Öeldis

**Öeldis** ehk **predikaat** ehk **grammatiline predikaat** on lauseliige, mis väljendab tegevust; vastab üldistavalt küsimusele *mida teeb?*
## Eesti keel
**Öeldiseks** on 
* tüüpjuhul tegusõna pöördeline vorm: *Poiss *'jookseb.***
* [[Tegusõna|tegusõna pöördeline vorm]] koos muu sõnavormiga: ''Meil '''tuleb minna'''. Laps '''viskas''' luti '''maha'''. Paharet '''laskis''' ruttu '''jalga.***
* harvem tegusõna käändeline vorm: *Karu *'küsinud**, et kuhu minek''.

===Öeldise grammatilised kategooriad===
**Öeldise grammatilised kategooriad** on [[öeldisverb]]i grammatilised vormid, milles avalduvad situatsiooni kui tervikut hõlmavatest grammatilistest tähendustest [[aeg (keeleteadus)|aeg]], [[tegumood]], [[modaalsus]], [[teatelaad]] ja [[kõneliik]] ning situatsiooni osalisi hõlmavatest tähendustest [[isik (keeleteadus)|isik]] ja [[arv (keeleteadus)|arv]].

Need tähendused võivad väljenduda

1) [[Tegusõna|verbi]] tunnuste kaudu

2) selliste tarindite kaudu, mis koosnevad üldise tähendusega verbist ja põhiverbi käändelisest vormist, nt ''saab olema'' tuleviku väljendamisel, ''pidi lugema'' kaudsuse väljendamisel.

*  **Aeg** väljendab tegevuse või olukorra suhet [[minevik]]u, [[olevik]]u või [[tulevik]]uga. Eesti keeles on neli aega: [[olevik]], [[Minevik (keeleteadus)|lihtminevik]], [[Minevik (keeleteadus)|täisminevik]] ja [[Minevik (keeleteadus)|enneminevik]].
*  **Tegumood** näitab [[tegevussubjekt]]i vahekorda [[Alus (keeleteadus)|grammatilise subjektiga]].
*  **Modaalsus** väljendab kõneleja vahekorda lausesisuga ja lausesisu vahekorda tegelikkusega.
*  **Teatelaad** võib olla otsene või kaudne. [[Teatelaad|Otsese teatelaadi]] puhul on kõneleja ise teate allikas ja teade on mõeldud kuulajale: ''Mari **lendab** homme Egiptusse''. [[Teatelaad|Kaudse teatelaadi]] puhul pärineb teade kelleltki kolmandalt ja kõneleja vahendab seda kuulajale: ''Mari **lendavat** homme Egiptusse'' või pärineb teade küll kõnelejalt, kuid pole mõeldud mitte kuulajale, vaid kellelegi kolmandale: ***Lennaku*' Mari homme Egiptusse*.
*  *'Kõneliik** on kategooria, mille liikmed on [[jaatav kõneliik|jaatav kõne]] ja [[eitav kõneliik|eitav kõne]].
*  **Isik** on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis. Isikut väljendatakse [[Isikuline asesõna|isikuliste asesõnadega]] ''mina, sina, tema'' või mitmuses ''meie, teie, nemad'', [[tegusõna]] pöördeliste vormidega. Esimene isik on kõneleja, teine isik on see, kelle poole kõneleja pöördub ja kolmas isik see, kellest on juttu.
*  **Arv** märgib asjade ja olendite hulka: [[ainsus]]t või [[mitmus]]t.

===Öeldise leksikaalsed kategooriad===
**Öeldise leksikaalsed kategooriad** on tunnused, mille alusel öeldised liigituvad. Öeldise leksikaalsed kategooriad on [[agentiivsus]], [[Sihilisus|transitiivsus]], [[tegevuslaad]] ja [[aspekt (keeleteadus)|aspekt]].

Öeldise leksikaalsed kategooriad iseloomustavad konkreetsete [[öeldisverb]]ide käitumist [[lause]]s. Näiteks nende omadust väljendada/mitte väljendada suunatud, s.o sihilist tegevust ja sellega seoses nõuda/mitte nõuda enda kõrvale lauses [[sihitis]]t – [[tegusõna]] on siis vastavalt [[sihilisus|sihiline]] (transitiivne) või [[Sihitu tegusõna|sihitu]] (mittetransitiivne).

Paljudes käsitlustes ei ole [[Aspekt (keeleteadus)|aspekti]] ja [[tegevuslaad]]i vaheline piir selge. Tegemist on olemuslikult sarnaste kategooriatega. Mõnes keeles väljendatakse aspekti [[grammatilised vahendid|grammatiliste]], mõnes keeles leksikaalsete vahenditega. Seetõttu on üldkeeleteaduslikes käsitlustes liigendatud aspekt tihti öeldise grammatiliste kategooriate alla. Eesti keeles võivad lause aspekti muuta ka [[määrsõna]]d ''läbi'', ''ära'' jmt ja [[sihitis]]e kääne.

