open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tulpar

**Tulpar** (kasahhi keeles Тұлпар, baškiiri keeles Толпар, tatari keeles Тулпар, kirgiisi keeles Тулпар, türgi keeles Tulpar, uiguuri keeles تۇلپار‎) on turgi mütoloogias lendav või kiire hobune, mis sarnaneb vanakreeka mütoloogia Pegasosega.

Tiivad viitavad tulpari kui jumalate loodud taevase hobuse üleloomulikule kiirusele. Muistsed kultusekivid hobusekabja kujutistega kannavad nimetust "tulpar tas".

Tulpari motiivi leiab Kesk-Aasia nomaadirahvaste kunstis, sealhulgas Altai sakade metallehistöös, näiteks Kargalõ diadeemilt ja Jesiki kurgaani maetud sõdalase kuldnaastudega peakattelt, aga ka sküütide kunstist. Tulparit on kujutatud Kasahstani vapil ja Mongoolia vapil. 

## Vaata ka
* Mongoolia vapp
* Kasahstani vapp

## Viited
Stroboskoopiline efekt

**Stroboskoopiline efekt** (kreeka k *strobos*, ’pöörlemine’) avaldub kiiresti pöörleva (või võnkuva) eseme nägemises liikumatuna või aeglaselt pöörlevana, kui eset valgustatakse pulseeriva (perioodiliselt vilkuva) valgusega, kusjuures pulseerimissagedus (vilkumissagedus) on eseme pöörlemissagedusega (peaaegu) võrdne või sellega kordne.

Stroboskoopilise efekti tekitamise seade on stroboskoop.

## Viited
20. augusti mälestuskivi

**20. augusti mälestuskivi** on Tallinnas Toompeal Toompea tänava ja Falgi tee ristmiku juures asuv mälestuskivi, millega meenutatakse Eesti taasiseseisvumisega seotud sündmusi 20. augustil 1991.

## Vaata ka
*20. Augusti Klubi
DARDO

**DARDO** on Breda Meccanica Bresciana ja Oto Melara poolt valmistatud sõjalaevadele mõeldud lähikaitse relvasüsteem.

## Kasutajad

### Praegused kasutajad
*
*
*
*
*
*
*
*

## Vaata ka
* Bofors 40 mm
Friedrich Leht

**Friedrich Leht** (19. aprill 1887 Tartu – 20. jaanuar 1961) oli Eesti kunstnik ja kunstipedagoog.

Tema vanemad rändasid 1888. aastal Venemaale. Ta õppis Peterburi Kunstide edendamise Seltsi koolis. 1914. aastal lõpetas ta Keiserliku Kunstide Akadeemia juures asuv Kõrgem Kunstikooli kujurina.

Osales punaarmeelasena Vene kodusõjas. 1919. aastal suunati Moskvasse Vene SFNV Hariduse Rahvakomissariaadi kunstiosakonna juhatajaks. 1923. aastast oli ta Revolutsioonilise Venemaa Kunstnike Assotsiatsiooni (AHRR) parteiorganisatsiooni sekretär. Aastatel 1944–1949 oli ta V. Surikovi nimelise Moskva Kunstiinstituudi skulptuuriosakonna dekaan.

Teda peetakse sotsialistliku realismi esindajaks.

Aastatel 1949–1950 oli ta Tallinna Tarbekunstiinstituudi, 1951–1959 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi direktor. Tema juhatamisel kehtestati instituudis üleliidulised õppeplaanid ja avati venekeelsed õpperühmad.

## Tunnustus
*1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogu. Friedrich Leht
August Teppo Lõõtsamuuseum

**August Teppo Lõõtsamuuseum** on Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas Tigase talus asuv muuseum, mille eesmärk on August Teppo lõõtspilli säilitamine, eksponeerimine ja uurimine. Tigase talu on Teppo kodutalu ja seda on nimetatud ka lõõtsataluks. Muuseumi haldab MTÜ A. Teppo Lõõtsatalu.

Muuseum on avatud suvekuudel. Seal viiakse läbi ka koolitusi ja kultuuriüritusi.


August Teppo Lõõtsamuuseum (3).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (5).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (2).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (6).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (9).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (10).jpg
August Teppo Lõõtsamuuseum (12).jpg


## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Balti raamatumess

**Balti raamatumess** (inglise **Baltic Book Fair**) on igal aastal ühes Balti riigi pealinnas toimuv raamatumess.

## Toimumiskohad
*...
*2013 Tallinnas
*2014 Riias
*2015 Vilniuses
*...

## Viited
Valdgale vald

**Valdgale vald** (läti keeles *Valdgales pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Talsi linnaga, Laidze, Īve, Ģibuļi, Dundaga ja Ārlava vallaga ning Ventspilsi piirkonna Puze vallaga.

Valla pindala on 205,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1333 inimest. Valla keskus on Pūņase küla, vallavanem on Jana Robalde.

Vald asub suuremas osas Põhja-Kuramaa kõrgustikul. Tähtsaimad jõed on Roja jõgi ja Raķupe jõgi.

## Ajalugu

Aastal 1920 eraldati Laidze vallast Valdegale vald, ent aastal 1925 liideti see taas Laidze vallaga. Aastal 1945 moodustati Laidze vallas Valdgale külanõukogu, millega aastal 1954 liideti likvideeritav Valdemāri külanõukogu. Aastal 1961 arvati osa külanõukogust Laidze külanõukogu koosseisu, aastal 1963 liideti sellega aga osa Ziedoņi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ošbiržese muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Valdgale mõisa keskus, sealhulgas juustutorn, ait, tuulik ja ait-lusthoone, teenijatemaja, kutsari- ja aednikumajake. Looduskaitse all on kuus nimeta põlist tamme, üks saar ja üks mänd. Valla kirdeossa jääb osaliselt Raķupe oru hoiuala, lääneossa Stikli soode hoiuala.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 1237 lätlast, 35 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

Valdgales muiža. 2004-08-13.jpg|Valdgale mõisa juustutorn
Cīruļu baptistu baznīca 2004-08-13 - panoramio.jpg|Cīruļi baptistikoguduse kirik
Valdgales vējdzirnavas 2004-08-13.jpg|Valdgale tuulik


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
DAF YP-408

**DAF YP-408** on Hollandi soomustransportöör. 

Esimesed prototüübid valmisid 1950. aastate lõpus ja masstootmist alustati 1960. aastatel. Kokku toodeti neid 750. 

