open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ühekroonine pangatäht

**Ühekroonine** on väikseima nimiväärtusega pangatäht, mis 1992. aasta rahareformiga kasutusele võeti.

Pärast 1992. aastat pole ühekrooniseid paberrahasid juurde trükitud ning eurotsooniga liitumise ajaks olid need praktiliselt käibelt kadunud.

__TOC__

Ühe- ja kahekroonised pangatähed on trükitud Ameerika Ühendriikide ettevõttes United States Banknote Company.

## Kujundus
Pangatähe on kujundanud Urmas Ploomipuu, selle suurus on 140 &times; 69 mm ja see on kollakaspruunides toonides.

### Esikülg
Kupüüri esiküljel on kujutatud Eesti maalikunstniku, haridus- ja muuseumitegelase Kristjan Raua büsti.

### Tagakülg
Kupüüri tagaküljel on vaade Toompea lossile.

### Turvaelemendid
* Pangatähtede esiküljel paremal puhtal serval on Toompea lossi Pika Hermanni torni kujutisega vesimärk.
* Pangatähtede paberi pinnal ja paberi massis on mitmevärvilised turvakiukesed.
* Pangatähti läbib turvaniit.
* Pangatähtedel on musta värvi seitsmekohalised seerianumbrid.

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi ühekroonine münt
* Eesti kroon

## Välislingid
* Eesti Panga rahatähtede veebileht
Ristsiire

**Ristsiire** ehk **krossingover** (homoloogiline rekombinatsioon) on protsess, mille käigus toimub homoloogiliste kromosoomide põimumine, mille jooksul nad vahetavad võrdsetes kogustes pärilikkusainet.

## Vaata ka
* Homoloogiline rekombinatsioon
Sajakroonine meenemünt (2004)

Eesti **sajakroonine meenemünt** lasti 2004. aastal käibele, et jäädvustada Eesti sportlaste saavutusi läbi aegade. See on valmistatud puhtast kullast.

__TOC__

Kollektsionääridele mõeldud meenemündi maksimumtiraaž on 5000 tk, see lasti käibele 1. juulil 2004.

Münti müüdi Eesti Panga muuseumis. Iga münt on plastkapslis, mis omakorda on spetsiaalses karbis, ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Algselt oli ühe mündi hind 1985 krooni, hiljem (alates 2007. aastast?) 2500 krooni. Tiraaž müüdi läbi 2007. aasta juuni alguseks.

Mündi on verminud Leedu Rahapaja (Mint of Lithuania) *prooflike*-kvaliteediga.

## Kujundus
Tiit Jürna kujundatud kuldne münt kaalub 7,776 grammi, läbimõõt on 2,2 sentimeetrit  ning selle serv on rihveldatud.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti suur riigivapp, mille kohal on sõnad "EESTI VABARIIK" ja all on vermimise aasta "2004".

### Revers
Mündi tagaküljel on Eesti Olümpiakomitee logo ja nimiväärtus "100 krooni", mille ümber ringiratast on 19 Eesti olümpiavõitja nimed: Tiit Sokk, Mait Riisman, Viljar Loor, Jaak Uudmäe, Ivar Stukolkin, Andrus Veerpalu, Erki Nool, Erika Salumäe, Svetlana Tširkova, Ants Antson, Johannes Kotkas, Aavo Pikkuus, Jaan Talts, Jüri Tarmak, Osvald Käpp, Eduard Pütsep, Alfred Neuland, Kristjan Palusalu, Voldemar Väli.

### Sertifikaat
Iga mündiga käib kaasas sertifikaat, mille ühel küljel on mündi spetsifikatsioon ja teisel küljel Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine:
Selle puhtast kullast vermitud mündiga, mille reversil on ära toodud 19 Eesti olümpiavõitja nimed ning Eesti Olümpiakomitee logo, soovib Eesti Pank jäädvustada Eesti sportlaste saavutusi olümpiamängudel läbi aegade. Hõbedast meenemüntidega on Eesti Pank olümpialiikumist kui inimkonna õilsate mõtete ja tunnete väljendust ära märkinud 1992. ja 1996. aastal.

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Olümpiamündid
* Eesti kroon

## Viited

## Välislingid
* Eesti Panga presidendi määrus meenemündi käibelelaskmiseks
Õigusrealism

**Õigusrealism** on kahe õigusteoreetilise suuna nimetus: 

***[[Skandinaavia õigusrealism]]**
***[[Ameerika õigusrealism]]**
Tiiu (eesnimi)

**Tiiu** on eesti naisenimi.

Nimi pärineb tihase nimest (vrd soome *tiainen*).

Ajavahemikus 1935–1955 oli see Eestis kõige populaarsem naisenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 4795 Tiiu-nimelist inimest.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Tiiu 4545 naisel. Tiiu oli populaarsuselt 17. naisenimi. Tiiu oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Tiiu vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 153,43.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Tiiu 4159 naisel. Tiiu oli populaarsuselt 21. naisenimi. Tiiu oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem on eesnimi Tiiu vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 167,88.

## Nime kandjaid
*Tiiu Aareleid, onkoloog
*Tiiu Aro, arst ja poliitik
*Tiiu Aru, metallikunstnik
*Tiiu Hallap, filosoof ja tõlkija
*Tiiu Kera, eesti päritolu Ameerika Ühendriikide sõjaväelane
*Tiiu Keskpaik, bioloog
*Tiiu Kimber, jõutõstja ja fotograaf
*Tiiu Kirsipuu, skulptor
*Tiiu Koff, ökoloog
*Tiiu Kokla, tõlkija ja toimetaja
*Tiiu Kuik, supermodell 
*Tiiu Kull, botaanik
*Tiiu Kuurme, kasvatusteadlane
*Tiiu Laks, ajakirjanik 
*Tiiu Laur, tekstiilikunstnik
*Tiiu Levald, laulja, laulupedagoog ja muusikakriitik
*Tiiu Nurmberg, mäesuusataja
*Tiiu Oja, ajaloolane ja arhivaar
*Tiiu Paas, majandusteadlane
*Tiiu Parmas, tennisist
*Tiiu Piibur, kunstnik
*Tiiu Pirsko, graafik
*Tiiu Relve, tõlkija
*Tiiu Sild, molekulaarbioloog ja teaduse populariseerija
*Tiiu Targama, dirigent ja organist
*Tiiu Trei, botaanik ja algoloog
*Tiiu Tulp, laulja
*Tiiu Vahi, telerežissöör
*Tiiu Valgemäe, iluuisutaja ja treener
*Tiiu Valm, raamatukogundustegelane
*Tiiu Varik, laulja

## Viited
Ühekrooniline

**Ühekroonilised** on erinevad rahamärgid:


**Ühekroonised rahamärgid**

Rahaühik
Rahamärk


Eesti kroon

* Ühekroonine pangatäht
* Eesti Vabariigi 90. juubeli meenemünt
* 1999. aasta ühekroonine laulupeo meenemünt
* Ühekroonine münt alates aastast 1998
* Ühekroonine münt aastatel 1992–1995
* 1934. aasta ühekroonine münt
* 1933. aasta ühekroonine münt (X üldlaulupidu)




## Vaata ka
* Ühekroonine münt
* Ühekroonine meenemünt
* Rahaühikute loend
Partners in Crime

**"Partners in Crime"** oli Eesti riiki esindav laul Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus 2007. aastal Helsingis. Laulu esitas poolfinaalis Gerli Padar.

Loo viisi autor on Hendrik Sal-Saller ja sõnade autor Berit Veiber. Loo lavaesituses osalesid tantsijad Aleksandr Makarov, Marko Kiigajaan ja Martin Parmas ning taustalauljad Johanna Münter ja Mirjam Mesak. 

Eesti laul esitati 23. lauluna. "Partners In Crime" saavutas poolfinaalis 33 punktiga 28 riigi laulu hulgas 22. koha ning finaali ei pääsenud. Eestile andsid punkte Gruusia (2 punkti), Iirimaa (3), Moldova (4), Leedu (6), Soome (6) ja Läti (12).
Fanny Kaplan

**Fanny Kaplan** ehk Feiga Roitblat (õieti **Faina Jefimovna Kaplan**, vene *Фаина Ефимовна Каплан*; 10. veebruar 1890 Volõõnia kubermang, Ukraina – 3. september 1918 Moskva) oli Vene revolutsionäär, kes 30. augustil 1918 tulistas Leninit. 

Ta oli Sotsialistide-Revolutsionääride Partei liige.

## Elukäik
Kaplan sündis seitsmelapselises juudi perekonnas. Tema vanemad olid pedagoogid. 1911. aastal siirdusid vanemad Ameerikasse, jättes ulaka tütre üksinda. Juba 16-aastaselt astus ta esseeride (sotsialistlike-revolutsionääride) parteisse. Ta oli mõistetud juba 1906. aastal eluaegsele sunnitööle, kuna ta üritas pommiga (väidetavalt oma tehtud) tappa Kiievi kuberneri. Ta vabanes sunnitöölt pärast Veebruarirevolutsiooni, ent vangistus oli avaldanud ta tervisele mõju – naisel olid pidevad peavalud ja nägemishäired.

## Atentaat Leninile
Kui esseeride ja bolševike partei vahel tekkisid konfliktid, otsustas ta Lenini tappa, kuna ta nägi meest „revolutsiooni reeturina“. 30. augustil 1918 pidas Lenin kõnet Moskva Michelsoni relvatehases. Pärast seda, kui Lenin väljus tehasest, et minna oma autosse, hüüdis teda Kaplan. Kui Lenin tema poole pööras, lasi Kaplan 3 lasku. Üks kuul läbis Lenini mantli, teised kaks tungisid vasakusse õlga ja vasakusse kopsu.

Lenin toimetati kiiresti Moskva Kremlis asuvasse korterisse. Kuna Lenin kartis, et talle soovitakse jätkuvalt teha atentaati ning keeldus haiglasse minemast. Arstid, kes teda ravima tulid, ei suutnud väljaspool raviasutust Lenini kehast kuule eemaldada. Vaatamata tõsistele vigastustele jäi ta elama. Lenin ei paranenud vigastustest täielikult kunagi – arvatakse, et hilisemad rabandused ja osaline halvatus oli otseselt põhjustatud just atentaadist saadud tüsistustest. 

Kaplan vahistati ja kuulati üle. Naine kinnitas, et oli juba pikemat aega plaaninud Leninit tulistada. Oma kaasosaliste kohta ta informatsiooni ei jaganud, mistõttu ta lasti Tšekaa poolt ilma kohtuotsuseta maha. Kaplani laskis isiklikult maha Kremli komandant Pavel Malkov, endine madrus ja mereväelaste kõrgema valitava kollektiivi – Balti laevastiku keskkomitee (Tsentrobalti) liige. Pärast hukkamist valas Malkov proletaarluuletaja Demjan Bednõi juuresolekul Kaplani surnukeha bensiiniga üle ja põletas selle Aleksandri aia raudtünnis, kuhu hiljem jäänused maeti .

## Viited
Annie Besant

**Annie Wood Besant** (1. oktoober 1847 Clapham, London – 20. september 1933 India) oli inglise teosoof, feminist, kirjanik ja ühiskonnategelane.

## Elulugu
Annie sündis keskklassi kuuluvas iiri perekonnas. 

1867. aastal abiellus ta 26-aastase vaimuliku Frank Besantiga. Neil sündis kaks last. Abielu oli aga õnnetu, kuna Annie iseseisvus ei meeldinud Frankile; Annie polnud aga rahul, et kogu raha, mis ta teenis kirjutistest, läks Franki kätte (tollal ei olnud abielus naisel oma varale legaalset õigust). Peamiselt kirjutas Annie sellal lühijutte, lasteraamatuid ja artikleid. Kui abielu lagunes, ütles Annie kristlusest lahti ning hakkas toetama farmitöölisi, kelle töötingimused olid halvad.

Hiljem siirdus Annie Besant Londonisse, kus sõbrunes Charles Braudlaughiga, kes andis talle tööd ajalehes National Reformer. Seal kirjutas Besant peamiselt abieluprobleemidest ja naisõigustest.

1890. aastatel hakkas Besant toetama teosoofialiikumist, mida juhtis Madame Blavatsky. Innustatuna teosooflikest ideedest hakkas ta külastama Indiat, kus võitles domineeriva Suurbritannia mõjuvõimu vastu. 

Esimese maailmasõja ajal, juunist septembrini 1917, oli Annie Besant interneeritud Briti võimude poolt.
Astara

**Astara** on linn Aserbaidžaanis, Astara rajooni keskus. Asub Kaspia mere ääres Iraani piiri lähedal. Teisel pool piiri asub Iraani linn Āstārā.

Astara oli 18. sajandil Talõši kaganaadi pealinn.
Libra

**Libra** (ladina keeles 'kaalud') on

*astronoomias Kaalude tähtkuju ladinakeelne nimetus.
*astroloogias Kaalude sodiaagimärgi ladinakeelne nimetus.

*"Libra", Toni Braxtoni album 2005. aastast
Kolmnurk (tähtkuju)

**Kolmnurk** (ladina *Triangulum*) on põhjataeva tähtkuju, mille kolm eredamat tähte moodustavad pikliku kolmnurga. See on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 78. kohal, kattes tähistaevast 132 ruutkraadi.

Kolmnurk kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka.

Kolmnurga aluse moodustavad valged tähed β Trianguli ja γ Trianguli, mille näiv suurus on vastavalt 3,00 ja 4,00 ning tipu kollakasvalge α Trianguli, tähesuurusega 3,41. ι Trianguli on tähelepanuväärne topelttähesüsteem ja Kolmnurgas on teadaolevate planeetidega kolm tähesüsteemi. Tähtkujus asub mitu galaktikat, millest heledaim ja lähim on Kolmnurga galaktika ehk Messier 33.Esimene vaadeldud kvasar, 3C48, asub samuti Kolmnurgas.

## Viited
Kikwit

**Kikwit** on linn Kongo DV-s. Linn asub Kwilu jõe ääres. 

2006. aastal kavandatud haldusreformi käigus sai Kikwitist 2015. aastal Kwilu provintsi halduskeskus. Enne seda oli Kikwit Bandundu provintsi suurim linn.
Divergents

**Divergents** on protsesside lahknemine eri suundadesse või hajumine. Sõna on kasutusel ka mitme teadusharu terminina:

***[[Divergents (bioloogia)|Divergents]]** on bioloogias taksonite lahknemine evolutsiooni käigus. 
***[[Divergents (matemaatika)|Divergents]]** on matemaatikas vektorvälja teatud funktsionaal. 
***[[Divergents (keeleteadus)|Divergents]]** on keeleteaduses keelte lahknemine. 
***[[Divergents (hüdroloogia)|Divergents]]** on okeanograafias hoovuste lahknemine horisontaalsuunas
*...

## Vaata ka
*Konvergents
Karnivoor

**Loomtoiduline loom** ehk **lihatoiduline** ehk **karnivoor** ehk **sarkofaag** ehk **harpaktofaag** on loom, kes toitub teistest loomadest.

Karnivoori vastand on herbivoor ehk taimtoiduline. Omnivoor sööb kõike, nii liha- kui taimetoitu.

Mõnes käsitluses eristatakse loomtoiduliste seas karnivoore (lihasööjaid) ja parasiite. Neist esimesed surmavad enamasti saaklooma ja söövad ta ära (paljud kiskjalised, röövlinnud). Parasiidid kasutavad peremeesorganismi aga pikemat aega.

Maailmas tuntakse ka 630 liiki lihatoidulisi taimi, mis toituvad peamiselt putukatest, ja üle 200 liigi lihatoidulisi seeni, mis toituvad peamiselt mikroskoopilistest loomadest. Vastavalt definitsioonile ei ole need karnivoorid.

Esimesed selgroogsed karnivoorid olid kalad. Esimesed neljajalgsed karnivoorid olid kahepaiksed, kes maale elama asusid. Nad toitusid kaladest. Hiljem lisandusid putuktoidulised neljajalgsed loomad. Üleminek kalatoidult maismaaselgroogsete söömisele ei nõudnud kuigivõrd kohastumist. Alles hiljem tekkisid taimtoidulised loomad, sest kohastumine taimetoiduga, mis on väga kiuline, nõudis kompleksset kohastumist.

## Vaata ka
*Röövloom (kiskja)
*Raipesööjad

## Viited
Konvergents

**Konvergents** on eri protsesside kulgemine ühes suunas või millegi kokkulangemine. Sõna on mitmes teadusharus tarvitusel terminina:  

***[[Konvergents (bioloogia)|Konvergents]]** on bioloogias erineva päritoluga liikidel sarnaste keskkonnatingimuste toimel sarnaste tunnuste kujunemine. 
***[[Konvergents (keeleteadus)|Konvergents]]** on keelte või keelerühmade ühistunnuste tekkimine rööpselt toimuvate muutuste tagajärjel.
***[[Konvergents (hüdroloogia)|Konvergents]]** on okeanograafias hoovuste koondumine
*...

## Vaata ka
*Divergents
Ligatuur

***[[Ligatuur (meditsiin)|Ligatuur]] ** on meditsiinis niit veresoonte sidumiseks.
***[[Ligatuur (metallurgia)|Ligatuur]] ** on lisametall või -sulam.
***[[Ligatuur (muusika)|Ligatuur]] ** on sidekaar noodikirjas.
***[[Ligatuur (kiri)|Ligatuur]] ** on liittäht (nt prantsuse *œ*).
*...
Viiekroonine münt (1994)

**Viiekroonine münt** on teine pärast 1992. aasta rahareformi igapäevakäibesse mõeldud meenemünt. See vermiti 1994. aastal. 

Münt anti välja Eesti Panga 75. aastapäevaks ja see oli kasutusel igapäevases käibes.

## Kujundus
Kuldkollane münt kaalub 7,1 grammi, selle läbimõõt on 2,62 sentimeetrit, paksus 2 millimeetrit ning selle serv on sile.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti väike riigivapp ja vermimise aasta "1994".

### Revers
Mündi tagaküljel on kaljupanga kujutis (sama motiiv mis 100-kroonisel pangatähel), legend "EESTI PANK 75" ning nimiväärtus "5 krooni".

## Vaata ka
* 1993. aasta viiekroonine münt
* Viiekroonine pangatäht
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon
Richard Ritsing

**Richard Ritsing** (25. märts 1903 Räpina – 8. juuli 1994 Tartu) oli eesti koorijuht ja helilooja.

Richard Ritsing sündis külasepa-põllupidaja lasterohkes perekonnas. Pärast kooliaastaid Suure-Veerksus ja Räpinas jätkas haridusteed Tartu Reaalkommertskoolis (1919–1920), Tartu Reaalkoolis (1920–1923), Tartu Kõrgemas Muusikakoolis (1919–1924) ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (1923–1929).

Muusikakoolis õppis teooriat ja kompositsiooni Mart Saare ja Heino Elleri, koori- ja orkestritundmist Juhan Aaviku, viiulit S. Schapiro jt, klaverit Salme Hermanni (dr. Karl August Hermanni tütar) jt, laulmist D. Brovkini juures. Hiljem täiendas end (peamiselt dirigeerimises) ka välismaal (Berliinis, Varssavis) ning omandas muusikaõpetaja kutse.

## Töökohad ja muu tegevus

*alates 1920 dirigent 
*alates 1923 muusikaõpetaja 
*1927–1933 Tartu Töölisteatri muusikajuht 
*1934–1958 Tartu Ülikooli muusikaõpetaja 
*1947–1957 Tartu Muusikakursuste (Õhtumuusikakooli) organiseerija, direktor, õppejõud
*1945–1980 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli õppejõud
*1946–1956 Heliloojate Liidu Tartu osakonna ja noortesektsiooni organiseerija ning esimees, hiljem juhatuse liige
* Dirigent ja kunstiline juht Tartu Töölismuusika Ühingus
* Muusikaõpetaja Vahi Põllundus- ja Aianduskoolis, Pimedate Asutuste koolides ja mujal 

1950–1980 oli Richard Ritsing üldlaulupidude üldjuht, 1985 ja 1990 aujuht.

Richard Ritsing oli 1956. aastal Tartus Toomeorus toimunud I üliõpilaste laulu- ja tantsupeo Gaudeamus mõtte algataja ja selle traditsiooni üks loojaid. Ta oli Gaudeamuse üldjuht 1956, 1958, 1967, 1968, 1971 ja 1974. aastal.

Ta juhatas 1933–1974 Tartu Akadeemilist Meeskoori, 1935–1983 Vanemuise segakoori, 1945–1963 Tartu Ülikooli Akadeemilist Naiskoori ja paljusid teisi koore ning orkestreid.

Richard Ritsing on loonud koori- ja soololaule, instrumentaalmuusikat soolopillidele, ansamblitele ja orkestrile, muusikat lavateostele; avaldanud muusikaartikleid ja -uurimusi; ulatuslikematest töödest on trükis ilmunud "Koori- ja orkestrijuhi käsiraamat", "Kooritöö metoodika", "Eesti muusika ajalugu" (läti ja soome keeles), uurimus "Kalevipoeg muusikas", ülevaade eesti vanemast muusikaliteratuurist. 

Maetud Tartus, Raadi kalmistul. 

## Tunnustus

* 1956 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1983 Tartu aukodanik
* 1984 Eesti NSV rahvakunstnik

## Mälestuse jäädvustamine
Tartu Kultuurkapital ja Tartu linn annavad välja Richard Ritsingu nimelist preemiat. Preemia määratakse kuni kolmele Heino Elleri Muusikakooli kooridirigeerimise eriala õpilasele silmapaistvate erialaste tulemuste eest.

## Isiklikku

Isa Jaan Ritsing (1860–1936), ema Liisa Rising (sündinud Zirnask, 1878–1942). Abikaasa alates 1927 Mari Ritsing (sündinud Vassus, 1903–1993). Richard Ritsingu poeg on koorijuht ja helilooja Alo Ritsing. Tütar Ene Annilo (1934-2023). 

## Viited

## Välislingid
*
Sõltuvus (narkoloogia)

**Sõltuvus** väljendub kehaliste ja psüühiliste nähtude kompleksis, mille korral sõltuvusaine tarvitamine omandab inimese käitumises kõige suurema tähenduse.

Sõltuvusseisundit iseloomustavad järgmised tunnused:
*Tugev tung tarvitada ainet.
*Võimetus kontrollida tarvitatava aine koguseid ja tarvitamise kestust.
*Võõrutusseisundi arenemine aine tarvitamise lõppedes.
*Tolerantsuse teke tarvitatava aine suhtes.
*Järjest suurenev ajahulk, mis kulub sõltuvusaine hankimisele ja tarvitamisele.

**Eristatakse järgmisi liike:**
*psüühiline sõltuvus – tugev soov sõltuvusainet tarvitada.
*füüsiline sõltuvus – sõltuvusaine puudumisel tekivad tuntavad tervisehäired ehk võõrutusnähud.

**Alkoholisõltuvus** – nii psüühiline kui ka füüsiline, kuid alkoholismi all mõistetakse eeskätt psüühilist
sõltuvust.
Erinevalt mitmest muust psühhoaktiivsest ainest ei ole alkoholsõltuvus seotud kindla ajupiirkonnaga.

Psüühiline sõltuvus – joomahimu, vältimatu vajadus saada alkoholi, võimetus loobuda, tolerantsus, füüsiline sõltuvus.

Füüsiline sõltuvus – tekib, kui esineb krooniline vähemalt 1-promilline joove.

## Välislingid
* ELi tervishoiuportaal – Narkootilised ained
*Nähtamatud barjäärid: uimastisõltuvus ja probleemid praktikas. 
*Tervise arengu instituut - narkootikumide tarvitamise ennetamine
Aberdeen (Washington)

**Aberdeen** on sadamalinn USA-s Washingtoni osariigis Grays Harbori maakonnas. Ta piirneb Hoquiami ja Cosmopolisiga ning asub umbes 70 km Olympiast lääne pool.

Elanike arv on 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 16 461. 

Peamised majandusharud on metsatööstus, kalapüük ja konservitööstus. Linn on maakonna majanduskeskus.

Aberdeeni peetakse grunge sünnikohaks, sest sealt on pärit Kurt Cobain ja Krist Novoselic.
EKI

**EKI** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kardioloogia Instituut
*Eesti Keele Instituut
*Eesti Kohtuekspertiisi Instituut
*Eesti Konjunktuuriinstituut
*Elukultuuri Instituut
*...
Pragmaatika

**Pragmaatika** on semiootika haru, mis uurib märkide suhet tõlgendajatega, ning seda, kuidas kontekst mõjutab tähendust. 

Keeleteaduse haruna uurib **pragmaatika** keele kasutamist ning keelelist tegevust.

## Termini ajalugu
Termini võttis kasutusele Charles Morris (1938), kes defineeris pragmaatika ühena semiootika kolmest harust süntaktika ja semantika kõrval. Pragmaatika pidi uurima "märkide suhet tõlgendajatega". Nagu teistegi semiootika harude puhul, eristas ta pragmaatika raames "puhtaid uuringuid" (metakeele väljatöötamist) ning "kirjeldavaid uuringuid" (metakeele rakendamist konkreetsete märkide ja nende kasutuste kirjeldamiseks. Pragmaatikareegli näitena mainis ta seda, et näiteks konkreetsed hüüdsõnad ja käsud esinevad ainult teatud tingimustel, mis puudutavad keelekasutajaid. Pragmaatika uurimisvaldkonna piiritles ta nii: "Pragmaatika piisavalt täpne kirjeldus on öelda, et ta tegeleb semioosi biootiliste aspektidega, s.o kõikide psühholoogiliste, bioloogiliste ja sotsioloogiliste nähtustega, mis märkide funktsioneerimisel esinevad." 

Sõna "pragmaatika" on Morrise määratletud mõttes ka hiljem kasutatud, kuid seda kasutatakse ka hoopis kitsamas mõttes. Rudolf Carnap (1938) määratles pragmaatika nii: "Kui mingis uurimises sõnaselgelt viidatakse kõnelejale, või üldisemalt väljendudes, keelekasutajale, siis me paigutame selle pragmaatika valdkonda. (...) Kui me abstraheerume keelekasutajast ning analüüsime üksnes väljendeid ja nende designaate, siis me oleme semantika valdkonnas. Ja lõpuks, kui me abstraheerume ka designaatidest ning analüüsime ainult väljenditevahelisi suhteid, siis me oleme (loogilises) süntaksis." See tähendus on laiemalt käibele läinud. Hiljem hakkas Carnap samastama pragmaatikat Morrise mõttes deskriptiivse semiootikaga üldse, seega loomulike keelte (mitte loogiliste keelte) uurimisega. Samuti on ta nimetanud puhtaks pragmaatikaks uskumuse, lausungi ja intensiooni mõiste ning nendevahelise seose uurimist. 

David Crystali järgi uurib pragmaatika keelt kasutaja seisukohalt. Tähelepanu pööratakse sellele, millised keelelised vahendid kõnelejad valivad ja millised keelekasutuslikud piirangud kehtivad ühes või teises situatsioonis.

## Viited

## Vaata ka
*Ajalooline pragmaatika

## Kirjandus
*Charles Morris. Foundations of the theory of signs. – Otto Neurath, Rudolf Carnap, Charles Morris (toim). *International Encyclopedia of the Unified Language I*, University of Chicago Press: 1938, 77–138. Ümbertrükk raamatus: Charles Morris. *Writings on the general theory of signs*, Mouton: 1971.    
*Stephen C. Levinson. *Pragmatics*, Cambridge University Press 1983, 2000. Google'i raamat
Sõltuvusaine

**Sõltuvusaine** on psühhoaktiivsete omadustega aine, mida kasutatakse mõnutunde tekitamiseks.

RHK-10-s on eristatud järgmised sõltuvusained:
*alkohol
*opioidid
*kannabinoidid
*rahustid või uinutid
*kokaiin
*mitmesugused stimulaatorid
*hallutsinogeenid
*tubakas (vt suitsetamine)
*lenduvad lahustid

## Vaata ka
*sõltuvus (narkoloogia)

## Välislingid
* Villu Zirnask "Jaanus Harro: keelaks nii palju, kui ühiskond välja kannatab" Eesti Päevaleht, 27. november 2010
Liugehõõrdetegur

**Liugehõõrdetegur** (tähis **μ**) on füüsikas kahe pinna kokkupuutumisel liughõõrdumist iseloomustav tegur, mis sõltub mõlema pinna karedusest ja materjalist ning määratakse eksperimentaalsel teel. **μ=Fh/Fn**
Harf

**Harf** on näppekeelpill, millel on enamasti 47 keelt ja diapasoon kuus ja pool oktavit.

Harfi kõlakast laieneb ülevalt alla madalamate keelte suunas. Pilli kaela (lookleva ülaosa) küljes asuvad häälestusvirblid ja kettad keelte pikkuse muutmiseks. Sammas on instrumendi toetamiseks, selle sees asub pedaale ja kettaid ühendav mehhanism. Harfi mängitakse istudes, nii et pill toetub mängija õlale. Vasaku käega mängitakse madalamaid, parema käega kõrgemaid keeli. Heli järelkõla summutatakse vajadusel peopesaga. Pilli jala sees on seitsme pedaaliga mehhanism. Iga pedaaliga saab kõrgendada talle vastavat astet oktavi seitsmest helist (keelest) kõikides oktavites pool- või täistooni võrra.

## Päritolu
Tõenäoliselt leiutati harf sõltumatult mitmes maailma piirkonnas juba esiajal. Sageli on öeldud, et harfi leiutamisele võis kaasa aidata pinguletõmmatud vibunööri tinistamine. Üks harfitüüp, vibuharf, ongi sisuliselt vibu, millele on kinnitatud kõlakast ja mitu keelt. Selleks, et harfile oleks võimalik kinnitada rohkem keeli, hakati hiljem harfe tegema mitte ühest, vaid kahest puutükist, mis ühest otsast omavahel kinnitati. Seda harfitüüpi nimetatakse nurkharfiks.

Harfide vanimad kujutised kunstis pärinevad Vana-Egiptuse 6000 aastat tagasi (need olid eessambaga) ja Pärsiast 5000 aastat tagasi.

Näppekeelpille on traditsiooniliselt mainitud ka Piiblis, eriti seoses kuningas Taavetiga, kuid vastava heebrea sõna "nevel" tähendus on teadmata: see võib tähendada ka lüürat, lautot või isegi flööti. Sellele segadusele on kaasa aidanud asjaolu, et ajalooliselt on ingliskeelne sõna *harp* tähistanud mitte üksnes harfi, vaid enam-vähem iga keelpilli, mida ei mängita poognaga, alates parmupillist (*jew's harp*) ja suupillist (*french harp*) kuni orelini välja. Sageli on mõistlik ingliskeelne *harp* tõlkida kandleks.

Vanad kreeklased tundsid küll mitut sorti kolmnurkharfe (trigonon, sambuuk), kuid omaseks see pill neile ei saanud. Nad eelistasid lüürat.

Lääne-Euroopasse jõudis harf 8. sajandil mauride kaudu, kes sel ajal Pürenee poolsaare vallutasid.

Aafrika rahvamuusikas kasutatakse mitut sorti harfe, nii vibu- kui ka nurkharfe. Aafrika harfid on eessambata. Peale selle on Aafrikas eurooplase jaoks veidraid pille, näiteks Lääne-Aafrikast pärit kora, mida sageli kirjeldatakse harflautona.

Harf on kujutatud Iirimaa vapil.

## Vaata ka
* Harfimängijate loend

## Viited
Nelli Kalikova

**Nelli Kalikova** (sündinud 16. veebruaril 1949 Tallinnas) on Eesti arst, poliitik ja ühiskonnategelane. Aastatel 2002–2016 kuulus ta erakonda Res Publica (praegu Isamaa ja Res Publica Liit). Varem kuulus Rahvaerakonda Mõõdukad (kandidaat 2002. a KOV-l).

## Elulugu
Tema venelasest isa Valentin Kalikov sündis Viru maakonnas. Nelli Kalikova ema on eestlane.

### Hariduskäik
*1966 Tallinna 6. Keskkool
*1972 Leningradi Pediaatriainstituut
*1973 Tartu Riiklik Ülikool, internatuur
*1996 Londoni Hügieeni ja Troopilise Meditsiini Instituut

### Töökäik
*1973–1976 Aseri Ambulatoorium, Kohtla-Järve rajooni pediaater
*1976–1984 Tallinna Merimetsa Haigla pediaater-infektsionist 
*1987–1992 Tallinna Nakkushaigla peaarsti asetäitja ravi alal 
*1984–1987 ja 1992–1996 Riikliku Tervisekaitseameti (Tervisekaitseinspektsiooni) epidemioloog, eriti ohtlike nakkuste osakonna juhataja 
*1996–2003 AIDSi Ennetuskeskuse osakonna juhataja 
*2003–2007 X Riigikogu liige 

### Ühendustesse kuulumine
*MTÜ AIDSi Ennetuskeskus (asutajaliige)
*MTÜ Lapsevanemad Narkomaania Vastu (asutajaliige)
*MTÜ AIDSi Tugikeskus (asutajaliige)
*ESPO Ühing (asutajaliige)

## Tunnustus
*2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2001 Koosmeele auhind

## Isiklikku
Kalikova on lahutatud, tal on poeg.

Ta valdab eesti, vene ja inglise keelt.

## Viited

## Välislingid
*CV
Analoogseade

**Analoogseade** on aparaat, mis mõõdab ja/või kasutab analoogsignaali. Mõõdetud analoogsignaali väärtused võivad olla seejuures piiritletud. Analoogseadmeteks on näiteks voltmeeter ja ampermeeter.

## Vaata ka

*digitaalseade
Viiekroonine pangatäht

Need **5-kroonised** pangatähed võeti kasutusele 1992. aasta rahareformiga.

Leping nende pangatähtede trükkimiseks sõlmiti Inglismaal Thomas De La Rue & Co Ltd-s 10. mail 1991.

## Kujundus
Pangatähe on kujundanud Vladimir Taiger, selle suurus on 140 &times; 69 mm ja põhivärv on oranž.

Kupüüri esiküljel on kujutatud Eesti maletaja, rahvusvahelise suurmeistri ja maleteoreetiku Paul Kerese büsti. Tagaküljel on vaade Narva Hermanni ordulinnusele, Narva jõele ja Jaanilinna kindlusele.

### Erimid
Kui pangatähele trükitud aastaarv välja arvata, siis on 1991. ja 1992. aasta kupüürid täpselt ühesugused. 1994. aasta kupüüri üldine kujundus on sama, kuid trükkimisel on kasutatud uusi värve ja lisatud on turvaelemente.

## Turvamärgid
* Kolme lõviga vesimärk on rahatähtedel nähtav nii kupüüre vastu valgust hoides kui ka horisontaalasendis. Vesimärk on poolitatud ning asub rahatähe servades;
* rahatähti läbib turvaniit;
* portreed on trükitud rahatähtede põhitooniga toon-toonis ning nende esiküljel on sõrmega kombatavad reljeefsed pinnad;
* rahatähtedel on seerianumbrid. All vasakul olev horisontaalasendis number on musta värvi ja paremal serval vertikaalasendis olev erinevate nominaalväärtuste puhul erinevat tooni;
* rahatähte valguse suhtes nurga all hoides on rosetil näha rahatähe nominaalväärtus.

Alates 1994. aastast on lisaks eelloetletule kasutusel järgmised turvaelemendid:

* Uut tüüpi seerianumber rahatähe paremal serval (numbrid suurenevad ülevalt allapoole);
* Hoides pangatähte vastu valgust, katavad tagaküljele trükitud kujundid esiküljel oleva kujundi vabad osad;
* Rahatähel on kasutatud hõbevärvi.

## Vaata ka
* 1993. aasta 5-kroonine münt
* 1994. aasta 5-kroonine münt
* Eesti kroon

## Välislingid
* Eesti Panga presidendi määrus 1994. aasta 5-krooniste pangatähtede käibelelaskmiseks (RTL, 10.07.1997, 103, 609)
* Eesti Panga rahatähtede veebileht
*Eesti Pank: 5 kroonine Eesti rahatäht
So Boic A. P. I.

**So Boic A. P. I.** oli Võrust pärit eesti punkansambel aastatel 1993–1998.

## Liikmed
*Olav Orgla 14.12.1973 – 01.03.2005 (Väikepunk – E) – laul
*Ander Palo (Hai) – kitarr
*Heiki Lepist – basskitarr
*Indrek Kahar – trummid
Eesti Ringhäälingumuuseum

**Eesti Ringhäälingumuuseum** on 29. aprillil 1999 Eesti Ringhäälingute Liidu, Eesti Raadio, Eesti Televisiooni, Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS-i ja Türi Linnavalitsuse asutatud mittetulundusühing.

Ringhäälingumuuseum asub Türi linnas ja tegutseb aadressil Vabriku puiestee 1 samas hoones Türi muuseumiga.


Eesti Ringhäälingumuuseum 004.jpg
Eesti Ringhäälingumuuseum 005.jpg
Eesti Ringhäälingumuuseum 006.jpg


## Välislingid

* Koduleht
* "Ringhäälingumuuseumi juht: momendil toimuv on hetke pärast juba ajalugu" ERR menu, 25. aprill 2024
Laine levimiskiirus

**Laine levimise kiirus**  ehk **laine kiirus** väljendab kiirust, millega laine (või selle punkt) mingis keskkonnas edasi liigub. Eristatakse faasikiirust ja rühmakiirust.
* Faasikiirus on laine fikseeritud faasi (nt laineharja) levimise kiirus. Levimiskiiruse all mõeldaksegi  enamasti monokromaatilise laine (siinuslaine)  faasikiirust. 
* Rühmakiirus iseloomustab lainerühma (lainepaketi) amplituude järgiva mähisjoone liikumist.

Laine liikumist saab kirjeldada ka lainefrondi liikumise kiiruse kaudu.

Võib rääkida ka signaalikiirusest, mis kirjeldab laine poolt kantava informatsiooni liikumise kiirust.

## Viited
Delirium tremens

***Delirium tremens*** ehk **joomahullus** on alkoholismi puhul esinev võõrutusseisund.

Kui alkoholismihaige ei saa joomasööstu käigus enam mingil põhjusel uut alkoholiannust, võib tal areneda välja paari päeva kuni kuu aja möödudes psühhootiline seisund. Mõnikord tekkib *delirium tremens* ka joomasööstu käigus.

## Sümptomaatika
Tüüpilised on tõelised nägemishallutsinatsioonid. Lisaks psüühilistele häiretele kaasuvad ka kehalised häired. Raskematel juhtudel võib patsiendi teadvuse selgus olla sellisel määral häiritud, et temaga ei ole võimalik saavutada sisulist kontakti – professionaalne või mussiteeriv deliirium.

## Ravi
Ravitakse alkohoolset deliiriumi detoksikatsioonivahendite ja antipsühhootikumidega.

## Prognoos
Tänapäeval on alkohoolse deliiriumi raviefekt üsna hea. Märgatav suremus esineb professionaalse deliiriumi korral. Mussiteeriva deliiriumi korral on prognoos elule üsna halb.
779

**779. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - **[[770. aastad]]** - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad  

Aastad: 774 775 776 777 778 - 779 - 780 781 782 783 784 

----
## Sündmused

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Joomasööst

**Joomasööst** on alkoholismihaigetel esinev mitmepäevane või -nädalane regulaarne alkoholi tarvitamine. Alkoholi tarvitatakse kuni saabub keskmise või raske astmega joove. Pidev niinimetatud tipsutamine, kui inimese töövõime säilib enam-vähem tavalises ulatuses, ei ole joomasööst.

Joomasööst algab tavaliselt sellepärast, et peale ühekordset rohket alkoholi tarvitamist tekib inimesel peaparanduse vajadus. Tekib alkohoolne *[[circulus vitiosus]]*, millest väljumine lõpeb tavaliselt alkoholpsühhoosiga.
Valgus (kirjastus)

**Valgus** oli Eesti kirjastus, mis asutati 1965. aastal. 1991. aastal lõid sellest lahku kirjastused Koolibri ja Eesti Entsüklopeediakirjastus. 1995. aastal sai kirjastusest osaühing.

Kirjastuse peatoimetajad või vastutavad toimetajad olid Eva Kolli, Sirje Laidre jt.

Äriregistri andmeil asutati Osaühing Kirjastus Valgus 01.08.1965, registreeriti äriregistris 17.01.1996 ja kustutati 17.04.2023.

Kirjastus Valgus avaldas peamiselt aime- ja lasteraamatuid, sealhulgas sõnaraamatuid, keeleõpikuid, käsiraamatud, populaarteaduslikku kirjandust ning aja- ja kultuuriloolisi teoseid. Kuni 1991. aastani tegutses kirjastuses Valgus ka "Eesti Nõukogude Entsüklopeedia" toimetus.

## Trükiseid
*"Eesti Nõukogude Entsüklopeedia"
* "ENEKE"
* "Eesti Nõukogude Entsüklopeedia" 2. trükk (jätkus Entsüklopeediakirjastuses "Eesti entsüklopeedia" nime all)
* "Eesti-vene sõnaraamat"
* "Võõrsõnade leksikon" (ka täiendatud trükid, sh 2012; esimene trükk 1961. aastal ilmus Eesti Riiklikus Kirjastuses)
* "Eesti-soome sõnaraamat"
* "Ladina-eesti sõnaraamat" 
* "Rahvusvaheliste suhete leksikon"
* "Eesti-saksa sõnaraamat"
* "Rootsi-eesti sõnaraamat"
* "Saksa-eesti sõnaraamat"
* "Eesti-prantsuse sõnaraamat"
* "Oxfordi-Dudeni inglise-eesti piltsõnaraamat"
* "Soome-eesti sõnaraamat"
* "Eesti-soome sõnaraamat" (2015)

## Sarjad
Nõukogude ajal avaldas kirjastus Valgus menukaid popularteaduslikku sarju nagu reaalteadusliku kallakuga "Mosaiik" ja ajaloosari "Seeria A".

Eesti taasiseseisvumise järel jätkati uute aimesarjadega. Nii näiteks tutvustas üldajaloo sari riikide ajalugu ühiskonna, mõtte ja kultuuri vaatenurgast. Sarjas ilmusid raamatud Hispaania, Hiina, Iirimaa, Iisraeli, India, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide poliitilisest, majanduslikust ja kultuurilisest ajaloost.  

Koostöös Prantsusmaa kirjastusega Éditions Larousse ilmus tõlkeliste aimeraamatute sari lastele, millesse kuulusid näiteks:
* "Minu esimene inglise keele õpik"
* "Minu esimene entsüklopeedia"
* "Minu atlas" 
* "Minu esimene tutvus kuulsate kangelastega"
* "Minu esimene küsimusteraamat"
* "Minu esimene dinosauruseraamat" 
* "Minu loomaatlas" 
* "Minu kehaatlas"

## Välislingid
* Kirjastuse Valgus kodulehe arhiivikoopia 31. jaanuarist 2023 (Internet Archive); 1. veebruarist 2023 on koduleht suletud
* Kätlin Kaldmaa, "Kirjastus Valgus astub homsesse", EPL, 5. mai 2006
Maksapõletik

**Maksapõletik** ehk **hepatiit** (lad *hepatitis*) on haiguste rühm, mille ühiseks sümptomiks on maksa põletik. Maksapõletikku esineb nii inimestel kui ka loomadel.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel esineb maksas põletikku.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel esinevaid maksapõletikke klassifitseeritakse mitmeti.

*A-maksapõletik ehk A-hepatiit
*B-maksapõletik ehk B-hepatiit
*C-maksapõletik ehk C-hepatiit
*D-maksapõletik (koos B-hepatiidi viirusega) ehk D-hepatiit
*E-maksapõletik ehk E-hepatiit
**h.non-A-non-B* ("ei-A-ega-B"-hepatiit) jpt.

Maksapõletikud liigitatakse tekkimise põhjuste järgi kas infektsioosseteks ehk nakkuslikeks, ainevahetuslikeks – alimentaarseteks või toksilisteks.

### Nakkuslike maksapõletike põhjustajad
#### Viirused
*Hepatiidiviirused:
**A-hepatiidi viirus 
**B-hepatiidi viirus
**C-hepatiidi viirus
**D-hepatiidi viirus (koos B-hepatiidi viirusega)
**E-hepatiidi viirus

Maksapõletikku võivad põhjustada ka mitmed sugukonda *[[Herpesviridae]]* kuuluvad viirused:
***Epsteini-Barri-viirus 
***tsütomegaloviirus
****[[Herpes-simplex-viirus]]* 
***tuulerõugeviirus
**mumpsiviirus
**punetiseviirus
**adenoviirused 
**enteroviirused/Coxsackie viirus jt.

#### Bakterid ja seened
Maksapõletikku võivad põhjustada ka mitmed bakterid ja seened: 
***[[Coxiella burnetii]]*: Q-palavik
***Mycobacterium tuberculosis* – tuberkuloosi mükobakter
**leptospiroosid
***[[Treponema pallidum pallidum]]* (süüfilis)
***[[Salmonella]]* ja *[[Shigella]]* bakterid
***[[Rickettsia]]* prk
***[[Borrelia]]* 
**Candida jt.

#### Parasiidid
Maksapõletikku võivad põhjustada ka mitmed parasiidid:
**plasmoodiumid (malaaria)
**amööbid
**Leishmania (leišmaniaas)
***[[Toxoplasma gondii]]* (toksoplasmoos)
**ehhinokokkid (ehhinokokoos)
**maksakaanid 
**solkmed jt.

## Mürgistuse tekitatud hepatiit

Mürgistuse tekitatud hepatiit (lad *hepatitis noninfectiosa toxica*) on maksapõletik, mille põhjustaja võib olla
*alkoholhepatiit – alkoholi liigtarvitamisest ehk mürgistusest tekkinud; 
*ravimtekkene maksapõletik – võib olla põhjustatud pikemaaajalisest selliste ravimite (toimeaine) manustamisest nagu diklofenak, *[[chlorpromazin]]*, *[[isoniazid]]*, paratsetamool, *[[methotrexat]]*, *[[chelidonium]]* jpt.

Lisaks võivad maksapõletikku põhjustada kiiritusravi, sarkoidoos, autoimmuunne hepatiit, tsirroos ja ka sapipõiepõletik, sapiteedepõletik, vastsündinu hepatiit, kroonilised maksapõletikud, mitmed hea- ja pahaloomulised kasvajad.

## Viited

## Välislingid
*Olaf F. Weber, Ulrike Protzer,Comparative Hepatitis, Birkhäuser Verlag, 2008, ISBN 978 3 7643 8557 6, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 28.11.2013) (*inglise keeles*)
*
*
 
*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Hepatitis]] seisuga 28.11.2013.*
Mga

**Mga** on alev Venemaal Leningradi oblastis Kirovski rajoonis. Asub Mga jõe ääres, 50 km Peterburist kagus.

Alevis asub raudteevägede üksus (sõjaväeosa nr 51046).

Mgad läbib Peterburi–Vologda raudtee.

Mgas on sündinud eesti kirjanik ja etnoloog Ilmar Talve.

## Välislingid

*Mga alevi koduleht
*Google map
Jessica Alba

**Jessica Marie Alba** (sündinud 28. aprillil 1981 Pomonas Californias) on Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja.

Ta on eelkõige tuntud Maxi osatäitjana telesarjast "Must ingel" ning filmidest "Fantastiline nelik", "Sin City" ja "Sinisesse sügavikku".

## Elulugu
Jessica Alba sündis Pomonas California osariigis mehhiko päritolu Mark Alba ja prantsuse-hollandi päritolu Catherine Jenseni peres. Isa töö tõttu USA õhujõududes pidi Alba koos oma venna Joshuaga tihti elukohta vahetama, elades nii Biloxis Mississippis kui ka Del Rio's Texases, kuni lõpuks jäädi pidama Californiasse.

## Karjäär
Näitlemise vastu tundis Alba huvi juba viieaastaselt. Kui ta 12-aastaselt näitlemistunde hakkas võtma, ei läinud kaua aega, kui ta sai esimese rolli. Selleks oli Gaili osa 1994. aasta filmis "Camp Nowhere". Samal aastal tegi ta ka televisioonidebüüdi, kehastades Jessicat telekanali Nickelodeon komöödiasarjas "The Secret World of Alex Mack". Kahel järgmisel aastal kehastas ta Mayat telesarjas "Flipper".

## Osaline filmograafia

### Telerollid
*"The Secret World of Alex Mack" (Jessica, 1994)
*"Chicago Hope" (Florie Hernandez, 1996)
*"Flipper" (Maya Graham, 1995–1997)
*"Beverly Hills, 90210" (Leanne, 1998)
*"Dark Angel" (Max Guevara (X5-452), 2000–2002)

## Eraelu
Alba oli aastatel 2001–2003 kihlatud oma "Dark Angeli" kaasnäitleja Michael Weatherlyga. Seejärel oli ta lühikest aega suhtes hispaania golfimängija Sergio Garcíaga. 2005. aasta jaanuarist on Jessica elukaaslane filmiprodutsent Cash Warren, kellega ta tutvus filmi "Fantastiline nelik" võtetel.

## Välislingid
*
Kirovski rajoon

**Kirovski rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. 

Rajoonis on 1 linn, 7 alevit ja 3 valda.

## Viited
Mehaaniline energia

**Mehaaniline energia** on keha võime teha mehaanilist tööd. Mehaaniline energia on summa keha kulg- ja pöördliikumise kineetilisest energiast ning keha potentsiaalsest energiast välisjõudude väljas. Mehaanilise energia alla ei kuulu aga keha siseenergia. Juhul kui dissipatiivseid protsesse ei toimu (mille käigus mehaaniline energia muunduks siseenergiaks), on mehaaniline energia jääv. Näiteks keha vabal langemisel Maa raskusjõu väljas muundub potentsiaalne energia kineetiliseks, kuid nende summa jääb muutumatuks:

: \frac{mv^2}{2}+mgh=\text{Const}.

## Vaata ka
*Mehaanilise energia jäävuse seadus
Mehaanilise energia jäävuse seadus

**Mehaanilise energia jäävuse seadus** on jäävusseadus, mille kohaselt isoleeritud süsteemis, mille kehade vahel mõjuvad ainult konservatiivsed jõud, on süsteemi mehaaniline koguenergia muutumatu. Konservatiivsete jõudude hulka kuuluvad näiteks gravitatsiooniväli (raskusjõud), staatiline elektriväli, elastsusjõud (vedru) jms. Näiteks keha vabal langemisel Maa raskusjõu väljas muundub potentsiaalne energia kineetiliseks, kuid nende summa jääb muutumatuks.

## Analüütiline mehaanika

Noetheri teoreemi järgi vastab igale füüsikateooria (täpsemalt lagranžiaani) sümmeetriale üks jäävusseadus, st suurus, mis püsib ajas muutumatuna. Kui vastavaks sümmeetriaks on sümmeetria ajaliste nihete suhtes, siis nimetatakse vastavat jäävat suurust energiaks. Energia jäävuse seadus on seega piltlikult öeldes järeldus sellest, et füüsikaseadused püsivad ajas muutumatuna. Kehtib ka vastupidine: kui süsteem pole invariantne ajaliste nihete suhtes (näiteks süsteemi potentsiaalne energia sõltub ajast), siis energia jäävuse seadus enam ei kehti.

## Vaata ka

* Energia jäävuse seadus

## Viited
Ühtlane ringjooneline liikumine

**Ühtlane ringjooneline liikumine** ehk **ühtlane ringliikumine** on keha või masspunkti konstantse kiirusega liikumine mööda ringjoont .

Ühtlane ringjooneline liikumine on liikumine konstantse kiirendusega
: 
a =  = \omega^2 r,

mis on alati suunatud ringjoone keskpunkti. *r* tähistab siin ringjoone raadiust, *v* tähistab kiirust ja ω nurkkiirust. See on näide olukorrast, kus keha liigub ühtlase kiirendusega, kuid selle kiirus ei muutu, sest antud juhul on kiirenduse efekt keha liikumise suuna muutmine.

## Vaata ka

* Ühtlaselt kiirenev sirgjooneline liikumine
* Tiirlemine
* Pöörlemine
Lakk

**Lakk** on vedelik, mille kuivamisel moodustub kelme. Lakk sisaldab peale kelmet moodustava aine lahustit ja muid komponente.

Mõistet *lakk* kasutatakse mitmete kõvade ja potentsiaalselt läikivate viimistluste jaoks mida pannakse näiteks puidu peale. Lakid jagunevad eri rühmadesse.

Mõiste *lakk* pärineb sanskriti sõnast *lākshā* (लाक्षा), mis tähistab numbrit 100 000, lakki tootvat putukat kilptäid ja nende punast vaigust eritist, mis sisaldab šellakit. Šellak on vaik, mida kasutati puidu viimistlemiseks iidses Indias ja naaberpiirkondades.

Aasia lakk, mida võib nimetada "päris lakiks", on tehtud töödeldud, värvitud ja kuivatatud värnitsa-mürgipuu vaigust. Sellist lakki pannakse mitme kihina alusele, mis on tavaliselt puidust. See kuivab väga kõva ja sileda pinnaga kihiks, mis on vastupidav, veekindel ja atraktiivne katsumiseks ja vaatamiseks. Aasia lakile maalitakse vahel pilte, inkrusteeritakse koori (või muid materjale), või nikerdatakse, lisaks tolmutatakse kullaga ja viiakse läbi edasisi dekoratiivsed meetodeid.

Tänapäeva tehnikates märgib sõna lakk läbipaistvaid, värvitud või värvimata puidu viimistlusi, mis kuivavad lahusti aurustumise või kõvendamisprotsessi käigus ja toodavad kõva, vastupidava kaitsekihi. Viimistlus võib olla ükskõik millise läikega, väga matist kuni kõrge läikeni ja seda saab veelgi lihvida vastavalt vajadusele. Samuti on sõna lakk kasutatud "lakk värvi" jaoks, mis on värv, mis tavaliselt kuivab paremini kõval ja siledal pinnal.
## Lakke
*juukselakk
*kirjalakk
*küünelakk
*põrandalakk

## Vaata ka
*Pinotex Base

## Viited
Loveless

"**Loveless**" on Yun Kōga joonistatud *[[shōnen-ai]]* manga ja selle põhjal tehtud anime.

"Lovelessi" peategelaseks on 13-aastane Ritsuka, kelle iseloom 2 aasta eest täielikult muutus. Ritsuka, kes oli enne sõbralik ja avameelne, sulges enese südame kõigi eest. Pärast Ritsuka suurema venna Semei mõrvamist vahetab poiss kooli.

Uues koolis tutvub Ritsuka Yuiko ning Yayoiga, kes saavad lõpuks tema sõpradeks. Samuti kohtub Ritsuka Soubiga, kes end poisile tutvustab Semei sõbrana ja ka tema "relvana". Soubi ütleb Ritsukale tema õige nime, milleks on Loveless. Nad hakkavad koos Semei mõrvareid otsima. Päevavalgele tulevad saladused panevad Ritsuka ja Soubi suhte proovile.
Tolljärv

**Tolljärv** (ka: **Loosu järv**, **Talljärv**) on pisike rabastunud kallastega metsajärv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsrast ida pool. 

Tolljärve pindala on 3,7 ha. Sellest umbes kilomeeter põhja poole jääb veel pisem Sarapuu järv.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
*
Joule'i-Lenzi seadus

**Joule'i-Lenzi seadus** on füüsikaseadus, mille kohaselt elektrivoolu toimel juhis eralduv soojushulk Q on võrdne voolutugevuse I ruudu, juhi takistuse R ja voolu kestuse t korrutisega:
: Q = I^2 R t,
kusjuures kõik suurused on SI-süsteemi ühikutes: vool amprites, takistus oomides, aeg sekundites ja soojushulk džaulides. Enne SI-le üleminekut, kui soojushulka mõõdeti kalorites, sisaldus valemis võrdetegur 0,239 (1 J ≈ 0,239 cal).

Kuna Ohmi seaduse kohaselt IR=U, saab eralduva soojushulga arvutada ka takistust mõõtmata:
: Q = I U t.
Peaaegu kõigi elektrisoojendusseadmete talitlus põhineb Joule'i-Lenzi seadusel. Sama valemi järgi leitakse ka soojuskadu elektriahelate elementides, nt elektriliinis (valemis on U siis liinis tekkiv pingelang).

Seaduse avastas James Prescott Joule aastal 1841 ja temast sõltumatult Emil Lenz 1842.
Valgjärv

**Valgjärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Otepää Valgjärv]]**, järv Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Nohipalu Valgjärv]]**, järv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Koorküla Valgjärv]]**, järv Valga maakonnas Tõrva vallas
* **[[Laose Valgjärv]]**, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* **[[Rõuge Valgjärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Kasaritsa Valgjärv]]**, järv Võru maakonnas Võru vallas

**[[Valgjärv (Vologda oblast)|Valgjärv]]** ehk Beloje järv on järv Venemaal Vologda oblastis.

Valgjärve all võidakse mõelda ka
* Riisipere Valgejärve Harju ja Lääne maakonna piiril
* Roksi järve Valga maakonnas Tõrva vallas
* Kurtna Valgejärve Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas

## Vaata ka
* Valgjärve
* Valgjärve vald
* Valgjärve mõis
* Valgjärve tänav
Volsk

**Volsk** (vene *Вольск*) on linn Venemaal Saratovi oblastis, Volski rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal.

Linna nimi oli alates linnaõiguste saamisest 1780 **Volgsk**, kuid see muutus 19. sajandi jooksul Volskiks.

Volsk on tsemenditootmise keskus.

## Viited

## Välislingid

*http://www.volsk.info/
Novouralsk

**Novouralsk** (algselt **Novo-Uralsk**) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Neiva jõe ääres, Jekaterinburgist 67 km loodes.

Novouralsk on kinnine linn, mis nõukogude ajal kandis koodnime **Sverdlovsk-44**. Seal asuvad tuumatööstuse ettevõtted, kus toimub uraani rikastamine. Linn asub Verh-Neivinsk asula ja nimega raudteejaama lähedal, mis on 1878. aastal ehitatud raudteejaam Jekaterinburgi&nbsp;– Nižni Tagili liinil.

1967. aastal rajatud automootoritehas, kus töötas 25% linna töötajatest, läks 2000. aastal pankrotti. 

Asutati 1941 ja sai linnaõigused 1954. aastal.

## Elanike arv
* 93 400 (2007) 
* 92 200 (2009)

## Välislingid
*Linna koduleht