open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klubi Tartu Maraton

**Klubi Tartu Maraton** on 1991. aastal asutatud mittetulundusühing, mille põhikirjalisteks eesmärkideks on rahvaspordiürituste korraldamine, vastavate spordialade organisatsioonide tegevuses ja juhtimises aktiivne osalemine nii Eesti piires kui ka kogu maailmas.

Klubi peamisteks projektideks on Tartu maratoni, Tartu jooksumaratoni, Tartu rattaralli, Tartu rulluisumaratoni, Tartu rattamaratoni ja Tartu linnamaratoni korraldamine, mis moodustavad sarja Tartu Maratoni Kuubik. Kõikidel üritustel on lisaks põhidistantsidele kavas ka lühemad distantsid. Samuti toimuvad Kuubiku sarja iga ürituse raames vastava ala lastesõidud. Kavasse võivad kuuluda ka tippsportlastele mõeldud lisaüritused. Näiteks Tartu rattarallile eelneb Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu UCI kalendrisse kuuluv elukutseliste jalgratturite võidusõit Tour of Estonia.

Klubi Tartu Maraton initsiatiivil sündis 1998. aastal Eesti suusamaratone ühendav sari Estoloppet. Aastatel 1999–2004 oli klubi korraldada ka ülemaailmse suusamaratonide sarja Worldloppet peakorteri töö. Uuesti asub Worldloppeti peakorter Tartus 2016. aastast.

Klubi jõudude kaasamisel on aastaid korraldatud ka palju muid üritusi. Nende hulgas tuntumad on suusatajate suvine tippvõistlus Saku Suverull, maailma karikasarja etapid murdmaasuusatamises, 2004. aastal U23 vanuseklassi Euroopa meistrivõistlused jalgrattaspordis ja aastal 2009 Euroopa meistrivõistlused maastikurattamaratonis.

Aastatel 2003–2014 oLI Klubi Tartu Maraton peasponsoriks AS SEB Pank. Nii oli nelja ürituse ametlikus nimes ka peasponsor ära märgitud: SEB Tartu Jooksumaraton, SEB Tartu Rattaralli, SEB Tartu Rulluisumaraton, SEB Tartu Rattamaraton.

## Ajalugu
Tartu Matkaklubi ja Tartu linna spordikomitee baasil toimiv korralduskomitee oli korraldanud suusamaratoni alates 1960. aastast (alguses suusamatkana) ja 1982. aastast Tartu rattarallit. 1983. aastal lisandus Tartu sügisjooks ning võistlused liideti Tartu Kolmikürituse sarjaks. 1984. aastal lisandusid Tartu rattaralli ja Tartu sügisjooksu programmist Tartu Neliküritus, kuid kuna suusamaraton jäi lumepuudusel ära, siis esimesel hooajal punktiarvestust ei peetud.

2015. aastal loodi Nelikürituse asemele sari Tartu Maratoni Kuubik, mille nimi valiti avalikul konkursil. Samamoodi sai laste võistlussarjast Tartu Mini Neliüritus Tartu Maratoni Mini Kuubik.

## Üritused

*Tartu maraton
*Tartu jooksumaraton
*Tour of Estonia, Estonian Cycling Weekend
*Tartu rattaralli
*Tartu rulluisumaraton
*Tartu rattamaraton
*Tartu linnamaraton / Tartu Sügisjooks
*Tartu Neliküritus, Tartu Maratoni Kuubik
*Tartu Mini Neliküritus, Tartu Maratoni Mini Kuubik

## Välislingid
*Klubi Tartu Maratoni koduleht
Endomondo

**Endomondo** oli sportlikku liikumist jälgiv mobiilirakendus, mille 2008. aastal töötas välja samanimeline Taani ettevõte. Teenus lõpetati 2020. aasta lõpuks.

Rakendus toimis GPSiga mobiiltelefonidel ja Garmini GPS-seadmetel. Pikaajalisi andmeid saab näha ettevõtte veebilehel. 2012. aastal kasutas rakendust 10 miljonit kasutajat, kes registreerisid päevas 250 000 treeningut.

Ettevõte rajati Taanis 2007. aastal. 2013. aastaks oli sel 15 töötajat ja ettevõttesse oli investeeritud 3,1 miljonit USA dollarit. 2015. aastal ostis Under Armour 85 miljoni dollari eest Endomondo.

Endomondo korraldas üleeuroopalist jalgrattateede kaardistamist European Cycling Challenge, kus vabatahtlikud registreerusid oma linnade võistkondadesse ja jäädvustasid oma igapäevaseid rattamarsruute. Kogunevat andmestikku sai kasutada linnade rattateede planeerimiseks ja korraldamiseks.
Tiia Tamm

**Tiia Tamm** (sündinud 9. veebruaril 1960 Audrus) on eesti muusikapedagoog ja koorijuht.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal.

Ta on Audru Kooli muusikaõpetaja ning juhatab naiskoori Leelo, Audru Valla Segakoori, Audru Kooli poistekoori ja Audru Kooli lastekoori Pääsuke. Samuti on ta Audru Püha Risti koguduse organist.

## Tunnustus

* 2022 Pärnu teenetemärk (pühendunud ja aktiivse tegevuse eest laulukultuuri edendamisel)

## Isiklikku
Ta on muusikaõpetaja Aili Tamme tütar.

## Viited
Põllumajanduslik kutseharidus

**Põllumajanduslik kutseharidus** on selline kutseharidus (põllumajandusega seotud süsteemsete teadmiste, oskuste ja vilumuste kogum), mida saab omandada asjakohases õppeasutuses, ja mis on vajalik põllumajanduserialal töötamiseks.

## Põllumajanduslik kutseharidus Eestis
Eestis avati esimene põllumajandusharidust andev õppeasutus 1914. aastal (Eesti Aleksandri Alampõllutöökool). 1918/1919. aastal töötas Eestis
kaks põllutöökooli – Eestimaa Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool Tallinnas ja Eesti Aleksandri Põllutöökool Viljandimaa Pilistvere kihelkonnas Kõo mõisas.

Aastatel 1918–1944 loodi Eestis ulatuslik põllumajanduskoolide võrk. 1939/1940. õppeaastal tegutsesid Eestis põllundus ja aianduskoolid: Jäneda Põllumajanduskeskkool koos eriklassiga, Eesti Aleksandri Olustvere Põllunduskeskkool, Väimela Põllunduskeskkool, Räpina Aianduskeskkool, Türi Aianduskeskkool, Tihemetsa Metsatehnikum ja Kodupõllutöökeskkool; Põllumajanduslikku kutseharidust andvad põllunduskoolid Petseris, Penijõel, Keilas, Putkastes, Pürksil, Helmes, Pollis, Arknas, Avandusel, Kõljalas, Vigalas, Väimela Põllunduskools ja Vahi Põllunduskool; Aianduskoolid Pollis, Arknas, Ravilas, Vigalas ja Vahil; Põllumajanduse erikoolid – Tooma Põllundus- ja Maaparanduskool eriklassiga, Vaeküla Tööjuhatajate ja Karjatalitajate Kool, kontrollassistentide koolid Kuremaa Kontrollassistentide Kool ja Kuusikul, Vodja Tööjuhatajate Kool, karjatalitajate koolid Väimelas ja Purilal ning Õisu Piimanduskool eriklassiga. 

