Malaia Rahvavabastusarmee

**Malaia Rahvavabastusarmee** (*Tentera Pembebasan Nasional Malaya*) oli kommunistlik partisaniliikumine, mis võitles Malaisia iseseisvuse eest Briti impeeriumist Malaia kriisi ajal (1948–1960) ja hiljem Malaisia valitsuse vastu aastatel 1968–1989. Paljud MNLA võitlejad olid Malaia Jaapani-vastase Rahvaarmee endised liikmed, sealhulgas nende juht Chin Peng.

1989. aastal sõlmis Malaia Kommunistlik Partei Malaisia riigiga rahulepingu ning MNLA ja partei liikmed kas naasid Malaisiasse või asusid elama Lõuna-Tai küladesse.

## Ajalugu
Enne Teist maailmasõda oli Malaia Kommunistliku Partei (MKP) tegevus keelatud. Sõja ajal treenis ja relvastas Suurbritannia Malaia Jaapani-vastast Rahvaarmeed, mis võitles Jaapani okupatsiooni vastu Briti Malaias. Malaia Jaapani-vastase Rahvaarmee tuumiku moodustasid Malaia Kommunistlik Parteiga seotud isikud ning seetõttu saavutas partei pärast sõda brittidelt seadusliku tunnustuse.

Teise maailmasõjale järgnenud majanduslikult rasketel aegadel suurenes Briti Malaias toetus ametiühingutele ning järgnevatel aastatel toimusid mitmed tööliste surmadega lõpenud streigid. Vastuseks ametiühingute vastu suunatud rünnakutele hakkasid kommunistlikud võitlejad streigimurdjaid mõrvama ja kasvandusi ründama. Sungai Siputi intsident 16. juunil 1948, kus kommunistlikud võitlejad tapsid kolm kautšukikasvanduse juhti, tähistas Malaia kriisi algust.

### Malaia Kriis (1948–1960)
Sungai Siputi intsidendi järel kuulutas kuberner Edward Gent Briti Malaias välja hädaolukorra, mille käigus keelati vasakpoolsete organisatsioonide tegevus ning arreteeriti ametiühingute juhid ja teadaolevad kommunistid. Linnadest põgenenud kommunistid kogunesid Chin Pengi juhtimisel Malaia džunglites ning lõid Briti koloniaalvõimuga võitlemiseks Malaia Rahvavabastusarmee. Kasutades Malaisia džungleid enda baasina ning toetudes tsiviiltoetajate võrgustikule (Min Yuen) alustas Malaia Rahvavabastusarmee rünnakuid nii Briti koloniaalpolitsei ja sõjaväe baasidele kui ka kaevanduste ja kasvanduste vastu. Malaia Rahvavabastusarmee toetus põhiliselt Malaia hiinlastele, kes moodustasid organisatsioonist ja selle toetajatest lõviosa.

Vähem kui kuu aega pärast hädaolukorra algust hukkus kuberner Edward Gent lennukiõnnetuses. 1951. aastal tapsid MNLA partisanid tema asendaja Henry Gurney Fraseri varitsuse käigus. Järgmine kuberner oli Gerald Templer, keda paljud ajaloolased peavad MNLA alistamise võtmeisikuks. Templer juhtis Briggsi plaani elluviimist, mille käigus suunati umbes 500 000 inimest (10% Briti Malaia elanikkonnast), peamiselt Malaia hiinlased ja Orang Asal, koonduslaagritesse mida nimetati "Uuteks Küladeks". Templer üritas MNLA-d džunglist välja näljutada, põletades põllumaad, pihustades lennukitelt keemilisi herbitsiide saagi hävitamiseks ja kehtestades kohalikele elanikele range ratsioonisüsteemi, et nad ei saaks MNLA liikmetega toitu jagada. Templeri taktika oli üldjoontes edukas ning järgnevatel aastatel nõrgenes Malaia Rahvavabastusarmee tuntavalt.

### Kommunistide ülestõus Malaisias (1968–1989)
Malaia kriisi järel kaotas Malaia Kommunistlik Partei enda toetuse Malaisias ning ka Singapuris suutis Lee Kuan Yew kommunistide toetuse elimineerida. Malaia Rahvavabastusarmee jätkas enda tegevust Tai piiri äärsetes laagrites. Kokkupõrked algasid taas 17. juunil 1968, kui Malaia Rahvavabastusarmee korraldas valitsusvägedele varitsuse. Vaatamata Hiina ja Nõukogude Liidu toetusele ei õnnestunud Malaia Rahvavabastusarmeel enda endist mõju taastada.

1989. aastal alustasid Malaia Kommunistlik Partei ja Malaisia läbirääkimisi ning saavutasid kokkuleppe, mis lubas Malaia Rahvavabastusarmee liikmetel Malaisiasse naasta, kui nad relvad maha panevad. Mõned liikmed asusid elama Lõuna-Tai "rahuküladesse", teised aga naasid Malaisiasse. Malaia Kommunistlik Partei peasekretärile Chin Pengile keelati aga kokkuleppest hoolimata Malaisiasse naasmine.

## Vaata ka
* Malaia Kommunistlik Partei
* Malaia kriis
* Kommunistide ülestõus Malaisias (1968–1989)

## Viited