open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülenurme Muusikakool

**Ülenurme Muusikakool** on muusikakool Tartu maakonnas Ülenurmes aadressil Tartu maantee 5.

## Ajalugu
Ülenurme Muusikakool alustas tööd 1989. aasta sügisel. Kool kasvas välja Ülenurme Keskkooli juures tegutsenud muusikaklassist, kus õppis üle 50 õpilase ja lapsi õpetas 5 pedagoogi.

Kool sai klassiruumid Ülenurme Keskkooli hoones, kus käib õppetöö käib siiani. Õpinguid alustas 79 õpilast, kellest enamik oli pillimänguga tutvust teinud juba muusikaklassis. Kooli õppekavva lisandus uusi erialasid. Lisaks klaverile, akordionile, trompetile ja flöödile sai nüüd õppida ka viiulit, klarnetit, saksofoni, kannelt ja kitarri. Lapsi asus õpetama 11 pedagoogi – muusikaklassi seni viiele lisandus kuus uut eriharidusega õpetajat. Aastate jooksul on lapsi õpetanud 43 pedagoogi. 2007/2008. õppeaastal töötab koolis 18 õpetajat.

Kooli sõpruskoolid on Elva Muusikakool ja Heinola Muusikakool Soomes.

## Ülenurme Laulustuudio
Muusikakoolis tegutseb alates 1999. aastast Ülenurme Laulustuudio. Stuudio asutaja ja ühtlasi ka tegevjuht on Ursel Oja.

## Direktorid
*1989–1998 Vello Voltein
*alates 1998 Ülle Andreson

## Sümboolika
Koolil on märk, mille saab rinda iga lõpuklassi õpilane 1. septembri avaaktusel, oma sümboolika ja kooli lipp, mille sisseõnnistamine Tartu Pauluse kirikus toimus 2000. aastal. Lipuvärvid on valge ja sinine. Lipul on kujutatud kooli logo ja kooli nimi.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Eva-Riitta Siitonen

**Eva-Riitta Siitonen** (neiupõlvenimi **Hautamäki**; sündinud 31. mail 1940 Helsingis) on Soome poliitik, endine Helsingi linnapea.  

Ta sai tuntuks Yleisradio diktorina, olnud ka MTV3 diktor. 1983–1989 kuulus ta Rahvusliku Koonderakonna liikmena Soome parlamenti. 

1990–1996 oli ta Uusimaa maavanem. Ta sai Helsingi linnapeaks 1996. ja jäi pensionile 2005. aastal, kui linnapeaks sai Jussi Pajunen. 2009. aastal kuulus ta asendusliikmena Euroopa Parlamenti.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe II klassi teenetemärk
*2005 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
Angara mäestik

**Angara mäestik** (vene keeles *Ангарский кряж*) on mäestik Aasias Venemaa Irkutski oblastis. Paikneb Kesk-Siberi lavamaa kaguosas Ida-Sajaanist Alam-Tunguska jõgikonnani. Kulgeb umbes 800 km edela-kirde suunas. 

Kõrgus kuni 1022 meetrit (teistel andmetel 946 meetrit. 

Mäestiku kirdeosa on kaetud lehistaigaga, edelaosa männikutega.

## Viited
Sälkorg

**Sälkorg** on järskude veerudega ja V-kujulise ristlõikega org, mis on iseloomulik varases arenguastmes jõgedele. Sälkorg tekib põhja kiire uuristuse tagajärjel suure languga aladel.

Väga sügavat ja kitsast sälkorgu nimetatakse ka kuristikuks.

## Vaata ka
*Kanjon
*Ruhiorg
Veer

**Veer** on negatiivse pinnavormi (maapinnasüvendi, näiteks  oru või lohu) perve ja põhja vaheline kallak külg. 

Püstist veeru nimetatakse seinamiks.

## Vaata ka
*nõlv
*mandrinõlv
Mutualism

**Mutualism** on kahe eri liiki organismi vaheline suhte tüüp ökosüsteemis, millest mõlemad liigid saavad kasu (näiteks suureneb nende elumus).

Sarnane organismidevaheline suhe on ka protokooperatsioon, kus liikidevaheline suhe on ajutine ja fakultatiivne.

Mutualism mängib võtmerolli ökoloogias ja evolutsioonibioloogias. Näiteks on mutualistlikud suhted olulised maismaaökosüsteemi talitlemiseks, sest 90% taimedest sõltub suhtest seente mükoriisaga, kuna see varustab taime anorgaaniliste ühendite ja mitmete mikroelementidega. Vaatamata selle suhte tüübi olulisusele on see võrreldes teiste liikidevaheliste suhetega (näiteks kiskluse ja parasitismiga) pälvinud ajalooliselt märksa vähem tähelepanu.

## Vaata ka
*bioloogilised interaktsioonid
*protokooperatsioon
Lammorg

**Lammorg** on suure tasase lammiga jõeorg. Lammorg tekib siis, kui aeglaselt voolav jõgi kulutab peamiselt jõesängi külgi ja kaasa kantud setted aegamisi põhja vajuvad.

Lõuna-Eestis on üks paremini väljakujunenud lammorge Piusa jõe alamjooksul.

## Viited
Moldorg

**Moldorg** on nõgusa põhjaga mollitaoline org, kus põhi läheb veerudeks üle sujuvalt, perved on eristatavad.
Ohře

**Ohře** (tšehhi keeles; saksa keeles *Eger*) on jõgi Kesk-Euroopas, Elbe vasakpoolne lisajõgi.

Algab Weißenstadti lähedalt Fichtelgebirgest ja voolab valdavalt ida ja kirde suunas. Suubub Litoměřice linna lähedal vasakult Elbesse.

Jõe pikkus on 316 km, millest 65 km on Saksamaal. Jõe valgla pindala on 5614 km².

Ohře ääres asuvad Cheb, Loket, Sokolov, Karlovy Vary, Klášterec nad Ohří, Kadaň, Žatec, Louny, Libochovice, Budyně nad Ohří ja Terezín.

## Viited
Beitostølen

**Beitostølen** on küla ja talispordikeskus Norras Innlandeti maakonnas Øystre Slidre vallas. Külas on ligi 300 elanikku.

Beitostølen asub Jotunheimeni mägedes kõrgusel ligi 900 meetrit üle merepinna. Seal on mitmeid mäesuusatamiseks ja murdmaasuusatamiseks kohandatud radu ning neil korraldatakse iga aastal laskesuusatamise ja murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappe.

## Välislingid

* http://www.beitostolen.com/
* http://beitostolen.no/
Russelli hüpotees

**Russelli hüpotees** on oletus, et maailm tekkis viis minutit tagasi koos fossiilidega, mäluga jms põhjuslike jälgedega. 

Bertrand Russell esitab selle raamatus "The Analysis of Mind" (1921, lk 159–160), et illustreerida meie teadmise piire. 

Teadusfilosoofias on probleemiks, miks on ratsionaalne eelistada sellele teisi teooriaid ja hüpoteese ning miks teadus seda teeb.

Ludwig Wittgenstein kasutab raamatus "Tõsikindlusest" seda näidet sageli, pidades selle hüpoteesi eituses kahtlemist tähendusetuks.
Tore Ruud Hofstad

**Tore Ruud Hofstad** (sündinud 9. augustil 1979 Lørenskogis) on Norra endine murdmaasuusataja.

2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis Hofstad 4×10 km teatesõidus kuldmedali ja oli ühisstardiga jälitussõidus teine. Kaks aastat hiljem 2005. aasta MM-il Oberstdorfis kuulus ta jälle kuldmedali võitnud Norra teatemeeskonna koosseisu 4×10 km teatesõidus ja tuli ka võitjaks esimest korda suurvõistluste kavas olnud sprinditeatesõidus koos Tor Arne Hetlandiga, lisaks sai ta pronksmedali 15 km sõidus.

