open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilmatar (täpsustus)

**[[Ilmatar]]** on Soome rahvuseepose Kalevala tegelane, kelle järgi on saanud nime mitmed organisatsioonid, inimesed ja objektid.

* Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar oli 1920. aastal loodud üliõpilasorganisatsioon.
* Ilmatar oli aastal 1887 Suure-Jaanis asutatud laulu- ja mänguselts.
* Segakoor Ilmatar on Suure-Jaanis 1890 asutatud segakoor.
* MTÜ Suure-Jaani Ilmatari Selts loodi 2003. aastal.
* Ilmatar oli Antslas 1930. aastail ilmunud ajaleht.
* 385 Ilmatar on 1894. aastal avastatud asteroid.
* "Ilmatar" on folkansambli Värttinä kaheksas, 2000. aastal ilmunud plaat.
* Ilmatar Windpower on Soome tuuleenergiafirma.
* The Ilmatar Fund on Ida-Euroopa mitmestrateegialine riskifond.
* S/S Ilmatar oli 1929. aastal ehitatud Soome reisilaev, mis anti 1945. aastal sõjakahjude kompensatsioonina NSV Liidule.
* MS Ilmatar (hiljem Palm Beach Princess) oli 1964. aastal ehitatud ristluslaev, mis müüdi 2011. aastal vanarauaks.
* Ilmatar oli suurtükipaat.
*Ilmatar on soome naisenimi, 2008. aasta lõpus kandis seda Soomes 154 naist.
** Ilmatar Tammaru (1934-2011) oli eesti taimekaitseteadlane ja muusikaprodutsent.
** Eila Ilmatar Juutilainen on üks Jaapani segameediaprojekti (sh animesarja) "Strike Witches" peategelasi, Soome naislendur.

## Vaata ka
* Ilmater

## Viited
Uaongo Areai

**Uaongo Areai** (sündinud 1. jaanuaril 1962) on Cooki saarte kergejõustiklane.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Interstanding

**Interstanding** oli Eesti Kunstiakadeemia E-Meedia Keskuse ja Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse korraldatud rahvusvaheline konverents. 

Konverentsid toimusid 4 korda: aastal 1995, 1997, 1999 ja 2001.

Konverentside põhiteema oli digitaaltehnika ja uue meedia mõju kultuurile. 

## Viited
Johannes Käisi Selts

**Johannes Käisi Selts** oli aastal 1990 Põlvas asutatud selts.

Põhikirja järgi on seltsi eesmärgid järgmised: "koondada inimesi, esmajoones õpetajaid ja teisi haridustöötajaid, kes tahavad kaasa aidata Johannes Käisi pedagoogilise pärandi uurimisele ja propageerimisele, tema ideede ja meetodite rakendamisele nüüdiskoolis, üldse kooliuuendustööle Eestis".

Eesmärkide saavutamiseks korraldab selts igal aastal muu hulgas suvekoole, konverentse. Selts toetab ka aastast 1985 antava Johannes Käisi preemia väljaandmist.

Seltsil on 106 liiget (2002).

Seltsi liikmeid:
*Jaan Eilart (alates 1991)
*Ferdinand Eisen (alates 1990)
*Aleksander Elango (alates 1991)
*Kalju Leht (alates 1989)
*Ruut Liiv (alates 1990)
*Voldemar Pinn (alates 1990)

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Johannes Käis'ile pühendatud veebilehel (vaadatud 07.02.2013)
Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett

**Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett** oli aastatel 1942–1992 tegutsenud Eesti puhkpilliansambel.

Eesti esimese kutselise puhkpillimängija Jaan Tamme nime kandis ansambel aastast 1975. 

Ansambel asutati aastal 1942 Jaroslavlis ja algul kuulusid ansamblisse Rudolf Omel (flööt), Roland Kriit (klarnet), Voldemar Rohtla (oboe), Arnold Kiiver (metsasarv), Eugen Saanpere (fagott). Aastal 1953 liitus ansambliga Samuel Saulus, kes mängis ansamblis aastani 1990. Ansambli koosseisus toimus aastate jooksul mitmeid muudatusi. 

Ansambli repertuaari on kuulunud nii klassikalisi kui ka nüüdismuusika palasid. 

### Puhkpillikvinteti liikmed

## Viited
Paula Delacherie

**Paula Delacherie** (neiuna **Paula Ilves**; 7. aprill 1903 Kehtna – 2. september 2003 Pariis) oli eesti rahvusest Prantsuse arhitekt.

Ta õppis Lenderi gümnaasiumis ja aastatel 1923–1929 Budapesti Tehnikaülikoolis, lõpetades selle esimese naisarhitektina. Seejärel stažeeris ta aasta Ungaris.

Ta asus 1932. aasta lõpul elama Pariisi. Pariisis olles töötas ta sisearhitektina, 1930. aastatel oli menuarhitekt Michel Roux-Spitzi büroos.

1948. aastal valiti ta Pariisis Prantsuse Eesti Seltsi esimeseks esimeheks.

## Looming
1935. aastal võitis ta funktsionalistliku projektiga Kose-Lükati vabaõhukooli hoone võistluse. Ta projekteeris pangahooneid ja haiglaid; ta tegi projekti Pariisis villa ümberehituse Eesti saatkonnaks, kuid põhitöö oli tal ikkagi sisekujundus.

## Tunnustus
*1997 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema õde oli keemik ja õpetaja Marie Voore ning õepoeg oli soomepoiss ja Kanada arhitekt Kaljo Voore.

Tema abikaasa oli 1933. aastast Prantsuse arhitekt Jacques Delacherie. Pärast abikaasa surma kasutas ta perekonnanime Ilves-Delacherie. 

## Viited

## Kirjandus
*Fanny de Sivers. "52 eluaaastat Pariisis. Esimene eesti naisarhitekt jutustab" Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet nr 47, 27. juuni 1984. Lk 8
*Mart Kalm. "Delacherie (a-ni 1933 Ilves), Paula, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 58–59
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
AS O-I Production Estonia

**AS O-I Production Estonia** (varasema nimega **AS Järvakandi Klaas**) on 1991. aastal asutatud klaasitootmisettevõte.

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1936 Enne 1991. aastal ettevõtte asutatamist oli eelmine ettevõte kombinaadi Järvakandi Tehased tsehh.

Aastast 2003 on ettevõte omanik USA kontserni Owens-Illinois Soomes asuv tütarettevõte OI Finnish Holdings Oy.

## Vaata ka
*Järvakandi Klaasimuuseum

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht (vaadatud 07.02.2013)
Kaak (väljaanne)

**Kaak** oli 1906. aastal Eduard Vilde eestvõtmisel Helsingis ilmunud satiirileht. Toimetus asus Helsingis aadressil Sirkuskatu 1. Ajalehe vastutav toimetaja oli Otto Tiuppa ja tegevtoimetaja Eduard Vilde.

Esimene ajalehenumber ilmus 1. juulil 1906, selle maht oli 16 lehekülge ja osaliselt oli number ka värvitrükis. Sisu kirjutas peamiselt Eduard Vilde, joonistuste autorid olid Nikolai Triik (pseudonüümiga Waikne), Konrad Mägi ja Karl Alfred Jentson (pseudonüümiga Pessimist).

Eduard Vilde avaldas ajalehes artikli ja karikatuuri, mille esimeses osas vedeleb Konstantin Päts laeva kajutis sohval ja teatab:  

"*Ei mõista, mida kapitalismile ette heita. Tema on saanud vaid head – esimese klassi söögid ja raha rahakotti ja selle eest ei ole vaja muud teha, kui kiita ajalehtedes Company maid*". 

Pärast seda artiklit Pätsi ja Eduard Vilde (kes oli Pätsi Teataja omaaegne kaastööline) suhted jahenesid pikaks ajaks.

