open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kokora mõis

**Kokora mõis** (saksa keeles *Kockora*) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.

## Ajalugu
Mõis asutati 1734 Alatskivi mõisast eraldatud alast. Mõisa viimane omanik oli Kurt von Rathlef.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 39-40.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 142-145.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 199-200 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/217.

## Välislingid
*
*Kokora mõis (Kodavere  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis,
STS-41-D

**STS-41-D** oli NASA Space Shuttle'i programmi 12. missioon ja esimene missioon, mida teenindas kosmosesüstik Discovery. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 30. augustil 1984 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasi 5. septembril. Discovery viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja sooritas mitmeid teaduslikke katseid. 

Missiooni lükati mitu korda edasi ja ühe stardikatse ajal peatasid Discovery pardaarvutid esmakordselt kosmosesüstikute programmi jooksul stardiloenduse 6 sekundit enne stardikiirendite käivitumist, sest tuvastasid rikke ühes peamootoris.

## Meeskond
Meeskond koosnes peaaegu täielikult algajatest ja missioon oli kõigile peale, komandör Hartsfieldi, esimene lend.

* Komandör Henry Hartsfield
* Piloot Michael L. Coats
* Missiooni spetsialist 1 Richard M. Mullane
* Missiooni spetsialist 2 Steven A. Hawley
* Missiooni spetsialist 3 Judith Resnik
* Laadungi spetsialist 1 Charles D. Walker

## Missiooni taust

Start oli algselt planeeritud 25. juunile 1984, kuid mitmed tehnilised probleemid lükkasid stardi korduvalt edasi ja ühel korral tuli kosmosesüstik koostehalli tagasi viia, et asendada vigane peamootor. 

### 26. juuni stardikatse

26. juunil toimunud stardikatse oli esimene kord pärast missiooni Gemini 6A, kus peamootorid seisati vahetult enne starti. Discovery pardaarvutid märkasid ühe peamootori töös viga ja seiskasid peamootorid. Olukord muutus ärevaks, kui ootamatult käivitus starditorni tulekahjualarm. Meeskonna õnneks ei järgitud tavapärast evakuatsiooniprotseduuri, sest tulekahjualarmi käivitanud vesiniku põlemine oli silmale nähtamatu ja meeskond oleks tulle jooksnud. Evakuatsiooni protseduure ei järgitud lennujuhtide kõhkluste tõttu, sest avariisüsteeme ei olnud keegi reaalselt katsetanud. 

Hilisemal uurimisel selgus, et peamootori rikke põhjustas vigane kütuseklapp.

## Missiooni kokkuvõte

STS-41-D startis lõpuks 30. augustil 1984 toimunud neljandal katsel. Kosmosesüstik viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja testis OAST-1 päikesepaneeli. OAST-1 oli 4 meetrit lai ja 31 meetrit pikk, ning see oli sel ajal suurim mehitatud kosmoselaeval testitud süsteem. OAST-1 tõestas, et nii suur ja kerge päikesepaneel on edukalt kasutatav ning tänapäeval kasutatakse analoogseid paneele ISS-is.

Missioon kestis 6 päeva, 56 minutit ja 4 sekundit. Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasi, olles orbiitil teinud 97 tiiru ümber Maa. STS-41-D oli esimene missioon, kus insenerid märkasid tahkekütusekiirendite O-tihendite juures kahjustusi. See sai hiljem Challengeri katastroofi põhjuseks.
Lepatriinude jõulud

"**Lepatriinude jõulud**" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Tegemist oli esimese täispika eesti animafilmiga, mis jõudis üle-eestilisse kinolevisse.

## Sünopsis
Lepatriinupoiss Tim läheb jõuludel lepatriinutüdruk Miale külla. Ootamatult raiuvad inimesed metsas maha kuusepuu, kus Mia elab, ja viivad selle koju jõulupuuks. Mia ja Tim otsivad teed tagasi metsa ning peavad kohanema uue keskkonna, koduigatsuse ja toaputukatega. Iga toaputukas näeb metsa oma moodi, kuid ükski neist ei vii peategelasi tegelikku metsa. Filmi lõpus tuleb majja jõuluvana, kes ka lumelepatriinude soovi täide viib.

## Keeleversioonid
Filmi originaalkeel on eesti keel. Lisaks on seda dubleeritud inglise, vene ja prantsuse keelde.

### Eesti dublaažinäitlejad
*Andero Ermel – Tim, lepatriinupoiss
*Anu Lamp – Mia, lepatriinutüdruk
*Lembit Ulfsak – jutustaja

## Adaptsioonid
2002. aastal ilmus animafilmi ainetel raamat *Lepatriinude jõulud*, mille teksti autoriks on Janno Põldma ja pildid joonistas Heiki Ernits. Raamatu andis välja kirjastus Sild.

8. detsembril 2021 esietendus Rakvere teatris lavastus „Lepatriinude jõulud“. Etenduse lavastas Urmas Lennuk ja rollides mängisid Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti 14. lennu tudengid.

## Viited

## Välislingid
*
Reekviem (film)

**"Reekviem"** on Eesti 1984. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Olav Neuland. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Osatäitjad
*Aarne Üksküla – orelimeister Jaan Prii
*Doris Neuland – Mari Prii
*Andrus Vaarik – Sebastian Prii
*Sven Grünberg – Johann Prii
*Regina Razuma – hauptman Evelyn Ewers
*Ivo Linna – kapten Viktor Vene
*Sulev Luik – major Andrei Dobrjanski
*Aigar Vahemetsa – Hans
*Siim Rulli – Saksa ohvitser

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Naiste Koostöökett

**Eesti Naiste Koostöökett** on Eesti poliitilisi ja mittepoliitilisi naisteorganisatsioone ühendav organisatsioon (vabaühendus). Organisatsioon asutati 2003. aastal.

Aastatel 2003–2016 andis organisatsioon välja auhinda Teenäitaja.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Põhja-Eesti Pank

**Põhja-Eesti Pank** (lühend **PEP**) oli Eesti pank. 

Põhja-Eesti Pank asutati 1993. aasta 16. märtsil, kui ühinesid Balti Ühispank ja  aprillis 1992 asutatud Põhja-Eesti Aktsiapank.

1993. aastal toimunud laenutehing, kus Mario Bertelli firma Villa Paradiso laenas Põhja-Eesti Pangalt kümme miljonit dollarit, mida pole siiani tagasi saadud ja mille eest olid kohtu all Eesti Panga kunagine president Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju, on tuntud kui 10 miljoni dollari afäär..

Põhja-Eesti Pank võttis 1995. aasta veebruari alguses esimese Eesti pangana kasutusele rahvusvahelisi Visa pangakaarte toetava sularahaautomaadi (ATM).

1995. aastal korraldas Eesti Pank piiratud osalusega ostupakkumise PEP-i müügiks. Piiratud osalusega pakkumiskonkursi võitis Ühispank, mis omandas septembris kolmandiku Eesti Panga osalusest PEP-is. 

1996. aasta 11. jaanuaril lasi palgamõrvar Õismäel Ehitajate tee 127 juures maha Põhja-Eesti Panga (PEP) andmetöötlusosakonna juhi 32-aastase Aare Tomsoni.

1996. aasta novembris oli juhatuse esimees Lembit Kitter ning liikmed Margus Talsi, Evelin Kõlu, Urmas Pütsepp, Lembit Zernant ja Jaan Tamm.

