open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Garaşsyz, Bitarap, Türkmenistanyň Döwlet Gimni

**"Garaşsyz, Bitarap, Türkmenistanyň Döwlet Gimni"** ehk "Iseseisva neutraalse Türkmenistani riigihümn" on Türkmenistani riigihümn.

Riigihümni kinnitas 27. septembril 1996 *[[Halk Maslahaty]]* (Rahvanõukogu) 7. istungil Baýramaly linnas. Detsembris 2008 muudeti hümni sõnu.

## Praegune tekst

Janym gurban sana, erkana ýurdum
Mert pederleň ruhy bardyr könülde.
Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur
Baýdagyn belentdir dünýan önünde.

Halkyň guran baky beýik binasy
Berkarar döwletim, jigerim - janym.
Başlaryň täji sen, diller senasy
Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Gardaşdyr tireler, amandyr iller
Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.
Harasatlar almaz, syndyrmaz siller
Nesiller döş gerip gorar şanymyz.

Halkyň guran baky beýik binasy
Berkarar döwletim, jigerim - janym.
Başlaryň täji sen, diller senasy,
Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

## Algne tekst
Türkmenba&#351;y&#328; guran beýik binasy
Berkarar döwletim, jigerim - janym.
Ba&#351;lary&#328; täji sen, diller senasy
Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Janym gurban sana, erkana ýurdum
Mert pederle&#328; ruhy bardyr könülde.
Bitarap, Gara&#351;syz topragyn nurdur
Baýdagyn belentdir dünýan önünde.

Türkmenba&#351;y&#328; guran beýik binasy
Berkarar döwletim, jigerim - janym.
Ba&#351;lary&#328; täji sen, diller senasy
Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Garda&#351;dyr tireler, amandyr iller
Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.
Harasatlar almaz, syndyrmaz siller
Nesiller dö&#351; gerip gorar &#351;anymyz.

Türkmenba&#351;y&#328; guran beýik binasy,
Berkarar döwletim, jigerim - janym.
Ba&#351;lary&#328; täji sen, diller senasy,
Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Arkamdyr bu daglar, penamdyr düzler
Ykbalym, namysym, togabym, Watan!
Sana &#351;ek ýetirse, kör bolsun gözler
Geçmi&#351;im, geljegim, dowamym, Watan!

## Algse teksti tõlge
Türkmenba&#351;y suur looming
Kodumaa, suveräänne riik
Türkmenistan, hinge valgus ja laul, 
elagu ja õitsegu ikka ja alati! 

Kodukolde eest olen valmis elu andma,
järglased on kuulsad esivanemate vaimu poolest,
Minu maa on püha. Maailmas lehvib minu lipp,  
suure neutraalse riigi sümbol. 

Türkmenba&#351;y suur looming
Kodumaa, suveräänne riik
Türkmenistan, hinge valgus ja laul, 
elagu ja õitsegu ikka ja alati! 

Minu rahvas on ühtne ja hõimude soontes 
voolab surematu esivanemate veri,
aegade tormid ja hädad ei kohuta meid, 
rohkendagem kuulsust ja au! 

Türkmenba&#351;y suur looming
Kodumaa, suveräänne riik
Türkmenistan, hinge valgus ja laul, 
elagu ja õitsegu ikka ja alati!  

Mäed, jõed ja steppide ilu,
armastus ja saatus, minu ilmutus,
jäägu mu silmad pimedaks kurja pilgu eest sinu peale,
mu esivanemate ja järeltulijate kodumaa!
Läti NSV

**Läti NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus (5. augustist 1940). Kuulutati välja 21. juulil 1940 pärast Läti Vabariigi okupeerimist. Piirnes põhjas Eesti NSV-ga, lõunas Leedu NSV-ga, läänes Rootsi Kuningriigiga, idas Valgevene NSV-ga ja Vene NFSV-ga.

3. mail 1952. aastal asutati Lätis kolm oblastit: Liepaja, Riia ja Daugavpilsi oblast, mis said toimida vaid veidi üle aasta.

## Riigijuhtimine
Läti NSV kõrgeimaks võimuks oli NSV Liidu Kommunistliku Partei lahutamatu osa Läti Kommunistliku Partei juhtkond Läti KP KK I sekretäri ning kollektiivsete juhtorganite Läti KP KK Büroo ja Läti KP Keskkomiteega.
### Läti KP KK I sekretärid

### Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehed

### Läti NSV [[Läti NSV Rahvakomissaride Nõukogu|Rahvakomissaride]] ja Ministrite Nõukogu esimees

Riigi rahvamajandust ja majanduselu juhtis vastavalt NLKP ja Läti KP KK suunistele täidesaatva võimuna Läti NSV Ministrite Nõukogu ja Läti NSV seadusandliku võimuna Läti NSV Ülemnõukogu, koos selle juhtorgani Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumiga.

## Elanikkond
Läti NSV elanikkond kasvas küllalt kiiresti (1946: 1 708 800, 1950: 1 943 000, 1959: 2 093 500, 1970: 2 364 100, 1979: 2 502 800, 1989: 2 666 600) ja seda suures osa sisserände tulemusel. Lätlaste osakaal rahvastikus aga vähenes pidevalt (1959: 62,0%, 1970: 56,8%, 1979: 53,7%, 1989: 52,0%).

## Vaata ka
* Läti Sotsialistlik Nõukogude Vabariik (1918–1920)
* Läti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat
* Läti

## Viited

## Välislingid
Leedu NSV

**Leedu NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus (3. augustist 1940). Kuulutati välja 21. juulil 1940 pärast Leedu Vabariigi okupeerimist. Piirnes põhjas Läti NSV-ga, idas Valgevene NSV-ga, lõunas Poola Rahvavabariigiga ning läänes Rootsi Kuningriigiga ja Vene NFSV Kaliningradi oblastiga

## Riigijuhtimine
Leedu NSV kõrgeimaks võimuks oli NSV Liidu Kommunistliku Partei lahutamatu osa Leedu Kommunistlik Partei juhtkond Leedu KP KK I sekretäri ning kollektiivsete juhtorganite Leedu KP KK Büroo ja Leedu KP Keskkomiteega. 
### Leedu KP KK I sekretärid

### Leedu NSV Ülemnõukogu esimehed

### Leedu NSV [[Leedu NSV Rahvakomissaride Nõukogu|Rahvakomissaride]] ja Ministrite Nõukogu esimees

Riigi rahvamajandust ja majanduselu juhtis vastavalt NLKP ja Leedu KP KK suunistele täidesaatva võimuna Leedu NSV Ministrite Nõukogu ja Leedu NSV seadusandliku võimuna Leedu NSV Ülemnõukogu, koos selle juhtorgani Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumiga.

## Ajalugu
23. augustil 1939 sõlmisid NSV Liit ja Saksamaa Molotovi-Ribbentropi pakti, millega jagasid Ida-Euroopa oma mõjusfäärideks. 1. septembril alustas Saksamaa Teist maailmasõda, rünnates Poolat. 17. septembril viis oma väed Poolasse ka NSV Liit. 19. septembril hõivas Punaarmee Vilniuse. 10. oktoobril sõlmiti Leedu Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt, mille alusel Leetu paigutati Punaarmee sõjaväebaasid. Vastutasuks lubas NSV Liit Leedule Vilniuse. Punaarmee tõmmati linnast välja ja 27.–28. oktoobril 1939 anti Vilnius ja Vilniuse piirkond Leedule üle.

15. juunil 1940 okupeeris Nõukogude Liit kogu Leedu ning moodustati Leedu NSV. 3. augustil 1940 inkorporeeriti Leedu Nõukogude Liitu.