Ajalehte anti välja Soome sotsiaaldemokraatide toel. Ajaleht oli nii riigi- ja ühiskonnakriitiline, et selle esimese kahe numbri levikut takistati ja alates kolmandast numbrist keelati ajalehe ilmumine ära.. Ajalehes naeruvääristati ka keisrivõimu.

Ajalehte trükiti Soomes Helsingis Työväen kirjapaino trükikojas.

1965. aastal andis kirjastus Eesti Raamat Eduard Vilde 100. sünniaastapäevaks välja ajalehe faksiimileväljaande, mille kaanel (kujundaja Heino Kersna) oli kujutatud Ernst Kollomi puugravüür Eduard Vildest. Trükiti 1000 eksemplari ja iga raamat oli nummerdatud.

## Kaastöölised
* Karl Alfred Jentson
* Konrad Vilhelm Mägi
* Nikolai Triik
* Eduard Vilde
* Linda Vilde

## Viited

## Välislingid
* https://www.e-varamu.ee
* Vilde Eduard, toimetatud pilkeleht "Kaak", 1906, nr 3, Esikaas
* Eesti Kirjandusmuuseum - Kreutzwaldi sajand - Satiiriajakiri „Kaak” (1906)
Tiraa Arere

**Tiraa Arere** (sündinud 16. oktoobril 1984) on Cooki saarte kergejõustiklane.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta 100 meetri jooksus 81. koha tulemusega 11,55 sekundit. 

2010. aasta sisemaailmameistrivõistlustel saavutas ta 60 meetri jooksus 49. koha uue isikliku rekordiga 7,64 sekundit.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Lea Leppik

**Lea Leppik** (1986. aastani **Lea Mäeväli**; sündinud 16. novembril 1965) on eesti orienteeruja, rogainija ja kabetaja. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 46. Keskkooli ning 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna teeninduse ökonoomika ja juhtimise eriala.

## Töö
Lea Leppik töötab AS-i Prike finantsjuhina.

## Sporditulemused
1988. aastal tuli ta Eesti naiste meistriks 64-ruudulises kabes (Vene kabes), lisaks võitis samas mänguliigis 1987. aasta Eesti meistrivõistlustel hõbe- ning 1984. ja 1985. aastal pronksmedali. 1985. aastal tuli ta Eesti naiste meistriks kirikabes ja võitis hõbemedali Eesti võistkondlikel kabemeistrivõistlustel Oktoobri rajooni võistkonnas. 1987. aastal sai ta NSV Liidu naiste kirikabe meistrivõistlustel 4. koha.

Orienteerumisjooksus on ta veteranide klassides tulnud Eesti meistriks öisel tavarajal (2002. ja 2003. aastal klassis N35 ning 2011. ja 2015. aastal klassis N45), pikal rajal (2007. aastal klassis N40), teatejooksus (2013. aastal klassis N45-50), sprindis (2015. aastal klassis N50) ja tavarajal (2021. aastal klassis N55).

2014. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta naisveteranide klassis koos Airi Alnekiga hõbemedali (naiskondade arvestuses 5. koht). 2017. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel võitis ta naisveteranide klassis koos Airi Alnekiga pronksmedali. Koos Lauri Leppikuga sai ta 2016. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Austraalias segavõistkondade arvestuses 9. koha ja 2023. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel USA-s 55-aastaste ja vanemate veteranide klassis hõbemedali.

## Isiklikku
Ta on abielus Lauri Leppikuga.

## Viited

## Välislingid
* Lea Leppiku sporditulemused
Jussikese seitse sõpra

"**Jussikese seitse sõpra**" on eesti kirjaniku ja raamatukunstniku Silvi Väljali lasteraamat, mille esmatrükk avaldati 1966. aastal. Enamasti illustraatorina tegutsenud Väljal on selle raamatu puhul niihästi teksti kui ka piltide autor.

Raamatus külastab Jussike järjest kõiki seitset nädalapäeva.

Populaarsest raamatust on ilmunud arvukalt kordustrükke ja seda on tõlgitud araabia, bengali, fääri, hispaania, inglise, lao, leedu, marathi, saksa, singali, slovaki, soome, telugu, tšehhi, ukraina, ungari ja vene keelde.

Lihtsa ja meeldejääva süžee tõttu on seda lavastatud korduvalt nii lasteasutustes kui ka kutselistes teatrites (sh 2002. aastal Nukuteatris, lavastaja Anne Türnpu ning Endla teatri ja Kuressaare Linnateatri koostöös). Muuhulgas on "Jussikese seitsme sõbra" lavastust tutvustatud mitmes välisriigis (sh Kasahstanis, Hiinas, Fääri saartel, Jaapanis ja Venemaal).

1967. aastal tehti raamatu ainetel Tallinnfilmis samanimeline multifilm (režissöör Heino Pars).

## Viited

## Välislingid
* "Jussikese seitse sõpra" portaalis IMDB
* Viljar Voog "Jussikese seitse keelt: mitu kuud tuupimist kolme pooletunnise etenduse nimel" Õhtuleht, 1. oktoober 2012
Baklažaan

**Harilik baklažaan** (*Solanum melongena*) ehk **harilik pommu** on maavitsaliste sugukonna maavitsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Välislingid

*
Jazzkaar

**Jazzkaar** on aastast 1990 Tallinnas toimuv rahvusvaheline džässifestival, mis on Baltimaade samalaadsetest suurim.

Festivali peakorraldaja on MTÜ Jazzkaare Sõprade Ühing. Festivali direktor ja kunstiline juht on Anne Erm.

Jazzkaar on rahvusvaheliselt tuntud ja tunnustatud bränd, Eesti kultuuri üks visiitkaarte, mis sai alguse aastal 1990. Isikupärase programmi, värskete ideede, noore publiku kaasamise ja kõrgetasemelise korraldusega kuulub Jazzkaar Euroopa parimate siseruumides toimuvate jazzifestivalide hulka. 

Eesti muusikatööstus on korduvalt tunnustanud Jazzkaare rolli muusikaelu edendajana: 2015. aastal nimetati sündmus esimesena Eesti parimaks muusikafestivaliks ning aastal 2025 pälvis MTÜ Jazzkaare Sõprade Ühing parima muusikasündmuste korraldaja tiitli.

Jazzkaar on aktiivne valdkonna arendaja Eestis ning kuulub nii European Jazz Networki kui ka Music Estonia liikmete hulka, olles oluline platvorm eesti jazzi tutvustamisel rahvusvaheliselt.

Kevadine Jazzkaar toob igal aastal muusikasõpradeni enam kui 140 sündmust, millest 50 kuuluvad festivali põhiprogrammi. Publik saab osa ka tasuta kontsertide päevast, linnaruumiprojektist, näitustest, vestlustest muusikutega ning meistriklassidest, mis rikastavad festivali ja annavad harivat mõõdet. Viimastel aastatel on Jazzkaar kogunud üle 20 000 külastuse, mis kinnitab festivali jätkuvat publikuhuvi ja olulisust Eesti kultuurielus.

Festivalil on aastate jooksul üles astunud üle 40 riigi džässmuusiku ja -ansambli. 

