Latiivne määrus

**Latiivne määrus** on sihti väljendav määrus.  

## Eesti keel

Latiivseks määruseks võib lauses olla
* latiivkäändes, s.o sisseütlevas,  alaleütlevas, saavas või rajavas käändes käändsõna või infinitiiv
* käändsõna koos latiivse kaassõnaga, nt *alla, juurde* jt
* latiivne määrsõna, nt *sinna, kaugele, pingule* jt.

Latiivseid määrusi on neli:
# latiivne valdajamäärus
# latiivne kohamäärus
# latiivne ajamäärus
# latiivne seisundimäärus.

## Latiivne valdajamäärus

Latiivne valdajamäärus vastab küsimusele *kellele? millele?* ning see märgib
* elusolendit, kelle valdusse või toime-, huvi-, taju-, vastutus- vms piirkonda miski suundub, sinna kuulub või sealt lähtub.
: *Kelner tõi *'meile** kalja''
* kvaasielusat objekti
: ''Korintose türann kinkis **templile** kuldse Zeusi kuju''
* elutut objekti, kui see on [[Alus (keeleteadus)|aluse]] või [[sihitis]]e referendiga terviku-osa, sisu-vormi vms suhtes.
: ***Majale*' pannakse uus katus.*


<big>Latiivne valdajamäärus on</big> 
* põhiliselt alaleütlevas käändes [[nimisõna]]
: ***meile, templile, majale***
* omastavas käändes nimisõna + kaassõna
: *See raamat oli **poisi jaoks** liiga keeruline. Laev sattus **mereröövlite valdusse**.*


<big>Latiivne valdajamäärus laiendab</big>
* [[tegusõnu]], mis väljendavad millegi siirmist kellegi füüsilisse või vaimsesse valdusse: *andma, tooma, õpetama, pakkuma, rääkima* jt
: *Ma andsin **talle** lahendada ühe ülesande. Tõin **sulle** mõned noad ihuda. **Karudelegi** õpetatakse tantsimine selgeks*
* seisundi- ja modaalpredikaate, eriti [[kogeja-omajalause]]s: *tunduma,  meeldima, vastik/armas + olema, teada olema, sobima, vaja olema* jt
: *Elu tundub **mulle** tihtipeale tuuletallamisena. **Talle** meeldis tantsida. **Neiule** olid totrad komplimendid vastikud. **Mulle** on teada mõningaid huvitavaid fakte. Ega **tervete jaoks** arsti vaja pole.*
* predikaate *olema, tulema, saabuma, kasvama, jätkuma, piisama, jääma* jt, eriti [[eksistentsiaallause]]s
: ***Mulle** tuli külalisi. Poisist kasvab **mulle** tubli abimees. Bensiini jätkub **1000 autole**. **Talle** jäid vaid saba ja sarved*
* muid [[Sihiline tegusõna|sihilisi tegusõnu]] juhul, kui määrus on sisult võrdväärne kohafraasi [[Omastavaline täiend|omastavalise täiendiga]]
: *Õde torkas **talle** süstla käsivarde.  ~ Õde torkas **tema käsivarde** süstla.*

== Latiivne kohamäärus ==

Latiivne kohamäärus vastab küsimusele *kuhu?* ning see näitab intransitiivlauses aluse ja transitiivlauses sihitise referendi suundumiskohta – sihtkohta või suunda.


<big>Latiivne kohamäärus on</big>
* nimisõna a) sissütlevas, b) alaleütlevas või c) omastavas käändes + kaassõna
: *a) Ta läks **koju**. b) Raamat kukkus **põrandale**. c) Mari sõitis **vanemate juurde***
* [[ma-tegevusnimi|*ma*-infinitiiv]]
: *Ta läks **sööma***
* kohamäärsõna
: ***Kuhu** ta läks? Ma nägin, **kuhupoole** ta jooksis. Tule **siia**!*


