open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Albaania Demokraatlik Partei

**Albaania Demokraatlik Partei** (albaania *Partia Demokratike e Shqipërisë*) on konservatiivne Albaania erakond.

Partei asutati 1990. aasta detsembris pärast seda, kui Tirana Ülikoolis puhkenud üliõpilasrahutused sundisid kommuniste loobuma üheparteisüsteemist. See oli esimene opositsioonierakond, mis Teise maailmasõja järel Albaanias registreeriti.

Erakond võitis 1992. ja 1996. aasta märtsis toimunud parlamendivalimised, kuid 1997. aasta alguses puhkenud rahutused viisid sama aasta suvel ennetähtaegsete valimisteni, mille tulemusel tõugati konservatiivid võimult.

Juulis 2005 toimunud parlamendivalimiste järel sai Albaania peaministriks Sali Berisha, kes on juhtinud seda erakonda alates 1991. aastast, mil ta valiti selle esimeseks esimeheks.

Aastail 1992–1997 oli Berisha Albaania president ning Albaania praegune riigipea Bamir Topi juhtis enne presidendiks saamist selle erakonna parlamendirühma.

Albaania Demokraatlik Partei on Euroopa Rahvapartei vaatlejaliige ja Rahvusvahelise Demokraatide Liidu täisliige.

## Välislingid
*Albaania Demokraatlik Partei
Abinsk

**Abinsk** on linn Venemaal Krasnodari krais, Abinski rajooni keskus. Asub Abini jõe ääres.

Abinsk asutati 1834. aastal Türki küüditatud adõgeede asula kohale, linnaõigused sai 1963. aastal.

Abinsk asutati 1836. aastal endise tšerkessi asula kohale. Algselt oli see kasakaküla, mis teenis Vene impeeriumi kindlusena Kaukaasiast põhja pool. Samal ajal oli asula ka pagenduspaigaks; eelkõige pagendati sinna dekabristid Bestužev, Odojevski ja Katenin.
The Velvet Underground

**The Velvet Underground** (lühendatult The Velvets või V.U.) oli 1965. aastal Ameerika Ühendriikides New Yorgis asutatud eksperimentaalrokiansambel, mida peetakse üheks *[[punk rock]]*i eelkäijaks ja *[[post-punk]]*i mõjutajaks. 

Ansambli asutasid Lou Reed (kitarr, laul), John Cale (basskitarr, vioola, klahvpillid ja laul), Angus MacLise (löökpillid; tema asemele tuli veel samal aastal Moe Tucker) ja Sterling Morrison (kitarr).

Ansambli mänedžeriks hakkas 1965. aastal Andy Warhol, kes bändi meelehärmiks kutsus laulma saksa päritolu modelli ja näitleja Nico (kodanikunimega Christa Päffgen), oli debüütalbumi "The Velvet Underground & Nico" produtsent ning kujundas ka selle kaanepildi. Kui Angus MacLise'i asemele asus androgüünne trummar Maureen Tucker, sai neist nime "Exploding Plastic Inevitable" all tuntud Warholi multimeedia-*performance*i alaline saatebänd. Side Warholi ja Nicoga kestis vaid ühe albumi, kuid see plaat muutis kogu roki arengut. Ansambli sünge muusikaline helikeel erines märgatavalt tolle aja hipimuusikast. Peamiselt Lou Reedi kirjutatud lugude teemadeks olid näiteks sadomasohhism ja narkootikumid.

1968. aastal asendas Cale'i Doug Yule.
Ansambel läks laiali 1970. aastal, kuid tuli lühikeseks ajaks kokku 1990, 1992–1994 ja viimati 1996. aastal.

Brian Enolt pärineb kuulus tähelepanek, et The Velvet Undergroundi esimest albumit ei ostnud peaaegu keegi, kuid need, kes ostsid, asutasid kohe oma bändi. Legendaarse LP laeks oli edetabeli 171. koht. 

Velveti karjääri algusaegade võlu teiste artistide jaoks seisneb paljuski nende näiliselt kergesti mängitavas helipildis. Nende lood olid lihtsad ja samas auahned nagu suurushullustuses vaevleval garaažibändil – mida nad tegelikult endast kujutasidki.

Aastal 2017 pälvis ansambel Grammy elutööauhinna.

## Albumid

*"Velvet Underground and Nico" (salvestatud 1966, ilmunud 1967; "Deluxe" 2CD edition 2002)
*"White Light/White Heat" (salvestatud 1967, ilmunud 1968)
*"The Velvet Underground" (salvestatud 1968, ilmunud 1969)
*"Loaded" (salvestatud ja ilmunud 1970; "Fully Loaded" 2CD edition 1997)
*"Live at Max's Kansas City" (salvestatud 1970, ilmunud 1972; "Deluxe" 2CD edition 2004)
*"Squeeze" (salvestatud 1972, ilmunud 1973, jäetakse sageli ära diskograafiatest, sest Lou Reed ei osale)
*"Live MCMXCIII" (salvestatud ja ilmunud 1993)
Korjaki sopka

**Korjaki sopka** (vene Корякская сопка) on tegevvulkaan Venemaal Kamtšatka poolsaare kaguosas Petropavlovsk-Kamtšatskist 35 km põhja pool.

Tegutses aastatel 1895–1896, 1926 ja 1956–1957. Viimane vulkaanipurse algas 25. detsembril 2008.

## Viited
Ozjornõi

**Ozjornõi** (varem tuntud ka kui **Bologoje-4** ja **Võpolzovo**) on kinnine alev Venemaal Tveri oblastis. 

Alevi haldusalasse jääb piirkond Tveri oblasti põhjaosas Bologoje linnast läänes ja osa Novgorodi oblastist. Seal asub Venemaa strateegiliste raketivägede baas, 7. raketidiviis (sõjaväeosa nr. 14245), kus 2008. aasta seisuga oli 18 Topol-M tuumaraketti.

Asula moodustati 1972. aastal ja sellele anti kinnise haldus-territoriaalse moodustise staatus 1992. aastal.

Võpolzovos on sündinud Vladimir Lebedev.

## Välislingid

*Ozjornõi koduleht
*http://www.zato-ozerniy.ru/
Niitvälja–Kulna tee

**Niitvälja–Kulna tee** on (registrinumbriga 18) üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Paldiski tee 32. kilomeetril. Tee pikkus on 4,7 km. Tee lõpeb Keila–Haapsalu tee 7. kilomeetril.

## Asulad Niitvälja–Kulna teel

Illurma küla, Valkse küla, Niitvälja küla, Lehola küla, Kulna küla.
Kaljazin

**Kaljazin** on linn Venemaa Tveri oblastis, Kaljazini rajooni keskus. Asub Volga jõe moodustatud Uglitši veehoidla ääres.

Kaljazini on esmamainitud 1434. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.
Tartu veterinaariinstituut

**Tartu Veterinaariinstituut** (kuni 1873. aastani **Tartu veterinaariakool**; lühend **TVI**) oli esimene veterinaariahariduse andmisele spetsialiseerunud kool Venemaal. Kool loodi 28. jaanuaril 1848 keiserliku korraldusega, esialgu eksperimentaalkorras nelja-aastase tähtajaga.

Tartu Veterinaaria Instituut arenes välja 1804. aasta Tartu Ülikoolis veterinaaria kateedri sulgemise järel tekkinud Tartu Veterinaarkoolist.

Esimeseks direktoriks ja professoriks määrati Saksamaalt pärit Peter Boje Jessen, kes oli 1823. aastal siirdunud Venemaale, töötanud sõjaväeveterinaarina ning saanud 1839. aastal tollase kõrgeima, vanema veterinaararsti astme. 

Kooli materiaalse baasi tugevdamiseks anti sellele üle likvideeritud Vilniuse Meditsiinilis-Kirurgilise Akadeemia veterinaariaosakonna varad. Esialgu asus uus õppeasutus ajutistes kohandatud ruumides aadressil Ülikooli tänav 16. 

