Paint

**Paint** on Ameerika Ühendriikidest pärinev hobusetõug. Seda tõugu hobuste üks silmapaistvamaid omadusi on nende kirju värvus. Paint hobused said alguse kirju värvusega Veerandmiili hobustest ja Inglise täisverelistest. Hobune on ametlikult Paint kui ta kuulub Ameerika Paint Hobuse Ühingu () registrisse. Selle ühingu määruste kohaselt on registreerimine võimalik vaid siis, kui vähemalt üks vanematest on juba tõuraamatu liige. Ja juhul kui teine vanem ei kuulu registrisse peab ta olema ametlikult kas Veerandmiili hobune või Inglise täisvereline ratsahobune. Võetakse arvele ka tavalise, mitte-kirju, värvusega Paint-tõugu vanemate järeltulijaid. Nimelt võivad tavalise värvusega hobused kirju karvaga järelkasvu anda, juhul kui neil on varjatud alleele geenides, mille nad on pärinud oma kirjudelt vanematelt .

## Ajalugu
Kuna kirju värvusega Veerandmiili hobuseid ei võetud vastu ametlikku tõuraamatutesse, siis loodi entusiastide poolt neile mitmeid eraldi ühinguid, mis lõpuks aastal 1965 ühinesid Ameerika Paint Hobuse Ühinguks.

## Välimus

Kehaehituse poolest on Paint võrreldav Veerandmiili hobusega. Ehk siis tugeva ja lihaselise kehaehitusega hobune, kes pole liialt kõrge turjakõrgusega. On soositud tugevad sääre ja istmiku lihased mis on sobivad vesternratsutamisele omasele kiirendamisele ja lühimaajooksule. 
### Värvus
Paint on kirju hobune, kelle karva värvus koosneb valgest ja üks kõik millisest muust võimalikust hobuste värvusest .
Peale värvuse võib kirjut karvakatet ka mustri järgi jaotada. APHA tunnistab kolme kirjut mustrit: 
**[[tobiano]]* - Laigud on korrapärased ja suhteliselt ovaalse kujuga. Valget esineb seljal, turja ja sabajuure vahel. Hobuse pea, kael ja rind on tavaliselt tumedad. Näol on tavalised märgised (täht, kriips, lauk jne). Enamasti on kõik neli jalga valged. Kui mitte tervenisti, siis vähemalt allpool randme- ja kanna-liigeseid. Saba on tihti kahe-värviline. 
**[[overo]]*  - Selle mustriga hobustel on valged laigud üle kogu keha laiali puistatud ja hajutatud, aga vahel ka selge piiriga. Valged laigud ei esine seljal, turja ja sabajuure vahel. Vähemalt üks jalg, vahel ka kõik jalad, on tumedad. Ka saba on ühte värvi. Märgised näol on erilised ja valge võib esineda üle kogu pea. 
***[[frame]]*
***[[sabino]]*
***[[splashed white]]*

**[[tovero]]* - Seda võiks kirjeldada kui *overo* ja *tovero* kombineeritud mustrit. Kõrvad ja nende ümbrus on tume ning võib esineda laike. Ka suu ümbruses võib olla tumedaid laike. On ka võimalik, et terve pea on tume. Üks või mõlemad silmad on sinised. Hobustel on erineva suurusega laike külgedel ja sabajuure ümbruses. 
Enamikul juhtudel on välimuse poolest teatud mustri-geenide olemas olu võimalik näha, aga seda mitte alati kuna esineb ka erinevate mustrite kombinatsioone.  Mõned mustrid, nagu näiteks sabino, on võimelised imiteerima teisi.  DNA proov annab sel juhul kõige kindlama vastuse.

## Mis vahe on mõistetel Paint ja ''pinto''?
Inglise keeles on kirjudel hobustel, kes pole täpilised nagu näiteks Appaloosa hobune, üldine nimetus *pinto*. Samas kui Paint on hobune kes on registreeritud Paint hobuste ühingu poolt ja vastab seetõttu teatud normidele. Paint hobune on *pinto* (ehk siis kirju) aga *pinto* hobune ei pruugi olla Paint hobune vaid hoopis kirju värvusega Ameerika miniatuurne hobune. On olemas ka *pinto* hobuste register. Pinto tõuraamatusse võetakse vastu kõik kirju värvusega ponid ja hobused ning seetõttu on tegu 'värvi poolse tõuga'.

## Kasutamine
Ameerikas kasutatakse neid peale vestern-ratsutamise ka kooli-, takistus-, rakendus- ja ka võidusõidul.

## Viited

## Välislingid

*http://www.apha.com/
*http://www.paintracing.com/