open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mežaparks

**Mežaparks** ('metsapark') on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 11,821 km². Asub Ķīšezersi kaldal. Asum piirneb lõunas Čiekurkalnsi, läänes Sarkandaugava ja põhjas Mīlgrāvisega. Asumis elab 4529 inimest (2010).

Mežaparks asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 3–8 meetrit üle merepinna. Ķīšezersi kaldal asub ligikaudu 40 meetri pikkune järsak, mille kõrgus on kuni 5 meetrit. Asumi kõrgeima osa moodustab loodeosas asuv luidete ala, kus kõrgeim osa ulatub 18 meetrit üle merepinna.

## Ajalugu

Mežaparks kujunes Ķīšezersi järve kaldal asunud **Ķeizarmeža** (saksa keeles *Keiserwald*) aladele, kui see ala 1901. aastal Riia linnaga liideti. Metsa all olid siiski juba XIV sajandist asunud kalurite eluasemed ja mitmed suvemõisad. XVII sajandil asus metsa aladele kuningas Gustav II Adolfi sõjavägi; selle järgi sai mets ka nime.

XIX sajandi lõpus hakati kauni loodusega metsa rajama suvemõisaid. Tekkisid Meijermuiža mõis, Annasmuiža mõis, Wolansky mõis ja Grave mõis. Juba aastal 1900 koostas aga Georg Kuphaldt piirkonnale arenguplaani, mille järgi tuli metsa alla rajada aedlinn. Riia linna inseneri Adolf Agthe eestvedamisel alustati aedlinna rajamist aastal 1902. Mitmed varasemad villad asumi aladel on juugendstiilis. Aastal 1904 valmis Mežaparksi luteri kirik, mis on väikseim kirik Riias.

Aastal 1912 rajati asumisse Ķīšezersi kaldale ka Riia loomaaed. Linna ja asumi vahele rajati trammitee. Asum kujunes rikkama rahva elukohaks, seal elasid välismaised diplomaadid, töösturid, poliitikud. 

Aastal 1949 rajati asumisse Kultuuripark, kuhu ehitati vabaõhuteater. Aastal 1955 ehitati selle juurde veel ka laululava, mis on praegu Läti laulupidude toimumispaigaks. Asumi territooriumil asub ka Riia metsakalmistu, mis on tähtsamate Läti kultuuritegelaste ja poliitikute matmispaik.

## Vaata ka
*Mežaparksi laululava

## Välislingid
*Mežaparksi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Julija Lipnitskaja

**Julija Lipnitskaja** (, sündinud 5. juunil 1998 Jekaterinburgis) on Venemaa iluuisutaja, olümpiavõitja (2014), Euroopa meister (2014) ja juunioride maailmameister (2012).

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  kuldmedal (meeskonnavõistlus)

### [[Iluuisutamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2014  Saitamas
**  hõbemedal

### [[Iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2014  Budapestis
**  Euroopa meister

### [[Iluuisutamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2012  Minskis
**  juunioride maailmameister
* 2013  Milanos
**  hõbemedal

## Viited

## Välislingid

* Julija Lipnitskaja ISU kodulehel
* Julija Lipnitskaja 2014. aasta taliolümpiamängude kodulehel
Žamysłaŭl

**Žamysłaŭl**, ka **Žemłasłaŭ** (valgevene keeles Жамыслаўль või Жэмласлаў, transkribeerituna **Žamõslavl** või **Žemlaslav**) on küla (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Iŭje rajoonis Subotniki külanõukogus. Aastal 1861 oli külas 475 elanikku. Poola keeles on küla nimi *Żemłosław*. Küla asub Gauja jõe kaldal.

Esimest korda on Žamysłaŭli mainitud aastal 1587. Toona oli küla nimi *Пятроўшчына* ja seal asus Zenowiczitele kuulunud Kandraciški mõisa süda, mille ostsid Roskad. 

Poola jagamisel läks Žamysłaŭl aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1807 ehitas mõisa Kenewiczitelt ostnud krahv Umiastowski külasse lossi. Umiastowskite valdusse asula ka jäi. 

Kuni 1917. aastani oli Žamysłaŭl Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu.

## Pilte

Pilt:41 Жемыславль.JPG|Mõisa ait
Pilt:43 Жемыславль.JPG|Mõisa jääkelder
Pilt:Palace in Zhemyslavl 2.jpg|Žamysłaŭl


## Viited

## Välislingid

* Žamysłaŭl Valgevene fotoentsüklopeedias
Ohvriallikas

**Ohvriallikas** on allikas, millele omistatakse tervendatavat mõju ning kuhu on ohverdatud raha, hõbedat, ehteid või muud taolist.

## Vaata ka
* Eesti looduslike pühapaikade loend

## Kirjandus
* T. Tamla. Kultuslikud allikad Eestis. Rmt: Rahvasuust kirjapanekuni. Tallinn, 1985. 

## Välislingid
Mari Uusküla

**Mari Uusküla** (kuni 1. juulini 2005 **Mari Bogatkin**; sündinud 23. jaanuaril 1980) on eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1998. aastal Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ungari keele alal. Nii tema magistri- kui ka doktoritööd juhendas Tartu Ülikoolis Urmas Sutrop. Doktoritöö kaitses ta 2008. aastal üldkeeleteaduse osakonnas.

## Tunnustus
2021 – Eesti teaduse populariseerimise auhind (ergutusauhind)

## Isiklikku
Tema isa on Georg Bogatkin.

## Viited
Kalnõk (Illintsi rajoon)

**Kalnõk** (ukraina keeles Кальник) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 1223. Pindala on 3,09 km².
Furosemiid

**Furosemiid** on diureetikumide hulka kuuluv ravimi toimeaine, mida kasutatakse erinevates ravimivormides.

Nii nagu enamik diureetikume, kuulub ka furosemiid WADA poolt keelustatud ainete nimekirja, kuna teda on võimalik kasutada dopingu kasutamist maskeeriva ainena.

## Keemiline valem
Aine keemiline valem on C12H11ClN2O5S.

## ATC-kood
Toimeaine ATC-kood on **C03CA01**. Eestis on furosemiidi sisaldavad ravimpreparaadid klassifitseeritud retseptiravimitena.

## Näidustused
Furosemiidi manustatakse diureesi saavutamiseks peamiselt arteriaalse hüpertensiooni, kopsuturse, uroloogiliste operatsioonide ajal ja mürgistuste ravil. Furosemiidi kasutatakse ka tursete, nefrootilise sündroomi, maksatsirroosi ravis ja/või sümptomite leevendamisel nii loomadel kui inimestel.

## Toime
Organismi manustatuna vähendab furosemiid kaltsiumi, magneesiumi, kaaliumi, B<sub>1</sub>-, B<sub>6</sub>- ja C-vitamiini ning tsingi sisaldust.

## Ohud
Raseduse ajal kasutada üksnes äärmisel vajadusel, kuna furosemiid läbib platsentaarbarjääri.

Manustatud furosemiid on sõidukijuhile liiklusohtlik, eriti koos alkoholiga.

Furosemiid on loomkatsetes osutunud teratogeenseks.

## Viited

## Välislingid
*Furosemidum QC03CA01 WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology, veebiversioon (vaadatud 13.02.2014)
*Furosemiidi toimeainepõhine infoleht Ravimiamet
Jaak Prozes

**Jaak Prozes** (sündinud 4. aprillil 1965 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja soome-ugri hõimuliikumise edendaja.

## Haridus
Ta lõpetas keskkooli 1983. aastal, õppis ajalugu Tartu Ülikoolis aastail 1983–1991. Aastail 2015–2019 õppis Tallinna Ülikoolis ajalugu. Magistrikraad ajaloos. Alates 2019. aastast õpib Tartu Ülikoolis doktorantuuris etnoloogia erialal.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on töötanud ajakirjanikuna, arhivaarina, majandusjuhatajana ja kooperatiivi liikmena. Fenno-Ugria Asutuses töötab ta 1993. aastast. 

