open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Coffey maakond

**Coffey maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi idaosas.

2020. aastal elas maakonnas 8360 inimest. Aastal 2010 oli elanikke 8601. Maakonna keskus ja suurim linn on Burlington (2634 elanikku).

Maakonna pindala on 1690 km². Veepindala on 70 km²

## Naabermaakonnad
*Osage'i maakond (põhjas)
*Franklini maakond (kirdes)
*Andersoni maakond (idas)
*Alleni maakond (kagus)
*Woodsoni maakond (lõunas)
*Greenwoodi maakond (edelas)
*Lyoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Coffey maakond moodustati 25. augustil 1855.

Coffey maakonna suurim elanike arv oli 20. sajandi esimesel kümnendil, kui seal elas üle 16 000 inimese. Alates sellest ajast on elanike arv peaaegu pidevalt vähenenud,

## Linnad
*Burlington (halduskeskus; 2634 elanikku)
*Gridley (313 elanikku)
*Lebo (885 elanikku)
*LeRoy (451 elanikku)
*New Strawn (414 elanikku)
*Waverly (574 elanikku)

## Kaitsealad
*Flint Hills National Wildlife Refuge

USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places on Coffey maakonnas 2023. aasta aprilli seisuga kantud kuus objekti.

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Osage'i maakond (Kansas)

**Osage'i maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi idaosas.

2010. aastal elas maakonnas 16 295 inimest. Maakonna keskus on Lyndon (1027 elanikku) ja suurim linn Osage City (2735 elanikku). Suuremad asulad on veel Carbondale (1440) ja Burlingame (1003).

Maakonna pindala on 1863 km². Veepindala on 41 km²

## Naabermaakonnad
*Shawnee maakond (põhjas)
*Douglase maakond (kirdes)
*Franklini maakond (idas)
*Coffey maakond (lõunas)
*Lyoni maakond (edelas)
*Wabaunsee maakond (loodes)
Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Sotsiaaldemokraatlik Partei** on partei mitmes riigis:

* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Albaania)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Albaanias
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Andorra)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Andorras
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Benin)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Beninis
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (El Salvador)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** El Salvadoris
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Gabon)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Gabonis
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Hispaania)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Hispaanias
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Jaapan)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Jaapanis
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Mehhiko)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Mehhikos
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Portugal)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Portugalis
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Rwanda)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Rwandas
* **[[Sotsiaaldemokraatlik Partei (Ungari)|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]** Ungaris

## Vaata ka
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond
* Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei
* Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei
Shawnee maakond

**Shawnee maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.

2010. aastal elas maakonnas 178 941 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Topeka (128 188 elanikku). Suuremad asulad on veel Silver Lake (1446) ja Auburn (1234).

Maakonna pindala on 1441 km². Veepindala on 17 km²

## Naabermaakonnad
*Jacksoni maakond (põhjas)
*Jeffersoni maakond (kirdes)
*Douglase maakond (kagus)
*Osage'i maakond (lõunas)
*Wabaunsee maakond (läänes)
*Pottawatomie'i maakond (loodes)
Cartignano

**Cartignano** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Cartignano kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cartignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Dronero, Melle, Roccabruna, San Damiano Macra.

Cartignano halduspiirides asuvad järgmised asulad: Biancera, Chiabriera, Chiaudieres, Cogno, Copetto, Galliana, Gordan, Mittante, Pradelmezzo, San Bernardo, Saretto, Sperone, Ugo.


Cartignano panorama.jpg
Cartignano_municipio.jpg|Haldushoone
Cartignano_chiesa_san_lorenzo.jpg|San Lorenzo kirik (16. sajand)
Cartignano_castello.JPG|Berardide kastell (1440)
Cartignano_ponte_sul_maira.jpg|Sild Maira jõel ja kabel (1835)


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Canosio

**Canosio** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Canosio kõrgus merepinnast on 1323 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt 1,6  inimest ruutkilomeetri kohta.

Canosio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acceglio, Argentera, Marmora, Pietraporzio, Prazzo, Sambuco.

Canosio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Preit.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Läsna mõhnastik

**Läsna mõhnastik** on mõhnastik Harju maakonnas Kuusalu vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Mõhnastik laiub 3,2 km pikkusel ja 1,2 km laiusel alal, kus esineb mitmeid mõhnasid ja oose. Ooside suhteline kõrgus on 20–25 m. Mõhnade suhteline kõrgus on 10–20 m. Mõhnastikus esineb mitmeid termokarstilise päritoluga järve.

## Viited

## Välislingid
*
Piiskopkond

**Piiskopkond** ehk **diötsees** (ladina keeles *diœcesis*, kreeka keeles *dioikesis*, *eparhia*) on kiriku haldusüksus - kiriklik võimuala, ühe piiskopi jurisdiktsiooni all olev territoorium ja kogudused.

Piiskopkonna ilmaliku võimu ala, peapiiskopile alluv maavaldus (lään) oli stift. 

Saksa-Rooma keisririigis valitsesid vürst-piiskopid kiriklikke diötseese ja ilmalikke vürstkondi ning olid esindatud Saksa-Rooma  riigipäeval.
## Viited

## Välislingid
*Diocese, Catholic Encyclopedia
Lükati paljand

**Lükati paljand** (ka: *Kose-Lükati paljand*) on paljand Pirita jõe ürgorus Tallinnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Jacksoni maakond (Kansas)

**Jacksoni maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.

2010. aastal elas maakonnas 13 462 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Holton (3345 elanikku). Suuremad asulad on veel Hoyt (587) ja Mayetta (342).

Maakonna pindala on 1704 km². Veepindala on 6 km².

## Naabermaakonnad
*Browni maakond (põhjas)
*Atchisoni maakond (kirdes)
*Jeffersoni maakond (kagus)
*Shawnee maakond (lõunas)
*Pottawatomie' maakond (läänes)
*Nemaha maakond (loodes)

## Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 11. veebruaril 1859. Maakond on saanud nime seitsmenda USA presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Lüütre oru paljand

**Lüütre oru paljand** on paljand Lüütre oja ääres kaitsealuses Lüütre orus. See asub halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Jeffersoni maakond (Kansas)

**Jeffersoni maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.

2010. aastal elas maakonnas 19 126 inimest. Maakonna keskus on Oskaloosa (1127 elanikku) ja suurim linn on Valley Falls (1190 elanikku). Suuremad asulad on veel Perry (884) ja McLouth (832).

Maakonna pindala on 1442 km². Veepindala on 54 km².

## Naabermaakonnad
*Atchisoni maakond (põhjas)
*Leavenworthi maakond (idas)
*Douglase maakond (lõunas)
*Shawnee maakond (edelas)
*Jacksoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Jeffersoni maakond moodustati 25. augustil 1855 ja see on üks 33 algsest maakonnast Kansases. Maakond on saanud nime kolmanda USA presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Maasi paljand

**Maasi paljand** on paljand endises paemurrus (Maasi murd), halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand on (koos Maasi puurauguga) Jaagarahu lademe Maasi kihtide stratotüüp.

