open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ahti Seppet

**Ahti Seppet** (sündinud 27. septembril 1953 Tartus) on eesti skulptor.

1979–1984 töötas ta Tartu Laste Kunstikooli õpetajana. Aastast 1984 töötas ta Anton Starkopfi ateljeemuuseumi juhatajana. 

Ta kuulub rühmitusse Para.

## Olulisemaid näitusi
* "Rooma Klubi"
* "Mumifitseeritud suhe"
* "Muuseum muuseumis" I-III
* "Lenini lapsed"
* "Ehe kui väikevorm"
* "Tõus ja mõõn" 

## Tunnustus
* 1992 – Kristjan Raua preemia
* 2000 – Ado Vabbe kunstipreemia
* 2005 – Anton Starkopfi stipendium

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 472
Aara (ühendus)

**Huumoriühendus Aara** (Kalju Kass, Tõnu Tepandi ja  teised näitlejad), tekkis 1988. aastal tolleaegse Puhkeparkide Direktsiooni juurde. Aara oli juriidiliselt eraldiseisev ettevõte, kes müüs huumoriprogramme üle Eesti. 

Neil oli kaks ansamblit: Ukulele ja kupleeansambel Talong. 

Avaldati ka huumoriajalehte Solvaja. 1988. aastal töötas Tiit Kändler huumoriühenduse Aara kirjandusala juhatajana.

Tegevus lõpetati 1992. aastal.

## Trükised
* Ajaleht Solvaja. Huumoriühenduse "Aara" reklaami- ja naljaleht, Tallinn, ilmus 27. novembril 1989. Toimetajad Vladislav Koržets ja Priit Aimla. Esimene number jäi ka viimaseks.

## Viited
Philippos V

**Philippos V** (238 eKr – 179 eKr) oli Antigoniidide dünastiast Vana-Makedoonia kuningas 221 eKr–179 eKr. 

Philippos V-e Makedoonia laevastik püüdis 216 eKr, Rooma kaotuse järel Trasimenuse järve lahingus 217 eKr Hannibali vägedelt, Illüürias edutult vallutada Apollonia linna. 

215. aastal eKr aastal sõlmis Philippos V Kartaago ja Rooma vahelise Teise Puunia sõja ajal (218–201 eKr) Kartaago väejuhi Hannibaliga Rooma-vastase liidu ning tungis laevastikuga 214 eKr Illüüria rannikule, Philippos V-e väed vallutasid Orici linna ning püüdsid taas vallutada Apollonia linna. Invasioonist sai alguse Esimene Makedoonia sõda (214–205 eKr) Roomaga. Vana-Makedoonia vastases sõjalises liidus osalesid Rooma liitlasena kreeklaste Aitoolia liit, Pergamon, Sparta ja Elis. 

Philippos V toetas Ahhaia liitu Aitoolia liidu vastu 207 eKr ja sundis 205 eKr neid sõlmima rahulepingu. 

202 eKr sõlmis Philippos V lepingu Seleukiidide Antiochos III jagamaks Egiptuse Ptolemaioste valdusi Egeuse meres. Rhodoslased, toetatuna Pergamoni poolt, kuulutasid Makedooniale sõja (205–200). Makedoonia laevastik purustas lahingus 201 eKr Lada saare juures liitlaste laevastiku ja laastas Pergamoni.

Philippos sai 197 eKr Kynoskephalai lahingus Põhja-Kreekas Tessaalias lüüa Rooma vägedelt Titus Quinctius Flamininuse juhtimisel ja ta kaotas Kreekas ülemvõimu.

## Vaata ka
*Makedoonia sõjad: (214–205 eKr, 200–197 eKr, 171–168, 150–148 ja 192–188 eKr) Kartaago ja Rooma Puunia sõjad
*Vana-Makedoonia#Antigoniidide dünastia
*Antigoniidide dünastia
Mozdoki rajoon

**Mozdoki rajoon** (osseedi keeles *Мæздæджы район*, vene keeles *Моздокский район*) on Põhja-Osseetia omavalitsusüksus.

Rajoonikeskus on Mozdok. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 86 621.

## Viited

## Välislingid

*Mozdoki rajooni koduleht
Metsa-raisamatja

**Metsa-raisamatja** (*Nicrophorus vespilloides*) on putukaliik raisamardiklaste sugukonnast. Liigi levila hõlmab nii nearktist kui ka palearktist. Euroopas puudub vaid Portugalis ja Vahemere saartel.

## Välimus ja käitumine
Metsa-raisamatja on perekonna väikseim liik Euroopas. Ta on hästi äratuntav mustade harjasja otsaga tundlate ja kahe suure oranži laigu järgi mõlemal mustal kattetiival. Eesrindmik on sile, sterniit on kaetud kollaste karvadega. Selget seksuaalset dimorfismi pole (sarnaselt perekonna teiste liikidega) täheldatud. Temaga sarnaneb harilik raisamatja *Nicrophorus vespillo*, kes eristub aga selgelt rohkete kollaste harjaste poolest kehal, tagajalgadel ja tundlate otstes.

Metsa-raisamatjad on päevase eluviisiga. Nad harrastavad nii nekrofaagiat kui ka kisklust. Põhiliselt toituvad nad väiksemate loomade surnukehadest. Nende toidulauale kuuluvad näiteks uru- ja karihiired. Raisamatjad jõuavad oma saagi juurde selle väga varajases roiskumisfaasis, et saada eelis konkurentide ees. Kui saak on leitud, maetakse see maha. Toitumispaik on paaritumiskohaks ning seda kasutatakse ka järglaste kasvatamiseks. Oma saagi pärast peavad metsa-raisamatjad võitlema nii liigikaaslaste kui ka perekonna teiste liikidega. Seetõttu on neil ka väga tugev kitiinkest. Teisi tuleb eemal hoida ka pärast saagi matmist, et kaitsta oma järglaseid. Emased isendid on veidi agressiivsemad kui isased, kuna võitlevad alati teiste emastega sama saagi pärast. Isased aga võivad teiste isastega rahumeelselt kõrvuti toituda ja isegi koostööd teha, et raibe maha matta. Seda muidugi juhul, kui emaseid metsa-raisamatjaid läheduses pole. Lisaks surnud loomadele söövad raisamatjad ka näiteks tõuke, mida jahitakse seentel ja maha maetud saagil. Osalt on see vajalik ka enda järglaste kaitsmiseks. Veel toituvad nad orgaanilisest materjalist, mida leidub lindude ja imetajate pesades.

Kui saagi juures on korraga mitu liigi isendit, siis emased võitlevad omavahel ja isased omavahel, kuni järele jääb vaid üks paar, kes saab saagi endale. Maa sisse kaevatud krüpti maetakse saagiks saadud raibe, mille ümber olevasse mulda munetakse munad. Haudme eest võivad hoolitseda mõlemad vanemad koos või kumbki eraldi. See on vajalik, et hoida eemale vaenlasi. Vastsed toituvad mahamaetud raipest, kuid osaliselt toidavad vanemad neid ka väljaoksendatud toiduga. Raipe liiga kiire mädanemise takistamiseks sisaldab raisamatjate sülje- ja anaalsekretsioon antibiootikume. Kui järglased on jõudnud kolmandasse vastsefaasi, nad eemalduvad ja nukkuvad eraldi kambrikestes ümbritsevas mullas.