## Vaata ka
*Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee
*Leedu-Valgevene NSV
*Apiilinke

## Välislingid
Kasahhi NSV

**Kasahhi NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. 

## Vaata ka
*Kasahstan
*Kasahhi ANSV
Madagaskari riigipeade loend

**Madagaskari riigipeade loend** loetleb Madagaskari riigipead 1817–1896, alates riigi poolt teiste Madagaskari riigikeste vallutamisest kuni Prantsusmaa protektoraadiks saamiseni, ja alates autonoomia saavutamisest Prantsusmaalt 1958. aastal.

Slovakkia krahv Matúš Móric Beňovský, kes esindas vahel Prantsusmaa ja vahel Austria-Ungari huve, kuulutati Madagaskari keisriks mõnekümneks aastaks (täpsed daatumid teadmata). Ta võttis muuhulgas osa ka Ameerika Ühendriikide Iseseisvussõjast.
Kirgiisi NSV

**Kirgiisi NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus.

Kirgiisi NSV loodi 14. oktoobril 1924. aastal Kara-Kirgiisi autonoomse oblastina Vene NFSV koosseisus, muudeti 1. veebruaril 1926. aastal Kirgiisi Autonoomseks Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks (Vene NFSV koosseisus) ja 5. detsembrist 1936. aastal NSV Liidu liiduvabariigiks Kirgiisi NSV-ks.

Lakkas olemast 1991. aasta augustis, mil Kõrgõzstan kuulutati iseseisvaks Kirgiisi Vabariigiks.

## Kirgiisi NSV elanikkonna rahvuslik koosseis 1926–1989
Kirgiisi NSV elanikkonna põhirahvus oli kirgiisid, kuid seal elas ka palju venelasi, usbekke, kasahhe jne.

## Vaata ka
* Kõrgõzstan
Tadžiki NSV

**Tadžiki NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. Tadžiki NSV asus Kesk-Aasias, piirnedes NSV Liidu välispiiril Afganistaniga lõunas ja Hiinaga idas, sellele lisaks piirnes TNSV põhjas Usbeki NSV-ga ning Kirgiisi NSV-ga. Moodustati 5. detsembril 1929 seni Usbeki NSV-sse kuulunud Tadžiki ANSV eraldamisel omaette liiduvabariigiks. Tadžiki NSV-sse kuulus Mägi-Badahšani autonoomne oblast.  

#### Rahvastik
Sündimus oli Tadžiki NSV-s suurim kogu Nõukogude Liidus ning tadžikkide arvu kasv kiire. Kui 1940. aastal oli Tadžiki NSV-s 1,4 miljonit elanikku, siis 1989. aastaks oli elanikke juba üle 5 miljoni. 

#### Kultuur
Nõukogude ajal tõusis märgatavalt tadžikkide kirjaoskus. Kui 1917. aastal oli kirjaoskajaid umbes 0,5%, siis 1970. aastateks oli Tadžiki NSV-s kirjaoskamatus enam-vähem kadunud. Pamiiris oli iga 1000 elaniku kohta keskmiselt 500 kesk- ja kõrgharidusega inimest. Tadžiki NSV kõrgkoolides sai õppida 70 erialal. Nõukogude Liidu suurim  uurimise keskus Maavärinakindla Ehituse ja Seismoloogia Instituut asus Tadžiki NSV-s.  

Tadžikid väitsid, et sellised silmapaistvad inimesed nagu Avicenna, Rudaki, Firdausi, Umar Hajjam olid tadžiki taustaga. 

#### Loodus
Tadžikistan on mägine, asetsedes Pamiiri mäestikualas. Nõukogude Liidu kõrgeimad mäetipud Kommunismi mäetipp (7495 m, aastani 1962 Stalini mäetipp) ja Lenini mäetipp (7134 m) asusid Tadžiki NSV-s. Mäed vahelduvad orgudega, mida kasutati vahtra, papli, puuvilja ja viinamarja kasvatamisel.

Tähtsamad Tadžikistani jõed on Vahš, lõunas Amudarja ja põhjas Sõrdarja, mis moodustavad sügavad orud, kus kasvatati riisi. Mitmed jõed olid läbi lõigatud niisutuskanalitega. 

#### Majandus
Tadžiki NSV majanduse peamine haru oli põllumajandus. Põlluharimine käis märkimisväärselt kõrgel: riisi kasvatati 1000 meetri kõrgusel merepinnast, viinamarja 1800 meetri, aprikoose 2100 ja hernest 2500 meetri kõrgusel. Madalamatel aladel viljeleti troopilisi taimi nagu õlipuu, datlipalm, suhkrupilliroog. Tadžiki NSV oli ka esimesel kohal haruldaste metallide kui ka kulla varude poolest Nõukogude Liidus. Palju oli liiduvabariigis ka kivisoola varusid.

1929. aastal ühendati Tadžikistan ülejäänud Nõukogude Liiduga raudteed mööda. Alustati mägijõgedele elektrijaamade ehitamist, puuvilla külvipinna laiendamist. Üheks selliseks suurprojektiks oli Vahši jõel valminud Nureki hüdroelektrijaama tamm, mille kõrgus on üle 300 meetri. Jaama ametlik võimsus on 2 700 000 kilovatti ja see võimaldas voolu kogu Lõuna-Tadžikistani territoriaalsele tootmiskompleksile.

Tööstuse arendamises keskenduti puuvilla puhastamise, siidikerimise, tekstiili-, naha- ja toiduainete vabrikute ehitamisele. Suure panuse majanduse arendamisse andsid ka mäe-, söe-, nafta-, masina- ja metallitööstus. Tadžikistan oli NSV Liidus peenekiulise puuvilla peamine kasvataja.  

## Vaata ka
* Tadžikistan 
* Mägi-Badahšan

## Viited
Matúš Móric Beňovský

**Matúš Móric Beňovský** (20. september 1746 – 23. mai 1786) oli slovaki päritolu maadeuurija ja Madagaskari .

Kuna tema soov oli slovaki nime eri keeltes võimalikult slovakipäraselt hääldada, on ta ise kirjutanud oma nime järgmiselt:

*slovaki keeles: (gróf) Matúš Móric Beňovský, (Beňowský, w kasutati enne v asemel);
*inglise keeles: Count Maurice Benyowsky, (Matthew Maurice (Morris) Benyowsky või Benovsky);
*poola keeles: Maurycy August Beniowski;
*ungari keeles: Benyovszky Móric;
*prantsuse keeles: baron (hiljem comte) Maurice Auguste de Benyowsky, de Benyowski (tegelikult peaks olema prantsuse transkriptsioon Begnovsky);
*saksa keeles: Graf Moritz Benjowsky, Benyowsky või Benjowski;
*ladina keeles: Mauritius Augustus de Benovensis, Benoviensis või Benovenius.

## Välislingid
*Allikas, pilt
Vene NFSV

**Venemaa Nõukogude Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik** ehk **Vene NFSV** ehk **VNFSV** (lühendnimekuju **Vene Föderatsioon**), vene keeles *Российская Советская Федеративная Социалистическая Республика, РСФСР* oli Nõukogude Liidu 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) aastatel 1922–1991.

Aastatel  (1917–1922) Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik, ehk Venemaa SFNV (*Российская Социалистическая Федеративная Советская Республика*).

## [[NSV Liidu Ülemnõukogu|NSV Liidu Kesktäitevkomitee]] ja Ülemnõukogu esimehed

## Vene NFSV haldusasutused
NSV Liidu moodustamisel 1922. aastal olid kõigil NSV Liidu liiduvabariikidel oma haldusorganid, hiljem likvideeriti Vene NFSV vabariiklikud ministeeriumid, mis asendati NSV Liidu ministeeriumitega.

## Vene NFSV haldusjaotus

## Vaata ka
* Venemaa
* Vene NFSV Rahvakomissaride Nõukogu

## Välislingid
*
Hrodna oblast

**Hrodna oblast** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Grodna oblast**, venepäraselt *Grodno oblast*) on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub riigi lääneosas. Grodno oblast moodustati 20. septembril 1944.

## Rahvastik
Oblasti rahvastikust elab 63,6% linnades ja teistes linnalistes asulates, 36,4% maal. Naisi on 52,9%.

Rahvastiku enamuse – 62,3% – moodustavad valgevenelased, poolakaid on 24,8%, venelasi 10,1%, ukrainlasi 1,8%, leedulasi 0,2%, tatarlasi 0,2%, juute 0,4% ja teisi 0,4%.

Oblasti alal tegutseb 18 konfessiooni 449 kogudust/usulist ühendust, kaks õigeusu kloostrit ja neli katoliku kloostrit, on 377 kultushoonet (neist 169 katoliku ja 165 õigeusu kirikut, lisaks sünagooge ning mošeesid).

## Haldusjaotus
Hrodna oblastis on järgmised rajoonid:

# Astravieci rajoon (*Астравецкі раён*) (keskus Astraviec)
# Ašmiany rajoon (*Ашмянскі раён*) (keskus Ašmiany)
# Bierastavica rajoon (*Бераставіцкі раён*) (keskus Vialikaja Bierastavica)
# Dziatłava rajoon (*Дзятлаўскі раён*) (keskus Dziatłava)
# Hrodna rajoon (*Гродзенскі раён*) (keskus Hrodna)
# Iŭje rajoon (*Іўеўскі раён*) (keskus Iŭje)
# Kareličy rajoon (*Карэліцкі раён*) (keskus Kareličy)
# Lida rajoon (*Лідскі раён*) (keskus Lida)
# Masty rajoon (*Мастоўскі раён*) (keskus Masty)
# Navahrudaki rajoon (*Навагрудскі раён*) (keskus Navahrudak)
# Słonimi rajoon (*Слонімскі раён*) (keskus Słonim)
# Smarhońi rajoon (*Смаргонскі раён*) (keskus Smarhoń)
# Svisłači rajoon (*Свіслацкі раён*) (keskus Svisłač)
# Ščučyni rajoon (*Шчучынскі раён*) (keskus Ščučyn)
# Zelva rajoon (*Зэльвенскі раён*) (keskus Zelva)
# Vaŭkavyski rajoon (*Ваўкавыскі раён*) (keskus Vaŭkavysk)
# Voranava rajoon (*Воранаўскі раён*) (keskus Voranava)

Lisaks rajoonidele on oblastis üks oblastilise alluvusega linn - Hrodna

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
* Oblasti täitevkomitee veebisait
* Hrodna oblast portaalis Radzima.org
Homieli oblast

**Homieli oblast** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Gomeli oblast*) on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub maa kaguosas.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Homieli oblasti elanikest valgevenelasi 88,22%, venelasi 7,71%, ukrainlasi 2,15%, mustlasi 0,17%, juute 0,16% ja poolakaid 0,14%.

## Haldusjaotus

Homieli oblast jaguneb järgmisteks rajoonideks:

# Akciabrski rajoon (*Акцябрскі раён*) (keskus Akciabrski)
# Brahini rajoon (*Брагінскі раён*) (keskus Brahin)
# Buda-Kašalova rajoon (*Буда-Кашалёўскі раён*) (keskus Buda-Kašalova)
# Čačerski rajoon (*Чачэрскі раён*) (keskus Čačersk)
# Chojniki rajoon (*Хойніцкіі раён*) (keskus Chojniki)
# Dobruši rajoon (*Добрушск раён*) (keskus Dobruš)
# Homieli rajoon (*Гомельскі раён*) (keskus Homiel)
# Jelski rajoon (*Ельскі раён*) (keskus Jelsk)
# Kalinkavičy rajoon (*Калінкавіцкі раён*) (keskus Kalinkavičy)
# Karma rajoon (*Кармянскі раён*) (keskus Karma)
# Lelčycy rajoon (*Лельчыцкі раён*) (keskus Lelčycy)
# Łojeŭ rajoon (*Лоеўскі раён*) (keskus Łojeŭ)
# Mazyri rajoon (*Мазырскі раён*) (keskus Mazyr)
# Naroŭla rajoon (*Нараўлянскі раён*) (keskus Naroŭla)
# Pietrykaŭ rajoon (*Петрыкаўскі раён*) (keskus Pietrykaŭ)
# Rahačoŭ rajoon (*Рагачоўскі раён*) (keskus Rahačoŭ)
# Rečyca rajoon (*Рэчыцкі раён*) (keskus Rečyca)
# Svietłahorski rajoon (*Светлагорскі раён*) (keskus Svietłahorsk)
# Žłobini rajoon (*Жлобінскі раён*) (keskus Žłobin)
# Žytkavičy rajoon (*Жыткавіцкі раён*) (keskus Žytkavičy)
# Vietka rajoon (*Веткаўскі раён*) (keskus Vietka)

Lisaks rajoonidele on oblastis 1 oblastilise alluvusega linn: Homiel.

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
* Oblasti Täitevkomitee ametlik veebisait
* Homieli oblast portaalis Radzima.org
Bresti oblast

**Bresti oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub maa edelaosas. Piirneb läänes Poola ja lõunas Ukrainaga.

Bresti oblast moodustati 4. detsembril 1939.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bresti oblasti elanikest valgevenelasi 88,02%, venelasi 6,4%, ukrainlasi 2,86% ja poolakaid 1,25%.

## Haldusjaotus
Bresti oblast jaguneb järgmisteks rajoonideks:

# Baranavičy rajoon (*Баранавіцкі раён*) (keskus Baranavičy)
# Biaroza rajoon (*Бярозаўскі раён*) (keskus Biaroza)
# Bresti rajoon (*Брэсцкі раён*) (keskus Brest)
# Drahičyni rajoon (*Драгічынскі раён*) (keskus Drahičyn)
# Hancavičy rajoon (*Ганцавіцкі раён*) (keskus Hancavičy)
# Ivacevičy rajoon (*Івацэвіцкі раён*) (keskus Ivacevičy)
# Ivanava rajoon (*Іванаўскі раён*) (keskus Ivanava
# Kamienieci rajoon (*Камянецкі раён*) (keskus Kamieniec)
# Kobryni rajoon (*Кобрынскі раён*) (keskus Kobryn)
# Lachavičy rajoon (*Ляхавіцкі раён*) (keskus Lachavičy)
# Łuninieci rajoon (*Лунінецкі раён*) (keskus Łuniniec)
# Małaryta rajoon (*Маларыцкі раён*) (keskus Małaryta)
# Pinski rajoon (*Пінскі раён*) (keskus Pinsk)
# Pružany rajoon (*Пружанскі раён*) (keskus Pružany)
# Stolini rajoon (*Столінскі раён*) (keskus Stolin)
# Žabinka rajoon (*Жабінкаўскі раён*) (keskus Žabinka)

Lisaks rajoonidele on oblastis kolm oblastilise alluvusega linna: Brest, Pinsk ja Baranavičy.

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
* Bresti oblast portaalis Radzima.org
* Oblasti täitevkomitee koduleht
Mahilioŭ oblast

**Mahiloŭ oblast** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Magiljovi oblast**, venepäraselt *Mogiljovi oblast*) on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub riigi idaosas.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahiloŭ oblasti elanikest valgevenelasi 88,7%, venelasi 7,85%, ukrainlasi 1,19%, poolakaid 0,16% ja juute 0,13%.

## Haldusjaotus

Mahiloŭ oblast jaguneb järgmisteks rajoonideks:

# Asipovičy rajoon (*Асіповіцкі раён*) (keskus Asipovičy)
# Babrujski rajoon (*Бабруйскі раён*) (keskus Babrujsk)
# Bychaŭ rajoon (*Быхаўскі раён*) (keskus Bychaŭ)
# Białyničy rajoon (*Бялыніцкі раён*) (keskus Białyničy)
# Chocimski rajoon (*Хоцімскі раён*) (keskus Chocimsk)
# Čavusy rajoon (*Чавускі раён*) (keskus Čavusy)
# Čerykaŭ rajoon (*Чэрыкаўскі раён*) (keskus Čerykaŭ
# Drybini rajoon (*Дрыбінскі раён*) (keskus Drybin)
# Hłuski rajoon (*Глускі раён*) (keskus Hłusk)
# Horki rajoon (*Горацкі раён*) (keskus Horki)
# Kasciukovičy rajoon (*Касцюковіцкі раён*) (keskus Kasciukovičy)
# Kiraŭski rajoon (*Кіраўскі раён*) (keskus Kiraŭsk)
# Kličaŭ rajoon (*Клічаўскі раён*) (keskus Kličaŭ)
# Klimavičy rajoon (*Клімавіцкі раён*) (keskus Klimavičy)
# Krasnapołle rajoon (*Краснапольскі раён*) (keskus Krasnapołle)
# Kruhłaje rajoon (*Круглянскі раён*) (keskus Kruhłaje)
# Kryčaŭ rajoon (* Крычаўскі раён*) (keskus Kryčaŭ)
# Mahiloŭ rajoon (*Магілёўскі раён*) (keskus Mahiloŭ)
# Mscisłaŭ rajoon (*Мсціслаўскі раён*) (keskus Mscisłaŭ)
# Słaŭharadi rajoon (*Слаўгарадскі раён*) (keskus Słaŭharad)
# Škłoŭ rajoon (*Шклоўскі раён*) (keskus Škłoŭ)

Lisaks rajoonidele on oblastis kaks oblastilise alluvusega linna: Mahiloŭ ja Babrujsk.

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
*Oblasti Täitevkomitee koduleht
*Mahiloŭ oblast portaalis Radzima.org
Minski oblast

**Minski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub maa keskosas.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Minski oblasti elanike seas valgevenelasi 88,48%, venelasi 7,14%, poolakaid 1,26% ja ukrainlasi 1,25%.

## Haldusjaotus

Minski oblastis on järgmised rajoonid:

# Barysaŭ rajoon (*Барысаўскі раён*) (keskus Barysaŭ)
# Bierazino rajoon (*Бярэзінскі раён*) (keskus Bierazino)
# Červieńi rajoon (*Чэрвеньскі раён*) (keskus Červień)
# Dziaržynski rajoon (*Дзяржынскі раён*) (keskus Dziaržynsk)
# Kapyli rajoon (*Капыльскі раён*) (keskus Kapyl)
# Klecki rajoon (*Клецкі раён*) (keskus Kleck)
# Krupki rajoon (*Крупскі раён*) (keskus Krupki
# Łahojski rajoon (*Лагойскі раён*) (keskus Łahojsk)
# Lubańi rajoon (*Любанскі раён*) (keskus Lubań)
# Maładziečna rajoon (*Маладзечанскі раён*) (keskus Maładziečna)
# Minski rajoon (*Мінскі раён*) (keskus Minsk)
# Miadziełi rajoon (*Мядзельскі раён*) (keskus Miadzieł)
# Niasviži rajoon (*Нясвіжскі раён*) (keskus Niasviž)
# Puchavičy rajoon (*Пухавіцкі раён*) (keskus Marjina Horka)
# Salihorski rajoon (*Салігорскі раён*) (keskus Salihorsk)
# Słucki rajoon (*Слуцкі раён*) (keskus Słuck)
# Smalavičy rajoon (*Смалявіцкі раён*) (keskus Smalavičy)
# Staryja Darohi rajoon (*Старадароскі раён*) (keskus Staryja Darohi)
# Stoŭbcy rajoon (*Стаўбцоўскі раён*) (keskus Stoŭbcy)
# Uzda rajoon (*Уздзенскі раён*) (keskus Uzda)
# Vałožyni rajoon (*Валожынскі раён*) (keskus Vałožyn)
# Vilejka rajoon (*Вілейскі раён*) (keskus Vilejka)

Lisaks rajoonidele on oblastis üks oblastilise alluvusega linn – Žodzina.

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
*Oblasti Täitevkomitee koduleht
*Minski oblast portaalis Radzima.org
Nigeri riigipeade loend

**Nigeri riigipeade loend** loetleb Nigeri riigipead alates autonoomseks vabariigiks saamisest Prantsuse Ühenduses 1958. aastal.
Viciebski oblast

**Viciebski oblast** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Vitsebski oblast**, venepäraselt *Vitebski oblast*) on 1. järgu haldusüksus (oblast) Valgevenes. Asub riigi põhjaosas.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Viciebski oblasti elanikest valgevenelasi 85,14%, venelasi 10,15%, ukrainlasi 1,18%, poolakaid 0,91% ja juute 0,17%.

## Haldusjaotus
Viciebski oblast jaguneb järgmisteks rajoonideks:

# Biešankovičy rajoon (*Бешанковіцкі раён*) (keskus Biešankovičy)
# Brasłaŭ rajoon (*Браслаўскі раён*) (keskus Brasłaŭ)
# Čašniki rajoon (*Чашніцкі раён*) (keskus Čašniki)
# Dokšycy rajoon (*Докшыцкі раён*) (keskus Dokšycy)
# Dubroŭna rajoon (*Дубровенскі раён*) (keskus Dubroŭna)
# Haradoki rajoon (*Гарадоцкі раён*) (keskus Haradok)
# Hłybokaje rajoon (*Глыбоцкі раён*) (keskus Hłybokaje
# Lepieli rajoon (*Лепельскі раён*) (keskus Lepiel)
# Lozna rajoon (*Лёзненскі раён*) (keskus Lozna)
# Miory rajoon (*Міёрскі раён*) (keskus Miory)
# Orša rajoon (*Аршанскі раён*) (keskus Orša)
# Pastavy rajoon (*Пастаўскі раён*) (keskus Pastavy)
# Połacki rajoon (*Полацкі раён*) (keskus Połack)
# Rasony rajoon (*Расонскі раён*) (keskus Rasony)
# Sianno rajoon (*Сенненскі раён*) (keskus Sianno)
# Šarkaŭščyna rajoon (*Шаркоўшчынскі раён*) (keskus Šarkaŭščyna)
# Šumilina rajoon (*Шумілінскі раён*) (keskus Šumilina)
# Tałačyni rajoon (*Талачынскі раён*) (keskus Tałačyn)
# Ušačy rajoon (*Ушацкі раён*) (keskus Ušačy)
# Vierchniadźvinski rajoon (*Верхнядзвінскі раён*) (keskus Vierchniadźvinsk)
# Viciebski rajoon (*Віцебскі раён*) (keskus Viciebsk)

Lisaks rajoonidele on oblastis neli oblastilise alluvusega linna: Navapołack, Orša, Połack ja Viciebsk.

## Vaata ka
* Valgevene oblastid

## Viited

## Välislingid
* Oblasti Täitevkomitee koduleht
* Viciebski oblast portaalis Radzima.org
Monaco riigipeade loend

**Monaco riigipeade loend** loetleb Monaco riigipead alates Prantsusmaa kuninga ediktiga saavutatud iseseisvusest 1641. aastal. Prantsuse Vabariigi ja Napoleon I valitsemise ajal aastatel 1793–1814 oli Monaco Prantsusmaa koosseisus.

Monaco riigipead on vürstid ja üks vürstinna. Kogu iseseisvusaja on võimul olnud Grimaldi dünastia.
Port-au-Prince

**Port-au-Prince** on Haiti pealinn, suurim linn, majanduskeskus ja suurim sadamalinn, Läänedepartemangu keskus looduslikult kaunis kohas Gonaїves'i lahe ääres.

Suur osa linnast hävis 2010. aasta Haiti maavärinas, nii et linn on tarvis uuesti üles ehitada.

