open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erik Mandre

**Erik Mandre** (sündinud 13. märtsil 1976) on eesti loodusfotograaf.

Eesti suurima loodusfotokonkursi "Looduse aasta foto" žürii eesotsas Rein Maraniga määras 2016. aastal talle peaauhinna – Suure Hundi auhinna – foto "Punkar öötunnil" eest. Ööhämaruses paistvast metsseast tehtud foto sai esikoha ka kategoorias "Loomaportreed". 

Mandre foto "Karupoja puhkehetk" avaldati National Geographic Eesti 2013. aasta augustinumbris ja ajakirja National Geographic ingliskeelse väljaande sama aasta oktoobrinumbris.

Ta on mittetulundusühingu Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsioon tegevdirektor.

## Tunnustus
*2010 – fotokonkursil "Eesti Looduse fotovõistlus 2010" loomafotode 1. auhind
*2011 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2011" II koht sarjas "Loomad tegutsemas". Eesti Ornitoloogiaühingu eriauhind. 
*2016 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2016" I koht kategoorias "Loomaportreed" (foto "Punkar öötunnil")
*2016 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2016" äramärgitud töö kategoorias "Loomad tegutsemas"  (foto "Sõbralik näks")
*2016 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2016" peaauhind koos Suure Hundi tiitliga
*2017 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2017" žürii tunnustus sarjas "Loomaportreed" (foto "Kähriku portree")
*2019 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2019" žürii tunnustus sarjas "Loomad tegutsemas" (foto "Tormijooks rannaliival")
*2020 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2020" äramärgitud töö kategoorias "Loomaportreed" (foto "Metsapõssa õhtuvalguses")
*2021 – fotokonkursil "Vuoden Luontokuva 2021" III koht kategoorias "Vaba ja loominguline" (foto: "Karu piirjooned")

## Raamatud
*Erik Mandre. "Silmside loodusega. Loodusalbum". Tallinn: Tammerraamat, 2014. ISBN 9789949526642 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?211787

## Loomingu näiteid

Karu-Ursus arctos-Erik Mandre.jpg|Karu
Metskits-Capreolus capreolus-Erik Mandre.jpg|Metskits
Metssiga-Sus scrofa-Erik Mandre.jpg|Metssiga
Põder-Alces alces-Erik Mandre.jpg|Põder
Rebane-Vulpes vulpes-Erik Mandre.jpg|Rebane
Teder-Tetrao tetrix-Erik Mandre.jpg|Teder

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. erikmandre.planet.ee
*Erik Mandre. instagram.com
*Erik Mandre. 500px.com
*Erik Mandre's portfolio. shutterstock.com
*Erik Mandre. yourshot.nationalgeographic.com
*Looduse Aasta Foto 2016 võitis Erik Mandre fotoga "Punkar öötunnil". 1.05.2016. ohtuleht.ee
Risk (muusikal)

**"Risk"** on Eesti muusikal, mis esietendus juunis 2001 NUKU teatris. Muusikali lavastaja on Andres Dvinjaninov, muusika autorid on ansambli Terminaator liikmed Elmar Liitmaa ja Jaagup Kreem. Muusikalis kõlavad laulud, mis on koondatud Terminaatori albumisse "Risk"

## Viited

## Välislingid
*Valdo Jahilo,  REPORTAAŽ: 13 päeva muusikali "Risk" esietenduseni, SL Õhtuleht, 25.05.2001
Simuna kõrts

**Simuna kõrts** oli kõrts Virumaal, ajalooliselt Simuna kihelkonnas Avanduse mõisa alal. Kõrts on hävinud.

## Viited
Vladimir Samsonov

**Vladimir Samsonov** (vene keeles Владимир Анатольевич Самсонов; 11. august 1936 – 20. veebruar 2024) oli vene multifilmide lavastaja.

Vladimir Samsonov töötas Sojuzmultfilmis ja aastail 1975–1995 multifilmistuudios Ekraan.

## Välislingid
*
Söögitoruvähk

**Söögitoruvähk** on söögitoru pahaloomuline kasvaja.

Söögitoruvähi täpseid tekkepõhjuseid, arengu ja taandarengu mehhanisme tänapäeval veel ei teata. Seetõttu võivad eri liikidel ja indiviididel erineda sümptomid, põhjused, kulg, vastuvõtlikkus onkoteraapiale (või selle olemasolu) ja haiguse kestus ning suremus. 

Pahaloomuliste kasvajate tipp on 50.–60. eluaastal, ülekaalukalt meestel. 

Söögitoruvähi riskiteguritena tuuakse esile alkoholi tarvitamist, suitsetamist, HPV-infektsiooni, Barretti söögitoru, düsplaasiat.  

## Viited

* Vahur Valvere, Söögitoruvähk, kliinik.ee, “Tervise ABC” (ISBN 9789985682388)
Antsu preemia

**Antsu preemiad** on Eesti Draamateatri kolleegipreemiad, mida antakse välja aastast 1999. 

Preemiad antakse üle igal aastal detsembris toimuval niinimetatud Antsude peol. Preemia nimi tuleneb mitme Draamateatris töötanud Antsu (Ants Eskola, Ants Lauter, Ants Jõgi jt) nimest.

Antsu preemiad on järgmised:
*Suur Ants (peaosa),
*Väike Ants (kõrvalosa),
*Käsu-Ants (lavastaja),
*Ilu-Ants (kostüümi- ja lavakujundus),
*Asi-Ants (tehniline töötaja),
*Abi-Ants (teenindav töötaja),
*Kaval-Ants (juhatuse preemia).
  
## Viited

## Välislingid
*Tanel Tomson, Draamateater jagas kolleegipreemiaid Eesti Teatri Agentuur, detsember 2015
Piret Ilves (tennisist)

**Piret Ilves** (aastani 1990 **Piret Kallas**; sündinud 19. juunil 1970 Tallinnas) on Eesti tennisist ja treener.

Lõpetanud 1989. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli.

## Sportlasena
Tennisetreeninguid alustas 1979. aastal Valdur Aksimi õpilasena, treeninud ka Tiiu ja Jaak Parmase juhendamisel. 

Võitnud 1987 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel naispaarismängus hõbemedali. Tulnud 1987–2016 kaks korda üksikmängus (1988, 2001), kümme korda naispaarismängus ja neli korda segapaarismängus Eesti meistriks, saanud 1985–2016 meistrivõistlustel lisaks 17 hõbe- ja 13 pronksmedalit. Aastatel 2005 ja 2006 naispaarismängus ka Eesti sisemeister.

Kuulunud 1992 Fed Cupi karikavõistlustel Eesti naiskonda. Võitnud rahvusvaheliste veteranide turniiride medaleid.

## Tennisetreeneri ja -tegelasena
Töötanud 2002–2005 Kadrioru tennisekeskuses, 2005–2008 Coral Clubis, 2008–2013 Rene Buschi tennisekoolis ja aastast 2013 Fredi Vöörmani tenniseakadeemias treenerina. Aastast 2016 MTÜ MinuTennis juhatuse liige.

## Tunnustus
* 1987 – meistersportlane tennises

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Jaak Parmas

**Jaak Parmas** (aastani 1954 **Jaak Murd**; sündinud 10. juulil 1938 Tartumaal Peipsiääre vallas) on Eesti tennisist ja treener.

Ta on lõpetanud 1956. aastal Tallinna 21. keskkooli ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna.

Ta on võitnud Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel paarismängus hõbe-, Nõukogude Liidu meistrivõistlustel üksikmängus pronks- ning paarismängus hõbe- ja kolm pronksmedalit.

