open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puulõige

**Puulõige** on vanim graafikatehnika. Tegemist on kõrgtrükiga ja trükkimisel kasutatakse puuplaati. Kuulub koos puugravüüriga ksülograafia tehnikate hulka.

## Tehnika

* Trükivormiks võetakse piki süüd lõigatud puuplaat.
* Trükivormile joonistatakse kujutis.
* Joonistatud kontuuri ääred lõigatakse välja noaga, suuremate pindade puhul kasutatakse peitlit.
* Kontuur kaetakse trükivärviga ja kokkupuutes paberiga jätab puuplaat musta (oleneb kasutatud trükivärvi värvist) trükijälje.
* Võimalik on kasutada mitut plaati ja erinevaid trükivärve, et saavutada mitmevärviline ja detailirohke teos.

## Iseloomulik

Iseloomulikuks on tugevad jooned ja pindade kontrastid. Suuremate pindade puhul jätab tõmmisele jäljed ka puusüü. 
Puulõikeplaat annab ligi 1000 tõmmist.

## Ajalugu

Puulõige võeti kasutusele paberi tootmise algusega samal ajal. Hiinas praktiseeriti ksülograafiat piltide ja tekstide paljundamisel juba 7. sajandil, seitsesada aastat varem kui Euroopas. Puulõikes raamatu kuldajastu oli Hiinas 10.–12. sajandil. Hiljem tekkis seal värviline puulõiketehnikas raamat, millest vanim teadaolev eksemplar pärineb aastast 1340. Värvilise puulõike õitseag kestis Hiinas 16. sajandini. Hiinast levis puulõikeraamat Jaapanisse ja Koreasse. Euroopas valmistati puulõiketehnikas kõigepealt usulisi pilte ja mängukaarte.

* Algus tehti 6. sajandil Hiinas, kus seoses budismi levikuga hakati palvetekste puutemplite abil paljundama. 
* 14. sajand. Puulõikekunst jõudis seoses paberivalmistamise oskuse levikuga Euroopasse. 
* 15. sajand. Sai alguse raamatute illustreerimine puulõigetega ning sajandi lõpuks arenes tehnika juba iseseisvaks kunstivormiks. 
* Puulõike kõrgaeg oli 15. ja 16. sajandi vahetus, mil puuplaadil paljundamise vastu hakkasid huvi tundma mitmed nimekad maalikunstnikud – Albrecht Dürer (1471–1528), Lucas Cranach vanem (1472–1553), Hans Holbein noorem (1497–1543). 
* 16. sajandi II pool. Uued graafikamenetlused (vaselõige, ofort) surusid puulõike odavate rahvaväljaannete piltideks. Luksuslikes raamatutes kasutati puulõiget vaid vinjettide ja initsiaalide tarbeks, illustreerivaid tahvleid hakati valmistama vaselõikes.

## Vaata ka

* Graafika
* Kõrgtrükk
* Linoollõige
* Ukiyo-e

## Välislingid
Kõrgtrükk

**Kõrgtrükk** on trükitehnika, mille puhul paberile jätavad jälje värviga määritud trükiplaadi kõrgemad osad.

Teisaldatava tüübi leiutas Hiinas keraamilise trükikirja abil aastal 1040 pKr Põhja-Songi dünastia ajal leiutaja Bi Sheng (990–1051).

## Tehnika
Siledast plaadist uuristatakse välja need osad, mis paberil peavad paberikarva jääma. Olulisemad tehnikad on linool- ja puulõige (nimetus vastavalt trükiplaadi materjalile). Puuduseks loetakse peente ja täpsete joonte saamise keerukust.

## Vaata ka
* Graafika
* Sügavtrükk
* Lametrükk
*Puugravüür
*Puulõige

## Viited
Sügavtrükk

**Sügavtrükk** on trükitehnika, mille puhul kujutis kantakse trükiplaadilt paberile trükipressi abil. Kujutise jätab trükiplaadi uuretes olev trükivärv.

## Tehnika

* Joonistus kraabitakse või söövitatakse metallplaadile.
* Joonistusele kantakse värv ja pühitakse uuesti puhtaks (värv jääb uuretesse alles). 
* Joonistus pannakse trükipressi alla, mille tugeva surve tõttu pundub niiske ja pehme paber uuretesse ja võtab sinna jäänud trükivärvi kaasa.

Sellise viisi suureks plussiks on väga peente ja täpsete joonte saamise võimalus. Pikka aega kasutati sügavtrükki raamatute illustreerimisel. Tähtsamad tehnikad on vasegravüür, kuivnõel, ofort, akvatinta, pehmelakk ja metsotinto.

## Vaata ka
* Graafika
* Gravüür
* Trükitehnika
* Kõrgtrükk
* Lametrükk
* Reljeeftrükk
Lametrükk

**Lametrükk** on trükitehnika, mille puhul trükiplaadi pind on täiesti tasane. Värvi kinnitamiseks kasutatakse mitmeid keemilisi ja fotokeemilisi võtteid. 

Tuntuimad lametrükimenetlused on litograafia ehk kivitrükk ja ofsettrükk. Trükitava poolimava pinna teatud osad võivad olla tindi suhtes vastuvõtlikud, samas kui teised (tühjad osad) lükkavad selle tagasi.

## Vaata ka

* Graafika
* Trükitehnika
* Sügavtrükk
* Kõrgtrükk
* Litograafia ehk kivitrükk
* Monotüüpia
* Diatüüpia
Ferdinand Piloty

**Ferdinand Piloty** (28. august 1786 – 8. jaanuar 1844 München) oli saksa litograaf.

Ta õppis Moritz Kellerhoveni ja Johann Christian von Mannlichi juures Münchenis.
 
Litograafia juurde jõudis Piloty, kui Baieri õueraamatukogu direktor Johann Christoph von Aretin otsustas 1807. aastal toetada litograafiatöökoja rajamist ja palkas joonistajaid, nende seas Piloty, uue graafikaliigiga tegelema.

Piloty kujunes osavaks litograafiajoonistajaks ning ta töötas Müncheni ja Schleissheimi kunstikogude reprodutseerimisel. 

Ferdinand Piloty oli maalikunstnik Karl von Piloty isa.
Marseille Olympique

**Olympique de Marseille** on 1899. aastal Marseilles asutatud Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1-s. On tulnud kaheksa korda Prantsusmaa meistriks ja võitnud kümme karikat.

Klubi edukaim periood oli 1990. aastate alguses, kui neljal aastal tulid Prantsusmaa meistriks. Meistriks tuldi ka viiendat korda, kui see otsus tühistati, kuna klubi juht Bernard Tapie oli segatud skandaali vastasmeeskonna mängijate äraostmises. 1993. aastal võitis klubi ka UEFA Meistrite Liiga. Aasta hiljem klubi langes nõrgemasse liigasse finantsraskuste tõttu. Sealt tõusti siiski kiiresti kõrgliigasse tagasi.

1991. aastal võitis Jean-Pierre Papin Marseille Olympique'is mängides Ballon d'Ori ja 1971. aastal Josip Skoblar Euroopa Kuldsaapa.

Marseille Olympique'i ja Paris Saint-Germaini vaheline derbi on tuntud nimega *[[Le Classique]]*.

