II küla, Illisvere küla, Sakssaare talu, Tõiga metsavahi koht, Regisaare küla, Kullisaare ja Poomi talud, Anguse küla, Luusika küla ja Metsaküla..

## Vaata ka
*Paasvere

## Viited
Palmse vald

**Palmse vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Koljaku küla aladel.

Vald moodustati senise Palmse valla maa-alast, välja arvatud Viitna küla ja Sagadi metsandiku kvartalite nr. 54–57 ja 65–67 maa-alad ning Joaveski vabriku piirkond; senise Vihula valla Jorika, Pihlaspea ja Vergi küla, Loobu metskonna Viitna metsandiku kvartalite nr. 14–18 ning nende vahel asuvate heinamaatükkide maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno. Vald kuulus Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Vallas on sündinud Jaan Kruusvall.

## Vaata ka
* Palmse mõis

## Viited
Undla vald

**Undla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kadrinas.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga  senise Undla valla maa-alast, välja arvatud osa Kõrgemäe ja osa Saukse külade maa-aladest, Tõrma küla ja Imastu asunduse, Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude, Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad; senise Saksi valla Aruküla, Kiku, Pariisi, Nõmme ja Metsapere külade ning Saksi asunduse Kuriste nr. a-8 talu maa-aladest. Senise Undla valla Tõrma küla ja Imastu asunduse ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad liideti Lehtse vallaga.

Undla valda kuulusid: Kadrina alevik, Raudtee majad, Jõetaguse asundus, Kruusimäe-Kadapiku ja Lante-Sirgu külad, Undla-Vinnimäe ja Undla-Tuulemäe asundused, Saari, Sootaguse, Teliskopli, Nagala-Leikude, Mäoküla ja Väljataguse külad, Polli asundus ja Päri asundus, Võduvere-Tagaküla, Võduvere küla, Hulja, Hulja-Uusküla, Hulja-Väljataguse, Tirpiku, Härjadi, Orutaguse ja Saukse külad ning Raudtee majad, Vandu-Tagaküla, Vandu-Eesküla, Kriska küla, Neeruti asundus, Neeruti-Lustimäe asundus, Uduküla, Jõepere asundus, Jõepere-Ristmetsa asundus, Valgma küla, Valgma-Mägede, Pariisi, Aruküla, Kiku, Salla, Kõrbse-Orapere, Nõmme ja Metspere külad, Vanamõisa, Koplimetsa, Põima, Kääbaste, Pakitu-Sorgi, Tokolopi, Udriku-Pankase, Imastu-Pankase ja Männiku külad, Udriku asundus, Vabaduse Risti Kavaleride Kodu.

Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene Undla vallavanem oli August Saaga. 18. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Heinrich Kübarsepp, kes samal päeval sai 30-aastaseks.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu, Neeruti külanõukogu, Pakito-Sorgi külanõukogu ja Udriku-Tuha külanõukogu. 25. veebruaril 1949 arvati valla koosseisu Tapa külanõukogu, mis oli seni kuulunud Lehtse valda Järvamaal. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu.

1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekorruseline kortermaja Kadrinas, Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks.

1949. aastal, kui moodustati 25. veebruaril 1949 senise Viru maakonna jagamisega: idapoolsetest valdadest Jõhvi maakond ja läänepoolsetest osadest Viru maakond, liideti uue Viru maakonnaga alasid Harju maakonnast ja Järva maakonnast Tapa linn ja Lehtse valla Saksi ning Tapa külanõukogu.  Liidetud Mahu valla Aseri külanõukogu liideti Lüganuse vallaga, Lehtse valla Tapa külanõukogu liideti Undla vallaga ja Saksi külanõukogu Assamalla vallaga. 

## Vaata ka
* Undla mõis

## Viited
Vao vald

**Vao vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Väike-Maarjas.

Vald moodustati senise Vao valla maa-alast, välja arvatud Kurtna küla, Araski ja Kärsa asunduste, Kamariku nr A-42 ja nr A-23 talude ning Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr 27–45 maa-alad; senise Porkuni valla Aburi küla piirkonnast.