Ühiskondlik tegevus soome-ugri liikumise raames: 
*Eesti-Mari Seltsi aseesimees 1990–1992, esimees 1992–1999; 
*Fenno-Ugria juhatuse aseesimees 1991–1992, esimees 1993; 
*Soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee liige 1992–1997; 
*Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni asepresident 1990–1995, nõukogu liige 1995–1997, president 1997–2000; 
*Eestimaa Rahvuste Ühenduse president 1998–2007.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidus Vaba Tallinna Kodanik ning sai 47 häält.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Vabaerakonna nimekirjas Haabersti, Kristiine ja Põhja-Tallinna valimisringkonnas ning kogus 35 häält ja ei osutunud valituks.

Jaak Prozes kuulub aastast 2020 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas, kogus 48 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2011 E. W. Ponkala Fondi preemia

## Teosed
*"Kas Putin on vepslane" (2015)  (soome keeles: "Onko Putin vepsälainen" 2016, vene keeles: "О финно-угорских народах и в шутку и всерьез" 2016)
*"Põhjapõdrad ja oliivid" (2016) 
*"Soome-ugri rahvad muutuvas ajas" (2024)

## Viited

## Välislingid

*
Lõssohirka (Litõni rajoon)

**Lõssohirka** (ukraina keeles Лисогірка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 131. Pindala on 0,072 km².
Johanna Sild-Rebane

**Johanna Sild-Rebane** (17. märts 1882 Tarvastu – 23. november 1946 Stockholm) oli eesti majandusteadlane ja ajakirjanik. 

Õppis kuni 1903. aastani Tartu Puškini Gümnaasiumis. 1905. aastal immatrikuleerus Sild Berni Ülikooli filosoofiateaduskonda. Ta veetis vahepeal mõned semestrid Viinis ja Londonis. 1911. aastal Sild doktoriväitekirja majandusteaduses. Silda on peetud esimeseks doktorikraadi saavutanud eesti naiseks, kuid enne Silda kaitsesid doktorikraadi Beatrice Pallon Zürichis, Helene Taar ja Alide Poom-Teemant Bernis. Lõputöö teemaks oli Th. R. Malthuse teooria. Eestisse tagasi jõudes asus tööle Postimehe toimetusse majandusajakirjanikuna. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige ja auvilistlane.

1912 osales esimesel ülevenemaalisel naishariduse kongressil eesti naiste esindajana. "Kongress toimub "hariduse" tähe all, kuid tegelikult arutatakse seal naiste õiguste taotlemise ja naise juhtivatele kohtadele pääsemise küsimusi." 
 
Avaldas naisõiguse alaseid kirjutisi ajakirjas Naiste Töö ja Elu. 1916/4 kirjutas näiteks naiste tööalastest probleemidest, 1917 organiseeritud naisliikumise tähtsusest, emade ja rinnalaste kaitsest. Esines Eestimaa Esimesel Naiskongressil 27.–28. mail 1917 ettekandega naisest abielus ja kutsetöös.

1933. aastal valiti ta Eesti Akadeemilise Naiste Ühingu esimeseks auliikmeks.

1946. aastal hukkus autoõnnetuses.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Hans Rebane.

## Teosed
*Johanna Sild-Rebane, "Rinnalastest riigitarkuseni". Eesti Mõttelugu, Ilmamaa, 2017. ISBN 978-9985-77-632-2

## Viited

## Välislingid
* TLÜAR väliseesti isikud
Jakõmivka (Orativi rajoon)

**Jakõmivka** (ukraina keeles Якимівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 1329. Pindala on 4,251 km².
Üksküla linnus

**Üksküla linnus** ehk **Ikšķile linnus** oli 1185. aasta paiku Daugava paremale kaldale, tänapäevase Ikšķile linna kohale, ehitatud Baltikumi esimene kivilinnus.

## Linnus
Linnus moodustas koos selle kõrval asuva kirikuga ühtse kaitsekompleksi, võttes enda alla 80 × 16–18 m suuruse pinna. Linnuse kaitsemüüri lääneosa sisse oli ehitatud kaheruumiline hoone, mida peetakse algselt piiskop Meinhardile kuulunud eluasemeks, samal ajal kui idamüüri ääres on leitud jälgi liivipärastest ehitistest, mis kuulusid ilmselt kohalikele liivlastele.

## Ajalugu
Üksküla linnuse laskis Ojamaalt palgatud kiviraiduritel ehitada Väina liivlaste aladele misjonitööd tegema tulnud Meinhard, kellest 1186. aastal sai Üksküla piiskop. Linnus sai tema omandiks, kuid lubades ka kohalikel seal end kaitsta, lootis ta neid nii, ehkki asjatult, ristiusku meelitada. Peatselt linnuse valmimise järel saabusid selle juurde semgalid, kes olevat edutult püüdnud laevaköitega ehitist jõkke tõmmata.

1201. aastal andis uus piiskop Albert linnuse benefiitsiks Konradile, kes sai selle ristisõdijate abi kasutades oma kontrolli alla võtta aga alles 1205. aastal, ja viis piiskopkonna keskuse Ükskülast üle Riiga.

1255. aastal läänistati linnus Johannes de Bardewischile või Johan de Bardewisile, kellest sai Uexküllide suguvõsa esiisa.

15. sajandil on linnust mainitud Riia peapiiskopile kuuluvana.

Linnus sai tugevalt kannatada Riia peapiiskopi ja Liivi ordu vahelistes sõdades 15.–16. sajandil, mille jooksul see oli pikka aega ka ordu valduses. Lõpliku purustamise aeg ei ole täpselt teada, aga selleks on pakutud 1579. aastat, mil lõhuti maha Riia-lähedasi linnuseid, et takistada pealetungivatel Moskva tsaaririigi vägedel seal enda kindlustamist.

1927. aastal uuris Üksküla kirikut Tartu Ülikooli kunstiajaloo professor Helge Kjellin.

1970. aastatel jäi linnuse ase seoses Riia hüdroelektrijaama veehoidla rajamisega vee alla. Kõrval asunud kiriku varemed tõsteti kõrgemale ja nende ümber moodustati kunstlik saareke.

## Viited
Lootekest

**Lootekestaks** (ladina *membrana fetalis*) nimetatakse vesikestaliste (*Amniota*) loomade embrüoväliste elundite kesti.

Embrüot ümbritsevad lootekestad on:
*amnion
*allantois
*emakook
*koorion
*rebukott.

Lootekestade areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Viited
Suur maalritöö

**"Suur maalritöö"** on 1971. aastal ilmunud Ellen Niidu värssraamat. Selle illustratsioonide autor on Edgar Valter. 

Raamatu teine trükk anti välja 1985. aastal ja kolmas trükk 2008. aastal. Edgar Valter on teinud raamatutele kahed, üldjoontes samasugused, kuid mõnes pisiasjas siiski erinevad raamatukujundused.

Enne raamatuna ilmumist ilmus tekst ajakirjas Pioneer (1970, nr 7) kunstnik Heino Sampu illustratsioonidega. Paavo Matsini hinnangul on tegemist ühe eesti lastekirjanduse kõige klassikalisema tekstiga, mis on lahutamatult seotud Edgar Valteri geniaalsete illustratsioonidega.

