open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kõveri turbakarjäär

**Kõveri turbakarjäär** on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343&nbsp;m.

## Viited
Ahimäe karjäär

**Ahimäe karjäär** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sultsi külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1352&nbsp;m.

## Viited
Mäsäjärv

**Mäsäjärv** (ka Mäsajärv, Messe järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 5,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1027&nbsp;m.

## Viited
Pupsi järv

**Pupsi järv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 7,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1700&nbsp;m.

## Viited
Silmi urgad

**Silmi urgad** on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas. Veekogu pindala on 13,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4574&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Ristinä luäs

**Ristinä luäs** on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1005&nbsp;m.

## Viited
Revoja paisjärv

**Revoja paisjärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 257&nbsp;m.

## Viited
Massi kruusakarjäär

**Massi kruusakarjäär** on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100&nbsp;m.

## Viited
Sagadi tiik

**Sagadi tiik** on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sagadi külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 504&nbsp;m. Järves on neli saart.

## Viited
Lossijärv

**Lossijärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Arbavere külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 371&nbsp;m.

## Viited
Vatku Kõverjärv

**Vatku Kõverjärv** (ka Kõverjärv, Vohnja Kõverjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Uku külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789&nbsp;m.

## Viited
Vohnja tiigid

**Vohnja tiigid** on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vohnja külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 995&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Udriku Mädajärv

**Udriku Mädajärv** (ka Mädajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 4,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 867&nbsp;m.

## Viited
Essu tiik

**Essu tiik** (ka Essu järv, Jessu järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Põdruse külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 650&nbsp;m.

## Viited
Haljala paisjärv

**Haljala paisjärv** ehk **Maheda järv** on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala alevikus. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956&nbsp;m.

## Viited
James Tait Blacki mälestusauhind

**James Tait Blacki mälestusauhind** on kirjandusauhind, mida antakse igal aastal välja inglise keeles kirjutatud silmapaistnud kirjandusteoste autoreile.

1919. aastal asutatud James Tait Blacki mälestusauhind on Šotimaa vanim kirjandusauhind ja kõrvuti samal aastal asutatud Hawthorndeni auhinnaga ühtlasi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vanim kirjandusauhind. Šotimaa Edinburghi Ülikooli poolt väljaantava auhinna asutas 1919. aastal Janet Coats Black oma abikaasa, kirjastuse A & C Black Ltd. partneri James Tait Blacki mälestuseks. Auhindu antakse kolmes kategoorias: ilukirjandus, biograafia ja näitekirjandus.

Neli Nobeli kirjandusauhinna laureaati&nbsp;– William Golding, Nadine Gordimer, J. M. Coetzee ja Doris Lessing&nbsp;– kuulutati eelnevalt James Tait Blacki mälestusauhinna laureaatideks. Tuntud autorite seas on veel D. H. Lawrence, Arnold Bennett, E. M. Forster, John Buchan, Robert Graves, Graham Greene, Evelyn Waugh, Muriel Spark, J. G. Ballard, Angela Carter, Margaret Drabble ja Salman Rushdie. Hiljem on auhinna saanud veel Graham Swift, Zadie Smith, Martin Amis ja Ian McEwan.

## Laureaatide loend

## „Best of the James Tait Black“ (2012)
2012. aastal anti lisaks tavapärasele iga-aastasele auhinnale välja ka „Best of the James Tait Black“ [umbes: ‘James Tait Blacki parim’], mis oli osa ülikoolis inglise kirjanduse õpetamise algusest möödunud 250 aasta tähistamisest. Võistles kuus eelmiste aastate laureaatide seast väljavalitute nimekirja kantud teost. 6. detsembril 2012 kuulutati võitjaks Angela Carteri teos „Nights at the Circus“.
 
;Väljavalitute nimekiri
* Angela Carter, „Nights at the Circus“ (1984)
*Graham Greene, „The Heart of the Matter“ (1948)
*James Kelman, „A Disaffection“ (1989)
*Cormac McCarthy, „The Road“ (2006)
*Caryl Phillips, „Crossing the River“ (1993)
*Muriel Spark, „The Mandelbaum Gate“ (1965)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik veebileht
1. ekspeditsioon

**1. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama esimene alaline meeskond. Kolmeliikmeline meeskond viibis jaamas novembrist 2000 kuni märtsini 2001, kokku 136 päeva. Ametlikult algas ekspeditsioon 2. novembril 2000, kui kaks päeva varem Sojuz TM-31ga startinud meeskond põkkus jaamaga. 

Ekspeditsiooni peamisteks ülesanneteks olid jaama süsteemide töökorda seadmine ja varustuse lahtipakkimine. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastas jaama kolm kosmosesüstikut ja kaks mehitamata veolaeva Progress. Süstikud tõid jaama varustust ja uusi jaama komponente. Esimene süstikumissioon, STS-97, põkkus jaamaga detsembris 2000 ja tõi jaama kaks suurt päikesepaneeli, mis suurendasid tunduvalt jaama elektritootlikkust. Teine missioon, STS-98, saabus veebruaris 2001 ja tõi Destiny mooduli. Märtsis 2001 saabus STS-102, mis tõi jaama 2. ekspeditsiooni liikmed. 1. ekspeditsioon lõppes 19. märtsil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.

1. ekspeditsiooni kuulusid ameeriklane ja kaks venelast. Jaama esimene komandör William Shepherd oli osalenud kolmel süstikumissioonil ja viibinud kosmoses kaks nädalat. Juri Gidzenko ja Sergei Krikaljov olid mõlemad kuulunud Miri meeskonda ja Krikaljov oli kosmoses viibinud üle aasta.