Metsa-raisamatja peamisteks vaenlasteks on loomtoidulised pisiimetajad, nagu käsitiivalised ja hiired, ning linnud. Kuid tema vaenlasteks võivad olla ka lestad, näiteks ''Poecilochirus davydova'', kes sööb raisamatja mune.
Lestadega võivad neil olla ka kommensialistlikud suhted, mille puhul lestad kasutavad raisamatjaid transpordivahendina, tekitamata raisamatjale mingitki kahju. Esinevad ka mutualistlikud suhted teiste perekonna *Poecilochirus* liikidega, kes vähendavad konkurentsi kärbestega.

## Viited

## Välislingid
*
Digora rajoon

**Digora rajoon** (osseedi keeles *Дыгуры район*, vene keeles *Дигорский район*) on Põhja-Osseetia haldusüksus.

Rajoonikeskus on Digora. Rahvaarv 2013. aasta andmetel 18 799.

## Viited

## Välislingid
Siim Nestor

**Siim Nestor** (sündinud 22. jaanuaril 1974) on Eesti muusikaajakirjanik ja -kriitik.

Aastatel 1995–1997 oli ta ajakirja Noorus peatoimetaja.

Ta on töötanud Liivimaa Kroonikas toimetajana.

Juhib koos Erik Mornaga Raadio 2-s ''indie''-muusika saadet "Nestor ja Morna".

## Isiklikku
Tema isa on poliitik Eiki Nestor, vanaisa aga Ahto Vesmes.

## Artikleid
*"Torupilli porinat Metsatöllist edasijõudnutele. (Ja post-folgist põrunutele).", Eesti Ekspress, 19.10.2006
*...

## Viited

## Välislingid
*
Maarius Suviste

**Maarius Suviste** (sündinud 1966) on Eesti ajakirjanik.

Ta on Õhtulehe uudistetoimetuse erikorrespondent ja Lõuna-Eesti Postimehe reporter.

## Artikleid
*Kristjan Kalkun – sportlik telenägu, Maaleht, 7. aprill 2005
*EI JÕUA ENAM: Piirissaare vallavalitsus paneb ameti maha. Mis saab saare elust?, ohtuleht.ee, 31. jaanuar 2011
*Toomas Anni: südamete võitmiseks tulem vaeva näha, 12. juuni 2020
*...

## Viited

## Välislingid
*
Risto Berendson

**Risto Berendson** (sündinud 1975) on eesti ajakirjanik.

Ta on Postimehe uuriva toimetuse juhataja.

Varem on ta olnud Sporditähe peatoimetaja (2007. aasta algusest).

## Viited

## Välislingid
*
Valter Karl Err

**Valter Karl Err** VR II/3 (**Wehrt**;1. mai / 13. mai 1899 Kuressaare – surmaaeg teadmata) oli Eesti sõjaväelane (vanemallohvitser). 

## Vabadussõjas
Ta oli õppursõdur ja võitles 3. laiarööpmelisel soomusrongil. 

30. märtsist 1919 oli Tallinna Tagavarapataljoni 7. roodus, aprillist 1919 Soomusrongide Diviisi tagavarapataljoni 2. roodus. Siis läkitati kuulipildujate kursustele. Samal kuul viidi üle laiarööpmelisele soomusrongile nr 3 2. kuulipildujate komandosse.  

Osales lahingutes Landeswehri ja Punaarmee vastu Pihkva ja Narva rindel. 

Detsembris 1920 vabastati teenistusest.

## Hilisem elu
Pärast Vabadussõda sai ta riigi poolt priikooli õiguse. 

Lõpetas kommertskooli. 1920 õppis Sõjaväe Tehnikakoolis. Seejärel töötas Kuressaares mehaanikuna. 

Oktoobris 1925 siirdus Saksamaale õppima ja edasine saatus teadmata.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk *"Laiaroopalise soomusrongi Nr 3 wanemale alamohwitserile Walter Kaarli p. ERR'ile, hinnates wahvust, mis Teie ülesnäitanud lahingus 25 aprillil 1919 a. [[Landeswehr]]i wastu"* (tõenäoliselt toimus lahing 25.06.1919).

## Viited

## Välislingid
*Teadmata saatusega Vabaduse Risti kavaleride nimekiri
Alagiri rajoon

**Mozdoki rajoon** (osseedi keeles *Алагиры район*, vene keeles *Алагирский район*) on Põhja-Osseetia omavalitsusüksus.

Rajoonikeskus on Alagir. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 37 260.

## Viited

## Välislingid
Erika Klaats

**Erika Klaats** (sündinud 1954) on eesti ajakirjanik.

Ta on Maalehe arvamustoimetaja.

Varem on ta töötanud ajalehes Meie Meel.

## Artiklinäited
*"Saksa meister puhub Eesti orelile uut elujõudu", Maaleht, 11. jaanuar 2001
*"ETV2 kutsub lapsed teleka ette kokku", Maaleht, 24. juuli 2008

## Viited

## Välislingid
*
2016. aasta Vormel 1 hooaeg

**2016. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 67. hooaeg.

Hooaeg algas 20. märtsil Austraalias ja lõppes 27. novembril Araabia Ühendemiraatides. Peeti 21 etappi.

## Meeskonnad


*  Mercedes
** **6**  Nico Rosberg
** **44**  Lewis Hamilton
*  Ferrari
** **5**  Sebastian Vettel
** **7**   Kimi Räikkönen
*  Red Bull
** **3**  Daniel Ricciardo
** **26**  Daniil Kvjat (1.–4. etapp)
** **33**  Max Verstappen (5. etapist)
*  Williams
** **19**  Felipe Massa
** **77**  Valtteri Bottas
*  McLaren
** **14**  Fernando Alonso (kõik v.a. 2. etapp)
** **22**  Jenson Button
** **20**  Stoffel Vandoorne ( ainult 2. etapp)
*  Force India
** **11**  Sergio Pérez
** **27**  Nico Hülkenberg




*  Renault
** **20**  Kevin Magnussen
** **30**  Jolyon Palmer
*  Sauber
** **9**  Marcus Ericsson
** **12**  Felipe Nasr
*  Toro Rosso
** **33**  Max Verstappen (1.–4. etapp)
** **55**  Carlos Sainz juunior
** **26**  Daniil Kvjat (5. etapist)
*  Manor
** **88**  Rio Haryanto (1.-12. etapini)
** **94**  Pascal Wehrlein
** **20**  Esteban Ocon (al. 13. etapist)
*  Haas F1 Team
** **8**  Romain Grosjean
** **21**  Esteban Gutiérrez



## Etapid

## Tulemused
*Sorteerimiseks klõpsa noolekestele veeru päises*
Agne Trummal

**Agne Trummal** (7. september 1973 Tallinn – 6. november 2005 Sae küla, Kõue vald, Harju maakond) oli Eesti muinsuskaitsetegelane. 

Ta õppis aastatel 1980–1989 Tallinna 4. Keskkoolis ning aastatel 1989–1993 Tallinna Majandustehnikumis, mille lõpetas raamatupidamise erialal. Ta lõpetas 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi ning õppis aastatel 2004–2005 EKA restaureerimisosakonna magistriõppes. 

1999. aastal asus ta tööle Tallinna Muinsuskaitseametisse projektijuhina, 2000. aastal sai temast ameti juht ning ameti nimevahetuse järel samal aastal Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti juht. Ta töötas 2004. aastast Muinsuskaitseametis, algul peadirektori kohusetäitjana, 2005. aastast peadirektorina. 

