open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angla tuulikud

**Angla tuulikud** on viis tuuleveskit, mis asuvad Saaremaal Upa–Leisi maantee ääres Angla külas.

Neli tuulikut on pööratava kerega pukktuulikud, viies tuulik on vaid pööratava peaga kaheksatahuline Hollandi tuulik. Angla tuulikud on Eestis üks paremini säilinud tuulikugrupp, mis paikneb oma algses asukohas Angla tuulikutemäel.  

## Ajalugu
Angla tuulikutest vanim dateeritav tuulik on selles esinevate ehitusdaatumite põhjal 19. sajandi algusest pärineb Reinu tuulik. Reinu tuuliku nurgaposti on lõigatud aastaarv 180..?, Lause tuuliku konstruktsioonidel esinev vanim aastaarv on 1880, kuid tuulik võib oma arhailise kehandi ja konstruktsioonide tõttu pärineda ka 19. sajandi varasematest aastakümnetest. Kuna tuulikuid juba 20. sajandi algusest alates iga 30–40 aasta tagant remonditud ja nende konstruktsioone uuendatud, võivad Reinu ja Laose tuulik kanda võrdlemisi vanade ja algupäraste tuulikute osi. 

Vilidu tuulik (ehitatud 1913) on seni ainsana Angla tuulikutest põhjalikult restaureeritud ja täidab oma algset funktsiooni: tuulikus jahvatatakse jahu. Tuulikus töötab turismiperioodil mölder. 

Tedre tuulik on ehitatud 1927. aastal. Tuulik on neljakorruseline kahe paari veskikividega puidust Hollandi tüüpi tuulik. 1930. aastate lõpus on tuuliku vahetusse lähedusse ehitatud veskiliste elamu ja selle abihooned, mis moodustab tänapäeval Tedre tuuliku taga oleva hoovikompleksi. Tedre hollandlane on Saaremaa hollandlastega tüüpilise paatkatuse ja galeriiga tuulik. Tuuliku pead pööratakse tuulde galerii pealt veski saba (vihmri) küljes oleva pööriratta abil (seni ratas tuulikul puudub). Tuuliku tiivad kaetakse jahvatamise ajaks purjedega. 

Pärast teist maailmasõda seisma jäänud Angla tuulikud remontis esmalt 1970. aastatel Karja sovhoos, 1984.–1985. aastal uuendati laudiseid ja parandati tuulikute tiibu. 1995. aastal remonditi tuulikuid uuesti. 2008. aastal koostati kõikidele Angla tuulikutele muinsuskaitse eritingimused ja remonditööde põhiprojektid, kus määrati kindlaks ka tuulikute regulaarse hoolduse põhimõtted. Nimetatud projekti alusel on restaureeritud ka jahu jahvatav Vilidu tuulik.     

## Tuulikud
* 1880. aastal ehitati Lause pukktuulik; 
* 180..?. aastal ehitati Reinu pukktuulik; 
* 1910. aastal ehitati Viite pukktuulik; 
* 1913. aastal ehitati Vilidu pukktuulik; 
* 1927. aastal ehitati Tedre talu Hollandi tuuleveski.


Angla tuulik Saaremaal.jpg|Angla Reinu talu pukktuulik
Angla Viite talu pukktuulik Saaremaal, suvi 2014.jpg|Angla Viite talu pukktuulik
Angla Vilidu talu pukktuulik august 2014.jpg|Angla Vilidu talu pukktuulik
Angla tuulik.jpg|Angla Vilidu talu pukktuulik
Angla's windmill 2.jpg|Angla Tedre talu Hollandi tüüpi tuuleveski
Angla Vilidu talu pukktuulik Saaremaal august 2014 2.jpg|Angla Vilidu talu pukktuulik


## Kirjandus
*Anne Trei, "Angla tuulikute aastasada" ISBN 9985-60-767-8

## Välislingid

* Angla tuulikute koduleht
* Vana tuuliku lugu (film)
Nuuki vald

**Nuuki vald** (ehk Nuuki kommuun) oli vald Gröönimaal (Lääne-Gröönimaal). Alates 1. jaanuarist 2009 on osa Sermersooqi vallast.

Valla pindala oli umbes 105 000 km² (ta oli Taanist mitu korda suurem) ja elanike arv 14 874 (ametlikud andmed seisuga 1. jaanuar 2005). 

Valla halduskeskus oli Nuuk. Vallavanem (*[[borgmesteri]]*) oli alates 2007. aastast Nikolaj Heinrich. 1993–2007 oli vallavanem Agnethe Davidsen. 

Tähtsamad asulad olid:
* Nuuk
* Qeqertarsuatsiaat
* Kapisillit
* Kangerluarsoruseq

Suurem osa valla territooriumist on kaetud igijääga ning on asustamata. 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Namangan

**Namangan** [namanga'nn] on linn Usbekistanis, Namangani vilajeti keskus. Asub Fergana oru põhjapiiril, Taškendist 430 km idas.

Namangan on elanike arvult Usbekistani teine linn.
Asva linnusasula

**Asva linnusasula** asus Saaremaa kagurannikul. See omal ajal saarel paiknenud kindlustatud asula asub Kuressaare–Laimjala–Kuivastu maantee 37. kilomeetril. Saaremaa vallas Asva lähedal madalal moreenseljandikul. Asula järgi on nime saanud Asva kultuuri periood. 

Linnusasula avastati 1930. aastal.

Asva külatagusel madalal heinamaal paikneb Põhja-Euroopa tuntumaid pronksiaja kindlustatuid asulaid, mis on nime andnud tervele arheoloogilisele kultuurile. Asva kultuur on läänepoolsemate soomeugrilaste hilispronksiaja kultuur, mille majanduse aluseks oli karjakasvatus, hülgepüük, algeline maaviljelus ja pronksivalamine. Seljak, millel asula paikneb, oli pronksiajal laid või poolsaar madalas merelahes. Tänaseks on meri siit taganenud mitme kilomeetri kaugusele, kunagist rannaasulat meenutab paik vaid kevaditi suurvee ajal.

1930. ja 1931. aastal kaevas Asva "Linnamäe põllul" kohalik elanik Orest Reis, tollane Tartu ülikooli üliõpilane, otsimaks selgitust sellele nimetusele. Tema leiud äratasid arheoloogide tähelepanu. Hilisemate kaevamistega tõestati seal Saaremaa kõige vanema ja pikaealise kasutusega linnamäe, muistse linnusasula olemasolu. Ligi 3500 m2 pindalaga asulast on läbi kaevatud kuuendik, kogutud on üle 5800 leiu. Vanimad jäljed Asvas on umbes 4000 aastat vanad. Varasemast asundusest on andmeid umbes 1500 eKr. Varasema perioodi leiumaterjalide hulgas on lisaks luust ja pronksist tööriistadele eriti palju pronksivalamisele osutuvaid savist valamisvormide katkendeid ning hoonetest pärinevad paest ja savist põrandad ja kividest kolded. 1939. aastal leiti Asvast 2&nbsp;kg koerte kivistunud väljaheiteid ehk koproliite.

Vanimad asustusjäljed pärinevad II aastatuhandest e.m.a., kui asula ainsaks looduslikuks kaitseks oli meri. 8.-7. sajandil e.m.a ümbritseti neemik kividest ja puust kaitsetaraga, mille taha rajati muld ja savipõrandatega hooned. Leidude hulgas olid ülekaalus savinõukillud (kokku üle 32 000), mis annavad tunnistust väga erinevate nõude kasutuselolekust tollases majapidamises.
Kindlustatud asula vanim järk hävis kogu linnust haaranud tulekahjus, mis toimus ajavahemikus 685–585 e.m.a. Tolleaegne asula hävis tulekahjus, mille puhkemist on seostatud Kaali meteoriidi langemisega. Üsna varsti on kõrgendiku servi maapoolsest küljest uuesti järsendatud, tõstetus pinnast savi ja mulla pealekandmisega. Rajati uus asula, mis samuti hiljem maha põles.