## Praegune koosseis
*Seisuga 13. jaanuar 2021*

## Saavutused

* **[[Ligue 1|Prantsusmaa meister]]**: 9 korda (1937, 1948, 1971, 1972, 1989, 1990, 1991, 1992, 2010)
* **[[Ligue 2|Prantsusmaa esiliiga]] võitja**: 1 kord (1994–95)
* **Prantsusmaa karika võitja**: 10 (1924, 1926, 1927, 1935, 1938, 1943, 1969, 1972, 1976, 1989)
* **[[Coupe de la Ligue|Liigakarika]] võitja: 3 korda (2009–10, 2010–11, 2011–12)
* **Prantsusmaa superkarika võitja: 3 korda (1971, 2010, 2011)
* **[[UEFA Meistrite Liiga]] võitja**: 1 kord (1993)
* '''UEFA Intertoto karika võitja: 1 kord (2005)

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*OM-Passion
*OM Vista
Reynoldsi arv

**Reynoldsi arv** (tähis Re) on vooliste (vedelike ja gaaside) voolamise laadi (laminaarne või turbulentne) määrav dimensioonita suurus. Arv on nimetatud Osborne Reynoldsi järgi, kes kirjeldas seda 1883. aastal.

Arv saadakse voolisele mõjuva inertsijõu jagamisel kujumuutust takistavate jõududega:
: \mathrm{Re}=\frac{\rho vd}{\eta},
kus 
: \rho on voolise tihedus, kg/m3;
: v on voolise suhteline kiirus, m/s;
: d on toru läbimõõt, m;
: \eta on keskkonna dünaamiline viskoossus, Pa·s.

Kuna dünaamilist viskoossust seob kinemaatilise viskoossusega valem \eta=\nu \cdot \rho, siis saab Reynoldsi arvu avaldada ka kujul
: \mathrm{Re}=\frac{vd}{\nu}.

Kui Reynoldsi arv on väiksem oma kriitilisest väärtusest (ümmarguse sirge toru korral kuni 2320), siis on voolamine laminaarne, kui suurem, siis turbulentne. Üleminekul turbulentsele voolamisele kasvab liikumistakistus järsult.

Reynoldsi arvu kasutatakse ka selleks, et arvutada, kui suurt takistust avaldab keskkond selles liikuvale kehale. Sel juhul tähistab d valemis keha joonmõõdet. 

## Viited
Euroopa meistrite karikavõistlused

**Euroopa meistrite karikavõistlused** (inglise **European Champion Clubs' Cup**; prantsuse **Coupe des Clubs Champions Européens**) oli aastatel 1955–1992 UEFA korraldatud Euroopa jalgpalliklubide kõrgeim võistlus. Karikavõistlustel said osaleda Euroopa põhiliigade meistrid, nii eelmise kui sama aasta võitjad. Võistluse ametlik nimetus oli algusaegadel prantsuskeelne ja ka karika pani välja Prantsuse ajaleht L'Équipe.

Võistlus toimus nii, et meeskonnad loositi paaridesse ja kohtuti kaks korda (kodus/võõrsil). Edasipääseja otsustas kahe mängu kokkuvõtlik seis. Kui kahe mängu kokkuvõttes oli seis viigiline, siis mängiti kolmas, otsustav lisamäng. Alates 1967. aastast sai otsustavaks võõral väljakul löödud väravate arv. Kui ka see oli mõlemal meeskonnal ühesugune, siis  otsustas edasipääseja loos. 1971. aastal asendati loos mängujärgse penaltiseeriaga.

1992/1993. hooajal sarja mängusüsteemi ja nime muudeti, kuid karika nimi jäi endiseks. Sellest sündis tänapäevane UEFA Meistrite Liiga.
 
## Tulemused

## Vaata ka

*UEFA Meistrite Liiga
Robert Lepikson

**Robert Lepikson** (14. juuni 1952 Tallinn – 1. juuli 2006 Rakvere) oli Eesti poliitika- ja äritegelane ning rallisõitja-kaardilugeja. Ta oli Tallinna linnapea 14. novembrist 1996 kuni 30. aprill 1997. Ta oli Eesti siseminister alates 5. maist 1997 kuni 28. jaanuarini 1998.

Kaardilugejana oli ta autorallis tulnud viis korda Eesti meistriks ja võitnud ühe Balti karika. Ta kuulus ka Eesti Autospordi Liidu juhatusse. 1998. aastal oli ta Ivar Raidami kaardilugeja võidetud Saaremaa Rallil. Ta oli Markko Märtini kaardilugeja.

Lepiksoni hüüti Raua-Robertiks, sest ta oli töötanud vanametalli kokku ostva ettevõtte AS EMEX peadirektorina.

1999. aastal oli Lepikson segatud Edgar Savisaare pildi tulistamise skandaali.

Lepikson paistis silma otsekoheste, kriitiliste ja kohati poliitiliselt ebakorrektsete sõnavõttudega. Suurima tagasilöögina tõi see kaasa tema vallandamise siseministri ametikohalt 1998. aasta alguses.

Lepikson oli nende kaheksa Riigikogu liikme seas, kes 2004. aastal astusid Keskerakonnast välja. Nad hakkasid end nimetama sotsiaalliberaalideks ja püüdsid Riigikogus registreerida oma fraktsiooni. Sotsiaalliberaalide ühendus lagunes siis, kui Riigikohus keelas neil oma fraktsiooni moodustada, sest oma erakonda ei suutnud nad samuti luua. Sotsiaalliberaale ühines nelja erakonnaga, Lepikson astus ainsana Rahvaliitu. Lepiksoni sõnul oli Rahvaliidus paras annus isamaalisust ja sotsiaalsust ning lisaks selged arusaamad majanduspoliitikast.

2005. aasta veebruaris esitas Lepikson seadusemuudatuse eelnõu, mille kohaselt võiks sõiduautot juhtida kuni 0,49‰ joobega. Suuremate veokite ja ühissõidukite juhtidel oleks eelnõu järgi lubatud 0,2‰ ja ka liiklusõnnetuse põhjustanud juhtidel langeks lubatud joobe piir 0,2‰-ni. Seevastu oleks auto juhtimine 1,5‰ joobes muudetud kriminaalkuriteoks. Valitsus ei kiitnud seda eelnõu heaks ega hakanud seda tõsiselt arutama.

## Haridus

1970. aastal lõpetas Lepikson Tallinna 1. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina.

## Töökäik
*1980–1985 ETKVL-i Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo (KTB) insenerkonstruktor
*1985–1990 Tallinna Helikassetitehas
*1990–1992 AS-i Avantek direktor
*1992–1995 RAS-i EMEX peadirektor
*1995–1996 Eesti kaitseministeeriumi kantsler
*1996–1997 Tallinna linnapea 
*1997–1998 Eesti siseminister
*1998–2000 Võru maavanem 
*2001–2003 Petromaks Stividori AS-i juhatuse esimees
*2003–2006 X Riigikogu liige

## Liikmesus
*1995–1999 Koonderakond
*Arengupartei
*2003–2004 Keskerakond
*2005–2006 Eestimaa Rahvaliit
*1996, 2002 Tallinna Linnavolikogu 
*1999 Võru Linnavolikogu 
*Eesti Autospordi Liidu juhatus

## Isiklikku
Tema isa oli tehnikateadlane Heino Lepikson. Tema poeg Erik on autosportlane, kaardilugeja.

## Tunnustus ja muud hinnangud
* Pressivaenlane 1997

## Viited

## Välislingid

* Robert Lepiksoni tutvustus Riigikogu kodulehel
* Robert Lepikson rallisõidu veebisaidil ewrc-results.com
* Tarmo Vahter, Krister Kivi. Kogu südamega Eesti Ekspress, 6. juuli 2006

*
Vesihein

**Vesihein** (*Stellaria media*) on nelgiliste sugukonda tähtheina  perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Rahvakeeles on kasutatud nimesid **virn, limarohi, rägahein, siavirn** ja **nädselm**.

