open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Buchenwaldlied

**"Buchenwaldlied"** (eesti keeles "Buchenwaldi laul") on Buchenwaldi koonduslaagri austerlastest vangide Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi 1938. aastal kirjutatud marsilaul.

## Tekkeloost

Natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaagrites oli SS-laste meelelahutuseks tavaks, et vangid pidid rivisammul rahva- või marsilaule laulma. 

Buchenwaldi koonduslaagris oli igapäevase rivistuse ajal selliseks SS-laste armastatud lauluks algselt "Steht ein Dörflein mitten im Walde" Arno Holzi luuletuse "So einer war auch er" põhjal).

*Schutzhaftlager*-*Führer* (laagriülem) Arthur Rödl nõudnud aga 1938. aasta lõpul, et vangid kirjutaksid ühe laagrilaulu. Lühikese aja jooksul kirjutasid ja viisistasid austerlastest vangid Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi "Buchenwaldliedi".

See oli vangide liikumise saatelaul. Kui massilaul kohe täie jõuga ei käivitunud, kutsus see tavaliselt esile Rödli vihahoo ja selle eest karistas ta vange. 

Seetõttu organiseerisid vangid sunnilaulu nii, et need, kes olid Rödli lähedal, laulsid valjult, ja kaugemal olevad vangid liigutasid vaid huuli.

## "Das Buchenwaldlied"

Wenn der Tag erwacht, eh' die Sonne lacht,
die Kolonnen zieh'n zu den Tages Müh'n
hinein in den grauenden Morgen.
Und der Wald ist schwarz und der Himmel rot,
und wir tragen im Brotsack ein Stückchen Brot
und im Herzen, im Herzen die Sorgen.

Refrään: O Buchenwald, ich kann dich nicht vergessen,
weil du mein Schicksal bist.
Wer dich verließ, der kann es erst ermessen,
wie wundervoll die Freiheit ist!
O Buchenwald, wir jammern nicht und klagen,
und was auch unser Schicksal sei,
wir wollen trotzdem ja zum Leben sagen,
denn einmal kommt der Tag: Dann sind wir frei!

Und das Blut ist heiß und das Mädel fern,
und der Wind singt leis', und ich hab' sie so gern,
wenn treu sie, ja, treu sie nur bliebe!
Und die Steine sind hart, aber fest unser Tritt,
und wir tragen die Picken und Spaten mit
und im Herzen, im Herzen die Liebe.

Refrään: O Buchenwald, ...

Und die Nacht ist kurz, und der Tag ist so lang,
doch ein Lied erklingt, das die Heimat sang:
wir lassen den Mut uns nicht rauben!
Halte Schritt, Kamerad, und verlier nicht den Mut,
denn wir tragen den Willen zum Leben im Blut
und im Herzen, im Herzen den Glauben.

Refrään: O Buchenwald, ...

## Viited

## Välislingid
* Buchenwaldlied YouTube'is
* Buchenwaldlied (noodistatud viis ja sõnad)
* Zum Buchenwaldlied
Dmitri Korkin

**Dmitri Petrovitš Korkin** (jakuudi keeles Дмитрий Петрович Коркин; 5. september 1928 Tšuraptša uluss, Jakuudi ANSV – 22. veebruar 1984) oli jakuudi  maadlustreener ja spordipedagoog, NSV Liidu teeneline treener.

Ta oli tunnustatud vabamaadluse treener  Nõukogude Liidus. Ta töötas Tšuraptša Spordiinternaatkoolis. Tema kasvandikest on 175 maadlejat täitnud NSV Liidu meistersportlase ja 13 suurmeistri normatiivi. Tema õpilased Pavel Pinigin, Aleksandr Ivanov ja Roman Dmitrijev on tulnud olümpiamängudel esikolmikusse.

## Haridus- ja töökäik
Meistrikandiaat sambos Dmitri Korkin lõpetas 1956. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi vene keele ja kirjanduse õpetaja kutsega ja asus tööle Jakuutias Tšuraptša rajoonis asuvasse Ožuluni seitsmeklassilisse kooli. Selles koolis ja Ožuluni külast 12 kilomeetri kaugusele jäävas Tšuraptša keskkoolis organiseeris ta vabamaadluse sektsiooni. 1957. aastal asus ta kehalise kasvatuse õpetajana tööle Tšuraptša keskkoolis. 1964. aastal külastas ta Tōkyō olümpiamänge, et jälgida vabamaadlejate esinemisi. 

Tema initsiatiivil asutati 1966. aastal Tšuraptša Spordiinternaatkool. Kuni oma surmani (1984) töötas ta seal pedagoogi ja maadlustreenerina.

## Tunnustus
*1964 – Jakuudi ANSV teeneline treener
*1967 – Vene NFSV teeneline treener
*1967 – Jakuudi ANSV teeneline õpetaja
*1970 – NSV Liidu teeneline treener

## Mälestuse jäädvustamine
1991. aastal nimetati Tšuraptša Spordiinternaatkool Dmitri Korkini auks Korkini-nimeliseks Tšuraptša Vabariiklikuks Spordiinternaatkooliks. 

2003. aastast antakse välja Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimelist riiklikku preemiat kehakultuuri ja spordi valdkonnas. 

Alates 2008. aastast peetakse Jakutskis Dmitri Korkini rahvusvahelist mälestusturniiri vabamaadluses.

## Viited

## Välislingid
*IX Международный турнир по вольной борьбе им. Д.П. Коркина. youtube.com, 3. oktoober 2016
Aleksandr Ivanov (maadleja)

**Aleksandr Nikolajevitš Ivanov** (jakuudi keeles Александр Николаевич Иванов; sündinud 10. jaanuaril 1951 Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja, treener ja sporditegelane, NSV Liidu teeneline meistersportlane, Põhjatähe ordeni kavaler.

Sportlasena on ta tulnud 1974. ja 1976. aastal NSV Liidu meistriks ja võitnud 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis vabamaadluses hõbemedali (kärbeskaalus). Maadlustreenerina on ta olnud Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreener.

## Haridus ja töökäik
Ivanov on Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik. Ta lõpetas 1975. aastal Kasahhi Riikliku Kehakultuuriinstituudi.

Ta tegutseb maadlustreenerina: aastatel 1978–1984 töötas Almatõs, 1984. aastast Jakuutias. 1997. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreeneriks. 2005. aastast on ta Mirnõis asuva Laste ja noorte spetsialiseeritud olümpiareservi kooli direktor. Ta tegutseb ka Sahha vabamaadluse koondise treener-konsultandina.

