open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasula vald

**Vasula vald** (saksa keeles *Wassula*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vedu vald

**Vedu vald** (saksa keeles *Fechtenhof*) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Elistvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Halinga metskond

**Halinga metskond** (kuni 1939. aastani Hallingu metskond).

## Metsaülemad
*Alfred von Hahn 1939
*Nikolai Muromets 1939–1944 

## Viited
Hallingu metskond

**Hallingu metskond** (alates 1939. aastast Halinga metskond) loodi 1922. aastal Audru metskonna (Kalli, Võrungi, Parasmaa, Koonga, Jõõpre, Rüntali vahtkond) ja Kõnnu metskonna (Sõmerlaane, Annamõisa, Enge, Roodi, Sahamaa, Hallingu, Are, Kraavi, Kaelaste vahtkond) maadel. Kantselei asus Pärnu-Jaagupis.

## Metsaülemad
*Leonhard Möhring 1922–1924
*Karl Siimon 1924–1928
*Alfred von Hahn 1928–1939 

## Viited
Teetähis (projektijuhtimine)

**Teetähis** (ka **verstapost**, inglise keeles *milestone*) on kindel ajahetk, millega mõõdetakse projekti protsessi liikumist kindla eesmärgi suunas. Teetähis peab tähistama, mida soovitakse saavutada just selleks teatud hetkeks. Teetähis märgitakse alati koos kuupäevaga, et saaks jälgida, kas protsess on kulgenud plaanitult. 

Teetähist kasutatakse, kui tahetakse märkida näiteks teatud faasi algust või lõppu või soovitakse näidata, millal võetakse vastu suuremad otsused.

Projektijuhtimisel saab kasutada teetähiseid ka teiste kaasosalistega suhtlemisel seoses protsessi kulgemisega, kuna teetähis esindab miinimumkontrollpunkte terves protsessis. Teetähised peaksid olema kirjeldatud piisavalt hästi, et kui koosolekul näidata, kui kaugel projektiga ollakse ja mis tehtud on, siis peaks neid punkte lahti seletama. Kui projekt on pikk ning sellel väga palju verstaposte, siis kasutatakse koosolekutel ainult „valmis“ märgitud teetähiseid. 

Teetähisel peab olema kindel kirjeldus/nimi, mis protsessis tähistatud ajahetkel tehtud olema peab, et töötajad ning ka projektis mitte osalejad vajadusel mõistaksid, kaugel projektiga ollakse või mida on vaja teatud ajaks saavutada. 

Tihti aetakse teetähist ülesandega segamini. Teetähis ei ole ülesanne ning seda ei saa ka ülesandena märkida. (Näide: *„Leping sõlmitud, alustame teise faasiga.“* *Ülesanne*)

Teetähis märgib ajahetke, mida ta parasjagu esindab:
*Teise faasi lõpp
*Leping sõlmitud
*Meeskonna koosolek

Kui projektis on vähe teetähiseid, siis võib neid ka märkida endale sobilike ja arusaadavate märkidena (M1, M2, M3), aga kui teetähiseid on palju, siis oleks taoline märkimine väga segadust tekitav ning protsessi jälgimine raskendatud.

Teetähiste kasutamine pole projektis kohustuslik tegevus/osa, kuid seda tehakse töö lihtsustamiseks. Teetähised muudavad protsessi jälgimise lihtsamaks ja loogilisemaks.

## Viited
Vardi vald

**Vardi vald** (saksa keeles *Schwarzhof*) oli vald Viljandil Paistu kihelkonnas. Vald moodustati 1866 ja 1900. aastatel liideti see Heimtali vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vastse-Nursi vald

**Vastse-Nursi vald** (saksa keeles *Neu-Nursi*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894.

## Viited

## Välislingid
*
Haapsalu metskond

**Haapsalu metskond** loodi 1920. aastal Oru, Riguldi, Nõmmküla, Paslepa, Rootsiküla, Uuemõisa, Parila, Uneste, Putkaste, Rannamõisa, Sutlepa, Salajõe, Saunja, Tahu, Pürksi, Lauguta, Leediküla, Kirbla, Ohtla, Aulepa ja Taebla mõisa; Martna, Ridali, Vormsi, Vigula-Nigula kirikumõisa ja endise Tallinna riigimetskonna (Vormsi metsad) aladel. 

## Metsaülemad
*Gustav Ariva 1920–1921
*Christian Leilop 1921–1923
*Ludvig Schulbach 1923
*Karl Terrav 1923–1926
*Anton Allik 1926–1931
*Aleksander Jurkatam, revidentmetsaülem 1931–1943
*Harald Derrik 1943–1944

## Viited
Clarice Lispector

**Clarice Lispector** (sünninimi *Haja Pinhassovna Lispektor*; 10. detsember 1920 Tšetšelnõk – 9. detsember 1977 Rio de Janeiro) oli Ukrainas sündinud juudi rahvusest Brasiilia kirjanik. Tema tuntuimate teoste hulka kuuluvad romaanid "Metsiku südame ligi", "G. H. passion" ja "Tähetund".

## Elukäik
Clarice Lispector sündis 1920. aastal Tšetšelnõkis (praeguse haldusjaotuse järgi Vinnõtsja oblastis Ukrainas) juudi peres. Ta oli alles imik, kui vanemad koos tema ja ta kahe vanema õega põgenesid kodumaal toimuvate pogrommide eest ning asusid ümber Brasiiliasse Pernambuco osariiki Recifesse. 1930. aastal suri Lispectori ema süüfilisse ning pere kolis Rio de Janeirosse. Clarice Lispectori isa kirjanduslikul ja muusikalisel huvil oli tütardele suur mõju, olugugi et pere eest hoolitsemise tõttu ei saanud ta hobidele palju aega pühendada. Isa suri 1940. aastal.

Lispector alustas kirjutamist juba teismeeas. Ta õppis õigusteadust 1940–1943, töötades samal ajal toimetaja ja ajakirjanikuna mitmes ajalehes. 

Esimene romaan "Metsiku südame ligi" ilmus 1943. aastal. Teos võitis auhindu ning leidis kodumaal suurt tunnustust. Samal aastal abiellus Lispector diplomaat Maury Gurgel Valentega. Seoses mehe tööga reisis paar palju nii Ameerikas kui ka Euroopas. Poeg Pedro sündis 1948. aastal Bernis ja poeg Paulo 1953. aastal Washingtonis. Maury ja Lispector lahutasid abielu 1968. aastal.

Samal ajal kogus Lispector kirjanikuna aina enam tuntust. 1960. ja 1970. aastad olid loominguliselt väga viljakad: sel perioodil avaldas ta kuus romaani, seitse lühijutukogu ja neli lasteraamatut. Samal ajal jätkas ta tööd ka ajakirjanikuna. Rio de Janeiro jäi Lispectorile elu lõpuni koduks. Ta suri 9. detsembril 1977 vähki.

## Looming
Clarice Lispectori stiil on jõuline ja sugestiivne, püüdes kõnetada mitte üksnes mõistust, vaid ka kehalist tunnetust. Stilistiliselt meenutab see modernistide (James Joyce, Virginia Woolf jt) viljeldud teadvuse voolu tehnikat.

