open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihkel Hurt

**Mihkel Hurt** (4. jaanuar 1900 Himmaste, Vana-Koiola vald, Võrumaa – 24. aprill 1981 Chicago) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1922. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis aastail 1922–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Mihkel Hurt osales Vabadussõjas ja oli 1927–1932 Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat. Aastatel 1932–1935 oli ta Rakvere jaoskonna kohtu-uurija, 1935–1938 Rakvere Ringkonnakohtu abiprokurör Narvas, 1938–1940 ja 1942–1944 Rakvere Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus USA-sse.
Ferdinand Ilves

**Ferdinand Ilves** (20. mai 1900 Puurmani vald, Tartumaa – 23. mai 1963 Rakvere) oli Puurmani ja Kursi vallavanem aastail 1931–1944.

Ta õppis aastail 1922–1923 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ning aastail 1923–1929 ja 1933–1934 õigusteaduskonnas.

Ta osales Vabadussõjas.

Voldi põllumeeste konvendi ja 1938. aastal valitud Tartu maavolikogu liige.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1940

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Friedrich Must

**Friedrich Aleksander Must** (11. oktoober 1896 Tartu – 17. august 1985 Paramus, Bergen, New Jersey) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1919–1920 Tartu Ülikooli keemiaosakonnas ja 1920–1924 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Sakala liige.

Friedrich Must osales Vabadussõjas, oli 1924–1929 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1938 Narva 1. jaoskonnakohtunik, alates 1938. aastast Tallinna Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus USA-sse.
Elmar Peetsu

**Elmar Peetsu** (17. juuni 1904 Kõrenduse, Kudina vald, Tartumaa – 29. oktoober 1971 Toronto) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Elmar Peets oli aastail 1932–1939 Tartu Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, 1939–1944 kohtunik Võrus. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust läks 1947. aastal Inglismaale, sealt edasi Kanadasse.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Karl Eenmaa

**Karl Eenmaa** (kuni 1937. aastani **Karl Einmann**; 10. märts 1901 Tartu – 14. jaanuar 1961 Los Angeles) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1921. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Karl Eenmaa osales Vabadussõjas, oli 1926–1929 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1935 Tartu 5. jaoskonna abiprokurör, 1935–1940 Rakvere Ringkonnakohtu liige, alates 1937. aastast abiesimees ja kriminaalosakonna esimees. Aastail 1941–1944 oli ta Tartu Ringkonnakohtu liige, alates 1943. aastast kriminaalosakonna esimees. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus USA-sse.
Benvenuto Cellini

**Benvenuto Cellini** (hääldus: [benveˈnuto tʃelˈlini]; 3. november 1500 Firenze &ndash; 13. veebruar 1571 Firenze) oli Itaalia kullassepp, skulptor, maalikunstnik, sõdur ja muusik, kes on samas ka tuntuks saanud autobiograafia autor. Ta oli üks tähtsamaid manerismi kunstnikke.

## Elukäik
### Noorus
Benvenuto Cellini sündis Firenzes Itaalias. Tema vanemad olid Giovanni Cellini ja Maria Lisabetta Granacci. Enne esimese lapse sündi olid nad olnud abielus juba kaheksateist aastat. Benvenuto oli pere teine laps. Maaomanikust pillimehe ja muusikariistade valmistaja pojana oli Cellinil esimene tõsisem kokkupuude seadusega varases nooruses, kui ta pagendati sünnilinnast väidetava osaluse eest kakluses. Seega ei piirdunudki tema varajane kunstiline koolitus üksnes Firenze kullassepa Marconega (Antonio di Sandro), vaid ta sai koolitust ka Siena kullassepalt Francesco Castorolt. Pärast Bologna ja Pisa külastamist lubati Cellinil naasta Firenzesse ja jätkata oma tööd seal. 

pilt:Saliera.png|Cellini "Saliera", loodud Pariisis 1540–1543; kuld, osaliselt kaetud emailiga, eebenipuust alusel
pilt:Persee-florence.jpg|"Perseus Medusa peaga"


## Kirjandus
* Benvenuto Cellini, "Elu" (autobiograafia katkend), tõlkinud Riina Lõhmus – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 135–138 ja kommentaarid lk 650–651
* Benvenuto Cellini, "Sulakuld. Benvenuto Cellini elu, tema enda käega kirja pandud" (Tõlgitud raamatust "Autobiography of Benvenuto Cellini"). Inglise keelest tõlkinud Olev Luhaveer; eessõna: Daila Aas; kujundaja Tiiu Allikvee. sari Kunstiromaan, Kunst, Tallinn 1995, 456 lk; ISBN 5899200928
* Linnar Priimägi, "Biograafiline elu" (Benvenuto Cellini raamatu "Sulakuld" arvustus) – Looming 1996, nr 4, lk 564–566; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Välislingid

*Veel kujutisi
*Cellini tööd veebigaleriis
Friedrich Praggi

**Friedrich Praggi** (31. detsember 1899 Vastse-Koiola, Peri vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 20. jaanuar 1961) oli Eesti kohtunik.

Ta osales Vabadussõjas.

Ta lõpetas 1920. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Aastatel 1925–1930 oli ta Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, alates 1930. aastast Järva-Jaani jaoskonnakohtunik. 

1949. aastal oli ta Võrumaa TSN Täitevkomitee ametnik.

## Isiklikku
Tema poeg oli põllumajandusteadlane Jaan Praggi.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Põlva kalmistul
Heinrich Luiga

**Heinrich Luiga** (18. august 1900 Torma kirikumõis, Võtikvere vald, Tartumaa – 2. august 1961 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1920. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis aastail 1920–1921 Tartu Ülikooli keemiaosakonnas ja 1921–1926 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Heinrich Luiga osales Vabadussõjas, oli Viljandi-Pärnu ja Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, Jõhvi jaoskonnakohtunik, hiljem kohtunik Tallinnas. 

Pärast Teist maailmasõda oli ta Kunstide Valitsuse ametnik.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Aadu Külaots

**Aadu Külaots** (kuni 1926. aastani **Aadu Küllaotsa**; 4. aprill 1891 Raiküla vald, Harjumaa – 23. detsember 1961 Hartford, Connecticut, USA) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1925–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Aadu Külaots oli aastail 1912–1915 ja 1918–1919 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kantseleiametnik, 1921–1932 Kohtupalati kriminaalosakonna ametnik, 1932–1935 kohtuameti kandidaat, alates 1935. aastast Paide jaoskonnakohtunik. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.

## Viited
Johannes Mõtte

**Johannes Mõtte** (14. aprill 1898 Laiuse vald – 26. jaanuar 1939 Rakvere) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.

Johannes Mõtte osales Vabadussõjas 2. jalaväepolgu koosseisus, oli 1922–1923 politseiametnik Tartus, 1923–1929 Riigikohtu ametnik, 1926–1929 administratiivosakonna sekretär, 1929–1930 Tartu-Võru Rahukogu sekretär, 1930–1931 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni liige, 1931–1933 vandeadvokaat Tartus, 1933–1935 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1935–1938 Lüganuse jaoskonnakohtunik ja 1938–1939 Rakvere 1. jaoskonnakohtunik.
Accademia delle Arti del Disegno

***Accademia delle Arti del Disegno*** ('Joonistuskunstide akadeemia') Firenzes edendab kunstiteoste kaitsmist Itaalias. Cosimo I de' Medici poolt 13. jaanuaril 1563 arhitekt Giorgio Vasari soovitusel asutatud institutsioon oli esimene joonistusõppeasutus (akadeemia) Euroopas.

Institutsiooni esialgne nimi oli *Accademia e Compagnia delle Arti del Disegno* ('Joonistuskunstide akadeemia ja ühing'). Ühinguga pidid liituma kõik Toscana tegevkunstnikud, akadeemia liikmeteks olid vaid Cosimo õukonna kõige väljapaistvamad kunstiinimesed, kelle ülesandeks oli valvata kogu "kunstitoodangu" järele Medicite valduses. 

Institutsiooni lugupeetavust on suurendanud selliste akadeemikute nagu Michelangelo Buonarroti, Francesco da Sangallo, Agnolo Bronzino, Benvenuto Cellini, Giorgio Vasari, Bartolomeo Ammannati, Giambologna, Tizian, Tintoretto, Palladio jt panus. Esimese naisena võeti akadeemiasse vastu Artemisia Gentileschi.

Suurhertsog Pietro Leopoldo vabastas ühingu 1784. aastal ametialasest vastutusest teostada järelevalvet "kunstitoodangu" üle, mis jäi 1583. aastal asutatud Kaunite kunstide akadeemia kanda. 

Akadeemia peakorter asub praegu *Arte dei Beccai* palees. Institutsiooni tegevusalad jagunevad kuude gruppi: maal, skulptuur, arhitektuur, kunstiajalugu, humanitaar- ja reaalalad. 

Rahvusvahelise kuulsusega akadeemikute hulgas on

* maali alal: Leonardo Cremonini, Hans Erni, Lucian Freud, Richard Hamilton, Anselm Kiefer, Neith Nevelson, Piero Guccione;

* skulptuuri alal: Arnaldo Pomodoro, Giuliano Vangi, Dani Karavan;

* arhitektuuri alal: Massimo Carmassi, Marco Dezzi Bardeschi, Adolfo Natalini, Paolo Portoghesi, Aldo Loris Rossi, David Palterer, Franco Purini;

* kunstiajaloo alal: Wolfram Prinz, Erich Steingräber, Detlef Heikamp, Antonio Paolucci, Zygmunt Wazbinski, David Whitehouse;

* humanitaar- ja reaalaladel: Francesco Adorno, Franco Cardini, Umberto Colombo, Tullio Gregory, Salvatore Accardo, Carlo Ginzburg.

Aeg-ajalt väljaantava auakadeemiku tiitliga tunnustatute hulgas on Jasper Johns, Alberto Ronchey, Giulio Andreotti, Louis A. Waldman, Nobeli auhinna laureaat Rita Levi-Montalcini ning Pritzkeri auhinna laureaadid Philip Johnson, Jørn Utzon, Robert Venturi ja Renzo Piano.

Akadeemia president on arheoloogiaprofessor Luigi Zangheri.

## Vaata ka
* Euroopa kunstikoolide loend (inglise keeles)

## Välislingid

* Akadeemia ametlik veebileht (itaalia keeles)
* Akadeemikute loend (itaalia keeles)
* Auakadeemikute loend (itaalia keeles)
Felix Hallik

**Felix Hallik** (22. september 1902 Kuigatsi vald, Tartumaa – 25. märts 1986 Stockholm) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Felix Hallik oli aastail 1929–1935 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1935–1939 Tartu Ringkonnakohtu abiprokurör, 1939–1940 Rakvere Ringkonnakohtu liige, 1941–1942 Tartu kriminaalkohtu prokuröri kt, 1942–1944 Tallinna Ringkonnakohtu liige, Kohtukoja prokuröri vanemabi. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Heinrich Viidekop

**Heinrich August Viidekop** (USA-s kasutas ka eesnime **Henry**; 4. juuni 1901 Reiu vald, Pärnumaa – 1985 Delaware, USA) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1925–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Heinrich Viidekop oli aastail 1920–1924 kantseleiametnik Pärnu 2. jaoskonnakohtuniku, 1924–1929 Pärnu 1. jaoskonna kohtu-uurija juures, 1929–1938 Viljandi Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, 1930–1938 ka ringkonnakohtu üldsekretär, 1938 Paide jaoskonna kohtu-uurija, alates 1939. aastast Rakvere 1. jaoskonnakohtunik. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale.
Isohaliin

**Isohaliin** ehk **samasoolsusjoon** on joon, mis ühendab kaardil punkte, kus vee soolsus on ühesugune.

## Viited
Elbert Vaabo

**Elbert Vaabo** (23. detsember 1906 Mäetaguse – 26. veebruar 2013) oli eesti pikaealine. 

Ta oli vanim eesti mees ja Ida-Viru maakonna vanim elanik. Ta elas Iisakus 106-aastaseks.

## Viited


## Välislingid
*Elbert vaabo 100, Põhjarannik, 5.aprill 2007
*Elbert Vaabo 101, Põhjarannik, 29.detsember 2007
*Elbert Vaabo 105, Meie Keskel, detsember 2011
*Eesti vanim mees on 105-aastane Ida-Virumaalane, Postimees, 3.jaanuar 2012
*Eesti vanim mees tähistas oma 106-ndat sünnipäeva, Õhtuleht, 24.detsember 2012
Fuchū

**Fuchū** on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst läänes Tama jõe ääres. 

## Välislingid

*Fuchū koduleht
Oscar Casanovas

**Oscar Casanovas** (15. mai 1914 Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 1987) oli Argentina poksija.

Casanovas võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Casanovas poksis detsembrist 1938 kuni augustini 1940 elukutselisena ning pidas kokku 2 kohtumist, millest võitis 1 ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ika kivid

**Ika kivid** on Peruust Ika linnast leitud andesiitkivimid, mille peal on mitmesugused joonised, mis muuhulgas kujutavad inimeste ja dinosauruste kooselu. Need arvatakse olevat Peruu kohalike elanike nüüdisaegne pettus. Samas väidetakse ka, et esimesed sellised kivid leidsid hispaanlased Peruust juba 16. sajandil. Praeguse ajalookäsitluse kohaselt ei ole võimalik, et dinosauruste ajal oleksid inimesed elanud. Neid kivisid kogub ja populariseerib Peruu füüsik Javier Cabrera.
Poks 1936. aasta suveolümpiamängudel

**[[1936. aasta suveolümpiamängud|11. suveolümpiamängude]]** võistlused poksis peeti 10.–15. augustil 1936 Berliinis Saksamaal. Võistluspaik oli Deutschlandhalle, võisteldi kaheksas kaalukategoorias.

## Osalejad
Võistlustel osales 179 võistlejat 31 riigist. Vanim osaleja oli Lajos Szigeti (Ungari; sündinud 27. novembril 1906) ja noorim Walter Siegfried (Šveits; sündinud 21. märtsil 1919). Eestit esindas sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) Evald Seeberg ja kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) Nikolai Stepulov.

## Val Barkeri karikas
Briti poksitegelase Val Barkeri mälestuseks hakati võistluse parima tehnikaga poksijale andma Val Barkeri karikat. Selle sai kärbeskaalu (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) pronksmedalivõitja Louis Laurie (USA).

## Medalitabel

Kokku sai medaleid 13 riigi võistlejad.

## Punktitabel

Kokku said olümpiasüsteemi punkte 24 riigi võistlejad.

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 112 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 50,8 kg)
24 võistlejat

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 119 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 54 kg)
24 võistlejat

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 126 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 57,2 kg)
24 võistlejat

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 135 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 61,2 kg)
26 võistlejat

## [[Kergekeskkaal (poks)|Kergekeskkaal]] (kuni 147 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 66,7 kg)
24 võistlejat

## [[Keskkaal (poks)|Keskkaal]] (kuni 160 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 72,6 kg)
19 võistlejat

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
21 võistlejat

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
17 võistlejat

## Välislingid
* Poks 1936. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
* Poks 1936. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Amateur Boxing Results''. Inglise keeles
Simo vald

**Simo** on vald Soome Lapi maakonnas.

Naabervallad on Ii vald, Kemi (Soome), Keminmaa vald, Ranua vald ja Tervola vald.

Läbi valla voolab Simojoki.

Vallas tegeletakse põllu- ja metsamajandusega. Tööstust ei ole.

## Viited

## Välislingid

* Simo koduleht
Paide piiramine (1581)

**Paide piiramine** leidis aset sügisel 1581 Liivimaa sõja ajal. Rootsi väed sundisid piiramise järel Paide linnuse kapituleeruma.

## Piiramine
1581. aasta sügisel piirasid Johann von Koskull ja Caspar von Tiesenhausen Paide linnust ning neile läks appi ka Göran Boije. Piirajad võtsid tugevalt kaitstud linnuse kantside rajamise ja kraavide kaevamisega tugeva surve alla, mistõttu linnuses lõppes peagi moonavaru ja mõnigi linnuse kaitsja jooksis Rootsi poolele üle.

Balthasar Russowi sõnul soovisid venelased, olles ära söönud ka oma hobused, pidada läbirääkimisi vabatahtliku alistumise asjus. Krooniku sõnul olevat venelasi mõjutanud ka hirm Pontus De la Gardie ees, kes Paide suunas liikus.

Kui Pontus De la Gardie Paidesse jõudis, olid läbirääkimised juba lõpule jõudnud. 24. novembril anti linnus Rootsi vägedele üle ning tuhatkond linnuses olnud inimest läks Venemaale.

## Johan III hauamonument
Uppsala ülikooli filosoofiadoktori Torbjörn Fultoni oletusel on Rootsi kuninga Johan III hauamonumendil Uppsala toomkirikus kujutatud Paide piiramist 1581. aastal.

## Vaata ka
*Paide piiramine
*Paide lahing
*Lahingute loend

## Viited

## Kirjandus
*Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993
Laur

**Laur** on eesti perekonnanimi.

2012. aasta 12. jaanuaril oli rahvastikuregistrisse kantud 1382 perekonnanime Laur kandvat inimest.

2008. aastal koostatud levinumate perekonnanimede tabelis oli Laur 50. kohal.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laur 1382 inimesel: 642 mehel ja 740 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laur meeste puhul 35. kohal ja naiste puhul 32. kohal.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laur 1388 inimesel: 643 mehel ja 745 naisel. Perekonnanimede levikult on Laur meeste seas 36. kohal ja naiste seas 32. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 40,79.

## Nime kandjaid
* Andres Laur
* Ants Laur
* August Laur
* Emil Laur
* Erki Laur
* Jarno Laur
* Katrin Laur
* Mati Laur
* Märt Laur
* Sandra Laur
* Tiiu Laur
* Uno Laur
* Ilmi Laur-Paist
* Eva Garmider-Laur
* Õpetaja Laur - Oskar Lutsu "Kevade" tegelane
* Lauri Laur

## Viited
Tõnisson

**Tõnisson** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Tõnissoni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aedna, Agori, Alamaa, Alang, Aruoja, Elistvere, Elli, Eristmaa, Hallas, Hiie, Joaväli, Jugapuu, Jõe, Kaidra, Kalme, Kirsimägi, Kirsipuu, Kotka, Laanela, Laast, Laheranna, Laht, Laidver, Lainevoog, Lanksaar, Lilleoja, Linnas, Loit, Luide, Madar, Margu, Merivee, Murrusalu, Mäearu, Neeme, Ojapalu, Oks, Oras, Paas, Pikkoja, Raidalu, Raidma, Randlo, Raude, Raudkivi, Rehtla, Reino, Reinu, Ristikivi, Rodimaa, Rohtmets, Rohumäe, Räni, Saare, Sammal, Sinimets, Sügiste, Taime, Talu, Talv, Talving, Talviste, Tammamäe, Talve, Tammearu, Tammevõsu, Tammla, Tammsalu, Tamre, Tamsalu, Tapuväli, Tarmula, Teerand, Tellissaar, Tiidu, Tiikoja, Tominga, Toome, Toomendi, Toompuu, Toomsalu, Tuur, Tuvi, Tüvi, Tähe, Tähtla, Tõe, Tõemets, Tõllas, Tõnisalu, Tõnise, Tõnisma, Tõnismaa, Tõnismäe, Tõnismägi, Tõnisoja, Tõnisoo, Tõnissaar, Tõnissalu, Tõnissar, Tõnissoo 

2012. aasta 12. jaanuaril oli rahvastikuregistrisse kantud 675 perekonnanime Tõnisson kandvat inimest.

2008. aastal koostatud levinumate perekonnanimede tabelis oli Tõnisson 161. kohal.

## Nime kandjaid
* Aleksander Tõnisson, sõjaväelane ja linnapea
* Aleksander Tõnisson, Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige
* Amanda Tõnisson, kunstiteadlane
* Evald Tõnisson, ajaloolane ja arheoloog
* Georg Tõnisson ehk Gori, karikaturist
* Heldur Tõnisson, väliseesti ärimees
* Ilmar Tõnisson, Eesti poliitik
* Jaan Tõnisson, riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane
* Karl Tõnisson ehk Vend Vahindra, buda munk
* Kärt Tõnisson, tantsija ja koreograaf
* Liina Tõnisson, poliitik
* Mats Tõnisson, kirjamees
* Taavi Tõnisson, näitleja
* Tootsi-lugude Tõnisson

## Viited
Julk-Jüri

**Julk-Jüri** on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja kõrvaltegelastest, Paunvere kiriku köster ning koolis usuõpetuse õpetaja.

Sarja esimeses lühiromaanis "Kevade" esineb Julk-Jüri eelkõige jõupositsioonilt, nõudes kooliõpilastele karmi kasvatust ja füüsilist karistamist. Selles on ta kohati eelarvamuslik ja ebaõiglane. Iseloomulik on kirikumõisa poiste parve uputamise lugu: ehkki tegelikult sai teoga hakkama õpilane Tõnisson, uskus köster, et süüdi oli kellamees Lible, kelle ta seetõttu ametist lahti lasi.

Hilisemates teostes näidatakse köstri silmakirjalikkust. Nii kiidab ta Joosep Tootsi pulmas Tootsi, keda ta "Kevades" oli aga korduvalt karistanud ja muuhulgas nimetanud "nuhtluseks inimkonna pattude pärast".

Tootsi-lugude põhjal tehtud Arvo Kruusemendi filmides mängis Julk-Jüri Endel Ani.

## Prototüüp
Oskar Lutsule oli Julk-Jüri tegelaskuju loomisel alusena Palamuse köster Alexander Georg Nieländer (1844–1917), kes küll erines väidetavalt oma tegumoelt märgatavalt Lutsu loodud tegelaskujust.

## Viited
Vorotan

**Vorotan** ehk **Bərgüşad** (varem ka **Orotan**; armeenia keeles Որոտան, aseri keeles *Bazarçay*) on jõgi Taga-Kaukaasias, Araksi jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe kogupikkus on 178 km, vooluhulk suudmes 21,5 m³/s ning valgla pindala Armeenias ja Aserbaidžaanis 5650 km², jõe kalle on 16 meetrit kilomeetri kohta (teistel andmetel 12 m/km).

Jõgi saab alguse Sjunikhi maakonna põhjaosast Lõuna-Armeenias, voolab 119&nbsp;km üldjoontes kagu suunas läbi Armeenia ning seejärel 59&nbsp;km läbi Mägi-Karabahhi, mida peavad enda omaks nii Armeenia kui ka Aserbaidžaan, kuni ühineb Iraani piiril Araksiga. Enamajaolt voolab Vorotan mägimaastikus ning läbib mitmes kohas sügavaid kanjoneid. Vorotani orust põhja jääb jõe järgi nime saanud Vorotani mäekuru, mis ühendab Lõuna- ja Põhja-Armeeniat üle Zangezuri mäeaheliku. Jõe äärde jäävad Sisiani ja Qubadlı linn. 1995. aastal kaaluti Vorotani-äärsete Tatevi kloostri ja Tatevi Anapati kloostri ümbruskondade lisamist UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse.

Nõukogude ajal rajati jõele kolm veehoidlaga hüdroelektrijaama koguvõimsusega 404,2 MW, mis toodavad aastas kokku 1,1 miljardit kWh elektrit. Suurim veehoidlaist on Spandarjani veehoidla, mis on Armeenias suuruselt teine järv pärast Sevani. 

Eesmärgiga tõsta vee hulka Sevani järves rajati 22 kilomeetri pikkune tunnel vee suunamiseks Vorotanist Sevani järve. Töö algas 1980. aastail, kuid seiskus Mägi-Karabahhi konflikti tõttu 1988. aastal, kui valminud oli 18 km. 2003. aastal lõpetas Armeenia lõpuks Vorotani tunneli ehituse, kuid vesi pole veel järve voolama hakanud.

Vorotani läte jääb Armeenia territooriumilt väljapoole. Seepärast on mõned Armeenia eksperdid avaldanud kartust, et pärast Mägi-Karabahhi  Aserbaidžaani kontrolli alla minekut on ohus 80% Armeenia veeressurssidest. Seda võib Aserbaidžaan kasutada Armeenia survestamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Базар-чай – artikkel "Brockhausi ja Efroni entsüklopeedilises sõnastikus" ("Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона" В 86 томах (82 т. и 4 доп.) – СПб., 1890–1907)
* Воротан – artikkel "Suures nõukogude entsüklopeedias" (3. trükk)
Väike Taevaskoda

**Väike Taevaskoda** on Ahja jõe kaldal paiknev Devoni liivakivi paljand, üks taevaskodadest, mis jääb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale.

Väike Taevaskoda asub Suurest Taevaskojast pisut ülesvoolu, loodes. Paljandi kõrgus ulatub 13 meetrini.

Liivakivist kalju seina on allikad uuristanud kaks koobast: Neitsikoopa ja Emalätte koopa. Emaläte on põhjapoolsem, Neitsikoobas lõunapoolsem. Neitsikoopaga on seotud legende. Seal kuduvat kangast imeilus linalakk neitsi, kelle kuldtelgede lagin on selgesti kuulda. Näha võib teda aga vaid jaaniööl. Emalättest voolab Ahja jõkke sekundis 4–4,5 liitrit vett, veetemperatuur on ühtlaselt 6 kraadi. 

Väikese Taevaskoja kalju edelanurgast kulgeb Taevaskoja küla suunas Kimera org.

Väikeses Taevaskojas filmiti mitu stseeni filmile "Viimne reliikvia".
Guillermo Lovell

**Guillermo José Lovell **(14. jaanuar 1918 Dock-Sud, Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 25. oktoober 1967) oli Argentina poksija.

Lovell sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis Herbert Rungele (Saksamaa), kes võitis kuldmedali.

Lovell poksis juunist 1940 kuni jaanuarini 1942 elukutselisena ning pidas kokku 3 kohtumist, millest võitis 2 (mõlemad nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Isiklikku
Guillermo Lovelli vanem vend Alberto ja selle venna poeg Santiago olid samuti tuntud Argentina poksijad.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Homolüüs

**Homolüüs** (kr *lysis* 'lahustumine, jagunemine' + *homo* 'võrdne, ühesugune') tähendab millegi jagunemist sarnasteks osadeks. Homolüüsi tähendus keemias ja bioloogias on erinev.

## Homolüüs keemias
Keemias tähendab homolüüs ehk homolüütiline dissotsiatsioon neutraalse molekuli ühe keemilise sideme dissotsiatsiooni, nii et moodustub kaks vaba radikaali. See tähendab keemilise sideme katkemist, nii et kahest sideme elektronist läheb üks kumbagi uue osakesega kaasa:
::A–B  →  A° + B°

Energiat, mis on seotud keemilise sideme homolüütilise katkemisega, nimetatakse dissotsiatsiooni energiaks. Vabad radikaalid genereeritakse ultraviolett- või päikesekiirguse poolt, aga ka peroksiidide osalusel või kõrgel temperatuuril. Radikaalid kui valentsorbitaalil paardumata elektroniga osakesed on keemilistes reaktsioonides väga aktiivsed, kuna keemilise sideme teke elektronpaari  moodustumise läbi on energeetiliselt kasulik. 
## Homolüüs bioloogias
Bioloogias tähendab homolüüs, et poolduv rakk annab kaks võrdset tütarrakku.

## Vaata ka
*Heterolüüs
*Vaba radikaal
*Keemiline side
*Tütarrakk
Vladimir Saar

**Vladimir Saar** (sündinud 16. augustil 1963 Ülem-Bulankas Krasnojarski krais) on eestlasest Venemaa poliitik, alates 9. märtsist 2022 Nazarovo linnapea. 

2003–2012 töötas ta Karatuzskoje rajooni juhina. 2012. aastast alates oli ta Krasnojarski krai kuberneri eriesindaja krai keskrajoonides ja alates 14. augustist 2018 Krasnojarski krai Bogutšanõ rajooni juhi kohusetäitja. 

Saar on lõpetanud Krasnojarski Põllumajandusinstituudi.

Vladimir Saar on abielus, tal on neli last.

## Viited

## Välislingid
*Eestlane valitseb Siberis suuremat ala kui Eesti, Postimees, 17. september 2019
Maxim Hot 100

**Maxim Hot 100** on ajakirja Maxim avaldatav iga-aastane nimekiri sajast kuumimast naisest.

Seda nimekirja koostatakse alates aastast 2000. Nimekirja eellaseks oli 1999. aastal koostatud nimekiri "Maxim's 50 Sexiest Women 1999", milles tunnistati seksikaimaks Rebecca Gayheart. Järgnevas tabelis on loetletud Maxim Hot 100 valiku võitjad.

## Viited
Svenska Handelsbanken

**Svenska Handelsbanken AB** on Rootsi pank, mille ajalugu ulatub 1871. aastasse, kui kaheksa Stockholmi Enskilda panga juhatuse liiget astusid tagasi ja otsustasid asutada **Stockholmi Handelsbankeni** – hilisema nimega Svenska Handelsbanken. Pank alustas tööd 1. juulil 1871. Handelsbankeni aktsiad noteeriti Stockholmi börsil 1873. aastal. Handelsbanken on vanim Stockholmi börsil noteeritud ettevõte. 

Aastal 2010 oli Handelsbankenil 
* 461 kontorit Rootsis ja 
* väljaspool Rootsit 22 riigis 262 kontorit.

## Handelsbanken TV
Alates 2011. aasta septembrist teeb Svenska Handelsbanken omanimelist televisiooniprogrammi Internetis. Kajastatakse uudiseid majandus- ja finantsmaailmast ning tutvustatakse panga pakutavaid tooteid ja teenuseid.

## Handelsbanken Eestis
Handelsbanken avas oma esimese esinduse Tallinnas 1995. aastal. Seda juhatas Bo Kragh kuni esinduse sulgemiseni aastal 2002.

Pank avas taas filiaali Eestis 1. juunil 2006. Svenska Handelsbanken AB Eesti filiaal tegutseb universaalpangana, mis pakub klientide vajadustele vastavat laia teenustevalikut ja personaalset teenindust.

## Viited

## Välislingid
*Handelsbanken TV
*Handelsbanken Eesti koduleht
*Handelsbanken Rootsi koduleht
Kukësi maakond

**Kukësi maakond** (albaania *Qarku i Kukësit*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb Montenegro ja Kosovoga ning Dibëri, Lezhë ja Shkodëri maakonnaga.

Maakonna keskus on Kukësi linn.

Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Kukësi ringkond, Hasi ringkond ja Tropojë ringkond.

## Viited
Teatrikunst

**Teatrikunst** (ka **lavakunst** ja **näitekunst**) on kollektiivsel loomingul põhinev kunst, milles on tihedalt läbi põimunud sõnakunst, 
kirjandus, muusika, laul ja tants. 

Teatri alusepanijaks peetakse diturambilise koori juhti Thespist, kelle nimi sai näitlemise sünonüümiks – Thespise kunst –, samuti nagu Thespise rüü tähendab teatrikostüümi. Thespis olevat tulnud koos kooriga oma sünnikohast Ikarjast kraamivankril, mille põhja- ja äärelaudadest sai moodustada improviseeritud lava. Rännakuil ühelt peolt teisele jõudis ta lõpuks Ateenasse, kus ta võitis auhinna äsja algatatud draamafestivalil – suurel dionüüsial.
Kohina juga

**Kohina juga** (ka *Linnamäe juga* või *Padaoru juga*) on juga Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Padaoru ääres.

Tallinna–Narva teest on kohani, kus Pada–Sonda tee Paluojaga ristub, ligi 0,5 km ning sealt joani omakorda veel umbes 200 m ülesvoolu. Juga on tekkinud kohas, kus Põhja-Eesti paeplatoolt alguse saav umbes 12 km² suuruse valglaga ja 6 km pikkune Paluoja (ka *Padaoru kraav*) paeses sängis enam kui 20 m sügavusse Padaorgu laskub. Enne seda on kraavil umbes sajameetrisel lõigul üks 2,5 m kõrgune juga ja sellest ülesvoolu veel kümmekond 0,2–0,5 m kõrgust madalamat, keskordoviitsiumi lubjakivisse murrutatud astangut. Kokku on joastiku kogukõrgus 6 meetrit.

Joaastang on ühtlasi keskordoviitsiumi Volhovi lademe Pada kihistiku tüüppaljandiks. Juga on taandudes endast maha jätnud enam kui 100 m pikkuse ja kuni 10 m sügavuse ning 20 m laiuse sälkoru. Joastik on nime saanud tema tekitatava iseäraliku heli (kohina) järgi.

Joa astang on Pada kihistiku stratotüüp.  Paljandi ülemise osa moodustab Loobu kihistu lubjakivi, selle all on 70 cm Sillaoru kihistu Voka kihistiku ooididega lubjakivi. Järgneb 6 cm Pada kihistiku glaukoniiti ja ooide sisaldavat lubjakivi. Pada kihistiku all on 2,6 meetrit Toila kihistu glaukoniitlubjakivi, kõige alumise osa moodustab aga Leetse kihistu glaukoniitliivakivi.

## Viited
Samuel Stricker

**Samuel Stricker** (9. august 1689 Tallinn – 31. jaanuar 1735) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 29. juunil 1708) Kieli ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juunil 1715.

Ta oli aastatel 1715–1717 (kutsuti 11. aprillil 1715) Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja. Aastatel 1717–1735 (kutsuti 17. juunil 1717) oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema tütar oli alguses abielus Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja Christian Ehrenfried Baumanniga, pärast Baumanni surma uue Vigala koguduse õpetaja Daniel Stammiga.

## Viited
Kõrtsialuse joastik

**Kõrtsialuse juga** on juga Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas (rahvasuus nimetatud ka Punaseks külaks ja Räbalakülaks).

Juga algab kohast, kus Kestla soo rohketest kraavidest toituv 5 km pikkune ja 27 km² valglaga Meriküla oja laskub Rannu-Kõrkküla klindiplatoolt alla. Astangu põhjaservast ja sellel kulgeva Tallinna–Narva maantee alt on oja läbi juhitud paesse murtud paari meetri sügavuse kanaliga. Maanteest põhja pool laskub oja sadakonna meetri pikkusel lõigul tosina 0,2–1,0 m kõrguse astanguga ligi 6 m. 

Juga on kujunenud lubja- ja liivalasundi piiril: ülemised astangud jäävad lubjakivisse ning alumised diktüoneemakilda ja liivakivide levialale. 

Oja vooluhulk ei ole isegi veerikkal ajal kuigi suur (alla 0,5 m³/s). Samas kuivab joastik harva ja selle keskmine veehulk on väga püsiv. Kokku on joastiku kogukõrgus 5,5 meetrit.

## Viited
Aseri juga

**Aseri juga** on juga Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus.

Juga asub Aseri paisjärve väljavoolu juures.

Juga on üheastanguline. Joa kõrgus on 1,4–1,6 m.
Svjata Vatra

**Svjata Vatra** (ukraina keeles *Свята Ватра* "püha tuli") on Eesti-Ukraina folkmuusikat mängiv ansambel. Ansambli unikaalne helikeel tugineb suuresti Ukraina trombooni ja Eesti torupilli koostööle ning ansambli solisti Ruslan Trochynskyi esinejatemperamendile.

## Koosseis
* Ruslan Trochynskyi – tromboon, vikat, laul
* Juhan Suits – Eesti torupill, viled, sarv, parmupill, laul
* Karl-Heinrich Arro – löökpillid
* Ken Einberg – basskitarr
* Erki Reim – kitarr

### Endised liikmed
* Sandra Sillamaa
* Arlet Tiigi – basskitarr
* Paul Neitsov – kitarr
* Martin Aulis – löökriistad
* Silver Sepp – löökriistad 
* Madis Pilt – akordion, laul 
* Gerti Paavel - torupill, viled, parmupill, perkussioon
* Kulno Malva – akordion (2005–2013)
* Kalle Kindel – löökriistad
* Dmitri Dmitrenko – trummid
* Robin Mäetalu – kitarr
* Peeter Priks – kitarr
* Oliver Kilk – kitarr
* Ats Tani – basskitarr

## Diskograafia
* "Svjata Vatra" (2006)
* "Kalyna" (2008)
* "Zillja Zelenen'ke" (CD 2011, CD/DVD 2010)
* "Svitlyi schljah" (2013)
* "Vabadus/Svoboda" (2015)
* "Muutused/Zminy" (2018)
* "Maailm sa muutud / Svit, Ty Minjaeschsja" (2020)

## Viited

## Välislingid

* 17. november 2014. *[[Vabadusraadio]]*.  Естонці передають допомогу учасникам АТО (*ukraina keeles*)
Neptunus

**Neptunus** [nept'uunus] (ladina keeles *Neptūnus*) oli vanarooma mütoloogias ja usundis mere- ja jõgede jumal. Teda samastati varakult kreeka Poseidoniga ja seetõttu on nende omadused täiesti sarnased.

Neptun sõitis mööda merepinda kaarikusarnase sõidukiga, mida vedasid delfiinid, merihobud või müütilised merekoletised.

Neptunuse abikaasa oli soolase vee jumalanna Salacia, keda samastati vanakreeka jumalanna Amphitritega. Nende kolmest lapsest tähtsaim oli Triton, kes oli inimene ainult pealtpoolt vöökohta; altpoolt oli ta kala.

Nagu Poseidonit, seostati ka Neptunust hobustega. Lisanimega Equester (ladina sõnast *equus* 'hobune') oli ta hobuste võiduajamiste patroon.

23. juulil peeti Neptunuse pidustust neptunaaliat lehtlaid ehitades. Neptunaalia kestis 2 päeva ning sel ajal oli kodanike komiteedel võimalik hääletada tsiviil- ja kriminaalkohtuasjades.

Neptunuse järgi on nimetatud Neptun, kes esimest korda laevaga ekvaatori ületanud inimestele korraldab ristimise tseremoonia.

Neptunuse järgi on nimetatud Päikesesüsteemi kõige kaugem planeet Neptuun ja selle järgi keemiline element neptuunium.

## Viited
Minotauros

**Minotauros** (vanakreeka keeles Μινώταυρος 'Minose härg') oli vanakreeka mütoloogias inimese keha ja pulli peaga koletis. Ta oli Kreeta kuninga Minose naise Pasiphae ja sõnni poeg.

Müüdi järgi võistles Kreeta kuningas Minos pärast troonile saamist oma vendadega võimu pärast. Minos palus Poseidonil saata toetuse märgiks lumivalge sõnni, mille ta lubas jumalale ohverdada. Kui ta sõnni sai, oli ta selle ilust aga niivõrd lummatud, et otsustas ta ellu jätta ning ohverdas looma omaenda karjast. Karistuseks pani Aphrodite Minose naise Pasiphae sõnnisse armuma. Pasiphae laskis Daidalosel valmistada puidust härja, ronis sinna sisse ja ühtis niiviisi sõnniga. Sellest vahekorrast sündiski Minotauros.

Koletis hakkas varsti toiduks tarvitama inimliha ning Minos lasi ta sulgeda labürinti, mille oli käskinud Daidalosel ehitada.

Pärast seda kui Minose poeg Androgeos oli Kreekas õnnetult surma saanud, sundis Minos ateenlasi kättemaksuks saatma igal üheksandal aastal (mõnes versioonis igal aastal) Minotaurosele söögiks seitse noormeest ja seitse neidu. 

Kui lähenes kolmas ohverduskord, pakkus Theseus end vabatahtlikuna kaasa, et Minotaurost tappa. Ta lubas oma isale Aigeusele, et õnnestunud reisi puhul naaseb ta valgete purjedega laeval, kui ta aga tapetakse, on laeval mustad purjed.

Kreetal armusid Theseusesse Minose tütred Ariadne ja Phaidra. Vanem tütar Ariadne andis Theseusele labürinti kaasa lõngakera, mille abil ta leidis uuesti väljapääsu. Theseus tappis Minotaurose Aigeuse mõõgaga. Ta suundus tagasi Ateenasse, võttes kaasa ka Ariadne ja Phaidra. Ariadne jättis Theseus aga maha Naxose saarele ja jätkas teed koos Phaidraga, kellest sai tema abikaasa. Tagasiteel unustas Theseus heisata laevale valged purjed. Tema isa nägi silmapiiril musti purjesid ning kukutas end merre. Meri sai tema järgi nimeks Aigeuse (Egeuse) meri.
Isopükn

**Isopükn** ehk **samatihedusjoon** on joon kaardil või graafikul, mis ühendab ühesuguse õhu tihedusega punkte.

Normaaltingimustel on õhu tihedus 1,293 kg/m³.

Õhu tihedus oleneb kõige rohkem temperatuurist ja kõrgusest. Kui muud tingimused on ühesugused, siis mida kõrgem on temperatuur, seda hõredam on õhk, ja mida kaugemal Maa keskpunktist, seda hõredam on õhk.

Õhu tihedus on väga tihedalt seotud õhurõhuga, aga neid mõõdetakse erinevates mõõtühikutes.

## Viited
Bulldozer

* Bulldozer on AMD protsessorite mikroarhitektuur
* Bulldozer on Itaalia *[[metal]]*-bänd
* Bulldozer on 1978. aasta Itaalia film
* Bulldozer on koomiks
* Bulldozer on plaadifirma
## Vaata ka
* Buldooser
Kaarlahendus

**Kaarlahendus** on kestev sõltumatu gaaslahendus, millele on iseloomulik suur voolutihedus (105–1012 A/m2) ja gaasi (leegi) kõrge temperatuur (5000 – 50 000 K).

Kaarlahenduse tekkeks on vajalik intensiivne termoemissioon või külmemissioon katoodilt ja põrkeionisatsioon elektroodidevahelises ruumis. Kaarlahendus saab tekkida gaasi rõhul, mis on suurem kui 10−2 Pa.

Kaarlahenduse pinge-voolu tunnusjoon on langev (vt joonis 2 artiklis "Huumlahendus"). See tähendab, et voolu tugevnemisel pingelang kaares langeb (kaare diferentsiaaltakistus on negatiivne). Et seejuures vool ei saaks laviinitaoliselt tugevneda, ühendatakse vooluahelasse jadamisi eeltakisti (nn ballast).

Atmosfäärirõhul tekkivat kaarlahendust nimetatakse elektrikaareks (ka kaarleegiks, ajalooline nimetus Volta kaar). Selline kaarlahendus algab sädelahendusega.

Kaarlahendust rakendatakse keevitusseadmetes (kaarkeevitus), kaarahjudes (metallurgias), gaaslahenduslampides jm.

## Vaata ka
* Kaarekustuti
* Kaarkeevitus
Laserablatsioon

**Laserablatsiooni meetod** on võtete kogu süsiniknanotorude tootmiseks, mille töötas välja Smalley töögrupp. Selle põhimõte sarnaneb suuresti kaarlahenduse omaga. Peamine erinevus kaarlahendusest on see, et energiat saadakse laserist. Laser suunatakse katalüsaatori materjalile (tavaliselt Co või Ni), mis sisaldab grafiidipallikest. Laser, mis võib töötada pulss- või pidevrežiimis, aurustab süsinikku ja katalüsaatormetalli. Aurustatud ained juhitakse seejärel (neutraalse gaasi abil) vesijahutusega vaskanumasse, kus need kondenseeruvad. Meetodi juures tuleb tähelepanu pöörata lainepikkusele, lühikesele impulsi kestusele, impulsi sagedusele, kiire omadustele ja ahju temperatuurile. Kõrgemad ahjutemperatuurid soodustavad suurema diameetriga CNT-de teket. Laserablatsiooniga toodetud MWCNT-d on diameetriga 1,5–3,5&nbsp;nm ja pikkusega kuni 300&nbsp;nm. Nanotoru kristallilisus sõltub ahju temperatuurist. Vähese metallilise katalüsaatori lisamisel süsinikust märklauda võib sellel meetodil kasvatada ka üheseinalisi nanotorusid.

## Viited

* The Richard E. Smalley Institute for Nanoscale Science and Technology, Rice University, Houston, Texas, USA
Iapetuse ookean

**Iapetuse ookean** oli vanaaegkonnas ordoviitsiumi ja siluri ajastul eksisteerinud ookean.

Ookean on nime saanud vanakreeka mütoloogiast pärit titaani Iapetose järgi. Iapetos oli Uranose ja Gaia poeg ning Atlase, Prometheuse ja Epimetheuse isa.

Iapetuse ookeanist kagusse jäi Baltica manner, mis hõlmas praeguse Põhja- ja Ida-Euroopa. Ordoviitsiumis paiknesid nii Baltica kui Iapetuse ookean lõunapoolkeral. Kogu ordoviitsiumi jooksul nihkus Baltica järjest põhja poole, läbides lõunaparasvöötme ja lähistroopika. Ordoviitsiumi lõpuks oli Baltica jõudnud juba 15.–20. lõunalaiuskraadile.

Siluris põrkas Baltica kokku Laurentia mandriga, millel tänapäeval asub Põhja-Ameerika. Sellega sulgesid nad Iapetuse ookeani põhjaosa. Nad moodustasid Vana Punase Liivakivi mandrina tuntud Laurussia. Devoni alguseks 416 miljonit aastat tagasi oli ookean sulgunud ja kokkupõrkekohta tekkinud väga kõrged mäed, võib-olla sama kõrged kui Himaalaja. Tänapäevaks on nendest mägedest säilinud Skandinaavia mäestik ja Ida-Gröönimaa mäed.

## Viited
Accademia di Belle Arti di Firenze

**Accademia di Belle Arti di Firenze** (Firenze Kunstiakadeemia, Kaunite kunstide akadeemia) on Itaalias Firenzes Püha Markuse väljakul endise Püha Matteuse haigla ruumides paiknev Euroopa esimene kunstiakadeemia.

Akadeemia rajas 1563. aastal Firenze hertsog Cosimo I.

Akadeemia üheks senini toimivaks haruks on Accademia delle Arti del Disegno (Joonistamiskunstide akadeemia), esimene joonistusakadeemia Euroopas.

Firenze Kunstiakadeemia külgneb Galleria dell'Accademiaga, mis on nime poolest küll seotud, kuid muidu eraldiseisev asutus.

## Vaata ka
*Accademia delle Arti del Disegno
* Euroopa kunstikoolide loend (inglise keeles)

## Välislingid

*Ametlik koduleht (itaalia keeles)
Mitmeseinaline nanotoru

**Mitmeseinalised nanotorud** (*multi-walled nanotube* MWNT) on nanotorud, mis koosnevad mitmest rullitud grafiidikihist. 

Mitmeseinaliste nanotorude kirjeldamiseks kasutatakse kahte mudelit. Matrjoška-mudelis moodustuvad ühise keskpunktiga silindrid, näiteks üks väiksem üheseinaline nanotoru (*single-walled nanotube* SWNT) on teise suurema SWNT sees. Pärgament-mudelis on grafiidileht pärgamendirulli või ajalehe laadselt kokku keerdunud. Sisekihtide kaugus mitmeseinalistes nanotorudes sarnaneb grafeenikihtide kaugusega grafiidis, umbes 3,4 Å. Levinum on matrjoška-mudel, mille individuaalseid kihte saab kirjeldada kui üheseinalisi nanotorusid, mis on struktuurilt metallilised või pooljuhtivad.

Kaheseinalised süsinknanotorud (*double-walled nanotube* DWNT) moodustavad erilise klassi, kuna nende omadused sarnanevad SWNT omadega, kuid kemikaalidele on nad tunduvalt vastupidavamad. See on eriti oluline pinna modifitseerimisel: nanotoru pinnale keemiliste rühmade seondamine, et sellele uusi omadusi anda. SWNT puhul lõhutakse kovalentse modifitseerimise käigus mõned C=C kaksiksidemed, mistõttu tekivad nanotoru pinnale „augud“, muutes selle mehaanilisi ja elektrilisi omadusi. DWNT korral toimuvad muutused vaid nanotoru välispinnal.
OÜ Kolm

**OÜ Kolm** on Eesti kapitalil põhinev 1993. aastal asutatud ettevõte, mis toodab kaubamärgi **Papillon** all nahkgalanteriitoodetooteid: portfelle, käekotte, rahakotte jm. Kõik tooted on disainitud ja valmistatud Eestis.

## Välislingid
* Koduleht
Stromatoliit

**Stromatoliit** on lubiainest moodustis, mis tekib vees tsüanobakterite (ehk sinivetikate) või teiste mikroorganismide elutegevuse toimel.

Stromatoliidid on kuni 1,2 m kõrged ja nende pikkus võib ulatuda mitme meetrini. Kujult on nad korrapäratud, mügarjad, koorikjad või sammasjad. Ehituselt on nad peenekihilised, kiirjad või teralised.

Stromatoliidid koosnevad peamiselt karbonaatsetest mineraalidest, savist ja liivast.

Kõige rohkem leidub stromatoliite troopilises madalas merevees, kus vee soolsus kõigub. Tänapäevaseid stromatoliite moodustavad fotosünteesivad koloonialised tsüanobakterid ekvaatori lähedal, näiteks Bahama saartel, Mehhiko lahes ja Lääne-Austraalias Shark Bays.

Stromatoliidid on sageli väga vanad. Vanimad stromatoliite meenutavad struktuurid on 3,5 miljardit aastat vanad. 1950. aastatel leiti Austraalias ja Kanadas 2 miljardi aasta vanuseid stromatoliite. Eestis on nad eriti iseloomulikud siluri lademetele.

Eestis saab stromatoliite kohata Saaremaal, näiteks Soeginina panga jalamil Atla poolsaare läänerannal ja Kübassaare panga keskmistes kihtides.

William Schopf leidis 1980 Lääne-Austraaliast 3,5 miljardi aasta vanuseid stromatoliidisarnaseid kivimeid ja pidas neid stromatoliitideks. Kui need oleksid stromatoliidid, oleks tegemist kõige vanema jäljega elu olemasolust Maal. Kuid viimasel ajal on selles hakatud kahtlema. On oletatud, et need on hüdrotermaalsed moodustised, mis on tekkinud elusolendite abita. Esimesena seadis Schopfi leiu kahtluse alla Martin Brasier 1999.

## Viited
Nitrifitseerijad bakterid

**Nitrifitseerivad bakterid** on kemoautotroofsed või kemolitotroofsed bakterid, kes eluks vajaliku energia saavad nitrifikatsioonist. 
Siia kuuluvad perekonnad  *[[Nitrosomonas]]*, *[[Nitrosococcus]]*, *[[Nitrobacter]]* ja *[[Nitrococcus]]*.

Paljudel nitrifitseerivatel bakteritel on keerukad sisemised membraansüsteemid, mis on peamiste nitrifikatsiooniensüümide asukohaks, näiteks ammoniaagi monooksügenaas, mis oksüdeerib ammoniaagi hüdroksüülamiiniks, ja nitriti oksidoreduktaas, mis oksüdeerib nitriti nitraadiks.

Nitrifitseerivad bakterid on laialt levinud pinnases ja vees ning kõige rohkem leidub neid seal, kus on märkimisväärsel hulgal ammoniaaki (ulatusliku valgu lagunemisega aladel ja reoveepuhastites). Nitrifitseerivad bakterid elavad järvedes ja jõgedes, mis rohke siseneva reovee ja heitvee tõttu on suure ammoniaagisisaldusega.

## Viited
Orsanmichele

**Orsanmichele** (ka Püha Miikaeli köögiaed, itaaliakeelsest sõnast *orto* (köögiviljaaed) kontraktsioon toskaana dialektis; vanasti tuntud ka nimega *San Michele in Orto* – Püha Miikael aias all) on kirik Itaalias Firenzes. Hoone rajati Püha Miikaeli kloostri köögiaia kohale, mis on praeguseks hävinud. 

Firenzes Calzaiuoli tänaval asuv kirik ehitati Francesco Talenti, Neri di Fioravante ja Benci di Cione poolt 1337. aastal algselt viljaturuks. Ajavahemikus 1380–1404 ehitati see ümber kirikuks, mida kasutasid kabelina Firenze mõjuvõimsad käsitööliste ja kaupmeeste gildid. Ruudukujulise põhiplaaniga hoone alumisel korrusel on 13. sajandi kaarkäigud, mis moodustasid esialgselt viljaturu lodža. Teisel korrusel asusid ametiruumid ja kolmandal korrusel oli linna viljaladu näljahädade ja piiramiste üleelamiseks. Tänapäeval väljapandud skulptuurid on koopiad, originaalid on hoiul muuseumites (vaata alt).

Kirikus asuv muuseum oli regulaarselt avatud kuni 2002. aastani, alates 2006. aastast peetakse kirikus taas jumalateenistusi. 

## Välistabernaaklite skulptuurid
Kiriku väliskülgedel on 14 arhitektuuriliselt kavandatud välimisorva, mis täideti kujudega alates aastast 1399 kuni umbes aastani 1430. Kolm kõige rikkamat gildi lasksid niššidesse paigutavad kujud valmistada pronksist, mis oli kivifiguuride paigaldamisest umbes kümme korda kallim.

## Tondod

Iga tabernaakli kohal asub gildi vapiga ümmargune reljeefne kujutis, tondo.

File:Orsanmichele, tondo dell'Arte della seta.JPG|Tondo (siidikaumehed), Andrea della Robbia
File:Orsanmichele, tondo dell'Arte dei medici e speziali.JPG|Tondo (tohtrid ja apteekrid), Luca della Robbia
File:Orsanmichele, tondo dell'Arte dei beccai.JPG|Tondo (lihunikud)
File:Orsanmichele, tondo dell'arte dei maestri di pietra e legname 0.JPG|Tondo (kivi- ja puumeistrid), Luca della Robbia
File:Orsanmichele, Arte dei Medici e Speziali.jpg|Tondo (villameistrid)


## Märkused

## Välislingid

*Firenze muuseumid – Orsanmichele kirik ja muuseum (inglise keeles)
Traal

**Traal** (inglise keeles *trawl*) ehk **traalpüünis** on kalapüügivahend, mis meenutab kujult lahtise avaga võrkkotti.

## Püügiviis
Püünist ennast nimetatakse traalnoodaks ja seda veetakse laevade järel. Traalnoot on laeva külge kinnitatud vaierite abil. Laevu, mis on kohandatud kala püüdmiseks traali abil, nimetatakse traaleriteks. Kala püüdmist traali abil nimetatakse traalimiseks.

Kasutatakse muudetava püügisügavusega traale, põhjatraale ja sügavtraale.

## Määratlus
Traalpüüniste määratlus ja kasutamine on Eestis sätestatud Kalapüügieeskirjaga.

Lubatud traalpüünised on: traalnoot; põhjatraalnoot, pelaagiline traalnoot ja agariku tragi.

## Keskkonnakaitse
Keskkonnakaitsjad kritiseerivad traalimist sellepärast, et esiteks kahjustavad põhjatraalid merepõhja ja teiseks puudub traalimisel selektiivsus: kinni püütakse kõik, mis traali satub, ja kui kala juba talle ebasoodsas piirkonnas on, siis tal praktiliselt puuduvad võimalused traalist pääseda. Kinni püütakse nii täiskasvanud kui alamõõdulised, nii soodsas seisundis kui ohustatud liikidesse kuuluvad kalad. Sellepärast on traalimine enamikus riikides rangelt reguleeritud.

## Ajalugu

## Viited

## Välislingid

*Traalpüünised
*Kalapüügieeskiri
Üheseinaline nanotoru

**Üheseinaline nanotoru** (SWNT) on diameetriga umbes üks nanomeeter, kuid toru enda pikkus on kuni miljon korda suurem. SWNT struktuuri võib ette kujutada kui õmblusteta silindrit, mis on kokku rullitud ühe aatomi paksusest grafiidikihist ehk grafeenist. Grafeenilehe keeramist iseloomustatakse indeksipaariga (n,m). Täisarvud n ja m märgivad ühikvektoreid kahes suunas piki grafeeni kristallvõret. Kui m=0, on tegu ’’siksak’’-, kui n=0, siis ’’tugitool’’- nanotorudega. Ideaalse nanotoru diameeter arvutatakse valemiga: d = \frac{a}{\pi} \sqrt{(n^2 + nm + m^2)}

a=0,246 nm.

SWNT korral muutuvad mitmed omadused sõltuvalt m ja n väärtustest, näiteks metalliline ning pooljuhtiv käitumine.