Ta on võistkondlikult tulnud seitsmel korral Nõukogude Liidu meistriks (kolm korda Eesti koondises). Aastatel 1957–1965 tuli ta kaks korda üksikmängus ja kaheksa korda paarismängudes Eesti meistriks; lisaks on ta meistrivõistlustel võitnud 11 hõbe- ja 3 pronksmedalit. 

Ta on Tenniseliidu auliige (1996).

Ta on teinud kaastööd ajakirjale Sporditäht.

### Õpilasi
Tiiu Parmas, Ain Suurthal, Rene Busch, Piret Ilves.

## Isiklikku
Ta on Tiiu Parmase abikaasa.

## Tunnustus
*1965 – meistersportlane tennises

## Viited

## Välislingid
*
*Elulugu Eesti Entsüklopeedias
Tallinna Paberivabrik

**Tallinna Paberivabrik** oli paberivabrik, mis asus praeguse Stockmanni kaubamaja kohal Liivalaia tänava ja Maakri tänava ääres aadressil Maakri 27. 

Paberivabriku ehitamist Maakri ja Klaasingi tänava vahelisele alale alustas 1885. aastal 2. Gildi kaupmees Eduard Johanson. Johansoni paberivabrik asus ajaloolise Jaaniveski kohal. Vabrik alustas tööd  1895. aastal muudeti ettevõte aktsiaseltsiks ja vabriku nimeks sai AS Tallinna Paberivabrik E. J. Johanson (saksa keeles ka *Papierfabrik E. J. Johannson*).

1939. aastal sai vabriku omanikuks Eesti Tarbijate Kooperatiiv, enne seda oli AS E. J. Johansoni paberivabriku peaaktsionär Inglise firma Westminster Trading and Industry Company, Ltd., keda esindasid vennad Boris ja Nikolai Gordon. Boris kuulus ka aktsiaseltsi juhatusse ja Gordonid omasid aktsiaid ka isiklikult. Aktsionäride hulka kuulusid veel ettevõtte omaaegse direktori Moses / Mooses Bialiku omaksed, kes elasid Prantsusmaal. Peale B. Gordoni kuulus juhatusse tubakavabriku Sirena omanik Boris Katlama. Vabrikus töötas 295 inimest, kellest 37 olid ametnikud ja juhtiv tehniline tööjõud. Vabrik turustas oma kolme masinaga aastas umbes 4700 tonni paberit. Aktsiate eest maksti 1 600 000 krooni.

1. mail 1945 läks vabrik Eesti NSV Toiduainetetööstuse Rahvakomissariaadi alluvusse ja vabriku nimeks sai **Tallinna Paberivabrik**. 1952–1956 oli Tallinna Paberivabriku direktor Arnold Kress. 1. aprillil 1958 liideti Tallinna Paberivabrikuga Riiklik Vihikuvabrik Murrang, 1. mail 1963 ka Kartonaaživabrik Täht. 1. maist 1963 kuni oktoobrini 1965 kandis vabrik nimetust Tallinna Paberi- ja Kartonaaživabrik. 15. oktoobrist 1965 allus vabrik Eesti NSV Metsa-, Tselluloosi-, Paberi- ja Puidutööstuse Ministeeriumile ja siis taastati vabriku endine nimetus Tallinna Paberivabrik.

Aastatel 1968–1971 allus Tallinna Paberivabrik Eesti Tselluloosi- ja Paberitööstuse Ettevõtete Liidulisele Koondisele, seisuga 1. jaanuar 1971 ühendati Tallinna Paberivabrik Tööpunalipu ordeniga V. Kingissepa nim Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadiga. 1. märtsist 1971 lõpetas Tallinna Paberivabrik iseseisva tootmisettevõttena tegevuse, jätkates Tööpunalipu ordeniga autasustatud V. Kingissepa nimelise Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi tootmistsehhina nr. 2 (TK Eesti Paberitööstus Paberivabrik nr 2).

Aadressil Maakri 25 asub umbes 1909. aastal ehitatud Eduard Johansoni paberivabriku tootmishoone koos koopiana üles ehitatud väravaehitisega.

## Vaata ka
*Tselluloosi- ja paberitööstus
## Viited
Hans Rosling

**Hans Gösta Rosling** (27. juuli 1948 Uppsala – 7. veebruar 2017 Uppsala) oli Rootsi akadeemik, statistikateadlane, meditsiiniteadlane ja teaduse populariseerija.

Hans Rosling oli Karolinska Instituudi rahvusvahelise meditsiini professor ja Gapminder Foundation asutaja.

Hans Rosling ja Gapminder tegid suure töö eelarvamuste ja teadmatuse vastu võitlemisel. Hans Rosling selgitas levinud valearvamuste paikapidamatust, statistikat ja arve huvitavalt ja humoorikalt. Gapminder küsib: *Why is there so much ignorance?* (Miks on maailmas nii palju teadmatust?)  

Hans Roslingi TED esinemine "The best stats you've ever seen"  tõestab statistiliste näitajate abil, millised levinud uskumused ei ole enam õiged. Hans Roslingi stiil on veenev ja ettekanne on väga populaarne. Seda on ka põhjalikumalt analüüsitud. 

Hans Rosling propageeris andmete vaba kasutamist – temale omase humoristliku stiili ja sõnakasutusega:

## Viited
Jannseni puiestik

**Jannseni puiestik** on parkmets Tallinnas Nõmme linnaosas Jannseni, Põllu ja Olevi tänava vahel. Parkmetsa pindala on 6 ha. 

Pargis kasvab nõmme- ja palumännik. Pargis on I maailmasõja aegne suurtüki betoonalus, mis kuulus Peeter Suure merekindluse koosseisu.

## Viited
Sima

**Sima** ehk **masu** ehk **kirsslõhe** (*Oncorhynchus masou*) on lõhelaste sugukonda idalõhe perekonda kuuluv röövkala.

## Elupaik
Sima on levinud Vaikse ookeani lääneosas Ida-Aasia ranniku lähedal.

Peamiselt elutseb ta parasvöötmes laiuskraadidel 65–58°N kuni 200 meetri sügavuses vees.

## Välimus
Sarnaneb värvuselt kisutšiga, kuid musti täppe on rohkem ja need on suuremad. Pulmarüüs sima on musta selja ja tumepunaste triipudega.

Täiskasvanuna kaalub sima 2–2,5 kg (teadaolevalt suurim 10 kg) ja on keskmiselt 50 cm (teadaolevalt suurim 79 cm) pikk.

## Eluring
Sarnaselt teiste lõhelastega on sima eluring jagatud mere- ja mageveeperioodideks. Sima elab jões 1–3 aastat, pärast seda rändab ta avamerre ja elab seal 2–3,5 aastat. Avameres toitub sima vähilaadsetest, harvem ka noortest kaladest. 3–7-aastaselt rändavad suguküpsed isendid kudemiseks tagasi jõkke. Ränne tagasi jõgedesse algab simadel varem kui teistel lõhelistel. Pärast kudemist enamik simasid sureb.

## Majanduslik tähtsus
Sima nagu teisedki lõhelased on suure majandusliku tähtsusega liik. Vähenõudlikkuse, kvaliteetse liha ja suure produktiivsuse tõttu on see kala vesiviljeluses populaarne.

## Viited
Munnimägi

**Munnimägi** on suurküngas Otepää kõrgustikul Otepää vallas Vana-Otepää külas. Mäe kõrgus merepinnast on 170,2 meetrit.

Munnimäe läänenõlv kuulub Zeema, idanõlv Mäe-Tseema talule. Läänenõlv on tihedalt metsaga kaetud, seal kasvab hulk põlistammesid. Idanõlval hõredamas kasesalus peavad Mäe-Tseema elanikud mesitarusid. Mäetipus asub maakividest ring.

