open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Murdmaasuusatamine olümpiamängudel

**[[Murdmaasuusatamine]]** oli esimest korda taliolümpiamängude kavas 1924. aastal Chamonix's, mis oli ainult meestele. Naised osalesid esimest korda 1952. aasta OM-il Oslos. 

Praegu koosneb taliolümpiamängude programm 12 alast. Aastatel 1924–1984 langesid olümpiamängud täielikult või osaliselt kokku põhja suusaalade maailmameistrivõistlustega ja võidetud olümpiamedaleid arvestati üldiselt ka maailmameistrivõistlustena ning selle puhul anti veel lisaks maailmameistrivõistluste medalid.
Alates 1988. aasta Calgaryst sõideti mõned võistlused vabatehnikas traditsioonilise klassikalise tehnika asemel.
Meeste jaoks oli üks vanimaid võistlusformaate 18 km pikkune distants kuni 1952. aasta Osloni ja muutus 1956. aasta Cortina d'Ampezzos 15 km pikkuseks. Teine vanim võistlusformaat, "gran fondo", on alati olnud 50 km pikkune distants. 30 km distants, mis võeti kasutusele Cortina d'Ampezzo's 1956. aastal, jätkus kuni Salt Lake Cityni 2002. aastal. 1992. aastal Albertville'is  võeti kasutusele lühema distantsi (10 km klassikalises tehnikas) võistlus, mis algselt asendas traditsioonilise 15 km. 2002. aastal asendati see veelgi lühema sprindivõistlusega. Jälitussõit (suusavahetusega sõit) debüteeris 1992. aastal Albertville'is.
Naiste seas võeti 10 km distants kasutusele Oslos 1952. aastal. 20 km distants debüteeris Sarajevos 1984. aastal; 1992. aastal Albertville'is pikendati distantsi 30 km-ni. 15 km pikkune võistlus toimus Albertville'ist 1992. aastal Salt Lake Citysse 2002. aastal. Innsbruckis 1964. aastal võeti kasutusele uus lühema distantsiga, 5 km pikkune võistlus, mis kestis kuni Naganoni 1998. aastal. Salt Lake Citys 2002. aastal asendati see sprindiga. Jälitussõit debüteeris Albertville'is 1992. aastal. Võistkondlikud võistlused nägid meeste jaoks lõpuks ilmavalgust 1936. aastal standardse 4x10 km formaadiga. Naiste jaoks asendati esialgne 3x5 km võistlus 1956. aasta mängudel 1976. aastal  Innsbruckis 4x5 km võistlusega. Võistkondlik sprint mõlema soo jaoks võeti kasutusele Torinos 2006. aastal.

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Alad ja nende toimumise ajad

## Medalivõitjad

## Vaata ka

*Murdmaasuusatamise olümpiamängude medalivõitjate nimekiri
Põhja-Ameerika Liit

**Põhja-Ameerika Liit** (**NAU** - **North American Union**) - hüpoteetiline ühing seisnev Ameerika Ühendriikidest, Kanadast ja Mehhikost.

## Välislingid
*North American Union on SourceWatch
*Activism on The North American Union
Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing Sorex

**Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing Sorex** on mittetulunduslik keskkonnaalane organisatsioon. Sorex asutati 10. oktoobril 1998 Tallinnas. Nimi 'Sorex' on perekonna karihiir ladinakeelne nimetus.

Sorexi peaeesmärkideks on üldsuse – eriti noorte – keskkonnateadlikkuse ja loodushuvi arendamine, säästva arengu propageerimine ja keskkonnahariduse edendamine.

Sorexi liikmeskonna enamuse moodustavad Tallinna ülikooli üliõpilased.

## Välislingid
*Koduleht
Sorex

**Sorex** on mitmetähenduslik sõna:

*Karihiir (***Sorex***) on putuktoiduliste imetajate perekond karihiirlaste sugukonnast
*"**Sorex**" on Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing
T-40

**T-40** on Nõukogude Liidus aastatel 1940–1941 toodetud amfiibtank (kergetank).

T-40 võeti Nõukogude Liidu relvastusse 1939. aasta 19. detsembri määrusega. Seeriatootmisse läks see masin tehases "Nr.37" 1940. aasta oktoobris ning 1941. aasta septembrini toodeti kokku 477 masinat, teistel andmetel 668, millest 181 olid kuivamaa masinad T-40S (vene *T-40C* – *сухопутный* – kuivamaa).

Tank oli relvastatud ühe 12,7 mm kuulipildujaga DŠK (vene *ДШК*) mod. 1938 ja ühe 7,62 mm kuulipildujaga DT. Masina jõuallikaks oli mootor GAZ-202, mis oli mootori GAZ-11 tankivariant.

## Välislingid
*T-40
Galenos

**Galenos** (umbes 129 – umbes 200) oli Vana-Rooma arst ja anatoom. Ta sündis Pergamonis Väike-Aasias, elas ja töötas Aleksandrias ning Rooma linnas. Tuntud ka kui Klaudios Galenos (ladinapäraselt Claudius Galenus), kuid seda eesnime on teadaolevalt esmamainitud alles renessansi ajal. 

## Elulugu

Galenos sündis rikka arhitekti lapsena ja sai väga hea hariduse. Ta oli imelaps, kes 13-aastaselt oli kirjutanud juba 3 raamatut. Ta õppis arstiteadust Korintoses ja Aleksandrias. Aastal 157 asus ta tööle Pergamoni gladiaatorite peaarstina. Kolm aastat töötas gladiaatorite arstina uurides haavu, mis olid aknaks inimese kehasse. 

Aastal 162 läks Galenos Rooma linna, kus saavutas peatselt tuntuse. Suure oskuse ja vilumusega lahkas ta publiku ees sigu, demonstreerides publikule, kelle seas oli tähtsaid persoone, mis peitub organismi sisemuses. Eriliseks tõmbenumbriks oli elaval seal kaelanärvide ükshaaval läbilõikamine. Kui Galenos lõikas närve ükshaaval läbi, jätkas siga ruigamist. Alles kui Galenos lõikas efektiga läbi larüngaalnärvi (Galenose närvii), jäi siga publiku suureks hämminguks täiesti vait. Galenose kuulsus kasvas, sedavõrd suurenes ka klientide arv. Ta sai mõtleja ja filosoofina tuntud keiser Marcus Aureliuse ihuarstiks.

Mõningate vaheaegadega veetis Galenos kogu oma järele jäänud elu Rooma õukonna juures.

## Tähtsus
Galenost on võrreldud Klaudios Ptolemaiosega. Nagu viimane, võttis temagi kokku kogu antiikaegse teadmise oma ala kohta ning rikastas seda enda avastuste ja arutlustega. Tänapäevane suhtumine Hippokratesesse kui meditsiini isasse on paljuski Galenose kirjutiste teene.

Galenose enda teadmised pärinesid gladiaatoritega töötamisest ja loomade lahkamistest ning need teadmised jäid Euroopas ületamatuteks kuni 15. sajandini. Tegelikult neid ei proovitudki korrata, sest ei kristlus ega islam ei soosinud lahkamist.

Ta püüdis liigitada inimesi loomuomaduste ehk temperamentide põhjal.  Inimeste erinevused tulenevad nende peamiste organismide mahlade osakaaludest ehk proportsioonist (ladinakeelne sõna *temperamentum* "tähendab segada vastavates suhetes või osakaaludes"). Inimesed erinevad sellepärast, et nende algelemendid on erinevates proportsioonides. Näiteks kui ülekaalus on tulega seotud element, on inimene oma loomult tormakas ja keevaline. Kui inimeses on palju veega seotud elementi (lima), on inimene loid ja aeglane. Sellest ajast on jäänudki inimese temperamendi tavapärastesse nimetustesse kehamahlade nimetused.

Galenos eristas ühtlasi kolme liiki kehavaime:
* eluvaimud (*spiritus vitalis*) – pesitsevad südames ja kanduvad artereid pidi üle keha laiali;
* loomvaimud (*spiritus animalis*) – koonduvad ajusse ja närvide kaudu liiguvad teistesse kehaosadesse;
* loodusvaimud (*spiritus naturalis*) – tekivad maksas ning nende ülesandeks on toitumine.

Galenos identifitseeris enamiku kraniaalnärvidest (eri andmetel 7 kuni 12).

## Viited

## Kirjandust
*John Gribbin, "Science", Penguin Books 2003, ISBN 0-14-029741-3

## Välislingid
Marcus (täpsustus)

**Marcus** võib tähendada mitut asja.

***Marcus** on mitme isiku nimi:
****[[Marcus (paavst)|Marcus]]**, paavst 336
****[[Marcus (usurpaator)|Marcus]]**, usurpaator
***[[Marcus (eesnimi)|Marcus]]** on eesnimi.
***[[Marcus (perekonnanimi)|Marcus]]** on perekonnanimi.
***Marcuse saar** ehk Minamitori on saar Vaikses ookeanis, kuulub Jaapanile.

## Vaata ka
*Markus, evangelist
*Markus (eesnimi)
*Sancte Marcus, laevavrakk
AnnaSophia Robb

**AnnaSophia Robb** (sündinud 8. detsembril 1993 Denveris) on ameerika filmi- ja televisiooninäitleja.

## Valik filme ja telesarju

 
Aastal 2007 ilmus singlina AnnaSophia lauldud laul "Keep Your Mind Wide Open" filmist "Bridge to Terabithia".

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*
Seriin

**Seriin** (C3H7NO3, lühend **Ser** või **S**) on aminohape, mis esineb enamikus valkudes. See on treoniini kõrval üks kahest aminohappest, mis sisaldab hüdroksüülrühma (OH). Esineb kahe isomeerina, L- ja D-vormis, millest vaid L-vorm esineb looduslikult.

Seriin on oluline siidi koostisaine. Siidi ladinakeelsest nimetusest *sericum* on tuletatud seriini nimetus.

Seriinil on oluline roll ainevahetuses, kus see osaleb puriinide ja pürimidiinide, aga ka aminohapete tsüsteiini ja trüptofaani biosünteesis.

## Kirjandus
* Stephen G. Dann ja Robert T. Abraham, Serine biosynthesis: fuel for the melanoma cell growth engine, Pigment Cell & Melanoma Research, 24. väljaanne, nr 5, lk 875–877, oktoober 2011
Triptühhon

**Triptühhon** ehk **kolmikteos** on kolmeosaline kunstiteos, näiteks altar või maal, mis on valmistatud kolmes osas. 
 
Triptühhonisse kuuluvad teose osad moodustavad terviku, neid ei tohi üksteisest eraldada ja neid eksponeeritakse üksteise kõrval autori poolt määratud järjestuses.

## Vaata ka
* Diptühhon
Diptühhon

**Diptühhon** (kreeka keeles δίπτυχον *diptychon* 'kaheks kokku murtud tahvel'; ladina keeles *diptycha*) on kaheosaline ese ja võib tähendada
* antiikaja kirjutustahvlit;
* kirikudiptühhonit (*diptycha ecclesiastica*) – isikute nimekirja, kelle eest palvetatakse kirikus;
* keskaja kirikumaali;
* topeltplaadiga päikesekella keskajal;
* kaheosalist kunstiteost tänapäeval.

__TOC__
## Diptühhoni tähendus läbi aegade
### Antiikaja kirjutustahvel

**Diptühhon** (ladina keeles *diptycha*) ehk **kaksiklaid** on metallist, elevandiluust või puust valmistatud kaheosaline kirjutustahvel, mida kasutati Roomas. Kirjutustahvli siseküljed kaeti vahaga, välisküljed kaunistati tavaliselt reljeefidega.

#### Konsulaardiptühhon
Elevandiluust valmistatud ja kaunite nikerdustega **konsulaardiptühhone** kingiti Vana-Rooma konsulitele nende ametisse määramisel.

### Kirikudiptühhon
Ajalooliselt nimetati ristiusu kirikus **diptühhoniks** kokkulapitavaid puust, metallist või elevandiluust kaksiktahvleid, mille vahaga kaetud sisekülgedele kanti elavate ja surnute nimed, kelle eest kirikus palvetati. Kellegi eemaldamise korral kiriku liikmete hulgast kustutati ta nimi diptühhonist. Ida õigeusu kirikutes ja ida katoliku kirikutes on termin tänapäevani kasutusel.

### Keskaja kirikumaal
**Diptühhon** tähistab kaheosalist altarimaali või muud kaheosalist maali kesk- ja renessansiaja kirikus. Varasemad diptühhonid olid kokkulapitavad, seotud omavahel hingede abil. Hiljem on valmistatud ka selliseid diptühhone, mis on avatud asendisse jäigalt fikseeritud või avatult taustale (seinale) kinnitatud.

### Topeltplaadiga päikesekell
**Diptühhoniks** kutsuti keskajal kahest plaadist koosnevat kaasaskantavat päikesekella. Selline päikesekell võis olla ehitatud muusikariista, näiteks mandoliini sisse. Kella sai kasutada, kui avada mandoliini kõlakasti kaas ja tõsta see 90-kraadise nurga alla. Vertikaalplaat oli maalitud kaane siseküljele, horisontaalplaat kõlakasti siseküljele. Vertikaal- ja horisontaalplaatide üheaegne kasutamine andis päikesekellale täpsema seadistuse kui ühetasapinnaline.

### Kaheosaline kunstiteos tänapäeval
Alates 19. sajandist nimetatakse **diptühhoniks** mistahes kaheosalist kunstiteost, näiteks maali, mis on valmistatud kahes osas, vormistatuna ühisesse raami või kahte täiesti eraldi ja omavahel sidumata raami.

Isegi kui diptühhoni osad on eraldi raamides, moodustavad need ühise idee ja süžeega kunstiteosena lahutamatu terviku ja neid tuleb eksponeerida kõrvuti, autori määratud järjestuses.

## Vaata ka
* Triptühhon
Konstantinoopoli oikumeeniliste patriarhide loend

**Konstantinoopoli oikumeeniliste patriarhide loend** toob ära kõik Konstantinoopoli patriarhid alates ameti sisseseadmisest.

Tabelis on ära toodud ka Byzantioni piiskopid ja Konstantinoopoli peapiiskopid, kes olid patriarhi eelkäijad aastatel 38–451. Patriarhide nummerdamisel ja samanimelistele patriarhidele järjekorranumbrite omistamisel loendatakse alati ka neid. Taoline esitus on õigustatud veel seetõttu, et üks patriarhi tiitleid on ka tänapäeval "Konstantinoopoli, Uue Rooma peapiiskop".

## Byzantioni piiskopid
Byzantioni piiskoppe loendatakse vastavalt õigeusu traditsioonile alates apostel Andreasest. Kuni 306. aastal piiskopitoolile asunud Metrophaneseni on loendi ajaloolise paikapidavuse osas kahtlusi, seega võib selles vaheldumisi esineda nii reaalselt kui ka ainult oletatavalt piiskopiametit pidanud inimesi.

## Konstantinoopoli peapiiskopid
Seoses linna ümbernimetamisega Konstantinoopoliks 330. aastal ja sellele pealinna staatuse omistamisega sai Byzantioni piiskopist nüüd Konstantinoopoli peapiiskop. Seda tiitlit kannavad Konstantinoopoli patriarhid lisaks patriarhi tiitlile kaasajani.

## Konstantinoopoli patriarhid
Alates Halkedoni kirikukogust 451. aastal kannab Konstantinoopoli peapiiskop patriarhi tiitlit. 6. sajandil – täpne aeg ei ole teada – lisandus tiitlisse sõna "oikumeeniline". Sellisel kujul on tiitel kasutusel kaasajani.

## Vaata ka
*Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh
Maal

**Maal**, ka **maaling**, on maalimise tulemus, maalikunsti teos.

## Vaata ka

* Kujutav kunst
* Maalikunst
* Pilt
* Heroiline maastikumaal
Tšeremhovo

**Tšeremhovo** on linn Venemaal Irkutski oblastis. Asub Irkutskist 131 km loodes.

Tšeremhovo on asutatud 1772. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal. Söekaevandamise ja masinatööstuse keskus.

## Viited

## Välislingid
*Tšeremhovo koduleht
*Infoportaal
Abstraktsus (kunst)

**Abstraktsus** (või **abstraktne**) käib millegi kohta, mis ei kujuta midagi meeltega tajutavat, vaid loob meeleolu uue ja seniseostamatu kujundi läbi.

**Abstraktsus** kunstis käib abstraktse teose kohta, mis mõjutab vaataja meeli kompositsiooni, rütmi ja värvidega, ilma et vaataja tajuks või peaks tajuma teosel millegi senituntu kujutist. Abstraktne teos seab kõrgeimad nõudmised kompositsioonile.

Abstraktsus võib olla juhuslik, näiteks abstraktsed mustrid looduses (kivi läbilõige, pilved), kuid võib olla ka konkreetselt planeeritud kompositsiooniline lahendus.

## Vaata ka
*Abstraktsionism
*Abstraktsus
*Kujutav kunst

## Välislingid
Kompositsioon (kunst)

**Kompositsioon** kunstis on teose, näiteks heli-, kirjandus- või kunstiteose, paigutuslik tasakaal.

Kompositsioonitaju on inimestel ühene ja kaasasündinud, see on võrreldav füüsilise tasakaalu ehk balansi tajumisega. Vaatamata igaühe kaasasündinud tajuvõimele, võib mõne heli-, kirjandus- või kunstiteose loomisel tekkida siiski kompositsioonilisi vigu, kui autor ei ole end kompositsioonis harjutanud või loob teose ilma tasakaalu jälgimata (näiteks hooletult). Kompositsioonireeglid on sarnased nii muusikas, kirjanduses kui kujutavas kunstis.

Kunstis seab kompositsioonile kõrgeimad nõudmised abstraktne kunst. Kujutavas kunstis eksisteerib ka värvikompositsiooni ehk **värvide tasakaalu** mõiste.
Värvikompositsioon

**Värvikompositsioon** ehk **värvide tasakaal** on kujutava kunsti ja ruumikujunduse mõiste, mis tähendab tasakaalu kasutatavate värvuste intensiivsuse, paigutuse ja koguse vahel.

## Kuidas saavutada värvide tasakaalu
### Tasakaal intensiivsuse ja koguse vahel
Lihtsaim valem värvuste intensiivsuse ja koguse vahel tasakaalu saavutamiseks on selline: mida erksam või domineerivam on värvus, seda vähem tuleb seda kasutada. Ja vastupidi, mida mahedam või pehmem on värvus, seda rohkem peab seda olema, et see suudaks tasakaalu pakkuda erksamatele värvustele.

### Tasakaal paigutuses
Nagu füüsiliste asjade tasakaalu paigutamisel on lihtsam panna raskemad asjad alla ja kergemad nende peale, nii ka värvuste puhul on lihtsam visuaalset tasakaalu saavutada, paigutades raskena mõjuvad värvused allapoole, kergemad ülespoole. Kõrgemal asetsevad intensiivsed värvilaigud vajavad "toetuspunkte", et nad ei mõjuks silmale nagu õhus vabalt hõljuvad rasked esemed.

## Vaata ka
* Kompositsioon (kunst)
Abstrakt

**Abstraktiks** võidakse nimetada:
***[[abstraktsionism|abstraktsionistlikku]] teost
***resümeed''', artikli või raamatu lühikokkuvõtet (annotatsioon) (ebasoovitav)

## Viited
Hülglased

**Hülglased** ehk **hülged** (*Phocidae*) on veeimetajate sugukond.

Hülglasi on eri andmetel 18 või 19 liiki.

Hülglased elavad polaar- ja parasvöötme meredes, enamasti ranniku lähedal. Samuti leidub neid mõnes järves (näiteks Baikali järves). Nad elavad väikestes rühmades. Paaritumise ajal ja suve keskel ühinevad hülglased suurematesse rühmadesse ja veedavad aega lesilates (mõnel laiul või rahul).

Hülglased on 1,25–6,5 meetrit pikad ja kaaluvad vahemikus 90–3500 kg.

Hülglaste tagaloivad ei paindu pöialiigeste kohalt ette. Esiloivad on suhteliselt lühikesed. Loivad on varustatud tugevate küünistega. Hüljestel pole kõrvalesti, selle asemel on kõrvaava. Sukeldumise ajal on lisaks kõrvaavale suletud ka ninaava.

Hülglased söövad kalu ja veeselgrootuid. Et kalavõrkudesse takerdunud isendid on neile lihtne saak, lõhuvad nad sageli kalurite võrke.

Kui meri on jäätunud, teevad hülglased jäässe nn rindauke, mille kaudu saab hingata ja jää peale tulla. Hülglased poegivad märtsis jääle või rannale.

Hülglaste häälitsused sarnanevad haukumise või möirgamisega.

Tavaliselt hülglased pelgavad inimesi. Sattudes rannal või jääserval näiliselt üksi jäänud hülgepojale, ei tohiks teda mingil juhul koju kaasa tuua, sest emasloom on ilmselt kuskil läheduses varjul, ent asjatundmatu inimese hoole all poeg tõenäoliselt hukkub.

## Eesti hülged
Eestis elab kolme liiki hülglasi:

*Hallhüljes (*Halichoerus grypus*)
**Kuni 2,6 meetrit pikk, kaal kuni 300 kilogrammi. Liik on oma areaali ulatuses arvukas, üksnes Läänemeres haruldane (ohustatud liik); paljuneb aeglaselt ja on väga tundlik juba väikeste saasteainete koguste suhtes; on maailma punases raamatus.
*Randal (*Phoca vitulina*)
**Eestis haruldane, mujal kohati väga tavaline
*Viigerhüljes (*Pusa hispida*)
**Umbes 1,5 meetrit pikk, kõige levinum Eestis. Rannarahvas kutsub teda ka karvakalaks.

## Hülgeperekonnad ja -liigid

## Muistend
Ühe muistendi järgi olevat hülged tekkinud Punasesse merre uppunud vaarao rahva järeltulijatest.

## Vaata ka

*hülgepüük
*loivalised

## Kirjandus
*Jüssi, M. 2008. Soojad talved on hüljestele saatuslikud. Eesti Loodus 12: 14–20.
BC Kraft Mööbel/Kohila

**BC Kraft Mööbel/Kohila ** on korvpalliklubi, mis osaleb hooajal 2007/2008 SEB Eesti Korvpalli Meistriliigaas

## Meeskond

**Mängijad:**
*     Heigo Erm          (EST)
*     Greg Mcquay        (USA)
* #4  Rauno Tamm         (EST)
* #6  Martin Uusmaa      (EST)
* #7  Anton Batanov      (EST)
* #8  Karl-Peeter Dorbek (EST)
* #9  Reimo Tamm         (EST)
* #10 Martin Lang        (EST)
* #11 Sander Saat        (EST)
* #12 Raido Pomerants    (EST)
* #14 Peeter Kraavik     (EST)
* #15 Heiko Niidas       (EST)

**Treenerid:**
* Ozell Wells (USA)
* Jüri Pritsin (EST)
Zabrze Górnik

**Górnik Zabrze Sportowa Spółka Akcyjna** on Poola jalgpalliklubi, mis tegutseb Zabrze linnas. Klubi mängib riigi kõrgliigas Ekstraklasa.

Klubi on Poola üks edukamaid, olles 14 korral tulnud riigi meistriks. Kõige edukam oli klubi 1960.–1980. aastatel.

## Saavutused

***[[Ekstraklasa|Poola meistrivõistlused]]**
:Võitja (14): 1957, 1959, 1961, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1971, 1972, 1985, 1986, 1987, 1988

***[[Polish Cup|Poola Karikas]]**
:Võitja (6): 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972

***[[Polish SuperCup|Poola Superkarikas]]**
:Võitja (1): 1988

***[[UEFA karikavõitjate karikas]]**
:Finalist (1): 1970
Manchester City FC – Górnik Zabrze 2:1 (2:0)

## Eesti mängijad
* Sergei Mošnikov (2013; 18 mängu, 1 värav)
* Ken Kallaste (2016; 15 mängu, 0 väravat)

## Viited

## Välislingid
* www.gornikzabrze.pl
* Górnik Zabrze (90minut.pl)
Kompositsiooni eriala

**Kompositsiooni eriala** on heliloomingu õpetus muusikakõrgkoolis.

Eestis õpetatakse kompositsiooni Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Tallinna Kalev (korvpalliklubi)

**Korvpalliklubi Tallinna Kalev/Audentes** on Eesti korvpalliklubi Tallinnas. 

1920. aastal loodi Tallinnas Eesti Spordiseltsi Kalev poolt korvpalliklubi Kalev, mis oli praeguse korvpallivõistkonna Tallinna Kalev eelkäija.

Pirita Palliklubi moodustati 2002. aasta suvel ning esimest korda osaleti SEB Eesti Korvpalli Meistriliigas hooajal 2002/2003. Alates esimesest hooajast oli peatreener Kalle Klandorf. Alates hooajast 2008/2009 osales BC Pirita nii Eesti Meistriliigas kui ka Balti Liiga teises divisjonis *Tallinna Kalevi* nime all.

## Ajalugu
### Tulemused meistriliigas
Hooajaks 2010/2011 ühineti TTÜ KK-ga ning moodustati TTÜ/Kalev ja TTÜ/Kalev II.  TTÜ/Kalev võitis meistriliigas pronksmedali. Võistkonnas mängisid Valmo Kriisa, Erik Keedus, Kristjan Makke, Andre Pärn, Raido Roos, Illimar Pilk jt.

Hooajal 2011/2012 moodustati TTÜ/Kalevist tagasi kaks võistkonda: TTÜ KK ja Tallinna Kalev. Tallinna Kalev saavutas 6. koha. Järgmistel hooaegadel olid kohad 8. ja 5. 

Hooajal 2014/2015 kandis võistkond nime TLÜ/Kalev, pärast põhiturniiri kaotati veerandfinaalis Tartu Ülikool/Rockile mängudega 0:3 ja jäädi 8. kohale. Järgmisel hooajal võideti veerandfinaalis Pärnu Sadamat 3:1, kuid poolfinaalis kaotati Tartu Ülikool/Rockile 1:3. Kolmanda koha mängudes kaotati Avis Raplale ja jäädi neljandaks.

2016/2017 toimunud hooajal jäädi põhiturniiri järel veerandfinaalis alla Tartu Ülikool / Rockile 0:3 ning saavutati kokkuvõttes 6. koht. Hooajal 2017/2018 mängiti nime all Tallinna Kalev/TLÜ ja saavutati põhiturniiril 6. koht. Veerandfinaali mängudes Avis Utilitas Raplaga jäi peale Rapla meeskond tulemusega 3:2.

2018/2019 toimunud turniiril saadi põhiturniiril 3. koht, veerandfinaalis mängiti võidukalt Tartu Ülikool/Rockiga ning seejärel poolfinaalis TalTechiga (mängud 3:0) ning jõuti finaali, kus tunnistati BC Kalev/Cramo paremust. Kaotati mängudega 0:3, kuid võideti hõbemedalid (Eesti mängijatest said medalid Janar Talts, Karl-Johan Lips, Kaido Saks, Leemet Böckler, Mario Paiste jt). Koroonaviirusest tingitud eriolukorra tõttu lõpetati 2019/2020 hooaeg enneaegselt ning Eesti meistreid välja ei kuulutatud. Hooajal 2020/2021 saadi põhiturniiril 7. koht, veerandfinaalis kaotati Pärnu Sadamale mängudega 0:2.

Hooajal 2021/2022 oli võistkonna nimi Tallinna Kalev ja osalemine põhiturniiril lõppes 7. kohaga. Veerandfinaalis oli TalTech/Optibet mängudega 3:1 Kalevist edukam ja Tallinna Kalev jäigi kokkuvõttes 7. kohale. 2022/2023 hooajal mängis meeskond meistriliigas nime Tallinna Kalev / Audentes all.

### Treenerid
* Kalle Klandorf 2008–2009, 2012–2015 (TLÜ/Kalev)
* Üllar Kerde 2010 (TTÜ/Kalev)
*Indrek Reinbok 2010 (TTÜ/Kalev II), 2011 (Tallinna Kalev)
*Raido Roos 2016 (TLÜ/Kalev)
*Gert Kullamäe 2017 (Tallinna Kalev/TLÜ)
*Martin Müürsepp 2018–2019 (Tallinna Kalev/TLÜ)
*Valdo Lips 2020 (Tallinna Kalev/TLÜ)
*Brett Nõmm 2021 (Tallinna Kalev)
*Rauno Pehka 2022 (Tallinna Kalev/Audentes)

## Meeskond 2022/2023 hooajal

## Vaata ka
*Korvpalliklubi Kalev
*Korvpalli Meistriliiga
*Kuldne Kalev

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
BC Rakvere Tarvas

**BC Rakvere Tarvas** on korvpallimeeskond, mis osaleb Alexela Eesti Korvpalli Meistriliigas ja Paf Eesti-Läti Korvpalliliigas.

## Meeskond 2022/2023 hooajal

## Välislingid
*Rakvere Tarva mänedžer Arnu Lippasaar õnnetust hooajast. korvpall24.ee.
*BC Tarvas palkas Ukraina noortekoondise mängija. Delfi Sport, 29.07.2022.
Kompositsioon

**Kompositsioon** on mitmetähenduslik sõna:
***kompositsioon** on üldises tähenduses ülesehitus
* kunstiline kompositsioon on kaunites kunstides – muusikas, kujutavas kunstis või kirjanduses – paigutuslik tasakaal
* värvikompositsioon ehk värvide tasakaal
* kompositsioon on keeleteaduses sõnade liitmine liitsõnadeks.
* esemete või mängunuppude paigutus: näiteks malekompositsioon, kabekompositsioon
* kujutuste kompositsioon ehk liitfunktsioon matemaatikas

Muusikas on kompositsioon mitmetähenduslik sõna: 
***[[Heliteos|kompositsioon]]** on heliteos
***[[Helilooming|kompositsioon]]** ehk **[[helilooming|komponeerimine]]** on heliteose loomine ehk helilooming
***[[muusikaline struktuur|kompositsioon]]** on muusika ülesehitus ehk muusikaline struktuur
***[[kompositsiooni eriala|kompositsioon]]** on heliloomingu õpetuse aine nimetus muusikaõppeasutuses
***[[kompositsiooniõpetus|kompositsioon]]** on teadmiste ja oskuste kogum, mida õpitakse mõnedes muusikaõppeasutustes **[[kompositsiooniõpetus]]e** aine raames

## Vaata ka
*Kompositsioonimeetod
Energiaressurss

**Energiaressurss** ehk **energiaallikas** on ressurss, mida saab kasutada elektri-, soojus- ja muud liiki energia saamiseks.

Energiaressursse saab jagada kaheks rühmaks: taastuvad ja taastumatud energiaressursid.

Taastuvad energiaressursid on biokütus, hüdroenergia, päikeseenergia, tuuleenergia, geotermaalenergia, aga ka Maa pöörlemise energia ja gravitatsiooni energia.

Taastumatud energiaressursid on fossiilkütused, näiteks nafta, maagaas, kivi- ja pruunsüsi, põlevkivi ning turvas, samuti tuumkütus.

## Välislingid
*Eesti energiaressursid Energiatalgud
Pirnipuu (perekond)

**Pirnipuu** (*Pyrus* L.) on puittaimede perekond roosõieliste sugukonnast. Perekonda kuulub umbes 30 liiki.

Pirnipuude vilju kutsutakse pirnideks. Hariliku pirnipuu tüüpilise viljakuju järgi on saanud nimetuse geomeetriline kujund – "pirnjas".

## Liigid
Eestis on pärismaine üks liik: mets-pirnipuu (*Pyrus pyraster*) – haruldasena Lääne-Eestis, looduskaitse all.

Kultuuris kasvatatakse ka paljude sortidega liiki harilik pirnipuu (*Pyrus communis*).

## Muid liike
**Pyrus amygdaliformis* – rumeenia pirnipuu
**Pyrus asiae-mediae* – keskaasia pirnipuu
**Pyrus betulifolia* – kaselehine pirnipuu
**Pyrus boissieriana* – Boissier' pirnipuu
**Pyrus bretschneideri * – Bretschneideri pirnipuu
**Pyrus calleryana * – Callery pirnipuu
**Pyrus caucasica* – kaukaasia pirnipuu
**Pyrus communis* – harilik pirnipuu
**Pyrus cordata* – südajas pirnipuu
**Pyrus elaeagnifolia* – hõbepuulehine pirnipuu
**Pyrus lindleyi* – Lindley pirnipuu
**Pyrus nivalis * – lumi-pirnipuu
**Pyrus pashia * – himaalaja pirnipuu
**Pyrus pyraster * – mets-pirnipuu
**Pyrus pyrifolia* – liiv-pirnipuu vili: liivpirn 
**Pyrus pyrifolia var. culta * – liiv-pirnipuu kultuurteisend, vili: pirnõun (nashi) 
**Pyrus regelii * – Regeli pirnipuu
**Pyrus rossica * – vene pirnipuu
**Pyrus salicifolia * – pajulehine pirnipuu
**Pyrus serrulata * – peensaagjas pirnipuu
**Pyrus spinosa * – mandlilehine pirnipuu
**Pyrus syriaca* – süüria pirnipuu
**Pyrus turcomanica* – turkmeenia pirnipuu
**Pyrus ussuriensis* – ussuuri pirnipuu

## Vaata ka

*Eesti pärismaised puud
Alaska hoovus

**Alaska hoovus** on soe hoovus (üle 4 °C kraadi) Vaikses ookeanis, Kuroshio osa. Hoovab mööda Põhja-Ameerika läänekallast põhja, seejärel mööda Alaska lahe põhjakallast läände ja edelasse.

Alaska hoovus moodustab keeriseid.
Uusvasakpoolsed

## Uusvasakpoolsed ehk neomarksistid

Inimesi, kes ilma marksistliku minevikuta ning väljaspool marksistlikku traditsiooni seistes avastasid enda jaoks Marxi, nimetatakse uusvasakpoolseteks ehk uusmarksistideks. Koolkondadest peab kindlasti nimetama nn Frankfurdi koolkonda – grupp õpetlasi, kes enne II maailmasõda ühines Frankfurdis sotsiaaluuringute instituudi (*Institut für Sozialforschung*) nime all. Vanemasse põlvkonda kuuluvad siin Max Horkheimer (selle koolkonna tegelik rajaja), Theodor Adorno ja Herbert Marcuse.

Mees, kes astub koos teiste neomarksistidega kehtiva teadusidee – teadus on vaid üks ühiskonna funktsioone – vastu, on Marcuse. Uusvasakpoolsete arvamuse kohaselt pole teadus kunagi neutraalne, ta on alati kas konservatiivne või kritiseeriv. Tõeline teadus aga ei lähtu eeldusteta faktidest (selline käsitlus vaid tugevdab olemasolevat ühiskonda). 

Marcuse viis populaarsuseni ilmselt ühiskonnakriitika. Ta kritiseeris teravalt bürokraatiat ning ühiskonna tehniseerimist. Marcuse sõnade kohaselt manipuleerib massikultuur ja –tarbimine inimteadvust, olles seega irratsionaalne ning isiksust represseeriv. “Väärvajaduste” abil on see ühiskond Marcuse arvates integreerinud endasse ka töölisklassi. Sotsiaalse revolutsiooni vallandamises pole peaosa mitte töölisklassil, vaid vasakpoolsel intelligentsil ja deklasseerunud kihtidel. Seesugustes tingimustes saavad sotsiaalsete ümberkujunduste liikumapanevaks jõuks radikaalsed intelligendid, üliõpilaskond ning autsaiderid: töötud jne. Üheks sellise protesti vormiks on “uue meelelisuse” arendamisele suunatud kultuurirevolutsioon, mille üks vahend on sürrealistlike kunstiteoste loomine.

Tegelikult aga manipuleerivad uusvasakpoolsed koos näiva demokratiseerumisega vabadusega, sest ühiskonda ei määra üksnes majanduslikud jõud. 

Kui 1968. aastal hakkasid vasakpoolsed väljaastumised läbi kukkuma ja vaibuma, alustasid noored intellektuaalid uute alternatiivide otsimist – sealt sai aluse uusparempoolsete liikumine.

## Vaata ka
*Uusvasakpoolsus
BC Pärnu

**BC Transcom Pärnu** on elukutseliste korvpalliklubi, mille meeskond mängib hooajast 2006/2007 Korvpalli Meistriliigas. Lisaks mängis meeskond 2018. aastani rahvusvahelises liigas Baltic Basketball League ning sealt alates mängib ka PAF Eesti-Läti Korvpalliliigas.

## Klubi nimetus ja treenerid
*Hooajal 2007/2008 ja 2008/2009 mängiti nime KK Pärnu/Catwees all, treeneriks oli Indrek Ruut. 
*Hooaegadel 2009/2010 kuni 2011/2012 osales meistriliigas Korvpalliklubi Pärnu, mille treener oli Rait Käbin. 
*2012/2013 hooajal oli treener Priit Vene.
*2013/2014 hooajal Darko Ivanovic
*2014/2015 hooajal Mait Käbin. 
*Alates hooajast 2015/2016 kannab võistkond nime BC Pärnu Sadam ning treeneriks oli sel hooajal Mait Käbin. 
*Hooaegadel 2016/2017 kuni 2021/2022 oli meeskonna treener Heiko Rannula, sellest viimasel hooajal tuli meeskond Eesti meistriks. 
*Hooaja 2022/2023 alguses oli peatreener Toomas Annuk, kuid hooaja keskel võttis peatreeneri koha üle Gert Kullamäe. 
*Hooajal 2023/24 jätkas peatreenerina Gert Kullamäe.
*2024/25 hooaega alustas peatreenerina endine Ukraina korvpallikoondise peatreener Vitaly Stepanovsky, kes asendati hooaja keskel Keila/Coolbeti endise abitreeneri Kristjan Evartiga. 

## Meeskond
Meeskonna koosseis hooajal 2024/25:

2 Sverre Aav viskav tagamängija (SG) 1.93 cm

3 Kahlon Diante Whitley Mängujuht (PG) 1.78 cm

5 Kristian Kalbus Viskav tagamängija (SG) 1.89 cm

6 Patrick Malm Viskav tagamängija (SG) 1.94 cm

10 Ajiroghene OgemunoJohnson Keskmängija (C) 2.04 cm

14 Okko Johannes Järv Viskav tagamängija (SG) 1.88 cm

20 Robert Valge Viskav tagamängija (SG) 1.92 cm

21 Volodymyr Shevchenko Väike ääremängija (SF) 2.01 cm

22 Oliver Suurorg Mängujuht (PG) 1.95 cm

23 Ivo Van Tamm Suur ääremängija (PF) 2.03 cm

31 Bryce Jonathan Douvier Suur ääremängija (PF)2.01 cm

33 Willem Allik Viskav tagamängija (SG) 

## Tulemused

### Eesti-Läti Korvpalliliiga
*Hooajal 2018/2019 saadi põhiturniiril 9. koht (13 võitu, 15 kaotust). Veerandfinaalis kaotati klubile Ventspils mängudega 0:2.
*Järgmisel hooajal saadi põhiturniiril 7. koht (13 võitu, 13 kaotust).
*Hooajal 2020/2021 tuldi Eesti alagrupis teisele kohale (17 võitu, 7 kaotust). Veerandfinaalis kaotati BK Ogrele 68:77. 
*7. koht saadi 2021/2022 põhiturniiril (15 v., 11 k.). Veerandfinaalis võideti BC Kalev/Cramot (67:60 ja 76:57), poolfinaalis kaotati KK Viimsi/Sportlandile 81:83. Kolmanda koha mängus võideti BK Ogret 84:77 ja saadi liigas kolmas koht.
*2022/2023 tuldi põhiturniiril üheksandaks (12 v., 18 k.).
*2023/2024 hooajal jäädi põhivõistlusel 8. kohale (15 v.; 15 k.). Veerandfinaalis kaotati BC Kalev/Cramole mängudega 0:2.
*11. koht saadi 2024/2025 hooaja turniiril (11 v., 17 k.).
### Korvpalli Meistriliiga

## Viited

## Välislingid
* BC Pärnu Sadama koduleht
* BC Pärnu Sadam andmed Eesti-Läti Korvpalliliiga lehel
Keelpillitrio

**Keelpillitrio** on instrumentaalansamblikoosseis, mis koosneb kolmest keelpillist. 

Klassikalise keelpillitrio koosseisu kuuluvad järgmised instrumendid:

* Viiul (*violino*)
* Alt (vioola, *viola*)
* Tšello (*violoncello*)

## Vaata ka

*Keelpillikvartett
*Keelpillikvintett
*Klaveritrio
*Klaverikvintett
Regina Spektor

**Regina Spektor** (vene keeles Регинa Ильинична Спектор; sündinud 18. veebruaril 1980 Moskvas) on vene-juudi päritolu Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja pianist.

Tema isa Ilja Spektor oli fotograaf ja harrastas viiulimängu. Ema Bella Spektor oli muusikaõppejõud. Tüdruk oli seitsmeaastane, kui hakkas Moskvas klaverimängu õppima. 1989. aastal lahkus perekond Nõukogude Liidust ning rändas Austria ja Itaalia kaudu Ameerika Ühendriikidesse New Yorki.
Kate Nash

**Kate Marie Nash** (sündinud  6. juulil 1987) on Briti laulja ja laulukirjutaja.

Kate Nashi kuulsamad lood on "Foundations", "Pumpkin Soup", "Mouthwash", "Caroline's a Victim/Birds" ja "Merry Happy".

Kate Nashi ema on iirlane ja isa inglane.

## Albumid
*"Made of Bricks"
Keelpillikvintett

**Keelpillikvintett** on instrumentaalansamblikoosseis, mis koosneb viiest keelpillist. 

Klassikalisel keelpillikvintetil on kaks võimalikku koosseisu:

### Esimene koosseis
* Viiul I (esimene viiul)
* Viiul II (teine viiul)
* Alt I (esimene vioola)
* Alt II (teine vioola)
* Tšello

### Teine koosseis
* Viiul I (esimene viiul)
* Viiul II (teine viiul)
* Alt (vioola)
* Tšello I (esimene tšello)
* Tšello II (teine tšello)

## Vaata ka

*Keelpillitrio
*Keelpillikvartett
*Klaveritrio
*Klaverikvintett
Klaveritrio

**Klaveritrio** on instrumentaalansamblikoosseis, mis koosneb klaverist ja kahest muust pillist.

Klassikalises klaveritrios on lisaks klaverile viiul ja tšello. 

## Vaata ka
*Keelpillitrio
*Klaverikvartett
*Klaverikvintett
Klaverikvintett

**Klaverikvintett** on instrumentaalansambli koosseis, mis koosneb keelpillikvartetist ja klaverist. 

Klassikalise klaverikvinteti koosseisu kuuluvad järgmised instrumendid:

* viiul I (esimene viiul)
* viiul II (teine viiul)
* alt (vioola)
* tšello
* klaver

## Vaata ka

*Keelpillitrio
*Keelpillikvintett
*Klaveritrio
*Järvi Instrumentalists
Coronel

**Coronel** on sadamalinn Tšiilis Arauco lahe ääres. Asutatud 1851. Elanikke umbes 100 000. Tegeletakse peamiselt kaubanduse ja kivisöe laadimisega.

Tuntuks sai Coroneli lahingu järgi.

## Viited
Loalised

**Loalised** (*Juncaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. Sellesse kuulub 8 perekonda umbes 400 liigiga. 

Enamik sellesse sugukonda kuuluvaid taimi kasvab suhteliselt aeglaselt, ning väliskujult meenutavad nad kõrrelisi. 

Loaliste hulka kuulub nii rohttaimi kui ka põõsaid, valdavalt kasvavad nad väheviljakatel muldadel, eelistades niiskeid (ka märgi) või kuivi kasvualasid. Enamikus on nad mitmeaastased taimed, vähemikus üheaastased.

Nad on levinud parasvöötmest lähisarktiliste piirkondadeni, samuti kasvavad nad troopiliste piirkondade mägedes. 

## Süstemaatika
### Perekonnad
**[[Andesia]]*
**[[Distichia]]*
*Luga (*Juncus*)
*Piiphein (*Luzula*)
**[[Marsippospermum]]*
**[[Oxychloë]]*
**[[Rostkovia]]*
Pimestiku pank

**Pimestiku pank** (ka **Pimestiku pangad**, **Pimestiku klindisaared**) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Pimestiku külas, olles ühtlasi osa Vaivara klindilõigust ning moodustab koos Sinimägedega Sinimäe rikkevööndi. Pimestiku pank algab Perjatse panga lõpetavast Perjatse klindilahe Pimestiku klindiväinast ja kulgeb mööda merekallast Utria panga moodustanud klindisaareni.

Pimestiku klindiväin on ühtlasi Sillamäe ja Sinimäe rikkevööndite lahknemise piiriks.

Pimestiku klindisaared on keskmine 2 km pikkune osa Vaivara Sinimägedega sarnase ehitusega, Vaivara klindilõigu tektooniliselt rikutud keerulise ehitusega klindivööndist. Pankade pealmine 5–10 m paksune lõheline lubjakivilasund on jäänud oma loomulikule kõrgusele ja kõrgub 25–30 meetrit üle merepinna. Pankadevahelisel alal on aga aluspõhjakivimid tõstetud 20–30 meetri võrra. Seal avanevad pinnakatte all sinisavi ja lõhelised lubja- ja liivakivikihid, mis on pankade peal oseal ära kulutatud.

Kõige rohkem on teistest Pimestiku klindisaartest erinev Suur-Pimestiku klindisaar, mida ääristab põhjaküljest 20 meetri kõrgune Vaivara tüüpi astang.

Klindisaarte madalduvate lõunakülgede paeplatoo on mattunud pinnasesse ja ei avaldu enam looduses. Klindisaari eraldavad looduses lauged orud.

## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Kannuka pank
*Meriküla pank
*Pargimäe pank
*Põrguaugumäe pank
*Tornimäe pank
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria pank
*Utria savikallas
*Vaivara klindilõik
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Ndzwani

**Ndzwani** (ka *Nzwani*; prantsuse *Anjouan*) on saar India ookeanis, üks kolmest Komooride saarest. Moodustab Ndzwani osariigi.

Suurim linn ja osariigi pealinn Mutsamudu on elanike arvult Komooride teine linn.

1866. aastast oli saar Prantsusmaa valduses. 1975. aastal sai saarest osa Komooridest. 1997. aastal kuulutas saar ennast iseseisvaks. 2002. aastal liituti taas Komooridega. 2006. aastal valiti Ndzwani poliitik Ahmed Abdallah Mohamed Sambi Komooride presidendiks. 10. mail 2007 saarel toimunud riigipöörde käigus tulid võimule endisele presidendile Mohamed Bacarile ustavad jõud ja 2007. aasta juulis kuulutas presidendiks valitud Bacar Ndzwani taas sõltumatuks riigiks. 2008. aasta märtsis tungisid Ndzwanile Komooride sõjaväe ja Aafrika Liidu väeüksused ning kukutasid separatistliku valitsuse.

## Välislingid

* Anjouan.net (Inglise ja prantsuse keeles)
Kõrg-Eesti allprovints

**Kõrg-Eesti allprovints** (ka: **Kõrg-Eesti**) on ala, mis pärast mandrijää taandumist jääaja lõpul ei jäänud vee alla. 

Kõrg-Eesti saab jaotada kolmeks maastikuvaldkonnaks:

#Lahkme-Eesti
#Kagu-Eesti kõrgustikud
#Lõuna-Eesti 

## Vaata ka
*Madal-Eesti allprovints
*Peipsi nõo allprovints
*Eesti maastikuline liigestus
Peipsi nõo allprovints

**Peipsi nõo allprovints** on ala, mis tekkis mandrijää kulutava tegevuse tagajärjel. 

Peipsi nõo allprovintsi alla kuulub Ida-Eesti maastikuvaldkond, mis omakorda jagatakse kaheks – Alutaguse madaliku ja Peipsi rannikumadaliku – maastikurajooniks.
Puhkpillikvintett

**Puhkpillikvintett** on instrumentaalansamblikoosseis, mis koosneb viiest puhkpillist. 

Klassikalise puhkpillikvinteti koosseisu kuuluvad järgmised instrumendid:
*flööt
*oboe
*klarnet
*fagott
*metsasarv
Vahe-Eesti

**Vahe-Eesti** on Eesti maastikuvaldkond, mis jääb Lääne- ja Ida-Eesti maastikuvaldkonna vahele. 

Vahe-Eesti territooriumi iseloomustab suur soostumus ja kõrge metsastatus.

Vahe-Eesti maastikuvaldkond jagatakse kolmeks maastikurajooniks:
*Kõrvemaa
*Soomaa
*Võrtsjärve madalik

Taimegeograafilise rajoneeringu järgi on Vahe-Eesti alla loetud Teodor Lippmaa järgi Kõrvemaa ja Soomaa – neid on käsitletud allvaldkondadena. Liivia-Maria Laasimer on eristanud Vahe-Eestis rabade ja lodumetsade rajooni.
Roland Uibo

**Roland Uibo** (3. juuni 1921 Sakudi küla, Misso vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 7. märts 1951) oli Eesti metsavend.

Lõpetanud Väimela põllutöökooli. Töötas Misso metskonnas metsavahina. Oli Suvesõjas 1941 metsavend, osales Misso vallamaja vallutamises. Osales 1944. aastal Saksa sõjaväe koosseisus Eesti kaitselahingutes.

Ta arreteeriti 1951. aastal, kuid tal õnnestus Vastseliinas põgeneda vahi alt. Liitus Saika küla läheduses olevate metsavendadega. Langes 7. märtsil 1951 Saika punkrilahingus.

## Vaata ka
*Võrumaa metsavennad
*Metsavennad
*Saika punkrilahing

## Välislingid
*Saika punker
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Vastseliina kalmistul
Hearts of Iron

**"Hearts of Iron"** (**HoI**) on suurstrateegia arvutimäng, mille on välja töötanud Rootsi mänguarendaja Paradox Entertainment ja Strategy First. Mäng toimub aastatel 1936–1947. Mängus saab juhtida ükskõik millist Teise maailmasõja aegset riiki, sealhulgas Eestit. Mäng avaldati 2002. aastal Windowsiga arvutitele. Macintoshi versiooni avaldas Virtual Programming. Juhtprogrammeerija oli Johan Andersson. "Hearts of Ironi" järg "Hearts of Iron II" sisaldab mitmeid muudatusi.

## Mängu sisu
"Hearts of Iron" rajaneb Paradoxi õnnestunud mängu "Europa Universalis" mootoril, aga tehtud on palju muudatusi:

*Väga detailne tehnoloogiapuu, mis on jagatud 14 osaks (jalavägi/kahurvägi/tööstus/soomusvägi/merevägi jne) kümnete uuritavate tehnoloogiatega igas osas ja võimega kohandada mõnd üksust.

*Neljal looduslikul ressursil (kivisüsi, teras, kummi ja õli), millest sõjavägi sõltub, põhinev majandusmudel.

*Väejuhte ja riigimehi on võimalik valida.

*Kümned väeosad politseist ballistilise raketini.

*Ilmamudel, mis mõjutab liikumist, võitlust ja varustusteid.

Tähtis on Teine maailmasõda üle elada. Mängija võib põhjustada või tunnistada ajaloos toimunud sündmusi.

## Kriitika
Mäng on keelatud Hiina Rahvavabariigis, sest mängus võivad Tiibet, Xinjiang ja Manzhou olla iseseisvad riigid ning Taiwan Jaapani osa.

## Välislingid
*Hearts of Iron 2 Paradoxis
*Hearts of Iron MobyGamesis
Bernhard Saarsoo

**Bernhard Saarsoo** (enne eestistamist **Bernhard Saarson**; 8. juuli 1899 Aaspere vald – 29. juuni 1964 Växjö, Rootsi) oli eesti arst ja botaanik.

Ta lõpetas aastal 1919 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1918–1920 võttis ta osa Vabadussõjast koolipoiste pataljonis reamehena, ta omas Vabadussõja mälestusmedalit. Aastal 1920 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1926 arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilasseltsi Concordia.

Ta töötas arstina Audaku pidalitõbilas Saaremaal, mille lähedal avastas ta 1933. aasta suvel uue taimeliigi, saaremaa robirohu.

Hiljem rajati leprosooriumi asemele Viidumäe looduskaitseala keskus.

1944. aastal põgenes sõjaväearstina töötanud Saarsoo Eestist.

Elas Rootsis ja töötas ülemarsti abina Växjös. Seal ta suri aastal 1964 südame infarkti tagajärjel.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 470.
* Loodusteadlast peeti salakuulajaks. *[[Päevaleht]]*, 8. juuli 1939, nr. 181, lk. 2.
Clavinet

**Clavinet** (ka **klavinett**) on elektriliselt võimendatav klahvpill, mida tootis firma Hohner. 

Sisuliselt on Clavinet elektrooniliselt (analoogselt elektrikitarriga) võimendatud heliga klavikord. Igal klahvil on kummist ots, mis klahvi vajutamisel lööb vastu kitarrikeelesarnast keelt, nagu tavapärasel klavikordil. Kui klahv vabastatakse, summutab tekstiiliriba keele võnkumise samuti nagu klavikordil. Selline mehhanism eristab Clavineti teistest firma Hohner toodetud klahvpillidest (Cembalet, Pianet), mis kasutavad keelte võnkuma panemiseks plektroni põhimõtet. 

Enamikul Clavinettidel on kaks komplekti helipäid, mis asuvad üleval- ja allpool keeli. Pillil on helipeade valimise lülitid ja kitarriga analoogne väljundseade, mille kaudu saab pilli ühendada kitarrivõimendusega.

Aastate jooksul toodeti mitmeid mudeleid, tuntumad neist on I, II, L, C, D6 ja E7. Enamikul mudelitest on 60 klahvi ja 60 neile vastavat keelt, mille tulemusel on pilli ulatus viis oktavit.

Originaalis oli instrument disainitud koduseks kasutamiseks ja Euroopa klassikalise ja rahvamuusika mängimiseks. Clavinet L, mida tutvustati 1968, oli kodune mudel vineerist kolmnurkse kere ja puust jalgade, vastandvärvi klahvide (nagu klavessiinil) ja pleksiklaasist noodipuldiga. Viimane mudel, E7, kujutas endast mitmete uuenduste kulminatsiooni, kõik selle nimel, et instrumenti oleks sobivam kasutada rokkmuusika võimendatud kontsertesinemistel, mis olid saanud selle pilli peamiseks kasutuskohaks. 

Selle pilli selget ja kõlavat *[[staccato]]*-heli on kasutatud peale rokkmuusika veel sellistes muusikastiilides nagu funk, disko ja *[[reggae]]*. 

Aastaks 1982 aga lõpetas Hohner Clavinettide tootmise. Vajab märkimist, et 1980. aastate lõpus valmistati Jaapanis digitaalklavereid, mida nimetati Hohneri järgi Clavinet DP, kuid need olid määratud kodumaisele turule ja ei teinud katsetki võistelda originaal-clavineti omadustega, jäädes vaid katsetusteks. 2000. aastal sidus Hohner ennast täielikult Clavinetist lahti, andes kogu oma ülearuse pilliosade tagavara veebisaidile Clavinet.com.

## Välislingid
*Hohner Clavineti helinäited veebilehel clavinet.de
Virgini jõgi

**Virgin** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Colorado platoolt, voolab läände ja edelasse, läbides kanjoneid. Suubub paremalt Coloradosse. Jõe pikkus on 322 km.
Benguela hoovus

**Benguela hoovus** on külm hoovus Atlandi ookeani kaguosas. Hoovab Aafrika rannikul Hea Lootuse neemest põhja. 

Külma vee tõttu on hoovus kalarikas.
Ladinapuri

**Ladinapuri** (ladina keeles *latin* – Vahemeri) on kitsas, kolmnurkne pikipuri, mis on kinnitatud ülemise ääre liiktrossiga pika, võib-olla isegi pikema kui laev, nn ladinaraa külge. 

Raa vööripoolne ots on tõmmatud tugevalt alla vöörtäävi juurde kahe taliga. Raa on kinnitatud masti külge umbes ühe kolmandiku tema pikkuse kaugusel otsast. Raa ahtripoolne ots on tõstetud mastist kõrgemale ja võib ulatuda ahtri taha. Tema asendit hoitakse kahe brassi abil ja ta võib olla tõmmatud isegi looka. Lühike mast on ettepoole kaldu ja kinnitatakse ühe vöörtaagi ja kahe parduuni abil. Ladinapurje omapära on, et tema kasutamisel tuule poolt tekitatud aerodünaamilise jõu üks koostisosa on suunatud üles, vähendades sellega vööri vajumise lainesse. Ladinapurje negatiivseks küljeks on võimatus seilata tihttuules.

Ladina purjestuse kasutuselevõtt Vahemerel ja Niiluse jõel rohkem kui 2000 aastat tagasi oli üks antiikse meresõidu saavutusi. Ladinapurjel võib olla araabia päritolu. Polüneeslased leiutasid ladinapurje iseseisvalt.

Suurte maadeavastuse ajastul 14.-15. sajandil avamere sõiduks oli enamkasutatavaks laevatüübiks karavell. Seda tüüpi laevu kasutasid Christoph Kolumbus, Vasco da Gama, Fernão de Magalhães. Karavellid olid kuni kolmemastilised purjekad, põhiliselt ladinapurjestusega fokk- ja grootmastis. Besaanmastis võis olla põikpuri.

Ladinapurjed on kasutused nüüdisajani feluki ja dau tüüpi väikestel kalalaevadel ja rannasõidu kaubapurjekatel Niiluse jõel, Punasel merel, Pärsia lahes ja India ookeani põhjaosas.

## Kirjandus
* I. C. Campbell, "The Lateen Sail in World History", *Journal of World History*, **6**.1 (1995), 1–23

## Välislingid
Põrgupõhja punker

**Põrgupõhja punker** oli Relvastatud Vastupanu Liidu (RVL) staabi punker. 

Relvastatud Vastupanu Liit loodi 1946. aastal eesmärgiga koondada inimesi, kes oleksid valmis Nõukogude võimu vastu astuma ning Eesti Vabariiki taastama. RVL-i kuulus mehi nii Märjamaa vallast kui hiljem ka teistest piirkondadest. Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi andmetel oli organisatsioonis 350 liiget, arvatakse ka, et liikmeid võis olla kuni 500.

Punker asus Raplamaal Konuvere ja Vana-Vigala lähedal metsas. NKVD ründas RVL-i punkrit 31. detsembril 1947. Lahingus sai surma kaks metsavenda ja umbes 50 NKVD sõdurit. Staap taandus lahinguga. 

## Mälestuse jäädvustamine
*8. septembril 2007 avati staabipunkri asukohas mälestuskivi langenud metsavendadele.

*28. veebruaril 2015 avati punkri täismõõdus rekonstruktsioon.

## Viited

## Artiklid
*Põrgupõhja staabipunkril avati mälestustähis
*Nii palju lilli pole Põrgupõhjal kunagi olnud
Jinan Shi

**Jinan Shi** on allprovintsilinn Hiinas, Shandongi provintsi pealinn. Asub provintsi keskosas Huang He alamjooksul.

Haldusüksuse keskus on Shizhongi linnarajoon.

## Ajalugu

Jinan on olnud asustatud vähemalt 4000 aastat. 1928. aastal leiti Jinani idaosast Zhangqiust Longshani kultuuri muistised. Kevade ja sügise ajastul ning Sõdivate riikide ajastul oli Jinan jagatud Lu ja Qi riigi vahel. Changqingi hakati ehitama Suurt Qi müüri. Hani dünastia ajal oli Jinan Jibei kuningriigi pealinn. Songi dünastia ajal oli Jinan ümbruskonna kultuuriline keskus. Jinanis sündisid luuletajad Xin Qiji ja Li Qingzhao.

Jinanis asuv Shandongi ülikool on Hiina üks vanemaid ja prestiižsemaid.

## Haldusjaotus
*Shizhongi linnarajoon (市中区, 280 km², 540 000 elanikku (2004))
*Lixia linnarajoon (历下区, 101 km², 580 000)
*Huaiyini linnarajoon (槐荫区, 151 km², 350 000)
*Tianqiao linnarajoon (天桥区, 249 km², 490 000)
*Lichengi linnarajoon (历城区, 1298 km², 860 000)
*Changqingi linnarajoon (长清区, 1178 km², 530 000
*Pingyini maakond (平阴县, 827 km², 360 000, keskus Pingyini suurvald (平阴镇))
*Jiyangi maakond(济阳县, 1075 km², 530 000, keskus Jiyangi suurvald (济阳镇))
*Shanghe maakond (商河县, 1163 km², 590 000, keskus Xushangi kvartal (许商街道))
*Zhangqiu Shi (章丘市; maakonna õigustega linn, 1855 km², 990 000)

Neli esimest linnarajooni moodustavad peamise linnastunud ala, millel pole halduslikku staatust.

## Vaata ka
*Jinani linnastu

## Välislingid

*Jinani koduleht
Joldiameri

**Joldiameri** oli viimase jääaja järel, umbes aastatel 9600–9000 eKr, Läänemere nõos eksisteerinud meri, üks tänase Läänemere kujunemisele eelnenud staadiumitest.

Joldiameri tekkis, kui umbes 9600. aastal eKr oli mandrijää kliima soojenemise tõttu sedavõrd taandunud, et selle ees olnud Balti jääpaisjärvel tekkis Kesk-Rootsi kohal väljapääs ookeani (Billingeni katastroof). Järve veetase langes paarkümmend meetrit, ajutiselt võib-olla isegi alla tänapäevase taseme, ja ookeaniga ühenduse saanud Läänemere nõos kujunes riimveeline meri. Joldiamere perioodil sulas allesjäänud mandrijää kiires tempos, kuni sellest jäi järgi väike liustik Skandinaavia mäestikus. Joldiamere staadium lõppes, kui jää raskuse alt vabanenud maakoore aeglane kerge katkestas umbes 9000 a eKr Kesk-Rootsi ühenduse ja senine meri kujunes magedaveeliseks järveks (Antsülusjärveks).

Joldiamere nimi tuleneb mere lääneosas elanud limusest *[[Portlandia arctica|Portlandia (Yoldia) arctica]]*.

Joldiamere staadiumi ajaks on radiosüsinikumeetodiga dateeritud 10 300–9500 14C aastat tagasi. Joldiamerel on eristatud kolme faasi, millest riimveeline oli teine faas.
## Viited