open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Foto

**Foto** (vanemas kirjanduses ka: *päevapilt*, *ülesvõte*) on fotograafilise menetluse teel saadud püsiv kujutis või selle reproduktsioon.

## Vaata ka
* Albumiinfoto
* Fotogramm
* Fotogravüür
* Fotomontaaž
* Refotograafia
* Soolapaberfoto
* Vintage-foto

## Välislingid

* The Most Influential Images of All Time Time
Beckwithi-Wiedemanni sündroom

**Beckwithi-Wiedemanni sündroom** on kaasasündinud patoloogia, mida iseloomustab suurem risk haigestuda vähki varajases lapseeas ning lisaks veel viis tunnust, mida kasutatakse sündroomi defineerimisel. Tunnusteks on makroglossia, makrosoomia, kõhuseina defektid, neonataalne hüpoglükeemia, väliskõrva arenguhäired.
Wilmsi tuumor

**Wilmsi tuumor** ehk **nefroblastoom** ehk **embrüonaalne [[vähk (haigus)|vähk]]** on kaasasündinud neerukasvaja, mis ei pruugi väljenduda vastsündinueas. Esineb enamasti vastsündinu east kuni kaheksanda eluaastani, sagedamini esimesel kuni viiendal eluaastal. Mustanahalistel on esinemissagedus suurem. Võib olla ühe- või kahepoolne (1–6% juhtudest). 2% juhtudest on Wilmsi tuumor perekondlik, kombineerub teiste anomaaliatega ning on potentsiaalselt päritav.
Trafalgari väljak

**Trafalgari väljak** asub Londoni kesklinnas. Väljakut, mis on üks kuulsamaid ja turistirohkemaid Suurbritannias ja kogu maailmas, külastab aastas 15 miljonit inimest.

Algselt kavatseti väljakule anda kuningas William IV nimi. Arhitekt George Ledwell Taylori ettepanekul nimetati see Napoleoni sõdade käigus 1805. aastal toimunud Trafalgari lahingu järgi, kus Briti laevastik purustas admiral Nelsoni juhtimisel Prantsuse-Hispaania laevastiku. Trafalgari väljaku keskel seisab Nelsoni monument (Nelsoni sammas).

Väljakul toimuvad mitmesugused üritused ja pidustused. Siin tervitatakse uut aastat ja jõulude ajal seisab väljakul jõulupuu, mille alates 1947. aastast on igal aastal kinkinud Norra, et nii tänada britte II maailmasõjas osutatud abi eest.

## Viited

## Välislingid

* Trafalgar Square'i koduleht
Valgustus (tehnika)

**Valgustus** on valguse rakendamine soodsate nägemistingimuste loomiseks ruumides (sisevalgustus) ja väljas (välisvalgustus). Valgustamiseks rakendatakse lisaks loomulikule valgustusele (päikesevalguse abil) tehisvalgustust, tänapäeval elektervalgustusena. Tehisvalgustusvahenditeks on peamiselt valgustid ja prožektorid.

Tehisvalgustust kasutatakse peale nägemistingimuste parandamise teabe esitamiseks (nt reklaam- ja signaalvalgustus), esteetilise efekti saavutamiseks (nt ehis- ja kujundusvalgustus), tootmisotstarbel (nt polügraafias, taime- ja loomakasvatuses).

## Ajaloost
Esimesed valgustusvahendid olid peerg, tõrvik, küünal ja õlilamp, 19. sajandi alguses võeti sisevalgustuses kasutusele petrooleumilambid ja tänavavalgustuses maagaasi kasutavad gaasilaternad. 19. sajandi lõpus algas üleminek elektervalgustusele.
 
Pilt:Agrykolalampazbliska.jpg|Esimene tänavavalgustuse gaasilatern (1785)
Pilt:Edisonsgluehlampe.png|Joonis Edisoni hõõglambi patendist (1879)
Pilt:Lampepetrole.jpg|Petrooleumilamp
Pilt:Feuerhand-Sturmlaterne 276 Baby Special Totale.jpg|Tormilatern (petrooleumilamp väljas kasutamiseks)


## Valgustuse liigitus
Valgustuse liigid valgustatava piirkonna suuruse järgi:
* üldvalgustus – loob ühesugused valgustustingimused kogu valgustatava ruumi ulatuses;
* laidvalgustus – niisugune üldvalgustus, mille puhul valgustite paigutusega luuakse tööpiirkondades laidudena paremaid valgustustingimusi;
* kohtvalgustus – mõnede (töö)kohtade tugevam valgustus, mis on üldvalgustusest sõltumatult juhitav.

Valgustite valguse jaotamise viisi järgi liigitatakse valgustust järgmiselt:
* otsevalgustus – valgustatavale pinnale (või esemele) suunatakse vähemalt 90% kogu valgusvoost;
* poolotsevalgustus – valgustatavale pinnale langeb 60–90% kogu valgusvoost;
* segavalgustus – valgustatavale pinnale langeb otse 40–60% kogu valgusvoost;
* poolkaudvalgustus – valgustatavale pinnale langeb otse 10–40% koguvalgusvoost;
* kaudvalgustus – valgustatavale pinnale langeb otse alla 10% kogu valgusvoost.

Kui tööpinda või eset valgustatakse valdavalt ühest kindlast suunast, on tegemist suundvalgustusega; kui eri suundadest, siis hajuvalgustusega.

Valgustuse liigid otstarbe järgi:
* töövalgustus – mitmesuguste tööde sooritamiseks tootmises ja teeninduses, ettevõtetes ja asutustes; 
* hädavalgustus ehk avariivalgustus – kasutamiseks normaalvalgustuse toite katkemise korral;
* tööjätkamisvalgustus ehk varuvalgustus – hädavalgustuse osa, mis võimaldab tööd jätkata oluliste piiranguteta.

## Vaata ka
* Valgusallikas
* Valgusreostus

## Viited

## Kirjandus
* Endel Risthein. Valgustehnika sõnastik. Tallinn, Valgus, 1982.

## Välislingid
* Valgustus
Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah

Šeik **Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah** (araabia keeles خليفة بن سلمان آل خليفة; snd 24. november 1935 või 22. november 1936 – 11. november 2020) oli alates 16. augustist 1971 kuni surmani 11. novembril 2020 Bahreini peaminister.

Ta sündis Bahreini monarhi Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah' teise pojana. Hariduse omandas šeik Khalīfah Rifa'a palees ja keskkoolis Al-Manāmah's, jätkates hiljem haridusteed Suurbritannia ülikoolides.

Riigiteenistust alustas ta 1957. aastal, olles 1957–1960 haridusnõukogu esimees. 1960. aastal nimetati ta vastutavaks Bahreini rahandusasjade eest ja valiti 1962 Al-Manāmah' linnapeaks. 1966 nimetas tema vanem vend ‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah ta tol ajal Bahreini valitsuse ülesandeid täitnud haldusnõukogu esimeheks. Kui jaanuaris 1970 asendati haldusnõukogu riiginõukoguga, siis jätkas šeik Khalīfah selle esimehena. Pärast Bahreini iseseisvumist 1971. aastal sai temast riigi esimene peaminister.

Tema vennapoeg, Bahreini kuningas Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah piiras 2002. aasta põhiseadusega tema kui peaministri volitusi.

Šeik Khalīfah oli väidetavalt Bahreini kuningliku perekonna kõige rikkam liige.
Maarja Jakobson

**Maarja Jakobson** (sündinud 8. detsembril 1977) on eesti näitleja. 

Ta on aastast 2001 Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu ning aastast 2006 Euroopa Filmiakadeemia liige.
## Elukäik
Jakobson on lõpetanud 1995. aastal Tartu 15. Keskkooli ning 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (19.lend). Ta omandas 2002. aastal samas magistrikraadi ja on täiendanud end aastatel 2000–2001 Berliini Kunstide Ülikoolis.

