Omadussõnaline täiend

**Omadussõnaline täiend** ehk **adjektiivatribuut** on täiend, mis toimib semantilise predikaadina ja määrab ära nimisõnafraasi peasõna tähendusklassi.

## Eesti keel
Lauses vastab omadussõnalisele täiendile tavaliselt kas öeldistäide või seisundimäärus: ***rikkis''' auto - auto on '''rikkis***.

Kuigi omadussõnalise täiendina võib esineda mis tahes sõnaliigi sõna, on tüüpiliseks omadussõnaliseks täiendiks omadussõna, mistõttu seda täiendit nimetataksegi omadussõnaliseks täiendiks: ***väike''' onn, '''magus''' õun''.

===Omadussõnaliseks täiendiks omadussõna===
Omadussõnaline täiend vastab küsimusele ''missugune?''. Tüüpilisel omadussõnal on täiendina järgmised omadused:
* normaalasendis paikneb [[nimisõna]] ees: ***väike poiss** luges **paksu raamatut***,
* [[Ühildumine|ühildub]] nimisõnaga [[kääne|käändes]] ja [[arv|arvus]]: ***kõrge** mägi'' – ***kõrgetele*' mägedele*,
* sellest on võimalik teha [[öeldistäide]]: ***kõrge** mägi* – *mägi on **kõrge***.

===Omadussõnaliseks täiendiks muu sõnaliigi sõna===
* [[Järgarvsõna]]: ***viies** klass, **seitsmes** rida*.
* Omadus- või arvsõnaline [[asesõna]]: ***need** lilled, **mõlemad** lapsed*.
* [[Tegijanimi]]: ***hauduja** kana, **kasvataja** Malle*.
* *Nud''-, *[[tud-kesksõna|tud*-]], *[[v-kesksõna|v*-]] ja *[[tav-kesksõna|tav*-kesksõna]] ning ''mata''-vorm: ***aegunud''' kaup, '''oodatud''' külaline, '''mürisev''' mootor, '''hommikust saadik pesemata''' käed''.
* [[Kõrvallause]]: ''mees, '''kes valetas'''; pall, '''mis oli diivani all***.
* Nimisõna käändevorm: ***jaapani''' sirel, '''head tõugu''' lehm''.
* [[Kaassõnafraas]]: ***üle küla** mees, **allapoole põlvi** mantel''.
* [[Seisundimäärsõna]]: ***omaette*' tuba, **pilukil** silmad*.

===Omadussõnalise täiendi funktsioonid===
Funktsioonilt jagunevad omadussõnalised täiendid kirjeldavateks ja määratlevateks.

* *'Kirjeldavate (iseloomustavate) omadussõnaliste täienditena** toimivad ainult [[täistähenduslikud]] sõnad.
* **Määratlevateks (konkretiseerivateks) täienditeks** on (artiklilaadsed) **näitavad asesõnad** (***see*' kass*, ***too** koer*) ning *'hulka piiritlevad asesõnad**: ***kõik*' lapsed*, ***mõned** bussid*.
* Kirjeldavate ja määratlevate täiendite vahele jäävad *'järgarvud** (***esimene*' koht*, ***neljas** klass*) ning *'omadussõnade ülivõrde vormid**: ***kõige suurem*'~**suurim** saak*.

===Omadussõnalise täiendi järelasend===
Järelasendit kasutatakse täiendi esiletõstmiseks peamiselt ilukirjanduskeeles ja emotsionaalses kõnekeeles: *Meri, **suur ja sügav**, ei anna oma saladusi välja. Mari, **armas**, anna mulle andeks*. 
Ainuvõimalik on järelasend asesõnalise [[fraasi peasõna|põhisõna]] puhul: *Sina, **õnnetu**, oled tõesti palju kannatanud. Miski **inimlik** ei ole meile võõras.* 

===Omadussõnalise täiendi ühildumine===
Omadussõnaline täiend [[ühildumine|ühildub]] nimisõnaga harilikult arvus ja käändes.

Sellel üldreeglil on järgmised erandid.
# *'Rajavas**, **olevas**, **ilma**- ja **kaasaütlevas käändes on ühildumine vaid osaline**:
#* [[eestäiend]] ühildub nimisõnaga ainult arvus ja jääb omastavasse käändesse: ''Kõndisime selle **suure puuni**. Läksin **uute tuttavatega** ujuma'';
#* [[järeltäiend]]i puhul on käändevormis kas nimisõna ja täiend või ainult täiend: ''Kasvas see laps üles ilma **emata hellata***. Kui nimisõnal on mitu järeltäiendit, on käändevormis ainult viimane: ''Umbrohu ühes '''juurtega''', nii '''väikeste''' kui '''suurtega''', peab üles tarima'' (Kersti Merilaas).
# '''Nimisõnaga ei ühildu''':
#* käändumatud omadussõnad: ''germaani, katoliku, inglise''; liitomadussõnad järelosaga –''laadi'', -''värki'', -''karva'', -''ohtu'', -''võitu'', -''verd''; sõnad ''kulla'', ''eri'' (tähenduses 'erinev, eraldi olev'), ''joobnud'', ''mäda'', ''sula'', ''ekstra'', ''akuraat'', ''tipp-topp'', ''siiru-viiru'', ''valmis'', ''täis'' (tähenduses  'täidetud millegagi'), ''ise'' (tähenduses  'omaette, eri'), ''paganama'', ''sindrima'' jt: ***inglise** keel, **poisiohtu** noormees''.
#* asesõnad ''mis'' (kui ta ei osuta omadusele, vaid on identifitseerivas funktsioonis) ja ''kogu'': ***Mis*' keelt te räägite? Nooruk šokeeris oma käitumisega **kogu** seltskonda*.
#* asesõna *oma*: *Andsin **oma** õele nõu*. *Oma* ühildub siis, kui ta on lauserõhuline: ***omal** jõul, **omad** vitsad peksavad*.
#* [[mineviku kesksõna]]d (*Andsin **väsinud** ja **vaevatud** mehele juua*), mis ühilduvad nimisõnaga [[järeltäiend]]ina: *Andsin talle, **väsinule ja vaevatule**, juua''.

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 114
* Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Kolmas, täiendatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 531 - 534