## Jazzkaarel osalenud tuntud džässmuusikuid ja -ansambleid
*Pat Metheny (2014)
*Charles Lloyd (2013, 2005, 1997, 1967)
*Bobby McFerrin (2019, 2011)
*Dee Dee Bridgewater (2022, 2006)
*Gregory Porter (2015, 2013)
*Joshua Redman (2019)
*Snarky Puppy (2024)
*Médéric Collignon
*Diane Schuur
*Joe Zawinul Syndicate
*New York Voices
*Courtney Pine

## Tunnustus
* 2025 – Postimehe kultuurivedur
* 2025 – Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad (EMEA) parim muusikasündmuste korraldaja
* 2015 – Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad (EMEA) aasta muusikasündmus
* 1999 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia – Anne Erm (festival Jazzkaar)

## Vaata ka
*Tallinna džässifestival

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht (vaadatud 7.02.2013)
Kaarli koguduse kontsertkoor

**Kaarli koguduse kontsertkoor** (ka **Kaarli kiriku kontsertkoor**, **EELK Tallinna Toompea Kaarli Koguduse Kontsertkoor**) on 1989. aastal asutatud Kaarli koguduse juures tegutsev segakoor.

2015. aastast on koori peadirigent Piret Aidulo ja dirigent Pärtel Toompere.

Varem on koori peadirigendina juhatanud Marika Kahar (1989–1991), Ene Üleoja (1991–1998), Heli Jürgenson (1999–2003), Mikk Üleoja (2003–2011) ja Raul Talmar (2012–2015).

Koor on võistelnud näiteks Barcelonas toimunud IX Rahvusvahelistel Rahvalaulude Koorikonkursil "Euroopa ja tema laulud", kus koor pälvis ühes kategoorias kuldmedali. Kuldmedal saadi ka Roomas toimunud V Rahvusvahelistel Orlandi di Lasso nimelisel Koorifestivalil. 

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht (vaadatud 07.02.2013)
Kanepi Laulu ja Mängu Selts

**Kanepi Laulu ja Mängu Selts** oli aastal 1869 lauluseltsina asutatud selts. Aastal 1940 nõukogude võimu oludes lõpetas selts tegutsemise.

Selts osales 1869. aastal I üldlaulupeol.

Aastal 1887 valmis seltsi maja. 

Seltsil oli oma raamatukogu, kus oli umbes 1700 köidet.

Lauluseltsi esimene esimees oli aastatel 1885–1893 Gustav Daniel. Aastatel 1917–1940 oli seltsi juht Olev Lepik 

## Vaata ka
*Kanepi Seltsimaja

## Viited
Kaseke

**Kaseke** oli Eesti progerokkansambel, mis tegutses aastatel 1980–1984. 1980. aasta lõpus võttis bänd nimeks Kaseke, olles alates 1976. aastast esinenud nime all Haak. Nimevahetus järgnes koosseisu vahetusele, kui Ivo Varts lahkus bändist ning tema asemele tulid Tõnu Naissoo ja Andrus Vaht. 

Kasekese lõid ansambli Propeller liikmed. 

1981. aastal võitis ansambel Tartu muusikapäevade peaauhinna. 

Ansambel on teinud muusikat näiteks mängufilmile "Nukitsamees". 

1983. aastal ilmus ansamblilt heliplaat "Põletus". Albumi salvestamisel osalesid muusikud Priit Kuulberg, Ain Varts, Riho Sibul, Mart Metsala, Peeter Malkov, Andrus Vaht, Tõnu Naissoo, Margus Kappel, Olav Ehala ja Erkki-Sven Tüür.

## Viited
Kastellaanimaja galerii

**Kastellaanimaja galerii** on Eesti kunstigalerii, mis on asutatud 1994. aastal ja tegutseb Tallinnas Eduard Vilde muuseumis.

Galeriis eksponeeritakse Eesti ja välismaist nüüdiskunsti.

## Viited

## Välislingid
*Galeriist Eduard Vilde muuseumi kodulehel (vaadatud 07.02.2013)
Kawe

**Kawe** (kaasaegne kirjutusviis antiikvas **Kave**) oli aastal 1921 Tallinnas tegevust alustanud šokolaadi- ja kommivabrik.  Kondiitritööstus Kawe asus esialgu Tallinna vanalinnas aadressil Müürivahe 62 (Uus 13).

Kawe nimi tulenes ettevõtte omanike nimede initsiaalidest, kelleks olid vennad Karl ja Kolla Wellner (eestistatult Vellner), mis väljaöelduna kõlasidki KAA-WEE. Selleks ajaks olid mõlemad juba kogemustega kommitöösturid – aastal 1913 rajasid Wellnerid Peterburis šokolaadivabriku Renommee, mis aga võeti pärast revolutsiooni neilt ära.

Suure osa oma toodetest eksportis vabrik välismaale, näiteks Ameerikasse, Inglismaale, Tuneesiasse, Marokosse. Tootmishoone asus alguses Volta tehase ruumes ja seejärel Väike-Roosikrantsi tänav 8a ning Volta tänav 3. 1926. aastat tootis vabrik siseturule 30 000 puuda mitmesugust šokolaadikaupa, töölisi oli 110. 

1936. aastal avas vabrik esinduskaupluse Vabaduse platsil Tallinna Majaomanike Panga majas (Vabaduse väljak 10). Sisekujunduse kauplusele tegi kunstnik ja sisearhitekt Jaan Siirak.
Aastal 1940 alanud ettevõtete riigistamisel liideti Kavega vabrikud Efekt, Eelis, Endla ja Soliid ning siirupitööstus Ermos.

Aastal 1948 nimetati vabrik ümber **Kaleviks**. Aastal 1962 moodustasid vabrik Kalev ja Uus Kalev ühise  AS Kalev.

## Vaata ka
*Kawe kelder
*Kawe Plaza

## Viited
Eberhard von Mackensen

**Friedrich August Eberhard von Mackensen** (24. september 1889 &ndash; 19. mai 1969) oli Saksa sõjaväelane (kindral) Teise maailmasõja ajal ja üks 882-st Tammelehtedega Raudristi Rüütliristi kavalerist.

## Noorus
Eberhard sündis Bromberg (Bydgoszcz) Poseni provintsis Saksa kindralfeldmarssal August von Mackenseni noorema pojana. Saksa armeesse astus ta 1908. aastal. 

## I maailmasõjas
Sõja puhkedes oli ta leitnandi aukraadis. Pärast haavatasaamist 1915 anti talle staabitöö. Sõja lõppedes astus ta Vabakorpusse ja võitles selle ridades Baltikumis.

## Sõdadevahelisel ajal
Pärast vaherahu astus ta uuesti Saksa armeesse 1934. aastal ja edutati oobersti auastmesse. 1935. aastal määrati ta X armeegrupi staabiülemaks ja 1937. aastal ratsaväebrigaadi juhatajaks. 1938. aastal edutati ta kindralmajori auastmesse. Mais 1939. aastal määrati ta Wilhelm Listi staabiülemaks.

## II maailmasõjas

II maailmasõja algul septembris 1939, Poola invasiooni ajal, oli ta 14. armee staabiülem. Hiljem tehti temast 12. armee staabiülem, millega ta võitles Prantsusmaa lahingus. 1. jaanuaril 1940 edutati ta kindralleitnandiks ja kaheksa kuu pärast ratsaväekindraliks (*General der Kavallerie*). Jaanuaris 1940. aastal määrati ta III armeekorpuse (Lõuna armeegrupp) kindraljuhatajaks. Kui novembris 1942. aastal kindral Paul Ewald von Kleist saadeti armeegrupi A juhatajaks, sai Mackensen 1. tankiarmee juhatajaks, mida ta juhatas kolmandas Harkovi lahingus 1943. aasta märtsis. Edutatud 1943 kindralooberstiks, saadeti ta Itaaliasse 14. armee juhatajana, mida juhatas 1944. aasta juunini, mil ta saadeti pensionile. 

Teda autasustati Raudristi Rüütliristiga ja hiljem tammelehtedega sinna juurde.

