open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kama Chinen

**Kama Chinen** (知念カマ *Chinen Kama*; 10. mail 1895 Okinawa prefektuur – 2. mai 2010 Nanjō, Okinawa prefektuur) oli jaapani ülipikaealine, maailma vanim inimene alates 11. septembrist 2009 kuni surmani.

## Elu
Chinen elas Okinawa prefektuuris. 2008. aasta septembris jäi ta ratastooli.

Pärast ameeriklase Gertrude Baines'i surma 11. septembril 2009 sai temast 114 aasta ja 124 päeva vanusena maailma vanim elusolev inimene. 

## Surm
Chinen suri kell 4.40 pärast lõunat 2. mail 2010, 8 päeva enne oma 115. sünnipäeva. Ta oli siis 114 aastat ja 357 päeva vana. Surma ajal oli ta eluea pikkuselt 28. inimene maailma ajaloos ja kõige vanemaks elanud inimene Okinawa prefektuurist.

Pärast tema surma oli Eugénie Blanchard vanim elav inimene maailmas ja Chiyono Hasegawa vanim elusolev inimene Jaapanis.

## Viited

## Välislingid
*Foto
MSNBC

**MSNBC** on ööpäev läbi töötav Ameerika Ühendriikide kaabeltelevisiooni uudistekanal. Selle nimes sisalduvad nimed "Microsoft" ja "NBC". Kanal on suunitluselt vasakpoolne.

## Poliitilise kallutatuse süüdistused

**Vasakpoolsus**

MSNBC kohta on paljud ajakirjanikud öelnud, et kanal kaldub ideoloogia poolest vasakule. Washington Posti ajakirjanik Howard Kurtz arvas 2008. aasta mais, et kanali õhtused saated kaldusid vasakpoolsusesse ning kanal ise hakkas pidama end "Fox Newsi antiteesiks". 

## Viited
Craig Kilborn

**Craig Kilborn** (sünninimi **Craig Lawrence Kilborn**; sündinud 24. augustil 1962) on Ameerika Ühendriikide humorist ja endine vestlussaadete juht. 

Ta oli esimene "The Daily Show" juht, endine ESPN-i "SportsCenteri" uudistediktor ja Tom Snyderi järglane CBS-i saates "The Late Late Show".
Jüri Kass

**Jüri Kass** (sündinud 26. märtsil 1956) on eesti kunstnik.

Ta on plakatikunstnik, graafik ja maalikunstnik.

Ta õppis aastail 1974–1979 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis.

Kass töötas aastail 1979–1983 Kohtla-Järvel disainerina ja Jõhvis laste kunstikooli õpetajana.

## Isiklikku
Tema abikaasa on kunstnik Ülle Marks. 2006. aastal said nad koos aasta graafiku auhinna.

## Viited

## Välislingid
*Temast digitaalkunsti muuseumi kodulehel 
*"Jüri Kass on ise endale modell" (intervjuu) Põhjarannik, 10.04.2003
Koduleht

**Koduleht** on organisatsiooni või isiku veebisaidi andmekogum, ka selle esileht või üladokument.

Koduleheks nimetatakse mõnikord ekslikult ka veebilehte, mis avaneb brauseri käivitamisel või kodunupule vajutamisel, kuid mille õige nimetus on avaleht.

## Vaata ka
*Veebileht
*Veebisait

## Viited
Rage

**Rage** on Saksamaa *[[power metal]]* ansambel Saksamaalt.

Esialgu oli bändi nimi **Avenger**, kuid juba 1985. aastal muudeti nime, kuna Suurbritannias juba tegutses sellenimeline bänd. Tegelikult oli bändi nimi algul siiski veidi pikem: **Furious Rage**, ent juba 1986. aastaks jõuti praeguse nimevariandi juurde. 1990. aastate alguseks oli Rage'ist saanud üks Saksamaa tuntumaid *metal*-bände, kelle tuntus ei jäänud palju maha Running Wildist, U.D.O.-st ja Gamma Rayst. 1990. aastate keskel tekkisid bändil koosseisuprobleemid, kuid nendest saadi 1998. aastaks üle, kui laulja ja bassimängija Peavy Wagner sai oma kaaslasteks valgevene kitarristi Viktor Smolski ja trummar Mikey Terrana. 2007. aastal vahetus viimane André Hilgersi vastu. 

## Koosseis
*Peavy Wagner (Peter Wagner) – vokaal, basskitarr
*Viktor Smolski – kitarr
*André Hilgers – trummid

## Diskograafia

### Avengeri nime all
* *[[Prayers of Steel]]* (1985)
* *[[Depraved to Black]]* (EP, 1985)

### Rage'i nime all
* *[[Reign of Fear]]* (1986)
* *[[Execution Guaranteed]]* (1987)
* *[[Perfect Man (Rage)| Perfect Man]]* (1988)
* *[[Secrets in a Weird World]]* (1989)
* *[[Reflections of a Shadow]]* (1990)
* *[[Trapped (Rage)| Trapped]]* (1992)
* *[[The Missing Link (Rage)| The Missing Link]]* (1993)
* *[[10 Years in Rage]]* (1994)
* *[[Black in Mind]]* (1995)
* *[[Lingua Mortis]]* (1996)
* *[[End of All Days]]* (1996)
* *[[XIII (Rage)| XIII]]* (1998)
* *[[Ghosts (Rage)| Ghosts]]* (1999)
* *[[Welcome to the Other Side]]* (2001)
* *[[Unity (Rage)| Unity]]* (2002)
* *[[Soundchaser]]* (2003)
* *[[Speak of the Dead]]* (2006)
* *[[Carved in Stone (Rage)|Carved in Stone]]* (2008)

### EP-d
* *Extended Power* (1991)
* *Beyond the Wall* (1992)
* *Refuge *(Jaapanis) (1993)
* *Higher than the Sky* (Jaapanis) (1996)
* *Live from the Vault* (Jaapanis) (1997)
* *Gib Dich Nie Auf / Never Give Up* (2009)

### [[Kontsertalbum]]id
* *Power of Metal* (1994)
* *From the Cradle to the Stage* (2004)
* *Full Moon in St. Petersburg* (2007)

## Pilte Rage'i esinemisest Wacken Open Air 2009-l


Pilt:Rage Wacken 1.JPG
Pilt:Rage at Wacken 2009 (1).JPG
Pilt:Rage at Wacken 2009 (2).JPG
Pilt:Rage at Wacken 2009 (3).jpg
Pilt:Rage at Wacken 2009 (4).jpg 
Pilt:Viktor Smolski.jpg
Tallinna vallutamine

**Tallinna vallutamise** all võidakse mõelda:

*Tallinna vallutamist Mõõgavendade ordu poolt 1227. aastal;
*Tallinna vallutamist Saksamaa vägede poolt augustis 1941;
*Tallinna vallutamist Nõukogude Liidu Punaarmee poolt septembris 1944.

Kahte viimast sündmust on sõltuvalt vaatenurgast nimetatud ka Tallinna vabastamiseks.

## Vaata ka
*Tallinna lahing
Wunda-Ment

**Wunda-Ment** on Tartu punkansambel, mis tegutseb alates 1990. aastast. 

## Ajalugu
Wunda-Ment oli algselt Tartu 16. Keskkooli ansambel. Kõik algkoosseisu liikmed õppisid tollases 10b klassis.

Bändi sünnipäevaks loetakse 18. jaanuari 1990, mil toimus esimene proov. Algkoosseisust on praeguseks alles enamus. Laulja ja basskitarri mängija Püha Isa Tuts ja kitarristid Big Mell ja Wäle Põder. Üsna alguses lahkus trummar Tambet Ernits ja trumme hakkas mängima Wäle Põder. Selle koosseisuga salvestati ka esimene demokassett "Vello nutab", mis ilmus aastal 1993. Kuni aastani 1995 jäigi põhikoosseisuks Tuts, Mell ja Põder. 

