Piim

**Piim** on toitev vedelik, mida toodavad emaste imetajate piimanäärmete koed. See on vastsündinute põhiline toit enne seda, kui nad suudavad mitmekesisemat toitu seedida.

Kõige sagedamini mõistetakse Eestis **piima** all **lehmapiima**.

Piima tootmise, käitlemise ja töötlemisega seotud majandusharu nimetatakse piimanduseks.

## Koostis

Piim on emulsioon, mis koosneb suuremalt jaolt veest, ent sisaldab ka valku, rasva, süsivesikuid, vitamiine ja mikroelemente. Piima koostis on imetajate eri liikidel väga erinev. Näiteks naise rinnapiim on vesine ja sisaldab palju laktoosi, mis on põhiline suhkur selle koostises. Seevastu lehma piimas on vähem suhkrut ja rohkem valku. Süsivesikud leiduvadki piimas üldse eranditult suhkrutena, millest tähtsaim on laktoos ehk piimasuhkur. Loomaliikidel, kelle pojad peavad eriti kiiresti kasvama, näiteks vaaladel ja jääkarudel, sisaldab piim eriti palju rasva, valku ja süsivesikuid.

## Piim kui toiduaine

Mõne imetaja, eriti lehma, kodukitse, lamba ja pühvli piima koguvad inimesed toiduks. Piima kas juuakse, tavaliselt pärast pastöörimist, või töödelduna piimasaadusteks (näiteks koor, või, jogurt, juust, sõir, kohupiim, rjaženka).

Kui värske piim jäetakse mõneks ajaks seisma, siis läheb ta hapuks. Seda põhjustab fermentatsioon: piimhappebakterid muudavad piimasuhkru piimhappeks. Seda fermentatsiooniprotsessi kasutatakse mitmete piimatoodete valmistamisel.

Ka pastööritud lehmapiim läheb hapuks, kui seda ei hoita külmutuskapis 1–4 kraadi juures. Piima hapnemist saab ära hoida töötlemisega ultrakõrgel temperatuuril. Niiviisi töödeldud piima saab avamata kujul säilitada väljaspool külmutuskappi mitu kuud.

## Rinnapiim

Inimese rinnapiima peetakse tavaliselt imikute peamiseks toiduks. See sisaldab 
* spetsiifilisi kaitseaineid immunoglobuliine (eriti IgA), mis koos lapsele platsenta kaudu üle kantud immunoglobuliinidega (IgG) aitavad tõrjuda haigusetekitajaid; 
* immuunsusele kaasa aitavaid ensüüme (lüsosüümi);
* immuuntõrjerakke makrofaage (õgirakke);
* rasva lõhustavaid ensüüme (lipaase), mis aitavad lapsel rasvu seedida; 
* võrreldes lehmapiimaga rohkem rauda ja vaske ning vähem fosforit (vt tabelit).

## Taluvus

Inimene, eriti Euroopa ja osalt ka Aafrika päritoluga inimene, joob erinevalt teistest imetajatest piima ka pärast imikuiga. Võime seedida piimas sisalduvat laktoosi ka täiskasvanuna on geneetiliselt hiline (umbes 8000 aastat vana) ning on tõenäoliselt tekkinud levinud piimaveisekasvatuse põhjal nimetatud piirkondades. Laktoosi seedimiseks on tarvis ensüüm laktaasi, mida toodetakse esimestel elukuudel küll kõikide inimeste organismis, kuid mille tootmine enamikul inimestel pärast imikuiga lakkab. Kui enamik Euroopa päritolu inimesi talub piima, siis enamikul aasialastel, Ameerika põliselanikel ja aafriklastel tekivad laktoositalumatuse tõttu seedehäired (puhitus, kõhulahtisus). Kuid need inimesed võivad puuduva ensüümi laktaasi tablettidena sisse võtta.

Kui laktoositalumatuse korral on tegu piimasuhkru lammutamise häirega, siis inimestel võib esineda ka piimaallergiat, mille korral on tegemist immuunsüsteemi liigse aktivatsiooniga. Lehmapiimaallergia korral tekib immuunreaktsioon piimas esineva valgu või valkude suhtes. Tegemist on toiduallergiaga, mis peamiselt väljendub väikelapseeas. 

## Majanduslik tähtsus

Piima põllumajanduslik kogutoodang oli 2018. aastal umbes 843 miljonit tonni, millest suurima osa moodustas lehmapiim. Kõige suuremad piimatootjad olid India, USA ja Pakistan ning neile järgnesid Brasiilia, Hiina ja Venemaa.

Nii mõneski kultuuris, mis pärineb põhiliselt karjastest ja nomaadidest, on piimaloomapidamine, piim ja piimasaadused (näiteks juust, jogurt) toitumises kesksel kohal, kuid on ka rahvaid, kes peale rinnapiima üldse piima ei tarvita.

Piimatarbimine kasvab maailmas jõudsalt, kuid ülekaalukalt piimasaaduste kujul. Toiduainetetööstus töötleb piima paljudes vormides alates pagaritööstusest ja jäätisetööstusest kuni lihatöötlemiseni ning konservitööstuse ja kulinaariatööstuseni välja.

### Piimatootmine Eestis

Eestis toodetakse päevas umbes 2000 tonni lehmapiima. Samas on probleemina välja toodud kohaliku piimatööstuse väikest töötlemisvõimekust, mis sunnib kohalikke tootjaid osa piima toorpiimana eksportima. 2024. aastal müüsid Eesti põllumajandustootjad 908&nbsp;600 tonni piima.

Eestis toodetud joogipiimast üle 90% moodustab 2,5-protsendilise rasvasisaldusega piim. 25. märtsil 2004 kiitis Euroopa Liidu piima ja piimatoodete korralduskomitee heaks määruse eelnõu, mille kohaselt Eesti võib jätkata 2,5-protsendise joogipiima tootmist ja kasutamist kuni 30. aprillini 2007. 2,5-protsendilist joogipiima võib turustada ainult Eestis ning ainult Eestis toodetud ja töödeldud piimast.

Eestis lüpstava piima rasvasisaldus on 3,8–5,0%.

### Piimaloomad
Eestis on peaaegu ainuke piimaandja lehm. Ka Kesk-Euroopas on põhiline piimaandja lehm, peamiselt mägedes ka lammas (vt lambapiim) ja kits (vt kitsepiim), peamiselt Aasias veel pühvel (vt pühvlipiim) ja ka hobune (vt hobusepiim), kohati ka eesel, kaamel ja jakk, Lõuna-Ameerika Andides harva ka laama. Arktikas kasutatakse ka põhjapõtrade piima.

### Suuremad piimatootjad 2012. aastal

## Konserveerimine ja piimasaadused
Et värsket piima paremini säilitada, seda kuumutatakse. Selleks on mitmeid menetlusi: pastöörimine, millega saadakse tavalist piima, ja ultrakõrgrõhukuumutamine. Et piima seismisel rasv eraldub veest, siis seda takistatakse homogeniseerimisega. Ka kontsentreeritud piimasordid nagu kondenspiim ja kohvikoor tehakse kuumutamise abil säilivaks.

Teine piima konserveerimise viis on kuivatamine piimapulbriks. Ka paljud hapupiimasaadused, nagu hapupiim, jogurt, keefir, kumõss ja pett, aitavad muuhulgas piima säilitada.

Piima saab töödelda mitut liiki piimasaadusteks, näiteks võiks, juustuks ja kohupiimaks. Töötlemiskohti, kus piima ka säilitamiseks töödeldakse, nimetatakse meiereideks, piimatööstusteks ja juustutööstusteks.

## Varia

* Piimalehmad toodavad tänapäeval umbes 4000–4500 liitrit aastas (11–12 liitrit päevas). Üksikud tipplehmad toodavad ajuti kuni 12 000 liitrit aastas (33 liitrit päevas).
* Kõige rohkem piima toodavad sinivaalad. Üks emane sinivaal toodab 400–600 liitrit väga rasvarikast piima päevas. Vaalapoeg võtab päevas juurde umbes 100&nbsp;kg.
* Kõige kallimat piima on (eksperimendi jaoks) lüpstud hiirtelt. Et ühe liitri hiirepiima saamiseks on tarvis lüpsta umbes 4000 hiirt, siis üks liiter hiirepiima maksab umbes 20 000 eurot.

## Kasulikkus
Vaieldakse, kas lehmapiima joomine on täiskasvanud inimese tervisele otseselt kasuliku toimega või mitte, kuigi on üldtunnustatud, et lastele on see kasulik. Piima küll kiidetakse sageli selle pärast, et see sisaldab palju kaltsiumi, mis on vajalik luude normaalseks kasvuks ja närvide talitlemiseks, kuid mõningatel andmetel ei lase piimas sisalduvad valgud selles leiduvat kaltsiumi luude ehitamiseks kasutada. Samas sisaldab piim palju valku ja rasva, mis on olulised toitained.

Küll võib aga piima ja mitmete piimatoodete tarbimine avaldada kahjulikku mõju inimestele, kelle organismis pole piisavas koguses laktaasi, mis on laktoosi lagundamise eest vastutav ensüüm. Neil inimestel on laktoositalumatus ning laktoosi tarbimine põhjustab ebamugavustunnet, röhitsusi, kõhutuult ja seedehäireid.

Piima joomine soodustab imikutele mõeldud ravimi klofazimiini imendumist, aitab kaasa antimalaarsete ja parasiitide vastaste ravimite lahustuvusele.

## Vaata ka
*kookospiim 
*lubjapiim
*linnupiim
*mahepiim
*piimaallergia
*piimakamber
*piimakirn
*piimakoor
*piimamees
*piimapukk
*piimapütt
*piimaseadus
*piimmahl 

## Viited

## Välislingid

* Mis on piim?

*Piim on looduse suur ime
*Piima bakterioloogine ohutus
*Piima kokkuostuhinnad Eestis
*Piim ja piimatoidud mordvalastel
*Põhjapõdrapiim tšuktšidel
*Imetav Neitsi
*Kuidas teha pashat?