Hollandi maavägi kasutas YP-408 aastatel 1964–1987. Aastal 1975, pärast Suriname iseseisvumist, anti osa Hollandi maaväe YP-408-id üle Suriname maaväele. Mõned on kasutusel Portugali õhuväe sõjaväepolitseis.
Protsessuaalne arheoloogia

**Protsessuaalne arheoloogia** (ka **uusarheoloogia**) on arheoloogia suund, mis uurib kultuuriprotsesse, tuginedes positivistlikule metodoloogiale ja süsteemiteooriale.

Protsessuaalse arheoloogia esindajate põhiseisukohaks oli, et arheoloogia peab olema rohkem teaduslik ja keskenduma enam antropoloogilistele aspektidele ja püüdma senisest täiuslikumalt kirjeldada ning mõtestada uuritavate inimkoosluste ajalugu.

Protsessuaalse arheoloogia läbimurre toimus angloameerika arheoloogias 1960.–1970. aastatel, kui arheoloogid nagu D. Clarke vastandusid vanemale, kultuuriajaloolise arheoloogia koolkonnale. Protsessualistide peamine kriitika seisnes selles, et seni oli arheoloogia paljuski tegelenud lõputu faktide kogumise ja kultuuride eristamisega, samas kui arheoloogia teooria areng seisis paigal. Selle asemel peaks teaduse ülesandeks olema hüpoteeside loomine mineviku kohta, nende hüpoteeside testimine ja tulemuste üldistamine, samuti keskendumine inimesele kui ajaloo subjektile. Arheoloogia eesmärgiks peaks olema mitte muististe ja leidude lõputu kirjeldamine ja süstematiseerimine, vaid esiajaloos toimunud muutuste põhjuste sõnastamine ja seletamine. Kultuuri nähti evolutsioonilises perspektiivis ning usuti, et neid evolutsioonilisi protsesse mõistes on võimalik teha laiemaid arenguüldistusi.

Protsessuaalne arheoloogia pidi väljenduma

: 1) sotsiaalsete ja majandussuhete rekonstruktsioonis;
: 2) uurimisaluste kultuuride sisemise diferentseerituse arvestamises;
: 3) arheoloogilises aineses ilmnevate kultuuri kognitiivsete aspektide äratundmise võimalikkuses;
: 4) loodusteaduslike meetodite kasutamises arheoloogiliste hüpoteeside kontrollimiseks.

Protsessualismist kasvasid välja funktsionaalprotsessualism (ehk klassikaline protsessualism) ja kognitiivne protsessualism (keskendub üksikindiviidile).

## Kriitika

Protsessuaalse arheoloogia kriitikud, keda on sageli nimetatud postprotsessualistideks, leidsid, et protsessuaalse meetodi asemel, kus arheoloogid püüavad kontrollida ja sõnastada tõeseid või õigeid hüpoteese, tuleks esitada palju erinevaid tõlgendusi, arvestada tuleb tunnetuslikke tegureid, sümbolismi ja uurijate tausta. Universaalsete seaduste loomine pole võimalik, keskenduda tuleb minevikuühiskondade vaheliste erinevuste märkamisele ja mõistmisele.

## Viited

## Lisalugemist
* D. L. Clarke. "Analytical Archaeology". London, 1968.
* L. R. Binford; S. R. Binford. "New Perspectives in Archaeology". Chicago, 1968.
Jumalanna

**Jumalanna** on naissoost jumalus.

Jumalannad on sageli seotud ilu, armastuse, emaduse ja viljakusega, ent võivad olla seotud ka sõja, loomise ja surmaga.

## Jumalannasid
*Aphrodite
*Venus
Venjovi rajoon

**Venjovi rajoon** (vene keeles *Венёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Venjovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblasti Kašira linnaringkonnaga, idas Moskva oblasti Serebrjanõje Prudõ linnaringkonnaga, kagus Novomoskovski linnaringkonnaga, edelas Kirejevski rajooniga, läänes Tula linnaringkonnaga ja loodes Jasnogorski rajooniga.

Rajooni pindala on 1620 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 147, 2009. aastal 34 371 ja 2002. aastal 37 612.

Venjovi rajoonis on 209 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Venjovi linna) ning kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Osjotr, Venjovka, Mordves, Seža, Besputa ja Šat.

## Viited
Pūņas

**Pūņas** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Valdgale valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 13 ja Riiast 130 kilomeetri kaugusel.

Pūņase küla rajati nõukogude ajal Pūņase mõisa (*Puhnien*) lähedusse. Asula kavandati «Valdgale» sovhoosi keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas veel põhikool, raamatukogu, Valdgale rahvamaja ja Valdgale postkontor. Pūņases asuvad Pūņu skola ja Pūņase bussipeatus.

## Elanike arv


* 202 (1970)
* 291 (1979)
* 652 (1989)
* 540 (2000)

* 489 (2011)
* 463 (2017)
* 404 (2021)
* 392 (2025)


## Viited
Štši

***Štši*** (vene keeles *щи*) on vene päritolu supp, mille põhikomponent on kapsas. 

*Štši* on pikka aega olnud Vene köögi üheks oluliseks soojaks toiduks. Arvatavasti hakati Venemaa aladel *štši*d sööma mitte varem kui 9. sajandil. Enne seda vene talupojad veel kapsast ei kasvatanud.

## Vaata ka
* hapukapsasupp
Keelekood

**Keelekood** on mingile keelele omistatud täheline või numbriline kood. Keelekoode kasutatakse näiteks keeleteaduslikke andmeid analüüsides või raamatukogunduses. Välja on töötatud mitmeid keelekoodide süsteeme, millest kõige tuntum on ISO 639. Näiteks eesti keele kood on ISO 639-1 järgi *et* ja ISO 639-2 järgi *est*.
Kapsasupp

**Kapsasupp** on soe supp, mille põhikomponent on kapsas. 

Supis võib sisalduda ka liha, kartul, porgand jm. Supp on maitsestatud maitseainetega, Eesti köögis kasutatakse selleks peale soola tihti musta pipra teri ja loorberilehti.

Kapsasuppi võib teha nii värskest (värskekapsasupp) kui ka hapendatud kapsast (hapukapsasupp).

Kapsasupi serveerimisel võib lisada hapukoort ja maitserohelist (peterselli, tilli vms).

Vene köögis levinud kapsasuppi nimetatakse štšiks.

## Vaata ka
*Borš
*Eesti köök

## Välislingid
*David Vseviov. Ood kapsasupile. Müürileht, 15. oktoober 2019.
Kätlin Maran

**Kätlin Maran** (sündinud 24. jaanuaril 1970) on eesti ettevõtja. Ta tegeleb rõivaäriga.

Ta õppis Tallinna 37. Keskkoolis ja lõpetas Tallinna 54. Keskkooli.

Ta mängis Harry Egipti reklaamfilmides, sealhulgas "Kanahakkliha".