## Pärast sõda
Pärast Saksamaa kapitulatsiooni 1945. aastal sattus ta sõjavangi. 1947. aastal ta arreteeriti, süüdistati sõjakuritegudes ja mõisteti surma. Kohtuotsus vähendati 21-aastaseks vanglakaristuseks, kuid ta vabastati juba 1952. aastal. Ta suri 1969. aastal Nortorfi lähedal.

## Isiklikku
Ta vend Hans Georg von Mackensen (1883–1947) oli diplomaat ja Saksa suursaadik Itaalias.

## Autasud
* Raudrist (1914)
** 2. klass
** 1. klass
* Haavatumärk (1918)
* Aurist
* Medaille zur Erinnerung an den 13. März 1938
* Wehrmacht-Dienstauszeichnung 4nw kuni 1. klass
* 1939 pannal Raudristile (Spange zum Eisernen Kreuz)
** 2. klass (17. september 1939)
** 1. klass (2. oktoober 1939)
* Michael Vapra orden
** 3. klass (15. jaanuar 1943)
* Raudristi Rüütlirist tammelehtedega
** Raudrist 27. juulil 1941 kui ratsaväekindralile ja III armeekorpuse juhile
** 95. tammeleht 26. mail 1942 kui ratsaväekindralile ja III armeekorpuse juhile

## Viited

## Kirjandus
* Dr. Gerd F. Heuer – *Die Generalobersten des Heeres, Inhaber höchster Kommandostellen 1933–45*, ISBN 3-8118-1408-7
* Scherzer, Veit (2007). *Ritterkreuzträger 1939–1945 Die Inhaber des Ritterkreuzes des Eisernen Kreuzes 1939 von Heer, Luftwaffe, Kriegsmarine, Waffen-SS, Volkssturm sowie mit Deutschland verbündeter Streitkräfte nach den Unterlagen des Bundesarchives* (in German). Jena, Germany: Scherzers Miltaer-Verlag. ISBN 978-3-938845-17-2.
Runebergi auhind

**Runebergi auhind** (soome keeles *Runeberg-palkinto*) on soome kirjandusauhind. Auhind antakse Soome kirjanikule soome- või rootsikeelse teose eest.

Runebergi auhinda annavad välja ajaleht Uusimaa, Porvoo linn, Soome kirjanike liit, Soome kriitikute liit ja Soomerootsi kirjanike liit. Auhinna suurus on 10 000 eurot.

Runebergi auhinna saaja kuulutatakse välja Johan Ludvig Runebergi sünniaastapäeval 5. veebruaril. Auhinda jagatakse alates 1987. aastast.

## Laureaadid

## Viited

## Välislingid
* Auhinnast Porvoo lehel
2013. aasta Vormel 1 hooaeg

**2013. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 64. hooaeg.

Hooaeg algas 17. märtsil 2013 Austraalias ja lõppes 24. novembril Brasiilias.

Peeti 19 etappi. Kalendrist jäi välja Euroopa GP. Osales 11 meeskonda.

Uute sõitjatena lisandusid mehhiklane Esteban Gutiérrez Sauberi meeskonnas, soomlane Valtteri Bottas Williamsi meeskonnas, hollandlane Giedo van der Garde Caterhami meeskonnas ning prantslane Jules Bianchi ja inglane Max Chilton Marussia meeskonnas.

Tiitlikaitsja Sebastian Vettel kindlustas oma neljanda meistritiitli juba 16. etapil Indias. Konstruktorite karika võitis Red Bull Racing, kes kindlustas tiitli samal etapil.

2013. aasta hooajaga lõpetas vormelisõitjakarjääri Mark Webber.

## Rekordid

Sebastian Vettel saavutas 9 etapivõitu järjest. Need olid hooaja 9 viimast etappi. Hooaja jooksul kogus ta 397 punkti. Ka eelmine rekord, 392 punkti 2011. aastast, oli tema nimel. Teiseks tulnud Fernando Alonsot edestas ta 155 punktiga, mis on suurim vahe kahe esimese vahel. Vettel sai noorimaks neljakordseks Vormel 1 maailmameistriks, nagu ta oli olnud noorim kahekordne ja kolmekordne maailmameister. Karjääri jooksul on ta kogunud keskmiselt 11,75 punkti etapilt.

Fernando Alonso on karjääri jooksul kogunud 1606 punkti. Sellega möödus ta Michael Schumacherist, kes kogus karjääri jooksul 1566 punkti.

Kimi Räikkönen lõpetas punktidel 27 etapil järjest: alates 2012. aasta Bahreini GP-st kuni 2013. aasta Ungari GP-ni. Eelmine rekord (24) kuulus Schumacherile. Samal etapil lõppes tema 38 lõpetatud sõidust koosnev seeria, mis algas juba 2009. aasta Ungari GP-l.

Mark Webber kogus 1047½ punkti ilma maailmameistriks tulemata.

Heikki Kovalainen on sõitnud punkte saamata järjest 62 etapil.

Max Chilton lõpetas oma debüüthooaja kõik 19 sõitu, ehkki ta ei saanud punkte ja jäi hooaja kokkuvõttes viimaseks.

## Meeskonnad


*  Red Bull
** **1**  Sebastian Vettel
** **2**  Mark Webber
*  Ferrari
** **3**  Fernando Alonso
** **4**  Felipe Massa
*  McLaren
** **5**  Jenson Button
** **6**  Sergio Pérez
*  Lotus
** **7**  Kimi Räikkönen
** **8**  Romain Grosjean
*  Mercedes
** **9**  Nico Rosberg
** **10**  Lewis Hamilton
*  Sauber
** **11**  Nico Hülkenberg
** **12**  Esteban Gutiérrez


*  Force India
** **14**  Paul di Resta
** **15**  Adrian Sutil
*  Williams
** **16**  Pastor Maldonado
** **17**  Valtteri Bottas
*  Toro Rosso
** **18**  Jean-Éric Vergne
** **19**  Daniel Ricciardo
*  Caterham
** **20**  Charles Pic
** **21**  Giedo van der Garde
*  Marussia
** **22**  Jules Bianchi
** **23**  Max Chilton


## Etapid

## Tulemused
*Sorteerimiseks klõpsa noolekestele veeru päises*

## Konstruktorite karikas

## Viited
Kapellmeister

**Kapellmeister** on kiriku või õukonna muusikadirektor. Kapellmeister võib olla ka kapelli juht, orkestri või koori dirigent.

## Kapellmeistrid
*Arnold von Bruck
*Antonio Scandello
*Jacob Regnart
*Michael Praetorius
*Heinrich Schütz
*Samuel Scheidt
*Heinrich Ignaz Biber
*Georg Muffat
*Agostino Steffani
*Johann Caspar Ferdinand Fischer
*Johann Ludwig Bach
*Georg Philipp Telemann
*Johann David Heinichen
*Johann Sebastian Bach
*Georg Friedrich Händel
*Domenico Scarlatti
*Johann Friedrich Fasch
*Carlo Grua
*Carl Heinrich Graun
*Giuseppe Bonno
*Giacomo Matteo Ignazio Cirri
*Christoph Willibald Gluck
*Niccolò Jommelli
*Giovanni Battista Cirri
*Christian Cannabich
*Joseph Haydn
*Johann Georg Albrechtsberger
*Michael Haydn
*Carl Ditters von Dittersdorf
*Andrea Luchesi
*Antonio Salieri
*Joseph Martin Kraus
*Christian Kalkbrenner
*Carl Maria von Weber
*Richard Wagner
Põltsamaa kunstiselts

**Põltsamaa Kunstiselts** on 8. novembril 1996 asutatud mittetulundusühing Põltsamaal.

Seltsi eesmärk on arendada Põltsamaa kunsti- ja kultuurielu; aidata kaasa inimeste loomingulisele ja vaimsele täiustamisele, korraldades muu hulgas loenguid, laagreid ja kunstiüritusi ning pakkudes tööruume ja koolitust.

