open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Groznõi

**Groznõi** on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi pealinn. Ka tunnustamata Itškeeria Tšetšeeni Vabariik peab Groznõid oma pealinnaks. 

## Nimi
Tšetšeeni iseseisvuslased kasutavad ka nime *Ƶovhar-Ġala* (ЖовхІар-ГІала). 

Detsembris  2005 pöördus Tšetšeeni Vabariigi parlament  Venemaa juhtkonna poole palvega anda linnale 2004 tapetud presidendi Ahmad Kadõrovi auks nimeks **Ahmadkala**. Vana nimega olevat seotud kõige tumedamad peatükid tšetšeeni rahva ajaloos. Kadõrovi poeg Ramzan Kadõrov ei nõustunud selle ümbernimetamisega.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 270 600. Enne sõdade algust oli linnas umbes 399 600 elanikku. Venemaa 2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 210 720, samal aastal arvestuslikult 223 000. See oli pisut üle poole elanike arvust kümme aastat varem. 

2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid tšetšeenid 93,7% linna elanikest.

Esimese ja Teise Tšetšeenia sõja käigus hävitati 80% linnast.

## Ajalugu
Linn rajati 1818 komandör Aleksei Jermolovi korraldusel Vene kindlusena (Groznaja krepost 'hirmuäratav kindlus') Sunža jõel, eelpostina  Kaukaasia sõjas, ehitajateks Tereki kasakad. Kui kindlusest sai linn, muudeti 1870 (või detsembris 1869) nime. 

Et enamik elanikest olid Tereki kasakad, siis kasvas linn aeglaselt, kuni 20. sajandi alguses võeti kasutusele naftamaardlad. See tõi kaasa tööstuse, eriti naftakeemiatööstuse arengu. Peale selle, et linnas endas puuriti naftat, sai Groznõist Venemaa naftaväljade võrgustiku keskus. Alates 1893. aastast hakkas linna läbima Taga-Kaukaasiat Süda-Venemaaga ühendav raudtee. Nõnda kasvas elanike arv 15 600-lt 1897. aastal 30 400-ni 1913. aastal.    

Esimeses Tšetšeenia sõjas hõivasid Vene väed linna, kuid 1996 vallutasid sissid selle tagasi. 

Teises Tšetšeenia sõjas hõivasid vene väed linna uuesti. 27. detsembril 2002 hävitasid sissid Vene-meelse Tšetšeeni Vabariigi valitsuse residentsi. Linnas toimub sageli atentaate.

2008. aastal avati Groznõis Euroopa suurim mošee.

## Teadusasutused ja kõrgkoolid
*M. D. Millionštšikovi nimeline Groznõi Akadeemiline Naftainstituut
*Avatud Humanitaarinstituut
*Tšetšeenia Riiklik Ülikool
*Tšetšeenia Riiklik Pedagoogiline Instituut

## Tuntud groznõilasi
*Ruslan Hasbulatov, Venemaa poliitik ja majandusteadlane
*Ljudmila Turištševa, vene võimleja  

## Sport
Jalgpalliklubi Terek Groznõi võitis 2004 Venemaa karika.

## Viited

## Välislingid
Neglinnaja

**Neglinnaja** ehk **Neglinka** (vene keeles *Неглинная, Неглимна, Неглинна, Неглинка*) on maa-alune jõgi Venemaal Moskvas. 

Jõgi saab alguse soost ning voolab valdavalt lõuna suunas, suubub vasakult Moskva jõkke. Suudmes, vasakul kaldal asub Moskva kreml. Jõe pikkus on 7,5 km.
Tšerski ahelik

**Tšerski ahelik** (vene *хребет Черского*) on mäeahelik Aasias Taga-Baikalimaal Taga-Baikali krais. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 1645 meetrit.

Aheliku nõlvadel kasvab männi- ja lehtmets, sügavate orgude põhjaveergudel levib kuuse, nulu ja seedermänni enamusega taiga.

Nimetatud Jan Czerski järgi.

## Vaata ka
*Tšerski mäestik (Sahhas (Jakuutias))

## Välislingid
*Ahelikust Suures Nõukogude Entsüklopeedias
Les Sept-Îles

**Les Sept-Îles** (prantsuse keeles *les Sept Îles*, bretooni keeles   *Jentilez*) on Prantsusmaale kuuluv väike saarestik Bretagne'i rannast 10 km põhja pool.

Halduslikult on tegemist osaga Côtes d'Armori departemangu Perros-Guireci vallast. 

Alaline inimasustus puudub.

## Linnukaitseala
Tegemist on Prantsusmaa vanima (asutatud 1912) ja suurima linnukaitsealaga ning Bretagne'i vanima looduskaitsealaga.  

## Nimi
Saarestiku nimi tähendab küll prantsuse keeles 'seitse saart', kuid tegemist on rahvaetümoloogiaga. Nimi pärineb valesti loetud varasemast bretoonikeelsest nimekujust *Sentiles*. 

## Saared

Saarestikus on viis põhisaart ning hulk kaljusid. Et arvu seitse täis saada, pakutakse turismibrošüüridel saarte pähe välja ka rahuderühmi. 

Kõige suurem saar on Enez Bonno (kaartidel mõnikord *Île Bono*).   

Enez ar Breur ehk Jentilez (*Île aux Moines*) on ainuke saar, kuhu turistid saavad randuda. See oli varem asustatud. Saarel on majakas ja kindluse jäänused. 

Kõige põhjapoolsem saar Riouzig (*Rouzic*) on põhiline lindude elupaik. Seda hüütakse ka *Île-de-Oiseaux* 'lindude saar'. Kaljuselja järsul saarel pesitsevad tuhanded merelinnud. Kõige silmatorkavam liik on suula, kes on seal esindatud 20 000 haudepaariga. Saarel pesitsevad ka põhjalunnid, algid, lõunatirgud, karikormoranid, meriskid ning mitmed kajaklased. Peale rikkaliku linnustiku on saarel ka väike hallhülgeasurkond. 

Ülejäänud suuremad saared on Enez Plat (*Île Plate*) ja Melbann (*Malban*). 

Et saada täis arv seitse, lisatakse ar Zerr (*Le Cerf*) ja Kostann (*les Costans*).

Väiksemate saarte seas on veel Enez ar Razhed (*Île aux Rats*) ja ar Moudennoù.

Rannale palju lähem saar Taveeg (*Tomé*) ei ole saarestiku osa.

## Turism
Turismihooajal käivad saarestikus mitu korda päevas ekskursioonilaevad Perros-Guirecist, Ploumanac'hist ja Trégastelist. Riouzigi saarest sõidetakse mööda ainult ühelt poolt, et loomad saaksid teisel saarepoolel rahus olla. Turistid saavad käia ainult Enez ar Breuril, millele tehakse tunniajaline ekskursioon. Tagasi sõidetakse piki maalilist roosast graniidist rannikut.  

Turismihooajal on saarestik väga populaarne, mistõttu piletid tuleb aegsasti tellida. Parim aeg lindude vaatlemiseks on hommik ja varajane õhtu, sest päeval linnud ei liigu.
Lullikatku

**Lullikatku** oli küla Torma kihelkonnas. 1977. aastal liideti Torma alevikuga.

1624. aasta andmeil elas külas vaid üks talupoeg *Katko Lulle*, kelle nimega on seostatud küla nime teket.

## Kirjandus
* Valdek Pall, "Lullikatku" (nime päritolust) – Keel ja Kirjandus 1964, nr 9, lk 560

## Välislingid
* Lullikatku — juurte ja vaimsusega. Vooremaa, 17. juuni 2000.
Ervu

**Ervu** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.

Külas asub Ervu Tulimäe hiis. 