Munnimäest 200 meetrit põhja pool asub Vitimägi, mille kõrgus merepinnast on 152,8 meetrit. Munnimäe edelaküljel on Tseema järv.

## Viited
Päidre oja

**Päidre oja** on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas ja Mulgi vallas, Vardi oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja on 5,1 km pikk, valgla pindala on 6,2 km².
Oja saab alguse Mõõnaste külas ning suubub Päidre, Vardi ja Turva küla piiril vasakult poolt Vardi ojja 3,5 km kaugusel suudmest. Oja voolab läbi Päidre järve. 

Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mark Dindal

**Mark Louis Dindal** (sündinud 1960 Columbuses Ohios) on Ameerika Ühendriikide eriefektide animaator, filmilavastaja ja stsenarist.

Tuntumad filmid, mille tegemises on ta kaasa löönud, on "Cats Don't Dance" (1997), "Kreisi keiser" (2000) ja "Väike tibu" (2005).
Laura Prits

**Laura Prits** (sündinud 4. veebruaril 1993) on eesti rokklaulja.

Ta on ansambli Ziggy Wild solist, kes on soojendusesinejaks olnud sellistele artistidele nagu Carlos Santana, Status Quo, Dirty Honey, Käärijä, Bryan Adams. 

Laura Prits on lõpetanud Tallinna Ülikooli reklaami ja imagoloogia erialal 2015. aastal.

Ta jõudis sooloartistina lauluvõistluse Eesti Laul 2017 esimesse poolfinaali võistluslooga "Hey Kiddo" ja Ziggy Wildiga Eesti Laul 2020 teise poolfinaali võistluslooga “Lean on Me”.

Ta oli aastatel 2018–2019 ansambli Must Hunt solist. Alates septembrist 2023 on ta soome ansambli Barbe-Q-Barbies laulja.

Ta on juhtinud telesaateid “Noormeister” (2019, ETV), “Mis sul viga on?” (2020, koos Hanna Martinsoniga, Kanal 2) ja reisisaadet “Route 66. Ameerika kahel pool maanteed” (2024, koos Madis Aesma ja Artur Aukoniga, ETV).

2026. aasta Eesti Laulul osales ta looga "Warrior".

## Viited

## Välislingid
*"Ziggy Wild – põrandaalune peavoolurokk" Müürileht, 20. detsember 2013
Pärimusteater Loomine

**Loomine** (täisnimega **Sihtasutus Eesti rahvapärandi ja kirjavara esitamise selts LOOMINE**, rahvasuus **Pärimusteater Loomine**) on 16. detsembril 2004 Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu ja Eesti Teatriliidu asutatud selts (ühtlasi ka teater). Selts asub Tallinnas aadressil Vene tänav 6. Seltsi eesmärk on teatrilavale tuua eesti folkloorset pärandit ja väärtkirjandust, samuti soome-ugri ja teiste väikerahvaste loomingut. 

Seltsi juhib Erika Kaljusaar.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist/teatrist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Uus-Ihaste asulakoht

**Uus-Ihaste asulakoht** on asulakoht Tartus Uus-Ihastes. Asulakoht pärineb umbes 8000 eKr ja on seetõttu vanimad inimasustuse jälgi Tartus. 

## Viited

## Välislingid
*Jüri Saar, Kiviaja kobras lisas Tartule aastatuhande, Tartu Postimees, 4.10.2010
Selli asundus

**Selli asundus** oli asundus Virumaal. 

Asundus moodustati 1920. aastatel. 1977 liideti asundus Selli külaga.

## Viited
Tõrrepõhja

**Tõrrepõhja** oli küla Harjumaal. 

1798 on mainitud Terrepohja talu. Tõrrepõhja talu keskus, mis asus Soodla jõe kaldal, asub Soodla veehoidla ülespaisutatud vee all.

Tõrrepõhja küla on veel mainitud 1940. aastatel ja seejärel liideti see Pillapalu külaga.



## Viited
Tõreda

**Tõreda** oli küla Jõgevamaal. 

Küla on mainitud 1638 (Toerrenda), 1745 (Törredalt).  

1977 liideti Tõreda küla Tähkverega.

## Vaata ka
*Tõreda kalmistu

## Viited
Ungru

**Ungru** (saksa keeles *Linden*) oli küla Läänemaal Ridala kihelkonnas. 

1732 on mainitud Ungri m. (mõis), 1798 Ungri M. 1923 Ungru (asunduse staatuses). 1930. aastatel sai asundusest külaks. Küla kadus pärast Teist maailmasõda, kui sinna rajati Nõukogude sõjaväebaasid.  

Tänapäeval on küla maad Kiltsi küla ja Rohuküla territooriumil.

## Vaata ka
*Ungru vald (*Linden*) (1866–1890)

## Viited
Viljuse

**Viljuse** oli küla Jõgevamaal. 

1601 on mainitud paika nimega Willeß, 1816 Willuste, 1839 Wiluse.  

1977 liideti Viljuse küla Tagumaa külaga.

## Viited
Uru

**Uru** oli küla Pärnumaal. 

Küla on esimest korda mainitud 1601 (Urruss), 1624 (Ora), 1797 (Urro).

1977 liideti Uru küla Murru külaga.

## Viited
Vääska

**Vääska** (vene keeles *Вязка (Вески)*) oli küla Virumaal, ajalooliselt Vaivara kihelkonnas ja Viru maakonnas. Tänapäeval on küla ala Narva veehoidla all, tekkinud on Vääska saared.

Külas olid veel 20. sajandil järgmised talud: 
*Otsa talu nr. 1 	
*Ristoja talu nr. 2 	
*Jõevälja talu nr. 3 	
*Laiapõllu talu nr. 3 	
*Lauri talu nr. 4 	
*Lauri talu nr. 5. 	

Vabadussõja ja Teise maailmasõja ajal toimusid Vääska piirkonnas mitmed sõjaoperatsioonid.

1950. aastate alguses  rajati Narva veehoidla ja veehoidla alla jäid mitu küla, vana kalmistu ja kabel ning osade külade (Bolšaja Žerdjanka, Ust-Žerdjanka, Krivasoo küla, Dolgaja Niva, Nizõ, Ust-Tšernovo (*Усть-Черново*), Uznovo  (*Узново*), Vääska) elanikud asustati ümber.

## Viited
Uue-Põltsamaa

**Uue-Põltsamaa** all võidakse mõelda järgmist:
*Uue-Põltsamaa küla, endine (1945-1977)
*Uue-Põltsamaa mõis
*Uue-Põltsamaa vald

## Vaata ka
*Vana-Põltsamaa
Fobofoobia

**Fobofoobia** on hirm foobiate ees, täpsemalt on need foobiate ja ärevusega seotud sisemised sensatsioonid, mis seostab seda lähedaselt teiste ärevus- ja vaimsete häiretega, eriti üldistatud psüühikahäirete ja paanikahoogudega. See on konditsioon, kus juba niigi kontrollimatud vaimsed häired kombineeritult fobofoobia põhjustatud psühholoogilise hirmuga võimendavad patsiendi hirmu millegi ees ning suurendavad tal paanikahoo tekkimise võimalust.

Fobofoobia erineb teistest foobiatest, sest sel ei pea olema välist stimulatsiooni, et panna patsient hirmu tundma, vaid see on pigem sisemine ärevus, mis sarnaneb paanikahoogude sümptomitega.

## Vaata ka
*massipsühhoos

## Allikad
Kasutatud on ingliskeelse Wikipedia artiklit "Phobophobia".
Taskukell

**Taskukell** ehk **uur** on üleskeeratava mehhanismiga kell, mis on mõeldud taskus kandmiseks. Taskukellale on omane kett, mille abil saab kella vööle kinnitada, et vältida kella kukkumist.

15. sajandi lõpul hakkasid levima üleskeeratavad kellad nii Itaalias kui ka Saksamaal. Peter Henlein, kes oli lukussepp ja kellassepp, hakkas taskukelli tootma aastal 1524. Pärast seda hakati neid tootma ka mujal Euroopas. 1675. aastal hakati kella kandma taskus, enne kanti kaelas. Kellal oli mitmeid vigu. Puudus klaas, mis kaitseks kella sihverplaati ja seiereid. Esines ka ebatäpsusi kella töös. Seoses tööstusliku pöördega hakati alates 1865. aastast valmistama kümneid tuhandeid töökindlaid taskukelli.

## Ajalugu

Esimesed ajanäitajad, mis 16. sajandil Euroopas valmistati, olid erilised, kuna nende suurus oli käekella ja seinakella vahepealne. Selliseid taskukelli kinnitati riietele või kanti ketiga kaelas. Need olid vasest tehtud mõnetollise diameetriga silindrikujulised kellad, mis olid enamasti graveeritud ning ornamentidega kaunistatud. Mehaanikat kattis klaas ning enamasti kaitses klaasi hingedega vasest kaas, mis oli samuti uhkelt dekoreeritud. Kohati kasutati kaane asemel iluvõret, tänu millele ei pidanud kella vaatamiseks selle kaant avama. Kella seierid olid valmistatud rauast või hõbedast ning need kinnitati kellamehhanismi külge nõelte ja kiiludega. 1550. aastal võeti nende asemel kasutusele kruvid. Sel ajal olid kellad üldiselt kettakujulised, kuigi mõni sajand hiljem tekkis veidrakujuliste kellade trend. 

## Viited
Siim Sepp

**Siim Sepp** (sündinud 26. veebruaril 1982) on Tartu Ülikooli geoloogia doktorant.

Ta on loonud ingliskeelse geoloogiateemalise blogi "Sandatlas" ning jõudnud kivimite ja liivade kollektsionäärina Eestis sellel alal tippu.

Ta tegeleb loodus- ja teadusfotograafiaga. Eelkõige köidavad teda geoloogilised objektid, sealhulgas kivimid ja liivad.

Aastatel 2004–2010 oli vabatahtlik eestikeelse Vikipeedia kaastööline.

## Haridustee
2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bakalaureuseõppe ja 2012. aastal magistriõppe loodusteaduse magistri kraadiga geoloogias (*cum laude*). Magistritöö "Origin of the Conglomerates from the Southern Coast of Osmussaar" ("Osmussaare lõunaranniku konglomeraatide päritolu") juhendajad olid Kalle Kirsimäe ja Juho Kirs.

Pärast magistritöö kaitsmist asus ta õppima Tartu Ülikooli doktoriõppes geoloogia erialal.

## Tunnustus

*2012 – Üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil pälvis tema magistritöö tänukirja
*2012 – Eesti teadusfoto konkursi žürii märkis ära tema foto kvartsikristallidest

## Artiklid ajakirjas Eesti Loodus
*Siim Sepp. "Maailma liivade hämmastav mitmekesisus". Eesti Loodus, 1/2012. http://www.eestiloodus.ee/artikkel4354_4314.html

## Isiklikku
Tema abikaasa on loomaökoloog Tuul Sepp.

## Vaata ka
* 

## Viited

## Välislingid

*Kuidas ehitada ajamasinat?. 4.06.2007. novaator.ee
*Värvikas liiv koguneb reisidelt ja internetist. 6.12.2012. reisikirjad.gotravel.ee
*Geoloog kogub liiva ja kive kogu maailmast 8.01.2013. tartu.postimees.ee
Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis

**Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis** on Ameerika Ühendriikide volitatud suursaadik Eestis.

USA-l on alalised diplomaatilised suhted Eestiga alates 1922. Sel aastal määrati USA-st saadik, kes resideeris Lätis Riias, ent sai volitused kõigis kolmes Balti riigis. 

USA diplomaatilised suhted Eesti valitsusega katkesid pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liitu 1940. aastal ning taastusid pärast seda, kui Eesti oli augustis 1991 taasiseseisvunud. Ameerika Ühendriikide ajutine asjur (*Chargé d'Affaires ad interim*) astus ametisse oktoobris 1991 ja suursaadik nimetati ametisse märtsis 1992. 

USA suursaatkond Eestis asub Tallinnas.

## Saadikud
USA saadikud Eestis:
*1922–1932 Frederick W. B. Coleman
*1932–1934 Robert P. Skinner
*1934–1936 John Van A. MacMurray
*1936–1937 Arthur Bliss Lane
*1937 Frederick A. Sterling (nimetatud, kuid ei asunud kohale)
*1938–1940 John C. Wiley

## Ajutine asjur
*1991–1992 Robert C. Frasure

## Suursaadikud
*1992–1994 Robert C. Frasure 
*1994 Keith Smith, *chargé d’affaires ad interim* 
*1994–1995 Jon Gundersen, *chargé d’affaires ad interim* 
*1995–1997 Lawrence P. Taylor 
*1998–2001 Melissa F. Wells 
*2001–2004 Joseph M. DeThomas 
*2004–2006 Aldona Zofia Wos 
*2007–2009 Stanley Davis Phillips 
*2009–2012 Michael C. Polt 
*2012–2015 Jeffrey D. Levine 
*2015–2018 James Desmond Melville 
*2023–2025 George P. Kent
*20. jaanuarist 7. oktoobrini 2025 Matthew E. Wall, *chargé d'affaires*
*7. oktoobrist 2025 Roman Pipko

## Viited
Äripäeva rikaste edetabel

**Äripäeva rikaste edetabel** (ka (**Äripäeva**) **Rikaste TOP**) on Äripäeva koostatud edetabel Eesti kõige rikkamate inimeste kohta.

Alates 2005. aastast on edetabelis 500 nime. Enne seda oli selles 100 nime.

## Edetabel

## Edetabeli liidrid
*2002 Anatoli Kanajev, vara 775 mln kr
*2003 Enn Pant, vara 921 mln kr
*2004 Toomas Annus, vara 1,333 mrd kr
*2005 Toomas Annus, vara 1,484 mrd kr
*2006 Toomas Annus, vara 2,237 mrd krooni
*2007 Armin Karu, vara 4,172 mrd krooni
*2008 Ain Hanschmidt, vara 4,024 mrd krooni
*2009 Toomas Annus, vara 2,641 mrd krooni
*2010 Fjodor Berman, vara 2,478 mrd krooni
*2011 Hillar Teder, vara 383,5 mln eurot
*2012 Hillar Teder, vara 350 mln eurot
*2013 Oleg Ossinovski, vara 297,9 mln eurot
*2014 Oleg Ossinovski, vara 286,3 mln eurot
*2015 Kristo Käärmann, vara 234 mln eurot
*2016 Kristo Käärmann, vara 228,6 mln eurot
*2017 Raul Kirjanen, vara 226,7 mln eurot
*2018 Kristo Käärmann, vara 258,4 mln eurot
*2019 Kristo Käärmann, vara 644,7 mln eurot
*2020 Kristo Käärmann, vara 842,9 mln eurot
*2021 Kristo Käärmann, vara 2,16 mrd eurot
*2022 Markus Villig, vara 1,108 mrd eurot
*2023 Kristo Käärmann, vara 1,699 mrd eurot
*2024 Kristo Käärmann, vara 1,595 mrd eurot
*2025 Kristo Käärmann, vara 2,193 mrd eurot

