open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lagose osariik

**Lagose osariik** (inglise *Lagos State*, joruba *Ìpínlẹ̀ Èkó*) on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi edelanurgas.

Ta piirneb põhjas ja idas Oguni osariigiga, läänes Benini Vabariigiga ning lõunas Atlandi ookeaniga. 

Osariik moodustati 27. mail 1967. Enne seda oli ta Lagose föderaalala.  

Elanike arvuks hinnatakse üle 13 miljoni. Ametlikel andmetel oli seisuga 1. jaanuar 2005 elanikke 10 601 160. 1991. aasta Nigeeria rahvaloenduse andmetel oli elanikke 5 685 000. Rahvastiku tihedus on suur (ametlikult 3169 in/km&sup2;) ja Lagose osariik on pindalalt (3345 km&sup2;) riigi väikseim. 

Osariigis asub Lagose linn, mis on üks Aafrika suuremaid (ametlikel andmetel 1. jaanuarist 2005 on elanike arv 8 789 133). Detsembrini 1991 oli Lagos Nigeeria pealinn, seejärel viidi pealinn üle Abujasse. Lagos on siiski riigi äri- ja tööstuskeskus. 

## Haldus
Lagose osariigi esimene kuberner oli Mobolaji Ohofunso Johnson (28. maist 1967 juulini 1975). Eelmine kuberner oli Bola Ahmad Tinubu (29. maist 1999). Praegune kuberner on Babatunde Fashola (29. maist 2007).

Lagose osariigi halduskeskus on mandril asuv Ikeja.  

Osariik jaguneb viieks divisjoniks (*Divisions*): 
*Badagry divisjon
*Epe divisjon 
*Ikeja divisjon 
*Ikorodu divisjon 
*Lagose divisjon

ja 20 kohaliku omavalitsuse alaks: 
*Agege 
*Ajeromi-Ifelodun 
*Alimosho 
*Amuwo-Odofin 
*Apapa 
*Badagry 
*Epe 
*Eti-Osa 
*Ibeju-Lekki 
*Ifako-Ijaye 
*Ikeja 
*Ikorodo 
*Kosofe 
*Lagos Island 
*Lagos Mainland 
*Mushin 
*Ojo 
*Oshodi-Isolo 
*Shomolu 
*Surulere 

## Rahvastik
Algasukad pärinesid jorubate rühmast avoridest (*Awori*), kuigi teatud määral on esindatud ka teised rühmad (egunid, idžebud). 

Lagose osariik on ligi tõmmanud migrante kogu riigist ning nüüd on etniline koosseis kirju. Kuigi enamuses on jorubad, on ka suuri hausade, igbode ja teiste enklaave. 

## Majandus
Lagose osariik on Nigeeria majanduskeskus. Seal on üle 2000 tööstusettevõtte. 65% riigi äritegevusest toimub Lagose osariigis. Seal on ka Nigeeria kaks suuremat meresadamat Apapa ja Tin-Can.

## Vaata ka
*Lagos
*Lagos Island
*Surulere
Yaba (Lagos)

**Yaba** on Nigeeria linna Lagose  mandriosa (Lagos Mainland) rajoon, mis on tuntud oma haridus. ja teadusasutuste ning ööelu poolest.  

## Kõrgkoolid
*Lagose Ülikool
**[[Engineering University of Lagos]]*
**[[Yaba College Of Technology]]*
**[[Federal College of Education (Tech)]]*
**[[Igbobi College]]*

## Teadusasutused ja -organisatsioonid
**[[National Institute of Medical Research (Nigeeria)|National Institute of Medical Research]]*

## Vaata ka
*Yaba haigus
*Yaba haiguse viirus

## Välislingid
*Püha Dominicuse kirik ja klooster
Piret Bristol

**Piret Bristol** (sündinud 18. aprillil 1968) on eesti kirjanik. Kirjutanud luulet, romaane ja jutte.

## Haridus
Lõpetas 1986 Rapla Keskkooli, 1986–2001 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti kirjandust. 

## Elukoht ja töö
Elanud Tallinnas, töötanud modellina kunstiülikoolis ja toimetajana kirjastuses Faatum. Alates 1993. aastast on elanud Peedul, Tartus ja mujal Tartu lähistel.

Töötanud Rapla ajalehtedes Ühistöö ja Nädaline keeletoimetaja ja ajakirjanikuna. On toimetanud veebilehte Kirjanike Kodu ja Rudolf Steineri teoste tõlkeid, aga ka ilukirjandust. On õpetanud loovkirjutamist Tartu Rahvaülikoolis.

Debüteeris 1996. aasta veebruaris jutustusega "Turvamehed" (kirjutatud koos Henn-Kaarel Hellatiga) ajakirjas Favoriit. See ilmus kogumikus "Miljon soovi" (2023). Aastatel 1996–2007 oli vabakutseline kirjanik ning on seda ka praegu. 

## Liikmesus
Piret Bristol on Eesti Kirjanike Liidu, Supilinna Seltsi, Eesti Dialektilise Filosoofia Seltsi ja Eesti Kirjanduse Seltsi liige. 

Oktoobrist 2011 kuni 2014. aasta sügiseni oli ta Kirjanike Liidu Tartu osakonna esimees.

## Teosed
### Luule
*"Murdumismärk" (Ambra, 1999)
*"Saatus nagu Sinu käsi" (2000)
*"Tulemata riik" (2001)
*"Kaotsiminemise loitsud" (EKSA, 2003)
*"Nöörist ja seebist" (Jumalikud Ilmutused, 2006)
*"See sama õnn" (EKSA, 2009)
*"Nonstop" (Ilmamaa, 2012)
*"Üks ümberringi" (Jumalikud Ilmutused, 2016)
*"Muutmissõnad" (Ilmamaa, 2017)
*"Lilled Vabakal" (Ilmamaa, 2019)

### Proosa
*"Paralleelmeri" (Tuum, 2007)
*"Usuvaenlane" (EKSA, 2009)
*"Pöörikoht" Tuum, (2016)
*"Viiskümmend lõiget eraellu" (Vabamõtleja, 2018)
*"Miljon soovi" (Vabamõtleja, 2023)

### Romaanid
*"Sajandi öömajad" (Ilmamaa, 2002)
*"Sõud" (EKSA, 2005)
*"Maailm, mis on hea. I" (Ilmamaa, 2011)
*"Maailm, mis on hea. II" (Ilmamaa, 2012)
*"Buss number neli: Maailm, mis on hea. III" (Ilmamaa, 2013)
*"Roosi tänav" (Ilmamaa, 2018)
*"Päikesepoolses toas" (Ilmamaa, 2021)
*"Pärast meie aega" (Ilmamaa, 2023)

### Kaastöö kogumikes
*"Kollane maja" (MR. Piller, 2003)
*"Ääremaa Eesti südames" (Mr. Piller, 2004)
*"Tartu on unenägu" (2005)
*"Tartu rahutused" (2009)
*"Mullast oled sa võetud" (2013)
*"Kius olla julge II" (2015)

### Koostatud teosed
* Koguteose "Kollane maja" kaaskoostaja
* Henn-Kaarel Hellati koondkogu "Salve" (Faatum, 2007)
* "Tartu Üliõpilasteater 1999–2009. Fragmente TÜT ajaloost" (2009)

## Viited

## Välislingid
* Piret Bristol koduleht

;Meedias
*Peeter Künstler, Piret Bristol püüab tabada tõelust Delfi, 25. mai 2001
*Berit Selberg "Spontaansuse lõksus" Sirp, 1. november 2002
*Jukko Nooni "Piret Bristol näitab mehelegi teed naise pähe" Eesti Päevaleht, 15. juuli 2005
*Brita Melts "Salaaken paralleelmaailma Sirp, 28. märts 2008
* Margit Adorf "Väsimus murrab ja taarakott kõliseb" Eesti Päevaleht, 6. august 2011
* Merlin Piirve "Füüsikud ja üks Filoloog maailmas, mis on korrapäratu" Sirp, 8. detsember 2011
* Janika Kronberg "Tartu psühhedeelne ühikapop" Looming, 2/2012
*Raimu Hanson "Reaalsusega lõikub miski kuskilt mujalt" Tartu Postimees, 4. jaanuar 2017
* Raimu Hanson "Luulesõnalist muutumist täiendavad joonistused" Tartu Postimees, 6. märts 2017
Ühendus (USA saareala)

**Ühendus** (inglise keeles *commonwealth*) on USA saareala, mis on organiseeritud ala, mis on sõlminud USA föderaalvalitsusega kaugemalearenenud suhted, tavaliselt vastastikuse kirjaliku leppe alusel. 