## Viited

## Välislingid
* Ervu Tulimäe hiis
Järveküla (Elva)

**Järveküla** (enne 1977. aastat *Uniküla*) on küla Tartu maakonnas Elva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.

Külas on sündinud eesti folklorist ja muusikateadlane Herbert Tampere.

## Viited
Suure-Rakke

**Suure-Rakke** on mitme koha nimi:

* **[[Suure-Rakke (Väike-Maarja)|Suure-Rakke]]**, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
* **[[Suure-Rakke (Elva)|Suure-Rakke]]**, küla Elva vallas Tartu maakonnas
Vallapalu

**Vallapalu** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Rannu valla halduskeskus.

Vallapalu külas asub Rannu kalmistu.

## Viited
Verevi

**Verevi** on küla Tartu maakonnas Elva vallas, Võrtsjärve kaldal. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda. Samanimelisse valda kuulus Verevi küla ka 1939–1950 ja enne seda Rannu kihelkonnas 1866–1939.

Küla läbib Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

1944. aasta augustis sisenesid Saksa väed külasse. Nõukogude väed sundisid neid kahe päeva pärast taganema.

## Vaata ka
*Verevi järv
*Verevi peakraav
*Verevi soo

## Viited
Väike-Rakke (Elva)

**Väike-Rakke** on küla Tartu maakonnas Elva vallas. 

1944. aasta 30. augustil pommitasid Saksa hävitajad küla lähedal soo kohal alla Nõukogude ründelennuki IL-2. 21-aastane lendur Leonid Ivanovitš Gorodetski ja 18-aastane laskur Nikolai Aleksandrovitš Volodtšenko hukkusid. 2020. aasta jaanuaris kaevati välja lennuki rusud ja piloodi säilmed kohaliku elaniku leiu tõttu. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.



## Viited

*
Paju (täpsustus)

**[[Paju]]** (*Salix*) on lehtpuude ja -põõsaste perekond.

**Paju** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Paju (Elva)|Paju]]**, küla Tartu maakonnas Elva vallas
***[[Paju (Valga)|Paju]]**, küla Valga maakonnas Valga vallas

***[[Paju (Lõuna-Korea)|Paju]]** on linn Lõuna-Koreas

## Vaata ka
*Paju kalmeväli (Paju kivikalmed)
*Paju lahing
Barri kehake

**Barri kehake** ehk **Barry kehake** ehk **sugukromatiin** (inglise *sex chromatin*) on emasimetajate (sealhulgas naiste) keharakkude tuumas paiknev kromatiinivärvidega tugevalt värvuv kehake (läbimõõduga umbes 1 µm), mis tavaliselt asub tuuma perifeerias tihedalt vastu tuumamembraani. 

Sugukromatiini olemasolu või puudumise järgi saab väheste interfaasirakkude (näiteks suuõõne limaskestakaape või juuksekarva juurenääpsu preparaadi) mikroskoopilisel uurimisel tuvastada indiviidi kromosoomset (st geneetilist) sugu (gonosoomi). 

X-kromosoomide arvu anomaaliate avastamise järel leiti, et sugukromatiinkehakeste arv on alati ühe võrra väiksem X-kromosoomide arvust karüotüübis: Turneri sündroomiga naistel (karüotüüp 45, X) puudub nagu normaalsetel meestelgi (46, XY), Klinefelteri sündroomiga meestel (47, XXY) üks nagu normaalsetel naistel, X-trisoomiaga naistel (47, XXX) kaks jne. 

Sugukromatiinkehakesed kujutavad endast kondenseerunud (inaktiveeritud) X-kromosoome; imetajate somaatilistes rakkudes on aktiivseisundis ainult üks X-kromosoom.

## Viited
Rannu

**Rannu** on alevik Tartu maakonnas Elva vallas.

Mõisat on esimest korda mainitud 1471. Rannu küla paiknes Rannu kiriku lähedal lõunas (tänapäeval on see Kaarlijärve küla maal), kuid oli 19. sajandi lõpuks ilmselt juba mõisastatud või sulandunud Kureküla. Mõisasüdamesse tekkis 1920. aastatel Rannu asundus, mis 1977 muudeti külaks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Rannu valda.


Pilt:Village club in Rannu.JPG
Pilt:Apartment buildings in Rannu.JPG
File:Industry in Rannu.JPG


## Vaata ka
*Rannu rahvamaja

## Viited
Tarvastu valla vapp

**Tarvastu valla vapp** on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tarvastu valla vapp.

Vapp kinnitati 13. mail 1997.

## Vapi kirjeldus
Musta vapikilbi keskel on hõbedane tarva (ürgveise) pea, mida ehib punane paelornament, moodustades sõõrme ja silmaavad ning tarva peas oleva stiliseeritud krooni.

## Põhjendus
Vapiloom on tulnud Tarvastu valla nimest sümboliseerides sellisena rahva püüdlusi, vankumatust ja tahet. Mulgi rahvarõiva traditsioonist võetud nn. "mulgi koloriit"- must, valge (vapil hõbe) ning mulgi kuube ehtiv punane kaaruspael annavad vapile värvid.

## Vaata ka
*Tarvastu valla lipp
*Viljandi maakond

## Välislingid
*Tarvastu valla sümboolika valla kodulehel
*Tarvastu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Viiratsi valla vapp

**Viiratsi valla vapp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viiratsi valla vapp.

Vapp on kinnitatud 11. detsembril 1995.

## Vapi kirjeldus
Lainelõikelise kaldjaotusega vasakult poolitatud kilbi hõbedasel ülapoolel sinine roos, mustal alumisel poolel kaldasendis vasakule suunatud hõbedane tammeleht koos tõruga.

## Põhjendus
Kilbi kaldjaotus viitab valla paiknemisele Sakala kõrgustikul . Lainejoon tähistab jõgesid ja Võrtsjärve. Sinine roos hõbedasel väljal on Viljandi linna heraldiline sümbol vahetatud värvides ning osutab sellisena Viiratsi valla ajaloolisele seosele Viljandi linnaga. Tammeleht tähistab Viiratsi vallas rikkalikult leiduvaid iidseid tammesid.

## Vaata ka
*Viiratsi valla lipp
*Viljandi maakond

## Välislingid
*Viiratsi valla sümboolika valla kodulehel
*Viiratsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põhja-Sakala valla vapp

**Põhja-Sakala valla vapp** on Viljandi maakonnas asuva Põhja-Sakala valla vapp. Aastail 2005–2017 oli see **Suure-Jaani valla vapp**.

Vapp võeti kasutusele 27. detsembril 1995 **Suure-Jaani linna vapina**. 2005. aastal ühinesid Suure-Jaani linn ja Suure-Jaani vald ning Olustvere ja Vastemõisa vallad ühtseks Suure-Jaani vallaks, mille sümboolikana võeti kasutusele endised Suure-Jaani linna sümbolid. 2017. aastal liitusid Võhma linn ning Kõo, Kõpu ja Suure-Jaani vallad ning ühendvalla sümboolikaks jäi varasem Suure-Jaani valla sümboolika.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil on põigiti hõbedane sõjasarv kuldsete kandevõrude, -keti ja huulikuga, selle peal on püstiasetsev hõbedase tera ning kuldse käepidemega mõõk. Vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9:12.

## Vaata ka
*Põhja-Sakala valla lipp

## Välislingid
*Lipust Põhja-Sakala valla kodulehel
*Põhja-Sakala valla lipp ja vapp Riigi Teataja, 29.12.2017
Võhma vapp

**Võhma vapp** on Viljandi maakonnas asuva Võhma linna vapp.

Vapp on kinnitatud 30. oktoobril 1995. 

