Viljandi kreis

**Viljandi kreis** (saksa keeles *Der Fellinsche Kreis*, vene keeles *Феллинский уезд*) oli Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu haldusüksus Lõuna-Eestis Viljandimaal aastatel 1783–1796 ja 1888–1917. 

Kreis ehk maakond piirnes põhjas Tallinna asehaldurkonna / Eestimaa kubermangu Tallinna kreisi ja Rakvere kreisiga, idas Riia asehaldurkonna/Liivimaa kubermang Tartu kreisi ja läänes Pärnu kreisiga.

Asehalduskorra ajal 1783–1796 moodustati Pärnu kreisi kirdepoolsetest kihelkondadest Viljandi kreis ja Pärnu kreisist eraldati mitu kihelkonda. 1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks. Viljandi kreis eraldati taas 1888. aastal. 
## Territoorium

Viljandi kreisilinn oli Viljandi, 19. sajandi keskel kuulus kreisi kaheksa kihelkonda: 
*Viljandi kihelkond (*Kirchspiel Fellin-Land*), 
*Helme kihelkond (*Kirchspiel Helmet*), 
*Suure-Jaani kihelkond (*Kirchspiel Groß St. Johannis*), 
*Kolga-Jaani kihelkond (*Kirchspiel Klein St. Johannis*), 
*Põltsamaa kihelkond (*Kirchspiel Oberpahlen*), 
*Paistu kihelkond (*Kirchspiel Paistel*), 
*Pilistvere kihelkond (*Kirchspiel Pillistfer*), 
*Tarvastu kihelkond (*Kirchspiel Tarwast*).

### Pärnu-Viljandi kaksikmaakond
1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks.

1804. aastal jagati Põhja-Liivimaal asuvate Liivimaa kubermangu praostkondade piirid ümber, sh taastati Viljandi praostkond. Viljandi praostkonda kuulusid Helme, Kolga-Jaani, Paistu, Pilistvere, Põltsamaa, Suure-Jaani, Tarvastu ja Viljandi kihelkond.

1845. aastal registreeriti Pärnu-Viljandi Põllumajandusselts, mille eesotsas olid  Õisu ja Heimtali von Siversite ja Riidaja von Strykide suguvõsa esindajad. 1871. aastal asutati kreisis Viljandi Eesti Põllumeeste Selts. 

Pärnu-Viljandi kaksikmaakonnast uuesti eraldatud Pärnu kreis moodustati 1888. aastal.

1911. aastal eraldati Viljandi kihelkonnast Kõpu kihelkond (*Kirchspiel Fellin-Köppo*).

### Sillakohtupiirkonnad
Viljandi ja Pärnu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (*Fellinsches Ordnungsgericht*, *Pernauer Ordnungsgericht*):
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Pärnu, Tõstamaa, Audru, Tori kihelkond
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Vändra, Mihkli, Pärnu-Jaagupi kihelkond
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Saarde, Halliste-Karksi kihelkond
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Viljandi, Suure-Jaani kihelkond
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Põltsamaa, Pilistvere, Kolga-Jaani kihelkond
#sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Paistu, Tarvastu, Helme kihelkond.
### Viljandimaa politseivalitsus
Politseilised sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni „Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamise” seaduse alusel, politseilised haldusülesanded anti üle Liivimaa kubermangu kreiside politseivalitsustele. Viljandi kreisi  Viljandi kreisi politseivalitsuse I jaoskonda kuulusid kihelkonnad: Viljandi, Kõpu, Suure Jaani ja mõisad: Eimtali, Loodi, Vardi, Holstre ja Paistu kirikumõis,  kreischefi vanema abilisega; II. jaoskond: Põltsamaa, Pilistvere ja Kolga-Jaani, kreisichefi noorema abilise elukoht oli Põltsamaal; III. jaoskond: Tarvastu, Helme ja mõisad: Aidu, Morna, Õisu, Pahuvere ja Laatre. Kreisichefi noorema abilise elukoht oli Helmes.

## Taristu
Viljandi kreisi läbis Tallinna–Riia postimaantee, kreisis asusid Mõisaküla, Viljandi ja Võhmast viie kilomeetri kaugusel Võhma ehk Pahajänese postijaam, Suure-Jaani (Lõhavere), Põltsamaa, Parika postijaam.

1799. aastal avati  postitee Viljandist Kuigatsisse, 1885. aastal avati  postiteel Kärstna vahejaam. 1850. aastal avati  Viljandi–Mõisaküla postitee, vahejaamaga Õisus, kuhu Raadi kõrtsi rajati hobu-postijaam.  1892. aastal pikendati Pärnu trakti Torist Vana-Vändra ja Suure-Jaani kaudu Viljandini. Viljandi–Parika–Põltsamaa trakt avati 1889. aastal. Viljandis asus „Klinke“ postijaam Vaksali tänav 4. Postijaama rajas ja avas 1. detsembril 1859 sakslane Friedrich-Wilhelm Klinke.

1897. aastal avati Viljandit läbiv Valga–Ruhja–Pärnu raudtee harutee Laatre–Viljandi raudtee. 1898 alustati uue Tallinna-Viljandi raudteeliin ehitamist Viljandi ja Tallinna vahele. Uue tee valmimisel kujunes see peamiseks teeks ja raudtee hakkas kandma nime Pärnu–Tallinna juurdeveoraudtee.

## Vaata ka
* Viljandi kreisiarst
* Riia asehaldurkond
* Viljandi maakond

## Viited

## Välislingid

*Ajaloolise Viljandimaa tutvustus Eesti mõisaportaalis
*Jakob Benjamin Fischer: Versuch einer Naturgeschichte von Livland, 1791 (Viljandi Kreisi geograafiast) (saksa keeles)
*
*