Kuala Lumpur

**Kuala Lumpur** on Malaisia pealinn, suurim linn ja liiduala. See asub Malaka poolsaare lääneranniku keskosas.

Kuala Lumpur asub 35 km kaugusel rannikust Gombeki ja Klangi jõe ühinemiskohas, linna nimi tähendab otsetõlkes mudast kahe jõe ühinemiskohta.

Kuala Lumpur on suhteliselt noor linn – selle rajasid hiinlased 150 aastat tagasi 1857. aastal. 19. sajandi lõpul ta hakkas arenema tinakaubanduse keskuse ümber ja on kasvanud väikesest tinakaevandajate asulast miljonilinnaks.

Linnas elab umbes 1,6 miljonit inimest (1 145 075 elanikku (1991, rahvaloendus); 1 374 700 (1997, hinnang)). Linnastus, mida tuntakse ka nimega *Klang Valley*, elab ligi 7 miljonit inimest ja seda peetakse üheks kiirema kasvuga globaalseks keskuseks nii elanike arvu, majanduse, rahanduse kui ka kaubanduse osas.

Aastatel 1880–1978 oli Kuala Lumpur Selangori pealinn ja 1946–1957 Briti koloonia (1946–1948 Malaia Liit, 1948–1957 Malaia Föderatsioon) halduskeskus. 31. augustil 1957 kuulutati seal välja Malaisia iseseisvus.

Kuala Lumpur on tähtis Malaisia kaubandus-, tööstus- ja rahanduskeskus. Linnas ja selle ümbruses töödeldakse kautšukit, toodetakse palmiõli ja teisi toiduaineid, autosid, elektroonikaseadmeid, põllumajandustehnikat ja tekstiile.

Kuala Lumpuri lähedal kaevandatakse inglistina ja kivisütt.

Kuala Lumpuris asuvad Riigi Keskpank ja teised suured pangad, fondi- (alates 1978. aastast) ja kaubandusbörsid (alates 1980. aastast), riigiasutuste juhatus jne.

Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam (KLIA) asub Sepangis (1998).

## Vaatamisväärsused
Malaisia "vabaduse väljak" – Padang Merdeka väljak, kus kuulutati välja Malaisia iseseisvus. Väljakul seisab maailma kõrgeim lipuvarras ning seal peetakse ka iga-aastast Merdeka päeva.

Samuti on väljakul linna üks kaunimaid hooneid – mauri stiilis ehitatud Sultan Abdul Samadi maja, mis oli projekteeritud Briti arhitektide poolt 19. sajandi lõpul. Ehitisse kuulub 40 jala kõrgune kellatorn ja vasksed kuplid.

Rahvusmuuseum (Muzium Negara), kus on võimalik tutvuda Malaisias elavate rahvusrühmade ajalooga ning Malaisia taimestiku ja loomastiku väljapanekuga.

Rahvusmošee (Masjid Negara) ja selle 75 meetri kõrgune minarett.

Kaasaegne Kuala Lumpuri sümboliks on maailma kõrgeimate hoonete hulka kuuluv rahvusliku naftafirma Petronas kaksiktorn (Petronas Towers), mis jäljendab pagoodide ehitusstiili. 1996–2003 oli see oma 88 korrusega (451,9 m) maailma kõrgeim hoone.

Samuti on muljetavaldav teletorn Menara KL, mis on kõrguselt (421 m) maailmas neljandal kohal. Selle sissepääsu kaunistavad arabeskidest pitskujundid.

Koloniaalstiilis ehitatud raudteejaama peahoone on ehitatud 1900. aastate alguses. Nüüd on seal ka hotell. Selles Põhja-India arhitektuurist inspireeritud hoones on tähelepanuväärsed võlvid, ilusad spiraalid ja seitsmekujulised minaretid.

Populaarne sihtkoht Kuala Lumpuri külastavate turistide seas on ka linnast 13 kilomeetrit põhjas asuvad Batu koopad.


Fail:Kuala Lumpur Sultan Abdul Building.jpg|Sultan Abdul Samadi maja
Fail:Muzium Negara Malaysia KL (2022-05).jpg|Rahvusmuuseum (Muzium Negara)
Fail:Merdeka square kuala lumpur.jpg|Padang Merdeka väljak
Fail:KLIA MTB&Tower.jpg|Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam


## Vaata ka
* Kuala Lumpuri Evangeelne luterlik Siioni kirik

## Viited

## Välislingid