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Valtteri Bottas

**Valtteri Viktor Bottas** (sündinud 28. augustil 1989 Nastolas) on soome vormelisõitja.

Aastal 2026 sõidab ta Vormel 1 sarjas cadillaci meeskonnas.

Aastatel 2022–2024 sõitis ta Vormel 1 sarjas Alfa Romeo meeskonnas.

Aastatel 2017–2021 sõitis ta Vormel 1 sarjas Mercedese meeskonnas.

Aastatel 2013–2016 sõitis ta Vormel 1 sarjas Williamsi meeskonnas.

Aastatel 2010–2012 oli ta Williamsi testisõitja.

Ta elab Suurbritannias Oxfordis.

Bottas saavutas elu esimese võidu Venemaa GP-s aastal 2017.

Esimene sõit aastal 2013 Austraalia GP. 

Esimene poodium 2014 Austraalia GP. 

## Tulemused Vormel 1 sarjas

## Välislingid

* Valtteri Bottas andmebaasis Driver Database
Giedo van der Garde

**Giedo van der Garde** (sündinud 25. aprillil 1985) on hollandi vormelisõitja.

2013. aasta hooajal sõidab ta Vormel 1 sarjas Caterham F1 meeskonnas.

## Tulemused Vormel 1 sarjas
Luiz Razia

**Luiz Tadeu Razia Filho** (sündinud 4. aprillil 1989) on Brasiilia vormelisõitja.

Marussia Vormel 1 meeskond teatas 2013. aasta 6. veebruaril, et on sõlminud brasiillasega eelolevaks hooajaks lepingu. Kõigest 23 päeva hiljem lõpetati leping rahaprobleemide tõttu ning Razia asendati Jules Bianchiga.

## Viited
Max Chilton

**Max Alexander Chilton** (sündinud 21. aprillil 1991) on Suurbritannia vormelisõitja.

2013. aasta hooajal ja 2014. aasta hooajal sõitis ta Vormel 1 sarjas Marussia meeskonnas.

## Tulemused Vormel 1 sarjas
Siniva Marsters

**Siniva Marsters** (sündinud 7. oktoobril 1980) on Cooki saarte kergejõustiklane.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Kehra Nukk

**Kehra Nukk** on 1963. aastast Kehras tegutsev nukurahvateater.

Rahvateatri nimetuse sai teater 1968. aastal.  

Rahvateater on Lea Sibula algatusel korraldanud nukufestivale. Viimane, XV nukufestival, toimus 1994. aastal Kehras. 1997. aastast korraldab teater nukufestivali "Teater kohvris". 

Teater astub üles peamiselt lasteaedades ja koolides.

1999. aastast juhib teatrit Sirje Põlendik.

## Viited

## Välislingid
*Rahvanukuteatrist Anija valla kultuurikeskuse kodulehel (vaadatud 08.02.2013)
Kusemine

**Kusemine** ehk **urineerimine**, ka **miktsioon** (ladina *mictio* 'kusemine'), on paljudel imetajatel kuseloomeelunditest iseregulatsiooni teel kusejuhade kaudu kusepõide kogunenud uriini väljutamine kusemisrefleksi kaasabil. Uriin väljutatakse kuseteede ja kusiti – *urethra feminina* (naise kusiti), *urethra masculina* (mehe kusiti) – kaudu. Glomerulaarfiltratsiooni (ka primaar- ehk esmasuriini) moodustumine põhineb vererõhul.

## Vaata ka
* Neerud
* Roojamine
* Eesnääre
* Kusi
* Kusepeetus
* Kusepidamatus
* Kusemiskeskus
* Mikropeenis
* Urogenitaalsüsteem

## Viited

## Kasutatud allikad ja publikatsioonid
* Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7.
* W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Kirjastus Medicina, 2011, ISBN 9985-829-36-0

## Kirjandus
*  Meeste kusemishäirete käsitlus- ja ravijuhend perearstidele, Eesti Arst 2011; 90(5):241–242
Esteban Gutiérrez

**Esteban Manuel Gutiérrez Gutiérrez** (sündinud 5. augustil 1991) on Mehhiko vormelisõitja.

2013. ja 2014. aasta hooajal sõitis ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas.

## Tulemused Vormel 1 sarjas

## Välislingid
* Koduleht
28107 Sapar

**28107 Sapar** (1998 SA13) on asteroidide vöösse kuuluv asteroid orbitaalperioodiga 1574,3727109 päeva (4,31 aastat). Asteroidi avastas 22. septembril 1998 Ondřejovi Observatooriumis tšehhi astronoom Lenka Kotková (Šarounová).

Asteroid on saanud nime eesti astrofüüsiku ja kosmoloogi akadeemik Arved-Ervin Sapari järgi.

## Välislingid
* JPL: Small-body Database Browser on 28107 Sapar
* Tšehhi Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituut (Ondřejov, Tšehhi Vabariik)
Kihnumua

**Kihnumua** on Kihnus tegutsev folklooriansambel, mis on1953. aastal asutatud folklooriansambli Kihnu Leelu järelkäija. 

Ansambli asutaja ja esimene juht oli Sinaida Saar (1908–1988), kes oli 1950. aastatel Kihnu rahvamaja juhataja ning keda tunti kui head käsitööoskajat, lauljat ja vanade kommete tundjat. 1979. aastast on ansambli juht Kihnu kultuuri edendaja Katrin Kumpan, kes on esinemiseks loonud kompositsioone pulma- ja kalendrikommetest, kosjadest, käsitööõhtutest.

Ansambel on esinenud nii Eesti kui ka välismaa rahvusvahelistel folkloorifestivalidel.

## Viited

## Välislingid
*Folklooriansambel Kihnumua. Kihnu Kultuuriruumi veebisait
Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus

**Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus** (lühend: K-RES) on 1998. aastal asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on anda panus Eesti lähiajaloo uurimisse ja mälu talletamisse. Sihtasutuse ülesanne oli rajada Tallinna Eesti lähiajalugu kajastav muuseum. 

Kogude loomist ja teadustegevust alustati 1999. aastal ning Eesti Lähimineviku Okupatsioonide Muuseum avati 1. juulil 2003. 2016. aastal teatati ekspositsiooniala laiendamisest ning muuseumi nime muutmisest Vabamuks. Muuseumi eestvedamisel avati 22. juulil 2017 külastajatele Pagari tänav 1 hoone keldris endised KGB vangikongid.

USA arsti Olga Kistler-Ritso eestvedamisel asutati 1998. aastal korraga Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus ja samanimeline organisatsioon Ameerika Ühendriikides.

Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus on toetanud mitut Eesti lähiajalugu käsitlevat teadusprojekti ja selleteemalist dokumentaalfilmi.

Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse patroon oli Lennart Meri.

## Viited

## Välislingid
*Mittetulundusühingust Okupatsioonide Muuseumi kodulehel (vaadatud 08.02.2013)
Tallinna Klaverifestival

**Tallinna Klaverifestival** ehk **KLAVER** on Tallinnas toimuv rahvusvaheline pianistide festival, suurim klaverifestival Balti- ja põhjamaades. 

Festival sai alguse 1998. aastal selle asutaja ja kunstilise juhi pianist Lauri Väinmaa initsiatiivil. Festivali idee on tutvustada eesti kuulajaskonnale silmapaistvaid rahvusvahelisi klaveritähti. Festivalil on esinenud teiste hulgas Nelson Freire, Marc-Andre Hamelin, Piotr Anderszewski, Pierre-Laurent Aimard, Mihhail Pletnjov, Cyprien Katsaris, Nikolai Luganski, Stephen Kovacevich, Angela Hewitt, Alexandre Tharaud, Pascal Rogé, Paul Lewis, Stephen Hough, Arcadi Volodos.

