open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Üüvere

**Üüvere** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Küla (Hürfer) on esmamainitud 1645. aastal Randvere vakuses, 1919 (Juwera) kuulus Kahtla riigimõisale, 1940 Laimjala valda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.

Küla nimi on Eesti külade tähestikulises järjestuses kõige viimane.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestigiid.ee/?SCat=28&ItemID=1383
Reduktsioon (keemia)

**Reduktsioon** ehk **redutseerumine** (vananenud termin: *taandamine*)  on  redoksreaktsiooni käigus oksüdeerijaga toimuv protsess, mis seisneb selles, et ta liidab endaga elektrone. Protsessi käigus väheneb keemilise elemendi (oksüdeerija) oksüdatsiooniaste.

## Vaata ka
*Oksüdatsioon

## Viited
Kvantitatiivsed uurimismeetodid

**Kvantitatiivsed uurimismeetodid** on teadusliku uurimise meetodid, mis keskenduvad uuritava tunnuste kirjeldamisele läbi mõõtmise, vastates esmajoones küsimusele *kui palju* mingit nähtust, omadust või tunnust esineb (vrd kvalitatiivsed uurimismeetodid, mis kirjeldavad nähtusi).

**Kvantitatiivuuringu** põhieesmärk on saada statistiliselt usaldusväärseid andmeid järelduste tegemiseks. Uuringu tulemus on vähe sõltuv uurija tõlgendusest ja näitajad arvulised. Kvaliteedi määrab valimi suurus, küsimused (tüüp, järjestus, ühemõttelisus, asjakohasus).

## Loodusteadustes
Loodusteadustes nimetatakse kvantitatiivuuringuteks kõiki neid uuringuid, milles kasutatakse mõõtmist.

## Analüütilises keemias

Analüütilises keemias nimetatakse kvantitatiivseks meetodeid ja võtteid, mida kasutatakse aine koguse kindlaksmääramiseks.
Kvantitatiivne analüüs – see on proovis sisalduva(te) komponendi (komponentide) kvantitatiivse sisalduse määramine, s.t ühendite koguse kindlaksmääramine. 
## Sotsiaalteadustes
Sotsiaalteadustes kasutatavad kvantitatiivsed uuringud põhinevad statistilistel meetoditel. Kvantitatiivuuringute põhimeetodid on valimistatistika, keskmiste tendentside ja variatsioonide mõõtmine, korrelatsioon-regressioonanalüüs, diskriminantanalüüs, klasteranalüüs, faktoranalüüs jt.

## Vaata ka
*kvantitatiivne ajalugu
*kvalitatiivsed uurimismeetodid
Analüüt

**Analüüt** on analüütilise keemia mõiste, see on keemiliseks või füüsikokeemiliseks analüüsiks võetud proovis olev aine (komponent), mille sisaldust või keemilist olemust (struktuuri) määratakse.

Proovi kõikide komponentide – välja arvatud analüüt – kooslust nimetatakse maatriksiks.

## Vaata ka
*Analüütiline keemia
Elva jõgi

**Elva jõgi** (ka *Ulila jõgi*) on Emajõe parempoolne lisajõgi. Saab alguse Valgjärvest Põlva maakonnas.

Jõe pikkus on 82,4 km ja valgla 451,4 km², üldine langus on 144 meetrit. Voolab läbi Elva linnast ja Keeri järvest.

Jõe alguses nimetatakse teda Tamme ojaks, Hellenurme kandis Hellenurme ojaks ning Keeri järvest allavoolu nimetatakse teda ka Ulila jõeks. Tõravere lähistel on seda nimetatud Tõravere jõeks.

Elva jõele on ehitatud mitmeid paisusid ja nende äärde veskeid: Palu, Hellenurme, Rundsu, Peedu, Voika, Tõravere. Jõe alamjooks oli XX sajandi alguses veetee, mis suurema veega sobis puidu parvetamiseks.

Tähtsamad lisajõed on Pulga oja ning Rõhu oja.


Elva_jõe_liivane_kallas_Mahlamäel.jpg|Elva jõe liivane kallas Mahlamäel
Elva river in Vitipalu landscape protection area - panoramio.jpg|Elva jõgi talvel
Elvajõgi.jpg


## Viited

## Välislingid
* Elva jõe kesk- ja alamjooksu kaart vaatamisväärsustega
Rialto sild

**Rialto sild** (itaalia *ponte di Rialto*) on üks Veneetsia Canal Grande (Suure Kanali) kolmest sillast, olles neist vanim ja tuntuim.

Esimene sild üle Suure Kanali oli 1181. aastal Nicolò Barattieri ehitatud pontoonsild *ponte della Moneta*. Seoses Rialto tähtsuse kasvuga asendati see 1250 aastal puusillaga, mille keskosa oli suuremate laevade möödalaskmiseks ülestõstetav. Sellest ajast on pärit ka silla nimi *ponte di Rialto*. 

1310. aastal Bajamonte Tiepolo juhitud rahutustes sild osaliselt põletati. 1444 kukkus sild kokku veeparaadi jälgima kogunenud rahvamassi all.

15. sajandil ehitati sillale väiksed poekesed, mille linnakassasse makstavast rendist kaeti silla hoolduskulud.

1503. aastal tõstatati uue silla ehitamise vajalikkuse küsimus ja asuti vaagima erinevaid projekte; silla projekteerimise juures harjutasid kätt mitmed tuntud arhitektid, teiste hulgas ka Jacopo Sansovino, Palladio ja Vignola. Lõpuks valmis uus kivisild 1591. aastal Antonio da Ponte kavandatuna. 

Rialto sild jäi kuni 1854. aastani, mil valmis Academia sild, ainsaks sillaks üle Suure Kanali.

## Välislingid
Floyd Landis

**Floyd Landis** (sündinud 14. oktoobril 1975) on USA elukutseline jalgrattur.

Floyd Landis võitis 2006. aasta Tour de France'i, kuid oli sunnitud võidust loobuma. Nimelt osutus 20. juulil toimunud 17. etapi järel Landisele tehtud dopinguproov Rahvusvahelise Jalgrattaliidu teate kohaselt positiivseks. Proov näitas liiga kõrget testosterooni taset. Positiivseks osutus ka B-proov. Landis ise teatas enne B-proovi tulemuste selgumist, et ei tunnista ennast olukorras süüdi ning kõrge testosteroonitase on tingitud tema keha iseärasustest. Alles 2010. aastal tunnistas ta, et tarvitas keelatud aineid alates 2002. aastast.
 
Lisaks üldvõidule kaotas ameeriklane ka auhinnaraha 450 000 eurot ning sai kaheaastase võistluskeelu. Phonaki meeskond teatas tulemuste selgumise järel Landise vallandamisest meeskonnast. Floyd Landisest sai esimene rattur tuuri ajaloos, kellelt võeti võit dopingu kasutamise tõttu.

Prantsusmaa velotuuri üldvõitjaks tõusis Landisele 57 sekundiga kaotanud hispaanlane Óscar Pereiro.

## Viited

## Välislingid
*
Kodori mäekuru

**Kodori mäekuru** (; gruusia ყადორის უღელტეხილი, vene *Кодорский перевал*) on mäekuru Suur-Kaukasuse Peaahelikus Gruusia ja Venemaa (Dagestani) piiril. Ühendab Andiiskoje Koissu ülemjooksu Dagestanis Alazani oruga Gruusias.
Imavere valla vapp

**Imavere valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Imavere valla vapp.

Vapp on kinnitatud 11. oktoobril 1996.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil kuldne tüvimik ja sellest tõusev vai, millel saateks paremal pool ristikuleht ja vasakul okaspuutaim, kõik kuldsed.

