open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Compiègne'i vaherahu

**Compiègne'i vaherahu** oli 11. novembril 1918 Esimese maailmasõja ajal Antanti ja Saksamaa vahel Prantsusmaal Compiègne'i linna lähedal sõlmitud kokkulepe (vaherahu), mis lõpetas sõjategevuse läänerindel. Lepe sõlmiti kell 11.00 ehk 11. kuu 11. päeva 11. tunnil. 

Ametlikult ei kuulutatud leppega Saksamaad alistatuks. Saksamaa nõustus Ameerika Ühendriikide presidendi Woodrow Wilsoni neljateistkümne teesiga. Teeside põhinõuded olid vaenutegevuse lõpetamine, Saksamaa vägede taandumine oma riigipiiri taha, vangide vahetamine, kahjude hüvitamine, taristu taastamine, Saksamaa sõjalaevade ja allveelaevade loovutamine ning vaherahu pikendamise või lõpetamise tingimuste kinnitamine.
Vesilind

OÜ **Vesilind** on Eesti filmitootmis, mis toodab dokumentaalfilme ja telesaateid ning ühtlasi ka levitab neid. Ettevõtte asutas 1996 Riho Västrik.

## Filmograafia
Ettevõtte toodetud filmid:
*2012 Minu isa (tudengifilm; kaastootja)
*2012 Mees torukübaraga (dokumentaalfilm)
*2012 Kosmos (dokumentaalfilm)
*2013 Tulekahju paine (dokumentaalfilm)
*2013 Lihast ja luust (dokumentaalfilm)
*2013 Eesti loodus: Alam-Pedja (dokumentaalfilm)
*2014 Maastiku mustrid (dokumentaalfilm)
*2015 Majavalvur (dokumentaalfilm)
*2015 Emajõe veemaailm (dokumentaalfilm)
*2015 Eesti looduslikud pühapaigad (dokumentaalfilm)

## Viited

## Välislingid
*
Alaküla külanõukogu

**Alaküla külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis Lämmijärve rannikul. Külanõukogu pindala oli 243 km² ja elanikke 3591 (1979. aasta seisuga). Külanõukogu keskus asus Räpina alevis.

Alaküla külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Räpina valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Räpina vald likvideeriti ja Alaküla külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Külanõukogu keskus asus Jaama asulas. Räpina rajooni kuulus Alaküla külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Alaküla külanõukogu liideti Põlva rajooniga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega liideti osa Alaküla külanõukogu maadest (7,5 km² ja 190 elanikku) Mikitamäe külanõukoguga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 7. oktoobri 1968 seadlusega liideti Alaküla külanõukoguga likvideeritud Linte külanõukogu maad (9460 ha ja 1323 elanikku) ning osa Põlva külanõukogu maadest (2350 ha ja 191 elanikku).

Külanõukogu territooriumil asusid Ranna kolhoosi, Ruusa sovhoosi ja Räpina sovhoostehnikumi maad.

Külanõukogu metsamaad jäid Meeksi ja Räpina metskonda.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 21. novembrist 1991 kinnitati Alaküla valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Alaküla vald ümber Räpina vallaks.

## Viited
Haljala külanõukogu

**Haljala külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 180 km² ja elanikke 3068 (1987. aasta seisuga).

Külanõukogu külad asusid Viru kolhoosi ja Õitsengu sovhoosi alal.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Vihula, Kunda ja Sõmeru metskonda.

## Viited
Jõgeva külanõukogu

**Jõgeva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Jõgeva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Jõgeva valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Jõgeva asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõgeva külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Suure Oktoobri", J. V. Stalini nimeline ja V. I. Lenini nimeline kolhoos ning Jõgeva Rajoonidevaheline Loomade Varumise Kontor ja Jõgeva Riiklik Sordiaretusjaam. Külanõukogu keskus asus Eristvere külas.

1975 liideti Jõgeva külanõukoguga endine Laiuse külanõukogu Sootaga, Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja, Lehtmetsa (endise Sootaga külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kantküla, Iravere, Litsemaa, Ristimetsa, Kasvandiku, Vanatänava, Otiaru, Rava, Kirikuküla, Mõisaküla (endise Mõisaküla külanõukogu maa-alad 1945–1954), Kaude, Altküla, Teilma, Lemuvere, Saksamaa küla ning Kivijärve asundusega (endise Kivijärve külanõukogu maa-alad 1945–1954).

23. novembril 1979 liideti Jõgeva külanõukoguga endine Pedja külanõukogu Endla, Kõola, Kärde, Paduvere, Pedja, Rohe, Selli, Tooma, Vaimastvere ja Vägeva külaga. Samas liideti 5397 ha suurune osa senisest Jõgeva külanõukogu territooriumist, millel asusid Saduküla sovhoos ning Härjanurme, Jõune, Pööra ja Saduküla küla, Puurmani külanõukogu territooriumiga.

Külanõukogu külad asusid Jõgeva katsesovhoosi, Kuremaa sovhoostehnikumi ja Laiuse kolhoosi alal. Siimusti aleviku põllumaad kasutasid peamiselt põllumajandustehnika rajoonikoondis ja Tallinna Ehituskeraamika Tehase Jõgeva tsehh.

Külanõukogu riigimetsamaa jäi Laiuse ja Vaimastvere metskonda.

Külanõukogu pindala oli 460&nbsp;km² ja elanikke 5732 (1988. aasta seisuga).

## Viited
Koeru külanõukogu

**Koeru külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu pindala oli 240 km² ja elanikke 2843 (1988. aasta seisuga). 

Külanõukogu asulad asusid Järva, Koeru sovhoos ja Udeva sovhoosi alal.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Koeru metskonda.

## Viited
Laekvere külanõukogu

**Laekvere külanõukogu** oli külanõukogu aastatel 1950–1962 Väike-Maarja rajoonis ja edasi Rakvere rajoonis.

Külanõukogu pindala oli 350 km² ja elanikke 2226 (1990. aasta seisuga).

Külanõukogu asulad asusid enamikus Laekvere sovhoosi alal.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Paasvere ja Venevere metskonda.

## Viited
Linnamäe külanõukogu

**Linnamäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Linnamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Oru vallas. Külanõukogu keskus asus Oru-Linnamäe alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Linnamäe külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.

1955. aasta seisuga tegutsesid Linnamäe külanõukogus J. Lauristini nimeline, "Kalevipoja" ja "Esimese Mai" kolhoos. Samuti asus seal Räägu Invaliidide Kodu.

1989. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 172 km² ja elanike arv 940.

Külanõukogu külad asusid Linnamäe sovhoosi alal, vaid Seljaküla jäi riigimetsamaale.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Seljaküla metskonda.

19. detsembril 1991 taastati Linnamäe vald, mis nimetati 1992 Oru vallaks ja ühines 2013 Lääne-Nigula vallaks.

## Viited
Rõngu külanõukogu

**Rõngu külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis (1950–1962 Elva rajoonis). Külanõukogu pindala oli 195 km² ja elanikke 3366 (1974. aasta seisuga).

Külanõukogus asusid Rõngu ja Teedla sovhoos ning Valguta kolhoos. 

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Konguta ja Pikasilla metskonda.