Aastal 1944 muudeti mõned põllumajanduskoolid põllumajandustehnikumideks. Aastal 1963 muudeti suur osa põllumajanduskoole maakutsekoolideks ja 1970. ja 1980. aastatel kutsekeskkoolideks. Põllumajandustehnikumid muudeti 1964–1968 sovhoos- või näidissovhoostehnikumiks. 

1990–1992 nimetati mõned tehnikumid kõrgkoolideks ning ühes sellega kaotati tehnikumide nimede esiosa "sovhoos-" või "näidissovhoos-".

Aastal 2008 õpetati põllumajanduse ja maaeluga seotud erialasid 10 kutseõppeasutuses:
*Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakool
*Kuressaare Ametikool
*Luua Metsanduskool
*Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool
*Põltsamaa Ametikool
*Pärnumaa Kutsehariduskeskus
*Räpina Aianduskool
*Suuremõisa Tehnikum
*Järvamaa Kutsehariduskeskus
*Vana-Antsla Kutsekeskkool

## Vaata ka
*põllumajanduslik kõrgharidus

## Viited
Post (ajaleht)

**Post** oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1993–1996 kuus korda nädalas (kokku 935 numbrit) ja seejärel 2005. aastal viis korda nädalas. Lehe sisu moodustasid uudised eri valdkondadest. Kokku ilmus ajalehte 955 numbrit. Neist viimane augustis 1996. 

Seda on nimetatud Eesti kõige stiilipuhtamaks tabloidiks, mis eelistas sageli faktidele fantaasiat ja valeuudiseid.

Aastail 1993–1994 andis seda välja AS Caribo ja 1995–1996 AS Duvalles. 2005. aastal andis seda välja OÜ Unmuzzled.

Varem oli ajalehe peatoimetaja Toomas Liiva.

Üks lehenumber maksis 2005. aastal 7 krooni.

## Viited

## Välislingid
*Täna hakkas ilmuma ajaleht Post. Postimees, 12. mai 2005
Põllumajanduslik kõrgharidus

**Põllumajanduslik kõrgharidus** on kõrgharidus põllumajanduse alal. 

## Põllumajanduslik kõrgharidus Eestis
Eestis anti kõrgtasemel põllumajandusteadmisi esimest korda Academia Gustaviana's (praegu: TÜ). Hiljem õpetati TÜ-s Johann Wilhelm Krause koostatud (1806) põllumajandust käsitleva õppekava järgi.

## Vaata ka
*põllumajanduslik kutseharidus

## Viited
Hans Tsirk

**Hans Karl Tsirk** (kuni 16. maini 1936 **Hans Karl Zirk**; 26. mai 1899 Karula vald, Võrumaa – 1. jaanuar 1987 East Hartford, Connecticut, USA) oli eesti arst ja kunstnik.

Hans Tsirk sündis vallasekretäri perekonnas. Ta lõpetas 1917. aastal Valga Reaalkooli (eriauhinnaga joonistamises). Samal aastal siirdus ta Peterburi, et arhitektuuri õppida, kuid puhkenud segadused ei võimaldanud tal õppimist alustada ja ta põgenes tagasi Eestisse. Ta osales Vabadussõjas reamehena. Aastal 1920 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1925 arsti astme väärilisena *cum laude*. Ta kuulus üliõpilasseltsi Raimla.

Ta registreeriti kutseõigusliku arstina 21. jaanuaril 1926 ja ta asus Nõmmele sõjaväearstina teenistusse. Paralleelselt avas ta Nõmmel ka erapraksise sise- ja lastehaiguste arstina. Ta oli Nõmme garnisoniarst ja Pioneerpataljoni arst; ta jõudis sanitaarteenistuse kapteni aukraadini. 1940. aastal oli ta sunnitud jätkama teenistust Punaarmees arstina (ja olema sõjas), kuid Porhovi lahingu ajal läks ta sakslaste poolele üle. Kuid ka Saksa okupatsiooniväed mobiliseerisid ta oma vägedesse, kuid tal õnnestus rindeleminekut vältida ja Eesti pinnal teenida.

1938. aastal hakkas ta uuesti joonistamist ning tegeles arstipraksise kõrval kunstiga elu lõpuni. 1943. aastal osales ta mõne teosega Tallinna Kunstihoones toimunud kevadnäitusel. Hans Tsirk oli ka kirglik loodus- ja aiandushuviline ning harrastas regulaarselt tervisesporti ja vabakehakultuuri. 1930. aastatel oli ta ka Eesti Vabakehakultuuri Ühingu esimees.

1944. aastal üritas Hans Tsirk koos abikaasa ja viie lapsega Rootsi põgeneda, kuid paadimees arreteeriti. Siis üritas ta Saksa põgenikelaevadele pääseda. Sadamas seisid kõrvuti Moero ja Lappland ning kuna inimesi laevadele paigutavad Saksa sõdurid viskasid nende pambud Lapplandile, sattusid nad sellele laevale. 1951. aastani elas perekond mitmel pool Saksamaal ja põgenikelaagrites, kus pereisa töötas põgenikeorganisatsioonide UNRRA ja IRO arstina. 1951. aastal emigreerusid nad abikaasa ja kahe pojaga Ameerika Ühendriikidesse. Seal sooritas ta 1955. aastal uuesti arsti kutseeksamid ning töötas psühhiaatrina vaimsete häiretega inimeste hoolekandeasutuses. Pärast pensionile minekut 1969. aastal kolis ta Connecticuti osariiki.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*TLÜAR väliseesti isikud
Vabariiklik Struumatõrje Dispanser

**Vabariiklik Struumatõrje Dispanser** oli Tartu Pärmivabriku Vesiravila juures aastast 1951 tegutsenud raviasutus (dispanser).

Dispanseri peaarst oli pikka aega Vladimir Paškov.

## Viited
Polüsünteetiline keel

**Polüsünteetiline keel** on keel, mille sõnad koosnevad väga paljudest morfeemidest.

Polüsünteetilistes keeltes on sageli väga pikad lausemoodi sõnad, nagu näiteks jupikikeelne sõna *tuntussuqatarniksaitengqiggtuq*, mis tähendab "Ta ei olnud öelnud, et ta läheb põhjapõtra jahtima". Sõna koosneb morfeemidest *tuntu-ssur-qatar-ni-ksaite-ngqiggte-uq*, mis tähendavad põhjapõder-jaht-tulevik-ütlema-eitus-uuesti-sg.1-kindel-kv, ja peale morfeemi *tuntu*, "põhjapõder", ei saa ükski teine morfeem üksinda esineda.
Joosep Piir

**Joosep Piir** (18. veebruar 1847 – 18. oktoober 1934) oli eesti põllumees.

Ta oli üle kümne aasta Veriora vallakohtu esimees ja vallavanem, samuti oli ta Veriora Põllumeeste Seltsi asutajaliige.

## Kirjandus
* Veriora endine vallavanem Joosep Piir †. Vaba Sõna, 20. oktoober 1934, nr. 241, lk. 4.
Arniko kääbaskalmistu

**Arniko kääbaskalmistu** on Põlvamaal Põlva vallas Viisli külas asuv muinaskalmistu. Kalmistu on nime saanud lähedal asunud Arniko metsavahitalu järgi. Kalmistu koosneb pikk-kääbaste rühmast; need pärinevad I aastatuhande II poolest.

Arniko I kääparühmas on 9 ümarat, II rühmas 6 piklikku ja 5 ümarat, III rühmas 9 piklikku ja 10 ümarat ning IV rühmas 1 piklik ja 3 ümarat kääbast.

Kääpaid on rüüstanud (nt 1799. a) aardeotsijad.

## Viited
Ardu neoliitiline kalmistu

**Ardu neoliitiline kalmistu** (ka: **Ardu kalmistu**, **Ardu venekirveste kultuuri kalmistu**) Harju maakonnas Kose vallas Ardu alevikus asuv muinaskalmistu. Kalmistu pärineb nooremast kiviajast ja sealt on leitud rikkalikult hauapanuseid.

Kalmistu avastati 1931. aastal kruusaaugu kaevamise käigus.

Kalmistult leitud mehe luustiku järgi tegi 1950. aastatel Mihhail Gerassimov mehe büsti (nn Ardu mees).

## Viited

## Välislingid
*
Assistent

***[[Assistent (abiline)|Assistent]]** (ladina sõnast *assistēns* 'juures olev, abistav'; inglise *assistant*) on spetsialisti (nt arsti, proviisori, lavastaja vm) abiline.
***[[Assistent (abiõppejõud)|Assistent]]** on kõrgkooli abiõppejõud, kelle peaülesanne on seminaride, praktikumide ja harjutustundide läbiviimine.
***Assistent** on endisaegne ametinimetus vähese kutseoskusega töötaja kohta.

Eesti esimese vabariigi ajal:
***Assistent** oli ametinimetus Venemaa sõjalaevastikus töötanud aurulaeva mehaaniku kohta.
***Assistent** oli madalaim kaubalaeva masinajuhtkonna aste ehk kutsejärk.
*Balti eraseaduse §-s 11 nimetati abielumeest oma naise assistendiks.

## Allikad
*TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=4085 (vaadatud 24.04.2014)
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. http://www.eki.ee/dict/ekss/ (vaadatud 24.04.2014)
Eesti Spordiselts Põhjakotkas

**Eesti Spordiselts Põhjakotkas** on Eesti spordiselts. 
## Ajalugu
Eesti NSV ajal kandis selts algul nime , seejärel Dünamo. Dünamo Eesti Vabariiklik Nõukogu asutati 1940. Eesti NSV ajal oli Üleliidulise Kehakultuuri- ja Spordiselts Dünamo Eesti allorganisatsioon, Kalevi ja Jõu kõrval kolmas peamine spordiselts.

Seltsile kuulus mitmeid spordibaase, näiteks Kadrioru staadion, tennisehall, jäähall, ujula.

1995. aastal sai Dünamo nimeks **Eesti Vabariigi Spordiühing Põhjakotkas** ja 2000. aastast kannab ta praegust nime: **Eesti Spordiselts Põhjakotkas**. Selts on Eesti Olümpiakomitee liige.

## Seltsi sportlasi
*Johannes Kotkas
*Bruno Junk
*Allar Levandi
*Erika Salumäe
*Jaan Kirsipuu

## Viited

## Kirjandust
*G. Press, 1990. Eesti "Dünamo" viis aastakümmet.

## Välislingid
*Sissekanne Eesti spordiregistris
Kostjantõnivka

**Kostjantõnivka** (varem ka Konstantinovka) on linn Ukrainas Donetski oblastis Kramatorski rajoonis. Linn asub Krõvõi Toretsi jõe ääres, 68 km kaugusel Donetskist.

Asula rajati 1870. aastal. 1926 sai see aleviks, 1932. aastal linnaõigused. 2020. aastani oli linn Kostjantõnivka rajooni keskus.

Kostjantõnivkas on metalli-, klaasi- ja keemiatööstusettevõtted. Linna läbib raudtee.

2001. aastal elas linnas 95 111 inimest, neist 59,3% ukrainlased ja 37,7% venelased.

2025 aastal jõudis Vene-Ukraina sõja rinne linnani ja suurem osa linnast purustati lahingute käigus.

## Vaata ka
* 2023. aasta 6. septembri rünnak Kostjantõnivkale

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
*  Russian Strike Hits Civilian Shelter As Fighting Rages In Eastern Ukraine. RFE/RL's Ukrainian Service, 24. märts 2023
* Ukraine war: 16 killed in missile attack on market town. BBC News, 6. september 2023
Kumake

**Kumake** on laste ristsõnaajakiri. See ilmub alates 2007 aastast Paides iga kuu esimese nädala kolmapäeval.

## Välislingid
*Kumake AS Kuma koduleht
Johannes Tomson

**Johannes Tomson** (5. mai 1914 Vohnja – 19. märts 1986 Tallinn) oli Eesti motosportlane ja treener.

## Välislingid
*
Kalendrirahutused

**Kalendrirahutused** olid pärast 1582. aasta Gregoriuse kalendrireformi mõnes katoliikliku riigi protestantlikus linnas toimunud rahutused.

1582. aastal kehtestas Stefan Batory Poola-Leedu riigis (sh Liivimaal) Gregoriuse kalendri. Mitmes linnas, näiteks Riias ja Tartus, puhkesid kalendrireformi tõttu rahutused.

## Kalendrirahutused Eesti alal
Eesti alal olid märkimisväärsemad rahutused Tartus. Kuigi Tartu raad läks Gregoriuse kalendrile üle 1583. aasta novembris, kasutasid Tartu elanikud vana (Juliuse kalender) kalendrit veel arvatavasti 1587. aastani.

## Viited
Suži

**Suži** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,023 km². Osa asumi territooriumist kuulub Riia linna Põhjarajooni. Suži asub Ķīšezersi kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Jaunciemsi asumiga, kagus aga Bukultiga. 502 elanikku (2010). 

Suži asub Ķīšezersi-äärsel alal, mis ulatub 7–9 meetrit üle merepinna. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mis ulatuvad 14–16 meetrit üle merepinna, kõrgeim tipp on aga Suži luide, mis ulatub 18 meetrit üle merepinna. Asumi juurde rajati 1993. aastal 320 hektari suurune Jaunciemsi looduspark.

Asumi vanimad elanikud olid liivlased. Liivi kaluritelt on asum ka nime (*Suž* tähendab liivi keeles hunti) saanud. Järve kaldal asus kaks kaluriküla, Suži ja Ozolkalni. Suži juurde tekkis ka Suži mõis. Pärast Teist maailmasõda rajati Sužisse Nõukogude sõjaväebaas. Riia linnaga liideti Suži alad aastal 1974.

## Välislingid
*Suži koduleht (*läti keeles*)
Helimass

**Helimass** (inglise keeles *sound mass*), ka **kõlamass** (saksa keeles *Klangmasse*), **kõlakogum** (inglise keeles *sound collective*), **kõlakompleks** (inglise keeles *sound complex*), **helivihm** (inglise keeles *tone shower*), **helihulk** (inglise keeles *sound crowd*), **helipilv** (inglise keeles *sound cloud*), on muusikas tajutava helikõrgusega helidest ja/või müradest koosnev muusikaline struktuur, mille puhul on tajuja jaoks enamasti minimeeritud üksikute helide helikõrgused, mille tõttu on esiplaanile nihkunud näiteks faktuuri omadused, tämber, dünaamika või kontuur.

Helimassi kui psühhoakustilist nähtust võiks kirjeldada ka teljel 'integratsioon-segregatsioon', kus helimassi teke viitab suurenevale integratsioonile.

Näiteid helimassi kontseptsioonist leidub juba Jean-Féry Rebeli balletis "Elemendid" ("Les Elémens" 1737–1738), milles kaose kujutamiseks on kasutatud orkestri kõla järkjärgulist kuhjumist d-moll helirea kõigist seitsmest helist moodustuva klastrina.

Akordidele tämbri kaudu lähenemist (*chords approaching timbres*) kohtab juba Claude Debussy ja Edgard Varèse'i loomingus, kus täpselt noteeritud üksikute muusikainstrumentide partiid sulanduvad kokku n-ö ansambli tämbriks, mida võib nimetada ka helimassiks (Erickson 1975:18, 21). Klastrist välja kasvava helimassi kontseptsiooni kasutasid juba ka Charles Ives ja Henry Cowell.

Helimass kui kompositsioonivahend muutus üldlevinuks 1950.–1960. aastate modernistlikus orkestrimuusikas: näiteks Iannis Xenakise orkestriteostes "Metastaseis" (1953–1954), "Pithoprakta" (1955–1956) ja "Achorripsis" (1956–1957), Krzysztof Penderecki keelpilliorkestriteoses "Threnoodia Hiroshima ohvrite mälestuseks (1959) ning György Ligeti "Atmosfäärides" (Atmosphères 1961) ja Reekviemis (1963–1965).

Helimassidega on komponeerinud ka poola heliloojad Henryk Górecki, Karel Husa, Witold Lutosławski, Kazimierz Serocki ja Steven Stucky. Helimassi kasutamist esineb ka George Crumbi loomingus.

Ka Karlheinz Stockhauseni loomingus võib tuvastada mõtlemist helimassina: näiteks konkreetsetest ja sünteetilistest elektroonilistest helidest koosnevas "Noorukite laulus" ("Gesang der Jünglinge", 1955–1956), puhkpillikvintetis Zeitmaße (1955–1956) ning kolmele orkestrile loodud teoses "Gruppen" (1955–1957).

Helimassi kui muusikalist väljendusvahendit kasutavad ka näiteks Ruth Crawford Seeger oma Keelpillikvarteti (1931) kolmandas osas, Barbara Kolb, Pauline Oliveros ("Sound Patterns" koorile, 1961), Norma Beecroft ("From Dreams of Brass" koorile, 1963–1964) ja Nancy Van de Vate.

Helimassi koostis võib olla heliloojati ja teoseti väga erinev: helimass võib koosneda selgelt eristatavat helikõrgust omavate pillide klastrist kuni koori kõne, elektrooniliste helide, instrumentide laiendatud mänguvõtete, *glissando*'de, äärmusliku vibraato ja registrikasutuse ning juhuslikke helisid sisaldavate kõlapilvedeni.

## Vaata ka
*väli ehk helimassiiv
Sweet Dreams (täpsustus)

**Sweet Dreams** võib tähendada järgmist:

* **[[Sweet Dreams]]** on Beyoncé singel
* **[[Sweet Dreams (ansambel)|Sweet Dreams]]** oli Suurbritannia ansambel
* **[[Sweet Dreams (Eurythmicsi laul)|Sweet Dreams]]** on Eurythmicsi laul
* **[[Sweet Dreams (Are Made of This) (album)|Sweet Dreams (Are Made of This)]]** on Eurythmicsi album
Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž

**Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž** on Tartus asuv Eesti Maaülikooli õppeasutus (struktuuriüksus). Kolledž loodi 2007. aastal. Kolledž tegutseb Eesti Maaülikooli tehnikainstituudiga samas hoones.

## Viited

## Välislingid
*Kolledžist EMÜ kodulehel
Suži mõis

**Suži mõis** (*Sužu muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Suži asumis. Saksa keeles *Suschenhof*.

XIX sajandil püstitatud Suži mõisa hooned on uusrenessansi stiilis ehitised. XX sajandi alguses käis kolm korda päevas paat mõisa juurest Riiga, peatudes ka Jaunciemsis. Aastal 1924 ostsid Suži mõisa adventistid, rajades sinna piiblikooli. Suvisel ajal tegutses mõisakompleksis lastele mõeldud suvelaager-kuurort, kus kasutati mudaraviks lähedal asuva Ķīšezersi järve muda. Pärast Teist maailmasõda rajati Sužisse Nõukogude sõjaväebaas, mõisa hoonete eest ei kantud hoolt ja neil lasti laguneda. Praegu on need tühjaks jäänud ja halvas seisukorras.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Ülemiste Apteek

**OÜ Ülemiste Apteek** oli Tallinnas tegutsenud apteek. 

Apteek avati 1859. aastal kui eraapteek. Aastatel 1887–1910 oli apteegi omanik eestlasest proviisor Bernhard Linde. Apteek on aegade jooksul mitu korda kohta vahetanud. Aastal 1996 viidi see Lasnamäele. Aastal 2007 oli apteek Eesti äriregistri teabesüsteemist kustutatud.

## Viited
Skanste

**Skanste** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna  osa pindalaga 2,148 km². Osalt asub asumi territoorium ka Riia linna Põhjarajoonis. Skanste  piirneb põhjas Sarkandaugava asumiga, idas Brasaga, läänes Pētersala-Andrejsalaga, lõunas aga Centrsiga. 152 elanikku (2010). 

Algselt olid Skanstes Riia linna karjamaad. Hiljem lisandusid suvemõisad, ka asusid Skanstes Riia linna kindlustised. Aastal 1812 hävitati aga prantslaste invasiooni kartuses linnamüüri taga olnud ehitised. Asum jäi kuni XX sajandi alguseni aedade piirkonnaks. Aastal 1882 ehitati sinna tuletõrjedepoo, kus asub praegu tuletõrjemuuseum.

Aastal 1902 ehitati läbi asumi raudtee Riia kaubasadamasse, asumisse tekkis aga raudteejaam-tollipunkt. Aastal 1910 peeti Skanstes viies Läti üldlaulupidu. Üldiselt jäi Skanste siiski aedade piirkonnaks. Aastal 1965 rajati sinna Riia hipodroom, aastal 2005 aga jäähall. Tänapäeval on Skanste kujunemas ärirajooniks.

## Välislingid
*Skanste koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Õhukaitse suurtükiväegrupp

**Õhukaitse suurtükiväegrupp** oli Tallinnas ja Harjumaal aastatel 1930–1940 tegutsenud Õhukaitse õhutõrjeüksus.

Grupp loodi küll 1928. aastal, ent tegutsema hakkas 1930. aastast. 

1940. aasta suveks oli grupp saavutanud oma arengu kõrgpunkti nii koosseisu, valmisoleku kui ka tehnilise poole pealt. Juuni seisuga oli grupil 40 suurtükki, 18 õhutõrjekuulipildujat, 4 prožektorit ja 2 helipüüdurit. Relvastusse kuulus: 
*75 mm Kruppi kahurid koos Carl Zeissi tulejuhtimisseadmetega
*37 mm Rheinmetall-Borsigi kahurid
*40 mm Boforsi kahurid
*Vene päritolu 76 mm kahurid

## Pildid

File:Bundesarchiv Bild 101I-478-2162-26, Italien, Flak.jpg|37 mm, 3.7 cm Flak 18/36/37
File:Bofors 40mm AAgun manege suomenlinna 1.jpg|40 mm Boforsi kahur


## Viited

## Kirjandus
*Mika Raudvassar. "Õhukaitse suurtükiväegrupp 1928–1940". Diplomitöö Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes. Tartu 2003
Bukulti

**Bukulti** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 5,183 km². Bukulti asub Ķīšezersi kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Suži, edelas Jugla asumiga, kagus aga Berģiga. 546 elanikku (2010). 

Bukulti asub Ķīšezersi-äärsel alal, mis ulatub 6–7 meetrit üle merepinna. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mis ulatuvad 12 meetrit üle merepinna, kõrgeim tipp on aga Baložkalnsi luide, mis ulatub 20 meetrit üle merepinna. Jugla asumist eraldab Bukultit Ķīšezersi ja Jugla järve vaheline Jugla jõgi.

Keskajal läbis Bukulti asumit Koiva jõe äärde viiv tee (*Via magna*). Kahe järve vahelisse kitsasse kohta rajas Liivi ordu 1297. aastal kindlustatud veskikoha, aga hiljem tekkis sinna Ādaži ordulinnus. Veski järgi sai asum vanasaksakeelse nime *Neuermühlen*, teised vanad nimed olid *Nimelen* ja *Bellenhol*.

Pärast ordulinnuse lammutamist tekkis asumi aladele Bukulti mõis. Mõisa järgi on asum ka tänapäevase nime saanud, ametlikult võeti see kasutusele aastast 1929. Keskaegse tee kohale tekkis aastaks 1837 maantee, mis aastaks 1837 pikenes läbi Bukulti Inčukalnsini ja 1858. aastal üle Pihkva Peterburini. 1889. aastal valmis ka Riia–Pihkva raudtee.

1903. aastal valmis Koiva jõge ja Ķīšezersi järve ühendav Bukulti või Jugla kanal, mida mööda toimetati Riiga ehituseks vajaminevat puitu. Riia linnaga liideti asumi alad 1974. aastal, aga hoonestama hakati Bukultit alles 1990. aastatel. Bukulti on tänapäeval suurte kruntidega eramupiirkond.

## Välislingid
*Bukulti koduleht (*läti keeles*)
Ürgkogukondlik kord

**Ürgkogukondlik kord** on inimühiskonna vanim ühiskonnakord. See ühiskonnakord tekkis paleoliitikumis
. Selle ühiskonnakorra peamine majandus- ja sotsiaalne üksus oli algul suguluse ja hiljem territoriaalsel alusel toimiv kogukond
. Inimühiskonna arenedes asendus ühiskondlik kord kas orjandusliku või feodaalkorraga (feodalism); mõlema asenduva ühiskonnakorra realiseerumisel tekkis enamasti ka riik
.

## Viited

## Kirjandust
*1982. Eesti esiajalugu. Tallinn.
Hüpoteeklaen

**Hüpoteeklaen** ehk **kinnisvaralaen** on laen, mille tagatiseks on kinnisvara.

Hüpoteeklaenu puhul hindab pank või muu laenuandja eelkõige kinnisvaratagatise väärtust, asukohta ja seisukorda. 

Laenu saamiseks on vajalik:
*Hindamisakt
*Pangaväljavõte viimase 6 kuu kohta
*Muud sissetulekut tõendavad dokumendid (kui on olemas)
*Tagatise omandiõigust tõendavad dokumendid
*Koopiad tagatisvara koormavatest rendi- ja üürilepingutest (kui on olemas)

## Vaata ka
*hüpoteek
*pant
Üliõpilaste teaduslik ühing

**Üliõpilaste teaduslik ühing** (lühend **ÜTÜ**) oli Eesti NSV ajal üliõpilaste vabatahtlik teadusorganisatsioon.

Üliõpilaste teaduslikke ühinguid loodi kõrgkoolide juurde eriti hoogsalt 1960. aastate lõpus. Tartu Riikliku Ülikooli ÜTÜ tegutses arvatavasti aastast 1947, Tallinna Polütehnilise Instituudi ÜTÜ aastast 1949. Ühingud tegutsesid 1980. aastate lõpuni.

Üliõpilaste teaduslikud ühingud korraldasid näiteks konverentse, laagreid, õppekogunemisi, andsid välja üliõpilastööde kogumikke.

Üliõpilaste teaduslike ühingute juhtorgan oli ÜTÜ Vabariiklik Nõukogu.

## Vaata ka
* Õpilaste Teaduslik Ühing

## Viited
Tallinna Ühine Haigekassa

**Tallinna Ühine Haigekassa** (ka: **Ühine Haigekassa**) oli aastatel 1918–1940 Tallinnas tegutsenud haigekassa. 

Haigekassal oli oma polikliinik (ehitati 1939), arhitekt Elmar Lohk, kuhu viidi ka aastast 1925 tegutsev Haigekassa apteek. 

Haigekassas oli 1940. aastal kindlustatud 53 600 töötajat ja nende perekonnaliiget. Haigekassas töötas 1940. aastal 69 arsti, 25 hambaarsti ja 54 rohuteadlast.

## Viited
SU-85I

**SU-85I** oli Nõukogude Liidu liikursuurtükk. See oli mõeldud tankihävitajana ja ehitatud sõjas sõjasaagina saadud (peamiselt Stalingradi kotist) liikursuurtüki StuG III ja tanki PzKpfw III kere peale, millele oli paigaldatud 85 mm D-5S-85A suurtükk.
Irooniline töötlus

**Irooniline töötlus** on psühholoogiline protsess, kus inimese teadlik püüd konkreetseid mõtteid alla suruda või vältida muudab need mõtted veel püsivamaks. Mõiste pärineb iroonilise töötluse teooriast (inglise k. *ironic processing theory*) kognitiivpsühholoogiast.

Mitmed uuringud on näidanud, et joomist kontrollida püüdvad alkoholitarbijad teevad end vastuvõtlikumaks alkoholiga seotud mõtetele, ja et sellised püüdlused võivad viia tagasilöökideni (*rebound*), kus mõeldakse just eriti palju alkoholimõtteid. 

## Viited
Bukulti mõis

**Bukulti mõis** (saksa keeles *Bellenhof*, läti keeles *Bukultu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Riia linnas Bukulti asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Jaunciema gatve 8.

## Ajalugu
Bukulti mõis tekkis XVIII sajandil Ādaži ordulinnuse asukohta. Mõisa hoonete ehitamiseks kasutati ordulinnuse lammutamisel vabanenud kive. Tänapäevaks on mõisa peahoone hävinenud, mõisakompleksi alal on säilinud on mõned vahvärkehitised, mis olid tõenäoliselt mõisa kõrvalhooned.

## Pildid

File:BM10125Am.jpg|Bukulti mõis. Johann Christoph Brotze
File:BM10149Am.jpg|Bukulti mõis


## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 52-53 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=bellenhof&f=false.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 61-62 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_61_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Steven Holcomb

**Steven Paul Holcomb** (sünninimi **Leppik**; 14. aprill 1980 Park City, Utah – 6. mai 2017 Lake Placid, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide bobisõitja. 

Ta võistles viitel taliolümpiamängudel alates 1998. aasta taliolümpiamängudest kuni 2014. aasta taliolümpiamängudeni. 
Holocomb oli viiekordne maailmameister, olümpiavõitja ja kahekordne olümpiamängude pronksmedalist.

Olümpiavõitjaks krooniti ta 2010. aasta taliolümpiamängudel USA neljabobi meeskonna liikmena. Sotši taliolümpiamängudel võitis ta pronksi nii kahebobil kui ka neljabobil.

2009. aastal tuli Holocomb USA neljabobi meeskonnas maailmameistriks. 2012. aastal tuli Holocomb lausa kolmekordseks maailmameistriks (kahebobis, neljabobis, võistkondlikus arvestuses).
Mudamadu (perekond)

**Mudamadu** (*Farancia*) on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon

Mudamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Farancia abacura* (Holbrook, 1836) – mudamadu,
* *[[Farancia erytrogramma]]* (Palissot De Beauvois, 1802).

## Levila

Need pool-veelise ja öise eluviisiga maod elavad Ameerika Ühendriikide kaguosa soodes ja veekogude mudastel kallastel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Webis
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy Database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Farancia]] seisuga 24.04.2014.*
Riiklik Biotehnoloogia Infokeskus

**Riiklik Biotehnoloogia Infokeskus** (ingl *National Center for Biotechnology Information*, lühend **NCBI**) on USA riiklik molekulaarbioloogia valdkonna andmete kogumise ja töötlemisega tegelev asutus, Riikliku Tervishoiu Instituudi (NIH) haldusalas tegutseva Riikliku Meditsiiniraamatukogu (NLM) osa.

Keskus loodi 1988. aastal ja see asub Bethesdas Ameerika Ühendriikides.

Riiklikku Biotehnoloogia Infokeskusesse on koondunud mitmed biotehnoloogia ja biomeditsiini valdkonna internetipõhised andmebaasid:
*1990 – BLAST
*1991 – Entrez
*1992 – GenBank
*1993 – Network Entrez
*1994 – NCBI Website
*1995 – Bankit
*1997 – PubMed
*1998 – New NIH Disease
*1999 – Human Genome
*1999 – Suite of Genomic Resources
*2000 – PubMed Central
*2000 – Gene Expression Omnibus (GEO)
*2001 – NCBI Bookshelf
*2002 – WGS
*2003 – DTDs
*2003 – Entrez Gene
*2004 – PubChem
*...
*

## NCBI Taxonomy

NCBI Taxonomy on internetipõhine andmebaas, kust saab otsida NCBI-andmebaasidesse kantud organismide taksonoomilist kuuluvust nii teaduslike nimede kui ka spetsiaalsete taksonoomiliste identifitseerimistunnuste alusel.

## Viited

## Välislingid
*NCBI koduleht
Ādaži ordulinnus

**Ādaži ordulinnus** oli Liivi ordule kuulunud linnus, mis asus Lätis Riia linna Bukulti asumis. Linnuse asukoht oli Jaunciema gatve 8 ümbruses, Jugla kanali kaldal.

## Nimekujud
Ladina keeles on ordulinnuse kohta kasutatud nimekuju *Novum Molendinum*. Saksa keeles kasutusel olnud nimekuju on *Neuermühlen*, selle järgi tunti vanasti ka Bukulti piirkonda Neuermühleni või lätipäraselt *Neiermīle* nime all. Vanemad nimekujud on *Nien-Mohlen*, *Niegenmollen*, *Nymolen*. 

## Ajalugu
Ordulinnus ehitati XIII sajandil Riiast Gauja jõe äärde viiva tee ehk *Via magna* kõrvale. Linnuse lähedal oli paik, kus tee ületas Jugla järve ja Ķīšezersi vahelise Jugla jõe. Algselt kandis kindlus nime Novum Molendinum ehk *Uus veski* (Vana veski oli Mīlgrāvise kaldal asuv Dünamünde kloostri veski), nii et tõenäoliselt tekkis see alguses kindlustatud veskikohana. Kuna toona muutusid Liivi ordu ja Riia linna vahelised suhted pingeliseks, siis ehitati veski kindluseks ümber.

Täpne ordulinnuse rajamise aeg pole teada, ent aastal 1299 oli seal vangis Riia peapiiskop. Balthasar Russowi Liivimaa kroonika kohaselt ründasid ordulinnust aastail 1298 ja 1345 leedulased.

XIV ja XV sajandil laiendati kindlust ja ehitati seda tugevamaks. Aastal 1558 põletasid Riia peale tungivad Vene väed kindluse maha, aga aastaks 1586 oli kindlus taas üles ehitatud. Aastal 1587 peeti ordulinnuses Liivimaa maapäeva. Aastal 1656 hävitasid Vene väed taas linnuse ja enam seda üles ei ehitatud.

Aastal 1706 lammutati kindluse varemed lõplikult. Kive kasutati Bukulti mõisa ehitamiseks, samuti veeti neid Daugavgrīva kindluse ehitusele. Säilis vaid üks torn, mis lasti õhku aastal 1968.

XVII sajandil rajati ordulinnuse varemete juurde Peterburi–Riia postimaantee Ādaži hobupostijaam.

## Ehitus
Linnus asus Jugla järve veskit toitva oja vetest ümbritsetud künkal. Vallikraavi veetaset reguleeris veski. Nelinurkse konvendihoone tüüpi kindluse kolmes nurgas paiknesid tornid. 

XIV sajandil oli künkal ainult nelinurkne kindlus, mille peavärav oli loodeküljes. Kindluse küljed olid ligikaudu 40 meetrit pikad. Toona oli kindlusel vaid üks torn, mis asus põhjanurgas. Kroonikate põhjal oli värava ees ka eeslinnus. XV sajandi lõpuks olid lisandunud ka teised Ādaži ordulinnuse tornid, mis paiknesid ida- ja läänenurkades. Nende tornide diameetrid olid 12 ja 14 meetrit.

## Praegune seisukord
Ādaži ordulinnusest ei ole maapinnal säilinud ainsatki detaili. Viimased säilinud osad olid vesiveski jäänused ja kindluse nurgatorni varemed, aga kui ordulinnuse territoorium XX sajandi keskel Nõukogude sõjaväe valduses oli, siis need hävitati. Linnuse müürid võivad olla säilinud maa sees.

## Välislingid

*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Geophis

***Geophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Geophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Geophis anocularis]]* Dunn, 1920
* *[[Geophis bellus]]* Myers, 2003
* *[[Geophis betaniensis]]* Restrepo & Wright, 1987
* *[[Geophis bicolor]]* Günther, 1868
* *[[Geophis blanchardi]]* Taylor & Smith, 1939
* *[[Geophis brachycephalus]]* (Cope, 1871)
* *[[Geophis cancellatus]]* Smith, 1941
* *[[Geophis carinosus]]* Stuart, 1941
* *[[Geophis chalybeus]]* (Wagler, 1830)
* *[[Geophis championi]]* Boulenger, 1894
* *[[Geophis damiani]]* Wilson, Mccranie & Williams, 1998
* *[[Geophis downsi]]* Savage, 1981
* *[[Geophis dubius]]* (Peters, 1861)
* *[[Geophis duellmani]]* Smith & Holland, 1969
* *[[Geophis dugesii]]* Bocourt, 1883
* *[[Geophis dunni]]* Schmidt, 1932
* *[[Geophis fulvoguttatus]]* Mertens, 1952
* *[[Geophis godmani]]* Boulenger, 1894
* *[[Geophis hoffmanni]]* (Peters, 1859)
* *[[Geophis immaculatus]]* Downs, 1967
* *[[Geophis incomptus]]* Duellman, 1959
* *[[Geophis isthmicus]]* (Boulenger, 1894)
* *[[Geophis juarezi]]* Nieto-Montes De Oca, 2003
* *[[Geophis juliai]]* Pérez-Higareda, Smith & López-Luna, 2001
* *[[Geophis laticinctus]]* Smith & Williams, 1963
* *[[Geophis laticollaris]]* Smith, Lynch & Altig, 1965
* *[[Geophis latifrontalis]]* Garman, 1883
* *[[Geophis lorancai]]* Canseco-Márquez, Pavón-Vázquez, López-Luna & Nieto-Montes de Oca, 2016
* *[[Geophis maculiferus]]* Taylor, 1941
* *[[Geophis mutitorques]]* (Cope, 1885)
* *[[Geophis nasalis]]* (Cope, 1868)
* *[[Geophis nephodrymus]]* Townsend & Wilson, 2006
* *[[Geophis nigroalbus]]* Boulenger, 1908
* *[[Geophis nigrocinctus]]* Duellman, 1959
* *[[Geophis occabus]]* Pavón-Vázquez, García-Vázquez, Blancas-Hernández & Nieto-Montes De Oca, 2011
* *[[Geophis omiltemanus]]* Günther, 1893
* *[[Geophis petersii]]* Boulenger, 1894
* *[[Geophis pyburni]]* Campbell & Murphy, 1977
* *[[Geophis rhodogaster]]* (Cope, 1868)
* *[[Geophis rostralis]]* (Jan, 1865)
* *[[Geophis russatus]]* Smith & Williams, 1966
* *[[Geophis ruthveni]]* Werner, 1925
* *[[Geophis sallaei]]* Boulenger, 1894
* *[[Geophis semidoliatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Geophis sieboldi]]* (Jan, 1862)
* *[[Geophis talamancae]]* Lips & Savage, 1994
* *[[Geophis tarascae]]* Hartweg, 1959
* *[[Geophis tectus]]* Savage & Watling, 2008
* *[[Geophis turbidus]]* Pavón-Vázquez, Canseco-Márquez & Nieto-Montes De Oca, 2013
* *[[Geophis zeledoni]]* Taylor, 1954.

## Levila

Need maod elavad Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy Database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Geophis]] seisuga 24.04.2014.*
Vedruka hiiemägi

**Vedruka hiiemägi** ehk **Palvemägi** on hiiemägi Järvamaal endise Peetri kihelkonna ja nüüdse Paide linna Vedruka küla territooriumil. 

## Välislingid
*
Pärnamäe hiis

**Pärnamäe hiis** (ka *Jägala Pärnamäe hiis*) on hiis Harjumaal Jõelähtme kihelkonna ja valla Jägala ja Haljava külas. 

## Välislingid
* 
* Sulev Õitspuu foto Pärnamäe hiiest
* Taarausulised korrastavad Eesti vanimat hiit. ETA uudis, 28. september 2001 (Eesti Päevaleht).
Kahala hiiemets

**Kahala hiiemets** on looduslik pühapaik (pühaks peetud puudesalu) Harjumaal Kuusalu kihelkonna ja valla Uuri külas Kahala järve kaldal.

## Vaata ka
* Uuri hiiemets
* Kahala soo
* Kahala (Kuusalu)

## Välislingid
* 
* 
* Kahala hiiemets riiklikus keskkonnaregistris
*Ahto Kaasik. Lahemaa hiites on loodust kaitstud muinasajast alates. Eesti Loodus 2011, nr 5.
Jonás Gutiérrez

**Jonás Manuel Gutiérrez** (sündinud 5. juulil 1983 Sáenz Peñas) on Argentina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis Banfield.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Vélez Sarsfield. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Hispaania klubides Mallorca (2005–2008) ja Deportivo de La Coruña (2015–2016) ning Inglismaa klubides Newcastle United (2008–2015) ja Norwich City (2014. aastal laenul Newcastle Unitedist).

Argentina koondises tegi ta debüüdi 7. veebruaril 2007. Ta mängis Argentina koondises 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.
Nõgiseened

**Nõgiseened** (*Ustilaginomycetes*) on klass kandseeni.

Nõgiseened on taimeparasiidid. Nõgiseeni on umbes 1400 liiki 70 perekonnas.

## Selts
**[[Urocystidales]]*
**Ustilaginales* – nõgiliselaadsed
Maisi-lendnõgi

**Maisi-lendnõgi** (ka **maisi-pahknõgi**; *Ustilago maydis*) on nõgiseente klassi kuuluv seeneliik.

Ta moodustab viljakehi maisi tõlvikutel.

Maisi-lendnõgi on üheks mudelorganismiks bioloogilises uurimistöös.

## Viited

## Välislingid
*
Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleks 39

**Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleks 39** (*Launch Complex 39*, *LC-39*) on kanderakettide stardipaik John F. Kennedy Kosmosekeskuses, mis asub Ameerika Ühendriikide Florida osariigis Merritt Islandis. Stardipaik ja sellega kaasnevad rajatised ehitati kasutamiseks Apollo programmis. Hiljem kohandati need Space Shuttle'i programmi jaoks. 

Stardikompleks 39 koosneb kahest stardiplatvormist (39A ja 39B), kosmosesõidukite koostehoonest Vehicle Assembly Building (VAB), roomiktransportteest (teed kasutasid Space Shuttle'i programmi raames roomiktransportöörid, et toimetada liikuvaid raketistardiplatvorme VAB-i ja stardiplatside vahel), kosmosesüstikute lennuvahelise hoolduse angaaridest (inglise *Orbiter Processing Facility*), stardikontrollikeskusest, pressikeskusest ja abihoonetest.

Praegu kohandatakse stardipaika ümber nii, et sealt saaksid startida SpaceX-i kanderaketid Falcon 9 ja Falcon Heavy ning NASA kanderakett Space Launch System.
Eosinofiilid

**Eosinofiilid** ehk **eosinofiilsed granulotsüüdid** ehk **atsidofiilid** (ladina keeles *eosinum*, *eosinophilus*, *granulocytys acidophilus*) on paljude selgroogsete lümfoid(-immuun)süsteemi fagotsüütilised leukotsüüdid. 

Eosinofiilide noored vormid tekivad luuüdis. Eosinofiilide ülesandeks on suuremate parasiitide hävitamine ning allergiliste ja põletikuliste reaktsioonide modulleerimine.  

Eosinofiilide areng, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Eosinofiilide nimetust kannab ka täisvereanalüüsi eosinofiilide absoluutarv (lüh ***EO***).  

## [[Roomajad|Roomajatel]]
### Maolistel

Madude veres ning kudedes liikuvaid eosinofiile ei ole lõpuni uuritud, teatud autorite arvates on madudel eosinofiilid ikkagi tuvastatavad ja kirjeldatavad. Madude vereanalüüside eosinofiilide referentsväärtuste vahemikuks võetakse 0–1%.

## [[Inimene|Inimestel]]
### Terminoloogia

Eosinofiilid on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse *[[Terminologia Histologica]]*-sse.

### Laboratoorne hematoloogia

Eosinofiilide hulk veres on küllalt kõikuv ja varieeruv näitaja, mis sõltub mitmetest teguritest. Eosinofiilide arvu vereproovis määratakse erinevaid automatiseeritud laboratoorse diagnostika meetodeid kasutades.  

**Eosinofiilide normväärtused vere automaatuuringu põhjal**

## Patoloogia

Eosinofiilidega seostatakse inimestel mitmeid allergilisi ja haiguslikke seisundeid, näiteks eosinofiilia, eosinofiilne granuloom, eosinopeenia, eosinofiilne gastroenteriit jpt.

## Viited

 
## Välislingid

*Sissekanne ''Terminologia Histologica''-s H2.00.04.1.02017: Eosinophilus. Eosinofiil
*Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
*Valgevererakkude muutused - eosinofiilia
*Veterinary & Aquatic Services Department, Drs. Foster & Smith, Eosinophilic Disease in Cats
*Conditions Associated with Increased Eosinophils
*Helene F. Rosenberg, Kimberly D. Dyer & Paul S. Foster, Cellular features of eosinophils., Eosinophils: changing perspectives in health and disease, Nature Reviews Immunology 13, 9-22 (Jaanuar 2013), doi:10.1038/nri3341, veebiversioon (vaadatud 25.04.2014) (*inglise keeles*)
Tartu Forseliuse Kool

**Tartu Forseliuse Kool** on põhikool Tartus.

Kool on nimetatud Bengt Gottfried Forseliuse auks. Varem on kool kandnud nimesid *Tartu Forseliuse Gümnaasium, Tartu 8. Keskkool* ja *Johannes Semperi nimeline Tartu 8. Keskkool*.

Kooli kauaaegne kirjandusõpetaja oli Vello Saage, mistõttu kutsuti kooli ka Saage kooliks.

Kool asub Tartus Tähe tänaval, Forseliuse pargi vastas.

Septembrist 2013 hakkas kool töötama põhikoolina.

## Vaata ka
*Forseliuse seminar

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Ivi Drikkit "Jällenägemiseni, kollane kass!" Postimees, 5.07.2011 (mälestused kooli algusest ja ajaloost)
Üksik merelennusalk

**Üksik merelennusalk** oli aastatel 1932–1939 Tallinna Lennusadamas paiknenud sõjaväeosa. 

Selle eelkäijad olid:
*1919 *merilennu(väe) rühm*
*1919 *merilennu(väe) salk*
*1919–1921 *merilennu(väe) rühm*
*1921–1924 *merilennusalk*
*1924–1926 *Lennuväerügemendi merelennueskadrill*

16. juulil 1932 asutati Üksik Merelennusalk, mis tegutses kuni 21. maini 1939. Pärast seda pandi üksiku merelennusalga ülesanded Tallinnas baseerunud 3. lennuväedivisjonile.

## Viited
Ülemiste veepuhastusjaam

**Ülemiste veepuhastusjaam** (ka *Tallinna veepuhastusjaam*) on ettevõtte Tallinna Vesi üks kahest veepuhastusjaamast (teine on Paljassaare reoveepuhastusjaam). See asub Tallinnas aadressil Järvevana tee 3.

## Ajalugu
1924. aastal sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks, arhitekt Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal. Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänapäevani. Jaama rajas aastatel 1925–1927 Suurbritannia firma W. Patterson Engineering Co Ltd. Jaam sai lõplikult valmis 1929. aastal. 

### Tehnilised andmed ja taristu
Veepuhastusjaama võimusus oli 24 000 kuupmeetrit vett ööpäevas, vesi läbis nii mehaanilise kui ka keemilise puhastuse. Kogu protsess kestis kokku umbes kaks tundi.

1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruseline kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud. 

### Sõjaaegsed purustused
1941. aastal sai Tallinna filterveevärk sõjategevuse tõttu märkimisväärseid purustusi. Õhku lasti ja hukkus täiesti filterveevärgi pumbamaja koos laboratooriumi ja mõne muu ruumiga, terveks jäi filter koos tagavara- ja settimisbasseinidega. Veepuhastusjaama pumbahoone purustati II maailmasõjas hiljem ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal.

### Kronoloogia
*1925. aasta 10. septembril pandi veepuhastusjaamale nurgakivi
*1927. aasta 29. novembril anti Tallinna Filterveevärgi Ülemiste veepuhastusjaam käiku
*1947–1950 – jaama rekonstrueeriti
*1964 – settebasseinid ehitati ümber hõljuva kihiga selititeks
*1965 – veepuhastusjaama laiendati
*1971 – veepuhastusprotsessis hakati kasutama mikrofiltreid
*1979 – valmis Ülemiste veepuhastusjaama uus maja
*1987 – võeti kasutusele automaatne juhtimis- ja kontrollsüsteem Damatic
*1997 – veepuhastusprotsessis eelosoonina võeti kasutusele osoon
*2003 – veepuhastuskemikaal (koagulant) alumiiniumsulfaat asendati alumiiniumpolükloriidiga (PAX)
*2005 – rekonstrueeriti vana veepuhastusjaama 10 000 m³ joogiveemahuti
*2007 – automaatjuhtimissüsteem Damatic asendati uuema süsteemiga Damatic DNA

## Viited

## Kirjandus
* Tiia Pedusaar, Arvo Järvet. ''Pealinna veevarustus: minevik ja tänapäev.'' Eesti Loodus. 6/2005.
Morfosüntaks

**Morfosüntaks** on keeleteaduse haru, mis uurib grammatilisi kategooriaid ja keeleüksusi, millel on nii morfoloogilised kui ka süntaktilisi omadusi ning mida saab seetõttu defineerida nii morfoloogiliste kui ka süntaktiliste kriteeriumide järgi.

## Viited
Noorte Meeste Kristlik Ühing (rahvusvaheline organisatsioon)

**Noorte Meeste Kristlik Ühing** (lühend **NMKÜ**; inglise keeles *Young Men's Christian Association*, *YMCA* või *the Y*) on ülemaailmne kristlik organisatsioon, kuhu kuulub üle 58 miljoni liikme 125-st kohalikust (nt Saksamaa, Eesti) ühingust. Ühingu asutas Londonis 6. juunil 1844 George Williams.

## Noorte Meeste Kristlik Ühing Eestis

Eestis loodi NMKÜ 1924. aastal.

Aastal 1994 Noorte Meeste Kristlik Ühing ja Noorte Naiste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.

## Viited
Berģi

**Berģi** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna  osa pindalaga 5,706 km². Berģi asub Jugla järve kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Bukulti, kagus aga Brekšiga. 3099 elanikku (2010). 

Berģi asub Jugla järve äärsel alal. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mille suhteline kõrgus on 8–12. Kõrgeim tipp on Baložkalnsi luide, mis ulatub 22 meetrit üle merepinna. 

Keskajal läbis Berģi asumit Gauja (Koiva) äärde viiv tee (*Via magna*). Jugla järve äärde tekkis aastal 1625 Bonaventura mõis, seal asusid ka Berģi ja Baložkalnsi külad.

Baložkalns liideti Riiaga aastal 1863. Seal tegutses alates XVIII sajandist postijaam, kus asus ka kõrts. Ülejäänud osa asumist liideti Riiaga aastal 1974.

Aastal 1924 rajati Jugla järve äärde Läti Vabaõhumuuseum. Hiljem sai muuseum enda käsutusse ka Bonaventura mõisa hooned. Samal ajal tekkis maareformi tagajärjel asumi aladele veel Jugla küla ehk teise nimega Jugla park. Berģi asumis asub Garkalne valla administratsioon.

## Välislingid
*Berģi koduleht (*läti keeles*)