## Põhjendus
Roheline värv sümboliseerib metsa ja rohumaid, kollane värv sümboliseerib põlluharimist ja viljakasvatust. Kuuse oks sümboliseerib metsandust, ristik sümboliseerib põllumajandust.

## Vaata ka
*Imavere valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
*Imavere valla sümboolika valla kodulehel
*Imavere valla sümboolika
Bari

**Bari** on sadamalinn Itaalias, Apuulia maakonna ja città metropolitana di Bari halduskeskus. Asub Aadria mere ääres.

Bari on suuruselt teine Lõuna-Itaalia linn Napoli järel.

Baril on parvlaevaühendus Dubrovniki, Durrësi ja Kérkyra saarega.

Linnas asub Bari Ülikool.

## Kliima

Baris on kõige soojem kuu juuli, mille keskmine temperatuur on +23&nbsp;°C. Kõige külmemad kuud on jaanuar ja veebruar, mille keskmine temperatuur on +8&nbsp;°C. On juhtunud, et talvel sajab lund.

Sademeid on aastas 570&nbsp;mm, neist kõige rohkem märtsis ja detsembris (70&nbsp;mm) ning kõige vähem juulis (20&nbsp;mm).

## Ajalugu

Bari asutati illüürlaste poolt. Ta oli Kreeka ja siis Rooma linn. Antiikajal oli linna nimi *Barium*. See polnud kuigi tähtis koht, sest ehkki läks Rooma võimu alla 3. sajandil eKr, mainitakse Bari sadamat esimest korda alles 181 eKr.

Hiljem valitsesid Bari üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid linna 1071. aastal. Barist sai tugev sadam ja kaubanduskeskus, mis rivaalitses 11. sajandil Veneetsiaga.

Linn käis aga endiselt ühe võimu käest teise kätte: seal peremehetsesid Friedrich II, Anjou krahvid ja Sforzad. 1558. aastal liideti Bari Napoli kuningriigiga.

Bari sai sõdade käigus korduvalt rängalt kannatada, kuid toibus alati. Laastav oli ka 1656.–1657. aasta katk, mis viis hauda ligi 80% elanikest.

## Vaatamisväärsused
* San Sabino katedraal
* San Nicola basiilika, mille ehitasid 1087. aastal normannid. Kirikus asuvad Lüükia Myra linna peapiiskopi, püha Nikolause säilmed, mille tõid Väike-Aasiast Itaaliasse Bari meresõitjad, kes need tõenäoliselt varastasid. Kirik on tähtis palverännakukoht.
* Arheoloogiamuuseum


Pilt:Bari BW 2016-10-19 13-57-32.jpg|San Sabino katedraal
Pilt:Castello normanno-svevo (Bari) 2017.jpg
Pilt:Bari u rujnu.jpg
Pilt:Palazzo del Governo (Bari).jpg
Pilt:Spomenik u talijanskom gradu Bariju.jpg
Pilt:Palazzo delle Finanze (Bari).jpg
Pilt:Katedrala sv. Sabina, Bari, Apulija.jpg
Pilt:U Bazilici svetog Nikole u Bariju 2017.jpg
Pilt:Nadvratnik crkve u Bariju.jpg
Pilt:Crkva, Bari 2017.jpg


## Sõpruslinnad
Bari sõpruslinnad on Baalbek (Liibanon), Bandung (Indoneesia), Banja Luka (Bosnia), Bathumi (Gruusia), Durres (Albaania), Guangzhou (Hiina), Korfu (Kreeka), Mar del Plata (Argentina), Patras (Kreeka) ja Sumgait (Aserbaidžaan).

## Vaata ka
* Bari Ülikool

## Viited

## Välislingid
* Bari valla koduleht (*itaalia keeles*)
Kodori jõgi

**Kodori** (vene *Кодори* (Kodori), abhaasi *Кәыдры* (Kvõdrõ)) on jõgi Abhaasias. Saab alguse Suur-Kaukasuse Peaaheliku nõlvadelt lähtuvate Sakeni ja Gvandra jõe ühinemisel. Voolab sügavas orus, suubumisel Musta merre moodustab delta. Jõe pikkus on 105 km (Abhaasias pikkuselt teine).

## Vaata ka
*Kodori org
889

**889. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - **[[880. aastad]]** - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 

Aastad: 884 885 886 887 888 - 889 - 890 891 892 893 894

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Gütersloh

**Gütersloh** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Gütersloh' kreisi keskus. 

Asulat on esmamainitud 1184. aastal. 1825. aastal sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

*Gütersloh' koduleht
Rovigo

**Rovigo** on linn Itaalias Veneto maakonnas, Rovigo provintsi halduskeskus. 

## Ajalugu

Rovigo (*Rhodigium*) nime on esmamainitud ühes 838. aasta Ravenna dokumendis.

## Vaatamisväärsused

* Madonna del Soccorso kirik (nn *Rotonda*); ehitatud aastatel 1594–1606. 
* Rovigo toomkirik (*Duomo*); algselt ehitatud 11. sajandil, ümber ehitatud 1461. ja 1696. aastal.
* Immacolata Concezione kirik (1213)
* Palazzo Roverella
* Palazzo Roncale (1555)

## Viited

## Välislingid

*Rovigo valla ametlik koduleht itaalia keeles
Helsingi lepped

**Helsingi lepped**, ka **Helsingi lepe** või **Helsingi lõppakt** oli Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsil augustis 1975 Euroopa riikide (peale Albaania ja Andorra) ning Ameerika Ühendriikide ja Kanada riigipeade kohtumisel sõlmitud leping, mis sätestas deklaratiivses vormis üleeuroopalise strateegilise julgeoleku ja rahvusvahelise läbikäimise põhimõtted, sealhulgas humanitaarküsimustes.
Durrës

**Durrës** on Albaania peamine sadamalinn, Durrësi maakonna halduskeskus.

## Ajalugu
Tänapäeva Durrësi kohale asutasid 627 eKr Kórinthose ja Kérkyra elanikud (Korfu) *Epidamnos*e linna. Roomlased nimetasid linna *Dyrrhachium*iks.
878

**878. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - **[[870. aastad]]** - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad

Aastad: 873 874 875 876 877 - 878 - 879 880 881 882 883

----

## Sündmused

* saratseenid vallutasid Bütsantsi käes oleva Sürakuusa ja haarasid kontrolli Sitsiilia üle.
*rahuleping Alfred Suure ja Guthrumi vahel, millega määratleti alad Inglismaal, mida pidid valitsema taanlased (mis sai tuntuks kui Danelaw) ja alaks mida valitses Alfred Suur (Wessexi kuningriik).
## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Diplomaatiline korpus

**Diplomaatiline korpus** (ka ***corps diplomatique***) on riiki akrediteeritud diplomaatide kogum. Diplomaatilise korpuse moodustavad välisesinduste juhid ja välisesinduste töötajad.

Diplomaatilise korpuse hierarhias võib riigiti leida põhimõttelisi erinevusi. Näiteks on mõnes riigis diplomaatiliste ametikohtadena esindatud jurist ja/või pressiesindaja, kes tegelikult on seotud teiste eluvaldkondadega.

Mõningates riikides antakse pikima staažiga suursaadikule või nuntsiusele tiitel **diplomaatilise korpuse vanem**. Võib juhtuda, et diplomaatiline korpus teeb omavahel koostööd, sealjuures suhete osas asukohariigiga.