Lispectori tekstid kõnelevad väikestest asjadest – igapäevast, mida ümbritseb sõnastamatu müstiline aura, vihjates millelegi hoopis suuremale. Oma uuendusliku keelekasutusega tungib ta üldinimlikesse teemadesse nagu olemine, subjektiivsus ja identiteet. Raamatute peategelasteks on tavaliselt naised. Oma ainsas teleintervjuus, mille Lispector andis veidi enne oma surma, sõnab ta, et teda on sageli nimetatud hermeetiliseks kirjanikuks. Oma romaanis "G. H. passion" kirjutab Lispector: "Kunst on hea juhul, kui ta puudutab väljendamatut." (Lispector 1964;  kaudu).

### Olulisemad teosed
* "Metsiku südame ligi" ("*Perto do Coração Selvagem*", 1943), eesti keeles on teose 2016. aastal tõlkinud Riina Roasto ning kirjastanud Toledo kirjastus 
* "*A Maçã no Escuro*" (1961)
* "*A Paixão segundo G.H*." (1964)
* "*Uma Aprendizagem ou O Livro dos Prazeres*" (1969)
* "*Água Viva*" (1973)
* "Tähetund" ("*A hora da Estrela*", 1977; eesti keeles 2017; tõlkija Leenu Nigu)

Eesti keeles on veel ilmunud lühijutt "Armastus" (tõlkija Leenu Nigu, Vikerkaar nr 11, 2013).

## Viited
Halliku metskond

**Halliku metskond** (1927. aastal nimetati Saare metskonnaks) loodi 1920. aastal Halliku, Roela, Jõe, Vanamõisa, Saare, Pala, Kadrina, Ranna mõisa ja endise Avinurme riigimetskonna ühe vahtkonna maadele. Kantselei asus algselt Halliku mõisas. 

## Metsaülemad
*Arthur Sarv

## Viited
Huuksi metskond

**Huuksi metskond** loodi 1922. aastal Purdi metskonna (Huuksi, Koigi, Väike-Kareda, Päinurme, Silmsi, Särevere, Palu, Prandi, Müüsleri, Tammiku metsandik) ja Koeru metskonna (Aruküla-Pedaniku, Paali, Udeva-Norra, Vao metsandik) maadele. Kantselei asus Huuksi mõisas.

## Metsaülemad
*Karl Neumann 1922–1928
*Tõnis Kohv 1928–1944 

## Viited
Iisaku metskond

**Iisaku metskond** loodi 1920. aastal Iisaku, Pootsiku, Tärivere, Kauksi, Rannapungerja, Tudulinna, Oonurme mõisa ja Iisaku kirikumõisa maadele. Kantselei asus Iisaku mõisas. 

## Metsaülemad
*Edgar von Vorkampff-Laue 1920–1923
*Karl Puhvel 1923
*Artur Russov 1923–1925
*Johannes Lukats 1925–1926
*Johannes Jänes 1926–34
*Martin Romberg 1934–41
*Hendrik Mardiste 1941–1944 

## Viited
Jäneda metskond

**Jäneda metskond** (nimetati 1927. aastal Aegviidu metskonnaks) loodi 1920. aastal Jäneda, Lehtse, Pruuna, Põriki, Linnape, Rägavere, Moe, Tapa, Saiakopli, Räsna, Kaarli mõisa maadele. Kantselei asus Jäneda mõisas. 

## Metsaülemad
*Gustav Winterfeld 

## Viited
Jäärja metskond

**Jäärja metskond** loodi 1920. aastal Tali ja Jäärja mõisa maadele. Kantselei asus Jäärja mõisas. 

## Metsaülemad
*August Unt 1920–1933
*Harry Haller 1933–1937
*Villem Naha 1937–1939
*Jaan Sulg 1939–1944 

## Viited
Jõgeva metskond

**Jõgeva metskond** (aastatel 1953–1995 **Kaarepere metskond**) loodi 1920. aastal Kärde, Vaimastvere, Ripuka, Jõgeva, Härjanurme, Kassinurme, Kaarepere, Luua, Kuremaa, Imukvere, Kivijärve, Reastvere, Leedi, Visusti mõisa ning Palamuse kirikumõisa maadele. Kantselei asus Pakastel. 1953. aastal nimetati metskond Kaarepere metskonnaks ja 1973. aastal viidi Kaarepere metsakatsejaama koosseisu. 1995. aastal taastati endine nimetus. 

1997. aastal metskonna tegevus lõpetati ja metsad liideti Pikknurme metskonnaga. 

## Metsaülemad
*Max Haffner (Maks Haffner) 1920 
*Martin Romberg 1920–1922
*Eduard Lind 1922–1926
*Anton Joab 1926–1929
*Jaan Järv 1929–1931
*Andrei Küng, revidentmetsaülem 1931–1935
*Richard Pärt, revidentmetsaülem 1935–1939
*Eduard Eslas, revidentmetsaülem 1939–1944 
*Erik Allak (Erich Valentin Apfelbaum) 1945–1947
*Helmut Taimre 1948–1949
*Jüri Tõldsepp 1949–1952
*Osvald Pogen 1952
*Laine Evald 1952–1953
*Adolf Pikkat 1953–1961
*Vello Talve 1961–1968
*Uudo Oole 1968–1972
*Lembitu Tarang 1973–1977
*Jaak Vaas 1979–1982
*Urmas Orusalu 1982–1984
*Ain Malm 1984–1992
*Kaupo Ilmet 1995–1997 

## Viited
Jõhvi metskond

**Jõhvi metskond** loodi 1920. aastal Pühajõe, Edise, Kukruse, Toila, Ontika, Järve, Jõhvi, Sompa, Tammiku ja Konju mõisa ning endise Vene Põllupanga Voka mõisa maadele. Kantselei asus Edise mõisas. 

## Metsaülemad
*August Tõldsepp 1920–1921
*Valter Laidoner 1921–1924
*Juhan Nenn 1924–1925
*Alfred Laansoo 1925–1941
*Paul Nei 1941–1942
*Jüri Tõldsepp 1942–1944 

## Viited
Peipsiääre vald (täpsustus)

**Peipsiääre vald** on olnud mitme valla nimi:
* Peipsiääre vald (Kodavere kihelkond)
* Peipsiääre vald (1939)
* Peipsiääre vald (1991)
* Peipsiääre vald, moodustatud 2017. aastal
Aserbaidžaan 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Aserbaidžaan]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis ühe sportlasega.

Aserbaidžaani esindas mäesuusatamises Austria päritolu Patrick Brachner.

## Viited
Müra (muusika)

**Müra** on muusikas heli, mis tekib heliallika korrapäratul võnkumisel. Müra põhiomadused on helivältus, helitugevus ja tämber, kuid puudub üheselt tajutav helikõrgus. 

Müra on oluliseks komponendiks paljude muusikainstrumentide tämbri kujunemisel, kuna iga muusikainstrumendi helis on peale põhitooni ehk esimese osaheli ning ülemhelide ehk kõrgemate osahelide ka muusikainstrumendi mängimisel tekkivaid iseloomulikke helisid, näiteks
* õhujoa kahin puhkpillis või kuuldavad klõpsatused klappide avamisel-sulgemisel
* keelpilli poogna ebamäärase või ülemäärase surve korral tekkivad sahinad, kahinad, kriginad või kräginad
* laulja hingamisest või hääleaparaadi teatud ehitusest tulenevad mürad, mis annavad inimhäälele isikupära 
* mitmesugused häiringud (distortion) elektrikitarri helis, mis on oluliseks esteetiliseks komponendiks
* paljude löökpillide, näiteks trummi, triangli, gongi, kastanettide poolt tekitatav heli 

Sotsiaalkultuuriliselt tingituna on suhtumine mürasse olnud lääne muusikakultuuris tihti välistav või tauniv ning mürale on antud mitmesuguseid hinnanguid: müra on peetud määrmatuks, kontrollimatuks, valjuks, ebamusikaalseks või soovimatuks heliks. Muusika paradigmamuutus 20. sajandi lääne nüüdismuusikas on toonud kaasa müra teadliku kasutuselevõtu ning estetiseerimise.