Trummal hukkus 6. novembril 2005 Tallinna–Tartu maanteel liiklusõnnetuses.

## Viited

## Välislingid
*"Agne Trummal 7. IX 1973 – 6. XI 2005". Nekroloog. Sirp, 11. november 2005
*Agne Trummali nimelise noore muinsuskaitsja preemia statuut Muinsuskaitseameti kodulehel
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Kirovi rajoon (Põhja-Osseetia)

**Kirovi rajoon** (osseedi keeles *Кировы район*, vene keeles *Кировский район*) on Põhja-Osseetia haldusüksus.

Rajoonikeskus on Elhotovo. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 27 447.

## Viited

## Välislingid
Gustav von Bergmann (1749–1814)

**Gustav von Bergmann** (28. märts 1749 Neuermühlen, Riia lähedal – 30. juuni 1814 Ruhja) oli Liivimaal tegutsenud baltisaksa vaimulik, trükkal.

Aastatel 1767–1770 õppis ta Leipzigi Ülikoolis usuteadust. 1770. aastal tuli ta tagasi Liivimaale. 

1771. aastal sai ta Võnnu praostkonna Āraiši kihelkonna Āraiši kirikukoguduse pastoriks Āraišis. 1784. aastal sai ta Ruhja kiriku pastoriks Ruhja kihelkonnas, kus pidas seda ametikohta surmani 1814. aastal. 1807. aastal sai ta Liivimaa ülemkonsistooriumi assessoriks.

1787. aastast Saksa-Rooma keisririigi riigiaadel

Tal oli aastatel 1785–1797 ja 1801–1810 Ruhjas oma trükikoda, kus muu hulgas trükkis haruldasi ajaloolisi teoseid.

## Isiklikku
Tema isa, Balthasar Bergmann (1703–1768) oli Võnnu praostkonna Skujene kihelkonnakoguduse ja Ādaži kihelkonnakoguduse pastor, vend Balthasar von Bergmann (1736–1789) Venemaa keisririigi riigiametnik, Liivimaa ülemfiskaal ja 1787. aastast Saksa-Rooma keisririigi riigiaadel, vend Ambrosius  Bergmann (1740–1784), sõjaväearst Venemaal  ja vend Liborius von Bergmann (1754–1823), vaimulik Liivimaal - Riia Peetri kiriku ülempastor, Riia linnakonsistooriumi senior, 1787. aastast Saksa-Rooma keisririigi riigiaadel.

Tema poeg oli Liivimaa ajaloo uurija, Ērgļi ja Ruhja pastor Benjamin Fürchtegott Balthasar von Bergmann. (1772–1856), pojapoeg Richard von Bergmann (1805–1878) Ruhja pastor, poeg Gustav Ambrosius Wilhelm von Bergmann (1774–1814), arst Venemaal Permis, poeg  Hermann Johann Jacob von Bergmann (1780–1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), poeg Karl Adolf von Bergmann (1783–1844), Venemaa keisririigi riigiametnik, poeg Heinrich Eberhard von Bergmann (1794–1872)  vaimulik Liivimaal - Lazdona kihelkonnakoguduse pastor.

## Viited

## Välislingid
*
Raimo Sule

**Raimo Sule** (10. märts 1934 Kurista vald – 3. august 2016) oli eesti tehnikateadur ja karikaturist.

## Elulugu
Sündis väiketalupoja peres. Õppis Lohkva Mittetäielikus Keskkoolis ja Tartus Treffneri koolis. Lõpetas keskkooli 1952. aastal.

1952–1957 õppis EPA põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonnas. Õppimise kõrval jätkas joonistamist ja karikatuuride valmistamist. Samal ajal lõpetas kolmeaastase kujutava kunsti kaugõppe.

Pärast EPA lõpetamist suunati tööle Põlva rajooni Ahja MTJ jaoskonna mehaanikuks, kus töötas kuni MTJ likvideerimiseni. 1961. aasta 1. aprillist alates töötas EPA-s, algul assistendina metallide tehnoloogia ja masinate remondi kateedris, siis lepinguliste tööde insenerina ja teadusliku uurimistöö sektoris vanema teadusliku töötajana. Oli ka õppejõud.

1968 astus Moskva Hüdromelioratsiooni Instituuti ning oli kuni 1972. aasta juunini sihtaspirantuuris. Uurimistöö teemaks oli "Autode ja traktorite elektriseadmete ja võllide taastamine raudnikkelkatete tampoongalvaanilise sadestamisega", milles käsitleti masinate kulunud võllide taastamist tampoongalvaanilise raudnikkelkattega. Teemakohane uurimistöö jätkus ka mitu aastat pärast sihtaspirantuuri lõpetamist. Selle tööga kaasnes ka autoritunnistus. Ta asus taas tööle õppejõuna EPA metallide tehnoloogia ja masinate remondi kateedris. 1988. aastal sai ta tehnikakandidaadi kraadi.

On kuulunud ajalehe Põllumajanduse Akadeemia toimetusse. Samuti olnud tegev EPA eetikakomisjonis.

Oli Eesti NSV Ajakirjanike Liidu Lõuna-Eesti (Tartu Linnaleht) satiirisektsiooni esimees. Aastakümnete jooksul ühendas see organisatsioon enam kui 30 pilapiltide ja naljalugude autorit.

Osales algul Rahvaerakonnas Mõõdukad Tartu piirkonnas ja hiljem Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas, kus oli Tartumaa II sekretär. Oli Eesti Rukki Seltsi liige.

## Looming
Peamiselt joonistas oma karikatuure ajalehe Edasi "Herilase" naljanurka, kuid tema karikatuure avaldati ka teistes väljaannetes.1983. aastal eksponeeriti Raimo Sule, Peep Pedmansoni, Andrus Peegeli ja Olavi Vaheri karikatuure Bulgaarias Gabrovo Huumori- ja Satiirimajas VI rahvusvahelise huumori- ja satiiribiennaali näitusel.2005. aastal eksponeeriti Raimo Sule, Eduard Tüüri, Enn Ehala ja Olavi Vaheri karikatuure Bulgaarias Gabrovos karikatuurinäitusel.

## Raamatud
* Silver Alev – "Eksperimentaalhuumor. Estraadiintermeediumid", (Tallinn, 64 lk, 1990), kujundaja ja illustraator: Raimo Sule
* Kalju Lomp – "Nalinõnna" satiirikogumik – humoreskid Harry Abel, Silver Alev, Riho Lahi, Kalju Lomp, Toivo Pruunsild, Georg Sepp, Juhan Sookas, Jaak Tobre, Sulev Uus, karikatuurid joonistasid Harri Kõiva, Raimo Sule ja Harris Raudam. Eesti Ajakirjanike Liidu Tartu satiirisektsiooni väljaanne,(Eesti Raamat, 1990), 176 lk

## Tunnustus
Tema tööd on saanud karikatuuri- ja fotopreemiaid.
* 1975 aastal sai ajalehe Õhtuleht – Vetšerni Tallinn toimetuse ja Tuletõrje Valitsusega korraldatud tuletõrjekuu karikatuurivõistlusel koos Hugo Hiibusega II koha.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi totode andmebaas – foto Raimo Sulest
* Postimees (27. mai 2012) – "Piltuudis herilase aegadest"
Urvani rajoon

**Urvani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kabardi-Balkaari Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Nartkala.