Vesihein on lühiealine, üks taim elab keskmiselt kuu aega, kuid suve jooksul võib seemnest kasvada kaks kuni kolm põlvkonda. Õied meenutavad väikest valgest tähekest, mõnikord võivad kroonlehed puududa. Viljadeks on rippuvad kuprad, mis avanevad kohe pärast valmimist.

Esineb peamiselt inimmõjuga aladel. Kasvukohana eelistab niisket ja viljakat haritavat maad, aga kasvab ka metsa- või teeservades ja veekogude kallastel. On hea toidutaim koduloomadele.

## Välislingid
*
Maadevahe jõgi

**Maadevahe jõgi** (ka *Tõnija-Maadevahe peakraav*) on jõgi Ida-Saaremaal. Jõe lähe on Kuiste külas ja see suubub Kunnati lahte. Jõe valgala pindala on 30,2 km². Jõgi voolab läbi Lepna tammiku. Maadevahe läbib enamasti soiseid niite ja metsi ning 1&nbsp;km enne Kõiguste lahte jõudmist kaob maa alla.

Ühendus Pitkjärvega on maaparanduse tõttu katkenud.

Jõe nimi tuleb keskajast, mil see tähistas ordu- ja piiskopimaade piiri. Keskajani nimetati seda Tõnni jõeks.

Tõnni jõge on esmamainitud 1248. aastal, kui Saare-Lääne piiskop ja Liivimaa ordu jagasid Saaremaad. Tõnni jõe järgi on nime saanud ka Tõnija küla, mis jõe lähistel on aastasadade jooksul veidi Jõelähtme poole nihkunud.

## Välislingid
*
Veeriku küla

**Veeriku** (**Sassi**) on küla Saaremaal Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.

## Vaata ka
*Sassi mõis

## Viited

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Kõiguste laht

**Kõiguste laht** on laht Saaremaal Valjala ja Saaremaa valla piiril. Lahe sisemaapoolset osa nimetatakse Kunnati laheks.

Kõiguste lahes on pikka aega tehtud rannikumere põhjataimestiku seiret.

Lahe rannikul asuvad Kõiguste sadam ja Kõiguste bioloogiajaam.

Lahte suubub Maadevahe jõgi. Lahe veepeegli suurus on 2995 hektarit.

## Viited

## Välislingid
*
1114

**1114. aasta** (MCXIV) oli 12. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Nestor, Kiievi-Vene kroonik
1115

**1115. aasta** (MCXV) oli 12. sajandi 15. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 24. juuli – Matilde di Canossa, Toscana markkrahvinna
* 22. detsember – Olav Magnusson, Norra kuningas
1116

**1116. aasta** (MCXVI) oli 12. sajandi 16. aasta.

## Sündmused maailmas
* 9. märts – Novgorodi vürsti Mstislav Vladimirovitši väed vallutasid Otepää muinaslinnuse.
*Kálmáni järel sai Ungari kuningaks István II.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
R (programmeerimiskeel)

**R** on kõrgtaseme objektorienteeritud interpreteeritav programmeerimiskeel. R on vaba tarkvara (GPL), mida kasutatakse laialdaselt statistikas. R töötab paljudel platvormidel, sh UNIXi-laadsetel operatsioonisüsteemides, nt Linux, Mac OS X ja Microsoft Windows.

R-i töötasid 1990. aastatel välja Ross Ihaka ja Robert Gentleman Aucklandi ülikoolist. Praegu arendab keelt vabatahtlike meeskond (*[[R core team]]*).

## Struktuur
R on hierarhilise struktuuriga pakett: ta koosneb põhiosast ja lisapakettidest (*package*). Valik kõige olulisemaid pakette kuulub "soovitatavate pakettide" hulka ja installitakse tavaliselt koos põhiprogrammiga. R sisaldab oma tarbeks ka lihtsat paketihaldurit.

## Võrdlus teiste keeltega
R on S-keele variant ja väga sarnane S-PLUS-iga.

R-i tugevateks külgedeks on keerukate andmestruktuuridega hakkamasaamine. Keele objekt (muutuja) võib sisaldada nii arve, loogilisi suurusi, teksti, kui ka keerukamat infot, näiteks programmilõike.

Keelel on tugev vektor- ja maatriksarvutuse toetus, väga hea indekseerimine, rikkalik matemaatiliste meetodite kogu ning väga võimalusterohke graafika. R on kiiruse ja võimaluste poolest võrreldav Octave'i või MATLAB-iga.

R sisaldab ka tavalisi üldotstarbeliste keelte vahendeid suhtlemiseks operatsioonisüsteemiga ja tekstide töötlemiseks ning võimaldab kasutada C-s (või C++-s) ja fortranis kirjutatud koodi.

Komplekssed andmestruktuurid teevad keele suhteliselt aeglaseks ja mälunõudlikuks. Seepärast on keel muudes rakendustes vähe levinud.

## Süntaks
Hello world programm R-is:

 cat("Hello, world!\n")

Maatriksi indekseerimise näide:

```
# konstrueerime 3x4 maatriksi ja täidame ta normaaljaotusega
# juhuslike arvudega
a <- matrix(rnorm(12), 3, 4)
# Muudame kõik maatriksi negatiivsed elemendid nulliks 
a[a < 0] <- 0
# Täidame maatriksi teise veeru kahtedega
a[,2] <- 2
# Liidame igale maatriksi teise rea elemendile kaks
a[2,] <- a[2,] + 2
```


## Kasutusalad
R-i kasutatakse palju statistikas ja bioinformaatikas (sh biomeetrias).

## Vaata ka
*Scheme
1117

**1117. aasta** (MCXVII) oli 12. sajandi 17. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Anselme Laonist, katoliku teoloog ja varaskolastika esimene süstematiseerija
1118

**1118. aasta** (MCXVIII) oli 12. sajandi 18. aasta.

## Sündmused maailmas
* Paavstiks sai Gelasius II
* Bütrantsi keisriks sai Johannes II Komnenos

## Sündinud
* Saigyō, jaapani luuletaja
* Nūr ad-Dīn, türgi Zengiidide dünastia liige
* Manuel I Komnenos, Bütsantsi keiser

## Surnud
* 21. jaanuar – Paschalis II, paavst
* 15. august – Alexios I Komnenos, Bütsantsi keiser
1119

**1119. aasta** (MCXIX) oli 12. sajandi 19. aasta.

## Sündmused maailmas

* Paavstiks sai Calixtus II.
* Palestiinas asutati Templiordu, mille ülesandeks oli kaitsta püha maad muslimite eest.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 29. jaanuar – Gelasius II, paavst
* Wang Ximeng, hiina maalikunstnik
1120

**1120. aasta** (MCXX) oli 12. sajandi 20. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Louis VII, Prantsusmaa kuningas

## Surnud

* ...
Veeriku

**Veeriku** on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lääneosas.

Veeriku linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir - Tartu-Tallinna raudtee - Näituse tänav - L. Puusepa tänav - Tervishoiu tänav - N. Lunini tänav - Ülase tänav - Tulbi tänav - Kullerkupu tänav - Ravila tänav - Viljandi maantee.
Veeriku linnaosa piirneb Tähtvere, Vaksali ja Maarjamõisa linnaosaga ning Kambja vallaga ja Tartu linnaga.

Veeriku linnaosa pindala on 281 ha ja seal elab 1. jaanuari 2012 seisuga 5561 registreeritud elanikku. Asustustihedus (1979 in/km²) on Tartu keskmisest (2535 in/km²) väiksem.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Veerikul 5502 inimest, neist 3079 naist ja 2423 meest. Veeriku elanikest 612 olid vanuses 0–6 aastat, 618 vanuses 7–18 aastat, 3359 vanuses 19–64 aastat ja 913 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1958 in/km2. Veerikul elas 5,62% tartlastest.

