open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaelkirjak (tähtkuju)

**Kaelkirjak** (ladina *Camelopardalis*, lühend **Cam**) on põhjataeva nõrga valgusega tähtkuju.

Kaelkirjak katab 757 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 18. kohal. Heledaim täht Beta Camelopardalis (4,03m), mis asub maast 997 valgusaasta kaugusel. Alpha Camelopardalis on sinine ülihiid (4.3m) ja Gamma Camelopardalis kaksiktäht komponentidega, mille heledused on 5,3m ja 5,8m.

Kaelkirjakus asub spiraalgalaktika NGC 2403, nõrk planetaarudu NGC 1501 ja täheparv NGC 1502.

Tähtkuju moodustas 1612. aastal Petrus Plancius.

## Vaata ka
*SN 2004dj

## Viited
Veomees

**Veomees** (ladina *Auriga*, lühend **Aur**) on põhjataeva tähtkuju. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Veomees on pindalalt 21. tähtkuju, kattes 657 ruutkraadi. Eestis ei looju Veomees kunagi.

Heledaim täht on Kapella (α Aur), mida Eestis on nimetatud ka Jõulutäheks.

Veomeest läbib Linnutee ja tähtkujusse jääb mitmeid heledaid täheparvi, näiteks Messier' kataloogi M36, M37 ja M38.

## Viited
Rondeel

**Rondeel** on ümmarguse või poolringikujulise põhiplaaniga lai suurtükitorn. Rondeele ehitati 15. ja 16. sajandil.

Tallinna linnamüüri tuntuimad rondeelid on Paks Margareeta ja Kiek in de Kök.

Rondeele hakati ehitama 15. sajandil, kui suurtükid arenesid pikkamööda tõhusateks relvadeks piiramisel. Rondeelid on vanimad alalised suurtükiväele mõeldud kindlustised. Vanimad säilinud rondeelid asuvad Šveitsis Sioni lossis (1426–1427) ja Tšehhis Táboris (1433).

Tollased kahurid olid suured ja rasked ning rondeelides oli neile vähe ruumi. Alternatiiv oli väga suurte rondeelide ehitamine, mis nõudis palju aega, tööjõudu ja raha. Ühtlasi tekitasid kõik tollased kahurilasud musta püssirohusuitsu pahvaku, mis takistas nägemist ja hajus aeglaselt. Sellepärast ei olnud praktikas võimalik rondeelis väga palju kahureid kasutada.

Rondeelid vastasid hiliskeskaja sõjatingimustele, kuid mitte enam varauusaja sõjatingimustele. Nad asendati nurgeliste bastionidega, mis võimaldasid paigaldada rohkem kahureid suuremate vahedega. Esmalt võeti selline praktika kasutusele Itaalias, kuid kogu 17. sajandi vältel kaitsesid rondeelid paljusid Euroopa kindlusi, ehkki juurde neid enam ei ehitatud. Rondeele kasutati nii kaua esiteks sellepärast, et nende ümberehitamine nõudis palju ressursse, ning teiseks sellepärast, et tollal levisid sõjapidamise ja kaitserajatiste ehitamise stiilid aeglaselt. Mitmel pool, näiteks Tallinnas, ühendati olemasolevad rondeelid moodsate bastionide süsteemiga.

## Kirjandus
*Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont 5/2014. Lk 37–47
Indiaanlane (tähtkuju)

**Indiaanlane** (ladina *Indus*) on lõunataeva tähtkuju.

Indiaanlase tähtkuju katab 294 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 49. kohal.

Heledaim täht on oranž hiid Alpha Indi (3,1m).
Epsilon Indi (ε Ind) on üks Maale lähemaid tähti (kaugus 11,82 valgusaastat).

## Vaata ka
*Abell 3827

## Viited
Paabulind (tähtkuju)

**Paabulind** (ladina *Pavo*) on lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 44. kohal, kattes 378 ruutkraadi.

Tähtkuju määras ja nimetas hollandi astronoom, kartograaf ja vaimulik Petrus Plancius Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani vaatluste põhjal 16. sajandi lõpus.

Süvataeva objektidest asuvad tähtkujus näiteks tähistaeva heleduselt neljas kerasparv NGC 6752 ja spiraalgalaktika NGC 6744. Kuue tähtkuju tähesüsteemi juurest on avastatud eksoplaneete.

## Viited

## Välislingid
Jänes (tähtkuju)

**Jänes** (ladina *Lepus*) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatorist lõunas, Orioni all. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Jänes on pindalalt 51. tähtkuju, kattes tähistaevast 290 ruutkraadi.

Heledaim täht on Arneb (heledus 2,58).

Tähtkujus asub kerasparv Messier 79.

## Viited
Wendy Northcutt

**Wendy Northcutt** (sündinud 17. septembril 1963) on veebisaidi Darwinawards.com looja ja toimetaja ning raamatute "Darwini auhinnad"  autor.

Ta on lõpetanud Berkeley Ülikooli molekulaarbioloogia erialal. 

Aastal 1993 pani ta aluse leheküljele Darwinawards.com, kuhu on kokku kogutud totrate tegevustega teise ilma läinud või end suguvõimetuks teinud inimestest, kes seeläbi on parandanud inimkonna genofondi.

## Eesti keeles avaldatud raamatud
*"Darwini auhinnad" (tõlkinud Raul Aav), Tänapäev, 2001
*"Darwini auhinnad 2" (tõlkinud Risto Marjapuu), Tänapäev, 2002

## Välislingid
*Darwini auhinnad
Pavo

"***Pavo***" on ladinakeelne sõna, mis tähendab paabulindu. 

***[[Paabulind]]** (***Pavo***) on lindude perekond, kuhu kuuluvad sini-paabulind ja rohe-paabulind, kuid mitte kongo paabulind.
***[[Paabulind (tähtkuju)|Paabulind]]** (***Pavo***) on tähtkuju. 

***[[Pavo (Georgia)|Pavo]]** on linn USA-s Georgia osariigis.
Lepus

"***Lepus***" on ladinakeelne sõna, mis tähendab jänest.

***[[Jänes]]** (***Lepus***) on imetajate perekond jäneseliste seltsist. 
***[[Jänes (tähtkuju)|Jänes]]** (***Lepus***) on tähtkuju.
Roheline Tārā

**Roheline Tārā** (*Arja Tārā*, mongoli keeles *Ногоон-Дара-ехе*) on üks tārādest.

: NA MO A RYA Ta RE YA

## Välislingid

* Исполнение потребностей и желаний СадханаТары
Tootmisprotsess

**Tootmisprotsess** on inimeste ja töövahendite tegevuste kogum, mis on vajalik valmistoodangu saamiseks. 

Tööstuses haarab tootmisprotsess kõiki töid, mis on vajalikud tootmise ettevalmistamiseks ja tootmiseks, sh valmistamisprotsesside sisu kavandamine, nende planeerimine ajas ja ruumis, töökoha teenindamine, lähtematerjalide hankimine, säilitamine, detailide valmistamine, toodete koostamine, tehniline kontroll, kõigi nende tegevuste arvepidamine ja mitut liiki abiteenistused (energia-, vee-, suruõhu-, transpordi jne majanduseks). 

Tootmisprotsess jaguneb tehnoloogilisteks protsessideks ja abiprotsessideks.

## Vaata ka

*Masinaehitustehnoloogia
*Tootmise automatiseerimine
Tehnoloogiline protsess

**Tehnoloogiline protsess** (ka **tehnoloogiaprotsess**, **valmistusprotsess**) on tootmisprotsessi osa, milles toimub toodetava objekti olukorra (kuju, mõõtmete, omaduste jm) muutumine ja selle muudetud olukorra  kindlaks määramine ehk mõõtmine. 

Tehakse vahet toorikute tootmise, mehaanilise töötlemise, koostamise jt tehnoloogiliste protsesside vahel. 