## Meeskond

## Viited
2. ekspeditsioon

**2. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama teine alaline meeskond. 2. ekspeditsioon vahetas välja 1. ekspeditsiooni liikmed ja viibis jaamas märtsist kuni augustini 2001. Lisaks jaama hooldamisele abistasid meeskonnaliikmed mitut jaama montaažimeeskonda, võõrustasid esimest kosmoseturisti Dennis Titot ja tegid mõned teaduslikud katsed.

Meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Juri Usatšev, kellest sai jaama teine komandör, ning NASA astronaudid Susan Helms ja James Voss. Meeskond oli jaamas viibinud ka missiooni STS-101 ajal. 

2. ekspeditsiooni liikmed saabusid missiooni STS-102 raames jaama Discovery pardal. Ametlikult algas ekspeditsioon 10. märtsil, kui Discovery põkkus jaamaga. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastasid jaama kaks kosmosesüstikut ning üks Sojuz. 12. augustil 2001 põkkus jaamaga Discovery ning tõi missiooni STS-105 raames jaama 3. ekspeditsiooni liikmed. 2. ekspeditsioon lõppes 20. augustil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.

## Meeskond

## Viited
Balta

**Balta** võib tähendada järgmist:
*Balta (perekonnanimi)
*Balta on Läti jõgi
*Balta on Ukraina linn
*BALTA on Läti ettevõte
*...
Veskimägi

**Veskimägi** on kõrgendik Tallinnas Haabersti linnaosas. Mäe pikkus on 4 km, laius 1,4 km ja kõrgus 12,7 m üle merepinna. 

Veskimäel, Paldiski maantee ääres asus kunagise Haabersti mõis ja linnamõisa mõisahäärber, koht oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul tallinlaste armastatud "grüüneskäigu" paigaks. Nime sai Veskimägi möödunud sajanditel seal asunud tuuleveskist, mis hävines kevadise tormiga 1739. aastal. Veski taastati 1740. aastal, kuid 19. sajandi lõpul pandi ta lõplikult seisma.

Veskimäe järgi nimetati tänav, mis suundub Tuuleveski teelt Veskimäele, Veskimäe teeks ja mäel kasvava Veskimetsa
järgi on vana tee, mis ühendab Laki tänavat Paldiski maanteega, nimetatud Veskimetsa teeks.

Mäel on palju rändrahne (Veskimetsa kivikülv). Mäel kasvab Veskimets. Mäel asub Tallinna loomaaed.

## Viited
Veremänd

**Veremänd** oli mänd Tallinnas, praeguse Rahumäe tee 4 krundil. Mänd sai nime selle järgi, et karistussalklased poosid selle männi otsa mitmeid 1905.–1907. aasta revolutsioonist osavõtjaid. Mänd hävis 1930. aasta talvel.

## Viited
Undla veskijärv

**Undla veskijärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Undla ja Kadapiku külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1078&nbsp;m.

## Viited
Vetiku Väikejärv

**Vetiku Väikejärv** (ka Väikejärv, Väike Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 759&nbsp;m.

## Viited
Vetiku Suurjärv

**Vetiku Suurjärv** (ka Suurjärv, Suur Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 4,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1704&nbsp;m.

## Viited
Ulvi laugas

**Ulvi laugas** (ka Ulvi laugasjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Samma külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1121&nbsp;m.

## Viited
Vene Romansi Klubi

**Vene Romansi Klubi** on Tallinnas aadressil Kaarli puiestee 9 tegutsev klubi, õiguslikult mittetulundusühing. Klubi eesmärkide seas on tutvustada vene romanssi kui žanrit. Klubi korraldab mitmesuguseid üritusi, sh aastast 2000 Isabella Jurjevi nimelist rahvusvahelist vene romansi võistlust.

Klubi asutati 1997.

Klubi on Ülemaailmse Peterburilaste Klubi liige.

## Viited
Vasta tiik

**Vasta tiik** on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 751&nbsp;m.

## Viited
Aseri tiik

**Aseri tiik** (ka Aseri paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1446&nbsp;m.

## Viited
Ulvi veskijärv

**Ulvi veskijärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Ulvi külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 778&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Aseri karjäär

**Aseri karjäär** (ka Aseri tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 6,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1178&nbsp;m.

## Viited
Moldova karjäär

**Moldova karjäär** on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Moldova külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086&nbsp;m.

## Viited
Hiiessoo Suurlaugas

**Hiiessoo Suurlaugas** (ka Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aidu-Liiva külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Rahvapargi tiik

**Rahvapargi tiik** on järv Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1068&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Saka karjäär

**Saka karjäär** (ka Saka karjääri tiik) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Saka külas. Veekogu pindala on 5,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355&nbsp;m.

## Viited
Peenjärv

**Peenjärv** (ka Piisna järv) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 289&nbsp;m.

## Viited
Laagna tiigid

**Laagna tiigid** on tiigid Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Laagna külas. Veekogude pindala on 4,3&nbsp;ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 882&nbsp;m.

## Viited
Lusikajärv

**Lusikajärv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197&nbsp;m.

## Viited
Voka paisjärv

**Voka paisjärv** on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka alevikus. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1881&nbsp;m.

## Viited
Väike-Kadastiku järv

**Väike-Kadastiku järv** (ka Karjäär Kadastik-2) on järv Ida-Viru maakonnas Narvas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 645&nbsp;m.

## Viited
Valgma järv

**Valgma järv** (ka Pundi järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492&nbsp;m.

## Viited
Perjatsi tiik

**Perjatsi tiik** on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas  Perjatsi külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 701&nbsp;m.

## Viited
Jõepere järv

**Jõepere paisjärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Jõepere külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1188&nbsp;m.

Paisjärve põhjas ja järve kaldal asuvad Jõepere allikad, millest saab alguse Loobu jõgi.