## Vaata ka
* Müra
* Valge müra
* Roosa müra
Kaiavere metskond

**Kaiavere metskond** loodi 1920. aastal Kaiavere, Pataste, Mäemõisa, Elistvere, Vara, Vedu, Vesneri, Saadjärve, Kukulinna mõisa ning Maarja-Magdaleena kirikumõisa maadel. Kantselei asus Kaiavere mõisas. 

## Metsaülemad
*Adalbert Vassar 1920–1927
*Leonhard Obet, revidentmetsaülem 1928–1939
*Sulev Kelder, revidentmetsaülem 1939–1941
*Oskar Putnik 1921–1944 

## Viited
Kuntsevo kalmistu

**Kuntsevo kalmistu** (vene keeles *Кунцевское кладбище*) on kalmistu Moskvas Lääneringkonnas Kuntsevo rajoonis aadressil Rjabinovaja ulitsa 20.

Kuntsevo kalmistu on üks vanimaid Moskva surnuaedu, mis on tekkinud külakalmistuna 17. sajandi lõpus. Praegust nime kannab kalmistu alates 1928. aastast.

Alates 1960. aastast on Kuntsevo kalmistu linnapiiri laiendamise tõttu Moskva linna territooriumil.

Kuntsevo kalmistu pindala on ligikaudu 17 hektarit.

## Maetuid
*Vitali Abalakov
*Aleksei Arbuzov
*Leonid Gaidai
*Valeri Harlamov
*Venedikt Jerofejev
*Aleksandr Kaidanovski
*Lazar Lagin
*Jevgeni Lifšits
*Aleksandr Luria
*Trofim Lõssenko
*Georgi Malenkov
*Jevgeni Martõnov
*Nonna Mordjukova
*Jevgeni Morgunov
*Nikolai Nossov
*Arkadi Perventsev
*Kim Philby
*Anatoli Rõbakov
*Varlam Šalamov
*Larissa Šepitko
*Vladimir Tendrjakov
*Juri Trifonov

## Vaata ka
*Aleksejevskoje kalmistu
*Novodevitšje kalmistu
*Peredelkino kalmistu
*Trojekurovo kalmistu
*Vagankovo kalmistu
*Vostrjakovo kalmistu

## Viited
Kambja metskond

**Kambja metskond** loodi 1920. aastal Suure-Kambja, Väike-Kambja, Kodijärve, Luke, Vastse-Prangli, Vana-Prangli, Krüüdneri, Reola, Haaslava, Veski, Vana-Kuuste, Kriimani, Unipiha, Kammeri, Kaagvere mõisa, Kambja kirikumõisa ning endise Võru riigimetskonna (Pangodi metsandik) maadel. Kantselei asus Suure-Kambja mõisas.

## Metsaülemad
*Viktor Sihle 1920
*Jaan Tattar 1920–1922
*Albert Milk, revidentmetsaülem 1922–1934
*Juhan Kaalep 1934–1937
*Aadu Valmet 1940
*Friedrich Käämbre 1940–1944

## Viited
Kaavere metskond

**Kaavere metskond** (1928. aastal nimetati **Kurista metskonnaks**) loodi 1920. aastal Kaavere, Kaave, Kurista, Tapiku, Pajusi, Adavere, Rutikvere, Lustivere ja Kaliküla mõisa maadel. Kantselei asus Kurista mõisas.

## Metsaülemad
*Roman Steinberg 
## Viited
Kabala metskond

**Kabala metskond** loodi 1920. aastal Kabala, Navesti, Eistvere, Imavere, Laimetsa, Jalametsa, Loopre, Hermani mõisa ja endise Vastsemõisa riigimetskonna (Taevere ja Tervearu vahtkond) maadel. Kantselei asus Kabala-Tõrvaaugul. 

## Metsaülemad
*Paul Kügler 1920–1923
*Hugo Ilves 1923
*Arnold Sild 1923–1925
*Anton Joab 1925–1926
*Jaan Hellat, revidentmetsaülem 1926–1939
*Juhan Muiste, revidentmetsaülem 1939–1944 

## Viited
Kamarovka

**Kamaroŭka** (vene keeles *Komarovka*, transkribeerituna **Kamarovka**) on Minski linnaosa, mis asub linna keskosas Saviecki rajooni territooriumil kesklinnast loodes. Linnaosa paikneb Viera Charužaja tänava (Вуліца Веры Харужай), Kuibõševi tänava (Вуліца Куйбышава), Jakub Kołase tänava (Вуліца Якуба Коласа), Jakub Kołase väljaku (Плошча Якуба Коласа) ja Leen Kullmani nime järgi saanud Kullmani  tänava (Вуліца Кульман) ümbruskonnas.

## Ajalugu

Piirkond oli varem soine. Veel aastal 1902 kirjutas linnaarst N. Vladimirov linnavõimudele, et selles piirkonnas on nii palju sääski, et see on inimestele ohtlik. Ühe teooria järgi ongi sääsed seal asunud külale nime andnud, teine põhineb kohalikul legendil usumäratseja Fedkast, kes seal elas ja kelle hüüdnimeks oli Sääsk. Kolmanda hüpoteesi esitas valgevene ajaloolane P. Rusav, kes lähtus sellest, et vanematel kaartidel olid soo nimekujuks Komorovi soo, seega võis nimi tuleneda soosse rajatud hüttidest.

Sealne küla oli kuni aastani 1812 Radziwillide valduses, seejärel läks see Wankowiczite valdusse. XIX sajandi lõpus liideti piirkond Minskiga. Aastal 1911 sooritas sealsel väljakul lennu Sergei Utotškin, seda lendu ka filmiti. Aastal 1925 asuti sealset sood kuivendama. Aastal 1929 avati trammiliin, mis ühendas linnaosa Minski südalinnaga. Aastal 1953 hakkasid linnaosa tänavatel liiklema ka trollid. Sealsel väljakul peatus enne loomaaia rajamist rändloomaaed. Aastal 1979 rajati selle väljaku asemele  Kamaroŭka turg.


Kamarouski rynak - panoramio.jpg|Kamaroŭka turg
Kolas str, 1.JPG|Jakub Kołase tänav


## Viited
Kangruselja metskond

**Kangruselja metskond** tekkis 1923. aastal, kui Kuressaare metskond Kangruseljaks nimetati. Kangruselja metskond liideti 1931. aastal Kuressaare ja Karjalasma metskonnaga. 

## Metsaülem
*Grigori Schitikov 1923–1931 

## Viited
Kariste metskond

**Kariste metskond** loodi 1920. aastal Uue-Kariste mõisa ja Kariste riigimetskonna maadel. Kantselei asus Uue-Kariste mõisas. 

## Metsaülemad
*Georg Struck 1920–1924
*Richard Westren-Doll 1924–1926
*Aadu Valmet 1926–1928
*Ado Laul, revidentmetsaülem 1928–1944 

## Viited
Zjaljonõ Lug

**Zialony Łuh** (vene keeles *Zeljonõi Lug*, transkribeerituna **Zjaljonõ Lug**) on Minski linnaosa, mis asub linna põhjaosas Pieršamajski ja Saviecki rajooni territooriumil Łahojskisse viiva maantee ääres Ślapianka kanali kallastel. Linnaosas on ligi 100 000 elanikku. 