Maasi paemurd on kinnikasvav paemurd, kus paas paljandub ligi saja meetri pikkusel lõigul. Aastal 2015 oli paljandi kõrgus 0,67 meetrit. Paljandi ülemises otsas paljandub kollakas dolomiit, selle all on 20 cm savikamaid vahekihte, nende all hallika dolomiidi kiht ja kõige all taas kollakas dolomiit.

## Viited

## Välislingid
*
Atchisoni maakond (Kansas)

**Atchisoni maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.

2010. aastal elas maakonnas 16 294 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Atchison (10 154 elanikku). Suuremad asulad on veel Effingham (580) ja Lancaster (295).

Maakonna pindala on 1127 km². Veepindala on 7 km²

## Naabermaakonnad
*Doniphai maakond (põhjas)
*Buchanani maakond (kirdes)
*Leavenworthi maakond (kagus)
*Platte'i maakond (idas)
*Jaffersoni maakond (lõunas)
*Jacksoni maakond (läänes)
*Browni maakond (loodes)
Maimu koobas

**Maimu koobas** (ka: *Mäkiste Põrguhaud, Mägiste Põrguhaud*) on koobas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Allaste külas. Koobas ja selle seinte paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena. 

Koopas paljandub keskdevoni ladestiku Aruküla lademe Tarvastu kihistik.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Maioru allikaoja

**Maioru allikaoja** on Maiorus voolav oja; halduslikult Tartu maakonnas Elva vallas. Oja on koos Maioruga arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Sisetakistus

**Sisetakistus** on elektrienergia allika, näiteks keemilise vooluallika iseenda takistus laengukandjate liikumisele ehk elektrivoolule. Sisetakistus on määratav allika sisepingelangu ja koormusvoolu jagatisena.

Alalisvooluahelas on elektriallika klemmipinge (positiivse ja negatiivse elektroodi vaheline pinge)
:U= E-IR_\text{s},
kus *E* on allika elektromotoorjõud, *I* ‒ koormusvool ja *R*s ‒ allika sisetakistus.

Seega sisetakistus
:R_\text{s}=\frac{E-U}{I}.
Näiteks kui patarei elektromotoorjõud ehk avaahelapinge, s.o pinge  koormata olekus *E* = 9&nbsp;V ja koormusvoolu *I* = 0,1&nbsp;A korral langeb  pinge väärtuseni *U* = 8,5&nbsp;V, siis patarei sisetakistus selle koormusvoolu juures *R*s = (9 ‒ 8,5)/0,1 = 5&nbsp;Ω.

Mida väiksem on sisetakistus, seda väiksem pingelang *IR*s allikal tekib ning seda vähem langeb allika koormamisel tema klemmipinge. Vastavalt väheneb ka allikasisene võimsuskadu. Seega on elektrienergia allika kasutegur seda parem, mida väiksem on tema sisetakistus.
## Vaata ka
*Elektromotoorjõud
*Takistus
Putuklevi

**Putuklevi** ehk **entomohoorne levi** ehk **entomohooria** on eoste vms leviste levik putukate abil.

## Vaata ka
*loomlevi e zoohooria
*sipelglevi
Tondiraba meteoriidijälg

**Tondiraba meteoriidijälg** (ka: *Lasnamäe meteoriidijälg*) asub Tallinnas Lasnamäe linnaosa Tondiraba asumis. 

Meteoriidijälg kujutab endast umbes 22900 eKr langenud meteoriidi tekitatud löögijälge Kesk-Ordoviitsiumi Väo kihistu lubjakivist aluspõhjal. Löögijälg on kuni 5 cm sügav ja 20x30 cm suurune. Löögijäljest lähtuvad 1,3–2 meetri pikkused radiaalsed lõhed.

Meteoriidijälg on arvele võetud ürglooduse objektina. Meteoriidijälg on praegu kaetud täitepinnasega, jälje asukoht on tähistatud viitadega ehituspoe Bauhaus ees muruplatsil.

Meteoriidijälje teemaga seotult on saanud nime ümbruses asuvad tänavad Taevakivi ja Tähesaju tee, samuti ärilinnak Tähesaju City ning Sabatähe bussipeatus.

## Viited

## Välislingid
*
Kerli Kivilaan

**Kerli Kivilaan** (sündinud 15. detsembril 1992) on eesti laulja.

## Haridus
Kerli Kivilaan on üles kasvanud Viljandis ning 2008. aastal lõpetanud Viljandi Muusikakooli.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis riigiteadusi ning töötab tarkvaraettevõttes Scoro ärianalüütikuna.

## Muusikakarjäär
Aastatel 2013–2016 oli ta ansambli Põhja-Tallinn liige. Pärast seda on Kivilaan andnud välja mitu soolosinglit ning esinenud ühise ansamblina koos laulja Norman Salumäega.

Ta on osalenud saates "Laulukarussell" (2004 ja 2006). 2009. aastal pääses ta saates "Eesti otsib superstaari" viimasesse stuudiovooru, kuid jäi napilt finaalist välja.

2019. aastal osales ta Eesti Laulu konkursil looga "Cold Love", mille kaasautorid on muusikud Egert Milder ja Andres Kõpper. Lugu pääses Saku Suurhallis toimunud finaalkontserdile, kus saavutas 9. koha.

2022. aastal liitus ta ansambliga Vanilla Ninja.

## Diskograafia
#### Albumid
* 2013 – "Maailm meid saadab" (Põhja-Tallinn)
* 2014 – "Regeneratsioon" (Põhja-Tallinn)

#### Soolosinglid
* 2015 – "Mõõnast tõusuni" 
* 2016 – "Siis kui" 
* 2017 – "Explore" ft. Philip 
* 2018 – "Cold Love"

## Isiklikku
Tema elukaaslane on muusik Karl-Erik Taukar, kellega tal on 9. aprillil 2023 sündinud poeg Tom.

Tema vanem õde on Triinu Kivilaan, kes on laulnud ansamblis Vanilla Ninja.

## Viited


## Välislingid
*
*Kerli Kivilaan saates "Eesti otsib superstaari" (YouTube'is)
*
*Kerli KIvilaan muusikavideo laulule "Cold Love" (YouTube'is)
*Kerli Kivilaan "Cold Love" – Eesti Laul 2019 II poolfinaal (Eesti Rahvusringhääling)
*Kerli Kivilaan "Cold Love" – Eesti Laul 2019 finaali etteaste (YouTube'is)
Mihkli Salumäe lookarstiala

**Mihkli Salumäe lookarstiala** on karstiala Mihkli Salumäe laeosas; halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Karstiala on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Moe paemurd

**Moe paemurd** on endine paemurd ja ühtlasi paljand Moe piiritustehase lähedal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand on Pirgu lademe Moe kihistu stratotüüp.

Paemurd on hävinud ja selle seinad mattunud, ent neile kuhjunud olmeprahi kihtide all on säilinud meetri kõrgused paeseinad.