Vapi autor on Tõnu Kukk.

## Vapi kirjeldus
Punasel vapikilbil on kuldne kroonitud härjapea, mille kohal kaks ristatud kirvest.

## Põhjendus
Võhma linnaks kujunemisel on olnud otsustav tähtsus Võhma Eksporttapamajal ja Võhma Lihakombinaadil.

Ristatud kirvestega härjapea on käsitööliste ikonograafias lihunike sümbol, kroon sümboliseerib võimu ja edukust. Härg on võrdkujuks kohalike elanike töökusele ja visadusele. 

Vapi värvid sümboliseerivad tegutsemisrõõmu (punane) ning sellega kaasnevat majanduslikku ja vaimset küllust (kuldne).

## Vaata ka
*Võhma lipp

## Välislingid
*Võhma sümboolika linna kodulehel
*Võhma sümboolika Riigikantselei kodulehel
Võhma lipp

**Võhma lipp** on Viljandi maakonnas asuva Võhma linna lipp.

Lipp on kinnitatud 30. oktoobril 1995.

Lipu autor on Tõnu Kukk.

## Lipu kirjeldus
Lipu kollasel kangal on must kaldvööt ja keskel linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalmõõtmetega 105 x 165 cm.

## Põhjendus
Härjapead kujutav vapp lipu keskel sümboliseerib Võhma Lihakombinaadi tähtsust asula linnaks kujunemisel. Kollane lipuväli on küpse viljavälja ja Võhma ümbruse põldude viljakuse sümbol. Must kaldvööt tähistab linna läbivat raudteed, mis on virgutanud Võhma majanduslikku ja kultuurilist arengut.

## Vaata ka
*Võhma vapp

## Välislingid
*Võhma sümboolika linna kodulehel
Kasvandu

**Kasvandu** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.

## Viited
Tamsi

**Tamsi** on Eestis mitme koha nimi:

* **[[Tamsi (Koigi)|Tamsi]]**, küla Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Tamsi (Rapla)|Tamsi]]**, küla Rapla maakonnas Rapla vallas
* **[[Tamsi (Põltsamaa)|Tamsi]]**, endine küla praeguse Põltsamaa valla alal Põltsamaa kihelkonnas
816

**816. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - **[[810. aastad]]** - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad

Aastad: 811 812 813 814 815 - **816** - 817 818 819 820 821

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 12. juuni – Leo III, paavst
805

**805. aasta**

**[[Sajandid]]**: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

**[[Kümnendid]]**: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - **[[800. aastad]]** - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad

**Aastad**: 800 801 802 803 804 - **805** - 806 807 808 809 810

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
* ...
Iona

**Iona** (inglise; gaeli *Ì Chaluim Chille*) on saar Šotimaal Sise-Hebriidides. 

Seal elab 175 inimest.

## Ajalugu

563. aastal asutas iiri munk Columba saarel kloostri, millst sai alguse ristiusu levik Šotimaal ja Põhja-Inglismaal.

795. aastal rüüstasid saarel asuvat kloostrit viikingid.

806. aastal tapsid viikingid 68 kohalikku.

Saarele on maetud mitmed Šotimaa kuningad.

## Välislingid

*Iona saar
*Iona kogudus

## Viited
Naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes** on iga-aastased maailmameistrivõistlused naistele rahvusvahelises kabes.

Naiste maailmameistrivõistluste pidamist alustati 1973. aasta Suhkruturniiri raames ning kuni 1977. aastani toimusidki need võistlused koos. Edukaimaks naiskabetajaks on osutunud Minskis sündinud, kuid 1989. aastast Riias elav Zoja Golubeva, kes on jõudnud koguni 15 maailmameistritiitlini.
Gutni keel

**Gutni keel** on  keel, mida kõneldi Rootsi saarel Ojamaal. Seda kasutati kuni hilise keskajani ka kirjakeelena. 

Tänapäeval eksisteerib keel suhtluskeelena, kuid see on niivõrd segunenud rootsi keelega, et seda peetakse rootsi keele murdeks. Murdel eristatakse mitut varianti. Rootsi võimud ei tunnista gutni keelt vähemuskeelena.

## Vaata ka
*Vanagutni keel
II Riigikogu valimised

**II [[Riigikogu valimised]]** toimusid 5.–7. mail 1923.

Valimiste eripäradeks oli lisaks erakordselt fragmenteerunud parlamendikoosseisule ka valimiseelne periood, mil osa nimekirju – kõige olulisemana kommunistide Tallinna ja Virumaa nimekirjad – reeglitele mittevastavuse tõttu tühistati. Kommunistide puhul oli põhjus selles, et nende nimekirjadesse olid lülitatud NSV Liidus elavad ja sealsete kodanike hulka kuuluvad liidrid, kellel Eestis kandideerimise õigust ei olnud. Ka tühistati valimiste järel 2367 kahtlast (ei vastanud ) Rahvaerakonna häält.

## Valimisnimekirjadest
Valimisteks esitati kokku 163 nimekirja. Kõige enam Võru-Valga-Petseri ringkonnas – 22. Üle-eestilised nimekirjad esitasid ühine väerind, sotsiaaldemokraadid, tööerakond, rahvaerakond, rahvusvabameelsed, demobiliseeritud sõdurid, kristlik rahvaerakond, põllumehed ja Saksa-Balti erakond. Samad inimesed võisid kandideerida ka erinevates piirkondades.

## Tulemused
Valimisõiguslikke: 688 675 , osalus: 477 284 (67,8%), kehtetuid hääli: 17 199 (3,6%) ja kehtivaid hääli: 460 085 (96,4%).

## Kirjandus
*II Riigikogu valimised : 5.-7. mail 1923 = Élections au Parlement : en mai 1923. Ilmunud Tallinn : Riigi Statistika Keskbüroo, 1923 (Tallinn : Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus ; Narva : M. Minis)

## Välislingid
*II Riigikogu koosseis
Olga Kamyshleeva

**Olga Kamyshleeva** (eesti keeles on nime kirjutamiseks kasutatud ka transkriptsiooni vene keelest **Olga Kamõšlejeva**; rahvusvahelises reitingutabelis on ta nimi kujul Olga Kamychleeva; sündinud 21. aprillil 1973 Minskis) on Valgevene päritolu Hollandi kabetaja. 

Ta tuli 2003. aastal maailmameistriks rahvusvahelises kabes. Samal aastal tuli ta ka Hollandi meistriks.
2003. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2003. aasta naiste maailmameistrivõistlused [[rahvusvaheline kabe|rahvusvahelises kabes]]**

Turniir peeti Zoutelandes (Holland) 24. novembrist 7. detsembrini 2003. Esimest korda naiste maailmameistrivõistluste ajaloos tuli maailmameistriks Hollandi esindaja – Olga Kamyshleeva. Märkimist väärib, et kõik Hollandi esindajad olid sündinud NSV Liidus. 

## Vaata ka
I Riigikogu valimised

**I [[Riigikogu valimised]]** toimusid 27.–29. novembril 1920. Tegemist oli esimeste põhiseaduslike valimistega (1920. aasta põhiseadus). Valimiste ajal kehtis kogu riigis sõjaseadus ja tasakaalustavaid kutsealaseid omavalitsusi, peale Advokatuuri ei tegutsenud. 18. jaanuaril 1921 tegi Riigikogu liige Johannes Allikso ettepaneku: "Riigikogu tunnistab, et Riigikogu valimised on sündinud sõjaseaduse ja kapitaali surve all, aga mitte vastavalt demokraatia põhimõttele ja otsustab seetõttu valimised tühjaks tunnistada."  Ettepanek lükati nähtava enamuse poolt tagasi.

