Rotuma keel

**Rotuma keel** on Rotuma saarel räägitav keel, mis kuulub austroneesia keelte hõimkonda, kesk-ida-austroneeesia keelkonda, okeaania keelte perekonda ja polüneesia keelte hulka. Erinevatel andmetel räägib rotuma keelt 2800 – 9000 inimest (UBSi 1991. aasta uuringu järgi 9000, J. Vamarasi 1990 aasta uuringu järgi 2500 Rotuma saarel ja 300 mujal maailmas). Rotuma kuulub ohustatud keelte hulka.

## Ortograafia

Rotuma keel kasutab ladina tähti. Keele tähestikus on üks konsonant, mida eesti keeles ei ole ja vokaalidele on võimalik lisada diakriitikuid, mis muudavad nende hääldust.

### Konsonandid
Hääldus on samasugune nagu eesti keeles, kui pole teisiti märgitud.

ʽ on lisakonsonant rotuma keeles, mille kirjapilt näeb välja nagu tagurpidi ülakoma.

### Vokaalid
Neid hääldatakse väga sarnaselt sellega, kuidas eesti keeles samu vokaale hääldatakse.

*a
*e
*i
*o
*u

### Diakriitikud

*Kriips tähe peal (*ā*, *ē*, *ī*, *ō*, *ū*) näitab, et häälikut tuleb hääldada pikemalt kui tavaliselt.
*Täpid tähe peal (*ä*, *ö*, *ü*) muudavad vokaale samamoodi nagu eesti keeles ning nende hääldus sarnaneb samuti väga eesti keele täpitähtede hääldusega.
*Häälikule *a* võib lisada täpi tähe kohale või alla (*ȧ*, *ạ*). Häälik *ȧ* sarnaneb eesti keele *e* ja *ä* seguga, häälik *ạ* sarnaneb eesti keele *a* ja *o* seguga.

## Morfoloogia
### Lõpetatud ja lõpetamata vorm
Rotuma keeles on nähtus, mida on nimetatud erinevate lingvistide poolt „lõpetatud ja lõpetamata“ või „pikaks ja lühikeseks“ vormiks. Sellist nähtust ei eksisteeri mitte üheski teises keeles. Igal sõnal (välja arvatud lühikesed sõnad nagu eessõnad või sidesõnad) on rotuma keeles kaks vormi – lühike ja pikk. Üldiselt kasutatakse lühikesi vorme tihemini. Verbid, millel ei ole sufiksit, on alati lühikeses vormis. Pikka vormi kasutatakse näitamaks, et sõna on mitmuses ja definiitne.

Pika vormi lühikeseks tegemiseks on kolm võimalust:
#Kui pika vormi kaks viimast vokaali on samad (*mamasa*, *Fiti*) või viimane vokaal on *o* või *u* (*laʽo*, *rako*, *tạku*), siis viimane vokaal jäetakse lühikeses vormis ära (*mamas*, *Fit*, *laʽ*, *rak*, *tạk*).
#Kui viimane vokaal on *i* (*vạhi*, *hoʽi*, *futi*), siis i-häälik kaob ära ja eelviimane vokaal muudab oma hääldust, mida märgitakse diakriitikute abil. *'A* muutub *ȧ*-ks (*vȧh*), *o* muutub *ö*-ks (*höʽ*) ja *u* muutub *ü*-ks (*füt*).
#Kui viimane vokaal on *a* (*hoʽa*, *ʽepa*, *maʽpiga*), siis viimane vokaal ja konsonant vahetavad kohad (*hoaʽ*, *ʽeap*, *maʽpiag*).

Kõik lühikesed vormid lõpevad konsonandiga (välja arvatud need, mille pikk vorm lõpeb kahe vokaaliga) ja lühikesed vormid on pikkadest alati ühe silbi võrra lühemad.

### Eitus
Eitus on rotuma keeles kaheosaline ja ümbritseb verbi või väidet, mida eitatakse. Kui sündmus toimub olevikus või minevikus, siis on need kaks osa *kat* + *ra*, kui sündmus toimub tulevikus, siis *kal* + *ra*. Nendel sõnadel ei ole eraldi tähendust ja mõni kord võib *ra* lause lõpust ära jätta. 
**Ia kat fäeag hoiʽȧk ra se irisa.* (Ta ei rääkinud nendega enam.) 
**Ia kal fäeag hoiʽȧk ra se irisa.* (Ta ei räägi nendega enam (tulevikus).)
Erinevus on sõnaga *pa* (tahtma), mis on alati eitussõnade ees:
**Gou pa kat rak ra.* (Ma ei taha õppida.)

### Asesõnad
Rotuma keeles on rohkem asesõnu kui eesti keeles. Kui eesti keeles on asesõnad esimeses, teises ja kolmandas isikus, siis rotuma keeles on esimene isik jagatud kaheks – inklusiivne (meie, kaasa arvatud sina) ja eksklusiivne (meie, välja arvatud sina). Rotuma keeles on lisaks veel asesõnad juhuks, kui räägitakse täpselt millestki/kellestki kahest (kaksus).

Peaaegu kõikidel asesõnadel on rotuma keeles samuti kaks vormi (midagi sarnast nimisõnade pika ja lühikese vormiga), allolevates tabelites on ainult lühike vorm, mida kasutatakse palju tihemini kui pikka vormi.

Kõikidel kaksuse asesõnadel on sees täht *r*, mis tuleb sõnast *rua* (kaks), kõikidel mitmuse asesõnadel on sees täht *s*.
	
Rotuma keeles on ka omastavad asesõnad, mis kõik hakkavad häälikuühendiga *‛o*:

### Arvsõnad

Rotuma keel kasutab kümnel põhinevat numbrisüsteemi, seega näiteks üksteist on ʽkümme ja üks’ (*saghul ma tā*), kaksteist on ʽkümme ja kaks’ (*saghul ma rua*) jne.
Rotuma keele eriliseks nähtuseks on sõnad, mida kasutatakse lugemaks kindlaid söödavaid asju, näiteks *katoʽa* (100 (ükskõik millist) kala), *kiu* (1000 jamssi või taro); mõned erisõnad eksisteerivad koos tavaliste nimisõnadega, näiteks *niu asoa* (kaks kookospähklit), *puak savaʽa* (kümme siga/lehma/kana/muna). 

## Süntaks

Peamised sidesõnad:
**ma* – ja, ja siis
**ne* – või (kasutatakse ka mujal teistes tähendustes)
**ka* – aga, kui

Erinevalt paljudest teistest Vaikse ookeani piirkonna keeltest, on rotuma keeles on SVO (subjekt-verb-objekt) sõnajärg.

## Keelenäide

## Viited

## Välislingid

*Rotuma keele online-sõnaraamat
*Piiblilood rotuma keeles