open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eiji Kawashima

**Eiji Kawashima** (jaapani keeles 川島 永嗣 *Kawashima Eiji*; sündinud 20. märtsil 1983) on Jaapani jalgpallur, väravavaht. 2018. aastast mängib ta Prantsusmaa klubis Strasbourg.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2008–2022 95 mängu.

## Välislingid
*
Kunishige Kamamoto

**Kunishige Kamamoto** (jaapani keeles 釜本 邦茂 *Kamamoto Kunishige*; 15. aprill 1944 Kyōto – 10. august 2025) oli Jaapani jalgpallur, jalgpallitreener ja poliitik.

1968. aastal võitis ta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril pronksmedali.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis Kunishige Kamamoto 76 mängu ja lõi 75 väravat.

## Välislingid
*
Ryō Miyaichi

**Ryō Miyaichi** (jaapani keeles 宮市 亮 *Miyaichi Ryō*; sündinud 14. detsembril 1992 Okazakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani kõrgliigaklubis Yokohama F. Marinos.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta mänginud viis mängu.

## Välislingid
*
Marcus Tulio Tanaka

**Marcus Tulio Tanaka** (jaapani keeles 田中 マルクス 闘莉王 *Tanaka Marukusu Tūrio*; sündinud 24. aprillil 1981 Palmeira d'Oestes) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2010 43 mängu ja lõi 8 väravat.

## Välislingid
*
Maya Yoshida

**Maya Yoshida** (jaapani keeles 吉田 麻也 *Yoshida Maya*; sündinud 24. augustil 1988 Nagasakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis LA Galaxy.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2022 kokku 126 mängu ja lõi 12 väravat.

Ta kuulus Jaapani koondisse 2014., 2018. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kolmedel Aasia meistrivõistlustel ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Lisaks on ta osalenud 2008., 2012. ja 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. 

## Välislingid
*
Narmasjuurestik

**Narmasjuurestik** on juurestik, millel erinevalt sammasjuurestikust pole peajuurt või pole see selgelt eristunud ning juurestik moodustub peaosas külg- ja lisajuurest.

Narmasjuurestik on omane üheidulehelistele.

## Vaata ka
*sammasjuurestik
*imijuurestik
Epp Tamm

**Epp Tamm** (14. jaanuar 1940 Vändra vald, Pärnumaa – 18. oktoober 2020 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja tõlkija.

Tema uurimisvaldkonnad olid kreeka eepika, vanakreeka keele õpetamise meetodid ning klassikalise filoloogia ajalugu Eestis. Ta on tõlkinud tekste kreeka ja ladina keelest eesti keelde.

## Elulugu

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina.

Ta oli aastatel 1970–1976 aspirant, algul Tartu Riiklikus Ülikoolis, siis Leningradi Riiklikus Ülikoolis, kus kaitses ka 1976. aastal väitekirja Odysseuse kujust Homerose eeposes ja kreeka tragöödias ning sai kandidaadikraadi.

Ta töötas alates 1970. aastast Tartu Riiklikus Ülikoolis, alates 1972. aastast õppejõuna, alates 1990. aastast dotsendina.

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Publikatsioone
### Raamatud
*"*Studeamus igitur*…: harjutusi ladina keele algkursuse juurde" (kaasautor Anne Lill). Tartu, 1990
*"Vanakreeka keele õpetus I. Hääliku- ja vormiõpetus". Tartu 1991, 2. trükk 1992

### Artiklid
**О некоторых особенностях образа Одиссея как трагического героя*. // Tartu Ülikooli toimetised 626 (1982), lk 5–13.
*''Klassische Philologen an der Universität Tartu (Dorpat, Jurjew) und ihre Kontakte zu St. Petersburg''. Kaasautor Hain Tankler. // Hyperboreus 10 (2004), 1–2 (2004), lk 22–59.

## Viited

## Välislingid
*
André Courrèges

**André Courrèges** (9. märts 1923 Pau – 7. jaanuar 2016 Neuilly-sur-Seine) oli prantsuse moelooja.

Moedisaineri karjääri alustas Balenciaga moemajas. Aastal 1961. asutas oma moemaja.

## Loomingu näiteid




## Välislingid
*Koduleht
Tolmukaniit

**Tolmukaniit** (ladina *filamentum*) on tolmuka üks kahest põhiosast (teine on tolmukapea). Arvatakse, et tolmukaniidid varustavad tolmukapäid vee ja toiteainetega.

Tolmukaniidid on enamikul taimedel lihtsad, harunemata. Vahel on neil mitmesuguse kujuga külgmised väljakasved. Kui tolmukaniit puudub, nimetatakse tolmukat istuvaks.

Tolmukapea ja tolmukaniit (*filamentum*) on ühendatud, nende ühinemiskohta nimetatakse konnektiiviks (*connectivum*).

Tolmukaniidi anatoomiline ehitus on lihtne – juhtkimpu ümbritseb põhikude, mida omakorda katab kutiniseerunud epiderm.

## Viited
Füsioteraapia

**Füsioteraapia** (inglise keeles *physical therapy* või *physiotherapy*) on meditsiini haru. 

Füsioteraapiaga tegelev spetsialist on füsioterapeut.  

Eestis ei ole kõigil füsioterapeutidena töötavatel füsioterapeutidel erialane kõrgharidus ja kehtiv kutsetunnistus. 

###### Füsioteraapia põhialused

* Tõenduspõhisus – otsused tuginevad teadusele, kliinilisele kogemusele ja patsiendi eelistustele.
* Hindamine → eesmärgid → plaan – süsteemne hindamine, individuaalne ravikava.
* Koormuse juhtimine – järkjärguline koormus, taastumise planeerimine.
* Motoorse õppe põhimõtted – harjutuste variatsioon, tagasiside, kordus, iseseisev praktika.
* Valu ja riskide ohjamine – ohutuskriteeriumid, vastunäidustused, sümptomite jälgimine.
* Patsiendi harimine ja osalus – selgitused, eneseabi- ja kodused harjutused, püsivus.

* Erialane koostöö ja eetika – vajadusel teiste spetsialistidega.
Füsioteraapia aitab taastada inimese liikumisvõime pärast operatsiooni või spordivigastust ning on abiks ka neile, keda vaevab näiteks liigesevalu, lihasepinge või seljavalu. Ambulatoorne füsioteraapia võib osutuda vajalikuks erinevate haigusseisundite korral nagu lihase- ja liigeseprobleemid, valud ja kasvueas tekkivad korrigeerimist vajavad seisundid.

Füsioteraapia on tervishoiuala haru, mis tegeleb liikumisvõime ja funktsionaalse võimekuse hindamise, säilitamise, parandamise ning taastamisega erinevate terviseprobleemide korral. Füsioteraapia eesmärk on aidata inimestel saavutada maksimaalne liikuvus ja iseseisvus, võttes arvesse nende individuaalseid vajadusi ja tingimusi.