## Viited

## Välislingid

* Urvani rajooni koduleht
Tõnis Nõmmik

**Tõnis Nõmmik** (sündinud 29. aprillil 1933 Tallinnas) on Eesti sõjaväelane ja luterlik vaimulik. 

Teise maailmasõja ajal emigreerus ta perega Rootsi ja sealt edasi Argentinasse; 1955. aastast elas pere Kanadas. 

Kanadas lõpetas ta kaitseväe kaplanite kursused. Aastal 1964 sai ta leitnandiks ja 1971 kapteniks. 

Ta oli 1998–2006 Eesti Kaitseväe peakaplan. Ta ülendati 1998. aastal majoriks, 1999. aastal kolonelleitnandiks ja 2003. aastal koloneliks. 

Tõnis Nõmmik oli E.E.L.K. assessor ja aastatel 2006-2007 ka E.E.L.K. piiskoplik vikaar. Ta tegeles kodumaa ja väliseesti kirikute koostööga ja muude peapiiskop Udo Petersoo määratletud ülesannetega. 

Tõnis Nõmmik pälvis Kotkaristi IV klassi aumärgi, Kaitseväe teenetemärgi, mälestusmedali "10 aastat taastatud kaitseväge" ja palju muid autasusid. 2013. aastal sai ta EELK titulaarpraostiks. Viimase jutluse vaimulikuna pidas ta 90-aastaselt 7. aprillil 2024 Tallinna Jaani kirikus. 

Tõnis Nõmmikul on kolm tütart ja kaks poega.

## Tunnustus
*2001 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
*2002 Kodanikupäeva aumärk
*2006 EELK Teeneteristi II järk
*2022 EELK Teeneteristi I järk
*2025 EELK elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*Tõnis Nõmmik 80, Kirik ja Teoloogia, 26. aprill 2013
Ventspilsi lennujaam

**Ventspilsi lennujaam** (läti keeles *Ventspils lidosta*) on lennujaam Lätis Ventspilsi linna lõunaosas 3,5 kilomeetri kaugusel kesklinnast. Osa selle territooriumist jääb ka Cirpstene külla.

Koos Riia ja Liepāja lennujaamaga on see üks Läti kolmest suuremast lennujaamast.

## Ajalugu
Ventspilsi lennujaama hakati rajama enne Teise maailmasõja algust, mil kavatseti avada Ventspilsi läbiv Riiast Liepājasse viiv lennuliin. Seoses sõja puhkemisega see plaan aga ei teostunud. Aastal 1940 asusid sinna seoses baaside lepinguga Nõukogude pommitajad.

Tsiviillende alustati seal aastal 1975. Toona olid Aerofloti lennureiside sihiks Riia ja Leningrad. Lisaks reisilennukitele kasutasid lennuvälja ka muud tsiviillennukid. Kasutatavad lennukid olid An-24, An-2, Jak-40, Mi-2. Lennujaam lõpetas töö aastal 1983. 

Lennujaam alustas taas tööd pärast Läti taasiseseisvumist, esimene lend toimus aastal 2000. 11. aprillil 2008 avas AirBaltic liini Riiga, kuid lõpetas reisijate vähese huvi tõttu peagi selle teenindamise. Samal aastal kasutas lennujaama 1590 reisijat. 2016. aasta seisuga lennujaamas regulaarseid reisilende ei toimu.

## Välislingid

*Lennujaama koduleht
Ardoni rajoon

**Ardoni rajoon** (osseedi keeles *Æрыдоны район*, vene keeles *Ардонский район*) on Põhja-Osseetia haldussüksus.

Rajoonikeskus on Ardon. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 31 588.

## Viited

## Välislingid
Olavi Vaher

**Olavi Vaher** (16. veebruar 1953 – 16. oktoober 2022 Tartu) oli eesti arhitekt ja karikaturist. 

Õppis A. H. Tammsaare nimelises Tartu 1. Keskkoolis, seejärel Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri ja linnaplaneerimist (lõpetas 1979. aastal arhitektuuri erialal).

Karikatuure joonistas alates 1978. aastast, tema karikatuure on avaldanud Argumentõ i faktõ, Ogonjok, Sirp ja Vasar, Pikker, Edasi. Ta on osalenud nii Eesti kui ka rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel.

## Tunnustus
* 1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluse II koht
* 1986 – karikatuurivõistluse "Mis siin naerda on?" eripreemia leivatehaselt "Valga Leib".
* 1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker organiseeritud alkoholivastasele karikatuurinäituse preemia
* 1988 – ajalehe Sirp ja Vasar karikatuurivõistluse II koht
* 1989 – ajalehe Sirp ja Vasar karikatuurivõistluse II koht

## Näitused
* 1981 – "Homo Sapiens" (Vilnius)

Tema karikatuure on avaldatud karikatuurikataloogis "Homo Sapiens" (Vilnius, 1981) ja Edgar Spriidi karikatuurikogumikus "Homo Novus" (Perioodika, 1988, ISBN 5797901358). Tema illustratsioonid on ilmunud raamatus Tiit Matsulevitš. "Tartu Ehitustrust". Sarjast "Brigaaditöövõtt". Eesti NSV ühe edukama ehitusettevõtte Tartu Ehitustrusti ajalugu. (Valgus, 112 lk, 1986).

## Viited

## Välislingid
* Cartoonia.ru – Olavi Vaher
Irafi rajoon

**Irafi rajoon** (osseedi keeles *Æрæфы район*, vene keeles *Ирафский район*) on Põhja-Osseetia haldusüksus.

Rajoonikeskus on Tšikola. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 15 311.

## Viited

## Välislingid
Jaan Murro

**Jaan Murro** (21. juuni 1903 Alu küla, Tõstamaa vald – 28. august 1969) oli Eesti ühiskonnategelane.

Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast.

Õppis Eesti Aleksandri põllutöökeskkoolis, mille lõpetas 1923.

Aastast 1929 oli ta ajalehe Elu peatoimetaja.
	
1928–1934 oli ta Võrumaa Põllumeeste Esinduse sekretär.

Aastast 1934 oli ta Kandle Seltsi juhatuse liige ja aastast 1936 teatrinõukogu esimees.

1938. aastal kandideeris Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadina I Riigivolikogu valimistel 80. valimisringkonnas ning osutus valituks. 

Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Lorraine Hansberry

**Lorraine Vivian Hansberry** (19. mai 1930 Chicago – 12. jaanuar 1965 New York) oli ameerika näitekirjanik. Ta oli esimene mustanahaline naine, kelle näidend jõudis Broadway teatrilavadele. 

Tema kuulsaim näidend "A Raisin in the Sun" räägib mustanahaliste ameeriklaste elust segregeeritud Chicagos. Näidendi pealkiri on võetud Langston Hughesi luuletusest "Harlem".

Pärast New Yorki kolimist töötas Hansberry ajalehes Freedom. Tema tollane tegevus oli seotud aafriklaste vabastusliikumisega.

## Populaarsemad näidendid
Näidendi "A Raisin in the Sun" esilavastus toimus Broadwayl 1959. aasta 11. märtsil. Paari järgmise aasta jooksul tõlgiti näidend 35 keelde ja seda esitati mitmel pool maailmas. 

Autori eluajal lavastati ka näidend "The Sign in Sidney Brustein's Window". Seda esitati Broadwayl 101 korda ja selle esitamine lõpetati õhtul, mil Hansberry 34-aastaselt suri.