Maarja Jakobson on olnud koosseisuline näitleja Pärnu Endla teatris aastatel 2001–2004, hiljem on tegutsenud vabakutselise näitlejana. 

## Rolle
### Teatrilavastustes
* 2002 Tuhkatriinu – Jevgeni Švarts "Tuhkatriinu", Endla  
* 2005 Käskjalg – Anton Rubinstein "Deemon", Endla
* 2006 Jenny – Edward Albee "Kõik aias", Vanemuine
* 2006 Elo Tuglas – Heidi Sarapuu "Tänu tulemast!", Teater Varius
* 2008 Alison Porter – John Osborne "Vaata raevus tagasi", Rakvere Teater
* 2008 Erika – A. H. Tammsaare / Rünno Saaremäe "Ma armastasin sakslast", Kuressaare Linnateater
* 2010 eri rollid – Ivar Põllu "Ird, K.", Tartu Uus Teater 
* 2010 Anu – Eno Raud / Leino Rei "Sipsik", Teatri Kodu
* 2013 Naine – Ivar Põllu "Vanemuise biitlid",  Tartu Uus Teater
* 2014 Kunstnik – Gabriela Urm "Selgroogupidikoos", Tartu Uus Teater
* 2015 Penelope – Ivar Põllu "Odysseia", Tartu Uus Teater
* 2016 esitaja – Frank Stockton "Tüdruk või tiiger?", Tartu Uus Teater
* 2016 esitaja – Ivar Põllu "Vägi", Tartu Uus Teater
* 2017 eri rollid – Mati Unt "BB ilmub öösel", Von Krahli Teater
* 2017 eri rollid – Ivar Põllu "Praktiline Eesti Ajalugu", Tartu Uus Teater
* 2018 Emmanuelle – Urmas Vadi "Emmanuelle’i jälgedes. Ahistamise ABC", Tartu Uus Teater
* 2021 Maarja – Kadri Noormets "Ümarlaud", Tartu Uus Teater  
* 2023 osatäitja – Anat Gov "Oh jumal", Lavastusprojektid
* 2025 osatäitja - Ivar Põllu "Tapty1985. Laskumine orgu", Tartu Uus Teater

### Filmides
Ta on mänginud filmides "Kõrini!", "Tühirand", "Stiilipidu", "Sügisball", "Kirsitubakas", "Klassikokkutulek" ja "Suvitajad" ning seriaalides "Õnne 13", "Kättemaksukontor" ja "Nukumaja".

8. detsembril 2007, oma 30. sünnipäeval sai ta 11. Pimedate Ööde Filmifestivalil parima naisnäitleja auhinna.

## Isiklikku
Maarja Jakobsoni abikaasa on Paul Lehto. Neil on neli last: pojad Johannes ja Lukas ning tütred Linda ja Helmi.

## Viited
Spetsiesism

**Spetsiesism** (ka **liigišovinism** või **liigirassism**) on liigikuuluvuse järgi kujundatav eelistus või diskrimineerimine, lugupidamatus või sobimatu hoiak inimliiki mitte kuuluvate olendite elu, vajaduste, väärikuse ja õiguste suhtes.

Analoogne rassismi või seksismiga. Tihti kasutatakse seda mõistet, kritiseerimaks "liigišovinistlikke väärtusi, ühiskonnakorraldust ja igapäevategevust, millega toetatakse loomade ekspluateerimise normaliseerimist" .

Mõiste võttis 1973. aastal kasutusele Briti psühholoog Richard D. Ryder ja seda populariseeris austraalia filosoof Peter Singer.

## Vaata ka
* Antropotsentrism

## Viited
Bahreini peaminister

**Bahreini peaminister** (araabia keeles رئيس وزراء البحرين) on Bahreini valitsusjuhi ametinimetus. See ametikoht loodi 16. augustil 1971 seoses Bahreini riigi iseseisvumisega.

Bahreini peaministri nimetas ametisse algselt ametisse Bahreini emiir, alates 2002. aastast kuulub see õigus vastavalt uuele põhiseadusele Bahreini kuningale. Nii ei pea Bahreini peaminister olema parlamendi liige ega esindama ühtegi poliitilist jõudu. 2002. aasta põhiseadusega on ka peaministri volitusi vähendatud, andes kuningale õiguse otse valitsusse kuuluvaid ministreid ametist vabastada ja ametisse nimetada.

Riigi esimene peaminister oli šeik Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah, kes pidas seda ametit 49 aastat kuni oma surmani novembris 2020. Tema järel sai peaministriks kroonprints Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah.

Sisuliselt oli valitsusjuhi ametikoht olemas ka ajal, mil Bahrein oli Suurbritannia protektoraat. Algselt nimetati valitsusjuhti haldusnõukogu esimeheks, alates 19. jaanuarist 1970 kuni peaministri ametikoha loomiseni aga riiginõukogu esimeheks.
Euro rahatähed

**Euro rahatähed** on eurotsooni ühisraha euro rahatähed. Paberraha lasti ringlusse 2002. aastal ja seda haldab Euroopa Keskpank. Igal rahatähel on ka Euroopa Keskpanga presidendi allkiri. Euro rahatähtede seeria sisaldab seitsme nimiväärtusega rahatähti: 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 200- ja 500-eurone. Need kehtivad seadusliku maksevahendina kogu euroalal. Erinevalt euromüntidest on rahatähtede mõlemad pooled ühesugused kõikides riikides, ainult seeriatähed näitavad ära, millisest riigist rahatäht on pärit.

2013.-2019. aastatel tulid käibele teise seeria rahatähed, alustades 5-eurosega 2. mail 2013 ja lõpetades 100- ja 200-eurostega 28. mail 2019. Teise seeria 500-eurost rahatähte välja ei lasta.

## Üldine

Euro rahatähtede seerias on seitsme väärtusega rahatähti, igaühel on oma iseloomulik värv ja suurus. Rahatähtedel kujutatakse Euroopa ajaloo eri ajastute arhitektuuristiile. Rahatähe esiküljel kujutatakse aknaid või väravaid, tagaküljel sildu. Arhitektuurilised näited on illustratsioonid, mitte olemasolevate monumentide representatsioonid.

Kõikidele rahatähtedele on samuti ühine Euroopa lipp, Euroopa Keskpanga initsiaalid viies versioonis (BCE, ECB, EZB, ΕΚΤ, EKP), tagaküljel Euroopa kaart, sõna "euro" nii ladina kui ka kreeka tähestikus ("ΕΥΡΩ") ja Euroopa Keskpanga presidendi allkiri. 12 tähte Euroopa lipult on samuti kujutatud igal rahatähel.

Euro rahatähtede kujundus valiti välja 44 võistlustöö hulgast konkursil, mille algatas Euroopa Valuutafondi (EMF) nõukogu 12. veebruaril 1996. Võidutöö kuulutati välja 3. detsembril 1996 ja selleks oli Robert Kalina looming.

## Rahatähed
Rahatähtede paber on 100% puuvillakiust, mille tõttu on see väga vastupidav.

## Turvaelemendid

Rahatähtedel on palju turvaelemente. Nende abil saab ehtsa rahatähe hõlpsalt kindlaks teha. Mõned nendest on järgmised.

