open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Logudoro

**Logudoro** (sardi keeles ***Logudòro***) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kesk- ja loodeosas. Logudoro piirid langevad kokku keskaegse Logudoro kuningriigi (*regno di Torres, regno del Logudoro; giudicato di Torres, giudicato del Logudoro*) piiridega.

Logudoro pealinn oli alul Ardara ja hiljem Sassari. Keskaegse Logudoro (*giudicato*) territoorium vastab ligikaudu kaasaegse Sassari provintsi territooriumile, millele lisanduvad lõunapoolsemad Nuoro, Bosa ja Macomer.
Jeanne Moreau

**Jeanne Moreau** (; 23. jaanuar 1928 Pariis – 31. juuli 2017 Pariis) oli prantsuse näitleja, laulja, režissöör ja stsenarist.

Ta on mänginud näiteks filmides "Lift tapalavale" (1957), "Ohtlikud armusuhted" ja "Jules ja Jim" (1962).

Moreau alustas näitlejakarjääri 1947. aastal teatris Comédie-Française, filmides hakkas mängima väikseid rolle 1949. aastal.

1963. aastal avaldas Moreau heliplaadi. Hiljem on ta laulnud koos Frank Sinatra, Yves Duteil’ ja Etienne Dahoga.

1992 sai ta Veneetsia filmifestivalil elutöö Kuldlõvi ja 2003 Cannes'i filmifestivalil Kuldse Palmioksa. Lisaks on ta saanud filmifestivalidel naisosade eest Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia ja Césari auhindu.

Ta mängis Ilmar Raagi 2012. aasta filmis "Eestlanna Pariisis" Pariisis elavat eestlannat.

Moreaud huvitasid eksiilis elavatest inimestest rääkivad stsenaariumid. Ta kandis enamikus filmides moekunstnik Chaneli rõivaid. Moreau elu moto oli mitte anda hinnanguid. Tema arvates on elu mõte armastus kunsti vastu. Moreau pidas oma eeskujuks kirjanikke. Moreau unistas tantsijaks saamisest, kuna tema ema oli trupi Les Girls tantsija. Siiski otsustas ta lõpuks teatrikarjääri kasuks, kuna soovis laval end teostada ja oma tundeid väljendada. Moreau tunnistas sisemise jõu olemasolu, kuid ei pidanud end usklikuks. Moreau pidas vabariiki abstraktsiooniks ning arvas, et maailm on 2012. aasta seisuga nagu vaatemänguühiskond, kus presidendid räägivad enda, mitte vabariigi nimel. Ta pidas Euroopa väljakutseks põlvkondade vahetumist. Moreau soosis loomulikku välimust ning arvas, et inimene ei peaks varjama aja kulgemist, vaid nägema välja vastavalt oma eale. Moreau arvates on televisioon muutunud teatrist ja kinost tähtsamaks, kuna teatris käiakse vähem ning teatrietendused jõuavad inimesteni televisiooni vahendusel. Moreau arvas, et kätte on jõudnud kordamise ajastu.

Ta pidas eestlasi toredateks ja sõbralikeks ning talle meeldisid ameeriklased väga. 

Moreau on olnud abielus režissöör William Friedkiniga. Nad elasid paar aastat koos Ameerika Ühendriikides New Yorgis.

## Viited

## Välislingid

*
Tisleripink

**Tisleripink** (ka: *höövlipink, kruupink*) on puidust tööpink, kuhu töödeldav ese kinnitatakse puukruvi abil. Tisleripinki kasutatakse peamiselt hööveldamiseks.
Eestis kasutati enne tisleripingi kasutuselevõttu 19. sajandi II poolel lihtsat tööpinki.

## Viited
Monreale (täpsustus)

***[[Monreale vald]]** – 38 500 elanikuga (2011) omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Palermo provintsis Sitsiilias
**Monreale, selle keskuseks olev linn
** **[[Monreale katedraal]]** – Monreale peamine kirik
***[[Monreale (Sardiinia)]]** – ajalooline piirkond Itaalias  Sardiinias
***[[Monreale (vein)]]** – sitsiilia DOC tähisega vein
Monreale (Sardiinia)

**Monreale** (ka *Campidano di Sanluri*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas, endisaegse Arborea kuningriigi lõunaosas.

Piirkonnas on kümme Lõuna-Sardiinia provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Pabillonis, San Gavino Monreale, Sanluri, Serrenti, Vallermosa ja Villacidro. Monreale piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.
Küünarpuu

**Küünarpuu** on vanaaegne, 4- või 6-kandiline puukepp, mille põhiosa oli küünrapikkune (arvesse ei läinud kepi käepide). Küünrapuud kasutati eriti riide mõõtmiseks. 

## Viited
Zolitūde

**Zolitūde** (saksa keeles *Solitude*) on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 2,888 km². Asub Mūkupurvsist idas, Imantast lõunas, Šampēterisest ja Pleskodālest läänes. 20 145 elanikku (2010). 

Zolitūde asum on nime saanud Imanta asumis asunud samanimelise suvemõisa järgi, mille juurde rajati aastal 1989 Riia–Tukumsi raudteeliinile Zolitūde rongipeatus. Nimi tuleneb prantsuse keelest, kus *solitude* tähendab üksildust. Kuigi suvemõisa hooned asusid Imantas, olid selle maad siiski põhiliselt Zolitūde asumi aladel. Lisaks on Zolitūde ja Imanta piiril veel Imanta peatus. Aastal 1877 liideti mõisa maad linnaga, aga reaalset ehitustegevust seal eriti ei olnud. Aastani 1910 asus asumi maadel hipodroom, lisaks toodeti lähedal asuvast rabast turvast. Aastal 1924 võõrandati mõisa maad ja anti need Riia linna kasutusse. Enne Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt ehitati asumi aladele individuaalelamuid. Asumile iseloomulikud paneelmajad hakkasid kerkima alles aastast 1983. Aastal 2013 sai asum üle kogu maailma tuntuks Maxima kauplust tabanud varinguga. 

## Välislingid
*Asumi koduleht (*läti keeles*)
Maakond (Itaalia)

Itaalia haldusjaotuses on **maakond** (itaalia keeles *regione*, mitmuses *regioni*) 1. järgu haldusüksus. Maakonnad, välja arvatud Valle d'Aosta, jagunevad provintsideks (*provincia*) ja need omakorda valdadeks (*comune*). Põhiseaduse paragrahvi 131 järgi on Itaalias 20 maakonda.

## Staatus

Igal maakonnal on oma valitsus oma statuudi, võimupiiride ja ülesannetega. Kõik maakonnad on põhiseaduses sätestatud piirides autonoomsed. Viiele maakonnale (1948. aasta veebruaris Sitsiilia, Sardiinia, Valle d'Aosta ja Trentino-Alto Adige maakondadele, 1963. aasta jaanuaris Friuli-Venezia Giuliale) on spetsiaalse statuudiga antud ülejäänud maakondadega võrreldes laiendatud autonoomia. Üks neist viiest, Trentino-Alto Adige, koosneb kahest autonoomsest provintsist (Bolzano ja Trento), mille seadusandlikud volitused on analoogsed maakonna omadele. Trentino-Alto Adige ja Valle d'Aosta nimetused on Itaalia põhiseaduse 2001. aasta redaktsioonis (§&nbsp;116) toodud ära kahes keeles, itaalia/saksa ja itaalia/prantsuse keeles: Trentino-Alto Adige / Südtirol ja Valle d'Aosta / Vallée d'Aoste.

Viieteistkümne eriõigusteta maakonna seadusandlikku autonoomiat suurendati märkimisväärselt 2001. aasta põhiseadusliku reformiga (kiideti heaks Amato II valitsuse ajal ja kinnitati rahvahääletusega Berlusconi II valitsuse ajal).

## Ajalugu
Esimese maakonnana asutati 1946. aastal Sitsiilia maakond, viimasena moodustati 1963. aastal Molise maakond.

## Valitsemine
Maakonna valitsusorganid on sätestatud põhiseaduse 121. paragrahvis:
* Maakondlik nõukogu (*consiglio regionale*), seadusandlik organ.
* Maakondlik komisjon (*giunta regionale*), kollegiaalne valitsemisorgan, koosneb presidendist (*presidente*) ja assessoritest (*assessore*); komisjoni liikmete arv ei tohi olla suurem kui üks viiendik nõukogu liikmete arvust.
* Maakondliku komisjoni president (*presidente della giunta regionale*) ehk maakonna president (*presidente della regione*).

## Maakondade loend

## Vaata ka
* Provints (Itaalia)
* Vald (Itaalia)

## Viited

## Välislingid
Laekroon

**Laekroon** oli vanasti pidulike sündmuse puhul lakke riputatav kaunistus. 

Eestis olid tuntud näiteks jõulu-, nääri- ja pulmakroonid.

Laekroonide kasutamine muutus Eestis harvaks alates 19. sajandi lõpust, ent 1960. aastatel hakati neid taas tegema.

## Viited
Seebistumine

**Seebistumine** on keemiline protsess, mille käigus toimub estri hüdrolüütiline lagunemine alkoholiks ja happeks leeliste toimel.

Termin „seebistamine” võeti kasutusele sellise rasvade seebiks keetmise protsessi kohta, milles kasutatakse leelismetallide hüdroksiidide vesilahuseid (varasemal ajal lehtpuu tuhka) ning tulemuseks on seebi ja glütserooli moodustumine rasvadest. Seebivalmistamisel tekivad rasvadest (glütserooli triestrid C11–C19 alifaatsete rasvhapetega) vees lahustuvad rasvhapete soolad (seebid), mis kihistatakse väljasoolamisega:
:RCOOCH(CH2OCOR)2 + NaOH → 3RCOO-Na+ + HOCH(CH2OH)2

Laiemas tähenduses nimetatakse seebistumiseks igasuguste orgaaniliste ainete hüdrolüütilist lagundamist. Näiteks valkude hüdrolüüs aminohapeteks või polüsahhariidide hüdrolüüs lihtsuhkruteks. 
:

Rasvade korral kasutatakse seebistumisarvu määramist, see on tehniline näitaja, mis iseloomustab aine koostisse kuuluvate estrite ja vabade rasvhapete hulka.

## Vaata ka
*Hüdrolüüs
*Rasvad
*Seebistumisarv
Šampēteris

**Šampēteris** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna  osa pindalaga 1,366 km².  Asub Zolitūdest idas, Imantast lõunas, Zasulauksist läänes ja Pleskodālest põhjas. 7179 elanikku (2010). 

Kaart aastast 1683 näitab asumi aladel asuvat *Prästingshofi* ja *Ludendorfshofi* mõisasid ning Skudra kõrtsi. Aastal 1782 sai mõlema mõisa omanikuks Anna Ulrika von Vietinghoff, kes ühendas need Šampēterise mõisaks (peahoone asus Pleskodāles). XIX sajandil jagati mõisa maad ehituskruntideks, aastal 1803 rajati asumisse hoone äädika tootmiseks, aastal 1856 aga õlletehas. Aastal 1899 rajati asumi maadele litograafiline trükitööstus. Selleks ajaks oli asumist kujunenud tööstuspiirkond, kus olid veel tekstiilitööstuse, keemiatööstuse ja masinaehitusega tegelevad ettevõtted. Aastal 1919 liideti mõisa maad linnaga.

Šampēteris, Zemgales priekšpilsēta, Rīga, Latvia - panoramio (2).jpg|Šampēteris
Tapešu iela, Rīga, Latvia - panoramio (6).jpg|Šampēteris asub Riia-Tukumsi raudtee ääres
RigaLauteresIela.jpg|Lauteres iela
RigaKalnciemaIela.jpg|Kalnciema iela


## Välislingid

*Asumi koduleht (*läti keeles*)
Unilased

**Unilased** (*Myoxidae*, sünonüümid *Gliridae* ja *Muscardinidae*) on sugukond imetajaid näriliste seltsis.

Sugukonda kuulub 9 perekonda kokku 29 liigiga.
 
Eestis elavad kaks unilaste liiki – pähklinäpp ja lagrits.
Külakost

**Külakost** (ka: *kost*) on külalise kaasatoodud toit või jook.

Külakosti toomine on väga vana komme. Eestis toodi 19. sajandil külakostiks näiteks leiba, viina. 20. sajandil on Eestis kombeks saanud külakostiks tuua näiteks maiustusi, alkohoolseid jooke.

## Viited
Madu (tähtkuju)

**Madu** (kreeka Ὄφις, ladina *Serpens*, omastav *Serpentis*, lüh **Ser**) on tähtkuju taevaskeral (põhjataevas). Mao tähtkuju koosneb kahest osast: vasakpoolne osa on Mao Saba (*Serpentis Cauda*) ja parempoolne Mao Pea (*Serpentis Caput*). Mao Saba, milles paikneb udukogu Messier 16, ja Mao Pead, milles paikneb kerasparv Messier 5, eraldab Maokandja (*Ophiuchus*) tähtkuju.

## Klassifikatsioon
Tänapäeval kuulub Madu Rahvusvahelise Astronoomiaunioonilt kinnitatud kaasaegsete tähtkujude hulka. 

### Tähed
Tähtkuju heledaim täht on Unuk, tähesuurusega 2.63 ja paikneb Mao Peas.

## Ajaloolist
Babüloonias tunnistati kahte mao tähtkuju: üks vastab tänapäevasele Hüdra tähtkujule ja teine on *Bašmu*, mida loetakse vastavaks kaasaegsele Mao tähtkujule ning mille kirjeldajaks peetakse Vana-Kreeka astronoomi Eudoxost Knidosest, 

Mao tähtkuju on üks antiikaja astronoomi Klaudios Ptolemaiose kirjeldatud 48 konstellatsioonist.

## Mütoloogia
Vanakreeka mütoloogias kujutas Mao tähtkuju maokandjat – hiidmadu, keda hoiab kätel tervisejumal Asklepios – mao peaga kehapool vasemas käes ning sabaga osa paremas käes.  

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schlange (Sternbild)]] ja ingliskeelset artiklit [[:en:Serpens]] seisuga 02.01.2014.*
Karmen Vagula

**Karmen Vagula** (sündinud 21. aprillil 2000) on eesti kabetaja. Tema treener on Heinar Jahu ja ta esindab Nõmme kabeklubi.

Individuaalselt on ta tulnud mitu korda Nõmme meistriks. Eesti meistrivõistlustel on ta tulnud esikolmikusse. Ta on 6–7 korda Eestit esindanud Euroopa noorte meistrivõistlustel.

Ta õppis aastatel 2007–2013 Tallinna Rahumäe Põhikoolis. Alates aastast 2013 õpib ta Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis.

Ta ema Janne Mumme on samuti kabetaja.

## Välislingid
* Sport24.ee
Seebistumisarv

**Seebistumisarv** on ühe grammi aine (rasva) seebistamiseks kuluv kaaliumhüdroksiidi kogus milligrammides. 

Seebistumisarv määratakse aine proovi ja kaaliumhüdroksiidi (KOH) kaalutiste keetmisel etanooli lahuses ning reageerimata KOH tiitritakse vesinikkloriidi (HCl) lahusega. Iseloomustab see aine koostisse kuuluvate seotud (estritena) ja vabade rasvhapete keskmist molekulmassi (ahela pikkust). Seebistumisarv on happearvu ja estriarvu summa. 
## Vaata ka
*Hüdrolüüs
*Seebistumine
Hüpiklased

**Hüpiklased** (*Dipodidae*) on sugukond imetajaid näriliste seltsis.

Sugukonda kuulub 16 perekonda kokku veidi rohkem kui 50 liigiga.

Ainsaks Eestis elavaks hüpiklaseks on kasetriibik.
Liia Peterson

**Liia Peterson** (neiupõlvenimi **Liia Sein**; 5. august 1930 Sõmeru vald – 3. august 2025 Tartu) oli eesti meditsiinipedagoog ja arst-transfusionist. 

Ta sündis vallasekretär August Seina tütrena. Ta on õppinud  algkoolis ja lõpetanud 1948. aastal Rakvere Eesti Keskkooli. Aastatel 1948–1954 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arstina. 

Aastatel 1954–1962 töötas ta Tartus Vabariiklikus Meditsiinilises Keskkoolis hügieeni ja sisehaiguste õpetajana. 1962. aastast sai tast Maarjamõisa Haigla veretalituse arst (transfusionist).

## Tunnustus
* 2002 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta abiellus 1951. aastal loomaarstiteadlase, hilisema Eesti Põllumajandusülikooli professori Karl Petersoniga; neil on kaks poega, vanem poeg Urmas Peterson on ülikooli geograafia õppejõud.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.
Siuglemine

**Siuglemine** on paljude jalutute loomade loomulik liikumisviis looduses (nii maapinnal kui ka veekogudes), mille korral loom liigub edasi keha justkui sujuvate kurvidena liigutades (lihaste kokkutõmme) ja neid läbides (lihaste lõtvumine).

## Roomajad
### Maolised
Madudel (sh *[[Colubridae]]* sugukonna, püütonite ja rästiku ning mamba perekonna madudel jt) on siuglemine levinumaks liikumisviisiks. Sobivate kõhukilbiste, lihaste ja närvide olemasolul saavad maod vabalt liikuda – isased maod ka vastuvõtlikke partnereid otsida või saakloomi rünnata. Mao sellisest liikumisest tavaliselt jälge ei jää, kuna vähem sobival pinnasel nagu märg liiv või muda vms lähevad maod üle külgvaksamisele.

## Vaata ka
*Külgvaksamine

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Undulatory locomotion]] seisuga 2.01.2014.*
Pissotšõn (Lõpovetsi rajoon)

**Pissotšõn** (ukraina keeles Пісочин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 129. Pindala on 1,092 km².
Vooglemine

**Vooglemine** ehk **röövikutüüpi liikumine** ehk **otsejooneline liikumine** (inglise *rectilinear locomotion*) on paljude jalutute loomade (näiteks madude) loomulik liikumisviis,  mille korral loom roomab peaaegu ilma loogeteta.

Vooglemise ajal töötavad madudel samamoodi kaasa nii lihased kui soomused, (roided ei liigu) jm liikumist võimaldavad tugi- ja liikumisaparaadi osad.

Selline liikumine on aeglane, kuid omane paljudele madudele, kelle keha on paksem ja jässakam, näiteks püütonid, boad, kassaavad, lärmakad aafrikarästikud jt.

## Vaata ka
*külgvaksamine

## Viited

## Videod
*YouTube'i video: Kaliforniaboa liikumas

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rectilinear locomotion]] seisuga 02.01.2014.*
Lõõtspillitaoline liikumine

**Lõõtspillitaoline liikumine** (inglise keeles *concertina movement*) on paljude jalutute loomade (näiteks madude) liikumisviis, mille korral loom roomab justkui ronides, nii et tema liikumine sarnaneb lõõtspilli liikumisega selle mängimisel.
 
Maod kasutavad seda liikumisviisi raskesti ligipääsetavatel horisontaalsetel pindadel (kitsad praod, avaused, augud jm) ja puude otsa ronimisel.

Sedasi liikudes töötavad madudel aktiivselt kaasa nii lihased kui ka soomused ja muud liikumist võimaldavad tugi- ja liikumisaparaadi osad.

Selline liikumine on aeglane ja energiakulukas: madu liigub pea ees ja järk-järgult liigutab ülejäänud keha, 2 ja enama kehakurviga, soovitud suunas.

## Ajaloolist
Lõõtspillitaolist liikumist kirjeldas esimesena Wiedemann 1932. aastal.
   
## Vaata ka
*külgvaksamine
*vooglemine

## Viited

## Välislingid
*Friction enhancement in concertina locomotion of snakes Data supplement, 2012, doi: 10.1098/​rsif.2012.0132, veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Concertina movement]] seisuga 02.01.2014.*
Constantinus Suure usupoliitika

**Constantinus Suure usupoliitika** alustalasid oli, et tema valitsemise ajal tunnistati ristiusk seaduslikuks usundiks ning hiljem muutus see riigiusundiks.

## Kristlusse pöördumine
312. aastal sai legendi kohaselt Vana-Rooma keiser Constantinus enne 28. oktoobril toimunud Mulviuse silla lahingut kogemuse, kus ta nägi taevas päikesevalgusest moodustunud X (hii) P (roo) sümbolit, mida hiljem nimetati Kristuse monogrammiks, sest X ja P on ka esimesed tähed nimes Khristos. Ta olevat kuulnud sõnu *In hoc signo vinces* ("selle (märgi) all võida!"). Constantinus käskis oma sõduritel selle kristliku sümboli oma kilpidele panna ning lahing võideti. Briti ajaloolane Adrian Goldsworthy on pidanud seda tõestisündinud looks, kuid Saksa ajaloolase Hartwin Brandti andmetel koostati see lugu pärast lahingut. Lisaks sellele pidas ta võimatuks, et Constantinus oleks oskusliku võimupoliitikuna käskinud valdavalt paganatest koosnevatel vägedel oma kilpidele kristliku sümboli panna ning selle all lahingusse minna. Samas võis ta pärast seda olla tänulik kristlikule jumalale, kes erines Maxentiuse paganlikest jumalatest. Pärast Mulviuse silla lahingut hakkas ta soosima kristlust, kuid samas ei öelnud ta avalikult lahti Sol Invictuse austamisest. Pärast lahingut Rooma linna oma vägedega sissemarssimist ei läinud ta Kapitooliumi mäele, et tuua traditsiooniline ohver peajumal Jupiterile. 314. aastal teatas ta Arles'i kirikukogule, et ta pöördus (*converti*) lahingu päeval kristlusse.

## Usupoliitika 312–324
Arheoloogilised leiud näitavad, et 312. aastal alustas ta Roomas Lateraani basiilika ehitust, seda tehti riikliku toetusega. 312. aasta lõpus andis ta Põhja-Aafrika kirikule raha kristliku elu arendamiseks. 313. aastast rõhutas ta avalikult, et ta on "jumala teener", kes peab tagama ühtsuse oma kristlastest alamate seas. 313. aastal kuulutas ta Milano ediktiga kristluse Rooma riigis lubatud religiooniks. H. G. Wellsi arvates mõistis ta, et kristlus oli ühendav jõud, mis pakkus moraalset solidaarsust riigis, kus oli palju kitsarinnalisi vaateid ja omakasupüüdlikkust. 315. aastast pärit hõberahadele lasi ta vermida paganlike sümbolite kõrval ka hii-roo monogrammi, mida kristlased on pidanud kindlaks tunnistuseks sellest, et Constantinus oli juba siis kristlane, kuid see võis olla soov näidata, et Jeesus on Rooma uus võidujumalus. 318. aastast pärinevas keiserlikus kirjas keelustas ta teatavad maagia vormid, mille puhul eristas ta "halba" ja "head maagiat", millest esimese eesmärk oli vandenõu inimelude vastu ning teise puhul kaitsta põllumajanduses saaki. 312.–324. aastast ei ole teada, et ta oleks algatanud traditsiooniliste usundite järgijate õiguste piiramist. Selle põhjuseks on peetud poliitilist pragmaatilisust. 321. aastal kehtestas ta seadusega kohtutele ja äridele pühapäeva töövaba päevana, kuid maapiirkondades võis sel päeval töötada. 323. aastast pääsesid kristlased riigi kõrgematele tsiviilametikohtadele.

## Vaata ka
* Labarum

## Viited
Helmi Põld

**Helmi Johanna Põld** (aastani 1908 **Helmi Einberg**; 11. detsember 1882 Koigi (Nõmmküla-Koigi) – 4. oktoober 1969 Vancouver) oli eesti pedagoog.

Ta lõpetas 1900. aastal Rakveres Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, kus sai algkooliõpetaja kutse; 1907. aastal sai Soomes võimlemisõpetaja kutse.

Ta töötas aastatel 1903–1905 õpetajana  algkoolis, 1905–1907 õpetajana Kursi kihelkonnas ning 1907–1940 võimlemis- ja algkooliõpetajana Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Nooruses töötas mõne aasta ka Venemaal koduõpetajana.

Ta oli üks emadepäeva tähistamise algatajaid Eestis. Oli ka ajakirja Eesti Naine asutajaid ja aastatel 1923–1940 selle vastutav toimetaja. Kirjutas lastenäidendi "Lumivalgukene" (1922) ja romaani "Sõduri kast" (1937). Oli Eesti Naiste Karskusliidu juhataja, Karskusseltside Kesktoimkonna ja Eesti Rahvaerakonna liige.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja mõni aeg hiljem siirdus Saksamaalt Kanadasse.

## Isiklikku
Ta oli 1908. aastast abielus Peeter Põlluga. Nende poeg oli ajaloolase haridusega vaimulik Agu Põld, teine poeg on emeriitvaimulik Toomas Põld, väimees (tütre Helme abikaasa) oli vaimulik Helmut Piir; tütrepoeg on vaimulik Gustav Piir, pojatütar oli kirjandusteadlane Rutt Hinrikus.

## Viited

## Välislingid
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/p%C3%B5ld_helmi
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1017
Linaligu

**Linaligu** on lina varte leotamine vees, et eraldada linakiudu linavarre küljest. Leo käigus toimub käärimine, kus bakterid aitavad lagundada pektiinikihi, mis varre siseosa ja kiudu omavahel seob.

Lina leotamine üleni vee alla kastetuna on **veeligu**. Linad pandi likku kuni kolmeks nädalaks, peale lisati *vajutised* ehk oksakiht, millel olid veel lauad ja kivid raskuseks. Samas võib ligu toimuda väga kiiresti, vaid mõne päevaga. Lina leotati **linaleoaugus**, mis on looduslikust veekogust eraldatud osa või maa sisse kaevatud auk. Lina leotamisel muutub vesi elusloodusele ohtlikuks, mistõttu ei soosita lina leotamist elavas veekogus. Veeleos jääb linakiud heledam ning tulemus on kasteleost kvaliteetsem, sest leotamine on ühtlasem.

**Kasteligu** on linavarte laotamine maha, kus kaste, vihma ja tuule käes ilma eelneva vettepanekuta. Kasteleos jääb linakiud hõbehallikas. Protsess võtab kauem kui veeligu, olenevalt oludest 3-6 nädalat. Saadav kiud ei ole nii kvaliteetne, sest leotamine on ebaühtlasem. Samas ei reostata kasteleo käigus vett.

Euroopas olid mõlemad leotusviisid üldtuntud.

Enne edasist töötlemist kuivatati leotatud linad rehetoas partel. 

## Viited

## Välislingid
* Linaligu Vorbusel, Eesti Põllumajandusmuuseum muis.ee
Tšibtša keeled

**Tšibtša keeled** on keelkond, mille keeli räägitakse traditsiooniliselt Kesk-Ameerikas Hondurase idaosast kuni Colombia põhjaosani, sealhulgas ka Nicaraguas, Costa Ricas ja Panamas. Keelkond on saanud nime väljasurnud tšibtša keele järgi, mida rääkisid Bogotá linna elanikud eurooplaste invasiooni alguses. Geneetilised ja keeleteaduslikud uuringud on aga näidanud, et tšibtša keelte ja neid rääkivate inimeste asuala kese on algselt olnud hoopis põhja pool, Costa Rica ja Panama piiri ääres, kus keelkonna keelte esinemus on kõige mitmekesisem.

Keelkonda kuuluvad bari, boruka, bribri, buglere, ika, kabekari, kogi, kuna (piirikuna ja San Blasi kuna), malaio keel, maleku, ngäbere, petši,  rama, teribe, tšimila ja tunebo keel (jaguneb  Angosturase tunebo, kesktunebo, läänetunebo ja Barro Negro tunebo keeleks) ning mitu väljasurnud keelt, nagu korobisi, suerre, tukurrike, voto ja tšibtša keel.  

## Viited
Kahvri laimipuu

**Kahvri laimipuu** (*Citrus hystrix*) ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv liik.

## Levila
Kahvri laimipuu kasvab Indias, Nepalis, Filipiinidel, Bangladeshis, Indoneesias, Malaisias ja Tais. 

## Kasutamine
Kaubanduslikult ja koduköökides leiavad kasutust nii kahvri laimipuu lehed kui ka viljad – kahvrilaimid ehk kombaavad.

## Välislingid
* Citrus hystrix DC. The Plant List
* Citrus hystrix University of California Riverside Citrus Variety Collection
Loogused

**Loogused** (keskmurdes ka *kolked*) on vanasti kasutatud heina- ja põhukandmise vahend. See koosneb kahest looka meenutavast puust, mis on omavahel ühendatud hõreda nöörist või vitstest punutisega.