Teine festivali idee on olnud traditsioonilise, 150-aastase ajalooga klaveriõhtu formaadi hoidmine, väärtustamine ja arendamine.

Festivali korraldab Eesti Kontsert. Festivali programmis on tutvustatud klaverifirmasid ja ajaloolisi pille, samuti on üles pandud näitusi (sh Estonia Klaverivabriku klaverite näitus) klaverimuusika ajaloost, pianistidest ja pillidest. Külalissolistid annavad meistrikursusi ja palju kontserte kantakse üle Klassikaraadios.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Klaverifestival. Eesti Muusikafestivalide veebisait
Roojamine

**Roojamine** ehk **defekatsioon** (kõnekeeles ka **sittumine**, **kakamine**) on seedekulgla läbinud toidu jääkproduktide ehk ekskremendi väljastamine kehast pärasoole avause (päraku) kaudu.

## Vaata ka
* Kusemine
Aivar Rihkrand

**Aivar Rihkrand** (sündinud 24. jaanuaril 1964 Kohtla-Järvel) on eesti maalikunstnik.

Aastal 1986 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinsenerina ning töötas seitse aastat kaevanduses.

Aivar Rihkrand on 1998. aastal asutatud Vene Kunstnike Ühenduse liige. Aastast 2006 on ta Kohtla-Järve linna Kunstnikeühenduse juhatuse liige.

## Viited
1969. aasta novembritorm

**1969. aasta novembritorm** oli orkaan, mis tabas Eestit 2. novembril 1969. 

Tormiga kaasnesid tugevad vihmasajud ja üleujutus. Saartel ja Pärnus oli üleujutus rängim. Võrreldes maru 2005. aasta jaanuaritormiga olid toona üleujutused siiski väiksemad. Ruhnus mõõdeti tuule kiiruseks iiliti 48&nbsp;m/s, mis püsib siiani Eesti rekordina.

## Vaata ka
* 2005. aasta jaanuaritorm
* 1967. aasta augustitorm
DNB Pank

AS **DNB Pank** (varasema nimega *DnB NORD Bank*) oli Eesti krediidiasutus, mis oli keskendunud liisingu- ja äriklientide teenindamisele. Pank tegutses Eestis alates 2006. aastast. 

AS DNB Pank oli Eestis nii liisingu- kui ka ettevõtete laenuportfelli mahult turul neljandal kohal. M&A International Baltics paigutas DNB Panga 2014. aastal Eesti väärtuslikemate ettevõtete edetabelis 34. kohale.
## DNB ASA
DNB Pank kuulus Norra suurimasse finantsgruppi DNB ASA, mis tegutseb kokku 18 riigis üle maailma, sealhulgas kõigis Balti- ja Põhjamaades.
Alates 11. novembrist 2011 tegutseb kogu DnB NOR grupp, ka DnB NORD, ühtse DNB nime all.

DNB on Põhjamaade üks suuremaid finantsgruppe ja Norra turuliider, pakkudes laia valikut finantstooteid nii era- kui ka äriklientidele. Grupi varade maht 2014. aasta kolmanda kvartali lõpus oli 2691 miljardit Norra krooni. DNB on üks maailma paremini kapitaliseeritud pankasid. DNB aktsiad on noteeritud Oslo börsil ja 34% aktsiatest kuulub Norra riigile.

## AS DNB Pank Eestis

* 2006. aasta kevadel alustas pank äriklientide teenindamist DNB Banka Eesti filiaalina.
* 2006. aasta detsembris avati pank ka eraklientidele ja toodi turule DNB Liising.
* 2008. aasta jaanuarist tegutses DNB Taani filiaalina juriidilise nimega Bank DNB A/S Eesti filiaal.
* 2009. aasta sügisel alustas tegevust DNB Kindlustusmaakler.
* Alates 2010. aasta detsembrist kuulus DNB 100%-liselt Norra suurimasse finantsgruppi DNB Bank ASA.
* Alates 2011. aasta 11. novembrist võeti kogu grupis kasutusele ühtne DNB nimi ja logo.
* Alates 2012. aasta 1. septembrist andis Bank DnB A/S Eesti filiaal panga tegevuse üle AS-le DNB Pank ja tegevust jätkati kohaliku krediidiasutusena AS DNB Pank, mille alla on koondatud nii panga- kui liisinguteenused.
* 2013. aastal nimetas Briti majandusajakiri InterContinental Finance Magazine DNB parimaks ettevõtete pangaks Eestis.
* 2014. aasta alguses avanes DNB modernne internetipank.
* Alates 2014. aasta novembrist osutas DNB Pank Eestis uudset liisingukindlustuse teenust, mille abil liisija saab kaitsta end töötusest või töövõime kaotusest tulenevate makseraskuste eest.
* 2015. aasta kevadel teatas pank keskendumisest äri- ja liisinguklientide teenindamisele.
*1. oktoobril 2017 ühendati Baltikumis Nordea Bank Finland Plc Eesti filiaal ja DNB pangad Eestis, Lätis ja Leedus ja krediidiasutuse AS DNB Bank uus ärinimi oli pärast Nordea Bank AB Eesti filiaaliga ühinemist Luminor Bank AS.

## DNB grupi reitingud
* Standard & Poor's A+ (aprill 2014)
* Moody's A-1 (mai 2014)

## Viited

## Välislingid
* DNB Pank
* DNB Pank Facebookis
* DNB Pank Twitteris
* DNB internetipank
* DNB internetipanga responsiivset disaini tutvustav video 
* Pikemalt DNB internetipangast
* Pikemalt DNB Panga liisingust
* Pikemalt DNB Panga kodulaenust
* Pikemalt DNB ASA-st norrakeelses Wikipedias
* DnB Nord taanikeelses Wikipedias
AS Silvano Fashion Group

**AS Silvano Fashion Group** on rõivaste tootmise ja müügiga tegelev ettevõte.

## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub 1944. aastasse, mil loodi õmblusartell Osta. (Mõned allikad peavad ettevõtte eelkäijaks 1932. aastal loodud ketrus- ja kudumisvabrikut Eestisiid.) 

1950. aastal loodi õmblusartelli Osta baasil V. Klementi nimeline Õmblusvabrik. 1971. aastal sai selle nimeks V. Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis. 1992. aastal asutati õmblustootmiskoondise baasil riiklik aktsiaselts Klementi. 1990. aastate alguses algas ettevõte erastamine, mille tulemusel sai 1996. aastal ettevõtte nimeks AS Klementi.

10. detsembril 1996 sõlmitud ühinemislepingu alusel moodustati 23. detsembrist 1996 aktsiaseltside Klementi ja Klementi Kaubandus ühinemisel uus aktsiaselts Klementi.

2006. aastal nimetati AS Klementi ümber AS-iks PTA Grupp.
2006. aastal ühines AS PTA Grupp AS-iga Silvano Fashion Group. 2011. aastal algas AS-i PTA Grupp pankrotimenetlus.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Salme Raunam

**Salme Raunam** (13. märts 1921 Madila – 20. november 2008) oli eesti metallikunstnik ja kunstipedagoog

Salme Raunam oli pärit Harjumaalt paljulapselisest perest. Aastal 1951 lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (nüüdne EKA) metallehistöö eriala. Aastatel 1949–1989 oli ta ERKI õppejõud, 1973–1989 metallieriala professor, hiljem emeriitprofessor.