## Animafilm "Suur maalritöö"

2013. aastal valmis stuudios A Film Eesti Ellen Niidu raamatu põhjal animafilm "Suur maalritöö". Edgar Valteri joonistustel ja Ellen Niidu värssidel põhinevale animafilmile lõi muusika Vaiko Eplik. Laule esitavad Mari Pokinen, Priit Võigemast ja Rapla Laulustuudio tüdrukud Thea Paluoja juhendamisel. Samal aastal ilmus film ka DVD- ja CD-plaadi komplektina. 2014. aastal ilmus animafilmil põhinev luuletusega värviraamat.

## "Suur maalritöö" teatris
* Tartu Uue Teatri ja Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakooli õpilaste koostöölavastus "Suur maalritöö". Lavastaja Ivar Põllu. Esietendus Genialistide Klubi saalis 2. detsembril 2009.
* Teater Ugala lavastus "Suur maalritöö". Lavastaja Oleg Titov. Esietendus 11. detsembril 2012 teatri väikeses saalis.

## "Suur maalritöö" muudes keeltes
1974. aastal anti raamat välja soome keeles pealkirja "Ihmeellinen maalari" all. 1982. aastal valmis selle põhjal Soomes televisiooni jaoks tehtud muusikal.

## Vaata ka
* Animafilm "Suur maalritöö"

## Viited
Tartu Ülikooli Kliinikumi sisekliinik

**Tartu Ülikooli Kliinikumi Sisekliinik** on Tartu Ülikooli Kliinikumi allüksus.

Sisekliiniku koosseisu kuuluvad järgmised erialad:
* endokrinoloogia
* gastroenteroloogia
* reumatoloogia
* sisehaigused
* nefroloogia
* nakkushaigused
* ambulatoorne osakond kõigile erialadele

## Ajalugu

Sisekliiniku alguseks peetakse 1804. aastat, kui avati meditsiiniline kliinik ja polikliinik prof. Daniel Georg Balk juhtimisel. 1808. aastal sai kliiniku asukohaks Toomemägi, sama hoone milles tänapäeval asub Eesti Riigikohus. 

Aastail 1919–1939 oli kliiniku nimi Tartu Ülikooli I Sisehaiguste Kliinik, kliinikut juhtis prof. E. Masing. 1924 rajati kliinikusse biokeemialaboratoorium. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid sisehaiguste kliinikud Toomel ja Maarjamõisas. 
### Sisekliiniku juhatajaid
* 1921 ajutiselt professor Ludvig Puusepp
* 1921–1939 professor Karl Ernst Alexander Masing
* 1940–1944 dotsent Franz Grant
* 1944–1951 professor Voldemar Vadi
* 1951–1956 dotsent Ülo Lepp
* 1956–1977 professor Kuno Kõrge
* 1977–2000 professor Vello Salupere
* 2000–... professor Margus Lember

## Allikad
* Sisekliinik muutuste teel. SA TÜ Kliinikumi leht, 27. jaanuar 2014 
* Jõgi, A. Sisekliinik lahkub vanast haiglamajast. Tartu Postimees, 24. jaanuar 2014
Aasialased

**Aasialased** ehk **asiaadid** on Aasias elavad või mõnes kontekstis ka Aasiast (tavaliselt Lõuna-Aasiast ja Kagu-Aasiast) tulnud või sealt pärinevad inimesed. Aasialaste definitsioon varieerub muude maailmajagude riikides.
Suur maalritöö (animafilm)

"**Suur maalritöö**" on aastal 2013 esilinastunud animafilm, mis põhineb 1971. aastal ilmunud samanimelisel Ellen Niidu värssraamatul, mille on illustreerinud Edgar Valter. Film valmis stuudios A Film Eesti. 

Filmis ärkasid ellu Edgar Valteri võrratud joonistused ja Ellen Niidu lustakad värsid, mille viisistas Vaiko Eplik. Laule esitavad Mari Pokinen, Priit Võigemast ja Rapla laulustuudio tüdrukud Thea Paluoja juhendamisel. Samal aastal ilmus Epliku plaadifirma Mortimer Snerd kaudu ka DVD- ja CD-plaadi komplekt, 2014. aastal tuli müügile animafilmil põhinev luuletusega värviraamat.

Filmi esialgne idee tekkis juba 1990. aastate lõpul, kuid asi jäi soiku. Uuesti hakati filmiga tegelema 2010. aastal ning pärast pikemat seisakut sai projekt suurema hoo sisse 2012. aasta kevadel. Animeerimine kestis 2013. aasta maist oktoobrini. Animeerimise suure töömahu tõttu ei olnud võimalik seda Eestis teha ning sobivad animaatorid leiti Hiinast, kus A Film on ise animaatoreid ka koolitanud.

## CD lugude nimekiri
# "Hall"
# "Must"
# "Sinine"
# "Roheline"
# "Punane"
# "Kollane"
# "Lilla"
# "Oranž"
# "Valge"

## Viited

## Välislingid
* Suur maalritöö Eesti filmi andmebaasis
Palderjanhape

**Palderjanhape** ehk **pentaanhape** (ehk butaan-1-karboksüülhape) on karboksüülhapete klassi kuuluv keemiline aine  valemiga C4H9COOH. See on ebameeldiva lõhnaga värvuseta vedelik, mis võib põhjustada naha ja limaskestade ärritust.

Palderjanhappe estrid on meeldiva lõhnaga (lenduvad) ühendid, mida kasutatakse parfümeerias ja toidutööstuses.
Tsaari mõrsja

**"Tsaari mõrsja"** (vene: Царская невеста, Tsarskaja nevesta) on helilooja Nikolai Rimski-Korsakovi ooper neljas vaatuses. See on helilooja kümnes ooper, valmis 1898. aastal ja esietendus aasta hiljem Moskvas. Ilja Tjumenevi libreto põhineb Lev Mei samanimelisel näidendil.

## Välislingid
* ["Tsaari mõrsja" klaviir](http://imslp.org/wiki/The_Tsar%27s_Bride_(Rimsky-Korsakov,_Nikolay)) – International Music Score Library Project
* "Tsaari mõrsja" Eesti lavastuse koduleht
IMO number

**IMO number** (ka **IMO tuvastusnumber**) on identifitseerimisnumber, mille Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) annab kaubalaevadele ja reederitele. IMO tuvastusnumbrid kehtestati SOLASe konventsiooniga, et parandada ohutust mereliikluses ja vähendada pettusi.

Seitsme- või kaheksakohaline number antakse laevale kiilupanekul ja jääb samaks kogu laeva elueaks.

Number antakse teatavast suurusest (kogumahutavus 500) alates tsiviillaevadele, millele kohaldatakse SOLAS konventsiooni. Konventsiooni ei kohaldata sõja-, kala- ja huvilaevadele ning neile laevadele, mis ei välju Põhja-Ameerika Suurelt järvistult merele. Seega ei anta IMO tuvastusnumbrit näiteks ainult kalapüügiks mõeldud laevadele, huvilaevadele, sõjalaevadele, puidust laevadele jms.
John Boyd Orr

**John Boyd Orr** (23. september 1880 – 25. juuni 1971) oli šoti õpetaja, arst, bioloog ja poliitik, kes sai Nobeli rahuauhinna oma toitumisalase teadustegevuse ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni juhtimise eest.
Poola 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Poola]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 59 sportlasega, kes võistlesid 11 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Poola lippu bobisõitja Dawid Kupczyk.

Olümpiavõitjaks tulid Kamil Stoch suusahüpetes, Justyna Kowalczyk murdmaasuusatamises ja Zbigniew Bródka kiiruisutamises.
Õuekohus

**Õuekohus** oli vanasti mõnes suuremas halduskeskuses olnud kesk- või alamastme kohus. 

Eesti ajaloos on tuntud Liivimaa õuekohus, mis asus Tartus (1630–1701) ja Riias (1701–1889).