Linnaosa koosneb seitsmest mikrorajoonist. Minski südalinnaga ühendavad seda nii trammid kui ka trollid. Linnaossa jääb ka Zialony Łuhi metsapark.

## Ajalugu

Linnaosa on nime saanud samanimeliselt külalt, mis selle aladel varem asus. Külas oli ka samanimeline kõrts. 1971. aastal oli külas 1040 elanikku ja selle maad liideti Minskiga 1976. aastal. 

Linnaosa asuti rajama aastal 1962, kuigi ehitust ei alustatud mitte Zialony Łuhis, vaid naaberkülas. Piirkond oli varem soine. 1980. aastatel rajati neljas ja viies mikrorajoon, mis asuvad Ślapianka kanali lähistel terrassidel.

Minsk. Zeleny Lug (04).jpg|Ślapianka kanal
Minsk. Zeleny Lug (01).jpg|Zialony Łuh
Мінск, побач з вул. Тыкоцкага.jpg|Metsapark


## Viited
Laskesuusatamine olümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]]** on **[[taliolümpiamängud]]el** alates 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys, kus mehed võistlesid 20 km individuaaldistantsil . Enne seda on taliolümpiamängude kavas mitu korda olnud laskesuusatamise eelkäija patrullsuusatamine. 

1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is oli esimest korda kavas meeste 4 × 7,5 km teatevõistlus, millele järgnes 10 km sprindivõistlus Lake Placidis 1980. aasta taliolümpiamängudel. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, osalesid esimest korda naised 15 km individuaaldistantsil, 3 × 7,5 km teatevõistluses (4 × 7,5 km ajavahemikul 1994–2002 ja 4 × 6 km 2006. aastal) ning 7,5 km sprindivõistluses. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys lisati taliolümpiamängude programmi jälitussõit (meestel 12,5 km ja naistel 10 km). Jälgitussõitu kvalifitseeruvad sprindivõistluse 60 parimat finišeerijat (meestel 10 km ja naistel 7,5 km). Sprindivõistluse võitja alustab võistlust, millele järgneb järgmine laskesuusataja sama ajavahega, mis ta kaotas sprindivõistluses võitjale. Torinos 2006. aasta taliolümpiamängudel viidi esimest korda läbi ühisstardigavõistlus (meestel 15 km ja naistel 12,5 km), kus 30 parimat varasemate startide põhjal välja valitud sportlast startisid koos. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis lisandus 2x6+2x7,5 km segateatesõit (kaks naist ja kaks meest). Seega on tänapäeval OM-il kavas kokku 5 sõitu meestele ja 5 sõitu naistele ning segateatevõistlus.

Kõige edukam laskesuusataja on olnud norralane Ole Einar Bjørndalen, kes on kaheksa korda tulnud olümpiavõitjaks.

## Olümpiamängude kokkuvõte

Enne laskesuusatamise debüüti 1960. aasta taliolümpiamängudel toimus patrullsuusatamise võistlus neljadel taliolümpiamängudel: 1924, 1928, 1936 ja 1948. 1924. aastal anti patrullsuusatamise eest medaleid, kuid see oli demonstratsioonvõistlus ülejäänud kolmedele taliolümpiamängudele. Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit peab patrullsuusatamist laskesuusatamise eelkäijaks.

 Laskesuusatamise võistlust ei toimunud 

## Edukamad sportlased

### Mehed

Seisuga 12. september 2024 

### Naised

Seisuga 12. september 2024

## Medalitabel

Allolevas tabelis on toodud taliolümpiamängude laskesuusatamise medalite arv riikide lõikes aastatel 1924–2022. Paremusjärjestuse saamiseks loetakse kokku kuldmedalid, siis hõbemedalid ja seejärel pronksmedalid.

Täpne 2022. aasta taliolümpiamängude ja ROK-i juhatuse 19. mai 2022 otsuse seisuga 2014. aasta taliolümpiamängude naiste laskesuusatamise 4x6km tetesõidu  medalite ümberjagamise kohta.

; Märkused
* See tabel ei sisalda 1924. aasta sõjaväepatrulli võistluse medaleid, mida ROK käsitleb nüüd eraldi distsipliinina.
* 2010. aasta meeste 20 km eraldistardis väljastati 2 hõbemedalit ja mitte ühtegi pronksi.

## Vaata ka
*Laskesuusatamise olümpiamedalivõitjate loetelu
Larissa Šepitko

**Larissa Šepitko** (vene keeles Лариса Ефимовна Шепитько, ukraina keeles Лариса Юхимівна Шепітько ; 6. jaanuar 1938 Artjomovsk (tänapäeval Bahmut), Donetski oblast – 2. juuli 1979 Kalinini oblast) oli Vene filmilavastaja ja stsenarist.

1954. aastal lõpetas ta Lvivis keskkooli ja 1963. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmilavastajana. Aastatel 1961–1964 töötas ta filmistuudios Kirgizfilm ja alates 1964. aastast Mosfilmis.

Alates 1963. aastast oli Larissa Šepitko abielus filmilavastaja Elem Klimoviga.

Larissa Šepitko hukkus filmivõtete ajal liiklusõnnetuses.

Larissa Šepitko on maetud Kuntsevo kalmistule.

## Tunnustus
*Vene NFSV teeneline kunstitegelane (1974)

## Viited
Hiina Taipei 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Hiina Vabariik]]** osales Hiina Taipei nime all **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis. 

Hiina Taipeid esindas 1 kelgutaja ja 2 kiiruisutajat.

## Viited
Valgagradskaja tänava mikrorajoon

**Vałhahradzkaja tänava mikrorajoon** (vene keeles *Volgogradskaja mikrorajon*, transkribeerituna **Mikrarajon vulitsõ Valgagradskaja**) on Minski linnaosa, mis asub linna põhjaosas Pieršamajski rajooni territooriumil Vałhahradzkaja tänava (Вуліца Валгаградская), Kiedõška (Вуліца Кедышкі), Tolbuhhini (Вуліца Талбухіна) ja Knorini (Вуліца Кнорына) vahelisel alal.

Linnaosa koosneb nelja- ja viiekorruselistest hoonetest, millest osa on paneelelamud. Hooned asuvad põhiliselt tänavate ääres, linnaosa keskele jääb aga haljasala, kus asuvad koolid ja lasteaiad. Vałhahradzkaja tänava ääres asub kahekorruseline kaubandus-teeninduskompleks.

## Ajalugu

Linnaosa ehitati aastatel 1958–1963. Linnaosa projekt võitis vabariiklikul konkursil ja selle järgi rajatigi mikrorajoon, mis oli algselt eksperimentaalne. Linnaosa ehitamisel katsetati erinevaid meetodeid ja korrusmajade tüüpe, funktsionaalseid ja ehituslikke lahendusi ning elurajoonide rajamise printsiipe, mida sooviti hiljem uute analoogsete rajoonide rajamisel rakendada. 1966. aastal rajati Tolbuhhini tänava äärde veel üheksakorruselised elumajad, kuhu said korteri samas linnaosas töötavad teenistujad. Kuna linnaosa oli katsepiirkond, siis kujunesid paljudes majades elamistingimused ebamugavateks ja nõnda asuti sealseid maju 1980. aastate lõpus massiliselt renoveerima.

## Viited
Uruttša

**Uručča** (vene keeles *Urutšje*, transkribeerituna **Uruttša**) on Minski linnaosa, mis asub linna kirdeosas Pieršamajski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed.

Linnaosa koosneb kuuest mikrorajoonist. Minski südalinnaga ühendab seda metroo, lisaks käivad seal veel trollibussid. 

## Ajalugu
Uručča maad liideti Minskiga aastal 1978. Varem asus seal samanimeline küla, kus aastal 1917 oli 151 elanikku. Nõukogude võimu ajal sai küla aleviku staatuse.

Linnaosa asuti rajama 1980. aastatel. Aastal 1985 rajasid Geofüüsika ja Geokeemia instituudi entusiastid sinna kivipargi, kuhu kogusid ajaloolise ja kultuuriloolise väärtusega suuri kive (piirkonda oli juba jääajast jäänud arvukalt suuri kive). Sealne metroojaam avati aastal 2007, see oli ühtlasi esimene metroojaam väljaspool Minski ringteed.

Belarus-Minsk-Museum of Boulders-24.jpg|Kivipark
Uru44a 11.jpg|Uručča metroojaam
Minsk, Belarus - panoramio (148).jpg|Trollibuss Uruččas
Uruchcha, Minsk, Belarus - panoramio (5).jpg|Linnaosa linnulennult

## Viited
Vjaliki Less

**Vjaliki Less** (valgevene keeles *Vialiki Les*, vene keeles *Veliki Les*, transkribeerituna *Vjaliki Less*, varem **Uručča sõjaväelinnak** ja **Uschodni mikrorajoon**) on Minski linnaosa, mis asub linna kirdeosas Pieršamajski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed ja koosneb seitsmest mikrorajoonist. Vjaliki Lessil on ülejäänud linnaga ainult bussiühendus.

Sõjavägi ei ole linnaosast täielikult lahkunud – seal asuvad kaks Valgevene relvajõudude väeosa. Lisaks asuvad seal veel sõjaväelaod, kuhu on jäänud Nõukogude Liidu lagunemise ajast hoiule sõjaväetehnikat.

## Ajalugu
Vjaliki Les asutati 1920. aastal samanimelise talu kohale keset suurt metsamassiivi. Algul kandis see Uručča sõjaväelinnaku nime ja tegu oli sõjaväelaste asulaga. Linnaosa maad liideti Minskiga 1997. aastal. 1998. aastal sõjaväelinnak suleti. Kui algul elasid seal valdavalt sõjaväega seotud isikud, siis hiljem on elanikkonna koosseis aeglaselt muutunud. Suurem ehitus käis piirkonnas XXI sajandi algusaastatel. Toona nimetati piirkonda Uschodni mikrorajooniks. Tänapäevast nime hakkas linnaosa kandma 2006. aastal.

## Viited
Nils Torvalds

**Nils Ole Hilmer Torvalds** (sündinud 7. augustil 1945 Ekenäsis) on soomerootslasest Soome ajakirjanik ja poliitik. Ta oli aastatel 1969–1982 Soome Kommunistliku Partei liige. Ta on aastast 2006 Soome Rootsi Rahvapartei liige. Ta on aastast 2012 Euroopa Parlamendi liige.

1973–1975 ja 1977–1980 oli ta Soome Kommunistliku Partei rootsikeelse häälekandja Enhet peatoimetaja.

1982–2008 töötas ta Yles toimetaja ja reporterina. 1995–1999 oli ta Yle korrespondent Moskvas ja 2000–2004 Washingtonis.

2017 valiti ta Euroopa Parlamendis Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni aseesimeheks.

2018. aasta Soome presidendivalimistel sai ta 44 661 häält ehk 1,5% kõigist häältest ning jäi 8 kandidaadi seas viimaseks. Ta oli ainuke presidendikandidaat, kes toetas Soome liitumist NATO-ga.

Torvalds räägib rootsi, soome, inglise, vene ja saksa keelt ning saab aru taani, norra, itaalia ja hollandi keelest.

Tal on viis last kolme naisega. Tema poeg on Linus Torvalds.

## Välislingid
*Nils Torvalds Euroopa Parlamendi kodulehel
Wangaratta

**Wangaratta** on linn Austraalias Victoria osariigis.

Esimesed eurooplastest asunikud asusid piirkonda elama 1838. aastal. Postkontor avati 1843. aastal. 1852. aastal leiti piirkonnas kulda. Wangaratta sai raudteeühenduse Sydneyga 1883. aastal. Linnaõigused sai Wangaratta 1959. aastal.
R12

**R12**, **R-12** või **R.12** võib viidata järgnevatele asjadele:

* BMW R12, mootorratas
* Renault 12, sõiduauto
* R-12 Dvina, Nõukogude Liidu ballistiline rakett
* Caudron R.12, Esimese maailmasõja aegne lennuk
* HMS Hermes (R12), endine Suurbritannia lennukikandja
* HMS R12, Esimese maailmasõja aegne Suurbritannia allveelaev
* Republic XR-12 Rainbow, Ameerika Ühendriikide õhuväe eksperimentaalne luurelennuk
* USS R-12 (SS-89), endine Ameerika Ühendriikide mereväe allveelaev
Ushod

**Uschod** (vene keeles *Vostok*, transkribeerituna **Ushod**) on Minski linnaosa, mis asub linna kirdeosas Pieršamajski rajooni territooriumil. Linnaosas on ligi 37 000 elanikku. 

Linnaosa koosneb kahest mikrorajoonist. Minski südalinnaga ühendab seda metroo (linnaosas asub Uschodi metroojaam), lisaks käivad seal veel trollibussid. Rajooni piiril asub Valgevene rahvusraamatukogu hoone. Nime on linnaosa saanud oma asukoha järgi idast Minskisse tuleva maantee ääres.

## Ajalugu
Uschodi maad liideti Minskiga 1960. aastatel. Linnaosa asuti rajama aastal 1966. Sealne metroojaam avati aastal 1986, kuni aastani 2007 oli see lõppjaam. Aastail 2002–2006 püstitati sinna Valgevene Rahvusraamatukogu hoone, sealjuures annetas 500 000 dollarit hoone ehituseks Şaddām Ḩusayn.

## Viited
Paznaun

**Paznaun** on org Austrias Tiroolis, mis viib Piansist (856 m) edelasse Bielerhöhe (2071 m) mäekuruni Vorarlbergi ja Tirooli piiril.

Paznaunis voolab Sanna jõgi ja seda ümbritsevad Kesk-Ida-Alpid, eriti Verwall põhjast, Samnaun kagust ja Silvretta edelast. Paznauni peamised külad on See (1050 m), Kappl (1226 m), Ischgl (1377 m) ja Galtür (1586 m). Täna on peamine majandustegevus orus turism, eriti talisport. Igas peakülas on oma suusakuurort, kõige kuulsam asub Ischglis.
Kitsai keel

**Kitsai keel** on kado keelte põhjarühma kuuluv keel, mida viimati räägiti 20. sajandi esimesel poolel Oklahomas. Kitsai keelt dokumenteeris 1929. ja 1930. aastal Alexander Lesser, kelle keelejuhiks oli kitsai keele viimane kõneleja Kai Kai.

## Viited
Veltsi vald

**Veltsi vald** (saksa keeles *Welz*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Aaspere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Permisküla vald

**Permisküla vald** (saksa keeles *Permesküll*; ka **Verhneselo vald**, vene keeles *Верхнесельская волость; волость Верхнее-Село*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1891 – 23.10.1920. Vald moodustati 1891. aastal endiste Pagari, Ohakvere, Tärivere ja Väike-Soldina valla küladest.

Valda kuulusid Avsovo mõis, Karoli mõis, Kuningaküla mõis (saksa nimi *Kunniküll*), Muzino mõis, Perevoloki mõis, Permisküla mõis, Remniku mõis (saksa nimi *Remnik*), Smolnitsa mõis ja Soski mõis (saksa nimi *Soska*).

1912. aastal oli vallavanemaks Mihail Lupanov.

## Viited

## Välislingid
*
Vodja vald

**Vodja vald** (saksa keeles *Wodja mit Arrohof*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Esna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Voose vald

**Voose vald** (saksa keeles *Wosel*) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Massu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Võhma vald

**Võhma vald** (saksa keeles *Wechma*) oli vald Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mustjala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Kambja vald

**Väike-Kambja vald** (ka **Vastse-Kambja vald**; saksa keeles *Neu-Kamby*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kambja vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Kõpu vald

**Väike-Kõpu vald** (saksa keeles *Klein-Köppo*) oli vald Viljandimaal Kõpu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Puiatu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Väimela vald

**Väimela vald** (saksa keeles *Waimel*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Aleksandri vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Välgita vald

**Välgita vald** (saksa keeles *Welketa*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1887–1893 ja siis liideti see vald Karula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Võduvere vald

**Võduvere vald** (saksa keeles *Woddofer*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Undla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Võhksa vald

**Võhksa vald** (saksa keeles *Wexholm*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vana-Lõve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Võivere vald

**Võivere vald** (saksa keeles *Woibifer*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Aegviidu vana kalmistu

**Aegviidu vana kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Anija vallas Aegviidu asulas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Selle territooriumil asub EELK Aleksandri kirik. 

Kalmistu kujunes Lehtse mõisniku kingitusena valminud kiriku juurde ja sinna hakati matma 1920. aastatel. Kalmistut piiravad loodes, edelas ja kagus järsud mäenõlvad ning selle pindala on umbes 1 ha.

Aegviidu vana kalmistu värava lähedal asub stalinismiohvrite mälestusmärk.

Kalmistul on teiste seas rahvatantsupedagoogi Anna Raudkatsi haud. Kalmistule on maetud noorelt Krasnodonis hukkunud motosportlane Rein Hiiob (1940–1963) ja Eesti 1930. aastate politsei abiprefekti ja -prefekt Boris Nykanen, Samuti kirjanik ja kohalik koolijuht Andres Rõuk. 

## Vaata ka
*Aegviidu uus kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kalmistu HAUDI andmebaasis
*
Ahunapalu kalmistu

**Ahunapalu kalmistu** (ka Peravalla kalmistu ) on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ahunapalu külas Kastre vallas Tartu maakonnas. 

Kalmistu tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*Kalmistust Kastre valla kodulehel
*
Ao kalmistu

**Ao kalmistu** on kalmistu Koeru kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ao külas Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistul on eraldi kultuurimälestis II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 5769).

## Viited

## Välislingid
*
Audru kalmistu

**Audru kalmistu** on kalmistu Audru kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru alevikus.

Kalmistul asub ka Audru Vabadussõja mälestussammas.

Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.


Audru kalmistu.jpg|Audru kalmistu (2025)


## Viited

## Välislingid
*
Abruka kalmistu

**Abruka kalmistu** on kalmistu Abruka saarel Anseküla kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Saaremaa vallas Saare maakonnas.

Kalmistu oli olemas juba vähemalt 1852. aastal. See on põhja-lõunasuunaline ristkülikukujuline maatükk küljepikkustega umbes 45 ja 125 meetrit. Maatükk on omakorda jagatud põigiti pooleks – põhjapoolsem osa (algselt 0,25 tiinu) on luteri kalmistu ja lõunapoolne (algselt samuti 0,25 tiinu) osa on õigeusu kalmistu.

Kalmistu pindala kokku on 0,5 tiinu ehk siis umbes 0,55 hektarit.

## Viited

## Välislingid
*Kalmistu Saaremaa kalmistute kaardirakenduses
*Abruka kalmistu. Foto: Heidi Tooming
Rodeo (täpsustus)

**[[Rodeo]]** on spordiala. Selle järgi on nimetatud näiteks:
* **[[Rodeo (ansambel)|Rodeo]]**, endine Eesti ansambel
* "**[[Rodeo (film 2017)|Rodeo]]**", 2017. aasta Eesti dokumentaalfilm
*"**[[Rodeo (film 2022)|Rodeo]]**", 2022. aasta Prantsusmaa film
* **[[Rodeo (California)|Rodeo]]**, asula USA California osariigis
* **[[Rodeo (New Mexico)|Rodeo]]**, asula USA New Mexico osariigis
Azjarõštša (Minsk)

**Aziaryšča** (vene keeles *Ozerištše*, transkribeerituna **Azjarõštša**) on Minski linnaosa, mis asub linna kirdeosas Pieršamajski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed Minsk–Orša raudteeliini ääres, linnaosa territooriumile jääb Aziaryšča raudteejaam. Ülejäänud Minskiga seob linnaosa veel bussiliiklus.

Aziaryščat hakati rajama 1920. aastatel.

## Viited
Leninski rajoon (Grodna)

**Leninski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon)  Grodna oblasti Grodna linna koosseisus Valgevenes. Rajoon asub Nemunase paremkaldal. Rajooni pindala on 26 km². 2009. aasta seisuga elas seal 144 001 inimest. Asendiskeemil on rajoon tähistatud numbriga 2.

Rajoon loodi 7. aprillil 1978. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Савецкая 10, rajooni juhib Ivan Kurman.

Rajoonis asub Grodna ajalooline vanalinn.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Kastrõtšnitski rajoon (Grodna)

**Kastrõtšnitski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon)  Grodna oblasti Grodna linna koosseisus Valgevenes. Rajoon asub Nemunase vasakkaldal. Rajooni pindala on 79 km². 2009. aasta seisuga elas seal 183 539 inimest.

Rajoon loodi 7. aprillil 1978.

Rajoonis asuvad mitmed tööstusettevõtted, millest tähtsaim on keemiatehas Azot.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Louthi krahvkond

**Louthi krahvkond** (iiri keeles *Contae Lú*) on krahvkond Iirimaa põhjaosas Leinsteri piirkonnas. Krahvkond on nime saanud Louthi küla järgi. Piirneb Põhja-Iirimaaga.

Louthi krahvkond on pindalalt Iirimaa ajaloolistest krahvkondadest väikseim 827 km²-ga.

Suuremad linnad on Dundalk ja Drogheda.

## Välislingid
*http://www.louthcoco.ie/
LaSpa

**LaSpa** (endise nimega **Laulasmaa Spa**) on spaahotell Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas. 

Kompleks avati 7. augustil 2003. Hotelli operaator oli varem Hestia Hotel Groupi tütarettevõte Baltic Beach Holding, alates 2020. aastast osutab teenuseid hotelli kinnistu omanike Anna Catarina Elami ja Lars Peter Elam Håkanssoniga seotud LaSpa Group.

Kompleksi kuuluvas hotellis on kokku 147 numbrituba.

Hotelli restoran Wicca kuulub Guide Michelini 2023. ja 2024. aastal soovitatud Eesti restoranide hulka, selle peakokk on Angelica Udeküll.

## Viited

## Välislingid
*LaSpa koduleht
Susanne Blakeslee

**Susanne Blakeslee** (õieti **Susanne Ann Blakeslee**; sündinud 27. jaanuaril 1956 Los Angeleses California osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Aleksei Kossõgin

**Aleksei Kossõgin** (vene Алексей Николаевич Косыгин; 21. veebruar (vkj 8. veebruar) 1904 Peterburi – 18. detsember 1980 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane.

Aleksei Kossõgin oli pärit töölisperekonnast. 15-aastaselt astus ta vabatahtlikult Punaarmeesse ja osales Vene kodusõjas. Aastatel 1921–1924 õppis ta Peterburi Kooperatsioonitehnikumis. 1924–1930 töötas ta kooperatsioonisüsteemis Siberis. 1930–1935 õppis Kossõgin Kirovi-nimelises Leningradi Tekstiiliinstituudis. Pärast instituudi lõpetamist töötas Leningradis tekstiilivabrikus meistri ja tsehhijuhatajana. 1937. aastal sai ta ketrus- ja kudumisvabriku Oktjabrskaja direktoriks. 1938. aastal töötas ta ÜK(b)P Leningradi Oblastikomitee tööstuse ja transpordi osakonna juhatajana ja Leningradi Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehena. 1939. aasta jaanuaris määrati ta NSV Liidu tekstiilitööstuse rahvakomissariks. 1940. aasta aprillist kuni 1946. aasta märtsini oli Kossõgin NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu aseesimees (1943–1946 ühtlasi Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu esimees).

19. märtsil 1946 määrati Aleksei Kossõgin NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimeheks, sellele ametikohale jäi ta kuni 1960. aastani. Lisaks oli ta 1948. aasta veebruarist kuni juulini Nõukogude Liidu rahandusminister ja 1948–1953 Nõukogude Liidu kergetööstuse minister. 1953–1955 oli ta Nõukogude Liidu laiatarbekaupade tööstuse minister. 1957. aastal määrati ta Nõukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee esimehe esimeseks asetäitjaks. 1959–1960 oli ta Nõukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee esimees.

Alates 4. maist 1960 oli Aleksei Kossõgin Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja ja 15. oktoobrist 1964 kuni 23. oktoobrini 1980 Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu esimees. Kossõgin algatas 1965. aasta majandusreformi, mis on tuntud ka kui "Kossõgini reform". Esialgu edenes nõukogude majandus suhteliselt hästi. Kaheksas viisaastak (1966–1970) osutus kõige edukamaks Nõukogude Liidu ajaloos ja mõned isikud kutsusid seda "kuldseks". Kuid pika Brežnevi aja jooksul kõik need reformid – kuigi neid keegi ametlikult ei tühistanud – kaotasid tähtsuse ja lõpuks lakkasid avaldamast nõukogude elule üldse mingisugust mõju.

Ta oli alates 1939. aastast Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo (1952–1966 kandis presiidiumi nimetust) liikmekandidaat oli ta 1946–1948, 1952–1953 ja 1957–1960, liige 1948–1952 ja 1960–1980. 

Külastas suvel 1978 mitteametliku visiidiga toonast Eesti NSV-d. 

## Viited
Maisie Sly

**Maisie Rose Sly** (sündinud 19. märtsil 2011 Plymouthis) on Briti näitleja.

Maisie sai tuntuks osatäitmisega 2017. aastal linastunud Briti lühifilmis „The Silent Child“. Olles ise kurt, mängis ta nelja-aastase kurdi tüdruku Libby osa, kellele sotsiaaltöötaja õpetab viipekeelt. Ta võitis osatäitmise eest mitu auhinda.

## Viited
Aare Koppel

**Aare Koppel** (7. juuli 1934 Tartu – 8. veebruar 1991 Tartu) oli eesti füüsik, füüsika-matemaatikakandidaat (1967). 

Koppel lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, oli aastatel 1957–1991 sealsamas õppejõud (aastast 1970 dotsent). 

Ta on avaldanud uurimusi gravitatsiooniteooria ja füüsika metodoloogia alalt. Loonud mitmesuguste gravitatsiooniväljade füüsikalise tõlgendamise meetodi, mis põhineb mitterelativistliku piirjuhu kontseptsioonil. 

## Teosed
*"Füüsika, mis, kuidas, miks" (1972)
Landeck

**Landeck** on linn Austria Tirooli liidumaal, Landecki ringkonna keskus, 816 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 7773 inimest.

## Asukoht
Landeck paikneb Tirooli ülamaal liidumaa lääneosas kõrgusel umbes 820 m. Linn asub Inni jõe orus Sanna lisajõe suubumise kohas, Lechtali Alpide (mis on osa Põhja-Lubjakivi Alpidest) põhjas ning Ötztali Alpide ja Samnauni Alpide (mäestikud Kesk-Ida-Alpides) lõunas vahel.

Inni org on tähtis transporditrass Tiroolist läände üle Arlbergi massiivi. Lõunas viib Rescheni kuru üle Alpide peaaheliku Itaalia Lõuna-Tirooli Vinschgau piirkonda.

## Ajalugu

Iidsetel aegadel jooksis Via Claudia Augusta üle Rescheni kuru ja Inni oru kaudu Landecki, ühendades Rooma Italia poolsaare aastal 15 eKr. vallutatud Raetia provintsiga. Keskajal jäi org tähtsaks kaubateede ristumiskohaks, mis viisid Ferni kuru kaudu Augsburgi ja üle Arlbergi lääne suunas. 13. sajandi lõpust alates hoidsid piirkonda enda kontrolli all Meinhardiinidest Tirooli krahvid Landecki lossist.

1867. aastani moodustas Landeck (siis *Landek*) osa Habsburgide monarhiast (1804. aastast Austria keisririik), välja arvatud lühike periood Napoleoni sõdade ajal (1806–1814), kui see oli koos ülejäänud Tirooliga Baieri kuningriigile loovutatud. 1867. aastast (pärast Austria-Ungari kompromissi) moodustas see osa Austria-Ungari Tsisleitaania (Austria) osast; sel aastal sai ka kirjapildiks *Landeck*. Pärast 1893. aastat muudeti nime ametlikult taas (*Landeck in Tirol*). Kogu selle aja oli see samanimelise ringkonna keskus, üks 21 *Bezirkshauptmannschaften*'ist Tirooli provintsis.

1782. aastast ehitati keiser Joseph II käsul esimene kurutee üle Arlbergi; seda laiendati märkimisväärselt aastani 1824. Landeck sai ligipääsu Arlbergi raudteele 1883. aastal. 1904. aastal ülendati see aleviks ja sai aastal 1923 lõpuks linnaõigused.

Landeckit kasutati enne Teist maailmasõda ka Austria mägivägede sõjaväebaasina, hiljem sai sellest Saksa Wehrmachti üksus.

Austria anšlussiga Natsi-Saksamaasse liideti Landeck 1939. aastal Zamsiga; kuid mõlemad vallad eraldati taas pärast Teist maailmasõda. Landeck oli ka UNRRA ümberasustatud isikute laagri asukoht liitlasvägede okupeeritud Austria Prantsuse sektoris.

## Tuntud inimesi
* Raoul Schrott (sündinud 1964. aastal), kirjanik

## Transport

Landeck-Zamsi raudteejaam on tähtis liiklussõlm piirkondlikele bussiliinidele, samuti märkimisväärne peatus rahvusvahelistele rongidele Arlbergi raudteel Tirooli pealinnast Innsbruckist Arlbergi raudteetunneli kaudu Bludenzisse Vorarlbergis. Landeck on ka lõppjaam paralleelsele Inni oru kiirteele, mis jätkub kui S 16 Schnellstraße Arlbergi maanteetunnelisse läänes.

## Viited

## Välislingid
* www.landeck.tirol.gv.at
Jacksepticeye

**Seán William McLoughlin** (sündinud 7. veebruaril 1990), esinejanimega **Jacksepticeye** (või lihtsalt **Jack**), on Iiri juutuuber, kes on peamiselt tuntud oma "Let's Play" videote ja videoblogide poolest.

McLoughlin alustas oma YouTube'i karjääri aastal 2012. 2013. aastal hakkas ta populaarsus kasvama, kui juutuuber PewDiePie teda ühes oma videos mainis.

Ta on dublaažinäitlejana lugenud 2017. aastal ilmunud videomängu "Bendy and the Ink Machine" tegelase Shawn Flynni teksti.

2017. aasta seisuga oli ta YouTube'i kanalil 17 miljonit tellijat ja ta videotel kokku 8,6 miljardit vaatamist.
Fendels

**Fendels** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1352 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 13,48 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 247 inimest. Vald paikneb 13 km Landeckist lõunas Inni jõe ülemjooksul. 

Küla on kirjalikult esmamainitud 1297. aastal. 1959. aastani pääses sinna vaid köisraudteed pidi. Tänava ehitamine aitas külal ühendust saada. Peamine sissetulekuallikas on mahe taliturism.

## Viited

## Välislingid

* www.fendels.tirol.gv.at
Uuskeel

**Uuskeel** (inglise keeles *Newspeak*) on tehiskeel George Orwelli teoses "1984", kus seda kasutatakse väljamõeldud totalitaarse Oceania riigikeelena. Uuskeele eesmärk on muuta riigis räägitav keel alluvaks valitsevale ideoloogiale – Inglise sotsialismile (*Ingsoc*). Uuskeel on kontrollitud keel, mille ülesandeks on piiratud sõnavara ja grammatikaga kontrollida mõtte- ja väljendusvabadust, seejuures välistada mõisted nagu vaba tahe, isikusamasus ja eneseväljendus, mida peetakse Suure Venna ja Partei režiimile ohtlikuks.

Raamatus nimetatakse inglise keelt "vanakeeleks" (inglise keeles *Oldspeak*).

Uuskeel erineb vanakeelest mitmete sõnade puudumise poolest. Kui uuskeeles tahetakse sõna tähendus vastupidiseks muuta, siis pannakse sõnade algusse eesliide "eba-" (*un*). Näiteks kasutatakse uuskeeles sõna "halb" asemel sõna "ebahea" (*ungood*).

## Vaata ka
* Topeltmõtlemine

## Viited
Faggen

**Faggen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 900 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 3,63 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 373 inimest. Vald paikneb 10,5 km Landeckist lõunas Kauneri oru suudme juures, mis on kõrvalorg Inni jõe ülemjooksul.

Vallas on kuus asundust, valla struktuur on väga nõrk. Peamiseks sissetulekuallikaks on mahepõllumajandus, kuid paljud elanikud on pendeldajad, kuna Faggenis on raske tööd leida.

## Viited
Interslaavi keel

**Interslaavi keel** on kõikide slaavi keelte baasil loodud tehiskeel, mille eesmärgiks on slaavlaste omavahelise suhtluse lihtsustamine. Interslaavi keel on üles ehitatud nii, et seda oleks lihtne õppida ka inimestel, kes ei oska ühtegi slaavi keelt.

Interslaavit on esimest korda maininud aastatel 1659–1666 Horvaatia preester Juraj Križanić. Praegusel kujul loodi interslaavi keel 2006. aastal *slovianski* keelena. Slovianski nimi muudeti 2011. aastal Interslaavikuks. Interslaavi nimetuse mõtles välja Ignac Hošek 1908. aastal. 

Interslaavi keele loojad on Ondrej Rečnik, Gabriel Svoboda, Jan van Steenbergen, Igor Polyakov, Vojtěch Merunka ja Steeven Radzikowski.

Interslaavi keelt saab kirjutada nii ladina kui ka kirillitsa tähestikus.

## Vaata ka
* Kirikuslaavi keel

## Välislingid
* Interslaavi keele grammatika ja sõnaraamat
* Keeleõpikud
* Mitmekeelne sõnastik
Kolovere-Kalju haridusselts "Edu"

**Kolovere-Kalju haridusselts "Edu"** oli aastatel 1924–1940 tegutsenud haridusselts Maidla külas, Kolovere-Kalju vallas Läänemaal. Seltsi tegevuse eesmärk oli igakülgne hariduselu levitamine ümbruskonnas.

Selts asutati 30. märtsil 1924. aastal Kolovere vallamajas peetud seltsi asutamise koosolekul ja likvideeriti 1940. aasta sügisel ENSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega poliitharidustöö korraldamisest.

Seltsi asutamisel määrati liikmemaksu alammääraks 50 marka. Seltsi liikmeteks sai 21 inimest. Seltsi viieliikmelisse juhatusse valiti Ilmar Leital, Marie Uustalu, Mihail Grenzstein, Gustav Peekmann ja Gustav Rüütmann.

Asutamisaastal oli seltsil 24 liiget (8 naist ja 16 meest). 1924. aastal korraldas selts Maidla koolimajas kahenädalased naiste käsitöö kursused, kus lektoriks oli Alice (Aline?) Kullerkann, kes oli Tallinna 1. linna naiskutsekooli õpilane-lõpetaja (lektori töö eest tasus Haridusministeerium). Kursustest võttis osa 11 inimest. Samal aastal korraldas selts kaks pidu, millest üks toimus Kullamaa Põllumeeste Seltsi seltsimajas. Mõlema peo tulud olid määratud seltsi asutamise kulude katmiseks ja raamatukogu asutamiseks.

1933. aasta lõpus või 1934. aasta alguses asutasid Kalju küla agaramad noored seltsile osakonna, kus korraldati liikmetele kirjandusõhtuid.

## Seltsi liikmete arv
*1924 – 26
*1925 – 28
*1926 – 19
*1927 – 30
*1928 – 30
*1929 – 41
*1930 – 40
*1931 – 34
*1932 – 64
*1933 – 78
*1934 – 77
*1935 – 90
*1936 – 96
*1937 – 50
*1938 – 47
*1939 – 42
*1940 – 52

## Viited

## Välislingid
*Foto: Kolovere-Kalju haridusseltsi Edu juhatus 1930ndate teisel poolel
*Lääne Teataja, nr. 9, 3 veebruar 1934. Kullamaa haridusseltsid teevad vastastikke külaskäike. Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" esines Silla koolimajas.
Fiss

**Fiss** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1438 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 37,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1007 inimest. Vald paikneb 10,5 km Landeckist lõunas Inni jõe ülemjooksul. Peamiseks sissetulekuallikaks on turism.

## Viited

## Välislingid

* www.fiss.tirol.gv.at
Flirsch

**Flirsch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1154 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,05 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 961 inimest. Vald paikneb 11 km Landeckist läänes ja 10 km Sankt Anton am Arlbergist idas.

Kuigi ala oli juba varem asustatud, on küla kirjalikult esmamainitud 1275. aastal. Nime päritolu tuleb retoromaani keeltest. Flirsch sai autonoomseks kogukonnaks 1813. aastal.

## Viited

## Välislingid

* www.flirsch.tirol.gv.at