open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Har Gobind Khorana

**Har Gobind Khorana** (ka **Hargobind Khorana** hindi keeles हरगोविंद खुराना, pandžabi keeles ਹਰਿ ਗੋਬਿੰਦ ਖੁਰਾਨਾ ; 9. jaanuar 1922 Raipur, Chhattīsgarh, India – 9. november 2011 Concord, Massachusetts) oli India päritolu USA biokeemik, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat.

Ta pälvis 1968. aastal Nobeli meditsiiniauhinna (koos Robert Holley ja Marshall Nirenbergiga) selle eest, et näitas esimesena nukleotiidide rolli proteiini sünteesis.

1943. aastal lõpetas ta Punjabi ülikooli (asub praeguses Pakistanis) loodusteaduste bakalaureuse kraadiga, 1945. aastal sama ülikooli loodusteaduste magistri kraadiga. Samal aastal jätkas ta õpinguid Liverpooli ülikoolis, 1948 kaitses ta filosoofiadoktori väitekirja ja jätkas järeldoktorantuuri 1948–1949 Zürichi ülikoolis.

Khorana töötas 1950. aastast Cambridge'i ülikoolis, 1952. aastast Kanadas Briti Columbia ülikoolis, 1960. aastast USA-s Wisconsini Madisoni ülikoolis ja 1970. aastast Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis. 1966. aastal võttis ta endale naturalisatsiooni korras USA kodakondsuse.

Khorana oli esimene, kes sünteesis keemiliselt oligonukleotiide.

1970. aastate keskpaigast uuris Khorana bakteriorodopsiini. See on rakumembraanis sisalduv proteiin, mis muundab valguse energiat keemiliseks energiaks prootonite gradiendi loomise kaudu. Hiljem uuris ta rodopsiini, mis on struktuuri poolest sarnane pigment ja mida leidub silmas.

## Tunnustus
*1966 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1968 – valiti Leopoldina liikmeks
*1971 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
*1972 – valiti India Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1973 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1978 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Marella Discovery

**Marella Discovery** (kuni 2016 **Splendour of the Seas**, **TUI Discovery**) on teine Vision-klassi ristluslaev. See kuulub ettevõttele UK Cruise Charter 1 ja seda opereerib laevakompanii Thomson Cruises.

## Ehitamine

Laev telliti 1. märtsil 1993. Kiil pandi laevale tehasenumbriga B31 Prantsusmaal Saint-Nazaire'is Chantiers de l’Atlantique'i laevatehases 4. septembril 1994. Vettelaskmistseremoonia toimus 17. juunil 1995. 15. märtsil 1996 sai laev valmis ja anti omanikele üle. Laev ristiti 29. märtsil 1996 Southamptonis, ristiemaks sai Lisa Wilhelmsen. Laev asus esmareisile 31. märtsil 1996 Southamptonist Barcelonasse.

Splendour of the Seas moderniseeriti tublisti 2001 ja 2011. Viimase remondi ajal tehtud muudatustest on väljast vaadates kõige silmatorkavam uute rõdude paigaldamine.

## Tehnilised andmed

Marella Discovery on 264 m pikk, 32 m lai, 50 m merepinnast kõrge ja tema süvis on 7,9 m. Laeva kogumahutavus on 69 130 ja veeväljasurve 35 396 t. Laeva suurim kiirus on 24 sõlme ning sellelt kiiruselt täieliku seismajäämiseni kulub 6 minutit ja 45 sekundit, selle ajaga sõidab laev 1,892 km.

Laeva peamasina moodustavad 5 Wärtsilä Vasa 12 V 46B mootorit, millest igaühe võimsus on 11,7 MW ehk kokku 58,5 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 fikseeritud propellerit, millest kummagi läbimõõt on 5,8 m. Peale selle on laeval kaks 1,5 MW vööripõtkurit ja 1,728 MW ahtripõtkur. Laevale on paigaldatud ka kaks 6,1 m pikka ja 10,8 m² pindalaga stabilisaatorit.

## Reisijate ala

Laeval Marella Discovery on 11 tekki, millest reisijate kasutada on 2.–7. tekk. Laeval on 902 kajutit, kus on kohti 2074 reisijale. Laevapere suurus on 720–750 liiget. 9. ja 10. tekil asuvad laeva peaujula, solaarium, üheksaauguline minigolfirada ja mägironimissein. Kõige ülemisel, 11. tekil asub restoran. Laevapere kajutid on 1. tekil. Laeval on teater, kasiino ning mitmesugused kauplused ja söögikohad.

Kõigis kajutites on seif. Kuna laev on mõeldud sõitmiseks Euroopa ja Ameerika vahet, on igas kajutis nii 110 W kui ka 220 W pistikupesa. Kõigis kajutites on telefon, millega saab teha nii sisekõnesid teistesse kajutitesse kui ka väliskõnesid satelliitside kaudu mandrile. Laeval on internetikohvik ja mitu traadita interneti ala. Internetti saab kasutada ükskõik mis kellaajal, kaasa arvatud merel, kuid see on tasuline.

Laeval olevad seadmed suudavad valmistada iga päev 1100 m³ magevett, aga keskmiseks tarbimiseks hinnatakse 600 m³ magevett päevas.

## Reisid

Talviti korraldati laevaga TUI Discovery 3–12 päeva pikkusi reise Lõuna-Ameerikas, need väljusid Brasiiliast. Suviti korraldati temaga 7 ööd kestvaid reise Vahemere idaosas ja need väljusid Veneetsiast.

## Viited

## Välislingid

*Laeva andmed Thomson kodulehel (inglise keeles)
Ainikki Eiskop

**Ainikki Eiskop** (sündinud 31. juulil 1966) on eesti tekstiilikunstnik.

Ta on Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige.

2001. aastal olid tema tööd Ungaris Szentendres Péter-Páli galeriis eesti kangakunstnike grupinäitusel.

Ta osales oma teostega 2010. aasta EXPO maailmanäitusel Hiinas.

## Teoseid



## Viited
Sergei Abramov (jõelaev)

**Sergei Abramov** (vene keeles *Сергей Абрамов*, varem *Družba* (*Дружба*), *Kapitan Ratškov* (*Капитан Рачков*)) on kolme tekiga Oktjabrskaja Revoljutsija-tüüpi (projekt 26-37/MOL1575, slovaki keeles motorova osobna lod 1575, mootorlaev 1575 hj) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1960. aastal. Laev sai nime nõukogude ulmekirjaniku Sergei Abramovi auks.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 440 ja laev lasti vette Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1960. aastal. 15. aprillil 1960 anti laev Gorkis üle Volga laevandusele (*Волжское объединённое речное пароходство*), kus seda uut jõereisilaeva kasutati *Družba* nime all. 1966. aastal nimetati laev ümber Kapitan Ratškoviks ja  2004. aastal Sergei Abramoviks. Alates 2004. aastast kasutab laeva Tsezarj Travel (Moskva).

Laeva moderniseeriti tublisti 2005. aastal ja suvel 2011 kasutati jõereisilaeva kruiisidel Samarast Jaroslavli, Astrahani, Saratovisse, Permi ning teiste linnadesse, talvel 2011-2012 oli kavas kasutada ujuvhotelli ja -restoranina.
 
