open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jesper Kruus

**Jesper Mattson Kruus** (Krus, Cruus, Kruse, 1576 või 1577 – 1. november 1622 Lempisaari, Turu lään, Päris-Soome) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Poola-Rootsi sõja ajal oli ta 1601 Soome ratsurite rittmeister ja neli aastat hiljem juba Tallinna linnuse asehaldur. 1605. aastast Pärnu asehaldur, 2. juulist 1606 Põhja-Soome laaman, osales 1607 Valmiera piiramisel ja vallutas Kirumpää linnuse, oli 1608 Soome, Eestimaa ja Liivimaa väeüksuste ülemjuhataja ja 1609 riiginõunik. 

Taani ja Rootsi kuningriigi vahelise Kalmari sõja puhkedes 1611 määrati ta Västergötlandi rügemendi ülemaks ja veebruaris 1612 võitis taanlasi Köllerydi lahingus Hallandis. Seejärel oli 22. juunist 1615 feldmarssal ja Rootsi sõjajõudude ülem, ning samast aastast ka riigivarahoidja (Riksskattmästare – riigimaksumeister). Kuningas Gustav II Adolfi kroonimisel 1617 löödi ta rüütliks.

Pärast Poola-Rootsi sõja 1621. aasta Riia lahingut oli ta 26. septembrist 1621 esimene rootslaste Riia linna, linnuse ja lääni kuberner. 

Ta oli Harviala (Harfvila), Jokioineni (Jockis) ja Lempisaari (Lemsjöholm) härra Soomes ja kuningas Gustav II Adolfi poolt annetatud Karksi linnuselääni (Karckus; Karksi staarostkond) ja 1622. aastast Ruhja linnuselääni (Rujen; Ruhja staarostkond) härra Liivimaal.

Ta on maetud Stockholmi Nikolai kirikusse.

## Perekond
Tema vanemad olid Häme linnuselääni asehaldur, Pohjanmaa laaman ja riiginõunik Matts Larsson Cruus af Harfvila (surn. 1606) ja Anna (Leijon), kes oli Hans Björnsson Lejoni õde. 

25. septembril 1614 abiellus ta Turu linnuses Brita De la Gardiega (1581–1645), kes oli vabahärra Pontus De la Gardie ja Sofia Gyllenhielmi tütar. Abielust sündisid:
*Johan Jespersson Cruus af Edeby (1617–1644), kammernõunik, Karksi ja Jokioineni (*Jockis*) mõisnik, Rootsi vabahärra, 1640. aastast Axel Oxenstierna väimees. Jakob Lilliehööki (1633-1657) ja Varbla mõisniku Gustaf Banéri (1629–1680) äi;
*Lars Jespersson Cruus (1621–1656), Sätuna, Häringe, Gudhemi, Holmsångeri, Karksi (Karckus), Ruhja (Ruin), Iwenshoffi, Karrihoffi ja Õisu (Oskulhoff) mõisnik, 1648. aastast Gustaf Horni väimees, 1651. aastast vabahärra Cruus af Gudhem, ooberst, kes hukkus Karl X Gustavi sõjas Rzeczpospolita vastu marsil Varssavist Thorni.

Tema lesestunud abikaasa Brita abiellus 1631 Stockholmis Gabriel Gustafsson Oxenstiernaga (1587–1640), kes oli Axel Oxenstierna vend.

## Vaata ka
*Jesper Andersson Cruus (1576–1647), Jesper Kruusi onupoeg, 1601 ooberst Liivimaal, Kalmari ja Ölandi maavanem, 1625. aastast aadlinimega Cruus af Edeby
*Jesper Nilsson Cruus (1550–1625), Jesper Kruusi onupoeg, Frösåkeri mõisnik Västmanlandi Kärrbos

## Viited
Põud

**Põud** on pikka aega kestev veepuudus mingil territooriumil. Põuda esineb sagedamini siis, kui selle piirkonna valglas sajab keskmisest vähem.

Enamikus piirkondades esinev põud on korduv ja tavaline kliimanähtus.

Inimese kaasatus võib pigem suurendada põua mõju jätkumist, mis on tugevnenud, pikenenud ja laienenud alates 1970. aastatest inimese põhjustatud globaalsest soojenemisest.

Viimane suurem põuaperiood oli aastatel 1999–2002 Tuneesias ja Alžeerias, mis oli viimase 500 aasta jooksul laastavaim. Suuremad põuapiirkonnad on ka Ida-Aasias ja Austraalias. 

Pikka aega kestnud põud võib põhjustada kõrbestumist. Põual võivad olla tõsised tagajärjed keskkonnamõjule, põllumajandusele, tervishoiule, majanduslikele ja sotsiaalsetele teguritele.

## Põua liigid

* Meteoroloogiline põud
* Põllumajanduslik põud
* Vesikondade põud

## Vaata ka

*Atmosfääripõud
Jääauku

**"Jääauku"** on Helga Nõu noorsooromaan, raamatu "Appi!" järg. See ilmus Tartus 2010 Atlexi kirjastusel. 

Raamat puudutab paljusid noorsooprobleeme, sealhulgas seksuaalset eneseleidmist ja AIDS-i. Raamatu lõpus otsustab sarja peategelane Juss minna õppima filosoofiat. 

Raamatu kaanel on Helga Nõu õlimaal "Kohtumine linnaeluga".    

Romaani esitleti 15. märtsil 2010 Tartu linnaraamatukogu saalis. 

## Välislingid
*Helga Nõul valmis uus noorsooromaan, tartupostimees.ee, 11. märts 2010
*Rasmus Rekand: Helga Nõu räägib valjult asjadest, millest noored vaevu mõelda julgevad, tartuekspress.ee, 18. märts 2010
*Kaarel Kressa. Helga Nõu noorteromaani tegelased ajaga pahuksis. Eesti Päevaleht. 14. mai 2010
*Tutvustus Apollo saidil
*Tutvustus Rahva Raamatu saidil
Toidumürgistus

**Toidumürgistus** ehk **toidumürgitus** (ladina keeles *intoxicatio alimentaria*) on mürgise toidu söömise tagajärjel tekkiv tervisehäire.

Kuigi esineb ka looduslikult mürgist toitu (taimed, seened), on kõige suurem ohuallikas saastatud toit. Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavad baktertoidumürgistusi. 

Keemilisi taimekaitse- jms vahendeid, keskkonnasaastet, olmemürke, pestitsiide ja raskmetalle saab enamasti toidu pinnalt eemaldada hoolika pesemisega. Toidumürgistuste vältimiseks tuleb hoiduda riknenud ja pesemata toiduainetest.

Toidumürgistuse tunnused on iiveldus, oksendamine, kõhuvalu, kõhulahtisus ja palavik. Haiguse edasine kulg sõltub mürgistuse iseloomust. Sellega võivad kaasneda organismi üldine vastupanuvõime langus, lootekahjustus ja pärilikkusinfo muutumine. Pikaajaline väikeste dooside tarbimine soodustab kasvajate teket.

Tavalised toidumürgistused mööduvad paari päevaga. Harva lõpeb äge toidumürgistus surmaga. 

Toidumürgistuse saanule tuleb teha maoloputus, vajadusel kutsuda kiirabi.

Mükotoksiine toodavad hallitusseened, mis arenevad eriti hästi maisil, arahhisepähklil ja teistel pähklitel. Nende teket soodustavad niiskus, sobiv temperatuur (27–30 °C) ja terade vigastamine.

