open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Copa América Centenario

**Copa América Centenario** oli 3.–26. juunini 2016 Ameerika Ühendriikides korraldatud jalgpallivõistlused, mis toimusid seoses 100 aasta möödumisega Lõuna-Ameerika jalgpalliliidu CONMEBOL-i asutamisest ja Lõuna-Ameerika jalgpallimeistrivõistluste (praegune Copa América) pidamisest. See oli järjekorras 45. Copa América ja esimene, mis toimus väljaspool Lõuna-Ameerikat. 

Erinevalt tavapärasest Copa Américast toimus Copa América Centenario nelja-aastase tsükli vahel ja sellest võttis tavapärase 12 meeskonna asemel osa 16 meeskonda. Võistlustel osalenud 16 meeskonnast olid kümme CONMEBOL-i liikmed ja kuus CONCACAF-i liikmed.

Turniiri võitis Tšiili, kes alistas lisaajale järgnenud penaltiseerias Argentina.

## Staadionid
* CenturyLink Field (Seattle)
* Soldier Field (Chicago)
* Gillette Stadium (Foxborough)
* MetLife Stadium (East Rutherford)
* Levi's Stadium (Santa Clara)
* Lincoln Financial Field (Philadelphia)
* Rose Bowl (Pasadena)
* University of Phoenix Stadium (Glendale)
* NRG Stadium (Houston)
* Camping World Stadium (Orlando)

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

----

----

### B-alagrupp

----

----

### C-alagrupp

----

----

### D-alagrupp

----

----

## Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### 3. koha mäng

#### Finaal

### Väravakütid
;6 väravat

* Eduardo Vargas

;5 väravat
* Lionel Messi

;4 väravat
* Gonzalo Higuaín

;3 väravat
* Philippe Coutinho
* Alexis Sánchez
* Clint Dempsey

;2 väravat

* Érik Lamela
* Ezequiel Lavezzi
* Renato Augusto
* Carlos Bacca
* James Rodríguez
* Enner Valencia
* Blas Pérez
* José Pedro Fuenzalida
* Edson Puch
* Arturo Vidal
* Salomón Rondón

;1 värav

* Sergio Agüero
* Éver Banega
* Víctor Cuesta
* Ángel Di María
* Nicolás Otamendi
* Juan Carlos Arce
* Jhasmani Campos
* Gabriel
* Lucas Lima
* Frank Fabra
* Marlos Moreno
* Cristián Zapata
* Celso Borges
* Johan Venegas
* Michael Arroyo
* Jaime Ayoví
* Miller Bolaños
* Christian Noboa
* Antonio Valencia
* James Marcelin
* Jesús Manuel Corona
* Javier Hernández
* Héctor Herrera
* Rafael Márquez
* Oribe Peralta
* Abdiel Arroyo
* Víctor Ayalao
* Miguel Camargo
* Christian Cueva
* Edison Flores
* Paolo Guerrero
* Raúl Ruidíaz
* Charles Aránguiz
* Mathías Corujo
* Diego Godín
* Abel Hernández
* Jermaine Jones
* Bobby Wood
* Gyasi Zardes
* Graham Zusi
* Josef Martínez
* José Manuel Velázquez

;1 omavärav
* Frank Fabra (mängus Costa Rica vastu)
* Je-Vaughn Watson (mängus Uruguay vastu)
* Álvaro Pereira (mängus Mehhiko vastu)

## Vaata ka
* Copa América Centenario meeskonnad

## Välislingid
* Koduleht
* Copa America ülekanded jõuavad Eesti televaatajateni. Postimees Sport. 27. mai 2016
Eskadrill

**Eskadrill** (prantsuse sõnast *escadrille*), ka **lennuväeeskadrill**, on peamine lennuväe taktikaline allüksus. Eskadrill koosneb lülidest. Mõnes riigis nimetatakse **eskadrilliks** raketi- ja õhutõrjeallüksust. Eskadrill kuulub lennutiiva koosseisu.

Eskadrilli võrdsustatakse jalaväes jalaväepataljoniga.

## Vaata ka
*Eskaader

## Viited
Kalmistu tänav (Narva)

**Kalmistu tänav** on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänav algab Rahu tänavalt, kulgeb põhja poole Laastu tänavast lääne pool ja lõpeb Karjamaa tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 685 meetrit.

Oletatavasti on tänav saanud nime selle järgi, et seda mööda sai minna Siivertsi kalmistule.
Mohammed Esmail Kiram I

**Mohammed Esmail Kiram I** oli Sulu sultan, kes valitses 1950–1974.

Ta oli 1936. aastal sultaniks saanud ja samal aastal mõrvatud Muwallil Wasit II poeg.

Tema poeg Mohammed Mahakuttah Abdullah Kiram oli viimane Sulu sultan, keda ametlikult tunnistas Filipiinide valitsus.

## Viited
Rahu tänav (Narva)

**Rahu tänav** on tänav Narvas Soldina ja Pähklimäe linnaosas. 

Koosneb kahest lõigust. Esimene lõik pikkusega 1,17 km algab Narva–Auvere maantee ja Kerese tänava ristmikult, kulgeb põhja poole, ristub Lääne tänavaga, pöördub kirde poole, ristub Vahtra tänavaga ja lõpeb Tallinna maanteega ristudes. 

Teine lõik pikkusega 1,68 km algab Tallinna maanteelt, kulgeb kirde poole, ristub Pähklimäe tänava, Jalgratta tee, Kangelaste prospekti ja Rahu põiguga ning Kalmistu tänava juures jätkub Puškini tänavaga.
Varjend

**Varjend** on eriotstarbeline ja hermeetiliselt suletav sõjarajatis, mis kaitseb isikkoosseisu või elanikkonda mistahes relva kahjustava toime eest. Enamasti on varjendis õhu-, vee-, elektrivarustussüsteemid ja kanalisatsioon.

## Vaata ka
*punker
*varje
*varjerajatis

## Viited
Lančiūnava mõis

**Lančiūnava mõis** (leedu *Lančiūnavos dvaras*) on endine mõis Leedus Kėdainiai rajoonis Vilainiai valla Lančiūnava külas.

## Ajalugu

Lančiūnava mõis tekkis XVI sajandi lõpus, mil Zygmunt II August andis osa sealsetest maadest sõjaliste teenete eest Kognovickiste suguvõsale. Tema poeg abiellus naabermõisa omaniku tütrega ja ühendas kõik hilisemad mõisa maad (kolm varasemat mõisa) oma valdustega. On oletatud, et sellest tuleb ka mõisa nimi (poola keeles tähendab *łączenie* ühendamist, liitmist). 

XIX sajandil jagunes mõis kolme omaniku vahel, moodustades kolm iseseisvat valdust. Peahoone lasid Kognovickid ehitada sajandi lõpus, aga ehitustööd jätkusid veel XX sajandi alguses.

## Mõisakompleks

Mõisakompleksist on säilinud uusklassitsistlik peahoone. Selle keskses osas asub kahekorruseline portikus, mõlemal hoone küljel on aga ühekorruselised tiibhooned. Portikust liigendavad kaks sammast. Aastal 1940 võõrandati mõis selle omanikelt. Juba enne võõrandamist tegutses mõisas kohalik kool, pärast võõrandamist jäi hoone vaid põllumajanduskooli käsutusse. Aastal 1958 hakkas senise põllumajanduskooli asemel hoones tegutsema tehnikum, tänapäeval on hoones taas põllumajanduskool.

Säilinud on ka mitmed kõrvalhooned: ladu, ait, laut, jääkelder, sepikoda, kõrts ja elektrijaam. 

Mõisa ümber asub korrapärase planeeringuga park. Pargist viib pärnaallee endise karjamõisani Stasinė külas.

## Lančiūnava kirik

Üks mõisa omanikest, Zigmantas Kognovickis, asus aastal 1863 vana puidust kiriku asemele uut tellistest hoonet ehitama, aga samal aastal alanud ülestõus sundis teda töid katkestama. Alles aastal 1874 sai ta loa ehitada sinna kivist kabelihoone. See hoone valmis aastal 1880. Eksituse tõttu lubas Kovno kubermangu kuberner vanast kirikust kirikuvarad kabelisse üle viia ja seal jumalateenistusi jätkata (seega kujunes hoone sisuliselt kirikuks), kuid peagi parandas ta oma vea ja lõpetas sealsed jumalateenistused. Rahvas käis seal palvetamas aastani 1885, mil ka see keelustati. Aastal 1886 lubati siseministeeriumi korraldusega kabelis kaks korda aastas (4. märts ja 2. mai) jumalateenistusi pidada, samuti olid ka lubatud mälestusteenistused surnutele, igasugune muu tegevus oli keelatud.

Pärast teist maailmasõda kirik suleti. See avati taas aastal 1991. 

Hoone on klassitsistlik nelinurkse põhiplaaniga ilma apsiidita hoone. Hoone on ehitatud tellistest.

Kiriku juures asub lohukivi. Kohaliku uskumuse kohaselt oli lohku kogunenud vesi püha.


Dubenetasis_akmuo_lanciunavoje_2.JPG|Lohukivi
Lančiūnava4.JPG|Stasinėsse viiv pärnaallee
Lančiūnava,_dvaro_statinys.JPG|Sepikoda
Lančiūnava2.JPG|Endine purskkaev peahoone ees


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; skeem (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Video Lančiūnava mõisast
*Fotoreportaaž Lančiūnava mõisast (*leedu keeles*)
Lidia Isac

**Lidia Isac** (sündinud 27. märtsil 1993 Peterburis) on Moldova laulja.

Ta kuulus duetti Glam Girls, millega üritati Moldovat esindada 2013., 2014. ja 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Lõpuks läks ta sooloartistina võistlema ja pääses Moldovat esindama 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele lauluga "Falling Stars", kuid laul ei saanud esimesest poolfinaalist edasi.
Attaliidide dünastia

**Attaliidide dünastia** (kreeka keeles Δυναστεία των Ατταλιδών) oli aastatel 282−133 eKr Väike-Aasias Pergamonis valitsenud hellenistlik valitsejasugu.

## Päritolu

Dünastia rajajaks oli Musta mere äärsest Tieioni linnast pärit Philetairos (u 343−263), kes oli Aleksander Suure väepealiku Lysimachose ohvitser. Tema isa Attalose järgi said Attaliidid oma nime.

## Attaliidid ja Pergamoni kuningriik

Lysimachose teenistusest deserteerunud Philetairos kehtestas end 282. aastal Pergamonis. Alludes küll ametlikult Seleukiididele, oli ta tegelikult iseseisev valitseja. Kuna ta oli eunuhh ja tal seetõttu järglasi ei olnud, päris Pergamoni vennapoeg Eumenes I (suri 241; valitses 263−241). Viimane oli ilmselt samuti lastetu, ja dünastia meesliin jätkus Philetairose noorema venna Attalose järeltulijatega. Attalos I Soter (269−197; valitses 241−197) saavutas galaatide üle võidu ja kuulutas end 230. aastatel kuningaks. Tema pojapoeg Attalos III Philometor Euergetes (u 170−133; kuningas 138−133) pärandas kuningriigi Rooma vabariigile ja sellest moodustati *Asia* provints.

## Pergamoni altar

Pergamoni altaril on friis, millel on kujutatud Heraklese poja Telephose elukäiku. Attaliidid seostasid viimast Pergamoni linnaga ja väitsid end tema kaudu põlvnevat Olümpose jumalatest.

## Attaliidide sugupuu



## Vaata ka
*Pergamon
Iveta Mukutšhjan

** Iveta Mukutšhjan** (armeenia keeles Իվետա Մուկուչյան; esinejanimi **Iveta Mukuchyan**; sündinud 14. oktoobril 1986 Jerevanis) on Armeenia laulja, laulukirjutaja, modell ja näitleja.

Kui ta oli 5-aastane, kolis ta perega Saksamaale Hamburgi. 2009. aastal tuli ta tagasi Armeeniasse ja osales sealses talendisaates "Haj Supersthar", milles saavutas 5. koha. 2012. aastal kuulutati ta ajakirja El Style poolt seksikamaiks armeenlannaks.

Ta esindas Armeeniat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "LoveWave". Finaalkontserdil sai see 249 punktiga 7. koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Dotnuva

**Dotnuva** on alev (endine linn) Leedus Kėdainiai rajoonis, Dotnuva valla halduskeskus. Saksa keeles kasutati asula kohta vanasti nimekuju *Dotnau*, žemaidikeelne nimekuju on *Duotnova*. Alev asub merepinnast 48 meetri kõrgusel Dotnuvėlė jõe kaldal, mille järgi on ka nime saanud. 

Dotnuva on kõige kuivem paik Leedus, sealne aasta keskmine sademete hulk on vaid 572 mm. 

Dotnuvas on põhikool. Vaatamisväärsusteks on XVIII sajandil ehitatud Hollandi tuulik, aastal 1810 valminud katoliku kirik ja selle juures asuv kaputsiinlaste kloostri hoonetekompleks.

Alevi järgi on nimetatud Birštonase kihistu Dotnuva kihistik.

## Ajalugu

Dotnuvat mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1382 (*Datinen*). Taas on sealset küla mainitud aastal 1568.

Aastal 1582 sai Dotnuvast alev. Aastal 1636 ehitati alevisse esimene kirik, aga juba järgmisel aastal sai Dotnuvast linn. Aastal 1701 rajati alevisse klooster (algselt kuulus see bernardiinidele). Algselt peeti linnas kaks korda aastas laata, aga aastal 1777 sai see õiguse pidada laata aastas neli korda.

Aastal 1707 läks Dotnuva mõisale kuulunud linn Brzostowskitelt Sczyttide valdusse. Sajandi lõpus said Dotnuva omanikeks Chrapowickid.

Aastail 1773–1810 ehitati kloostri juurde uus kirik. Aastal 1796 hakkas selle juures tegutsema ka kool. Kuna kloostriasukad osalesid ülestõusudes tsaarivõimude vastu, siis aastal 1864 klooster suleti ja kaks selle asukat viidi Siberisse sunnitööle.

Aastail 1821, 1833, 1896 ja 1911 Dotnuva põles. XIX sajandi teisel poolel rajati asula lähedusse Liibavi–Romno raudtee. Tsaariajal kasutati Dotnuva kohta vene keeles nimekujusid Датновъ, Датново, Датнов. Leedu keeles oli aastani 1925 kasutusel ka nimekuju **Dotnava**.

Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Dotnuva kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealne kolhoos asutati 26. veebruaril 1947 ja see oli esimene kolhoos Leedus. Kolhoos tegutses aastani 1992.

28. detsembril 1956 sai vahepeal alevi staatuses olnud Dotnuvast taas linn. Linnaõigused kaotas see aastal 1996. Aastal 1990 alustas endise bernhardiinide kloostri ruumides tegevust kaputsiinide klooster.

## Pilte

Dotnuva2.jpg|Dotnuva
Dotnuva007.JPG|Dotnuva kirik
Dotnuva, mokykla.JPG|Koolimaja
Dotnuva009.JPG|Endine saekaater
Dotnuvele1.jpg|Dotnuvėlė
Dotnuvos kapinės.JPG|Alevi surnuaed
Dotnuvos vandens malūnas.JPG|Vesiveski
Dotnuvos vienuolynas1.JPG|Dotnuva klooster


## Tuntud elanikke

*Bronisław Żongołłowicz – Leedu vaimulik ja poliitik
*Mihhail Hvatsev – Vene pedagoog
*Icchak Rubinstein – juudi rabi

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Akademija (Kėdainiai)

**Akademija** on alev Leedus Kėdainiai rajoonis Dotnuva vallas. Alev asub merepinnast 65–75 meetri kõrgusel Dotnuvėlė jõe kaldal.

Akademijas on Leedu maaviljelusinstituut, gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on Dotnuva mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Dotnuva mõisa on esimest korda kirjalikult mainitud 1545. aastal. 1911. aastal avas Pjotr Stolõpin mõisas keskharidust andva põllumajanduskooli. 1922. aastal avati seal esimene taimede sordiaretusjaam Leedu aladel. 1923. aastal osales kolm sealset õpilast Klaipėda ülestõusus ja Väike-Leedu alade Leedu külge liitmises.

Aastail 1924–1945 tegutses alevis põllumajanduskoolist välja kasvanud Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Kooli järgi sai ka alev nime. 1946. aastal kolis kool Kaunasesse, ent Akademija nime ei muudetud. 1925. aastal võtsid sealsed katoliiklased üle juba varem püstitatud õigeusu kiriku; Nõukogude perioodil kirik aga suleti. Tänapäeval on alevis kabel, mis kuulub Dotnuva kihelkonda.

## Pilte

Akademijos gimnazija.JPG|Koolimaja
Akademijos tvenkinys2.JPG|Dotnuvėlė. Akademija paisjärv


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Anssi Kela

**Anssi Matias Kela** (29. juuli 1972 Kerava) on soome muusik, laulja ja helilooja.

Kela debüütalbum "Nummela" ilmus 2001 ja on müügiedult Soome muusikaajaloo 13. koha plaat. See sai viiekordseks plaatinaplaadiks ehk seda müüdi üle 150 000 eksemplari. 

Kokku ta on andnud välja 6 sooloalbumit ning kirjutanud kolm raamatut.

Lapsepõlve veetis Kela Kauniaises ja 12-aastaselt kolis Vihti kirikukülla. Sealt suundus ta Nummelasse, praegu elab Helsingis Käpyläs.

## Albumid
* Nummela (2001)
* Suuria kuvioita (2003)
* Rakkaus on murhaa (2005)
* Aukio (2009)
* Anssi Kela (2013)
* Nostalgiaa (2015)
* Ääriviivoja (2018)
Jaama park

**Jaama park** on park Narvas Joaoru linnaosa lõunaosas. Pargi põhjapiiriks on Vaivara tänav, ida- ja lõunapiiriks on Vaksali tänav. Pargis asub Narva bussijaama hoone ja represseeritute mälestuskivi "Memento mori".

Pargile anti nimi 19. märtsil 2008 Narva linnavalitsuse korraldusega nr 359-k.

## Viited
Võidu prospekt

**Võidu prospekt** on tänav Narvas Soldina ja Kerese linnaosa piiril. Algab Paul Kerese tänavalt, kulgeb kirde poole, ristub Mõisa tänavaga ja lõpeb Tallinna maanteega ristudes. Tänava pikkus on 810 m.

Enne 1990. aastaid kandis tänav nime **Pobedõ prospekt** (vene keeles *проспект Победы*).

## Viited
Ba riik

**Ba** (hiina keeles 巴) oli vanaajal riik tänapäeva Hiina Sichuani provintsi idaosas. Algselt oli Ba pealinn Yicheng (tänapäeva Enshi linn Hubeis). Aastal 316 eKr vallutas Qin Ba. Tänapäeva thutsjad on väidetavalt Ba elanike kauged järeltulijad.

Ba oli suhteliselt nõrgalt seotud omavalitsuste liit, mis tunnustasid kõik ühte kuningat. Ba hõimud erinesid üksteisest üsna palju nii keele kui kultuuri poolest. Arheoloogilised leiud näitavad, et balased elatusid peamiselt kalapüügist ja jahist, põllumajandusel polnud suurt tähtsust, niisutust ei kasutatud. 
## Territoorium
Algselt oli Ba aladel ka Hani jõe org, pealinn oli Yicheng; hiljem olid balased sunnitud tänu Chu riigi laienemisele läände, Sichuani jõgikonna juurde liikuma. Chu laienemine sundis balasi mitmetel kordadel ka pealinna vahetama. Neljanda sajandi eKr kroonikate andmetel oli Bal mitmeid administratiivseid pealinnu, Jiangzhou (Chongqing Shi), Dianjiang ja Pingdu, lõpuks jäi pealinnaks Langzhong. Sõdivate riikide ajastul piirnesid kõik võimsamad riigid, Qin, Chu ja Shu Baga.
Anu Samarüütel-Long

**Anu Samarüütel-Long** (sündinud 14. veebruaril 1966) on eesti moekunstnik, disainer, illustraator ja ajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna 2. Keskkooli ja 1991 moekunsti erialal Tallinna Kunstiülikooli, omandas 2006 Londoni Kunstide Ülikooli Central Saint Martinsi kolledžis naistemoe erialal magistrikraadi.

Samarüütel-Long tegutseb moekunstnikuna, ta on loonud Mati Undi lavastustele kostüüme, õpetanud aastast 2001 (vaheajaga) Eesti Kunstiakadeemias ja 2015 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, teinud kaastööd ajalehtedele ja ajakirjadele (Eesti Ekspress, Stiil), avaldanud raamatud "Ma armastan moodi" (kirjastus Valgus, 2003) ja "Minu London" (Petrone Print), illustreerinud raamatuid.

## Viited

## Välislingid

* Silvia Pärmann. Anu Samarüütel-Long: võin hea meelega enda leiutatud nippe teistega jagada kodus.ee
* Tanel Veenre. Anu Samarüütel-Long: sama kleiti võiks toota mitukümmend aastat epl.delfi.ee, 5. juuni 2010
* Anu Samarüütel-Long: Õpetajate laps Õpetajate Leht, 2. oktoober 2015
* Margit Kilumets. Disainer Anu Samarüütel-Long: mul poleks probleemi, kui vahepeal poes müüjana töötaksin ERR, 16. mai 2020
Tuuli Aule

**Tuuli Aule** (sündinud 2. augustil 1981) on eesti disainer. 

2005. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini eriala.

2006. aastal võitis ta Eesti Muusikaauhindade galal Aasta Albumikujunduse auhinna Helena Tulve CD-albumi "Sula" kujunduse eest.

2016. aastal valiti tema kujundatud raamat "Juhan Kuus. Inimlikkuse mõõt. 45 aastat dokumentaalfotograafiat Lõuna-Aafrikas" 25 kauneima Eesti raamatu hulka.

2021. aastal valiti tema kujundatud raamat Tõnis Vint “Kogutud artiklid / Collection of Articles” 25 kauneima Eesti raamatu hulka. 

## Tunnustus

* 2009 Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (projekti "Eesti helisalvestised 1939" meeskond: Urve Lippus, Kadri Steinbach, Ilvi Rauna, Anu Sõõro, Tuuli Aule, Claus Byrith, Morten Hein (eesti muusikaloo kuuldavaks tegemise eest))
* 2015 stipendium "Ela ja sära"

## Viited
Kopernik (film)

**Kopernik** on 1972. aastal valminud Poola ja Saksa DV mängufilm.

## Sisu
Filmis kujutatakse tuntud astronoomi Mikołaj Koperniku elukäiku.

## Osatäitjad
*Andrzej Kopiczyński – Mikołaj Kopernik
*Barbara Wrzesińska – Anna Schilling, Koperniku täditütar ja majapidajanna
*Czesław Wołłejko – Łukasz Watzenrode, piiskop, Koperniku onu
*Andrzej Antkowiak – Andrzej Kopernik, Mikołaj Koperniku vend
*Klaus-Peter Thiele – Jerzy Joachim Retyk, Koperniku õpilane
*Henryk Boukołowski – kardinal Hipolit d'Este
*Hannjo Hasse – kirjastaja Ossiander
*Henryk Borowski – Tiedemann Giese, Chełmno piiskop
*Jadwiga Chojnacka – varas Kacperi ema
Iirimaa president

**Iirimaa president** (iiri keeles *Uachtarán na hÉireann*) on Iirimaa riigipea ja Iiri kaitseväe ülemjuhataja.

Peamiselt on presidendil tseremoniaalne funktsioon, kuid tal on ka volitused teha teatud otsuseid. Presidendi volituste hulka kuulub Taoiseachi, valitsuse liikmete, kohtunike ja teiste ametnike ametisse nimetamine; Dáil Éireanni kokkukutsumine ja laialisaatmine, seaduste allkirjastamine või nende suunamine ülemkohtusse ning Iirimaa rahva esindamine. Presidendi valib rahvas, tema ametiaeg on seitse aastat ning ta võib olla ametis kuni kaks ametiaega.

Presidendiamet seati sisse 1937. aastal. Esimene president, Douglas Hyde, valiti 1938. aastal.

## Iirimaa presidendid

## Viited
Dotnuva mõis

**Dotnuva mõis** (leedu *Dotnuvos dvaras*) on endine mõis Leedus Kėdainiai rajoonis Dotnuva valla Akademija alevis.

## Ajalugu

Dotnuva mõisa mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1545. Toona kuulus see Izakauskitele. XVII sajandil läks see Mlečkate valdusse. Järgmisteks omanikeks olid Brzostowskid, kes lasid lähedal asuvasse Dotnuva linna rajada kloostri.

Aastal 1707 läks Dotnuva mõisale kuulunud linn Brzostowskitelt Sczyttide valdusse. Sajandi lõpus said Dotnuva omanikeks Chrapowickid.
Jaanuariülestõusu järel konfiskeeriti mõis Chrapowickitelt. Aastal 1867 läks see Šuvalovite valdusse, aga aastal 1869 ostsid selle Kreutzid.

Järgmiseks omanikuks sai Pjotr Stolõpin. Aastal 1911 avas ta mõisas keskharidust andva põllumajanduskooli; selle tarbeks lasi ta ka rajada uue peahoone.. Aastal 1918 sai mõisa omanikuks Leedu maaviljeleja ja agrokeemik Viktoras Ruokis, kelle eestvedamisel jätkati mõisas põllumajandushariduse andmist. 1922 avati seal esimene taimede sordiaretusjaam Leedu aladel. Aastal 1923 osales kolm sealset õpilast Klaipėda ülestõusus ja Väike-Leedu alade Leedu külge liitmises.

Aastail 1924–1945 tegutses alevis põllumajanduskoolist välja kasvanud Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Kooli järgi sai alev ka omale nime. Hiljem oli see sunnitud Kaunasesse asuma, aga aastast 1956 tegutseb mõisas Leedu Maaviljelusinstituut,
## Mõisakompleks

XIX sajandi alguses kuulus mõisakompleksi lisaks peahoonele veel administratiivhoone, puidust ait, koolimaja, tall, meierei ja pruulikoda, mis oli kasutusel ka saunana. Sellest perioodist on säilinud vaid peahoone.

Mõisakompleksist on säilinud kaks peahoonet  – vana ja uus. Vana klassitsistlik peahoone püstitati XIX sajandil ja see on kolmekorruseline nelinurkse põhiplaaniga hoone. Hoone keskel on risaliit. Selle tagaküljel asub paisjärv.

Uues peahoones asub Leedu maaviljelusinstituut, ent see ehitati akadeemia eesmärke silmas pidades. Hoones on õpperuumid, auditooriumid, laboratooriumid, raamatukogu, lugemissaalid, õpilasseltside ruumid, ruumid õpilaste toitlustamiseks. Hoone põles Teise maailmasõja ajal praktiliselt maha, hävis ka sealne raamatukogu. See taastati aastal 1961. 

Hoonekompleksi kuuluvad veel õppehoone, kaks ühiselamut, haigla, esimese selektsioonijaama hoone, Dionizas Rudzinskase ja Stasys Nacevičiuse laboratooriumid.


Akademija.jpg|Maaviljelusinstituudi hoone
Akademija2.JPG|Õppehoone
Akademijos parkas.JPG|Mõisa park


## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; skeem (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Video Dotnuva mõisast
*Fotoreportaaž Dotnuva mõisast (*leedu keeles*)
Soomerootslased

**Soomerootslased** (, soome keeles *suomenruotsalaiset)* on rootsi keelt emakeelena kõnelevad Soome sünnipärased elanikud.

2018. aasta 31. detsembri seisuga oli kogu Soome rahvastikust rootsi emakeelega 288 400 inimest ehk 5,2%.

Soomerootslased elavad Soomes peamiselt kolmes piirkonnas: Uusimaal, Pohjanmaal ning Ahvenamaal ja Turu saarestikus.

Soomerootsi keele – nagu ka nüüdseks kasutusest kadunud eestirootsi keele – juured on rootsi keele idamurretes.


Flag of the Finland Swedes.svg|Soomerootslaste mitteametlik lipp


## Vaata ka
*Soomerootslaste lipp

## Viited
Lääne tänav (Narva)

**Lääne tänav**  on tänav Narvas Soldina linnaosas. Tänav algab Rahu tänavalt, kulgeb lääne poole 560 meetrit ja pöörab lõuna poole, kus lõpeb tupiktänavana. Tänava üldpikkus on umbes 770 m.

Tänavale anti nimi novembril 2004 Narva linnavalitsuse korraldusega nr 1120-k.

## Viited
Petrindu

**Petrindu** (ungari *Nagypetri*) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Cuzăplaci vallas. 

## Vaatamisväärsused
*kalvinistlik Petrindu kiriku ansambel, mis kultuurimälestis 14-18. sajandist. Kiriku ansamblisse kuulub ka kellatorn 18. sajandist  
*Endine õigeusu puukirik (rumeenia keeles *Biserica de Lemn Petrindu*), mis toodi üle 1965. aastal Transilvaania Etnograafiamuuseumisse Cluj-Napoca linna (algselt ehitatud 18. sajandil)
*puitnikerdustega taluhooned

## Pildid

File:RO SJ Biserica reformata din Petrindu (95).JPG|Petrindu kalvinistlik kirik.Foto: Țetcu Mircea Rareș, 19. juuli 2015
RO SJ Biserica ortodoxa din Petrindu (3).JPG|Petrindu uus rumeenia õigeusu kirik (1956-1972).Foto: Țetcu Mircea Rareș, 19. juuli 2015
Petrindu 01.jpg|Maja, millel on puitnikerdustega värav.Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011
Petrindu 02.jpg|Puitnikerdustega värav.Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011


## Viited

## Välislingid
Georg Dertinger

**Georg Dertinger** (25. detsember 1902 Berliin – 21. jaanuar 1968 Leipzig) oli Saksa ajakirjanik ja poliitik ning Saksa DV riigitegelane.

Georg Dertinger oli pärit kaupmehe perekonnast. Ta õppis reaalgümnaasiumis ja kadetikooolis. Aastatel 1922–1924 õppis ta Berliinis õigusteadust ja majandust, kuid ülikool jäi lõpetamata. 

Aastatel 1923–1927 töötas Dertinger ajalehtede Mageburgische Zeitung ja Stahlhelm toimetuses, 1928–1930 oli ta mitme kohaliku ajalehe Berliini korrespondent. 1930–1933 töötas ta uudisteagentuuris Dienst nationaler Tageszeitungen. Georg Dertinger oli Saksa Rahvusliku Rahvapartei liige, mille natsionaalsotsialistid 1933. aastal laiali saatsid.

Aastatel 1934–1935 ja 1938–1945 töötas Georg Dertinger toimetajana uudisteagentuuris Dienst aus Deutschaland.

1945. aastal oli Georg Dertinger üks Kristlik-Demokraatliku Liidu asutajatest Nõukogude okupatsioonitsoonis. 1946. aasta jaanuarist kuni 1949. aasta oktoobrini oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär Nõukogude okupatsioonitsoonis. 1948–1949 oli ta Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) ja Saksa Rahvusnõukogu liige. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1953 Rahvakoja (parlamendi) liige.

12. oktoobrist 1949 kuni 23. jaanuarini 1953 oli Georg Dertinger Saksa DV välisminister.

Georg Dertinger vahistati Stasi poolt 15. jaanuaril 1953. Teda hoiti 17 kuud eeluurimisvangistuses. 8. juunil 1954 mõisteti Dertinger süüdi vandenõus ja Saksa DV võimu kukutamise kavatsuses ning teda karistati 15-aastase vabaduskaotusega. 6. oktoobril 1964 vabanes Georg Dertinger amnestiaga vangistusest.

Vanglast vabanemise järel töötas Georg Dertinger aastatel 1964–1967 Leipzigis katoliiklikus kirjastuses St. Benno Verlag lektorina. 1967–1968 töötas ta Leipzigis heategevusorganisatsiooni Caritas administraatorina.

## Viited
Mihhail Abdurahmanov

**Mihhail Abramovitš Abdurahmanov** (vene keeles Михаил Абрамович Абдурахманов)  (sündinud 18. septembril 1934 Dušanbes) oli juudi päritolu Tadžikistani maalikunstnik.
 
Abdurahmanov lõpetas 1959. aastal Leningradis NSVL Kunstide Akadeemia Repini-nimelise maalikunsti, skulptuuri ja arhitektuuri instituudi maalikunsti erialal.

Abdurahmanov oli NSVL Kunstnike Liidu liige.

1985. aastal lõi ta etappiloova maali "Kurjuse impeeriumi krahh". Loonud ka piibliteemalisi maale.

Alates 1994. aastast elab Abdurahmanov Ameerika Ühendriikides.

## Tunnustus
*Tadžiki NSV teeneline kunstitegelane (1988)

## Isiklikku
Tema vend oli Ilja Abdurahmanov. Ka abikaasa Gretta Jaralova on maalikunstnik.

## Viited
Leipuri

**Leipuri**, ka leiseil (hollandi keeles *lijzeil*), raapurje kõrvale juurdevõetav nelinurkne lisapuri. Leipurje kasutati 19. sajandil peamiselt klipritel pooltagant- ja taganttuule korral. Leipurjed kinnitati fokk- ja grootmasti raadelt väljanihutatavate peelte külge. Fokk - või grootleipuri paiknes vastavalt fokk- või grootpurje kõrval, marssleipuri asetses ühekordse marsspurje või topelt-marsspurjede kõrval, praamleipuri paiknes praampurje kõrval.

## Viited
Aghireșu

**Aghireșu** (ungari *Egeres*, saksa *Erldorf*) on asula Rumeenias Cluji maakonnas Aghireșu vallas. Ajalooliselt kuulub ta Transilvaaniasse.

## Vaatamisväärsused
*Aghireșu kalvinistlik kirik, mis on 13.–15. sajandist pärit kultuurimälestis. Kiriku ansamblisse kuulub ka kirikuaed.
*Aghireșu Bocskai linnuse varemed (aastast 1572; rumeenia keeles *Ruinele castelului Bocskay*), mis on kultuurimälestis.
*Õigeusu puukirik (aastast 1780; rumeenia *Biserică de Lemn*), mis on kultuurimälestis. Viidi 1931. aastal üle Văleni asulasse Călățele valda samas maakonnas.


RO CJ Biserica reformata din Aghiresu (1).JPG|Aghireșu kalvinistlik kirik
RO CJ Biserica reformata din Aghiresu (24).JPG|Aghireșu kirikuaed


## Viited

## Välislingid
Liinilaev

**Liinilaev** (inglise *liner ship*) on regulaarselt, kindla sõiduplaani alusel kindlate sadamate vahel kurseeriv reisi- või kaubalaev. Liinilaeva lastiruumid on põhimõtteliselt kõikide lastivaldajate käsutuses. Liiklus sadamate vahel toimub sõltumata sellest, kas lastiruumid on täidetud või mitte. Laevaliini teenuseid kasutab enamasti väikeste kaubapartiide vedamiseks palju erinevaid kaubasaatjaid, millest tuleneb ühtlasi vajadus regulaarse laevaliikluse järele.

## Viited
Käsundusohvitser

**Käsundusohvitser** ehk **adjutant** on kõrgema ülema või asutuse antud eriülesandeid täitev ohvitser. 

Käsundusohvitserid on kas koosseisulised või vajaduse korral määratavad.

## Viited
Hatid

**Hatid** olid varasel ja keskmisel pronksiajal ajavahemikus 2500–2000/1700 eKr Anatoolia kesk- ja kaguosa asustanud rahvas. Nende puhul on oletatud Kaukaasia päritolu.

Hatid olid hilisema Hetiidi riigi ala vanimad teada olevad asukad. Nende riigi ja rahva nimetuse ning palju ka nende usundist, kultuurist ja ühiskonnakorraldusest võtsid üle indoeurooplastest sisserändajad hetiidid, kes sulasid 2. aastatuhande esimestel sajanditel eKr hattidega kokku.

Hattide peamisi keskusi oli Hattuša.

## Viited
Bakuu khaaniriik

**Bakuu khaaniriik** (pärsia keeles: خانات باکو‎‎) oli autonoomne muslimi khaaniriik, mille üle oli Pärsial süseräänsus; riik eksisteeris aastatel 1747–1806. Bakuu khaaniriik asus tänapäeva Aserbaidžaani aladel.

## Ajalugu
Vene-Pärsia sõja (1722–1723) ajal okupeeris Venemaa keisririik Bakuu, mis oli seni kuulunud Safaviidide riigi alla. Kuid kui venelased kuulsid Nadir-šahhi sõjalisest edust Pärsias ja potentsiaalsest ohust, mida ta Venemaa keisririigile kujutada võis, nõustusid nad aastal 1735 Bakuust loobuma. Šahh määras Bakuu esimeseks khaaniks Mirza Muhammad Khaan I. Nendel aegadel oli Bakuu khaaniriik nii *[[de facto]]* kui *[[de jure]]* Pärsia vasallriik.

Khaaniriik sai iseseisvaks 1747. aastal, kui Mirza Muhammad pärast Nadiri surma Afšariididele vastu hakkas. Kuna impeerium oli šahhi surmast ikka alles toibumas, läks ülestõus võrdlemisi kergelt ning kuigi Bakuu jäi *de jure* Iraani šahhide vasalliks, sai khaan *de facto* praktiliselt iseseisvaks otsuste langetamisel.
Zurab Antšabadze

**Zurab Antšabadze** (vene keeles Зураб Вианорович Анчабадзе, gruusia keeles ზურაბ ვიანორის ძე ანჩაბაძე; 22. aprill 1920 Gagra — 28. jaanuar 1984 Suhhumi) oli abhaasi-gruusia ajaloolane, ajaloodoktor, professor, Abhaasia Riikliku Ülikooli esimene rektor. Töid kaukasoloogia, sh abhasoloogia vallast.

## Tunnustus
1972. aastal valiti Zurab Antšabadze Gruusia NSV Teaduste Akadeemia korrespondentlliikmeks.
Jerzy Popiełuszko

**Jerzy Aleksander Popiełuszko** (sünninimi * Alfons Popiełuszko*; 14. september 1947 Okopy – 19. oktoober 1984 Włocławeki juures) oli Poola katoliku vaimulik, ametiühingu Solidaarsus kaastöötaja. Ta mõrvati aastal 1984 kolme Poola Rahvavabariigi julgeolekutöötaja poolt.

Ta sündis aastal 1947 Okopys Suchowola lähedal Sokółka maakonnas Podlaasia vojevoodkonnas valgevene päritolu katoliiklikus talupoja perekonnas.
Viru Prospekt

**Viru Prospekt** (vene keeles Виру Проспект) oli aastatel 1999–2021 Narvas ilmunud venekeelne ajaleht.

Ajalehe peatoimetaja oli Tatjana Zavjalova.

Aastatel 1999–2007 oli ajalehe nimi **Krengolmski Prospekt** (vene keeles *"Кренгольмский Проспект"*).

Viru Prospekti väljaandja oli OÜ Prospekt-Media, tiraaž oli 3000 tk.

2021. aasta alguses otsustas OÜ Prospekt-Media ajalehe Viru Prospekt väljaandmisest loobuda ja jätkata ainult Narvskaja Gazeta väljaandmist.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe veebiväljaanne (vaadatud 07.06.2016)
*История Prospekt Media. Как мы создали "Виру Проспект" и спасли "Нарвскую газету" (vaadatud 28.06.2020)
Berytus

**Berytus** (*Colonia Iulia Augusta Felix Berytus*) oli Rooma koloonia, roomlaste põhiline tugipunkt Vahemere idakaldal, Anatooliast lõunas. Rooma ajal oli Berytus (tänapäeva Beirut) Foiniikia pealinn.
Rinne

**Rinne** on territoorium, kus toimuvad lahingud. Rinde juures saab sageli eristada rindejoont (nimetatud ka **rindeks**).

## Vaata ka
*Armeedegrupp
*Väegrupp
*Edelarinne
*Idarinne
*Kagurinne
*Kirderinne
*Looderinne
*Lõunarinne
*Läänerinne
*Põhjarinne

## Viited
Protektoraat

**Protektoraat** ehk **kaitsevalitsus** või **kaitsevaldus** on riiklik sõltuvuse vorm, mille puhul üks riik annab ebavõrdse rahvusvahelise lepingu alusel teisele riigile ehk protektorile õiguse esindada teda rahvusvahelistes suhetes ning juhtida tema kaitse- ja välispoliitikat.

Protektoraadis säilib tihti näiline sõltumatus, kuid tegelikult on riigi otsustusõigus piiratud ja ta sõltub protektorist. Erinevalt kolooniast, kus riik on võõrvõimu täieliku kontrolli all, võivad protektoraadis mõned kohalikud institutsioonid säilitada teatud autonoomia, näiteks kohaliku halduse, õigussüsteemi või siseriikliku poliitika küsimustes.

Ajaloos on protektoraate esinenud mitmel pool, sageli olukordades, kus tugev riik soovis kontrollida kaitse- ja välispoliitikat, kuid mitte täielikult annekteerida teist riiki. Näiteks 17. sajandil Iirimaal kehtestati Oliver Cromwelli juhitud Suurbritannia protektoraat, kus Inglismaa kontrollis sõjalist julgeolekut ja välispoliitikat, kuid osa kohalikke institutsioone säilis. 20. sajandi alguses moodustati Liibanonis protektoraat, kus Prantsusmaa määras kaitse- ja välissuhted, kuid kohalikud institutsioonid jäid piiratud autonoomiaga.

## Formaalseid protektoraate
* Annami protektoraat – Prantsuse protektoraat Indohiinas
* Betšuaanamaa protektoraat – Briti protektoraat Lõuna-Aafrikas
* Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraat – Saksamaa protektoraat Teise maailmasõja ajal
* Põhja-Rodeesia protektoraat – Briti protektoraat Aafrikas

## Viited
Betšuaanamaa protektoraat

**Betšuaanamaa protektoraat** oli protektoraat, mille asutas Lõuna-Aafrikasse 31. märtsil 1885 Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik. Betšuaanamaast sai 30. septembril 1966 Botswana vabariik.

## Ajalugu
Šoti misjonär John Mackenzie, kes elas aastatel 1862–1876 Shoshongi linnas, uskus, et mangwatosid ja teisi Aafrika rahvaid, kellega ta töötas, ohustasid nende aladele lõunast tungivad buuri rüüstajad. 

Ta soovitas brittidel asutada protektoraat, mida juhitaks otse Suurbritanniast. Mackenzie ideedest mõjutatuna otsustas Briti valitsus saata jaanuaris 1885 Lõuna-Aafrikasse sõjalise ekspeditsiooni, et kehtestada regioonis Suurbritannia võim. Charles Warren juhtis 4000-mehelist väesalka Kaplinnast põhja poole. Olles varem sõlminud leppeid kohalike pealikega, kuulutas Warren märtsis 1885 välja Betšuaanamaa protektoraadi. 

Betšuaanamaa tähendas tsvanade maad ning administratiivsetel põhjustel jaotati see kaheks osaks. Põhjapoolset osa nimetati Betšuaanamaa protektoraadiks, lõunapoolset Briti Betšuaanamaa kolooniaks. Briti Betšuaanamaa liideti 1895. aastal Kapimaa kolooniaga ning moodustab nüüd osa Lõuna-Aafrika vabariigist.

## Vaata ka
*Botswana
Väekoondis

**Väekoondis** on mitmest väeosast koosnev väeüksus, kuhu kuuluvad eri väeliikide väeosad või allüksused. Väekoondised on näiteks korpused, diviisid, brigaadid. 

Väekoondis on iseseisev sõjaline formeering, mis on suuteline ise läbi viima sõjalisi operatsioone ja tagama enda tegevust pikema perioodi vältel.

Eesti väekoondised aastail 1918–1940 olid 1. Diviis, 2. Diviis, 3. Diviis, 4. Diviis (1940), Soomusrongide Diviis (1919–1921), Merejõud ja Õhukaitse (1930–1940). Diviisiülema õigused olid veel Kaitseliidu ja Piirivalve ülemal. 

## Vaata ka
*armee

## Viited
Aghireșu linnus

**Aghireșu linnus** (rumeenia *Castelul Aghireșu*, ungari *Egeres vára*) on linnus Transilvaanias, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonnas Aghireșu vallas Aghireșu asulas.

Linnus asub Szamosi jõe (rumeenia *Someș*) ülemjooksu ühe väikese lisajõe ääres.

Linnust asus rajama István Bocskai 1572. aastal ning see on Transilvaania renessanssarhitektuuri väljapaistev esindaja. 17. sajandil kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ning seda üritati ümber ehitada lossiks.

20. sajandi I poolel kasutati linnust elamuna. Pärast 1948. aastat on see seisnud tühjalt ning nüüdisajal on linnus varemetes.

Linnuse varemed on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-B-07511 (rumeenia *Ruinele castelului Bocskay*).

## Viited

## Välislingid

*Rumeenia keskaegsed linnused
Korea Sõprusühing

**Korea Sõprusühing** (inglise keeles *Korean Friendship Association*, lühendatult *KFA*; hispaania keeles *Asociación Coreana de Amistad*) on Hispaanias paiknev Põhja-Koreaga sõprust arendav organisatsioon. Ühing loodi novembris 2000. Sellel on ametlikke esindajaid 28 riigis, sh Ühendkuningriigis, USA-s, Norras, Kanadas, Brasiilias, Venemaal, Hiina RV-s, Šveitsis, Saksamaal, Itaalias, Belgias, Türgis, Iisraelis ja Poolas. Ühing eitab inimõiguste rikkumise esinemist ja koonduslaagrite olemasolu Põhja-Koreas ning paistab teiste Põhja-Korea-meelsete organisatsioonide seas silma oma agressiivsusega.

## Välislingid
* "Kim Jong-il's 'useful idiots' in the West" - David Scofield
Väeliik

**Väeliik** on relvajõudude põhiosis, mis on ette nähtud talleomaseks lahingutegevuseks kindlas geograafilises keskkonnas: maal, merel, õhus, küberruumis, kosmoses. 

## Jagunemine
Eristatakse kolme klassikalist väeliiki (põhiväeliiki): 
*maavägi, 
*merevägi,
*õhuvägi.

Tehnika ja sõjakunsti areng on kaasa toonud ka uute ebatraditsiooniliste, kuid oluliste (geograafia-üleste) üleüldiste ja keskalluvusega väeliikide tekke nagu: 
*tagalavägi,
*sidevägi ja selle edasiarendus kübervägi.
*kosmosevägi

Väeliigid koosnevad üldjuhul relvaliikidest:  jalaväe, pioneeri, suurtükiväe, lahinguteenindustoetuse ja õhutõrje relvaliik.

## Viited
Viktor Kortšnoi

**Viktor Kortšnoi** (vene Виктор Львович Корчной; 23. märts 1931 Leningrad – 6. juuni 2016 Wohlen, Aargau kanton, Šveits) oli Nõukogude Liidu ja Šveitsi maletaja, neljakordne NSV Liidu meister (1960, 1962, 1964, 1970). 

Ta sündis 1931. aastal Leningradis poola-juudi segaperes. Õige pea pärast tema sündimist läksid vanemad lahku, algul elas ta ema, hiljem isa juures; teda kasvatasid isa ja kasuema. Teise maailmasõja ajal elas ta noorukina üle Leningradi blokaadi; tema isa hukkus rindel, mistõttu kasvatas teda kasuema. Ta lõpetas Leningradi 203. Keskkooli, misjärel õppis ta Leningradi Riikliku Ülikoolis ajalugu ja lõpetas ülikooli.

Ta oli 1956. aastast rahvusvaheline suurmeister.
Alates 1960. aastate algusest oli ta korduvalt maailmameistritiitli pretendent, maailma esimaletaja finaalturniiridel osales ta 1978. ja 1981. aastal. Aastal 1976 palus ta Hollandist poliitilist varjupaika. Aastast 1978 elas ta Šveitsis.
Surma ajal oli ta maailma vanim tegutsev malesuurmeister.

## Tunnustus
*2014 – FIDE auliige

## Isiklikku
Tema ema oli juuditar ja isa poolakas.
Eskadron

**Eskadron** (prantsuse sõnast *escadron*) on endisaegne ratsaväeüksus. See on jalaväekompanii või -pataljoni suurune üksus.

Suurbritannia, Ameerika Ühendriikide ja Prantsusmaa relvajõududes tähendab **eskadron** (prantsuse keeles *escadron,* inglise keeles *squadron*) luureallüksust.

Võib lihtsasti segamini ajada terminitega eskadrill (lennuväe üksus) ja eskaader (mereväe üksus), mis on ka inglise keeles *squadron*.

## Vaata ka
*Eskadrill (inglise keeles *squadron*)

## Viited
Õlak

**Õlak** (vananenud termin *pagun*) on sõjaväelase või tsiviilisiku vormiriietuse õlaossa kinnitatud manus, millel olevad eraldusmärgid võivad tähistada isiku auastet, väeliiki, teenistusala või muud.

## Viited
Republic P-47 Thunderbolt

**Republic P-47 Thunderbolt** oli aastatel 1941–1945 Ameerika Ühendriikides suure sarjana ehitatud täismetallkonstruktsiooniga lennuk, mida kasutati Teises maailmasõjas hävituslennukina või hävitus-pommituslennukina.

See oli ühekohaline, võimsa Pratt & Whitney R-2800 Double Wasp 18-silindrilise turboülelaadimisega tähtmootoriga, kesktiivaline monoplaan. Lennuki tiivas oli kokku kaheksa suurekaliibrilist (12,7 mm) kuulipildujat M2 Browning. Lennukile võis laadida kuni 1100 kg pomme või paigaldada tiiva alla õhk–maa-tüüpi rakette. P-47 lennukiirus oli kuni 700 km/h ja lennulagi kuni 12 km.   

Lennukit valmistas Republic Aviation. Konstrueerimisel oli peakonstruktor Alexander Kartveli ülesandeks saada kiire ja suurele kaugusele lendav hävituslennuk. Esmalend toimus 16. mail 1941. Esimene lennuk anti sõjaväele üle novembris 1942; P-47 võeti Ameerika Ühendriikide õhuväes relvastusse 8. aprillil 1943. P-47 kasutasid Teise maailmasõja ajal liitlasväed, põhiliselt Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Lennukeid P-47 ehitati kokku umbes 15 700. Mitme riigi relvastuses olid need lennukid kuni 1966. aastani.     

## Välislingid
*Sissekanne saidil aviation-history.com
Lauri Luud

**Lauri Luud** (25. august 1933 – 12. mai 1989) oli eesti astrofüüsik.

Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. 1981. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikadoktori väitekirja.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Füüsika ja Astronoomia Instituuti. Aastatel 1971–1989 oli ta Füüsika ja Astronoomia Instituudi (aastast Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi) teadusdirektor, 1986. aastast professor.

Tal on uurimusi mittestatsionaarsete tähtede füüsika alalt.
Benedetto Croce

**Benedetto Croce** (; 25. veebruar 1866 Pescasseroli – 20. november 1952 Napoli) oli itaalia idealistlik filosoof, ajaloolane ja poliitik. Ta kirjutas peamiselt filosoofia, ajaloo, historiograafia ja esteetika teemadel. Poliitiliselt oli ta liberaal, kuigi oli vastu *[[laissez-faire]]*-vabakaubandusele. Crocel oli oluline mõju itaalia intellektuaalidele, teiste hulgas nii marksistist Antonio Gramscile kui fašistist Giovanni Gentilele.

Aastail 1949–1952 oli ta rahvusvahelise PEN-klubi president.

Eesti keeles on ilmunud tema teos "Esteetika kui väljendusteadus ja üldlingvistika: teooria ja ajalugu" (originaalis "Estetica come scienza dell'espressione e linguistica generale: teoria e storia", sari "Avatud Eesti Raamat", tõlkinud Janika Sild, Tartu: Ilmamaa, 1998).

## Tunnustus
*1934 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
*Fondazione Biblioteca Benedetto Croce
Waterloo

**Waterloo** on mitme koha nimi:

* **[[Waterloo (Belgia)]]** on linn Belgias Vallooni Brabandi provintsis
* **[[Waterloo (Iowa)]]** on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis
* **[[Waterloo (Kanada)]]** on linn Kanadas Ontario provintsis
* **[[Waterloo (Sierra Leone)]]** on linn Sierra Leones

**"Waterloo"** on mitme teose pealkiri:
***"[[Waterloo (Stonewall Jacksoni laul)|Waterloo]]"** on Stonewall Jacksoni laul (1959)
***"[[Waterloo (album)|Waterloo]]"** on Rootsi ansambli ABBA 1974. aastal ilmunud album
***"[[Waterloo (ABBA laul)|Waterloo]]"** on Rootsi ansambli ABBA laul
***"[[Waterloo (Iced Earthi laul)|Waterloo]]"** on Iced Earthi laul (2004)

1815. aastal toimus Belgias Waterloo küla lähedal **[[Waterloo lahing]]**.

## Vaata ka
*Waterloo Road
Jack Paar

**Jack Harold Paar** (1. mai 1918 Canton, Ohio, USA – 27. jaanuar 2004 Greenwich, Connecticut) oli USA saatejuht. 

Paar tegutses 1940. ja 1950. aastatel raadiosaatejuhina. Televisioonis debüteeris ta 1952. aastal telemänguga "Up to Paar". Ta sai kuulsaks meelelahutussaate "The Tonight Show" juhina. Tema ajal (1957–1962) kandis see pealkirju "Tonight Starring Jack Paar" ja "The Jack Paar Tonight Show". Sellest sai alguse meelelahutussaate formaat, mis sisaldab jutusaatele omaseid intervjuusid kuulsustega ja monolooge, aga ka meelelahutuslikke varieteenumbreid. Tema oli esimene, kes pani saatekülalised istuma diivanile. Temalt arvatakse pärinevat ka jutusaate ingliskeelne nimetus *talk show*. 

Aastatel 1962–1965 juhtis ta saadet "Jack Paar Program".
Balhae

**Balhae** oli mitmerahvuseline kuningriik, mis rajati Korea poolsaare ja Mandžuuria aladele pärast Goguryeo kokkukukkumist. Balhae eksisteeris koos Ühinenud Sillaga Põhja-Lõuna riikide ajajärgul.

Goguryeo pealinn ning lõunapoolsed alad langesid Ühinenud Silla kätte aastal 668. Pärast 698. aastal Tianmenlingi lahinguga Tangi dünastia kukutamist asutas Balhae Go Jini riigi, mis nimetati hiljem ümber Balhaeks. Jini riik oli Goguryeo järeltulija.

Balhae kontrolli all olid Mandžuuria lõunaosad, st tänapäeva Kirde-Hiina ja Venemaale kuuluv Primorje krai; Balhae alla jäi ka Korea poolsaare põhjaosa. Aastal 926 vallutasid Balhae khitanid; suurem osa põhjapoolsetest aladest liideti Liao dünastiaga, lõunaosad läksid Goryeo kontrolli alla.
Erijuhtivus

**Erijuhtivus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab kvantitatiivselt aine või materjali võimet elektrivoolu juhtida.

Erijuhtivuse tähis on \sigma või \gamma, elektrokeemias \kappa (kappa). Erijuhtivuse mõõtühik SI-süsteemis on siimens meetri kohta (S/m). Kasutatakse ka ühikuid S/cm, m/(Ω·mm2) ja S·m/mm2, kusjuures kehtivad seosed 1&nbsp;S/cm&nbsp;= 100&nbsp;S/m ja 1&nbsp;m/(Ω·mm2)&nbsp;= 1&nbsp;S·m/mm2&nbsp;= 106&nbsp;S/m. Eriti USA-s kasutatakse veel ühikut *IACS* (sõnadest *International Annealed Copper Standard*); selle puhul võrreldatakse erijuhtivust puhta hõõguva vase erijuhtivusega: 100 % IACS&nbsp;= 58&nbsp;·&nbsp;106&nbsp;S/m.

Erijuhtivuse pöördsuurus on eritakistus.

## Ainete liigitus erijuhtivuse alusel
Erijuhtivuse järgi jaotatakse aineid järgmiselt:
*elektrijuhid – σ >106 S/m;
*pooljuhid – σ = 106...10−8 S/m;
*dielektrikud ehk mittejuhid – σ −8 S/m.

See jaotus on tinglik, sest erijuhtivus sõltub oluliselt aine olekust ja temperatuurist.

## Eritakistuse definitsioon vastavalt Ohmi seadusele
Erijuhtivust σ on defineeritud võrdetegurina voolutiheduse \vec J ja elektrivälja tugevuse \vec E vahel: 
:\vec J = \sigma\;\vec E

Konstantse erijuhtivuse korral vastab see Ohmi seadusele.

## Erijuhtivuse tensor
Erijuhtivust saab ülaltoodud moel skalaarina vaadelda lihtsal juhul, kui keskkond on isotroopne ja lineaarne (sõltuvus elektrivälja tugevusest on lineaarne).

Üldjuhul ei ole voolutihedus elektrivoolu põhjustava elektrivälja tugevusega võrdeline ega samasihiline. Anisotroopse lineaarse materjali korral (näiteks grafiit, kristallid ja kõrgtemperatuursed ülijuhid) on erijuhtivus teist järku tensor.

## Vaata ka
*Eritakistus

## Kirjandus
* Neil W. Ashcroft, N. David Mermin. *Solid State Physics*, Saunders College Publishing: New York 1976, ISBN 0-03-083993-9
Kroonikoloonia

**Kroonikoloonia**, 17. sajandil tuntud ka kui **kuninglik koloonia**, oli Briti ülemereterritooriumite administratiivne liik.

Kroonikolooniat valitses monarhi nimetatud kuberner.

Esimene kuninglik koloonia oli Virginia koloonia Põhja-Ameerikas alates 1624. aastast.
Metsasitikas

**Metsasitikas** (*Anoplotrupes stercorosus*) on sitiklaste sugukonda metsasitika perekonda kuuluv putukas, oma perekonna ainus liik.

Esimest korda kirjeldas metsasitikat teaduslikult saksa teoloog ja putukateadlane Ludwig Gottlieb Scriba 1791 enda toimetatud "Putukaarmastajate ajakirjas" ("*Journal für die Liebhaber der Entomologie*"), mida ilmus ainult 3 numbrit. Scriba paigutas metsasitika kohe omaette perekonda. Hiljem on teda palju kordi pandud sitasitikaga samasse perekonda ja kogu 19. sajandi jooksul oli selline käsitlus valdav, kuid tänapäeval seda ei tehta.

Metsasitikas on levinud kõikjal Euroopas. Levila ulatub 67. põhjalaiuskraadini ja mägedes 2 km kõrgusele. Ta elab metsades, eelistades pöögimetsi. Eesti metsades on ta tavaline.

Täiskasvanud isend on 12–20 mm pikk, pealtpoolt sinkjasmust ja altpoolt metalliksinine. Kattetiibadel on tillukestest täppidest koosnevad soonekesed. Ta toitub sõnnikust, mädanenud seentest ja puude mahlast.

Metsasitikad kaevavad maasse 7–8 dm pikkuse käigu, millesse emane muneb munad. Käigu kaevavad isane ja emane koos, kusjuures emasele jäävad maa-alused ja isasele maapealsed tööd, näiteks emase poolt käigust eemaldatud pinnase kõrvaldamine. Käik on tüüpiliselt mitme haru ja kõrvalkambritega. Paaritumine toimub tõenäoliselt maa all käigus.

Tõukudele toiduks viiakse käiku taim- ja segatoiduliste loomade sõnnikut. Tõugud talvituvad pinnases, nukkuvad kevadel ja valmikud väljuvad nukust alles juunis. Paljunema hakkavad nad järgmisel kevadel, kaks aastat pärast munemist ja aasta pärast nukust koorumist.

## Välislingid
*