open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski

**Pjotr Aleksandrovitš Rumjantsev-Zadunaiski** (vene *Пётр Александрович Румянцев-Задунайский*) (4. (ukj 15. jaanuar 1725 Stroenti, Moldova või Moskva – 8. (ukj 19. detsember) 1796 Tašan, Zenkovski maakond, Väikevene kubermang) oli Venemaa riigitegelane ja sõjaväelane, aastast 1770 kindralfeldmarssal. Krahv (a-st 1744).

Krahv Rumjantsev paistis väejuhina silma neljandas (1768–1774) ja viiendas (1787–1792) Vene-Türgi sõjas. Silmapaistvate võitude eest neljandas Vene-Türgi sõjas pälvis ta nii feldmarssali tiitli kui ka austava lisanime Zadunaiski.

Tema isa Aleksandr Rumjantsev, keiser Peeter I lähikondlane, abiellus Peetri korraldusel keisri soosiku Maria Matvejevaga ja saadeti kohe Venemaa saadikuks İstanbuli. Venemaale jäänud Maria Rumjantseval sündis poeg, kes nimetati keisri auks Pjotriks. Sellepärast oli tolle aja Peterburi seltskonnas laialt levinud teadmine, et Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski on Peeter I vallaspoeg. Pjotri ristiema oli keisrinna Katariina I.

### Auastmed

## Viited
Suveaed

**Suveaed** on aed või park, kus suvel korraldatakse meelelahutusüritusi.

## Suveaedasid Eestis ja välismaal
*Suveaed Tartus
*Kilingi-Nõmme suveaed
*Mõisaküla suveaed http://www.sakala.ajaleht.ee/280805/moisakula-suveaed-saab-endise-ilme-tagasi/
*Ulila suveaed

*Suveaed Peterburis

## Vaata ka
*talveaed

## Viited
Rosendal

**Rosendal** on mitme koha nimi:
* **[[Rosendal (Lõuna-Aafrika Vabariik)|Rosendal]]**, asula Lõuna-Aafrika Vabariigis
* **[[Rosendal (Norra)|Rosendal]]**, asula Norras
* **[[Rosendal (Karlskroga)|Rosendal]]**, Karlskoga linnaosa
* **[[Rosendal (Trondheim)|Rosendal]]**, Trondheimi linnaosa 
* Vantaa linnaosa **[[Tammisto]]** rootsikeelne nimi
* **[[Rosendal (Dragsfjärd)|Rosendal]]**, küla Rootsis Dragsfjärdi vallas
* **[[Rosendal (Norberg)|Rosendal]]**, küla Rootsis Norbergi vallas
* **[[Rosendal (Pernå)|Rosendal]]**, küla Soomes Loviisa linnas

**Rosendal** on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on 
* Gunnar Rosendal, rootsi vaimulik (1879–1988)

**Rosendal** on olnud ka mitme laeva nimi:
***[[DS Rosendal|DS Rosendal]]** (1909; kandis seda nime 1909–1952)
***[[MF Rosendal]]** (1956; kandis seda nime 1956–1979)
***[[MF Skutvik]]** (1969; kandis nime MF Rosendal 1988–1996)
***[[MF Stryn]]** (1975; kandis nime MF Rosendal 1998. aastast)

## Vaata ka
* Rosendali loss Stockholmis Djurgårdenis
* Rosendali aed Rosendali lossi lähedal
* Rosendali loss Skånes
* Rosendali mõis Ojamaal 
* Rosendali kvartal Stockholmis
* Rosendali kvartal Uppsalas
* Rosendali parunimõis Norras
* Roosendaal
* Rozendaal
* Rosendahl
* Rosenthal
* Rosental
Kanali park

**Kanali park** on park Tartus Annelinnas.

Pikliku ja kitsa kujuga park asub Anne kanali ja Pika tänava vahel, Turusilla ja Sõpruse silla vahelisel alal.

Pargi pindala on 4,8 ha.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor

## Pilte

Annelinn.JPG|Pargi Turusilla-poolne osa
Anne kanal, 2009.JPG|Vaade Anne kanalile ja Kanali pargile Sõpruse sillalt, 2009 sügis
Anne kanal5.JPG|Vaade teiselt poolt kanalit
Õhtune Anne kanal.JPG|2015 suvi
Mathieseni park

**Mathieseni park** on park Tartus, mis asub Ludvig Puusepa tänava ja Nikolai Lunini tänava vahel.

Park on alguse saanud endisest, 1938. aastal professor Andres Mathieseni rajatud puukoolist, kust on pärit enamik kohe pärast Teist maailmasõda Tartusse istutatud puudest.

## Välislingid
*"Tartu Mathieseni pargile tõotab tulla uus elu" Tartu Postimees, 27. märts 2012
*"Mathieseni park võtab ilmet" Tartu Postimees, 25. august 2014
Ülejõe park

**Ülejõe park** (varem Tammsaare park) on park Tartus. 

Park asub Narva maantee ja Emajõe vahel Kaarsilla ja Vabadussilla vahelisel lõigul. Pargis asuvad Hugo Treffneri monument ja Friedebert Tuglase mälestusmärk.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor
*Vabaduse puiestik
Ropka park

**Ropka park** (ka **Ropkamõisa park**) on park Tartus Ropka linnaosas.

Park on endine Ropka mõisa park.

Pargi suurus on 12 hektarit.

Pargist läheb läbi Ropka tee.
Peeter Põllu plats

**Peeter Põllu plats** (varem *Politsei plats*, ka *Politseiplats*, ka *Oktoobri väljak*) on park Tartu kesklinnas. 

Park asub Vabaduse puiestee, Munga tänava, Kompanii tänava ja Gildi tänava vahel.

1. detsembril 2008 avati platsil Haridus- ja Teadusministeeriumi ees Eesti Vabariigi esimese haridusministri Peeter Põllu monument. 2015. aastal anti pargile Peeter Põllu nimi.

Samal aastal hakati parki paigaldama mälestuspinke Tartuga seotud inimestele. Peeter Põllu platsile on paigaldatud järgmised nimelised pingid:

*29. juunil 2015 – Lucia Rohtlaane mälestuseks;
*17. augustil 2015 – kirjanik Helmi Mäelo mälestuseks;
*23. oktoobril 2015 – Elle Tariku mälestuseks;
*21. novembril 2015 – Eesti Haridustöötajate Liidu auks;
*7. jaanuaril 2016 – Aarne Tõldsepa mälestuseks;
*17. mail 2019 – Karl Karlepi mälestuseks.

## Ajalugu
Politseiplatsi nimi võeti kasutusele tõenäoliselt juba 19. sajandi lõpus, mil selle platsi äärsesse hoonesse asus Liivimaa kubermangu Tartu linna politseivalitsus. Teine Politseiplatsist vanem ajalooline nimetus, mis on olnud sellega ka paralleelselt kasutusel, on Lihaturg, Lihaturg oli osa Söögiturust. Lihaturgu piiritles muust Söögiturust pangamaja ehitamine Raekoja platsi ehk Suurturu serva. Hiljem jäi Lihaturu nimi üle Gildi tänava, praeguse Tartu Linnaraamatukogu Emajõe-poolse külje pool olevale platsile, kus lihaturgu kuni praeguse Tartu turuhoone valmimiseni 1938. aastal edasi peeti.1973.aastal paigaldati sinna mälestuskivi 48le Suures Isamaasõjas teenistuskohustuste täitmisel hukkunud miilitsatöötajale.
## Vaata ka
*Politseiaed

## Viited
Jakšur-Bodja rajoon

**Jakšur-Bodja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias.

Rajoon jaguneb 12 külaasunduseks (*сельское поселение*). Rajooni keskus on Jakšur-Bodja küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 59% elanikest udmurdid, 37% venelased ja 2% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/yak-bodyinskiy/
Avalik käimla

**Avalik käimla** (ka **avalik tualett**) on avalikus ruumis olev ruum või ehitis, mis on mõeldud urineerimiseks ja roojamiseks. Üldiselt on avalikud käimlad tänapäeval veevärgiga.

## Omapärad
Avalikud käimlad asuvad sageli ühiskondlikes asutustes ja avalikes kohtades, näiteks lennu-, metroo-, teenindus- ja raudteejaamades, teatrites, kinodes, parkides, toitlustusasutustes, kaubanduskeskustes, samuti transpordivahendites (lennukites, laevades, rongides ja pikamaabussides).

Avalikes käimlates saab üldiselt ka käsi pesta ja need on varustatud tualettpaberiga. Naiste ja meeste avalikud käimlad on tihti eraldi ning märgistatud vastavate sooliste siltide või tähemärkidega: N – Naistele, M – Meestele. Meeste tualetid võivad olla varustatud ka pissuaaridega. Eraldi tualetid võivad olla ka erivajadustega inimestele. Need on inva WC-d, kus on erisuguseid abivahendeid ja kohandusi, nagu spetsiaalsed käepidemed, nööriga abikellanupp, võimalus sõita poti juurde ratastooliga ja puudub lävepakk.

Avalik käimla võib olla püsiehitis või ajutiseks kasutamiseks kohale toodud. Ajutised käimlad on sageli keemilised käimlad, mis ei ole tavaliselt ühendatud kanalisatsioonisüsteemiga. Seetõttu peab neid regulaarselt tühjendama.

## Soopõhine eristus
Aastaks 1879 olid naiste avalikud käimlad olemas näiteks Pariisis ja Glasgow's, kuid viktoriaanlikus Londonis olid need sel ajal vaid meestele, sest naistele ei peetud selliseid rajatisi sündsaks. Esimene naiste käimla püstitati seal 1893. aastal. Kui aastal 1900 rajati naiste avalik käimla Londonis Park Streeti ja Camden High Streeti ristmikule, õhutati väidetavalt taksojuhte sellele otsa sõitma, et tõestada sellise hoone ohtlikkust liiklusele, kuna see pidavat autojuhtide tähelepanu häirima. Ka kirjanik George Bernard Shaw võttis 1909. aastal sel teemal avalikult sõna, leides, et naistele avalike käimlate kasutamise mittevõimaldamine on ebainimlik ja tekitab põhjendamatuid kannatusi. Naistele käimlate võimaldamine oli ka sufražettide üks nõudmisi.

Paljusid lapsevanemaid, kellel on vastassoost laps, häirib, kui tualetid on eristatud vastavalt soole. Nad leiavad, et nii on raske oma lapsele tualetti appi minna. Selleks, et lapsevanem saaks oma last abistada, on mindud vastassoo tualetti, mis on tekitanud piinlikke olukordi. Samas on olemas ka nn *[[unisex]]*-tualetid, mille kasutamist ei piirata soopõhise eristusega. Sellises tualetis on privaatsed kabiinid ustega.

Soopõhist eristust hakati vähendama 21. sajandi algul ja sooneutraalsete käimlate olemasolu nõuavad ka mõne riigi seadused.

## Galerii

Fail:Loos NEC 10y07.JPG|Avalikud tualetid Inglismaal Birminghami messikeskuses
Fail:B747 toilet.jpg|Avalik tualett Boeing 747 lennukis
Fail:Gdańsk.Główny.Train.Station public.toilet.jpg|Avalik tualett Poolas Gdański Główny rongijaamas


## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide tasuliste käimlate likvideerimiskomitee

## Viited
Valik (bioloogia)

**Valik** ehk **selektsioon** (inglise *selection*) on bioloogias isendite (või isendirühmade) mingeist põhjustest tulenev ebavõrdne osavõtt järgmise põlvkonna moodustamisest.

Eristatakse looduslikku ja kunstlikku valikut. 

Loodusliku valiku toime järgi populatsiooni geneetilisele struktuurile eristatakse enamasti kolm põhitüüpi: stabiliseeriv, suunav ja lõhestav valik. Peale selle on valikutegurite ja mehhanismide alusel eristatavad veel suguline valik, sagedusest sõltuv valik ja rühmavalik.

## Vaata ka
*selektsionism
*valik

## Viited
Stanislav Netšvolodov

**Stanislav Netšvolodov** (sündinud 2. augustil 1935 Ukrainas) on Eesti skulptor ja medalikunstnik.

Ta on lõpetanud Kiievi Ehitusinseneride Instituudi arhitektuuri erialal.

## Töökäik
* eraskulptuuriateljee Irkutskis
*1966–1970 Vene NFSV Arhitektide Liidu Irkutski osakonna esimees
*Tartu ARS (töötas kunstnikuna)
*Poola (töötas kirikuinterjööride restauraatorina)

Samuti töötas ta mitme kunstikooli skulptuuriõppejõuna.

## Looming
Stanislav Netšvolodov on loonud pronks-, puu- ja kiviskulptuure ning monumente. Tegeleb ka maalikunsti ja graafikaga. Netšvolodovi harrastus on medalikunst, ta on mitme Tartu Ülikooli medali (sh ülikooli audoktori medali ja Johan Skytte medali) autor. 
### Teoseid
*Friedrich Puksoo kipsbareljeef (1990), mis asub TÜ raamatukoguhoone 3. korrusel nn Puksoo galeriis
* Pronksist valatud poiss koeraga Peeter Otti haual
* Pronksist rist Juri Lotmani ja Zara Mintsi haual
* Juri Lotmani bareljeef Ülikooli õppehoone seinal Lossi tänaval
* Juri Lotmani pronksbüst Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna õppehoones Jakobi tänav
*Mälestussammas Auli perekonna haual Raadi kalmistul Tartus (1994). Pronks, graniit

## Liikmesus
*Tartu Kunstnike Liit
*Metallikunstnike Liit

## Tunnustus
* 2002 Anton Starkopfi stipendium

## Viited
Jari rajoon

**Jari rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja põhjas Kirovi oblastiga.

Läbi rajooni voolab idast läände Tšeptsa jõgi.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (*сельское поселение*). Rajoonis on 59 asulat.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 62% elanikest udmurdid, 32,6% venelased, 1,8% bessermanid ja 1,5% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/yarskiy/
* http://www.yar.udmurt.ru/
Maaülikooli park

**Maaülikooli park** (ka **Maaülikooli dendropark**, **Tähtvere dendropark**) on suur roheala Tartu linna servas Maaülikooli linnaku ja Emajõe vahelisel alal.

Park on planeeritud 1971. aastal maastikuarhitekti Ethel Brafmanni ja metsateadlase Endel Laasi poolt 50 ha suurusena. Selle ühele osale on istutatud võõrpuuliike. 

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor

## Viited
Aleksandr Nevzorov

**Aleksandr Nevzorov** (vene keeles Александр Глебович Невзоров; sündinud 3. augustil 1958 Leningradis) on endine vene teleajakirjanik, Riigiduuma saadik, praegu publitsist.

Töötas aastatel 1983–1993 Leningradi Televisioonis, oli 1987–1993 populaarse telesaate "600 секунд" ("600 sekundit") saatejuht. 1991. aasta jaanuaris kajastas oma saadetes Leedu sündmusi suurriiklikest ja šovinistlikest seisukohadest lähtuvalt ning tegi sel teemal dokumentaalfilmi "Наши" ("Naši"/"Meie omad"). Oli – enda sõnade kohaselt – augustiputši korraldajate (GKTšP) pooldaja. Moodustas 1991. aasta sügisel liikumise Naši (mitte segi ajada Putini poliitikat toetava liikumisega Naši, mis asutati 2005. aastal)

On esinenud Vladimir Putini režiimi kritiseerijana.

3. juunil 2022 teatati, et Nevzorov sai Ukraina kodakondsuse.

## Filmid

* 1991 – "Наши" 
* 1995 – "Чудотворная" ("Imettegev"; sündmused oktoobris 1993)
* 1995 – "Повар" ("Kokk"; film inimsööjast Kuzikovast)
* 1995 – "Ад" ("Põrgu"; film Tšetšeenia sõjast)
* 1997 – "Чистилище" ("Puhastustuli") – lavastaja, stsenarist, filmiprodutsent
* 2005 – "Лошадиная энциклопедия" ("Hobuste entsüklopeedia") – režissöör, stsenarist
* 2006 – Методика Nevzorov Haute École Aluspõhimõtteid – Tootmine «NEVZOROV HAUTE ÉCOLE»
* 2008 – "Лошадь распятая и воскресшая" ("Hobune ristil ja ülestõusnud"; dokumentaalfilm) – režissöör, stsenarist
* 2010 – "Lectio Equaria Palaestra" ("Maneežihobuse lugemine") – Venemaa, režissöör

## Viited

## Välislingid
* A. Nevzorovi YouTube kanal.
Vanavanemate päev

**Vanavanemate päev** on Eesti riiklik tähtpäev, mida tähistatakse septembri teisel pühapäeval.

21. jaanuaril 2010 võttis Riigikogu 81 poolthäälega vastu otsuse lisada vanavanemate päev riiklike tähtpäevade hulka.  Vanavanemate päeva tähistatakse septembri teisel pühapäeval ja eelnõu algataja valis selle päeva põhjusel, et ka emade- ja isadepäeva tähistatakse just kuu teisel pühapäeval. Seadusemuudatus sai teoks kodanikualgatuse korras ja eelnõu "Pühade ja tähtpäevade seaduse" muutmiseks esitas erakonna Eestimaa Rohelised fraktsioonile Kanal 2 reporter Heiki Valner.  
 
Vanavanemate päeva eesmärgiks on tänada vanavanemaid ning avaldada neile austust laste ja lastelaste kasvatamise, jagatud hoole ja armastuse eest. Tähtpäev aitab lastel saada teadlikumaks sellest, millist tugevust, teadmisi ja elutarkust vanavanemad pakkuda suudavad, ning see peaks tihendama põlvkondadevahelist suhtlust. Tähtpäev on asjakohane austusavaldus ka riigi poolt ning võimaldab avalikult näidata vanavanemate tähtsust eelkõige perekonna, aga ka ühiskonna jaoks tervikuna.

Vanavanemate päeva tähistatakse ka mujal maailmas. Nii näiteks seadustas president Jimmy Carter 1979. aastal oma allkirjaga vanavanemate päeva rahvuspühana Ameerika Ühendriikides. Ameeriklased tähistavad vanavanemate päeva tööpühale (*Labor Day*, tähistatakse septembri esimesel esmaspäeval) järgneval esimesel pühapäeval ehk tavaliselt samal päeval nagu Eestiski. Vanavanemate päeva tähistatakse kas riikliku tähtpäevana või rahvuspühana ka Kanadas, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Inglismaal. Kõik riigid tähistavad seda päeva erinevatel kalendrikuudel. Kui Eestis on tegemist ilmaliku tähtpäevaga, siis Poolas on vanavanemate päev seotud katoliku kiriku usupühaga.
 
## Viited

## Välislingid

* Eesti tähistab esimest korda vanavanemate päeva, Reporter, 5.9.2010
* Lasnamäel tähistatakse Vanavanemate päeva postimees.ee, 7.9.2010
* Vanavanemate päev maanteemuuseumis toob kokku mootorrattad ja laadamelu lounapostimees.postimees.ee (Lõuna-Eesti Postimees), 8.9.2025
* Ansip: Vanavanemate päev on austusavaldus postimees.ee, 12.9.2010
Belforti departemang

**Belforti departemang** (*Territoire de Belfort*) on departemang Prantsusmaa Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. Piirneb lõunas Šveitsiga.

Pärast Prantsuse-Preisi sõda 1871. aastal annekteeris Saksamaa Frankfurdi rahulepinguga peaaegu kogu Alsace'i. Belforti ümbrus aga eraldati Haut-Rhini departemangust ning jäi Prantsusmaale kolmel põhjusel: 
* Belforti ümbrus oli peamiselt prantsuskeelne võrreldes valdavalt saksakeelse Alsace'iga; 
* Belfort oli kolonel Denfert-Rochereau juhtimisel osutanud edukalt vastupanu Saksa vägedele; 
* Belforti ümbrus oli peamiselt tasane maa Jura ja Vogeeside mägede vahel, mistõttu Preisi ohvitserid arvasid, et Belforti Prantsusmaale jätmine annab Saksamaale paremini kaitstava piiri. 

Ligi 50 aastat oli Belforti ümbrus territoorium, kuni 1922. aastal sai sellest departemang. Kuigi pärast esimest maailmasõda sai Prantsusmaa Alsace'i tagasi, otsustati Belforti ala mitte Haut-Rhiniga taasliidendada. Territooriumile plaaniti küll uus nimi panna (näiteks Savoureuse, mis on departemangu peamine jõgi), kuid kindlale konsensusele ei jõutud ja departemang kannab endiselt Territoire de Belforti nime.

## Vaata ka
* Belforti departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
* Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Keemiline käimla

**Keemiline käimla** on portatiivne ehitis, mida saab hõlpsasti teisaldada. Kasutatakse ajutiste käimlana, kus ei saa käimlat ühendada kanalisatsiooniga. Näiteks ehitustel, rahvarohketes kohtades ja väliüritustel.
Väljaheidete eritatavaid lõhnu ning lagunemisprotsesse pidurdatakse kemikaalide lisamisega kogumiskasti. Kuna käimla ei ole ühendatud kanalisatsiooniga, on seda vaja regulaarselt tühjendada pumbaga või vahetatakse spetsiaalset kogumiskasti. Samasuguse põhimõttega on keemilised tualetid kasutuses ka transpordivahendites: lennukites, rongides, laevades, kaugliinibussides ja autosuvilates.
Tartu Kunstimaja

**Tartu Kunstimaja**, varasema nimega **Tartu Kunstnike Maja**, on Tartus Vanemuise ja Akadeemia tänava nurgal aadressil Vanemuise 26 asuv hoone, milles paiknevad Tartu Kunstnike Liit, näituseruumid ning kunsti ja kunstitarbeid müüv salong.

Algsetele näitusesaalidele teisel korrusel lisandusid 2002. aasta sügisel esimese korruse galerii ja 2008. aasta talvel hoovipoolne monumentaalgalerii. Tartu Kunstnike Liit korraldab neis näitusi 1959. aastast. Tartu Kunstimaja näitusetegevus toimub Tartu Linnavalitsuse ja Eesti Kultuurkapitali toel.

Tartu Kunstnike Maja ehitamist alustati 1957. aastal, see valmis 1959. aasta lõpul. Toona said majja ateljee 19 kunstnikku, kortereid oli majas 12 ja näitusesaale 3. Kunstnike majas kujunes tavaks korraldada 5–6 näitust aastas. 1970. aastate teisel poolel oli tegevus kasvanud 8–12 näituseni aastas. 2011. aastal toimus kolmes saalis kokku 28 näitust.

## Tunnustus
* 2012 Tartu Kultuurikandja auhind (kutseline kooslus – Tartu Kunstimaja näituste meeskond)
* 2016 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta kultuurisündmus – näitus „Elmar Kits. 1966“)

## Viited

## Välislingid
* Tartu Kunstnike Liidu koduleht
* "Tartu Kunstimaja juubelinäitus "Pool sajandit" 14.11.09-13.12.09" Tartu Kunstimaja kodulehel
* "Tartu kunstimaja tähistab 50. sünnipäeva" ERR, 13.11.2009
Ahvide planeedi sünd

**Ahvide planeedi sünd** (inglise **"Rise of the Planet of the Apes"**) on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Rupert Wyatt. Ulmefilm on eellugu "Ahvide planeedi" saagale.

Filmivõtteid alustati 2010. aastal Kanadas Vancouveris (kus osa stseene on filmitud ka PNE Agrodome spordihallis). Hiljem suunduti San Franciscosse ja Hawaii O'ahu saarele. 

Esialgsed tööpealkirjad olid "Caesar", "Caesar: Rise of the Apes" ja "Rise of the Apes".

MPAA (The Motion Picture Association of America) andis filmile reitingu PG-13. Eestis on "Ahvide planeedi sünd" alla 12-aastastele mittesoovitatav.

## Näitlejad
* James Franco – Will Rodman 
* Freida Pinto – Caroline Aranha
* Andy Serkis – Caesar
* John Lithgow – Charles Rodman 
* Chelah Horsdal – Irena
* Brian Cox – John Landon
* Tom Felton – Dodge Landon
* David Oyelowo – Steven Jacobs
* Tyler Labine – Robert Franklin
* David Hewlett – Hunsiker
* Jamie Harris – Rodney

## Esilinastused
* Island – 3. august 2011 
* Venemaa – 4. august 2011
* Ameerika Ühendriigid – 5. august 2011
* Eesti – 5. august 2011
* Suurbritannia – 11. august 2011
* Soome – 12. august 2011

## Viited

## Välislingid
* 
* Ahvide planeedi sünd. Forum Cinemas Estonia
* Filmi "Ahvide planeedi sünd" ametlik treiler
* Rise of the Planet of the Apes. AllRovi
Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit

**Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit** ehk EETEL on Eestis registreeritud ja elektrialal tegevusluba omavate ettevõtete mittetulundusühing. Liikmed jagunevad sektsioonidesse:
*Hulgimüük (kaubandus)
*Elektripaigaldustööd (ehitus)
*Projekteerijad (inseneribürood, projekteerimisbürood, konsultatsioon jm)
*Tehniline kontroll (järelevalvega tegelevad ettevõtted ja inseneribürood)
*Tootjad (tööstusettevõtted)
*Välisvõrkude ehitus (ehitus)

## Välislingid
*MTÜ EETEL koduleht
Universal Studios

**Universal Studios** (ka *Universal Pictures* või *Universal City Studios*) on alates 1912. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmistuudio, NBCUniversali tütarettevõte.

## Tütarettevõtted
* Universal Pictures Home Entertainment
* DreamWorks Animation
* Illumination Entertainment
* Universal Animation Studios

## Välislingid
* 
* Koduleht
Paramount Pictures

**Paramount Pictures** on alates 1912. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmiettevõte, Viacomi tütarettevõte.

## Välislingid
* Koduleht
Peterburi Ksenija

**Püha õnnis Peterburi Ksenia** (vene keeles Святая блаженная Ксения Петербургская; kodanikunimega Ксения Григорьевна Петрова) on õigeusu kiriku pühak, Peterburi kaitsepühak.

Püha õnnis Ksenia sündis 18. sajandi esimesel poolel, arvatavasti 1719. ja 1730. aasta vahel Venemaal ja suri umbes 1803. aastal. Dokumenteeritud andmed tema elu kohta puuduvad, esimesed suuliste pärimuste publikatsioonid ilmusid trükis alles 1840. aastatel. Ta elas suurema osa oma elust Peterburis Kristuse pärast meeletuna.

Ksenia abiellus Peterburi Püha Andrease katedraali keiserliku koorilaulja, polkovnik Andrei Fjodorovitš Petroviga. Pärast abikaasa ootamatut surma jättis ta 26-aastaselt oma maise vara vaestele ja veetis ülejäänud 45 eluaastat kodutu palverändurina Peterburi tänavatel. Ta riietus enamasti abikaasa mundrikuube, kõnetamisel vastas ainult tema nimele ja rääkis, et tema elab, Ksenia aga on surnud. Ta paistis silma tasaduse, alandlikkuse, lahkuse ning palve- ja prohvetianni poolest.

Püha Ksenia on maetud Peterburi Smolenka õigeusu kalmistule. Tema hauda tähistab 1902. aastal ehitatud kabel.

Vene Õigeusu Kirik Välismaal kanoniseeris ta pühakuks 1978. aastal ja Vene Õigeusu Kirik 1988. aastal.

Püha õndsa Ksenia mälestuspäev on 6. veebruaril (24. jaanuaril Juliuse kalendri järgi). Teda austatakse paljudel maadel.

Tema eestkostet ja abi otsivad kodutud, inimesed, kellel on muresid töö leidmisel ja abielus, abikaasade ja kadumaläinud laste pärast, kaitseks tulekahju vastu.

Ikoonidel kujutatakse teda punase seeliku ja rohelise jakiga (või vastupidi), rätikuga peas ja õlgadel, toetumas pahema käega kepile; taustal Jumalaema Smolenski ikooni kirik ja õndsa Ksenia kabel Peterburi Smolenski kalmistul.

## Viited

## Välislingid
Karakulino rajoon

**Karakulino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja lõunas Tatarstaniga ja idas Baškortostaniga.

Rajooni idapiiril voolab Kama jõgi.

Rajoon jaguneb 12 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 5% elanikest udmurdid, 72,6% venelased, 16,9% marid ja 3,7% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/karakulinskiy/
* http://karakulino.udmurt.ru/
Nurlat

**Nurlat** (tatari **Norlat**) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Nurlati rajooni keskus. 
Asub Tatarstani lõunaosas, 224 kilomeetrit pealinnast Kaasanist kagus. 

1961 sai linnaõigused.

40,7% elanikest on tatarlased, 37,5% venelased ja 19,9% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid
*http://nurlat.net/
20th Century Studios

**20th Century Studios** on alates 1935. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide filmistuudio, mis on Walt Disney Company tütarettevõte. Selle peakontor asub Los Angelese linnas Century Citys. Stuudio toodetud filme levitab ja turustab Walt Disney Studio Motion Pictures.

20th Century oli 80 aasta jooksul üks suuremaid USA filmistuudioid. See loodi 1935. aastal nimega **Twentieth Century-Fox Film Corporation** pärast Fox Filmi ja Twentieth Century Picturesi stuudiote liitumist. Sellest sai üks "suurest viiest" filmistuudiost Hollywoodi kuldajastu perioodil. 1985. aastal eemaldati ettevõtte nimest sidekriips (uue nimega **Twentieth Century Fox Film Corporation**) pärast stuudio müümist Rupert Murdochi firmale News Corporation. 2013. aastal pärast emafirma kaheks jagunemist anti stuudio üle uuele valdusettevõttele 21st Century Fox. 20. märtsil 2019 ostis Walt Disney Company enamiku 21st Century Foxi varadest, mille hulka kuulus ka 20th Century Fox. Stuudio võttis 17. jaanuaril 2020 kasutusele oma praeguse ärinime, et vältida segadust Fox Corporationiga.

Stuudio kõige edukamate filmisarjade hulka kuuluvad esimesed kuus "Star Warsi" filmi, "X-Mehed", "Jääaeg", "Avatar" ning "Ahvide planeedi" filmid. Stuudio eraldiseisvate linateoste hulka kuuluvad ka filmid nagu "Titanic" ja "Helisev muusika", millest mõlemad võitsid parima filmi Oscari ning mille esilinastumisel said neist kõigi aegade tulutoovamad filmid.

## Tütarettevõtted

### Praegused
* Searchlight Pictures
* 20th Century Home Entertainment
* 20th Television
* Fox Star Studios

### Endised
* Blue Sky Studios (suleti 2021. aastal)
* Fox Atomic (2006–2009)
* Fox Interactive (1994–2006)
* Touchstone Television (liideti 20th Televisioniga 2020. aastal)

## Viited

## Välislingid
* 
* Twentieth Century Studios
Tartu Kirjanduse Maja

**Tartu Kirjanduse Maja**, ka **Tartu Kirjanike Maja**, on Tartus Vanemuise tänaval asuv hoone, kus tegutsevad Eesti Kirjanduse Selts ja Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakond, samuti kirjastus Ilmamaa.

Kirjanduse Majas toimuvad kirjandusõhtud, Eesti Kirjanduse Seltsi koosolekud, raamatuesitlused ja muud kirjandusüritused.

Majas on paiknenud ka Tartu Noorte Autorite Koondis (Tartu NAK). Nõukogude ajal tegutses hoones Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu osakond.

2011. aastal kujundasid tänavakunstnikud kirjandusfestivali Prima Vista raames Kirjanduse Maja müüri, teose keskmes Reti Saksa kujutatud ajavargad raamatust "Momo" ja John Tennieli loodud valge küülik Lewis Carrolli raamatust "Alice Imedemaal".

Tartu Kirjanduse Maja aadress on Vanemuise 19.

## Ajalugu
Kuna Eesti Kirjanduse Seltsi büroo pidevalt kolis, alustati 1932. aastal läbirääkimisi toonase aadressi järgi Aia 19 maja omandamiseks hoone endise omaniku Friedrich-Voldemar Sieversi pärijate Julia Sieversi, Volfgang-Arthur Sieversi ja Sabine-Charlotte Volfiga. Sama aasta detsembris sõlmisid Eesti Kirjanduse Selts ja Eesti Kirjanikkude Liit maja asjas lepingu. 1932. aasta lõpul sõlmiti pärijate esindaja, vandeadvokaat Hermann Valteriga ostu-müügileping. Tulevase Kirjanduse Maja hind oli 41 000 krooni, ostuks laenati Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitalilt 39 500 krooni. 1933. aastal kolisid mõlemad organisatsioonid uude Kirjanduse Majja. Maja haldamiseks moodustati võrdse osalusega majakomitee, halduskulusid kaeti maja tuludest. 

1940. aastal natsionaliseeris Nõukogude okupatsioonivõim Eesti Kirjanduse Seltsi varad, sealhulgas Tartu Kirjanduse Maja.

Eesti taasiseseisvumise järel 1992. aastal Eesti Kirjanduse Selts taastati ning tegutses ajutiselt Eesti Kirjandusmuuseumis. 18. mail 1992 tunnistas Tartu Linnakohus Eesti Kirjanike Liidu (EKL) omandireformi õigustatud subjektiks, 6. jaanuaril 1994 tagastati 1/2 mõttelist osa Kirjanduse Majast Eesti Kirjanike Liidule. 13. juunil 1995 otsustas Tartu Linnakohus, et Eesti Kirjanduse Seltsi (EKS) põhikirjaline tegevus ei ole katkenud pärast 16. juunit 1940 ning taastas ka Eesti Kirjanduse Seltsi õigused Kirjanduse Majale.

Sellest alates on Kirjanduse Maja taas ühisomand, kummalegi omanikule kuulub pool majast. Vastavalt 19. aprillil 1996 sõlmitud lepingule haldas maja tegelikult EKL. 1998. aasta kevadel sai EKS tagasi oma osa Kirjanduse Majaga seotud tagastatud maast. Kui vabanes EKS-i ruumi kõrval asuv tuba, loodi sinna mõlema organisatsiooni liikmete tarbeks ühine raamatukogu.

10. märtsil 2000 sõlmitud koostöölepingu järgi haldavad EKL ja EKS oma vara ühiselt. 23. aprillil 2003 avati Kirjanduse Maja keldris galeriisaal ehk Krüpt. Alates 2014. aastast tegutseb Krüptis kultuurilokaal Arhiiv. 2015. aasta lõpust on majas avatud ka raamatupood Utoopia.

## Viited

## Välislingid

* Eesti Kirjanduse Seltsi koduleht
*
Ksenia

**Ksenia** (kreeka keeles ξενία *xenia*) on naisenimi. Võimalikud kirjutisviisid Xenia, Xena, Xeniya, Ksenija, Kseniya.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 147. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ksenia 1260  naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Ksenia Agarkova
*Ksenia Joost
*Ksenia Poska

## Tegelaskujud
*Sõjaprintsess Xena

## Vaata ka
*Peterburi Ksenija
*Oksana
*Senja

## Viited
Siuntio vald

**Siuntio ** on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Asub umbes 40 km Helsingist lääne pool.

Naabervallad on Inkoo vald, Kirkkonummi vald, Lohja linn ja Vihti vald.

66,3% elanikest räägib soome keelt ja 30,4% rootsi keelt.

Valla suuremad asulad on Siuntio jaamaküla ja Siuntio kirikuküla, millest jaamaküla on valla halduskeskus.

## Viited

## Välislingid

* Siuntio valla koduleht
Båtsuoj saami keskus

**Båtsuoj saami keskus** (rootsi keeles *Båtsuoj skogssamecenter*) asub Arvidsjauri vallas Rootsis.

Båtsuoj saami keskus on turismiga tegelev perefirma, mille eesmärgiks on saami kultuuri tutvustamine.

Ettevõtte andmetel paiknes selles piirkonnas umbes 300 aastat tagasi elujõuline saamide asustus. Kuid aja jooksul asustus hääbus. Ettevõte otsustas umbes 15 aastat tagasi sinna uuesti asustuse rajada. Allikmaterjalina kasutati olemasolevaid ürikuid ja eesmärgiks võeti kogu asustus nende järgi uuesti üles ehitada.

Praeguseks on taastatud nii mõnigi ehitis sellisel kujul, nagu need olid varem.

Keskus on jaotatud kaheks piirkonnaks:
* Põhjapõtrade ala – see on tarandikuga piiratud ala, kus elavad põhjapõdrad ja külastajad saavad neid lähedalt vaadata. Põhjapõdrad on harjunud inimestega ja neid saab üsna lähedalt vaadelda.
* Küla ala – asub järve ääres. Kõik hooned on üles ehitatud algupärase teabe põhjal, kuid tänapäevastena. Mitte midagi vanadest ehitistest ei olnud säilinud, kui küla hakati taastama.

2008. aastal pälvis keskus Sparbanken Nord kultuuripreemia 

## Pildid

Pilt:Båtsuoj sami center 01.jpg|Põhjapõtrade ala. Põtrade varjualune
Pilt:Båtsuoj sami center 02.jpg|Varjualuse sisevaade
Pilt:Båtsuoj sami center 03.jpg|Põtrade söögimold varjualuse küljes
Pilt:Båtsuoj sami center 04.jpg|Valge, kuid mitte albiino põhjapõder
Pilt:Båtsuoj sami center 05.jpg|Killustiktee põtrade alal
Pilt:Båtsuoj sami center 06.jpg|Laudtee põtrade alal
Pilt:Båtsuoj sami center 07.jpg|Ehitis külaalal
Pilt:Båtsuoj sami center 08.jpg|Sisevaade. Põrandat katavad oksad
Pilt:Båtsuoj sami center 09.jpg|Ehitis külaalal
Pilt:Båtsuoj sami center 10.jpg|Ehitis külaalal
Pilt:Båtsuoj sami center 11.jpg|Lõkkeplats
Pilt:Båtsuoj sami center 12.jpg|Veekeetmise anum
Pilt:Båtsuoj sami center 13.jpg|Veekeetmise anum
Pilt:Båtsuoj sami center 14.jpg|Ehitis külaalal
Pilt:Båtsuoj sami center 15.jpg|Sisevaade. Põrand on kaetud põhjapõdra nahkadega
Pilt:Båtsuoj sami center 16.jpg|Katuse plangud on fikseerimata ja veetõkkeks on kasetoht
Pilt:Båtsuoj sami center 17.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 18.jpg|Lõkkease majas
Pilt:Båtsuoj sami center 19.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 20.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 21.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 22.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 23.jpg|Lõkkest tõusev tahm on tumendanud maja sisemuse ülemise osa
Pilt:Båtsuoj sami center 24.jpg|Suitsu väljapääsu ava maja laes
Pilt:Båtsuoj sami center 25.jpg|Atraktiivse iseloomuga väljapanek paatide mudelitest
Pilt:Båtsuoj sami center 26.jpg|Turistidele mõeldud majutusase
Pilt:Båtsuoj sami center 27.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 28.jpg|
Pilt:Båtsuoj sami center 29.jpg|Paadisild turistidele mõeldud majutusase juures


## Viited

## Välislingid
* Båtsuoj saami keskuse koduleht
Valik

**Valik** on protsess, mille käigus subjekt otsustab ühe võimaluse kasuks vähemalt kahe seast. 

Valikuks nimetatakse ka 
* olukorda, milles tuleb valik teha
* valiku tulemust.

## Vaata ka

*aretus
*kunstlik valik
*looduslik valik
*selektiivsus
Karjalohja vald

**Karjalohja** oli vald Soomes Uusimaa maakonnas. 2013. aasta alguses liideti see Lohja linnaga.

## Viited
Nädalategu

**Nädalategu** (ka: *ordinaarne tegu*) oli teoorjuse vorm, mille aeg ja maht nädalas olid fikseeritud, vahel poolaastate kaupa.

Nädala-rakmetegu, mille raames saadeti mõisa täisjõus mees koos hobuse või härjapaari ja rakendiga, tekkis Eestis teoorjuse levides 16. sajandil. Nädala-jalategu, kus mõisa saadeti naised või noorukid (nn vaimud) kujunes 17.–18. sajandil suvisest abiteost.

Enamasti oli nädalategu teoorjuse suurem osa, kuid 18. sajandi lõpust 19. sajandi alguseni oli Liivimaa mõisades sageli abiteol suurem roll.

## Nädalateo maht
Luunja mõisa vakuraamatu andmeil oli Polla talu nädalategu 2,5 päeva. Aastaringne orjus jagunes kaheks: jüripäevast mihklipäevani hobusega 130 ja jalgsi 53 päeva, mihklipäevast jüripäevani hobusega 29 päeva. Sellele lisandus 24 vooripäeva ja loonusandam.

17. sajandil oli Tartumaal nädalateo maht väiksem kui mujal Liivimaal; samavõrd suurem oli seal abitegu, mis kattis mõisate jooksvaid vajadusi hooajatöödeks.

## Viited

## Kirjandus
*Enn Tarvel. Nädalategu. - Tuna 2010/2, lk-d 25–29.
Peter O'Neill

**Peter Charles Paire O'Neill** (sündinud 13. veebruaril 1965) on Paapua Uus-Guinea poliitik, Paapua Uus-Guinea peaminister 2. augustist 2011 30. maini 2019.

Ta on Rahva Rahvuskongressi Partei esimees.

Alates 2002. aastast kuulub ta parlamenti.

Peter O'Neill õppis Paapua Uus-Guinea ülikoolis raamatupidamise ja äri alal ning tegutses enne poliitikasse siirdumist ettevõtluses.

## Viited
Vikarism

**Vikarism** ehk **vikareerimine** on biogeograafias nähtus, mille puhul suguluselt lähedased liigid asustavad eri levilaid (**geograafiline vikarism**) või sama levila erinevaid kasvukohti või elupaiku (**ökoloogiline vikarism**). 

Vikareerivaid liike kutsutakse **vikariantideks**. 

Mõnikord räägitakse ka **pseudovikarismist**, mille puhul eri mandrite sarnaseid kasvukohti ja elupaiku asustavad ökoloogiliselt ja välisilmselt sarnased, kuid päritolult kauged liigid.

## Vaata ka
*Konvergents

## Viited
Atmosfäärikaitse

**Atmosfäärikaitse** ehk **õhkkonnakaitse** on õhusaastuse vähendamise või vältimise meetmestik; välisõhukaitse ulatuslikum valdkond. 

Atmosfäärikaitse olulised teemad on näiteks osoonikihi hõrenemine ja globaalse soojenemise kontrolli all hoidmine. 

## Vaata ka
*Välisõhukaitse 

## Viited
Välisõhukaitse

**Välisõhukaitse** ehk **õhuhoid** on keskkonnakaitse osa, tegeleb võõriste atmosfääri heitmise piiramisega. Välisõhukaitse hõlmab õhkkonnakaitse.

## Vaata ka
*Õhkkonnakaitse

## Viited
Siuntio kirikuküla

**Siuntio** ehk **Siuntio kirikuküla** on asula Soomes Uusimaa maakonnas Siuntio vallas. Siuntio kolmelööviline maakivikirik on ehitatud arvatavasti 1460. ja 1489. aasta vahel ning pühitsetud Peetrusele.

Viis kilomeetrit lõuna pool asub Siuntio jaamaküla, praegune valla halduskeskus.
Nikolai Petrov

**Nikolai Arnoldovitš Petrov** (14. aprill 1943 Moskva – 3. august 2011 Moskva) oli vene pianist, Nõukogude Liidu rahvakunstnik.

Petrov sündis muusikute perekonnas. Tema isa oli tšellist Arnold Ferkelman (1914–1992) ning onu  Moissei Ferkelman oli helilooja. Nikolai Petrovi emapoolne vanaisa Vassili Petrov oli ooperilaulja, bass.

Moskva konservatooriumis õppides võitis ta Van Cliburni nimelise konkursi USA-s ja Kuninganna Elizabethi nimelise konkursi Brüsselis.

Nikolai Petrov oli Moskva konservatooriumi professor. Ta pälvis rea Venemaa riiklikke autasusid ning Venemaa riikliku preemia.

## Viited

## Välislingid
* Videointervjuu Nikolai Petroviga // Rahvusringhäälingu venekeelne uudisteportaal Rus.err.ee, 22. märts 2010 (*vene keeles*)
2000. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 2000. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 22. oktoobril Helsingis. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:4.

Helveskaal (kuni 48 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): ? (Soome) – Andrei Malahhov (Eesti) tulemus on teadmata

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata

Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Nikolai Bondarev (Eesti) tulemus on teadmata

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Samuli Leppiaho (Soome) RSC 4

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Andrei Jeremejev (Eesti) tulemus on teadmata

I keskkaal (kuni 71 kg): Amin Asikainen (Soome) – Ruslan Lopuhhin (Eesti) tulemus on teadmata

II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Aleksei Poluhhin (Eesti) tulemus on teadmata

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Deniss Kondrašov (Eesti) – Sami Selesmaa (Soome) 3 – 0

Raskekaal (kuni 91 kg): Tambet Leetsi (Eesti) – Tuomo Paavola (Soome) 3 – 0

Üliraskekaal (üle 91 kg): Pavel Maslov (Eesti) – Jaakko Lundén (Soome) AB 3
Jana Kolukanova-Haitz

**Jana Kolukanova-Haitz** (neiupõlvenimi **Jana Kolukanova**; sündinud 4. augustil 1981 Tallinnas) on endine Eesti ujuja. 

Ujumist õppis Kalevi Ujumiskoolis Tallinnas ja Auburni Ülikoolis USA-s.

2000. aasta Sydney olümpiamängudel saavutas Jana Kolukanova 50 meetri vabaujumises 16. koha.

2004. aasta Ateena olümpiamängudel saavutas ta 100 m vabaujumises 23. koha.

2002. aasta lühiraja maailmameistrivõistlustel Moskvas sai Jana Kolukanova 50 meetri vabaujumises 17. koha ja 100 m vabaujumises 30. koha.

2005. aasta maailmameistrivõistlustel Montréalis sai Jana Kolukanova 50 meetri vabaujumises 8. koha ja 100 meetri vabaujumises 14. koha.
2008. aasta lühiraja maailmameistrivõistlustel Manchesteris naiste 50 vabaujumises sai ta 10. koha.

## Isiklikku
Kasv 182 cm, kaal 67 kg. Tema abikaasa on Christopher Haitz.

## Viited

## Välislingid
* 
*Jana Kolukanova - Eesti ujuja, kes viidi USA presidendi vastuvõtule uhke eralennukiga Õhtuleht, 4. juuni 2014
Nikolai Petrov (täpsustus)

**Nikolai Petrov** on vene isikunimi:
* Nikolai Andrejevitš Petrov (1914–1943) – kuulipildur, kaardiväeseersant, Nõukogude Liidu kangelane
* Nikolai Arnoldovitš Petrov (1943–2011) – vene pianist, NSV Liidu rahvakunstnik
* Nikolai Vassiljevitš Petrov (vaimulik) (1874–1956) – protohierei 1
* Nikolai Vassiljevitš Petrov (arst) (1801–1856) – arst, meditsiinidoktor 2
* Nikolai Vladimirovitš Petrov (sünd. ?) – politoloog ja geograaf
* Nikolai Ivanovitš Petrov (kindralleitnant) (1841–1905) – Vene riigitegelane, kindralleitnant
* Nikolai Ivanovitš Petrov (vanemseersant) (1924–1944) – liikursuurtüki sihtur, vanemseersant, Nõukogude Liidu kangelane
* Nikolai Innokentjevitš Petrov (1884–1921) – admiral Koltšaki valitsuse liige
* Nikolai Nikolajevitš Petrov (arst) (1876–1964) – vene kirurg, vene onkoloogia rajaja
* Nikolai Nikolajevitš Petrov (füüsik) (1931–1998) – vene füüsik, Peterburi riikliku tehnikaülikooli füüsikalise elektroonika kateedri juhataja 3 4
* Nikolai Pavlovitš Petrov (kindralmajor) (1914–1984) – kindralmajor, seitsmekordne Punalipu ordeni kavaler
* Nikolai Pavlovitš Petrov (teadlane) (1836–1920) – teadlane ja insener
* Nikolai Petrovitš Petrov (1834–1876) – vene maalikunstnik, Keiserliku Kunstide Akadeemia akadeemik
* Nikolai Semjonovitš Petrov (1915–1942) – mehaanik-autojuht, vanem, Nõukogude Liidu kangelane
* Nikolai Petrov (dirigent) (1965) – Sahha rahvusliku tantsuteatri peadirigent
* Nikolai Petrov (saatejuht) (1965) – ajakirjanik, saadete "Автошоу" ja "Гонки на выживание" juht
* Nikolai Petrov (muusik) (1960–2002) – ansamblite "Nautilus Pompilius", "Ассоциация..." ja "Поезд куданибудь" kitarrist
Jaroslavli kubermang

**Jaroslavli kubermang** (vene *Ярославская губерния*) oli Venemaa Keisririigi ja Vene SFNV koosseisus eksisteerinud haldusüksus aastatel 1777–1929, mille keskus oli Jaroslavli linn.

## Kubermangu haldusjaotus

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi haldusjaotusosa, asehalduskorra ajal: Jaroslavli asehaldurkond, 1777–1796
## Välislingid
1999. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1999. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 26. septembril Sillamäel. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Eesti võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.

Helveskaal (kuni 48 kg): Roman Iljin (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Juho Tolppola (Soome) – Sergei Tassimov (Eesti) 2 – 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Vjatšeslav Ossipenko (Eesti) – At-Hit Thiangtrong (Soome) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57 kg): Roman Pavlenko (Eesti) – Teemu Lindqvist (Soome) – 3 – 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Samuli Leppiaho (Soome) – Maksim Kotšetkov (Eesti) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Sami Sipilä (Soome) 3 – 0

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Andrei Jeremejev (Eesti) 3 – 0

I keskkaal (kuni 71 kg): ? (Soome) – Dmitri Protkunas (Eesti) 3 – 0

II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Daniel Sternfeld (Eesti) 3 – 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Deniss Kondrašov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus

Raskekaal (kuni 91 kg): Aki Kalke (Soome) – Peeter Saat (Eesti) TKO 3

Üliraskekaal (üle 91 kg): Sergei Masterov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Erna retk

**Erna retk** oli sõjalis-sportlik võistlus, mida peeti Eestis iga aasta augustis aastatel 1994–2011. Seda on nimetatud maailma üheks pikemaks ja raskemaks militaarvõistluseks.

Võistlus oli rahvusvaheline. Aastatel 2004–2010 võitsid retke Eesti meeskonnad, 2003. aastal soomlased ja 2002. aastal hiinlased.

Erna retke korraldas MTÜ Sõjalis-sportlik selts Erna ja seda rahastas kaitseministeerium. Peakorraldaja oli seltsi president Meelis Rätsep.

Retkega mälestati Soome ja Saksamaa koostöös moodustatud, Talvesõjas osalenud eestlastest koosnenud luureüksuse Erna operatsiooni Eestis Nõukogude tagalas 1941. aasta suvel. Erna tegi dessandi Salmistusse ning liikus edasi Kautlasse, kus pidas lahingu ülekaaluka vastasega. Seejärel siirdus salk üle rinde tagasi Saksa poolele.

## Retke kirjeldus
Erna retk algas kummipaatides maabumisega "vaenulikule" rannale. Sellele järgnes 150 km pikkune jalgsirännak, mille käigus püüti vältida "vaenulikke" jõude. Aastate vältel lisandus retkesse erinevaid alavõistlusi sõjalis-sportlikes oskustes, näiteks laskmine, sideülesanded, granaadiheide, esmaabi andmine jms.

## Vaata ka
* Utria dessant
* Admiral Pitka luurevõistlus

## Viited

## Välislingid
* Erna Selts
* Erna retke lühiajalugu Erna Seltsi kodulehel
* Dokumentaalfilm Erna retkest
* Priit Hõbemägi "Kogu tõde Erna retke allakäigust" Keskpäevatund, 2. august 2011
Käsi

**Käsi** (ladina keeles *manus*) on inimese ülajäse, õlast kuni sõrmeotsteni. Käe all võidakse mõista ka  labakätt.

Inimese käe osad on labakäsi, küünarvars ja õlavars. Labakätt ühendab küünarvarrega ranne ning küünarvart õlavarrega küünarliiges (sealhulgas küünarnukk).
Kalmistu paljand

**Kalmistu paljand** on Tartu linnas Emajõe ürgoru vasakul kaldal asuv devoni liivakivi paljand. Paljand asub Puiestee tänava kalmistute (Uus-Jaani ja Vana-Peetri kalmistu) kohal.

300 meetri pikkust paljandit lõikab Ujula tänav. 20. sajandi keskel oli paljandi seina kõrgus 9,5 meetrit. Hiljem on osa sellest mattunud jalamil mitme meetri paksuse settekihi alla. 2007. aastal puhastati paljandi jalamit ja sellega suurenes paljandi kõrgus kohati meetri jagu. Paljanduva osa kõrgus on ligi 5 meetrit.

Kalmistu paljand on keskdevoni Aruküla lademe stratotüüp.

Kalmistu paljandi kaitseala moodustati 1957. aastal Tartu linna TSN täitevkomitee otsusega.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor

## Viited

## Välislingid
Puiestee tänav

**Puiestee tänav** (saksa keeles *Alleestraße*) on tänav Tartus. Ta on veidi alla 3&nbsp;km pikk.

Tänav algab Põllu tänava ristist, kus Aruküla tee jätkub Puiestee tänavana. Tänav kulgeb kuni ristumiseni Jaama tänavaga Paju ja Männi tänava ristmikul.

Puiestee tänaval on algusest lõpu poole minnes ühine ristmik Põllu tänavaga (paremalt), Muru tänavaga (paremalt), Ujula tänavaga (vasakult), Nurme tänavaga (paremalt), Lubja tänavaga (risti), Risti tänavaga (paremalt), Liiva tänavaga (risti), Narva maanteega (risti), Kingu tänavaga (vasakult), Mäe tänavaga (risti), Roosi tänavaga (risti), Kasarmu tänavaga (vasakult), Raatuse tänavaga (vasakult), Peetri tänavaga (paremalt), Pärna tänavaga (vasakult) ja Jaama tänavaga (risti).

Puiestee tänav on peamine tee, mida mööda Tartust Jõgeva poole sõidetakse. Vastav maantee kannab järjenumbrit 39.

Puiestee tänav ristub Narva maanteega Tartu Peetri kiriku juures. Puiestee tänava serva jäävad Uus-Jaani kalmistu, Vana-Peetri kalmistu ja Uus-Peetri kalmistu. Aadressil Puiestee tänav 78 asub Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž.

Suurim majanumber Puiestee tänaval on 128.

## Ajalugu
Puiestee tänaval asuv sõjaväelinnak koosneb kümnetest eri ajal ehitatud hoonetest ja seal, Krasnojarski kasarmutes, 20. sajandi alguses asus Venemaa keisririigi 23. jalaväediviisi 95. Krasnojarski jalaväepolgu osad. Tartu linna piiril paiknenud kasarmukompleksi hakati planeerima Jaama mõisa maadest eraldatud alale. 1913. aastast pärit piirkonna plaanil on kokku 29 erineva funktsiooniga hoonet, sealhulgas tellistest kahekorruseline kasarmuhoone, tall, erinevad kuurid, laohooned, vankrikuurid, pesuköök, saun, kuivatusmaja, kasarmubarakid ja kirik koos sööklaga. Territoorium asus alal, mis piirneb praeguste Kasarmu ja Puiestee tänavaga loodes ja edelas ning Jänese tänava mõttelise pikendusega kirdes ja kirde-edelasihilise joonega praeguste Raatuse ning Pärna tänava vahel.

Eesti Vabariigi ajal 1920.–1930. aastatel Lembitu kasarmud, kus paiknes Ratsarügement ja 2. üksik jalaväepataljon ja olid alates 1940. aastast NSV Liidu okupatsioonivägede kasutuses. Teise maailmasõja ajal hävisid mitmed hooned Lembitu platsil, sealhulgas kahekorruseline kasarmuhoone. Nõukogude perioodil toimusid ulatuslikud ümberehitustööd, mille käigus laienes kasarmuplats koos hoonetega loode suunas endise Jaama mõisa maadele. Uusehitistena kerkisid mitmed kivi- ja paneelmajad, töökojad ning garaažid. Eesti iseseisvuse taastamise järel asus seal Eesti kaitseväe Tartu kompanii, mis formeeriti hiljem Tartu üksikuks jalaväepataljoniks. Tartu Üksik-jalaväepataljon oli linnakus kuni 2002. aastani. Algupärasest Krasnojarski jalaväepolgu hoonestikust on ainus täiel määral säilinud hoone kivitall (Jänese tänav 23), kus tegutseb Tartu Ratsakool.

Aadressil Puiestee tänav 9/11 tegutses enne teist maailmasõda AS Tartu Telefonivabrik.

## Vaata ka
*Tartu Krasnojarski polgu kirik

## Viited

## Välislingid
Põllu tänav (Tartu)

**Põllu tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Tänav algab Aruküla tee ja Puiestee tänava ühinemiskohal. Tänav lõpeb Kruusamäe tänava ja Välja tänava ristis, kust läheb edasi Kummeli tänavana.

Tänav on 430 meetrit pikk.
Õlavars

**Õlavars** (ladina kelles *brachium*) on inimesel käe osa õlaliigesest kuni küünarliigeseni. Õlavars on levinud koht nii vererõhu mõõtmisel kui ka vaktsiinide ja ravimite süstimisel.

Õlavarre asend, funktsioonid, lihased, luud ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel puudub õlavööde ja eesjäsemed on täiesti kadunud ning õlavarred puuduvad.

Paljudel loomadel on õlavars paariliste eesjäsemete üks alaosadest.

Lindudel on õlavars üks tiiva alaosadest.

Õlavarre luuliseks aluseks on õlavarreluu (*humerus*).

## Viited
Supilinna tiik

**Supilinna tiik** on tiik Tartus Supilinnas, mis tekkis sinna 1950. aastatel, kui sellest kohast võeti pinnast ehitustööde jaoks.

See tiik on väheseid järvekonna elupaiku Eestis. Samuti rohukonnale ja tiigikonnale ning on oluline toitumiskoht ka nahkhiirtele ning lindudele.

1998. aastal oli linnavalitsusel plaan ehitada üle tiigi autosild. Plaani ei viidud ellu.

Kevadeti ja ka muul ajal, kui Emajões veetase tõuseb, voolab jõevesi ka Supilinna tiiki (tavaliselt voolab vesi tiigist jõkke) ja tõstab selle veetaset.

Kuna tiik hakkas kinni kasvama, tehti sellele 2023. aasta sügisest kuni 2024. aasta kevadeni puhastustööd, puhastati setetest ja liigselt vohavast taimestikust. Ära veeti umbes 15 000 kuupmeetrit setteid.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor

## Viited

## Välislingid
*Piret Pappel. "Tiik sillata? Sild konnata?" Eesti Loodus
*Sihtasutuse Tähtvere Puhkepark plaan korrastada Supilinna tiik ja selle lähiala avalikuks puhkealaks (koos fotoga)