open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šali

**Šali** (; tšetšeeni keeles *Şela*) on linn ja halduskeskus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis Šali rajoonis.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 47 708 inimest.      

## Ajalugu
Ušurma kasutas linna 1786. aastal enda peakorterina.

3. jaanuaril 1995, Esimese Tšetšeenia sõja ajal, pommitasid Vene reaktiivlennukid Šalit korduvalt kobarpommidega.

Sõjaajakirjanik Anna Politkovskaja ütles, et 9. ja 10. jaanuaril 2000 tapsid Vene väed Šalis raketi- ja miinipilduja rünnakutes üle 200 tsiviilisiku.

## Viited
Luxeuil' klooster

**Luxeuil' klooster** ([lyksœj]; *Abbaye Saint-Pierre et Saint-Paul*) oli 6. sajandil püha Columbanuse asutatud ja Peetrusele pühitsetud klooster Luxeuil-les-Bainsis Haute-Saône'i departemangus Franche-Comté'is Prantsusmaal.

## Ajaloost
Kloostri asutas 585. aastal gallo-rooma kindluse Luxoviumi varemetele iiri munk Columbanus. Ta pühitses selle Peetrusele ning kloostrist sai peagi Gallia üks tähtsamaid ja õitsvamaid. Pärimuse kohaselt oli munkade kogukond nii suur, et jumalateenistusel laulsid koorid kordamööda ja palve kõlas katkematult (*[[laus perennis]]*) päeval ja ööl. Pole väga täpselt teada, kas Columbanus sätestas sellele kloostrile reeglistiku suuliselt või kirjalikult, kuid arvatavasti oli see suures osas laenatud toonastest Iirimaa kloostritest. Seda täiendas üha enam kogu Lääne-Euroopa kloostrites järgitud benediktlaste kloostrireegel, mis nägi ette abti korrapärase valimise, reglementeeris tema suhteid munkadega ning kloostriametnike ametisse nimetamise ja neile delegeeritud volitused. 603. aastal heitis kirikukogu Columbanusele ette ülestõusmispühade tähistamist Iirimaa traditsiooni kuupäeva järgi, kuid vastuolu tegelikuks põhjuseks võis olla Columbanuse jäikus suhtluses Burgundia õukonnaga. Pärast Columbanuse pagendusse minemist asus kloostrit juhtima abt Eustatius, kellele Columbanus oli ülesandeks teinud koolide rajamise. Eustatiuse ja järgmise abti Waldeberti ajal omandasid need koolid suure tuntuse, seal said hariduse paljud vaimulikud ja Luxeuil' kloostril oli suur mõju terves Burgundia riigis. Luxeuil' mungad rajasid kloostrid Bobbios Itaalias, Saint-Valérys ja Remiremontis. Luxeuil's valmistas Lérinsi kloostri abt Conon ette oma kloostrireformi ning Luxeuil' kloostrikorraldusest lähtusid Normandia Fontenelle ja Jumièges' kloostrite asutajad.

Umbes 732. aastal rüüstas kloostrit Arlesi kaudu Burgundiasse tunginud mauride sõjavägi. Asula vallutati ja enamus kogukonnast tapeti, sh kloostri abt. Ellujäänud ehitasid kloostri taas üles. 816. aastal abt Ansegisuse ajal uuendas keiser Ludwig Vaga kloostri õigusi, taastas kiriku ja munkade eluhooned ning uuendas kloostrikorralduse. Kloostrit ja selle ümber tekkinud väikelinna laastasid 886. aasta paiku viikingid ja 917. aastal ungarlased.

Alates 15. sajandist käis kloostri tegevus kohale määratud, ent kloostris mitte viibivate abtide institutsiooni tõttu alla. Keiser Karl V kärpis Luxeuil' abtide võimu. 1634. aastal lõpetati abtide määramine ning Luxeuil' klooster liideti vannistide reformiliikumisega. 1768. aastast pärinev dokument teatab, et kogudus on arvukas ja distsipliin hea.

Prantsuse revolutsiooni ajal saadeti mungad laiali. Suuremale osale kloostri territooriumile on tänapäeval ehitatud linn, kuid 14. sajandil ehitatud ja pühale Peetrusele pühitsetud kloostrikirik säilis. Kloostri teisi hooneid kasutas 1901. aastani Besançoni piiskopkonna seminar. Kirik on Luxeuil-les-Bainsi kihelkonnakirik.

## Pildid

2020-08 - Monastère de Luxeuil - 02.jpg|Ristikäik
2020-08 - Basilique Saint-Pierre de Luxeuil-les-Bains - 01.jpg|Vaade Luxeuil' kloostrikirikule põhjast


## Viited

## Välislingid
* Abbey of Luxeuil. - Catholic Encyclopedia
Hroza (Harkivi oblast)

**Hroza** (ukraina keeles Гроза) on küla Kirde-Ukrainas Harkivi oblastis Kupjanski rajoonis Ševtšenkove vallas Ševtšenkove alevi lähedal, 34 km Kupjanskist läänes ja 79 km Harkivist kagus.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse seisuga elas külas 497 inimest, kelle emakeel jaotus järgmiselt:

*ukraina keel – 93,2%
*vene keel – 4,4%
*muud keeled – 2,4%

## Vaata ka
*Raketirünnak Hrozale 2023. aasta 5. oktoobril

## Viited
Eesti vappepitaafide loend

''Siin on loetletud Eestis asuvaid, nii säilinud kui hävinud, vappepitaafe. 

## Tallinn

;Galerii
 
File:St Marys Cathedral in Tallinn 2 Shields.jpg
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 02.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 03.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 04.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 05.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 06.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 07.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 08.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 09.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 11.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 12.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 13.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 14.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 16.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 17.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 18.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 22.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 23.JPG
File:Tallinn Mariendom Innen Wappen 25.JPG
File:Tallinn St Mary's Cathedral (2)-1.jpg



## Harju maakond

## Hiiu maakond

## Ida-Viru maakond
## Jõgeva maakond
## Järva maakond

## Lääne maakond

## Lääne-Viru maakond
## Põlva maakond
## Pärnu maakond
## Rapla maakond
## Saare maakond

## Tartu maakond
## Valga maakond
## Viljandi maakond
## Võru maakond

## Viited

## Välislingid
*Epitaafid Nigulistele, Sirp ja Vasar, nr. 51, 24 detsember 1982
## Kirjandus
*Veikko Varik, Funerary Customs Among the Nobility of Swedish-Era Estonia: Status Signifiers Displayed During Funeral Processions and Their Placement in Churches, Acta historica Tallinnensia: Tallinna Ülikooli ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo keskuse ning Eesti Teaduste Akadeemia ühisväljaanne = official publication of the Institute of History, Archaeology and Art History of Tallinn University and the Estonian Academy of Sciences, nr. 28-1, mai 2022
Tolstoi-Jurt

**Tolstoi-Jurt** (; tšetšeeni keeles Девкар-Эвла (*Devkar-Evla)*) on küla Venemaal Tšetšeenia Vabariigi Groznõi rajoonis.

Külas oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8097 elanikku.

Küla on nime saanud vene kirjaniku Lev Tolstoi järgi.

2005. aastal hukkus Tolstoi-Jurta piirkonnas toimunud lahingutes väidetavalt Aslan Mashadov, Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi kolmas president. Mashadov sai väidetavalt surma, kui Vene eriüksuslane viskas tema punkrisse granaadi.

## Viited
Paradiisilinnulillelised

**Paradiisilinnulillelised** (*Strelitziaceae*) on õistaimede sugukond ingverilaadsete seltsist.

Paradiisilinnulillelised on levinud troopilistel või lähistroopilistel aladel. Sugukonda kuulub kolm perekonda kokku seitsme liigiga. Paradiisilinnulillu perekonna (*Strelitzia*) liigid esinevad Lõuna-Aafrikas, ränduripuu (*Ravenala*) ainus liik Madagaskaril ja rüülehviku (*Phenakospermum*) ainus liik Lõuna-Ameerikas.

## Perekonnad
Sugukonda kuulub kolm perekonda.
**Phenakospermum* – rüülehvik
**Ravenala* – ränduripuu
**Strelitzia* – paradiisilinnulill
Paradiisilinnulill

**Paradiisilinnulill** (*Strelitzia*) on õistaimede perekond paradiisilinnulilleliste sugukonnast ingverilaadsete seltsist.

Pärismaisena kasvavad kõik selle perekonna liigid Lõuna-Aafrikas.

## Liigid
Perekonda kuulub viis liiki.
* *Strelitzia alba* (L.f.) Skeels	– valge paradiisilinnulill (valge strelitsia)
* *[[Strelitzia caudata]]* R.A.Dyer
* *Strelitzia juncea* Andrews – luga-paradiisilinnulill
* *Strelitzia nicolai* Regel et Körn. – nikolai paradiisilinnulill (nikolai strelitsia)
* *Strelitzia reginae* Banks ex Aiton – kuninglik paradiisilinnulill (kuninglik strelitsia)
November 2023

**November 2023**, kroonika.

2023. aasta november algas kolmapäeval ja lõppes 30 ööpäeva hiljem neljapäeval.

## [[1. november]]
*NASA kosmoseaparaat Lucy lendas missiooni esimeseks möödalennu käigus mööda asteroidist 152830 Dinkinesh.

## [[2. november]]
*USA endine krüptoärimees Sam Bankman-Fried mõisteti süüdi kõigis seitsmes süüdistuspunktis, sealhulgas pettuses ja rahapesus, seoses tema rolliga krüptovaluutabörsi FTX pankrotis.

## [[3. november]]
*Karṇālī provintsi Nepalis tabanud 5,7-magnituudilises maavärinas hukkus 153 inimest.
*Zaritšne kasarmu õhurünnak

## [[11. november]]
*Myanmari kodusõda: Opositsiooniväed olid kaks nädalat kestnud rünnaku käigus valitseva sõjaväelise hunta käest vallutanud mitu linna.

## [[14. november]]
*Libeeria presidendiks valiti napi häälteenamusega Joseph Boakai, kes võitis ametisolevat George Weah'd.

## [[16. november]]
*Hispaania peaminister Pedro Sanchez sõlmis katalaani iseseisvuslastega kokkuleppe ja valiti seejärel tagasi kolmandaks ametiajaks Hispaania peaministriks.

## [[19. november]]
*Argentina presidendiks valiti Javier Milei.

## [[22. november]]

*Hollandi üldvalimised võitis Geert Wildersi juhitud Vabaduspartei.

## [[24. november]]
*Ḩamāsi-Iisraeli sõjas hakkas kehtima ajutine vaherahu.
*Somaalia sai Ida-Aafrika Ühenduse kaheksandaks liikmesriigiks.

## [[28. november]]
*Indias Uttarakhandi osariigis päästeti kõik 41 töölist, kes olid 17 päeva varem maanteetunnelis toimunud varingu tõttu lõksu jäänud.

## Viited
Laine Pukk

**Laine Pukk** (19. juuni 1935 Õuna, Jõgevamaa – 29. mai 2022) oli eesti kunstnik ja kunstipedagoog. 

1951–1956 õppis Tartu Kujutava Kunsti Koolis. Aastatel 1957–1961 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal. Töötas pea 30 aastat Tartu Laste Kunstikoolis õpetajana. Loonud Tartu-teemalisi maale, graafilisi lehti, joonistusi ning eksliibriseid. Alates 2000. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.

Tema õpilaste hulgas on näiteks Tiiu Kirsipuu, Rein Tammik, Regina Lukk, Anne Parmasto ja Kaia Lukats.

## Isiklikku
Tema ja Aleksander Suumani poeg on Aapo Pukk.

## Viited
Astrid Kirchherr

**Astrid Kirchherr** (20. mai 1938, Hamburg – 12. mai 2020, Hamburg) oli saksa fotograaf ja kunstnik, tuntud oma seotuse poolest ansambliga The Beatles (ta pildistas bändi ja selle liikmeid nende algusaastail Hamburgis).
Talvi Johani

**Talvi Johani** (23. juuni 1948 – 19. mai 2014) oli eesti maalikunstnik ja tekstiilimaalija.

Ta õppis Tallinna 46. Keskkoolis ning astus edasi õppima ERKI tekstiiliosakonda, mille lõpetas 1973.

1973–1983 töötas ta ettevõttes Tekstiil siidimaalijana, 1983–1997 Kunstikombinaadis ARS samuti tekstiilikunstnikuna. Alates 1979. aastast esines ta mitmetel tarbekunstinäitustel oma maalitud tekstiili ja minitekstiiliga. Kunstnik ise on pidanud ühisnäitustest olulisemaks 1989. aasta eesti abstraktse kunsti ülevaatenäitust Eesti Kunstimuuseumis, näitust "Naine-97“ eesti näituste messikeskuses ja 1997 korraldatud kanganäitust Estonia talveaias.

Johani pöördus tekstiilikunstnikuna 1980. aastate keskel uusekspressionistlikku maalilaadi.

## Isiklikku
Tema isa oli tšellist Johannes Johani.

## Viited
Charles Dance

**Walter Charles Dance** OBE (sündinud 10. oktoobril 1946 Redditchis Inglismaal) on inglise näitleja, stsenarist ja lavastaja.    

Ta on tuntud rangete , autoritaarsete tegelaste ja kaabakate kehastamise poolest .

Ta debüteeris James Bondi filmis " *Ainult sinu silmadele* " (1981). Pärast seda on ta mänginud mitmetes kriitikute poolt tunnustatud ajastufilmides, näiteks *"Michael Collins"* (1996), *"Gosford Park* " (2001), *"The Imitation Game"* (2014), " *Mank"* (2020) ja *"The King's Man"* (2021). Ta on mänginud ka filmides *"Kuldne laps"* (1986), *"Tulnukas 3"* (1992), *"Viimane tegevuskangelane"* (1993), *"Dracula Untold* " (2014) ja *"Godzilla: Koletiste kuningas"* (2019). Ta debüteeris režissöörina draamafilmiga " *Ladies in Lavender* " (2004), mille stsenarist ja tegevprodutsent ta ise oli. 

Televisioonis mängis Dance Guy Perronit sarjas " *Kroonijuveel* " (1984), hr Tulkinghorni sarjas *"Sünge maja* " (2005), Tywin Lannisterit sarjas *"Troonide mäng"* (2011–2015) ja lord Mountbattenit sarja *"Kroon"* kolmandal ja neljandal hooajal (2019–2020). Oma rolli eest sarjas *"Kroon"* nomineeriti ta Primetime Emmy auhinnale draamasarja parima külalisnäitleja kategoorias .

## Viited

## Välislingid
*  andmekogus IMDb (inglise)
Itum-Kale rajoon

**Itum-Kale rajoon** (; tšetšeeni keeles Итон-Кхаьллан кӏошт *Iton-Qällan khoşt*) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. See asub vabariigi lõunaosas. Piirkonna pindala on 1277 km². Selle halduskeskus on Itum-Kale (Itum-Kali) küla. 2010. aasta rahvaloenduse ajal elas rajoonis 5483 inimest. Itum-Kale elanikkond moodustab 19,5% rajooni kogurahvastikust.

## Viited

## Välislingid
Atšhoi-Martan

**Atšhoi-Martan** (; tšetšeeni keeles *Theẋa-Mart* (Тӏехьа-Март), *Jaşxoyn̡-Marta* (Іашхойн-Марта)) on linn Venemaal Tšetšeenias, Atšhoi-Martani rajooni halduskeskus.

Linna staatus anti Atšhoi-Martanile 2023. aastal.

## Ajalugu
Pärast tšetšeenide ja inguššide küüditamist 1944. aastal nimetati Atšhoi-Martani küla ümber Novoselskojeks ja selle asustasid teistest rahvustest inimesed. Aastatel 1944–1957 oli see Groznõi oblasti Novoselski rajooni halduskeskus.

1957. aastal, kui vainahhi rahvas naasis ja Tšetšeeni-Inguši ANSV taastati, sai küla tagasi oma vana nime Atšhoi-Martan.

Küla pälvis tähelepanu 1999. aastal Teise Tšetšeenia sõja ajal, kui seal toimusid intensiivsed lahingud ja see sai tugevalt kahjustada. Seda sündmust kajastatakse populaarses vene sõjalaulus "Ära ütle emale, et ma olen Tšetšeenias" ("Ты только маме, что я в Чечне, не говори").

## Rahvaarv

* 1959. aasta rahvaloendus: 8389
* 1970. aasta rahvaloendus: 12 250
* 1979. aasta rahvaloendus: 12 276
* 1989. aasta rahvaloendus: 14 680
* 1990. aasta rahvaloendus: 15 101
* 2002. aasta rahvaloendus: 16 742
* 2010. aasta rahvaloendus: 20 172
 

2010. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt olid enamus Atšhoi-Martani elanikest (20 113 ehk 99,7%) tšetšeenid, ning 59 inimest (0,3%) olid muust rahvusest.

## Infrastruktuur
Atšhoi-Martani raamatukogus on umbes 70 000 raamatut. Külas on ka üheksa keskkooli, kaheksa-aastane kool, kolm lasteaeda ja noortekeskus. Enne vaenutegevuse puhkemist oli Atšhoi-Martanis ka internaatkool. Linnas on ka mošee.

## Viited
Ak-Dovurak

**Ak-Dovurak** on linn Venemaal Tõva Vabariigis Hemtšiki jõe ääres (Jenissei vasakpoolne lisajõgi), 301 kilomeetrit Kõzõlist läänes. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 12 456.

## Ajalugu
See asutati 1964. aastal linnana, kus elasid asbestitehase ehitamisel töötavad töötajad. Linna nimi tähendab tõva keeles "valge maa", mis tuleneb seal leiduvast asbestist.

## Viited
VAIO

**VAIO** (jaapani keeles バイオ) on arvutite ja olmeelektroonika bränd. Sony võttis brändi kasutusele 1997. aastal. Firma struktuurimuutuse järel asutati uus ettevõte VAIO Corporation, millele kuulub VAIO bränd ja mis toodab seda kandvaid arvuteid edasi.

## Etümoloogia
Algselt oli VAIO sõnade *Video Audio Input Output* lühend. Hiljem tähistas lühend sõnu *Video Audio Integrated Operation*, mis muudeti brändi kümnenda aastapäeva puhul sõnadeks *Visual Audio Intelligent Organizer*. Nii VAIO logo kui ka lühend on taotluslikult tähendusrikkad, olgu näiteks VAIO lühendi kõla sarnasus inglise ja jaapani keeles sõnaga "bio".

## Ajalugu
Kuigi Sony üllitas arvuteid varemgi, naasis kontsern VAIO brändiga arvutiturule. Konkurentidest eristumiseks pöörati erilist tähelepanu VAIO brändi toodete audiovisuaalsele sisule, kaasaskantavusele ja disainile. VAIO arvutites on kasutatud mitmesuguseid uuenduslikke tehnoloogiaid ja liideseid, mille arendamisega Sony tegeles, sealhulgas Memory Stick, i.Link ja MiniDisc.

Sony otsustas 2014. aastal kehvade müügitulemuste tõttu VAIO arvutite ärisuuna müüa. Japan Industrial Partners ostis selles 95% osaluse, kusjuures Sony jätkas uues ettevõttes VAIO Corporation 5% osalusega väikeosanikuna. Omanikuvahetusega muutus ka strateegia, sest otsustati keskenduda kõrgema kvaliteediga toodetele ja nišisegmentidele.

## Tooted
Enne 2014. aastat oli VAIO tooteportfell mahukas, sisaldades lauaarvutite, meediamängijate ja sülearvuti tooteliine. Toodeti ka kaasaskantavaid pleiereid ja muusika voogedastusseadmeid. Pärast 2014. aastat on VAIO fookuses sülearvutid, välja anti ka paar nutitelefonimudelit.

## Viited

## Välislingid
Silke Renk

**Silke Renk** (abielus *Silke Lange*; sündinud 30. juunil 1967 Querfurtis Halle ringkonnas) on endine Saksamaa odaviskaja.

Ta esindas Ida-Saksamaad 1988. aasta suveolümpiamängudel, kus saavutas viienda koha, ja 1990. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus saavutas neljanda koha.

Tema karjääri tippsaavutuseks kujunes 1992. aasta suveolümpiamängudel Hispaanias Barcelonas kuldmedali võitmine. Renk võitis 68,34-meetrise viskega, alistades hõbemedali võitnud Natalja Šikolenko ja kaasmaalase Karen Forkeli.

Järgmisel aastal saavutas ta 1993. aasta maailmameistrivõistlustel kuuenda koha. Ta loobus 1994. aasta Euroopa meistrivõistlustest põlvevigastuse tõttu ega jõudnud enam rahvusvahelistel võistlustel finaali, hoolimata sellest, et ta osales 1995. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1996. aasta suveolümpiamängudel.

Isikliku rekordi 71.00 meetrit viskas ta toonase vana odaga juunis 1988 Rostockis. Sellega on ta Saksamaa odaviskajate seas kolmas, jäädes alles Petra Felkele (kelle nimel on olnud maailmarekord) ja Antje Kempele.
​
## Välislingid
*Silke Renk  
*[Silke Renk [World Athletics] veebilehel] 
*Silke Renk Olympedia.org veebilehel
*Silke Renk Sporting Heroes.net veebilehel
*Silke Renk Track and Field Statistics veebilehel
Vahiteenistus (laevandus)

**Vahiteenistus** (laevanduses) on meeskonna ehk laevapere tegevus veesõiduki või muu ujuvvahendi katkematu ja ohutu kasutamise jätkusuutlikuks tagamiseks. 

## Kirjeldus
Vahiteenistuse korraldamise eest vastutab laevakapten. Laeva vahivahetuse üldjuhiks ehk vahiohvitseriks on üldjuhul vahitüürimees (sõjalaeval juhtivast ohvitserkoosseisust vahiohvitser). Vahivahetuse pikkus ja vahtide arv sõltub üldjuhul konkreetse laeva ja meeskonna suurusest ning sõidu või muu tegevuse kestusest. Laeval on sõidu ajal tavaliselt 2–3 vahti ja ühe vahivahetuse kestus on tavaliselt 2–6 tundi. Vahiteenistusest vaba aega nimetatakse vabavahiks. Vabavahi meeskonna liikmeid võidakse vajadusel rakendada laevas vajalikel korrastus või majandustöödel. 

Vastavalt veesõiduki kasutamisele nimetatakse (korraldatakse) vahiteenistust tavaliselt:
* Merevaht ehk sõidu- või käiguvaht
* Ankruvaht 
* Sadamavaht ehk seisuvaht.

Vahiteenistuses osalev laevapere jaguneb veesõidukil peamiselt:
* Navigatsioonivahti – tagab laeva juhtimise ja olukorrateadlikkuse
* Masinavahti – tagab laeva jõuseadmete ja süsteemide toimimise. 

## Vaata ka
* Vahitüürimees
* Vahimehaanik
* Laevapere

## Välislingid
* EE
* Riigiteataja: Laeva vahiteenistuse kord
Lehti Viiroja

**Lehti Viiroja** (28. november 1922 – 19. november 2006) oli eesti kunstiteadlane. 

1946. aastal lõpetas ta Tallinna 9. Keskkooli ja Tartu Ülikooli lõpetas 1955. aastal. 

1944. aastast peale töötas ta Tallinna Riikliku Kunstimuuseumi teaduri ja graafikafondi hoidjana. 
Aastatel 1961–1993 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia ajaloo instituudi kunstiajaloo sektori teadur. 

1970. aastal kaitses ta kunstiteaduste kandidaadi väitekirja teemal "Kristjan Raud 1865–1943. Looming ja mõtteavaldused". Selle pealkirja all ilmus 1981. aastal ka monograafia, mis tõi talle Kristjan Raua preemia. Meistri loomingust on ta koostanud mappe (1965, 1985); 1994. aastal ilmusid tema toimetusel "Kristjan Raua kirjad Paul Rauale ja Karl Eduard Söödile". 

Ühena "Eesti kunstiajaloo" autoritest (1970–1977) sai ta 1978. aastal Kristjan Raua ning 1980. aastal riikliku preemia. 

1960.–1970. aastatel kirjutas Lehti Viiroja sageli graafikast, avaldas Vive Tolli (1975) ja Ilmar Torni (1978) lühimonograafiad.

Ajaloo instituudis tehtud uurimused kunstikäsitluse ja -kriitika kohta Eestis 19. sajandil ja 20. sajandi algkümnendeil said aluseks ühistöös Juta Keevalliku ja Rein Loodusega koostatud kogumikele "Tekste kunstist ja arhitektuurist. Kunstikirjutus Eestis" (I–III, 2000–2006). 2001. aastal said kõik kolm I osa eest Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia.

## Viited
5. üksik ründebrigaad

**5. üksik Kiievi nimeline ründebrigaad** (*5-та окрема штурмова Київська бригада*) on Ukraina maaväe väeüksus.

## Ajalugu
Üksus osales 2023. aasta septembris koos Ründebrigaad Ljuti ja 80. üksiku ründedessantbrigaadiga Bahmuti lähedal asuva varem Vene vägede keäs olnud Klištšijivka hõivamises. Väeosa kannab alates 29. seotembrist 2023 nimetust 5. üksik Kiievi nimeline ründebrigaad.

## Koosseis
*Nimekiri ei ole täielik*
*  Pataljon "Aidar"
*  luurepataljon

## Viited
Madrus (auaste)

**Madrus** (saksa keeles *Matrose*) on Eesti kaitsejõududes kasutusel olev mereväe auaste, mis on ühtlasi madalaim sõjaväeline auaste. 

Madrusest ühe astme võrra kõrgem auaste on vanemmadrus. Maa- ja õhuväes vastab madrusele reamehe auaste.

Madrus on ühtlasi ka madalama taseme mereväelase ametikoht.
STB-tüüpi kalalaev

**STB-tüüpi kalalaev** (vene keeles *18 метровый стальной траловый бот типа СТБ*, saksa k: *18 m Stahl-Fischkutter*), ka *projekt 517*, oli Ida-Saksamaal 1950. aastail Nõukogude Liidule sõjakahjude kompensatsioonina valmistatud väike kalalaev. 

## Ajalugu
Selle eelkäijaks oli Ida-Saksamaal 1946–1951 valmistatud peamiselt puitmaterjalist *17-m-Kutter* ehk *Komposit-Fischutter 17,6 m – Typ D*, mis sarnanes väliskujult hilisema tüübiga. 

STB-d ehitati 1951–1956 seitsmes Ida-Saksamaa laevatehases: VEB Schiffswerft Fürstenberg-Oder, VEB Rosslauer Schiffswerft, VEB Schiffswerft Oderberg, VEB Yachtwerft Berlin, VEB Schiffswerft Edgar Andre, VEB Mathias Thesen Werft ja VEB Volkswerft Stralsund. Kokku ehitati seda tüüpi kalalaevu kokku 291, neist 272 Nõukogude Liidule. 1950.–1970. aastail olid need Läänemerel ühed arvukamad ja tüüpilisemad nõukogude rannapüügi-kalalaevad. Seejärel tulid peale uuemad laevatüübid, näiteks projekt 657 PTS.

STB-st on ehitatud Eesti NSV-s ümber näiteks õppelaevad Juku ja Suurlaht ning lõbusõidu-reisilaev LuLu.

## Kirjeldus
Põhiandmed
* Pikkus: 18,25 m
* Laius: 5,22 m
* Süvis: 2 m
* Veeväljasurve: 70–80 t
* Kogumahutavus: 38,2 brutoregistertonni
* Trümmi maht: 29,4 m³
* Peamasin: S4 DV 224 või 6NVD 24 
* Kiirus: 8 sõlme
* Meeskond: 5–6

Laeval oli puidust roolimaja, kuid ülejäänud tekiehitised olid metallist. Vööris asus kuuekohaline kajut, mille juurde kuulus söeküttega ahi. Keskosas oli trümm ja ahtris masinaruum. Laeva modifikatsioone nimetati STB-71, STB-150, SMB-2001.

Laeval olid varustuses ka kolm purje: foka, grootpuri ja besaanpuri.

## Välislingid
* Soviet-trawler.narod.ru
* VEB Yachtwerft Berlin
Szudziałowo

**Szudziałowo** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas, Szudziałowo valla halduskeskus. Szudziałowo asub Valgevene piirist 8 km kaugusel.

Szudziałowot on esmamainitud 1592. aastal.

## Viited
Haruka Kitaguchi

**Haruka Kitaguchi** (jaapani k. 北口 榛花, *Kitaguchi Haruka*, sündinud 16. märtsil 1998 Asahikawas) on Jaapani odaviskaja, kes võitis noorte maailmameistrivõistlustel  kuldmedali. Ta on ka odaviske Jaapani rahvusrekordi omanik, kuna ta heitis 2019. aastal Kitakyushus Honjo kergejõustikustaadionil 66.00 m. 2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali, mis tegi temast esimese jaapanlanna, kes medali võitis, mis tahes heitevõistlusel maailmameistrivõistlustel või olümpiamängudel.

2023. aastal võitis ta oma parima saavutusena Budapestis kergejõustiku maailmameistrivõistlustel odaviskes kuldmedali, viimase viskega.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli ta olümpiavõitjaks tulemusega 65.80.

## Välislingid

*[Haruka Kitaguchi [World Athletics] veebilehel] 
*Haruka Kitaguchi Sporting Heroes.net veebilehel 
*Haruka Kitaguchi Olympedia.org veebilehel
Loison-sous-Lens

**Loison-sous-Lens** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Loison-sous-Lens on Lensi idapoolne eeslinn, teede D917 ja D162 ristumiskoha ümbruses. Läänes piirab seda Autoroute A21 ja lõunas Lensi kanal.


Loison-sous-Lens - Eglise Saint-Vaast.JPG|Loison-sous-Lensi kirik
62523-Loison-sous-Lens-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Vaasti kirik, pärineb 20. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.

## Viited
Erkki Otsman

**Erkki Otsman** (sündinud 1. detsembril 1966) on eesti kabareeartist, laulja ja õpetaja.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1991. aastal.

Tal on ilmunud kaks albumit:
* "Erkki Otsman" 2003
* "Kabaree Marcelle" 2013

## Viited
Luxeuil-les-Bains

**Luxeuil-les-Bains** (Rooma asula *Luxovium*) on linn Prantsusmaal Haute-Saône'i departemangus. Asub u 300 m kõrgusel Vogeeside edelanõlvadel Franche-Comté'i piirkonnas, Vesoulist u 35 km kirdes, Épinalist 50 km lõunas ja Belfortist 50 km loodes.

## Ajaloost
Iirimaa päritolu misjonär Columbanus asutas 6. sajandi lõpul rooma asula varemetele Luxeuil' kloostri, mis oli 7. sajandil Merovingide riigis oluline hariduskeskus ja mis tegutses Prantsuse revolutsioonini. Kloostrist on säilinud 15. sajandil ehitatud ristikäik ja 17. ja 18. sajandi ehitiste osi. Luxeuil oli üks asulaist, mis 870. aastal Meersseni lepinguga läksid Ludwig Sakslase valitsuse alla.

## Vaatamisväärsused
Kunagine kloostrikirik Püha Peetruse basiilika (alates 1840. aastast kihelkonnakirik) ehitati 13. ja 14. sajandil. Kolmest tornist on säilinud üks, 1527. aastal ümber ehitatud. Kirikus on 17. sajandi barokne oreliprospekt, Pariisi Jumalaema kirikust toodud 1806. aastal tehtud kantsel, 16. sajandist kooritoolistik ja üks lamava Kristuse kiviskulptuur, Columbanuse relikviaar uusgooti stiilis.

Enamale kui tosinale soojaveeallikale (43–63 °C), mida kasutati supluseks juba roomlaste ajal, ehitati 18. sajandil Prantsusmaa vanim spaa. Nüüd moodsa sisseseadega ehitis asub pargis linna põhjaosas.

Linnas asub hulk ehitismälestistena kaitse alla võetud hiliskeskaegseid ja varauusaegseid maju. Linnas on elanud kardinal Jean Jouffroy, Madame de Sévigné, Augustin Thierry, Alphonse de Lamartine ja André Theuriet.

Kohalik muuseum asub 15. sajandi majas nimega Tour des Échevins.

Luxeuil's tegutseb Conservatoire de la dentelle, kus uuritakse ja säilitatakse linnale jõukuse toonud pitsikudumise traditsiooni ja tehnoloogiaid.

## Pildid

2020-08 - Basilique Saint-Pierre de Luxeuil-les-Bains - 22.jpg|Vaade kiriku kõrvallöövi
2020-08 - Monastère de Luxeuil - 21.jpg|Kloostrikiriku ristikäik
Luxeuil-les-Bains (70) Basilique Saint-Pierre et Saint-Paul - Intérieur - Stalles - 03.jpg|Kiriku kooritoolistiku detail
2020-09 - Orgues de la basilique Saint-Pierre de Luxeuil-les-Bains - 02.jpg|Orel ja oreliprospekt kirikus
Luxeuil - Basilique Saint-Pierre 05.jpg|Surnud Kristuse skulptuur kirikus
2020-08 - Thermes de Luxeuil-les-Bains - 03.jpg|Spaahoone
Luxeuil-les-Bains (70) Tour des échevins - 01.jpg|*Tour des Échevins*
2020-08 - Hôtel Thiadot - 11.jpg|*Hôtel Thiadot*
2020-08 - Maison du cardinal Jouffroy - 06.jpg|*Maison du cardinal Jouffroy*
2020-08 - Hôtel Thiebaut de Montureux - 02.jpg|*Hôtel Thiebaut de Montureux*
2020-08 - Maison de François Ier (Luxeuil-les-Bains) - 01.jpg|*Maison de François I*
 2020-08 - Maison à l'oriflamme (Luxeuil-les-Bains) - 01.jpg|*Maison à l'Oriflamme*


## Viited
Ketas-limanutt

**Ketas-limanutt** (*Hygrophorus discoideus*) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 

## Välislingid
*
Killerite kiirrong

**"Killerite kiirrong"** (originaalpealkirjaga "Bullet Train") on 2022. aasta Ameerika märulikomöödiafilm, mille režissöör on David Leitch. 

Filmi tootsid Columbia Pictures ja 87North Productions.

Film jõudis Eesti kinodesse 5. augustil 2022.

## Süžee
Õnnetu palgamõrvar Ladybug (Brad Pitt) tahab rahus oma tööd teha, kuid missioon paneb ta kokkupõrkekursile eluohtlike vaenlastega.

## Välislingid

* Bullet Train andmekogus IMDb (inglise)
Miusskoje kalmistu

**Miusskoje kalmistu** (vene keeles *Миусское кладбище*) on kalmistu Moskva põhjaosas Kirderingkonnas Marjina Roštša rajoonis aadressil Suštševski Val 19.

Kalmistu pindala on 5 hektarit.

Kalmistu rajati 1771. aastal Moskvat laastanud katkulaine ajal. 1800. aastal kalmistu hävitati, kuid 1821. aastal taasavati.

## Maetuid
*Ivan Bobrov, näitleja
*Kirill Bulõtšev, ulmekirjanik ja ajaloolane
*Savva Dudel, filosoof
*Valeri Garkalin, näitleja ja teatripedagoog
*Mihhail Gasparov, klassikaline filoloog, tõlkija, kirjandus- ja värsiteadlane
*Boriss Grušin, filosoof ja sotsioloog
*Aleksandr Nemirovski, ajaloolane ja kirjanik 
*Lidija Obuhhova, kirjanik
*Boriss Rõtsarev, filmilavastaja ja stsenarist
*Galina Štšerbakova, kirjanik ja stsenarist
*Aleksandr Zapadov, kirjandusteadlane ja kirjanik
*Aleksandr Tatarski, animafilmirežissöör
*Aleksandr Vedernikov, dirigent
*Dziga Vertov, filmilavastaja ja stsenarist
*Inna Vetkina, kirjanik ja stsenarist

## Viited
2023. aasta Herāti maavärinad

**2023. aasta Herāti maavärinad** olid maavärinad, mis tabasid 2023. aasta oktoobris Afganistani Herāti provintsi. Esimesed kaks toimusid 7. oktoobril, kolmas 11. oktoobril, neljas 15. oktoobril ja viies 28. oktoobril. Neist mitu maavärinat oli magnituudiga 6,3.

Esimene maavärin leidis aset 7. oktoobril kell 11.11 kohaliku aja järgi, millele 31 minutit hiljem järgnes teine. Maavärinate tagajärjel hukkus vähemalt 1487 inimest ja vähemalt 2600 inimest sai vigastada. Iraanis sai vigastada üks inimene ja esines ka väiksemaid kahjustusi. Need maavärinad olid Afganistani kõige suurema surmasaanute arvuga maavärinad pärast 1998. aasta , milles hukkus 4000–4500 inimest. Kolmas maavärin leidis aset 11. oktoobril, neljas 15. oktoobri varahommikul ja viies 28. oktoobril.

## Põhi- ja järeltõuked
Põhitõugetele järgnes mitu järeltõuget.


## Viited
Meurchin

**Meurchin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Meurchin asub 11 km Lensist kirdes, teede D164 ja D165 ristumiskoha ümbruses.


Mairie de Meurchin.JPG|Meurchini raekoda
62573-Meurchin-Sols.png


## Huviväärsusi

* Püha Peetruse kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.
* Saksa sõjakalmistu.

## Viited
Gruppa krovi

***Gruppa krovi*** ( , *"Veregrupp"*) on Nõukogude rokkansambli Kino kuues stuudioalbum, mis ilmus esmakordselt 1988. aastal. See ilmus Perestroika ja Glasnosti kõrgajal koos krimipõnevikuga *[[Nõel (film)|" Nõel "]]* (), mis ilmus samal aastal peaosalise peavokalisti Viktor Tsoiga, sellest sai bändi populaarseim album nii Nõukogude Liidus kui ka lõpuks väljaspool seda. 

Albumi loomine algas 1987. aastal. Suurem osa salvestusest toimus Georgi Gurjanoviga, teos valmis Aleksei Višnja stuudios.

Kriitikud kiitsid albumit ilmumisel kõrgelt ja seda peetakse jätkuvalt tähelepanuväärseks sündmuseks vene muusika ajaloos. 1999. aastal avaldas Nashe raadio nimekirja "100 parimat vene rokklaulu 20. sajandil", mis sisaldab mitmeid sellelt albumilt pärit lugusid ja andis laulule "Gruppa krovi" esikoha. 2007. aastal lisasid *[[Rolling Stone]]'i* toimetajad loo "Gruppa krovi" oma nimekirja "40 laulu, mis muutsid maailma".

## Taust
1985. aasta lõpus lahkus Kinost bassimees Aleksander Titov, kes oli ka ansambli Akvaarium liige, kuna tal oli mõlemas bändis raske töötada. Muusikud kommenteerisid Titovi lahkumist harva, pidades seda mingil määral reetmiseks. Kino trummar Georgi Gurjanovi sõnul ei sobinud Titov nende meeskonda ja pidas end alati Akvaariumi liikmeks, töötades Tsoi bändiga vaid külalismuusikuna. 

## Ajalugu
Pärast Nõukogude Liidus väljaandmist ilmus album 1989. aastal USA-s Capitol Recordsi poolt.   

## Albumi kaas

*Gruppa krovi* albumi kaas meenutab sõjajärgset Vene avangardi ja sõjaeelset suprematistlikku liikumist ning selliste kunstnike kunsti nagu Lazar Lissitski. See on otseselt inspireeritud Fritz Langi 1922. aastal ilmunud tummfilmi *Dr. Mabuse, der Spieler* plakatist.

## Popkultuuris

* "Gruppa krovi" oli osa *[[Grand Theft Auto IV]]* muusikast, kuid see eemaldati 2018. aasta aprillis pärast kümneaastase litsentsi aegumist.
* Ameerika heavy metal bänd Metallica esitas nimilugu “Gruppa krovi” Moskvas Lužniki staadionil 21. juulil 2019, kakskümmend üheksa aastat ja päev pärast seda, kui bänd oli seal viimati esinenud enne Tsoi autoõnnetust 1990. aastal 
* Vene videomäng War Thunder kasutas "Gruppa krovi" remiksi uuenduse "Drone Age" treileris.

## Lugude loend

# "Группа крови" / "Gruppa krovi" / "Veregrupp" (4:45)
# "Закрой за мной дверь, я ухожу" / "Zakroy za mnoy dver', ya ukhozhu" / "Sule uks minu taga, ma lahkun" (4:15)
# "Война" / "Voyna" / "Sõda" (4:04)
# "Спокойная ночь" / "Spokoynaya noch'" / "Rahulik öö" (6:07)
# "Мама, мы все сошли с ума" / "Mama, my vse soshli s uma" / "Ema, me oleme kõik hulluks läinud" (4:06)
# "Бошетунмай" / "Boshetunmai" (4:09)
# "В наших глазах" / "V nashikh glazakh" / "In Our Eyes" (3:34)
# "Попробуй спеть вместе со мной" / "Poprobuy spet' vmeste so mnoy" / "Try to Sing Along With Me" (4:35)
# "Прохожий" / "Prokhozhiy" / "Passerby" – (3:39)
# "Дальше действовать будем мы" / "Dal'she deystvovat' budem my" / "Nüüdsest on meie kord" (3:55)
# "Легенда" / "Legenda" / "Legend" – (4:10)

## Viited
Sabah (täpsustus)

**Sabah** võib olla:

* Sabahi osariik, Malaisia osariik
* Sabah (ajaleht), Türgi ajaleht

## Vaata ka
* Şabāḩ, Liibanoni laulja ja näitleja
Montigny-en-Gohelle

**Montigny-en-Gohelle** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Montigny-en-Gohelle asub 11 km Lensist idas, teede D46, D39e ja N43 ääres. Autoroute A21 kulgeb läbi valla.


Eglise Sainte-Marie-Madeleine de Montigny-en-Gohelle - 2.JPG|Montigny-en-Gohelle'i kirik
62587-Montigny-en-Gohelle-Sols.png


## Huviväärsusi

* St. Madeleine'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.

## Sõpruslinnad

*  Hrastnik
*  Stollberg
*  Johannesburg
*  Tamási
*  Ruda Śląska

## Viited
Méricourt (Pas-de-Calais)

**Méricourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Méricourt asub 4,8 km Lensist kagus, teede D33, D40 ja D262 ristumiskoha ümbruses. Vald on Avioni kantoni osa.


Mairie de Méricourt (Pas-de-Calais) - 1.JPG|Méricourt'i raekoda
62570-Méricourt-Sols.png


## Ajalugu

Piirkonna ajalugu iseloomustab Courrières'i kaevandusõnnetus 10. märtsil 1906, mille tagajärjel hukkus 1099 inimest. Puudutatud vallad olid Méricourt, Billy-Montigny, Noyelles-sous-Lens ja Sallaumines.

Méricourt'i püstitati kaevandusõnnetuse mälestusmärk. Alates 2006. aastast on memoriaal hõlmanud ka maapealset rada, mis näitab ellujäänute maa-alust marsruuti, kellel õnnestus umbes kolm nädalat pärast kokkuvarisemist ja sellest tulenevat niiskust ja tolmu kaevanduskäikudest välja pääseda.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.
* St. Barbe'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* Vana lossi jäänused.
* Mälestusmärgid.

## Viited
Trembita (tiibrakett)

**Trembita** (ukraina keeles Трембіта) – Ukraina pind-pind tiibrakett, mille lennuulatus on umbes 140 kilomeetrit, toodetud PARS-i poolt.

## Kirjeldus
Trembita on struktuurilt sarnane II maailmasõjast pärit Saksa lendava V-1 pommiga. Raketti jõuallikaks on (praegu harva kasutatav) impulssreaktiivmootor, mis võimaldab saavutada kiirust ligikaudu 400 km/h. See mootor genereerib heli intensiivsusega 100 dB ja suures koguses soojust, muutes Trembita atraktiivseks sihtmärgiks vaenlase õhutõrjele, eriti MANPADS-rakettidele. Raketi lennuulatus on ligikaudu 140 kilomeetrit, selle minimaalne lennukõrgus on 30 m ja maksimaalne lagi 2000 m. Kütusena kasutatakse bensiini E92 või E95. Kütusevaru on 30 liitrit. Kasutatava mootori tüübi tõttu on Trembita varustatud raketikiirendiga, mis võimaldab nõuetekohast starti. Need raketid lastakse kõige sagedamini välja mobiilsetest kanderakettidest, mis tavaliselt kannavad umbes 20–30 raketti.

## Viited
Mariin

**Mariin** on naisenimi.

Mariin tähendab meremaali.

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Mariin 85 naisel. Mariin oli populaarsuselt 874. naisenimi.

Eestis levinud kalendrites on selle nime kandjate nimepäev 9. oktoobril.

## Tuntumaid nime kandjaid
*Mariin Ratnik
*Mariin Virolainen
*Mariin Virro

## Viited
Metoodiline kahtlus

**Metoodiline kahtlus** (ka *kartesiaanlik kahtlus*) on protseduur, mida René Descartes kasutab teoses "Meditatsioonid esimesest filosoofiast". Selle meetodi kasutaja kahtleb kõiges, mis võib tekitada vigu.
Elsa Grünverk

**Elsa Grünverk** (ka **Grünvärk**; 7. juuni 1901 Tallinn – 15. juuli 1963 Tallinn) oli eesti nahakunstnik, kes oli spetsialiseerunud nahkehistööle.

1924. aastal lõpetas ta Tallinna Kunsttööstuskooli raamatuköite ja papitöö erialal. Aastatel 1925–1930 õpetas oma koolis sama eriala. 

Töötas mitmes nahkehistöö töökojas, sealhulgas Petseri kloostri töökojas 1930. aastate lõpus.

## Viited
Noyelles-sous-Lens

**Noyelles-sous-Lens** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See on 3 km Lensi keskusest idas.


Noyelles-sous-Lens - Mairie - 1.JPG|Noyelles-sous-Lensi raekoda
62628-Noyelles-sous-Lens-Sols.png


## Haldus

Noyelles-sous-Lens on osa *[[Communauté d'agglomération de Lens – Liévin]]ist*, mis koosneb 36 vallast, rahva koguarvuga 250 000.

## Ajalugu

Courrières'i kaevandusõnnetus 10. märtsil 1906 mõjutas Noyelles-sous-Lensi.

## Sõpruslinnad

* Szczecinek, Poola
* Roundstone, Iirimaa

## Tuntud inimesi

* Edita Pjehha (* 1937), prantsuse ja poola päritolu vene näitleja ja laulja.

## Viited
Noyelles-Godault

**Noyelles-Godault** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Noyelles-Godault asub 16 km Lensist idas, Autoroute A21 ja Autoroute A1 ristumiskoha ümbruses.


Noyelles-Godault (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Noyelles-Godault' vallamaja
62624-Noyelles-Godault-Sols.png


## Tuntud inimesi
* Maurice Thorez, poliitik, sündinud seal 1900. aastal.

## Huviväärsusi
* St. Martini kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.
* Üks piirkonna tähtsamaid kaubanduspiirkondi, mis ümbritseb Auchani kaubanduskeskust.

## Viited
Skriptoorium

**Skriptoorium** (*scriptorium*, mitmus *scriptoria*; ladina keeles sõna-sõnalt 'kirjutamise koht') oli kloostris asuv ruum, kus munkadest kirjutajad tegelesid käsikirjade kopeerimise ja illumineerimisega. Teaduskirjanduses võidakse kasutada skriptooriumi ka institutsiooni või kirjakoolkonna tähenduses, iseloomustamaks teatud piirkonna või perioodi käsikirju.

Skriptooriumid olid keskaja üks olulisi iseloomustavaid jooni, eriti benediktlaste kloostrikorralduses, muuhulgas Benedictuse kirjakultuuri soosiva hoiaku tõttu. Skriptooriumides töötasid peamiselt mungad, kuid neid võisid abistada ilmikutest kirjutajad ja käsikirjade illustreerijad.

## Viited
Anatoli Barhõlevõtš

**Anatoli Vladõslavovõtš Barhõlevõtš** (*Анато́лій Владисла́вович Баргиле́вич;* sündis 8. aprillil 1969 Omeljanivka külas Korostenski rajoonis Žitomiri oblastis) on Ukraina sõjaväelane. Oli 9. veebruarist 2024 kuni 16. märts 2025 Ukraina relvajõudude kindralstaabi ülem.

## Teenistus
Ajateenistuses alates 1987. aastast. Lõpetas Taškendi Kõrgema Juhtkonna Tankikooli.

2014. aastal, Ida-Ukraina sõja alguses, töötas Ukraina kindralstaabi peaoperatiivosakonna operatiivväljaõppe osakonna juhatajana. Seejärel oli teenistuses terrorismivastase operatsiooni (ATO) peakorteris. 

2017-2020 Ukraina relvajõudude maavägede väejuhatuse operatiivjuhtimise juht ja staabiülema asetäitja. 

Alates 23. augustist 2017 kindralmajor.  

2022-2023 Ukraina vägede operatiiv-strateegilise väegrupi "Hortitsija" staabiülem. 

Alates 9. oktoobrist 2023 kuni 9. veebruarini 2024 oli Barhõlevõtš Ukraina maakaitsejõudude ülem. Seejärel sai temast Ukraina Relvajõudude Kindralstaabi ülem. 16. märtsil vabastas Ukraina president Zelenskõi ta Kindralstaabi ülema ametikohalt ja nimetas Ukraina kaitseministeeriumi peainspektoriks.

## Auastmed
* 2017 - kindralmajor
* 2024 - kindralleitnant

## Autasud
* 2016 – Danõlo Halõtskõi orden

## Viited
Pöördväärtus

**Pöördväärtus** on matemaatikas arvu 1 jagatis arvuga a, tähistatakse \frac{1}a või 1/a või a^{-1}. Arvu pöördväärtus on arv, mille korrutis antud arvuga on 1.

Näiteid:
* arvu 2 pöördväärtus on \tfrac{1}{2}=0,5
* arvu 0,25 pöördväärtus on \tfrac{1}{0,25}=4
* arvu 0,001 pöördväärtus on \tfrac{1}{0,001}=1000
* murru \tfrac{2}{5} pöördväärtus on \tfrac{5}{2}=2\tfrac{1}{2}=2{,}5
* astme 10^6 pöördväärtus on 10^{-6}
* juure \sqrt{3} pöördväärtus on \tfrac{\sqrt{3}}{3}

## Viited
About You

**About You Holding AG** (kaubamärk **ABOUT YOU**) on Saksamaa netimoekaubamaja, mille peakontor asub Hamburgis. About You asutati 2014. aastal Otto GmbH tütarettevõttena, aastal 2018 sai firmast osanike koosseisu muutuse tõttu portfelli kuuluv äriühing. Kaubamaja tegutseb peale Saksamaa veel 26 Euroopa riigis. 

Moebrändi Edited tooteid saab osta samanimelisest veebipoest enam kui 100 partnerkaupluses Saksamaal, Hollandis, Belgias, Šveitsis, Austrias, Taanis ja Tšehhi Vabariigis.

About You müügistrateegia on üles ehitatud isikupärastamisele ja suunamudijate kaudu turustamisele. Aastal 2018 oli About You Saksamaa suuruselt viies netimoekaubamaja ning see on Hamburgi esimene üle miljardi USA dollari väärt iduettevõte.

20. jaanuaril 2025 tegi Zalando avaliku ülevõtmispakkumise; sellele ei ole kehtestatud minimaalset aktsepteerimiskünnist. Tehing viidi lõpule 11. juulil 2025. Ülevõtmise osana suurendas Zalando oma osalust About You aktsiates 91,45%-ni. Ühinemisega seotud väljaostumenetluse kaudu suutis Zalando välistada kõik ülejäänud vähemusaktsionärid. See viis About You aktsiate noteerimise lõpetamiseni 6. novembril 2025. Sellest ajast alates on valdusettevõte tegutsenud nime ABOUT YOU Holding AG all.

## Viited

## Välislingid
* About You veebipoe Saksamaa versioon
* Editedi veebipoe Saksamaa versioon
* Ettevõtte koduleht
Larissa Judina

**Larissa Aleksejevna Judina** (; 22. oktoober 1945 – 8. juuni 1998) oli vene ajakirjanik, opositsioonilise ajalehe Sovetskaja Kalmõkija Segodnja ('Nõukogude Kalmõkkia Täna') toimetaja. Ta leiti 8. juunil 1998 Kalmõkkia Vabariigi pealinnast Elistast surnuna, mitme noahaava ja koljuluumurruga.

## Varajane elu ja haridus
Judina sündis Elistas 22. oktoobril 1945. Ta õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust.

## Karjäär
Pärast ülikooli ajakirjanduse eriala lõpetamist asus Judina tööle Molodjož Kalmõkii korrespondendina. Seejärel töötas ta korrespondendina ajalehes  Sovetskaja Kalmõkija Segodnja. Ajakirjanikukarjääri jooksul kannatas Judina kohalike võimude pideva ahistamise all. Hiljem sai temast selle ajalehe toimetaja. Ta oli ka Jabloko partei kohaliku haru kaasesimees.

## Surm
Enne oma surma oli ta avaldanud artikleid, milles süüdistas Kalmõkkia presidenti Kirsan Iljumžinovit korruptsioonis. Seoses mõrvaga mõisteti süüdi kolm meest, kuid tapmise tellijate nimed jäid teadmata. Ta mõrvati ajalehtede levitamiselt naastes. Tema surnukeha leiti 7. juulil 1998 Kalmõkkias Elista linna lähedal asuva tiigi äärest.

## Kurjategijad
Kaks meest, kes mõrva üles tunnistasid ja vangistati, olid Kirsan Iljumžinovi abid. Seni pole aga leitud tõendeid selle kohta, et Kirsan ise kuriteo tellis.

## Viited
Tänavamood

**Tänavamood** on tänavapildis avalduv rõivamood, mis vastandub elitaarsele moeloomingule. Tänavamood on tihedalt seotud noortekultuuriga ning avaldub peamiselt suuremates linnapiirkondades. Peavoolumoelooming saab tihti tänavamoest mõjutusi. Kuna enamasti on igal noorte subkultuuril oma moevool, erineb tänavamood piirkonniti üle maailma.

## Vaata ka
* Bread & Butter
* Tarbijakäitumine
* Vastukultuur
* Moedisain
* Haute couture
* Streetwear
* Subkultuur

## Välislingid
*"Why Fashion Photographers Are Flocking to Instagram"
*"New Zealand Street Style"
*"When Politics Became a Fashion Statement"
*"Why London Deserves to be the Fashion Capital of the World"
*"Street Unicorns: Bold Expressionists of Style" (Robbie Quinn)
Kelvin Kiptum

**Kelvin Kiptum Cheruiyot** (2. detsember 1999 – 11. veebruar 2024) oli Keenia pikamaajooksja, alates 8. oktoobrist 2023 maratoni maailmarekordi omanik (2:00:35) ning ainus alla 2:01:00 maratoni jooksnu. Kiptumi käes oli kolm kuuest kiireimast maratoniajast. 

Aastal 2022 jooksis ta Valencia maratonil ajaloo kiireima debüütmaratoni ning temast sai kolmas inimene, kes on jooksnud maratoni alla 2:02:00. Tema debüüt maailma maratoni suurvõistlustel sündis 2023. aasta Londoni maratonil, kus ta jooksis ajaloo teise aja (2:01:25), maailmarekordist jäi puudu 16 sekundit. 

8. oktoobril 2023 püstitas ta 2023. aasta Chicago maratonil maailmarekordi ajaga 2:00:35.

Kelvin Kiptum ja tema treener Gervais Hakizimana hukkusid Keenias liiklusõnnetuses.

## Viited
Pont-à-Vendin

**Pont-à-Vendin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Pont-à-Vendin asub 8 km Lensist kirdes, teede D30 ja D164 ristumiskoha ümbruses. Vald oli oluline keskajal, kuna seal asus sild üle Deûle'i jõe.


Pont a vendin mairie.jpg|Pont-à-Vendini raekoda
62666-Pont-à-Vendin-Sols.png


## Huviväärsusi

* 18. sajandi St. Vaasti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.
* Saksa sõjakalmistu.
* Sõjamälestusmärk.

## Viited
Oignies

**Oignies** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Oignies asub 16 km Lensist kirdes, teede D46 ja D160 ristumiskoha ümbruses. Valda läbib Autoroute A1, piki metsa ja järvedega täidetud pargiala.


Oignies - Fosse n° 9 - 9 bis des mines de Dourges (117).JPG|Kaevandus 9 - 9 Oignies's
62637-Oignies-Sols.png


## Ajalugu
### Iidsetel aegadel

Oignies' linn näib olevat asustatud juba varakristlikul ajal. Siis oli see tuntud kui Ongniacume.

### Kivisöe avastamine

Mme De Clercqi lossi territooriumil avastas insener Mulot 7. juunil 1842 kivisöe olemasolu, mis oli piirkonna jaoks majanduslik kingitus, mis arendas seejärel välja tohutu kaevandustööstuse. See oli esimene kivisöeavastus selles piirkonnas.

### Maailmasõjad

Esimese maailmasõja ajal okupeerisid linna sakslased. Vahetult enne territooriumilt taandumist 1918. aasta oktoobris hävitasid nad linna ja söekaevandused.

Ajavahemikus 28. maist 1940 kuni 2. septembrini 1944 oli linn taas kord Natsi-Saksamaa vägede poolt okupeeritud. Vahetult pärast saabumist põletasid okupatsiooniväed 380 maja ja tapsid 80 tsiviilisikut kättemaksuks ägeda vastupanu eest, mida nad Patarei sillal kohtasid.

1919. aastal saabus Oignies'i Georges Clemenceau, kes annetas *Croix de guerre*. 1948. aastal saabus François Mitterrand'i saatel linna Vincent Auriol, kes annetas linnale taas kord risti. Ta avas 28. mail 1940 mahalastud 80 inimest meenutava mausoleumi ja kuulutas Oignies'i "Ville Martyre'iks" (märtrilinn).

### Söekaevandamise lõpp

21. detsembril 1990 tõsteti Oignies'i šahtist 9 üles viimane veok kivisütt. See palju tähelepanu saanud sündmus tähistas söekaevandamise lõppu kogu Põhja-Prantsusmaal.

## Tuntud inimesi

* Guy Drut (1950–), olümpiavõitja 110 m tõkkejooksus 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis.
* Michel Jazy (1936–2024), olümpia hõbemedalist 1500 m jooksus 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas.
* Püha Maria Oignies'st, 13. sajand.

## Huviväärsused

* St. Barthélemy kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega linnast uuesti üles ehitatud.
* Kivisöekaevandamise muuseum.
* Loss, pärineb 16. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.

## Sõpruslinnad

* Buxton, Inglismaa, aastast 1940.
* Mutterstadt, Saksamaa, aastast 2004

## Viited
Narges Moḩammadī

**Narges Mohammadi** (pärsia keeles نرگس محمدی; sündinud 21. aprillil 1972) on Iraani inimõiguste kaitsja, Nobeli rahuauhinna laureaat (2023). 

Ta on Iraani naiste õiguste eest võitleva Inimõiguste Kaitsmise Keskuse (DHRC) asepresident, organisatsiooni juhib samuti Nobeli rahuauhinnaga pärjatud Shīrīn ‘Ebādī. 

Mohammadi on Iraani hidžaabi kandmise kohustuse häälekas kriitik ning on kutsnunud naisi üles kodanikuallumatusele. Aastal 2023 kritiseeris ta avalikult nii hidžaabi kui vooruslikkuse kohustust. 

Aastal 2016 mõisteti talle Teheranis 16-aastane vanglakaristus "surmanuhtluse kaotamist propageeriva inimõigusliikumise" eest. Mohammadi vabanes 2020. aastal, kuid pandi 2021. aastal uuesti vangi. Ta on teatanud naisvangide kartserikaristusest ja tagakiusamisest.

Oktoobris 2023 sai ta vangis olles 2023. aasta Nobeli rahuauhinna võitluse eest Iraani naiste rõhumise vastu ning inimõiguste ja kõigi vabaduste edendamise eest. Iraani välisministeerium mõistis otsuse hukka.

Moḩammadī lubati 2024. aasta detsembris meditsiinilistel põhjustel ajutiselt vabadusse, kus ta jätkas osalemist avalikel protestidel ja esinemist meedias. 2025. aasta detsembris pidasid Iraani julgeolekujõud ta taas kinni.

## Viited
Rouvroy (Pas-de-Calais)

**Rouvroy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Rouvroy asub 9,7 km Lensist kagus, teede D40 ja D46 ristumiskoha ümbruses.


Rouvroy - Mairie.jpg|Rouvroy vallamaja
62724-Rouvroy-Sols.png


## Huviväärsusi

* Tänapäevane Saint-Géry-et-Saint-Louis kirik, mis ehitati asendama algset, mis purustati koos enamusega vallast Esimese maailmasõja ajal.

## Viited