I Riigikogu oli ühekojaline. Parlamendi suurus oli 100 kohta. Valimistel oli 10 ringkonda, neis võis esitada erinevaid kandidaatide nimekirju. Nimekirjad võisid deklareerida ühtekuuluvust teiste ringkondade nimekirjadega, millisel juhul riigi tasandil liideti taoliste nimekirjade hääled lõpptulemuse arvestamiseks kokku. Kuna nimekirjade esitamine ringkondades oli vaba, võis üks erakond ühes ja samas ringkonnas esineda ka mitme nimekirjaga. Tulemuste saamiseks jagati kohad esmalt riigi tasemel d'Hondti süsteemi jagajate jada (1, 2, 3 jne) abil – nii sai selgeks, milline erakond või blokk kokku kui palju mandaate saab. Edasi jagati sama süsteemiga erakonna või bloki saadud kohad tema enda erinevate nimekirjade vahel.

## Tulemused

Valimisõiguslikke: 
Osalus: 
Kehtetuid hääli: 
Kehtivaid hääli: 471 228

* Allikate vahel on eri jõudude ühendamisel ja nimetamisel väikseid erinevusi. Vene parteide kohta on võimalik ka 4744 (1,0% – 1 koht) ja 3876 (0,8% – 0 kohta). Selliseid erinevusi võib mõne väiksema nimekirja kohta veelgi olla.

## Vaata ka
*I Riigikogu

## Viited

## Allikad
* II Riigikogu valimised : 5.-7. mail 1923 = Élections au Parlement : en mai 1923. Ilmunud Tallinn : Riigi Statistika Keskbüroo, 1923 (Tallinn : Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus ; Narva : M. Minis)
* Asutava Kogu juhatuse teadaanne Riigikogu valimiste tagajärgede üle. RT 1920, 217/218
Jüri Viikberg

**Jüri Viikberg** (sündinud 10. septembril 1953) on eesti keeleteadlane.

Ta on uurinud eesti keele kontakte, murdeid, soome-ugri keeli ja väliseestlaste keelekasutust.

Jüri Viikberg on Eesti Keele Instituudi vanemleksikograaf ja Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi emeriitdotsent.

## Haridus
Ta on aastatel 1971–1976 õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli. Aastatel 1978–1980 oli aspirantuuris Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis. 1990. aastal sai doktorikraadi ("Eesti keelesaared Siberis", Tartu Ülikool).

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 – Ferninand Johann Wiedemanni keeleauhind
*2022 – Kihnu valla aukodanik

## Teoseid

*Välis-Eesti 100 aastat. Tallinn: Post Factum. (Raimo Raag (autor); Jüri Viikberg (toimetaja)) (2018)
*Alamsaksa laensõnad eesti keeles (veebisõnaraamat). (2016). Eesti Keele Instituut
*"Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" (koos Margus Kolga, Igor Tõnuristi ja Lembit Vabaga, 1993)
*"Eesti rahvaste raamat" (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1999)
*"Eesti murded ja kohanimed" (koos Tiit Hennoste, Ellen Niidu, Karl Pajusalu ja Peeter Pälliga, 2002)
*"Eesti murdeplaat" (Eesti Keele Sihtasutus, 2003)
*"Eesti murrete ajalugu" (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2020)

## Viited

## Välislingid

*
*Jüri Viikberg Vikerraadio "Keelesaates" Ants Viiresest
*Jüri Viikberg Vikerraadio "Keelesaates": "Paul Ariste 110"
*Jüri Viikberg Vikerraadio ajaloosaates "Eesti Lugu" :"Eesti külad Kaug-Idas"
*Jüri Viikberg Vikerraadio ajaloosaates "Eesti Lugu" : "Krimmi minek"
John Pemberton

**John Stith Pemberton** (8. juuli 1831 – 16. august 1888) oli ameerika farmatseut, kes leiutas karastusjoogi Coca-Cola.

Keemikuna ja farmatseudina hakkas ta töötama kokapõõsast ja koolapähklist koosneva joogi kallal. Seda pidi kasutatama peavalude leevendamiseks ja rahustamiseks. Tema assistent soovitas jooki segada jääveega ning seda külmutada, kogemata lisati aga karboniseeritud vett. Nad otsustasid seda müüa joogifontäänidest.
Tamsi (Rapla)

**Tamsi** on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.

## Vaata ka
*Siuge

## Viited
Kirill Raudsepp

**Kirill Raudsepp** (5. aprill 1915 Tallinn – 5. september 2006 Haabneeme, Viimsi vald) oli eesti dirigent. 

Raudsepp lõpetas 1934. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1939. aastal Tallinna Konservatooriumi klaveri erialal Artur Lemba klassis ning õppis konservatooriumis aastatel 1946–1949 kompositsiooni Heino Elleri klassis. Ta täiendas end dirigeerimise alal Moskva Suures Teatris ja külastas Moskva konservatooriumis dirigeerimistunde. 1941. aastal oli ta Tallinna Töölisteatris pianist, aastatel 1942–1949 Estonia pianist-repetiitor, 1944–1986 dirigent (tõi välja üle 70 lavastuse), 1951–1963 peadirigent ja 1978–1987 konservatooriumi ooperiklassi õppejõud.  

Tema juhatusel on helisalvestisi mitmekümnel heliplaadil, ta oli hinnatud orkestreerija nii sümfoonia- kui ka puhkpilliorkestrile. 

## Tunnustus
*1949 Nõukogude Eesti preemia
*1950 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1951,1952 Stalini preemia
*1957 Eesti NSV rahvakunstnik
*1996 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

## Viited
Gryffindor

**Gryffindor** on üks neljast Sigatüüka majast. Seal õpivad ka Harry Potter ning tema sõbrad Ron Weasley ja Hermione Granger.

Gryffindori maja on saanud nime ühe kooli asutajaliikme Godric Gryffindori järgi. Gryffindori majas on alati väärtustatud julgust ja vaprust.

Gryffindori maskott on lõvi, värvideks sarlakpunane ja kuldne, elemendiks tuli. Teadaolev ese, mis kuulus Godric Gryffindorile, oli tema mõõk, mille suudab sõõlamiskübarast välja võluda vaid tõeline Gryffindorlane. Harry võlus selle kübarast välja  teises osas ja tappis sellega basiliski. 

Gryffindori majavanem on Minerva McGonagall ja majavaim Peaaegu Peata Nick.

Gryffindori maja asub Sigatüüka lossi kõige kõrgemas tornis. Pääsu Gryffindori torni valvab Paks Naine, parooli teadmata ei pääse keegi temast mööda.