Esimese ja seni ainsa maailma karikasarja etapina võitis ta Kuusamos 27. novembril 2005 15 km vabalt.

Hofstad esindab spordiklubi Lillehammeri Skiklub.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 20 km ühisstardiga jälitussõidus (10 km klassikat+10 km vaba)
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  **maailmameister** 6×1,2 km (vaba) sprindi teatesõidus
**  pronksmedal 15 km vabalt
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Tore Ruud Hofstad osales 49 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile neljal korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*
Tallinna 9. Keskkool

**Tallinna 9. Keskkooli** nime on eri aegadel kandnud mitu Tallinna üldhariduskooli.

***[[1940]]–[[1946]]** kesklinnas tegutsenud Tallinna 9. Keskkool oli loodud Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledži ja Riikliku Inglise Kolledži ühendamisel. Kooli likvideerimisel loodi sellest **[[Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool]]**, mille nüüdisaegne õigusjärglane on **[[Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium]].
***195?–1961** asus Tallinna 9. Keskkool kesklinnas aadressil Kevade tänav 4. Tegemist oli eesti õppekeelega kooliga. Nüüdisajal tegutseb samas hoones [[Tallinna Laste Kunstikool]].
***1977–1989** asus Tallinna 9. Keskkool [[Väike-Õismäe]]l aadressil Õismäe tee 130. Selle kooli nüüdne nimi on **Tallinna Õismäe Gümnaasium'''.
Karstilehter

**Karstilehter** on vees lahustuvate kivimite pinna sisse tekkinud korrapärane, koonusjas, liua- või vannitaoline süvend. Karstilehter on karstipiirkondades tavalisim pinnavorm. Selle diameeter võib olla 1 kuni mitusada meetrit, sügavus on tavaliselt mõni meeter. Karstilehtri põhjas võib olla vett neelav ava (pugem ehk ponoor).

## Vaata ka
*Xiaozhai Tiankeng
*Karr
*Karstikoobas
*Kurisu
*Salajõgi
*Seenkalju
*Stalaktiit
*Stalagmiit
*Stalaktaat

## Välislingid
Sängorg

**Sängorg** on jõeorg, mis koosneb ainult jõesängist.

Sängorgu esineb kohati Emajõel.

Sängorg on tüüpiline väikestele jõgedele ja ojadele, mis on geoloogilises mõttes noored.
Säng

***Säng** on voodi või muu magamisase.
***[[Säng (hüdroloogia)|Säng]]** on jõeoru osa, kus pidevalt voolab vesi - jõesäng ja voolusäng.
***[[Säng (tehnika)|Säng]]** on tööpingi või muu masina osa, millele kinnituvad masina sõlmed.
Kallas

**Kallas** on veekogu (tavaliselt jõge või väikest järve) ääristav maariba. 

Ookeanide, merede ja suurte järvede kallast nimetatakse rannaks.

Vooluveekogude ning merede ja suurte järvede kaldavööndi elustikku nimetatakse liikuvaveeliseks ehk lootiliseks elustikuks. Veekogude kallastel elavaid loomi aga ripikoolideks.

## Jõgede kaldaid

Pilt:Bosque River bank.jpg|Bosque jõe kallas, Texas, USA
Pilt:Yellow Bank River.jpg|Namoi jõe kallas, Austraalia
Pilt:Bank of Yenisei River.jpg|Jenissei jõe kallas, Venemaa
Pilt:Lena River bank (synchroswimr).jpg|Leena jõe kallas, Venemaa
Pilt:Lena River bank trees (synchroswimr).jpg|Leena jõe kallas, Venemaa
Pilt:Shing Mun River Bank.jpg|Shing Mun jõe kallas, Hongkong, Hiina
Pilt:Palawan - River Bank.jpg|Palawani jõe kallas, Filipiinid
Pilt:Yangzi river ship yard on river bank.jpg|Jantse jõe kallas, Hiina
Pilt:Aït Benhaddou along river bank.JPG|Aït Benhaddou linn Marokos jõe kaldal


## Vaata ka
*Kallasrada

## Viited
Karstikoobas

**Karstikoobas** on maa-alune tühik – koobas, mis on tekkinud kergesti lahustuvate kivimite (lubjakivi, dolomiit, marmor, kips jm) lahustumise ja langetuste tagajärjel.

Karstikoobastes võivad esineda maa-alused järved ja salajõed. Karstikoopas võivad tekkida tilkekivid: laes stalaktiidid ja koopa põrandal koonusjad stalagmiidid.
Vladimir Kornijenko Eragümnaasium

**Vladimir Kornijenko Eragümnaasium** oli vene õppekeelega kool Tallinnas Lasnamäel, mis asutati 1991. aastal. 2003. aasta sügisel oli koolis 209 õpilast.

Kooli aadress oli Pallasti tänav 41.

Kooli direktor oli Vladimir Kornijenko.

## Vaata ka

*Sakala Eragümnaasium

## Välislingid

*Eesti parimas vene koolis käib koolitöö inglise keeles, Eesti Ekspress, 29.08.2008
*Uus kool napsas teise 40 õpetajat, 6. august 2009
Hamari vald

**Hamari vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas Lillehammeri lähedal.

Valla keskus on Hamar.

2019. aastani kuulus vald Hedmarki maakonda.

## Sõpruslinnad

## Viited
Tuloma

**Tuloma** on alevik ja raudteejaam Murmanski oblasti Kola rajoonis Koola poolsaarel, samanimelise valla keskus. Asub Tuloma jõe ääres.
Gällivare

**Gällivare** (soome keeles *Jällivaara*, põhjasaami keeles *Jiellevárri* ja *Váhčir*, meä keeles *Jellivaara*) on tiheasustusega paikkond, Gällivare valla halduskeskus Norrbotteni läänis Rootsis Lapimaal 100 kilomeetrit polaarjoonest põhja pool. 

Pindala on 7,48 km² ja elanikke 8480 (2005).

Gällivares peetakse murdmaasuusatamise maailmasarja etappe. 

## Viited
Karr

**Karr** on karstuvate kivimite pinna sisse tekkinud lahustumisuure. 

Nende sügavus on tavaliselt mõnest sentimeetrist kuni 2 meetrini. Enamasti on karrid tekkinud voolava vee toimel, harvem mere- või järvelainete toimel. 

Eestis esinevad karrid näiteks Kõmsis ja Vaika saartel.

## Eesti karre
*Rangu karrid
*Vilsandi ja Vaikade karrid
Jaanus Sorokin

**Jaanus Sorokin** (sündinud 9. veebruaril 1986 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 

Mänginud üle 50 korra  Eesti jäähoki koondises. 5-kordne Eesti meister jäähokis.

Klubid: HC Panter, Tartu Välk 494, Tallinna Stars, Big Diamonds. Samuti Tšehhi ja Soome klubides.
Hauts-de-Seine'i departemang

**Hauts-de-Seine'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Asub Pariisist läänes. Seal asuvad Pariisi eeslinnad, sealhulgas La Défense.
Jaguneb 36 vallaks.

## Vaata ka
Hauts-de-Seine'i departemangu haldusüksuste loend
## Viited
Harilik mailane

**Harilik mailane** (*Veronica officinalis*) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. 

Rahvapäraseid nimetusi: *jooksjarohi*, *paistetuse rohi*, *eerenprüüs*, *hundihamba rohi*.