## Vaata ka
*Liivimaa õuekohus
*Turu õuekohus ‎ 
*Svea õuekohus ‎ 
*Göta õuekohus ‎ 
*Tartu õuekohus ‎

## Viited
Hrinivka

**Hrinivka** (ukraina keeles Хрінівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 601. Pindala on 2,16 km².
Elmar Einasto

**Elmar Einasto** (kuni 1935 **Elmar Eisenschmidt**; 18. november 1895 Vastse-Otepää vald, Tartumaa – 28. märts 1976 Tartu) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumi ettevalmistusklassis ja Tartu Õpetajate Seminari algkoolis, lõpetas aastal 1917 Tartu Õpetajate Seminari.

Ta töötas aastal 1917 (septembrist novembrini) Põltsamaa kõrgemas algkoolis õpetajana ning evakueerus kooliga Altaisse. Ta töötas aastatel 1918–1919 Beloglazovos (praeguse haldusjaotuse järgi Šipunovo rajoonis Altai krais) kõrgemas algkoolis õpetajana. Aastal 1919 oli ta Aleksandr Koltšaki armees garnisoni kirjutaja, olles samaaegselt Zmeinogorskis (praeguse haldusjaotuse järgi Altai krais) Õpetajate Seminaris õpetaja ja üldhariduskursustel lektor. Aastatel 1919–1920 oli ta punaarmeelasena Mongoolias, aastatel 1920–1921 Ust-Kamenogorskis (praegu Öskemen, Ida-Kasahstani oblasti keskus) kooliõpetaja, olles ühtlasi suvekursustel spordiinstruktor ja lektor. Ta korraldas Altai mägedes loodusteaduslikke ekspeditsioone ja korjas kohaliku botaanikaaia rajamiseks taimede seemneid.

Aastal 1921 naasis ta Eestisse ja tõi Tartu Ülikoolile 300 taimeliigi seemneid. Ta oli aastatel 1921–1925 õpetaja Tartu 3. algkoolis (1923–1924 ka Tartu puu- ja rauatööstuskoolis). Aastatel 1925–1940 oli ta Tartu 5. algkooli ja 1940–1941 Tartu 2. algkooli juhataja. Aastatel 1941–1944 töötas ta Tartu 7. algkoolis õpetajana. Aastatel 1944–1957 oli ta Tartu 5. mittetäieliku keskkooli direktor ja 1957–1958 Tartu 7. Keskkooli direktor.

Ta rakendas õppetöös iseseisva töö meetodeid, korraldas matku ja ekskursioone (peamiselt Lõuna-Eestis). Ta osales koguteoste "Tartumaa" (Tartu 1925) ja "Valgamaa" (Tartu 1932) originaalainese kogumises.

## Isiklikku
Tema abikaasa Eva Ellinori ema Anna Lammas oli eesti progümnaasiumiõpetaja ja koolijuht. 

Poeg Jaan Einasto on astrofüüsik, poeg Rein Einasto on geoloog, tütar Kersti Sumera on pianist ja muusikapedagoog.

## Välislingid
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/einasto_elmar
Riia lahing (1198)

**Riia lahing** oli 1198. aastal liivlaste ja Üksküla piiskop Bertholdi kogutud ristisõdijate väe vahel toimunud lahing hilisema Riia linna asukohal. Tegemist oli Liivi ristisõja esimese lahinguga.

## Eellugu
Pärast esimese Üksküla piiskopi Meinhardi ebaõnnestunud rahumeelset misjonitööd Väina liivlaste aladel, mille jooksul ta suutis suhteliselt väheseid ristiusku meelitada ja neistki paljud olid seda teinud vaid piiskopilt vastuteene väljapetmiseks, otsustas paavst Coelestinus III lubada Liivimaa kristlaste kaitseks ja apostaatide usku tagasisundimiseks ristisõdijate jõudu. Uus piiskop Berthold sõitis esialgu Liivimaale siiski ilma sõjaväeta, kuid pärast vaenulikku vastuvõttu Üksküla ja Holmi liivlaste poolt pöördus ta tagasi ja naasis järgmine kord juba ristisõdijatega. Hilisema Riia linna kohal laagrisse jäänud ristisõdijate vastu kogunes liivlaste vägi, kuid esialgu sõlmiti siiski omavahel vaherahu. Berthold nõudis liivlastelt kristlusse pöördumist ja seal püsimist ning pantvange oma turvalisuse tagamiseks, kuid liivlased keeldusid, öeldes, et piiskop võib oma piiskopkonda tagasi pöörduda, aga ta ei tohi mittekristlastele jõuga oma usku peale suruda.

## Lahing
Kuna liivlased olevat tapnud hobusemoona otsima läinud sakslasi, siis ütles piiskop rahu üles ja vastaspooled seadsid end lahinguvalmis. Lahingut alustasid ristisõdijad, rünnates liivlaste väge ja ajades nad seejärel põgenema. Liivlastel õnnestus siiski tappa Berthold, kes Ymauti poolt odaga läbi torgati. Kokkupõrke järel hävitasid ristisõdijad mõõkade ja tulega ka liivlaste vilja.

## Tagajärjed
Pärast lahingut sõlmiti jälle omavahel rahu ja liivlased nõustusid piiskopi preestrite enda juurde võtmise, neile maksu tasumise ja ristimisega. Ükskülas ristiti umbes 100 ja Holmil 50 inimest. Pärast ristisõdijate lahkumist ütlesid ristitud liivlased aga kristlusest lahti, röövisid preestrite vara ja sundisid nad ka nemad Liivimaalt lahkuma.

## Viited
Prantsusmaa 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Prantsusmaa]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 116 sportlasega, kes võistlesid 12 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Prantsusmaa lippu kahevõistleja Jason Lamy Chappuis.

Kahekordseks olümpiavõitjaks tuli laskesuusataja Martin Fourcade, kes võitis ka ühe hõbemedali. Ühe kulla võitsid lumelaudur Pierre Vaultier ja vigursuusataja Jean-Frédéric Chapuis. Hõbemedali võitsid ka Steve Missillier ülisuurslaalomis ning Arnaud Bovolenta ja Marie Martinod vigursuusatamises. Pronksmedali võitsid laskesuusataja Jean-Guillaume Béatrix, suusahüppaja Coline Mattel, vigursuusatajad Kevin Rolland ja Jonathan Midol, lumelaudur Chloe Trespeuch, mäesuusataja Alexis Pinturault ja Prantsusmaa murdmaasuusatamise teatemeeskond.
Pruun

**Pruun** on mustjaspunakaskollane värvus. Pruun on looduses väga levinud, see on tumeda puukoore ja viljaka mulla värv. Inimeste juuksed, silmad ja nahk võivad olla pruuni värvi.

:Pruunide värvitoonide mittetäielikku loetelu vt '''Värvuste loend põhivärvinimede järgi'''.
Liivimaa ja Eestimaa Asjade Justiitskolleegium

**Liivimaa ja Eestimaa Asjade Justiitskolleegium** (lühemalt: **Justiitskolleegium**) oli aastatel 1728–1832 Peterburis tegutsenud luteri ja protestantliku kiriku haldus- ja kohtuasutus. Justiitskolleegium vaatas läbi kohalikke kohtuotsuseid.

1744–1812, peale Vene-Rootsi sõda (1741–1743) Karjala ja seejärel Vene-Rootsi sõjas (1808–1809)  ka Soome suurvürstiriigi liitmist Venemaa keisririigiga,  *Liivimaa, Eestimaa ja Soomemaa Asjade Justiitskolleegium*. 