## Tunnustus

*Teeneline meistersportlane (1976)
*Jakuudi ANSV teeneline kehakultuuritöötaja
*Jakuudi ANSV teeneline treener
*Põhjatähe orden (2006) 
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas (2011)

## Viited
Bond

**Bond** võib tähendada:

* **[[Bond (perekonnanimi)]]**, perekonnanime
* **[[James Bond]]**, algselt Ian Flemingu loodud tegelaskuju
* **[[Bond (sigaret)]]**, sigaretimarki

## Kohad
* **[[Bond Street]]**, Londoni West Endi peamine kaubandustänav
Jörg Meuthen

**Jörg Hubert Meuthen** (sündinud 29. juunil 1961 Essenis) on Saksa majandusteadlane ja poliitik. 

Jörg Meuthen on pärit kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1981. aastal Bad Emsis, seejärel läbis tsiviilteenistuse. 1983. aastal alustas ta Münsteri ülikoolis publitsistika, poliitikateaduste, romanistika ja ettevõtlusmajanduse õpinguid. 1984–1989 õppis ta Mainzi Ülikoolis majandusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Kölni ülikoolis teadurina, doktorikraadi sai samas 1993. aastal.

1993–1996 töötas ta Hesseni liidumaa rahandusministeeriumi referendina. 1997. aastast oli ta Kehli Avaliku Halduse Kõrgkooli professor.

4. juulist 2015 kuni 29. septembrini 2017 oli Jörg Meuthen Frauke Petry kõrval partei Alternatiiv Saksamaale kaasesimees. 29. septembrist kuni 2. detsembrini 2017 oli Jörg Meuthen partei Alternatiiv Saksamaale esimees. 2. detsembrist 2017 kuni 28. jaanuarini 2022 oli ta üks partei kaasesimeestest (Alexander Gaulandi kõrval).

11. maist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 oli ta Baden-Württembergi maapäeva liige, alates 8. novembrist 2017 on ta Euroopa Parlamendi liige. 2019. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti tagasi.

28. jaanuaril 2022 teatas Meuthen, et lahkub kohe partei esimehe kohalt ja ka parteist, põhjendades, et kaotas võimuvõitluse partei paremäärmusliku tiiva Der Flügel (tiib) vastu. Ta ütles, et partei on muutunud liiga paremäärmuslikuks ja on suures vastuolus põhiseaduse vaba demokraatliku põhikorraga.

## Viited
Olivier Dahan

**Olivier Dahan** (sündinud 26. juunil 1967 La Ciotatis) on prantsuse filmirežissöör ja stsenarist.

Dahan alustas režissöörikarjääri muusikavideote ja lühifilmide lavastajana. Rahvusvahelise tuntuse saavutas ta 2007. aastal linastunud Édith Piafi eluloofilmiga "La Môme" (eesti keeles "Édith Piaf – elusse armunud"). Filmi peaosatäitja Marion Cotillard pälvis rolli eest 2008. aastal parima naisnäitleja Oscari.

Olivier Dahan on lavastanud nii prantsuse- kui ka ingliskeelseid mängufilme, milles käsitleb sageli tuntud isikute elulugusid ja dramaatilisi inimsuhteid. 

## Välislingid
*
Kurtatsch an der Weinstraße

**Kurtatsch an der Weinstraße** (itaalia: *Cortaccia sulla Strada del Vino*), sageli lühidalt **Kurtatsch** või **Cortaccia**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbe 25 km Bolzanost edelas.

Valla pindala on 29,4 km².

Kurtatsch külgneb järgmiste valdadega: Neumarkt, Margreid, Tramin, Coredo, Roverè della Luna, Ton, Tres ja Vervò.

## Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,25% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,36% itaalia keelt ja 0,38% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kampflied der Nationalsozialisten

**"Kampflied der Nationalsozialisten"** on Kleo Pleyeri kirjutatud laul, mida NSDAP ja SA kasutasid natsionaalsotsialistlikul Saksamaal võitluslauluna.

### "Kampflied der Nationalsozialisten"


Näidis:

*Wir sind das Heer vom Hakenkreuz,*
*Hebt hoch die roten Fahnen!*
*Der deutschen Arbeit wollen wir,*
*Den Weg zur Freiheit bahnen!*



Ingliskeelne toortõlge:

We are the army of the swastika,
Raise high the red Flags!
For the German labour we want
to clear the path to freedom!



Wir sind das Heer vom Hakenkreuz,
Hebt hoch die roten Fahnen!
Der deutschen Arbeit wollen wir,
Den Weg zur Freiheit bahnen!

Herbei zum Kampf, ihr Knechte der Maschinen.
Nun Front gemacht der Sklavenkolonie.
Hört ihr denn nicht die Stimme des Gewissens,
den Sturm, der euch es in die Ohren schrie?

Ja, aufwärts der Sonne entgegen.
Mit uns zieht die neue Zeit.
Wenn alle verzagen, die Fäuste geballt,
wir sind ja zum Letzten bereit!

Und höher und höher und höher,
wir steigen trotz Hass und Verbot.
Und jeder SA-Mann ruft mutig: "Heil Hitler!"
Wir stürzen den jüdischen Thron!

## Viited

## Välislingid
* "Kampflied der Nationalsozialisten" YouTube'is
Andreas von Hübner

**Andreas von Hübner** (vene keeles *Андрей Иванович Гюбнер*) (19. september (vkj) 1733 Peterburi – 5. detsember 1799 Tallinn) oli Vene sõjaväelane ja Vorbuse mõisnik.

## Elulugu
Andreas von Hübner sündis muusik Johann Hübneri (1701−1759) pojana. Viimane oli sündinud Varssavis, kuid 1721. aastal siirdus krahv Stephan Wilhelm Kinskyga kapellmeistrina Venemaale Peterburi; 1740. aastal oli ta õukonna kapellmeister. Tema poeg Andreas astus esmalt Holsteini sõjaväeteenistusse. Hiljem teenis Venemaa sõjaväes, kus 1763. aastal sai sekund-majori auastme. 1763 − u 1784 oli ta Tallinnas platzmajor. Läks aga peagi sõjaväest erru ja astus tsiviilteenistusse. 1786−1799 oli ta Eestimaa kubermangu valitsusnõunik. 1791. aastal tõusis õuenõunikuks, mis vastas sõjaväes alampolkovniku auastmele.

## Perekond
Ta oli kaks korda abielus. Esimest korda naitus ta Maria Hallupyga (maeti 1775). 1777. aastal sõlmis ta abieluliidu Maria Margaretha von Matthiasega (1751−1822). Kahest abielust oli tal kokku kolm last.

## Vorbuse mõis
Keiser Paul I kinkis talle 1799. aastal kauaaegse truu teenistuse eest Vorbuse mõisa, mis oli olnud pikka aega riigimõis. Et Hübner suri juba kaks nädalat hiljem, päris mõisa 1800. aastal tema lesk. Tema tütar Margaretha (1787−1862), kes oli abielus vabahärra Karl Axel Christer von Bruiningkiga (1782−1848), müüs Vorbuse 1848. aastal.

## Vaata ka
*Vorbuse mõis

## Viited
Saeveski metsaonn

**Saeveski metsaonn** on matkamaja, mis asub Järvamaal Rassi külas, Tõrvaaugult 5 kilomeetri kaugusel Saarjõe maastikukaitsealal. Metsamajast on võimalik edasi liikuda Saarjõe õpperajale, Sakala tee matkarajale ning ka Kurgjale, Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi.