<big>Latiivne kohamäärus laiendab</big>
* verbe,  mis väljendavad siirdumist või siirmist, seejuures nii konkreetset, nt mingi objekti liikumist kuhugi, kui ka abstraktset, nt info talletamist: *minema, tulema, jooksma, istuma, panema, tõlkima, kirjutama* jt
: *Poiss jooksis **abi järele**. **Sellele toolile** istub Maarja. Võib-olla  me ei lähekski täna **Raadikute poole**? Tule **siia**! „Seitsmes rahukevad“ on ka **soome keelde** tõlgitud*
* verbe, mis väljendavad millegi jätmist, jäämist või tekkimist kuskile, samuti tegevust, mille tulemusel miski jääb või tekib kuskile: *jääma, kaotama, uppuma* jt
: *Poisi käsi jäigi **taskusse**. Kaotasin kaelaripatsi **Kunstiinstituudi saali**. Üks ilus piiga uppus **Emajõkke***
* verbe *kippuma, tikkuma, kibelema, tükkima*
: *Tüdrukud kibelesid **peole**. Poiss tükkis **musi andma**. **Kuhu** sa kipud?*
* mõningaid võimalikkust, piisavust või sobivust märkivaid predikaate: *mahtuma, pääsema, sündima, kõlblik/kohane/paras + olema* jt
: *Häid lambaid mahub palju **ühte lauta**. Paraaduksest pääsevad **koolimajja** vaid eriti tähtsad külalised. Tuhkatriinu ei sündinud **teiste sekka**. See sünge maal **siia tuppa** on täpselt paras.*


=== Piiri väljendav kohamäärus ===

Latiivse kohamääruse erijuhtum on piiri väljendav kohamäärus, mis vastab küsimusele *kustsaadik?* ning esineb suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate verbide seotud laiendina.


<big>Piiri väljendav kohamäärus on</big>
* nimisõna a) rajavas käändes, mõnikord koos eessõnaga *kuni*, b) seestütlevas käändes koos kaassõnaga *saadik*
: *a) Me oleme ühiskonna arengus jõudnud **tähtsa rajajooneni**. Bensiini jätkub **kuni alevikuni**. b) Vett oli **põlvist saadik***
* määrsõna *kustsaadik*, *kuhumaale*, *siiani*, *sinnani*, *siitsaadik*, *siiamaale* jt
: ***Kustsaadik** teie hingemaa on? Kisa ulatub **siiamaale.***


== Latiivne ajamäärus ==

Latiivne ajamäärus vastab küsimustele *mis ajaks?* ning *mis ajani?*. Neist esimene väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega [[Aspekt (keeleteadus)|aspektilt]] piiritletud lauses ja teine ajalist lõpp-piiri.


<big>Latiivne ajamäärus on</big>
* saavas käändes nimisõna või samalaadne määrsõna
: *Töö tuleb **homseks** valmis teha. **Tähtsate külaliste saabumiseks** olgu saun köetud! **Eilseks** oli meil varutud 50% saagist.*
: Latiivne ajamäärus võib muuta ka aspektilt piiritlemata laused piiritletuks: ***Homseks** see laev upub.*

* a) nimisõna rajavas käändes + mõnikord kaassõna *kuni* b) samalaadsed määrsõnad *seni*, *senini*, *siiamaani* jt
: *a) **Homseni** on veel palju aega. Ootasin und **hommikuni**. **Valimisteni** jääb tänasest 15 päeva. b) "Härra Huu" on lastel **siiani** kadunud.*


== Latiivne seisundimäärus ==

Latiivne seisundimäärus väljendab seisundit, millesse minnakse. Latiivse seisundimääruse kohta saab küsida *mis seisundisse? mis asendisse?*.

Latiivne seisundimäärus laiendab [[seotud laiend]]ina põhiliselt siirdumist või siirmist märkivaid [[tegusõna|verbe]].


<big>Latiivne seisundimäärus on</big>
* määrsõna *elevile, jõlli, marraskile, laiali, vait, pikali, lähestikku* jt
: *Mudilased läksid näärivana nähes **kangesti elevile**. Juku kukkus põlve **marraskile**. Haned tormasid kaagutades **laiali**. Jonnakas jõnglane ehmatas enda **vait**. Sanitar pani haige **pikali**. Asusime ämmaga **lähestikku** elama*
* nimi- või [[omadussõna]] a) sisseütlevas, b) alaleütlevas, c) saavas käändes ning d) omastavas käändes koos kaassõnadega *kätte, sisse, alla, küüsi* jt
: *a) Oleme omadega **ummikusse** jõudnud. Ta haigestus **grippi**. b) Ära aja mind **vihale**! Ilm läheb **külmale**. c) Ahv arenes **inimeseks**. Koduõu jäi talle **kitsaks**. d) Siin võib **nälja kätte** ära surra. Ta sattus **põlu alla**.*
                    

Latiivne seisundimäärus võib piiritleda lausega väljendatavat situatsiooni: *Haned jooksid kaagutades.* (piiritlemata) – *Haned jooksid kaagutades **laiali**.* (piiritletud) *Keegi lükkas ust.* (piiritlemata) – *Keegi lükkas ukse **praokile**.'' (piiritletud)

## Vaata ka
* da-tegevusnimi