Vladimir Plahotniuc

**Vladimir Plahotniuc** (tuntud kui **Vlad Plahotniuc**; sündinud 1. jaanuaril 1966 Pitușcas Călărași rajoonis Moldaavia NSV-s) on Moldova poliitik ja oligarh ning aastatel 2010–2013 Moldova parlamendi asepresident. 

Ta oli Moldova Demokraatliku Partei esimees (24. detsember 2016 – 24. juuni 2019). 2019. aastast korruptsioonisüüdistuste tõttu Moldovas tagaotsitav. 25. septembril 2025 andis Kreeka ta Moldovale välja.

## Elulugu
Plahotniuc kasvas üles Rumeenia piiri-äärses maakohas õpetaja peres. 1983. aastal lõpetas ta Grozești küla keskkooli Nisporeni rajoonis ja 1991. aastal Moldova Tehnikaülikooli toiduainetetööstuse tehnoloogia teaduskonna bakalaureusekraadiga inseneriteadustes. 2006. aastal omandas Moldova Euroopa Uuringute Ülikoolis tsiviilõiguse magistrikraadi.

Ühes oma esimestest intervjuudest ütles Vlad Plahotniuc, et ta hakkas raha teenima „meestega viinamarju korjates, veini tehes ja seda Venemaale eksportides“.

Aastatel 1991–1993 töötas Chișinău linnavalitsuse juures asuvas alaealiste õigusrikkujate ennetus- ja rehabilitatsioonikeskuses Minor spetsialistina. 1995–2001 juhtis Moldova-Ameerika finantsgruppi Angels. 

Aastatel 2001–2010 oli ta Rumeenia naftakontserni tütarettevõtte, nafta impordi ja müügiga tegeleva Petrom Moldova AS-i kommerts- ja peadirektor. 2005–2006 oli ta Moldova ühe juhtiva kommertspanga Victoriabank juhatuse aseesimees ja 2006–2011 esimees. 

2015. aastal asutas ta suure meediaettevõtte, kuhu kuulusid General Media Group ja Radio Media Group. Talle kuulus neli telekanalit ja kolm raadiojaama.

### Poliitiline tegevus
2000. aastatel olid tal tugevad ärisidemed Moldova presidendi Vladimir Voronini perekonnaga ja teda peeti lähedaseks Moldova Kommunistliku Partei juhtkonnale. „Plahotniuc sai Voronini lähimate sõprade ja usaldusaluste seas peagi tuntuks kui „partei rahakott“. Oma teenete eest sai ta äris eeliskohtlemist ja peagi ei suutnud keegi peale Plahotniuci enda täpselt välja selgitada, kus tema raha lõpeb ja „partei rahakoti“ oma algab,“ selgitas endine asetäitja.

2009. aastal tuli Moldovas võimule Demokraatlik Partei. Kuni 2010. aasta maini vältis Plahotniuc avalikkuse tähelepanu. Alles pärast seda kuupäeva hakkas ta arvukalt esinema Moldova meedias. 2010. aasta augustis tunnistas Demokraatliku Partei esimees Marian Lupu otse-eetris Publika telekanalis, et Plahotniuc oli kaudselt rahastanud demokraatide valimiskampaaniat. 19. novembril õhtul 2010. aastal otsustas Moldova Demokraatliku Partei Poliitbüroo oma koosolekul lisada Plahotniuc partei parlamendivalimisnimekirja 2teisele kohale.  28. novembri 2010. aasta parlamendivalimiste tulemuste kohaselt sai temast Demokraatliku Partei saadik parlamendis ning sama aasta 30. detsembril nii partei aseesimees kui ka Moldova parlamendi aseesimees. Parlamenti saabus ta alati relvastatud turvameeste saatel (keda parlamendi sisse ei lastud), parlamendi endas liikus ta alati ringi oma nõuniku saatel. 

19. mail 2011 asutati Moldova presidendi dekreediga Kohtusüsteemi Reformi Riikliku Nõukogu, mille aseesimeheks sai Plahotniuc. 

