Nikolai Konarev

**Nikolai Konarev** (vene keeles *Николай Семёнович Конарев*; 19. jaanuar 1927 Stalino Ukraina NSV – 10. aprill 2007 Moskva) oli Nõukogude Liidu raudteellane ja poliitik, kes oli aastatel 1982–1991 Nõukogude Liidu raudteeminister.

Aastatel 1984–1989 oli ta Ülemnõukogu saadik ning vahemikus 1986–1990 NLKP Keskkomitee liige.

Ta avaldas üle 50 teadusartikli, milles arendas raudteeühenduste teooriat, raudteetranspordi integreeritud tehnoloogiat ja muud. Konarev oli Harkivi aukodanik.

## Varasem elukäik ja haridus
Ta sündis aastal 1927 Stalinos ja veetis lapsepõlve Kubani piirkonnas Petrovskaja staniitsasse. Hiljem kolis Konarevi perekond esmalt Ivanovskaja staniitsasse ja seejärel Nevinnomõsskisse.

Ta elas Saksa okupatsiooni üle Nevinnomõskis, osaledes sabotaažioperatsioonides taanduvate vaenlase vägede vastu. Pärast Nevinnomõsski vabastamist lõpetas ta keskkooli, astus komsomoli ja üritas vabatahtlikuna rindele minna, kuid kehva nägemise tõttu teda armeesse ei võetud.

Ta lõpetas juunis 1949 Harkivi Raudteetranspordi Inseneride Instituudi liiklustehnika erialal ja määrati Lõuna Raudteele, kus ta töötas ohutusinsenerina suures Osnova jaamas, mis oli Harkivi raudteesõlme oluline sõlmpunkt. Samal kuul ta ka abiellus.

## Raudteellasena ja poliitiline karjäär
Mõni aeg hiljem määrati ta Lozovaja jaamaülema asetäitjaks. 1952. aastal sai temast ÜK(b)P liige. 25-aastaselt sai temast osakonnaülema asetäitja ja raudtee tegevuse osakonna juhataja. Pärast poolteist aastat sellel ametikohal töötamist määrati ta 1953. aasta detsembris raudteeülema abiks. Seejärel määrati ta Lõuna Raudtee kommertsteenistuse transporditingimuste osakonna juhatajaks. Umbes aasta hiljem viidi ta Lõuna Raudtee Osnova (Harkivi) haru operatiivosakonna juhatajaks.

Aastal 1959 määrati ta Lõuna Raudtee Osnova jaoskonna juhataja esimeseks asetäitjaks. Samal aastal autasustati teda Auraudteelase märgiga. Aastal 1960 määrati ta sama Raudtee liiklusosakonna juhatajaks. Aastatel 1972–1976 oli ta Lõuna Raudtee ülem.

Jaanuaris 1976 määrati ta raudteeministri asetäitjaks, jaanuaris 1977 raudteeministri esieseks asetäitjaks, samal ajal juhtis ta rongiliikluse peavalitsust.

### Raudteeministrina
Pärast peasekretär Juri Andropovi kõnet NLKP Keskkomitee novembri (1982) pleenumil, milles ta hindas kriitiliselt olukorda raudteetranspordis, vallandati tollane raudteeminister Ivan Pavlovski ja sellele ametikohale määrati Nikolai Konarev.

Konarevi algatusel suurendati pärast katseid kaubavagunite laadimist, mis parandas oluliselt kaubaveo efektiivsust. Aastal 1988 saavutas tööstusharu kõrgeimad näitajad mitte ainult riigis, vaid ka kogu maailmas, edestades näiteks Ameerika raudteid veomahtude poolest 2 korda ja toodangu äraveo poolest 1 kilomeetri rööbastee kohta 5 korda.

Konarevi algatusel ja tema otsesel osalusel ehitati Harkivis metroo, spordiareen ja olümpiatasemel ujumiskompleks, 40-kilomeetrine trammiliin Saltovski elamurajooni, Kuzinski viadukti restaureerimine, psühhoneuroloogiline kompleks Pomerkis ja kirurgiline kompleks Zaljutonis.

Tema ministriameti ajal toimus rida suuri rongiõnnetusi, mis nõudsid tuhandeid inimelusid. Tähtsamad:
* Koristovka jaamaõnnetus - 1986
* Kamenskaja jaamaõnnetus - 1987
* Arzamassi rongiõnnetus - 1988
* Aurora rongiõnnetus - 1988
* Ufaa rongiõnnetus - 1989
* Jelnikovo jaamaõnnetus - 1990

Aastatel 1983–1991 toimus NSV Liidus üle 40 suure raudteeõnnetuse.

Veebruaris 1991 esitas ta Nõukogude Liidu presidendile Mihhail Gorbatšovile tagasiastumisavalduse, milles väljendas oma põhimõttelist vastuseisu perestroikapoliitika paljudele aspektidele.

## Hilisem elukäik
Pärast ministriametist lahkumist 1990. aastate alguses lõi Konarev transpordikorporatsiooni Intertrans, sai selle kaasomanikuks ja asus esimehe kohale. Ta jäi sellele ametikohale kuni surmani.

Nikolai Konarev suri 10. aprillil 2007 Moskvas, ta on maetud Vagankovo kalmistule.