## Rahvastik

### Elanike arv
1995. aasta andmetel oli linnas 846 200 ja 1986. aastal arvestuslikult 457 600 elanikku.

### Sotsiaalsed olud
Eliit elab põhiliselt kesklinnas. Keskklass praktiliselt puudub. Mustanahalised linnatöölised on väga vaesed ja elavad veel halvemini kui talupojad. Maalt voolab inimesi pidevalt juurde, mis teeb olukorra veel hullemaks. Vaestelinnaosades on kohalikeks keskusteks voodoo-preestrite majad.

Port-au-Prince on ainuke Haiti linn, kus on kanalisatsioon.

## Majandus
Port-au-Prince'is või linna lähistel toodetakse kangaid, puuvillaseemneõli, jahu, suhkrut, seepi ja tsementi. Linnast eksporditakse kohvi ja suhkrut.

Linnas on mitmeid luksushotelle. Port-au-Prince'il on lennuühendus peamiste Kariibi mere saartega, Kanada, USA ja Šveitsiga. Turismiäri on sõltuvuses poliitilisest olukorrast.

## Haridus
Port-au-Prince'is on Haiti Ülikool, mis on asutatud 1944. aastal.

## Vaatamisväärsused
2010. aasta Haiti maavärinas said paljud linna vaatamisväärsused kannatada.

Port-au-Prince'is leidub nii tavalisi büroohooneid, viktoriaanlikke piparkoogimaju kui ka modernseid eramuid.

Linna keskväljak on Place du Champ-de-Mars. Selle ääres on Rahvuspalee ja kasarmud, väljakul on iseseisvussõdade kangelase Jean-Jacques Dessalines'i mälestussammas.

Vaatamisväärsused on ka Rauaturg, Notre Dame'i katedraal (basiilika; pärast maavärinat varemetes), Rahvusarhiiv, Rahvusraamatukogu, Rahvusmuuseum (pärast maavärinat varemetes) ja sadamakai.

## Ajalugu

Linna rajasid 1749. aastal prantslastest suhkrurooistanduste omanikud ning panid sellele nimeks L'Hôpital. 1750. ja 1771. aastal sai linn kannatada maavärinates.

1770. aastal viidi Prantsuse koloonia Saint-Domingue'i (praegune Haiti) pealinn Cap-Haїtienist L'Hôpitali üle.

1804. aastal sai linn vastiseseisvunud Haiti riigi pealinnaks.

1807. aastal avati sadam väliskaubandusele.

1861. aastal rajati Port-au-Prince'i piiskopkond.

1987. aastal, enne vabasid valimisi, oli linnas vägivallapuhang, milles hukkus sadu inimesi.

2004. aasta veebruaris oli Haitis kodusõda. Kui mässulised jõudsid linna lähistele, põgenes president Jean-Bertrand Aristide 29. veebruaril. Linnas tekkis kaos.

12. jaanuaril 2010 leidis aset 2010. aasta Haiti maavärin, mis purustas suure osa hoonetest ning nõudis kümneid tuhandeid ohvreid.

## Kultuur
Port-au-Prince'is on sündinud filmirežissöör ja -stsenarist Raoul Peck.

Port-au-Prince'ist on juttu Graham Greene'i raamatus "Komödiantide tund" (1966). Teos on ekraniseeritud; filmis mängisid Liz Taylor ja Richard Burton.
Baýramaly

**Baýramaly** on kuurortlinn Türkmenistani kaguosas Mary vilajetis, Baýramaly rajoon halduskeskus. Baýramaly on rajooniga võrdsustatud linn.

Linn asub Murgapi oaasis Murgapi jõe kaldal, Aşgabatist 375&nbsp;km ida pool ja Maryst 27&nbsp;km ida pool. Linnas on raudteejaam, Aşgabatiga on raudteeühendus.

Kõrgus merepinnast on 231&nbsp;m.

Elanike arv oli 1991. aasta andmetel 60 000, 1969. aastal 53 000.

Baýramaly on linn alates 1931. aastast.

## Nimi
Vene keeles kasutatakse rööbiti nimekujusid Байрамалы (see on ka varasem türkmeenikeelne nimekuju) ja Байрам-Али. Kasutatakse ka vormi Байрамали.

Eesti keeles on varem kasutatud nimekujusid *Bairam-Ali*
ja *Bajramalõ*.

Ladinatähelised nimekujud on veel *Bayramaly*, *Bairam Ali*, *Bairam Aly*, *Barjam-Ali* ja *Bayramali*.

## Kliima
Kliima on kuiv ja kuum. Suvel on varjus sooja üle 40 kraadi, kevadel ja sügisel 30–35 kraadi. Suhteline õhuniiskus on 10%–35%. Juunist septembrini sademed praktiliselt puuduvad, teistel kuudel on sademeid vähe. Tuuled on nõrgad.

## Tööstus
Baýramalys valmistatakse rasvu, trikotaažitooteid ja ejitusmaterjale ning puhastatakse puuvilla.

Baýramaly rajoonis on maagaasi leiukoht.

## Kuurort
Baýramaly on kuurort neeruhaigetele, seal asub Saparmyrat Türkmenbaşy nimeline sanatoorium. Baýramaly piisavalt kuiv, päikeseline ja soe kliima, mis sarnaneb Egiptuse omaga, on neeruhaigetele soodne. Kuurort tekkis 1920. aastatel.

Sanatoorium asub omapärase mikrokliimaga, igihalja taimestikuga varjulises pargis. Ravi aluseks on kliimateraapia ja ravidieet.

Baýramaly kliima "masseerib" nefriidihaigetel naha kapillaare ning südame ja neerude veresooni. Naha respiratsioon paraneb, tursed kaovad, arteriaalne vererõhk alaneb, vere vool neerudes ja pärgarterites tugevneb, paranevad vereringe ja taastusprotsessid neerudes, tugevneb organismi vastupanuvõime. Neerude ja naha aktiivsuse tõusu tõttu vabaneb organism suurest hulgast mürgistest ainetest, paranevad hapete ja aluste tasakaal, ainevahetus ja vereringeelundkonna funktsioonid. 
   
Kõrbeliivas kasvanud viinamarjad ja arbuusid sisaldavad väga vähe vett ning rikkalikult glükoosi ja tselluloosi. Türkmenistani viimamarjad ja arbuusid parandavad süsivesikute ainevahetust. Rohelise tee joomine Baýramaly tingimustes aitab laiendada perifeerseid veresooni ja tugevdada higieritust. Kahjulikud soolad ja vesi väljuvad organismist, kuid vajalikud valgud ja fermendid jäävad verre ning aitavad kaasa neeripõletikuga orgabismi elutegevusele.

Sanatooriumis kasutatakse palju õhuvanne, värskes õhus magamist, sooje dušše ja veega ülekallamist.

Sanatooriumis on ka kardioloogiaosakond.

## Vaatamisväärsused
Linna lähedal on vana Mervi (?) varemed.

## Telefon
Baýramaly kaugvalimiskood on 564.

## Ajalugu
Juulis 1992 olid Baýramalys rahutused.

1990. aastate alguses algasid jumalateenistused restaureeritud revolutsioonieelses õigeusu kirikus.

## Välislingid
*Asukoht Türkmenistani kaardil
*Teine Türkmenistani kaart
*Ümbruse topograafia 
*Mervi varemed (ülemine pilt)
*Mervi varemed
*Kliimatabelid inglise keeles
Amuuri oblast

**Amuuri oblast** on oblast Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.

Piirneb lõunas Hiinaga, piirijõeks on Amuuri jõgi. Põhjas moodustab loodusliku piiri Sahhaga Stanovoi mäestik.

Piirkonna põliselanikud on evengid. Venelaste kolonisatsioon algas 17. sajandil, suuremas mahus alles 19. sajandil.

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 869 600. Suuremad linnad on Blagoveštšensk, Belogorsk ja Svobodnõi.

Oblastit läbivad Siberi raudtee ja Baikali–Amuuri magistraalraudtee.

Tsiolkovski linna lähedal asub Vostotšnõi kosmodroom.

## Ajalugu
Amuuri oblast moodustati algselt 1922. aastal; aastatel 1926–1938 kuulus piirkond Kaug-Ida Vabariigi koosseisu; aastatel 1926–1930 Amuuri ringkond (*okrug*); 1930–1932 Amuuri rajoon; 1932 Amuuri oblast; aastatel 1938–1942 oli piirkond Habarovski oblasti koosseisus.

## Kubernerid

* 1991 - Albert Krivtšenko
* 1993 - Aleksandr Surat
* 1993 - Vladimir Polevanov
* 1994 - Vladimir Djatšenko
* 1996 - Juri Ljaško
* 1997 - Anatoli Belonogov
* 2001 - Leonid Korotkov
* 2007 - Nikolai Kolessov
* 2008 - Oleg Kožemjako
* 2015 - Aleksandr Kozlov
* 2018 - Vassili Orlov

## Haldusjaotus

Oblastis on 9 linnaringkonda ja 20 rajooni:

## Välislingid

*Amuuri oblasti koduleht
Les Cayes

**Les Cayes** (ka *Cayes*, *Aux Cayes*) on linn Haiti edelaosas Lõunapoolsaarel Kariibi mere kaldal, lõunaranniku tähtsaim sadamalinn, Lõunadepartemangu keskus.

Kaugus Cap-Haïtienist on 471 km, Jérémiest 97 km, Port-au-Prince'ist 196 km (maantee nr 200) ja Port Salut'st 27 km.

Linn on tasase reljeefiga ja korrapärase planeeringuga. Tänavad on laiad. Lähedal voolab jõgi Ravine du Sud, mis on kõrgvee ajal ohtlik. 

Elanike arv oli 2002. aasta andmetel 55 700. Tegemist on Port-au-Prince'i ja Cap-Haïtieni järel suuruselt kolmanda linnaga riigis.

Elanike arvu andmed:
*1918: 15 000 
*1927: 15 000
*1933: 11 900
*1938: 15 000
*1961: 15 200
*1964: 14 000
*1968: eeslinnadega 95 400 
*1971: 22 300
*1975: 27 200
*1982: 34 100 (eeslinnadega 105 400)
*1992: 45 900 
*1997: 48 800
*2002: 55 700

Linnal on lennuväli. 

Linnas toodetakse suhkrut (üks kolmest suurest suhkruvabrikust riigis) ja sigareid. Linna ümbruses kasvatatakse tubakat, puuvilla, suhkruroogu ja kariloomi.

Linnast eksporditakse kohvi ja suhkrut. 

Les Cayes on katoliku piiskopi residents (vaata Les Cayes' piiskopkond). Piiskop on Jean Alix Verrier.

Linnapea on Joseph Raymond Clergé. 

Sadama ümber on 18. ja 19. sajandist pärit kindlustuste varemed. Vaatamisväärsed on katedraal ja mõned prantslaste majad koloniaalajast.

Les Cayes' lähedal on kolm ilusat supelranda, sealhulgas Gelée rand.  
 
Linnas töötavad raadiojaamad *Radio Diffusion Cayenne*, *Radio Lumière*, *Radio Macaya*, *Radio Men Kontre* ja *Voix des Paysans du Sud*. 

Les Cayes' rajasid prantslased 1719 või 1786.

Linn võttis 1815 kindral Marioni juhtimisel vaimustusega vastu Simón Bolívari ja tema kaaslased, kes sealt varjupaika otsisid. Nad said president Pétionilt rikkalikult relvi ja laskemoona ning suundusid 1816 Lõuna-Ameerikat vabastama. 

Les Cayes' linna on tabanud orkaanid (troopilised tsüklonid):
*Hazel (11. oktoober 1954) 
*Flora (3. oktoober 1963) 
*Cleo (24. august 1964 
*Allen (5. august 1980)
 
2002. aasta mais oli üleujutus.

Les Cayes's sündis looduseuurija John James Audubon. 

Linna kaitsepühak on Jumalaema, keda austatakse Jumalaema Uinumise Pühal 15. augustil.  

## Viited

## Välislingid
Haiti saar

**Haiti** (ka *Hispaniola*) on saar Kariibi meres. Saar paikneb Kuuba ja Puerto Rico vahel ning on Suurte Antillide ja Lääne-India saarestikus pindalalt teine saar. Saare läänepoolsel kolmandikul on Haiti Vabariik ja idapoolsel kahel kolmandikul Dominikaani Vabariik.

Saare pindala on 76 192 km² ning seal elas 2014. aasta seisuga ligi 21,4 miljonit inimest.

## Ajalugu
La Isabela Hispaniola saare piirkonnas oli kolonistide esimeseks asulaks Ameerikas. 1494. aastal tõid sinna Christoph Kolumbuse teise reisi käigus Uude Maailma seitseteist laeva 1700 inimest, kelle seas oli talunikke, ehitajaid ja preestreid. Kaks aastat hiljem oli asunikke elus vaid 300, ülejäänud olid surnud nälga või haigustesse. 1498. aastal linn hüljati.

## Viited

## Välislingid
Arhangelski oblast

**Arhangelski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Loode föderaalringkonnas. Oblast moodustati 23. septembril 1937, kui Põhja oblast (endine Põhja krai) jagati Arhangelski ja Vologda oblastiks. Arhangelski oblasti koosseisu kuulub Neenetsi autonoomne ringkond.

## Loodus

Arhangelski oblast asub Põhja-Venemaal, Valge mere ääres.

37% territooriumist on kaetud peamiselt okasmetsadega. Mezeni suudme piirkonnas ja Põhja-Jäämere saartel on tundra. Oblasti suurimad jõed on Dvina, Onega ja Mezen. Oblastis on üle 2500 järve.

## Rahvastik

Arkangelski oblasti rahvaarv oli 2002. a. rahvaloenduse andmetel 1 336 539 (ilma Neenetsi AR-ta), kellest 1258938 (94,2%) olid venelased, 27841 (2,1%) ukrainlased, 10412 (0,8%) valgevenelased ja 8326 (0,6%) neenetsid. Oblasti suurimad linnad on Arhangelsk (351 600 elanikku 2005. a.) ja Severodvinsk (197 400 elanikku 2005. a.). Rahvaarv väheneb väljarände ja negatiivse iibe tõttu.

## Haldusjaotus

Arhangelski oblast on jaotatud 19 rajooniks ja seitsmeks linnaringkonnaks (kokku on oblastis 14 linna). Lisaks kuuluvad oblastisse Venemaa Arktika valdus Franz Josephi maa, mis ei kuulu ühtegi rajooni. Neenetsi autonoomne ringkond kuulub samuti Arhangelski oblastisse, ehkki on samas ka Venemaa Föderatsiooni subjekt. Mirnõi linn on föderaalse alluvusega.

### Rajoonid

### Linnaringkonnad

* Arhangelsk (*Архангельск*)
* Korjažma (*Коряжма*)
* Kotlas (*Котлас*)
* Mirnõi (*Мирный*)
* Novodvinsk (*Новодвинск*)
* Novaja Zemlja (*Новая Земля*)
* Severodvinsk (*Северодвинск*)

### Alad Arktikas
* Franz Josephi maa (*Земля Франца-Иосифа*)
* Victoria saar (*остров Виктория*)

## Vaata ka

* Plessetski kosmodroom

## Viited

## Välislingid

* Arhangelski oblasti koduleht
Astrahani oblast

**Astrahani oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Lõuna föderaalringkonnas, Kaspia mere rannikul Volga jõe alamjooksul ja deltas.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 010 073 inimest, kellest 618 204 (67,6%) olid venelased, 149 415 (16,3%) kasahhid, 60 523 (6,6%) tatarlased ja 8 132 (0,9%) ukrainlased.

Linnades elas 2002. aastal 67,7% elanikest. Oblastis on 6 linna: Astrahan, Ahtubinsk, Znamensk, Harabali, Kamõzjak ja Narimanov.

## Haldusjaotus

Oblast koosneb 11 rajoonist ja 3 oblastilise alluvusega linnast.

### Rajoonid

* Ahtubinski rajoon (Ахтубинский район)
* Tšornõi Jari rajoon (Черноярский район)
* Ikrjanoje rajoon (Икрянинский район)
* Kamõzjaki rajoon (Камызякский район)
* Harabali rajoon (Харабалинский район)
* Krasnõi Jari rajoon (Красноярский район)
* Limani rajoon (Лиманский район)
* Narimanovi rajoon (Наримановский район)
* Volga-äärne rajoon (Приволжский район)
* Volodarski rajoon (Володарский район)
* Jenotajevka rajoon (Енотаевский район)

### Linnad

* Astrahan
* Ahtubinsk
* Znamensk

## Viited

## Välislingid

* Astrahani oblasti koduleht
Volgogradi oblast

**Volgogradi oblast** (aastail 1936–1961 *Stalingradi oblast*) on 1. järgu haldusüksus Venemaal Lõuna föderaalringkonnas.

Oblast piirneb idas Kasahstaniga, idas Rostovi oblastiga, põhjas Saratovi ja Voroneži oblastiga, lõunas Astrahani oblasti ja Kalmõkkiaga.

Oblasti ulatus läänest itta on üle 400 km.

## Loodus
Oblastit läbivad Volga jõgi ja Volga-Doni kanal.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 33 rajooniks ja 6 oblastilise alluvusega linnaks.

Rajoonid:

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 2 699 223 inimest, kellest 2 399 300 (88,9%) olid venelased, 56 281 (2,07%) ukrainlased, 45 301 (1,66%) kasahhid, 28 641 (1,05%) tatarlased ja 26 974 (1%) armeenlased.

Linnades elas 75,2% ja maal 24,8% elanikest. Suuremad linnad on Volgograd, Volžski, Kamõšin, Mihhailovka, Frolovo ja Urjupinsk.

## Ajalugu

Teise maailmasõja ajal okupeeris Saksamaa oblasti lääne- ja lõunaosa 1942–1943. Volgogradis ja selle ümbruses toimus Stalingradi lahing. 1941. aastal liideti oblastiga osa Volgasakslaste ANSVst.

## Välislingid
* Volgogradi oblasti koduleht
* Volgogradi oblasti infoportaal
Rostovi oblast

**Rostovi oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Lõuna föderaalringkonnas ja piirneb Ukrainaga, Kalmõkkiaga, Voroneži ja Volgogradi oblastiga ning Stavropoli ja Krasnodari kraiga.

## Haldusjaotus

Oblast on jaotatud 43 rajooniks.

## Rahvastik

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 4 404 013, kellest 3 934 835 (89,3%) olid venelased, 118 486 (2,7%) ukrainlased ja 109 994 (2,5%) armeenlased.

Suuremad linnad on Rostov Doni ääres, Taganrog, Šahtõ, Novotšerkassk, Volgodonsk, Novošahtinsk ja Bataisk.

## Viited

## Välislingid

* Rostovi oblasti koduleht
Vologda oblast

**Vologda oblast** on oblast Venemaal Loode föderaalringkonnas. Piirneb Arhangelski oblastiga põhjas, Kirovi oblastiga idas, Kostroma ja Jaroslavli oblastiga lõunas, Tveri ja Novgorodi oblastiga edelas, Leningradi oblastiga läänes ja Karjala Vabariigiga loodes.

## Loodus

Oblastis asuvad Valgjärv, Kubena järv ning Rõbinski ja Šeksna veehoidla.

## Rahvastik
Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 269 568, kellest 96,6% olid venelased ja 1% ukrainlased. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 218 200. Oblasti põliselanikke vepslasi oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 412 ehk 0,03% oblasti elanikest.

Suuremad linnad on Vologda (311 859), Tšerepovets (301 040), Sokol (34 300) ja Veliki Ustjug (28 300).

## Haldusjaotus
Oblast jaguneb 26 rajooniks ja 2 oblastilise alluvusega linnaks (Vologda ja Tšerepovets).

### Rajoonid

## Välislingid

*Oblasti veebileht
Uljanovski oblast

**Uljanovski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas.

## Haldusjaotus
Oblast jaguneb 3 linnaringkonnaks ja 21 munitsipaalrajooniks:

Teise järgu munitsipaalmoodustisi on 143, neist 31 linnalist ja 112 maa-asundust. Oblastis on 6 linna ja 33 alevit. Suuremad linnad on Uljanovsk ja Dimitrovgrad.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike seas 72,65% venelasi, 12,2% tatarlasi, 8% tšuvašše ja 3,63% mordvalasi.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uljanovski oblasti elanikest venelasi 73,6%, tatarlasi 12,2%, tšuvašše 7,7%, mordvalasi 3,2%, ukrainlasi 0,9%, asereid 0,36% ja teistest rahvustest inimesi 1,6%.

### Elanike arvu muutmine

## Välislingid

* Oblastivalitsuse koduleht
Vladimiri oblast

**Vladimiri oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. See piirneb  Moskva, Jaroslavli, Ivanovo, Rjazani ja Nižni Novgorodi oblastiga.

## Haldusjaotus

Oblast on jaotatud järgmisteks kohalikeks omavalitsusüksusteks (seisuga 1. jaanuar 2017):

* Aleksandrovi rajoon (vene *Александровский район*)
* Gorohhovetsi rajoon (*Гороховецкий район*)
* Guss-Hrustalnõi (*город Гусь-Хрустальный*)
* Guss-Hrustalnõi rajoon (varem Gussevski rajoon, *Гусевской район*) (*Гусь-Хрустальный район*)
* Jurjev-Polski rajoon (*Юрьев-Польский район*)
* Kameškovo rajoon (*Камешковский район*)
* Kiržatši rajoon (*Киржачский район*)
* Koltšugino rajoon (*Кольчугинский район*)
* Kovrov (*город Ковров*)
* Kovrovi rajoon (*Ковровский район*)
* Melenki rajoon (*Меленковский район*)
* Murom (*город Муром*)
* Muromi rajoon (*Муромский район*)
* Petuški rajoon (*Петушинский район*)
* Radužnõi (*ЗАТО город Радужный*; kinnine linn)
* Selivanovo rajoon (*Селивановский район*)
* Sobinka rajoon (*Собинский район*)
* Sudogda rajoon (*Судогодский район*)
* Suzdali rajoon (*Суздальский район*)
* Vjazniki rajoon (*Вязниковский район*)
* Vladimir (*город Владимир*)

## Rahvastik
2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 439 800.

### Asulad
Oblastis on 23 linna ja 9 alevit. Suuremad linnad on Vladimir, Kovrov, Murom, Aleksandrov ja Guss-Hrustalnõi.

## Välislingid
* Vladimiri oblasti veebileht
Voroneži oblast

**Voroneži oblast** (vene keeles Воро́нежская о́бласть) on föderatsiooni subjektina 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaa Keskföderaalringkonnas.

Oblast moodustati 13. juunil 1934. Selle halduskeskus on Voroneži linn.​ Pindalalt on oblast Venemaa föderaalsete subjektide seas 51. kohal ja rahvaarvult on 28. kohal.

## Geograafia
Voroneži oblast piirneb riigisiseselt Belgorodi, Kurski, Lipetski, Tambovi, Saratovi, Volgogradi ja Rostovi oblastiga ning Ukraina poolt Luhanski oblastiga.

Voroneži oblast asub Venemaa Euroopa osa keskses vööndis, majanduslikult soodsas asukohas, kus teedevõrk ühendab erinevaid Venemaa tööstuspiirkondi. Suure osa oblastist moodustavad metsastepid, kaguosas asuvad stepid. Oblasti valdavaks pinnaseks on viljakas mustmuld. Oblasti pindala moodustab ligikaudu kolmandiku kogu Venemaa kesk-mustmullavööndi pindalast. Oblasti ulatus põhjast lõunasse – 277,5 km ja läänest itta – 352 km. 

Suurim läbi oblasti voolav jõgi on Don. Selle pikkus on 1870 km, millest 530 km jääb Voroneži oblasti aladele. Teised suuremad jõed on Voroneži jõgi, Bitjug ja Hopjor. 

Oblastis on 28 linna ja linna tüüpi asulat. Suuremad linnad on Voronež, Borissoglebsk, Rossoš ja Liski.

## Haldusjaotus
Oblastis on 3 linnaringkonda ja 31 rajooni:

## Rahvastik
Elanikkonna suurus ja koosseis rahvaloenduste andmetel:
*1926. aastal 3,308 miljonit elanikku (venelasi 66,8%, ukrainlased 32,6% jt)
*1939. aastal 3,551 miljonit (venelasi 87,6%, ukrainlased 11,3% jt)
*1959. aastal 2,368 miljonit (venelasi 91,7%, ukrainlased 7,5% ja teised rahvused (sh 248 eestlast))
*1989. aastal 2,466 miljonit (venelasi 93,4%, ukrainlased 4,9% ja teised rahvused (sh 109 eestlast))
*2020. aastal 2,308 miljonit (venelasi 90,1%, ukrainlased 0,5%, muid rahvusi 105 (sh 32 eestlast))

Elanikkond suuremates linnades ja linna tüüpi asulates:

## Viited

## Välislingid
* Voroneži oblasti koduleht
*Voroneži oblastis käib tulevahetus, põleb naftahoidla. delfi.ee, 24. juuni 2023.
*Ukraina andis löögi laskemoonalaole Voroneži oblastis. err.ee, 24. august 2024.
Tveri oblast

**Tveri oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas ja piirneb Pihkva, Novgorodi, Vologda, Moskva, Smolenski ja Jaroslavli oblastiga. 1935–1990 kandis nime *Kalinini oblast*.

## Loodus

Oblast asub Ida-Euroopa lauskmaal. Lääneosas asub Valdai kõrgustik (kõrgeim punkt 343 m).

### Veekogud
Oblastis on umbes 1000 jõge. Tähtsaim jõgi on oblastist alguse saav ning lõuna- ja idaosa läbiv Volga. Oblastist saab alguse ka Lääne-Dvina ehk Daugava jõgi.

Oblastis on umbes 1700 järve. Suurim järv on Seliger (Selijärv). Suuremate järvede hulka kuuluvad ka Bologoje, Brosno, Velikoje, Volgo-I, Volgo-II, Kaftino, Kudinskoje, Peno, Pesotšnoje, Piros, Sabro, Svetloje, Serema, Sig ja Šlino.

### Taimkate
54,8% oblasti territooriumist on kaetud metsadega. Levinuimad puuliigid metsades on kuusk, mänd, kask, haab, lepp, tamm. Oblastis on levinud ka pihlakas, toomingas, paju, pärn, vaher, jalakas ja saar.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb halduslikult 35 munitsipaalrajooniks ja 8 linnaringkonnaks.

Linnaringkonnad:

* Kimrõ
* Ozjornõi
* Ržev
* Solnetšnõi
* Toržok
* Tver
* Udomlja linnaringkond
* Võšni Volotšok

Rajoonid:

## Rahvastik

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 471 459, kellest 92,5% olid venelased, 1,5% ukrainlased ja 1% karjalased. Rahvaarv väheneb negatiivse loomuliku iibe ja väljarände tõttu (1990. aastal oli rahvaarv 1 674 000). 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 369 400. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvaarv 1 353 550. 2022. aasta alguses oli rahvaarv esialgsel hinnangul 1 228 698.

Oblastis on 23 linna ja 30 alevit. Suuremad linnad on Tver (406 700), Ržev (62 400), Võšni Volotšok (54 600), Kimrõ (51 400), Toržok, Konakovo, Udomlja, Bežetsk, Bologoje ja Nelidovo.
Eestlasi elas Tveri oblastis rahvaloenduste andmeil 1959. aastal 2662, 1970. aastal 1722, 1979. aastal 1300, 1989. aastal 840 ja 2002. aastal 443.

## Viited

## Välislingid

* Oblasti koduleht
Tula oblast

**Tula oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas, Kesk-Vene kõrgustikul. Piirneb põhjas Moskva, idas Rjazani, kagus Lipetski, lõunas Orjoli ja läänes Kaluga oblastiga. Kõrgus merepinnast on 108–293 m.

## Rahvastik

Tula oblastis elas 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 675 758 inimest, kellest 1 595 564 (95,2%) olid venelased, 22 260 (1,3%) ukrainlased ja 8968 (0,5%) tatarlased.
Rahvaarv väheneb väljarände ja negatiivse loomuliku iibe tõttu (loomulik iive oli 2004. aastal –22 500, 2009. aastal –15 290, 2016. aastal –10 200, 2018. aastal –11 800 ja 2020. aastal –16 392). 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 553 100, 2019. aasta alguses 1 478 800.

Oblastis on 19 linna, suuremad linnad on Tula, Novomoskovsk, Donskoi, Aleksin, Štšokino ja Uzlovaja.

74,8% rahvastikust elab linnades ja alevites.

## Haldusjaotus

Oblast on jaotatud 23 rajooniks:

## Viited

## Välislingid
Tambovi oblast

**Tambovi oblast** asub Venemaa Keskföderaalringkonnas, Oka-Doni madaliku keskosas metsastepi vööndis.

Suuremad jõed on Tsna, Vorona ja Voronež.

## Rahvastik
Tambovi oblastis elas 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 1 320 763 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 178 443 inimest. 2008. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 106 000 ja 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 092 396. Linnades elas 58,7% rahvastikust. Oblastis on 8 linna, suuremad neist on Tambov, Mitšurinsk, Rasskazovo ja Moršansk.

## Haldusjaotus
Oblast jaguneb 7 linnaks (linnaringkond) ja 23 rajooniks (munitsipaalrajoon). Rajoonides on kokku 234 külaasundust.

## Viited

## Välislingid

* Tambovi oblasti koduleht
Rjazani oblast

**Rjazani oblast** asub Venemaa Keskföderaalringkonnas.

## Rahvastik

Rjazani oblasti rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 1 227 910. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 157 700 ning 2020. aasta alguses 1 108 847. Linnades elab 65% rahvastikust. Suuremad linnad on Rjazan, Kassimov, Skopin ja Sassovo.

Suuremad rahvusrühmad olid 2002. aastal:

* venelased 1 161 400
* ukrainlased 12 700
* mordvalased 7 300
* tatarlased 5 600
* armeenlased 4 500
* valgevenelased 3 500

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 25 rajooniks ja 4 linnaringkonnaks.

## Viited

## Välislingid

* Rjazani oblasti koduleht
Orjoli oblast

**Orjoli oblast** asub Venemaa Keskföderaalringkonnas.

Suuremad linnad on Orjol, Livnõ ja Mtsensk. 1. septembril 2007 oli oblasti arvestuslik rahvaarv 823 300. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 817 000, 2020. aasta alguses 733 498 ja 2023. aasta alguses 699 998.

## Haldusjaotus

Oblast koosneb 24 munitsipaalrajoonist ja 3 linnaringkonnast.

1993–2009 oli oblasti kuberner Jegor Strojev.

## Viited

## Välislingid
Nižni Novgorodi oblast

**Nižni Novgorodi oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas.

Nõukogude ajal kandis nime *Gorki oblast*.

## Asustus

Suuremad linnad on Nižni Novgorod, Dzeržinsk, Arzamass, Sarov ja Bor.

## Haldusjaotus
Oblastis on 39 rajooni ja 13 rajooni õigustega linna.

Rajoonid:

Rajooni õigustega linnad:

## Viited