Esimesel "Miss Tallinna" võistlusel aastal tuli ta 4. juunil 1988 teiseks printsessiks. 

## Isiklikku
Ta on Priit Marani ja Külli Marani tütar.

Ta oli 1988–1990 abielus Kalev Kurega. Hiljem on ta olnud Tõnu Leppiku, Meelis Lao ja Urmas Sõõrumaa elukaaslane. Viimasega on tal tütred Katriin ja Kristiin.

## Viited

## Kirjandus
*Kätlin Maran – “allilma rändauhind”. epl.delfi.ee/news/melu, 12. september 2000
*Elu nagu seiklusfilmis. kroonika.ohtuleht.ee, 11. mai 2004
*Mihkel Kärmas. Pretty Woman. ETV "Pealtnägija", 13. mai 2004    
*Sõõrumaa elukaaslane Kätlin Maran: abielluda pole vast enam mõtet. elu24.postimees.ee, 12. november 2012
*Kätlin Maran avaldab, miks pikk kooselu Urmas Sõõrumaaga lõpu leidis. Kroonika, 3.august 2019
Stūrīši

**Stūrīši** (vanasti ka **Stūriņi**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Laidze vallas.

Küla asub valla keskusest Laidzest 8.5, Laucienest 9.5, piirkonna keskusest Talsist 5 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel.  Osa külast jääb  Lauciene valda ja moodustab ametlikult iseseisva küla.

Stūrīši kujunes Talsi kirikumõisa juurde. Aastal 1896 asutati sinna Talsi leprosoorium. Aastal 2007 liideti sealne haigla Läti Nakkushaiguste keskusega. Haiglakompleksist on osa Läti punase Risti sotsiaalhoolekandekeskuse «Stūrīši» käsutuses.

Stūrīši jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Mācītājmuiža tamm ja Stūrīši külaserva tamm.

## Elanike arv


* 171 (1970)
* 107 (1979)
* 45 (1989)
* 62 (2000)

* 143 (2011)
* 179 (2017)
* 200 (2021)
* 174 (2025)


## Viited
Edgar Siitan

**Edgar Siitan** (25. detsember 1911 Viljandi – 3. aprill 1980 Tallinn) oli eesti suusataja.

1925. aastal lõpetas ta Viljandi algkooli. 

Ta oli Kaitseliidu Harju Maleva liige. 

Aastatel 1932–1941 võitis ta Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises 7 kulda ja 3 hõbedat. 21. veebruaril 1934 tuli ta esimeseks Eesti meistriks 50 km murdmaasuusatamises ajaga 3:41.24. 

1935. ja 1937. aastal võitis ta Viljandi järve jooksu.

1938. aastal võistles ta Lahtis suusatamise MMil.

1930. aastate lõpus oli ta Tallinnas töökoja omanik, tegeledes suuskade valmistamisega.

1941. aasta talvel läks ta üle jää Soome. 24. juunil 1941 astus ta Erna salka. 9. juulil 1941 maandus ta Erna salga liikmena dessandiga Salmistu randa, võitles Erna ja Erna I koosseisus kuni 1. septembrini 1941. 1944. aasta detsembris ta arreteeriti Tallinnas, talle mõisteti karistuseks 15 aastat sunnitööd, lisaks 5 aastat poliitiliste õiguste piiramist. Ta vabanes sunnitöölaagrist Irkutski oblastis 1955. aasta juulis. 

Aastatel 1957–1972 töötas ta suusavabrikus Dünamo. Aastatel 1972–1980 töötas Tallinna Hipodroomi võidusõidukaarikute valmistajana. 

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Tallinna 4. Algkool

**Tallinna 4. Algkool** oli avalik algkool Tallinnas. 

Kool asutati 1876. aastal. 

Kool tegutses erinevatel aegadel erinevatel aadressidel. 20. sajandi alguses asus kool Pärnu maantee 64 hoones, mis hiljem lammutati. 1906. aastast töötas koolis õpetajana Ernst Peterson-Särgava.

1920–1930. aastatel asus kool Uus tänav 15 hoones. 1942/43 õppeaastal tegutses kool Lai tänav 25, 1943/44 õppeaastal Kooli tänav 4 hoones. 1944. aastal kool reorganiseeriti, nii et poisid jätkasid õpinguid Tallinna 18. Mittetäielikus Keskkoolis ja tüdrukud Tallinna 13. Mittetäielikus Keskkoolis.

## Viited
Laidze vald

**Laidze vald** (läti keeles *Laidzes pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb Talsi linnaga ning Lauciena, Lībagi, Valdgale, Vandzene ja Ārlava vallaga, mis jäävad kõik Talsi piirkonda.

Valla pindala on 74 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1906 inimest. Valla keskus on Laidze küla, vallavanem on Solveiga Stalidzāne.

## Ajalugu

Valla vana saksakeelne nimetus on *Laidsen*. Aastal 1920 eraldati Laidze vallast Valdegale vald, ent aastal 1925 liideti see taas Laidze vallaga. Aastal 1935 oli valla pindala 108,6 km². Aastal 1945 moodustati Laidze vallas Valdgale ja Laidze külanõukogu. Aastal 1954 liideti Laidze külanõukoguga osa Vandzene, aastal 1961 aga osa Valdgale külanõukogust. Aastal 1974 arvati osa külanõukogust Vandzene külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kultuurimälestised
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all on Cērpase talu elumaja ja Kūli keskaegne kalmistu. Regionaalse kaitse all on Krūmeši keskaegne kalmistu, Krojvalki keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed ja Sviķēnkalnsi muinaskalmed.

## Loodus
Valda jääb 170,5 ha suurune Laidze järv. Looduskaitse all on Popragsi veski saar, Stūrīši küla tamm, Rugāji hiidpirnipuu, Punane tamm ja Sārcene mõisapargi elupuu; lisaks kasvab seal üks nimetu põlistamm. Valla lõunaosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1663 lätlast, 43 venelast, 10 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

Vējdzirnavas pie Rocežiem.jpg|Roceži tuulik
Talsu ceļš pie Sukturiem 1998-10-17.jpg|Sukturi
Laidzes ezers.jpg|Laidze järv


## Viited

## Välislingid
Pervomaiski rajoon (Tambovi oblast)

**Pervomaiski rajoon** (vene keeles *Первомайский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Pervomaiski alev.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Aleksandro-Nevski rajooniga, idas Starojurjevo rajooniga, lõunas Mitšurinski rajooniga ja idas Lipetski oblastiga.

Rajooni pindala on 970 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 910, 2009. aastal 29 276 ja 2002. aastal 31 925.