Tehnoloogilise protsessi läbiviimisel tuleb täita rida abistavaid töövõtteid (tooriku paigaldamine tööpinki, mahavõtmine, tööpingi käivitamine ja seiskamine jne), mis ei muuda tooriku olukorda ja mis seetõttu on abiprotsess.

## Vaata ka
*Masinaehitustehnoloogia
Abiprotsess

**Abiprotsess** on tootmis-, ehitus- või teenindusprotsessi osa, mis ei loo valmistoodangut, kuid on põhiprotsessi seisukohalt oluline selle häireteta kulgemiseks ja toote/teenuse kvaliteedi tagamiseks.

Ehituses on abiprotsess näiteks raketise ehitus betoonseina ehitusel.

Masinaehituses on abiprotsessid näiteks kontroll, transport, hoidmine, demontaaž, pesemine, remont ja pakkimine. Samuti abistavate töövõtete järgnevused, mis ei muuda tooriku olukorda (nt tooriku paigaldamine tööpinki, mahavõtmine, tööpingi käivitamine ja seiskamine jne). 

Kaevandamisel on abiprotsessid näiteks veekõrvaldus ja tuulutus.

## Vaata ka
*Masinaehitustehnoloogia
Paigaldus

**Paigaldus** on tehnoloogilise operatsiooni osa, mis viiakse läbi ühe või enama tooriku, detaili või koostu juures ühe kinnituse juures tööpingis või rakises. 

## Vaata ka

*Masinaehitustehnoloogia
Daši-Doržo Itigelov

**Daši-Doržo Itigelov** (vene *Даши-Доржо Итигэлов*; 1852–1927) oli Venemaa budistide juht. 

Ta alustas õpinguid 16-aastaselt Aninsky datsanis ning lõpetas selle filosoofia ja Tiibeti meditsiini alal.
Kirjutas farmakoloogia entsüklopeedia. 

1912. aastal valiti ta 12. Pandido Khambo-laamaks (Venemaa budistide pea). 19. märtsil 1917 autasustas imperaator Nikolai II teda Stanislausi ordeniga.

I maailmasõja ajal oli Itigelov ühingu Burjaadi vennaskond eesotsas, aidates tsaari armeele leida rõivaid, toitu ja arstimeid. Ta asutas mitu armeehospitali, kus tohter-laamad ravisid haavatud sõdureid. Selle eest andis Nikolai II talle Püha Anna ordeni.

Itigelov oli lähedane sõber ja ideekaaslane kuulsale Agvan Doržijevile. Neid ühendas panmongolism ehk panbudism. Eesti budist-munk ja mahasiddha Vend Vahindra oli nii Burjaatias kui ka Peterburi templis tegutsemise ajal samuti Itigeloviga korduvalt asju ajanud. 
 
1926. aastal soovitas Itigelov avalikult kõigil budistidel Venemaalt lahkuda, kuna "punane õpetus hakkab asendama budismi".

Aasta hiljem, 75 aasta vanusena, käskis ta munkadel alustada ettevalmistusi enda matmisrituaali ja meditatsiooni jaoks. Laamad ei soovinud asjas osaleda, kuna Itigelov veel elas. Seetõttu alustas Itigelov elu viimast meditatsiooni üksi, alles siis ühinesid temaga ka teised laamad. Riitus kestis seni, kuni Pandido Khambo-laama keha oli elutu.

1920. aastatel kirjutas viis teksti esimese Hambo-laama Zajajevi kohta. Daši-Doržo Itigelov loeti Burjaatia esimese Hambo-laama Zajajevi kehastuseks. Tekstides on kirjas tema eelmiste kehastuste elulood. Daši-Doržo Itigelov jutustab, kuidas tegi annetusi Tiibetis nii dalai-laamale kui Pantšen-laamale jne. Üldse sisaldavad need tekstid 3 tema eelmise kehastuse elulugu.

## Elu pärast surma
Daši-Doržo Itigelov jättis endast maha testamendi, kuhu pani detailselt kirja, kuhu teda on vaja matta, millises poosis, millise ilmakaare suunas jne. Vastavalt nõudmisele maeti ta lootos-asendis istumas hauda laamade surnuaiale (bumkhang) Khukhe-Zurkhenis (Хухэ-Зурхэн). Enne maasse matmist asetati keha männipuust kasti.

1955. aastal uurisid tolleaegne Hambo-laama Darmajev koos paari laamaga keha, mis oli hauas olnud juba 30 aastat, kuid ei avastanud sellel mingeid lagunemise tundemärke. Nad katsid haua kinni, sest tol ajal ei oleks saanud keha hauast välja võtta, kuna nõukogude võimu poolt olid sellised asjad keelatud. Nad jätsid keha hauda ootama paremaid aegu, millal saab Daši-Doržo Itigelovi keha tulevikus hauast välja võtta.
 
Daši-Doržo Itigelov jäi hauda kuni 2002. aastani, mil ajad olid Burjaatias muutunud ja uus võim ei teinud enam budistidele takistusi tegeleda usuliste toimingutega. Hauas oli Daši-Doržo Itigelovi keha 75 aastat.

2002. aasta 10. septembril toodi Pandido Hambo-laama keha pärast 75 aastat maa sees istumist datsani. Sealses templis asub keha II korrusel. Plaanitakse tulevikus paigutada klaaskappi või sarkofaagi.

## Välislingid
* Обнародованы сенсационные результаты исследований нетленного тела буддийского ламы 
* Анабиоз Хамбо-ламы Даши-Доржо Итигэлова
* Ученые России в смятении: тело буддийского ламы, "умершего" 75 лет назад, все еще живо
Hüperkaleemia

**Hüperkaleemia** on vere normaalsest suurem kaaliumisisaldus.

Täiskasvanutel loetakse normaalseks sisalduseks 3,4–4,5 mmol/L.

Sagedasti on hüperkaleemia põhjuseks neerupuudulikkus.

## Vaata ka
*Hüpokaleemia
1985. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Harkivis 1985. aastal. 

1953. aastal oli just Harkovis peetud esimene üleliiduline treeningturniir rahvusvahelises kabes, mis oli sisuliselt mitteametlik NSV Liidu tšempionaat, 16 aastat hiljem (1969) selgitati seal ka NSV Liidu meistreid. Nüüd siis veel 16 aastat hiljem koguneti taas Harkovisse. Koduseinad aitasid sedavõrd, et koguni kolmikvõit läks Ukrainasse. Võitis Donetski suurmeister Nikolai Mištšanski, järgnesid Harkovi enda mängija Vadim Virnõi ning kiievlane Rostislav Leštšinski.
1986. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Minskis 15. veebruarist 7. märtsini 1986. Oma kolmanda NSV Liidu meistritiitli võitis Aleksandr Dõbman.
Grappa

***Grappa*** on itaalia viinamarjabrändi – alkohoolne jook, mida valmistatakse viinamarjadest mahla pressimisel tekkiva jäägi kääritamisel ja kääritise destilleerimisel.

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited
1990. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXVI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Leningradis 13. märtsist 3. aprillini 1990. 

Algselt pidi turniir toimuma 18 osavõtjaga. Aga 6. märtsil võeti kooskõlastatuna NSV Liidu Spordikomitee ja NSV Liidu Kabeföderatsiooni presiidiumiga vastu otsus suurendada osavõtjate arvu kaheksateistkümnelt kahekümneni – nimelt anti täiendavalt osavõtuõigus kahele kohalikule mängijale: eksmaailmameister Aleksandr Dõbmanile ja kolmekordsele NSV Liidu ekstšempionile Mihhail Korenevskile. Sellise otsuse vastu olid nii mõnedki osavõtjad ning nad saatsid protestiks telegrammi spordikomiteesse. See aga ei muutnud Korenevski suhtes midagi – tema hakkas rahulikult turniiri mängima. Dõbman oli aga võistluste algusajaks juba ise loobunud osalemissoovist.