Oli Euroopas laialdaselt tuntud. Eesti alal kasutati mitmesuguseid looguseid eelkõige lõuna- ja keskosas. Taluõuedel kandsid naised loogusega loomasööta või rehepeksu ajal põhku.

## Viited

## Välislingid
*
Kassiauk

**Kassiauk** on talurahvaarhitektuuris aidaukse alumises nurgas või aidaukse läve all olev ava, mille kaudu kass sai liikuda aidast sisse ja sealt välja.



## Viited

## Välislingid
*
Xasan Sheekh Maxamuud

**Xasan Shiikh Maxamuud** (araabia keeles حسن شيخ محمود; Ḩasan Shaykh Maḩmūd; sündinud 29. novembril 1955 Jalalaqsis) on Somaalia poliitik. Ta oli 16. septembrist 2012 kuni 8. veebruarini 2017 Somaalia president. 2022. aastal valiti ta taas presidendiks. 

Ta oli üks 2011. aastal asutatud Rahu ja Arengu Partei asutajaid ning on erakonna esimene esimees.

Tal on tehniline haridus. 1980. aastatel töötas ta tehnikakooli õppejõuna, 1990. aastatel konsultandina ÜRO ja mitmesuguste rahu- ja arenguprojektide juures ning UNICEFi haridusametnikuna Somaalias.

Aprillis 2013 valis ajakiri Time Xasan Shiikh Maxamuudi saja mõjukaima inimese hulka.

8. veebruaril 2017 parlamendis toimunud presidendivalimistel võitis ta esimese vooru, kuid kaotas teises voorus tugevalt endisele peaministrile Maxamed Cabdullaahi Maxamedile, misjärel tunnistas oma valimiskaotust ja loobus järgmises valimisvoorus osalemast. Samal päeval vannutati Maxamed uueks presidendiks.

15. mail 2022 valiti Hassan Cheikh Mohamoud presidendivalimistel taas Somaalia presidendiks.
Ḩasan Rūḩānī

**Ḩasan Rūḩānī** (pärsia keeles حسن روحانی; sündinud 12. novembril 1948) on Iraani usutegelane, diplomaat, jurist ja poliitik, kes oli 3. augustist 2013 kuni 3. augustini 2021 Iraani president.
Kunstkuusk

**Kunstkuusk** on ehtsa kuuse kunstmaterjalist tehtud asendaja. Peamiselt kasutatakse neid jõulude ajal ehtsa kuuse asemel.
Idarahaskandaal

**Idarahaskandaal** oli poliitiline skandaal Eestis, mis sai alguse, kui 2010. aasta lõpus avalikustas ajaleht Postimees Kaitsepolitsei ettekande, mille kohaselt olevat Keskerakonna esimees Edgar Savisaar Keskerakonnale raha hankinud Venemaalt.

Katse tõttu hankida Venemaalt poliitilist rahastust nimetati Savisaart kapo materjalides ja Eesti ajakirjanduses Venemaa mõjuagendiks. Samuti pidas kapo presidendile, peaministrile ja siseministrile tehtud suulistes ettekannetes Savisaare tegevust julgeolekuriskiks ning kahtlustas teda mõjuvõimuga kauplemises.

Edgar Savisaar ise on eitanud nii raha küsimist kui ka Venemaa poliitilise mõju vahendamist Eesti poliitikas, süüdistades kaitsepolitseid ja ajakirjandust kallutatuses. 2013. aasta detsembris esitas Savisaar Postimehe vastu tsiviilhagi, nõudes Postimees AS-ilt ebaõigete faktiväidete ümberlükkamist või väärtushinnangute avaldamise õigusvastasuse tuvastamist ja mittevaralise kahju hüvitamist.

Keskerakonna liikme Enn Eesmaa hinnangul mõjutas skandaal Keskerakonna valimistulemusi 2011. aasta parlamendivalimistel, kui erakond kaotas parlamendis kolm kohta.

## Viited

## Välislingid
* Urmas Jaagant Edgar Savisaar tahab kohtu kaudu Vene mõjuagendi mainest vabaneda EPL 3. jaanuar 2014
* Ainult Delfis: Kuidas põhjendab Savisaar kahtlusi Keskerakonna mustalt rahastamise kohta? Delfi 3. oktoober 2013
* Saar heideti Keskerakonnast välja idarahaskandaalile viitamise eest Postimees, BNS 16. mai 2011
* Kristin Aasma Savisaare idarahaskandaal on kapo aastaraamatust välja jäetud Õhtuleht 12. aprill 2011
* Aleksander Krjukov Enn Eesmaa: meie kehva valimistulemuse tingis idaraha skandaal Delfi 14. märts 2011
* Tarmo Vahter Savisaare rahaskandaal: Klandorfi ja Seppiku versioonid Eesti Ekspress 30. detsember 2010
* Ester Vaitmaa ÜLEVAADE PILDIS: Edgar Savisaare elu võimaliku mõjuagendina Delfi 25. detsember 2010
Marten Vill

**Marten Vill** (sündinud 21. oktoobril 1982) on eesti muusik, kes on mänginud ansamblites:
* Agent M (kitarr)

* Luna Vulgaris (kitarr)
* Kiviuss (kitarr)
* Crimson Lodge (kitarr)
* Migreen (kitarr)
* Uss (vokaal)
Tuulepesa

**Tuulepesa** (ka *tuuleluud, nõialuud*) on peente okste põimik puu võras, mis võib olla tekkinud näiteks seenhaigusest. Nähtust esineb peamiselt kasel. 

Eesti rahvameditsiinis on tuulepesa suitsutamist kasutatud tuulerõugete ravimisel.

## Viited
Sassarese

**Sassarese** ehk **Turritano** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas. Sassarese (omastav sõnast 'Sassari') hõlmab provintsi keskust Sassarit. Teised olulisemad keskused on Porto Torres ja Ittiri.

Piirkonnas on 16 Sassari provintsi valda: Cargeghe, Codrongianos, Florinas, Ittiri, Muros, Osilo, Ossi, Ploaghe, Porto Torres, Putifigari, Romana, Sassari, Tissi, Uri, Usini ja Villanova Monteleone. Sassarese piirneb Monteacuto, Anglona, Romangia, Nurra, Planargia ja Meilogu piirkonnaga.


Panorama Sassari 2.png|Sassari
Porto palmas - sassari.jpg|Sassari, Porto Palmase rand


## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *[http://www.sardegnadigitallibrary.it/index.php?xsl=626&s=17&v=9&c=4463&id=589103 Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 4 (O-S)]*, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.
Nurra

**Nurra** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas.

Nurra piirneb kirdes Asinara lahega, läänes Sardiinia merega, idas Riu Mannu jõe ja kagus Logudoro kõrgendikega.

Piirkonnas on viis Sassari provintsi valda: Alghero, Olmedo, Porto Torres, Sassari ja Stintino. Nurra piirneb Sassarese ja Logudoro piirkonnaga.


