open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Galeegid

**Galeegid** (galeegi keeles *galegos*, hispaania keeles *gallegos*) on romaani rahvas, kelle põhiasuala on Hispaania Galicia piirkond.

Nende traditsiooniline keel on galeegi keel ja traditsioonilline usund katoliiklus. 

## [[Etnogenees]] ja ajalugu
Galeegide esivanemad olid galläägid, portugallaste esivanemate lusitaanide sugulased. Arvatakse, et Pürenee poolsaarel elasid algselt keldid ja ibeerid. Prantsusmaa ala kelte nimetati ka gallideks, seetõttu seostatakse nime *Galicia* keldi päritoluga. 1. sajandil pKr toimus gallääkide romanisatsioon.

Keskajal osalesid Pürenee poolsaare rahvaste etnogeneesis ka germaani hõimud. Galicia liidendamine Kastiiliaga viis galeegi keele langemiseni rahvakeele tasemele (15. sajand). Kuni 14. sajandi keskpaigani oli portugallastel ja galeegidel üks keel (galeegi-portugali keel), hiljem nende keeled lahknesid.

Juba 10. sajandil kuulusid Galicia ja Portugal Kastiilia ja Leóni kuningriigi koosseisu eraldi krahvkondadena. Pürenee poolsaar vallutasid araablased. Portugal vabanes araablaste võimu alt varem kui kastiillased. 1093. aastal abiellus Portugali krahv Enrique Kastiilia ja Leóni kuninga Alfonso VI ebaseadusliku tütre Teresaga, ning sai kaasavaraks Portugali. Tema onu Raimondo abiellus Alfonso VI teise tütre Urracaga ja sai Galicia. Portugal eraldus peagi ja sai omaette kuningriigiks, Galicia aga jäi Kastiiliaga seotuks.

19. sajandi keskpaigast algas Galicia iseseisva kultuuri taassünd. 1981. aastal anti Galiciale autonoomia.

## Etnograafia
Galeegide peamised tegevusalad olid põlluharimine väga väikestel maatükkidel ja kalapüük. Maa nappus põhjustas rännet, nii hooajalist kui ka püsivat.

Etnograafias on palju jooni, mis on iseloomulikud kogu poolsaarele. Väikesed külad hajaasustusega, palju üksiktalusid. Tüüpiline on nn Astuuria-Galicia maja. Spetsiifiline maamaja on *[[palloza]]* – koonilise õlgkatusega ümara põhiplaaniga ühe ruumiga kivihoone.

Galeegid eelistasid riietuses tumedaid toone, tihedaid kangaid, villast, flanelli ja kalevit. Naised kandsid pikki värvliga seelikuid, rinnal ristatud rätti, pearätikut ja patsikatet. Ehted olid merevaik ja paelad. Meestel olid kitsad või laiad põlvpüksid, põllutööde jaoks vest ja jakk. Vihmaga kanti õlest keepi ja nahkjalanõude peal puukingi.

Rahvustoit on *[[caldo gallego]]* 'galeegi leem', mida valmistatakse kartulist, kaalikast ja searasvast, lisades maitseaineid. Oluline toiduaine on mais. Galicia on üks väheseid kohti Hispaanias, kus süüakse musta leiba.
A1 (Läti)

Maantee A1  (ka **Tallinna maantee**) on Läti maantee, mis algab Riia ümberringtee ja maantee A2 ristmikult, läheb läbi Salatsi ning lõpeb Ikla piiripunkti juures. Sealt edasi jätkub Eestis Tallinna–Pärnu–Ikla tee. Maantee on osa Via Balticast.

Tee pikkus on 101,7 km, kaasa arvatud 2,3 km pikkune lõik Salatsis. Tee läbib Ropaži, Ādaži, Saulkrasti ja Limbaži piirkonda. Tee on täies ulatuses asfaltkattega.

Tee ääres on seitse kiiruskaamerat. Aastal 2023 paigutati sinna Läti esimene radarisüsteem, mõõtmaks autode keskmist kiirust.

Kuni Koiva jõeni kasutas aastal 2022 teed ööpäevas ligikaudu 27 000 autot, sealt Saulkrastini ligi 9000 autot, sealt edasi mitte enam kui 7000 autot.

## Ajalugu

Tee oli osa ajaloolisest Tallinna–Riia postimaanteest, mis ühendas Eestimaa kubermangu keskust Tallinna Liivimaa kubermangu keskuse Riiaga. Postitee oli kõrts-postijaamadega varustatud juba 17. sajandi lõpus. 1. oktoobril 1800 avati uus Pärnu–Riia postitee üle Mõisaküla ja Valmiera ning suleti mereäärne postitee.

1980. aastatel sai tee tänapäevase trassi, suurim muudatus oli Svētciemsi juures rannikust eemale pööranud tee õgvendamine. Aastail 2005–2007 valmis Saulkrasti ümbersõidutee.

Salatsis asuv Salatsi jõe sild, mis valmis valmis XX sajandi kuuekümnendatel aastatel ja oli aastaks 2020 amortiseerunud. Sild varustati valgusfooriga ja aastal 2024 alustati uue silla ehitustöödega. Lisaks on kavas rajada kahetasandiline ristmik Ādaži ja Carnikava vahele. 

## Asulad tee ääres

* Heinaste
* Salatsi
* Kotlopi
* Svētciems
* Vitrupe
* Zaķi
* Jelgavkrasti
* Kumpani
* Duntes skola
* Mustkalni
* Dunte
* Vārzas
* Dūči
* Miršas
* Skulte
* Liepaine
* Saulīte
* Saulainā ieleja
* Saulkrasti
* Bātciems
* Lilaste
* Lilaste
* Divezeri
* Gauja
* Siguļi
* Kadaga
* Carnikava
* Ādaži
* Birznieki
* Stapriņi
* Baltezers
* Baltezers

## Viited
Kuldtümak

**Kuldtümak** (*Postia auricoma*) on *[[Dacryobolaceae]]* sugukonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab tavaliselt männil.

## Välislingid
*
Rowtalia

**Rowtalia – Atlandi Sõudjad** on Eesti meeskond, mis koosneb neljast liikmest ja mille eesmärk on ületada Atlandi ookean sõudes, osaledes “World’s Toughest Row” ehk „Maailma kõige raskemal sõudmise“ võistlusel. Väljakutse algas 14. detsembril 2025 San Sebastián de la Gomera sadamast Kanaari saarestiku Gomera saarelt. Finišisse jõuti 23. jaanuaril 2026. 

## Võistlus
Võistlus World’s Toughest Row viidi läbi üle Atlandi ookeani, kus osalejad alustasid Kanaari saartelt ja jõudsid Kariibi mere saartele. Tegemist oli äärmusliku avamere katsumusega, mis nõuab eeskätt kannatlikkusest, füüsilisest ja vaimsest vastupidavusest ning navigatsioonioskusi ilma kõrvalise abi kasutamata. 
– Distantsi pikkus on umbes 4800 km
– Retke plaaniline kestus on 40 päeva 
– ~1 500 000 aerutõmmet 
– Algus: San Sebastián de La Gomera (Kanaari saarestik) 
– Sihtpunkt: Nelson’s Dockyard, Antigua 

## Meeskond
### Liikmed
* Andres Käosaar – meeskonnapsühholoog 
* Arnold Rein Tatunts – haridusinnovaator 
* Kait Kaarel Puss – puidukeemik 
* Karl Jürgenstein – geneetik

### Toetajad ja kõrvalised liikmed
Meeskonnal on akadeemiline taust. Lisaks sõudjatele endale toetavad ettevõtmist toetajad‑meeskonnaliikmed, partnerid, annetajad ja sponsorid. 