Põhjapoolses osas võtab Ravila tööstuspark enda alla 31,3 hektarit. Linnaosa keskele koonduvad elektriliinid, kus Eesti Energia käsutuses on 7,6 ha maad.

Haridusasutustest asuvad seal Kannikese lasteaed ja Meelespea lasteaed ning põhiharidust andev Veeriku kool. Lastekaitsepäeval 2009 avati Veeriku pargis mänguväljak, mille loomisel oli võetus arvesse just laste ja noorte soove ja arvamust.

Visa spordihallis (Ravila 80) on võimalik mängida pallimänge, viia läbi poksi, judo ja jõutreeninguid ning mängida saalihokit. Tervise- ja spordiklubis Arena (Betooni 9) on ujula kahe basseiniga, võimlemissaal ja jõusaal.

## Tänavad

## Viited
Kuressaare Ametikool

**Kuressaare Ametikool** on Eesti kutsekool, mis asub Kuressaares aadressil Kohtu 22.

## Ajalugu
6. novembril 1922. aastal asutati **Kuressaare Ehitusinstruktorite Kool**, kuhu võeti vastu esimesed 19 õpilast. Seda võib pidada nii Kuressaare Ametikooli kui üldse järjepideva kutsehariduse andmise alguseks Saaremaal. 1930. aastatel õpetati koolis peamiselt ehitus-, puidu- ja metallitööd. 1950. aastal lisati erialavalikusse põllumajanduserialad. 1970. aastail hakati andma keskharidust ning avati kodumajanduse-käsitöö-loomakasvatuse erialarühmad tütarlastele. 

1990. aastast on kooli nimi **Kuressaare Ametikool**. 1998. aastal liideti ametikool 1992. aastal Upal tööd alustanud Saaremaa Kutseõppekeskusega.

## Kuninganna visiit
16. mail 2008 külastas ametikooli Eestis riigivisiidil viibinud Hollandi kuninganna Beatrix.

## Õpilased
Ametikoolis õpib 850 õpilast. Õppijaid on kõikidest Eesti maakondadest. Vanim õppija on 2020–2021. õppeaastal 71-aastane.

## Projektid
Tänu PHARE projektidele on alates 1999. aastast koolist kujunenud piirkondlik koolituskeskus. Paljude Euroopa Liidu projektide toel pakutakse enamikule õpilaskonnast praktikat ka väljaspool Eestit.

## Tunnustus

* 2018. aastal pälvis ametikool esimese Eesti kutsekoolina Euroopa Ettevõtliku Kooli tiitli.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
R

**R** (**r**) on ladina tähestiku täht.

Seda tähte kasutatakse paljudes keeltes tremulantide ehk värihäälikute märkimiseks. IPA kasutab selle tähe variante eri tremulantide märkimiseks.

Füüsikas tähistatakse R-ga universaalset gaasikonstanti. Matemaatikas tähistab R reaalarvude hulka.

## Teised esitusviisid

## Vaata ka
*Ŗ
Abaja

**Abaja** on mitme koha nimi:
***[[Abaja (Järva)|Abaja]]**, küla Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Abaja (Saaremaa)|Abaja]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Abaja (Aseri)|Abaja]]**, endine küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas

## Vaata ka
*Abaja külanõukogu
*Abaja laht
*Abaja põik
*Abaja tänav
*Abaja-Merja peakraav
*Ristilaiu abaja
*Ärmbu abaja
Meediaseire

**Meediaseire** (ka *meediamonitooring*) on ajalehtedest, raadio- ja telesaadetest ning *online*-meediast lühiülevaate tegemine. 

Meediaseire ajalugu ulatub väidetavalt 20. sajandi algusse ning pärineb USA-st, kus professor William French Adamsi abikaasa Flora Adamsi hobiks oli ajalehtedest ja ajakirjadest huvitavate artiklite väljalõikamine. Mõni aeg hiljem tehti proua Adamsile ettepanek sama tööd jätkata juba ametlikult teenust osutades. 1903. aastal asutas professor Adams ettevõtte Luce Press Clippings.

Tänapäeval kogutakse meediaseires meediaanalüüsi aluseks olevat andmestikku. Meediaseire üheks eesmärgiks on omada ülevaadet kõigist tarbijatele suunatud sõnumitest, sõltumata nende vormist, esitamise viisist, ajast, kohast ja teistest teguritest, mis sõnumi vastuvõtmist mõjutavad.

Meediaseire hõlmab sageli kolme valdkonda: reklaamikulutuste seire, reklaamide loovlahenduste seire ja sisu seire. Nende põhjal saab hiljem teha analüüse, näiteks tuua välja vaadeldava valdkonna suundumused mingil perioodil.
Meie Maa

**Meie Maa** oli ajaleht, mis ilmus 1919–1944 ja 1989–2022 Kuressaares. Leht ilmus erinevatel aegadel kaks kuni viis korda nädalas. 

Meie Maa viimane väljaandja oli Saaremaa Raadio OÜ, mille omanikud on Arne Pagil, Veljo Kuivjõgi, Hugo Lõhmus ja Heli Salong.

1934. aastal panid Kuressaare vapsid ajalehe boikoti alla. 

## Viited

## Välislingid
*Meie Maa koduleht
*Veljo Kuivjõgi: "“Meie Maa” juubelini on täpselt kuu". Meie Maa, 2. märts 2009
*Margus Muld. "Saaremaa ajaleht Meie Maa tähistas ilmumise 90. aastapäeva". ERR, 2. aprill 2009
* "Reedel ilmus viimane Saaremaa ajalehe Meie Maa number" ERR, 22. aprill 2022
Kaliningradi oblasti lipp

**Kaliningradi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kaliningradi oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 8. juunil 2006.

### Lipu kirjeldus

Kangas on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülemine on punane, keskmine kollane ja alumine sinine. Ülemine ja alumine väli on ühelaiused, keskmine aga moodustab ülemisest (alumisest) laiust 1/3. Punase välja vardapoolses osas on kahe torni ja avatud väravaga hõbedane kindlus, mille kohale on paigutatud kuldne Jelizaveta Petrovna monogramm.

### Sümbolite tähendus
Lipuvärvid punane, valge (hõbedane) ja sinine pärinevad Venemaa lipult ning rõhutavad Kaliningradi oblasti kuulumist Venemaa Föderatsiooni koosseisu.

Punane sümboliseerib tööd, elujõudu, mehisust, eneseohverdust ja vene sõjameeste kangelaslikkust, kuid ka lahingutes langenuid.

Kollane tähistab suurust, rikkust, järjepidevust, vastupidavust ja jõudu. Kollane on ka merevaigu värv ning sümboliseerib Kaliningradi oblastit kui merevaigumaad, sest seal asub maailma suurim merevaigu leiukoht.

Sinine on ilu, armastuse, rahu ja eesmärkide poole pürgimise värv. Kuna Kaliningradi oblast asub Balti mere ääres, tähistab see ka merd ning oblasti ajaloolist seotust merega.

Valge (hõbe) viitab uskumustele ja puhtusele.

Avatud väravaga kindlus kehastab kindlat usku, vankumatust ja valmisolekut kaitseks. Avatud värav näitab aga külalislahkust ning sõbralikke kavatsusi lähedaste ja kaugemate naabritega.

Jelizaveta Petrovna monogrammil on aga ajalooline tähendus, sest just tema ajal, 18. sajandil liideti praegused Kaliningradi oblasti alad Venemaaga.

## Vaata ka
* Kaliningradi oblasti vapp

## Välislingid
*Kaliningradi oblasti sümboolika Kaliningradi oblasti ametlikul leheküljel
*
Koroljov

**Koroljov** (vene keeles Королёв) on tööstuslinn Venemaal Moskva oblastis, mis on tuntud kosmoseuuringute keskuse järgi. Asub Kljazma jõe kaldal, 22 km Moskvast kirdes.