On olnud tihedalt seotud hilisemate muusikakollektiividega Tüse Asi ja Ugly Ogre.

1995. aasta alguses läks bänd laiali. Selle 5 aasta jooksul oli paarkümmend esinemist Lõuna-Eestis ja bändist käis läbi päris mitu inimest, kes põhiliselt mängisid teist kitarri. Esimene neist oli Rait Rask, kes oli samuti nende klassivend. Teine oli Onu Janek, kes tuli üle tolleaegsest punkbandist The Teinepänd. Kolmas oli Koit Lahesoo, kellega Mell jätkas koostööd ka pärast Wunda-Mendi laialiminekut. Võib öelda, et mänedžer Tambet Iher tegi tavalisest koolibändist tolle ajastu Lõuna-Eesti skandaalseima punkbändi. Ja muidugi ka Ivo Lambing, kes lõi fänniklubi ja juhib seda siiani.

Wunda-Ment tuli uuesti kokku 14 aastat hiljem, aastal 2009. Tuts laulab ja mängib basskitarri, Mell mängib kitarri ja Põder mängib jälle trummide asemel kitarri nagu algkoosseisus. Ainus uus liige on trummar Mannu, kellega Tuts vahepealsetel aastatel mängis koos ansamblis Ugly Ogre.

Esimene kontsert üle pika aja oli Rockiklubis ansambli Tüse Asi 15. aastapäeval.

## Iseloomustavaid väljavõtteid ajakirjandusest

## Diskograafia
### Demod
"Vello nutab" 1993 MC
### Täispikad kogumikud
"LIVE Piisonfest 2017" 2017 CD

## Vaata ka
*Eesti punkansamblite loend
**[[Punk rock]]*

## Välislingid
*1993. aasta demokasseti MP3-versiooni allalaadimine
*Fotokoopiad ajaleheartiklitest Wunda-Mendi kohta (PDF)
George Strong Nares

**Sir George Strong Nares** (24. aprill 1831 Abergavenny – 15. jaanuar 1915 Surbiton) oli Briti mereväeohvitser (admiral) ja polaaruurija.

Briti kapteni William Henry Narese poeg George Nares sündis Llansenseldis Abergavenny linna lähedal Monmouthshire'is.

Esimese polaaruurimise kogemuse sai ta Sir Edward Belcheri ekspeditsioonil laeval Resolute aastatel 1852–1854 Sir John Franklinit otsides. 

Hiljem osales ta ekspeditsioonil põhjapoolusele laevadel Discovery ja Alert aastal 1875. Selle ekspeditsiooni käigus oli ta esimene, kes läbis väina Ellesmere saare ja Gröönimaa vahel põhja suunas Lincolni mereni. See väin sai nime tema auks. Sel ajal oli populaarne teooria, et selline marsruut viib avatud Polaarmerre, mis on jääst vaba piirkond pooluse ümber, aga Nares leidis ainult jääga kaetud kõnnumaad.
 
George Strong Narese auks said nime Narese väin, Narese mägi ja Narese järv Kanadas Yukonis.
Rebecca Romijn

**Rebecca Alie Romijn** (hääldus *ro-MEIN*; sündinud 6. november 1972) on Ameerika Ühendriikide näitleja (alates 2000. aastast) ja endine modell (1991–2001). Abielu ajal näitleja John Stamosega kasutas ta nime **Rebecca Romijn-Stamos**.

Teda tuntakse Mystique'i rolli poolest "X-Meni" filmides ning Alexis Meade'i rolli poolest seriaalis "Inetu Betty".

## Osaline filmograafia
America Ferrera

**America Georgine Ferrera** (sündinud 18. aprillil 1984 Los Angeleses) on USA näitleja. 

Ta mängib peaosa seriaalis "Inetu Betty".

## Filmograafia
Imperiali maakond

**Imperiali maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigi kagunurgas. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on El Centro.

Maakonna pindala on 11 610 km². Maakond asub Imperiali orus. Idas piirneb maakond Arizona osariigiga ja lõunas Mehhiko Baja California osariigiga. Maakond paikneb Colorado kõrbes. Maakonna idapiiri moodustab Colorado jõgi. Maakonnas paikneva 889 km² suuruse Saltoni mere pind asetseb merepinnast 72 meetrit madalamal. California kaguosas, seahulgas Imperiali maakonnas asuvad Algodonese luited on Ameerika ühed suurimad liivaluited. Algodonese luited on populaarne turismiatraktsioon ja sage filmivõtete asupaik.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 179 702. 2010. aastal oli elanikke 174 528. Asustustihendus on 15 in/km². 2010. aasta seisuga moodustasid 58,8% rahvastikust valged, 3,3% mustanahalised, 1,8% põlisameeriklased ja 1,6% aasialased. Sõltumatust rassist ladinaameeriklaste osakaal oli 2020. aastal 85,16%. Imperiali maakond on suurima ladinaameeriklaste osakaaluga maakond väljaspool Texast.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kuigi maakond asetseb kõrbes, on suured alad muudetud põllumaadeks. Põldude niisutamiseks kasutatakse All-American Canali kaudu Colorado jõe vett.

## Ajalugu
Esimese eurooplasena uuris Imperiali oru piirkonda 1540. aastal hispaanlane Melchor Díaz. 1776. aastal läbis Imperiali oru maadeuurija Juan Bautista de Anza. Imperiali maakonna ala ehk Imperiali oru põhjaosa läks USA koosseisu Ameerika-Mehhiko sõja 

Maakond moodustati 7. augustil 1907 San Diego maakonna idaosast. Maakond sai nime Imperial Valley järgi, mis omakoda sai nime Imperial Land Company järgi.

## Naabermaakonnad
* Riverside'i maakond (põhjas)
* La Pazi maakond (Arizona) (kirdes)
* Yuma maakond (Arizona) (kagus)
* San Diego maakond (idas)

## Kaitsealad
* Cibola National Wildlife Refuge (osa)
* Imperial National Wildlife Refuge (osa)
* Sonny Bono Salton Sea National Wildlife Refuge
* Anza-Borrego Desert State Park (osa)

USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse *[[National Register of Historic Places]]* on Imperiali maakonnas 2022. aasta augusti seisuga kantud 12 objekti.

## Maanteed

* Interstate 8
* State Route 7
* State Route 78
* State Route 86
* State Route 98
* State Route 111
* State Route 115
* State Route 186

## Linnad
* Brawley (26 416 elanikku 2020. aasta seisuga)
* Calexico (38 633 elanikku)
* Calipatria (6515 elanikku)
* El Centro (halduskeskus; 44 079 elanikku)
* Holtville (6621 elanikku)
* Imperial (19 018 elanikku)
* Westmorland (2222 elanikku)

## Muud asulad
* Bombay Beach
* Glamis
* Salton City
* Slab City

## Viited

## Välislingid

* https://imperialcounty.org/
Yuma

**Yuma** on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis, Yuma maakonna halduskeskus. Asub California osariigi ja Mehhiko piiri lähedal Colorado jõe ääres Gila jõe suudme lähedal. 

Yuma pindala on 276,4 km² ja elanike arv 2007. aastal oli 88 700.

Yuma on USA üks kõige soojemaid linnu. Juuli keskmine õhutemperatuur on 42 °C. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 80 mm.