Kool avati pidulikult 6. veebruaril 1849 kaheastmelisena. Ülemastmes võis omandada veterinaararsti kutse ning kaitsta magistrikraadi, alamastmes valmistati ette arsti abilisi. Õppetöö kestis neli aastat ja lõpetajad said veterinaararsti kutse. 

1852. aastal loobuti alamastmest. 1856. aastal koliti kooli jaoks ehitatud hoonetesse Tartus Vene tänavale Meltsiveski tiigi kaldale (Narva maantee 78). 1858. aastal sai direktoriks professor Heinrich Friedrich Simon Unterberger.

1860. aastal valmis veterinaariakooli hoonete kompleksis Theatrum Zootomicum, mis oli galeriiga ühendatud juba 1857. aastal valminud puidust prepareerimishoonega. 1914. aastal prepareerimistiiba laiendati, olemasoleva saali kõrvale ehitati teine saal, ettevalmistusruum ja assistendiruum ning kivist trepikoda. 

1873. aastal nimetati kool ümber **Tartu Veterinaarinstituudiks** (saksa keeles *Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat*).

1880. aastatel viidi kool üle vene õppekeelele ning mujalt pärit üliõpilaste osakaal kasvas. 1882. aastal määrati direktoriks Casimir Carl Eduard von Raupach.

Tartu Ülikooliga tehti koostööd kogu eksisteerimisaja vältel, eelkõige bakterioloogia, kirurgia ja füsioloogia valdkonnas.

1918. aastal liideti instituut loomaarstiteaduskonnana Tartu Ülikooli koosseisu, instituudi Venemaale evakueeritud raamatukogu ja kabinettide varandus müüdi Saratovi loomaarstiinstituudile. 

1951. aastal sai sellest Eesti Põllumajanduse Akadeemia osa, selle tänapäevane järglane on Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.

## Professorid
Tartu Veterinaariinstituudi nimekamate õppejõudude seas olid füsioloog Alexander Schmidt, bakterioloog Friedrich Brauell (Siberi katku pisiku avastaja 1856. aastal) ja embrüoloog Alexander Rosenberg.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Brauell

**Friedrich August Brauell** (1807 Weimar – 1882 Leipzig) oli mikrobioloog, Tartu veterinaariakooli professor.

Friedrich Brauell õpetas Tartu veterinaariakoolis patoloogiat aastatel 1848–1868.  

Friedrich Brauell kirjeldas Eestis töötades oma 1857. aastal ilmunud teoses „Versuche und Untersuchungen Betreffend den Milzbrand des Menschen und Tiere“ ühena esimestest Siberi katku tekitajat ja lõi nakkushaiguste diagnoosimise mikrobioloogilise meetodi.

Eesti Maaülikooli Zoomeedikumi kliinikus asub Brauelli pronksbareljeef.
Oi Polloi

**Oi Polloi** on šoti anarhopungi ansambel, mis asutati 1981. aastal. Ansambli nimi tähendab kreeka keeles 'paljud', seda väljendit kasutatakse inglise keeles tähenduses 'lihtrahvas, massid' sisaldades samas viidet oi!-pungile. Algselt oli nende stiil oi!-punk, kuid hiljem kujunes ansamblist üks anarhopungi tähtsamaid esindajaid. Laulutekstide sõnum on keskkonnakaitse ja loomakaitse. Nad on homofoobia, natsismi, rassismi, imperialismi ja inglise kultuuriimperialismi vastased. Ansambli moto on "No compromise in defence of our earth" (Ei kompromissile meie Maa kaitsel).

Nende 2006. aasta album "Ar Cànan, Ar Ceòl, Ar-a-mach" on esimene täielikult gaelikeelne rock-album pärast Runrigi 1978. aasta albumit "Play Gaelic".

## Liikmed

*Ruairidh (laul)
*David „Rat“ Connolly (kitarr)
*Stu „Doccy“ Dunn (löökpillid)

## Albumid

* Skins 'N' Punks Volume Two (Split w Betrayed) 1986
* Unlimited Genocide (Split w A.O.A.) 1986
* Mad As... (Split w Toxic Ephex) 1987
* Unite And Win (Oi! Records) 1987
* In Defence Of Our Earth (Words Of Warning Records) 1990
* You've Heard It All Before (Ruptured Ambitions Records) 1993
* Fight Back! (Re-Release Of Old Split Material) 1994
* Total Anarchoi (Live/Studio Collection - CD/LP) 1996
* Fuaim Catha (Skuld Records) 1999
* Outraged By The System (Step-1 Music) 2002
* Ar Cànan, Ar Ceòl, Ar-a-mach 2006
* Gaidhlig na Lasair' (Problem? Records) 2006
* SS Politician (Chaosrurale Records) 2010

## Välislingid

*http://www.myspace.com/oipolloialba
Emmauss

**Emmauss** (vene Эммаус) on alevik Venemaal Tveri oblastis Kalinini rajoonis. Asub Volga ääres Tverist 15 km kagus.

Elanike arv oli 3500 (2003) ja 3600 (2008).

Aleviku kõrval asub samanimeline küla.

## Viited
Maksud Alihhanov-Avarski

**Maksud Alihhanov-Avarski** (vene Максуд Алиханов-Аварский; 23. november 1846 Hunzahh, Dagestan — 3. juuli 1907 Alekhsandrapol) oli Vene kindral, Mervi ringkonna ülem ja Thbilisi kuberner. 

Võitles Vene-Türgi sõjas (1877–1878) ja pälvis Püha Georgi risti 4. järgu.

1885. aastal afgaanidega toimunud Kuška lahingus näidatud vapruse eest pälvis Püha Georgi ordeni 4. järgu. 1900 osales Hiinas bokserite ülestõusu mahasurumisel. 1905 määrati Thbilisi kuberneriks.

Sai surma dašnakkide korraldatud atentaadi käigus.
Bežetsk

**Bežetsk** on linn Venemaa Tveri oblastis, Bežetski rajooni keskus. Asub Tverist 126 km põhjas Mologa jõe ääres.

1137. aastal on mainitud Bežetski Verhi küla praegusest linnast 20 km kaugusel. Praeguse linna kohale rajati Gorodetski kindlus, mille juurde tekkis samanimeline asula. 1766. aastal sai asula praeguse nime, linnaõigused sai 1775. aastal.

Linna läbib Sonkovo–Bologoje raudtee.

Aastatel 1917–1929 elas Bežetskis vene ajaloolane-etnoloog, filosoof ja orientalist Lev Gumiljov.

## Viited

## Välislingid

*http://bezhetsk.tv/
August Riismann

**August Riismann** (vene keeles *Аугуст Тынисович Рийсман*; 28. veebruar 1890 Rapla maakond – 23. aprill 1926 Tallinn) oli kooliõpetaja, tööliikumise tegelane ja kommunistlik poliitik Eestis ja Venemaal. Ta on kasutanud ka nime August Ristmets.

Riismann õppis pedagoogilistel kursustel ja pärast lõpetamist töötas aastast 1908 rahvaõpetajana Tallinnas ja Kodilas. Aastal 1914 Riisman mobiliseeriti Venemaa Keisririigi sõjaväkke. Pärast sõjaväeteenistust naasis Kodilasse koolijuhataja ametikohale ja täitis seda suveni 1921. Seejärel pühendus ta täielikult poliitikale. 

## Tegevus Eestis

Riisman hakkas poliitikaga tegelema 1919, ühines töölisliikumisega ja sai 1921 Rapla vallavalitsuse liikmeks ja vallavalitsuse esimeheks.

Riisman oli 1920. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige, tegutses samal ajal Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Rapla osakonna juhatuses. Ta kuulus ka Eesti Õpetajate Seltsi juhatusse. 

1922. aastal emigreerus ta Nõukogude Venemaale. 

## Tegevus Venemaal ja Eestis

Aastail 1922–1925 oli ta Venemaal õpetaja ja eesti koolide inspektor ning täiendas ennast Leningradis Andrei Ždanovi nimelise Riikliku Ülikooli kaugõppe osakonnas. Ta töötas seal ka õpetajana ning eesti koolide inspektorina.