Turniiril oli aga veel üks probleemne osavõtja – Leedu esindaja Edvard Bužinskij. Nimelt oli Leedu 11. märtsil välja kuulutanud iseseisvuse. Bužinskij lubati turniirile osalema, kusjuures ta allkirjastas paberi, et ta ei pretendeeri kohale NSV Liidu koondises. Siis aga üheksanda vooru eel käis välk selgest taevast. NSV Liidu Spordikomitee korraldusel saadeti Bužinski kui võõrriigi kodanik turniirilt minema ning tema tulemused tühistati. Seda otsust võisid ilmselt kõige rohkem needa Vadim Virnõi ja Rostislav Leštšinski, kes äsja, vastavalt seitsmendas ja kaheksandas voorus Bužinskit võitnud olid. 1. aprillil aga teatasid NSV Liidu Spordikomitee, NSV Liidu Olümpiakomitee ja spordialade föderatsioonid ajalehes Sovetski sport, et nad loevad Leedu NSV sportlasi Nõukogude Liidu rahvaste ühtsesse perre kuuluvaiks ning kutsuvad neid osalema riigi meistrivõistlustel.

Turniiri võitis aga 10 päeva enne turniiri algust maailmameistrimatšis Ton Sijbrandsi alistanud Aleksei Tšižov. See oli tema teine NSV Liidu meistri tiitel.
Paljasmaa

**Paljasmaa** on hajaküla Märjamaa valla lääneosas, ulatudes Velise jõest Vigala jõeni vahetult enne nende ühinemist. Küla läbib endisel Rapla–Virtsu kitsarööpmelisel raudteetammil kulgev Kirbla – Vana-Vigala maantee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Küla üldilme on olnud läbi aegade suhteliselt lage, suuremad puud on vaid majapidamiste naabruses ning siin-seal jõgede ääres ja põlluservades. Jõed on Paljasmaal põhjustanud ka suuri üleujutusi (sinna ulatub Kasari luha sisemaapoolne jätk).

Paljasmaa küla on tekkinud nn Läti heinamaade lõunaossa. Vanimad teated Paljasmaa kohta pärinevad 1482. aastast (*Paylasken*). Aastatel 1931–1968 läbis küla Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee, mille eksisteerimise algusaastail oli Paljasmaal Rumba ja Vigala raudteejaama vahel Paljasmaa peatus (nn teivasjaam).

## Viited
Muse

**Muse** on Inglismaalt Teignmouthist pärit rokkmuusikat viljelev ansambel, mis asutati aastal 1994. Nende muusika on segu alternatiivrokist, *[[hard rock]]*ist, progerokist, elektroonilisest ja klassikalisest muusikast.

Bänd on tuntud energiliste ja ekstravagantsete kontsertide poolest.

11. detsembril 2012 esines bänd Tallinnas Saku Suurhallis.

## Liikmed
Bänd koosneb kooli ajal tutvunud sõpradest.
*Matthew Bellamy (kitarr, laul, süntesaator)
*Dominic Howard (trummid)
*Chris Wolstenholme (basskitarr, kitarr, süntesaator, taustalaul)
Aastast 2006, mil ilmus bändi album "Black Holes and Revelations", on kontsertidel esinenud Morgan Nicholls, et täiendada esituse kõla.

## Albumid ja kõrgeimad kohad muusikaedetabelites
*"Showbiz" (1999) – Suurbritannia 29.
*"Origin of Symmetry" (2001) – Suurbritannia 3.
*"Absolution" (2003) – Suurbritannia 1.
*"Black Holes and Revelations" (2006) – Suurbritannia 1., USA 9.
*"The Resistance" (2009) – Suurbritannia 1., USA 3.
*"The 2nd Law" (2012) – Suurbritannia 1., USA 2.
*"Drones" (2015) – Suurbritannia 1., USA 1.
*"Simulation Theory" (2018)
*"Will of the People" (2022)

Nad on andnud välja ka neli kontsertalbumit:
*"Hullabaloo Soundtrack" (2002)
*"Absolution Tour" (2005)
*"HAARP" (2008)
*"Live at Rome Olympic Stadium" (2013)

## Tunnustus

2011. aastal esitati Muse Grammy kandidaadiks kolmes kategoorias: laul "Resistance" lauljaga duo või bändi rokkesituse kategoorias, samuti rokklaulu kategoorias ning album "The Resistance" rokkalbumi kategoorias. Ta pälvis neist viimase.

2013. aastal esitati Muse Grammy kandidaadiks kahes kategoorias: laul "Madness" rokklaulu kategoorias ja album "The 2nd Law" rokkalbumi kategoorias. Muse ei võitnud neist kumbagi.

2016. aastal pälvis album "Drones" Grammy parima rokkalbumi auhinna.
Ulla Länts

**Ulla Länts** (sündinud 28. jaanuaril 1959) on eesti raadioajakirjanik. 

Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

Ta on töötanud Eesti Raadios ja Raadio Tartus.

Ta töötas 1994–2021 Kuku Raadios.

Alates 2021. aasta novembrist töötab ta Postimehe ajakirjanikuna.

## Tunnustus
*2011 Tallinna teenetemärk
*2017 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2021 Kuldmikrofon

## Viited
Rein Pärn

**Rein Pärn** (sündinud 10. juulil 1980 Tallinnas ) on eesti ajakirjanik. 

Pärn õppis Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetoolis raadiorežii erialal, ülikooli lõpetas 2003. aastal.

Ta on olnud Kuku Raadio spordiuudiste toimetaja ja 2007. aasta ajakirjanike mitmevõistluse võitja.

2022. aasta seisuga oli ta Kuku Raadio mittekoosseisuline kaasautor.

2024. aasta seisuga töötab ajalehe Postimees teadustoimetuses. 

## Viited

## Välislingid
* Võidujumalanna Nike naeratas uustulnukale
* Kuku Raadio töötajad
Tiit Karuks

**Tiit Karuks** (sündinud 28. juunil 1946 Tallinnas) on eesti spordiajakirjanik.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1964. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti filoloogia erialal. 

1956. aastal astus Kalevi spordikooli, harrastas tennist, ujumist ja kergejõustikku.

## Töökäik
*1970–1982 Eesti Raadio toimetaja
*1982–1991 Spordilehe toimetaja
*1991–1996 Eesti Raadio spordisaadete peatoimetaja
*1996–2003 Kuku raadio toimetaja
*2003–2004 Postimehe toimetaja
*2004–2012, august Vikerraadio spordisaadete peatoimetaja

### Töö olümpiamängudel
Spordikommentaatorina on ta töötanud kaheksatel olümpiamängudel: 
* 1980 Moskva
* 1992 Albertville ja Barcelona
* 1994 Lillehammer
* 1996 Atlanta 
* 2002 Salt Lake City 
* 2006 Torino
* 2008 Peking

## 1980. aasta noorterahutused
22. septembril 1980 toimus Tallinna Kadrioru staadionil Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio vaheline jalgpallimatš. Pärast jalgpalli pidid staadionil esinema ansambel Propeller ja Peeter Volkonski, kuid noorte meelestatust tajunud televisiooni- ja raadiojuhid otsustasid kontserdi ära jätta ning 7000-pealine publik sunniti lahkuma. See tekitas protesti ja kooliõpilaste seast hakkas kostma nõukogudevastaseid hüüdlauseid. Miilits vahistas 24 alaealist ja noorte protestilaine sai järjest suurema hoo sisse.,

Tiit Karuks (koos Olav Osoliniga) oli selle kultuuriürituse peaorganisaator.

