open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roja vald

**Roja vald** on Läti vald Kuramaal Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mērsragsi, Dundaga, Kolka, Ārlava, Lube ja Vandzene vallaga.

Valla pindala on 200 km². 2016. aasta seisuga elas seal 4115 inimest. Valla keskus on Roja küla, haldushoone asub aadressil Zvejnieku iela 3.

## Ajalugu

1945. aastal moodustati Lubezere valla aladele Rojupe külanõukogu, vald likvideeriti 1949. aastal. 1950. aastal liideti Rojupe külanõukoguga osa likvideeritavate Jaunciemsi ja Jūrmala külanõukogu aladest, 1954. aastal suurem osa Lubezere külanõukogust, 1963. aastal aga osa Kaļķi külanõukogust. 1969. aastal sai Rojast alev, ülejäänud osa Rojupe külanõukogust nimetati aga Roja alevi maaterritooriumiks. 1991. aastal kaotas Roja alevi staatuse, Roja alevi maaterritoorium ja Roja küla ühendati aga Roja vallaks.

2009. aastal moodustati Roja ja Mērsragsi vallast Roja piirkond. 2010. aastal oli Roja vallas 4400 elanikku. 2011. aastal eraldati Roja piirkonnast Mērsragsi valla alad ja moodustati Mērsragsi piirkond.

2021. aastal liideti Roja piirkond Talsi, Dundaga ja Mērsragsi piirkonnaga uueks, Talsi piirkonnaks. Senisest piirkonnast kujunes üks uue omavalitsusüksuse valdu.

## Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Purciemsi muinasasula. Regionaalse kaitse all on Ģipka kirik, Tromeļise lossiks kutsutav keskaegsete kindlustiste piirkond, Kaltene kiriku altar ja orel. Kohaliku kaitse all on Roja muinaskalmed ja hiiepaik Baķi Kirikumägi.

## Loodus

Kõrgeim koht asub Rojast idas (23,5 m). Tähtsaim jõgi on Roja jõgi.

Looduskaitse all on Rude külas kasvav kadakas ümbermõõduga 0,95 m, tamm ümbermõõduga 4,95 m, talude Jāņkalni2, Jāņkalni ning Birziņsirmi juures kasvavad põlispuud, Mellsilsi ristimännid, Pūrciemsi mänd, Mežapļavase tamm, Kaltene rannamoodustised, Kaltene mäed, Roja Merekivi, Lapsiņase ja Pindari hiidrahnud, lisaks veel kuus nimetut põlispuud. Valla territooriumil on 161 hektari suurune Ģipka hoiuala, osaliselt ka Ģipka soiste niitude hoiuala. Valla rannik jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.

## Asustus

2011. aastal oli piirkonna elanike seas 92,8% lätlasi ja 3,8% venelasi.

Valla külad:

Ülejäänud piirkonna elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Ģipkas evaņģēliski luteriskā baznīca, Ģipkas kapi, Rojas pagasts, Rojas novads, Latvia - panoramio (1).jpg|Ģipka kirik
Žocene.jpg|Žocene
Melnsilupe and Baltic sea.jpg|Liivi lahe rand
Kaltenes baznīca 2000-06-24.jpg|Kaltene kirik
Kaltenes krasta veidojumi 01.jpg|Kaltene rand
Kārdūžu kalva.jpg|Kaltene mäed


## Viited

## Välislingid

*Piirkonna koduleht
Thomas R. Marshall

**Thomas Riley Marshall** (14. märts 1854 North Manchester, Indiana – 1. juuni 1925 Washington) oli Ameerika Ühendriikide 28. asepresident. Ta oli ametis aastail 1913–1921. Ta oli Demokraatliku Partei liige.

Thomas R. Marshall oli hariduselt jurist. 1875 alustas ta advokaadipraksist Columbia Citys. 1909–1913 oli ta Indiana osariigi kuberner.

## Välislingid
Georg Adelheim

**Georg Adelheim** (14. oktoober 1884 Tallinn – 20. september 1952 Göttingen) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis aastatel 1904–1910 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas selle *cand. jur.* astmega, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli 1910–1914 kohtuameti kandidaat, osales 1914–1917 Esimeses maailmasõjas 26. Siberi kütirügemendi ohvitserina. Töötas  1918–1920 Berliinis maakohtus ja siis Königsbergis, 1919–1921 vandeadvokaat Tallinnas, 1922–1933 Tallinn-Haapsalu rahukogu liige, 1934–1939 vandeadvokaat Tallinnas. Elas Tallinnas Toom-Kuninga tänav 8, 1939. aastal lahkus baltisakslaste ümberasumisaktsioonis Warthegausse, kus oli 1939–1941 kohtunik. 1941–1944 teenis Eesti kindralkomissariaadis. 

Ta koostas muu hulgas genealoogilisi teatmeteoseid. Georg Adelheim uuris balti-saksa sugukondade, eriti Tallinna kodanikuperekondade ajalugu, olles ühtlasi Eestimaa Kirjandusliku Ühingu (Tallinnas) genealoogilise sektsiooni esimeheks ning tegi kaastööd  Eestimaa Kirjanduse Ühingu genealoogiasektsiooni ja Tartu Saksa Perekonnaajaloo Uurimise Seltsi ja Läti baltisakslaste seltside poolt aastatel 1931–1939 välja antud ajakirjale Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen.
## Teosed ja publikatsioone
*Album Estonorum (Tall., 1910), Axel von Gerneti koostatud samanimelise teose (ilm. Tartus 1888) täiendatud väljaanne, 
* „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne ja 1932 täiendatud väljaanne, 
* "Revaler Ahnentafeln" I—IV, Eine Fortsetzung der Laurenty’schen „Genealogie der alten Familien Revals“ (ibid., I, Reval 1929 F. Wassermann, II 1932, III 1933, IV 1935),
* „Die Ritterschaftshauptmänner und das Landratskollegium Estlands in Bildnissen" (ibid.. 1932),
*" Die Jungfern-Schule in Reval". Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 1, seite 2-4
*„Das Revaler Bürgerbuch 1624-1690 nebst Fortsetzung bis 1710", (ibid., 1933), Institut für Ost- und Südosteuropaforschung. Tallinna Linnaarhiivi väljaanded  Nr. 7
* „Das Revaler Bürgerbuch 1710—1786" (Ehstländische Literärische Gesellschaft, Beiträge XIX. ibid., 1934).

## Viited

## Välislingid
*
August Allikmäe

**August Allikmäe** (sünninimi **August Weber**; 22. aprill 1898 Saru, Võrumaa – 19. november 1987) oli eesti advokaat. 

Ta lõpetas 1928. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aastail 1929–1935 vandeadvokaadi abi ja 1935–1941 vandeadvokaat Tallinnas.

August Allikmäe on maetud Rahumäe kalmistule.

## Viited
Johann Aronson

**Johann Aronson** (ka **Johan Aronson**; 3. mai 1879 Tarvastu vald, Viljandimaa – 1947) oli eesti advokaat.

Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas 1905–1911 (lõpetas).

Ta oli koolmeister Tarvastu kihelkonnas, osales esimeses maailmasõjas, oli vandeadvokaat Narvas ja 1919–1941 Tallinnas, ka Tallinna linna juriskonsult. 

Ta oli taas advokaat Saksa okupatsiooni ajal ja alates 1944 Nõukogude okupatsiooni ajal. Maeti 9. detsembril 1947 Tallinna Metsakalmistule.
Laadruum

**Laadruum**, ka **lastiruum,** **trümm** (ingl.k. *cargo hold*) on ruum laevas, milles veetakse lasti. Lastiruum on ehitatud ja sisustatud, arvestades lasti, mida laev vedama hakkab.

Laadruumid paiknevad laeva topeltpõhja ja teki vahel ning mitmetekilistel laevadel ka tekkide vahel vahetekkidel.  Erisuguse – tükk-, puist-, külmutatud või jahutatud – lasti veoks sisustatakse laadruumid erinevalt.

## Kirjeldus
Kaubalaevu lastitakse laeval olevate kraanade ja/või sadama laadimisseadmete abil. Laevu lastitakse kas vertikaalselt – last tõstetakse kailt laeva lastiruumi kohale ning lastakse alla trümmidesse või horisontaalselt – last viiakse või liigub ise lastiruumi selleks ehitatud pardaluukide ja rampide kaudu, mis võivad paikneda kas laeva vööris, ahtris või küljel. Osal laevadel kasutatakse mõlemat lastimisviisi. 

Tükikaubaaluste lastiruumid ehk **[[Trümm|trümmid]]** (ingl.k. *cargo hold*) on võimalikult vertikaalsete seintega. **[[Vahetekk]]** (ingl.k. *tweendeck*) eraldab laevatrümmi kaheks osaks - ülemiseks ja alumiseks trümmiks. Vahetekk võimaldab  vähendada mitmekihiliselt virnastatud pakkeüksustele mõjuvat rõhku, kuna väheneb virnastatavate kihtide arv. Kahe laevateki vahele ehitatud **[[vahesein]]** (ingl.k. *bulkhead*) eraldab üht laeva lastiruumi (trümmi) osa teisest. 

Ro-ro laevade lastiruum koosneb sõiduradadest ehk rajameetritest. Liikumine ühelt tekilt teisele toimub piki siserampe, kaldteid või suurte lastiliftide abil. Tekil on rohkesti kinnituskohti lastide kiireks ja kindlaks kinnitamiseks. Puistlastilaevade trümmid on enamasti pealt avatud, tükikaubalaevade trümmid aga trümmiluukidega suletavad. 

**Trümmiluuk** (ingl.k. *freight hatch*) on laevatrümmi pealt kattev paksust lehtterasest luuk. Trümmiluugid liiguvad enamasti hüdraulika toimel. Ülemise teki veekindlad luugid paiknevad laevatekist kõrgemal ja avanevad laeva teljega piki- või ristisuunas. Valmistatakse erinevatel põhimõtetel avanevaid trümmiluuke - kõrvale libistatavaid, ülestõstetavaid, kokkuvolditavaid, pealt tõstetavaid ja virnastatavaid jms. Kuna trümmiluugi kaanel veetakse sageli laste, peab see olema tugeva konstruktsiooniga. Konteinerite ja muude raskete lastide tõstmiseks on mõnedel laevadel ka pukk-kraanad, mis võivad liikuda laevatekil rööbastel. 

Tankerite lastiruum koosneb erinevatest **[[Lastitank|lastitankidest]]**. Lastitankide pinnad on töödeldud vastavalt veetavate lastide omadustele. Kuna osa lastidest vajab pidevat soojendamist, varustatakse tankid vedellasti voolavuse tagamiseks küttesüsteemiga. Lastitankide **küttesüsteem**  on tankeri lastitanki paigutatud terastorustik, milles ringleb kuum aur või kütteõli. Lastitankides veetava bituumeni, raske vedelkütuse jms suure viskoossusega vedelike kuumutamine on vajalik nende voolavuse säilitamiseks. 

Kütusetankerite lastitorustik ja ventiilide süsteem on ehitatud tavaliselt nii, et ühel laevareisil saab vedada samaaegselt mitut liiki mootorikütuseid. Tankerite last pumbatakse laevast välja tankeri enda võimsate lastipumpade abil.
525

**525. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodorus Philoxenus ja Anicius Probus.
*Dionysius Exiguus tegi ettepaneku kasutada ajaarvamiseks süsteemi anno Domini.
*Esimest korda mainiti Konstanzi linna.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Leonie Swann

**Leonie Swann** (pseudonüüm; sündinud 1975 Dachaus) on saksa kriminaalromaane kirjutav kirjanik. 

Swann on õppinud Münchenis filosoofiat, psühholoogiat ja inglise kirjandust. Ta on elanud pikka aega Pariisis ja elab praegu Berliinis.

## Looming
Tema debüütromaanis "Glennkill", mis ilmus 2005. aastal, tegutsevad ja lahendavad mõrvu inimeste asemel lambad. Ootamatus võtmes kirjutatud "lambakriminull" pälvis ülemaailmse tähelepanu. Raamatut osteti ainuüksi Saksamaal umbes 1,5 miljonit eksemplari ja teos tõlgiti 30 keelde. 2010. aastal ilmus kirjaniku teine romaan "Garou. Ein Schaf-Thriller". 

## Eesti keeles ilmunud
* "Glennkill" – "Glennkill: Ein Schafskrimi", 2005; eesti keeles: Atlex, 2009. ISBN 9789949441693

## Tunnustus
* 2006 – Saksa kriminaalkirjanduse auhind Friedrich-Glauser-Preis parima debüütteose kategoorias

## Viited

## Välislingid
*Leonie Swann. Krimi-couch
*Leonie Swann. Prima Vista
*Intervjuu "Interview mit Leonie Swann"
*Youtube: Leonie Swann oma romaanist
### Raadio järjejutt
*ERR arhiiv: järjejutt - Leonie Swann "Glennkill" I-V
### Arvustused
* Tiina Jõgeda. Leonie Swann. Glennkill. Eesti Ekspress : Areen, 28. jaanuar 2010, lk B10
* Sulev Oll. Lambakari asub ise oma karjuse tapmist uurima. Maaleht, 4. veebruar 2010, lk 28
* Lambakari uurib karjuse tapmist. Maaleht, 6. veebruar 2010
* Piret Pääsuke. Und oodates ära loe lambaid, vaid lambakriminulli! Postimees : Raamat, 18. veebruar 2010, lk 10
* Leonie Swann "Glennkill". Blogi Bukahooliku märkmed, 26. märts 2010
* Mari Peegel. Leonie Swann: ehk oli eelmises elus lammas. Eesti Päevaleht, 23 aprill 2010
* Kaarel Kressa. Leonie Swann: ehk olin eelmises elus lammas... (intervjuu). Eesti Päevaleht, 23 aprill 2010. lk 12
* Leonie Swann – Glennkill. Lambakriminull (2009). Blogi loterii, 24 aprill 2010
* Ave Mattheus. Swann lõhub stereotüüpe. Eesti Päevaleht, 21. mai 2010, lk 12
* Mari Klein. Proua uurija, te olete lammas. Lugu, 2010 nr 3, lk 17
* Leonie Swann "Glennkill". Blogi Tõnise lugemispäevik, 19 jaanuar 2012
Johann Arro (advokaat)

**Johann Arro** (ka **Johan Arro**; 19. aprill 1888 Tartu – 2. märts 1942 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti advokaat.

Ta oli 1921–1929 vandeadvokaadi abi Tallinnas ja 1929–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 22. veebruaril 1941 Tallinnas, suri vangistuses Unžlagi laagris Gorki oblastis. 

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Rauna piirkond

**Rauna piirkond** (läti keeles *Raunas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Rauna piirkonna elanikest lätlasi 89,27%, venelasi 5,33%, valgevenelasi 2,29%, poolakaid 1,50% ja teistest rahvustest inimesi 1,61%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Cēsise rajooni Rauna ja Drusti vallast. 2021. aastal liideti Rauna piirkond Smiltene piirkonnaga.

## Vaata ka
* Rauna piiskopilinnus

## Viited

## Välislingid
Johann Daugull

**Johann Daugull** (4. veebruar 1867 Tartu – 7. juuli 1936) oli eesti advokaat.

Johann Daugull lõpetas 1884. aastal Tartu kubermangugümnaasiumi ja 1891. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (*cand. jur.*)

Ta oli kohtuametnik Saratovis, 1892. aastal määrati ta kohtuametikandidaadiks Saratovi Ringkonnakohtu juurde ja Astrahani kubermangus, kus oli 1894. aastast Saratovi kohtupalati sekretäri abiks.  1896. aastal nimetati ta Nikolajevkas (Astrahani kubermangus) linnakohtunikuks. 

Asus 1899 Tallinna, oli seal kuni surmani vandeadvokaat. Aastatel 1902–1906 oli ta Tallinna Linnavalitsuse liige. 1919. aastal oli ta Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutajaliige.

## Viited
Tokyo Tower

**Tokyo Tower** (jaapani 東京タワー) on tele- ja vaatetorn Jaapanis Tōkyōs Minato eriringkonnas. See on 332,5 meetrit kõrge. See on kõrguselt teine rajatis Jaapanis. Selle kuju on inspireeritud Eiffeli tornist. 2008. aasta seisuga oli seda alates avamisest külastatud 157 miljonit korda.
## Vaata ka
* Tokyo Skytree
* Guangzhou Tower
## Viited

## Välislingid
* Tokyo Toweri ametlik koduleht (inglise keeles)
Tiiger

**Tiiger** (*Panthera tigris*) on kaslaste sugukonda pantri perekonda kuuluv imetaja.

## Toitumine
Tiigrid eelistavad saakloomi jahtida öösel.  Eelistatuimad saakloomad on pühvlid ja hirved, ent ta rahuldub ka ahvide, madude, konnade, kilpkonnade või termiitidega. Ta oskab ka kala püüda. Mõnikord sööb tiiger ka okassigu.

Tiigri hammustuse tugevus on 3010 njuutonit.

## Paljunemine
Emasloom kasvatab 2–4 kutsikat kaks aastat. Selle aja jooksul ta uusi kutsikaid ei saa. Umbes pooled poegadest surevad enne täisealiseks saamist.

## Eluviis
Väga palava ilmaga armastab ta end vees karastada – tiiger on hea ujuja. Öösel on tiiger väga hõivatud: ta peab vahetpidamata kontrollima oma valduse piire, märgistades neid korduvalt uriini ja väljaheidetega. Jahti peab ta samuti öösel. Tiigri päevad mööduvad puhates.

## Alamliigid

* Amuuri tiiger *Panthera tigris altaica*
* Bali tiiger *Panthera tigris balica* †
* Bengali tiiger *Panthera tigris tigris*
* Indohiina tiiger *Panthera tigris corbetti*
* Jaava tiiger *Panthera tigris sondaica* †
* Kaspia tiiger ehk turaani tiiger *Panthera tigris virgata* †
* Lõunahiina tiiger *Panthera tigris amoyensis*
* Malai tiiger *Panthera tigris jacksoni*
* Sumatra tiiger *Panthera tigris sumatrae*
* *Panthera tigris trinilensis* †

## Vaata ka
* Liiger

## Välislingid
477

**477. aasta**

## Sündmused maailmas
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Basiliscus ja Armati.
*Vandaalid on oma võimu tipul, pärast Gensericu surma saab kuningaks tema poeg Huneric.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Genseric, vandaalide kuningas
Friedrich Wilhelm Treuer

**Friedrich Wilhelm Treuer** (4. oktoober / 16. oktoober 1835 Paldiski – 20. detsember 1917 / 2. jaanuar 1918) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1846–1853 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1855–1859. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta õpetajana Tallinnas. Ordineeriti õpetajaks 23. juulil / 4. augustil 1861.

Ta oli aastatel 1861–1864 Kadrina Katariina koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1864–1876 oli ta sama koguduse õpetaja. Lahkus ametist haiguse tõttu 2. detsembril / 14. detsembril 1876.

## Viited
Pime keskaeg

**Pime keskaeg** on eelkõige inglise keeles (*Dark Ages*) kasutatav nimetus perioodile Lääne-Rooma keisririigi langemisest kuni Karolingide renessansini, s.o ligikaudu 6.–10. sajandini. Ajajärgu *pimedus* ei tähenda siinses kontekstis mitte hinnangut, vaid viitab informatsiooni vähesusele selle perioodi kohta.

Nimetus pärineb ladinakeelsest väljendist *[[saeculum obscurum]]*, mida kirikuajaloolane Cesare Baronio kasutas esmalt perioodi (10.–11. sajandini) kohta paavstluse ajaloos.

Periood langeb kokku Heribert Illigi esitatud ebateadusliku ideega fantoomajast, mida polevat kunagi eksisteerinud ja mis olevat tagantjärele kronoloogiasse lisatud. 

## Vaata ka
*476. aasta
522

**522. aasta**

## Sündmused
*Amalaric nimetati läänegootide kuningaks.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Symmachus ja Boëthius.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
496

**496. aasta**

## Sündmused maailmas

* Frangi riigi rajanud kuningas Chlodovech I võttis vastu katoliku usu, tagades sellega oma riigile kiriku toetuse.

## Sündinud

* ...

## Surnud
*19. november – Gelasius I, paavst
Khumiso Ikgopoleng

**Khumiso Stephen Ikgopoleng** (sündinud 5. detsembril 1979) on Botswana endine poksija.

Ikgopoleng osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Badar-Uugan Enkhbatynile (Mongoolia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Hageri kirik

**Hageri Lambertuse kirik** on kirik Hageri kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hageris Kohila vallas Rapla maakonnas.

Kirikut kasutab EELK Hageri Lambertuse kogudus.

Hageri esimene kirik ehitati Taani valitsusajal ajavahemikus 1219–1254; täpse aja kohta andmed puuduvad, järeldada võib, et hoone oli 13. sajandist pärinev kellatornita kivihoone. Esimest korda on allikais mainitud Hageri Lamberti kirikut ja preestrit 1424. aastal.

Põhjasõda jättis Hageri kiriku puutumata, kuid 8. mail 1710 süttis ta kahjutulest ja nii rängalt, et kolm aastat peeti jumalateenistusi Sutlema mõisas. Kiriku ülesehitamist alustati pastor Joachim Nicolaus Wilckeni ajal 1713. aastal ja kirik valmis 1726. aastal. Eesti rahvusliku kirjanduse looja Friedrich Reinhold Kreutzwald leeritati Hageri kirikus.

Kuna koguduse liikmete arv oli kasvanud, siis asuti 1891. aastal uut (praegust) kirikut ehitama. Kiriku projekteeris arhitekt Erwin Bernhardt, see valmis 1892. aastal ning selle pühitses 13. septembril 1892 Eestimaa kindralsuperintendent Magnus Heinrich Ferdinand Hörschelmann.

2011. aastal lõpetati kirikus oreli restaureerimine.

## Pildid

Hageri kiriku seestvaade.jpg|Kiriku interjöör
Hageri kiriku oreliprospekt, 19.saj.jpg|Oreliprospekt
Hageri kiriku altar.jpg|Hageri kiriku altar


## Viited

## Välislingid

*
*Info kiriku kohta EELK veebis
*Hageri Lamberti kirik (eestigiid.ee)
Ajalooline krahvkond

**Ajaloolised krahvkonnad Inglismaal** on muistsed Inglismaa allüksused Suurbritannias, mida on aastasadu kasutatud eri eesmärkidel, eelkõige kohtukorralduseks, maksude kogumiseks ja sõjaväe korraldamiseks. Hiljem on need olnud aluseks kohalike omavalitsuste loomisel ja parlamendi valimisel. 

1888. aastal moodustati kohalike omavalitsuste õigusaktiga Inglismaal 1889. aastal halduskrahvkonnad (*administrative counties*) ja krahvkond-linnad (*county boroughs*).

Kuid vaatamata sellele, et ajaloolised krahvkonnad ei oma enam haldusfunktsioone, on need jätkuvalt piirkonna kultuuri- ja spordielu ühendaja rollis.  

## Ajalooliste krahvkondade nimistu
Ajaloolisi krahvkondi on Inglismaal kokku 39.
Kantar Emor

**Emor** (2016. aastani TNS Emor, 2026. aastani Kantar Emor) on 1990. aastal loodud Eesti turundusuuringute ja konsultatsioonide pakkuja. Ettevõtte ärinimi on AS Emor. Aastatel 2001-2026 kuulus Emor üleilmsesse turundusteabe kontserni Kantar. Alates 2026. aasta 25. veebruarist kuulub Emor globaalsesse teabetehnoloogia kontserni Fifty5Blue. 

## Viited

## Välislingid
* Kantar Emor koduleht
*Kantari veebileht
Suur-Londoni linnastu

**Suur-Londoni linnastu** (inglise keeles *Greater London Urban Area*) on linnastu Suurbritannias Inglismaal, mis hõlmab suurema osa Suur-Londoni regiooni haldusalast (välja arvatud mõned külad ja maapiirkonnad) ja väljaspool regiooni halduspiiri Ida-Inglismaa ja Kagu-Inglismaa regioonidesse kuuluvaid külgnevaid tiheasustusega alasid.

Linnastu väline piir jääb Metropolitan Green Beltist sissepoole, seetõttu on ta väiksem London commuter belti piiridest. 

Statistika keskvalitsuse andmetel kuulus linnastusse 2001. aastal 50 asulat. 

Elanikke 8 505 000 (2005). 

Pindala 1623,3 km² (2001).
Kõpu kirik (täpsustus)

**Kõpu kirik** on mitme Eestis olnud või eksisteeriva kiriku nimetus:
***[[Kõpu kirik (1887)|Kõpu kirik]]** Hiiu maakonnas (valminud 1887, hävinud)
***[[Kõpu õigeusu kirik|Kõpu õigeusu kirik-koolimaja]]** Hiiu maakonnas (valminud 1909)
***[[Pootsi-Kõpu Kolmainu kirik]]** õigeusu kirik Pärnu maakonnas, Tõstamaa vallas (valminud 1873)
***[[Kõpu Peetri kirik]]** Viljandi maakonnas (valminud 1825)
Kõpu kirik

**Kõpu Peetri kirik** on EELK Viljandi praostkonna kirik Viljandi maakonnas Kõpu vallas Kõpus. 

Kirikut kasutab Kõpu Peetri kogudus. Kirikus on umbes 200 istekohta. 

Kiriku ehitus algas 1821. aastal ja valmis 1825. aastal. 1906. aastal asendati algne puust torn kivist torniga. 1999. aasta suvel renoveeriti kirikuhoone katus. 

Orelimeister Guido Knauffi mõningatel andmetel 1860. aastatel, teiste andmete järgi 1882. aastal valminud orel on üks selle meistri Eesti orelitest. Säilinud on veel Viljandi Pauluse ja Kolga-Jaani kiriku orel. 2007. aastal lõppes pilli restaureerimine.

Kirikutekstiilide kavandite autor ja tööde tegija on kunstnik Reet Talimaa.

## Viited

## Välislingid

*
Johann Arro

**Johann Arro** (25. aprill 1865 Polli vald, Viljandimaa – 24. veebruar 1928) oli Eesti riigikohtunik.

Ta lõpetas 1895. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 

Ta oli vandeadvokaat Riias kuni 1919, aastani, 1919 kohtu-uurija Tallinnas, 1920–1928 riigikohtunik, alates 1922. aastast abiesimees.
Tervikomavalitsus (Inglismaa)

**Tervikomavalitsus Inglismaal** (inglise keeles *unitary authorities of England*) on haldus- ja omavalitsusüksus Suurbritannias Inglismaal, kus krahvkonnatasandi ja ringkonnatasandi haldusfunktsioonid on ühitatud. 

Põhiliselt loodi tervikomavalitsused Inglismaal 1990. aastail. Kokku on neid 55 (2009). Tervikomavalitsused katavad vaid osa Inglismaa territooriumi (vaata kaardilt).

Tervikomavalitsused võivad täiendavalt omada *borough* või *city* staatust, kuid mingeid täiendavaid õigusi see staatus tervikomavalitsusele ei lisa.
 
## Tervikomavalitsused

## Tervikomavalitsustega sarnase staatusega omavalitsusüksused
Scilly saared, mida loetakse eripiirkonnaks (*sui generis* staatusega) võib lugeda tervikomavalitsusega sarnase staatusega omavalitsusüksuseks. Ka peamistes linnastutes moodustatud 36 linnkrahvkonna linnaosa (*metropolitan boroughs*) on sisuliselt tervikomavalitsuse funktsioonidega.
Nikolai von Baggehufvudt

**Nikolai von Baggehufvudt** (27. august/4. september 1872 Peterburi – 2. detsember 1939) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1872. aastal Peterburi õigusteadusliku kooli.

Ta teenis Vene kohtuministeeriumis, oli 1911–1917 Peterburi ringkonnakohtu liige. Riiginõunik.

Eestisse tulnud, oli ta Scheeli panga ametnik, alates 1925. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Terje Trei

**Terje Trei** (sündinud 1. mail 1967 Põltsamaal) on Eesti õmblustööstuse tehnoloog ja poliitik, XI, XII ja XIII Riigikogu koosseisu liige.

2009 valiti ta Põltsamaa linnavolikogu liikmeks. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta 681 häält, kuid valituks ei osutunud. Riigikogu juhatuse otsusega sai Terje Trei XI Riigikogu liikmeks alates 17. juunist 2010 seoses Margus Lepiku tagasiastumisega ja Urmas Kruuse kohast loobumisega. Ta oli XI Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige 2010–2011. 14. novembrist 2011 oli ta XII Riigikogu liige, asendades lapsehoolduspuhkusel olevat Kaja Kallast. Pärast Kallase tööle naasmist 2. juulil 2012 jätkas ta tööd Riigikogus Raivo Järvi asendusliikmena. Trei volitused lõppesid 10. detsembril 2012 seoses justiitsministri kohustustest vabastatud Kristen Michali riigikogu liikme volituste taastumisega. 1. jaanuaril 2014 sai ta taas Riigikogu liikmeks seoses Maret Maripuu volituste lõppemisega.

Ta sai  2015. aasta Riigikogu valimistel 557 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga.

## Töökohad
*Riigikogu liige 2010–2011; 2011–2012 ja 2014-
*SA Põltsamaa Lossi Arendus juhataja 2013
*Reformierakonna Jõgeva- ja Tartumaa arendusjuht 2004–2010 ja 2011
*OÜ Tinatex, tehnoloog 2003–2005
*OÜ Better World, juhataja 2000–2002
*FIE 1998–2009
*OÜ Ponte Õmblus, töödejuhataja 1996–1998
*õmblusvabrik Sangar, õmbleja, tehnilise kontrolli osakonna kontrolör 1985–1995

Ta on Reformierakonna liige 2002. aastast alates.

## Viited

## Välislingid
*Terje Trei (nr. 561) 
*Urmas Kruuse asemel läheb riigikokku Terje Trei
*Lapseootel Kaja Kallast hakkab Riigikogus asendama Terje Trei
Roman Birkenberg

**Roman Valerius Birkenberg** (14. mai 1885 Nehatu vald, Harjumaa – 19. detsember 1969 Viin, Austria) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis aastatel 1907–1911 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

1919–1937 oli ta vandeadvokaat Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*geni.com
Max Bock

**Max Bock** (16. aprill 1885 Tallinn – 29. aprill 1948 Reichholzried Kempteni lähedal) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis aastast 1906 Tartu ülikoolis õigusteadust ja arstiteadust, lõpetas 1912. aastal Jaroslavli Demidovi Juriidilise Lütseumi.

Alates 1912. aastast oli ta vandeadvokaadi abi, hiljem vandeadvokaat Tallinnas, Eesti Ajutise Maanõukogu, Asutava Kogu ja I Riigikogu liige. 

1940. aastal asus Saksamaale, kus oli 1940–1945 Warthegaus kohtuametnik.

## Viited

## Välislingid
*
Waldemar Bock

**Waldemar Bock** (25. juuli 1884 Tallinn – 29. november 1947 Berliin) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas Peterburi ülikooli, Korporatsioon Nevania vilistlane.

Aastail 1922–1940 oli ta vandeadvokaat Tallinnas, 1941 asus Saksamaale.
Siegfried von Bremen

**Siegfried Adam Nikolai Benedikt von Bremen** (7/19. mai 1886 Tallinn – 3. mai 1979 Bad Pyrmont) oli Eesti advokaat.

Siegfried von Bremen lõpetas Peterburis Püha Anna Kooli, õppis aastast 1905 Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas 1910 aastal Kaasani ülikooli (cand. jur.). Korporatsioon Estonia liige.

Ta oli 1911–1917 advokaat Pärnus, 1918. aastal Pärnu Linnavolikogu liige,  küüditati 1918 bolševike poolt Siberisse, pöördus tagasi, 1919–1920 sõdis bolševike vastu, 1920–1923 elas Saksamaal. 1923–1926 vandeadvokaadi abi (alates 1924 Advokatuuri liige), 1926–1939 vandeadvokaat Tallinnas. 

1929–1935 Tallinna Linnavolikogu liige, 1931–1938 Saksa Kultuuromavalitsuse liige. 

1939. aastal asus Saksamaale.

Ta abiellus 27. detsembril 1912/8. jaanuaril 1913 Sadukülas Bertha von Bergmanniga, neil oli kolm poega.

## Viited
 

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Silicon Valley piraadid

**"Silicon Valley piraadid"** (inglise Pirates of Silicon Valley) on 1999. aastal ilmunud Ameerika Ühendriikide film, mis põhineb Paul Freibergeri ja Michael Swaine'i raamatul "Fire in the Valley: The Making of The Personal Computer". Film jutustab personaalarvuti tekkimisest ja arengust ning Apple ja Microsofti konkurentsist.

Peaosi mängivad Anthony Michael Hall (kehastab Bill Gatesi) ja Noah Wyle (kehastab Steve Jobsi).

## Vaata ka
* Homebrew Computer Club

## Välislingid
*
Valter Ever

**Valter Ever** (6. november 1902 Tallinn – 10. juuli 1981 Stockholm) oli eesti advokaat ja kergejõustiklane.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli, Korporatsioon Vironia vilistlane.

Osales Vabadussõjas.

Ta osales kergejõustiklasena 1924. aasta suveolümpiamängudel.

1926 vandeadvokaat August Rei abi, 1931–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* 
*
Konstantin Hallik

**Konstantin Hallik** (15. aprill 1899 Harkov – 7. august 1943 Vjatlag, Kirovi oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Üliõpilasselts Concordia vilistlane.

1930–1940 oli ta vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas.

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Martin Grossholm

**Martin August Grossholm**, ka **Martin Grosholm** (9. juuli 1896 Vatla mõis, Läänemaa – 12. august 1966 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1924. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Ugala vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, 1924–1926 merendusametnik Tallinnas, 1925–1930 vandeadvokaadi abi, 1930–1940 vandeadvokaat Tallinnas, alates 1934 Kaubandus-Tööstuskoja vannutatud dispašöör. 

1941. aastal põgenes ametireisil olles Rootsi, pärast Teist maailmasõda pöördus Eestisse tagasi, oli vangis.

Martin-August Grosholm suri 12. augustil 1966 Tallinnas ja ta maeti 15. augustil 1966 Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gustav Härm

**Gustav Härm** (19. detsember 1898 Saku vald, Harjumaa – 12. august 1984 North Hollywood, California osariik, USA) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, oli üliõpilasseltsi Concordia ja korporatsiooni Rotalia vilistlane.

Härm võitles Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Aastatel 1926–1931 töötas ta vandeadvokaat Erich Eeki abina, seejärel vandeadvokaadina Keilas. 

1944. aastal põgenes Saksamaale. Sealt siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse. Ta suri 1984. aastal California osariigis North Hollywoodis.

## Viited
Rutland

**Rutland** on krahvkond Inglismaa keskosas. Rutland on nii pindalalt kui rahvaarvult Inglismaa väikseim ajalooline krahvkond.

Haldusüksusena on Rutland tervikomavalitsus.

Krahvkonnas on 2 linna: Oakham ja Uppingham.

## Välislingid

*Rutlandi koduleht
Aarne Jaks

**Aarne Jaks** (kuni 1939. aastani **Arnold Jaks**; 11. veebruar 1895 Narva – 18. veebruar 1941 Otepää) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1914 Narvas gümnaasiumi. Õppis aastast 1914 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas selle 1922. aastal, Korporatsioon Sakala vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1922 Sõjaringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, 1922–1928 kohtu-uurija Tartus ja Tallinnas, 1928–1939 vandeadvokaat Tallinnas, 1939–1940 vandeadvokaat Otepääl. 

Tappis end enne NKVD poolt arreteerimist.

## Viited

## Kirjandus
*A. Jaks põgenes pesuväel. Rahvaleht, 22. märts 1934, nr. 34, lk. 3.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ernst Jürmann

**Ernst Jürmann** (25. märts 1879 Meeri vald, Tartumaa – 7. august 1939) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1903. aastal Peterburi ülikooli. 

1903–1906 oli ta kohtuametnik Peterburis ja Riias, 1906–1910 vandedvokaadi abi, võeti advokatuuri vastu 1910, Vabadussõja ajal kohtuametnik ja kohtu-uurija, 1920. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas. 1925–1928 Eesti Panga ja 1928–1938 Pikalaenu Panga juriskonsult.
August Kitzberg (advokaat)

**August Kitzberg** (ka **August Vladimir Kitzberg**; 29. juuni 1895 Ruhja – 11. detsember 1941 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1916 Peterhofis Aleksander Teise Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1916–1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1920–1921 Läti Ülikooli õigusteaduskonnas, aastatel 1921–1923 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920 Riias Eesti konsulaadi sekretär, 1923–1924 ministeeriumiametnik, 1924–1931 vandeadvokaat Ilmar Tannebaumi abi, 1924–1927 Harju maavalitsuse juriskonsult, alates 1924 Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi juhatuse liige, Tallinna Linnapanga nõukogu liige. 1931–1940 oli ta vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941 Tallinnas, suri vangilaagris.

## Viited
Bernhard Klaarmann

**Bernhard Klaarmann** (5. aprill 1894 Tartu – 1. märts 1961 Tartu) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1916 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, asus aastal 1916 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, õppis aastatel 1920–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

1917–1918 oli ta bolševike poolt vangistatud ja saadeti Eestist välja, osales Vabadussõjas, 1920. aastal lõpetas suurtükiväe lipnikuna Sõjakooli. 1924–1926 Viljandi Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1927–1932 vandeadvokaadi abi Tallinnas, 1932–1940 vandeadvokaat Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
* Kirje ohvitseride andmebaasis
Edgard Koch

**Edgard Koch** (10. oktoober 1857 Tallinn – 6. aprill 1941 Hagenow) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1882 Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli 1882–1887 Eestimaa Ülemmaakohtu kohtuameti kandidaat, 1887–1889 ülemmaakohtu ja Tallinna rae advokaat, 1880–1889 vandeadvokaadi abi, 1889–1939 vandeadvokaat Tallinnas. 1919 Vannutatud Advokaatide Nõukogu asutajaliige. 

Läks ümberasujana Saksamaale.
Juhan Kurvits

**Juhan Kurvits** (ka **Johan Kurvits**; 13. jaanuar 1895 Laatre vald, Pärnumaa – 28. märts 1953 USA) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1918 Pihkva Maamõõtjate Kooli, Õppis aastal 1918 Moskva Põllumajanduse Instituudis, aastatel 1919–1920 Ivanovo-Voznessenski Polütehnilises Instituudis. Aastatel 1921–1928 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Vironia vilistlane.

1929–1933 oli ta vandeadvokaat Johan Madissoni, 1933–1935 vandeadvokaat Eugen Erbe abi Tallinnas, 1935–1940 vandeadvokaat samas. 1944 lahkus Eestist, suri USA-s.

## Viited
Aleksei Lelle

**Aleksei Lelle** (25. märts 1883 Võlla vald, Pärnumaa – 1. mai 1937) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1914. aastal Peterburi ülikooli.

Ta oli 1914–1915 Peterburi Sõjaringkonnakohtu ametnik, 1915–1917 vandeadvokaadi abi Peterburis, 1918–1920 Kaubandus-tööstusministeeriumi ametnik Pärnus ja Tallinnas ja juriidilise komisjoni liige, 1919. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas.
Oskar Lutz

**Gustav Oskar Lutz** (1. aprill 1902 Tallinn – 5. august 1975 Hannover) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud õigusteadust, ja oli korporatsiooni Fraternitas Academica liige.

Ta oli 1925–1931 vandeadvokaat Alexander von Stackelbergi abi Tallinnas, 1931–1939 samas vandeadvokaat. 30. novembril 1939 vabastati ta Vabariigi Valitsuse otsusega Eesti kodakondsusest. 

Asus seejärel Saksamaale, kus elas 1940–1945 Birkensteinis Jarocini lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Jarocini maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). Oli kaks aastat ameeriklaste käes Kornwestheimis (Ludwigsburgi kreisis Stuttgardi ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal) vangis. 

1950–1955 oli ta advokaat ja alates 1955 notar Hannoveris.

## Viited
Boris Melts

**Boris Melts** (22. november 1901 Karula vald, Võrumaa – 18. september 1977 Valga) oli eesti advokaat ja tuletõrjetegelane. 

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

Osales Vabadussõjas Soomusrongide divisjonis.

Aastatel 1925–1926 oli ta kohtuameti kandidaat, 1926–1931 vandeadvokaat Rein Eliaseri abi, 1931–1940 vandeadvokaat Haapsalus. 

Ta oli ka ühistegelane. Siseministri käskkirjaga nr. 60 – 23. jaanuarist 1937 nimetati ta Läänemaa tuletõrjebrigaadi pealikuks. Oli KL Haapsalu malevkonna pealiku abi ning Lääne maleva juhatuse liige. 

Maeti 21. septembril 1977 Valga Tartu tänava kalmistule.

Autasustatud aastal 1933 Punase Risti II järgu teenetemärgiga ning 1935. Kotkaristi III klassi teenetemärgiga. 

Lisaks pälvis KL Valgeristi, Läti Kolme Tähe ordeni IV järgu, Leedu iseseisvuse medali, Vabadussõja medali ning Eesti tuletõrje mitmeid autasusid. Samuti üheksa riigi tuletõrjete autasusid ja Balti Tuletõrje Tähe kuldtähe.   

## Viited
Nikolai Metslov

**Nikolai Metslov**, (ka **Nikolaus Metslov**; 4. september 1903 Paadrema vald, Läänemaa – 8. märts 1992 Stockholm) oli eesti ajakirjanik, ametiühingujuht ja advokaat.

Ta lõpetas 1928. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Üliõpilasselts Concordia ja Korporatsioon Ugala vilistlane.

Ta oli 1922–1929 Vaba Maa ajakirjanik ja ka Eesti Ajakirjanikkude Ühingu juhatuse liige. Aastail 1928–1934 vandeadvokaadi abi Tallinnas, 1934–1940 vandeadvokaat samas. 

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Ka seal alustas ta juristitööd, oli Eesti Juristide Ühingu asutajaid, selle aseesimees ja juhatuse liige. 1950. aastail oli ta Eesti Meremeeste Uniooni esimees.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 1939

## Viited

## Kirjandus
* Juhan Kokla. Nikolaus Metslov in memoriam. Eesti Päevaleht (Rootsi), 18. märts 1992, nr. 22, lk. 7.
Hans Paris

**Hans Valter Paris** (2. juuli 1899 Tartu – 28. juuni 1941) oli eesti advokaat ja sõjaväelane (kapten).

Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli 1925–1926 kohtunik Rakveres ja Tapal, 1927–1934 Sõjaministeeriumi ja Kaitseministeeriumi juriskonsuldi abi, 1934–1936 ja 1938–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti 6. jaanuaril 1941 Tallinnas NKVD poolt, tribunal 22. aprillil 1941, (§ 58 1-a) ja lasti maha.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Hermann von Nottbeck

**Hermann Walter Eugen Johann von Nottbeck** (16. aprill 1884 Tallinn – 24. juuni 1941 Danzig) oli Eesti advokaat.

Ta lõpetas 1910. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (*cand. jur.*), Korporatsioon Estonia vilistlane.

1910–1911 oli ta vandeadvokaadi abi Pärnus ja Viljandis, 1911–1913 Pärnu linnasekretär, 1913–1918 Pärnu notar. Aastail 1918–1920 elas ta Riias ja Saksamaal, 1920–1923 vandeadvokaadi abi ja 1923–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 

Läks ümberasujana Saksamaale.
Sergei Paul

**Sergei Paul** (18. vkj/30. mai 1892 Laimjala vald, Saaremaa – 24. märts 1942 Solikamski vangilaager, Molotovi oblast) oli eesti advokaat.

Sergei Paul sündis 1892 Saaremaal Laimjalas, Laimjala Vassilius Suure kiriku õigeusu preestri Karl Pauli ja tema naise Klaudia peres.  Sergei Pauli kodune keel oli vene keel.  Õppis Pärnu poeglaste gümnaasiumis, aastatel 1910–1915 Tartu ülikoolis õigusteadust. Lõpetas õigus­teadus­konna 1915. aastal Venemaal Kaasani ülikoolis. Töötas 1915. aastal Turkestanis Vene riigikontrolli ametnikuna.

Osales I maailmas sõjas Läti tagavara­polgu ametnikuna ja 1917. aastast 1. Eesti jalaväepolgu koosseisus. Sõdis Vene kodusõjas Anton Denikini armees. Alates 1918 õppis Voroneži ülikoolis agronoomiat, seejärel Alam-Lindas kooliõpetaja, oli 1920. aastal Abhaasias Alam-Linda eesti asunduse kooliõpetaja ning Suhhumi korteriosakonna juhataja ja juriskonsult. Alates 1. detsembrist 1920 Eesti konsulaaragent (hiljem konsul) Gruusia Demokraatlikus Vabariigis Thbilisis ning alates 2. juulist 1921 Eesti diplomaatiline esindaja (chargé d’affaires) kõikides Kaukaasia riikides. Opteerus  1922. aastal Eestisse, töötas Välisministeeriumis, seejärel oli vandeadvokaadi abi. 

1934. aastal oli ta Nõukogude Liidu täievolilise esinduse juriskonsult ja ühtlasi vapside propagandajuht. Aastatel 1935–1941 oli ta vandeadvokaat Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 27. märtsil 1941.

S. Paul suri 24. märtsil 1942 Permi oblastis Solikamski vangilaagris.

## Viited
Paul Peterson

**Paul Peterson** (28. oktoober 1891 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 28. november 1961 Buenos Aires) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1912–1916 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1917 Moskva ülikooli.

1918. aastal oli ta Eesti Vabariigi prokuröri abi, 1919–1923 vandeadvokaadi abi, 1923–1939 vandeadvokaat Tallinnas. 

1944. aastal läks ta Rootsi ja sealt Argentinasse.
Helene Poska-Niinemann

**Helene Poska-Niinemann** (kuni 1928. aastani **Helene Poska**; 5. juuni 1907 Tallinn – 20. veebruar 1939 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Amicitia vilistlane.

Ta oli 1930–1931 kohtuametnik, 1931–1936 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi Tallinnas, seejärel kuni surmani vandeadvokaat samas.

Ta oli Jaan Poska tütar.
Töövõtja

**Töövõtja** (ka **tööettevõtja**) on inimene või ettevõte, kes võtab lepingu alusel teha mingi töö. Lepingu teist osapoolt nimetatakse tööandjaks.

Näiteks töövõtulepinguga kohustub töövõtja valmistama või muutma asja või saavutama teenuse osutamisega muu kokkulepitud tulemuse (töö), tellija ehk tööandja aga kohustub maksma selle eest töötasu.

## Viited
Randy Savage

**Randall Mario Poffo** (ka **Randy Savage**, hüüdnimi **"Macho Man"**; 15. november 1952 Columbus, Ohio osariik – 20. mai 2011 Seminole, Florida osariik) oli ameerika WWF, nüüdsest WWE maadleja. Tema tiimikaaslane oli The Ultimate Warrior.

Ta suri 20. mail 2011 südame seiskumisse auto roolis.
Majandusharu

**Majandusharu** on majanduse osa, mille ettevõtted ja asutused tegelevad tooraine hankimisega loodusest, tooraine töötlemisega ja teenuste osutamisega.

Materiaalse tootmise majandusharud:
*tööstus;
*põllumajandus;
*metsandus;
*kalandus;
*soojusmajandus.

Mittemateriaalse tootmise ja teeninduse majandusharud:
*ehitus;
*veondus;
*sideteenused ehk kommunikatsiooniteenused;
*kaubandus;
*riigivalitsemine;
*riigikaitse;
*kultuuriteenused;
*haridus;
*tervishoid;
*sotsiaalhooldus;
*toitlustus;
*majutus;
*kommunaalteenused;
*teadus;
*finantsteenused;
*äriteenindus;
*puhketeenused;
*turism;
*meelelahutustööstus jne.

## Viited
Näljastreik

**Näljastreik** on vägivallatu vastupanu või surveavaldamise meetod, milles osalejad paastuvad poliitilise protesti märgina või püüdes tekitada teistes süütunnet, tavaliselt eesmärgiga saavutada poliitiline muutus.

Enamik näljastreikijaist tarvitab vedelikke, kuid mitte tahket toitu. Näljastreigil pole mõju, kui teave sellest ei jõua inimesteni, kellele tahetakse sellega mõju avaldada, olgu siis neid muretsema või häbenema pannes.

Juhtudel, kui näljastreikija satub organisatsiooni või riigi võimusse, kelle vastu ta protestib, katkestatakse näljastreik sageli sunniviisilise toitmisega.
Hallhai

**Hallhai** (*Carcharhinus*) on hallhailaste sugukonda kuuluv haide perekond.

Perekonda kuulub 35 liiki:

* abaja-hallhai (*Carcharhinus fitzroyensis*)
* borneo hallhai (*Carcharhinus borneensis*)
* coatesi hallhai (*Carcharhinus coatesi*)
* galapagose hallhai (*Carcharhinus galapagensis*)
* humani hallhai (*Carcharhinus humani*)
* hõbeserv-hallhai (*Carcharhinus albimarginatus*)
* kahelihambune hallhai (*Carcharhinus hemiodon*)
* kalknina-hallhai (*Carcharhinus macloti*)
* koralli-hallhai (*Carcharhinus perezii*)
* laiksaba-hallhai (*Carcharhinus sorrah*)
* leetseljaku-hallhai (*Carcharhinus plumbeus*)
* lühihänd-hallhai (*Carcharhinus cerdale*)
* mustlaik-hallhai (*Carcharhinus sealei*)
* mustnina-hallhai (*Carcharhinus acronotus*)
* mustsaba-hallhai (*Carcharhinus amblyrhynchos*)
* mustserv-hallhai (*Carcharhinus limbatus*)
* mustuim-hallhai (*Carcharhinus melanopterus*)
* pelgur-hallhai (*Carcharhinus cautus*)
* pikkuim-hallhai (*Carcharhinus longimanus*)
* poorsilm-hallhai (*Carcharhinus porosus*)
* pronksjas hallhai (*Carcharhinus brachyurus*)
* seasilm-hallhai (*Carcharhinus amboinensis*)
* siid-hallhai (*Carcharhinus falciformis*)
* silehambune hallhai (*Carcharhinus leiodon*)
* sire hallhai (*Carcharhinus amblyrhynchoides*)
* suurnina-hallhai (*Carcharhinus altimus*)
* suursilm-hallhai (*Carcharhinus macrops*)
* tilstoni hallhai (*Carcharhinus tilstoni*)
* tõmmu hallhai (*Carcharhinus obscurus*)
* tömpnina-hallhai (*Carcharhinus leucas*)
* valgepõsk-hallhai (*Carcharhinus dussumieri*)
* võrdhambune hallhai (*Carcharhinus isodon*)
* värten-hallhai (*Carcharhinus brevipinna*)
* öö-hallhai (*Carcharhinus signatus*)
* *[[Carcharhinus tjutjot]]*
The Ultimate Warrior

**James Brian Hellwig** (hüüdnimed **Warrior**, **The Ultimate Warrior** ja **Dingo Warrior**; 16. juuni 1959 – 8. aprill 2014) oli Ameerika Ühendriikide *[[wrestler]]* (WWF).
Warrior

**Warrior** (inglise 'sõdalane') on järgmiste isikute ning asjade nimi:

* **Warrior** ehk **[[The Ultimate Warrior]]** oli Ameerika Ühendriikide wrestler
* "**[[Warrior (Nina Sublatti laul)|Warrior]]**", Nina Sublatti laul 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* "**[[Warrior (Amber Bondini laul)|Warrior]]**", Amber Bondini laul 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel

## Vaata ka
Ohulähedane

**Ohulähedane** (inglise *near threatened*, lühendatult NT) on üks Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku ohustatuse kategooriaid, mis määratakse elusolevale taksonile.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit peab ohulähedaste liikide puhul oluliseks nende seisundi pidevat jälgimist ja uuesti hindamist kindlate ajavahemike järel.

Ohulähedaseks liigitatakse takson, mille ohustatus on muutunud märgatavaks, näiteks on toimunud või toimumas leviala või arvukuse kiire vähenemine. Alates 2001. aastast on ohulähedaste liikide hulka paigutatud varem kaitsest sõltuvate kategooriasse kuulunud liigid.
Aasia lõvi

**Aasia lõvi** ehk **india lõvi** (*Panthera leo persica*) on  lõvi alamliik.

Aasia lõvi on esindatud ka Tallinna loomaaias.

## Välislingid
Juha Hänninen

**Juha Pekka Hänninen** (sündinud 11. septembril 1959 Oulus) on Soome munitsipaalpoliitik ning endine sõjaväelane ja poksija.

Hänninen oli poolraskekaalus (kuni 81 kg) neljakordne Soome meister aastatel 1981-1984.

Hänninen osales 1984. aasta Los Angelese olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1981. aastal Tamperes 24. Euroopa meistrivõistlustel, kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1983. aastal Varnas 25. Euroopa meistrivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Paweł Skrzeczile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Hänninen oli elukutselt sõjaväelane (auastmelt kapten), kuid läks 2010. aastal erru. Ta on 2000. aastast olnud Oulu linnavolikogu liige ning on peamiselt tegelenud spordi-, tervise- ja sotsiaalküsimustega.

## Viited
Nikolai Trubetskoi

**Nikolai Sergejevitš Trubetskoi** (Никола́й Серге́евич Трубецко́й; 16. aprill 1890 Moskva – 25. juuni 1938 Viin) oli vene lingvist.

1920. aastal emigreerus Nikolai Trubetskoi Bulgaariasse ja pidas loenguid aastail 1920–1922 Sofia ülikoolis.

Aastail 1922–1938 oli Nikolai Trubetskoi Viini ülikooli slaavi filoloogia professor.

Eriti oluline on olnud tema panus fonoloogiasse. Tema peateos on "Fonoloogia alused" ("Grundzüge der Phonologie", 1939).

Tema tööd olid üheks keskseks aluseks Praha lingvistilise ringi käsitlusele strukturaallingvistikast.

## Pere
Nikolai Trubetskoi kuulus leedu päritolu Vene Trubetskoide aadlisuguvõssa. Tema isa vürst Sergei Trubetskoi oli filosoof.
Noraki pais

**Noraki pais** (varem Nureki) on **Noraki hüdroelektrijaama** pais Vahši jõel Tadžikistanis. 304 meetri kõrgune pais on maailma kõrgeim.

Noraki hüdroelektrijaama võimsus on 3015 megavatti. Seal toodetakse kuni kolmveerand riigis tarbitavast elektrienergiast. Tadžikistan ei suuda siiski oma elektrienergiavajadust ise katta.

Noraki pais ehitati aastatel 1961–1980.

## Vaata ka
* Norak
* Roguni hüdroelektrijaam
* Sangtuda hüdroelektrijaam

## Välislingid

* "Tadžikistanis on karmi talve tõttu terav elektrienergia puudujääk" ERR, 16. märts 2012