## Paadi tehnilised andmed
* Pikkus: 8,64 m 
* Laius: 1,74 m 
* Materjalid: süsinik‑ ja klaaskiud 
* Kajutite arv: 2 
* Täiskaal: umbes 1300 kg

## Rahastus ja kulud
* Projekti kogumaksumus on hinnanguliselt 160 000 eurot – see hõlmab paadi ostu ja valmistamist, transporti, koolitusi, võistlusosalust, kindlustust, varustust ja harjutussõite. 
* Projekti rahastatakse Hooandjas, samuti on võimalik toetada pankade kaudu. 

## Heategevus
Projekti lõpus plaanitakse paat edasi müüa ning ületanud summast annetada kahte Eesti heategevusfondi: TÜ Kliinikumi Lastefond ning Peaasi.ee, mis toetavad vastavalt laste tervist ja vaimset heaolu.

## Vaata ka
* [World’s Toughest Row] – ametlik võistlus 
* Rotalia – üliõpilaskorporatsioon, kust meeskonna liikmed pärinevad 
* Uhhuduur 

## Allikad
* https://atlandisoudjad.ee/
* https://www.hooandja.ee/campaigns/souame-uheskoos-ule-atlandi-ookeani/view/general
* https://www.worldstoughestrow.com/the-atlantic/2025-race-entrants/
Bakuu teletorn

**Bakuu teletorn** on teletorn Aserbaidžaanis, mis avati 1996. aastal. Sel on kõrgust 310 meetrit ehk Bakuu teletorn on neli meetrit madalam kui Tallinna teletorn.
Kõrkjaroheline

**Kõrkjaroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, soe oliivrohelist meenutav pehmelt tuhmroheline värvus, mille nimetus on enim tuntud RAL Classic värvivalikust.

Värvinimetust on kasutatud sisekujunduse kontekstis.

## Variatsioonid
RAL Classic värvitoon 6013 *Schilfgrün* on keskmise tumedusega hallikasroheline  .

Pantone värvitoon 13-0215 *Reed* on salveirohelise või seladonrohelise taoline hallika varjundiga heleroheline  .

Veebivärv *Reed Green* on heleda oliivrohelise taoline toon  .

## Viited
Jereem Richards

**Jereem Richards** (sündinud 13. jaanuaril 1994 Point Fortinis) on Trinidadi ja Tobago jooksja.

Ta osales 2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Barcelonas ja võitis teatemeeskonna koosseisus 4x400 meetri teatejooksus pronksmedali.

Tema läbimurdehooaeg oli 2017. aastal, kui ta võitis augustis toimunud maailmameistrivõistlustel 200 meetri jooksus Ramil Guliyevi ja Wayde van Niekerki järel pronksmedali ja tuli 4x400 meetri teatejooksus koos Trinidadi ja Tobago meeskonnaga maailmameistriks rahvusrekordiga 2.58,12. 200 meetri jooksu finaalis libises ta stardis, kuid suutis tugeva lõpuga tõusta esikolmikusse ja kaotas hõbemedali võitnud van Niekerkile vaid ühe tuhandiksekundiga. 

2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis Richard 200 meetri jooksus kuldmedali. Ta lõpetas finaalis esialgu teisena, kuid esimesena finišeerinud Zharnel Hughes diskvalifitseeriti Richardsi lõpumeetritel segamise tõttu.

2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos jõudis Richards nii 200 meetri jooksus kui ka 4x400 meetri teatejooksus finaali ja sai mõlemal alal 8. koha.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta 400 meetri jooksus võistluste ning rahvusrekordiga 45,00 kuldmedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta 200 meetri jooksus kuuenda ja 4x400 meetri teatejooksus Trinidadi ja Tobago võistkonnaga viienda koha. 2022. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis võitis ta nii 200 meetri jooksus kui ka 4x400 meetri teatejooksus kuldmedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis jäi ta 400 meetri jooksus esimesena finaalist välja ja sai 9. koha.

2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's jäi Richards 400 meetri jooksus kaheksandaks. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta Trinidadi ja Tobago rekordiga 43,78 4. koha.

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos võitis Richards 400 meetri jooksus Collen Kebinatshipi järel hõbemedali, joostes Trinidadi ja Tobago rekordi 43,72.

## Isiklikud rekordid
;Tavarada

;Lühirada

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid
*
Flor Ruiz

**Flor Denis Ruiz Hurtado** (sündinud 29. jaanuaril 1991 Praderas) on Colombia odaviskaja.

Ta pääses 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros finaali ja sai 61.54-ga 9. koha.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta hõbemedali esimesel katsel visatud Lõuna-Ameerika rekordiga 65.47. Ta hoidis finaalis esikohta kuni viimase vooruni, kus maailmameistriks tulnud Haruka Kitaguchi viskas 66.73.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis kandis Ruiz koos jalgrattur Kevin Quinteroga avatseremoonial Colombia lippu. Odaviske finaalis sai ta 63.00-ga 5. koha.

Ruizi isiklik rekord on 2024. aastal Cuiabás visatud **66.70**. See on ühtlasi Lõuna-Ameerika rekord.

## Välislingid

*
Anno 2070

**Anno 2070** on futuristlik strateegiaelementidega linnaehituse ja majandussimulatsiooni videomäng. Virtuaalne sündmustik leiab aset 21. sajandil, kui on sulanud Arktika jääkilp.

17. novembril 2011 avaldatud Anno videomängude seerias viienda arvutimängu arendajad olid Saksamaa stuudiod Related Designs ja Blue Byte ning selle väljastas Ubisoft.

## Vaata ka
*Anno 2205

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Anno Union
Anno 2205

**Anno 2205** on futuristlik strateegiaelementidega linnaehituse ja majandussimulatsiooni videomäng. Virtuaalne sündmustik leiab aset 23. sajandil, võimalusega rajada kolooniaid Kuule.

3. novembril 2015 avaldatud Anno videomängude seerias kuuenda arvutimängu arendaja oli Blue Byte ning selle väljastas Ubisoft.

## Vaata ka
*Anno 2070

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Anno Union
Kuuseroheline

**Kuuseroheline** või **metsaroheline** või **okkaroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, okasmetsaga seostuv jahedatooniline sügavroheline kuni tumeroheline värvus, pudelrohelisest ja samblarohelisest külmem.

Mõlemat värvinimetust kasutatakse sageli sisekujunduses ja moes sisustuselementide, tapeetide, tekstiilide ja lõngade värvuse kirjeldamiseks.

## Pildid

Fir tree - geograph.org.uk - 388315.jpg|Kuusk
Abies alba Wisła 2.jpg|Valge nulg
Spruce Forest in Znamenskoe-Sadki Estate.jpg|Kuusemets
Crawley Colour-Coded Neighbourhood Street Sign - Northgate (Green Walk).JPG|Kuuseroheline värvus metsaraja teemärgisel


## Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub metsarohelise (*vert forêt*) vasteks laia toonivahemiku tumerohelisi külmast peaaegu samblaroheliseni  .