Füsioteraapia võib hõlmata mitmesuguseid meetodeid ja tehnikaid:
* harjutusravi – spetsiaalselt kohandatud harjutuste ja treeningute abil parandatakse lihasjõudu, liikuvust, tasakaalu ja koordinatsiooni.
* manuaalteraapia – füsioterapeudid võivad kasutada käsi, et manipuleerida liigeseid ja kudesid, leevendades valu ja parandades liikuvust;
* massaaž – massaažitehnikad võivad aidata lõdvestada lihaseid, parandada vereringet ja vähendada valu.
* elektroteraapia – elektrivoolu kasutatakse valu leevendamiseks, lihaste stimuleerimiseks ja põletiku vähendamiseks.
* ultraheliravi – kõrgsageduslikke helilaineid kasutatakse pehmete kudede raviks, aidates vähendada turset ja kiirendada paranemisprotsesse.
* nõustamine ja õpetamine – füsioterapeudid võivad patsiente nõustada ja õpetada neile enesehoolduse harjutusi ning jagada teadmisi keha biomehaanikast ja ohutust liikumisest.

Füsioteraapial on oluline osa taastusravis, vigastuste ennetamisel ning teatud terviseseisundite, nagu näiteks liigeste ja lihaste haigused, neuroloogilised häired, südame-veresoonkonna probleemid ja hingamiselundite haigused, ravis. Oluline roll on teadlikkuse tõstmisel, sobiva liikumiseharrastuse leidmisel ja koormuse tagamisel.

## Füsioterapeudi haridus ja tegevusluba
Kui Eestis soovitakse osutada füsioteraapia teenust, siis on füsioterapeudi tegevusluba kohustuslik. Seda sõltumata kas teenust osutatakse Tervisekassa rahastusel või patsiendile tasulisena.  

## Välislingid
* Eesti Füsioterapeutide Liit
Klint

**Klint** (vananenud kirjanduses *glint*) on samasuunalise kallakuga erisuguse kulumiskindlusega kivimikihtide pikaajalisel kulumisel tekkinud kulumisjärsak. Tuntuim klint on Balti klint, mis on nähtav ka Eesti alal.

## Vaata ka
*klindisaar

## Viited
Glaukoniit

**Glaukoniit** on hüdrovilkude rühma mineraal, mida leidub liiva- ja lubjakivides. Kui liiva- ja lubjakivis on glaukoniidi sisaldus üle 50%, siis räägitakse **[[glaukonitiit|glaukonitiidist]]**.

Eestis leidub glaukoniiti kambriumi ja ordoviitsiumi liiva- ja lubjakivides.

Glaukoniit tekib meres, sadenedes välja mereveest. Üldiselt tähendab see, kui kivimid sisaldavad ohtralt glaukoniiti, et settimine on olnud aeglane, glaukoniidi teke tähendab aga seda, et keskkonnas on vähe hapnikku. Glaukoniidi tekkeks on vaja, et setted sisaldaksid rauarikaste vilkude terakesi ja orgaanilist ainest. Tänapäeval tekib glaukoniitiMusta mere läänekalda liivastes setetes.

## Viited
Ülo Emmus

**Ülo Emmus** (31. detsember 1947 Tallinn – 16. mai 2016) oli eesti graafik, raamatukujundaja ja karikaturist.

Ta sündis Tallinnas ehituskooli meistri-õpetaja ja juuksuri perekonnas.  

Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1966–1967 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis. Tema esimene karikatuur ilmus 1967. aastal.  

Pärast sõjaväge töötas ta aastatel 1969–1972 Tallinnas Filmilaenutuse ja Reklaami Valitsuses kujunduskunstnikuna.  

1972. aastal astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Seal ta sai olla vaid kaks aastat, kuna 1974. aastal saadeti ta õppima Leipzigi Kõrgemas Graafika ja Raamatukunsti Kooli, mille lõpetas 1978. aastal fotograafika erialal. Tagasi kodumaal, töötas ta aastatel 1978–1995 Tallinna Kunstiülikoolis õppejõuna (sh 1989. aastast dotsendina). 

Ülo Emmuse loojavõimed avaldusid peamiselt plakatikunstis. Ta oli plakatis uue, fotolavastusliku suuna üks põhijõude.

Viimased kaks aastakümmet pühendus Ülo Emmus raamatukujundusele. Ta on kujundanud vähemalt paarsada raamatut, mis on ilmunud peamiselt kirjastuses Eesti Raamat.

## Näitused

* 1981 näitus "Ruumiplakat“ 
* 1981 näitus "Balti Plakat"
* Esinenud näitustel Tallinnas, Gabrovos, Skopjes, Lääne-Berliinis, Marosticas

## Tunnustus
* 1974 – "Sirp ja Vasar" karikatuurivõistluselt III koht
* 1977 – karikatuurivõistluse "Mis siin naerda on?" ajakirja Pikker auhind
* 1981 – "Balti Plakat", eripreemia parima filmiplakati eest
* rahvusvaheliste plakatibiennaalide eksponent 1983. aastal Lahtis ja 1984. aastal Varssavis

## Kujundatud raamatuid
*Toomas Kall, karikatuurikogumik "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid: Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel (Kunst, 1982)
* Tiit Lääne, "Alfred Neuland - tõstja", kujundaja Ülo Emmus (Eesti Sporditeabe Sihtasutus, 2007), ISBN 9789985980835
* Gerli Eero, Rita Hillermaa ja Lii Suurpalu, "101 lühielulugu : Riigikogu XII koosseis", kujundanud Margit Plink, kaanekujundus Ülo Emmus, fotod Albert Truuväärt, (Eesti Rahvusraamatukogu, 2011), ISBN 9789949413294

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon". Tallinn (Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996)

## Välislingid
* Большая Энциклопедия Карикатуры - Ülo Emmus
* Ülo Emmus 31. XII 1947 – 16. V 2016 - Sirp 27.05.2016
Korp

**Korp** on korkkoest ja teistest koorekudede surnud taimerakkudest koosnev kattekude. Korp katab vanade puude tüvesid ja juuri .

## Viited
Georg (muusikal)

**"Georg"** on 2005. aastal valminud eesti muusikal, mis põhineb laulja Georg Otsa elulool. 

Muusikali autor on Urmas Vadi, lavastaja Andrus Vaarik. Muusikal esietendus 18. novembril 2005. Aastal 2005 möödus Georg Otsa sünnist 85 ja surmast 30 aastat .

Lavastuses kõlasid Valter Ojakääru, Raimond Valgre, Gennadi Podelski, Wolfgang Amadeus Mozarti, Imre Kàlmàni, Issaak Dunajevski, Georgi Sviridovi, M. Tariverdievi jpt heliloojate laulud.

Muusikali nimiosa mängis Marko Matvere. Teistes osades olid Ülle Lichtfeldt, Marika Vaarik, Liisi Koikson, Egon Nuter, Anne Paluver, Raivo Rüütel, Raivo Trass, Terje Pennie, Ines Aru, Helene Vannari, Kaire Vilgats jt.

## Viited

## Välislingid
*Muusikalist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Pipi Pikksukk (muusikal)

**"Pipi Pikksukk"** on Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe kirjutatud Eesti muusikal, mis põhineb Astrid Lindgreni Pipi Pikksuka lugudel.

Muusikali lavastas Estonia teatris 1969. aastal Sulev Nõmmik, kes oli ka muusikali libreto autor. Laulutekstid kirjutas Enn Vetemaa.

Muusikal esietendus Estonias 31. oktoobril 1969. Pipit mängis Helgi Sallo, teised Pipid olid Anu Kaal (alates 1969. aastast) ja Katrin Karisma (alates 1971. aastast), 1982. aastal lisati Pipi rolli muusikalidebütant Lydia Roos ja 1993. aastal Vaike Kiik; 1972. ja 1981. aastal oli Pipi rollis ka Liina Saari.

Lavastust mängiti 25 aasta jooksul üle 400 korra. Viimane ehk 402. etendus oli Estonia teatris 3. mail 1994.

### Populaarsemad laulud
Muusikalist pärit Ülo Vinteri "Laul Põhjamaast" hakkas peagi elama ka iseseisvat elu, jõudes Toomas Uibo esituses noortefilmi "Kevad südames" (1985, režissöör Mati Põldre) ja laulupidude püsirepertuaari. Lisaks kuulub see kuue eesti rahvale tähtsa laulu hulka, mis valiti 2024. aastal ilmunud Euroopa Liidu laulikusse ning on seal koos eestikeelse variandiga kõigile huvilistele kättesaadav ka inglise keeles (Doris Kareva tõlkes).

Väga populaarne "Pipi laul" kõlas aga oma teed käies Katrin Männiko esituses "Entel-tenteli" laulusaates ja lõppkontserdil, kus see jäädvustati nii filmi "Entel-tenteli lõppkontsert" (Eesti Telefilm 1970) kui ka hiljem mitmele heliplaadile.

## Järgmised lavastused
2006. aastal tõi Muusikaliteater lavale muusikali uue versiooni, mille lavastas Marko Matvere. Lavastus esietendus 13. detsembril 2006 Tallinna Linnahallis, Pipi rollis oli Kadri Adamson.

2011. aastal tegi muusikalist uue "Pipi Pikksuka" dramatiseeringu Andres Dvinjaninov, kes ka lavastas selle Estonias. Laulutekstide autorid on Enn Vetemaa ja Neeme Kuningas, koreograaf Jüri Nael. Esietendus toimus 5. märtsil 2011. Nimiosa mängis esietendusel Nele-Liis Vaiksoo, teised Pipid olid Merit Männiste ja Marlen Mikk. Jaanuaris 2020 oli selle lavastuse sajas etendus.

## Viited
Los Angelese lahing

**Los Angelese lahing** oli 25. veebruaril 1942 aset leidnud vahejuhtum.

Ööl vastu 25. veebruari 1942 lähenesid Vaikse ookeani poolt Los Angelesele tundmatud lendavad objektid. Anti õhuhäire, kuna usuti, et tegemist on Jaapani lennukitega. Õhutõrje avas tule lastes tunni ajal jooksul välja üle 1400 mürsu. Tundmatud lendavad objektid vaenulikke kavatsusi ei ilmutanud, mitte ühtegi neist alla tulistada ei õnnestunud.

## Viited
Tigili rajoon

**Tigili rajoon** on haldusüksus Venemaal Kamtšatka krais. Asub Kamtšatka poolsaare läänerannikul.

1. juulini 2007 oli Korjaki autonoomses ringkonnas.

Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat. Halduskeskus on Tigil.

## Viited

## Välislingid
Rokas Masiulis

**Rokas Masiulis** (sündinud 6. augustil 1969 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli aastatel 2014–2016 Leedu energeetikaminister (Algirdas Butkevičiuse valitsuses), 13. detsembrist 2016 kuni 7. augustini 2019 oli ta Leedu transpordi- ja sideminister.

Ta lõpetas aastal 1989 Vilniuses Salomėja Nėrise nimelise keskkooli. Aastal 1994 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1992–1994 oli ta Vilniuse Ülikoolis magistriõppes rahvusvaheliste suhete ja politoloogia alal.

## Viited
Eugene Wigner

**Eugene Paul Wigner** (ungari keeles **Wigner Jenő Pál**; 17. november 1902 Budapest – 1. jaanuar 1995 Princeton) oli ungari päritolu USA füüsikateoreetik ja matemaatik.

1963. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinnast panuse eest aatomituuma ja elementaarosakeste teooriasse.

## Tunnustus
*1955 – Richtmyeri mälestusauhind
*1963 – Nobeli füüsikaauhind
*1970 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1972 – Albert Einsteini auhind

## Vaata ka
*"Matemaatika mõistetamatust tõhususest loodusteadustes"
Casanova (täpsustus)

*Giovanni Giacomo Casanova, Itaalia seikleja ja kirjanik
*Francesco Casanova, Itaalia maalikunstnik, eelmise noorem vend

## Kohad
*Casanova, vald Korsikal

## Filmid
*"Casanova", 1987. aasta film
*"Casanova", 2005. aasta film

## Laulud
* "Casanova", Gisela laul
Eduard Hintser

**Eduard-Johannes Hintser** (20. märts 1886 Vooreküla, Suure-Kambja vald, Võrumaa – 22. juuli 1965 Tartu) oli eesti omavalitsustegelane.

Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Vastse-Kuuste osakonna juhataja.

1939 oktoobri vallavolikogude valimistel valiti ta Kiidjärve valla volikogu liikmeks. Kuna vallavolikogu ei suutnud kahel korral järjest vallavanemat valida, nimetas siseminister Eduard Hintseri vallavanemaks.

1945. aastal jagasid nad vend Karl Hintseriga 42,2 ha suuruse talu natsionaliseerimise vältimiseks omavahel kahte ossa, kuid Nõukogude võimuorganid käsitlesid seda fiktiivse tehinguna.

Eesti NSV Ministrite Nõukogu 14. märtsi 1949. aasta otsusega lülitati ta küüdatatavate nimekirja, kuid teda ei küüditatud.

## Viited
Johan Hurt

**Johan Hurt** (12. aprill 1895 Himmaste, Koiola vald, Võrumaa – 3. november 1968) oli eesti omavalitsustegelane.

Johan Hurt oli Mälismetsa talu peremees.

1924 jaanuaris valiti ta Koiola vallavanema abiks.

1934 veebruaris valiti ta Koiola vallavanemaks.

1935 detsembris lahkus ta vallavanema ametist omal soovil tervislikel põhjustel.

Pärast vallavanema ametist taandumist oli ta Koiola vallavolikogu liige kuni Koiola valla ühinemiseni Põlva vallaga 1. aprillil 1939.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited
Walther Bothe

**Walther Wilhelm Georg Bothe** (8. jaanuar 1891 Oranienburg – 8. veebruar 1957 Heidelberg) oli saksa tuumafüüsik.

1954. aastal anti talle ja Max Bornile Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1932 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis korrespondentliikmeks
*1954 – Nobeli füüsikaauhind
Leon Cooper

**Leon N. Cooper** (sünninimi **Leon N. Kupchik**; 28. veebruar 1930 New York – 23. oktoober 2024) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1972. aastal pälvis ta koos John Bardeeni ja John Robert Schriefferiga ülijuhtivuse mikroteooria eest Nobeli füüsikaauhinna.

## Tunnustus
*Comstocki füüsikaauhind (1968; koos J. R. Schriefferiga)
*Nobeli füüsikaauhind (1972)
*Descartesi medal (1977)
*John Jay auhind (1985)

## Vaata ka
*Cooperi efekt
Julian Schwinger

**Julian Seymour Schwinger** (12. veebruar 1918 New York – 16. juuli 1994 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.

1965. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
* 1951 – Albert Einsteini auhind
* 1965 – Nobeli füüsikaauhind
Richard Viiard

**Richard Viiard** (9. jaanuar 1897 Peri, Võrumaa – 16. jaanuar 1951 Patarei vangla, Tallinn) oli eesti omavalitsustegelane.

Õppis 1906–1907 Lootvina külakoolis, 1907–1908 Põlva kihelkonnakoolis, seejärel Sipel Vana-Kuuste 2-klassilises ministeeriumikoolis, mille lõpetas 1914. aastal.

Oli Puiga talu peremees, 1924. aastast tegutses põllumehena. Aastatel 1925–1929 oli ta Timo valla volikogu liige.

Aastatel 1932–1939 oli ta Peri vallavanem. Peale 1939. aasta vallareformi määras siseminister ta valdade ühendamisel moodustatud Põlva valla vallavanema abiks.

1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks. Samuti oli ta Peri valla seltskondliku komitee esimees.

Pärast sõda töötas Viiard kolhoosi Oktoobri Võit arveametnikuna. Ta arreteeriti 1950. aasta aprillis, septembris 1950 mõisteti tribunali otsusega talle Kriminaalkoodeksi § 58-1a alusel karistuseks 25+5.

Suri 1951 jaanuaris Patarei vanglas.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited
Ivar Giaever

**Ivar Giaever** (norra keeles **Giæver**; 5. aprill 1929 Bergen – 20. juuni 2025 Schenectady, New Yorgi osariik) oli norra-ameerika füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1973. aasta anti talle, Leo Esakile ja Brian Josephsonile Nobeli füüsikaauhind tunneliefektiga seotud avastuste eest.

## Tunnustus
*1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (rakendusfüüsika sektsioon)
*1975 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks (bioinseneriteaduse sektsioon)

Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks (tehnoloogiliste uuringute sektsioon).
Adeline

**Adeline** () on Airbus Groupi divisjoni Airbus Defence and Space osaliselt korduvkasutatava kanderaketi kontseptsioon. Kontseptsiooni järgi eraldub kanderaketi esimese astme rakettmootoritega osa pärast ülesande täitmist ülejäänud astmest ja maandub droonina tagasi maapinnale. Seejärel tehakse rakettmootoritega osale hooldus ja seda saab järgmisel raketistardil kasutada.

Kavandit võidakse rakendada tulevasel kanderaketil Ariane 6, ent seda on võimalik rakendada mistahes vedelkütusraketi peal. Projekti arendajad usuvad, et tehnoloogia võimaldab säästa 20–30% raketistardi kulust kasuliku lasti umbes 10% vähenemise arvel.

Kui kanderaketi esimene aste kütusest tühjaks saab/oma töö lõpetab, siis heidetakse rakettmootoritega osa küljest. See kukub alla ja teatud kõrgusel laseb Adeline väikesed vingletid välja ning laugleb maandumisraja poole. Maandumisraja juurde jõudes kasutab moodul horisontaalseks maandumiseks maandumistelikut ja kahte väikest propellerit.

Kavand võimaldaks esimese astme taaskasutust 80% väärtuse ulatuses: rakettmootorid, avioonika ja mootorikamber. Rakettmootoreid oleks võimalik 10–20 korda taaskasutada.

Airbusi hinnangul on antud lähenemisel SpaceX-i arendatava korduvkasutatava kanderaketi tehnoloogia ees mitmeid eeliseid. Esiteks ei sea see raketiastet vertikaalseks maandumiseks pidurdamise ajal tugeva pinge alla. Teiseks läheb lasti geostatsionaarsele orbiidile toimetamise korral maandumiseks vaja vaid 2000&nbsp;kg raketikütust, mitte 35 000, nagu arvestuslikult SpaceX-i lahenduse korral.

Airbus Groupi eellane EADS tegi programmiga algust 2010. aastal. 2015. aasta mai seisuga on projekti investeeritud 15 miljonit eurot; ettevõte on korraldanud lennukatseid vähendatud suurusega mudelitega. Airbusi esimene prioriteet on kanderaketi Ariane 6 väljatöötamine; uue kanderaketi esimene lend on planeeritud 2020. aastaks ja selle praegusesse kavandisse Adeline ei kuulu. Kuid arendustöö Adeline'i kontseptsiooni kallal toimub paralleelselt, et seda saaks tulevikus kasutada ka kanderaketi Ariane 6 juures. Ettevõte loodab, et moodul on kasutusvalmis aastatel 2025–2030.

## Vaata ka

* Korduvkasutatav kanderakett

## Viited

## Välislingid
*Adeline: Airbus Defence and Space’s solution to reuse space Launchers – video
*Airbus is testing concepts to reuse rocket parts  – artikkel, mis sisaldab missiooni lennuprofiili skeemi
ArXiv

**arXiv** on veebis kättesaadav elektrooniliste preprintide ehk veel teadusajakirjas avaldamata teadustööde digitaalsete versioonide kogu. Seal on teadustöid matemaatikast, füüsikast, astronoomiast, arvutiteadusest, bioloogiast ja statistikast.

Projekt sai alguse 1991. aastal, 2014. aasta lõpul täitus seal miljon artiklit.

Repositooriumi haldab Cornelli Ülikool.

## Välislingid
*arxiv.org
Malgobek

**Malgobek** on linn Inguššias Venemaal. 

Linnaõigused sai 1939. aastal. 

## Elanikkond

## Viited

## Välislingid

*Malgobeki ametlik koduleht (*vene keeles*)
Thomas Young

**Thomas Young** (13. juuni 1773 Milverton, Somerset – 10. mai 1829 London) oli inglise polümaat ja arst. Ta tegeles optika, mehaanika, energia, füsioloogia, keeleteaduse, muusikalise harmoonia ja egüptoloogiaga.

Teda on nimetatud "viimaseks meheks, kes teadis kõike".

## Elu
Ta sündis kveekerite perekonnas kümnest lapsest vanimana. 14-aastaselt oli ta juba õppinud ära kreeka ja ladina keele ning tutvust teinud veel üheteistkümne võõrkeelega.

1792. aastal hakkas ta Londonis õppima meditsiini, 1794. aastal astus Edinburghi Ülikooli ning aasta hiljem siirdus Saksamaale Göttingeni, kus sai Göttingeni Ülikoolist 1796. aastal meditsiinidoktori kraadi. 1797. aastal astus ta Cambridge'i Ülikooli Emmanueli kolledžisse. Samal aastal sai ta oma vanaonu päranduse, mis muutis ta majanduslikult iseseisvaks. 1799. aastal asus ta Londonis tööle arstina. Ta avaldas paljud oma varased teadusartiklid anonüümselt, et kaitsta oma arstimainet.

1801. aastal nimetati ta loodusfilosoofia (peamiselt füüsika) professoriks riiklikus teadus- ja haridusasutuses Royal Institution. Kahe aasta jooksul pidas ta 91 loengut.

1811. aastal asus ta tööle Saint George'i haiglas. 1814. aasta osales ta komitees, mis selgitas välja võimalikke ohte gaasi kasutuselevõtul Londonis, ning 1816. aastal komitees, mis määras kindlaks sekundi täpse pikkuse.

1827. aastal valiti ta üheks kaheksast välisliikmest Prantsuse Teaduste Akadeemias ning 1828. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

Youngi sõbrad ja kolleegid pidasid temast väga lugu. Ta ei surunud kunagi oma teadmisi peale, kuid küsimise peale suutis ta ka kõige keerukamatele teaduslikele küsimustele vastata. Ulatuslikest teadmistest hoolimata ei osanud ta neid alati kõige arusaadavamalt teistele seletada.

## Teadustöö
Ta tegi mitmeid olulisi avastusi, mis hiljem teisi teadlasi nende töös edasi aitasid, näiteks Rosetta kivi dešifreerimisel.

Oma Göttingenis 1796. aastal kaitstud väitekirjas "De corporis hvmani viribvs conservatricibvs. Dissertatio." esitas ta neljal lehel lisana ettepaneku universaalseks foneetiliseks tähestikuks ("et mitte jätta neid lehti tühjaks"). Oma *Encyclopædia Britannica* artiklis "Keeled" võrdles ta 400 keele grammatikat ja sõnavara.

### Valguse laineteooria

Youngi enda arvates oli tema tähtsaim saavutus see, et ta tegi kindlaks valguse laineteooria, mille oli välja pakkunud Christiaan Huygens teoses "Traité de la lumière" (1690). Selleks ta pidi ületama Isaac Newtoni teoses "Opticks", esitatud vaate, et valgus koosneb osakestest. 19. sajandi alguses esitas ta rea teoreetilisi põhjendeid valguse laineteooria kasuks ning töötas välja kaks tõestust.   Ondoskoobi abil demonstreeris ta interferentsi ideed veelainete peal. Youngi interferentsikatsega, mis oli kahe pilu katse eelkäija, demonstreeris ta interferentsi valguse kui laine puhul.

## Vaata ka
*Youngi katse
*Youngi-Helmholtzi värvitaju teooria

## Viited

## Välislingid
*
Šimkaičiai vald

**Šimkaičiai vald** (leedu keeles *Šimkaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 241 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1997 inimest. Valla keskuseks on Šimkaičiai alev (2011. aastal 204 elanikku), vallamaja aadress on Liepų g. 2. Teine alev vallas on Vadžgirys (2011. aastal 440 elanikku) Vallavanem on Elena Šileikienė.


Lapgiriu_dvaras_pavasari.jpg|Lapgiriai mõisa peahoone
Simkaiciai_baznycia.jpg|Šimkaičiai kirik
Vadzgirio_baznycia_per_atlaidus.jpg|Vadžgiryse kirik


## Viited
Veliuona vald

**Veliuona vald** (leedu keeles *Veliuonos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1634 inimest. Valla keskuseks on Veliuona alev (2011. aastal 726 elanikku), vallamaja aadress on A. Juškos g. 1. Vallavanem on Egidijus Mikšta.


Klangiai.JPG|Klangiai
Veliuona-2009-07-29.jpg|Veliuona. Vaade linnulennult
Veliuona.jpg|Veliuona


 
## Viited
Viešvilė vald

**Viešvilė** (leedu keeles *Viešvilės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 121 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1076 inimest. 2021. aastal oli elanikke 815.

Valla keskuseks on Viešvilė alev (2011. aastal 843 elanikku), vallamaja aadress on Klaipėdos g. 63. Vallavanem on Valentinas Kucinas.

Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naumalūnis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku, Smaladaržis, kus aastal 2011 elanikke ei olnud, ja Vilkdaubis, kus aastal 2011 oli 5 elanikku.
 

Zuvitakis.jpg|Viešvilė kalatrepp
Viesviles_baznycia.jpg|Viešvilė kirik


## Viited
Astravase mõis

**Astravase mõis** (leedu *Astravo dvaras*) on endine mõis Leedus Biržai rajoonis Biržais Astravase linnaosas. Peahoone asub aadressil Astravo g. 17. 

1804. aastal omandasid seni Radziwillidele kuulunud Biržai ja selle ümbruskonna Tyszkiewiczid. Algselt oli nende residentsiks Biržai loss. 1820. aastal valmis praeguse Astravase mõisakompleksi aladel karjamõisa eluhoone, mis on mõisakompleksi vanim ehitis. 1842. aastal valmis karjamõisa juurde uus eluhoone, mis 1862. aastal ümber ehitati. Hoone projekteeris arhitekt Tomas Tišeckis. Esindushooneks mõeldud lossis asub kaks saali, keskmise osa kohal asub vaatetorn. Sisekujunduse valmistasid kohalikud meistrid. Lossis asunud skulptuurid viidi aastail 1937 ja 1938 Kaunasesse Sõjamuuseumi. Peahoones on raamatukogu, kus asub Radziwillide ja Tyszkiewiczite suguvõsa arhiiv (vanimad raamatud pärinevad seal XV sajandist), samuti ka arheoloogilised ja etnograafilised kogud ning XIX sajandi lõpul – XX sajandi algul Vilniuses ja Pariisis valminud kunstiteosed. 

Kõrvalhoonetest on säilinud Apaščia jõel asuv vesiveski ja vahimajake, Peahoone juures asub ka tall. 1860. aastal valmis sild üle Apaščia jõe.

Mõisakompleksi juures asub 18 hektari suurune park, mis on rajatud aastail 1851–1862. Pargis kasvavad kuused, männid ja pärnad.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
*Astravase mõis
*Fotoreportaaž Astravase mõisast
Jäljed (film)

**"Jäljed"** on Eesti 1963. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. Filmi tootis Tallinnfilm. 

## Osatäitjad
*Mati Klooren – Heino Raagen
*Hugo Laur – Julius Raagen
*Kaarel Karm – Jaak Tambu
*Paul Ruubel – Tarkop
*Rudolf Nuude – Ronk
*Aleksander Sats – Kiibus
*Ada Lundver – Valve
*Sirje Arbi – Maret
*Rein Aren – Robert
*Jüri Järvet – Elmar
*Oskar Liigand – Oskar
*Arvi Hallik – Rein
*Helend Peep – Joonas
*Einari Koppel – Kustas
*Elsa Ratassepp – Mari
*Tõnu Oja – Toomas
*Harry Kuivkaev – Tiit
*Katrin Välbe
*Ants Jõgi
*Leida Rammo

## Viited

## Välislingid
*
Vana mees tahab koju

**"Vana mees tahab koju"** on Eesti 1991. aasta kahejaoline mängufilm. Filmi režissöör on Tõnis Kask. Filmi tootis Tallinnfilm. Film põhineb Raimond Kaugveri samanimelise romaani motiividel.

## Osatäitjad
*Kaljo Kiisk – Toomas Simmo
*Raivo Trass – Albert Valter
*Kaie Mihkelson – Inna Valter
*Hendrik Toompere – Veiko Valter
*Angelina Semjonova – Kadi
*Mari Lill – Maile
*Mihkel Smeljanski – Peeter
*Helend Peep – Lembit
*Ülle Ulla – õde Koidula
*Enn Kraam – Andres Virkov
*Piret Kalda – õde Niina
*Raivo Tamm – Sääsk
*Üllar Põld – üliõpilane Tünder
*Elmar Trink – doktor Innos
*Andres Dvinjaninov – kirikuõpetaja
*Mati Klooren 
*Anu Presjärv – Kadi sõbranna
*Irja Aav
*Märt Visnapuu

## Viited

## Välislingid
*
Lotte reis lõunamaale

"**Lotte reis lõunamaale**" on Eesti 2000. aasta animatelesari. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Filmi peategelane on koeratüdruk Lotte.
Filmi stsenaristide hulgas oli Andrus Kivirähk, kes kirjutas ka samanimelise raamatu (ilmus 2002).

Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Tootmine
Filmi loojad Janno Põldma ja Heiki Ernits (koos Leo Lättiga) töötasid 1997. aastal välja animatelesarja Tom ja Fluffy, mille edu julgustas autoreid edasi arendama maailma, kus puudus kurjus. Arendustöö käigus arutleti peategelase valiku üle ning otsustati tüdruku kasuks, kuna see võimaldas autorite hinnangul emotsioone paremini edasi anda. Tegelaskuju nime leidmiseks kuulutati Joonisfilmis välja konkurss, mille lõppvalikusse jõudsid nimed Lotta ja Lotte. Koeratüdruk Lotte isa Oskari tegelaskuju esines ka telesarjas „Tom ja Fluffy“, kus ta oli veel poissmehe staatuses.