## Eristamine külmamailasest
Harilik mailane esineb Eestis veidi harvem kui külmamailane.

Kui külmamailane on enam-vähem püstise varrega, siis hariliku mailase vars on suuremas osas roomav, tõusva õisikuosaga. Erinevalt külmamailasest on tema õied heledamad ja väiksemad. Külmamailase varrel on kaks karvarida, hariliku mailase vars on üleni karvane.

## Raviomadused
Ravimiks kogutakse mailase ürti – taime ülemist osa koos õitega. 

Hariliku mailase teega ravitakse hingamisteede põletikke ja köha, ent ka mao-, soole-, põie- ja neeruhaigusi. Mailaseteed soovitatakse juua ka neil, kel raskusi mõtlemisega, aju väsinud või esineb tasakaaluhäireid. On arvatud, et harilik mailane vähendab veresoonte lubjastumise ohtu.
 
Taime nimetus "mailane" võib olla tulnud sellest, et koduarstid ravisid taimega mailaste (maa-aluste vaimude) läbi inimese keha külge tulnud haigusi, nagu vistrikke, ohatisi vms. Peale määrides on tema keedistega ravitud nahahaigusi, sügelisi ja mädaneid haavapõletikke. 

## Välislingid
* 

*Harilik mailane
Peeniseluu

**Peeniseluu** (ladina *os penis* või *baculum*) on enamikul imetajatel peenises asuv luu. Inimesel peeniseluud ei ole. Mitmetel inimahvlastel on peeniseluu taandarenenud.

Peeniseluu morfoloogiat on kasutatud lähedaste liikide eristamiseks.

*[[Oosik]]* on Alaska eskimotel suurte mereloomade poleeritud ja nikerdatud peeniseluu.

## Välislingid
*Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia, ERR, 19.12.2016
Sophiko Tšhiaureli

**Sofiko Tšiaureli** (gruusia keeles სოფიკო ჭიაურელი; 21. märts 1937 Thbilisi – 2. märts 2008 Thbilisi) oli nõukogude ja gruusia näitleja.

Sofiko Tšiaureli sündis Thbilisis tuntud näitleja Veriko Andžaparidze ja tuntud režissööri Mihheil Tšiaureli peres. Lõpetas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi. Aastatel 1960–1964 ja alates 1968 oli K. Mardžanišvili nimelise akadeemilise teatri näitleja, aastatel 1964–1968 Šotha Rusthaveli nimelise akadeemilise teatri näitleja.

Oma loomingulise elu jooksul mängis üle 100 osa teatris ja filmides, sealhulgas filmides "Granaatõuna värv" (1968), "Мелодии Верийского квартала" (1973), "Древо желания" (1976), "Otsige naist" (1982), "Покаяние" (1984) jm.

Tema abikaasa oli Kote Mahharadze, tuntud gruusia näitleja ja spordikommentaator.

## Tunnustus
*1976 Gruusia NSV rahvakunstnik
*1979 Armeenia NSV rahvakunstnik
Central Park

**Central Park** on suur haljasala, mis asub New Yorgis Manhattani saare keskosas. 

Park on edela–kirdesuunalise ristküliku kujuline, mille pikkus on 4,1 km, laius 830 m ja pindala 3,4 km². Seda piiravad 59th Street ja 110th Street tänavad, mis pargi juures kannavad nimesid Central Park South ja Central Park North, ning Fifth Avenue ja Eighth Avenue puiesteed – neist viimane kannab pargi juures nime Central Park West. Üksnes Fifth Avenue kannab ka pargi juures Fifth Avenue nime.

Pargi neljas nurgas asuvad: Columbus Circle, Frederick Douglass Circle, Duke Ellington Circle ja Grand Army Plaza.

Parki haldab vastavalt lepingule New Yorgi linnavalitsuse parkide ja puhkealade osakonnaga eraomanduses olev mittetulundusühing Central Park Conservancy, mille president on ametikohast tulenevalt Central Parki administraator.

Central Parkis asuvad Strawberry Fieldsi aed ja loomaaed Central Park Zoo.

Park ehitati perioodil 1853–1878. Selle projekteerisid maastikuarhitektid Frederick Law Olmsted ja Calvert Vaux. Pargi rajamisel likvideeriti 1857. aastal seal varem asunud Seneca Village, mis oli 1825. aastal asutatud afroameeriklaste asula.

Parki külastab igal aastal üle 45 miljoni inimese. Pargis asub Ramble mets, kus kevadel ja sügisel peatuvad rändlinnud.

Pargis asub Metropolitani Kunstimuuseum, mis on Ameerika Ühendriikide külastatuim muuseum.

## Veekogud
*Harlem Meer
*Jacqueline Kennedy Onassis Reservoir
*Conservatory Water
*The Pond and Hallett Nature Sanctuary

## Vaata ka
*Balto mälestusmärk
*Sheep Meadow

## Viited

## Välislingid
* 
* Central Parki koduleht
Laevaehitus

**Laevaehitus** on tööstusharu, mis tegeleb veesõidukite tootmise ja remondiga laevatehastes.

Laiemas tähenduses hõlmab laevaehitus ka teadusalade kompleksi, mis uurib ehitatavaid laevu ja ehitusprotsessi. Selle alla kuuluvad laevateooria, laevaarhitektuur, laevade projekteerimise teooria, laeva jõuseadmete teooria, laeva ehitusmehaanika ja laevaehituse korraldamine.

## Laevaehitus Eestis
Suurim valdkonna ettevõte Eestis on laevaehitus- ja -remondikontsern BLRT Grupp, millele kuuluvad laevatehased Tallinnas, Klaipedas ja Turus. Laevaehitusega tegelevad veel Reval Shipbuilding ja Baltic Workboats AS, laevadetailide tootmisega Loksa Laevatehase AS.

Laevaremondiga tegeleb SRC Group AS ja LTH Baas AS, samuti spetsialiseeritud ettevõtted, näiteks laevamasinate remondiga tegelevad Diesel Service ja Ship System Diesel Service.

Väikelaevade ja paatide ehituse ja remondiga tegeleb Eestis mitu väikeettevõtet ja -töökoda.

2011. aasta aprillis algas Marek Vahula algatusel üleriigiline projekt "Laevade mälestus", et tähistada mälestusmärkidega kõik Eesti rannajoone seni tähistamata umbes 60 muistset laevaehituskohta. Ettevõtmine teostub Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi egiidi all.

## Laevaehitus antiikajal
Antiikajal ehitati kaubalaevu ja trieere kaldal. Valmis laevakered lohistati merre rullikutel köite ja talide abil. Laevu viimistleti kai ääres. Tihtimisplats asus sellest tuleohu tõttu eraldi. Laevu remonditi ellingutel ja seal ehitati ka väiksemaid laevu. Hellenismiajastul ehitati isegi 110–130&nbsp;m pikkusi hiigellaevu ja nende ehitamiseks pidi olema mingi dokk, ainult selliste dokkide ehitus on tänapäeval teadmata.

Antiikaja laevaehitus oli väga tootlik. Näiteks laev "Syrakusia", mille kogumahutavus oli 3300, valmis aastaga. Roomlased ehitasid kriisi ajal 210 eKr kõigest 4 kuuga 240 alusest koosneva laevastiku.

Vana-Kreeka suurim laevaehituskeskus (nagu ka sõja- ja kaubasadam) asus kuni Peloponnesose sõja lõpuni Ateenas. Pärast seda oli tähtsaim laevaehituskoht Sürakuusas ja veel hiljem Aleksandrias.

## Viited

## Kirjandus
* Kustav-Olimar Laigna (1932-2006) "Laevateooria" 1999
* Marek Vahula "Laevade Mälestus-Eestimaa Laevaehituspaigad". Tallinn, 2024. (ISBN 978-9916-9943-2-0).
Orv

**Orv** ehk **nišš** on arhitektuuris ühest küljest avatud müürisüvend, poolümara, täisnurkse või hulknurkse kujuga. Nišše kasutatakse seina kujunduselementidena ning neid tuntakse alates antiikarhitektuurist.