Ta oli 1951. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige, 2002. aastast auliige.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1973 Kristjan Raua preemia (pannoo "Laevad tulevad koju" (vask, kohrutus), ehtekomplekt "Bel canto" (kullatud hõbe, merikarp)) 
*2002 Ede Kurreli preemia
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa Oskar Raunam oli maalikunstnik, tütar Liina Roomet oli keraamik, tütar Ane Raunam on metallikunstnik.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kunstnik, metallehistöö kunstnik Salme Raunam (1971)
FreeCAD

**FreeCAD** on üldotstarbeline raalprojekteerimise tarkvara. See on vaba tarkvara, mis on litsentsitud GPL- ja LGPL-litsentsidega. FreeCAD-i sihtrühm on masinaehitajad ja tootedisainerid. FreeCAD sobib ka arhitektidele ja inseneridele.

FreeCAD põhineb OpenCasCade'i geomeetriatuumal ja Pythoni rakendusliidesel. Graafiline kasutajaliides on rajatud Qt-raamistikule. FreeCAD töötab ühtmoodi Windowsis, Mac OSX-is ja Linuxis.

FreeCAD-i tööriistad sarnanevad muude 3D-joonestamisprogrammide, näiteks SolidWorksi ja Solid Edge'i omadega. Nagu paljudes teistes tänapäevastes 3D-mudeldusprogrammides on ka FreeCAD-il mudelitest 2D-jooniste koostamise võimalus. Otsene 2D-joonestamine nagu AutoCAD-is ei ole fookuses, nagu ka mitte animatsioonid.

## Galerii


Image:Bearing freecad.png|FreeCAD 0.10 tehtud kuullaagri 3D-mudel
Pilt:FreeCAD r4739 Mesh pot.png|Korvi mudel FreeCAD 0.12is
Image:Loudspeaker freecad.png|FreeCADiga disainitud valjuhääldi


## Viited

## Välislingid

*FreeCAD-i koduleht
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet

**Kodakondsus- ja Migratsiooniamet** (lühend KMA) oli Eesti Siseministeeriumi halduses töötanud asutus.  

KMA administratiivhoone asus Tallinnas, Endla tänav 13.

1993. aastal, 28. detsembril 1993 vastu võetud EV Valitsuse määruse alusel liitis Siseministeerium Kodakondsusameti ja Migratsiooniameti ühiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametiks.

Aastal 2010 liideti viis eraldi asutust – Politseiamet, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveamet ning Kodakondsus- ja Migratsiooniamet – ühiseks Politsei- ja Piirivalveametiks.

KMA peadirektorid olid Andres Kollist (1990–1994, 1995–2000), Mari Pedak (2000–2008) ja Ene Rebane (2008–2010).
## Ajalugu
### Migratsiooniamet
KMA ajalugu ulatub 1990. aastasse, mil asutati Eesti NSV Riiklik Migratsiooniamet.
### Kodakondsusamet
1991. aastal moodustati Migratsiooniametist, Eesti Vabariigi Riiklik Kodakondsusamet.

1992. aastal eraldati Kodakondsusametist ja moodustati Eesti Vabariigi siseministri valitsemisalas Eesti Vabariigi Riikliku Kodakondsusameti ja Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Passibüroo baasil Eesti Vabariigi Passiamet

## Viited
Kodutohter

**Kodutohter** on alates 1988. aastast ilmuv Eesti tervishoiuajakiri.

Ajakirja annab välja AS Ühinenud Ajakirjad.

Ajakirja peatoimetajad on olnud teiste seas Maano Kivilo, Harri Jänes, Tiina Kanarbik, Piret Mäeniit; 2008. aastast on peatoimetaja Siiri Lelumees.

Ajakiri on saanud nime Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tervishoiukäsiraamatu "Kodutohter" järgi.

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja koduleht (vaadatud 08.02.2013)
Oskar Feltsman

**Oskar Feltsman** (vene Оскар Борисович Фельцман; 18. veebruar 1921 Odessa – 3. veebruar 2013 Moskva) oli vene ja nõukogude helilooja, Vene NFSV rahvakunstnik (1989).

Viieaastaselt hakkas ta õppima viiuli- ja peagi ka klaverimängu. Oma esimese klaveripala kirjutas ta kuueaastaselt.

Feltsman on õppinud kompositsiooni Moskva Riiklikus Konservatooriumis. 
Teise maailmasõja ajal evakueeriti ta Novosibirskisse, kus ta sai 20-aastaselt Siberi Heliloojate Liidu vastutavaks sekretäriks.
Sel ajal kirjutas ta muusika operetile, mille aluseks oli Valentin Katajevi teos "Sinine rätik", mis sai ajalehes Pravda hävitava hinnangu.

Moskvasse naasis ta 1945. aastal ning 1948 esietendus Moskva Akadeemilises Operetiteatris Feltsmani muusikaline komöödia "Õhuloss".
1950. aastatel kirjutas ta veel mitu operetti ning hakkas looma muusikat estraadi-, tsirkuse- ja lastelavastustele.

Feltsman tegi koostööd selliste poeetidega nagu Andrei Voznessenski, Rassul Hamzatov, Jevgeni Dolmatovski, Mihhail Matussovski, Lev Ošanin, Robert Roždestvenski, Mihhail Tanitš ja paljud teised.

Tema tuntuimaks lauluks kujunes "Maikellukesed" (vk "Ландыши").

Feltsmani loodud laule on esitanud paljud kuulsad vene lauljad, nagu Leonid Utjossov, Mark Berness, Vladimir Trošin, Edita Pjehha, Valentina Tolkunova, Jossif Kobzon, Muslim Magomajev, Eduard Hill, Juri Guljajev, Lev Leštšenko, Sofia Rotaru, Anna German, samuti Georg Ots.

Oskar Feltsmani poeg on tuntud ameerika pianist Vladimir Feltsman.

## Tunnustus
* 2011 – orden "Teenete eest Isamaa ees", 2. järk
* 2006 – orden "Teenete eest Isamaa ees", 3. järk
* 2001 – orden "Teenete eest Isamaa ees", 4. järk
* 1996 – Sõpruse orden
* 1989 – Vene NFSV rahvakunstnik 
* 1972 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
Koidula Muuseum

**Koidula Muuseum** on 1945. aastal avatud muuseum Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 37. Koidula Muuseum on Pärnu Muuseumi filiaal.

Muuseum asub 1850. aastal ehitatud endises Pärnu Ülejõe koolimajas; maja on kantud ajaloomälestiste registrisse. Aastatel 1850–1863 oli maja Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula kodu.

Muuseumi püsiekspositsioon tutvustab Lydia Koidula ja tema isa elulugu seondatult eesti ärkamisajaga.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumist Pärnu Muuseumid kodulehel (vaadatud 19.03.2025)
Kreenbalt

**Kreenbalt** oli aastatel 1928–1940 Tallinnas tegutsenud kaubandus-tööstuslik aktsiaselts.

Aktsiaseltsi moodustasid Balti Puuvilla Ketramise- ja Kudumise Vabrik ja Kreenholmi Puuvillasaaduste Manufaktuuri Osaühisus. Hiljem ühendati Kreenbaltiga ka Sindi Tekstiilivabrikute Ühisuse ja Eesti Niidi Vabriku hulgimüügiüksused. 

Ettevõttel oli ka oma jaemüügiettevõte Tekla, mille kauplusi oli 11 Eesti linnas.

Aastal 1940 Kreenbalt riigistati.

## Viited
Rehvimine

**Rehvimine** on purjetamises purje pinna vähendamine, mis võib suurendada purjeka stabiilsust ning vähendada ümbervajumise ja purjede tuules kahjustada saamise riski.
Karl Err

**Karl Err** (12. aprill 1891 – 25. juuli 1920) oli Eesti meremees ja sõjaväelane.

Ta oli pärit Saaremaalt Abruka vallast. Ta lõpetas Kuressaare ja Narva merekooli. Sõjalise väljaõppe sai ta Arhangelskis, kus sooritas 14. juunil 1917 lipniku eksamid. 