Tuntumad Gryffindori majja kuulunud tegelased:
*Harry Potter 
*Ron Weasley (nagu kogu Weasley perekond) 
*Hermione Granger 
*Neville Longbottom 
*Albus Dumbledore 
*Minerva McGonagall 
*James Potter 
*Lily Potter 
*Remus Lupin 
*Sirius Black 
*Peter Pettigrew 
*Rubeus Hagrid

## Vaata ka
*Hufflepuff
*Ravenclaw
*Slytherin
Lapetukme

**Lapetukme** on küla Tartu maakonnas Elva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda.

## Viited
Tammiste

**Tammiste** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Tammiste (Elva)|Tammiste]]**, küla Tartu maakonnas Elva vallas
***[[Tammiste (Tori)|Tammiste]]**, küla Pärnu maakonnas Tori vallas

***[[Tammiste (perekonnanimi)|Tammiste]]** on perekonnanimi. 

## Vaata ka
*Tammiste raudteepeatus
*Tammiste linnaosa Pärnus
*Tammiste mets
*Tammiste mõis
*Tammiste paisjärv
*Tammiste raudtee
*Tammiste sild
*Tammiste tee
*Tammiste vald

## Viited
Tilga

**Tilga** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Tilga (Emmaste)|Tilga]]**, küla Hiiu maakonnas Emmaste vallas
***[[Tilga (Elva)|Tilga]]**, küla Tartu maakonnas Elva vallas

## Vaata ka
*Tilga maastikukaitseala
Käärdi

**Käärdi** on alevik Tartu maakonnas Elva vallas. Paikneb Elva linna lõunapiiril ja on kokku kasvanud Elva linnaga.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Rõngu valda.

Kuni 1972. aastani kuulusid Elva ümbruse Leivaste (praegu Käärdi), Käo, Uderna, Kalme, Illi, Uuta ja Laguja küla ning Peedu Elva külanõukogu koosseisu. 1958. aastal liideti Peedu Elva linnaga. Käärdi ühendati 1972. aastal Rõngu külanõukoguga. 1976. aastal liideti Leivaste, Metsakuru ja Kaseküla (viimasest on säilinud vaid ühe tänava nimi: Kaseküla tee) ning tekkis uus haldusüksus Käärdi alevik. Sinna koondus toonase Elva sovhoosi keskus.

Nimi pandi Eesti esimese doktorikraadiga põllumehe Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidti (1876–1914) kodutalu Käärdi järgi, mis paiknes praeguse aleviku piirimail.

Alevikku ümbritsevad Uderna, Käo, Kalme ja Kurelaane küla ning Elva linn. Vallakeskus asus varem Rõngus, 14 km kaugusel.

Endise Elva sovhoosi keskasula projekteeris 1970. aastal arhitekt Aino Iila.

Alevikus tegutseb kaks seltsi ja viis korteriühistut. MTÜ Käärdi selts asutati 2006, MTÜ Käärdi Arendusselts 2008.

Suuremad ettevõtted on Elta Ehitus OÜ, Respom Auto OÜ, AS RPM, AS Terrax ja OÜ Mano Grupp. Käärdi inimeste töökohad asuvad põhiliselt Elvas ja Tartus.

1. jaanuaril 2008 elas rahvastikuregistri andmetel Käärdi alevikus 492 inimest, neist tööealisi 310, pensionäre 109, kooliealisi lapsi 60 ja eelkooliealisi 13. Kuna aga alevikule lähim lasteaed asub Elvas, siis eelistavad paljud lapsevanemad end valda mitte sisse kirjutada, mistõttu ei pruugi rahvastikuregistri andmed näidata tegelikku seisu.

## Muud
Käärdil, täpsemalt Kasekülas, kunagise Käo mõisa omanikelt kingituseks saadud villas elas Elva linna aukodanik Kalev Päid. 

Käärdi elanikud on juba aastaid taotlenud Käärdi liitmist Elva linnaga, siiani pole see Rõngu valla vastuseisu tõttu õnnestunud.

## Viited
Rõngu

**Rõngu** (saksa *Ringen*) on alevik Tartu maakonnas Elva vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Rõngu valla halduskeskus.

Asulas paikneb Rõngu kirik.

## Vaatamisväärsused
### Rõngu lossivaremed
Praegused varemed on 14. sajandi alguses rajatud nn vasall-lossi, s.o väiksema, suuremateks sõjalisteks operatsioonideks mitte mõeldud kindluse nähtavad jäänused. Ehitatud Dorpati piiskopkonna edelaossa, oli see tõenäoliselt sealse piiskopkonna piiri kontrolli all. Lossi keskpunkt oli ristkülikukujuline siseõu, mida ümbritsesid tiivad. Väravat, mille jäänused on tänapäeval kõige silmapaistvamad, tugevdas väravahoone, mille teisel korrusel asus ka kabel. Liivi sõja ajal rüüstasid lossi Vene väed. Pärast 1583. aastat, kui ala läks Poola-Leedu Ühenduse mõju alla Liivimaa hertsogkonnana, oli see endiselt kasutusel, siia aga kohalike jesuiitide poolt. Jesuiidid lasid lossi õhku sündmuste ajal, mis viisid Altmarki vaherahuni ja sellele järgnenud piirkonna liidendamisele Rootsi Liivimaaga.

### Rõngu kirik
Kuigi kirik pärineb 14. sajandi lõpust, on algsest hoonest säilinud vaid fragmendid, kuna kirik laastati nii Liivi sõja kui ka Põhjasõja ajal. Nüüdisajal kasutatav kirik on põhjalikult ümber ehitatud uusgooti stiilis ehitis, mis sai praeguse väliskuju 19. sajandi lõpus.

## Vaata ka
*Rõngu mõis
*Rõngu vasallilinnus
*Rõngu Issanda Taevaminemise kirik
*Rõngu kihelkond
*Rõngu Keskkool
*Rõngu külanõukogu
*Pillimuuseum

## Viited
Eesti maastikuline liigestus

**Eesti maastikuline liigestus** on Eesti territooriumi jaotamine maastike (pinnamoe, mullastiku, veestiku ja taimestiku) erinevuste alusel.

Eesti territoorium jagatakse maastikuprovintsideks ja allprovintsideks, valdkondadeks, rajoonideks ja paikkondadeks.

Eesti maastikuline liigestus:

Madal-Eesti allprovints:
# Põhja-Eesti maastikuvaldkond: 
## Soome lahe rannikumadaliku maastikurajoon
## Harju lavamaa maastikurajoon
## Viru lavamaa maastikurajoon
### Jõhvi kõrgustik
# Lääne-Eesti maastikuvaldkond:
## Lääne-Eesti madaliku maastikurajoon
## Hiiumaa maastikurajoon (koos ümbritsevate saartega, sh Vormsi)
## Saaremaa maastikurajoon (koos ümbritsevate saartega, sh Muhu)
## Liivi lahe rannikumadaliku maastikurajoon (koos Kihnu ja Ruhnuga);
# Vahe-Eesti maastikuvaldkond: 
## Kõrvemaa maastikurajoon
## Soomaa maastikurajoon
## Võrtsjärve madaliku maastikurajoon
Kõrg-Eesti allprovints:
# Lahkme-Eesti maastikuvaldkond:
## Pandivere kõrgustiku maastikurajoon
## Kesk-Eesti tasandiku maastikurajoon
## Türi voorestiku maastikurajoon
## Vooremaa maastikurajoon
# Lõuna-Eesti maastikuvaldkond:
## Ugandi lavamaa maastikurajoon
## Sakala kõrgustiku maastikurajoon
## Võru-Hargla nõgu
## Valga nõo ja Väike-Emajõe orundi maastikurajoon
## Irboska lavamaa maastikurajoon
# Kagu-Eesti kõrgustike maastikuvaldkond:
## Otepää kõrgustiku maastikurajoon
## Haanja kõrgustiku maastikurajoon
## Karula kõrgustiku maastikurajoon
Peipsi nõo allprovints:
# Ida-Eesti maastikuvaldkond:
## Peipsi rannikumadaliku maastikurajoon
## Alutaguse madaliku maastikurajoon

## Vaata ka
*Maastik
*Maastikuüksus
*Eesti maastikuüksuste loend
Sept Îles

**Sept Îles** ('seitse saart') (bretooni keeles *Seniz*) on saar Prantsusmaal Bretagne'i lõunarannikul Morbihani lahes.

Halduslikult kuulub ta Morbihani departemangu Badeni valda.  

Teda ühendab maismaaga liivatee, mis tõusu ajal üle ujutatakse.
Sept-Îles

**Sept-Îles** (prantsuse keeles 'seitse saart') ehk **Uashat** on linnaks nimetatav haldusüksus  Kanadas Québeci provintsi idaosas Côte-Nordi halduspiirkonnas Sept-Rivièresi piirkondlikus maakonnamunitsipaliteedis. 

Elanike arv on  25 081 (2020).

## Viited

## Välislingid
Loomaks moondumine

**Loomaks moondumise** võime on niisama vana nagu legendid. Keldi mütoloogias on hirvesokkudeks, metskultideks, luikedeks, kotkasteks ja kaarnateks moondumine harilik nähtus. Põlisameerika legendides kehastuvad šamaanid tihti loomadeks või lindudeks.

Kreeka mütoloogias oli loomaks muutumise võime võlur Proteusel. Ta oli merejumal Poseidoni teener. Üks tema ainuomastest annetest oli mineviku, oleviku ja tuleviku tundmine. Paraku tähendas see, et tal paluti ühtepuhku ennustada. Et tülitajate käest pakku pääseda, moondus ta välkkiirelt loomaks või hirmuäratavaks koletiseks. Mitmepalgelist kujumuutjat nimetatakse praegugi proteuslikuks olendiks.

## Vaata ka
*Animaag
*Libahunt
Türgi kirjandus

**Türgi kirjandus** on türgi keeles kirjutatud kirjandus.

## Türgi kirjanikke
*Abdülhak Hâmit
*Ahmet Rasim
*Aslı Erdoğan
*Aziz Nesin
*Elif Şafak
*Evliya Çelebi
*Fazıl Hüsnü Dağlarca
*Fûzulî
*Halid Ziya Uşaklıgil
*Halide Edib Adıvar
*Namık Kemal
*Nâzım Hikmet
*Orhan Pamuk 
*Pir Sultan Abdal
*Rıfat Ilgaz
*Sabahattin Ali
*Sait Faik Abasıyanık
*Yaşar Kemal
*Yunus Emre
Viru lavamaa

**Viru lavamaa** (varasemas eesti keeles kasutatud ka nime *Kirde-Eesti lavamaa*) on maastikurajoon, mis asub Soome lahe rannikumadaliku ja Alutaguse madaliku vahel ning kulgeb alates Narva jõest kitsa ribana, kuni Loobu jõeni.

Narva jõgi sügisel.jpg|Narva jõgi sügisel
Käsmu poolsaar.jpg|Käsmu poolsaar
Jägala vee kukkumine.jpg|Jägala vee kukkumine
Jõuküla järv.jpg|Jõuga Pesujärv
Hommikuses valguses Juminda tuletorn.jpg|Hommikuses valguses Juminda tuletorn

Vaade loojangule Juminda poolsaarelt.jpg|Vaade loojangule Juminda poolsaarelt
Ontika maastikukaitseala.jpg|Valaste juga

Maastikuliselt on Viru lavamaa tasane paeplatoo,  mida läbivatel jõgedel esinevad kosed ja joad . Samuti esineb üksikuid oose ning otsamoreene  näiteks Sinimäed ja esinevad ka karstialad.
Lavamaa

**Lavamaa** ehk **platoo** on mis tahes kõrgem võrdlemisi tasase reljeefi ning ulatusliku pindalaga ala.

Termin ei oma täpset definitsiooni, mistõttu kasutatakse teda küllaltki erinevate nähtuste nimetamiseks. Üldjoontes loetakse lavamaa absoluutseks või suhteliseks (kui platoo on kõrgem ümbritseva ala suhtes) kõrguseks vähemalt 150...300 meetrit. Siiski eristavad maastike klassifitseerijad ka Eestis mitmeid lavamaid, mis sellele tingimusele ei vasta. Lavamaa on tihti vähemalt ühest küljest piiratud järsema nõlvaga. Näiteks Viru lavamaa põhjapiiriks on Balti klint. Lavamaa reljeef on enamasti võrdlemisi tasane, kuid mõnikord lõikavad teda sügavad vooluveetekkelised orud, sest platoodel voolavate jõgede erosioonibaas on madalal. Tasandikust eristab platood enamasti suurem absoluutne kõrgus ning mõnevõrra liigestatum reljeef. Sageli ongi platoo ja tasandiku ainus vahe selles, et üks on kõrgemal kui teine. Platood võivad tekkida väga erinevate geoloogiliste protsesside tagajärjel, mistõttu ei peeta platoost rääkides silmas selle geneesi, vaid ainult pinnamoodi.

## Vaata ka
*Lavamaade loend
*Kiltmaa
*Mägismaa

## Viited
Harju lavamaa

**Harju lavamaa** ehk **Põhja-Eesti lavamaa** on  maastikurajoon, mis piirneb Põhja-Eesti pankranniku, Kõrvemaa ja Lääne-Eesti madalikuga.

Maastikuliselt esineb soid, paetasandikke ja lavajaid paekõrgendikke ning karsti ja liivatasandikke.

Umbes poole Harju lavamaa pindalast hõlmavad paekühmudega (eriti Kernu, Rapla ja Varbola ümbruses) ja kohati ka voorelaadsete künnistega (Märjamaast kagus, Raasikul) rähksed moreenitasandikud. Teistel andmetel, näiteks geograaf Endel Varep märgib, et Raasiku ümbruses on arvukalt väikevoori.

## Viited
Jämesoole mikrofloora

**Jämesoole mikrofloora** on jämesooles elavate mikroorganismide kogum. Jämesoole mikrofloora on võrreldes organismi teiste piirkondadega kõige rikkalikum, inimese jämesoolest on leitud kuni 400 mikroobiliiki. Ühes grammis jämesoolesisaldises võib leida 1011–1012 mikroobirakku. Tavaliselt on anaeroobseid mikroobe 100–1000 korda rohkem kui aeroobseid. Jämesoole residentmikrofloorasse võivad kuuluda praktiliselt kõik anaeroobsed organismile omased mikroobid ja paljud fakultatiivsed anaeroobid:
* *[[Bakteroides]] spp*
* *[[Bifidobacterium]] spp*
* *[[Eubacterium spp]]*
* *[[Peptococcus spp]]*
* *[[Peptostreptococcus]] spp*
* *[[Veillonella spp]]*
* *[[Clostridium spp]]*
* *[[Lactobacillus spp]]*
* *[[Streptococcus spp]]*
* *[[Staphylococcus spp]]*
* *[[Enterobacteriaceae]]* sugukond
* pärmseened

Jämesoole transiitmikrofloorasse võib kuuluda soolenakkuste tekitajaid, samuti tuberkuloosi, gaasgangreeni, teetanuse ja botulismi tekitajaid.
2006. aasta Läti parlamendivalimised

**2006. aasta Läti parlamendivalimised** toimusid 7. oktoobril 2006. Osales 19 parteid ja valimisliitu.

Kõik eelmises seimi koosseisus esindatud parteid said tagasi parlamenti järgmiste tulemustega: 

*Rahvapartei (Tautas partija) – 23 kohta
*Roheliste ja Talunike Liit (Zaļo un Zemnieku savienība) – 18 kohta
*Uus Aeg (Jaunais Laiks) – 18 kohta
*Koosmeele Keskus (Saskaņas centrs) – 17 kohta
*Läti Esimene Partei (Latvijas Pirmā partija) koos Läti Teega (Latvijas Ceļš) – 10 kohta
*Isamaale ja Vabadusele/LNNK (Tēvzemei un Brīvībai) – 8 kohta
*Inimõiguste Eest Ühises Lätis (Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā) – 6 kohta

## Välislingid
* Eesti Ekspress Läti valimistest
Elu teke

**Elu tekke** ehk **biopoeesi** all mõeldakse bioloogilise elu teket mittebioloogilistest nähtustest. 
Elu tekkimist nimetatakse ka keemiliseks evolutsiooniks.
Elu tekke aeg, koht ning viis on teadusliku uurimise teema.