## Viited
Leedu suursaadik Eestis

**Leedu suursaadik Eestis** on Leedu volitatud suursaadik Eestis.

## Suursaadikud
* 1991–1993: Sigitas Kudarauskas
* 1993–1994: Deividas Matulionis (?)
* 1994–1997: Halina Kobeckaitė
* 1997–2002: Rimantas Tonkūnas
* 2002–2006: Antanas Vinkus
* 2006–2012: Juozas Bernatonis
* alates 2012– Neilas Tankevičius

## Vaata ka
* Eesti suursaadik Leedus  

## Välislingid
* Leedu Suursaatkonna Eestis koduleht
Poola suursaadik Eestis

**Poola suursaadik Eestis** on Poola volitatud suursaadik Eestis.

## Saadikud

*1919–1920 Bronisław Bouffałł
*1920–1921 Leon Wasilewski
*1921–1922 Władysław Neuman
*1922–1924 Wacław Tadeusz Dobrzyński
*1924–1928 Franciszek Charwat
*1928–1929 Józef Wołodkowicz
*1929 Kazimierz Papée
*1929–1933 Konrad Libicki
*1933–1934 Jan Starzewski
*1934–1939 Wacław Przesmycki

## Suursaadikud
*1993–1994 Jarosław Lindenberg
*1994–2001 Jakub Wołąsiewicz
*2001–2005 Wojciech Wróblewski
*2005–2010 Tomasz Chłoń
*2010–2014 Grzegorz Marek Poznański
*2014–2018 Robert Filipczak
*2018–2023 Grzegorz Kozłowski
*2024– Artur Orzechowski (chargé d’affaires)

## Vaata ka
* Eesti suursaadik Poolas
Kerttu Rahe

**Kerttu Rahe** (sündinud 28. augustil 1977 Tartus) on eesti karateka.

Ta on Karateklubi Falco edukamaid sportlasi. Ta on kuulunud aastatel 1995–2002 ja 2010 Eesti karatekoondisse. Ta on tegutsenud aastatel 2000–2007 karatetreenerina (III tase) karateklubis Falco ja 2002–2005 kumitekohtunikuna (C-kategooria).

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1995. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal. Tema ülikooli lõputöö oli karate teemal.

Ta täiendas end Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, läbides seal 2006. aastal põhikooli ja gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja koolituse.

Ta töötas 2008. aastal malmvalutoodete hulgimüügiga tegeleva osaühingu Samerite müügijuhina.

## Karate
Ta alustas sportimist 1986. aastal korvpallurina. Karatega hakkas tegelema 1989. aastal Jaanus Leppiku ja aastast 1991 Jüri Posti juhendamisel.

Ta saavutas 1996. aastal Euroopa karate meistrivõistlustel kehakaalus kuni 53 kg 5., 1997. aastal juunioride EM-il 7. ning 1996 sõjaväelaste EM-il naiskondlikus kumites 1. koha.  Ta on tulnud Eesti meistriks aastatel 1996, 1998, 2009 ja 2010 kehakaalus kuni 60 kg, aastatel 1997, 1999 ja 2010 absoluutkaalus ning 1999. aastal naiskondlikus kumites.

## Tunnustus
*1996 – Eesti parim naiskarateka
*1997 – Eesti parim naiskarateka
*1999 – Eesti parim naiskarateka

## Isiklikku
Tema abikaasa on fotograaf Jaanus Järva.

## Viited

## Välislingid
*Falco Cup 2015. karateklubi.ee
*Kennel Fionn's. fionns.webs.com
Põhja kaitseringkond

**Põhja kaitseringkond** oli Eesti sõjaväeringkond, mis vastutas Harju- ja Raplamaa territoriaalkaitse eest.

Kaitseringkonna postiaadress oli Jägala küla, Jõelähtme vald, Harju maakond.

Põhja kaitseringkond tegutses maaväe ülema alluvuses.

Põhja kaitseringkond moodustati 1998. aastal Harju- ja Raplamaad hõlmava kaitseväe territoriaalse formeeringuna, mille staap asus Tallinnas. 2003. aasta seisuga kuulusid Harju- ja Raplamaa Tallinna erikaitsepiirkonda ning Põhja kaitseringkonna koosseisu olid arvatud Ida-Viru-, Jõgeva-, Järva- ja Lääne-Virumaa (varasem ja hilisem Kirde kaitseringkond). 2008. aastast koosnes Põhja kaitseringkond taas Harju- ja Raplamaast.

## Koosseis rahuajal
# Põhja Kaitseringkonna staap paiknemisega Jägalas;
# staabi- ja tagalakeskus paiknemisega Tallinnas;
# Vahipataljon paiknemisega Tallinnas;
# Kaitseväe orkester paiknemisega Tallinnas.

## Viited
Snoob

**Snoob** (inglise keeles *snob*) on ühiskondlikku positsiooni, moenõudeid ja käitumisreegleid üleliia tähtsaks pidav inimene, teisisõnu – peenutseja. 

Tüüpiline snoobi näide on Hyacinth Bucket' tegelaskuju BBC komöödiasarjast "Keeping Up Appearances" (Eestis näidatud pealkirjaga "Rahu, ainult rahu!" ja "Hyacinth Bucket").

## Viited
Aristokraat

**Aristokraat** on aristokraatiasse ehk ülemkihti kuuluv isik, kes pärineb enamasti aadlisoost. Piltlikult öeldes võib see tänapäeval tähendada ka suursuguse hoiaku või käitumisega isikut.

## Vaata ka
* Aristokraatia

## Viited
Juodupė vald

**Juodupė vald** (leedu keeles *Juodupės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. 

Valla pindala on 192 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3254 inimest. Valla keskus on Juodupė alev, kus aastal 2011 oli 1769 elanikku. Vallamaja asub aadressil Pergalės g. 8B. Vallavanem on Valdas Adomonis.

Valla territooriumile jäävad kaks mõisa: Ilzenbergase ja Onuškise mõis. Katoliku kirikud asuvad Onuškises, Juodupės ja Lukštais, lisaks asub Maineivoses veel vanausuliste kirik. Linnamägesid on vallas kolm: Sidabrinės, Bryzgiais ja Alksniais. Valla aladele jääb ka Gaidžiabalė sookaitseala.

Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit:

## Viited
Paul Müller

**Paul Müller** (1895 Eesti – 1970 New York) oli eesti maalikunstnik ja illustraator.

16-aastaselt läks Müller Venemaa tsaariarmeesse, kus ta oli muusik tsaari isiklikus kaheksandas rügemendis. Pärast sõda töötas Budapestis, õppis Prahas ja Dresdenis. Töötas ka Eesti ajalehtede (Õitsituled) illustreerijana. 
 
1926. aastal läks Paul Müller New Yorki, kus töötas kirjastuses Encyclopedia Britannica illustreerijana. Ta on töötanud Föderaalreservi Pangas valvurina, graveerimisfirmas Pitney Bowes, kus valmistati valitsuse ümbrikele mõeldud esimesi maksumärgitempleid. Kuna tal tekkisid alkoholiprobleemid, siis oma elu lõpetas ta majahoidjana. Maalimisega tegeles ta ka elu viimastel aastatel.

## Viited

## Välislingid
* Paul Mülleri maale
Riigikogu fraktsioon

**Riigikogu fraktsioon** on Riigikogu liikmete moodustatud liit (fraktsioon). Enamasti kuuluvad ühte fraktsiooni ühe erakonna liikmed. Fraktsioonides arutatakse muu hulgas Riigikogus menetlevate eelnõudega seotud küsimusi, samuti kujundatakse seal poliitilisi seisukohti. 

Riigikogu liige võib kuuluda vaid ühte fraktsiooni.

Fraktsioonil on esimees ja aseesimees. Kui fraktsioonis on üle 12 liikme, siis võib valida ka teise aseesimehe.

## XIII Riigikogu fraktsioonid
XIII Riigikogus oli 6 fraktsiooni ja eraldi grupi moodustasid fraktsiooni mittekuuluvad saadikud.
*Eesti Keskerakonna fraktsioon
*Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon
*Eesti Reformierakonna fraktsioon
*Eesti Vabaerakonna fraktsioon
*Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsioon
*Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon

## Vaata ka
*Riigikogu komisjon

## Viited

## Välislingid
*Riigikogu fraktsioonist Riigikogu kodulehel
Austraalia praostkond

**Austraalia praostkond** oli luteri kiriku E.E.L.K. praostkond Austraalias. Praostkond loodi 28. detsembril 1972 (teistel andmetel 1971) ja esimeseks praostiks valiti Einar Kiviste ja abiks Johannes Aarik.

Praostkonna kogudusi:
*Adelaide'i kogudus
*Sydney Jaani kogudus

Praostkonna praoste:
*Einar Kiviste
*Johannes Aarik

Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda.

## Viited
Inglismaa praostkond

**Inglismaa praostkond** on luteri kiriku E.E.L.K. praostkond Inglismaal. 

Praostkonna kogudusi:
*Kesk-Inglismaa kogudus (suletud)
*Londoni kogudus
*Põhja-Inglismaa kogudus (suletud)

Praostkonna praoste:
*Albert Enno Aaviksaar
*Jaak Taul
*Lagle Heinla (kohusetäitja)

Praostkond kuulub EELK Välis-Eesti piiskopkonda.

## Viited

## Välislingid
*Tiiu Pikkur, Inglismaa praostkond ja Eesti saatkond hoolitsevad ühiselt kaasmaalaste eest, Estonian World Review, 17.06.2005
Fred Willard

**Fred Willard** (õieti **Frederick Charles Willard**; 18. september 1939 Shaker Heights, Ohio – 15. mai 2020 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on üles astunud filmides "Teenage Mother" (1967), "This Is Spinal Tap" (1984), "Austin Powers: The Spy Who Shagged Me" (1999), "Anchorman: The Legend of Ron Burgundy" (2004), "Harold & Kumar Go to White Castle" (2004) ja "WALL-E" (2008).

Neljal korral oli ta Emmy auhinna nominent: 2003., 2004. ja 2005. aastal Hanki rolli eest sarjas "Everybody Loves Raymond". Neljanda nominatsiooni pälvis ta 2010. aastal Frank Dunphy osatäitmise eest komöödiasarjas "Moodne perekond". 

## Välislingid
*
Teadusfotograafia

**Teadusfotograafia** on fotograafia alaliik, millel on kaks suundumust: teadusuuringute teostamisel vajalik pildistamine (on valdkondi, kus fotograafiline kujutis on uurimismetoodika osa) ning teaduse tegemise populariseerimisele ja jäädvustamisele pühendunud pildistamine. 

Seda ala viljelevaid fotograafe kutsutakse **teadusfotograafideks**. Nende loomingut nimetatakse **teadusfotodeks**.

Maailma suurimate teadusfotovõistluste sekka kuuluvad näiteks Nikon Small World ja Wiki Science Competition.

## Teadusfotograafe
Eestis on teadusfotograafiat viljelenud teiste seas Maxim Bilovitskiy, Ivar Jüssi, Jaak Kikas, Janek Lass, Martin Mark, Maido Merisalu, Timo Palo, Heiti Paves, Tavo Romann, Siim Sepp, Urmas Tartes ja Rando Tuvikene.

Seoses Eesti teadusfoto konkursiga on välja antud aasta teadusfotograafi auhinda. Seni on selle pälvinud Ivar Jüssi (2006), Heiti Paves (2007 ja 2013), Timo Palo (2011), Toomas Jagomäe (2012), Tavo Romann (2015 ja 2019), Kertu Liis Krigul (2017), Peeter Paaver (2021), Enno Merivee (2023) ning Janek Lass (2025).

## Vaata ka
*"Eesti teadusfoto konkurss"
*loodusfotograafia

## Viited

## Kirjandus
* Kelley Wilder. *Photography and Science (Exposures)*. Reaktion Books: 2009. ISBN 978-1861893994

## Välislingid
* Madli Leikop. "Teadusfoto ületab inimsilmale seatud piire" Õpetajate Leht, 17. veebruar 2017
* Ivo Kruusamägi. "Mis teeb foto teaduslikuks?" Horisont, 15. oktoober 2025
Kamajai vald

**Kamajai vald** (leedu keeles *Kamajų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis.

Valla pindala on 200 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2074 inimest. Valla keskus on Kamajai alev, kus aastal 2011 oli 577 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 4. Vallavanem on Laimutė Vilimavičienė. Vallas asuvad veel Duokiškise alev, kus aastal 2011 oli 180 elanikku, ja Salose alev, kus aastal 2011 oli 152 elanikku.

Valla territooriumile jääb Salose mõis. Kirikud asuvad Kamajais, Duokiškises ja Saloses. Linnamägesid on vallas kolm - Baušiskiais, Juodonysis ja Radžionysis. Vallas asub Petriošiškiai sookaitseala, samuti on looduskaitse all ka 11,8 hektari suurune Salose mõisa park. Haridust annab Kamajai kool, millel on filiaalid Kalviais ja Duokiškises.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Konditsioneerimine

**Konditsioneerimine** (ladina keeles *condicio* tingimus, olukord) on mingite tingimuste loomine, normi viimine.

Tehnikas tähendab konditsioneerimine ruumi suunatava õhu töötlemist, et anda sellele soovitud omadusi. Konditsioneerimist kasutatakse ruumides või sõidukites inimestele, tootmises tehnoloogilise protsessi kulgemiseks sobiva sisekliima tagamiseks. Konditsioneerimisel võidakse õhku soojendada, jahutada, tolmust puhastada, niisutada,  kuivatada, desodoreerida või odoreerida ning ioniseerida. Õhu konditsioneerimiseks kasutatakse konditsioneeri (klimaatorit).

Teiseks tähendab konditsioneerimine **teravilja jahvatuseelset niisutamist ja soojendamist**, mille tulemusena eralduvad kestad terade jahvatamisel hõlpsamini ja paranevad jahu küpsetusomadused.

## Viited
Kazliškise vald

**Kazliškise vald** (leedu keeles *Kazliškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb sama rajooni Rokiškise, Panemunėlise ja Pandėlysi valla ning Kupiškise rajooni Skapiškise vallaga.

Valla pindala on 123 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 659 inimest. Valla keskus on Kazliškise küla. Vallamaja asub aadressil Paliepio g. 13. Vallavanem on Algirdas Kulys.

Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit.

## Viited
Konditsioneer

**Konditsioneer** on seade õhu töötlemiseks (konditsioneerimiseks) ruumides, sõidukites, tootmishoonetes sobiva sisekliima tagamiseks. Konditsioneer võimaldab vajaduse korral õhku soojendada, jahutada, tolmust puhastada, niisutada, kuivatada, desodoreerida või odoreerida ning ioniseerida.

**Õhu soojendamiseks ja jahutamiseks** kasutatakse kalorifeere, mida varustatakse sooja kütteveega soojussõlmest, jahutamiseks on võimalik kasutada jahutusjaamast või kohalikust külmamasinast saadud külma vett.

**Õhu kuivatamiseks** jahutatakse see allapoole kastepunkti temperatuuri, nii et liigne õhuniiskus kondenseerub jahuti pinnal ja voolab veena minema. Normaalse temperatuuri tagamiseks järgneb sellele õhu soojendamine või soojenemine ruumis, olenevalt välis- ja siseõhu parameetritest. Valides sobiva jahutustemperatuuri, saame soovitud niiskusega õhu seda niisutamata.
 
**Õhu niisutamiseks** kuivas kliimas piserdatakse õhuvoolu vett või veeauru.

Konditsioneerimisel kasutatakse **energia kokkuhoiu eesmärgil** soojusvahetit, mis  soojendab sisenevat õhku  väljuva õhu soojuse arvel. Soojusvahetit saab kasutada ka õhu jahutusenergia kokkuhoiuks kuuma siseneva õhu jahutamisel.

**Õhku puhastatakse** tekstiil-, paber- või õlifiltritega.
Eristatakse koht- ja tsentraalseid konditsioneere. Kohtkonditsioneerid  mis asuvad ruumis (sõidukis)  võivad olla autonoomsed või mitteautonoomsed. Tsentraalsed konditsioneerid teenindavad üht suurt või mitut väiksemat ruumi ja asuvad ruumidest väljaspool, need on ühendatud tsentraalse soojus- ja külmaallikaga.

## Vaata ka
*Soojustagasti

## Viited
Hammasrihm

**Hammasrihm** on mittelibisev mehaaniline veorihm. 

See on valmistatud painduvast rihmast, mille sisepoolele on paigaldatud hambad. Ta jookseb üle sobivate hammasrataste või ketirataste.
Kui hammasrihm on korrektselt pingutatud, ei ole sellel libisemist. Seda kasutatakse sageli liikumise üleviimisel, kui vajalik on õige ajastus. Tihti kasutatakse hammasrihma kettide ja hammasrataste asemel, sest hammasrihm ei tekita nii valju heli ega vaja libestit.

## Rakendused
Hammasrihmu kasutatakse laialdaselt mehaanilistes seadmetes, sealhulgas õmblusmasinad ja koopiamasinad. Üks suuremaid kasutusvaldkondi on automootoris, kus see käitab nukkvõlli (vt Hammasrihm (nukkvõll)).

Et hammasrihm suudab sageli üle kanda rohkem jõudu kui hõõrdülekande rihmad, kasutatakse neid ka suurte jõulistes käigukastides.

## Konstruktsioon
Hammasrihmad on valmistatud painduvast polümeerist, mille keskel on tugevdatud riie. Algselt oli selleks kumm, mille keskel oli looduslik tekstiil, kuid materjaliteaduse arengul on olnud märkimisväärne mõju hammasrihmade kestvusele. See hõlmas ka üleminekut looduslikult kummilt tehislikule kummile ja polüuretaanile, samuti kasutatakse nende tugevdamiseks nailonit, kevlarit jm aramiidseid kiude ning süsinikkiude .

## Kahjustused
Hammasrihmal on kaks purunemisviisi, üks on järkjärguline ning sellest hullem on katastroofiline kahjustus. Mõlemad rihma kahjustamisviisid võivad aja jooksul viia rihma täieliku purunemisele. 
Järkjärguline purunemisviis tähendab rihmal oleva hamba äratulemist. Rihm küll töötab edasi, kuid rihma kiirus väheneb.
Katastroofiline purunemine tähendab, kui rihm hakkab narmendama, kiud ei püsi enam nii hästi koos, muutub jäigaks ning rabedaks, materjali haprus kasvab. Põhjus võib tuleneda pikast tööeast, kuid see võib ka tulla vöö väärkohtlemisest, sageli rihma esmapaigaldamisel. Sagedane probleem on vale pingutus või rihma suunamine liiga kitsast kohast, mis tekitab liiga väikese nurga. Teine rihma kahjustamise põhjus on saastumine näiteks õli või muu vedelikuga, mille tagajärjelrihma servad muutuvad avatuks,  kiud hakkavad eralduma ning nende vastupidavus ja tugevus väheneb.

## Viited
Jaanus Järva

**Jaanus Järva** (sündinud 21. veebruaril 1970) on eesti loodusfotograaf, looduskirjanik ja koolitaja.

## Haridus
Ta lõpetas 1988. aastal Paide Kaugõppekeskkooli ja 1992. aasta juunis Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri erialal (liikumisravi spetsialist). 

1992. aasta detsembris sai ta sporditeaduse magistriks. Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna funktsionaalse morfoloogia õppetooli juures valminud magistritöö "Aeroobse ja anaeroobse iseloomuga kehalise aktiivsuse mõju skeletilihase regeneratsioonile" juhendaja oli professor Teet Seene.

## Töökäik
### Töö ülikoolis
Aastatel 1992–2000 töötas ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, algul assistendi ja hiljem funktsionaalse morfoloogia lektorina.

### Töö koolitajana
Ta on 2006. aastast Tartu Rahvaülikooli koolitaja. 2010. aastal pälvis ta Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras (ETKA Andras) aasta koolitaja eripreemia.

## Loodusfotograafia ja looming
2001. aastast on ta vabakutseline fotograaf. Alates 2006. aastast viib ta läbi loodusfotograafiakursusi Rahvaülikoolis. Alam-Pedja looduskaitseala Tartumaal on tema armastatuim pildistamise koht. Välismaal eelistab ta käia pildistamas Põhjamaades ja Šotimaal. Eksootilisemad sihtkohad on olnud Aafrikas: Keenia, Tansaania ja Uganda.

Tema artikleid ja fotosid on avaldatud ajakirjades Outdoor Photography, Birds Illustrated, Birder's World, Broadleaf, Bark, Ärielu, Eesti Loodus, Loodusesõber, Kodu ja Aed, ajalehe Äripäev kuulisas Visioon ja mujal.

### Raamatud
*Jaanus Järva. *Eestimaa linnu lennult*. Tallinn: Pegasus, 2005 ISBN 9799949409913 http://www.apollo.ee/eestimaa-linnulennult.html
*Jaanus Järva. *Kes aias, kes aias?* Tallinn: Tammerraamat, 2006 ISBN 9789985973844 http://www.apollo.ee/kes-aias-kes-aias.html
*Jaanus Järva. *Looduse aasta: retked Alam-Pedjal*. Tallinn: Varrak, 2008 ISBN 9789985317501 http://www.apollo.ee/looduse-aasta.html
*Jaanus Järva. *Raba. Vaikuses ja varjus*. Tallinn: Pegasus, 2008 ISBN 9789949442614 http://www.apollo.ee/raba-vaikuses-ja-varjus.html

## Muu tegevus
Ta on mittetulundusühingu Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu juhatuse liige. 2010. aastal asutas ta Tartus osaühingu Loov Loodus.

## Tunnustus
*2004 – Eesti Looduse loomafoto konkursi eripreemia käituva looma kategoorias http://fotod.horisont.ee/lf2004/imagepages/image4.html
*2010 – Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras aasta koolitaja eripreemia

## Isiklikku
Tema abikaasa on Kerttu Rahe. 

## Viited

## Välislingid
*Jaanus Järva. Taust annb pildile elu. 5/2003. loodusesober.ee
*Mõningaid nõuandeid veelindude pildistamisel. Eesti Loodus 7/2004. eestiloodus.ee
*9 küsimust fotograafile. fotoluks.ee, 30. oktoober 2007
*Jaanus Järva toob looduse linnainimeseni. postimees.ee, 10. august 2007
*Jaanus Järva. ERR video. youtube.com, 7. november 2010
*Sven Začek. Fotokoolitused – kas reaalselt kasulikud?. fotokursus.ee, 22. august 2011
*Fotograafia suvekool 2017. rahvaylikool.ee
Jūžintai vald

**Jūžintai vald** (leedu keeles *Jūžintų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis.

Valla pindala on 190 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1666 inimest. Valla keskus on Jūžintai alev, kus aastal 2011 oli 412 elanikku. Vallamaja asub aadressil J.O.Širvydo g.31. Vallavanem on Audronė Baltuškaitė.

Valla territooriumile jäävad neli mõisa - Gačionise mõis, Tarnava mõis, Anapolise mõis ja Zalūbiškise mõis. Kirikuist üks asub Jūžintais, teine aga Rageliais. Linnamägesid on vallas kolm - Dauliūnais, Štaronysis ja Radišiais, samuti asub vallas Grumbiniai hiiemägi ning lisaks on sel arvukalt muinaskalmeid.

Lisaks küladele on vallas ka Žvirbliškėsi huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Lolli kraav

**Lolli kraav** on kraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päidre külas, Päidre oja parempoolne lisajõgi.

Kraav on 1,8 km pikk ja suubub paremalt poolt Päidre ojasse. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Melania Trump

**Melania Trump** (sünninimega **Melanija Knavs** [mɛːˈlanija ˈknaːws], saksapäraselt **Melania Knauss**; sündinud 26. aprillil 1970 Novo mestos Jugoslaavias (tänapäeval Sloveenia)) on Ameerika Ühendriikide fotomodell ja USA presidendi abikaasa. 

Sloveeni päritolu modell on abielus ärimehe ning USA 45. ja 47. presidendi Donald Trumpiga. Naine sai USA kodakondsuse 2006. aastal. Ta oli esimene Ameerika Ühendriikide esileedi, kes pole USA-s sündinud, ja esimene, kellele inglise keel on võõrkeel. 
## Välislingid
* Rory Sullivan. Melania Trump threatens to sue Hunter Biden over Epstein claim [Tõlge: Melania Trump ähvardab Hunter Bidenit Epsteini süüdistuse pärast kohtusse kaevata]. Euronews, 14. august 2025
66 eKr

**66. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Aemilius Lepidus ja Lucius Volcatius Tullus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Licinius Macer, Vana-Rooma ajaloolane
67 eKr

**67. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Cuintus Calpurnius Piso ja Manius Acilius Glabrio.
*Pompeius võitles edukalt piraatidega Vahemerel.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Salome Alexandra, Juudamaa kuninganna
68 eKr

**68. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Caecilius Metellus ja Quintus Marcius Rex.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Cornelia, Caesari naine
69 eKr

**69. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Hortensius Hortalus ja Quintus Caecilius Metellus (Creticus).

## Sündinud
*Kleopatra VII, Egiptuse valitseja

## Surnud
*...
Stratovarius

**Stratovarius** on Soome *[[power metal]]* ansambel, mis asutati 1984.

## Liikmed
* Timo Kotipelto
* Jens Johansson
* Lauri Porra
* Matias Kupiainen
* Rolf Pilve

## Albumid
* Fright Night (1989)
* II (1992)
* Twilight Time (1992)
* Dreamspace (1994)
* Fourth Dimension (1995)
* Episode (1996)
* Visions (1997)
* Destiny (1998)
* Infinite (2000)
* Intermission (2001)
* Elements Pt. 1 (2003)
* Elements Pt. 2 (2003)
* Stratovarius (2005)
* Polaris (2009)
* Elysium (2011)
* Nemesis (2013)
* Eternal (2015)
* Enigma: Intermission II (2018)
* Survive (2022)
Sturm und Drang (ansambel)

**Sturm und Drang** on Soome rokkansambel, mis asutati 2004 ja läks laiali 2014.

## Liikmed
;Viimane koosseis
* André Linman – vokaal, kitarr (2004–2014)
* Calle Fahllund – trummid, taustavokaal (2004–2014)
* Jesper Welroos – süntesaator (2004–2014)
* Joel Wendlin – basskitarr, taustavokaal (2010–2014)
* Jani Kuoppamaa – kitarr (2011–2014)

;Endised liikmed
* Henrik Kurkiala – basskitarr, taustavokaal (2004–2010)
* Alexander Ivars – kitarr, taustavokaal (2004–2011)

## Albumid
* Learning to Rock (2007)
* Rock 'n Roll Children (2008)
* Graduation Day (2012)
Biên Hòa

**Biên Hòa** on linn Vietnamis, Đồng Nai provintsi halduskeskus ja üks riigi suuremaid linnu. Seda peetakse sageli Vietnami suuruselt viiendaks linnaks. 

Linn asub umbes 30 km Hồ Chí Minhi linnast idas ning on oluline tööstus-, transpordi- ja majanduskeskus Lõuna-Vietnamis. Biên Hòa lähedalt voolab Đồng Nai jõgi, mis on piirkonna tähtis veekogu.

2011. aasta seisuga elas Biên Hòas ligikaudu 800 000 elanikku. Linna pindala on umbes 268 km².

## Viited

## Välislingid
*
Sonata Arctica

**Sonata Arctica** on Soome rokkansambel, mis asutati 1996.

## Liikmed
* Tony Kakko
* Henrik Klingenberg
* Marko Paasikoski
* Tommy Portimo 
* Elias Viljanen

## Albumid
* Ecliptica (1999)
* Silence (2001)
* Winterheart's Guild (2003)
* Reckoning Night (2004)
* Unia (2007)
* The Days of Grays (2009)
* Stones Grow Her Name  (2012)
* Pariah’s Child  (2014)
* Ecliptica – Revisited: 15th Anniversary Edition  (2014)
* The Ninth Hour  (2016)
* Talviyö  (2019)
* Acoustic Adventures – Volume One  (2022)
* Acoustic Adventures – Volume Two  (2022)
* Clear Cold Beyond  (2024)
Amoral

**Amoral** oli Soome rokkansambel, mis asutati 1997. Ansambel lõpetas tegevuse 2017.

## Liikmed
* Ben Varon
* Ari Koivunen
* Juhana Karlsson
* Pekka Johansson
* Masi Hukari

## Väljaanded
### Albumid
* Wound Creations (2004)
* Decrowning (2005)
* Reptile Ride (2007)
* Show Your Colors (2009)
* Beneath (2011)
* Fallen Leaves & Dead Sparrows  (2014)
* In Sequence (2016)

### Singlid
* "Leave Your Dead Behind" (2007)
* "Year of the Suckerpunch" (2009)
* "Gave Up Easy" (2009)
* "Same Difference" (2011)
* "Silhouette" (2011)
* "If Not Here, Where?" (2013)
* "No Familiar Faces" (2014)
* "Rude Awakening" (2015)
* "The Next One To Go" (2016)
Juupajoki vald

**Juupajoki** on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Valla pindala on 274,95 km², millest maismaad on 258,5 km².

Naabervallad on Jämsä, Mänttä-Vilppula linn, Orivesi linn ja Ruovesi.

Vallas on kolm tiheasustusega piirkonda: Korkeakoski, Lyly ja Kopsamo.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Koit Rink

**Koit Rink** (varasem eesnimi Konrad; 5. oktoober 1902 Kabala raudteejaam, Kalvi vald, Virumaa – 29. september 1941 Tallinn), Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

Kabala jaamaülema poeg, teenis Peipsi Laevastiku Divisjonis, arreteeriti 19. septembril 1941, hukati kommunismimeelsuses süüdistatuna valesüüdistuse alusel.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu