open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Passion, Pain & Demon Slayin'

**"Passion, Pain & Demon Slayin'"** on Kid Cudi kuues stuudioalbum. Albumi andsid 2016. aastal üheskoos välja plaadifirmad Wicked Awesome Records ja Republic Records. Albumil teevad kaasa veel Pharrell Williams, André 3000 Benjamin, Travis Scott ja Willow Smith. Albumilt on avaldatud kaks singlit "Frequency" ja "Surfin'" koos Pharrelliga. 

Album jõudis oma esimesel müüginädalal edetabelis Billboard 200 kohale 11 müües 49&nbsp;000 albumühikut. Album oli sel nädalal läbimüügilt teine digitaalne album 24 000 eksemplariga. Samuti striimiti albumit esimesel müüginädalal 35 miljonit korda.

## Radade loend

## Viited
Eestlased Luksemburgis

**Eestlased Luksemburgis** on Luksemburgis elanud või elavad eestlased.   

1990. aastatel asusid Luksemburgi tööle välisfirmadesse suunatud eestlased. 1997. aastal asutasid kohalikud Eesti-huvilised Luksemburgi Eesti Seltsi, millega liitus hiljem ka eestlasi. 

Eesti liitumise järel Euroopa Liiduga hakkas eestlaste arv Luksemburgis aasta-aastalt kasvama, kuid on 2020. aastatel on see jäänud püsima 650 juurde. Luksemburgi statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2015 Luksemburgis 574 eestlast, 1. jaanuaril 2019 aga 645 eestlast ning 1. jaanuari 2023. aasta seisuga elab Luksemburgis 651 eestlast. 

Paljud Luksemburgis elavad eestlased töötavad Luxembourgis asuvates Euroopa Liidu institutsioonides, näiteks Euroopa Komisjonis, Euroopa Parlamendis, Euroopa Liidu Kohtus, Euroopa Kontrollikojas, Eurostatis. 

Riigis tegutseb Luksemburgi Eesti Kool. Eesti keelt õpetatakse ka Luxembourgi I Euroopa Koolis. Riigis tegutsevad veel laste lauluringid, käsitööring Muhu Pätid, ansambel Meloodilised Tordid ja naisrahvatantsurühm Laiali.

Luksemburgis elab kunstnik Tiina Laan-Dondelinger.

## Vaata ka
*Eesti-Luksemburgi suhted
*Eestlased Belgias

## Viited

## Välislingid
*Eestlased Luksemburgis, Luksemburgi Eesti Seltsi koduleht
*Eestlased Euroopas: Eestlased Belgias, Luksemburgis ja Šveitsis, Eesti Suursaatkond Belgias ja Luksemburgis, 25.10.2013
Eestlased Hollandis

**Eestlased Hollandis** on Hollandis elanud või elavad eestlased.

Hollandis tegutseb Eesti Maja Hollandis ja Eesti Kool Hollandis.

## Vaata ka
*Eesti-Hollandi suhted
*Eestlased Belgias
*Eestlased Luksemburgis

## Välislingid
*Facebooki grupp "Eestlased Hollandis"
Eestlased Iirimaal

**Eestlased Iirimaal** on Iirimaal elanud või elavad eestlased.  

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Iirimaal 2560 Eesti kodanikku ja 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 2169 Eesti kodanikku.

Iirimaal Corkis tegutseb Corki Eesti Pereselts Üheskoos (asutatud 2009), kelle eestvõttel asutati 2013 Corki Eesti Kool. Samuti tegutseb Iirimaal Eesti Kultuuri- ja Spordiselts Iirimaal (asutatud 2012), kelle eestvõttel asutati septembris 2012 Eesti Kool Iirimaal. Dublinis tegutseb eesti naisrahvatantsu ansambel Iiris. 

## Vaata ka
*Eesti-Iirimaa suhted
*Eestlased Suurbritannias
*Eesti-Suurbritannia suhted

## Viited
Pikantsed lood ja anekdoodid

"**Pikantsed lood ja anekdoodid: ajakiri kõigile, kes armastavad pikantseid ja lõbusaid lugusid ning soovivad südamest naerda**" oli huumoriajakiri, mis ilmus 1931. aastal Tallinnas. 

Toimetus asus aadressil Lühike jalg 9-1. Ajakiri ilmus kuus korda aastas. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Voldemar Kaljumäe. 
Ajakirja trükiti trükikojas "J. ja A. Paalmann". Numbri hind oli 35 senti.

## Viited
Eestlased Kreekas

**Eestlased Kreekas** on Kreekas elanud või elavad eestlased. 

Kreekas tegutseb Kreeka Eesti Kultuuriselts. Kreekas on avatud Eesti Suursaatkond Ateenas.

## Vaata ka
*Eesti-Kreeka suhted

## Viited

## Välislingid
*Facebooki grupp "Eestlased Kreekas"
Eestlased Leedus

**Eestlased Leedus** on Leedus elanud või elavad eestlased.  

Vanemad eestlased on Leetu jõudnud eeskätt seetõttu, et pärast Siberisse küüditamist ei tohtinud nad Eestisse naasta. Hiljem on enamik Leetu kolinud eestlastest asunud sinna seoses abiellumisega. Leedus elab ka eestlasi, kes on seal asutanud ettevõtte või töötavad Eesti ettevõtete esindajatena.

Leedu Statistikaameti andmetel elas 2001. aastal Leedus 58 Eesti kodanikku, 2 inimest, kellel oli nii Leedu kui Eesti kodakondsus, ja 419 Eesti kodakondsuseta eestlast.

Leedus tegutseb 1987. aastast Leedu Eestlaste Selts ja pühapäevakool. 

## Vaata ka
*Eesti-Leedu suhted
*Eestlased Lätis

## Viited

## Välislingid
*Facebooki kodanikuühendus "Eestlased Leedus"
Tapper (1927)

Kirjanduse ja pilke almanahh "**Tapper**" ilmus 1927. aastal Tartus kirjastuse "Tapper" poolt.

Toimetaja oli August Pill. Ajakirjas olid jutustused Mait Metsanurgalt, Mats Mõtslaselt, Pantelei Romanovi novell "Kevad", humoreskid, Eesti filmi "Noored kotkad" arvustus ja filmikaadrid, lisaks sisaldas erinevaid reklaame. Illustratsioonid ja karikatuurid olid Romulus Tiituselt.Ajakirja trükiti Ed. Bergmann trükikojas. Ilmus ainult 1 number.

### Kaastöölised
* Konrad Voores (pseudonüüm) = Konrad Vanik
* Mihhail Zoštšenko
* Arthur Roose
* Panteleimon Romanov
* Reemulus Augustus
* Hugo Raudsepp
* Jânis Poruks
* Teuvo Pakkala
* Hj. Nortamo (pseudonüüm) = Frans Hjalmar Nordling
* Mats Mõtslane
* Mr. O.L.E. Nobel
* Mait Metsanurk
* Guy de Maupassant
* Karl Martinson
* Oskar Luts
* Bernhard Linde
* Käsper Kustus
* Aleksandr Kuprin
* Aleksandr Jakovlev
* Erni Hiir
* Oskar Gustavson
* Hanns Heinz Ewers
* Voldemar Bornhöhe
* Hendrik Adamson
* Romulus Tiitus (karikaturist)

## Viited
Rahvusvaheline Tolkieni lugemise päev

**Tolkieni lugemise päev** on iga-aastane üritus, mille algatas Tolkieni Selts 2003. aastal ja mis toimub 25. märtsil. Selle eesmärk on soodustada lugemist, kasutades J. R. R. Tolkieni teoseid ja kasutada Tolkieni teoseid hariduses ning raamatukogudes. Kuupäev 25. märts valiti Sauroni, "Sõrmuste isanda" peamise antagonisti, huku tähtpäeva auks.

Päeva algatas USA linna Syracuse'is ajalehe Post-Standard kolumnist Sean Kirst. Kirst on korraldanud Tolkieni lugemise päeva igal aastal alates aastast 2008.

## Viited

## Välislingid
* Tolkieni lugemise päev Tolkieni seltsi kodulehel
* Tolkieni lugemise päev Tolkien Gateways
Anton Zeilinger

**Anton Zeilinger** (sündinud 20. mail 1945 Ried im Innkreisis Austrias) on austria kvantfüüsik, nobelist. 

Ta töötab 1999. aastast Viini Ülikoolis eksperimentaalfüüsika professorina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on kvantfüüsika ja teleportatsioon. Tal on uurimusi kvantpõimituse alal, aatomioptikas ning kvantinformaatikas (kvantkrüptograafias, kvantteleportatsioonis ja kvantarvutite alal).

Ta oli Austria Teaduste Akadeemia president alates 2013–2022.

2022. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna koos Alain Aspecti ja John  Clauseriga katsete eest põimunud footonitega, Belli võrratuse rikkumise tuvastamise ja teedrajava panuse eest kvantinformaatikasse.

## Haridus- ja töökäik
Ta õppis aastatel 1963–1971 Viini Ülikoolis füüsikat ja matemaatikat. 1971. aastal sai ta Viini Ülikoolist doktorikraadi füüsikas. Tema doktoritöö "Neutron Depolarization in Dysprosium Single Crystals" juhendajaks oli Helmuth Rauch. Zeilinger habiliteerus 1979. aastal Viini Tehnikaülikoolis (*Dr. h. c. mult.*).

Ta töötas aastatel 1988–1989 Müncheni Tehnikaülikooli füüsikaprofessorina ja 1990–1999 Innsbrucki Ülikooli eksperimentaalfüüsika professorina. Alates 1999. aastast on ta Viini Ülikooli eksperimentaalfüüsika professor. Ühtlasi juhib ta 2004. aastast Austria Teaduste Akadeemia Kvantoptika ja Kvantinformaatika Instituuti.

## Tunnustus

*2004 – Ameerika Füüsikaõpetajate Seltsi Klopstegi mälestusauhind
*2005 – Wilhelm Exneri medal
*2008 – Isaac Newtoni medal
*2010 – Wolfi füüsikaauhind
*2022 – Nobeli füüsikaauhind

#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
*1998 – Austria Teaduste Akadeemia
*2000 – Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia
*2002 – Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia 
*2005 – Leopoldina
*2005 – Slovaki Teaduste Akadeemia
*2006 – Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
*2009 – Prantsuse Teaduste Akadeemia
*2011 – Academia Europaea (informaatika sektsioon)
*2013 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 
*2014 – Valgevene Rahvuslik Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid

*Curriculum Vitae Anton Zeilinger. vcq.quantum.at
*''Quantum Teleportation'' by Zeilinger. Anton Zeilingeri artikkel ajakirjas Scientific American (2000)
Priestley medal

**Priestley medal** on teadusauhind, mida annab välja Ameerika Keemiaselts alates 1922. aastast väljapaistvate saavutuste eest keemias. Auhind on asutatud keemik Joseph Priestley (1733–1804) auks.

Auhinda anti algul iga kolme aasta tagant, alates 1944. aastast sai sellest iga-aastane auhind.

## Laureaadid

1920. aastad
* 1923 Ira Remsen
* 1926 Edgar Fahs Smith
* 1929 Francis P. Garvan

1930. aastad
* 1932 Charles L. Parsons
* 1935 William A. Noyes
* 1938 Marston T. Bogert

1940. aastad

1950. aastad

1960. aastad

1970. aastad

1980. aastad

1990. aastad

2000. aastad

2010. aastad

2020. aastad

## Viited

## Välislingid
* Priestley Medal. acs.org
* 85th Anniversary Of The Priestley Medal. pubs.acs.org
J. Lawrence Smithi medal

**J. Lawrence Smithi medal** on teadusauhind, mida annab välja USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia saavutuste eest meteoorkehade uurimisel.

Autasu on asutatud keemiku ja meteoriitikateadlase John Lawrence Smithi (1818–1883) auks.

      
      
Auhinda antakse välja iga kolme aasta tagant. Auhinna rahaline suurus on 50 000 dollarit. Esimest korda anti auhind välja 1888. aastal. Selle au pälvis ameerika astronoom, meteoorkehade uurija Hubert Anson Newton. 1960. aastal määrati auhind Briti astronoomile Ernst Öpikule.

## Laureaate

## Viited

## Välislingid
*J. Lawrence Smithi Medal. nasonline.org
Franklini medal

**Franklini medal** oli teadusauhind, mida aastatel 1915–1997 andis välja Philadelphias asuv Franklini Instituut saavutuste eest inseneriteadusetes, füüsikas ja keemias, alates 1946. aastast ka eluteadustes. 1988. aastal anti auhind arvutiteaduse ja tunnetusteaduse valdkonnas (Donald Knuth).

Autasu asutati 1914. aastal Benjamin Franklini (1706–1790) auks. Alates 1998. aastast annab Franklini Instituut välja Benjamin Franklini medalit.

## Laureaate
#### Inseneriteadused

* 1915 – Thomas Alva Edison
* 1918 – Guglielmo Marconi 

* 1948 – Theodore von Kármán
* 1977 – Cyril M. Harris

#### Keemia

* 1916 – Theodore William Richards 
* 1920 – Svante August Arrhenius 
* 1924 – Ernest Rutherford
* 1928 – Walther Nernst 
* 1933 – Paul Sabatier

* 1934 – Irving Langmuir 
* 1937 – Peter Debye 
* 1947 – Robert Robinson
* 1972 – George B. Kistiakowsky 
* 1996 – Richard E. Smalley 

#### Füüsika

* 1915 – Heike Kamerlingh Onnes
* 1917 – Hendrik Antoon Lorentz 
* 1922 – Joseph John Thomson
* 1923 – Albert Michelson 
* 1925 – Pieter Zeeman
* 1926 – Niels Bohr 
* 1927 – George Ellery Hale 
* 1927 – Max Planck
* 1930 – William H. Bragg 
* 1931 – James Hopwood Jeans 
* 1932 – Philipp Lenard 
* 1934 – Henry Norris Russell
* 1935 – Albert Einstein
* 1937 – Robert Andrews Millikan 
* 1939 – Edwin Hubble 
* 1940 – Arthur Holly Compton 
* 1941 – Chandrasekhara Venkata Raman 
* 1943 – Harold Clayton Urey 
* 1944 – Pjotr Kapitsa 

* 1945 – Harlow Shapley 
* 1947 – Enrico Fermi 
* 1950 – Eugene Wigner 
* 1951 – James Chadwick 
* 1952 – Wolfgang Pauli 
* 1959 – Hans Albrecht Bethe 
* 1964 – Gregory Breit
* 1963 – Glenn Seaborg 
* 1967 – Murray Gell-Mann 
* 1969 – John Archibald Wheeler
* 1971 – Hannes Alfvén 
* 1974 – Nikolai Bogoljubov 
* 1975 – John Bardeen 
* 1980 – Lyman Spitzer 
* 1981 – Stephen Hawking
* 1982 – Kenneth Geddes Wilson 
* 1986 – Benoît Mandelbrot
* 1992 – Frederick Reines 
* 1995 – Gerard't Hooft 

#### Eluteadused

* 1948 – Wendell Meredith Stanley 
* 1949 – Theodor Svedberg 
* 1955 – Arne Tiselius 
* 1966 – Britton Chance
* 1968 – Marshall Warren Nirenberg 

* 1973 – Theodosius Dobzhansky 
* 1979 – G. Evelyn Hutchinson 
* 1982 – César Milstein 
* 1987 – Stanley Cohen
* 1997 – Mario Renato Capecchi

## Viited
 

## Välislingid
*Laureates Search. fi.edu
Eesti Kultuuriselts Moldovas

**Eesti Kultuuriselts Moldovas** (rumeenia keeles *Organizația Obsteasca Comunitatea Estona din Republica Moldova*; ka **Chișinău Eesti Kultuuriselts**) on Moldovas Chișinăus tegutsev Moldovas elavaid eestlasi ühendav selts. 