Botulismi toksiini tekitab mikroob *[[Clostridium botulinum]]*, mis areneb mullas. Mikroobid hävivad kuumutamisel, kuid eosed taluvad kõrgeid temperatuure. Eosed arenevad õhuhapnikuta keskkonnas. Ohustatud on kodus vähese soolaga valmistatud liha, seened, herned ja muud talvehoidised. Botulismi peiteaeg on 30–36 tundi. Sümptomid on peavalu, nõrkus, kahekordne nägemine, oksendamine. Surm saabub kesknärvisüsteemi halvatuse tagajärjel. Botulismi kahtluse korral tuleb viivitamatult kutsuda kiirabi. 

Salmonelloosi põhjustavad looduses laialt levinud mikroorganismid salmonellad. Haigestutakse tihti tooreste munade või munatoitude söömisest. Mürgistus ilmneb juba paar tundi pärast saastunud toidu söömist, vahel ka hiljem, pea- ja kõhuvalu, kõhulahtisuse ja kõrge palavikuga. Salmonelloosiga võib kaasneda liigesevalu.
  
Stafülokoki toksiini toodab mädapõletikku tekitav mikroob *[[Staphylococcus aureus]]*, mis võib toitu sattuda mädapõletikuga sõrmelt või saastunud kätelt. See hävib kuumutamisel. Mürgistusnähud (kõhuvalu ja -lahtisus, oksendamine) ilmnevad juba paar tundi pärast saastatud toidu söömist. 

Sinihapet võib sisaldada hapuks läinud luuviljade kompott. Sinihape on väga mürgine.

## Vaata ka

*
*
*
*
*
*
*
*
* 
*
*
*
*
*baktertoidumürgistus
*mürgid
Sven Sakkov

**Sven Sakkov** (sündinud 14. septembril 1971 Tartus) on Eesti diplomaat. 

Ta on lõpetanud 1995. aastal Tartu Ülikooli *[[cum laude]]* ajaloo erialal. Tal on magistrikraad rahvusvaheliste suhete alal Cambridge'i Ülikoolist (1997). Aastatel 2011–2012 täiendas ta end õppeasutuse Royal College of Defence Studies (London) aastasel kursusel. 

Aastatel 2008–2015 oli ta kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler. Augustist 2015 kuni 1. septembrini 2017 oli ta NATO Küberkaitse Koostöö Keskuse direktor. Alates 1. septembrist 2017 oli Sakkov Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse direktor.

Alates 22. oktoobrist 2020 oli ta Eesti suursaadik Soomes. 

Alates 2025. aastast on Sakkov Eesti suursaadik Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis. President nimetas ta ametisse 10. juunil 2025 ning Sakkov andis Londonis volikirja kuningas Charles III-le üle 7. novembril 2025. 

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2015 – Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist

## Isiklikku
Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on ärijuht ja muusik Erik Sakkov.

## Viited

## Välislingid
* https://www.postimees.ee/3308109/kui-liikmesriigile-appi-ei-minda-on-natoga-koik
Polatsk

**Połack** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Polatsk**, venepäraselt *Polotsk*, poola keeles *Połock*) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Połacki rajooni halduskeskus.

Linn asub Lääne-Dvina jõe ääres. 2006. aasta seisuga oli Połackis 87 500 elanikku.

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Połacki elanikest valgevenelasi 80,03%, venelasi 14,75%, ukrainlasi 1,86%, poolakaid 0,43% ja juute 0,29%.

## Ajalugu
Połack (Polotsk) on üks vanemaid idaslaavi linnu. Seda mainiti Nestori kroonikas koos Muromi ja Beloozeroga seoses 862. aasta sündmustega. Połack koos Kiievi ja Novgorodiga on üks vanemaid idaslaavi linnu. Połack asus vanade kaubateede ääres, mis ühendasid läänt ja ida. 10. sajandil oli Połack Polotski vürstiriigi keskus, 12. sajand jagunes vürstiriik maakondadeks ning 1223. aastal liideti ja muudeti Smolenski vürstiriigi osastisvürstiriigiks.

Linnas on 1044–1066 ehitatud Püha Sofia katedraal. 11.–12. sajandil toimusid Polotski vürstiriigi ja Kiievi suurvürstiriigi vahel sagedased sõjaretked eesmärgiga allutada iseseisev Polotski vürstiriik Kiievi suurvürstiriigile. Połackis ehitati Püha Sofia katedraal, märk iseseisvusest ja võimsusest, osa võimuvõitlusest Novgorodi Vabariigi ja Kiievi suurvürstiriigiga, kus ehitati samuti Ida-Rooma Konstantinoopoli Hagia Sophia eeskujul Novgorodi Püha Sofia katedraal ja Kiievi Püha Sofia katedraal.

Enne Läänemere ristisõdu kogusid Połacki vürstid andamit neid ümbritsenud balti hõimudelt (žemaitid, latgalid jt) ning vürstiriiki kuulusid ka osastisvürstiriigid: Jersika vürstiriik ja Koknese vürstiriik. Liivimaa ristisõja algetapil, asudes levitama ristiusku Daugava jõe suudmes liivlaste seas, nõutas Üksküla piiskop Meinhard nõusolekut Połacki vürstilt Vladimirilt. Liivimaa vallutamise käigus Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu poolt püüdis Połacki vürst taastada oma mõjuvõimu liivlaste aladel (Daugava alamjooksul), tehes 1203. aastal sõjakäigu Riiale, kuid oli sunnitud 1212. aastal sõlmima Riia piiskopiga leedulaste vastase liidulepingu ning loobuma liivlaste alade taotlemisest. 1216. aastal kavandas vürst Vladimir saarlastega ühist sõjakäiku Riiale, kuid suri enne sõjakäiku.

13. sajandi lõpus seadis end Polotski troonile Tautvilase poeg Konstantinas Tautvilaitis.  Kuna tal polnud pärijaid, jättis ta pärast surma Polotski Riia peapiiskopile.  Kohalik elanikkond tundis aga uue reegliga palju rahulolematust ja seetõttu pöörduti hertsog Vytenise poole, et saada abi Saksa orduga võitlemiseks.  Aastal 1307 ühines Polotski vürstiriik lõpuks Leedu Suurvürstiriigiga.

17. sajandi Vene-Poola sõdade 1654–1667 aastate Vene-Poola sõja ajal kuulus linn ja kindlus aastatel 1654–1665 Moskva tsaaririigi võimu alla.

1772. aastal liideti Esimeses Poola jagamises Połacki piirkond Venemaa keisririigiga.

1777. aastal nimetati Połack kubermangulinnaks, aastatel 1778–1796 oli linn Polotski asehalduskonna keskus. 1796. aastast Valgevene, Vitebski kubermangu maakonnalinn.

## Vaata ka
*Valgevene valitsejad
*Polotski vürstiriik
*Polatski Püha Eufrosüne klooster
*Polotski asehalduskond

## Viited
Guss

**Guss** on jõgi Venemaal Rjazani ja Vladimiri oblastis.

Voolab Meštšora madalikul peamiselt lõunasse, alamjooksul kagusse. Suubub vasakult Okasse.

Jõe ääres asuvad Guss-Hrustalnõi linn ning Gussevski ja Guss-Železnõi alev.

Jõe pikkus on 146 km, sügavus 1–1,4 m.

Suuremad lisajõed on Nasmur, Dandur, Sentur, Põnsor, Ninor ja Kolp.
Oskar Brackmann

**Oskar Alexander Brackmann** (22. oktoober (10. oktoober vkj) 1841 Mihhailovskoje, Tula kubermang – 10. veebruar 1927 Pärnu) oli baltisakslasest omavalitsustegelane.
Ta oli Pärnu raehärra, sündik, bürgermeister ja linnapea aastatel 1879–1915 ja 1918.

Ta õppis Pärnu Kõrgemas Kreiskoolis ja jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis meditsiini ja õigusteaduse alal. Töötas raesekretäri abina Jelgavas ja alates 1868. aastast töötas Pärnus. 

Oskar Brackmann oli Jochmanni elementaarkoolis ning Moskva ja Peterburi konservatooriumis õppiva Mihkel Lüdigi toetamise komitee esimees ja toetas Lüdigit ka isiklikult.

## Pärnu linnapea (1879–1915)
Brackmann pani oma ametiajal aluse Pärnu kuurordi plaanipärasele arendamisele. Tema eestvõttel rajati Rannapark, muda- ja kümblusravila ning Waldhofi tselluloosivabrik. Brackmanni linnapeaks oleku ajal sai Pärnu raudteeühenduse Valga ja Tallinnaga, esimese linnana tolleaegsel Tsaari-Venemaal võeti kasutusele elektrivalgustus. 

1915. aastal küüditati Brackmann koos abikaasaga Siberisse. Pärast tsaariaja lõppu 1917. aastal naasis Brackmann Pärnusse. 

1918. aastal lühiajalise Saksa okupatsiooni ajal nimetati Brackmann jälle Pärnu bürgermeistriks, kuid tegelik võim linnas jäi Saksa armee kätesse.

1918. aasta novembris, kui Saksa väed linnast lahkusid, taastas oma õigused 1917. aastal valitud eestlastest koosnev linnavalitsus ning sellega lõpes Brackmanni linnapeakarjäär.

## Isiklikku
Ta oli abielus Johanna Brackmanniga, kes suri 89-aastaselt 18. jaanuaril 1936.

## Mälestuse jäädvustamine

1991. aastal avati Pärnus Oscar Brackmanni mälestusmärk, mis asub samanimelises Brackmanni pargis. Büsti autor on skulptor Mati Karmin.

2023.aastal algatas Pärnumaa Ettevõtete Koda auhinna Brackmanni Pärand, et tunnustada Pärnumaa parimaid juhte ja juhtimispraktikaid.

## Viited

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
*Pärnu linnapea hädas karuga, Eesti Ekspress 28. oktoober 1999
*2016, Kogus ja seadis kokku Hilja TreubergPÄRNU LINNAPEA OSCAR ALEXANDER BRACKMANN, Fakte, Meenutusi, Mälestusi, parnu.ee
Pra

**Pra** on jõgi Venemaal Rjazani ja Moskva oblastis.

Saab alguse Svjatoje järvest (112 m merepinnast), voolab Meštšora madalikul peamiselt lõunasse, alamjooksul itta. Suubub vasakult Okasse. Alamjooksul voolab Oka kaitseala territooriumil.

Jõe ääres asub Spass-Klepiki linn.

Pikkus 192 km, valgla 5520 km².
Roma klooster

**Roma klooster** (ka Gutvalla, Gutwalla, Gudvalla, Guthualia või Gutnalia klooster) oli tsistertslaste ordu 1163. aastal asutatud mungaklooster Ojamaal (rootsi k. Gotland) Rootsis. See asus praegusest Roma asulast veidi põhja pool. 

## Roma klooster Eestis
Eestimaa hertsogkonnas kuulus Ojamaa munkadele "Taani hindamisraamatu" järgi terve rida külasid Revala maakonna idaserval Kahala järve ümber: Hirvli, Sigula, Kahala, Kaalamäe, Kullava ja Uuri. Kokku 78 adramaad, mis olid saadud Taani asevalitsejalt hertsog Knudilt. 1290. aastaks kuulus Roma munkadele Harjus 14 küla.

Roma kloostri Harjumaal Kuusalu kihelkonnas Kolgas asunud abikloostri majandusmõisaks oli kuni reformatsioonini Kolga mõis. 1519. aastal oli Roma kloostri abt Johannes Bohnsack sunnitud loovutama Eestimaal asuvad valdused Rootsis võimule tulnud Taani ja Norra kuningale Christian II-le.  

## Viited

## Kirjandus
*Kersti Markus. Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale/ Mittelalterliche grundbesitze--eine neue quelle fur architekturforscher. – Acta Historica Tallinnensia 2006, 10. ISSN 1406-2925 Lk. 3-19
August Nurk

**August Nurk** (7. jaanuar 1898 Kabala vald – 19. aprill 1970) oli Suure-Jaani alevivanem ja linnavanem aastail 1934–1940.

Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas ja elas Suure-Jaanis alates 1923. aastast.
Vambola Hurt

**Vambola Hurt** (28. detsember 1926 Pühajärve vald (Otepää kihelkond) – 12. jaanuar 2008 Stockholm) oli eesti filatelist.

Ta õppis alates 1948 Stockholmi Ülikoolis ja alates 1950 Stockholmi Kaubandusülikoolis, Fraternitas Estica liige alates 1951.

Markide kogumist alustas ta 1937. aastal (esimene kogu jäi Eestisse). Ta oli Eesti Filatelistide Ühingu Rootsis esimees aastail 1987–2002 ja auliige ning Eesti Postimuuseumi Sõprade Seltsi asutajaliige. Aastail 1956–1959 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse I esinduskogu liige.

Alates 3. septembrist 1955 oli ta abielus Inna-Karin Hubeliga.

## Kirjandus
* Vambola Hurt, Elmar Ojaste. *Eesti = Estonia: philately & postal history handbook-catalogue = Estland: Philatelie & Postgeschichte Handbuch-katalog.* Stockholm; New York: Estonian Philatelic Society, 1986
* Aive Küng. In memoriam Vambola Hurt. Eesti Filatelist, nr. 41, 2009, lk. 230–232.
Fritz Aule

**Fritz Aule** (20. juuli 1885 Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond) – 17. märts 1975 Suure-Jaani) oli esimene Suure-Jaani alevivanem aastail 1923–1927 ja Suure-Jaani postkontori ülem aastail 1918–1929.

Hiljem teenis ta Abja ja Võhma postkontoris. Suure-Jaani postkontorist viidi ta Abjale üle revisjoni käigus avastatud kassa puudujäägi tõttu.

Lisaks tegutses ta ärimehena, pidades viinapoodi.

1931. aastal vallandati ta postiteenistusest ja talle mõisteti kolm aastat vangiroodu.

## Viited

## Kirjandus
*"Suure-Jaani alewiwanema küsimus", Sakala, nr. 33, 19. märts 1925
Johann Lainas

**Johann Lainas** (25. jaanuar 1898 Moksi talu, Aidu vald, Paistu kihelkond – 4. mai 1957) oli 1919–1927 Halliste ja 1929–1942 Suure-Jaani postkontori ülem. 

21. veebruaril 1940 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk.

## Viited
Eerik Marmei

**Eerik Marmei** (sündinud 6. mail 1970) on Eesti diplomaat, aastast 2022 Eesti suursaadik Lätis. 

Ta on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal ning kaitsnud 1996. aastal magistritöö rahvusvaheliste suhete alal Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis.

Alates 1993. aastast (väikese vaheajaga) on ta Eesti välisministeeriumi töötaja. Diplomaatilist karjääri alustas ta poliitikaosakonnas Ameerika Ühendriikide lauaülemana. Hiljem on ta töötanud Eesti Washingtoni saatkonnas, Eesti Londoni saatkonnas ja Eesti NATO esinduses.

Aastatel 2008–2010 töötas ta kaitseministeeriumis NATO ja Euroopa Liidu osakonna juhatajana.

11. juunil 2013 nimetati ta erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Poolas ning 1. augustil 2013 ka Rumeenias (asukohaga Varssavis). 30. juunil 2014 kutsuti ta suursaadiku ametist Poolas tagasi. Rumeeniast kutsuti ta tagasi alles 15. juunil 2015.

7. mail 2014 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Ameerika Ühendriikides. 9. septembril 2014 nimetati ta ühtlasi ka erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Mehhikos. Ameerika Ühendriikide presidendile Barack Obamale andis ta oma volikirja üle 18. septembril.

Alates 2022. aastast on ta Eesti suursaadik Lätis.

## Tunnustus
* 2023 – Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni III klass

## Publikatsioone
*Mõtteid USA Venemaa-poliitikast Clintoni Moskva-visiidi taustal Postimees, 22. aprill 1996
*Vahepeatustega rännak Valgesse majja Luup, oktoober 1996
*Vabaks pedagoogi suvast Postimees, 20. detsember 1996
*Eesti ja NATO: aeg pingutada Postimees, 19. aprill 1999
*Kas MAP viib NATOsse? Postimees, 27. september 1999
*21. sajand kui maailma vabaduse võimalus Diplomaatia, märts/aprill 2005

## Viited
TÜG

**TÜG** on mitme asutuse nime lühend:
*Tallinna Ühisgümnaasium
*Tabasalu Ühisgümnaasium
*Türi Ühisgümnaasium
*endine Tallinna Üldgümnaasium
Dawn French

**Dawn Roma French** (sündinud 11. oktoobril 1957 Walesis Holyheadis) on Briti näitleja, stsenarist ja koomik; BAFTA auhinna laureaat (2009). 

Eesti vaatajale on ta tuntud eeskätt Dawn Frenchi Geraldine Grangerina komöödiasarjast "Dibley vikaar". 

Ta on mänginud sketšisarjas "French and Saunders" aastatel 1987–2005 ja filmis "Harry Potter ja Azkabani vang" 2004. aastal.

Aastatel 1984–2010 oli abielus näitleja Lenny Henryga. Nad läksid lahku. Neil on lapsendatud tütar Billie.

## Välislingid
*Dawn French IMDb's
Swing (album)

**"Swing"** on ansambli Mr. Lawrence 1995. aastal ilmunud teine album.

Album sisaldas mitmeid hitte, sealhulgas ansambli ühte tuntumat lugu "Annabel". Album ilmus ühtlasi 1996. aastal Saksamaal. Lood "Everyday Is Like Sunday" ja "Moonchild" avaldati 1994. aastal, enne plaadi ilmumist. Albumi esitluskontsert toimus 4. aprill 1995 klubis Bonnie & Clyde.

2023. aastal ilmus album natuke muudetud lugude valikuga vinüülplaadil. "When The Waves Come" ja "Wire Talk to Me" puuduvad 2023. aasta versioonil. Albumile on boonuslooks lisatud 2021. aastal salvestatud uus versioon loost "Annabel".

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Mihkel Raud, välja arvatud, kus on märgitud.

## Koosseis
### Mr. Lawrence
*Mihkel Raud – laul, kitarr
*Urmas Kahk – kitarr, taustalaul
*Toivo Nilson – bass
*Toomas Leemets – trummid
*Antti Kammiste – klahvpillid, taustalaul
### Lisamuusikud
*Allan Jakobi – akordion
*Indrek Patte – taustalaul (lugu 8)
*Indrek Tiisel – suupill
*Tiit Kikas – viiul, flööt
*Ilona Aasvere – taustalaul (lugu 4)

## Viited
Szczecini laht

**Szczecini laht** (saksa keeles *Stettiner Haff*, poola keeles *Zalew Szczeciński*) asub Läänemere ääres Saksamaa ja Poola piiril. Lahte ühendavad põhjapoolse Pommeri lahe ja Läänemerega Peenestromi, Świna ja Dziwna väin, mis eraldavad mannert ning Usedomi ja Wolini saart. Lahe pindala on 687 ruutkilomeetrit ja suurim sügavus 8,5 m. Riiveelisesse lahte suubub Oderi jõgi.

## Välislingid
Johann Arndt

**Johann Arndt** (27. detsember 1555 Ballenstedt – 11. mai 1621) oli saksa luterlik teoloog.

Teda peetakse pietismi eelkäijaks.
Dietrich Tolke

**Dietrich Tolke** (ka Theoderich (Theodericus) Tolke; surnud 1405) oli Saksa ordu liige ja katoliku kiriku Tallinna piiskop aastatel 1403–1405.

Ta oli  Tallinna toomhärra, Tallinna Toomkiriku toomkapiitli elekt, kes sai piiskopiks saamiseks ka ordumeistri toetuse. Enne piiskopiks saamist ei olnud ta ordu preestervend, kuid pärast paavst Bonifatius IX-lt ordusse astumise loa saamist pühitseti ta Marienburgis piiskopiks ja võeti seal ka pidulikult ordu liikmeks.

## Kirjandus
*Paavst Bonifatius IX kirjad:  2. juuli 1403, 4. juuli 1403
Eyjafjallajökull

**Eyjafjallajökull** [] on liustik koos selle all paikneva vulkaaniga Islandil.

Nimi *Eyjafjallajökull* tähendab islandi keeles 'saare mägede liustik'.

## Liustik
Liustik katab umbes 100 ruutkilomeetri suuruse ala, sealhulgas vulkaani, ja on Islandil suhteliselt väike. 

## Vulkaani aktiivsus
Vulkaan muutus aktiivseks aastal 2010 ja purskas 20. märtsil. Selle vulkaani 14. aprillil 2010 alanud purskest atmosfääri paiskunud tuhk põhjustas lennuliikluse seisaku suures osas Euroopast 15.–21. aprillini 2010.

Vulkaani eelmine purse toimus aastal 1821, siis kestis aktiivsus terve aasta.

Sellest varasem purse leidis aset aastal 1612.


Pilt:Eyjafjallajökull.jpeg|Eyjafjallajökull
Pilt:Fimmvorduhals second fissure 2010 04 02.JPG|Vulkaaniline tegevus Fimmvörðuhálsi piirkonnas 2. aprillil 2010
Pilt:Ash plume from Eyjafjallajokull Volcano over the North Atlantic, A2010105.1330.2km.jpg|Vulkaanilise tuha levik 15. aprillil 2010


## Viited
Lembelind

**Lembelind** (*Agapornis*) on lindude perekond papagoilaste sugukonnast.

Lembelinnud on Aafrika kesk- ja lõunaosas (sealhulgas Madagaskaril) levinud papagoid. Nad on ka populaarsed lemmiklinnud. Linnud on väga seltsivad. Nimetuse on lembelinnud saanud selle järgi, et istuvad oma kaaslastega tihedalt kõrvuti oksal, n-ö musitavad ja sügavad teineteist. 

Lembelinnud elavad väikeste rühmadena koos ning söövad puuvilju, juurvilju, seemneid ja heintaimi. Kadaka-lembelinnud söövad ka putukaid. Kaelus-lembelinnud vajavad aga viigimarju, mistõttu pole nad puurilindudena levinud. 

Lembelindude keskmine eluiga on 10–15 aastat.

## Kirjeldus

Lembelinnud on 13–17 cm pikkused ning kaaluvad 40–60 g. Võrreldes teiste papagoilastega on nad üpris väikesed. Neid iseloomustab väike saba ning kehaga võrreldes suhteliselt massiivne ja terav nokk. Metsikud lembelinnud on tavaliselt alakehast kaelani rohelised, ülakeha katavad sõltuvalt liigist mustad, kollased, rohelised, punased, oranžid vms tooni suled. Serengeti lembelinnul, mustpõsk-lembelinnul ja akaatsia-lembelinnul on silma ümber silmatorkavam valge ring kui teistel liikidel. Kadaka-lembelinnud, hallpea-lembelinnud ja mask-lembelinnud on sooliselt dimorfsed. 

## Liike
*roosapõsk-lembelind
*akaatsia-lembelind
*serengeti lembelind
*mustpõsk-lembelind
*mopaani-lembelind
*kaelus-lembelind
*kadaka-lembelind
*punapea-lembelind
*hallpea-lembelind

## Välislingid

*Lembelinnumunade läbivalgustamine 
*Lembelinnupidaja meelespea 
*Lembelinnu toitmise nõuandeid 
*Lembelinnud – üldinfo
Merkuuri tütar

**"Merkuuri tütar"** on Aili Paju romaan. 

## Sisukokkuvõte
Meditsiiniüliõpilane Maris Parker armub biokeemia õppejõudu. See ajendab teda biokeemiat õppima ja näitama ennast huvilisena. Ta võetakse biokeemialaborisse tööle. Keskpäraste teadlaste vastutöötamise kiuste saab temast loov teadlane.

## Väljaanded
* *[[Looming (ajakiri)|Looming]]*, 1979, nr 1, esimene osa  
* 1983
* 2005, teine, täiendatud trükk  

## Kirjandus
*Kristiina Tõnisson. Maris Parkeri kiindumused. – *Noorte Hääl*, 18. märts 1979 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
*Hans Luik. Tugev debüüt. – *[[Noorus]]*, 1979, nr 7, lk 15 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
*Maili Kangur. Kirjanduskuu: Jaanuar. – *[[Kodumaa (ajaleht)|Kodumaa]]*, 26. jaanuar 1983 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
*Ülo Tonts. Maris Parker jutustab oma loo. – *[[Sirp ja Vasar]]*, 13. mai 1983, lk 7
*Oskar Kruus. Emantsipeerunud naistel ei vea! – *[[Keel ja Kirjandus]]*, nr 9, 1983, lk 509–510
*Maie Kalda. Jumalatütar. – *[[Keel ja Kirjandus]]*, 1983, nr 9, lk 510–511 (retsensioon raamatule "Merkuuri tütar")
*Juune Holvandus. Maris Parker – naine kui tulejutt. – epl.ee, 3. juuni 2006
Patricia Routledge

Dame **Katherine Patricia Routledge** (17. veebruar 1929 Tranmere, Cheshire – 3. oktoober 2025 Chichester, Lääne-Sussex) oli Inglismaa näitleja ja laulja. 

Teda tuntakse eeskätt Hyacinth Bucket'na komöödiasarjast "Rahu, ainult rahu!" ("Hyacinth Bucket" / "Keeping Up Appearances", 1990–1995) ja nimiosalisena BBC kriminaalsarjast "Hetty Wainthropp Investigates" (1990, 1996–1998). Kuid tema näitlejaampluaa ulatus teatrite sõna- ja muusikalavastustest mängufilmideni, mille seas on nii komöödiaid kui ka tõsimeelseid draamasid. Ta näitles ka paljudes BBC kuuldemängudes, luges sisse heliraamatuid ning laulis BBC tarbeks linti nii aariaid kui ka muid vokaalpalu.

Routledge lõpetas Liverpooli ülikooli inglise keele ja kirjanduse alal. Liverpool Playhouse'i teatris töötas ta algul vabatahtlikuna, kuid 1952. aastal algas sealt ka tema kutselise näitleja karjäär. Ta õppis Bristoli teatrikoolis ja hiljem Londonis Guildhalli muusikakoolis. Järgnesid töörohked aastad Londoni teatrites ja aastatel 1966–1968 ka New Yorgis Broadwayl. Lisaks teatritööle pakuti talle aeg-ajalt filmirolle ning juba 1950. aastatel hakkas ta põhitöö kõrvalt mängima ka telesarjades. 

Tema karakteersed osatäitmised on saanud rohkesti tunnustust. Näiteks 1967. aastal pälvis ta Tony auhinna näitlejatöö eest Broadway teatri lavastuses "Darling of the Day". Palju au ja kiitust pälvis ta nimiosalisena Offenbachi operetis "Gérolsteini suurhertsoginna" (1978. aasta lavastus) ja kuninganna Margareti rolli eest Royal Shakespeare Company lavastuses "Richard III" (1984). Laurence Olivieri auhinna sai ta vanadaami rolli eest filmis "Candide" (1988). 1991. aastal pälvis ta Briti komöödiaauhinna parima komöödianäitleja kategoorias telesarjas "Hyacinth Bucket" (1990) peaosa täitmise eest. 1992. aastal valiti ta BBC aasta parimaks telesarjaesinejaks ja aasta hiljem autasustati teda Briti impeeriumi ordeniga. 2012. aastal BBC korraldatud hääletusel valisid televaatajad ta Suurbritannia kõigi aegade populaarseimaks naisnäitlejaks. 

## Isiklikku
Ta jäi alatiseks vallaliseks ja tal polnud ka lapsi. 2001. aasta intervjuus ütles ta: "Ma ei ole teinud põhimõttelist otsust mitte abielluda ja mitte emaks saada. Elu lihtsalt kujunes nii, sest mu pühendumine näitlemisele oli nii suur." 

Routledge elas alates 2000. aastast Lääne-Sussexi krahvkonnas Chichesteris ja käis regulaarselt jumalateenistustel. 2020. aastal aitas ta koguda 10 000 naela Chichesteri katedraali katuse remondiks. 

Routledge oli Beatrix Potteri Seltsi patroon ja heategevusorganisatsiooni Royal Voluntary Service (varem tuntud kui WRVS) saadik. 

Routledge oli alamkoja spiikri Betty Boothroydi lähedane sõber. Tema esitatud laul "Climb Ev'ry Mountain" (tuntud Rodgersi "Helisevast muusikast") kõlas helisalvestisena Boothroydi matustel 2023. aasta märtsis.

Routledge suri 96-aastaselt oma kodus une pealt.

## Viited

## Välislingid
*
Pirate Station

**Pirate Station** on maailma suurim drum and bass muusikafestival. Üritus sai alguse 2003. aastal Venemaalt, see on toimunud 2 korda Eestis, aga ka Ukrainas ja Lätis.

## Viited

## Välislingid

* Pirate Stationi koduleht
Männi-koorepõletik

**Männi-koorepõletik** on taimehaigus, mida põhjustab seen *Cronartium ribicola*. 

Mändidel põhjustab männi-koorepõletikku roosteseen *[[Endocronartium pini]]*.

Männiliikidest on haigusele kõige vastuvõtlikumad Põhja-Ameerika viieokkalised männid.

## Levila

*Cronartium ribicola* pärineb Euraasiast ning tema vaheperemeesteks on karusmarja- ja sõstrapõõsad. Nakatunud põõsastel esineb vaid lehekahjustusi, kuid nakatunud mändide okstelt tüveni jõudnud põletik põhjustab puu surma. 20. sajandi alguses viidi *Cronartium ribicola* koos valge männi istikutega Põhja-Ameerikasse, kus ta põhjustas ulatuslikke kahjustusi valge männi levilas. 1930. aastatel jõudis ta Vaikse ookeani rannikuni, põhjustades läänemändide, suhkrumändide ja valgetüveliste seedermändide hulgas isegi suuremat suremust kui valge männi metsades. Praeguseks on männi-koorepõletik jõudnud California, Arizona ja New Mexico osariigini. Haiguse levikut on mõnevõrra pidurdanud lõunapoolsete piirkondade kuivem kliima.

## Sümptomid ja haiguse kulg

Nakatunud puul ilmnevad esimesed sümptomid suve lõpus või sügisel, kui okastele ilmuvad raskesti märgatavad kollased või punakad täpikesed. Infektsioon laieneb seejärel mööda okast võrsesse, mis veidi paisub ja kolletab järgmisel kasvuhooajal. Mitu kahvatukollast põletikukollet (kuni 3 mm) tungib läbi koore järgmise aasta aprillis-mais, aasta või paar peale nakkuse jõudmist kooreni. Need kolded rebenevad ja sellest väljub palju kuivi, kollakas-oranžikaid spoore. Kolded kaovad pärast spooride eraldumist ja moodustuvad järgmisel kasvuhooajal uuesti. Nii kestab see aastaid, kuni nakkus jõuab ümber tüve. Seejärel puu hukkub. Haiguse kulgu on võimalik pidurdada, kui eemaldada nakatunud oks või lõigata tüvel välja esimesed nakatunud kolded koos koorega.

## Resistentsus
### Suure resistentsusega viieokkalised männid
**Pinus armandii* – hiina mänd (hiina seedermänd)
**Pinus cembra* – alpi seedermänd
**Pinus koraiensis* – korea seedermänd
**Pinus parviflora* – jaapani mänd
**Pinus peuce* – rumeelia mänd
**Pinus pumila* – kääbus-seedermänd
**Pinus sibirica* – siberi seedermänd
**Pinus wallichiana* – pisarmänd

### Haigusele vastuvõtlikud viieokkalised männid
**Pinus albicaulis* – valgetüveline seedermänd
**[[Pinus ayacahuite]]*
**Pinus flexilis* – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) 
**Pinus lambertiana* – suhkrumänd
**Pinus monticola* – läänemänd
**Pinus strobiformis* – valkjas mänd
**Pinus strobus* – valge mänd

## Viited

## Kirjandus
* ''Cronartium ribicola''
Rein Porro

**Rein Porro** (sündinud 12. aprillil 1943 Tartus) on endine Eesti lendur ja riigiametnik. 

Lenduriks õppis ta Nõukogude Liidu tsiviillennunduse Sassovo lennukoolis, mille lõpetas 1964. aastal. Aastatel 1976–1980 õppis ta Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias ning täiendas end seejärel veel mitmes lennukoolis.

Rein Porro töötas 29 aastat Aerofloti lendurina.

Taasiseseisvunud Eestis on Porro õpetanud lennuasjandust Nõo Keskkoolis ja lendamist Tartu Lennukolledžis. Ta on töötanud Lennuameti vaneminspektori ja asedirektorina. Ta on osalenud ka Eesti lennundusalaste seaduste koostamisel.

Rein Porro oli üks Eesti lennunduskoolituse taastamise algatajaid. Ta osalenud Eesti ja Läti lennuväe pilootide koolitamises.

## Poliitiline tegevus
Rein Porro kuulub 2008. aastast Isamaa ja Res Publica Liitu.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas, sai 22 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus IRL-i lehel
* Tutvustus Eesti Lennuakadeemia lehel
* Ekspert Rein Porro ei pea tuulenihke versiooni tõenäoliseks, Eesti Päevaleht, 26. november 2001
* Mirko Ojakivi. Rein Porro: ma ei kavatse lennuametist lahkuda, Eesti Päevaleht, 23. mai 2006
* Urmas Oja. Rein Porro: Vähesed teavad, kui palju piloot end ohverdama peab, Delfi, 16. aprill 2010
D-kiht

**D-kiht** on ionosfääri osa, mis paikneb kõrgusel 60–90 km E-kihi all. 

See on madala ionisatsiooni ala. Peamine ionisatsiooniallikas on Päikese röntgenikiirgus, samuti põhjustavad seda meteoorid, mis põlevad ära kõrgusel 60–100 km, kosmilised kiired ja magnettormide ajal sinna magnetosfäärist saabuvad osakesed.

Öisel ajal ionisatsiooniaste langeb.
Henn Sarv

**Henn Sarv** (sündinud 7. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti arvutikoolitaja.

## Haridus
Henn Sarv on õppinud aastatel 1961–1970 Tallinna Muusikakeskkoolis (klaver, flööt), aastatel 1970–1973 Nõo Keskkoolis matemaatika eriklassis, aastatel 1973–1975 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, aastatel 1975–1976 Tallinna Pedagoogilises Instituudis matemaatikat ning aastatel 1975–1984 Tallinna Polütehnilises Instituudis (infotöötlus, majandusinsener).

## Töökäik
Sarv on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegune Tallinna Tehnikaülikool) arvutuskeskuse (praegune Mektory) programmeerijate grupi juhina aastatel 1975–1990 ning Kodakondsus- ja Migratsiooniameti asedirektorina IT alal aastatel 1990–1994. Ta on alates 1995. aastast tegev IT Koolituse, IT Groupi ning IT Koolituskeskuse partneri, lektori ja juhatuse liikmena, alates 2003. aastast VITA Group OÜ ja OÜ Infomaaklerid partnerina.

## Poliitiline tegevus
Henn Sarv oli Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige aastatel 1990–1992 ning Tallinna Linnavolikogu liige aastatel 1990–1997. Ta on . aastast Reformierakonna liige, enne seda oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei liige.

## Liikmesus
Ta on Eesti Sertifitseeritud Arvutispetsialistide Liidu juhatuse liige alates 1998. aastast ning Eesti Infotehnoloogia Seltsi volikogu liige alates 2001. aastast.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Elulugu sarv.ee veebis
*Henn Sarv saates "Kukul külas" 1. osa, 2. osa, 17. märts 2002
Wikimania

**Wikimania** on konverents, mis toob kokku Wikimedia Sihtasutuse koordineeritavates projektides osalejad.

Konverentsi korraldavad kohapealsed vabatahtlikud koostöös Wikimedia Sihtasutusega.

Esimene Wikimania konverents toimus 2005. aastal. 2020 jäi konverents koroonapandeemia tõttu ära ning 2021 ja 2022 toimus see virtuaalselt.

## Viited

## Välislingid

* Wikimania Meta-Viki leheküljel
* https://wikimania.org wikimania.org (Leht suunab jooksva aasta Wikimania lehele)
Erkki Mallenius

**Erkki Aarno Mallenius** (12. jaanuar 1928 Lappeenranta – 2. juuli 1973 Pori) oli Soome poksija.

Mallenius ei jõudnud oma riigi tasemel kuigi kõrgele – ta võitis III koha II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1950. aasta Soome meistrivõistlustel. 

Mallenius võitis 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha. Ta sai oma pronksmedali kätte alles 1970. aastal. Ta võistlemine piirdus arsti otsuse tõttu veerandfinaaliga ja poolfinaali teda ei lubatud, sest ta oli vigastanud oma vasakut pöialt. See vigastus osutus hiljem väga tõsiseks ja tema poksikarjäär oli sellega läbi.

Mallenius töötas edaspidi poksitreenerina ja hiljem ehitusettevõtjana.
C. elegans (täpsustus)

***C. elegans*** on mitmete elusolendiliikide ladinakeelse nimetuse lühend:
* *[[Varbuss|Caenorhabditis elegans]]* on väike ümaruss, mis on leidnud laia kasutust molekulaar- ja arengubioloogia katseorganismina
* *[[Caladenia elegans]]*
* *[[Calceolispongia elegans]]*
* *[[Calcinus elegans]]*
* *[[Caledothele elegans]]*
* *[[Calligonum elegans]]*
* *[[Calliprason elegans]]*
* *[[Calliscelio elegans]]*
* *[[Callotillus elegans]]*
* *[[Calocalanus elegans]]*
* *[[Calochortus elegans]]*
* *[[Caloria elegans]]*
* *[[Calosoma elegans]]*
* *[[Calyptranthes elegans]]*
* *[[Calyptrocalyx elegans]]*
* *[[Cambridgea elegans]]*
* *[[Capnodium elegans]]*
* *[[Capparis elegans]]*
* *[[Cardiocondyla elegans]]*
* *[[Cardioglossa elegans]]*
* *[[Carinostoma elegans]]*
* *[[Castilleja elegans]]*
* *[[Catapaecilma elegans]]* on liblikaliik Aasias
* *[[Celeus elegans]]*
* *[[Centruroides elegans]]*
* *[[Cephalota elegans]]*
* *[[Cereus elegans]]*
* *[[Cestrum elegans]]*
* *[[Cethegus elegans]]*
* *[[Chaetoderma elegans]]*
* *[[Chaetonotus elegans]]*
* *[[Chaetophora elegans]]*
* *[[Chamaedorea elegans]]* on palmiliik
* *[[Chalarostylis elegans]]*
* *[[Cheiracanthium elegans]]*
* *[[Chersotis elegans]]* on liik öölaste sugukonnast
* *[[Chesneya elegans]]*
* *[[Chirostenotes elegans]]*
* *[[Chlorolestes elegans]]*
* *[[Chlorostilbon elegans]]*
* *[[Chrysopilus elegans]]*
* *[[Chrysotoxum elegans]]* on liik sirelaste sugukonnast
* *[[Chrysotus elegans]]*
* *[[Chusquea elegans]]*
* *[[Coccothrinax elegans]]*
* *[[Cochlespira elegans]]*
* *[[Coelinidea elegans]]*
* *[[Coenosia elegans]]*
* *[[Coleonyx elegans]]*
* *[[Collemopsidium elegans]]*
* *[[Colletes elegans]]*
* *[[Columbinia elegans]]*
* *[[Coluria elegans]]*
* *[[Combretum elegans]]*
* *[[Comitas elegans]]*
* *[[Conocybe elegans]]*
* *[[Conops elegans]]*
* *[[Conotrachelus elegans]]*
* *[[Conus elegans]]*
* *[[Coptoclavella elegans]]*
* *[[Coronium elegans]]*
* *[[Corydalis elegans]]*
* *[[Corydoras elegans]]*
* *[[Corynoptera elegans]]*
* *[[Cosmodes elegans]]*
* *[[Costentalina elegans]]*
* *[[Cotoneaster elegans]]*
* *[[Craspedochiton elegans]]*
* *[[Craspedodiscus elegans]]*
* *[[Crassula elegans]]*
* *[[Crematogaster elegans]]*
* *[[Cricosaurus elegans]]*
* *[[Crioceratites elegans]]*
* *[[Croton elegans]]*
* *[[Cryptoditha elegans]]*
* *[[Ctenochasma elegans]]*
* *[[Ctenophora elegans]]*
* *[[Ctenium elegans]]*
* *[[Cunninghamella elegans]]*
* *[[Cybiosarda elegans]]*
* *[[Cyclamen elegans]]*
* *[[Cyclanorbis elegans]]*
* *[[Cyclaspis elegans]]*
* *[[Cyerce elegans]]* on selgnäsalase liik
* *[[Cymbidium elegans]]*
* *[[Cymatoderma elegans]]*
* *[[Cymbopogon elegans]]*
* *[[Cynodictis elegans]]*
* *[[Cynosurus elegans]]*
* *[[Cypella elegans]]*
* *[[Cyphophoenix elegans]]*
* *[[Cyprinodon elegans]]*
* *[[Cypripedium elegans]]*
* *[[Cyrestis elegans]]*
* *[[Cyriocosmus elegans]]*
Kunja

**Kunja** on alev Venemaal Pihkva oblastis, Kunja rajooni keskus. Asub 348 km Pihkvast kagus. 

Kunja asutati 1901 raudtee-ehitusega seoses ja alevi staatus on tal alates 1966. aastast. Alevit läbib Rževi – Velikije Luki raudtee.

4 km kaugusel alevist asub Klini küla, mis keskajal oli linn.

## Viited
Osutamisest

**"Osutamisest"** on kahe tuntud artikli eestikeelne pealkiri  analüütilises keelefilosoofias: 

***"[[On Denoting]]"** (Bertrand Russell, 1905)
***"[[On Referring]]"** (Peter Frederick Strawson, 1950)
Uljanovka

**Uljanovka** (vene *Ульяновка*; soome *Uljana*) on alev Venemaa Leningradi oblastis Tosno rajoonis. Asub 40 km Peterburi kesklinnast kagus Sablinka jõe ääres.

1922. aastani oli asula nimi **Sablino**. Praeguse nime sai asula Vladimir Uljanovi (Lenini) järgi, kes elas 1905–1906 seal oma õe juures. 

Asula sai aleviks 1927. aastal. Uljanovkat läbib Peterburi–Moskva raudtee (Sablino jaam).

Uljanovkas asub alumiiniumtorusid valmistav tehas. Paljud alevi elanikud käivad tööl Peterburis. 

Alevis asub naistevangla.

Alevi põhjapiiril asub Sablino loodusmälestis, mis hõlmab mitmeid geoloogilisi ja ajaloolisi objekte.
Jari Grönroos

**Jari Grönroos** (sündinud 26. oktoobril 1964 Helsingis) on Soome endine poksija.

Grönroos oli kolmekordne Soome meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1983–1985.

Grönroos sai pronksmedali 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis)  sulgkaalus (kuni 57 kg).

Grönroos poksis veebruarist kuni septembrini 1989 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist, millest võitis 2 ja kaotas 2 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning üks kohtumine jäi viiki.

## Välislingid
*
Kuressaare linnastaadion

**Kuressaare linnastaadion** on mitmeotstarbeline staadion Kuressaares aadressil Staadioni tänav 2, jalgpalliklubi FC Kuressaare kodustaadion. Staadionil on pidanud mänge ka Eesti jalgpallikoondis.

Staadioni tribüünid mahutavad 2000 pealtvaatajat. Staadion kuulub Kuressaare linnale.

Staadion renoveeriti 2014. aastal.

## Galerii

Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni rada.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadion2.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni vaade.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadion3.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni maja.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni meediamajake.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni rajal.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadion.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni tribyyn.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni jooksurajal.JPG
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni tribyyn2.JPG


## Viited

## Välislingid

* Kirjeldus FC Kuressaare kodulehel
* EOK – Spordirajatised ja spordibaasid — Kuressaare linnastaadion
* Staadioni asukoht
Jarmo Eskelinen

**Jarmo Johannes Eskelinen** (sündinud 17. mail 1962 Kajaanis) on endine Soome poksija.

Eskelinen oli kokku seitsmekordne Soome meister – 1981. aastal kärbeskaalus (kuni 51 kg),  aastatel 1983-1985 kukk-kaalus (kuni 54 kg) ning aastatel 1986-1988 sulgkaalus (kuni 57 kg).

Eskelinen osales 1984. aasta Los Angelese olümpiamängudel kukk-kaalus (kuni 54 kg) ja 1988. aasta Seouli olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg), kuid kaotas oma kohtumised II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Eskelinen sai 24. Euroopa meistrivõistlustel 1981. aastal (Tamperes)  kärbeskaalus (kuni 51 kg), 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis)  kukk-kaalus (kuni 54 kg) ja 27. Euroopa meistrivõistlustel 1987. aastal (Torinos)  sulgkaalus (kuni 57 kg) kokku kolm pronksmedalit.

Eskelinen töötab poksitreenerina ja on tegutsenud ka poksikohtunikuna.
Liustikusete

**Liustikusete** ehk **glatsiaalne sete** on liustiku ja tema sulavete poolt kokkukuhjatud purdosakeste settimisel tekkinud sete.

Liustikusetted liigitatakse tekkepõhiselt järgmiselt:
* moreen;
* liustikujõesete ehk fluvioglatsiaalne sete;
* liustikujärvesete ehk limnoglatsiaalne sete.

Liustikusetetest moodustuvad erinevad pinnavormid. Moreenist on moodustunud moreentasandikud, otsamoreenid ja voored, liustikujõesetetest oosid ja sandurid ning liustikujärvesetetest mõhnad.
Liustikujärvesete

**Liustikujärvesete** ehk **limnoglatsiaalne sete** on jääpaisjärves ja jääjärves settinud sete.

Liustikujärvesete koosneb kihiliselt settinud peenematest purdosakestest. Suvel settib peamiselt sulavete poolt toodud liiv ja aleuriit, talvel aga savimineraalid. Tüüpiliseks setteks on viirsavi. 

Liustikujärvesetetest moodustunud tüüpilised pinnavormid on mõhnad.

## Vaata ka
*liustikujõesete
Postimehe aasta inimene

**Postimehe aasta inimene** on nimetus, millega ajalehe Postimees toimetus tunnustab millegi poolest sel aastal silma paistnud inimest. 

Aastail 1997–2001 valis aasta inimese Postimehe ajakiri Luup.

## Aasta inimesed
*1997 – Ardo Hansson – börsikriisi üks väheseid ettenägijaid
*1998 – Linnar Viik – infotehnoloogia asjatundja ning analüütik
*1999 – Andres Metspalu – üks Geenivaramu projekti algatajaid
*2000 – Ilmar Petersen – Elcoteq Tallinna juhatuse esimees, kõrgtehnoloogiafirma looja
*2001 – Ivar Must – Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud laulu "Everybody" helilooja
*2002 – Andrus Veerpalu – suusatamise olümpiavõitja 
**aasta tegu – pensioni II sammas
**aasta meeskond – filmi "Nimed marmortahvlil" tegijad 
*2003 – Alar Sikk – vallutas maailma kõrgeima mäetipu Mount Everesti
*2004 – Eesti sõdur Iraagis – tunnustus Eesti elukutselise sõduri vaprusele ja kamraadlikkusele
*2005 – Tarmo Soomere – jaanuaritormiga kaasnenud üleujutuste ennustaja
*2006 – filmi "Leiutajateküla Lotte" tegijad
*2007 – Marina Kaljurand – Eesti suursaadik Venemaal
*2008 – Gerd Kanter – kettaheite olümpiavõitja
*2009 – Sofi Oksanen – Eesti ajaloo ja eestluse selgitaja
*2010 – Tanel Laisaar, kopsuarst, kes juhtis Eesti esimest kopsusiirdamist
*2011 – Anne Sulling ja Hannu Lamp, Eesti kasutamata CO2 saastekvoodi müügi korraldamise eest
* 2012 – Urmas Dresen, visionäär, kes julges unistada väga suurelt, et ta ehitas oma idee nullist üles. vt Lennusadam
* 2013 – Mart Noorma, tudengisatelliidi EstCube-1 projektijuht
* 2014 – Hirvo Surva, 26. üldlaulupeo kunstiline juht
* 2015 – Ivo Felt, filmiprodutsent
* 2016 – Tõnis Lukas, panuse eest Eesti Rahva Muuseumi uue hoone valmimisse
* 2017 – Asko Lõhmus, võttis osa 2017. aasta metsandusteemalisest arutelust 
* 2018 – kommunismiohvrite memoriaali autorid Kalle Vellevoog, Jaan Tiidemann, Tiiu Truus, Kirke Kangro ja Lidia Zarudnaja 
* 2019 –  filmirežissöör Tanel Toom, A. H. Tammsaare «Tõe ja õiguse» esimese osa põhjal valminud samanimelise filmi stsenarist ja režissöör 
* 2020 – Arkadi Popov, kiirabiarst, Terviseameti kriisistaabi hädaolukorra meditsiinijuht pandeemia ajal
* 2021 – Katri Raik
* 2022 – Johanna-Maria Lehtme, MTÜ Slava Ukraini eestvedaja (nimetus ära võetud mais 2023)
* 2023 – Pille Kaisel, Metsküla kooli direktor
* 2024 – Janar Holm, riigikontrolör
* 2025 – Heli Jürgenson, XXVIII üldlaulupeo kunstiline juht

## Viited
Muusika valdkonna elukutsete loend

*Siin on loetletud [[muusika]] valdkonna [[elukutse]]id.*

## A
agent - akordionist - ansamblist - arranžeerija

## B
bassist - basskitarrist

## D
dirigent - diskor

## F
fagotimängija - flötist

## H
harfimängija - helilooja - helirežissöör - helitehnik - hääleseadja - häälestaja 

## I
illustraator

## K
kammermuusik - klarnetist - klaverihäälestaja - klaverisaatja - kontrabassimängija - kontserdikorraldaja - kontsertmeister - korrepetiitor - koorijuht - koorilaulja - kunstiline juht

## L
laulja - löökpillimängija

## M
metsasarvemängija - muusik - muusikakirjastaja - muusikakriitik - muusikamänedžer - muusikapedagoog - muusikapoe müüja - muusikaprodutsent - muusikatarvete turu ekspert - muusikateadlane - muusikatoimetaja

## N
noodigraafik 

## O
oboemängija - organist - orkestrant

## P
pianist - pillimees - pillimeister - produtsent

## S
saksofonist - solist

## T
tromboonimängija - trompetist - trummar - tšellist - tšembalist

## V
viiuldaja - vioolamängija
Dagmar Mattiisen

**Dagmar Mattiisen** (sündinud 8. juulil 1959 Pärnus) on Eesti naiskodukaitsja ja poliitik.

2004. aastal kaitses ta akadeemias Nord väitekirja "Eesti totaalkaitsesüsteemi tsiviilaspekt" (juhendaja Raivo Palmaru) ja sai magistrikraadi.

Aastatel 1992–2005 oli Dagmar Mattiisen Naiskodukaitse esinaine. 

2005–2007 kuulus Mattiisen Isamaa ja Res Publica Liitu, 2007–2011 erakonda Eestimaa Rohelised. Kui ta astus Eestimaa Rohelistesse, ei olnud IRL veel tema lahkumisavaldust äriregistrile edastanud, seetõttu nimetas Äripäev teda 2007. aasta mais ilmunud topeltparteilaste loetelus.

Riigikogu valimistel 4. märtsil 2007 kogus ta Tartu ja Jõgeva maakonnas 916 häält. 

Dagmar Mattiisen oli erakonna Eestimaa Rohelised peasekretär 2007. aastal. Ta valiti erakonna juhatusse 21. novembril 2009 Raplas toimunud üldkogul, 2010. aastani oli ta erakonna eestkõneleja. 2011. aastal lahkus ta erakonnast. 

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas Tartu ja Jõgeva maakonnas. Ta sai 27 häält.

## Tunnustus
*2002 Kodanikupäeva aumärk
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Roheliste erakonna peasekretär on Dagmar Mattiisen. Eesti Päevaleht, 11. mai 2007
* Roheliste uus peasekretär on Dagmar Mattiisen Eestimaa Rohelised, pressiteade, 11. mai 2007
* Ott Heinapuu. Mattiisen ja Jalakas: roheline erakond inimlikumaks ja rohelisemaks Eesti Päevaleht, 22. november 2009
Kultuuriantropoloogide loend

''Siin on loetletud sotsiaal- ja kultuuriantropolooge. 

## A
*Myrdene Anderson 
*Aet Annist 

## B
*Samuel Barrett
*Ruth Benedict 
*Brent Berlin 
*Franz Boas 
*Vladimir Bogoraz

## D
*George Amos Dorsey
*James Owen Dorsey
*Alan Dundes

## F
*Alan Fiske
*François Flahault
*James Frazer

## G
*Clifford Geertz 
*Ernest Gellner
*Barbara Dix Grimes

## H
*Edward T. Hall

## I
*Tim Ingold

## L
*Alexander Lesser 
*Claude Lévi-Strauss 
*Irén Lovász 

## M
*Bronisław Malinowski 
*Margaret Mead 
*Triinu Mets 
*Horace Miner 
*Argo Moor 
*Lewis Morgan 

## S
*Grafton Smith 
*Julian Steward
*Renata Sõukand

## T
*Everard Ferdinand im Thurn

## W
*Gene Weltfish
*Leslie White