Esimene vallavanem oli Aleksander Poom, kes 5. aprillil 1939 valiti tagasi Viru maanõunikuks.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kiltsi külanõukogu, Pandivere külanõukogu, Põdrangu külanõukogu, Triigi külanõukogu ja Väike-Maarja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Väike-Maarja rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Wacke

## Viited
Erra vald

**Erra vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Valla üldpindala oli 118,6 km2, elanike arv 5457, sellest Sonda asulas 432, Kiviõli asulas 3009 ja Küttejõu asulas 492 (1. detsembril 1939).

11. detsembril 1939, oma esimesel töökoosolekul, valis vallavolikogu ühel häälel tagasi senise vallavanema Kaarel Innuse ja määras vallavanema palgaks 80 krooni, asetäitjale 35 ja abile 25 krooni kuus. Varem olid palgad vastavalt olnud 60, 18(?) ja 25 krooni kuus.  

Vald moodustati senise Erra valla maa-alast, välja arvatud Purtse mõisa järgi olevate talude nr. A-190, A-191, A-193 ja A-195 senise Erra valla piiresse ulatuvate osade maa-alad; senise Püssi valla Irvala küla maa-alast; senise Maidla valla Maidla asunduse osa maa-alast; senise Pada valla Uljaste, Nüri, Vana-Sonda, Päsula ja Puisma küla, Ilmaste ja Satsu asunduste ning Sonda aleviku maa-aladest; senise Kalvi valla Pada metsandiku kvartaalide nr. 67, 68 ja 69 maa-aladest.

Erra valda kuulusid Erra, Aru-Vainu, Sala-Aru, Kaunurme, Liiva, Kõljala, Uuemõisa, Sala, Matka, Maidla-Sala, Varenurme, Varinurme, Uljasti, Satso, Nüri, Sonda, Päsula, Puisma ja Ilmaste küla, Kiviõli alevik, Kütte-Jõu alevik ja Irvala küla.

1. aprillil 1939 oli vallas 7006 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 71. valimisringkonda, kust valiti Juhan Piirimaa, ning Lüganuse põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Vallas oli 339 talundit 1435 elanikuga.  

15. juunil 1946 muudeti Kiviõli asula maakondliku alluvusega linnaks.

## Viited
Illuka vald (1939)

**Illuka vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus tänapäeva Illuka küla aladel.

Vald moodustati senise Illuka valla maa-alast; senise Vasknarva valla Tuusna küla maa-alast; senise Jõhvi valla Karataja nr A-92 talu piirkonnast

Illuka valda kuulusid Edivere, Nõmme, Raudi, Lähtepea, Kaidma ja Kõnnu küla, Konsu koht Kurtna laagris, Soompea, Sootaguse, Puhatu, Kaatermu ja Raasiku küla, Karu ja Munamaaru metsavahi kohad, Illuka, Ohakvere, Oru-Võhma ja Kurtna küla, Karataja talu, Imatu, Kamarna ja Tuusna küla.

1. aprillil 1939 oli vallas 1943 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.

## Viited
Jõhvi vald (1939)

**Jõhvi vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Jõhvi valla maa-alast, välja arvatud Tarakuse küla maa-ala ja Karataja nr. A-92 talu piirkond; senise Voka valla maa-alast, välja arvatud Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-alad; senise Järve valla Uikala asunduse maa-alast.

Jõhvi valda kuulusid: Puru ja Puru-Ridaküla külad, Tammiku asundus, Vasavere, Rausvere ja Ahtme külad, Sompa ja Sompa-Rutiku külad, Sompa asundus, Sompa raudteejaam, Kahula, Kahula-Rutiku, Valliküla, Jõhvi külad, Kose ja Edise asundused, Kotinuka küla, Kirikuküla, Mägara külad, Kõrve kõrts, Toila raudteejaam ja Uikala asundus, Pikapõllu talu, Toila küla, Toila asundus, Pühajõe küla, Pühajõe asundus ja Oru loss, Voka küla ja Voka asundus, Konju küla ja Konju asundus, Oru raudteejaam.

Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets, Jõhvi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda, Narva prefektuuri Jõhvi politseijaoskonda, Jõhvi jaoskonnakohtu jaoskonda ning Jõhvi jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda.

## Viited
Kohtla vald (1939)

**Kohtla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Kohtla valla maa-alast; senise Järve valla maa-alast, välja arvatud Uikalu asunduse maa-ala; senise Mäetaguse valla Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-aladest.

Kohtla valda kuulusid: Järve küla, Järve asundus, Sinivoore asundus, Käva-Mõisamaa küla, Sutermaa asundus, Saka küla, Saka asundus, Ontika-Saka küla, Saka ja Ontika-Saka vabatkülad, Ontika ja Kaasikvälja asundused, Valaste küla, Valaste vabatküla, Kukruse küla, Kukruse kaevandus, Kukruse asundus ja Riimasti metsavahi talu, Kohtla-Järve kaevandus (Lilleküla, Sikupill, Suitsuküla, Pavanduküla, Hädaküla, Kooliküla, Siidisuka küla) ja Kohtla alevik Laagna majast Martina majani ja Undi maja, Roodu-Nõmme ja Kohtla raudteejaama alevikud, Käva asundus, Käva kaevandus (Vaheküla), Võrnu-Sala küla, Võrnu küla, Ridaküla, Uuenurme küla, Ereda asundus, Kohtla-Rutike küla, Kohtla küla, Vitsiku küla ja Kohtla asundus.

1. aprillil 1939 oli vallas 7844 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.

15. juunil 1946 muudeti Kohtla-Järve asula maakondliku alluvusega linnaks ja 4. aprillil 1947 vabariikliku alluvusega linnaks.

## Viited
Lüganuse vald (1939)

**Lüganuse vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Püssi valla maa-alast, välja arvatud Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto, Tagamaa ja Irvala külade maa-alad; senise Kalvi valla Ridaküla osa maa-alast; senise Erra valla piiresse ulatuvate Purtse mõisa järgi olevate talude nr. a-190, A-191, A-193 ja A-195 osade maa-aladest.

Lüganuse valda kuulusid: Aa asundus, Varja küla, Varja asundus, Voorepere, Kalmestri, Moldova külad, Jabara asundus, Soppe küla, Purtse küla, Purtse asundus, Purtse-Liiva, Purtse-Uueküla, Purtse-Matka, Liimala, Kõrkküla, Kestla, Kestla-Oidu, Kestla-Ahu, Koogu Kõrkküla, Lüganuse ja Lüganuse-Matka külad, Püssi asundus, Püssi alevik, Lohkuse ja Kopli-Mustmätta külad.

Valla täitevkomitee esimees Karl-Johannes Kallas vallandati pärast Lüganuse kiriku rüüstamist 24. veebruaril 1941.

1945. aastal moodustati  Lüganuse valla territooriumil Lüganuse külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad ning  moodustati Kiviõli rajoon.

## Vaata ka
* Luggenhusen

## Viited
Maidla vald (1939)

**Maidla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Maidla valla maa-alast, välja arvatud osa Maidla asunduse maa-alast; senise Püssi valla Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto ja Tagamaa külade maa-aladest.

Maidla valda kuulusid: Maidla asundus, Liiva küla, Liiva asundus, Aidu-Nõmme küla, Aidu küla, Uniküla küla, Savala, Aruvälja ja Külje, Piilse küla, Venoja talud, Koolma talud, Evasu talud, Mehide, Rebu, Rääsa, Ojama, Tarumaa külad, Lipu talud, Virunurme ja Kauksere külad, Oandu asundus, Soonurme küla, Hirmuse uudisasundus, Hirmuse asundus, Hirmuse raudteejaam, Jalasto küla, Sirtsi küla, Lümatu asundus, Lümatu raudteejaam, Jõepere talud, Tagama ja Lümatu külad.

Esimene vallavanem oli Eduard Ilves, kes 5. aprillil 1939 valiti Viru maavolinikuks.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad.

## Vaata ka
* Maydell

## Viited
Mäetaguse vald (1939)

**Mäetaguse vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus Aru külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.

1939. aasta vallareformiga moodustati:

Maidla valda kuulusid:  Mäetaguse küla ja asundus, Raja, Aru, Võide, Liivakünka ja Kopli külad ja Metsküla, Ratva, Arvila, Apandiku, Võhma ja Aho külad ning Kiikla asundus, Pagari asundus, Atsalama, Jõetaguse, Kalina, Tarakuse ja Uhe külad ning Väike-Pungeri asundus.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad.

## Viited