open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tsentrosoom

**Tsentrosoom** on rakuorganell, mis etendab olulist osa mikrotuubulitest koosneva tsütoskeleti organiseerimisel ning rakutsükli reguleerimisel. 

Tsentrosoomi avastas 1883. aastal Belgia bioloog Édouard van Beneden. Theodor Boveri kirjeldas tsentrosoomi esimesena täpsemalt ning andis sellele ka nime. 

Tsentrosoom on ainult loomarakkudel. Seenerakkudel ja taimerakkudel see puudub.

Tsentrosoom koosneb kahest põiki paiknevast tsentrioolist ning seda  ümbritsevad valgud, mis moodustavad peritsentriolaarse materjali (PTM). PTM sisaldab valke, mis vallandavad  mikrotuubulite fiibrite süntees ning võimaldavad mikrotuubulite kinnitumist. Nende valkude hulka kuuluvad  γ-tubuliin, peritsentriin ja nineiin. Tsentrosoomi kuuluvad tsentrioolid  koosnevad üheksast mikrotuubulite kolmikust, mis moodustavad silindrilise struktuuri.

Rakutsükli interfaasis on tsentrosoomid kinnitunud tuuma membraanile. Mitoosis tuuma membraan laguneb ning tsentrosoomist alguse saanud mikrotuubulid interakteeruvad kromosoomidega, moodustades kääviniidid, mis kromosoomid üksteisest eemaldavad. Tsentrosoom paljuneb ainult korra rakutsüklis, kusjuures iga tütarrakk saab ühe vanemaraku tsentriooli. Tsentrosoom replitseerub rakutsükli S-faasis.

## Viited
Krasnaje

**Krasnaje** (poola keeles *Krasne nad Uszą*) on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Maładziečna rajoonis, Krasnaje külanõukogu halduskeskus. Küla läbib Maładziečna ja Minski vaheline raudtee, külas asuv raudteejaam kannab Uša nime. Küla asub Uša jõe kaldal.

Krasnajes on raamatukogu, keskkool ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1908–1912), õigeusu kirik aastast 1889 ja vana muinaslinnus.

Krasnajes sündis poola bioloog ja botaanik Maria Górska-Zajączkowska, Poznańi botaanikaaia rajaja.

## Ajalugu

Krasnajet on esmamainitud aastal XV sajandi teisel poolel, toona kandis see nime *Krasnaje Siało* (*Краснае Сяло*). Asula kuulus Leedu suurvürstidele. Aastal 1486 sai Krasnajest alev, aga aastal 1500 ehitati sinna katoliku kirik. Seoses administratiiv-territoriaalse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. 

Poola jagamisel läks Krasnaje 1793. aastal Venemaa koosseisu. 1890. aastal oli alevis 8 kõrtsi, kaks kooli, postkontor, velskripunkt ja 22 poodi.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Krasnaje Poola koosseisu. Alevis asus sõjaväebaas. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Krasnaje kaotas alevi staatuse 1954. aastal.

## Pilte


Pilt:Статуя костёла Вознесения Пресвятой Девы Марии в деревне Красное.jpg|Krasnaje
Pilt:Костёл Вознесения Пресвятой Девы Марии в деревне Красное.jpg|Katoliku kirik
Pilt:Красное.JPG|Õigeusu kirik
Pilt:Krasnaye village, Maladzechna district, Belarus.JPG|Krasnaje


## Välislingid

Krasnaje
Kesk-Ateena piirkonnaüksus

**Kesk-Ateena** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κεντρικού Τομέα Αθηνών*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna keskosas. Kesk-Ateena hõlmab Ateena linnastu keskosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna keskosast.

## Haldusjaotus

Kesk-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:

*Filadélfeia-Chalkidóna vald (32)
*Galátsi vald (11)
*Ateena vald (1)
*Zográfou vald (15)
*Kaisarianí vald (19)
*Výronasi vald (10)
*Dáfni-Ymittósi vald (13)
*Ilioúpoli vald (16)

## Viited
Saarte piirkonnaüksus

**Saared** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Νήσων*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna lõunaosas. Saarte piirkonnaüksus hõlmab Saroni saared, väikese osa Peloponnesose poolsaarest ja mitu saart Peloponnesose poolsaare idaranniku lähedal.

Halduskeskus on Salamína.

## Haldusjaotus

Saarte piirkonnaüksus moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Pireuse allmaakonna osast. See  jaguneb 8 vallaks. Need on:

*Salamína vald (10)
*Agkístri vald (2)
*Aígina  vald (3)
*Pórose vald (9)
*Troizinía vald (12)
*Ýdra vald (13)
*Spétsese vald (11)
*Kýthira vald (6)

## Viited
Pireuse piirkonnaüksus

**Pireus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Πειραιώς*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna põhjaosas. See hõlmab Ateena linnastu lääneosa.

Pireuse keskasula on Pireuse linn.

## Haldusjaotus

Pireuse piirkonnaüksus moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Pireuse allmaakonna osast. See  jaguneb 5 vallaks. Need on:

* Pérama vald (8)
* Keratsíni-Drapetsóna vald (4)
* Korydallósi vald (5)
* Níkaia-Ágios Ioánnis Réntise vald (7)
* Pireuse vald (1)

## Viited
Lõuna-Ateena piirkonnaüksus

**Lõuna-Ateena** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Νοτίου Τομέα Αθηνών*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna lõunaosas. Lõuna-Ateena hõlmab Ateena linnastu lõunaosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna lõunaosast.

Halduskeskus on Glyfáda.

## Haldusjaotus

Lõuna-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:

*Moscháto-Távrose vald (24)
*Kallithéa vald (20)
*Palaió Fáliro vald (27)
*Néa Smýrni vald (26)
*Ágios Dimítriose vald (4)
*Álimose vald (7)
*Ellinikó-Argyroúpoli vald (14)
*Glyfáda vald (12)

## Viited
Ioánnina

**Ioánnina** (kreeka keeles Ιωάννινα) on linn Kreekas; Ípeirose piirkonna, Ioánnina piirkonnaüksuse ja Ioánnina valla halduskeskus. 

See on suuruselt Kreeka kaheksas linn, elanikke oli 2011. aastal 112 486. Linn on umbes 500 meetri kõrgusel merepinnast ja asub Ioánnina järve läänekaldal. 

1970. aastal asutati Ioánnina Ülikool (ülikooli vanim osa asutati 1964 Thessaloníki Aristotelese Ülikooli allüksusena).

Linna läbivad E-teed E90 ja E92.

Selles linnas on sündinud Károlos Papoúlias, Kreeka president alates 2005. aastast.

## Viited
Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis

**Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis** (lühend **EOKR**; rootsi keeles Föreningen Estniska Officerare i Sverige) oli Rootsis elunevaid eesti ohvitsere koondav organisatsioon. 

EOKR asutati 28. oktoobril 1959 Stockholmis ja tegutses aastani 1999.