*Reljeeftrükk – see eriline trükitehnika annab rahatähtedele ainulaadse tekstuuri, mida on võimalik katsudes kindlaks teha.
*Hologrammid – 5-, 10- ja 20-eurosel on esiküljel hologrammriba. 50-eurostel ja suurema vääringuga rahatähtedel on see asendatud holograafilise pabertrükipildiga.
*Muutuv värv – tagaküljel on näha kuldne riba (5-, 10- ja 20-eurosel) või muutuva värviga nimiväärtus (50-, 100-, 200- ja 500-eurosel).

Rahatähe vastu valgust hoidmisel ilmuvad nähtavale vesimärk, turvaniit ja katkendlik number. Need kolm turvaelementi on nähtavad ehtsate rahatähtede esi- ja tagaküljel.

## Võltsingud
2010. aastal avastati esimese kuue kuu jooksul 33 700 võltsitud rahatähte, mis on 20% enam kui aastal 2009. 2/3 võltsitud rahatähtedest on 50-eurosed. Saksa Liidupanga sõnul on kuue kuu jooksul tekkinud kahjud ulatunud 1,9 miljoni euroni. 95% kahjusaanutest on väikekaupmehed.

## Viited
Eberhard von Sayn

**Eberhard von Sayn** (ka *Everhardus Seyn*) oli Saksa ordu liige ning mitme selle olulisema ametikoha täitja, sealhulgas Liivi ordu maameistri ametitäitja aastatel 1251/1253–1254.

Eberhard von Sayn oli üks väheseid orduvendi, kes pärines valitsejasuguvõsast, tema isa oli väikese Sayni (toona *Seyn*) krahv Heinrich II, ema aga Agnes von Saffenberg. Sayni krahvidünastia suri aga juba 13. sajandi keskpaiku välja ning seetõttu polnud Eberhardil Saksa ordu ridades ilmselt sugulasi. 1249. aastal sai Eberhard suurkomtuuriks (*Großkomtur*), sellesse ametisse jäi ta kuni 1257. aastani. Lisaks määrati ta 1251. aastal ka Saksa meistriks ning ühtlasi kõrgmeistri asetäitjana Preisimaa ja Liivimaa üle valitsema. 1252. aastal siirdus Sayn Liivimaale, kus veetis kaks aastat. On küsitav, kas Sayni saab Liivi ordumeistriks nimetada, seda enam, et 1253. aastani oli selles ametis Andreas von Felben. 1254. aastal astus ametisse järgmine ordumeister Anno von Sangerhausen ja Sayn lahkus Liivimaalt. Et aga aasta vältel peale tema Liivimaal kõrgemat orduisandat polnud, siis võiks teda Liivi ordumeistri kohusetäitjaks lugeda. Sayni edasise saatuse kohta pärast 1257. aastat andmed puuduvad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 756 (lk 562).
Burchard von Hornhausen

**Burchard von Hornhausen** (ka *Hornhusen*; surnud 13. juulil 1260) oli Liivi ordumeister aastatel 1257–1260.

Burchard pärines Hornhausenist või Klein-Hornhausenist, mis mõlemad paiknesid Halberstadti lähedal Ida-Saksimaal. Tema täpset perekondlikku kuuluvust ei ole teada, sest neis paikades tegutsesid erinevad aadlisuguvõsad – üks pärines põlisaadli hulgast ja teine ministeriaalidest. 

1252. aastal on Hornhausenit mainitud rüütelvennana Preisimaal, kaks aastat hiljem sai temast Samlandi komtuur ja ühtlasi ka asemaameister Preisimaal. Veel aasta hiljem oli temast saanud juba Königsbergi komtuur ning 1257. aastal sai temast Liivimaa maameister. Selles ametis sai ta olla aga vaid kolm aastat, sest 1260. aastal toimunud Durbe lahingus ta langes.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 440 (lk 347–348).
Werner (Liivi ordumeister)

**Werner** (ka *Wernher*, *Wernerus*) oli Liivi ordu maameister aastatel 1261–1263.

Werneri päritolukohta ega suguvõsa pole teada, küll aga on teda võimalik seostada mitme teise samanimelise Liivi ordu vennaga, kes tegutsesid samal perioodil. Nimelt oli 1241. aastal ametis Werneri-nimeline maamarssal või lihtsalt marssal, kes oli mõne suurema orduvalduse valitseja, mitte kogu ordu väeülem. 1248. aastast on teada ordufoogt Werner, kes tõenäoliselt resideeris Karksis, ning 1254. aastast ka samanimeline rüütelvend. Need kõik võivad olla üks ja sama isik, kuid samas pole välistatud ka nende isikute erinevus. Ainus Werneri nime all tuntud orduvend, kes kindlasti ei olnud ordumeistriga seotud, oli 13. sajandi lõpuaastatel Liivimaal tegutsenud rüütelvend.

1262. aastal oli ordumeister Werneri asetäitjaks Helmerich von Würzburg.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr-d 949 (marssal), 950 (foogt), 951 (rüütelvend) ja 952 (ordumeister) (lk 709–710).
Havelock Vetinari

**Havelock Vetinari** (ka **lord Vetinari**, **isand Vetinari**, **patriits Vetinari**) on Terry Pratchetti poolt välja mõeldud Kettamaailma tegelaskuju, Ankh-Morporki linna valitseja. Vetinari tegeaskuju esineb peaaegu kõigis Kettamaailma raamatutes, mille tegevus toimub Ankh-Morporkis.

Vetinari on Ankh-Morporki ainuvalitseja ehk türann, kelle ametlikuks tiitliks on patriits. Ta lähtub oma valitsemispraktikas pragmatismist ja efektiivsusest, tema võimu on iseloomustatud ka kui valgustatud türanniat. Vetinari tegelaskuju põhineb suurel osal Niccolò Machiavelli poolt teoses "Valitseja" kujutatud vürsti ideaalkujul, olles valmis oma valitsusala heaolu nimel tegema peaaegu kõike. Vetinari on siiski tuntud ka kui õigustamatu vägivalla vastane, kuid samas toetab ta igati õigustatud vägivalda.

Vetinari pärineb rikkast aadliperekonnast ning sai hariduse Palgamõrtsukate Gildi koolis. Keerulistest olukordadest väljatulemiseks kasutab ta jõu asemel aga enamasti mõistust ning oskab oma eesmärkide saavutamiseks inimesi väga osavalt suunata. Vetinari lahutamatuks kaaslaseks on tema sekretär Drumknott, kes vastutab linna bürokraatiaaparaadi toimimise eest.

Kaheosalises telefilmis "Võlukunsti värv" kehastab patriitsi Jeremy Irons, "Postiteenistuses" aga Charles Dance.
Tõlet

**Tõlet** on taarausuliste kaelas kantav ripats. Ripatsi nimetus on kokku pandud sõnadest *tõde*, *elu* ja *tee*.

Tõlet on taarausu sümboolne märk. Väike ümmargune kapsel on valmistatud metallist, tavaliselt hõbedast. Ümmarguse kujuga kapsli keskel on sile pind, mida ümbritseb kõrgem äär, ring. Ring tähistab inimteadvuse piiri. Sellele järgneb tundmatus, kuhu kord võib tungida ka kaugemale, vastavalt inimese vaimsele arenemisele. Üle seesmise sileda pinna läheb joon, kujutab eluteed. Inimene tuleb tundmatusest ja elu lõpul läheb samuti tundmatusse. Elutee joonel on stiliseeritud uritule leek, mis valmistatud kullast.

Tõleti järgi on saanud nime Hubert Jakobsi 1970. aastate lõpul välja antud masinkirjas paljundatud omakirjastuslik kirjandusalmanahh "Tõlet" ja 1980.–1990. aastail Tartus tegutsenud muinsuskaitseklubi Tõlet, mis koondas taarausu- ja maausuhuvilisi. 

