open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rheingau veinipiirkond

**Rheingau** on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast. Enim kasvatatavad viinamarjasordid on seal "Riesling" (80%) ja "Spätburgunder" ehk "Pinot noir" (10%). Ülejäänud viinamarjasortide kasvatamine on suhteliselt marginaalne.

Ajalooallikatele tuginedes on "Rieslingi" viinamarjasort just sellest piirkonnast pärit. Piirkonnas puuduvad suurtootjad ja seal toodetakse vaid kvaliteetveini.

## Välislingid
* "Saksamaa veinid"
Ralph Waite

**Ralph Waite** (22. juuni 1928 White Plains, New York – 13. veebruar 2014 Palm Desert, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Eesti televaataja teab teda peamiselt seriaalist "", kus ta mängis Leroy Jethro Gibbsi isa Jackson Gibbsi, kuid ta mängis ka episoodilisi osi seriaalides "Grey anatoomia", "Jahtunud jälg", "Mõrv sai teoks", "CSI kriminalistid" ja "Kondid".
Teet Malsroos

**Teet Malsroos** (sündinud 16. aprillil 1951) on eesti fotograaf.

Ta on fotograafina töötanud Õhtulehes. 2014. aasta seisuga töötab ta fotograafina Eesti Rahvusraamatukogus.

Ta on kujundanud raamatuid.
Saksamaa 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Saksamaa]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis 153 sportlasega (76 meest ja 77 naist), kes võistlesid kõigil 15 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Saksamaa lippu mäesuusataja Maria Höfl-Riesch.

Olümpiavõitjaks tulid Felix Loch ja Natalie Geisenberger ühekelgul, Tobias Wendl ja Tobias Arlt kahekelgul, Saksamaa kelgutamiskoondis (Natalie Geisenberger, Felix Loch, Tobias Wendl/Tobias Arlt), Carina Vogt suusahüpetes, Saksamaa suusahüppemeeskond, Eric Frenzel kahevõistluses ja Maria Höfl-Riesch mäesuusatamises.
Alice Babs

**Alice Babs** (sünninimi **Hildur Alice Nilson**; 26. jaanuar 1924 Västervik – 11. veebruar 2014 Stockholm) oli rootsi laulja ja näitleja.

Ta laulis nii rootsi rahvamuusikat kui ka ooperilaule, tuntust kogus aga eeskätt džässilauljana. 

1958. aastal esindas ta Rootsit selle riigi esmakordsel Eurovisioonil osalemisel, esitades laulu "Lilla stjärna" ("Väike täht"), millega saavutas 4. koha.

Ta suri 90-aastaselt Alzheimeri tõve tüsistuste tõttu.
Viki (täpsustus)

**Viki** võib tähendada mitut asja.
***[[Viki]]** on veebisait, mille sisu saavad külastajad lisada, kustutada ja muuta.
***[[Viki küla|Viki]]** on küla Eestis Saaremaal Saaremaa vallas.
***[[Viki allasum]]** on allasum Tallinnas Pikaliiva asumis.
***"[[Viki (operett)|Viki]]"** on Paul Abrahami operett.
***[[Viki (Suikoden)|Viki]]** on tegelane arvutimängude sarjast Suikoden.
***V.I.K.I.** (Virtual Interactive Kinetic Intelligence) on tegelane filmist "Mina, Robot".
***[[Viki (portaal)|Viki]]'' on [[Singapur]]i [[striiming]]uportaal ja firma.
***Viki''' on kitarrist Jan Carlo DeFani kitarr.
* Viki on tšehhi kubistliku kujuri Otto Gutfreundi skulptuur
* Viki on nimi, lühend nimest Viktoria või Viktor (nt Viki Ráková, ungari päritolu Slovakkia näitlejanna).

## Vaata ka
*Vīķi, küla Lätis
*Viki loss (Wijk)
*Viki linnus
*Viki talu on talu Valgamaal
Nurmsi lennuväli

**Nurmsi lennuväli** ehk **Koigi lennuväli** (ICAO: **EEKL****,** alguses **EENI**)  on Nõukogude Liidu endine sõjaväe lennuväli Järva maakonnas Nurmsi küla lähedal. Koigi mõisa läheduse tõttu tuntud ka *Koigi lennuväljana.* 

Lennuväli paikneb 10 km Paide linnast idas. 1998. aastani tegutses lennuväljal Nurmsi Lennuklubi. Praegu on lennuväli, kus endiselt tegutses Sõjaväe Langevarjuklubi riigikaitse maa-alana Kaitseliidu Järva Maleva hallata.

Kesk-Eesti asukoha ja vaikse hüljatud olustiku tõttu on Nurmsi murulennuväli praegu langevarjurite meelispaik. Maandumisruumi ja varumaandumisplatse on seal palju. Ühte välja äärde jääb mets, kus on veel säilinud vanade Nurmsi lennuväljarajatiste varemed. 

## Ajalugu
Nurmsi lennuväli oli Nõukogude Liidu sõjaväe lennuväebaas, kus hakati toimetama Teise maailmasõja lõpuaastal. Sõdurid alustasid lennuvälja rajamist riigile kuulunud Huuksi metskonna metsas. 1945. aastal maandus lennuväljale ja tõusis sealt õhku raskes lastis lennukeid. Aastaid hiljem muutus sõjaväelaste tegevus vaiksemaks. Lennuväli oli Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi 1974. aastast pärineval globaalsel navigatsioonikaardil nr 3 (*Global Navigation Chart No. 3*) märgitud kui lennuväli, millel olid reaktiivlennukite jaoks vajalikud rajatised. Nurmsi varulennuvälja komandantuur kuulus Läti NSV-s Riia külje all Skulte lennuväljal paiknenud 3064. lennuväetehnilisele baasile.

Külma sõja järel, pärast Eesti taasiseseisvumist, tagastati omanikele osa lennuväljaalust põllumaad. Lennuvälja rajatistest ja sealsetest sõduribarakkidest on tänapäeval vähe järele jäänud.

## Vaata ka
* Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

## Viited
Belluno lennujaam

**Belluno lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Belluno provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Belluno keskusest kirdes. Lennujaamale on antud Belluno taevas hukkunud I maailmasõja kangelase Arturo Dell'Oro nimi.

## Viited
Daugmale muinaslinnus

**Daugmale muinaslinnus** oli kuni 12. sajandi II pooleni Daugava vasakul kaldal tänapäeva Lätis Ķekava piirkonnas asunud linnus.

## Asend ja ehitised
Linnus oli ehitatud Daugava suudmest 30 km ja hilisema Riia linna asukohast 22 km ülesvoolu jõe kõrgele (kuni 25 m) vasakule kaldale Daugava lisajõe Varžupīte suudme juurde. 3800 m² suurune linnuseõu oli põhja poolt kaitstud järsu jõekalda ja lõuna poolt 80 m pikkuse ning kuni 7 m kõrguse muldvalliga, mille harjale olid püstitatud puust kaitseehitised. Linnuses on asunud nii elumaju kui kõrvalhooneid, veski, ehete valmistamise töökojad, keraamikapõletusahjud, rauasulatusahi ja kaev.