Mõningates riikides, eriti Aafrikas, loetakse rahvusvaheliste organisatsioonide esinduste liikmed või juhid diplomaatilise korpuse liikmeteks.

## Viited
Kvalitatiivsed uurimismeetodid

**Kvalitatiivuuring** on teadusliku uurimise meetod, millega otsitakse esmajoones vastust küsimusele, kas mingi tunnus või omadus (kvaliteet) uuritaval esineb või mitte. Sellega üritatakse anda uuritava ammendav kirjeldus lähtuvalt uurimisprobleemist (vrd kvantitatiivsed uurimismeetodid, mis üritavad mõõta mingi omaduse või tunnuse esinemise hulka). Metodoloogiliselt erineb kvalitatiivne uuring kvantitatiivsest selle poolest, et esimeses toimub andmete kogumine ja tõlgendamine ühel ajal.

Kvalitatiivse uurimise puhul ei ole tegemist mõõtmisega.

## Analüütiline keemia

Analüütilises keemias on kvalitatiivse uuringu eesmärk aine kindlaksmääramine selle keemiliste, bioloogiliste või füüsikaliste omaduste põhjal või aine koostisosade võimalikult täpne määramine (s.o aine kirjeldamine). Kvalitatiivne analüüs – see on uuritava aine keemilise koostise ja struktuuri määramine või kas mingi uuritav ühend esineb analüüsitavas proovis. Eesmärk võib olla aine koostisse kuuluvate elementide või funktsionaalsete rühmade kindlakstegemine või ühendi keemilise struktuuri identifitseerimine.

## Sotsiaalteadused
Sotsiaalteadustes on kvalitatiivuuringute eesmärk kirjeldada ühiskonnas toimuvat ning mõtestada seda lahti mingist teoreetilisest raamistikust lähtuvalt. Olulised andmete kogumise meetodid on vaatlus, intervjuu, vestlus; andmete analüüsi võtteks kontentanalüüs.

## Humanitaarteadused
Humanitaarteadustes on kvalitatiivsed uurimismeetodid levinuimad, kuna enamik humanitaarvaldkondi ei oma mõõdetavat uurimisainest.

Kvalitatiivne meetod sotsiaal- ja humanitaarteadustes on sõltuv uurija tõlgendustest – kogutud andmed on hinnangulised. Seetõttu on andmed omavahel raskesti, kuid tinglikult siiski võrreldavad.

## Vaata ka
*kvalitatiivne analüüs
*juhtumiuuring
*kvantitatiivsed uurimismeetodid

## Kirjandus
*Laherand, Meri-Liis 2008. *Kvalitatiivne uurimisviis*. (Jüri Orn, saateks.) Tallinn.
Kunda tuletorn

**Kunda tuletorn** oli tuletorn Kunda sadamas. See hävis tulekahjus 1999. aasta suvel. 

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 068.

12. märtsil 1998 anti välja postmark Kunda tuletorni kujutisega.

## Vaata ka
*Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend

## Viited

## Välislingid
*
Mohni tuletorn

**Mohni tuletorn** on tuletorn Mohni saare loodeosas.

## Ajalugu
Mohni esimene tuletorn oli puust ja ehitati saarele 1806. aastal.

Praegune tuletorn valmis 1871. aastal.

1996. aastast toodavad selle tarbeks elektrit päikesepaneelid ja tuulegeneraator.

## Iseloomustus
See Eesti tuletorn asub merepinnast 33 meetri kõrgusel ja on 27,4&nbsp;m kõrge. Nähtav 10 meremiili (18,5&nbsp;km) kaugusele igas suunas (tule sektorit ei ole piiratud).

## Välislingid

* 
*
Laidunina tuletorn

**Laidunina tuletorn** (ka *Laidunina päevamärk, Kahtla majakas*) on endine tuletorn ja päevamärk Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiul.

Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Punase tellistorni kõrgus jalamist on 24 meetrit ja merepinnast on 27 meetrit.

Torn ehitati 1907. aastal. Tuletornina kasutati seda 1924. aastani. Hiljem on torn kasutusel olnud päevamärgina. 2004. aastast pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel.

Ehitis on arhitektuurimälestis.

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 983.

## Viited

## Välislingid

* 
*
Siegen

**Siegen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Siegen-Wittgensteini kreisi keskus. Asub Siegi jõe kaldal.

Siegeni linn rajati 1224. aastal Nassau krahvi ja Kölni peapiiskopi ühisvaldusena. 1303. aastal sai Siegen linnaõigused ja 1381 läks Nassau krahvi ainuvaldusesse.

16. sajandil ümbritseti linn paksude müüride ja 16 müüritorniga.

Siegenis on sündinud Peter Paul Rubens.

16. detsembril 1944 hävis Briti lennuväe pommirünnaku tagajärjel 80% linnast.

## Viited

## Välislingid

*Siegeni koduleht
Iisaku valla vapp

**Iisaku valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Iisaku valla vapp.

Vapp on kinnitatud 20. detsembril 1994.

## Vapi kirjeldus

Rohelisel kilbil on hõbedane alt saehambuline palk. Selle kohal on kaks ja all üks kuldne istuv orav.

## Põhjendus

Vapil kajastub mets ja selle töötlemine. 3 oravat sümboliseerivad hoolsust, töökust ja kokkuhoidlikkust ning neil omadustel põhinevad vallarahva tulevikulootused.

## Vaata ka
*Iisaku valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Iisaku valla sümboolika valla kodulehel
*Iisaku valla sümboolika
Illuka valla vapp

**Illuka valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Illuka valla vapp.

Vapp on kinnitatud 29. novembril 1993.

## Vapi kirjeldus

Punase kilbi keskel allasuunatud hõbedase tera ja kuldse käepidemega mõõk, saatena säärest äralõigatud labajalad 1 + 1, varbad väljapoole. Jalgade kohal mõõgast läbistatud kuldne viie kolmiklehega kroon.

## Põhjendus

Illuka vald oli tuntud Kalevipoja muistendite rohkuse poolest. Legendaarne Eestimaa kuningas leidis oma lõpu vaenlase käe läbi Kuremäel ja on rahvajutu järgi maetud Kivinõmme metsa. Vapi punane värv ja mõõk räägivad muistsest kuritööst, kroon (eeposes on kuningakssaamisel mainitud kuldset kübarat, kuid kuna Kalevipoja täpset tegutsemisaega on võimatu kindlaks teha, siis on kasutatud Euroopas tuntud kuningavõimu sümbolit - krooni.) sümboliseerib legendaarset hiidu - kuningat Kalevipoega. Hiiu jalgadega on seotud ka Konsu järve tekke muistend.

## Vaata ka
*Illuka valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Illuka valla sümboolika
Jõhvi valla lipp

**Jõhvi valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla lipp.

Lipu kujundus on kinnitatud Jõhvi linnavolikogu poolt 20. juulil 1992.

20. juulist 1992 kuni 1. jaanuarini 2006 oli lipp kasutusel Jõhvi linna sümboolikana. 2005. aastal Jõhvi linn ja Jõhvi vald ühinesid ning senine linna lipp sai tekkinud omavalitsuse, Jõhvi valla sümboliks. Varasemal Jõhvi vallal lipp puudus.

2025. aastal aset leidnud Jõhvi ja Toila valla ühinemise lepingu alusel kasutab ühinenud Jõhvi vald sama sümboolikat.

## Lipu kirjeldus

Jõhvi valla lipp on täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosneb viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad.