===Öeldise [[ühildumine]] [[Alus (keeleteadus)|alusega]]===
Öeldise vormi mõjutab see, milline on tegijate sisuline arv ja [[Alus (keeleteadus)|aluse]] keeleline vorm – ainsus või mitmus, millest sõltuvad täisaluse ja [[kõneviis|kindla kõneviis]]i jaatava öeldise ühildumisreeglid ning otseselt käskiva öeldise vorm.
*	**Aluses üks tegija** – öeldis ainsuses: ''Mari **koristab** tuba.''
*	**Aluses loetletud mitu tegijat** – öeldis mitmuses: ''Ema ja isa **koristavad** tuba.''
*	**Alus vormilt mitmuslik** – öeldis mitmuses: ''Vanemad **koristavad** tuba. Lapsed **läksid** poodi. Prillid **olid** katki. Püksid **olid** määrdunud'' (nn ''plurale tantum'' – sõnade (käärid, püksid jne) referent on küll üksikobjekt, kuid öeldisverb on nende puhul mitmuses, sest alus on vormilt mitmuslik). ''Kas teie, hr Tamm, **helistasite** mulle eile?''
*	**Aluseks hulgasõna**
**	OSA, ENAMIK, ENAMUS, KOND-nimisõna või nimisõnalaadne [[arvsõna]] – öeldis [[ainsus]]es: ''Inimkond **vihkab** valetajaid. Osa inimesi **sööb** viis korda päevas. Kaks **teeb** vähe ära, kolm **jõuab** küllalt teha. Kolm teist **saab** raske ülesande'' (ükskõik, millised kolm). ''Kolmandik rühmast **tegeleb** maalimisega.''
**	Sõnad RÜHM, KAMP, HULK, KOOREM, KILO, LIITER jms, samuti [[määrsõna]]d PALJU, VÄHE, PISUT jms – öeldis [[ainsus]]es: ''Kamp noori **märatses** tänaval. Mul **oli** eile vähe loenguid.''
**	Sõnad MITU, TOSIN, PAAR tingivad [[reema]]na öeldisverbi ainsusevormi, temaatilise [[Alus (keeleteadus)|aluse]] korral võib öeldis olla ka [[mitmus]]es: ''Saarel **lõhkes** mitu miini. Paar/mitu saadikut **lahkus/lahkusid** ruumist.''
**	[[Distributiivsus|Distributiivse]] hulga puhul öeldis [[mitmus]]es ja koguhulga puhul [[ainsus]]es: ''Kümme sipelgat **askeldavad(~askeldab)** usinasti ühe raokese kallal'' aga ''Ühe raokese kallal **askeldab (~askeldavad)** usinasti kümme sipelgat.''
**	[[Arvsõna|Põhiarvsõnal]] on umbkaudsust väljendav laiend – remaatiline alus tingib alati öeldisverbi ainsuse, temaatilise aluse korral on võimalik ka mitmuse kasutamine: ''Poodi **tõttas** umbes kakssada inimest. Umbes sada inimest** käis (~käisid)** rallil.''
*	[[Alus (keeleteadus)|Aluseks]] **ainsuslik KÕIK** või **määretletud isikutele viitav arvsõna** – öeldis [[mitmus]]es: ''Kõik **armastavad** jäätist. Need kaks **mängisid** malet, teised kolm **joonistasid**.''
*	 **Ainsuslik alus kaastoimijavormiga täiendatult** – öeldis [[ainsus]]es: ''Mihkel **käis** oma õega poes.''
*	**Mitmuslik alus kaastoimijavormiga täiendatult** – öeldis mitmuses: ''Meie sinuga **esitame** oma ideed kirjalikult, nemad Tiiduga **teevad** seda suuliselt. Teie hr Põlluga **minge** kontorisse'' (ka teietamisvormina).
*	**Alus lausekujuline, kuid tähistab pealausega ühe ja sama isiku tegevust** – öeldise arv on tingitud kas [[kõrvallause]] tegijate arvust, nt ''Kellel supp on söödud, **võib/võivad** mängima minna'', või kõrvallause öeldise vormist, nt ''Kes oma töö korralikult **ära teevad**, **võivad** minu soovitusega **arvestada**.'' Kuivõrd siduv kes on nimetavas reeglipäraselt [[ainsus]]lik, kasutatakse [[pealause]]s sageli üldistavat [[ainsus]]t: ''Kes oma supi on ära söönud, **võib** kohe minna mängima'', aga ka [[mitmus]] ei ole vale: ''Kes oma supi on ära söönud, **võivad** kohe minna mängima.''

