open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PPŠ-41

**PPŠ-41** ehk **PPŠ 1941**, tuntud ka kui **Špagini püstolkuulipilduja** (vene keeles *Пистолет-пулемет Шпагина*, *ППШ 1941*), on NSV Liidu tuntuim püstolkuulipilduja teise maailmasõja päevilt.

## Ajalugu
Relva konstrueeris Georgi Špagin odava ja lihtsustatud alternatiivina PPD-40 asemele ja see muutus peagi põhiliseks püstolkuulipildujaks teises maailmasõja Idarindel. Seda oli odav toota stantsides ja sel oli tulevaliku võimalus. PPŠ-d kasutati veel isegi Vietnami sõjas ning kohati leidub seda relvastuses veel tänapäevalgi (Süüria kodusõda). 

PPŠ loomise ajend oli Talvesõda, kus Soome kasutas edukalt Nõukogude armee vastu Suomi KP-31 püstolkuulipildujat lähivõitluses nii linnalahingutes kui ka metsas. Kui 1941. aastal toodeti neid mõnisada, siis järgmise viie kuuga valmistati neid 155 000. 1942. aasta kevadeks toodeti juba 3000 relva päevas. PPŠ on hea näide teise maailmasõja võiduni viiva massitootmise mõjust. Selle osi võis toota vähekoolitatud tööjõuga kas või autotöökodades. PPŠ koosnes 87 osast ning selle valmistamiseks kulus 7,3 töötundi. Relvaraud saadi tootmisel Mossin-Naganti vintpüssi rauast, lõigates selle lihtsalt pooleks ja puurides 7,62 mm vintraua padrunipesa ümber Tokarevi püstolipadrunile 7,62.

PPŠ oli populaarne ka Wehrmachti poole peal, kus võeti neid meeleldi vastaselt kasutada, sest Tokarevi padrun ja Mauseri püstolipadrun olid nii lähedase kaliibriga, et PPŠ tulistas normaalselt ka nendega. Teise maailmasõja lõpu poole võttis Wehrmacht selle lausa ametlikult kasutusele, konvertides selle 9x19 mm Parabellum moona peale, ristides selle ümber MP41(r). Nõukogude armee relvastas sellega sõja lõpuks terveid roode (kompaniisid) ja pataljone, sõja lõpuks oli ligi pool Nõukogude jalaväest relvastatud PPŠ-ga. Tuhanded püstolkuulipildujad visati vaenlase tagalasse suurtele partisaniüksustele, kes häirisid sellega Saksa vägede varustamist ja liikumist. Kokku toodeti neid ligi 6 miljonit.

## Modifikatsioonid
* MP41(r): Saksa vägede poolt 9x19 mm Parabellum laskemoona peale ümber tehtud püstolkuulipilduja.

## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 7,62 mm
*Padrun: 7,62 × 25 Tokarev (9x19mm Parabellum-MP41(r))
*Kaal: 3,63 kg salveta
*Salv: 35 või 71 padrunit (32 padrunit (MP41(r))
*Laskekiirus: 1000 lasku/minutis
*Relva pikkus: 843 mm
*Kuuli algkiirus: 488 m/s
*Efektiivne laskekaugus: 300 m
Nivellesi ringkond

**Nivellesi ringkond** on Belgia Vallooni Brabandi provintsi ainuke, kogu provintsi hõlmav haldusringkond.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 27 valda ja 113 osavalda.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Gottfried Wilhelm Striedter

**Gottfried Wilhelm Striedter** (27. jaanuar/7. veebruar 1773 Tallinn – 4. november/16. november 1844 Kose) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1783–1791 Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 27. septembril 1791, oli kohal veel aastal 1794) Jena ülikoolis. Ordineeriti 16. veebruaril/28. veebruaril 1802 õpetajaks.

Ta oli pärast ordineerimist Kose Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, sai 17. oktoobril/29. oktoobril 1802 sama koguduse õpetajaks (olles aastatel 1802–1844 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja). Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 3. juulil/15. juulil 1824, valiti uuesti aastal 1833. Sai 27. jaanuaril/8. veebruaril 1832 Ida-Harju praostkonna abipraostiks ja 23. märtsil/4. aprillil 1835 praostiks. 3. novembril/15. novembril 1836 sai konsistoriaalnõunikuks.

## Isiklikku
Tema poeg Thomas Ferdinand Striedter oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Euroopa teadlaste öö

**Euroopa teadlaste öö** (inglise keeles *The European* *Researchers' Night*) on teadust populariseeriv üleeuroopaline algatus, kus ühe öö(päeva) jooksul toimub hulgaliselt teadust ja teadlasi tutvustavaid üritusi.

Teadlaste öö sündis 2005. aastal Euroopa Komisjoni algatusel. See on osa Euroopa Liidu rahastatavatest Marie Curie meetmetest, mis edendavad rahvusvahelisi teadusalaseid karjäärivõimalusi Euroopas. Üle-euroopaline festival toimub igal aastal septembri viimasel reedel ja selle raames toimuvaid üritusi külastab enam kui 1,5 miljonit inimest. 2023. aastal võttis festivalist osa 26 riiki.

## Teadlaste öö Eestis
Eestis toimus teaduspidu algselt kahes formaadis: mitmepäevane Tartu teadusfestival ja reedene üle-eestiline teadlaste öö. Alates 2012. aastast kannab festival teadlaste öö nime, kuid jätkuvalt toimub palju üritusi ka muudel päevadel kui reedel. 2016. aastal lisandus festivali kavasse eriprogramm koolidele, mis hõlmab lihtsaid, ent efektseid teaduskatseid ja töötube, mida saab läbi viia koolitundides. Kuni 2022. aastani oli festivali peakorraldaja Eestis teaduskeskus Ahhaa. 

2023. aastal teaduskeskus Ahhaa Eestis teadlaste ööd ei korralda.

## Viited

## Välislingid
* Teadlaste Öö 2011 teaduskeskuse Ahhaa kodulehel
* Teadlaste Öö 2010 teaduskeskuse Ahhaa kodulehel
* "VIDEO: Tartus toimus järjekordne teadlaste öö" ERR, 28. september 2012
* Denes Kattago "Teadlaste ÖÖ avab uksed Eesti teaduskeskustesse" Delfi, 28. september 2012
* Kreatiivmootor "Mõnud", video ERR-i "Teadlaste öö" saatest, 2010
Rahvuskeel

**Rahvuskeel** on keele arengujärk, mis tekib koos rahvusega ja tagab suhtlemisvõimaluse kõigil elualadel. 

Rahvuskeele põhivormiks on normitud rahvuslik kirjakeel, millest hiljem tekib rahvuskeelde suuline väljendusviis – ühiskeel. 

Eesti rahvuskeel tekkis 19. sajandi II poolel. 

## Vaata ka

*regionaalkeel
*riigikeel

## Viited
PM M1910

**PM M1910** (vene keeles *Пулемёт Ма́ксима образца 1910 года -pulemjot Maksima obraztsa 1910 goda, Станковый пулемёт Максима - stankovõi pulemjot Maksima*) on 'Maksimi raskekuulipilduja', laskemoonale 7,62×54 mm.

PM M1910 töötati välja 1910. aastal Venemaal Maximi kuulipilduja eeskujul. Seda kasutati laialdaselt Esimeses ja Teises maailmasõjas ning Vene kodusõjas. Punaarmees hakati neid välja vahetama 1943. aastal kuulipildujate SG-43 vastu. Lisaks tavapärasele jalaväekuulipildujale olid olemas ka lennukitele (PV-1) ja mereväele mõeldud versioonid. 