Nõrku asustusjälgi on Asvast ka meie ajaarvamise algusest. Uued suuremad tööd võeti ette I ajaarvamise keskpaiku m.a.j. Tõsteti valle, muudeti järsemaks mäe servi, mille tulemusena linnus omandas praeguse kõrguse ja kuju. Sellest ajast arvatakse pärinevat ka rahvatraditsiooniline "Linnamäe põllu" nimetus.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Lõugas, Asva linnuse dateerimisest, Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide XVI, 1967, nr 1, lk 81–94
## Välislingid
* 
*Asva kindlustatud asula
*"Saaremaal läbi viidud väljakaevamised tõid välja mitu Eesti vanimat leidu" ERR, 11. juuni 2023
Seadusekuulutaja

**Seadusekuulutaja** (rootsi keeles *lagman*) oli tingi juht viikingi- ja keskaegses Skandinaavias, kes tundis hästi seadusi ja kelle ülesandeks oli kehtivaid seadusi tingil ette lugeda. Kõige tuntum oli seadusekuulutaja amet Islandil.

## Seadusekuulutaja Islandil

Seadusekuulutaja (vanaislandi *lögsögumaðr*) oli Islandi Althingi juht aastatel 930–1271. Seadusekuulutaja valiti piirkondlike pealike, goodide poolt ametisse kolmeks aastaks. Tema ülesandeks oli kehtivate seaduste ettelugemine ja vaidluste korral otsuste langetamine.

Kuni 12. sajandini ei olnud Islandi seadused kirjalikult jäädvustatud, sellepärast oli vajalik seaduste ettelugemine tingil. Igal aastal luges seadusekuulutaja neist kolmandiku *Lögbergi*, Seaduste kalju juures ette. Teatud määral tundsid seadusi kõik pealikud, kuid põhjalikud teadmised olid vähestel, kes olid spetsiaalselt mõne asjatundja juures õppinud. Seadusekuulutaja valiti nende hulgast ja seda ametit peeti väga auväärseks. Seadusekuulutaja sai oma töö eest ka tasu.

Althingil peetud kohtuvaidlused lahenesid sageli vastavalt sellele, kui hästi pooled või nende nõuandjad protseduurireegleid ja seaduste nüansse tundsid — kehtiv tavaõigus tugines pretsedentidele ja oli väga detailirikas. Kui seaduste küsimuses jäädi eriarvamusele, otsustas asja seadusekuulutaja, pidades vajadusel nõu teiste asjatundjatega.

12. sajandil kirjutati Islandi seadused üles. Edaspidi ei olnud juhul, kui seaduste õige versiooni suhtes valitses kahtlus, otsustajaks enam seadusekuulutaja, vaid kirjalik seadusetekst. Kui käsikirjad lahknesid, siis loeti õigeks see, mis kattus Skálholti piiskopi valduses oleva käsikirjaga. Seaduste kirjapanemine avas tee seadusekuulutaja ameti juurde perekondadele, kes olid tihedamalt seotud kirikuorganisatsiooniga. 13. sajandil pidasid seadusekuulutaja ametit vaid kahe perekonna liikmed: Sturlingid, kelle hulka kuulus Snorri Sturluson, ja Haukdælirid, kes olid tihedalt seotud piiskopitooliga Skálholtis.

Mõnikord volitas Althing seadusekuulutajat tegema mõnd tähtsat tervet saart puudutavat otsust. Nii otsustas seadusekuulutaja Þorgeirr aastal 999 või 1000, et Islandil tuleb sisetülide vältimiseks vastu võtta ristiusk.

Kõige tuntum seadusekuulutaja on Snorri Sturluson, kes oli ametis perioodil 1215–1231, vahele jäid vaid aastad 1218–1222, kui ta ei saanud Norra-reisi tõttu valimistel osaleda.
Nouakchott

**Nouakchott** [nuakš'ott] on Mauritaania pealinn ja riigi suurim linn. Asub Atlandi ookeani rannikul.

1958. aastani oli Nouakchott väike kaluriküla. Pärast Mauritaania iseseisvumist sai 1962. aastal riigi pealinnaks ja hakkas kiiresti kasvama.

Linnas on üheksa linnaosa: Teyarett, Ksar, Tevragh Zeina, Toujounine, Sebkha, El Mina, Dar Naim, Araffat ja Riyadh.

Nouakchottis on riigi tähtsaim sadam, linnast saab alguse 1100 km pikkune maantee Némasse.

## Viited
Nigeri jõgi

**Niger** on jõgi Aafrikas, Lääne-Aafrika suurim jõgi. Jõe pikkus on 4138 km. Nigeri jõgi voolab läbi Guinea, Mali, Nigeri, Benini ja Nigeeria ning suubub Guinea lahte, moodustades delta.

Jõe järgi on saanud nime Niger ja Nigeeria.

Nigeri jõe ääres asuvad Bamako, Tombouctou, Niamey, Lokoja ja Onitsha linn.

Suurim lisajõgi on Benue.

Vooluhulk on ebaühtlane: suurvesi on septembrist märtsini, mis on iseloomulik, ning vee tase on madal maist juulini.
Ousia

***Ousia*** [us'iia] (ka: *usia*, *oysia*; vanakreeka *οὐσία*; eesti 'olemus, olevus, olemine', ladina *[[essentia]]*, saksa *das Wesen*) on vanakreeka filosoofia üks olulisemaid sõnu.

Sõna võttis filosoofilises tähenduses kasutusele Platon, kellega polemiseerib *ousia* tähenduse üle tema õpilane Aristoteles.

Platoni filosoofias on *ousia* enamasti see, mis olev (*to on*) tõeliselt on, st oleva olemine või mis-olu. Platon kasutab sõna *ousia* ka laiemalt olemise tähenduses, st oleva kui sellise olemise ehk kõikvõimalike olevate mis-olu tähenduses.

Kas Platon kasutab sõna *ousia* abstraktses tähenduses olemise kui sellise kohta, selle üle uurijate seas vaieldakse.

Sõna *ousia* tõlgitakse filosoofilises kontekstis enamasti "olemuseks", mis on moodustatud ma-inifinitiivist "olema" ja tuletisliitest "-us". Keeleliselt täpsem oleks lähtuda oleviku kesksõna vormist "olev" ja tuletisliitest, mis annaks tõlkeks "olevus". Selle tõlke eeliseks on *ousia* jäämine seotuks olevaga ja antiikfilosoofia konteksti jaoks liigse abstraktsuse vältimine (infinitiiv on sõnatuletuse aluseks liiga ebamäärane), kuigi "olevust" kasutatakse peamiselt olendi tähenduses.

Olevus/olemus oleks seega see, mis kuulub oleva juurde selle määratletusena mis-olu mõttes (nt "selle oleva, so leivanoa olevus on lõigata leiba"). *Ousia* tähendusväli vanakreeka keeles kätkeb endas ka inimesele vajalikke asju nagu majapidamises kasutatavaid tööriistu, kogu maist vara, st inimese pärust, mistõttu olevus/olemus on loomusest inimlikum ja võiks olla see, mille kaudu inimene asjade loomusele läheneb või end nende suhtes mõistab.

Platon kasutab sõna *ousia* oma dialoogides vahel ka traditsioonilises, st päruse tähenduses.