## Viited
Ludwig (Liivi ordu)

**Ludwig** (ka *Ludewicus*, *Ludovicus*) oli Liivi ordu liige ja ordumeistri kohusetäitja aastal 1256.

Ludwigi päritolu kohta pole midagi teada, see-eest on Friedrich Benninghoven aga oletanud, et ta võis kuuluda varem ka Mõõgavendade ordusse. 1254. aastal sai Ludwigist Riia komtuur ja sellele ametikohale jäi ta kuni 1258. aastani. Vahepeal jõudis ta olla lühikest aega ka ordumeistri kohusetäitja. Pärast Riia komtuuri ametist lahkumist pole temast midagi teada.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 567 (lk 431).
Ceteris absentibus

***Ceteris absentibus*** (ladina keeles 'teiste (jõudude) puudumise korral') on eksperimentaalses teaduses rakendatav uurimisprintsiip.

## Vaata ka
**[[Ceteris paribus]]*

## Kirjandus
*Joseph, Geoffrey 1980. The many sciences and the one world. *Journal of Philosophy* 77: 773–791.
Jääkeegel 2002. aasta taliolümpiamängudel

**[[Jääkeegel]] [[2002. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 11.–22. veebruarini USA Utah' osariigis Ogdenis.

Ogden on 80 000 elanikuga linn, mis asub 60 km Weberi maakonnas Salt Lake Cityst põhjas. Võistlused toimusid Ogden Ice Sheeti väljakul, mis valmis 1993. aastal ja läks maksma 6 miljonit USA dollarit. Ehitise omanik on Weberi maakond ning see asub Weberi ülikooli territooriumil.

## Mehed

### Meeste eelringi järjestus

Võrdsete võitude korral arvestati omavaheliste mängude tulemust.

### Meeste eelringi mängud

### Meeste finaalmängud

Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus.

### Meeste medalivõitjad

## Naised

### Naiste eelringi järjestus

Võrdsete võitude korral arvestati omavaheliste mängude tulemust. Neljanda finalisti selgitamiseks mängisid 5. ja 6. koha saavutanud võistkonnad omavahel uuesti ning seejärel võitja 4. koha saavutanud võistkonnaga. Finalistiks osutus Suurbritannia.

### Naiste eelringi mängud

### Naiste finaalmängud

Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus.

### Naiste medalivõitjad
Mangold

**Mangold** (ka *Mangold von Sternberg*; surnud 1283) oli Saksa ordu liige ja Liivi ordumeistri kohusetäitja aastatel 1281–1282.

Mangoldi kohta on allikates teada vaid eesnimi, kuid et see on küllaltki ebatavaline, siis võib seda seostada 13. sajandi teisel poolel välja surnud Sternbergi aadlisuguvõsaga, mis oli Hennebergi krahvide kõrvalliiniks. Täiesti üheselt Mangoldi siiski Sternbergidega siduda ei saa.

1274. aastal oli Mangold rüütelvend tõenäoliselt Königsbergis, 1276–1279 aga samas komtuur. Aasta pärast sellest ametist lahkumist tõusis ta Preisi maameistri kohale, kelleks ta jäi kuni surmani. Samal ajal, aastatel 1281–1282, oli ta ka Liivi ordumeistri kohusetäitjaks. Mangold osales 1282. aastal Akkos  toimunud ordukapiitlil, mis valis uueks kõrgmeistriks Burchard von Schwandeni, ja ta hukkus järgmisel aastal tagasiteel Vahemerel.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 573 (lk-d 437-438).
Skriptimiskeel

**Skriptimiskeel** on programmeerimiskeel, millega juhitakse programmide tööd. Skripte ehk skriptimiskeeles kirjutatud programme harilikult interpreteeritakse, erinevalt skriptide juhitavatest programmidest, mis on sageli masinkoodi kompileeritud.

Skriptimiskeeled pärinevad tööde juhtimise keeltest (näiteks IBM-i JCL), mida kasutatakse pakktöötlusel. Need keeled käsivad süsteemil käitada teatud programme, kasutades teatud sisend-väljundseadmeid. Ajajagamissüsteemidest pärinevad käsukeeled on interaktiivsemad, kuid teostavad praktiliselt samu operatsioone.

Vahe skriptimiskeelte ja süsteemiprogrammeerimiskeelte vahel on hägune. Näiteks kasutatakse Perli sageli mitme käsureaprogrammi liitmiseks, samas sisaldab Perl ka vahendeid soklitega suhtlemiseks ja protsesside loomiseks, mis on harilikult olnud süsteemiprogrammeerimise pärusmaa.

## Viited
Andreas von Westfalen

**Andreas von Westfalen** (ka *Andreas de Wetphalen*; surnud 1270) oli Liivi ordu maameistri kohusetäitja aastal 1270.

Andreas von Westfalen pärineski tõenäoliselt Vestfaalist, kuid rohkem tema päritolu kohta teada ei ole. 1270. aastal ordumeistri kohusetäitjaks saamise järel langes ta peagi sõjakäigul leedulaste vastu.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 959 (lk 714).
Walter von Nordeck

**Walter von Nordeck** oli Liivi ordu maameister aastatel 1270–1273.

Nordeck pärines Mainzi ministeriaalide hulgast. Tema suguvõsa liikmed olid linnusepealikud ja hiljem ka mitmete maavalduste omanikud, millest suure osa nad 13. sajandi jooksul Saksa ordule annetasid. Mitmed Nordeckid olid ka hiljem Saksa ordu liikmeteks, kuid Liivi ordus rohkem sellenimelisi teada pole. Walter von Nordeck oli esialgu ilmik, aastatel 1261–1267 on teda mainitud kellegi Lutgardiga abielus olevana. 1268. aastal astus ta aga ordusse ning teenis esialgu Marburgis, samas kui tema naine läks nunnaks. 1270. aastal saabus Nordeck Liivimaale ja oli kolm aastat maameistriks. Seejärel pöördus ta aga tagasi Marburgi, kus oli kuni 1287. aastani rüütelvennaks. Seejärel teated temast lõppevad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 627 (lk-d 426-427).
Ober-Haus

**Ober-Haus** on rahvusvaheline kinnisvarafirma, mille asutas Paul Oberschneider koos kolme töötajaga 1994. aastal Tallinnas. 

Aastal 2009 töötas Ober-Hausis rohkem kui 300 inimest, nende hulgas atesteeritud maaklerid ja kinnisvarahindajad ning haldajad. Ober-Hausil oli aastal 2009 kokku 30 kontorit neljas riigis: Eestis (Tallinn, Tartu, Pärnu, Jõhvi, Narva), Lätis (Riia, Ventspils, Valmiera, Liepāja, Jelgava), Leedus (Vilnius, Kaunas, Palanga, Klaipeda, Šiauliai, Panevėžys, Druskininkai) ja Poolas (Varssavi, Kraków, Katowice, Gdańsk, Poznań, Łodz). 

Pärast ühinemist Soome Realia Group Oy-ga aastal 2007 muutus Ober-Haus Ida-Euroopa suurimaks kinnisvaraagentuuriks. Realia Groupi osanikud on Sponsor Capital, Nordea Pank, Varma Pensionifond ja Soome Tööstusinvesteeringute AS.

Ober-Hausi kodulehel asub kinnisvarapakkumste andmebaas.

Ober-Hausi turuanalüütikud avaldavad kord kvartalis iga riigi kohta kinnisvaraturu aruandeid ja ülevaateid. Lisaks koostatakse aruanne ka terve aasta kohta.   