Pervomaiski rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pervomaiski alevi) ning kümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Vandzene

**Vandzene** (vanasti ka **Krepliņi**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Vandzene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 43 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 17 ja Riiast 132 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes vallamaja ja Stende–Ventspilsi kitsarööpmelise raudtee raudteejaama juurde. Nõukogude ajal kujunes see Vandzene kolhoosi keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas veel lasteaed, raamatukogu, rahvamaja, postkontor ja bussipeatus. Sinna jäävad Vandzene ja Vandzenes pagastmāja bussipeatused.

## Elanike arv


* 275 (1979)
* 447 (1979)
* 712 (1989)
* 691 (2000)

* 583 (2011)
* 575 (2017)
* 549 (2020)
* 515 (2025)


## Viited
Starojurjevo rajoon

**Starojurjevo rajoon** (vene keeles *Староюрьевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Starojurjevo küla.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblastiga, idas Sosnovka rajooniga, kagus Nikiforovka rajooniga, lõunas Mitšurinski rajooniga ja läänes Pervomaiski rajooniga.

Rajooni pindala on 1008 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 910, 2009. aastal 29 276 ja 2002. aastal 31 925.

Starojurjevo rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kotiriie

**Kotiriie** on labase sidusega jäme riie, mis on kootud lina-, kanepi- või džuudikiududest.

Kotiriiet kasutatakse näiteks kottide, paksude riiete, jämefiltrite tegemisel.

Eesti talurahvas kudus kotikangast lõngast, mida kedrati ropsitakkudest. Ropsitakud saadi murtud linavarsi linaluude eemaldamiseks ropsimõõgaga ropsides. Sellega eraldati peenematest linadest lühemad ja jämedamad ropsitakud.

## Vaata ka
*linane riie

## Viited

## Välislingid
Kotiriie, Narva Muuseum https://www.muis.ee/museaalview/1936662
Dārte

**Dārte** (vanasti ka **Dārtes muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Vandzene vallas. Küla asub Grīva jõe kaldal piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel.

XVII sajandil tekkis sinna väike **Ninive** ehk **Neištetene** linn, mis sai linnaõigused aastal 1650, mil see kuulus Fircksidele. Aastal 1600 valmis ka sealne luteri kirik. Põhjasõja ajal tehti linn maatasa.

Hiljem rajati linna kohale Dārte poolmõis (saksa keeles *Dorotheenhof*, *Dorothäenhof*). Aastal 1895 rajati selle juurde ka praegune kirikuhoone. Külas asub Dārte bussipeatus.

Dārtes kasvab looduskaitsealune Dārte mänd ümbermõõduga 3,01 m ja kõrgusega 25 m. Ka teine külas kasvav mänd ümbermõõduga 4,3 m on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 90 (1965)
* 46 (1989)

* 43 (2000)
* 39 (2006)


## Viited
Vandzene vald

**Vandzene vald** (läti keeles *Vandzenes pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Laidze, Lauciene, Mērsragsi, Roja ja Ārlava vallaga.

Valla pindala on 146 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1770 inimest. Valla keskus on Vandzene küla, vallavanem on Iveta Jansone.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1893, mil liideti Okte, Garlene, Iģene ja Sārcene mõisavald. Valla vana saksakeelne nimi on *Wandsen*. Aastal 1935 oli valla pindala 151 km². Aastal 1945 moodustati Vandzene vallas Dārte, Vandzene ja Okte külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Vandzene külanõukoguga likvideeritav Dārte külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega Nogale külanõukogu, ent Stalini nimelise kolhoosi maad liideti Laidze külanõukoguga. Aastal 1961 liideti Mērsragsi külanõukogu Lenini nimelise kolhoosi maad Vandzene külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Lubezere sovhoosi alad Valdemārpilsi linna maaterritooriumiga, osa sovhoosi Okte maadest aga Lauciene külanõukoguga. Aastal 1974 arvati Vandzene külanõukogu koosseisu osa Laidze külanõukogu aladest, järgmisel aastal aga osa Lauciene külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Muinsusmälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Iģene kirik, sealhulgas orelirõdu, kirikuliste pingid, altar, kantsel ja selle maalingud. Regionaalse kaitse all on Vandzene mõisa keskus (sealhulgas park, tallid, tellistest sild, pruulikoda, kõrts, häärber, teenijate maja ja aednikumajake) ning Iģene mõisa häärber, hiiepaik Kraujase Suurkivi (ka Tilgaļi või Vandzene Hiiukivi) ja Mantinieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Tīrumi keskaegne kalmistu ja hiiepaik Basese Libahundikivi.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Grīva jõgi. Lādzeres kasvanud Jaunoši ehk Lādzere künnapuu oli Läti suurim künnapuu. Looduskaitse all on Zīlēni Väike tamm ja Zīlēni Suur tamm, Mežitase pärn, Stiģi tamm, Kuģenieki tamm, Dandari tammed ja Dārte mänd. Lisaks kasvab vallas veel 26 nimetut looduskaitsealust põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1625 lätlast, 20 venelast, 3 valgevenelast, 12 ukrainlast, 3 poolakat ja 7 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.


Lādzere, Latvijas lielākā vīksna 1999-09-04.jpg|Lādzere künnapuu
Uguņciema baptistu baznīca.jpg|Uguņciemsi baptisti koguduse kirik
Iģenes muiža 2002-06-24.jpg|Iģene mõisa häärber
Grīva, Vandzenes pagasts, Talsu novads, Latvia - panoramio.jpg|Grīva jõgi
Tilgaļu milzakmens.jpg|Kraujase Suurkivi – ruumalalt kolmas kivi Lätis


## Viited

## Välislingid
Ryan Zinke

**Ryan Keith Zinke** (sündinud 1. novembril 1961 Bozemanis Montanas) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli 1. märtsist 2017 kuni 2. jaanuarini 2019 Ameerika Ühendriikide siseminister.

Ta sündis aastal 1961 Bozemanis Gallatini maakonnas Montanas. Ta lõpetas Oregoni Ülikooli geoloogina.
Elvi Alekand

**Elvi Alekand** (24. detsember 1932 – 29. oktoober 2020) oli eesti kultuuritegelane. 

1960.–1980. aastatel oli ta Tartu linna kultuuriosakonna juhataja.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2008 Vanemuise Seltsi auliige

## Viited
Ķūļciems

**Ķūļciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Ķūļciemsi valla halduskeskus. Küla asub Engure järve lähistel merepinnast 5 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 31 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusel.

Tegemist on vana Nurmuiža mõisale kuulunud kalurikülaga, mille vanad nimekujud on *Kuhlzeem*, *Kalezeem* ja *Kuhle-Zeem*. 1892. aastal valmis sealne õigeusu kirik, aastal 1892 kujunes küla õigeusu kihelkonna keskuseks. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Cerība (varem – Lāčplēsis) keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas raamatukogu, rahvamaja ja postkontor. 

