open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orienteeruja (ajakiri)

**Orienteeruja** oli Eesti Orienteerumisliidu orienteerumissporti kajastav ajakiri, mis ilmus aastatel 1994–2017.

Esimene Orienteeruja number ilmus 23. aprillil 1994. Aastatel 1994–1999 ilmus Orienteeruja ajalehena, alates 2000. aastast ajakirjana. Ilmumissagedus varieerus aastati: 1994. aastal ilmus 5 numbrit, aastatel 1995 ja 1996 ilmus 7 numbrit, 1997 ja 1998 8 numbrit, 1999. aastal 9 numbrit, aastatel 2000–2003 8 numbrit, aastatel 2004 ja 2005 6 numbrit, 2006. aastal 8 numbrit, 2007. aastal 7 numbrit, aastatel 2008–2010 6 numbrit, alates 2011. aastast ilmus 4 numbrit aastas. Orienteeruja oli Eesti spordialaliitude väljaannetest kõige kauem järjepidevalt ilmunud ajakiri/ajaleht. Ajakirja viimane number ilmus 2017. aasta detsembris.

Ajakiri kajastas orienteerumisspordi alade – orienteerumisjooksu, suusaorienteerumise, rattaorienteerumise ja rogaini – tehnilisi ja taktikalisi aspekte, treeningumetoodikaid, ülevaateid Eesti orienteerujate saavutustest tiitlivõistlustel, kaardianalüüse, rajameistritööd, noortesporti, samuti seiklussporti ja muid alasid, mis tuginevad orienteerumisoskusele.

Orienteeruja ilmunud numbrid on elektrooniliselt kättesaadavad Eesti Orienteerumisliidu veebiraamatukogus, samuti Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Orienteerumisliit. Ajakirja Orienteeruja raamatukogu
* Ajakiri Orienteeruja Eesti Rahvusraamatukogu Digitaalarhiivis Digar
Pervalka

**Pervalka** on endine küla Kura lahe kaldal, Leedu linna Neringa osa. Saksa keeles *Perwelk*. Asub Kura säärel Kura sääre rahvuspargi territooriumil. Linnaosa asub Karvaičiaist lõunas.

Aastal 2001 oli seal 20 elanikku.

## Ajalugu

XIX sajandi alguses elasid Pervalkas kalurid, endise liiva alla mattunud Karvaičiai küla elanikud. Sinna kolisid elanikud ka teisest liiva alla mattunud külast – Nagliaist. XIX sajandi teisel poolel olid Pervalka elanikud sunnitud oma küla pealetungiva liiva eest poolteist kilomeetrit põhja poole kolima. Aastal 1900 asutati Pervalka kool, samuti valmis Pervalka tuletorn.

Vana Pervalka vapp on osa praegusest Neringa vapist.

## Galerii


Domo_en_Pervalka_2.jpg|Traditsiooniline Pervalka kalurimaja
Baltijos_pakrantė._Pervalka.JPG|Pervalka rand
Pervalka2009060906.jpg|Pervalka tuletorn
Pervalka._Krantinė.JPG|Vaade Pervalkale kailt
Domo_en_Pervalka_3.jpg|Traditsiooniline Kura sääre arhitektuur
Pervalka from bird's-eye view.jpg|Droonifoto


## Välislingid

* Pervalka portaalis Vietoves.Lt (*leedu keeles*)
Preila

**Preila** on endine küla Kura lahe kaldal, Leedu linna Neringa osa. Saksa keeles *Preil*. Asub Kura säärel Kura sääre rahvuspargi territooriumil. Linnaosa asub Pervalkast lõunas ja Nidast põhjas. Aastal 2001 oli seal 205 elanikku.

Preila ümbruses on mitmeid kõrgeid luiteid, nende seas ka Kura sääre kõrgeim tipp Vecekrugo kopa (67,2 m).

Preila tekkis siis, kui sinna kolisid elanikud teisest liiva alla mattunud külast - Nagliaist. Aastal 1946 sai Preilast alev, aastal 1947 liideti see Klaipėdaga. Aastast 1961 on Preila Neringa osa.

Vana Preila vapp on osa praegusest Neringa vapist.

## Galerii


Preila2009060905.JPG|Endine Preila kool, praegune raamatukogu
Preiloskalnas2009060901.JPG|Preila rand, tagaplaanil Preila mägi (53,3 m)
Vecekrug2009060902.JPG|Kura sääre kõrgeim tipp


## Välislingid

* Preila portaalis Vietoves.Lt (*leedu keeles*)
Sikassaare tuulepark

**Sikassaare tuulepark** on tuulepark Saare maakonnas Saaremaa vallas Sikassaare külas.

Sikassaare tuulepark rajati tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva jõe ääres 2012. aastal. Tuulepark koosneb kolmest 0,66 MW nimivõimsusega elektrituulikust Enercon, mis kuuluvad Stacey OÜ-ile. Pargi koguvõimsus on 1,98 MW.

Elektrituulikute tootja ja tarnija on Saksamaa tootja Enercon.

Esialgu kavandati luua viis tuulegeneraatorit. Seoses sellega, et Sikassaare tuulepark jääb Kuressaare lennuväljalt lähtuva lennukoridori alla, on maksimaalne lubatud tuulikute kõrgus 84 meetrit, mis on mõnevõrra vähem kui teiste tuulikute kõrgus..

## Viited
Neringa

**Neringa** () on linn Leedus Klaipėda maakonnas Neringa omavalitsuse territooriumil. Linn asub Kura säärel. 

Neringa moodustati 1961. aastal, mil ühendati Alksnynė, Juodkrantė, Preila, Pervalka ja Nida asulad.

Linn oli aastal 2021 Leedu kultuuripealinnaks.

## Viited

## Välislingid

*Neringa
Neringa omavalitsus

**Neringa omavalitsus**  on 2. järgu haldusüksus  Leedus endise Klaipėda maakonna aladel. Omavalitsus piirneb lõunas Venemaaga.

Omavalitsuse pindala on 90 km². 2014. aasta seisuga elas seal 2757 inimest.

Omavalitsus moodustati 1961. aastal. Selle territooriumil on vaid üks asula - Neringa linn. Omavalitsuse territooriumil on kaks valda: Preila-Pervalka vald ja Juodkrantė vald. 

2011. aasta seisuga olid elanikest 92,45% leedulased, 4,44% venelased, 0,58% sakslased, 0,39% ukrainlased ja 2,14% oli teistest rahvustest.

Omavalitsus piirneb idas Kura lahega. Omavalitsuse territoorium moodustab osa Kura sääre rahvuspargi territooriumist.

## Viited

## Välislingid

* Omavalitsuse koduleht (*leedu keeles*)
Neringa vapp

**Neringa vapp** pärineb aastast 1968 ning seda muudeti aastal 1997. Vapi kujundas kunstnik Arūnas Tarabilda.

## Kirjeldus
Neringa vapil on kujutatud Neringa territooriumile jäänud asulate – Juodkrantė, Preila, Pervalka ja Nida endised vapid. Algsel vapil olid neile lisaks veel Rõbatši (saksa *Rossitten*) ja Morskoje (saksa *Pillkoppen*). Vapi uuel kujundusel need puuduvad, nende asemel on Purvynė ja Karvaičiai vapid.
Narva tuhavälja tuulepark

**Narva tuhavälja tuulepark** on tuulepark Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas endisel Balti soojuselektrijaama tuhaväljal nr 2. 