14. novembril 2011 tekkis Moskva Põhja jõevaksali kai ääres laeval tulekahju, 5 inimest sai vigastada. 23. novembril 2011 tekkis laeval sealsamas uus tulekahju, keegi vigastada ei saanud. Novembri lõpul leiti laevast üks surnukeha.


Fire ship sergey abramov-observers.jpg
Fire ship sergey abramov 01.jpg
Fire ship sergey abramov 02.jpg
Sergey Abramov in North River Port 16-nov-2011.JPG
Sergey Abramov in North River Port 31-jan-2012 01.JPG


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid

*Jõereisilaeva tehnilised andmed (vene keeles)
*Brand vom 14. November 2011 (vene keeles)
*Video auf YouTube
Keto-enooltautomeeria

**Keto-enooltautomeeria** (ehk **keto-enooltautomerism**) on orgaanilise keemia mõiste, mis tähendab tasakaaluoleku moodustumist keto-vormi (ketoon või aldehüüd) ja enooli vahel. Realiseerub see ühe prootoni molekulisisese asukoha muutumise kaudu koos samaaegse kaksiksideme paiknemise nihkumisega (sidemeid moodustavate elektronide nihkumisega). Taolist struktuuriisomeeria erijuhtumit nimetatakse tautomeeriaks.

Enamuse karbonüülühendite (ketoonide või aldehüüdide) korral on tasakaaluolekus ülekaalus keto-vorm. Siiski, paljudes karbonüülühendite reaktsioonides etendab enool-vorm olulist osa, kuna vastav deprotoneeritud vorm, enolaatioon on aktiivne nukleofiilne intermediaat.

Pilt:enol.svg|Keto-enooltautomeeria
Pilt:AcacH.svg|Sisemolekulaarne vesinikside
Pilt:Malondialdehyde.png|1,3-dikarbonüül
Pilt:Keto-Enol-Tautomerie3.svg|Enolaatioon

## Vaata ka
*Tautomeeria
*Ketoonid
*Enoolid
*Enolaatioon
Edward Blay

**Edward Blay** (9. november 1937 Accra – 15. oktoober 2006 Accra) oli Ghana poksija.

Blay sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jerzy Kulej'le (Poola). Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlusel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Richard McTaggartile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Blay võitis kuldmedali 7. Briti Impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlusel (Perth, 1962) kergekaalus (kuni 60 kg) ja 8. Briti Impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlusel (Kingston, 1966) II kergekeskkaalus (kuni 67 kg).

Blay poksis novembrist 1967 kuni juulini 1975 elukutselisena ning pidas kokku 53 kohtumist, millest võitis 38 (neist 21 nokaudiga), kaotas 10 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 5 kohtumist. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kyōto sihtarv

**Kyōto sihtarv** (inglise *Kyoto target*) on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 1997. aastal Kyōtos vabatahtlikult võetud kohustused kasvuhoonegaasiheite vähendamiseks. 

Arenenud tööstusriigid kohustusid ühiselt vähendama oma kasvuhoonegaaside emissiooni Kyōto esimesel kohustusperioodil (aastatel 2008–2012) vähemalt 5,2% võrreldes 1990. aasta tasemega. 

Igal riigil on kindlad sihtarvud. Enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide, sh Eesti kohustus on kasvuhoonegaasiheitmeid vähendada 8%. Eesti kasvuhoonegaaside heitkogused olid 1997. aastaks  tegelikult vähenenud juba üle 40%. See oli tingitud peaasjalikult elektrienergia tootmismahtude vähenemise, tööstuse ja põllumajanduse toodangu muutuste tõttu. Seetõttu peaks Eesti endale võtma karmimad eesmärgid. 

## Vaata ka
*Heitkogustega kauplemine
*Kyōto protokoll

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Kolmanda maailma võlakriis

**Kolmanda maailma võlakriis** (inglise *Third World debt crisis*) on madala või keskmise sissetulekuga riikide (paljud kolmanda maailma riigid) finantsprobleem (võlakriis), mis takistab nende arengut ja põhjustab vaesust ja keskkonnaseisundi halvenemist. 

Võlakriisis siplevad kolmanda maailma riigid peavad eriti tootma just ekspordiks, et võlgasid vähendada, kuid samal ajal ei suuda nad rahuldada omaenda rahvastiku põhivajadusi.
 
1970. aastatel püüti Aafrika ja Lõuna-Ameerika majandusarengut edendada laenude abil arenenud maadest, kuid tagasimaksmine muutus raskeks 1980. aastate ülemaailmsest majanduskriisist alates. Võlgade intress on muutnud tagasimakstavad summad algsete laenatud summadega võrreldes mitmekordseks. 

Aastal 2005 leppisid G8 riigid küll kokku 40 maailma vaeseima riigi võlgade kustutamises, kuid tegelikult on paljude nende riikide võlgade kustutamine takerdunud eeskätt poliitiliste ja majanduslike põhjuste taha. Lisaks on võlgade  kustutamise nõuet ka kritiseeritud, väites, et see ei arvesta kolmanda maailma valitsuste süüd tekkinud olukorras. Lahenduseks peavad kriitikud rangemaid nõudeid riikide fiskaalpoliitikale. 

## Vaata ka
*Arengumaa
*Üleilmastumine
*Võlakriis

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Tulemuste kolmikmõõde

**Tulemuste kolmikmõõde** ehk **kolmiktulem** (inglise keeles *triple bottom line*) on põhimõte, mille kohaselt ettevõtte või muu organisatsiooni terviklikku tulemuslikkust tuleb mõõta peale majandusnäitajate ka keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel.

Jätkusuutlik areng eeldab majandusliku heaolu, keskkonnakvaliteedi ja sotsiaalse õigluse tagamist, seetõttu tuleks ettevõtjal rahalise kasumi kõrval arvestada ka oma tegevuse keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte. 

Inglise keeles võetakse mõiste sageli kokku lööva fraasiga "*Triple P*" ehk *people*, *planet* ja *profit*. Eesti keelde tõlgituna tähendaks see: "kolm P-d" (inimesed, looduskeskkond ja kasum).

## Viited
 

## Vaata ka
*Ettevõtte ühiskondlik vastutus
*Globaalne Aruandlusalgatus
*Jätkusuutlik ettevõtlus
*Keskkonnaindikaator
*Sotsiaalne indikaator
Ühisauto kasutamine

**Ühisauto kasutamine** (inglise *carsharing*) on autode kollektiivomandi- või rendisüsteem, mis võimaldab paindlikku autokasutamist autot (**ühisauto**) isiklikult omamata. 

Ühisauto kasutamine võimaldab kasutajal vastavalt vajadusele broneerida ja kasutada mitmesugust tüüpi autosid. Autode ühiskasutussüsteemid leevendavad parkimisruumivajadust nii elumajade kui töökohtade juures, vähendavad liiklusummikuid, keskkonnakoormust ning ettevõtete ja leibkondade kulutusi autoga seotud jooksvate kulude katmiseks.