Kogu esimehed olid:
*28. oktoober 1959 – 16. jaanuar 1966 kolonel Richard Maasing VR I/3 
*16. jaanuar 1966 – 15. veebruar 1975 kolonel Villem Saarsen
*15. veebruar 1975 – 15. veebruar 1981 major Aleksander Ilves
*15. veebruar 1981 – 31. august 1988 major Mihkel Martsoo 
*5. märts 1989 – 8. november 1995 leitnant Endel Rumma
*5. märts 1996 – 26. veebruar 1997 lipnik Aleksander Terras
*26. veebruar 1997 leitnant Viktor Marvet

1975. aastal oli kogul 2 auliiget, 54 tegevliiget, 19 toetajaliiget ja 12 alalist külalist; 31. detsembril 1993 44 tegev- ja 10 toetajaliiget. Auliikmed kogu tegevuse ajal olid valimise järjekorras:
*29. aprill 1964: kindralmajor Otto Heinze VR I/2, II/3, kindralmajor Arthur Lossmann VR I/2
*14. jaanuar 1968: minister August Torma VR I/3, kolonel Richard Maasing VR I/3
*15. veebruar 1975: kolonel Villem Saarsen
*31. jaanuar 1982: major Aleksander Ilves
*16. veebruar 1986: major Mihkel Martsoo, major Kurt Matson, kapten Hugo Kolk, kapten Peeter Kangro, kapten Arnold Koger (Vabadussõja veteranid)

Kogu asutamiskoosolekust võtsid osa: kapten Aleksander Aaremäe, major Elmar Adof, major Karl Abel, lipnik Boris Görman, nooremleitnant Harald Holm, major Aleksander Ilves, kapten Juhan Kallaste, kapten Hugo Kolk, kapten August Kiidla, leitnant Aleksander Klaar, kapten Elmar Kirotar, major Artur Leis, lipnik Elvo Loosme, lipnik Otto Luiga, kolonel Richard Maasing, kapten Edgar Mesikep, kapten Mats Mölder, lipnik Ivar Multer, kapten Arnold Purre, Robert Paff, nooremleitnant Evald Põdra, leitnant Endel Rumma, kapten Villem Raid, major Aleksander Reinhold, kolonel Villem Saarsen, major Eduard Saulep, kapten Voldemar Songi, lipnik Sulev Süvari, nooremleitnant Edmund Sihver, lipnik Evald Tammert, lipnik Artur Terras, lipnik Ruho Tippo, lipnik Ants Truusööt, kaptenmajor Aleksander Varma, kapten Aarne Võting.   

## Viited

## Välislingid
*
Punase Kotka orden

**Punase Kotka orden** (saksa keeles *Roter Adlerorden*) oli Preisi kuningriigi autasu (orden). Autasu anti nii sõjaväelastele kui ka tsiviilelanikele.
Antónis Vardís

**Antónis Vardís** (kreeka keeles Αντώνης Βαρδής; 7. august 1948 Moscháto – 2. september 2014 Maroúsi) oli kreeka helilooja ja laulja. 

1981 sai ta vähidiagnoosi. Tal opereeriti seda 2013 Saksamaal.
Eesti Maaliit

**Eesti Maaliit** (lühend **EML**) oli Eesti erakond. 

EMLi alustas tegevust 1989. aastal poliitilise liikumisena. Erakonnaks sai EML 1991. aastal. Osales 1995. aasta Riigikogu valimised võitnud KMÜ valimisliidus. Aastal 2000 ühines EML Eestimaa Rahvaliiduga.

## Viited
Aristotélis Onásis

**Aristotélis Onásis **(Aristoteles Sokrates Homer Onassis, kreeka keeles Αριστοτέλης Ωνάσης, 15. jaanuar 1906 Smürna, Osmanite riik – 15. märts 1975 Neuilly-sur-Seine, Pariisi lähedal) oli kreeka reeder. Tema laevafirmade laevastikku kuulus 1950. aastatel üle 900 laeva, millest enamiku moodustasid naftatankerid.

## Elulugu
Tema isa oli tubakakaupmees Sokrates Onassis.

Aristotelis põgenes 18-aastaselt Türgi vägede eest Argentinasse. Seal jooksupoisi, kulleri ja ajalehepoisina töötades esitles end võltsitud dokumentidega täiskasvanuna. Hiljem äritses Türgi tubakaga Omega.

Tal oli Argentina ja Kreeka kodakondsus.

1932. aastal ostis ta USA majanduskriisi tõttu pankrotivarana müüdud kaubalaevu, millega vahendas põllumajandussaadusi.

Enne teist maailmasõda hankis kütuste vedamiseks tankereid, mis suurendasid tema varandust 1946. aastaks 100 miljoni dollarini. 1950. aastate alguses hakkas ta Saudi Araabiast naftat vedama.

Pärast teist maailmasõda ehitas Hamburgis oma aja suurima tankeri Tina Onassis, mis valmis 1953. aastal. 1975. aastal lammutati see Taiwanis vanarauaks.

Lisaks omas panku, 87-hektarilist Skorpiose saart (saarele laskis ehitada kabeli) ja vaalapüügilaevastikku. 1956. aastal müüs vaalapüügilaevastiku jaapanlastele. 

1956. aastal ostis ta ka Kreeka riikliku lennufirma, mille nimeks sai Olympic Airways. 1970. aastate alguses müüs selle Kreeka riigile tagasi.

1975. aastal suri ta halva tervise tõttu. Ta on maetud Skorpiose saare kabelisse koos oma lastega.

## Isiklikku
Ta abiellus 1946. aasta 28. detsembril Athina Livanosega. Nende poeg oli Alexander Onassis (1948–1973) ja tütar oli Christina Onassis (1950–1988). Paar lahutas abielu 1960. aastal Aristotélise kõrvalsuhte tõttu ooperilaulja Maria Callasega.

1968. aasta 20. oktoobril abiellus Aristotélis Skorpiose saarel Jackie Kennedyga.

## Viited

## Välislingid
Kalevi auliige

**Kalevi auliige** on spordiseltsi Kalev antud tunnustus (auliige) pikaajalistele liikmetele. Auliikme valimise statuudi kinnitas spordiselts 1963. aastal, esimesed rinnamärgid anti auliikmetele 4. jaanuaril 1964.

## Vaata ka
* Kalevi auliikmete loend

## Viited

## Välislingid
*Tunnustusest ja kõik tunnustuse saanud isikud
Sákis Boulás

**Sákis Boulás** (Σάκης Μπουλάς; õieti **Athanásios Boulás** (Αθανάσιος Μπουλάς); 25. september 1954 Kilkís – 21. veebruar 2014 Maroúsi) oli kreeka laulja ja näitleja.

Ta suri 59-aastaselt vähki.
Kriminaalpolitsei

**Kriminaalpolitsei** on politsei, mis tegeleb kriminaalkuritegude avastamise ja nende ärahoidmisega. Kriminaalpolitsei töötajad kannavad teenistuses olles sageli tsiviilriietust.

## Eesti kriminaalpolitsei
Eesti kriminaalpolitsei keskasutus on Keskkriminaalpolitsei.
Spýros Samáras

**Spyrídon Filískos Samáras**; ka **Spýros Samáras** (Σπυρίδων Φιλίσκος Σαμάρας; ka Σπύρος Σαμάρας; 29. november (17. november vkj) 1861 Korfu – 7. aprill 1917 Ateena) oli kreeka helilooja, olümpiahümni muusika autor.

Spýros Samáras alustas muusikaõpinguid helilooja Spyrídon Xýndase juhendamisel. Aastail 1875–1882 õppis ta Ateena konservatooriumis itaalia helilooja Federico Bolognini, Angelo Mascheroni ja Enrico Stancampiano käe all. Aastail 1882–1885 jätkas õpinguid Pariisi konservatooriumis, kus tema juhendajad olid Jules Massenet, Léo Delibes, Charles Gounod ja Théodore Dubois.

Tema esimene 1882. aastal valminud ooper pole säilinud.

Aastail 1885–1911 elas ja töötas Itaalias. 1886. aastal debüteeris Milano ooperiteatris La Scala ooperiga "Flora Mirabilis". Aastal 1888 tuli Costanzi teatris Roomas esmaesitlusele ooper "Medgé". Peaosas oli Emma Calvé. Suurema tuntuse saavutas Samáras 1894. aastal Luigi Illica libretole kirjutatud ooperiga "La martire".

Kui tuli otsus taaselustada olümpiamängud ja pidada esimesed nüüdisaja olümpiamängud 1896. aastal Ateenas, siis Samáras kirjutas Kostís Palamáse sõnadele muusika ja esmakordselt kanti see ette olümpiahümnina 1896. aasta Ateena mängudel. 1958. aastal Roomas toimunud Rahvusvahelise Olümpiakomitee 55. istungjärgul kinnitati see ametlikuks olümpiahümniks .

Aastast 1911 elas ja töötas Kreekas. Spýros Samáras suri 55-aastaselt 7. aprillil 1917 Ateenas.

## Looming
### Ooperid
* "Olas" (1882; pole säilinud)
* "Flora mirabilis" (1886; libreto Ferdinando Fontana)
* "Medge" (1888; libreto Ferdinando Fontana)
* "Messidor" (1891; pole säilinud). 
* "Lionella" (1891) 
* "La martire" (1894; libreto Luigi Illica)
* "La furia domata" (1895)
* "Storia d’amore o La biondinetta" (1903; libreto Paul Milliet)
* "Mademoiselle de Belle-Isle" (1905; libreto Paul Milliet)
* "Rhea" (1908; libreto Paul Milliet)
* "Tigra" (1911; jäi lõpetamata)

### Operetid
* "Pólemos en polémo" (1914)
* "I pringípissa tis Sassónos" (1915)
* "I Kritikopoúla" (1916)
Liepāja Püha Joosepi katedraal

**Liepāja Püha Joosepi katedraal** (läti keeles *Liepājas Svētā Jāzepa Romas katoļu katedrāle*) on katedraal Lätis Liepāja linnas aadressil Rakstvežu ielā 13. See kuulub katoliiklastele ja on Liepāja piiskopkonna peakirik. Tegemist on suurima katoliku kirikuga Kuramaal, hoone on nii arhitektuuri- kui ka kultuurimälestis.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Liepājasse aastail 1893–1896. Kirik on ehitatud tellistest. Sellel on kolm torni, millest kõrgeim on ühtlasi kellatorn. Praktiliselt koosneb katedraal kahest hoonest, vana barokne kirikuosa on kasutusel Jumalaema kabelina. Hoone pikkus on 33 ja laius 20 meetrit. Katedraali juures asub ka väike aed.

Hoonel on kolm löövi, neid eraldab kaks sammaste rida. Kirikus on mitu sammastele toetuvat rõdu. Peamiselt on altaril kujutatud Jeesust, Joosepit ja neitsi Maarjat. Peaaltarist paremal asub rikkalike puunikerdustega ehitud Püha Joosepi altar, vasakul aga Püha Antoniuse altar. Vasakule sammaste vahele jääb ka XVIII sajandil ehitatud kantsel, mida kaunistavad neli evangelisti. Katedraali orel restaureeriti aastal 2012 Läti Kultuurkapitali toel.

Katedraali juurde kuulub lisaks vanast kirikust kujunenud kahelöövilisele Jumalaema kabelile, kus asub neitsi Maarja altar, veel ka teine XVIII sajandil ehitatud kabel, kus asub Jeesuse Südame altar.

Katedraali orel, altar, interjöör ja kantsel on muinsuskaitsealused kunstimälestised.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Vanim Liepāja kirik ehitati aastal 1508. Pärast reformatsiooni läks see aga luterlaste valdusse ja kohalikud katoliiklased pidid sakramentide läbiviimiseks käima Leedus. Aastal 1747 ehitati linna väike kivikirik, mis hakkas kandma Püha Joosepi nime. See osa kirikust pühitseti sisse aastal 1762. Vana ja väike palvemaja jäi aga rahvale kitsaks, nii hakati XIX sajandi lõpus Mahiloŭ peapiiskopi Roppi eestvedamisel uut kirikut rajama.

### Praegune hoone
Aastail 1893–1896 valmis praegune kirikuhoone, mis valmistati Danzigi tellistest. Uusromaani stiilis hoone arhitekt oli Louis Melville. Vana barokkstiilis palvemaja ei lammutatud, see jäi uue kiriku osaks. Aastal 1911 õnnistati uus kirikuhoone sisse.

Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1938, kui rajati Liepāja piiskopkond. 
## Viited

## Välislingid

*Katedraali koduleht
*Katedraal Läti reisiportaalis
*Katedraal Liepāja turismiportaalis
*Virtuaalne katedraali külastus
*Fotod katedraalist
Kostís Palamás

**Kostís Palamás** (13. jaanuar 1859 Pátra – 27. veebruar 1943 Ateena) oli kreeka luuletaja, olümpiahümni sõnade autor.
Giórgos Kolokythás

**Giórgos Kolokythás** (kreeka keeles Γιώργος Κολοκυθάς; 2. november 1945 – 2. märts 2013) oli kreeka korvpallur.

Ta suri 67-aastaselt müokardi infarkti tagajärjel.
Liepāja katedraal

**Liepāja katedraal**  on katedraal Lätis Liepāja linnas. See võib tähendada: 

* Liepāja Püha Joosepi katedraal – roomakatoliku kiriku Liepāja piiskopkonna katedraali
* Liepāja Püha Nikolai katedraal – õigeusu kiriku Riia piiskopkonna katedraali
* Liepāja Püha Kolmainu katedraal - luteri kirikule kuuluv katedraal Liepājas
Vecpiebalga kihelkond

**Vecpiebalga kihelkond** ehk **Vana-Pebalgi kihelkond** (saksa keeles *Alt-Kirchspiel Pebalg*, ka *Pebalg*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

Baltisaksa ajaloolaste andmetele tuginedes ehitati Vana-Pebalgi piiskopilinnus 1340. aastal peapiiskopi Friedrichi käsul. Aastal 1345 arvatakse olevat läheduses valminud ka kirik. Sealset kihelkonda on siiski esmamainitud alles aastal 1555. Algselt kandis see nime **Piebalga kihelkond**. Aastal 1631 liideti see Skujene, Ranka ja Ērgļiga ühiseks kihelkonnaks. Aastal 1658 sai kihelkond Ranka kihelkonnaga ühise vaimuliku ja aastal 1668 liideti kihelkonnad taas.

Praegune kirik rajati Vecpiebalgasse aastal 1843. Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Vecpiebalga kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 60 õpilast, ja viis vallakooli 35 õpilasega.

Kirikuhoone sai kannatada ja muutus kasutuskõlbmatuks, kui sakslased 1944. aastal taganedes torni õhkisid. Nõukogude perioodil peeti jumalateenistusi kiriklas ja uue kalmistu kabelis. Aastatel 1988–1997 kiriku renoveeriti.

## Vecpiebalga kihelkonna mõisad
*Briņģi (*Brinkenhof-Sustel*) rüütlimõis, fideikomiss
*Grotūži (*Grothusenhof*) rüütlimõis
*Leimaņi (*Nervensberg*) rüütlimõis
*Vāckalni (*Teutschenbergen*) rüütlimõis, Cirsti kõrvalmõis, fideikomiss
*Vecpiebalga (*Alt-Pebalg Pastorat*) kirikumõis
*Vecpiebalga (*Schloß Alt-Pebalg*) rüütlimõis, fideikomiss
*Veļķi (*Hohenbergen*) rüütlimõis, fideikomiss

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Surnud 13. juulil

*Siin loetletakse [[13. juuli]]s surnud tuntud isikuid.*

* 1399 – Peter Parler, saksa arhitekt
* 1793 – Jean-Paul Marat, Prantsuse revolutsionäär, "rahva sõber"
* 1890 – Johann Voldemar Jannsen, eesti kirjanik ja ajakirjanik, rahvusliku liikumise tegelane
* 1894 – Moritz von Harten, Saaremaa arst
* 1896 – Friedrich August Kekulé, saksa keemik
* 1924 – Alfred Marshall, inglise majandusteadlane
* 1941 – Ilmar Raud, eesti maletaja
* 1941 – Aleksander Saluoja, Eesti sõjaväelane
* 1941 – Kustav Saar, Eesti sõjaväelane
* 1941 – Jaan Heido, Eesti sõjaväelane
* 1944 – Jānis Fogelis, läti rahvusest Nõukogude Liidu sõjaväelane
* 1946 – Alfred Stieglitz, Ameerika fotograaf ja moodsa kunsti promootor
* 1951 – Arnold Schönberg, Austria-ameerika helilooja
* 1954 – Frida Kahlo, Mehhiko maalikunstnik
* 1960 – Helmi Kurrik, eesti etnoloog
* 1960 – Hans Loch, saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane
* 1972 – Juri Gorgonijev, vene orientalist ja filoloog
* 1980 – Seretse Khama, Botswana poliitik, riigi president aastatel 1966–1980 
* 1985 – Charles Kasiel Bliss, Austria semiootik, blisskirja looja
* 1986 – Jaak Tamleht, eesti näitleja
* 1995 – Matti Pellonpää, soome näitleja
* 2001 – Kalju Kudu, eesti füüsik
* 2003 – Toivo Kurmet, eesti helilooja ja ettevõtja
* 2006 – Red Buttons, USA koomik ja näitleja
* 2006 – Stanislao Nievo, itaalia kirjanik
* 2006 – Charles Dakin, briti helilooja
* 2007 – Otto von der Gablentz, Saksa diplomaat ja teadlane
* 2008 – Gerald Wiggins, USA džässpianist
* 2008 – Peter Durack, Austraalia senaator ja kindralkuberner 1977–1983
* 2008 – Bronisław Geremek, Poola sotsiaalajaloolane ja poliitik, välisminister 1997–2000
* 2009 – Giuseppe Alessi, Itaalia poliitik
* 2009 – Beverly Roberts, USA näitleja
* 2009 – Bill Young, Uus-Meremaa poliitik ja diplomaat
* 2009 – Amīn al-Ḩāfiz̧, Liibanoni poliitik
* 2009 – Vince Powell, Briti stsenarist 
* 2009 – Nilu Phule, India näitleja
* 2009 – Uma Aaltonen, Soome kirjanik, ajakirjanik ja poliitik
* 2009 – Neil Munro, Kanada näitleja ja lavastaja
* 2009 – Dash Snow, USA kunstnik
* 2012 – Ginny Tyler, USA näitleja
* 2012 – Richard Zanuck, USA filmiprodutsent
* 2012 – Jerzy Kulej, Poola poliitik ja endine poksija
* 2013 – Cory Monteith, Kanada näitleja ja laulja
* 2013 – Ingeburg Lange, Saksa DV riigitegelane
* 2014 – Nadine Gordimer, Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik, 1991. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat
* 2014 – Lorin Maazel, USA dirigent ja helilooja
* 2015 – Philipp Mißfelder, Saksamaa poliitik
* 2015 – Martin Litchfield West, Suurbritannia klassikaline filoloog
* 2015 – Ildikó Schwarczenberger, ungari vehkleja
* 2017 – Liu Xiaobo, hiina inimõiguslane
* 2024 – Ingrīda Latimira, Läti poliitik
* 2025 – Muhammadu Buhari, Nigeeria poliitik ja sõjaväelane
Paks boss

**"Paks boss"** (saksa keeles "Der Dicke") on Saksa telesari, mille esimesed osad jõudsid eetrisse 2005. aastal. Iga jao kestus on 45 minutit.

### Tegelased

## Jaod

## Välislingid
*
Surnud 14. juulil

*Siin loetletakse [[14. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

*1824 – Kamehameha II, Hawaii kuningas
*1827 – Augustin-Jean Fresnel, prantsuse ehitusinsener ja füüsik
*1854 – Raimund Pacht, baltisaksa geoloog
*1883 – Svend Grundtvig, taani kirjandusajaloolane ja etnograaf
*1910 – Marius Petipa, Prantsuse-Vene ballettmeister ja tantsija
*1942 – Arp Rullingo, eesti sportlane, ajakirjanik ja kirjanik
*1944 – Emil Fjellström, rootsi näitleja
* 1944 – Romans Suta, läti maalikunstnik, graafik, keraamik ja sisekujundaja
*1956 – Maret Suits-Elson, eesti luuletaja 
*1963 – Albert Borkvell, eesti matemaatik
*1967 – Tudor Arghezi, rumeenia luuletaja, proosakirjanik ja kirjanduskriitik
*1968 – Konstantin Paustovski, vene kirjanik
*1972 – Olavi Virta, soome laulja
*1976 – Nikolai Ekk, vene filmirežissöör, teatrilavastaja, stsenarist ja näitleja
* 1976 – Liis Käbin, eesti agronoom, ajakirjanik ja naisliikumistegelane
*1981 – Jaak Simm, eesti keeleteadlane
*1984 – Zossima Šaškov, Nõukogude Liidu riigitegelane
*1985 – Lisl Lindau, eesti näitleja
*1988 – Aino-Helgi Paivel, eesti botaanik
*1993 – Väino Kaljuvee, eesti põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik
*1996 – Elmar Anderson, eesti advokaat
*1998 – Karl Schirdewan, Saksa DV riigitegelane
*2000 – Alla Balter, Vene näitleja
*2000 – Meredith MacRae, USA näitleja ja laulja
*2002 – Joaquín Balaguer, endine Dominikaani Vabariigi president
*2002 – Yousuf Karsh, Kanada fotograaf
*2003 – Éva Janikovszky, ungari lastekirjanik
*2003 – Roberto Bolaño Ávalos, Tšiili kirjanik
*2004 – Julius Raudsepp, eesti jäähokimängija
*2006 – Heinrich Heidersberger, saksa fotograaf
*2006 – Carrie Nye, USA näitleja
*2006 – Eduards Pāvuls, läti näitleja
*2006 – Andres Stolovitš, Eesti füüsik
*2006 – Aleksander Wojtkiewicz, poola päritolu USA maletaja
*2006 – Uno Varik, eesti õpetaja ja koolidirektor
*2007 – William LeMessurier, USA arhitekt
*2007 – Terje Matsik, eesti vasaraheitja
*2008 – Henki Kolstad, norra näitleja
*2008 – Peet Horma, eesti tehnikateadlane
*2008 – Richard Mills, Põhja-Iirimaa fotograaf
*2009 – Dallas McKennon, USA näitleja
*2009 – Pat Brady, USA jalgpallur
*2009 – Phyllis Gotlieb, Kanada kirjanik
*2009 – Heinrich Schweiger, Austria näitleja
*2009 – Zbigniew Zapasiewicz, poola näitleja ja lavastaja
*2009 – Sam Church, USA ametiühingutegelane
*2009 – John Fautenberry, USA sarimõrvar
*2011 – Otia Ioseliani, gruusia kirjanik
*2012 – Sixten Jernberg, rootsi suusataja 
*2013 – Vladimir Zahharov, vene koreograaf
*2014 – Alice Coachman, USA kergejõustiklane
*2016 – Astrid Saare, eesti maalikunstnik ja kunstipedagoog
* 2016 – Péter Esterházy, ungari kirjanik
*2017 – Heimar Peremees, eesti majandusteadlane ja teadusorganisaator
*2021 – Mamnoon Hussain, Pakistani poliitik ja ettevõtja, riigi president aastatel 2013–2018
*2022 – Ivana Trump, tšehhi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja, moelooja ja modell
* 2022 – Nikolai Krogius, Venemaa maletaja, malekohtunik ja maleliteraat
*2023 – Ivo Sillamaa, eesti pianist ja klavessinist
Pantelís Prevelákis

**Pantelís Prevelákis** (kreeka keeles **Παντελής Πρεβελάκης**; 18. veebruar 1909 Réthymno, Kreeta, Kreeka – 15. märts 1986 Ateena) oli kreeka romaanikirjanik, luuletaja, esseist ja näitekirjanik.