Tuulepark koosneb 17 nimivõimsusega 2,3 MW Enercon E82 tuulikust, mis kuuluvad Eesti Energia kontserni ettevõttele Enefit Green. Tuulepargi koguvõimsus on 39 MW ja aastane toodang umbes 90 GWh. Tuulikute kõrgus maast laba ülemise tipuni on 149 meetrit, tuulikulaba pikkus 41 meetrit ning rootori läbimõõt 82 meetrit.

Tuulepark valmis aastal 2012, elektrienergia tootmine algas 2013. aasta septembris. 

Tuhavälja suurus on 576 hektarit, selle kõrgus merepinnast 40 meetrit. Tuhaväljale püstitatud tuulikute stabiilsuse tagamiseks on iga tuuliku vundament rajatud 14 vaiale, mis ulatuvad läbi tuhakihi umbes 40 meetri sügavusele paepinnaseni. Iga tuuliku kaal koos vaiade ja vundamendiga on 2500 tonni.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Energia avas tuhaväljal tuulepargi. Põhjarannik, 4. september 2013
* Narvas valmib maailma esimene tuhaväljale rajatud tuulepark
Anita Liepiņa

**Anita Liepiņa** (sünninimi  **Anita Stūrīte**; sündinud 17. novembril 1967) on läti kergejõustiklane (käija ja maratonijooksja) ja rogainija.

Osales käijana 1996., 2000. ja 2004. aasta suveolümpiamängudel, parim tulemus 22. koht 10 kilomeetri käimises Atlanta olümpiamängudel 1996. 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai 10 km käimises 8. koha.

Maratonijooksus võitis 2002. aastal Riia maratoni ja 2007. aastal Valmiera maratoni. 

Rogainis on ta tulnud koos Raimonds Lapiņši ja Guntars Mankusega kaks korda (2002 ja  2006) maailmameistriks segavõistkondade arvestuses, lisaks võitnud rogaini MMilt 2 pronksi: 2004. aastal koos Raimonds Lapiņši ja Guntars Mankusega ning 2010. aastal koos Valters Kaminskisega. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitnud segavõistkondade arvestuses 4 kulda (2005 koos Guntars Mankusega, 2012, 2013 ja 2015 koos Valters Kaminskisega), hõbeda (2007 koos Ainārs Skrubisega) ja 2 pronksi (2010 ja 2014 koos Valters Kaminskisega).
## Välislingid
* IAAF Athlete Profile: Anita Liepina
* Valters Kaminskis-Anita Liepina, European rogaining champions 2013 in mixed open category. IRF Newsletter No. 196
* ESBL sporditulemused. Anita Liepina

‏‎
Jethro Tull

**Jethro Tull** on Suurbritannia progressiivse roki ansambel, mille asutaja ja juhtfiguur on laulja ja flöödimängija Ian Anderson. Ta asutas ansambli 1967. aastal.
Ansambli muusikat on liigitatud lisaks progressiivsele rokile  *[[blues rock]]*i, folkroki ja *[[hard rock]]*i alla. Ansambli algkoosseisu kuulusid kitarrist Mick Abrahams, basskitarrist Glenn Cornick ja trummar Clive Bunker. 

Jethro Tull on üks edukamaid Briti rokkansambleid. Nende albumitest on 11 pälvinud kuldplaadi ja 5 plaatinaplaadi staatuse ning kogu maailmas on müüdud ligikaudu 60 miljonit albumit. Ansambel saavutas suurima populaarsuse 1970. aastatel, mil ilmusid mitmed nende tuntumad ja mõjukamad albumid.

2014. aastal teatas Ian Anderson, et Jethro Trull lõpetab aktiivse tegevuse ning ta keskendub edaspidi soolokarjäärile. Hiljem jätkus tegevus siiski Ian Andersoni juhitud koosseisuga Jethro Tulli nime all. 2020. aastatel on ilmunud ka uusi stuudioalbumeid, sealhulgas "The Zealot Gene" (2022), "RökFlöte" (2023) ja "Curious Ruminant" (2025).

Jethro Tull on esinenud Eestis 1991. ja 2001. aastal.

## [[Stuudioalbum]]id
* "This Was" (1968)
* "Stand Up" (1969)
* "Benefit" (1970)
* "Aqualung" (1971)
* "Thick as a Brick" (1972)
* "Living in the Past" (1972)
* "A Passion Play" (1973)
* "War Child" (1974)
* "Minstrel in the Gallery" (1975)
* "Too Old to Rock ’n’ Roll: Too Young to Die!" (1976)
* "Songs from the Wood" (1977)
* "Heavy Horses" (1978)
* "Stormwatch" (1979)
* "A" (1980)
* "The Broadsword and the Beast" (1982)
* "Under Wraps" (1984)
* "Crest of a Knave" (1987)
* "Rock Island" (1989)
* "Catfish Rising" (1991)
* "Roots to Branches" (1995)
* "J-Tull Dot Com" (1999)
* "The Jethro Tull Christmas Album" (2003)
* "The Zealot Gene" (2022)
* "RökFlöte" (2023)
* "Curious Ruminant" (2025)

### Singlid
* "Beggar's Farm"

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*http://jethrotull.com
Kiviõli põlevkivikaevandus

**Kiviõli põlevkivikaevandus** on suletud põlevkivi kaevandus, mis asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, Kiviõli linnast edela pool. Kaevandamine algas 1922. aastal, mil Põhja Paberi- ja Puupapivabrikute Aktsiaühingu loodud AS Eesti Kiviõli rajas Sala küla maadele karjääri. Karjääris toodeti põlevkivi 1930. aastani, pärast seda mindi üle allmaatöödele. 1951. aastal liideti Kiviõli kaevandusega Küttejõu kaevandus. Kaevandus lõpetas tootmise 30. septembril 1987, sulgemistööd kestsid kuni 1989. aasta 4. jaanuarini.

Kiviõli kaevandus oli üks pikaealisemaid põlevkivikaevandusi Eestis, andes toodangut 57 aastat (65 aastat, kui arvestada ka karjääri). Selle aja vältel kaevandati kaeveväljalt 46,5 miljonit tonni põlevkivi. Sõjaeelses Eestis oli tegemist suurima kaevandusega, 1940. aastal toodeti kokku 535 000 tonni põlevkivi, mis ületas kõiki teisi põlevkivikaevandusi. Kaevanduse ajaloo suurim aastatoodang saavutati aga 1965. aastal, kui kaevandati 1,5 miljonit tonni põlevkivi.

Kiviõli kaevanduse kaeveväli jääb täielikult Lüganuse valla piiridesse. Kaeveõõned paiknevad Kiviõli linna ning Vana-Sonda, Varinurme, Nüri, Salaküla, Soonurme, Hirmuse ja Maidla küla all. Suurem osa kaevandusest asub Tallinna–Narva raudteest lõunas, mõned paneelid on ka raudteest põhja pool. Kaevevälja ulatus on põhja-lõuna suunal ligikaudu 6,5 km ning ida-lääne suunal umbes 6 km. Kaevandatud ala pindala on kokku 26 km².

## Viited
Ala-Rõuge külalistemaja hüdroelektrijaam

**Ala-Rõuge külalistemaja hüdroelektrijaam** asub Võru maakonnas, Rõuge vallas.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          26.915297,
          57.730013
        ]
      }
    }
  ]
}
Võimsus umbes 10 kW.

