open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaljo Käärik

**Kaljo Käärik** (14. märts 1917 Pärnu – 14. märts 2008 Stockholm) oli eesti keemik ja metallurgiateadlane.

Ta lõpetas 1935. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1944. aastal anorgaanilise keemia ja värviliste metallide metallurgia alal *cum laude* Tallinna Tehnikaülikooli, saades magistrikraadi. Ta oli EÜS Põhjala liige.

Ta on töötanud keemiaõppejõuna Tallinna Tehnikaülikoolis. Sügisel 1944 põgenes ta Saksamaale, 1945. aastal siirdus Saksamaalt Rootsi. 

1951. aastal sai ta Stockholmi Kuninglikust Tehnikaülikoolist (rootsi keeles *Kungliga Tekniska högskolan*) tehnikalitsentsiaadi kraadi, tema litsentsiaaditöö oli uraani analüüsi probleemidest. 

Aastatel 1951–1984 oli ta Sandvik AB kõvasulamitehases keemiaosakonna ja labori juhatajana. Ta on viibinud firma ülesandel uurimistööl Suurbritannias, Prantsusmaal, Austraalias, Lõuna-Aafrikas ja USA-s. Ta on projekteerinud tehaseid Prantsusmaal Grenoble'is ja Austraalias. Tema nimel on mitu patenti uraani ja vanaadiumi tootmiseks ja üks patent mäepuuride alalt. Aastast 1982 oli ta mitme firma konsultant metallurgia alal.

Kaljo Käärik suri 14. märtsil 2008 Stockholmis ja ta maeti Stockholmi Metsakalmistule.

## Liikmesus
Ta oli Balti Humanistliku Ühingu asutajaid ja esimees, hiljem auliige; ta tegutses juhtivalt Eesti Rahvusfondis, Eesti Rahvusnõukogus, oli Rootsi Liberaalse Rahvapartei liige. Lisaks oli ta Eesti Keemia Seltsi auliige, Eesti Teaduslik Selts Rootsis liige, Balti Arhiivi juhatuse aseesimees. Ta oli Juhan Aaviku Seltsi ja fondi auliige, olles aastaid korrastanud selle muusikamehe suurt arhiivi.

## Isiklikku
Tema isa oli riigiametnik Theodor Käärik. Ta oli aastast 1950 abielus botaaniku ja metsateadlase Aino Käärikuga (neiuna Mathiesen), tema äi oli metsateadlane Andres Mathiesen. Nende poeg Andres Käärik oli Rootsi poliitik ja eesti aktivist Rootsis, tütar Aili-Reet Käärik on metsateadlane.

## Kirjandus
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=560
Aili-Reet Käärik

**Aili-Reet Käärik** (sündinud 30. jaanuaril 1957 Stockholmis) on eesti rahvusest Rootsi bioloog ja keskkonnateadlane.

Ta on lõpetanud Stockholmi Eesti Algkooli ja Skanstulli gümnaasiumi (Stockholmis) ning 1979. aastal Stockholmi Ülikooli, kus õppis bioloogiat, geograafiat ja keskkonnateadust. Aastatel 1985–1987 õppis ta Vancouveris Briti Columbia Ülikooli metsateaduskonnas, lisaks täiendas end 1987. aastal Viinis rahvusvahelises instituudis (International Institute of Applied Systems Analysis). 1993. aastal kaitses ta doktoriväitekirja bioloogias, tema doktoritöö oli seotud ühiskondliku planeerimise ja riigiteadusega.

Aastatel 1979–1984 töötas ta Stockholmi läänivalitsuse keskkonnaosakonnas. 1985. aastal siirdus ta kümneks aastaks Kanadasse. Ta on töötanud Kanada keskkonnaministeeriumis: aastatel 1986–1988 maakasutuse alal ja 1989–1993 märgalade kaitse alal; lisaks töötas ta 1989. aastal konsultandina Kanada metsandusministeeriumis. 1995. aastal töötas ta Brüsselis Euroopa Komisjonis keskkonnadirektoraadis. Samal aastal naasis ta Rootsi ja hakkas töötama keskkonnaministeeriumis elamumajanduse, planeerimise ja ehituse agentuuris. 2004. aastast töötab Stockholmi Kanada saatkonna poliitika- ja majandusosakonnas.

## Isiklikku
Tema isa oli keemik ja metallurgiateadlane Kaljo Käärik, ema on botaanik ja metsateadlane Aino Käärik (neiuna Mathiesen). Tema vanaisa oli riigiametnik Theodor Käärik, teine vanaisa oli metsateadlane Andres Mathiesen. Vend Andres Käärik (1954–2007) oli Rootsi poliitik ja eesti aktivist Rootsis.

Ta harrastab ratsutamist ja hõbeesemete valmistamist.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=560
Aquino lennujaam

**Aquino lennujaam** on lennujaam Itaalias Lazio maakonnas Frosinone provintsis Aquinos.

Lennujaama ajalugu sai alguse 1920. aastatel. Lennujaama hakati ehitama 1937. aasta veebruaris ning 1939. aasta 1. jaanuaril kvalifitseeriti see III klassi relvastatud lennujaamaks. II maailmasõja lõpust kuni 1971. aastani oli see sõjaväelennuväebaas, misjärel sai sellest tsiviillennuväli.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Õigus linnale

**Õigus linnale** on mõte ja deviis, mille 1968. aastal pakkus esimesena välja Henri Lefebvre oma raamatus "Le Droit à la ville". Lefebvre'i jaoks tähendab see "linnaelule muudetud ja uuendatud juurdepääsu nõudmist" – et linnaelanikel oleks õigus oma linnale. David Harvey on seda kirjeldanud nii:
:"Õigus linnale on midagi palju enamat kui individuaalne vabadus linna ressurssidele ligi pääseda: see on õigus linna muutes ennast muuta. Veelgi enam, see on ühine ja mitte individuaalne õigus, kuna see transformatsioon sõltub vältimatult kollektiivse jõu kasutamisest linnastumise protsesside ümberkujundamiseks. Tahan öelda, et vabadus oma linnu ja ennast luua ja ümber luua on üks väärtuslikemaid, kuid samas unarusse jäätumaid inimõigusi".

Fraasi "õigus linnale" on hakatud pruukima mitmesugustes tähendustes ja Marcelo Lopes de Souza on märkinud, et selle kasutamine on "moodi läinud". Samas on populaarsuse "hind tihti olnud Lefebvre'i mõiste trivialiseerimine ja rikkumine" ning ta kutsub üles kasutama seda mõtet selle algses radikaalses tähenduses. 

Mitmed liikumised, näiteks Lõuna-Aafrika Abahlali baseMjondolo hütiasukate (*shack dwellers*) liikumine, Ameerika Ühendriikide allianss Õigus Linnale (*Right to the City Alliance*), Hamburgis tegutsev skvotterite, üürnike ja kunstnike võrgustik Recht auf Stadt, ja erinevad liikumised Aasias ja Ladina-Ameerikas on mõtte elanike õigusest oma linnale oma võitlustesse inkorporeerinud. 