## Iseloomustus

Metsaonn on kahe korrusega elektrita matkamaja, mis asub Saarjõe läheduses.

## Viited
Kurtinig an der Weinstraße

**Kurtinig an der Weinstraße** (itaalia: *Cortina sulla Strada del Vino*), sageli lühidalt **Kurtinig** või **Cortina**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost edelas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 646 inimest.

Valla pindala on 2,0 km².

Kurtinig külgneb järgmiste valdadega: Margreid, Neumarkt ja Salorno.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 68,67% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 31,15% itaalia keelt ja 0,17% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Sakala tee matkarada

**Sakala tee matkarada** on Põhja-Sakala vallas, Viljandi maakonnas asuv matkarada, osa Oandu–Ikla matkateest.

## Raja tutvustus
Matkarada on 12 kilomeetri pikkune, seal asuvad Kabelimäe lõkkekoht, Luite lõkkekoht, Saeveski metsaonn, Mullasamba ning Maltsaare puhkekohad. Raja lõunaosa kulgeb mööda Vanaõue luiteid. Rada on võimalik läbida nii jalgsi kui ka jalgrattal. Rada on tähistatud kollase-punase triibuga märgistatud postidega.

## Huvitavat
Matkarada kulgeb mööda metsateid, mille kaudu Carl Robert Jakobson oma kodust Kurgjalt Viljandisse ajalehte Sakala toimetamas käis.

## Üritused
Märtsikuus korraldavad RMK külastuskorraldusosakonna Lõuna-Eesti piirkond ja Carl Robert Jakobsoni talumuuseum rajal Sakala tee matkapäeva, mida on korraldatud aastast 1961.

## Viited
Neumarkt (Lõuna-Tirool)

**Neumarkt** (sõna-sõnalt "uus turg"; itaalia: *Egna*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost lõunas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5001 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 23 km².

Neumarkt külgneb järgmiste valdadega: Kaltern, Kurtatsch, Kurtinig, Margreid, Montan, Salorno ja Tramin.

Neumarkt on Überetsch-Unterlandi ringkonna keskus. See on peamine kultuuriline, ajalooline ja kunstikeskus väga kena vanalinnaga. Linnastusse kuuluvad naabruskonnad Vill, Laag ja Mazon. Terves ringkonnas on Neumarkt rahvaarvult alles kolmas linn Laivesi ja Eppani järel, mis kuuluvad Bolzano linnastusse.

Linn asub tasandikul, kõrgusel 214 m, Adige jõe vasakul kaldal.

Neumarkt oli Rooma küla Claudia Augusta teel; seda kutsuti *Endidae*. Vaatamisväärsused on vanalinna kaaristud, kihelkonnakirik, kohaliku kultuuri muuseum ja Vill'i kirik.

### Frazioni

Neumarkti vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Laag (Laghetti), Mazon (Mazzon), St. Florian (San Floriano) ja Vill (Villa).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 62,70% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 36,89% itaalia keelt ja 0,42% ladiini keelt.

### Tuntud inimesed

*Lilli Gruber, ajakirjanik, sündis Neumarktis.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Neumarkti turismiinfo
Laives

**Laives** (saksa: *Leifers*) on väikelinn ja vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Bolzanost lõunas. See on üks viiest vaid peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis, ja suuruselt neljas vald provintsis.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 17 168 inimest.

Valla pindala on 24,3 km².

### Frazioni

Vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused) Pineta (Steinmannwald), La Costa (Seit) ja San Giacomo (St. Jakob)

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 71,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 27,99% saksa keelt ja 0,51% ladiini keelt.

## Välislingid

* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Volodõmõrivka (Illintsi rajoon)

**Volodõmõrivka** (ukraina keeles Володимирівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 422. Pindala on 1,78 km².
Ohhotnõkõ

**Ohhotnõkõ** (ukraina keeles Охотники) on küla Ukrainas Volõõnia oblastis Turijski rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 122. Pindala on 0,732 km².
Margreid an der Weinstraße

**Margreid an der Weinstraße** (itaalia: *Magrè sulla Strada del Vino*), sageli lühidalt **Margreid** või **Magrè**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost edelas. Valla pindala on 13,9 km².

Margreid külgneb järgmiste valdadega: Kurtatsch, Kurtinig, Neumarkt, Roverè della Luna ja Salorno.

Novembris 2010 elas vallas 1302 inimest.

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 84,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,22% itaalia keelt ja 0,45% ladiini keelt.


Margreid-Südtirol 003.jpg
St. Leonhard in Unterfennberg 2.JPG
Auf der Hofstatt 1.JPG
Benefiziatenhaus in Unterfennberg 1.JPG
Hasler in Unterfennberg 1.JPG


## Välislingid

* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Montan

**Montan** (itaalia: *Montagna*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost lõunas.

## Geograafia

Valla pindala on 18,9 km² ja 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1634 inimest.

Montan külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Auer, Neumarkt, Salorno, Truden ja Capriana.

### Frazioni

Montani vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Glen (Gleno), Gschnon (Casignano), Kaltenbrunn (Fontanefredde), Kalditsch (Doladizza) ja Pinzon (Pinzano).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 92,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 6,94% itaalia keelt ja 0,52% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad

* **[[Nürnberg]]** Saksamaal

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Montani koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Vinnõtsja lennujaam

**Vinnõtsja rahvusvaheline lennujaam (Gavrõšivka)** (ukraina keeles Міжнародний Аеропорт «Вінниця» (Гавришівка)) oli lennujaam Ukrainas Vinnõtsja oblastis, umbes 7,5&nbsp;km kaugusel Vinnõtsja keskusest lääneedelas.

Lennuväljal baseerus Ukraina lennuväe 456. kaardiväe transpordilennukite brigaad.

## 2022. aasta raketirünnak

Lennuväli sai tugevaid kahjustusi Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse 2022. aasta 6. märtsil, kui seda tabas 8 raketti.


Vinnytsia airport 01.jpg
Vinnytsia airport 02.jpg
Vinnytsia airport 03.jpg
Vinnytsia airport 04.jpg
Vinnytsia airport 05.jpg
Vinnytsia airport 07.jpg
Vinnytsia airport 09.jpg
Vinnytsia airport 08.jpg
Vinnytsia airport 10.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*ukraina keeles*)
Berezivka (Orativi rajoon)

**Berezivka** (ukraina keeles Березівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 77. Pindala on 0,692 km².
Miloslavskoje rajoon

**Miloslavskoje rajoon** (vene keeles *Милославский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Miloslavskoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Skopini rajooni, idas Rjažski rajooni, kagus Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooni, lõunas Lipetski oblasti Lev Tolstoi rajooni, edelas Lipetski oblasti Dankovi rajooni ning läänes Tula oblasti Kurkino ja Kimovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1397 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 14 643 ja 2002. aastal 16 564.

Miloslavskoje rajoonis on 120 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Miloslavskoje ja Tsentralnõi alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Panika, Suhhaja Polotebnja, Kotšurovka, Pitomša, Brusna, Mokraja Polotebnja, Muravka, Krugljanka, Rožnja ja Driska.