Praegu on ühenduse staatus kahel USA saarealal – Põhja-Mariaanidel ja Puerto Ricol. Filipiinid olid saareala, millel oli ühenduse staatus 24. märtsist 1934 kuni 4. juulini 1946, mil USA tunnustas Filipiinide iseseisvust ja suveräänsust (*vaata*: Filipiinide Ühendus*). 

Sama terminit kasutatakse ka [[USA osariik]]ide [[Virginia]], [[Massachusetts]]i, [[Pennsylvania]] ja [[Kentucky]] ametlikus nimes, kuid seal ei tähenda see osariigi staatusest erinevat staatust. 

Puerto Rico võttis [[1952]] ametliku ingliskeelse nimena kasutusele *Commonwealth of Puerto Rico*, sest [[hispaania keel|hispaaniakeelse]] nime *Estado Libre Asociado de Puerto Rico* 'Puerto Rico Vaba Assotsieerunud Riik' sõnasõnaline tõlge *Free Associated State of Puerto Rico'' poleks olnud USA Kongressile vastuvõetav. Hispaaniakeelne nimi väljendab nende taotlusi, kes tahaksid säilitada ja koguni "parandada" suhteid USA-ga, saavutades suurema autonoomia ja võib-olla suveräänsuse kuid säilitades USA passi. Ühenduse pooldajad pooldavad ühendust USA-ga, mis hõlmab ühist kodakondsust, ühist kaitset ja ühist valuutat. Seisuga november 2004 paistab, et umbes pooled valijad eelistavad Ühendust, teine pool pooldab USA osariigi staatust. Umbes 3% valijatest paistab pooldavat iseseisvust.
Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala

**Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala** on USA jurisdiktsiooni all olev ala, millel USA Kongressi otsuse kohaselt kehtivad ainult valitud sätted USA konstitutsioonist. Seega ei ole inkorporeerimata ala USA territooriumi lahutamatu osa, vaid üksnes valdus.

Inkorporeerimata alal on põhimõtteliselt võimalik USA jurisdiktsiooni alt väljuda.

Erinevus inkorporeerimata ja inkorporeeritud alade vahel tekkis alles 20. sajandil, kui USA omandas Hispaania-Ameerika sõja tulemusena muuhulgas Filipiinid, Guami ja Puerto Rico. Varem oli USA uusi alasid omandanud üksnes anneksiooni teel, kusjuures kõik need olid *[[de facto]]* inkorporeeritud alad.  

Erinevust inkorporeeritud ja inkorporeerimata alade vahel selgitas 1937 USA Ülemkohtu kohtuasi Puerto Rico rahvas Shell Oil Co. vastu, milles kohus otsustas, et Sherman Antitrust Act, mis mainis üksnes "alasid", kehtib ka Puerto Ricos, kuigi see pole USA inkorporeeritud ala.

Inkorporeerimata ala võib olla organiseeritud ala, nagu näiteks Puerto Rico. 

## USA inkorporeerimata organiseeritud alade loend
*Guam
*Põhja-Mariaanid (ühendus)
*Puerto Rico (ühendus)
*USA Neitsisaared

## USA inkorporeerimata organiseerimata alade loend
*Ameerika Samoa, ametlikult organiseerimata, kuid omavalitsuslik konstitutsiooniga, mille viimane redaktsioon pärineb 1967. aastal
*Baker, asustamata
*Howland, asustamata
*Jarvis, asustamata
*Johnston, pärismaised elanikud puuduvad, ainult sõjaväelased ja lepingulised töötajad 
*Kingmani riff, asustamata
*Midway saared, pärismaised elanikud puuduvad 
*Navassa, asustamata (alale pretendeerib Haiti)
*Wake, pärismaised elanikud puuduvad, ainult lepingulised töötajad (alale pretendeerivad Marshalli Saared)

## Vaata ka
*Saarte kohtuasjad
*Guano Islands Act
Organiseeritud ala

USA **organiseeritud ala** on USA ala, mille kohta USA Kongress on välja andnud põhiakti (*Organic Act*).

Põhiakt sätestab tavaliselt ala jaoks õiguste deklaratsiooni (*Bill of Rights*) ja võimude lahususe. 

Ajalooliselt erines organiseeritud ala USA osariigist selle poolest, et kuigi põhiakt võimaldas piiratud omavalitsust, puudus niisugusel alal konstitutsioon ning kõrgeim võim selle ala üle ei kuulunud mitte ala valitsusele, vaid USA Kongressile. Tänapäeval on mõnel organiseeritud alal konstitutsioon, kuid need konstitutsioonid erinevad osariikide konstitutsioonidest selle poolest, et nendest ei piisa ala saamiseks osariigiks.

Esimene organiseeritud ala oli Loodeala, mis organiseeriti 1787 aktiga *[[Northwest Ordinance]]*, mis oli järgnevatele põhiaktidele eeskujuks.

Ajalooliselt on ala organiseerimine põhiakti vastuvõtmisega olnud tavaliselt sissejuhatuseks ala saamisele osariigiks. Praeguses USA saarealade terminoloogias on ühendus (*commonwealth*) organiseeritud ala erijuht. Praegu on olemas kaks ühendust – Puerto Rico ja  Põhja-Mariaanid. Kumbki neist ei ole inkorporeeritud ala. Peale selle on organiseeritud alad veel Guam ja USA Neitsisaared.

## Vaata ka
*USA ajaloolised piirkonnad
*Saareala
*Organiseerimata ala
*Inkorporeerimata ala
*Inkorporeeritud ala

## Välislingid
*USA saarealade poliitilise staatuse definitsioonid USA Sisedepartemangu kodulehel inglise keeles
MeaCulpa

**MeaCulpa** on eesti lesbide organisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa sõbralikuma ja homotolerantsema ühiskonna loomisele Eestis.

MeaCulpa sai alguse 2000. aastal ühest veebirubriigist. 2001. aastal avati oma domeen. 2003. aastal registreeriti mittetulundusühinguna. Aprillis 2004 oli ühingul 120 registreerunud liiget. 

## Välislingid
* MeaCulpa koduleht (ei tööta)
Gei

**Gei** on meessoost homoseksuaalne inimene: mees, kes kogeb romantilist armastust või seksuaalset külgetõmmet teiste meeste vastu. Mõistet "gei" kasutatakse ka selleks, et väljendada seksuaalset identiteeti. Sõna kasutatakse vahel ka üldnimetusena nii homoseksuaalsete meeste kui ka naiste kohta. 

Mõistet "gei" on kõige varem kasutatud homoseksuaalse sättumusega meeste eristamiseks 19. sajandil, ent laiemalt läks see käibele alates 20. sajandist. Võrreldes naistega on meestel olnud ajaloos suurem vabadus ja sõltumatus, et olla suhetes samast soost inimestega. Samas on nad selle eest erinevates ühiskondades kogenud karmimat karistust kui homoseksuaalsed naised. 19. sajandi lõpus hakkasid tollased seksuoloogid kategoriseerima ja kirjeldama homoseksuaalset käitumist. Kuna tollal puudusid homoseksuaalsusest süsteemsed teadmised, peeti geisid vaimuhaigeteks. Tänapäeval on rahvusvaheline teadlaste kogukond selle seisukoha ümber lükanud. Sellise määratluse tõttu varjasid samast soost suhetes mehed enda eraelu või leppisid ühiskonnast väljaheidetute sildiga. Väljaheidetud lõid Euroopas ja Põhja-Ameerikas enda subkultuuri ja identiteedi.

Gei identiteeti omaksvõtvad mehed võivad jagada sarnaseid kogemusi, mida võib võrrelda etnilise identiteediga: homoseksuaalsete inimestena on nad ühendatud heteroseksistliku diskrimineerimisega ja homofoobiast tulenevalt võimalusega, et nende pere, sõbrad ja teised inimesed ütlevad neist lahti. Geid võivad kogeda füüsilise ja vaimse tervise probleeme, mis tulenevad diskrimineerimisest, eelarvamustest ja vähemuse stressist. Avalikult samast soost suhete ja perekondade loomist mõjutavad maailma eri paigus poliitilised tingimused ja ühiskondlikud suhtumised.

## Viited

## Vaata ka
*Geipornograafia

## Välislingid
Gay ja Lesbi Infokeskus

**Gei ja Lesbi Infokeskus** (**GLIK**) oli asutus, mille eesmärk oli jagada seksuaalvähemustega seotud teavet kõikidele informatsiooni vajajatele. 

Keskust opereeris MTÜ Teistmoodi ja seda rahastas Sotsiaalministeerium Tervise Arengu Instituudi kaudu.

Gay ja Lesbi Infokeskus avati Eesti Gayliidu ja Tervise Arengu Instituudi koostöös 10. juunil 2004 ning tulenevalt riigipoolsetest eelarvekärbetest, suleti keskus veebruaris 2009.

GLIK-is olid tasuta saadaval kondoomid, libestusained ja infomaterjalid homoseksuaalsusest, seksuaaltervisest, sugulisel teel levivatest haigustest ning teistest sama suunitlusega organisatsioonidest. Keskuses oli ka raamatukogu, kust sai kirjandust ka koju laenutada. 

## Vaata ka
*Homoseksuaalsus
*LGBT
*Gei
*Lesbi

## Välislingid
*Koduleht
Eesti Gayliit

**Eesti Gayliit** oli eesti geisid ühendav organisatsioon. 

Eesti Gayliidu tegevusvaldkonnad on õigus, huvide esindamine ja kaitse; sotsiaalhoolekanne ja tervishoid; harrastus ja ajaviide. 

Eesti Gayliit asutati 1992. aastal. 

## Vaata ka
* LGBT-liikumine
Transseksuaal

**Transseksuaal** on inimene, kelle sooidentiteet on erinev tema bioloogilisest soost. 

Sõna transseksuaal on vananenud ja solvav. Selle asemel kasutatakse sõna transsooline. 

Transseksuaal soovib jäädavalt muuta või ongi muutnud oma väliseid sootunnuseid ning tahab elada või elabki endast erineva soo rollis.

## Vaata ka
*Dana International
*Ladyboy
*Soovahetusoperatsioon
*Transvestiit
*Transseksuaalsus
*Transsoolisus

## Viited
Transvestiit

**Transvestiit** ehk **ristiriietuja** on inimene, kes tahab aeg-ajalt riietuda endast erineva soo tüüpilistesse riietesse ja võtta omaks mõningaid osi vastassugupoole soorollist, kuid on rahul oma sünnil määratud sooga.****

Sõna "transvestiit" peetakse ajaloolise kasutuse tõttu mõnes kontekstis hinnanguliseks ja solvavaks, mistõttu on inglise keeles kasutusele võetud neutraalsem väljend *cross-dresser* ('ristiriietuja').

Ristiriietuja võib oma seksuaalsete eelistuste poolest olla nii homo-, bi- kui ka heteroseksuaalne. 

## Vaata ka
**[[Drag queen]]*
*Transsoolisus
*Androgüün

## Viited
Ladyboy

***Ladyboy*** ehk ***kathoey*** (tai keeles &#3585;&#3632;&#3648;&#3607;&#3618;) on nimetus, mida kasutatakse Tai ja muude Kagu-Aasia riikide transseksuaalide, transsooliste ning transvestiitide kohta. *Ladyboy* on sündinud mehena, kuid on teinud endale naise välimuse, kannab naiselikke riideid ja identifitseerib end naisena. Soo vahetamiseks on *ladyboy*'d sageli läbinud kirurgilisi ja meditsiinilisi protseduure, näiteks hormooniteraapiat, rindade, suguelundite jm kehaosade operatsioone. Seksuaalse sättumuse järgi eelistavad *ladyboy*'d mehi.

Mõiste *ladyboy* on rohkem kasutusel Aasia maades, mujal tuntakse ka nimetusi ***ladyman*** ja ***shemale***.

Mitmes Aasia riigis, eriti Tais, on *ladyboy*'d osa kultuurist. Nad tegutsevad meelelahutustööstuses, prostituutide, modellidena või mõnel teisel ametikohal.

### Välislingid
Aberdeen (täpsustus)

**Aberdeen** on mitme koha nimi. Kõik nad on nime saanud ühelt Šotimaa linnalt: 
***[[Aberdeen]]** on suur sadamalinn Kirde-Šotimaal. 

**[[Aberdeen (Uus-Lõuna-Wales)|Aberdeen]]** on väike linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis. 

**Aberdeen** on mitme koha nimi Kanadas: 

***[[Aberdeen (Nova Scotia)|Aberdeen]]** on asula Nova Scotia provintsis. 
***[[Aberdeen (Saskatchewan)|Aberdeen]]** on väike linn Saskatchewani provintsis.
***[[Aberdeen (Ontario Grey maakond)|Aberdeen]]** on asula Ontario provintsi Grey maakonnas.  
***[[Aberdeen (Ontario Prescotti ja Russelli maakond)|Aberdeen]]** on asula Ontario provintsi Prescotti ja Russelli maakonnas. 
***[[Aberdeen (Briti Columbia Thompson-Nicola ringkond)|Aberdeen]]** on asula Briti Columbia provintsi Thompson-Nicola ringkonnas. 
***[[Aberdeen (Briti Columbia Fraseri org)|Aberdeen]]** on asula Briti Columbia provintsis Fraseri orus.
***[[Aberdeeni kihelkond]]** on kihelkond New Brunswicki provintsis. 
***[[Sheen-Esher-Aberdeen-et-Malakoff]]** on asula Québeci provintsis. 
***[[Aberdeeni laht]]** on Nunavuti alal. 
***[[Aberdeeni järv]]** on Nunavuti alal. 
***[[Aberdeen No. 373]]** on vald Saskatchewani provintsis. 
***[[Aberdeen Township]]** on haldusüksus Ontario provintsis. 
***[[Macdonald, Merideth and Aberdeen Additional]]** on Ontario provintsis. 
***[[New Aberdeen]]** on Nova Scotia provintsis. 

Hiinas Hongkongis on **[[Aberdeen (Hongkong)|Aberdeeni]]** piirkond. 

Lõuna-Aafrika Vabariigis on **[[Aberdeen (LAV)|Aberdeen]]**. 

**Aberdeen** on mitme koha nimi USA-s: 
***[[Aberdeen (Idaho)|Aberdeen]]** on linn Idaho osariigis.
***[[Aberdeen (Maryland)|Aberdeen]]** on linn Marylandi osariigis. 
***[[Aberdeeni polügoon]]** on Marylandi osariigis. 
***[[Aberdeen (Mississippi)|Aberdeen]]** on linn Mississippi osariigis.
***[[Aberdeen (Põhja-Carolina)|Aberdeen]]** on linn Põhja-Carolina osariigis. 
***[[Aberdeen (Ohio)|Aberdeen]]** on küla Ohio osariigis. 
***[[Aberdeen (Lõuna-Dakota)|Aberdeen]]** on linn Lõuna-Dakota osariigis. 
***[[Aberdeen (Washington)|Aberdeen]]** on linn Washingtoni osariigis. 
*Aberdeen Township on haldusüksus New Jersey osariigis. 

**"[[Aberdeen (film)|Aberdeen]]"** on 2000. aasta film. 

**[[Aberdeen (ansambel)|Aberdeen]]** on USA ansambel.

## Vaata ka
*Aberdeeni krahvkond ehk Aberdeenshire, ajalooline krahvkond
*Aberdeeni krahv
*Aberdeenshire, omavalitsus
*Aberdeen City, omavalitsus
Aberdeen (film)

**"Aberdeen"** on 2000. aasta mängufilm.

Režissöör Hans Petter Moland, peaosades Stellan Skarsgård ja Lena Headey.
Ya Hanzhang

**Ya Hanzhang** (牙含章, oktoober 1916 – 19. detsember 1989) oli tibetoloog.

Kahekümneaastaselt hakkas ta Gansu provintsi Labrangi kloostris õppima tiibeti keelt. Siis läks 8800 mungaga Drepungi kloostrisse Suure Elava Buddha Jamyangi sekretäriks. Seejärel oli tal mitmeid ametikohti Tiibetis.

Aastal 1958 pühendus ta tibetoloogiale. Ta töötas Hiina Sotsiaalteaduste Akadeemia Rahvusuuringute Instituudis.

## Teosed
*"*Biographies of the Dalai Lamas*"
*"*Biographies of the Tibetan Spiritual leaders Panchen Erdenis*"
Seksuaalvähemus

**Seksuaalvähemus** on inimeste grupp, kelle seksuaalne identiteet, seksuaalne orientatsioon või seksuaalkäitumine ei vasta heteroseksuaalsuse normile. Seksuaalvähemustesse kuuluvad inimesed võivad, kuid ei pruugi kuuluda ka soovähemuste hulka, ning vastupidi. 

Tavaliselt kasutatakse seda sõna lesbide, geide, ja biseksuaalsete inimeste (LGB)  kohta. 

## Lesbid

Lesbi tähistab naist, kes tunneb seksuaalset ja romantilist külgetõmmet teiste naiste vastu ning kes ise identifitseerib end lesbina.

## Geid

Gei tähistab meest, kes tunneb seksuaalset ja romantilist külgetõmmet teiste meeste vastu ning kes ise identifitseerib end geina.

## Biseksuaalsed inimesed
Biseksuaalne inimene või lühidalt bi tähistab inimest, kes võib tunda seksuaalset ja romantilist külgetõmmet rohkem kui ühest soost inimeste vastu, ning kes ise identifitseerib end biseksuaalsena. Biseksuaalsed inimesed võivad olla ükskõik millise soolise identiteediga.

## Seksuaalvähemusi
*Homoseksuaalsed inimesed
**Geid
**Lesbid
*Biseksuaalsed inimesed

## Vaata ka
*LGBT
Göta kanal

**Göta kanal** on kanal Rootsis, mis ühendab Rootsi suurimaid järvi Vänernit ja Vätternit Läänemerega. 

Kanal on ligikaudu 190 km pikkune, see ehitati aastatel 1810–1832 Baltzar von Plateni (1766–1829) juhtimisel.
 
Kanal on praegugi laevatatav, veeteel on 58 lüüsi, autoteedel on ülestõstetavad sillad.

## Välislingid
*Kanalit tutvustav veebileht (rootsi, saksa, inglise ja taani keeles)
Paljunemine

**Paljunemine** on laiemas mõttes ökosüsteemis olevate ühetaoliste biosüsteemide või selle üksikosade (organellide, rakkude, liikide jt) kvantitiivne suurenemine. Paljunemise mehhanismideks võivad olla jagunemine, sigimine, multiplikatsioon jt viisid. 

**Kitsamas mõttes** on paljunemine sigimine. Paljunemist kitsamas mõttes nimetatakse ka **autoreproduktsiooniks**, mis on uute organismide tekkimise protsess. 

Paljunemine on eluslooduse põhiline omadus; iga üksikorganism on paljunemise tulemus. 

## Paljunemine kitsamas mõttes

Paljunemine võib toimuda seksuaalselt või aseksuaalselt. Aseksuaalsel paljunemisel võib üksikorganism paljuneda ilma teise sama liigi organismita. Aseksuaalselt paljunevad näiteks paljud ainuraksed pooldumise teel. Seksuaalne paljunemine eeldab enamasti kahte organismi, kes on tüüpiliselt teine teisest soost.

## Vaata ka
*rekursioon
*sigimissüsteemid
Aberdeen (Lõuna-Dakota)

**Aberdeen** on linn USA-s Lõuna-Dakota kirdeosas Browni maakonnas umbes 200 km Pierre'ist kirdes.

## Rahvastik

94,61% elanikest on valgenahalised, 3,17% indiaanlased, 0,54% Aasia päritolu ja 0,37% afroameeriklased.

### Elanike arv
* 1890: 3182
* 1900: 4087, sealhulgas 889 välismaal sündinut
* 1905: 5841
* 1910: 10 753
* 2000: 24 658

### Fischeri viisikud
14. detsembril 1963 sündis Mary Ann Fischeril neli tütart ja üks poeg, kes olid USA esimesed ellujäänud viisikud.

## Majandus
Aberdeen on hulgikaubanduskeskus, Lõuna-Dakota põhjaosa rahandus- ja kaubanduskeskus. Seal on  toiduainete töötlemise ja masinaehitusettevõtteid.

Aastal 1908 oli Aberdeenis viis panka ja hulk hulgiladusid.

### Transport

#### Raudtee
Aberdeen on raudteesõlm.

Aastal 1911 teenindasid Aberdeeni Chicago, Milwaukee ja Saint Pauli raudtee, Suur Põhjaraudtee, Minneapolise ja St. Louise raudtee ning Chicago ja looderaudtee.

## Haridus ja kultuur
Linnas on osariiklik ülikool *[[Northern State University]]* (asutatud 1901).

Seal on ka Carnegie raamatukogu.

Tähtsamad hooned on kohtuhoone ja valitsushooned.

## Ajalugu

Aberdeen tekkis koos raudteede tulekuga. Ta asutati 1880 ning sai linnaks 1883.

Aberdeeni asus elama raamatu "Võlur  Oz" autor L. Frank Baum. Ta rajas kohaliku lehe *The Aberdeen Saturday Pioneer*, kuid oli sunnitud selle hiljem sulgema.

## Viited

## Välislingid
* Aberdeeni koduleht
* Linna skeem
* Ingliskeelne turismileht
Yading

**Yading** [j'a-ting] on looduskaitseala Hiinas Sichuani provintsis.

Piirkond on tuntud kolme mäetipu poolest, mida väidetavalt 8. sajandil õnnistas Padmasambhava ning nimetas kolme bodhisattva järgi.

## Välislingid
*Yadingi turismiinfo (inglise keeles)
Seksuaalsus

**Seksuaalsus** on paljunemisfunktsiooni derivaat. 

Looduses tähendab seksuaalsus eelkõige organismide paljunemisvõimet sugulisel teel. 

Inimühiskonnas hõlmab seksuaalsus ka inimeste käitumist, eelistusi, vajadusi, moraali, kultuuri ja palju muud. 

## Vaata ka
*Seksapiil
*Aseksuaalsus
*Heteroseksuaalsus
*Homoseksuaalsus
*Biseksuaalsus

## Kirjandus
* Igor Kon, "Interdistsiplinaarne seksuoloogia". Venekeelsest käsikirjast tõlkinud Peeter Tulviste. Valgus, Tallinn 1987 (kirjanduse loetelu lk 225–230)
* Pirkko Brusila, "Seksuaalsus eri kultuurides" (*Seksuaalisuus eri kulttuureissa*). Soome keelest tõlkinud Laine Trapido. Kirjastus Medicina, Tallinn 2010, 182 lk
Jean Racine

**Jean Racine** [ža(n) ra'sinn] (22. detsember 1639 Valois La Ferté-Milon – 21. aprill 1699 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik, üks suurimaid prantsuse klassitsistliku tragöödia meistreid.

Racine pärines kodanlikust notariperekonnast. Ta jäi varajases nooruses orvuks ning kasvas Pariisi lähedal asuvas Port-Royali kloostris, kus omandas jansenistlikud usulised vaated. Ta õppis 1653–55 Beauvais' ja 1658 d'Harcourt'i kolledžis.

Racine kirjutas mitu näidendit klassikaliste müütide ainetel. Kirjaniku näidendites on tegevustik minimaalne ja tegelased analüüsivad oma kirgi kaunis luulekeeles.
Ta sai tuntuks tragöödiaga "Andromache" (1667), milles käsitles inimese võitlust oma kirgedega ning hukkumist. Tragöödias "Phaidra" ("*Phèdre et Hippolyte*") (1677) rõhutab autor kangelanna õilsust ja muudab jutustust.
Oma ainsas komöödias "Protsessijad" ("*Les Plaideurs*") (1668) kujutas ta Aristophanese eeskujule tuginedes kohtuskäimise kirge. 

Racine arvas, et inimesed ei satu traagilistesse olukordadesse mitte juhuse tõttu, vaid traagika ongi neile loomuomane.

## Viited

## Kirjandus
*Aleksander Aspel, "Racine. Ta 300-nda sünnipäeva puhul". "Looming", 1940, nr. 1, lk. 82-97. Sama artikkel on ilmunud ka Aspeli kogumikus "Kirjad Pariisist", "Ilmamaa", Tartu 2000, lk. 64-87
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 22–24

## Välislingid
*Vapp
Plautus

**Titus Macc(i)us Plautus** (umbes 244 eKr Sarsina (Umbria maakond Itaalias) – 184 eKr Rooma) oli Vana-Rooma komöödiakirjanik. Plautuse kohta puuduvad peaaegu igasugused eluloolised andmed. Enam-vähem terviklikult on säilinud 20 Plautuse komöödiat (samas ringles 120 eKr tema nime all 130 näidenditeksti, umbes 20 tuvastati tema omadena 2.-1. sajandi vahetusel eKr). Ta kasutas oma komöödiate algmaterjalina põhiliselt Vana-Kreeka uuema komöödia (Menandros, Philemon, Diphilos) tüpoloogiat ja tegevustikke. 

Rooma kirjanduse kuldaja autorid nagu Horatius hindasid tema teoseid labasteks, kergekaalulisteks ja värsitehniliselt ebaühtlasteks. 2.-4. sajandil koostati kommenteeritud filoloogilised väljaanded. Plautuse teoste populaarsuse põhjendustena on nimetatud üldinimlikke teemasid ning vormilist paindlikkust (aja, tonaalsuse ja žanripiiride muutlikkust). Plautuse komöödiad on mõjutanud paljusid hilisemaid komöödiakirjanikke (William Shakespeare, Ludvig Holberg, Gotthold Ephraim Lessing, Carlo Goldoni, Aleksandr Ostrovski).

Täisnimega Plautust käsikirjades ei nimetata. Maccus 'narr' ja Plautus 'lonkur' olid komöödiate standardtegelased, mistõttu on arvatud, et tegu võib olla näitleja pseudonüümidega.

Ka Plautuse eluloo tõesuses on kaheldud, kuna see sarnaneb tugevalt teiste kirjanike elulugudega samast perioodist. Väidetavalt tuli ta noorena Umbriast Rooma, kus alustas lavatöölisena. Lahkus teatrist ja kogus väikese varanduse kaupmehena. Kolm esimest komöödiat kirjutas töö kõrvalt, teatrisse naasis algul näitlejana ning edu saavutanuna jäi näitekirjanikuks elu lõpuni. 

Eesti keeles on tervikuna vaid üks Plautuse teos: "Pseudolus" Ain Kaalepi tõlkes ("Rooma kirjanduse antoloogia", 1971, lk 16–96).
Yaba

***[[Yaba (Lagos)|Yaba]]** on Nigeeria linna Lagose mandriosa (Lagos Mainland) linnaosa.
***[[Yaba (Burkina Faso)|Yaba]]** on linn Burkina Fasos.
*...

## Vaata ka
*Yaba vald Burkina Fasos
August 2005

**August [[2005]]**, kroonika

## [[10. august]]
* Helikopteriõnnetus Tallinna lähedal 10. augustil 2005: Naissaare lähedal kukkus alla Copterline'i liinikopter, hukkusid kõik pardalolnud &ndash; kaks pilooti ning 12 reisijat.

## [[29. august]]
* Louisiana osariiki ning New Orleansi linna tabas hommikul orkaan Katrina. Õhtul murdis vesi läbi New Orleansi kaitsnud tammisüsteemi ning vesi ujutas üle suurema osa linnast.

## [[31. august]]
* Ühel Iraagi pealinna Bagdadi sillal tekkis usutalitusele siirduva šiiitidest rahvahulga seas paanika, mis sai alguse kuuldusest, et sillal on enesetaputerrorist. Ligi tuhat inimest tallati surnuks.
* Suri Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku endine peapiiskop Jaan Kiivit.
Vincent Vittoz

**Vincent Vittoz** (sündinud 17. juulil 1975 Annecys) on prantsuse endine murdmaasuusataja, maailmameister.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlustel
*1997 Trondheimis
**16. koht 30 km vabastiilis
**28. koht 10 km klassikas
**28. koht 25 km jälitussõidus

*1999 Ramsaus
**45. koht 10 km klassikas

*2001 Lahtis
**19. koht 20 km jälitussõidus
**21. koht 15 km klassikas
**30. koht sprint vabastiilis

*2003 Val di Fiemmes
**6. koht 50 km vabastiilis
**28. koht topeltjälitussõidus
**katkestas 30 km klassika ühisstardist

*2005 Oberstdorfis
** **maailmameister** 2x15 km topeltjälitussõidus
**5. koht meeste sprinditeatesuusatamise 6x1,2 km vabastiilis
**6. koht 15 km vabastiilis
**6. koht meeste 4x10 teatesuusatamises

*2007 Sapporos
**10. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1998 Naganos
**19. koht 25 km jälitussõidus
**21. koht 50 km vabastiilis
**24. koht 10 km klassikas

* 2002 Salt Lake Citys
**8. koht meeste 4x10 teatesõidus
**11. koht 30 km vabastiilis ühisstardiga sõidus
**13. koht 10+10 jälitussõidus

* 2006 Torinos
**6. koht 15 + 15 km suusavahetusega sõidus
**9. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus
**15. koht 15 km klassikas

### Maailma karikasarjas
Vincent Vittoz võistles 215 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 25 korral, millest kaheksal korral kõige kõrgemale astmele.

Maailma karikasarjas võitis ta järgmised etapid:

## Välislingid
*Koduleht
*
Seksuaalne eelistus

**Seksuaalse eelistuse** all võidakse mõelda mis tahes eelistust seksuaalkäitumise vallas. Mõnikord kasutatakse seda väljendit "seksuaalse sättumuse" sünonüümina.

## Vaata ka
*Parafiilia
Martti Soosaar

**Martti Soosaar** (11. juuni 1933 Tallinn – 18. aprill 2017) oli eesti ujuja, veepallur ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 1. Keskkooli ning 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal. Diplomitöö kirjutas ta Gorist "Gori karikatuurilooming kodanluse paljastamisel". 

Ta töötas aastatel 1958–1963 Noorte Hääle kirjandusliku kaastöölise, kultuuri- ja kooliosakonna juhatajana, 1963–1967 Õhtulehe kultuuriosakonna juhatajana, 1967–1990 Eesti Raadio soomekeelsete saadete toimetuse juhina, pärast seda oli vabakutseline. 

Ta on teinud kaastööd ajalehele Kymen Sanomat.

## Sportlasena
Ujumisega alustas 1946. aastal Tallinna Kalevis Friedel Raudsepa õpilasena.

Tuli 1951. aastal rinnuliujumises ja aastatel 1950–1952 3 korral veepallis (Tallinna Kalevi meeskonnas) Eesti NSV meistriks. Kuulus aastatel 1950–1951 ujumises ja 1950–1956 veepallis Eesti NSV koondisse.

Sai 1950. aastal üleliidulisel noortevõistlustel 100 m rinnuliujumises esikoha.

## Looming
### Raamatud
*"August Vomm". 1977
*"Kunstnik ja modell". (1978) 
*"Ateljee-etüüde" (intervjuud kunstnikega. 1983
*"Ateljee-etüüde 2 (intervjuud kunstnikega). 1990
*"Eesti ex libris". Helsingi
*"Tuntud ja tundmatu Gori". 2003
**Pekka Erelt. retsensioon Gori-raamatule
*"...juba praotub, kuigi kriginaga"(mälestused). Looming nr 7, 2005. Lk 1054–1078
"Lase vareseid! Raamat eilse Eesti elust". 2006
### Artikleid
*Eesti Ekspressis: Kekkonen. Eestlaste sõber või Kremli käsilane? 
*Lastetoetus on Soomes püha
*Eesti kurjategijad Soomes ärevil: karistus tuleb kanda kodumaal
*Lugejakiri Eesti Ekspressis
*Lugejakiri Eesti Ekspressis
*Seisukohavõtt USA ja liitlaste Iraaki tungimise kohta
### Raadiotöö
*Eesti Raadios saatesari "Õhtujutud", mis koosnes intervjuudest kunstnikega
### Stsenaariumid
*"Lea Valter". 1997
*"Enn Põldroosi härrasmeeste seltskond". 1998; Soosaar osales filmi produtseerimisel)
### Karikatuure
karikatuure on avaldatud 1958–1960 ajakirjas Pikker.

## Isiklikku
Tema isa oli fotograaf Hans Soosaar ja vend oli Peet Soosaar.

## Viited
 

## Välislingid
*
Anders Aukland

**Anders Aukland** (sündinud 12. septembril 1972 Tønsbergis) on Norra murdmaasuusataja.

Ta on 2002. aasta olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus ja 2003. aasta maailmameister 4×10 km teatesõidus. 2003. aasta MM-il võitis ta ka 30 km ühisstardiga sõidus klassikastiilis hõbemedali.

Aukland võitis 2004. aastal Vasaloppeti suusamaratoni teise norralasena ajaloos, napilt jäi toona teiseks varasem võitja Raul Olle. 2005. aasta MM-il Oberstdorfis sai Auckland 50 km ühisstardiga sõidus klassikastiilis 0,7-sekundilise kaotusega Frode Estilile hõbemedali. Auklandile kaotas omakorda 0,7 sekundit Odd-Bjørn Hjelmeset.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  hõbemedal 30 km klassikat ühisstardist
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 50 km klassikat ühisstardist

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Anders Aukland on osalenud (seisuga 2. märts 2008) 91 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 13 korda, millest kuus korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikas

*Üldkarikas
** 3. koht: 2005

*Sprindikarikas
** 2. koht: 2003
** 3. koht: 1997 

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Aukland on 183 cm pikkune ja kaalub 75 kg. 

Tema vend Jørgen Aukland on samuti suusataja, võitis Vasaloppeti kolmanda norralasena 2008. ja 2013. aastal, saades ajaloo esimeseks välismaalasest meessuusatajaks, kes on võitnud Vasaloppeti kahel korral.

## Välislingid
*
Mihhail Ivanov

**Mihhail Ivanov** (sündinud 20. novembril 1977) on vene murdmaasuusataja ja olümpiavõitja.

## Saavutused
### [[põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
1997 Trondheimis

*38. koht 25 km jälitussõidus
*49. koht 10 km klassikas

1999 Ramsaus

*9. koht 10 km klassikas
*15. koht 25 km jälitussõidus

2001 Lahtis

*3. koht 30 km klassikas
*20. koht 15 km klassikas

2003 Val di Fiemmes

*17. koht 30 km klassika ühisstardist

2005 Oberstdorfis

*44. koht 2x15 km topeltjälitussõidus

### [[2002. aasta taliolümpiamängud]] [[Salt Lake City]]s
*1. koht 50 km klassikas
*11. koht 15 km klassikas

### Maailma karikasarja etapivõidud
Mihhail Ivanov on võitnud kaks maailma karikasarja etappi.

## Välislingid
*
Marti Soosaar

**Marti Soosaar** (sündinud 3. detsembril 1977) on eesti kergejõustiklane ja keskkonnaaktivist.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2000. aastal liikumis- ja sporditeaduste erialal ning saanud samas 2002. aastal kehalise kasvatuse õpetaja koolituse. Treenis Tiina Toropi juhendamisel. 

Töötanud Eesti Firmaspordi Liidu ja SportID (Stebby) tegevjuhina. 2023. aasta seisuga on ta FitQ Studio OÜ tegevjuht.

Ta kuulub erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse.

## Sporditegevus
2000. aastal kogus ta kümnevõistluses 7012 punkti. 2001. aastal kogus ta Tartus kümnevõistluses punktisumma 7031 ja seitsmevõistluses 5320 punkti. Ta osales 2001. aastal Pekingis 21. universiaadil, kus saavutas kümnevõistluses 12. koha. 2002. aastal tuli ta Eesti mitmevõistluse meistrivõistlustel Villu Sepa ja Ranel Rünga järel 6854 punktiga kolmandaks. Kahekordne Eesti meister teatejooksudes (4×110 m tõkketeatejooksus ja 4×400 m teatejooksus) Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi koosseisus.

Soosaar on osalenud ka üliõpilaste ujumis- ja veepallivõistlustel ning paljudel rahvaspordivõistlustel jooksmises, rattasõidus, rulluisutamises, triatlonis. Mängis 2008/2009 aastal saalihokit Eesti II liigas Tartu Valla Tormi koosseisus ning 2005. aastal jäähokit Eesti harrastajate liigas HC Cosmose koosseisus.

2013. aastal 20-võistluses maailmameister M35-vanuseklassis.
2013. aastal Eesti meistrivõistlustel pronksmedal Tartu Ülikooli ASK 4×110 m tõkketeatejooksus.

### Isiklikud rekordid
*Kümnevõistlus – 7031 (Tartu 2001)
*Seitsmevõistlus – 5320 (Tallinn 2001)
*100 m jooks – 11,0
*kaugushüpe – 7.02
*kuulitõuge – 12.33
*kõrgushüpe – 2.00
*400 m jooks – 50,31
*110 m tõkkejooks – 14,9
*kettaheide – 37.49
*teivashüpe – 4.50
*odavise – 53.03
*1500 m jooks – 4.16,7
*maraton – 3:13 (Tallinn 2012)

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 77 häält ning ei osutunud valituks.

Erakondadele tehtud annetuste kontekstis on meedias tähelepanu pälvinud asjaolu, et 2022. aastal annetas Marti Soosaar Eestimaa Rohelistele 18 000 eurot.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Tööalane profiil Linkedinis
Kessu

**Kessu** on peategelane mitmes Robert Vaidlo lasteraamatus (sealhulgas "Kessu ja Tripp") ning omanimelises Eesti Televisiooni lastelavastuses.
Christian Hoffmann

**Christian Hoffmann** (sündinud 22. detsembril 1974 Aigenis) on Austria endine murdmaasuusataja, olümpiavõitja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1998  Naganos
**  pronksmedal 50 km vabastiilis
* 2002  Salt Lake Citys 
**  **[[olümpiavõitja]]** 30 km vabastiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999  Ramsaus
**  ** maailmameister** 4×10 km teatesõidus 

### Maailma karikasarjas
Christian Hoffmann osales 120 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korda, millest kahel korral kõrgemal astmel.

## Dopingukahtlustus
Hoffmann sai detsembris 2009 Austria Antidopingu Agentuurilt kaheaastase võistluskeelu kahtlustuse tõttu veredopingu tootmises ja levitamises. See ei võimaldanud tal osaleda 2010. aasta taliolümpiamängudel ning tähendas ühtlasi tema tippsportlaskarjääri lõppu.

## Välislingid
*Koduleht
*
Tobias Angerer

**Tobias Angerer** (sündinud 12. aprillil 1977 Traunsteinis) on Saksamaa murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
**  pronksmedal 4×10 teatesõidus
* 2006  Torinos
**  hõbemedal 4×10 teatesõidus
**  pronksmedal 15 km klassikasõidus
* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal 15 km vabastiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
 

* 2005  Oberstdorfis
** hõbemedal 4x10 teatesuusatamises
* 2007  Sapporos
** hõbemedal 30 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal 15 km vabasõidus 
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
**  hõbemedal paarissprindis (klassika)
**  pronksmedal 50 km ühisstart (vaba) 
* 2011  Oslos
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
****1. koht** **2006, 2007**
* Tavadistantside karikas
****1. koht** **2006, 2007**
** 3. koht 2005, 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Tobias Angerer on startinud MK-etappidel 180 korral (seisuga 17. jaanuar 2015). Poodiumile on ta jõudnud 31 korral, millest 11 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.

## Välislingid

*Tobias Angereri koduleht
*
Aseri vald

**Aseri vald** oli vald Ida-Viru maakonnas. Asus Soome lahe kaldal.

2017. aastal liideti Viru-Nigula vallaga Lääne-Virumaal.

Aseri vallavanem oli Arthur Seppern.

## Asustus
Aseri vallas oli Aseri alevik ja kaheksa küla.

### Külad
Aseriaru, Kalvi, Kestla, Koogu, Kõrkküla, Kõrtsialuse, Oru ja Rannu.

## Ajalugu
Aseri vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

## Viited
Kommunistlik partei

**Kommunistlik partei** on marksismile tuginev partei. 

1848. aastal avaldasid Karl Marx ja Friedrich Engels "Kommunistliku partei manifesti". Sellele manifestile ning teistele Marxi ja Engelsi teostele tuginedes loodi 19. ja 20. sajandil paljudes riikides kommunistlikke parteisid, kes seadsid oma eesmärgiks olemasoleva riigikorra hävitamise ja uue, kommunistliku ühiskonna rajamise. 

Eri maade kommunistlikud parteid moodustasid ühistegevuseks organisatsioone, mida nimetati internatsionaalideks. Esimene Internatsionaal tegutses üsna lühikest aega ja lagunes 1870 Preisi-Prantsuse sõja ajal. Teine Internatsionaal tegutses kuni Esimese maailmasõjani. Pärast seda moodustati Kommunistlik Internatsionaal (Komintern ehk Kolmas Internatsionaal), mis eksisteeris aastatel 1919–1943.

Esimest korda tuli kommunistlik partei võimule ülestõusu tulemusena Pariisi Kommuuni ajal 1870. See valitsus püsis 100 päeva, enne kui ülestõus lüüa sai.

Kommunistide halva maine põhjustas Venemaal 7. novembril 1917 toimunud Oktoobrirevolutsioon, mis viis Nõukogude Liidu moodustamiseni 30. detsembril 1922. Venemaa Sotsiaaldemokraatlik (bolševike) Partei eesotsas Vladimir Leniniga kehtestas Venemaal terrorirežiimi. Kõik teised erakonnad likvideeriti, nende juhid vangistati või tapeti. Riigi juhtimine kõigil tasandeil allutati parteile. Kõik ettevõtted riigistati. Demokraatlikud vabadused kehtisid riigis ainult nimeliselt; teisitimõtlejaid jälitati ja karistati. Samasugust praktikat rakendasid võimule saanud kommunistlikud parteid kogu maailmas sageli. Reeglina tulid kommunistlikud parteid võimule vägivaldselt. Partei juhist sai faktiline riigipea ja diktaator; partei ladvikust sai valitsev eliit.

Erinevus kommunistlike parteide lubatava helge tuleviku ja nende teostatava praktika vahel ei võimaldanud kommunistidel vabadel valimistel üldiselt edu saavutada.Kommunistliku riigi praktikas esines laialdast valimistulemuste võltsimist. Üks paremaid kommunistide valimistulemusi vabadel valimistel on Asutava Kogu valimised Eestis 25. novembril 1917, kus kommunistid said umbes 40% häältest. (Eesti Vabariigi valijaskond pööras EKP-le selja ja suundus järsult paremale pärast edukat maareformi ja Kominterni korraldatud kommunistlikku putšikatset &ndash; 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu.)

Lääne-Euroopas olid pärast Teist maailmasõda sageli võimul sotsiaaldemokraatlikud vähemusvalitsused, mis valitsesid kommunistlike saadikute toetusel.

1990. aastatel enamik kommunistliku partei võimu all olevaid riike demokratiseerus. Praegu kehtib kommunistliku partei võim veel Põhja-Koreas, Kuubas ja leebemal kujul ka Hiinas. Paljudes riikides tegutsevad kommunistlikud parteid ka praegu. 

## Vaata ka
*Kommunistlik kuritegu
*Kommunistlik riik
*Sotsialistlik riik

## Välislingid
*Написать заявление o выходе из коммунистических организаций
Must Kaardivägi

**Must Kaardivägi** (vene keeles *Черная гвардия*) oli anarhistide peamine relvajõud 1917–1918; koosnes tööliste vabatahtlikest võitlussalkadest, tegutses anarhistide (Nestor Mahno, Maria Nikiforova, Lev Tšornõi) juhtimisel. 

Oktoobripöörde eel oli Vasakkalda-Ukrainas umbes 1000, Petrogradis umbes 6000 mustkaartlast. Must Kaardivägi oli III Vene revolutsiooni põhijõude, ta algatas revolutsioonilisi mässe ning osales võitluses Saksa interventide ja valgekaartlastega.

## Välislingid
*Черная Гвардия
*Виктор БАКЛАНОВ, "СЛОВО ДЗЕРЖИНСКОМУ"
*"Азбука анархиста"
*Махно Нестор Иванович
*Нестор Иванович Махно (Михненко)
*"С большевиками против Центральной рады, гетмана Скоропадского и украинской Директории"
Belize'i kindralkuberneride loend

**Belize'i kindralkuberneride loend** loetleb Belize'i riigipead, kelleks on Suurbritannia monarh, kohapeal esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1981. aastal.

## Vaata ka
*Belize'i valitsusjuhtide loend
Erling Jevne

**Erling Jevne** (sündinud 24. märtsil 1966 Lillehammeris) on norra murdmaasuusataja.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlused
1993 Falunis:
*7. koht 30 km klassikas
*11. koht 10 km klassikas 
*20. koht jälitussõidus

1995 Thunder Bay’s:
*6. koht 10 km klassikas
*7. koht 30 km klassikas

1997 Trondheimis:
*2. koht 50 km klassikas
*7. koht 10 km klassikas

1999 Ramsaus:
*6. koht 10 km klassikas

2001 Lahtis:
*4. koht 30 km klassikas

### [[1992. aasta taliolümpiamängud]] [[Albertville]]’is
*5. koht 30 km klassikas

### [[1994. aasta taliolümpiamängud]] [[Lillehammer]]is
*5. koht 50 km klassikas

### [[1998. aasta taliolümpiamängud]] [[Nagano]]s
*2. koht 30 km klassikas
*7. koht 10 km klassikas

### [[2002. aasta taliolümpiamängud]] [[Salt Lake City]]s
*6. koht 15 km klassikas
*10. koht 50 km klassikas

### Maailma karikasarja etapivõidud
Erling Jevne on võitnud kolm maailma karikasarja etappi.

## Välislingid
*
Valgekaartlased

**Valgekaartlased** (vene keeles белогвардейцы) olid oktoobrirevolutsiooni toime pannud bolševike ja esseeride  vastastes sõjalistes formeeringutes (Anton Denikini, Pjotr Krasnovi, Peter von Wrangeli, Nikolai Judenitši, Aleksandr Koltšaki jt. armeedes) osalejad. Valgekaartlased võitlesid Vene kodusõja ajal 1918–1920 Punaarmee, Mustkaardi, antonovlaste, petljuralaste jt ning vahel ka üksteise vastu, tehes mõnikord koostööd kodusõtta sekkunud välisriikidega.

## Tuntud valgekaartlasi
*Mihhail Vassiljevitš Aleksejev
*Aleksandr Kutepov
*Anton Denikin
*Mihhail Drozdovski
*Aleksandr Dutov
*Vadim Jakovlev
*Nikolai Judenitš
*Aleksei Kaledin
*Vladimir Kappel
*Aleksandr Koltšak
*Lavr Kornilov
*Pjotr Krasnov
*Sergei Markov
*Vladimir Mai-Majevski
*Eugen Miller
*Viktor Pokrovski
*Grigori Semjonov
*Andrei Škuro
*Robert Nicolaus von Ungern-Sternberg
*Peter von Wrangel
*Mihhail Dieterichs http://www.veneportaal.ee/ajalugu/03/22030703.htm

## Vaata ka
*Mustkaartlased
*Punakaart

## Välislingid
*Офицерство в Белом движении. Волков, С.В. Трагедия русского офицерства. Moskva 1993
*БЕЛАЯ РОССИЯ
Jamaica kindralkuberneride loend

**Jamaica kindralkuberneride loend** loetleb Jamaica riigipead esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1962. aastal.






Alates
Kuni
Nimi
Eluaastad



1962, 6. august
1962, 30. november
Kenneth Blackburne
(1907–1980)



1962, 1. detsember
1973, 2. märts
Clifford Campbell
(1892–1991)



1973, 2. märts
1973, 27. juuni
Herbert Duffus
(1908–2002)



1973, 27. juuni
1991, 31. märts
Florizel Glasspole
(1909–2000)



1991, 31. märts
1991, 1. august
Edward Zacca
(1931–)



1991, 1. august
2006, 15. veebruar
Howard Cooke
(1915–)



2006, 16. veebruar
2009, 26. veebruar
Kenneth Hall
(1941–)



2009, 26. veebruar

Patrick Allen
(1951–)
Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipeade loend

**Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipeade loend** loetleb Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipead alates vabariigi kehtestamisest 1961. aastal.
Suletiste printsiip

**Suletiste printsiip** on geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt saavad kivimi koostises esineda vaid vanema kivimi fragmendid. 

Suletised on antud juhul fragmendid kivimist, mis on teise kivimi sees. Näiteks vedel ja liikuv laava võib kaasa haarata kivitükke, mis hiljem laavast tekkinud vulkaanilise kivimi sisse tarduvad. Suletiste printsiipi kasutatakse kivimite suhtelise vanuse määramisel. Suhteline tähendab kivimite vanust üksteise suhtes ehk seda kumb neist on vanem.
Jens Filbrich

**Jens Filbrich** (sündinud 13. märtsil 1979 Suhlis) on saksa endine murdmaasuusataja. 

Ta lõpetas sportlaskarjääri 2014. aasta märtsis.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys 
** pronksmedal meeste 4×10 teatesuusatamises 
**21. koht 50 km klassikas
**22. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**33. koht 15 km klassikas

*2006 Torinos
** hõbemedal teatesõidus
**4. koht teatesprindis
**17. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus
**23. koht 15 + 15 km suusavahetusega sõidus

*2010 Vancouveris
**6. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**6. koht teatesõidus
**16. koht 50 km klassikas

*2014 Sotšis
**9. koht teatesõidus
**14. koht 15 km klassikas

### Maailmameistrivõistlused
*2001 Lahtis
** pronksmedal teatesõidus
**20. koht 30 km klassikas 
**23. koht 15 km klassikas

*2003 Val di Fiemmes
** hõbemedal teatesõidus
**6. koht 30 km klassikas ühisstardist
**16. koht topeltjälitussõidus

*2005 Oberstdorfis
** hõbemedal meeste 4×10 teatesuusatamises
** hõbemedal sprinditeates
**8. koht 15 km vabastiilis 
**14. koht topeltjälitussõidus

*2007 Sapporos
** pronksmedal 50 km klassikas
**4. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**4. koht teatesõidus

*2009 Liberecis
** hõbemedal teatesõidus
**10. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**13. koht 15 km klassikas

*2011 Oslos
** pronksmedal teatesõidus
**4. koht sprinditeates
**30. koht 30 km suusavahetusega sõidus

*2013 Val di Fiemmes
**9. koht 50 km klassikas
**33. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Jens Filbrich osales 225 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile viiel korral, millest kolmel korral oli kolmas ja kahel korral teine.

## Välislingid

* Jens Filbrichi koduleht
* Jens Filbrich FIS-i kodulehel