## Viited
Udujärv

**Udujärv** (ka Kaanjärv, Kaarjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634&nbsp;m.

## Viited
Uus Udujärv

**Uus Udujärv** (ka Uus-Udujärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713&nbsp;m.

## Viited
Jupri järv

**Jupri järv** (ka *Veskijärv*) on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 446&nbsp;m.

## Viited
Väljavahi tiik

**Väljavahi tiik** (ka Pardiaugu tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mäetaguse külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291&nbsp;m.

## Viited
Kantküla Mustjärv

**Kantküla Mustjärv** (ka Mustjärv, Pühajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas. 

Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1180&nbsp;m. Suurim sügavus on 3 m.

## Viited
Põlula Kõverjärv

**Põlula Kõverjärv** (ka Kõverjärv, Lutika järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 178&nbsp;m.

## Viited
Põlula alumine järv

**Põlula alumine järv** on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 314&nbsp;m.

## Viited
Kalina järv

**Kalina järv** (ka Kallina järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 785&nbsp;m.

## Viited
Virtsiku järv

**Virtsiku järv** (ka Virtsike järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555&nbsp;m.

## Viited
Viivikonna karjääri settebassein

**Viivikonna karjääri settebassein** on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 11&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3190&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Ralf Aron

**Ralf Aron** (sündinud 21. märtsil 1998) on endine Eesti autosportlane.

2015. aastal võitis ta Itaalia F4 meistrivõistlused. 2016–2018 osales Euroopa F3 meistrivõistlustel.

## Välislingid
* Ralf Aroni koduleht
* Ralf Aron Driver Database'is
Vaskjala pais

**Vaskjala pais** on pais Pirita jõel, mis jääb Vaskjala sillast ülespoole. Pais rajati 1969–1970. Paisu kõrgus on 8 m. Paisu juurest saab alguse Vaskjala–Ülemiste kanal.

## Viited
Vasar (ettevõte)

**Vasar** oli Tallinnas tegutsenud ettevõte, kus toodeti metallitooteid. Ettevõtte tootmishoone asus aadressil Pärnu maantee 139c.

Ettevõte moodustati 1956 artellide Montaaž, Vasar ja Metallprodukt liitmisel. 1960 nimetati ettevõte ümber **Tallinna Metallitoodete Tehaseks**. Aastast 1969 kandis ettevõte nime **Vasar** (ka **Tootmiskoondis Vasar**)., kui ENSV Ministrite Nõukogu korralduse 29. septembrist 1969 alusel moodustati Tallinna Metalltoodete Tehase baasil Tootmiskoondis „Vasar“.

1991 muudeti ettevõte riiklikuks aktsiaseltsiks ja 1994 aktsiaseltsiks. Ettevõte lõpetas tegevuse 2000.

## Viited

* FOTIS: Tootmiskoondis Vasar, autor Harald Leppikson
** EFA.546.P.0-297969
** EFA.546.P.0-297970
** EFA.546.P.0-297971
** EFA.546.P.0-297968
Andrew Lansley

**Andrew David Lansley, Baron Lansley** (sündinud 1. detsembril 1956 Hornchurchis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei partei ridadesse. Ta oli aastatel 1997–2015 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2010–2012 Suurbritannia tervishoiuminister.

Ta lõpetas aastal 1979 politoloogina Exeteri ülikooli.
Stuhr

**Stuhr** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 7 km Bremenist edelas.

Valla pindala on 81,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 33 083 inimest.

Valla suuremad asulad on Brinkum, Fahrenhorst, Groß Mackenstedt, Heiligenrode, Moordeich, Seckenhausen, Stuhr ja Varrel.

## Viited
Wagenfeld

**Wagenfeld** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist idas ja 40 km Mindenist loodes.

Valla pindala on 117,35 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7102 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.wagenfeld.de
Ixopo

**Ixopo** (varem **Stuartstown**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, Harry Gwala ringkonna halduskeskus.

Linn on asutatud 1878. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ixopo elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,65%, värvilisi 5,57%, India või Aasia päritolu inimesi 1,93%, valgeid 1,37% ja teisi 0,49%. Suulu keelt pidas emakeeleks 74,76% inimesi, inglise keelt 10,62%, koosa keelt 7,64%, sotho keelt 2,22%, ndebele keelt 1,11%, afrikaani keelt 0,80%, viipekeelt 0,78% ja tsvana keelt 0,76%.

## Viited
Weyhe

**Weyhe** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 60,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 30 388 inimest. Vald asub umbes 12 km Bremenist lõunas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 860. aastal, kui haige tüdruk "Wegest" reisis püha Willehadi hauale Bremenis. Legendi kohaselt raviti teda imega. Siiski alles 1. märtsil 1974 sai valla nimeks ametlikult Weyhe. Sel päeval ühinesid üheksa väiksemat valda: Kirchweyhe, Leeste, Lahausen, Sudweyhe, Erichshof, Melchiorshausen, Dreye, Jeebel ja Ahausen.

## Haridus
Lääneosas on *KGS Leeste*, idaosas on *KGS Kirchweyhe*. Need on üldhariduskoolid *([[Gesamtschule]])*, milles on ühendatud kõik kolm traditsioonilist astet Saksamaa hariduses: *[[Hauptschule]]*, *[[Realschule]]* ja gümnaasium.

## Tuntud inimesed
* Louise Ebert (Rump), Friedrich Eberti abikaasa.
* Katja Riemann, näitleja
* Heinrich Rumsfeld, Donald Rumsfeldi esiisa

## Viited

## Välislingid
* www.weyhe.de
Mount Ayliff

**Mount Ayliff** (Ametlikult **eMaxesibeni**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Alfred Nzo ringkonna ja Umzimvubu valla halduskeskus.

Mount Ayliff kuulus aastatel 1976–1994 Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mount Ayliffi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,14%, värvilisi 0,76%, valgeid 0,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 0,26%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,49% inimesi, inglise keelt 2,92%, suulu keelt 1,38%, viipekeelt 0,93%, afrikaani keelt 0,68% ja sotho keelt 0,66%.

## Viited
Niko Nurmi

**Niko Nurmi** (sündinud 1995) on soome jõutõstja, noorte maailmameister, noorte maailmarekordi omanik.

2013. aasta juunis Venemaal Suzdalis peetud IPF-i esimestel maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi noorteklassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 657,5 kg võitjaks. Lisaks kuldmedalile kolmevõistluses sai Nurmi kolm väikest medalit: kükis ja jõutõmbes kulla ning lamades surumises pronksi. 

2018. aasta juunis Kanadas Calgarys peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel klassikalises jõutõstmises tuli Nurmi juunioride klassis kehakaalus kuni 105 kg kogusummaga 725,0 kg kuuendaks. 

## Euroopa ja maailmarekordid noorteklassis
2012. aasta algul kehtestati noorte maailmarekordi normid klassikalises jõutõstmises ja 2013. aasta algul Euroopa noorterekordi normid. 2013. aasta juunis Suzdalis võisteldes maailmameistrivõistlusel püstitas Nurmi ühe päevaga (14. juunil 2013) noorteklassis 6 maailmarekordit ja 6 Euroopa rekordit. Rekordtulemused olid kükis 235,0 ja 240,0 kg; jõutõmbes 270,0 ja 277,5 kg ning kogusummas 650,0 ja 657,5 kg. Üks rekord ületati sama aasta septembris ja ülejäänud 11 rekordit vahetasid omanikku kahe aasta pärast.

## Viited
Altes Amt Lemförde ühisvald

**Altes Amt Lemförde** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Lemfördes. Selle pindala on 109,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8211 inimest.

Samtgemeinde Altes Amt Lemförde koosneb järgmistest valdadest:

# Brockum
# Hüde
# Lembruch
# Lemförde
# Marl
# Quernheim  
# Stemshorn

## Välislingid

* www.lemfoerde.de
Barnstorfi ühisvald

**Barnstorf** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Barnstorfis. Selle pindala on 205,76 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 016 inimest.

Samtgemeinde Barnstorf koosneb järgmistest valdadest:

# Barnstorf
# Drebber 
# Drentwede 
# Eydelstedt

## Välislingid

* www.barnstorf.de
Bruchhausen-Vilseni ühisvald

**Bruchhausen-Vilsen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Bruchhausen-Vilsen.

Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen koosneb järgmistest valdadest:

# Asendorf 
# Bruchhausen-Vilsen
# Martfeld 
# Schwarme
Kirchdorfi ühisvald

**Kirchdorf** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Kirchdorfis.

Samtgemeinde Kirchdorf koosneb järgmistest valdadest:

# Bahrenborstel 
# Barenburg
# Freistatt 
# Kirchdorf 
# Varrel 
# Wehrbleck
Rehdeni ühisvald

**Rehden** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Rehdenis.

Samtgemeinde Rehden koosneb järgmistest valdadest:

# Barver 
# Dickel 
# Hemsloh 
# Rehden
# Wetschen
Schwafördeni ühisvald

**Schwaförden** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Schwafördenis.

Samtgemeinde Schwaförden koosneb järgmistest valdadest:

# Affinghausen 
# Ehrenburg 
# Neuenkirchen 
# Scholen 
# Schwaförden
# Sudwalde
Siedenburgi ühisvald

**Siedenburg** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Selle keskus on Siedenburgis.

Samtgemeinde Siedenburg koosneb järgmistest valdadest:

# Borstel  
# Maasen 
# Mellinghausen 
# Siedenburg
# Staffhorst
Klawer

**Klawer** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaweri elanikest värvilisi 75,25%, valgeid 13,62%, mustanahalisi aafriklasi 9,42%, India või Aasia päritolu inimesi 0,98% ja teisi 0,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,17% inimesi, koosa keelt 4,62%, viipekeelt 3,13%, inglise keelt 1,27% ja sotho keelt 0,79%.

## Galerii

Pilt:NG kerk Klawer 2013.jpg|Kirik Klaweris
Pilt:Station Klawer.JPG|Klaweri raudteejaam


## Viited
Merweville

**Merweville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.

Merweville on asutatud 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Merweville'i elanikest värvilisi 78,14%, mustanahalisi aafriklasi 9,30%, valgeid 8,86%, India või Aasia päritolu inimesi 2,58% ja teisi 1,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,96% inimesi, suulu keelt 1,41%, inglise keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,74%.

## Viited
Postmasburg

**Postmasburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Tsantsabane valla halduskeskus.

Postmasburg on asutatud 1892. aastal. Linnaõigused sai Postmasburg 1936. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Dirk Postma (1818–1890) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Postmasburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,65%, värvilisi 36,77%, valgeid 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,88%, tsvana keelt 33,56%, koosa keelt 2,72%, sotho keelt 2,60%, inglise keelt 2,50% ja suulu keelt 1,10%.

## Viited
Mondlo

**Mondlo** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mondlo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,06%, inglise keelt 0,77% ja tsvana keelt 0,63%.

## Viited
Vlakbult

**Vlakbult** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vlakbulti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, värvilisi 0,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,03% ja teisi 0,01%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,92% inimesi, tsonga keelt 5,51%, suulu keelt 0,36% ja inglise keelt 0,19%.

## Viited
Vasavere veehaare

**Vasavere järv** on Pannjärve karjääri liiva kaevandamise tulemusel tekkinud tehisjärv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 41,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4942&nbsp;m.

## Viited
Kirjakjärv

**Kirjakjärv** (ka Kirjakujärv, Suur Kirjakjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 13,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1815&nbsp;m.

## Viited
Väike-Niinsaare järv

**Väike-Niinsaare järv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340&nbsp;m.

## Viited
Loobu järv

**Loobu järv** (ka Loobu paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1344&nbsp;m.

## Viited
Udriku järv

**Udriku järv** (ka Udriku tiik, Udriku viinavabriku pais, Udriku pais) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Udriku külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Kurtna Väike Linajärv

**Kurtna Väike Linajärv** (ka Potrijärv, Kurtna Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249&nbsp;m.

## Viited
Kurtna Saarejärv

**Kurtna Saarejärv** (ka Saarejärv, Saarjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Kurtna Linajärv

**Kurtna Linajärv** (ka *Suur Linajärv*) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 352&nbsp;m.

## Viited
Vesiloo järv

**Vesiloo järv** (ka Mustanina tiigid) on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas  Mustanina külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4908&nbsp;m.

## Viited
Roela järv

**Roela järv** (ka Roela tiik, Ruila järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 597&nbsp;m.

## Viited
Kunda paisjärv

**Kunda paisjärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167&nbsp;m.

## Viited
Selisoo Suurlaugas

**Suurlaugas (Selisoo** (ka Seli Suurlaugas, Suur Kõrve Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Metskülas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Ohakvere veehoidla

**Ohakvere veehoidla** on veehoidla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ohakvere külas. Veekogu pindala on 9,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1201&nbsp;m.

## Viited
Kõnnu Ümmargune järv

**Kõnnu Ümmargune järv** (ka Ümmargune järv, 2. Kõnnu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ongassaare külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 483&nbsp;m.

## Viited
Jõuga Linajärv

**Jõuga Linajärv** (ka Linajärv, Jõugu järv, 3. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456&nbsp;m.

## Viited
Jõuga Liivjärv

**Jõuga Liivjärv** (ka Liivjärv, Jõugu järv, 1. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 562&nbsp;m.

## Viited
Armise järv

**Armise järv** (ka 4. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Koldamäe külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834&nbsp;m.

## Viited
Kaarlepa järv

**Kaarlepa järv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lipniku külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543&nbsp;m.

## Viited
Puujala järv

**Puujala järv** (ka 2. Sootaga järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 545&nbsp;m.

## Viited
Viinamardi järv

**Viinamardi järv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 585&nbsp;m.

## Viited
Puhatu Martiska järv

**Puhatu Martiska järv** (ka Martiska järv, Väike Puhatu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1099&nbsp;m.

## Viited
Võhma järv

**Võhma järv** (ka Voogamaa järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Sälliku külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 617&nbsp;m.

## Viited
Püssi paisjärv

**Püssi paisjärv** on järv Ida-Viru maakonnas Püssi linnas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 586&nbsp;m.

## Viited
Arkna paisjärv

**Arkna paisjärv** on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Arkna külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1183&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Päide järv

**Päide järv** (ka Päide paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Päide külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145&nbsp;m.

## Viited
Sillamäe alumine paisjärv

**Sillamäe alumine paisjärv** (ka Alumine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1041&nbsp;m.

## Viited
Mutale

**Mutale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Mutale valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mutale elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,83%, värvilisi 0,02%, valgeid 0,02% ja teisi 0,12%. Venda keelt pidas emakeeleks 98,21%, inglise keelt 0,26%, afrikaani keelt 0,22% ja tsonga keelt 0,19%.

## Viited
Sillamäe ülemine paisjärv

**Sillamäe ülemine paisjärv** (ka Ülemine paisjärv, Sillamäe keskmine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 11,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2435&nbsp;m.

## Viited
Vihula veskijärv

**Vihula veskijärv** on paisjärv Mustoja jõel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas Vihula mõisa pargis.

Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha, millest 0,3 ha jääb kolme saare alla ning 2,2 ha on veepeegli pindala. Veekogu kaldajoone pikkus on 1810&nbsp;m.

Järvest ülesvoolu asub Vihula järv ning allavoolu Saeveski järv.

## Viited
Laviku järv

**Laviku järv** (ka Laviku paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koljaku külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2060&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Oruveski järv

**Oruveski järv** (ka Oruveski paisjärv, 2. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1673&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Muike järv

**Muike järv** (ka Muike paisjärv, 3. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3499&nbsp;m.

## Viited
Vrede

**Vrede** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Phumelela valla halduskeskus.

Vrede on asutatud 1863. aastal, linnaõigused sai 1879. aastal. 'Vrede' tähendab afrikaani keeles 'rahu'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vrede elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,1%, valgeid 5,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,4%. Suulu keelt pidas emakeeleks 53,4% inimesi, sotho keelt 36,5%, afrikaani keelt 6,0%, inglise keelt 1,1% ja teisi keeli 3,1%.

Vredes on sündinud kirjanik André Brink (1935–2015).

## Galerii

Nederduitse Gereformeerde Kerk - Vrede.jpg
Vrede elektriese rollermeule.jpg
Vrede Grain Elevator and Silos.jpg


## Viited
Köök (seriaal)

**"Köök"** oli Eesti komöödiasari, mis põhineb Vene formaadil "Kuhnja". Sarja tehti aastatel 2014–2018, režissöör oli Margus Raid.

Esimene osa oli Kanal 2 eetris 8. septembril 2014.

## Peamised osatäitjad
*Maks – Kristjan Kasearu
*Viktor Paulus – Indrek Taalmaa
*Fred – Märt Koik
*Sergo – Lauri Pedaja
*Egon – Jarmo Murumaa
*Leino – Jaanus Mehikas
*Louis – Andres Roosileht
*Vika – Margaret Kodusaar
*Kaspar – Veljo Reinik
*Natali – Carmen Seljamaa
*Peremees - Janek Savolainen (Hooaeg 1) Mart Aas (Hooaeg 2-3) Bert Raudsep (Hooaeg 4-8)
*Helena – Haide Männimäe (hooaeg 1-2) Karin Tammaru (Hooaeg 3-8)
*Mehis – Ott Raidmets
*Kati – Kristiina-Hortensia Port
*Johannes – Emil Rutiku
*Eleonora – Piret Simson
*Herman – Sten Zupping

## Välislingid
*Sari Kanal 2 kodulehel
Tudulinna paisjärv

**Tudulinna paisjärv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Roostoja külas. Veekogu pindala on 13,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 7813&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Sõtke paisjärv

**Sõtke paisjärv** (ka Sillamäe ülemine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas, Sõtke ja Vaivara külas. Veekogu pindala on 31,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6532&nbsp;m.

## Viited
Winburg

**Winburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Masilonyana vallas.

Winburg on asutatud 1837. aastal ja on vanim linn Free State'i provintsis.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,2%, valgeid 5,4%, värvilisi 1,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 78,5% inimesi, afrikaani keelt 9,1%, inglise keelt 4,2%, koosa keelt 3,7% ja teisi keeli 4,5%.

## Galerii

Pilt:Dutch Reformed Church Winburg-001.jpg|Winburgi kirik
Pilt:Old Building Winburg-001.jpg|Vana hoone


## Viited
Scotii

***Scotii***, ***Scoti*** või ***Scotti*** oli ladinakeelne nimetus gaeli rahvaste jaoks. Nime kohta pärinevad esimesed andmed 3. sajandi lõpust. Esialgu viitas nimi kõikidele gaelidele nii Iirimaal kui ka Suurbritannias. Hiljem kasutati seda vaid Põhja-Suurbritannia gaelide kirjeldamiseks. Viimased rajasid kuningriigi, mida tänapäeval tuntakse kui Ühendkuningriigi koosseisu kuuluvat Šotimaad (*Scotia*), mille elanikud on tuntud kui šotlased.

## Vaata ka
*Gaelid
*Gaeli keel
Vaimusünnitus

**Vaimusünnitus** või **vaimusünnitis** on vaimutöö tulemus ehk pingsa vaimse töö resultaat. See võib olla looming, teos, ehitis, vms, mida võidakse seostada autori geniaalsusega.

## Vaata ka
*Meistriteos
Vaimutöö

**Vaimutöö** ehk **mõttetöö** ehk **ajutöö** on vaimne töö, mis võib tihti olla vaimselt pingne. Suurt vaimset pingutust eeldatakse näiteks õpetlastelt. Vaimutöö on tihti teoreetiline, administreeriv, kalkuleeriv või projekteeriv, kuid selle tulemused leiavad enamasti õnnestumise korral materiaalse teostuse või rakenduse praktikas.

## Vaata ka
*Vaimusünnitus
*Vaimne tervis
Patrīcija Eiduka

**Patrīcija Eiduka** (sündinud 1. veebruaril 2000 Riias) on Läti murdmaasuusataja. 

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta 10 km vabatehnikasõidus 44. koha.

2026. aasta taliolümpiamängudel Milanos ja Val di Fiemmes saavutas ta 10 km vabatehnikasõidus 15. koha ja 50 km ühisstardist klassikastiilis sõidus 11. koha.

## Välislingid
* FIS: Patrīcija Eiduka
Semipalatinski tuumapolügoon

**Semipalatinski tuumapolügoon** oli Nõukogude Liidu esimene tuumapolügoon. See asus Kasahstanis 130 kilomeetrit Semipalatinskist läänes.

Semipalatinski testimispaika kasutati tuumakatsetusteks aastatel 1949–1989, kokku korraldati seal 456 katsetust, millest 340 maa all ja 116 atmosfääris.

Tuumapolügooni asukoha valis 1947. aastal välja Lavrenti Beria, kes juhtis NSV Liidu tuumaprogrammi. Polügooniks oli 18 000 km² steppi, mille kohta Beria valetas, et see olevat asustamata. 19. augustil 1949 toimus seal operatsioon "Esimene välk", mille käigus lõhati NSV Liidu esimene tuumapomm RDS-1. 1947 rajati polügooni kirdenurka suletud linn Kurtšatov, mille elanikkonna moodustasid peamiselt tuumateadlased ja sõjaväelased ning kust juhiti tuumapolügoonil toimuvat.

Semipalatinski polügoonil elanud kohalike inimeste tervisele mõjusid sagedased tuumakatsetused halvasti. Täheldati suurenenud haigestumust vähki ja 5% lastest sündis geneetilise hälbega. Kokku sai tervisekahjustusi 200 000 inimest. Eriti suurenes haigestumus söögitoru-, kõhunäärme-, kopsu-, rinna- ja maksavähki. Seevastu mõnesse vähivormi haigestumus ei suurenenud: sellised olid emakakaela-, neeru-, jämesoole- ja pankreasevähk.

Semipalatinski tuumapolügooni sulges 19. augustil 1991 Nursultan Nazarbajev, kes tollal oli Kasahstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. Tänapäeval on see maailma kõige paremini läbi uuritud ja ainus avalikkusele avatud tuumapolügoon.

Pärast NSV Liidu lagunemist jäeti tuumapolügoon maha. Kurtšatovi elanike arv vähenes enam kui kaks korda, 20 tuhandelt 8–9 tuhandele. Radioaktiivne aine jäeti sinna, kus see olema juhtus, tavaliselt maa-alustesse käikudesse ja tavaliselt igasuguse valveta, nii et igaüks, niihästi varanduseotsijad kui terroristid, oleksid sellele juurde pääsenud. Kasahstan, Venemaa ja USA alustasid 1995 ühistegevust sellise olukorra lõpetamiseks. Radioaktiivne aine kas viidi ära või selleni viivad käigud suleti. See tegevus kestis 17 aastat ja põhiliselt salajas, et avalikkuses ei räägitaks, kui lihtne on Semipalatinskist radioaktiivset ainet hankida. Alles 2012. aasta oktoobris teatati, et nüüdsest kõrvalistel isikutel enam Semipalatinski polügoonil radioaktiivsele materjalile juurdepääsu ei ole. See operatsioon maksis kokku 150 miljonit dollarit.
Makwassie

**Makwassie** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Kenneth Kaunda ringkonnas Maquassi Hillsi vallas.

Asula rajati misonijaamana 1822. aastal, linnaõigused sai 1907. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makwassie elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,17%, valgeid 4,95%, värvilisi 4,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,65% ja teisi 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 74,44% inimesi, afrikaani keelt 8,19%, sotho keelt 7,53%, koosa keelt 4,72%, suulu keelt 1,64%, inglise keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,09%.

## Viited
Vesirahu

**Vesirahu** (ka Põhja-Ristna nina) on neem Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Neeme lähedal asub Ristna tuletorn.
Mutorai

**Mutorai** on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Tšunja jõe paremal kaldal.

Mutorai küla on asutatud 1926. aastal.
Nidõm

**Nidõm** on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Alam-Tunguska jõe paremal kaldal.

Nidõm on asutatud 1940. aastal.
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala

**Tallinna vanalinna muinsuskaitseala** on Tallinna vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala.   Muinsuskaitseala põhimääruse järgi koosneb see "ajaloolisest linnatuumikust (linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega". Muinsuskaitseala hõlmab Mere puiestee, Estonia puiestee, Vabaduse väljaku, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Kopli tänava ja Põhja puiestee vahelise ala.

Ala loodi 1966 ENSV Ministrite Nõukogu määrusega. 1997 kanti ala UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Ala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnavalitsus.

## Pilte

Talv linnas.jpg|Vanalinn talvel
Tallinna vanalinn päikesetõusu ajal.jpg|Päikesetõus vanalinnas
Raekoja plats. 1.jpg|Raekoja plats
Town Hall Square Doves.jpg|Tuvid Raekoja platsil
Tallinna jõuluturg 2017.jpg|Tallinna jõuluturg
Vana Thomas koidikul.jpg|Vana Toomas
Harju tänav Tallinnas 2009.jpg|Harju tänav
Joonistamise õppetund.jpg|Kooli tänav
Hommik vanalinnas.jpg|Hommik vanalinnas
Vistas panorámicas desde la iglesia de San Olaf, Tallinn, Estonia, 2012-08-05, DD 17.JPG|Tallinna linnamüür
Müür.jpg|Linnamüür
Mina elan siin.jpg|Puu linnamüüril
Vanalinna müüride restaureerimine. 11.jpg|Vanalinna müüride restaureerimine
Nõelasilma värav 12092022.jpg|Nõelasilma värav
Viru värav ja lilleturg talveõhtul.jpg|Viru värava eesvärav
Katariina käik*.JPG|Katariina käik
Tallinna dominiiklaste kloostri klausuuri siseõu.jpg|Dominiiklaste kloostri vana idatiiva klausuur 
Tallinna Kesklinna Valitsus.jpg|Tallinna Kesklinna Valitsuse hoone
Casa en las calles Pikk y Tolli, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 01.JPG|Hoone Pika ja Tolli tänava nurgal
Museo de la Ciudad, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 03.JPG|Tallinna Linnamuuseumi hoone
Torre de Margarita la Gorda, Tallinn, Estonia, 2012-08-05, DD 02.JPG|Paks Margareeta
Toompea loss 2014.jpg|Toompea loss


## Viited

## Välislingid
*Tallinna vanalinna muinsuskaitsealast Muinsuskaitseameti kodulehel
*Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus
* "Tallinna vanalinna uus kaitsekord jagab hooned eri kategooriatesse" ERR, 17. juuni 2023
Tafelkop

**Tafelkop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tafelkopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, värvilisi 0,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,07% ja teisi 0,14%. Pedi keelt pidas emakeeleks 83,71%, ndebele keelt 7,16%, suulu keelt 2,91% ja inglise keelt 2,69%.

## Viited
Jalgpalliklubi

**Jalgpalliklubi** (lühendina JK või FC) on spordiklubi, mis koosneb ühest või mitmest jalgpallivõistkonnast ja tugipersonalist. Klubi koosseisus võivad olla esindusmeeskond, -naiskond, noorteklasside võistkonnad, treeningurühmad lastele jne.

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*UEFA kõrgliigaklubide loend
George Smoot

**George Fitzgerald Smoot** (20. veebruar 1945 – 18. september 2025) oli Ameerika Ühendriikide astrofüüsik ja kosmoloog.

2006. aastal anti talle ja John C. Matherile Nobeli füüsikaauhind kosmilise reliktkiirguse spektri täppismõõtmise ja selle kiirguse ruumilise ülipeenstruktuuri avastamise eest. 

Ta on üks kahest inimesest, kes on võitnud peaauhinna (miljon dollarit) Ameerika Ühendriikide viktoriinisaates "Are You Smarter than a 5th Grader?" (Eestis "Targem kui 5B").

## Tunnustus
*2009 – Oerstedi medal

## Viited
Roy Glauber

**Roy Jay Glauber** (1. september 1925 New York – 26. detsember 2018) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.

## Tunnustus
*1996 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*2005 – Nobeli füüsikaauhind panuse eest optilise koherentsi teooriasse. Ta sai poole auhinnarahast, teise poole jagasid võrdselt John Hall ja Theodor Hänsch.

## Viited
Aandi nina

**Aandi nina** (ka Aanda nina) on nina Hiiu maakonnas. Nina jääb Kassari maastikukaitseala piiridesse.
Greyton

**Greyton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Greyton on asutatud 1854. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greytoni elanikest värvilisi 69,17%, valgeid 24,03%, mustanahalisi aafriklasi 4,93%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 1,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,18% inimesi, inglise keelt 22,03% ja koosa keelt 0,87%.

## Viited
Ausneem

**Ausneem** (ka Auskneem, Miiduranna neem, Auskneeme ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Miiduranna külas.
Kaldajoon

**Kaldajoon** (ka *veepiir*) on veekogu ja kuiva maa (kalda) vaheline piirjoon. Kaldajooneks nimetatakse jõgede ja väiksemate järvede veepiiri. Merede ja suurte järvede veepiiri nimetatakse rannajooneks.
Tahuksammal

**Tahuksammal** (*Meesia*) on perekond lehtsammaltaimi.

Perekonda kuulub 7 liiki.

## Eesti liigid
Eestis kasvab kolm liiki tahuksamblaid.
**Meesia longiseta* – harjakas tahuksammal
**Meesia triquetra* – kolmis-tahuksammal
**Meesia uliginosa* – soo-tahuksammal
Elmereika

**Elmereika** on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka saarel.

## Vaata ka
*Männareika
*Pootsareika
Harjakas tahuksammal

**Harjakas tahuksammal** (*Meesia longiseta*) on tahuksambla perekonda kuuluv liik lehtsammaltaimi.

Eestis haruldane, peeti pikka aega väljasurnuks. 2016. aasta sügisel Äntu maastikukaitsealalt kogutud turbaproovist kasvasid harjaka tahuksambla võsud välja 2017. aasta aprillis.

## Viited

## Välislingid
*
29 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 29** sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle vahel läbides Iru Hooldekodu. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.

Tööpäeviti alustab liin Priisle bussipeatusest, pühapäeviti Viru keskuse bussiterminalist. Väljumised 25-60 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 29. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Bürgermeistri holm

**Bürgermeistri holm** (ka Pürjermeistri holm, Bürgermeister-Holm, Suur holm, Suur-Holm) on neem Lääne maakonnas Haapsalus. Neeme piirab Haapsalu laht.

Bürgermeistri holmil,  Tagalahes asuvad Haapsalu Vanasadam, Veskiviigi sadam, Grand Holm Marina ehk Suur-Holmi sadam ehk ajalooline Haapsalu jahisadam, Westmeri Jahisadam, Westmeri sadam.

## Vaata ka
*Suur-Holmi sadam
*Krimmi holm
28 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 28** sõidab Vana Lõuna asumi ja Väike-Õismäe (Sinilille peatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäeviti. Väljumised 15-23 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 28. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Hilgard Muller

**Hilgard Muller** (4. mai 1914 Potchefstroom – 10. juuli 1985 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Rahvuslik Partei).

Hilgard Muller õppis Pretoria Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. 1941–1947 töötas ta õppejõud Pretoria Ülikoolis, seejärel tegutses advokaadina. 1953–1955 oli ta Pretoria linnapea ja 1958–1961 Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige. 1961–1964 oli Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi saadik Suurbritannias.

9. jaanuarist 1964 kuni 1. aprillini 1977 oli Hilgard Muller Lõuna-Aafrika Vabariigi välisminister.

## Viited
Haldreka nina

**Haldreka nina** on nina Hiiu maakonnas Haldreka külas Haldreka poolsaare tipus. Nina lähedal asub Haldreka päevamärk.
Haldreka poolsaar

**Haldreka poolsaar** on poolsaar Hiiu maakonnas. Poolsaare tipus on Haldreka nina. Poolsaarel on Haldreka päevamärk.
Hundipea neem

**Hundipea neem** (ka Hundipea nukk) on neem Tallinnas Hundipea poolsaarel. Neemel asub Hundipea sadam.

## Vaata ka
*Hundipea poolsaar
*Hundipea sadam
Häädemeeste nina

**Häädemeeste nina** on nina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste alevikus. Nina juures suubub merre Häädemeeste jõgi. Nina jääb Luitemaa looduskaitseala piiridesse.
Kabelikari (Naissaar)

**Kabelikari** (eestirootsi keeles Kapeländan, Kabelkarel) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel Lõunakülas. Neeme lähedal on Naissaare kalmistu.
Kaberneem

**Kaberneem** (ka Neemeots) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kaberneeme külas Kaberneeme poolsaare tipus.
Rahvusvaheline ookeanide päev

**Rahvusvaheline ookeanide päev** on igal aastal 8. juunil tähistatav päev, mille eesmärk on suunata avalikkuse tähelepanu Maa ookeanide keskkonnaseisundile. 

Mitteametlikult hakati ookeanide päeva tähistama juba 1992. aastal, mil selleks tegid ettepaneku Kanada rahvusvaheline ookeanide arenduskeskus (International Centre for Ocean Development, ICOD) ja Kanada Ookeaniinstituut (Ocean Institute of Canada, OIC) Earth Summitil – ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (Conference on Environment and Development, UNCED) Rio de Janeiros Brasiilias. Päeva tähistamist inspireeris nn Brundtlandi komisjon ehk maailma keskkonna- ja arengukomisjon. 

2018. aastal oli ookeanide päeva teemaks võitlus plastreostuse vastu.

## Viited

## Välislingid
* Täna on maailma ookeanide päev: TÜ teadlased hakkavad merepõhja taimi istutama Õhtuleht, 8. juuni 2017
Wilhelm Ohnesorge

**Karl Wilhelm Ohnesorge** (8. juuni 1872 Gräfenhainichen – 1. veebruar 1962 München) oli Saksamaa riigitegelane.

Alates 1. märtsist 1933 kuni 2. veebruarini 1937 oli ta Saksamaa postiministeeriumi riigisekretär.

2. veebruarist 1937 kuni 30. aprillini 1945 oli Wilhelm Ohnesorge Saksamaa postiminister.

## Viited
Kalminina

**Kalminina** on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Peerni külas. Nina juures asub Peerni sadam.
Kalja nina

**Kalja nina** on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kalja nina ja Möldri nina vahel asub Kriimi-Möldri rand.
Karminina

**Karminina** on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas. Ninast umbes 800 m kirdes on Saksanina.