RAL Classic 6009 toon *Tannengrün* on külm kergelt hallikas tumeroheline  . RAL kuuserohelise värvitooni paralleelnimetus RR (RautaRuukki) katusepleki, vihmaveetorude, aknalaudade jms parandusvärvi tooninimistus on okkaroheline, toon on täpselt sama.

Pantone värvivaliku toon 18-5621 *Fir* on külm tumeroheline  .

Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaudade värvivaliku (Becker Acroma värvid) toon *okkaroheline* (NCS COLOR S 5010-G10Y) on keskmise tumedusega külm hallikasroheline  .

Ehituses kasutatavate värvipigmentide valiku metsarohelised pigmendipulbrid on külmrohelise värvusega.

Veebivärv *Spruce green* on keskmine roheline , toon *Forest green* on rohurohelise taoline heleroheline  .

## Viited
Kuodžiai

**Kuodžiai** (žemaidi *Koudē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Kuodžiai asub Venta jõe ja Varduva jõel asuva Juodeikiai veehoidla vahel. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. Külas on kruusakarjäär.

Küla mainiti esimest korda aastal 1568 (*Kudzie*). Aastal 1569 kuulus see Tirkšliai mõisale.

Küla nimi tuleneb isikunimest Kuodys.

## Elanike arv


* 85 (1902)
* 161 (1923)
* 94 (1959)
* 67 (1970)
* 45 (1979)

* 9 (1989)
* 14 (2001)
* 12 (2011)
* 6 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Ruzgai

**Ruzgai** (žemaidi *Ruzgā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Ruzgai asub Varduva jõe ääres, Liibavi-Romno raudtee jagab küla kahte ossa. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Ruzgais on põhikool ja postkontor.

Muinsuskaitse all on Ruzgai küla vana kalmistu. Kalmistule on maetud Leedu ajaloolane Povilas Šverebas, ka on siia maetud von der Goltzi diviisi sõdureid. Tegemist oli luteriusu kalmistuga, kuhu maeti Ruzgai mõisa elanikke. Ka on muinsuskaitse all sealne märkidega kivi. Sealsed tehislikud lohud pärinevad kas I aastatuhande lõpust või II aastatuhande algusest. Kivi ei ole oma algses asukohas, arvatakse, et algselt asus see Dapšiai linnamäe läheduses.

Külla jääb linnamäge meenutava struktuuriga küngas. Arheoloogilised uuringud sealt kultuurikihti ei avastanud, küll aga leide. Arheoloog V. Daugudis oletas, et tegemist oli hiiemäega, mille nimi on hiljem rahvasuus Hiiemäeks kutsutavale Dapšiai linnamäele üle kandunud.

Küla on esmamainitud 1568. aastal (*Ruzgii*). XIX sajandist on pärit teateid sealsest mõisast. Aastal 1917 hakkas Ruzgais tegutsema kool. Aastal 1918 ostis sealse mõisa Lätist pärit saksa insener Borisas Helcermanas. Maareformi käigus jaotati selle maa kruntideks, ent mõisa keskus jäi selle omanikele alles.

Küla nimi tuleneb isikunimest Ruzgas.

## Elanike arv


* 63 (1902)
* 240 (1923)
* 291 (1959)
* 324 (1970)
* 287 (1979)

* 202 (1986)
* 165 (1989)
* 179 (2001)
* 168 (2011)
* 130 (2021)


## Pilte

Ruzgu pagrindine mokykla1.jpg|Koolimaja
Ruzgu dvaro liekanos.JPG|Mõisa varemed
Ruzgai.Kelias i Dapsius.jpg|Ruzgai tänavavaade


## Viited

## Välislingid

* Küla portaalis vietoves.Lt
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tiit Laja

**Tiit Laja** (sündinud 1960) on õppinud Tartu Ülikoolis arstiteadust, töötanud Eesti Tööandjate Keskliidu tegevdirektorina (2001–2003), Riigikantselei peadirektorina (1999–2001), Hiiu maavanemana (1994–1999). Ta on olnud Tartu Ülikooli kuratooriumi liige, Vabariigi Haldusreformi nõukoja liige, Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutuse nõukogu esimees, Eesti Haigekassa nõukogu liige, EAS Tehnoloogiaagentuuri nõukoja aseesimees, EV Majandusministeeriumi väikeettevõtluse nõukoja liige, Ernst Jaaksoni Sihtasutuse nõukogu esimees, RAS Saarte Liinid nõukogu aseesimees, Rahvusvahelise Koostöökeskuse Eurohouse juhatuse liige, Euroopa Mereliste Äärealade konverentsi Saarte Komisjoni liige, Seitsme Läänemere Riigi B7 konverentsi poliitilise komitee liige, Kaitseliidu Kinnisvara SA juhatuse liige, Hiiumaa Arenduskeskuse juhatuse ning Emmaste Vallavolikogu liige.
Andorra keskaeg

*See artikkel räägib [[Andorra]] ajaloost [[keskaeg|keskajal]].

Andorra sai alguse [[keskaeg|keskajal]]. Kaasvürstiriik tekkis ajaloolistel asjaoludel, mis ei olnud ette kavatsetud. Keskaega kuulub ka Andorra asutamise omistus [[Karl Suur]]ele. See väidetav asutamine põhineb asutamislepingul (*Carta de poblament*), mis tänapäeva teadmiste järgi on võltsing, ega ole aset leidnud.

Dokument, millele tugineb Andorra jurisdiktsioon, on 1288. aasta *pariatge''. See on feodaalleping, mis Andorra puhul kehtestab kaks isandat, keda hiljem on nimetatud vürstideks ning ka kaasvürstideks ja kes on riigipead. Et krahvisuguvõsade varanduslikud huvid olid omavahel vastuolus, oli Andorra territooriumi kuuluvus vaidluse all.
Fraunhoferi suur refraktor

**Fraunhoferi suur refraktor**, mis asub Tartu Tähetornis alates 1824. aastast, oli omal ajal maailma suurim läätsteleskoop (peegelteleskoobid olid siis kuni 50 tolli) ning oli esimene saksa monteeringuga teleskoop maailmas. See on akromaatiline, objektiivi läbimõõduga 9 Pariisi tolli (Pariisi toll on 1,0657 imperiaalset tolli) ning fookuskaugusega 13 jalga ja 4 tolli. Sellel on kellamehhanismiga ekvatoriaalne saksa monteering ning mitu mikromeetrit.

## Vaata ka

## Viited
Siimo Jõe

**Siimo Jõe** (14. september 1921 Tallinn – 11. august 1996 Tallinn) oli Eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1941. aastal Haapsalu Keskkooli.

Ta mobiliseeriti suvel 1941 Punaarmeesse.

Ta õppis pärast sõda alates 1946. aastast Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna arhitektuuriosakonnas, lõpetas selle 1952. aastal.

Töötanud Tallinnas Eesti Projektis ning aastatel 1959–1985 Eesti Tööstusprojektis.