===Öeldise asend [[lause]]s===
Iseseisvas [[Jaatav kõneliik|jaatavas lauses]] on [[öeldisverb]] harilikult teisel kohal, [[teema (keeleteadus)|teema]]na esineva [[lauseliige|lauseliikme]] järel. Kui teemaks on [[alus (keeleteadus)|alus]], siis tuleb öeldis selle järel nt ''Ema **armastas** lapsi terve eluaja''. Kui teemaks on mingi muu [[lauseliige]], siis vahetavad [[Alus (keeleteadus)|alus]] ja öeldis harilikult kohad, nii et [[Tegusõna|verb]] jääb ikka teisele kohale nt ''Lapsi **armastas** ema terve eluaja. Terve eluaja **armastas** ema lapsi.''

[[Kõrvallause]]tes, [[Eitav kõneliik|eitavates lausetes]] ning [[küsilause|küsi-]], [[Käsklause|käsk-]], [[soovlause|soov-]] ja [[hüüdlause]]tes asub verb sageli kas lause lõpus või algul.
 
[[Tegusõna|Verbi]] paigutamisega [[lause]] algusse ja sellest tingitud aluse ja öeldise kohavahetusega on eesti keeles võimalik väljendada:
# küsimust (''kas'' asemel): ''Oled sa segaseks läinud? = Kas sa oled segaseks läinud?''
# käsku a) tavalises [[käsklause]]s kõrvuti teisel kohal asuva [[öeldisverb]]iga, nt ***Käi*' sa vahepeal kodus ära* =* Sa käi vahepeal kodus ära.* b)hoiatust või keeldu väljendavas käsklauses ainuvõimalikuna, nt ***Katsu** sa seda teha!*
# hüüdu (*küll* asemel):* **Oled** sina alles tubli! = Küll sa oled tubli!*
# soovi ja (soov)tingimust (*kui* asemel):* **Läheks** nad ometi kord minema! = Kui nad ometi kord minema läheks!* ***Saaksin** ma autost head hinda, ostaksin korteri! = Kui ma saaksin autost head hinda, ostaksin korteri.*

[[Tegusõna|Verb]] pannakse sageli lause algusse ka [[Minevik (keeleteadus)|minevikutegevust]] edastava jutustuse [[lause]]is, ***Istun** mina oma kabinetis ja kirjutan aruannet*, ning temaatilistel põhjustel, *Ma **lahkun** hommikul – Lahkun ma hommikul. Ma ei tee seda – **Ei tee** ma seda.*

[[Tegusõna|Verb]] võib olla lause lõpus, kui [[Eitav kõneliik|eitusele]] või [[suhtluseesmärk|suhtluseesmärgile]] osutav [[sõna]] on lause algul. Nii võib [[Tegusõna|verb]] olla lause lõpus:
# [[Eitav kõneliik|eitavas lause]], mille algul on eitussõna või eituse mõjuala väljendav sõna, *Ega ma rumal **(ei) ole**! Ega te koju** ei** **lähe**? Kodus ma hommikul tavaliselt kohvi ei joo.*
# [[küsilause]]is, *Kuidas te hommikul nii ruttu siia **jõudsite**? Kas sa homme koju **sõidad**?*
# [[hüüdlause]]is, *(Küll) ma sellele poisile veel homme **näitan***!

[[Tegusõna|Verb]] võib olla lause lõpus ka mõningais [[kõrvallause]]is:
# kaudküsilauseis ja [[relatiivlause]]is, *Ma tean, miks arst seda tegema **pidi**. Ma nägin seda meest, kellega naine **rääkis**.*
# eitava või küsiva pealausega [[kõrvallause]]tes, *Ta ei räägi nii mitte sellepärast, et ta ise seda näinud **oleks**, vaid...; Kas ta räägib nii sellepärast, et ta ise seda näinud **on**?***
# aja- [[tingimuslause (keeleteadus)|tingimuslause]]is, mis algavad [[sidesõna]]ga ''kui'', ''Lind värises, kui ma ta pihku''' võtsin***. *Kui sa seda *'teed**, juhtub õnnetus.''

[[Jaatav kõneliik|Jaatava]] ja [[väitlause|väitva]] [[pealause]] puhul [[sidesõna]]dega ''et, sest, kuna'', ka võrdlussidesõnadega ''nagu, kui otsekui, justkui'' jt algavad [[kõrvallause]]d on alati [[pealause]] [[Sõnajärg|sõnajärjega]]. ''Kord juhtus nõnda, et Juss ja Mari **käisid** kahekesi kodumail. Ma usun, et sel õhtul** peeti** igal pool pidu. Eile läks meil hästi, kuna meid kõiki **lubati** varakult koju.''

Infiniitse verbivormi laiendeil on tendents paigutuda infiniitvormi ette, ''Isa on **linna läinud**. Isa on **välja** **läinud**.'' Kuid midagi ebatavalist pole ka järelasendis, ''Isa on **läinud linna**'.

## Vaata ka
*Öeldisverb
*Liitöeldis
*Saama-tulevik
*Seriaalkonstruktsioon
*Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral
*Sõnajärg 
*Alus
*Mitteverbaalne predikaat

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut 1993, 27–29
* Kerge, Krista. Eesti süntaks keeleõppe praktikule. Tallinn: TEA kirjastus 2001, 49–51