Brasiilias 2001. aastal vastu võetud linnastatuut põhineb mõtteviisil "õigus linnale" ja on aastatepikkuse ühiskondliku võitluse tulemus. Sel föderaalseadusel on kaks ülesannet. Esiteks tagada, et linna maa ja hoonete ühiskondlikku funktsiooni eelistataks nende kaubanduslikule väärtusele ehk linnaruumi kasutusväärtuse prioriseerimine võrreldes ärihuvidega. Teiseks tagada linnaelu demokraatlik korraldamine – et linnade planeerimine, ehitamine ja valitsemine alluks ühiskondlikule kontrollile.
## Viited
Benevento Olivola lennujaam

**Benevento Olivola lennujaam** on lennujaam Itaalias Campania maakonnas Benevento provintsis, 5 kilomeetri kaugusel Benevento keskusest põhjaloodes.

Lennuväli rajati 1930. aastate alguses Itaalia kuninglike õhujõudude (Regia Aeronautica) poolt Itaalia sõjalennuväe ja Saksamaa Luftwaffe operatiivbaasina. II maailmasõja ajal oli see kasutusel sõjaväelennuväljana. Praegu kasutab lennuvälja Benevento lennuklubi.

## Viited
Gremmeniella abietina

***Gremmeniella abietina*** on seeneliik tiksikulaadsete seltsist.

*Gremmeniella abietina* suguta arengujärk kannab nimetust *[[Brunchorstia pinea]]*.

## Rassid ja varieteedid

Mõned uurijad jaotavad seeneliigi Põhja-Ameerika, Euroopa ja Aasia rassiks. O. Petrini jt. (1989) on liigitanud kõik kolm rassi varieteeti *Gremmeniella abietina* var. *abietina* ja eraldi varieteedina veel *G. abietina* var. *balsamea*.

## Levila
Seeneliiki *Gremmeniella abietina* võib kohata Euroopas (sh Eestis), Jaapanis ja Põhja-Ameerikas.

## Metsapuude haigustekitajatena
Seeneliik *Gremmeniella abietina* on metsapuudel elav parasiitseen, kes nakatab okaspuid okaspuu-võrsevähki (peamiselt männipuid, aga ka kuusepuid, nulgi, lehiseid ja ebatsuugasid.

Seen *kodustab* kasvavad võrsepungad ja liigub edasi tüveni, kui seene levila on ulatuslik siis võib puu hukkuda.

## Viited

## Välislingid
* 

*William A. Ayer, Yumiko Hoyano, M. Soledade Pedras ja Ian van Altena Metabolites produced by the Scleroderris canker fungus, Gremmeniella abietina. Part 1, CAN. J. CHEM. VOL. 64, 1986  (*inglise keeles*)
*Sissekanne Invasive Species Compendium-is
*Krankheiten in Wort und Bild (*saksa keeles*)
*Gremmeniella abietina, European and Mediterranean Plant Protection Organization PM 7/92 (1), Diagnostics, Volume 39, Issue 3, Article first published online: 27 NOV 2009 (*inglise keeles*)
Marder 1

**Marder 1** on külma sõja ajal Lääne-Saksamaal valmistatud jalaväe lahingumasin. Esimesi jalaväe lahingumasinaid NATO-s.

## Ajalugu
Esimene seeriamasin valmistati 1971. aastal Rheinstahl AG ja Maschinenbau Kiel koostööna. Kokku on valmistatud umbes 3000 masinat, mis on peamiselt Bundeswehri teenistuses. Kõige levinum Marderi modifikatsioon on A3. Viimane võimalik versioon on Marder 1A5. Edasisest arendamisest on loobutud uue lahingumasina Puma kasuks.

Mardereid kasutati võrdlemisi edukalt lahingutes Talibaniga Afganistanis, aga kuumas kliimas tekitas probleeme konditsioneeri puudumine. Ühes IED-ga rünnatud masinas sai 1 sõjaväelane surma ja 5 vigastada.

## Kirjeldus

Masin on lihtsa ehitusega, kaalub 33 tonni ja arendab kiirust kuni 50 km/h. Kasutatud on osaliselt tanki Leopard 2 veermiku osi. Relvastuseks on 20 mm automaatkahur, 7,62 mm sünkroonkuulipilduja MG3 ja juhitav tankitõrjeraketisüsteem MILAN 2. Meeskond on 3-liikmeline, kellele lisandub 6–7 jalaväelast.

## Kasutajad

* : 280
* : 390
* : Tellitud 50 ühikut.
* : Tellitud 50 ühikut. Osa Saksamaa poolt Jordaaniale antud sõjalisest abist ISIS-e vastu võitlemiseks.
*  - Ukraina dessantvägede kasutuses 2023. aasta suve seisuga.

## Vaata ka

* BMP-1
* BMP-2
* Dardo (rauter)
* Puma (rauter)
* Tanque Argentino Mediano

## Viited
Peedi mänd

**Peedi mänd** ehk **Peedi talu mänd** on looduskaitsealune (harilik mänd), mis kasvab Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kaisma külas.

*1998. aasta andmetel on puu ümbermõõt 3,98 m (1,3) ja kõrgus 11 m (Eesti põlispuud. 1998. aasta andmed); Hendrik Relve andmetel jagas männipuu Kuldi-Jüri pettäiga Põlvamaal Eesti jämedaima tüvega mändide edetabelis 3.-4. kohta.

*2007. aasta andmetel on puu ümbermõõt 3,90 m (1,3) ja kõrgus 10,5 m (30 m) (T. Aasma, 2007).

Peedi mänd kanti looduskaitseobjektina põlispuude nimekirja 8. oktoobril 1958 kui omapärase võraga mänd.

Tänapäeval on Peedi mänd kaitstav loodusmälestis.

## Viited

## Välislingid
*
*
Universum (ajakiri)

**Universum** (**Universum-Extra**) oli ufoloogiline kuukiri, mida aastail 1992–1996 andis Viljandis välja AS Sünnimaa. 

Ajakirja toimetaja oli Viljo Saldre.

Aprillist 1992 kuni novembrini 1996 ilmus kokku 41 ajakirjanumbrit, sealhulgas kuni maini 1994 20 numbrit, aastail 1994–1995 kuus paarisnumbrit (1/2–11/12) ning 1995. aastal 7 ja 1996. aastal 8 numbrit Universum-Extra nimega.
Ca' Negra lennujaam

**Ca' Negra lennujaam**, tuntud ka kui **Ca' Negra lennuväli** (*Aviosuperficie di Ca' Negra*), on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Rovigo provintsis Ca' Negras (Loreo omavalitsusüksuse fraktsioon).

## Viited
Dranka

**Dranka** (ukraina keeles Дранка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 470.
Vinnõtsja rajoon

**Vinnõtsja rajoon** (ukraina keeles *Вінницький район*) on haldusüksus (rajoon) Ukrainas Vinnõtsja oblasti põhjaosas.  Selle halduskeskus on Vinnõtsja linn.

Rajoon moodustati 1923. aastal.

Seoses 2020. aastal toimunud haldusreformiga suurenes Vinnõtsja rajoon oluliselt. 2021. aasta seisuga elab Vinnõtsja rajoonis 652 126 inimest ja selle pindala on 6889 km². 2013. aastal elas rajoonis 78 461 inimest. Rajooni pindala oli enne haldusreformi 950 km².

Peamised jõed on Lõuna-Bug ja selle lisajõgi Desna.

Vinnõtsja rajoon on põllumajanduspiirkond. Põllumajandusettevõtted spetsialiseeruvad vilja ja suhkrupeedi tootmisele, loomakasvatuses liha- ja piimatootmisele.

## Külasid
Agronomitšne, Bohhonõkõ, Havrõšivka, Horbanivka, Hõžõntsi, Ilkivka, Ivanivka, Jakušõntsi, Kordõšivka, Luka-Meleškivska, Mizjakivski Hutorõ, Nekrassove, Parpurivtsi, Pereorkõ, Stadnõtsja, Zarvantsi, Žabelivka, Tjutkõ, Tsvižõn, Velõki Krušlõntsi, Vinnõtski Hutorõ.

## Viited

## Välislingid
* Vinnõtsja rajoonivalitsus
Csongrád

**Csongrád** on linn Ungaris Csongrád-Csanádi komitaadis, Csongrádi kreisi keskus. Asub Tisza jõe paremal kaldal.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Torino Aeritalia lennujaam

**Torino Aeritalia lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Collegno omavalitsusüksuse territooriumil. Torino ajalooline lennujaam kannab Edoardo Agnelli nime.

## Viited

## Välislingid
*Torino lennuklubi koduleht
Salerno Pontecagnano lennujaam

**Salerno Pontecagnano lennujaam**, tuntud ka kui **Salerno Pontecagnano "Costa d'Amalfi" lennujaam** (*Aeroporto di Salerno-Pontecagnano "Costa d'Amalfi"*), on lennujaam Itaalias Campania maakonnas Salerno provintsis Bellizzi ja Pontecagnano Faiano omavalitsusüksuste territooriumil, 21 kilomeetri kaugusel Salernost.

## Viited

## Välislingid

* Aeroporto Salerno Costa d'Amalfi
* Associazione culturale dedicata all'aeroporto
Kruvijoon

**Kruvijoon** on joon, mille kujundab punkt kruviliikumisel, s.t ühtlasel tiirlemisel mingi telja ümber ja samaaegsel ühtlasel nihkumisel telje sihis. Lõiku, mille võrra punkt nihkub ühe tiiru vältel, nimetatakse kruvijoone sammuks. Kruvijoon võib paikneda silindrilisel või koonilisel pinnal ja lõikub pinna moodustajatega  ühesuse nurga all. 

Kruvijoon on kas parema- või vasakukäeline. Kui kruvijoone telje suunas vaadates pöörleb kõver vaatajast eemaldudes päripäeva, siis on tegemist paremakäelise, vastasel juhul vasakukäelise kruvijoonega. Selline käelisus ei sõltu vaatleja asukohast: paremakäelist kruvijoont ei saa  pöörates vasakukäeliseks muuta.

Silindriline kruvijoon on defineeritav parameetriliste võrranditega. Paremakäelise kruvijoone võrrandid, kui kruvijoone teljeks on *z*-telg, saab esitada ristkoordinaatide kujul järgmiselt:
: x(t) = a\cos(t),\,
: y(t) = a\sin(t),\,
: z(t) = bt.\,
Siin on konstant a selle silindri raadius, mille pinnal kruvijoon on. Kui parameeter *t* suureneb, läbib punkt (*x*(*t*),*y*(*t*),*z*(*t *)) paremakäelise spiraali kujulist rada, kus tehakse täispööre ümber telje iga kord, kui *t* suureneb 2π/*b* võrra. Sel juhul on vahemaa 2π*b* võrdne kruvijoone sammuga.

## Viited
Keere

Keere on detaili silindrilise või koonilise kujuga sise- või välispinnale mööda kruvijoont moodustatud kindla profiiliga soon. Välis- ja sisekeerme koos kasutamine võimaldab masinaelemente lahtivõetavalt ühendada (keermesliide), muuta pöördliikumist sirgliikumiseks (käigukruvi) või üle kanda jõudu (kruvipress). 

Keermesliite kruvidel ja mutritel on peaaegu alation paremakäelised keermed. 

## Mõõtmine
Levinud keermete õigsust saab hinnata väliste parameetrite järgi: keerme diameeter, keerme samm ja keerme profiili nurk. ISO üldtarbelised meeterkeermed on enamjaolt 60-kraadise profiilinurgaga ja peamiselt on torukeermed 55-kraadise profiilinurgaga.

Keerme õigsust hinnatakse keermekammiga, mille abil on võimalik hinnata keermesammu ja keermenurka. Keerme sammu tuvastamiseks peab sobima nii keermeprofiil kui ka samm.

Keermete täpsemaks mõõtmiseks mõõdetakse keerme keskmist. Üks võimalus keerme keskmise mõõtmiseks on keermemikromeeter, mis võimaldab keerme keskmist mõõta täpsusega 0,01–0,05. Mõõteriista täpsus sõltub tootjast ja mõõteriista täpsusklassist. 

Keermetraatidega mõõtmist kasutatakse juhul, kui on vaja saada võimalikult täpne tulemus. Keermetraadiga mõõtmist saab teha ühe, kahe või kolme traadi meetodil. Väliskeerme keskmise läbimõõdu täpseks määramiseks kasutatakse kolme traadi meetodit. Keermetraat valitakse vastavalt keerme sammule. Keerme süvenditesse asetatakse ühele poole kaks traati, teisele poole üks traat, mõõdetakse suurust M ning arvutatakse keerme keskläbimõõt toodud valemite abil. Keerme keskläbimõõdu mõõtmisel on eriline tähtsus, et selle summaarne tolerants arvestab keerme sammu, profiili nurga ja keskläbimõõdu enese tolerantsi.


Fail: Keerme_mõõtmine_keermemikromeetriga.jpg |Keerme mõõtmine keermemikromeetriga
Fail: Keermemikromeeter.jpg |Keermemikromeeter
Fail: Keermekamm.jpg |Keermekamm
Fail: Keermekammiga_mõõtmine.jpg |Keermekammiga mõõtmine
 

## Vaata ka
*täisnurkkeere
*ümarkeeremine_keermemikromeetriga.jpg
*meeterkeere
*tollkeere
*torukeere
*koonuskeere
*koonus-torukeere
*tugikeere
*trapetskeere
*keermesliide
*keermesülekanne
*keermetamine

## Viited
Ekartee

**Ekartee** (prantsuse keeles *Écarté*) on Prantsusmaalt pärinev kaardimäng, mida mängitakse kahekesi.

Mäng oli populaarne 19. sajandil, tänapäeval mängitakse seda vähe.

Mängitakse 32 kaardist koosneva kaardipakiga (52 kaardiga pakist on eemaldatud kaardid kahest kuueni).
Rivolto lennujaam

**Rivolto lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Codroipo omavalitsusüksuse Rivolto fraktsioonis. Lennujaamale on antud lennuäss Mario Visintini nimi.

Rivolto lennujaam on esmajoones tuntud *[[Frecce Tricolori]]* ('Kolmevärvilised nooled') kodubaasina. Itaalia lennuväe 313. vigurlennu treeningsalka (*313º Gruppo Addestramento Acrobatico*) kuuluv *Frecce Tricolori* loodi 1961. aastal.

## Viited

## Välislingid

* 2° Stormo (*itaalia ja inglise keeles*)
Nitrotselluloosid

**Nitrotselluloos** ehk tselluloosnitraat on üldnimetus tselluloosi lämmastikhappeestritele. Need on ained, milles tselluloosi molekuli ühe elementaarlüli kohta sisaldub üks kuni kolm nitrorühma ja ühine omadus on ebastabiilsus ning kergestisüttivus.

Nitrotselluloos saadakse tselluloosi töötlemisel lämmastikhappega väävelhappe kui katalüsaatori juuresolekul, nimetatakse nitreerimiseks. Seejuures tselluloosi polümeerse ahela ühe elementaarlüli kolmest hüdroksüülrühmast võivad ühes, kahes või kõigis kolmes vesiniku aatomid asenduda nitrorühmaga, saadakse erineva nitreerimisastmega produktid [C6H10-x(NO2)xO5]n, milles x = 1, 2, 3.

Trinitrotselluloos (x = 3) on tuntud lõhkeaine, suitsuta püssirohu (püroksüliin) koostisosa.  Väiksema lämmastikusisaldusega produkte tarvitatakse tselluloidi, nitrolakkide, -värvide ja -liimide, filtrite tootmiseks.

## Vaata ka
*Tselluloos
*Keemiline plahvatus
*plahvatavad püksid
Kuningate kummardamine

**Kuningate kummardamine** on kristlikule ikonograafiale iseloomulik pilditüüp.

Kuningate kummardamise stseenides kujutatakse vastsündinud Jeesus-last tervitama saabunud kolme Hommikumaa tarka või kuningat, kes toovad Jeesusele kingitusi. Kuningaid kujutatakse eriealiste ja sageli eri rassidesse kuuluvatena, viidates kogu maailma ja kõigi rahvaste Messia-ootusele. Melchior on vana valge nahaga tark, pärit Araabiast. Ta kingib Jeesuslapsele kui lunastajale mürri, hariduse, kannatuste ja ka arstimisvõime sümboli. Balthasar on keskealine kollase nahavärvusega tark, pärit Pärsiast. Tema toob kingituseks kaasa viirukit, jumala läheduse ning preesterlikkuse sümboli. Kolmas on Caspar, noor mustanahaline Süüriast pärit mees, kes annetab kulda kuninglikkuse ja igavikulisuse sümbolit.

## Viited
Karavan (täpsustus)

**Karavan** võib tähendada mitut asja.
***[[Karavan]]** on veoloomadel liikuv seltskond.
***[[Karavan (sõidukirodu)]]** on pikk sõiduki- (auto-, laeva-) rodu.
***[[Karavan (ansambel)|Karavan]]** on eesti ansambel.
****"[[Karavan (LP)|Karavan]]"** on selle ansambli LP.
****"[[Ansambel "Karavan" (1987)|Ansambel "Karavan"]]"** on selle ansambli 1987. aasta album.
***Karavan** on Kõrgõzstani linna Kerbeni teine nimi.
Bessastaðir

**Bessastaðir** on tänapäeval Islandi presidendi ametlik residents, mis asub pealinnast Reykjavíkist mõne kilomeetri kaugusel Garðabæri omavalitsuses (aastani 2012 Álftanesis). Koht on saanud nime selle kunagise omaniku Sigurður Jónasson Bessastaðiri järgi.

## Ajalugu
Bessastaðir asustati tõenäoliselt juba enne aastat 1000 ning nähtavasti pretendeeris kohale Islandi esimeseks püsiasustajaks peetav Ingólfur Arnarson.

13. sajandil oli sel kohal üks Islandi ajaloolase ja poliitiku Snorri Sturlusoni majapidamistest: seda mainitakse tema vennapoja Sturla Þórðarsoni kirjutatud saagas "Íslendinga saga". Pärast tema tapmist 1241. aasta septembris langes Bessastaðiri keskaegne mõis Norra kuninga kätte. Seejärel sai kohast kuninglik tugipunkt ja eluase kuninga kõrgeimatele ohvitseridele ja ametnikele Islandil ning seda algul Norra ja hiljem Taani võimu all. 1627. aasta juulis pidas Bessastaðir vastu Türgi orjakaupmeeste rünnakule. 17. sajandil oli talu Taani kuninga võimsamaid residentse saarel.

Aastal 1805, pärast senise kooli *Hólavallarskóli* sulgemist, avati Bessastaðiris kool ning seejärel asus seal saare ainus algkoolist kõrgem kool *Lærði Skólinn*, kus õppisid paljud Islandi tuntuimad inimesed. Haridust anti seal rohkem kui 40 aastat ning aastal 1846 koliti kool tagasi Reykjavíki.

Aastal 1867 omandas koha luuletaja Grímur Thomsen (1820–1896), kes elas seal pea kaks aastakümmet. Vahepeal oli Bessastaðir talumajapidamine ning hilisematest omanikest on teada Skúli Thoroddsen ja tema naine Theodóra.

Aastal 1940 ostis Bessastaðiri koha Sigurður Jónasson Bessastaðir, kelle järgi sai koht ka nime, ning kinkis selle aasta hiljem Islandi riigile. Seejärel elas seal aastaid Sveinn Björnsson: esialgu regendina ning aastast 1944 on tegemist Islandi presidendi residentsiga.

## Hooned
Bessastaðiris leidub mitmeid hooneid, sealhulgas isegi väike kirik.

### Peahoone
Praegune peahoone ehitati aastatel 1761–1766 valitseja Magnús Gíslasoni jaoks. Aastani 1989 oli hoone kasutuses nii elu- kui töökohana, kuid pärast president Vigdís Finnbogadóttiri ajal läbi viidud põhjalikku renoveerimist ja kaasajastamist on hoone kasutuses vaid tööruumidena.

### Kirik
Nagu sel ajal kombeks, asus ka Bessastaðiri härrastemaja juures keskajal oma kirik. Praegu kuulub see kohalikule omavalitsusele.

Praegune kivikirik on ehitatud aastal 1777. Kiriku põhiprojekti autor on Taani arhitekt G. D. Anthon, kes on ka Viðey saarel oleva kiriku projekti autor. Aja jooksul on hoonet mitu korda ümber ehitatud, viimati 1940. aastate lõpus.

Kirik on külastajatele avatud ning seal leiduvad vaatamisväärsustest kantsel, kiviraidur Ríkarður Jónssoni rist, kunstnik Guðmundur Thorsteinssoni poolt tehtud altarimaal ning kunstnike Guðmundar Einarsson frá Miðdali ja Finnur Jónssoni tehtud vitraažid, mis paigaldati aastal 1956. Sarnaselt Akureyri kirikuga on siingi kujutatud stseene Islandi kirikuajaloost.

## Viited

## Välislingid
* Bessastaðir, the Presidential Residence
Taipan

**Taipan** (*Oxyuranus scutellatus*) on mürknastiklaste sugukonda taipani perekonda kuuluv maoliik.

## Alamliigid
Eristatakse kaht alamliiki:
* *[[Oxyuranus scutellatus canni]]* Slater, 1956
* *[[Oxyuranus scutellatus scutellatus]]* (Peters, 1867)

## Levila
Taipan on levinud Põhja- ja Ida-Austraalia rannikul ja Uus-Guineas.

## Mürgisus
Taipanit peetakse maailmas kolmandaks kõige mürgisemaks maoks. Enne vastumürgi sünteesimist 1956. aastal lõppesid peaaegu kõik taipanite rünnakud surmaga.

## Viited
Helmut Ajango

**Helmut Ajango** (sündinud Helmut Teinfeldt; 30. november 1931 Võru – 15. november 2013 Fort Atkinson, Wisconsin, USA) oli eesti rahvusest USA arhitekt.

Ta sündis aastal 1931 Võrus, ta on õppinud Võru Gümnaasiumis. Suure põgenemise lainega põgenesid tema vanemad Saksamaale, nad jõudsid üle Prantsuse tsooni Geislingeni. Sealses põgenikelaagris lõpetas ta aastal 1949 Geislingeni Eesti Gümnaasiumi.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3071
Taipan (perekond)

**Taipan** (*Oxyuranus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Taipani perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Oxyuranus microlepidotus* (McCoy, 1879) – sisemaataipan
* *Oxyuranus scutellatus* (Peters, 1867) – taipan
* *[[Oxyuranus temporalis]]* Doughty, Maryan, Donnellan & Hutchinson, 2007.
 
## Levila

Neid võib kohata Austraalias ja Uus-Guineas.

### Kokkupuuted inimestega

Selle perekonna maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib esile kutsuda raskeid mürgistusseisundeid.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sisseanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Oxyuranus]] seisuga 7.03.2014.*
Parapistocalamus

***Parapistocalamus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Parapistocalamus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Parapistocalamus hedigeri]]* Roux, 1934

## Levila

Neid võib kohata Bougainville'i saarel ja Paapua Uus-Guineal.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Parapistocalamus hedigeri]] seisuga 07.03.2014.*
Parasuta

***Parasuta*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Parasuta* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Parasuta dwyeri]]* (Worrell, 1956)
* *[[Parasuta flagellum]]* (Mccoy, 1878)
* *[[Parasuta gouldii]]* (Gray, 1841)
* *[[Parasuta monachus]]* (Storr, 1964)
* *[[Parasuta nigriceps]]* (Günther, 1863)
* *[[Parasuta spectabilis]]* (Krefft, 1869). 

## Levila

Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Parasuta]] seisuga 7.03.2014.*
John Laurence Kask

**John Laurence Kask** (21. märts 1906 Red Deer, Alberta – 8. august 1998 San Diego) oli eesti päritolu Ameerika bioloog ja kalandusteadlane.

Ta kaitses 1936. aastal Seattle'is asuvas Washingtoni Ülikoolis bioloogiadoktori väitekirja.
Pseudonaja

***Pseudonaja*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudonaja* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudonaja affinis]]* Günther, 1872
* *[[Pseudonaja aspidorhyncha]]* (McCoy, 1879)
* *[[Pseudonaja elliotti]]* Hoser, 2003
* *[[Pseudonaja guttata]]* (Parker, 1926)
* *[[Pseudonaja inframacula]]* (Waite, 1925)
* *[[Pseudonaja ingrami]]* (Boulenger, 1908)
* *[[Pseudonaja mengdeni]]* Wells & Wellington, 1985
* *[[Pseudonaja modesta]]* (Günther, 1872)
* *[[Pseudonaja nuchalis]]* Günther, 1858
* *Pseudonaja textilis* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854) – Ida-Austraalia pruunmadu

## Levila

Neid võib kohata Austraalias ja Uus-Guineas.

## Kokkupuuted inimestega

Perekonda *Pseudonaja* kuuluvad maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib esile kutsuda raskeid mürgistusseisundeid.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudonaja]] seisuga 7.03.2014.*
Suurhertsog

**Suurhertsog** on hertsogist kõrgem, aga ertshertsogist madalam aadlitiitel. Naissoost vaste on **suurhertsoginna**.

Suurhertsog on suurhertsogkonna või suurhertsogiriigi pea.

## Vaata ka
*Luksemburgi suurhertsog
Vikont

**Vikont** (naissoo vaste **vikontess**) on parunist kõrgem, aga krahvist madalam aadlitiitel Lääne-Euroopas.

Paljudes maades on vikont olnud algul mittepäritav, administratiivne või kohtulik positsioon ja päritavaks tiitliks arenenud hiljem.

Nimetus on tulnud vanaprantsuse sõnast *visconte*, mis omakorda ladinakeelsest sõnast *vicecomitem* (akusatiiv sõnast *vicecomes*, *vice-* 'ase-', *comes* algselt 'kaaslane', hiljem Rooma keisri õukondlane või usaldusisik).

## Viited
Markkrahv

**Markkrahv** (saksa keeles *Markgraf*) oli keskaegne aadlitiitel, mida anti algselt markideks ja hiljem markkrahvkondadeks nimetatud piirialade valitsejatele. Tiitel pärineb Karolingide impeeriumist, kuid hiljem kasutati seda ka Saksa-Rooma riigis.

Tiitli naissoost vaste on **markkrahvinna**. Saksa-Rooma riigi aadlis oli tiitel kõrgem krahvist, madalam hertsogist. Prantsuse ja Suurbritannia aadlis on markkrahvile analoogseks tiitliks markii, naisvorm sellest on markiis.

## Viited

## Kirjandus
* Pine, L.G. (1992). *Titles: How the King Became His Majesty*. New York: Barnes & Noble, Inc. ISBN 1-56619-085-1.
* Wilson, Peter H. (2011). *The Holy Roman Empire 1495-1806*. Macmillan International Higher Education. ISBN 9780230344594
Asekuningas

**Asekuningas** on ertshertsogist kõrgem, aga kuningast madalam aadlitiitel.

Naissoost vaste asekuningale on **asekuninganna**.

## Vaata ka
*asekuningriik
*asevalitseja
Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuningas

**Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuningas** on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitseja. Tänapäeval tähendab tiitel peamiselt esindusfunktsiooni.

## Vaata ka
*Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend
Zersenay Tadese

**Zersenay Tadese** (sündinud 8. veebruaril 1982) on Eritrea pikamaajooksja.

Ta on tulnud neljal korral poolmaratoni maailmameistriks: 2007. aastal Udines, 2008. aastal Rio de Janeiros, 2009. aastal Birminghamis ja 2012. aastal Kavarnas, võitnud 2010. aastal Nanningis hõbemedali ja 2014. aastal Kopenhaagenis 4. koha. Tadese on võitnud ühel korral, 2006. aastal Debrecenis ka 20 kilomeetri jooksu maailmameistrivõistlused. Olümpiamängudel on tema parimateks tulemusteks jäänud pronks 10 000 meetri distantsil ja 7. koht 5000 meetri distantsil 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas. Maailmameistrivõistluste parimad tulemused on hõbe 10 000 meetri jooksus 2009. aastal Berliinis ja 8. koht 5000 meetri jooksus 2003. aastal Pariisis.

Tadese isiklikud rekordid on 5000 meetri jooksus 12.59,27, 10 000 meetri jooksus 26.37,25, poolmaratonis 58.23 (Lissaboni poolmaratonil) ja maratonis 2:10.41 (Londoni maratonil).

## Viited
Roger Myerson

**Roger Bruce Myerson** (sündinud 29. märtsil 1951 Bostonis) on ameerika majandusteadlane, Nobeli majandusauhinna laureaat 2007.

Ta lõpetas Harvardi ülikooli aastal 1973 rakendusmatemaatika alal ja doktoriõppe 1976. Ta on professor Chicago ülikoolis.