1996. aastal koostati PEP-i saneerimise ja Ühispangaga liitumise kava. Põhja-Eesti Pank tegutses enne liitumist Eesti Ühispangaga iseseisva krediidasutusena kuni 5. jaanuarini 1997. 1997. aastal ühinesid PEP ja Eesti Ühispank.
## Viited
Akadeemiline Usuteadlaste Selts

**Akadeemiline Usuteadlaste Selts** oli aastatel 1921–1940 Tartu Ülikooli juures tegutsenud selts, mille liikmeskonna moodustasid Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud, üliõpilased ja vilistlased.

Seltsi põhikirja järgi oli nende eesmärk arendada usuteaduslikku uurimistööd ja haridust.

Aastast 1993 andis selts välja Usuteaduslikku Ajakirja.

Seltsi tegevus jätkus 1999. aastal **[[Akadeemiline Teoloogia Selts|Akadeemilise Teoloogia Seltsina]]**.

## Viited

## Välislingid
* Akadeemiline Teoloogia Selts
*
Paul Kerese väljak

**Paul Kerese väljak** on väljak Narvas Tallinna maantee ja Paul Kerese tänava ristmikul. Tänav sai nime 19. novembril 2008 eesti maletaja Paul Kerese järgi. Hooneid sellel väljakul ei ole, selle territooriumil asub Aleksander Puškini tänava ring.

Väljakule anti Kerese nimi seetõttu, et väljaku lähistel on koht (praegu Puškini tänav 19), kus enne sõda oli Kereste perekonna kodumaja, kus aastal 1916 sündis tulevane maletaja.

## Viited
Enn Oja (merendustegelane)

**Enn Oja** (sündinud 25. veebruaril 1950 Lohusuus) on Eesti kaugsõidutüürimees ja merendustegelane.

Aastatel 1967–1971 õppis ta Tallinna Merekoolis. 1995. aastal lõpetas Eesti Merehariduskeskuse.

Ta on olnud mitmel laeval madrus või tüürimees, näiteks aastatel 1995–1996 oli laeva Georg Ots madrus.

Aastast 1999 on ta merekeele nõukoja liige. Ta on "Inglise-eesti meresõnaraamatu" kaasautoreid.

## Viited

## Välislingid
*
Lõng (informaatika)

**Lõng** on informaatikas jada sõnumeid, mis sisaldavad tihedalt seotud informatsiooni ja mida saab kergesti isoleerida teistest sõnumitest.

## Viited
Tantsupidu

**Tantsupidu** on pidu, mis on korraldatud eeskätt tantsimiseks.

Tantsupidu on näiteks pidulik tantsuõhtu: ball.

Pidu, kus tantsitakse rahvatantse, nimetatakse rahvatantsupeoks.

Eestis korraldatavad üleriigilised tantsupeod on üldtantsupeod.

## Vaata ka

*laulupidu

## Viited
Lui Lääts

**Lui Lääts** (sündinud 23. juulil 1945 Tartus) on eesti teatritegelane.

Ta töötas aastatel 1964–2014 Vanemuise teatris. Algul oli ta lavatööline, hiljem lavamasinist, pillikandja, pealavamasinist, pealavameister ja lavatehnika osakonna juhataja. Aastatel 1992–2014 oli ta Vanemuise lavastusala juhataja.

## Tunnustus
*2006 Vanemuise hõbemärk
*2012 Eesti Teatriliidu haldus- ja administratiivtöötaja auhind
*2014 Vanemuise kuldmärk
*2015 Kaarel Saha preemia

## Viited
 

## Välislingid
*ERR arhiiv (2005). Tartu vaim: Teatrimees Lui Lääts
*Rei, Ave-Marleen. Lui Lääts – pillikandjast lavastusala juhatajaks. Ramp, 2012/2013, lk 42–43
Akadeemiline Metsaselts

**Akadeemiline Metsaselts** oli Eesti metsandusorganisatsioon. Selts asutati 1922 ja taasasutati 1990. aastatel. 1998 ühines Akadeemiline Metsaselts Eesti Metsaseltsiga. 

Enne Teist maailmasõda andis selts koos teiste metsandusorganisatsioonidega välja ajakirja Eesti Mets. Aastast 1993 andis selts välja kogumikku "Akadeemilise Metsaseltsi toimetised" ja pärast 1998. aastat andis seda välja koos Eesti Metsaseltsiga. 

## Vaata ka
*Eesti Metsaselts
*Balti Metsaselts

## Viited
Eesti Arstide Selts Rootsis

**Eesti Arstide Selts Rootsis** (lühend **EASR**; rootsi keeles *Estniska Läkarföreningen i Sverige*) on Rootsis Stockholmis aastast 1945 tegutsev väliseesti arstide organisatsioon.

EASR pidi mitmel juhul Rootsi ametivõimudele andma poliitilisi selgitusi liikmete mineviku kohta. Ka võttis EASR endale Inglismaalt ajendatud ülesandeks ette valmistada meditsiinilist teenindust Eesti pinnal mõeldavas sõjaolukorras. 

2012 oli EASRil 123 liiget, sh 2 auliiget. 2016. aastal oli 40% EASRi liikmetest Rootsi elama tulnud 10 eelmise aasta jooksul Eestist.

Seltsi esimehed on olnud:
*1945–1969 Johannes Riives
*1969–1982 Jaan Novek
*1982–1990 Peep Algvere
* Ants Anderson
* Einar Berggren
* Argo Kõvamees

Seltsi praegune (2021) esimees on Hendrik Pakosta.

Auliikmed Elmar Jakobson, Erik Undritz, Eldur Velliste, Argo Kõvamees, Jaan Novek, Olaf Kibe, Ilo Käbin ja Ants Anderson. 

## Vaata ka
*Eesti Arstide Liit

## Viited

## Välislingid
*EASRi koduleht
Herbord Bienemann von Bienenstamm

**Herbord Carl Friedrich von Bienenstamm** (6. september 1778 (ukj) Liepaja, Läti – 8. mai 1840 Riia) oli baltisaksa geograaf, publitsist. Ta on tuntud eeskätt Eesti-, Liivi- ja Kuramaa geograafia ja haldusjaotuse kohta kirjutatud raamatute tõttu.

Tema isa oli justiitsnõunik, mõisaomanik, kreisimarssal Peter Bienemann von Bienenstamm (1749-1820).

## Teoseid
*Geographischer Abriß der drei Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826. Digitaliseeritud BSB: 
*Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland, oder der ehemaligen Herzogthümer Kurland und Semgallen, mit dem Stifte Pilten: von H. von Bienenstamm; durchgesehen von E. A. Pfingsten. Mitau u. Leipzig: G. A. Reyher, 1841. Digitaliseeritud BSB: 

## Vaata ka
*Bienemann von Bienenstamm
## Viited

## Välislingid
*
*
Kerese

**Kerese** on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. 

Linnaosa piirideks on Tallinna maantee põhjas, Kreenholmi tänav läänes, Aleksander Puškini tänav idas ja Tallinna–Peterburi raudtee lõunas.

Kerese linnaosa piirneb põhjas Kalevi, idas Vanalinna ja Joaoru, lõunas Kreenholmi ja Paemurru ning läänes Soldina linnaosaga.