## Ajalugu
Ajo ojale (Rõuge jõgi) rajati vesiveski juba 1798. Kahe sajandi jooksul on see arenenud väikeelektrijaamaks. Veel 1992. aastal töötas siin Arengu tekstiilivabrik, kus töödeldi villa, kooti kangast ja värviti villa. Põhitoodanguks olid mööbliriie ja naiste villased õlasallid. Asutuse pankrotistumisel müüdi varad Põlva KEKile ja aastal 1997 praegustele omanikele. Hoonete uuendamisel ja kordategemisel leiti kaks turbiini võimsusega kokku 40 kW. Turbiini käivitamiseks puhastati šaht mudast ning hangiti elektriseadmestik. Generaatoriks paigaldati asünkroonmootor. 

Hoonekompleksi tarbeks kasutatakse ära keskmiselt 3-5 kW, seejuures on jõujaama koguvõimsus ligikaudu 10 kW. Voolu tarbivad külalistemaja põrandaküte, külmikud ja valgustus. Omanikud püüavad hoida tarbimist tasakaalus tootmisega. Kuigi veskitammi ja Rõuge Suurjärve veetaseme erinevus ulatub ainult poole meetrini, on looduses leitud koht, kus kõrguste vahe küünib 4 meetrini. Paisu enda sügavus on vaid 2 m. 
## Viited
Tööjätt

**Tööjätt** ehk **tööturult väljumine** on tööelu lõpetamise sündmus, mis märgib siirdumist majanduslikult aktiivsest eluetapist mitteaktiivsesse eluetappi. 

Tegelik tööelu lõpp ei pruugi ajaliselt kokku langeda pensioniea saabumisega. OECD ja Eurostat avaldavad võrdlevaid andmeid tegeliku keskmise tööjätu vanuse kohta, mis peegeldab erinevusi tööelu pikkuses riikide lõikes. Keskmine tööjätuvanus võib olla riigiti nii madalam kui ka kõrgem kui üldine pensioniiga. Esimesel juhul lõpetab oluline osa hõivatutest töötamise enne pensioniikka jõudmist, teisel juhul jätkab suur osa hõivatutest töötamist ka pensionieas.

Sagedasemad tööjätu põhjused on terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (sealhulgas töövõimetus), töö kaotus (sealhulgas koondamine või muul põhjusel töötuks jäämine), tööga seotud probleemid (vanuseline diskrimineerimine, halvad või tervistkahjustavad töötingimused, tööga rahulolematus, kõrge tööintensiivsus), pereliikme eest hooldamise kohustus, aga ka soodne rahaline seis (piisava suurusega vara olemasolu või väljateenitud pensioniõigused, mis võimaldavad töötamisest loobuda).

Tööjätu ajastust ja põhjuseid Euroopa riikides kajastab Euroopa tervise, tööjätu ja vananemise uuring (SHARE).

## Viited

## Välislingid
* OECD. Ageing and Employment Policies - Statistics on average effective age of retirement
* Effective age of labour market exit. Pensions at a Glance 2013: OECD and G20 Indicators. OECD 2013
Peri hüdroelektrijaam

**Peri [[hüdroelektrijaam]]** asub Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas Peri ojal. 1981. aastal tootmist alustanud elektrijaama võimsus on 10 kW, selle operaator on AS Generaator.
Miguel Dalmao

**Miguel Ángel Dalmao Alvez** (16. jaanuar 1951 Salto departemang – 29. detsember 2014 Montevideo) oli Uruguay sõjaväelane, 1. veebruarist 2005 kindral.

8. mail 2013 mõisteti ta 28 aastaks vangi selle eest, et ta sõjaväe salateenistuses teenides sõjaväelise diktatuuri ajal
1974. aastal koos José Nelson Chialanzaga põhjustas kommunistist kirjandusprofessori Nibia Sabalsagaray surma sõjaväevanglas, osaledes tema piinamises.

## Välislingid
*Nekroloog
Aleksander Vassenin

**Aleksander Vassenin** (9. jaanuar 1953 Tallinn – 3. september 2007 Tallinn) oli eesti sotsiaaltöötaja ja ajaloolane.

## Haridus
Aleksander Vassenin õppis 1960–1970 Tartu Pimedate Laste Internaatkoolis ja 1970–1973 Tallinna Kaugõppe Erikeskkoolis. Lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala, juhendaja oli professor Jaan Konks. 2002. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö eriala, kaitses sotsiaaltöö magistri kraadi tööga “Nägemispuudega inimesed: sotsialiseerumise võimalusi”, juhendaja oli professor Taimi Tulva.

## Töö
Töötas aastatel 1978–1980 Eesti Pimedate Ühingu (EPÜ) klubi juhatajana, 1980–1983 EPÜ Tallinna Õppe-Tootmiskombinaadi (ÕTK) algorganisatsiooni büroo esimehena, 1983–1993 EPÜ Tallinna ÕTK metallistantsijana. Aastatel 1986–1989 õpetas töö kõrvalt EPÜ Õppemetoodilises Rehabilitatsiooni Keskuses punktkirja. 1994–1995 Põhja-Eesti Pimedate Ühingu esimehe asetäitja. 1997. aastast töötas Astangu Toimetulekukeskuse rehabilitoloog-konsultandina.. 2007. aasta algusest surmani töötas puuetega inimeste anonüümse nõuandetelefoni Abilaegas nõustajana.

## Ühiskondlik tegevus
Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Eesti Kodu-uurimise Seltsi ja Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige. Tegi ettekandeid pimedate ajaloost Tallinnas, kogus esemeid, mälestusi ja dokumente Tallinna Linnamuuseumile ja Eesti Pimedate Muuseumile Tartus. Põhja-Eesti Pimedate Ühingu juhatuse liige 1983–1986 ja 1994–1998. 1986–1992 Eesti Pimedate Ühingu Tallinna Õppe-Tootmiskombinaadi ametiühingu juhatuse liige, 1988–1992 Eesti Pimedate Ühingu Põhja-Eesti Regiooni juhatuse liige. Eesti Pimedate Liidu (EPL) juhatuse liige 1994–1997 ja 2002–2005. Tallinna Invanõukogu liige. Ta oli Põhja-Eesti Pimedate Ühingu infolehe Kuukiir ja Eesti Pimedate Liidu ajakirja Valguse Kaja toimetuse liige, tegi kaastööd Eesti Puuetega Inimeste Koja ajakirjale Sinuga ja Eesti Pimedate Liidu heliajakirjale Epüfon, avaldas artikleid ajakirjas Sotsiaaltöö ja ajalehes Videvik. Aastatel 1978–1992 mängis EPÜ Tallinna ÕTK puhkpilliorkestris löökpille.