1854. aastani kuulus linn Mehhikole. 1854–1858 oli linna nimi **Colorado City**, 1858–1873 **Arizona City**.

Linnas asub ajalooline Yuma territoriaalvangla.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Peep Nemvalts

**Peep Nemvalts** (sündinud 4. oktoobril 1950 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Peep Nemvalts on inseneride poeg.

1969 lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna, 1975–1976 oli TRÜ aspirant ja 1989–1996 Uppsala Ülikooli doktorant. 1996 sai ta Uppsala Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "*Case marking of subject phrases in modern standard Estonian*" (Uppsala 1996; Acta Univ. Upsaliensis. Studia Uralica Upsaliensia 25 (1996)). 

1977–1983 oli Nemvalts Keele ja Kirjanduse Instituudi grammatikagrupi teadur, 1979–1983 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti ja soome keele tunnitasuline õppejõud ning 1984 eesti keele ja kirjanduse kateedri vanemõpetaja, 1984–1988 Oulu Ülikooli eesti keele lektor, 1996–1998 Stockholmi Ülikooli soome keele õppetooli ning tõlke õppetooli tunnitasuline lektor, 1996–2000 Uppsala Ülikooli soome-ugri õppetooli teadur, 2001. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia osakonna dotsent, ühtlasi 2002. aastast Stockholmi Ülikooli soome keele õppetooli teadur. Külalisõppejõuna on ta õpetanud erikursusi TPÜ-s (1999) ja Helsingi Ülikoolis (2000).

2006. aastast on Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi vanemteadur.

Alates 2008. aastast on Nemvalts Tallinna Ülikooli teaduskeelekeskuse juhataja.

## Teadustöö
Peep Nemvaltsi peamised uurimisvaldkonnad on süntaks ja semantika, eesti ja soome keele kontrastiivuuringud, väliseesti eesti keel, keelehoole ja keelekorraldus. Ta on koostanud eesti keele õpikuid ja muid õppevahendeid ning tõlkinud ilukirjandust soome keelest ja õppekirjandust rootsi keelest, sh K.-E. Sveiby "Juhtimistarkus. 101 nõuannet teabeküllaste organisatsioonide juhtidele" (Tallinn, 1994; koos S. Nemvaltsiga). Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni.

Nemvalts on Emakeele Seltsi, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Johannes Aaviku Seltsi liige (1993–1995 ja 1998. aastast seltsi esindaja Rootsis), Stockholmi Eesti Muinsuskaitse Seltsi juhatuse aseesimees (aastast 2002) ning Uppsala Eesti Seltsi liige (aseesimees).

## Teoseid
* Eesti keele õpik X klassile (kaasautor S. Vare). Tallinn, 1984, 21988
* Aluse sisu ja vorm: alusfraasi käändevaheldus tänapäeva eesti kirjakeeles. Tallinn, 2000
* Keeleteaduse teaduskeelest. // Teoreetiline keeleteadus Eestis. Tartu, 2002
* Eesti keel ja euroidentiteet. // Keel ja identiteet. Võru, 2004
* Moodustiste toime lausestruktuuris. // Lauseliikmeist eesti keeles. Tartu, 2004
* Eesti teaduskeel teadmusühiskonnas. // Eesti teaduskeel ja terminoloogia – kuidas edasi? Tallinn, 2006

### Muid artikleid
*"Mood Teeb Koolist Koletise", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2000
*"Kirik keset kontserti", Eesti Ekspress, 22. juuli 2003
*"Keelehoid või keelereostus?", Eesti Päevaleht, 23. juuli 2004
*"Eesti keel taas iseseisvaks!", Eesti Päevaleht, 23. august 2007

## Tunnustus
*2020 Aasta keeletegu
*2024 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 321
* 
*
Mart Humal

**Mart Humal** (sündinud 18. veebruaril 1947) on eesti muusikateadlane ja helilooja.

Mart Humal on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.

## Tunnustus
* 2000 Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2009 Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2013 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Heino Elleri sümfooniate redigeerimise eest)
* 2017 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (hindamatu panus Eesti muusikateadusesse)

## Isiklikku
Tema isa on matemaatik Arnold Humal, õde on matemaatik Ene-Margit Tiit ning vend on füüsik Leo-Henn Humal.

## Viited

## Publikatsioonid
*"Arthur von Oettingeni panus harmooniaõpetuse arengusse", Teater. Muusika. Kino, veebruar 2002

## Välislingid
*
Modell

**Modell** ehk **mannekeen** on inimene, kelle tööks on enda peal rõivaste, jumestuse, soengu või muude toodete demonstreerimine või ka kunstnikule (filmijale, fotograafile) poseerimine. 

## Vaata ka

* Modellindus
* Supermodell
* Hollandi modellide loend
* Jaapani modellide loend
Mannekeen

**Mannekeen** on inimese elusuuruses mudel, mida kasutatakse rõivaste esitlemiseks, esmaabi andmise harjutamiseks või toodete testimiseks.

## Vaata ka
* Kui kõnnib mannekeen
Mehega II Planeedilt

**"Mehega II Planeedilt"** on ansambel The Belka teine album. 2005. aasta plaat ilmus CD-l.

## Lood
#Vesi on sügav – 3:55 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Ei Vea – 3:18 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Mehega II Planeedilt – 3:53 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Keskööl – 3:21 *(tekst: [[Ilmar Särg]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Kukkuvad Nired – 3:33 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Kõhn Pihlak – 3:25 *(tekst: [[Jüri Kaldmaa]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Sinu Naer – 4:22 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Naine Kasvatab Tiritamme – 4:07 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#12 Kuud – 3:56 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*
#Kuuratsanikud Kuuvalgel Ööl – 2:54 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])*

## Välislingid
* The BELKA Facebookis
* The BELKA Soundcloudis
Michael Schaefer

**Michael Schaefer** (25. mai 1861 Jamburg – 15. märts 1940 Tallinn) oli Tallinna paberikaupmees.

1875. aastal tuli ta Tallinna, asudes teenistusse Georg Meyeri rauakauplusse. Hiljem teenis ta Köhleri paberiäris, mille ostis 1890. aastal. Surres oli ta vanim Tallinna paberikaupmees.

## Kirjandus
* Michael Schaefer †. Päevaleht, 17. märts 1940, nr. 74, lk. 5.
Jakob Aumere

**Jakob-Hermann Aumere** (kuni 29.detsembrini 1936 **Jakob-Hermann Anton**; 30. jaanuar 1882 Helme, Viljandimaa – 17. märts 1940) oli eesti viiulimeister.

Tema lapsed olid viiuldajad Hubert Aumere, Zelia Aumere, näitleja Edmund Aumere ning kergejõustiklane ja treener Harry Aumere.

## Kirjandus

* Viiulimeister Jako[!] Aumere †. Päevaleht, 19. märts 1940, nr. 76, lk. 8.
Organiseerimata maakond

**Organiseerimata maakond** (*Unorganized Borough*) on ala USA Alaska osariigis, mis jääb väljapoole 18 maakonda.

See hõlmab üle poole Alaska pindalast. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli selle elanike arv 81 803 ehk 13% osariigi rahvastikust. Suurim linn on Bethel.

Et lihtsustada rahvaloendust, jagas Ameerika Ühendriikide Rahvaloendusamet ala enne 1970. aasta rahvaloendust 11 rahvaloenduspiirkonnaks.

Rahvaloenduspiirkonnad (*census areas*) Organiseerimata maakonnas on:

*Betheli rahvaloenduspiirkond 
*Dillinghami rahvaloenduspiirkond 
*Hoonah-Angooni rahvaloenduspiirkond  
*Kagu-Fairbanksi rahvaloenduspiirkond  
*Kusilvaki rahvaloenduspiirkond 
*Lääne-Aleuudi rahvaloenduspiirkond 
*Nome rahvaloenduspiirkond 
*Petersburgi rahvaloenduspiirkond 
*Prince of Wales-Hyderi rahvaloenduspiirkond 
*Valdez-Cordova rahvaloenduspiirkond 
*Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkond
Nukleosiid

**Nukleosiid** on keemiline ühend, mis koosneb lämmastikalusest (puriini ja pürimidiini derivaadid) ja pentoosist (ribonukleosiid ja desoksüribonukleosiid), mis on seotud omavahel N-glükosiidse sidemega. 

Nukleosiidid (adenosiin, guanosiin, uridiin, tümidiin, tsütidiin) on nukleiinhapete koostises.

## Viited
Aime Jürjo

**Aime Jürjo** (neiupõlves **Aime Uukareda**; 21. detsember 1928 Paide – 6. juuni 2022) oli eesti kujur.

Ta lõpetas 1947. aastal Paide Keskkooli ja 1953. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

Aastatel 1953–1961 oli ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ja 1971–1986 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) õppejõud, sealhulgas aastatel 1980–1986 skulptuurikateedri juhataja.

## Teoseid

Ta on loonud muu hulgas portreesid, vabaõhuskulptuure, medaleid ja mälestusmärke.
* 1969 "Mängivad lapsed" (graniit). Porkuni küla, Tamsalu vald 
* 1974 mälestusmärk II maailmasõjas hukkunute ühishaual, Kahtla surnuaed
* 1976 ekslikult sama nime kandev teine skulptuur (graniit). Porkuni küla, Tamsalu vald (tuntud ka kui "Porkuni ema")
* 1989 Eesti Piibli monument (graniit, pronks). Jüri kirikuaed, Jüri alevik, Rae vald

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Paul Jürjo, nende poeg oli ajaloolane Indrek Jürjo, pojanaine on ajaloolane Inna Põltsam-Jürjo.

## Viited

## Kirjandus
* Tiina Pikamäe. "Jürjo, Aime". // EKABL. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 144-145.
Thomas Kämmerer

**Thomas Richard Kämmerer** (sündinud 27. juunil 1962 Göttingenis) on Saksa assürioloog.

Filosoofiadoktori kraadi kaitses Kämmerer Münsteri ülikoolis. Ta õppis muu hulgas klassikalist filoloogiat ja sumeroloogiat, assürioloogiat, arheoloogiat ja hetitoloogiat. Aastail 1997–2011 töötas ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

2012. aastast kuulub talle enamusosalus Saksa teaduskirjastuses Ugarit-Verlag.

## Publikatsioone
* Thomas Kämmerer "Šimâ milka. Induktion und Reception der mittelbabylonischen Dichtung von Ugarit, Emar und Tell el-Amarna" AOAT 255, Münster: Ugarit-Verlag, 1998, ISBN 3-927120-47-2 (doktoritöö)
* Dirk Schwiderski, Thomas Kämmerer, "Deutsch-akkadisches Wörterbuch" AOAT 251, Münster: Ugarit-Verlag, 1998, ISBN 3-927120-66-9

## Välislingid
* Thomas Richard Kämmerer ETIS-es
Henn Käämbre

**Henn Käämbre** (19. märts 1935 – 10. mai 2018) oli eesti füüsik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna, sai 1965. aastal füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi ning väitles end 1990. aastal füüsika-matemaatika doktoriks.

Ta töötas pikka aega Füüsika Instituudis Tartus.

Oli Eesti Kongressi liige.

## Looming
Ta on olnud sõnastike autorina aktiivne eesti täppisteaduste erialakeele arendamisel, kirjutanud mitu füüsikaõpikut ja füüsikaalase populaarteadusliku raamatu "Laseriraamat" (Valgus. Tallinn 1978). Ta on tõlkinud veerandsada populaarteaduslikku raamatut, sealhulgas 2000. aastal ilmunud Robert H. Marchi "Füüsika võlu".

## Tunnustus
*2005 Tartu Ülikooli medal
*2010 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
*2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
*
Ehte Puhang

**Ehte Puhang** (sündinud 8. märtsil 1969) on Eesti tõlkija.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis bioloogiat ning lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kultuuriteooria erialal 2015. aastal.

## Teosed
### Valik tõlkeid
*Agatha Christie "Haripunkti poole" (Hotger 1994)
*Agatha Christie "Nemesis" (Elmatar 1997)
*Toomas Kukk "Eesti taimestik" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1999) 
*Arthur Conan Doyle "Söör Nigel" (Elmatar 1999)	
*Kirsten Bakis "Hiidkoerte elud" (Varrak 2000)
*Arthur Conan Doyle "Valge sõjasalk" (Elmatar 2001) 
*Rachel Storm "Idamaade mütoloogia entsüklopeedia" (Varrak 2001) 
*Francis Wheen "Karl Marx" (Varrak 2002)
*Clive Ponting "Maailma roheline ajalugu" (Varrak 2002) 
*Alain de Botton "Filosoofia lohutus" (Varrak 2003) 
*Peter Mayle "Prantsuse naudingud" (Varrak 2003) 
*Jeffrey Greene "Prantsuse vaimud" (Varrak 2004)
*Priit Vesilind "Eestlane igas sadamas" (Varrak 2004)
*Oliver Graham-Jones "Loomaaia jutujupid" (Varrak 2004) 
*"Magustoidud" (Varrak 2005)
*Deng Ming-Dao "Rändav taolane" (Varrak 2005)
*Peter Mayle "Tagasi Provence'is" (Varrak 2005)
*Peter Moore "Tualetis mitte sittuda" (Varrak 2005)
*Arthur Cotterell ja Rachel Storm "Maailma mütoloogia entsüklopeedia" (Varrak 2006)
*Max Allan Collins "Patune linn" (Tänapäev 2006)
*Deng Ming-Dao "Seitse bambustahvlit pilvekotist" (Varrak 2006)
*Geraldine McCaughrean "Peeter Paan punases" (Varrak 2006) 
*Deng Ming-Dao "Värav ääretusse maailma" (Varrak 2006)
*Priit Vesilind "Eesti aastal 1979" (Varrak 2006) 	 
*Peter Mayle "Aasta Provence'is" (Varrak 2007)
*Michael Ondaatje "Anili vaim" (Tänapäev 2007)
*Lindsey Davis "Hõbepõrsad" (Tänapäev 2007)
*"Antiikmütoloogia ja -kultuur" (Varrak 2008) 
*Lindsey Davis "Varjud pronksis" (Tänapäev 2008)
*Kevin McCloud "Värvide valimine" (Tänapäev 2008) 
*Melissa Leventon "Mida kanti. Millal kanti" (Tänapäev 2008)
*Joseph O'Connor ja John Seymour "Sissejuhatus neurolingvistilisse programmeerimisse" (Tänapäev 2008)	
*Deepak Chopra "Jeesus" (Tänapäev 2009)
*Clive Ponting "Uus maailma roheline ajalugu" (Varrak 2009) 
*Robert Service "Seltsimehed: Maailma kommunismi ajalugu" (Varrak 2010)
*"Puhtu ajalugu ja loodus" (Estonia Maritima 2010) 
*Dalai-laama XIV "Virgumine" (Tänapäev 2010)	
*Kami Garcia ja Margaret Stohl "Ilusad olendid" (Tänapäev 2010) 	
*Kami Garcia ja Margaret Stohl "Ilus pimedus" (Tänapäev 2011) 	
*Ian Kershaw "Saatuslikud valikud" (Varrak 2011)
*Stephan Pastis "Timmu Ämber: tehti vigu" (Tänapäev 2014)
*David Walliams "Gängstamemm" (Tänapäev 2014)
*Solomon Northup "12 aastat orjana" (Tänapäev 2014)
*Jesper Hoffmeyer "Biosemiootika: Uurimus elu märkidest ja märkide elust" (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2014)
*Jelena Ahtjorskaja "Paanika kohvris" (Tänapäev 2015)
*Peter Kerr "Apelsinid lumes: üks talv Mallorcal" (Tänapäev 2016)
*Jorge Luis Borges "Kujuteldavate olendite raamat" (Tänapäev 2019)

### Kujundatud raamatuid
*"Elu keeled" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1996)
*"Eluteaduse metodoloogia" (Eesti Teaduste Akadeemia 1994)
*"Äratundmise teooria" (Teaduste Akadeemia Kirjastus 1995)
*"Võrkude teooria" (Sulemees 2002)

## Viited
Nogales

**Nogales** on mitme asula nimi:

***[[Nogales (Arizona)|Nogales]]**, linn USA-s Arizona osariigis
***[[Nogales (Sonora)|Nogales]]**, linn Mehhikos Sonora osariigis
***[[Nogales (Veracruz)|Nogales]]**, linn Mehhikos Veracruzi osariigis
...

## Vaata ka

*Nogalesi vald Hispaanias Extremaduras
Jaak Lõhmus

**Jaak Lõhmus** (28. september 1937 – 23. veebruar 2006) oli eesti füüsik.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna 1961. aastal.
Ta töötas Tartus Füüsika Instituudis ning tegeles teoreetilise füüsika probleemidega.

Ta koostas ka kooliõpikuid ja kirjutas mitu aimeraamatut.

## Teosed
*Lõhmus, Jaak; Palgi, Laur 1985. *Osakestest osakestes: kaasaegsetest ettekujutustest mateeria struktuuri kohta*. Tallinn: Valgus. 
*Lõhmus, Jaak 1994. *Uutesse maailmadesse: Aatom ja universum. Füüsika IX klassile*. Tallinn: Koolibri. (2. trükk 1996.)

## Välislingid
*Tema kohta Tartu Ülikooli ajakirjas
*Tema kohta Geni projektis
Barbeau

**Barbeau** (inglise *Barbeau Peak*) on mägi Qikiqtaaluki maakonnas Nunavutis Kanadas, Nunavuti ja Kanada Arktika saarestiku kõrgeim tipp. Asub Ellesmere'i saarel Quttinirpaaqi rahvuspargis. Mägi on saanud nime 1969. aastal Kanada etnograafi ja folkloristi Marius Barbeau auks.
Riverside'i maakond

**Riverside'i maakond** (*Riverside County*) on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi lõunaosas sisemaal. Koos San Bernardino maakonnaga moodustab Riverside'i maakond Inland Empire'i piirkonna.

Suurim linn on halduskeskus Riverside. Suuremad linnad on veel Moreno Valley, Corona, Temecula ja Murrieta. Tuntud kuurortlinnad on Indian Wells, La Quinta, Rancho Mirage, Palm Springs ja Palm Desert.

Maakonna pindala on 18 910 km². Veepindala on 250 km². See on pindalalt California neljas maakond. Maakonna pikkus idast läände on 290 km. Maakonna idapiiri moodustab Colorado jõgi.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 418 185. Aastal 2010 oli elanikke 2 189 641. See on elanike arvult osariigi neljas ja riigi 10. maakond. Asustustihendus on 127,9 in/km².

Suurem osa maakonna kesk- ja idaosast on kaetud kõrbetega. Maakonnas asub Joshua Tree rahvuspark. Maakonna kõrgeim mägi on San Jacinto Peak (3302 m). Maakonna madalaim koht asub merepinnast 71 meetrit madalamal.

## Naabermaakonnad
* San Bernardino maakond (põhjas ja kirdes)
* La Pazi maakond, Arizona (idas)
* Imperiali maakond (lõunas)
* San Diego maakond (lõunas)
* Orange'i maakond (edelas ja läänes)

## Ajalugu
Praeguse maakonna alal elasid algselt *[[luiseño]]*, *[[cupeño]]* ja kahuilja indiaanihõimud.

Maakond moodustati 9. mail 1893 San Bernardino ja San Diego maakonna osadest. Maakond on saanud nime Riverside'i linna järgi.

## Kaitsealad

* Clevelandi metsakaitseala (osa)
* Coachella Valley National Wildlife Refuge
* Joshua Tree rahvuspark (osa)
* San Bernardino metsakaitseala (osa)
* Santa Rosa and San Jacinto Mountains National Monument
* Dos Palmas Preserve
* California Citrus State Historic Park
* Mount San Jacinto State Park

Maakonnas asub lisaks 19 ürgloodusala (*wilderness area*).

## Maanteed

*  Interstate 10
*  Interstate 15
*  Interstate 215
*  U.S. Route 95
*  U.S. Route 99

*  U.S. Route 395
*  State Route 60
*  State Route 62
*  State Route 71
*  State Route 74

*  State Route 78
*  State Route 79
*  State Route 86
*  State Route 91
*  State Route 111

*  State Route 177
*  State Route 195
*  State Route 243
*  State Route 371

## Linnad

*Banning
*Beaumont
*Blythe
*Calimesa
*Canyon Lake
*Cathedral City
*Coachella
*Corona
*Desert Hot Springs
*Eastvale

*Hemet
*Indian Wells
*Indio
*Jurupa Valley
*Lake Elsinore
*La Quinta
*Menifee
*Moreno Valley
*Murrieta

*Norco
*Palm Desert
*Palm Springs
*Perris
*Rancho Mirage
*Riverside (halduskeskus)
*San Jacinto
*Temecula
*Wildomar

## Viited

## Välislingid

*Riverside'i maakonna koduleht
Lugu Igori sõjaretkest

**"Lugu Igori sõjaretkest"** (vanavene keeles: Слово о пълку Игоревѣ; vene keeles: Слово о полку Игореве; ukraina keeles: Слово о полку Ігоревім) on anonüümne eepiline lugulaul, mis on kirjutatud vanas idaslaavi keeles 12. sajandi lõpul.

Lugu jutustab Rjurikute soost Igor Svjatoslavovitši (1151–1201/1202) retkest turgi rändrahva polovetside vastu 1185. aastal.

Lugulaulu taasavastas 1795. aastal Aleksei Mussin-Puškin, kes avaldas selle 1800. aastal. Originaal hävis aga 1812. aastal tules, kui Moskva Napoleoni sissetungi ajal maha põles.

Aleksandr Borodin lõi 1887. aastal selle loo põhjal ooperi "Vürst Igor", mille esmaettekanne oli 1890. aastal.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Laul Igori retkest". Vene keelest tõlkinud August Annist, illustreerinud Aleksander Tassa – Looming 1941, nr 5/6, lk 528–545; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Lugu Igori sõjaretkest". Vene keelest tõlkinud ja kommenteerinud August Annist; illustreerinud Vladimir Favorski. Eesti Raamat, Tallinn 1965, 98 lk

## Kirjandus
* August Annist, "Laul Igori retkest – vene kangelaslugu" – Looming 1941, nr 5/6, lk 521–527; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Anatoli Ljubarski, "Lugu Igori sõjaretkest (Poeemi esimese väljaande 150. aastapäeva puhul)" – Looming 1950, nr 12, lk 1491–97; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Sergei Issakov ja Juri Lotman, "Vanavene kangelaslugu eesti keeles" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 3, lk 188–191 (hinnang lk 189: "A. Annisti tõlge on täiesti korrektne ja, mis peaasi, kõlab hästi eestikeelsena.")
* Valmar Adams, "Veel "Igori loo" eestindusest. Tõlketeoreetilisi marginaale" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 6, lk 384–385

## Välislingid
* Vaapo Vaher, "Kalevipoeg ja vürst Igor" – Sirp 19. detsember 2003, lk 5
* “Lugu Igori sõjaretkest” pole võltsing teadus.ee, 30. juuni 2006
Ploomisortide loend

*Siin loetletakse [[ploomipuu]] [[sort]]e ja sortide rühmi.*

## A
'Althanni renklood' - 
'Amitar' - 
'Ave' - 
'Aprikoosiploom'

## C
'Crescent'

## E
'Edinburgh' ('Duke of Edinburgh') - 
'Emma Leppermann'

## H
'Hiigelploom' - 
'Hiiu sinine'

## J
'Jefferson' - 
'Jenikejevi renklood' - 
'Jubileum' - 
'Julius'

## K
'Kadri' - 
'Karksi ploom' - 
'Kirke' - 
'Kollane härrasploom' - 
'Kollane mirabell' - 
'Kometa' - 
'Kubanskaja Kometa' -
'Kullamaa suur'

## L
'Liisu' - 
'Liivi kollane munaploom'

## M
'Mara' –
'Märjamaa'

## N
'Nancy mirabell' - 
'Nižegorodskaja' - 
'Noarootsi punane'

## O
'Ontaario' - 
'Oullinsi renklood ('Reine-Claude d'Oullins')

## P
'Perdrigon' - 
'Polli munaploom' - 
'Pulkovo säilisploom' - 
'Pärnu sinine ploom'

## R
'Reform-renklood' - 
'renkloodid' - 
'Renklod Haritonovoi' -
'Renklod Jenikejeva' -
'Roheline renklood' - 
'Ruth Gerstetter'

## S
'Skoroplodnaja' - 
'Suhkruploom' - 
'Suur kollane munaploom' - 
'Suur Tõll' - 
'säilisploomid'

## Z
'Zarja' - 
'Zjutini ploom'

## T
'Tamme sinine ploom' - 
'Tartu kaunitar' - 
'Tartu kollane ploom' - 
'Tartu punane ploom' - 
'Tartu värviline ploom' - 
'Tragöödia'

## V
'Varajane punane' - 
'Varajane sinine' - 
'Viktooria' - 
'Vilmitar' - 
'Vilnor'

## W
'Wangenheimi säilisploom' - 
'Washington' - 
'Wilhelmine Späth'
Tǎrgovište

**Tǎrgovište** (bulgaaria *Търговище* 'turg', türgi *Eski Cuma*) on linn Bulgaarias, Tǎrgovište piirkonna keskus. Asub Vrana jõe mõlemal kaldal Mustast merest 125 km kaugusel läänes.

Linna on esmamainitud 1573. aastal Eski Cuma nimega.

## Sõpruslinnad
Tǎrgovištel on kaheksa sõpruslinna:

*  Cottbus, Saksamaa (1994)
*  Târgovişte, Rumeenia (1996)
*  Smolensk, Venemaa (2002)
*  Santa Maria da Feira, Portugal (2002)
*  Waterloo, Iowa, Ameerika Ühendriigid (2002)
*  Kozáni, Kreeka (2002)
*  Suresnes, Prantsusmaa (2001)
*  Compton, California, Ameerika Ühendriigid

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav

**Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. 

Tänav algab Jakobi tänava ja Laulupeo puiestee ristist ja kulgeb linna piirini, jätkudes Tartu–Tallinna maanteena. Tänava pikkus on umbes 2260 m. Kreutzwaldi tänavast vasakule jääb peamiselt era- või väikestest kortermajadest koosnev Tähtvere linnaosa, paremale aga Tähtvere park. Muuhulgas jäävad tänava vasakusse serva Soome arhitekti Alvar Aalto projekteeritud funktsionalistlik eramaja Villa Tammekann, kus tänapäeval tegutseb Turu ja Tartu ülikoolide ühine Granö keskus, ning Eesti Maaülikoolile kuuluvad kunagise Tähtvere mõisasüdame majad. Pärast ristumist Friedrich Tuglase tänavaga jääb Kreutzwaldi tänava mõlemasse külge Eesti Maaülikooli linnak.

Kuna Tähtvere park jääb täispikkuses Kreutzwaldi tänava äärde, on tänava numeratsioon mõnevõrra iseäralik: vasakul poolel jõuavad majanumbrid teispool Tuglase ristmikku juba 50-ni samas kui paremal tänavapoolel kannab Maaülikooli peahoone numbrit 1. Parema külje suurim number hoonel  on 19G, krundil 29.

Tänav sai nime eesti kirjaniku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi järgi (Tartu linnavolikogu otsus 24. oktoobril 1932).

## Pilte

Tähtvere new mansion.jpg|Tähtvere mõisa uus peahoone.
Tähtvere mõisa peahoone.jpg|Tähtvere mõisa uus peahoone.
Tähtvere mõisa vana peahoone.JPG|Tähtvere mõisa vana peahoone.
Tähtvere mõisa tallid 1.JPG|Tähtvere mõisa tallid.
Eesti Maaülikool.jpg|Eesti Maaülikooli peahoone, Kreutzwaldi 1.
Pilt:MaaylikooliSpordihoone.JPG|Eesti Maaülikooli spordihoone, Kreutzwaldi 3
Kreutzwaldi tänav (täpsustus)

**Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Haapsalu)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Haapsalus
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Kehra)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Kehras
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Kohtla-Järve)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Kohtla-Järvel
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Põltsamaa)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Põltsamaal
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Rakvere)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Rakveres
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Tallinn)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Tallinnas
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Tartus
***[[Kreutzwaldi tänav (Türi)|Kreutzwaldi tänav]]** Türil
***[[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Võru)|Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav]]** Võrus
*Nõmmel oli 1927-1959 **Kreutzwaldi tänav**, praegu on see  **[[Lauliku tänav]]**
Neal Stephenson

**Neal Town Stephenson** (sündinud 31. oktoober 1959) on ameerika ulmekirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema küberpungi  klassikasse kuuluv romaan "Lumevaring" (tõlkinud Juhan Habicht, Tallinn: Varrak, 2003), mis pälvis 2004. aastal eesti ulmeauhinna Stalker.

## Välislingid
* Neal Stephenson-i veeb
* Artikleid Neal Stephensonist
* autori otsing ESTER-is
* Excerpt from Cryptonomicon
Neue Deutsche Härte

***Neue Deutsche Härte*** (lühend ***NDH***) on saksa *[[industrial metal]]*i suund. Lugude tekstid on valdavalt saksa keeles.

Suuna algatajaks oli Oomph!, tuntuim näide on Rammstein.

## Bände

* ASP
* Bettelprinz
* b.o.s.c.h.
* Butzemann
* Dark Diamonds
* Dein Feuer
* Dementi
* Der Bote
* Die Allergie
* Die Apokalyptischen Reiter
* Die Vorboten
* die!
* Dossche
* Eisbrecher
* Eisenherz
* Eisheilig
* Erzwerk
* Etwas Dein
* Exfeind
* Extramensch
* Fleischmann
* Frau Falter
* Haertefall
* Hämatom
* Hammerschmitt
* Hanzel und Gretyl
* Heldmaschine
* Herren
* Hertzton
* Herzbruch
* Herzer
* Herzparasit
* In Extremo
* In Viro
* Joachim Witt
* Kind Tot
* Knorkator
* Krankheit
* L'Âme Immortelle
* Leichenwetter
* Letzte Instanz
* Maerzfeld
* Megaherz
* Menschenwahn
* Niederschlag
* nulldB
* Omega Lithium
* Oomph!
* Ost+Front
* Peragon
* Projekt Mensch
* Pronther
* Rammstein
* Rinderwahnsinn
* Ruoska
* Samsas Traum
* Schacht
* Scherbentanz
* Schlafes Bruder
* Schlagwerk
* Schock
* Schockraum
* Schwarzer Engel
* Schweisser
* Seelenzorn
* Silberschauer
* Stahlhammer
* Stahlmann
* Stark Treiben
* Stimmkraft
* Stoneman
* Subway to Sally
* Tanzwut
* Treibhaus
* Üebermutter
* Umbra et Imago
* Unheilig
* Untoten
* Von Den Ketten
* Weissglut
* Weto
Jack Vance

**John Holbrook Vance** (28. august 1916 San Francisco California – 26. mai 2013) oli ameerika ulmekirjanik. Enamik tema teoseid on välja antud **Jack Vance**'i nime all.

Ta on saanud vähemalt järgmised auhinnad: Hugo auhinna 1963. aastal raamatu "*Dragon Masters*" eest ja 1967. aastal raamatu "*The Last Castle*" eest; Nebula auhinna 1966. aastal, samuti "*The Last Castle*" eest; Jupiteri auhinna 1975. aastal; World Fantasy Awardi 1984. aastal elutöö eest ja 1990. aastal "*Lyonesse: Madouc*'i" eest; Edgari auhinna 1961. aastal "*The Man in The Cage*i" eest; 1990. aastal oli ta WorldConi aukülaline; 1997. aastal nimetati ta SFWA suurmeistriks.
Ramsteini õhuväebaas

**Ramsteini õhuväebaas** (inglise keeles *Ramstein Air Base*; IATA: **RMS**, ICAO: **ETAR**) on Ameerika Ühendriikide õhuväe (USAF) baas Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Seal asub United States Air Forces in Europe – Air Forces Africa (USAFE-AFAFRICA) staap ning NATO Allied Air Commandi (AIRCOM) staap.

## Välislingid
* Ramsteini õhuväebaasi koduleht
Juhuluule

**Juhuluule** (ka: *tarbeluule, salongiluule, tähtpäevaluule*) on mingiks kindlaks sündmuseks kirjutatud luule.

## Juhuluuletajaid
*Reiner Brocmann
*Jakob Heinrich von Lilienfeld
*Carl Gustav von Staden

## Kirjandust
*Villem Alttoa, Aino Valmet "17. sajandi ja 18. sajandi alguse eestikeelne juhuluule" (Eesti Raamat 1973) 
*Kairit Kaur "Baltisaksa naiste juhuluulest XVII sajandi keskpaigast XVIII sajandi lõpuni" (PDF)
Jenna Jameson

**Jenna Jameson** (sündinud **Jenna Marie Massoli** 9. aprillil 1974) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja endine pornograafiliste filmide näitleja.

Asutas koos Jay Grdinaga pornograafilise meelelahutusega tegeleva ettevõtte ClubJenna.
Tedretähed

**Tedretähed** ehk **tedretähnid** ehk **tedretäpid** ehk **päikesetäpid** on pigmendilaigud – väikesed hele- kuni tumepruuni värvi täpid või ebamäärase kujuga laigud – inimese nahal, peamiselt näol. Neid esineb sagedamini päriliku eelsoodumusena heleda nahaga inimestel (nt blondidel, punapeadel ja juutidel).

## Esinemine ja tekke põhjused
Tähnid on tavaliselt alla 3 mm läbimõõduga ega kujuta endast ohtu inimese tervisele. Tumedam värvus tuleneb nahapigmendi melaniini suurenenud sisaldusest rakkudes. Pigment asub nahas suhteliselt pindmiselt – marrasknaha ehk epidermise põhjakihis ning tervel inimesel pole melaniini tootvate rakkude arv suurenenud. 

Mõnel inimesel kaovad tedretähnid talveks, kuid naasevad kevadel, kui päike paistab taas intensiivsemalt ja nahk puutub kokku päikesekiirgusega. Naha kaitsmine intensiivse ultraviolettkiirguse eest aitab lisaks nahahaiguste riski vähendamisele hoida mingil määral kontrolli all tedretähnide ulatuslikku teket ja nende värvuse intensiivsust (neil, kellel on soodumus tedretähnide tekkeks). 

### Muid tedretähesarnaseid moodustisi
* Lentiigod (läätslaigud) – väikesed, teravalt piirdunud hele- kuni tumepruunid, lamedad või mõnikord nahast veidi kõrgemad laigukesed. Erinevalt pigmentneevustest ei moodusta pigmendirakud pesasid.
** Lihtsad lentiigod
** Solaarlentiigod (sh solaariumilentiigod)

## Tedretähed kui kosmeetiline probleem
Tervel inimesel on tedretähed eelkõige kosmeetiline probleem, mistõttu ravi ei ole vajalik. Kuid kui soovitakse siiski teraapiliselt tedretähne vähendada, saab seda kõige tõhusamalt teha kosmeetikasalongides **paikse ravina** hüdrokinooni abil, sageli kombineeritult antioksüdantide ja muude preparaatidega.

Paiksest ravist kiiremaid tulemusi võib saavutada aga mitut liiki **protseduuridega** (nt keemilise koorimise, mikrodermabarsiooni, krüoteraapia, valguslaserite või impulseeritud valgussüsteemiga (IPL)).

## Tedretähtedega seotud patoloogiad
Ehkki tavaliselt on tedretähed tervisele ohutud, võib tedretähed leida ka RHK-10-sse kantud diagnooside seast (kood L81.2).

## Ebausk
Keskajal peeti tedretähne nõidade tunnuseks.

## Kirjandus
* Tedretähed ja lentiigod Portaalis Derma.ee.
Reis maakera südamesse

"**Reis maakera südamesse**" (prantsuse "Voyage au centre de la Terre") on Jules Verne'i 1864. aastal ilmunud romaan.
Edward Goldsmith

**Edward René David Goldsmith** (tuntud ka kui **Teddy Goldsmith**; 8. november 1928 Pariis – 21. august 2009 Siena) oli inglise-prantsuse keskkonnakaitsja, ökoloog, kirjanik ja filosoof, rohelise liikumise pioneere maailmas. 

Ta asutas 1969. aastal ajakirja The Ecologist ning oli aastatel 1970–1990 ja 1997–1998 toimetaja.

## Teosed
Tema peateos on mitmes trükis ilmunud raamat "The Way", ent sellele eelnes mitu raamatut.
*Goldsmith, Edward 1978. *The Stable Society*. Wadebridge Press.
*Goldsmith, Edward 1988. *The Great U-Turn: De-industrialising Society*. Hartland: Green Books.
*Goldsmith, Edward 1992. *The Way: An ecological world view*. Rider.
*Goldsmith, Edward 1992. *The Way: An ecological world view* (Revised and enlarged edition). Athens: The University of Georgia Press.

## Tunnustus
*1991 Õige elamisviisi auhind

## Välislingid
*Edward Goldsmith kui õige eluviisi auhinna laureaat 
*Temast The Ecologistis pärast tema surma
The Ecologist

**The Ecologist** on aastast 1970 ilmuv ja maailmas üks suurima levikuga ökoloogilist maailmavaadet esitavaid ajakirju.

Ajakirja asutas 1969. aastal Edward Goldsmith.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Beatrice

**Beatrice Fenice** (tuntud kui **Beatrice**, sünninimega **Beatrice Bugajets**; sündinud 19. jaanuaril 1970), on Eesti modell ja kunstnik.

Ühtlasi on ta rõivadisainer, kes peab omanimelist modelliagentuuri ning kodurestorani nAnO ja šampanjabaari Champagne Lounge-Gallery & Social Club Mull perenaine.

Ta on tuntuks saanud 1993. aastal näitusega "Soul & Body", kui Tallinna linn kaeti tema hinge ja keha reklaamivate plakatitega. 

## Töö ja looming
Beatrice alustas karjääri 1984. aastal aktimodellina Eesti Kunstnike Liidu ja ERKI (praegune EKA) ühisateljees. Ta poseeris sellistele eesti kunstnikele nagu Ado Lill, Valerian Loik ja Enn Põldroos. Aastatel 1995–1997 töötas Beatrice modellina Milanos, New Yorgis, Taipeis, Hamburgis, Viinis ja Helsingis. 
Oktoobris 2007 oli ta Eesti esimese Playboy kaanestaar. 

1997. aastal avas ta oma modelliagentuuri Beatrice Mass Modelnet ning 2009. aastal kodurestorani nAnO House. 2011 muutus nAnO restoran šampanjabaariks Mull ning suvel 2023 kolis Mull baar-restoran Tartusse Emajõe büroohotelli aeda. Näitlemine
* "Zombievõlur" (2006) – Marianna
* "Kelgukoerad" (2006) – atašee abikaasa
* "Kwan Late" muusikavideo (2006)
* "Georg" (2007) – austaja
* Mitmed telereklaamid

### Moelooming
* Aastast 2008 disainib eritellimusel naisterõivaid, harva ka meesterõivaid. 
* Osales Tallinn Fashion Weekil aastatel 2008, 2013, 2018, 2019.
* On esitlenud kolme rõivakollektsiooni: "Nomads" (koostöös Soome ettevõttega Schoffa), "Rips" ja "Revolver". 
* Töötanud stilistina aastatel 2007–2009 ajakirjades Stiil, Visioon, Dilemma, Gentleman (Äripäev), Ledi, Avenüü jt. 

### Varia
* Esines meelelahutuslikus muusikasaates "Klaver põõsas" lauluga "морская болезнь". 
* Esines otse-eetris ansambliga Sõpruse Puiestee lauluga "1905".
* Osales 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse vaheklipis Erki Noolega.
* Esines 2007. aastal saates "Laulud staaridega" lauluga "Ipanema Girl".
* Osales 2007. aastal saatesarjas "Tantsud tähtedega", kus tema partner oli Eduard Korotin. Ta ei jõudnud paremate hulka.

## Poliitiline tegevus
Alates märtsist 2023 on Beatrice erakonna Parempoolsed liige. Varem on ta kuulunud Rahva Ühtsuse Erakonda ning 2017. aastal kandideeris ta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valimisliidu MEIE Tallinn nimekirjas.

## Isiklikku
Beatrice on abiellunud seitse korda. Tal on lapsed Simona, Balthazar-Serafim ja Uma Sofia Grazia.

Beatrice elab Tartus ning on Emajõe kaldal asuva šampanjabaari Champagne Lounge-Gallery & Social Club Mull perenaine.

## Viited
Maria Eleonora von Brandenburg

**Maria Eleonora von Brandenburg** (11. november 1599 Königsberg – 18. märts 1655 Stockholm) oli Brandenburgi printsess ja Rootsi kuninga abikaasa.

Tema vanemad olid Brandenburgi kuurvürst Johann Sigismund ja Preisimaa hertsoginna Anna.

25. novembril 1620 abiellus ta Rootsi kuninga Gustav II Adolfiga. Neil sündis kaks tütart: Christina Augusta, kes suri vähem kui aasta pärast sündi, ja Christina, kellest sai Rootsi kuninganna.

## Sugupuu
Adbusters

**Adbusters**, alapealkirjaga "Vaimse keskkonna ajakiri", on kommertsiaalsuse ja tarbimisühiskonna vastane ajakiri.

Selle asutas Kalle Lasn. Ajakirja toimetus asub on Kanadas Vancouveris.

## Vaata ka
*Ületarbimine

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Kommertsiaalsus

**Kommertsiaalsus** on nähtus, mille puhul toodang, tegevus, kujundus vm. on orienteeritud müügile ja seda tehakse kasutusfunktsiooni arvel.

Kunstis vastandub kommertsiaalsele kunstile süvakunst.
Jenny McCarthy

**Jennifer Ann McCarthy** (sündinud 1. novembril 1972) on USA modell, koomik, näitleja, publitsist ja aktivist. 

Ta alustas karjääri 1993. aastal ajakirja Playboy modellina ning hakkas seejärel näitlejaks.
Puiestee

**Puiestee** ehk **allee** on puudega palistatud tee (ka teed ääristav puuderida). Puiesteed on peaaegu alati rajatud puude istutamise teel.

Enamasti on puiestee (suuremalt jaolt) sirge ning puud selles on samaliigilised ja ühevanused. Ühtluse eesmärk on rõhutada maastiku perspektiivi.

Puiestee võib olla ette nähtud nii jalakäijatele (nt puiesteed parkides) kui ka sõidukitele. Viimaste hulka kuuluvad ka need puiesteed, mis on ühtlasi tänavad. Selline puiestee võib olla ka aadressikoht. Eesti keeles on puiestee lühend aadressikohana **pst**: näiteks aadress "Kolde puiestee 4" on lühendatult "Kolde pst 4".

*Allee* pole täielikult *puiestee* sünonüüm: kui alleeks nimetatakse vahel ka suurte põõsastega, harvem skulptuuridega ääristatud teed (nagu sfinkside allee Egiptuses, mis viib vaarao Hatšepsuti hauakambri juurde), siis *puiestee* on ilmselgelt seotud puudega.

## Nimetus
Sõna *puiestee* on saadud sõnadest *puu* ja *tee*, selle sünonüüm *allee* tuleb aga prantsuse sõnast *allée*, mis tähendab eelkõige pargipuiesteid. Samamoodi ei ole ka teistes keeltes sarnased sõnad alati sama tähendusega: nii kasutatakse inglise keeles puiestee kohta sõna *allée*, kuid ka *avenue*, samas kui sarnase kõlaga *alley* tähendab hoopis kõrvaltänavat.

## Eestis
Eestis on puiesteid rajatud paljude mõisate juures, mõned mõisaalleed on olnud mitme kilomeetri pikkused (näiteks Olustvere ja Sangaste mõisa viivad puiesteed). Puiesteid on ka enamikus Eesti linnades (näiteks Tallinnas Sõpruse, Vabaduse, Estonia, Kaarli, Mere ja Toompuiestee, Tartus Tamme, Laulupeo ja Taara puiestee), ehkki 20. sajandi viimasest kolmandikust on uusi puiesteid rajatud harvemini.


Allee Toila-Oru pargis, 21. juuli 2011.jpg|Allee Toila-Oru pargis
Katariina allee Võrus 01.JPG|Katariina allee Võrus
Allee Kaarli puiesteel Tallinnas, 27. august 2011.jpg|Kaarli puiestee Tallinnas
Meeri park allee.JPG|Allee Meeri mõisa pargis

## Vaata ka
*Avenüü
*Haljasala
*Park ehk puiestik
*Bulvar

## Välislingid