Ta on õppinud arheoloogiat ja kunstiajalugu.

1930. aastatel oli ta kreeka romaanikirjaniku ja poeedi Níkos Kazantzákise agent (ja ka sõber) ning kirjutas Níkos Kazantzákise eluloo.

1938. aastal kirjutas ta oma esimese raamatu ("Το χρονικό μιας Πολιτείας"), mille pühendas Réthymnole, oma kodulinnale. 1991. aastal ilmus see raamat pealkirja "Ühe linna kroonika" all (Kalle Kasemaa tõlkes), sarjas "Loomingu Raamatukogu" eesti keeles.

## Välislingid
* Pantelís Prevelákise "Ühe linna kroonika" tutvustus Raamatukoi kodulehel
Ménis Koumantaréas

**Ménis Koumantaréas** [kumandar'eas] (uuskreeka keeles Μένης Κουμανταρέας; 4. jaanuar 1931 Ateena – 6. detsember 2014) oli kreeka kirjanik ja tõlkija.

Ta tuli kirjandusse 1962. aastal jutustustekoguga "Τα μηχανάκια" ("). Ta on tõlkinud kreeka keelde Hermann Hesse, Carson McCullersi, William Faulkneri, Lewis Carrolli, Georg Büchneri, Herman Melville'i, Alberto Moravia, Ernest Hemingway, James Joyce'i, Edgar Allan Poe ja F. Scott Fitzgeraldi tekste.

Ta leiti tapetuna oma kodust Ateenas 6. detsembril 2014.

### Teoseid
* "Τα μηχανάκια" (1962)
* "Το αρμένισμα" (1967)
* "Τα καημένα" (1972)
* "Βιοτεχνία Υαλικών" (1975)
* "Η κυρία Κούλα" (1978)
* "Το κουρείο" (1979)
* "Σεραφείμ και Χερουβείμ" (1981)
* "Ο ωραίος Λοχαγός" (1982)
* "Η φανέλα με το εννιά" (1986)
* "Πλανόδιος Σαλπιγκτής" (1989)
* "Η συμμορία της Άρπας" (1993)
* "Θυμάμαι τη Μαρία" (1994; eesti keeles "Mäletan Mariat", Maailma novell, 2024, lk 161–176, tõlkinud Kaarina Rein)
* "Η μυρωδιά τους με κάνει να κλαίω" (1996; eesti keeles "Nende lõhn ajab mind nutma", Loomingu Raamatukogu 3–4, 2005, tõlkinud Kalle Kasemaa)
* "Η μέρα για τα γραπτά κι η νύχτα για το σώμα" (1999)
* "Δυο φορές Έλληνας" (2001)
* "Νώε" (2003)
* "Η γυναίκα που πετάει" (2006)
* "Το show είναι των Ελλήνων" (2008)
* "Σ΄ένα στρατόπεδο άκρη στην ερημιά" (2009)
* "Ξεχασμένη Φρουρά" (2010)
* "Οι αλεπούδες του Γκόσπορτ" (2011)
* "Θάνατος στο Βαλπαραΐζο" (2013)
* "Ο θησαυρός του χρόνου" (2014)

## Viited

## Välislingid
*Info kirjastuse Kedros kodulehel
*Info Kreeka Kirjanike Liidu lehel (kreeka keeles) (inglise keeles)
*"Η πολλή εξυπνάδα στη λογοτεχνία βλάπτει" (intervjuu ajalehes Kathimerini, 18. november 2007, kreeka keeles)
Kodukant

**Kodukant** (täisnimega **Eesti Külaliikumine Kodukant**; varem Eesti Külade ja Väikelinnade Liikumine KODUKANT) on Eesti külaliikumine (õiguslikult vormilt MTÜ), mis püüab aidata kaasa regionaalarengule külade aktiivsuse ja ettevõtlikkuse toetamise teel.

Kodukant on algatanud Kohaliku Omaalgatuse Programmi, aidanud kaasa Euroopa Liidu Leader-meetme rakendumisele ning korraldanud Eestis 10 Külade Maapäeva (2014. aasta seisuga).

2011. aastal pälvis Kodukant konkursil Hea Eesti Asi 4. koha. 2012. aastal nimetas EMSL Kodukandi projekti "Avatud külaväravad" kodanikuühiskonna aasta teoks.

Juriidilise isikuna on liikumine 28. mail 1998. aastal registreeritud MTÜ. 2014. aasta lõpul oli Kodukandi aadress äriregistri andmeil Sirge 2, Tallinna linn; juhatuse liikmed olid Anneli Kana, Krista Habakukk, Liia Lust, Urmas Kristal ja Tõnu Leitsmaa.

Liikumine valib alates 2010. aastast aasta küla.

## Välislingid
* Kodukandi koduleht
* Kodukant Facebookis
* Kodukandi koolituskeskus
Moto G (1. generatsioon)

**Moto G** (1. generatsioon) on Android operatsioonisüsteemil töötav nutitelefon, mida arendab ja toodabMotorola Mobility. Arengumaade turgudele suunatud telefoni esitleti 13. novembril 2013.

Kuue esimese kuu jooksul, mil telefoni müüdi, sai Moto Gst Motorola menutelefon. Mehhikos ja Brasiilias on Moto G populaarseim nutitelefon.

Nutitelefonil on 4,5-tolline LCD IPS-ekraan resolutsiooniga 1280×720 pikslit (329 ppi), operatsioonisüsteem Android 4.4 uuendusega versioonile 5.1.1 ja neljatuumaline protsessor Qualcomm Snapdragon 400 taktsagedusega 1,2&nbsp;GHz.

Algselt ei toetanud Moto G väheste 4G-võrkude tõttu LTEd. 13. mail 2014 avalikustas Motorola versiooni, mis toetas LTE-võrku, güroskoopi ning microSD-kaarti mahutavusega kuni 32 GB.

## Saadavus
Moto G müüki alustati Brasiilias ja mitme Euroopa riigi turgudel. Kanadas sai telefoni osta 22. novembrist 2013, USAs oli esimeseks müügipäevaks 2. detsember 2013. India turgudele jõudis nutitelefon 6. veebruaril 2014.

## Auhinnad
* **Digital Trends** – Editor’s Choice Award
* **IT Pro Portal** – Best Buy Award
* **Trusted Reviews** – aasta toode 2013 TrustedReviews Awards
* **Trusted Reviews** – 2013. aasta parim telefon hinnaklassis alla 250 USA dollari
* **Expert Reviews** – soodsaima hinnaga nutitelefon kuni veebruarini 2014
* **PC Advisor** – soodsaima hinnaga nutitelefon kuni maini 2014

## Vaata ka
* Moto E, Motorola madala hinnaklassi telefon
* Moto X, Motorola tippklassi telefon
* Nexus 6

## Viited

## Välislingid
* Ametlik veebileht
Leedu Meremuuseum

**Leedu Meremuuseum** on meremuuseum Leedus Klaipėdas. 

Muuseum rajati aastatel 1975–1979 Kura sääre põhjatipus Kopgalises asuvasse Neringa forti.

Külastajatele avati uksed 28. juulil 1979, delfinaarium avati 1994. aastal.


Lietuvos juru muziejus12.JPG
Sea Museum Picture 1.JPG


## Viited

## Välislingid

*Muuseumi koduleht (*leedu, inglise ja vene keeles*)
Urmas Kaju

**Urmas Kaju** (12. november 1956 Tallinn – 13. november 2014) oli eesti jurist ja pangandustegelane.

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 

Ta töötas aastatel 1981–1984 Harju rajooni Prokuratuuri abiprokurörina. Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Prokuratuuri üldjärelevalve vanemprokurör; aastatel 1987–1989 oli ta Tallinna linna aseprokurör. Aastatel 1989–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe õigusnõunik. 

Aastast 1990 oli ta Eesti Panga presidendi nõunik, juhatuse liige ja õigusosakonna juhataja, samuti oli ta Rahareformi Komitee nõunik. 

Aastast 1999 oli ta AS Pakterminali nõunik, aga ka OÜ Asset-Konsultatsioonide juhatuse liige ja omanik.

## Poliitiline tegevus
Kaju on kuulunud Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Kaju on avaldanud Eesti päevalehes ja Delfis nime ,,Mr Nice" all artikleid. Osa artiklitest on avaldatud Internetis blogina.

## Isiklikku
Tema poeg on suhtekorraldaja Andreas Kaju.

1996. aasta jaanuaris tegi Kaju purjus olekus tukkuma jäädes avarii autoga Opel. Vastassuunavööndisse kaldudes põrkas ta kokku Andrus Marani juhitud BMW sport­autoga. Kajul diagnoositi ajutrauma ja ta viibis pärast avariid pikka aega koomas.

2002. aastal lahutas Kaju oma abikaasast. Kaju on elanud Harjumaa Viimsi valla Püünsi külas ja Tallinnas .

Kaju lemmikartistid olid Frank Zappa, Thin Lizzy ja Iron Maiden.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. Ilo. 2003

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Pärnu Kuninga Tänava Põhikool

**Pärnu Kuninga Tänava Põhikool** on põhikool Pärnus endise Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoones aadressil Kuninga tänav 29. Kool tegutseb alates 1987. aastast.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1875, mil loodi Pärnu Poeglaste Gümnaasium. Aastast 1987 kannab kool nime **Pärnu Kuninga Tänava Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Räpina Ühisgümnaasium

**Räpina Ühisgümnaasium** on Põlva maakonnas Räpinas asuv gümnaasium. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1913, mil loodi *Räpina Kõrgem Algkool*. Hiljem on kool kandnud nimesid:
*Räpina Reaalgümnaasium (aastast 1917)
*Räpina Põllumajanduse Ühisgümnaasium (aastast 1924) (hilisem Räpina Aianduskool) 
*Räpina Algkool (aastast 1931)
*Räpina Keskkool (aastast 1944)
*Räpina Gümnaasium (aastast 1995).

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Michális Oikonómou

**Michális Oikonómou** (*Μιχάλης Οικονόμου*; 1888 Pireus – mai 1933 Ateena) oli kreeka impressionistlik maalikunstnik. Teda peetakse kahe maailmasõja vahelise perioodi kreeka maalikunsti üheks silmapaistvamaks esindajaks.

## Õpingud
Oikonómou sündis ja käis koolis Pireuse linnas. Tema esimene kunstiõpetaja oli üks 19. sajandi Kreeka tuntumaid maalikunstnikke Konstantínos Volanákis, kes elas samuti Pireuse linnas.

1906. aastal asus Oikonómou elama Pariisi, kus ta alustas laevaehituse õpinguid. Pariisis tutvus ta tollaste kunstivooludega, sai tuttavaks mitme kunstnikuga (sh Juan Gris) ning asus õppima Pariisi Kaunite Kunstide Akadeemiasse.

## Looming
Vahemikus 1913–1926 oli tal kolm isikunäitust (kaks Pariisis ja üks Londonis) ning lisaks osales ta paljudel grupinäitustel.

Suurem osa tema teostest kujutab impressionistlikus laadis Lõuna-Prantsusmaa ja Kreeka maastikke. Kõige meelsamini kujutas ta üksikuid maju mere ääres, paate ja kirikuid. Tema teoseid on mõjutanud postimpressionistlike avangardistide rühmituse Les Nabis looming.

## Hilisem elu
Aastal 1926 naasis ta Kreekasse ja asus elama Ateenasse. Tema viimane näitus toimus aastal 1929 ühes Pireuse teatris.

1932. aastal paigutati kunstnik psühhiaatriahaiglasse; Oikonómou kannatas süüfilisest põhjustatud progresseeruva ajuhalvatuse käes. Järgmise aasta mais kunstnik haiglas ka suri.

## Pärand
1961. aastal toimus Ateenas tema teoste retrospektiivnäitus. Tema teoseid leidub Ateena Rahvusgaleriis, paljudes muudes Kreeka ja Euroopa galeriides ning ka erakogudes..

Huvi tema loomingu vastu on jätkuvalt suur ning mitmed tema teosed on viimastel aastatel müüdud 120 000 – 200 000 naela eest. Näiteks tema teos "Mööda kallast" müüdi 2007. aastal 198 000 naela eest.

## Viited
Türi Gümnaasium

:

**Türi Gümnaasium** on endine gümnaasium Türil. 2011. aastal kool likvideeriti. Põhikooliosa läks Türi Põhikooli, gümnaasiumiosa Türi Ühisgümnaasiumi.

Kooli ajalugu ulatub 1872. aastasse, mil loodi *[[Türi kihelkonnakool]]*. Hiljem kandis kool nimesid
*Türi Algkool (aastast 1913),
*Türi Aiamajandusgümnaasium (aastast 1924),
*Türi Majandusgümnaasium (aastast 1932),
*Türi Gümnaasium (aastast 1941),
*Türi 1. Keskkool (nimetatud ka Türi Keskkool) (aastast 1944),
*aastast 1994 **Türi Gümnaasium**.

## Viited
Petikkaar

**Petikkaar** on kaare kuju jäljendav lame dekoratiivnišš. Esineb tihti gruppidena koos teiste petikelementidega (nt. petikakendega). Laialdasem levilk sai ilmsiks keskajal, kasutati gooti arhitektuuris, eriti tellisgootikas.
Tallinna Sikupilli Keskkool

**Tallinna Sikupilli Keskkool** oli Tallinnas Sikupilli asumis asunud keskkool. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1935, mil loodi *Tallinna 10. Algkool*. Hiljem on kool kandnud nimesid:
*1944–1946 - Tallinna 16. Mittetäielik Keskkool
*1946–1950 - Tallinna 16. Keskkool
*1950–1953 - Tallinna 16. Mittetäielik Keskkool
*1953–1958 - Tallinna 16. Keskkool
*1958–1993 - Johannes Lauristini nimeline 16. Keskkool
*1993–2016 - Tallinna Sikupilli Keskkool.

Kool suleti 1. septembril 2016.

*Praegu asub hoones Kadrioru saksa gümnaasiumi algkooli osakond

## Tuntud vilistlasi
*Urmas Alender
*Tiit Haagma
*Toomas Hussar
*Enn Küng
*Märt Luige
*Margit Mikk-Sokk
*Ari Matti Mustonen
*Eeva Park
*Raimo Pass
*Peep Põdder
*Kulle Raig
*Valdo Randpere
*Angelina Semjonova

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Surnud 15. juulil

*Siin loetletakse [[15. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

* 1609 – Annibale Carracci, itaalia maalikunstnik
* 1890 – Gottfried Keller, Šveitsi kirjanik
* 1904 – Anton Tšehhov, vene kirjanik
* 1916 – Ilja Metšnikov, vene bioloog
* 1916 – Jüri Dreimann, eesti raamatukaupmees ja kirjastaja
* 1919 – Indriķis Zīle, läti dirigent, organist ja helilooja
* 1929 – Hugo von Hofmannsthal, Austria kirjanik
* 1939 – Eugen Bleuler, Šveitsi psühhiaater
* 1944 – Jakob-Aleksander Rennik, eesti helilooja
* 1961 – Aadu Leissar, eesti näitleja
* 1963 – Elsa Grünverk, eesti nahkehistöökunstnik
* 1969 – Marta Sillaots, eesti tõlkija ja kirjanik
* 1974 – Gert Helbemäe, eesti kirjanik
* 1980 – Erich Ülevain, eesti balletitantsija
* 1980 – Leo Ruumet, eesti matemaatik ja tehnikateadlane
* 1982 – Romulus Tiitus, eesti karikaturist ja följetonist
* 1983 – Laimonis Kamara, läti luuletaja ja tõlkija
* 1986 – Jevgeni Dubrovin, vene kirjanik
* 1989 – Aleksandr Altunin, Nõukogude Liidu sõjaväelane
* 1990 – Oleg Kagan, Vene viiuldaja
*1990 – Enn Roos, eesti skulptor
*1990 – Margaret Lockwood, inglise näitleja
* 1994 – Norbert Żaba, poola-eesti-rootsi päritolu Poola diplomaat ja ühiskonnategelane
* 1996 – Paul Maidre, eesti vaimulik
*1996 – Dana Hill, USA näitleja
* 1997 – Mare Leet, eesti näitleja
*1997 – Gianni Versace, Itaalia moekunstnik
*2000 – Koit Muru, eesti sulgpallitreener
* 2002 – Lauri Honko, soome folklorist ja usuteadlane
* 2004 – Elmar Vasar, eesti arstiteadlane
* 2006 – Kenneth Lochhead, kanada maalikunstnik
*2006 – Robert H. Brooks, USA restoraniketi Hooters omanik
* 2006 – Andrew Sudduth, USA sõudja
* 2006 – István Pálfi, Ungari poliitik, Euroopa Parlamendi liige
*2007 – Kieron Moore, iiri näitleja
* 2007 – Schelto Patijn, Hollandi poliitik, Amsterdami linnapea 1994–2001
*2008 – Heino Kulvere, eesti näitleja ja lavastaja
* 2008 – Gennadi Volnov, vene korvpallimängija, olümpiavõitja (1972)
* 2008 – György Kolonics, ungari kanuusportlane, olümpiavõitja (1996 ja 2000)
* 2008 – Gionata Mingozzi, itaalia jalgpallur
*2009 – Julius Shulman, USA fotograaf
* 2009 – Avraham Ahituv, Iisraeli luurejuht 
* 2009 – Brian Goodwin, inglise bioloogiateoreetik
* 2009 – Natalja Estemirova, vene inimõiguslane
*2011 – Donara Mkrttšhjan, armeenia näitleja
*2012 – Celeste Holm, USA näitleja
*2013 – Meskerem Legesse, etioopia jooksja
*2014 – Andrei Rõbakin, vene ajakirjanik
* 2014 – Johann Ruus, eesti põllumajandusteadlane
*2016 – Hardi Tooming, eesti ehitus- ja restaureerimisettevõtja
*2017 – Martin Landau, USA näitleja ja produtsent
*2020 – Kaalu Kirme, eesti kunstiteadlane
* 2020 – Igor Tšernõhh, vene filmioperaator 
* 2020 – Carlotta Barilli, itaalia näitleja 
* 2020 – Toke Talagi, Niue poliitik ja diplomaat 
*2021 – Aarend Sepp, eesti karikaturist, kirjakunstnik, multifilmioperaator ja tsirkuseartist
*2025 – Audun Grønvold, norra vigursuusataja
Rēzekne Jeesuse Püha Südame katedraal

**Rēzekne Jeesuse Püha Südame katedraal** (Läti keeles *Rēzeknes Vissvētākās Jēzus Sirds Romas katoļu katedrāle*) on katedraal Lätis Rēzekne linnas aadressil Latgales ielā 88b. 

Katedraal on Rēzekne-Aglona piiskopkonna katedraaliks. Katedraal kuulub katoliiklastele.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Rēzeknesse aastail 1893–1896. Kirik on tellistest, hoone pikkus on 51,12 meetrit, laius aga 34,8 meetrit. Ehkki hoone ise on uusgooti stiilis, on selle fassaad uusromaani elementidega.

Hoonet ehib kaks torni, kus asub neli suurt kirikukella. Kiriku seinad on 22 meetrit kõrged, neid ehivad metallist dekoratiivsed elemendid. Hoonet ehivad kaks vitraaži, üks neist kujutab Meinhardit, teine aga Albertit.

Katedraali peaaltar on puidust ja see valmistati Volõõnia kubermangus. Seda ehivad Jeesus Kristust kujutav skulptuur, puidust rist ja Jumala Talle kujutis. Lisaks peaaltarile on hoones veel neli kõrvalaltarit.

Katedraalis korraldatakse oreli-, koori- ja kammermuusikakontserte. Seal on esinenud Iveta Apkana, Ingus Pētersons ning paljud teised tuntud Läti orelimängijad ja lauljad. Traditsiooniks on kujunenud linna koolide kooride, ansamblite ja orkestrite esinemised Rēzekne katedraalis.

## Ajalugu

Rēzekne kirikut on esimest korda mainitud aastal 1685. Toona oli tegemist jesuiitidele kuuluva puidust kirikuga. Aastal 1750 ehitati hoone ümber. Toonane hoone hävis aastal 1887 tulekahjus, hoonest säilisid vaid marmorplaadid, mis võeti kasutusele uue kiriku ehitamisel. Vana hoone taastamine algul ei edenenud, intensiivsem ehitustöö algas alles aastal 1893, mil võeti vastu otsus ehitada puitkiriku asemele kivist hoone.

Aastail 1893–1902 valmis praegune kirikuhoone, mis valmistati punastest tellistest. Uusgooti stiilis hoone arhitekt oli Riia arhitekt Florian Viganovskis. Aastal 1904 õnnistati uus kirikuhoone sisse.

Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1995, kui rajati Rēzekne-Aglona piiskopkond. 

## Välislingid

*Informatsiooni katedraali kohta
*Fotod katedraalist
Luhanski loomaaed

**Luhanski loomaaed** (ukraina Луганський зоопарк) on loomaaed Ukrainas Luhanski oblasti Luhanski linnas. Asub aadressil Karl Liebknechti tn 62.

Donbassi sõja tõttu on loomaaed külastajatele suletud. Väidetavalt ei vasta tõele väited, et loomaaed on sõjategevuse tagajärjel purustatud.

## Viited

## Välislingid
* Sissepääs, foto, WikiMapia
* Sissepääs, foto
* В Луганском зоопарке под бомбежками выжил лев. Fotod (*vene keeles*)
* «Луганск Парк 1 МАЯ и ЗООПАРК фотоэкскурсия»
Petikuks

**Petikuks** on ukse kuju jäljendav lame dekoratiivnišš. Laialdasem levik sai ilmsiks keskajal. Omane gooti arhitektuurile, eriti tellisgootikale. Tihti kasutati koos teiste petikelementidega (nt. petikakendega). Petikuks on levinud nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.
Koke (jalgpallur)

**Jorge Resurrección Merodio** (tuntud **Koke** nime all; sündinud 8. jaanuaril 1992 Madridis) on Hispaania jalgpallur, poolkaitsja.

2009. aastast mängib ta klubis Madridi Atlético. Hispaania koondisse kuulub Koke 2013. aastast.

## Koondisekarjäär
2011. aastal kuulus ta Hispaania noortekoondisse alla 20-aastaste maailmameistrivõistlustel, kus Hispaania jõudis veerandfinaali.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Hispaania meeskonda. Ta tegi kaasa kõik kolm alagrupimängu.

2013. aastal võitis ta Hispaania alla 21-aastaste koondisega Euroopa meistrivõistlused ning valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi Koke 14. augustil 2013 sõprusmängus Ecuadori vastu.

Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Madridi Atlético
*La Liga: 2013–14
*Copa del Rey: 2012–13
*Supercopa de España: 2014
*UEFA Euroopa Liiga: 2011–12, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2012, 2018

## Viited

## Välislingid

* Profiil Madridi Atlético kodulehel
Leighton Baines

**Leighton John Baines** (sündinud 11. detsembril 1984 Kirkbys) on endine inglise jalgpallur. Ta mängis Inglismaa jalgpallikoondises, Wigan Athleticus ja Evertonis kaitsjana.

2007. aastal valiti ta Wigan Athleticu aasta mängijaks ning aastatel 2011 ja 2013 Evertoni aasta mängijaks. Hooaegadel 2011–12 ja 2012–13 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2019–20.

## Viited
Roman Eremenko

**Roman Eremenko** (vene keeles Роман Алексеевич Ерёменко *Roman Aleksejevitš Jerjomenko*; sündinud 19. märtsil 1987 Moskvas) on Soome jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Rostov poolkaitsjana.

Aastatel 2011 ja 2014 on ta valitud Soome aasta jalgpalluriks.

Tema vennad Alexei Eremenko juunior ja Sergei Eremenko ning isa Aleksei Eremenko seenior on ka jalgpallurid.

## Saavutused
;Kiievi Dinamo
*Ukraina Premjer-Liga: 2008–09
*Ukraina superkarikas: 2009, 2011
;Kaasani Rubin
*Venemaa karikas: 2011–12
*Venemaa superkarikas: 2012
;Moskva CSKA
*Venemaa Premjer Liga: 2015–16

## Viited
Dráma piirkonnaüksus

**Dráma piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Δράμας*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna loodeosas, on Makedoonia geograafilise piirkonna põhjapoolseim osa. Põhjapiiril Bulgaaria ja Kreeka vahel on Rodope mäed.

Dráma piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Dráma maakonna territooriumiga. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Dráma.

## Haldusjaotus

Dráma piirkonnaüksus jaguneb viieks vallaks. Need on:

## Viited
Hauapanus

**Hauapanus** on surnule hauda kaasa pandav ese või esemete kogum.

Enamasti on hauapanusteks isiklikud esemed, ohverdused jumalatele, esemed, mida arvatakse surnul teises ilmas vaja minevat.

Enamik hauapanuseid, mida arheoloogid on välja kaevanud, on anorgaanilisest materjalist (savist, kivist, metallist), kuid on tõendeid, et hauapanusteks on pandud ka orgaanilisi objekte, mis on hävinud.

Hauapanuste uurimisega tegelevad arheoloogia ja antropoloogia.
Évrose piirkonnaüksus

**Évrose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Έβρου*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna idaosas, Kreeka põhjapoolseim piirkonnaüksus. See piirneb idas Türgiga ning põhjas ja loodes Bulgaariaga.

Évrose piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Évrose maakonna territooriumiga. Koos Xánthi ja Rodope maakonnaga moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.

Piirkonnaüksus on nime saanud Türgi ja Kreeka vahelise piirijõe  Évrose (Maritsa) järgi. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Alexandroúpoli.

## Haldusjaotus

Évrose piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Alexandroúpoli vald (1)
*Didymóticho vald (2)
*Orestiáda vald (3)
*Samothráki vald (4)
*Souflí vald (5)

## Viited
Keskea rõõmud

**"Keskea rõõmud"** on 1986. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

Algselt pidi filmi režissööriks saama Valentin Kuik, kuid tema haigestumise tõttu võttis filmi tegemise üle Lembit Ulfsak. Kuik oli tahtnud filmi lavastada kui psühholoogilist draamat, mis süüvib inimsuhete keerulistesse valdkondadesse. Ulfsaki lavastajakäe all aga omandas film rohkem komöödiale iseloomulikke jooni.

## Süžee
Kaks abielupaari ja üks vallaline naine sõidavad kahe autoga Tallinnast Lõuna-Eestisse imearsti ja sensitiivi Nigula juurde. Filmi peategelased on jõudnud keskikka ja lähenevad juba 40. eluaastale, kuid sisemist rahuldustunnet pole neil kellelgi. Paljud unistused ja soovid ei ole täide läinud, nad tunnetavad häirivalt tänapäeva elu pidetust ja pinnapealsust. Reisil puutuvad nad kokku erinevate inimestega. Vaatajate ees avanevad erinevad tüüpkarakterid nende elukäsitluse ja tõekspidamiste kaudu.

## Osatäitjad
*Tõnu Kark – Tõnu Loorits
*Maria Klenskaja – Pille Loorits
*Kaie Mihkelson – Helena
*Ülle Kaljuste – Silva Raud
*Lembit Ulfsak – Hubert Raud
*Arvo Kukumägi – traktorist Jüri
*Aire Johanson – Jüri naine
*Hendrik Toompere – üliõpilane Ott
*Ene Järvis – Helena sõbranna
*Heino Mandri – onu Raul
*Leida Sibul – Silva ema
*Enn Kraam – RAI inspektor
*Vello Janson – RAI inspektor
*Paul Laasik – leitnant Kaseorg
*Väino Laes – mees kaubamajas
*Alice Talvik – Daufa omanik
*Merle Talvik – müüjanna kaubamajas
*Roman Baskin – Tõnu klient
*Tõnu Kattai – restorani töötaja
*Tõnu Lume – sümpaatne naabrimees

## Filmi retseptsioon
Eesti vaatajaskond võttis filmi hästi vastu. Filmikriitikud olid mõnevõrra reserveeritumad. Tõnu Karro kirjutas muuhulgas: "Väga on tunda, et Ulfsak on tahtnud oma filmiga vaatajale meeldida." (Tõnu Karro. "Tundeline teekond läbi suvise Eestimaa", Sirp ja Vasar, 19. juuni 1987). Samuti heideti filmile ette karakterite lahtikirjutamatust. Kõik retsensendid aga mainisid näitlejate head ansamblimängu.

## Viited
Galloanserae

***Galloanserae*** on lindude ülemselts. 

Ülemseltsi on arvatud kaks seltsi: hanelised (*Anseriformes*) ja kanalised (*Galliformes*).
Xánthi piirkonnaüksus

**Xánthi piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ξάνθης*) on Kreeka piirkonnaüksus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna keskosas. 

Xánthi piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Xánthi maakonna territooriumiga. Koos Évrose ja Rodope maakonnaga moodustab see Traakia geograafilise piirkonna.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Xánthi.

## Haldusjaotus

Xánthi piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Ávdira vald (2)
*Mýki vald (3)
*Tópeirose vald (4)
*Xánthi vald (1)

## Viited
Dráma maakond

**Dráma maakond** (νομός Δράμας) on endine 2. järgu haldusüksus (maakond) Kreekas. 2011. aastast on samal territooriumil Dráma piirkonnaüksus. Maakond kuulus Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonda.

Maakonna pindala oli 3468 km², elanike arv Kreeka 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 103 975 (rahvastiku tihedus 30,0 in/km²).

Kapodístriase programmi järgi (2001. aastast) oli maakonnas järgmised vallad ja kogukonnad:
*Dráma vald
*Doxáto vald
*Kalampáki vald
*Káto Nevrokópi vald
*Nikifórose vald
*Paranésti vald
*Prosotsáni vald
*Sitagroí vald
*Sidirónero kogukond