## Kirjutisi
* Aldo Kals, Aleksander Vassenin. Eesti Pimedate Ühingu Tallinna Õppe-Tootmiskombinaat 100. Tallinn: Valgus, 1989
* Aleksander Vassenin. Kuulsatest pimedatest ja nende abilistest. // Teaduselt praktikale: uurimusi ja arutlusi sotsiaaltöö teemadel. Koostaja Taimi Tulva. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikool, 1998
* Aleksander Vassenin Eesti artiklite andmebaasis ''Index Scriptorum Estoniae''

## Isiklikku
Tema vennatütar on tõlkija ja luuletaja Mariliin Vassenin.

## Viited

## Kirjandus
*Georg Särekanno, Ants Kraut. IM MEMORIAM. Aleksander Vassenin. Eesti Kodu-uurimise Selts, Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Genealoogia Selts. Aastaraamat 2007, 9 – 10

## Välislingid
*Haud Rapla kalmistul
Odd Iversen

**Odd Helge Iversen** (hüüdnimi **Ivers**; 6. november 1945 Trondheim – 29. detsember 2014 Trondheim) oli norra jalgpallur, üks edukamaid Norra väravakütte. 

Ta mängis 45 matši Norra jalgpallikoondises ja lõi 19 väravat. 

Ta oli jalgpallur Steffen Iverseni isa.

## Tunnustus
*1981 Olavstatuetten

## Välislingid
*Nekroloog
Helve Luik

**Helve Luik** (21. märts 1942 – 9. oktoober 2014) oli eesti sotsiaaltöötaja.

Helve Luik töötas sotsiaalvaldkonnas alates 1963. aastast. Aastatel 1980–1995 oli ta Viljandi maakonna (varem Viljandi rajooni) sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja. 

Ta oli üks Viljandi Reumaliidu, Viljandi linna Mäe tänava eakatekodu, Viljandi lasteabikeskuse, Viljandi puuetega inimeste koja, eakate päevakeskuse Inkeri ja Tammistu perekeskuse asutajaid. Aastatel 1996–1998 eakate päevakeskuse Inkeri perenaine. 

Aastatel 1998–2010 oli ta Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees. Eesti Haigekassa nõukogu liige 2000–2004. Eesti Puuetega Inimeste Fondi nõukogu liige 2003–2012. Ta oli ka Viljandimaa Puuetega Inimeste Nõukoja juhatuse esimees, Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse nõukogu liige ja Sihtasutuse Eesti Agrenska Fond Tammistu perekeskuse nõukogu liige.

Helve Luik oli Eesti Keskerakonna liige. 

Ta oli Viljandi linnavolikogu liige 1999–2002 ja Viljandi linnavalitsuse liige 2002–2005.

## Kirjutised
* Eesti Puuetega Inimeste Koja ja liikmesorganisatsioonide tegevus aastal 2001. Koostajad Eha Leppik ja Helve Luik. Tallinn: Eesti Puuetega Inimeste Koda, 2002
* Nõuandeid tööandjale. Koostajad Helve Luik ja Eha Leppik. Tallinn: Eesti Puuetega Inimeste Koda, 2003
* Rehabilitatsioon ja teenused 2003-2004: infoteatmik. Koostajad Helve Luik, Lissi Kurg, Eha Leppik, Lia Nappa, Signe Martin, Tiiu Metsa, Anne Eilonen. Tallinn: Eesti Puuetega Inimeste Koda, Sotsiaalministeerium, Avahoolduse Arenduskeskus, 2003

## Tunnustus
* 1997 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited
Hellenurme hüdroelektrijaam

**Hellenurme hüdroelektrijaam** asub Tartu maakonnas, Elva vallas, Hellenurme külas Elva jõel.

Võimsus 36 kW.

## Ajalugu
Elva jõe paisjärve kaldal asuv Hellenurme vesiveski on 1880. aastail mõisnike Middendorffide poolt ehitatud mastaapne punastest tellistest ja maakividest vesiveski. Sisustus – jahu- ja tangutootmismasinad – pärinevad enamasti 1930. aastatest. Nelja ja poole korruseline veski on töökorras ning seal on võimalik näha ja kuulda, mis saab veskisse toodud viljateradest, samuti maitsta neist tehtud küpsetisi. Töötab ka väike hüdroelektrijaam.

## Viited
Püha kivi (täpsustus)

**Püha kivi** nimelisi ohvrikive on Eestis mitu:
*Arussaare püha kivi Viljandimaal
*Kirbu Soka püha kivi Võrumaal
*Püha kivi (Kulli), Pärnu maakonnas Varbla vallas Kulli külas
*Püha kivi (Varbla), Pärnu maakonnas Varbla vallas Varbla külas
Aime Vassila

**Aime Vassila** (neiupõlvenimega **Aime Kask**; 6. juulil 1939 – 22. detsember 2018 Tallinn) oli eesti veredoonor.

## Tunnustus
* 1999 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited
Vaccinium × intermedium

***Vaccinium × intermedium*** on haruldane hariliku mustika (*Vaccinium myrtillus*) ja hariliku pohla (*Vaccinium vitis-idea*) spontaanne hübriid looduses. 

*Vaccinium × intermedium*'i esmakirjeldajaks peetakse Johann Friedrich Ruthet (1788–1859), kes taime 1834. aastal Berliini lähistel avastas.

*Vaccinium x intermedium*i looduslik levila on Saksamaal, Poolas ja Briti saartel.

*Vaccinium x intermedium*i kultuurvormid on väiksema saagikusega.

## Viited

## Välislingid
* J. C. RITCHIE, A NATURAL HYBRID IN VACCINIUM., II GENETIC STUDIES IN VACCINIUM INTERMEDIUM RUTHE, (Received 15. oktoober 1954), veebiversioon (vaadatud 30.12.2014) (*inglise keeles*)
* Hokkanen J, Mattila S, Jaakola L, Pirttilä AM, Tolonen A., Identification of phenolic compounds from lingonberry (Vaccinium vitis-idaea L.), bilberry (Vaccinium myrtillus L.) and hybrid bilberry (Vaccinium x intermedium Ruthe L.) leaves. Lühikokkuvõte., J Agric Food Chem. 2009 Oct 28;57(20):9437-47. doi: 10.1021/jf9022542., veebiversioon (vaadatud 30.12.2014) (*inglise keeles*)
* Lätti AK, Riihinen KR, Jaakola L., Phenolic compounds in berries and flowers of a natural hybrid between bilberry and lingonberry (Vaccinium × intermedium Ruthe). Lühikokkuvõte., Phytochemistry. juuni 2011 ;72(8):810-5. doi: 10.1016/j.phytochem.2011.02.015., veebiversioon (vaadatud 30.12.2014) (*inglise keeles*)
*Vaccinium_x_intermedium, veebiversioon (vaadatud 30.12.2014) (*inglise keeles*)
*Vaccinium intermedium Ruthe, veebiversioon (vaadatud 30.12.2014) (*inglise keeles*)
*Vaccinium intermedium

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Bastard-Heidelbeere]] seisuga 30.12.2014.*
Tööjõus osalemise määr

**Tööjõus osalemise määr** ehk **aktiivsuse määr** on tööjõu osatähtsus tööealises rahvastikus.

Tööjõus osalemise määr näitab kui suur osa riigi (või muu haldusüksuse, näiteks maakonna, linna või valla) tööealisest elanikkonnast on majanduslikult aktiivne, see tähendab on kas tööga hõivatud või on töötu, kuid otsib tööd. Tööjõus osalemise määr soo, vanuse, rahvuse või muu tunnuse järgi näitab majandusliku aktiivsuse erinevusi demograafiliste rühmade lõikes.

## Vaata ka
* Tööhõive
* Tööhõive määr

## Viited

## Välislingid
* OECD glossary of statistical terms. Participation rate
* Statistikaamet. Statistika andmebaas. TT333: 15-74-aastaste hõiveseisund rahvuse, soo ja vanuserühma järgi
Hõivatu

**Hõivatu** ehk **tööga hõivatu** on isik, kes vaadeldaval perioodil:
* töötas ja sai selle eest tasu kas palgatöötajana, ettevõtjana või vabakutselisena;
* töötas otsese tasuta pereettevõttes või oma talus;
* ajutiselt ei töötanud, näiteks puhkuse, haiguse, täiendus- või ümberõppe või streigi tõttu, kuid kelle puhul säilis formaalne töösuhe tööandjaga (ettevõtja puhul säilis ettevõte).

Eesti tööjõu-uuringu (ETU) metoodika kohaselt loetakse hõivatuks kõik isikud, kes uuringu läbiviimise nädalal on töötanud vähemalt ühe tunni. ETU andmete alusel arvutab ja avaldab Statistikaamet Eestis hõivatud inimeste arvu (aastakeskmise väärtuse ja kvartalite lõikes). 2013. aastal oli Eestis hõivatud 621 300 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Resolution concerning statistics of the economically active population, employment, unemployment and underemployment, adopted by the 13th International Conference of Labour Statisticians (October 1982)
* OECD glossary of statistical terms. Employed persons
Belõi Aist

**Belõi Aist** on Moldova brändi.

Brändi tööstuslikku tootmist alustas Beltsõ Kombinaat 1977. aastal.

## Viited
Kooselu

**Kooselu** on üldmõiste, mis hõlmab nii traditsioonilist abielu kui ka mitteametlikke ühiselu vorme nagu vaba kooselu, külastusabielu, samasooliste partnerlus ja muud.

**Kooselu** on ametlikult registreeritud abielu või selle sarnane püsiv paarisuhe või polügaamne suhe, näiteks vabaabielu, registreerimata külastusabielu või samasooliste kooselu.

## Vaata ka
*abielu
*kooseluseadus
*mitteabieluline kooselu
*samasooliste abielu
*sugulussuhted
*tsiviilpartnerlus
*vabaabielu

## Viited
Tori kalmistu

**Tori kalmistu** asub Tori alevikus Tori vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu Tori koguduse luterlaste osa on rajatud 1854. aastal, 1970. aastatel lisati õigeusu kalmistu osa. 

Kalmistul paikneb Vabadussõjas langenud torilaste mälestussammas. Lisaks on mälestiseks arvatud ka punastest tellistest uusgooti stiilis väravaehitis.

## Viited

## Välislingid
*
Saarde kalmistu

**Saarde kalmistu** asub Saarde külas Saarde vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Saarde kalmistu paikneb Kilingi-Nõmme linna piiri ääres ja sinna maetakse ka linna surnuid.  

Kalmistu asutati 1690. aastal Saarde kiriku ümber ning 1773. aastal paigutati praegusse asukohta. Mälestiseks on arvatud ka kalmistu paiknev II maailmasõjas hukkunute ühishaud ja Kilingi-Nõmme õnnetusohvrite mälestussammas.Viimase autor on kujur Paul Horma ja see avati 8. juunil 1941. 


Saarde kalmistu 1.JPG
Saarde kalmistu 4.JPG
Saarde kalmistu 6.JPG
Kilingi - Nõmme, II MS mälestusmärk 1.JPG
Kilingi - Nõmme, II MS mälestusmärk 3.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Nõo kalmistu

**Nõo kalmistu** asub Aiamaa külas Nõo vallas Tartu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Nõo kalmistu rajas Löwenwolde suguvõsa 18. sajandil.

Kalmistule on maetud Luke mõisnik Karl Magnus von Löwenwolde ning  Nõo koguduse õpetaja, kultuuriloolane ja luuletaja Martin Lipp. Kalmistul paiknevad Anton Starkopfi kujundatud Martin Lipu, A. Jõksi ja K. Kissi  hauamonument. Sinna on maetud ka Johannes Luiga ja Jüri Reemann.

## Viited

## Välislingid

*
Varnja kalmistu

**Varnja kalmistu** asub Varnja alevikus Peipsiääre vallas Tartu maakonnas.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.


Varnja kalmistu 2013 (2).jpg
Varnja kalmistu 2013 (3).jpg
Varnja kalmistu 2013 (1).jpg


## Viited

## Välislingid
*
Puhja kalmistu

**Puhja kalmistu** asub Mäeselja külas Elva vallas Tartu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Arvatakse, et kalmistu on rajatud 1840. aastatel. Kalmistul on olnud kolm väravat, millest on tänaseks säilinud kolm krohvitud posti. Kalmistul asub kultuurimälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud.

Puhja kalmistule on maetud skulptor Ernst Jõesaare põrm.

## Viited

## Välislingid
*
Rannu kalmistu

**Rannu kalmistu** asub Vallapalu külas Elva vallas Tartu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Surnuaed on rajatud 18. sajandi lõpus vahetult pärast Katariina II keeldu matta surnuid kirikutesse ja kirikuaedadesse. Enne seda oli Rannu koguduse kalmistu Rannu kiriku juures.

Surnuaeda ehitati 1880. aastatel kivist kabel. Väravad on valmistatud kunstnik Eduard Ahase projekti järgi ja need paigutati kalmistule 1933. aastal asendamaks varasemaid puidust väravaid.

Kalmistul asuvad Rannu Vabadussõja mälestussammas ja "Rannu ema".


Rannu kalmistu.JPG
RannuKalmistu.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Võnnu vana kalmistu

**Võnnu vana kalmistu** asub Võnnu alevikus Kastre vallas Tartu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu pärineb 18. sajandi lõpust ning seal on palju valdavalt 19. sajandi hauatähiseid. Kõige silmapaistvam ehitis on Kurista mõisahärra Alexander Guillemot de Villebois' kabel. Kalmistul paikneb ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited

## Välislingid
*
Piiri vanausuliste kalmistu

**Piiri vanausuliste kalmistu** on vanausuliste kalmistu, mis asub Piiri külas Tartu vallas Tartu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Joaveski hüdroelektrijaam

**Joaveski hüdroelektrijaam** asub Harju maakonna Kuusalu valla Joaveski külas Loobu jõel.

Elektrijaam rajati 1924. aastal Joaveski Puupapivabriku juurde ning see töötas 1925. aastast kuni 1930. aastateni. 

1964. aastal hävis elektrijaam tulekahju tõttu. 

Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja pandi uuesti tööle 2001. aastal (teistel andmetel 1999. aastal) ning töötab tänaseni.

Jaama võimsus on 300 kW (2008) ning selle operaator on Veejaam AS.

Hüdroelektrijaama töösurve on umbes 11 m. Jõuhoones paikneb kaks turbiini vooluhulkadele 1 ja 2 m3/s.

## Ajalugu

1925. aastal rajati Joaveski papivabriku juurde väike hüdroelektrijaam. Jõujaam koosneb Francis-tüüpi veeturbiinist 75 hj, 126 hj ja 275 hj ning ühest 75 hj lokomobiilist (puidujäätmete küttel). 1930. aastatel papivabrik pankrotistus ja ettevõtte vallasvara müüdi oksjonil.

2013. aastal rajati Joaveski paisule Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel kalatrepp.