Karistuseks said nii Tiit Karuks kui ka ansambel Propeller eetrikeelu. On arvatud, et just sellest sündmusest on ajendatud Propelleri laul "Helinälg" ("Karuks istus vangitornis, aeg oli igav oota ..."), kuid tegelikult oli Peeter Volkonski need sõnad kirjutanud juba sama aasta maikuus.

Samast üritusest ja toonastest noorterahutustest on juttu ka Tarmo Vahteri kirjutanud dokumentaalraamatus "Karuks istus vangitornis... 1980 – aasta, mis raputas Eestit" (Hea Lugu, 2015, 486 lk).

## Teoseid
* 1995 – "Barcelona '92: XXV olümpiamängud". Koostaja Tiit Karuks. Olympia. Tallinn 1995
* 2020 – "Lend mitte eriti kõrgel. Noppeid (spordi)reporteri päevikust". Autor Tiit Karuks, toimetanud Lea Arme. Hea Lugu. Tallinn 2020

## Liikmesus
* Üliõpilasseltsi Liivika liige
* 1991 Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liit 
* 2012 Eesti Spordiajaloo Selts

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2009 Kuldmikrofon
* 2013 stipendium "Ela ja sära"
* 2019 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
**Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige
**Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Tiit Karuks on abielus ja tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ajakirjanik Tiit Karuks: Ise küsin, ise vastan. Maaleht, 24. mai 2001
* Ville Arike. Tiit Karuks – Uudmäega "ebaküpse" intervjuu teinud mees. Õhtuleht, 17. detsember 2007 
* Raadiohääl Tiit Karuks jäi tänasest pensionile. ERR, 31. august 2012
Priit Kuusk (ajakirjanik)

**Priit Kuusk** (sündinud 6. juulil 1973) on eesti ajakirjanik. 

Ta on juhtinud krimi-, spordi- ja uudistesaateid.

Aastatel 2006–2009 oli Kuusk Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon" saatejuht, ta on juhtinud ETV saateid "Köögikodanikud" ja "Kahekõne". 2012. aasta sügisest on ta "Aktuaalse kaamera" toimetaja-saatejuht.

Kuusk mängib jalgpalli IV liiga klubis FC Toompea 1994. 2006. aastast kuulub ta Kaitseliitu.

Priit Kuusk tegi laevakokana kaasa Antarktika avastamise 200. aastapäeva tähistava ekspeditsiooni purjelaev Admiral Bellingshauseni pardal. Ta kirjutas oma kogemusest raamatu "Laevakokk Wend". ISBN 9789916601013 

## Isiklikku

Kuusk kuulub ratturite seltskonda Uhhuduur, mis teeb etappide kaupa maailmale ringi peale. Seltskonna sõidud on ka salvestatud ning saates "Ehh, uhhuduur" telekanalis ETV mitme hooaja kaupa ekraanile lastud.

Priit Kuusk oli aastatel 1996–2019 abielus ajakirjanik Heidit Kaioga, neil on kolm last. Tema vend on ärimees Mart Kuusk.

Tema hüüdnimi on **Wend**.

Juunis 2021 abiellus ta Saskia Kasega.

## Viited

## Kirjandus
* Ehh, uhhuduur! : kõik on võimalik, kuni pole tõestatud vastupidist ISBN 9789985985410
*Reelika Võsang. Multifunktsionaalne Priit Kuusk väljakutsetele avatud (intervjuu), Linnaleht, 31. august 2006, nr 119.
*Urmo Soonvald: Elu on nagu kiirrong, sihtjaamaks hukatus (intervjuu), SL Õhtuleht, 12. jaanuar 2008
*Margo Pajuste. Uhhuduuri vendade viimane rattareis: 50 kraadi kuuma (intervjuu Tanel Rütmani ja Priit Kuusega), SL Õhtuleht, 26. jaanuar 2008

## Välislingid

* Priit Kuusk saates "Kukul külas", 29. juuni 2008, http://podcast.kuku.ee/2008/06/29/kukul-kulas-2008-06-29/
Urmas Reitelmann

**Urmas Reitelmann** (sündinud 9. juulil 1958) on eesti poliitik ja endine ajakirjanik, XIV Riigikogu liige.

Ta töötas aastatel 1981–1991 Eesti Televisioonis diktori ja saatejuhina, hiljem TV1-s ja TV3-s uudistejuhi ja produtsendina ning Res Publica pressiesindajana.

Reitelmann on olnud Raadio 3 saatejuht ja telekanali Kalev Sport uudistesaate juht. Ta on olnud telesarjade "V.E.R.I.", "Waba Riik", "Kired" ja "Hõbelõvid" produtsent.

Urmas Reitelmann on töötanud Kaitseliidu peastaabis.

## Parteilisus ja poliitiline tegevus

Ta on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas, kogus 1093 häält ning osutus valituks. Ta on Tallinna Linnavolikogu EKRE fraktsiooni esimees.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 1, kogus 2585 häält ja osutus valituks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 1519 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 639 häält ning ei osutunud valituks.

## Skandaalid kaaskodanikke solvava sõnavaliku tõttu
2015. aastal sattus Urmas Reitelmann avalikkuse tähelepanu ja Kaitseministeeriumi kriitika alla, kui avaldas Facebookis kriitilise kommentaari: "Eestis parasiteerib juba 300 000 tibla, kes ei ole siia adapteerunud".

2020. aasta 22. oktoobri õhtul avaldas ta sotsiaalmeedias Eesti Televisiooni "Ringvaate" saatejuhtide kohta solvangut sisaldava postituse, nimetades neid sodomiitideks. Avalik solvang vallandas meedias pahameelelaine. 23. oktoobri õhtuks oli Reitelmann teatanud, et võib Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) nõukogu liikme kohalt (kuhu ta EKRE esindajana kuulub) lahkuda.

ERR teatas, et viimastel tundidel Riigikogu liikmena võttis Reitelmann 31. märtsil 2023 riigikogu liikmele ette nähtud kütusekaardiga Riisipere tanklas 243 liitrit diislikütust. Kui Õhtulehe ajakirjanik sellest huvitus, keeldus Reitelmann selgitusi andmast ning sõimas selle asemel ajakirjaniku läbi.

## Viited

## Välislingid

* Raadio 3
* Urmas Reitelmann ekraanil ja ekraani taga
* "U. Reitelmann - elukutseline lolluste räuskaja, kelleni ei jõudnud memo tööülesannete ajutise peatamise kohta" Eesti Ekspress, 28. oktoober 2020
* "Alati vastu! Reitelmann on enfant terrible, kes korraldab pahandusi, et neid hiljem klaarida" Eesti Ekspress, 23. september 2015
Kirke Ert

**Kirke Ert** (sündinud 13. aprillil 1976) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 1991. aastal Nõmme muusikakooli klaveri eriala ning 1994. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi muusika süvaõppe klassi. Õppinud Tallinna Ülikoolis infoteadust. 

Ajakirjanikuna alustas Televisioonilehes. 1995–2001 töötas Ert Kuku raadios reporteri, saatejuhi ja uudistetoimetajana, 2002–2005 Raadio 2-s saatejuhina. Ta on teinud telesaateid Eesti Televisioonis ("Õhtune Ekspress", "Eurolaul", "Everybody. Nädal pärast võitu"). 2002–2014 juhtis ning toimetas autorisaadet "Sõber koer". 

2016–2018 oli Ert Postimehe kultuuriajakirjanik. 2019. aastal tegi ta välisautorina kaastööd Kuku raadiole ("Ärataja", "Publikumärk"). 2019–2022 kirjutas portreelugusid muusikutest veebiportaalis Muusikaelu. 

Alates 2021. aasta augustist on Ert Vikerraadio hommikuprogrammi "Vikerhommik" üks saatejuhtidest. 

Kirjutanud raamatud "Sõber koer ja tema tervis" ja "Ott Lepland. Lubage mul olla" ning Jüri Pootsmanni fänniraamatu.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Kondiõli

**Kondiõli** on väikese viskoossusega loomne õli. Kasutatakse toiduainetööstuses, samuti peenmehaanikaseadmete- kellade, mõõteaparaatide ja autode elektriseadmete määrimiseks.
Ajam

**Ajam** on töömasinat või -mehhanismi käitav seade, mis koosneb jõuallikast (energiaallikast), ülekandeseadmest ja juhtimisaparatuurist.

Jõuallikaks on kõige sagedamini elektrimootor, kuid võib olla ka hüdromootor, pneumomootor, sisepõlemismootor vm.
## Ajamite liike
*mehaaniline ajam, näiteks hammas-, kruvi- või rihmülekandega
*elektriajam ehk elektriline ajam
*hüdroajam ehk hüdrauliline ajam
*pneumoajam ehk pneumaatiline ajam
*käsiajam ehk käe jõul töötav ajam
*kombineeritud ajam: elektropneumaatiline või elektrohüdrauliline
Aksiaalne väntliugurmehhanism

**Aksiaalne väntliugurmehhanism** on selline väntmehhanism, milles kepsuliigendi liikumise siht läbib vända pöörlemistelge.
Desaksiaalne nukkmehhanism

**Desaksiaalne nukkmehhanism** on mehhanism, milles tõukuri liikumise siht ei läbi nuki pöörlemistelge.

## Vaata ka
*desaksiaalsus
*desaksiaalne väntmehhanism
Diametraalnukk

**Diametraalnukk** on mittesilindriline ketasnukk, mille läbimõõt on ühesugune mistahes pöörlemistelge läbivas tasandis ja mille veetavaks elemendiks on raamikujuline tõukur või kahvelotsaga nookur.
Ekstsentrik

**Ekstsentrik** on ringjoonelise kontuuriga ketas, mille pöörlemistelg on geomeetrilise teljega paralleelne, kuid ei asu geomeetrilisel teljel. Pöörlemistelje ning geomeetrilise telje vahet nimetatakse ekstsentrilisuseks. Kasutamisel nukina tagab ekstsentrik nukkmehhanismi sujuva töö, sest survenurk jääb muutumatuks.
Isepidurduvus

**Isepidurduvus** (inglise: *self-locking*) on mehhanismi omadus olla käitatav ainult sisendlüli (mootoripoolse lüli) kaudu.
Seadis

**Seadis** on konstruktsioonilt terviklik, kuid iseseisvalt mittekasutatav seadme, masina või aparaadi osa.
Masina vm seadme kindla otstarbega seadist nimetatakse ka **tööseadiseks** ehk **tööorganiks**.

## Vaata ka
*seade

## Viited

## Välislingid
Evolvent

**Evolvent** ehk **involuut** on kõver, mis moodustub ühtlaselt kasvava sirgjoone libisemata veeremisel ümber paikse ringjoone (alusringjoone).

Evolvendi moodustumist võiks ette kujutada järgmiselt: kui meil oleks niidirull, mis ei saa pöörelda ning kui tõmmata sellest rullist niiti, siis niidi ots järgib ruumis evolvendi profiili, kui niidi väljatõmbamise siht ühtib igal ajahetkel väljatõmmatava niidi puutuja sihiga.

## Vaata ka
*Evoluut
Nutatsioon

**Nutatsioon** (ld sõnast *nutatio* 'võnkumine') on pöörleva keha pöörlemistelje kaldenurga muutumine.

Nutatsioon esineb muuhulgas taimede kasvuliikumises. 

## Vaata ka
*pretsessioon
*häiritus
*Euleri nurgad

## Viited
Deformatsioonide võrdsuse tingimus

**Deformatsioonide võrdsuse tingimus** on meetod staatikaga määramatute ja deformatsiooniülesannete lahendamiseks, mis lähtub kahe või mitme koos deformeeruva detaili (või varda vasak- ja parempoolse osa) siirete võrdsusest nende ühispunktis. Annab täiendava seose tundmatute leidmiseks.
Hertzi pinge

**Hertzi pinge** ka Hertzi kontaktpinge on analüütiliselt arvutatav survepinge laotus Hertzi kontaktis, kontaktpinge erijuht. Hertzi kontakt on kahe elastse poolruumi vahel, kui kontaktpind, mis üldjuhul on ellipsikujuline tasapind, mille joonmõõtmed on kehade kõverusraadiustega võrreldes väikesed ja kontaktis ei esine hõõrdumist.
Neitsi (tähtkuju)

**Neitsi** (ladina *Virgo*, sümbol ♍) on põhjataeva ja sodiaagi tähtkuju.

Neitsi tähtkuju katab 1294 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 2. kohal. Heledaim täht on 220 valgusaasta kaugusel asuv Spiika (tähesuurus kõigub +0,92 ja +1,04m vahel).

Porrima (γ Virginis) on üks tuntumaid kaksiktähti.

Tähtkujus asub Neitsi galaktikaparv, kus asuvad näiteks galaktikad M49, M58, M59, M60, M61, M84, M86 ja M87 ning parve mitte kuuluv Sombreerogalaktika M104.

Eestis on Neitsi vaadeldav talvel ja kevadel.

Kreeka mütoloogias on neitsi tähtkuju olemuse taga kas tähtedeks muudetud neitsilik õiglusejumalanna Astraia, või Demeter.

## Viited
Vibratsioon

**Vibratsioon** on nähtus, kus toimub süsteemi võnkumine tasakaaluasendi ümber. Sõna vibratsioon tuleb ladinakeelsest sõnast *vibrationem* ('värisemine, viibutama'). Vastavad võnkumised võivad olla perioodilised nagu matemaatilise pendli väikeseamplituudiline võnkumine, aga ka juhuslikud nagu auto ratta liikumine sõites kruusateel.

## Vibratsiooniga seotud mõisteid

*Üldvibratsioon – mehaaniline võnkumine, mis kandub seisvale, istuvale või lamavale inimesele üle toetuspindade kaudu.
*Püsiv vibratsioon – vibratsioon, mille kontrollitava parameetri väärtus mõõtmise perioodi vältel ei muutu enam kui 2 korda ehk 6 dB.
*Muutuv vibratsioon – vibratsioon, mille kontrollitava parameetri väärtus vaadeldavas ajavahemikus muutub enam kui 2 korda ehk 6 dB.

## Bioloogiline mõju
Teatava sageduse ja intensiivsusega vibratsioonid võivad olla ohtlikud nii inimestele kui ka loomadele ja taimedele, olles seega häirivaks keskkonnateguriks.

## Vaata ka

* Võnkumine
* Normaalvõnkumine
Ahi (tähtkuju)

**Ahi** (ladina *Fornax*) on lõunataeva nõrga valgusega tähtkuju. See kuulub tänapäeva 88 tähtkuju hulka ning see on suuruselt 41. tähtkuju, kattes tähistaevast 398 ruutkraadi.

Tähtkujule andis nime 1756. aastal Prantsuse astronoom  Nicolas Louis de Lacaille.

Ahju tähtkujus asub 18 galaktikast koosnev galaktikaparv ja palju kääbusgalaktikaid.

## Viited
Nihkumine

**Nihkumine** on nõlvaprotsessidest kõige aeglasem ja selle toimumiseks ei piisa ainult gravitatsioonijõust. Aineosakeste liikumahakkamiseks on vaja kõrvalisi jõude, milleks võib olla näiteks pinnase korduv külmumine ja sulamine. See lõhub osakestevahelisi seoseid ja soodustab seega gravitatsiooni mõjulepääsu. Niisugust protsessi silmaga ei näe, näeb vaid selle tagajärgi. Kõige selgemini avalduvad nihkumise tagajärjed nõlva alumises osas, kuhu kuhjuvad peeneteralised setted. Nõlvale rajatud ehitised võivad pika aja jooksul toimuva nihke tagajärjel viltu vajuda või puruneda.
Nõlvaprotsessid

**Nõlvaprotsessid** on raskusjõu mõjul nõlvadel toimuvad protsessid, mille tagajärjel muutub nõlva kuju.

Nõlvaprotsessid jagunevad järgmiselt:

*väga kiired
**varisemine
**libisemine

*väga aeglased
**voolamine
**nihkumine

## Vaata ka
*Maalihe
Erdenedzuu hijd

**Erdenedzuu hijd** (mongoli *Эрдэнэзуу хийд*; eesti keeles saja kalliskivi klooster; ka **Erdeni-dzuu**, **Erdeni Tzu**, **Erdene-zuu**, **Erdene Zuu Khiid**) on aastatel 1586–1587 ehitatud budistlik klooster Mongoolias.
 
Erdenedzuu asub Mongolite riigi suurkhaan Tšingis-khaani kunagi asustatud impeeriumi pealinna Karakorumi asukohal.

Mongoli keeles tähendab *Dzuu* Buddhat ja *Erden* aaret. Kloostri ehitamise eestvedajaks oli Abatai-khaan (ka Avtai Khan või Avtai Sain khaan). Kloostri rajamine on seotud teise budismi populariseerimise perioodiga Mongoolias. Esimene bogdogeegen Dzanabadzar sündis kloostri lähedal Yeson Zuili stepis.

1580. aastal kohtusid Avtai-khaan ja tema vend Tumenkhen-khaan III dalai-laama Sonam Gyatsoga, kuulutasid Tiibeti budismi Mongoolias ametlikuks riigiusundiks ja andsid lubaduse ehitada Mongooliasse uus budistlik klooster.

1930. aastatel oli kloostris üle 30 templi, mille hävitasid 1937. aastal mongoolia kommunistid. Aastatel 1960–1990 oli Erdenedzuu kasutusel muuseumina. Nüüdseks on kolm templit taastatud ja ühes neist viiakse läbi usulisi tseremooniaid.

Erdenedzuu on kuulus ümber kloostri paikneva 108 stuupast koosneva müüri poolest. Ühte neist on maetud ka kloostri asutaja Avtai-khaan.

Erdenedzuu keskel oli eraldi palee ja kolm suurt templit. Kivist olid ehitatud ainult templid ja mõned lisahooned. Mungad, keda oli 1920. aastate paiku ligi 3000, elasid jurtades. Orkhoni jõe orus asub ka üks väiksem klooster – Tövkin Khiid.

## Vaata ka
*Mongoolia kloostrid
## Välislingid

*Erdene Zuu monastery + Kharkhorin (inglise)
*Layout of Erdene Zuu
*Avtai Khan Introduces Buddhism into Mongolia (inglise)
*Mongolian Manuscripts
Seljajärv

**Seljajärv** on järv Pandivere kõrgustiku kagupiiril looduskaunis kohas Piibe maanteest 0,5 km kaugusel Vägeva lähedal Koluvere külas.

Järves leiub haugi, särge ja järvekarpi. Jõevähki leidus järves aastani 2009, mil järves levis vähikatk.

Järv on tekkinud Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ümberehituse tulemusel.

## Vaata ka
*Edru Kaanjärv

## Viited
Haapsalu laht

**Haapsalu laht** asub Lääne-Eestis Lääne maakonnas Haapsalu linna juures. Lahe vastaskaldal on Noarootsi poolsaar.

Haapsalu laht on liigendatud ja koosneb mitmest siselahest ning nendevahelistest väinadest. Lahtedest on tuntumad Haapsalu linnaga külgnevad Tagalaht, Suur viik ja Eeslaht. Teised lahed: Tahu laht, Nodaski laht, Saunja laht, Ninaauk, Nodaski laht, Klippa lõuk, Riimi meri ja Saaremõisa laht (käsitletakse ka rannajärvena). Väinad laheosade vahel: Rokkasilm, Kropi silm, Killaste silm. Tähtsamad poolsaared lahes on Võnnu poolsaar ja Klippa saar (Noarootsi poolsaare osad) ning Bürgermeistri holm ja Krimmi holm (Haapsalu linnas). Haapsalu lahes on ka mitmed saared, laiud, rahud.

Haapsalu lahe seisundit hinnatakse halvaks, eriti Tagalahes. Haapsalu laht tõsteti Eesti keskkonnaprobleemina esile näiteks 2015. aasta Euroopa keskkonnaaruandes.

## Viited
Taranatha

**Taranatha** (1575–1634) (Kun-dga'-snin-po) sündis Drongis, Tiibetis, arvatakse et samal päeval kui Padmasambhava. Taranatha andekust ja teravat mõistust pandi tähele juba lapsepõlves tema õpetajate Je Draktopa, Yeshe Wangpo, Kunga Tashi, Jampa Lhundrup, Buddhagupta poolt.

Taranatha kui ümbersündinu, Krishnacarya (Krsnacarya/Kanha), avastas Khenchen Lungrik Gyatso. Teda loetakse ka Mandzushri kehastuseks.
 
Taranatha rajas 1615. aastal Takten Phuntsok Lingi kloostri Tsangpo orus Shigatse lähedal. 1642 võttis V dalai-laama kloostri üle ja see sai uueks nimeks Ganden Puntsokling.

Tema kirjutatud on kuulus budismi ajalugu (*dpal dus kyi 'khor lo'i chos bskor gyi byung khungs nyer mkho*) ja 1604. aastal Kuldne palvekee, Bodhisatva Tārā pärinevus.

Abatai-khaan (Avtai Khan) (Avtai Sain khaan) kohtus temaga 1580 Jonangis. 
 
Taranatha suri Mongoolias Urgaas (nüüd Ulaanbaatar) ja tema säilmed asuvad Lhasa lähedal Hõbe-stuupas. Elu jooksul rajas ta mitu kloostrit Mongooliasse.
Taranatha järgmine kuulus kehastus oli Dzanabadzar, kes oli esimene Bogdogeegen, Khalkha Jebtsun Damba Khutukhtu on samuti Taranatha ümberkehastus.
Hara laht

**Hara laht** (varem ka *Papilaht*) on laht Põhja-Eestis Juminda ja Pärispea poolsaare vahel.

Lahe kaguosa rannikul asub Loksa linn. Samas asub ka Loksa sadam ja suubub lahte Valgejõgi.

Lahe lõunaosas suubub merre Lohja oja.

Juminda poolsaare juures asub väike Hara saar. Saare ja mandriosa vahele jääb Hara salm. Saarest loodes asub Hara sadam. Poolsaare põhjaosas asuvad ka Naskali laht ja Sagu laht, mis on mõlemad Hara lahe osad. Naskali lahe juures ulatub lahte Tapurla neem, kus asub Tapurla sadam. Samas lähedal asuvad ka Tapurla karid.

Pärispea poolsaare põhjaosas asub Odakivi laht, mille lõunaosas paikneb Odakivi rändrahn. Samal poolsaarel asub ka Suurpea küla, kus asub väike Suurpea sadam.

Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal oli lahel ja laheäärsel rannikul Suurpea mereväebaas.

## Vaata ka
*Hara (Kuusalu)
*Suurpea
*Pärispea

## Viited
1987. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXIII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Daugavpilsis 13. veebruarist 5. märtsini 1987. 

Kuna põhiturniiril jäid kolm mängijat esikohta jagama, peeti meistri selgitamiseks täiendav kaheringiline kiirturniir. Otsustavaks kujunes teise ringi partii, milles Korenevski võitis Mogiljanskit ja tuli kolmandat korda üleliiduliseks meistriks.
Mongoolia kloostrid

**Mongoolia kloostrid**

Mongoolias kasutatakse kloostri kohta nimetust **süme**, (**sume**) **küriye** või **keid** (**hijd**). Therāvadas on sellele analoogne mõiste *[[vihāra]]* ehk *[[wat]]*.

## Õppeained

Kõigis datsanites õpetati viit distsipliini (mongoli keeles *цзаба*). Kõiki neid viit distsipliini õpetati kloostris (datsanis) 13-aastase õppeprogrammi jooksul. Pärast 13-aastase kursuse lõpetamist loeti laama (munk) (*гарамба*) nn esmase hariduse saanuks.

*(mongoli *Намдэл*) (sanskriti *[[Pramanavartika]]*) – loogikaõpetus 

1. aasta (mongoli keeles *хадаг*) 

2. aasta (mongoli *чжюн брай*) 

3. aasta (mongoli *шидув*) 

4. aasta (mongoli *юлчжан*) 

*(mongoli *Парчин*) (sanskriti *[[Paramita]]*) – eetika

5. aasta (mongoli *дон-дун-чжу*) 

6. aasta (mongoli *чуксар-ог*)

7. aasta (mongoli *чунсар-гон*) 

8. aasta (mongoli *абданбо*) 

9. aasta (mongoli *парчин* või *парчин-донмо*)
 
*Nāgārdžuna dialektika (mongoli *Ума*; sanskriti *[[Madhjamika]])* 

10. aasta (mongoli *умасарба)*

11. aasta (mongoli *ума-нинба)*

*metafüüsika (mongoli *Дзод*; sanskriti *[[Abidharma]])* 

12. aasta (mongoli *дзод-сарба)*

13. aasta (mongoli *дзод-нинба)* 

*mungaelu eeskirjad ja normid (mongoli *Дулба*; sanskriti *[[Vinaja]])*

## Kloostrid ([[datsan]]id)

*Gandantegtšilen hijd (mongoli *Гандантэгчилэн хийд*)
*Lamyn Gegeenii Dedlen Khiid 
*Dashchoinkhorlon Khiid – asutati 1820
*Uvgun Khiid 
*Daschoilon Khural Khiid 
*Khamaryn Khiid, Khamariin Khiid, Khamar (*Хамарын хийд*; Hamarõn hijd)
*Baldan Baraivan asutati    
*Danzandarjaa Khiid
*Erdenedzuu hijd (*Эрдэнэзуу хийд*)
*Gandan Muntsaglan Khiid
*Amarbayasgalant Khiid
*Zayain Khüree Khalkha Zaya Pandita klooster oli ka Dzanabadzari juhtimise all.
*Kharagiin Khiid 
*Arga Bileg 
*Manzshir Khiid 
*Pethub Stangey Choskor Ling – Bakula Rjönbüütšijn hijd *Бакула Ренбүүчийн хийд*), Bakula Rinpoche  
*Dambadardžajlin hijd (*Данбадаржайлин хийд*)
*Daštšojlin hijd (*Дашчойлин хийд*)
*Deedbod Khiid
*Geser hijd (*Гэсэр хийд*)
*Lamrim Süm  
*Choijin Laama muuseum-klooster
*Naro Khajid nunnaklooster
*Öndör Geegen Zanabazari klooster
*Otochmaaramba Khiid
*Tara Ekh nunnaklooster
*Dechindarjaa Khiid 

### Vaata ka
* Bogdogeegen
* Jebtsun Damba Khutukhtu
* Dzanabadzar
* Dža-laama
* Agvan Doržijev
* Vend Vahindra
* Bakula Rinpoche
* Datsan 
* Panmongolism 
* Soyombo tähestik 
* Jurta

## Välislingid

*Mongoolia – karu ja draakoni vahel
* Poisoned Arrows: The Stalin-Choibalsan Mongolian Massacres, 1921
* Erdene Zuu Monastery
* Mongolian Massacres, 1921-1941
*Monasteries and temples in Mongolia
* Introduction on Buddhist monasteries
* Entries of the Rinchen Atlas
* Don Croner's World
1988. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXIV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Jerevanis 19. veebruarist 9. märtsini 1988.

Teist korda meistrivõistluste ajaloos anti välja kaks kuldmedalit.
Nikolai Mištšanski

**Nikolai Mištšanski** (ukraina Микола Мищанський;  28. november 1954 – 23. märts 2011) oli Nõukogude Liidu kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Pärit Ukrainast, elas ta 1980. aastate keskpaigast saati Usbekistanis. Ta oli maailmameistrivõistluste medalist (pronks 1980) ning kahekordne NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes 1980 ja 1985. NSV Liidu meeskonna koosseisus võitis ta 1986. aastal kabeolümpia. Ka võitis ta 1971. aastal esimesed mitteametlikud ja 1972. aastal esimesed juunioride maailmameistrivõistlused.

## Viited
Bernt Notke

**** (1435 Lassan – talv 1508/1509 Lübeck) oli saksa maalikunstnik ja skulptor. 

## Elukäik
*u 1440 – Bernt Notke sündis Pommeri väikelinnas Lassenis
*1467 – esmamainimine Lübeckis, vastuvõtmine klaasijate ja maalijate tsunfti
*u 1467 – Notke ja ta naine Agnes said kinnisvaraomanikeks
*1468 – Lübecki rae kiri Tallinna raele Notke sugulase preester Diderick Notkeni asjus. Kirjas on Notket nimetatud Lübecki kodanikuks
*1467–1475 – Notkele maksti maalimistööde eest Lübeckis
*1477 – pühitseti sisse Lübecki toomkiriku triumfirist
*1479 – valmis Århusi toomkiriku peaaltari retaabel
*1479 – Notke ostis Lübeckis Breiten Straßel asuva maja
*1483 – valmis Tallinna Püha Vaimu kiriku peaaltari retaabel
*1483–1484 Notke reisid Stockholmi
*1486–1489 Notket mainiti Lübeckis
*1491–1496 Notke töötas Stockholmis Rootsi riigi müntmeistrina
*1498 – Notke oli tagasi Lübeckis
*1505. aastast töötas Lübecki Peetri kiriku töödejuhatajana
*1509 – Peetri kiriku eestseisjad palkasid uue töödejuhataja, maikuus mainiti, et Notke on surnud

## Looming
Bernt Notke loomeaeg langeb keskaja ja varauusaja, hilisgootika ja renessansi piirimaile. Ühest küljest oli ta paljuski kinni keskaja kunsti kaanonites, ent teisest küljest katsetas julgelt uusi kunstilisi võtteid ja tehnilisi lahendusi. Tema loomingut iseloomustab monumentaalsus, jõuline väljendusrikkus ja oma aja kohta uudsete materjalide kasutamine (maalikunstis lõuend, polükroomsete skulptuuride juures nahk, klaas, põdrasarved jm). Notke oli eelkõige hiilgav maalija ja võimekas töökojajuhataja.

Dokumentaalselt on tõestatud Notke töökoja autorsus järgmiste teoste puhul: Lübecki toomkiriku 17 meetri kõrgune triumfirist (1477), Århusi toomkiriku peaaltar Taanis (1479) ja Tallinna Püha Vaimu kiriku peaaltar (1483). Stiililise võrdluse põhjal on talle omistatud ka Lübecki Maarja kirikus asunud maalid „Surmatants” ja „Püha Gregoriuse missa” (mõlemad hävinud), Stockholmi vanalinnas (Gamla stan) Suurkirikus (Storkyrkan) asuv Püha Jüri skulptuurigrupp, Tallinna Niguliste kiriku „Surmatants”.

Notke töid on ka Hollandis, Taanis ja Norras, sealhulgas altar Trondenesi kirikus Harstadi lähedal.

Stockholmi vanalinnas Österlånggatanil asub skulptuurigrupp "Püha Jüri ja lohe". Selle tellis Rootsi regent Sten Sture vanem, et tähistada Sture võitu Taani kuninga Christian I üle 1471 toimunud Brunkebergi lahingus. Selle skulptuurigrupi täpne koopia asub Lübeckis Katharinenkirches.

## Viited

## Välislingid

* Niguliste muuseumis näitus „Bernt Notke – uuenduste ja traditsioonide vahel” pressiteade 11. juuni 2009
* Anu Mänd. Bernt Notke aasta Tallinnas Sirp.ee, 24. september 2009
Pärnu krahvkond

**Pärnu krahvkond** (rootsi keeles *Grevskapet Pernau*, ) oli Pärnumaal asunud Rootsi kuninga läänivaldus 17. sajandil.

Pärnu krahvkonna moodustas 16. oktoobril 1627 Rootsi kuningas Gustav II Adolf, 2. oktoobril 1625 krahv Thurnile Norrköpingi õiguse alusel läänistatud Pärnu lääni aladest. Krahvkonna koosseisu kuulusid Audru, Tahkuranna, Võlla, Tori, Pööravere, Kaelase, Koddesi ja Koonga mõis. Läänivalduse omanikuks sai Böömimaa aadliku ja sõjamehe krahv Heinrich Matthias von Thurni poeg ooberst krahv Franz Bernhard von Thurn-Valsassina (1592–1628).

Heinrich Matthias ja Franz Bernhard olid Gustav II Adolfi liitlase protestandist Pfalzi kuurvürstkonna kuurvürsti ja Böömimaa kuninga Friedrich Ii pooldajad kolmekümneaastase sõja Böömi sõjas, 1618–1625.

Kuna Franz Bernhard suri juba järgmisel aastal, läks krahvkond tema lesele krahvinna Magdalena von Thurn-Valsassinale (sündinud krahvinna Hardeck; u 1600 – 1651). Temale kuulus krahvkond veel 1632. aastal; ta haldas krahvkonda alaealise poja eest.

1654. aastal oli Pärnu krahviks Franz Bernhardi ja Magdalena poeg krahv Heinrich von Thurn-Valsassina (1628–1656), kel oli kindralmajori auaste ja kes oli 1653–1655 Eestimaa kuberner.

Järglasteta Heinrich von Thurn-Valsassina (1628–1656) surma järel 1661. aastal anti krahvkond kompensatsiooniks kaotatud Kuressaare krahvkonna eest krahv Magnus Gabriel De la Gardiele (1622–1686), kui Kuressaare krahvkond anti pärast Rootsi kuninganna Kristiina loobumist troonist 1654. aastal ja Rooma elama asumist Kristiinale elatusmaaks (rootsi keeles *underhallsland*).. 1666–1675 rentis Magnus Gabriel De la Gardie käest Pärnu krahvkonda ja mingil ajal ka Haapsalu mõisa, Hinrich Crohnenstern

## Krahvkonna asehaldur
* 1665 Magnus von Wolffeldt (surn. 1666) Parasmaa mõisnik

## Vaata ka
* Haapsalu krahvkond
* Kuressaare krahvkond

## Viited
Parasmaa

**Parasmaa** on elaniketa hajaküla Pärnu maakonnas Lääneranna valla idaosas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Küla läbib Kõima–Avaste kohalik tee, millelt küla piires hargneb kohalik tee Vahenurme külla.

Küla ümbritsevad kirdes Kesu raba ja läänes Avaste soo. Küla põhjapiiriks Avaste külaga on vana Avaste oja säng. Külast lõunas voolab Allika jõgi.

Küla põhiosa asus paekõvikul (21 meetrit üle merepinna) ning mõni talu asus ka Avaste soo servalade kruusakõrgendikel.

Külatuumikust (kõvikust) lääne, põhja ja kirde poole jäävad soostuvate ja metsastuvate niitudega alad kuuluvad Avaste looduskaitseala koosseisu. Parasmaa küla naabruses asuva kaitseala koosseisus olev ala on silmapaistvalt tammederohke (jämedaim Mõnjama tamm 1,3 meetri kõrguselt ümbermõõduga 584 cm).

## Ajalugu
Muinasaja lõpul kuulus Parasmaa Soontagana muinaskihelkonda, mille keskuseks oli Maalinna soosaarel olev Soontagana maalinn. Maalinna soosaarele viis Parasmaalt ka talitee.

Vanimad kirjalikud teated Parasmaa küla kohta pärinevad 1429. aastast, kui Diederick Uxkel (Uexküll) Vigalast ostis Parasmaa piirkonnast ühe heinamaatüki.

1620. aastatest alates on teateid Parasmaa mõisa (*Parrasma*) kohta, mis 17. sajandi lõpust kuulus riigile. Eesti Vabariigi ajal oli Parasmaal 12 talu, enamik neist asundustalud.

Parasmaal oli ka vana triangulatsioonitorn, mis varises kokku alles 1990. aastate alguses.

Parasmaa elanikkond kannatas tugevasti 1949. aasta suurküüditamise ja sundkollektiviseerimise tagajärjel. See põhjustas sealsete elanike rände linnadesse. Viimane elanik lahkus Parasmaalt 1979. aastal. Varsti pärast seda filmiti külas “Jõulud Vigalas” talude põletamise stseene. 

1980. aastatel tehti Parasmaa kõvikul maaparandus, mille käigus hävitati mitu talukohta ja kannatada sai ka arhailine külastruktuur. Vanast külatuumikust põhja pool asuvad kruusakõrgendikud metsastati (kunagise metsavahikordoni ümbruses). Uusimad ehitised Parasmaal on 21. sajandi alguses ehitatud jahionnid.

## Viited
Nurme tänava residents

**Nurme tänava residents** ehk **Palitseri villa** on Tallinnas Nõmme elamurajoonis aadressil Nurme tänav 47/49 asuv hoonetekompleks, mida Eesti Valitsus alates Nõukogude ajast kasutas riigi külaliste ja ministrite majutamiseks ja nõupidamisteks. 

Maja on 1932. aastal arhitekt Friedrich Wendachi projekteeritud ja seda peetakse Eesti tipparhitektuuri näiteks. Lisaks majale on tuntud ka selle juurde kuuluv Späthi firma kujundatud luksuslik iluaed.

Maja kasutas Nõukogude ajal ülemnõukogu ladvik. 

1998. aasta juunis kerkis hoone avalikkuse tähelepanu alla seoses välisminister Toomas Hendrik Ilvesega, kes seal elas. Selgus, et residentsi ülalpidamiskulud on olenevalt kommunaalkulude suurusest 20 000 – 25 000 krooni kuus. Ministri brutopalk oli siis 16 800 krooni. Maja ülalpidamis- ja personalikulud maksis kinni välisministeerium. Ametlikult hüvitati siis ministritele üürikorteri ülalpidamise kulud kuni 3500 krooni kuus, Ilvese residentsikulud ületasid lubatud määra kuus korda.

Pärast Ilvese lahkumist rentis riigikantselei residentsi Konstantinoopoli jurisdiktsiooni alla kuuluvale Eesti Apostlikule Õigeusu Kirikule, mille peaks on metropoliit Stefanus. 

19. märtsil 2002 otsustas sinod lõpetada Nurme tänava residentsi rendilepingu. 2002. aasta lõpus kuulutas valitsus välja kinnistu müümise enampakkumise, kus alghind oli 2 miljonit krooni. Kinnistut müüa ei õnnestunud.
2004. aastal soovitas riigikontroll villa võõrandada, kuna kontrolli ajal seisis maja tühjana.

2006. aasta suvel sooviti Kadrioru presidendilossi suvise remondi ajaks president Arnold Rüütli käsutusse Nurme tänava residents, millega Riigikogu nõusse ei jäänud. Riigikantselei peadirektori Marten Koka väitel oli Nurme 47 asuv maja sellises seisus, mis ei võimalda kohe sisse kolida ja vajas väikest remonti ja riigikantseleil seal remonti teha pole plaanis.

Maja on arhitektuurimälestis.

## Välislingid
*