Alates 1734. aastast oli Liivimaa, Eestimaa ja Soome asjade justiitskolledži ülesandeks hallata teiseusuliste protestantide asju Venemaa keisririigis.
## Kolleegiumi ülesanded
Administratiivsed küsimused (ametnike ametisse nimetamine, kirjavahetus keiserlike institutsioonidega);
Kohtuasutus (seisustekohtute ja Senati vaheline organ);
Maksukohuslus (1739–1742);
Balti kubermangude, Viiburi kubermangu elanikkonna, aga ka kõigi Venemaa keisririigi protestantlike kirikute kirikuküsimused (abieluküsimused, pastorite ametisse nimetamine, koguduseliikmete ja vaimulike vahelised vaidlused jne) ning alates 1769. aastast ka kõigi teiste välismaiste kristlike religioonide kirikuküsimused.

1832. aasta Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadusega moodustati Venemaa Evangeelse Luterliku Kiriku Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium, Läänemere kubermangude, Soome ja Venemaa luterlike konsistooriumite ja koguduste haldus- ja järelevalveorgan.
## Justiitskolleegiumi presidendid
* 1764–1766 Friedrich Johann von Emme (1699–1767)
* 1779–1785 Johann Matthias Edler von Simolin (1720–1799)
* 1797 Ernst Burchard von Mengden (1738–1797)
* 1797–1798 Heinrich Karl Hermann Benjamin von Heyking (1751–1809)
* 1798–1799 Johann Weydemeyer (Вейдемейер, Иван Андреевич) (1752–1820)
* 1799–1804 Georg Fuchs (Фукс, Егор Борисович)  (1762–1829) 
* 1804–1819 Heinrich Ulrich Kasimir von Korff (Корф, Андрей Фёдорович) (1765–1823)
* 1819–1832  Pierre de Friccius (1785–)
## Vaata ka
*Vene õigeusu kiriku Pühim Valitsev Sinod Venemaa keisririigis
*Rooma-katoliku vaimulik kolleegium, Mogiljovi, Vilniuse, Žemaitija, Lutski, Kamenetsi, Minski Rooma-katoliku kiriku piiskopkondade ja Polotski, Lutski, Bresti, Vilniuse uniaadikiriku piiskopkondadega.

## Viited

## Välislingid
*
Antonivka (Tomašpili rajoon)

**Antonivka** (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1488. Pindala on 4,78 km².
Cesvaine mõis

**Cesvaine mõis** (saksa keeles *Schloß Seßwegen*, läti keeles *Cesvaines muiža*, ka *Cesvaines pils*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäeval asub LätisCesvaine piirkonnas Cesvaines. Mõisa peahoonet tuntakse kui Cesvaine lossi.

## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1399. aastal. Esimene loss ehitati Cesvainesse 15. sajandi alguses. 1577. aastal lasi tsaar Ivan IV lossi ja selle ümbruses olnud asula hävitada. 18. sajandil oli Cesvaine mõis Simon von Zoritschi käes ja 1815. aastast kuulus von Wulfide perele.

## Mõisaansambel

Kõrvalhoonetest on säilinud tallid, aidad, sepa, aedniku, kavaleride, mõisavalitseja ja metsniku maja. Mõisa juures oli töökoda, kus pruuliti õlut. Lossi ümber on park, mida ehivad keskaegse linnuse varemed ja barokne paviljon. Enamik hooneid on rajatud koos lossiga, aga kavaleride maja pärineb 18. sajandi lõpust.

Loss, Cesvaine mõisa park, tall ja metsaülema maja on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Aizkuja, Bučauska, Lode ja Kraukļi mõisaga 54 ja 1/2 adramaad, nendele allus 2579 mees- ja 2711 naishinge.

## Pildid

Cesvaine Palace, 2013, 8.jpg
Cesvaine Palace, 2013, 6.jpg
Cesvaine mõisa abihoone.JPG
Cesvaine manor park.JPG


## Vaata ka
*Cesvaine piiskopilinnus

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Nokaut

**Nokaut** (inglise keeles *knockout*) on mitmes võitlusspordis (eriti poksis) ühe võistleja seisund, kus teine võistleja on ta pikali löönud ning ta ei suuda teatud kindlaks määratud aja jooksul püsti tõusta või edasi võistelda. Nokaut lõpetab matši ning tähendab vastase nokauteerinud sportlasele võitu.

Lisaks poksile on nokaudi mõiste veel näiteks kikkpoksis, sportlikus vabavõitluses, karates ja teistel lööke sisaldavatel aladel.

Poksis tähendab nokaut võistleja mahalangemist, misjärel ei suuda ta kümne sekundi jooksul püsti tõusta ja võitlust jätkata. Sportlikus vabavõitluses võistleja mahalangemisel sekundeid lugema ei hakata, sest selle ala osaks on ka maadlusvõtted pikaliasendis. Nokaut kuulutatakse välja siis, kui võistleja kaotab teadvuse või ei hakka ennast vahetult pärast mahalangemist kaitsma.

Nokauti seostatakse tihti teadvuse kaotamisega. Sportlase suutmatus edasi võistelda võib tulla ka väsimusest, valust, pearinglusest vms.

**Tehniline nokaut** võidakse välja kuulutada ka siis, kui kohtunik, arst või võistleja ise otsustab, et võitluse jätkamine pole ohutu, näiteks saadud vigastuse tõttu.
Marja

**Marja** võib tähendada mitut asja.
***[[Marja allasum|Marja]]** on Lilleküla asumi allasum Tallinnas.
***[[Marja (eesnimi)|Marja]]** on naisenimi.
***[[Marja tänav]]** on tänav mitmes Eesti asulas.

## Vaata ka
*Märja
Lester B. Pearson

**Lester Bowles Pearson** (23. aprill 1897 Newtonbrook, Ontario – 27. detsember 1972 Ottawa) oli Kanada poliitik, ajaloolane, riigitegelane ja diplomaat, Nobeli rahuauhinna laureaat. 

Aastatel 1948–1957 oli ta Kanada välisminister. 

Ta sai Nobeli rahuauhinna 1957. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni erijõudude organiseerimise eest Suessi kriisi lahendamiseks. 

Ta oli Kanada 14. peaminister 22. aprillist 1963 20. aprillini 1968.
Metanivka

**Metanivka** (ukraina keeles *Метанівка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 947. Pindala on 0,417 km².
Kehavedelik

**Kehavedelik** ehk **orgaaniline kehavedelik** (inglise *body fluid*) on elavate organismide sees leiduv bioloogiline vedelik. Kehavedelikud on nii need, mis organismis ringlevad, kui ka need, mida leha elundid, sooned, rakud eritavad ja vastu võtavad.

Kehavedelikega ringlevad keres rakud, molekulid, viirused, bakterid, patogeensed mikroorganismid jm. Kehavedelike ringlust reguleerib ka humoraalne regulatsioon.
   
## Imetajatel
### Inimestel
*aju-seljaajuvedelik ehk liikvor
*astsiit
*piimand ehk küülus ehk hüülus
**[[chymen]]*
*endolümf
*eksudaat
*higi
*klaaskehaneste
*kolostrum
*kõhuõõne vedelik
*kõrvavaha
*liigesevõie
*lima
*lootevesi
*lümf
*lümfiplasma
*maomahl
*mäda
*nääpsuvedelik
*okse
*pankreasenõre
*perilümf
*pisaravedelik
*pleuraõõne vedelik
*rasu
*rinnapiim
*roe (kõhulahtisus)
*röga ehk sülitis
*rähm
*sapp 
*seemneplasma 
*smeegma 
*sperma
*südamepaunavedelik
*sülg
*turse
*uriin
*vereseerum
*vereplasma
*veri
*vesi
*vesivedelik
*ödeem.

## Patoloogia

Patoloogiaga seostatakse (teatud tingimustel) sagedamini näiteks järgmisi kehavedelikke: astsiidivedelik, mäda, okse, roe, röga, turse, ödeem jt.

## Biokeemias ja kliinilises meditsiinis

Kehavedelike biokeemiline koostis võib näidata inimorganismis toimuvaid patoloogilisi muutusi, häireid ja ka haiguslikke seisundeid. Seetõttu kasutatakse kliinilises meditsiinis hulgaliselt analüüse, näiteks vere- ja uriinianalüüse, et teha kindlaks patoloogiat, kinnitada diagnoosi ja ka/või välistada teatud haigusi.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Body fluid]] seisuga 13.02.2014.*
Agu Pihelga

**Agu Pihelga** (1936. aastani **August-Gottfried Pihlendorf** või **Piilendorf**; 3. august 1910 Keelva – 5. jaanuar 1998) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Ta sündis taluniku perekonnas. Õppis aastatel 1928–1934 Riigi Kunsttööstuskoolis dekoratiivmaali eriala. Tema õpetajateks olid August Jansen ja Roman Nyman. Pärast ajateenistust jätkas õpinguid 1936–1939 Helsingis Soome Kunstiühingu koolis (kus tema õpetajaks oli William Lönnberg). Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti Pihelga Punaarmeesse, Eestisse naasis 1946. aastal. Seejärel töötas kuni 1980. aastani ERKIs õppejõuna (aastast 1961 dotsendina).

Alates 1956. aastast oli ta  Eesti Kunstnike Liidu liige.

Agu Pihelga suri 5. jaanuaril 1998 ja ta maeti 8. jaanuaril 1998 Rahumäe kalmistule.

## Looming
Pihelga maalis peamiselt impressionistliku värvilaadiga maastikke ja linnavaateid, viimaste seas on palju Tallinna vanalinna kujutisi.

## Tunnustus

* 1989 Konrad Mäe preemia

## Isiklikku
Agu Pihelga oli abielus Kristjan Raua tütre, metallikunstnik Helge Pihelgaga.

## Viited

## Välislingid
*Foto: Maalikunstnik Agu Pihelga Pühajärve ääres maalimas. 1970
Marja allasum

**Marja** on allasum Tallinnas Lilleküla asumis. See on saanud nime Marja tänava järgi.

## Marja allasumi tänavad
*Artelli tänav
*Forelli tänav
*Heinavälja tänav
*Kadaka tee
*Laki tänav
*Liimi tänav
*Marja tänav
*Mureli tänav
*Mustamäe tee
*Paldiski maantee
*Piibelehe tänav
*Pirni tänav
*Seemne tänav
*Tuuliku tee
*Veskimetsa tänav
*Värvi tänav

## Viited
Richard Møller Nielsen

**Richard Møller Nielsen** (19. august 1937 – 13. veebruar 2014) oli taani jalgpallur ja jalgpallitreener.

Richard Møller Nielsen mängis aastatel 1955–1962 Odense Boldklubi koosseisus Taani kõrgliigas 150 mängu ja kaks mängu ka Taani koondises.

Ta treenis alates 1962. aastast Taani klubimeeskondi ja aastatel 1978–1989 Taani noortekoondist. Richard Møller Nielseni juhendamisel tuli Odense Boldklub aastatel 1977 ja 1982 Taani meistriks. Aastal 1975 valiti ta Taani aasta jalgpallitreeneriks.

Aastatel 1987–1990 oli ta Taani jalgpallikoondise teine treener ja 1990–1996 peatreener; seejärel kuni 1999. aastani Soome jalgpallikoondise peatreener ja aastatel 2000–2002 Iisraeli jalgpallikoondise peatreener.

1992. aastal tuli Taani Nielseni juhendamisel Euroopa meistriks. Samal aastal valiti Nielsen maailma parimaks jalgpallitreeneriks.

Richard Møller Nielsen suri ajukasvaja tagajärjel.

## Viited
A-tüüpi gripiviirus (perekond)

**A-tüüpi gripiviirus** (inglise *Influenza virus A*) on viiruse perekond. 

## Klassifikatsioon
A-tüüpi gripiviiruse perekonda klassifitseeritakse üksainus viiruse liik: 
*A-tüüpi gripiviirus.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Influenza A virus]] seisuga 14.02.2014.*
Norra 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Norra]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 134 sportlasega, kes võistlesid 12 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Norra lippu mäesuusataja Aksel Lund Svindal. 

Olümpiavõitjaks tulid murdmaasuusatajad Marit Bjørgen, Maiken Caspersen Falla ja Ola Vigen Hattestad, sprindinaiskond (Marit Bjørgen ja Ingvild Flugstad Østberg), mäesuusataja Kjetil Jansrud, laskesuusatajad Ole Einar Bjørndalen ja Emil Hegle Svendsen, kahevõistleja Jørgen Graabak, Norra kahevõistlusmeeskond koosseisus Magnus Moan, Håvard Klemetsen, Magnus Krog, Jørgen Graabak ning Norra laskesuusatamisvõistkond koosseisus Tora Berger, Tiril Eckhoff, Ole Einar Bjørndalen ja Emil Hegle Svendsen.

## Välislingid
*Norra, sochi2014.com, vaadatud 15.02.2014
Mooni

**Mooni** on allasum Tallinnas Lilleküla asumis. See on saanud nime Mooni tänava järgi.

## Mooni allasumi tänavad

*Algi põik
*Algi tänav
*Endla tänav
*Haigru tänav
*Haki tänav
*Iirise tänav
*Kaarna tänav
*Keemia tänav
*Kirsi tänav
*Koskla tänav
*Krookuse tänav
*Kuldnoka tänav

*Kure tänav
*Linnu tee
*Mehaanika tänav
*Meleka tänav
*Metalli tänav
*Metsise tänav
*Mooni tänav
*Mustamäe tee
*Mustasõstra tänav
*Muti tänav
*Mõtuse tänav

*Nirgi tänav
*Ronga tänav
*Räägu tänav
*Sõpruse puiestee
*Sõstra tänav
*Tedre tänav
*Tihase tänav
*Tildri tänav
*Varese tänav
*Vuti tänav
*Välja tänav

## Viited
Milan Lukić

**Milan Lukić** (serbia keeles Милан Лукић; sündinud 6. septembril 1967 Fočas Jugoslaavias) on endine Serbia paramilitaarse organisatsiooni Valged Kotkad (Beli Orlovi) juht, kelle endise Jugoslaavia rahvusvaheline kriminaaltribunal mõistis 2009. aasta juulis süüdi inimsusvastastes kuritegudes ning sõjatavade rikkumises Bosnias ja Hertsegoviinas Višegradis Bosnia sõja ajal 1992–1995. Tema kuriteod seisnevad peamiselt Bosnia moslemite tapmises Višegradi piirkonnas. 

Lukić mõisteti eluks ajaks vangi. Lukići kuritegude seas olid mõrv, piinamine, kallaletung, rüüstamine, vara hävitamine ning vähemalt 132 teadaoleva mehe, naise ja lapse tapmine. Tribunal mõistis süüdi ka Lukići nõo Sredoje Lukići ja perekonnasõbra Mitar Vasiljevići, kes said vastavalt 30 ja 15 aastat vangistust osalemise eest paljudes Milan Lukići kuritegudes.

Alates 2014. aasta veebruarist kannab Lukić karistust Eestis Tartu vanglas vastavalt Eesti valitsuse ja ÜRO vahelisele kokkuleppele, mis puudutab endise Jugoslaavia rahvusvahelise kriminaaltribunali kohtuotsuste täitmist.

## Viited

## Välislingid

*Mitar Vasiljevici kohtuasja (IT-98-32) infoleht
*ICTY Case No. IT-98-32-PT "The Prosecutor of the Tribunal against Milan Lukić, Sredoje Lukić, Mitar Vasiljevic" – parandatud süüdistus, 12. juuli 2001
*Tribunali otsus 20. juulist 2009 Milan Lukići ja Sredoje Lukići (IT-98-32/1) Višegradi kohtuasjas (PDF)
*Amnesty Internationali avaldus EUR 70/009/2002, 12. september 2002 "FRY: War crimes verdict in Montenegro – Amnesty International calls for all those responsible for Strpci abductions and murders to be brought to justice"
*"The warlord of Visegrad" Ed Vulliamy ja Nerma Jelacic, The Guardian, 11. august 2005
*"Lukić Set to Face Trial for Visegrad Terror" Nerma Jelacic, Institute for War and Peace Reporting, 10. august 2005
*"Lukic Murdered 410 Bosniaks and One Serb!" Edina Kamenica, Oslobodjenje, Sarajevo, 22. märts 2001
*"Has anyone seen Milan Lukic?" Anes Alic ja Jen Tracy, Bosnia Report, 9. oktoober 2001
*"Two Bosnian Serb paramilitaries to be tried jointly at UN war crimes tribunal" UN News
*Sõjakuriteod Višegradis (bosnia keeles)
*"Genocide in Visegrad"
*"Vilina Vlas, The Fairy's Hair" "Sõjatsoon" – teledokumentaalfilm Vilina Vlasi vägistamistest (kreeka keeles)
A-tüüpi gripiviirus

**A-tüüpi gripiviirus** ehk **A-gripiviirus** on viiruse liik. 

## Kirjeldus
*virioon: sfääriline 
*genoom: (-)ssRNA
*RNA- segmendi koostis: RNA, nukleoproteiin ja RNA-polümeraas
*väliskesta lipiidkesta olulisemad glükoproteiinid on hemaglutiniin ja neuraminidaas
*sisenemine: retseptor-vahendatud endotsütoosi teel
* tropism: epiteelirakud
*transkriptsioon : rakutuumas

### Genoom

Genoom koosneb 8 helikaalsest segmendist.  

* **NP** – nukleoproteiin, on ühendatud viiruse RNA-ga
* **PB1**, **PB2** ja **PA** – hoolitsevad RNA transkriptsiooni eest
* **M<sub>1</sub>** – moodustab pinnaaluse kihi
* **M<sub>2</sub>** – ioonikanal
* **HA** – hemaglutiniin (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakku sisenemisel), mis jaguneb kaheks HA1 ja HA2
* **NA** – neuraminidaas, (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakust väljumisel).

## Klassifikatsioon
A-gripiviirus klassifitseeritakse alatüüpideks. Alatüüpide klassifikatsioon põhineb nii pinnaglükoproteiinide hemaglutiniini (HA) kui ka neuraminidaasi (NA) antigeensetel omadustel.

A-gripiviirustel teatakse 18 hemaglutiniinil ja 11 neuraminidaasil põhinevat alatüüpi.  

### Patogeensus
A-gripiviiruse alatüübid põhjustavad osadel imetajatel (sh inimestel) mitmesuguseid A-gripi vorme. 

#### A-gripiviiruse alatüübid ja nende põhjustatud epideemiad (osaline)

## Viited

## Välislingid
* Mikhail N. Matrosovich, Tatyana Y. Matrosovich, Thomas Gray, Noel A. Roberts, ja Hans-Dieter Klenk, Neuraminidase Is Important for the Initiation of Influenza Virus Infection in Human Airway Epithelium, J Virol. Nov 2004; 78(22): 12665–12667., doi: 10.1128/JVI.78.22.12665-12667.2004, PMCID: PMC525087, veebiversioon (vaadatud 16.09.2014)(*inglise keeles*)
* Mari Järvelaid, Sirje Timmusk, Gripiviiruse epidemioloogia ja organismi immuunvastus, Eesti Arst 2010; 89(1):21−30, veebiversioon (vaadatud 14.02.2014) 
* *[[Die Welt]]*, Seehund-Bestand im Wattenmeer nach tödlicher Grippe-Infektion stabil, 26.12.2014, veebiversioon (vaadatud 29.12.2014) (*saksa keeles*) 
* Leht: Soomet ähvardab tänavu supergripp H3N2, 4. oktoober 2015
Pskovskaja Provintsija

**Pskovskaja Provintsija** (vene keeles *Псковская Провинция*, "Pihkva provints"; ka *Pskovskaja provintsija*) on Pihkva rajooni ja Pihkva oblasti ajaleht Venemaal. Lehe praegune nimi registreeriti 19. novembril 2001 ning selle all ilmub väljaanne 2002. aasta juunist, kuid oma ajalugu loeb ajaleht alates kohaliku lehe "Pskovskii kolhoznik" (Псковский колхозник, "Pihkva kolhoosnik") rajamisest 1. märtsil 1930.

## Ajalugu
* 1930–1962 Pskovskii kolhoznik (Псковский колхозник)
* 1962–1991 Leninskaja iskra (Ленинская искра, "Leninlik säde")
* 1991–2001 Krestjanskaja žizn (Крестьянская жизнь, "Taluelu")
* 2001 – k.a Pskovskaja provintsija (Псковская провинция)

## Tänapäev
Leht ilmub kord nädalas kolmapäeviti tiraažiga 8500 eksemplari. Igal aastal korraldab Pskovskaja Provintsija koostöös Pihkva oblastivalitsusega mõttemängude festivali "Pskovskije snetki" (Псковские снетки), kus antakse välja Pskovskaja Provintsija karikas. 2001. aastast teeb ajaleht koostööd telesaatega "Ždi menja" (Vene versioon saatest "Sind otsides"), korraldades inimeste otsinguid Pihkva oblastis. Lehe peatoimetaja on L. Bõstrova.

## Viited

## Välislingid

* Pskovskaja Provintsija
Séléka

**Séléka** (ka **Séléka CPSK-CPJP-UFDR**) on Kesk-Aafrika Vabariigi paramilitaarsete organisatsioonide liit, mis 24. märtsil 2013 kukutas riigi valitsuse. Séléka juht Michel Djotodia kuulutas end Kesk-Aafrika Vabariigi presidendiks, kuid astus tagasi 10. jaanuaril 2014. Peaaegu kõik Séléka liikmed on muslimid.

## Taust
Mässuliste koalitsioon sai alguse kokkuleppest KAV kahe valitsusvastase organisatsiooni vahel: Patriootide Liit Õigluse ja Rahu Nimel (Convention of Patriots for Justice and Peace, CPJP) ja Patriootlik Liit Riigi Päästmiseks (Patriotic Convention for Saving the Country, CPSK). CPJP-d esindas kokkuleppes "põhirühmitus"; üks selle harusid sõlmis seevastu 25. augustil 2012 valitsusega rahulepingu. KAV kodusõjas osaleb arvukalt mitmesuguseid mässulisi organisatsioone.

Esmakordselt kerkis Séléka avalikkuses esile 15. septembril 2012 nime all *CPSK-CPJP liit*, kui see avaldas pressiteate, võttes vastutuse rünnaku eest kolmele linnale. See oli viimane suurtest mässuliste rühmadest, kes samasisulise teate avaldas Enne seda oli Patriootlik Liit Riigi Päästmiseks praktiliselt tundmatu.

15. detsembril 2012 avaldas rühmitus esimese pressiteate täisnime "Séléka CPSK-CPJP-UFDR" all. See hõlmas ka liikumist Demokraatlike Jõudude Ühtsusliit (Union of Democratic Forces for Unity, UFDR). Lisaks kuuluvad Sélékasse väidetavalt veel kaks rühmitust, vanem organisatsioon Kesk-Aafrika Demokraatlik Rahvarinne (Democratic Front of the Central African People, FDPC) ja hiljuti loodud Taastamise ja Ülesehituse Allianss (Alliance for Revival and Rebuilding, A2R).

2013. aasta septembris teatas Michel Djotodia, et Séléka on laiali saadetud. Lagunenud rühmitus on hajunud üle riigi ning pannud inimõigusorganisatsiooni Human Rights Watch teatel toime massimõrvu. Endiste Séléka võitlejate toime pandud tapmised, vägistamised ja rüüstamine on tekitanud usulisi pingeid 80% ulatuses kristlastest koosnevas ühiskonnas. Islaiusulise Séléka vastu võitlemiseks on organiseerunud kristlikud paramilitaarid, kes kasutavad nimetust *[[anti-balaka]]*. ÜRO kaalub vägede saatmist kuritegude peatamiseks. 26. novembril 2013 teatas Prantsusmaa, et suurendab oma väekontingenti KAV-s veel 1000 sõduri võrra, lisaks olemasolevale 400 sõdurile, kui saab selleks ÜRO toetuse.

### Nimi
Rühmituse nimi *Séléka* tähendab "Liitu" sango keeles, mis on üks kahest KAV riigikeelest (kõrvuti prantsuse keelega).

Terminit *Séléka* on KAV poliitikas varem kasutatud, kui Jean-Jacques Démafouth lõi poliitilise partei Uus Progressiliit (New Alliance for Progress, Nouvelle Alliance pour le Progrès), mille sangokeelseks nimeks sai *Fini Seleka*.

Oktoobris 2021 avati Rahvusvahelises Kriminaalkohtus (ICC) süüdistuste kinnitamine endise Seleka miilitsamehe Mahamat Saïdi vastu. Seda endist miilitsat kahtlustati inimsusvastastes kuritegudes ja sõjakuritegudes, mis pandi toime aastatel 2013 ja 2014. See on esimene kord, kui endine Seleka liige kohtu ees seisab.

### Mõjud
Kindral Ousmane Mamadou Ousmane oli eesistuja komisjonis, mille eesmärk oli teha Sélékas sõjaväereform.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Šveits 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Šveits]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 163 sportlasega, kes võistlesid 12 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Šveitsi lippu suusahüppaja Simon Ammann.

Olümpiavõitjaks tulid Dario Cologna murdmaasuusatamises, Juri Podladtšikov ja Patrizia Kummer lumelauasõidus ning Dominique Gisin ja Sandro Viletta mäesuusatamises.
Antonivka (Teplõki rajoon)

**Antonivka** (ukraina keeles Антонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 407. Pindala on 0,159 km².
Moseli veinipiirkond

**Moseli veinipiirkond** on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast. See ei ole neist kõige suurem, küll aga kõige kuulsam. 

Kuni 2007. aastani kutsuti seda piirkonda nimega Mosel-Saar-Ruwer, aga kuna nimi oli väga kohmakas, lühendati see lihtsalt Moseliks. 

## Moseli piirkonna jaotus alampiirkondadeks
Mosel jaguneb kuueks alampiirkonnaks:
#Cochem (tuntud ka kui Alam-Mosel või Terrassenmosel)
#Bernkastel (ehk Kesk-Mosel)
#Ruwer
#Saar
#Obermosel ehk Ülem-Mosel
#Moseltor

## Kvaliteetveini tootvad veiniaiad Moseli piirkonnas

Saksamaal tegutseva VDP(ehk **V**erband **D**eutscher **P**rädikats- und Qualitätsweingüter) hinnangul on Moseli piirkonna parimad veiniaiad järgmised:

*Winninger Uhlen, Mosel
*Winninger Röttgen, Mosel
*Hatzenporter Stolzenberg, Mosel
*Hatzenporter Kirchberg, Mosel
*Pündericher Marienburg, Mosel
*Pündericher Nonnengarten, Mosel
*Erdener Treppchen, Mosel
*Ürziger Würzgarten, Mosel
*Wehlener Sonnenuhr, Mosel
*Graacher Josephshöfer, Mosel
*Graacher Domprobst, Mosel
*Bernkasteler Lay, Mosel
*Bernkasteler Doctor, Mosel
*Brauneberger Juffer, Mosel
*Brauneberger Juffer-Sonnenuhr, Mosel
*Wintricher Ohligsberg, Mosel
*Piesporter Goldtröpfchen, Mosel
*Piesporter Schubertslay, Mosel
*Dhroner Hofberg, Mosel
*Leiwener Laurentiuslay, Mosel
*Kaseler Nies'chen, Ruwer
*Eitelsbacher Karthäuserhofberg, Ruwer
*Wawerner Goldberg, Saar
*Kanzemer Altenberg, Saar
*Wiltinger Braunfels, Saar
*Wiltinger Gottesfuß, Saar
*Scharzhofberger, Saar

## Välislingid
* "Moseli veinid", märts 2014
Ernest le Pelley

**Ernest le Pelley** (1801–1849) oli 17. Sarki isand aastail 1839–1849.

1844. aastal vajas ta raha Sarki saarel hõbedakaevanduse käigushoidmiseks ja pantis Sarki lääni kohalikule ettevõtjale John Allaire'ile. Kompanii läks 1847. aastal pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1852. aastal müüs tema poeg Pierre Sarki isanda tiitli 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.
Córdoba kalifaat

**Córdoba kalifaat** oli islamiriik Pürenee poolsaarel tänapäeva Hispaania ja Portugali aladel aastatel 929–1031. Kalifaadi pealinn oli Córdoba. Kalifaadile eelnes islamiriigina 756–929 Córdoba emiraat.

Córdoba emiraat pidas ägedat võitlust poolsaare põhjaosa kristlike Astuuria kuningriigi, Navarra kuningriigiga. 10. sajandi algu­ses hakkas emiraat lagunema feodaalvaldusteks, kuid need ühendas taas ‘Abd ar-Raḩmān III Umaijaadide dünastiast, kes nimetas ennast esimeseks kaliifiks, kes oli seni kandnud tiitlit Córdoba emiir. 

‘Abd ar-Raḩmān III oli Córdoba kaliif kuni surmani 961. aastal ning tema ja kaliif Hišam II (976–1009) ministri al-Mansuri valitsemisaeg oli araab­laste võimu hiilgejärk Hispaanias. Kõrge taseme saavutasid halduskorraldus ja majan­dus, 9.–11. sajandil oli Córdoba kalifaat kõige rikkaim ja arenenum riik Euroopas. 

1031. aastal killunes riik mitmeks taifade väikeemiraadiks, need taasühendasid berberite dünastiad Almoraviidid (1061–1147) ja Almohaadid (1147–1269).

## Kaliifid (912–1031)

*[[Umajaadid]]e dünastia, [[Córdoba emiraat]] (756–929), Córdoba kalifaat (929–1031)*
*912–961 an-Nāşir
*961–976 al-Mustanşir
*976–1009 al-Mu'assad
*1009–1009 al-Mahdi
*1009–1009 al-Mustasin
*1009–1010 al-Mahdi
*1010–1013 al-Mu'assad
*1013–1016 Sulayman al-Mustain
*1016–1018 al-Nasir
*1018–1018 al-Murtada
*1018–1021 al-Mamun
*1021–1023 al-Mutali
*1023–1023 al-Mamun
*1023–1024 al-Mustazhir
*1024–1025 al-Mustakfi
*1025–1027 al-Mutali (teist korda)
*1027–1031 al-Mutadd
## Vaata ka
*Umaijaadide kalifaat, kalifaat
*Hispaania islamiriikide riigipeade loend
*Rekonkista
*Portugali ajalugu#Maurid Pürenee poolsaarel
*Hispaania ajalugu#Córdoba