## Looming
*1960, valmis 1970 tehnikakool Kotka tänav 12, Tallinn
*1969, võistlustöö, II auhind – Niguliste kvartali hoonestuse võistlus (kaasautor Mart Kalling)
*1971, valmis 1982 Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslik raamatukogu (kaasautor Mart Kalling ja Kalju Valdre)
*1973–1981 Ilmarise hooned Mustamäe tee 5, Tallinn
*1974 haldushoone Toompuiestee 24, Tallinn
*1975 linnavalitsuse hoone Tuuslari tänav 19, Kohtla-Järve (kaasautor Arda Kullerkupp)
*1980–1988, valmis 1990 "Talleksi" insener-laboratoorne korpus (haldushoone) Mustamäe tee 12, Tallinn (kaasautor Inga Orav)
*telefonikeskjaamad:
**Lai tänav 29, Tartu
**Tallinna tänav 11, Viljandi
**Sõpruse puiestee 193, Tallinn
**Endla tänav 16, Tallinn
*eramuid (nt Nurme tänav 45, Tallinn)

## Liikmesus
*1957 Eesti Arhitektide Liit

## Viited

## ''Personalia''
*Oleg Kotšenovski. "Jõe, Siimo, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 135

## Välislingid
*"Siimo Jõe (1921-1996). Arhitektide Liidu liikme isiklik toimik". Eesti Arhitektuurimuuseum, EAM _ 4329 Ar 10.1.95
*Profiil. Geni.com
*Kalmistute andmekogu Haudi: Siimo Jõe 	15.10.1921 	11.08.1996 	16.08.1996 	Hauaplatsi asukoht teadmata. 	Tõstamaa kalmistu
Pax Europaea

***Pax Europaea*** (eesti keeles 'Euroopa rahu') on ladinapärane väljend kirjeldamaks II maailmasõja järgselt nii NATO kui Euroopa Liidu määratletud suhtelist rahuaega Euroopas.

## Vaata ka
**[[Pax Americana]]*
**[[Pax Britannica]]*
**[[Pax Romana]]*

## Viited
Süsimust

**Süsimust** on värvinimetus, mida kasutatakse kirjeldamaks täiesti musta värvust, mis on must nagu süsi või söega tõmmatud joon.

## Pildid

Charcoal 9.jpg|Puusüsi
Charcoal sticks 051907.jpg|Joonistamiseks kasutatavad puusöepulgad
015 Charcoal 11 x 14 - Tom Bell.jpg|Söejoonistus. Tom Bell, 2020


## Variatsioonid
Prantsuskeelse värvinimetuste portaali pourpre.com *noir de carbone* ja *noir de fumée* (pigmendi ja pigmendi värvuse kohta) on puhas must  , samuti *charbon*  .

Pantone värvivaliku toon 19-4012 *Carbon* on sügav mustjashall  , toon 19-4012 *Charcoal Art* hallikasmust  .

Veebivärv *Charcoal* on sinakas-mustjashall  , neutraalne tumehall   või neutraalne mustjashall  , *Black Charcoal* on must  .

## Viited
Kiminiškė

**Kiminiškė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Kiminiškė asub Šerkšne jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks. Ka jääb osaliselt külla Šerkšnė hüdrograafiline kaitseala.

Küla nimi tuleneb taimenimest *kiminas*, mis tähendab turbasammalt.

## Elanike arv


* 92 (1923)
* 63 (1959)
* 58 (1970)

* 9 (1979)
* 0 (2001)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kristi Sillart

**Kristi Sillart** (sündinud 11. novembril 1983) on eesti õpetaja ja kogukonnaaktivist. 

## Haridus ja töö

Sillart on lõpetanud Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste bakalaureuse- ja magistrikraadiga (*cum laude*). Tal on õpetaja kutse (tase 7) ning raamatupidaja kutsekvalifikatsioon.

Ta töötab Tallinna Ülikoolis nooremteadurina ja Kuressaare Nooruse Koolis loodusteaduste õpetajana. 

Enne pedagoogitööle asumist töötas ta eraettevõtluses ja oli projektijuht. Õpetajatööd alustas ta Kuressaare Nooruse Koolis programmi Noored Kooli kaudu, mille vilistlane ta on. Koolis õpetab ta loodusaineid. Lisaks on ta tegutsenud täiskasvanuhariduse ja koolituste valdkonnas.

## Ühiskondlik tegevus
Vabatahtlikuna on Sillart aidanud korraldada loomakaitse- ja heategevusüritusi ning haridus- ja sotsiaalalgatusi. Ta on korraldanud ka noorte vaimse tervise teemalisi konverentse. Ta on vabatahtlik ka Naiskodukaitses. Ta on pälvinud auhinna "Aasta vabatahtlik 2022".

Ta on osalenud Saaremaa haridus- ja kogukonnateemalistes aruteludes ning algatustes. On olnud seotud lastevanemate hoolekogude töö korraldamisega ning seisis 2025. aastal Saaremaa lasteaedades kahe õpetaja süsteemi säilitamise eest. Ta on korraldanud ja modereerinud kohalikke ning üleriigilisi haridus- ja kogukonnaüritusi, sealhulgas omavalitsuspäevi ja konverentse.

Ta on Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu, MTÜ Polise ja Asendusõpetajate MTÜ liige.

Sillart on juhtinud Tallinna Televisioonis saatesarja kutsehariduse teemal. Ta on olnud vanemaealiste projektijuht Euroopa Sotsiaalfondi projektis. Tema arvamusartikleid hariduse, kogukonnaelu ja vaimse tervise teemadel on ilmunud nii kohalikes kui ka üleriigilistes väljaannetes.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 2003–2012 kuulus Sillart Eesti Keskerakonda ja alates 2015. aastast kuulub Eesti Reformierakonda.

2021. aastal valiti ta Saaremaa vallavolikokku, kus ta kuulus revisjonikomisjoni, sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni ning haridus- ja noorsootöökomisjoni. Lisaks esindas ta Saaremaa valda SA Saaremaa Muuseumi ja SA Hooldekodu Saaremaa Valss nõukogudes. Märtsist 2026 on ta Saaremaa abivallavanem.

Rahvusvahelisel tasandil osaleb ta Euroopa Regioonide Komitee kohalike ja piirkondlike volikogude liikmete võrgustikus ning on seotud fraktsiooniga Renew Europe CoR.

## Isiklikku
Sillart elab Saaremaal ja tal on kolm last. https://w.wiki/FJxB

## Viited
Bugeniai

**Bugeniai** (žemaidi *Būgenē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Bugeniai asub Šerkšnė jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Venta ülemjooks, külla jääb täielikult Natura 2000 ala Didamiškis. Ka jääb osaliselt külla Šerkšnė hüdrograafiline kaitseala. 

Külas on raamatukogu ja Ruzgai metskond. Bugeniai raudteejaam asub Dapšiais. 

Küla on esmamainitud 1661. aastal. Aastal 1764 elas seal kolm juuti. Aastast 1834 on teateid sealsest mõisast. Aastal 1918 rajati külla kool, mis suleti aastal 2006. Aastal 1922 hakati Bugeniais tootma tärklist, aastal 1934 rajati sinna telliselööv. Nõukogude perioodil oli Bugeniai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1982 valmis 12 000 kohaga seafarm.

Küla nimi tuleneb isikunimest Bugenis.

## Elanike arv


* 339 (1902)
* 397 (1923)
* 377 (1959)
* 349 (1970)
* 306 (1979)
* 435 (1984)

* 465 (1989)
* 469 (1997)
* 463 (2001)
* 426 (2011)
* 390 (2021)


## Pilte

Bugeniai1.JPG|Bugeniai
Bugeniu plytine.JPG|Telliselöövi varemed
Bugeniai.JPG|Bugeniai tänavavaade


## Viited

## Välislingid

* Küla portaalis vietoves.Lt
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Saarte meri

**Saarte meri** (*Mare Insularum*) on Kuu meri.

See asub otse Vihmade mere lõunaosas. Saarte mere läheduses asub Fra Mauro kõrgustik, mis oli Apollo 14 maandumispaik.

