open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Porcupine Tree

**Porcupine Tree** on briti progressiivse ja psühhedeelse roki ansambel, mille asutas 1987. aastal laulja, kitarrist ja lauluirjutaja Steven Wilson. Ansambli muusikas on ka ambienti mõju.

Wilson salvestas esimesed kassetid 1970. aastate psühhedeelsest rokist mõjutatuna 1980. aastate lõpus oma kodustuudios. Kuna ta kartis, et teda ei pruugita hobimuusikuna tunnustada, mõtles ta koos Malcolm Stocksiga välja fiktiivse bändi Porcupine Tree, mis väidetavalt kogunes 1970. aastatel pärast pikka vanglas viibimist rokifestivalile. Ta mõtles välja diskograafia ja andis 1989. aastal välja 80-minutilise kasseti nimega "Tarquin's Seaweed Farm", mis sisaldas juba varast versiooni loost "Radioactive Toy", mis on Porcupine Tree varase perioodi üks tuntumaid lugusid. Sellele järgnesid demokassetid "Love, Death & Mussolini" ja "The Nostalgia Factory". 1992. aastal ilmus nendelt kassetidelt valitud lugudega debüütalbum "On the Sunday of Life...". 1993. aastal kutsus ta  ansamblisse klahvpillimängija Richard Barbieri, basskitarristi Colin Edwini ja trummar Chris Maitlandi. Samal aastal ilmunud albumit "Up the Downstair" iseloomustas ajakiri Melody Maker kui "psühhedeelset meistriteost".

2022. aastal ilmunud album Closure/Continuation tõusis Saksamaa, Hollandi ja Šveitsi albumimüügi edetabelite tippu ning Suurbritannias teisele kohale.

## Albumid
*On the Sunday of Life... (1991)
*Up the Downstair (1993)
*The Sky Moves Sideways (1995)
*Signify (1996)
*Coma Divine - Recorded Live in Rome (1997) (live)
*Stupid Dream (1999)
*Lightbulb Sun (2000)
*In Absentia (2002)
*Warszawa (2004) (live)
*Deadwing (2005)
*Rockpalast (2006) (live)
*Fear of a Blank Planet (2007)
*The Incident (2009)
*Closure / Continuation (2022)

## Välislingid
*http://www.porcupinetree.com/
Mark Flekken

**Mark Maria Hubertus Flekken** (sündinud 13. juunil 1993 Kerkrades) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Hollandi jalgpallikoondises.

Jalgpallitreeninguid alustas ta Hollandis. 2009. aastal liitus ta Saksamaa klubiga Aacheni Alemannia, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2012/13 Saksamaa tugevuselt kolmandas liigas. Seejärel liitus ta Greuther Fürthiga, kus sai enam mänguaega klubi reservmeeskonnas. Greuther Fürthi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa esiliigas 19. aprillil 2015 mängus 1. FC Union Berlini vastu.

2016. aasta juunis sõlmis ta lepingu MSV Duisburgiga, kellega ta tõusis 2017. aastal Saksamaa tugevuselt kolmandast liigast esiliigasse. 7. augustil 2016 lõi ta mängus VfL Osnabrücki vastu värava, kui läks mängu viimasel minutil nurgalöögi ajal vastase karistusalasse ja pääses löögile. 2018. aasta veebruaris lasi ta aga Saksamaa esiliigamängus FC Ingolstadti vastu endale värava lüüa, kui tahtis mängu ajal joomiseks veepudeli haarata.

2018. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga SC Freiburg, kuid klubi esiväravavahiks tõusis ta alles hooajal 2021/22. Järgmisel hooajal tegi ta Saksamaa kõrgliigas väravavahtidest enim nullimänge.

2023. aasta mais siirdus ta umbes 11 miljoni naelsterlingi eest Brentfordi.

Hollandi jalgpallikoondises tegi Flekken debüüdi 31. mail 2023 sõprusmängus Taani vastu.

## Viited
Micky van de Ven

**Micky van de Ven** (sündinud 19. aprillil 2001 Wormeris) on Hollandi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Tottenham Hotspur ja Hollandi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Hollandi klubis FC Volendam, millega liitus 2013. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi esiliigas hooajal 2019/20.

2021. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga VfL Wolfsburg, selle klubi põhikoosseisu kuulus ta hooajal 2022/23. Sel hooajal oli ta Saksamaa kõrgliigas ka kõige kiirem keskkaitsja: tema spurdi kiiruseks mõõdeti 35,97 km/h.

2023. aasta augustis sõlmis ta kuueaastase lepingu Tottenham Hotspuriga. Üleminekusumma oli umbes 50 miljonit naelsterlingit. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 7. oktoobril 2023 mängus Luton Towni vastu.

Hollandi jalgpallikoondises tegi van de Ven debüüdi 13. oktoobril 2023 EM-i valikmängus Prantsusmaa vastu.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
Jautakiai

**Jautakiai** (žemaidi *Jautakē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Jautakiai asub Venta jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. 

Külas on hüdroelektrijaam.

Jautakiai nimi on tulnud isikunimest Jautakis.

Küla on esmamainitud 1738. aastal. Arheoloogiliste uuringute andmete põhjal võib siiski arvata, et see on olnud järjepidevalt asustatud esimesest aastatuhandest saadik.

## Kaitstavad mälestised

Muinsuskaitse all on Jautakiai Stulpinase vesiveski. Selle rajas insener Napoleonas Stulpinas. Veski on kahekorruseline konstruktivistlik mansardkorrusega hoone. Selle juurde kuulub ka maakividest pais Venta jõel. Hoonet kaunistavad tellistest karniisid ja rosetid. Veski tegutses aastani 1946, seejärel muudeti see hüdroelektrijaamaks. 1977. aastal rajati sinna Mažeikiai kompressoritehase puhkebaas. Selle käigus ehitati ümber veskilikud konsoolid ja erker. 2004. aastal taastati paisjärv ja hüdroelektrijaam. Pärast erastamist avati hoones restoran.

Jautakiaisse jääb Venta jõe kaldal asuv linnamägi koos selle juures asuva asulakohaga. See kompleks oli kasutusel I aastatuhandest XIII sajandini. Sealses asulakohas on ligi pooleteist meetri paksune kultuurikiht. Pilale nime kandva linnuse hoov on kolmnurkne, 45 meetri pikkune ja 4–15 meetri laiune. Seda piirab 1,5 meetri kõrgune ja 17 meetri laiune vall. Arheoloogilistel uurimistel avastati, et selle rinnatist oli kohati tugevdatud kividest müüriga, säilinud olid ka puidust palissaadi jäänused. Nõlvad on läänes kaheksa meetri kõrgused, mujal on linnamäe kõrguseks 13–15 meetrit. Linnust on piiranud vallikraav, kuigi idas on Venta jõgi selle minema uhtunud. Põhjas oli see nelja meetri laiune ja 1,5 meetri sügavune, ka oli sel küljel linnusehoovist kuus meetrit madalamal asuv terrass. Ka teistel külgedel oli vallikraav pooleteist meetri sügavune – läänes nelja meetri laiune, lõunas kolme meetri laiune. Linnusehoovil on meetri paksune kultuurikiht.