## Kasutamise kord

#Jõhvi valla lipp heisatakse alaliselt volikogu ja vallavalitsuse haldushoonel.
#Ajutiselt heisatakse lipp valla ja linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega ning muudel pidulikel üritustel.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidlasse või lipumasti.
#Kui lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, paigutatakse valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakule teise riigi või Eesti riigilipust.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovituslikud.
#Lipu valmistamine toimub ainult vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Jõhvi valla vapp

## Välislingid
*Jõhvi valla sümboolika valla kodulehel
*Jõhvi valla sümboolika
Jõhvi valla vapp

**Jõhvi valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla vapp.

Vapi  on kinnitatud Jõhvi linnavolikogu poolt 2. detsembril 1938 ning 20. juulil 1992. 

20. juulist 1992 kuni 31. detsembrini 2005 oli vapp kasutusel Jõhvi linna sümboolikana. 2005. aastal Jõhvi linn ja Jõhvi vald ühinesid ning senine linna lipp sai tekkinud omavalitsuse, Jõhvi valla sümboliks.

2025. aastal aset leidnud Jõhvi ja Toila valla ühinemise lepingu alusel kasutab ühinenud Jõhvi vald sama sümboolikat.

## Vapi kirjeldus

Jõhvi valla vapp on kilbikujuline. Vapi välja alumine 2/3 on rohelise põhjaga, millel on vasakust äärest eenduv kuldne hirvepea, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi välja ülemisel 1/3 punase põhjaga osal on kujutatud kolme hõbedavärvilist kuuske. 

## Vapi põhjendus
Kuldne hirv ja hõbedane kuuserida sümboliseerivad Alutaguse metsi.

## Vana vapp

Aastatel 1992–2005 töötanud Jõhvi valla vapp oli kasutusel 2005. aastani.

## Vaata ka
*Jõhvi valla lipp

## Viited

## Välislingid
*Jõhvi valla sümboolika valla kodulehel
*Jõhvi valla sümboolika
Kohtla valla vapp

**Kohtla valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla valla vapp.

Vapp kinnitati 10. septembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on kuldne kroon ja sellest vasakul hõbe-sinine piit ning lainelõikeline vastandvärvides hõbe-sinine vapitüvi.

## Põhjendus
Kroon viitab eeposele "Kalevipoeg", mille järgi saabus Kalev põhjakotka seljas ja maandus kõrgel Viru kaldal, milleks tõenäoliselt oli Ontika (56 m). Hõbedane piit on Ontika paekallas heraldilisel kujul. Vasakul asuv paekallas kujutab Kohtla valla paiknemist Toila vallast läänes. Toila vapil on paekallast kujutav piit paremal. Lainelõige ja jalus tähistavad vett ja veerikkust.

## Vaata ka
*Kohtla valla lipp

## Välislingid
*Kohtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kohtla-Nõmme vapp

**Kohtla-Nõmme valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla vapp.

Vapp kinnitati 16. aprillil 1997.

Valla vapi kavandi autor on Viktor Roosipuu.

## Vapi kirjeldus
Püstiselt poolitatud kuldsel-rohelisel vapikilbil on vastandvärvides tammelehed ja langetatud vastandvärvides lainelõikeline varras.

## Põhjendus
Vapikilbi kuldne väli sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi. Roheline tammeleht kuldsel väljal sümboliseerib Kohtla-Nõmme parki. Vapikilbi roheline väli sümboliseerib rohelust ja kuldne tammeleht iidset tamme. Lainelõikeline varras sümboliseerib Kohtla jõge.

## Vaata ka
*Kohtla-Nõmme lipp

## Välislingid
*Kohtla-Nõmme valla sümboolika valla kodulehel
*Kohtla-Nõmme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Slovakkia valitsusjuhtide loend

*Siin on loetletud [[Slovakkia]] valitsusjuhte*. 

## Slovakkia Ajutise Valitsuse esimees 1918 [[Tšehhoslovakkia]] osana

## Slovakkia Nõukogude Vabariigi Revolutsioonilise Valitseva Nõukogu Esimees (Ida-Slovakkia, ülestõusu aeg)

## Slovakkia alade president [[Tšehhoslovakkia]] osana (1928–1939)

## Autonoomse Slovakkia peaminister (1938–1939) [[Tšehhoslovakkia]] osana

## Esimene Slovakkia Vabariik (1939–1945)

## Usaldusmeeste Kogu esimees (1944.a. ülestõusus)

## Slovakkia Rahvusnõukogu esindus vabastatud aladel (kuni detsember 1944 eksiilis, siis vabastatud aladel)

## Usaldusmeeste Kogu esimees (kuni aprill 1945 ülestõusus, seejärel [[Tšehhoslovakkia]] osana

## Slovakkia Rahvusnõukogu esimees [[Tšehhoslovakkia]] osana 1960–1968

## Slovakkia Sotsialistlik Vabariik)[[Tšehhoslovakkia]] osana enne 1989

## Slovakkia Vabariik (kuni märts 1990 S. Sotsialistlik Vabariik)[[Tšehhoslovakkia]] osana [[sametrevolutsiooni]] järel

## Teine Slovakkia vabariik

## Välislingid
*Slovakkia valitsuste koosseisud Slovakkia valitsuse ametlikul lehel (slovaki keeles)
*Zárate's Political Collections (inglise keeles)
OpenStreetMap

**OpenStreetMap** (lühend **OSM**) on avatud lähtekoodiga projekt, mille raames luuakse vabalt kasutatavaid geograafilisi andmeid, näiteks tänavakaarte.

Andmeid kogutakse nii käsitsi sisestamise teel kui ka automaatselt mõnedelt GPS-seadmetelt. Kaardi andmed on avaldatud Open Database License litsentsi all.

## Ajalugu

OpenStreetMapi asutas Steve Coast 2004. aasta juulis. Aprillis 2006 asutati vabade geoandmete kogumise ja levitamise edendamiseks fond.

## Kaardistamise protsess
Siiani on kaardi andmeid kogutud ühtses kaardistamisprotsessis. Tavaliselt algab asi sellest, et kasutaja laadib andmed OSMi oma käsi-GPS seadmest. Pärast seda algab käsitöö, mille tulemusena tehakse "punktid" (*nodes*), "segmendid" (*segments*) ja "teed" (*ways*), millele antakse võti-väärtus paarid, mis kirjeldavad punkti, segmendi või tee omadusi näiteks tee nimi, laius või tähtsus.

### GPS
Paljud inimesed kasutavad kaardistamise juures sellist programmi nagu GPSBabel, et muuta GPS-i andmed NMEA vormingust GPX vormingusse. 
Andmeid kogutakse WGS84 vormingus laiuskraad/pikkuskraad ja on tavaliselt esitatud Mercatori projektsioonis.

Vaatamata sellele, et andmeid saab sisestada iga Maal asuva punkti kohta, on seni kaardistatud peamiselt Prantsusmaad, Skandinaaviat ja Suurbritanniat.

## Litsents
Kaardi andmed on avalikustatud Open Database License (ODbL) alusel. 2012. aasta septembrini oli litsentsiks Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0.

Paljud programmid, mis on seotud OpenStreetMapiga, on avalikustatud GNU GPL litsentsi või mõne muu avatud litsentsi alusel.

## Andmete vorming
OpenStreetMap kasutab topoloogilist andmestruktuuri, koosnedes:
* punktidest (*nodes*), mis omavad geograafilisi koordinaate.
* joontest (*ways*), mis koosnevad järjestatud punktidest.
* relatsioonidest (*relations*) mis on punktide, joonte ja relatsioonide kogumikud.

## Vaatamisvahendid
OpenStreetMap veebileht pakub Ajaxi stiilis brauserit veebis vaatamiseks http://www.openstreetmap.org/index.html.