Linna kohal asus **Podlipki** küla (alates 1928 alev), mis sai linnaõigused 1938 ning nimetati **Kaliningradiks**. 1960 liideti Kaliningradiga Kostino linn. 1992 eraldati Jubileinõi linn. 1996 nimetati linn Sergei Koroljovi auks Koroljoviks. 2. juunil 2014 liideti Jubileinõi taas Koroljoviga.

1946. aastal rajati linna Nõukogude raketiinseneri Sergei Koroljovi juhitud uurimiskeskus, millest arenes välja üks maailma suurimaid kosmosetehnoloogia ettevõtteid RKK Energija (Ракетно-космическая корпорация «Энергия» имени С. П. Королёва). Linnas asub ka Venemaa kosmoseagentuuri kosmoselendude juhtimiskeskus (Центр Управления Полетами ehk ЦУП).

## Elanike arv
* 133 470 (1979)
* 159 363 (1989)
* 171 600 (2005) 
* 174 600 (2008)
* 175 400 (2009)
* 183 500 (2010. a. rahvaloendus)

## Pildigalerii

Pilt:Russian ISS Flight Control Room.jpg|Kosmoselendude kontrollkeskus

Pilt:Proezdmakarenko.jpg|Tänav Koroljovis
Pilt:Tsiolkovskogonew2011.jpg|Maja Tsiolkovski tänaval


## Viited

## Välislingid
*Koroljovi koduleht
1123

**1123. aasta** (MCXXIII) oli 12. sajandi 23. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* Omar Hajjam, pärsia poeet, matemaatik ja astronoom 
* Otto, Saksimaa hertsog
* Øystein Magnusson, Norra kuningas
1124

**1124. aasta** (MCXXIV) oli 12. sajandi 24. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Aleksander I, Šotimaa kuningas
* 13. detsember – Calixtus II, paavst
1125

**1125. aasta** (MCXXV) oli 12. sajandi 25. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* David Ehitaja, Gruusia kuningas
* Vladimir II Monomahh, Kiievi suurvürst
* Heinrich V, Saksa-Rooma keiser
* Vladislav I, Böömi hertsog
* Ma Yuan, hiina maalikunstnik
1121

**1121. aasta** (MCXXI) oli 12. sajandi 21. aasta.

## Sündmused
* Seldžukkide riik kuulutas välja püha sõja Gruusia Kuningriigi vastu.
* 12. augustil toimus Didgori lahing Seldžukkide riigi ja Gruusia Kuningriigi vahel.
* Esimest korda mainiti kirjalikes allikates Wernigerode linna Saksamaal.
* Inglismaa kuningas Henry I abiellus Louvain'i Adelizaga.
* Córdobas toimus ülestõus Almoraviidide dünastia vastu.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1122

**1122. aasta** (MCXXII) oli 12. sajandi 22. aasta.

## Sündmused

* Pierre Abélard kirjutas teose "Jah ja ei".
* 23. september – Saksa-Rooma keiser Heinrich V ja paavst Calixtus II sõlmivad Wormsi konkordaadi, millega lõpetati Investituuritüli.

## Sündinud
* Akvitaania Eleanor, üks rikkamaid ja mõjuvõimsamaid naisi keskaja Euroopas (arvatav sünniaeg)
* Friedrich I Barbarossa, Saksa-Rooma keiser

## Surnud

* ...
1126

**1126. aasta** (MCXXVI) oli 12. sajandi 26. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Averroes, hispaania-araabia filosoof ja arst

## Surnud

* Guillaume IX, Akvitaania hertsog
1127

**1127. aasta** (MCXXVII) oli 12. sajandi 27. aasta.

## Sündmused

* Langes Põhja-Songi riik. Tšurtšenid vallutasid ja rüüstasid Kaifengi linna.
* Taani kuningas Niels III ründas Pommeri odobriitide kristlikku kuningat Henrikut.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1128

**1128. aasta** (MCXXVIII) oli 12. sajandi 28. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Absalon, Taani peapiiskop (arvatav sünniaeg)

## Surnud

* ...
1129

**1129. aasta** (MCXXIX) oli 12. sajandi 29. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Heinrich Lõvi, Baieri ja Saksimaa hertsog (arvatav sünniaeg)

## Surnud

* Shirakawa, Jaapani keiser
1103

**1103. aasta** (MCIII) oli 12. sajandi 3. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Erik I, Taani kuningas
* Magnus Paljasjalg, Norra kuningas
1104

**1104. aasta** (MCIV) oli 12. sajandi 4. aasta.

## Sündmused

* Hekla vulkaan Islandil purskas.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1102

**1102. aasta** (MCII) oli 12. sajandi 2. aasta.

## Sündmused

* Ristisõdijad vallutasid Caesarea Palestiinas.

## Sündinud

* Keisrinna Matilda, Anjou krahvinna

## Surnud

* Theodoricus, vastupaavst
Johann Nepomuk Strixner

**Johann Nepomuk Stixner** (1782–1855) oli saksa litograaf.

Õppis 1797–1804 Münchenis H. J. Mittereri, J. Dorneri ja Johann Christian von Mannlichi juures peamiselt joonistamist ja graveerimist. 

Kuulsuse saavutas vastavastatud litotehnikaga (tehnika väljatöötaja oli Alois Senefelder). 

Tema esimeseks väljapaistvaks saavutuseks oli Albrecht Düreri sulejoonistuste reprodutseerimine keiser Maximilian I palveraamatust ("Albrecht Dürers Christlich-Mythologische Handzeichnungen", 1808). 

1809–1815 võttis osa Müncheni kuningliku kunstikogu joonistuste ning 1815. aastast Müncheni ja Schleissheimi kunstikogude maalide litografeerimisest. 

1820–1836 töötas Stuttgardis, hiljem taas Münchenis. Stixner oli oma aja parimaid litojoonistajaid. 

## Välislingid
*Elulugu saksakeelses ''Wikisource'''is
1101

**1101. aasta** (MCI) oli 12. sajandi 1. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud
* Heloïse

## Surnud
* Konrad, Itaalia ja saksa kuningas
* Roger I, normanni soost Sitsiilia krahv
Erker

**Erker** ehk **ärkel** on hoone seinast soklita eenduv katustatud osa. Sageli on erker kujundatud kaarekujuliselt või mitmetahulisena. Erkerit kasutatakse fassaadi elavdamiseks ja/või parema väljavaate loomiseks ning ruumi paremaks valgustamiseks.

Keskaegses sakraalarhitektuuris on erker vintskapilaadne seinast väljaulatuv katustatud raamistik, mille küljes ripub kirikukell. Eestis on säilinud erkerit võimalik näha Muhu Katariina kiriku lääneportaali kohal.

Rahvalik mõiste *ärklituba* on termini *ärkel* vääritimõistmise tulemus. Ärklitoaks peetakse tegelikult pööningul, katuse all või nn mansardkorrusel asuvat tuba, millel pole aga mingit otsest ega kaudset seost ärkliga. Tõelise ärklitoa üks esiletükkivamaid näiteid asub Tallinnas Kopli tn 50/1 maja fassaadil.

## Näiteid

020704 regensburg-reichstagssaal-erker 1-480x640.jpg|Gooti erker Regensburgi vanal raekojal
Bonneval %286%29.JPG|Erker majal Bonnevalis Eure et Loiris
Nürnberg Sebalder Pfarrhof Sebalder Chörlein.jpg|Gooti väljaehitis kabeliga Nürnbergi Püha Sebalduse kiriku kiriklal, enne 1361
Kairo Gayer Anderson Museum BW 9.jpg|Puiterker Kairos
FR Colmar 20080828 026.jpg|Kahekorruseline renessansserker majal Colmaris
Gelsenkirchen - Turfstraße - Schloss Horst 09 ies.jpg|Mitmekorruseline renessansserker Gelsenkircheni Horsti linnuse läänefassaadil
Myrtle Street Flats (San Francisco).JPG|Ärkliaknad San Franciscos
Kivi 60, Tartu 01.JPG|Erkeriga maja Tartus Kivi 60


## Vaata ka
* *[[jharokha]]*
* *[[mashrabiya]]*
*Arhitektuuri mõisteid
Sergijev Possad

**Sergijev Possad** on linn Venemaal Moskva oblastis, Sergijev Possadi rajooni keskus. Asub Moskvast 70 km kirdes.

Linn on asutatud 1742. aastal külade liitmise teel. Aastatel 1919–1930 kandis see nime **Sergijev** ja 1930–1991 **Zagorsk**.

Tähtsaim vaatamisväärsus on Troitse-Sergi suurklooster, mis on üks Vene Õigeusu Kiriku keskusi.

Masina- ja keemiatööstuse keskus.

Asub Moskva–Jaroslavli raudteeliinil.

## Ettevõtteid
*Fazotron-NIIR

## Viited

## Välislingid
*Sergijev Possadi koduleht
*Sergijev Possadi infoportaal
*DASHA LITVINOVA and EMMA BURROWS. 2 dead in a Russian attack on a Ukrainian city while a blast near Moscow kills 1 and wounds dozens. AP News, 9. august 2023
Bratsk

**Bratsk** on linn Venemaal Irkutski oblastis. Asub Bratski veehoidla kaldal.

Bratski lähedale rajasid kasakad kindluse juba 1631. aastal.
Bratski linn on asutatud 1955. aastal seoses Bratski HEJ rajamisega.

## Viited

## Välislingid
*Bratski koduleht
Fatima kirik

**Fatima kirik** (ametlik nimi "Maria Königin des Friedens") on roomakatoliku kirik Saksamaal Kasselis (Memelweg 19). Kiriku nimi pärineb Fátima neitsi Maarja ilmutusest.

Gottfried Böhmi 1959. aastal valminud projekt on väga monumentaalse vormikeelega. Kirikuhoone on mõlemast otsast osalise klaasfassaadiga, mis on teosatud filigraanse klaasmosaiigina. Kirikuseinad on valatud spetsiaalsest betoonisegust, mille täidisena on kasutatud kruusa asemel purustatud punaste telliste puru. Kuna kirik asub mäenõlval Kasseli linna servas, annab kiriku kampaniil (kellatorn) juba mitme kilomeetri kauguselt ligitõmbava efekti, ulatudes ümbritsevatest eramukvartalitest tunduvalt kõrgemale.

## Viited

## Välislingid
* Kiriku ja koguduse ajaloost kiriku kodulehel (saksa keeles)
* Fatima kirik Saksamaa 100 moodsat kirikut tutvustaval veebilehel (saksa keeles)
* Kiriku remont 20. ja 21. sajandil
Vologda oblasti lipp

**Vologda oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Vologda oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. detsembril 1997.

### Lipu kirjeldus
Vologda oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille lehvipoolses osas on vertikaalne punane laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Kanga vardapoolses ülanurgas on aga Vologda oblasti vapp, milleks on punasel kilbil hõbedasest pilvest väljuv käsi mis hoiab kuldset "Riigiõuna" ja kuldse käepidemega hõbedast mõõka. Vapi ülaosas on aga kuldne siniste lintidega imperaatori kroon.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Punane on võimu ja mehisuse ning valge õilsuse, puhtuse ja valguse värv.

## Vaata ka
* Vologda oblasti vapp

## Välislingid
*Vologda oblasti sümboolika Vologda oblasti ametlikul leheküljel
*Riiklik sümboolika: Vologda oblast - Vologda (*vene keeles*)
*
Kinnine linn

**Kinnine linn** on endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal asula, kuhu ligipääs on võimalik vaid erilubadega.

Rahvakeeles nimetati Nõukogude ajal kinnisteks linnadeks kõiki linnu, kuhu sõitmine nõudis eriluba või oli muul viisil takistatud. Eriti rangelt olid ja on valvatud nn "suletud haldus-territoriaalsed moodustised" (nüüdisaegne ametlik nimetus vene keeles *ЗАТО – закрытое административно-территориальное образование*, *ZATO – zakrõtoje administrativno-territorialnoje obrazovanije*), kuhu välismaalasi üldse ei lubatud. 

Kinnistes linnades toodetakse, säilitatakse või utiliseeritakse massihävitusrelvi ja radioaktiivseid aineid või on seal muud sõjalise tähtsusega objektid. Venemaal on nende asulate (*ЗАТО*) nimekiri kirjas spetsiaalses seaduses.

Aastal 2002 elas Venemaal kinnistes linnades ja asulates 1,345 miljonit inimest. Kõige rohkem on kinnisi asulaid Murmanski oblastis.

Kinnise linna territooriumi piir ei pruugi kokku langeda teiste haldusüksuste territooriumi piiridega ning ühe linna haldusala võib ulatuda mitme oblasti või vabariigi alale. Näiteks Sarovi linn on ametlikult Nižni Novgorodi oblastis, kuid tegelikult kuulub linna haldusalasse ka Mordva Vabariigi territooriumi.

Venemaal on kinnise linna omavalitsusel piiratud otsustusõigus. Seaduses ettenähtud juhtudel (maa ost ja erastamine, välisinvesteeringud jms) tuleb otsused kooskõlastada Venemaa föderaalvõimuga.

Venemaal on seni alles 44 kinnist linna või asulat. 10 linna on Rosatomi alluvuses. Need on Železnogorsk ja Zelenogorsk Krasnojarski krais, Zaretšnõi Penza oblastis, Lesnoi ja Novouralsk Sverdlovski oblastis, Ozjorsk, Snežinsk ja Trjohgornõi Tšeljabinski oblastis, Sarov Nižni Novgorodi oblastis ning Seversk Tomski oblastis. Ülejäänud kinnised asulad on seotud sõjaväe või kosmonautikaga (näiteks Tähelinn ja Mirnõi). Peale selle näiteks Norilsk ja Dudinka ei kuulu küll kinniste linnade hulka, kuid välismaalased pääsevad sinna üksnes erilubadega. Samuti on piiratud pääs kogu Novaja Zemlja arhipelaagi, kus aastatel 1955–1990 viidi läbi 135 tuumakatsetust ning mis on radioaktiivselt reostatud.

## Kinnised linnad [[Eesti NSV]]-s
* Paldiski – seoses linnas asunud NSV Liidu mereväe tuumaallveelaevade õppekeskusega;
* Sillamäe – seoses Ida-Virumaal leiduva diktüoneemaargilliidi kaevandamisega (Sillamäel kaevandati diktüoneemaargilliiti uraani tootmise eesmärgil aastatel 1949–1952) ning hiljem Tšehhoslovakkiast, Saksa DV-st ja Ungarist sisseveetud uraanimaagist tuumajaamadele vajalike kütusevarraste tootmisega. Sillamäel toodetud uraan moodustas üle 25% Nõukogude Liidu tolleaegsest uraanitoodangust; uraanimaagi töötlemine Sillamäel lõpetati 1989. aastal.