## Viited
Väike-Maarja külanõukogu

**Väike-Maarja külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 279 km² ja elanikke 5094 (1976. aasta seisuga).

Külanõukogus asusid Triigi ja Vao sovhoos ning Väike-Maarja kolhoos.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Lebavere, Varangu ja Porkuni metskonda.

## Viited
Kraavi tänav (Narva)

**Kraavi tänav** on tänav Narva Vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Moonalao, Karja ja Sepa tänavaga ning lõpeb Pimeaia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 410 m. Oletatavasti on tänav saanud nime linnamüüri ümbritseva vallikraavi järgi, mis kulges samas kohas.

1905. aasta linnaplaanil selle tänava nimi oli *Ровяная* 1912. ja 1927. aastate linnaplaanidel *Kraawi* ehk *Kraavi tänav*. 

Pärast Teist maailmasõja aastast 1952 tänav kandis nime *O. Koševoi tänav* (*улица им. О. Кошевого*) Nõukogude Liidu kangelase Oleg Koševoi järgi. 11. mail 1994 linnavalitsuse otsusega Kraavi tänava nimi taastati.

Aadressil Kraavi 136 (tänapäeval Kraavi 1) asus enne Teist maailmasõda Narva Tütarlaste Gümnaasium. See oli kahekorruseline maja, mille omanikuks oli Narva linnapea Adolf Theodor Hahn. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja plekk-katusega kahekorruseline telliskivist hoone. Teise maailmasõja ajal hoone hävitati.

Aadressil Kraavi 2 asub endise Narva Poeglaste Gümnaasiumi, tänapäeva Narva Vanalinna Riigikooli hoone (Narva gümnaasiumi hoone). See klassitsistlikus stiilis hoone oli ehitatud 18. sajandi lõpul ja oli tol ajal üks suuremaid elumaju Narvas. 19. sajandi esimesel poolel sai maja omanikuks Narva komandant parun von Velio, kelle nime järgi seda maja ka tunti. 1845. aastal peatus majas keiser Nikolai I. 1916. aastal renoveeriti maja arhitekt Aleksandr Vladovski projekti järgi ja nii sisemus kui ka välisilme muutusid. Välisilme on nüüdisajal suures osas sama ja hoone üks vanemaid säilinud ehitisi Narva Vanalinnas.
 
## Viited
Assanduni lahing

**Assanduni lahing** (või **Essendune'i lahing**) peeti 1016. aasta 18. oktoobril Taani ja Inglise vägede vahel. Ajaloolased on jätkuvalt eriarvamusel selle suhtes, kas lahingu asukoht Assandun võis olla Essexi põhjaosas Saffron Waldeni lähedal asuv Ashdon või, nagu pikka aega eeldati, Essexi lõunaosas Rochfordi lähedal asuv Ashingdon. Kuningasaagas *[[Knýtlinga saga]]* on kasutatud nimekuju *Assatún* (vanapõhja keeles).

Lahingu käigus tapsid Knudi mehed Dorchesteri piiskopi Eadnoth noorema ajal, mil ta Edmundi meeste nimel hingepalvet luges. 12. sajandi kroonika *Liber Eliensis* järgi raiuti tal kõigepealt sõrmuse kättesaamiseks käsi otsast ja seejärel raiuti tema surnukeha tükkideks.

## Tagajärjed

Kaotuse järel oli Edmund sunnitud Knudiga lepingu sõlmima. Selle lepingu järgi kontrollis Knud seejärel kogu Inglismaad peale Wessexi. Leping sätestas sellegi, et juhul kui üks kuningatest sureb, saab teisest kogu Inglismaa valitseja. Pärast Edmundi surma sama aasta 30. novembril lasi Knud lahingus langenud sõdurite mälestuseks ehitada kiriku, kabeli või pühapaiga. Mõni aasta hiljem, aastal 1020, lõpetati Ashingdon Minsteri mälestuskiriku ehitus oletatava lahingupaiga kõrval asuval künkal. Kirik seisab seal tänapäevani.

Ka Knud oma piiskoppidega võttis Ashingdon Minsteri pühitsemisest osa ja ta määras oma isikliku preestri Stigandi sinna preestriks. Kirik on tänapäeval pühitsetud Andreasele, kuid arvatakse, et varem oli kirik pühitsetud sõdurpühakuks peetavale Miikaelile: temale pühitsetud kirikud asuvad sageli künka otsas.

## Lahinguvälja asukoht
Lisaks Ashingdonile leidub teinegi võimalik lahingupaik – samuti Essexi läheduses asuv Ashdon. Sellest piirkonnast on leitud palju roomlaste ja anglosakside münte. Ajaloolased on aastaid tulemusteta nende kahe koha üle vaielnud.

Ashdoni kasuks räägib mitu tugevat tõendit: paar anglosaksi testamenti osutavad just Ashdonile kui lahingupaigale. Lisaks ehitati sealne 10. sajandist pärinev puust külakirik, mis ise võis olla ehitatud varasema kristluseelse templi asukohale, kivikirikuna uuesti üles just 11. sajandil ehk enam-vähem ajal, mil Knud Inglismaale tungis. Kahest varasemast ehitisest on aga väga vähe säilinud: need hävinesid suuresti praeguse kõigi pühakute kiriku ehitamisel vahemikus 13. sajandi lõpust kuni 15. sajandi alguseni.

## Viited

## Kirjandus
* Benton, Philip. "The History of Rochford Hundred". 1867.
Lüneburgi Sate

**"Lüneburgi Sate"** (saksa: *Lüneburger Sate*) või **Lüneburgi leping** (*Sate* on alamsaksa keeles leping) oli aastal 1392 koostatud territoriaalne kokkulepe maaisanda (*Landesherr*; s.o Welfist Lüneburgi vürsti) ja seisuste (*Landesstände*) vahel Lüneburgi vürstkonnas. 

Leping lõi õigusliku kehandi, mille ülesanne oli tagada osaliste õigused. Selleks moodustati kohus, *Satekollegium*. Valitsejate liikmesus selles kehandis oli vastutasu laenu tagamiseks summas 50 000 marka võlakirjades ning oli seotud laenu kestusega, nii et "Lüneburgi Sate" oli tegelikult hüpoteegileping. Tegeliku *Sate* kirja kõrval sisaldas leping veel kolm kirja, mis kirjeldasid detailselt seisuste õigusi. Lüneburgi Sate jõustus aastal 1392, kuid lõppes *[[de facto]]* pärast *Sate*-sõda aastal 1396. See tühistati ametlikult aastal 1519.
Narva börsihoone

**Narva börsihoone** oli börsihoone aastatel 1695–1944 Narva idaosas Vanalinna linnaosas Raekoja platsi lõunaküljel. 

## Ajaloost
Uhke börsihoone ehitus jäi viimaseks suureks Rootsi-aegseks ehitusprojektiks Narvas. Hoone rajamisel võeti eeskuju Madalmaadest Amsterdami börsist. Hoonet hakati ehitama 1695. aastal, aga uue kindralkuberneri Otto Wilhelm von Ferseni otsusega peatati ehitus 1697. aastal.Järgnes korraldus töö katkestada ja olemasolevad müürid konserveerida. Narva raad otsustas tüli lahendamiseks pöörduda otse Rootsi kuninga poole. Raad rõhutas, et hoonet on vaja kaubalaoks, mille juures saab olema ka "väike börs". Konflikt lahenes aga 1701. aastal, kui uueks Ingerimaa kindralkuberneriks sai Otto Wellingk. 1704. aastaks oli varaklassitsistlikus stiilis kolmekorruseline algselt uhke barokktorniga börsihoone valmis.