Ķūļciemsis asuvad Ķūļi ja Zeltiņi bussipeatused.

## Elanike arv


* 147 (1970)
* 192 (1979)
* 324 (1989)
* 304 (2000)

* 249 (2011)
* 230 (2017)
* 220 (2020)
* 203 (2025)


## Viited
Sosnovka rajoon

**Sosnovka rajoon** (vene keeles *Сосновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Sosnovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Sarai rajooniga, kirdes Moršanski rajooniga, idas Pitšajevo rajooniga, kagus Bondari rajooniga, lõunas Tambovi rajooniga, edelas Nikiforovka rajooniga ja läänes Starojurjevo rajooniga.

Rajooni pindala on 2390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 31 391, 2009. aastal 35 616 ja 2002. aastal 39 253.

Sosnovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad 1 linnaasunduse (Sosnovka alevi) ja 13 külaasunduse koosseisu.

## Viited
Moršanski rajoon

**Moršanski rajoon** (vene keeles *Моршанский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Moršanski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblasti Šatski rajooniga, idas Penza oblastiga, kagus Pitšajevo rajooniga, edelas Sosnovka rajooniga ja läänes Rjazani oblasti Sarai rajooniga.

Rajooni pindala on 2880,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 268, 2009. aastal 34 533 ja 2002. aastal 38 228.

Moršanski rajoonis on 117 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Zoom (perekonnanimi)

**Zoom** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti selle perekonnanime kandjaile uueks perekonnanimeks Aadusoo (Kambja vallas, 1936), Lillepuu (Tartus, 1935) ja Rohtoja (Tartus, 1940; varasemat perekonnanime kirjutati ka Zoo).
Kait Kall

**Kait Kall** (sündinud 19. detsembril 1987 Võrus) on eesti näitleja, lavastaja ja stsenarist.

Kall on lõpetanud Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. Näitlejana alustas Võru Teatriateljees Tarmo Tagametsa ja Taago Tubina käe all. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). 2013. aastal asus tööle Von Krahli Teatrisse.

Kall on mänginud Võru Linnateatri ja Kinoteatri lavastustes, osalenud mitmes teleprojektis ja saates, ka stsenaristina ("Suur komöödiaõhtu", "Eesti Laul 2021" vaheklipid, "Kinoteatri MM Katarsis", "Kait Tonight" jt).

## Looming

### Teatrirollid

### Filmirollid

### Stsenaariumid ja lavastused

## Tunnustus
* 2005 Kreutzwaldi stipendium
* 2023 Oskar Lutsu huumoripreemia

## Isiklikku
Kait Kall on lahutatud. Ta on kahe tütre isa. 

## Viited

## Välislingid
*Kait Kall Eesti filmi andmebaasis
* andmekogus IMDb
*Ulvi Tüllinen. Kait Kall: olen beetaisane ja lasen naisel end hea meelega juhtida perejakodu.delfi.ee, 22. mai 2020.
*Katrin Helend-Aaviku. Kait Kall: mulle pole mitte midagi kergelt tulnud, olen pidanud magama ka keldris koos rottidega ohtuleht.ee, 1. aprill 2023.
Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile

**Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile** on Kandlemees Sander 2017. aastal ilmunud vinüülplaat (LP) 

## Lood
	A pool
#Trilleri polka" (Sander Karu)
# 	Kandlemees Sander tervitab (Sander Karu)
# 	Elva männid (Sander Karu)
# 	Valga, Valgamaa (Sander Karu)
# 	Ja siis tõusis aktsiis (Sander Karu)
# 	Me lähem rukist lõikama (rahvalik viis)
# 	Läksin mina (Reinlender) (rahvalik viis)
# 	Padespaan (Nadinunnadi) (rahvalik viis)
# 	Kandlemees Sander lõpetab (Sander Karu)

	B pool
# 	Kandlemees Sander Greeting You (Sander Karu)
# 	Heade mõtete linn, Tartu (Sander Karu)
# 	Tootsi polka (Imeliku polka) (rahvalik viis)
# 	Merimehe armastus (Sander Karu)
# 	Hõissa (rahvalik laul)
# 	2 duuri polka (rahvalik viis) 
# 	Tere kaunis kevad, suvi, sügis, talv (Sander Karu)
# 	Üks vanamees raius (Perekonna valss) (rahvalik viis) 
# 	Simmaniduo lõpetab (Sander Karu)

## Välislingid
*Kandlemuusika ja rahvalikud laulud simmanile koduleht
*Info discogsis
Ķūļciemsi vald

**Ķūļciemsi vald** (läti keeles *Ķūļciema pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mērsragsi ja Lauciene vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.

Valla pindala on 67,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 402 inimest. Valla keskus on Ķūļciemsi küla, vallavanem on Juris Upmalis.

Valla idaosa jääb Engure järve loodusparki, ulatudes idas Engure järveni. Seal kasvab üks looduskaitsealune haab.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Mērsragsi vallas Ķūļciemsi külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Ķūļciemsi külanõukoguga likvideeritav Dzedri külanõukogu, aastal 1954 aga Mērsragsi külanõukogu kolhoosi "Plēsums" maad. Aastal 1963 arvati kolhoosi  "1 Maijs" alad Mērsragsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 411 lätlast, 4 venelast, 1 valgevenelane, 7 ukrainlast, 4 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Eisacktal

**Eisacktal** (itaalia: *Valle Isarco*; saksa: *Eisacktal*) on ringkond (itaalia: *comprensorio*; saksa: *Bezirksgemeinschaft*) Lõuna-Tiroolis Itaalias. Sellesse kuulub Eisacki jõe oru keskmine osa Franzensfestest põhjas Waidbruckini lõunas.

## Ülevaade

Eisacki jõe org ulatub Brenneri mäekurust lõunasse Adige jõkke suubumiseni Bolzano juures. Ülemine org Franzensfestest põhjas on tuntud kui Wipptal, samas alumine osa kuulub Salten-Schlern ringkonda. Org on osa suurest transporditeest üle Ida-Alpide, mida läbivad Autostrada A22 (Euroopa tee E45 osa) ja paralleelne Brenneri raudteeliin.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85.76% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13.22% itaalia keelt ja 1.02% ladiini keelt.