## Ajalugu
Esimesed märgid linnamäel olnud asustusest pärinevad II aastatuhande lõpust e.m.a. I aastatuhandel m.a.j elasid seal semgalid ja alates 11. sajandist liivlased, kuid seal on jälgi ka vene, latgali ja skandinaavia päritolu elanikest. Daugmale kõrgajaks oli 10.–12. sajand, mil linnusest koos selle kõrval asunud küla, Varžupīte suudmes olnud sadama ja Daugava vastaskaldal olnud kahe suure külaga kujunes üks Baltikumi arenenumaid varalinnalisi keskusi. Erakordselt rikkalik arheoloogiline leiuaines (kokku u 16 000 eset), mille hulgas on palju unikaalseid leide, näiteks tõendeid Lääne-Euroopa müntide koopiate vermimisest ja Läti ala ainus ruunikirjaga ese, annab tunnistust selle kaubandusele ja käsitööle keskendunud asunduse paiknemisest mööda Daugavat kulgenud olulise veetee ääres, mis vahendas kontakte ja kaupu Idamaade ja Skandinaavia ning Lääne-Euroopa vahel. Ilmselt polnud Daugmale mitte ainult tähelepanuväärne majanduslik, vaid ka poliitiline keskus. Oletatakse, et Daugmale oli ka Saxo Grammaticuse teoses "Gesta danorum" mainitud Daugava linn.

Arheoloogid on kindlaks teinud, et linnuse kaitseehitised on 14 korda hävinenud ja taas üles ehitatud. Linnus purustati lõplikult ja jäeti maha 12. sajandi keskpaigas või teises pooles, tõenäoliselt kas kohalike ülikute rivaalitsemise tagajärjel või sõdades semgalitega.

## Vaata ka
*Väina liivlased

## Viited

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Vahepere tänav

**Vahepere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. 

Vahepere tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Taludevahe ja Tiskrevälja tänavaga ning lõpeb Roostiku tänaval. Vahepere tänav on lõunakagu–põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 465 meetri pikkune.

Vahepere tänav sai nime 8. detsembril 1995 Vahepere talu järgi.

## Viited
Asfaldi tänav

**Asfaldi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis. 

Asfaldi tänav algab Peterburi tee äärest ning lõpeb umbtänavana. Asfaldi tänav on lõunakagu–põhjaloode suunaline ja ligikaudu 205 meetri pikkune.

Asfaldi tänav sai nime 14. veebruaril 1958 lähedal asunud asfaltbetoonitehase järgi.

## Viited
Teisepere tänav

**Teisepere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. 

Teisepere tänav algab Tiskrevälja tänavalt, ristub Kaisla ja Vaagi tänavaga ning lõpeb Taludevahe tänaval. Teisepere tänav on põhjaloode–lõunakagusuunaline ja ligikaudu 320 meetri pikkune.

Teisepere tänav sai nime 23. veebruaril 2000 Teisepere talu järgi.

## Viited
Puuvilla tänav

**Puuvilla tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. 

Puuvilla tänav algab Sitsi tänavalt, ristub Lina ja Niidi tänavaga ning lõpeb Lõime tänaval. Puuvilla tänav on idakagu–lääneloodesuunaline ja ligikaudu 500 meetri pikkune.

Puuvilla tänav sai nime 4. veebruaril 1925. Puuvilla tänav on saanud nime lähedal asunud Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku järgi.

Puuvilla tn. 19 asus Kutsekeskkool nr. 10 ühiselamu.

## Viited
Island 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Island]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel viie sportlasega, kellest neli võistlesid mäesuusatamises ja üks murdmaasuusatamises.

Islandit esindasid meestest Einar Kristinn Kristgeirsson, Brynjar Jökull Guðmundsson ja Sævar Birgisson ning naistest Helga María Vilhjálmsdóttir ja Erla Ásgeirsdóttir.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Islandi lippu murdmaasuusataja Sævar Birgisson. Islandi koondis tuli avatseremoonial staadionile 30. riigina Iirimaa järel ja Hispaania ees.

Islandi sportlaste parimaks tulemuseks jäi Helga María Vilhjálmsdóttiri 29. koht naiste ülisuurslaalomis.

## Mäesuusatamine

## Murdmaasuusatamine

## Viited
Nafta tänav

**Nafta tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama ja Kadrioru asumis. Nafta tänav algab Tuukri tänavalt ja lõpeb Filmi tänaval. Nafta tänav on enam-vähem lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune.

Nafta tänav sai nime 15. veebruaril 1933 lähedal asunud petrooleumi- ja naftaladude järgi.

## Viited
Katja Kettu

**Katja Kettu** (endine nimi **Katja Heikkinen**; sündinud 10. aprillil 1978 Rovaniemis) on soome kirjanik.

Ta lõpetas 2001. aastal Turu Kunstiakadeemia (kutsekõrgkooli) animatsiooni erialal. Ta on õppinud Tampere ülikoolis soome kirjandust ja meediat.

Tema teostest on eesti keeles ilmunud aastal 2011 "Keevitaja" (originaalpealkirjaga "Hitsaaja", tõlkija Kadri Jaanits), aastal 2012 "Ämmaemand" (originaalpealkirjaga "Kätilö", tõlkija Kadri Jaanits) ja aastal 2016 "Ööliblikas" (originaalpealkirjaga "Yöperhonen", tõlkija Kadri Jaanits).

## Tunnustus
* 2011 Kalevi Jäntti auhind – teose "Kätilö" (e.k "Ämmaemand") eest
* 2012 Runebergi auhind – teose "Kätilö" (e.k "Ämmaemand") eest

## Teosed
*"Surujenkerääjä" (2005)
*"Hitsaaja" (2008)
*"Kätilö" (2011)
*"Piippuhylly" (2013)
*"Yöperhonen" (2015)

## Viited
Mängu tänav

**Mängu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Mängu tänav algab Kirde tänavalt, ristub Näituse tänavaga ja lõpeb Palli tänaval. Mängu tänav on enam-vähem kirde-edelasuunaline ning ligikaudu 410 meetri pikkune.

Mängu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud lähedal asunud näituseväljakul toimunud pidude ja mängude järgi.

## Viited
Lycognathophis

***Lycognathophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Lycognathophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Lycognathophis seychellensis]]* (Schlegel, 1837).

## Levila
Neid võib kohata Seišellidel. 

## Viited

## Välislingid
*   Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycognathophis seychellensis]] seisuga 15.02.2014.*
Lea Nurkse

**Lea Nurkse** (aastani 1925 **Leonida Jürisson**, aastani 1940 **Lea Raud**; 21. juuni 1904 Sindi – 6. märts 1960 Tallinn) oli eesti eelkooliõpetaja-kasvataja, logopeed ja tõlkija.

Ta õppis Sindi ministeeriumikoolis ja lõpetas aastal 1923 Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1926 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, ta käis ka kunstikooli Pallas õhtukursustel, hiljem õppis ta Tallinnas Draamastuudio teatrikoolis (ei lõpetanud). Aastal 1954 sai ta Leningradi Herzeni nimelise Pedagoogilise Instituudi juures kvalifikatsiooni tõstmise kursustel logopeedi kutse.

