open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarvastu Gümnaasium

**Tarvastu Gümnaasium** on gümnaasium Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

## Ajalugu
1843. aastal asutati Tarvastu Poeglaste Kihelkonnakool, mille esimene õpetaja oli köster Peeter Kroll. Õppetöö toimus leeritoas, sest koolil polnud oma maja. 1875. aastal rajati Tarvastu Tütarlaste Kihelkonnakool, koolimaja valmis samal aastal. 1883. aastal valmis poeglaste kihelkonnakooli hoone. 1914. aastal asutati Mustla kolmeklassiline algkool, töötati üürimajades.

1920. aastal Tarvastu kihelkonnakoolid liideti ja nimetati Tarvastu Kõrgemaks Algkooliks. 1922. aastal ühendati Mustla Algkool Tarvastu kõrgema algkooliga, 1923. aastal nimetati kool Tarvastu 6-klassiliseks Algkooliks. 1931. aastal avati uuesti Mustla Algkool. 1941. aastal valmis uus koolimaja.

1944. aastal nimetati Mustla Algkool Mustla Mittetäielikuks Keskkooliks, 1947. aastal Mustla Keskkooliks. 1987. aastal valmis uus koolihoone.

2000. aastal nimetati kool Tarvastu Gümnaasiumiks.

## Direktorid

* Peeter Kroll (1843–1858)
* Hans Wühner (1858–1880)
* Matthias Wühner (1880–1898)
* David Birkenthal (1898–1920)
* Jaan Muni (1920–1950)
* Jüri Antsmaa (Hansmann) (1931–1941)
* Juhan Tinn (1941–1944)
* Alli Kalla (1944–1945)
* Juhan Jäge (1945–1946)
* Henno Hommuk (1946–1949)
* Hans Ainson (1949–1951)
* Peeter Toom (1951–1954)
* Voldemar Vissor (1954–1980)
* Kalle Küttis (1980–1987)
* Mai Talu (1987–2011)
* Ene Savi (2011–2021)
* Karl Kirt (2021–2024)
* Joosep Pilliroog (2024–2025)
* Anne Põldsaar (2025-)

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Kaitseliidu Kool

**[https://kaitseliidukool.ee/ Kaitseliidu Kool]** on alates 2001. aastast tegutsev mitteformaalset haridust andev Kaitseliidu sisekoolituskeskus, milles korraldatav õppetöö vastab Kaitseliidu koolitus- ja väljaõppevajadusele, on kättesaadav, kvaliteetne ning ülekantav nii sõjaväelisse kui tsiviilharidussüsteemi. Kaitseliidu Kool asub Rapla maakonnas Alu alevikus.

## Viited

## Välislingid
*Kaitseliidu kooli koduleht
*Kaitseliidu koduleht
Ed Miliband

**Edward Samuel Miliband** (sündinud 24. detsembril 1969 Londonis) on juudi päritolu Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei juht 2010. aasta septembrist 2015. aasta maini.

Miliband on alates 2005. aastast Suurbritannia parlamendi liige. Aastatel 2007–2010 oli ta Gordon Browni valitsuse energiaminister. Alates 5. juulist 2024 on ta taas Suurbritannia energeetikaminister.

## Isiklikku
Tema isa Ralph Miliband oli marksistlik sotsioloog.

Ed Milibandi vanem vend on poliitik David Miliband, kes oli tema ministriks olekuga samal ajal valitsuse välisminister. Mõlemad vennad kandideerisid 2010. aastal Leiboristliku Partei juhi kohale.

## Viited
Suurmeister

"**Suurmeister**" on nimetus, mis võib tähistada inimese positsiooni, näiteks:

***[[Suurmeister (ordu)|suurmeister]]**, ordu kõrgeim ametnik

See võib ka olla sportlike saavutuste eest antav kõrgeim aunimetus või tiitel, näiteks:
***[[Suurmeister (male)|suurmeister]]** males
***[[Suurmeister (kabe)|suurmeister]]** kabes (nii rahvusvaheline kui ka rahvuslik tiitel)
Samuti võib see tähendada ka näiteks võitluskunstide eksperti.

Samuti kasutatakse seda sõna vahel ka mõne muu kultuuriala suurkuju puhul.
Suurmeister (kabe)

**Suurmeister** on kabes sportlike saavutuste eest saadav kõrgeim tiitel. Rahvusvahelise suurmeistri nimetust omistab Ülemaailmne Kabeföderatsioon (FMJD), rahvusliku suurmeistri nimetust annavad välja aga rahvuslikud kabeföderatsioonid, muuhulgas ka Eesti Kabeliit (EKL).

Kabes väljaantavad tiitlid sõltuvad ka veel konkreetsest mänguliigist – nii ei ole suurmeister rahvusvahelises kabes automaatselt suurmeister Vene kabes ja samuti ka vastupidi. Niisamuti ei kehti ka kirikabes saadud tiitel tavaturniiridel. Suurmeistri nimetust antakse välja eraldi veel ka kompositsioonkabes. Lisaks sellele on erinevad tiitlid meestele ja naistele, nii et naiste suurmeister võib meeste turniiril kaasa teha hoopiski mingi muu järgu või tiitliga.
Cargo 10

**Cargo 10** on Serbia, Horvaatia ja Sloveenia riiklike raudtee-ettevõtete ühisettevõte, mille asutamisprotokollile kirjutati alla 2010. aasta 9. septembril. Nädal hiljem teatati Makedoonia ning Bosnia ja Hertsegoviina (sealhulgas Bosnia Serblaste Vabariigi) ühinemisest.

Nimi osutab Pan-Euroopa transpordikoridorile number 10, mis ühendab Kesk- ja Kagu-Euroopat.

Cargo 10 loodab oluliselt lühendada rongisõidu kestust Ljubljana ja İstanbuli vahel ning lõigata kasu mõne aasta jooksul valmivast Bosporuse raudteetunnelist.

Cargo 10 peakorter asub Ljubljanas.
Daimler-Benz

**Daimler-Benz AG** oli Saksamaa autotööstusettevõte, mis loodi 1926. aastal Benz & Cie. ning Daimler Motoren Gesellschafti ühinemisel. Daimler-Benz tootis autosid Mercedes-Benzi kaubamärgi all.

Teise maailmasõja ajal tootis Daimler-Benz ka lennukeid, tanke, allveelaevade mootoreid ja relvadetaile.

1998. aastal ostis Daimler-Benz Ameerika Ühendriikide autotootja Chrysler Corporationi ja muutis nime DaimlerChrysler AG-ks. 2007. aastal müüs ettevõtte Chrysler Groupi maha ja võttis nimeks Daimler AG.
Mark Zuckerberg

**Mark Elliot Zuckerberg** (sündinud 14. mail 1984) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, Facebooki kaasasutaja koos Harvardi kaasüliõpilaste Dustin Moskovitzi, Eduardo Saverini ja Chris Hughesiga.

Zuckerberg on ettevõtte Meta Platforms, Inc. (endise nimega Facebook, Inc.) tegevjuht ja suurim aktsionär.

Alates 2008. aastast on ta olnud ajakirja Time maailma 100 kõige mõjukama inimese seas, 2010. aastal kuulutati ta Time'i aasta inimeseks.

2012. aastal hinnati Zuckerbergi varanduse väärtuseks 9,4 miljardit dollarit.

## Lapsepõlv ja haridus
Zuckerberg sündis 14. mail 1984 New Yorgi osariigis Westchesteri maakonnas White Plainsis. Ta ema Karen (neiupõlves Kemper) oli psühhiaater ja isa Edward Zuckerberg hambaarst. Koos oma kolme õega (Arielle, Randi ja Donna) kasvas ta üles Dobbs Ferry külas. Ta vanemad olid reformeeritud judaismi jälgijad ning vanavanavanemad Austriast, Saksamaalt ja Poolast väljarännanud juudid.