## Viited

## Välislingid
*
Mõdriku-Roela oos

**Mõdriku-Roela oos** (ka: *Mõdriku-Kulina oos*) on oos ehk vallseljak Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Mõdriku-Roela maastikukaitseala koosseisus.

Oos on Eesti pikim oos. Oos algab Mõdrikult, kulgeb mööda põllumaid Roelani. Sealt edasi võib oosi märgata juba Rakvere–Tartu maantee äärest, mis liigub Muugani välja. 

Oos on 19,5 km pikk ja kaetud osaliselt metsaga, aga esineb ka lagedat. Roela aladel on oosile loodud matka- ja suusarajad. Oos asub Vinni valla territooriumil. 

## Vaata ka
*Mõdriku-Paasvere oosistik

## Viited

## Välislingid
*
Mõnuste paemurd

**Mõnuste paemurd** on endine paemurd ja ühtlasi paljand Harju maakonnas Saue vallas Mõnuste külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandi läbilõiget loetakse Nabala lademe Saunja kihistu stratotüübiks.

Ülemises osas paljandub meetri ulatuses Kõrgessaare kihistu lubjakivi. Allpool paljandub 85 cm ulatuses Saunja kihistu lubjakivi, seejärel on sein mattunud rusukalde alla. Varem on seal Saunja kihistu kivimid paljandunud rohkem kui kolme meetri paksuselt, sealhulgas allpool ka nüüdseks mattunud poorne dolomiit.

## Viited

## Välislingid
*
Mäekalda paljand

**Mäekalda paljand** on paljand Tallinnas Lasnamäe linnaosas paekaldas, Laagna tee ääres. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina ja see on Lasnamäe lademe laiendatud stratotüübiks.

Kokku paljandub seal ligi 20 meetrit erinevaid kihte. Paljandi ülemised pool meetrit moodustavad Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu savikad lainjad lubjakivid, selle all on 8,45 meetrit Lasnamäe lademe lubjakive. Nende all on 46 cm Aseri lademe rauda sisaldavate ooididega lubjakivi. Veel allpool on 95 cm Loobu kihistu glaukoniitlubjakivi. Selle all on 40 cm Pakri kihistu liiva sisaldavat lubjakivi, veel allpool 2,5 meetrit Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi. Selle all on Billingeni lademe dolomiidistunud lubjakivi. Sellele järgneb Leetse kihistuu glaukoniitliivakivi. Allpool on 25 cm Varangu kihistu savikat argilliiti. Paljandi alumise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit. 

## Viited

## Välislingid
*
Mäekalda-Liivoja paljand

**Mäekalda-Liivoja paljand** on paljand Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kadrioru kaguosas Mäekalda teesüvendi juures, kus oli endine loomaaed. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Ayumi Morita

**Ayumi Morita** (森田 あゆみ, Morita Ayumi; sündinud 11. märtsil 1990 Ōtas) on Jaapani naistennisist. 

Austraalia lahtistel meistrivõistlustel on ta jõudnud 2 korda 3. ringi (2011 ja 2013).

WTA edetabelis on ta kõrgeim koht olnud 40. (3. oktoober 2011).

Ta on 163 cm pikk ja kaalub 55 kg.

## Välislingid

*Koduleht
*Ayumi Morita profiil WTA Touri ametlikul kodulehel
Mäetaguse oos

**Alutaguse oos** on oos Jõhvi kõrgustikul; halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Männikvälja mõhnastik

**Männikvälja mõhnastik** on suurim Pandivere kõrgustiku mõhnastik; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Mõhnastiku pikkus on 7&nbsp;km ja laius 2–3&nbsp;km. Seda läbivad Kunda ja Voore jõgi. Mõhnastiku moodustavad varieeruva suuruse ja kõrgusega künkad, vallid ning lohud, mis on enamasti lääne–idasuunalised. Mõhnastiku suurim absoluutne kõrgus on 94,6&nbsp;m, suhtelised kõrgused ei ületa 25 m.

## Viited

## Välislingid
*
Mündi paemurd

**Mündi paemurd** (ka *Mündi murd*) on endine paemurd ja ühtlasi paljand Järva maakonnas Paide linnas Mündi külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paemurrust murtud kive on sajandeid kasutatud Paide linna ehituseks.

## Viited

## Välislingid
*
Mõra jõeoru paljandid

**Mõra jõeoru paljandid** (ka: *Mõra paljandid*) on paljandid Mõra jõe orus, halduslikult Taru maakonnas Kastre vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Esinduslikumaid paljandeid on vähemalt 19. Paljandisse nr 8 on moodustunud Age koobas.

## Viited

## Välislingid
*
Age koobas

**Age koobas** on koobas Mõra jõe oru ühes paljandis; halduslikult Tartu maakonnas Kastre vallas. Koobas on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Vaata ka
*Age oja
*Mõra jõeoru paljandid

## Viited

## Välislingid
*
Sulev Kõks

**Sulev Kõks** (sündinud 20. jaanuaril 1971) on eesti füsioloog, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna füsioloogilise genoomika professor ja füsioloogia vanemteadur. 

Kõks on osalenud Tartusse siirdemeditsiinikeskuse rajamisel. Enam on ta aga avaliku tähelepanu alla sattunud seoses Andrus Veerpalu kasvuhormooni mõõtmise juhtumiga, kui ta osales Veerpalu kaitsjate meeskonnas.

Kõks on üks transgeense lehma projekti eestvedaja.

2014. aastal nimetati Sulev Kõks Vietnami Hue meditsiini- ja farmaatsiaülikooli külalisprofessoriks, et tunnustada Tartu Ülikooli teadlaste pikaajalist teaduskoostööd vietnamlastega.

Sulev Kõks on teadaolevalt esimene eestlane, kelle kogu genoomne DNA on järjestatud.

Augustis 2018 asus Kõks koos perega elama Austraaliasse Perthi linna.

## Tunnustus
* 2004 – Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2005 – Noore teadlase preemia
*2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2016 – Eesti Vabariigi teaduspreemia

## Viited

## Välislingid
*"Püramiidi tipus" ETV, 18. aprill 2013
*
Napa paljand

**Napa paljand** on paljand Purtse jõe vasakul kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand on Kunda lademe Napa kihistiku stratotüüp.

Varem olevat seal paljandunud 3,15 meetri ulatuses Napa kihistiku halli savikat suure rauasisaldusega ooide sisaldavat lubjakivi. Praegu paljandub Napa veskist 200 meetrit allavoolu 2 meetrit lubjakive, millest alumise osa moodustab Napa kihistik.

## Viited

## Välislingid
*
Neeruti mäed

**Neeruti mäed** (nimetatud ka *Neeruti oosid*) on kõrgendikud Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Mäed on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kõrgendikud koosnevad radiaalsetest oosidest ja oosilohkudest; ooside vahel on mitmed järved. Absoluutsed kõrgused ulatuvad oosi lagedel 126 m-ni, suhtelised kõrgused jäävad vahemikku 25–30 m.

Mitmetel tähelepanuväärsematel oosidel on oma nimed: Riistamägi, Tammemägi, Valgeristi mägi, Sadulamägi, Linnamägi, Tornimägi, Kuresöödi mägi ja Mustakatku mägi.

#### Vaata ka
*Patermägi

## Viited

## Välislingid
*
* Neeruti Looduse ABC. (veebipõhine), Tallinn, 2017.  Paberteos, Tallinn 2019 (ISBN 978-9949-01-167-4).
Nelijärve mäed

**Nelijärve mäed** on oosid Neitla-Aegviidu oosistikus; halduslikult Harju maakonnas Anija vallas. Oosid on arvele võetud ürglooduse objektina. 

Ooside vahel asuvad Nelijärve järved.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmme liivik

**Nõmme liivik** on liivik Harju maakonnas. Liivikut kaitstakse Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala koosseisus.
Nõmme liivik (Viljandimaa)

**Nõmme liivik** on liivik Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Liivik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Liivik on künkliku reljeefiga ja valdavalt metsastunud.

## Viited

## Välislingid
*
Niini Loona

**Niini Loona** (aastani 1935 **Antonina Romanova**, aastast 1940 **Niini Lind**; 27. november 1903 Tallinn – 31. märts 1992 Stockholm) oli eesti laulja (dramaatiline sopran) ja näitleja.

Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Vene gümnaasiumi, õppis aastatel 1921–1924 Tallinna Konservatooriumis (Emmeline Hellmanni lauluklassis).

Ta oli aastatel 1923–1935 teatris Estonia koorilauljaks, aastast 1935 oli ta samas teatris solistiks. Lisaks tegutses ta kirikulauljana.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, osales aastast 1945 Eesti Rahvusteatris Schwarzenbekis. Asus aastal 1947 Rootsi, esines Stockholmi eesti teatrites. 

Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja, lavastaja ja tantsija Valentin Linnuga; tema õde oli laulja ja näitleja Valentine Kask.

## Rolle
* 1926 Pjotr Tšaikovski "Jevgeni onegin" (Tatjana)
* 1927 Richard Wagner "Lohengrin" (Ortrud)
* 1927 Oskar Merikanto "Elina surm" (Kirsti)
* 1929 Aleksandr Dargomõžski "Näkineid" (Nataša)
* 1930 Richard Wagner "Tannhäuser" (Veenus)
* 1932 Georges Bizet "Carmen" (Carmen)
* 1933 Camille Saint-Saëns "Simson ja Delila" (Delila)
* 1935 Richard Wagner "Lohengrin" (Ortrud)
* 1936 Aleksandr Dargomõžski "Näkineid" (Nataša)
* 1936 Pietro Mascagni "Talupoja au" (Santuzza)
* 1937 Giacomo Puccini "Tütarlaps Läänest" (Minnie)
* 1937 Eugen d'Albert "Madalik" (Martha)
* 1938 Pjotr Tšaikovski "Mazepa" (Ljubov)
* 1940 Giuseppe Verdi "Don Carlos" (Eboli)
* 1940 Giuseppe Verdi "Trubaduur" (Azucena)
* 1940 Georges Bizet "Carmen" (Mercedes)
* 1946 Tammsaare/Kaarel Söödor "Karin ja Indrek" (proua Köögertal)
* 1952 **Turja** "Mina ise" (Emmi) (*Eesti Pagulasteater Rootsis*)
* 1953 August Mälk "Taeva palge all" (Viia) (*Eesti Teater Rootsis*)
* 1954 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" (Mall) (*[[Stockholmi Eesti Teater]]*)

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon" Tallinn 2000
Pahnimäe allikajärvik

**Pahnimäe allikajärvik** on allikatoiteline väike järv (järvik) Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Veekogu on arvele võetud ürglooduse objektina.

Veekogu pikkus on 40 m ja laius 7–30 m, sügavus u 0,5 m. Veekogust voolab välja oja.

## Viited

## Välislingid
*
Odalätsi luited

**Odalätsi luited** (ka **Odalätsi luitestik**) on luited Saare maakonnas Saaremaa vallas. Luited on arvele võetud ürglooduse objektina. Luiteid kaitstakse Odalätsi maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Paadla murd

**Paadla murd** on endine kivimurd ja ühtlasi ka paljand Saare maakonnas Paevere külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandil tehtud puurauk on Paadla lademe stratotüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Valentine Kask

**Valentine Kask** (aastani 1921 **Valentine Romanova**, aastatel 1921–1927 **Valentine Veem**; 22. veebruar 1899 Tallinn – 30. märts 1974 Stockholm) oli eesti laulja (metsosopran) ja näitleja.

Ta lõpetas aastal 1918 Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi. Laulmist õppis ta aastatel 1919–1923 Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis (Emmeline Hellmanni klassis). Ta on täiendanud end Roomas ja on õppinud ka Draamastuudio teatrikoolis (ei lõpetanud).

Ta oli aastatel 1923–1933 Estonia teatri solist, hiljem esines külalisena. Aastatel 1941–1944 mängis ta Draamateatris, peamiselt saksakeelsetes lavastustes.

Põgenes aastal 1944 Saksamaale, elas aastast 1945 Rootsis. Esines ka oratooriumi- ja meeleolulauljana. 

Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 

## Isiklikku
Tema õde oli laulja ja näitleja Niini Loona.

## Rolle
* 1923 Eugen d'Albert "Madalik" (Marta)
* 1924 Georges Bizet "Carmen" (Carmen)
* 1925 Wilhelm Kienzl "Evangeeliumimees" (Magdalena)
* 1926 Pjotr Tšaikovski "Padaemand" (Krahvinna)
* 1927 Giuseppe Verdi "Trubaduur" (Azucena)
* 1927 Ambroise Thomas "Mignon" (Mignon)
* 1927 Oskar Merikanto "Elina surm" (Kristi Flemming)
* 1928 Giuseppe Verdi "Maskiball" (Ulrika)
* 1931 Giuseppe Verdi "Rigoletto" (Maddalena)
* 1932 Nikolai Rimski-Korsakov "Tsaari mõrsja" (Ljubaša)
* 1932 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Kontšakovna)
* 1933 Jacques Offenbach "Orpheus põrgus" (Veenus)
* 1933 Elmer Rice "Tänav" (Grete Fiorentino)
* 1936 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Mimm Soekarask)
* 1940 Nikolai Rimski-Korsakov "Maiöö" (Naiseõde)
* 1941 Boris Aleksandrov "Pulmad Malinovkas" (Gapusja)
* 1942 **Metzner** "Eva hüppab aknast välja" (proua von Esbeck)
* 1943 **Cziffra** "Richard Suur" (proua Orla)
* 1943 Carl Zeller "Linnukaupleja" (Adelheid)
* 1943 Ferenc Lehár "Krahv Luxemburg" (krahvitar Stasa)
* 1954 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" (Paruniproua) (*[[Stockholmi Eesti Teater]]*)

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon" Tallinn 2000
Paistu põrguoru paljand

**Paistu põrgu paljand** (ka: *Paistu põrguoru paljand*) on kaitsealune paljand Paistu ürgorus Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand asub Paistu põrgu (koobas) kohal.

Peale selle paljandi asub Paistu ürgorus veel mitu tähelepanuväärset paljandit (Paistu paljandid).

Paljandi jalamil avanevad Paistu põrguoru allikad.

## Vaata ka
*Paistu ürgorg
*Paistu põrgu
*Paistu põrguoru allikad
*Viraski oja

## Viited

## Välislingid
*
Eysin

**Eysin** on 2012. aastal alustatud omaloomingulise uusfolkmuusika ja tumeda džässi projekt. 

Koosseisu kuuluvad Silvi Pilt, Pille Piir, Erki Jansen jt.

## Albumid
*"Tormikõnd"/"Foreignland" EP, Eysin Music (2013)
Valentin Lind

**Valentin Lind** (15. oktoober 1909 Valga – 25. märts 1980 Stockholm) oli eesti näitleja, tantsija ja lavastaja.

Ta lõpetas aastal 1926 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Tantsu õppis ta Robert Roodi juures.

Ta töötas aastatel 1928–1933 teatris Vanemuine ja aastatel 1933–1944 teatris Estonia, olles viimases ka liikumisjuhiks ja tantsuseadjaks.

Põgenes aastal 1944 Saksamaale, oli aastal 1945 Schwarzenbekis (ja hiljem Oldenburgis) Eesti Rahvusteatri asutajaid. Elas aastast 1948 Rootsis, võttis elu lõpuni osa Stockholmi Eesti Teatri tegevusest. Ta on avaldanud tantsuteoreetilisi kirjutisi. 

Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja ja näitleja Niini Loona.

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn 2000
Wilhelm Ludwig Wekhrlin

**Wilhelm Ludwig Wekhrlin**, ka **Weckerlin**, õieti *Weckherlin* (7. juuli 1739 Botnang – 24. november 1792 Ansbach) oli saksa ajakirjanik ja kirjanik. 

Ta õppis Tübingenis õigusteadust. Töötas Ludwigsburgis kirjutajana. 

Ta kirjutas Voltaire'i ja entsüklopedistide vaimus publitsistikat, mille pärast ta saadeti Viinist ja hiljem Augsburgist välja. Ta astus välja trükivabaduse eest ja vastustas riigivõimu meelevalda.  

Väära, tõenäoliselt Wekhrlinsi enda väidetel põhineva informatsiooni, et ta olevat 1757–1766 olnud Straßburgis ja Pariisis koduõpetaja (*Hofmeister*) ning Voltaire'i erasekretär, andsid biograafid edasi kuni 20. sajandini. Selle asemel peetakse kindlaks, et ta töötas 1757–1766 Lidwigsburgis oma võõrasisa, kirjutaja Martin Heuglini abilisena. Seejärel asus ta elama Viini, kus ta töötas Prantsusmaa saadiku kirjutaja ja kaastöölisena. Aastal 1772 hakkas ta toimetama kaks korda nädalas ilmuvat ajalehte Wiener Diarium, mis oli keisrikojale lähedane. Rööbiti sellega kirjutas ja levitas Wekhrlin käsikirjalisi ajalehti, milles ta levitas anekdoote keisrikojast, pikantsusi ja õukonnaklatši – see oli bulvariajakirjanduse eelkäija. Käsikirjaline vorm võimaldas Wekhrlinil mööda minna trükitoodete tsensuurist. 

Aastal 1773 vahistati Wekhrlin kui käsikirjaliste ajalehtede autor. Ta saadeti Habsburgide valdustest välja. Pärast lühiajalist viibimist Regensburgis pöördus ta salaja Viini tagasi ning astus seal Prantsusmaa saatkonna teenistusse (oli saadiku kirjutaja ning abiline). Pärast uut vahistamist spiooniloo pärast võeti Wekhrlin keisrinna Maria Theresia diplomaatilisse salateenistusse. Et aga Wekhrlinist nuhina suuremat kasu polnud, käskis keisrinna 1776 talle tema teenete eest tasuda ning ta Austriast välja saata. Kevadel 1776 asus Wekhrlin elama Augsburgi. Augsburgi ametibürgermeister Johann Baptist von Rehlingen saatis ta selle teose pärast kevadel 1777 linnast välja.

Ta kirjutas satiiri ja jutustusi ("Anselmus Rabiosus' Reise durch Ober-Deutschland", 1778). 

Ta toimetas väljaandeid "Chronologen", 12 köidet, 1779–1781) ja "Das Graue Ungeheuer" (12 köidet, 1784–1787).
Bernhard Laipman

**Bernhard Laipman** (ka **Laipmann**; 2. veebruar 1865 Araste – 29. jaanuar 1906 Vigalas) oli Eestimaa talupoeg, kelle hukkasid karistussalklased.

## Elulugu
Suhteliselt hea haridusega Bernhard Laipman kujunes Paiba talu peremehena üheks Vigala seltsielu juhttegelaseks. Tema algatusel koostati 1905. aastal talumeeste märgukiri Vigala mõisnikule Bernhard Uexküllile, ta võttis osa Tartu aulakoosolekust. Kindral Vladimir Bezobrazovi karistussalk vangistas Laipmani. Koos Madis Lensmanni ja Anton Kolumbusega lasti ta Vigala vallamajast kilomeetri kaugusel Hansu talu koplis maha. Laipmann maeti Vigala kalmistule.

Kohe pärast Laipmani surma läks rahva hulgas liikvele legend (dokumendid seda ei kinnita), et talle määrati peksukaristus, kuid tema kui vaba mees keeldus häbistavast ihunuhtlusest ning valis surma. Seda motiivi on kasutanud Aino Kallas novellis "Bernhard Riives". Filmi "Jõulud Vigalas" (režissöör Mark Soosaar) peategelaseks on samuti Laipman, Haapsallu on püstitatud Bernhard Laipmani monument.

## Isiklikku
Tema vend oli kunstnik Ants Laikmaa. Tema poeg oli Vabadusristi kavaler sõjaväearst Aleksander Laipman.

## Välislingid
* Bernhard Laipman eestigiidid.ee lehel
* Tõnu Ploompuu “Vigala rahvas, ma lähen su eest surma“ Lääne Elu, 28. jaanuar 2006
Silmaallika soo

**Silmaallika soo** on allikasoo Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina.

Soo läbimõõt on kuni 100 m ja see ümbritseb Palade Silmaallikat. Soos kasvab palju käpalisi.

## Viited

## Välislingid
*
Papiorg

**Papiorg** on ürgorg Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Org on arvele võetud ürglooduse objektina ja seda kaitstakse Papioru maastikukaitseala koosseisus.

Oru ülemjooks on järsuveeruline ja üle 10 m sügav sälkorg, allapoole muutuvad oru veerud laugemaks selle servale on ehitatud eramud. Orus ja oru põhjaveerul kasvab kuuse-segamets, oru põhjas voolab Papioru oja.

## Viited

## Välislingid
*
Paunküla mäed

**Paunküla mäed** on oosid Harju maakonnas Kose vallas. Mäed on arvele võetud ürglooduse objektina. Oose kaitstakse Paunküla maastikukaitseala koosseisus.

Oosid on loode-kagusuunalised ja järskude nõlvadega (30°). Ooside vahel on sügavaid (üle 10 m) termokarstilisi nõgusid, milles on moodustunud järvi.

## Viited

## Välislingid
*
Sumneri maakond

**Sumneri maakond** (*Sumner County*) on maakond USA-s Tennessee osariigis.

Maakonna halduskeskus on Gallatin ja suurim linn Hendersonville.

Maakonna pindala on 1406 km². Veepindala on 36 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 160 645. Aastal 2000 oli elanike arv 130 449.
 
## Naabermaakonnad
* Davidsoni maakond (edelas)
* Maconi maakond (idas)
* Robertsoni maakond (läänes)
* Trousdale'i maakond (kagus)
* Wilsoni maakond (lõunas)
* Alleni maakond (kirdes)
* Simpsoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Sumneri maakond moodustati 18. novembril 1786. aastal Davidsoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika iseseisvussõja brigaadikindrali Jethro Sumneri järgi.

## Viited

## Välislingid
* Sumneri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Butleri maakond

**Butleri maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Butleri maakond (Alabama)|Butleri maakond]]** Alabama osariigis
* **[[Butleri maakond (Iowa)|Butleri maakond]]** Iowa osariigis
* **[[Butleri maakond (Kansas)|Butleri maakond]]** Kansase osariigis
* **[[Butleri maakond (Kentucky)|Butleri maakond]]** Kentucky osariigis
* **[[Butleri maakond (Missouri)|Butleri maakond]]** Missouri osariigis
* **[[Butleri maakond (Nebraska)|Butleri maakond]]** Nebraska osariigis
* **[[Butleri maakond (Ohio)|Butleri maakond]]** Ohio osariigis
* **[[Butleri maakond (Pennsylvania)|Butleri maakond]]** Pennsylvania osariigis
Atla jõe kaldaastang

**Atla jõe kaldaastang** (ka: *Pirgu jõe kaldaastang* või *Pirgu Möldri paljand*) on Atla jõe kaldal olev astang ja ühtlasi paljand; halduslikult Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu ja Seli asula vahel. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. See on Pirgu lademe stratotüübiks.

Varem paljandusid astangus Pirgu lademe kivimid kolme meetri ulatuses. Tänapäeval on paljand peaaegu täielikult kinni kasvanud ja paas paljandub vaid 30 cm ulatuses.

## Viited

## Välislingid
*
Lee Hsien Loong

**Lee Hsien Loong** (hiina keeles 李顯龍 / 李显龙 Lǐ Xiǎnlóng; sündinud 10. veebruaril 1952) on Singapuri poliitik, kes oli 12. augustist 2004 kuni 15. maini 2024 Singapuri peaminister.

Lee Hsien Loong on Singapuri esimese peaministri Lee Kuan Yew' poeg. Ta õppis Cambridge'i ülikoolis matemaatikat ja informaatikat ning sai hiljem Harvardi ülikooli Kennedy juhtimiskoolist magistrikraadi avaliku halduse alal. Enne poliitikasse siirdumist teenis ta armees ja läks erru brigaadikindrali auastmes.

Ta on alates 2004. aastast Rahvaaktsiooni Partei peasekretär.

Lee Hsien Loong kuulub 1984. aastast Singapuri parlamenti. Aastast 1990 kuni peaministriks saamiseni oli ta asepeaminister. Aastatel 2001–2007 oli ta ühtlasi rahandusminister. Ta on olnud ka kaubandus- ja tööstusministri ning kaitseministri ametis.

## Viited

## Välislingid
* Peaministri büroo
Okil Okilov

**Okil Okilov** (tadžiki keeles Оқил Оқилов; sündinud 2. veebruaril 1944 Leninabadis) on Tadžikistani poliitik.

Ta oli 20. detsembrist 1999 kuni 23. novembrini 2013 Tadžikistani peaminister.
Tammuna piirivalvelinnak

**Tammuna piirivalvelinnak** oli endine Nõukogude Liidu piirivalvele, NSV Liidu Ministrite Nõukogu j.a. Riikliku Julgeoleku Komitee Piirivalvevägede Valitsuse Punalipulise Balti piirivalveringkonna Eesti NSV-s 11. piirivalvesalga teenistusterritooriumile kuulunud, kapten Aleksandr Lošmanovi nimelise 13. piirivalvekordoni sõjaväelinnak Saaremaal Sõrve poolsaarel.

Uus kordonihoone ja teised hooned ehitati 1985. aastal, linnakus asusid kasarmu- ja majandushoone, elamu, juurvilja- ning kütusehoidla, garaaž-töökoda ja veel pisemaid hooneid.

## Vaata ka
*NSV Liidu piirivalve Eestis
## Välislingid
* Tammuna piirivalvelinnak Sõrves müüakse poole miljoniga
*Tammuna piirivalvekordon, Kultuurimälestiste register
Disanayaka Mudiyanselage Jayaratne

**Disanayaka Mudiyanselage Jayaratne** (4. juunil 1931 Colombo – 19. november 2019 Kandy) oli Sri Lanka poliitik, kes oli 21. aprillist 2010 kuni 9. jaanuarini 2015 Sri Lanka peaminister.

Ta oli Sri Lanka Vabaduspartei asutajaliige. Ta oli parlamendi liige aastatel 1970–1977 ja taas 1989. aastast. Ta on olnud põllumajandus- ja kommunikatsiooniminister.
Mir Hazar Khan Khoso

**Mir Hazar Khan Khoso** (30. september 1929 – 26. juuni 2021) oli Pakistani poliitik ja jurist.

25. märtsist kuni 5. juunini 2013 oli ta Pakistani peaministri kohusetäitja.

Ta on lõpetanud Karachi ülikooli õigusteaduse alal ja töötas varem kohtunikuna.

## Välislingid
* Pakistani valitsuse koduleht
Pikavere-Ura karstihäil

**Pikavere-Ura karstihäil** (ka: *Ura karst*) on karstiala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Karstiala on arvele võetud ürglooduse objektina. Karstiala kaitstakse Ura maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Peetri tunnelkoobas

**Peetri tunnelkoobas** on tehiskoobas Harju maakonnas Saue vallas Kiia külas. Koobas on arvele võetud ürglooduse objektina.

Koobas on osa Peeter Suure merekindluse kaitsesüsteemist. Koopa suu on umbes 3 m lai ja 3 m kõrge ning samade mõõtmetega on 15 m pikkune maa-alune käik. 

Koopa paljandid (nimetatud ka *Peetri kõvikuks*) on Peetri kihistiku stratotüübid.

Šahti ülemises osas paljandub 35 cm Haljala lademe helehalli lubjakivi. Sellele järgneb hele- kuni kollakashall savikas lubjakivi, milles on kukersiidi vahekihte ja läätsesid, seejärel samasuguste vahekihtidega puhtam helehall lubjakivi, milles esinevad tuhmkollased savikama lubjakivi vahekihid. Mõlemad osad kuuluvad Peetri kihistikku. Nende all on Maidla kihistikku kuuluvad helehalli lubjakivi kihid, milles kukersiiti on harva ja selle kihid on õhukesed. Nende all šahti alumises osas asuvad kahvatud tuhmkollakashalli paksukihilise  puhta lubjakivi kihid vaheldumisi helehalli keskmisekihilise savika lubjakiviga.

## Viited

## Välislingid
*
Mýkonos

**Mýkonos** (kreeka keeles Μύκονος) [ˈmikonos] on Kreeka saar Egeuse meres Küklaadide saarestikus Tínose, Sýrose, Párose ja Náxose saare vahel.

Saare peamine majandusharu on välisturism.

## Välislingid
Khil Rāj Regmī

**Khil Rāj Regmī** (sündinud 31. mail 1949) on Nepali poliitik.

Ta oli 14. märtsist 2013 kuni 11. veebruarini 2014 Nepali peaminister.

Ta on alates 2011. aastast Nepali ülemkohtu esimees.

## Välislingid
* Elulugu
‘Alī Zīdān

**‘Alī Zīdān** (araabia keeles علي زيدان; sündinud 15. detsembril 1950) on Liibüa poliitik, kes oli 14. novembrist 2012 11. märtsini 2014 Liibüa peaminister.

11. märtsil 2014 avaldas parlament Zīdānile umbusaldust seoses poliitilise kriisiga, mille käigus olid mässulised relvarühmitused haaranud oma kontrolli alla mitmed riigi sadamad. Umbusalduse otseseks ajendiks sai Liibüa mereväe suutmatus takistada ühe kütusetankeri lahkumist mässuliste kontrollitud sadamast. Liibüa peaprokurör keelas Zīdānil riigist lahkumise, sest teda kahtlustati ka rahaliste vahendite väärkasutamises. Vaatamata sellele lahkus Zīdān juba samal päeval Liibüast.

## Viited
Pinocchio seiklused

**"Pinocchio seiklused"** (itaalia keeles "Le avventure di Pinocchio") on itaalia kirjaniku Carlo Collodi 1883. aastal ilmunud jutustus. 

Teos on ilmunud rohkem kui 240 keeles ja murdes. Raamatut on müüdud üle 80 miljoni eksemplari. 

Jutustusest on aastakümnete vältel loodud palju mugandusi, sealhulgas kuuldemänge, filme, teatri- ja balletilavastusi. 

Vene kirjanik Aleksei Tolstoi kirjutas selle põhjal lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936). 

"Pinocchio seikluste" põhjal on tehtud palju filme, tuntuim neist Walt Disney 1940. aastal valminud täispikk animafilm "Pinocchio".

## Välislingid

*Pinocchio.it 
*Le avventure di Pinocchio (*itaalia keeles*)
Najīb Mīqātī

**Najīb Mīqātī** (araabia keeles نجيب ميقاتي; sündinud 24. novembril 1955 Tripolis) on Liibanoni poliitik, alates 31. oktoobrist 2022 presidendi kohusetäitja, 19. aprillist kuni 19. juulini 2005, 13. juunist 2011 kuni 15. veebruarini 2014 ja uuesti alates 10. septembrist 2021 kuni 8. veebruarini 2025 Liibanoni peaminister. 

Ta lõpetas Beiruti Ameerika ülikooli ärijuhtimise alal ja tegeles ettevõtlusega telekommunikatsiooni alal. 

Alates 2000. aastast kuulub ta parlamenti.

Märtsis 2013 astus ta ametist tagasi, kuid täitis peaministri ülesandeid kuni uue valitsuse moodustamiseni veebruaris 2014.
Dioncounda Traoré

**Dioncounda Traoré** (sündinud 23. veebruaril 1942) on Mali poliitik.

Alates 3. septembrist 2007 on ta Mali parlamendi esimees. 
12. aprillist 2012 kuni 4. septembrini 2013 oli ta Mali presidendi kohusetäitja.
Diango Cissoko

**Diango Cissoko** (ka **Django Sissoko**; 1948 – 4. aprill 2022) oli Mali poliitik.

Ta oli 11. detsembrist 2012 kuni 5. septembrini 2013 Mali peaministri kohusetäitja.

Ta on olnud ka justiitsminister ja presidendi administratsiooni ülem.
Hun Sen

**Hun Sen** (khmeeri keeles ហ៊ុន សែន; sündinud 5. augustil 1952 Kâmpóng Chami provintsis) on Kambodža poliitik, kes oli (ühe väikese vaheajaga) 15. jaanuarist 1985 kuni 23. augustini 2023 Kambodža peaminister. Alates 3. aprillist 2024 on ta Kambodža Senati esimees. 

Aastatel 1979–1986 ja 1987–1990 oli ta Kambodža välisminister, aastatel 1981–1985 ühtlasi ka asepeaminister. 

20. juunil 2015 valiti ta valitseva Kambodža Rahvapartei esimeheks. 

Hun Sen on Kambodža ajaloo pikima ametiajaga valitsusjuht (kokku 33 aastat). 22. augusti 2023. aasta seisuga oli Hun Seni valitsemisaeg tänapäeva Aasias pikkuselt teine ja üks pikimaid maailmas.
Elki maakond

**Elki maakond** (*Elk County*) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.

Maakonna halduskeskus on Ridgway ja suurim linn St. Marys.

Maakonna pindala on 2155 km². Veepindala on 83 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 31 946. Aastal 2000 oli elanike arv 35 111.
 
## Naabermaakonnad
* McKeani maakond (põhjas)
* Cameroni maakond (idas)
* Clearfieldi maakond (lõunas)
* Jeffersoni maakond (edelas)
* Foresti maakond (läänes)
* Warreni maakond (kirdes)

## Ajalugu
Elki maakond moodustati 18. aprillil 1843 Jeffersoni, Clearfieldi ja McKeani maakonna osadest.

## Kaitsealad
* Allegheny metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Elki maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Greenwoodi maakond

**Greenwoodi maakond** (*Greenwood County*) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Greenwood.

Maakonna pindala on 1199 km². Veepindala on 18 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 69 661. Aastal 2000 oli elanike arv 66 271.
 
## Naabermaakonnad
* Laurensi maakond (põhjas)
* Newberry maakond (kirdes)
* Edgefieldi maakond (kagus)
* Saluda maakond (kagus)
* McCormicki maakond (edelas)
* Abbeville'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Greenwoodi maakond moodustati 1897. aastal Abbeville'i ja Edgefieldi maakonna osadest. Maakond on saanud nime maakonna keskuse Greenwoodi järgi.

## Kaitsealad
* Sumteri metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
* Greenwoodi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eesti-Taani Selts

**Eesti-Taani Selts** on Eestis 21. novembril 1991 asutatud selts, mis ühendab Taani ning taani keele ja kultuuri vastu huvi tundvaid inimesi. Alates 1999. aastast on selts registreeritud mittetulundusühinguna.

Eesti-Taani Seltsi kontor asub Taani Kultuuri Instituudi ruumides Tallinnas aadressil Vene tänav 14.

## Viited

## Välislingid
* KELLAVIIETEE ESTONIA TALVEAIAS. 38. Eesti-Taani Selts
Eesti-Taani Ühing

**Eesti-Taani Ühing** oli 1938. aastal Eestis asutatud ühing.

Ühingu asutasid Voldemar Päts, Paul Johansen ja Juhan Veelma.

Ühingu eesmärk oli eelkõige Eesti ja Taani kultuurisidemete arendamine.

## Viited
Pirita jõe org

**Pirita jõe org** (ka: *Pirita jõeorg*) on Pirita jõe org. Mitmed oru lõigud on arvele võetud ürglooduse objektidena. Jõe alamjooksu kaitstakse Pirita jõeoru maastikukaitseala koosseisus.

Kaitseala moodustati 1957. aastal ja selle eesmärgiks on Pirita jõeoru, sealsete terrasside, paljandite ja taimekoosluste kaitse ning tutvustamine. Ala omab ka olulist puhkemajanduslikku tähtsust.

Kaitseala ilmestavad luited ning Pirita jõe ürgoru terrassid, millel kasvavad 150–200 aastased männikud, jõe kaldaile jäävad liigirikkad lehtpuupuistud. Alal kasvab mitmeid kaitstavaid taimi nagu näiteks roosa merikann, aas-karukell, roomav öövilge, laialehine neiuvaip.

Pirita ürgoru teket ja arengut on mõjutanud aluspõhja pinnamood, ala geoloogiline ehitus, maatõus ja Läänemere areng.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõeorg (vaadatud 02.05.2013)
*Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõe keskjooksu org (vaadatud 02.05.2013)
Polli mäed

**Polli mäed** on kõrgendikud Viljandi  maakonnas Viljandi vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kõrgendikud kujutavad endast Loodi ja Polli orundite vahele jäävat moreenlava, mille pindala on umbes 2 km².

## Viited

## Välislingid
*
Pähklisaar

**Pähklisaar** on Laukasoos asuv 2 ha suurune moreenist kõrgendik; halduslikult Tartu maakonnas Luunja vallas. Pähklisaar on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Pärlijõe org

**Pärlijõe org** on ürgorg, milles voolab Pärlijõgi; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Org on arvele võetud ürglooduse objektina. Orgu kaitstakse Lahemaa rahvuspargi koosseisus.

## Viited
Pukinõmme astang

**Pukinõmme astang** on astang ja ühtlasi paljand Rapla maakonnas Rapla vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Pusku paemurd

**Pusku paemurd** on paemurd Lääne maakonnas Pusku külas. Paemurru keskseina idasein on paljandina arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Risti-Palivere oos

**Risti-Palivere oos** (ka: *Ellamaa-Risti-Palivere oos*) on oos Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti ja Palivere asula vahel. Oos on osa Palivere servamoodustiste vööndist. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Rongu soo

**Rongu soo** on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1348 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Rutu mäed

**Rutu mäed** on kõrgendikud Sakala kõrgustikul; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõrgendike kõrgeim osa on Rutu mägi.

## Viited

## Välislingid
*
Harry Shein

**Harry Shein** (ka **Harry Šein**; 25. jaanuar 1947 Tallinn – 15. aprill 2013) oli Eesti ja Iisraeli arhitekt.

Ta lõpetas 1965. aastal kuldmedaliga Tallinna 21. Keskkooli ja 1970. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina.

Ta töötas aastatel 1969–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta oli aastatel 1973–1979 Eesti Arhitektide Liidu liige. 

Tema projekti järgi on ehitatud Viljandi KEK-i kontorihoone, Jõgeva KEK-i puidutsehh (1978) ja muid tööstushooneid. 

Ta osales Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse (aastatel 1973–1974 koos Avo-Himm Looveeri, Kristin Looveeri, Tiit Kaljundi ja teistega) ning Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (1978. aastal koos Reet Sheiniga).

1979. aastast elas ta Iisraelis. Ta töötas aastatel 1979–1980 Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos AMY International Architects&Consultants, aastatel 1980–1985 büroos I. Lewitt Architects, aastatel 1990–1994 büroos I. Lewitt – H. Shein Architects&TownPlanners ja 1994. aastast oma büroos Harry Shein Architect. Ta oli 1986. aastast Iisraeli Arhitektide Liidu liige. Tema projekti järgi on ehitatud Nigeerias mitu hotelli ja haiglat ning Iisraelis Har-Nofi sünagoog, ühiskondlikke hooneid ja kaubanduskeskusi, hotelle ja elamuid. Ta on koostanud Iisraeli elamurajoonide detailplaneeringuid.

## Teosed
* Harry Šein. ERUUV. Tule, lobiseme juutidest. Tallinn: Menu kirjastus 2013. 

Raamat mõtestab juudi ajalugu ja kultuuri, elu Iisraelis, juudiks olemise võlu ja valu. 

## Isiklikku
Ta oli arhitekt Reet Sheini abikaasa ning teleajakirjaniku ja endise Eesti Televisiooni peadirektori Hagi Šeini vend.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Tarhun

**Tarhun** (gruusia keeles ტარხუნა) on Gruusiast pärit gaseeritud karastusjook, millele annab maitse ja rohelise värvi estragonpuju. 

Tarhuni leiutas 1887. aastal grusiinist farmatseut Mitrofan Lagidze, kes hakkas lisama oma estragonisiirupiga segudesse gaseeritud vett. Nõukogude Liidus alustati 1981. aastal joogi masstootmist ja see saavutas erakordse populaarsuse. Joogi nimi tuleneb sõnast, mis tähistab estragoni gruusia, pärsia, araabia, türgi, samuti mitmes Kaukaasia ja Balkani keeles.

## Kaubamärk
Kaubamärgivaidluses OÜ Acerra ja AS-i Tallinna Karastusjoogid vahel otsustas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, et *tarhun* on kirjeldav nimetus seda laadi joogi kohta ning seepärast ei saa seda Eesti seaduste kohaselt kaubamärgina registreerida.

## Viited
Uno Uustal

**Uno Uustal** (7. november 1916 Tartu – 12. jaanuar 1981 East Greenwich, Rhode Island, USA) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1935 Tõrva gümnaasiumi. Samal sügisel astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis katkestustega aastani 1943, mil ta värvati arstina Saksa sõjaväkke. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Ta astus Göttingeni ülikooli arstiteaduskonda ja lõpetas selle aastal 1948 arsti astme väärilisena. Aastal 1949 emigreerus ta USA-sse. Ta läbis seal nõutava internatuuri- ja residentuuriaasta ning sooritas arstile nõutavad eksamid, millega saavutas täieliku legitiimsuse USA-s. Aastast 1955 töötas ta eraarstina East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis. Ta oli tegev mitmes rahvuslikus seltsis.

Dr. Uno Uustal suri aastal 1981 East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis USA-s.

## Isiklikku
Tema isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja, õde Ruth Uustal oli arst; tädimees Karl Tuvike oli Helme avalik tegelane.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 564.