Torre della Pelosa.jpg|Torre della Pelosa (Stintino)
Costa di alghero in inverno o.jpg|Nurra, Alghero juures


## Kirjandus
* Francesco Floris (a cura di): *La grande Enciclopedia della Sardegna*; Sassari, Biblioteca della Nuova Sardegna, 2007

## Välislingid
*Alba sulla Nurra (documentario dell' Etfas)
Toeta Eesti Maadlust

**Mittetulundusühing Toeta Eesti Maadlust** registreeriti äriregistris 26. märtsil 2013.

Toeta Eesti Maadlust alustas rahvaliikumisena, mille eesmärgiks on kajastada meedias ilmunut ning kutsuda Eesti avalikkust maadlusteemalistele aruteludele. Initsiatiiv tekkis vastukajana Rahvusvaheline Olümpiakomitee otsustele ja rahvusvahelistele aruteludele eemaldada maadlus Olümpiamängude kavast. 

7. märtsil 2013. aastal korraldati Tallinna Reaalkooli Georg Lurichi bareljeefi juures Eesti olümpiasangarite ja maadlusveteranide (August Englas, Arvi Aavik, Valeri Nikitin, Helger Hallik, Toomas Proovel ja Tarvi Thomberg) avaliku pöördumise ettelugemine kampaania eestvedaja Martin Plaseri poolt. Kuni maadlusspordi tagasi hääletamiseni Olümpiamängudele (8. sept. 2013.) korraldati Toeta Eesti Maadlust egiidi all mitmeid aktsioone: kohtumine Riigikogu spordi- ja liikumisharrastuse toetusrühmaga,  maadlusmatš vabavõitlusliiga RAJU puuris ja doonorluspäeval osalemine, kirjutati mitmeid artikleid, korraldati avatud maadlusmatt Tallinna Tornideväljakul  ja Tallinna Teletorni juures.

Facebookis on loodud kommuun "Toeta eesti maadlust", millega on praeguseks liitunud ligi 2500 kasutajat. 

Martin Plaseri juhtimisel aitasid kampaaniat läbi viia: Lauri Luik, Kristjan Press, Ott Tõnissaar, Heiki Nabi, Alo Toom, Eerik Aps. 

## Viited

## Välislingid
* Facebook https://www.facebook.com/ToetaEestiMaadlust
Tökat

**Tökat** (ka *kasetõrv*, ladina *pix liquida*) on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati hobuserakmete ja vankrimäärdena, samuti nahksaabaste ja suuskade tõrvamiseks.

Kasekoorest valmistatud kasetõrva (*pix Betulinae*) on edukalt kasutatud ka rahvameditsiinis ekseemi ja psoriaasi ravimisel. Kasetõrvast destilleeritakse õli (*[[Betulae oleum empyreumaticum retification]]*).

Tökatit kasutatakse ka šampoonides, seepides ja salvides. Tökatiseepi kasutatakse akne vastu. Naturaalne tökatiseep ei kuivenda ega ärrita nahka; sellist seepi toodavad käsitsi nii tööstused kui käsitöölised. Samuti on tökatiseep efektiivne infektsioonide ärahoidmisel ja elavdab nahka mikrotraumadest ja intertrigost.  Teadusringkondades kutsutakse tökatis hulgaliselt sisalduvat betuliini “mustaks kullaks”. Esimene meditsiinilis-teaduslik kirjeldus tökatist tehti juba 1788 aastal ja soovitati inimestel seda kasutada põletushaavade ja sisselõigete raviks. 20. sajandi alguses avastati kasekoore antirahüütiline omadus ja 1994. aastal viirusevastane omadus ning eelkõige asjaolu, et see toimib inimese immuunpuudulikkuse vastu. Ameerika keemik, Minnesota ülikooli professor Robert Carlson nimetas betuliini “esmaklassiliseks aineks”, mis töötab ideaalselt, kuna see on “looduse poolt sünteesitud, mitte laboris”. Erinevad uurimused on näidanud, et lisaks antiseptilistele ja haavade paranemise omadustele avaldab betuliin ka viirusevastaseid, hepatoprotektiivseid, koolereetilisi, antioksüdante, immunostimuleerivaid, kasvajavastaseid omadusi.

Eestis toodab tökatit ja valmistab tooteid Viljandimaal asuv OÜ Liivimaa Kasetõrv  

## Kasutamine
Tökatit on läbi aegade kasutatud:

¤ Kaitsevahendina: puitkatustele, hoone sokliosadele, paatidele.

¤ Immutusvahendina: vihmariietele, köitele. 

¤ Määrdena(lisatud rasva): kalavõrkudele, nahkesemetele, saabastele, ratastele.

¤ Ravimina nahavigastuste, nahahaiguste, liigesevalu, rabanduse, hingamisteede haiguste korral, ravinärimiskummina. 

¤ Seebi jt pesuainete valmistamiseks.

¤ Tõrjevahendina putukate (parmud, sääsed, puugid), madude, rottide peletamiseks, kärbsepüünisena, aedade taimekaitses.

¤ Teritusvahendi-luisu valmistamiseks (tõrva ja liiva segu).

¤ Pigi valmistamiseks – pigitatud niidiga õmmeldi nahkesemeid, hobuseriistu, jalanõusid. Pigi nööriga tihendati laevaplangutust.

¤ Liimi valmistamiseks
¤ Naha parkimiseks(Elmar Nugis "Tähtsamate nahaliikide kodune parkimine")

## Viited

## Välislingid
* "Käsitöölane: Tökati vägi ravib ja kaitseb" Raplamaa Sõnumid, 27. aprill 2021
* "Virumaa juurtega mees hoiab elus esiisade pärandit" Virumaa Teataja, 4. juuni 2025
Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus

**Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus (ENUT)** (inglise keeles *Estonian Women's Studies and Resource Centre*) on 1997. aastal registreeritud mittetulundusühing, eesmärgiks on parendada arusaama inimõigustest, aidata kaasa demokraatia arengule ning edendada soolist võrdõiguslikkust kõigis ühiskonnaelu valdkondades.

ENUT tegutseb soouuringute alase teabekeskusena, korraldab  soolist problemaatikat käsitlevaid seminare, konverentse, avaldab temaatilisi publikatsioone, toetab ja koordineerib koostööd sugupooleküsimustes ning teeb koostööd sarnaste eesmärkidega organisatsioonidega nii Eestis kui mujal maailmas. ENUTi raamatukogus on üle 5000 erineva raamatu nais-, mees- ja soouuringute vallast.

ENUT annab välja ja levitab nais- ja meesuuringute ajakirja Ariadne Lõng.

Kõigile huvilistele avatud keskus ja raamatukogu asub Tallinna Ülikooli ruumides Tallinnas, aadressil Narva mnt 25-510.

ENUT on Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu, Arengukoostöö Ümarlaua ja Eesti Naisteühenduste Ümarlaua (ENÜ) liige.

2014. aasta alguse seisuga on keskuse juhatuse esimees Reet Laja.

## Välislingid
* Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse koduleht
Särevere vald (Türi kihelkond)

**Särevere vald** (saksa keeles *Gemeinde Serrefer*) oli vald Türi kihelkonnas Järvamaal. Vallamaja asus Türil.

Särevere vallas sündisid põllumajandusteadlane August Reinart, sõjaväelased August Aron ja Harald Nugiseks.

1939. aasta vallareformi käigus läks vald täies koosseisus uue Särevere valla koosseisu.

## Viited
Romangia

**Romangia** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas Sassari provintsis.

Romangia hõlmab Sorsot ja Sennorit ning väikest osa Sassarist. Territoorium ulatub Sorso jahisadamast (Asinara laht) kuni 350 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sennorini.

Romangia piirneb Sassarese, Logudoro ja Anglona piirkonnaga. Piirkonna pindala on 98,35 km².


Marina di sorso.JPG|Sorso
Sennori panorama.jpg|Sennori


## Kirjandus
* Francesco Floris (a cura di): *La grande Enciclopedia della Sardegna*; Sassari, Biblioteca della Nuova Sardegna, 2007
Dendrophidion

***Dendrophidion*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Dendrophidion* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Dendrophidion apharocybe]]* Cadle, 2012
* *[[Dendrophidion atlantica]]* Freire, Caramaschi & Gonçalves, 2010
* *[[Dendrophidion bivittatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Dendrophidion boshelli]]* Dunn, 1944
* *[[Dendrophidion brunneum]]* (Günther, 1858)
* *[[Dendrophidion clarkii]]* Dunn, 1933
* *[[Dendrophidion crybelum]]* Cadle, 2012
* *[[Dendrophidion dendrophis]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Dendrophidion graciliverpa]]* Cadle, 2012
* *[[Dendrophidion nuchale]]* (Peters, 1863)
* *[[Dendrophidion paucicarinatum]]* (Cope, 1894)
* *[[Dendrophidion percarinatum]]* (Cope, 1893)
* *[[Dendrophidion prolixum]]* Cadle, 2012
* *[[Dendrophidion rufiterminorum]]* Cadle & Savage, 2012
* *[[Dendrophidion vinitor]]* Smith, 1941. 

## Levila
Need maod on levinud Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dendrophidion]] seisuga 03.01.2014.*
Väätsa vald (Türi kihelkond)

**Väätsa vald** (saksa keeles *Gemeinde Waetz*; 1913–1917 **Romanovi vald**) oli vald Türi kihelkonnas Järvamaal. Vallamaja asus Väätsa külas.

Vald moodustati 1866. aastal.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Väätsa valla koosseisu, välja arvatud Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-alad, mis läksid Paide valda.

## Viited
Drymobius

***Drymobius*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Drymobius* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Drymobius chloroticus]]* (Cope, 1886)
* *[[Drymobius margaritiferus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Drymobius melanotropis]]* (Cope, 1876)
* *[[Drymobius rhombifer]]* (Günther, 1860). 

## Levila
Need maod on levinud Mehhikos, Ameerika Ühendriikide kirdeosas, ja Kesk-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Drymobius]] seisuga 03.01.2014.*
Drymarchon

***Drymarchon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Drymarchon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Drymarchon caudomaculatus]]* Wüster, Yrausquin & Mijares-Urrutia, 2001
* *[[Drymarchon corais]]* (Boie, 1827)
* *[[Drymarchon couperi]]* (Holbrook, 1842)
* *[[Drymarchon margaritae]]* Roze, 1959
* *[[Drymarchon melanurus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854).

## Levila
Need maod on levinud Ameerika Ühendriikide lõunaosas, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Drymarchon]] seisuga 03.01.2014.*
Sugu

**Sugu** võib tähendada mitut asja.
***[[Sugu (bioloogia)|Sugu]]** on bioloogias suguliselt paljunevate organismide, nende sigimiselundite ja -rakkude kindel geneetiline eristus.
***Sugu** ehk sotsiaalne sugu on mingile bioloogilisele soole esitatavad sotsiaalsed ja kultuurilised ootused.
***Sugu** ehk grammatiline sugu on keeleteaduses nimisõnade grammatiline kategooria, milles sõnad jaotuvad klassidesse rohkem või vähem sõltuvalt viidatavate objektide bioloogilisest soost ning millele vastavalt muutuvad lauses nimisõnaga seotud sõnad.
***[[Sugu (loogika)|Sugu]]** on loogikas ja metafüüsikas liigist laiem klass. 
***[[Sugu (muusika)|Sugu]]** oli Vana-Kreeka muusikateoorias mõiste, mille abil eristati tetrakorde või rütme.
***Sugu** võib tähendada sugukonda, suguvõsa või suguharu, harvem ka etnost üldisemalt.
Postimuuseum

**Postimuuseum** on posti ajaloo uurimise, jäädvustamise ja eksponeerimisega tegelev muuseum.

Postimuuseumid sisaldavad sageli suurel hulgal filateelilist materjali.

Tartus tegutseb Eesti Rahva Muuseumi Postimuuseum, mis jäädvustab Eesti posti ajalugu.
Quirra

**Quirra** ehk **Salto di Quirra** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas. 1327. aastal rajati alale Quirra krahvkond (*Contea di Quirra*).

Piirkonna üheksa valda jagunesid kahe provintsi vahel. Ogliastra provintsis oli neist Arzana, Jerzu, Lanusei, Loceri, Osini, Perdasdefogu, Tertenia ja Ulassai ning Cagliari provintsis Villaputzu.

Quirra piirneb Sarrabus-Gerrei ja Ogliastra piirkonnaga.

## Kirjandus
* "I pro e contro della base di Quirra, il popolo di Facebook si confronta", di Michele Garbato, La Voce del Sarrabus n. 10, gennaio 2009, p.16. 
* "Leucemie a Quirra? Non sottovalutiamole", di Francesco Lai, La Voce del Sarrabus n. 14, maggio 2009, p. 29.
* "Intervista al geologo Francesco Lai", di Francesco Melis, Lacanas n.50/III, anno IX, maggio-giugno 2011 pp. 24 ÷ 27 http://www.lacanas.it/2012/03/26/intervista-al-geologo-francesco-lai/
* "L’inquinamento nascosto del poligono di Quirra" di Francesco Lai, pubblicato sul sito vittimeuranio.com il 9 gennaio 2012, http://inchiestauranio.blogspot.com/2012/01/linquinamento-nascosto-del-poligono-di.html#more
Eesti semiootika sügiskool

**Eesti semiootika sügiskool** on Eesti Semiootika Seltsi korraldatav iga-aastane semiootikateemaline, põhiliselt eestikeelne konverents.

Seda korraldatakse alates 1999. aastast. Korraldajateks on olnud peamiselt Tartu Ülikooli semiootika osakonna üliõpilased.

## Sügiskoolide teemad ja paigad
*24 [2025) "Õrn ja õudne: armastus ja hirm", Tartu
*23 (2024) "Teadvuste piiril", Tartu
*22 (2023) "Utoopia, düstoopia", Tartu (toimus novembris)
*21 (2023) "Nali", Tartu (toimus aprillis)
*20 (2019) "*Mundus ludens* – mängiv maailm", Annimatsi
*19 (2018) "Meedium ongi sõnum: Digitaalne pööre humanitaarteadustes", Taevaskoja
*18 (2017) "Simulatsioon", Taevaskoja puhkekeskus, Taevaskoja
*17 (2016) "Keelsus", Taevaskoja puhkekeskus, Taevaskoja 
*16 (2015) "Peitumus/Nähtumus", Mammaste tervisespordikeskus, Mammaste
*15 (2014) "Sees ja väljas", Peramaa puhkekeskus, Rõka küla
*14 (2013) "Nägu ja naba", Mooste
*13 (2012) "Tartu semiootika 180", Kääriku
*12 (2011) "Teos kultuuris", Viljandi
*11 (2010) "Objekt, subjekt", Kopra talu, Tuhalaane küla
*10 (2009) "Mängult ongi päris", Mooste
*9 (2007) "Semiootika elamise filosoofiana: kas, ja kuidas siis, või mispärast siiski mitte?", Kiidjärve
*8 (2006) "Semiootika metodoloogia", Tartu ja Kääriku
*7 (2005) "20. sajand semiootilisis peegleis: kirjandus, ajalugu, filosoofia", Tartu
*6 (2004) "Ideoloogilised märgiprotsessid kultuuris", Kääriku
*5 (2003) "Euroopa – uus ja vana", Põltsamaa
*4 (2002) "Kaasaegne eesti kultuur ja kultuuriteooria", Põltsamaa
*3 (2001) “Integratsioon ja identiteedid”, Kääriku
*2 (2000) Vana-Otepää
*1 (1999)

## Vaata ka
*Tartu Semiootika Suvekool

## Välislingid
*Sügiskoolist
Dryocalamus

***Dryocalamus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Dryocalamus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Dryocalamus davisonii]]* (Blanford, 1878)
* *[[Dryocalamus gracilis]]* (Günther, 1864)
* *[[Dryocalamus nympha]]* (Daudin, 1803)
* *[[Dryocalamus philippinus]]* Griffin, 1909
* *[[Dryocalamus subannulatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Dryocalamus tristrigatus]]* Günther, 1858. 

## Levila
Need maod on levinud Kagu-Aasias, Indoneesias ja Filipiinidel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dryocalamus]] seisuga 03.01.2014.*
Guilcer

**Guilcer** ehk **Guilcier**  on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Nimi on tuletatud endisaegse ringkonna (*dipartimento*) Parte Cier Real keskuse nimest *Guilarze* (praegune Ghilarza).

Piirkonnas on üheksa Oristano provintsi valda: Abbasanta, Aidomaggiore, Boroneddu, Ghilarza, Norbello, Paulilatino, Sedilo, Soddì ja Tadasuni. Guilcer piirneb Barigadu, Campidano di Oristano, Marghine ja Montiferru piirkonnaga.

Piirkonna elanike arv on 14 280 ja pindala 348,18 km².
Vahelik (täpsustus)

**Vahelik** võib tähendada mitut asja.
***[[Vahelik]]** (*Paxillus*) on seeneperekond vahelikuliste sugukonnas.
***Vahelik** on kaseriisika rahvapärane nimetus.
***Vahelik** on aganaleib.
***[[Vahelik (ruum)|Vahelik]]** on esiseinata ja laeta vaheruum hrl. aitade v. lautade vahel.
***[[Vahelik (tekstiilindus)|Vahelik]]** on kudumisel lõimelõngade vahe, kust süstik läbi käib.
Sarrabus-Gerrei

**Sarrabus-Gerrei** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas Cagliari provintsis. Keskajal kuulus Sarrabus-Gerrei Cagliari kuningriigi (*regno di Cagliari* või *di Calari*) koosseisu. Piirkond koosneb idapoolsest Sarrabusest ja läänepoolsest Gerreist.

Sarrabust läbib loodest kagusse Flumendosa jõgi.
Selle territooriumil asuvad järgmised vallad: Burcei, Castiadas, Muravera, San Vito, Villaputzu ja Villasimius.

Gerrei territooriumile jääb Flumendosa keskjooks ja Flumendosa parempoolsed lisajõed.
Gerrei territooriumil asuvad järgmised vallad: Armungia, Ballao, Escalaplano, Goni, San Nicolò Gerrei, Silius, Villasalto.

Sarrabus-Gerrei piirneb Quirra, Ogliastra, Trexenta, Campidano di Cagliari ja Parteolla piirkonnaga.


Lago basso flumendosa sardegna9.JPG|Veehoidla Flumendosa jõel
Villasalto1.jpg|Villasalto
SetteFratelli-pjt.jpg|Sette Fratelli


## Viited

## Kirjandus
* Francesco Floris (a cura di): *La grande Enciclopedia della Sardegna*; Sassari, Biblioteca della Nuova Sardegna, 2007

## Välislingid
* Unione dei comuni del Sarrabus
Zaozerne (Tultšõni rajoon)

**Zaozerne** (ukraina keeles Заозерне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 930. Pindala on 0,273 km².
Sulcis

**Sulcis** (sardi keeles *Maurreddìa*) on piirkond Itaalias Sardiinia saare lõunaosas, osa Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilisest piirkonnast.

Piirkonna kaks valda (Domus de Maria ja Teulada) kuulusid Sardiinia maakonna Cagliari provintsi. Ülejäänud vallad kuuluvad Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsi: Calasetta, Carbonia, Carloforte, Giba, Masainas, Narcao, Nuxis, Perdaxius, Piscinas, Portoscuso, San Giovanni Suergiu, Sant'Anna Arresi, Sant'Antioco, Santadi, Tratalias ja Villaperuccio. Sulcis piirneb Iglesiente piirkonnaga.

Sulcise territooriumile jääb kaks saart: Sant'Antioco ja San Pietro saar.

Sulcis on saanud nime antiikaja Kartaago linna Sulki järgi (vanakreeka keeles *Solkoi, Σολκοί*; praegune Sant'Antioco). Keskajal kuulus piirkond Sulcise kuratooriumi alla (*Curatoria del Sulcis*).


Santadi.jpg|Santadi
PortoPino.jpg|Porto Pino rand


## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *[http://www.sardegnadigitallibrary.it/index.php?xsl=626&s=17&v=9&c=4463&id=589131 Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 5 (S-Z)]*, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.
* Francesco Floris (a cura di), *[www.sardegnacultura.it/documenti/7_81_20071203171002.pdf Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid
* Sulcis Iglesiente
...Baby One More Time

**"...Baby One More Time"** on Britney Spearsi debüütstuudioalbum. See ilmus 12. jaanuaril 1999 Jive Recordsi väljaandel.

## Lood
#"…Baby One More Time"
#"(You Drive Me) Crazy"
#"Sometimes"
#"Soda Pop"
#"Born to Make You Happy"
#"From the Bottom of My Broken Heart"
#"I Will Be There"
#"I Will Still Love You"
#"Thinkin' About You"
#"E Mail My Heart"
#"Beat Goes On"
Sulcis-Iglesiente

**Sulcis-Iglesiente** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas Lõuna-Sardiinia provintsis. Sulcis-Iglesientes asub ka Sulcise saarestik‎‎, mille kaks suuremat saart on Sant'Antioco ja San Pietro saar.

Sulcis-Iglesiente koosneb  Sulcise ja Iglesiente territooriumitest. Keskajal kuulus territoorium Cagliari kuningriigi (*regno di Cagliari*) alla (Cixerri, Sulcise ja Nora kuratooriumid).

Sulcis-Iglesiente piirneb Monreale ja Campidano di Cagliari piirkonnaga.

Iglesiente on tuntud mitmete mineraalide kaevandamise poolest, Sulcis söe kaevandamise poolest (praegusel ajal tegutseb vaid üks kaevandus Gonnesas). 

Sulcis-Iglesiente 27 omavalitsusüksusest (kahel neist on linna õigused: Carbonia ja Iglesias) 23 kuulub Carbonia-Iglesiase provintsi ja 4 Lõuna-Sardiinia provintsi.

## Viited

## Välislingid
* Sulcis Iglesiente