## Kirjeldus
Kuulipilduja paiknes soomuskilbiga ratasalusel. Kuulipilduja rauda jahutati veega, mistõttu relvarauda ümbritses plekist veereservuaar. Kuulipilduja linti mahtus tavaliselt 60 ja lindikasti 250 padrunit.
## Relva andmed
* Kaliiber: 	7,62 mm
* Padrun:	7,62 × 54 mm 
* Kuuli algkiirus: 	879 m/s
* Relva üldpikkus: 	1067 mm
* Vintraua pikkus: 	720 mm
* Vintsoonte arv: 	4 parempoolset
* Tehniline laskekiirus: 	500–600 lasku minutis
* Efektiivne laskekaugus: 	
* Sihikuline laskekaugus: 	 
* Kaal:     64,3 kg (kolmjalaga)
* Lindi maht:     250 padrunit

## Välislingid
Omasõna

**Omasõna** on põliselt oma sõna või keeles kohanenud laensõna, millel ei ole võõraks peetavaid struktuurijooni. 

Eesti keele omasõnad on nt "kõndima", "mahtuma".

Omasõnale vastandub võõrsõna.

## Viited
Waremme'i ringkond

**Waremme'i ringkond** on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 14 vallast ja 80 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Pontcharra vald

**Pontcharra** on vald Prantsusmaal Isère'i departemangus.

Valla pindala on 16 km². 2006. aastal elas seal 7027 inimest.

## Viited
Isère

**Isère** on jõgi Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

Jõe lähe on Val-d'Isère'i lähedal. 286 km pikkune jõgi suubub Rhône'i jõkke.

Jõe järgi on nimetatud Isère'i departemang.
Elsa Triolet

**Elsa Triolet** (24. september 1896 – 16. juuni 1970) oli vene-juudi päritolu prantsuse kirjanik. 

Alates 1919. aastast elas ta Prantsusmaal.

1944. aastal pälvis teos "Le premier accroc coûte 200 Francs" Goncourti auhinna. 

Elsa Triolet oli luuletaja Vladimir Majakovski muusa ja armastatu Lilja Briki noorem õde.

## Teoseid eesti keeles
* "Avignoni armastajad" ("Les Amants d'Avignon", 1943). Prantsuse keelest tõlkinud Aino Gross, Loomingu Raamatukogu 12, 1957. 
* "Roosid järelmaksuga" ("Roses à crédit", 1959). Prantsuse keelest tõlkinud Immanuel Pau, Tallinn: Eesti Raamat, 1962 (sarjas "XX sajandi raamat)"; kordustrükk Tallinn: Varrak, 2004.

## Viited

## Välislingid

* Триоле Эльза. Большая советская энциклопедия. Яндекс Словари
* Leili-Maria Kask. Elsa Triolet' elu ja looming. Looming 1970, nr 8, lk 1275–77
* Ilona Martson. Kaks õde ja Majakovski Naistemaailm, 3. aprill 2008
Mette-Triin Purde

**Mette-Triin Purde** (sündinud 27. jaanuaril 1995) on Eesti üliõpilane, kes on edukalt esinenud nii riiklikel kui ka rahvusvahelistel olümpiaadidel. Ta lõpetas 2013. aastal kuldmedaliga Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õpib praegu Tallinna Tehnikaülikoolis geenitehnoloogiat.

## Autasud
* Tallinna Prantsuse Lütseumi teenetemärk, antud 2. oktoobril 2012 "kooli eduka esindamise eest rahvusvahelistel olümpiaadidel"

## Saavutused rahvusvahelistel olümpiaadidel
* Kuldmedal ja võistkondlik üldvõit 2012. aasta Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaadilt (EUSO)
* Hõbemedal 2011. aasta Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaadilt
* Pronksmedalid: 2013. rahvusvaheline bioloogia olümpiaad (IBO), 2012. rahvusvaheline lingvistika olümpiaad (IOL) ja 2011. rahvusvaheline loodusteaduste olümpiaad (IJSO)

## Viited

## Välislingid
* "Õpilased: teadmised on investeering tulevikku" "Terevisioon", ETV, 03.09.2012
Isère'i departemang

**Isère'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

Departemang on saanud nime Isère'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

## Vaata ka
* Isère'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Halle-Vilvoorde ringkond

**Halle-Vilvoorde ringkond** on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 35 vallast ja 101 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Brugge ringkond

**Brugge ringkond** on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 10 vallast ja 41 osavallast.

### Vallad

### Osavallad
Oostende ringkond

**Oostende ringkond** on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 27 osavalda.

### Vallad

### Osavallad
Leuveni ringkond

**Leuveni ringkond** on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 30 valda ja 130 osavalda.

### Vallad

### Osavallad
Maasikavälu

**"Maasikavälu"** (rootsi keeles "Smultronstället") on 1957. aastal valminud Rootsi mängufilm, mille režissöör oli Ingmar Bergman. 

Isak Borg on professor, kes sõidab Lundi, sest teda ootab sealse ülikooli audoktoriks promoveerimine. Professori unenäod tahavad midagi öelda ja Isak hakkab edukalt pendeldama tegelikkuse ja unelmate vahel. Film võitis 1958. aastal Berliini filmifestivalil Kuldkaru.

## Osatäitjad
*Isak Borg – Victor Sjöström
*Sara – Bibi Andersson
*Marianne Borg – Ingrid Thulin
*Evald Borg – Gunnar Björnstrand
*Agda – Jullan Kindahl
*Anders – Folke Sundquist
*Viktor  – Björn Bjelfvenstam
*Isaku ema – Naima Wifstrand
*Berit Alman – Gunnel Broström
*Isaku naine – Gertrud Fridh

## Kirjandus
* Filmi analüüsitakse Olev Remsu 2016. aastal Tartu Ülikooli kirjastuses ilmunud "Filmidraamatehnikas" ja artiklis "Ingmar Bergmani aeg" (Sirp, 1. VI 2018.a.)
Lillesand

**Lillesand** on linn Norras Agderi maakonnas Lillesandi vallas.


Lillesand church.jpg|Kirik
Lillesand 2009.jpg|Sadam


## Viited
Herbert Metsa

**Herbert Metsa** (2. jaanuar 1931 Koimula, Torma vald – 27. mai 2008) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas aastal 1945 Torma Mittetäieliku Keskkooli, aastal 1949 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1954 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1956 asus ta aspirantuuri Tartu Ülikooli poliitökonoomia kateedrisse, aastal 1963 kaitses ta tööga "Hinnakujundamise küsimused sotsialistlikus tööstuses" (juhendaja Mihhail Bronštein) majandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastal 1976 kaitses ta tööga "Ühiskondliku tootmise majandusliku efektiivsuse tõstmise probleemid" majandusteaduste doktori väitekirja.

Ta oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.

## Pere
Esimene abikaasa oli keeleõpikute autor Antidea Metsa, nende tütred on Ülle Kurm ja Riina Veiram.

Teine abikaasa oli hambaarst Eve-Maaja Metsa, neil sündisid pojad Jaanas ja Andras.

## Viited
Békés

**Békés** on linn Ungaris Békési komitaadis, Békési kreisi halduskeskus. Asub Körösi jõe ääres.
 
Esimene kirjalik teade asulast pärineb 1220. aastast. 1241 hävitasid tatarlased Békési. 1295 asula taastati ja 1405 mainitakse linnana. 1695 hävis linn taas sõjas ja taastus vähehaaval 18. sajandiks. 1872 kaotas linnaõigused, kuid 1973 nimetati taas linnaks.

## Viited

## Välislingid
* Békési koduleht (ungari keeles)
Dendermonde ringkond

**Dendermonde ringkond** on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 10 vallast ja 28 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Pistik (elekter)

**Pistik** (ingl  *plug*, *connector*) on pistikühenduse liikuv pool, harilikult painduva juhtme või kaabli otsas. Pistiku ühendamisel pistikupessa on võimalik olenevalt pistmiku liigist ühendada elektritarviti toitevõrku või juhtida edasi signaale (andmeid).

Pistik võib olla nii isaskontaktidega (väljaulatuvate harudega, tihvtidega) või emaskontaktidega (süvistatult). Isaspistik on näiteks elektritarviti toitejuhtme otsas ja emaspistik toiteadapterist tuleva juhtme otsas.

## Vaata ka
*Pistikühendus

## Välislingid
*Elektrivõrgu pistikute ja pistikupesade tüübid
Pistikupesa

**Pistikupesa** on pistikühenduse pool, millesse saab pista pistiku. 

Majapidamises leiduvad pistikupesad jagunevad peamiselt kaheks. On olemas pinnapealsed pistikupesad ning süvistatud pistikupesad. Süvistatud pistikupesad on tavaliselt suuresti peidetud seina sisse.

## Vaata ka
*Elektrivõrgu-pistikupesa

## Viited

## Välislingid
Várpalota

**Várpalota** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Várpalota kreisi halduskeskus. Asub umbes 70 km Budapestist kagu pool.

## Ajalugu

14. sajandil rajati kindlus, mis siiani asub kesklinnas. 19. sajandiks oli linnas suur juudi kogukond.

20. sajandil kujunes linn kivisöe kaevandamise ja keemiatööstuse keskuseks.

2000. aastal rajati linna lähedale esimene Ungari elektrituulik.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Aleksander Siivas

**Aleksander Siivas** (3. juuli 1922 Tartu – 31. detsember 1967 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

Aleksander Siivas sündis Tartus töölisperekonnas. 1935. aastal lõpetas ta Tartu 2. algkooli, töötas 1936–1940 maalrina, ajalehemüüjana ja muudel juhutöödel, õppides samal ajal Tartu õhtugümnaasiumis. 

Alates 1940. aasta suvest tegutses Tartumaa ELKNÜ Tartumaa komitee sekretärina, 1941. aasta algul töötas ajalehe Noorte Hääle korrespondendina. Võttis Teisest maailmasõjast osa Eesti laskurkorpuse suurtükiväelasena, sai 1944. aastal Narva all raskelt haavata. 

Oli Noorte Hääle töölisnoorte osakonna juhataja 1945 ja ELKNÜ Tartumaa komitee esimene sekretär 1945–1946. Aastatel 1946–1953 töötas ta peamiselt ajalehtede Edasi, Uus Tee ja Traktoristi Hääl toimetuses. Alates 1953. aasta juunist oli kutseline kirjanik, võttis osa Tartu Noorte Autorite Koondise tegevusest. Oli NLKP liige 1945–1963. 

Kandis 1965–1967 vanglakaristust alkoholismist tingitud kuriteo eest.

## Looming
* "Kapteni suur võitlus" (noorsoojutustus), Eesti Riiklik Kirjastus 1955 
* "Lõpuni kindel. Jooni Hans Heidemanni elust dokumentide alusel", Loomingu raamatukogu 1957 
* "Valguse varjud" (novellid), Eesti Riiklik Kirjastus 1959
*  (romaan) 1960
* "Rikutud marmor" (novelle ja jutustusi), Eesti Riiklik Kirjastus 1963
** "Karjapoisi armastus"  
** "Isa" 
** "Seaduse nimel" 
** "Jäljed kastesel rohul" 
** "Kes on pimedad?"
** "Rikutud marmor" 
** "Kohtumine"  
** "Ja kaotatud ei olegi" 
** "Ühel lõunatunnil" 
** "Medali kahest poolest"
* "Kivid koldes" (romaan), Eesti Riiklik Kirjastus 1964 

## Viited

## Välislingid
* Aleksander Siivas. Eesti Ilukirjanduse Andmebaas
* Teod: Jaan Siivas. Film. Sirp, 11. aprill 2003
*Haud Tartu Aleksander Nevski kalmistul
Suur Paljassaar

**Suur Paljassaar** on Paljassaare poolsaare kõrgem loodeosa Paljassaare lahe ja Saartevahe lõuka vahel Tallinnas Paljassaare asumis. Liitus mandriga Paljassaare poolsaare moodustumise käigus 20. sajandi teisel kümnendil.

Varasem ajalooline nimetus oli germaani keeltes (rootsi, saksa, taani) tüvega Karl(os): alamsaksa Blote-Karl "paljas Karl" ja Rughen-Karl "kare Karl", u 1250 Karlsö, 1297 Blocekarl et Rughenkarl (1. nimi ilmselt *Blotekarl), 1689 Kahl Holmar, 1855 Paljas-saar, 1883 Paljasaar; rootsi keeles Stora och Lilla Karlön, saksa keeles Karlos. Eestikeelne nimi Paljassaar on lagedat maastikku kirjeldav ning on arvatavasti aluseks olnud ka muukeelsetele nimedele. Paljassaare poolsaar  sai nimetuse (Suur ja Väike Paljassaare saarte) järgi, mis aja jooksul kokku sulasid ja 1912–1917 Uue sadama (Miinisadama) ehitamisel täideti mere täitmise teel Kopli poolsaarega ühendati.

Suur Paljassaar lõpeb põhjas Kõrgemäe otsaga. Kõrgeim koht on Kõrgemägi (14,4 m). 

Randa liigestavad väikeste neemedena Paljassaare lahte sirutuvad Suur haak ja Väike haak ning Saartevahe lõukasse veidi suurem Saartevahe haak. Esineb valdavalt kivine moreen- või kamarrand, liivasemat randa leidub Saartevahe lõuka ääres Saartevahe haagist läänes. Itta Väikese Paljassaare poole jääb roostikuline rannajärvedega Saartevahe. Varem lage ala on nüüd kattunud lehtmetsaga.

1915. aastal rajati põhjaossa Kõrgemäele Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr 12, mille säilinud osad on muinsuskaitse all.

See kuulub Paljassaare hoiualasse.



File:Bm04144am.jpg|Sõjategevuse kaart 1790. aasta Tallinna merelahingu ajal. Johann Christoph Brotze kogust
File:Bm04114am.jpg|Sõjategevuse kaart 1790. aasta Tallinna merelahingu ajal


## Vaata ka
*Väike-Paljassaar
## Viited

## Välislingid
*Kopli ja Paljassaare poolsaar olid veel hiljaaegu saared, Eesti Loodus 10/ 2008
Johannes Uiga

**Johannes Uiga** (12. veebruar 1918 Tartu – 23. oktoober 1998) oli eesti kunstnik.

Ehkki Uiga on eelkõige tuntud natuurist maalinud maastikumaalijana, kes kujutas peamiselt Lõuna-Eesti maastikke, sealhulgas Pühajärve motiive, tegi ta varasemas loomingujärgus ka portreid. Samuti viljeles ta eri perioodidel aktimaale ja vaikelusid. Mare Ruus on Uigat nimetanud Eesti Cézanne'iks, kuna "mõlemad jõudsid impressionismi kaudu ekspressionistlike värvi ja vormi mängudeni".

