open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krundiküla külanõukogu

**Krundiküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Krundiküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viira külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Krundiküla külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Krundiküla külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Rannametsa külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu.

## Viited
Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu

**Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Undla vallas. Külanõukogu keskus asus Kruusimäe-Kadapiku külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga.

## Viited
Kolkja külanõukogu

**Kolkja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1949.  

Kolkja külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Peipsiääre vallas. Külanõukogu keskus asus Kolkja külas.

1949. aastal liideti Kasepää ja Kolkja külanõukogu ning moodustati Peipsiääre külanõukogu.

## Viited
Kolu külanõukogu

**Kolu külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1950–1954 ja seejärel liideti see Türi külanõukoguga. 

## Viited
Kudina külanõukogu

**Kudina külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kudina külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kudina vallas. Külanõukogu keskus asus Kudina külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kudina külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954 juunis Kudina külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.

## Viited
Kuijõe külanõukogu

**Kuijõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Kuijõe külas.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Piirsalu valla koosseisus. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist ja valdade likvideerimist, oli Kuijõe külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Kuijõe külanõukogu Risti külanõukoguga. 

## Viited
Kuivajõe külanõukogu

**Kuivajõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis Kurena ja Oru külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu keskus asus Kolu külas. Külanõukogu piires tegutsesid 1954. aasta seisuga "Sotsialismi Tee" ja J. Lauristini nimeline kolhoos.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Kuivajõe külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 132 km² ja elanike arv 2229. Külanõukogu hõlmas Kabeli, Kanavere, Karla, Kata, Kolu, Kose-Uuemõisa, Krei, Kuivajõe, Kurena, Liivaküla, Nõmme, Nõrava, Oru, Ridaküla, Saula, Särge, Tade, Tammiku, Tuhala ja Võivere küla.

## Viited
Kulli külanõukogu

**Kulli külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Kulli külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kulli külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kulli külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu.

Kulli külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga.

## Viited
Kuremäe külanõukogu

**Kuremäe külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Illuka külanõukoguga. 

## Viited
Kurena külanõukogu

**Kurena külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kurena külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Kurena külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurena külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 

1954 juunis Kurena külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Oru külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu.

## Viited
Kurna külanõukogu

**Kurna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Kurna mõisas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurna külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954 juunis Kurna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Saku külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kõo külanõukogu

**Kõo külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960 Mõisaküla ja Soomevere külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 159 km² (1977). 

## Viited
Kõpu külanõukogu

**Kõpu külanõukogu** (aastani 1951 *Tässa külanõukogu*) oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977). 

## Viited
Estonian Dixieland Band

**Estonian Dixieland Band** (EDB) on 2015. aasta jaanuaris loodud traditsionaalset džässi (diksiländi) esitav eesti ansambel.

Mängitav muusika pärineb 20. sajandi alguse Põhja-Ameerikast, täpsemalt New Orleansist. Repertuaar ei koosne pelgalt traditsioonilistest diksiländi hittidest. Muusikatranskriptsioone leidub nii aegumatust klassikalisest kui ka tänapäeva popmuusikast.

EDB põhikoosseisu kuulub kuus muusikut. Instrumentidest on esindatud klarnet, trompet, tromboon, tuuba, klahvpillid ja trummid. Lisaks põhikoosseisule kuulub liikmete hulka veel bandžomängija ning laulusolist.

## Ajalugu
EDB eelkäijaks võib nimetada koosseisu, mille tõi kokku 2009. aastal trompetist Sander Valdmaa. Selleks oli põhjus – diksiländmuusika ja selle mängimine oli Eesti muusikakultuuri jaoks kaugeks ja võõraks jäänud. Algupärane koosseis eksisteeris umbkaudu ühe aasta. Seejärel suundus enamus koosseisus olevaid muusikuid välismaale õppima ning ühine muusikaloomine jäi katki. EDB taassünni idee hakkas uuesti idanema 2014. aastal. Sander Valdmaa soovitusel sai 2015. aastal uueks ansambli eestvedajaks löökpillimängija ja trummar Petri Piiparinen. Esmakoosseisust on ansamblis trompetist Sander Valdmaa ja trummar Petri Piiparinen. Alates 2015. aastast on EDB esinenud nii avalikel üritustel kui ka erapidudel. Mõned neist: Tallinn Vintage – 2016, International Dixieland festival, Umurga – 2016, Valge Daam, Haapsalu – 2016, Tartu Summer Swing – 2016, Pärnu Suvemuusika – 2017, Viimsi Happy-Jazz Festival – 2017, Rannapungerja Tuletorni kontsert - 2019.

## Liikmed
* Petri Piiparinen – trummid
* Ülo Mälgand – klahvpillid
* Lauri Levistu – tuuba
* Sten Valdmaa – tromboon
* Sander Valdmaa – trompet
* Marten Altrov – klarnet

## Viited
* https://parnu.postimees.ee/4181165/kolmapaeval-kuuleb-kolakojas-lustakat-dixieland-i Pärnu Postimees, 18. juuli 2017.

## Välislingid
*edixielandband.com
*EDB YouTube'is
* EDB Facebookis
Simuna kool

**Simuna kool** on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna asulas. 

Kool asutati 1690.

Kooli nimed:
*1690 Simuna kihelkonna kool
*1908 Simuna noorsoo kasvatuse seltsi kõrgem algkool
*...
*1991 Simuna põhikool

## Viited
Tapa erikool

**Tapa erikool** oli erikool Lääne-Viru maakonnas Tapal. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Tapa erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.

Kool asutati 1965.

## Viited
Roela Kool

**Roela Kool** on lasteaed-põhikool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas.

Õppeasutus asutati 1822. aastal. 1996. aastani oli see keskkool. 2011. aastal liideti kooliga Roela Lasteaed. Aastatel 1999–2022 kandis asutus baltisaksa päritolu Venemaa meresõitja Ferdinand von Wrangelli nime.

Kooli nimed:
*1944 Roela mittetäielik keskkool
*1961 Roela 8-klassiline kool
*1980 Roela Keskkool
*1996 Roela Põhikool
*1999 Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela Põhikool
*2011 Ferdinand von Wrangelli nimeline Roela Lasteaed-Põhikool
*2022 Roela Kool

## Viited

## Välislingid

*Roela kooli koduleht
Uhtna põhikool

**Uhtna põhikool** on põhikool Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas (varem Sõmeru vallas) Uhtna asulas. 

Kool asutati 1986.

## Viited
Vajangu Põhikool

**Vajangu Põhikool** oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas. 

Kool asutati 1986. aastal **Vajangu Lasteaed-Algkoolina**. 1992. aastal nimetati kool ümber **Vajangu Põhikooliks**.

Alates 1. septembrist 2021 liideti Vajangu Põhikooli kooliosa Tamsalu Gümnaasiumiga ja Vajangu Põhikooli lasteaiaosa Tamsalu lasteaiaga Krõll.

Vajangu Põhikool lõpetas tegevuse iseseisva asutusena 31.08.2021.

## Viited
Vasta kool

**Vasta kool** on kool Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas, Vasta mõisas. 

Kool asutati 1867.

Kooli nimed:
*1867 Vasta vallakool
*1918 Vasta 3-klassiline algkool
*...
*1991 Vasta põhikool

## Viited
Viru-Jaagupi algkool

**Viru-Jaagupi algkool** oli algkool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas.

Kool asutati 1908. aastal.

Kooli nimed:
* 1908 Viru-Jaagupi noorsoo kasvatuse seltsi kool
* 1919 Viru-Jaagupi algkool
* ...
* 1957 Viru-Jaagupi keskkool
* ...
* 1997 Viru-Jaagupi algkool

## Vaata ka
* Viru-Jaagupi koolimaja

## Viited
Tudu kool

**Tudu kool** on kool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. 

Kool asutati 1850.

Kooli nimed:
*1850 Tudu 3-klassiline algkool
*
*1991 Tudu põhikool

Tudu kool suleti 2022. aastal
## Viited

## Välislingid
*Tudu kooli koduleht
Liivi algkool

**Liivi algkool** oli algkool Lääne maakonnas Kullamaa vallas Liivi külas. 

Kool asutati 1870. aastal, ühendati Kullamaa Keskkooliga 2000. aastal ja suleti 2005. aastal.

Kooli nimed:
*1870 Liivi vallakool
*1919 Liivi 4-klassiline kool
*...
*1992 Liivi 6-klassiline algkool

## Viited
Martna põhikool

**Martna põhikool** on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Martna vallas) Martna külas. 

Kool asutati 1836.

Kool asub 1970 valminud hoones.

## Viited
Nõva kool

**Nõva kool** on kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Nõva vallas) Nõva külas. 

Kool asutati 1863.

1920. aastast tegutses kool Nõva mõisa härrastemajas. 2002. aastal hoone majavammi tõttu lammutati ja selle asemele ehitati uus, mis jäljendab endisaegset härrastemaja.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Lääne-Nigula Lasteaiaga ja kooliosa Noarootsi Kooliga.

Kooli nimed:
*1863 Erita kool
*1921 Nõva kool
*...
*1987 Nõva põhikool

## Vaata ka
*Nõva raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Nõva kooli koduleht
Võsu kool

**Võsu kool** on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas (varem Vihula vallas) Võsu asulas. 

Kool asutati 1898.

Kooli nimed:
*1898 Võsu vallakool
*1906 Võsu noorsoo kasvatuse seltsi kool
*1920 Võsu 4-klassiline algkool
*...
*1991 Võsu Põhikool
*2010 Võsu Kool (lasteaed-põhikool)

## Viited
Asuküla algkool

**Asuküla algkool** oli algkool Lääne maakonnas Ridala vallas Asukülas. 

Kool asutati 1787.

Kooli nimed:
*1924 Asuküla 4-klassiline kool
*1940 Asuküla 7-klassiline kool
*1993 Ridala põhikooli filiaal
*1995 Asuküla algkool

## Viited
Oru Kool

**Oru Kool** on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Oru vallas) Linnamäe külas. 

Oru Kool asutati 1903. aastal kaheklassilise ministeeriumikoolina.

## Ajalugu

1900. aastal tehti valitsevate ringkondade poolt Oru vallale ettepanek ehitada uus koolimaja, milles hakkaks töötama ministeeriumikool. Uuele koolile lubati riiklikku toetust. Algul kartis Oru valla volikogu suure hoone ehitamist ette võtta, aga kui ministeeriumikool taheti teha hoopis Taeblasse, otsustati siiski koolimaja ehituse kasuks. Koolimaja hakati Linnamäele ehitama 1902. aastal. Kuna maja sisetööd ei saanud 1903. aasta sügiseks valmis, alustas Oru ministeeriumikool tööd Kärbla koolimajas.

Seoses ministeeriumikooli rajamisega Linnamäele suleti Vedra ja Kärbla külakool, hiljem ka Rannaküla kool.

Uude kahekorruselisse koolimajja asuti 1903. aasta novembris; see oli tollal ümbruskonna kõige avaram koolimaja. Oru ministeeriumikooli esimene lend lõpetas 1906. aasta kevadel. Lõpetajate hulgas olid Helmi Tilling, Luise Rangis, Veera Arder (vend Aleksander Arder on luuletaja Ott Arderi ja muusik Jaan Arderi vanaisa), Helene Ketmann, Helene Truberg, Leopold Pilt, Aleksander Viikmann, Aleksander Nurk, Paul Albert, Aleksander Elts.

Saksa okupatsiooniga 1918. aasta suvel vabastati ametist kõik Oru kooli õpetajad ja nende asemele määrati uued. 1918. aasta sügisel algas Oru koolis töö Saksa okupatsioonivõimude juhendite järgi. Õpetajaiks olid kolm naisõpetajat, kes said töötada ainult kolm kuud. Eesti Vabariigi ajal tegutses Orul 6-klassiline algkool.

1998. aasta sügisel algas õppetöö Linnamäele ehitatud uues kolmekorruselises koolimajas (arhitekt Tiit Trummal). Vana maja jäi tühjaks. See renoveeriti kakskümmend aastat hiljem. Linnamäe Arenguselts avas seal 2018. aastal tegevus- ja teeninduskeskuse. 

## Kooli nimesid
*1903 Oru 2-klassiline ministeeriumikool
*1919 Oru 6-klassiline algkool
*...
*1999 Oru Kool

## Viited

## Välislingid
*Oru Kooli koduleht
Toomas Toome

**Toomas Toome** (7. september 1941 – 25. detsember 1996) oli eesti mootorrattasportlane, kelle alade hulka kuulusid nii ringrajasõit, jäärajasõit kui ka motokross.
Mjasnikovi rajoon

**Mjasnikovi rajoon** (vene keeles *Мясниковский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšaltõri küla.

Rajoon piirneb põhjas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Aksai rajooniga, kagus Doni-äärse Rostoviga, lõunas Azovi rajooniga ja läänes Neklinovka rajooniga.

Rajooni pindala on 880 km². Elanike arv oli 2017. aastal 45 689. Rajooni elanikest on 56,1 % armeenlased.

Mjasnikovi rajoonis  on 23 asulat ja nad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Donskoi Tšulek, Kamennaja Balka, Lagutnik, Mjortvõi Donets, Mokrõi Tšaltõr, Morskoi Tšulek, Starõi Kolodets, Suhhoi Sambek, Suhhoi Tšaltõr, Temernik, Tuzlov ja Havalõ.

## Viited
Vidruka Kool

**Vidruka Kool** oli erikool Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas Palivere mõisas. 

Kool asutati 1960. aastal, kui seni Palivere mõisas tegutsenud Palivere lastekodu tegevus lõpetati ja seal avati **Palivere Erirežiimiline Internaatkool**. Aastatel 1964–2007 kandis kool nime **Palivere Eriinternaatkool**. 2007. aastal nimetati kool ümber **Vidruka Kooliks**. 

Kool tegutses endisaegse Palivere mõisa viinaköögis, mis oli kooli tarbeks ümber ehitatud. Peale selle oli koolil eraldi internaadihoone.

Vidruka Kool lõpetas tegevuse, kui see liideti 2013. aastal Haapsalu Sanatoorse Internaatkooliga. Uue kooli nimeks sai Haapsalu Viigi Kool.

## Viited
Martna-Palivere Põhikool

**Martna-Palivere Põhikool** on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Kool tegutseb Palivere alevikus ja Martna külas.

Kool asutati 1860. aastal Palivere vallakoolina. 1960. aastast kandis kool nime *Palivere Algkool* ja seejärel 1992. aastast nime *Palivere Põhikool*. Nime *Martna-Palivere Põhikool* kannab kool 2024. aastast, mil sellega liideti Martna Põhikool.

## Viited
Otsene realism

**Otsene realism**, ka **terve mõistuse realism** ja **naiivne realism** on seisukoht epistemoloogias ja vaimufilosoofias, mille kohaselt meeled annavad meile otsese teadlikkuse esemetest just nii nagu nad on. Esemed alluvad füüsika seadustele ja säilitavad kõiki oma omadusi olenemata sellest, kas keegi neid vaatleb või mitte. Esemed koosnevad ainest, täidavad ruumi ja neil on omadused nagu suurus, kuju, tekstuur, lõhn, maitse ja värvus.

## Teooria
Otsese realismi teooriat võib iseloomustada viie järgmise uskumuse põhjal:
# maailmas eksisteerivad ainelised esemed;
# tajutavad esemed on tõelised, sest neid tajutakse isikliku kogemuse kaudu;
# esemed ei eksisteeri ainult siis, kui neid tajutakse vaid ka siis, kui neid ei tajuta;
# meelte kohaselt me tajume maailma otseselt ja just nii nagu see on.

Psühholoogia visuaalse tajumise valdkonnas oli tuntuim otsese realismi teoreetik J. J. Gibson, teised psühholoogid olid tugevalt mõjutatud tema lähenemise viisidest.

## Filosoofia
Tänapäevases filosoofias on otsest realismi kaitsnud näiteks John R. Searle, John McDowell, Hilary Putnam, ja Galen Strawson

Näiteks John R. Searle väljendab populaarset, aga võib-olla ka valesti mõistetud oletust, et me saame otseselt tajuda ainult meie endi subjektiivseid kogemusi, kuid me ei saa kogeda objekte ega suhtlusolukordi. Searle'i arvates on see ajendanud paljusid mõtlejaid otsest realismi tagasi lükkama. Searle'i järgi rajaneb otsese realismi tagasilükkamine illusiooniargumendil, mis tugineb ebaselgele oletusele looduse või olemise meeleandmetest (ing. sense data, meele kogemus). Mitmeid meeleandmete teooriaid on kirjeldatud Briti filosoofi J. L. Austini 1962. aastal ilmunud raamatus "Sense and Sensibilia".

## Otsene ja kaudne realism
Pole ebatavaline mõelda, kui otsest realismi eraldiseisva terminina kaudsest realismist, mille kohaselt universum sisaldab ainult neid omadusi, millest on teaduslik kirjeldus või seletus ja kõik objektid omavad kindlat lainepikkust ning mikroskoopilist pinnastruktuuri.

Otsene realism ei väida, et reaalsus on ainult see, mida me näeme, kuuleme, tunneme, maitseme – nii ka kaudne realism ei väida, et reaalsus on ainult see, mida saab kirjeldada teaduse, keemia või füüsika kaudu.
 
Otsene realism väidab, et päikseloojangu vaatamine on reaalne päikeseloojang, mida me otseselt kogeme. Kaudne realism väidab aga seda, et meie otsene side reaalsusega on kaudne, seega päikeseloojangu kogemine on subjektiivne koopia sellest, mis tegelikult on füüsika poolt kirjeldatud radiatsioon. Aga otsene realist ei eita ka seda, et päikeseloojang on vaid kiirgus, sellel kogemusel on lihtsalt hierarhiline struktuur ja radiatsioon on osa koguväärtusest otsesel kogemisel.

Üks kaudseid realiste oli John Locke, kes väitis, et maailm koosneb ainult peamistest omadustest, mille määrab osakeste teadus ja teised omadused on täielikult subjektiivsed. Eksistents sõltub vaatlejast, kes teadvustab objekte.

## Vaata ka
*Kaudne realism
*Realism
*Teaduslik realism
*Vaimufilosoofia

## Viited
Tuudi Algkool

**Tuudi Algkool** oli algkool Lääne maakonnas Lihula vallas Tuudi külas. 1. septembril 2012 liideti kool Lihula Gümnaasiumiga.

Kool asutati 1861. aastal.

Kooli nimed:
*1861 Tuudi küla mõisakool
*1879 Tuudi vallakool
*1910 Tuudi 1-klassiline ministeeriumikool
*1918 Tuudi 3-klassiline algkool
*...
*1993 Tuudi Algkool

## Viited
Vatla põhikool

**Vatla põhikool** oli põhikool Lääne maakonnas Hanila vallas Vatla külas. 

Kool asutati 1923. Kool töötas 2017. aastani.

Kooli nimed:
*1923 Vatla 2-klassiline kool
*1925 Vatla 6-klassiline algkool
*...
*Vatla 8-klassiline kool
*1991 Vatla põhikool

## Viited
Vormsi lasteaed-põhikool

**Vormsi lasteaed-põhikool** on lasteaed-põhikool Lääne maakonnas Vormsi vallas Vormsi saarel. 

Kool asutati 1937.

Kooli nimed:
*1937 Vormsi algkool
*1939 Hullo algkool
*1944 Hullo mittetäielik keskkool
*1951 Vormsi 7-aastane kool
*1961 Vormsi 8-klassiline kool
*1991 Vormsi põhikool

## Viited
Virtsu kool

**Virtsu Kool** on algkool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (varem Hanila vallas) Virtsu asulas. 

## Nimed
Kooli nimed:
*1940 Virtsu algkool
*1974 Virtsu 8-klassiline kool
*1988 Virtsu 9-klassiline kool
*1992 Virtsu põhikool
*2010 Virtsu kool
*2024 Lääneranna Gümnaasiumi Virtsu tegutsemiskoht

## Ajalugu

Kool asutati 1940.

1. septembril 2010 ühinesid Virtsu Põhikool ja Virtsu Lasteaed ühendasutuseks nimega Virtsu Kool.

Lääneranna vallavolikogu otsustas 2023. aasta kevadel sulgeda kooli 6.–9. klassid ja 31. augustil muuta kool neljaklassiliseks. Valla otsuse kohtusse kaevanud õpilaste vanemad kaotasid kohtus. Vaidlus jõudis välja Riigikohtusse ning 2025. aasta sügisel tühistas Riigikohus Lääneranna valla koolide sulgemise ja ümber korraldamise otsuse. Kuigi osades argumentides jäeti õigus vallale, siis leidis kohus, et tehtud mõjuanalüüs jäi pinnapealseks, vald taganes liiga kergekäeliselt peredele antud lubadustest ega kuulanud piisavalt nende arvamust. Vahepeal olid koolid aga juba ümber korraldadatud, mille tõttu peab vald tegema koolide osas otsuse, kas on otstarbekas ja vajalik muudatused tagasi pöörata või mitte.

Alates 1. septembrist 2024 tegutseb kool tegutsemiskohana Lääneranna Gümnaasiumi juhtimise all ja lasteaed Lääneranna Lasteaia juhtimise all. 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ambla-Aravete Kool

**Ambla-Aravete Kool** oli lasteaed-põhikool Järva maakonnas Järva vallas (varem Ambla vallas) Ambla asulas. Kool suleti 2023. aastal. 

## Ajalugu
Kool asutati 1866. aastal. 1919. aastal asutati Amblasse gümnaasium. Sellele koolile ehitati kohaliku haridusseltsi ja maakonnavalitsuse toel uus koolimaja. Gümnaasium suleti 1930. aastal ja koolimaja müüdi Ambla vallavalitsuse kaudu Ambla algkoolile. Ambla algkool alustas ostetud hoones tööd 1930. aastal.

1. septembril 2018 liideti **Ambla Lasteaed-Põhikooliga** Aravete lasteaed Mesimumm. Uue õppeasutuse nimeks sai **Ambla-Aravete Kool**.

1. septembril 2023 muudeti Järva valla koolivõrgu reorganiseerimise tulemusel Aravete Keskkool põhikooliks ja sellega liideti Albu Põhikooli ja Ambla-Aravete Kooli kooliosa. Reorganiseeritud Aravete Keskkooli nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Kool, millel on kolm õppekohta: Aravetel, Amblas ja Albus. Albu Põhikooli lasteaiaosa liideti Ambla-Aravete Kooli lasteaiaosaga. Koolieelse lasteasutuse nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Lasteaed, millel on neli õppekohta: Albus, Aravetel, Amblas ja Ahulas.

## Kooli nimed
*1919 Ambla 6-klassiline kool
*1940 Ambla Alg- ja Täienduskool
*1944 Ambla Mittetäielik Keskkool
*1956 Ambla Keskkool
*1985 Ambla 9-klassiline Kool
*1990 Ambla Põhikool
*2008 Ambla Lasteaed-Põhikool
*2018 Ambla-Aravete Kool

## Viited

## Välislingid

* Ambla-Aravete Kooli veebisait
Imavere Kool

**Imavere Kool** on lasteaed-põhikool Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas. 

Kool asutati 1827. aastal.

## Kooli nimed
*1944 Imavere mittetäielik keskkool
*1951 Imavere 7-klassiline Kool
*...
*... Imavere 9-klassiline Kool
*1993 Imavere Põhikool
*2022 Imavere Kool
## Viited
Paide Slaavi Gümnaasium

**Paide Slaavi Gümnaasium** oli vene õppekeelega gümnaasium Järva maakonnas Paides.

Kool asutati 1969. aastal ja see kandis nime Paide 2. Keskkool. 1995. aastal nimetati kool ümber Paide Slaavi Gümnaasiumiks. 

Kool suleti 2007. aastal ja liideti Paide Ühisgümnaasiumiga.

## Viited
Paide Täiskasvanute Keskkool

**Paide Täiskasvanute Keskkool** on Paide linnavalitsuse haldusalas tegutsev üldhariduslik munitsipaalkool, mis asub aadressil Lai tänav 33.

Koolis on põhikooli III kooliaste (7.–9. klass), gümnaasium (10.–12. klass) ja rahvaülikool. Põhikoolis toimub õppimine mittestatsionaarses õppevormis kolmel päeval nädalas 9. klassis ja kahel päeval nädalas 7.–8. klassis. Gümnaasiumi mittestatsionaarses õppevormis õpitakse üldaineid kahel päeval nädalas ning lisaks projektipõhiseid valikaineid kolmandal päeval. Et koolil on ka rahvaülikooli üksus, siis on kooli nimetatud ka *Paide täiskasvanute keskkool-rahvaülikooliks*. 

Kool asutati 1963. aastal.

## Kooli nimed
*1963 Paide Kaugõppekeskkool
*1987 Paide Õhtukeskkool
*1997 Paide Täiskasvanute keskkool

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Peetri kool (Järva vald)

**Peetri kool** on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Peetri asulas. 

## Ajalugu
Esimesed kirjalikud teated kooli kohta pärinevad aastast 1829. Kooli on mainitud 1911. aastal ülevenemaalise algkoolide loenduse materjalides. Sealt selgub, et tollane koolimaja oli ehitatud 1850. aastal.

Kool oli mõisa ülalpidamisel. 20. sajandi alguseks oli koolimaja muutunud selliseks, et remonti teha polnud enam võimalik. Otsustati ehitada uus. Uue koolimaja ehitamise võttis vähempakkumisel 8. oktoobril 1913 enda kätte Gustav Blitze. Maja valmis tähtajaliselt ja võeti vastu 4. oktoobril 1915. aastal. 1920. aastal avati koolis 6 klassi. 1938/1939. õppeaastal oli õpilasi 57. Õpilaste arvu kasv tõi kaasa ruumipuuduse. 1940. aastal asus osa klasse kooli kõrval asuvas majas. Alates 1. oktoobrist 1944 oli kool 7-klassiline. 1950. aastate algul anti kooli käsutusse endine kirikumõis. 1966. aastal oktoobri alguses valmis juurdeehitus. Kogu koolimaja sai asuda õppima ühte majja.

## Kooli nimesid
*1961 Peetri 8-klassiline kool
*1988 Peetri 9-klassiline kool
*1992 Peetri põhikool

## Direktorid

* 1852 Mart Telsen
* 1869 Hans Miilen
* 1869–1905 Andres Eglon 
* 1905–1906 Hindrek Peerand 
* 1906 Hans Miilen 
* 1906–1914 Paalberg 
* 1919 Aleksander Viirmann 
* 1921–1941 Jaan Aan 
* 1941–1969 Emil Nero 
* 1969–1975 Aita Saumägi 
* 1975–1981 Anne Raava 
* 1981– 2011 Ene Reinla 
* 2011–2015 Janno Nau 
* 2015–2016 Marina Vou 
* 2016–2018 Rainer Tõnnis 
* 2018– 2022 Raigo Prants
* 2022-2024 Getter Klaas
* 2024-... Annela Tammiste

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Mõisakool
Purdi põhikool

**Purdi põhikool** oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Purdi asulas. 

Kool asutati 1920.

Kooli nimed:
*1920 Purdi 6-klassiline kool
*...
*Eesti NSV ajal Purdi algkool 
*1989 Purdi põhikool

## Viited
Nurme Kool

**Nurme Kool** on hariduslike erivajadustega lastele mõeldud põhikool Järva maakonnas. Koolil on kaks õppekohta: Päinurme külas ja Paide linnas.

Kool asutati 1970 *Päinurme internaatkoolina*. 1997 nimetati kool ümber *Päinurme internaatkooliks*.

Nurme Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.

## Viited
Sargvere põhikool

**Sargvere põhikool** oli põhikool Järva maakonnas Paide vallas Sargvere külas Sargvere mõisa peahoones. 2011 liideti Sargvere ja Tarbja kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool.

Kool asutati 1920.

Kooli nimed:
*1920 Sargvere 6-klassiline algkool
*...
*Eesti NSV ajal Sargvere 8-klassiline kool
*1992 Sargvere põhikool

## Viited
Tarbja lasteaed-algkool

**Tarbja lasteaed-algkool** on lasteaed-algkool Järva maakonnas Paide vallas Tarbja külas. 2011 liideti Tarbja ja Sargvere kool ning moodustati uus õppeasutus: Paide valla lasteaed-kool. Paide valla lasteaed-kool tegutses 2018. aastani ja siis korraldati kool taas ümber ja taastati varasem nimi **Tarbja lasteaed-kool**.

Õppeasutus asutati 1990.

Õppeasutuse nimed:
*1990 Tarbja 2-klassiline algkool
*...
*1994 Tarbja 5-klassiline lasteaed-algkool

## Viited
Heljo Talmet

**Heljo Talmet** (30. september 1922 Tallinn – 30. august 1974 Haapsalu) oli eesti rahvatantsujuht. 

Ta sündis Tallinnas, õppis Nõmme gümnaasiumis ja Tallinna konservatooriumis. 

1942. aastal asus ta elama Haapsallu. Töötas algul Haapsalu haigla laborandina, hiljem kirurgiaõena. Õppis rahvatantsu 1946. aastal Ullo Toomi juhendatud tantsujuhtide seminaris.

Aastatel töötas 1951–1956 töötas haiglatöö kõrvalt klaveriõpetajana Haapsalu Pedagoogilises Koolis, 1954. aastast oli ta ka Haapsalu Laste Muusikakooli klaveriõpetaja.

Ta on loonud tantse, millest tuntumad on 1955. aastal segarühmadele kirjutatud "Läki tantsule" ja 1956. aastal naisrühmadele kirjutatud "Kalurineiud". Tema tantse on tantsitud üldtantsupidudel ja noorte tantsupidudel. 

1971. aastal hakkas ta korraldama kalurikolhoosis Lääne Kalur varietee-etendusi. 

2007. aastal ilmus tema 85. sünniaastapäevaks raamat "Heljo Talmet ja tema tantsud" (koostajad Helgi ja Ants Miller). 

Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema onu (ema vend) oli helilooja Adolf Vedro.

## Viited
Henno-Allan Sein

**Henno-Allan Sein** (1. november 1932 Viljandi – 7. juuni 1992) oli eesti laulja.

1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli klassikalise laulu erialal.
1964. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Muusika- ja Teatrikunsti Instituudi laulu erialal (Aleksander Arderi klassi). 

1956. aastast laulis ta Estonia teatri kooris, tegi ka hääleseadet ning osales ooperirollides.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa oli viiuldaja Reet Sein, naise isa (äi) oli kirjanik Paul Viiding.

## Viited
Jordaan

**Jordaan** on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.

## Nime päritolu
Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast *jardin* 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa on nime saanud sõna *joden* järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas.

## Ajalugu
Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.

19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.

Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.

## Tänapäev
Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.

## Viited

## Välislingid

* Jordaani infoleht (inglise keeles)
Pestšanokopskoje rajoon

**Pestšanokopskoje rajoon** (vene keeles *Песчанокопский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pestšanokopskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Salski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, kagus Stavropoli kraiga, edelas Krasnodari kraiga ja loodes Tselina rajooniga.

Rajooni pindala on 1882 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 171.

Pestšanokopskoje rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kaksikute paradoks

**Kaksikute paradoks** on erirelatiivsusteooria mõtteline eksperiment identsete kaksikutega, kus üks neist teeb raketiga reisi kosmosesse ning naasnult märkab, et teine, koju jäänud kaksik on oluliselt rohkem vananenud. 

Stsenaariumi saab lahendada erirelatiivsusteooria standardraamistikus: reisil oleva kaksiku trajektoor sisaldab kahte erinevat inertsiaalset raami, üks väljasõiduks ja teine tagasisõiduks, nii et kahe kaksiku ruumitee ei ole sümmeetriline. Seepärast ei ole kaksikute paradoks paradoksaalne loogilises tähenduses.
Villevere algkool

**Villevere algkool** oli algkool Järva maakonnas Türi vallas Villevere külas. Kool suleti 2000.

Kool asutati 1820.

Kooli nimed:
*1928 Villevere 4-klassiline algkool
*...
*1988 Villevere algkool

## Viited
Kõue külanõukogu

**Kõue külanõukogu** (1945-1954 *Kõu külanõukogu*) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõue vallas. Külanõukogu pindala oli 241 km² (1977). 

## Viited
Käina külanõukogu

**Käina külanõukogu** oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käina vallas. Külanõukogu pindala oli 220 km² (1977). 

## Viited
Kärkna külanõukogu

**Kärkna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Kärkna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Äksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mõisa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärkna külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis Kärkna külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Kukulinna külanõukogu maadega moodustati Äksi külanõukogu.

## Viited
Kärla külanõukogu

**Kärla külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kärla vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). 

## Viited
Laatre külanõukogu

**Laatre külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Laatre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Tõlliste vallas. Külanõukogu keskus asus Tsirgulinna alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laatre külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.

1954 juunis Laatre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Tõlliste külanõukoguga.

## Viited
Kääpa külanõukogu

**Kääpa külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Võru külanõukogu ja Lasva külanõukoguga. 

## Viited
Laekannu külanõukogu

**Laekannu külanõukogu** oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ulvi külanõukoguga. 

## Viited
Laeva külanõukogu

**Laeva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Laeva külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Laeva alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laeva külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954. aasta juunis Laeva külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kärevere külanõukoguga. 1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu aga ümber Laeva külanõukoguks. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 207 km² ja elanike arv 1129.

1976. aasta detsembris Laeva külanõukogu taas likvideeriti ja selle territoorium liideti Tähtvere külanõukoguga.

1987. aasta märtsis moodustati Laeva külanõukogu uuesti ning selle koosseisu arvati 25 329 ha suurune osa Tähtvere külanõukogu territooriumist, millel asusid Kärevere, Kämara, Laeva, Siniküla, Valmaotsa ja Väänikvere küla ning Laeva katsesovhoosi ja Tartu Metsamajandi maakasutused.

11. juulist 1991 sai omavalitsusliku staatuse Laeva vald ja varasem külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Lahepera külanõukogu

**Lahepera külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Lahepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Alatskivi vallas. Külanõukogu keskus asus Lahepera külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lahepera külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954 juunis Lahepera külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alatskivi külanõukoguga.

## Viited
Laitse külanõukogu

**Laitse külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vasalemma külanõukogu ja Nissi külanõukoguga. 

## Viited
Lauka külanõukogu

**Lauka külanõukogu** oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõrgesaare vallast. 

Pärast 1954. aastal Malvaste ning 1963. aastal Luidja ja Lauka külanõukogu ühendamist hõlmas Lauka külanõukogu Kõrgessaare valla ala. Külanõukogu pindala oli 361 km² (1977). 

## Viited
Laupa külanõukogu

**Laupa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Särevere vallas. Külanõukogu keskus asus Laupa asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laupa külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Leegi", "Jüriöö" ja Kirovi-nimeline kolhoos.

Seoses Türi rajooni likvideerimisega liideti Laupa külanõukogu 1959. aastal Paide rajooniga.

1960 oktoobris Laupa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Türi külanõukoguga.

## Viited
Lihula külanõukogu

**Lihula külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tuudi külanõukoguga. 

## Viited
Lehtse külanõukogu

**Lehtse külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lehtse vallas. Külanõukogu pindala oli 161 km² (1977). 

## Viited
Leisi külanõukogu

**Leisi külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Leisi vallas. Külanõukogu pindala oli 331 km² (1977). 

## Viited
Lohkva külanõukogu

**Lohkva külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Luunja külanõukoguga. 

## Viited
Lohusuu külanõukogu

**Lohusuu külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lohu vallas. Külanõukogu pindala oli 81 km² (1977). 

## Viited
Vodja kool

**Vodja kool** on kool Järva maakonnas Järva vallas (varem Kareda vallas) Vodja külas. Kool on Rocca al Mare kooli hallatav individuaalõppekeskus.

Kool asutati 1843.

Kooli nimed:
*1958 Vodja 7-klassiline kool
*1961 Vodja 8-klassiline kool
*1977 Vodja algkool

## Viited
Sadala põhikool

**Sadala põhikool** on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas (varem Torma vallas) Sadala asulas. 

Kool asutati 1897.

Kooli nimed:
*1897 Rahvaministeeriumi 2-klassiline tütarlaste rahvakool
*1901 Tähkvere 2-klassiline tütarlaste ministeeriumikool
*1907 Tähkvere 2-klassiline segaministeeriumikool
*1921 Laius-Tähkvere 2-klassiline rahvakool
*1940 Sadala alg- ja täienduskool
*...
*1991 Sadala põhikool

## Viited
Saduküla lasteaed-algkool

**Saduküla lasteaed-algkool** oli lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Puurmani vallas Sadukülas. 

Kool asutati 1766.

Kooli nimed:
*1871 Saduküla Joosepi õigeusu kiriku kihelkonnakool
*1919 Saduküla kõrgem algkool
*...
*1991 Saduküla põhikool

Kool lõpetas laste vähesuse tõttu tegevuse 2013. aastal. 

## Viited
Vaimastvere kool

**Vaimastvere kool** on kool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaimastvere külas.

Koolimaja ümbritseb Vaimastvere mõisa park. Samas hoones tegutseb Vaimastvere raamatukogu.

Kool asutati 1766.

Kooli nimed:
*1822 Endla algkool
*1921 Vaimastvere 6-klassiline kool
*...
*1991 Vaimastvere põhikool

## Viited
Tudulinna põhikool

**Tudulinna põhikool** oli põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas (varem Tudulinna vallas) Tudulinna asulas. 

Kool asutati 1845.

Kool suleti 2018/19 õppeaasta lõpus.

## Viited
Kõpu algkool

**Kõpu algkool** oli algkool Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu külas. 2001 ühines kool Lauka põhikooliga.

Kool asutati 1873.

## Viited
Alavere Lasteaed-Põhikool

**Alavere Lasteaed-Põhikool** on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Anija vallas Alavere külas aadressil Kose mnt 6. 

Kool asutati 1844. aastal.

Kuni 2024. aasta sügiseni oli kooli nimi **Alavere Põhikool**. 1. augustil 2024 liideti Alavere Põhikooliga Alavere Mõmmila lasteaed. Õppeasutuse uueks nimeks sai 1. septembrist 2024 **Alavere Lasteaed Põhikool**.

## Kooli nimed
*1923 Alavere algkool
*1945 Alavere mittetäielik keskkool
*...
*... Alavere 8-klassiline Kool
*... Alavere 9-klassiline Kool
*1. september 1992 Alavere Põhikool
*1. september 2024 Alavare Lasteaed-Põhikool

## Viited

## Välislingid

* Alavare Lasteaed-Põhikooli veebisait
Anija algkool

**Anija algkool** oli algkool Harju maakonnas Anija vallas Anija külas. 

Kool asutati 1738.

1962 oli kooli nimi *Anija algkool*. 1975 kool likvideeriti. 1990 kool taasavati *Anija algkoolina*.

## Viited
Ardu Kool

**Ardu Kool** on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas. 

Kool asutati 1762. Kooli esimene oma koolimaja valmis 1873.

Kool on tegutsenud põhikoolina. Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi A**rdu 9-klassiline Kool**, seejärel **Ardu Põhikool**. 1. septembril 2007 liideti Ardu Lasteaed ja Ardu Põhikool, uue õppeasutuse nimi on **Ardu Kool**.

## Viited
Jõgisoo algkool

**Jõgisoo algkool** oli algkool Harju maakonnas Saue vallas Jõgisoo külas. 

Kool asutati 1882.

Kooli nimed:
*1882 Jõgisoo külakool
*1911 Jõgisoo vallakool
*...
*1928 Jõgisoo algkool
*1970 kool suleti
*1997 Jõgisoo algkool

## Viited
Saare põhikool

**Saare põhikool** oli põhikool Jõgeva maakonnas Saare vallas Kääpa külas. 

Kool asutati 1929.

Kooli nimed:
*1929 Saare algkool
*...
*1947 Saare Mittetäielik Keskkool
*...
*1991 Saare põhikool
Viimane koolikell helises Saare Põhikoolis 2001. aastal.

## Viited
Kaarepere põhikool

**Kaarepere põhikool** oli põhikool Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Kaarepere külas. 

Kool asutati 1897. aastal ja see lõpetas tegevuse 2008. aastal.

## Kooli nimed
*1897 Kaarepere ministeeriumikool
*1918 Kaarepere 6-klassiline algkool

*1991 Kaarepere põhikool

## Viited
Lehmja põhikool

**Lehmja põhikool** oli põhikool Harju maakonnas Rae vallas Lehmja külas. 

Kool asutati 1898.

Kooli nimed:
*1948 Lehmja algkool
*...
*1994 Lehmja põhikool

## Viited
Keila SOS Hermann Gmeineri Kool

**Keila SOS Hermann Gmeineri Kool** oli kool Harju maakonnas Keilas. Koolis õppisid ja elasid vanemateta lapsed. Kool on nimetatud SOS Lasteküla (inglise *SOS Children's Villages*) asutaja Hermann Gmeineri järgi. Kool lõpetas tegevuse 2009. 

Kool asutati 1995. Kool ehitati SOS Lasteküla läbi viidud aktsiooni raames. Kooli raamatukogu asutati Rootsi printsessi Liliani annetatud raha eest. Kooli klasside sisustuseks saadi raha Norra õpilastelt saadud annetustest.

## Viited
2017.–2018. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2017.–2018. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli 37. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Sarja esimene etapp peeti 24. novembril 2017 Soomes Kuusamos ja viimane 18. märtsil 2018 Rootsis Falunis.

## Tulemused

### Mehed

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja paremusjärjestus

### Naised

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja paremusjärjestus

## Eestlaste kohad
### Mehed

### Naised

## Viited

## Välislingid
* Murdmaasuusatamise maailma karikasari FIS-i kodulehel
Püünsi Kool

**Püünsi Kool** on kool Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas. 

Kool asutati 1993. aastal. Kuni 2008. aastani kandis kool *Püünsi Põhikooli* nime.

## Viited

## Välislingid
* Püünsi Kooli veebisait
Saku Gümnaasium

**Saku Gümnaasium** on gümnaasium Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. 

Kool asutati 1869.

## Kooli nimed
*1869 Saku vallakool
*1920 Saku 4-klassiline algkool
*1931 Saku 6-klassiline algkool
*1956 Saku 7-klassiline kool
*1960 Saku 8-klassiline kool
*1977 Saku Keskkool, kandis 1978. aastast Artur Vaderi nime.
*1997 Saku Gümnaasium Siiani on ka legend nimega Aurora ja Hans kes kummitavad mööda kooli koridore.

## Viited

## Välislingid
*Saku Gümnaasiumi koduleht
Padise põhikool

**Padise põhikool** on põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas (varem Padise vallas) Padise külas. 

Kool asutati 1684.

Kooli nimed:
*1684 Harju-Madise kihelkonnakool
*1790 külakool
*1851 Padise-Aruküla vallakool
*1919 Kloostri algkool
*1925 Kloostri 6-klassiline algkool
*1944 Padise mittetäielik keskkool
*...
*Padise 8-klassiline kool
*1991 Padise põhikool

1980-81 ehitati koolile praegune hoone. Selles asub ka kohalik raamatukogu. 

## Viited
Vääna mõisakool

**Vääna mõisakool** on kool Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. Kool asub Vääna mõisa peahoones.

Kool asutati 1855.

Kooli nimed läbi aegade:
* 1855 - esimesed andmed kooli kohta
* 1869 - 1912 - Vääna-Vahi kool   
* 1912 - 1921 (jaanuar) - Vääna Ministeeriumikool
* 1921 (jaanuar) - 1944 (detsember) - Vääna 6-klassiline algkool
* 1945 (jaanuar) - 1952 (august) - Vääna Mittetäielik Keskkool
* 1952 (september) - 1961 (august) - Vääna 7-aastane kool
* 1961 (september) - 1986 (august) - Vääna 8-klassiline kool
* 1986 (september) - 1997 (aprill) - Vääna Algkool
* 1997 (aprill) - 2000 (aprill) - Vääna kool
* 2000 (aprill) - 2010 (detsember) - Vääna Lasteaed-algkool
* alates 2011. aasta jaanuar - Vääna Mõisakool

## Viited

## Välislingid

* Vääna mõisakooli koduleht
Ääsmäe põhikool

**Ääsmäe põhikool** on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas. 

Kool asutati 1786.

Kooli nimed:
*1786 Ääsmäe külakool
*1919 Ääsmäe 4-klassiline kool
*...
*1978 Ääsmäe algkool
*1988 Ääsmäe 9-klassiline kool
*2000 Ääsmäe põhikool
*On kahe korruseline kooli maja

## Viited
Mals

**Mals** (itaalia: *Malles Venosta*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost loodes, Šveitsi ja Austria piiril. Valla pindala on 246,7 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5092 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,00% itaalia keelt ja 0,08% ladiini keelt.

Mals külgneb järgmiste valdadega: Graun im Vinschgau, Glurns, Laas, Scuol (Šveitsis), Schnals, Schlanders, Schluderns, Sölden (Austrias) ja Taufers im Münstertal.

Vallas on järgmised *[[frazione]]*-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Burgeis (Burgusio), Laatsch (Laudes), Matsch (Mazia), Planeil (Planol), Plawenn (Piavenna), Schleis (Clusio), Schlinig (Slingia), Tartsch (Tarces) ja Ulten-Alsack (Alsago-Ultimo).

Vald on põhjapoolne lõpp-peatus rongile Meranost, reis kestab umbes 1 tunni ja 15 minutit. Rongid väljuvad iga tund. Malsi ja Schlandersi vahel on ka kohalik bussiühendus.

## Galerii


Pilt:Mals, die Sankt Benedikt Kirche Dm15779 foto1 2012-08-13 10.44.jpg|Püha Benediktuse kirik Malsis
Pilt:ChiesaTarces2.JPG|*St. Veit am Bichl* Tartschis
Pilt:Mals, toren foto8 2012-08-13 10.26.jpg|Vana Püha Johannese kiriku torn
Pilt:Mals, der Fröhlichsturm Dm15773 foto5 2012-08-13 10.32.jpg|Torn *Fröhlichsturm* Malsis
Mals Tartsch und Schluderns.jpg|Tartsch


## Välislingid

* Malsi valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Põhiinfo Malsi kohta, turism ja kauplused (inglise keeles)
Maardu õhtukeskkool

**Maardu õhtukeskkool** on õhtukool Harju maakonnas Maardus. Kool tegutseb Maardu põhikooli ruumides.

Kool asutati 1949 *Maardu töölisnoorte õhtukeskkoolina*. 1983 nimetati kool ümber *Maardu õhtukeskkooliks*.

## Viited
Martello

**Martello** (saksa: *Martell*) on org ja vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb 28,5 km pika Plima jõe Martelli orus, umbes 45 km Bolzanost läänes. Valla pindala on 143,7 km²

Vald asub kõrgusvahemikus 957 m kuni 3757 m, millest viimane on Zufallspitze (itaalia: *Monte Cevedale*) tipp oru kaguotsa kohal.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 884 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 100% rahvastikust esimese keelena saksa keelt.

Martell külgneb peamiselt Latschi vallaga oru alumises otsas. Teised naabrid Adige jõe Vinschgau orus on Stilfs, Laas ja Schlanders. Ulten on naaberorus idas, samas Peio, Rabbi ja Valfurva jäävad lõunasse.

Peale peamise küla Gand (Ganda) on Martelli vallas *[[frazione]]*-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Ennetal (Val d'Enne), Ennewasser (Transacqua), Gand (Ganda), Meiern ja Sonnenberg (Montesole), samuti mitu farmi ja hotelli.


Martell, Italy (Unsplash S4bCkx7 X2g).jpg
Bergsee an der Marteller Hütte.jpg
Martell-Unterwalda.JPG
Martell-Marienkapelle-Schmölz.JPG
Bhf Goldrain.jpg


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Prad am Stilfserjoch

**Prad am Stilfserjoch** (itaalia: *Prato allo Stelvio*), sageli lühidalt **Prad** või **Prato**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost läänes, piiril Šveitsiga ja Stelvio kuru lähedal.

## Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3474 inimest ja valla pindala on 51,4 km².

Pradi vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Lichtenberg (Montechiaro).

Prad külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Laas, Schluderns, Stilfs, Taufers im Münstertal ja Val Müstair (Šveitsis).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,21% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,73% itaalia keelt ja 0,06% ladiini keelt.

## Sport
### Tuntud inimesi
* Gustav Thöni, mäesuusataja

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Aegviidu vallaraamatukogu

**Aegviidu vallaraamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Anija vallas (enne 2017 haldusreformi Aegviidu vallas) Aegviidu asulas aadressil Piibe maantee 13. 

Raamatukogu asutas 1917 Aegviidu haridusselts.

Praegusel aadressil (Piibe maantee 13) asub raamatukogu alates 1975.

## Viited
Harju-Risti raamatukogu

**Harju-Risti raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Harju-Risti külas. Raamatukogu juhataja on Luule Schmidt.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääne-Harju valla kodulehel