## Vaata ka
*Liikuvuskorraldus
*Säästev transport

## Viited
Liikuvuskorraldus

**Liikuvuskorraldus** (inglise *mobility management*) on säästva transpordi edendamine ja autokasutuse nõudluse ohjamine inimeste hoiakute ja harjumuste muutmise ning transpordi-, keskkonna- ja linnakorralduse integreerimise kaudu.

## Vaata ka
*Linnaline liikuvus
*Ühisauto kasutamine

## Viited
Linnaline liikuvus

**Linnaline liikuvus** (inglise *urban mobility*) on kontseptsioon, mis hõlmab jätkusuutliku linnaliikluse keskkonna planeerimist, linnaliikluse infrastruktuuri arengut, logistikat ning linnaliikluse keskkonnamõju hindamist, sotsiaalse ja majandusliku mõju arvestamist jms.

## Vaata ka
*Liikuvuskorraldus
*Säästev linnaplaneerimine

## Viited
Edgar Maring

**Edgar Maring** VR II/3 (kuni 1937 **Edgar Volker**; 22. juuni 1896 – 17. oktoober 1937 Rakvere) oli Eesti politseinik.

Edgar Maring teenis Vabadussõjas Soomusrongide Divisjoni orkestri koosseisus.

Ta astus politseiteenistusse 1921. aasta veebruaris, oli kuni 1923. aasta märtsini agendiks kaitsepolitsei Tartu jaoskonnas. Hiljem teenis Edgar Maring lühikest aega piirivalves ja 1925. aasta algul astus uuesti politseiteenistusse kaitsepolitsei agendina Tartus. 1. juunil 1935 viidi ta üle välispolitseisse kordnikuks Narva 1. politseijaoskonda ja sealt mõni kuu hiljem Rakvere politseijaoskonda. 11. oktoobri 1937 varahommikul sõitis auto otsa Rakveres, Tallinna tänaval postil seisvale kordnikule Edgar Maringule, tekitades viimasele raske peapõrutuse ja kahe roide murdumise. Saadud vigastuste tagajärjel suri ta Rakvere linna haiglas 17. oktoobril 1937.

## Välislingid
*Mälestame lahkunuid..., Politseileht, 19. november 1937, nr. 21, lk. 538–541.
*[https://dea.digar.ee/?a=d&d=virumaavana19371018.1.2 O. Luiga. Edgar Maring †. Virumaa Teataja, 18. oktoober 1937, nr. 120, lk. 2.
GeForce 500 seeria

**GeForce 500 seeria** on NVIDIA kuvaadapterite põlvkond GeForce mudeliseerias, mis baseerub täiendatud Fermi arhitektuuril. Ametlikult tutvustas Nvidia GeForce 500 seeriat 9. novembril 2010. Nagu ka varasemate seeriate puhul, tuli esimesena välja kõige võimekam, ühe graafikaprotsessoriga, mudel GTX 580, millele järgnesid tasapisi teised mudelid. 

## Ülevaade

Nvidia Geforce 500 seeria on Graafikakaart, mis kujutab endast täiustatud 400 seeria kaarte, sisaldades peamiselt jõu kasvu ja vähendatud voolutarbimist ning soojuse eraldumist. Nagu 400 seeria, pakuvad ka GeForece 500 seeria kaardid DirectX 11, OpenGL 4.1 ja OpenCL 1.0 tuge. 

400 seeria lipulaev GTX 480 asendus GTX 580-ga, mis on keskmiselt 10% võimsam, tarbib keskmiselt 20% vähem voolu ja töötemperatuurid maksimaalse koormuse all ja puhkeolekus on 10 kraadi madalamad. See oli mõeldud graafikakaartide tippklassi liidriks. Nvidia GTX 580`le järgnes 7. detsembril 2010 GTX 570, mis asendas GTX 470.

25. jaanuaril 2011 tuli Nvidia välja GeForce GTX 560Ti kaardiga, mis oli keskeltläbi 30% võimsam kui vastav 400 seeria kaart – GTX 460. 17. mail 2011 tulid välja ka GTX 560 mudelid, mis olid Ti versioonidest natuke nõrgemad ja ka odavamad, samas kiiremad kui varasema põlvkonna GTX 460. 

GeForce 550 Ti tuli välja 15. märtsil 2011, et täita keskmise segmendi nõudmisi. Kuigi GTX 550 Ti on GF116 kiibiga, valiti nimi siiski mitte GTS 550 järgi, vaid sai nimeks just jõudlusseeria alguse ehk GTX. Võimekuse poolest on ta keskklassi jõudlusega kaartide seas üks parimaid. 

GTX 590 ehk topelt graafikaprotsessoriga kaart nägi ilmavalgust 24. märtsil 2011 täitmaks entusiastide nõudmisi. Asendas see kaart 400 seeria vastavat kaarti – GTX 295. Selline kaart on mõistagi oma kahe GF110 (GTX 580) protsessoriga ühel kaardil kõige võimsam GeForce 500 seeria kaart. Jõudlust on sellel keskmiselt veerandi jagu enam kui GTX 580-l. 

Tagasihoidliku võimsusega kaartide hulgast nägi ilmavalgust pärast GTX 550 Ti-d järjest nõrgemad mudelid: 14. mail GT 545 ja 530 ning päris madala võimekusega kaartide seast tuli veel välja 13. aprilli GT 520 ning hiljem GT 510. 

## Tehnoloogiad
Iga 500 seeria graafikakaart omab alljärgnevaid tehnoloogiaid:

* Microsoft® DirectX® 11 tugi
* Blu-Ray 3D tugi
* Riistvaraline video dekodeerimise kiirendi 
* TrueHD ja DTS-HD Audio Bitstreaming tugi
* NVIDIA CUDA™ tehnoloogia
* HDMI 1.4a väljund
* Topeltviidaga DVI tugi
* PCI Express 2.0 tugi

## Tooted

## Vaata ka
* DVI
* Graafikaprotsessor
* Videokaart
* HDMI
* Kahemõõtmeline arvutigraafika
* Kiirendatud graafikaport
* Kolmemõõtmeline arvutigraafika
* Kuvar
* Keskprotsessor
* VGA
* PCI Express
* PureVideo
* GeForce 8 seeria

## Viited

## Välislingid
*GeForce GTX 590
*GeForce GTX 580
*GeForce GTX 570
*GeForce GTX 560 Ti
*GeForce GTX 560 Ti (OEM)
*GeForce GTX 560
*GeForce GTX 560 (OEM)
*GeForce GTX 550 Ti
*GeForce GT 545 GDDR5 (OEM)
*GeForce GT 545 DDR3
*GeForce GT 530 (OEM)
*GeForce GT 520
*GeForce GT 520 (OEM)
*GeForce GT 510 (OEM)
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Flora.

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 2. juunil 2010. Sulgudes võistkonna liiga tase.

|-
!colspan="3" align="center"|29. juuni 2010

|-
!colspan="3" align="center"|9. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|20. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|21. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|22. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|25. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|27. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|28. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|31. juuli 2010

|-
!colspan="3" align="center"|5. august 2010

|}
;
*1 Saaremaa JK loobus.

### Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[Meistriliiga]]** (1): Tallinna FC Flora, Tartu JK Tammeka, FC Kuressaare, Tallinna FC Levadia, Nõmme JK Kalju, Paide Linnameeskond
* **[[Esiliiga]]** (2): Kiviõli Tamme Auto, JK Tallinna Kalev
* **[[II liiga]]** (3): Tartu FC HaServ, Tallinna FC Ararat TTÜ, Nõmme JK Kalju II, Võru JK, Tabasalu Palliklubi, Tartu JK Tammeka II, HÜJK Emmaste, Kohtla-Järve JK Alko, Tallinna FC Puuma, Türi Ganvix JK, FC Toompea (loobus)
* **[[III liiga]]** (4): FCF Järva-Jaani SK, Põlva FC Lootos, FC A&A Kinnisvara, Saku JK, JK Tallinna Kalev III, JK Luunja
* **[[IV liiga]]** (5): Viimsi FC Igiliikur, Tallinna FC Twister, Saue JK, Tallinna JK Suema Cargobus, SK Tääksi, Väimela FC Aspen, Tallinna JK Jalgpallihaigla, Rakvere FC Flora II

## 1/32-finaalid
Loosimine toimus 2. juulil 2010.

|-
!colspan="3" align="center"|3. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|4. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|5. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|10. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|12. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|18. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|19. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|25. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|26. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|4. september 2010

|}
;
*2Mängu tulemus tühistati, kuna Võru JK kasutas keelatud mängijat.

## 1/16-finaalid
Loosimine toimus 19. augustil 2010.

|-
!colspan="3" align="center"|31. august 2010

|-
!colspan="3" align="center"|2. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|4. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|8. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|15. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|21. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|22. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|29. september 2010

|-
!colspan="3" align="center"|7. oktoober 2010

|}
;
*3FC A&A Kinnisvara loobus.

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|5. oktoober 2010

|-
!colspan="3" align="center"|6. oktoober 2010

|-
!colspan="3" align="center"|14. oktoober 2010

|-
!colspan="3" align="center"|20. oktoober 2010

|-
!colspan="3" align="center"|27. oktoober 2010

|-
!colspan="3" align="center"|13. november 2010

|}

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 3. märtsil 2011.

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 14. aprillil 2011.

## Finaal

## Parimad väravakütid

## Viited
Süvis

**Süvis** on veesõiduki veesistumise sügavus.

Laeva süvise puhul võib rääkida nii täislastile kui ka tühisõidule vastavast süvisest.

## Vaata ka
* Täidlustegur
* Vabapardamärk, plimsolli ketas
* Veeliin

## Viited

* süvis, EKI: Inglise-eesti meresõnaraamat
TTÜ Kuressaare kolledž

**TTÜ Kuressaare kolledž** on Tallinna Tehnikaülikooli regionaalne kolledž Saaremaal. Kolledž asub Kuressaares aadressil Tallinna 19. Kuressaare kolledži tegevust toetab Saaremaa vald.

## Ajalugu
30. aprillil 1999 sõlmiti Tallinna Tehnikaülikooli ja Saaremaa Omavalitsuste Liidu vahel Pädaste mõisas TTÜ Kuressaare kolledži (TTÜ KK) asutamise leping. Leping sätestas TTÜ KK moodustamise, lähtudes Saare maakonna, Eesti saarte ja Lääne-Eesti regiooni arengu vajadustest. Endistele ülesannetele lisandus rakendusliku suunaga kõrghariduse andmine. TTÜ nõukogu kinnitas kolledži asutamise ja põhikirja oma istungil 18. mail 1999. 

Kolledži eelkäija Saarte Instituut oli iseseisev teadusasutus aastatel 1991–1998, seejärel aga 1998–1999 Tallinna Tehnikaülikooli Saarte Instituut ja 1999–2012 TTÜ Kuressaare kolledži osakond. Kolledži asutaja ja esimene direktor oli Maret Pank. Aastatel 2004–2016 juhtis kolledžit direktor Anne Keerberg. Alates 2017. aastast jätkas õppeasutus tegevust TTÜ Eesti Mereakadeemia koosseisus meremajanduse keskusena kuni 2021. aastani, mil tehnikaülikooli senati 18. mai struktuurimuudatuse otsuse alusel taastati Kuressaare kolledž ja see hakkas kuuluma inseneriteaduskonna koosseisu. 2022. aastal valiti Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledži direktoriks Merit Kindsigo.

## Teadusarendus- ja õppesuunad
Kuressaare kolledžis on kaks teadusarendus- ja õppesuunda.

### [[Sinimajandus]]
* Kuressaare kolledž pakub rakenduskõrgharidusõpet ettevõtluse ja elamusmajanduse õppekaval.
* Loomisel on meretoorme väärindamise tootearenduslabor.

### Meretehnika ja laevaehitus
* Meretehnoloogia ja hüdrodünaamika teadusuuringuid juhib professor Mihkel Kõrgesaare uurimisrühm.
* Meretööstuse tootearendusprojektide ja ettevõtluskoostöö keskmes on Väikelaevaehituse Kompetentsikeskus (SCC), mis tegutseb kolledži koosseisus alates 2011. aastast. Kompetentsikeskuse tegevusi rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond, SCC on regionaalne nutika spetsialiseerumise kompetentsikeskus.
* Väikelaevaehituse kompetentsikeskuse meretehnoloogia ja hüdrodünaamika teadustaristu on Vabariigi Valitsuse otsusel riiklikult oluline teadustaristu objekt.
* Kuressaare kolledž annab meretehnika ja laevaehituse õpet kõigil kõrghariduse tasemetel rakenduskõrgharidusõppest doktorantuurini, samuti täienduskoolitusi.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledž Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel
* Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledž Facebookis
* 25 aastat tehnikaülikooli Kuressaares
Pavel Pogrebnjak

**Pavel Viktorovitš Pogrebnjak** (vene keeles *Павел Викторович Погребняк*; sündinud 8. novembril 1983 Moskvas) on Venemaa jalgpallur, kes mängib ründajana Venemaa kõrgliiga klubis Jekaterinburgi Ural.

Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas Peterburi Zenitis, VfB Stuttgardis, Fulhamis ja Readingus.

Venemaa koondises mängis ta aastate 2006–2012 kokku 33 korda ja lõi kaheksa väravat. Ta kuulus Venemaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Peterburi Zenit
*Premjer Liga: 2007
*Venemaa superkarikas: 2008
*UEFA karikas: 2007–08
*UEFA Superkarikas: 2008
;Tosno
*Venemaa karikas: 2017–18
Keskmine platonism

**Keskmiseks platonismiks** nimetatakse tänapäeval platonistliku filosoofia arengustaadiumit umbkaudu 90. aastast eKr, mil Antiochos Askalonist loobus Uue Akadeemia skeptitsismist, kuni 3. sajandini pKr, mil Plotinos arendas välja uusplatonismi.