## Haldusjaotus

Järgmised vallad kuuluvad Eisacktali ringkonda:

# Barbian
# **[[Brixen]]** *(ringkonna keskus)*
# Klausen
# Villnöß
# Lajen
# Lüsen
# Natz-Schabs
# Waidbruck
# Mühlbach
# Rodeneck
# Vahrn
# Feldthurns
# Villanders

## Välislingid

* Eisacktali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
* Valle Isarco Panorama WebCam
Jaan Kääramees

**Jaan Kääramees** (8. september 1921 Allika küla, Hiiumaa – 27. aprill 1968 Tallinn) oli eesti dirigent ja muusikapedagoog.

Aastatel 1936–1940 õppis ta Tallinna konservatooriumis puhkpille. 

1941–1942 oli Eesti laskurkorpuse tagavarapolgu puhkpilliorkestri dirigent. Seejärel õppis Moskvas Sõjaväe Orkestrijuhtide Instituudis, mille lõpetas 1946. aastal.

Aastatel 1954–1958 oli ta Estonia teatri direktor, 1958–1963 Eesti NSV Rahvaloomingu Maja instruktor. Aastatel 1963–1968 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala õppejõud. Tema õpilasi on Heldur Jakon, Venda Tammann ja Enn Tomson. 

Ta oli XIII, XIV, XV ja XVI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kääramees, Jaan – Eesti NSV teeneline kunstitegelane, Tallinna riikliku Konservatooriumi vanemõpetaja, laulupidude puhkpilliorkestrite üldjuht
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Dirigent, ENSV teeneline kunstitegelane Jaan Kääramees (1960)
Laptuu

**Laptuu** (vene keeles лапта või хлопта) on venepärane meeskondlik pallimäng, milles kasutatakse palli ja kurikat. Omavahel mängivad kaks võistkonda (kummaski 7–9 mängijat, teistel andmetel kummaski vähemalt 4 mängijat). Mängitakse väljakul suurusega 20–30 x 50–60 m ja mäng kestab 2 x 30 min. 

Laptuu sarnaneb pesapalliga.

Esimesed kirjalikud teated laptuu kohta pärinevad Vana-Vene kroonikatest.

Nõukogude Liidus peeti aastast 1958 laptuu meistrivõistlusi.

## Viited
Lauanõu

**Lauanõu** (ka **toidunõu, sööginõu**) on eelkõige söömisel kasutatav nõu. Lauanõud on näiteks taldrikud, tassid, vaagnad, kannud.

## Vaata ka
*kööginõu
*lauakate
*toiduriist
Gavrilovka rajoon

**Gavrilovka rajoon** (vene keeles *Гавриловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gavrilovka Vtoraja küla.

Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Bašmakovo ja Belinski rajooni, kagus Umjoti rajooni, lõunas Kirsanovi rajooni, läänes Bondari rajooni ja loodes Pitšajevo rajooniga.

Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 795, 2009. aastal 12 162 ja 2002. aastal 14 182.

Gavrilovka rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ira ja Srednjaja Ira.

## Viited
Ella Külv

**Ella-Emilie Külv** (sünninimi **Ella-Emilie Pajurand**, 1. november 1921 Tallinn – 31. juuli 2003) oli eesti nahakunstnik.

Ta lõpetas 1941. aastal Riigi Kunsttööstuskooli. Aastatel 1942–1944 täiendas end Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli kursustel. 

Aastatel 1945–1947 õppis Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maali erialal, 1948. aastal lõpetas instituudi nahkehistöö erialal. Tema õpetajateks instituudis olid Adamson-Eric ja Adele Reindorff. 1949. aastal asus samas instituudis pedagoogilisele tööle, õpetades nahkehistööd Eesti NSV Riiklikus Kunstiiinstiuudis kuni 1987. aastani. Aastatel 1961–1980 oli ta nahkehistöö kateedri juhataja. 2003. aastast emeriitprofessor.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Umjoti rajoon

**Umjoti rajoon** (vene keeles *Умётский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Umjoti alev.

Rajoon piirneb kirdes ja idas Penza oblasti Belinski ja Tamala rajooni, lõunas Saratovi oblasti, edelas Inžavino rajooni, läänes Kirsanovi rajooni ja loodes Gavrilovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1140 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 761, 2009. aastal 12 318 ja 2002. aastal 13 545.

Umjoti rajoonis on 55 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Umjoti alevi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona.

## Viited
Inžavino rajoon

**Inžavino rajoon** (vene keeles *Инжавинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Inžavino alev.

Rajoon piirneb põhjas Kirsanovi rajooniga, kirdes Umjoti rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Mutškapski rajooniga, edelas Uvarovo rajooniga, läänes Ržaksa rajooniga ja loodes Rasskazovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1820 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 650, 2009. aastal 24 155 ja 2002. aastal 27 843.

Inžavino rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Mutškapski rajoon

**Mutškapski rajoon** (vene keeles *Мучкапский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Mutškapski alev.

Rajoon piirneb põhjas Inžavino rajooniga, idas Saratovi oblastiga, lõunas Voroneži oblastiga ja läänes Uvarovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1160 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 814, 2009. aastal 16 250 ja 2002. aastal 18 257.

Mutškapski rajoonis on 44 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mutškapski alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Vorona, Mokrõi Karai ja Bolšaja Alabuška.

## Viited
Nõmme Vaba Aja Keskus

**Nõmme Vaba Aja Keskus** (lühend **VAK**; inglise keeles *Nõmme Leisure Centre*, vene keeles *Центр досуга Нымме*) on Tallinna Nõmme linnaosavalitsuse hallatav asutus, mille ülesandeks on elanikkonna vaba aja veetmise võimaluste tagamine ja sellele suunatud ürituste korraldamine.

Nõmme Vaba Aja Keskus loodi 1. oktoobril 2014 Nõmme Sotsiaalkeskuse asemele. Loodud Keskusesse ühendati ka noortekeskused.

Põhimääruse kohaselt on keskuse tegevusvaldkonnaks Nõmme linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimaluste loomine, tervisedenduse, noorsootöö, kultuuri- ja huvitegevuse koordineerimine ja korraldamine ning sotsiaalteenuste osutamine linnaosa elanikele, kes vajavad abi toimetuleku parandamisel ja säilitamisel.

Keskus haldab järgmisi allasutusi:
* Eakate päevakeskus
* Pääsküla päevakeskus
* Valdeku Noortekeskus
* Pääsküla Noortekeskus
* Laste päevakeskus
* Rahumäe mängujaam
* Erivajadustega laste tegevustuba

VAKi käsutuses on:

* Pääsküla jaamahoone
* Pääsküla kino hoone (endine kino Koit)
* Männiku Noortekeskus
* Rahumäe jaamahoone

Nõmme Vaba Aja Keskus saab kasutada ka 2017. aastal rekonstrueeritud Nõmme Maja (endise Tallinna Valdeku Põhikooli  maja) ruume ja vahendeid ning sellega koos valminud spordisaali ja sauna.