## Elanikkond


* 75 (1902)
* 173 (1923)
* 155 (1959)
* 97 (1970)
* 30 (1979)

* 34 (1989)
* 12 (2001)
* 50 (2011)
* 79 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kerem Demirbay

**Kerem Demirbay** (sündinud 3. juulil 1993 Hertenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. Aastatel 1999–2007 kuulus ta Schalke 04 noortesüsteemi, hiljem klubidesse Dortmundi Borussia ja SG Wattenscheid 09. Hooajal 2012/13 mängis ta Dortmundi Borussia reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt kolmandas liigas.

2013. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Hamburger SV, mille põhimeeskonnas sai ta hooajal 2013/14 Saksamaa kõrgliigas kirja kolm mängu. Hooajal 2014/15 oli ta laenul Saksamaa esiliigaklubis 1. FC Kaiserslautern ja hooajal 2015/16 Düsseldorfi Fortunas, mille meeskonnas lõi ta Saksamaa esiliigas 22 mänguga 10 väravat.

Aastatel 2016–2019 kuulus Demirbay Saksamaa kõrgliigaklubi TSG 1899 Hoffenheimi ja 2019–2023 Leverkuseni Bayeri ridadesse.

2023. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Galatasarayga.

Aastatel 2011–2013 mängis Demirbay Türgi noortekoondistes. 2017. aastal kuulus ta Saksamaa jalgpallikoondisse FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, mille viimases alagrupimängus lõi ta värava Kameruni vastu. Pärast seda turniiri pole ta Saksamaa koondises aga enam kordagi mänginud.

## Viited
Kruciai

**Kruciai** (žemaidi *Krucē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Kruciai asub Venta jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. 

Küla nimi on tulnud isikunimest Krucys.

Kruciais on kaks kalmistut.
 
Küla on esmamainitud 1661. aastal (*Kruki*, *Kruce*). 26. aprillil 1915 vallutasid küla Saksa väed, kes röövisid külaelanikelt hobused ja loomasööda, tapsid majapidamiste loomad, võõrandasid toidukraami ja sundisid külarahva öösel endi heaks kaevikuid kaevama. 1960. aastal rajati külla tellisetehas, mis reorganiseeriti 1963. aastal Mažeikiai linavabrikuks. 1962. aastal rajati külla kolhoosidevaheline linnuvabrik.

## Elanikkond


* 118 (1902)
* 104 (1923)
* 132 (1959)
* 138 (1970)
* 68 (1979)

* 57 (1989)
* 57 (2001)
* 83 (2011)
* 78 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Nathan Collins

**Nathan Michael Collins** (sündinud 30. aprillil 2001 Leixlipis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas jalgpallitreeninguid Iirimaal Dublini noorteklubis Cherry Orchard F.C.

2016. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa klubiga Stoke City. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 9. aprillil 2019 mängus Swansea City vastu.

2021. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Burnley. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 2. oktoobril 2021 mängus Norwich City vastu. Järgmise aasta 6. aprillil lõi ta Inglismaa kõrgliiga mängus värava Evertoni vastu ja 21. aprillil värava Southamptoni vastu, kuid Burnley lõpetas hooaja 18. kohaga ja langes kõrgliigast välja.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Wolverhampton Wanderers. Üleminekusumma oli 20,5 miljonit naelsterlingit, mis tegi Collinsist läbi aegade kalleima Iirimaa jalgpalluri.

2023. aasta juulis siirdus ta 23 miljoni naelsterlingi eest Brentfordi. Sellega sai Collins Brentfordi läbi aegade kallimaks ostuks.

Iirimaa jalgpallikoondises tegi Collins debüüdi 12. oktoobril 2021 sõprusmängus Katari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. juunil 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Ukraina vastu.

## Viited
Morten Hjulmand

**Morten Blom Due Hjulmand** (sündinud 25. juunil 1999 Kastrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Sporting ja Taani jalgpallikoondises.

Noorena kuulus ta Taani klubisse FC København.

2018. aastal liitus ta Austria kõrgliigaklubiga Mödlingi Admira Wacker ning kuulus kohe alates hooajast 2018/19 klubi põhikoosseisu.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia esiliigaklubiga Lecce. 2022. aastal tõusis ta klubiga Itaalia kõrgliigasse.

2023. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Lissaboni Sportinguga.

Taani jalgpallikoondises tegi Hjulmand debüüdi 7. septembril 2023 EM-i valikmängus San Marino vastu.

## Viited
Bruno Méndez

**Bruno Méndez Cittadini** (sündinud 10. septembril 1999 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib kesk- või paremkaitsjana Mehhiko kõrgliigaklubis Toluca ja Uruguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Montevideo Wanderers, mille meeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2017. aastal.

2019. aasta veebruaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aasta juulis läks ta üheks aastaks laenule teise Brasiilia kõrgliigaklubisse, Internacional.

2024. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Granada. Ta lõi 17 mänguga Hispaania kõrgliigas kaks väravat, kuid Granada lõpetas hooaja 2023/24 liigas viimasel kohal ja langes esiliigasse.

2024. aasta juulis liitus ta Tolucaga.

2019. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus Méndez jõudis Uruguay kuni 20-aastaste koondisega kaheksandikfinaali, oli ta koondise kapten. Uruguay rahvuskoondises tegi ta debüüdi 16. novembril 2018 sõprusmängus Brasiilia vastu. Pärast 2019. aasta novembrit kutsuti ta uuesti Uruguay koondisse alles 2023. aasta juunis.

## Viited
Mary Moraa

**Mary Moraa** (sündinud 15. juunil 2000) on Keenia keskmaajooksja, 800 meetri jooksu maailmameister.

Ta võistles noorteklassides peamiselt 400 meetri jooksus. 2017. aasta noorte maailmameistrivõistlustel võitis ta 400 meetri jooksus hõbemedali. 

2021. aastal otsustas ta keskenduda 800 meetri jooksule. Olümpiamängudel Tokyos sai ta poolfinaalis ajaga 2.00,47 15. koha.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Moraa 800 meetri jooksus isikliku rekordiga 1.56,71 Athing Mu ja Keely Hodgkinsoni järel pronksmedali. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis edestas ta Hodgkinsoni ja Laura Muiri ning võitis kulmedali ajaga 1.57,07. Hooaja lõpus tuli ta 800 meetri jooksus ka Teemantliiga üldvõitjaks.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Moraa 800 meetri jooksus isikliku rekordiga 1.56,03 maailmameistriks. 

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta 800 meetri jooksus Hodgkinsoni ja Tsige Duguma järel pronksmedali ajaga 1.57,42.

## Isiklikud rekordid
;Tavarada

;Lühirada

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Isiklikku

Mary Moraa nõbu on Keenia jooksja Sarah Moraa.

## Välislingid

*
Johann Heinrich von Rosenkampff

**Johann Heinrich von Rosenkampff** (surnud 1723) oli Rosenkampffide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja major, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Vana-Kariste mõisa rentnik.

## Elulugu
Johann Heinrich von Rosenkampff sündis Johann Riesenkampffi (hiljem aadeldatud von Rosenkampffiks) peres. 

Ta astus Karjala ratsarügementiga, kus oli algul alamohvitser ja hiljem lipnik. Samas auastmes oli ta ka Turu jalaväerügemendis. Hiljem edutati ta seal leitnandiks. 1700. aastal liitus ta Schlippenbachi tragunirügemendiga, 1702. aastal edutati ta seal majoriks. Hiljem liikus ta Adam Ludwig Lewenhaupti armee koosseisus Ukrainasse. 1709. aastal alistus ta Perevolotšna all.

Ta naasis Liivimaale 1722. aasta veebruaris ning suri järgmisel aastal. 

## Abielu
Johann Heinrich von Rosenkampff abiellus Anna Dorothea von Lodega. Abielust sündis Reinhold Johann von Rosenkampff. 

## Viited
Päikeseprintsess

**"Päikeseprintsess"** (*Princesse du Soleil*) on prantsuse kirjaniku Antoine B. Danieli eepiline romaan, inka triloogia esimene raamat. 

Raamat räägib erilise siniste silmadega inka printsessi Anamaya kujunemisloo inka hõimude ja valgete inimeste vaheliste lahingute taustal.
Rait Pärg

**Rait Pärg** (2. juuni 1966 Pärnu – 31. jaanuar 2024) oli eesti skulptor.

Ta õppis aastatel 1981–1985 Tartu Kunstikoolis kivi kunstilise töötlemise erialal ning 1981–1987 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri erialal. 1994. aastal lõpetas ta Tallinna Kunstiülikooli magistriõppes skulptuuri erialal.

## Teoseid
*Raimond Valgre mälestusmärk Pärnus 
*Rääma kooli vilistlaste pink 
*"Vallikraavivaht" Pärnus
*J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile

## Viited
Kaseiinkrohv

**Kaseiinkrohv** on ehitusmaterjal krohv, mis on valmistatud kaseiinist, lubjast ja liivast. See annab sileda ja mati viimistluse ning on vastupidav ja hingav.
Paschasius Radbertus

**Paschasius Radbertus** (785–865), ka **Ratbertus**, oli Karolingide aja teoloog, benediktlaste ordu munk ja Corbie kloostri abt. Tema tuntuimaks ja mõjukaimaks teoseks on 831. aasta paiku kirjutatud "De Corpore et Sanguine Domini", mis käsitleb armulauasakramendi olemust.

Paschasius Radbertus on katoliku kiriku pühak, kelle kanoniseeris 1073. aastal paavst Gregorius VII. Tema mälestuspäev on 26. aprill.

## Viited

## Välislingid
* [Paschasius Ratbertus, S. (4). - Vollständiges Heiligen-Lexikon. - zeno.org](http://www.zeno.org/Heiligenlexikon-1858/A/Paschasius+Ratbertus,+S.+(4))
* St. Paschasius Radbertus. - Catholic Encyclopedia
Rahvusvaheline kuldse retriiveri päev

Rahvusvahelist kuldse retriiveri päeva tähistatakse alates 2012. aastast. Kuigi see tõug oli tegelikult olemas juba üle 100 aasta, enne kui talle anti ametlik päev selle tähistamiseks. See tähtpäev on loodud Kristen Shroyeri poolt ja 3. veebruar valiti riiklikuks kuldse retriiveri päevaks, kuna see oli tema enda kuldse retriiveri sünnipäev.

## Viited
Kirjutaja

**Kirjutaja** ehk **skriiba** (ladina keeles *scriba*) on elukutseline tekstide kirjapanija suulise dikteerimise järgi või kirjaliku teksti kopeerija.

Inimühiskonnas on kirjutaja elukutse sisu, tähendus ja tähtsus mitu korda muutunud. Kirjutajad olid olemas juba vanades kõrgkultuurides, kus nende tööks oli kirja panna ja nii tuleviku jaoks säilitada religioosseid tekste, seadusi, valitsejate ja usujuhtide korraldusi, äri- ja erakirju ning majanduse arvepidamist. Elukutselise kirjutaja ameti tähtsus hakkas vähenema kirjaoskuse üldise levikuga ja masintrüki leiutamisega.

## Viited
Ulrich Brasche

**Ulrich Brasche** (25. november 1909 Kullamaa – 1. detsember 1984 Malloco, Tšiili) oli Eesti lendur ja purilendur.

Ulrich Brasche sooritas lennueksami Tallinna Õhuasjanduse Ühingu juures ja sai Eestis kolmanda inimesena piloodiloa. Ulrich lõpetas 1931. aastal õpingud Rossitteni purilennukoolis Saksamaal. 1932. aastal ehitas Brasche Viljandis kaks purilennukit, millest teist, täiuslikumat, sai õhku tõmmata ka mootorlennuki slepis.

Brasche purilennuk registritunnusega ES-UBA oli Baltimaades esimene purilennuk üldse, mis vastupidavuselt kannatas mootorlennuki slepis õhku tõmmata.

## Eestist lahkumine
1938. aastal poliitiline olukord Eestis muutus. Nooremad baltisakslased pettusid üha enam Eesti elukorralduses, õhkkond lausa kubises ebatervetest kahtlustustest.

"Arvan, et peame midagi kõvasti muutma," sõnas isa (Ulrich), kui ta töölt koju tuli ja porised saapad jalast võttis. "Siinne olukord läheb järjest hullemaks. Ametnikud ei andnud luba importida varuosi (omnibusside ehitamiseks). Nad ei taha, et me käsi käiks hästi. Kuhu iganes ei lähe, on vastus ikka *ei* isegi mitte *võib-olla*." 

Pärast lühikesi ja väga ebameeldivaid kohtumisi Eesti võimuesindajatega otsustati 1938. aastal, et tuleb ära sõita. Samal aastal lahkus Ulrich Brasche koos abikaasa ja kolmeaastase tütrega Eestist.

## Isiklikku
Tema isa Arvid Leopold Brasche oli Kullamaa ja Piirsalu koguduse õpetaja ning vanaisa Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Jaanika Kressa. “Ungern-Sternbergid – Fellini viimane parunipere teenimatult unustatud”. Kultuur ja Elu, 3/2012.

## Välislingid
* Õhusõitja Ulrich Brasche värvirikas elu
* Geni
Krookus

**Krookus** (*Crocus*) on üle 200 liigiga taimeperekond võhumõõgaliste (*Iridaceae*) sugukonnas. Aianduses on krookuseid kultiveeritud vähemalt 16. sajandist.  

Esineb nii sügisel kui kevadel õitsevaid liike. 

Rohkem on tuntud safrankrookus (*Crocus sativus*), kelle emakasuudmetest toodetakse kõige hinnalisemat vürtsi safranit. 1 kg kuivatatud safrani tarvis tuleb korjata umbes 140 000 õit. Krookuse säilitusorganiks on sibulmugul. 

## Liike
**Crocus chrysanthus* – kuldõieline krookus
**Crocus flavus* – kuldkollane krookus
**Crocus reticulatus* – võrkkrookus
**Crocus sativus* – safrankrookus
**Crocus sieberi* – Sieberi krookus
**Crocus tommasinianus* – dalmaatsia krookus
**Crocus vernus* – kevadine krookus
**Crocus xluteus* – erekollane krookus

## Välislingid
Tirkšliai küla

**Tirkšliai** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Küla moodustati aastal 2018.

## Viited
Maide

**Maide** on perekonnanimi.

Tšaadis oli perekonnanime Maide kandjaid 2014. aastal üle 1820 isiku. Keenias oli sellenimelisi isikuid üle 300 ja Nigeerias üle 230.

## Statistika Eestis
1. jaanuari 2025. aasta seisuga oli Eestis perekonnanimi Maide 139 inimesel: 64 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maide meeste puhul 1506. kohal ja naiste puhul 1367. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maide vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,58. Nimi oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,33 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Pärnumaal Halliste kihelkonnas Vana-Kariste mõisavallas nimeks Maide. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maide aastatel 1935–1940 kasutusele isikute poolt, kelle nimi oli varem Alapert, Biedermann, Grigorjev, Köbler, Madisson, Maider, Maikäfer, Mailovski, Maitok (2), Marli (3), Martenson, Martin, Martinson (3), Mattiisen, Meister, Mikmann, Minkovez, Minkovitz (2), Moormann, Moosberg, Müllerson, Mumm, Niimann, Roland ja Thalbach.

## Nime kandjaid
*Helmi Maide, eesti majandusteadlane (1926–2014)
*Hugo Maide, eesti kalandus- ja merendustegelane (1932–2020)
*Jaan Maide, eesti sõjaväelane (1884–1945)
*Johannes Maide, eesti looduskaitsetegelane (1893–1944)
*Johannes-Eduard Maide, eesti vaimulik (1911–1944)
*Maret Maide, eesti kirjastaja ja tõlkija (1942–2025)
*Priit Maide, eesti ettevõtja (1963–) 
*Vilve Maide, eesti dirigent (1973–) 

## Viited

## Välislingid
*
Perenelle Flamel

**Perenelle Flamel** (1320–1397) oli 14.–15. sajandil Pariisis elanud kirjutaja Nicolas Flameli abikaasa, kes sai tuntuks oma heategevusega. 17. sajandil tekkinud legendides peetakse teda alkeemikuks nagu tema abikaasatki. Tema järgi on nimetatud tänav Pariisis, rue Pernelle.

## Eluloolist
Perenelle'i sünnikohast ega noorusest pole midagi teada. Ta abiellus Nicolas Flameliga 1368. aastal kahekordselt leseks jäänuna ja eelmiste abikaasade vara pärijana. Paaril ei olnud järeltulijaid.

Pühendunud katoliiklastest abielupaar annetas heldekäeliselt oma vara kirikutele ja varjupaikadele ning lasi ehitada majasid vaestele; on teada, et Pernelle tellis kirikusse skulptuure, ja Nicolas jätkas tava seda pärast naise surma. Abielupaar on kujutatud donaatoritena palvetamas Saint-Jacques-de-la-Boucherie kiriku portaali tümpanonil püha Jakobuse jalgade ees nende 1389. aastal rahastatud reljeefil.

Perenelle suri 1397. aastal ja jättis abikaasale 5300 Toursi naela; summa on dokumenteeritud kohtuvaidluse tõttu Perenelle'i õe ja õemehe vahel.

## Viited
Lėteniai

**Lėteniai** (ka **Leteniai**, žemaidi *Lietenē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta jõe org. 

Külas on kalmistu, tegutseb külaselts. Lėteniai keskel seisavad kolm vana aita, neist üks on ehitatud aastal 1820.

Lėteniai nimi tuleneb sõnast *lėtas* (aeglane). Kohalik rahvas räägib aga, et üks esimesi küla elanikke oli mees nimega Urbonas, kelle käsi oli hirmsasti moondunud, oli suisa käpp (*letena*). Tema järgi hakati küla Leteniaiks kutsuma.
 
Küla on esmamainitud 1640. aastal. Varasemast asustusest annavad tunnistust kaks külas asuvat tumulust. Neist leiti maailmasõdade eel potikilde, põlenud luid, tööriistu ja vaskmünte. Leidude saatus on teadmata.

## Elanikkond


* 149 (1902)
* 211 (1923)
* 113 (1959)
* 199 (1970)
* 213 (1979)

* 106 (1989)
* 165 (2001)
* 130 (2011)
* 107 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Rakitse mõis

**Rakitse mõis** (saksa k. *Rakkitse*) oli Uue-Kariste mõisa karjamõis, mis asus Pärnumaal ning jääb tänapäeval Viljandi maakonda Halliste kihelkonda. Karjamõisa aladel moodustus ka endine Rakitse küla.

Karjamõisa peahoone on lihtne ühekorruseline puithoone. Mõisa majandushooned kuulusid Halliste kolhoosile, peahoone oli eravalduses. 2021. aasta algul pandi peahoone koos lähedalolevate majandushoonetega müüki. 

## Viited
Voveriai

**Voveriai** (žemaidi *Vuoverē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Voveriai asub Venta jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. 

Voveriais tegutseb külaselts.

Voveriai nimi tuleneb sõnast *voverė* (orav). Venta jõe oru nõlvadel asuvates metsades kasvab palju sarapuid ja seal on tänapäevalgi palju oravaid.
 
Küla on esmamainitud 1655. aastal (*Wowery*). 1990. aastal kavandati sinna metskonna keskust, ent plaan jäi pooleli ja metskond Mažeikiaisse edasi. Kavandatud kruntidele kerkisid individuaalelamud, mille elanikud käivad Mažeikiais tööl.

## Elanikkond


* 55 (1902)
* 68 (1923)
* 70 (1959)
* 75 (1970)
* 31 (1979)

* 57 (1989)
* 104 (2001)
* 221 (2011)
* 298 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Neue Zürcher Zeitung

**Neue Zürcher Zeitung** ('uus Zürichi ajaleht', lühend **NZZ**) on Šveitsis ilmuv saksakeelne päevaleht, mille väljaandja on Zürichis asuv NZZ Mediengruppe. Väljaanne asutati 1780. aastal.

## Ajalugu
Üht vanimat tänini ilmuvaid ajalehti hakati algul välja andma nime **Zürcher Zeitung** all, selle toimetaja oli šveitsi maalikunstnik ja luuletaja Salomon Gessner. Neue Zürcher Zeitungi nime all hakkas ajaleht ilmuma 1821. aastal.

### Peatoimetajad
#### Zürcher Zeitung
* 1780–1788: Salomon Gessner
* 1788–1821: 6 eri peatoimetajat

#### Neue Zürcher Zeitung
* 1821–1830: Paul Usteri
* 1830–1849: 10 erinevat peatoimetajat
* 1849–1867: Peter Jakob Felber
* 1868–1872: Eugen Escher
* 1872–1876: Hans Weber
* 1876–1877: Eugen Huber
* 1877–1878: Gottwalt Niederer
* 1878–1884: Gustav Vogt
* 1885–1915: Walter Bissegger
* 1915–1929: Albert Meyer
* 1933–1968: Willy Bretscher
* 1968–1985: Fred Luchsinger
* 1985–2006: Hugo Bütler
* 2006–2014: Markus Spillmann
* 2015–...: Eric Gujer

NZZ Erstausgabe Titelseite.jpg|Esiknumber (1780)
Sechseläutenplatz - NZZ - Utoquai Zürich 2015-06-21 17-16-18.JPG|Peakorteri hoone


## Viited

## Kirjandus
* *Neue Zürcher Zeitung und schweizerisches Handelsblatt* (NZZ). Neue Zürcher Zeitung, Zürich 42.1821, 2. Juli-ff. .
* Thomas Maissen: *Die Geschichte der NZZ 1780–2005.* NZZ Libro, Zürich 2005, ISBN 3-03823-134-7.
* Thomas Maissen: *Vom Sonderbund zum Bundesstaat. Krise und Erneuerung 1798–1848 im Spiegel der NZZ.* Zürich 1998, ISBN 3-85823-742-6.
* Conrad Meyer: *Das Unternehmen NZZ 1780–2005.* NZZ Libro, Zürich 2005, ISBN 3-03823-130-4.
* Urs Hafner: *Aus den Anfängen der NZZ. Texte und Kommentare.* NZZ Libro, Zürich 2006.
* Urs Hafner: *Subversion im Satz. Die turbulenten Anfänge der «Neuen Zürcher Zeitung» (1780–1798).* NZZ Libro, Zürich 2015, ISBN 3-03810-093-5.
* Friedemann Bartu: *Umbruch. Die Neue Zürcher Zeitung. Ein kritisches Porträt.* Orell Füssli, Zürich 2020, ISBN 978-3-280-05716-2.
Ned Ludd

**Ned Ludd** on väljamõeldud isik, kellele ludiidid omastasid masinatelõhkujate liikumise algatamise.

1779. aastal olevat ta äkkvihas purustanud kaks kudumistelge.

Tööstusliku pöörde ajal olid käsitöölised pahased, sest nad ei suutnud enam konkureerida uute masinatega. Selle tõttu puhkes Inglismaal masinate lõhkumise liikumine (1811-1816). Selle liikumise juhiks tuli Ned Ludd. Tema järgi hakati kogu masinalõhkumisliikumist kutsuma ludismiks või ludiitide liikumiseks. Ludiidid hakkasid ründama poode, vabrikuid, masinaid ja toodangut. Nad süüdistasid neid kõlvastus konkurendis, toodete kvaliteedi allaviimises ja Inglise käsitöö maine hävitamises. Asi läks lõpuks nii hulluks, et ludiidid pidasid lahinguid Briti armeega, kuid siiski suruti liikumine jõuga maha.

## Viited
Raudsepp, A., Kann, L., Siirman, V. Ajaloo õpik 8. klassile, I osa. Maurus 2019
Simon Pettersson

**Simon Pettersson** (sündinud 3. jaanuaril 1994 Tobos) on Rootsi kettaheitja.

Ta võistles noorteklassides ka kümnevõistluses, kuid keskendus hiljem heitealadele. 2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas sai ta kettaheites tulemusega 58.05 5. koha. 

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui pääses finaali ja sai 11. koha.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai Pettersson 64.55-ga 4. koha.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas sai ta 9. koha tulemusega 63.72. 

Olümpiamängudel Tokyos heitis ta finaalis 67.39 ja võitis kaasmaalase Daniel Ståhli järel hõbemedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai Pettersson tulemusega 67.00 5. koha. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis oli ta 67.12-ga neljas.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis heitis ta kvalifikatsioonis 62.53 ja sai 21. koha.

Petterssoni isiklik rekord ketteheites on **70.42**, mis on heidetud 2022. aasta Rootsi meistrivõistlustel Norrköpingis. Ta on võitnud Rootsi meistrivõistlustel medaleid ka kuulitõukes ja raskusheites.

## Välislingid

*
Oslo Jakobi kirik

**Oslo Jakobi kirik** ehk **Kulturkirken Jakob** on kirik ja kontserdisaal Oslos Norras. Ehitise projekteeris arhitekt Georg Andreas Bull ja see valmis 1880. aastal. Kirik pühitseti apostel Jakobus vanemale ja selle algne nimi oli Jakobs kirke.

Kirikus on ehitusaegne Eilif Petersseni altarimaal, mis kujutab karjaste kummardamist. Portaalil on peaingel Miikaeli kujutav reljeef.

600 istekohaga kirik tegutses 1985. aastani kogudusekirikuna. See suleti ehituse ajaks ja avati taas 2000. aastal kontserdi- ja näitusemajana. Seal toimuvad teatri- ja tantsuetendused, kontserdid ja muud kultuuriüritused. Keldrikorrusel on näituseruumid.

## Viited

## Välislingid
* Kulturkirken Jakob (koduleht norra keeles)
* History. - Jakob. Kulturkirken Jakob (arhiivikoopia)
* Kulturkirken Jakob. - bluechurch (tutvustus inglise keeles)
Jonaičiai

**Jonaičiai** (žemaidi *Jonaitē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta jõe org.

Külas on kalmistu ja votiivkabel. 

Küla nimetus tuleneb isikunimest Jonaitis. Kohaliku legendi kohaselt kuulusid sealsed maad kunagi kahele Jonaitytė nime kandvale õele. Teise legendi kohaselt vahetanud Bužvilase nimeline mõisnik oma koera Lätist pärit pärisorjade pere vastu. Pereisa kandis nime Jonas, sama nimega oli ka tema vanim poeg. Bužvilas asutas nad siis praeguse küla kohale elama ja nende kahe Jonase järgi sai paik ka oma nime.

Jonaičiai metsas asub küngas. Seal oli müüriga piiratud väike lapike, kus seisid kaks votiivkabelit. Ümbruskonna rahvas käis sinna münte viimas; ka seisis seal ikka pudel pühitsetud veega.

## Elanikkond


* 92 (1902)
* 85 (1923)
* 52 (1959)
* 22 (1970)

* 6 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid

* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Meinoriai

**Meinoriai** (žemaidi *Meinorē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Meinoriai asub Venta jõe kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. 

Külas on kruusakarjäär. Sinna jääb kolm kalmistut. Meinoriai nimi tuleneb isikunimest Meinoris.
 
Küla on esmamainitud 1661. aastal (*Meynary*). Selle aladele jäi Varžinskiste mõis, millele kuulusid peaaegu kõik ümbruskonna alad. Maareformi järel jäi mõisale 70 hektarit maad. Venta jõe ääres asus ka väike Baltučiai mõis. 1924. aastal avati külas algkool, mis oli Krakiai kooli filiaal. Küla kaotati Nõukogude perioodil 1984. aastal. 1994. aastal püstitati küla mälestuseks rist. Meinoriai taastati 2018. aastal.

Meinoriaisse jääb osaliselt Paulianka villakraasimise koda, suurem osa selle kompleksist asub Krakiais.

## Elanikkond


* 134 (1902)
* 152 (1923)
* 100 (1959)

* 92 (1970)
* 8 (1979)


## Viited

## Välislingid

*Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Užlieknė

**Užlieknė** (žemaidi *Ožlėiknė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas.

Külas on postkontor, raamatukogu, kirik, põhikool. Tegutseb külaselts, seal asub ettevõtte AB „Žemaitijos pienas" Užlieknė piima kokkuostu punkt.

Užlieknė nimi tuleneb sõnast *lieknė* (van. 'soine koht'). Külale andsid nime Meinoriai küla elanikud. Nende suhtes elas sealne rahvas 1968. aastal läbi viidud maaparandustöödeni teisel pool soist orgu.

Külas asuvad Veselė kalmed – küngas nelja suure ristiga. Rahvasuu räägib, et seal saanud XVIII sajandil kokku kaks vastassuunas liikunud polku. Millestki puhkenud tüli ja tapluses hukkunud sõdurid maeti sinna künkale, nende haudadele püstitati aga ristid.

## Ajalugu
 
Küla on esmamainitud 1661. aastal. 1765. aastal elas külas seitse juuti. 1775. aastal asus külas juut Rubinas Milanovičiuse kõrts. 1784. aastast on teada, et külas asus kabel, mis allus Viekšniai kihelkonnale. Kabeli juurde rajati 1807. aastal kirik, mis 1931. aastal sai kihelkonnakiriku staatuse. Praegune kirikuhoone valmis 1857. aastal.

1919. aastal avati külas algkool ja 1930. aastal selle Medžialenkė filiaal. 1949. aastal muudeti Užlieknė kool põhikooliks, Medžialenkė filiaal jätkas alghariduse andmist. 1954. aastal Medžialenkė kool suleti.

Esimesel iseseisvusperioodil oli külas ka oma sepikoda. 1963. aastal avati Užlieknė raamatukogu ja 1965. aastal kultuurimaja. 2012. aastal vana kultuurimaja restaureeriti ja sellest sai pastoraat.

## Elanikkond


* 412 (1902)
* 431 (1923)
* 412 (1959)
* 395 (1970)
* 440 (1979)
* 514 (1987)

* 475 (1989)
* 637 (1996)
* 605 (1999)
* 548 (2001)
* 480 (2011)
* 427 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Lėlaičiai (Tirkšliai vald)

**Lėlaičiai** (ka **Lielaičiai**, **Lelaičiai**, žemaidi *Lielātē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Teine samanimeline küla selles rajoonis jääb Šerkšnėnai valda. 

Lėlaičiai asub Venta jõe kaldal, selle idapiiriks on Pievysi jõgi. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. Pievysi jõel asub endise vesiveski pais. Külas on ka kalmistu. Kalmistul asub Stirpeikaste kabel kirstuga, kuhu oli maetud Stirpeikaste abielupaar. 1921. aastal sai see kirst tules kahjustada. Veel XX sajandi algusaastatel käis ümbruskonna rahvas seal palvetamas ja tõotusi andmas. Ka seoti surnukehade külge linte ja nende ümber süüdati jaanipäeval küünlaid.

Lėlaičiai on saanud nime Lielupise oja järgi. Varem oli seal kaks küla, Didžioji Lėlaičiai ja Mažieji Lėlaičiai, see viimane kandis ka *Simutiškėmise* või *Samotiškėmise* nime.
 
Küla on esmamainitud 1738. aastal (*Lelaycie*). Toona seal asunud kõrtsi asukoht jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Žibikai küla aladele.

Lėlaičiai muinaskalmed on muinsuskaitse all. Osa haudu on kruusa kaevamisega rikutud.

## Elanikkond


* 116 (1902)
* 64 (1923)
* 109 (1959)
* 114 (1970)
* 54 (1979)

* 38 (1989)
* 32 (2001)
* 39 (2011)
* 28 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Paventė

**Paventė** (žemaidi *Pavėntie*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. 

Paventė asub Venta jõe kaldal, selle läänepiiriks on Pievysi jõgi. Venta jõgi on ka külale nime andnud. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. Pievysi jõel asub endise vesiveski pais.

Külas on kalmistu. Viimased matused toimusid seal 2010. aastal; vana kalmistu on tänapäeval muinsuskaitse all. Kalmistumäel seisavad mitmed vanad kunstipärased ristid.

Muinsuskaitse all on ka Hiiuhaudadeks kutsutud Paventė tumulus. Varem oli tumulusi üheksa, ent ülejäänud hävisid aastail 1928–1935 tehtud maaparandustööde käigus. Osad sealsed leiud viidi Mažeikiai muuseumisse. Sealne pronksist kaelakee on tõenäoliselt Rooma riigist pärit.

Paventė karjamõisa on esmamainitud 1738. aastal.

## Elanikkond


* 89 (1902)
* 85 (1923)
* 37 (1959)
* 36 (1970)

* 26 (1979)
* 8 (1989)
* 2 (2001)
* 1 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Michel Jazy

**Michel Jazy** (13. juuni 1936 Oignies – 1. veebruar 2024 Dax) oli Prantsusmaa kergejõustiklane, keskmaajooksja.

Rooma olümpiamängudel 1960 võitis ta 1500 m jooksus hõbemedali. Kuldmedali võitis Austraalia jooksja Herb Elliott, pronksi ungarlane István Rózsavölgyi.

1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs tuli ta 5000 meetri jooksus neljandaks.

Kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel 1962. aastal võitis ta 1500 m jooksus kuldmedali ja 1966. aastal 5000 m jooksus kuldmedali ja 1500 m jooksus hõbemedali.

Sportlaskarjääri jooksul püstitas ta üheksa maailmarekordit: ühe miilijooksus, kaks 2000 meetri jooksus, kaks 3000 meetri jooksus, kaks kahe miili jooksus ja kaks 4×1500 meetri teatejooksus.

## Välislingid
*
Karl Sakrits

**Karl Sakrits** (sündinud 14. detsembril 1989) on eesti näitleja ja lavastaja.

Karl Sakrits lõpetas Jõgeva Gümnaasiumi 2009. aastal. Ta osales aastatel 1999–2009 kooliteatri Liblikapüüdja tegevuses, õppis 2009–2013 Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja kommunikatsiooni. 2017. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti õppekava näitleja ja lavastaja erialal. 

Sakrits oli aastatel 2011–2013 Jõgeva linnavalitsuse avalike suhete peaspetsialist, 2017–2018 Eesti Noorsooteatri muuseumi juhendaja, 2018. aasta maist on ta Eesti Noorsooteatri näitleja.

Sakrits on mänginud filmis "Klass" ning seriaalides "Vabad mehed", "Siberi võmm" ja "Kättemaksukontor".

## Viited

## Välislingid
*
Kampri tänav

**Kampri tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Kampri tänav sai nime Tallinna linnavalitsuse määrusega, mis võeti vastu 17. augustil 2011.

Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinna Farmaatsiatehase mõjul.

## Viited
Maidre

**Maidre** on perekonnanimi.

Indias oli perekonnanime Maidre kandjaid 2014. aastal 18 isikut, Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid 2.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maidre 71 inimesel: 33 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maidre meeste puhul 3497. kohal ja naiste puhul 3257. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maidre vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,79. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,26 inimest.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maidre aastatel 1935–1940 kasutusele isikute poolt, kelle nimi oli varem Baranov, Bootsmann, Johannson, Lõõtsmann, Mäddamürk, Maddisson, Maider, Manguson, Margk, Markus, Marrsinevitsh, Märtin, Martinsen, Martinson, Mattisov, Mihkelson, Mühlmann, Pootsmann (2), Potsman, Rebane ja Siibak.	

## Nime kandjaid
*Ines Maidre, eesti organist (1958–)
*Jaan Maidre, Tapa linnapea ja linnavanem (1903–1942)
*Paul Maidre, eesti vaimulik (1919–1996)
*Riina Maidre, eesti näitleja (1982–)
*Villem Maidre, eesti omavalitsustegelane (1903–1990)

## Viited

## Välislingid
*
Dialoog (kirjastus)

**Dialoog** on Tartus alates aastast 2014 tegutsev kirjastus. 

Kirjastus annab välja Eestis elavate vene autorite ja eesti autorite vene keelde tõlgitud raamatuid.

Kirjastuse juht on Nadežda Valk.

## Vaata ka
*Aleksandra (kirjastus)
*Avenarius
*KPD

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Malo Gusto

**Malo Arthur Gusto** (sündinud 19. mail 2003 Décines-Charpieu's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Londoni Chelsea ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

2016. aastal liitus ta Lyoni Olympique'i noortesüsteemiga. Lyoni põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 24. jaanuaril 2021 mängus Saint-Étienne'i vastu. Alates järgmisest hooajast kuulus Gusto Lyoni põhikoosseisu.

Chelsea leping allkirjastati 2023. aasta jaanuaris ja see kehtis kuni 2030. aastani, kuigi Lyoni ametiaeg jätkus kuni 2022–23 hooaja lõpuni. Chelsea meeskonnas debüteeris Gusto Inglismaa kõrgliigas 13. augustil 2023 mängus Liverpooli vastu.

Prantsusmaa noortekoondistes mängis Gusto alates 2018. aastast. Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 13. oktoobril 2023 EM-i valikmängus Hollandi vastu.

Gusto on isa kaudu Portugali ja ema kaudu Martinique'i päritolu.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Chelsea FC kodulehel
Mandre

**Mandre** on perekonnanimi.

Indias oli perekonnanime Mandre kandjaid 2014. aastal üle 1770 isiku. Ugandas oli sellenimelisi isikuid üle 370, Indoneesias üle 80.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mandre 175 inimesel: 80 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mandre meeste puhul 1123. kohal ja naiste puhul 1003. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mandre vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,79. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,26 inimest.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maidre aastatel 1935–1940 59 juhul kasutusele isikute poolt, kelle nimi oli varem Andresson, Dreimann, Ekusson, Eskusson, Hagias, Karlson, Madisson, Madsen (2), Mand (4), Mangluson, Mangulson, Mankin, Mann (9), Mannoff, Martin, Martinson (5), Marvits, Mathiesen, Matiisen, Maurer (5), Meiner (3), Mendel (2), Mengel, Mihkelson, Miller (2), Mõlder, Montag, Mook, Morgenroth (2), Nokk, Schmidt, Seur (2) ja Tarlap.	

## Nime kandjaid
*Andres Mandre, Eesti poliitik (1944–)
*Erik Mandre, eesti fotograaf (1976–)
*Felix Mandre, eesti pianist, helilooja ja orkestrijuht (1928–2014)
*Jüri Mandre, eesti helilooja ja organist (1907–1970)
*Martin Mandre, eesti motosportlane (1977–) 
*Siim Mandre, eesti maletaja ja poksija (1913–2002)

## Viited

## Välislingid
*
Poliitilisuse mõiste

**"Poliitilisuse mõiste"** ("Der Begriff des Politischen") on algselt 1927. aastal artiklina ja 1932. aastal täiendatuna eraldiseisva teosena ilmunud Carl Schmitti saksakeelne raamat.

## Arvustused
* Leho Lamus. ''Riigi neutraliseerimisel suureneb üksikisiku vabadus.'' Postimees, AK, 06.05.2023.
* Ahto Lobjakas. ''Ütle mulle, kes on meie vaenlane ja ma ütlen sulle, kes ma olen.'' Sirp, 02.02.2024.
Stočkai

**Stočkai** (žemaidi *Stuočkā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele.

Küla nimi tuleneb isikunimest Stočkus.

Stočkai riigimõisa on esmakordselt mainitud aastal 1791, mil seim selle müüki pani. Mõisa ostis Mstsisłavi vojevood Franciszek Ksawery Chomiński.

26. aprillil 1915 tegi saksa lennuk mõisas hädamaandumise. Sakslased põletasid selle maha ja jätsid pommid mõisa, keelates kohalikel neid puutumast. Kaks poissi vedasid need aga keelust hoolimata koju ja asusid neid avama, hukkudes seejärel plahvatuses.

Küla sai alguse aastal 1919, mil mõisa maad tükeldati. 

Muinsuskaitse all on küla vana kalmistu, mida piirab maakividest aed. Ka teine vana külakalmistu on muinsuskaitse all; seda piirav kiviaed on säilinud osaliselt.

## Elanikkond


* 44 (1902)
* 62 (1923)
* 143 (1959)
* 78 (1970)
* 49 (1979)

* 14 (1989)
* 15 (2001)
* 7 (2011)
* 8 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Boguslavas

**Boguslavas** (žemaidi *Buoguslavs*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Küla nimi tuleb venekeelsest väljendist au jumalale (bogu slava).

Küla kohal asus varem Boguslavase mõis, mille hoonetekompleks on osaliselt ka säilinud. Selle esimeseks omanikuks oli Franciszek Ksawery Chomiński. Aastal 1880 valmisid mõisa rajatised. Küla sai alguse aastal 1925, mil mõisa maad tükeldati. 

## Elanikkond


* 51 (1902)
* 48 (1923)
* 28 (1959)
* 25 (1970)
* 49 (1979)

* 49 (1989)
* 45 (2001)
* 41 (2011)
* 17 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Meškeliai

**Meškeliai** (žemaidi *Meškelē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele.

Küla on saanud nime karu (kohalikus murdes *meška*) järgi.

Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis. Pärast maareformi kujunes mõisa juurde ka küla. Kuni teise maailmasõjani tegutses seal väike tellisevabrik.

## Elanikkond


* 62 (1902)
* 120 (1923)
* 39 (1959)
* 27 (1970)
* 31 (1979)

* 20 (1989)
* 19 (2001)
* 11 (2011)
* 4 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kuuluud

**Kuuluud** on eesti hiphopiduo. 

Sõnad ja vokaalid: Põhjamaade Hirm

Muusika: Tatmo Savvo

## Diskograafia
* "Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik" (2008)
Marijampolė küla

**Marijampolė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

XX sajandi alguses asus küla kohal väike Marijampolė karjamõis, mis kuulus Kapėnai mõisale. Aastal 1923 tükeldati selle alad uusmaasaajatele ja nii tekkis Marijampolė küla.

Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis.  Selle juurde kujunes maareformi järgselt ka küla. Aastal 1977 küla likvideeriti; sealsed elumajad hävitati, kuna need jäid maaparandustöödele ette.  Küla taastati aastal 2018.

## Elanikkond


* 9 (1902)
* 30 (1923)

* 14 (1959)
* 6 (1970)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kood/Jõhvi tehnoloogiakool

**//kood** on rahvusvaheline programmeerimiskool, mis annab haridust täiskasvanutele, kes soovivad õppida, end täiendada või karjääripööret teha.

## Asutamine
Tehnoloogiakooli loomise idee sai 2020. aastal alguse ettevõtjate Marek Kiisa, Taavet Hinrikuse, Martin Villigu ja Rainer Sternfeldi aruteludest, et kuidas leevendada tuhandete tarkvaraarendajate puudust ja pakkuda inimestele soodsat ning praktilist tehnoloogiaharidust.

Kool asutati riigi ja eraisikute koostöös, selleks saadi toetust Riigi Tugiteenuste Keskuse ja Rahandusministeeriumi loodud Ida-Viru maakonna ettevõtluse ning inimeste tööalaste oskuste mitmekesistamise voorust. Kooli arendusse andsid oma panuse kümned eraisikud ning sellised ettevõtted ja organisatsioonid nagu Bolt, Wise, SEB, LHV, Superangel, Astrec Data, Pipedrive, Asutajate Selts, Heateo Haridusfond ja Startup Estonia.

## Õppetöö
Koolis pakutakse praktilist täiendharidust üle 18-aastastele inimestele, kellel on põhiharidus ja kes läbivad koolis kolmenädalased sisseastumiskatsed. Tegemist on kaheaastase platvormipõhise intensiivõppega, kus iga õpilane liigub edasi oma tempos, lahendades süsteemi poolt etteantud ülesandeid, mis seovad omavahel teooria ja praktika. Koolis ei ole õpetajaid, vaid õpitakse gruppides ja grupitööna kontrollitakse ka teiste õpilaste esitatud projektide vastavust lähteülesandele.

2021. aastal kandideeris kooli üle 3000 inimese. Õppetööd alustati 2021. aasta sügisel Sillamäe Kutsehariduskeskuse ruumides. Samal ajal alustati Jõhvis oma koolihoone renoveerimist. Kooli asukohaks valiti just Jõhvi, et mitmekesistada Ida-Virumaa haridusmaastikku ja pakkuda kohalikele inimestele ja regioonile tervikuna uusi arenguvõimalusi.

Esimene lend lõpetas kooli 2023. aasta sügisel. Igal aastal võetakse kooli vastu 250–400 õpilast.

## Kooli juhtimine ja koolihoone
Kooli haldab MTÜ Tuleviku Tehnoloogiaharidus, mille asutajad on Taavet Hinrikus, Marek Kiisa, Mari-Liis Kitter, Maarja Pehk, Merlin Seeman, Rainer Sternfeld, Ede Tamkivi ja Martin Villig. 

Jõhvi õppehoone valmis 2022. aasta sügisel. Hoones on õppekohti 450 inimesele ja õpilaskodu 150 õppijale. Riigi ja erainvestorite toel vana maja moodsaks õppehooneks muutmine läks koos sisustusega maksma 5,3 miljonit eurot.

2021. aasta kevadel valiti koolijuhtideks Karin Künnapas ja Elle-Mari Pappel-Näks. 2024. aasta aprillist on tegevjuht Lauri Haav.

## Viited

## Välislingid
* //kood koduleht
Staļi

**Staļi** on küla (*mazciems*) Lätis Valka piirkonnas Ērģeme vallas.

Staļi on tekkinud endise Staļļumuiža karjamõisa juurde. Teise maailmasõjani asus seal Hoomuli raudteejaam.

Looduskaitse all on kaks külas kasvavat põlist tamme. Seal asub Dārziņi bussipeatus.

## Viited
Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik

**"Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik"** on Kuuluude esimene ja viimane album, mis anti välja 2008. aasta.
Rainer Ild

**Rainer Ild** (stiliseeritult ka **rainer ild**) on Eesti alternatiivroki ja elektroonilise muusika ansambel, mille liikmed on Rainer Ild ja Sven Seinpere. 

Ansambli plussina on esile toodud teatraalsust ja omapärast lavalist kohalolekut. Nende muusikat on nimetatud ka *anti-pop'iks*.

Ansambel võitis 2017. aastal Noortebändi võistluse, mille auhinnaks oli leping EP avaldamiseks Taani plaadifirmaga No Angel Records. 2018. aastal esines duo Tallinn Music Weekil ning ilmus ka debüütalbum "Longero & Cheap Chips". 2021. aastal andis duo välja vaimse tervise teemalise albumi "akimbo".

Ansambliga on filmitud mitu muusikavideot üsna ekstreemsetes oludes. Näiteks 2018. aasta singli "Feeble Mind" muusikavideo jaoks istus Ild riietega kolme soojakraadiga ruumis asuvas külmas vannis. 2021. aasta loo "Substance" muusikavideo filmimisel seoti ta hullusärki kandes lakke, mille käigus sai ta peatrauma. Seda videot ansambel ei avaldanud.

## Liikmed

* Rainer Ild – vokaal, bass, kitarr ja klahvpillid
* Sven Seinpere – trummid, kõlaplaadid

## Stuudioalbumid
* "Longero & Cheap Chips" (2018)
* "akimbo" (2021)
* "KAOSS" (2025)

## Singlid ja EP-d

* "Kaoss" (2025)

## Viited
Nina Kennedy

**Nina Kennedy** (sündinud 5. aprillil 1997 Busseltonis) on Austraalia teivashüppaja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta osales 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kuid jäi kvalifikatsioonis tulemuseta.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis oli Kennedy tulemusega 4.60 kaheksas.

2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos hüppas ta kvalifikatsioonis 4.40 ja ei pääsenud lõppvõistlusele.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Kennedy tulemusega 4.80 Katie Nageotte'i ja Sandi Morrise järel pronksmedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Kennedy maailmameistriks, jagades tulemusega 4.90 kuldmedalit Katie Mooniga.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli ta olümpiavõitjaks, ületades finaalis ainsana 4.90.

Kennedy isiklik rekord on 30. augustil 2023 Zürichis hüpatud **4.91**.

## Isiklikku

Kennedy on õppinud Notre Dame Australia Ülikoolis käitumisteadusi.

## Viited

## Välislingid

*