## Tunnustus
*1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2009 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
Bezimenne

**Bezimenne** on mitme asula nimi:

* **[[Bezimenne (Kozjatõni rajoon)|Bezimenne]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis
* **[[Bezimenne (Novoazovski rajoon)|Bezimenne]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis
* ...
Nove Misto

**Nove Misto** on mitme asula nimi:

* **[[Nove Misto (Tõvrivi rajoon)|Nove Misto]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis
* ...
Spordivahendite loend

*Siin loetletakse [[spordivahend]]eid.*

__NOTOC__

## E
epee

## H
hantel
- hokilitter

## J
jalgpall

## K
kriketikurikas

## L
lumelaud
    
## P
pall
- pesapallikurikas

## R
reket
- rula
- rööbaspuud

## S
suusad

## U
uisud

## T
tossud
Grabarivka

**Grabarivka** on mitme asula nimi:

* **[[Grabarivka (Mogõliv-Podilskõi rajoon)|Grabarivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis
* **[[Grabarivka (Pištšanka rajoon)|Grabarivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis
Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus

**Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus** ehk **EPSÜ** (inglise k. *Estonian Psychology Students' Association*) on 18. novembril 1992 loodud Eesti kõrgkoolides psühholoogiat õppivaid üliõpilasi ühendav üliõpilasorganisatsioon.

1994. aastast on EPSÜ EFPSA ehk Euroopa Psühholoogiaüliõpilaste Assotsiatsioonide Föderatsiooni liige. EPSÜ kuulub ka Eesti Noorteühenduste Liitu (ENL).

EPSÜ-st on alguse saanud tasuta veebipõhist nõustamisteenust osutav Lahendus.net  ja psühholoogiateadust populariseeriv ettevõte Psühhobuss.

EPSÜ logol on Hinge Lind.

## Eesmärgid
* psühholoogiaalaste teadmiste ning neist tuleneva mõtteviisi kandepinna laiendamine Eesti ühiskonnas;
* suhete ja koostöö arendamine Eesti kõrgkoolides psühholoogiat õppivate üliõpilaste vahel;
* suhete ja koostöö arendamine teiste isikute või organisatsioonidega Eestis ja mujal maailmas lähtuvalt EPSÜ eesmärkidest;
* psühholoogia õppimisvõimaluste parandamine Eestis;
* EPSÜ liikmete erialaste huvide eest seismine.

## Struktuur

EPSÜ juhatust kutsutakse Seitsepeaks ning selle koosseis valitakse iga aasta kevadel üldkoosolekul ehk Suurel Kärajal. Juhatusse kuuluvad Pea, Abipea, Rahapea, Teopea, Sulepea, Nõupea ja Europea (EFPSA Member Representative). Lisaks on juhatuse tegemistesse kaasatud ka ase-Europea (vice-MR).

## Ühiskondlikud projektid
### Lahendus.net
2001. aasta lõpus avati EPSÜ alt tasuta veebipõhist nõustamist pakkuv veebileht Lahendus.net, mille missiooniks on "pakkuda psühholoogiaüliõpilaste poolt tasuta kvaliteetset veebipõhist psühholoogilist nõustamist ja informatsiooni. Tutvustada vaimse tervise valdkonda ja psühholoogilisi abivõimalusi läbi koolituste ja teabeürituste." Hiljem eraldus Lahendus.net eraldi MTÜ-ks.

### Psühhobuss

2014. aasta algusest alustas EPSÜ projekti Psühhobuss, mille eesmärk on tutvustada avalikkusele psühholoogia laiahaardelisust ja teaduspõhisust. Seda tehakse interaktiivse teadusteatri vormis. Hiljem eraldus Psühhobuss EPSÜ-st iseseisvaks ettevõtteks, mis võitis Tartu Ülikooli ettevõtluskonkursil Kaleidoskoop 2014. aasta kevadel peaauhinna. 2014. aasta sügisel võideti Eesti riikliku teaduse populariseerimise auhinna II preemia parima uue algatusena teaduse ja tehnoloogia populariseerimise valdkonnas. 

## Vaata ka
*Psühholoogia

## Viited

## Välislingid
* EPSÜ koduleht
* EFPSA koduleht
* Lahendus.net
Ingólfur Arnarson

**Ingólfur Arnarsoni** ja tema naist Hallveigi peetakse esimesteks Põhjamaadest pärit Islandi püsivateks asustajateks. Maa asustamise raamatu (*Landnámabók*) järgi rajas ta oma talukoha (ja pani sellele ka nime) Reykjavíki aastal 874. Kuigi hiljutiste arheoloogiliste leidude põhjal võib oletada, et asustamine algas veidi varem, ei jää mainitud aastaarv tegelikust ilmselt kuigi kaugele.

Keskaegne kroonik Ari Þorgilsson ütles, et Ingólfur oli küll esimene Põhjamaadest pärit asustaja, kuid mainis ka, et saarel olid enne viikingeid viibinud *[[Papar|papa'd]]* – Iiri mungad ja eremiidid. Ta kirjutas, et viimased lahkusid, kuna nad ei soovinud elada kõrvuti vastsaabunud paganatega.

*Landnáma* (mis on kirjutatud kaks kuni kolm sajandit pärast asustamist) sisaldab pikka lugu Ingólfuri asumisest Islandile. Raamat väidab, et ta lahkus Norrast pärast seda, kui oli end veritasuga sidunud. Ta oli kuulnud uuest saarest, mille Garðar Svavarsson ja Flóki Vilgerðarson olid Atlandi ookeanist leidnud. Koos oma poolvenna Hjörleifr Hróðmarssoniga seilas ta Islandile. Kui maa oli nägemisulatuses, viskas ta oma tooli sambad (märk sellest, et ta oli pealik) üle parda ning andis lubaduse asuda elama sinna, kus jumalad otsustasid need maale juhtida. Tema kaks orja otsisid seejärel saare rannikut läbi kolm aastat, enne kui leidsid sambad väikesest lahest, mis sai viimaks nimeks Reykjavík.

Vahepeal oli Hjörleif oma iirlasest orjade poolt nende halvasti kohtlemise pärast tapetud. Ingólfur sai orjadele jälile ja tappis nad kohas, mille nimeks sai Vestmannaeyjar ("läänemeeste saared" – selle aja Skandinaavias tunti iirlasi kui mehi läänest).

On kirjeldatud, et Ingólfur asustas suure osa Islandi edelaosast, kuid peale tema saarele asumise ei ole tema kohta muud teada. Oletatakse, et ta asustas ka piirkonna, kuhu hiljem rajati hooned, millest sai Islandi presidentide residents Bessastaðir. Tema poeg Þorsteinn Ingólfsson oli tähtis pealik, kes olevat rajanud esimese tingi, mis oli hilisema Alþingi eelkäija.

Sarnaselt nimega Adolf, mis tähendab "aristokraatlikku hunti", saab nime Ingólfur tõlkida kui "kuninglik hunt".

## Vaata ka
* Islandi asustamine
Myanmari vapp

**Myanmari vapp** on Myanmari (Birma) riigivapp.

Vapp võeti kasutusele 2008. aastal.

## Vaata ka
*Myanmari lipp
Ryan Whiting

**Ryan Keith Whiting** (sündinud 24. novembril 1986 Harrisburgis Pennsylvanias) on USA kuulitõukaja, kahekordne sisekergejõustiku maailmameister (2012, 2014). Ta on võistelnud ka kettaheites. 

Whiting võitis 2005. aasta juunioride Pan-Ameerika meistrivõistlustel esikoha kuulitõukes ja kettaheites. Ta võitis NCAA sisemeistrivõistlustel kuulitõukes esikoha 2008, 2009 ja 2010, samuti (väli)kergejõustiku meistrivõistlustel 2009 ja 2010. Kettaheites võitis ta NCAA meistrivõistlused 2010. 2011. aasta Taegu maailmameistrivõistlustel oli ta seitsmes.

Whiting võitis 2012. aasta sisemaailmameistrivõistlustel İstanbulis kuldmedali isikliku rekordiga 22.00. Londoni olümpiamängudel oli ta üheksas tulemusega 20,64.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis Whiting hõbemedali tulemusega 21.57. Samal aastal tuli ta USA meistriks nii sise- kui ka välitingimustes. 2014. aastal tuli ta teist korda sisemaailmameistriks.

2013. aastal püstitas ta Dohas uue isikliku rekordi 22.28 kuulitõukes. Sisetingimustes on tema rekord 22.23, mis on püstitatud 2014. aasta veebruaris Albuquerques. Kettaheite rekord on 61.11 aastast 2008.

## Viited

## Välislingid
* Sportlase koduleht
* 
* Profiil USATF lehel
Käru tänav

**Käru tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitsekülas asumis. Käru tänav on Saku tänavalt algav ligikaudu 270 meetri pikkune lõunaedela–põhjakirdesuunaline umbtänav.

Käru tänav sai nime 19. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Käru raudteepeatuse järgi.

## Viited
Samuil Faingold

**Samuil Faingold** (1918 – 2003) oli Eesti põlevkivikeemik.

## Töid
И. Вииль, М. Корв, И. Кудрявцев, А. Мянник, Г. Степанова, Т. Томсон, И. Тянав, С. Файнгольд, А. Ханнус. Получение опытных партий моющих веществ на сланце-химическом комбинате "Кивиыли". Научно-технический отчет. Autoriseeritud masinakiri 1961

## Viited
Kõnnu tänav

**Kõnnu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. Kõnnu tänav on Viljandi maanteelt algav ligikaudu 80 meetri pikkune lääneedela-idakirdesuunaline umbtänav.

Tänava endine nimi oli **Kanarbiku tänav**. Praeguse nime sai Kõnnu tänav 16. mail 1958. Tänav asub kunagise Raudalu kõrtsi maa-alal.

## Viited
Cheri departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Cheri departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on kolm ringkonda:
* Bourgesi ringkond
* Saint-Amand-Montrondi ringkond
* Vierzon ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 19 kantonit. Vallad Bourges, Osmery ja Vierzon on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. 

## Vallad

Departemangus on 287 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Jahimehe tee

**Jahimehe tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Jahimehe tee algab Merivälja teelt, ristub Meremehe teega (kaks korda), Jahimehe põiguga, Eduard Bornhöhe teega ja Mõrra teega ning lõpeb seejärel umbtänavana. Jahimehe tee on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 340 meetri pikkune.

Jahimehe tee sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Ventotene manifest

**Ventotene manifest** on poliitiline avaldus, mille kirjutasid Altiero Spinelli ja Ernesto Rossi Teise maailmasõja ajal Itaalia Ventotene saarel vangistuses olles. 1941. aasta juunis valmis saanud manifest ringles itaalia vastupanuliikumise liikmete hulgas ja sai peagi Euroopa Föderalistide Liikumise (*Movimento Federalista Europeo*) programmiliseks dokumendiks. Manifest õhutas looma Euroopa riikide föderatsiooni, mis pidi riigid üksteisele lähedale tuues nendevahelised sõjad ära hoidma. Manifestis nähakse laialdaselt Euroopa föderalismi sünni tähistajat. Spinellist (1907–1986), kunagisest kommunistist, sai föderalistliku liikumise juht. Manifest kutsus üles katkestama Euroopa minevikutee moodustamaks läbi poliitika restruktureerimise ja laialdase sotsiaalse reformi uut poliitilist süsteemi. Seda ei pakutud välja kui ideaali, vaid kui parimat lahendust Euroopa sõjajärgsele olukorrale.

Manifesti olulisim arusaam avaldub lõigus:
:"Progressiivseid ja tagurlikke parteisid eraldav joon ei ole enam formaalne ega näita demokraatia kõrgemat või madalamat taset ega sotsialistide osakaalu arvu: see on hoopis uus piir, mis eraldab need, kelle lõppeesmärgiks on vanade traditsioonide võit – teisisõnu, rahvusliku poliitilise võimu kehtestamine – ning kes  lihtsustavad  seega (ka  ise  seda teadmata)  vanu  kirgi  kütvaid tagurlikke mänge ning iidsete absurdsuste taas esilekerkimist, nendest, kes näevad oma põhiülesandena internatsionalistliku  ja tugeva riigi loomist,  suunates  sellesse samuti  rahvuslikud  jõud.  Isegi  allutatud  kujul  kasutatakse  neid  esmase vahendina rahvusvahelise ühtsuse saavutamiseks." 

See avaldus läks vastuollu tol ajal prevaleerinud mõttega, et ühtsus on saavutatav iseenesest ja teisejärgulise eesmärgina pärast individuaalsete riikide poliitiliste eesmärkide (kommunism, demokraatia jne) saavutamist.
## Viited
Rhodesi stipendium

**Rhodesi stipendium** on rahvusvaheline stipendium välisüliõpilastele, kes on lõpetanud bakalaureuseõpingud ja soovivad edasi õppida Oxfordi Ülikoolis. Stipendium on saanud nime Cecil Rhodesi järgi, kes 1902. aastal vastava fondi asutas. 

See on maailma esimene ulatuslikum rahvusvaheliste stipendiumide programm, mida paljud peavad ühtlasi "maailma kõige prestiižsemaks stipendiumiks" (nt Time, Yale University Press, The McGill Reporter ja Associated Press).

Rhodesi stipendiaadid võivad täiskohaga õppida mistahes õppekava järgi , mida ülikoolis õpetatakse; õppida võib kas bakalaureuse-, magistri- või ka doktoriõppes. Stipendium antakse kaheks aastaks, aga võimalikud on ka ühe- ja kolmeaastased stipendiumid.

Rhodesi fond tasub õppemaksu, lisaks saavad stipendiaadid igaks kuuks teatud summa majutuse ja elukondlike teenuste eest tasumiseks.

Rhodesi stipendiume antakse Briti endistest asumaadest (Austraalia, Bermuda, Kanada, Hongkong, India, Jamaica ja Kariibi endised Briti kolooniad, Keenia, Uus-Meremaa, Pakistan, Lõuna-Aafrika ja selle naabrid Botswana, Lesotho, Malawi, Namiibia ja Svaasimaa, USA, Sambia) pärinevatele üliõpilastele ja ka sakslastele. 

Alates 1902. aastast on antud üle 7000 stipendiumi. Kuulsate stipendiaatide hulgas on olnud poliitikud Bill Clinton, Bob Hawke, Wasim Sajjad, Dominic Mintoff, John Turner ja Tony Abbott. Rhodesi stipendiumiprogrammi kaudu on teiste seas Oxfordis õppinud ka näiteks Robert Reich, Naomi Wolf, Stuart Hall, Rachel Maddow, Susan Rice, Strobe Talbott, David Chalmers ja Peter Hessler. 

## Viited
Raske Musa Maailm

**Raske Musa Maailm** oli Rakveres aastatel 1989–1991 ilmunud ajaleht, mida andis välja Gunnar Graps International Official Fan Club.

Ajalehe ilmumisagedus oli ebaregulaarne, ühtekokku ilmus 7 numbrit.
Streptomyces aureofaciens

***Streptomyces aureofaciens*** on grampositiivsete bakterite liik. 

## Ajaloolist
1947. aastal avastas Benjamin Minge Duggar (1872–1956), et mullast võetud bakter (proov A377) toodab antibiootilise toimega aineid. Bakteri nimetuseks sai *Streptomyces aureofaciens* (avaldatud 1948) ja aine nimetuseks aureomütsiin (tänapäeval liigitatud kloortetratsükliinina tetratsükliinide hulka).

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Streptomyces aureofaciens]] seisuga 08.03.2014.*
Kangling

**Kangling** (རྐང་གླིང།, sõnasõnaline tõlge "jalg" (*kang*) ja "flööt" (*ling*)), on tiibetikeelne nimetus trompetilaadsele muusikainstrumendile, mis on tehtud inimese reieluust (femur). Kanglingi kasutatakse erinevates Tiibeti budismi rituaalides (*[[chöd]]*), samuti ka matustel, kui matust viib läbi *chöpa*. Kanglingi tegemisel eelistatakse kurjategijate või vägivaldset surma surnud isikute reieluid. Alternatiiviks on ka austatud õpetaja reieluu. Samuti võidakse neid teha puust.

Kanglingi kasutatakse *chöd*i rituaalides koos *[[chöd damaru]]* ja kellaga. Tantristlikes *chöd*i praktikates mängib praktik, kes on motiveeritud kaastundest, seda pilli kartmatuse žestina ning selleks, et välja kutsuda näljaseid vaime ja deemoneid, kellele pakkuda ennast toiduks, vähendades niimoodi nende kannatusi.

## Viited
Luca Marin

**Luca Marin** (sündinud 9. aprillil 1986 Vittorias) on Itaalia kompleksujuja.

Ta on spetsialiseerunud 400 meetri distantsile ja võitnud sellel alal 10 medalit Euroopa ja maailmameistrivõistlustelt (1 kuld, 8 hõbedat ja 1 pronks). Seni ainus kuld on tulnud 2006. aastal Helsingist Euroopa lühirajameistrivõistlustelt. 

Marin on osalenud kolmedel olümpiamängudel: Ateena olümpiamängudel aastal 2004 sai ta 10. koha, Pekingi olümpiamängudel aastal 2008 seni parima 5. koha ja Londoni olümpiamängudel 8. koha.

### Isiklikud rekordid
Keisrinna

**Keisrinna** on kas keisri abikaasa (sel juhul keisrinna võimu ei oma) või võimu omav ehk valitsev keisrinna.
Streptomycetaceae

***Streptomycetaceae*** on bakterisugukond. 

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Streptomycetaceae* liigitatakse käesoleval ajal järgmised bakteriperekonnad:
**[[Streptomyces]]* Waksman & Henrici 1943
**[[Kitasatospora]]* - *[[incertae sedis]]*
**[[Streptoverticillium]]*.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Streptomycetaceae]] seisuga 08.03.2014.*
Naddoddur

**Naddoddur** (islandi Naddoður, vanapõhja Naddoddr) oli fäärlasest viiking, keda peetakse Islandi avastajaks. Naddoddur oli üks esimesi Fääri saarte asukaid pärast seda, kui Grímur Kamban oli sinna esimesena 825. aasta paiku elama asunud. Naddoddur sündis Lõuna-Norras Agderis.

Keskaegne Islandi käsikiri Landnámabók ("Maa asustamise raamat") kirjeldab detailselt 9. ja 10. sajandil toimunud Islandi asustamist (islandi keeles *landnám*). Selle järgi avastas Islandi just Naddoddur, kes eksis Norrast Fääri saartele seilates ära ning triivis Islandi idarannikule. Ta jõudis kaldale praeguse Reyðarfjörðuri linna lähedal. Ehkki ta ronis tuleasemetest tõusva suitsu nägemiseks mäe otsa, ei silmanud ta jälgi inimestest. Seejärel otsustas ta jätkata teekonda Fääri saartele, kuid kuna tema paati jõudmise aegu hakkas lund sadama, nimetas ta leitud maa Lumemaaks (Snæland). Hiljem hakati saart aga kutsuma Íslandiks (Iceland).

Arvatakse, et tema tütar on 11. sajandi alguses Shetlandil surnud Ann Naddodsdóttir, kelle hauakivi leiti 19. sajandi keskpaigas.

## Viited

## Kirjandus
* O'Donoghue, Heather "Old Norse-Icelandic literature: a short introduction". Wiley-Blackwell, 2004.
Sümpaatia

**Sümpaatia** (kreeka k. sõnadest *syn* "koos" ja *pathos* "tunne")  all mõistetakse meeldivust - kui keegi või miski tundub sümpaatne siis see tähendab, et see keegi või miski meeldib.
Keemiarelvade keelustamise konventsioon

**Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon** on riikidevaheline kokkulepe, mille eesmärk on keemiarelvad täielikult likvideerida.

Konventsioon avati allakirjutamiseks 13. jaanuaril 1993 Pariisis. Samal päeval kirjutasid lepingule alla 64 riiki, millele järgnesid 55 riiki järgmisel ja 10 riiki ülejärgmisel päeval. Esimeste riikidena ratifitseerisid lepingu Fidži 20. jaanuaril, Mauritius 9. veebruaril ja Seišellid 7. aprillil 1993. Leping jõustus 29. aprillil 1997, kui 65 riiki olid selle ratifitseerinud.

Konventsiooniga on ühinenud 190 riiki. Kõik ühinenud riigid saavad automaatselt Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni liikmeks. Eesti kirjutas leppele alla 14. jaanuaril 1993 ja ratifitseeris selle 28. aprillil 1999. Liikmesus jõustus 25. juunil 1999.

Rõhuv enamik maailma riike on keemiarelvade keelustamise konventsiooni alla kirjutanud. Eranditeks on Egiptus, Lõuna-Sudaan ja Põhja-Korea. Peale selle on Iisrael konventsiooni alla kirjutanud, kuid pole seda ratifitseerinud. Seni viimaste riikidena ratifitseerisid lepingu Angola 16. septembril 2015 ja Palestiina 17. mail 2018.

## Vaata ka
* Massihävitusrelv 
* Bioloogiliste relvade konventsioon

## Viited

## Välislingid
* Chemical Weapons Convention
* Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni eestikeelne tekst Riigi Teatajas
Ahmet Üzümcü

**Ahmet Üzümcü** (sündinud 30. augustil 1951) on Türgi diplomaat, alates 25. juulist 2010 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni peadirektor.

Ta on lõpetanud Ankara ülikooli bakalaureusekraadiga rahvusvaheliste suhete alal.

Aastatel 1999–2002 oli ta Türgi suursaadik Iisraelis. Enne Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni peadirektoriks saamist oli ta Türgi alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures.

## Viited
Jahimehe põik

**Jahimehe põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. 

Jahimehe põik algab Supluse puiesteelt ja lõpeb Jahimehe teel. Jahimehe põik on lõunaedela-põhjakirdesuunaline ja ligikaudu 140 meetri pikkune.

Jahimehe põik sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Rogelio Pfirter

**Rogelio Pfirter** (sündinud 25. augustil 1948) on Argentina diplomaat.

Ta on hariduselt jurist. 

Aastatel 1995–2000 oli ta Argentina suursaadik Suurbritannias ja aastatel 2002–2010 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni peadirektor.

## Välislingid
* Interview With OPCW Director-General Rogelio Pfirter