## Viited

## Välislingid
Nõmme Vaba Aja Keskuse veebisait
Rasu

**Rasu** on nahanäärmete rasvataoline nõre.

## Peanaha rasu
Juuste all asuvad juuksekraatrid ja selle all rasunäärmed, mis toodavad rasu. Rasu kaitseb peanahka soovimatute välismõjutuste eest, näiteks bakterite eest, ja aitab juuksekarval oma pesast välja tulla. Samuti vähendab see veekadu naha pinnalt, seega on rasu tekkimine peanahale normaalne ja kasulik.

Androgeenid ehk suguhormoonid stimuleerivad rasu tootmist ning tootmine suureneb puberteedieas meestel kuni viis korda. Naistel tekib rasu üks nädal enne menstruatsiooni. Pärast menopausi väheneb naistel rasu tootmine.

Üleliigse rasu tekkimisel on erinevad põhjused. See võib tekkida stressist, hormonaalsetest häiretest, ülekaalust ja ka valest toitumisest. Ka välised tegurid, näiteks juuksepesu kuuma veega, igapäevane juuksepesu, hooldamine "kaks ühes" vahenditega ja föönitamine liiga peanaha lähedalt, mõjutavad rasu tekkimist. Kui rasu tekib pähe väga palju ja see hakkab kogunema, tekib rasust koorik, mida nimetatakse seborröaks.

## Viited
Pitšajevo rajoon

**Pitšajevo rajoon** (vene keeles *Пичаевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Pitšajevo küla.

Rajoon piirneb kirdes Penza oblasti Zemettšino ja Bašmakovo rajooni, kagus Gavrilovka rajooni, lõunas Bondari rajooni, läänes Sosnovka rajooni ja loodes Moršanski rajooniga.

Rajooni pindala on 1294 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 825, 2009. aastal 14 364 ja 2002. aastal 16 542.

Pitšajevo rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad 10 külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kašma, Bolšoi Lomoviss ja Kerša.

## Viited
Uvarovo rajoon

**Uvarovo rajoon** (vene keeles *Уваровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Uvarovo linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Inžavino rajooniga, idas Mutškapski rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Ržaksa rajooniga.

Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 934, 2009. aastal 11 521 ja 2002. aastal 12 737.

Uvarovo rajoonis on 67 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool

**Tallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool** (vene keeles Таллинское высшее военно-политическое строительное училище, lühend ТВВПСУ; ka *Tallinna Kõrgem Sõjalis-Poliitiline Ehituskool*) oli Tallinnas Pirita-Kosel tegutsenud NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjaline õppeasutus, mis asutati 18. augustil 1979 ja lõpetas tegevuse 1992. aastal. Kursantide esimene vastuvõtt lõppes 25. augustil 1980, esimene lend lõpetas 1984. aastal.

Koolis valmistati ette ohvitsere-poliittöötajaid sõjalise ehituse väeosadele, samuti NSV Liidu teede- ja raudteedevägedele. Õppetöö kestis 4 aastat. Kooli lõpetanud said leitnandi auastme, kõrgema sõjalis-poliitilise haridusega ohvitseri kutse ning haridust tõendava diplomi. Tsiviilerialana saadi NSV Liidu ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja kutse. 

## Kooli struktuur
;Juhtimine
#Kooli ülem (Начальник училища)
#Kooli ülema asetäitjad (Заместители начальника училища)
#Õppeosakond (Учебный отдел)
#Poliitosakond (Политический отдел)
#Kaadrite osakond (Отдел кадров)
#Riviosakond (Строевой отдел)
#Finantsosakond (Финансовый отдел) 
#Raketi- ja suurtükirelvastuse teenistus (Служба РАВ)
#Kraamivarustuse ja toitlustamise teenistus (Служба вещевого и продовольственного снабжения)
#Kütte- ja määrdeainete teenistus (Служба ГСМ)
#Majutus-ekspluatatsioonijaoskond (Квартирно-эксплуатационное отделение)
#Sõidukite teenistus (Автомобильная служба)

;Kateedrid
#Taktika ja sõjaliste üldainete kateeder (Кафедра тактики и общевоинских дисциплин)
#Võõrkeelte kateeder (Кафедра иностранных языков)
#NLKP ajaloo kateeder (Кафедра истории КПСС)
#Sõjalise pedagoogika ja psühholoogia kateeder (Кафедра военной педагогики и психологии)
#Sõjaliste ehitustööde korraldamise, ökonoomika ja tehnoloogia kateeder (Организация, экономика, технология военно-строительных работ)
#Parteipoliitilise töö kateeder (Кафедра ППР)
#Filosoofia kateeder (Кафедра философии)
#Poliitökonoomia kateeder (Кафедра политэкономии)
#Ehituskonstruktsioonide kateeder (Кафедра инженерных конструкции)
#Sõjaväehoonete ja  spetsiaalsete rajatiste kateeder (Воинские здания и спецсооружения)
#Teadusliku kommunismi kateeder (Кафедра научного коммунизма)
#Kehalise ettevalmistuse ja spordi kateeder (Кафедра физподготовки и спорта)
#Sõjalis-tehniliste ainete kateeder (Кафедра военно-технических дисциплин)

;Varustuse ja teeninduse allüksused
#Orkester (Оркестр) 
#Õppeprotsessi tagamise pataljon (БОУП - батальон обеспечения учебного процесса)
#Meditsiiniteenistus (Медицинская служба) 
#Tehniliste õppevahendite labor (Лаборатория ТСО - технические средства обучения)

## Kooli ülemad
* 1979–1987 Vassili Gnezdilov
* 1987–1992 kindralleitnant Jevgeni Aunapu

## Kooli vilistlasi
* Alar Laneman - EV brigaadikindral
*Boris Püssa - EV kolonelleitnant
*Valdo Reiman - EV major
*Jüri Järvelainen - EV kolonel
*Urmas Paju - EV kolonelleitnant
*Iivo Tark - VF major
*Andres Valme - 2. lend (1981–1985)  VF kapten
*Uljas Loos - VF vanemleitnant
*Andres Treimann - VF ?