## Töötlusvahendid
* Id (*[[JavaScript|Javascriptis]]* kirjutatud redaktor)
* 'Potlatch 2' weebi põhine redigeerija (*[[Adobe Flash]]*)
* JOSM (*[[Java (programmeerimiskeel)|Javas]]* kirjutatud programm)
* Merkaartor (*[[Qt (tarkvara)|Qt]]* raamistikus kirjutatud programm)

Selleks, et kaardi andmeid nende rakendustega muuta, peab olema registreeritud kasutajanimi, mis on täiesti tasuta. Kõik on kutsutud kaasa lööma.

Peamine veebikaardi vaade esitatakse kasutades vabavaralist Mapniki mootorit.

OSM andmeid saab vaadata ka NASA World Windiga kasutades ''add-on'' i.

## Populaarsed teenused

* Inforegister võttis kasutusele OpenStreetMapi selleks, et firmad saaksid oma kliente paremini enda juurde juhatada.

## Viited

## Välislingid
* OpenStreetMap
* WikiProject Estonia
* openstreetmap.ee: MTÜ Avatud Maakaardi Selts
Legnano

**Legnano** on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas città metropolitana di Milanos.

## Ajalugu

Siin leidis 1176. aastal Lombardia Liiga ja Friedrich I Barbarossa vägede vahel aset Legnano lahing, mis tähistas gvelfide ja gibelliinide vahelise võitluse kulminatsiooni ja pani punkti imperaatori püüdlustele domineerida Lombardia linnriikide üle. Lahing lõppes Lombardia Liiga ehk gvelfide poole võiduga.

## Vaatamisväärsused

* San Magno kirik (16. sajandi algus)
* Alberto da Giussano monument (1900) Piazza Monumentol.

## Viited

## Välislingid
* Legnano valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Morimondo

**Morimondo** on vald Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas città metropolitana di Milanos. Asub 30 km Milanost edelas.

Valla keskus on Morimondo. Peale selle on vallas veel Fallavecchia osavald.

Morimondos asub 1135. aastal asutatud tsistertslaste klooster. Kloostri asutanud mungad olid pärit Morimondist Burgundias Prantsusmaal.

Kloostri omaaegset jõukust peegeldab kloostri põhjatiivas asuv imposantne gooti stiilis Santa Maria kloostrikirik. Punastest tellistest ehitatud lihtsa kividekooriga basiilikal on kolm löövi ja silindrilised tellistest laotud nikerdatud kivikapiteelidaga sambad.

## Viited

## Välislingid

* Morimondo valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Castrop-Rauxel

**Castrop-Rauxel** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Recklinghauseni kreisis. Asub Ruhri linnastus; Dortmundi, Bochumi ja Herne naaberlinn.

Linnas oli 19. sajandil seitse söekaevandust. Viimane neist suleti 1984. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Castrop-Rauxeli koduleht
Moers

**Moers** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Weseli kreisis. Asub Reini jõe kaldal. Moersi naaberlinnad on Duisburg ja Krefeld.

Moersi on ürikutes esmamainitud 9. sajandil. 1300. aastal sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

*Moersi koduleht
Maastricht

**Maastricht** on linn Hollandi kaguosas,  Limburgi provintsi halduskeskus, üks Hollandi vanemaid linnu. Asub Maasi jõe kallastel Belgia piiri ning Flandria ja Valloonia piiri lähedal.

Vanade kirikute seas on Sint-Servaasi kirik 6. sajandist ja Onze Lieve Vrouwe kirik 11. sajandist. 17. sajandist pärineb Maastrichti raekoda. 

Linnas asub 1976. aastal asutatud Maastrichti ülikool,  kunstiõppeasutus Jan van Eyck Academie, kunstiakadeemia Academie Beeldende Kunsten Maastricht ja Maastrichti Konservatoorium.

Linnas on kunstimuuseum Bonnefantenmuseum, arheoloogiamuuseum Centre Céramique, kunsti- ja ajaloomuuseum Museum aan het Vrijthof, Rooma-aegsete jäänuste muuseum Museumkelder Derlon, Sint-Servaasi basiilika varakamber, Onze-Lieve-Vrouwe basiilika varakamber, Maastrichti Loodusmuuseum, koduloomuuseum Sint Pieteri Muuseum ja De Keyzeri Aurupruulikoda. 

Maastrichtis kirjutati 7. veebruaril 1992. aastal alla Maastrichti lepingule.

Maastrichtis on arenenud keraamikatööstus. Linnast lõunas jõe ääres on Hollandi suurim tsemendivabrik, kuhu tuuakse merglit Sint Pietersbergist. Toodetakse ka autoosi, büroomööbli metallosi, paberit, klaasi, kondiitritooteid, elektroonikat ja jõelaevu.  

Linn on jõetranspordi- ja raudteesõlm.

## Välislingid

* Maastrichti koduleht
Kiasma

**Kiasma** on Helsingis Mannerheimintiel asuv nüüdiskunsti muuseum.

Ekspositsiooni põhiosa moodustab Riigi Kunstimuuseumi nüüdiskunsti kogu.

Kiasma projekteerimise konkurss kuulutati välja 1992. aastal. Konkursil võisid osaleda Põhjamaade ja Baltimaade arhitektid, kutsututena osales 5 rahvusvaheliselt tunnustatud arhitekti. Konkursi võitis USA arhitekt Steven Holl. Muuseumi hakati ehitama 1996. aastal ja see avati 1998. aastal.

Mais 2006 jõudis külastajate arv 2 miljonini.

## Välislingid
*Kiasma koduleht *(soome, inglise, rootsi, vene, hiina ja jaapani keeles)*
Selja jõgi

**Selja jõgi** (ka *Selgejõgi*, *Karepa jõgi*, *Rutja jõgi*) on jõgi Lääne-Viru maakonnas. Saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust. Ülemjooksul voolab kirdesse, keskjooksul põhjaloodesse. Alamjooksul pöörab kirdesse ja suubub Karepa külas Soome lahte.

Jõe pikkus on 46,4 km ja valgla pindala 422,6 km².

Tähtsamad lisajõed on Hulja oja, Veltsi oja, Sõmeru jõgi, Haljala oja, Soolikaoja.

## Jõe org
Alamjooksul on Selja jõe org alates 1978. aastast looduskaitse all. Alates 2005. aastast kuulub Selja jõe org Varangu sillast alates Selja jõe maastikukaitseala koosseisu.

Selja jõe kaldal asub Varangu lademe ja Varangu kihistu stratotüüp.


Selja jõe suue.JPG|Selja jõe suue
Selja jõgi Arknas.jpg|Selja jõgi Arknas
Varangu-sild-3-OlariPilnik.jpg|Varangu sild üle Selja jõe


## Viited

## Välislingid
*
875

**875. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - **[[870. aastad]]** - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad

Aastad: 870 871 872 873 874 - 875 - 876 877 878 879 880 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Ludwig II, Frangi keiser
Sesto San Giovanni

**Sesto San Giovanni** on vald Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas città metropolitana di Milanos.

Olnud kuni 1800. aastate alguseni vaid väike küla, kasvas Sesto San Giovanni 19. sajandi vältel suureks tööstusasulaks. Pärast Teist maailmasõda meelitasid vabad töökohad sinna tuhandete kaupa immigrante Lõuna-Itaaliast.

## Viited

## Välislingid
* Sesto San Giovanni valla koduleht (*itaalia keeles*)
Unna

**Unna** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Unna kreisis. 

Unnat on ürikutes esmamainitud 1032. aastal. 1278. aastal sai linnaõigused.