## Galerii

Pilt:0194 - Taormina - Naumachie - Foto Giovanni Dall'Orto, 18-May-2008.jpg
Pilt:Sepulcro del IX Señor de Moguer, Monasterio de Santa Clara (Moguer) - 2011.jpg


## Vaata ka
*Alkoov

## Viited
Kokoda

**"Kokoda"** on 2006. aastal valminud Austraalia film. Film räägib Teise maailmasõja ajal Uus-Guineas Kokoda rajal võidelnud Austraalia 39. pataljoni ühe jao meeste lahingutest jaapanlaste vastu 1942. aastal.
Ajalooline laev

**Ajalooline laev** on laevaehituse ja laevanduse ajaloo näidisena säilitatav laev (muu veesõiduk) või selle samal eesmärgil originaalkujul valmistatud koopia. 
## Kirjeldus
Ajaloolisi laevu on sageli hoitud hoolimata vanusest sõidukõlblikena ja neile on tehtud, võrrelduna moodsate laevadega, mõningaid meresõiduohutuse nõuete erandeid. Ajaloolisi laevu kasutatakse sageli veeturismiks või väljaõppeks.

Euroopas koondab ajaloolisi laevu European Maritime Heritage.

## Ajaloolised laevad Eestis
Eestis loetakse õiguslikult ajalooliseks laevaks laev, mille vanus ületab reisilaeval 35 aastat ja muul laeval 40 aastat ning millel ei ole tehtud olulisi ümberehitusi ja valdavalt on säilitatud ehitusaegsed materjalid, või sellise laeva koopia, mille ehitamisel on kasutatud algupäraseid või algsetega sarnaseid ehitusmaterjale. 

Ajaloolise laevana ei käsitata kauba- ja kalalaeva, mis tegeleb oma põhitegevusega väljaspool kohaliku rannasõidu piirkonda.

Eestis koondab ajaloolisi laevu Ajalooliste Laevade Selts.

## Vaata ka
* Ateena harta – Veneetsia harta – Firenze harta – Barcelona harta
* Merekultuur
* Muuseumlaev
* Ajalooliste Laevade Selts

## Viited

## Välislingid
*Haapsalu sai taas ühe puulaeva võrra rikkamaks, 1925–26 Spithamnis ehitatud kaljas Hoppet jõudis koju. 20. september 2011
* Barcelona Charter - Wikipedia
* Eesmärk 11 – Merekultuuripärandi ja -traditsioonide säilimine on tagatud. Riiklik arengukava „Eesti merenduspoliitika 2012-2020”, valitsus.ee
Maskiga mehe eksitus

**Maskiga mehe eksitus** (inglise keeles *masked man fallacy*) on arutlusviga, mille puhul identse osutusega tähistajate asendamine tõeses väites võib viia väära väiteni. 

Nimi tuleb näitest "Ma ei tea, kes maskiga mees on". See võib olla tõene ka juhul, kui maskiga mees on Heldur ja ma tean, kes Heldur on.  

Maskiga mehe eksituse ühe kuju võib kokku võtta järgmiselt: 

*Eeldus 1: Ma tean, kes *X* on.
*Eeldus 2: Ma ei tea, kes *Y* on.
*Järeldus: Järelikult *X* ei ole *Y*.

Probleem tuleb sellest, et eeldused 1 ja 2 võivad olla korraga tõesed isegi juhul, kui  "*X*" ja "*Y*" osutavad samale isikule. Võtame arutluse: "Ma tean, kes mu isa on. Ma ei tea, kes on varas. Järelikult minu isa ei ole varas."  Kui isa on varas ja kõneleja seda oma isa kohta ei tea, siis on eeldused tõesed ja järeldus väär. Seega on tegemist arutlusveaga. 

Kui keegi ütleb: "Ma ei ta, kes maskiga mees on," siis ta peab muu hulgas silmas: "Kui ma tean, kes maskiga mees on, siis ma ei tea, et ta on maskiga mees." Maskiga mehe eksitus ei arvesta seda.

## Vaata ka
*Osutuslikult läbipaistmatu kontekst
*Identsuse transitiivsus

Artikli kirjutamisel on kasutatud inglise vikipeedia artiklit seisuga 2. märts 2008
Nitrosomonas

***Nitrosomonas*** on perekond ellipsikujulisi kemoautotroofseid mullas, aga ka nahal elavaid baktereid.

Nitrosomonas on tähtis lämmastikuringes, kuna ta muundab ammoniaagi nitrititeks (nitrosatsioon). Selle kemosünteetilise protsessi läbi saavad nad ka eluks vajaliku energia. 

## Vaata ka
*Nitrifikatsioon
*Nitrosatsioon
**[[Nitrobacter]]*
Nitrobacter

***Nitrobacter*** on mullas elavate bakterite perekond. 

*Nitrobacter* mängib olulist rolli lämmastikuringes, oksüdeerides mullas nitritid nitraatideks. Nende poolt läbiviidavat protsessi kirjeldab keemiline võrrand:

NO2- + 1/2O2 -> NO3-

## Vaata ka
**[[Nitrosomonas]]*
*Nitrifikatsioon
Ökoloogiline nišš

**Ökoloogiline nišš** ehk **ökonišš** ehk **nišš** on ökoloogia mõiste, mis iseloomustab liigi või populatsiooni suhtumuslikku positsiooni eripära ökosüsteemis. 

## Niši parameetrid
Nišši kirjeldatakse kui liigiomast piirkonda graafikul, mille telgedeks on erinevate biootiliste ja abiootiliste keskkonnategurite muutuvad väärtused. Vastavalt konkurentsi välistamise reeglile (ehk Gause reeglile) ei saa kaks liiki hõivata täpselt sama nišši samas keskkonnas pikka aega. 

Mõistet "ökoloogiline nišš" kasutas esimesena loodusteadlane Joseph Grinnell oma 1917. aasta teadustöös "The niche relationships of the California Thrasher". 

Niši mõistet populariseeris eriti tuliselt 1958. aastast G. Evelyn Hutchinson. 

Eristatakse **fundamentaalset** ja **realiseerunud nišši**. Esimesel puhul on tegu kogu keskkonnatingimuste kompleksiga (bioloogilised ja füüsilised), milles organism on võimeline eksisteerima. Realiseerunud nišš tähendab aga eelmisest kitsamaid keskkonnatingimusi, kus organism on tugevalt kohastunud.

Eri liikidel võivad eri kohtades olla sarnased nišid ning samad liigid võivad eri kohtades hõivata erinevaid nišše. 

Mõnikord, kui taimi ja loomi introdutseeritakse uutesse niššidesse, võivad nad hõivata uusi nišše või ka pärismaiste liikide nišše, tõrjudes viimaseid välja, ja saada (kahjulikeks) võõrliikideks. 

## Vaata ka
*nišš (täpsustus)
*ökoloogiline sobitumine

## Viited
.pl

**.pl** on Poola Interneti tippdomeen. See loodi 1990. aastal.

Domeeni registreerimist haldab NASK (Naukowa i Akademicka Sieć Komputerowa).

2008. aastal ületas domeeni alla registreeritud veebisaitide arv miljoni piiri, 2013. aastal oli saite üle 2,4 miljoni.
Mügarbakterid

**Mügarbakterid** (*Rhizobium*) on perekond gramnegatiivseid mullabakterid, kes seovad õhust lämmastikku. 

Mügarbakterid elavad sümbioosis liblikõieliste taimedega, kelle juuremügarates (noodulites) nad seovad ensüümi nitrogenaasi abil õhust molekulaarse lämmastiku ning varustavad (seda enne ammooniumiks muutes) sellega taime. 

