open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keskkonnanormatiiv

**Keskkonnanormatiiv** on keskkonna kvaliteedile, heitmekogusele või toodangu ühikule kehtestatud keskkonnakaitseline kontrollarv või loodusvara erikulu.

Keskkonnanormatiiv muudetakse kohustuslikuks keskkonnaministri määruse või saasteloaga.

## Vaata ka
*Keskkonnastandard

## Viited
Keskkonnastandard

**Keskkonnastandard** on asjaosaliste kokkuleppel koostatud ning kinnitatud reegleid, juhtnööre ja arvnäitajaid sisaldav dokument, mis korraldab keskkonnaseisundit mõjutavat või mõjutada võivat tegevust või tegevuse tulemust.

## Vaata ka
*Keskkonnanormatiiv

## Viited
Olof Swartz

**Olof Peter Swartz** (21. september 1760 Norrköping – 19. september 1818 Stockholm) oli rootsi botaanik.

Ta astus 1778. aastal Uppsala Ülikooli, kus õppis peamiselt botaanikat; tema stuudiumi ajal oli seal professoriks Carl von Linné poeg Carl von Linné noorem. 1781. aastal sai Swartz doktorikraadi arstiteaduse alal.  

Aastatel 1780–1782 rändas Swartz taimi uurides Rootsis ringi. Esimene reis toimus Lapimaale. See oli ekspeditsioon koos teiste botaanikutega taimenäidiste otsimiseks. 1783. aastal sõitis Ameerikasse, kus tegutses esialgu Bostonis ja Philadelphias, seejärel Suurtel Antillidel. Aastatel 1786–1787 tegi ta uurimistööd Londonis Briti Muuseumis, pärast seda naasis Rootsi. 

1791. aastal sai temast Stockholmi Bergiuse botaanikaaia esimene juhataja, 1789 sai ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks ning 1811–1818 oli akadeemia alaline sekretär. 1813. aastal sai ta loodusteaduste professoriks Karolinska Instituudis.

Swartzi 6000 eksponaadist koosnevat kogu säilitatakse Rootsi loodusloomuuseumis. Ta uuris palju sõnajalgtaimi, samblaid, seeni ja samblikke. Ta avastas, et enamikul käpalistest on üks tolmukas, kuldkingadel aga kaks.

Tema järgi on nimetatud liblikõieliste hulka kuuluv perekond *[[Swartzia]]*.

Olof Swatzi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Swartz** või **Sw.**.
Samuel Frederick Gray

**Samuel Frederick Gray** (10. detsember 1766 – 2. aprill 1828) oli Briti botaanik ja farmakoloog.

Ta kirjutas teose "A Natural Arrangement of British Plants" (1821). 

Tema pojad John Edward Gray ja George Robert Gray olid zooloogid.

Samuel Frederick Gray kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Gray**.

## Välislingid
* "A Natural Arrangement of British Plants", Google Books
Saduküla sovhoos

**Saduküla sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus. 

Sovhoosi keskus oli Saduküla asundus (hiljem Saduküla). 

Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 5140 hektarit maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 3290 ha (haritavat maad 2140 ha).

Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 5015 hektarit maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 2763 ha (haritavat maad 2375 ha). 

1969. aasta keskmine töötajate arv oli 231. 

## Allikad
*ENE, kd 3, 1971, lk 306  
*ENE lisaköide, 1980, lk 105
Ulmanis

**Ulmanis** (naissoo vorm **Ulmane**) on läti perekonnanimi, millel on saksa päritolu: U(h)l(l)man(n) tähendab ulmlast, Ulmist pärit meest.

## Nime kandjaid
* Kārlis Ulmanis, Läti president 1936–1940
* Guntis Ulmanis, Läti president 1993–1999
Pomerants

**Pomerants** ehk **mõruapelsin** on pomerantsipuu (*Citrus aurantium*) vili. 

Väikse apelsinitaolise ereda oranžikas-punase vilja liha on mõrkjashapu ja ei sobi töötlemata söömiseks. Mehhikos lõigatakse viljad pooleks, soolatakse, kaetakse terava tšillipastaga ja tarvitatakse lisandina liha kõrvale.

Mõruapelsinidest valmistatud marmelaad on eriti populaarne Inglismaal, Šotimaal ja Lõuna-Aafrikas.

Hispaanias maitsestatakse mõruapelsini mahlaga kalaroogasid. Yucatáni poolsaarel kasutatakse mahla veiniäädika asemel ja Egiptuses valmistatakse sellest veini.

Vaikse ookeani saartel kasutatakse purustatud vilju ja lehemassi seebi aseainena riiete ja juuste pesemisel. Sansibari ja Pemba saarel küüritakse mõruapelsinidega põrandaid ja metallnõusid.

Pomerantsi koorest pressitud pomerantsiõli sarnaneb apelsiniõliga, kuid on mõru ja seda kasutatakse kompvekkide, jäätise, küpsetiste, tarretiste, närimiskummi, limonaadide, likööride ja ravimite valmistamisel.

Pomerantsipuu puit on valkjas või kahvatukollane ja kõva. Seda kasutatakse mööbli valmistamiseks. Kuubal tehakse pomerantsipuust pesapallikurikaid.

## Viited
Ida-Londoni ülikool

**University of East London** (**UEL**) on ülikool Londonis East Endi linnaosas. Ülikoolil on umbes 20 000 üliõpilast, kes elavad Stratfordis ja Docklandsis paiknevas kahes ülikoolilinnakus.

## Välislingid
* University of East London
* UEL 2012
Keskkonnamõju

**Keskkonnamõju** on tegevusega eeldatavalt kaasnev vahetu või kaudne mõju inimese tervisele ja heaolule, keskkonnale, kultuuripärandile või varale.

## Inimese tervis ja heaolu
### Müra
Üks inimese tervist ja heaolu kahjustavaid tegureid on müra. Suurlinnas elavaid inimesi võib see häirida. Müra allikad on seadmed, liiklusvahendid ja tööstusettevõtted.

### Õhusaaste

Väga palju mõjutab inimese tervist ka õhusaaste. Kui palju see mõjutab inimese tervist sõltub saasteaine kogusest, kui kaua on saastatud õhu käes viibitud ning varem põetud haigustest. *"Eestis on tehtud peente osakeste tervisemõju hinnang, mis näitas, et peened osakesed põhjustavad eluea lühenemist. Selle hinnangu põhjal väheneb keskmine oodatav eluiga Pärnus 0,95 aastat, Tallinnas ja Tartus 0,7 aastat, Narvas 0,5 ja Kohtla-Järvel 0,3 aastat. Pärnus on eluea vähenemine küllalt kõrge seetõttu, et oluline osa linlastest elab enam saastunud kesklinnas. Aastas tähendab see ligikaudu 450 varajast surma, 6000 kaotatud eluaastat, millele lisanduvad sajad haiglapäevad."*

### Põhjavesi
Eestis on põhjavett peetud pikka aega kvaliteetseks joogiveeks ning see on enamasti reostuse eest kaitstud. Põhjavett tuleb hoolikalt puhastada, et toota joogivett. *"On tõestatud seos vee mitme keemilise komponendi (nitraadid, fluor, boor, alumiinium, baarium, kaadmium, nikkel jt) liigse sisalduse ja teatud mittenakkuslike krooniliste haiguste vahel. Need haigused kujunevad välja pikaajalise ebakvaliteetse vee tarbimise korral, mistõttu põhjuslikku seost joogivee kvaliteediga on küllalt raske kindlaks teha."*

## Keskkond
### Ökoloogia
#### Veereostus
Veereostus tekib inimtegevuse tagajärjel, kui saastunud vesi jõuab veekogusse või põhjavette. Vesi on reostunud siis, kui seda ei saa kasutada teatud otstarbeks. Mõningaid looduslikke nähtusi, nagu torme, vulkaanipurskeid ja maavärinaid ei loeta vee reostajateks, kuigi need võivad vee kvaliteeti oluliselt halvendada.