## Välislingid
* Venemaa Föderatsiooni seadus kinniste haldus-territoriaalüksuste kohta *(vene keeles)*
* Kaart Venemaa kinniste linnade ja asulatega
Gümnaasium

**Gümnaasium** on Eesti põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS) § 2 lg 2 kohaselt põhikoolile järgnev üldhariduskool, kus omandatakse üldkeskharidus. 

Gümnaasiumi nominaalne õppeaeg on kolm aastat (10.-12. klass). 

PGS § 5 lg 1 kohaselt on gümnaasiumil nii hariv kui kasvatav ülesanne, et noor saaks toimida "loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava isiksusena erinevates eluvaldkondades: partnerina isiklikus elus, kultuuri kandja ja edendajana, tööturul erinevates ametites ja rollides ning ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava kodanikuna." 

Sama paragrahvi teise lõike alusel on gümnaasiumi põhitaotlus, et õpilased leiaksid edasiseks haridusteeks sobiva tegevusvaldkonna, gümnaasiumi ülesandena on aga sõnastatud võimaldamine õpiteed kõrgkoolis või kutseõppeasutuses sujuvalt jätkata. 

Õpetamisel lähtutakse gümnaasiumi riiklikust õppekavast, mis sätestab ka lõpetamise tingimused (PGS § 31 lg 1). Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja koolieksam (PGS § 31 lg 2).

## Vaata ka
*Kubermangugümnaasium
*Riigigümnaasium
*Ühisgümnaasium

## Viited
Tapp

"**Tapp**" on mitmetähenduslik sõna. 
***[[Tapp (masinaehitus)|Tapp]]** on masinaehituses võlli või telje osa, mis laagrile toetudes fikseerib võlli või telge.
***[[Tapp (tisleritöö)|Tapp]]** on puidust valmistatud esemete detailide ühendusviis. 
***[[Tapp (loomakasvatus)|Tapp]]** on kodulooma tapmine. 
*"**Tapp**" on **[[humal]]a**, **[[kassitapulised|kassitapuliste]]** ja mõne muu **[[vääntaim]]e** rahvapärane nimetus. 
***Tapp** ehk **[[vangitapp]]** ehk **etapp** on vangisalkade edasitoimetamine pikkade vahemaade taha relvastatud valve all. 

## Vaata ka
*tapmine
*elevanditapp
*hädatapp
*kassitapp
*lehtertapp
*uimatapp
*seatapp
Murmanski oblasti vapp

**Murmanski oblasti vapp** on Venemaa haldusüksuse Murmanski oblasti vapp.

Vapp kinnitati ametlikult 6. juunil 2004. Vapi autor on Pjotr Abarin.

Murmanski oblasti vapiks on nelinurkne, alt ümarate nurkadega ja terava tipuga heraldiline kilp, mis on jagatud siniseks ja punaseks väljaks. Ülemisel, sinisel väljal on kujutatud kuldseid virmalisi. Alumisel, punasel väljal on aga kuldne ankur ristatud hõbedase kirka ja mõõgaga.

Virmalised viitavad Murmanski oblasti paiknemisele polaarjoone taga.

Ankur tähistab merendust ja kalapüüki, kirka mäetööstust ja maagi kaevandusi ning mõõk tööviljakust ja sõjalist kuulsust.

Sinine on ilu ja ülevuse, punane mehisuse ja jõu, kuld rikkuse ning hõbe puhtuse värv.

## Vaata ka
* Murmanski oblasti lipp

## Välislingid
*Murmanski oblasti heraldika (*vene keeles*)
Põhikool

**Põhikool** on üldhariduskool Eestis, kus saab omandada põhiharidust. Põhikoolis on 1.–9. klass. 

Põhikool on 4.-6. klass 

Põhikool jagatakse kolmeks kooliastmeks:
# kooliaste – 1.–3. klass
# kooliaste – 4.–6. klass
# kooliaste – 7.–9. klass

Põhikool võib tegutseda asutusena, kus antakse haridust ainult ühel või kahel kooliastmel (algkool, progümnaasium). Põhikool võib kolmes või vähemas astmes olla ka liidetud üheks asutuseks lasteaia (lasteaed-põhikool, lasteaed-algkool) või gümnaasiumiga.

Põhikool võib halduslikult olla kas munitsipaal-, riigi- või erakool.

## Välislingid
* Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus Elektrooniline Riigi Teataja
Vologda oblasti vapp

**Vologda oblasti vapp** on Venemaa haldusüksuse Vologda oblasti vapp.

Vapp kinnitati ametlikult 28. septembril 1995.

Vologda oblasti vapiks on Vologda kubermangu vapp. Selle kujundas O.V. Sviridenko.

Vologda oblasti vapiks on nelinurkne, alt ümarate nurkadega ja terava tipuga punane heraldiline kilp, mille vasakul küljel olevast hõbedasest pilvest väljub parem käsi kuldses rüüs. Käsi hoiab kuldset riigiõuna ja kuldse käepidemega hõbedast mõõka. Kilbi ülaosas on kuldne Venemaa keisrikroon, millest langevad sinised lindid.

Käsi mõõgaga tähistab õiglust, õiglast kohtumõistmist ja isamaa kaitset. Riigiõun sümboliseerib võimu, riiklust ja Vologda oblasti õigusi Venemaa Föderatsioonis. Keisrikroon on heraldikas väärikuse ja võimu sümbol ning näitab Vologda oblasti ajaloolist staatust (endine kubermang). Punane on võimu ja mehisuse, kuldne külluse ja võimsust ning hõbe õilsuse, valguse ja puhtuse värv.

Vologda vapi prototüübiks on 1700. aastal moodustatud ja 1708 Vologda polguks ümber nimetatud Novgorodi polgu embleem. 1712 kujutati seda embleemi polgu lipul.

Esialgu oli pilvest välja tulevas käes kõver saabel, mis tähistas riiki, ja üleval oli loorberipuu oks. Sellisel kujul registreeriti see vapp 1712. Selle juurde kuulus deviis "Läbi raua ja kulla", mis tähendas "Läbi lahingu võidu ja kuulsuse poole".

Hiljem vappi muudeti, et ta paremini sobiks heraldiks reeglitega. 1729–1730 anti välja Venemaa vappide uus väljaanne, kus Vologda vapp oli juba üsna tänapäevane, ainult krooni veel polnud ja mõõk oli valge kollase käepidemega. 2. oktoobril 1780 kinnitas Katariina II selle Vologda linna vapiks. 5. juulil 1878 muudeti vapp tänapäevaseks. Kaks aastat hiljem võeti vastu ka Vologda oblasti lipp, mille nurgas asub Vologda oblasti vapp.

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Vologda oblast - Vologda (vene keeles)
*Vologda oblasti sümboolika Vologda oblasti ametlikul lehel (vene keeles)
2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni Lauluvõistlus 2004** oli 49. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 15. mail 2004 İstanbulis Türgis (12. mail toimus poolfinaal). Õhtujuhid olid Meltem Cumbul ja Korhan Abay.

Poolfinaal peeti kolmapäeval ja finaal peeti laupäeval. Uue süsteemi alusel said neli suurriiki Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Saksamaa (kui suurima vaatajate arvu ja kõige suuremat summat Euroopa Ringhäälingute Liidu kassase maksvate riikidena) ja kümme parima kohaga lõpetajat 2003. aastal pääsu finaali. Andorra, Albaania ja Valgevene osalesid võistlusel esimest korda, Serbia ja Montenegro osales võistlusel pärast 12-aastast pausi ja Monaco pärast 25-aastast pausi. 

Kõikidel riikidel oli õigus hääletada nii poolfinaalis kui ka finaalis. Riikidel, kes ei pääsenud poolfinaali, ei olnud võimalust hääletada. 2004. aastal kasutasid kõik 36 riiki telefonihääletust. 