15. veebruaril 2013 hääletas Moldova häältega 73 101-st Plahotniuci umbusalduse poolt. Ühtlasi hääletati ka parlamendi aseesimehe ametikoha kaotamise poolt. Plahotnius astus viivitamatult aseesimehe kohalt tagasi. 28. oktoobril 2013 teatas ta, et loobub parlamendiliikme kohast.

2014. aasta detsembris valiti ta tagasi parlamendiliikmeks ja 2015. aasta 30. juulil astus ta sellelt ametikohast uuesti tagasi, kohe pärast seda, kui liberaaldemokraat Valeriu Streleț nimetati Moldova peaministriks.

15. oktoobril 2015, päeval, mil endine Moldova peaminister Vlad Filat arreteeriti seoses miljardi dollari kadumisega, astus Plahotniuc demokraatlikust parteist välja. Ta teatas, et teeb seda "vältimaks igasuguseid vihjeid, et ta mõjutaks uurimist, ja et vältida Demokraatliku Partei maine kahjustamist." 21. detsembril 2015 teatas Plahotniuc oma naasmisest poliitikasse ja Moldova Demokraatlikku Parteisse.

2016. aasta jaanuaris esitati ta Demokraatliku Partei toetusel Moldova Vabariigi peaministri kandidaadiks. Moldova president Nicolae Timofti lükkas tema kandidatuuri tagasi kahtlustades, et ta ei vasta vajalikele aususe kriteeriumidele. 

24. detsembril 2016 Moldova Demokraatliku Partei kongressil valiti ta järgmiseks seitsmeks aastaks partei esimeheks. 2.–4. märtsil 2017 Cartagenas Colombias toimunud Sotsialistliku Internatsionaali XXV kongressil valiti ta organisatsiooni aseesimeheks. 

24. veebruaril 2019 toimunud parlamendivalimistel valiti ta Moldova parlamendi liikmeks. 

16. juunil 2019 nõustus Moldova Demokraatlik Partei võimu rahumeelse üleminekuga uuele koalitsioonile ja Pavel Filipi valitsus astus tagasi. Enne seda põgenesid riigist mitmed tuntud Moldova poliitikud, sealhulgas Plahotniuc. Sel päeval plaanis Moldova uus valitsev koalitsioon korraldada massimeeleavaldusi Demokraatliku Partei ja selle juhi, oligarh Plahotniuci vastu. USA suursaadik Dereck Hogan sisenes 14. juunil Demokraatliku Partei kontorisse, kus toimus riikliku poliitilise nõukogu koosolek tulevikuplaanide väljatöötamiseks. Diplomaat viibis kontoris vaid 15 minutit, aga sellest piisas. Samal päeval põgenes hulgaliselt Demokraatliku Partei võtmeisikuid riigist. "See pole emigratsioon, see on evakueerimine!" kirjeldas seda Moldova ajakirjandus. 24. juunil teatas Plahotniuc oma tagasiastumisest Demokraatliku Partei esimehe kohalt. 30. juulil 2019 astus ta tagasi parlamendi liikme kohalt. 

### Süüdistused
2015. aasta juunis teatas Moldova endine peaminister Ion Sturza telesaates, et Moldova Vabariik on vallutatud riik ja seda kontrollib Plahotniuc. 2015. aasta oktoobris kirjutas Moldova Chisinau ülikooli ajakirjandusprofessor Petru Bogatu, et ta [Plahotniuc] on "usurpeerinud keskvalitsuse võimu" ja "allutanud endale prokurörid ja kohtunikud, allutades sel viisil riigi põhiseaduslikud institutsioonid". Selle tulemusel muutis ta riigi erafirmaks ja õigusemõistmise gestaapoks oma poliitiliste vastaste hirmutamiseks ja matmiseks.

Detsembris 2017 kirjutas Rumeenia päevaleht Cotidianul: "Chişinău tänavatel kardavad kõik, alates tavainimestest kuni poliitikuteni, isegi tema nime hääldada, kartes tagajärgi. Vladimir Plahotniuc kontrollib autoritaarselt kogu Moldova elu. Õigusest tervishoiuni, armeest finants- ja pangandussektorini – Plahotniuc on igal pool kohal."

26. juunil 2019 esitas Venemaa talle süüdistuse suure kuritegeliku narkokaubandusvõrgustiku korraldamises Põhja-Aafrikast Euroopa Liidu kaudu SRÜ riikidesse, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni. Eesti Välisluureameti 2020. aasta aruande kohaselt otsustas Venemaa julgeolekuteenistus FSB 2017. aasta lõpul viia läbi mõjutusoperatsiooni Plahoutnicu vastu eesmärgiga kinnistada tema negatiivset kuvandit Lääneriikides. Operatsioon sooritati 2018. aasta jaanuaris peamiselt inglise, saksa, prantsuse ja hispaaniakeelses meedias ja sotsiaalmeedias, vältides seejuures avaldatava materjali seostamist Venemaaga. FSB sõnastas jutupunktid, mida „trollid“ levitama pidid: Plahotniuc on kaaperdanud võimu Moldovas, on loonud seal oligarhilise süsteemi, represseerib tema kontrollitud jõustruktuuride abil opositsiooni, ei ole tegelikult eurointegratsiooni poolt, kuna see tooks kaasa tema võimu vähenemise. Mõjutusoperatsiooni käigus ilmusid sotsiaalmeedias võltsitud artiklid. Kreml oli mures Plahotniuci mõjuvõimu kui sellise pärast, mitte tema rakendatud mehhanismide ja lähenemisviiside pärast. Tema mõjuvõim takistas Venemaal oma eesmärkide saavutamist Moldovas.  

Ärimees Veaceslav Platoni üks advokaate, Ana Ursachi, avaldas 7. septembril 2016 Moldova ajakirjanduses nimekirja isikutest, kes on Platoni arvates seotud nn. Moldova sajandi kuriteoga (2014. aastal kadus Moldova pankadest üle miljardi dollari) ja peamiseks sellest kasusaajaks pidas ta Plahotniucit. 29. septembril 2019 alustas Moldova prokuratuur tema vastu selles kaasuses kriminaalmenetlust. 29. oktoobril 2019 pani Moldova Riiklik Korruptsioonivastane Keskus ta rahvusvahelisse ja riikidevahelisse tagaotsitavate nimekirja. 

2023. aasta mais otsustas Chișinău apellatsioonikohus, et Plahotniuc peab tagaselja minema kohtu alla Moldova pangandussüsteemis aastatel 2012–2014 toime pandud varguste, sealhulgas kuritegeliku ühenduse loomise ja juhtimise, pettuse ja rahapesu eest. Prokurörid olid juba arestinud umbes miljardi Moldova lei (50 miljonit eurot) eest Plahotniuci vara Moldovas. 

Pärast Moldovast põgenemist elas ta algul USA-s Miamis. Jaanuaris 2020 kehtestas USA talle viisakeelu, kuid ta elas Miamis edasi. 10. septembril 2020 saabus Türki. 29. septembril 2020 nõudsid Moldova võimud Türgilt tema väljaandmist. 21. juulil 2025 vahistati Kreekas Ateena lennuväljal, kui ta kavatses lennata Dubaisse. Pärast vahistamist oli ta nõus enda väljaandmisega Moldovale, öeldes, et "soovib pesta puhtaks oma nime". 25. septembril 2025 andsid Kreeka võimud ta välja Moldovale, samal päeval saabus ta Kreekast politseieskordi saatel Chișinău lennujaama.

## Sanktsioonid
13. jaanuaril 2020 teatas USA riigisekretär Mike Pompeo, et Vladimir Plahotniuc ja tema pereliikmed on USA-s kantud *[[persona non grata]]* nimekirja.

31. mail 2023 kehtestas Euroopa Liit tema vastu sanktsioonid seoses tema seotusega Venemaa valitsusega ja tema rolliga Moldova venemeelsetes rahutustes.

## Viited