## Viited

## Välislingid
* Joaveski kalatrepp
Külastusabielu

**Külastusabielu** ehk **visiitabielu** ehk **külalisabielu** on ametlikult abielus olevate inimeste kooselu mitteametlik vorm, kus lähisuhtes (abielus) elaval mehel ja naisel on eraldi majapidamine, kuid perioodiliselt kohtutakse.

Selline suhtevorm on tihti olude poolt peale surutud, näiteks tingituna tööst või õpingutest teises linnas või riigis, või mujal elava lähisugulase eest hooldamise kohustusest. Mõnikord valivad partnerid külastusabielu siis, kui kumbki ei soovi loobuda oma sõltumatusest. Mõnel juhul on selline kooseluvorm ajutine, teistel juhtudel kestab aga aastaid.

Külastusabielu on hakanud levima 1980. aastatest. Rootsis elas umbes 4% 18–74-aastastest elanikest külastusabielu vormis.

Eesti pere- ja sündimusuuringu andmetel elas 2004/2005. aastal 20–80-aastastest abielus olevatest naistest 0,4% ja meestest 0,1% elukaaslasest eraldi pinnal, vabaabielus olevatest naistest ja meestest elas elukaaslasest eraldi pinnal 1%. Külastusabielus elavate osakaal on siiski kõrgem nooremates vanusekohortides, vabaabielus elavate 20–25-aastaste naiste hulgas kasutas sellist kooseluvormi 3,5%.

Külastusabielu elanud tuntud isikutest on sageli viidatud Simone de Beauvoir'i ja Jean-Paul Sartre'i kooselule.

## Vaata ka
* abielu
* kooselu
* vabaabielu

## Viited
Ruhnu uus kirik

**Ruhnu uus kirik** on kirik Saare maakonnas Ruhnu saarel. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

Ruhnu kirik on aastast 1912 ning on oma ajastu tüüpiline maakivist müüridega ja puittorniga kirik.

Kiriku projekteeris Otto Hoffmann, aga seda küll palkehitisena. Nii lähtub vaid torniosa algsest projektist.


Ruhnu uus kirik idast.JPG
Ruhnu uus kirik edelast.JPG
Ruhnu uus kirik seest.jpg
Ruhnu uue kiriku pingid.JPG
Ruhnu uus kirik 3.jpg
Ruhnu uus kirik 2.jpg
Uus ja vana kirik Ruhnus - panoramio.jpg


## Vaata ka
* Ruhnu puukirik

## Viited

## Välislingid

*
Velise Ristija Johannese kirik

**Velise Ristija Johannese kirik** on õigeusu kirik, mis asub Velise külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas.

Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

Velise Ristija Johannese kirik (vene k. *Велисская Иоанно-Предтеченская церковь*) on ehitatud aastatel 1888–1889. Punastest tellistest historitsistlikus stiilis hoone arhitekt oli Erwin Bernhardt. Kiriku juurde ehitati veel preestrimaja, ait-tõllakuur, saun ja puukuur. 

Algselt oli kirik planeeritud ehitada Kalase talu maale ja sinna jõuti kohale vedada ka osa ehituskive. Plaanist sai teada Velise mõisa omanik parun Maydell ja kuna Kalase oli renditalu, keelas parun sinna kiriku ehitamise. Uus ehitusplats saadi Kõhi talu maadele. Kuna see talu oli välja ostetud, siis seal paruni sõna enam ei maksnud.

## Vaata ka
*Velise Ristija Johannese kogudus

## Viited

## Välislingid
* 
* EAÕK Velise Ristija Johannese Koguduse koduleht
Kähri Peaingel Miikaeli kirik

**Kähri Peaingel Miikaeli kirik** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Kirikut kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kogudus.

Põllukividest ja punastest tellistest kirik ehitati traditsioonilises historitsistlikus stiilis ja pühitseti 1900. aastal. Kiriku pühitses Riia ja Miitavi piiskop Agafangel (Preobraženski). Kähri Peaingel Miikaeli kirik on kolmeosaline, kellatorni ja apsiidiga ehitis, mis on kesktelje suhtes sümmeetriline. Pühakojal on kaks torni: telk-kiivriga kaheksa-tahuline kellatorn ja väike sibulkiivriga haritorn. Seest on kirik telliskivivoodriga, akendel on teravkaarsillused. 

Pärast koguduse sulgemist 1964. aastal jäi kirik tühjaks ja aastail 1988–1998 kasutas Kähri Peaingel Miikaeli õigeusu kirikut Põlva luterlik kogudus oma abikirikuna. EELK finantseeris kiriku remonti 1988. aastat alates. Õigeusu kirikuna pühitseti hoone taas 1998. aastal ja kogudus taastati 1989. aastal.

## Kalmistud
Kähri õigeusklikke on maetud eri aegadel ka Põlva kalmistutele. Koguduse juures avati kalmistu 1846. aastal.
* Kähri vana õigeusu kalmistu
* Kähri uus õigeusu kalmistu

## Vaata ka
* Põlva kihelkond
* Põlva õigeusu kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandus
* August Kaljukosk. "Õigeusukogudustes teeninud vaimulikkude nimekiri". Tallinn, 1975. Käsikiri Eesti Rahvusarhiivis
* "Eesti õigeusk X-XXI sajandil". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014; lk 469
* Andrei Sõtšov. " Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". TÜ kirjastus. Tallinn, 2004; lk 65-125
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 398- 403

## Välislingid
*
Saarde kirik

**Saarde Katariina kirik** on luteri kirik, mis asub Saarde külas Saarde vallas Pärnu maakonnas. Kirikut kasutab Saarde Katariina kogudus.

Kirik on arvele võetud ehitismälestisena, kui tüüpiline 19. sajandi historitsistliku kirikuhoone näide. Ehitatud aastatel 1858–1859.


Saarde kirik, 2014 02.jpg
Saarde kirik, 2014 01.jpg
Saarde kirik.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Haapsalu Maria-Magdaleena kirik

**Haapsalu Maria-Magdaleena kirik** on õigeusu kirik, mis asub Haapsalus aadressil Rüütli tänav 2. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

Kirikut kasutab Haapsalu Maria-Magdaleena kogudus.
## Kirikuhoone
Kirik on ehitatud klassitsismijärgses eklektilises laadis, kus on kasutatud vene kirikuarhitektuurielemente. Hoone on ristikujuline paekiviehitis kaheksatahulise haritorniga. Kiriku ehitamiseks hakati annetusi koguma 1845. aastal. Hoone pühitseti 1852. aastal pühale apostlisarnasele Maarja Magdaleenale; pühitsemistseremoonia peeti 21. juulil 1852. Pühitsejad olid Peterburi metropoliit Nikanor, Moskva metropoliit Filaret, Riia peapiiskop Platon ja õigeusu kiriku Tallinna piiskop Kristofor, Venemaa keiser Nikolai I ja keisrinna Marija Aleksandrovna juuresolekul. 

Maria-Magdaleena kiriku juurde ehitati 1859. aastal kaks elamut (Linda tänav 2 ja 4), kus on läbi aegade elanud kirikuametit pidanud inimesed. 

1964. aastal kirik suleti ja kogudus hakkas koos käima Haapsalu Püha Aleksander Nevski kirikus Haapsalu vanal kalmistul, Maria-Magdaleena kirikuhoonet kasutati laona.

## Kogudus

1993. aastal jagunes kogudus kaheks ning need, kes soovisid jääda Moskva ja kogu Venemaa patriarhi kanoonilisse jurisdiktsiooni, jäid Aleksander Nevski kirikusse. 

Haapsalu Maria-Magdaleena kirikuhoone tagastati Konstantinoopoli patriarhaadi kanoonilises alluvuses oleva Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Haapsalu kogudusele 1994. aastal ja esimene jumalateenistus peeti seal 22. juulil 1994. Esialgu jagati ruume Haapsalu adventkogudusega, kuni neil valmis 2001. aastal oma Haapsalu adventkirik.

## Pildid

EAÕK Haapsalu Maria-Magdaleena kirik.JPG
Haapsalu Maarja õigeusu kirik.jpg
Püha Maria-Magdaleena kirik. Haapsalu.JPG
Haapsalu Maria-Magdaleena õigeusu kiriku sisevaade.jpg


## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht
*
Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik

**Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirik** ehk **Haapsalu Aleksander Nevski õigeusu kirik** on kirik, mis asub Haapsalu vanal kalmistul. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

Tegu on aastatel 1896–1897 (kellatorn 1899) tüüpprojekti järgi ehitatud õigeusu kirikuga.

1896. aastal valmis Haapsalu vanal kalmistul kabel, mis pühitseti püha Neeva Aleksandri auks. Mõne aasta pärast ehitati kabel ümber abikirikuks. Kiriku ehitamiseks tegid annetusi paljud ülikud ja kultuuritegelased, sealhulgas suurkaupmees ja kaevanduste omanik Aleksei Vekšin. Kalmistukirikut kasutati külmal ajal teenistuspaigana ning aasta läbi matmiskirikuna.

Kuni 1962. aastani kasutati Haapsalus mõlemat kirikuhoonet. Samal aastal tuli võimude poolt korraldus sulgeda kalmistukirik, mis jäi kaheks aastaks kasutuseta. Vältimaks kiriku rüüstamist viidi kiriku sisustus Kiviõli kirikusse, kus see asub tänaseni. Samal ajal jätkati teenimist peakirikus promenaadil.

1964. aasta augustis tuli korraldus sulgeda peakirik. Nüüd pakuti kogudusele võimalust taas kasutada teenistuspaigana kalmistukirikut. Selle kohta sõlmiti vastav leping Haapsalu Linna TSN Täitevkomitee ja koguduse vahel. Ümberkolimine toimus 1964. aasta augustis-septembris. Kuna kirik oli kahe tühjaltoleku-aasta jooksul kannatada saanud, tehti kiire siseremont, mille käigus taastati ka kaunid laemaalingud. Seejärel sai kogudus kasutusse Aleksander Nevski kiriku ja sellest ajast oli kogudusel topeltnimi: Maarja Magdaleena – Aleksander Nevski kogudus.

Tühjaks jäänud Maria-Magdaleena kirikut kasutas linn kommunaalosakonna laoruumina.

1985. aastal anti lagunev Maria-Magdaleena kirik Haapsalu Linna RSN Täitevkomitee otsusega Seitsmenda Päeva Adventistide Haapsalu koguduse kasutusse.

Koguduse arhiiv (meetrika ja kroonika) asub Tartu Ajalooarhiivis, säilik f.1884.

1960.–1970. aastatel suleti peaaegu kõik Läänemaa õigeusu pühakojad: Mäemõisa, Väike-Lähtru, Kõmsi, Kullamaa (Silla), Vormsi, Lihula, Haapsalu Maria-Magdaleena kirik. Ainsana lubati uuesti avada Haapsalu püha Neeva Aleksandri abikirik.

Pärast Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku registreerimist Siseministeeriumis 1993. aastal tekkis peagi olukord, mil osa EAÕK kogudusi soovis taastada õigusjärgset EAÕK-d Konstantinoopoli patriarhaadi kanoonilises alluvuses. Nende hulgas ka osa Haapsalu koguduse liikmetest, kes kirjutasid vastavasisulise avalduse Siseministeeriumile. Selle tulemusena toimus koguduse kahestumine.

Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule alluv Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Kogudus jätkas teenimist Haapsalu vanal kalmistul asuvas püha Neeva Aleksandri kirikus.

## Viited

## Välislingid
* Kiriku koduleht
*
Iisaku kirik

**Iisaku kirik** on kirik, mis asub Iisaku alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Kirik on arvele võetud ehitismälestisena. Ehitatud aastal 1846 põlenud kivikiriku asemele. Põlengus päästeti ainult altaripilt ja mõned altaririistad.

Iisaku kirikut kasutab EELK Viru praostkonna EELK Iisaku kogudus.

## Arhitektuur
Uusgooti stiilis kirikuhoonel on massiivne telkkiivriga läänetorn ja sellega liituvad külgeeskojad. Uusgootilikud on ka teravkaarsete akende vahel asetsevad tugipiilarid välisseinal, väike haritorn pikihoone katusel ja teravatipuliste portaalidena kujundatud sissepääsud.

Siseruum on katuslaega, kitsas teravkaarne võidukaar avaneb ruumi idaküljes pikihoonega ühelaiusesse altariruumi. Koori idaseinas on juugendstiilis roosaken Kristuse monogrammiga, pärit hilisemast ajast kui kiriku ehitus.

## Sisustus
Uusgooti vormides on terve sisustus: lühtrid ja seinabraad, altarisein, milles on tundmatu autori altarimaal "Ülestõusmine", kuut apostlit kujutavate maalidega (autor Melanie Kukk-Rahamägi, 1957) kantsel, 19. sajandi lõpust pärinev köstrikantsel ja kolme küljega oreliväär.

## Pildid

Iisaku kirik 06.JPG
Iisaku kirik, 2010, regnr 13847.jpg
Iisaku kirik 04.JPG
Iisaku kirik 07.JPG
Iisaku kirik nr 13847 peauks.jpg
Iisaku kirik 03.JPG
Iisaku kirik 01.JPG
Iisaku kirik 05.JPG


## Viited

## Välislingid

*
Narva õigeusu kirik

**Narva õigeusu kirikuks** võib nimetada kõiki allpool loetletud õigeusu kirikuid, mis asuvad Narva linnas:

***[[Narva Issanda Ülestõusmise peakirik]]**, aastatel 1890–1898 rajatud neobütsantsi stiilis õigeusu katedraalkirik;
***[[Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik]]**, aastatel 1999–2003 rajatud õigeusu kirik;
Naissaare kirik

**Naissaare Maarja kirik** on kirik, mis asub Naissaare Lõunakülas Viimsi vallas Harju maakonnas. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

## Ajalugu
Pärast Põhjasõda liideti Naissaare põhjaosas asunud abikogudus Tallinna Rootsi-Mihkli kogudusega. Varasema sõjas hävinud kabeli asemele rajati Rootsi-Mihkli koguduse toel uus kabel 1853. aastal, kuid see põles veebruaris 1918 maha.

Kirik on ehitatud aastal 1934 (pühitseti sisse 11. septembril 1938) Karl Tarvase projekti järgi ning on väga lihtsa arhitektuuriga.

Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati kirikut heinaküünina. 

Kirik taaspühitseti 19. augustil 2018. Vaimulikku osa toimetasid Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja Patrik Göransson. Kõrgete külalistena osalesid pühitsemisel Rootsi kroonprintsess Victoria abikaasaga ning neid saatnud Eesti president Kersti Kaljulaid abikaasaga. 

Hiljem ehk aastatel 2019-2020 on parandatud ja uuendatud pikihoone vooderdust.  


Naissaare kirik.jpg|Naissaare kirik 2011. aastal
Naissaare Church, 2016.jpg|Naissaare kirik 2016. aastal
Naissaare kiriku sisevaade 2020 01.jpg|Naissaare kiriku sisevaade 2020. aastal


## Viited

## Välislingid

* 
* Naissaare Maarja kirik
* PÄEVASÜDA. Naissaare kirik.
Kraavi kalmistu

**Kraavi kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kraavi külas Antsla vallas Võru maakonnas.

Kalmistu on asutatud Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduse kalmistuna.

Kalmistul asub märter-pühaku Johannes Kraavi haud.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*Kraavi kalmistu Antsla valla kalmistute lehel
Võru linnakalmistu

**Võru linnakalmistu** asub Võrus aadressil Kose tee 2. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu on ajalooliselt jagunenud luterlaste, õigeusklike ja juudiusuliste vahel. Kalmistul on luteri ja õigeusu kabelid.

Mälestiseks on arvatud ka kalmistul paiknev Vabadussõjas ja II maailmasõjas hukkunute matmispaigad. Lisaks on kalmistul mitmed kunstimälestised.


Võru linnakalmistu 02.JPG|Võru linnakalmistu
Võru linnakalmistu 2009 12.jpg|Võru linnakalmistu
Võru linnakalmistu 01.JPG|Võru linnakalmistu
Võru linnakalmistu 03.JPG|Võru linnakalmistu kabel
Vabadussõjas hukkunute matmispaik Võrus 2023 01.jpg|Vabadussõjas hukkunute matmispaik


## Viited

## Välislingid
*
Valga Tartu maantee kalmistu

**Valga Tartu maantee kalmistu** asub Jaanikese külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu rajati 1926. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Valga vangilaagri kalmistu

**Valga vangilaagri kalmistu** asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistule on maetud Punaarmee ja saksa sõdurid sõjavangide laagrist Stalag 351 ja vastavalt hiljem saksa sõjavangide laagrist 187.


Valga vangilaagri kalmistu 3.jpg
Valga vangilaagri kalmistu 2.jpg
Valga vangilaagri kalmistu 4.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Valga vana linnakalmistu

**Valga vana linnakalmistu** asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu likvideeriti 1965. aastal. Kalmistut tunti Saksa surnuaia nime all.

## Viited

## Välislingid
*
Valga Tartu tänava kalmistu

**Valga Tartu tänava kalmistu** asub Valgas.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Pildid

Valga Tartu tänava kalmistu 2.jpg
Valga Tartu tänava kalmistu 1.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Valga Toogipalu kalmistu

**Valga Toogipalu kalmistu** asub Valgas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Valga Toogipalu kalmistu on 1930. aastate teise poolele iseloomuliku kalmistu näide.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarma kalmistu

**Kaarma kalmistu** asub Kaarma-Kirikukülas Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu on rajatud aastal 1820, selle kasutuselevõtuga lõpetati matmised kohalikku kirikuaeda. Kalmistul paikneb mitu kohaliku meistri tahutud hauamonumenti 19. sajandi lõpust. Surnuaial paikneb ka rituaaliplats, von Nolckeni hauakamber ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud.


Kaarma kalmistu silt.JPG
Maalikunstnik Otto Friedrich von Moelleri haud Kaarma kalmistul.JPG
Kaarma kalmistu uue osa avamise mälestusrist (1918).JPG


## Viited

## Välislingid
*
Kihelkonna kalmistu

**Kihelkonna kalmistu** asub Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu on arvatavasti rajatud 1780ndatel aastatel kui keelati matmised kirikuaedadesse. Kalmistul asub ka Vabadussõjas langenute mälestusmärk ja II maailmasõjas langenute ühishaud.Sinna on maetud kirjanik Aadu Hint. 


241-Kihelkonna cemetery.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Kärla kalmistu

**Kärla kalmistu** asub Kärla alevikus Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Kärla luteri kalmistu pärineb 19. sajandi keskpaigast. Kalmistul on säilinud ka aastast 1850 kabelihoone.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited

## Välislingid
*
Karja kalmistu

**Karja kalmistu** asub Karja külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Karja kalmistu on tüüpiline luterlik kalmistu. Kalmistul on ka väiksem puidust kantsel.


Karja kalmistu 2.JPG
Karja kalmistu 3.JPG


## Viited

## Välislingid
*
Hageri kalmistu

**Hageri kalmistu** on kalmistu Hageri kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hageri alevikus Kohila vallas Rapla maakonnas.

Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.

Lääneservas asub kivist kabel ja paekivist hauakamber. Surnuaeda on maetud Anton Starkopfi vanemad ja vend, haud on kaunistatud tema kujundatut skulptuuriga "Külvaja". Kalmistul on ka Starkopfi kujundatud "Väsinu" ja "Saarepiiga". Vanemas osas on maetud teadmata kohta ka kunstnik Gustav Adolf Hippius.

## Pildid

Hageri kalmistu2 8378.jpg|Hageri kalmistu kabel


## Viited

## Välislingid
*
Kergu luteri kalmistu

**Kergu luteri kalmistu** on kalmistu Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. 

Kalmistu õnnistati aastal 1773. Väravapostidele on pandud pronkstahvel kirjaga: "Heinrich Oldekopi mälestuseks 1930". Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Vaata ka
*Kergu õigeusu kalmistu

## Pildid

Kergu kalmistu 01.JPG
Kergu kalmistu 03.jpg
Kergu kalmistu 04.jpg
Kergu kalmistu 05.jpg


## Viited

## Välislingid
*Kalmistud Põhja-Pärnumaa valla kodulehel
*
Kergu õigeusu kalmistu

**Kergu õigeusu kalmistu** on kalmistu Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. 

Kalmistu rajati arvatavasti 1862. aastal, kui Kergu mõisa omanik Zenaida von Keyserling kinkis 1852. aastal asutatud kogudusele maatüki ehitiste jaoks.

Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Pildid

Kergu(EAÕ) kalmistu.jpg
Kergu(EAÕ) kalmistu, kellamehe haud.jpg


## Vaata ka
*Kergu luteri kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kalmistud Põhja-Pärnumaa valla kodulehel
*
Ilumäe kalmistu

**Ilumäe kalmistu** asub Ilumäe külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ehitis- ja ajaloomälestisena.

Arvatakse, et kalmistu tekkis 18. sajandi esimesel poolel pärast puust kabeli valmimist aastal 1731. Hiljem, 1843. aastal ehitati uus kivist kabelihoone.


Von der Pahlenite rahula Ilumäel.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Valga Pühavaimu kirik

**Valga Pühavaimu kirik** on katoliku kirik, mis asub Valgas aadressil Maleva tänav 8. Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.

Uusgooti stiilis kirik on ehitatud maakividest ja telliskividest ning dekoreeritud punaste tellistega. Ehitajate hulgas olid leedulastest ja poolakatest raudteelased. Kirik valmis 1907. Torn puudub, sest võimud ei andnud selle ehitamiseks luba.

Kirik tegutses 1940. aastani. 1945. aastast kasutati hoonet laona, hiljem võimlana. 1995. aastal valmis juurdeehitis, kus peetakse jumalateenistusi.

## Vaata ka
*Valga Püha Vaimu kogudus

## Viited

## Välislingid
*