23. märtsil 2004 peeti kaks loosimist, kus loositi poolfinaali ja finaali esinemisjärjekord. Kolmas loosimine toimus 12. mail 2004 poolfinaalis, kus avalikustati 10 finalisti. Väljakuulutamisega loositigi välja edasipääsenute esinemisjärjekord finaalis. 

Võistluse võitis Ukraina laulja Ruslana lauluga "Wild Dances", mis kogus 280 punkti. See oli Ukrainal teine kord osaleda Eurovisiooni lauluvõistlusel.

## Poolfinaali tulemused

NB! – Riikide, kes pääsesid finaali, tulemusi ei avalikustatud enne finaali lõppemist.

## Finaali tulemused

## Punktitabelid
### Poolfinaal

### Finaal

## Punktide edastajad
:*Hääletamisejärjekorras*

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Zelenogorsk (Krasnojarski krai)

**Zelenogorsk** on kinnine linn Venemaal Krasnojarski krais, mis asub Krasnojarskist 150 km idas, Kani jõe kaldal.

Linn asutati 1956. aastal kinnise linnana.
Ametlikes dokumentides kandis Nõukogude ajal nime **Zaozjornõi-13**, hiljem **Krasnojarsk-45**.

Zelenogorskis toodetakse madalalt rikastatud tuumakütust tuumaenergeetika tarbeks.
Samas ettevõttes toodetakse ka heli- ja videokassette ning televiisoreid Thomson.

## Välislingid
*http://www.zeladmin.ru/
*http://www.gorodzelenogorsk.ru/
Kõrvukräts

**Kõrvukräts** (varem ka **kõrvukas räts**) (*Asio otus*) on kaklaste sugukonda rätsu perekonda kuuluv lind.

Kõrvukrätsu keha üldpikkus on 35–39 cm, tiibade siruulatus 86–100 cm. Tiiva pikkus on 27,5–32 cm, kaal 240–330 g. Emaslind on isasest pisut suurem.

Sulestikult on isas- ja emaslind sarnased. Nende ülapool on ookrikarva tumepruunide triipude ja peente põiktähnidega. Õlgadel ja tiibade kattesulgedel on valgeid laike. Hoosuled on kollakad hallikate tippude ja pruuni põikmustriga, tüürsuled roostekarva taustal olevate tumepruunide vöötide ja peente tähnidega. Keha alapool on ruuge, ookrivärvi või valkjas, sellel on laiad pikivöödid ja kitsad tumepruunid vöödid. Tal on sihvakas keha, suhteliselt nõrk nokk ja nõrgad jalad, pikad tiivad ja pikk saba ning eriti pikad sulgkõrvad. Varbad on kuni küünisteni sulis. Nokk ja küünised on mustad, vikerkest kollane või oranž.

## Levik

Kõrvukrätsu levila asub Euraasias okasmetsade vööndist kuni vahemerelise vööndini, Põhja-Aafrika metsaaladel, Kanaari saartel ning Põhja-Ameerika metsa- ja preeriavööndis. Leviala põhjapiir ulatub kõrgetüvelise metsa piirini, sealhulgas Kesk-Skandinaaviasse. Idas ulatub levila Ohhoota mere, Primorje ja Hokkaidoni, lõunas Iraagi, Kesk-Aasia ja Himaalajani.

Eestis on kõrvukräts üsna ühtlaselt levinud, ent väikesearvuline haudelind. Enamasti on vanalinnud paiksed, noored rändavad talveks lõuna poole.
Kõrvukrätsu pesitsusaegset arvukust hinnatakse 500–4000 paarile, talvist arvukust 100–400 isendile.

Elupaigana eelistab okas- ja segametsi, väiksemaid metsatukkasid põldude vahel, suuremaid okaspuudega parke. Tegutseb öösel, harvem videvikus. Põhiliselt paigalind, osa isendeid liigub sügisel lõuna suunas.

## Pesitsemine

Kõrvukräts pesitseb puu otsas varese, haraka, kaelustuvi või orava mahajäetud pesas, harvem puuõõnes, üksnes erandjuhtudel maapinnal. Pesas on 4–5, headel hiireaastatel 7–9 muna ja kurn on täis aprillis. Haudeaeg kestab 25–30 päeva. Pojad kooruvad mai keskpaigas. Kuuvanuselt pojad lennuvõimestuvad ja lahkuvad pesast. Suured vanusevahed pesakonnas soodustavad kannibalismi.

Näriliste mass-sigimise aastail on täheldatud, et kõrvukräts pesitseb sügisel teist korda.

## Toitumine

Kõrvukräts toitub hiirtest, oravatest, karihiirtest, rästastest ja üldse väikestest värvulistest, nahkhiirtest ja suurtest sitikatest. Põhiosa tema toidust moodustavad siiski närilised, lindudel on tema toidus teisejärguline tähtsus, aga muud selgroogsed, näiteks konnad, sisalikud ja putukad esinevad toidus vaid juhuslikult.

Vaenlasteks on kõrvukrätsule suured kakulised, pistrikulised ja nugis. Hiirevaestel lumerohketel talvedel hukkub neid teinekord päris hulgaliselt, mis veenvalt näitab nende paigalist eluviisi.

Kõrvukräts on koos kõigi teiste kakulistega olnud Eestis looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Île-de-France

**Île-de-France** [ill döfr'aans] ('Prantsuse saar') on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi põhjaosas. Île-de-France on Prantsusmaa ajalooline keskus.

Oma 12 miljoni elanikuga on Île-de-France Prantsusmaa suurima elanike arvuga piirkond.

Île-de-France on Euroopa Liidu üks rikkamaid piirkondi. Selle sisemajanduse koguprodukt 2007. aastal oli 462 miljardit eurot, mis teeb ühe elaniku kohta 40 100 eurot.

## Haldusjaotus

Île-de-France on jaotatud kaheksaks departemanguks.

Pariis koos ümbritsevate departemangudega (Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne) nimetatakse "väikeseks ringiks" (*petite couronne*), ülejäänud nelja (Essonne, Seine-et-Marne, Val-d'Oise ja Yvelines) "suureks ringiks" (*grande couronne*).

Kuni 1968. aastani koosnes Île-de-France kolmest departemangust - Seine (75), Seine-et-Oise (78) ja Seine-et-Marne (77) - Pariis ise kuulus Seine'i departemangu. Kuid 1968. aasta rahvaloendusel oli Seine'i elanike arv 5 700 754 ja Seine-et-Oise'l 2 943 350 ja neid peeti liiga suureks. Seepeale jagati Seine ja Seine-et-Oise:

* Pariis sai omaette departemanguks ja jätkas Seine'i departemangu numbri 75 kasutamist;
* Pariisist lõunas ja kagus loodi 29 Seine'i ja 18 Seine-et-Oise'i asulast Val-de-Marne (94);
* läänes loodi 27 Seine'i ja 9 Seine-et-Oise'i asulast Hauts-de-Seine (92);
* põhjas ja kirdes loodi 24 Seine'i ja 16 Seine-et-Oise'i asulast Seine-Saint-Denis (93);
* Seine-et-Oise'i keskosast (262 asulat) moodustati Yvelines, mis moodustas 40% selle territooriumist, see jätkas Seine-et-Oise'i number 78 kasutamist;
* Seine-et-Oise'i lõunaosast (198 asulat) moodustati Essonne (91), mis moodustas 32% Seine-et-Oise'i territooriumist;
* Seine-et-Oise'i põhjaosast (184 asulat) moodustati Val-d'Oise (95), mis moodustas 22% Seine-et-Oise'i territooriumist.

## Rahvastik
### Elanike arv

## Viited

## Välislingid

*Piirkonna koduleht