## Viited
AHS Krab

**AHS Krab** ('krabilised') on Poolas valmistatud soomustatud liikurhaubits. 

## Kasutajad
### Praegused kasutajad
*  
* 

## Vaata ka
* 2S35 Koalitsija-SV
* K9 Thunder 
* PzH 2000
* Sholef
* VCA Palmaria
* Zuzana 2

## Viited

## Välislingid
* Videolugu Ukraina rindelt: „Iga kord, kui tabame sihtmärki, on tunne nagu esimesel korral“ ekspress.delfi.ee 15. VII 2024
Kessler

**Kessler **või** Keßler **on mitme tuntud isiku perekonnanimi:

* **[[Edmund Kessler]]** (1880–1930)
* **[[Heinz Keßler]]** (1920–2017)
* **[[Meir Kessler]]** (sündinud 1961)
* **[[Ernst Carl Kessler]]** (1808—1863) orelimeister

**Kessler **on mitme koha nimi:

***[[Kessler (Lääne-Virginia)]]**
***[[Kessler (Ohio)]]**

* '''Kessler''' on Eestis aretatud pirnisort
Viktor Rassadin

**Viktor Rassadin** (jakuudi keeles Виктор Рассадин; sündinud 1993. aastal  Srednekolõmski ulussis Sahhas) on jakuudi maadleja, maailma karikavõistluste medalist, suurmeister.

Ta on Sahha vabamaadluse koondise kapten. Rassadin on kolmel aastal kuulunud Venemaa koondisse maailma karikavõistlustel vabamaadluses kaalukategoorias 61&nbsp;kg (2015, 2016, 2017).

2016. aastal tuli ta Çorumis Türgis üliõpilaste maailmameistriks vabamaadluses.

Dmitri Korkini rahvusvahelisel mälestusturniiril vabamaadluses on Rassadin võitnud neli medalit, neist 3 kuldmedalit (2014, 2015, 2017).

## Maailma karikavõistlused
2015. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Viktor Rassadin, Los Angeleses korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku neljanda koha.

2016. aastal taas Los Angeleses peetud karikavõistlustel pääses Venemaa koos Iraaniga finaali. Rassadin kaotas finaalkohtumises varem MM-idelt kaks medalit toonud iraanlasele Masoud Esmaeilpourile; ka meeskondlikult jäi Venemaa Iraanile alla. Meeskondlik teine koht tagas aga Rassadinile maailma karikavõistluste hõbemedali.

2017. aasta veebruaris Kermānšāhis Iraanis peetud karikavõistlustel kaotas Rassadin teises ringis (USA–Venemaa kohtumises) maailmameistrile ameeriklasele Logan Stieberile. Lõppkokkuvõttes saavutas Venemaa meeskondliku 5. koha.

## Venemaa meistrivõistlused
Venemaa meistrivõistlustelt on Rassadin toonud kaks hõbemedalit (2016, 2017). 2016. aastal Jakutskis toimunud meistrivõistluste finaalis kaotas ta tasavägises heitluses kaasmaalasele Jegor Ponomarjovile. Aasta hiljem, Inguššias peetud meistrivõistlustel kaalukategooria 61&nbsp;kg finaalis, kaotas Rassadin napilt Euroopa meistrile Gadžimurad Rašidovile.

## Haridustee
Viktor Rassadin õpib Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli kehakultuuri ja spordi instituudis individuaalgraafiku alusel.

## Viited

## Välislingid
*Интервью Виктора Рассадина. youtube.com, 23. juuni 2014
*Matš Ivan Jarõgini rahvusvahelisel mälestusturniiril Krasnojarskis. Matil Sahha maadlejad Viktor Lebedev (sinises dressis) ja Viktor Rassadin (punases). youtube.com, 5. jaanuar 2015
Ralphie May

**Ralph Duren May** (17. veebruar 1972 Chattanooga, Tennessee – 6. oktoober 2017 Las Vegas, Nevada) oli Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.

## Välislingid
*
Skopini rajoon

**Skopini rajoon** (vene keeles *Скопинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Skopini linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Pronski rajooniga, kirdes Korablino rajooniga, idas Rjažski rajooniga, lõunas Miloslavskoje rajooniga, läänes Tula oblastiga ja loodes Mihhailovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1720 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 022, 2009. aastal 27 225 ja 2002. aastal 31 142.

Skopini rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Paveletsi ja Pobedinka alevite) ning seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Vjorda, Pitomša, Starõi Kelets, Mokraja Tabola ja Suhhaja Tabola.

## Viited
Auer (Lõuna-Tirool)

**Auer** (itaalia: *Ora*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost lõunas.

## Geograafia

Valla pindala on 11,8 km² ja 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3648 inimest.

Auer külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bronzolo, Montan ja Vadena.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 69,74% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 29,59% itaalia keelt ja 0,67% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Deon Hemmings

**Deon Hemmings** (sündinud 9. oktoobril 1968 Saint Annis) on Jamaica endine naiskergejõustiklane (tõkkejooksja), Jamaica esimene olümpiavõitja.
Tegevdirektor

**Tegevjuht** ehk **tegevdirektor** (inglise keeles *chief executive officer*, lühend *CEO*) on asutuse või ettevõtte igapäevast tegevust juhtiv direktor. Tegevdirektor on samal ajal ka enamasti asutuse või ettevõtte **[[peadirektor]]**.

Organisatsiooni tegevjuhi ülesanded määrab tavaliselt organisatsiooni juhatus, olenevalt ettevõtte õiguslikust struktuurist.

Tegevdirektorid võivad olla näiteks riiklikes, kommerts- ja mittekommertsorganisatsioonides või ettevõtetes, samuti rahvusvahelistes ettevõtetes või korporatsioonides.

## Kohustused
Tegevjuhi põhiülesanneteks on tähtsamate otsuste langetamine, ettevõtte ressursside haldamine ning juhatuse esimehega suhtlemine. Ülesanneteks võivad olla ka ajakirjandusega suhtlemine, ettevõtte igapäevaste toimingute korraldamine ning ettevõtte töötajate ja juhatuse juhtimine ning nende motiveerimine. Tegevjuht on isik, kes teeb olulisi otsuseid, mis hõlmavad ettevõtte kõiki valdkondi: igapäevased toimingud, turundus, arendus, rahandus, inimressursid jne. Ettevõtte tegevjuht ei pruugi olla ettevõtte omanik. Tegevjuht paneb paika ettevõtte strateegilised tegevussuunad ja määratleb turusektori. Lisaks vastutab ta firma majandustulemuste eest nagu käive, kasum ja kahjum. Tegevjuhi ametikohustused on suur- ja väikeettevõtetes erinevad. Suurettevõttes peab tegevjuht suhtlema ettevõtte nõukoguga, andma ülevaate ettevõtte strateegilisest plaanist. Lisaks peab ta suhtlema avalikkusega, looma kontakte ja suhtlema äripartneritega. Väikeettevõttes võib tegevjuhiks olla ettevõtte omanik ning sel juhul on ülesanded pigem tehnilisemad. Ta peab vastutama ettevõtte igapäevase toimimise eest, värbama töölised, määrama ülesanded, planeerima raha kasutust ja palju muud.

## Viited
Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool

**Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool** (ukraina keeles Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя *Nižõnskõi deržavnõi universõtet imeni Mõkolõ Gogolja*) on ülikool Ukrainas Tšernigivi oblastis Nižõnis. 

Õppeasutuse vilistlaste hulgas on üle 40 000 õpetaja, juristi, inseneri jne, sh kirjandusklassik Mõkola (Nikolai) Gogol (aastatel 1821–1828), ukraina kirjanikud Jevgeni Grebenka, Leonid Glebov, Juri Zbanatski ja Jevgeni Gutsalo, valgevene kirjanik Frantsisk Boguševitš, aga ka näiteks eesti keeleteadlane Johannes Aavik.  

Ülikool on Gogoli-uuringute üldtunnustatud keskus. 

Ülikooli raamatukogu pärineb vürst Bezborodko gümnaasiumi asutamise ajast 1820. aastal. Raamatukogus on 1 miljon köidet, sealhulgas üle 100 000 haruldase raamatu 16.–19. sajandist. Ülikoolil on seitse muuseumi (sealhulgas haruldaste raamatute muuseum) ja maaligalerii, kus on eksponeeritud üle saja maali 17.–20. sajandi ukraina ja Lääne-Euroopa kunstnikelt. Maalid on osalt pärit Ermitaažist, osalt annetatud kooli asutaja poolt. Krahv O. G. Kušeljov-Bezborodko annetas Nižõni lütseumile 25. aastapäeva puhul 175 maali.

Kogusse on kuulunud mitmeid renessansiaja maale Pisa, Bologna, Veneetsia ja Rooma kunstnikelt. Autorite hulgas olid Pisanello, Giovanni Bellini ja Vittore Carpaccio, samuti Anton Raphael Mengs, Annibale Carracci, Giovanni Battista Tiepolo ja koguni Pieter Brueghel vanem. Kogul ei olnud isegi korralikku kataloogi. Sõja ajal läks kaduma 50 kõige paremat maali, teiste hulgas Peter Paul Rubensi "Ema", Carracci "Narkissos kevadel" ja Tiepolo "Herakles ja Omphale". Kaduma läinud maale ei teata olevat Saksamaa sõjasaagi hulgas. Nad võivad olla eraomanduses. 

## Ajalugu
1805. aastal sai vürst Bezborodko tsaarilt loa rajada Nižõni gümnaasium. 25. juulil 1805 võttis senat vastu resolutsiooni, millega asutati Nižünis vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasium. Ehitustööd võtsid aega ja jätkusid veel ka pärast vürst Bezborodko surma 1815. aastal. Õppetöö algas *vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasiumis* 4. septembril 1820.

## Kooli nimed

* 1820–1832 Vürst Bezborodko Kõrgemate Teaduste Gümnaasium
* 1832–1840 Tehnikalütseum
* 1840–1875 Õigusteaduste Kool
* 1875–1921 Vürst Oleksandr Bezborodko nimeline Nižõni Ajaloo- ja Filoloogiainstituut
* 1921–1934 Nižõni Pedagoogiline Instituut
* 1998–2004 Gogol-nimeline Nižõni Riiklik Pedagoogiline Ülikool
* alates 15. oktoobrist 2004 Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Ōsaka Ülikool

**Ōsaka ülikool** on ülikool Jaapanis Ōsakas, üks suuremaid Jaapani ülikoole.

Õppeasutus asutati 1869. aastal, ülikooli staatuse sai 1931. aastal.

Ōsaka ülikoolis õpib 25 248 üliõpilast.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
IV liiga 2017

**IV liiga 2017** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2017. aasta hooaeg, mis jagunes kolme tsooni – **ida/põhi**, **põhi/lääs** ja **lõuna**.

## IV liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 23
 style="background: #DFE7FF;"|1 : 02
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 04
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 35
 
 

### Parimad väravakütid

## IV liiga põhi/lääs

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0 : 02
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0 : 43
 
 
 
 
 
 

### Parimad väravakütid

## IV liiga lõuna

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-3

 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-4
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1 : 05
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|-:+6
 

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2017
*Esiliiga 2017
*Esiliiga B 2017
*II liiga 2017
*III liiga 2017

## Viited
Liimik

**Liimik** (*Gomphidius*) on liimikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

Perekonna teaduslik nimetus tuleneb vanakreekakeelsest sõnast γομφος (*gómphos*), mis tähendab 'kinnituspulk'.

Liimikud esinevad Põhja-Ameerika, Euraasia ja Põhja-Aafrika okasmetsades. Ta kasvab kuuse, lehise, ebatsuuga, nulu ja tsuuga läheduses.

Liimikute kübara värvus ulatub roosakast punaseni või hallikast pruunini. Kübar on pealt limane.

Osad liimikud kuuluvad söögiseente hulka. Mürgiseid seeni liimikute seas ei ole.

## Liike Eestis
**Gomphidius glutinosus* – pihkane liimik
**Gomphidius griseovinaceus* – veinpunane liimik
**Gomphidius maculatus* – lehiseliimik
**Gomphidius roseus* – roosa liimik

## Sarnaseid liike
**Chroogomphus rutilus* – männiliimik
Sarah Vaughan

**Sarah Lois Vaughan** (27. märts 1924 – 3. aprill 1990) oli tunnustatud Ameerika džässlaulja.

50-aastase muusikukarjääri jooksul nomineeriti ta 9 korral parima džässlaulja Grammy auhinnale ning ta võitis nendest kaks, sh 1989. aastal elutööpreemia.

Vaughan kasvas üles musikaalses perekonnas ning lapseeas õppis ta klaveri- ja orelimängu. Mõni aeg hiljem kirikukooris lauldes tuli välja ka tema lauluoskus ning Vaughan hakkas kooris lauldes soleerima. 

## Läbimurre
Oma suure läbimurde saavutas Vaughan 1942. aastal, olles 18-aastane: ta võitis esikoha Apollo teatri amatööride õhtul. Kuulsa džässipala „Body And Soul“ hingestatud esitus garanteeris talle koha Earl Hinesi orkestris. Teinud paar aastat edukalt orkestriga koostööd, liitus Vaughan Billy Eckstine’i ansambliga, kus mängisid ka Charlie Parker ja Dizzie Gillespie.

## Muusikaline eripära
Sarah Vaughan on tuntud oma laia hääleulatuse, säravate improviseeritud meloodialiinide ning unikaalse hääle kõla poolest.  Vaughani peetakse tänini suurte tuntud nimede nagu Ella Fitzgerald ja Billie Holiday kõrval üheks kõigi aegade parimaks džässlauljaks. Temale endale aga stiililine sildistamine ei meeldinud ning ta mõtles endast laiemalt – ta on laulja ja muusik.

Oma unikaalse hääletooni ja fraseerimise tõttu oli tal palju austajaid ning algul ka kritiseerijaid. Samas oldi enamasti ühel nõul asjaolus, et ta oli oma esitustes üks originaalsemaid. Vaughan valdas lisaks laulmisele ka klaverimängu ning ta põhjendas oma omanäolisi improvisatsiooniliine nende sagedase harjutamisega klaveril või orelil. Samas pidas ta arusaadavalt enda suurteks eeskujudeks hoopis virtuoosseid instrumentaliste nagu Dizzie Gillespie ja Charlie Parker.

## Surm
Kui Sarah Vaughan 66-aastaselt kopsuvähki suri, tõi Stephen Holden New York Timesi artiklis välja, et laulja on mõjutanud lugematul hulgal teisi artiste. Nende hulka kuuluvad näiteks ka Anita Baker, Sade ja Ricky-Lee Jones. Sarnaselt paljude teiste kirjutistega toob ka Holden välja, et Vaughani häält on imetletud just tämbri ning talle omase mahlase vibraato tõttu.

## Viited
Bernhard Krüger

**Bernhard Krüger** (26. november 1904 Riesa – 3. jaanuar 1989 Hamburg) oli natsionaalsotsialismiaegne Saksamaa sõjaväelane (*[[SS-Sturmbannführer]]*).

Heinrich Himmleri korraldusel moodustas Krüger Sachsenhauseni koonduslaagri vangidest valerahategemise üksuse. 132 juuti, teise allika järgi 144 eri rahvusest vangi, trükkis 18. ja 19. barakis 132 miljoni väärtuses Suurbritannia naelu 5-, 10-, 20- ja 50-naelastes kupüürides Suurbritannia naelu, teise allika järgi 134 610 810 naela väärtuses (kokku 8 965 080 pangatähte). See tegevus kandis Krügeri eesnime järgi
nime Operatsioon Bernhard. Toodeti ka USA dollareid ja valepasse.

Krüger oli NSDAP liige. Krügeri pere elas Dasselis, seal võtsid Briti võimuesindajate ta kinni ning ta oli neli aastat vangis. Pärast vabastamist asus ta elama Dasselisse ja töötas paberivabrikus Hahnemühle, kust pärines valerahategemiseks vajalik spetsiaalne paber. Hiljem asus ta elama Hamburgi.

### Sachsenhauseni vang temast
Üks neist valerahategijatest vangidest, elukutseline trükkal Adolf Burger (memuaarid "Saatana töökoda") nimetas teda samasuguseks mõrtsukaks nagu teisedki: "Ta laskis kuus inimest maha lasta ainuüksi sellepärast, et nad olid haiged. Ta ei saanud neid haiglasse saata, sest nad oleksid võinud operatsiooni kohta midagi rääkida, sellepärast ta tappis nad."

## Vaata ka
*"Valerahategijad"

## Viited

## Välislingid
*Florian Osuch, "Blüten" aus dem KZ, Die Falschgeldaktion "Operation Bernhard" im Konzentrationslager Sachsenhausen, 2009

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Bernhard Krüger (SS-Mitglied)]] seisuga 9.10.2017.*
Disainiprotsess

**Disainiprotsess** on korduv, mittelineaarne toote või teenuse väljaarendamise protsess, mis koosneb erinevatest etappidest. See tähendab, et protsessi lõpus võidakse sattuda tagasi algfaasi ning seejärel tuleb kogu protsess või osa sellest uuesti läbida.  Disainiprotsessi saab illustreerida “double-diamond” ehk kahekordse teemandi mudeliga, kuhu kuuluvad neli faasi: avastamine, kirjeldamine, arendamine ja valmistamine. 

## Faasid

### Avastamise faas
Kõige esimeses ehk avastamise faasis toimub disaini lähteülesande püstitamine ning konteksti uurimine. Disainer või disainimeeskond vaatab ülesannet värske pilguga, et avastada uut informatsiooni.  Taustauuringutega selgitatakse välja projekti parameetrid ja piirid. 

### Kirjeldamise faas
Teises ehk kirjeldamise faasis tegeletakse info ja võimaluste analüüsimisega. Analüüsimine aitab määrata ala, millele keskenduda ning mida edasi arendada. Selles faasis defineeritakse täpne probleem, mis võib lähteülesande probleemist erineda. 

### Arendamise faas
Kolmandas ehk arendamise faasis toimub ajurünnak ja ideedevälja avardamine. Ideid kombineeritakse, katsetatakse, mängitakse läbi ja luuakse uusi kontseptsioone. Kolmanda faasi lõpuks ahendatakse ideedevälja, valitakse välja üksikud lahendused ning täiustatakse neid. 

### Valmistamise faas
Neljandas ehk valmistamise faasis toimub projekti viimistlemine, prototüüpimine, dokumenteerimine ja elluviimine.  Selles faasis töötatakse välja detailid, produtseeritakse joonised ja 3D-mudelid, mis on juhisteks tootmise alustamisel. 

## Vaata ka
* Briifimine

## Viited
Industrial metal

***Industrial metal*** (kõnekeeles ka **tööstus-''metal***) on muusikastiil, mis tekkis *heavy metal*<nowiki/>'i ja [[industriaalmuusika]] segunemisel. 

Tüüpiliselt sisaldavad selle stiili palad korduvaid *metal*-muusikale omaseid kitarririffe, osi elektroonilisest muusikast, kasutatakse [[süntesaator]]it või [[sekventser]]it ja isegi moonutatud vokaale. *Industrial metal*<nowiki/>'i tähtsaimad esindajad on ansamblid [[Ministry]], [[Godflesh]], [[KMFDM]] ja [[Rammstein]]. *Industrial metal* hakkas jõudsasti arenema 1980. aastate lõpus, kui *industrial*- ja *metal*-muusika hakkasid aegamisi sulanduma üheks muusikastiiliks. 21. sajandi esimesel poolel hakkasid ka *black metal*<nowiki/>'i bändid kaasama oma muusikasse industriaalmuusika elemente. 

*Industrial metal*<nowiki/>'i populaarsus jõudis tippu 1990. aastatel, seda eriti [[Põhja-Ameerika]]s. Edukamate *industrial metal*<nowiki/>'i ansamblite seas oli siis näiteks [[Nine Inch Nails]]. *Industrial metal'''i populaarsus hakkas raugema 1990. aastate lõpus.
Murbecki kortsleht

**Murbecki kortsleht** (*Alchemilla murbeckiana*) on taimeliik  roosõieliste sugukonnast kortslehe  perekonnast.

Taim kasvab Eestis niitudel, hõredates metsades. Taim on Eestis väga haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Mägivaher

**Mägivaher** (*Acer pseudoplatanus*) on taimeliik  vahtraliste sugukonnast vahtra  perekonnast.

Taim kasvab Eestis ilupuuna, vahel ka metsistub.

## Viited

## Välislingid
*
Rabamänd

**Rabamänd** (*Pinus sylvestris* var. *nana*) on hariliku männi üks teisendeid.

Rabamänd kasvab rabas. Rabamänd on enamasti madal ja selle okslik tüvi on osaliselt või kogu ulatuses mattunud turbasamblasse.

Rabamänd kasvab ka Eestis.

## Viited
Artillerisystem 08

**Artillerisystem 08** (projektinimega **ARCHER**) on BAE Systems Bofors AB poolt valmistatud Rootsi liikurhaubits.

## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 155 mm L52
*Raua pikkus: 52 kaliibrit
*Mürsu algkiirus: 655 m/s
*Laskekiirus: 6-8 lasku/min
*Laskekaugus tavalise mürsuga: 60 km
*Pikkus: 14,1 m
*Laius: 3 m
*Kõrgus: 3,33 m
*Kaal: 30 t
*Mootori võimsus: 329 hj / 242 kW
*Erivõimsus: 20 hj/t
*Kiirus: 70 km/h
*Sõidukaugus: 500 km

## Praegused kasutajad
* - 48

* 

## Vaata ka
*FH 77
*Sholef
*VCA Palmaria

## Viited
Harilik kukemari

**Harilik kukemari** (*Empetrum nigrum*) on taimeliik  kanarbikuliste sugukonnast kukemarja  perekonnast.

Tüüpalamliik *Empetrum nigrum* subsp. *nigrum* (**harilik kukemari**)  kasvab Eestis rabades, rabametsades, nõmmedel. Taim on Eestis tavaline.

Eestis kasvab ka alamliik põhja-kukemari (*Empetrum nigrum* subsp. *hermaphroditum*).

## Välislingid
*
Eduard Pekarski

**Eduard Karlovitš Pekarski**,  poolapäraselt **Edward Piekarski**, (vene keeles Эдуард Карлович Пекарский; jakuudi keeles Эдуард Карлович Пекарскай; 25. oktoober (vkj  13. oktoober) 1858 Igumenski maakond, Minski kubermang, Venemaa Keisririik – 29. juuni 1934 Leningrad) oli poola päritolu Venemaa Keisririigi ja Nõukogude Liidu lingvist, etnograaf ja folklorist.

Tal on uurimusi jakuudi leksikograafia, etnograafia ja folkloori alalt.Tema elutööks oli põhjalik jakuudi keele sõnaraamat "Slovar jakutskogo jazõka" ("Словарь якутского языка"). Põhiosa sellest kirjutas ta Jakuutias olles, kuhu ta  1881. aastal asumisele saadeti.  1887. aastaks oli ta kogunud ja tõlkinud umbes 7000 jakuudi sõna, 1892. aastaks 20 000 sõna. 1930. aastal oli tema sõnaraamatus 25 000 sõna. Teos ilmus ositi aastatel 1907–1930.

## Päritolu, haridustee ja asumisele saatmine
Pekarski sündis Minski kubermangus vaesunud poola aadli perekonnas. Pärast gümnaasiumi lõpetamist Tšernigivis 1877. aastal asus ta õppima Harkivi Veterinaaria Instituuti, kuid osalemise eest narodnikluses heideti ta 1878. aasta detsembris instituudist välja. 1881. aastal saadeti ta revolutsioonilise tegevuse eest asumisele Siberisse. Asumise kohaks määrati Igidei nasleg Jakuudi oblastis.

## Jakuudi keele sõnaraamat

Igidei naslegis (halduslikult  kuulub praegu Tatta ulussi) veedetud 18 aasta jooksul kirjutas ta oma peateose – jakuudi keele sõnaraamatu – põhiosa. Sõnaraamatu koostamisel aitasid teda kohalikud jakuudi keele asjatundjad preester Dmitri Popov, olonghode pajataja Marija Androssova-Jonova, jakuudi tähestiku loojaid Semjon Novgorodov ja meditsiiniterminitega tegelenud Prokopi Sokolnikov ning mitmed tuntud teadlased, sealhulgas keeleteadlane Karl Zaleman ning turkoloogid Wilhelm Radloff ja Vassili Bartold.

14 aastat kestnud asumine lõppes ametlikult 1895. aastal, kuid Pekarski eelistas jätkata sõnaraamatu koostamist Jakuutiast lahkumata. 1899. aastal asus ta elama Jakutskisse. Alles 1905. aastal lahkub ta Jakuutiast Peterburi, kus ta sai teaduri töökoha Antropoloogia- ja Etnograafiamuuseumis. Ühtlasi jätkas ta tööd sõnaraamatu kallal.

Aastatel 1933–1934 tõlgiti Mustafa Kemal Atatürki korraldusel Pekarski jakuudi keele sõnaraamat türgi keelde. See 12-köiteline teos anti välja vaid ühes eksemplaris. 2014. aastal andis Türgi saatkond Venemaal Sahha rahvusraamatukogule üle selle teose elektroonilise koopia diskide kujul. Raamatukogu printis need diskid paberikandjale ja brošeeris Pekarski sõnaraamatu tõlke kõik 12 köidet. Pekarski sõnaraamatu tõlke köidete presentatatsioon toimus 2015. aasta veebruaris Jakutskis.

## Tunnustus
*1927 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1931 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia auliikmeks

## Viited

## Välislingid
*Эдуард Карлович Пекарский. yakutskhistory.net
*Foto: Jakuudi keele sõnaraamat tänapäevases väljaandes (kolmes köites). sah.wikipedia.org
Hall pähklipuu

**Hall pähklipuu** (*Juglans cinerea*) on taimeliik  pähklipuuliste sugukonnast pähklipuu  perekonnast.

Taim kasvab Eestis ilupuuna. Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Angerpist

**Angerpist** (*Filipendula vulgaris*) on taimeliik  roosõieliste sugukonnast angervaksa  perekonnast.

Taim kasvab Eestis loodudel, loomännikutes. Taim on Põhja- ja Lääne-Eestis tavaline, ent mujal Eestis on teda harva.

## Viited

## Välislingid
*
Ateena tänavate loend

*Siin on loetletud [[Kreeka]] pealinna *'Ateena''' tänavaid:

* Odós 3 Septemvríou
* Odós Adrianoú
* Odós Ágios Eirínis
* Odós Agíou Konstantínou
* Odós Aiólou
* Odós Akadimías
* Leofóros Alexándras 
* Leofóros Vasilíssis Amalías
* Odós Antigónis 
* Odós Aristeídou
* Odós Athinás (Ermou - Omonoia väljak)
* Leofóros Athinón
* Odós Benáki
* Odós Athanásiou Diákou
* Odós Dionysíou Areopagítou
* Odós Dragatsánou
* Odós Efpólitos
* Odós Ermoú
* Odós Evripídou
* Odós Filopoímenos
* Odós Iródou Attikoú
* Odós I Íra
* Odós Ioannínon
* Leofóros Kifisías
* Odós Kolokotróni
* Leofóros Konstantinoupóleos
* Odós Ladá Christoú
* Odós Lampsákou
* Odós Lárissis
* Leofóros Lénorman
* Odós Entouárnto Lo
* Lykourgou 
* Marni
* Menandrou
* Mesogeion
* Miltiados
* Mitropoleos
* Omirou 
* Palamidou
* Pandrosou
* Panepistimiou
* Paparrigopoulou
* Pelopida
* Peiraios
* Pesmetzoglou
* Petrou Ralli 
* Rizari
* Santaroza 
* Sepolion
* Sofokleous
* Stadiou 
* Stavrou
* Andrea Syngrou
* Vasilissis Sofias
* Vasileos Pavlou
* Voreou Street
* Voukourestiou
* Vouliagmenis
* Vyssis
* Ymittou
Harilik lumimari

**Harilik lumimari** (*Symphoricarpos albus*) on taimeliik  kuslapuuliste sugukonnast lumimarja  perekonnast.

Taim kasvab Eestis ilupõõsana aedades ja parkides. Mõnikord taim metsistub.

## Viited

## Välislingid

*
Hanevits

**Hanevits** (*Chamaedaphne calyculata*) on taimeliik  kanarbikuliste sugukonnast hanevitsa  perekonnast.

Taim kasvab Eestis rabades, rabamännikutes, siirdesoodes. Taime leidub Eestis paiguti ja eelkõige Ida-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Hundipaju

**Hundipaju** (*Salix rosmarinifolia*) on taimeliik  pajuliste sugukonnast paju  perekonnast.

Taim kasvab Eestis näiteks soistel niitudel, madal- ja siirdesoodes. Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Maroko linnade loend

*Siin on loetletud *'Maroko''' linnu, kus elab vähemalt 50 000 elanikku. See hõlmab asulaid, mis olid 2014. aasta rahvaloenduse määratletud linnadena ja koosnesid ühest omavalitsusüksusest.
Tom Price

**Thomas Edmunds Price** (sündinud 8. oktoobril 1954 Lansingis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide arst ja poliitik. Ta oli 10. veebruarist 2017 kuni 29. septembrini 2017 Ameerika Ühendriikide tervishoiu- ja sotsiaalminister.

Ta sündis aastal 1954 Lansingis Michigani osariigis, ta kasvas üles Dearbornis, kus õpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Michigani Ülikooli aastal 1975 Bachelor of Arts kraadiga ja aastal 1979 meditsiinidoktori kraadiga.

Ta astus ministriametist tagasi, sest teda kritiseeriti liigsete lennukulude pärast. 
 
## Isiklikku
Ta on abielus, peres on poeg. Tema abikaasa Betty Price on samuti arst ja (vabariiklik) poliitik. Usutunnistuselt on ta presbüterlane.
Rjažski rajoon

**Rjažski rajoon** (vene keeles *Ряжский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Rjažski linn.

Rajoon piirneb põhjas Korablino rajooniga, idas Uhholovo rajooniga, kagus Aleksandro-Nevski rajooniga, edelas Lipetski oblastiga, läänes Miloslavskoje rajooniga ja loodes Skopini rajooniga.

Rajooni pindala on 1019 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 281, 2009. aastal 29 352 ja 2002. aastal 31 097.

Rjažski rajoonis on 61 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rjažski linna) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ranova ja Hupta.

## Viited
Uhholovo rajoon

**Uhholovo rajoon** (vene keeles *Ухоловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Uhholovo alev.

Rajoon piirneb kirdes Sapožoki rajooniga, idas Sarai rajooniga, kagus Tambovi oblastiga, edelas Aleksandro-Nevski rajooniga, läänes Rjažski rajooniga ja loodes Korablino rajooniga.

Rajooni pindala on 956 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9497, 2009. aastal 10 801 ja 2002. aastal 11 725.

Uhholovo rajoonis on 53 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Uhholovo alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Harilik küüvits

**Harilik küüvits** (*Andromeda polifolia*) on taimeliik  kanarbikuliste sugukonnast küüvitsa  perekonnast.

Taim kasvab Eestis rabastuvates männimetsades, soodes, rabades. Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Lemmel

**Lemmel** (*Lemna*) on veetaimede perekond lemleliste sugukonnast.

Eestis on neli selle perekonna liiki:
**Lemna gibba* – küürlemmel
**Lemna trisulca* – ristlemmel
**Lemna minor* – väike lemmel
**Lemna turionifera* – punatäpp-lemmel

## vaata ka
*hulgajuurine vesilääts
Richard Kruus

**Richard Kruus** (6. oktoober 1899 Kooli talu, Võidivere küla, Torma vald, Tartumaa – 7. mai 1989) oli eesti põllumees.

Ta osales Vabadussõjas, sai Aidu lahingus raskesti haavata. 1938. aastal sai ta kinkelepingu alusel Kooli talu omanikuks. Alates 1950. aastast töötas Torma MTJ-s treialina.

## Välislingid
*Geni
*Vanadpildid: Kartulite sorteerimine Kooli talus
Aleksandro-Nevski rajoon

**Aleksandro-Nevski rajoon** (vene keeles *Александро-Невский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Aleksandro-Nevski alev.

Rajoon piirneb kirdes Uhholovo rajooniga, kagus Tambovi oblasti Starojurjevo ja Pervomaiski rajooniga, edelas Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooniga ning loodes Rjažski rajooniga.

Rajooni pindala on 833 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 659, 2009. aastal 12 312 ja 2002. aastal 13 071.

Aleksandro-Nevski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Aleksandro-Nevski alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Maroko sihtnumbrite loend

*Siin on loetletud  *'Maroko''' sihtnumbreid. Need on viiekohalised. Kaks esimest numbrit näitavad laiemat piirkonda. Praegune süsteem võeti kasutusele 1. jaanuaril 1997. 

* Agadir 80 000
* Al Hoceima 32 000
* Azilal 22 000
* Beni Mellal 23 000
* Ben Slimane 13 000
* Boujdour 71 000
* Boulemane 33 000
* Casablanca 20 000
* Chefchaouen 91 000
* Chichaoua 41 000
* Dakhla 73 000
* El Jadida 24 000
* Errachidia 52 000
* Essaouira 44 000
* Fès 30 000
* Figuig 61 000
* Fkih Ben Saleh 23 200
* Guelmim 81 000
* Ifrane 53 000
* Kelaat es Sraghna 43 000
* Kénitra 14 000
* Khemisset 15 000
* Khenifra 54 000
* Khouribga 25 000
* Laâyoune 70 000
* Larache 92 000
* Marrakech 40 000
* Meknes 50 000
* Mohammedia 20 650
* Nador 62 000
* Ouarzazate 45 000
* Oujda 60 000
* Rabat 10 000
* Safi 46 000
* Salé 11 000
* Settat 26 000
* Sefrou 31 000
* Sidi Ifni 85200
* Sidi Kacem 16 000
* Smara 72 000
* Tanger 90 000
* Taounate 34 000
* Taza 35 000
* Tan-Tan 82 000
* Taroudannt 83 000
* Tata 84 000
* Témara 12 000
* Tetouan 93 000
* Tiznit 85 000