## Pärand
1973. aastal esilavastus New Yorgis muusikal "Raisin" (libreto Nemiroff, muusika Judd Woldin), mis põhines Hansberry näidendil "A Raisin in the Sun". See pälvis parima muusikali kategoorias Tony auhinna. 2004. aastal toodi taas Broadwayle Hansberry näidend "A Raisin in the Sun", mille truppi kuulusid ka Sean Combs, Phylicia Rashad ja Audra McDonald. 2008. aastal tehti sama trupiga televisiooniversioon.

## Isiklikku
1953. aastal abiellus ta juudist kirjastaja, laululooja ja poliitaktivisti Hansberry Robert Nemiroffiga.

Usuti, et Hansberry oli lesbi. Seda arvamust toetasid kirjutused ta märkmikes ja kirjades. Ta oli geiõiguste aktivist ja kirjutas ka feminismist ja homofoobiast. 1957. aastal kirjutas ta ajakirjale The Ladder. Sel ajal läks ta ka lahku oma abikaasast, kuid nad töötasid koos edasi. Pärast Hansberry surma jätkas Nemiroff tööd tema loometekstidega.
Johannes Reintalu

**Johannes Reintalu** (kuni 1935 **Johannes Reinthal**; 31. märts 1875 Kurista vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 1. aprill 1945 Tallinn) oli Eesti ajakirjanik, riigitegelane, majandusteadlane ja õpetaja.

Ta töötas mitmes ajalehes: Päevalehes, Tallinna Teatajas (vastutav toimetaja), Põhjanaelas.

Aastatel 1917–1920 oli ta Harju valitsuse esimees ja aastatel 1920–1921 Petseri maaülem.

Aastast 1924 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

Ta oli mitme organisatsiooni ja ettevõtte juhtkonnas, sealhulgas kindlusseltsis Eesti Union, osaühingus Tilga & Co.

## Teoseid
*Johannes Reinthal. "Mahtra sõda: talurahva rahutused Põhja-Eestis teise maareformi teostamise puhul". Tallinn: Rahvaülikool, 1923

## Viited
Voldemar Kures

**Voldemar Kures** (kuni 19. november 1936 **Voldemar Koch**; 23. november (vkj) / 5. detsember 1893 Tartu – 29. juuli 1987 Stockholm) oli eesti ajakirjanik ja ametnik.

Aastatel 1911–1916 oli ta Postimehe reporter ja toimetuse liige.

Esimese maailmasõja ajal oli Kures tsaariarmee ohvitser. Aastatel 1918–1920 osales ta Vabadussõjas, kus oli 2. jalaväepolgus, oli ka sõjakirjasaatja.

1920. aastast töötas ta Päevalehe toimetuses ja 1935. aastast Riiklikus Propaganda Talituses informatsioonijuhina.

Saksa teise okupatsiooni ajal oli Kures kahel korral vangistatud. 1943. aastal põgenes ta Soome ja 1944. aastal sealt Stockholmi.

Stockholmis töötas ta reporterina ajalehes Stockholms Tidningen Eestlastele, tegi kaastööd ka USA ja Kanada ajalehtedele, toimetas Eesti Meremeeste Uniooni väljaannet Eesti Meremees.

## Looming
### Artikleid
*"Ühest venelaste mõrvast Soome lahes. Miks punased lendurid 14. juunil 1940. a. Aero reisilennuki alla tulistasid". // Eesti Sõna nr 79, 8. aprill 1942. Lk 6
### Raamatuid
*Seitsme lukuga suletud raamat
**Seitsme lukuga suletud raamat I. Tartu 2006. ISBN 9985771745
**Seitsme lukuga suletud raamat II. Tartu 2006. ISBN 9985771990
**Seitsme lukuga suletud raamat III.Tartu 2007. ISBN 9789985772294
**Seitsme lukuga suletud raamat IV. Tartu 2008. ISBN 9789985773024
**Seitsme lukuga suletud raamat V. Tartu 2009. ISBN 9789985773352

## Isiklikku
Tema abikaasa Greete (Margarete) töötas toimetaja ja korrektorina, äi oli ajakirjanik Anton Jürgenstein.

Poeg Toomas oli soomepoiss, hukkus 17. aprillil 1944 laskemoonaõnnetuses Jalkalas Soomes.

## Viited

## Kirjandus
*A. Malõševi intervjuu Voldemar Kuresega. Audio, vene keeles, Columbia Ülikooli digikogu 1965
*Heino Arumäe. Mis peitus seitsme luku taga? Tuna 1/ 2007. Lk 129–135
*Mart Juur. Eksiilis sõpru ei valita. Sirp, 28. august 2009

## Välislingid
*
*TLÜAR väliseesti isikud
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Põrm Stockholmi Metsakalmistu mälestusväljal
Karl Jürgenson

**Karl Jürgenson** (23. detsember 1881 Viljandi – 25. detsember 1941 Solikamsk) oli Eesti ehitusinsener ja riigiametnik.

Aastatel 1898–1908 õppis ta Riia Polütehnilise Instituudi ehitusosakonnas.

Aastatel 1909–1917 oli ta Tallinnas ehitusbüroo omanik.

Aastal 1919 osales ta Vabadussõjas, olles Tallinna kaitsepataljonis.

Aastatel 1926–1940 oli ta teedeministri abi.

## Töid
*1910 – "Külvaja" seltsimaja (Vaivara kihelkonnas, praegu Perjatsi küla, Vaivara vald). Põles 1945, praegu varemetes
*1910 – VII üldlaulupeo terviklik puithoonestik (laululava, peoväljaku peavärav, einelaud, tualetid), Tallinn. Lammutatud
*1910 – kortermaja Pebre 5, Tallinn
*1911 – Auvere seltsimaja (Vaivara kihelkonnas, praegu Auvere küla, Vaivara vald). Hävis 1944
*1910 – kortermaja Roo 47, Tallinn
*1911–1914 – Vändra Rahvahariduse Seltsi koolimaja, Vändra (praegu Vändra Gümnaasiumi peahoone)
*1913 – Jakob Westholmi Gümnaasiumi vana hoone, Kevade 4 (praegu Tallinna Kunstikooli peahoone)
*1914 – Raekoja plats 15 hoone ümberehitus, Tallinn

## Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja Paula Brehm-Jürgenson.

## Viited

## Kirjandus
*Leo Gens. "Jürgenson, Karl" // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 144

## Välislingid
*
Zaha Hadid

**Zaha Mohammad Hadid** (31. oktoober 1950 Bagdad – 31. märts 2016 Miami, Florida) oli Iraagi-Briti arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat. 

## Tunnustus
*2000 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
*2004 – Pritzkeri auhind (esimese naisena)
*2007 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal
*2010 – Stirlingi auhind
*2011 – Stirlingi auhind
*2012 – sai Dame'i tiitli
*2013 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2014 – sai Heydar Aliyevi kultuurikeskuse disaini eest Bakuus esimese naisena disainimuuseumi aasta disainiauhinna
*2016 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal
Rudolf Kuris

**Rudolf (Rudolph) Aleksander Kuris** (26. november 1890 Vao, Virumaa – 28. jaanuar 1950 Luton, Inglismaa) oli Eesti põllumees, majandustegelane, poliitik.

Lõpetas linnakooli Tapal.

Ta oli vallakirjutaja Vao ja Veinjärve vallas. Ta oli Harju maavalitsuse põllumajandusosakonna asjaajaja. 

Aastast 1920 oli ta Vasalemmas asuva Vahepõllu asundustalu pidaja.
		
Ta oli IV Riigikogu liige ja 1927–1930 Eesti maaomavalitsuste liidu juhatuse liige.

Aastast 1934 oli ta Eesti Maapanga direktor, nõunik.

Oli tegev ka karskusliikumises.

1944 põgenes ta Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
*
Enn Ehala

**Enn Ehala** (sündinud 6. detsember 1936 Lustivere vald – 25. jaanuar 2017) oli Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. 

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinnas Raudteekooli nr 1 ja asus tööle M. I. Kalinini nimelises Tallinna Elektrotehnikatehases veduriremondi lukksepana. 1958. aastal omandas Moskvas elavhõbealaldite tootmise tehnoloogia.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX ja X koosseisu saadik (olles alates 4. juulist 1975 kuni 27. märtsini 1980 Ülemnõukogu juhataja asetäitja).

Enn Ehala on maetud Liiva kalmistule 

## Viited
Proba-V

**Proba-V** on Euroopa Kosmoseagentuuri seeria Proba neljas satelliit; V-täht satelliidi nimes tähendab taimestikku (inglise keeles *vegetation*).

## Välislingid
*ESA partnermissioon Proba
François Borne

**François Borne** (ka **François Bourne**; 30. august 1840 – 5. veebruar 1920) oli prantsuse helilooja ja flötist.

Borne mängis Toulouse'i ooperiteatris flööti ja oli sealses konservatooriumis õppejõud. Ta täiustas ka Theobald Böhmi konstruktsiooniga flöötide ehitust. 

Tema tuntumad heliteosed on "Fantaisie brillante sur L'Africaine de Meyerbeer, pour flûte avec accompagnement de piano ou d'Orchestre" (1885) ja "Fantaisie brillante pour flûte et piano" Georges Bizet' ooperi "Carmen" teemadel.

## Viited
Kamāl ‘Abbās

**Kamāl ‘Abbās** (araabia keeles كمال عباس; sündinud 1955‎) on Ametiühingute ja Töötajate Teenuste Keskuse (CTUWS) üldkoordinaator. 

‘Abbās on olnud aktivist üle 20 aasta ja oli aktiivne töötajate toetuse mobiliseerimises 2011. aasta Egiptuse revolutsiooni ajal. Tema metoodika taotleb rahumeelseid streike ja meeleavaldusi, paremaid palku ja töötingimusi, tihedamaid ametiühingute ametnike valimisi ning iseseisvat ametiühingute süsteemi.

## Välislingid
* Jeffrey Fleishman. Unions tap into public ire in Egypt. LA Times, 14. mai 2008 (*inglise keeles*)
Tarmo Noop

**Tarmo Noop** (sündinud 23. aprillil 1968 Tartus) on Eesti ärijuht.

1986. aastal lõpetas ta Elva Keskkooli. 1991. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse juhtimise ja planeerimise eriala. 

Töötas restoranis Carina šveitserina ja mööblitööstusettevõtte Tarmeko välissuhete spetsialistina.

Aastatel 1994–1998 oli ta AS ETK Hulgi kaubandusdirektor. 1998. aastal sai ta Tartu Õlletehase juhiks, A. Le Coq AS juhatuse liige. Ta on ka Saare Õlu OÜ ja Eesti Õlletootjate Liidu juhatuse liige.

Ta on olnud eri perioodidel ka AS Estiko ja AS Sangar nõukogu liige.

1999. aastast on ta Tartu Rotary Klubi liige. 

Aastatel 1993, 1996, 1999, 2002 kandideeris ta kohalike omavalitsuste valimistel Elva linnavolikokku ning oli Elva linnavolikogu liige. 2013. aastal kandideeris ta Reformierakonna nimekirjas Tartu linnavolikokku ja osutus valituks, oli volikogu liige 2015 septembrini, kuid siis lahkus volikogust omal soovil.

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
* 2008 Tartu medal 
* 2022 asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele
* 2023 Tartu Täht

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Ilo Kirjastus. 2003. Lk 325-326

## Välislingid
* Kaisa Gabral, Palgatöötajal on parem uni, Äripäev, 19. märts 2015
Erik Sakkov

**Erik Sakkov** (sündinud 3. novembril 1967 Tartus) on eesti ärijuht ja muusik, oli klahvpillimängija ansamblis Pantokraator.

1995 lõpetas ta TPÜ. 

1996–1999 oli ta Eesti Ühispanga reklaamidirektor.

Aastail 1999–2005 oli ta Tallinna Sadama turundusdirektor.

2003–2005 oli Sakkov AS-i Green Marine nõukogu liige ning 2005–2008 AS-i NT Marine juhatuse esimees.

2009–2015 oli ta Tallinna Lennujaama juhatuse liige.

2015-2016 oli ta Nordic Aviation Groupi kommertsjuht ja juhatuse liige.
 
## Isiklikku
Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on eesti välis- julgeoleku- ja kaitsepoliitika ekspert Sven Sakkov.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Ilo Kirjastus. 2003. Lk 445

## Välislingid
* Andres Reimer, Erik Sakkov: Tallinn peab juba praegu mõtlema metroo rajamisele lennujaamast kesklinna suunas, Eesti Päevaleht, 4. november 2009
Jaak Saarniit

**Jaak Saarniit** (sündinud 30. juulil 1952 Pärnus) on Eesti omavalitsus- ja majandustegelane ning Eesti NSV komsomoli- ja parteitegelane. 

1974. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kaubandusökonoomika erialal. 

Aastatel 1976–1989 oli ta ELKNÜ (ELKNÜ Pärnu Linnakomitee sekretär), ÜLKNÜ, EKP juhtivtöötaja. (EKP Tallinna Linnakomitee propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja). 

1989. aasta 27. detsembri otsusega nimetas Pärnu Linna volikogu Jaak Saarniidu Pärnu linnapeaks. 1992. aastal astus Jaak Saarniit linnapea kohalt tagasi. 

Aastatel 1993–1996 oli ta Tallinna abilinnapea. 1996. aastast oli ta Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni tegevdirektor, hiljem Silikaat Grupi direktor.

Aastatel 2006–2015 oli ta Riigi Kinnisvara AS juhatuse esimees.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2008 Pärnu vapimärk (Pärnu linnale osutatud teenete eest linnapeana aastatel 1989–1992)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Ilo Kirjastus. 2003. Lk 443
Daugavpilsi lennujaam

**Daugavpilsi lennujaam** on lennujaam Lätis. Lennujaam asub Augšdaugava piirkonnas Naujene vallas Lociki külas Daugavpilsist 12 kilomeetrit kirdes.

## Ajalugu

Daugavpilsi ümbruskonnas oli enne Teise maailmasõja algust sõjaväelennuväli. Pärast sõda rajati lennuväebaas Locikisse, seal paiknes 372. lennuväepolk. Seal paiknesid lennukid MiG-15, MiG-19, MiG-23 ja MiG-27, samuti ka Jak 25 ja Jak-28P. Sealsel lennuväljal maandusid ka suured transpordilennukid An-22 ja Il-76. Sõjaväebaas asus seal aastani 1994. Pärast seda demonteeriti osaliselt peamine 2500 meetri pikkune lennurada, nii et see pole tänapäeval enam kasutatav. Lühikest aega pärast tsiviilkasutusse andmist kasutati lennujaama reisideks Liepājasse, Kopenhaagenisse ja Riiga. 

Aastal 2005 rajas Daugavpilsi linnavolikogu sihtasutuse SIA Daugavpils Lidosta, mis ostis ära lennujaama maad ja asus seda arendama. Seoses majanduskriisiga lõppesid aga finantseeringud ja lennujaam jäi reaalselt avamata. Aastast 2013 on lennujaama edasist arendamist finantseeritud aktsiate müügiga. 2016. aasta seisuga lennujaamast regulaarseid reisilende ei toimu.

## Viited

## Välislingid
Lehte Ilves

**Lehte Ilves** (sündinud 31. detsembril 1951) on eesti ajakirjanik.

1991. aastal lõpetas ta kaugõppe Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Aastatel 1985–1990 töötas ta ajalehe Läänlane ajakirjanikuna. 1990. aastast ajalehe Lääne Elu toimetaja. Aastatel 1999–2003 oli ta Lääne Elu peatoimetaja. Praegu Lääne Elu reporter.

Ta on ka Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Haapsalu Püha Johannese koguduse juhatuse liige.

## Tunnustus
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2013 Läänemaa teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Lehte Ilvese artiklid Eesti artiklite andmebaasis
Viktor Liivak

**Viktor Liivak** VR I/2 ja VR II/3 (1. märts 1890 Tallinn – 9. juuli 1949 Volgolagi vangilaager, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elulugu
Viktor Liivak lõpetas 1909. aastal Peterburi 8. Gümnaasiumi. 1912. aastal lõpetas ta Kaasani sõjakooli.

Teenis Venemaa keiserlikus armees ja Esimene maailmasõjas 21. augustist 1914 kuni 6. detsembrini 1917, 86. Villmanstrandi jalaväepolgu roodu nooremohvitseri ja maakuulajate meeskonna ülemana. 13. Soome kütipolgus  alamleitnandina, leitnandina, staabikaptenina, kaptenina ja kütipolgu  pataljoniülemana.

Teenis 31. detsembrist 1917 Eesti rahvusväeosade 4. eesti jalaväepolgu pataljoniülemana ja 3. detsembrist 1918 4. Eesti Rahvaväe polgu pataljoniülemana.

Osales Eesti Vabadussõjas Viru rindel 21. novembrist 1918 kuni 1. maini 1920, 4. jalaväepolgu I pataljoniülemana. 28. veebruarist 1919 4. jalaväepolgu ülema abi. 14. mail 1919 ülendati kapteni auastmest alampolkovnikuks.

Aastatel 1919–1921 oli ta I diviisi staabi ülem ja I diviisi ülema ajutine kohusetäitja. 1922. aastast teenis 2. jalaväepolgus ja 2. jalaväerügemendis ülema abina. 1923. aastal viidi üle teenistusse 10. Jalaväerügementi III pataljoni ülemaks ning saadeti vanusega reservi 30.09.1927

Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1945. aastal, mõisteti 25. veebruaril 1946 süüdi erinõupidamise otsusega §58-1a süüdistuses. Suri  9. juulil 1949 Volgolagi vangilaagris Jaroslavli oblastis NSV Liidus.

## Tunnustus
* Vabadusrist I liik, 2 järk
* Vabadusrist II liik, 3. järk
* Püha Vladimiri  IV järgu orden mõõkade ja lindiga
* Püha Anna IV järgu orden
* Püha Anna III järgu orden mõõkade ja lindiga
* Püha Anna II järgu orden
* Püha Stanislause III järgu orden
* Püha Stanislause I järgu orden

## Isiklikku
Viktor Liivaku abikaasa oli Helene Louise Liivak (sünd Sieberg; 1888–1965) ja poeg oli Gerhard Liivak (1918–1995).

## Viited

## Välislingid
* EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
* Foto
Villu Päärt

**Villu Päärt** (sündinud 8. aprillil 1972) on eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal Puurmani Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta on olnud teadusportaali Novaator toimetaja (2008–2014) ning Tartu Ülikooli ajakirja Universitas Tartuensis kolleegiumi liige. 

Ta on töötanud ajalehe Postimees ajakirjanikuna ja olnud ajakirja Tarkade Klubi toimetaja. 2014. aastast oli ta ajalehe Eesti Ekspress ajakirjanik, 2017. aastast taas ajalehe Postimees ajakirjanik. 

2018. aastal pälvis ta Eesti Ajalehtede Liidu preemia parima arvamusloo eest.

Ta on Eesti Teadusajakirjanike Seltsi liige.

## Viited
Holger Roonemaa

**Holger Roonemaa** (sündinud 14. märtsil 1983) on eesti ajakirjanik. 

Ta töötab Eesti Päevalehe tegevtoimetaja ja uudistetoimetuse juhatajana. 

## Isiklikku
Tema vend on tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaa.

## Tunnustus
2023 – Parima üleriigilise uudise autor (koos Urmas Jaagantiga)

2023 – Bonnieri preemia (koos Martin Laine, Riin Aljase, Oliver Kundi, Tiina Kaukvere ja Aleksander Algoga, ühistööna valminud artikliseeria laenuärist)

## Viited

## Välislingid
*Twitter
*
Annika Koppel

**Annika Koppel** (sünninimi Annika Maasik; sündinud 30. novembril 1964 Põlvas) on eesti ajakirjanik ja filmikriitik. Ta on kasutanud ka pseudonüümi **Annika A. Koppel.**

Annika Koppel on lõpetanud 1983. aastal Põlva Keskkooli ja 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi raamatukogunduse erialal.

Ta on töötanud aastatel 1990–2005 toimetajana Päevalehes, Postimehes ja Ühinenud Ajakirjades; 2005–2010 juhtinud projekti Eesti Film 100 ja 2011–2014 olnud Eesti Rahvusraamatukogu avalike suhete osakonna juhataja.

Ta on olnud ka Eesti Keele Instituudi teabejuht ja ajalehe Viimsi Teataja toimetaja. Oktoobrist 2021 on ta ajakirja Estonian Literary Magazine (ELM) toimetaja.

## Looming
### Raamatud
* "Kevade. Suvi. Sügis. Arvo Kruusemendi filmid", Kadmirell 2010.
* "Karu südamega mees. Arvo Iho elu ja looming", Tänapäev 2015.

### Dokumentaalfilmid
* "Kuidas tuli "Kevade"", Tallinnfilm 2006 (režissöör Anne-Mari Neider) – stsenarist ja toimetaja
* "Nipernaadit otsides", Tallinnfilm 2007 (režissöör Kristiina Davidjants) – stsenarist ja toimetaja
* "Keelemässaja. Mati Hint", Kopli Kinokompanii 2022 – stsenarist ja režissöör

## Tunnustus
* 2010 Aasta filmiajakirjanik (koos Ülo Pikkoviga)

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.fipresci.org/people/annika-koppel
*"Krimisõpra juhib iha mõistatada.", Eesti Päevaleht, 4. september 2004
*"Kuidas Prangli rahvas suveks valmistub", Eesti Elu, 16. aprill 2016
*"Tõsiseltvõetav katse 1990ndaid kinolinal kujutada", Maaleht, 5. jaanuar 2017
*""Skandinaavia vaikus" - psühholoogiline draama Eestimaa sügises", Maaleht, 17. november 2016
*Suunamudija haukab välevorsti, Postimees, 5. aprill 2019
*"Kui raamatus ei ole Sipsikul ülinukulikke võimeid, siis filmis on teistmoodi", Maaleht 27. veebruar 2020
*saanud loodusfilmitegija Rein Marani lustakad meenutused: ilves istus autos mu põlvedel ja pani käpad roolile"], Maaleht 6. september 2021
*"Film, mis põimib emaduse ja traagilised ajaloosündmused", Maaleht 16. detsember 2021
*"Soo - kindla peale minek", Maaleht, 5. märts 2022
*Ajakiri Estonian Literary Magazine
Greta Kaupmees

**Greta Kaupmees** (sündinud 27. detsembril 1974) on eesti ajakirjanik. 

Õppinud ärijuhtimist ja töötanud ajakirjanikuna mitmes ajakirjandusväljaandes. On töötanud ka Suhtekorraldajana ja olnud mitme telesaatesarja toimetaja. 

Ta on olnud ajakirja Müstilised Lood peatoimetaja ja ajakirja Naised toimetaja.

## Kirjatöid
### Raamatud
* Greta Kaupmees "108 ideed laua katmiseks" (Minu Kodu, 2013) 
* Greta Kaupmees ja Anu Pahka "Pilk šamaani maailma" (Ajakirjade Kirjastus, 2016)
* Greta Kaupmees "Nõiakatla tarkuseterad" (Pilgrim, 2017)

### Artikleid
*Eskimo-taat Evald Rooma avas jäätisemuuseumi, Õhtuleht, 25. aprill 2001
*Kunstnik Ave Nahkur ja muud loomad, Eesti Päevaleht. 11. juuli 2001

## Viited

## Välislingid
*
Aleksandr Puškini mälestusmärk (Narva)

**Aleksandr Puškini mälestusmärk** on Aleksandr Puškini 200. sünniaastapäeva puhul Narva püstitatud monument. See asub vanalinna linnaosas aadressil Aleksander Puškini tänav 12. Mälestusmärk paigaldati 1999. aastal. Mälestusmärgi autor on vene skulptor Mihhail Anikušin (1917–1997).

See on teine Puškini mälestusmärk Narvas. Esimene oli kipsist, see püstitati 1949. aastal ja pole tänaseks säilinud.

## Aleksandr Puškin ja Narva
Aleksandr Puškin pole ise Narvas kunagi käinud, kuid tema sugulased on linna ajalooga tihedalt seotud. Luuletaja poeg Aleksandr oli aastast 1870 13. Narva husaaripolgu komandör. 1911. aastal saadeti linna Puškini pojapoeg Grigori Puškin, Narvas sündisid tema lapsed Sergei ja Grigori.

## Viited

## Välislingid
*Esimese Aleksandr Puškini mälestusmärgi pildid
Nils Niitra

**Nils Niitra** (sündinud 20. detsembril 1975) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.

Ta on lõpetanud 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi.

Niitra töötas 2017. aastani ajalehe Postimees ajakirjanikuna. 2014. aastal valiti ta Eesti Ajalehtede Liidu aasta ajakirjanikuks.
## Artikleid
*"Tartu vaksalisse tuleb luksuslik kultuurikeskus", Tartu Postimees, 16. jaanuar 2007
*"Eesti vanim eraülikool kaotab ülikooli staatuse", Postimees, 28. mai 2011

## Viited

## Välislingid
Urmas Jaagant

**Urmas Jaagant** (sündinud 27. juulil 1985) on eesti ajakirjanik. 

Ta on Eesti Päevalehe ajakirjanik.

## Tunnustus

* 2015 – Eesti Ajalehtede Liidu noore ajakirjaniku preemia

* 2023 – Parima üleriigilise uudise autor (koos Holger Roonemaaga)

## Artikleid
*Kaitseliidu rühm osaleb Põhjala lahingugrupis, Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2008
*Küberkaitseliit pakub harjutuskeskkonda vabatahtlikele IT-spetsialistidele, Eesti Päevaleht, 14. aprill 2010
*Eesti e-tiigri hüpe kohustuslike e-arveteni jäi ootamatult toppama, Eesti Päevaleht, 28. detsember 2016

## Viited

## Välislingid
*Urmas Jaagant Facebookis
Janar Filippov

**Janar Filippov** (sündinud 16. novembril 1976) on eesti ajakirjanik ja jurist. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal.

## Töö
Asus erialasele tööle Tartus prokuratuuri abiprokuröri ja prokurörina. Aastatel oli 2001–2014 Eesti Ekspressi ajakirjanik.

Aprillist 2014 töötas ta Harju Maakohtu Liivalaia kohtumajas kohtujuristina, seejärel Eesti Vabariigi esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistuse juhina.

Novembris 2019 asus Janar Filippov tööle õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuhina.

### Töö televisioonis
2008. aastal mängis telesarja "Kelgukoerad" paaris osas ajakirjanikku.

Aastatel 2009–2012 ja 2016–2017 oli Eesti Televisiooni vestlussaate "Kahekõne" mittekoosseisuline toimetaja ja mõnes "Kahekõne" saates ka intervjueerija, küsitledes näiteks Tarja Haloneni, Raul Rebast, Lauri Mälksood, Raivo Küüti ja Urmas Sõõrumaad.

## Muu tegevus
Juristi ja ajakirjanikuna valutab ta südant nii eesti õiguskeele keerukuse kui ka ajakirjanike õiguskeelealase harimatuse pärast (heites ette, et paljud ajakirjanikud ei tunne isegi mitte kõige elementaarsemaid õigustermineid). Oma praktikas kogetud ekstreemsetest tähelepanekutest on ta teinud ettekande 2013. aasta "Selge sõnumi konverentsil".

Janar Filippov on juba keskkoolipäevist suur mälumänguhuviline. Alates 2013. aastast on ta võistlejana kaasa löönud Kanal 2 mälumängusaates "Mis? Kus? Millal?".

## Tunnustus
* 2008 – Bonnieri preemia (koos Krister Kiviga 2007. aastal kirjutatud Eesti narkokullerite artiklisarja (ilmus Eesti Ekspressis) eest)
* 2008 – Eesti Maleliidu parima maleajakirjaniku auhind Eesti Ekspressi ajakirjanikele Janar Filippovile ja Raul Rannele
* 2009 – Eesti Ajalehtede Liidu aasta uudisloo preemia (koos Tarmo Vahteri ja Madis Jürgeniga Eesti Ekspressi ajakirjanike meeskonnas)
* 2009 – Euroopa Komisjoni Lorenzo Natali ajakirjandusauhind artikli "Isa vägistas mind. Lihtsalt vägistas. Peaaegu iga päev" eest 

## Artikleid
*Ringmaa kaitsekõne ajas prokuröri maruvihaseks, Eesti Ekspress, 29. jaanuar 2009
*Kohtusse saadeti 16pealine jõuk, kes tegeles rahvusvaheliste suurkelmuste ning rahapesu korraldamisega, Eesti Ekspress, 8. aprill 2010

## Isiklikku
Tema poolvend on ajakirjanik Jüri Butšakov.

## Viited

## Välislingid
*
Jüri Muttika

**Jüri Muttika** (sündinud 18. oktoobril 1977 Rakveres) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 2000. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna raadiorežii alal, järgnesid magistriõpingud Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas, mis jäid lõpetamata. 2010. aastal lõpetas ta Balti Filmi- ja Meediakoolis magistriõppe filmirežissööri erialal.

Ta on töötanud saatejuhi-toimetajana Kanal 2-s, Raadio Kukus, AS Trio LSL-is. Ta on töötanud reporterina Eesti Televisioonis, Eesti Rahvusringhäälingus ja Eesti Ekspressis.

## Viited

## Välislingid

*
*