Unna asub vana soolakaubatee Hellwegi ääres.

Linnas peetakse üle aasta itaalia festivali "Un(n)a festa Italiana".

## Välislingid

*Unna koduleht
Martin Jürman

**Martin Jürman** (Martin Jyrman) (sündinud 19. veebruaril 1982 Tallinnas) on ansambli Smilers endine soolokitarrist.
 
Varem on Jürman mänginud ansamblites Blood for Blood ja P.V.A. Pink Bullets, Pedigree, Beebilõust&Lihaloff, Ines, TLN Chaos

Ta on Eesti Autorite Ühingu liige.

## Viited

## Välislingid
*Mart Niineste artikkel Martin Jürman — krooniline kitarrist, Eesti Päevaleht
Qeqertarsuatsiaq

**Qeqertarsuatsiaq** (taani *Hareøen*) on asustamata saar Gröönimaa läänerannikul Baffini lahes Qeqertarsuaqi saarest põhjas. Kuulub Avannaata valda.

Saare pindala on 126 km². Qeqertarsuatsiaq on kagus asuvast märksa suuremast Qeqertarsuaqi saarest eraldatud Maligaati väinaga ja kirdes asuvast Nuussuaqi poolsaarest Sullorsuaqi väinaga.
Mardikalised

**Mardikalised** (*Coleoptera*) on lülijalgsete selts putukate klassist.

Mardikalised on loomariigi liigirikkaim selts. Neid on kirjeldatud umbes 350 000 liiki, kuid hinnanguliselt on neid mitu korda rohkem. Eestis on leitud 3073 liiki, kuid neid arvatakse leiduvat vähemalt 3400. Neist enamik on maismaalised, kuid osade mardikate elutegevus on seotud ka veekeskkonnaga. Oma suure isendite hulga, biomassi ja ökoloogiliste seoste tõttu on mardikad tähtsad maismaakoosluste komponendid. 

Nende teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest *koleos* ('tupp', 'kate') ja *pteros* ('tiib'). Mardikate uurimisega tegeleb koleopteroloogia

Toitumistüübi järgi on mardikad fütofaagid, adefaagid, saprofaagid, koprofaagid, nekrofaagid või polüfaagid. Parasiite on suhteliselt vähe. Need elavad koos mesilaste, sipelgate, termiitide, herilaste ja ämblikega. Partneri leidmiseks kasutavad feromoon-, heli (siklased) ja ka valgussignaale (jaanimardikas). Mardikalised liigitatakse kolme alamseltsi:
* röövmardikalised (*Adephaga*), näiteks jooksiklased ja vees elavad ujurlased;
* vetiktoidumardikalised (*Myxophaga*);
* segatoidumardikalised (*Polyphaga*), kelle hulka kuulub valdav osa mardikalisi.

Mardikalisi elab palju ka inimelamutes. Lahtiselt seisma jäänud jahusse ning jahusaadustesse asuvab peagi elama harilik jahumardikas ning väike-jahumardikas.

Mardikaliste eripäraks on enamasti kogu tagakeha katvad jäigad ja tugevad eestiivad. See eesmine paar tiibu on kujult muutunud ja moodustavad nn kattetiivad (*elytrae*). Teise tiivapaari tiivad on kilejad ja mardikad kasutavad neid lendamiseks. Kattetiivad asetatakse lennu ajal seljale kokku või kasutatakse lennul kandepindadena. Suised on haukamistüüpi. 

## Eesti mardikaliste täielik süsteem sugukondadeni

Mõned varem sugukondadena käsitletud rühmad on käesolevas süsteemis alamsugukondadeks:
*kuldpõrniklased (*Cetoniidae*) on alamsugukond (*Cetoniinae*) sugukonnas põrniklased (*Scarabaeidae*)
*puidupurelased (*Lyctidae*) on alamsugukond (*Lyctinae*) sugukonnas purelased (*Bostrichidae*)
*tooneseplased (*Anobiidae*) on alamsugukond (*Anobiinae*) sugukonnas teesklased (*Ptinidae*)
*ürasklased (*Scolytidae*) on alamsugukond (*Scolytinae*) sugukonnas kärsaklased (*Curculionidae*)
*ebaürasklased (*Platypodidae*) on alamsugukond (*Platypodinae*) sugukonnas kärsaklased (*Curculionidae*)

## Vaata ka
*Eesti mardikate loend
*koleopteroloogia
*veemardikad

## Viited

## Välislingid

*Mardikaliste pildigalerii
Kärde

**Kärde** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

1. juulil 1661 sõlmiti Kärde mõisas Venemaa ja Rootsi vahel Kärde rahu. Kärdes asub Kärde rahumajake, kus rahvapärimuse järgi peeti rahuläbirääkimisi.

Kärdes elab 149 inimest (2006).

Külas asub Kärde mõisa kalmistu ja muistsed Kärde kivikalmed.


Preilikivi.jpg|Preilikivi
Kärde mõisa ait 2007. aastal.jpg|Kärde mõisa ait
Ripuka Punamägi (mäe lagi).jpg|Ripuka Punamägi


## Vaata ka
*Kärde mõis
*Kärde mägi
*Ripuka Punamägi

## Viited
Jõestik

**Jõestik** on peajõgi koos lisajõgede ja harujõgedega.

Kui jõestiku keskmeks on peajõgi, siis jõevõrk hõlmab kõiki mingil vaadeldaval alal olevaid vooluveekogusid.

## Vaata ka
*Jõevõrk
*Jõgikond
Representatsioon

**Representatsioon** (inglise keeles *representation*, saksa keeles *Repräsentation*) on mitte kohaloleva või esiloleva tegemine kohal- või esilolevaks, niisugune esindussuhe või entiteet, mis teist entiteeti sel viisil esindab.

Representatsiooni käigus tehakse presentseks see, mis parajasti tegelikult või veel presentne pole ning esitatakse see kohalolevana. Enamasti kõneldakse filosoofias representatsioonist subjekti vaimse tegevuse kontekstis, kus representeerimine toimub subjekti vaimus (representatsiooni objekt representeerub ettekujutuses ehk kujutluses) või tajudes (objekti tajutav kujutus kui asi meie jaoks, vastandatuna asjale iseeneses). Samas kasutatakse mõistet ka objektide puhul, millest üks teist representeerib ja on niimoodi tolle representatsiooniks (suhe võib olla ka vastastikune).

## Vaata ka
*Representatsioonikriis
Eesti kõrgendike loend

Siin on loetletud Eestis asuvaid künkaid (Eesti kõrgeim "mägi" on tegelikult küngas), kõrgustikke ja muid kõrgendikke.

## A
*Aavikumägi
*Alu mägi
*Anumägi
*Apteekrimägi
*Avaste mägi

=E=
*Ebavere mägi
*Ekumägi
*Emumägi
*Essemägi

=H=
*Haanja kõrgustik
*Haaslava Vooremägi
*Haldjamägi
*Harakamägi
*Harimägi
*Harjumägi (Harjuvärava mägi)
*Hiiemägi (Kõrvemaal)
*Håubjärre
*Hundimägi
*Hundipea mägi
*Härjassaare mägi

=I=
*Iru Linnamägi
*Ivaste Kaldemägi

=J=
*Jakobi mägi
*Jõhvi kõrgustik
*Jeruusalemma mägi
*Joostimägi

=K=
*Kaagimägi
*Kabelimägi
*Kabjamägi
*Kaika kuplistik
*Kalmemägi
*Kakumägi
*Kanahaua mägi
*Karjamägi
*Karula kõrgendik
*Kassinurme linnamägi
*Kassinurme mõhnastik
*Katlamägi
*Keabasmägi
*Kellamägi
*Kellavere mägi
*Kerekunnu mägi
*Kesk-Saaremaa kõrgustik
*Kivestmägi
*Kivikupitsa mägi
*Kivimägi
*Koeri seljak
*Kokamägi
*Korsumägi
*Krusbachi mägi
*Kuivamägi
*Kuksina mägi
*Kunda Lammasmägi
*Kungusõ mägi
*Kunimägi
*Kunilamägi
*Kunn'mägi
*Kuremägi
*Kuru mägi
*Kuutsemägi
*Kõrgemägi
*Kährimägi
*Kärje mägi
*Kärstna mägi

=L=
*Laanemägi
*Laiuse mägi
*Laiuse voor
*Lasnamäe kõrgendik
*Lille mägi
*Lindamägi (Rootsi kants)
*Linnaru mäed
*Linnusemägi  
*Lustimägi
*Lõuna-Sakala kõrgustik
*Lääne-Saaremaa kõrgendik
*Lükardi mägi
*Lüllemäe kuplistik

=M=
*Maarjamägi
*Mardi mägi
*Marjumägi
*Meegaste mägi
*Meremäe mägi
*Mihkli Salumägi
*Munamägi (Pärnu)
*Munnimägi
*Mustamägi (Mustmägi)
*Mustikamägi
*Musumägi (Tallinn)
*Musumägi (Tartu)
*Mäkumägi
*Männikumägi
*Mügramägi
*Mülkemägi

=N=
*Narva mägi
*Niklusemägi

=O=
*Olevimägi (Brookusmägi)
*Otepää kõrgustik

=P=
*Pakamägi
*Palukmägi
*Paluküla hiiemägi
*Pandivere kõrgustik
*Papisöödu mägi
*Peedu kõrgendik
*Pikajalamägi
*Pleekmägi
*Poolamägi
*Porkuni vallseljak (Porkuni oos)
*Prigendimägi
*Pukimägi
*Pühamägi

=R=
*Rakvere Vallimägi
*Rannamägi (Rannavärava mägi)
*Rebasemägi
*Reidumägi
*Riiamägi
*Ripuka Punamägi
*Rohtesoo mägi
*Rutu mägi

=S=
*Sakala kõrgustik
*Savilöövimägi
*Sea-Jüri mägi
*Seitsmemägi
*Selgise mäed
*Sinimäed
*Sitalepikumägi
*Sitsi mägi
*Sootaguse Tornimägi
*Sossimägi ehk Ülemiste mägi
*Suur Munamägi
*Suured mäed
*Sõjamägi
*Sõrve kõrgustik
*Sõstramägi
*Sürgavere mägi

=T=
*Tammikumägi
*Tansumägi
*Tapa-Pikassaare vallseljak
*Tedremägi
*Tehvandi mägi
*Tellingumägi
*Tondimägi
*Toomemägi
*Toompea
*Tornimägi
*Tornimägi (Hiiumaa)
*Tornimägi (Karula)
*Tornimägi (Luitemaa)
*Tsiatrahvimägi
*Tsälbämägi
*Tõikamägi
*Tõnismägi
*Tõravere kõrgendik
*Tärivere mägi
*Türi voorestik

=U=
*Ussimägi

=V=
*Valgehobusemägi (106 m)
*Valguta Tulimägi
*Vapramägi
*Veetka küngastik
*Veskimägi
*Viidumägi
*Viimsi Lubjamägi
*Virumägi (Viruvärava mägi, Musumägi)
*Vooremägi
*Võidumägi
*Võllamägi (Võllastemägi)
*Väike Munamägi
*Vällamägi
*Vällämägi

=Õ=
*Õismägi
Funafuti

**Funafuti** on atoll Vaikses ookeanis, Tuvalu suurim atoll, kus asub riigi pealinn. Atoll koosneb vähemalt 33 saarest, millest vähemalt 3 on asustatud. Rahvaarv on 4500 (2002).

Suurim saar on Fongafale, kus asub Vaiaku külas ka riigi valitsus ja rahvusvaheline lennuväli.

Funafutil on 9 küla (sulgudes elanike arv 2002): Lofeagai (399), Teone (540)
Fakaifou (1007), Senala (589), Alapi (1024), Vaiaku (516), Tekavatoetoe (343), Funafara (22), Amatuku (52).
Lüganuse valla vapp

**Lüganuse valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lüganuse valla vapp.

## 2013–2017

Valla vapil on kujutatud kuldsel kilbil sinine ärastala ning viimasel kolm hõbedast kala.

Valla vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9:12.

## Põhjendus
Kuldne sümboliseerib küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi, sinine ärastala viitab valda ühendavale Purtse jõele, kolm kala tähistavad 2013. aastal ühtseks Lüganuse vallaks ühinenud Lüganuse valda, Maidla valda ning Püssi linna.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutatakse:
#Vallavalitsuse haldushoonel ja valla piiritähistel.
#Valla pidulikel üritustel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, ametlikel tõenditel ja tunnistustel, ametlikel trükistel.
#Valla ametiasutuse, hallatavate asutuste ja äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Lüganuse vald ning valla moodustatud sihtasutuste pitsatitel ja dokumendiplankidel.
#Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.

## Vapi ajalugu
### Ajalooline vapp
Saksa ordu Liivi haru meister Konrad von Vietinghoff annab teada Cēsises koostatud dokumendis, et ta on läänistanud Henneke Maydeli pojale Hinke Maydellile ja tema pärijatele lääniõiguse alusel Maidla külas ühe adramaa ja tiigikoha. Hinke Haydelli on ajalooallikais esmamainitud 1378. aastal. Tal oli valdusi nii Tarakuse kui ka Pungerja ümbruses. Maydellide vapp on kõnelev vapp. Selle kilbil on kujutatud kolme kalaga äraspalki. On arvatud, et palk oli Maidla küla läbinud Purtse jõe sümbol ja kalad olid selles elanud maidlad ehk ründid.

### Lüganuse valla vapp aastatel 1997–2013

Lüganuse valla endine vapp kinnitati 9. juunil 1997. Selleks oli kilp, mis oli jagatud hõbedase tõstetud ja tipust tagasipööratud otstega sarikaga siniseks ja rohelise väljaks. Alumisel rohelisel väljal kolmeharuline leek ja selle all avatud raamat – mõlemad hõbedased. Ülemine väli oli sinine.

Valla vapi kujundid sümboliseerisid selliseid eestlastele igiomaseid väärtusi nagu oma kodu (talu) ja talupidamist – sarikas. Kodusoojus ja läbi põlvkondade püsiv tugev eesti pere – tuleleek. Haridus ja vaimuvalgus üldiselt – avatud raamat. Sinine värvus on taeva ja vee (mere), samuti vaimsuse võrdkuju, roheline värvus sümboliseerib loodust, noorust ning lootust.

### Uue vapi valimine
2013. aasta augustis kuulutasid Lüganuse vald, Maidla vald ning Püssi linn välja ühinemisel moodustuva uue omavalitsusüksuse Lüganuse valla sümboolikakonkursi. Selle eesmärgiks oli leida kolmele ühinenud omavalitsusele kõiki ühendav lipp ja vapp. Lõpptulemusena sai ühinenud omavalitsus nime Lüganuselt, vapi Maidla vallalt ja lipu Püssi linnalt.

## Vaata ka
*Lüganuse valla lipp
*Maidla valla vapp
*Püssi vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Valla Sõnumid. Lüganuse Kuuleht. Jaanuar 2014 (PDF)
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Lüganuse vald (endised sümbolid).
Alexandre Dumas

**Alexandre Dumas** on kahe prantsuse kirjaniku nimi:
* Alexandre Dumas vanem, prantsuse kirjanik, 
* Alexandre Dumas noorem, prantsuse kirjanik, eelmise poeg
Kudjape

**Kudjape** (*Kudjapea, Kudjapä, Kudjapäh*) on alevik Saaremaal Saaremaa vallas. Alevik asub Kuressaarest idas.

1997. aasta asulareformini kandis Kudjape nime *Kuressaare küla*. 2009. aastal sai Kudjape külast Kudjape alevik. 2014. aasta detsembrini kuulus alevik Kaarma valla ja enne 2017. aasta haldusreformi Lääne-Saare valla koosseisu.

2. novembril 2004 oli Kudjapel 463 elanikku, seisuga 1. jaanuar 2011 oli seal 531 alalist elanikku.

Alevikus asuvad Kudjape kalmistu, tammik, jäätmejaam, aiand ja samanimeline talu. Alevik on nime saanud lähedal asunud Kudjape mõisa järgi.

Kalmistu juurest algab laialehise metsa ja loomännikuga Kudjape–Upa loodusrada (5 km).

Kudjape aleviku lähedal asuvad Kuressaare Ida-Niidu ja Marientali (sh Lilleküla) linnaosa, olles sisuliselt linnaga kokku kasvanud.

## Viited
Okasmetsavöönd

**Okasmetsavöönd** ehk **taiga** on loodusvöönd, mis on levinud peamiselt põhjapoolkeral, Põhja-Ameerikas ja Euraasias parasvöötme põhjaosas. Okasmetsavöönd on kõige laiemalt levinud loodusvöönd, millega on kaetud suurem osa Kanadast ja Venemaast. Lõunapoolkeral on okasmetsi väga vähe.

## Vaata ka
*Laialehised metsad
*Segamets
Paluküla hiiemägi

**Paluküla Hiiemägi** on hiiemägi, mis asub Rapla ja Juuru kihelkonna piiril ajaloolisel Lõuna-Harjumaal. Tänapäevaste kaartide järgi leiab hiiemäe Rapla maakonna kagusopist Kehtna valla maadelt vana Paluküla küla südamest. 

2009. aastal said Paluküla hiiemäe kaitsjad Arvi Sepp, Lembi Välli ja Toivo Sepp aunimetuse "Hiie sõber".

## Looduslik tähtsus
Paluküla Hiiemäe kõrgus on 106,4 meetrit üle merepinna. Tegu on ajaloolise Harjumaa ja praeguse Raplamaa kõige kõrgema mäega. Sealse kauni, omapärase ja liigirikka looduse kaitsmiseks on loodud Kõnnumaa maastikukaitseala. Paluküla hiiemäe lõunakülge kutsutakse Reevimäeks. Sõna "reev" tähendab rannikumurdes serva, äärt. Reevimägi on Paluküla hiiemäe üks osa, nagu kinnitab ka kohalik pärimus.

## Pärimus
Hiiemäel asub **[[Tõnn]]i auk**, kuhu on toodud ja siiamaani tuuakse värsket (uudset, esimest). Mäel on peetud jaanituld, tänapäeval tehakse seal sageli vastlasõitu.

## Hiiemägi vanemates allikates
*Vastu Iiekõnnu põldusid, Harjumaa peal, viimase Liumäe kingu ääres, on Lalli küla. Põhjapool kaugemal seisab Palu küla, mäekinkude vahel. Paluküla põhjapoolses osas on pühakspeetud palvetamiskoht, kõrge kingu peal, mille otsas vanad elupõlised kased kasvavad. Vanadusest on nad juba nõrgaks jäänud, nii et neist tuul mõned juba maha on murdnud. Siit on ka vist küla oma nime saanud. Iiekõndu ja Lalli küla lahutab Palu külast kitsas mädasoo; ka siia oli piiri peale sild tehtud, nüüdse Lelle Piirisilla talu lähedal. Palukülast võis soode ja rabade vahelt mööda mäeseljandikkusid kuni nüüdse Ingliste mõisa juurde pääseda ja siit oli tee takistamata Lindanisasse ja mereäärde lahti.*
(Anton Lemberg. Käru ja Lelle. Tükike kodumaa arenemislugu memoaarides. (Toimetanud Karl Preisberg). Postimehe kirjakogu Oma maa III, Tartu, 1913, lk 87–136)

## Vaata ka
* Hiis

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 184–185.

## Välislingid
* 
* Paluküla hiiemäe Tõnni auk Hiite Maja SA andmekogus.
Kalkar

**Kalkar** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kleve kreisis. 

Kalkaris asub tuumareaktor, mis ehitati aastatel 1972–1985, kuid mida ei võetud kasutusse.

## Viited

## Välislingid

*Kalkari koduleht
Doodžide palee

**Doodžide palee** (*Palazzo Ducale*) on gooti stiilis palee Veneetsias, ajalooline doodžide residents, kust valitseti Veneetsia vabariigi üle. Palees käisid koos vabariigi nõukogud ja peeti kohtuistungeid. Doodžide palee asub Püha Markuse väljaku (*piazza di San Marco*) ääres.

Esialgne, 9. sajandil ehitatud palee meenutas pigem kindlust kui lossi. Sel oli neli esiletungivat torni ja kõrge kaitsemüür.

Praeguse ilme sai palee aastatel 1309–1424. Tõenäoliselt Filippo Calendario projekteeritud ehitis järgis suures osas esialgse palee eeskuju. Vajaduse ümberehituse järele põhjustasid korduvad põlengud. Palee põles täielikult maha 976 ja 1106; 1483, 1574 ja 1577 hävis tulekahjus osa ruumidest. Püha Markuse sadamabasseini poolne lõunafassaad valmis 14. sajandi alguses ja Püha Markuse väljaku poole avanev fassaad sajand hiljem. Palee tiibfassaade peetakse gooti kunsti tippnäideteks maailmas. Neile omast Veneetsia gooti stiili iseloomustavad idamaised mõjutused. 

## Väravad

Sadamabasseini poole avaneb Teravilja värav (*Porta del Frumento*). Siin asub tänapäeval sissepääs muuseumi.

Palee paraadvärava, väljaku poole avaneva Paberivärava (*Porta della Carta*) on 1438–1443 hilisgooti stiilis projekteerinud Giovanni ja Bartolomeo Buon. Värav on nimetatud tõenäoliselt selle järgi, et värava kõrval asus Riigiarhiiv. Värav on rikkalikult kaunistatud kivinikerdustega, mis omal ajal olid osaliselt kaetud lehtkullaga. Ukse kohal paikneb tiivuline Püha Markuse lõvi, kelle ees põlvitab doodž Francesco Foscari: selle kujutise on Luigi Ferrari 1885. aastal taastanud esialgse, Napoleoni käsul lõhutud reljeefi eeskujul.

## Saalid

Palee suurim ja tuntuim ruum on Suure Nõukogu saal (*Sala del Maggior Consiglio*), kus käis koos legistratuur. Tohutu saali ülaserva ääristavad doodžide portreed. Otsaseina katab Tintoretto "Paradiis", mida peetakse  maailma suurimaks lõuendil teostatud maaliks.

Palee tagaosas ühendab Ohete sild (*ponte dei Sospiri*) lossi vanglaga. Sild on saanud nime selle järgi, et üle selle viidi kurjategijaid hukkamisele.

## Vaata ka
* Genova doodžide palee