Samas ei täitnud börsihoone kunagi oma algset funktsiooni. Järgnenud 240 aasta jooksul kasutati ruumikat börsihoonet esindusvõõrastemajana, teatrina, klubihoonena, raamatukoguna, kinona, äripinnana, motoklubina ja taksojuhtide ooteruumina. Näiteks tegutses Narva Suurgildi ruumes tegutses 1864. aasta 25. märtsist Narva Suurgildi kuuluvate jõukamate ja haritumate kodanike Narva Muinsusselts, mille eesmärgiks oli "… Narva ajalooga seotud andmete kogumine ja uurimine ning niisuguste esemete kogumine ja säilitamine, mis võivad omada tähtsust järeltulevate põlvkondade jaoks, sõltumata sellest, mis ajastust need esemed pärinevad." Sealsamas asus ka seltsi muinsusesemete kogu (vanad mündid ja medalid, ajaloolised relvad, muinsused igapäevaelu ja käsitöö vallast, kunstiesemed, vanad käsikirjad) ja raamatukogu. Seltsi ühe eestvedaja, Suurgildi oldermanni Heinrich Johann Hanseni Narvast lahkumise järel seltsi aktiivne tegevus rauges.

Börsihoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises. Esialgu plaaniti hoone taastamist, kuid 1950. aastatel müürid lammutati. Uut hoonestust nõukogude ajal sinna ei rajatud.

Aastail 2004–2005 ja 2009–2010 tehti börsihoone kinnistul põhjalikud arheoloogilised väljakaevamised. Leiti nelja keskaegse hoone, kolme kaevu ja pihtaedade jäänused. Kaevamised aitasid oluliselt kaasa just keskaegse Narva eluolu tundmaõppimisele.

Sõjas hävinud börsihoone asemele otsustati rajada Tartu Ülikooli Narva kolledži uus õppehoone. 2005. aastal avalikustas konkursikomisjon võidutöö "Vihm" (arhitektid Katrin Koov, Indrek Peil ja Siiri Vallner). Taastati vana hoone kelder. Õppehoone fassaad on negatiivpilt kunagise börsihoone fassaadist. Nii välditi ajaloolise raehoone fassaadi varjamist, mis oli varem börsihoone puhul probleemiks olnud. Vana hoonet meelde tuletava fassaadi taha ehitati kaasaegne õppehoone, mis avati pidulikult 2012. aasta lõpus.

## Pildid

Pilt:ZauerveydNA Petr1UsmirDA19.jpg|Vaade Raekoja platsile 1704. aastal. Raekoja ees ja vasakul on börsihoone
Pilt:Excavations in front of Narva Town Hall 2010.JPG|Narva börsihoone vundament oli avatud 2010. aasta ehitustööde käigus
Pilt:NKTU1.JPG|Narva kolledži uus õppehoone


## Viited
Pire Teras

**Pire Teras** (sündinud 13. detsembril 1970 Põltsamaal) on eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas 1989. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte erialal.

Ta oli aastatel 1996–1998 Tartu Ülikooli magistriõppes, aastatel 1995–1997 õpetajaõppes ning aastatel 1998–2003 doktoriõppes. 

Ta kaitses 2003. aastal väitekirja "Lõunaeesti vokaalisüsteem. Võru pikkade vokaalide kvaliteedi muutumine" ning sai doktorikraadi. 

Ta töötas aastatel 1989–1992 Tartu Õpetajate Seminaris ning alates 1997. aastast Tartu Ülikoolis teaduri ja õppejõuna. 

2008–2013 töötas Teras Helsingi Ülikoolis eesti keele külalislektorina ja 2012–2020 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis dotsendina.

Aastast 2021 on Teras TÜ eesti foneetika kaasprofessor.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*Pire Teras Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Künni tänav

**Künni tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Tänav sai praeguse nime 22. aprillil 1960. Enne seda kandis tänav nime *Sakala tänav* ja lühikest aega (1940–1941) nime *Ugala tänav*.

## Viited
Kuristiku tänav

**Kuristiku tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Kuristiku tänav sai nime 29. septembril 1929. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Hundikuristiku järgi.

Kuristiku tänav 6 asub kirjanik Juhan Smuulile ehitatud eramu.
## Viited
Kuuse tänav

**Kuuse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav sai nime 18. detsembril 1930. 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Kuu tänav.

## Viited
Kuuse tänav (täpsustus)

**Kuuse tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Kuuse tänav Tallinnas
*Kuuse tänav Keilas
*Kuuse tänav Laagri alevikus
*Kuuse tänav Pärnus
*Kuuse tänav Tartus
*Kuuse tänav Haapsalus
Laane tänav

**Laane tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi **Ahvena tänav**.

## Viited
Laane tänav (täpsustus)

**Laane tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Laane tänav Elvas
*Laane tänav Esna külas Järva vallas
*Laane tänav Järvakandi alevis
*Laane tänav Kakumäe külas Vinni vallas
*Laane tänav Kehras
*Laane tänav Kundas
*Laane tänav Kuusalu alevikus
*Laane tänav Märjamaa alevis
*Laane tänav Narvas
*Laane tänav Pärnus
*Laane tänav Saku alevikus
*Laane tänav Sonda alevikus
*Laane tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis
*Laane tänav Tamsalus
*Laane tänav Tapal
*Laane tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas
*Laane tänav Võrus
*Laane tänav Võsu alevikus

## Vaata ka
*Väike-Laane tänav Märjamaa alevis
Korporatsioon Neo-Lithuania

**Korporatsioon Neo-Lithuania** on Kaunases tegutsev üliõpilasorganisatsioon. See erineb Saksa traditsioonist lähtuvatest üliõpilaskorporatsioonidest selle poolest, et sellega saavad liituda nii mees- kui naistudengid.

Korporatsiooni Neo-Lithuania lipukiri on „Pro Patria!“.

## Ajalugu
Neo-Lithuania asutati 1922. aastal kolmeteistkümne üliõpilase poolt. Nende eesmärk oli luua üliõpilasorganisatsioon, mis ei põhineks ei Venemaal ega Lääne-Euroopas levinud üliõpilasorganisatsioonide mudelil, vaid oleks omanäoline ja Leedu traditsioone järgiv.

Korporatsiooni lipp (punane-kuldne-punane) pühitseti 1924. aastal.

1928. aastal eraldusid Neo-Lithuaniast naisliikmed, kes moodustasid eraldi korporatsiooni Filiae Lithuaniae. Mõlemad korporatsioonid jäid tihedalt suhtlema ning Filiae Lithuaniae jäi kasutama samu värve, luues küll oma lipu, sümboolika ja moto - "Bonae artes et amicitia".

Pärast Teist maailmasõda jätkasid Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae tegevust paguluses. 1950. aastal otsustasid kaks korporatsiooni Clevelandis taasühineda.

Korporatsiooni tegevus Leedus taastati 1990. aastal.

## Tegevus
Tänapäeval tegutsevad Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae ühise s.t Neo-Lithuania nime ja ühtse juhtimise all, ent kumbki on säilitanud oma sümboolika ja traditsioonid.

## Välismärgid
Korporatsiooni Neo-Lithuania lipuvärvid on punane-kuldne-punane, ent nende teklid on tumerohelise põhja ja puna-kuldse-punase servaga.

## Viited
Rummu vangla

**Rummu vangla** oli Harju maakonnas tänase Lääne-Harju valla territooriumil Rummu alevikus asunud vangla.
## Ajalugu
### JUM-422/3

Rummu vangla asutati 1961 Murru vangla idaosast eraldatud alast. Vangla kandis nimetust **JUM-422/3**.

### PTK nr. 3
Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti ENSV Siseministeeriumi 17.05.1990. a käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr. 3, moodustati Parandusliku Töö Valitsuse baasil Siseministeeriumi Kohtuotsuste Täitmise Amet.

### Rummu vangla
Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 03.05.1994. a käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks. 

20.03.1993.a toimusid kinnipeetavate rahutused Rummu Vanglas. Põhjuseks oli kinnipeetavate rahuolematus vangla kui elukeskkonnaga (eelmisel päeval
oli külastanud vanglat inimõiguste delegatsioon, samuti ei oldud kinnipeetavate eelnevatele ettepanekutele/märgukirjadele väidetavalt pikka aega vastatud). Kinnipeetavad ronisid hoonete katustele, avaldamaks meelt enda halva olukorra üle. Olukorra rahustamiseks kasutati vangla eriüksust ja tuletõrje abi.
### Harku ja Murru vangla avavanglaosakond
1. jaanuaril 2001 liideti Rummu vangla Murru vanglaga.  1. veebruaril 2001 asutati **Rummu avavangla**, mis  1. aprillil 2004 liideti Murru vanglaga.

Harku ja Murru vangla kinnise osakonna sulgemisel jätkas Rummu vanglaüksus tööd 81 kohalise avavanglaosakonnana, kus viibivad vangid said päevasel ajal vanglast väljas tööl ja õppimas käia. 2012 detsembris lõppes Rummus kinnise vangla tegevus. Avavangla suleti 1. aprillist 2014.  

Rummu vangla vange kasutati Rummu karjääris paekivi kaevandamisel. Pärast Rummu vangla sulgemist lõpetati ka paekivi kaevandamine.

## Viited
Väinamere hoiuala

**Väinamere hoiuala** on 2007 loodud hoiuala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala kaitsmiseks. Hoiuala koosneb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) osahoiualast. Hiiumaa osahoiuala pindala on 60 595,5 ha, millest veeosa 57 276,7 ha, Läänemaa osahoiualal 67 166,8 ha, millest veeosa 63 532,4 ha, Pärnumaa osahoiualal 3669,9 ha, millest veeosa 3359,3 ha, ja Saaremaa osahoiualal 42 395,5 ha, millest veeosa 41 329,3 ha. 

Hoiualal kaitstakse näiteks rannikulõukaid, veealuseid liivamadalaid, väikesaari, laide ja rannaniite, samuti paljude kaitsealuste liikide (kaunis kuldking, luitsnokk-part, väikeluik) elupaiku.

## Vaata ka
*Väinamere linnuala
*Väinamere loodusala

## Viited

## Välislingid
*
*
Väinamere linnuala

**Väinamere linnuala** (keskkonnaregistri kood EE0040001) on 2004 loodud linnuala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala linnustiku kaitsmiseks. Hoiuala jääb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) piiresse. Linnuala kogupindala on 48 035 ha ja sellest 47 240 ha on maismaa all ja 795 ha siseveekogude all.

## Vaata ka
*Väinamere hoiuala
*Väinamere loodusala

## Viited

## Välislingid
*
Väinamere loodusala

**Väinamere loodusala** (keskkonnaregistri kood EE0040002) on 2008 loodud loodusala Väinamere ja seda ümbritseva rannikuala kaitsmiseks. Hoiuala jääb nelja maakonna (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakonna) piiresse. Loodusala kogupindala on umbes 43 700&nbsp;ha ja sellest umbes 43 000&nbsp;ha on maismaa all ja umbes 700&nbsp;ha siseveekogude all.

## Vaata ka
*Väinamere hoiuala
*Väinamere linnuala

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Eesti Põllumeeste Selts

**Tallinna Eesti Põllumeeste Selts** (ka **Eesti Põllumeeste Selts Tallinnas**) oli 1888. aastal asutatud põllumeesteselts, mille põhieesmärk oli põllutöö ja majandusliku kutsehariduse arendamine Põhja-Eestis.  

Seltsi eestvedamisel korraldati erialaseid kursuseid, moodustati põllutööriistade, suguloomade ja seemneviljapuhastamise jaamu. 

Selts pani aluse Tallinna Eesti Majandusühisusele. 1891. aastal korraldas selts põllutöönäitusi., sh ka Tallinnas Näituse väljakul.

## Vaata ka
* Tõnu Reim

## Viited
Panagiótis Kouroumplís

**Panagiótis Kouroumplís** (kreeka keeles Παναγιώτης Κουρουμπλής; sündinud 2. oktoobril 1951 Matsoukis) on Kreeka poliitik (SYRIZA). Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 28. augustini 2015 Kreeka sotsiaal- ja tervishoiuministriks (Aléxis Tsíprase esimeses valitsuses). 23. septembrist 2015 kuni 5. novembrini 2016 oli ta Kreeka siseministriks Aléxis Tsíprase teises valitsuses.

Ta sündis aastal 1951 Matsoukis (asub Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuses) Pontose kreeklaste (kes olid põgenenud Musta mere rannikult) perekonnas. 

## Viited
Guara Muuga

**Guara Muuga** (5. märts 1925 Rasina, Tartumaa – 19. mai 2025 Tartu) oli eesti kunstnik, illustraator ja taimetundja. 

Guara Muuga õppis Tartu 3. keskkoolis ja Eesti põllumajanduse akadeemias (1953–1956), mille lõpetas agronoomina. Ta on töötanud Eesti põllumajanduse akadeemias (1956–1967) ja Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1967–1980). 

Guara Muuga on joonistanud taimepilte mitmetele teaduslikele ja populaarteaduslikele botaanilistele raamatutele, sealhulgas koguteosele "Eesti NSV floora" rohkem kui 1300 taimejoonist. Kasutanud ka monotüüpiatehnikat ning loonud rohkesti eksliibriseid ja postkaarte.
Võssokaja Gora rajoon

**Võssokaja Gora rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstani kirdeosas.

Rajoonis on 25 külaasundust, kus on kokku 123 asulat. Rajooni keskus on Võssokaja Gora.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 47 339. 2010. aasta seisuga olid elanikest 67,2% tatarlased ja 30,4% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Võssokaja Gora rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Priima (gümnaasium)

**Priima** on Saksamaa ja Šveitsi gümnaasiumi kõrgeim aste. 

Praegu on see ühe aasta pikkune, traditsiooniliselt jagunes see ülempriimaks (13. klass, gümnaasiumi 9. klass) ja alampriimaks (12. klass, gümnaasiumi 8. klass).
Narva gümnaasiumi hoone

**Narva gümnaasiumi hoone** ehk **Parun von Velio maja** asub Narva idaosas Vanalinna linnaosas aadressil Kraavi tänav 2. Hoone on üks vanemaid säilinud ehitisi Narva vanalinnas.

18. sajandi lõpul oli Uuslinna linnaossa ehitatud klassitsistlikus stiilis hoone, mis oli tol ajal üks suurimaid elumaju Narvas. On teada, et 1785. aastal kuulus hoone meditsiinidoktor Sanderile. Esimesel korrusel olid laod, teisel korrusel eluruumid. Oletatavasti osales hoone projekteerimisel ja ehitamisel tuntud Peterburi arhitekt Luigi Rusca. 

19. sajandi esimesel poolel sai maja omanikuks Narva komandant parun von Velio, kelle nime järgi maja ka tänapäeval teatakse. 1845. aastal peatus majas keiser Nikolai I. Alates 1847. aastast on majas tegutsenud haridusasutused, neist tuntuim on vast Narva Poeglaste Gümnaasium. Maja renoveeriti 1877. aastal ja 1881. aastal ühendati see kõrvalmajaga. 

20. sajandi alguses selgus, et maja on õpilastele kitsas ega vasta sanitaar- ja hügieeninõuetele. 1911. aastal liideti gümnaasiumihoone krundile veel kaks kõrval asuvat krunti koos kahe kivimajaga, kus asusid direktori ja õpetajate korterid. Üks nendest majadest on säilinud tänapäevani., Hoone fassaad asus Laial tänaval, kõrvalhooned Kraavi tänaval ja Hospidali tänaval. 1912. aastal tegi arhitekt Prokofjev 1911. aastal koostatud hoone ümberehitamise ja laiendamise eskiisprojekti põhjal projekti, mis kinnitati, kuid mida ei teostatud, sest projektis oli puudujääke, näiteks puudusid spordisaal ja muud koolile vajalikud ruumid. 1914. aastal koostas toonane Kreenholmi Manufaktuuri arhitekt Aleksandr Vladovski projekti, mis ka kinnitati ja milles olid ette nähtud nõuetekohased klassiruumid, spordi- ning aktusesaal ja muu. 1916. aastal läbis maja põhjaliku remondi, muutus ka välisilme, mis on suures osas säilinud tänapäevani. 

Pärast seda, kui Narva Poeglaste Gümnaasium ja Narva Tütarlaste Gümnaasium 1919. aastal liideti ning eesti ja vene õppekeelega koolideks reorganiseeriti, tegutses hoones edasi eestikeelne gümnaasium, mis kandis aastatel 1919–1924 nime Narva 1. Reaalgümnaasium, Narva Eesti Gümnaasium, Narva 1. Ühisgümnaasium.

1930. aastatel tegutses hoones gümnaasium, kuid seal asus ka Narva linna 2. algkool.

Teise maailmasõja ajal evakueeriti kool Vändrasse, kuid samas sai hoone Teise maailmasõja ajal tugevaid purustusi, kuid taastati 1948. aastaks endises mahus. Pärast Nõukogude võimu taaskehtestamist Narvas 1944. aastal tegutses hoones Narva 3. Keskkool, mis nimetati 24. mail 1949 Aleksandr Puškini 150. sünniaastapäeva auks Aleksandr Puškini nimeliseks Narva 3. Kooliks. Hiljem nimetati kool ümber Aleksandr Puškini nimeliseks Narva 3. Põhikooliks ja alates 1996. aastast kandis kool nime Narva Vanalinna Põhikool.

Alates 2000. aastast tegutseb hoones Narva Vanalinna Riigikool.

## Viited

## Välislingid
*
Kärdla staadion

**Kärdla (linna)staadion** on Hiiu maakonnas Kärdla linnas Põllu tänaval asuv staadion. Staadioni omanik on SA Hiiumaa Spordikool.

Staadion ehitati 1948. Staadion renoveeriti 2017. EASi regionaalsete investeeringutoetuste programmist, projekti "Hiiu maakonna sportimisvõimaluste parandamine" toel. Projekti kogumaksumus: 91 926€, millest EASi toetus: 68 944,50€.

Staadionile ehitati 2020a juurde riietevahetamisvõimalused ning teenindavale personalile parkla. Seda tehti Leader-meetme 2. külaarendus ja kogukonnateenused toel, projekti nimetus: "Hiiumaa esindusstaadioni sportlaste tingimuste parandamine". Projekti kogumaksumus: 20 640€. Leader meetmest toetati projekti 12 384€.

2020a lisaks soetati riikliku huviharidustoetuse toel Hiiu maakonda esimene IAAFi sertifikaadile vastav kõrgushüppematikomplekt.

Staadioni jalgpalliväljak on muruväljak ning on FC Hiiumaa koduväljakuks.

Kärdla staadion on üks kahest täismõõtmetest staadionist Hiiumaa maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Staadionist Hiiumaa Spordiliidu kodulehel
*
Kambja staadion

**Kambja staadion** on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus aadressil Kesk tänav 12 asuv staadion. Staadioni lähedal asub Kambja Põhikool. Staadioni omanik ja valdaja on Kambja Vallavalitsus.

Staadion sisaldab peale kergejõustikurajatiste ka korvpalliplatsi ja jalgpalliväljakut. Jalgpalliväljak on klubi Tartu SK 10 II koduväljak.

## Viited

## Välislingid
*
Kernu staadion

**Kernu staadion** (ka *Kernu Põhikooli staadion*, lühemalt *Kernu PK staadion*) on Harju maakonnas Saue vallas Kernu külas Kernu Põhikooli lähedal asuv staadion. Staadioni omanik on Saue Vallavalitsus ja valdaja Kernu Staadioni Sihtasutus.

Staadion sisaldab jalgpalliväljakut. See väljak on klubi JK Kernu Kadakas koduväljak.

## Viited

## Välislingid
*
Kiviõli linnastaadion

**Kiviõli linnastaadion** on Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas aadressil Spordi tänav 9 asuv staadion. Staadioni omanik ja valdaja on Kiviõli Linnavalitsus.

Staadion sisaldab täismõõtmetega jalgpalli- ja tenniseväljakut. Jalgpalliväljak on klubi Kiviõli FC Irbis koduväljak. Jalgpalliväljakul on 180 istekohta.

## Viited

## Välislingid
*
Tuleraud

**Tuleraud** on kõrge süsinikusisaldusega rauasulamist sepistatud abivahend tule süütamiseks. Traditsiooniliselt lüüakse tuleraua välimist serva vastu tulekivi või muu kõva kivi teravat äärt umbes 45 kraadise nurga all. Tulerauast lendavad sädemed üles, pannes hõõguma tulekivi peal oleva taela, millega süüdati kergesti süttiv materjal.

Enne metallide kasutuselevõttu kasutati tuleraua asemel püriidimineraali tükke. Rauast tuleraud hakkas Euroopas levima rauaajal, seda kasutati kuni tuletikkude leiutamiseni 1844. aastal, mõnikord isegi 20. sajandi alguses.

Tuleraud koos tulekivi ja taelaga, moodustab tulusteks kutsutud tule süütamise komplekti.

## Vaata ka
* Tulused
* Tuletikk
* Ferrotseerium
* Tael

## Viited

## Välislingid
* Starting a Fire with Flint and Steel -- Video mis näitab tuleraua kasutamist (inglise keeles).
Tael

**Tael** on tule süütamiseks mõeldud abivahend või materjal, mida valmistatakse muuhulgas samanimelise puuseene (fomes fomentarius) viljakehast. Tael pannakse hööguma, püüdes sellele tulerauast tulekiviga ehk ränikiviga väljalöödud sädemeid. Selleks peab tael olema kergemini süttiv, kui muu materjal. Hõõguv tael pandi siis kergesti süttiva materjali (näiteks õlgede või kasetohu) vahele.

Tael valmistatakse seene puu poolsest osast, tampides selle lamedaks nii et see meenutab nahatükki. Niinimetatud Saksa taela valmistamiseks keedetakse taela või leotatakse seda kaaliumnitraadi ehk salpeetri lahuses, selline tael on väga kergesti süttiv. Tael võib olla kasutatav ka ilma töötlemiseta, mõnikord ainult seda kuivatades või eelnevalt vees leotades, kui tael on kõvem. Enne kasutamist kraabitakse selle pinda ränikiviga, mis teeb taela veel kergemini süttivaks.

Alpides 5400 aastat tagasi elanud mees kandis kaasas taela, ning tema ränikivist noal olid jäljed püriidist, nii et ta arvatavasti kasutas oma nuga, et lüüa püriiti ja süüdata tuld.

Taelaks kõlbab ka paks riie või pehmenenud puu, mis on söestatud plekk-karbis (takistab õhu juurdepääsu). See sobib tulerauaga tule tegemiseks, püriidiga tule tegemiseks on tarvis kergemini süttivat taela. Kuid sellise taela valmistamiseks on tarvis juba süüdatud tuld.

Tael koos tuleraua ja tulekiviga moodustab tulusteks kutsutud tule süütamise komplekti.

## Vaata ka
* Tuleraud
* Ferrotseerium

## Viited
Maardu linnastaadion

**Maardu linnastaadion** on Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Karjääri tänav 4 asuv staadion. Staadioni omanik on Maardu Linnavalitsus ja omanik Maardu Linna Haldusbüroo.

Staadion sisaldab murukattega ja kunstmurukattega jalgpalliväljakut. Väljak on klubi Maardu FC Starbunker koduväljak.

## Viited

## Välislingid
*
Maarjamäe staadion

**Maarjamäe staadion** on Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis aadressil Tuulenurga tänav 1 asuv staadion. Staadioni omanik ja valdaja on Spordiklubi FC Levadia.

Staadioni ehitas 1965 tootmiskoondis Norma, kelle oma jalgpallimeeskond kasutas staadionit koduväljakuna kuni 1995. aastani. Tollal nimetati seda ka **Norma staadioniks**. Seejärel hakkasid staadioni kasutama Eesti Jalgpalli Liit ja FC Flora. 2002 jäi Riigi Kinnisvara ASile kuuluv staadion kasutuseta. 2006 võttis staadioni rendile FC Levadia, kes staadioni 2007 kujundas ümber jalgpallikompleksiks, kus on nii jalgpallimuruväljak, kunstmuruväljak (Maarjamäe kunstmuruväljak) kui ka tenniseväljak.

Jalgpalliväljakutel treenivad ka Eesti jalgpallikoondis ja Eesti noortekoondised. Jalgpalliväljakuid on enne laulu- ja tantsupidusid kasutatud harjutuskohana.

## Viited

## Välislingid
*Maarjamäe staadionist FC Levadia kodulehel
*
Raeküla staadion

**Raeküla staadion** on Pärnu maakonnas Pärnus  Raeküla linnaosas aadressil Riia maantee 277 asuv staadion. Staadioni omanik on Pärnu Linnavalitsus ja valdaja Raeküla Spordiklubi.

Staadion sisaldab täismõõtmetes jalgpalliväljakut, tehiskattega minijalgpalliväljakut, kaugushüppekasti.

## Viited

## Välislingid
*
Tulusekott

**Tulusekott** on kott, milles hoiti tuluseid ehk vanu tule süütamiseks mõeldud abivahendeid (tuleraud, tulekivi ja tael).

Õhukindlalt suletav nahast kott võis olla vajalik ka taela niiskumise vältimiseks.

## Vaata ka
* Tulused

## Viited
Kuusalu staadion

**Kuusalu staadion** (ka *Kuusalu Keskkooli staadion*, lühemalt *Kuusalu KK staadion*) on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu külas Kuusalu Keskkooli kõrval asuv staadion. 

Staadioni omanik ja valdaja on Kuusalu Vallavalitsus.

Staadion sisaldab täismõõtmetes jalgpalliväljakut ja neljarealist jooksurada. Jalgpalliväljak on klubi Kuusalu JK Rada koduväljak.

## Viited

## Välislingid
*
Sõle Gümnaasiumi staadion

**Sõle Gümnaasiumi staadion** on Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Sõle tänav 40a asuv staadion. Staadion nimetati selle kõrval asunud Sõle Gümnaasiumi järgi. Staadioni omanik ja valdaja on Põhja-Tallinna Valitsus.

Staadion sisaldab jalgpalliväljakut, kaugushüppekasti, 1 korviga korvpalliplatsi. Jalgpalliväljakut kasutab klubi Tallinna JK Dünamo koduväljakuna.

## Viited

## Välislingid
*
Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion

**Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion** on Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis Suure-Jaani Gümnaasiumi lähedal asuv staadion. Staadioni omanik on Suure-Jaani Vallavalitsus ja valdaja AS Suure-Jaani Haldus.

Staadion sisaldab jalgpalliväljakut, 400 m pikkust jooksuringi, odaviskesektorit. Jalgpalliväljakut kasutab klubi Suure-Jaani United koduväljakuna.

## Viited

## Välislingid
*
Väimela staadion

**Väimela staadion** on Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus asuv staadion. Staadioni omanik on Võru Vallavalitsus ja valdaja Väimela Tervisekeskus.

Staadion sisaldab 400 m pikkust telliskivipurukattega jooksurada, jalgpalliväljakut, asfaltkattega korvpalliplatsi. Jalgpalliväljakut on kasutanud klubid Navi Vutiselts ja Võrumaa FC Aspen koduväljakuna.

## Viited

## Välislingid
*
The Lion and the Cobra

**"The Lion and the Cobra"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1987. aastal ilmunud debüütalbum.

Albumi pealkiri on pärit Piiblist, täpsemalt Psalmid 91:13, milles on eesti keelde tõlgituna kobrast saanud rästik. Laulus "Never Get Old" tsiteerib Psalme 91:11-13 iiri keeles Enya.

## Laulude loend

## Viited
I Do Not Want What I Haven't Got

**"I Do Not Want What I Haven't Got"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1990. aastal ilmunud album. Album oli maailmas vägagi edukas, jõudes 20 riigis esiviisikusse, sealhulgas 15 riigis esikohale (kaasa arvatud Billboard 200). Kokku müüdi albumit USAs kaks miljonit ja Suurbritannias 600 000 eksemplari.

Album oli nomineeritud neljale Grammy auhinnale: aasta albumi (Record of the Year), parima naissoost pop-vokaalesituse (Best Female Pop Vocal Performance), parima muusikavideo lühivormi (Best Music Video, Short Form) (laulu "Nothing Compares 2 U" video) ja parima alternatiivmuusika esituse (Best Alternative Music Performance), millest võitis viimase, kuigi O'Connor keeldus auhinnagalast osa võtmast ja auhinda vastu võtmast.

Album võlgneb tänu edu eest suuresti laulule "Nothing Compares 2 U", mis oli 1990. aastal maailmas vägagi edukas, jõudes edetabelites esikohale 18 riigis (kaasa arvatud Billboard Hot 100, kus jõudis esikohale 21. aprillil ja jäi sinna neljaks nädalaks), ka näiteks Prantsusmaal ja Hispaanias, kus laul esikohale ei jõudnud, jõudis laul siiski vastavalt 5. ja 4. kohale. 1990. aasta kokkuvõtte edetabelites jõudis see Suurbritannias 2. ja USAs 3. kohale. Teistel lauludel väljaspool Iirimaad edu ei olnud: "The Emperor's New Clothes" pidi USAs leppima 60., Suurbritannias 31. ja Saksamaal 28. kohaga, jõudes esikümnesse vaid Iirimaal (5.) ja Itaalias (10. koht) ning "Three Babies" jõudis Suurbritannia edetabelis 42. kohale.

Ükski teine O'Connori album ei ole väljaspool Iirimaad nii edukas olnud. Järgmine album "Am I Not Your Girl?" saavutas küll Suurbritannia edetabelis 6. koha, kuid Billboard 200s pidi leppima 27. kohaga.

2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 406. kohal.

## Lood

#"Feel So Different" O'Connor 6:47
#"I Am Stretched on Your Grave" Anonymous Philip King 5:33
#"Three Babies" O'Connor 4:47
#"The Emperor's New Clothes" O'Connor 5:16
#"Black Boys on Mopeds" O'Connor 3:53
#"Nothing Compares 2 U" Prince 5:10
#"Jump in the River" O'Connor Marco Pirroni 4:12
#"You Cause as Much Sorrow" O'Connor 5:04
#"The Last Day of Our Acquaintance" O'Connor 4:40
#"I Do Not Want What I Haven't Got" O'Connor 5:47
Faith and Courage

**"Faith and Courage"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2000. aastal välja antud album.

*Laulud:

#**"The Healing Room"** 	O'Connor	Sherwood, McDonald	5:35
#**"No Man's Woman"** 	O'Connor, Cutler, Preven	Cutler, Preven	3:00
#**"Jealous"** 	O'Connor, Stewart	Stewart	4:18
#**"Dancing Lessons"** 	O'Connor, Jean, Duplessis, Melky Jean, Cozier	Jean, Duplessis	4:17
#**"Daddy I'm Fine"** 	O'Connor, Stewart	Stewart	2:58
#**"Til I Whisper U Something"** 	O'Connor, Stewart	Stewart	6:08
#**"Hold Back the Night"** 	Robert Hodgens	Stewart	4:11
#**"What Doesn't Belong To Me"** 	O'Connor	Sherwood, McDonald	5:37
#**"The State I'm In"** 	Cutler, Preven	Cutler, Preven	4:10
#**"The Lamb's Book of Life"** 	O'Connor, Briggs	Briggs	4:56
#**"If U Ever"** 	O'Connor	Sherwood, McDonald	4:24
#**"Emma's Song"** 	O'Connor	Eno, Reynolds	3:20
#**"Kyrié Eléison"** 	Traditional, arranged by O'Connor/Sherwood/McDonald/Branch	Sherwood, McDonald	2:45
Sean-Nós Nua

**"Sean-Nós Nua"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2002. aastal ilmunud album.

## Laulud

#"Peggy Gordon" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, C.V. Lunny, O Geibheannaigh, Wickham, Shannon) 5:38
#"Her Mantle So Green" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, O Geibheannaigh, Shannon, Branch, Kelly) 5:35
#"Lord Franklin" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, A. Maxwell, C.V. Lunny, Branch, Wickham, Lockett) 4:59
#"The Singing Bird" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Shannon, Wickham, Branch, O Geibheannaigh) 4:27
#"Óró Sé do Bheatha 'Bhaile" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, A. Maxwell, Ogilvie) 3:19
#"Molly Malone" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, C.V. Lunny, A. Maxwell, B. Alexander) 3:32
#"Paddy's Lament" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, Shannon, A. Maxwell, B. Alexander, Professor Stretch) 5:26
#"The Moorlough Shore" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, B. Alexander, Branch, Kiely, O'Neill, A. Maxwell) 5:25
#"The Parting Glass" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, C.V. Lunny, Kiely) 4:31
#"Báidín Fheilimí" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Ogilvie, Branch, A. Maxwell) 3:20
#"My Lagan Love" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Branch, A. Maxwell, Wickham, Professor Scretch, Lockett) 4:42
#"Lord Baker (with Christy Moore)" – (trad. arr.: Moore, Lunny, O'Connor) 11:38
#"I'll Tell Me Ma" – (trad. arr.: O'Connor, Lunny, Kiely, Wickham, Branch) 2:21
Zoran Jolevski

**Zoran Jolevski** (makedoonia keeles Зоран Јолевски; sündinud 16. juulil 1959 Skopjes) on Põhja-Makedoonia diplomaat ja poliitik, Makedoonia kaitseminister (2014–2017).

Ta lõpetas 1978. aastal Skopjes keskkooli. Keskkoolis õppides tegeles ta ujumisega, olles keskkooli ujumismeeskonna kapteniks; ta on tulnud juunioride kategoorias ujumises Makedoonia meistriks. Seejärel lõpetas ta Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli majandusteaduskonna *cum laude* bakalaureusekraadi majandusteaduses. 1990. aastal kaitses ta Püha Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli õigusteaduskonnas väitekirjaga "Бизнис стратегии на мултинационалните компании" ("Äristrateegiad rahvusvahelistes ettevõtetes") õigusteaduse magistri kraadi. Pärast seda jätkas ta õpinguid Haagis Rahvusvahelises Sotsiaaluuringute Instituudis (mis on osa Erasmuse ülikoolist Rotterdamis). Aastal 1994 täiendas ta end Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe alal. Ta kaitses väitekirjaga "Надворешно-трговскиот режим на Македонија и СТО договорите" ("Makedoonia väliskaubanduse režiim ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingud") doktorikraadi rahvusvahelise majanduse alal (Ph.D.) Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli majandusteaduskonnas.

Aastatel 1983–1988  (väitekirjade koostamise ajal) töötas ta reisibüroos mittekoosseisulise reisijuhina. Lisaks pidas ta ujumisklubi Vardar.

1988. aastast töötas ta Makedoonia välisministeeriumis. Aastatel 1988–1992 oli ta vastutav ametnik dokumentide vormistamiseks Makedoonia Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe vaatlejastaatuseks. Aastatel 1992–1994 oli ta rahvusvahelisel konverentsil endise Jugoslaavia küsimustes Makedoonia delegatsioonis sekretäriks. Oktoobris 1994 sai tast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) Makedoonia esinduse esimene sekretär (Genfis), lisaks sellele oli ta samas ametis ka ÜRO Genfi kontoris; Skopjesse naasis ta 1998. aastal.

22. märtsist 2007 kuni 19. juunini 2014 oli ta Makedoonia suursaadik USA-s, lisaks oli ta 21. jaanuarist 2011 kuni 19. juunini 2014 Makedoonia suursaadik Mehhikos. 19. juunist 2014 kuni 1. juunini 2017 oli ta Makedoonia kaitseminister.

## Isiklikku
Zoran Jolevski on abielus ja tal on kaks poega.
Throw Down Your Arms

**"Throw Down Your Arms"** on iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori esimene *[[reggae]]*-album, mille andis 2005. aastal välja plaadifirma Chocolate and Vanilla.

*Laulud:

CD 1 (originaalversioon)
#Jah Nuh Dead	3.20
#Marcus Garvey	3.28
#Door Peep	3.22
#He Prayed	3.27
#Y Mas Gan	3.49
#Curly Locks	4.22
#Vampire	4.02
#Prophet Has Arise	4.26
#Downpressor Man	5.08
#Throw Down Your Arms	4.02
#Untold Stories	3.40
#War	4.04

CD 2 (Instrumentaalversioon)
#Micah 4:1-5 about the Kingdom come and "swords into plowshares" with last line reading: "All the peoples walk each in the name of their Gods." 0.57
#Jah Nuh Dead	3.12
#Marcus Garvey	3.29
#Door Peep	3.19
#He Prayed	3.28
#Y Mas Gan	3.51
#Curly Locks	4.17
#Vampire	4.01
#Prophet Has Arise	4.24
#Downpressor Man	5.07
#Throw Down Your Arms	4.12
#Untold Stories	3.42
#War	4.04

*Originaallaulud on salvestatud järgides Jamaica *reggae* artiste:

#"Marcus Say Jah No Dead" (Burning Spear in 1978)
#"Marcus Garvey" (Burning Spear in 1975)
#"Door Peep" (Burning Spear in 1976)
#"He Prayed" (Burning Spear in 1973)
#"Y Mas Gan" (The Abyssinians in 1969)
#"Curly Locks" (Junior Byles in 1974)
#"Vampire" (Devon Irons in 1976)
#"Prophet Has Arise" (Israel Vibration in 1978)
#"Downpressor Man" (Peter Tosh in 1977*)
#"Throw Down Your Arms" (Burning Spear in 1977)
#"Untold Stories" (Buju Banton in 1995)
#"War" (Bob Marley & The Wailers in 1976)

*Jaapani CD versioon sisaldab ka:

#"Move Out Of Babylon" (Johnny Clarke in 1974)
#"Abendigo" (The Abyssinians in 1969)
#"Jah Can Count On I" (Little Roy in 1975).
Theology

**"Theology"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2007. aastal välja antud album.

## Lood
### Esimene plaat – [[Dublin]]i periood

#"Something Beautiful" (O'Connor) – 5:29
#"We People Who Are Darker Than Blue" (Curtis Mayfield) – 3:56
#"Out of the Depths" (O'Connor) – 5:06
#"Dark I Am Yet Lovely" (O'Connor) – 4:11
#"If You Had a Vineyard" (O'Connor) – 6:18
#"Watcher of Men" (O'Connor/Tomlinson) – 2:34
#"33" (O'Connor/Tomlinson) – 2:33
#"The Glory of Jah" (O'Connor/Tomlinson) – 3:32
#"Whomsoever Dwells" (O'Connor/Tomlinson) – 2:53
#"Rivers of Babylon" (Dowe/McNaughton) – 3:39
#"Hosanna Filio David" (traditional) – 0:44

### Teine plaat – [[London]]i periood

#"Something Beautiful" (O'Connor) – 5:15
#"We People Who Are Darker Than Blue" (Curtis Mayfield) – 4:25
#"Out of the Depths" (O'Connor) – 5:03
#"33" (O'Connor/Tomlinson) – 2:43
#"Dark I Am Yet Lovely" (O'Connor) – 3:31
#"I Don't Know How to Love Him" (Andrew Lloyd Webber/Tim Rice) – 4:13
#"If You Had a Vineyard" (O'Connor) – 6:34
#"The Glory of Jah" (O'Connor/Tomlinson) – 4:56
#"Watcher of Men" (O'Connor/Tomlinson) – 3:18
#"Whomsoever Dwells" (O'Connor/Tomlinson) – 5:34
#"Rivers of Babylon" (Dowe/McNaughton) – 4:28
How About I Be Me (and You Be You)?

**How About I Be Me (and You Be You)?** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connor`i 2012. aastal välja antud album.

*Laulud:

#**"4th and Vine"**  	O'Connor, Reynolds, Adams	3:58
#**"Reason with Me"**  	O'Connor, Smith	4:02
#**"Old Lady"**  	O'Connor, Pirroni, Constantinou	3:44
#**"Take Off Your Shoes"**  	O'Connor, Reynolds	5:28
#**"Back Where You Belong"**  	O'Connor	4:16
#**"The Wolf Is Getting Married"**  	O'Connor, Pirroni, Constantinou, O'Neill	4:23
#**"Queen of Denmark"**  	John Grant	4:37
#**"Very Far From Home"**  	O'Connor	3:55
#**"I Had a Baby"**  	O'Connor, Pirroni, Constantinou, O'Neill	4:11
#**"V.I.P."**  	O'Connor	6:36
Universal Mother

**"Universal Mother"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1994. aastal välja antud album.

## Laulud

# "Germaine" – Germaine Greer	 	0:38
# "Fire On Babylon" – O'Connor, Reynolds	O'Connor, Reynolds, Simenon	5:11
# "John I Love You" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	5:31
# "My Darling Child" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	3:09
# "Am I A Human?" – Jake Reynolds	Jake Reynolds	0:24
# "Red Football" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	2:48
# "All Apologies" – Kurt Cobain	O'Connor	2:37
# "A Perfect Indian" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	4:22
# "Scorn Not His Simplicity" – Coulter	O'Connor, Coulter	4:26
# "All Babies" – O'Connor	O'Connor, Reynolds	4:29
# "In This Heart" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	3:11
# "Tiny Grief Song" – O'Connor	O'Connor, Reynolds, Coulter	1:56
# "Famine" – O'Connor, Clayton, Simenon, Reynolds, Lennon, McCartney [6]	O'Connor, Reynolds, Simenon	4:56
# "Thank You For Hearing Me" – O'Connor, Reynolds	O'Connor, Reynolds, Simenon	6:25
Am I Not Your Girl?

**"Am I Not Your Girl?"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 1992. aastal välja antud album.

## Laulud
#"Why Don't You Do Right?"	Joe McCoy	2:30
#"Bewitched, Bothered and Bewildered"	Lorenz Hart, Richard Rodgers	6:15
#"Secret Love"	Sammy Fain, Paul Francis Webster	2:56
#"Black Coffee"	Sonny Burke, Paul Francis Webster	3:21
#"Success Has Made a Failure of Our Home"	Johnny Mullins	4:29
#"Don't Cry for Me Argentina"	Andrew Lloyd Webber, Tim Rice	5:39
#"I Want to Be Loved by You"	Bert Kalmar, Harry Ruby, Herbert Stothart	2:45
#"Gloomy Sunday"	László Jávor, Sam L. Lewis, Rezső Seress	3:56
#"Love Letters"	Edward Heyman, Victor Young	3:07
#"How Insensitive"	Vinicius de Moraes, Norman Gimbel, Antonio Carlos Jobim	3:28
#"Scarlet Ribbons"	Evelyn Danzig, Jack Segal	4:14
#"Don't Cry for Me Argentina" (instrumentaal)	Andrew Lloyd Webber, Tim Rice	5:10
*Varjatud lugu,	"Personal message about pain" ('Isiklik sõnum valust') (Jesus and the Money Changers)	O'Connor  2:00