open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põlva Serviti

**Põlva Serviti** on Põlva Käsipalliklubi esindusmeeskond, mis alustas tegevust 1984. aastal. 2004. aastast on klubi peatreener Kalmer Musting. Meeskonna kodusaal on Põlva Mesikäpa Hall. 

Klubi on korduvalt tulnud Eesti meistriks ning saavutanud silmapaistvaid tulemusi Balti liigas ja eurosarjas.

Põlva Serviti tuli Eesti meistriks aastatel 1998, 2000, 2001, 2002, 2007, 2008, 2010, 2011, 2013, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021, 2022 ja 2023.

Põlva Serviti võitis Eesti karikavõistlused aastatel 1990, 1992, 1994, 1997, 2000, 2002, 2006, 2009, 2010, 2012, 2016, 2017, 2019 ja 2021.

Klubi pälvis Balti liiga meistritiitli aastatel 2008 ja 2010.

Võistkonnast on välja kasvanud mitmed silmapaistvad sportlased, kes on suundunud mängima välismaa kõrgetesse liigadesse: Rein Suvi, Mait Patrail, Mario Karuse, Marius Lepp, Ardo Puna, Alfred Timmo.

## Viited
Karli Kukk

**Karli Kukk** (22. september 1921 Neeruti, Päidla vald – 20. märts 2015) oli eesti kaitseliitlane, Omakaitselane ja Saksa sõjaväelane ning Kaitseliidu taasasutajaid ja Kotkaristi teenetemärgi kavaler.

Ta sündis aastal 1921 Neerutis talupidaja perekonnas. Ta õppis Neeruti algkoolis ja Otepää Gümnaasiumis, kus tal õpingud alanud sõja tõttu katkesid. Ta kuulus aastast 1934 Noorte Kotkaste ridadesse ja astus aastal 1939 Kaitseliitu Päidla kompanii liikmena.

Aastal 1941 varjas ta ennast mobilisatsiooni eest Punaarmeesse metsas ja astus juuli lõpul Pikasilla rühma koosseisus Omakaitsesse. Sama aasta keskel läks ta vabatahtlikult Saksa sõjaväkke ja tegi major Aleksander Sobolevi 39. Kaitsepataljoni koosseisus aastatel 1942–1943 kaasa lahingud Neveli ja Novosokolniki ruumis. 1944. aasta jaanuari mobilisatsiooniga suunati ta Narva alla major Johan Pooli pataljoni; sealt saadeti ta märtsis juhtidekooli; sama aasta juulis sai tast allohvitser ja instruktor kodupataljonis. Võru langemise järel sattus ta jaoülemana Karula-Antsla-Valga tõrjelahinguisse; ta võitles Võrtsjärve-Väike-Emajõe-Koiva lõigus kapten Nolckeni pataljoni koosseisus. 14. septembril 1944 sai ta haavata ja evakueeriti rindelt. Taganevate sakslastega ta Eestist kaasa ei läinud.

Ta arreteeriti NKVD poolt  1945 ja 31. jaanuaril 1946 mõistis tribunal talle §58-1a §58-11 alusel karistuseks 10+5; ta viibis Komi ANSV-s ja Karaganda oblastis Steplagis. Ta vabanes laagrist 28. augustil 1954. Pärast vabanemist lõpetas ta kaugõppes keskkooli. Ta töötas Kursi Võitööstuses, Puurmani Keskkoolis, Kursi Masina-Traktorijaamas, Puurmani Elektromehaanika Tehases ja aastatel 1970–1990 mitmetel ametikohtadel "Rahva Hääle" kolhoosis.

Ta astus taasasutatavasse Kaitseliitu 7. oktoobril 1991, valiti kohe Kursi malevkonna pealikuks ning ta juhtis üksust 1999. aastani. Teda on austatud mitmete aumärkidega.

## Tunnustus
* 2007 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Kirjandus
* Mälestame Karli Kukk 22.09.1921 - 20.03.2015. Vooremaa 26. märts 2015.
* Karli Kukk, "Minu sõja- ja vangilaagrimälestused". Tallinn: Grenader, 2013
Pagryžuvyse mõis

**Pagryžuvyse mõis** (leedu *Pagryžuvio dvaras*) on endine mõis Leedus Kelmė rajoonis Tytuvėnai vallas Pagryžuvyses.

Mõisat on esmamainitud XVI sajandil. XVIII sajandi alguses kuulus see Szemetitele ja hiljem Pšeciševskistele. 1863. aastal küüditati viimane Pšeciševskisest mõisa omanik Tomski kubermangu ja mõis läks Römerite valdusse.

Romantistlik peahoone valmis 1858. aastal, selle lasi ehitada Jeronimas Pšeciševskis. Hoone projekteeris leedu arhitekt Fulgencijus Rimgaila. Esimese maailmasõja ajal asus mõis rindel, mõisakompleks sai sel ajal märkimisväärselt kannatada. Pärast sõda mõis võõrandati ja anti jesuiitidele, kes rajasid sinna kloostri.

1951. aastal rajati peahoonesse tuberkuloosisanatoorium, selle juurde kuulus ka mõisa park. 2006. aastast on see Aukštelkė pansionaadi filiaal.

Lisaks peahoonele on säilinud veel kaks maja, kus elasid mõisniku perekonnaliikmed, ait, pesumaja-köök, kaks halvas seisukorras lauta. Ka on säilinud mõisa juures asuv park. See rajati aastail 1840–1863 ja asub kahel tasandil: peahoone juures ja Gryžuva jõe kaldal. Pargi territooriumil asub ka Pagryžuvyse linnamägi.

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Mõis YouTube'is
*Artikkel mõisa kohta (*leedu keeles*)
Fairytale Gone Bad

"**Fairytale Gone Bad**" on Soome rokkansambli Sunrise Avenue laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.

## Lood
#"Fairytale Gone Bad (radio edit)" – 3:33
#"Fairytale Gone Bad (album version)" – 3:25
#"Fairytale Gone Bad (acoustic version)" – 3:44
#"Fairytale Gone Bad (instrumental version)" – 3:32
#"Into The Blue" – 5:28

## Kirjandus
* "Fairytale Gone Bad" laulu sõnad

## Videod
* "Fairytale Gone Bad" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Fairytale_Gone_Bad]] seisuga 27.03.2015.*
Arnold Jannus

**Arnold Jannus** (27. mai 1919 Petrograd – 26. märts 2015) oli eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli professor.

Ta õppis Rakvere Õpetajate Seminari algkoolis ja Tartu Õpetajate Seminari algkoolis ning lõpetas aastal 1938 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda. 

Aastal 1941 evakueerus tema perekond Nõukogude tagalasse. Aastal 1942 astus ta Punaarmeesse, kus tegutses Eesti Laskurkorpuses sõjaväevelskrina nooremleitnandi auastmes sanitaarrühma komandörina. Aastal 1945 astus ta uuesti Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1949 arstina. Aastal 1952 kaitses ta väitekirjaga *"Immuunsuse uurimine kõhutüüfuse vastu vaktsineerituil"* meditsiinikandidaadi kraadi. Aastal 1967 kaitses ta väitekirjaga *"Poliomüeliidi ja poliomüeliiditaoliste haiguste epidemioloogiliste ja laboratoorsete uurimiste alaseid materjale Eesti NSV-s"* meditsiinidoktori kraadi. Aastal 1968 sai ta professori kutse.

Ta töötas aastal 1946 (õppimise ajal) Tartu Linna I Polikliinikus pediaatri kohusetäitjana ja määrati samal aastal Tartu riikliku sanitaarinspektori kohale. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta lühemat aega Tartu Riikliku Ülikooli nakkushaiguste ja mikrobioloogia kateedris vanemõpetajana ning Tartu Linna Onkoloogia Dispanseris röntgenoloogina. Aastatel 1954–1977 töötas ta Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi direktorina. Aastatel 1977–1988 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli hügieeni ja tervishoiuorganisatsiooni kateedri juhataja ja professorina, 1988–1992 samas kateedris professori-konsultandina.

## Isiklikku
Tema isa Eduard Jannus oli enne sõda sekretär, sõja ajal Punaarmee sõjaväeprokurör, prokurör oli ta ka pärast sõda Eesti NSV-s. Tema õde Lii Jannus-Pruljan (1929–2020) oli kopsuarst.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 652.
Eesti naiste käsipallikoondis

**Eesti naiste käsipallikoondis** on Eestit käsipallis esindav rahvuskoondis. Koondis kuulub Eesti Käsipalliliitu.

Aastal 2008 osales koondis võistlusel Women's Challenge Trophy ja sai 6. koha.

## Tiitlivõistlused
### MM 2021 Euroopa kvalifikatsioon
Eesti koondis ei osalenud.
### EM 2022 kvalifikatsioon
Eesti koondis ei osalenud.
### MM 2023 Euroopa kvalifikatsioon
Eesti koondis ei osalenud.
### EM 2024 kvalifikatsioon
Eesti koondis ei osalenud.
### MM 2025 Euroopa kvalifikatsioon
Kvalifikatsioonivõistluste 1. etapis mängis Eesti koondis C alagrupis koos Iisraeli ja Soomega. 2. etapi mängudele sai vaid alagrupi võitja. 

Valikmängude 2. etapile sai Iisraeli koondis 4 punktiga, kes võitis mõlemad vastased. Eesti ja Soome said ühe punkti, parema väravate vahega tuli teisele kohale Eesti.
### EM 2026 kvalifikatsioon
Kvalifikatsioonivõistluste 1. etapis mängis Eesti koondis 1.alagrupis koos Bosnia ja Hertsegoviina ja Suurbritanniaga. 2. etapi mängudele sai vaid alagrupi võitja.

Bosnia ja Hertsegoviina võitis mõlemad vastased ja pääses 2.etapi mängudele. Eesti võitis ühe mängu ja sai Suurbritannia ees teise koha.
  
## Koondise mängijad

Treenerid: Ergo Rohi, Kerli Jõks, Martin Kalvet

## Viited

## Välislingid
*Koondisest Eesti Käsipalliliidu lehel
Eesti naiste saalihokikoondis

**Eesti naiste saalihokikoondis** on Eesti naiste esinduskoondis saalihokis. Koondis kuulub Eesti Saalihoki Liitu.

Koondis pidas esimese maavõistluse 10. veebruaril 2007, kui mängis Slovakkiaga; Eesti kaotas 4–8.

Esimest korda osales koondis maailmameistrivõistlustel 2017. aastal, seal saavutati 11. koht.

## Viited
Hulgiorganpuudulikkus

**Hulgiorganpuudulikkus** ehk **hulgielundhäire** (MOF, MODS) on osadel loomadel (sh inimestel) akuutse haigusjuhu korral, intensiivravi vajava patsiendi 
kas septilise šoki, raske kehavigastuse, põletuse ja/või muude haiguslike seisundite korral esineda võiv mitmete elutähtsate elundite (paljudel inimestel aju, neerud, maks, kopsud ja süda) funktsioonide märkimisväärne halvenemine ja/või elutähtsate funktsioonide, nagu vereringe, hingamine, kuseeritus, maksatalitlus, samaaegne lakkamine.
 
Hulgielundhäire täpsed molekulaarsed mehhanismid on seni tundmata, kuid on teada, et seda võivad põhjustada hulgitrauma, vereringehäire, hingamispuudulikkus, sooleisheemia, äge pankreatiit või rasked infektsioonid (vastuvõtlikel patsientidel näiteks *[[Streptococcus pyogenes]]* infektsioonid).  
 
Tõenäoliseks sepsise kõrvaltoimena tekkinud MOF-i põhjuseks peetakse lümfoid(-immuun)süsteemi düsregulatsiooni mudelit.

Teadmata on ka hulgielundhäirest taastumise mehhanismid ja surma täpsed põhjused.

Intensiivravil olevad patsiendid võivad vajada kirurgilisi operatsioone.

## Termin

Hulgiorganpuudulikkus (MOV) on vananenud termin ja see on asendatud terminiga *multiple organ dysfunction syndrome* (MODS)(ACCP-SCCM-Consensus-Conference, Chicago 1992).

Seisundi tuvastamise raames võidakse hinnata:

*teadvuse seisundit – kooma (neuroloogia) – Glasgow kooma skaala 2 > 50&nbsp;mm Hg (akuutselt), (A-a)DO2 > 350&nbsp;mm (Hg (A-a)DO2 = 713 × FiO2 – (PaCO2/RQ)I – PaO2), ventileerimise vajadus
* maksatalitlus – kollasus (bilirubiin > 6&nbsp;mg/100 dL), (A-a)DO2 = [713 × FiO2 – (PaCOJRQ)] – PaO2), hüübimishäired
* neerud – kuseeritus  3,5&nbsp;mg / 100 dL
* hematoloogilised näitajad – valgete vereliblede arv 3, vereliistakud 3, hematokrit (*inglise keeles*)
* Etienne de Montmollin ja Djillali Annane, Year in review 2010: Critical Care - multiple organ dysfunction and sepsis, Critical Care 2011, 15:236 doi:10.1186/cc10359, 5. detsember 2011, veebiversioon (vaadatud 27.03.2015)(*inglise keeles*)
Dušan Kožíšek

**Dušan Kožíšek** (sündinud 25. aprillil 1983 Jilemnices) on endine Tšehhi murdmaasuusataja, kes sõitis põhiliselt sprindidistantse. Ta võitis maailmameistrivõistlustel paarissprindis kaks pronksmedalit.

2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis võitis ta esimest korda kavas olnud sprinditeates koos Martin Koukaliga pronksmedali. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta samal alal koos Milan Šperliga samuti pronksmedali. Tema parim individuaalvõistluse saavutus oli 2007. aasta Sapporo maailmameistrivõistlustel klassikasprindis saadud 16. koht.

Esimest korda osales Kožíšek maailma karikasarja etapil 2003. aasta jaanuaris Oberhofis, kus sai vabasprindis 63. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2004. aasta novembris Kuusamos, olles 15 km vabatehnika distantsil 30. Esimest korda jõudis ta kümne parema sekka 2005. aasta detsembris, kui oli Nové Městos sprindis kaheksas. Ainsal korral jõudis ta esikolmikusse 2011. aasta jaanuaris Liberecis, kus oli vabatehnikasprindis kolmas.

Kožíšek kuulus klubisse Dukla Liberec.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2005  Oberstdorfis
**  pronksmedal paarissprindis
* 2007  Sapporos
**  pronksmedal paarissprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Dušan Kožíšek on osales individuaalselt 128 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse ühel korral.

## Välislingid
* Dušan Kožíšek FIS-i kodulehel
Hessen-Marburgi maakrahvkond

**Hessen-Marburgi maakrahvkond** oli Saksa maakrahvkond ja sõltumatu vürstkond Saksa-Rooma riigis, mis eksisteeris aastatel 1485 kuni 1500 ning aastatel 1567 kuni 1604/1650.

See koosnes Marburgi linnast ja ümberkaudsetest Gießeni, Nidda ja Eppsteini linnadest, ligikaudu tänapäeva Ülem-Hessen (*Oberhessen*).

Ala oli olnud poolsõltumatu krahvkond Giso või Gisoneni krahvide all 11. sajandist, mis läks nende hääbumisel 1130. aastatel Tüüringi maakrahvidele.

Kui Püha Elisabethi tütar Sophie von Brabant suutis aastal 1265 säilitada Tüüringi lääneosi oma pojale Heinrich Lapsele, asutades seeläbi Hesseni maakrahvkonna, sai Marburgi ala selle tuumikterritooriumiks.

Siiski viitab Hessen-Marburgi nimi vaid alajaotusele Marburgi ümber. Põhimõtteliselt vana krahvkond. Sellest sai sõltumatu vürstkond pärimise tõttu, s.o. maakrahv jagas oma valdused kahe või enama poja vahel.

* Esimest korda aastal 1485, kuid kui maakrahv suri pärijateta, pöördus maakrahvkond tagasi suurema Hesseni rüppe.
* Teist korda aastal 1567, Philipp I või *Philipp Suuremeelne* jagas oma suure maakrahvkonna neljaks, Hessen-Marburg oli üks neist.

Kui Ludwig IV aastal 1604 ilma meessoost pärijateta suri, pärandas ta oma territooriumi võrdsetes osades Hessen-Kasseli (Marburg) ja Hessen-Darmstadti (Gießen, Nidda) maakrahvkondadele, siiski tingimusel, et mõlemad territooriumid peavad jääma luterlikuks. Hessen-Kassel oli sel ajal kalvinistlik.

Kui kaks liini vaidlesid jagamise detailide üle, annekteeris Moritz kogu territooriumi ja viis sisse kalvinismi. Pärast pikka vaidlust ja relvastatud konflikti taganes Moritz - kellel oli vaenlasi ka kodus - aastal 1627 ja jättis oma osa territooriumist Hessen-Darmstadti maakrahvkonnale.

Siiski Hesseni sõjas aastatel 1645-1648, mis oli Kolmekümneaastase sõja alamkonflikt, võitlesid kaks liini, mis olid erinevatel pooltel, taas territooriumi üle. See sõda põhjustas 2/3 tsiviilelanike hukkumise, üks kõrgemaid surmade arve mistahes Saksa piirkonnas ajaloos.

Lõpuks jagati territoorium Ludwig IV tahte kohaselt. Hessen-Kassel võttis põhja- ja Hessen-Darmstadt lõunaosa.

Kõik Hessen-Marburgi alad asuvad täna Saksamaa Hesseni liidumaal.
Eesti Suursõit

**Eesti Suursõit** (nimetatud ka *TT, T.T. (Tourist Trophy), Eesti Grand Prix*) oli 1933–1936 Tallinnas Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajal toimunud motospordivõistlus. 

## Võitjad
*1934 Tom Ferrier (Suurbritannia), Singer
:1934 Hans Tael (Eesti), Chevrolet 	
*1935 	Karl Ebb (Soome), Mercedes-Benz SSK 	
*1936 	Aleksi Patama (Soome), Ford Special
Okean Elzõ

**Okean Elzy** (ukraina keeles **Океан Ельзи**) on Ukraina ansambel, mis asutatud 1994. aastal Lvivis. Ansambli liider ja solist on Svjatoslav Vakartšuk.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Там, де нас нема" (1998)
*"Янанебібув" (2000)
*"Модель" (2001)
*"Суперсиметрія" (2003)
*"Gloria" (2005)
*"Міра" (2007)
*"Dolce Vita" (2010)
*"Земля" (2013)

## Huvitavaid fakte
2022. aasta aprillis pühendas ansambel "Okean Elzy" laulu Mariupoli – kasakate linna Maarja – kangelaslikele kaitsjatele. Lugu sai ukrainlaste seas väga populaarseks.

## Välislingid
*Okean Elzy koduleht
Estonia (võidusõiduauto)

**Estonia** (ka *vormel Estonia*) on Eestis ehitatud võidusõiduautode seeria.

Esimene, 1958. aastal välja lastud mudel oli Estonia 1. 

Lääne-Euroopasse müüdi Estonia võidusõiduautosid kaubamärgi all **TARK** (Tallinna Autode Remondi Katsetehas). Pärast erastamist kandis autotehas nime Kavor Motosport.

## Välislingid
*Estonia autode ja tehase ajaloost Kavor Motorspordi kodulehel
*Estonia autode ajaloost (inglise keeles)
Jurga Ivanauskaitė

**Jurga Ivanauskaitė** (14. november 1961 Vilnius – 17. veebruar 2007 Vilnius) oli leedu kirjanik ja kunstnik.

Ivanauskaitė õppis graafikat Vilniuse Kunstiakadeemias (lõpetas 1985). 

Aastal 1985 ilmus tal novellikogumik "Pakalnučių metai". Laiema tuntuse saavutas erootiliste sugemetega romaaniga "Nõid ja vihm" ("Ragana ir lietus"). Eesti keeles ilmus teos 1997. aastal kirjastuselt Olion Mihkel Looduse tõlkes.

Aastail 1993–1995 reisis Indias, Tiibetis ja Nepalis. Võitles Tiibeti vabaduse eest.

Jurga Ivanauskaitė suri 45-aastaselt vähki. Ta on maetud Vilniuse Antakalnise kalmistule.

## Tunnustus
* 2003 – Suurvürst Gediminase orden
* 2005 – Leedu riiklik kultuuripreemia

## Viited

## Välislingid
*"Kolm pihtivat naist", Epl.ee, 2. juuli 1997
Riia õigus

**Riia õigus** on Riias keskajast kuni 19. sajandini kehtinud õigusnormide kogum.

Riia õiguse vanim tekst koostati 1227. See koosnes 48 artiklist ja oli ladinakeelne.

13. sajandi lõpul koostati Riia õiguse põhimõtteliselt uus redaktsioon. Vastavalt Oelrichsi ehk Riia statuutidele liideti Riia õigus Hamburgi linnaõigusega.

Riia õigus kehtis paljudes Liivimaa linnades, näiteks Tartus, Haapsalus, Paides, Uus-Pärnus ja Viljandis.

1673 koostati õigusnormide kogum "*Der Stadt Riga Statuta und Rechte*". Ehkki Rootsi keskvõim seda ei kinnitanud, kehtis see sellegipoolest kuni Balti eraseaduse jõustumiseni 1865.

## Viited
Astrid Ivask

**Astrid Ivask** (lätipäraselt **Astrīde Ivaska**, neiuna **Astrīde Hartmane**; 7. august 1926 Riia – 24. märts 2015) oli läti luuletaja ja tõlkija.

Ta sündis aastal 1926 Riias kindral Mārtiņš Hartmanise tütrena. Ta õppis Riia 1. gümnaasiumis ja Riia Prantsuse lütseumis.

Aastal 1944 põgenes ta Lätist Saksamaale. Saksamaal lõpetas ta Hanava põgenikelaagris läti gümnaasiumi. Aastatel 1946–1949 õppis ta Marburgi Ülikoolis romaani, germaani ja slaavi keeli. 

## Isiklikku
Ta oli aastast 1949 abielus eesti luuletaja ja kirjandusteadlase Ivar Ivaskiga. Tema isa oli läti kindral Mārtiņš Hartmanis; vend on läti ja USA matemaatik, Turingi auhinna laureaat (aastast 1993) Juris Hartmanis. Astrid Ivask oli Wellesto liige.

## Tunnustus
* 2001 – Kolme Tähe orden (IV klass)
* 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Astrīde Ivaska elulugu (Archive.org) (inglise keeles)
*Sirje Kiin. Astrid Ivaski biograafia. Looming, 8, 2012
*Astrid Ivask. Poems and Prose Poems. Lituanus. Lithuanian Quarterly Journal of Arts and Sciences. Vol 33, No 3, 1987
2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused

**2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused** (inglise keeles *Nokian Tyres World Orienteering Championships 2017*) on juulis 2017 Eestis toimunud orienteerumise maailmameistrivõistlused. Need on esimesed Eestis toimunud põhiklassi maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus. 

Eestis peetud MMil võisteldi orienteerumisjooksu sprindis, sprinditeates, lühirajal, tavarajal ja teatejooksus. Võistluskeskus asus Tartus ning võistluspaigad Tartus, Viljandis, Rõuges ja Vitipalus.

Võistluste ajakava:

## Viited

## Välislingid
*Võistluse koduleht
I Want It That Way

**"I Want It That Way"** on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* Laulu "I Want It That Way" sõnad

## Video
* "I Want It That Way" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:"I Want It That Way"]] seisuga 28.03.2015.*
Martin Koukal

**Martin Koukal** (sündinud 25. septembril 1978 Nové Město na Moravěs) on Tšehhi murdmaasuusataja, maailmameister (2003).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 50 km vabastiilis 
* 2005  Oberstdorfis
**  pronksmedal sprinditeates

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Martin Koukal on osalenud (seisuga 28. märts 2015) 171 MK-etapil ja jõudnud poodiumile kolmel korral, millest kahel korral on olnud kolmas ja ühel korral teine.

## Välislingid

* Martin Koukal FIS-i kodulehel
Linnavolikogu

**Linnavolikogu** on linna kohaliku omavalitsuse esinduskogu. Harilikult moodustub linnavolikogu valimiste tulemusel.

Eestis reguleerib linnavolikogusid kohaliku omavalitsuse aluste seadus.

## Ajalugu Eestis

Linnavolikogud eksisteerisid Eestis 1786–1797 ja 1878–1941, erandiks Balti kubermangudest välja jäänud Narva, kus linnavolikogu oli aastail 1873–1941. Linnavolikogud Venemaa linnaduuma eeskujul. Linnaduumad eksisteerisid 1785–1918.

Linnavolikogud moodustati 18. sajandil seisuste esinduse põhimõttel, seejärel varandusliku tsensuse põhimõttel ja alates 1917 üldise valimisõiguse põhimõttel.

18. sajandil jagunes linnavolikogu üldvolikoguks ja 6-liikmeliseks volikoguks. Volikogu oli täitevorgan ja vastas tänapäeva linnavalitsusele. Linnareform asendaski volikogud linnavalitsustega.

Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks kinnisvaraomanikkude poolt valitav linnavolikogu (*gorodskaja duuma*, vene keeles *Городская Дума*), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linna(valitsus)ameti – *gorodskaja uprava* (vene keeles *Городская Управа*), eesotsas linnapeaga – *gorodskaja golovaga*, vene keeles *городская голова*).
Vt. Tallinna linnavolikogu, Tartu linnavolikogu.
## Viited
Alfa (sõudmine)

**Alfa** (ka **ALFA**) on Eestis toimuv rahvusvaheline sisesõudevõistlus; ühtlasi suurim sisesõudevõistlus Baltimaades.

Võistlusel tuleb sõudetrenažööril Concept2 läbida 1 km.

Esimesed Eestis aset leidnud võistlused sõudeergomeetritel Concept2 toimusid 1993. aasta lõpus. Osalejaid oli 54. Aastatega on Alfa võistlusel osalejate arv kasvanud poole tuhandeni. Lisaks sõudjatele võtavad võistlustest osa ka harrastajad, teiste spordialade esindajad, poliitikategelased, firmad, kooliõpilased, kaitseväe ja päästeteenistuse esindajad.

## Võitjad

*Märkused: *'Paksu kirjaga*' on välja toodud võistluse rekordid. 2021. aastal toimus võistlus virtuaalselt.*

## Välislingid
*Võistluse koduleht
*Alfa 2018 tulemused
*Alfa 2017 tulemused
*Alfa 2016 tulemused
*Alfa 2015 tulemused
Sabina Valbusa

**Sabina Valbusa** (sündinud 21. jaanuaril 1972 Bosco Chiesanuovas) on Itaalia endine murdmaasuusataja. 

Tema vend on Fulvio Valbusa, kes on samuti endine murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
* 2001  Lahtis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus
* 2005  Oberstdorfis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Sabina Valbusa osales 245 MK-etapil ja jõudis poodiumile kümnel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Sabina Valbusa FIS-i kodulehel
Horst Dohlus

**Horst Paul Dohlus** (30. mai 1926 Plauen – 28. aprill 2007 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Horst Dohlus õppis aastatel 1939–1942 juuksuriks ja töötas kuni 1943. aastani juuksuriabilisena. 1943. aastal kutsuti Dohlus Riigi Tööteenistusse ja seejärel teenis Wehrmachtis. Teise maailmasõja lõpus langes ta Ameerika vägede kätte sõjavangi, kus oli kuni 1946. aastani.

Sõjavangist vabanenuna astus Dohlus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse ja tegutses parteitöötajana kaevandusettevõttes Wismut. 1950. aastal sai temast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat.

Lisaks sellele oli ta aastatel 1950–1954 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1955. aastal tehti talle noomitus "parteid kahjustava käitumise ja jätkuva parteimoraali rikkumise" eest.

Pärast õppimist Kõrgemas Parteikoolis Moskvas aastatel 1954–1955 sai temast kuni 1958. aastani Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee parteiorganisaator gaasikombinaadis Schwarze Pumpe ja Cottbusi ringkonna partei keskkomitee teine sekretär kuni 1960. aastani.

Aastatel 1960–1986 juhtis Horst Dohlus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee parteiorganite osakonda. 1971. aastal sai ta uuesti Rahvakoja liikmeks ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretariaadi liikmeks. Alates 1973. aastast oli ta Keskkomitee parteiorganite sekretär. 1976. aasta mais sai ta Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1980. aasta mais liikmeks. Lisaks sellele oli ta 1986. aastast Keskkomitee kaadrikomisjoni liige.

Horst Dohlus astus 8. novembril 1989 koos kogu Poliitbürooga ametist tagasi. 20. jaanuaril 1990 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja.

1995. aastal anti Dohlus kohtu alla seoses Saksa DV-s toimunud piiriületajate tapmistega, kuid halva tervisliku seisundi tõttu tunnistati ta vastutusvõimetuks.

## Viited
Tour of Estonia

**Tour of Estonia** (ka **Eestimaa velotuur**) on aastast 2013 Eestis toimuv maanteesõiduvõistlus.

See võistlus on osa UCI Europe Tour'ist. 

Võistlus koosneb kolmest võidusõidupäevast, mille jooksul toimub proloog ja kaks etappi: Tallinna-Tartu GP ja Tartu GP.

## Viited

## Välislingid
*Võistluse koduleht
Hilde Gjermundshaug Pedersen

**Hilde Gjermundshaug Pedersen** (sündinud 8. novembril 1964 Hamaris) on Norra endine murdmaasuusataja. 

2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta 10 km klassikas pronksmedali ning sai sellega vanimaks naissportlaseks, kes on taliolümpiamängudel medali võitnud. Paar nädalat enne taliolümpiamänge võitis ta ka oma esimese ja ainsa maailma karikasarja etapi Otepääl.

Ta on võitnud medaleid ka suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustelt.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus

* 2006  Torinos
**  pronksmedal 10 km klassikas

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lahtis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
* 2003  Val di Fiemmes
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
**  pronksmedal sprindis
**  pronksmedal 10 km jälitussõidus
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** sprinditeates
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Hilde Gjermundshaug Pedersen osales 122 MK-etapil ja jõudis poodiumile 13 korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid

* Hilde Gjermundshaug Pedersen FIS-i kodulehel
Balti keti velotuur

**Balti keti velotuur** (inglise Baltic Chain Tour) on aastast 1955 (selle nime all aastast 2011) korraldatav maanteesõiduvõistlus. 2012. aastast on velotuur osa UCI Europe Tourist.

## Võitjad
*...
*2011  Erki Pütsep (võistkond Alpha Baltic-Unitymarathons.com)
*...

## Välislingid
*Tuuri koduleht
Eenoki raamat

**Eenoki raamat** on ilmutuskirjanduse käsikirjade kogumik.

Eenoki raamatu tekst oli algselt kirja pandud heebrea keeles, millest see oli 3. sajandi paiku e.m.a tõlgitud aramea keelde. Kindel on, et kreeka-, etioopia- ja ladinakeelsed tekstinäited olid tõlked mingist semiidi keelest.

Arameakeelsed käsikirjad leiti Qumranist. Vanim tekstinäide Eenoki raamatust (4QEn = 4Q201) pärineb umbes aastast 170 e.m.a. See käsikiri annab meile aimu Eenoki raamatu jõudmisest esseenide kätte Qumranis. Eenoki raamatust on Qumrani käsikirjade nimistus 11 teksti.

Eenok asub esiisade loendis 7. kohal (Gn 5 pt). Gn 5 kirjapaneku hetkel, 5. sajandil e.m.a oli Eenok Paabelis juba tuntud taevateadja. Eenoki-kirjanduse ringkonnale oli ta ilmutuse vahendaja, eestkostja jumala ees ja ka unenäoseletaja. Eenoki sõnumi keskmes asub tema pojapoeg Noa. Noa on esimene päästetu: nagu Noa oma kolme pojaga veeuputusest päästetud saab, nii saavad kunagi ka „tõelised” viimsel päeval päästetud.

Eenokit on nimetatud Uues Testamendis (Lk 3:37; Hb 11:5; Jd 1:14) ja Jeesus Siiraki tarkusraamatus (44:16; 49:14).
Hessen-Rheinfels

**Hessen-Rheinfelsi maakrahvkond** loodi Hesseni kõrvalliinina Philipp II (1541–1583) jaoks, kes oli maakrahv aastatel 1567–1583, ja Hessen-Kasseli kõrvalliinina Ernst I (Hessen-Rheinfels-Rotenburg) (1623–1693) jaoks, kes oli maakrahv aastatel 1627–1658.

## Esimene loomine

Philipp oli Hesseni maakrahvi Philipp Suuremeelse ja Christina Saksimaalt (1505–1549) kolmas poeg. Pärast isa surma aastal 1567 jagati Hesseni maakrahvkond esimesest abielust pärit nelja poja vahel. Philipp Noorem sai Rheinfelsi lossi ümber ja Sankt Goari linna Reini vasakkaldal asuvad maatükid. Sealt hoidis ta kontrolli all ka Schotteni, Stornfelsi, Bad Homburgi, Lißbergi, Ulrichsteini ja Itteri linna ning osakest endisest väga üllast ja märkimisväärselt rikkast Katzenelnbogeni krahvkonnast Maini jõest põhjas.

## Teine loomine

Moritz Õpetatud (1572–1632) oli Hessen-Kasseli maakrahv aastatel 1592–1627. Moritz pöördus aastal 1605 protestandiks, olles hiljem kistud Kolmekümneaastasesse sõtta, ja pärast seda, kui teda sunniti oma territooriume Darmstadti liinile loovutama, loobus ta aastal 1627 oma poja Wilhelm V (1602–1637) kasuks troonist, tema nooremad pojad said apanaažid, mis tekitasid mitu dünastia kõrvalharu (Hessen-Rotenburg, Hessen-Eschwege ja Hessen-Rheinfels), millest koos ühendamistega kestis Hessen-Rheinfels-Rotenburg kuni 1834. aastani.

1627. aastal sai Moritzi noorem poeg Ernst (1623–1693) pärandiks Rheinfelsi ja Alam-Katzenelnbogeni ning mõni aasta hiljem, pärast oma vendade Friedrichi (1617–1655) ja Hermanni (1607–1658) surma, lisandusid tema valdustele Eschwege, Rotenburg, Wanfried ja muud alad.

## Maakrahvide loend

;Esimene loomine

* Philipp II (1541–1583), maakrahv 1567–1583.

;Teine loomine

* Ernst I 1627–1658, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi maakrahv 1658–1693.
Kohtla-Järve Viru Sputnik

**Kohtla-Järve Viru Sputnik** on Eesti jäähokiklubi, mis mängib Unibet Hokiliigas. Klubi asutati 2003. aastal. 

Klubi koduväljak on Kohtla-Järve jäähall.

## Välislingid
*Klubi koduleht
Tallinna-Tartu grand prix

**Tallinna-Tartu ''grand prix*** (ka *Tallinn-Tartu grand prix*; 2002–2007 *E.O.S. Tallinn GP'') on ühepäevane Eestis peetav maanteesõiduvõistlus, kus sõidetakse Tallinnast Tartusse või vastupidi. Võistlust peetakse 2002. aastast. 

2008. aastast korraldab võistlust Klubi Tartu Maraton.

2013. aastast on Tallinna-Tartu Grand Prix osa Tour of Estoniast.
Eesti Fed Cupi koondis

**Eesti Fed Cupi koondis** on Eestit esindav rahvuskoondis Fed Cupi karikavõistlustel. 

Koondist haldab Eesti Tennise Liit.

Eesti on Fed Cupil osalenud aastast 1992.

## Koondis (2018)
* Anett Kontaveit  
* Katriin Saar 
* Jelena Malõgina 
* Saara Orav

## Vaata ka
*Eesti Davis Cupi koondis

## Välislingid
*Koondise andmed Fed Cupi ametlikul kodulehel (inglise keeles)
Antakalnise kalmistu

**Antakalnise kalmistu** on kalmistu Vilniuses Antakalnise vallas Antakalnise linnaosas.

Surnuaed rajati 1809. aastal ja tänapäeval võtab kalmistu enda alla 15,60 hektarit maad.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid
*Donatas Banionis, leedu teatri- ja filminäitleja
*Algirdas Brazauskas, Leedu poliitik, president ja peaminister
*Jurga Ivanauskaitė, leedu kirjanik ja kunstnik
*Vytautas Kernagis, leedu muusik
*Marcelijus Martinaitis, leedu luuletaja, kirjandusteadlane, esseist ja tõlkija
*Justas Paleckis
*Ieva Simonaitytė, leedu kirjanik
*Antanas Sniečkus, Leedu Kommunistliku Partei I sekretär
*Jonas Švedas, leedu helilooja ja dirigent
*Arūnas Žebriūnas
*Kazimieras Vasiliauskas, leedu katoliku preester
Narva PSK

**Narva PSK (Narva Paemurru Spordikool)** on Narvas asuv harrastusjäähokiklubi. Mängib Unibet Hokiliigas. Koduareen: Narva Jäähall. Praegune riigi meister. Eesti tituleerituim klubi.

## Ajalugu
Narvast pärit Krenholm oli üks enim ehitud hokiklubisid Eestis. Esimest korda tuli ta meistriks 1967. Enne NSV Liidu lagunemist tuli 8 korda meistriks. Ta tuli iseseisvusaastate jooksul meistriks veel 8 korda.

Rahaprobleemide tõttu saadeti klubi 2010. aastal laiali, kuid 2011. aastal loodi see uuesti nimega Narva PSK.

2016. aasta veebruaris tuli ennetähtaegselt Eesti meistriks. 2017. aasta märtsis võitis meeskond taas kuldmedalid ja sama aasta sügisel võisteldi IIHF-i kontinentaalkarikavõistlustel 2017–18, kus oldi ühes grupis Ukraina HC Donbassi, Poola GKS Tychy ja Läti koondisega HK Kurbads, kuid ei läbinud kvalifikatsiooni teist ringi, saavutades grupi neljanda koha.

Narva PSK pidi algselt kuuluma avatavasse Balti hokiliigasse, kuid koroonapandeemia tõttu ei saanud nad osaleda ja seejärel asus nende asemele HC Everest.

2024. aastal tuli Narva hokimeeskond Eesti meistriks ja esindab riiki taas 2024-25 IIHF-i kontinentaalkarikavõistlustel B-grupis, mille mängud peetakse Narvas.

## Saavutused
**Eesti meistrivõistluste <u>kuld</u>** (19): 1967, 1969, 1971, 1973, 1975, 1986, 1988, 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1994, 1995, 1996, 1998, 2001, 2016, 2017, 2024

**Eesti meistrivõistluste <u>hõbe</u>** (14): 1968, 1970, 1974, 1980, 1981, 1987, 1997, 1999, 2000, 2002, 2003, 2004, 2015, 2019

**Eesti meistrivõistluste <u>pronks</u>** (10): 1982, 1983, 1984, 1985, 1989, 2005, 2007, 2008, 2013, 2014

## PSK vanuseklassid Eesti meistrivõistlustel ja nende tulemused

## Märkimisväärsed treenerid
* Alexander Romantsov
* Rais Davletkildejev
* Vladimir Tsiprovski
* Aleksander Kolpakov
* Igor Ossipenkov
* Aleksandr Šljapnikov

## Viited

## Välislingid
*Eesti Hoki
*Instagram
*Telegram
*YouTube
*Facebook
HC Panter Tallinn

**HC Panter Tallinn** (nimetatud ka *HC Tallinn, Tallinn(a) Purikad*) on Tallinnas asuv Eesti jäähokiklubi, mis mängib Meistriliigas. Klubi asutati 2001. aastal. 

Klubi koduväljak on Škoda Arena.

## Välislingid
*Klubi koduleht
HC Tallinn

**HC Tallinn** on Eestis tegutsev 2012. aastal loodud käsipalliklubi. Klubi loomise eestvedaja oli endine koondisemängija Risto Lepp.

HC Tallinnal on 2014. aastal asutatud tütarklubi HC Tartu. 2015. aastal asutatud tütarklubist HC Pärnu kasvas 2018. aasta novembris iseseisvaks käsipalliklubiks HC Pärnu/Paikuse.

## Välislingid
*Koduleht
Mūza Rubackytė

**Mūza Rubackytė** (sündinud 19. mail 1959 Kaunases) on leedu pianist ja muusikapedagoog.

Juba 7-aastaselt tegi ta kontsertpianisti debüüdi. 13-aastaselt võitis ta Leedu noorte pianistide konkursi ja sai võimaluse minna õppima Moskvasse Tšaikovski-nimelisse konservatooriumi. Ta õppis Jakov Flieri klassis. Järgnesid võidud mitmel suurel konkursil ja esinemised üle terve Nõukogude Liidu.

1991. aastast elab ta Pariisis.

## Tunnustus
* Suurvürst Gediminase orden
* 2006 Leedu riiklik kultuuripreemia 

## Välislingid
*Koduleht
*"Eestis mängib kaunis leedu klaverigeenius", Eesti Päevaleht, 27. aprill 1999
Juris Hartmanis

**Juris Hartmanis** ( 5. juuli 1928 Riia – 29. juuli 2022) oli läti päritolu USA matemaatik. 1993. aastal sai ta (koos Richard Stearnsiga) Turingi auhinna. 

Tema isa oli kindral Mārtiņš Hartmanis ja õde Astrid Ivask. Isa arreteeriti aastal 1940, edasiste repressioonide kartuses emigreerus pere Saksamaale. Juris Hartmanis lõpetas seal Marburgi ülikooli ja kolis USA-sse. 1955. aastal sai ta California Tehnoloogiainstituudi juures doktorikraadi.

1993. aastal pälvis ta töö eest algoritmilise keerukuse teooria loomisel Turingi auhinna.

## Tunnustus
*1989 – valiti USARahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks
*1992 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks (arvutiteaduse sektsioon)
*1993 – Turingi auhind
*2001 – Läti Teaduste Akadeemia Suur medal
*2013 – valiti USARahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 

Ta oli valitud ka Läti Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Välislingid
* Hartmanise õpilased (*inglise keeles*)
* Juris Hartmanis California Tehnoloogiainstituudi kodulehel (*inglise keeles*)
János Bolyai

**János Bolyai** (15. detsember 1802 Kolozsvár – 27. jaanuar 1860 Marosvásárhely) oli ungari matemaatik ja insener, üks mitteeukleidilise geomeetria rajajatest. Ta on ungari teaduse suurkuju, üks kuulsamaid ungari matemaatikuid.

Bolyai sündis Austria-Ungaris Kolozsváris (tänapäeval Cluj-Napoca Rumeenias) matemaatik Farkas Bolyai ja Zsuzsanna Benkő esimese lapsena. Ta oli ka oma isa õpilane.
Ta õppis Viini sõjaväeakadeemias ja lõpetas selle suurepäraste tulemustega sõjaväeinsenerina, läbides 7-aastase õppekava 4 aastaga. Juba õpingute ajal huvitus ta sedavõrd Eukleidese 5. aksioomist (paralleelide aksioom), et tema isa ütles talle: "Ma palun, jäta Jumala eest sellega tegelemine. Karda seda mitte vähem kui meelelisi naudinguid, sest see võib samuti võtta kogu sinu aja ja röövida su tervise, meelerahu ja elurõõmu." János jätkas sellest hoolimata oma uuringut ja jõudis järeldusele, et 5. aksioom on sõltumatu teistest geomeetria aksioomidest ja selle eitusele võib rajada teisi järjekindlaid geomeetriaid. Ta kirjutas oma isale: "Ma lõin uue, teistsuguse maailma eimillestki."

1831. aastal ilmunud teosega "Appendix" pani ta aluse mitteeukleidilisele geomeetriale. See ilmus tema isa matemaatikaõpiku lisana.
Kurg (tähtkuju)

**Kurg** (ladina *Grus*) on lõunataeva tähtkuju, mis on 366 ruutkraadi suurune, olles 88 tähtkuju seas 45. kohal.

Tähtkuju moodustasid Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman 16. sajandi lõpus. 

Heledaim täht on Al Nair (α Gruis), mille tähesuurus on 1,73.

## Viited
As Long As You Love Me

"**As Long As You Love Me**" on Ameerika poistebändi Backstreet Boys esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Laul oli albumi "Backstreet's Back" teine singel. See anti välja 1997. aasta septembris. See on bändi üks suurimaid hitte ja seda peetakse nende üheks nimilooks.

## Kirjandus
* "As Long As You Love Me" laulu sõnad

## Video
* "As Long As You Love Me" YouTube'i muusikavideo
Tartu Välk 494

**Tartu Välk 494** võib tähendada:
*HK Tartu Kalev-Välk, jäähokiklubi
*jalgpalliklubi Tartu FC Santose endine nimi
Sorry Seems to Be the Hardest Word

**"Sorry Seems to be the Hardest Word"** on inglise bändi Blue ja Elton Johni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

## Kirjandus
* "Sorry Seems to be the Hardest Word" laulu sõnad

## Video
* "Sorry Seems to be the Hardest Word" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Sorry Seems to Be the Hardest Word]] seisuga 28.03.2015.*
Laokohaõigus

**Laokohaõigus**  (saksa keeles *Stapelrecht*) on keskajal mõnel linnal olnud õigus nõuda mingis kindlas suunas sõitvatelt kaupmeestelt, et need oma kaupu selles linnas müügiks pakuksid või linna veovahenditele ümber laadiksid.

Laokohaõiguse andis harilikult maaisand, kuid näiteks Tallinn, Riia ja Pärnu said Novgorodi laokohaõiguse Hansa Liidult.

1561 kinnitas Rootsi Tallinna privileegid, sealhulgas laokohaõiguse. Peale selle andis Rootsi Narvale kogu Venemaa-suunalise kaubanduse laokohaõiguse, mis kehtis Liivi sõja lõpuaastatel 1581–84 ja aastast 1643. 1588 sai Tartu Poola kuningalt Zygmunt III-lt Pihkva laokohaõiguse.

Laokohaõigus minetas tähtsuse 18. sajandil. Tallinna laokohaõigus kinnitati uuesti 1826, aga see jäi sümboolseks teoks, mida rakendama ei hakatud.

## Viited
HK Stars

**HK Stars** (ka *Tallinn Stars, Tallinna HK Stars*) oli jäähokiklubi Tallinnas. Klubi tegutses aastatel 2002–2009.  

Klubi koduväljak oli Tallinna Linnahallis.

Nad saavutasid neljal korral esikoha Meistriliigas.

## Välislingid
*"HK Stars tuli teist aastat järjest Eesti meistriks" Postimees, 2. aprill 2006
HK Tartu Kalev-Välk

**HK Tartu Välk 494** (2007-2018 HK *Tartu Kalev-Välk*) on Tartu esindusmeeskond jäähokis. Ta mängib Eesti meistriliigas. Klubi asutati 1994. aastal.

Tartu Välk 494 on 14-kordne Eesti meister jäähokis, seitsmel korral on jäädud hõbedale ning kahel korral pidanud leppima pronksiga.

Klubi koduväljak on Astri Arena.

## Välislingid
* Klubi koduleht
Milčo Mančevski

**Milčo Mančevski** (sündinud 18. oktoobril 1969 Skopjes) on Makedoonia filmilavastaja ja -stsenarist.

Mančevski õppis Skopje ülikoolis ja Lõuna-Illinoisi Carbondale’i ülikoolis. 

Režissöörina on Mančevski loonud üle 50 lühi- ja dokumentaalfilmi. 

Aastal 1994 lavastas mängufilmi "Enne vihma" ("Пред дождот"), mis kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile. Mančevski võitis filmi eest David di Donatello auhinna ja mitu Veneetsia filmifestivali auhinda, muuhulgas peaauhinna Kuldlõvi. 

## Lavastatud filme

## Tunnustus
Veneetsia filmifestivali auhind
*Kuldlõvi 1994. aastal filmi "Enne vihma" eest
*FIPRESCI auhind filmi "Enne vihma" eest

Stockholmi filmifestivali auhind
*parim filmidebüüt 1994 filmi "Enne vihma" eest 

David di Donatello auhind
*1995. aastal filmi "Enne vihma" eest

### Nominatsioonid
Oscari
*nominatsioon 1994. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari kategoorias filmi "Enne vihma" eest

## Välislingid
*Koduleht
*
Santo António

**Santo António** on ainus linn ja suurim asula Príncipe saarel. Aastatel 1753–1852 oli see São Tomé ja Príncipe pealinn.

Linn paikneb saare kirderannikul. 3 km linnast põhja pool asub Príncipe lennujaam.

2013. aastal elas seal 1357 inimest, umbes 35% kogu saare elanikkonnast.

Linn on tuntud oma koloniaalarhitektuuri ja kirikute poolest.
Gild

**Gild** (saksa keeles *Gilde*, vanagermaani keeles 'ohvrisööming') on keskaegne või keskajast pärinev kutseorganisatsioon, harvem usuline või poliitiline organisatsioon.Sinna kuulusid kaupmehed ja laevaomanikud, kes ei olnud veel abiellunud.
## Eestis
Eestis tekkisid gildid arvatavasti 13. sajandil.

Tallinnas olevasse Kanuti ja Oleviste gildi kuulus algselt nii kaupmehi kui käsitöölisi, aga kui 14. sajandi keskel eraldus neist Suurgild, muutusid Kanuti ja Oleviste gild üksnes käsitööliste ühenduseks.  Käsitöölised olid vastavate kutsealade järgi koondatud ametitesse ehk tsunftidesse.  Oleviste ja Kanuti gild erinesid teineteisest kutsealase koondumise poolest. Kanuti gildis olid peamiselt saksa rahvusest "peenemad" käsitöölised, kes tegelesid rohkem "puhtamatel" ja tulusamatel kutsealadel. Näiteks eestlastel oli Liivimaa ordu võimu ajal keelatud astuda pagarite, kullasseppade ja lihunikkude tsunfti. Oleviste gild aga koosnes algupäraselt ilmselt skandinaavlastest ja eestlastest, kes tegelesid füüsiliselt tugevat jõudu vajavatel käsitööaladel. Rohkesti leidus eestlasi kivimurdjate, sadamatööliste, veovoorimeeste, kraavikaevajate, kaalumeeste, majateenijate, ratasseppade, korstnapühkijate jm. erialadel. Suures enamuses olid aga eestlased tünderseppade, kasukseppade, kiviraidurite ning müürseppade, kanepipunujate ning lõpuks ka maalrite, klaasijate ning tislerite ühises tsunftis.

Oleviste ja ka Kanuti gildil oli oma hoone.  Oleviste gild suleti 1698, kui Tallinna raad sai Rootsi kuningalt nõusoleku kahe gildi liitmiseks.  Lisaks oli Tallinnas väikseid usulisi ja kutseorganisatsioone, näiteks Püha Ihu gild ja Toompeal Toomgild.

Tartus ja Pärnus tegutsesid kaupmeeste suurgild ja käsitööliste väikegild. Tartu Väikegildi nimetati keskajal Maarja gildiks, 18.–20. sajandil Antoniuse gildiks.

Eesti linnade valitsemises osalesid gildid 1877. aastani. 1920 nad kaotati.

## Tallinna gildid
* Tallinna suurgild, ka Kaupmeeste gild
* Mustpeade vennaskond
* Püha Kanuti gild
* Olevi gild
* Toomgild
* Püha Anna gild ehk Vennaskond
* Püha Antoniuse gild ehk Vennaskond
* Püha Gertrudi gild
* Püha Hiiobi gild ehk Vennaskond
* Püha Ihu gild
* Püha Luuka gild ehk Maalrite ja Nikerdajate gild
* Püha Maarja gild ehk Armsa Jumalaema Vennaskond, Toompeal. Pärast reformatsiooni nimetatakse seda sageli Toomgildiks.
* Maarja gild, Oleviste kiriku juures
* Püha Mihkli gild
* Püha Rochuse Vennaskond
* Püha Viktori gild ehk Vennaskond
* Kümnetuhande Rüütli vennaskond
* Püha Jüri gild

## Vaata ka
* Tsunft
* Katariina Gild

## Viited
Käsitööselts

**Käsitööselts** on käsitööharrastajate ühendus.

Käsitööselts võib tegutseda mitteametlikult, üksikisiku ümber kogunenud sõpruskonnana, või ametlikult, juriidilise isikuna, tavaliselt mittetulundusühinguna. Seltsi eesmärgid on käsitööoskuste arendamine ja rahvuslike käsitöötraditsioonide säilitamine.

Eesti käsitööseltse koondab 1992 asutatud Eesti Kodutööstuse Edendamise Keskselts, mis tegutseb juba igas maakonnas.

## Viited
Külakogukond

**Külakogukond** on talurahva sotsiaalne ja majanduslik üksus, mis eksisteeris esiaja lõpul ja keskajal.

Külakogukonda kuulus külasaras, mille kasutamise ja muud küla omavalitsuse asjad otsustas külavanem koos ametimeestega, kelleks olid näiteks kubjas, kilter, hirsnik, sundija ja vardja.

Külakogukond hääbus pärisorjuse karmistumise ja mõisnike võimu laienemise tõttu.

Külakogukonna asemele hakkas 18. sajandi lõpupoole tekkima vallakogukond.
## Vaata ka
*Mõisakogukond

## Viited
Tartu grand prix

**Tartu ''grand prix*** (lühemalt *'Tartu GP*') on ühepäevane Eestis peetav [[maanteesõit|maanteesõidu]]võistlus. Võistlust peetakse aastast 2002. 

Võistlus on kandnud mitmeid nimesid:
*2003 *Tartu tänavasõit*
*2004 *Ühispanga Tartu GP*
*2005-2007 *SEB Eesti Ühispanga Tartu GP''.

Aastast 2013 on Tartu Grand Prix osa Tour of Estonia'st.
Lelydorp

**Lelydorp** on Paramaribo järel Suriname suuruselt teine linn, Wanica ringkonna keskus.

2012. aastal elas seal 18 663 inimest.

Asula algne nimi oli *Kofi Djompo*, praeguse nime sai see Cornelis Lely järgi, kes oli Hollandist saadetud kuberner 1902–1905. Algse nime päritolu kohta on legend, mis räägib, et Kofi, mis tähendab 'reedel sündinu', oli põgenenud orjade pealiku nimi. Hollandlased olid Kofil pea maha võtnud ja teistele orjadele hoiatuseks teibasse ajanud. Kui teivast kandev paat oli jõudnud jõe keskele, hüppas legendi järgi pea paadist välja. "Djompo" tähendabki hüppamist.
Eesti Võrkpalli Liit

**Eesti Võrkpalli Liit** on Eesti võrkpalli alaliit. 

Liit koordineerib võrkpalliga seotud tegevust Eestis.

## Ajalugu
Asutatud 14. detsembril 1923 Eesti Käsipalli Liiduna. Pärast II maailmasõda toimus tegevus Eesti NSV Võrkpalliföderatsioonina. Eesti Võrkpalliföderatsiooni tegevus taastati Eesti Käsipalli Liidu õigusjärglasena 1. juunil 1990. 

Liit on Rahvusvahelise Võrkpalliföderatsiooni (FIVB) ja Euroopa Võrkpalli Konföderatsiooni (CEV) liige alates 22. juulist 1992.
Liikmesus Eesti Spordi Keskliidus taastati 17. mail 1990.
Alates 1. jaanuarist 2002 kannab nime Eesti Võrkpalli Liit (lühend EVF, tuletatud ingliskeelsest nimetusest Estonian Volleyball Federation).

## Vaata ka
*Eesti Käsipalli Liit (1923)

## Välislingid
* Liidu koduleht
Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit

**Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit** (lühend **EPSL**; inglise keeles *Estonian Baseball and Softball Federation*) oli Eesti pesapalli ja *[[softball]]* alaliit.

Liit koordineeris pesapalli ja *softball* seotud tegevust Eestis.

Liit asutati 2008 ning kustutati registrist 2015. 1. jaanuaril 2016 asutati Eesti Pesapalliliit.

## Viited

## Välislingid
* EPSLi koduleht
Estonian Junior Open

**Estonian Junior Open** on Tallinnas Nõmmel peetav juunioride tenniseturniir. See on üks ITF Junior Circuiti turniire.

## Välislingid
* Turniirist ITFi kodulehel
Georg Sander

**Georg Sander** (7. mail 1923 Tartu – 16. märts 2016 Tartu) oli eesti teatrikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1941 Tartu kommertskooli, suvest Tartu hävituspataljonis. Aastast 1949 õppis ta Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja lõpetas 1955. aastal teatridekoratsiooni eriala juba Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis.

Ta töötas aastatel 1945–1949 Vanemuise teatris dekoratsioonimaalijana ja 1951–1983 kunstnikuna, aastast 1983 kuni 1990. aastate keskpaigani oli ta Vanemuise mittekoosseisuline kunstnik.

## Lavastused

## Liikmesus
*1958 Eesti Teatriliit

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1992 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*2012 Kaarel Saha preemia

## Isiklikku
Tema õde oli matemaatik ja endine baleriin Tamara Sõrmus.

## Viited

## Kirjandus
*Fritz Matt. "Sander, Georg, teatrikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 462
*

## Välislingid
*TEATER JA KUNST. Georg Sander 90
*Teater ja Kunst. Georg Sander 90
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Waterloo (Sierra Leone)

**Waterloo** on suuruselt teine linn Sierra Leone Läänepiirkonnas. See asub pealinnast mööda teed umbes 30 km kaugusel idas.

2004. aastal elas seal 34 079 inimest ja 2015. aastal umbes 55 000.

Linn on etniliselt mitmekesine, ükski rühm ei ole selges enamuses. Kõige rohkem räägitakse krio keelt.

## Viited
Põllumajandusnäitus

**Põllumajandusnäitus** on näitus, mis tutvustab põllumajanduse toodangut, põllumajandusmasinaid, väetisi, põllumajandusloomade tõuge, põllumajandusalase uurimistöö tulemusi ja uusi töövõtteid.

Baltimaade esimene põllumajandusnäitus toimus 1871 Riias. Eesti esimene põllumajandusnäitus toimus Märt Miti algatusel Otepääl. Tartus korraldati esimene põllumajandusnäitus 1887 ja Tallinnas 1891.

Eesti NSV-s korraldati ülevabariigilisi ja rajoonidevahelisi põllumajandusnäitusi sageli koos lüpsi- ja künnivõistlustega.

Pärast taasiseseisvumist on Eestis korraldatud rahvusvahelisigi põllumajandusnäitusi, näiteks Maamess ja Agro Tartu 2003.

## Viited
SEB Tallink Open

**SEB Tallink Open** on igal aastal Tallinnas peetav naiste tennisevõistlus. Võistlus on üks ITF Women's Circuit'i turniire.

## Võitjad
*2011 Michaela Hončová (Slovakkia)
*...
Eesti Davis Cupi koondis

**Eesti Davis Cupi koondis** (ka **Eesti Davise karika koondis**) on Eestit esindav rahvuskoondis Davis Cupi karikavõistlustel. 

Koondist haldab Eesti Tennise Liit.

Eesti on Davis Cupil osalenud aastast 1935.

## Vaata ka
*Eesti Fed Cupi koondis