Keskmine platonism võttis omaks rea konkureerivate koolkondade, peripateetikute ja stoa doktriine. Selle mõttevoolu üks silmapaistvamaid esindajaid oli tänapäeval pigem ajaloolasena tuntud Plutarchos (u 45-120 pKr), kes kaitses tahtevabadust ja hinge surematust. Ta püüdis näidata, et maailma luues muutis jumal mateeria kui kurja mahutava anuma maailma jumalikuks hingeks, ehkki see jäi toimima kurja allikana. Jumal on transtsendentne olend, kes toimib jumalike vahendajate - rahvausundi jumaluste ja deemonite kaudu. Numenius Apameast (u 160 pKr) liitis platonismi uuspütagoorluse ja idamaiste filosoofiatega; sama teed läks peagi ka uusplatonism.
TTÜ Tallinna Kolledž

**TTÜ Tallinna Kolledž** oli aastatel 2004–2016 Tallinna Tehnikaülikooli koosseisu kuulunud kõrgkool. Alates 2017/2018. õppeaastast kolledž iseseisva õppeasutusena likvideeriti, õppetöö jätkub samades ruumides aadressil Tõnismägi 12 ja 14 Tallinna Tehnikaülikooli teaduskonna osana.

Kolledži direktor oli Udo Meriste.

Õppeasutuse eelkäija on 1993. asutatud Tallinna Kommertskool, mis ühines Tallinna Tehnikaülikooliga 1997. aastal (*TTÜ Kõrgem Majanduskool*). 2004. aastast tegutsetakse juba kolledžina.

## Koolihoone
1882. aastal valmis aadressil Tõnismägi 12 inseneride F. Howeni ja A. Esseni projekti järgi veetorn, mis ühendati linna veevärgiga ja hakkas 1883. aastal Toompeale vett andma.

Koolihoone aadressil Tõnismägi 14 projekteeris 1935. aastal naiskutsekooli (Tallinna Kodunduskeskkool) jaoks arhitekt Herbert Johanson. Hoone on valminud kahes etapis. 1935.–1937. aastal jäi Tuvi tänava poolne osa lõpuni ehitamata, valmis vaid vundament. Hoone ehitus lõpetati aastatel 1958–1960, kui arhitekt Enn Kaar oli 1958. aastal koolile Tuvi tänava äärde juurdeehituse projekteerinud. Pärast koolimaja valmimist ehitati piki Tuvi tänavat hoonele juurde ühekorruseline transformaatoriruum.

Nõukogude ajal asusid hoones tehnikumid. Aastatel 1997–2004 asus hoones TTÜ Kõrgem Majanduskool. Alates 2004. aastast kuulub hoone Tallinna Tehnikaülikoolile ja selles tegutses kuni 2016. aastani TTÜ Tallinna Kolledž, seejärel on hoone olnud TTÜ arhitektuuri- ja urbanistikainstituudi kasutuses.

## Erialad
* Kinnisvara haldamine. Õppetöö kestab eesti keeles 4 aastat.
* Majandusarvestus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat.
* Rahvusvaheline majandus ja ärikorraldus. 
** Äriõigus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat.
** Rahvusvahelise äritegevus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat.

## Kooli vilistlased
*Gerd Kanter, kettaheitja
*Helen Klandorf, elukutseline võistlustantsija
*Natalja Kornõševa, iluvõimleja
*Lauri Leis, kergejõustiklane
*Karoliina Lill, iluvõimleja

## Vaata ka
*Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Kolledž Tallinna Tehnikaülikooli koduleht
Tallinna Kolledž

**Tallinna Kolledž** oli aastatel 1919–1940 Tallinnas aadressil Kooli tänav 2 tegutsenud õppeasutus, kus täiskasvanud ja töötavad noored said omandada gümnaasiumihariduse ja gümnaasiumi lõpetanud said omandada kõrgema majandushariduse. Keskkooli õppekava vastas gümnaasiumi reaal- ja humanitaarharu õppekavale ning oli kolmeaastase kursusega. Kooli lõpetaja sai gümnaasiumidiplomi ja võis astuda ülikooli.

Väljapaistev isiksus kolledži ajaloos oli Mihkel Välbe, kes juhtis kooli 19 aastat ja keda peeti väga tugevaks ajalooõpetajaks. Koolis andsid tunde ka teised oma aja tuntud pedagoogid:  Johannes Aavik, Martin Laarmann, Eduard Kaljuvee, Gustav Vilbaste, Johannes Kiivet, Karl Leinus, Gottlieb Ney jt.

## Vilistlasi
Aastatel 1931–1932 õppis Tallinna Kolledžis kirjanik Karl Ristikivi, kes lõpetas 4-aastase gümnaasiumikursuse rekordilise ühe aastaga. Tallinna Kolledži on lõpetanud ka keeleteadlane ja sotsioloog August Sikk, raamatukoguteadlane, lugemissotsioloog ja poliitik Kalju Oja, kirjanik Johannes Ruven, vasaraheitja Koit Annamaa. Lühemat aega on Tallinna Kolledžis õppinud Jõhvi linnapea Voldemar Härma, kirjandusteadlane, kultuuriloolane ja tõlkija Oskar Kuningas, kunstnik Johannes Võerahansu.

## Koolihoone
Tallinna Kolledž suleti 1940. aastal, kuid ajaloolises koolihoones aadressil Kooli tänav 2 jätkus õppetöö. Kuni 1946. aastani tegutsesid koolihoones Tallinna 12. Keskkool,  Tallinna 12. Gümnaasium, Tallinna 9. Keskkool. Viimane likvideeriti 1946. aastal ja selle asemele loodi kaks uut täiskasvanute õppeasutust, mis peavad end mõlemad Tallinna Kolledži järeltulijaks: 

# aadressil Kooli tänav 2 asuvas õppehoones jätkas tööd *Tallinna 1. Töölisnoorte Kool*, mis alates 1971. aastast kandis nime *Tallinna 1. Õhtukeskkool* ja alates 1996. aastast kannab nime Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium, ning 
# aadressil Suur-Kloostri tänav 16 alustas tööd *Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool*, mis kannab alates 2001. aastast nime Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium.

## Viited
Karl Robert Indermitte

**Karl Robert Indermitte** (ka **Karl Indermitte**; 6. aprill 1883 Mäo – 10. mai 1945 Paide vald) oli põllumees, ühistegelane ja II Riigikogu liige.

Karl Indermitte sündis aastal 1883 Järvamaal, Mäos perepojana. Pärast Türi kihelkonnakooli lõpetamist oli ta mõne aasta kaubanduses tegev. Ta oli Järvamaa maakonnanõukogu liige ja Mäo vallavanem. Ta võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast. Ta oli Mäo vastastikkuse kinnitusseltsi (sisuliselt kindlustusseltsi) Ja Paide turbaühisuse esimees ning Paide kaubatarvitajate ühisuse revisjonikomisjoni liige.

Ta oli II Riigikogu liige, valiti sinna Järvamaa põllumeestekogude nimekirja järele.

## Viited
Björn Kuipers

**Björn Kuipers** (sündinud 28. märtsil 1973 Oldenzaalis) on Hollandi jalgpallikohtunik, kes peamiselt vilistab Eredivisie mänge.

24. augustil 2011 oli Björn Kuipers kohtunik UEFA superkarika finaalmängul FC Barcelona ja FC Porto vahel, mis lõppes Hispaania klubi võiduga 2:0.

Björn Kuipers vilistab ka rahvuskoondiste mänge. Ta määrati 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri *play-off*i Iirimaa - Eesti kohtumise peakohtunikuks. Mäng toimus 15. novembril 2011 ja lõppes 1:1 viigiga.
Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel

**[[1960. aasta suveolümpiamängud|17. suveolümpiamängude]]** võistlused poksis peeti 25. augustist kuni 5. septembrini Roomas Itaalias. Võistluspaik oli Palazzo dello Sport (praegu PalaLottomatica), võisteldi kümnes kaalukategoorias.

## Osalejad
Võistlustel osales 281 võistlejat 54 riigist. Vanim osaleja oli Francis Kisekka (Uganda; sündinud 22. detsembril 1926) ning noorim osaleja oli William Meyers (Lõuna-Aafrika Liit; sündinud 23. juulil 1943). 

## Val Barkeri karikas
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai II kergekeskkaalu (kuni 67 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Giovanni Benvenuti (Itaalia).

## Medalitabel

Kokku sai medaleid 16 riigi või võistkonna võistlejad.

## Punktitabel

Kokku sai olümpiasüsteemi punkte 26 riigi või võistkonna võistlejad.

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 51 kg)

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 54 kg)

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 57 kg)

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 60 kg)

## [[I kergekeskkaal (poks)|I kergekeskkaal]] (kuni 63,5 kg)

## [[II kergekeskkaal (poks)|II kergekeskkaal]] (kuni 67 kg)

## [[I keskkaal (poks)|I keskkaal]] (kuni 71 kg)

## [[II keskkaal (poks)|II keskkaal]] (kuni 75 kg)

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 81 kg)

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 81 kg)

## Välislingid
*Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
*Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Amateur Boxing Results''. Inglise keeles
Kuusik

**Kuusik** on kuuse enamusega puistu.

Eestis leidub kuusikuid enam mandri idaosas; Lääne-Eestis on kuusikuid vähe. Kuusikud ja kuuse-segametsad kuuluvad tüübilt sageli laanemetsade hulka.
Tammik

**Tammik** on tamme enamusega puistu.

## Eesti tammikuid
*Koonga tammik
*Lehmja tammik
*Lepna tammik
*Loode tammik
*Matsi-Kärneri tammik
*Mihkli tammik
*Mädapea tammik
*Mäetaguse tammik
*Naissoo tammik
*Niidiaia tammik
*Rakvere tammik
*Rebase ja Tori tammikud
*Tammiku tammik
*Tartu tammik
*Vinni tammik

## Vaata ka
*lehtmets
*Tammiku
Kaasik

**Kaasik** on kase enamusega puistu.

## Galerii

Pilt:Metylovická pahorkatina, Na horách, les 01.jpg|Kaasik Tšehhis
Pilt:Birch IMG 3421 1280.jpg|Kaasik Venemaal Tula oblastis
Pilt:Betula pendula Finland.jpg|Kaasik Soomes


## Vaata ka
*Kaasiku
*lehtmets
Lepik

**Lepik** on lepa enamusega puistu.

Lepikud on Eestis sõltuvalt lepaliigist kahte tüüpi:
***sanglepikud** on need, milles valdavaks puuliigiks on sanglepp; sanglepikuid leidub eriti jõelammidel;
***hallid lepikud** (hall-lepikud) on need, kus enamuspuuliigiks on hall lepp; valdavalt on need kujunenud endistele põldudele, esmalt lepavõsadena.

Eesti metsadest 6,6% on hall-lepikud.

## Vaata ka
*lehtmets

## Viited

## Kirjandus
*Aosaar, J., Varik, M., Uri, V. (2012). Hall-lepikute muutuv roll Eesti metsanduses. Eesti Loodus, 6–7: 29−31.
*Aosaar, J., Uri, V. (2018). Hall-lepikud enamasti seovad süsinikku. Eesti Mets, 2, 30−36.
Pärnik

**Pärnik** ehk **pärnamets** on pärnaenamusega puistu.

Loodusliku uuenemise teel moodustunud pärnikuid on Eestis võrdlemisi vähe. Neid leidub näiteks Poruni jõe kaldal.

## Vaata ka
*lehtmets
Saarik

**Saarik** on saare enamusega puistu.

Tõrva vallas Jeti külas asuv ohvrihiis Lindsi saarik on muinsuskaitse all.

Põltsamaa vallas asub Altnurga saarik.

## Vaata ka
*lehtmets

## Viited
Sarnas-lehiksammal

**Sarnas-lehiksammal** (*Plagiomnium affine*) on tähtsamblaliste sugukonda lehiksambla perekonda kuuluv liik sammaltaimi.

## Välislingid
*
Lehiksammal

**Lehiksammal** (*Plagiomnium*) on tähtsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaimede perekond. 

## Eesti liigid
Eestis kasvab 7 liiki lehiksamblaid.
**Plagiomnium affine* (Blandow ex Funck) T.J.Kop. – sarnas-lehiksammal (väga sage)
**Plagiomnium cuspidatum* (Hedw.) T.J.Kop. – mets-lehiksammal (väga sage)
**Plagiomnium elatum* (Bruch & Schimp.) T.J.Kop. – suur lehiksammal (väga sage)
**Plagiomnium ellipticum* (Brid.) T.J.Kop. – lodu-lehiksammal (esineb pillatult)
**Plagiomnium medium* (Bruch & Schimp.) T.J.Kop. – keskmine lehiksammal (esineb pillatult)
**Plagiomnium rostratum* (Schrad.) T.J.Kop. – lubi-lehiksammal (üsna harv)
**Plagiomnium undulatum* (Hedw.) T.J.Kop. – lainjas lehiksammal (väga sage)
Radeon

**Radeon** on graafikaprotsessorite (GPU) ja muutmälude (RAM) kaubamärk, mille tootja on Advanced Micro Devices (AMD). AMD asutati 2000. aastal. Algul oli kaubamärgi nimeks ATI Radeon, kuid 2010. aastal nimetati see ümber AMD Radeoniks. HD 5000 seeriad kannavad ATI Radeoni nime, HD 6000 seeriad ja neist uuemad kannavad AMD Radeoni tootemärki.

## Nomenklatuur
ATI (**ATI Technologies Inc. 1985–2006**) annab igale kaardile nime põlvkonna, seeria ja jõudluse alusel. Esimene number näitab põlvkonda ja videokaardi seotust kiibiga. Teine number näitab seeria kvaliteeti põlvkonnas: 0400–0600 kodukino ja meedia jaoks, 0700 madala intensiivsusega mängudele (mängud, mis on üles ehitatud vanadele graafikamootoritele) või suure intensiivsusega mängudele madalamate seadistustega, 0800 suure intensiivsusega mängudele nagu "Crysis" või "Far Cry 2". 0900 on eriline tähistus, mida esmakordselt kasutas Radeon 5970. See viitab kahesüsteemsele kiibile või sisemisele ATI CrossFire kaardile. Kolmas number näitab suhtelist kvaliteeti. 5870 seeria toode on võimsam kui 5850 seeria toode. Tavaliselt on kõrgema seeria kaart alati suurema töötlusvõimsusega kui madalama seeria kaardid, isegi kui suhteline kvaliteet on parem.

## Draiverid
### Windows
ATI Radeoni graafikadraiverite paketti Windowsi operatsiooni süsteemide jaoks kutsutakse AMD Catalystiks.
Saadaval on mitteametlikud modifikatsioonid nagu Omega draiverid ja DNA draiverid. Tavaliselt koosnevad need draiverid eri draiveriversioonide segust, mille registri muutujad on muudetud. Neid draivereid reklaamitakse kui suurepärast pildikvaliteeti või tulemust pakkuvaid draivereid, kuid neil puudub igasugune toetus ja garantii, et nad töötavad korrektselt. Mõned draiveritootjad pakuvad ka modifitseeritud süsteemifaile riistvara entusiastidele, kes käitavad graafikakaarte suuremal võimsusel kui kaardi spetsifikatsioonid ette näevad.

### MidnightBSD
MidnightBSD toetab 2D- ja 3D-kiirendust Radeon R100 ja R200 jaoks ning R300 kiibistikke. See toetus sarnaneb FreeBSD ja Linuxi omaga.

### AmigaOS

Pärast AmigaOS 4 kasutuselevõttu said kasutajad osalise toetuse R100/R200 Radeoni kaartidele (Radeon 8500/9100 ei toeta 3D-d). AmigaOne X1000, mis tuli välja 2010, hõlmab R700 põhinevat GPU-d.

## Kaartide margid
AMD ei müü enam otseselt Radeoni kaarte jaemüügis. AMD müüb hoopis Radeon GPU-sid kolmanda osapoole tootjatele, kes ehitavad ja müüvad Radeonil põhinevat videokaarti OEM-i ja jaekaubanduse kaudu. Radeoni kaartide tootjate hulka kuuluvad Sapphire, XFX, Asus, Gigabyte, MSI, Biostar, Gainward, Diamond, HIS, PowerColor, Club 3D, VisionTek ja Force3D.

## Protsessorite põlvkonnad

## Viited

## Allikad
*ATI Technologies Inc.
*DRI Wiki: ATI Radeon
*Performance of all the latest Radeon and competitors cards
*Rage3D: Support community for ATI hardware and drivers. News and discussion.
*Driver downloads for all Radeon cards.
*strags.com: WHQL certified Mobility Radeon HD driver archive.
*Information about all Radeon based graphics cards.
Osalause

**Osalause** on liitlause moodustaja, millel on lausele iseloomulik ehitus. 

Osalaused saavad esineda vaid liitlauses. Liitlause on lause, mis sisaldab kahte või enamat osalauset. Osalaused on liitlauses kas alistusseos või rinnastusseoses. 

*Liitlause, mille osalausete vahel on alistusseos, on põimlause:
***Ta nägi*** (pealause), *et *'uks avanes*** (kõrvallause)''.''

[[Pealause]] on osalause, mis võib esineda ka iseseisvalt: ''Ta nägi''. [[Kõrvallause]] on osalause, mille ülesanne on pealauset täpsustada: ''uks avanes''.

*Liitlause, mille osalausete vahel on rinnastusseos, on [[rindlause]]:
***Kell sai kaks*** (osalause) ''ja '''ma hakkasin minema*** (osalause)*.*

*Osalaused seotakse üksteisega sidendite abil või esitatakse üksteise kõrval.

## Kirjandus
*M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 695.
Puhta arengu mehhanism

**Puhta arengu mehhanism** (inglise keeles *Clean Development Mechanism*, lühendatult **CDM**) on Kyoto protokolli kohaselt paindlike mehhanismide hulka kuuluv projektipõhine koostöö Kyoto protokolli I lisa tööstusriigi ja I lisa hulka mittekuuluva kliimakonventsiooni osalise vahel, et vähendada kasvuhoonegaasiheidet majanduslikult tõhusaimal viisil.

## Vaata ka
*Heide
*Kasvuhoonegaasid
*Sertifitseeritud heitkoguste vähendamine
*ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon

## Viited
Heitkoguste vähendamise ühik

**Heitkoguste vähendamise ühik** ehk lühendatult **HVÜ** (inglise *emission reduction unit*, lühendatult **ERU**) on kaubeldav ühik (inglise *trading unit*) Kyoto protokolli ühisrakenduse projekti raames, kus see ühik võrdub ühe tonni vähendatud CO<sub>2</sub> ekvivalendiga.

HVÜ kogus kantakse pärast kriteeriumidele vastavuse kontrollimist riiklikku kasvuhoonegaaside heitkoguste ühikutega kauplemise registrisse.

## Vaata ka
*Heitkogustega kauplemine
*Sertifitseeritud heitkoguste vähendamine

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Kaubeldavad load

**Kaubeldavad load** (inglise *tradable permits* või *marketable permits*) on majandushoob, mis võimaldab saavutada piirkonna kohta kehtestatud normatiivse saastekoormuse või loodusvara lubatava kasutuse määra, jagades load seal asuvate ettevõtete (või üksikisikute) vahel, kusjuures lube võib omavahel müüa ja osta.

## Vaata ka
*Heitkogustega kauplemine

## Viited
Aluminotermiline reaktsioon

**Aluminotermilised reaktsioonid** on eksotermilised keemilised reaktsioonid, kus kasutatakse kõrgel temperatuuril redutseerijana alumiiniumi.

Kõige silmapaistvam näide sellest on termiidi reaktsioon alumiiniumi ja raua oksiidide vahel:

: Fe2O3 + 2 Al &rarr; 2 Fe + Al2O3

## Ajalugu

Aluminotermia sai alguse vene teadlase Nikolai Beketovi katsetest, kes tõestas, et kõrgel temperatuuril taastas alumiinium metallid nende oksiididest.
Ühisrakendus

**Ühisrakendus** (inglise *Joint Implementation*) on üks Kyoto protokolli paindlikest mehhanismidest, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet investeerijariigi (doonori) ja vastuvõtjariigi koostöö tulemusena. 

Ühisrakenduse projektid on eelkõige suunatud taastuvate energiaallikate laialdasemale kasutuselevõtule ja energiatõhususele.

## Vaata ka
*Heitkoguste vähendamise ühik
*Puhta arengu mehhanism

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Heitkogustega kauplemine

**Heitkogustega kauplemine** (inglise *emissions trading*) on  kasvuhoonegaaside, peamiselt CO<sub>2</sub> heitkogustega kauplemine kas riigi piires või rahvusvaheliselt.

Kauplemine lähtub Kyoto protokolliga osalistele lubatud kasvuhoonegaaside piirkogustest, mida käitajad võivad õhku paisata. Kui käitaja paiskab õhku piirkogusest vähem kasvuhoonegaase, siis võib ta piirkoguse ja tegeliku saastekoguse vahe maha müüa. 

## Vaata ka
*Heitkoguste vähendamise ühik
*Kaubeldavad load
*Kyoto sihtarv

## Viited
Vjatšeslav Malafejev

**Vjatšeslav Aleksandrovitš Malafejev** (vene keeles Вячесла́в Алекса́ндрович Малафе́ев; sündinud 4. märtsil 1979 Leningradis) on Venemaa jalgpallikoondise ja Peterburi Zeniti endine väravavaht.

Vjatšeslav Malafejev oli Peterburi Zeniti põhimeeskonna mängija 1999–2016.

Malafejev oli Venemaa meeskonnas UEFA Euro 2008 turniiri ajal, aga ei mänginud ühtegi mängu.

## Saavutused
### Peterburi Zenit
*Venemaa meister (2):
**2007, 2010
*UEFA karikas (1):
**2007-08
*UEFA superkarikas (1):
**2008
Kristiina Rokaševitš

**Kristiina Rokaševitš** (ka **Rokashevich**; sündinud 20. detsembril 1990) on eesti pianist.

## Õpingud
Kristiina Rokaševitš alustas õpinguid seitsmeaastaselt Tallinna Muusikakeskkoolis Ell Saviaugu klaveriklassis. Alates 2005. aastast on tema juhendajaks ka Marko Martin ning alates 2009. aastast õpib ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Marko Martini ja professor Ivari Ilja käe all.

## Tunnustus
Rokaševitš pälvis sihtasutuse Archimedes noore õpetlase stipendiumi 2010.

2016. aastal osales Rokaševitš telekonkursi "Klassikatähed" 3. hooaja saadetes, kus jõudis finaali ja võitis ERSO eripreemia.

## Isiklikku
Kristiina Rokaševitš abiellus 15. oktoobril 2016, katoliiklik laulatus toimus Tallinna Peeter-Pauli katedraalis.

## Viited
Roman Širokov

**Roman Nikolajevitš Širokov** (vene keeles *Рома́н Никола́евич Широ́ков*; 6. juulil 1981 Dedovskis) on endine Venemaa jalgpallur, kaitsev poolkaitsja.

Ta mängis klubikarjääri jooksul mitmes Venemaa klubis, näiteks Peterburi Zenit, Moskva CSKA, Kaasani Rubin ja FK Himki.

Debüüdi rahvuskoondises tegi ta 28. märtsil 2008 sõprusmängus Rumeeniaga.

## Saavutused
;Zenit
*UEFA karikas (1): 2007–08
*UEFA Superkarikas (1): 2008
*Premjer Liga (2): 2008, 2011–12
*Venemaa karikas (1): 2009-10
*Venemaa superkarikas (2): 2008, 2011
;CSKA
*Premjer Liga (1): 2015-16
Igor Denissov

**Igor Vladimirovitš Denissov** (vene keeles *И́горь Влади́мирович Дени́сов*; sündinud 17. mail 1984 Leningradis) on endine Venemaa jalgpallur, poolkaitsja.

Suurema osa klubikarjäärist mängis ta Peterburi Zenitis. Ta mängis ka Mahhatškala Anžis, Moskva Dinamos ja Moskva Lokomotivis.

Denissov lõi võiduvärava 2008. aasta UEFA karika finaalis jalgpalliklubi Rangers FC vastu. Zenit võitis mängu 2:0.

## Saavutused
;Peterburi Zenit
*Venemaa meister (3):
**2007, 2010, 2012
*Venemaa karikas (1):
**2009–10
*Venemaa superkarikas (2):
**2008, 2011
*UEFA karikas (1):
**2007-08
*UEFA superkarikas (1):
**2008

;Moskva Lokomotiv
*Venemaa meister (1):
**2017–18
*Venemaa karikas (2):
**2016–17, 2018–19
Karolus Uexküll

**Karolus Uexküll** (ka **Karl Üxküll**, Ixkul, Yxkul; surnud pärast 1542) oli Saare-Lääne ja Tartu toomhärra, kes pärines Vana-Liivimaa Uexküllide vasallisuguvõsast.

Karolus Uexkülli sünniaeg pole teada, kuid tõenäoliselt jäi see 15. sajandi keskpaika. 1477. aastal on sellenimelist isikut mainitud Rostocki ülikooli immatrikuleeritute seas. 1489. aastal oli Karolus Üxkül immatrikuleeritud Leipzigi ülikooli ning sama aasta oktoobris on teda mainitud Saare-Lääne toomkapiitli liikmena. Juba samal aastal täitis ta ka toomkapiitli ühe olulisima liikme, dekaani kohuseid.

Uexküll jäi Saare-Lääne toomkapiitli liikmeks väga pikaks ajaks. 1517. aastal anti talle lisaks ka toomhärrakoht Tartu kapiitlis, kuhu ta jäi vähemalt 1525. aastani. 1530. aastatel, kui puhkes Saare-Lääne vaenus, oli Uexküll vanima toomhärrana Saare-Lääne kapiitli *senior* (auväärseim liige), kuid see ei säästnud tema valdusi rüüstamisest: 1533. aastal põletati tema mõis maha. Uexküll ise siiski pääses ning viimast korda on teda Saare-Lääne kapiitli vanima liikmena mainitud 1542. aastal. Seega oli ta Saare-Lääne toomkapiitli liige vähemalt 53 aastat.

Tema nõbu Heinrich oli samuti  Saaremaa (1515–1534) ja Tallinna toomhärra.

## Allmärkus


## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *[[Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert]]*. Mitau, 1899–1913.
Aleksandr Anjukov

**Aleksandr Gennadjevitš Anyukov** (vene keeles *Алекса́ндр Генна́дьевич Анюко́в*; sündinud 28. septembril 1982 Kuibõševis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Samara Krõlja Sovetov.

Suure osa klubikarjäärist on ta mänginud Peterburi Zenitis, kellega on tulnud viis korda Venemaa meistriks.

Venemaa jalgpallikoondisse kuulus ta aastatel 2004–2013.

## Saavutused
### Peterburi Zenit
*Venemaa meister (5): 2007, 2010, 2011–12, 2014–15, 2018–19
*Venemaa karikas (2): 2009-10, 2015-16
*Venemaa superkarikas (4): 2008, 2011, 2015, 2016
*UEFA karikas (1): 2007-08
*UEFA superkarikas (1): 2008
Stephen Hunt

**Stephen Patrick Hunt** (sündinud 1. augustil 1981 Port Laoise'is) on Iirimaa endine jalgpallur, poolkaitsja.

Iirimaa jalgpallikoondises mängis Hunt aastatel 2007–2012.

Klubikarjääri jooksul mängis Hunt Inglismaa klubides Crystal Palace, Brentford, Reading, Hull City, Wolverhampton Wanderers, Ipswich Town ja Coventry City.
Kristalliöö

**Kristalliöö** (saksa keeles *Kristallnacht*) oli Natsi-Saksamaal ja Austrias 9. ja 10. novembril 1938 läbi viidud juudipogrommide rida.

Rüüstati juutide eluasemeid, asulaid ja kauplusi. Sturmabteilung ja tsiviilisikud hävitasid ehitisi, laastati üle 1500 sünagoogi. Kahepäevaseid rahutusi hakati tuhandete lõhutud poeakende järgi nimetama kristalliööks. 

Arvatakse, et kristalliööl tapeti Saksamaal vähemalt 91 inimest. Üle 30 000 juudi mehe arreteeriti ja saadeti koonduslaagritesse. Juudi kogukonnale määrati miljardi riigimargane trahv.

Vägivalla käivitas Saksamaal sündinud Poola juudi Herschel Grynszpani poolt Pariisis toime pandud tapmine. Mõrtsukas lasi 7. novembril diplomaat Ernst vom Rathile saatkonnaruumides kolm kuuli kõhtu ja 9. novembril mees suri.