Ta töötas aastatel 1931–1943 Tallinna lasteaedades kasvatajana ja aastal 1941 Tartu Lasteaednikkude Seminaris õpetajana. Aastatel 1943–1951 töötas ta Tallinna Eelkoolikasvatuse Seminaris lastekirjanduse, ilmeka lugemise ja jutustusoskuse õpetajana. Aastatel 1951–1953 töötas ta Tallinna 6. lasteaias kasvatajana, aastatel 1953–1960 Tallinna Lastehaiglas pedagoogina, hiljem logopeedina.

Ta on avaldanud ajalehtedes ja ajakirjades artikleid lastekasvatuse ja lastekirjanduse kohta. Ta on kirjutanud värssraamatu "Kubujuss" (Tallinn, 1958) ja koostanud kogumiku "Laste sõna" (Tallinn, 1958). Ta on tõlkinud rohkesti lastekirjandust ja pedagoogikateoseid, sealhulgas "Eelkoolipedagoogika" (1949) ja "Juhend lasteaia kasvatajatele" (1950). Ta on kujundanud koolieelse pedagoogika eestikeelset terminoloogiat.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa (kuni 1940. aastani) oli kirjanik Mart Raud, nende poeg oli kirjanik Eno Raud. Tema teine abikaasa oli keele- ja kirjamees Rein Nurkse.
Richard Joonas

**Richard Joonas** (15. november 1927 Narva – 11. aprill 2002 Kohtla-Järve) oli eesti põlevkivikeemik.

Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Aastast 1948 töötas ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadis laborandina ning seejärel keemiainsenerina. Aastatel 1959–1967 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi kesklabori juhataja. Aastatel 1968–1982 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi teadusvaldkonna asedirektor, aastatel 1982–1999 instituudi direktor.

Ta oli ainulaadse kõrgtõhusa bensoehappe saamise tootmisviisi autor. Tema leiutise alusel ehitati Kohtla-Järvele bensoehappe tehas.

1977. aastal valiti ta Eesti NSV nafta- ja gaasitööstuse teaduslik-tehnilise ühenduse esimeheks. Ta oli Eesti Leiutajate Liidu ning Üleliidulise Leiutajate ja Ratsionalisaatorite Ühenduse liige, Kohtla-Järve linna teaduslik-tehnilise progressi ja majandusliku arendamise komisjoni esimees. Ta oli üle 60 leiutise autor. 
Tal on erinevates teadusväljaannete ilmunud 58 artiklit.

## Tunnustus
* 1980 Eesti NSV teeneline leiutaja
* 1986 Rahvaste Sõpruse orden
* 1991 Akadeemik Paul Kogermani mälestusmedal .

## Viited

## Kirjandus
* Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi arhiiv.
* Ajakiri Oil Shale. Vol.14, No.4, p.&nbsp;631-632, 1997 (ISSN 0208-198X).
Kilpkobra

**Kilpkobra** (*Aspidelaps*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Kilpkobrade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Aspidelaps lubricus]]* (Laurenti, 1768)
* *[[Aspidelaps scutatus]]* (Smith, 1849).

## Levila
Neid võib kohata Lõuna-Aafrikas.

## Toksilisus
Kilpkobrade perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kerge, kohati raske (surmaga lõppev), astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aspidelaps]] seisuga 15.02.2014.*
Ebaaspiid

**Ebaaspiid** (*Aspidomorphus*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Ebaspiidide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Aspidomorphus lineaticollis]]* (Werner, 1903)
* *[[Aspidomorphus muelleri]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Aspidomorphus schlegeli]]* (Günther, 1872).

## Levila
Neid võib kohata Uus-Guineas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aspidomorphus]] seisuga 15.02.2014.*
Toxicocalamus

***Toxicocalamus*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Toxicocalamus* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Toxicocalamus buergersi]]* (Sternfeld, 1913)
* *[[Toxicocalamus grandis]]* (Boulenger, 1914)
* *[[Toxicocalamus holopelturus]]* McDowell, 1969
* *[[Toxicocalamus longissimus]]* Boulenger, 1896
* *[[Toxicocalamus loriae]]* (Boulenger, 1898)
* *[[Toxicocalamus mintoni]]* Kraus, 2009
* *[[Toxicocalamus misimae]]* McDowell, 1969
* *[[Toxicocalamus pachysomus]]* Kraus, 2009
* *[[Toxicocalamus preussi]]* (Sternfeld, 1913)
* *[[Toxicocalamus spilolepidotus]]* McDowell, 1969
* *[[Toxicocalamus stanleyanus]]* Boulenger, 1903.

## Levila
Neid võib kohata Paapua Uus-Guineas.
## Toksilisus
Perekonda *Toxicocalamus* liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmaod, kuna nende hammustus võib kerge kuni keskmise astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Toxicocalamus]] seisuga 15.02.2014.*
Opera Nazionale Balilla

**Opera Nazionale Balilla**, lühendatult **ONB** või lihtsalt **Balilla** oli Itaalia Fašistliku Partei paramilitaarse kallakuga noorteorganisatsioon 1926–1937.

## Ajalugu
ONB moodustati 3. aprillil 1926 skaudiliikumise eeskujul noorte füüsilise ja moraalse kasvatamise eesmärgil. Sarnasel moel noortetegevust organiseeriti tegelikult juba pärast 1922. aastat, kui Benito Mussolini tuli Itaalias võimule. Organisatsiooni eeskujuks oli Genova poiss Giovan Battista Perasso, kes võitles 18. sajandil Habsburgide vägede vastu ja patriotism tugines Itaalia võitudele 1. maailmasõjas. 

1927 likvideeriti Itaalias ühtlasi teised noorteorganisatsioonid, sealhulgas skautlus ja pioneeriliikumine. Teatud määral tohtis tööd jätkata vaid katoliku kiriku noorteorganisatsioon. Peagi sai ONB eeskujuks ka Saksamaal Hitlerjugendi loomisel. Organisatsioon liikmed kasutasid harjutustel sageli spetsiaalseid relvi või relvamakette *Figli della Lupa*. Neist püüti kasvatada partei uusi liikmeid ja sõjamehi.

1937 pärast tagasilööke sõjakäikudel otsustati noorteorganisatsioon reorganiseerida ja nimetati ümber Gioventù Italiana del Littorioks (Itaalia Littorio Noored).

## Ülesehitus
Organisatsiooni liikmeskond jagunes põhiosas:
* Balilla (poisid) ja Piccole Italiane (tüdrukud) – 8–14 a
* Avanguardisti (poisid) ja Giovani Italiane (tüdrukud) – 14–18 a
* Marionetto - merendussuund.

Lisaks oli vahepeal nooremate liikmete nimetuseks Noored Hundid.
Herbert Blöcker

**Herbert Blöcker** (1. jaanuar 1943 Schleswig-Holstein – 15. veebruar 2014) oli saksa ratsutaja.

1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas sai ta individuaalses ratsutamises *Feine Dame*l hõbeda ja võistkondlikus ratsutamises samal hobusel pronksi.
Krait

**Krait** (*Bungarus*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Kraitide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Bungarus andamanensis]]* Biswas & Sanyal, 1978
* *[[Bungarus bungaroides]]* (Cantor, 1839)
* *Bungarus caeruleus* (Schneider, 1801) – india krait
* *[[Bungarus candidus]]* (Linnaeus, 1758)
* *Bungarus ceylonicus* Günther, 1864 – tseiloni krait ehk karavala
* *Bungarus fasciatus* (Schneider, 1801) – paama ehk  lintkrait
* *Bungarus flaviceps* Reinhardt, 1843 – kollapea-krait
* *[[Bungarus lividus]]* Cantor, 1839
* *[[Bungarus magnimaculatus]]* Wall & Evans, 1900
* *[[Bungarus multicinctus]]* Blyth, 1861
* *Bungarus niger* Wall, 1908 - must krait
* *[[Bungarus sindanus]]* Boulenger, 1897
* *[[Bungarus slowinskii]]* Kuch, Kizirian, Nguyen, Lawson, Donnelly & Mebs, 2005.

## Levila
Neid võib kohata Lõuna-Aasias ja Kagu-Aasias.

## Toksilisus
Kraitide perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib mürgistusseisundeid esile kutsuda (*α-bungarotoxin*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bungarus]] seisuga 15.02.2014.*
Pseudoboa

***Pseudoboa*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudoboa* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudoboa coronata]]* Schneider, 1801
* *[[Pseudoboa haasi]]* (Boettger, 1905)
* *[[Pseudoboa martinsi]]* Zaher, Oliveira & Franco, 2008
* *[[Pseudoboa neuwiedii]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Pseudoboa nigra]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Pseudoboa serrana]]* Morato, Moura-Leite, Prudente & Bérnils, 1995.

## Leviala
Neid kägistajamadusid võib kohata Lõuna-Ameerikas.

## Sünonüüm
* *Pseudoboa* Oppel, 1811  on kraitide (Daudin, 1803)  taksonoomiline sünonüüm.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoboa]] seisuga 16.02.2014.*
Brachyurophis

***Brachyurophis*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Brachyurophis* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Brachyurophis approximans]]* (Glauert, 1954)
* *[[Brachyurophis australis]]* (Krefft, 1864)
* *[[Brachyurophis fasciolatus]]* (Günther, 1872)
* *[[Brachyurophis incinctus]]* (Storr, 1968)
* *[[Brachyurophis morrisi]]* Horner, 1998
* *[[Brachyurophis roperi]]* (Kinghorn, 1931)
* *[[Brachyurophis semifasciatus]]* (Günther, 1863).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Brachyurophis]] seisuga 15.02.2014.*
Deira

**Deira** (vanainglise: *Derenrice* või *Dere*) oli kuningriik Põhja-Inglismaal, mis kujunes arvatavasti siis, kui anglitest sõdalased vallutasid 5. sajandi kolmandal veerandil Derwenti oru. See ulatus Humberi estuaarist Teesi jõeni ja merest Vale of Yorki lääneservani. See oli lõunapoolsem Deira ja Bernicia kuningriikidest, mis hiljem Northumbria kuningriigi moodustamiseks ühendati.

Kuningriigi nimi on briti päritolu, võib-olla sõnast *Deifr*, mis tähendab "veed", või sõnast *Daru*, mis tähendab "tamm", millisel juhul peaks see tähendama "Derwenti inimesed", tuletuse leiab ka Maltoni ladina nimest *Derventio*.

Durhami Simeoni järgi (kirjutas 12. sajandi algul) ulatus see Humberi estuaarist Tyne'i jõeni, kuid maa Teesi jõest põhjas oli mahajäetud. Pärast seda, kui brittide kuningriik, mille keskus oli *Eboracum* (Ebrauc), võeti kuningas Edwini poolt ära, sai *Eboracum* selle pealinnaks ja anglite poolt nimeks *Eoforwic* ("metskuldi koht"). Enne seda näib, et pealinn oli Pocklingtonis või selle lähedal.

Esimene ürikutest leitav Deira anglist kuningas oli Ælla, kes õitses 6. sajandi lõpul pärast riigi vallutamist brittidelt aastal 581. Pärast tema surma oli Deira Bernicia kuninga Æthelfrith'i alam, kes ühendas kaks kuningriiki Northumbriaks. Æthelfrith valitses kuni Ælla poja Edwini tulemiseni aastal 616 või 617, kes valitses samuti mõlemat kuningriiki aastani 633.

Osric, Edwini nõbu, valitses Deirat pärast Edwinit, kuid tema poeg Oswine tapeti Oswiu poolt aastal 651. Mõni aasta hiljem valitses Deirat Oswaldi poeg Œthelwald.

Beda kirjutas Deirast oma *[[Historia ecclesiastica gentis Anglorum|Historia Ecclesiastica]]*s (lõpetatud aastal 731).

## Deira kuningad
Männi tänav

**Männi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Männi tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Männi tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligikaudu 155 meetri pikkune.

Männi tänava ääres asub Tallinna Nõmme Põhikool.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava varasem nimi oli **Promenaadi tänav** (saksa keeles *Promenaden-Strasse*, vene keeles *Променадная улица*). 17. märtsil 1923 sai tänava nimeks Männi tänav (*Kiefernstrasse*, *Сосновая улица*). Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi **Ladva tänav**.

## Viited
Puuvilja tänav (Tallinn)

**Puuvilja tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Puuvilja tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Puuvilja tänav on põhjaloode–lõunakagusuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune.

Tänava ääres asub Tallinna Nõmme Põhikool. Puuvilja 4 asub EEKBKL Nõmme Baptistikoguduse palvela. 

Puuvilja tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Võsu tänav

**Võsu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Võsu tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Võsu tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligi 120 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava varasem nimi oli **Kiriku tänav** (saksa keeles *Kirchenstrasse*, vene keeles *Церковная улица*) sealse Nõmme Rahu kiriku järgi. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi **Kulli tänav**. 27. juunil 1950 pandi tänavale nimeks **Okka tänav**. Praeguse nime sai Võsu tänav 20. juulil 1984.

## Viited
Lühike tänav (Tallinn)

**Lühike tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Lühike tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Lühike tänav on loode–kagusuunaline ja ligikaudu 85 meetri pikkune.

Lühike tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav on nime saanud oma lühiduse järgi. Tänava saksakeelne nimi oli *Kurze Strasse* ja venekeelne *Короткая улица*.

## Viited
Maximilian Schell

**Maximilian Schell** (8. detsember 1930 Viin – 1. veebruar 2014 Innsbruck) oli Austria filminäitleja, -produtsent ja -lavastaja.

Tema isa oli Šveitsi kirjanik Hermann Ferdinand Schell ja ema Austria näitleja Margarethe Noé von Nordberg. Peres oli peale Maximiliani veel kolm last, kes kõik tegelesid näitlemisega. Õde Maria Schell ja vend Karl Schell olid vanemad, õde Immy Schell oli pere noorim laps. Pärast anšlussi, aastal 1938 asus perekond elama Šveitsi Zürichisse. 

1962. aastal võitis ta parima meespeaosatäitja Oscari kaitseadvokaat Hans Rolfe rolli eest filmis "Nürnbergi protsess". Sama rolli eest sai ta ka Kuldgloobuse. Oscari nominentide hulgas oli ta veel kahel korral: 1976. aastal rolli eest filmis "The Man in the Glass Booth" ja 1978. aastal meeskõrvalosatäitja kategoorias rolli eest filmis "Julia".

Ta oli 2005. aastani abielus vene filminäitleja Natalja Andreitšenkoga. Neil sündis tütar Nastassja Schell. 2013. aastal abiellus ta endast 47 aastat noorema ooperilaulja Iva Mihanoviciga.

Maximilian Schell oli Angelina Jolie ristiisa.

## Välislingid

* 
* Jüri Laulik: "Rahvusvaheline mees Maximilian Schell" Sirp, 24. oktoober 2008
Józef Cyrankiewicz

**Józef Adam Zygmunt Cyrankiewicz** (23. aprill 1911 Tarnów – 20. jaanuar 1989 Varssavi) oli Poola riigitegelane.

Józef Cyrankiewicz oli pärit inseneri perekonnast. Ta õppis Krakówis Jagiełło ülikoolis õigusteadust. Poola Sotsialistlikku Parteisse astus ta 1931. aastal. 1935–1939 oli ta Poola Sotsialistliku Partei Krakówi piirkonnakomitee sekretär.

1939. aasta septembris võttis ta osa Saksamaa kallaletungi tagasitõrjumisest. 1939–1941 organiseeris ta Krakówi sotsialistide põrandaalust võitlust Saksa okupantide vastu. Cyrankiewicz vangistati 1941. aasta kevadel ning ta viibis seejärel kuni 1945. aasta jaanuarini koonduslaagrites.

Poola Sotsialistliku Partei Kesktäitevkomitee esimehena osales ta 1945–1948 Poola Ühendatud Töölispartei moodustamisel. 1946–1947 oli ta Poola valitsuses portfellita minister ja 1947–1972 Poola Seimi liige. 1948–1972 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

1947–1952 ja 1954–1970 oli ta Poola Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister), 1952–1954 Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1970–1972 oli Józef Cyrankiewicz Poola Riiginõukogu esimees (sisuliselt president).

## Viited
Ikopa

**Ikopa** on Madagaskari pikkuselt teine jõgi. See läbib riigi pealinna Antananarivot ning on Betsiboka jõe suurim lisajõgi.

Ikopa saab alguse Varahina allikast, mis asub Andramasina alamprefektuuris 1810 m kõrgusel merepinnast.
Bemarivo

**Bemarivo** jõgi asub Põhja-Madagaskaril. See voolab India ookeani saare kirderannikul. Jõe valgmasse kuuluvad Tsaratanana mäestik ja Marojejy mäestiku põhjaosa Marojejy rahvuspargis.

Nosiarina lähedal ületab jõge riigimaantee 5a (Route Nationale 5a). Jõesuue paikneb Sambavast põhjas. Bemarivo on Betsimisaraka piirkonna põhjapiir.

Ka Sofia jõe üht lisajõge nimetatakse Bemarivoks.

## Viited
Toksinoloogia

**Toksinoloogia** on toksikoloogia allharu. Toksinoloogia uurib organismide (taimed, bakterid, seened, loomad) komplekteeritavaid orgaanilist päritolu ühendeid, mis mõjuvad teistele elusolenditele toksiinina, ning nendega seotud toimemehhanisme ja võimalikku ravi.

Toksinoloogia eeldab biosüstemaatika tundmist. 

Toksinoloogia interdistsiplinaarse teadusharuna on seotud anatoomia, biokeemia, molekulaarbioloogia ja farmakoloogia ning farmakognoosiaga. 

## Kliiniline toksinoloogia
Kliinilist toksinoloogiat võib vaadelda meditsiiniharuna, mis hõlmab teadmisi bioloogilisi toksiine komplekteerivate organismide ja inimorganismile mõjuvate toksiinide toimemehhanismide (mürgistusseisundid, allergilised reaktsioonid maosüljele, mesilasmürgile jm) kohta, diagnoosi ja toksiini toimel tekkinud haiguslike seisundite ravi. Kliinilise toksinoloogia hulka loetakse ka teadmised, mis puudutavad bioterrorismi, ravimite (nii antidoodid kui ka nn mürkmadude süljest eraldatud ainete põhjal välja töötatud ravimite) välja töötamist jpm. 

### Maohammustused
Madude hammustused (nii mürkmadude kui ka mürgitute) on ülemaailmselt oluline probleem nii rahvatervise kui ka arstiteaduse seisukohalt. Eri hinnangute alusel (2010) saab igal aastal madudelt hammustada (hinnanguline vahemik) 421 000 – 1 842 000 inimest ja sureb igal aastal 20 000 – 94 000 inimest.
	
## Viited

## Välislingid
*Clinical Toxinology Resources Website, veebiversioon (vaadatud 16.02.2014) (*inglise keeles*)
*Open-Access-Toksinoloogia ajakiri saidil toxins, 

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Toxinologie]] seisuga 16.02.2014.*
Silvia Urb

**Silvia Urb** (18. veebruar 1924 Võru – 11. august 2018) oli eesti laulja.

Õppis Võru algkoolis. Lõpetas 1944. aastal Tartu Kommertsgümnaasiumi ja õppis laulu Tartu Muusikakoolis. Pärast Tallinna Konservatooriumi lõpetamist 1954. aastal asus tööle Estonia teatrisse.

Töötas registraatorina Tartu Sisehaiguste Kliinikus 1944-46. Seejärel Tartu III Sisehaiguste Kliinikus.

## Pere
Tema isa oli kingsepp ja maadleja Johannes Urb. Tarmo ja Toomas Urb on tema vennapojad.

## Viited
Betsiboka

**Betsiboka** on 525 km pikkune jõgi Põhja-Madagaskari keskosas. See voolab loodesse ning suubub Bombetoka lahte, moodustades ulatusliku delta. Betsiboka saab alguse riigi pealinnast Antananarivost idas. Jõge ümbritsevad mangroovimetsad. 

Jõe värvus on silmatorkavalt punane; see tuleneb jõesetetest, mida Betsiboka tohutuis kogustes merre kannab. Suurem osa setteist koguneb jõesuudmesse. Betsiboka on drastiline näide Loode-Madagaskaril katastroofi mõõtmed võtnud erosioonist.. Metsaraie põllu- ja karjamaade laiendamiseks on viimase 50 aasta jooksul viinud tohutu mullakihi kaotuseni, mis ulatub saare mõnes piirkonnas igal aastal 250 tonnini hektarilt - maailma suurim erosioonimäär.

Jõebasseinis on mitmeid endeemseid kalaliike. Nende seas on kolm tsikliidi: *[[Kotso|Paretroplus petiti]]*, *[[Paretroplus tsimoly|P. tsimoly]]* ja *[[Damba mipentina|P. maculatus]]*.

Betsiboka suurim lisajõgi Ikopa voolab läbi pealinna Antananarivo.


File:Betsiboka estuary.jpg|Betsiboka jõesuue, vaade kosmosest
File:Betsiboka River September 22, 2003.jpg|Betsiboka tavalisel tasemel
File:Betsiboka River January 30, 2009.jpg|Betsiboka üleujutuse ajal


## Viited

## Välislingid
* Floods in Madagascar, NASA Earth Observatory
* Sediment Laden Drainages, Lunar and Planetary Institute, USRA
* NASA: Earth from Space
Sofia jõgi

**Sofia** jõgi asub Loode-Madagaskaril, see voolab läbi Sofia piirkonna. Jõgi saab alguse Tsaratanana mäestikust 1784 m kõrguselt üle merepinna, selle pikkus  on 350 km.

## Viited
Ihosy jõgi

**Ihosy** jõgi asub Kesk-Madagaskaril endises Fianarantsoa provintsis. See saab alguse Bekisopa mägedes ja kulgeb läbi Ihosy linna (koordinaadid 22.4°S 46.1166667°E), millele jõgi ka nime andis.
Mananara

**Mananara** jõgi on üks Ida-Madagaskari suurematest jõgedest. 150 km pikkune jõgi suubub India ookeani Vangaindrano linna lähistel Atsimo-Atsinanana piirkonnas.

Mananara saab alguse kolme jõe, Menarahaka, Itomampy ja Ionaivo ühinemisel. Ionavio läte asub Tsimahamory mäe nõlvadel, ligikaudu 1500 m kõrgusel. Itomampy algus on Ionaivo lähedal, umbes 40 km kaugusel India ookeanist ja 1600 m kõrgusel, jõgi voolab põhja kuni ühinemiseni Ionaivoga. Menarahaka allikad asuvad Andringitra mäestikus umbkaudu 2000 m kõrgusel, enne Ionaivoga ühinemist voolab sellesse ka Sahambano jõgi.

## Viited
Mananjary jõgi

**Mananjary** jõgi asub Lõuna-Madagaskaril. See suubub saare idarannikul India ookeani. Jõgi moodustab Betsimisaraka piirkonna lõunapiiri.

Mananjary suudmes asub Mananjary linn.

## Viited
Mandrare

**Mandrare** jõgi asub Anosy piirkonnas Lõuna-Madagaskaril. 270 km pikkune jõgi suubub India ookeani Amboasary-Atsimo (Amboasary Sud) lähistel.
Madagaskari jõgede loend

''Siin on loetletud Madagaskari jõgesid.

## A
*Antainambalana

## B
*Bemarivo
*Besokatra
*Betsiboka
*Bombetoka

## F

*Fanambana
*Faraony
*Fiherenana

## I
*Ifasy
*Ihosy
*Ikopa
*Irodo
*Ivondro

## L

*Linta
*Lokoho
*Loky
*Lõuna-Mahavavy

## M

*Maevarano
*Mahajamba
*Manambolo
*Manambaho
*Manampatrana
*Mananara
*Mananjary
*Mangoro
*Maningory
*Maningoza
*Mandrare
*Mangoky
*Mania
*Maningory
*Menarandra

## N

*Namorona
*Nosivolo

## O
*Onibe
*Onilahy
*Onive

## P
*Põhja-Mahavavy

## R
*Ramena
*Rianila

## S
*Saharenana
*Sakaleona
*Sakanila
*Sakeni
*Sambirano
*Sofia

## T
*Tsiribihina

## Z
*Zomandao
Mahajamba jõgi

**Mahajamba** jõgi asub Põhja-Madagaskaril ning voolab läbi Ankarafantsika rahvuspargi. Jõge ümbritseb mangroovimets.

## Viited
Cambridge'i muutus

**Cambridge'i muutus** on filosoofiline mõiste, mille kohaselt entiteet x on muutunud ainult siis kui on olemas predikaat F, mis pole tõene (on tõene) x-i suhtes ajal t1, aga pole tõene (on tõene) x-i suhtes mõnel hilisemal ajal.

## Ajalugu
Termini "Cambridge'i muutus" mõtles 1960. aastate lõpus välja Peter Geach, viidates Bertrand Russellile ja John McTaggartile – filosoofidele, kes olid aktiivsed Cambridge'i ülikoolis.

## Näide
Oletagem, et ajal t1 on isik A 180&nbsp;cm pikk ja isik B 175&nbsp;cm pikk. Ajal t2 on isik A ikka 180&nbsp;cm, aga isik B on kasvanud 185&nbsp;cm pikkuseks. Kuna predikaat "on pikem kui B" on tõsi A suhtes ajal t1, aga mitte ajal t2, on A muutunud Cambridge'i muutuse definitsiooni "muutus" kohaselt. Ta on liikunud seisundist "on pikem kui B", seisundisse, kus ta pole enam pikem kui B.

Intuitiivselt siiski on muutunud isik B, mitte isik A. Isik B kasvas 10&nbsp;cm, isiku A pikkus jäi samaks. Seda probleemi seoses Cambridge'i muutusega võib lahendada eristades loomuomaseid ja mitteomaseid või loomulikke ja mitteloomulikke omadusi. Nii eristades, on võimalik defineerida "päris" muutus, eeldades, et predikaadil on avaldunud loomuomased tunnused, näiteks pikkus 175&nbsp;cm, mitte mitteomased tunnused nagu "on pikem kui B".
Pigilaigulised

**Pigilaigulised** (*Rhytismataceae*) on hüüvikseente klassi pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente sugukond.

## Klassifikatsioon
Sugukonda kuulub 55 perekonda 728 liigiga.

**[[Aporia]]* 
**[[Bifusella]]* 
**[[Bifusepta]]* 
**[[Bivallium]]* 
**[[Canavirgella]]* 
**[[Ceratophacidium]]* 
**[[Cerion (seeneperekond)|Cerion]]* 
**[[Coccomyces]]* 
**[[Coccophacidium]]*
**Colpoma* – nööpaukseen
**[[Conostroma]]*
**[[Crandallia]]*
**[[Criella]]*
**[[Cryocaligula]]*
**[[Cryptomyces]]* 
**[[Davisomycella]]* 
**[[Discocainia]]* 
**[[Duplicaria (seeneperekond)|Duplicaria]]* 
**[[Duplicariella]]* 
**[[Elytroderma]]* 
**Hypoderma* – pigisõõn
**[[Hypodermella]]* 
**[[Hypohelion]]* 
**[[Hysterodiscula]]*
**[[Isthmiella]]*
**[[Leptostroma]] 
**Lirula* – [[pigijutt]]
**Lophodermella* – [[vaguhuul]]
**Lophodermium* – [[pigihuul]] 
**Lophomerum*
**Macroderma*
**Marthamyces*
**Melasmia* 
**Meloderma* 
**Moutoniella* 
**Myriophacidium* 
**Nematococcomyces* 
**Neococcomyces* 
**Nothorhytisma* 
**Nymanomyces* 
**Parvacoccum* 
**Ploioderma* 
**Propolis* 
**Pseudorhytisma*
**Pureke* 
**Rhytisma* – [[pigilaik]]
**Soleella* 
**Sporomega* 
**Terriera*
**Therrya* – [[pigitäht]]
**Triblidiopsis*
**Tridens*
**Tryblidiopsis* – [[pigiliuake]]
**Tryblidiopycnis* 
**Virgella*
**Vladracula*
**Xyloschizon*
**Zeus''

## Välislingid
*
Antifeminism

**Antifeminism** on vastuseis feminismile või mõnele selle vormile.

## Definitsioon
Igapäevases kõnes kasutatakse antifeminismi kui vastuseisu feminismi pooldavale organisatsioonidele või poliitilisele liikumisele.
Meesuuringute õpetlane Michael Kimmel määratleb antifeminismi kui "vastuseisu naiste võrdõiguslikkusele".
On väidetud, et on tehtud vähe uuringuid antifeminismist kui ühiskondliku liikumise kohta ning, et antifeminsm on tihti kui maskulinistlik väide, et mehed on kriisis, kuna ühiskond feminiseerub.

## Hoiakud
Mõned antifeministid on väitnud, et feminism on kaasa toonud muutusi ühiskonna varasemates seksuaalsusega seotud normides, mis nende arvates kahjustab traditsioonilisi väärtusi või usulisi tõekspidamisi. Näiteks abielude vähenemist on nimetatud feminismi negatiivseks tagajärjeks. Paljud neist antifeministidest on naiste tööturul või poliitilistel ametikohtadel olemise vastu. Samuti on nad naiste hääletamisõiguste ja peres mehe olulise vähenemise vastu. Näiteks Paul Gottfried on öelnud, et "Muutus naiste rollis on olnud sotsiaalne katastroof, mis jätkuvalt mõjutab pere". 
 
Enamik tänapäeva antifeministe on feminismi vastu pigem naturalistlikel kui religioossetel või traditsioonilistel põhjustel. Nende jaoks on feminism kui meeste ja naiste kaasasündinud erinevuste eitamine ja kui inimeste programmeerinime nende bioloogiliste tendentside vastu. Antifeministid ka tihti leiavad, et kuigi feminism võitleb võrdsuse eest, ignoreerib see meeste õigusi. Mõned antifeministid ka usuvad, et feminism on jõudnud oma eesmärgini ning püüdleb nüüd selleni, et naistel oleks kõrgem staatus kui meestel.

## Antifeminism kui äärmuslus
Kriitikud on väitnud, et antifeminism või antifeministlikud liikumised feminismi vastu on kui katsed õõnestada põhjendatud muret naiste õiguste ja diskrimineerimise kohta pealt.

## Vaata ka

* maskulinism
* manosfäär
* incel
* sooroll
* naiste õigused
* humanism
* misogüünia
* seksism

## Viited
Pigihuul

**Pigihuul** (*Lophodermium*) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Klassifikatsioon

Pigihuule perekonda on Eesti eElurikkuses klassifitseeritud järgmised seeneliigid:
**Lophodermium arundinaceum*; sün *Hysterium arundinaceum* – roo-pigihuul
**[[Lophodermium brachypodii]]*
**[[Lophodermium caricinum]]*; sün *Leptostroma caricinum*
**Lophodermium conigenum* – süva-pigihuul
**[[Lophodermium culmigenum]]*; sün *Hysterium culmigenum*
**[[Lophodermium eriophori]]*
**[[Lophodermium foliicola]]*; sün *Lophodermium hysterioides*, *Lophodermium xylomoides*
**Lophodermium gramineum* – kõrre-pigihuul
**Lophodermium juniperinum* – kadaka-pigihuul
**[[Lophodermium melaleucum]]*
**Lophodermium oxycocci* – jõhvika-pigihuul
**[[Lophodermium petiolicola]]*
**Lophodermium piceae* – kuuse-pigihuul, kuuse pudetõbi
**Lophodermium pinastri*; sün *Hysterium pinastri*, *Leptostroma pinastri* – puna-pigihuul, männi pudetõbi
**Lophodermium seditiosum* – tõve-pigihuul

## Metsapuude haigustekitajatena

Pigihuule perekonna seeneliigid tõvestavad mitmeid taimi, eelistades sugukonna männilised perekondi. Tuntuimaks metsa seenpatogeeniks on tõve-pigihuul.  
 
## Viited

## Välislingid
*
Kadrina kiriku orel (album)

**"Kadrina kiriku orel" ("Die Hermann-orgel in der Katharinen-kirche in Kadrina/Estland") **on orelipalasid sisaldav CD-album, mis anti välja 2008. aastal. 

Plaadi helimaterjali salvestasid sama aasta 31. juulil Kadrina Katariina kirikus Lääne-Virumaal Raivo Narits ja Ants Viermann. Albumi vahelehe fotode autorid on Kaupo Kikkas ja Rein Sikk; vahelehe tekstid koostas Külli Erikson ja Janis Kalnins; saksakeelse teksti korrektuuri tegi Alexander Eckert; trükitud Folger Arti trükikojas.

## Lood albumil
# "Sonaat nr. 1 f-moll, op. 65" (helilooja Felix Mendelssohn; orelil Kersti Petermann)
# "Koraalieelmäng „Ich ruf zu dir, Herr Jesu Christ”, BWV 639" (helilooja Johann Sebastian Bach; orelil Kristel Aer)
# "Prelüüd ja fuuga G-duur, BWV 541" (helilooja Johann Sebastian Bach; orelil Kristel Aer)
# "Ave Maria" (helilooja Peeter Süda; orelil Kristel Aer)
# "Sonaat nr. 3 G-duur, op. 88" (helilooja Josef Gabriel Rheinberger; orelil Külli Erikson)

## Vaata ka
* Kadrina kiriku orel

## Viited


## Välislingid
* Kadrina Kiriku Oreli SA koduleht
* Kadrina kiriku Facebooki leht
Otti talu kalmistu

**Otti talu kalmistu** on kalmistu Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pikknurme külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistu rajamiseks taotles Otti talu peremees Johannes Amor 28. aprillil 1931 luba, kuid talle öeldi loataotluse puuduste tõttu ära. Amor sai lõpuks loa 3. jaanuaril 1933 ning Otti talu maadele rajati kalmistu. 

Kalmistu oli algselt rööpkülikukujuline, pindalaga 0,042 ha. Säilinud on põllukividest ringmüüri varemed. 

## Kalmistule maetuid
Teadaolevad maetud on ka enamikus pärit sellest perekonnast. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid praegu (august 2014) on kalmistul 20 hauatähist.
*1936: Johannes Amor (31. august 1872 – 19. aprill 1936), taluperemees
*1942, 1. mai: Karl Reits (1885–1941), usukuulutaja ning prohvet. Ümbermatmine 
*1998: Voldemar Amor (1910–1998), metsavend

## Viited

## Kirjandus
*Otti talu kalmistu väljamõõtmise plaan. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.3781.1.194, leht 3
*Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 107
*Taavi Pae. "Oti talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*"Rännak prohveti hauale". // Eesti Kirik, 24. august 2011. Lk 1
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". "Vali Uudised", 4. aprill 2014. Lk 5
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 42

## Välislingid
*
Venemaa 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Venemaa]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 232 sportlasega, kes võistlesid kõigil 15 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Venemaa lippu bobisõitja Aleksandr Zubkov.

Venemaa sai enne tulemuste tühistamisi dopinguskandaaliga seoses riikide arvestuses enim medaleid (33) ja ka enim kuldmedaleid (13). Pärast diskvalifitseerimisi jäi Venemaa sportlastele 29 medalit, neist 10 kuldmedalit.

Olümpiavõitjaks tulid algselt Venemaa iluuisutamisvõistkond, naiste üksiksõidus Adelina Sotnikova, paarissõidus iluuisutajad Tatjana Volossožar ja Maksim Trankov, kiiruisutaja Viktor An, lumelauasõitja Vic Wild, skeletonisõitja Aleksandr Tretjakov, murdmaasuusataja Aleksandr Legkov, kahebobisõitjad Aleksandr Zubkov ja Aleksei Vojevoda, lühiraja uisumeeskond, laskesuusatamismeeskond ning neljabobimeeskond.

Paljude Venemaa sportlaste suhtes käivitati distsiplinaarmenetlused arvatavate dopingurikkumiste asjus. Esimesed diskvalifitseerimised toimusid 1. novembril 2017, kui tühistati murdmaasuusatajate Jevgeni Belovi ja Aleksandr Legkovi tulemused. 9. novembril 2017 tühistati Maksim Võlegžanini, Jevgenija Šapovalova, Aleksei Petuhhovi ja Julija Ivanova tulemused. 22. novembril 2017 tühistati skeletonisõitjate Aleksandr Tretjakovi, Jelena Nikitina, Marija Orlova ja Olga Potõlitsina tulemused.
Mangoky

**Mangoky** on 564 km pikkune jõgi Madagaskaril Atsimo-Andrefana ja Anosy piirkonnas. See saab alguse Kõrgplatoolt, Fianarantsoa linnast ida pool. Jõgi voolab üldjoontes lääne suunas, ületab Bemaraha platoo lõunaotsa, jõuab rannikutasandikule ning suubub Mosambiigi kanalisse Morombe linnast põhjas.

Suurem osa Madagaskarist on viimase 40 aasta jooksul kannatanud tugevalt metsaraie all, peamiselt pärismaalaste alepõllunduse tõttu. See on viinud suure erosiooni ja pinnasekaotuseni Mangoky jõe valglas, nagu näitab liiva kogunemine jõe alamjooksule ja suudmesse. Mangokyst lõunas eristub selgesti mudane pruunikasroheline Ihotry järv. Järve ja ranniku vahele jääb suur valge liivaga ala, mida palistavad mudased tiigid. Jõe delta lõunaosas domineerivad settest moodustunud saared ja väikesed kanalid. Põhjaosas seevastu paiknevad mangroovisood ning loodete kujundatud pinnavormid.
Tõve-pigihuul

**Tõve-pigihuul** (*Lophodermium seditiosum*) on pigilaigulaadsete seltsi pigihuule perekonda kuuluv seeneliik.

## Metsapuude haigustekitajatena

Tõve-pigihuul on tuntud metsa seenpatogeen, kes nakatab männipudetõppe igas vanuses männipuid (okastes endofüütidena) noortes männikutes ja männikasvandustes.

## Viited

## Välislingid

*
Tiksikulaadsed

**Tiksikulaadsed** (*Helotiales*) on seeneselts.

## Sugukondi
**[[Arachnopezizaceae]]*
**[[Ascocorticiaceae]]*
**[[Calloriaceae]]*
**[[Cenangiaceae]]*
**[[Chlorociboriaceae]]*
**[[Cordieritidaceae]]*
**Dermateaceae* – nahktiksikulised
**[[Discinellaceae]]*
**[[Drepanopezizaceae]]* 
**Erysiphaceae* – jahukastelised
**[[Gelatinodiscaceae]]*
**[[Godroniaceae]]* 
**Helotiaceae* – tiksikulised
**[[Heterosphaeriaceae]]* 
**Hyaloscyphaceae* – harjastiksikulised
**[[Lachnaceae]]*
**[[Leptodontidiaceae]]* 
**[[Loramycetaceae]]*
**[[Mitrulaceae]]*
**[[Mollisiaceae]]* 
**[[Myxotrichaceae]]*
**[[Pezizellaceae]]*
**Phacidiaceae* – lumehallikulised
**[[Ploettnerulaceae]]* 
**[[Rutstroemiaceae]]*
**Sclerotinaceae* – mügarliudikulised
**[[Tricladiaceae]]*
**[[Vibrisseaceae]]*

## Sugukonnata perekondi
**[[Cistella]]*
**[[Piceomphale]]*
**[[Podophacidium]]*
**[[Polydesmia]]*

## Viited

## Välislingid
*

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Helotiales]] seisuga 16.02.2014.*
Kursi kalmistu

**Kursi kalmistu** on kalmistu Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

Kalmistu rajati pärast 1772. aastat, kui lõpetati matmine Kursi kiriku ümber olevale kalmistule (Kursi kirikuaed). Kalmistu algne suurus oli 4 vakamaad (umbes 1,48 ha). Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid see on praegu (veebruaris 2014) hooldatud ning see on kasutuses. Kalmistu omanik on Põltsamaa vallavalitsus.

Kursi kalmistu tunnistati 1977. aastal kultuurimälestiseks. Kalmistu lääneosas paikneb Kursi II maailmasõja matmispaik, mis on kalmistust eraldamata, kuid on eraldiseisev kultuurimälestis.

## Kalmistule maetuid
*1921 Villem Sikk (1865–1921), kooliõpetaja ja omavalitsustegelane
*1988 August Jukk (1897–1988), advokaat
*1989 Jüri Kukk (1940–1981), keemik ja vastupanuvõitleja

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 5848 "II maailmasõjas hukkunute ühishaud"
*Puurmani vallavolikogu määrus nr 6, 28.06.2012. "Puurmani valla kalmistute kasutamise eeskiri"
Lumehallikulised

**Lumehallikulised** (*Phacidiaceae*) on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente sugukond.

## Klassifikatsioon

Lumehallikuliste sugukonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneperekonnad:
**[[Allantophomopsis]]*
**[[Apostrasseria]]*
**[[Ascocoma]]*
**[[Ceuthospora]]*
**[[Coma (perekond)|Coma]]*
**[[Lophophacidium]]*
**Phacidium* – lumehallik

## Välislingid
*

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Phacidiaceae]] seisuga 16.02.2014.*
Lumehallik

**Lumehallik** (*Phacidium*) on seeneperekond.

## Liigid

Lumehalliku perekonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneliigid:
**[[Phacidium caliciiforme]]*
**[[Phacidium carbonaceum]]*; sün *Cytospora carbonacea*
**[[Phacidium coronatum]]*
**Phacidium infestans* – harilik lumehallik
**Phacidium lacerum* – lõhik-lumehallik
**[[Phacidium patella]]*
**[[Phacidium pusillum]]*; sün *Naevia pusilla*.

## Viited

## Välislingid
*