Animatelesari toodeti kolmeteistkümne viieminutilise episoodina.

## Sünopsis
Leiutajate külas elab koeratüdruk Lotte koos ema Anna ja leiutajast isa Oskariga. Rändlindude lennu ajal üle Leiutajate küla jääb teistest maha linnupoeg Pippo. Lotte, Oskar ja rännumees Klaus otsustavad Oskari lennumasinaga Pippo ise lõunamaale viia. Teekonnal kohtavad nad mitmesuguseid tegelasi ja paiku ning satuvad erinevatesse seiklustesse. Lõpuks jõuavad nad lõunamaale, kus toimub iga-aastane lindude mitmevõistlus ja Pippo leiab endale uue sõbra. Sarja viimase osa lõpus alustavad Lotte, Klaus ja Oskar teed tagasi põhjamaale.

## Adaptsioonid
2002. aastal ilmus animafilmi ainetel raamat *Lotte reis lõunamaale*, mille teksti autoriks on Andrus Kivirähk ja illustraatoriks Heiki Ernits.

21. oktoobril 2005 esietendus Vanemuise suure maja pöördlaval animafilmist inspireeritud lavastus "Lotte reis lõunamaale". Lavastusega tegi oma lavastajadebüüdi Janek Joost. Etenduse eripäraks oli publiku paigutamine pöördlavale, mis pöördus vastavalt tegevuskoha muutumisele.

## Viited

## Välislingid
*
Suur viik

**Suur viik** on laht Haapsalu linnas. Suur viik on üks Haapsalu lahe osaveekogudest. 

Suure viigi kõrval lõunas asub endine merest eraldunud lahesopp Väike viik; neid eraldab kitsas maariba, kus kulgeb Uus-Sadama tänav.
Lohusalu laht

**Lohusalu laht** on laht Soome lahes. Halduslikult jääb laht Lääne-Harju valda. 
 
Lahte suubub Keila ja Vääna jõgi.

Lahe läänerannikul asub Lohusalu sadam.
Suu laulab, süda läigib

"**Suu laulab, süda läigib**" on ansambli Singer Vinger 2012 ilmunud stuudioalbum. 

Albumi tootis Hitivabrik. Album oli 2012. aasta Eesti plaadimüügi edetabelis 39. kohal.

## Viited
Saastna laht

**Saastna laht** on laht Saaremaa kaguosas.

Halduslikult jääb laht Saaremaa valda. Lahes on mitu saart, nende seas Rampsilaid.

## Vaata ka
*Saastna järv
Yoshito Ōkubo

**Yoshito Ōkubo** (jaapani keeles 大久保 嘉人 *Ōkubo Yoshito*; sündinud 9. juunil 1982 Kandas) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2014 60 mängu ja lõi 6 väravat.

## Välislingid
*
Kuusnõmme poolsaar

**Kuusnõmme poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Poolsaart piirab läänest Kuusnõmme laht ja idast Kiirassaare laht.

Poolsaare järgi on nime saanud siluri Rootsiküla lademesse kuuluvad Kuusnõmme kihid.

## Viited
Yuji Nakazawa

**Yuji Nakazawa** (jaapani keeles 中澤 佑二 *Nakazawa Yūji*; sündinud 25. veebruaril 1978 Yoshikawas) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2010 110 mängu ja lõi 17 väravat.

## Välislingid
*
Võrkrahu

**Võrkrahu** nime kannab mitu Eesti väikest saart:
*Võrkrahu (Soela väin), saar Saaremaast põhjas
*Võrkrahu (Kuusnõmme laht), saar Saaremaast läänes
*Võrkrahu (Kaugatoma laht), saar Saaremaast läänes
*Võrkrahu (Soonlepa laht), saar Hiiumaast kagus
Eeslaht

**Eeslaht** (ka Haapsalu Eeslaht) on Haapsalu lahe osa Haapsalu linnast lääne pool. 

Lahte suubuvad Asuküla peakraav ja Ungru oja.

Lahe suurim sügavus on 4,5 m.


Haapsalu laht Eeslaht.JPG
Haapsalu Eeslaht.JPG
Muraja laht

**Muraja laht** on laht Saaremaa kaguosas, halduslikult jääb laht Saaremaa valda. 

Lahte piirab läänest Muraja poolsaar ja idast Täkksaare poolsaar.

Lahes on mitu saart, sealhulgas Anulaid ja Poldilaiud.
Roograhu

**Roograhu** on Eesti kohanimi:
*Roograhu (ka Suur Roograhu)on rahu Lääne maakonnas Ridala vallas Uuemõisa alevikus
*Suur Roograhu on poolsaar Lääne maakonnas Ridala vallas Põgari-Sassi külas
*

## Vaata ka
*Roograhu sadam
*Roograhu tee
*Väike Roograhu
*Suur Roograhu
Muratsi poolsaar

**Muratsi poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi külas. Poolsaart piirab läänest Sepamaa laht ja idast Muratsi laht.
Daisuke Matsui

**Daisuke Matsui** (jaapani keeles 松井 大輔 *Matsui Daisuke*; sündinud 11. mail 1981 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani esiliiga klubis Yokohama.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2011 31 mängu ja lõi 1 värava.

## Saavutused
;Kyoto Purple Sanga
*Eperor's Cup: 2002
*J. League Division 2: 2001

## Välislingid
*
Niibi raba

**Niibi raba** (ka *Niibi soo*) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Raba põhjaservast saab alguse Riguldi jõgi. Rabas on mitu järve: Kaevandu järv, Linaleojärv ja Rootsiküla järv. Raba lääneservas on Varkla kraav.

Soo pindala on 1331 ha. Soo turbakihi paksus on 4 m.

## Viited
Junichi Inamoto

**Junichi Inamoto** (jaapani keeles 稲本 潤 一 *Inamoto Junichi*; sündinud 18. septembril 1979 Yusuis) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2010 82 mängu ja lõi viis väravat.

## Välislingid
*
Shinji Ono

**Shinji Ono** (jaapani keeles 小野 伸二 *Ono Shinji*; sündinud 27. septembril 1979 Numazus) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Consadole Sapporo.

Ta alustas klubikarjääri 1998. aastal kodumaal Urawa Redsis. Debüüthooajal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja uustulnukaks.

2002. aastal valiti Ono Aasia aasta jalgpalluriks.

Aastatel 2012–2014 mängis ta Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers. Hooajal 2012–13 võitis ta klubiga Austraalia liiga põhihooaja. Samal hooajal valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2013–14 valiti ta Western Sydney Wanderers hooaja parimaks mängijaks.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2008 56 mängu ja lõi kuus väravat.

Debüüdi koondises tegi ta 1. aprillil 1998 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta kuulus Jaapani koondisse 1998., 2002. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2000. aasta Aasia meistrivõistlustel ja 2001. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning osales lisaks Jaapani olümpiakoondises 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

## Saavutused
;Feyenoord
*UEFA karikas: 2001–02
;Urawa Red Diamonds
*Japanese Super Cup: 2006
*J.League Division 1: 2006
*Emperor's Cup: 2006
*AFC Meistrite Liiga: 2007
;Western Sydney Wanderers
*A-League Premiership: 2012–13

## Välislingid
*
Kioma vald

**Kioma vald** (**Kiuma vald**, saksa keeles *Kioma*) oli vald Võrumaal.

Kioma vald moodustati 1866. aastal. Vald hõlmas suurema osa praeguste Kiuma, Aarna ja Varbuse küla maadest. Vallamaja asus Kiumal, praeguses raamatukogu hoones. 1934. aastal ühines Kioma vallaga Kähri vald, ühinemisotsus oli tehtud juba 1931. aastal.

Võru Maavolikogu otsusega 28./29. oktoobrist 1932 (prot. nr. 1 p. 2) Kioma ja Kähri vald ühendati ja Kähri vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideeriti ja kõigi oma asutistega ning ühendati Kioma vallaga. 

1939. aasta vallareformiga jagati Kioma vald Põlva valla ja Kõlleste valla vahel. Suurem osa Kioma vallast läks Põlva valla koosseisu, Ahja jõest lääne pool olevad alad läksid Kõlleste valla koosseisu.

### Vallavanemad
*1907–1910 Johan Jahu
*1917‒1924 Jaan Roht
*?–1939 Johannes Nemvalts

## Viited

## Välislingid
*Eesti ala valdade register 1866-1917
Jaan Roht

**Jaan Roht** (25. veebruar 1859 Varbuse vald, Võrumaa ‒ 2. august 1932 Kiuma, Võrumaa) oli eesti omavalitsustegelane.

1876. aastal lõpetas Põlva kihelkonnakooli. 1880. aastal omandas kooliõpetaja kutse ja töötas aastatel 1880‒1906 Varbusel kooliõpetajana. 1907‒1914 elas Põlvas. 1914. aastal ostis talukoha ja siirdus elama Varbuse külla. Aastatel 1917‒1924 oli ta Kioma vallavanem, hiljem Kioma vallavolikogu liige. Ta oli ka Põlva koguduse kirikupäeva saadik ja kirikunõukogu esimees.

Kuulus Eesti Rahvaerakonda ja kandideeris 1923. aastal Eesti Rahvaerakonna nimekirjas Riigikogusse.

## Viited
Operi Jalgpallikool

**(Andres) Operi Jalgpallikool** (lühemalt *Operi JK*) oli Eesti spordiklubi. Klubi asutas 2003 jalgpallur Andres Oper. Klubi korraldas noortele ka jalgpallitreeninguid. 

Klubil oli oma esindusvõistkond, mis muu hulgas mängis III liigas. 2008. aasta hooajal saavutas klubi III liigas 2. koha. 

## Viited

## Välislingid
*Operi Jalgpallikool sulgeb uksed, soccernet.ee, 11.04.2012
Käsmu merekool

**Käsmu merekool** (vene k. *Каспервикский мореходный класс*) oli merekool, mis tegutses Käsmu külas aastatel 1884–1931. 

Merekooli hoone on säilinud ja see on arvele võetud kultuurimälestisena. 

Käsmu merekool asutati kohalike randlaste ja meremeeste algatusel. Mereharidust andva kooli asutamise idee taga olid Käsmu, Palmse ja Sagadi kandi meremehed ning kohalikud taluperemehed. Vajadus haritud, kutseeksami läbinud laevajuhi õigustega kaug- ja lähisõidu tüürimeeste järele oli väga suur.

Kohe hakati mõtlema ka merekooli hoone ehitamisele. Uue hoone ehitamise eestvedajaks ja rahastajaks oli laevaomanik J. Kristenbrun. 1887. aasta sügisel valmis Käsmu Merekooli uus, puidust kahekorruseline hoone, kus jätkus piisavalt ruumi õppeklassidele. Hiljem tehti hoonele juurdeehitus ja katusele lisati vaatetorn. Uus ja avar koolihoone võimaldas suurendada õpilaste vastuvõttu.

Esimesel õppeaastal alustas ranna- ja kaugsõidu tüürimehe kutse omandamist 18 õpilast. Merekoolis oli kaks klassi: üks lähisõidu- ja teine kaugsõidu tüürimeeste koolitamiseks. Merekooli kursandid ei pidanud maksma õppetasu, kooli pidas ülal riik. Võimalusel toetas merekooli omalt poolt ka kohalik elanikkond. 1895. aastal hakati koolis õpetama ka kaugsõidukapteneid.

Esimese maailmasõja ajal oli Käsmu Merekool ainuke merekool Eestis, kus õppetöö sõjategevuse ajal ei katkenud. Kõik teised Eesti merekoolid evakueeriti Venemaale. Viimased venekeelsed eksamid anti Käsmus 1918. aasta kevadel, misjärel mindi täielikult üle eestikeelsele õppele.

Aastatel 1919–1931 tegutses kool uues ühekorruselises kivihoones, kus oli võimalik pakkuda merehariduse saamiseks senisest veelgi paremaid tingimusi. Kohalike randlaste ja meremeeste toetuse tulemusena oli Käsmu Merekool õppevahenditega kõige paremini varustatud Eesti merekool.

Seoses 1929–1933. aastate majanduskriisiga vähenes maailmameredel kaubavedu ja meremeeste seas hakkas kasvama tööpuudus. Õpilaste arv merekoolides jäi väiksemaks ja valitsus otsustas Käsmu merekooli sulgeda. Käsmu Merekooli 47 eduka aasta jooksul lõpetas 1664 õpilasest kutseeksamiga 603, neist 361 lähisõidu tüürimehena, 148 kaugsõidu tüürimehena ja 94 kaugsõidukaptenina. Käsmust pärit diplomeeritud laevajuhid sõitsid peaaegu kõikidel maailmameredel.

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Plado

**Jaan Plado** (16. mai 1876 Metste, Peri vald, Võrumaa ‒ 1941) oli eesti kultuuritegelane.
 
Jaan Plado sündis talupidajate pojana. Ta õppis tisleriametit ja tegutses mõnda aega ehitusmeistrina. 

Plado oli 1907. aastal asutatud Põlva Rahvahariduse Seltsi asutajaliige (hiljem abiesimees) ja projekteeris 1910. aastal ehitatud seltsimaja (praegu asub selles hoones Põlva Keskraamatukogu).

1917. aastast oli ta põllumees Kioma vallas. Ta oli eri aegadel Kähri kontrollühisuse esimees, Põlva ühispanga üks asutajaid ja nõukogu liige, Kioma kartuliühisuse esimees, Kioma põllumeeste kogu esimees. Pikemat aega osales Kioma valla omavalitsuse töös.

## Viited
Bensiinijaama kuninganna

**"Bensiinijaama kuninganna"** on 1962. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Sisu
Filmi peategelane Ljudmila Dobrõivetšer unistab jääballeti artistiks saamisest. Kuid ta ei pääse konkursil läbi. Samuti ei õnnestu tal saada stjuardessiks. Ent Ljudmila ei ole unistust jääballetist maha matnud. Ajutiselt asub ta tööle bensiinijaama. Esialgu on tal uuel töökohal küll raske, kuid optimism ja leidlikkus aitavad toime tulla. Lisaks hakkab ta bensiinijaama tööd ümber korraldama.

## Osatäitjad
*Nadežda Rumjantseva – Ljudmila Dobrõivetšer
*Andrei Sova – Panass, autohooldusjaama juhataja
*Aleksei Koževnikov – Tarass, autojuht
*Nonna Koperžinskaja – Rogneda, puhvetipidaja
*Juri Belov – Slavka, bussijuht
*Vladimir Belokurov – Aleksandr Medved, esimese järgu autojuht
*Sergei Blinnikov – seltsimees Babi
*Viktor Mjagki – seltsimees Borš
*Nikolai Jakovtšekno – seltsimees Lopata
*Jevgenija Opalova – õppejõud
*Viktor Halatov – müüja kaubamajas
*Pavel Vinnik – Podorožnõi, autoinspektor
*Aleksandr Hvõlja – reisija autobussis, vaimulik
*Sergei Šemetilo – ekspediitor
*Mihhail Kramar – autojuht

## Varia
Esialgu pidi Ljudmila rolli mängima Terje Luik, kuid ta vahetati Nadežda Rumjantseva vastu välja.

## Viited
Hiroshi Kiyotake

**Hiroshi Kiyotake** (jaapani keeles 清武 弘嗣 *Kiyotake Hiroshi*; sündinud 12. novembril 1989 Ōitas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Cerezo Osaka.

Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides 1. FC Nürnberg ja Hannover 96 ning Hispaania kõrgliigas Sevilla.

Jaapani jalgpallikoondises tegi Kiyotake debüüdi 2011. aastal. Ta on kuulunud Jaapani koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel. Lisaks kuulus ta 2012. aasta suveolümpiamängudel Jaapani olümpiavõistkonda. 

## Saavutused
;Oita Trinita
*J.League Cup: 2008
;Cerezo Osaka
*J.League Cup: 2017
*Emperor's Cup: 2017
*Japanese Super Cup: 2018

## Välislingid
*
Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus

**Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus** ehk **EITSA** oli aastatel 2000–2013 tegutsenud mittetulunduslik organisatsioon, mille ülesanne oli aidata kaasa nüüdisaja nõuetele vastava kõrgharidusega IT-spetsialistide ettevalmistamisele ning toetada info- ja sidetehnoloogiaharidust Eestis. 

EITSA asutasid 2000. aasta märtsis Eesti Vabariik, Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, AS Eesti Telekomi ja Eesti Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsiooniettevõtjate Liit (siis veel Eesti Arvutifirmade Assotsiatsioon) vara kogumiseks ja haldamiseks, et saadud vahendite abil edendada info- ja sidetehnoloogiaalast kõrgharidust Eestis.

1. mail 2013 ühinesid EITSA, Tiigrihüppe Sihtasutus ning Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk (EENet). Alates 1. maist 2013 kandis ühendasutus nime Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA). Viimane likvideeriti 1. augustist 2020, kui alustas tegevust Haridus- ja Noorteamet, mis võttis üle kõik senise sihtasutuse teenused ja tegevused.

## Viited
Jugla järv

**Jugla järv** (endine nimi **Ropažu järv**) on järv Riia idaosas. 

Järve kaldal on Jugla asum. Järves on Sudrabsaliņa saar.

Järve järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Jugla kihid.
## Viited
Koiola vald

**Koiola vald** (1910. aastani **Vana-Koiola vald**, saksa keeles *Alt Kirrumpäh-Koiküll*) oli vald Võrumaal ja Võru maakonnas.

Vana-Koiola vald moodustati 1866. aastal. Valla keskus oli Mammastes.

1888. aastal valmis Mammastes Koiola vallamaja.

1910. aastal muudeti valla nimi Koiola vallaks.

1939. aasta vallareformiga liideti Koiola vald, Peri vald, Kioma vald ja Põlgaste valla Puskaru küla ning moodustati Põlva vald.

### Vallavanemad
*1885 Mihkel Kurwits
*1924–1926 Johan Kurvits
*1934–1935 Johan Hurt
*1936–1939 Johan Raudsepp

## Viited
Zoja Puhhova

**Zoja Puhhova** (vene keeles Зоя Павловна Пухова, 24. september 1936 Ivanovo oblast, Venemaa – 6. jaanuar 2016 Moskva, Venemaa) oli vene kangur, tööstusorganisaator, ühiskonna- ja majandustegelane. 

1951–1973 töötas ta Ivanovo 8. märtsi nimelises tekstiilivabrikus kangruna ja 1973–1985 direktorina.

1966–1991 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu 7.–11. koosseisu saadik. 

1987–1991 oli Puhhova Nõukogude Naiste Komitee esinaine.

Alates 1991. aastast oli ta pensionil.

## Autasud
* Sotsialistliku töö kangelane
* Oktoobrirevolutsiooni orden
* Tööpunalipu orden
* Lenini orden
* NSV Liidu riiklik preemia
* Ivanovo linna aukodanik

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit [[:ru:Пухова, Зоя Павловна]] seisuga 10. jaanuar 2016.*
Talupoja au

"**Talupoja au**" (originaalpealkirjaga "Cavalleria rusticana") on itaalia helilooja Pietro Mascagni ooper. See kanti esimest korda ette 17. mail 1890. Ooperi libreto kirjutasid Giovanni Targioni-Tozzetti ja Guido Menasci.
Aleksander Perri

**Aleksander Perri** (1. august 1907 Narva – 6. august 1944) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933).

Ta lõpetas 1929. aastal sõjakooli nooremleitnandina.  Teenis 1. Jalaväerügemendis.

1935. aastal abiellus ta Nora Link'iga (1916–1990).

1944. aasta suvel võitles leitnant Aleksander Perri 2. Piirikaitserügemendi 3. pataljoni koosseisus Virumaal, oli 12. kompanii ülem. 

Suri ilmselt 2. augusti lahingus saadud vigastuste tagajärjel.

## Viited
Grease

**"Grease"** on Jim Jacobsi ja Warren Casey 1971. aastal loodud muusikal.

Muusikal on pealkirja saanud 1950. aastatel USA-s levinud töölisnoorte subkultuuri *[[greasers]]* järgi.

Muusikali on ette kantud ka Eestis: Tallinna Linnahallis 2004. aastal Andres Dvinjaninovi lavastuses ja Vanemuise teatris 2013. aastal Georg Malviuse lavas­tuses.

## Viited
Evita

**"Evita"** on Andrew Lloyd Webberi 1978. aastal valminud muusikal. Selle libreto autor on Tim Rice.

Muusikal põhineb Argentina presidendi Juan Peróni abikaasa Eva Peróni (hüüdnimi Evita) elulool.

"Evita" anti algul välja muusikaalbumina 1976. aastal. Plaadi edule järgnesid lavastused Londoni West Endis 1978. ja New Yorgis Broadwayl 1979. aastal. 1996. aastal valmis filmiversioon. 

Broadwayl mängis peaosa Patti LuPone, Londoni West Endis Elaine Paige ja filmis Madonna. Televersioonis on peaosas olnud Faye Dunaway. 

## "Evita" lavastused Eestis

"Evitat" on Eestis lavastatud Vanemuise teatris kahel korral. 

2002. aastal lavastas Vanemuine "Evita" Tartu Raekoja platsil, peaosas Siiri Sisask. Lavastaja oli Tiit Ojasoo, kunstnik Ene-Liis Semper, dirigent Tarmo Leinatamm, koreograaf Jüri Nael. Lavastus pälvis Tartu linnalt Kultuurikandja auhinna.

2009. aastal lavastas Vanemuises "Evita" Georg Malvius, peaosas Maarja-Liis Ilus. Georg Malviuse lavastus toodi uuesti lavale 31. jaanuaril 2014, siis oli peaosas Evelin Võigemast.