## Isiklikku
Zuckerberg on värvipime: ta ei suuda eristada punast ja rohelist värvust, mistõttu on ka Facebook sinistes värvides.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Mark Zuckerberg – ''Forbes''
*
Rekapitaliseerimine

Ettevõtte **rekapitaliseerimine** on ettevõtte kapitali struktuuri (võla ja omakapitali proportsiooni, aga ka aktsionäride struktuuri) oluline muutmine aktsionäride otsusega.

Rekapitaliseerimise eesmärgiks võib olla võla ja omakapitali suhte parandamine, mõnikord aga rakendatakse rekapitaliseerimist vaenulike ülevõtmiste peletamiseks. Viimasel juhul suurendatakse võlakoormat ja makstakse täiendavaid dividende.

Rekapitaliseerimine võib aset leida näiteks võla restruktureerimise käigus, kui võlausaldaja vahetab võla osaluse vastu ettevõttes või kui riik süstib hätta sattunud eraettevõttesse kapitali, omandades vastutasuks osaluse ettevõttes (natsionaliseerimine).

Rekapitaliseerimise täiendava kapitali hankimiseks või võlgade maksmiseks võib läbi viia liht- ja eelisaktsiate emiteerimise teel.

Rekapitaliseerimise näiteks on ka aktsiate tagasiost võlakirjade müügist saadud vahenditega.
Zhu Xi

**Zhu Xi** (hiina keeles 朱熹, *[[pinyin]]* *Zhū​ Xī​*; 1130 – 1200) oli Songi dünastia aegne hiina filosoof, uuskonfutsianismi tähtsaim teoreetik.

Tema tähtsaim panus on konfutsianismi Neliraamatu (*Sishu*) koostamine. See sisaldas tema kommenteeritud Kong Fuzi "Vesteid ja vestlusi", Mengzi raamatut ja konfutsianistlikke raamatuid "Suur õpetus" (*Daxue*) ja "Keskmine tavaline" (*Zhongyong*). Nende nelja raamatu tundmine oli Hiina ametnike eksami põhiaineks alates 1313. aastast kuni 1905. aastani.

## Elulugu
Zhu Xi oli pärit Fujianist. Ta töötas mitmetes riigiametites.

Zhu Xi kirjutas üle 70 teose. Ta asutas ka Wuyi mägedes ja mujal üle 50 erakõrgkooli. Ta taastas Valge Hirve Koopa Akadeemia (白鹿洞书院) Lushani mäe jalamil tänapäeva Jiangxi provintsis.

## Õpetus
Zhu Xi järgi koosneb maailm kahest algest: hingusest *[[qi]]* 氣 ja printsiibist (struktuurist, soonestikust) *[[li]]* 理, kusjuures *li* on loogiliselt esmane, kuid avaldub vaid *qi*s. *Li* kättejõudmise esimene järk on *Taiji* (mida Zhu Xi vahel samastab *li*'ga).

Ta kritiseeris Xunzid tema lahtiütlemise tõttu Mengzi ideest, et inimloomus on hea (*renxingshan* 人性善).
Nanai rajoon

**Nanai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai lõunaosas. Asub Amuuri keskjooksul, piirneb lõunas Primorje kraiga.

Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks.

Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 21 168 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 19 377. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 17 494. Asulaid on 20. Suurim asula on Troitskoje. Rajooni põliselanikud on nanaid ja udehed. Nanaid moodustavad 23% rajooni elanikest.

Nanai rajoon moodustati 1934. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
Eef Nieuwenhuizen

**Evertje** (Eef) **Nieuwenhuizen** (20. mai 1937 – 22. juuli 2005) oli Hollandi naiskabetaja, FMJD meister. 

1975. aastal tuli ta Hollandi meistriks. Maailmameistrivõistlustel oli ta 1974. aastal neljas, 1980. aastal üheksas ning 1981. aastal seitsmes.

## Viited
Michael Ewald Neoknapp

**Michael Ewald Neoknapp** (ka **Michael Eobald Neoknapp**; 1685 Tartu – 1755?) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1701–1703 Riia Lütseumis. Immatrikuleeriti 2. mail 1703 Academia Gustavo-Carolina usuteaduskonda (Pärnus). Ordineeriti 16. detsembril 1710 Stockholmis õpetajaks.

Oli aastatel 1726–1753 Vastseliina Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema väimees Christian David Lenz oli Dzērbene ja Drusti (Cēsise kreisis) koguduste õpetaja, hiljem Cesvaine koguduse õpetaja, veel hiljem Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja lõpuks Liivimaa kindralsuperintendent. Tema tütrepoeg Friedrich David Lenz oli Tarvastu ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Tartu Ülikooli esimene akadeemiline eesti ja soome keele lektor. Tema tütrepoeg Jakob Michael Reinhold Lenz oli baltisaksa päritolu saksa kirjanik, tormi ja tungi liikumise juhtfiguure.

## Viited
Gorgān

**Gorgān** (pärsia گرگان) on linn Iraanis, 30 kilomeetrit Kaspia merest ida pool. Gorgān on Golestāni provintsi pealinn.

Linna varasem nimi oli **Astrabad** ehk **Asterabad**. 

Linnas oli 2005. aastal hinnanguliselt 241 000 elanikku.
Ralf Johannes Ferdinand Luther

**Ralf Johannes Ferdinand Luther** (23. juuni 1887 Tallinn – 3. juuni 1931 Tartu) oli Eesti vaimulik ja teoloog.

Õppis aastatel 1896–1899 Tallinnas Jucumi koolis, aastatel 1899–1904 õppis ta Nikolai Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1905–1910; aastal 1912 täiendas ennast Leipzigis. Oli prooviaastal Nissi Maarja koguduses. Ordineeriti 6. oktoobril 1912 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastal 1912 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, aastal 1913 Mihkli koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1914–1922 oli ta Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1931 oli ta Tartu Ülikooli koguduse saksa pihtkonna õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, tema onu Johannes Heinrich Luther oli Kadrina- ja Narva Johannese koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis).

## Raamatud
*Herr, ich warte auf dein Heil: neun Predigten/ Ralf Luther. Dorpat: Krüger, 1934
*Herr, mache dein Werk lebendig: 12 Predigten: gehalten in der Universitätskirche zu Dorpat / Ralf Luther. Dorpat: Krüger, 1934
*Die letzten Dinge: Vier Predigten, gehalten an den letzten Sonntagen des Kirchenjahres 1923 in der Universitätskirche zu Dorpat/ R. Luther. Dorpat: Laakmann, 1924
*Mina loodan sinu peale!: Ralf Luther'i mälestusraamat/ [saatesõna: K. Kentmann] [Rakvere]: Viru Praostkonna Kirjandustoimkond, 1931
*Neutestamentliches Wörterbuch: eine Einführung in Sprache und Sinn des urchristlichen Schrifttums/ Ralf Luther. Berlin: Furche-Verlag, 3 trükki: [19--?], [1935], [1937]
*Das Reich Gottes: eine neutestamentische Studie: Vortrag, gehalten auf der deutschen Propstsynode am 16. April 1929 in Reval/ Ralf Luther. Dorpat, 1929
*Spannungen und Lösungen im Evangelium: Zehn Predigten, gehalten in der Universitätskirche zu Dorpat/ R. Luther/ von Pastor R. Luther. Dorpat: Verlag von J. H. Krüger, 1928
*Tod und Vollendung: Zwei Predigten, gehalten an den beiden letzten Sonntagen des Kirchenjahres 1925 in der Universitätskirche zu Dorpat/ von P. R. Luther. Dorpat: 1925
*Uue Testamendi sõnaraamat: algkristliku kirja, keele ja mõtte seletus/ Ralf Luther; eestistanud Richard Järv. Tartu; Tallinn: Kristlik Kaitsja, 1939
*Was versteht das Neue Testament unter Hoffnung?: Vortrag, gehalten am 19. November 1930 anlässlich der Pastorenkonferenz des deutschen Sprengels in Hapsal/ von R. Luther. Dorpat: 1930

## Viited
Kwame Nkrumah

**Kwame Nkrumah** (21. september 1909 – 27. aprill 1972) oli Ghana poliitik, esimene Ghana president, mõjukas panafrikanismi propageerija.

