Viktor Vasnetsov

**Viktor Mihhailovitš Vasnetsov** (vene keeles: Виктор Михайлович Васнецов; 15. mai 1848 Lopjal, Kirovi oblast – 23. juuli 1926) oli vene maalikunstnik, joonestaja ja graafik. 

Tema teosed, mis olid sageli ajaloolise või mütoloogilise sisuga, panid aluse juugendi ehk *[[juugend|art nouveau]]* levimisele Venemaal.

## Elulugu
Viktor Vasnetsov sündis 1848. aastal Lopjali külas Uržumi maakonnas Kirovi oblastis kuuelapselises peres. Tema nooremast vennast, Apollinari Vasnetsovist sai samuti maalikunstnik. Tema isa oli preester, kes oli huvitunud ka astronoomiast, loodusteadustest ja maalimisest. Vasnetsovi vanaisa oli töötanud ikoonimaalijana. 

Võttes isast eeskuju, õppis Vasnetsov 1862–1867 teoloogia seminaris Vjatkas (tänapäeva Kirovi linnas). Seejärel, vaimustunud kunstist, õppis ta Peterburis joonistamist Ivan Kramskoi juhendusel kuni 1869. aastani, mil ta alustas õpinguid Peterburi Kunstide Akadeemias. 1870. aastate alguses valmisid Vasnetsovil mitmed olustikuteemalised gravüürid, millest kaks – "Provintsiaali raamatumüüja" (1870) ja "Vodkapudel" (1872) – võitsid 1874. aasta Londoni maailmanäitusel pronksmedali.

Kui Vasnetsov 1875. aastal Peterburi Kunstide Akadeemia lõpetas, kutsus Ilja Repin ta Pariisi liituma sealasuva peredvižnike ühinguga. Pariisis tutvus Vasnetsov lähemalt nii akademistlikku kui ka uudsema impressionistliku kunstiga. Paljud tema teosed olid välja pandud Pariisi Salongis, iga-aastasel Prantsuse kunstiakadeemia näitusel. Sel perioodil visandas Vasnetsov oma esimesed vene rahvaluulest inspireeritud teosed. Samuti oli ta modelliks Repini tunnustatud teose "Sadko veealuses kuningriigis" tarvis. Tema tolle aja tähtsaim maal oli "Akrobaadid Pariisi äärelinnas".

Tagasi Venemaal keskendus Vasnetsov jätkuvalt folkloori teemade arendamisele. Nii valmisid tema parimad teosed nagu "Aljonuška" (1881), "Ivan-tsaarevitš halli hundi seljas" (1889) ja "Rüütel ristteel" (1878), mida aga ei osatud omal ajal hinnata.

Tema maalid saavutasid suurema populaarsuse 1880. aastate lõpus, kui Vasnetsov pöördus religioosse ainestiku ja ikonograafia poole. Vasnetsov on loonud enamiku Kiievi Vladimiri katedraali freskosid aastatest 1885–1896. Neil on kujutatud paljusid tähtsaid Venemaa ajaloo isikuid nagu Aleksander Nevski, Andrei Bogoljubski ja munk Nestor.

1885. aastal reisis Vasnetsov mõneks ajaks Itaaliasse ning töötas lava- ja kostüümikunstnikuna Nikolai Rimski-Korsakovi ooperi "Lumineid" lavastamisel.

Vasnetsovi viimased aastakümned olid väga viljakad, kuid tema hilisemal perioodil valminud teoseid peetakse vähem tähtsaks. Vasnetsov tegeles jätkuvalt ka lavakunsti ja arhitektuuriga. Näiteks kujundas ta Tretjakovi kunstigalerii hoone fassaadi.

## Valitud teosed


Pilt:Vasnetsov Kuindzhi.jpg|"Arhip Kuindži", 1869
Pilt:Victor_Vasnetsov_-_Knight_at_the_Crossroads_-_Google_Art_Project.jpg|"Rüütel ristteel", 1878
Pilt:Wiktor Michajlowitsch Wassnezow 004.jpg|"Ivan-tsaarevitš halli hundi seljas", 1889
Pilt:Vasnetsov Moving House.jpg|"Liikuv maja", 1876
Pilt:Vasnetsov samolet.jpg|"Lendav vaip", 1880
Pilt:Vasnetsov Alenushka.jpg|"Aljonuška", 1881
Pilt:Vasnetsov Berendei Palace.jpg|"Tsaar Berendei palee", Rimski-Korsakovi ooperi "Lumeneidise" lavakujundus, 1885
Pilt:Vasnetsov Sirin Alkonost.jpg|"Rõõmu ja kurbuse linnud", 1896
Pilt:Gamaun.jpg| "Prohvetlind", 1897
Pilt:Vasnetsov Ioann 4.jpg|"Ivan Julm", 1897
Pilt:Vasnetsov Bogomater Vladimir.jpg|"Jumalaema ja Poeg", 1887
Pilt:Vasnetsov Acrobats.jpg|"Akrobaadid Pariisi äärelinnas", 1877


## Viited