Seltsi esimees on Igor Goncearov.

## Viited
Ryan McBride

**Ryan McBride** (15. detsember 1989 Derry – 19. märts 2017 Derry) oli Põhja-Iirimaa jalgpallur.

McBride oli 2011–2017 jalgpalliklubi Derry City keskkaitsja. Ta lõi 2017. aasta hooajal kaks väravat ja sai ühe kollase kaardi. Derry City eest mängides lõi ta kokku üheksa väravat ja võttis osa 131 kohtumisest.

2017. aasta 18. märtsil mängis McBride Derry City ja Drogheda Unitedi vahelisel kohtumisel. Järgmisel päeval leiti ta oma magamistoast surnuna. McBride'i toetajad kogunesid tema Bluebell Hill Gardensis asuva kodu ette teda leinama. Kuus päeva varem oli ta jalgpallimatši vaheajal kurtnud hingamisraskuste ja valu üle rinnas. Tema matused toimusid 23. märtsil, selleks ajaks polnud surma põhjust teatatud.

## Viited
Eestlased Norras

**Eestlased Norras** on Norras elanud või elavad eestlased.  

Norras tegutseb Norra-Eesti Ühing, mis ühendab eeskätt Eestist huvitatud norralasi. Ühing annab välja bülletääni Estlands-nytt. Eestlasi ühendab Eesti Selts Norras, samuti on olnud Facebookis grupp "Eestlased Norras".

Seisuga 2016 elab Norras umbes 6000 Eesti kodanikku.

## Vaata ka
*Eesti-Norra suhted
*MTÜ Norra sõbrad
*Eestlased Rootsis

## Viited
Eestlased Šveitsis

**Eestlased Šveitsis** on Šveitsis elanud või elavad eestlased.  

Šveitsis tegutseb Šveitsi Eesti Selts. 

Seisuga 2014 elas Šveitsis umbes 600 Eesti kodanikku. Suuremad eestlaste keskused on Genf, Zürich ja Winterthur.

## Vaata ka
*Eesti-Šveitsi suhted

## Viited
Eestlased Taanis

**Eestlased Taanis** on Taanis elanud või elavad eestlased.  

Taanis Kopenhaagenis tegutseb Kopenhaageni Eesti Selts "Eesti Kodu" ja Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool. Taanis on Eesti Suursaatkond Kopenhaagenis.

## Vaata ka
*Eesti-Taani suhted
*Eestlased Norras
*Eestlased Rootsis

## Viited
Kolesõna

**Kolesõna** on eesti keele sisult või vormilt ebaõnnestunud uudiskeelend. Ebasobiva sõnaloome väljaselgitamiseks korraldatakse meedias võistlus. Soovijad esitavad kandidaate ja nende hulgast valitakse aasta kolesõna.

Esimene võistlus toimus 2013. aastal ERR uudisteportaali algatusel.  

Kolesõnaks 2016 valiti uudissõnaline psühholoogiatermin "kootsing".  

## Kolesõnad
*2012 – validaator
*2013 – enekas
*2016 – kootsing
*2018 – tolerast

## Viited
Aasta tekstiilikunstnik

**Aasta tekstiilikunstnik** on erialane tunnustus aasta jooksul enim silma paistnud tegijale tekstiilikunsti või -disaini vallas. Auhinda antakse välja kord aastas alates 1996. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu eestvedamisel.

## Laureaadid
* 1996 – Katrin Pere
* 1997 – Erika Pedak
* 1998 – Katrin Pere
* 1999 – Elna Kaasik
* 2000 – Ülle Raadik
* 2001 – Krista Leesi
* 2002 – Tiina Puhkan
* 2003 – Mare Kelpman
* 2004 – Tiina Puhkan
* 2005 – Peeter Kuutma
* 2006 – Milvi Thalheim
* 2007 – Aet Ollisaar
* 2008 – Anu Raud
* 2009 – Maasike Maasik
* 2010 – Mare Kelpman
* 2011 – Ene Pars
* 2012 – Katrin Pere
* 2013 – Kadi Pajupuu
* 2014 – Krista Leesi
* 2015 – Erika Pedak
* 2016 – Kaire Tali
* 2017 – Mare Kelpman
* 2018 – Lylian Meister
* 2019 – Krista Leesi

## Viited
Kultuuriminister

**Kultuuriminister** on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi kultuuripoliitika kavandamine. Kultuuriminister on kultuuriministeeriumi juht. 

## Eesti kultuuriminister
Salzburgi Eesti Selts

**Salzburgi Eesti Selts** (saksa keeles *Salzburgisch-Estnische Gesellschaft*) on Austrias Salzburgis tegutsev Austria eestlasi ühendav selts.

Selts asutati 2002 ja asutajaliikmeid oli 14. Seltsi president on Katrin Lehismets.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Salzburg Wikis
*http://epl.delfi.ee/news/melu/eestlased-hoiavad-kokku-ka-mozarti-linnas?id=50943780
*Arhiiviversioon seltsi kodulehest, 2005
Valgevene Eesti Selts Pääsuke

**Valgevene Eesti Selts Pääsuke** (vene keeles *Эстонская община "Ласточка"*) on Valgevenes Minskis tegutsev Valgevene eestlasi ühendav selts.

Seltsi esimees on Oliver Manglus.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Eesti Instituudi kodulehel
*http://mehele.ohtuleht.ee/457386/eestlased-valgevenes
Mandžuuria Eesti Selts

**Mandžuuria Eesti Selts** oli Hiina eestlasi (täpsemalt Mandžuuria eestlasi) ühendav selts, mis tegutses 1917–1926 ja uuesti aastast 1934 (nime all **Harbini Eesti Selts**) Hiina Vabariigis Harbinis.

Selts asutati 8. aprillil (vkj 26. märtsil) 1917. Seltsi esimeheks valiti William Arthur Frantz Rehn.

Seltsil oli oma segakoor.

Et seltsi põhikiri ei olnud Hiina ametiasutustes registreeritud, siis mitme asjaolu tõttu lugesid Hiina võimud selle illegaalseks ja hiljemalt 1926 sulgesid selle.

## Viited

## Kirjandus
*Olaf-Mihkel Klaassen. "Mandžuuria Eesti Selts". Kleio nr 1, 1988. Lk 64-66
Anekdoodid ja naljad

"**Anekdoodid ja naljad: anekdootide ja naljade ajakiri**" oli huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1929–1932 Tallinnas, ilmumissagedusega korra kvartalis. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Hendrik Eichenbaum ja ajakirja kaane illustreerija Jaan Jensen.

Ajakirja trükiti trükikodades J. ja A. Paalmann (1929–1930 nr 1–3) ja Estotrükk (1930 nr 4 – 1932). Hind oli 50 senti.

## Viited
Tapper (kirjastus)

**Tapper** oli kirjastus, mis tegutses Tartus aastatel 1927–1939. 

Rühmituse asutasid kirjanikud ja tõlkijad, et tuua Eesti turule rohkem tõlkekirjandust. Avaldati ka romaane, laulikuid ja tarbekirjandust. Kirjastus erines teistest kirjastustes sellega, et tõlkijad said ise vabalt valida, milliseid teoseid nad sooviksid tõlkida. Kirjastust juhtis August Pill. Kirjastus kavatses hakata regulaarselt avaldama kirjandus- ja pilkealmanahhi "Tapper", mida jõuti avaldada aga vaid üks number 1927. aastal.