Mere nime pakkus välja Ameerika Ühendriikide geoloog Don Wilhelms.

## Viited
Bruno Retailleau

**Bruno Daniel Marie Paul Retailleau** (sündinud 20. novembril 1960 Cholet's) on Prantsusmaa poliitik, ta oli François Bayrou valitsuses siseminister ja riigiminister, samuti eelmises Michel Barnier' valitsuses alates 2024. aastast. 2025. aasta mais valiti ta Vabariiklaste Partei presidendiks.

Ta esindas Vendée departemangu Rahvusassamblees aastatel 1994–1997 Philippe de Villiers'i asendajana ja Senatis aastatel 2004–2024. Ta juhtis Senati Vabariiklaste Parteid aastatel 2014–2024. Ta oli ka Vendée üldnõukogu president aastatel 2010–2015 ja Pays de la Loire'i piirkondliku nõukogu president aastatel 2015–2017.

Pärast François Barnier' valitsusse nimetamist nimetati teda selle mõjukaimaks tegelaseks. Ta teatas kiiresti reast meetmetest Prantsusmaal "korra taastamiseks", mis said tohutu rahva toetuse ja tugevdasid tema positsiooni. Pärast Barnier' valitsuse langemist ja Bayrou valitsuse moodustamise ajal oli Retailleau "poliitilise võrrandi keskmes".

Ideoloogiliselt kuulub ta vabariiklaste konservatiivsesse tiiba. Ta on olnud häälekas immigratsiooni teemal, mõistes hukka "ainult paberil prantslased" ("les Français de papier"), välisriigi päritolu Prantsuse kodanikud, kes pole kunagi sotsiaalselt integreerunud, ning ütles ka, et Prantsusmaa on lähiajaloo kontekstis "ilma kontrollita" oma piiride üle. Enne siseministriks nimetamist kutsus ta üles "vähem immigratsioonile, rohkemale turvalisusele". Teda peetakse vabariiklaste tõusvaks täheks ja presidendikandidaadiks ning ta on kritiseerinud islami pearätte kui rõhumise sümboleid, rõhutades "lääne suurte vallutuste" kaitsmise olulisust. Poliitilised vastased ja kommentaatorid on teda kritiseerinud rassistlike ja islamofoobsete märkuste pärast.

Ta sündis aastal 1960 Cholet's Maine-et-Loire'is teraviljakaupmeestest vanemate vanima lapsena.
Moskva meri

**Moskva meri** (*Mare Moscoviense*) on Kuu meri. 

See on üks väheseid meresid Kuu tagaküljel. Selle läbimõõt on 277 kilomeetrit ja pindala umbes 19 600 km². Nagu enamik Kuu meresid, tekkis see pärast asteroidi kokkupõrget Kuuga, mille tagajärjel moodustus kraater, mis hiljem täitus vulkaanilise laavaga. Laava tardudes moodustus tasane ja tume basaltne pind. Suur kõrguste erinevus mere ja ümbritseva maastiku vahel võib selgitada, miks Kuu tagaküljel on vähe meresid — vähestel kokkupõrgetel oli piisavalt energiat, et läbistada selle poolkera paksemat kivikoorikut ja vallandada vulkanismi. Mare Moscoviense’i basaldikiht on üsna õhuke ehk umbes 1,5 km, mis toetab seda teooriat.

Kuu nimetamistavade kohaselt nimetatakse kuu meresid ladinakeelsete nimedega, mis viitavad ilmastiku- ja teistele abstraktsetele mõistetele, mõned erandid välja arvatud. Moskva meri avastati 1959. aastal, kui Nõukogude kosmosesond Luna 3 saatis esimesed pildid Kuu tagaküljest. Nime ettepaneku tegi Nõukogude Liit, kuid Rahvusvaheline Astronoomiaühing (IAU) kinnitas nime alles siis, kui Audouin Dollfus väitis, et Moskva on meeleseisund.

## Viited
Lavallière

***Lavallière*** ([la.va.ljɛʁ]) on haruldane värvinimetus, mis tähistab helepruuni veidi luitunud muljega värvust, sarnast pruunide sügislehtede värvusega. Toonilt on see väga sarnane sügislehestikupruuniga.

Nimetus esineb 18. ja 19. sajandi prantsuse kirjanduses, sealhulgas köitekunstiterminoloogias naha teatud värvusena. *Lavallière*i-tooni marokäännahaga võrreldakse blond-šatääni juuksevärvi ühes romaanis. Värvinimetus on arvatud olevat tuletatud isikunimest.

## Vaata ka
* *[[Feuille-morte (värvus)|Feuille-morte]]*
* Kuldpruun

## Viited
Feuille-morte

***Feuille morte*** ([fœj.mɔʁt], prantsuse keeles 'surnud leht') on üks pruunidest värvitoonidest, mahe helepruun veidi luitunud muljega värvus, mis sarnaneb pruunide sügislehtede värvusega. 
Värvinimetus **sügislehestikupruun** esineb 1920. ja 1930. aastate eesti moesõnavaras. Prantsuskeelset värvinimetust kasutatakse tekstiili värvuse kirjeldamiseks ka muukeelses tekstis.

Värvinimetus *feuille morte* on prantsuse keeles olemas juba varauusajal ja esineb Diderot' "Entsüklopeedias" värvainete artikli värvitoonide loetelus.

## Pildid

A dead leaf.jpg|Puult langenud vahtraleht
Fall season in Canada (11793263385).jpg|Sügislehed
Très Parisien, 1923, No 9 2.- FEUILLE MORTE. - Silhouette très moderne.., BI-1966-1051-9-2.jpg|Sügislehepruun mantel ja garnituur. Très Parisien, 1923


## Variatsioonid
Prantsuskeelse värvinimetuste portaali pourpre.com järgi on sügislehevärvus (*feuille morte*) tuhmide helepruunide värvivahemik  .

Värvinimetuste veebileht code-couleur.com annab tooni vasteks ligikaudu kuldpruuni värvuse  

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" määratleb *feuille morte*i sügavoranži, pruunikasoranži või murtud pruunina  .

## Vaata ka
* paatjas
* *[[lavallière]]*

## Viited
Rain Laane

**Rain Laane** (sündinud 6. oktoobril 1971) on eesti ettevõtja ja tippjuht. Aastatel 2017–2025 oli ta Tervisekassa juhatuse esimees. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ning saanud magistrikraadi ehitusinseneri erialal Tallinna Tehnikaülikoolist (1994) ja rahvusvahelise ärijuhtimise (MBA) erialal Estonian Business Schoolist (2023).

## Töökäik
Juba keskkooliõpilasena töötas Rain Laane programmeerijana. 1990. aastate keskel oli ta Eesti Meestelaulu Seltsi poistekoori mänedžer.

Töötanud aastaid mitmes muus IT-ettevõttes, sealhulgas IBMis (alates 1997), asus ta 2005. aastal tööle Microsofti, kus juhtis Microsoft Eesti ja viie aasta jooksul ka Microsofti Balti regiooni äritegevust.

Aastatel 2017–2025 oli Rain Laane Tervisekassa juhatuse esimees. Tema juhtimisel nimetati Eesti Haigekassa ümber Tervisekassaks. Uus nimi hakkas kehtima 2023. aasta aprillist.