Ta oli Ghana president 1. juulist 1960 kuni 24. veebruarini 1966.

## Viited
Anders Borg

**Anders Erik Borg** (sündinud 11. jaanuaril 1968 Stockholmis) on Rootsi majandusasjatundja ja poliitik, ta oli Rootsi rahandusminister alates 6. oktoobrist 2006 kuni 3. oktoobrini 2014. Borg kuulub Moderaatide parteisse.
Tony Curtis

**Tony Curtis** (sünninimega ** Bernard Herschel Schwartz**; 3. juuni 1925 Bronx – 29. september 2010 Henderson, Nevada) oli USA filminäitleja.

Tema vanemad Helen (sündinud Klein) ja Emanuel Schwartz olid Ungarist pärit juudi immigrandid ning kuni viie-kuueaastaseni oskas ta ainult ungari keelt. Nime Tony Curtis (päris esimestes filmides Anthony Curtis) hakkas ta kasutama oma Hollywoodi karjääri alguses 23-aastaselt pärast seda, kui oli sõlminud lepingu filmistuudioga Universal Pictures.

Ta mängis rohkem kui sajas filmis. Rolliga filmis "The Defiant Ones" oli ta 1959. aastal Oscari nominent.

## Välislingid
* Tony Curtis andmebaasis IMDb
Georges Charpak

**Georges Charpak** (1. august 1924 Dąbrowica, Poola (nüüd Dubrovõtsja Ukrainas) – 29. september 2010 Pariis) oli poola-juudi päritolu Prantsusmaa füüsik.

Aastal 1992 sai ta elementaarosakeste traatmaatriksdetektori leiutamise eest Nobeli füüsikaauhinna.

## Tunnustus
*1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
* Georges Charpak Nobeli auhinna lehel
Assuani pais

**Assuani pais** on pais Egiptuses Niiluse jõel Assuani lähedal.
Paisu geograafilised koordinaadid on . See asub umbes 7 km 20. sajandi alguses valminud vanast paisust lõuna pool.

Assuani lähedale otsustati pais rajada 19. sajandi lõpus, et reguleerida jõe veehulka ja üleujutusi kontrolli all hoida ning ühtlasi rajada põldude niisutussüsteemid. Esimene pais valmis aastal 1902. Seda ehitati kahel korral kõrgemaks, kuid 1946. aastal otsustati vana paisu ümberehitamise asemel rajada uus.

Uue Assuani paisu ehitamist alustati 1960. aastal Egiptuse ja Nõukogude Liidu projekteerijate ja inseneride koostöös. Ülespaisutatud jõe vee alla jäi palju muistiseid, kuid muu hulgas Abū Sunbuli templid teisaldati. Umbes 60 000 inimest pidi oma elukohast lahkuma. Vee alla jäi ka ajalooline Wādī Ḩalfā linn.

Paisu pikkus on umbes 3830 m ja kõrgus 111 m. Paisu taha tekkinud Nasseri järv on üks maailma suuremaid veehoidlaid. Selle pindala on 5150 km². 

Alates 1967. aastast töötava hüdroelektrijaama 12 turbiini koguvõimsus on 2,1 GW.
Tehvandi staadion

**Tehvandi staadion** on mitmeotstarbeline staadion Otepääl, Tehvandi spordikeskuse osa. Ümberehitatud staadion avati 1. oktoobril 2010.

Staadioni kasutatakse aasta läbi: talvel suusastaadionina ning suvel kergejõustiku- ja jalgpallistaadionina.

Staadionil paikneb murukattega normaalmõõtmetega jalgpalliväljak ning spetsiaalkattega sportmängude välisväljak korvpalli, võrkpalli ja tennise mängimiseks.

Tehvandi Spordikeskuse staadionil on 1000-kohaline pinkidega põhjatribüün ja varikatusega 2200-kohaline toolidega läänetribüün. 

9. veebruaril 2011 avati staadioni hoones Eesti Spordimuuseumi filiaal Otepää Talispordimuuseum, mille eelkäija oli Otepää Suusamuuseum. 

## Vaata ka
*2011. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
*Maailma karikasarja Otepää etapp

## Viited

## Välislingid

*Tehvandi Spordikeskus
* 360° aeropanoraam / aerofoto
Gustav Alexander Hermann Masing

**Gustav Alexander Hermann Masing** (5. september 1832 Vastseliina – 13. august 1901 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1844–1846 Võru kreiskoolis, aastatel 1847–1850 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1851 keeleteadust ja aastatel 1851–1854 usuteadust. Oli aastatel 1856–1857 koduõpetajaks Toolamaa mõisas. Oli aastal 1857 prooviaaastal Vastseliina Katariina koguduses oma isa juures. Ordineeriti 22. juunil 1858 õpetajaks.

Oli aastatel 1858–1860 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1860–1901 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Carl Gottfried Gustav Masing oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, vend Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing oli Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja. Tema vanaisa oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth.

## Viited
San Jose (täpsustus)

**San Jose** või **San José** on paljude kohtade nimi.
***[[San José]]** on Costa Rica pealinn.
***[[San Jose (Calaga)|San Jose]]** on linn Filipiinidel Calaga piirkonnas.
***[[San Jose (Kesk-Luzon)|San Jose]]** on linn Filipiinidel Kesk-Luzoni piirkonnas.
***[[San Kose (MIMAROPA)|San Jose]]** on linn Filipiinidel MIMAROPA piirkonnas.
***[[San Jose]]** on linn USA-s California osariigis.
***[[San José saar]]** asub Mehhikos Baja California Suri osariigis.
***[[San Jose saar]]** asub USA-s Texase osariigis.

***[[San José (galeoon)|San José]]** oli Hispaania galeoon.

## Vaata ka
***[[San Jose de Buenavista]]** on linn Filipiinidel Lääne-Visayasi piirkonnas.
***[[San José de Chiquitos]]** on linn Boliivias.
***[[San José de Jáchal]]** on linn Argentinas.
***[[San José de la Rinconada]]** on linn Hispaanias.
***[[San José de las Lajas]]** on linn Kuubal.
***[[San José del Cabo]]** on linn Mehhikos Baja California Suri osariigis.
***[[San José del Guaviare]]** on linn Colombias.
***[[San José de Mayo]]** on linn Uruguays.
***[[San José Iturbide]]** on linn Mehhikos Guanajuato osariigis.
***[[San José kaevandus]]** asub Tšiilis.
SIVO festival

**SIVO festival** on iga-aastane tantsufestival Hollandis Drenthe provintsis Odoorni külas, mida korraldatakse alates 1985. aastast.

Festival toimub iga aasta 31. nädalal. See algab kolmapäeval ja lõpeb pühapäeval. Osavõtvaid rühmasid on maksimaalselt 18–20 välismaalt ja 4 Hollandist. Festivali toimumise aja jooksul külastab seda kuni 35 000 pealtvaatajat.

## Välislingid

* Festivali koduleht (*inglise ja hollandi keeles*)
Kälimehed

**"Kälimehed"** oli Eesti telesari.

"Kälimeeste" tootja firma Ruut Pictures. Sarja näitas TV3. Esimene osa oli eetris 1. oktoobril 2010.

Sarja produtsent on Olavi Paide, lavastas Rando Pettai ja stsenarist Peep Pedmanson.

Sarja tunnuslaulu "Jälle algab kõik" esitab Pearu Paulus.

## Sisututvustus
Komöödiasarja sündmused arenevad ühes Eestimaa väikelinnas. Riina ja Urmase kõrvalmajja asuvad elama Rebekka koos oma uue mehe Raivoga. Kälimehed Raivo ja Urmas on erinevate iseloomudega ning naabrite läbikäimises tekkivad erinevaid probleeme.

## Tootmine
"Kälimeeste" filmivõtted toimusid Eametsa külas Sauga vallas Pärnumaal.

### Tunnusmuusika
Komöödiasarja tunnusmuusikas on Pearu Pauluse esitatud Toivo Nikopensiuse "Horoskoobi" aegse lööklaulu uusversioon "Jälle algab kõik". Laulu eestindatud versiooni sõnad kirjutas Kustas Kikerpuu. Algupärandi esitaja on Gianni Morandi, laul on El Juguete, albumist Il Giocattolo, mis ilmus aastal 1967.

## Osatäitjad ja tegelaskujud
* Sepo Seeman – Urmas
* Hilje Murel – Riina, Urmase abikaasa
* Merle Palmiste – Rebekka, Riina õde
* Ago Anderson – Jürka, Udumuna talu peremees
* Marilyn Jurman – Maarika, Rebekka uus sõbranna
*Johannes Veski – Arts
* Henrik Normann – Priidik, poeedist suvitaja Udumuna talus
* Ene Järvis – Ämm
* Peeter Oja – Raivo, Rebekka uus mees (Hooaegadel 1–2)
*Andrus Vaarik – Viks
*Piret Laurimaa – Kersti, Riina endine sõbranna

## Viited

## Artiklid
* Maria Karumets. TV3 väntab uut sarja "Kälimehed", Õhtuleht, 24. juuli 2010
* Komöödiasarja "Kälimehed" tunnuslaulu esitab Pearu Paulus. NaisteMaailm, 22. september 2010
* Hendrik Alla. Kälimeeste humoorikas nagistamine algab reedel. Elu24, 28. september 2010

## Välislingid
* Seriaali "Kälimehed" koduleht, TV3
* Tunnusmuusika "Jälle algab kõik" sõnad. Sasslantis
Flogiston

**Flogiston** oli 17. sajandi lõpu ja 18. sajandi ettekujutuste (**flogistoniteooria**) järgi aine, mis vabaneb muu hulgas põlemisel. Flogistoniteooriat peetakse esimeseks teaduslikuks teooriaks keemia ajaloos, sest ta põhines suurel hulgal katseandmetel tule ja põlemise ning sarnaste protsesside kohta.

Georg Ernst Stahlilt pärineval klassikalisel kujul ütleb flogistoniteooria, et kõik põlevad ained, sealhulgas metallid, sisaldavad ühist printsiipi – flogistoni, mis ainete põlemisel või metallide kaltsineerimisel lendub.  Mida rohkem flogistoni aine sisaldab, seda paremini ja ägedamalt ta põleb. Metallid koosnevad "metallilubjast" (tänapäeva mõistes metallioksiidist) ja flogistonist ning on seega liitsema koostisega kui nende "lubjad" (tänapäeva mõistes oksiidid).  Metallide kuumutamisel flogiston lendub ning jääb järele "metallilubi". Et "metallilubjast" metalli saada, tuleb talle lisada flogistoni. Seda saab teha kuumutamisel eriti flogistonirikaste ainete abil (flogiston võib ühelt ainelt teisele üle minna).  Sellised ained on näiteks süsi (puusüsi)  ja vesinik (mida mõned keemikud või alkeemikud(?) pidasid puhtaks flogistoniks).

Praegu oksüdeerumise nime all tuntud nähtus on flogistoniteooria järgi flogistoni kaotamine, redutseerumine aga flogistoni omandamine. Flogistoni eraldumisega seletas Stahl ka roostetamist ning pidas roostet ja tuhka flogistonivabadeks.

Stahl pani küll tähele, et metallid muutusid "lubjastudes" raskemaks, mitte kergemaks, kuid ta pidas seda teooria seisukohast ebaoluliseks kõrvalnähtuseks: flogiston oli tema arvates peaaegu kaaluta, kaaluta või isegi negatiivse kaaluga printsiip ehk agent.

## Ajalugu
Põlemisprintsiibi idee võib tagasi viia vanaaja elementideõpetuseni.

Flogistoniteooriale pani aluse saksa alkeemik Johann Joachim Becher raamatuga "Physica subterranea" (1669).

Teooriat arendas edasi ning andis sellele lõpliku kuju saksa keemik Georg Ernst Stahl, keda sageli peetaksegi teooria rajajaks.

Hoolimata võimalikest vastuväidetest omandas flogistoniteooria keemia edasises arengus suure tähtsuse. Ta ajendas mitmesuguseid uusi katseid. Loobuti alkeemikute tarkade kivi otsingutest ning keemia ei piiranud end enam ka iatrokeemia eesmärgiga valmistada ravimeid ja muid kasulikke aineid, vaid keemiakatsed said omaette eesmärgiks.

18. sajandil sai flogistoniteooria juhtivate keemikute seas üldtunnustatuks.

Isegi siis, kui prantsuse keemik Antoine Lavoisier oli 1775 avastanud, et põlemisprotsesside aluseks ei ole mingi aine äraandmine, vaid hapniku vastuvõtmine õhust, jäid paljud algul ikkagi flogistoniteooria pooldajateks.

Rootsi keemik Torbern Bergman määras 1780 eri metallide flogistonisisalduse. Need arvud vastavad elektrokeemilistele ekvivalentidele.

## Kummutamine
Aastal 1783 lükkas prantsuse keemik Antoine Lavoisier flogistoniteooria ümber ning seletas põlemist reaktsioonina hapnikuga.

Flogistoniteooria kummutamist peetakse sageli moodsa keemia alguseks. Siiski toimus korralik keemiline uurimistöö ka juba flogistoniteooria raames. Tänapäeva keemia seisukohast saab flogistoniks pidada elektrone, mida oksüdeerumisel loovutatakse.
Hiob von Dobeneck

**Hiob von Dobeneck** (ka *Job von Dobeneck*; umbes 1450 – 25. mai 1521) oli Pomesaania piiskop aastatel 1501–1521.

Hiob von Dobeneck pärines väikeaadli hulgast, tema täpne sünniaeg on teadmata. Hiobi isa Johann suri enne 1486. aastat. 1489. aastal sai Hiob von Dobeneckist Saksa ordu konvendi peadiakon ja praost Zschillenis Saksimaal. 1498. aastal osales ta Saksa ordu preestervennana Saksi hertsogi Friedrichi valimistel kõrgmeistriks. 1501. aastal sai Dobeneckist aga Pomesaania piiskop, samal aastal sai ta ka paavstliku kinnituse.

Dobeneckist sai peagi kõrgmeister Friedrichi üks lähedasemaid usaldusaluseid, kellest 1507. aastal sai pärast kõrgmeistri lahkumist Saksimaale Preisimaad valitseva regentnõukogu juht. 1509. aastal plaanis kõrgmeister Dobenecki esitada Riia peapiiskopi kandidaadiks, kuid ebaõnnestunult.

Kui kõrgmeister Friedrich suri, toetas Dobeneck uue kõrgmeistrina Brandenburgi markkrahvi Albrechtit. Suures osas tänu tema toele saigi Albrechtist kõrgmeister ning kuni 1516. aastani oli Dobeneck ta lähim nõuandja, kes Preisimaad kõrgmeistri äraolekul ka valitses. Kui Albrechti soosikuks sai Dietrich von Schönberg, tõmbus Dobeneck Preisimaa poliitikast tagasi ja keskendus Pomesaania valitsemisele. 

1519. aastal, enne Ratsanikesõja (*Reiterkrieg*) puhkemist Poola ja Saksa ordu vahel, püüdis Dobeneck rahu vahendada, kuid ebaõnnestunult. Sõja ajal jätkas ta siiski pingutusi ning oli tegev ka sõja lõpetanud vaherahu sõlmimisel 1521. aasta aprillis. Kuu aega hiljem Dobeneck suri.

Hiob von Dobenecki kutsuti raudseks piiskopiks (*der eiserne Bischof*), kuna ta ilmus nõupidamistele tavaliselt sõjarüüs.

## Välislingid
*Hiob von Dobenecki elulugu (saksa keeles)
Bardu vald

**Bardu vald** (saami *Bearddu suohkan*) on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb idas ja lõunas Rootsiga.

Vallas asub Altevatneti järv.

Vallas asub Norra sõjaväe baas ja sõjavägi on valla suurim tööandja.

## Viited

## Välislingid
* Bardu valla koduleht
Toomas Varrak

**Toomas Varrak** (sündinud 31. augustil 1940 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja politoloog.

Varrak lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Kaitses 1975. aastal kandidaadikraadi ajaloo alal ja 1991. aastal Moskvas Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudis doktorikraadi poliitikateaduste alal.

Aastatel 1966–1969 töötas ta õpetajana Tõstamaa keskkoolis. Aastatel 1969–1992 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis teadur ja teadusdirektor.

Ta on olnud Eesti Entsüklopeediakirjastuse direktor. Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti entsüklopeedia peatoimetaja.

Ta on töötanud õppejõuna Riigikaitse Akadeemias, Akadeemia Nordis, Audentese Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Isiklikku
Tema abikaasa Maruta Varrak on ajaloolane ja museoloog.

## Viited
Kalmistu tee (täpsustus)

**Kalmistu tee** on mitme tänava ja tee nimi:
***[[Kalmistu tee]]** Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis
***[[Kalmistu tee (Viimsi)|Kalmistu tee]]** Viimsi vallas Rohuneeme külas
***[[Kalmistu tee (Pärnu-Jaagupi)|Kalmistu tee]]** Pärnu-Jaagupis
***[[Kalmistu tee (Juuru)|Kalmistu tee]]** Juurus
***[[Kalmistu tee (Hanila)|Kalmistu tee]]** ehk **Hanila kalmistu tee** Lääneranna vallas Hanilas

## Vaata ka
*Kalmistu tänav
Kangruaadu järv

**Kangruaadu järv** (ka *Kangruoadu järv, Erepere Suurjärv*) on rannikujärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas. Järv jääb Nehatu looduskaitsealale. Järve kaldajoone pikkus on 2257 m ja valgla pindala on 4&nbsp;km² ning vesi vahetub 17 korda aastas. Järv on Nehatu soo põhjaservas, temast lõuna poole jääb Lammastejärv. Järv on soolatoiteline.

Kangruaadu järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kangruaadu järve keskkonnaregistri kood on VEE2063000.

## Välislingid
*
Gorilla

**Gorilla** (*Gorilla*) on inimlaste sugukonda kuuluv perekond inimahve. 

## Klassifikatsioon

Gorilla perekond jaguneb kaheks liigiks (mägigorilla, tasandikugorilla) ja mitmeks alamliigiks.

* *Gorilla gorilla* – rannikugorilla:
** *[[Gorilla gorilla gorilla]]*;
** *[[Gorilla gorilla diehli]]*;
* *[[Gorilla beringei]]*:
** *Gorilla beringei beringei* – mägigorilla;
** *[[Gorilla beringei graueri]]*.

## Levik

Gorillad elavad Kesk-Aafrika troopilistes ja subtroopilistes metsades. 

## Kirjeldus

Gorilla on kõige suurem ahv. Isasloom kaalub kuni 250 kg ja pikkust võib tal olla 1,8 m. 

Kui gorilla on ärritunud, tõuseb ta tagajalgadele püsti ja endale rusikatega vastu rinda tagudes huilgab täiest kõrist, et vastasele muljet avaldada. 

Inimestega kohtudes pöördub ta pigem tagasi, välja arvatud siis, kui tunnetab ohtu.

## Eluviis

Gorillade elu koosneb puhkamisest, liikumisest, söömisest, magamisest ja öisest ning päevasest pesa ehitamisest (gorillad kasutavad harva sama puhke- või ööbimiskohta järjest). 

Erinevalt teistest ahvidest ronib gorilla harva puu otsa, enamasti kõnnib ta neljakäpukil maas. 

Gorillad elavad väikeste karjadena (5–30 isendit), mille moodustavad suur juhtisane (halli vöödiga piki selga) mõned nooremad isased, emased ja nende järeltulijad. 

Suurema osa päevast veedab gorilla toiduks sobivaid palu otsides või päiksepaistel lesides. Igal õhtul teeb ta endale magamiseks oksakubust pesa, enamasti otse maapinnale.

Gorillade seltsingutes valitsevad enamasti rahumeelsed suhted – hõbedase seljaga juhtisane kaitseb ja juhib kaaslasi toiduotsinguil ja alustab pesaehitust öiseks magamiseks. 

### Toitumine

Nad on herbivoorid, toituvad puuviljadest, lehtedest, õitest, juurikatest, bambusevõrsetest ja idudest.

## Ohustatus
### Ohustatud liigid

Mägigorillad (*G.g. diehli*) on tõsises hävimisohus. Vabas looduses elab neid 200–300 isendit, loomaaedades mitte ühtegi. Tänapäeval on gorillad kaitse all, kuid salakütid tapavad neid siiski üsna suurel arvul.

IUCNi Punase Nimestiku järgi (2012) on *G.gorilla* ja *G.g.gorilla* kriitilises seisundis liigid.

Gorillasid ohustab ka Ebola viirus, mis põhjustab nende haigestumist ahvide ebolasse. Arvatakse, et ebola kandus inimestele üle gorillade lihakehade töötlemisel ja nende liha söömise kaudu. 

## Viited

## Välislingid

*  Sissekanne Mammal Species of the World-is
* Ebola-Ausbruch tötet 5.000 Gorillas (*saksa keeles*)
* Jonathan Kingdon, David Happold, Thomas Butynski, Michael Hoffmann, Meredith Happold, Jan Kalina, Mammals of Africa, köited 1-6, lk 35 – 52, 2013, Bloomsbury Publishing (*inglise keeles*)
* Rui Diogo, Juan F. Pastor, Adam Hartstone-Rose, Magdalena N. Muchlinski, Baby Gorilla: Photographic and Descriptive Atlas of Skeleton, Muscles and Internal Organs..., CRC Press, 2015, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 01.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
Turban

**Turban** on peakate, pikk riideriba, mis mähitakse ümber pea või väikese mütsi.

Enamasti mähitakse turban igaks kandmiseks uuesti kuni viiemeetrisest kangast. Viimistletumad turbanid võivad olla ka õmmeldud püsivateks peakateteks.
Duluth

**Duluth** on sadamalinn USA Minnesota osariigis, Saint Louise maakonna keskus. Asub Saint Louise jõe suudmes Ülemjärve kaldal.

Duluth asutati 1856. aastal.

Duluthis on sündinud Bob Dylan.

## Välislingid

*Duluthi linna koduleht
Nikolai Merkuškin

**Nikolai Ivanovitš Merkuškin** (sündinud 5. veebruaril 1951 Mordvas Novõje Verhissõs) on Venemaa riigitegelane, Mordva Vabariigi riigipea aastatel 1995–2012.

10. mail 2012 nimetas president Vladimir Putin ta Samara oblasti kuberneri kohusetäitjaks ja 12. mail kinnitas oblastiduuma ta kuberneriks. 25. septembril 2017 vabastas Putin ta ametist.

## Välislingid
* Tutvustus Samara oblasti kodulehel
Jelena Baturina

**Jelena Nikolajevna Baturina** (vene Елена Николаевна Батурина; sündinud 8. märtsil 1963 Moskvas) on Venemaa suurettevõtja, Moskva endise linnapea Juri Lužkovi lesk.

Jelena Baturina on investeerimis- ja ehitusettevõtte Inteko omanik ja president.

Ajakirja Forbes andmetel oli Baturina 2008. aasta seisuga Venemaa rikkaim naine, 2010. aasta seisuga varanduselt kolmas naine maailmas. Tema vara hinnatakse 2,9 miljardile dollarile.

Kriitikute sõnul on Inteko saanud kasulikke tellimusi Moskva linnalt tänu asjaolule, et Baturina ja Lužkov on abielus.

Jelena Baturina vend Viktor Baturin väidab, et Inteko, mille nad õega 1991. aastal asutasid, võlgneb talle 3,5 miljardit rubla. Pärast Juri Lužkovi tagandamist Moskva linnapea kohalt pöördus ta abi saamiseks uurimisorganite poole.

Pärast Juri Lužkovi kõrvaldamist Moskva linnapea kohalt alustas Venemaa SM Uurimiskomitee Jelena Baturina majandustegevuse uurimist ning veebruaris 2011 viidi Jelena Baturina firma Inteko, Moskva linnale kuuluva Moskva Panga, Russki Zemelnõi Banki ja kinnisvarafirma Kuznetski Most Development kontorites läbi läbiotsimised.

Septembris 2011 teatati, et Inteko ostab koostöös naftamagnaadi Mihhail Gutserijevi vennapoja Mihhail Šiškanoviga riikliku hoiupanga Sberbank. 

## Isiklikku
Baturina ja Lužkov abiellusid 1991. Abielust sündis kaks tütart.

## Viited
Martine Aubry

**Martine Louise Marie Aubry** (neiupõlvenimega **Delors**; sündinud 8. augustil 1950) on Prantsusmaa poliitik, Prantsusmaa Sotsialistliku Partei esimene sekretär 2008. aasta novembrist kuni 2012. aasta aprillini, alates 2011. aastast ka Lille'i linnapea.

Aastatel 1997–2000 oli Aubry töö- ja solidaarsuse minister. Ministrina saavutas ta 35-tunnise töönädala kehtestamise senise 39-tunnise asemel.

Juunis 2011 teatas ta, et kandideerib 2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimistel. Oktoobris 2011 peetud partei presidendikandidaadi valimistel kaotas Aubry teises voorus François Hollande'ile.

## Isiklikku
Martine Aubry isa on endine Prantsusmaa rahandusminister ja Euroopa Komisjoni president Jacques Delors.
Karatšai-balkaari keel

**Karatšai-balkaari keel** (karatšai-balkaari *къарачай-малкъар тил*) on turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, mida peamiselt Venemaal räägivad Karatšai-Tšerkessias ja Kabardi-Balkaarias karatšaid ja balkaarid.

Karatšai-balkaari keele lähimaks sugulaskeeleks peetakse Dagestanis kõneldavat kumõki keelt.

Kirjakeeles oli aastatel 1920–1924 kasutusel araabia kiri, 1924–1936 ladina kiri ja alates 1936. aastast on kasutusel kürilliline kiri.

## Levik
*Venemaal 302 700 (2002. aasta rahvaloenduse järgi), 305 364 kõnelejat (2010. aasta rahvaloenduse järgi)
*Kasahstanis
*Jordaanias 
*Türgis
*USA-s
*Saksamaal

## Välislingid
Vladimir Pronitšev

**Vladimir Jegorovitš Pronitšev** (*Владимир Егорович Проничев*; sündinud 1. märtsil 1953 Melitopolis) on Venemaa sõjaväelane, Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Piiriteenistuse juht. Ta on armeekindral.

1986–1989 osales Afganistani sõjas. 1994–1996 oli ta Karjala Vabariigi FSB juht. 1999 määrati FSB direktori asetäitjaks. 2003. aastast töötab FSB Piiriteenistuse ülemana.

Oktoobris 2002 juhtis ta Nord-Osti pantvangikriisi lahendamist, mille käigus hukkus üle 100 tsiviilisiku. Pärast seda sai ta Venemaa kangelase aunimetuse.

2004. aastal juhtis ta Beslani pantvangikriisi lahendamist. Selle käigus hukkus üle 300 tsiviilisiku, neist üle 150 lapse.

2009. aasta juulis tegi töövisiidi Eestisse.

## Viited
Sinopec

**Sinopec Corp.** ehk Hiina Nafta- ja Keemiakorporatsioon (*China Petroleum & Chemical Corporation*) on Hiina energeetika- ja keemiatööstusettevõte.

Ettevõtte tegevusalade hulka kuuluvad nafta ja gaasi otsingud, töötlemine, torutransport, turustamine; naftakeemiatoodete, keemiliste väetiste, kiudmaterjalide ja muude keemiatoodete tootmine ja turustamine. Sinopec on PetroChina järel suuruselt teine naftaettevõtte Hiinas.

Alates 2006. aastast kaubeldakse ettevõtte aktsiatega börsil.

Ettevõtte peakorter asub Pekingis.
Lõuna-Haaga

**Lõuna-Haaga** (soome keeles *Etelä-Haaga*, rootsi keeles *Södra Haga*) on üks osa Haaga linnaosas Helsingis.

Lõuna-Haaga rahvaarv on 12 000, mille elanikest 9,2% räägib rootsi keelt emakeelena. Lõuna-Haagas asub Lõuna-Haaga Põhikool ning rootsikeelne algkool ja gümnaasium Gymnasiet Lärkan.

## Viited
Riina Hein

**Riina Hein** (abielus aastatel 1983–2000 **Riina Aare**; sündinud 3. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti filmiprodutsent ja endine filminäitleja.

## Elukäik
Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundmise erialal.

Ta töötas aastatel 1977–1986 kaubanduses, ka kaubatundjana.

2007. aastast rahvusvaheliselt litsentseeritud Zhong Yuan Qigongi treener.

## Filmi alal
Ta töötas 1986–1991 Eesti Reklaamfilmi toimetaja, režissööri ja produtsendina. Aastatel 1993–1994 oli ta Reklaamitelevisiooni saatejuht, režissöör ja produtsent. Alates 1991. aastast on ta Creare OÜ juht, režissöör ja produtsent.

Ta on 46 filmi režissöör ja produtsent, neist tuntuim on 2005. aastal loodud dokumentaalfilm "Minu Eestimaa" (2005), kus tegutses ka ühe stsenaristina.   ; 49 saate produtsent ja režissöör, neist 41 saatel ka saatejuht ja autor. Riina Hein on Raja Teele osatäitja filmitetraloogias "Kevade" 1969, "Suvi" 1976, "Sügis" 1990 ja "Talve" 2020.

## Isiklikku
Riina Hein oli abielus Juhan Aarega 1983–2000.

## Viited
 

## Välislingid

*Jaanus Kulli. Raja Teele «Kevade» mälestus: pika säärega saapad ja suur nukk. ohtuleht.ee, 17. september 2005 
*Tuntud tundmatu maailm: Eesti mets. Igamehe õigus. Režissöör Riina Aare (Hein).
Skolkovo

**Skolkovo** on küla Moskva oblastis, Odintsovo rajooni idaosas. Küla asub Moskva ringteest Skolkovo maanteed mööda 2 kilomeetrit lääne pool.

2005. aastal elas külas 365 inimest.

2010. aastal kavatseti küla lähedal alustada Skolkovo innovatsioonikeskuse ehk nõndanimetatud Vene Ränioru ehitamist.
Jaan Saul (Valgamaa)

**Jaan Saul** (12. august (vkj 31. juuli) 1866 Pringi veski, Pringi mõis, Kuigatsi vald, Tartumaa – 1. november 1954 Tatarski rajoon, Irkutski oblast) oli Eesti poliitik, Riigikogu liige ja Valga maavalitsuse esimees.

## Elulugu
Tema vanemad olid mölder, veski ja kõrtsi pidaja Paul Saul ning Henriette Undrits.

Ta õppis Soontaga vallakoolis, 1876–1882 Sangaste kihelkonnakoolis ja 1882–1885 Valga kreiskoolis, mille ta lõpetas.

Ta töötas isa talus ning oli 1893–1924 Kuigaste vallas Ädu mõisa (Hädu mõisa) ja Pringi mõisa ning Ädu mõisa osamaade rentnik.

Vabadussõja ajal töötas ta rahvaväe varustuse komisjonides.

Jaan Saul oli I Riigikogu liige 1920–1923. Ta oli Valga maakomitee (Valga maavolikogu) asutajaliige ja I Tartu maavolikogu liige.

29. juulist 1933 kuni 2. oktoobrini 1936 oli ta Valga maavalitsuse esimees, seejärel Valga maavalitsuse sekretäri kohusetäitja, maanõunik ja põllumajanduse osakonna juhataja.

Ta kuulus Põllumeestekogudesse ning oli Kuigatsi põllumeeste kogu asutajaliige ning esimees 1920. aastast.

Ta oli Eesti Põllumeeste Keskseltsi nõukogu liige.

Ta oli 1895. aastast Sangaste Põllumeeste Seltsi asutajaliige, 1908–1915 selle abiesimees, 1915–1925 esimees, 1925. aastast auliige.

Ta oli Kuigatsi Kaitseliidu üksuse asutajaliige ning Sangaste kirikunõukogu ja juhatuse esimees 1919. aastast. Ta oli Sangaste Laenu-Hoiu Ühisuse asutajaliige ja nõukogu liige 1909–1917. Ta oli Kuigatsi ühispiimatalituse asutajaliige ning nõukogu liige 1909–1917, samuti Kuigatsi karja-kontrollühisuse asutajaliige ning esimees 1924. aastast ja Kuigatsi turbaühisuse asutajaliige ning esimees 1927. aastast.

Aastal 1948 arreteeriti ta NKVD poolt Valgas. Seejärel oli Saul 1950. aastani asumisel Venemaal Novosibirski oblastis ning hiljem kandis karistust Irkutski oblastis, kus ka suri.

## Tunnustus
*1938 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasaks sai 1893 Vilhelmine Sild.

Ta elas Hädu asunduses.

## Viited

## Kirjandus
**Eesti avalikud tegelased*, lk 295.
*Segased ärioperatsioonid. Kuigatsi piimaühisus oma endiste juhtidega protsessimas. Kelle kätte jäid rukkimüügi rahad? – *Postimees*, 21. november 1930, nr 317, lk 5.
*Jaan Saul 70-aastane. – *[[Postimees]]*, 12. august 1936, nr 215, lk 7.

## Välislingid
*Valga maavanemad läbi aegade
*Kuigatsi kohta ajalehest Lõuna-Eesti
São Paulo metroo

**São Paulo metroo** (portugali *Metropolitano de São Paulo*) on metroo Brasiilias São Paulos.

Liinide kogupikkus on 69,0 km. Metrool on viis liini ja 60 jaama.

## Liinid

## Välislingid

*São Paulo metroo ametlik koduleht (*inglise keeles*)
David Lloyd Johnston

**David Lloyd Johnston** (sündinud 28. juunil 1941 Sudburys) on Kanada õigusteadlane, kes oli 1. oktoobrist 2010 kuni 2. oktoobrini 2017 Kanada kindralkuberner.
Margus Punab

**Margus Punab** (sündinud 19. septembril 1966) on eesti arst (androloog) ja arstiteadlane, Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi androloogia professor.

Margus Punab lõpetas 1984. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna; 2007. aastal sai doktorikraadi (teema: meeste viljakus ja selle riskitegurid Eestis).

Alates 1996. aastast töötab ta Tartu Ülikooli Kliinikumis. 2005–2021 juhtis seal meestekliinikut.

Alates 2020. aasta veebruarist on ta TÜ kliinilise meditsiini instituudi androloogia professor. 

Alates 1998. aastast on ta Balti Androloogide Seltsi president. Kuulub EÜS-i. 

Punab on ka kunstikoguja.

## Tunnustus
*2014 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Androloog Margus Punab: Tugev mees lahendab probleemi, nõrk jääb koju kotile Sakala, 10. oktoober 2004
*Neinar Seli stipendiumid pälvis dr Margus Punab Äripäev, 19. mai 2010
* Professor Margus Punabi inauguratsiooniloeng „Eesti meeste tervis“ UTTV, 21. september 2021
Maatia Toafa

**Maatia Toafa** (1. mai 1954 – 13. november 2024) oli Tuvalu poliitik, kes oli kaks korda Tuvalu peaminister ja täitis ka välisministri ülesandeid.

Toafa sündis 1954. aastal. Enne poliitikasse siirdumist töötas ta finantsametnikuna ja oli seotud valitsuse rahandusküsimustega. Ta sai esmakordselt peaministriks 27. augustil 2004, pärast eelmise valitsusjuhi Saufatu Sopoanga tagasiastumist. Tema esimene ametiaeg lõppes 14. augustil 2006.

Teist korda sai Toafa peaministriks 29. septembril 2010. Samal ajal oli ta ka välisminister. Tema teine ametiaeg jäi lühikeseks – 21. detsembril 2010 avaldas parlament talle umbusaldust häältega 8 : 7. Ametlikult lõppes tema peaministriaeg 24. detsembril 2010.

Toafa oli tuntud mõõduka ja tasakaaluka poliitikuna, kes pooldas koostööd ja stabiilsust. Pärast peaministriameteid jätkas ta tegevust parlamendiliikmena ning tegutses aktiivselt rahvusvahelistes küsimustes, sealhulgas kliimamuutuse teemadel, mis on väikesele saareriigile olulised.

Maatia Toafa suri 13. novembril 2024, olles 70-aastane.

## Viited
Paul Klebnikov

**Paul Klebnikov** (vene keeles Павел Юрьевич Хлебников; 3. juuni 1963 New York – 9. juuli 2004 Moskva) oli vene päritolu USA ajakirjanik.

Tema esivanemad emigreerusid Venemaalt poliitilistel põhjustel 1918. aastal. Tema vanavanaisa Arkadi Nebolsin oli Venemaa mereväe kontradmiral ja mõrvati Veebruarirevolutsiooni aegu Helsingis mässajate poolt.

Klebnikov lõpetas 1984 California ülikooli Berkeleys. Doktoritöö kirjutas ta Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis Pjotr Stolõpinist.

Klebnikov töötas alates 1989 ajakirjale Forbes. Ta tõusis ajakirja vanemtoimetajaks, käsitledes Venemaa ja Ida-Euroopa poliitikat, majandust ja korruptsioonijuhtumeid. 2004. aastal sai temast Forbesi venekeelse väljaande peatoimetaja.

2000. aastal ilmus Klebnikovi kirjutatud Boriss Berezovski elulugu "Kremli ristiisa: Boriss Berezovski ja Venemaa paljaksriisumine". Klebnikov süüdistas Berezovskit muuhulgas ajakirjanik Vladislav Listjevi tapmise korraldamises.

Klebnikov tapeti 2004. aastal. Kuritegu jäi lahendamata. Tema mõrvas süüdistatuna anti kohtu alla 3 tšetšeeni, kuid kohus mõistis nad õigeks. 9. novembril 2006 tühistas Venemaa ülemkohus õigeksmõistva otsuse ja andis korralduse tšetšeenid uuesti kohtu alla anda.

USA Senat pakkus Venemaale abi Klebnikovi surma uurimisel, aga Venemaa peaprokurör Juri Tšaika keeldus, teatades, et Venemaa saab ise hakkama. 9. juulil 2007, Klebnikovi 3. surma-aastapäeval tegi USA välisministeerium analoogilise avalduse. Klebnikovi surma uurimist arutasid ka USA president George Bush noorem ja Venemaa president Vladimir Putin oma kohtumisel.

## Viited
Diamanda Galás

**Diamanda Galás** (sündinud 29. augustil 1955) on kreeka juurtega ameerika avandardistlik helilooja, laulja, pianist, maali- ja etenduskunstnik.

Ta kasvas üles San Diegos USA California osariigis ning on õppinud nii klassikalist kui ka džässmuusikat ning visuaal- ja tegevuskunsti. 

Ta on tuntud virtuoosse pianisti ja lauljana, kelle hääleulatus on kolm ja pool oktavit. Galás't on kirjeldatud kui lauljat, kes on võimeline looma "kõhedust tekitavat vokaalset terrorit", kuna tema laulumaneer sisaldab sosinat, ulgumist, oigeid, karjeid, kriiskeid ja glossolaalia imiteerimist. Tema teosed käsitlevad peamiselt kannatuse, meeleheite, hukkamõistu, süüdimõistmise, needmise, au ja väärikuse kaotuse, ebaõigluse, hukatuse, genotsiidi jne teemasid. Laiema tuntuse saavutas vaidlusi tekitanud 1991. aasta "Plague Mass (1984 – End of the Epidemic)" kontsertsalvestisega, mis kritiseeris roomakatoliku kiriku ja ühiskonna ükskõikset suhtumist AIDS-i. 

Ta on teinud koostööd selliste avangardistlike heliloojatega nagu Iannis Xenakis, Vinko Globokar ja John Zorn ning popmuusikutega (John Paul Jones, Erasure, Recoil, Rotting Christ). Galás on kirjutanud raamatu, loonud filmidele muusikat, tema häält on kasutatud filmides (Francis Ford Coppola "Draculas" naisvampiiride hääled, John Miliuse "Conan the Barbariansi" nõia hääl), interpreteerinud Charles Baudelaire'i ("The Litanies of Satan"), Paul Celani, Pier Paolo Pasolini, Henri Michaux'i, Gérard de Nerval'i, César Vallejo, Siamanto ja Adonise luulet.

## Diskograafia
*1982 – "The Litanies of Satan" 
*1984 – "Diamanda Galás", uuesti välja antud pealkirjaga "Panoptikon"
*1986 – "The Divine Punishment"
*1986 – "Saint of the Pit"
*1988 – "You Must Be Certain of the Devil"
*1989 – "Masque of the Red Death" (triloogia: "The Divine Punishment", "Saint of the Pit" ja "You Must Be Certain of the Devil"
*1991 – "Plague Mass" (kontsert)
*1992 – "The Singer"
*1993 – "Vena Cava" (kontsert)
*1994 – "The Sporting Life", koos John Paul Jonesiga
*1996 – "Schrei X" (kontsert)
*1998 – "Malediction & Prayer" (kontsert)
*2003 – "La Serpenta Canta" (kontsert)
*2003 – "Defixiones, Will and Testament" (kontsert)
*2008 – "Guilty Guilty Guilty" (kontsert)
*2009–2010 – "The Cleopatra Set" (kontsert) 
*2010 – "You're My Thrill"
Irmengard Rauch

**Irmengard Rauch** (17. aprill 1933 – 9. jaanuar 2025) oli Ameerika Ühendriikide keeleteadlane ja semiootik.

Ta töötas California Ülikoolis Berkeleys.

Ta on raamatusarja "Berkeley Insights in Linguistics and Semiotics" toimetaja.

## Teosed
* Rauch, Irmengard 1999. "Semiotic Insights: The Data Do the Talking". Toronto: University of Toronto Press.

## Tunnustus
* 2011 Sebeoki auhind (Ameerika Semiootika Selts)
Nils Ušakovs

**Nils Ušakovs** (vene keeles *Нил Валерьевич Ушаков*; sündinud 8. juunil 1976 Riias) on Läti poliitik ja ajakirjanik, erakonna Koosmeel juht, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli 2009. aasta 1. juulist kuni 5. aprillini 2019 Riia linnapea. Ušakovs on rahvuselt venelane.

1999. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli bakalaureusekraadiga majandusteaduste eriala. 2002. aastal sai ta Lõuna-Taani Ülikoolis magistrikraadi majandusteaduste erialal.

Aastatel 2006–2009 oli Ušakovs seimi liige.

22. mail 2011 osales Ušakovs Riia maratoni poolmaratoni distantsil. Veidi enne finišit kukkus ta kokku ja kaotas teadvuse. Kiirabi diagnoosis tal tõsise hüpertermia. Haiglas viidi ta kunstlikku koomasse. 25. mail viidi ta intensiivravile Berliini. Kuumarabandusele järgnenud hapnikupuuduse tõttu said tal kannatada kõik siseelundid. Tema seisund oli raske, aga stabiilne. 30. mail toodi ta kunstlikust koomast välja. 9. juulil naasis ta Riiga.

## Viited

## Välislingid
*Ušakovs Euroopa Parlamendi kodulehel
*Riia linnapea Nils Ušakovs: Läti vajab suuremat sotsiaalset stabiilsust! Pealinn, 7. märts 2011
*Riia linnapea: me pole kreeklastest kehvemad, las laenuandjad annavad ka meile ajapikendust, e24.ee, 28. juuli 2011
Palsameerimine

**Palsameerimiseks** nimetatakse muumia valmistamist surnukeha õliga (palsamiga) võides. Terminit kasutatakse sageli mumifitseerimise sünonüümina. Seda menetlust kasutati Egiptuses.

## Vaata ka
*Muumia
*Mumifitseerimine
*Taksidermia
Kommeliinilised

**Kommeliinilised** (*Commelinaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. 

Kommeliinilisi on maailmas umbes 650 liiki. Eestis pärismaisena kommeliinilisi ei kasva.
Ülem-Egiptus

**Ülem-Egiptus** on Niiluse esimese kärestiku ja delta vahele jäänud ala, Niiluse jõe ülemjooksul.

Ülem-Egiptus paiknes kitsas, keskmiselt 20 km laiuses, lõuna suunas ahenevas jõeorus, mida idast ja läänest piirasid poolkõrbed ja kõrbed.