### Sotsiaalne keskkond
*"Sotsiaalne keskkond - elanikkonna vanus, haridustase, laste arv ja sündivus, kultuurilised huvid, usulised tõekspidamised, elustiilimuutused, haridustase, rahvuslik koosseis, migratsioon, eetilised hoiakud, sotsiaalsed programmid, kuritegevuse tase ja trendid, sotsiaalsed pahed (narkomaania, suitsetamine jms)"*

#### Kultuur
*"Kultuur on omapärane terviklik uskumuste ja käitumisreeglite kogum, mis on omane inimesele kui ühiskonna liikmele ja mille järgimine toob kaasa tunnustamise ja heakskiidu kaaslaste poolt. Ta on ajalooliselt kujunenud elamisviis, mille tavad tunduvad õigetena kõigile samas ühiskonnas kasvanud inimestele."*

Kultuuri valdkonnad on oskused, teadmised, traditsioonid, keel, uskumused, väärtushoiakud, õigus, kombed jne. Inimesele antakse kultuurilised omadused ühiskonna poolt, kus ta kasvab ja areneb. On tehtud kindlaks, et inimesed, kes osalevad kultuurielus või võtavad osa kultuuriüritustest, on tervemad ja rahulolevamad oma eluga.

## Vaata ka
*Keskkonnamõju hindamine
*Keskkonnamõju strateegiline hindamine
*Kumulatiivne mõju
*Sünergia

## Viited
Rudolf Veidebach

**Rudolf Veidebach** (14. august 1896 Salla vald, Virumaa – 20. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1939).

Novembris 1919 teenis ta alamleitnandi auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest leitnandiks, vanusega 31. märts 1919.

Hiljem teenis Eesti Kaitseväe Inseneriväe Sidepataljonis.

Veidebach on maetud Tallinna Kaitseväe kalmistule.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gustav Püss

**Gustav Püss** (14. veebruar 1877 Naraka küla, Porkuni vald, Virumaa – 4. aprill 1941) oli Rakvere vallavanem.

Ta sündis Naraka külas Tooma talus põllumehe pojana. Ta lõpetas Väike-Maarja kihelkonnakooli, seejärel käis Rakveres õpetajate suvekursustel.

Ta oli kooliõpetaja Porkuni vallas Aburi koolis ja alates 1898. aastast kuni vallavanemaks valimiseni Karitsal. Laulmist õpetas Püss viiuli abil.

1921. aastal valiti ta Rakvere vallavanemaks. Ta oli ka Rakvere põllumeeste konvendi liige, Rakvere Ühispanga juhatuse liige, Rakvere kirikunõukogu liige ja Maaomavalitsuste liidu nõukogu liige.

Püss ostis Karitsa kooli koha järelmaksuga ära ja hakkas seal põllumeheks. Hiljem kinkis vald hooned koolmeistrina tehtud hea töö eest temale. Seal elas ta koos perega kuni surmani. Pärast tema surma elasid majas veel ta naine, tütar ja noorem poeg. Pärast naise surma umbes 1955. aastal maja lammutati.

## Viited
Bobathi kontseptsioon

**Bobathi kontseptsioon** on ravimetoodika, mis on nime saanud saksa füsioterapeut Bertha Bobathi (1907–1991) ja tema neuroloogist mehe Karl Bobathi (1906–1991) järgi, kes ravikontseptsiooni 1940. aastatel välja töötasid. Hiljem on seda pidevalt edasi arendatud. Peale meditsiini on rakendust leidnud füsioteraapias, ergoteraapias kui ka logopeedias kõne arendamisel.

Terapeutiline kontseptsioon põhineb neurofüsioloogilisel alusel, mis on seotud isiksuse tervikliku arenguga.

Ravi on suunatud ajukahjustusega patsientidele. Selle edukus sõltub ajukahjustuse suurusest ja ulatusest. Kontseptsiooni iseärasuseks on, et koos patsiendi motoorse puudujäägi arendamisega arendatakse ka tervet kehapoolt. See eeldab tihedat interdistsiplinaarset koostööd, kuid ka koostööd perede ja üksikisikutega.

## Eesmärgid
*Halvatud ja terve kehapoole samaaegne arendamine
*Soodustada tavapärast liikumist iga päev
*Vältida pingelisi ja ebanormaalseid asendeid ning liikumismuster
*Sensoorne stimulatsioon
*Vältida valu ja lihaskontraktuure.
*Suurendada iseseisvust ja turvalisust igapäevaelus.

## Välislingid
*Rehabilitation mit Bobath
*Bobath teraapiast saksa keeles
*Die Vereinigung der Bobath-Therapeuten Deutschlands e.V
Walther Darré

**Richard Walther Darré** (14. juuli 1895 Belgrano, Buenos Aires, Argentina – 5. september 1953 München, Saksamaa) oli Saksamaa poliitik.

Ta oli Saksamaa põllutöö- ja toitlusminister aastail 1933–1942. 

Ta propageeris talupoegliku mõtteviisi ja looduskaitset.
Arthur Moeller van den Bruck

**Arthur Moeller van den Bruck** (23. aprill 1876 Solingen – 30. mai 1925 Berliin) oli saksa kultuuriajaloolane.

Tema tuntuim teos on "Das Dritte Reich".
Castillo Moralese teraapia

**Castillo-Moralese teraapia** on välja töötatud ja nime saanud Argentina taastusraviarsti Rodolfo Castillo Moralese järgi. R. Castillo Morales kasvatati üles Ameerika põliselanike poolt. Sellest tulenevalt pööratakse teraapias palju tähelepanu loodusravile, homöopaatiale, austusele teineteise, loomade ja taimede vastu. 

Teraapial on kaks peamist osa: neuromotoorne arenguteraapia ja orofatsiaalne regulatsiooniteraapia.
Castillo Morales arendas oma kontseptsioonikäsitluse pärast aastatepikkust tööd lihashüpotooniaga lastega.
Tema kontseptsioon hõlmab järgmisi valdkondi:
#Laste geneetilise sündroomid ja lihashüpotoonia
#Laste aeglustunud sensomotoorne areng
#tsentraalmotoorsete häirete ja/või liitpuudega lapsed ning täiskasvanud
#Perifeersete pareesidega patsiendid
#neuromuskulaarsete haigustega patsiendid
#Ajutrauma ja kooma järgsed patsiendid

Ravi põhineb lapse tavapärasel sensomotoorsel arengul. Orofatsiaalne ravistrateegia on laialt kasutusel erinevate näo, suu ja kurgu sensomotoorsete häirete korral. Siinjuures näiteks Pierre Robin sekventsiga lapsed, Möbiuse sündroomiga lapsed ning patsiendid, kellel on neuromuskulaarseülekande häired, tserebraalparees, ajukahjustus või insult olnud.

## Välislingid
*''Castillo Morales Konzept''  (*saksa keeles*)
*Castillo Morales Centrum
*Castillo Morales Vereinigung (hispaania, saksa, inglise k.)
Ross Kemp

**Ross James Kemp** (sündinud 21. juulil 1964) on inglise näitleja ja ajakirjanik.

1990–1999 mängis ta BBC seebiooperis "EastEnders". Nii televaatajad kui ka seriaali kaasnäitlejad on korduvalt palunud tal seriaali naasta ning 2005 ja 2006 tegigi ta lühikest aega seriaalis kaasa, vastavalt mõne nädala ja kolm kuud. 1999. ja 2006. aastal valiti ta Suurbritannia parimaks seebiooperite meesnäitlejaks.

Kemp on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse ohtlike ja uurivate dokumentaalsarjadega.

Neist esimene sari oli "Ross Kemp on Gangs" ("Ross Kemp jõukudes"), mis käsitleb kuritegelikke organisatsioone kõikjal maailmas. Aastail 2007–2009 esilinastus 19 osa. 2007 võitis see sari BAFTA auhinna parima dokumentaalfilmi kategoorias. Eelviimasena esilinastunud osa "Ross Kemp: A Kenya Special" ("Ross Kemp: Keenia eri") nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima uudisloo kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda.

Teine sari oli "Ross Kemp in Afghanistan" ("Ross Kemp Afganistanis"), millest aastail 2008 ja 2009 esilinastus 10 osa. See sari nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima dokumentaalfilmi kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda.

Järgnesid kaheosaline dokumentaalfilm "Ross Kemp: Middle East" ("Ross Kemp: Lähis-Ida"), mis käsitleb olukorda Iisraelis ja Gaza sektoris, ning dokumentaalfilm "Ross Kemp: Battle for the Amazon" ("Ross Kemp: Lahing Amazonase pärast"), milles käsitletakse vihmametsade hävitamist Brasiilias ja Ecuadoris. Mõlemad mainitud filmid esilinastusid 2010.

## Välislingid

*
Rinolaalia

**Rinolaalia** (kreeka *rhinos* nina + *laleo* kõnelen) on kõnepuue, mida iseloomustab ninaõõne ebanormaalne funktsioon kõnelemisel. See avaldub kõne liigses nasaalsuses. Rinolaalia põhjused on sõltuvalt vormist erinevad, näiteks võib kõnet moonutada häiritud ninahingamine või õhu pääs ninaõõnde rääkimise ajal.

## Rinolaalia vormid
*lahtine ninahääldus ehk *rhinolalia aperta*
*kinnine ninahääldus ehk *rhinolalia clausa*
*Cul de sac resonants on kombineeritud vorm ehk *rhinolalia mixta*

## Viited

## Välislingid
*saksakeelne tutvustus
Kurtna mootorrattamuuseum

**Kurtna mootorrattamuuseum** (ka **Mootorrattamuuseum**) on Kurtna mõisa abihoones asuv muuseum, kus on eksponeeritud mootorrattaid ja nendega seotut. Ekspositsioon põhineb Urmas Teearu erakogul.


Pilt:Kurtna Mootorrattamuuseum.JPG
Pilt:Kurtna Mootorrattamuuseum1.JPG


## Välislingid
*Mootorrattamuuseum
*Mootorrattamuuseum
Laiarööpmeline soomusrong nr. 6

**Laiarööpmeline soomusrong nr. 6** oli Eesti laiarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.

Soomusrong asutati rindel 12. augustil 1919. 
## Soomusrongi juhid
*12. august – 30. detsember 1919, leitnant Nikolai Kivi.

## Soomusrongi  koosseis
Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 koosseisus olid:
;Suurtükiplatvormid:
*Suurtükiplatvorm Tommi – relvastatud Briti sõjalaevalt saadud 57&nbsp;mm õhutõrjekahuriga; kuulus varem soomusrongi "Kapten Irw" koosseisu.

*Suurtükiplatvorm "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" – soomusrongi nr. 6 võimsaim suurtükiplatvorm, valmis 1919. aasta augustis Tallinna sadamatehastes. Relvastuseks 120&nbsp;mm Briti välikahur ja tornis raskekuulipilduja. Vabadussõja-aegse suurtükivaguni "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" nimetus mugandus rahuajal lihtsalt Sablotnõiks. Ta oli suurtükivagunina nr. 105 Valgas asunud 2. soomusrongirügemendi koosseisus, kus sai uuteks relvadeks 107 mm Schneideri kahuri rataslafetil ja 76&nbsp;mm Vene kahuri tumbal.. Suurtükivagun nimetati leitnant Reinhold Sabolotny, kes hukkus 31. juulil 1919, mälestuseks.
*Suurtükiplatvorm "Rummu Jüri" – valmis Tallinna sadamatehastes 11. augustil 1919, relvastuseks 76&nbsp;mm välikahur ja tornis raskekuulipilduja.
;kuulipildujavagunid,
;dessantvagunid.

Vabadussõja lõpul oli rongil rivis 9 ohvitseri, 140 tääki, 10 raskekuulipildujat, 2 kergekuulipildujat ja 4 suurtükki.

## Tegevus Vabadussõjas

11. oktoobril 1919 alustasid Kalevlaste Maleva ja Soomusrongide Diviisi tagavarapataljon laiarööpmeliste soomusrongide nr 4, 5 ja 6 toetusel pealetungi Pihkva sihis. Ülesandeks nähti ette "vaenlast tema praegustest seisukohtadest välja lüüa ja teda üle Velikaja visata ja peale selle endisele liinile tagasi tulla". Operatsioon õnnestus täielikult. Vaenlase kaitsepositsioon murti laial rindel läbi ja vallutati rida külasid. Soomusrongide edasiliikumine oli aga takistatud põhjalikult purustatud raudtee tõttu, mille parandamine võttis aega.

5. novembril 1919 alustasid 2. diviisi 6. ja 7. polk, Katšanovi üksik pataljon, Soomusrongide diviisi kuuluv Kalevlaste Maleva ja diviisi tagavarapataljon soomusrongide nr. 2, 4, 5 ja 6 toetusel uut pealetungi, mis arenes üldiselt edukalt.

Detsembrikuu keskel anti 3. diviisi rinne üle lätlastele. Laiarööpmelise soomusrongi nr 6, mis leitnant Kivi juhatusel kaitses Ramotskoje–Põtalovo raudtee suunda Kuprova jaama juures, vahetas välja Läti soomusrong.

Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 võitlejatest langesid Vabadussõjas reamehed Karl Käärik (17.10.1919) ja August Mihkelstein (19.10.1919). Vabadusristi II liigi 3. järguga autasustati reamees Kristjan Põhakot.

## Vaata ka
*Kapten Irv (soomusrong)

## Viited

## Kirjandus
* Mati Õun, Tiit Noormets, Jaak Pihlak (2003). *Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941.* Tallinn: Sentinel
* Vabadussõja Ajaloo Komitee (1939/1997). *Eesti Vabadussõda 1918–1920. 2.* Tallinn: Mats
* Paul Villemi. Soomusrongide diviis Vabadussõjas. Sõdur. 1928, nr 48/49
Keskkonnajuhtimissüsteem

**Keskkonnajuhtimissüsteem** on osa organisatsiooni juhtimisest, mis tegeleb süsteemselt keskkonnaküsimustega.

## Vaata ka
*Keskkonnajuhtimine
*Keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteem (EMAS)
*Keskkonnastandard
*ISO 14000

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=128 (vaadatud 2.02.2010)
Anders Lindkvist

**Anders Lindkvist** (kuni 1936 **Lindquist**, ka **Linquist**; 19. detsember 1894 Vormsi – 3. juuli 1941 Tallinn) oli rannarootslasest Eesti sõjaväelane ja Kaitseliidu Lääne maleva pealik, viimane auaste major.

Sündis Vormsis rannarootslasest talurentniku pojana (isa nimi Lars). Teenis tsaariarmees ja sai lipniku auastme aastal 1916. 

Sõjaväelasena oli Eesti riigi teenistuses aastail 1918–1940. 

Osales lipniku auastmes Eesti Vabadussõjas. Vabadussõja lõpus, 1920. aasta alguses teenis Soomusrongide Diviisi tagavara pataljonis. Ülendati 26. veebruaril 1920 väljateenitud aja eest lipnikust alamleitnandiks vanusega 14. veebruarist 1917 ning juba 29. veebruaril 1920 (seega kõigest kolme päeva pärast) jällegi väljateenitud aja eest alamleitnandist leitnandiks vanusega 14. juunist 1917. Ülendamiskäskudes oli kasutusel nimekuju "LINDQUIST". 

Teenis Kalevi pataljonis ja 10. üksikus jalaväepataljonis kompaniiülemana. 

1940. aastal oli Kaitseliidu Lääne maleva viimane pealik kuni selle likvideerimiseni.

## Represseerimine ja surm

Represseeriti Nõukogude Liidu võimude poolt. Lindkvisti arreteeris territoriaalkorpuse eriosakond 19. aprillil 1941 Tallinnas, Kreuksi 6a–6. Pribovo NKVD vägede sõjatribunal mõistis ta oma otsusega 2. juunil 1941 surma Vene NFSV kriminaalkoodeksi § 58-6, § 58-9, § 58-11 alusel, surmaotsus viidi täide 3. juulil 1941 Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*Anders Lindkvist Ohvitseride andmekogus
Lahtine ninahääldus

**Lahtine ninahääldus** ehk *rhinolalia aperta* on rinolaalia vorm, mida iseloomustab puudulik neelulukk ning õhuvoolu vältimatu pääsemine läbi nina. Kõnelemisel saavad kahjustatud peaaegu kõik häälikud (va. nasaalid ja häälikuühendi ng hääldamine). Häälikud omandavad nasaalse tämbri – rinofoonia.

Kõige sagedasem põhjus on suulaelõhe. Suulaelõhe kaudu pääseb õhk kontrollimatult ninaõõnde ning väljub nina kaudu. Suulaelõhet on võimalik kõrvaldada plastilise operatsiooniga. Kõne arengut arvestades võiks see toimuda võimalikult vara – kindlasti enne 3 eluaastat.

## Võimalikud põhjused
*Kaasasündinud väärareng (pehme suulagi, kõva suulagi) sh. suulaelõhe
*Pehme suulae halvatus
*Ajukahjustus varajses lapsepõlves
*viirushaigused
*mandlid on operatsiooniga eemaldatud
*valed hääldamisharjumused

## Uurimisviisid ja -vahendid
*kõrvamikroskoopia
*Suulae ja ninasõõrmete palpeerimine
*häälekõla auditiivne uurimine
*easpetsiifiline kuulmiskontroll
*Fonendoskoop
*Peeglikatse (Czermaki järgi)
*A-I proov (Gutzmanni järgi)
*Peapööramiskatse (Nadoleczny järgi)
*videoendoskoopia
*nasomeetria
*rinomanomeetria
*spiromeetria
*sonograafia
*elektromagnetiline artikulograafia
*velofarüngomeeter
*EMG

## Korrektsiooni suunad
Põhjustest tulenevalt on korrektsioonitöö ja teraapiad väga erinevad. Võimalikud on ...
#Töö kehapinge muutmiseks
#Foneemikuulmise arendamine
#Suu tundlikkuse suurendamine
#Õhuvoolu kontrolli parandamine ning õpetada õhku suu kaudu välja juhtima
#Taju parandamine ning õigete hääldusasendite kujundamine
#kõnemuskulatuuri parandamine

## Seotud mõisted
*eripedagoogika
*hüpernasaalsus
*hüponasaalsus
*logopeedia
*neelulukk ehk velofarüngaalne süsteem
*rinofoonia
*rinolaalia
*suulaelõhe

## Kirjandust
*Marika Padrik, 1998, Hääli hälvikute huulilt. Esimene osa : õppevahend logopeedidele [Elektrooniline teavik] CD plaat
*Tiia Espe, 1973, Logopeedia alused

## Välislingid
*saksakeelne ülevaade
*Leitlinien der Deutschen Gesellschaft für Phoniatrie und Pädaudiologie
*tutvustus ja videod inglise keeles
Cul de sac resonants

**''Cul de sac'' resonants** (katalaani keeles: koti põhjas) ehk *rhinolalia mixta* on rinolaalia vorm, mille puhul kõnes esineb samal ajal nii hüponasaalsus kui ka hüpernasaalsus. Nasaalide hääldamisel esineb ninaresonantsi puudulikkust, teised häälikud kõlavad aga liiga nasaalselt. Korrigeerimisel lähtutakse sellest, kumb probleem teravamalt esile tuleb.

Põhjuseks võib olla see, et lisaks ninaõõne halvale läbitavusele esineb ka suulaelõhe.

## Välislingid
*Saksakeelne tutvustus
Maadlus 1912. aasta suveolümpiamängudel

**1912. aasta suveolümpiamängude maadlusturniir** peeti 1912. aasta olümpiamängudel Stockholmis viies Kreeka-Rooma maadluse kaalukategoorias.

Osales 170 maadlejat 18 maalt.

Soomlased võitsid kolm kuldmedalit, ühe kulla sai rootslane ning ühel alal jäi kuldmedal välja andmata.

Kehakaalus kuni 75 kg maadles eestlane Martin Klein soomlase Alppo Asikaineniga ajaloo kõige pikema maadlusmatši – 11 tundi ja 48 minutit.

Kehakaalus kuni 82,5 kg jäi kuldmedal välja andmata, kuna soomlane Ivar Böling ja rootslane Anders Ahlgren maadlesid viiki.

## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses

### Mehed kuni 60 kg

### Mehed kuni 67,5 kg

### Mehed kuni 75 kg

### Mehed kuni 82,5 kg

### Mehed üle 82,5 kg
Buru lapatspapagoi

**Buru lapatspapagoi** (*Prioniturus mada*) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik, kes elab Indoneesias.

## Kirjeldus
Buru lapatspapagoi on peamiselt rohelist värvi  ning 32 cm pikk. Nokk on tipust must ja pealagi hallikas. Saba on alt kollane ja pealt sinine.
Modus tollens

***Modus tollens*** (lüh MT, lad *modus tollendo tollens*) on tingimusloogikas kasutatav keeleline järeldusreegel, mis põhineb eitusel. MT reegel väidab, et kui ülesandes pakutud eelduste kohaselt ei pea paika lause teine pool, ei vasta tõele ka lause esimene pool.

## ''Modus tollens''<nowiki/>'i reegel
MT lausetes kehtib järgmine eelduste ja järelduste vaheline kooskõla:
:**Eeldus:** Kui A, siis B.
:**Eeldus:** Ei pea paika, et B.
:**Järeldus:** Ei pea paika, et A.

## Näide
Järgnev näide demonstreerib *modus tollens*'il põhineva loogikaülesande korrektset käiku:
:**Eeldus:** Kui päike paistab, siis on väljas valge.
:**Eeldus:** Väljas ei ole valge.
:**Järeldus:** Päike ei paista.

## Vaata ka
* *[[modus ponens]]*

## Viited
Guajaana rannikumadalik

**Guajaana rannikumadalik** on madalik Lõuna-Ameerika kirdeosas  Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana põhjaosas. Paikneb Guajaana mägismaa idaosa jalamil Atlandi ookeani rannikul Orinoco jõe delta ja 4. põhjalaiuskraadi vahel. Madaliku laius ulatub mõnest kilomeetrist kuni 200 km. Selle moodustavad mere- ja alluviaalsetted, kohati esineb kristalseid kivimeid, mis moodustavad kõrgustikke. 

Rannad on sirged rannavallidega. Suurte veerohkete jõgede suudmealad on limaanid. 

Kliima on lähisekvatoriaalne, palav (kuu keskmised õhutemperatuurid 26–28 °С) ja niiske (aastane sademete hulk kuni 3300 mm). 

Madaliku põhja- ja lõunaosas on igihaljad metsad, keskosas savannid, rannikutel sood ja mangroovid. 
 
Poldrites on riisi- ja suhkrurooistandused, kasvatatakse ka kakao- ja kohvipuid ning troopilisi puuvilju, tegeldakse kalandusega.
Pierre Savorgnan de Brazza

**Pietro Paolo Savorgnan di Brazzà**, rohkem tuntud kui **Pierre Paul François Camille Savorgnan de Brazza** (26. jaanuar 1852 Rooma – 14. september 1905 Dakar) oli Itaalia päritolu prantsuse maadeavastaja.

Ta sündis Udine aadliku krahv Ascanio Savorgnan di Brazzà ja tema abikaasa Giacinta Simonetti seitsmenda pojana. Juba noorpõlves hakkasid teda huvitama tundmatud maad ja ta lõpetas Prantsuse mereväekooli Brestis.

Pariisi Geograafiaühingu toetusel uuris ta Kongo jõe paremat kallast, mis aitas Prantsusmaal rajada kolooniaid Kesk-Aafrikasse. 1886–1898 oli ta Prantsuse Kongo kindralkuberner. Tema valitsusaega iseloomustasid sündsad palgad ja inimlikud tingimused, eriti võrreldes teisel pool Kongo jõge paiknenud Belgia Kongoga. Kuid see tähendas, et koloonia tõi emamaale palju väiksemat kasumit kui näiteks Belgia Kongo. See tekitas Brazzale võimsaid vaenlasi. Need algatasid tema vastu laimukampaania, mistõttu Brazza lõpuks ametist vabastati.

1905 palus Prantsusmaa valitsus tal inspekteerida olukorda Prantsuse Kongos, mis oli tema äraolekul halvenenud. Brazza hinnang oli hävitav. Tagasiteel suri ta Dakaris ootamatult palavikku ja kuulujuttude järgi ta mürgitati. Ta maeti Alžiiri. Prantsusmaa Rahvuskogu lükkas tema aruande tagasi ja vaikis selle sisu maha. Halvad tingimused jäid Prantsuse Kongos kehtima veel aastakümneteks.

Tema järgi on saanud nime Kongo Vabariigi pealinn Brazzaville. Teda austatakse Kongos vabariigi loojana, ehkki ta suri rohkem kui pool sajandit enne vabariigi väljakuulutamist.

3. oktoobril 2006 maeti tema, tema abikaasa ja nelja lapse säilmed ümber Brazzaville'is avatud mausoleumi. See tekitas Kongo opositsioonis pahameelt: Brazzad nimetati kolonisaatoriks, kes polevat neegritesse humaanselt suhtunud, ja ülepea väärivat mausoleumi pigem mõni Kongo vabadusvõitleja.
Ühisomand

**Ühisomand** on üheaegselt kahele või enamale isikule kuuluv omand. 

## Keskkonnaprobleemide kontekstis
**Ühisomand** (inglise *common pool resource*, *common property resource*) on inimese loodud hüvised või loodusvarad, mille kasutamine on mõjutatud ühe poole ületarbimisest – selle võrra saavad teised pooled vähem tarbida.

Ühisomandi kasutamisega on seletatavad paljud keskkonnaprobleemid, sh rahvusvahelisel tasandil – loodusvarade kasutamine (nt avamere kalavarud) ja keskkonnasaastamine (nt stratosfääri osoon). 

Avalik hüvis erineb ühisomandist selle poolest, et selle tarbimine inimeste poolt ei vähenda kogust, mis jääb teistele tarbimiseks (nt riigikaitse).

## Juriidilises kontekstis
Ühisomand on kahele või rohkem kui kahele isikule üheaegselt kindlaksmääramata osades kuuluv omand. Ühisomandile kohaldatakse kaasomandi kohta käivaid sätteid, välja arvatud juhud kui ühisomandit sätestavas seaduses on sätestatud teisiti. Seega ei ole ühisomandi puhul kindlaks määratud ka nn. mõttelist osa, sageli kohtab sellist omandi liiki abielus .

## Vaata ka
*Globaalsed ühisvarad
*Ühiskondlik omand
*Ühisomanditragöödia
*Ühisvara

## Viited
Keskkonnaruum

**Keskkonnaruum** on maksimaalne loodusvarade ja globaalse ökosüsteemi (biosfäär) kasutamise tase, mida maakera elanikkond saab kasutada, ületamata Maa keskkonna taluvusvõimet ja kahjustamata globaalset võrdõiguslikkust.

Terminit juurutas eriti hollandlane J. B. Opschoor.

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=144 (vaadatud 2.02.2010)
Kreeka-Rooma maadlus

**Kreeka-Rooma maadlus** (ka **klassikaline maadlus** ja **Prantsuse maadlus**) on üks kahest levinumast maadlusviisist. Erinevalt vabamaadlusest ei tohi võistlejad Kreeka-Rooma maadluses haarata teineteist altpoolt vöökohta.

Kreeka-Rooma maadluses võisteldi esimestel nüüdisaegsetel olümpiamängudel 1896. aastal Ateenas ning pärast seda on ala kavas olnud kõikidel olümpiamängudel alates 1908. aastast.

Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid aastal 1905. Mõlema maadlusviisi harrastajaid ühendav Rahvusvaheline Maadlusliit FILA (*Fédération Internationale de Lutte Amateur*) loodi aastal 1912. Liidul on 162 liikmesriiki.

Eesti esimene olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses oli Eduard Pütsep 1924. aasta olümpiamängudel Pariisis. Hiljem on olümpiavõitjaks tulnud ka Voldemar Väli 1928. aastal Amsterdamis, Kristjan Palusalu 1936. aastal Berliinis ja Johannes Kotkas 1952. aastal Helsingis. Maailmameistriks on Kreeka-Rooma maadluses tulnud Georg Baumann (1913), August Englas (1953) ja Heiki Nabi (2006 ja 2013).

Varem nimetati Kreeka-Rooma maadlust **klassikaliseks maadluseks**.

## Vaata ka

*Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*Avo Talpase mälestusvõistlus
*Georg Lurichi mälestusvõistlused
*Jaan Jaago mälestusvõistlus
*Kristjan Palusalu mälestusvõistlused
*Georg Hackenschmidti mälestusvõistlused
*Toeta Eesti Maadlust

## Viited

## Välislingid

* fila-wrestling.com Rahvusvaheline Maadlusliit
* maadlusliit.ee Eesti Maadlusliit
* Tartu linna maadlusselts
Kivijugapuulised

**Kivijugapuulised** (*Podocarpaceae*) on okaspuude klassi okaspuulaadsete seltsi kuuluv sugukond.

Sugukonda kuulub 18 või 19 perekonda ning 170–200 liiki igihaljaid puid ja põõsaid. Kõige liigirohkemas perekonnas kivijugapuu on 107 liiki. Ka vaigupuu perekonnas on palju liike.

Kivijugapuulised on levinud lõunapoolkera niisketes metsades. Enamik puid kasvab Austraalias, Tasmaanias, Uus-Meremaal ja Uus-Kaledoonias. Mõned liigid kasvavad Lõuna-Ameerikas (peamiselt Andides) ning see toetab hüpoteesi, et kivijugapuulised tekkisid Gondvana mandril enne selle lagunemist Lõuna-Ameerikaks, Antarktikaks ja Austraaliaks. Vaigupuid kasvab Indoneesias. Mitme perekonna levila ulatub Indohiinasse ja Filipiinidele. Kivijugapuid kasvab Lõuna-Hiinas, Lõuna-Jaapanis ja Mehhikos. Saharast lõuna poole jäävas Aafrikas kohtab kaht perekonda: kivijugapuid ja jalgjugapuid. Nagipuud kasvavad Lõuna-Hiinas ja Lõuna-Indias.

Uus-Kaledoonias kasvab ainus parasiitne kivijugapuu nugijugapuu, mis parasiteerib kivijugapuudel ja perekonnal *Falcatifolium*.

Kivijugapuuliste lehed on väga erinevad. Need võivad olla väga suured elliptilised paljude paralleelsete leheroodudega, aga võivad olla ka tillukesed, 1–2 mm pikkused ja soomusjad, mis üksteist katusekivide kombel katavad. On okkalaadseidki lehti. Lehed paiknevad tavaliselt vahelduvalt, aga mõnikord ka vastanduvalt.

Stroobilid on tavaliselt ühesoolised. Tavaliselt paiknevad isased stroobilid ehk käbid lehe- või oksakaenlas või oksa või tüve pinnal, aga harva on nad koondunud viljapea- või vihmavarjusarnaselt pika jala või varre otsa. Mõnel liigil kasvavad käbi katvad soomused alusel omavahel kokku ning kui seemned valmivad, siis hakkavad soomused paisuma ning moodustavad mahlaka ja lihaka eredalt punaseks või siniseks värvunud vilja. Emased stroobilid on väga mitmekesised.

Kivijugapuuliste seemned on marja või pähkli moodi, kerajad või pöördellipsoidsed, tavaliselt väikesed, 2–5 mm pikad, aga mõnikord küllalt suured, kuni 3,5 cm pikad. Selles on harilikult kaks idulehte.

## Perekonnad
* *[[Acmopyle]]*
* *Afrocarpus* (jalgjugapuu)
* *Dacrycarpus* (pisarviljak)
* *Dacrydium* (vaigupuu ehk dakrüüdium)
* *[[Falcatifolium]]* 
* *Halocarpus* (kraekäbi)
* *Lagarostrobos* (rimupuu)
* *Lepidothamnus* (soomuspõõsas)
* *[[Manoao]]*
* *Microcachrys* (vaarikjugapuu)
* *[[Microstrobos]]*
* *Nageia* (nagipuu)
* *Parasitaxus* (nugijugapuu)
* *Phyllocladus* (sellerjugapuu)
* *Podocarpus* (kivijugapuu)
* *[[Prumnopitys]]*
* *[[Retrophyllum]]*
* *Saxegothaea* (saksegotea)
* *[[Sundacarpus]]*
Harry Roots

**Harry Roots** (26. juuni 1950 – 29. jaanuar 2010) oli eesti juhtimisteadlane ja poliitik.

Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 

Aastatel 1973–1974 töötas ta Tallinna 2. Keskkoolis õpetajana ja 1975–1977 oli Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirant, ajalookandidaadi väitekirja kaitses 1977. aastal. 

1978–1986 oli ta EKP KK Partei Ajaloo Instituudi arenenud sotsialismi sektori vanemteadur ja sektorijuhataja kuni sektori likvideerimiseni. Kogus materjali doktorikraadi kaitsmiseks. Aastatel 1986–1987 Majandusjuhtide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituuti dotsent ja 1987–1988 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi juhtteadur. 

Aastatel 1988–1990 oli ta EKP Tallinna Linnakomitee osakonnajuhataja, 1990–1992 EKP KK sekretär ja teine sekretär. Aastatel 1992–1994 oli ta Riigikantselei Koolituskeskuse asedirektor, 1994–1995 Eesti-Balti Majandusakadeemia tegevdirektor ja 1998–2001 Sisekaitseakadeemia õppeprorektor.

2001. aastast töötas ta Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis organisatsiooni- ja juhtimisteooria õppejõuna.

Harry Roots kirjutas 11 raamatut, sealhulgas teosed "Eesti bürokraatia järjepidevus ja uuenemine" (2000), "Organisatsioonikultuuri tüübid" (2002) ja "Loenguid organisatsiooniteooriast" (2005).

## Viited

## Välislingid
*In memoriam professor Harry Roots
Pacaraima mäed

**Pacaraima mäed** (portugali keeles *Serra Pacaraima*, hispaania keeles *Sierra Pacaraima*) on mäestik Lõuna-Ameerika kirdeosas, Guajaana mägismaa kõrgeim osa. Paikneb Guyana edelaosas, piiride kolmikpunktis Brasiilia ja Venezuelaga. Pacaraima mägede kõrgeim tipp on Roraima – 2875 m.
Abaiang

**Abaiang** on atoll Vaikse ookeani keskosas ekvaatori lähedal Gilberti saarestiku põhjaosas Kiribatis.

Abaiangi geograafilised koordinaadid on 1°50′N, 172°57′E. Temast lõunas asub Tarawa atoll, millel asub Kiribati pealinn Bairiki. Abaiangist kirdes asub Marakei atoll.

Abaiang koosneb 30 saarest, millest 2 on kõigest üle veepinna ulatuvad kaljud. Saarte kogupindala on 16 km². Saared ümbritsevad laguuni, mille pindala on umbes 208 km². Laguunis asub looduslik sadam. Sissepääs laguuni on edelast.

Abaiangi atolli saartest on asustatud üksnes kolm: Abaiangi saar (peasaar), Ribono ja Nuotaea saar. Atollil on 14 küla. 2005. aasta rahvaloenduse andmetel elas atollil 5502 inimest. 

Atolli avastas eurooplastele 1788 Thomas Gilbert. Ta nimetas selle oma laeva Charlotte omaniku järgi **Matthew' saareks** ja selle laguuni **Charlotte'i laheks**.

16. novembril 1857 saabus Abaiangile esimene misjonär. Selleks oli Hiram Bingham II, kelle isa Hiram Bingham I oli üks esimesi misjonäre Hawaiil. Selle sündmuse tähistamiseks on Koinawa külla püstitatud mälestussammas. Aastal 1907 valmis samuti Koinawas kirik, mille nimi on Meie Emanda Kirik Roosiaias.

1939 asutati Abaiangil Püha Joosepi Kolledž, millest on saanud Kiribati juhtiv haridusasutus. Kiribati presidendid Anote Tong ja Teburoro Tito on Püha Joosepi Kolledži vilistlased.

Abaiangil on Abaiangi lennujaam. Lennuühendust korraldab Air Kiribati. Lennata saab lähimatele atollidele Tarawale ja Marakeile.
Parima mäed

**Parima mäed** (hispaania *Sierra Parima*, portugal *Serra Parima*) on mäestik Guajaana mägismaal Lõuna-Ameerika kirdeosas. 

Parima mäed paiknevad Guajaana mägismaa lääneosas, jäädes Brasiilia põhjaossa ja Venezuela lõunaossa, ning moodustavad piiri nende kahe riigi vahel. Ühtlasi on see mäestik Amazonase ja Orinoco jõe veelahe: mäestiku läänenõlvadelt voolab vesi Orinoco jõkke ja idanõlvadelt Rio Brancosse, mis on Amazonase lisajõe Rio Negro lisajõgi.

Parima mägedest kirde pool paiknevad Pacaraima mäed.

Parima mäed on janomamide elupaik.
Uus Taiwani dollar

**Uus Taiwani dollar** on Hiina Vabariigi kontrollitaval maa-alal (Taiwani piirkonnas) alates 1949. aastast käibelolev rahaühik.

Enne seda käibis aastatel 1946–1949 vana Taiwani dollar. Vana ja uue dollari vahetuskurss oli 40 000 ühele. 

Uut Taiwani dollarit andis alguses välja Taiwani pank, alates 2000. aastast teeb seda Hiina Vabariigi (Taiwani) Keskpank.

Selle valuutakood on TWD (ISO 4217 järgi) ja rahvusvaheline lühend NT$.

2014. aasta jaanuaris oli uue Taiwani dollari inflatsioon 2,34%.

Uus Taiwani dollar jaguneb ka kümnendik- ja sajandikühikuteks, aga neid kasutatakse väga harva, sest peaaegu kõik hinnad on täisdollarites. Käibivad mündid väärtusega 1, 5, 10, 50 dollarit (vähemas kasutuses ka 1/2 ja 20 dollarit) ning paberrahad väärtusega 100, 500, 1000 dollarit (vähemas kasutuses ka 200 ja 2000 dollarit).
Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

**Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater** (kasahhi keeles Абай атындағы қазақ мемлекеттік академиялық опера және балет театры, vene keeles Казахский государственный академический театр оперы и балета имени Абая) on muusikateater Almatõs. 

## Ajalugu

Teater sai alguse 1933 loodud stuudiost. 

Teatri asutaja ja esimene direktor oli Jevgeni Brussilovski, kes ise kirjutas 8 ooperit ja muusikali ning ühe balleti: "Kõz Žibek", "Jer Targõn", "Ajman-Šolpan", "Biržan ja Sara", "Kamar-sulu" ja teised. 

Teater avati 13. jaanuaril 1934 Brussilovski muusikalise komöödiaga "Ajman-Šolpan", mis oli kirjutatud Muhtar Äuezovi libretole. 

Aastal 1935 loodi teatri ooperitrupp ja esimene lavale tulnud ooper oli Georges Bizet' "Carmen".

Aastal 1941 nimetati teater akadeemiliseks. Aastal 1945 anti teatrile Abaj nimi.

Ooperi- ja balletiteatri hoone on kujutatud Kasahstani tenge 2000-tengesel rahatähel.

## Välislingid
*Koduleht
Abaja külanõukogu

**Abaja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Väinjärve vallas. Külanõukogu keskus asus Abaja külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Abaja külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu.

1954 juunis Abaja külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vao külanõukoguga. Seoses Vao külanõukogu likvideerimisega oli endine Abaja külanõukogu territoorium aastast 1960 Koeru külanõukogu koosseisus.

## Viited
Audit

**Audit** ehk **auditeerimine** (ingl.k. *audit, auditing*) on süsteemne ja süstemaatiline, dokumenteeritud ja objektiivne tõendusmaterjali kogumine ja hindamine, mille käigus uuritakse organisatsiooni, projekti, protsessi, süsteemi, isikut, ettevõtet või toodet. Auditi eesmärk on teha kindlaks uuritava objekti vastavus nõutavatele kriteeriumidele. Auditi läbiviijat nimetatakse audiitoriks. 

Audit on organisatsiooni protsessi, keskkonnasüsteemi, või kvaliteedisüsteemi ülevaatamine ja kontrollimine tuvastamaks, kas see vastab kehtestatud nõuetele. Audit võib hõlmata organisatsiooni kõiki protsesse, selle mingit funktsiooni või üksikut protsessi. Vastavalt sellele, kas auditi viib läbi väljastpoolt organisatsiooni tellitud audiitor või organisatsiooni töötajad, liigitatakse auditid välis- ja siseaudititeks. 

## Finantsaudit
Organisatsiooni finantsaudit on kindlustandev töövõtt, mille soovitavaks tulemuseks on aruanne, kus audiitor annab teada, et raamatupidamisaruanne kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt ettevõtte finantsseisundit, tulemust ja rahavooge. Auditi kohustus on sätestatud seadusega.

Auditi käigus kontrollib audiitor aastaaruande vastavust raamatupidamistavale, maksuarvestusprintsiipide rakendamist nii palju kui on aastaaruande kui terviku seisukohalt vajalik ning veendub, et kolmandad osapooled saaksid aastaaruannet lugedes ettevõtte finantsnäitajatest adekvaatse pildi. Audiitor keskendub olulistele finantsnäitajatele, et anda oma tööga mõistlik kindlus.

Audiitor ei võta juhtkonnalt vastutust ega anna sajaprotsendilist kindlust. Audiitor ei koosta kliendi aastaaruannet, sealhulgas ei vali ettevõttele arvestuspõhimõtteid, ei anna raamatupidamislikke hinnanguid, ei tööta  välja sisekontrolli süsteemi ega anna kõikehõlmavat hinnangut selle toimivuse kohta. Audiitor ei  teosta maksuauditit, ei kontrolli raamatupidaja töö perfektsust, ei pane kokku rahavooge ega koosta konsolideerimise  tabelit.

## Vaata ka
* Auditeerimine
* Audiitorkogu
* Audiitorkontroll
* Audiitorite seadus
* Auditi liigid
* Auditiuniversum
* Keskkonnaaudit
* Siseaudit
* Raamatupidamisrevisjon
* Riiklik majanduskontroll
* Projektijuhtimise audit

## Viited
Hakassi keel

**Hakassi keel** (varasemad nimetused *abakani keel*, *jenissei-türgi keel*) on peamiselt Venemaal Hakassias hakasside poolt kõneldav turgi keelte hulka kuuluv keel. 2002. aastal oli kõnelejaid 52 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal hakassi keele oskajaid 42 604.

1924. aastal loodud hakassi kirjakeel kasutas esialgu kirillitsat, 1929. aastal mindi üle ladina kirjale, 1939. aastast hakati jälle kasutama kirillitsat.

ISO 639-3 keelekood on kjh. 

## Hakassi tähestikud
*Hakassi tähestik ladina kirjas
 

*Hakassi tähestik kirillitsas

*Hakassi tähestik ladina kirjas: teine variant

## Välislingid
*Sissekanne saidil Ethnologue
Sõmeru Põhikool

**Sõmeru Põhikool** on põhikool Rakvere vallas Sõmeru alevikus.

Kooli aadress on Kooli tänav 4. 

Praegune koolihoone on valminud 1988. aastal. Sõmeru Põhikooliks nimetati kool 2006. aastal, enne seda oli kooli nimi **Aluvere Põhikool**.

Kooli direktor on alates 2005. aastast Virge Ong.

Kool sai alguse 1863. aastal, kui asutati Aluvere külakool (tollastes allikates Bauerschule unter Neu-Sommerhusen im Dorfe Allofer). Külakooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Keskkonnateadvus

**Keskkonnateadvus** on inimeste arusaamine keskkonnaseisundist, selle väärtustest ja seostest nende heaoluga.

Jätkusuutlikkuse seisukohalt saab keskkonnateadvust liigitada pealiskaudseks, vahepealseks ja süvaökoloogiliseks. 

Inimese keskkonnateadvust saab kujundada paljude vahenditega, neist üks olulisimaid on keskkonnaharidus.

## Vaata ka
*Globaalsed ühisvarad
*Keskkonnateadlikkus

## Viited
Keskkonnateadlikkus

**Keskkonnateadlikkus** on inimeste faktilised teadmised keskkonnaseisundist ja keskkonnamurest; inimese ja keskkonna vahelise suhte ja mõju mõistmine ning valmisolek neid oma tegevuses arvestada. 

## Vaata ka
*Keskkonnateadvus
*Keskkondlik paradigma
*Uus keskkonnaparadigma

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=151 (vaadatud 3.02.2010)
Keskkondlik paradigma

**Keskkondlik paradigma** on üksikisikule või rühmale omane teatud terviklik ettekujutus keskkonnast. 

## Vaata ka
*Uus keskkonnaparadigma
*Keskkonnateadvus
*Keskkonnateadlikkus
*Looduskesksus
*Inimkesksus

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=118 (vaadatud 3.02.2010)
Stephan Endlicher

**Stephan Ladislaus Endlicher** (24. juuni 1804 Pressburg – 28. märts 1849 Viin) oli Austria botaanik ja sinoloog. 

Ta õppis algul teoloogiat, seejärel botaanikat ning Lõuna- ja Kagu-Aasia keeli, eelkõige hiina keelt, ja kirjutas hiina keele grammatika alused. 

1828. aastal määrati ta Austria rahvusraamatukogu käsikirjade kogu reorganiseerima.

1835. aastal asutas ta Austria esimese loodusteadusliku ajakirja Annalen des Wiener Museums der Naturgeschichte. 1840. aastal sai temast Viini ülikooli botaanikaprofessor ja Viini botaanikaaia direktor.

Ta kirjutas taimeriigi laiahaardelise ülevaate, mis oli sel ajal kõige põhjalikum taimede kirjeldus. Endlicheri ettepanekul sisaldas see lisaks tekstile ka jooniseid. See teos avaldati koos Franz Ungeri teose "Grundzüge der Botanik" ("Botaanika alused") uusväljaandega.

Endlicher avaldas varased tööd Austraalia floora, sealhulgas Carl von Hügeli sealt kogutud taimede kohta. Samuti alustas ta tööd Brasiilia taimestikku käsitleva teose "Flora Brasiliensis" kallal, mille viimane osa ilmus alles 1906, enam kui pool sajandit pärast Endlicheri surma.

Endlicher tegi palju tööd Keiserliku Teaduste Akadeemia rajamisel ja lootis selle presidendiks saada, aga kui presidendiks valiti parun Joseph Hammer von Purgstall, lahkus ta pahaselt teaduste akadeemiast.

1848. aasta revolutsiooni ajal paluti Endlicheril kui tuntud liberaalil vahendada valitsuse ja ülestõusnute läbirääkimisi, aga selle asemel oli ta sunnitud Viinist ajutiselt lahkuma. Samal aastal sai ta Frankfurdi parlamendi liikmeks. Järgmisel aastal saadeti Frankfurdi parlament laiali, kuid Endlicher seda enam ei näinud, sest 1849. aasta märtsis ta suri 44-aastaselt.

Tema järgi on saanud nime loorberipuuliste perekond *[[Endlicheria]]*.

Endlicher kirjeldas mitu uut taimerühma, millest kõige tuntum on perekond sekvoia. Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Endl.**.

## Teoseid
* "Genera plantarum secundum ordines naturales disposita" (1836–1850)
* "Grundzüge der Botanik" (koos Franz Ungeriga; 1843)

## Välislingid
* Stephan Endlicher Catholic Encyclopedia
* Genera plantarum secundum ordines naturales disposita Google Books
Looduskesksus

**Looduskesksus** ehk **ökotsentrism** on keskkonnaeetika mõttemuster, mis inimühiskonna ja looduse suhete konstrueerimisel lähtub loodusele omistatavatest õigustest ja vajadustest. Looduskesksuse vastand on inimkesksus. 

Ökotsentrismiga kattub osaliselt mõiste "biotsentrism", nende eristus on kirjanduses sageli hägune. Mõned allikad väidavad, et ökotsentrism väärtustab nii elus- kui eluta süsteeme (ökosfääri), biotsentrism aga eelkõige elussüsteeme (biosfääri). 

Looduskesksuse rõhutamine on keskkonnapoliitilistes säästvat arengut põhjendavates aruteludes sageli edukas vahend, sest emotsionaalselt ja sümboli mõttes on "looduskesksus" mõjuv mõiste.

Kõige põhilisemaks lahknevuseks keskkonnakaitse mõtesta­misel peetakse jätkuvalt inimkesksuse ja looduskesk­suse eristamist. Looduskeskne mõtteviis eeldab kõigi eluvormide väärtustamist, neile omase "sisemise väärtuse" ja elueesmärgi tunnustamist - seega, inimene kui üks paljudest eluvormidest peaks esmalt mõtlema sellele, kuivõrd tal ikka on õigust teistega manipuleerida.

## Vaata ka
*Biotsentrism
*Inimkesksus
*Looduse õigused
*Süvaökoloogia
*Uus keskkonnaparadigma

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=199 (vaadatud 3.02.2010)
Uus keskkonnaparadigma

**Uus keskkonnaparadigma** on arusaam, et inimkond on Maa taluvusvõime kohta liiga arvukas ja käitub loodusega murettekitavalt halvasti, mõjutades ohtlikult ökoloogilist tasakaalu. Uue keskkonnaparadigma pooldajad kritiseerivad tööstusühiskonna ja majanduse kasvu, sest eriti need tegurid ei võimalda ühiskonnal elada loodusega kooskõlas ja on seetõttu pikemas perspektiivis jätkusuutmatud.

Uut keskkonnaparadigmat kui keskkonnahoidlikku maailmavaadet eristasid inimkesksest paradigmast esimest korda Van Liere ja Riley E. Dunlap 1978. aastal. Hilisemad uuringud on näidanud, et ainult kahe definiitse paradigma eristamine on liialt lihtne käsitlus. 

## Vaata ka
*Inimkesksus
*Keskkondlik paradigma
*Looduskesksus
*Postkapitalism

## Viited
 
## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=397 (vaadatud 3.02.2010)