Uiga oli Kunstiühingu "Pallas" auliige.

Kultuurimälestiste registrisse on kantud Johannes Uiga õlimaal "Maastik järvega" (1978), mis paikneb Põlva Pensioniametis.

Kunstikollektsionäär Mart Lepp on avaldanud Johannes Uiga loomingust brošüürid "Johannes Uiga. Kõrgperioodi maalid Mart Lepa kunstikogus" (2007) ja "Johannes Uiga varajane looming" (2008). 2009. aastal ilmus kirjastuses Tammerraamat kunstialbum "Johannes Uiga. Pühajärve maalija".

## Tunnustus

* 1988 Konrad Mäe preemia

## Välislingid
* Kadri Asmer "Mälestus Johannes Uigast" 26.02.2008
* E-kunstisalongi näitus: Johannes Uiga maalid, 29. märts 2005
Vecsés

**Vecsés** on linn Ungaris Pesti komitaadis, Vecsési kreisi halduskeskus. Asub Budapesti edelapiiril.

Vecsésis on odavlennufirma Wizz Air peakorter.

## Viited
Hugo Verpoest

**Hugo Verpoest** (17. mai 1935 – 29. september 2012) oli Belgia kabetaja, rahvusvaheline meister. Ta oli 1955. aasta maailmameister kirikabes. Belgia meistrivõistluste finaalturniiridel mängis ta aastail 1954–1993 kokku 40 korral ning võitis neilt 18 meistritiitlit (1960–1961, 1963–1968, 1970–1971, 1973–74, 1978–1982). Maailmameistrivõistluste laua taga mängis ta kolmel korral (1956, 1960 ja 1964), kus tema laeks jäi 8. koht.

Ka tema vend Oscar oli nimekas kabetaja.
Ristideta hauad

**"Ristideta hauad"** on Arved Viirlaiu 1952. aastal kahes köites ilmunud romaan. Romaan ilmus kõigepealt Rootsis Lundis, Eestis ilmus see esimest kordselt 1991. aastal. 

Oma läbilöögiromaanis käsitleb Viirlaid Eesti ajalugu Teise maailmasõja lõpuperioodil ja Nõukogude okupatsiooni esimestel aastatel, täpsemalt oktoobri algusest 1944 kuni hilissuveni 1946.

Romaan on tõlgitud läti ("Kapi bez krustiem I–II", Minneapolis 1956), rootsi ("Gravar utan kors", Stockholm 1959), prantsuse ("Tombeaux sans croix", Pariis 1962), hispaania ("Tumbas sin Crus", Barcelona 1966), soome ("Ristittömät haudat", Hämeenlinna 1968), inglise ("Graves without Crosses", Toronto 1972), hiina ("Bey cho mai de i dai", Taipei 1980), leedu ja vene keelde (2005). 

## Retseptsioon
Ajaliselt järgneb "Ristideta haudade" tegevusaeg Viirlaiu 1949. aastal ilmunud romaanile "Tormiaasta", milles käsitletakse Eesti ajalugu 1944. aastal rinde lähenemise ajal. "Ristideta haudadele "järgneb romaan "Seitse kohtupäeva"(1957). "Ristideta hauad" seostub pigem metsavendluse epopöaks nimetatud romaanisarjaga "Vaim ja aheldad" (1961), "Kustuvad tuled" (1965) ja "Sadu jõkke" (1965). 

Väliseesti kirjanduskriitikud võtsid romaani hästi vastu. Rõhutati Eesti raskete valikute meisterlikku kujutamist ning eestlaste kui väikese rahvakillu saatusest rääkimist ja laiemas avalikkuses teadvustamist. 

## Viited

## Kirjandust
*Linda Uustalu "Saateks". "Ristideta haudade" II köide (Tallinn, Perioodika 1991) lk 247–249

## Välislingid
*Tiina Kirss "Arved Viirlaiu looming rahvuslikus perspektiivis". Sirp, 2. november 1997
*Janika Kronberg "Eesti lugu: Arved Viirlaid "Ristideta hauad"". Eesti Päevaleht, 30. aprill 2009
*Janika Kronberg "Ideelised eestlased. Etüüd proosast kirjaniku 90. sünnipäevaks". Eesti Elu, 5. aprill 2012
Tartu Rakenduslik Kolledž

**Tartu Rakenduslik Kolledž** (rahvusvaheline lühend **VOCO;** 2021. aasta lõpuni *Tartu Kutsehariduskeskus*; lühendatult **KHK** või **Tartu KHK**) on alates 1. septembrist 2002 tegutsev Eesti suurim kutse- ja täiendõppekeskus.

Kool annab kutseõpet põhihariduse baasil, kutsekeskharidusõpet, kutseõpet keskhariduse baasil, kutseõpet põhikoolis ja gümnaasiumis, kutsealast eelkoolitust, kutseõpet koolikohustuse ea ületanud põhihariduseta isikutele, korraldab täiskasvanute tööalaseid koolituskursuseid ja karjäärinõustamist ning pakub tooteid ja teenuseid Tartu linna elanikele.

2024. aastal alustas õpinguid Tartu Rakenduslikus Kolledžis üle 3600 õppija tasemeõppes ja 3000 õppijat täiskasvanute koolituses. Kolledžis on võimalik omandada üle 80 eriala, mis on omakorda jaotatud seitsme teemakooli alla: ilukool, ärikool, tehnikakool, ehituskool, IT-kool, toidukool ja turismikool. Koolil on kaks õppehoonet: aadressil Põllu 11 ja Kopli 1.

## Ajalugu
Algselt Tartu Kutsehariduskeskuse nime kandnud õppeasutus moodustati kolme senise riigikooli (Tartu Ehitus- ja Kergetööstuskool, Tartu Tööstuskool ja Tartu Teeninduskool) ja ühe munitsipaalharidusasutuse (Tartu Õppekeskus) liitmisel. Tartu Kutsehariduskeskuse kui uue Tartu linna munitsipaalkooli loomisel lähtuti Vabariigi Valitsuse 12. juuni 2001. aasta otsusest "Tegevuskava kutseharidussüsteemi arendamiseks Eestis aastatel 2001–2004", mille alusel olid kolm senist riigikooli eelnevalt valitsuse ja linna kokkuleppel munitsipaliseeritud. Valitsuse otsusega suleti alates 1. septembrist 2004 Kallaste Kutsekool ja kutseõppe andmist sealsetele õppijatele jätkas Tartu Kutsehariduskeskus.

### Kooli nimed

* 2002–2021 – Tartu Kutsehariduskeskus
* alates 1. jaanuarist 2022 – Tartu Rakenduslik Kolledž

## Direktorid
* 2002–2012 – Andrus Kompus
* 2012–2018 – Andrus Mõttus
* 2018–2019 – Tõnis Lukas
* alates septembrist 2019 – Raini Jõks

## Tunnustus

* 2006 – aasta koolitussõbralikum organisatsioon Tartumaal ja Eestis
* 2008 – Eesti kutseõppeasutuste kvaliteediauhind
* 2020 – peresõbraliku tööandja hõbemärgis
* 2021 – Erasmus+ õpirände harta aastateks 2021–2027

Kooli õpetajate ridades on nii aasta õpetajaid kui ka Haridus- ja Teadusministeeriumi tänukirjaga tunnustatud töötajaid. Kooli õpilased saavutavad igal aastal häid tulemusi nii vabariiklikel kui ka rahvusvahelistel kutsevõistlustel.

## Toetavad teenused
Koolis tegutsevad toetavate struktuuriüksustena infokogu, tugikeskus, õpilasesindus, klienditeenindus, arstiabi ja spordiosakond.

Neile lisanduvad haldustalituse, IT-talituse ja toitlustusosakonna toetavad teenused.

## Viited

## Välislingid
*Tartu Rakendusliku Kolledži koduleht
Sint-Niklaasi ringkond

**Sint-Niklaas** on üks kuuest haldusringkonnast Belgias Ida-Flandria provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 7 vallast ja 28 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Rannakaitsepatarei nr 12

**Rannakaitsepatarei nr 12** oli mitme suurtükipatarei nimetus Eesti territooriumil.
*Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr 12, Paljassaare poolsaare loodetipus, Tallinnas
*Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Rannakaitsepatarei nr 12, Hiiumaal
David Johann Bidberg

**David Johann Bidberg** (1747 Harju-Jaani – ? Peterburi) oli Eesti vaimulik ja Venemaa riiginõunik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 8. augustil 1767) Leipzigi ülikoolis. Ordineeriti 29. juulil/9. augustil 1778 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1778–1781 (kutsuti 20. mail/31. mail 1778) Vigala Maarja koguduse õpetaja. Hiljem töötas mäeametis ja tõusis Venemaal riiginõuniku ametiastmesse.

## Isiklikku
Tema isa Johann Bidberg oli Jõelähtme ja Harju-Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Diskoteek

**Diskoteek** on lõbustuskoht, kus tantsitakse heliplaatidelt mängitava muusika saatel. 
Harilikult valib seal muusikat õhtujuht, keda nimetatakse diskoriks.
Moshe Sanbar

**Moshe Sanbar** (משה זנבר; heebrea 29. märts 1926 Kecskemét – 1. oktoober 2012 Tel Aviv) oli Ungari juudi päritolu Iisraeli majandusteadlane.

1971–1976 oli ta Iisraeli Panga president.
Johann Bidberg

**Johann Bidberg** (15. veebruar 1707 Örslösa, Västergötland – 3. juuni/14. juuni 1770 Harju-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Bidberg sündis Örslösas (asub praeguse haldusjaotuse järgi Lidköpingi vallas, Västra Götalandi läänis). Ta õppis Skara gümnaasiumis ja (immatrikuleeriti 22. augustil 1728, oli kohal veel aastal 1731). Alates 26. juulist/6. augustist 1731 oli ta Eestimaal koduõpetaja. Ordineeriti 13. detsembril/24. detsembril 1738 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1738–1742 (kutsuti 24. novembril/5. detsembril 1738, introdutseeriti praost Heinrich Gutsleffi poolt 11. veebruaril/22. veebruaril 1739 ametisse) Jõelähtme Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1742–1746 oli ta sama koguduse õpetaja. Aastatel 1746–1770 oli ta (kutsuti 7. veebruaril/18. veebruaril 1746, introdutseeriti 14. märtsil/25. märtsil 1746) Harju-Jaani koguduse õpetaja. Aastal 1743 kirjeldas ta hernhuutlikku usulist ärkamist Jõelähtmel.

## Isiklikku
Tema poeg David Johann Bidberg oli Vigala Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Mihhail Tšigorin

**Mihhail Ivanovitš Tšigorin** (vene *Михаил Иванович Чигорин*; 12. november (31. oktoober vkj)  1850 Gattšina – 25. jaanuar (12. jaanuar vkj)  1908 Lublin) oli vene maletaja ja maleteoreetik, keda peetakse Venemaa malekooli rajajaks ja üheks 19. sajandi juhtivaks malemeistriks.

Tšigorin kuulus 19. sajandi lõpu tugevamate maletajate hulka ning oli kahel korral maailmameistritiitli pretendent (1889 ja 1892), kaotades Wilhelm Steinitzile.

Tema nime kannavad mitmed males tuntud mõisted ja institutsioonid, sealhulgas Tšigorini kaitse (1.d4 d5 2.c4 Nc6) ning Tšigorini mälestusturniir. Samuti on tema järgi nimetatud maleklubisid nagu Tšigorini-nimeline maleklubi Peterburis.
Enn Seppet

**Enn Seppet** (26. veebruar 1950 – 29. september 2012) oli eesti arstiteadlane.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1974. aastal.

Ta töötas Tartu Ülikoolis patoloogilise füsioloogia professorina.

1972–1974 mängis ta basskitarri ansamblis Fix.
## Tunnustus
2002 Tartu Ülikooli suur medal

2010 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
*ENN SEPPET – 60 *Universitas Tartuensis*, september 2010, nr 8
*Enn Seppet YouTube (Veebiakadeemia)
Gennadi Timtšenko

**Gennadi Timtšenko** (sündinud 9. novembril 1952 Leninakanis) on Venemaa päritolu ettevõtja, kes omab koos Torbjörn Törnqvistiga kütuse- ja transiidifirmat Gunvor International BV. 2014. aasta alguses hindas ajakiri Forbes tema varanduseks 15,3 miljardit dollarit, millega ta oli rikkuselt Venemaa Föderatsioonis kuues inimene.

Gennadi Timtšenko on Venemaa president Vladimir Putini lähedane tuttav.

Märtsis 2014, pärast Krimmi referendumit, keelas USA tal sisenemise USA-sse ja külmutas tema varad riigis. 28. veebruaril 2022 pärast Ukraina sõja algust kehtestas ka Euroopa Liit tema vastu sanktsioonid ja külmutas tema varad.

Süüria kodusõja ajal  Gennadi Timtšenkole kuuluv Vene ehitusfirma Stroytransgaz (vene k. *«Стройтрансгаз», АО "СтройТрансНефтеГаз"*) koostöös Süüria allhankefirmaga Hescoga, mis kuulub Vene-Süüria topeltkodakondsele George Haswanile, arendasid ja haldasid Tuweinani gaasirajatist.  Tuweinani gaasirajatise ehitustööd algasid 2007. aastal ja jätkusid aeglaselt isegi Süüria kodusõja ajal. 2015. aasta oktoobris teatas Briti leht Financial Times (FT), et tehases toodetud gaas tarniti Islamiriigi kontrolli all olevasse Aleppo soojuselektrijaama. Leppe järgi toodeti 50 megawatti elektrit Süüria keskvalitsuse jaoks ning Islamiriik sai 70 megawatti elektrit ja 300 barrelit kondensaati. Väidetavalt organiseeriti Stroytransgazi huvides Tuweinani ja Homsi naftatöötlusettevõtte kaitsmiseks erasõjafirma Reduut.

## Viited

## Välislingid
*Putini sõbrast kütuseärimees maksab tallinlastele heldet palka, Eesti Päevaleht, 6. mai 2011
*Геннадий Тимченко намерен продать 13% железнодорожного перевозчика "Трансойл", Деловой Петербург, 2 октября 2012
* 21. märts 2014, ÄP: Loe, kuidas Timtšenko Eestis äri käivitas, aripaev.ee
* 12. september 2014. *[[BBC News Online]]*. Ukraine crisis: Russia and sanctions
Tartu Vanamuusika Festival

**Tartu Vanamuusika Festival** (**Rahvusvaheline festival Orient et Occident**) on Tartus 1996. aastast toimuv iga-aastane festival, mis on algusest peale olnud seotud orientaalsete kultuuridega. Huvikeskmes pole olnud aga mitte idamaade kultuur iseseisvalt, vaid seostatuna euroopa varasema, eelkõige keskaja kultuuriga.

Festival on interdistsiplinaarne üritus, kus lisaks kontsertidele on toimunud ka draamaetendused, näitused, loengud ja meistriklassid. Festivali eesmärgiks on olnud luua festivalist kunstiline tervik, kus kõik üritused on üksteisega tihedalt seotud, mille tulemusena on aastate jooksul sündinud palju spontaanseid ühisprojekte.

Festivali algataja ja eestvedaja on Raho Langsepp, peakorraldaja on kontserdiagentuur Festivitas Artium.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Vanamuusika Festival, 6.-9. oktoober 2011
Yorki Ülikool

**Yorki Ülikool** on ülikool Torontos Kanadas.

See on suuruselt kolmas ülikool Kanadas. Ülikoolis õpib umbes 55 000 ja töötab umbes 7000 inimest.

## Välislingid
* Koduleht
Andrei Ašarin

**Andrei Aleksandrovitš Ašarin** (vene Андрей Александрович Ашарин; juuni 1843 Pärnu – detsember 1896 Riia) oli baltisaksa-vene kirjanik, õpetaja, tõlkija ja maletaja.

Tema isa oli venelane, ema baltisakslane.
Peloponnesose vaskuss

**Peloponnesose vaskuss** (*Anguis cephalonnica*) on vaskuslaste sugukonda vaskussi perekonda kuuluv jalutu sisalik. Nad on levinud Lõuna-Kreekas Peloponnesose poolsaarel ja Joonia mere saartel Kefalloniál, Ithakal ja Zákynthosel. Nende levila kattub Peloponnesose põhjaosas hariliku vaskussi levilaga. Selle liigi esindajaid on ekslikult peetud ka hariliku vaskussi alamliigiks *A. f. peloponnesiacus* (Stepanek 1937).

## Kirjeldus
Välimuselt sarnaneb hariliku vaskussiga, kuid täiskasvanud isendid on enamasti pikemad ja juhul, kui saba pole murdunud, on ka see suhteliselt pikem. Peloponnesose vaskussi kere on sihvakam ja pea kitsam. Ümber keskkeha on neil 30–36 soomust (rohkem kui vaskussil). Peloponnesose vaskussi selg on tavaliselt kohvipruuni värvi, kõht ja küljed tumepruunid või mustad. Kukla taga ja kaelal on külgede ja selja üleminekupiiril laineline muster. Täiskasvanutel võivad kaela keskjoonel olla 2–6-sentimeetrised tumedad triibud. Täiskasvanud isendid on kuni 50 sentimeetri pikkused. 

## Levik ja elukeskkond
Peloponnesose vaskuss on levinud Lõuna-Kreekas Peloponnesose poolsaarel ja Joonia mere saartel Kefalloniál, Ithakal ja Zákynthosel. Eelistab niiskeid elupaiku nagu heitlehelised metsad, okasmetsad ja jõgede kaldametsad. Neid leidub ka hekkides, taluaedades ja põldudel. Mägedes viibivad kuni 1200 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Ohustatus
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu hinnangul on tegemist ohulähedase liigiga. Kuigi tegemist on suhteliselt kohanemisvõimeliste loomadega, ei ole nad laialt levinud ja inimesed kipuvad neid tapma. Inimeste tekitatud tulekahjud, nagu 2007. aasta Kreeka metsatulekahjud, on selle liigi esindajatele tõsiseks ohuks.

## Viited

## Kirjandus
* Edwin Nicholas, Arnold *Euroopa kahepaiksed ja roomajad,* Eesti Entsüklopeediakirjastus 2004 ISBN 998570147X
## Välislingid

* Peloponnese Slow Worm, Anguis cephallonica Werner, 1894 European Field Herping
Toomas Merila

**Toomas Merila** (sündinud 15. augustil 1939) on eesti kergejõustikutreener.

Ta on lõpetanud 1963. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Toomas Merila on tulnud Eesti koolinoorte meistriks viievõistluses, saanud täiskasvanuna pronksmedali odaviskes ja kuulunud Eesti koondisse. 

Toomas Merila on töötanud treenerina alates 1962. aastast. Ta on olnud Eesti noortekoondise vanemtreener ja täiskasvanute koondise heitetreener, kuulunud Eesti Kergejõustikuföderatsiooni treenerite nõukogusse ja presiidiumisse. Alates 1967. aastast on ta töötanud Tallinna Spordiinternaatkoolis treenerina, hiljem Eesti Spordigümnaasiumis direktori asetäitjana, Audentese Spordigümnaasiumis sporditöö juhatajana ja Audentese Spordiklubis treenerina.

Tema tuntumad õpilased on maailmameister ja Eesti rekordi püstitanud Andrus Värnik, Moonika Aava ja Risto Mätas. Alates 2012. aasta septembrist on tema õpilane ka Liina Laasma.

## Tunnustus
*2004 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2019 – Eesti Vabariigi spordipreemia (**elutööpreemia** - kergejõustikutreener)

## Viited

## Välislingid
*"Toomas Merila: "Kas Tallinnas on pood, kust saab 40 000 krooniga õnne osta?"" Õhtuleht, 8. oktoober 2009
*Armastus odaviske vastu ajab vanahärra Merilat tööle Postimees, 17. august 2013
Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskond

**Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskond** on Tartu Ülikooli teaduskond, kus õpetatakse kehakultuuriga seotud erialasid. Nüüdisajal on teaduskonnas kaks põhilist õpisuunda: kehaline kasvatus ja sport ning füsioteraapia. 

Kehakultuuriteaduskonna eelkäijaks oli 1928. aastal arstiteaduskonna juurde asutatud Kehalise Kasvatuse Instituut. Seal koolitati kehalise kasvatuse õpetajaid ja kaitseväe spordiinstruktoreid. 1. septembril 1945 alustati tööd eraldi teaduskonnana. Aastatel 1955–1963 teaduskonda ei olnud, siis kuulus kehakultuuriosakond jälle arstiteaduskonna koosseisu.

Teaduskonnas tegeletakse õpetajakoolitusega kehalise kasvatuse ja inimeseõpetuse erialal, sporditreenerite, füsioterapeutide ning liikumis- ja sporditeadlaste koolitamisega. Koolitus kehalise kasvatuse ja spordi valdkonnas toimub kõrghariduse kõigil astmetel ning füsioteraapia erialal kahes astmes.

Kehakultuuriteaduskonna põhilised struktuuriüksused on spordibioloogia ja füsioteraapia instituut ning spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituut.

Teaduskonna dekaaniks on olnud Fred Kudu, Atko-Meeme Viru, Vahur Ööpik ja Mati Pääsuke. Praegu juhib teaduskonda Priit Kaasik.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kehaline kasvatus

**Kehaline kasvatus** (vananenud termin *gümnastika*) on inimese, eriti laste ning noorsoo kehaliste võimete sihipärane arendamine ning sellega nii füüsilise kui vaimse arengu suunamine ja mõjutamine.

Laste kehalises kasvatuses on olulisel kohal näiteks võimlemine ja pallimängud.

Kehalisele kasvatusele on üldhariduskoolis määratud eraldi õppeaine: (vaata kehaline kasvatus).

## Vaata ka
*Kehakultuur
*Rütmika (õppeaine)
Queens

**Queens** on Ameerika Ühendriikide New Yorgi linna (idapoolseim) linnaosa ja ühtlasi New Yorgi osariigi maakond.

Queens asub koos Brooklyniga Long Islandi lääneosas. See on pindala järgi New Yorgi viiest linnaosast pindalalt suurim. See piirneb Long Islandi läänetipus Brooklyni linnaosaga ja sellest idas Nassau maakonnaga. Queensil on veepiirid Manhattani, Bronxi ja Staten Islandi linnaosaga ning New Jersey osariigiga.

2020. aasta rahvaloenduse seisuga elas linnaosas 2 405 464 elanikku, millega Queens oli rahvaarvult teine maakond New Yorgi osariigis Kingsi maakonna (Brooklyn) järel ning seega ka rahvaarvult suuruselt teine New Yorgi linnaosa. Kui Queens oleks eraldi linn, oleks see rahvaarvult Ameerika Ühendriikide neljas linn New Yorgi enda, Los Angelese ja Chicago järel. Linnaosa rohkem kui 2,2 miljonist elanikust on 46% välismaal sündinud, Queensis räägitakse üle 138 keele. Queens on keeleliselt ja etniliselt planeedi kõige mitmekesisem koht. 

Queens asutati 1683. aastal ühena New Yorgi provintsi 12 algsest maakonnast. Asula sai nime Inglise kuninganna ja Portugali printsessi Catherine de Braganza järgi. Aastatel 1683–1899 hõlmas Queensi maakond ka praegust Nassau maakonda. Queensist sai linnaosa New Yorgi konsolideerimise ajal 1898. aastal, ühendades Long Island City, Elmhursti, Flushingi, Jamaica ja Hempsteadi lääneosa. Kõiki eelnevalt kirjeldatud asulaid peale Hempsteadi peetakse tänapäeval Queensi naabruskondadeks.

Queensil on New Yorgi viiest linnaosast kõige mitmekesisem majandus. Linnaosas asuvad mõlemad New Yorgi lennujaamad: John F. Kennedy ja LaGuardia. Linnaosa vaatamisväärsuste hulgas on Flushing Meadows–Corona Park; Citi Field, mis on New York Metsi pesapallimeeskonna kodustaadion; USTA Billie Jean Kingi riiklik tennisekeskus, USA lahtiste meistrivõistluste toimumiskoht; Kaufman Astoria Studios; Silvercup Studios ja Aqueduct Racetrack.

## Vaata ka
* Unisphere

## Viited
LaGuardia lennujaam

**LaGuardia lennujaam** (IATA: **LGA**, ICAO: **KLGA**) on lennujaam New Yorgis Queensi linnaosas.

2011. aastal teenindas lennujaam 24,1 miljonit reisijat.

Erinevalt John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaamast ja Newark Liberty lennujaamast teenindab lühemate lennuradade ja ilma tollikontrollita LaGuardia lennujaam ainult riigisiseseid lende, erandiks lennud Kanadasse (Toronto, Montreal, Ottawa – kus on spetsiaalne tollikontroll USA kodanikele).

Lennujaam on nimetatud New Yorgi linnapea Fiorello La Guardia (1882–1947) järgi.

## Välislingid
*Koduleht
Mecheleni ringkond

**Mechelen** on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Antwerpeni provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 13 vallast ja 41 osavallast.

### Vallad

### Osavallad
Käsuviip

**Käsuviip** on tähis käsurea alguses mis näitab arvutiprogrammi valmisolekut kasutajalt käske vastu võtta. Käsuviibas võib sisalduda mitmesugust kasutajale olulist infot, näiteks aktiivse kausta nimi.
Hasselti ringkond

**Hasselt** on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Limburgi provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 18 vallast ja 66 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Saarepeedi valla lipp

**Saarepeedi valla lipp** on Viljandi maakonnas asuva Saarepeedi valla lipp.

Lipu värvid on kollane ja sinine. Sinisel taustal on kollane kolmnurk, mille kaks tippu on lipu ülanurkades ja kolmas tipp alumise külje keskel. Kollase kolmnurga keskel asub sinine linaõis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, lipu normaalsuurus on 105×165 cm.
Armukolmnurk

**Armukolmnurk** ehk **armastuskolmnurk** on tavaliselt romantiline armusuhe, kus kaks inimest armastavad ühte ja sama inimest. 

## Vaata ka
**[[Ménage à trois]]*

## Välislingid
* How to Cope in a Love Triangle
Bastogne'i ringkond

**Bastogne** on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 8 vallast ja 36 osavallast.

### Vallad

### Osavallad

## Viited
Samuel Nauhausen

**Samuel Nauhaus** (ka **Samuel Nauhausen**; 4. november 1700 Zielenzig – 2. aprill / 13. aprill 1759 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Nauhaus sündis Zielenzigis, Neumark-Brandenburgis (praeguse haldusjaotuse järgi Sulęcinis Sulęcini maakonnas Lubuszi vojevoodkonnas Poolas). Ta õppis Oderi-äärses Frankfurdis koolis, seejärel Stargardis gümnaasiumis. Aastatel 1724–1728 õppis ta (immatrikuleeriti 13. mail 1724) Halle ülikoolis, olles aastatel 1724–1728 ühtlasi Halles vaeslastekooli õpetaja. Oli Eestimaal augustist 1728 (Tiesenhauseni perekonnas). Ordineeriti 25. augustil / 5. septembril õpetajaks.

Ta oli aastatel 1731–1734 (kutsuti talvel 1730, võttis kutse vastu 24. märtsil / 4. aprillil 1731) Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1734–1759 oli ta (kutsuti 9. märtsil / 20. märtsil 1734, introdutseeriti 22. aprillil / 3. mail 1734) Kadrina Katariina koguduse õpetaja; alustas septembris 1731 Nissis kirikuraamatu pidamist. 29. jaanuaril / 9. veebruaril 1753 sai ta Virumaa praostkonna ja Alutaguse abipraostiks, sama aasta 17. juunil / 28. juunil sai Virumaa praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik, aktiivne hernhuutlane, tema koguduses oli vennastekogudus eriti elav. Teda süüdistati rahutuste tekitamises ja Kadrinas viidi läbi konsistooriumipoolne uurimine (praost Paul Johann Knieperi ja assessor Joachim Salemanni poolt).

On säilinud tema alustatud väärtuslik Kadrina kirikukroonika.

## Isiklikku
Tema abikaasa Hedwig Dorothea isa Hermann Johann Heitzig oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja.

## Viited
Robert Walpole

**Robert Walpole** (26. august 1676 Houghton Hall, Norfolk – 18. märts 1745 London) oli Briti riigitegelane, keda tema mõju tõttu valitsuskabinetile peetakse Suurbritannia kuningriigi esimeseks peaministriks, kuigi tol ajal sellist ametinimetust tegelikult ei olnud.

Tema isa Robert Walpole oli viig ja kuulus parlamendi alamkotta. Peres oli kokku 17 last, kellest 8 surid lapsena. 1690. aastal astus Walpole Eton College'isse ja 1696. aastal Cambridge'i King's College'isse. 1698. aastal suri tema ainus veel elanud vanem vend ning ta pöördus koju, et isale abiks olla. Ta oli kavatsenud saada vaimulikuks, kuid vanima pojana pidi nüüd hakkama hoolt kandma perekonna valduste eest. 30. juulil 1700 abiellus ta Catherine Shorteriga. Neil sündis kaks tütart ja neli poega:
* Robert (1701–1751)
* Katherine (1703–1722)
* Horatio (1704–1704)
* Mary (u 1705–1732)
* Edward (u 1706–1784)
*Horace Walpole (1717–1797)

Catherine suri 1737. aastal. Pärast seda, aga enne 3. märtsi 1738 abiellus Walpole oma armukese Maria Skerrittiga, kellega ta oli avalikult koos elanud juba umbes 1724. aastast. Neil oli enne abiellumist sündinud ka üks tütar.

1732. aastal pakkus kuningas George II Londoni Downing Street 10 ja selle kahte naaberkinnistut Robert Walpole'ile, kes võttis kingituse vastu tingimusel, et see antakse *[[First Lord of the Teasury]]* kantseleile (seda ametikohta täidab Suurbritannia peaminister) , mitte talle kui eraisikule. Hoone on tänapäeval Suurbritannia valitsuse peakorter ning *[[First Lord of the Treasury]]* ametlik residents ja ametihoone.

## Vaata ka
*Suurbritannia kuningriik
*Suurbritannia valitsusjuhtide loend
RJ-pistikühendus

**RJ-pistikühendus** (RJ – lühend inglise keele sõnadest *Registered Jack*, standarditud pistikupesa) on standardne pistikühendus, mida kasutatakse telefonitehnikas ja andmesides, samuti programmeeritavate loogikakontrollerite ühendamiseks.

RJ-pistikühendused on standardinud USA Föderaalne Sidekomisjon FCC (Federal Communications Commission).  Standard määrab kindlaks moodulpistikute kaabelduse, s.t kaablisoonte ühendusskeemi pistikus ja pesas.

Telefonivõrkudes on kasutusel pistikühendused 2P2C ja 6P4C, kohtvõrkudes 8P8C.

Pistiku (ja vastava pesa) tüübitähises väljendab P (sõnast *Position*) kontaktikohtade arvu ja  C (*Contact*) neis olevate kontaktide arvu. Näiteks standardile RJ-11 vastaval pistikul 6P2C on 6 kontaktikohta ja neis 2 kontakti. 8P8C-tüüpi pistikühendusel on kõik 8 kohta kontaktidega täidetud.

Kohtvõrkudes (Ethernet) on laialdaselt kasutusel 8P8C-tüüpi pistikühendused RJ-48S ja RJ-48C. Need ühendustüübid on ka tuntud ühisnimetuse RJ-45 all.

RJ-tüübinimetused on käibel ka sidekriipsuta kujul, nt RJ48, RJ49. 

## Vaata ka
*Keerdpaarjuhe
*TIA/EIA-568

## Viited
Richard Teichmann

**Richard Teichmann** (24. detsember 1868 Lehnitzsch, Tüüringi – 15. juuni 1925 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa maletaja.
Arloni ringkond

**Neufchâteau** on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis.

## Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 5 vallast ja 21 osavallast.

## Viited
Pissiv poiss

**"Pissiv poiss"** (*Manneken Pis*) on purskkaev Brüsselis, üks Brüsseli tähtsamaid vaatamisväärsusi.

Purskkaev asub tänavaristil, kus kohtuvad Rue de l'Étuve/Stoofstraat ja Rue du Chêne/Eikstraat. Selle leidmiseks tuleb keskväljakul mööduda vasakult raekojast ning minna mõnisada meetrit edela suunas piki Rue Charles Bulsi tänavat.

Purskkaevuks olev 61 cm kõrgune pronkskuju kujutab alasti poissi, kes urineerib purskkaevubasseini. Kuju valmistas 1619. aastal Brüsseli skulptor Hieronimus Duquesnoy. Kuju on korduvalt varastatud, praegu nähtav on 1965. aastal valmistatud koopia. Originaali hoitakse keskväljakuäärses Maison du Roi/Broodhuisi hoones.

Alates 16. oktoobrist 1975 on see kultuurimälestisena kaitse all.

"Pissiva poisi" ja selle valmistamisega on seotud mitu legendi.

Alates 1987. aastast on Brüsselis "Pissiva poisi" eeskujul ka purskkaev "Pissiv tüdruk".

## Riietamine
Skulptuuri riietatakse mitu korda nädalas erisugustesse kostüümidesse-rõivastesse kindla kava järgi, mis on välja pandud ka skulptuuri kõrvale. Garderoob koosneb mitmesajast kostüümist, paljusid neist on võimalik vaadata püsinäitusel linnamuuseumis. Vanim väljapandud kostüüm on pärit 17. sajandist. Riietamist korraldab mittetulundusühing The Friends of Manneken-Pis, mis võtab igal aastal vastu sadu ettepanekuid kuju rõivastamiseks ning valib neist välja vähesed, mis teostatakse. Riietamistseremoonia viiakse läbi pidulikult, tihti koos muusikaga. Paljud kostüümid kujutavad Brüsselit külastavate eri rahvusest turistide rahvarõivad, kuid on ka mitmete ametite ja elukutsete tööriietusi. 

2006. aastal riietati skulptuur Eesti Vabariigi 88. sünnipäeva auks eesti rahvarõivastesse. Eesti rahvarõivaid kandis skulptuuri poiss ka 2008. aastal.

2010. aasta veebruaris riietati kuju setu rahvarõivastesse.

## Pildid

Pilt:2005 manneke pis06.jpg|Purskkaevu asukoht
Pilt:Brussels-Manneken-Pis-1900.jpg|1900. aasta paiku
Pilt:Manneken Pis arquebusier.jpg|Esimese kostüümi (1697) koopia
Pilt:Manneken Pis in Ukrainian costume.jpg|Ukraina rahvarõivastes
Pilt:Manneken Pis dracula.jpg|Dracula kostüümis 


## Viited
Belgia haldusringkonnad

Belgias on kokku 43 haldusringkonda. 22 ringkonda asub Flandria piirkonnas, 20 Valloonias, Pealinna Brüsseli ringkond on omaette haldusringkond.

## Haldusringkonnad

## Välislingid
* Haldusringkondade loend (inglise keeles)
*Haldus- ja kohturingkondade kaardid
Seinakell

**Seinakell** on kell, mis paigaldatakse ruumi seinale. 

Ühiskondlikes hoonetes kasutatavad seinakellad pole sageli iseseisvad kellad, vaid kellasüsteemi ajanäitajad, mis saavad aja elektrisignaalidega emakellalt.

## Liigid
* Lakk-kilpkell
* Kappkell
* Käokell

## Viited

## Välislingid
Pealinna Brüsseli ringkond

**Pealinna Brüsseli ringkond** on üks Belgia 43-st haldusringkonnast ja hõlmab kogu Pealinna Brüsseli piirkonda. Ringkonna kuberneri nimetab ametisse piirkonna valitsus, keskvalitsuse ministrite nõukogu nõusolekul.

## Brüsseli haldusjaotus
Ringkond koosneb 19 vallast ja 22 osavallast.
### Vallad
Märkus: klikitavad numbrid kaardil vastavad loendi numbritele (parempoolne veerg).

     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     
     

### Osavallad
Osavaldadeks on kõik vallad, lisaks neile Brüsseli linnaosad Haren, Laken *(Laeken)* ja Neder-Over-Heembeek, mis liideti Brüsseliga (kaardil tähistatud nr 4-ga) 1921. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Brussels-Capital Region. *Centre d'Informatique pour la Région Bruxelloise* (Brussels Regional Informatics Center)
*Interactive map of the 19 Communes (Municipalities) of Brussels (lehekülg kuni 10 erinevas keeles)
* Provinciewet betreffende het statuut en bevoegdheden van de vice-gouverneur.