Elu päritolu kohta Maal on kaks peamist arusaama. Esimese arusaama järgi on elu Maale jõudnud kosmosest (panspermia), teise arusaama järgi aga on elu Maal tekkinud abiogeneesi teel ehk eluta ainest moodustunud.
Üldiselt on pooldatud pigem abiogeneesi teooriat.

## Elu tekke eeldused ja esimesed eluvormid
Elu tekkis veekeskkonnas.

On arvatud, et esimesed isepaljunevad ehk replitseeruvad molekulid olid RNA-molekulid, kuna teatud RNA järjestused omavad autokatalüütilist toimet ja mõned neist järjestustest töötavad kui polümeraasid. Nõnda võisid nukleotiididest tekkida biopolümeersed RNA-molekulid. Isereplitseerumise võime oli elu tekkimise võtmeküsimus.

Kõikide elusorganismide ühine eellane andis alguse kolmele erinevale organismide domeenile:
* prokarüoodid,
* arhed,
* eukarüoodid.

Arhed ja eukarüoodid on omavahel lähedalt seotud, mida näitab translatsiooniprotsessi sarnasus nende vahel. Samal ajal on aga genoomi organisatsioon ja transkriptsiooniprotsess prokarüootidel ja eukarüootidel erinevad. Sellest järeldatakse, et ühine eellane oli RNA-põhine ja see andis kaks erinevat liini, mille DNA genoom moodustus üksteisest sõltumata. Seepärast on nende liinide transkriptsioonimehhanismid evolutsioneerunud eraldi.

Esimesed tekkinud rakud olid anaeroobid, sest keskkonnas vaba hapnik puudus. Ilmselt olid nad termofiilsed ja võimelised teatud ainevahetuseks, nagu käärimine. 3,5 miljardi aasta vanused kivimid sisaldavad taolisi bakterite kolooniaid. Ainuraksed loomad ilmusid umbes 1,5 miljardit ja seened umbes 900 miljonit aastat tagasi.

## Elu tekke uurimine
Elu tekke teadusliku uurimise alguseks on peetud 15. mail 1953 ilmunud teadusartiklit, kus Stanley Miller tõestas, et ürgsel Maal valitsenud tingimustes said tekkida aminohapped jt eluks vajalikud ained.

## Vaata ka
*Kreatsionism
*Loomislugu
*Panspermia
*RNA maailma hüpotees
*Isetärkamine

## Viited
Meditsiiniline biokeemia

**Meditsiiniline biokeemia** on biokeemia haru, mille ülesanneteks on raku ehituskomponentide koosseisu, struktuuri ning funktsioonide iseloomustamine molekulaartasemel ning selle info seostamine inimorganismi normaalse ja patoloogilise seisundiga. 

Meditsiinilise biokeemia praktilise meditsiini jaoks otseste väljundite seas on:
* haiguste patogeneesi molekulaarmehhanismide tuvastamine;
* ravi (sh ensümo- ja kemoteraapia) teadusliku baasi loomine;
* uute ravimite efektiivsuse/toksilisuse hindamine nende metabolismi, toime- ja detoksikatsiooni- mehhanismide detailse tuvastamise alusel;
* tervisliku toitumise põhimõtete väljatöötamine organismi erinevate seisundite ja arengustaadiumite jaoks (rasedus, imetavad emad, vastsündinud, imikud, lapsed, täiskasvanud, vanurid, mehed, naised);
* vere, uriini, väljaheidete, sülje, rinnapiima, higi, seljaajuvedeliku, biopsiaproovide biokeemiliste uuringute teostamine (diagnostika), et uuringutulemuste ja kliiniliste sümptomite baasil:
** oleks tagatud täpne diagnoos;
** selguks haiguse põhjus;
** toimuks haiguse kulu adekvaatne prognoos;
** rakenduks tõepoolest adekvaatne ravi;
** oleks tagatud ravitulemuste adekvaatne hindamine.
* meditsiinilise biokeemia uusimate fundamentaalsete kontseptsioonide/meetodite rakendamine kliinilises töös.

Meditsiiniline biokeemia uurib biokeemilise indiviidi biomolekule järgnevalt:
* bioelemendid
* aminohapped inimorganismis
* peptiidid inimorganismis
* valgud inimorganismis
* süsivesikud inimorganismis
* lipiidid inimorganismis
* nukleotiidid ja nukleiinhapped
* ensüümid inimorganismis
* koensüümid inimorganismis
* antioksüdandid inimorganismis
* vitamiinid inimorganismis
* lipoproteiinid inimorganismis
* apoproteiinid inimorganismis
* liitvalgud inimorganismis
* segamakromolekulid inimorganismis
* mikroelemendid inimorganismis
* geeniretseptorid inimorganismis
* hormoonid inimorganismis jpt biomolekulid. 

## Vaata ka
*DNA
*Laboratoorne diagnostika

## Viited

## Kirjandus
*Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused.Mihkel Zilmer, Ello Karelson, Tiiu Vihalemm, Aune Rehema, Kersti Zilmer. *Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused*, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1
*Meditsiinisõnastik. Pavel Bogovski, Rein Kull, Sirje Ootsing, Laine Trapido. *Meditsiinisõnastik*, 2004, ISBN 9985-829-55-7
*Chernecky, C.C. Casella, L.A. Berger, B.J. Jarvis,E. Lee,D.Wren.K.Wren,T.L. *Laboratory Tests and Diagnostic Procedures.*, Part 2: *Laboratory Tests and Diagnostic Procedures*, *[[Sanders Elsevier]] *,5th ed, 2008, ISBN: 978-1-4160-3704-0
Riigi Ringhääling

**Riigi Ringhääling** oli 1. juulil 1934 riigistatud O/ü Raadio Ringhäälingu tegevust Fred Olbrei juhtimisel jätkanud ringhääling Eestis. See kuulus ühena üheksast asutusest Teedeministeeriumi koosseisu. Riigi Ringhääling lõpetas tegevuse 1941. aastal. Riigi Ringhääling on praeguse Eesti Rahvusringhäälingu eelkäija.

O/ü Raadio Ringhäälingule, mille kontsessioon lõppes 30. juunil 1934, maksti varade eest 110 000 krooni.

Riigi Ringhäälingul olid saatjad Tallinnas Lasnamäel (lainepikkus 219,6 m) ja Tartus (lainepikkus 586 m), uus saatja ehitati Türile (lainepikkus 410,4 m), kasutusele võeti moodne reportaažiauto. Vabariigi Valitsuse otsusega 5. detsembrist 1938 tunnustati vajalikuks raadiohoone ehitamine Kreutzwaldi tänava ja Faehlmanni tänava nurgale Tallinnas.

Keskmine saatekava kestus päevas oli 1938. aastal 8 tundi 51 minutit.

1939. aastal hakkas senise kolme raadioajakirja asemel ilmuma Raadioleht.

1. mail 1940 oli raadioabonente 93 514, kellest asus linnades 48 649 ja maal 44 865.

Kolonel Friedrich Olbrei vabastati omal soovil Riigi Ringhäälingu direktori ametikohalt, arvates 21. augustist 1940 ja Riigi Ringhäälingu direktoriks, arvates 21. augustist 1940  nimetati Paul Uusmann

## Vaata ka
*Raadio Ringhääling
*Eesti Rahvusringhääling

## Viited
Rasvlahustuvad vitamiinid

**Rasvlahustuvate vitamiinide** puhul tähistab üks ja seesama suur täht (A, E, K, F, D) väga sarnase ehituse ja toimega ühendite gruppi, mille üksikesindajat nimetatakse **[[vitameer]]iks**.

Oluline on nende puhul meeles pidada, et kuna nad on **rasvlahustuvad**, siis nende imendumine, varude salvestumine ja talitlus organismis sõltuvad toiduga saadavate lipiidide (rasvade) olemasolust ja organismi rasvkoe hulgast. Enamikku neist saab ainult loomsetest toiduainetest: liha, piim, munad, kala jne.

Inimestel, kes peavad rasvavaest dieeti, ei tarbi liha- ega piimatooteid või nälgivad ja kelle organismi rasvaprotsent on alla optimaalse taseme, on tõsine oht nende vitamiinide defitsiidi tekkeks. 

Ekstreemsematel juhtudel võib see põhjustada probleeme kogu organismi ainevahetuses ja talitluses. 

## Rasvlahustuvad vitamiinid
* **[[A-vitamiin]]** retinoidid retinool
* **[[D-vitamiin]]** ehk kaltsiferoolid
* **[[E-vitamiin]]** ehk tokoferoolid
* **[[K-vitamiin]]** ehk naftokinoonid
* **[[Q-vitamiin]]** ehk ubikinoonid
* **[[F-vitamiin]]** ehk linoolhape ja alfalinoleenhape

Algselt vitamiinide nomenklatuuri arvatud rasvlahustuvatest vitamiinidest omavad osad A-vitamiinid ja K-vitamiinid vesilahustuvaid derivaate, mida kasutatakse terapeutilistel eesmärkidel ja toidulisaainetena. 

## Vaata ka
*Vesilahustuvad vitamiinid
*Vitamiinid

## Viited
Passau

**Passau** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Austria piiri ääres Doonau, Inni ja Ilzi jõe ühinemiskohas.

Passau oli alates 739. aastast piiskopi asukoht. 1225. aastal sai linnaõigused.

1552. aastal sõlmiti seal Saksa-Rooma keisri Ferdinand I ning protestantlike vürstide vahel Passau rahu, millega sisuliselt tunnistati protestantide usuvabadust.

1978. aastal avati Passau Ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Passau koduleht
Silikaltsiit

**Silikaltsiit** on liivast ja lubjast erimenetlusel valmistatud tsemendivaba ehitusmaterjal, mis on rahvusvaheliselt tuntud kui *laprex*. 

Silikaltsiiti saadakse aluseliste ja happeliste ainete ning vee segu aktiveerimisel desintegraatoriga (varrastega purustusseade). Seejärel pannakse need autoklaavi ja kivistatakse hüdrotermiliselt.

Silikaltsiidist valmistatakse kive ja paneele.

Silikaltsiidi leiutas 1950. aastatel tehnikateadlane Johannes Hint. 

Nõukogude ajal oli Eestis kaks silikaltsiiditehast: Paliveres ja Aravetel.
Haava (Tartu)

**Haava** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Haava külas asuvad kunagise Haava mõisa varemed.

1977. aastal liideti Haava külaga Engevere.

## Viited
Haava

**[[Haava (perekonnanimi)|Haava]]** on perekonnanimi.

**Haava** on mitme Eesti küla nimi:
* **[[Haava (Võru)|Haava]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
* **[[Haava (Tartu)|Haava]]**, küla Tartu vallas Tartu maakonnas
 
* **Haava** oli Võru maakonnas Võru vallas asuva Haava-Tsäpsi küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

## Vaata ka
* Haava allikad, Koeru vallas
* Haava mõis, Tartumaal
* Haava tänav, tänav mitmes Eesti asulas
Igavere (Tartu)

**Igavere** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Küla on kujul *Igeteveri* mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille kohaselt ristis 1220. aastal Jogentaganas ringi liikunud Läti Henrik koos oma kaaspreestriga seal kohalikke inimesi. Nimi *Igeteveri* sisaldab tõenäoliselt isikunime, mis on olnud tuntud nii eestlaste, liivlaste kui soomlaste juures (*Igate*, *Ikade*, *Ygade*, *Jakob Ykato*).

## Viited
Igavere

**Igavere** on kahe eesti küla nimi:
***[[Igavere (Raasiku)|Igavere]]**, küla Raasiku vallas
***[[Igavere (Tartu)|Igavere]]**, küla Tartu vallas

***Igavere** on Igevere küla nimevariant

## Vaata ka
*Igavere peakraav
Kastli

**Kastli** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas asus aastani 2001 Sootaga raudteepeatus.

## Viited
Kärkna

**Kärkna** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas Amme jõe põhjakaldal.

Mööda küla idapiiri kulgeb Tapa–Tartu raudtee. Külas asub Kärkna raudteejaam.

Naaberkülla Lammikule jäävad Kärkna ehk Valkena mungakloostri varemed.

Raudtee ääres asub Terminal Oili kütusehoidla. Ettevõte on registreeritud samasse külasse ja on üks maakonna suurema käibega ettevõtteid.

## Viited
Kükitaja

**Kükitaja** (kohakääne Kükitajale) on küla Tartumaal Tartu vallas.

Seda kohanime on esmamainitud 1839. aastal *Kiketaga* kõrtsi nimena. Kõrts asus Tartu-Maarja kihelkonnas kas Taabri või Tammistu mõisas.

Kükitaja on hiline küla. 1923. aastal on seda mainitud asumina. Tänapäevast nimekuju Kükitaja on esmamainitud alles 1935.

1977. aastal liideti Kükitaja külaga Saarde küla ja Tordi küla. Omaette külaks on peetud ka Saarde ja Tordi küla vahel asuvat Korbi küla.

Lauri Kettunen on oletanud, et külanimi tuleb rahvapärasest linnunimest *kükitaja*, mis tähendab väikekoovitajat. Tema meelest tuli kohanimi talunimest, mis omakorda sai nime linnult. Kui see tõesti nii oli, oleks talu järgi pidanud nime saama kõigepealt kõrts. Samanimelisi kõrtse oli Eestis mujalgi ja tänapäevalgi asub Tallinna–Tartu maantee ääres Kükita grill.

## Viited
Lammiku

**Lammiku** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. 

Paikkonna kuulsaim vaatamisväärsus on Amme jõe alamjooksule, Tartu–Põltsamaa muinasmaantee äärde püstitatud tsistertslaste Kärkna ehk Valkena mungaklooster. 1220. aastatel asutatud kloostri purustasid Vene väed 1559. aastal. Hiljem on selle varemeid paljus lammutatud ja ehitusmaterjalina ära veetud (eriti 18. sajandil Tartu ehitamise tarbeks).

## Viited
Puhtaleiva

**Puhtaleiva** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas, Tartust umbes 15 kilomeetrit Jõgeva pool. 

Rahvapärimuse järgi olnud rootslaste võimu ajal seal ainus talu Eestimaal, kus kuningas saanud läbisõidul maitsta ilma aganateta tehtud puhast leiba. Selle järgi saanud nime nii talu kui hiljem ka küla. 

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 81 inimest.

Küla on esmamainitud 1582. aastal (Puchta).

## Viited