## Eesti Vabadussõjas
21. septembril 1919 ülendati ta mitšmanist leitnandi auastmesse suurtükilaeval Meeme. 
29. juunil 1919 määrati ta merejõudude juhataja admiral Johan Pitka käsutusse. 
17. novembril 1919 määrati ta miiniristleja Vambola nooremaks suurtükiohvitseriks. 
1. juulil 1920 vabastati ta teenistusest.

Vene kodusõja ja Vabadussõja ajal kuulus ta ka *Slavo British Legion Regiment No: 1585* koosseisu.

## Autasud
* *[[Medaille d'honneur]]* (Prantsusmaa ) (1922)
* Võidu medal (Suurbritannia) (1922)
* Silver Warmedal (Suurbritannia) (1922)

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Kodumaa (ajaleht)

**Kodumaa** oli aastatel 1958–1991 Tallinnas ilmunud nädalaleht, mis ilmus Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühingu ning Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu väljaandmisel.

Leht oli mõeldud Nõukogude propaganda levitamiseks väliseestlaste seas. Aastast 1985 ilmus lehel ka ingliskeelne lisa Homeland.

1992. aastal vahetus lehe väljaandja ning see jätkas ilmumist Eesti Maa nime all.

## Viited
Albert Tamm

**Albert Tamm** (1. veebruar 1897 Viira küla, Võrumaa – 6. jaanuar 1978) oli Mooste vallavanem.

Ta oli talunik ja muusik. Aastatel 1930–1936 oli ta Mooste vallavanem. Lisaks oli ta Põlva Maarja koguduse organist.

Albert Tamm oli Põlva põllumeeste konvendi liige.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Isiklikku
Tal on viis last.

## Viited
Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum

**Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum** (**Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum**) on muuseum, mis avati ja tegutseb 1941. aastast Võrus.  

Muuseum asub 1833-1877 Kreutzwaldile kuulunud kinnistul, mille peamajas elas ja töötas neil aastatel Friedrich Reinhold Kreutzwald ning kõrvalhoones asuvad kontoriruumid. Muuseumile kuuluvad veel samas kompleksis paiknevad rõivaait, tõllakuur, teemaja, saun, kelder ja aed. Hoone aadressil Fr. R. Kreutzwaldi tänav 31 on tunnistatud ehitismälestiseks.

Muuseumi loomisel mängis olulist rolli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Selts. Seltsi kogutud materjalid moodustavad ka olulise osa muuseumi püsiekspositsioonist. 

2015. aastast kuulub Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum Võru Instituudi muuseumiosakonda, mis haldab nelja Vana-Võrumaa muuseumit.

Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi pikaajaline juhataja on Aimi Hollo.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 07.11.2024)
* Muuseumi ajalugu kodulehel
Matrix: Revolutsioon

**"Matrix: Revolutsioon"** on 2003. aasta USA ulmefilm ja Matrixi filmitriloogia kolmas film.

## Sisu

Neo jääb Matrixi ja Masinate linna vahele kinni. Ta avastab ennast Metroojaamast, mis on vahelüliks Matrixi ja Masinate linna vahel ning mida kontrollib Rongimees, kes keeldub teda väljalaskmast. Kui Neo lõpuks välja pääseb, avastab ta, et Matrix on hävingu äärel. Oraakel hoiatab Neod, et programm Smith plaanib hävitada nii Matrixi kui ka pärismaailma ja ta ei allu enam kellelegi. Samal ajal ründavad masinad viimast inimeste linna Zioni. Neo otsustab, et Zioni ja Matrixi päästmiseks on ainult üks võimalus ja ta läheb masinate linna, et teha masinatele pakkumine: masinad sõlmivad rahu inimestega ja tema hävitab vastutasuks Smithi.

## Osatäitjad

* Keanu Reeves  Neo
* Laurence Fishburne – Morpheus
* Carrie-Anne Moss – Trinity
* Hugo Weaving – Smith
* Nathaniel Lees – Kapten Mifune
* Jada Pinkett Smith – Niobe
* Harry J. Lennix – Komandör Lock
* Harold Perrineau – Link
* Mary Alice – Oraakel
* Helmut Bakaitis – Arhitekt
* Lambert Wilson – Meroving
* Monica Bellucci – Persephone
* Tanveer K. Atwal – Sati
* Collin Chou – Seraph
* Nona Gaye – Zee
* Ian Bliss – Bane
* Gina Torres – Cas
* Cornel West –  West
* Bernard White – Rama-Kandra
* Anthony Wong – Ghost
* Anthony Zerbe –  Hamann
* Bruce Spence – Rongimees
* Tharini Mudaliar – Kamala
Carl Johann Schubbe

**Carl Johann Schubbe** (29. jaanuar/9. veebruar 1786 Väike-Maarja – 9. juuni/21. juuni 1857 Helme) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1804–1808 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. mail/14. mail 1809 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1809–1810 (introdutseeriti 13. juunil/25. juunil) Helme ja Taagepera koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1810–1857 oli ta samade koguduste õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Hermann Johann Schubbe oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Adam Johann Schubbe oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja.

## Viited
Kukulind

**Kukulind** on aastal 1970 (teistel andmetel 1975) Tallinnas asutatud kandleansambel. 

Ansamblile panid aluse Tallinna Muusikakooli vilistlased.

Ansambel pälvis NSV Liidu süvamuusika taidlusfestivalil kaks korda (1985 ja 1987) kuldmedali. 

Ansambel viljeleb rahva-, kammer- ja popmuusikat.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Rahvakultuuri Keskuse kodulehel (vaadatud 08.02.2013)
Hans Kubu eragümnaasium

**Hans Kubu eragümnaasium** (lühemalt: **Kubu eragümnaasium**) oli aastatel 1921–1940 Tallinnas töötanud eragümnaasium.

Kool sai alguse aastal 1908 asutatud 4-klassilisest Jaani kiriku eraühisalgkoolist, Maakri tänav 19 hoones kus ta tegutses aastail 1908–1921. Aastal 1920 sai kooli nimeks Jaani koguduse gümnaasium ja direktoriks Hans Kubu. Kooli majandusraskuste tõttu otsustati see 1921. aastal sulgeda, kuid Hans Kubu eestvõttel jätkati tegevust. Aastal 1921 nimetati kool ümber Hans Kubu eragümnaasiumiks. 

1927. aastal valmis Sibulakülas, toona Imanta tänav 6 (umbes EBS-i hoone kohal) uus kolmekorruseline kivist koolimaja, mida teise maailmasõja ajal sõjaväe laatsaretina kasutati, mis põles aga 1944. aasta märtsipommitamises ja koolimaja müürid tõmmati maha alles 1956. aastal.

Aastal 1932 sai koolist tütarlastegümnaasium. Aastal 1937 läks gümnaasium Tallinna Erakolledži haldusse.

## Viited

## Kirjandus
* 22. jaanuaril pühitseb Tallinna Jaani kiriku kool oma 10-aastast kestvuse päeva Maakri uul nr 19, Päewaleht, nr. 15, 20 jaanuar 1918 lk. 4
*Esimene Eesti õppekeelega algkool Tallinnas. H. Kubu eragümnaasium 20-aastapäeva puhul], Waba Maa, nr. 28, 3 veebruar 1928 lk. 9
*H. Kubu era-gümnaasiumi XX aastapäew., Päewaleht, nr. 33, 3 veebruar 1928 lk. 6
*H. Kubu gümnaasiumi kodukord. Tallinn, 1932
*lk. 5 H. Kubu eragümnaasium 25-aastane. Esimene eesti õppekeelega kool Põhja-Eestis. Postimees, 1. veebruar 1933