Iseseisvalt, ilma sümbioosis olemata mügarbakterid õhust lämmastikku omastada ei suuda.

Üks levinuim mügarbakterite klassifikatsioon on järgmine:
**Rhizobium leguminosarum* – moodustab mügarad herne, läätse, viki ja seaherne perekonna liikidel
**Rhizobium trifolii* – ristikul ja lutserni liikidel
**Rhizobium phaseoli* – Ameerikast pärit aedoaliikidel
**Rhizobium meliloti* – mesika ja lutserni liikidel
**Rhizobium japonicum* – sojaoa liikidel
**Rhizobium lupini* – lupiini ja seradelli liikidel

## Vaata ka
*Lämmastikusidumine

## Viited
Majandusgeograafiline asend

**Majandusgeograafiline asend** on mingi territooriumi (regiooni, piirkonna, riigi, asula jms) asend oluliste selle territooriumi majanduslikut arengut mõjutavate tegurite suhtes. Need tegurid on maavarade leiukohad, teedevõrk, tööjõud, kapital, suured majanduskeskused jne. Puulammas on nuub

## Riigi (piirkonna) majandusgeograafilise asendi kirjeldamise plaan
Kooligeograafias saab kasutada majandusgeograafilise asendi kirjeldamisel järgmist plaani:

# Asend naaberriikide suhtes.
# Asend peamiste maanteede, raudteede ja mereteede suhtes.
# Asend peamiste kütise- ja toorainebaaside, tööstus- ja põllumajanduspiirkondade suhtes.
# Asend peamiste toodangu turustamispiirkondade suhtes.
# Majandusgeograafilise asendi ajaline muutus.
# Üldjäreldus majandusgeograafilise asendi riigi majanduse arengust ja paiknemist mõjust.
Nõmme Muusikakool

**Nõmme Muusikakool** on munitsipaalhuvikool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Pärnu maantee 320. 

Kooli direktor on Indrek Vijard.

## Ajalugu

Kool alustas tööd 1952. aastal endises Nõmme algkoolile kuulunud hoone teise korruse ruumides. 1959. aastal lahkus sealt algkool ja õppehoone kuulub Nõmme Muusikakoolile. 1963. aastal valmis juurdeehitisena kooli kontserdisaal, mis mahutas umbes 200 inimest ja 1973. aastal kolmekorruseline klassiruumidega majaosa. 

Algselt kuulus see hoone Nikolai von Glehni asutatud vorstivabrikule. Aastatel 1936–1940 tegutses hoones Nõmme Muuseum.

## Õppetöö
Esimesel õppeaastal õppis koolis 64 õpilast, keda juhendas 11 õpetajat. 1961. aastal oli koolis 245 õpilast ja 22 õpetajat. 1972/73. õppeaastaks oli õpilasi 345, õpetajaid 45. Õppeaastal 2005/2006 õppis muusikakoolis 420 õpilast ja õpetas 63 õpetajat.

## Erialad
Nõmme Muusikakoolis on võimalik õppida järgmistel erialadel: klaver, viiul, vioola, tšello, klassikaline kitarr, flööt, klarnet, oboe, saksofon, trompet, metsasarv, tromboon, bariton, tuuba, akordion, löökpillid.

## Kollektiivid
*Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester, asutatud 1992. aastal, dirigendid Ülo-Mattias Sõro, Indrek Vijard
*Nõmme Muusikakooli Kammerkoor, asutatud 2000. aastal, dirigent Indrek Vijard
*Nõmme Muusikakooli Kammerorkester, asutatud 2003. aastal, dirigent Jüri-Ruut Kangur
*Nõmme Muusikakooli Brass Tärkamine, dirigent Aigar Kostabi
*Keelpilliorkester
*Flöödiansambel
*Akordioniansambel.

## Viited

## Välislingid
* Nõmme Muusikakooli koduleht
* Nõmme Muusikakooli põhimäärus. Tallinna Linnavalitsuse määrus nr 77. 15. oktoober 2008

* Sirje Tohver. Esinemisrõõmust suuremat rõõmu ei ole. / Õpetajate Leht, 8. mai 2009
Rietschen

**Rietschen** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

## Vallaosad
Altliebel (*Stary Lubolń*), Daubitz (*Dubc*), Feldhäuser, Hammerstadt (*Hamoršć*), Heidehäuser, Neu-Daubitz, Neuhammer, Neuliebel (*Nowy Lubolń*), Nieder Prauske, Rietschen (*Rěčicy*), Teicha (*Hatk*) ja Walddorf.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Kaelakeeafäär

**Kaelakeeafäär** oli intsident, mis leidis aset 1780. aastatel Louis XVI õukonnas ja kuhu oli segatud tema abikaasa, kuninganna Marie Antoinette. Afäär põrmustas Marie Antoinette'i niigi halva maine ja jättis mulje, et ta on seotud katsega riigilt raha välja petta. Kahjustada sai kogu monarhia maine ja see on üks sündmustest, mis viis Prantsuse revolutsioonini.

## Sündmused
Jeanne de Valois-Saint-Rémy pärines Valois'de dünastia Prantsuse kuninga Henri II sohilapsest ja seega osaliselt kuninglikku verd naisterahvas, kes Bourbonide valitsusajal oli jäänud ilma kõikidest oma varadest. Eesmärgiga saada tagasi oma valdused ning tiitel pöördus ta õukonda ning esitas arvukalt palvekirju kõrgelseisvaile isikuile, sealhulgas kuninganna Marie-Antoinette'ile, ent need jäeti loomulikult rahuldamata. Kättemaksuhimulisena mõtles ta välja keerukad mahhinatsioonid: ta leidis tänavakõrtsist ühe näitlejatari, kes oli täpipealt kuninganna nägu. Tolle abiga veenis ta kuninganna põlu alla sattunud kardinal Louis-René de Rohani, et kuninganna on valmis kardinalile andestama, kui too talle imekauni teemantkee kingib. Tegelikult olid juveliirid seda keed juba varem Marie-Antoinette'ile müüa pakkunud ning too oli sellest keeldunud, sest riigikassa oli üpris tühi, isiklikku raha tal nii palju ei olnud – ning lisaks ei olnud ta sugugi nii ükskõikne rahakulutaja, kui temast hiljem üritati muljet jätta. Kee oli liigagi uhke, koosnedes 657 teemandist, nii et juveliirid olid selle alla kinni pannud kõik oma vahendid, mistõttu üritasid nad seda paaniliselt ja tulutult Euroopa kroonitud peadele maha müüa. Kui ka Marie-Antoinette ehtest keeldus, oli neil silme ees terendamas pankrot. Ent Jeanne de Valois tõi kohale kuninganna nägu näitlejahakatise, korraldas tolle kohtumise kardinaliga ning saatis kardinalile kuninganna nimel mitmeid kirju ning mees läkski intriigide õnge. Hiljem mõnitas Marie-Antoinette teda kohtus, et kas kardinal tõesti arvas, et kuninganna, kes talle juba 15 aastat pole sõnagi öelnud, ühe kee pärast temale andestaks. Afääri lõpptulemus oli see, et Jeanne de Valois põgenes keega Inglismaale, rahvas aga pidas kogu afääri eest vastutavaks õnnetut Marie-Antoinette'i, kes asjas täiesti süütu oli. Kardinal de Rohan anti kohtu alla ning saadeti Bastille vanglasse, seal istudes hakkas ta järk-järgult oma varasid müüma, et kee eest siiski maksta. Maksukohustuse pärandas ta ka oma järeltulijaile, kes vahelduva eduga makseid jätkasid. See oli üks põhjuseid, miks prantsuse rahvas teda veel rohkem põlgama hakkas, ning kuna sündmus juhtus vahetult enne Prantsuse revolutsiooni puhkemist, nähakse selles ka ühte revolutsioonile kaasaaitavat tegurit.

Mis sai keest, on tekitanud kõvasti poleemikat. Ühtede väitel müüs Jeanne kee kivi kivi haaval maha, teiste väitel müüs ta selle maha tervelt ning hiljem on mitmed kirjanikud (teiste seas näiteks Carole Nelson Douglas) oma romaanides kee saatuse üle mõtisklenud. Kogu kaelakeeafäärist kirjutas pika, mahuka ja põhjaliku raamatu Alexandre Dumas; selle järgi on tehtud ka film.
Quitzdorf am See

**Quitzdorf am See** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Horscha (*Hóršow*), Kollm (*Chołm*), Petershain (*Hóznica*), Sproitz (*Sprjojcy*) ja Steinölsa (*Kamjentna Wólšinka*).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Igor Černov

**Igor Černov** (Tšernov, Чернов) (18. märts 1943 Oktjabrski küla, Gorki oblast – 21. märts 2025 Joensuu) oli kirjandusteadlane ja semiootik. 

Lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene filoloogina. Töötas Juri Lotmani kateedris, olles aastatel 1966, 1968–1969, 1972–1993 Tartu (Riikliku) Ülikooli vene kirjanduse kateedri õppejõud. Aastatel 1993–1997 oli ta semiootikaprofessor ja Tartu Ülikooli semiootika osakonna juhataja. 

## Artikleid eesti keeles
* (nimekuju Igor Tšernov), "Lenin kui kirjamees kaasaegsete pilguga" (ajakirjast "Lef", 1924) – Looming 1970, nr 1, lk 109–123
* (nimekuju Igor Tšernov), "Bahtin ja tema romaaniuuringud" (kirjandusteadlase 75. sünnipäevaks) – Looming 1970, nr 12, lk 1913–14
* "Asi ja idee kultuuris" (väärtusorientatsioonide süsteemist) – Looming 1973, nr 12, lk 2050–69
* "Teoreetiline kirjandusteadus: teadmiste vormid, struktuur ja eripära" – Keel ja Kirjandus 1977, nr 4, lk 193–199 ja nr 5, lk 264–270
* "Juri Lotman ja kirjandusliku mõtte areng" – Looming 1982, nr 2, lk 270–276
* "Katastroofi semiootikast: sissejuhatavaid marginaale" – Kultuurileht nr. 43, lk. 11–12, 22. nov. 1996. Taastrükk Acta Semiotica Estica 10: 197–200. (2013)

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Pere
Tema isa oli Apolloni Tšernov, Narva-Jõesuu õpetaja ja Tallinna Kunstiinstituudi marksismi-leninismi õppejõud.
Ta oli abielus Ann Maltsiga.

## Kirjandus
*Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 64, artikli autor Naftoli Bassel 
*Salupere, Silvi 2013. Igor Černov 70. *[[Acta Semiotica Estica]]* 10: 193–197. (Sisaldab tema bibliograafia.)
*Pilv, Aare 2013. Černov. *[[Acta Semiotica Estica]]* 10: 200–203.

## Viited
Přerov

**Přerov** (saksa keeles *Prerau*) on statutaarlinn Tšehhis Olomouci maakonnas, Přerovi ringkonna halduskeskus. Asub Bečva jõe ääres. 

Přerov sai linnaõigused 1256. aastal, linna on esmamainitud 1141. aastal.

Přerovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited

## Välislingid
*Přerovi koduleht
Viljandi rippsild

**Viljandi rippsild** (ka **Viljandi linnusepargi rippsild**) on jalakäijate rippsild Viljandi lossimägedes, riiklik ehitismälestis ja üks Viljandi linna sümboleid.

Sild on 50 meetri pikkune, malmist portaalidega ja neetliidetega kinnitatud profiilterasest tarindiga.

## Ajalugu
Silla valmistas 1879. aastal Riia firma Felser & Co ja see asus algselt Tarvastu ordulinnuse vallikraavil, kus see kergendas Tarvastu mõisniku von Mensenkampffi pereliikmete juurdepääsu linnuse varemetes asuvale kabelile.

1930. aastal kinkis mõisahärra Karl von Mensenkampff silla metallosad ja kandetrossid Viljandi linnale. 1931. aastal paigaldas Werner Eldringi metallitööfirma silla Viljandi lossimägedesse üle 15 meetri sügavuse Suuroru.

1995. aastal rekonstrueeriti sild põhjalikult Viljandi Rotary Klubi eestvedamisel ja Viljandi Metall AS teostusel.

## Galerii

Viljandi linnuse pargi rippsild 181.JPG
Viljandi linnuse pargi rippsild 183.JPG
Foot bridge in Viljandi.JPG
Viljandi suspension bridge.JPG
Bridge in Viljandi - panoramio.jpg


## Vaata ka
* Viljandi lossimäed
* Varese sild

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Kuzin

**Vladimir Semjonovitš Kuzin** (vene keeles Владимир Семёнович Кузин, 15. juuli 1930 – 5. oktoober 2007 Moskva) oli vene suusataja, kes esindas tollast Nõukogude Liitu 1950. aastatel. 

1956. aasta taliolümpiamängudel Cortina d'Ampezzo´s sai ta kuldmedali 4×10 km teatesõidus.

Kuzini parimad tulemused maailmameistrivõistlustel olid 1954. aasta MM-il Falunis, kui ta tuli maailmameistriks nii 30, kui ka 50 km distantsil ning sai veel hõbemedali 4×10 km teatesõidus.

Kuzinit autasustati Lenini ordeniga 1957. aastal.  

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1956  Cortina d'Ampezzos
**  olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1954  Falunis
**  **maailmameister** 30 km 
**  **maailmameister** 50 km
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

## Välislingid
*
Kriton

"**Kriton**" on Platoni filosoofiline dialoog (vestlus), mis toimub Kritoni ja Sokratese vahel. Kriton pöördub vanglas asuva Sokratese poole ettepanekuga aidata Sokrates vanglast välja, st aidata Sokratesel põgeneda. Kriton ja teised on valmis selleks raha kulutama. Kriton ütleb Sokratesele, et ta ei keelduks enda päästmisest, kuna paljud austavad ja armastavad Sokratest. Kritoni arvates reedab surres Sokrates ka oma pojad, kelle eest ta võiks hoolt kanda ja neid kasvatada. Kriton tunneb muret ka enda pärast, kuna kardab, et siis hakkab enamik inimesi teda ja tema sõpru süüdistama arguses, et nad ei suutnud Sokratest vanglast päästa. Sokratese ja Kritoni vestluse käigus puudutatakse õigluse ja ebaõigluse teemat. Sokrates ütleb "inimestele halba teha on seesama, mis ebaõiglane olla" ja "ebaõiglusele ei tohi vastata ebaõiglusega". Ka seaduse rikkumine on ebaõiglane, sest seadus on teatud kokkuleppe ja selle rikkumine vale. Sokrates on seisukohal, et ta on teinud riigiga lepingu, mille järgi ta peab alluma seadustele. Sokrates ei lase ennast Kritonil veenda ja jääb vanglasse, kuna leiab, et see on õiglane. 

## Välislingid
*Dialoog inglise keeles
Serž Sargsjan

**Serž Sargsjan** (armeenia Սերժ Սարգսյան; sündinud 30. juunil 1954 Stephanakerdis) on Armeenia poliitik, aastatel 2007–2008 Armeenia peaminister ja 9. aprillist 2008 kuni 9. aprillini 2018 Armeenia president. 

17.–23. aprillini 2018 oli ta taas Armeenia peaminister, kuid pidi ulatuslike meeleavalduste tõttu ametist lahkuma.

Aastatel 1971–1979 õppis Sargsjan Jerevani Riiklikus Ülikoolis filoloogiat. Vahepeal, 1972–1974 läbis ta ajateenistuse Nõukogude armees. 1975–1979 töötas ta Jerevani elektrotehnikatehases lukksepana.

Pärast ülikooli lõpetamist 1979. aastal hakkas Sargsjan tegema karjääri algul komsomoli ja siis NLKP liinis. Ta töötas komsomoli Stephanakerti linnakomitee osakonnajuhataja, teise sekretäri ja esimese sekretärina, seejärel partei Stephanakerti linnakomitee propagandaosakonna juhatajana ja oli lõpuks Mägi-Karabahhi oblastikomitee esimese sekretäri abi.

Mägi-Karabahhi sõja ajal oli Sargsjan mitme lahingu planeerija ja teda peetakse Armeenia ja Mägi-Karabahhi sõjavägede üheks loojaks. 1989–1993 juhatas ta Mägi-Karabahhi enesekaitsekomiteed. Ühtlasi oli ta 1990–1993 Armeenia NSV Ülemnõukogu saadik. 1993–1995 oli ta Armeenia kaitseminister ja 1995–1996 Armeenia riikliku julgeoleku valitsuse ülem, seejärel Armeenia riikliku julgeoleku minister. 1996–1999 oli ta Armeenia riikliku julgeoleku ja välisminister, 2000–2007 Armeenia kaitseminister. Lisaks oli ta 1999–2007 Armeenia presidendi juures oleva riikliku julgeoleku nõukogu sekretär ja 1999–2000 ühtlasi presidendi administratsiooni juhataja.

2006. aastal astus Sargsjan Armeenia Vabariikliku Partei liikmeks. 2007. aasta novembris valiti ta erakonna esimeheks. Alates 4. aprillist 2007 kuni 9. aprillini 2008 oli ta Armeenia peaminister.

19. veebruaril 2008 võitis ta Armeenia Vabariikliku Partei ja presidendi Robert Khotšharjani toetusel presidendivalimised ja astus ametisse 9. aprillil 2008.

Sargsjan on Jerevani ülikooli nõukogu esimees ja 2004. aastast Armeenia Maleföderatsiooni president.

## Tunnustus
*2000 – Artshahhi kangelane

## Välislingid

* Serž Sargsjan
*Serž Sargsjan FIDE andmebaasis
Külmutustehnika

**Külmutustehnika** on tehnika haru, mis tegeleb ümbritsevast keskkonnast madalama temperatuuri tekitamise ja säilitamisega.

## Vaata
* Külmutusagens
* Külmuti
* Soojusvahetus
* Soojuskandja
* Soojuspump

## Välislingid
* International Institute of Refrigeration (*inglise ja prantsuse keeles*)
Kliima- ja kütteseadmed

**Kliima- ja kütteseadmed** ehk **küte ja ventilatsioon** (inglise keeles *heating, ventilation and air conditioning*, lühend **HVAC**) on "lühend, millega tähistatakse ruumi kütte, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimist".

## Vaata ka
* Konditsioneerimine
* Küte
* Sisekliima
* Soojuspump
* Ventilatsioon

## Viited

## Välislingid
Ağdam

**Ağdam** on linn Aserbaidžaanis Mägi-Karabahhist idas, 26 km kaugusel Xankəndist. Aastatel 1993–2020 oli linn Armeenia poolt okupeeritud ja asustamata.

Linna on esmamainitud 17. sajandil. 1828 sai linna õigused.
Armeenia väed vallutasid linna 1993. aasta juulis. Pärast järgnenud rüüstamist on linn täielikult varemetes ja inimtühi. 1970. aastal oli linnas 21 300 elanikku, 1989. aastal umbes 28 000.
Anders Södergren

**Hans Anders Södergren** (sündinud 17. mail 1977 Söderhamnis) on Rootsi murdmaasuusataja, kes on võitnud mitu suurvõistluste medalit.

Södergren sai 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 50 km distantsil vabastiilis hõbemedali, kaotades võitjale Martin Koukalile 15 sekundiga. Lisaks sõitis ta 4×10 km teatesõidus avavahetuse Rootsi meeskonnas, kes sai Norra ja Saksamaa järel pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos sõitis ta teatesõidus teist vahetust ja sai jälle pronksmedali. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli järjekordne pronksmedal teatesõidus. 2009. aasta MM-il Liberecis võitis Södergren hõbemedali. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris aitas ta teatesõidus Rootsil võita kuldmedali; Södergren kolmandat vahetust. 2011. aasta MM-il Oslos suusatas ta samuti kolmandat vahetust, kui võideti hõbemedal.

2014. aasta taliolümpiamängudel avatseremoonial Sotšis kandis ta Rootsi lippu.

Maailma karikasarjas on Södergren võitnud kolm etappi. Esimese etapivõidu sai ta 50 km vabatehnikadistantsil Holmenkollenis 11. märtsil 2006. Lisaks on ta olnud neli korda teine ja seitse korda kolmas (seisuga 15. jaanuar 2015).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2006  Torinos
**  pronksmedal teatesõidus
* 2010  Vancouveris**
**  **olümpiavõitja''' teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  hõbemedal 50 km vabastiilis
**  pronksmedal teatesõidus
* 2007  Sapporos
**  pronksmedal teatesõidus
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal suusavahetusega sõidus
* 2011  Oslos
**  hõbemedal teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Tavadistantside karikas
** 3. koht 2006

Anders Södergren on osalenud (seisuga 28. märts 2015) 164 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudnud poodiumile 14 korda, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Anders Södergren FIS-i kodulehel 
*Koduleht rootsi keeles
Tony Bennett

**Tony Bennett** (sünninimega **Anthony Dominick Benedetto**; 3. august 1926 New York – 21. juuli 2023 New York) oli Ameerika Ühendriikide tunnustatud pop- ja džässlaulja. Ta võitis kokku 17 Grammy auhinda. 

Tony Bennett oli tuntud oma sügava hääle ja pika muusikukarjääri poolest, mis kestis üle 70 aasta. 2014. aastast laulis ta duette koos Lady Gagaga.

Bennett oli ka maalikunstnik. Kunstnikunime **Anthony Benedetto** all on tema maalid olnud näitustel nii Ameerikas kui ka mujal maailmas.

## Viited

## Välislingid
* Tony Bennetti koduleht
* Video: Tony Bennett - Somewhere Over The Rainbow (kontserdilt Leedsis)
Arthur Roy Clapham

**Arthur Roy Clapham** (24. mai 1904 – 18. detsember 1990) oli inglise botaanik.

Hariduse sai ta Cambridge'i ülikoolis, hiljem oli 1944–1969 botaanikaprofessor Sheffieldi ülikoolis. 

Ta võttis kasutusele mõiste "ökosüsteem". Peamiselt tuntud taimegeograafina.

## Tunnustus
*1959 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1972 – pälvis Linné medali
Elenktika

**Elenktika** ehk **elenktiline meetod** oli Platoni dialoogides meetod, millega Sokrates viis vestluskaaslased kimbatusse ja nõutusse (apooriasse). 

## Vaata ka
*Maieutika
*Sokraatiline meetod
*Protreptika
Adolf Pauk

**Adolf Pauk** (13. jaanuar (vkj)/ 27. jaanuar 1902 Narva, Peterburi kubermang – 28. august 1941 Soome laht) oli Eesti poliitik (kommunist), EK(b)P Keskkomitee sekretär kaadrite alal.

## Elukäik
Adolf Paugu isapoolne vanaisa oli mõisa sepp Väike-Maarjas. Tema isa töötas puusepana ehitustel. 1912–1914 õppis Pauk Narva algkoolis (vene kirikukoolis), 1914–1915 [Jamburg]]i poeglaste algkoolis ning 1915–1919 Jamburgi kõrgemas algkoolis. Ühtegi kooli ta ei lõpetanud.

Suviti oli ta kohalikes taludes karjapoiss. 1918 oli tema isa Jamburgi töölisühingu liige ja võttis osa maakorraldustööst. Eesti Vabadussõja ajal põgenes perekond 1919. aasta juunis Loodearmee valgekaartlaste eest Narva.

1921. aastast 1922. aasta juulini töötas ta Narvas ehitustöödel ning seejärel 1922. aasta septembrini Harjumaal Linnamäe hüdroelektrijaamas lihttöölisena. Sealt kolis ta Narva, kus 1924. aasta 21. jaanuarini töötas Päevalehe kontoris käskjalana. 

## Poliitiline tegevus
Töölisliikumisest hakkas Pauk osa võtma 1922. aasta augustis, kui Narva Linnakomitee ta Eestimaa Töörahva Partei liikmeks võttis. 1923 sai ta Eestimaa Töörahva Partei juures oleva Noorte Komitee sekretäriks. Sama aasta sügisel organiseeris ta EKNÜ Keskkomitee ülesandel Narva Kommunistliku Noorsoo ühingu.

Adolf Pauk oli Töörahva Ühise Väerinna kandidaat Narva linnavolikogu valimistel. 1924. aasta novembris 149 protsessil mõisteti ta eluks ajaks sunnitööle. Vanglast vabanes ta 1938. aasta 7. mai amnestiaga. Seejärel töötas pool aastat Narvas L. Mölderi juures saapapealsetegijana. Oktoobrist 1938 kuni maini 1940 oli kopsuhaige (vanglas oli ta põdenud luutiisikust). 

1939. aasta mais saadeti Adolf Pauk Narva linna hoolekande kaudu Taagepera kopsuhaigete sanatooriumi. Mais 1940 lahkus ta sanatooriumist ja asus tegutsema EKP Narva Komitees; oli EK(b)P KK Illegaalse Büroo volinik Narvas. 

1940. aasta juunis sai ta EK(b)P Narva linnakomitee sekretäriks (kinnitatud EK(b)P KK büroo otsusega 31.oktoober 1940) ning 1941. aasta jaanuarist oli ta ka Eesti NSV Narva linna Täitevkomitee liige. Oli ka Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu ja Ülemnõukogu I koosseisu Presiidiumi liige. 

21. jaanuar 1941. aastal kinnitati Adolf Pauk EK(b)P KK büroo otsusega EK(b)P Keskkomitee sekretäriks kaadrite alal.

Nõukogude–Saksa sõja puhkedes osales Adolf Pauk Narva töölispolgu formeerimisel, mis arvati 8. armee 11. laskurdiviisi. Kuulus EK(b)P KK büroo otsusega loodud põrandaalusesse parteikeskusse.

Adolf Pauk hukkus Tallinnast taganemisel Balti laevastiku sõjalaeval "Jakov Sverdlov" Soome lahes.

## Isiklikku
Tal oli kolm nooremat venda. Tema lellepoeg oli jurist Kaarel Paas.

## Välislingid
*Паук Адольф Юханович
*Pauk, Adolf. EKP liige aastast 1923. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
Jaak Nanilson

**Jaak Nanilson** (1880 – 16. august 1924) oli eesti poliitik. 

Nanilson kuulus II Riigikogu ja Pärnumaa maakonnanõukogu koosseisu. Nanilson sai Riigikogu liikmeks Töörahva Ühise Väerinna nimekirja järgi Alice Leevaldi asendusliikmena, kuid hiljem sai temast iseseisvate sotsialistide rühma liige. Seejärel avaldati kommunistlikus ajakirjanduses tema kohta ähvardusi. 1924. aasta 16. augusti õhtul tapeti ta Viljandimaal Abja raudteejaama lähedal tema abikaasa Anu Nanilsoni nähes tundmatuks jäänud mõrtsuka poolt. Kommunistlikes lendlehtedes kiideti see tegu heaks. Kommunistid avaldasid kaks üleskutset, kus nad end avalikult Nanilsoni tapjateks tunnistasid ja töörahvale soovitasid "Pärnumaa proletaarlastest eeskuju võtta." Lahkunu mälestuseks tõusti kolm päeva hiljem juhataja ettepanekul parlamendisaalis püsti. Oma toolidesse jäid Töörahva Ühise Väerinna saadikud. Saalis kõlasid hüüded: “Mõrtsukad istuvad!”, “Röövlid!”, “Häbi!”. Veidi hiljem teatas kõnetoolist TÜV-i rühma liige Johannes Jürna: ikka tuldagu ja "…waadaku nende rühm läbi, kas neil on weremärkisid küljes." 1. detsembriks 1924 oli arreteeritud vähemalt 12 kahtlusalust, mis takistas Pärnumaal 1. detsembri mässu organiseerimist. 

Protsess Jaak Nanilsoni mõrvas kahtlustatavate üle toimus Viljandi-Pärnu rahukogus 10.–12. juulil 1926. Kõik kohtualused mõisteti tõendite puudumisel õigeks. Jaak Nanilsoni asemel sai Riigikogu liikmeks Boris Kumm.

## Viited

## Välislingid
*Rahvasaadik terrori ohvriks. Päevaleht, 19. august 1924
Roosna-Alliku allikate kaitseala

**Roosna-Alliku allikate kaitseala** (ka *Roosna-Alliku külmaallikate kaitseala*) on kaitseala Paide linnas. Kaitseala pindala on 46 hektarit. See asutati 1981. aastal, kaitsmaks Roosna-Alliku külmaallikate ala ja sealseid talvitujaid linde, eriti veelinde. 

Kaitseala asub Roosna-Alliku maastikukaitseala territooriumil.
Definitely Maybe

**"Definitely Maybe"** on Suurbritannia rokkansambli Oasis debüütalbum, mis ilmus 30. augustil 1994.

Briti kõigi aegade parimate albumite edetabelis  sai Oasise debüütalbum esikoha (teise koha sai sama bändi teine väljalastud plaat "(What's the Story) Morning Glory?").

## Lugude nimekiri

* Rock'n'Roll Star – 5:23
* Shakermaker – 5:10
* Live Forever – 4:38
* Up in the Sky – 4:28
* Columbia – 6:17
* Supersonic – 4:44
* Bring it on Down – 4:17
* Cigarettes & Alcohol – 4:50
* Digsy's Diner – 2:32
* Slide Away – 6:32
* Married with Children – 3:12
Vooluklapp

**Vooluklapp** on hüdro- või pneumosüsteemi komponent. Vooluklapi ülesandeks on vedeliku või gaasi voolu suunamine süsteemi sees ja vooluhulga reguleerimine eesmärgiga muuta täiturseadmelt saadava liikumise kiirust.
Sügisball

**"Sügisball"** on Mati Undi romaan, mis ilmus 1978. aastal ajakirjas Looming ja 1979. aastal raamatuna.  

2007. aastal tehti selle ainetel samanimeline film.

Nii raamatut kui ka filmi käsitletakse põhjalikult kogumikus "Sügisball", mis on ilmunud teise numbrina sarjas "Etüüde nüüdiskultuurist" (koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetajad Mari Laaniste ja Jaak Tomberg; Tallinn–Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühm, 2010, 181 lk., ISBN 978-9949-446-57-5).