Linnaosas on Paul Kerese väljak, Paul Kerese tänav, Vabaduse tänav, Hariduse tänav jt.
## Ajalugu

Ajalooliselt paiknes Narva vanalinnast lääne pool Narva Peetri eeslinn.
Nevarėnai vald

**Nevarėnai vald** (leedu keeles *Nevarėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1573 inimest. Valla keskuseks on Nevarėnai alev (2011. aastal oli seal 552 elanikku). Vallamaja aadress on Liepų g. 16. Lisaks asub vallas ka Nerimdaičiai alev (2011. aastal 281 elanikku).

## Külad

## Pilte

Nevarėnai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Juozapavas,_sentikių_cerkvė.JPG|Juozapavase vanausuliste kirik
Tuciai.jpg|Tučiai
Mitkaičiai._Kapinės,_bažnyčia.JPG|Mitkaičiai kirik

 
## Viited
Harald Tüür

**Harald Tüür** (6. oktoober 1934 Haapsalus – 10. jaanuar 2022 Tallinnas) oli eesti kunstnik ja karikaturist.  

Aastatel 1957–1960 õppis ta maalimist Tallinna Kunstistuudios.

Esimene karikatuur avaldati Õhtulehes 1957. aastal, sellest ajast on tema karikatuure avaldatud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades nii Eestis kui ka välismaal.

1960. aastatel töötas Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi konstrueerimis- ja tehnoloogiabüroos projekteerijana.

## Näitused
* 2003 – Viljandi kultuurimajas koos Eduard Tüüriga karikatuurinäitus "Perekondlikud jamad"

## Tunnustus
* 1977 – karikatuurivõistlus "Meri ja mehed", S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi ergutusauhind
*1980 – Energiamüügi ja Õhtulehe karikatuurivõistlus "Säästkem energiat", III koht
*1982 – Õhtulehe karikatuurivõistlus "Tõkestame neile tee", III koht

## Raamatud
* Harald Tüür – "Hi-hi" (Teadus, 72 lk, 2007), ISBN 9789949138913
* Harald Tüür – "Hi-hi" (Teabetrükk, 64 lk, 2008), ISBN 9789949157419
* Harald Tüür – "Pila" (Kommunaalprojekt, 64 lk) väljaanded 1999, 2001, 2004 ja 2005

## Isiklikku
Harald Tüür on Eduard Tüüri vend.

## Viited

## Välislingid
* Facebook.com – Vennad Tüürid
Christian Bornhaupt

**Christian Bornhaupt** (1846–1925) oli baltisaksa kirjastaja, pedagoog.

1885–1887 andis ta koos W. Jarmerstedtiga välja ajalehte Rigaer Tageblatt.

## Viited
Eesti Lastearstide Selts

**Eesti Lastearstide Selts** (lühend ELS) on Eesti selts, mis ühendab arste (eelkõige lastearste) ja teisi laste tervishoiuga kokku puutuvaid inimesi ja juriidilisi isikuid. 

Põhikirja järgi on seltsi eesmärkide seas:
*"süsteemipäraselt edendada lastearstide erialaseid teadmisi; 
*tihendada lastearstide omavahelist suhtlemist; 
*teavitada avalikkust laste terviseprobleemidest, lastehaigustest ja nende vältimisviisidest; 
*kontrollida elanikkonnale osutatava pediaatrilise abi kvaliteeti".

## Ajalugu
Selts on ettevõtteregistri andmetel asutatud 1956. aastal, Eesti NSV ajal tegutses see nimega Eesti NSV Pediaatrite Selts.

## Vaata ka
*Eesti Perearstide Selts

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Eesti Kirurgide Assotsiatsioon

**Eesti Kirurgide Assotsiatsioon** (lühend **EKA**) on Eesti kirurge ühendav organisatsioon. EKA asutati 1992.

EKA korraldab igal aastal kevadpäevi. 2015. aastal toimusid XXIII kevadpäevad.

## Vaata ka
*Balti Kirurgide Assotsiatsioon
*Balti Lastekirurgide Assotsiatsioon

## Viited

## Välislingid
*EKA koduleht
Teet Korsten

**Teet Korsten** (sündinud 9. veebruaril 1967) on eesti ajakirjanik, tõlkija, endine vaimulik.

Aastatel 1994–1998 oli ta EELK Elva koguduse vaimulik (diakon). 

Aastatel 2008–2020 oli ta ajalehe Põhjarannik toimetaja, 2020. aastast on ajalehe Postimees ajakirjanik. 

2020. aastast on ta Constelling OÜ juhatuse liige. 

2023. aasta aprillis kolis ta maja põlengu tõttu Kohtla-Järvelt Tallinna. 6. ja 7. aprillil toimunud tulekahju põhjuseks on oletatud süütamist.

## Loominguline tegevus
Koostöös Ken Saaniga on tal valminud tunnine teleuurimus «Putini propaganda», mis esilinastus 2. septembril 2014 Kanal 2-s.

Ta on ühe teose kaaskoostaja:
*Tunne Kelam. Eesti eest Euroopas. Koostanud Mart Helme, Teet Korsten ja Heiki Raudla. Civitas, 2009, 112 lk.

### Artikleid
*«Aliinat otsides», Postimees, 19. detsember 2020
*«David Bowie mitte eriti optimistlik sissejuhatus Joe Bideni aega», Postimees, 16. jaanuar 2021
*Helilooja «David Lang: ma tahan, et minu emotsionaalne elu oleks väga lame», Postimees, 19. september 2023

### Tõlgitud artikleid
*Andrei Kontšalovski «Millisesse jumalasse usub vene inimene» Sirp, 24. oktoober 2013
*Andrei Piontkovski «Tšetšeenia - pomm, mis kohe plahvatab» Postimees, 25. jaanuar 2016
*Sergei Medvedev «Nii kõneles Žirinovski. Kuidas poliitiku fantaasiad viisid fašismini Venemaal» Postimees, 9. juuli 2022

## Viited
Ryškėnai vald

**Ryškėnai vald** (leedu keeles *Ryškėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajoonis.

Valla pindala on 107 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2463 inimest ja 2021. aasta seisuga 2201 inimest.

Valla keskuseks on Ryškėnai küla, vallamaja aadress on Masčio g. 5. Lisaks asub vallas ka Lauko Soda alev (2011. aastal 134 elanikku).

## Külad


Lauko_Soda._Mokykla,_biblioteka.JPG|Lauko Soda seltsimaja
BZN_Lieplauke_church_gate.jpg|Lieplaukė kirik
Lauko_Soda,_tvenkinys.JPG|Lauko Soda paisjärv


## Viited
Upyna vald (Telšiai)

**Upyna vald** (leedu keeles *Upynos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1790 inimest ja 2021. aasta seisuga 1456 inimest.

Valla keskuseks on Upyna küla, vallamaja aadress on Kuršėnų g. 26A.

## Külad


Upynos_seniūnija.JPG|Vallamaja
2010 09 05 12Kirkliai02.JPG|Kirkliai
Vainočiai.JPG|Vainočiai
Upyna,_gatvė.JPG|Upyna
Kaunatavos_bažnyčia.JPG|Kaunatava kirik


## Viited
Valdo Praust

**Valdo Praust** (sündinud 23. aprillil 1970) on eesti küberneetik, Eesti mõisate uurija.

Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika erialal teadusmagistrina *[[cum laude]]*.

Praust on tegelenud andmeturbega ning on muu hulgas Eesti digiallkirja, digiasjaajamise ja rahvusliku infoturbestandardi ISKE üks loojaid.

Ta on uurinud Eesti mõisate, maanteede ja teedevõrgu ajalugu. 

Tal on vanaaegsete jalgrataste kogu ning ta on MTÜ Eesti Jalgrattamuuseumi asutaja, eestvedaja ja vanade heliplaatide koguja.

## Teoseid
* Valdo Praust, 200 Eesti kaunimat mõisat. Tänapäev, 2012.
* Valdo Praust, Digitaalallkiri: tee paberivabasse maailma, Ilo, 2001.
* Valdo Praust, Eesti teede ja transpordi 100 aastat, Post Factum, 2018.
* Valdo Praust, Eestimaa : kaunimad mõisad, lossid ja linnused, Grenader Grupp, 2004, 2006.
* Valdo Praust, Infoühiskonna aabits, ehk, Lühike jutustus sellest, mis mõjutab meid lähemas ja kaugemas tulevikus, Avita, 1997.

## Tunnustus
* 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2021 Kodanikupäeva aumärk

## Isiklikku
Tema isa oli insener Osvald Praust.

## Viited

## Välislingid
* Valdo Praust Facebookis
* Eesti mõisaportaal
Allar Viivik

**Allar Viivik** (sündinud 23. jaanuaril 1969 Keilas) on Eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1987. aastal Keila 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1987–1988 ja 1989–1990 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.  

Viivik on töötanud ajalehtedes Harjumaa, Sõnumileht, SL Õhtuleht, Õhtuleht ja Harju Elu, on 2022. märtsist Keila Lehe ajakirjanik. Ta on tegelenud mälumänguga, võitnud 1994. aastal Eesti meistrivõistlustel meeskondliku pronksi ning saanud hiljem kahel korral sarjas Maakilb kolmanda koha. Ta on hobiajaloolane ning koguja. 

## Teoseid
*Aastavakk 2013. 21. maarahva teatmik-kalender. Toimetanud Martin Rits, Marko Tooming ja Allar Viivik. Kirilille Kirjastus. 2012. 160 lk
### Artikleid
*Suveräänsusdeklaratsioon ajas Moskva võimurid vihaseks Õhtuleht, 15. november 2008

## Viited
Alar Kotkas

**Alar Kotkas** (sündinud 12. märtsil 1960) on eesti helilooja.

Ta on mänginud Eesti ansamblites 2 Quick Start (alates 1992. aastast) ja Monitor nii kitarri kui ka klahvpille.

Tema juhtimisel tegutseva loomingulise kollektiivi (Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas) koosseisus on ta kirjutanud mitme Eesti eurolaulu viisi, näiteks 2000. aasta Inese laul "Once in a Lifetime". 

## Viited
Kõikide Pühakute kirik (Freshwater)

**Kõikide Pühakute kirik** on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Freshwateris. Pühakoda on üks Wighti saare vanimatest, seda kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Kiriku 1905. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.


All Saints, Freshwater- churchyard (11) (geograph 3668063).jpg
All Saints church, Freshwater (geograph 3217925).jpg
All Saints Church, Freshwater, Isle of Wight - geograph.org.uk - 1805639.jpg


## Viited

## Välislingid
Virkko Lepassalu

**Virkko Lepassalu** (sündinud 12. mail 1971) on eesti ajakirjanik, kes kirjutab eesti ja vene keeles.

Ta lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna žurnalistika eriala.

## Teoseid
*Süümepiinadeta: Georg ja Lennart Meri sidemetest eriteenistustega ja selle tagajärgedest. Tallinn 2005
*Kallase afäär. Saare Media. 2009
*Esimene Eesti. Nomenklatuur ENSV-s ja hiljem. Kirjastus Pegasus. 2011
*Valdur Timusk: dissident KGBs. Nõukogude Eesti julgeolekuohvitseri märkmeid ja mõtteid. 2021

## Viited
Tryškiai vald

**Tryškiai vald** (leedu keeles *Tryškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajoonis.

Valla pindala on 193 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2746 inimest ja 2021. aasta seisuga 2154 inimest.

Valla keskuseks on Tryškiai alev (2011. aastal oli seal 1352 elanikku). Vallamaja aadress on Stoties g. 1. Lisaks asub vallas ka Ubiškė alev (2011. aastal 187 elanikku).

## Külad


Tryškiai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Pavirvyčio_dvaro_ąžuolas.JPG|Tamm Pavirvytise mõisa pargis
Pavirvyčio_alėjos_ąžuolas_.JPG|Looduskaitsealune tamm Juodėjai külas
Ubiškė,_gatvė.JPG|Ubiškė


## Viited
Silvia Laul

**Silvia Laul** (4. detsember 1931 – 23. märts 2013) oli eesti arheoloog.

Ta on kirjutanud artikleid muu hulgas Eesti rauaajast.

## Isiklikku
Ta abikaasa oli ajaloolane Endel Laul. Nende tütar on arheoloog Mare Sokolovski.

## Teoseid
*Rauaaja kultuuri kujunemine Eesti kaguosas. Ajaloo Instituut, 2001

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Heiki Valk, 2013. Silvia Laul - in memoriam 04.12.1931 - 23.03.2013. Tutulus: 54.
Kõikide Pühakute kirik (Ryde)

**Kõikide Pühakute kirik** on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Rydeis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.

Maismaale paistvat pühakoda kutsutakse ka "Saare katedraaliks".

Kiriku 1874. aastal valminud orel on kantud riiklikku orelite registrisse.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Rainer Kerge

**Rainer Kerge** (sündinud 1977) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppinud (stuudiumi lõpetamata) Tartu Ülikoolis bioloogiat. 

## Töö ja looming
Juba üliõpilasena hakkas ta 1996. aastal tegema ajakirjanduslikku kaastööd ajalehele Postimees. Koosseisuliseks ajakirjanikuks sai paar aastat hiljem ajakirjas Eesti Loodus, kus töötas bioloogiatoimetajana. Aastatel 2000–2002 oli ta Vanemuise teatri pressiesindaja.

Alates 2002. aasta detsembrist töötab Rainer Kerge ajalehes Õhtuleht, 2024. aasta seisuga on ta elu osakonna toimetaja. Tal on Õhtulehes oma rubriik "Kerge uurib elu".

Tema bioloogiateemalisi või -sugemetega artikleid on ilmunud ka ajakirjas Tarkade Klubi, ajalehes Õpetajate Leht ja muudes väljaannetes.

### Artikleid
* Keskkonnaminister Heiki Kranich: Loodust kiputakse meil paraku pidama inimtegevust segavaks faktoriks Eesti Loodus, 2001
* Arvo Kukumägi: "Mul on olnud väga kerge elu." Õhtuleht.ee, 2. detsember 2009
* Seletuskiri õpetajatele: miks minust ei saanud karu-uurijat Õpetajate Leht, 2. oktoober 2015
* Ornitoloog Marko Mägi: „Ma ei kujuta ette, mis juhtuma hakkab, kui kaeluspapagoid Eestisse jõuavad.“ Õhtuleht.ee, 13. oktoober 2024
* Toomas Paul 85 | „Ingel ei saaks oma kohuseidki täita, kui ta oleks lihtsalt meeldiv tegelane.“ Õhtuleht.ee, 29. oktoober 2024 (esmailmumine 5. oktoobril 2024)
* Neli kuud haiglas! Alo Murutar: „Sõnumite järgi telefonis tuvastasin, et 10. augustil tulin koomast välja.“ Õhtuleht.ee, 23. november 2024

## Tunnustus
* 2017 – Hea Sõna auhind

## Isiklikku
Rainer Kerge vanaisa Leo Kerge oli humoristist ajakirjanik ning isapoolne tädi Tiia Penjam on matemaatikust ajakirjanik.

Tema abikaasa Kristi on õpetaja, neil on tütar Maarja Katariina ja poeg Kaarel Kristofer. Pere elab kunagises Põhja-Tartumaa kihelkonnakeskuses Maarja-Magdaleena külas.

Rainer Kerge on öelnud, et tal on olnud "maailma parimad eestikeelsed bioloogiaõpetajad eesotsas Urmas Kokassaarega".

## Viited

## Välislingid
*Rainer Kerge Facebookis
Arvo Külvet

**Arvo Külvet** (13. märts 1946 Põlvamaa – 10. aprill 2010 Tallinn) oli eesti kabetaja. 

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel rahvusvahelises kabes 2 kulda, 7 hõbedat ja 5 pronksi.

Ta oli mitmeid aastaid ka Eesti Kabeliidu juhatuse liige ja asepresident. 

## Viited
Geikristlaste Kogu

**Geikristlaste Kogu** ehk **GK **on eestlastest LGBT-de õigusi toetav organisatsioon, kuhu kuuluvad kristlastest geid ja lesbid.

2010. aasta 11. augustil Eestis Tallinnas loodud Geikristlaste Kogu on usuliselt ja poliitiliselt sõltumatu valitsusväline organisatsioon, kuhu kuuluvad seksuaalvähemuste võrdõiguslikkust ja valikuvabadust ühiskonnas ning usulistes organisatsioonides toetavad homoseksuaalsed kristlased. GK-d on alates loomisest juhtinud Heino Nurk ja Meelis Süld.

## Viited
Madis Kolk

**Madis Kolk** (sündinud 4. novembril 1953 Tartus) on eesti muusikateadlane, muusikaprodutsent ja pianist.

Ta lõpetas aastal 1972 Tallinna Muusikakeskkooli. Aastatel 1972–1974 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Heljo Sepa juures, aastatel 1974–1978 õppis P. I. Tšaikovski nimelises Moskva Riiklikus Konservatooriumis ja aastatel 1980–1983 selle assistentuur-stažuuris, algul Lev Vlassenko, seejärel Eliso Virsaladze juures. Aastatel 1978–1980 teenis Nõukogude armees.

Ta on Eesti Kontserdi peaprodutsent.

Aastast 1990 on ta Eesti Heliloojate Liidu liige.

## Tunnustus
* 1997 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (festivalide ja kontserdisarjade eestvedaja ("NYYD", "Klaver", "Con Brio", "Rootsi aeg" jt))
* 2005 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Olari Eltsi, Erkki-Sven Tüüri ja Tiiu Valperiga, järjepidev NYYD festivalide korraldamine)
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2018 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (sisulise panuse eest kontsertkorraldusse)

## Isiklikku
Tema isa oli folklorist Udo Kolk, ema muusikateadlane Helju Tauk.

## Viited
Järaniku järv

**Järaniku järv** (ka **Äntu tehisjärv**) on tehisjärv Väike-Maarja vallas Äntu küla juures.

Järve pindala on 6,9 ha, kaldajoone pikkus 1013 m, keskmine sügavus 3,5 m.

Järv toitub allikatest.

Järves leidub ahvenat, särge, haugi, kokre, linaskit ja karpkala.

Tehisjärv loodi 1980. aastatel. Järv on kruusase põhjaga ja selge veega. Kohati on ka vetikaid. Olemas on väike rannaosa, kus on võimalik ujumas käia. Järve ääres on telkimisplats ja lõkkekoht.

## Viited
Tambet Tasuja

**Tambet Tasuja** (sündinud 25. septembril 1978 Rakveres) on eesti filmimonteerija.

2000 lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii erialal.

## Filmograafia
*2013 "Elavad pildid" 
*2015 "Vehkleja"
*2023 "Viimane vahipost"

## Viited

## Välislingid
*
Helery Hälvin

**Helery Hälvin** (sündinud 12. oktoobril 1991 Jõgeval) on endine Eesti iluuisutaja, üksiksõitja.

Iluuisutamisega hakkas ta tegelema seitsmeaastaselt. Ta on kolmekordne Eesti meister (2014, 2016 ja 2017). 

Ta on osalenud kolm korda Euroopa meistrivõistlustel, kus ta parim tulemus oli 15. koht 2017. aastal.
Ühe korra on ta osalenud maailmameistrivõistlustel, kus saavutas 27. koha, ning võitnud mitu rahvusvaheliste võistluste medalit. On täiendanud end rahvusvahelistes laagrites Saksamaal, Prantsusmaal, USA-s Chicagos, Kanadas, Soomes, Lätis, Tšehhis Ostravas, Rootsis.

## Sportlikud saavutused

* Eesti meistrivõistlustel 2014. aastal sai ta kahe kava peale kokku 150,28 punkti, millega tuli esimest korda Eesti meistriks.
* 2014 – Riias Volvo Open Cupi 4. koht (138,73 punkti).
* Euroopa meistrivõistlustel 2015 sai lühikava eest 43,10 punkti ja sai 38 osaleja seas 29. koha.
* Eesti meistrivõistlustel 2016. aastal kogus kahe kava peale kokku 137,94 punkti.
* 2016 – Tallinn Trophyl kogus kahe kava peale kokku 144,90 (mis oli tema esimene punktirekord tiitlivõistlustel).
* Euroopa meistrivõistlustel 2016 kogus ta üksiksõidu vabakavas 87,53 punkti. Lühikavas ja vabakavas kokku teenis ta 135,02 punkti. Lõppvõistlusel sai ta 36 osaleja seas 19. koha. 
* Eesti meistrivõistlustel 2017. aastal kogus kahe kava peale kokku 155,14 punkti, mis ühtlasi on tema isiklik rekord. 
* Euroopa meistrivõistlustel 2017 kogus ta lühikavas 51,72 punkti ja vabakavas 94,96 punkti ehk kokku 146,68 punkti. Lõppvõistlusel sai ta 34 osaleja seas 15. koha.
Augustis 2017 lõpetas vigastuse tõttu karjääri.

## Isiklikku
Ta harrastab mootorrattasõitu.

## Viited

## Välislingid
* Andmed ISU lehel
* Vōistluste tulemused
* Isiklik rekord
* Helery Hälvini karjääri ülevaade. ERR Sport, 23. veebruar 2016
Nõukogude Liidu lagunemine

**Nõukogude Liidu lagunemine** jõustus NSV Liidu Ülemnõukogu ülemkoja, NSV Liidu Ülemnõukogu Vabariikide Nõukogu deklaratsiooniga nr 142-H 26. detsembril 1991. 

Deklaratsioon tunnustas endiste Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide iseseisvumist ja lõi Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ). Viis deklaratsioonile allakirjutanut ratifitseerisid selle palju hiljem või pole üldse ratifitseerinud. 

25. detsembril astus tagasi esimene ja viimane NSV Liidu president Mihhail Gorbatšov ning teatas oma ametikoha kaotamisest ja volituste, sealhulgas Nõukogude Liidu tuumarakettide laskekoodide üleandmisest Venemaa Föderatsiooni presidendile Boriss Jeltsinile. Sama päeva õhtul kell 19:32 langetati Moskva Kremlis viimast korda Nõukogude Liidu lipp ning see asendati revolutsioonieelse Venemaa lipuga.

## Vaata ka
* Eesti taasiseseisvumine

## Viited
Valle-Sten Maiste

**Valle-Sten Maiste** (sündinud 17. oktoobril 1972 Tallinnas) on eesti kultuuriajakirjanik ja teatrikriitik. 

## Haridus
Maiste lõpetas 1990. aastal Tallinna 54. Keskkooli. 1996. aastal lõpetas Maiste Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo osakonna, peaaineks lähiajalugu ja kõrvalerialaks filosoofia. Tema diplomitöö "Kuuekümnendad ja tänapäev. Väljumine modernismist" käsitles 1968. aasta üliõpilasrahutusi, seda juhendas Kaido Jaanson.

1998. aastal sai Maiste Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas magistrikraadi eesti kirjanduse erialal tööga "Erinevate subjektimõistmiste vastumäng Vaino Vahingu ja Madis Kõivu romaanis "Endspiel. Laskumine orgu"", juhendaja Arne Merilai. Aastail 1998–2003 õppis Maiste Tartu Ülikoolis doktorantuuris eesti kirjanduse erialal, kuid katkestas õpingud.

## Erialane tegevus
Alates 1994. aastast on Maiste avaldanud artikleid teatrist ja kirjandusest ning arvustanud filosoofiaalaseid tõlke- ja algupäraseid raamatuid. 1998–1999 töötas ta Sõnumilehe meelelahutustoimetuse reporterina ning toimetas ajalehe Postimees lisaväljaande "Kultuur" kirjanduskülgi. 1999–2001 töötas ta Postimehe kultuuritoimetajana.

2001. aastast töötab ta kultuurilehe Sirp esseistikatoimetaja ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia filosoofia ja esteetika lektorina. Lisaks sellele on ta õpetanud mitmesuguseid valikkursusi Tartu Ülikoolis ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis.

Maiste on 1999. aastast Teatriliidu liige ja kuulub alates 1994. aastast üliõpilaskorporatsiooni Revelia.

2020. ja 2021. aastal kuulus Maiste Eesti Teatriliidu sõnalavastuste auhindade žürii koosseisu.

## Artikleid
* Valle-Sten Maiste artiklid ajalehes Sirp
* Tallalakkujate põli ei tohiks nii mugav olla Teater. Muusika. Kino 2019 nr 1 / ERR, 18. jaanuar 2020

## Tunnustus
* 2009 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Valle-Sten Maiste on abielus, tal on kaks tütart ja poeg.

## Viited
Balti sõdurite väljaandmine Rootsis

**Balti sõdurite väljasaatmine Rootsist** (Rootsis kutsutakse seda **baltlaste väljasaatmiseks**, rootsi keeles *baltutlämningen*) toimus ajavahemikul 1945–1946. Rootsi andis välja 150 Waffen-SS-i välismaalastest vabatahtlikku ja kutsealust Lätist ja Eestist, kes sõdisid Teises maailmasõjas Saksamaa poolel Punaarmee vastu. Nõukogude Liit nõudis, et antaks välja kõik, kes olid olnud Saksamaa teenistuses. Vaatamata tugevale kriitikale ja sisemistele lahkarvamustele, nõustus Rootsi valitsus Nõukogude Liidu nõudmistega.

1994. aastal avaldas Rootsi sügavat kahetsust juhtunu pärast ja kutsus veel elusolevaid baltimaalasi külastama Rootsit. Rootsi saabus 35 lätlast, 4 eestlast ja 1 leedulane. 20. juunil 1994 korraldati neile Stockholmi kuningalossis kuningas Carl XVI Gustafi vastuvõtt. Välisminister Margaretha af Ugglas vabandas ametlikult Rootsi nimel.

## Ajalugu
1945. aasta 2. juunil nõudis Nõukogude Liit, et Rootsi annaks välja kõik Berliini-Rooma telje sõdurid. 15. juunil loodud ja saladuses hoitud Rootsi valitsuse protokoll sai avalikuks 19. novembril. Parlamendi enamus toetas seda. Rootsi Kommunistlik Partei tahtis lisaks sõduritele välja saata ka kõik Baltimaade tsiviilelanikest sõjapõgenikud. 

Enamik väljasaadetutest olid Kuramaa lahingutest põgenenud lätlased, lisaks oli  eestlast. 

## Kujutamine kunstis
1970. aastal valmis Johan Bergenstråhle draamafilm "Baltutlämningen" (inglise keeles "A Baltic Tragedy"), mis võttis osa 20. Berliini filmifestivalist. Filmi aluseks on Per Olov Enquisti romaan "Legionärerna: En roman om baltutlämningen" (1968; tõlge inglise keelde "The Legionnaires: A Documentary Novel", 1973), mis võitis Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.

## Viited
Kõikide Pühakute kirik

**Kõikide Pühakute kirik** on mitme pühakoha nimi

## [[Eesti]]
* Penuja Kõikide Pühakute kirik on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas

## [[Itaalia]]
* Kõikide Pühakute kirik Roomas

## [[Suurbritannia|Ühendkuningriik]]
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Calbourne
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Freshwateris
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Godshillis
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Gurnardis
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Newchurchis
* Kõikide Pühakute kirik Inglismaal Wighti saarel Ryde
Ognissanti kirik (Rooma)

**Ognissanti kirik** (itaalia keeles Kõikide Pühakute kirik) on katoliku kirik Itaalias Lazio maakonnas Roomas.

## Viited

## Kirjandus
* Claudio Rendina, *Le chiese di Roma*, Milano, Newton & Compton Editori, 2000, ISBN 978-88-541-0931-5.
* Massimo Alemanno, *Le chiese di Roma Moderna*, vol. III, Roma, Armando Editore, 2004, ISBN 978-88-6081-147-9.
* AA.VV., *I quartieri di Roma*, Roma, Newton & Compton Editori, 2006, ISBN 978-88-541-0594-2.
* Graziano Fronzuto, *Organi di Roma*. Guida pratica orientativa agli organi storici e moderni, Firenze, Leo S. Olschki Editore, 2007, ISBN 978-88-222-5674-4.
* Giovanni XXIII, *Il giornale dell'anima e altri scritti di pietà*, a cura di Loris Francesco Capovilla, Cinisello Balsamo, Edizioni San Paolo, 2014, ISBN 978-88-21-54224-4.

## Välislingid

* Koduleht
Helbe Merila-Lattik

**Helbe Merila-Lattik** (neiuna **Helbe Lattik**; 3. juuli 1928 Tartu – 23. mai 2018) oli eesti arst ja arstkonna ajaloo uurija.

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 2. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riiklikku Ülikooli, kus asus õppima arstiteaduskonnas. Õppida sai ta vaid 4. kursuse lõpuni, sest represseeritu tütrena ta eksmatrikuleeriti 1951. aastal. Tal õnnestus jätkata stuudiumi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis, mille ta lõpetas 1953. aastal *[[cum laude]]*. 

Ta töötas aastatel 1953–1955 Kingissepa rajooni haiglas kirurgi ja kiirabiarstina. Pärast abiellumist 1955. aastal asus ta tööle Tallinna Pelgulinna Haiglasse kirurgina. Ta spetsialiseerus uroloogiks, oli samas haiglas kuni 1980. aastani uroloogia osakonna juhataja ja kuni 1992. aastani ordinaator. Pensionile jäi ta 1993. aastal.

## Looming
Alates 1989. aastast uuris ta Eesti arstide elukäiku ja saatust nii Nõukogude esimese ja teise kui ka Saksa okupatsiooni ajal.
### Teoseid
Ta on kirjutanud artikleid nii meditsiini alal kui ka eesti arstide represseerimisest ning viktimiseerimisest okupatsioonide ajal.
*"Eesti arstkond ja okupatsioonid". Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon. 1995. 34 lk
*"Eesti arstid 1940–1960". Toimetaja Anu Kell. Tallinn 2000. 1198 lk. ISBN 9985-60-799-6
*"Eesti arstid 1940–1960. Isikunimede Register". Toimetaja Peep Varju. Valge Raamat. Tallinn 2011. 124 lk

## Isiklikku
Tema isa Robert Moritz Lattik ja ema Alma Lattik olid arstid. Onu Jaan Lattik oli kirjanik, vaimulik ja poliitik.

## Viited

## Kirjandus
*"In memoriam. Helbe Merila-Lattik 13.06.1928–23.05.2018". Eesti Arst, 7(97)/ 2018. Lk 399

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Eve Pärnaste

**Eve Pärnaste** (sündinud 19. veebruaril 1951) on Eesti ühiskonnategelane, poliitik, vabadusvõitleja 

Ta lõpetas 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal (spetsialiseerumisega sotsiaalpsühholoogiale).

Ta oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei algatajaid ning Hirvepargi miitingute üks eestvedajaid (alates 1988. aastast).

Ta oli Eesti Komitee sekretär. Ta oli Põhiseaduse Assamblee üks liikmeid.

2018. aastal astus Eesti Konservatiivsesse Erakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 85 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 63 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Isiklikku
Eve Pärnaste on abielus sõjaajaloolase Jüri Kotšineviga.

## Viited

## Välislingid
* EVE PÄRNASTE: KIILAKAS DISSIDENT PLAANIKOMITEEST
** Eve Pärnaste: Kiilakas dissident Plaanikomiteest Eesti Njingma Budismi Entsüklopeedia
Katk Põhjasõja ajal

Põhjasõja ajal kannatas enamik Baltimaade ja Kesk-Euroopa idaosa linnade ja alade elanikke katkupuhangu all. Katku kõrgaeg oli aastatel 1708–1712. See epideemia oli arvatavasti osa Kesk-Aasiast Vahemere piirkonda levinud pandeemiast. 

Üsna suure tõenäosusega levis katk Konstantinoopolist Poola lõunaosas asuvasse linna Pińczów, kus katk tuvastati esimest korda Rootsi sõjaväehaiglas 1702. aastal. Katk levis levima mööda kaubandus-, reisi- ja sõjaväeteid, kuni jõudis 1709. aastal Preisimaa Balti rannikuni. 1711. aastaks oli kogu Läänemere ümbruse elanikud katku haigestunud. Hamburgi jõudis katk 1712. aastal. 

Katk sai alguse 1703. aastal Ungarist, 1705. aastaks oli katk levinud Poolasse, 1706. aastal Preisimaale, aastail 1708–1710 Leedusse. 
## Katkuepideemia Eesti- ja Liivimaal
Eesti- ja Liivimaal puhkes katk kõigepealt 1708. aastal Saaremaal ning 1709. aastal Riias, mida samal ajal piirasid venelased. Katku levitajataks olid eelkõige rotid ja sõjamehed.

Katku tagajärjed olid seda karmimad, et 1708. aastal tekkis Põhja-Eestis ikaldus ja 1709. aastal laienes see kogu Eestile. Näljahädas hukkus 40 000 inimest. Halva toitumuse tõttu oli ka Eesti elanike üldine tervislik seisukord halvem ja vastupanuvõime haigustele nõrgem, samuti oli ka majanduslik olukord kehv. Katkuaastad langesid kokku ka Põhjasõja lahingutegevusega Eestis (1710–1714).

Katku viimased nähud olid 1713. aastal ja see nõudis rohkem elusid kui sõjategevus. 1712. aasta Eestis tehtud revisjon näitas, et katku suri Läänemaal 82,8%, Harjumaal 80,3%, Järvamaal 70,5%, Virumaal 70,4%, Hiiumaal 53,2% ja Vormsil 24,6% elanikkonnast. Kokku põhjustas katk kuni 200 000 inimese surma. Eesti rahvastik vähenes selle järel umbes 150 000 inimesele (umbes sama palju kui 1200. aasta paiku). See oli rahvastikukatastroof, kuigi puudutas eelkõige Lääne- ja Põhja-Eestit, kus oli lausa inimtühje piirkondi. Aastad 1710–1712 jäid siiski viimaseks suuremaks katkuepideemia levikuperioodiks.

## Vaata ka
*Põhjasõda Eesti alal
Olaf Esna

**Olaf Esna** (sündinud 5. veebruaril 1934) on Eesti teatrijuht, koduloolane ja bibliofiil. 

Ta lõpetas 1953 Pärnu 1. Keskkooli ja 1966 raamatukoguhoidja-bibliograafina Tartu Riikliku Ülikooli.

Esna on töötanud Eesti NSV Raamatuühingu Pärnu linnaorganisatsiooni osakonna vastutava sekretärina. 

Aastatel 1981–1995 oli ta Endla teatri direktor. 

Esna on tuntud ka bibliofiilina, ekslibristina, bukinistina ja numismaatikuna ning ta on uurinud Pärnu ajalugu. 

Tema eluloo põhjal linastus 2014. aastal Mati Põldre dokumentaalfilm "Koguja".

## Tunnustus
*2004 Pärnu vapimärk (pikaajalise ja silmapaistva kultuuritegevuse eest Pärnu linnas)
*2011 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2014 Pärnumaa vapimärk (bibliofiil, ekslibrist, anktikvaar) 
*2024 Pärnu aukodanik (kauaaegse Pärnu linna kultuurielus tegutsemise ja pühendunult ajaloo kogumise ja talletamise eest).

## Artikleid
*"Postipapa Jannsenile järgnenud ametipärijad". Pärnu Postimees, 10. aprill 2007 [ajalehe toimetajatest]
*"Veel kord Audru lahingust ajaloolise selguse mõttes". Pärnu Postimees, 16. aprill 2009 
* Pärnu kaheksas aukodanik Olaf Esna: Ega ma pole aurahade pärast oma elus midagi teinud. Pärnu Postimees, 18. jaanuar 2024

## Viited
Eestlased Austraalias

**Austraalia eestlased **on Austraaliasse väljarännanud eestlased ja nende järeltulijad. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Austraalias 8551 eestlaste järeltulijat ja 1928 Eestis sündinud isikut. 2006. aasta rahvaloendusega võrreldes on eestlaste osakaal Austraalias langenud 0,4%. Suurim, 731 inimesest koosnev Eestis sündinute kogukond asub Uus-Lõuna-Walesis.

## Viited
Olga Hepnarová

**Olga Hepnarová** (30. juuni 1951 Praha – 12. märts 1975 Praha) oli tšehhi kurjategija, viimane naine, kelle suhtes Tšehhoslovakkias kohaldati surmanuhtlust. 

Olga Hepnarová oli pärit keskklassi perekonnast, ta isa oli pangaametnik ja ema hambaarst. Lapsena õppis ta koolis hästi, kuid teismelisena hakkasid tal ilmnema psüühikahäired, ta ei suutnud enam õieti suhelda oma vanemate ja klassikaaslastega. 1964. aastal sooritas ta enesetapukatse ja oli seejärel aasta aega ravil psühhiaatriahaiglas. Ka seejärel oli ta veendunud, et ta perekond ja kogu ühiskond teda vihkavad. Mõnedel andmetel olevat ta kuulnud ka hääli.

Ta töötas mitmetel erinevatel ametikohtadel, kuid sattus konfliktidesse töökaaslastega ja pidi töökohti vahetama.

10. juulil 1973 rentis Olga Hepnarová veoauto ja sõitis Prahas trammipeatuses seisvate inimeste hulka. Kaheksa inimest hukkus, üksteist said raskeid vigastusi.

Enne seda kirjutas ta 7. juuli ja 8. juuli vahelisel ööl kaks kirja ajalehtede Svobodné slovo ja Mladý svět toimetustele. Kirjad saatis ta ära 10. juuli hommikul. Kirjas kirjutas ta muuhulgas järgmist: "Ma olen üksiklane. Hävitatud inimene. Inimeste poolt hävitatud inimene [...] Mul on valik – kas tappa ennast või teisi. Ma valin kättemaksu nendele, kes mind vihkavad. Oleks liiga lihtne jätta see maailm maha tundmatu enesetapjana. Ühiskond on liiga ükskõikne, tõepoolest. Minu otsus on: Mina, Olga Hepnarová, teie loomalikkuse ohver, mõistan teid surma."

Vahetult kinnipidamise järel uurisid teda kaks psühhiaatrit, kes diagnoosisid tal paranoia ja leidsid, et ta vajaks psühhiaatrilist ravi. 1973. aasta septembris ja oktoobris viidi Hepnarová suhtes läbi põhjalik psühhiaatriline ekspertiis, mis tuli järeldusele, et ta ei ole vaimuhaige ning on vastutusvõimeline ja süüdiv.

Kohtuprotsess Olga Hepnarová üle algas Praha Linnakohtus 2. aprillil 1974. 6. aprillil 1974 mõistis Praha Linnakohus Olga Hepnarová surma. Ta vanemad kaebasid kohtuotsuse edasi Tšehhoslovakkia Ülemkohtusse, kuid see otsustas 24. juunil 1974 jätta Praha Linnakohtu otsuse jõusse. 1974. aasta augustis pöördus Hepnarová advokaat armuandmispalvega Tšehhoslovakkia presidendi poole ja palus ka Ülemkohtul kohtuotsus uuesti läbi vaadata, kuid 5. septembril 1974 teatas Ülemkohus, et Praha Linnakohtu otsus jääb jõusse.

3. märtsil 1975 lükkas Tšehhoslovakkia presidendi kohusetäitja Gustáv Husák Hepnarová armuandmispalve tagasi.

12. märtsil 1975 hukati Olga Hepnarová Prahas Pankráci vanglas poomise teel.

2016. aastal valmis Olga Hepnarovást Tšehhi, Slovakkia, Poola ja Prantsusmaa koostöös mängufilm "Mina, Olga Hepnarová" ("Já, Olga Hepnarová"). Olga Hepnarová rolli mängis poola näitleja Michalina Olszańska.

## Viited
Leonhard Virkhaus

**Leonhard (Leo) Virkhaus** (november 1910 Väägvere, Tartumaa – 2. veebruar 1984 Bryan, Texas) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist USAs.

## Eestis
Lapsena muusikahuvi ilmutanud Leonhard Virkhaus lõpetas pärast alghariduse saamist 1931. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Ta õppis nii Tartu kui ka Tallinna muusikakoolis ning sai 1939. aastal diplomeeritud helikunstnikuks kolmel erialal: muusikateooria, kompositsiooni ja oreli alal. Lisaks sai ta laulu- ja muusikaõpetaja kutsetunnistuse.

Leonhard Virkhaus alustas tööd organistina mitmes Tartu kirikus, oli dirigent teatris Vanemuine, õpetaja Tartu koolides, Tartu Omakaitse orkestri juht ning komponeeris ligi 20 instrumentaalpala ja laule.

## Saksamaal
1944. aastal põgenes Leo Virkhaus koos perekonnaga Saksamaale, kus nad sõja lõpul viibisid Hiddeseni pagulaslaagris. Seal asutas ta sügisel 1945 segakoori, orkestri Estonian Boys ja lasteorkestri ning oli mõnd aega Hiddeseni laagri muusikaline juht.

## Ameerika Ühendriikides
1949. aastal rändas perekond Virkhaus välja Bostonisse Ameerika Ühendriikides. Leo Virkhaus töötas aastail 1950–1969 orelifirmas Aeolian Skinner ning kuni 1976. aastani organisti ja koorijuhina Cambridge'is. Selle kõrval juhtis ta eesti segakoore Bostonis ja Connecticutis ning jätkas heliloominguga. Ta oli ka Põhja-Ameerika IV Eesti Päevadel 1968. aastal üks üldjuhte.

Leo Virkhaus suri 2. veebruaril 1984 Bryanis (asub Brazose maakonnas) Texases ja ta on maetud Kensico kalmistule.

## Teoseid
*1945 kantaat "Palve"
*kantaat "Vägev on Looja"
*kantaat "Kolgata"
*kantaat "Minu kodu"
*kantaat "Psalm 108"
*kantaat "Laulud Jumalale"

## Tunnustus
*1971 Eesti Helikunsti Keskuse laureaat-helilooja

## Isiklikku
Leo Virkhaus oli David Otto Wirkhausi pojapoeg. Tema abikaasa oli Ida ning neil oli poeg Rein ja tütar Tiiu (nüüd Virkhaus-Laane).

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1939
Anneli Ammas

**Anneli Ammas** (neiupõlvenimi **Anneli Külaots**; 29. märts 1962 – 27. august 2019) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1980. aastal Johannes Käisi nimelise Põlva Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Töötas Haapsalu rajooni ajalehes Töörahva Lipp (1988. aastast Läänlane).

1989. aastal asutas koos abikaasa Andres Ammase ja Arne Veskega ajalehe Lääne Elu.

Ta on olnud Eesti Päevalehe ajakirjanik ja ajalehe Postimees uuriva toimetuse reporter.

## Teoseid
* Mait Agu: AQ / [Anneli Ammas, toimetaja Marii Karell, kujundaja Siim Saidla]. Tallinn: Fookus Meedia 2010
* Kalle Klandorf: jälitaja ja jälitatav / [Anneli Ammas, Kalle Klandorf; toimetaja Marii Karell; kujundaja Siim Saidla; esikaane foto: Terje Ugandi]. Tallinn: Fookus Meedia 2010
* Kaie Kõrb: unistuste nimel / kirja pannud Anneli Ammas [toimetaja Marii Karell, kujundaja Siim Saidla, esikaane foto: Terje Ugandi]. Tallinn: Fookus Meedia 2011

## Tunnustus
*2001 – Bonnieri preemia
*2006 – Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk
*2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
2020. aastal asutati Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia.

## Viited

## Välislingid
Liivi Šein

**Liivi Šein** (18. november 1949 – 5. juuli 2013) oli Eesti toimetaja ja ajakirjanik.

Ta töötas ajalehes Eesti Päevaleht, ajakirjas Nädal ja ajalehes Televisioonileht.

## Artikleid
*"Rootsi eestlaste Eesti Päevalehte ootab sulgemine EPLO". EWR Online, 19. september 2006
*Heiki Suurkask, Liivi Šein. "Ve­ne­maa mä­le­tab unustamatut Ur­mas Ot­ti suur­rii­gi murd­ja­na". Eesti Päevaleht, 20. oktoober 2008
*"Sünoptikud: ilmateade ei ole meediasündmus". Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2010

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul