open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nooremallohvitser

**Nooremallohvitser** on madalamasse auastmegruppi kuuluv allohvitser. Nimetatakse ka "allohvitseriks ilma portupeeta", harvem ajateenija-allohvitseriks.

## Eesti kaitseväe nooremallohvitserid

### Auastmed

Maa- ja õhuväes:
*nooremseersant
*seersant
*vanemseersant

Mereväes:
*nooremmaat
*maat
*vanemmaat

Nooremallohvitserid on tavaliselt jaoülemad, reservrühmavanemad või spetsialistid. Kaadriüksustes võivad olla ka jaoülema asetäitjad ja lahingupaari vanemad.

### Väljaõpe

Nooremallohvitseride ettevalmistus toimub (üldjuhul) 12 nädala pikkusel **nooremallohvitseri kursusel** (NAK), mis toimuvad hajutatult väeosades. Kursusele võetakse keskharidusega õppureid, kes on läbinud sõduri baaskursuse (SBK). 

Kursus koosneb: 
#üldteadmisi (juhtimine, pedagoogika, õigusaktid, üldlahinguline ettevalmistus) andvast baasosast – **NABK** ja 
#spetsialiseerivast (laskur-jalavägi, logistika, tankitõrje, miinipilduja, lahinguluure, sidevägi, suurtükivägi, pioneerivägi, õhutõrje, meditsiiniteenistus, meediasõdur) erialaosast – **NAEK**. 

Kursuse edukalt lõpetanutele antakse nooremseersandi auaste ja kursuse riidest lõpumärk (nn Lahingukooli märk) välivormile. NAK-i lõpumärki on sageli tavaks vormil edasi kanda ka pärast vanemallohvitseriks või ohvitseriks saamist. Kursuse ebarahuldavalt läbinutele võidakse anda kaprali auaste. Pärast eksami sooritamist on võimalus saada nooremseersandiks.

### Ajalooline auaste

**Nooremallohvitser** oli enne II maailmasõda Eesti sõjaväe allohvitseriauaste, mis vastas jaoülema tasemele. Auaste kaotati 1939. aastal ja asendati nooremseersandi või nooremmaadi (mereväes) auastmega.

## Nooremallohvitseriauastmeid välisriikides

Suures osas riikides ei eristata nooremallohvitseriauastmeid. Nooremallohvitseriauastmed on tavaliselt relvajõududes, kus on ühtlasi kasutusel veebliauastmed.

### Saksa kaitseväe [[Bundeswehr]]i maaväe nooremallohvitserid
*Unteroffizier
*Stabsunteroffizier

### [[Soome]] kaitseväe maaväe nooremallohvitserid
*alikersantti
*kersantti
*ylikersantti

### [[Venemaa keisririik|Venemaa keisririigi]] sõjaväes olid nooremallohvitserid
*seersant
*alampraporštšik
*kaptenarmus
*veltveebel (suurtükiväes)

### [[NSV Liit|NSV Liidu]] [[Punaarmee]]s olid nooremkomandörid
*grupikomandör (Отделенный командир) (1935–1940)
*noorem rühmakomandör (Младший комвзвод) (1935–1940)
*staršina (Старшина) (1935–1940)
**nooremseersant (1940–1942)
**seersant (1940–1942)
**vanemseersant (1940–1942)
**staršina (1940–1942)
### [[Rootsi]]

Allikas: 

### [[Ameerika Ühendriigid]]

Maaväes on kaks E-4 auastet - Specialist ja Corporal. Ainult Corporal on nooremallohvitseri auaste, kuid talle makstakse samaväärselt Specialistiga.

Merejalaväes on E-6 auaste - Staff Sergeant - vanemallohvitseri auaste.

Õhuväes on E-4 auaste - Senior Airman - sõduri auaste, ei oma nooremallohvitseri võimu.

## Vaata ka

*Allohvitser
*Ohvitser
*Sõdur

## Viited
Distsiplinaarkaristus (sõjandus)

**Distsiplinaarkaristus** on sõjaväelase suhtes vastavalt õigusaktidele rakendatud karistusmeede. 

Distsiplinaarkaristuse eesmärk on sõjaväelase karistamine toimepandud distsiplinaarsüüteo eest ja uute distsipliinirikkumiste ärahoidmine. 

## Distsiplinaarkaristused Eesti kaitseväes

Karistuse määramise õigus (alluvate kaitseväelaste suhtes) on otsesel ülemal, tema asetäitjal ja abil ning garnisoniülemal ja -komandandil oma teenistuskohustuste täitmisel. Kaitseväelase võtmine haldus-, kriminaal- või tsiviilvastutusele ei välista sama süüteo eest distsiplinaarkaristuse määramist. 

**Eesti kaitseväelaste suhtes kohaldatavad distsiplinaarkaristused:** https://www.riigiteataja.ee/akt/110072012001

#noomitus;
#distsiplinaartoimkond;
#distsiplinaararest;
#rahatrahv;
#põhipalga vähendamine;
#Kaitseväe teenetemärgi äravõtmine;
#tegevteenistusest vabastamine.

Erineva auastmega kaitseväelastel ja kaitseväelastele on võimalik määrata loetelust vastavalt erinevaid distsiplinaarkaristusi.
Vahipost

**Vahipost** on sõjaväe garnisoniteenistuse mõistes maa-ala või piirkond, kus asuvad tunnimehele valvamiseks määratud valveobjektid. 

Vahipostil peavad olema kinnitatud juhised, kus on loetletud valveobjektid ja tunnimehe tegevus nende jälgimisel (postitabel) ning vahiposti plaan. Tavaliselt on vahipostil valves korraga 1-2 tunnimeest vahetuse pikkusega 1-2 tundi.

Vahipostiks (välipost, välivahipost) nimetatakse ka välitingimustes asuvate üksuste ja allüksuste paiknemiskoha lähijulgestuseks rakendatavat teenistuskohta. Väli-vahipostidel ei ole tavaliselt oma kinnitatud juhiseid.
Vahiteenistus

**Vahiteenistus** on sõjaväe objektide, isikkoosseisu ja vara valve ning auavaldused selleks määratud vahtkondlaste poolt.

## Vahiteenistuse eesmärk ja jagunemine
Vahiteenistuse eesmärgid on:
*sõjaväe isikkoosseisu, väeosa jt valveobjektide turvalisuse kaitse
*vahialuste sõjaväelaste valvamine
*auavaldused

Vahiteenistus jaguneb garnisonivahiteenistuseks ja väeosasiseseks vahiteenistuseks. Garnisoniülema korraldusel toimuv garnisoni väeosade vahiteenistus on garnisonivahiteenistus. Garnisoniteenistuse moodustavad kõik need ülesanded, mida garnisoni väeosad täidavad väljaspool neile eraldatud piirkonda turvalisuse, vahiteenistuse, sõjaväelaste hulgas avaliku korra, distsipliini säilitamise, side ja arstiabi korraldamise ning tseremooniate alal. Väeosaülema korraldusel toimuv vahiteenistus on väeosasisene vahiteenistus. 

Vahiteenistustoimkonna ehk vahtkonna moodustavad mingiks kindlaks ajaks (ööpäevaks või selle osaks) ülema käsuga vahiteenistusse määratud meeskonnad ja isikud (vahtkondlased). 

Vahiteenistuseks moodustatakse alalisi vahtkondi, erakorralisi vahtkondi ja valvkondi.

Valvekohustusi võivad täita ka selleks määratud valvurid, korrapidajad või ametnikud. 

## Välislingid
*Garnisoni määrustik. Riigi Teataja, nr. 18, 6 märts 1929
Iru ämm

**Iru ämm** oli Iru mäel Pirita jõe lähedal seisnud piklik kivi, mida muiste austati.
Õige Iru ämm hävis 19. sajandi keskel hoolimatult jaanitule tegemisega. Tükke kasutati Iru silla ehitamisel aastail 1865–1867. Praegu võib Iru mäel näha ämma asemikuna Juhan Raudsepa loodud raidkuju, mis püstitati sinna 1970. aastal, Iru koduloolaste pandud mälestuskivi asemele.

Iru ämma tekkimisest on juttu eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" kolmandas loos (Kalevipoegade jahilkäik,  Linda röövimine,  Kalevipoegade kojutulek). Tuuslar röövis Kalevipoegade jahikäigu ajal nende ema Linda ja üritas ta viia oma paati. Linda hüüdis hädas appi Ukut ja teisi jumalaid. Kui Tuuslar oli jõudnud oma saagiga Iru mäele, tuli appi Pikker, kes välgulöögiga tabas nii Tuuslarit kui ka Lindat. Tuuslar langes surnu kombel maha, kuid Linda muutus kivisambaks. Tuuslari ärgates ei leidnud ta leske enam kusagilt. Rahvas hakkas kaljut Iru ämmaks kutsuma. Kaljul olevat sees olnud ka salavägi – kui teda õhtul mäest alla veeretati, oli ta hommikul vana koha peal tagasi.

## Vaata ka
*Rihu ämm

## Viited

## Välislingid
*Iru Ämm ja Linda kivi – Eesti Loodus, nr 2005/6
Sidetehnika

**Sidetehnika** on sides kasutatavad tehnilised vahendid ja lahendused.

## Kirjandus
*A. Merilaid. Sidetehnika ajalooline areng. Tallinn 1938.

## Välislingid
*Sidetehnika valdkonna standardid Eesti Standardikeskus
Malevkond

**Malevkond** on Kaitseliidu maleva maa-ala- ja haldusallüksus, mis koosneb kompaniidest või (ja) rühmadest. 

Malevkonna liikmete põhjal koostatakse kooskõlas vajadusega maleva koondüksusse lahingallüksusi või sisekaitseallüksusi. Samuti korraldatakse malevkonnana spordi-, kultuuri-, väljaõppe- ja seltskonnaüritusi.

Malevkonda juhib malevkonna pealik.

Kaitseliidu põhikirja järgi võib malevkonna moodustada 300 tegevliikmest, selle peab kinnitama Kaitseliidu ülem maleva pealiku ettepanekul. Malevkondade piirid määrab kindlaks Kaitseliidu ülem, väiksemate üksuste piirid määrab kindlaks maleva pealik. Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne). 

Enne Teist maailmasõda loeti malevkond sõjaväelise organisatsioonina vastavaks pataljonile.

Noorte kotkaste organisatsioonis on malevkonna suurus 100 liiget.

## Vaata ka
* Kaitseliidu malevkondade loend

## Viited
Johann VII (Nassau-Siegen)

**Johann VII** (7. juuni 1561 Dillenburg – 27. september 1623 Siegen) oli Nassau-Siegeni krahv 1606–1611.

Johann sündis Nassau-Dillenburgi krahvi Johann VI ja Leuchtenbergi krahvitari Elisabethi pojana.

Johann võttis osa Poola-Rootsi sõjast, kus ta juhatas Rootsi vägesid.

Tema lell oli Oranje Willem.

## Perekond
Johann abiellus 1581. aastal Dillenburgi linnuses Magdalenaga, kes oli Waldeck-Wildungeni krahvi Philipp IV tütar ning Hanau-Münzenbergi krahvi Philipp Ludwig I lesk. Abielust sündisid:
*Johann Ernst (1582–1617), Veneetsia kindral
*Johann VIII, Nassau-Siegeni krahv, Hispaania ja Austria väejuht
*Elisabeth (1584–1661), abiellus Waldeck-Wildungeni krahvi Christianiga
*Adolf (1586–1608)
*Juliane (1587–1643), abiellus Hesseni-Kasseli maakrahvi Moritziga
*Anna Maria (1589–1620), abiellus Daun-Falkensteini krahvi Johann Adolfiga
*Johann Albrecht (1590–1593)
*Wilhelm (1592–1642), Nassau-Hilchenheimi krahv
* Anna Johanna (1594–1636), - abiellus Johan Wolfert van Brederodega (1599–1655)
* Friedrich Ludwig (1595–1600)
* Magdalena (1596–1661)
* Johann Friedrich (1597)

Esimese abikaasa surma järel abiellus Johann 27. augustil 1603 Holstein-Sonderburg-Plöni printsessi Margarethaga (1583–1638), kes oli Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johanni tütar. Abielust sündisid:
* Johann Moritz (1604–1679), Nassau-Siegeni vürst, Hollandi feldmarssal, Brasiilias asuvate Hollandi valduste kuberner
* Georg Friedrich (1606–1674), Nassau-Siegeni vürst
* Wilhelm Otto (1607–1641)
* Louise Christina (1608–1685), abiellus parun Philippe Francois du Houx de Wattevillega (1605–1636)
* Sofia Margaretha (1610–1665), abiellus Limburg-Styrumi krahvi Georg Ernstiga (1593–1661)
* Heinrich (1611–1652)
* Marie Juliane (1612–1665), abiellus Saksi-Lauenburgi hertsogi Franz Heinrichiga (1604–1658)
* Amalie (1613–1669), abiellus esmalt Rootsi väejuhi Hermann von Wrangeliga (1587–1643) ja tema surma järel Pfalz-Sulzbachi hertsogi Christian Augustiga (1622–1708)
* Bernhard (1614–1617)
* Christian (1616–1644)
* Catharina (1617–1645)
* Johann Ernst II (1618–1639)
* Elisabeth Juliana (1620–1665), abiellus Sayn-Wittgensteini krahvi Bernhardiga (1620–1675)
Viide:

### Sugupuu
Viited:

## Viited
Sõdur

**Sõdur** on allüksuse rivikoosseisu põhivõitleja üldnimetus.

## Sõduri kutse iseärasused

Lihtsõdur on iga sõjaväe peamine edasiviiv ja otsustav jõud, millest sõltub lahingutegevuse, väljaõppe või igapäevateenistuse tegelik efektiivsus. Sõduri tegevus ja teenistus eeldab head vastupidavust, julgust ja järjekindlust, kuid sisaldab vähemal määral vastutust. 

Tavaliselt alustavad kõik sõjaväelased oma väeteenistust sõdurina. Esmalt läbitakse sõjaline baasväljaõpe ja seejärel erialane ettevalmistus.

## Sõduriauastmed Eesti kaitseväes

Eesti kaitseväe maa- ja õhuväe sõduriauastmed:
*reamees;
*kapral.

Eesti kaitseväe mereväe sõduriastmed:
*madrus;
*vanemmadrus.

Kasutusel on olnud madalaima auastmena ka noor – reakoosseisule, kes pole sõduri baaskursust veel läbinud. Alates 1999. aastast auastet enam ei eksisteeri.

## Sõduriauastmed USA relvajõududes

1) On samal palgaastmel koos *Corporal*iga, mis on nooremallohvitseri auaste.

2) Vastav auaste on nooremallohvitseri auaste.

## Vaata ka
*allohvitser
*ohvitser
*palgasõdur

## Välislingid
Malev (Kaitseliit)

**Malev** on Kaitseliidu territoriaalne väeüksus. Malev koosneb staabist ning oma juhatuse ja liikmeskonnaga allüksustest — malevkondadest, üksikkompaniidest, üksikrühmadest. Vastavalt väe- ja relvaliigile võib malevasse kuuluda ka üksikkompaniiga võrdsustatud üksikdivisjone, üksikpatareisid või muid sääraseid eriallüksusi.

Kaitseliidus on 15 malevat. Malevate tegevus- ja vastutuspiirkonnad on enamasti võrdsustatud maakondadega, kuid Hiiumaa malevkond kuulub Lääne malevasse ja Tallinna malev on Harju malevast iseseisev.

Malevat juhib maleva pealik, kellele allub maleva staap.

Kaitseliidu põhikirja järgi võib maleva moodustada vähemalt 2000 tegevliikmest. Põhikiri loeb praeguste malevatena üles Alutaguse maleva, Harju maleva, Jõgeva maleva, Järva maleva, Lääne maleva, Põlva maleva, Pärnumaa maleva, Rapla maleva, Saaremaa maleva, Sakala maleva, Tallinna maleva, Tartu maleva, Valgamaa maleva, Viru maleva ja Võrumaa maleva. 

Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne), mida juhitakse samal kombel kui kaitseväe vastavaid üksusi. 

Enne Teist maailmasõda loeti malev sõjaväelise organisatsioonina vastavaks rügemendile. Malevaid oli 15 (11 maakonna malevat, Tallinna, Tartu, Narva ja Pärnu malev) malevaga oli võrdsustatud Merekaitseliit.

## Vaata ka
*Maakaitseringkond

## Viited
Tagalateenistus

**Tagalateenistus** on asutuste ja väeüksuste kogum ja korraldatud süsteem sõjanduses, mille eesmärk on vägede teenindamine ning varustamine. 

Tagalateenistuste põhiülesanded on:
*Laske- ja lahingumoonaga varustamine
*Toitlustamine
*Meditsiiniabi
*Remont, hooldus ja tehnika evakueerimine
*Kütuste, vee jms kuluvahenditega varustamine
*Majutusküsimuste lahendamine
*Muu varustuse ja vahendite hankimine, hoiustamine ja edastamine
*Majandus- ja finantstegevuse korraldamine

Tagalateenistus jagatakse kaheks põhiharuks:
*Logistiline teenistus
*Lahinguteenindustoetus
Aleksei Uljukajev

**Aleksei Valentinovitš Uljukajev** (Алексей Валентинович Улюкаев; sündinud 23. märtsil 1956 Moskvas) on vene majandusteadlane.

2001. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Ta oli 24. juunist 2013 kuni 15. novembrini 2016 Venemaa majandusarengu minister. 15. novembril 2016 ta vahistati kahtlustatuna altkäemaksu nõudmises eriti suures ulatuses (2 miljonit dollarit). Kohus määras ta kaheks kuuks koduaresti.

2004–2013 oli ta Venemaa Föderatsiooni Keskpanga esimehe asetäitja.

## Viited

## Välislingid
* Биография на сайте ''Центрального банка РФ''.
* Биография на сайте ''Кафедры финансов и кредита ЭФ МГУ''. — 07.01.2009.
* Информация об А.В.Улюкаеве на образовательном портале «''Экономика. Социология. Менеджмент''». — 07.01.2009.
Kemomanipulatsioon

**Kemomanipulatsioon** on üks veekogude tervendamine keemiliste võtete ja meetodite abil. Kemomanipulatsioon ja biomanipulatsioon on veekogude tervendamise peamisi põhimõttelisi viise.

Et veekogudes on tavaliselt limiteerivaks biogeeniks fosfor, siis valdav osa asjaomaseid meetodeid on suunatud just fosfori(ühendite) vähendamisele veekihis. Enamasti tähendab see fosforiühendite sadestamist või fosforifraktsioonide stabiliseerimist põhjasetteis (nt on soovitud suhteliselt stabiilne mitteapatiitne anorgaaniline fosforifraktsioon setteis, mille difundeerumine ja resuspensiooni vette on väike).

Peamisi meetodeid, mida on kasutatud kemomanipulatsioonis on LIMNO (sageli koos lisameetodi Hypox'iga) ja RIPLOX, viimane küll kätkeb endas ka biomanipulatsioonielemente.

## Vaata ka
*Biomanipulatsioon
Veekogude tervendamine

**Veekogu tervendamine** on bioloogiliste ja/või keemiliste ja/või füüsikaliste (sealhulgas tehniliste) võtete ja meetodite kasutamine, parandamaks enamasti veekogu ökoloogilist seisundit või luues/taastades selle rekreatiivset väärtust.

Veekogu tervendamine järve ökosüsteeme mõjutades on biomanipulatsioon, keemiliste võtete kasutamine aga kemomanipulatsioon. Füüsikaliste ja tehniliste võtete alla kuulub näiteks veekogu veetaseme tõstmine või põhjasetete väljakaevamine.

## Kirjandust
*Sults, Ü. (2004). *Liigtoiteliste looduslike ja paisjärvede tervendamine* [Käsiraamat]. Tartu. 32 lk
*Kangur, A. & Nõges, T. (1992). Kas biomanipulatsioon päästab järved? – *Eesti Loodus* **4**: 136–139
1939. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1939. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **9**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 12. ja 15. märtsil Zakopanes Poolas. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 14. märts 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1938: Rudolf Rominger, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 12. märts 
Osavõtjaid: 37
Maailmameister 1938: James Couttet  Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 12. ja 14. märts 
Osavõtjaid: 37
Maailmameister 1938: Émile Allais, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. märts 
Osavõtjaid: 23
Maailmameister 1938: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 12. märts 
Osavõtjaid: 25
Maailmameister 1938: Lisa Resch, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 12. ja 15. märts 
Osavõtjaid: 24
Maailmameister 1938: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Mäesuusatamine 1948. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine 1948. aasta taliolümpiamängudel** toimus 2.–5. veebruarini Sankt Moritzis Šveitsis. Mäesuusatamine oli teist korda V taliolümpiamängude kavas. Ühtlasi olid need ka **10**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlustel jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele).

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]


     

Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 76 
Ametlikud tulemused    


#### [[Kiirlaskumine]]


    

Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 111 
Ametlikud tulemused    


#### [[Alpi kahevõistlus]]


     

Finaal: 2. ja 4. veebruar 
Osavõtjaid: 79 
Ametlikud tulemused    


### Naised

#### [[Slaalom]]


         

Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 37 
Ametlikud tulemused    


#### [[Kiirlaskumine]]


       

Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 28 
Ametlikud tulemused    


#### [[Alpi kahevõistlus]]


       

Finaal: 2. ja 4. veebruar 
Osavõtjaid: 28 
Ametlikud tulemused    


## Medalid






## Välislingid
* Tulemused FIS-i kodulehel
Liiva – Nõmme-Väikse raudtee

**Liiva – Nõmme-Väikse raudtee** oli 1913–1971 Liiva raudteejaamast Nõmme-Väikse raudteejaama viinud kitsarööpmelise raudtee lõik. Oli kuni 1962. aastani osa Liiva–Vääna raudteest.

Raudtee algas Liiva jaama kolmnurgast, ületas Rahumäe viaduktiga Tallinna–Keila raudtee ja möödus Rahumäe kalmistust lõuna poolt. Nõmme turu ja Vanaka vahelt läks edasi Nõmme-Väikse jaama.

## Mustamäe nõlvast laskuv raudteeharu
*Rahumäe kitsarööpmelisest jaamast (Rahumäe sõjaväejaamast) algas harutee, mis viis Tondile. Tondi raudteejaamast hargnes tee Tondi kasarmute eest üle Kristiine heinamaa Kopli poole ja Mustamäe laskemoonaladudesse, mis asusid praeguse Sütiste tee lähedal. 
*Mustamäe nõlva all läks sellelt teine haru edasi läände (praegune Ehitajate tee on umbes 200 m pikkusel lõigul endise raudtee tammil), läbis praeguse Tallinna Tehnikaülikooli kinnistu, Astangul paiknevad suured laskemoonalaod ja ühines Peeter Suure Merekindluse läänepoolse raudteevõrguga (Liiva–Vääna raudteega) Mäekülas praeguse Tähetorni tänava ja Paldiski maantee ristis. 
Viimati kirjeldatud haru eksisteeris lühikest aega. Tänapäeval kulgeb seda mööda jalgtee, kuid mõnel pool pole see maastikul isegi jälgitav.

## Nõmme-Väikse jaamast edasi kulgenud teed
Raudtee jätkus Nõmme-Väikse jaamast kaheteelise Nõmme-Väikse – Sõrve raudteena (vt Liiva–Vääna raudtee).

## Peatused Liiva – Nõmme-Väikse raudteelõigul
Raudteel sõitsid Tallinna–Vääna reisirongid (kuni 1959). Raudtee võeti üles 1971.
Lõigul asusid peatused 
*Liiva, 
*Kalmistu (Rahumäe), 
*Nõmme-Turg ja 
*Nõmme-Väike.

2009. aastal on suurem osa raudteetammist (enamik Rahumäe viadukti – Nõmme-Väikse lõigust) kasutusel kergliiklusteena jalakäijatele ja jalgratastele.

## Pildid

Pilt:Liiva_railway_station_building_15May2009.jpg|Liiva jaamahoone
Pilt:Rahumäe viaduct 08May2009.jpg|Rahumäe viadukt 2009. aastal
Pilt:Kitsarööpmelise raudtee tamm Nõmme 01.jpg|Endine kitsarööpmelise raudtee tamm koos Tondile suunduva haruga Vanaka (Rahumäe) parkmetsas. Taamal Rahumäe sõjaväejaama hoone (eravaldus).
Pilt:Rahumäe sõjaväejaama hoone.jpg|Rahumäe sõjaväejaama, hilisema Kalmistu jaama hoone (eravaldus). Objekt on piiratud aiaga. Asub Rahumäe kalmistu vastas, Vanaka (Rahumäe) parkmetsas 
Pilt:Kitsarööpmeline_raudteetamm_01.jpg‎|Raudteetamm (jalgrattatee) ristub Rahumäe teega ja liigub see järel Piiri tänavaga paralleelselt
Pilt:Kitsarööpmeline_raudteetamm_02.jpg|Raudteetamm (jalgrattatee) Vanaka parkmetsas
Pilt:Turu_platsi_tänav._Vaade_Mustamäe_suusasillalt.jpg|Kunagine raudtee ülesõidukoht Nõmme turu juures (jääb umbes kahe punase auto piirkonda)
Pilt:Nõmme Väike esimene jaamahoone.jpg|Nõmme-Väikese esimene jaamahoone Vääna tn 17, mis oli kasutusel kuni liini avamiseni reisiliikluseks 1920. a. Pärast oli see kasutusel raudteelaste saunana. 
Pilt:Nõmme Väike teine jaamahoone.jpg|Nõmme-Väikese teine jaamahoone (algselt kasarmubarakk), mis oli jaamahoonena kasutusel alates 1920. aastast
1950. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1950. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **11**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 13.–18. veebruarini USAs Aspenis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala meestel ja kolm ala naistel). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 1948: Edy Reinalter, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 63 
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 58
Maailmameister 1948: Henri Oreiller, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Maailmameister 1948: Gretchen Fraser, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 17. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Maailmameister 1948: Hedy Schlunegger, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Krzysztof Mikołaj Radziwiłł

**Krzysztof Mikołaj Radziwiłł** (leedupäraselt **Kristupas Radvila**; ka **Piorun** või **Perkūnas** (vastavalt poola ja leedu keeles 'piksenool'); u 1547 – 20. november 1603 Łosośna) oli Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane. Vürst, põlvnes kuulsast Radziwillide aadlisoost.

Krzysztof Mikołaj Radziwiłł sündis Leedu suurkantsleri ja suurhetmani Mikołaj Radziwiłłi ning Katarzyna Tomicka pojana.

1569. aastal sai temast Leedu *[[podczaszy]]* ja 1572. aastal Leedu välihetman. 1579. aastast oli ta Trakai kastellaan ning Leedu asekantsler. 1584. aastast oli ta Vilniuse vojevood ja 1589. aastast Leedu suurhetman. Liivi sõja järel oli ta mitmete Poola valdusse läinud Liivimaa alade staarost.

Radziwiłł juhtis Rzeczpospolita vägesid mitmes sõjas, muuhulgas ka 1600–1611 aastate Poola-Rootsi sõjas.

Krzysztof Mikołaj Radziwiłł oli veendunud kalvinist.

## Perekond
Krzysztof Mikołaj Radziwiłł abiellus esmalt Katarzyna Sobekiga (surnud 1576).

22. juulil 1578 abiellus ta Dubnos vürstitar Katarzyna Ostrogskaga (1560–1579), kes oli Kiievi vojevoodi vürsti Konstanty-Wasyl Ostrogski tütar. Abielust sündis:
*Janusz Radziwiłł (1579–1620), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane

1581. aastal abiellus Radziwiłł Katarzyna Tęczyńskaga (surnud 1592), kes oli Krakowi vojevoodi Stanislaw Tęczyński tütar. Abielust sündisid:
*Krzysztof Radziwiłł (1585–1640), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane
*Halaszka Radziwiłł (1583–1611), abiellus Lew Sapiehaga

1593. aastal abiellus suurhetman Radziwiłł vürstitar Elżbieta Ostrogskaga (surnud 1599), kes oli Katarzyna Ostrogska õde.

### Sugupuu

## Viited
Liis Lass

**Liis Lass** (sündinud 3. oktoobril 1986 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja kapten.

## Haridus
* 2012 – Nagoya University of Commerce and Business (NUCB) (Jaapan)
* 2012 – Beijing Technology and Business University (Hiina)
* 2009 – Vilniuse Ülikool
* 2005 ja 2009 – Estonian Business School
* 2005 – Vanalinna Hariduskolleegium

## Töö
* 2011 – IPR Project SoundSmart
* 2009 – Tallinna botaanikaaia turundusjuht
* 2008 – kohviku Moskva turundusjuht
* 2007 – ajakirjanik eri ajakirjades
* 2006 – raadio saatejuht
* 2006 – Saaremaa büroo juhataja
* 2006 – A&A turundusinimene
* 2006 – A&A kinnisvaramaakler
* 2005 – ilmatüdruk
* 2004 – modell

## Iludusvõistlused
Liis Lass oli üks poolfinalistidest võistlusel Miss Global Beauty Queen 2005 Xiangshanis Hiinas ning neljas printsess Miss Tourism Queen International võistlusel Changhshas Hiinas.

2006. aastal valisid ajakirja FHM lugejad Liis Lassi "maailma seksikamaks naiseks".

## Loome
Liis Lassi sõnadele kirjutatud laul "God Inside Your Soul" osales konkursil Eurolaul 2008. Tema sõnadele tehtud lugu "Maagiline päev" Rolf Juniori (Roosalu) esituses pälvis 2010. aastal Eesti Eurovisiooni-konkursi finaalis kolmanda koha. Tema ja Elmar Liitmaa lugu "Üks teiseta" pälvis raadio Elmari aastahiti staatuse aastal 2009.

Lass on kirjutanud meediakriitilise raamatu "Kes sandistas lugeja?" (Bloom OÜ, 102 lk, 2009, ).

## Isiklikku
Ta elab Sentosal ja on abielus. Tal on poeg (sündinud 2019) ja tütar (sündinud 2014).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Poetess Liis Lass", Naisteleht, 22. veebruar 2008
* "Laupäeval kihutavad Pärnu lennuväljal Liis Lass ja Koit Toome", Pärnu Postimees, 22. august 2008
* Siret Mägi, "Liis Lassi tulevane äi pole poja pruudiga rahul?", 13. mai 2009
Monaco grand prix

**Monaco ''grand prix*** on [[Monaco]]s peetav võidusõit suurele auhinnale, praegu [[Vormel 1]] maailmameistrivõistluste etapp.

Monaco rajal sõidetakse alates 1929. aastast. 2009. aastal peeti 66. Monaco GP. Ükski Vormel 1 etapp ei ole pikema ajalooga. Alates 1950 ja igal aastal alates 1955 on see kuulunud Vormel 1 sarja. Enne maailmasõda kuulus see Euroopa meistrivõistluste sarja.

Monaco *grand prix* sõidetakse [[Monaco tänavarada|Monaco tänavarajal]]. Tee on kitsas, sellel on palju järske käänakuid ja kõrgusemuutusi, samuti pikk [[tunnel]], mis nõuab võistlejailt iga kord kohanemist algul pimeduse ja siis päikesevalgusega. Rada läbib sadama ja läbi aegade on kaks sõitjat sadamas vette sõitnud, sealhulgas [[Alberto Ascari]] liidrikohalt aastal 1955. Kõigi nende raskuste tõttu on Monaco GP keskmine kiirus suhteliselt väike ja kui Monaco GP ei oleks juba Vormel 1 võistluskavas, ei võetaks teda sinna ohutuse kaalutlustel. Võistlejad seevastu hindavad võitu Monacos rohkem kui teistel GP-del.

Monacos on katkestamised tavalisemad kui mujal ja korduvalt on juhtunud, et võistleja katkestab liidrikohalt. Näiteks 1955. aastal juhtus see kolm korda ja 1982. aastal viimasel kolmel ringil viis korda.

Monacos on 2023. aasta seisuga kõige rohkem (kuus korda) võitnud [[Ayrton Senna]], sealhulgas viis korda järjest aastatel 1989–1993. Viis korda on võitnud [[Graham Hill]] ja [[Michael Schumacher]], neli korda [[Alain Prost]].

Konstruktoritest on 2023. aasta seisuga võitnud 15 korda [[McLaren]], kümme korda [[Scuderia Ferrari|Ferrari]], kaheksa korda [[Mercedes-Benz Vormel 1-s|Mercedes]] ning seitse korda [[Team Lotus (1958–1994)|Lotus]] ja [[Red Bull Racing]].

== Monaco *grand prix* võitjad ==
*Roosal taustal võistlused ei olnud osa Vormel 1 maailmameistrivõistlustest.*<br>
*Kollasel taustal võistlused olid osa sõja-eelsetest Euroopa meistrivõistlustest.''

## Eelnevad ringraja joonised

Circuit de Monaco 1950.png|1929–1971
Circuit de Monaco 1972.png|1972
Circuit de Monaco 1973.png|1973–1975
Circuit de Monaco 1976.png|1976–1985
Circuit de Monaco 1986.png|1986–1996
Arvid Stålarm

**Arvid Eriksson Stålarm** (umbes 1549 Lindö – mai 1620 Gripsholmi loss) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Arvid Stålarm sündis Lindö ja Grabbacka mõisniku, riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (1517–1566) ja Beata Nilsdotter Grabbe pojana. Tema isa õde Elin Arvidsdotter oli abielus Henrik Klasson Horniga.

Ta oli aastatel 1581–1582 asehaldur Ivangorodis ja 1583 Nyslotti läänis, 1592–1597 Narva asehaldur.

1595 osales ta palgasõdurite pealiku ja Narva asehaldurina Täyssinä rahu sõlmimisel.

Sigismundi ja hertsog Karli vahelise võimuvõitluse ajal määras Sigismund ta 1597 surnud Klas Eriksson Flemingi asemele Soome asehalduriks,  Rootsis toimunud võimuvõitluses ehk  Sigismundi vastu peetud sõjas (1598–1599), kui Södermanlandi hertsog Karl alustas avalikku mässu, katoliiklasest Poola-Rootsi kuninga Sigismundi vastu, otsustas Soome, kuningas Sigismund Vasale truuks jääda ning nii jagunes Rootsi riik sisuliselt kaheks: Rootsi emamaa oli Karli kontrolli all, Soome ja muud idavaldused allusid aga Eestimaa asevalitseja Klas Eriksson Flemingile ja Sigismundile. Soomes asunud Karli vastaseid vägesid juhtisid Arvid Stålarm ja Axel Kurck (ka Kurk), kelle viimaste tugipunktide hulka kuulusid ka Turu, Helsingi ja Viiburi, mis kõik aga vallutati Karli Soome sõjakäiguga 1599. aasta teises pooles. Tagandati pärast Karl IX võimuletulekut ametist ja viibis aastaid vangis. Soome aadelkonna palvel vabastati ta 1602. aastal vangistusest ja määrati Liivimaal Rootsi-Poola sõjas  sõdivate väeüksuste ülemjuhatajaks.

1604. aastal toimunud Paide lahingu kaotuse pärast mõisteti ta süüdi ja talle määrati surmanuhtlus, mida aga täide ei viidud. Tema ülejäänud elu möödus vangistuses Rootsis Gripsholmi lossis, kus ta 1620. aasta mais suri.

## Perekond
Arvid Stålarmi vanaisa Arvid Eriksson Stålarm (~1460– ~1529) oli Hämeenlinna (Tavastehus) asehaldur (1529), onu Olof Eriksson Stålarm (u 1481- u 1534), oli  Gustav Vasa pooldajana väepealik Rootsi vabadussõjas (Mäss Kalmari uniooni vastu), Viiburi Püha Olavi linnuse komandör või sõjapealik (rootsi k *hovitsman*). Onupoeg Erik Olofsson Stålarm (surn. ~ 1566), Põhja-Pohjanmaa foogt (1530), Hämeenlinna foogt ja Viiburi lossipealik, kelle poeg Svante Eriksson Stålarm (surnud 1585/1589) oli Tallinna (1580–1581) ja Stockholmi asehaldur, Viiburi asehaldur ja Koporje linnuse ja lääni asehaldur Ingerimaal.

Arvid Stålarm abiellus 1579. aastal Elin Flemingiga (1553–1603), kes oli Herman Persson Flemingi (suri 1583) ja Gertrud Håkansdotter Handi tütar. Suri järglasteta.

## Viited

## Kirjandus
*Petrus Nordmann: Arvid Eriksson Stålarm. Biografisk studie. / Förhandlingar och uppsatser 19, (1905)., Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland 1906, lk.57–90

* Igavene surmamõistetu Arvid Eriksson Stålarm, Sõdur: Eesti sõjandusajakiri, nr. 5, oktoober 2024, lk. 57

## Välislingid
*Elulugu (1918), lk. 555–556 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 557–558 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*Suomen kansallisbiografia (soome keeles)
Palmisaared

**Palmisaared** (araabia keeles جزر النخيل; Juzur an-Nakhīl) on Araabia Ühendemiraatidele kuuluvad kunstlikud poolsaared Pärsia lahes Dubai rannikul. 

Kolm palmisaart on hiiglaslik turismiatraktsioon, mille rajamise algatas šeik Muḩammad ibn Rāshid Āl Maktūm. Saartele on plaanis rajada üle 100 luksushotelli ning villad, spordi-, kaubandus- ja meelelahutuskeskused. 

Rajamisel on kolm saart: Jumayrah', Jabal ‘Alī ja Dayrah' palmisaar. Palmikujulised saared on ümbritsetud kaarekujuliste suurtest kividest rajatud lainemurdjatega. 
Saared ehitatakse Pärsia lahe põhjast võetud liivast. Saarte rannajoone pikkus on kokku 520 km.

Ehitust alustati juunis 2001. Ehitustööde peaettevõtja on Araabia Ühendemiraatide kinnisvaraarendaja Nakheel Properties.

Esimesena hakati rajama keskmist, Jumayrah' palmisaart. Selle geograafilised koordinaadid on . Saare ulatus on nii pikkuses kui ka laiuses umbes 5 km. Saarele on plaanis ehitada 32 hotelli. Rannikul jääb ankrusse ka endine luksuslaev Queen Elizabeth 2, mis hakkab tööle hotellina. Aastal 2006 kolisid saarele esimesed elanikud. 

Läänepoolseim saar on Jabal ‘Alī, mille koordinaadid on . Seda hakati ehitama 2002. aastal. Sellele saarele rajatakse ka büroohooned.

Idapoolseim ja suurim palmisaar on Dayrah, mille koordinaadid on . Saart hakati rajama 2004. aastal ning see ei ole veel kuju võtnud. Saare pikkuseks planeeriti esialgu 14 km ja laiuseks 8,5 km, et aga rannikust kaugemal osutus meri liiga sügavaks ning nõudis väga palju täitematerjali, vähendati pikkust 1,5 ja laiust 1 km võrra. Saare planeeritav pindala on umbes 46 km². On kokku arvutatud, et selle rajamiseks kulub umbes miljard kuupmeetrit liiva ja kive.


Pilt:Atlantis The Palm on 8 May 2008 Pict 1.jpg|Hotell Atlantis Jumayrah' saarel
Pilt:Palm Jebel Ali on 8 May 2008 Pict 2.jpg|Rajatav Jabal ‘Alī mais 2008


## Välislingid

* Palmisaarte koduleht
Ott Ojamaa

**Ott Ojamaa** (11. veebruar 1926 Tallinn – 25. november 1996 Tallinn) oli eesti tõlkija ja kirjandusteadlane.

Ta vahendas eesti keelde peamiselt prantsuse kirjandust (sealhulgas Stendhali, Molière'i, Prosper Mérimée, Anatole France'i teoseid), aga ka hispaaniakeelsete kirjanike (Jorge Luis Borges) teoseid.

## Teosed
* "Armastus seaduslikus abielus" (valimik artikleid). Sari "Eesti mõttelugu", nr 92, Ilmamaa, Tartu 2010, 408 lk; ISBN 9789985773345

## Tunnustus
* 1981 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (R. Merle'i teose "Kaitstud mehed" eestindus)
* 1989 Aleksander Kurtna nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
* Ott Ojamaa veebientsüklopeedias
Popkunst

**Popkunst** oli 1950. aastatel Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides tekkinud ning Mandri-Euroopasse levinud moodne kunstivool. 

Nimetus on pärit Inglismaalt (*popular art*), kus sellega hakati tähistama massikunsti, peagi laienes see kõigile, kes kasutasid kaasaegse suurlinna keskkonnast pärinevaid visuaalseid kujundeid. Mõiste võttis kasutusele kriitik Lawrence Alloway. Popkunsti tekkele on mõju avaldanud uusdadaism.

Popkunsti motiivid ei olnud traditsioonilised, vaid kaasaegset tarbijalikku ühiskonda kujukalt iseloomustavad produktid ja industriaalse kultuuri objektid. Popkunst kasutas kõige argisemaid, banaalsemaid ja iseenesest tühisemaid esemeid ja nähtusi, mille keskel tavainimene argipäevas viibib, tihti kistes need tavapärasest keskkonnast välja ja tõstes mingil kunstilisel viisil eriliselt esile. 

Popkunsti teosed on sageli ülisuurtes mõõtmetes ja väga erksavärvilised. Tehnika võib olla väga mitmekesine: kollaaž, assamblaaž, *[[ready-made]]*, installatsioon.

Eestis olid tuntumad popkunsti viljelejad Leonhard Lapin, Ando Keskküla ja Andres Tolts.

## Tuntud popkunstnikke
### Inglismaa popkunstnikud
*Richard Hamilton
*Peter Blake
*Edouardo Paolozzi
*Peter Phillips
*Ronald B. Kitaj
*David Hockney
*Allen Jones

### USA popkunstnikud
*Andy Warhol
*Roy Lichtenstein
*Jim Dine
*Tom Wesselmann
*James Rosenquist
*Claes Oldenburg
*Richard Lindner
*Mel Ramos
*Marisol Escobar
*Edward Kienholz
*George Segal
*Robert Indiana

## Viited

## Välislingid
* Ants Juske Popkunst on popp – igal ajajärgul Postimees 06.10.2003 
* Katrin Kivimaa Inglise pop Tallinnas Eesti Ekspress 16.10.2003
* Harry Liivrand Inglise trükitud popiklassika Sirp 
* Näitus POPkunst Forever, 27.11.2009–11.04.2010, Kumu kunstimuuseum
Laine Villenthal

**Laine-Reseda Villenthal** (29. juuni 1922 Ellamaa – 23. mai 2009 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta oli esimene ametisse nimetatud naiskirikuõpetaja Eestis. 

Enne Usuteaduse Instituudis õppima asumist 1951. aastal töötas algklassiõpetajana.

Tänu 12. oktoobril 1967 vastu võetud seadusele, mis lubas naistel meestega võrdsetel alustel kirikuõpetajana teenida, ordineeriti Laine Villenthal 16. novembril 1967 esimese naisena Eestis kirikuõpetajaks. Kümme aastat töötas Laine Villenthal Võrumaal Misso abikirikus naisjutlustajana. Seejärel määrati ta Võrumaa Pindi koguduse jutlustajaks. Alates 1984. aastast teenis ta lisaks Pindile Petseri kogudust.

## Tunnustus
* 2004 – Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* "Kohtumine Eesti esimese naiskirikuõpetaja Laine Villenthaliga", Eesti Kristlik Televisioon 3. juuni 2004
* Tiiu Ritari "Vana kirikuõpetaja jäeti Jumala hoolde", Lõunaleht, märts 2005 
* Lea Jürgenstein Eesti luteri kiriku naisvaimulikud
* Kadri Pulk "Õpetaja Laine Villenthal : Inimene ei ole kunagi üksi", Eesti Kristlik Televisioon 28. detsember 2005
* Hanneli Rudi "Suri Eesti esimene naisvaimulik Laine Villenthal", Postimees 25. mai 2009
Lepalind (folkloor)

**Lepalind** on eesti folklooris nii linnu- kui ka putukanimetus. Lepalinnuks kutsutakse punaka sulestikuga värvulisi, näiteks metsvinti (*Fringilla coelebs*), lepalindu (*Phoenicurus phoenicurus*), punarinda (*Erithacus rubecula*) jt. Putukatest on selline rahvapärane nimetus seitsetäpp-lepatriinul (*Coccinella septempunctata*).

Nii linnunimetus "lepalind" kui ka punaka puiduga puuliigi nimetus "lepp" lähtuvad ühisest läänemeresoome sõnatüvest, mis tähendab verd. Legendis on punane värvus saadud heateo eest Kristuse ristil. Tekkemuistendi järgi on punarind punase kurgualuse saanud Jeesuse verest, kui püüdis tema ihust ristinaelu välja nokkida. 
 

Pilt:Erithacus-rubecula-melophilus Dublin-Ireland.jpg|Punarind (*Erithacus rubecula*)
Pilt:Chaffinch (aka).jpg|Metsvint (*Fringilla coelebs*)
Pilt:Gekraagderoodstaart2.jpg|Lepalind (*Phoenicurus phoenicurus*)


## Kirjandus
* Mall Hiiemäe. Nelikümmend lindu eesti rahvausundis II Eesti Rahvaluule 
* Mall Hiiemäe. Nelikümmend lindu eesti rahvausundis. III Eesti Rahvaluule 
* Mall Hiiemäe. Seitsetäpp-lepatriinu. Folkloor.
Anders Lennartsson

**Anders Lennartsson** Forstena mõisast (ka **Anders Lindersson** või **Anders Lindormsson**) (surnud 27. (17. septembril) 1605 Salaspilsis) oli Rootsi sõjaväelane. 

Anders Lennartsson sündis Forstena suguvõsast pärit Västergötlandi rüütlite peamehe, Lennart (Lindorm) Torstenssoni (surnud 1564 Põhjamaade seitsmeaastane sõja Bohuse kindluse piiramisel) ja Stola mõisast (rootsi Stola herrgård) pärit Margareta Andersdotter Ekebladi (surnud 1616) pojana. Tema venna, 1625 Rootsi aadlimatriklisse kantud Torsten Lennartssoni (Lindersson) (1561–1631) poeg oli Lennart Torstenson (1603–1651), Eestimaa kindralkuberneri Anders Torstensoni isa. Ema Margareta abiellus pärast isa surma 1573 Hovi mõisast (Hällstad Västergötlandis) pärit Anders Olofsson Oxehufwudiga (u. 1537–1618).

Sigismundi ja hertsog Karli vahelise võimuvõitluse ajal 1598 Linköpingis toimunud Stångebro lahingus oli tema ja Samuel Nilssoni väeüksustel märkimisväärne osa hertsog Karli juhitud mässuliste võidus. 

Poola-Rootsi sõja ajal 1602 määras kuningas Karl IX ta enda asehalduriks Tallinnas (1602–1603) ja koos Liivimaal sõdivate väeüksuste ülemjuhataja Arvid Stålarmiga olid nad 1602–1603 kõrgeimad Rootsi võimu esindajad Liivimaal.

1605. aastal toimunud Salaspilsi lahingus (Kircholmi lahing) juhtis ta Rootsi väe keskosa. Paremat tiiba juhtis krahv Joachim Friedrich von Mansfeld ja vasakut Henrik Brandt. Pärast ratsaväe põgenemist jäi jalavägi kaitseta ning Anders Lennartson, von Hinkeman, Braunschweig-Harburgi prints Friedrich, šotlasest kapten Henry Forbes of Thainston Aberdeenshire'ist ja Stigel oma meestega hukkusid Poola ratsaväe rünnakus.

Anders Lennartssonile kuulus Restadi mõis Västergötlandis Älvsborgi läänis Vänersborgis.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1908), lk. 911 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 37 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
* roskildehistorie.dk: Forstena sugupuu
Eesti Kristlik Televisioon

**Eesti Kristlik Televisioon** on mittetulundusühing, mis tegeleb kristlike telesaadete tegemise, video- ja helisalvestuse ja montaažiga.

Eesti Kristliku Televisiooni rajasid Andres ja Peeter Võsu septembris 1991 aktsiaseltsina. See oli taasiseseisvunud Eesti esimene eratelekanal.

Alates 1993. aastast mittetulundusühing.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jens Christian Johansen

**Jens Christian Johansen** (1868 Slagelse, Taani – 29. jaanuar 1929 Tallinn) oli taani maaparandusinsener ja Taani aupeakonsul Eestis aastatel 1918–1929.

Johansen õppis Kopenhaagenis maaparandusinseneriks (kultuuriinseneriks) ning asus 1892. aastal tööle Vitebski kubermangu. Seal paistis ta silma eduka maaparandajana ja nõnda kutsus baltisakslaste juhitud Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo ta 1901. aastal selle Tallinna osakonna juhatajaks. 1910. aastast tegutses ta Eestimaa Aadli Krediitkassa alluvuses, jätkates maaparandustööde korraldamist. 

1915. aastal reisis Johansen Taani, kuid tema perekond jäi Eestisse. 1916. aastal, kui ta soovis pere juurde sõita, ei lubanud Venemaa võimud seda, väidetavalt selle tõttu, et ta oli baltisakslaste teenistuses. Alles 1918. aasta lõpul, pärast Eesti faktilist iseseisvumist, õnnestus tal Tallinna naasta.  

Et olud olid segased ja Eestis viibivad taanlased olid Punaarmee pealetungi tõttu tõsises ohus, siis otsustas Taani riik Johanseni kui Eesti olusid tundva mehe aupeakonsuliks määrata. Esialgu oli ta seda ajutiselt, hiljem juba alaliselt. Konsulina tegutsemise algusajal oli ta jätkuvalt ka rüütelkonna palgal, seda ilmselt ka seetõttu, et aukonsulina tegutsedes ta palka ei saanud. Tema seisukohad Eesti riigi suhtes olid esialgu kahtlevad, ilmselt olid tema vaated mõjutatud baltisakslastest, kellega ta tihedalt lävis. 1919. aasta sügisel lahkus ta baltisakslaste teenistusest, sest rüütelkond kaotas seisusliku organisatsioonina mõtte ning temaga suhelnud baltisakslased politiseerusid. Otsest seost poliitilise parteiga tahtis Johansen aga vältida. 

1923. aasta paiku aktsepteeris Johansen Eestit riigina lõplikult ja töötas seejärel kuni surmani ilma palgata Taani aukonsulina Eestis. Lisaks pidas ta (agentuur-inkasso finantseerimis) Kommandiit-Ühisust J. C. Johansen &nbsp;Ko, mis asus aadressil Uus tänav 14. 

Ta suri Greiffenhageni kliinikus südamerabandusse.

## Tunnustus
*1921, 22. veebruar Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*1925, 29. aprill Vabadusristi III liik 2. järk

## Isiklikku
Johansenil oli kolm last: poeg Karl Adam (1894–1942) hukkus Gulagis, tütar Ingeborg oli kirjanik (ka pseudonüüm Edith Paider) ja poeg Paul oli tuntud ajaloolane.

## Viited

## Kirjandus
*Kalervo Hovi. "*Estland in den Anfängen seiner Selbständigkeit. Die Tagebuchaufzeichnungen des dänischen General konsuls in Reval Jens Christian Johansen 13.12.1918–29.5.1919*". Turun yliopisto, 1976, 146 lk

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Petter Hegre

**Petter Hegre** (sündinud 8. septembril 1969 Stavangeris) on norra aktifotograaf.

## Välislingid
*Hegre art
Valter Reili

**Valter Reili** (9. juuli 1908 Koosa küla, Kavastu vald – 4. jaanuar 1979 Edmonton, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Teenistuskäik
* 12. september 1928 – ülendatud nooremleitnandiks
* 31. mai 1930 – kinnitatud sõjaväelenduri kutses
* 1. juuli 1930 – üle viidud Üksikusse Lennuväedivisjoni nr. 3
* 19. veebruar 1932 – ülendatud leitnandiks
* 17. veebruar 1939 – ülendatud kapteniks

## Kirjandus
* Viljandis purunes lennuk. Kaja, 26. august 1935, nr. 200, lk. 1. 

## Välislingid
*geni.com
Nikolai Georg

**Nikolai Georg** (6. august 1901 – 21. oktoober 1956 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

## Teenistuskäik
* 5. august 1921 – ülendati lipnikuks
* 22. veebruar 1924 – teenis merekindlustes, ülendati nooremleitnandiks
* 24. november 1926 – ülendati leitnandiks
* 19. veebruar 1932 – ülendati kapteniks
* 16. juuni 1939 – teenis Naissaare Komandantuuris, nimetati ümber vanemleitnandiks

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Edvin Matson

**Edvin  Matson** (3/15. mai 1880 Tallinn – 20. veebruar 1939 Berliin) oli eesti farmatseut.

## Välislingid
*Apteeker EDVIN MATSON . sünd. Tallinnas, 3./15. mail 1880 surn. Berliinis, 20. veebruaril 1939, Uus Eesti, nr. 53, 23 veebruar 1939
Lepalind (perekond)

**Lepalind** (*Phoenicurus*) on  lindude perekond rästaslaste sugukonnast.

## Liigid
Lepalinnu perekonda kuulub 11 liiki, millest Eestis elavad kaks:
* Lepalind ehk aed-lepalind *Phoenicurus phoenicurus*
* Must-lepalind *Phoenicurus ochruros*

## Välimus
Suguline dimorfism väljendub selgelt. Emaslinnu välimus on palju tagasihoidlikum kui isaslinnul.

## Eluviis
Lepalinnud on putuktoidulised.

## Levik
Lepalinnud pärinevad Kesk-Aasia mäestikest ja platoodelt, kust nad on levinud ja lahknenud mitmele poole Aasias Atlandi ookeanist Kirde-Hiinani. Tänapäeval elavad lepalinnud Himaalajas, Pamiiris, Hindukušis, Kaukasuses, Taga-Kaukaasias, Alpides, Püreneedes ja Atlases.

Viimase 250 aasta jooksul on täheldatud lepalindude elamaasumist keskmäestikest Euroopa tasandikele. Nende levila on laienenud kuni 61° põhjalaiuseni.
Aleksander Saluoja

**Aleksander Saluoja** (kuni 4. maini 1935 **Aleksander Sakkeus**, 16. jaanuar 1896 – 13. juuli 1941 Ostrovi lähistel) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Reaalkooli.

## Teenistuskäik
* 31. detsember 1919 – teenis 7. Jalaväepolgus, ülendatud alamkapteniks
* 22. veebruar 1924 – teenis Piirivalve Valitsuses, ülendatud kapteniks
* 19. veebruar 1932 – ülendatud majoriks
* 20. detsember 1939 – määratud Piirivalve Talituse üldosakonna ülemaks

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1936
*Eesti Punase Risti teenetemärgi II järgu II aste, 1936
Bikari atoll

**Bikari atoll** on Marshalli saarte hulka kuuluv asustamata atoll Mikroneesias. Bikari atoll kuulub Rataki ahelikku.

Bikari atolli geograafilised koordinaadid on . Lähim naaberatoll on Utiriki atoll umbes 100 km kaugusel kagus.

Atolli pindala on 50 ha. Suuremad saared on Bikar, Jabwelo, Almani ja Jaboero. Saared on madalad.
Arnold Habicht

**Arnold Viktor August Habicht** (29. mai 1878 Tori – 26. märts 1964 Bad Segeberg) oli eesti vaimulik. 

Arnold Habicht sündis Tori köstri pojana, gümnaasiumihariduse omandas Pärnus. Aastatel 1901–1902 õppis ta Riia Polütehnilise Instituudis ehitust, kuid katkestas õpingud tervislikel põhjustel. Aastatel 1902–1907 õppis Arnold Habicht usuteadust Tartu Ülikoolis. 

1907–1908 oli ta Tartu Maarja koguduse abiõpetaja, 1908–1910 Kihelkonna koguduse õpetaja ning 1910–1933 Tartu Pauluse koguduse õpetaja. 

Aastal 1933 siirdus Arnold Habicht perega Saksamaale. 1933–1945 oli ta Stettini Jakobi koguduse õpetaja ning 1945–1960 Bad Segebergi (Schleswig-Holsteini liidumaa) haigla vaimulik. 

Arnold Habicht on maetud Bad Segebergi Maarja kiriku surnuaeda. 

## Isiklikku
Ligi 200 aasta jooksul (1770–1969) andsid Habichtid isalt pojale edasi Tori köstri ametit. 

Arnold Habichti äi Eugen Joseph von Blossfeldt oli eesti vaimulik. Tema vennapoeg Alexander Habicht (sünd. 1911, õppis kuni 1939 usuteadust, oli sõjaväes, jäi Venemaal sõjavangilaagris kadunuks.

Arnold Habichti pojapoeg Christian Habicht (1952–2010) oli saksa näitleja ja maletaja.

## Viited

## Välislingid
*Arnold Habichti elulugu
*Kirikust leiti põnev kiri, Postimees, 8. oktoober 2008
Onega rajoon

**Onega rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Rajoonikeskuseks on Onega jõe suudmes Arhangelski–Vologda raudtee ääres asuv Onega linn.

Rajoon jaguneb 8 asunduseks, millest 2 on linnalised.

## Viited
Bikar

**Bikar** on Marshalli saarte hulka kuuluv asustamata saar Mikroneesias, osa Bikari atollist.

Bikar on atolli saartest suurim. Selle maksimaalne kõrgus on 6 meetrit merepinnast.
Liivi rand

**Liivi rand** (, ) on 1991. aastal Läti valitsuse poolt Kuramaa põhjarannikule loodud kultuurilis-ajalooline ala, millesse kuulub 12 endist liivi küla, milleks on lääne poolt ida poole lugedes Lūž, Pizā, Īra, Ūžkilā, Sīkrõg, Irē, Kūoštrõg, Pitrõg, Sǟnag, Vaid, Kūolka ja Mustānum.

Mõnikord räägitakse Liivi rannast ka kui Kuramaa liivlaste traditsioonilisest asualast, mis oli välja kujunenud 19. sajandi lõpuks. Selle piirkonna hulka kuuluvaks on peetud ka Ventspilsist 20 kilomeetrit põhja pool asuvat Paţikmō küla Lūžist lääne pool, kuigi sealne rahvastik on lätistunud varem kui muude külade rahvas.

Ala administratsiooni ülesanneteks määrati piirkonna teaduslik dokumenteerimine, kinnis- ja vallasasjade säilimise eest hoolitsemine, hoonestuseeskirja järgmise ja maastiku säilimise tagamine, sotsiaalmajandusliku arengu ja keskkonnakaitse seisukohtade väljatöötamisel osalemine, teaduslike, haridus- ja kultuuriürituste korraldamine. Alates 2003. aastast on institutsiooni korduvalt reformitud, millega on kaasnenud riikliku toetuse vähenemine.

Ajalooliselt oli liivi rand jagatud kaheks osaks (ida- ja lääneosa), kus räägiti ka erinevaid murdeid – ida- ja läänemurret. 1920. aastail üritati liivlaste asuala ühendada ühte valda, kuid see plaan ebaõnnestus. Kumbki osa kuulus eraldi valla ja kihelkonna alla. Praegu on ajalooline Liivi ranna territoorium jagatud Ventspilsi, Dundaga ja Roja piirkonna vahel. 

Liivi ranna ala kattub osaliselt Slītere rahvuspargi territooriumiga.

Pärast Läti Vabariigi taastamist on Liivi rannast saanud populaarne turismi- ja suvituskoht.

## Viited