Aastal 1925 koopteeriti Riisman sellal Venemaal asuva EKP Keskkomitee liikmeks. Komintern lähetas ta sama aasta teisel poolel illegaalsele tööle Eestisse, nimelt EKP Tallinna ja Harjumaa piirkonna vastutavaks organisaatoriks. Põrandaalusena tegi ta järgnevatel kuudel kommunistlikku propagandat, valmistas lendlehti ja korraldas nende levitamist. Samuti püüdis August Riismann sõlmida sidemeid legaalse Eesti Tööliste Parteiga salajase koostöö alustamiseks riigikogu valimistel, kuid 20. aprillil 1926 politsei tabas ta ja järgmisel päeval keelustati ajutiselt ka Eesti Tööliste Partei seadustes ettenähtud piiride ületamise eest. 

August Riisman anti sõjakohtu alla, mõisteti riigikorra õõnestamise eest surma ja lasti maha ööl vastu 23. aprilli 1926. 

## Viited
Mihkel Koolmeister

**Mihkel Koolmeister** (vene keeles *Михкель Карлович Коольмейстер*; 1. november 1893 Hiiumaa – 3. september 1919 Irboska raudteejaama lähedal) oli Eesti ametiühingutegelane.

Pärast Veebruarirevolutsiooni 1917. aastal valiti Ehitajate Liidu esimeheks, oli Tallinna Tööliste ja Sõjaväelaste Saadikute Nõukogu liige, märtsis 1917 astus VSDTP liikmeks. Ta oli I Ülevenemaaline Nõukogude Kongress ja II Ülevenemaaline Nõukogude Kongressi saadik. Pärast Oktoobripööret 1917. aastal oli ta Tööliskontrolli Nõukogu liige Tallinnas.

Alates veebruarist 1918 Nõukogude Venemaal Petrogradis Põhjapiirkonna Kommuunide Liidu Petrogradi Rahvusasjade Komissariaadi Eesti sektsiooni juhataja. 

1918. aasta novembrist tuli ta koos Nõukogude vägedega Eestisse. 

Augustis 1919. aastal kuulus ta Eestimaa ametiühingute I kongressi presiidiumi, kes astus Eesti Vabadussõja ajal üles nõudmistega lõpetada sõda Nõukogude Venemaa vastu. Kongress aeti laiali ning 102 saadikut vahistati, 25 neist hukati Irboska raudteejaama lähedal, nende hulgas ka Mihkel Koolmeister (vt Irboska veretöö).

## Viited

## Välislingid
*Коольмейстер Михкель Карлович
Botaanik

**Botaanik** on teadlane, kes tegeleb taimede uurimise ehk botaanikaga. Asjaarmastajast botaanikut, kellel harilikult puudub botaaniline eriharidus, nimetatakse botanofiiliks.

## Vaata ka
*botaanikute loend
Senati väljak

**Senati väljak** (soome keeles *Senaatintori*, rootsi keeles *Senatstorget*) on Helsingi kesklinnas asuv ajalooline keskväljak. Seda väljakut ääristavad mitmed ajaloolised ehitised, nagu Helsingi toomkirik, Riiginõukogu hoone (*Valtioneuvoston linna*) ja Helsingi ülikooli peahoone. Väljaku keskel asub Aleksander II ausammas. Senati väljaku ääres asuv toomkirik on Helsingi tuntuim sümbol ja üks turistide külastatuimaid hooneid linnas. Väljaku äärtes kulgevad tänavad Aleksanterinkatu, Unioninkatu, Snellmaninkatu ning põhjaküljes toomkiriku treppide eest läbi Hallituskatu.

Senati väljaku projekteerisid 1800. aastate esimesel poolel Helsingi monumentaalkeskuse arhitektid, detailplaneeringu autor Johan Albrecht Ehrenström ja arhitekt Carl Ludvig Engel.

## Pilte Senati väljakust

Pilt:Sederholmin talo.jpg|Sederholmi maja, linna vanim hoone
Pilt:Aleksanteri toisen patsas.jpg|Aleksander II ausammas
Pilt:Valtioneuvoston linna 2.jpg|Riiginõukogu hoone
Pilt:Helsingin yliopiston päärakennus 2.jpg|Helsingi ülikooli peahoone Senati väljaku lääneküljel
Pilt:Alexander_II_(Romanov)_monument_Helsinki_HDR_2008.jpg| Aleksander II ausammas


## Välislingid
* Senati väljaku koduleht
* Senati väljakust Helsingin Sanomates
Deivil Tserp

**Deivil Tserp** (sündinud 30. mail 1968) on Eesti spordiajakirjanik.

## Teoseid
### Raamatuid
*"Irdinimene". 2001, ISBN 9985783433
### Artikleid
*"Medalisära võõrtööjõu abil". Postimees, 12. august 2006
*"Baltast, Nazarovist ja seksist". Postimees, 3. aprill 2007
*"Meedial puudub õigus sportlast sõnaga tappa". Postimees, 10. oktoober 2007

## Tunnustus

* 2010 stipendium "Ela ja sära"
*2017 stipendium "Ela ja sära"

## Kirjandus
*"Vasaramehe loo sõnastaja Deivil Tserp avab kaarte". Terviseleht, 2001
*"Deivil Tserp valiti parimaks ujumisajakirjanikuks". Postimees, 21. detsember 2007

## Välislingid
*
Kose Kihelkonna Muuseum

**Kose Kihelkonna Muuseum** (varem **Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum**) on muuseum Harju maakonnas Kose vallas.

Muuseum moodustati 1958. aastal ja registreeriti isetegevusliku muuseumina 1970. aastal. Muuseum asus varem endise Kose-Uuemõisa mõisa peahoones, mida haldas Kosejõe Kool. 2011. aasta kevadel koliti muuseum Kose Gümnaasiumi ruumidesse.

Muuseumi juhataja on Marju Verk. Varem on muuseumiga seotud olnud Herman Lipp, Helve Voll ja Hengo Tulnola.

## Vaata ka
*Eesti muuseumite loend

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Muuseum Facebookis
*Kosejõe kool – Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum 50. dets. 2008.a.
*"Koduloomuuseum ootab jõuluehteid" kalev.ee, 13. oktoober 2007
Nevio Passaro

**Nevio Passaro** (sündinud 11. mail 1980 Bad Windsheimis) on itaalia-saksa päritolu laulja, muusik ja laulukirjutaja. Ta sai kuulsaks pärast neljanda koha saavutamist saatesarja "Deutschland sucht den Superstar" kolmandal hooajal.

Aastatel 2000–2005 õppis ta Forlìs, Itaalias erialal "Tänapäeva keeli sünkroontõlkidele ja tõlkidele". 2006. aastal kaitses ta diplomitöö ja temast sai kvalifitseeritud sünkroontõlk. 

## Muusikukarjäär
Oma muusikukarjääri algusaastatel mängis Passaro oma esinemistel ise klaverit ja kitarri. Mõlemad instrumendid oli ta selgeks õppinud iseseisvalt. Aastal 1999 tuli välja ta esimene singel "La mia parola".  

2006. aastal töötas ta Saksamaal ja Itaalias oma esimese plaadiga "Nevio". Esikplaat ilmus aastal 2007 ning jõudis Saksamaa albumite edetabelis 5. ja Austria edetabelites 7. kohale. Albumilt võis leida lugusid džässist rokini ja popist svingini ja nii itaalia, saksa kui ka inglise keeles.  

Singel "Amore per sempre" jõudis Saksamaa popmuusika edetabelites 2. kohale. "Amore per sempre" on pop-roki stiilis laul inglise ja itaalia keeles. 3. mail 2007 võitis "Nevio" Cometi auhinna parima uustulija kategoorias. Plaati tutvustav kontserditurnee "Nevio Tour 2007" kestis kolm nädalat ja selle jooksul esines ta 17 linnas Saksamaal ja Austrias.  

Parraso teine album "Due" tuli välja 19. septembril 2008 Saksamaal. Plaadi esiksingel "Sento" ilmus 5. septembril. Albumi "Due" tutvustusturnee toimus 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris Saksamaal. 

## Diskograafia
### Singlid
*"La mia parola" (26.03.1999)
*"Amore per sempre" (19.01.2007)
*"Run away" (18.05.2007)
*"Firenze/Giulia" (21.09.2007)
*"Sento" (05.09.2008)
*"Non Ti Aspettavo (Libertà)" (10.04.2009)
*"Oraieridomani" (06.05.2011)

### Albumid
*"Nevio" (16.02.2007)
*"Nevio-Viva La Musica Edition" (05.10.2007)
*"Due" (19.09.2008)
*"Berlino" (29.07.2011)

## Kontserdibänd
Nevio bänd, kes saadab teda kontsertesinemistel:
* kitarr: Flavio Passaro (Nevio vend)
* klahvpillid: Alexander Köhler
* basskitarr: Mike Winkler
* trummid: Christian Albert
* kitarr 2: Matthias "Church" Kirchgessner
* taustalauljad: Yvonne Ambreé ja Kayna

## Isiklikku
Nevio isa Aniello on itaallane ja ema Henrike sakslane. Nevio kasvas üles Neustadt an der Aischis ja teda kasvatati kakskeelseks – saksa ja itaalia keel on ta emakeeled. Ta räägib vabalt ka inglise ja prantsuse keelt. Tema vend Flavio on samuti muusik.

## Välislingid
* Nevio ametlik koduleht
* Nevio ametlik MySpace
Jüri Marksoo

**Jüri Marksoo** (kuni 1936. aastani **Jüri Markson**; 10. august 1876 Jaagu talu, Ertsma küla, Halinga vald, Pärnumaa – 3. oktoober 1941 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti omavalitsustegelane.

Tema vanemad olid taluomanik Mart Markson ja Katariina Markson (sündinud Mihkelson).

Jüri ja Hilda Marksoni abielu lahutati 10. mail 1933 Tallinna-Haapsalu Rahukogus.

## Töökohad

* Vallakirjutaja abiline Vee ja Sauga vallas (1896–1897)
* Vallakirjutaja Halinga vallas (1897–1899)
* Vallakirjutaja Jõõpre vallas (1900–1905)
* Politsei rajooniülem Pärnus (1906–1916)
* Politsei jaoskonna ülem Pärnus (1916–1917)
* Pärnu maakonnavalitsuse asjaajaja (1917)
* Pärnu maakonnavalitsuse sekretär (alates 21. juunist 1919)
* Pärnu maakonnavalitsuse liige
* Pärnu maakonnavalitsuse abiesimees (15. mai 1920 – 24. august 1920)
* Pärnu maavanem (24. august 1920 – 28. juuni 1940)
* Rahvuskogu liige

## Ühiskondlik tegevus
* Pärnu-Jaagupi seltsi "Lõbustus" juhatuse liige 1897–1898
* Audru karskusseltsi asutajaliige 1900
* Kindral Laidoneri nimelise invaliidide kapitali komitee Pärnumaa volinik
* Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku abi ja juhatuse liige

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk (16. veebruaril 1928)
* Kotkaristi V klassi teenetemärk (6. juuni 1930) 
* Kotkaristi III klassi teenetemärk (20. veebruar 1935)  
* Valgetähe III klassi teenetemärk (24. veebruar 1938)

## Saatus ja surm
Marksoo arreteeriti NKVD poolt Pärnus. Ta suri Nõukogude vangilaagris. 

## Suguvõsa



## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
John Costelloe

**John A. Costelloe** (november 1961 – 18. detsember 2008) oli USA filminäitleja.

Ta on tuntud eeskätt sarjast "Sopranod", kus ta mängis neljas osas homoseksuaalset tuletõrjujat Jim “Johnny Cakes” Witowskit.

John Costelloe tegi 47-aastaselt enesetapu. 

## Välislingid
*
Nevio

**"Nevio"** on Nevio Passaro esimene album, mis ilmus 19. veebruaril 2007. See album saavutas kohe saksa müügiedetabelis 5. koha, kus see püsis mitu kuud. Samal suvel sai see kuldplaadi.

## Laulud
* *Amore Per Sempre*
** *Lo Dico A Te*
** *Bellissima*
** *Run Away*
** *Halt Mich*
** *Vorbei* – duett Volkan Baydariga
** *Grappolo Di Vita*
** *Stella*
** *Sano Egoismo*
** *Vedrai*
** *Alleluia Girl*
** *Dolphins Make Me Cry*

### Nevio-Viva La Musica Edition
Ilmus 5. oktoobril 2007. Lisaks eespool loetletud lugudele on sellel veel:
** *Run Away* (Raadio versioon)
** *Firenze*
** *Giulia*
** *Qualcosa Di Grande*
** *La Mia Distanza*
Veel on Viva La Musica Editionil DVD-plaat kontsertidest.
Due

**"Due"** on Nevio Passaro teine album. See ilmus 19. septembril 2008.

## Laulud
* "Due"
* "Sento"
* "How Long" – kaastegev Sally Cooper
* "Non Ti Aspettavo (Libertà)" – duett Gabriella Cilmiga
* "Questo Sogno"
* "Giralo"
* "Lo Stesso"
* "Gli Ultimi Brividi" – duett Giorgiaga
* "24 Reasons"
* "Angeli Ubriachi"
* "Ancora Solo Mia"
* "Vita Da Bradipo"
* "Tutto Da Me"
* "Ich Selbst Zu Sein"

### ''Deluxe Edition''
Lisaks mainitud lauludele on sellel veel lood:
* "Both Of Us"
* "Sei Musica" (1996)
Kaasas on DVD-plaat.
Ahtubinsk

**Ahtubinsk** on linn Venemaal Astrahani oblastis, Ahtubinski rajooni keskus. Linn asub Volga jõe deltas Ahtuba harujõel 292 km Astrahanist põhja pool.

## Ajalugu

Ahtubinsk loodi 1959. aastal Vladimirovka küla ühendamisel Petropavlovka ja Ahtuba külaga. 

Tänapäeva linna alal asunud Mana sadamasse veeti 19. sajandil 50 km kaugusel asuvast Baskuntšakist soola, mida mööda jõge edasi veeti. 1882 valmis raudtee Baskuntšaki äärest Mana sadamani.

Ahtubinskis on Venemaa lennuväe baas ja lendurite kool.

## Viited

## Välislingid
*Ahtubinski koduleht
Elektrirong

**Elektrirong** on elektri jõul sõitev rong. Elektrirongid (inglise keeles *electric multiple unit*) koosnevad veomootoritega mootorvagunitest, juhikabiiniga juhtvagunitest ja veomootoriteta reisivagunitest.

Elektrifitseeritud raudtee ehk elektriraudtee kohal on kontaktliin, millest elektrirongid vooluvõtturite abil elektrivoolu saavad. Mõnes riigis saavad rongid elektrienergiat ka toiterööpast. Elektriahela teiseks pooluseks on üldjuhul rööbastee, mille rööpad on omavahel elektriliselt ühendatud ehk sillatud.

Elektrironge hakati kasutama 19. sajandi lõpul. Augustis 1883 avati elektriraudtee Brightonis. Saksamaa esimesed elektriraudteed avati 1895 liinil Meckenbeuren–Tettnang, 1900 Mansfeldi kandis ja 1903 Hamburgi kandis.

NSV Liidus olid kaks esimest elektriraudteed Bakuu–Surahhanõ (1926, pinge 1200 V) ja Moskva–Mõtištši (1929, pinge 1500 V). 1950. aastatel mindi NSV Liidus üle pingele 3000 V, kuid kümnendi lõpus hakati paralleelselt tootma juba selliseid ronge, mille tööpinge on 25&nbsp;kV.

Elektrirongi koguvõimsus on 700–1000&nbsp;kW. Tänapäeva elektrirongid suudavad arendada kiirust üle 200&nbsp;km/h, teatud tehnoloogia puhul, nagu TGV, ka kuni 320 km/h.

## Elektriraudtee Eestis

Eestis (Tallinnas ja Harjumaal) korraldab elektrirongiliiklust Elron.

Eesti esimene, 11,2&nbsp;km pikkune regulaarne elektrirongiliin avati 1. oktoobril 1924 Tallinna (Balti jaam) ja Pääsküla vahel.

1941 lõpetati elektrirongiliiklus. Kogu veerem viidi Permi, mis sel ajal kandis nime Molotov. 1942–1944 demonteeriti elektriraudtee kontaktvõrk.

1946 elektriraudtee taastati. Liiklus algas 18. augustil. Kasutati sõjasaagiks saadud Berliini elektrironge, mille jaoks ehitati kõrged ooteplatvormid. Elektriraudtee pikendati 1958 Pääskülast Kloogani, (Keilani 1958, Kloogani 1960) 1960 Klooga-Rannale, 1962 Paldiskisse, 1965 Vasalemma, 1978 Aegviiduni (Kehrani juba 1973. aastal), 1981 Riisiperene ja 2019 Turbani.

2028. aasta lõpuks on kavas kogu Eesti raudteevõrk elektrifitseerida. Kui praegustel elektrifitseeritud lõikudel töötab kolmekilovoldine alalisvooluvõrk, siis uued lõigud ehitatakse 25 kilovoldile ja vahelduvvoolule.

## Vaata ka
* Diiselrong
* Magnethõljukrong
* Stadler FLIRT
* Škoda 21Ev

## Viited

## Välislingid
* Eesti elektriraudtee ajalugu
Diiselrong

**Diiselrong** on mitmevaguniline rong, mis sõidab vagunis või vagunites paikneva ühe või mitme diiselmootori jõul. Diiselrong ei vaja eraldi vedurit. Diiselrong on võimeline sõitma kokkuliidetuna teiste samasuguste rongidega, olles seejuures juhitav ühest kabiinist. Diiselrongide eelised diiselvedurite veetavate rongide ees on näiteks parem kiirendus ja väiksem kütusekulu.

Diiselmootor võib paikneda juhtvagunis, vagunis või mootori vagunis.

## Tüübid

### Mehaanilise ülekandega
Sarnaselt autoga kantakse diiselmootori pöörlemisenergia kardaanidega käigukasti kaudu veoratastele. Seda tüüpi oli ka Eestis sõitnud Ungari diiselrongi D1 eelkäija D. 

### Hüdraulilise ülekandega
Diiselmootor käitab hüdropumpa, mis saadud energia kannab hüdroõli pumpamise teel veoratastega ühendatud veoseadmele. Seda tüüpi olid ka Edelaraudtee opereeritavatel liinidel sõitnud rongid D1 ja DR1.

### Diiselgeneraatoriga elektrirong

Tegemist on sisuliselt elektrirongiga, mille vagunites paiknevad veoelektrimootorid saavad energiat diiselmootoriga käitatavalt elektrigeneraatorilt.

Seda tüüpi on Elroni opereeritavatel liinidel sõitvad diiselrongid Stadler FLIRT.

## Diiselrongid Eestis
Diiselrongid hakkasid auruvedurite kõrvale ilmuma 1949. aastal. Esimene Eestis reisijaid teenindanud diiselrong oli Ungari päritolu DP, mis sõitis liinil Vilnius-Riia-Tallinn (1949–1963). 1965. aastal hakkasid Eestis reisijaid teenindama samuti Ungaris toodetud diiselrongid D1, mis sõitsid kuni 2001. aastani. DR1 tüüpi Läti päritolu diiselrongid ilmusid Eestisse 1984. aastal ja teenindasid reisijaid 2013. aasta lõpuni. Käiku jäi üks DR1A tüüpi rong, mis sõidab liinil Tallinn–Peterburi. 2014. aastal võttis Eesti-sisese reisijateveo üle riigiettevõte Elron, mis kasutab Eesti-sisestel liinidel 2-, 3- ja 4-vagunilisi diiselronge Stadler FLIRT. Diiselmootoriga elektrigeneraator asub neil rongidel eraldi mootorivagunis, mis on siiski reisijale läbitav. 

Edelaraudteel olid kuni 31. detsembrini 2013 käigus Riia Vagunitehases toodetud diiselrongid DR1. Pärast seda lõpetas firma reisijateveo.

## Vaata ka
* Elektrirong
* Raudteetransport
* Magnethõljukrong

## Välislingid
* YouTube'i video: Diiselrongi youtube'i kanal
Engelbert Strauch

**Engelbert Strauch** (vene keeles *Энгельберт Мадисович Штраух*; 9. jaanuar (vkj)/ 22. jaanuar 1898 Tallinn – 21. aprill 1938 Kommunarka, Moskva oblast, Vene NFSV) oli Eesti ja Nõukogude Venemaa poliitik.

## Elulugu
Ta sündis töölise peres, alates 1911. aastast oli ta metallitööline Tallinna sadamas, kus astus 1912. aastal VSDTP liikmeks.

1917. aasta Veebruarirevolutsiooni ajal valiti ta 9. märtsil 1917. aastal VSDT(b)P Tallinna komitee esimeheks, ta oli ka VSDTP Sõjasadama komitee esimees ja Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu liige.

## Tegevus Eestis
Strauch oli 1917. aastal Oktoobrirevolutsiooni ajal Eestis Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee Presiidiumi liige ja Revolutsioonilise Tribunali esimees ning toitlustuskomissar. 1918. aasta veebruaris korraldas ta Balti laevastiku evakueerimise.  http://vseslova.com.ua/word/%D0%9B%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9_%D0%BF%D0%BE%D1%85%D0%BE%D0%B4_%D0%91%D0%B0%D0%BB%D1%82%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D1%84%D0%BB%D0%BE%D1%82%D0%B0_1918-56474

## Tegevus Nõukogude Venemaal
Aastatel 1918–1921 oli ta Omski kubermangu Toitlustuskolleegiumi esimees, Omski toitlustuskomissar ja Tomski toitlustuskomissari asetäitja. Ta korraldas Omskis ÜK(b)P Eesti sektsiooni.

1920. korraldas ta Kolõvanis toimunud bolševikevastase ülestõusu mahasurumise. 

Aastatel 1921–1922 oli ta Petrogradis asuva Eestimaa Kommunistliku Partei Venemaa büroo sekretär ja EKP Keskkomitee liige. 

Alates 1922. aastast töötas ta Vene SFNV ja NSV Liidu Toitlustuse Rahvakomissariaadis, 1927–1934 ÜK(b)P Keskkontrollkomisjonis ja erinevates Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu aparaadis ning oli Riikliku Kirjastusühistuste Raamatukaubastute juhataja kohusetäitja. 

Strauch oli ÜK(b)P XV kongressi; ÜK(b)P XVI kongressi; ÜK(b)P XVII kongressi saadik ning 1921. aastal Kominterni III kongressi saadik.

## Vahistamine ja surm
Strauch vahistati 22. novembril 1937 ja mõisteti süüdi 21. aprillil 1938 NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi otsusega. Teda süüdistati "spionaažis ja osalemises kontrrevolutsioonilises organisatsioonis". 

Ta lasti maha 21. aprillil 1938. aastal Moskva oblastis NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi kohtuotsuste täideviimise paigas Kommunarkas. Ta rehabiliteeriti postuumselt 1. septembril 1956. aastal.

## Viited

## Välislingid
*[«''Открытый список''»](https://ru.openlist.wiki/%D0%A8%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%83%D1%85_%D0%AD%D0%BD%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%B1%D0%B5%D1%80%D1%82_%D0%9C%D0%B0%D0%B4%D0%B8%D1%81%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_(1896))
Kirkenes

**Kirkenes** (soome keeles *Kirkkoniemi*, põhjasaami keeles *Girkonjárga*) on linn Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas, Sør-Varangeri valla keskus.


Pilt:Kirkenes MS Lyngen.jpg|MS Lyngen Kirkenesis, veebruar 2007
Pilt:Kirkenes Hafen.jpg|Kirkenesi sadam
Pilt:Kirkenes church from west.jpg|Kirkenesi kirik
Pilt:Organ of Kirkenes church.jpg|Kirkenesi kiriku orel
Pilt:Arctic summer.jpg|Vaade kesklinnast Põhja-Jäämerele juulis


## Viited
Vöödiline atlassvaksik

**Vöödiline atlassvaksik** (*Lomographa temerata*) on vaksiklaste sugukonda atlassvaksiku perekonda kuuluv liblikas.
 
Tal on valged tiivad, millel on hallid varjud ja must kesktähn. Siruulatus 22–26 mm.

Vastsed toituvad muuhulgas toomingal, viirpuul ja õunapuul. Valmikud lendavad mais ja juunis.

Levinud Euroopas, Eestis tavaline.

## Välislingid
*
Guinea vapp

**Guinea vapp** on Guinea Vabariigi riigivapp. Vapp on kasutusel aastast 1993.

Vapikilbil on lipu värvides alus, mille kohal on valge rahutuvi, kes hoiab nokas kuldset oliivioksa.

Vapi all valgel lindil on prantsuskeelne rahvuslik deviis "Travail, justice, solidarité" ('Töö, õiglus, solidaarsus').

## Vaata ka
* Guinea lipp
Ahmed Tidiane Souaré

**Ahmed Tidiane Souaré** (sündinud 1951) on Guinea poliitik. Ta oli Guinea peaminister 23. maist 2008 kuni 30. detsembrini 2008.

Souaré on Guinea tipp-poliitikas tegev alates 1989. aastast. Ta on muu hulgas töötanud presidendi administratsioonis. Aastal 2005 sai temast mäetööstusminister, aastal 2006 kõrgharidus- ja teadusminister.

Ahmed Tidiane Souaré sai peaministriks mais 2008, kui president Lansana Conté määras ta ameti kuritarvitamise tõttu vabastatud peaministri Lansana Kouyaté asemele.

Pärast seda, kui sõjavägi detsembris 2008 riigis võimu haaras, teatas Ahmed Tidiane Souaré, et tema valitsus on uue presidendi Moussa Dadis Camara teenistuses.

30. detsembril 2008 määras võimu haaranud sõjaväehunta tema asemele Kabiné Komara.
Jüri Lossmann

**Jüri Lossmann** (ka **Lossman**; 4. veebruar 1891 Kabala mõis, Kõo vald – 1. mai 1984 Stockholm) oli eesti pikamaajooksja. 

Jüri Lossmann õppis kullassepaks. 1916 tuli ta Venemaa meistriks 5000 m jooksus. Esimeses maailmasõjas sai ta haavata.

1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis võitis ta hõbemedali maratonijooksus ajaga 2:32:48,6 kaotades soomlasest võitjale Hannes Kolehmaisele 13 sekundiga. 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis saavutas ta maratonis 10. koha.

Ta püstitas pikamaajooksudes üle 20 Eesti rekordi.

1928. aastal osales ta kestvusjooksul Los Angelesest New Yorki (Bunion Derby).

Tallinna linnavalitsusega sõlmitud lepingu alusel pidi Jüri Lossmann Tallinnas üles seadma 252 liiklusmärki ja neid viie aasta jooksul korras hoidma, misjärel need läksid Tallinna linnavalitsuse omandusse.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas kullassepana.

Tema mälestuseks korraldatakse 1991. aastast juunikuus Viljandis "Jüri Lossmanni mälestusjooksu", mille distants on 6,5 km.
Kuni 2005. aastani oli mälestusjooksu raja pikkus 21,1 km ehk poolmaraton. 

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Lääne. "Jüri ja Leks", Tallinn 1996

## Välislingid

*Eesti raha maandus bensiini ja verega
* 
* Jüri Lossmanni mälestusjooksu koduleht
Arnold Sommerling

**Arnold Sommerling** (11.vkj/23. juuli 1898 Tallinn – 5. detsember 1924 Suur-Tupsa talu, Iru vald) oli Eesti kommunistlik tegelane ja ELKNÜ looja.

## Elulugu
Arnold Sommerling sündis käsitöölise pojana. Ta lõpetas 1915 Tallinna Kaubanduskooli, 1917 mobiliseeriti Venemaa keisririigi sõjaväkke, pärast seda töötas teenistujana Tallinna sadamas. Ta oli alates 1920 sadama laadijate ametiühingu sekretär ja Tallinna Ametiühingute Kesknõukogu liige ning samast aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige. 

Ta osales detsembris 1920 I Üle-eestilise Noorte Proletaarlaste Kongressi kokkukutsumisel ja valiti ka liidu esimeheks. 1921. aasta veebruarist alates oli ta Tallinna linnavolikogu liige ja kommunistide fraktsiooni liige. Ta kandideeris I Riigikogusse Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei koosseisus.

Mais 1922 ta vahistati ja mõisteti süüdi (115 protsessil). Talle määrati 10 aastat sunnitööd ja ta vahetati Nõukogude Venemaaga toimunud vahetuse käigus Eesti Vabadussõjas vangi langenute vastu. Alates novembrist 1922 oli ta Vene NFSV komsomolitööl.

1924. aastal saadeti Sommerling ebaseaduslikult Eestisse, kus ta osales 1. detsembri mässu ettevalmistamisel ja korraldamisel Sõjaministeeriumi vallutamise katses. Pärast ülestõusukatse läbikukkumist osutas Sommerling kinnipidamise katsel, Tupsi talu Irus koos EKNÜ KK liikme Osvald Piiri ja Tallinna Linnavolikogu liikme Eduard Ambosega politseile relvastatud vastupanu ja tapeti.

## Mälestuse jäädvustamine
Eesti NSV-s nimetati Arnold Sommerlingi mälestuseks tema nimega A. Sommerlingi nimeline sovhoos ja Sommerlingi küla, nüüdisaegne Jüri alevik.
Tema elu on käsitlenud kirjanik Holger Pukk jutustuses "Öine lahing".
## Välislingid
*Соммерлинг Арнольд Хансович
*
Viisaastakuplaan

**Viisaastakuplaan** (vene keeles: *пятилетний план*) on peamiselt NSV Liidus ja teistes, reeglina käsumajaduse ehk nn sotsialistliku arengutee valinud riikides kehtinud või jätkuvalt kehtiv majanduse planeerimise riiklik süsteem. Ajavahemikku, mille jooksul viisaastakuplaani täide viiakse, nimetatakse viisaastakuks. 

Tänapäeval kasutab viisaastakuplaane mitu riiki, kuid esimestena alustasid plaanimajanduslikke mitmeaastakuid NSV Liit, India, Hiina Rahvavabariik ja Vietnam. Nõukogude Liit juhatas mitmeaastakute sarja sisse aastal 1928. Viisaasta- vms mitmeaasta-plaanid töötas NSV Liidus välja Riiklik Plaanikomitee produktiivsete jõudude teooria järgi. India alustas viisastakuplaanide elluviimist aprillis 1951. Hiina Rahvavabariik alustas  1953, kuid seal tekkis 1962-1966 paus ja viimatine, 13. viisaastak algas 2016. aastal. Põhja-Vietnam algatas viisaastakud aastal 1958. Tänapäevani praktiseerivad riiklikku majanduse planeerimist viisaastakute kaupa veel Bhutani Kuningriik (aastast 1961), Malaisia Föderatsioon (1966) ja Valgevenemaa (1996). 

Esimest korda tutvustas NSV Liidus viisaastakuplaani ideed Stalin 1928. aastal selleks, et NSV Liit jõuaks järele arenenud riikide tööstusele. See tähendas pööret 1921. aastal alustatud NEP-ilt (uus majanduspoliitika), mis oli Stalini jaoks liiga kapitalistlik. Peamine tähelepanu seati mitmeaastaku plaanides rasketööstusele ja eriti sõjatööstusele. 1929. aastal lülitati plaani ka kollektiviseerimine. Esimene viisaastakuplaan täideti NSV Liidus ühe aasta võrra kiiremini, kui oli ette nähtud. Hiljem rakendati viisaastakuplaane peale tööstuse ja põllumajanduse muudeski valdkondades, ka hariduses ja kultuuris. Üleliidulised viisaastakuplaanid kinnitati NLKP kongressidel. Oma viisaastakuplaan ja püstitatud eesmärgid pidid olema ka igal kollektiivil. 

Viimane, kolmeteistkümnes viisaastak jäi pooleli NSV Liidu lagunemise tõttu.

## NSV Liidu viisaastakud
Viisaastakuid oli NSV Liidus kokku kolmteist:
*Esimene viisaastak 1928–1932 
*Teine viisaastak 1933–1937 
*Kolmas viisaastak 1938–1942 
*Neljas viisaastak 1946–1950 
*Viies viisaastak 1951–1955 
*Kuues viisaastak 1956–1960 (ei viidud täide, asendati seitseaastakuplaaniga 1959–1965) 
*Kaheksas viisaastak, 1966–1970
*Üheksas viisaastak 1971–1975 
*Kümnes viisaastak 1976–1980 
*Üheteistkümnes viisaastak 1981–1985 
*Kaheteistkümnes viisaastak 1986–1990 
*Kolmeteistkümnes viisaastak 1991
Pilvi Üllaste

**Pilvi Üllaste** (sünniperekonnanimi **Tõnisson**; aastatel 1938–1945 **Toomendi**; 18. september 1917 Tallinn – 6. juuni 2003) oli eesti raadioesineja, helilooja, kirjanik ja kunstnik.

1935. aastal asus ta tööle Eesti Draamateatris etenduste muusikalise kujundajana. Aastatel 1938–1940 töötas ta Riigi Ringhäälingus lastesaadete tegijana. Sealt sai ta hüüdnime "raadiotädi". Samal eluperioodil mängis ta kannelt taarausuliste ühenduses Taara Hiis, Estonia teatris lavastati tema muusikaetendus "Lamburneid". 

1945. aastal asus ta elama Türile ja õpetajana tööle Türi keskkoolis. Alates 1948. aastast elas Üllaste Väätsa vallas. 

## Looming
Ta lõi palju tuntuks saanud lastelaule, millele ta kirjutas ka teksti. Neist paljud jõudsid hiljem helikassettidele ja plaatidele, samuti koolilaulikutesse. Kuid Pilvi Üllaste loomingus on ka laule täiskasvanuile, mille tekstid kirjutas ta samuti ise.

Enne abiellumist valmis tal lasteraamat "Leheritsikas otsib tööd". 

1978. aastal andis kirjastus Valgus välja tema taimefüsioloogiasse süüviva lasteraamatu "Avatud pähklipuu". 1988. aastal ilmus raamat "Lugu kahest vereliblest", mis tutvustab inimkeha talitlust.

Pilvi Üllaste mahukaim teos oli 1997. aastal Kultuurkapitali abiga välja antud "Matsi raamat" – tema vanaisa Mats Tõnissoni elulugu.

Üllaste loomingus on ka suur hulk maastikumaale. Samuti illustreeris ta ise oma raamatuid.

## Teoseid
*Leheritsikas otsib tööd. Tallinn 1942
*Laulame-tantsime laule ja laulumänge lasteaia lastele. Tallinn 1960
*Avatud pähklipuu. Tallinn 1978
*Piiri-pääri lastelaule. Tallinn 1987
*Lugu kahest vereliblest. Tallinn 1988
*Matsi raamat. Mats Tõnisson 1853-1915. Tallinn 1997
*Meie lapse lauluraamat. Tallinn 2001
*Muusade kutse. Paide 2017

## Isiklikku
Tema isa Ustus Toomendi oli Mats Tõnissoni poeg.

## Viited

## Muud allikad
* 2002 Türi Linnamuuseumis Pilvi Üllaste 85. juubeli tähistamiseks näitus raadiotädi elust ja loomingust.

## Välislingid

*Foto
*"Raadiotädi Pilvi tähistab 85. juubelit"
*Pilvi Üllaste laulab ja saadab ennast kandlel (1987, pikkus 2 minutit)
Aragats

**Aragats** (armeenia Արագած) on kihtvulkaan Kaukaasias, Armeenia kõrgeim mägi. 

Mäel on neli tippu, millest kõrgeima (põhjapoolse) tipu kõrgus on 4095 meetrit, läänepoolse 4007 m, idapoolse 3916 m ja lõunapoolse 3879 m. Jääb Aragatsotni maakonda.

Edelanõlval asub Bjurakani observatoorium. Mäe nõlval 2300 m kõrgusel asub Amberdi kindlus.

Aragatsi viimase purske aeg ei ole täpselt teada, kuid tõenäoliselt jääb see pleistotseeni või holotseeni algusse. Laavavoolud ja tefra koosnevad peamiselt andesiidist ja datsiidist.

## Viited
Uuesalu Lasteaed

**Uuesalu Lasteaed** on lasteaed Rae vallas Rae ja Kiili valla piiri lähedal Uuesalu külas. Paariselamuks ehitatud hoone omanik on piirkonna arendaja IBE Estonia OÜ, kes kohandas selle lasteaiaks ja rendib välja.

Uuesalu Lasteaed avati 2008. aastal ja töötas algul 1-rühmalise eralasteaiana. Pärast remonti ja laiendust 12. oktoobril 2009 jätkus tegevus kahes rühmas Kiili lasteaia filiaalina.
Augustis 2016 võttis Uuesalu lasteaiamaja haldamise üle Rae vallavalitsus ja paariselamusse rajatud lasteaiast sai Õie lasteaia filiaal. Veebruaris 2020 valmis hoone juurdeehitus ja lasteaed sai juurde saali, õpitoa ning ühe rühma.
Kursi kirik

**Kursi Maarja-Eliisabeti kirik** asub Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. Kirikus tegutseb EELK Kursi kogudus.

## Ajalugu
Ehitatud vana kiriku müüridele (mille ehituse aeg ei ole teada) 1648. aastal. 1871–1872 toimus arhitekt Johann Gottfried Mühlhauseni juhtimisel kiriku ümberehitus. Siis lammutati kiriku edelaküljel ka arvatavasti 1760. aasta paiku rajatud Manteuffeli kabel. Suurele tornile lisaks ehitati 12 väikest nooljat apostlitorni, mis tähistavad sümboolselt Kristuse 12 apostlit. Torni kell on valmistatud 1922. aastal Tartus. Orel on ehitatud Frankfurdis Oderi ääres Wilhelm Saueri poolt 1898. aastal. Altarimaal "Kolgata" (autor teadmata) pärineb aastast 1872. Altari koos aiaga on meisterdanud Ants Reinberg (Raatmaa).

Legend Kursi kiriku ehitamisest:

## Kirjeldus
Esialgne ehitis oli barokne ühelööviline kivikirik, millel oli eenduv neljakandiline barokk-kiivriga läänetorn. 1872. aastal ehitati ristlööv, pikihoonet pikendati ida suunas ja lisati hulknurkne kooriruum. Tehti ka omaette katusega käärkamber. Välisarhitektuur ühtlustati uusgootipäraseks. Pikihoone ja ristlöövide nurkadesse ehitati teravatipulised ristlillikuga lõppevad tornikesed, aknad muudeti teravkaarseteks ning nende kaareväljadesse paigutati vitraažid. Teravkaarsed uksed on varustatud nikerdatud maasvärgiga. Seest on kirik võlvitud puust segmentvõlvidega, mida jaotavad puust ristroided. Sisustus on samuti uusgootipärane.

## Vaata ka
*Kursi kogudus
*Kursi kihelkond
*Kursi kirikuaed
*Kursi surnuaed

## Vaated kirikule

pilt:Kursi Church 02 2008.jpg|Vaade edelast
pilt:Kursi Church 03 2008.jpg|Vaade loodest
pilt:Kursi Church 04 2008.jpg|Vaade kirdest
pilt:Kursi Church 05 2008.jpg|Vaade altari suunas
pilt:Kursi Church 06 2008.jpg|Kantsel
pilt:Kursi Church 07 2008.jpg|Altar
pilt:Kursi Church 08 2008.jpg|Altarimaal
pilt:Kursi Church 09 2008.jpg|Vaade välisukse suunas


## Viited

## Välislingid

*
Saksa ordu suurmarssal

**Saksa ordu suurmarssalite loend** loetleb teadaolevaid Saksa ordu suurmarssaleid (ladina k. *Summus Marescalcus*; saksa k. *Großmarschall*, ka *Ordensmarschall* või *Oberster Marschall*) ehk sõjaväe juhatajaid, kes juhatasid peamiselt Leedu vastaseid rünnakuid ja resideerisid aastatel 1312–1525 Preisimaal Königsbergi ordulinnuses (tänapäeval Kaliningradis), olles aastast 1360 ka sealseks Königsbergi komtuuriks.

## Vaata ka
* Liivi ordu maamarssalite loend
* Liivi ordu maameistrite loend
* Saksa ordu kõrgmeistrite loend
* Saksa meistrite loend
* Preisi maameistrite loend

## Välislingid
*Saksa ordumarssalite loend (kuni 1450. aastani)
Edise vasallilinnus

**Edise vasallilinnus** (saksa keeles *Schloẞ Etz*) oli vasallilinnus Edise külas Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuvad linnuse varemed Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.

## Linnuse ajalugu
Edise linnus ehitati 15. sajandil kolmekorruselise kindlustatud tornina. Ajaloolase Ants Heina uurimistööde alusel võib arvata linnuse ehitusajaks aastat 1477. Edise linnus oli koos Jõhvi kindluskiriku ja Purtse vasallilinnusega sealkandis üks kolmest sõjalisest tugipunktist ja kaitserajatisest. Edise linnus võimaldas kontrollida Tallinnast ja Tartust tulevaid ja Narva viivat teed. Edise vasallinnust mainis Renneri kroonika Narva ja Vasknarva ordulinnuse kõrval tähtsuselt kolmanda linnusena Alutagusel.

Linnus kuulus Michael von Taube andmetel Taubede suguvõsale 13. sajandist, tõestuskirjades on lossi Taubede omanduses esmamainitud 1477. aastal.  16. sajandi viimasel veerandil oli Edise mõisa ja loss, Kuressaare komandandi Hans von Focki omanduses. Loss müüdi kindral Georg Johann von Maydellile 1698. aastal, Põhjasõja eel Otto Johann Taube poolt.

Edise linnust on mainitud Vene-Liivi sõja ajal, kui see jäi 1558. aasta juunis venelaste kätte. Kindluse 10-meheline kaitsemeeskond alistus ja vabastati venelaste poolt, kindlus aga hävitati.

1600. aastal koostatud Rootsi maarevisjoniraamatutes linnust kindlusena enam ei nimetata. 

1816. aastast oli Edise pandiõiguse alusel kaupmees Frei valduses ja seejärel Tollide, Schwebside ja Rosenite valduses.

1919. aasta võõrandamise järel sai mõisasüdame omanikuks Vabadussõjast tuntud kindral Aleksander Tõnisson, hilisem Tartu ja Tallinna linnapea.

Edise mõisnikele kuulus ka Jõhvi kiriku patronaadiõigus ning Ediselt viis Jõhvi kirikusse maa-alune käik, mille suue aeti kinni kindluse lammutamisega. Linnuse varemed olid säilinud veel Teise maailmasõja lõpuni, kuid hiljem need lammutati.

## Vaata ka
*Edise mõis

## Viited

## Kirjandus
*U. Hermanni ajalooline õiend "Edise vasall linnus", 1973

## Välislingid

*
*SIHTASUTUS EDISE LINNUS
Albuquerque

**Albuquerque** on linn Ameerika Ühendriikides, New Mexico osariigi suurim linn ja Bernalillo maakonna halduskeskus.

Linna asutasid 1706. aastal hispaania kolonistid.

Linnas tegutseb teadusmuuseum ¡Explora!.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Sündinud 29. veebruaril

''Siin loetletakse 29. veebruaril sündinud tuntud inimesi.

*1468 – Paulus III, paavst
*1792 – Gioacchino Rossini, itaalia helilooja
*1892 – Hermine Elisabeth Jürgens, "Äksi nõid"
*1896 – Morarji Desai, India peaminister 1977–1979 (surnud 1995)
* 1896 – Rudolf Jõks, eesti laulja ja pedagoog
* 1896 – Juozas Urbšys, Leedu diplomaat ja poliitik
*1904 – Villem Seidra, eesti arhitekt
*1920 – Tiiu Haamer, eesti näitleja ja lavastaja
*1924 – Vladimir Krjutškov, Nõukogude Liidu poliitik
* 1924 – Pierre Sinibaldi, Prantsusmaa jalgpallur ja treener 
*1928 – Joss Ackland, Suurbritannia näitleja
* 1928 – Jüri Kivistik, eesti põllumajandustegelane ja majandijuht
*1932 – Eha Raend, eesti nahakunstnik
* 1932 – Masten Gregory, USA autovõidusõitja 
* 1932 – Teo Maiste, eesti näitleja ja laulja
*1936 – Boriss Škitkin, Venemaa kabetaja
* 1936 – Jack R. Lousma, USA astronaut
* 1936 – Linda Ojastu, eesti kergejõustiklane
* 1936 – Joseph Henri Richard, Kanada jäähokimängija (ründaja) 
* 1936 – Alex Rocco, USA filminäitleja
*1936 – Alwin Schockemöhle, Saksamaa ratsutaja  
*1940 – Bartholomeos I, Konstantinoopoli patriarh
* 1940 – Toivo Ninnas, eesti laevandusjuht, endine kaugesõidukapten ja poliitik
*1944 – Dennis Farina, itaalia päritolu USA näitleja
* 1944 – Ene Ergma, Eesti astrofüüsik ja poliitik
* 1944 – Maksim Saat, eesti majandusteadlane
* 1944 – Oleksandr Moroz, Ukraina poliitik
* 1944 – Leiki Loone, eesti matemaatik
*1948 – Nikolai ja Juri Pimenov, Venemaa sõudjad   
* 1948 – Irina Kuptšenko, vene filmi- ja teatrinäitleja
*1952 – Jüri Pikma, eesti prokurör
* 1952 – Raissa Smetanina, vene murdmaasuusataja
*1956 – Aileen Wuornos, USA sarimõrtsukas (surnud 2002)
* 1956 – Ruth Huimerind, eesti kujunduskunstnik
* 1956 – Kari Eloranta, soome jalgpallur ja jäähokimängija 
*1964 – Henrik Sundström, rootsi tennisist 
* 1964 – Ola Lindgren, rootsi käsipallur ja treener  
*1968 – Clarence Brown, USA korvpallur  
*1972 – Antonio Sabato Jr., itaalia päritolu USA näitleja
* 1972 – Pedro Sánchez, Hispaania poliitik
*1976 – Ja Rule, USA räppar ja näitleja
*1980 – Simon Gagné, Kanada hokimängija
* 1980 – Taylor Twellman, USA jalgpallur
* 1980 – Virgo Tulit, eesti laulja
* 1980 – John Anders Gaustad, Norra murdmaasuusataja
* 1980 – Kairi Kasearu, eesti sotsioloog
* 1980 – Steven Cree, šoti filmi-, tele- ja teatrinäitleja
*1984 – Cam Ward, Kanada hokimängija
* 1984 – Darren Ambrose, inglise jalgpallur
* 1984 – Cullen Jones, Ameerika Ühendriikide ujuja
* 1984 – Jekaterina Kordas, Eesti näitleja
*1988 – Lena Gercke, Saksamaa modell ja saatejuht
* 1988 – Mikel Balenziaga, hispaania jalgpallur
* 1988 – Triin Loide, eesti ulmekirjanik
* 1992 – Theodor Sink, eesti tšellist
*2000 – Ferran Torres, hispaania jalgpallur
* 2000 – Jesper Lindstrøm, taani jalgpallur