## Vaata ka

*Olemus
**[[Logos]]*
**[[Physis]]*
*Loomus
*Loodus
**[[Entitas]]*
Svealand

**Svealand** on Rootsi ajalooline tähtsaim piirkond. See asub Rootsi lõunaosa keskel, põhja jääb Norrland ja lõunasse Götaland. Tihedad metsad, Tiveden, Tylöskog ja Kolmården lahutasid Svealandi Götalandist. Ajalooliselt kutsuti selle piirkonna asukaid *svearideks*.

Svealand koosneb pealinna alast Mälardalenist idas, Roslagenist loodes, endisest Bergslageni piirkonnast keskel ning Dalarnast ja Värmlandist läänes.

Rootsi nimi rootsi keeles, *Svea rike* (tänapäevane kirjapilt *Sverige*) tähendas esialgu vaid Svealandi.

## Maakonnad
Svealandis asub kuus maakonda:
* Dalarna maakond
* Närke maakond
* Södermanlandi maakond
* Upplandi maakond
* Värmlandi maakond
* Västmanlandi maakond
Florida Keys

**Florida Keys** on saarestik Florida väinas, mis koosneb umbes 1700 saarest. Pindala 356 ruutkilomeetrit. Saared on madalad. Kuuluvad Ameerika Ühendriikidele.
Norrland

**Norrland** on põhjapoolseim neljast Rootsi ajaloolisest piirkonnast. Nime ei kasutata ametlikult, kuid selle kasutus on ka tänapäeval tavaline igapäevases keeles, näiteks ilmaennustustes. Norrlandi peetakse mõnikord Põhja-Rootsi sünonüümiks.

## Maakonnad
Norrlandis asub üheksa maakonda:
* Ångermanlandi maakond
* Gästriklandi maakond
* Hälsinglandi maakond
* Härjedaleni maakond
* Jämtlandi maakond
* Lapimaa maakond
* Medelpadi maakond
* Norrbotteni maakond
* Västerbotteni maakond
Adrenaliin

**Adrenaliin** ehk **epinefriin** (keemiline valem C9H13NO3) on katehhoolamiinide hulka kuuluv virgatsaine ja neurohormoon, mis eritub koos noradrenaliiniga stressiolukorras. Adrenaliin on adrenergiline monoamiin, mida toodavad neerupealised.

Hormooni isoleeris ja avastas 1895. aastal poola füsioloog Napoleon Cybulski.

Adrenaliin aktiveerib adrenoretseptoreid, mida tähistatakse tähtedega α ja β.
*α-adrenoretseptor
**α<sub>1</sub>-adrenoretseptor
***α1A, B ja D-adrenoretseptor
**α<sub>2</sub>-adrenoretseptor
***α2A, B, C ja D-adrenoretseptor

*β-adrenoretseptor
**β1, 2 ja 3-adrenoretseptor

Laias laastus võib öelda, et α-adrenoretseptorid on tundlikumad noradrenaliinile, β2-adrenoretseptorid on aga adrenaliinile umbes 100 korda tundlikumad kui noradrenaliinile.

Kui adrenaliin väljastatakse vereringesse, mõjub see mitmetele adrenergilistele retseptoritele ning sel on mitu organismi mõjutavat toimet. See suurendab südame löögisagedust ja löögimahtu, laiendab pupille ja ahendab arterioole nahas ja maos ning laiendab arterioole lihastes. Adrenaliin tõstab veresuhkru taset, suurendades maksas glükogeeni hüdrolüüsi glükoosiks. Adrenaliinil on immuunsüsteemi nõrgendav mõju.

## Vaata ka

*Noradrenaliin
Götaland

**Götaland** on ajalooline piirkond Rootsis. See asub Rootsi lõunaosas. Götalandi põhjaosa Tivedeni metsades piirneb Svealandiga.

Götaland koosnes väikekuningriikidest, mille asukaid kutsuti muinaspõhja keeles *Gautar*iteks. Neid samastatakse anglosaksi eeposes "Beowulf" mainitud Geatastega.

Götalandilt on pärit ka goodid.

## Maakonnad
Götalandil asub kümme maakonda:

* Bohusläni maakond
* Blekinge maakond
* Dalslandi maakond
* Hallandi maakond
* Ojamaa maakond
* Skåne maakond
* Smålandi maakond
* Ölandi maakond
* Östergötlandi maakond
* Västergötlandi maakond

## Välislingid
* Götalandi kaart 15.–16. sajandist
Julian Mitchell

**Julian Mitchell** [džuuljan m'itšell] (sündinud 1. mail 1935) on inglise meesstsenarist.

## Filmi- ja telestsenaariumid
*"*[[Arabesque (film)|Arabesque]]*" (1966)
*"*[[Another Country]]*" (1984)
*"Inspektor Morse" (1987–2000)
*"Vincent and Theo" (1990)
*"August" (1996)
*"*[[Wilde]]*" (1997)
*"Robin Hood" (telesari; 2006)

## Tunnustus
*1966: Somerset Maughami auhind

## Välislingid
*
Kogi osariik

**Kogi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi keskosas.

Osariigis suubub Benue jõgi Nigeri jõkke.

Osariik moodustati 1991. aastal.

Tähtsamad majandusharud on põllumajandus ja mäetööstus.
Kiviloo

**Kiviloo** on küla Harjumaal Raasiku vallas Jõelähtme jõe ääres.

Küla on esmamainitud 1241. aastal Kiolo nime all.

1322. aastal oli Kiviloo mõis juba Fegefeuer Tallinna piiskopi käes kui Kiviloo loss. Samas ka linnusena, mis ehitati lõplikult valmis piiskop Simon von der Borchi ajal 15. sajandi lõpul.

Külas asub Kiviloo Nõiakivi.

Küla kuulus ajalooliselt Harju-Jaani kihelkonda.
 
1977. aastal liideti Kiviloo külaga Kaugemäe.


Nõiakivi2.JPG|Kiviloo Nõiakivi


## Vaata ka
*Eesti külade loend   
*Kiviloo mõis   
*Kiviloo piiskopilinnus 
  
## Viited
Kirjandusauhindade loend

*Siin on loetletud kirjandusauhindu*.

## A
*Aasta Rosin
*August Gailiti nimeline novelliauhind
*Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind
*Anton Suurkase nimeline kirjandusauhind
*Andrei Belõi preemia
*Arved Viirlaiu nimeline kirjandusauhind
*Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## B
*Balti Assamblee kirjanduspreemia
*Betti Alveri kirjandusauhind
*Bookeri auhind

## C
*Caine'i auhind
*Camõesi auhind

## D
*Daggeri auhind
*Doblougi auhind
*Dublin Literary Award

## E
*Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind
*Eesti-Läti keeleauhind
*Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia
*Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia
*Eesti naiskirjanduse auhind
*Eesti Raudtee ja Sirbi kirjanduspreemia
*Eesti Romaanifondi romaanivõistluse auhind
*Elise Rosalie Auna nimeline Võtikvere raamatuküla kirjanduspreemia
*Euroopa kirjandusauhind
*Euroopa Liidu kirjandusauhind
*Esimene Samm
*Erich Friedi auhind

## F
*Finlandia kirjandusauhind
*Flore'i auhind

## G
*Georg Büchneri auhind
*Go Traveli reisiraamatu preemia
*Goethe auhind
*Goncourti auhind
*
*
*
*Gustav Suitsu luulepreemia

## H

* Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia
*Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia
* Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind
* Henrik Visnapuu preemia
* Ingeborg Bachmanni nimeline auhind

## I
*

## J
*Jaapani Kriminaalkirjanike Seltsi auhind
*J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia
*Järje Hoidja

## K
*Franz Kafka auhind
*Kanepine hamõ
*Bernard Kangro kirjanduspreemia
*Gottfried Kelleri auhind
*Klaasist Võti
*Jaan Krossi kirjandusauhind
*Aleksander Kurtna nimeline auhind

## L
*Selma Lagerlöfi auhind
*Lessingi preemia
*Juhan Liivi luuleauhind
*Astrid Lindgreni mälestusauhind

## M
*Machado de Assisi auhind
*Miguel de Cervantese auhind

## N
*National Book Award 
*Nebula auhind
*Nobeli kirjandusauhind
*Nukitsa konkurss

## O
*Orange Prize for Fiction

## P
*Paabeli Torni auhind
*Palle Rosenkrantzi auhind
*Edgar Allan Poe auhind
*Prix Médicis
*Pulitzeri preemia
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Põhjamaade näitekirjandusauhind

## R
*Rahvuslik raamatupreemia
*Rivertoni auhind
*Rootsi kriminaalkirjanduse auhind
*Rómulo Gallegose auhind
*Runebergi auhind

## S
*Nelly Sachsi auhind
*August Sanga nimeline luuletõlke auhind
*Siugja Sulepea kirjandusauhind
*Juhan Smuuli nimeline preemia
*Soome kriminaalkirjanduse auhind
*Sándor Márai auhind
*Somerset Maughami auhind
*Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind

## T
*A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia
*Tammsaare romaaniauhind
*Tallinna Ülikooli kirjandusauhind
*Tartu Kultuurkapitali suur aastapreemia
*Tartu lastekirjanduse auhind
*Tartu raamat
*Friedebert Tuglase novelliauhind

## V
*Vene Booker
*Venemaa suur kirjanduspreemia
*Virumaa kirjandusauhind
*Victor Rosseli auhind
Alexander Duff

**Alexander Duff** on mitme isiku nimi:
* **[[Alexander Duff, kolmas Fife'i krahv]]** (1731–1811)
* **[[Alexander Duff, esimene Fife'i hertsog]]** (1849–1912)
* **[[Alexander Duff (misjonär)|Alexander Duff]]** (1806–1878), šoti päritolu misjonär Indias
ScummVM

**ScummVM** on virtuaalarvuti, mis on algselt loodud eesmärgiga võimaldada vanade LucasArtsi seiklusmängude mängimist eri platvormidel. Programmi nimi tuleneb sellest, et LucasArtsi mängud põhinesid tarkvaral nimega SCUMM. Hiljem on ScummVM-ile lisatud ka mõnede mitte-Scummi mängude toetus.

ScummVM on kasutatav GNU GPL litsentsi alusel. ScummVM ei sisalda mängude endi faile, seetõttu tuleb osta mängude DOS-versioonid, mis vanuse tõttu on enamasti saadaval soodsalt. Mõned toetatud mängud on saadaval ka tasuta, näiteks "Flight of the Amazon Queen" ja "Beneath a Steel Sky".

Ametlikud ScummVM-i pordid on olemas järgmistele operatsioonisüsteemidele
*AmigaOS
*Atari/FreeMiNT
*BeOS/Haiku/Zeta
*BSD perekond (FreeBSD/NetBSD/OpenBSD/DragonFly BSD)
*Dreamcast
*Linux
*Mac OS X
*MorphOS
*OS/2
*Palm OS/Tapwave Zodiac
*PlayStation 2
*PSP
*Solaris
*Symbian OS: UIQ platvorm, Nokia 60, 80 and Nokia 7710/90 telefonid.
*Windows
*Windows Mobile
On ka mitmed mitteametlikud pordid.

## Välislingid
*ScummVM
Doris Lessing

**Doris Lessing** [d'oris l'essing] (kodanikunimega **Doris May Tayler**; 22. oktoober 1919 Iraan, Kermānshāh – 17. november 2013 London) oli inglise kirjanik. Ta sai 2007. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

## Elukäik
Doris Lessing sündis 22. oktoobril 1919 Kermānshāhis Iraanis ning kasvas üles Briti koloonias Rodeesias, praeguses Zimbabwes.

14-aastaselt lõpetas ta õpingud koolis ja hakkas tööle sekretäri-kirjutajana ühes advokaadibüroos. 19-aastaselt abiellus ta Frank Wisdomiga ning sai kaks last, poja ja tütre. Mõne aja pärast liitus Doris Lessing vasakpoolsete noorte rühmaga ning jättis oma mehe ja lapsed maha. 

Sama vasakpoolse grupi liige oli ka saksa kommunist Gottfried Lessing, kellega Doris peagi abiellus. Sündis poeg Peter. 1949. aastal, pärast abielu lahutamist, kolis Doris Lessing koos pojaga Inglismaale. Seal astus ta Kommunistlikku Parteisse, kust lahkus 1956. aastal.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Imerohi ei ole müüdav". Tõlkinud Valda Raud, LR 1957, nr 5
*"Ellujäänu mälestused" (romaan). Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Krista Kaer, LR 1983, nr 47–49; 2. trükk Varrak 2006 ISBN 9985-3-1227-9
*"Viies laps". Tõlkinud Asta Blumenfeld, Eesti Raamat, Tallinn 1995 ISBN 5-450-02255-7
*"Kuldne märkmeraamat". Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2000 ISBN 9985-807-94-4
*"Hea naabri päevik" (1. osa). Raamatusari "Eesti Naise raamat". Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2003 ISBN 9985-3-0736-4
*"Kui vanad suudaksid". Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2004 ISBN 9985-3-0861-1
*"Kassid" (kogumik). Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2006 ISBN 9985-3-1081-0
*"Kõige ilusam unelm". Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2006
*"Shikasta". Tõlkinud Krista Kaer, Varrak, Tallinn 2010
*"Vanglad, milles me vabatahtlikult elame". Tõlkinud Krista Kaer, SA Kultuurileht, Tallinn 2018
*"Suvi enne pimedust". Inglise keelest tõlkinud Krista Kaer, SA Kultuurileht, Tallinn 2024

## Tunnustus
*1954 – Somerset Maughami auhind
*1976 – Prix Médicis étranger
*1981 – Österreichischer Staatspreis für Europäische Literatur
*1982 – Shakespeare-Preis der Alfred Toepfer Stiftung F. V. S., Hamburg
*1986 – W. H. Smith Literary Award
*1987 – Palermo Prize
*1987 – Premio Internazionale Mondello
*1989 – Premio Grinzane Cavour
*1995 – James Tait Black Memorial Book Prize
*1995 – Los Angeles Times Book Prize
*1999 – Premio Internacional Catalunya
*2001 – David Cohen British Literary Prize
*2001 – Companion of Honour from the Royal Society of Literature
*2001 – Astuuria printsi auhind
*2001 – Premio Principe de Asturias
*2002 – S.T. Dupont Golden PEN Award
*2007 – Nobeli kirjandusauhind

## Välislingid

*Kirjanik Doris Lessing – värske nobelist, eestlaste lemmik, Postimees 12. oktoober 2007
Aleksandr Karelin

**Aleksandr Karelin** [aleks'andr kar'eelin] (vene *Александр Александрович Карелин*; sündinud 19. septembril 1967 Novosibirskis Venemaal) on Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa maadleja ning poliitik. Tema hüüdnimi on Siberi Karu. 

Karelin õppis Novosibirski Tehnilise Mototranspordi Kolledžis ja Omski Kehakultuuri Instituudis, kus ta omandas treener-õpetaja elukutse. Tal on pedagoogikadoktori kraad (2002). Ta alustas 1995. aastal tööd Venemaa Maksupolitseis kehalise kaitse osakonna juhtivspetsialistina ning sai politseikoloneli auastme. Ta on Venemaa parlamendi (Riigiduuma) saadik (valitud 1999, 2003 ja 2007).

Ta oli 1988. aasta olümpiamängudel Nõukogude Liidu 1992. aasta olümpiamängudel SRÜ ja 1996. aasta olümpiamängudel Venemaa meeskonna lipukandja. Kahe riigi – NSV Liidu ja Valgevene – lippu on kandnud avatseremoonial maadleja Aleksandr Medved.