## Viited

## Välislingid
* FOTIS: Tallinna Kõrgem Sõjalis-Poliitiline Ehituskool
Aasta õppija

**Aasta õppija** on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andrase tunnustus isikule,
* kelle elus on õppimine kaasa toonud mõne kvalitatiivse muutuse töös, perekonnaelus, ühiskondlikus tegevuses, tervisekäitumises jne (näiteks töötusest vabanemine, uue eriala omandamine, oma firma loomine, peresuhete tervenemine, uue elujõu ammutamine jms);
* kes on kahe eelneva aasta jooksul pidevalt õppimisega seotud olnud;
* kes on leidnud tänu õpingutele uue väljakutse teisel tegevusalal;
* kes on suutnud õppima kaasata oma sõpru, kolleege, pereliikmeid jt ning osaleb kogukonna/organisatsiooni õpikeskkonna arendamises;
* kes on julgenud ja tahtnud täiskasvanuna oma elus teha muutusi ja ellu viia oma kunagisi unistusi õpingute vallas;
* kes on eakana säilitanud õpihimu, osaleb aktiivselt kursustel, huviringides jm.

Tunnustamiseks võivad kandidaadi esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud või isik ise kahe soovitaja olemasolekul.

Aasta õppijat tunnustatakse alates 1999. aastast.

## Tunnustuse saajad aastati
* 1999 Maimu Paumere
* 2000 Aldo Kals
* 2001 Astrid Porga
* 2002 Linda Olmaru
* 2003 Aleksander Siimenson
* 2004 Urve Merendi
* 2005 Tarvo Sulg
* 2006 Luule Metsla
* 2007 Helle Tikka
* 2008 Ingrid Savi
* 2009 Aili Valb
* 2010 Egon Erkmann
* 2011 Ralf Burk
* 2012 Anne Perlov
* 2013 Lauri Veso
* 2014 Airika Rahuoja
* 2015 Ivan Boitšuk
* 2016 Liis Reimann
*2017 Tarmo Tuuling
*2018 Oksana Kurvits
*2019  Jakob Jõgisuu
*2020 Margit Soone
*2021 Tenno Lauri

## Viited
Võileivatort

**Võileivatort** (rootsi keeles *smörgåstårta*) on leivast või saiast ja mitut sorti võileivakatetest valmistatud tort. 

Võileivatort on Rootsi päritolu. Peale Rootsi on see populaarne ka Eestis, Soomes ja Islandil.

Võileivatort võib olla nii iseseisev eine kui ka näiteks õhtusöögi eelroog.

## Viited
Lauciene vald

**Lauciene vald** (läti keeles *Laucienes pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Strazde, Laidze, Vandzene, Mērsragsi ja Ķūļciemsi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.

Valla pindala on 180 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Lauciene küla, vallavanem on Juris Upmalis.

## Ajalugu

Nurmuiža mõisast moodustatud Nurmuiža vald nimetati aastal 1939 ümber Lauciena vallaks. Selle vana saksakeelne nimekuju oli *Nurmhusen*. Aastal 1935 oli valla pindala 182,6 km². Aastal 1945 moodustati Lauciena vallas Pļavase, Odre, Dzedri ja Lauciene külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Odre külanõukogu, aastal 1965 aga Okte külanõukogu. Aastal 1971 arvati osa külanõukogu territooriumist Balgale külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Pļavase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nurmuiža mõisa keskus, sealhulgas teenijate maja, tallid, ait, aedniku maja, lehmalaut, torniga värav, ja peahoone. Häärberis on riikliku kaitse all kamin-ahi, lae kaunistused ja rohelise saali, muusikakabineti, ning sammassaali interjöör. Ka on kaitse all mõisa kohal asunud Nurmuiža vasallilinnuse ala.

Ka on riikliku kaitse all Nurmuiža luteri kirik, selle orel, oreliprospekt, orelirõdu maalingud, altar, altaripiire, kantsel, kaks uksekomplekti, 33 kirikuliste pinki, 8 vapimaalingutega kirikuliste pinki, kirikus asuvad Firckside hauaplaadid ning Bergide hauaplaat. 

Väljaspool Laucienet on riikliku kaitse all Hiiumäe linnamägi, Mežīte linnamägi ja sealne asulakoht.

Regionaalse kaitse all on  Laukstibase keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed, Mīļajase muinaskalmed ehk Kääpaküngas, Kauliņi keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed, hiiepaik Odre Kuradikivi ja selle juures kasvav tamm. 

Kohaliku kaitse all on Klopene kalmistu kellatorn ja Kalnenieki muinaskalmed.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Okte jõgi. Valla lääneosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale, ka on looduskaitse all Vāverese tamm, Lauciene Kalniņi valgepöök (tegelikult harilik pöök) ja 23 nimetut põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1588 lätlast, 99 venelast, 23 valgevenelast, 13 ukrainlast, 9 poolakat ja 12 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.


Odre un skats uz Laucieni, 16.03.2013.jpg|Odre
Pļavu baptistu baznīca 2001-06-09.jpg|Pļavase baptistikoguduse kirik
Oktes muiža 2001-06-09.jpg|Okte mõisa häärber
Lejaslabiņu_karjers.jpg|Kurzeme karjäär
Garlene.jpg|Garlene
Zvanu tornis Pļavas kapos, Laucienes pagasts, Talsu novads, Latvia - panoramio.jpg|Pļavase kalmistu kellatorn


## Viited

## Välislingid
Jack in the Box

**Jack in the Box** on Ameerika Ühendriikide kiirtoidu restoranide kett. Selle asutas 1951. aastal Robert O. Peterson.
Külm

**Külm** on ühele ilmaelemendile – õhutemperatuurile – antud hinnang, mis tavamõistes tähendab keskkonna temperatuuri alla 0° C kui looduses leiduva vee agregaatolek muutub vedelast tahkeks. 

Külma kirjeldamisel võidakse kasutada sõnu nagu: tuulekülm, jääkülm, mõõdukas külm, näpistav külm, pakane, paukuv pakane jne.

## Vaata ka

*külmumine
Rohtoja

**Rohtoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele varasema perekonnanimega Friedrichson, Grünbach, Grünbak, Reisko, Riisenberg, Riismann, Rosotschka ja Zoom (Zoo).

1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Rohtoja 27 mehel ja 24 naisel.
Žerdevka rajoon

**Žerdevka rajoon** (vene keeles *Жердевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Žerdevka linn.

Rajoon piirneb põhjas Sampuri rajooni, kirdes Ržaksa rajooni, idas Uvarovo rajooni, lõunas Voroneži oblasti Gribanovski ja Ternovka rajooni ning loodes Tokarjovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1397,77 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 822, 2009. aastal 30 708 ja 2002. aastal 33 502.

Žerdevka rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Inžavino alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Savala ja Burnatška.

## Viited
Katkenud liin

"**Katkenud liin**" on Tallinna kesklinnas Paksu Margareeta lähedal Margareeta aias asuv mälestusmärk, millega mälestatakse Estonia katastroofis hukkunuid. Mälestusmärgi autorid on Villu Jaanisoo ja Jorma Mukala. Mälestusmärk avati 27. septembril 1996.

## Viited