## Välislingid
* Ober-Haus Eesti
* Ober-Haus Poola
* Ober-Haus Leedu
* Ober-Haus Läti
* Ober-Haus Grupp
* Realia Group
Konrad von Mandern

**Konrad von Mandern** (ka *Conradus Manderen*; surnud 5. mail 1295) oli Liivi ordu maameister aastatel 1263–1266.

Mandern pärines Waldecki krahvkonnast Mandernist Fritzlari lähedalt. Tema suguvõsa pärines Tüüringi maakrahvide ministeriaalidest. Enne seda, kui Mandernist sai Liivimaa ordumeister, pole temast midagi teada. Kolme maameistriks oldud aasta jooksul korraldas Mandern 3 uue linnuse, Paide ja Pärnu ehitamist Eestis ja 1265 Miitavi (Jelgava) ehitamist Semgallias (Zemgale Lätis), kuid tema ametiaeg lõppes siiski ebaõnnestumisega: semgalitevastase sõjaretke ebaõnnestumise järel ta kas sunniti tagasi astuma või loobus ise ordumeistri ametist.

Mandern jäi Saksa ordus siiski suhteliselt kõrgele positsioonile ja 1268. aastal saatis kõrgmeister ta erimissiooniga Liivimaale tagasi. 17 aastat hiljem oli ta maakomtuur (*Landkomtur*) Marburgis, 1286–1287 aga samas ametis alade üle, mida kutsuti *Partes inferiores*. 1289–1295 oli ta taas Marburgi maakomtuur, kellena ta ka suri.

## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr-d 572 (lk-d 436-437).
20-sendine euromünt

**20-sendine [[euromünt]]** on eurotsooni ringluses olev münt.

See on käibel alates aastast 2002. Osad mündid on küll vermitud 1999, kui euro loodi, aga neid ei lastud toona veel ringlusse.

## Kujundus

Mündid on tehtud sulamist *[[Nordic Gold]]*. Mündi läbimõõt on 22,25 mm, paksus 2,14 mm ja kaal 5,74 grammi. Müntide serv on sile seitsme sälguga. Sellist kujundit nimetatakse hispaania lilleks.

Euromündi avers ehk esikülg on kõikidel riikidel ühine, kuid revers on riikidel erinev.

## Ühine külg
Aversi sellisel kujul, nagu seda alates 2007 kasutatakse, kujundas Luc Luycx.

See kujutab mündi vasakul poolel Euroopa kaarti. Islandit ei ole mündil peal, Venemaa on ära lõigatud umbes Kandalakša lahe ja Bosporuse väina vaheliselt joonelt, Küpros on nihutatud lääne poole Kreeta alla, et ta kaardile jääks, ja Malta on ebaproportsionaalselt suur, et ta näha oleks.

Põhjast lõunasse läbivad kaarti 6 püstjoont, mis katkevad maa kohal ja on näha mere kohal. Iga püstjoone ülemises ja alumises otsas on täht, kokku 12 tähte. Kõige läänepoolsem joon läbib kaarti umbes Gibraltari kohal ja kõige idapoolsem umbes Itaalia mandriosa lõunatipu kohal. Tähed on samasugused nagu Euroopa lipul.

Mündi paremal poolel on tõstetud kirjaga suur number 20 ja selle all väiksemate tähtedega "*EURO CENT*". Numbri 20 nulli järel on tillukeselt mündi kujundaja nimetähed LL.

Enne 2007. aastat olid kaardil näha ainult tollasesse euroalasse kuulunud riigid.

## Rahvuslik külg

## Plaanitud kujundused


## Viited
Fundão

**Fundão** on linn Portugalis Castelo Branco ringkonnas Fundão vallas. 

Linnas on 8369 elanikku. 

Fundãos korraldatakse iga-aastast filmi- ja videofestivali IMAGO. 

Fundão sõpruslinn Eestis on Haapsalu.

## Välislingid
Tiger Woods

**Eldrick Tont Woods** (hüüdnimi **Tiger Woods**; sündinud 30. detsembril 1975) on USA golfimängija. 

Tiger Woods on ajaloo parim golfimängija. Alates 2008. aastast on ta kõige rohkem teeniv sportlane maailmas. Woods on võitnud 82 PGA golfiturniiri.

## Välislingid

* Tiger Woodsi koduleht
Anu Merila

**Anu Merila** (sündinud 15. veebruaril 1964) on eesti ajakirjanik ja tõlkija.

Ta oli ajakirja Marie Claire peatoimetaja.

## Viited
Gerhard von Katzenelnbogen

**Gerhard von Katzenelnbogen** (surnud 1280 või 1312) oli Liivi ordu maamarssal ja maameistri kohusetäitja.

Gerhard pärines Katzenelnbogeni krahviperekonnast, tema isa oli krahv Heinrich IV, ema aga Diethrad. Krahvkond asus Reini keskjooksul ning tema suguvõsa resideeris Hohensteinis Bad Schwalbachi lähedal. Tema suguvõsa liikmed võtsid ristisõdadest osa viiel kuni seitsmel korral ning 1219. aastal oli üks Gerhardi sugulane Damiettas kohanud ka Saksa ordu kõrgmeistrit Hermann von Salzat. 

Gerhardi enda ordukajääri alguse kohta andmeid pole, 1279. aastal on teda mainitud juba maamarssalina Liivimaal. Samal aastal sai temast ka ordumeistri kohusetäitja, kuna nii Liivimaa kui ka Preisimaa maameistriks olnud ja hiljem kõrgmeistriks saanud Konrad von Feuchtwangen ilmselt Liivimaale ei jõudnudki. Ordumeistri kohusetäitja Gerhard langes aga juba 1280. aastal leedulaste kätte vangi ning tapeti seal kahevõitluse käigus.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 483 (lk 373).
Jakob von Uexkülli Keskus

**Jakob von Uexkülli Keskus** on 1993. aasta sügisel loodud organisatsioon Tartus, mis tegeleb Jakob von Uexkülli pärandi hoidmise, uurimise ja arendamisega.

Keskus paikneb Eesti Looduseuurijate Seltsi majas ning on selle seltsi allüksus.

Keskus omab Jakob von Uexkülli tööde kogu, samuti tema kohta avaldatud tööde kogu ning mitmeid käsikirjalisi materjale, sealhulgas rikkaliku kogu Uexkülli kirjavahetust.

Keskus on korraldanud regulaarseid seminare (seeriad "Tekst ja loodus", "Isiklikud loodused", "EluSilmaD"), mitu biosemiootikakonverentsi ja iga-aastasi ökosemiootika suveseminare. Nende seas oli näiteks nõupäev "Eesti kultuur ja loodus" 23. aprillil 2001, jmt.

Keskusel on juhatus, mida on juhatanud Toomas Trapido, Ants Aader, Timo Maran, Riin Magnus, Kadri Tüür, Raul Markus Vaiksoo.

## Keskuse uurimisvaldkonnad
* teoreetiline bioloogia
* biosemiootika
* ökosemiootika
* keskkonnafilosoofia
* keskkonnaeetika ja keskkonnaesteetika

## Viited

## Kirjandus
*Kaplinski, Lauris (toim.) 1995. *Teoreetilise bioloogia augustisessioon*. Tartu: J. v. Uexkülli Keskus.
*Magnus, Riin; Maran, Timo; Kull, Kalevi 2004. Jakob von Uexküll Centre, since 1993. *[[Sign Systems Studies]]* 32(1/2): 375–378.

## Välislingid
* Jakob von Uexkülli Keskuse koduleht
* Jakob von Uexkülli keskuse leht ELUSi juures
* Keskusest EEs
Valentinipäev (film 2010)

"**Valentinipäev**" on USA 2010. aastal valminud romantiline komöödiafilm.

Film jälgib aasta romantilisimal päeval Los Angeleses erinevaid inimesi, kelle rajad mingil ajal ristuvad.

Filmi lavastaja on Garry Marshall, osades Julia Roberts, Anne Hathaway, Alex Williams, Jessica Alba, Jessica Biel, Jennifer Garner, Taylor Lautner, Shirley MacLaine, Bradley Cooper, Ashton Kutcher, Topher Grace, Patrick Dempsey, Emma Roberts, Eric Dane, Jamie Foxx ja Queen Latifah.
DeStudio

**DeStudio** on Herkki-Erich Merila ja Peeter Maria Lauritsa 1992. aastal asutatud kunstirühmitus.

## Näitused

*2008 “veetlus@õõv", Vaal galerii, Tallinn
*2000 "Par Avion", The Living Art Museum, Reykjavik, Island
*1998 "EE–LV" , Eesti saatkond Riias
*1997 "Aadama ülikond", Eesti esindus Euroopa Liidu juures, Brüssel, Belgia
*1996 "Eesti arhitektid", Arhitektuurimuuseum, Tallinn
*1996 "Aadama perekond", Tallinna Linnagalerii, Estonia
*1995 "Metamorphoses", Nordic Council of Ministers Gallery, Copenhagen, Taani
*1993 "Haigused ja Metamorfoosid II", Luum Galerii, Tallinn
*1993 "Haigused ja Metamorfoosid I", Lee Galerii, Tallinn

## Vaata ka
*Igavesti Sinu
Aru vallakool

**Aru kool** oli kool Aru vallas Nõo kihelkonnas Tartumaal, mille asukoht on praeguses Külaaseme külas Elva vallas.

Kool asutati alul kolmeaastase vallakoolina. Koolimaja on ehitatud 1832. aastal. 

Aastal 1896 avati viieaastane ministeeriumikool (valla- ja kihelkonnakool). Aastal 1901 õppis koolis 152 last. Kool suleti aastal 1963.

Koolihoone on ühekorruseline, katusekorrusega, ehitatud savitellistest. Sissepääsu ees on kõrge mõisapärane kahepoolne pandus. 

## Viited
Kontaktne mõõtmismeetod

**Kontaktne mõõtmismeetod** on mõõtemeetod, mille puhul on mõõteriist mõõdetava objektiga vahetus kontaktis.

## Vaata ka
*mittekontaktne mõõtmismeetod
*kaugseire
Binoomjaotus

**Binoomjaotus** on tõenäosusteoorias ja statistikas juhusliku suuruse X diskreetne  jaotus, mis kirjeldab *n* ühesuguse ja sõltumatu järjestikuse  katse korral sündmuse *A* toimumist, kui iga katse tulemus võib olla kas jah või ei ning jah tulemuse saamise tõenäosus on *p* ning vastupidise tulemuse tõenäosus on *q* = 1 − *p.* Binoomjaotust iseloomustab tõenäosusfunktsioon:

:P(X_i = k)=C_n^k \cdot p^k \cdot (1-p)^{n-k} \ , p\in (0;1)

### Näide
Mündi 5-kordsel viskamisel on kirja 3 korda esinemise tõenäosus
: P_{5,3}=C_5^3 \cdot 0,5^3 \cdot 0,5^{5-3} = \frac{5!}{3! \cdot 2!} \cdot 0,5^5 = 10 \cdot 0,5^5 = 0,3125\ .

## Vaata ka

* Gaussi jaotus

## Viited
Kunja rajoon

**Kunja rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas.

Rajoonis on Kunja alev ja 4 külaasundust (valda) kokku 261 asulaga.

## Viited
Aldani mägismaa

**Aldani mägismaa** (vene keeles Алданское нагорье) on mägismaa Euraasia idaosas Venemaal Oljokma ja Utšuri jõe vahel.

Koosneb Aldani kilbi gneissidest ja kiltkividest.

Aldani mägismaal on raua, vase, kulla, kivisöe ja vilgukivi leiukohad.

Mägismaal on tasased jõgedevahelised kiltmaad kõrgusega kuni 1&nbsp;km ning Lääne-Jangi, Sunnagõni ja Ket-Kapi mäeahelik.

Mägede nõlvadel kõrguseni 1200–1300&nbsp;m kasvavad lehisemetsad, kõrgemal on mägitundra.
Lübz

**Lübz** on väikelinn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Parchimi kreisis.

## Viited

## Välislingid

*Lübzi koduleht. Saksa keeles
Strugi Krasnõje rajoon

**Strugi Krasnõje rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti põhjaosas.

Rajoonis on Strugi Krasnõje alev ja kaks külaasundust (Marjino ja Novoselje vald) kokku 193 asulaga.

## Viited

## Välislingid
*http://strugikrasnye.reg60.ru
Juuda mägismaa

**Juuda mägismaa** on mägismaa Euraasia edelaosas Iisraelis, Juuda mägede kõrgeim osa. Kohati on selle laius vaid 1–3&nbsp;km, kõrgus kuni 750&nbsp;m.

## Viited
Khorati mägismaa

**Khorati mägismaa** ehk **Khorati platoo** (inglise keeles *Khorat Plateau*) on mägismaa Tai kirdeosas.

Mägismaa keskmine üldkõrgus on umbes 200 m üle merepinna, pindala on umbes 155 000 km². Pinnas on alustassikujuline ja kallutatud kagu suunas. Seda eraldavad Kesk-Taist Phetchabuni ahelik ja Kambodžast Phnom Dongreki ahelik.

Mägismaal voolavad Mekongi lisajõed – Muni ja Chi jõgi. Aastane sademete hulk on 1150 mm.

Khorati mägismaa moodustab Isani piirkonna – ühe viiest Tai piirkonnast.
Kaldtee

**Kaldtee** ehk **ramp** ehk **pandus** on eri tasandeid ühendav kaldega tee.

Kaldteid kasutatakse muu hulgas hoonetesse pääsemiseks.

Sõna "pandus" pärineb arvatavasti mugandusena prantsuse keelest – *pente douce* tähendab lauget kallakut.

Kaldteid kasutatakse trepi asemel (nt ratastoolis liikujaile), samuti garaaži, sillale või hoone ühelt korruselt teisele sõitmiseks.

## Viited
Didier Défago

**Didier Défago** (sündinud 2. oktoobril 1977) on Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja (2010).

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta kuldmedali kiirlaskumises. Parim koht maailmameistrivõistlustel on 2007. aastal Alpi kahevõistluses saavutatud neljas koht.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Kiirlaskumise karikas
** 3. koht: 2009
* Ülisuurslaalomi karikas
** 3. koht: 2009

### Maailma karikasarja etapivõidud

Didier Defago on osalenud (seisuga 22. jaanuar 2015) 393 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 15 korda, millest 5 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Didier Defago koduleht
*
Mario Stecher

**Mario Stecher** (sündinud 17. juulil 1977) on Austria kahevõistleja, kahekordne meeskondlik olümpiavõitja ja maailmameister.

2014. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial Sotšis kandis ta Austria lippu.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2006  Torinos 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
* 2010  Vancouveris 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
* 2014  Sotšis 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997  Trondheimis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal sprindis
* 2001  Lahtis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2011  Oslos
**  kuldmedal meeskonnavõistluses (suur mägi)
**  kuldmedal meeskonnavõistluses (normaalmägi)
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal normaalmäe võistlusel

### [[Maailma karikavõistlused kahevõistluses|Maailma karikasarjas]]

Mario Stecher on osalenud 265 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 43 korral, millest 12 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Koduleht
* Mario Stecher FIS-i kodulehel
Uus-Kaledoonia saar

**Uus-Kaledoonia saar** (prantsuse *Grande Terre* või *Nouvelle-Calédonie*) on saar Vaikse ookeani lõunaosas, Prantsusmaa meretaguse ala Uus-Kaledoonia peasaar. 

Saar on kitsas, loode–kagusuunaline ning 350 km pikk ja 50–70 km lai, pindala on 16 346 km². Elanike arv oli 2009. aasta seisuga 225 280. Uus-Kaledoonia on mägine, kõrgeim tipp on Mont Panié (1628 m).

Uus-Kaledoonia eraldus Austraalia mandrist 80 miljonit ja Uus-Meremaast 55 miljonit aastat tagasi.

## Viited
Pankovka

**Pankovka** on alev Venemaal Novgorodi oblastis Novgorodi rajoonis. Asub Veliki Novgorodist 7 km edelas Verjaža jõe paremal kaldal.

Pankovo varasem nimi oli **Mostištši**, mida on esmamainitud 1412. aastal, kui sinna ehitati puukirik ja klooster. Aleviks sai 1977. aastal.
Sara Teasdale

**Sara Teasdale** (8. august 1884 – 29. jaanuar 1933) oli ameerika luuletaja.

## Luulenäide
Luuletus "There will come soft rains" aastast 1918 (luulekogus 1920).

*<poem><blockquote>There will come soft rains and the smell of the ground,
And swallows circling with their shimmering sound;

And frogs in the pool singing at night,
And wild plum trees in tremulous white;

Robins will wear their feathery fire,
Whistling their whims on a low fence-wire;

And not one will know of the war, not one
Will care at last when it is done.

Not one would mind, neither bird nor tree,
If mankind perished utterly;

And Spring herself when she woke at dawn
Would scarcely know that we were gone.</blockquote></poem>*

Luuletust on kasutatud Ray Bradbury samanimelises novellis, mis hiljem sai osaks 1950. aastal avaldatud romaanist "Marsi kroonikad". Eesti keelde tõlgituna on selle pealkirjaks "Taas tulevad vihmad", tõlkija on Linda Ariva.
Kipu

**Kipu** on inkade sõlmnöör. Kipu oli andmekandja, sellel olid sõlmede abil märgitud numbrilised väärtused või muu teave. Kipu nöörid olid valmistatud laama- või alpakavillast või ka puuvillast. Sõlmitud nööride arv võis ulatuda mõnest kuni kahe tuhandeni.

## Vaata ka
* *[[Yupana]]*

## Viited

## Välislingid
Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused

**Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused** (ka **FIFA klubide maailmameistrivõistlused**, **FIFA klubide MM**) on jalgpalliklubide turniir, mis toimus esimest korda 2000. aastal Brasiilias. Maailma klubide karikale pääsevad lisaks ühele korraldajamaa klubile kuue konföderatsiooni parimad klubid, mis selgitatakse välja vastavate regioonide meistrisarjades. Jalgpalliklubide maailmameistrivõistluste eelkäijaks loetakse Intercontinental turniiri. 

## Tulemused

## Edukamad klubid

## Välislingid
*Koduleht
Külmrelv

**Külmrelv** on relv, mille kasutamiseks on vaja musklijõudu, relvast ei välju püssirohu põlemisenergial lenduvaid projektiile.   

Külmrelvade hulka kuuluvad lähivõitlusrelvad, mida kasutatakse löömiseks, torkamiseks, lõikamiseks või raiumiseks ning laske- ja heiterelvad (vibu, amb, katapult jne.).  

Külmrelvad on näiteks oda, mõõk, pistoda, nuga, nui, kirves, shuriken, hellebard, tääk jne.

## Välislingid
*Teadlased avastasid Saksamaalt maailma vanimad relvad, Forte.ee, 22. september 2012
Helmerich von Würzburg

**Helmerich von Würzburg** (surnud 12. juulil 1263) oli Saksa ordu liige ning Liivi ordu viitsemeister aastal 1262.

Helmerich pärines Frangimaalt Würzburgi piiskopi ministeriaalide hulgast, kes aga olid üsna kõrgetel ametikohtadel: tema arvatav isa Hartwig Dives oli riigiköögimeister (*Reichsküchenmeister*) ning kandis oma onu Heinrich von Rothenburgi järgi kohati ka perekonnanime Rothenburg. Helmerichi suguvõsa on seostatud ka Rechenbergidega, kuid see pole kinnitust leidnud.

1237. aastal astus Helmerich tõenäoliselt Würzburgis Saksa ordusse ning oli seal ka 1246. aastal samas rüütelvennana mainimist leidnud. 1251. aastal oli ta aga Montforti linnuse kastellaan Palestiinas, kahe aasta pärast oli ta aga Palestiinas riietusülem (*Oberster Trappier*) ja suurkomtuuri asetäitja. Siiski ei jäänud Würzburg Palestiinasse kuigi kauaks, hiljemalt 1262. aastal tegutses ta Preisimaal ja Liivimaal, olles mõlema orduharu viitsemeistriks. Samas pole tõendeid, et ta oleks Liivimaal üldse viibinud, pealegi oli seal toona ordumeistri ametis Werner. Järgnevalt sai Würzburgist Preisimaa meister, kellena ta 1263. aastal Löbau lahingus langes.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 993 (lk-d 740-741).
Fööniks

**Fööniks** on rahvaluulest tuntud müütiline tulilind, kes sümboliseerib elu ja surma vaheldumist, ellu ärkamist ning surematust.

## Mütoloogia
Fööniksi päritolus ei olda kindlad, kuid teda kummardati Bennuna juba iidsetel aegadel Egiptuses Heliopolise linnas. Just Heliopolis oli see paik, kuhu fööniks uskumuste järgi oma pesa ehitas. Bennut samastati päikesejumal Ra'ga ning viiteid temale leidub isegi egiptlaste "Surnuteraamatus".

Fööniksi nimi on pärit kreeka keelest ja see tähistab purpurpunast värvi. Nii kreeklased kui roomlased kujutasid fööniksit linnuna, kes meenutas kotkast või paabulindu. Kreeklaste arvates elas fööniks Foiniikias kaevu ääres. Usuti, et igal koidikul peatab päikesejumal Helios oma kaariku, et kuulata kaevus kümbleva fööniksi imekaunist laulu.

Viiteid fööniksile on aga väga paljudes kultuurides. Nii näiteks oli pärslastel Simurgh, hiinlastel Fenghuang, jaapanlastel Hõ-õ või Fushichō (Surematu lind), venelastel Жар-Птица. Fööniks on saanud populaarseks ka katoliku kiriku kunstis, kirjanduses ja sümboolikas.

## Välimus
Fööniksi võis ära tunda tema värvilise sulestiku ning kuldsete ja tulipunaste pikkade sabasulgede järgi (mõnede legendide ja kultuuride kohaselt võis värv olla ka sinine, purpurne või roheline). Ta elas umbes 600–800-aastaseks, elu lõpus ehitas ta endale kaneeliokstest pesa. Selles põles fööniks tuhaks, kuid tuhast ilmus muna, millest fööniks taas välja koorus ning uuesti sündis.
Ram

**Ram** on mitme asja nimi:

***[[Ram (tank)|Ram]]**, Kanada ristlejatank
***[[Ram (ansambel)|Ram]]** oli progressiivse roki ansambel New Yorgis 1972. 
***"[[Ram (album)|Ram]]"** on Paul McCartney ja Linda McCartney album (1971). 

**[[Ram (eesnimi)|Ram]]** on India mehenimi (Rāma järgi) ja Iisraeli mehenimi (Raami järgi). 
***[[Sri Rama Michael Tamm|Ram]]** on Eesti filosoof ja müstik.
***[[Ram (näitleja)|Ram]]** on India filminäitleja.
***[[Ram (The Tribe)|Ram]]** on seriaali "The Tribe" tegelane.  

**[[Ram (firma)|Ram]]** on Jaapani firma. 

**[[Ram (koomiksitegelane)|Ram]]** on Jaapani koomiksitegelane. 

**[[Rami järv]]** on järv Iisraelis. 

## Perekonnanimi
Ram on ka mitme tuntud inimese perekonnanimi:
***[[Andy Ram]]**, Iisraeli tennisist
***[[Limba Ram]]**, India vibulaskja
***[[Rajeev Ram]]**, USA tennisist  

## Vaata ka
*Ram Records
*RAM
*rAm
*.ram
Éric Cantona

**Éric Daniel Pierre Cantona** (sündinud 24. mail 1966 Marseilles) on Prantsuse filminäitleja ja endine jalgpallur. 

Éric Cantona esimene elukutseliste jalgpalliklubi oli Prantsusmaa Auxerre. Debüüdi põhimeeskonnas tegi ta 5. novembril 1983 Nancy vastu.

1984. aastal kutsuti ta väeteenistusse.

Hooajal 1985-86 mängis Éric Cantona laenulepinguga klubis Martigues. Siis sõlmis ta uue lepingu Auxerre'iga.

Prantsusmaal mängis Cantona veel klubides Marseille, Bordeaux, Montpellier ja Nîmes. 1992. aastal siirdus ta Inglismaa klubisse Leeds United, kellega võitis Football League First Divisioni.

1992. aasta novembris siirdus jalgpallur Manchester Unitedisse, kus lõpetas 1997. aastal karjääri. Manchester Unitediga tuli prantslane neli korda Inglismaa meistriks. 143 mängus Premier League'is lõi Cantona 64 väravat.

Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis Cantona 45 mängu ja lõi 20 väravat.

## Saavutused
### Isiklikud
* FIFA 100
Adam Sandler

**Adam Richard Sandler** (sündinud 9. septembril 1966 New Yorgis) on USA näitleja, muusik ja filmiprodutsent.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Müüriku mõis

**Müüriku mõis** (saksa keeles *Marienhof*) oli Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas asunud poolmõis.

Müüriku mõisahoone paikneb Väike-Maarja – Simuna tee ääres umbes kilomeetri kaugusel Väike-Maarjast Simuna poole. (koordinaadid )

Mõisa alad eraldati Väike-Maarja pastoraadist, Vao mõisast ja Kaarma mõisast 1808. aastal.

Müüriku mõis rajati 1817. aastal Tallinnast pärit kaupmehe P. J. "Papachen" Hoffmanni poolt, kes avas siin kaupluse. Konkurentsi puudumise tõttu osutus äri edukaks. 

## Mõisahooned
Mõisahoone ehitati ühekorruselise pika puumajana, mis on säilinud tänapäevani. Mõisahoone kõrvale ehitas Hoffmann väikese maja ametnikele. Aastal 1891 müüs "Papachen" mõisa oma pojale Georg Hoffmannile. Georg Hoffmann müüs Müüriku mõisa omakorda eestlasele Jaan Allikule, kes oli rikastunud kõrtsipidamisega. 

Hoones, mis paiknes ametnikemajast tagapool (ei ole säilinud), avati 1902. aastal Väike-Maarja tütarlastekool. Hiljem avati ametnikemajas Väike-Maarja esimene nelja voodikohaga haigla, kus arstideks olid Hoffmannid. Tänapäeval on nii mõisa peahoone kui ka ametnikemaja kasutusel korterelamutena.
Johann Wilhelm Eugéne Girard de Soucanton

Parun **Johann Wilhelm Eugéne Girard de Soucanton** (27. august 1853 Kunda – 5. oktoober 1922 Kunda) oli Kunda mõisnik, Kunda tsemenditehase omanik, AS Port-Kunda asutaja.

Eugéne Girard de Soucanton lõpetas Braunschweigi Tehnikaülikoolis keemiastuudiumi ning töötas seejärel Novorossiiski tsemendivabriku direktori asetäitjanana. 

Pärast isa John Karl Girard de Soucantoni surma 1896. aastal pöördus ta tagasi Kundasse, kus päris Kunda mõisa ja tsemendivabriku. 1912. aastal oli Eugéne Girard de Soucanton üks AS Port-Kunda moodustajaid ning pikka aega selle juhatuse aseesimees.

1918. aasta jaanuaris küüditati ta koos teiste baltisakslastega bolševike poolt Siberisse, kust pöördus tagasi pärast Bresti rahulepingu sõlmimist 1918. aasta märtsis.

Eugéne Girard de Soucanton suri 5. oktoobril 1922 Kundas.

## Vaata ka
*Girard de Soucanton
Pohmelus

**Pohmelus** (kõnekeeles *kassiahastus*, *kaater*, *pohmell*, *pohmakas*) on alkoholi liigtarbimisele järgnevad ebameeldivad kehalised ja psüühilised nähud.

## Vaata ka
* Alkoholpsühhoos
* *[[Delirium tremens]]*
* Kainestusmaja

## Välislingid

* Kadri Ratt. Tervis: Alkohol ja pohmell – müüdid ja tegelikkus, Virumaa Teataja, 11. september 2007
* Pohmelliravi: kuidas pääseda öise joomingu tagajärgedest?, Forte, 21. veebruar 2010
* Mis on pohmell ehk pohmelus?, Alkoinfo.ee
* Psühhoaktiivsed ained, kliinikum.ee
Eero Uustalu

**Eero Uustalu** (sündinud 11. mail 1967 Tallinnas) on eesti õpetaja.

Hariduse on ta saanud Moskva Füüsika-Tehnika Instituudis (1991).

Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige. Ta kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 110 häält, ning 2011. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 65 häält.

Ta on töötanud Tartu Ülikooli Teaduskoolis, kus ta oli füüsikaõppe peaspetsialist.

## Viited

## Välislingid
* Difusiooni kambriga näeb heeliumi aatomi tuumade liikumise jälgi
* Ioonmootoriga masin lendab elektrituule abil
* Leegi abil näeb nähtamatut süsihappegaasi
* Pesupulbri saladus: see värvib pesu
* Mustad sokid on valged ja kõik taimed samuti
* Katse: kuidas teha mustad sokid valgeks?
* Füüsik: kino lae tõi alla õhurõhu muutus – Tallinna Postimees, 16. oktoober 2009
* Solarise kinosaali ripplagi oli liiga umbselt kinni ehitatud? reporter.ee 16. oktoober 2009
* Gaasiplahvatusele ei pea järgnema tulekahju – Eesti Päevaleht, 20. jaanuar 2010
* Koolidesse jõuab mürtsuv loodusteaduste õpe – Postimees 10. september 2010
* Laps peab saama katseid teha – Õpetajate leht, 29. aprill 2011 lk 11
* Rändav õpetaja veab põneva füüsika laste juurde – Eesti Päevaleht, 9. aprill 2012
* Эстонский физик увлекает наукой нарвских гимназистов – Postimees vene keeles, 3. detsember 2012
* FKB õpikojad – hooga edasi – Õpetajate leht, 20. september 2013
* 10 aastat elusaatusi muutvaid opikodasid/ – Õpetajate leht, 10. aprill 2020