Karelin on valitud 20. sajandi maailma 25 parema sportlase hulka. 

## Karjäär maadlejana
Karelin kaalus juba sündides 6 kg. Ta alustas 1981. aastal Kreeka-Rooma maadluse treeninguid. Ta on tulnud kolmekordseks olümpiavõitjaks: 1988, 1992, 1996, 9-kordseks maailma-, 12-kordseks Euroopa ning 13-kordseks Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa meistriks. Ta püsis võitmatuna 13 aastat, kuni 2000. aasta Sydney olümpiamängudeni. Seal kaotas ta finaalis Rulon Gardnerile (USA) ja sai hõbemedali.

## Karjäär vabavõitlejana
21. veebruaril 1999 kohtus Karelin Jaapanis professionaalse vabavõitluse (MMA) matšil jaapanlase Akira Maeda'ga ja võitis teda. Võistluse korraldas Maeda profimaadluse organisatsioon RINGS. Võistlus korraldati muudetud vabavõitluse reeglite järgi.

## Isiklikku
Ta on abielus, tal on kaks poega ja üks tütar.

## Tunnustus
*2001 – Kuulsuse orden ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee Kuldne orden
*1998 – Novosibirski linna aukodanik
*1996 – Venemaa Kangelase Kuldtäht 
*1988 – Rahvaste sõpruse orden

## Viited

## Välislingid
*Aleksandr Karelinist (*eesti keeles*)
*Fila kuulsuste hallis (*inglise keeles)
*[https://www.olympic.org/aleksandr-karelin Olümpia-atleet Aleksandr Karelin] (*inglise keeles*)
*[http://www.karelin.ru Aleksandr Karelini fond] (*vene ja inglise keeles'')
*"Aleksandr Karelin 1987. a Tallinnas Ivan Poddubnõi mälestusvõistlusi kehakaalus kuni 130 kg võitmas" Toomas Aringu foto, Rahvusarhiivi fotode andmebaas, 1987
Visegrádi grupp

**Visegrádi grupp** [v'išegraadi grupp] (ungari keeles *Visegrádi Együttműködés*, poola keeles *Grupa Wyszehradzka*, tšehhi keeles *Višegrádská skupina*, slovaki keeles *Vyšehradská skupina*) on ühendus, millesse kuuluvad Poola, Tšehhi, Slovakkia ja Ungari.  

Visegrádi grupp sai alguse Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola tippkohtumisel Ungari linnas Visegrádis   15. veebruaril 1991, kui kolme riigi juhid otsustasid oma riikide vahelise koostöö kaudu edendada Euroopa integratsiooni. Pärast Tšehhoslovakkia lagunemist liitusid ühendusega nii Tšehhi kui ka Slovakkia.  

Alates 1. maist 2004 kuuluvad  **Visegrádi riigid** Euroopa Liitu.  

Visegrádi grupi ainus institutsioon on 1999 asutatud Rahvusvaheline Visegrádi Fond, mille peakorter on Bratislavas. Alates 2005. aastast on fondi aastaeelarve 3 miljonit eurot.

## Vaata ka
* Kolme Mere Algatus

## Välislingid
*Visegrádi grupi koduleht
Visegrád

**Visegrád** on linn Ungaris Pesti komitaadis. Asub Doonau paremkaldal Slovakkia piiri lähedal.

## Vaata ka
*Visegrádi grupp

## Viited

## Välislingid

*Visegrádi koduleht
Krista Kaer

**Krista Kaer** (sündinud 20. juulil 1951) on eesti tõlkija ja toimetaja.

Krista Kaer on õppinud Tartu ülikoolis inglise filoloogiat. Tõlkijana on ta töötanud alates 1978. aastast. Alates aastast 1995 on ta kirjastuse Varrak peatoimetaja. Ta on kirjandusfestivali HeadRead korraldaja.

## Tõlketöö
Krista Kaer on tõlkinud ligi 70 raamatut. Kõige tuntumad tema eestindatud teostest on "Harry Potteri" sarja kuuluvad raamatud. Seitsmest sarja raamatust kuus on ta tõlkinud koos tütar Kaisaga.

Ise peab ta lugu ulme- ja fantaasiakirjandusest ning on eesti keelde tõlkinud selliseid ulmekirjanikke nagu Terry Pratchett ja Ursula K. Le Guin. Muu hulgas on Krista Kaera tõlgitud Oscar Wilde'i "Õnnelik prints" ja "Esseed. Readingi vangla ballaad", Arthur Conan Doyle'i "Sherlock Holmesi seiklused" ja "Sherlock Holmesi memuaarid", Doris Lessingu "Kuldne märkmeraamat", "Hea naabri päevik", "Ellujäänu mälestused" ja "Kui vanad suudaksid" ning Peter Ackroydi "Oscar Wilde'i viimane testament".

## Tunnustus
* 2000 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Doris Lessing "Kuldne märkmeraamat" ja J. K. Rowling "Harry Potteri lood" (I-IV))
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 – Paabeli Torni auhind (koos Kaisa Kaeraga, J. K. Rowlingu "Harry Potter ja surma vägised" tõlge eesti keelde) 
*2019 – Tallinna teenetemärk
*2023 – Aleksander Kurtna nimeline auhind (iiri ja muu ingliskeelse näitekirjanduse paremiku kauaaegne vahendaja, paljude viimistletud tõlgete autor, kes tunneb hästi teoste kultuurikonteksti, tajub originaali huumorit ja keelemängu mõnu, väljendades seda rikkas emakeeles, ning on aastaid olnud teatrite usaldusväärne koostööpartner)
*2025 – Eesti Vabariigi kultuuri elutööpreemia

## Isiklikku
Krista Kaera abikaasa on luuletaja Peep Ilmet.

Krista Kaeral on tütar Kaisa ja poeg Kaaren.

## Viited

## Välislingid

* Krista Kaer: sünge lugu Postimees, 20. veebruar 2009
* Andres Pulver. Persoon: Krista Kaer pakub hädavajalikku luksust Virumaa Teataja, 13. oktoober 2010
* Jaak Urmet. "Tõlkija Krista Kaer: Potteri maailm oli lõbus" Maaleht, 21, juuli 2016
Aakre Kivivare

**Aakre Kivivare** ehk **Aakre Kivivare linnamägi** ehk **Pangamägi** on kunagine linnusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamuste külas 3,5 km kaugusel Aakrest idas.

## Muinaslinnus
Viikingiajale omapärane muinaslinnus oli rajatud 11 m kõrgusele astangulisele liivakünnisele. Linnuse siseõue mõõtmed on 60 x 77 m. Tugevamaid kindlustustöid, nagu vallide rajamised, vallikraavi kaevamised, linnuse ehitamisel tehtud ei olnud. Kuna kahel arheoloogilisel kaevamisel on leitud tugevasti põlenud, korrapäraselt reastatud  palke, oli muinaslinnus nähtavasti kindlustatud vaid palktarandiga.

## Arheoloogilised uuringud
Proovikaevamised mäel korraldas Tartu Ülikooli arheoloogia kabinet (Heiki Valk, Maarja Olli) 2011. aasta suvel. Ilmnes, et linnuse esimene kasutusjärk jääb eelrooma rauaaega (4.–1. sajandisse eKr). Siis on mägi olnud ümbritsetud puust kaitsetaraga. Samast ajast pärinev nõgine, põlenud kividega kultuurkihiosa seostub ilmselt mingi hoone jäänustega. Teist korda on mäel linnus olnud viikingiajal 8.–10. sajandil. Sel ajal paiknes linnamäe lõunaküljel oleval madalamal platool ka asula (kaevanud Mare Aun aastail 1972 ja 1973). 2011. aasta proovikaevamistel leiti rohkesti käsitsi tehtud savinõude kilde.  Viikingiajast pärinevad luust ripatsi katke, luust nooleots, tuluskivi, savist helmed, västrapoolik ja kolm õngekonksu, eelrooma rauaajast rauast kaeluskirves.

Linnusest 150 m loode pool paikneb Aakre kivikalme.

Linnamäe külje all voolavat oja on rahvasuus kutsutud Veriojaks.

## Viited

## Välislingid
*
Noviaal

**Noviaal** on rahvusvaheline tehiskeel, mille lõi 1928 taani keeleteadlane Otto Jespersen. 
Keel leidis ruttu pooldajaid ning teda hakati esperantole vihjates naljatamisi nimetama "jesperantoks". Pärast Jesperseni surma 1943 vajus keel unustusse. Alates 1997. aastast on püütud noviaali taaselustada.  

## Sõnavara
Noviaali sõnavara põhineb romaani ja germaani keelte sõnavaral. 

On sarnasusi esperantoga, näiteks kasutatakse noviaalis nagu esperantoski sufikseid omadussõnadest nimisõnade tuletamiseks ja ümberpöördult. Kiri põhineb foneemidel.  Võrreldes esperantoga on noviaal aga vähem skemaatiline, näiteks on loobutud kõigi nimisõnade ühesugusest lõppvokaalist. Puudub käänamine ja pööramine. 

Aegu väljendatakse sufiksite või eessõnadega. Näide: *me did parla* ehk  *me parlad* (ma rääkisin).

## Näide: "Li Hunde del Familie Baskerville" (Baskerville'ide koer)

## Välislingid
* Novial Otto Jespersen (1928)
* Novial Lexike - Rahvusvaheline sõnaraamat (1930)
* 1930. aasta variandi kokkuvõte (*inglise keeles*)
* Noviaalikeelne Vikipeedia
Suurrahu (täpsustus)

**Suurrahu** on mitme Eesti saare ja madala nimi:
* **Suurrahu** ehk **[[Hiiu madal]]** Ristna ja Tahkuna vahel
* **[[Suurrahu]]** saar Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu lahes
* **[[Suurrahu (Põgari-Sassi)|Suurrahu]]** saar Lääne maakonnas Haapsalu linnas Tauksi lähedal
* **[[Suurrahu (Vormsi)|Suurrahu]]** saar Lääne maakonnas Vormsi vallas
* **[[Suurrahu (Sääre)|Suurrahu]]** laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Sääre lahest läänes 
* **[[Suurrahu (Kaavi)|Suurrahu]]** laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaavi ninast lõuna-edelas
* **[[Suurrahu (Atla laht)|Suurrahu]]** saar Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Suurrahu (Pilguse laht)|Suurrahu]]** saar Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Suurrahu (Hiiu maakond)|Suurrahu]]** poolsaar Hiiu maakonnas Suursadama lähistel
Maja järve ääres

**"Maja järve ääres"** (inglise keeles "The Lake House") on 2006. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mille lavastas režissöör Alejandro Agresti. Peaosi mängivad Keanu Reeves ja Sandra Bullock.

Film on uusversioon Lõuna-Korea filmist "II Mare".

## Välislingid
*
Goodi

**Goodi** (vanaislandi *goði*) oli germaani rahvastel pealik, kellele kuulus arvatavasti nii ilmalik kui ka vaimulik võim. 

Väljaspool Islandit on sõna "goodi" teadaolevalt kasutatud kahes Taani ruunitekstis (*guþi*) ja paaris vanaülemsaksakeelses tekstis (*coting*). 

Islandil oli goodi pealik, kelle ülesandeks oli esindada oma mõjuala, goodkonna (*goðorð*) talunikke Althingil, aidata oma talunikke vahendajana tüliküsimuste lahendamisel ning tagada oma piirkonnas rahu. 

Goodid kuulusid Althingi seadusandlikku kogusse Lögrétta. Nemad valisid nii Althingi kohtute kui ka kohalike tingide kohtunikud. 10. sajandi keskel oli Islandil 39 goodkonda, kuid nende arv ei olnud püsiv. Kõik Islandi pealikud &ndash; jõukad suurmaaomanikud, kelle võimu alla kuulus palju inimesi ja maad &ndash; ei olnud goodid, samas leidus ka goodisid, kel ei olnud erilist võimu.

Goodi mõju alla kuuluv goodkond ei olnud geograafiliselt määratletud piirkond, pigem oli see komplekt õigusi ja kohustusi. Vabad talupojad otsustasid ise, millist goodit nad toetasid. Kui nad olid oma goodiga rahulolematud, võisid nad asuda toetama mõnda teist goodit maa sama neljandiku sees. Ühele goodile võis kuuluda mitu goodkonda, samuti sai goodkondi pärandada, müüa, kinkida, juurde luua ja ära kaotada. 

Tegelikult oli talupoegade võimalus ise goodit valida piiratud. Goodiks oli tavaliselt üks oma kandi jõukamatest ja mõjukamatest meestest. Ümbruskonna talupojad sõltusid tema abist ja heast tahtest, ajapikku tekkisid vastastikuste teenete ja kingituste kaudu goodi ja tema talupoegade vahele tihedad sidemed. 

Goodi ülesannete hulka oli algselt kuulunud paganausu preestrina tegutsemine. *Goði* on seotud vanaislandi sõnaga *goð*, jumal. Skandinaavias ei moodustanud paganausu preestrid omaette klassi, vaid usutalitusi viisid läbi pealikud, kelle käes oli ka ilmalik võim. Islandi allikates on goodide usulistest funktsioonidest vähe juttu, arvatavasti oli see amet Islandil algusest peale peamiselt ilmalikku laadi. Vähemalt osa goodidest tegeles siiski ka jumalate teenimisega.  

Paljud goodid olid kristlased juba enne Islandi ristiusustamist aastal 999 või 1000. Kui 11. sajandi lõpus hakati koguma kirikukümnist, ehitas suurem osa goodidest oma talu juurde kiriku ja lasi end preestriks pühitseda. Nõnda said nad osa kiriku tuludest ja ei pidanud loobuma võimust kiriku kasuks. 12. sajandi lõpus hakkas kirik piiskoppide võimu suurendamiseks tegutsema selle nimel, et goodisid enam preestriteks ei pühitsetaks. 

Goodi amet kaotati üheskoos goodkondade süsteemiga aastal 1271 Norra kuninga poolt.

## Kirjandus
*Jón Viðar Sigurðsson: "Chieftains and Power in the Icelandic Commonwealth". Odense University Press, Odense 1999.
*"Old Norse-Icelandic Literature and Culture". Edited by Rory McTurk. Blackwell Publishing, Oxford 2005.
Eddad

**"Eddadeks"** nimetatakse keskaegsel Islandil kirja pandud teoseid "Vanem Edda" ja "Noorem Edda", mis räägivad Skandinaavia mütoloogiast.
Norra ajaloolised piirkonnad

**[[Norra]]** jaotatakse viieks **[[ajalooline piirkond|ajalooliseks piirkonnaks]]** (*landsdeler*), mis hõlmavad maakondi järgmiselt (sulgudes endised maakonnad):

* Põhja-Norra (norra keeles *Nord-Norge*, uusnorra keeles *Nord-Noreg*)
** Nordlandi maakond
** Finnmargi maakond
** Tromsi maakond
* Trøndelag
** Trøndelagi maakond (Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag)
* Vestlandet
** Møre og Romsdali maakond
** Rogalandi maakond
** Vestlandi maakond (Sogn og Fjordane, Hordaland)
* Sørlandet (Agder)
** Agderi maakond (Vest-Agder, Aust-Agder)
* Østlandet (uusnorra *Austlandet*)
** Akershusi maakond
** Buskerudi maakond
** Innlandeti maakond (Hedmark, Oppland)
** Østfoldi maakond
** Telemargi maakond
** Vestfoldi maakond
** Oslo

See jaotus põhineb geograafilistel ja murdeerinevustel ning järgib ligikaudu maakonnapiire.  

Mõnikord räägitakse Trøndelagi asemel Kesk-Norrast (norra *Midt-Norge*, uusnorra *Midt-Noreg*), kuid Kesk-Norra alla arvatakse tavaliselt ka need Møre og Romsdali osad, mis kuuluvad Nidarosi piirkonda (ligikaudselt ajaloolised maakonnad Nordmøre ja Romsdal, kuid mitte Sunnmøre). 

Mõnikord arvatakse Rogaland või osa sellest mitte Vestlandeti, vaid Sørlandeti alla.

Svalbardi tavaliselt Põhja-Norra osaks ei arvata.  

Jaotusest jäävad välja ka Norra sõltkonnad Bouvet' saar, Kuninganna Maudi maa ja Peeter I saar.  

## Vaata ka
*Norra haldusjaotus
*Norra ajaloolised maakonnad
*Norra linnapiirkonnad
Mossi vald

**Mossi vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas. Asub Oslo fjordi kaldal ja hõlmab ka Jeløya saare.

Valla halduskeskus on Moss.

2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga.

## Viited

## Välislingid

* Mossi valla koduleht
Alfred von Tirpitz

**Alfred Peter Friedrich von Tirpitz** ['alfreet *või* 'alfred fon t'irpits] (19. märts 1849 – 6. märts 1930 Ebenhausen, Müncheni lähedal) oli Saksa sõjaväelane (suuradmiral, 1911), Saksa keiserliku mereväe juhataja Esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1916.

## Teenistus sõjamerelaevastikus
Alfred von Tirpitz oli pärit riigiteenistuja perekonnast. Ta alustas teenistust Preisimaa sõjamerelaevastikus 1865. aastal mereväelasena, pärast seda õppis Kieli Mereväekoolis, mille lõpetas 1869. aastal. 

Ta teenis 1869. aastast torpeedokaatrite flotillis, seejärel edutati torpeedokaatrite laevastiku peainspektoriks. Selles ametis sai temast allveelaevade sõjalise kasutamise entusiast ja propageerija.

1895. aastal edutati ta tiibadmiraliks ning teenis aastatel 1896–1897 Saksa ristlejate laevastiku juhina Ida-Aasias.

## Saksamaa sõjalaevastiku arendamine
1897. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi keiserliku mereväe riigisekretäriks ehk kantsleriks. Kantslerina alustas Tirpitz keiser Wilhelm II toetuses Saksamaa keisririigi sõjalaevastiku arendamiseks ja suurendamiseks, eesmärgiga võistelda Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Kuningliku Laevastikuga (*British Royal Navy*).

1898. aastal võeti von Tirpitzi initsiatiivil vastu Laevastiku arendamise I kava ja 1900. aastal II kava, mille kohaselt selleks, et Saksa laevastik oleks suuteline võistlema Kuningliku Laevastikuga kavatseti 17 aasta jooksul ehitada Saksamaal 2 lipulaeva, 36 lahingulaeva, 11 suurt ja 34 väikest ristlejat. Tirpitzi laevastiku ehitusprojektid tekitasid Saksamaa ja Suurbritannia vahel võidurelvastumise.

1899. aastal sai ta viitseadmirali, 1903. aastal admirali ja 1911. aastal suuradmirali auastme. 

## Esimeses maailmasõjas
1914. aastal määrati Tirpitz Saksa keisririigi mereväe juhatajaks.

Esimene maailmasõja alguseks 1914. aasta suvel oli Saksamaa suutnud ehitada vaid 29 lahingulaeva Briti laevastiku 49 lahingulaeva vastu, mistõttu ei olnud Saksamaa laevastik võimeline asuma Briti laevastikuga otsesesse konfrontatsiooni, vaid laevastike vahel toimus pidev taktikaline manööverdamine ning üksikud mereoperatsioonid vaid osapooltele edukate sõjaliste vahekordade korral.

Saksamaa sõjamerejõudude nõrkuse tõttu propageeris ta allveelaevade aktiivset kasutamist sõjas, lootuses allveelaevade abil võrdsustada Saksamaa ja Briti sõjamerejõud.

Agressiivse allveesõja tulemusena, mille käigus Saksamaa allveelaevad uputasid peale Suurbritannia laevade ka Suurbritanniaga kaubavahetuste teostavate neutraalsete riikide kaubalaevastiku laevu, uputati 1916. aasta märtsis Ameerika Ühendriikide laev, mis viis koos Zimmermanni telegrammiga Ameerika Ühendriikide poolse sõja väljakuulutamiseni Saksamaa vastu ning Esimesse maailmasõtta astumiseni Suurbritannia ja Antandi lepingu riikide poolel.

1916. aastal läks Tirpitz erru protestiks allveelaevasõja piiramise vastu pärast Lusitania uputamist.

## Tegevus pärast I maailmasõda

Ta oli üks 1917. aastal loodud Saksa Isamaapartei (*Deutsche Vaterlandspartei* (DNVP)) asutajaid ja 1924–1928 Reichstagi esimees.

Tema järgi nimetati 1939. aastal valminud Saksa sõjalaev Tirpitz.

## Viited
Bacău maakond

**Bacău maakond** [bak'öu m'aakond] on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldovas, Ghimeș-Făgeti vald maakonna kirdeosas kuulub Transilvaaniassse.

Bacău maakond on Rumeenia üks peamisi tööstuspiirkondi.

Maakonnas on 8 linna ja 80 valda.

## Linnad
* Bacău
* Buhuși
* Comănești
* Dărmănești
* Moinești
* Onești
* Târgu Ocna
* Slănic Moldova

## Viited

## Välislingid
* Bacău maakonna koduleht
Kõrini!

**"Kõrini!"** on Eesti-Saksa film aastast 2005.

Film esilinastus 3. veebruaril 2006.

## Osades
* Stella – Maarja Jakobson
* Kaminsky – Heio von Stetten
* Hunt – Rasmus Kaljujärv
* Manfred – Thomas Schmauser
* Radtke – Udo Schenk
* Robert – Thomas Arnold
* Politseinik I – Detlef Bierstedt
* Politseinik II – Frank Witter
* Sabrina – Rēzija Kalniņa
* Tolliametnik – Axel Wandtke
* Ema – Ita Ever
* Poeg – Guido Kangur
* Käeraudades tüüp – Thorsten Wolf
* Kassapidaja – Lidia Golovataja
* Intendant – Inga-Kai Puskar-Polonski
* Turvamees – Märt Jakobson
* Perenaine – Anne Paluver
* Kokk I – Feliks Kark
* Kokk II – Bert Raudsep
* Taksojuht – Hans-Werner Honert
* Pastor – Artur Talvik

## Film arvudes

2006. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 3038 vaatajat.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kõrini! Ruudu kodulehel
*Tiit Tuumalu artikkel Simm uitab «Kõrini!» filmis realismi ja groteski vahepeal Postimehes
Head käed

**"Head käed"** (läti keeles "Labās rokas") on 2001. aasta Eesti ja Läti koostööfilm, mille on lavastanud Peeter Simm.

Filmi aluseks on Toomas Raudami jutustus "Arnold". 

## Sisukokkuvõte
Pärast autovargust Lätis läheb Margita jalgealune kuumaks ja ta pageb rahulikku Eestisse. Unises Vineeri-nimelises väikelinnas leiab ta peavarju peres, kus poeg on politseinik. Arnold hoiab võõral kahtlustavalt silma peal, samas kui sõbrad Adolf ja doktor Lepik võtavad uue elaniku meelsasti vastu. Ka asjaolu, et Margita eesti keelt ei räägi, pole takistuseks. Ent politseinik Arnold ei ole nii lihtsameelne, kui paistab. Tuleb aeg, kui Margita peab valima sõpruse ja oma mineviku vahel. 

## Osatäitjad
* Margita – Rēzija Kalniņa  
* Adolf – Lembit Ulfsak  
* dr Lepik – Tõnu Kark 
* Arnold – Tiit Sukk 
* Pavo – Atis Tenbergs 
* Oksana – Maija Apīne 
* Evija – Leonarda Kļaviņa 
* Indrek – Gert Raudsep 
* Arturs – Regnars Vaivars 
* Peeter – Lauri Nebel 
* Veoautojuht – Aleksander Okunev 
* Daam meelelahutussaates – Kristel Elling  
* *Show* perenaine – Laine Mägi
* Archie – Margus Prangel 
* Wello – Janek Joost 
* õde – Elina Reinold 
* piirivalvur – Aarne Soro  
* politseinik Lätis – Dainis Gadelis

## Auhinnad

## Välislingid
*Erika Klaats "Kiiks viib Eesti filmi laia ilma". Maaleht, 12. aprill 2001
*Annika Koppel "Kuu pealt kukkunute Vineeri linnake". Teater. Muusika. Kino, august-september 2001
*""Head käed" pääses Berliini festivalile". Eesti Päevaleht, 19. september 2001
*Triin Tael "Simmi "Head käed" tuli, nägi ja võitis". Õhtuleht, 19. veebruar 2002
2006. aasta Rootsi parlamendivalimised

**2006. aasta Rootsi parlamendivalimised** olid Rootsi parlamendi (Riksdagi) valimised 2006. aasta 17. septembril.

## Tulemused

## Vaata ka
*2002. aasta Rootsi parlamendivalimised

## Välislingid
* Rootsi valimistulemused Rootsi Valimiskomisjoni veebilehelt (rootsi keeles)
Ralph Waldo Emerson

**Ralph Waldo Emerson** [rälf u'ooldõu 'emerson] (25. mai 1803 – 27. aprill 1882) oli ameerika proosakirjanik, luuletaja ja filosoof. 

Tema kirjutatud teos "Loodus" avaldati trükisena 1836. aastal. Esseega pani Emerson aluse oma transtsendentalistlikule filosoofiale, mis rajaneb ideel looduse tunnetamise täiusest.

15. juulil 1838 šokeeris Emerson Harvardi ülikooli teoloogiateaduskonna lõpetajaid kõnega (*Divinity School Address*), milles väitis, et moraaliintuitsioon on parem religioossest doktriinist ning leidis, et usk ajaloolisesse Jeesusesse ei ole vajalik.
Mais 2006, 168 aastat hiljem rajas Harvardi teoloogiateaduskond Emersoni-nimelise professuuri (*Emerson Unitarian Universalist Association Professorship*).

## Tunnustus
Ralph Waldo Emerson valiti 1867. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Teosed eesti keeles
* "Kunst", "Kingitused" (esseed). Tõlkinud Toomas Rosin, värsid tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1991, nr. 4, lk. 36–48
* "Inimkonna esindajad" (esseed: Platon, Swedenborg, Montaigne, Shakespeare, Napoleon, Goethe). Tõlkinud ja järelsõna: Karin Suursalu. LR 2005, nr 24–27, 152 lk; ISBN 9985853733
* "Sõprus" (essee). Tõlkinud Triinu Pakk – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 116–128

## Kirjandus
* Hannes Varblane, "Concordi transtsendentalismi trubaduurest" – Vikerkaar 1991, nr. 4, lk. 49–52; ka H. Varblase artiklikogumikus "Ilmavallas", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 59–66
* Triinu Pakk, "Ralph Waldo Emerson – ameeriklaseks kasvamine" – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 129–137

## Välislingid

*Ralph Waldo Emerson (*inglise keeles*)
Flight of the Amazon Queen

**"Flight of the Amazon Queen"** on ettevõtte Interactive Binary Illusions 1995. aasta seiklusmäng DOS-ile ja Amigale. 2004. aastast alates on mäng tasuta tarkvarana allalaaditav ning ScummVM-iga mängitav.

Mäng toimub 1940. aastatel ning meenutab tolleaegseid *[[pulp]]*-seiklusjutte. Mängija juhib lendur Joe Kingi, lennuki Amazon Queen omanikku. King kukub lennukiga mängu alguses Amazonase džunglisse ning peab päästma oma reisija, kuulsa filmitähe Faye Russeli, samuti amatsoonide hõimu ja kogu maailma hullumeelse teadlase käest, kes soovib amatsoonid dinosaurusteks muundada.

## Välislingid
*Mängu allalaadimine ScummVM-i lehelt (vajalik on ScummVM-i installimine)
Emulaator

**Emulaator** (inglise *emulator*) on arvutiprogramm, mis võimaldab programme käivitada teises riistvaras või operatsioonisüsteemis kui see, mille jaoks need tegelikult on loodud. Emulaator on masinkoodi käivitav interpretaator.

## Emulaatorprogramme
*DOSBox – DOS-i emulaator
*ScummVM – LucasArtsi seiklusmängude mootori SCUMM emulaator

## Vaata ka
*Interpretaator
*Konsooliemulaator
*Wine
Lev Veršinin

**Lev Veršinin** [leff verš'iinin] (sündinud 14. augustil 1957 Odessas) on ukraina päritolu vene ulmekirjanik, ajaloolane ja poliitik.

Lev Veršinin õppis Kaasani ülikoolis ajaloo teaduskonnas, lõpetas Odessa ülikooli ajaloo teaduskonna. Mõnda aega töötas õpetajana koolis. 

Samuti on ta olnud Odessa abilinnapea. 

## Teosed
*"*Охота на грыбру*"    
*"*Хроники неправильного завтра*"    
*"*Ущелье трех камней*"      
*"*Сказание о рыцаре Гуго*"   
*"*Сага воды и огня*"   
*"*Последняя партия*"     
*"*Перекресток*"     
*"*Возвращение короля*" 

### Eesti keeles ilmunud teosed
*"Kuninga tagasitulek" (romaan). Tõlkinud Veiko Belials. Salasõna 2002

## Välislingid
*Biograafia *(vene keeles)*
*Lühike biograafia ja looming *(vene keeles)*
James Carnegie

**James Carnegie** on mitme Suurbritannia aadliku nimi:
***[[James Carnegie, teine Southeski krahv]]** (enne 1583 – 1669)
***[[James Carnegie, viies Southeski  krahv]]** (1692–1730)
***[[Sir James Carnegie, kolmas baronet]]** (umbes 1715 – 1765) 
***[[Sir James Carnegie, viies baronet]]** (1799–1849) 
***[[James Carnegie, üheksas Southeski  krahv]]** (1827–1905) 
***[[James Carnegie, kolmas Fife'i hertsog]]** (1929–2015)
Pirates With Attitude

*See artikkel on warez-grupist; [[RAC]]-ansambli vaata [[P.W.A.]]
----
*'Pirates With Attitude** ehk **PWA** oli aastatel [[1992]]–[[2000]] tegutsenud piraattarkvara (''[[warez]]'') levitanud grupp.

[[4. mai]]l [[2000]] teatas USA Justiitsdepartemang grupi liikmetele süüdistuse esitamisest. PWA oli esimesi gruppe, kellele esitati ''No Electronic Theft Act**i all süüdistus.

## Välislingid
* PWA FINAL RELEASE. NFO fail, mis deklareeris grupi laialisaadetuks