Aastatel 2017–2022 oli Laane ühtlasi Eesti Loto nõukogu esimees.

## Isiklikku
Rain Laane on abielus ja tal on lapsed. 

Hematoloog Edward Laane on tema vend.

## Viited
Tore riisikas

**Tore riisikas** (*Lactarius repraesentaneus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen on karvase kübaraservaga ja selle lõikekoht muutub aeglaselt lillakaks.

## Välislingid
*
Sliema

**Sliema** (malta keeles: *Tas-Sliema*) on linn, mis asub Malta kirderannikul Põhjasadama piirkonnas. See on oluline elamu- ja äripiirkond ning baaride, söögikohtade ja kohvikuelu keskus. Tegemist on ka kõige tihedamalt asustatud linnaga saarel.

Sliema, mis tähendab 'rahu' või 'mugavust', oli kunagi vaikne kaluriküla poolsaarel Marsamxetti sadama vastas ning sealt avanevad vaated pealinnale Vallettale. Rahvastiku kasv algas 1853. aastal ning 1878. aastal kuulutati linn iseseisvaks. Tänapäeval moodustavad Sliema ja selle rannajoon kuni naaberlinna St. Julian'sini Malta peamise rannikukuurordi.

Sliemat peetakse ihaldusväärseks elupaigaks ning see on suhteliselt jõukas piirkond, kus kinnisvarahinnad on märgatavalt kõrgemad kui riigi keskmine. Ajalooliselt ääristasid Sliema tänavaid stiilsed villad ja traditsioonilised Malta linnamajad. Nüüdseks on linn ümbritsetud kaasaegsete korterelamutega, millest mõned kuuluvad Malta kõrgeimate hoonete hulka. See on kaasa toonud märkimisväärseid probleeme liikluse, parkimise ja ehitustööst tingitud mürareostuse osas.

Sliema elanikke peetakse stereotüüpselt inglise keelt emakeelena rääkivateks, kuigi 21. sajandil on see demograafiliste muutuste tõttu muutumas.

## Viited
Enn Muistre

**Enn Muistre** (kuni 12. oktoober 1936 **Erich Michelson**, kuni 15. veebruar 1937 **Enn Michelson**; 6. aprill (vkj)/ 19. aprill 1913 Tallinn – 2. oktoober 1942 Sevurallag) oli Eesti arhitekt.

Ta õppis aastatel 1920–1927 Tallinna Prantsuse Lütseumis ja alates 1927. aastast Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1931. aastal.

Arhitektihariduse omandas ta aastatel 1931–1934 Tallinna Tehnikumis. Aastatel 1934–1935 teenis Eesti kaitseväes sundaega. Ta asus 1935. aastal Tartu Ülikooli tehnikateaduskonda õppima ehitusinseneriks, kuid ülikoolis tema tehnikumiaegset õppimist ei arvestatud ja ta loobus ülikoolis õppimast.

Ta läks Helsingisse ja õppis aastatel 1935–1938 Helsingi Tehnikaülikoolis (soovis algul õppida ehitusinseneriks, kuid sattus õppima arhitektuuri), õppepraktikad sooritas Alvar Aalto juures. 

Töötas Helsingis Johan Sigfrid Siréni juures, osales muuhulgas Helsingi olümpiastaadioni projekteerimises. Aastatel 1939–1941 tegutses Tallinna linnas arhitekt Herbert Johansoni juures.

Ta mobiliseeriti suvel 1941 Punaarmeesse. Vahistati 25. septembril 1941 Punaarmees. erinõupidamisel 30. septembril 1941 määrati talle Vene NFSV KrK §§ 19 ja 58-1a järgi 10 aastat vabadusekaotust (põhjendusega – desertöör Punaarmeest). Oli Sverdlovski oblastis Sevurallagis, suri laagris 2. oktoobril 1942.

## Looming
*1937, võistlustöö, III auhind – Tallinna keskhaigla võistlus (kaasautorid Jarl Jaatinen ja Toivo Löyskä)
*1939, võistlustöö, I auhind – Tallinna kehakultuurihoone võistlus (kaasautor Einari Teräsvirta)

## Isiklikku
Tema õde Arda Kullerkupp oli samuti arhitekt. Tema õe Vanda (1909 Tallinn – 2001 Toronto) mees oli maastikuarhitekt Eerik Lepp.

## Viited

## ''Personalia''
*Mart Kalm. "Muistre, Enn, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 322–323

## Välislingid
*Profiil. Geni.com
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Costa del Sol

**Costa del Sol** (sõna-sõnalt "Päikeserannik") on Hispaania lõunaosas asuv piirkond, mis kuulub Andaluusia autonoomsesse piirkonda. See hõlmab Málaga provintsi rannikulinnu ja -asulaid ning ka Cádizi provintsi idaosa. Algselt koosnes piirkond väikestest kaluriküladest, kuid tänapäeval on sellest saanud maailmakuulus turismisihtkoht. 

Costa del Sol paikneb Costa de la Luzi ja Costa Tropicali vahelisel alal ning selle täpsed piirid pole ametlikult määratletud. Üldiselt loetakse, et see ulatub La Línea de la Concepciónist läänes kuni Nerjani idas, mis on kokku umbes 150 km rannikut. Nimi Costa del Sol viitab piirkonna päikeselisele kliimale, mis valitseb suurema osa aastast. Selle mõiste võttis 20. sajandi alguses kasutusele Rodolfo Lussnigg, et reklaamida Almería rannikut, ning kuni 1960. aastate lõpuni kasutati seda terminit kogu Ida-Andaluusia Vahemere ranniku kohta.

Piirkond oli 19. sajandil suhteliselt jõukas kaubandus- ja tööstuskeskus. Turism sai hoo sisse 1920. aastatel, kui Málagas avati Baños del Carmen ja Torremolinoses golfiväljak. 1950. aastatest alates kujunes Costa del Solist rahvusvaheline turismisihtkoht.

Kõige rahvarohkem linn Costa del Solis on Málaga, mille metropolialas elab ligi miljon inimest. Seal asub ka Málaga lennujaam, mis on mandri-Hispaania kolmas kõige tihedama liiklusega lennujaam pärast Madridi Madridi Barajast ja Barcelona El Prati. Piirkonnas asuvad mitmed spaad, 15 jahisadamat, Google'i küberturbekeskus ja Vodafone'i arenduskeskus.

## Viited
Ernest Urtasun

**Ernest Urtasun i Domènech** (sündinud 27. jaanuaril 1982 Barcelonas) on katalaani rahvusest Hispaania poliitik ja majandusteadlane. Ta on 21. novembrist 2023 Hispaania kultuuriminister. Aastatel 2014–2023 oli ta Euroopa Parlamendi liige Roheliste/Euroopa Vabaliidu (Rohelised/EFA) fraktsioonis.

Ta sündis aastal 1982 Barcelonas. Ta liitus 15-aastaselt *Kataloonia Roheliste Algatuse* (*Iniciativa per Catalunya Verds* ICV) noorteorganisatsiooniga *Joves d'Esquerra Verda*'ga. Ta omandas litsentsiaadi kraadi majandusteaduse alal *Barcelona Autonoomsest Ülikoolist* (UAB) ja seejärel rahvusvaheliste suhete magistrikraadi Barcelona Ülikoolist (UB).

Ta kandideeris Kataloonia Roheliste Algatuse-Ühendatud ja Alternatiivse Vasakpoolsete-Entesa pel Progrés Municipal (ICV–EUiA–EPM) nimekirjas 6. kohal 2003. aasta ja 2007. aasta kohalikel valimistel. Ta kandideeris ka 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Hispaanias Euroopa Parlamendi (EP) liikmeks, saades Ühendatud Vasakpoolsete – Kataloonia Algatuse Roheliste – Ühendatud ja Alternatiivsete Vasakpoolsete (IU–ICV–EUiA) nimekirjas 28. koha.

Aastatel 2004–2008 töötas ta Euroopa Parlamendi liikme Raül Romeva nõunikuna. Hiljem asus ta tööle diplomaadina välis- ja koostööministeeriumis ning 2011. aastal sai temast rahvusvahelise organisatsiooni Vahemere Liit peasekretariaadi direktor. Alates 2012. aastast on ta ametiühingu Comisiones Obreras liige.

2009. aastal kandideeris ta Euroopa Parlamendi (EP) liikmeks, saades Vasakpoolsete nimekirjas 33. koha 2009. aasta mais Hispaanias toimunud Euroopa Parlamendi valimistel.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta oma partei esinumbriks eelvalimistel, kus ta alistas Salvador Milà. Lõpuks pääses ta Mitmeparteilise koalitsiooni nimekirjas kolmandale kohale. Pärast Euroopa Parlamenti valimist sai temast Roheliste/EFA fraktsiooni liige. Ta oli majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM) liige, liitudes ka Euroopa-Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee delegatsiooniga (DLAT) ja Kesk-Ameerika riikidega suhtlemise delegatsiooniga (DCAM).

Pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi, kus ta kandideeris Unidas Podemos Cambiar Europa nime all, määrati ta Roheliste/EFA fraktsiooni aseesimeheks kaasesimeeste Ska Kelleri ja Philippe Lambertsi juhtimisel. Ta oli korduvalt majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liige ning liitus ka Iraaniga suhtlemise delegatsiooniga (D–IR).

Ta määrati Hispaania kultuuriministriks 21. novembril 2023.
Pumpurai

**Pumpurai** (žemaidi *Pomporā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Pumpurai asub Venta jõe ääres, Liibavi–Romno raudtee jagab küla kahte ossa, külas asub Venta raudteejaam. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org.

Muinsuskaitse all on Pumpurai ja Kurmaičiai külade vaheline raudteesilla kompleks, mis valmis aastail 1871–1875. Külla jääb selle läänepoolne vahimajake. See kujutab endast neljakorruselist ruudukujulise põhiplaaniga sokliga torni. Hoone on punastest tellistest, seda ehivad karniis ja friis.

Küla on esmamainitud 1569. aastal. Toona kuulus see Tirkšliai mõisale ja kandis nime Kondraičiai. Asustatud on sealne ala küll varem, seal asub Pumpurai linnamägi. Aastal 1872 avati raudteejaam.

Küla nimi tuleneb sõnast *pumpuras* (pung).

## Elanike arv


* 196 (1902)
* 330 (1923)
* 256 (1959)
* 218 (1970)
* 112 (1979)

* 55 (1989)
* 78 (2001)
* 49 (2011)
* 31 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla portaalis vietoves.Lt
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Linksnakiai

**Linksnakiai** (žemaidi *Lėnksnakē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Linksnakiai asub Šerkšnė jõe ääres. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta ülemjooks.

Küla nimi tuleneb lätikeelsest sõnast *links* (vasak). Sõna nimi viitab seal kunagi elanud vasakukäelistele.

## Elanike arv


* 36 (1902)
* 63 (1923)
* 61 (1959)
* 52 (1970)
* 35 (1979)

* 32 (1989)
* 47 (2001)
* 29 (2011)
* 14 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Miquel Iceta

**Miquel Iceta Llorens** (sündinud 17. augustil 1960 Barcelonas) on Hispaania poliitik, ta on Kataloonia Sotsialistliku Partei liige. Ta oli Hispaania kultuuri- ja spordiminister 12. juulist 2021 kuni 21. novembrini 2023 ning Hispaania territoriaalpoliitika ja avaliku teenistuse minister 27. jaanuarist 2021 kuni 12. juulini 2021.

Ta on üks esimesi avalikult geipoliitikuid Hispaaniast. Kataloonia Sotsialistliku Partei liikmena oli ta Kataloonia parlamendi liige aastatel 1999–2021 ning esindas Barcelonat ka kaks korda saadikute kongressis, aastatel 1996–1999 ja augustist detsembrini 2023.

Ta sündis aastal 1960 Barcelonas. Ta alustas ta keemiaõpinguid, kuid katkestas õpingud aasta pärast; seejärel astus ta majandusteaduse üliõpilaseks Barcelona Autonoomsesse Ülikooli (UAB), kust ta pärast esimese aasta viit kordamist ülikoolist välja visati, saavutades seega ülikooli määrustega lubatud maksimaalse kordusarvu. Seejärel keskendus ta täielikult poliitikale. Tema varasem tegevus *Partido Socialista Popular de Cataluñas*, kuhu ta liitus 1977. aasta septembris, järgnes aasta hiljem liitumine *Juventud Socialista de Cataluña ja Partido de los Socialistas de Cataluña* (PSC) ridadega.
Zastaučiai

**Zastaučiai** (žemaidi *Zastautē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Zastaučiai asub Venta jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org.

Muinsuskaitse all on Juozas Vaičkuse elukoht. Aastal 1885 sündis seal Leedu teatritegelane Juozas Vaičkus, kes õppis Tartus ja Pärnus. Aastal 1905 korraldas ta külas esimese Leedu õhtu, kus esines ka näitetrupp. Aastani 1997 oli tema kodutalus majamuuseum.

Küla on esmamainitud 1569. aastal. Toona kuulus see Tirkšliai mõisale.

Küla on saanud nime isikunime Zastautis järgi.

## Elanike arv


* 73 (1902)
* 112 (1923)
* 71 (1959)
* 59 (1970)
* 28 (1979)

* 20 (1989)
* 47 (2001)
* 12 (2011)
* 30 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kold-väikehüüp

**Kold-väikehüüp** (*Botaurus sinensis*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Kold-väikehüüp on 38 cm pikk. Kaalub 92–104 g.

Sulestik on peamiselt helepruun. Isaslinnu pealagi on must või sinakashall, emaslinnul triibuline. Selg on punakaspruun, saba on must. Kurgualune on helepruun tumedate triipudega. Alapool on pruun. Pikk ja peenike nokk on vandlikarva, noka ülapool on tumedam kui alapool. Valjasriba ja jalad on kollakasrohelised. Silmad on kollased.

Noorlindude pea, selg ja alapool on tumedatriibulised. Tiivad ja saba on mustad. Noka ülapool on tumepruun, alapool kollane. Jalad on oliivkollased. Udusulis pojad on roosakad.

Kold-väikehüüp sarnaneb välimuselt väikehüübiga, kuid kold-väikehüüp on väiksem, tema nokk on pikem ja selg on pruun.

## Levik
Kold-väikehüübi levila ulatub Indiast Jaapanini, lõunas Mikroneesiani.

Elavad padurates, roostikes, jõgede ja järvede ääres, soodes, riisipõldudel ning mangroovides. Sumatral on neid kohatud 1500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad peamiselt veeputukatest ja nende vastsetest, kuid ka väikestest kaladest, koorikloomadest, konnadest, limustest, kilkidest ja roomajatest.

Toituvad üksikult. Tavaliselt toituvad öösel ja videviku ajal, pilves ilmaga võivad nad olla aktiivsed ka päeval. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt. Kiiret saaklooma võivad jälitada ka joostes või hüpates.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või väikestes kolooniates. Ühe puu otsas võib olla kuni kuus pesa. Hiinas pesitseb ühel hektaril keskmiselt 11,4 paari. Emaslind ehitab pesa lehtedest ja vartest. Pesa on 15–25 cm lai ja asub umbes 1 m kõrgusel vee kohal.

Jaapanis pesitsevad mais augustini, Indias juunist septembrini, Malaka poolsaarel juulist oktoobrini, Saalomoni saartel septembrist aprillini. Kurnas on 4–6 rohekassinist muna mõõtmetega 32–33 × 24,5 mm.

## Viited

## Välislingid
Helju Tauk

**Helju Tauk** (õieti **Helju-Liidia Tauk**; 1950–1959 **Kolk**; 29. märts 1930 Tartu – 4. august 2005 Tallinn) oli eesti pianist, muusikateadlane ja pedagoog.

## Tunnustus
* 1997 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2005 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia

## Isiklikku
Ta oli aastail 1951–1959 abielus Udo Kolgiga, nende poeg on Madis Kolk.

## Viited
Troškučiai

**Troškučiai** (žemaidi *Truoškutē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Troškučiai asub Venta jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org.

Troškučiai piirneb Mažeikiai linnaga. Sinna on rajatud aianduskooperatiive.

Küla on esmamainitud 1605. aastal. Toona kuulus see Tirkšliai mõisale. 1721. aastal on kirjeldatud küla piire. Kahe maailmasõja vahel tegutses külas kool. 1980. aastal püstitasid külaelanikud külla kabeli, mis õnnistati sisse 2009. aastal.

Küla nimi on tulnud sõnast *troškus* ('janune').

## Elanike arv


* 142 (1902)
* 205 (1923)
* 175 (1959)
* 159 (1970)
* 97 (1979)

* 77 (1989)
* 66 (2001)
* 371 (2011)
* 448 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kurmaičiai

**Kurmaičiai** (žemaidi *Kormaitē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Kurmaičiai asub Venta jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org.

Kurmaičiais asuvad mitmed endised suvilakoopertiivid. Kuni aastani 2005 allusid sealsed alad Mažeikiai linnale.

Muinsuskaitse all on Pumpurai ja Kurmaičiai külade vaheline raudteesilla kompleks, mis valmis aastail 1871–1875. Külla jääb selle idapoolne vahimajake. See kujutab endast neljakorruselist ruudukujulise põhiplaaniga sokliga torni. Hoone on punastest tellistest, seda ehivad karniis ja friis. Ka sild ise jääb Kurmaičiaisse. Silda toestavad lihvimata kividest toed, mida ehivad betoonkarniisid.

Küla on esmamainitud 1569. aastal. Toona kuulus see Tirkšliai mõisale. Aastal 1721 kirjeldati küla piire. 

Küla nimi tuleneb loomanimest *kurmis* (mutt).

## Elanike arv


* 49 (1902)
* 109 (1923)
* 85 (1959)
* 53 (1970)
* 29 (1979)

* 15 (1989)
* 201 (2001)
* 594 (2011)
* 827 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kalnėnai (Mažeikiai)

**Kalnėnai** (žemaidi *Kalnienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Mažeikiai vallas.

Kalnėnai asub Venta jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org.

Kalnėnai piirneb Mažeikiai linnaga.

Muinsuskaitse all on küla vana kalmistu. See oli kasutusel XVIII–XIX sajandil ja säilinud on üks viie meetri kõrgune tammepuust rist. Ka on kaitse all sealsed vanemad kalmed. Mõlemad kalmetegrupid olid kasutusel XVI sajandil ja XVII sajandil. Esimene neist asub Venta jõe oru 5–7 meetri kõrgusel nõlval. Teine kalmete grupp asub oruterrassil ja seal asub XX sajandi esimesel poolel püstitatud viie meetri kõrgune puust rist. Kokku on külas neli kalmetegruppi.

Küla on esmamainitud 1605. aastal. Toona kuulus see Tirkšliai mõisale. Aastal 1721 kirjeldati küla piire. Kahe maailmasõja vahel tegutses külas venekeelne kool. Osa küla aladest on Mažeikiai linnaga liidetud.

Küla nimi tuleneb sõnast *kalnas* (mägi).

## Elanike arv


* 205 (1902)
* 517 (1923)
* 280 (1959)
* 312 (1970)
* 206 (1979)

* 43 (1989)
* 868 (2001)
* 29 (2011)
* 19 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kergejõustiku maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)

See on **meeste kergejõustiku maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri.** See sisaldab kõiki kergejõustiku maailmameistrivõistluste medalivõitjaid.
Mehed on kergejõustiku maailmameistrivõistlustel osalenud alates meistrivõistluste algusest 1983. aastal. Iga ala kolm parimat sportlast võidavad vastavalt kuld-, hõbe- ja pronksmedalid. Meistrivõistluste ühekordne eraldi võistlus toimus 1976. aastal ainult meeste 50 kilomeetri käimises, kuna Rahvusvaheline Olümpiakomitee jättis selle ala sel aastal kergejõustiku olümpiaprogrammist välja.

## [[100 meetri jooks|100 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 100 m jooksus



## [[200 meetri jooks|200 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 200 m jooksus



## [[400 meetri jooks|400 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 400 m jooksus



## [[800 meetri jooks|800 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 800 m jooksus



## [[1500 meetri jooks|1500 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 1500 m jooksus



## [[5000 meetri jooks|5000 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 5000 m jooksus



## [[10 000 meetri jooks|10 000 m]]

***Medalid riikiti:** meeste 10 000 m jooksus



## [[Maraton]]

***Medalid riikiti:** meeste maratoni jooksus



## [[110 meetri tõkkejooks|110 m tõkkejooks]]

***Medalid riikiti:** meeste 110 m tõkkejooksus



## [[400 meetri tõkkejooks|400 m tõkkejooks]]

***Medalid riikiti:** meeste 400 m tõkkejooksus



## [[3000 meetri takistusjooks|3000 m takistusjooks]]

***Medalid riikiti:** meeste 3000 m takistusjooksus



## [[4×100 m teatejooks]]

***Medalid riikiti:** meeste 4 × 100 m teatejooksus



## [[4×400 m teatejooks]]

## [[Kaugushüpe]]
## [[Kolmikhüpe]]
## [[Kõrgushüpe]]
## [[Teivashüpe]]

## [[Kuulitõuge]]
## [[Kettaheide]]

***Medalid riikiti:** meeste kettaheites



## [[Odavise]]

***Medalid riikiti:** meeste odaviskes



## [[Vasaraheide]]
## [[Kümnevõistlus]]

***Medalid riikiti:** kümnevõistluses



## Vaata ka

*Kergejõustiku maailmarekordid
*Olümpia medalivõitjad ujumises (mehed)
*Olümpia medalivõitjad ujumises (naised)
*Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)
*Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (naised).
Bērzmilni

**Bērzmilni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas.

Bērzmilni asub valla lääneosas. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,48 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Rēzēni

**Rēzēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Cesvaine vallas.

Rēzēni asub valla lääneosas. Küla teenindab Rēzēni bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.

## Viited