open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pullapää

**Pullapää** on endine küla Läänemaal Haapsalu linnas. Asub mere ääres Haapsalust läänes, halduslikult osa Nõmme külast. Seal asub Pullapää neem ja pankkallas.

Külas on 1896 avatud mälestusmärk tsaar Aleksander III-le, kes Pullapää rannas sageli koos perega puhkas.

Küla järgi sai nime Pullapää kriis.

Pullapääl asuv prügila suleti 1. jaanuaril 2007.

## Ajaloost ja loodusest
Kohta on esmamainitud 1391. aastal nimega *Pulenpe* ja räägitud kui rootslaste asualast.

Omapärane on Pullapää kõrge paelava loodus. Kevaditi võib liigirikka taimestikuga loopealsetel näha õitsemas ohtralt käpalisi.

Paarisaja meetri kaugusel Pullapää poolsaare rannast asub umbes 200&nbsp;m pikkune ja 4&nbsp;m kõrgune alamsiluri kivististerikas Juuru lademe Tamsalu kihistu. Oma murdunud servadega on ta Eesti pankrannikutest üks ainulaadsemaid. Veel 1960. aastate algul korraldati sinna igal kevadel kooliekskursioone.

Astangu all kasvab haruldane loomännik.

Kunagi asus antud paikkonnas ka Nõmme küla. Nõukogude perioodil muudeti see militaarseks piirkonnaks: rajati raketibaas, ehitati sõjaväelinnak ja paigaldati radarid. Eiglast otse Pullapääle ehitatud tee sai nimeks *Prospekt Mira* (Rahu tee). Praeguseni võib uudistada raketihoidlat Pullapää astangu lähedal, mis oli ette nähtud maa-õhk tüüpi rakettide hoidmiseks.

Pullapää neem on olnud sajandeid Haapsalu suvitajate väljasõidukoht. Seal käisid ka Haapsalus suvitanud Vene tsaarid, näiteks Aleksander III, kes olevat koguni ise lõkkes kartuleid küpsetanud.

Pärast tsaari surma 1894. aastal püstitati Pullapääle tema kunagist külaskäiku meenutav mälestussammas. 1896. aastal valminud Vasalemma marmorist sammast kroonisid kolm kuldset sibulkuplit, esikülje nišis metallreljeefil võis näha tsaari lõkke ääres. 1917. aasta revolutsiooni käigus sai sammas kõvasti kahjustada.

## Vaata ka
*Pullapää laht
## Viited

## Kirjandus
*Blomqvist, M. Svenska ortnamn i Estland. 2000.
*Läänemaa mõisad, Tänapäev, 2007. Koostanud Valdo Praust.
*Läänemaa väärtuslikud maastikud. Lääne maavalitsus, Haapsalu, 2006. Tekstid koostanud Tõnis Padu.
*Viirand, Tiiu. Eestimaa ranniku teejuht. Kunst, 2006.

## Välislingid
* 360° aeropanoraam / aerofoto
Al

**Al**, **AL** või **al** võib tähendada mitut asja:
***Al** on alumiiniumi keemiline sümbol.
***[[.al]]** on Albaania tippdomeen
***[[Al (eesnimi)|Al]]** on eesnimi, tihti nime lühend või hüüdnimi
**Al Capone
**Al Gore
**Al Oerter
**Al Pacino
**Al Bundy, meespeategelane telesarjas "Tuvikesed"
* al on sõna alates lühend
*AL on Alabama osariigi USA postiteenistuse kood
*AL on Albaania ISO 2-täheline maakood
*AL on Aafrika Liit
*AL on (Eesti) Arhitektide Liit
*AL on (Eesti) Autoettevõtete Liit
*AL on Aamulehti lüh
* AL on adaptatsioonitase
* AL on assimilatsioonipiir – anaboolse metaboolse protsessi piir
* Al *auris laeva* – vasak kõrv
* AL on assimilatsioonipiir – uue informatsiooni omaksvõtu piir ja selle seostamisvõime olemasolevaga

## Vaata ka
*Ål, asula Norras Buskerudi maakonnas, Åli valla keskus.
Luga (linn)

**Luga** (ka *Luuga*, vadja *Laugaz*, soome *Laukaa*, ka *Ylä-Laukaa*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Luga rajooni keskus. Asub Lauga jõe ääres, 150 km Peterburist lõunas.

Linn asutati 1777 ning oli järgnevalt Luuga maakonna keskus.

Aastatel 1852–1862 rajati laiarööpmeline Peterburi–Varssavi raudtee. Raudtee pikkus oli koos haruliinidega 1280 km. Raudtee trass kulges läbi Gattšina, Luga, Pihkva, Ostrovi, Põtalovo, Režitsa, Dünaburgi, Vilno, Landvarovo, Grodno ja Białystoki.

Teise maailmasõja ajal suudeti linna kaitsta üle kuu aja, takistades Saksa vägede liikumist Leningradi suunas. Luga oli 24. augustist 1941 kuni 12. veebruarini 1944 Saksa vägede poolt okupeeritud.

Lugas asub märkimisväärne sõjaväegarnison:
* 9. kaardiväe suurtükiväebrigaad,
* 107. mobilisatsiooniladu,
* 26. maa-maa raketibrigaad.


Планы городов из Полного собрания законов Российской империи 276.jpg|Luga linna plaan 18. sajandi II pool
Luga I railway station asv2018-07.jpg|Luga raudteejaam


## Elanike arv
* 39 400 (2006)
* 39 100 (2007)
* 38 600 (2009)
* 36 400 (2010. aasta rahvaloendus)
* 33 704 (2021)
* 38 407 (2023)

## Viited
Meeleparanduse sakrament

**Meeleparanduse sakramendiks** ehk pihiks nimetatakse katoliku kirikus ning traditsioonilises luterluses sakramenti, mille käigus inimene saab andeks oma patud.

See toimub meeleparanduse tulemusena.  

Meeleparanduse sakramendi käigus:
#tuletatakse patud meelde
#kahetsetakse oma patte
#võetakse vastu hea otsus
#pihitakse oma patte
#heastatakse oma patud

Õigeusu kirikus nimetatakse seda sakramenti patutunnistamise sakramendiks.  

## Vaata ka
*Piht
Abielu sakrament

**Abielusakrament** on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus (tinglikult ka luterluses) sakrament, milles mees ja naine lubavad truult täita abielukohustusi kuni surmani. 

## Katoliku kirik
Katoliku kirik käsitleb abielu mehe ja naise vahelise lepinguna ning – erinevalt teistest sakramentidest – lepingupooli abielusakramendi jagajatena.
 
Kristlikku abiellu saavad astuda mees ja naine, kes on vastastikku kinnitanud oma nõusolekut ja vaba tahet abiellumiseks ja kellel ei ole ilmalikust ega kanoonilisest õigusest tulenevaid takistusi abiellumiseks. Tulevased abikaasad peavad olema eelnevalt vastu võtnud konfirmatsiooni sakramendi. Abiellumiseks mittekatoliiklasega on vaja kohaliku piiskopi luba.

Katoliiklikku abielu ei saa lahutada: "Mis Jumal on ühte pannud, ärgu lahutagu inimene mitte". Teatud tingimustel on siiski võimalik abielu annulleerida ja see õigus on antud ainult paavstile kui Kristuse maapealsele asemikule. Annulleerimise aluseks saab olla ainult kanoonilise õiguse reeglite rikkumine abielu sõlmimisel, sealhulgas ka ühe või mõlema abikaasa sihilik kavatsus abielutõotust mitte austada, kui see on tõendatav. 

## Õigeusu kirik

Õigeusu kirikus käsitletakse abielu kutsumusena, mille jaoks on vajalik Püha Vaimu and ja mille tulemusena loodav perekond on kiriku väike mudel. Ideaalis peaks abielu aset leidma vaid õigeuskliku mehe ja õigeuskliku naise vahel, kuid piiskopi loal on õigeusklikel lubatud abielluda ka teiste kristlike kirikute liikmetega. Segaabielusid puudutavad reeglid on eri maade õigeusu kirikutes erinevad, olles tavaliselt leebemad riikides ja piirkondades, kus õigeusk on vähemususund.

Õigeusu laulatuse tseremoonia on üles ehitatud ristimise ja salvimise tseremoonia eeskujul. See koosneb kahest osast: sõrmuste vahetamisest ja pruutpaari kroonimisest. 

Õigeusu käsitluse kohaselt on abielu igavene, kuid kirik möönab, et inimene on patune ja ebatäiuslik ning lubab seetõttu erandina ka abielu lahutamist ja uuesti abiellumist. Vaimulikud peavad abielusideme katkemisel – nii abikaasa surma kui ka abielulahutuse korral – jääma vallaliseks ja elama tsölibaadis.

## Luterlus
Ka luterliku arusaama järgi võiks abielu nimetada sakramendiks põhjusel, et selle kohta on olemas Jumala käsk ja tõotused, ent sel juhul tuleb teha vahet sakramentidega, mis on seda tõelises tähenduses. Augsburgi usutunnistuse apoloogia XIII: "Abielu ei ole seatud mitte Uues Testamendis, vaid kohe inimsoo loomise alguses. Selle kohta on Jumala käsk ja ka tõotused, mis ei kuulu küll päris Uue Testamendi, vaid pigem maise elu juurde. Seepärast, kui keegi tahab seda sakramendiks nimetada, tuleks see ikkagi eraldada teistest, mis on tõelised Uue Testamendi märgid ja armu ning pattude andeksandmise tunnistused."

## Vaata ka
*Laulatus

## Viited
Sõjahaudade kaitse seadus

**Sõjahaudade kaitse seadus** (lühend **SHKS**) on Eesti territooriumil peetud sõjategevuses hukkunud isikute säilmete kaitse, austamise ja väärika kohtlemise tagamiseks kehtestatud seadus. 

Seadus võeti vastu Riigikogu poolt 10. jaanuaril 2007. a ning kuulutati Vabariigi Presidendi poolt välja 11. jaanuaril samal aastal. 

Eelnõu algatajate hinnangul pidi seadus looma juriidilise aluse Tõnismäe pronkssõduri teisaldamiseks.

## Viited

## Välislingid
*Sõjahaudade kaitse seadus Elektrooniline Riigi Teataja
*"Sõjahaudade kaitse seadus pälvis Vene poliitikute kriitika" Postimees, 10. jaanuar 2007
*" Duuma pöördus Putini poole sõjahaudade kaitse seaduse asjus" ERR Uudised, 17. jaanuar 2007
*"Sõjahaudade kaitse seadus jäi jõusse" Virumaa Teataja, 9. juuni 2007
Vaimulikuseisuse sakrament

**Vaimulikuseisuse sakrament** ehk **vaimulikuks pühitsemise sakrament** on katoliku kirikus sakrament, mille käigus inimene pühitsetakse vaimulikuks. 

Vaimulikuseisuse sakramendi kaudu saab Jeesus jätkata oma teenimistööd. Vaimulike kaudu saab Kristus kiriku jaoks nähtavaks.

Õigeusu kirikus vastab sellele vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament. 

## Vaata ka
* Ordinatsioon

## Välislingid
*21. loeng: Vaimuliku seisuse sakrament Rooma-Katoliku Kirik, Eesti Apostellik Administratuur
Armulaua sakrament

**Armulaua sakrament** ehk **armulaud** on kristlikes kirikutes (sealhulgas katoliku kirikus, õigeusu kirikus ja luterlikus kirikus) sakrament, mis põhineb Jeesuse sõnadel pühal õhtusöömaajal: 

::*Ja ta võttis leiva, tänas ja murdis ja andis neile, öeldes: "See on minu ihu, mis teie eest antakse. Seda tehke minu mälestuseks!"* (Luuka 22:19)
Õigeusu kirikud on ühel meelel, et leivas ja veinis toimub objektiivne muutumine Kristuse ihuks ja vereks. Luterlased usuvad, et Kristuse tõeline ihu ja veri on tegelikult kohal leiva ja veini vormis "sees, koos ja all", mida tuntakse sakramentaalse ühendusena .  Reformeeritud kristlased usuvad Kristuse reaalsesse vaimsesse kohalolekusse armulauas.  Anglikaani armulauateoloogiad kinnitavad üldiselt Kristuse reaalset kohalolekut armulauas , kuigi evangeelsed anglikaanid usuvad, et see on vaimne kohalolu, samas kui anglo-katoliiklased peavad kinni kehalisest kohalolekust.  Teised, näiteks Plymouthi vennad , peavad Issanda õhtusöömaaega puhtalt mälestuseks . [  erinevate arusaamade tulemusena on "euharistia olnud keskseks teemaks oikumeenilise liikumise aruteludes ja kaalutlustes

## Katoliku kirik
Usutakse, et armulaual pakutavad Jeesuse veri veini kujul ja Jeesuse ihu leiva kujul evivad järgmisi toimeid:
#inimhinge üleloomuliku elu suurendamine;
#pattudest puhastamine;
#inimese kurjade kavatsuste nõrgendamine;
#igavese õndsuse pant.

## Vaata ka

* Missa
* Transsubstantsiatsioon
* Leivamurdmine
Haigete salvimise sakrament

**Haigete salvimise sakrament** on katoliku kirikus sakrament, mis algselt oli suunatud surijatele, tänapäeval aga kõikidele haigetele.

Salvimise sakramendi eesmärk on Püha Vaimu kaudu haigele/surijale pakkuda leevendust, julgustust, vaimulikku tervenemist.

Õigeusu kirikus vastab sellele õlitamise sakrament.
Luga

**Luga** (*Juncus*) on loaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond, kuhu kuulub umbes 300 liiki.

## Eestis kasvavaid lugasid
*Harilik luga (*Juncus effusus*)
*Keraluga (*Juncus conglemeratus*)
*Konnaluga (*Juncus ranarius*)
*Kraavluga (*Juncus bufonius*)
*Läikviljane luga (*Juncus articulatus*)
*Lapik luga (*Juncus compressus*)
*Madal luga (*Juncus bulbosus*)
*Niitluga (*Juncus filiformis*)
*Nõmmluga (*Juncus squarrosus*)
*Rabaluga (*Juncus stygius*)
*Randluga (*Juncus balticus*)
*Sale luga (*Juncus tenuis*)
*Sinihall luga ((*Juncus inflexus*)
*Sõlmluga (*Juncus nodulosus*)
*Tömbiõieline luga (*Juncus subnodulus*)
*Tuderluga (*Juncus gerardii*)
*Tumepruun luga (*Juncus alpinoarticulatus*)

## Välislingid
Edward Plantagenet

**Edward Plantagenet** on olnud mitme ajaloolise isiku nimi:

*Edward I
*Edward II
*Edward III
*Edward IV
*Edward V
*Edward Middlehamist
*Edward Westminsterist
*Must Prints Edward
*Edward VI
Aaga

**Aaga** ehk **merikärnkonn** (ka *merekärnkonn*; teaduslik ladinakeelne nimetus *Rhinella marina*, varasem teaduslik nimi *Bufo marinus*) on kahepaikseliik päriskonnaliste seltsi kärnkonlaste sugukonna *Rhinella* perekonnast.

Ta on koos koljatkonna, kolumbia hiidkärnkonna ning härgkonnaga üks suuremaid päriskonnalisi. Tema kehapikkus ulatub üksikutel isenditel 22 cm-ni.

Aaga on ainuke kahepaikne, kes talub riimvett. 

Aaga elas algselt ainult Ameerika mandril, kuid tänapäeval on ta ühe suurema levilaga selgroogne. 19. sajandil introdutseeriti ta Jamaicale ja Barbadosele, et ta hävitaks suhkrurooistandustes kahjurputukaid. Kuigi temast ei olnud suuremat abi, viidi teda veel 20. sajandil sisse ka Vaikse ookeani piirkonda, sealhulgas Austraaliasse. Mitmel pool, kuhu teda sisse viidi, on ta bioloogilist mitmekesisust vähendanud.  

Aaga on üks maailmas tuntumaid võõrliike. Tema introdutseerimise negatiivsed kahjulikud ökoloogilised tagajärjed on kontrollimatu ja läbimõtlematu bioloogilise kahjuritõrje tohutute riskide musternäide.  

## Viited
Kottseened

**Kottseened** (*Ascomycota*) on seente hõimkond. 

Kottseentel asuvad eosed eoskottides ehk askustes. (Teise peamise seenehõimkonna – kandseente – puhul asuvad eosed eoskandadel ehk basiidiumidel.) 

Kottseente hulka kuuluvad näiteks pärmid, jahukasted, karikseened, liudikud, tiksikud. (Enamik kübarseeni kuulub kandseente hulka.) 
Enamik samblikke moodustavaid seeni on samuti kottseened.

Kottseente hulka kuulub ligikaudu kolmveerand seni kirjeldatud seeneliikidest. Kottseeni on teada ligikaudu 29 000 liiki. Eestis on kottseeni umbes 1800 liiki 30 seltsist.

## Alamhõimkonnad
**[[Pezizomycotina]]*
**[[Saccharomycotina]]*
**[[Taphrinomycotina]]*

## Viited
Viburseened

**Viburseened** (*Chytridiomycota*) on kõige primitiivsemate seente hõimkond.

Viburseened on saprotroofsed või taimede, seente ja loomade parasiidid. Nad elavad enamasti vees või maismaa niisketes või märgades tingimustes.  

Seente hulgas ainsana esinevad neil elutsüklis liikuvad, ühe (harvem kahe) tagumise piitsviburiga varustatud staadiumid.

Hõimkonda kuulub ainult üks klass – *[[Chytridiomycetes]]*.

## Vaata ka
*Kartulivähk
Kandseened

**Kandseened** (*Basidiomycota*) on hõimkond seeni. Kandseeni iseloomustab suguliste eoste moodustumine basiidides. Igal eostoel areneb üks kandeos. Eosed vabastatakse aktiivselt, kuid vähema jõuga kui kottseente puhul.  

Teine paljudele kandseente liikidele iseloomulik omadus on pandlad. Pandlad on väikesed väljakasvud seeneniidi vaheseina (septa) kohal. Nad tekivad sugulise paljunemise käigus seoses rakutuuma protsessidega.  

Hõimkonnas on kolm alamhõimkonda, mis kõik on esindatud ka Eestis:
**[[Agaricomycotina]]*
**[[Pucciniomycotina]]*
**[[Ustilaginomycotina]]*

Liike on ligikaudu 16 000.

Kandseente hulka kuuluvad riisikad ja puravikud, samuti näiteks torikseened ja roosteseened. 

Nad on ühed olulisemad saprotroofid, puujuurte sümbiondid või parasiidid. Nende seas on majaseeni, kes lagundavad (mädandavad) puitu ja teisi materjale (majavamm).

Kandseente hulka kuuluvad kõige kõrgemalt arenenuteks peetavad seened.

## Paljunemine
Kandseentel moodustuvad eoskandadel eosed.

## Vaata ka
*kottseened
Teisseened

**Teisseened** (*Deuteromycetes*) on süsteemiväline takson (tihti hõimkond või kõrvalhõimkond), kunstlik rühm, kuhu on koondatud seeneliigid, mille sugulise paljunemise faas on teadmata ning mida seetõttu ei ole õnnestunud klassifitseerida teistesse seenerühmadesse.

On kirjeldatud üle 17 000 liigi teisseeni.
ESTfield

**ESTfield** on sportlik sõiduauto, mis olemuselt ja väljanägemiselt sarnaneb Colin Chapmani 1957. aastal projekteeritud Lotus 7-ga. Autode ehitamisega tegeleb AS Võidusõidutehnika Tartus.

## Ehitus ja tootmine

Teras- või alumiiniumtorudest kandesõrestik on iseloomulik Seven-tüüpi autodele, jõuülekandesüsteemi ja väliste kerepaneelide valik on rohkem maitse ning isiklike eelistuste küsimus.

ESTfieldide peamine doonorauto on Lada tema tugevuse ja järeleproovitud suure töökindluse tõttu. Tüüpilise ESTfieldi esiosast võib leida Lada käändteljed, 98 mm PCD rummud, lühendatud rooliõlakud ja pidurikettad; tagaosast aga Lada tagasilla ja trummelpidurid. Mootori ja käigukasti valik on kliendi otsustada. Senini on edukalt õnnestunud Audi, Alfa Romeo, Toyota, BMW, Moskvitši, Nissani, Fordi, Volvo, Chevrolet’ ja Lada mootorite kasutamine.

AS Võidusõidutehnika toodab ise või hangib oma partneritelt vedrustuskomponente, klaasplastist (GRP) ja alumiiniumist kerepaneele ning kõikvõimalikke tarvikuid. Firma omanik ja juhataja on Valter Teppan (snd 1955).

## Välislingid

* http://www.racetech.ee
Ikkesseened

**Ikkesseened** (*Zygomycota*) on seente hõimkond. Ikkesseente hulka kuuluvad saprotroofid ja biotroofid. Näiteks must täpphallik esineb toiduainetel, sõnnikuhallik aga sõnniku peal.

## Välislingid
* http://mycology.ee/?page=23
Tuletaelik

**Tuletaelik** ehk **ebatuletael** (*Phellinus igniarius*) on seeneliik taelikuliste sugukonnast.

Ta kasvab lehtpuudel ja lõhub surnud (teistel andmetel ka elusaid) puid aeglaselt oma ensüümidega. Eosest kasvanud seeneniidistik tungib puu sisse koorevigastuste kaudu. Seeneniidistik tekitab valgemädanikku. Eosed valmivad aasta ringi.

Seen on 5–20 cm, eriti soodsates oludes 40 cm laiune ja mitmeaastane. Noore viljakeha pealispind on pruun.

Seen ei ole söödav. Maitse on kibe, sest seen sisaldab kaaliumhüdroksiidi.

Ebatuletael pärineb Indiast ja Sri Lankalt. Tänapäeval on ta levinud kõikjal Holarktises Põhja-Aafrikast kuni Nordkapini. Euroopas puudub ta üksnes Albaanias ja Kreekas ning mõnel saarel, näiteks Iirimaal ja Islandil. Aasiaski on ta kõikjal levinud, USA-s ja Kanadas samuti.

Varasemad lepataelik *P. alni* ja must taelik *P. nigricans* kuuluvad geneetiliselt samuti tuletaeliku alla.

Kollakõht-mahlarähn otsib ebatuletaelaga nakatunud puid. Nakatumise kohas on puit lagunema hakanud ja pehmem kui mujal. Rähn nokib taela ja nakatatud puidu välja ning teeb tekkinud õõnsusse oma pesa.

## Välislingid
*
Aaker

**Aaker** (inglise keeles *acre*) on mittesüsteemne pindalaühik, mis võrdub 10 ruut-''chain''', 4840 ruutjardi ehk 43 560 ruutjalaga (umbes 0,4047  hektarit). 

Et jardi ja jalga defineeritakse mitut moodi, siis on ka aakri täpne suurus erinev.  Kõige tuntumad on **[[rahvusvaheline aaker]]**, mis võrdub 4046,8564224 ruutmeetriga ja ***[[United States survey acre]]***, mis võrdub 4046,87261 ruutmeetriga. 

Varem on olnud kasutusel:
*Cheshire'i aaker (10 240 ruutjardi)
*Cunninghami aaker (6250 ruutjardi)
*iiri aaker (7840 ruutjardi)
*šoti aaker (6150,4 ruutjardi)

Suurbritannias väljendati vanasti isegi suurte maavalduste pindala aakrites, kuid nüüd seal aaker enam ametlikult käibel ei ole; küll aga on ta seda maamõõtmisel USA-s. 

Inglise sõna *acre* tuleb vanainglise sõnast *æcer*, mis tähendas algselt põldu (kognaadid on saksa   *Acker*, ladina *ager* ja kreeka *agros*).

Aaker oli maalapp, mille üks mees suutis ühe päevaga härjaga üles künda. Et härjarakendi ümberpööramine oli vaevaline, oli see maalapp pikliku kujuga. Selles suhtes oleks kõige vähem vaeva nõudnud üksainus vagu, kuid liiga pikergune põld oleks toonud kaasa umbrohu  liiga suure leviku põllule.
Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi

**Richard Nikolaus Eijiro von Coudenhove-Kalergi** (16. november 1894 Tōkyō – 27. juuni 1972 Schruns, Vorarlberg) oli Austria poliitik ja Pan-Euroopa liikumise algataja, krahv.

Coudenhove-Kalergi sündis Jaapanis, tema isa oli Austria-Ungari diplomaat ja ema jaapanlanna. Olles nii kasvanud kosmopoliitses keskkonnas kui ka elanud üle Esimese maailmasõja õudused, otsustas Coudenhove-Kalergi rajada liikumise, mille eesmärgiks oleks ühtse Euroopa teke. Ta avaldas oma idee 1922. aastal artiklis "Pan-Euroopa – üks ettepanek". Tema seisukohad ühtsest Euroopast mõjutasid ka Rahvasteliitu ja mitmeid patsifistidest poliitikuid, näiteks Aristide Briand'i. Pan-Euroopa liikumine sai enne Teist maailmasõda küllaltki populaarseks, kuid ei suutnud veel mõjutada otseselt Euroopa riikide poliitikat. 

1938. aastal, kui Saksamaa Austria annekteeris, põgenes Coudenhove-Kalergi Prantsusmaale ning 1940. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Pärast sõda naasis ta Prantsusmaale, kus töötas politoloogia õppejõuna. Ta püüdis jätkuvalt populariseerida oma ühtse Euroopa ideid, eriti Euroopa Parlamendi loomist. Mõistagi toetas ta ka Euroopa majanduslikku integratsiooni (Euroopa Söe- ja Teraseühendus 1952, Euroopa Majandusühendus 1957). 

Just Coudenhove-Kalergi pakkus ühtse Euroopa hümniks Ludwig van Beethoveni viisi ja Friedrich Schilleri sõnadega "Oodi rõõmule", mis 1985. aastal saigi Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu hümniks.

## Tunnustus
*Karl Suure auhind, 1950 (selle auhinna esimene laureaat)

## Teosed eesti keeles
* "Totaalne riik, totaalne inimene". Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938, 158 lk; 2. trükk: Tallinn 1940; 3. trükk: Loomingu Raamatukogu 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats)

## Kirjandus
* Arvustus: R. N. Coudenhove-Kalergi, "Totaalne riik – totaalne inimene" – Akadeemia 1989, nr 5: Linnar Priimägi (lk 1083–87), Jaan Isotamm (lk 1087–91)
* Tõnn Sarv. Vendluse revolutsioon. – Teater. Muusika. Kino nr 7/8, 2020.https://www.temuki.ee/archives/2318https://uudisjutt.blogspot.com/2020/07/vendluse-revolutsioon.html

## Välislingid

* http://www.paneuropa.org/
Reinveinid

**Reinveinid** on Reini jõe piirkonnast pärit veinid.

Tallinna Raeapteegis valmistatakse reinveinist vürtsveini klaretti.

Reinveinid olid keskajal Tallinnas kõige levinumad ja armastatuimad veinid. Reinveini turustamine oli Tallinnas hollandlaste käes.

## Viited
Aam

**Aam** on vedelike, eriti alkohoolsete jookide (peamiselt õlle ja veini) hulga mõõtmiseks kasutatud mahuühik.

*Liivimaa kubermangus oli kasutusel **Riia aam**, mis võrdus 120 riia toobiga. Et toobi suurus aja jooksul muutus, võis aam võrduda 153, 157 või 159 liitriga.
*Eestimaa kubermangus oli kasutusel **Tallinna aam**, mis võrdus 128 või 130 Tallinna toobiga, mis tähendas mahtu vastavalt 150 või 153 liitrit.
*Saksamaal, Madalmaades ning Skandinaavias harilikult 1 aam võrdus 4 ankruga. Ühikut on kasutatud ka näiteks Inglismaal reinveinide mõõtmisel.

Merenduses on aam mahukas puuvaat, mida laevades kasutati kergestirikneva kauba ja proviandi, ajuti ka niiskust kartvate kaupade veoks (näiteks toodi 16.-17. sajandil Lübeckist meritsi eestikeelseid esmatrükiseid). Vanasti kasutati aame ka kalade eelsoolamiseks. Aam on ühtlasi vedelike mahuühik.

## Välislingid
Aamos

**Aamos** (עמוס) oli Juuda riigist pärit ühiskonnakriitiline prohvet, kes jutlustas 8. sajandil eKr Iisraeli kuningriigis.  Talle omistatakse Aamose raamat ning ta on  Tanahis ja Vanas Testamendis üks kaheteistkümnest väikesest prohvetist. Aamos on Tanahi  prohvetitest esimene, kelle sõnad on üles tähendatud ja raamatu kujul pärandunud. 

Kirjakohad Am 1:1 ja 7:14 ütlevad, et Aamos oli [lamba]karjane ja metsviigipuude vääristaja. Selle järgi võib otsustada, et ta oli maatöötegija või suurmaaomanike sulane.   Tema jutlused kritiseerivad seda, kuidas viimased endast sõltuvaid vaeseid töötegijaid. 

Aamos on esimene Tanahi prohvetitest, kelle kutsumise lugu on meieni jõudnud.  Ta ise teatab, et ta karjatas Tekoa küla lähedal  (17 km Jeruusalemmast lõuna pool) Juuda kõrbes lambaid, kui JHWH ta sealt võttis ning tegi talle ülesandeks põhjariigis Iisraelis Tema sõna kuulutada. Nõnda ei kuulunud ta sealsete õukonnaprohvetite hulka ning oligi nendega konfliktis. Samuti oli ta oma päritolu tõttu sõltumatu Iisraeli riigi opositsioonist. 

Mõned eksegeedid oletavad siiski, et Tekoa paiknes siiski Galileas, sest Aamos tundis ilmselt hästi põhjariigi kultusepraktikat.  Igatahes aga oli tema kuulutus suunatud eeskätt kogu Iisraeli rahva, mitte ainult põhjariigi kultuse ning ühiskondlike olude vastu.
Aara

**Aara** (*Ara*) on lindude perekond papagoilaste sugukonnast papagoiliste seltsist. 

Aarad on suured pika sabaga linnud. Nende nokk on tugev ja kõrge. Sulestik on erksavärviline. Pea kummalgi küljel on suur sulistumata ala.

Nad elavad Ameerika troopikavöötme metsades.

Aarad kohanevad hästi eluga vangistuses. Nad võivad õppida jäljendama inimkeelt.

## Liigid
Aara perekonda kuulub 9 liiki, neist üks on välja surnud

*suur-soldataara (*Ara ambiguus*)
*ararauna ehk lasuuraara (*Ara ararauna*)
*rohetiib-aara (*Ara chloropterus*) 
*boliivia ararauna ehk boliivia lasuuraara (*Ara glaucogularis*)
*puna-aara ehk makao (*Ara macao*)
*soldat-aara (*Ara militaris*)
*mägiaara (*Ara rubrogenys*)
*jõgiaara (*Ara severus*)
*kolmvärv-aara (*Ara tricolor*) – välja surnud

Walter Rothschildi raamatus "Extinct Birds" on juttu veel seitsmest väljasurnud liigist, kes elasid Suurtel ja Väikestel Antillidel. On ka kahtlusi, kas nad üldse olemas olid. 
	 
**[[Ara atwoodi]]* (Domenica)
**[[Ara autocthones]]* (Sainte-Croix)
**[[Ara erythrura]]* (Lääne-India)
**[[Ara erythrocephala]]* (Jamaica)
**[[Ara gossei]]* (Jamaica)
**[[Ara guadeloupensis]]* (Guadeloupe)
**[[Ara martinica]]*  (Martinique)

### Aara laiemas mõttes
Laiemas mõttes kuuluvad **aarade** hulka ka perekonnad 

*siniaara (*Anodorhynchus*)
*safiiraara (*Cyanopsitta*)
*väikeaara (*Diopsittaca*)

Osa uurijaid arvab väikeaara aara perekonda.

## Viited
Acre

**Acre** võib tähendada järgmist:

* Acre osariik, osariik Brasiilias 
* Acre jõgi, jõgi Peruus ja Brasiilias
* aaker (inglise keeles *acre*), pindalaühik
Rahkla mõis

**Rahkla mõis** oli kahe Virumaa mõisa nimi:

* **[[Rahkla mõis (Simuna)|Rahkla mõis]]** Simuna kihelkonnas
* **[[Rahkla mõis (Viru-Nigula)|Rahkla mõis]]** Viru-Nigula kihelkonnas
Patutunnistamise sakrament

**Patutunnistamise sakrament** on õigeusu kiriku sakrament, mis vastab katoliku kiriku meeleparandamise sakramendile.

## Välislingid
*Покаяния таинство или исповедь, Patutunnistamise sakrament Eesti-vene õigeusu seletav sõnastik
Qaanaaq

**Qaanaaq** (varasem taanikeelne nimi *Thule*) on asula Gröönimaa põhjaosas Avannaata vallas. 2009. aastani oli see Qaanaaqi valla keskus, seejärel kuulus 2018. aastani Qaasuitsupi valda.

Qaanaaq on Gröönimaa põhjapoolseim asula. See tekkis 1953. aastal, kui Thule lennuväebaasi loomisel asustati kohalikud elanikud ümber umbes 90 km põhja poole. Asulas elas 2005. aastal 640 inimest, peamiselt gröönlased, kes räägivad grööni keele põhjagrööni murret.

## Viited
Kiriši rajoon

**Kiriši rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis on 2 linnalist asulat (Kiriši ja Budogoštš) ning 4 valda.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament

**Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament** ehk **hirotoonia** (kreeka keeles χειροτονία) on õigeusu kiriku sakrament, püha toiming, mille käigus Püha Vaimu arm pühitseb piiskopi käte pealepanemise kaudu väljavalitud isiku diakoniks, preestriks või piiskopiks. 

Diakoneid ja preestreid pühitseb üks piiskop, piiskoppe kolm või enam piiskoppi.

Väljavalitud isik peab olema:

*meessoost
*esimest korda abielus või munga seisuses
*vaba rasketest pattudest

Erandlikult võib diakoniks või preestriks pühitseda ka vallalise mehe, kes ei ole mungaseisusesse astunud. Sellisele vaimulikule laieneb abielutuse kohustus ja teda nimetatakse tsölibaatvaimulikuks. Kuigi taoline praktika levib üha enam, ei peeta seda õigeusu traditsiooniga kooskõlas olevaks.

## Vaata ka
*Vaimulikuseisuse sakrament
*Ordinatsioon
Brian Aldiss

**Brian Wilson Aldiss** (18. august 1925 East Dereham Norfolk – 19. august 2017 Oxford) oli inglise kirjanik. Ta oli üks 1960. aastate uue laine ulme (*New Wave*) juhtfiguure.

## Teosed eesti keeles
* "Kontramorfoos" (lühiproosavalimik), tõlkinud, koostanud ja toimetanud Arvi Nikkarev. Kirjastus Skarabeus, Saue 2004, 254 lk. (Eesti ulmeauhind Stalker / parim kogumik / 2005) 
Sisu: *Väljas; Eluilmaski; Juudas tantsis; Jagatud rõõm; Eraklik harrastus; Hiigeljumala ketserid; Totaalne keskkond* (Eesti ulmeauhind Stalker / parim tõlkejutt / 2005); *Superlelu kogu suveks; Kontramorfoos; VAKM; Jumal, kes magas naistega; Kui Hamleti onu olnuks meeldivam sell; Kirjutamata armastuskiri* 

## Välislingid
*Artikleid Brian Aldissi kohta
Eesti järved

**Eesti järved** on Eestis asuvad siseveekogud, millel puudub vahetu ühendus merega. 5% Eesti pindalast on kaetud järvede ja tehisveekogudega. Eestis on Keskkonnaportaali andmetel ligikaudu 1200 looduslikku järve, mille pindala on vähemalt 1 hektar.

Suurimad järved on Peipsi ja Võrtsjärv. Peipsi järv on koos Pihkva järvega Euroopas suuruselt viies (maailmas viienda kümne lõpus). 

Valdav osa Eesti järvedest on madalad: enamasti alla 10 meetri; sügavaim on Rõuge Suurjärv (38 m).

Järved paiknevad väga ebaühtlaselt. Suuremad järvepiirkonnad asuvad Kagu- ja Lõuna-Eestis. Lääne- ja Kesk-Eestis on seevastu suuri maa-alasid, kus pole ühtegi järve. 

Enamik Eesti järvi on mandrijäätekkelised. Leidub ka laukajärvi, rannajärvi, jõelookeist moodustunud järvi, karstijärvi, tehisjärvi ja meteoriiditekkeline Kaali järv.

Riikliku vaatluse alla kuuluvad Peipsi järv, Võrtsjärv ja kaheksa väikejärve, Nohipalu Mustjärv, Nohipalu Valgejärv, Pühajärv, Uljaste järv, Rõuge Suurjärv, Ähijärv, Viitna Pikkjärv ja Mullutu Suurlaht.

## Eesti järvetüübid

Praegu liigitatakse Eesti järved tüpoloogia järgi 12 tüübiks:  
*alkalitroofsed järved
*oligotroofsed järved
*semidüstroofsed järved
*atsidotroofsed järved
*düstroofsed järved
*pehmeveelised eutroofsed järved
*kalgiveelised eutroofsed järved
*pehmeveelised miksotroofsed järved
*kalgiveelised miksotroofsed järved
*makrofüüdijärved
*hüpertroofsed järved
*halotroofsed järved

## Vaata ka
*Järvetüübid
*Eesti järvede loend

## Viited

## Välislingid

*Eesti Maaülikooli hüdrobioloogide Eesti jõgede ja järvede pildigalerii maakondade kaupa
* 

__NOTOC__
Vidkun Quisling

**Vidkun Abraham Lauritz Jonssøn Quisling** (18. juuli 1887 Fyresdali vald, Telemark – 24. oktoober 1945 Oslo) oli Norra diplomaat, sõjaväelane (major) ja poliitik.

Vidkun Quisling sündis praosti ja genealoogi Jon Lauritz Qvislingi pojana.

Quisling lõpetas kõrgema sõjakooli 1911. aastal. Ta töötas Norra sõjalises esinduses Peterburis (1912, 1918), Helsingis (1920–1921) ja Moskvas (1927–1929). Ta töötas Fridtjof Nanseni Nõukogude Venemaa näljahädaliste abistamismissioonil (1921–1922).

Quisling oli kaitseminister Agraarerakonna valitsuses 1931–1933. Ta asutas koos Johan Bernhard Hjortiga 1933. aastal fašistliku partei "Rahvuslik Ühendus" (norra keeles Nasjonal Samling).

Teise maailmasõja ajal, aastatel 1942–1945, oli Quisling Saksa okupatsioonivõimude poolt määratud Norra valitsusjuht. Tema järgi nimetatakse anastajate režiimiga koostööd teinuid kvislingiteks.

Ta arreteeriti 9. mail 1945 Oslos Bygdøys asuvas villas, kus tänapäeval asub holokaustimuuseum. Quislingi üle peeti kohut ja ta mõisteti riigireetmise eest surma mahalaskmise läbi. Kohtuotsus viidi täide Akershusi kindluses 24. oktoobril 1945, kuigi surmanuhtlus oli Norras kaotatud juba 1901. aastal.

Vidkun Quisling abiellus 1923. aastal venelanna Maria Vassiljevna Pasetšnikovaga, kellega tal ei olnud lapsi. Naine elas oma surmani 1980. aastal Oslos.
Voika-Tatra ürgorg

**Voika-Tatra ürgorg** on ürgorg Otepää kõrgustiku põhjaserval. Ürgoru idapoolse osa moodustab Tatra org ja läänepoolse osa Voika org.

Ürgoru veelahkmekünnis asub Unipiha küla kohal. Tatra ürgorus voolub Tatra jõgi. Voika oru idasopis asub Voika oja lähe.

## Välislingid
*Droonifotod ja -video: Tatra orus suurel maanteel käib sõit juba kuu aega nagu kuristiku serval, Postimees, 12. juuli 2017
Poul Anderson

**Poul William Anderson** (25. november 1926 – 31. juuli 2001) oli ameerika ulmekirjanik, kes kirjutas nii teadusulmet kui ka imeulmet. 

Ta oli 1972. aastast organisatsiooni Science Fiction and Fantasy Writers of America kuues president. Samuti oli ta kangelasliku fantastika autoreid ühendava 1960. aastatel asutatud ühenduse Swordsmen and Sorcerers' Guild of America (SSGA) liige. Ta oli ka ühingu Society for Creative Anachronism kaasasutajaid.

## Eesti keeles ilmunud
*Lühijutt "Kõige pikem merereis" angloameerika ulmekirjanduse kogus "Lilled Algernonile" (kogu tõlkijad Ain Raitviir, Jaan Kaplinski, Linda Ariva ja Krista Mits, järelsõna Ain Raitviir). Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn, 1976
*"Murtud mõõk" (tõlkija ja järelsõna autor Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 1999. ISBN 9985-60-769-4
*"Kolm südant ja kolm lõvi" (tõlkija ja järelsõna autor Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-60-803-8
*"Kõrge ristiretk" (tõlkija Juhan Habicht). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-9295-1-9
*"Südasuvine torm" (tõlkija Eva Luts). Tartu: Fantaasia, 2000. ISBN 9985-60-940-9
*"Jumalate sõda" (tõlkija ja järelsõna autor Tiina Randus). Tartu: Fantaasia, 2001. ISBN 9985-9295-5-1
*"Taevarahvas" (tõlkijad Silver Sära, Kaspar Müürsepp, Jaana Peetersoo, Eva Luta, Tarmo Vaarpuu, Jaana Talja, Marek Laane, Tanel Saimre; koostaja ja järelsõna autor Raul Sulbi; koostaja ja eessõna autor Andri Riid). Tartu: Fantaasia, 2008 ISBN 9789949420735

## Välislingid
*Artikleid Poul Andersonist
Jasnaja Poljana

**Jasnaja Poljana** (vene keeles *Ясная Поляна*) asub Venemaal 12 kilomeetri kaugusel Tulast. Koht on tuntud kirjanik Lev Tolstoi kodukohana. 

Jasnaja Poljanas asub kirjaniku haud ja muuseum.

Kohe pärast Lev Tolstoi surma muudeti kirjaniku mõis muuseumiks. Muuseum koosneb Tolstoi häärberist, koolimajast, mille kirjanik talupoegade lastele asutas, ning pargist koos kirjaniku hauaga. Selle esimeseks juhatajaks sai Tolstoi tütar Aleksandra. Ka praegune muuseumi juhataja (aastast 2012) Jekaterina Tolstaja (sündinud 1972) on üks Tolstoi järeltulijatest. 

Muuseumis võib näha Tolstoi isiklikku mööblit ja raamatukogu (kogus on 22 000 köidet) ning ka selliste kuulsate maalikunstnike nagu Ivan Kramskoi, Ilja Repini, Nikolai Ge, Valentin Serovi ja Leonid Pasternaki teoseid. 

Teise maailmasõja ajal oli mõis sakslaste poolt okupeeritud, kuid Nõukogude valitsus oli juba varem väärtuslikumad esemed evakueerinud. Pärast sõda mõis ja muuseum restaureeriti ning praegu on see populaarne turismiobjekt.
Arthur Pillans Laurie

**Arthur Pillans Laurie** (6. november 1861 Edinburgh – 7. oktoober 1949) oli Briti keemik. Ta oli Edinburghi Heriot-Watti kolledži rektor. 

## Teosed
*"The Food of Plants" (1893)
*"Facts About Processes, Pigments, and Vehicles - a Manual for Art Students" (1895)
*"Greek and Roman Methods of Painting" (1910)
*"The Materials of the Painter's Craft in Europe and Egypt, from the Earliest Times to the End of the XVIIth Century" (1910)
*"The Pigments and Mediums of the Old Masters" (1914)
*"The Painter's Methods and Materials" (1926)
*"A Study of Rembrandt and the Painting of his School" (1929)
*"The Brush Work of Rembrandt and his School" (1932)
*"Pictures and Politics" (1934)
*"New Light on Old Masters" (1935)
*"The Case for Germany" (1939)
Allgemeiner Deutscher Nachrichtendienst

**Allgemeiner Deutscher Nachrichtendienst** (lühend **ADN**) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi uudisteagentuur. See vahendas uudiseid Ida-Saksamaa ajalehtedele ja raadiojaamadele. Uudisteagentuur oli tsensuuri all.
Haigla

**Haigla** on asutus haigete statsionaarseks ravimiseks.

Haiglas töötab sellekohase väljaõppe saanud personal. Kõige tuntum haigla tüüp on üldhaigla, millel on ka erakorralise meditsiini osakond. Piirkonnahaigla on tavaliselt oma teeninduspiirkonnas peamine tervishoiuteenust pakkuja, seal on voodikohad nii intensiivraviks kui ka hooldusraviks. Spetsialiseerunud haiglad on näiteks traumapunktid, hooldushaiglad, lastehaiglad ja eri meditsiinivaldkondadele keskendunud haiglad (nt nakkushaigla, onkoloogiahaigla, sünnitushaigla jne). Haiglate spetsialiseerumine võimaldab üldhaiglaga võrreldes vähendada ravikulusid.

## Vaata ka
*Sõjaväehaigla
*Kliinik
*Eesti haiglate loend
*Haiglavõrgu arengukava
*Eesti Haiglate Liit

## Välislingid
Kõrgkool

**Kõrgkool** on õppeasutus, kus omandatakse kõrgharidus. Eesti kõrgkoolid liigitatakse rakenduskõrgkoolideks ja ülikoolideks.

Eestis asuvad avalik-õiguslikud ülikoolid on Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Eesti Maaülikool, Eesti Kunstiakadeemia ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia. Ülikool on õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutus, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel: bakalaureuseõpe, magistriõpe, doktoriõpe.

Akadeemilise kraadi (bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad) annab ülikool vastava kõrgharidusastme õppekava täitnud ja lõputöö kaitsnud või lõpueksami sooritanud isikule ning seda tõendab vastav lõpudokument.

Vastavalt ISCED haridussüsteemide astmestikule antakse kõrgharidust (inglise keeles: *Tertiary education*) kolmanda astme haridusasutustes, kus ISCED 5A on bakalaureuseõpe (BA) ja magistriõpe (MA); ISCED 5B on rakenduskõrgharidus ja ISCED 6A on doktoriõpe.

**[[Rakenduskõrgkool]]** on õppeasutus, kus toimub rakenduskõrgharidusõpe ning võib toimuda magistriõpe ja õpe keskhariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi ning kus vähemalt kaks kolmandikku õpilastest ja üliõpilastest õpib rakenduskõrgharidusõppe õppekavade järgi. Rakenduskõrgkooli ülesanne on edendada tööturu vajadustele vastavat elukestvat õpet, osutada õppe- ja arendustegevust hõlmavaid teenuseid, teha rakendusuuringuid. Rakenduskõrgharidusõpe on kõrghariduse esimese astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajaliku pädevuse. Rakenduskõrgkoolis doktoriõpet ei ole.

## Vaata ka
*Eesti kõrgkoolide loend
*Kõrgkoolide loend riikide kaupa
*Esimese astme kõrgharidus

## Välislingid
* Haridusseadus
* Ülikooliseadus
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kõrgharidusstandard
*Heather Fry, Steve Ketteridge, Stephanie Marshall, A Handbook for Teaching and Learning in Higher Education. Enhancing Academic Practice., Routledge, 2009
Püül

**Püül** ehk **püülijahu** on kõrgekvaliteediline peenjahu. Vastavalt kasutatavale viljale nimetatakse jahu nisupüüliks, rukkipüüliks, odrapüüliks jne.
Jobu

**Jobu** võib tähendada mitut asja.
***"[[Jobu (Vilde)|Jobu]]"**, Eduard Vilde jutustus.
***[[Jobu (lisaleht)|Jobu]]**, Eesti Ekspressi ühekordne lisa meestele, mis ilmus 2007. aastal.
***"[[Jobu (film 1979)|Jobu]]"** (originaalpealkirjaga "The Jerk"), USA 1979. aasta komöödiafilm Steve Martiniga peaosas. (Pealkirja on eesti keelde tõlgitud ka kui "Tobu".)
***Jobu** (õieti **[[Jobu Mekaniske Verksted AS]]**), saage ja muid metsandusmasinaid tootev Norra ettevõte.

## Vaata ka
*Jobu Ülikool Jaapanis
Trivimi Velliste

**Trivimi Velliste** (sündinud 4. mail 1947 Tartus) on Eesti poliitik. Oli aastail 1989–1992 Eesti Kristliku Liidu liige. 1995. aastast kuulub ta erakonda Isamaaliit (praegu nimega Isamaa).

## Haridus
Ta on lõpetanud 1965. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele ja psühholoogia erialal. Ta on üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

## Töö
* 1971 kirjastuse Valgus vanemkorrektor
* 1971–1976 Eesti NSV Riikliku Kirjastuskomitee kirjastuste osakonna juhataja asetäitja, peatoimetuse vanemtoimetaja
* 1976–1987 nädalalehe Sirp ja Vasar publitsistikaosakonna vanemkorrespondent, tõlkija
* 1987–1991 Eesti Muinsuskaitse Seltsi esimees
* 1990–1992 Eesti Kongressi liige
* 1992 Välisministeeriumi nõunik
* 1992–1994 välisminister, 1992 aseminister
* 1992–1994 VII Riigikogu liige
* 1994–1998 Eesti Vabariigi alaline esindaja (suursaadik) ÜRO-s
* 1998–1999 kaitseministri nõunik
* 1999– IX, X ja XI Riigikogu liige
* 2007– ühtlasi Balti Assamblee president
* 2012– Pro Patria Instituudi esimees

### Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 273 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus

* 1988 – Thorolf Rafto mälestusauhind
* 2001 – Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk
* 2009 – Poola taassünni orden
* 2013 – EELK Teeneteristi III järk

## Isiklikku
Tema isa oli Otepää linnapea Trivimi Velliste.

Ta on abielus Anne Vellistega ning tal on kaks poega ja tütar.

Ta oskab inglise, vene, soome, saksa ja prantsuse keelt.

## Viited

## Välislingid

*MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum
Aari jõgi

**Aar** on jõgi Saksamaal, Lahni vasakpoolne lisajõgi.

Nimi pärineb sõnast, mis tähendab 'kiiresti voolav jõgi'.  

Jõe pikkus on eri andmetel umbes 40 või umbes 60 km.

Ta saab alguse Taunuse mäestikust Hessenis Taunussteini linnaosast Orlenist ning voolab siis   Taunussteini ja Bad Schwalbachi  kaudu Aarbergeni valda ning edasi Hahnstätteni valda Rheinland-Pfalzis. Diezi linna juures suubub ta Lahni. 

Suurim lisajõgi on Aubach, mis suubub Aari jõkke Aarbergen-Kettenbachi lähedal Michelbacher Hütte lähedal.   

Läbi Aari maalilise, osalt kuristikku moodustavalt sisse lõikunud oru viivad Aarstraße (föderaalmaantee 54) Wiesbadenist Lahni-äärsesse Limburgi ning Aartalbahn, mis on tänapäeval turistide poolt kasutatav raudteeharu.
As

**as** tähendab järgmist:
*as on muusikas **la-[[bemoll]]i** tähtnimetus.
***as** on "aktsiaseltsi" üks võimalikke lühendeid.
***as** on atosekundi tähis.

**AS** tähendab järgmist:
***[[As (Belgia)|As]]** on vald Belgias.
***As** on arseeni keemiline sümbol.
***As** on füüsikas ampersekund ehk kulon.
***As** on kõrgkihtpilvede ladinakeelse nimetuse (*Altostratus*) lühend.

**aS** tähendab järgmist:
***aS** on atosiimensi tähis.

**AS** tähendab järgmist:
***AS** on Ameerika Samoa ISO 2-täheline kood.
***AS** on aktsiaseltsi lühend
***AS** on Eesti **[[alkoholiseadus]]e** ametlik lühend
***AS** on Alaska Airlines'i IATA-kood.
***[[AS (ajaleht)|AS]]** (ka Diario AS) on peamiselt jalgpallist kirjutav Hispaania spordileht.

**[[.as]]** on Ameerika Samoa tippdomeen.

## Vaata ka
*Ås
Karula (täpsustus)

**Karula** on mitme Eesti küla nimi:

* **[[Karula]]** on küla Valga vallas
* **[[Karula (Viljandi)|Karula]]** on küla Viljandi vallas
* **[[Karula (Haljala)|Karula]]** on küla Haljala vallas

## Vaata ka
*Karula kõrgustik
*Karula rahvuspark
*Karula vald
Mirek Topoláneki teine valitsus

**Mirek Topoláneki valitsus** oli Tšehhi valitsus, mis astus ametisse 9. jaanuaril 2007. Valitsuse moodustasid 3 parteid: Kodanike Demokraatlik Partei (ODS), Kristlik-Demokraatlik Liit – Tšehhoslovakkia Rahvapartei (KDU-ČSL) ja Roheline Partei (SZ). 

18 ministrist olid kolm naised.

24. märtsil 2009 kaotas Mirek Topoláneki valitsus häältega 101:96 usaldushääletuse parlamendis ning peaminister teatas, et astub tagasi. 9. aprillil 2009 asus ametisse Jan Fischeri valitsus.

### Valitsuse koosseis
Panariitsium

**Panariitsium** ehk **sõrmesööbija** või **varbasööbija** (rahvapäraselt **umme**; ladina keeles *panaritium*) on meditsiinis sõrme või varba äge  mädapõletik. Eristada saab pindmist ja süvapanariitsiumi.

Pindmine panariitsium võib olla: 
# Naha panariitsium (lad k *panaritium cutaneum*)
# Nahaalune panariitsium (lad k *panaritium subcutaneum*)
# Küünerandme või küünealune panariitsium (lad k *paranychia*)

Süvapanariitsium võib olla:
# Kõõlustupe panariitsium
# Luu panariitsium
# Liigese panariitsium
Erüsipeloid

**Erüsipeloid** ehk **ebaroos** on inimese nahapõletik, mida kutsub esile sigade punataudi tekitaja *[[Erysipelothrix rhusiopathiae]]*. Sellesse nakatutakse kokkupuutel loomade ja värske lihaga.
Periostiit

**Periostiit** ehk **luuümbrisepõletik** on luuümbrise ehk periosti põletik, mis tekib trauma tagajärjel. Kui sellele lisandub infektsioon, võib tekkida mädane periostiit. 

Sagedamini esineb seda sääreluu eesmisel serval, näiteks jooksjal liiga suure koormuse tõttu. Periostiit võib esineda ka hammaste luuümbrisel.

Olulisemad sümptomid on väga terav valulikkus, turse ja kehatemperatuuri tõus.
Follikuliit

**Follikuliit** on ühe või mitme karvatupe ja karvanääpsu mädane põletik.

Follikuliit võib esineda mis tahes kehaosa nahal, välja arvatud peopesad ja jalatallad.

Tavalised sümptomid on naha punetus, sügelus, vistrik või mädavill karvanääpsu kohal.

Follikuliidi põhjuseks võib olla bakter-, seen- või viirusnakkus, mida võivad soodustada karvanääpsu vigastus hõõrdumise, raseerimise või putukahammustuse tagajärjel, karvanääpsu ummistumine, karva sissekasvamine.
Erüsiipel

**Erüsiipel** (ladina keeles *erysipelas*; vanakreeka sõnast ἐρυσίπελας 
(tõenäoliselt algselt 'punane nahk'; murdekeeles *eliting*, Tartu ja Võru murdes *pahus*)) ehk **roos**  on enamasti streptokokkidest põhjustatud nahapõletik, mis lähtub väikestest infitseerunud haavadest ja mädapõletikukolletest.

Bakterid (streptokokid) satuvad naha või limaskesta vigastuse kaudu lümfiteedesse.

Haigus algab külmavärinate, palaviku ja peavaluga. Nakatunud kohale tekib teravalt piiritletud punetus ja turse, mille kohal nahk on sile ja läikiv. Nakatunud koht on väga valulik.

Erüsiipel tekib tavaliselt näole, kehatüvele või jalgadele.

## Välislingid
Växjö

**Växjö** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Kronobergi lääni ja Växjö valla keskus.

Växjö on klaasikunsti regiooni, nn Klaasiriigi keskus.

Växjös on emigratsioonimuuseum, lossimuuseum ja klaasimuuseum.

Linnas on ka Växjö ülikool.

## Vaata ka
*Vida Arena

## Viited
Teetanus

**Teetanus** ehk **kangestuskramptõbi** on äge nakkushaigus, mida põhjustab pinnases elava bakteri *[[Clostridium tetani]]* poolt anaeroobsetes tingimustes produtseeritud eksotoksiin. See kahjustab närvisüsteemi, takistades impulsi levikut närvilt lihasele ja põhjustades lihasespasme.  

Teetanusetekitaja elab saprofüüdina hobuse, veise ja teiste koduloomade ning ka inimese seedetraktis; organismi satub tavaliselt pinnasest haava kaudu. Haiguse lõimetusaeg on tavaliselt 3–14 päeva (kuni 50 päeva). Tavaliselt algab teetanus mälumislihaste spasmiga, millele järgnevad neelamisraskused; lihasjäikus levib mööda kaela- ja seljalihaseid järjest allapoole, kuni haarab kõik tahtele alluvad lihased. Krambihoo võib vallandada mistahes ärritaja. Kaasneb palavik, higistamine, vererõhu tõus, raskematel juhtudel tüsistustena luumurrud ja lihasrebendid, kopsupõletik, süvaveenide tromboos või kopsuarteri trombemboolia. Kergematel juhtudel on haigus ravitav, raskematel lõpeb surmaga. Raviks kasutatakse antibiootikume, teetanuse antitoksiini ning lihaseid lõõgastavaid ravimeid. 

Teetanust ennetatakse vaktsineerimisega, mis annab immuunsuse minimaalselt viieks, kuid mitte enam kui seitsmeks aastaks; selle aja möödudes on haigestumise vältimiseks vaja revaktsineerida. Kui inimene pole vaktsineeritud, tuleb talle pärast traumat süstida 48 tunni jooksul teetanuse vastumürki. Teetanusehaige teistele nakkusohtlik ei ole. Eestis esineb teetanust 1–2 juhtu aastas.

## Välislingid
Jõemõisa-Kaiu järvestik

**Jõemõisa-Kaiu järvestik** on järvestik Jõgevamaal Mustvee vallas, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis.

Järvestikku kuuluvad Kaiu, Jõemõisa ja Papijärv.

Pärast mandrijää taandumist asus antud kohas Peipsi jääpaisjärve laht, mis sai hiljem iseseisvaks järveks. Selle järve veetaseme alandamise, muda kogunemise ja kinnikasvamise tagajärjel ning Kääpa jõe süvendamisel on moodustanud kolm kitsaste väinadega ühendatud järve.

Järvedes elutsevad latikas, särg, roosärg, haug ja ahven. Nendes veekogudes on III kaitsekategooria kalaliigid – harilik hink ja vingerjas, Kääpa jõel ka võldas. Kääpa jõel on samuti jõevähk.

Järved kuuluvad Natura 2000 võrgustikus kaitstavate järvede hulka.

## Viited
Jõemõisa järv

**Jõemõisa järv** on järv Jõgevamaal Mustvee vallas ning on üks Jõemõisa-Kaiu järvestiku järvedest, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis.

Jõemõisa järv oli kunagi Kaiu järvega üks veekogu. Nüüd eraldab looduskaitsealune Tammeluht Kaiu ja Jõemõisa järve. Järve pindala on 71,6 ha ning sügavus kuni 3,2 m.

## Viited
Benita Ferrero-Waldner

**Benita Ferrero-Waldner** (sündinud 5. septembril 1948 Salzburgis) on Austria diplomaat ja poliitik. 

Ta on õppinud aastatel 1966–1970 Salzburgi Ülikoolis õigusteadust (õigusteaduste doktor). 

Ta kuulub konservatiivsesse Austria Rahvaparteisse (ÖVP). Aastatel 2000–2004 oli ta Austria välisminister.

Aastatel 2004–2009 oli ta Euroopa Komisjoni naabruspoliitika volinik Barroso esimeses komisjonis ja aastatel 2009–2010 Euroopa Komisjoni kaubandus- ja naabruspoliitika volinik Barroso teises komisjonis.

## Isiklikku
Ta on abielus professor Francisco Ferrero Camposega.

## Välislingid
*CV Euroopa Komisjoni portaalis (*eesti keeles*)
*President Meri kohtus Austria välisministriga, 5. aprill 2001
Assikvere mänd

**Assikvere mänd** on omapärase võraga looduskaitsealune põlismänd Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Männi koordinaadid on . 

Puu ümbermõõt on 2,9 m või 2,73 m (H. Relve), kõrgus 14 m. 

Mänd kasvab looduskaitse all olevatel Assikvere muinaskalmetel. Teises maailmasõjas sai puu latv vigastada ja hävis, selle tagajärjel kasvas puu võra selliseks, nagu ta nüüd on.

## Välislingid
Assikvere mänd Keskkonnaregistris
Infiltratsioon

**Infiltratsioon** (ka **maasseimbumine**) on sademe- või pinnavee imbumine pinnasesse või aluspõhjakivimite pooridesse ja pragudesse.

Osa põhjavette infiltreerunud veest aurub põhjavee pinnalt ja aeratsioonivööst eestkätt taimede abil tagasi atmosfääri, allesjäänud vee kogus tähendab nn netoinfiltratsiooni.

## Vaata ka
*Filtratsioon
*Põhjaveetoiteala