## Viited
Leonhard Kangro

**Leonhard Kangro** (24. veebruar 1921 Tartumaa, Aakre vald – 9. märts 2017) oli soomepoiss ja metsavend. Ta oli üks Eesti Tartu Tamme Lions-klubi asutajaid.

1943. aasta mais astus ta Soome armeesse, osales Viiburi lahe ja Vuokse tõrjelahingutes. 1944. aastal naasis ta Eestisse ja astus Keila-Joa luurekooli. Hiljem läks Saksamaale ning langes Tšehhis sõjavangi. 1946. aastal põgenes Tšehhi vangilaagrist ning hakkas metsavennaks. 1953. aastal ta tabati ja mõisteti 30 aastaks vangi. 1956. aastal vabanes vanglast.

Kangro on maetud Raadi kalmistule.

## Haridus
* Tihemetsa Metsatehnikum
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia

## Töö
* Saadjärve kolhoosi peamelioraator (1976–1990, maaparandus)
* Soomepoiste ühingu liige
* Eesti endiste poliitvangide liidu juhatuse liige
* Endiste poliitvangide Tartu ühenduse juhatuse liige
* Tartu Tamme Lions-klubi liige

## Tunnustus
* 1998 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* Soome Valge Roosi I klassi medal

## Viited

## Välislingid
* Raimu Hanson. Soomepoisiga tuli hüvasti jätma 99-aastane relvavend Soomest, Tartu Postimees, 20. märts 2017
Baindti klooster

**Baindti riigiklooster** (saksa keeles  *Reichskloster Baindt*) oli tsistertslaste nunnaklooster Saksamaal Baden-Württembergis Ravensburgi kreisis Baindtis.

## Ajalugu

Kloostri asutas aastal 1240 Konrad von Winterstetten Baindti külakeses ja nunnad tsistertslaste kloostrist Boosis kolisid sinna samal aastal. Esimene lõpetatud kloostritiib pühitseti aastal 1241 ja hiljem samal aastal kuulutas kuningas Konrad IV kloostri vabaks igast foogtist (ilmiktoetajast) – haruldane privileeg Saksamaa kloostritele, mis pidid sageli alluma oma foogti rünnetele ja kuritarvitustele. 1376. aastast läks Baindt keisri otsealluvusse, mis andis sellele riigikloostri seisuse, kuigi vaimulikes asjades jäi see Salemi kloostri abti alluvusse. Abtiss sai ka alama kohtuniku privileegi toona ligikaudu 200 alama üle, kes Baindti väikesel territooriumil elasid. Seda privileegi kinnitati 18. sajandi esimesel poolel.

Riigikloostri ülemana oli abtissil prelaatide Švaabi haru liikmena koht ja hääl Riigipäeval. Tal oli ka koht ja hääl Švaabi ringkonna maapäeval.

Nunnaklooster hävis Musta Surma ajal ja purustati aastal 1525 Saksa talurahvasõjas ja taas aastal 1643 Kolmekümneaastases sõjas. See ehitati ümber ja uuendati barokkstiilis 18. sajandil.

Kloostri kogukond, kus oli ajaloo jooksul keskmiselt 25 nunna, jõudis 37 nunnani aastal 1797, mis oli kõrgeim arv. Viis aastat hiljem saadeti klooster laiali ja sekulariseeriti Saksamaa mediatisatsiooni jooksul. See muudeti aastal 1802 vahetult keisrile alluvaks vürstkonnaks ja anti läänina Leydeni krahvile, seejärel aastal 1803 Aspermont-Lindeni krahvile ja pärast viimase mediatiseerimist 1806. aastal liidendati see Württembergiga. Valdus müüdi eraomandusse 1812. aastal.

Kloostri Jumalaema kirikust sai kihelkonnakirik, kuhu aastal 1842 viidi asutaja säilmed, pärast aastal 1841 alanud kloostriehitiste lammutamist.

Kirikus, mis nüüd on Ristija Johannesele pühitsetud, asub Ludźmierzi Jumalaema kuju.

Aastal 1903 müüdi endine kloostri väravahoone Heiligenbronni frantsiskaani õdedele.
David Rockefeller

**David Rockefeller** (12. juuni 1915 – 20. märts 2017) oli USA pankur.

Ta oli 2004. aasta juulist Rockefellerite suguvõsa vanim liige. Tema varanduse väärtus oli 2017. aasta märtsis 3,3 miljardit USA dollarit.

Rockefeller kohtus 1971. aastal Iisraeli peaministri Golda Me'iriga ja 1973. aastal kohtus ta Pekingis Hiina valitsusjuhi Zhou Enlaiga.

Rockefeller suri oma kodus New Yorgi osariigis Westchesteri maakonnas Mount Pleasanti linnas Pocantico Hillsi alevikus  magamise ajal.

## Isiklikku
Rockefelleril ja tema abikaasal Margaretil sündis kuus last.

## Viited

## Välislingid
For a Few Dollars More

:*Sergio Leone filmi kohta vaata artiklit [[Mõne dollari pärast]]*

"**For a Few Dollars More**" on Mike Chapmani ja Nicky Chinni kirjutatud laul, mille esitajaks on briti glämmroki ansambel Smokie. Singel anti välja 1978. aastal. Briti singliedetabelis jõudis laul 17. kohale.

Singli B-poolel oleva laulu "Goin' Tomorrow" autorid on Smokie liikmed Chris Norman, Pete Spencer, Alan Silson ja Terry Utley.

Aastaid hiljem avaldatud singli CD-versioonil on lisaks ka veel laulu "For a Few Dollars More" kontsertsalvestis.

## Viited

## Veebiallikad
* Laulu "For a Few Dollars More" muusikavideo
* Laulu "For a Few Dollars More" sõnad
Kaire Tali

**Kaire Tali** (sündinud 3. augustil 1960 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Kaire Tali on lõpetanud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal.

## Tunnustus
* 1988 – Kultuuriministeeriumi kavandite konkursi preemia
* 1990 – Baltimaade moekunstnike konkursi peapreemia
* 2016 – aasta tekstiilikunstnik

## Isiklikku
Kunstnik Andres Tali on Kaire Tali abikaasa.
Arhitekt Johan Tali on Andres Tali ja Kaire Tali poeg. 

## Viited
Krista Leesi

**Krista Leesi** (sündinud 16. septembril 1966) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Krista Leesi on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli klaveri erialal 1987. aastal. 1993. aastal lõpetas ta tekstiili erialal Eesti Kunstiakadeemia magistriõppe.

## Tunnustus
* 1998 Kreenholmi trükikanga kavandite konkurss 2. Koht
* 1999 AS Valley Tal vaibakavandite konkursi 1. koht
* 2001 aasta tekstiilikunstnik
* 2005 žürii eritunnustus raamatule “tekkSTIILIkunsti SÕNAraamat” aasta 25 kaunima raamatu konkursil
* 2006 Baruto tseremoniaalpõlle konkursi võit koos Heino Prunsveltiga
* 2007 Eesti Kultuurkapitali üheaastane loominguline stipendium
* 2010 Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi muuseumimeene konkursi võit
* 2013 residentuur Cité Internationale des Arts Pariisis
* 2014 aasta tekstiilikunstnik
* 2019 aasta tekstiilikunstnik
*2019 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (väga omanäoline tekstiilidisainer ja -kunstnik, kes oma kontseptuaalse ja teravmeelse unikaalloomingu ja praktiliste väikeseeriatega laiendab jätkuvalt eesti tekstiilimaastikku)

## Viited
Lendleht (ajakiri)

**Lendleht** oli ajakiri, mis ilmus pärast ajakirja Tapper sulgemist 16. detsembrist 1906 kuni 1907. aastani. Kokku ilmus 18 numbrit. 

Toimetaja ja väljaandja oli Juhan Lilienbach. Ajakiri ilmus ajalehtede Sõnumed ja Maa lisana. 

Ajakirja peaülesandeks oli Lilienbachi sõnade järgi "*käsuliste lugemiste läbi rahva silmi selgitada, et paremale tulevikule alus panna*". Sisuks olid peamiselt tsaarivalitsuse ja Jaan Tõnissoni poliitika pilamine. Lisaks sisaldas see kapitalistlikku korda kritiseerivat materjali. Kirjutati vabrikutööliste raskeist ja tervist kahjustavatest töötingimustest. Samas pilati arsti, kes töötult ja nälgivalt naiselt arstiabi tasumiseks nõudis tema ainsamat kana.

Osa numbreid (1, 3, 5–6, 8, 11, 14–16) ilmus raamatuna "Lendkirjad", mis sisaldasid iseseisvaid kirjatöid. Igas kuus ilmus kahevärviliste karikatuuridega ilukirjandus- ja pilkenaljanumber. Suuremateks pühadeks avaldati piltidega illustreeritud spetsiaalsed albumid.

Ajakirja 1.–9. number trükiti Mihkel Schifferi trükikojas.

## Kaastöölised
Ajakirja kaastöölised:

* Villem Buk
* Toomas Gutmann
* August Jansen
* Oskar Kallis
* Juhan Kruustee

* Juhan Lilienbach
* Mihkel Martna
* Vassili Mölder
* Konstantin Osvet
* Aleksander Promet

* Hans Pöögelmann
* Johannes Reintalu
* Karl Merilaid-Schnell
* Aleksander Tassa
* Eduard Vilde

* Otto Münther
* Anton Hansen Tammsaare
* Ants Laikmaa
* Otto Krusten


## Ilmunud numbrid
Ajakirjal Lendleht oli igal numbril oma eripealkiri koos alapealkirjaga. Lisaks avaldati ka tõlkeraamatuid "Lendkirjad (nr 1–6)", vastavalt sellele jätkus ajakirjade numeratsioon. 

## Viited

## Välislingid
*https://www.ester.ee/record=b1181412*est
Marsi-missioonide loend

Marssi ja selle kuusid on uurinud ja üritanud uurida mitmed kosmosesondid, maandurid ja kulgurid.

## Viited
Välis-Eesti Kultuuri- ja Haridusühing

MTÜ **Välis-Eesti Kultuuri- ja Haridusühing** on Ungaris Budapestis tegutsev Ungari eestlasi ühendav ühing. Selts on küll registreeritud Eestis, ent peab ülal Lotte Kooli Budapestis. 

Aastast 2011 korraldab ühing Eesti Instituudi Budapestis ruumides igapühapäevaseid laste kokkusaamisi. Kokkusaamistel osaleb umbes kümme last.

## Vaata ka
*Ungari Eesti Selts (tegutseb Ungaris)
*Eesti Ungari Selts (tegutseb Eestis)
*Ungari Kultuuriselts (tegutseb Eestis)
*Eestimaa Ungarlaste Ühing (tegutseb Eestis)

## Viited

## Välislingid
*Ühingust Eesti Instituudi kodulehel
Līvi

**Līvi** (läti keeles liivlased) tähendab ka:
*Līvi, küla Lätis Drabeši vallas
*Līvi, küla Lätis Biksti vallas, Dobele piirkonnas
*Līvi, Läti hard rock'i ja heavy metal'it viljelenud ansamblit
Strasbourgi Eesti Kool

**Strasbourgi Eesti Kool** on Prantsusmaal Strasbourgis tegutsev kool. 

Kool avati sügisel 2011. Koolis õpetatakse ka eesti keelt ja tutvustatakse eesti kultuuri. 

Kooli juhataja on Moonika Õis.

## Vaata ka
*Eestlased Prantsusmaal

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
A Girl, a Bottle, a Boat

**"A Girl, a Bottle, a Boat"** (stiliseeritult **a girl a bottle a boat**) on USA bändi Train kümnes stuudioalbum. Albumi andis 2017. aasta jaanuaris välja plaadifirma Columbia Records.

## Lugude nimekiri

## Viited
Ülle Raadik

**Ülle Raadik** (sündinud 21. juunil 1948 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Ülle Raadik on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal 1975. aastal. 

2002. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli koolipedagoogika erialal. 

## Isikunäitused
*1978 Tallinna Kunstihoone galerii (koos Malle Agabuši ja Ivi-Els Schneideriga)
*1990 Vaal-galerii (koos Kristiina Kaasikuga)
*1995 Paide Kolme Kuninga hotelli galerii
*1996–97 "Kooskõlad" (Helena Paakkineniga), Kotka, Soome; Madona, Läti
*2000 "K. Pere & Ü. Raadik", Gmünd, Austria
*2000 "Kuivõrd kihitsi", Tallinna Kunstihoone galerii
*2003 näitus WTO ruumides (koos Katrin Pere ja Tiina Puhkaniga), Genf, Šveits
*2007 "Kirju liblike suvi", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2008 Kuressaare Linnagalerii
*2009 "Maalitud ja põimitud" (koos Ehalill Hallistega), Valga kultuurikeskus
*2013 "Külma vastu", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2014 "Maalitud ja põimitud II" (koos Ehalill Hallistega), Jõhvi kontserdimaja
*2016 "Aknad", HOP galerii, Tallinn
*2017 „Puhastatud maastikud“, Jõhvi linnagalerii

## Tunnustus
* 1977 noore kunstniku preemia
* 2000 aasta tekstiilikunstnik

### Auhinnad
* 1997 Euroopa lapitekitriennaali III auhind, Max Berki tekstiilimuuseum, Heidelberg

## Liikmesus
Ülle Raadik kuulub Eesti Kunstnike Liitu aastast 1979 ja Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 1993. Aastatel 1999–2003 oli ta Eesti Kultuurkapitali nõukogu liige. Aastast 2003 kuulub Ülle Raadik ON-gruppi.

## Viited
Albert Charles Seward

**Albert Charles Seward** *FRS* (9. oktoober 1863 Lancaster – 11. aprill 1941 Oxford) oli briti botaanik ja geoloog. 

Seward oli aastatel 1906–1936 Cambridge'i Ülikooli botaanikaprofessor ja 1922–1924 Londoni Geoloogia Seltsi president.

Botaanikuna olid tema erialaks brüoloogia, paleobotaanika ja fükoloogia (vetikad). Tema autorinimi on "Seward".

## Tunnustus
*1898 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1932 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1936 – rüütlikslöömine (*[[Knight Bachelor]]*)

## Mälestuse jäädvustamine
Austraalia polaaruurija John Rymill koos uurimisrühmaga avastas 1936. aastal Antarktika poolsaarel mäestiku ja nimetas selle Sewardi järgi 'Sewardi mäestikuks' (inglise keeles *Seward Mountains*). 

## Isiklikku
1. juulil 1891 abiellus ta Marian Brewisega (1861–1924). 1927. aastal abiellus Seward Mary Adeliaga. 

## Teosed
* A. C. Seward, *"The Wealden Flora"*, 2. köites
* A. C. Seward, *"Fossil Plants"*, 4. köites, 1898–1919.
* A. C. Seward, *"The Jurassic Flora"*, 2. köites 1900–1904.
* A. C. Seward,    *[https://archive.org/details/darwinandmoderns028656mbp Darwin and Modern Science: Essays in Commemoration of the Centenary of the Birth of Charles Darwin and of the Fiftieth Anniversary of the Publication of The Origin of Species]*, 1909  
* A. C. Seward, *Jurassic Plants from Amurland*, 1911
* A. C. Seward, *Links with the Past in the Plant World*, 1921
* A. C. Seward, *"Plant Life Through the Ages"*,  1931.

## Viited

## Välislingid
* *[http://venn.lib.cam.ac.uk/cgi-bin/search-2016.pl?sur=&suro=w&fir=&firo=c&cit=&cito=c&c=all&z=all&tex=SWRT883AC&sye=&eye=&col=all&maxcount=50 Seward, Albert Charles]*
Aleksandr Šaronov

**Aleksandr Šaronov** (ersa **Sharononj Sandra**; sündinud 18. veebruaril 1942) on ersa fennougrist ja kirjanik.

Šaronov on Ersa rahvuseepose "Mastorava" (tõlkes "Maaema") autor.

## Viited
Euroopa Liidu energiamärgis

**Euroopa Liidu energiamärgis** on Euroopa Liidu direktiivide alusel kindlaks määratud dokument, mis tõendab toodete ja ehitiste vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele. Energiatõhusust hinnatakse energiaklassidega. Seadme energiatõhususe klassi määramisel võetakse arvesse selle aastast elektritarbimist (kWh/a) standardprogrammi järgi töötamise korral. Energiamärgise andmed esitatakse tootele vastaval etiketil.

## Energiaklassid
Energiatõhususe klasse tähistatakse tähtedega A kuni G (USA kooli hindesüsteemi eeskujul). Tõhusaimad (kõige väiksema energiatarbega) on A-klassi seadmed, kõige suurem on energiakulu G-klassi korral (ehitiste puhul lisaklass H). Peale energiakulu võidakse klassifitseerida ka muid kasutusomadusi. Kõigepealt kehtestati energiatõhususe klassid kõige rohkem energiat tarbivatele kodumasinatele, seejärel autodele ja ehitistele.

Seoses kodumasinate energiatõhususe paranemisega muutis Euroopa Parlament 2010. aastal nende seadmete energiaklasside tähistust, lisades tõhususe suunas klassid A+, A++ ja A+++ ning jättes ära klassid E, F ja G.

Alates 2021. aasta 1. märtsist kasutatakse energiamärgistel ainult klasse A kuni G, mitte A+++ kuni D, nagu varem tehti. Seda uut klassifitseerimissüsteemi kasutatakse järgmiste tooterühmade puhul: külmikud, sügavkülmikud, kliimaseadmed, telerid, kuvarid, pesumasinad, nõudepesumasinad, tolmuimejad) ja mõnda muud liiki seadmetel.

Esialgu jääb tühjaks A-klass. See jäetakse tulevastele, veelgi energiatõhusamatele mudelitele. Praeguste tehnoloogiate järgi kõige energiatõhusamad tooted on edaspidi klassides B või isegi C.
See tähendab näiteks, et külmikust, millel on praegu A +++ silt, võib saada C-kategooria, ehkki külmik on sama energiatõhus kui varem.

## Ehitiste energiaklassid
Ehitise energiamärgis tõendab projekteeritava või olemasoleva hoone või selle osa (nt korteri) vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele. Energiaklass kajastab kütmisele või jahutamisele ning vee soojendamisele, õhuvahetusele ja valgustusele aastas kuluva energia hulka. Energia piirmäärad energiaklassides määratakse sõltuvalt hoone liigist (väikeelamud, korterelamud, ühiskondlikud hooned jms). Hoonete energiatõhususe direktiiv 2024/1275 seab hoonete energiamärgistele senisest rangemad nõuded.

## Vaata ka
* Energiatõhusus
* Euroopa Liidu rehvimärgis

## Viited
Alicante Euroopa Kool

**Alicante Euroopa Kool** (hispaania keeles *Escuela Europea de Alicante*) on Hispaanias Alicantes tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed.  

Alates 2015. aasta jaanuarist õpetatakse koolis ka eesti keelt. 2015/2016. õppeaastal õppis koolis eesti keelt 4 õpilast. Lasteaia- ja noorema kooliastme juhatajana töötab Katre Mehine.

## Viited

## Välislingid
*Alicante Euroopa Kooli veebisait
*Alicante Euroopa Kool. Eesti Instituudi veebisait
Kompressor

**Kompressor** (lad *compressio* 'kokkusurumine') on mootori võllilt/väntvõllilt (mehaaniliselt) käitatav seadeldis gaaside, sealhulgas ka õhu kokkusurumiseks. Kokkusurumise ehk komprimeerimisega suureneb gaasi rõhk, millega kaasneb adiabaatiline temperatuuri tõus. Kompressori ajamiks (käitavaks jõuallikaks) on tavaliselt elektrimootor, sisepõlemismootor või turbiin. Gaasi komprimeerimise tehnika tugineb samadele tööpõhimõtetele, mida rakendatakse pumpades (aine teisaldamise seadmetes).

## Parameetrid

Kompressorite peamised iseloomustussuurused SI ühikutes:
* väljuva gaasi rõhk MPa;
* kompressiooniaste ehk rõhutõusuaste (väljuva ja siseneva gaasi rõhkude suhe);
* tootlikkus m3/s;
* võimsus kW.

## Kompressorite liigitus
Tööpõhimõtte järgi (laiemalt levinud tüübid):
* kolbkompressor – suletud ruumis (silindris) surub gaasi kokku edasi-tagasi liikuv kolb;
* kruvikompressor − gaasi edastatakse pöörlevas hammasmehhanismis kruvijooneliselt; hambumises olevad kruvikujulised rootorid suruvad pööreldes sisseimetavat gaasi kokku;
* telg- ehk aksiaalkompressor – labamasin, kus labadega rootori pöörlemise mehaaniline energia kandub kokkusurutavale gaasile üle piki rootori telge sihiliselt;
* tsentrifugaalkompressor – labamasin, kus labadega rootori pöörlemisel kokkusurutavale gaasile mõjuv tsentrifugaaljõud paiskab gaasi rootori labade vahelt rõngaskambrisse;
* jugakompressor − gaasi komprimeerib kiireneva gaasijoa kineetiline energia (nagu jugapumbas).

Väljuva gaasi rõhu järgi:
*vaakumkompressor – vt vaakumpump;
* madalrõhukompressor – surub gaasi kokku rõhuga 0,1−1,0 MPa;
* keskrõhukompressor – surub gaasi kokku rõhuga 1,0−10 MPa; 
* kõrgrõhukompressor – surub gaasi kokku rõhuga 10−100 MPa;
* ülikõrgrõhukompressor – surub gaasi kokku rõhuga üle 100 MPa.

Suure töörõhu saamiseks kasutatakse mitmeastmelisi kompressoreid.

Tootlikkuse järgi:
* väikese tootlikkusega – kuni 0,1 m3/s;
* keskmise tootlikkusega – kuni 0,1−1,0 m3/s;
* suure tootlikkusega – üle 1,0 m3/s.

## Õhukompressorid
Suruõhu saamiseks (õhu komprimeerimiseks) kasutatakse peamiselt kolb- ja kruvikompressoreid.

Suruõhku kasutatakse suruõhutööriistade käitamiseks (naela- ja klambripüstolid, mutrikeerajad, lihvijad), värvi- ja lakipihustites, rehvide täitmiseks, pindade puhastamiseks jm.

Õhukompressorite põhiparameetrid (praktikas kasutatavates ühikutes): 
*suruõhu rõhk, tehniliste andmetes harilikult baarides (1 baar = 0,1 megapaskalit)
*suruõhu tootlikkus, liitrit minutis (1 l/min = 1,67·10−5 m3/s)
*suruõhumahuti maht, liitrites
*võimsustarve, vattides või kilovattides
*müratase (näiteks 92 detsibelli)

Madala müratasemega on kruvikompressorid. Labori kompressorid võivad olla eriti vaiksed ja mitmed neist on ka saadaval koos tõhusate filtreerimis- ja kuivatussüsteemidega.

## Vaata ka
*Turbokompressor

## Viited

## Välislingid
*Kompressor
Eestlased Hispaanias

**Eestlased Hispaanias** on Hispaanias elanud või elavad eestlased. 

Hispaanias on kaks kooli, kus õpetatakse eesti keelt: Rocca al Mare kooli õppekeskus Hispaanias ja Alicante Euroopa Kool. Hispaanias on Eesti Suursaatkond Madridis.

## Vaata ka
*Eesti-Hispaania suhted
*Eestlased Portugalis

## Välislingid
*Facebooki kogukond "Eestlased Hispaanias"
Vevey

**Vevey** on linn Šveitsis Vaud' kantonis Genfi järve põhjakaldal Lausanne'i lähedal.

## Vaata ka
*Vevey ringkond

## Viited
Luksemburgi Eesti Kool

**Luksemburgi Eesti Kool** on Luksemburgi pealinnas Luxembourgis kohalike aktiivsete eestlaste algatusel tegutsev kool, kus õpetatakse muu hulgas eesti keelt, kultuuri, kirjandust, ajalugu. Kooli õppetöö toimub üks kord kuus nädalavahetusel. 

Kooli eestvõttel antakse välja ajalehte Mõnikord.

## Vaata ka
*Eestlased Luksemburgis
*Luksemburgi Eesti Selts
*Luxembourgi I Euroopa Kool

## Viited

## Välislingid
*Koolist Luksemburgi Eesti Seltsi kodulehel
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Sunday Mornin' Comin' Down

**"Sunday Mornin' Comin' Down"** on Kris Kristoffersoni 1969. aastal kirjutatud laul. Tollal veel tundmatu muusiku laul sai tuntuks Ray Stevensi esituses ning jõudis USA kantrimuusika edetabeli esikohale Johnny Cashi esituses. Laulu salvestas 1970. aastal siiski ka Kristofferson ise. Laul pälvis Cashi esituses 1970. aastal ka Kantrimuusika Assotsiatsiooni auhinna kui aasta laul.

Laulu kirjutas Kristofferson ajal, mil ta töötas Columbia Recordsi majahoidjana. Laulu toimetamisest Cashile räägitakse legendi, et Kristofferson oli selle üleandmiseks sõitnud rahvuskaardi helikopteriga Cashi õuele. Laul räägib pohmakast pärast laupäevaõhtust pidu. 

Stevensi versioon jõudis 1969. aastal kantrimuusika edetabelis 55. kohale ja edetabelis Billboard Hot 100 81. kohale. Laul on ka tema albumil "Have a Little Talk with Myself". 1970. aastal oli laul Johnny Cashi esituses kantrimuusika edetabelis esikohal ja edetabelis Hot 100 46. kohal. Laul ilmus 1970. aastal Cashi albumil "The Johnny Cash Show", Kris Kristoffersoni albumil "Kristofferson" ja Lynn Andersoni albumil "Rose Garden" ning 1971. aastal Willie Nelsoni albumil "Willie Nelson and Family" (Nelson esitas seda ka enda 2011. aasta albumil "Remember Me, Vol. 1"

Hiljem on laulu salvestanud veel näiteks Frankie Laine (album "Life is Beautiful"; 1977), Shawn Mullins (album "Soul's Core"; 1998), Me First And The Gimme Gimmes (album "Love Their Country"; 2006) ja Jerry Lee Lewis (album "Mean Old Man"; 2010).
Argentina Eesti Selts Estonia

**Argentina Eesti Selts Estonia** oli Argentinas Buenos Aireses tegutsev Argentina eestlasi ühendav selts. 

Selts asutati 12. juulil 1924 nimega Argentina Eesti Selts. 

Aastatel 1926–1933 kandis selts nime Argentiina Eesti Selts Ühendus. 1933. aastast kuni seltsi tegevuse lakkamiseni 1990. aastate alguses kandis nime **Argentina Eesti Selts Estonia**.

## Vaata ka
*Eestlased Argentinas

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Rahvusarhiivi AISis
Lõunasäde

**Lõunasäde** oli Kaplinna Eesti Seltsi ajakiri, millest ilmus vaid üks number (septembris 1964). 

Ajakirjas räägiti Lõuna-Aafrika Vabariigi eluolust, samuti Lõuna-Aafrika Vabariigi eestlastest.

## Vaata ka
*Lõunakaar

## Välislingid
*Ajakiri digiteerituna Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasis
Belgia Eesti Maja

**Eesti Maja Belgias** on Belgias asuv Eesti Maja. 

## Vaata ka
*Eesti Selts Belgias
*Eestlased Belgias 

## Välislingid
*Belgia Maja koduleht
Hibakujumoku

***Hibakujumoku*** (jaapani keeles 被爆樹木, 'pommitamise üleelanud puud') on jaapanikeelne nimetus puudele, kes plahvatuse epitsentris elasid üle teise maailmasõja ajal 1945. aastal Hiroshimale ja Nagasakile heidetud tuumapommid. 

### ''Hibakujumoku''-puude loetelu

## Viited

## Veebiallikad
* Database of Hibaku Jumoku ― Atomic-Bombed Trees of Hiroshima, detsember 2011, UNITAR
* Eestikeelsete taimenimede andmebaas
Eesti Selts Belgias

**Eesti Selts Belgias** (prantsuse keeles *Association Estonienne en Belgique*) on Belgias Brüsselis tegutsev Belgia eestlasi ühendav selts. Selts on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige.

Seltsi juhtis pikka aega Liis Dillie-Lindre. 

## Vaata ka
*Eesti Maja Belgias 
*Eestlased Belgias

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
*Selts Facebookis
*http://www.eesti.ca/brusselis-alustas-tegevust-eesti-selts-belgias-etv24/article14790
Li Jiawani suur hõlmikpuukuningas

**Li Jiawani suur hõlmikpuukuningas** on maailma suurim, 4000–4500 aasta vanune isane hõlmikpuu. Tema kasvukohaks on põllumaa Li Jiawanis (*Lebang Village*, Huangsi, Fuquan, Guizhou, Hiina). 

Puu kasvab 1300 m kõrgusel ja on 30 meetri kõrgune. Tüve läbimõõt ida-lääne suunal on 460 ja põhja-lõuna suunal 580 cm. Li Jiawani suure hõlmikpuukuninga ümbermõõt rinna kõrgusel on 15,6 m; tema lehestik varjutab 1200 ruutmeetrit. Tüvel on suured väljakasved – *[[chichi]]*'d. Puu sai juulis 1991 tormiga kõvasti räsida ega ole sellest täielikult taastunud, arvatakse, et see viitab puu peatsele surmale.

Li Jiawani suure hõlmikpuukuninga vanus on hinnanguline, saadud välitööde käigus. Kuigi teda peetakse tüve ümbermõõdult maailma suurimaks elavaks hõlmikpuuks, pole ta maailma vanim puu (maailma vanimad puud on männi perekonna Californias kasvavad üksikisendid alamsektsioonist *[[Balfourianae]]*).

## Viited

## Kirjandus
* Peter Crane, *[http://www.agrifs.ir/sites/default/files/Ginkgo,%20The%20Tree%20That%20Time%20Forgot%20%7BPeter%20Crane%7D%20%5B9780300187519%5D%20(2013).pdf Ginkgo, The Tree That Time Forgot]*, Yale University Press, lk 179, 2013
*Zhun Xiang, Yinghai Xiang, Bixia Xiang, ja Peter Del Tredici, *[http://arnoldia.arboretum.harvard.edu/pdf/articles/2009-66-3-the-li-jiawan-grand-ginkgo-king.pdf The Li Jiawan Grand Ginkgo King]*, Arnoldia 66(3): 26-30, 2009
Tiina Puhkan

**Tiina Puhkan** (sündinud 1965) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Tiina Puhkan on lõpetanud Tallinna Kunstiülikooli 1990. aastal. Ta elab ja töötab vabakutselise tekstiilikunstnikuna Tallinnas.

## Looming
Tiina Puhkan on loonud ka kirikutekstiile. Tema teoste hulka kuuluvad Tallinna Jaani kiriku altari- ja kantslikatete komplektid (12 gobelääni, valmistatud aastatel 2009–2017) ja Tallinna Kaarli kiriku valge ja roheline altari- ja kantslikatete komplekt (6 gobelääni, valmistatud aastatel 2010-2011).

## Isikunäitused
* 2002 "Leitud aed", Kastellaanimaja galerii
* 2003 "Eeden", Lühikese Jala Galerii
* 2004 "Väike uinak", Rahvusooperi Estonia talveaed
* 2006 "Villased võsad ja siidised salud", Toompea lossi kunstisaal (koos Piret Valguga)
* 2007 "Võrade varjus", Rahvusooperi Estonia talveaed (koos Piret Valguga)
* 2008 "Portreestikud", HOP galerii (koos Piret Valguga)
* 2009 "Kohtumispaik", Kastellaanimaja galerii (koos Maasike Maasikuga)
* 2010 "Teine kohtumispaik", Toompea lossi kunstisaal (koos Maasike Maasikuga)
* 2012 "Sallija", HOP galerii
* 2015 "Talveaed", HOP galerii
* 2017 "Pühade värvid", Tallinna Jaani kirik

## Teoseid kogudes
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum

## Teoseid ühiskondlikes hoonetes
* Tallinna Jaani kirik
* Tallinna Kaarli kirik

## Tunnustus
* 2002 – aasta tekstiilikunstnik
* 2004 – aasta tekstiilikunstnik
* 2009 – Tallinna Kaarli kiriku kirikutekstiilide konkursi võit

## Raamat
* Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751

## Viited

## Välislingid
* Karin Paulus Kinnas on puu Eesti Ekspress 30. märts 2005
* Helju Keskpalu Mõtestatud tekstiilikunst ehib ruumi ja üllatab Postimees 16. märts 2007
* Marju Raabe Tallinna Kaarli kirik saab uued kirikutekstiilid Eesti Kirik 5. jaanuar 2010
* Marju Raabe Kogudusele sünnipäevaks valge altarikate Eesti Kirik 9. jaanuar 2013
* Tiina Puhkani näitus “Talveaed” Hop galeriis Sirp 4. detsember 2015
Meie Kodu (Brasiilia)

**Meie Kodu** oli ajakiri, mis ilmus Brasiilias São Paulos 1933–1936 ning mida andis välja São Paulo Eesti Abiandmise ja Hariduse Selts. 

1933–1934 ilmus ajakiri nimega **Uus Kodu**. Uut Kodu ilmus 5 numbrit ja Meie Kodu ilmus 15 numbrit. Meie Kodu ilmus sagedusega 6 numbrit aastas.

Ajakirja toimetasid Eduard Anderson ja Juhan Kartau.

## Viited
Chocimsk

**Chocimsk** (transkribeerituna **Hotsimsk**, poola keeles *Chocimsk*) on alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Chocimski rajooni halduskeskus. Chocimsk asub Mahiloŭ linnast 207 kilomeetri kaugusel Biesiedźi jõe kaldal.

Haridust annavad kaks keskkooli, spordikool, internaatkool ja muusikakool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale ja töödeldakse lina.

Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum ja osaliselt säilinud XIX sajandi lõpus rajatud ehitistega piirkond, samuti ka kaks XIX sajandil ehitatud õigeusu kirikut.

## Ajalugu

Aastal 1709 mainiti asulat esimest korda kirjalikes allikates. Toona kandis see nime Хоцімль (*Chociml*) ja kuulus see Mstsisłavi vojevoodkonda.

Aastal 1714 oli külas 66 suitsu, seal tegutsesid kõrts ja veski. Samal aastal läks piirkond Radziwillide valdusse, kes rajasid Biesiedźi jõe vastaskaldale alevi nimega Радзівілаў (*Radziviłaŭ*).  

Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Smolenski kubermangu.. Ühtlasi sai sellest Pavel Potjomkini valdus. Aastal 1779 oli alevis õigeusu kirik, seal asusid ka katoliku ja uniaatide kabelid. Chocimskis oli toona 63 kristlaste ja 46 juutide majapidamist, seal tegutses ka sünagoog. Elanikke oli seal toona 568. 

Aastal 1880 oli alevis 274 maja, seal oli kaks õigeusu kirikut ja alevis tegutses ka kaks juutide palvemaja. Elanikke oli seal 1849, neist 1103 olid juudid.

Aastal 1924 läks Chocimsk Valgevene NSV koosseisu. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed 700 alevi ja selle ümbruskonna elanikku.

## Tuntud elanikke

*Tacciana Kozik – valgevene kunstnik
*Sergei Blažko – Vene astronoom
*Isak Vinnikaŭ – valgevene filoloog
*Alaksiej Zarycki – valgevene kirjanik
*Jelena Darevskaja – Vene ajaloolane

## Viited

## Välislingid

*Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
*Fotod alevist
Aja Kaja

**Aja Kaja** (Ajakaja, AjaKaja, Aja-kaja) on olnud mitme väljaande nimi:
*"Aja kaja", Friedebert Tuglase publitsistikaraamat, mis valmis aastatel 1914–1919
*Aja Kaja, aastatel 1965–1980 USA-s New Yorgis ilmunud ajakiri, mida andis välja Albany-Schenectady Eesti Ühing
*Aja Kaja (kandnud ka nime AjaKaja), 1989. aastast Kanadas (Edmonton) ilmuv ajakiri, mida annab välja Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts
*Aja-Kaja, Vigastatud Sõjameeste Ühingu Tartu osakonna ajakiri, mis ilmus aastatel 1929–1932, 1934–1936
*Aja Kaja, Sielbecki vangilaagris (1944?) ilmunud ajaleht
*...
Henry Morgenthau noorem

**Henry Morgenthau noorem** (11. mai 1891 New York – 6. veebruar 1967 New York) oli USA poliitik. Ta oli aastatel 1934–1945 Ameerika Ühendriikide rahandusminister.

Ta sündis aastal 1891 New Yorgis juudi perekonnas, tema isa oli ettevõtja ja diplomaat Henry Morgenthau vanem. Ta õppis arhitektuuri ja põllumajandust Cornelli Ülikoolis. Esimese maailmasõja ajal teenis ta ohvitserina laevastikus.
Chocimski rajoon

**Chocimski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 859 km². 2016. aasta seisuga elas seal 10 977 inimest. Rajoon piirneb kagus Venemaa Brjanski oblastiga, kirdes aga Smolenski oblastiga. Tegemist on Valgevene kõige idapoolsema rajooniga.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Bachany, Batajeva, Biarozki, Biasiedavičy, Zabiałyšyni, Traścino ja Vialikalipaŭski külanõukogu. Halduskeskus on Chocimski alev.


Хоцімск. Свята-Троіцкая царква (02).jpg|Chocimski Püha Kolmainu kirik


Tähtsamad jõed on Biesiedź ning selle lisajõed Olšovka ja Žaduńka. Rajooni territoorium asub Orša-Mogiljovi orundis, kõrgeim koht asub Buda küla lähistel (195 m). Looduskaitse all on üle 2500 hektari maad, rajoonis asub viis looduskaitseala ja kümme kaitsealust loodusmälestist. Maavaradest leidub seal turvast, kriiti, merglit, savi, liiva ja dolomiiti.

2009. aasta seisuga olid elanikest 91,96% valgevenelased, 6,92% venelased ja 1,12% oli teistest rahvustest. 75,45% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 37,87% elanikke, vene keelt aga 61,81%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart