open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stolini rajoon

**Stolini rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 3342 km², rajoon on pindalalt Valgevene suurim. 2009. aasta seisuga elas seal 80 695 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alšany, Biełavuša, Bieražnoje, Charomski, Fiadory, Haradnaja, Hlinka, Ladzieci, Mańkavičy, Płotnica, Radčycki, Ramieli, Rečyca, Rubieli, Ruchča, Struha, Vialikaje Malešava, Vidzibori ja Vielamičy külanõukogu.

Halduskeskus on Stolini linn, teine linn on Davyd-Haradok. Rajooni koosseisu kuulub linnalistest asulatest veel Rečyca. Teised tähtsamad asulad on Alšany ja Haradnaja.


Stolin admin.jpg|Stolin
Давыд-Гарадок, царква Казанскай іконы Божай Маці.jpg|Davyd-Haradok
Альшаны (Столінскі раён). Забудова.jpg|Alšany


Rajooni suurim jõgi on Prõpjats. Teised tähtsamad jõed on tema lisajõed Stviga, Gorõn ja Stõr. Rajoon asub Polesje madalikul.

2009. aasta seisuga olid elanikest 97,28% valgevenelased, 1,15% venelased ja 1,57% oli teistest rahvustest. 83,21% elanike emakeel oli valgevene keel, 14,71% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 67,39% ja vene keelt 29,14% elanikest.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
*Stolini rajooni portaal (*vene keeles*)
Paldiski allveelaevnike kalmistu

**Paldiski allveelaevnike kalmistu** oli kalmistu Paldiski linnas. Kalmistu asus praeguse Lõunasadama ühe väljaku kohal.

21. novembril 1956 hukkus Pakri lahes Nõukogude allveelaev M-200. Laev vajus põhja, kuid laevas olnud mehi ei hakatud kohe päästma ning kokku hukkus allveelaevas 28 inimest. Õnnetusest pääses kuus sillal olnud inimest, teiste hulgas ka laeva kapten.

Laev tõsteti üles 1956. aasta novembri lõpus, leidmata jäi kolm meremeest. Tõenäoliselt kevadel 1957 maeti hukkunud vastrajatud uude matmispaika Lõunasadama lähedal. Ka kolme leidmata surnukeha asemel maeti kolm tühja kirstu.

Hiljem maeti kalmistule veel päästetöödel osalenud arst, kelle soov oli saada maetud just sellele kalmistule. Kokku oli kalmistule maetud seega 26 inimest ja seal oli veel 3 kenotaafi. Kalmistu pindala oli 0,08 ha.

Kalmistu jäi ette Lõunasadama laiendustele. 2004. aastal kaevati kõik maetud üles, et matta nad ümber Paldiski õigeusu kalmistu idaossa eraldatud matmispaigale. Ümbermatmise tseremoonia toimus 28. augustil 2004. Praegu on endise kalmistu kohal üks Lõunasadama väljak, mis on kaetud asfaltbetooniga.

## Vaata ka
*Paldiski allveelaevnike matmispaik

## Viited

## Välislingid
*Allveelaev M-200 ehitus- ja hukkumislugu. Vene keeles
*Allveelaevaga M-200 hukkunud, nende auastmed ja ametinimetused. Pildid Paldiski allveelaevnike kalmistust. Vene keeles
*Anneli Ammas. Hukkunud Paldiski allveelaevnikud maeti ümber. Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2005
Soda Stereo

**Soda Stereo** (ka **Soda**) oli Argentina rokkansambel. Soda Stereo on olnud üks olulisemaid ja mõjukamaid Ladina-Ameerika bände.

Soda Stereo tegutses aastatel 1982–1997, selle liikmed olid Gustavo Cerati (vokaal, kitarrid, süntesaator, sämpler, muud pillid), Héctor "Zeta" Bosio (basskitarr, taustavokaal, süntesaator, sämpler) ja Charly Alberti (trummid). 

Soda Stereo oli esimene Ladina-Ameerika rokkansambel, mis kasvas väljapoole koduriigi piire ja nägi Ladina-Ameerikas ühtset kultuuriruumi, kus tegutseda. Edu saavutati nii Lõuna-, Kesk- kui Põhja-Ameerikas (USA hispaaniakeelse elanikkonna seas) ja samuti Hispaanias. Ansamblil oli oluline roll hispaaniakeelse rokkmuusika populariseerimises ja paljud teised grupid on oma muusikas nende seatud eeskuju jäljendanud. Bänd on oma saavutuste poolest paljude Ladina-Ameerika "kõigi aegade" nimekirjade tipus. Kodumaal Argentinas on Soda Stereo püstitanud plaadimüügi ja kontsertide külastatavuse rekordeid. 

Soda Stereo muusikas on palju mõjutusi briti rokist. Teiste seas kujundasid trio muusikamaitset The Beatles (sh George Harrisoni, Paul McCartney ja John Lennon i soolokarjäärid), The Cure, Talking Heads, David Bowie, XTC, The Specials, Squeeze, Pink Floyd, My Bloody Valentine, Cocteau Twins ja Queen). Soda Stereo algusaegade helikeelt (albumid "Soda Stereo" (1984), "Nada Personal" (1985), "Signos" (1986), "Doble Vida" (1988)) mõjutasid *new wave*'i bändid (näiteks Virus, The Police, Elvis Costello) ja *post-punk*'i bändid (näiteks Television). Hiljem areneti raskemakõlalise alternatiivroki suunas – mõjutused tulid klassikalisest rokist, progressiivsest rokist, *shoegaze*'ist, neopsühhedeeliast, britpopist ja elektroonilisest muusikast (albumid "Canción Animal" (1990), "Dynamo" (1992), "Sueño Stereo" (1995)).
 
Tegutsemisaastate jooksul müüdi ainuüksi Ladina-Ameerikas üle 17 miljoni plaadi ja pärast ansambli lagunemist on müügiarv suurenenud. 2002. aastal tunnustas Ladina-Ameerika MTV Soda Stereot legendi auhinnaga (Legend Prize). Portaali Musiteka hinnangul kuuluvad neli Soda Stereo albumit kõigi aegade parima 250 iberoameerika rokkmuusika albumi nimekirja ("Canción Animal" (2), "Comfort y Música Para Volar" (15), "Signos" (40), "Sueño Stereo" (41)). 

1997. aastal läks ansambel isiklike ja loominguliste erimeelsuste tõttu laiali. 2007. aastal tuldi uuesti kokku turnee "Me Verás Volver" jaoks, mille 22 esinemisest 20 müüdi välja. Argentinas, Tšiilis, Colombias, Ecuadoris, Mehhikos, Panamas, Peruus, USA-s ja Venezuelas antud kontserte külastas üle miljoni fänni. Pärast kogu Ameerika maailmajagu hõlmavaks kultuurisündmuseks kasvanud kokkutulekuturneed läks meeste tee uuesti lahku.

Pärast ansambli lagunemist tegi ansambli eestvedaja Gustavo Cerati edukat soolokarjääri. Ta suri 4. septembril 2014 pärast nelja aastat koomas viibimist. Zeta Bosio tegutseb produtsendi ja DJ-na. Charly Alberti pani aluse mitmele muusikaga seotud ettevõtmisele (ajakiri, muusika- ja meelelahutusportaal, plaadifirma) ja moodustas oma vennaga ansambli MOLE. 

## Viited
R. Kelly

**R. Kelly** (õieti **Robert Sylvester Kelly**; sündinud 8. jaanuaril 1967 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide laulja, näitleja ja süüdi mõistetud seksuaalkurjategija.
Pantherophis

***Pantherophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Pantherophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pantherophis alleghaniensis]]* (Holbrook, 1836)
* *[[Pantherophis bairdi]]* (Yarrow, 1880)
* *[[Pantherophis emoryi]]* (Baird & Girard, 1853)
* *[[Pantherophis guttatus]]* (Linnaeus, 1766)
* *[[Pantherophis obsoletus]]* (Say, 1823)
* *[[Pantherophis ramspotti]]* Crother, White, Savage, Eckstut, Graham & Gardner, 2011
* *[[Pantherophis slowinskii]]* (Burbrink, 2002)
* *[[Pantherophis spiloides]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Pantherophis vulpinus]]* (Baird & Girard, 1853). 

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos, Ameerika Ühendriikides ja Kanada lõunaosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pantherophis]] seisuga 07.09.2014.*
Paldiski allveelaevnike matmispaik

**Paldiski allveelaevnike matmispaik** paikneb Paldiski õigeusu kalmistu idanurgas, kuid ei moodusta omaette kalmistut. 

Kalmistuosa rajati 2004. aastal, kui endine kalmistu jäi ette Lõunasadama laiendustele. Kõik maetud kaevati endiselt kalmistult üles ja maeti ümber Paldiski õigeusu kalmistu idaossa eraldatud matmispaigale. Ümbermatmise tseremoonia toimus 28. augustil 2004. Kalmistuosale on praeguste mälestustahvlite järgi maetud 26 inimest ja seal on 3 kenotaafi, kokku on seega 29 hauda. 

## Vaata ka
*Paldiski allveelaevnike kalmistu

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 19 "Paldiski linnakalmistu"
*"Nõukogude laevnikud maeti ümber". 31. august 2004
Engure

**Engure** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Engure valla halduskeskus. Engure asub Liivi lahe ja Engure järve vahel Engure jõe suudmes.

Engures on sadam ja tuletorn. Külas asuvad kool, raamatukogu, kultuurimaja ja vallavalitsus. Seal asuvad Kukuli, Engures Saieta namsi, Engure ja Grundmaņi bussipeatus. Küla keskossa jääb Engure kalmistu, Engure põhjaserva aga Engure uus kalmistu.

Küla järgi on nime saanud Paadla lademe Engure kihistu.

Kalēji mänd, veel üks mänd ja viis külas kasvavat pärna on looduskaitse all. 

Muinsusmälestistena on regionaalse kaitse all Engure linnamägi ehk Marija mägi, kogudusemaja ja Engure luteri kirik.

Küla mainiti esmakordselt aastal 1245. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 999 (1970)
* 1279 (1979)
* 1618 (1989)
* 1599 (2000)

* 1371 (2011)
* 1456 (2015)
* 1318 (2021)
* 1392 (2026)

## Viited
Alsunga

**Alsunga** (vanasti ka *Alšvanga* või **Alsvanga**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Alsunga valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 32 meetri kõrgusel. Aastail 1950–1990 oli Alsunga alev. Asulas oli Alsunga mõisa (*Alswangen*) süda.

Alšvanga oli vana kuralaste küla, mille juures asus ka muinaslinnus. Asulat on esimest korda mainitud aastal 1231 nimega *Aliswangis*. Alsunga kuulus toona kuralaste Bandava muinasmaakonda. Aastal 1341 rajas Kuldīga komtuur sinna väikese tugipunkti, mis aastal 1372 kivist lnnuseks ümber ehitati.

Ajal, mil Alsunga kuulus Kuramaa hertsogiriiki, hakkasid Alsunga (saksa keeles *Allschwangen*) ümbruses tegutsema jesuiidid. Osa sealsest rahvast pöördus katoliku usku ja on selle säilitanud tänapäevani. Alsunga on selle suitide nimetusega tuntud rahvakillu keskuseks. Alsungas asub aastal 1623 valminud katoliku kirik, kus suitid koos käivad. Aastail 2009–2021 asus seal Alsunga piirkonna halduskeskus.

Külas on raamatukogu. Piirkonna omavalitsus on kultuuriväärtuslike objektina ära märkinud represseeritutele püstitatud mälestuskivi, Alsunga apteegi ja kirikuõpetaja maja. Alsungas asub Kalnbirze kalmistu.

Alsungat läbis raudteeliin Ventspils–Liepāja. Selle ääres asus kaks raudteejaama, neist põhjapoolsemast hargnes kitsarööpmeline raudtee Kuldīgasse. Külas on Alsunga  ja Rijase bussipeatus. 

Alsungas kasvav mänd ümbermõõduga 3.18 m on looduskaitse all. Ka kaheksa Ziedlejase pargis kasvavat tamme, kolm sangleppa ja üks mänd on looduskaitse all.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Alsunga linnus, Alsunga katoliku kirik ja selle orel, Kalniņi muinaskalmed ning linnamägi Dižgabalkalnsi mägi.

## Elanike arv


* 386 (1935)
* 1287 (1959)
* 947 (1970)
* 918 (1979)
* 1105 (1989)
* 981 (2000)

* 765 (2011)
* 789 (2015)
* 684 (2019)
* 636 (2021)
* 657 (2025)



Pilt:Alsunga_village.jpg

## Viited
Suitid

**Suitid** (Läti keeles *suiti*) on läti keelt kõnelev balti rahvas, mille ajalooline keskus on Alsunga. Tänapäeval on suite ligikaudu 2500.

Suite eristab lätlastest katoliku usk, ka on nende kultuuris säilinud vanapäraseid jooni. Kultuuriliste eripärade tõttu ei ole kõik suitide aladel elavad katoliiklased suitid.

Aastail 1573–1738 olid Alsunga mõisa omanikud Schwerinid. 1623. aastal võttis toonane mõisnik Johan Ulrich von Schwerin poola päritolu preili Barbara Konarskaga abiellumiseks vastu katoliku usu ja tõi Alsungasse jesuiidid. Nende misjonitöö tagajärjel pöördus osa rahvast katoliku usku, tänapäeval elavad nende järglased Lätis **suitide** rahvakilluna. Rahva nimetus tulenebki jesuiitidest. 1623. aastal valmis ka suitide keskuseks olev Alsunga katoliku kirik.

Tänapäeval elavad suidid Alsunga vallas, aga ka mõnes ümbritsevas vallas. Suitide kultuur kuulub Läti kultuurikaanonisse, samuti ka UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja.

## Viited

## Kirjandus
*"*Suitu pūrs*" (tõlkes 'suitide kaasavara'). Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs. Rīga 1991. 160 lk. Läti keeles, resümeed inglise ja vene keeles

## Välislingid
*Video suitidest (''inglise keeles'')
Alsunga linnus

**Alsunga linnus** (läti keeles *Alsungas pils*, saksa keeles *Alschwangen*) on endine linnus ja hilisem mõisa peahoone Lätis Alsunga vallas Alsungas. Loss asub aadressil *Pils iela* 1. 

Aastal 1341 rajas Kuldīga komtuur Alsungasse väikese linnuse. Aastal 1372 ehitati see ümber suuremaks kivilinnuseks, mille peahoone oli kastell. 15. sajandil rajati lõunamüüri äärde ka majapidamishooned. Nende kohale rajati teine korrus, kus asusid eluruumid. 15. sajandi lõpus – 16. sajandi alguses valmis torn.

Algselt allus Alsunga linnus Kuldīga komtuurile. Aastail 1573–1738 oli loss Alsunga mõisa keskus, mille omanikud olid Schwerinid. Aastal 1623 võttis toonane mõisnik Johan Ulrich von Schwerin poola päritolu Barbara Konarskaga abiellumiseks vastu katoliku usu ja tõi Alsungasse jesuiidid. Jesuiitide misjonitöö tagajärjel pöördus osa rahvast tagasi katoliku usku, tänapäeval elavad nende järglased Lätis suitide rahvakilluna.

Aastal 1738 läks Alsunga Kuramaa hertsogite valdusse. Sellest ajast peale oli Alsunga linnus kohaliku riigimõisa halduskeskus. Alsunga mõis jäi riigimõisaks kuni Tsaari-Venemaa lagunemiseni ja Läti iseseisvumiseni.

Aastal 1741 toimusid linnuses ümberehitustööd. Mõisa peahoone sai omale barokse välimuse. 18. sajandi lõpus lisati mõisakompleksile tall, ait ja väravatorn.

Aastal 1920 läks mõis valla valdusse. Aastal 1925 rajati mõisa talli meierei, kolm aastat hiljem ehitati väravatorn ümber spordisaaliks. Aastal 1939 lisati aidale teine korrus ja hoone ehitati kohaliku kooli tarbeks ümber.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Smārde

**Smārde** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Smārde vallas. Smārde on valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel. 

Smārdet on esmamainitud 1523. aastal. Küla on tekkinud Smārde mõisa (*Schmarden*) juurde. 1877. aastal avati Riia–Tukumsi raudteeliini ääres Smārde jaam. Toonane jaamahoone ei ole säilinud, praegune jaamahoone pärineb 1930. aastast. Esimese maailmasõja ajal läbis küla ümbrust rinne, kus võitlesid Läti kütid. 1936. aastal avati nende vennashaua kohal mälestusmärk. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Küla jääb osaliselt Ķemeri rahvusparki.

Smārdes on põhikool ja raamatukogu, seal asub ka piirkonnavalitsus.

Külas asuvad Smārdes stacija ja Smārde bussipeatus.

## Elanike arv


* 173 (1970)
* 368 (1979)
* 601 (1989)
* 688 (2000)

* 672 (2011)
* 789 (2015)
* 592 (2021)
* 571 (2026)



Snowy_day_in_March_03_(27653480712).jpg|Smārde
Taisnā_iela_-_mikroskops_-_Panoramio.jpg|Taisnā iela
Smārde, 1. pasaules kara piemineklis 2002-07-11 - panoramio.jpg|Mälestusmärk I maailmasõjas langenutele


## Viited
Esiliiga 2014

**Esiliiga 2014** on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 24. hooaeg, mis algas 2. märtsil ning lõppes 9. novembril 2014.

## Hooaja eel
2013. aasta hooaja teine koht Jõhvi FC Lokomotiv tõusis Meistriliigasse, 9. koha saavutanud Tallinna FC Puuma ning 10. koht Kiviõli FC Irbis jäid liigasse püsima tänu 5. koht Tartu SK 10 ja 6. kohtTartu JK Tammeka II loobusid EMV-tel osalemisest. Vabaks jäänud kohad hõivasid Meistriliigast väljalangenud FC Kuressaare ning Esiliiga B-tasandilt edutatud klubid Nõmme Kalju FC II ja Pärnu Linnameeskond. 

## Meeskonnad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Tabelikohad voorude kaupa
Selles tabelis on väljatoodud meeskondade positsioonid peale igat vooru.

## Esiliiga üleminekumängud
Hooajalõpus mängivad Esiliiga 8. koht üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga B 3. kohaga.

:*[[HÜJK Emmaste]] loobus mängudest. [[Rakvere JK Tarvas]] jätkab järgmine aasta [[Esiliiga 2015|Esiliigas]] ja [[HÜJK Emmaste]] [[Esiliiga B 2015|Esiliiga B-s]]*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. 

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 12
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 style="background: #DFE7FF;"|2 : -3
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 



### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|- : 42
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Parimad väravakütid

## Auhinnad

## Vaata ka
*Meistriliiga 2014
*Esiliiga B 2014
*II liiga 2014
*III liiga 2014
*IV liiga 2014

## Viited
Oleg Kotšenovski

**Oleg Kotšenovski** (27. jaanuar 1929 Tallinn – 31. august 2014) oli eesti arhitekt ja arhitektuuriteoreetik.

Ta sündis arsti perekonnas. Õppis Tallinna 19. algkoolis, Kose-Lükati vabaõhukoolis ja lõpetas 1946. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Samal aastal astus Tallinna Polütehnilisse Instituuti arhitektuuri õppima.

Ta küüditati 1949. aastal Siberisse. Seal töötas ta algul metsatöölisena, hiljem ehitusmeistri, inseneri ja arhitektina. Ta õppis aastatel 1955–1960 Krasnojarskis Siberi Metsatehnilises Instituudis (alates 1958. aastast Siberi Tehnoloogiainstituut; alates 2017. aastast :ru:Сибирский государственный университет науки и технологий имени академика М. Ф. Решетнёва) ja lõpetas selle mööblitehnoloogina. 

Aastatel 1961–1964 oli ta Moskvas Elamute Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Keskinstituudis aspirant, 1967. aastal kaitses väitekirja "Встроенная и передвижная мебель из лиственницы для квартир массового строительства" ja sai arhitektuurikandidaadi kraadi.

1966. aastast kuni pensionile jäämiseni töötas ta Tallinnas Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis, seejuures 1989. aastast juhtivteadurina ja 1995. aastast arhitektuuri osakonna juhatajana. Algul pühendus ta Eesti NSV teenindusvõrgu perspektiivse paiknemise uurimisele, hiljem keskendus ta aga arhitektuuri ja linnaehituse ajaloole, huvitudes eriti 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest.

## Teoseid
* "Arhitektuurikroonika". Jätkväljaanne 1985–1996. Koostajad Oleg Kotšenovski ja Helju Sirel
* "Нарва. Градостроительное развитие и архитектура". Таллинн 1991 

## Liikmesus
* 1961 NSV Liidu Arhitektide Liit
* 1966 Eesti Arhitektide Liit
* 1993 Eesti Kunstnike Liit

## Isiklikku
Tema isa oli arst Vladimir Kotšenovski.

## Kirjandus
* Lehti Viiroja. "Kotšenovski, Oleg". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 208

## Välislingid
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Suri arhitektuuriloolane Oleg Kotšenovski
* Haud Maardu kalmistul
Nīca

**Nīca** on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Nīca valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Bārta jõe kaldal. Asulas oli Lejasbārta mõisa (*Nieder-Bartau*) süda.

Nīcat on esimest korda mainitud aastal 1231. Aastani 2021 kuulus küla Nīca piirkonda, olles selle halduskeskuseks. 

Külas on valla administratsioon, kultuurimaja, raamatukogu, keskkool, muusikakool. Lisaks luteri kirikule asub seal ka katoliku kiriku misjonipunkt. Aastal 2006 oli seal 981 elanikku.

## Viited
Maris Sild

**Maris Sild** (sündinud 15. märtsil 1987 Tallinnas) on eesti poliitik.

Ta on Tallinna Linnavolikogu liige ja rahanduskomisjoni esimees, Sotsiaaldemokraatliku erakonna Tallinna piirkonna aseesimees. Varem on ta juhtinud Kristiine linnaosakogu, olnud Kristiine linnaosa halduskogu aseesimees, Sotsiaaldemokraatliku erakonna juhatuse liige.  

Ta on valitud kolme Tallinna Linnavolikogu koosseisu kandideerides Kristiine linnaosas ning 2021. aasta kohalikel valimistel kogus Kristiines 239 häält.   

Aastatel 2008–2015 oli ta Noorte Sotsiaaldemokraatide peasekretär. 11. aprillil 2015 valiti Sild Euroopa Noorte Sotsialistide (Young European Socialists, YES) asepresidendiks. 2015-2016 oli Sild MTÜ Noored Sotsiaaldemokraadid president. Aastatel 2016–2019 töötas Maris Sild kultuuriminister Indrek Saare nõunikuna, hiljem on töötanud Euroopa Parlamendi saadiku Sven Mikseri Eesti assistendina. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 151 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 712 häält ning osutus valituks.

## Viited
Vaiņode

**Vaiņode** on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Vaiņode valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 147 meetri kõrgusel Mažeikiai–Liepāja raudtee ääres. Aastail 1954–1990 oli Vaiņode alev. Asulas olid Vaiņode mõisa (*Wainoden*) ja Lielbāta mõisa (*Groß-Bahten*) keskus.

Vaiņodet on esmamainitud 1253. aastal. Vaiņode mõisa juures asunud asula hakkas kiiremini kasvama pärast raudtee valmimist 1871. aastal. Asulas asus Vaiņode raudteejaam. Lielbāta mõisa juurde tekkis samal ajal Bāta suvilapiirkond.

Esimese maailmasõja ajal asus Vaiņodes Saksa sõjaväe dirižaablite lennuväli. Pärast sõda võeti sealsed angaarid koost lahti ja viidi Riiga, kus neist valmistati keskturu hooned. Pärast Teist maailmasõda liideti kokkukasvanud Vaiņode ja Bāta asulad. 2021. aastani kuulus küla Vaiņode piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Vaiņodes asuvad keskkool, kultuurimaja ja muusikakool. Asulas on kaks kirikut: luteri kirik ja 1941. aastal valminud katoliku kirik. Endises raudteejaamas asub piirkonna muuseum. Lielbāta mõisa juures asub Bāta linnamägi.


Vaiņodes_luterāņu_baznīca_2002-08-25.jpg|Vaiņode luteri kirik
Vaiņodes katoļu baznīca 2002-08-25.jpg|Vaiņode katoliku kirik
Rucava

**Rucava** (vanasti ka *Paurupe*) on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Rucava valla  halduskeskus. Küla asub merepinnast 12 meetri kõrgusel maanteest A11 idas Leedu piiri lähistel.

Rucavat on esimest korda mainitud aastal 1253.  Küla kujunes XVII sajandil Rucava mõisast kolm kilomeetrit läände endise postimaantee äärde kui Paurupe nimeline vaba käsitööliste ja kaubitsejate asula. Aastail 1872–1874 valmis Rucava luteri kirik. Lisaks sellele asub asulas veel baptistide kirik. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Rucavas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Lisaks asub seal veel Rucava piirkonna administratsioon.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Rucava luteri kiriku orel ning orelirõdu. Kohaliku kaitse all on Rucava luteri kirik.

Rucava kalmistul asuvad obeliskiga tähistatud Teises maailmasõjas langenute vennashauad. Rucavasse on põstitatud ka mälestusmärk samas sõjas hukkunud valla elanikele.

Rucavas kasvavad mitmed looduskaitsealused põlispuud: Rucava vaher ümbermõõduga 4 ja kõrgusega 24 meetrit, Rucava hiidpärn ümbermõõduga 5,43 ning kõrgusega 25 meetrit, haab ümbermõõduga 4,48 ja kõrgusega 36 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,7 ning kõrgusega 26 meetrit, pärn ümbermõõduga 5,32 ja kõrgusega 22 meetrit, saar ümbermõõduga 3,68 ning kõrgusega 22 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,16 ja kõrgusega 22 meetrit, harilik hobukastan ümbermõõduga 3,27 ning kõrgusega 9 meetrit, jugapuud ümbermõõtudega 0,84 meetrit, 0,74 meetrit ja 0,93 meetrit, kaks mändi ümbermõõtudega 2,52 meetrit ning sanglepad ümbermõõtude 4,72 meetrit, 2,98 meetrit, 3,11 meetrit ja 3,63 meetrit.

Aastal 2006 oli külas 700 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 494.


Rucavas_baznīca_2000-07-09.jpg|Rucava luteri kirik
Rucavas baptistu baznīca - panoramio.jpg|Rucava babtisti kirik
Rucava Central Square - panoramio.jpg|Keskväljak


## Viited
Zayd ibn Ra‘ad

Prints **Zayd ibn Ra'ad** (sündinud 26. jaanuaril 1964 Ammanis) on Jordaania diplomaat ja poliitik; 1. septembrist 2014 kuni 31. augustini 2018 ÜRO Inimõiguste Nõukogu ameti ülemvolinik.

Ta osales Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomises ning oli aastatel 2002–2005 esimene kriminaalkohtu assamblee president.

Ta on Hašimiidide suguvõsa liige ning tema vanavanaisa oli Meka emiir ja Al-Ḩijāzi kuningas Ḩusayn ibn ‘Alī. 

## Viited
LFF-i staadion

**LFF-i staadion** (Leedu Jalgpalli Liidu staadion, leedu keeles: LFF stadionas (Lietuvos Futbolo Federacijos stadionas)), endise nimega **Vėtra staadion**, on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Vilniuses. 

Staadionit hakati ehitama 2002. ja avati 2004. aastal. Seda on renoveeritud aastatel 2005, 2009, 2011 ja 2012.

## Viited

## Välislingid
* LFF stadionas Leedu Jalgpalli Liidu kodulehel
Motal

**Motal** (valgevene keeles *Моталь*, poola keeles *Motol*, jidiši keeles *מאתלא*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Ivanava rajoonis Polesjes. Asula on Motali külanõukogu halduskeskus.

Haridust annavad kaks keskkooli ja muusikakool. Motalis on ka koduloomuuseum, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on õigeusu kirik aastast 1888, huvi võib pakkuda ka H̠ayyim Weizmanni maja.

## Ajalugu

Motalit mainitakse esimest korda aastal 1422. Aastal 1555 sai Motalist alev. Pärast administratiivset reformi hakkas see kuuluma Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. 

Poola jagamisel läks Motal aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1886 oli seal 239 maja ja kaks õigeusu kirikut, lisaks veel kabel ja juutide palvemaja. Alevis oli ka kool, asulas toimusid regulaarselt laadad. Motalis oli 13 laohoonet ja 7 kõrtsi. Motalis oli suur juutide kogukond.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Motal Poola koosseisu. Aastal 1937 oli Motalis 4297 elanikku, neist 1354 olid juudid.

1939. aastast kuulus see Nõukogude Liitu. Aastal 1942 hävitasid natsid sealse geto. Aastal 1954 kaotas Motal alevi staatuse.

## Pilte


Pilt:House Chaim Weizmann in Motol 1b.jpg|H̠ayyim Weizmanni maja
Pilt:Motal memorial.JPG|Motali memoriaalkompleks


## Tuntud elanikke

* H̠ayyim Weizmann – Iisraeli president
* Leonard Chess – USA muusikaprodutsent
* Phil Chess – USA muusikaprodutsent
* David Bloch-Blumenfeld – Iisraeli poliitik
* Alaksandr Vaładźko – Valgevene jalgpallur
* David Bar-Tov – Iisraeli jurist
* Saul Liebermann – juudi rabi
* Haim Yisraeli – Iisraeli sõjaväelane

## Viited

## Välislingid

* Motal
* Motalist inglise keeles
* Asula YouTube'is
Hellenurme mõisa kalmistu

**Hellenurme mõisa kalmistu** on kalmistu Rõngu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hellenurme külas Elva vallas Tartu maakonnas.

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 1 km kaugusele lääneloodesse.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Hellenurme mõisa tollased omanikud Middendorffid tõenäoliselt ajavahemikul pärast mõisa ostmist 1850. aastal kuni Theodor Johann von Middendorffi surmani 1856. aastal. 

Kalmistule on teadaolevalt maetud 16 lahkunut. Viimased matused olid 1944. aastal, kui sinna maeti Teise maailmasõja ajal hukkunud kaks eestlast ja kaks sakslast.

## Kalmistu kabel
Kalmistul paikneb klassitsistlikus stiilis kabel, mis on eraldi kultuurimälestis. Kabelisse pole maetud kedagi.

## Kalmistule maetud
*1856 – Theodor Johann von Middendorff (1776–1856)
**1868 – tema abikaasa Sophie von Middendorff (sündinud Johanson; 1782–1868; eestlanna)
***1891 – tütar Anna Bogoslowsky (sünd. Middendorff, 1809–1891)
***1894 – poeg Alexander Theodor von Middendorff (1815–1894)
****1866 – Alexandri abikaasa Hedwig Elisabeth von Middendorff (sündinud Hippius, 1825–1866)
*****1871 – Alexandri poeg Carl von Middendorff (1852–1871)
*****1916 – Alexandri poeg Ernst von Middendorff (1851–1916)
******1938 – Ernsti abikaasa Mary von Middendorff (sünd. Wilcken, 1855–1938)
******? – Mary õde Sophie von Wilcken
*******1919 – Sophie poeg Peter Bogoslowsky (1892–1919)
******1894 – Mary tädi Annette von Wilcken (1809–1894)
******1919 – Ernsti poeg Adreas von Middendorff (1896–1919)
*1944 – ?
*1944 – ?    
*1944 – ?
*1944 – ?

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Kõrvalhooned, pargid, mõisakompleksid". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 54
*Valdo Praust. "Hellenurme mõis (*Hellenorm*)". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 97
*Alo Särg. "Hellenurme (*Hellenorm*)". – Valgamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2009. Lk 20–21
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Hellenurme mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Hellenurme mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*"Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
Ivanava

**Ivanava** on linn Valgevenes Bresti oblastis, Ivanava rajooni halduskeskus. Linna läbib Bresti–Pinski raudteeliin.

Linn kandis aastani 1940 nime *Janaŭ*. Poola keeles on koha nimi *Janów*, ka *Janów Poleski*. Kohalikus murdes on linna nimi *Janova*.

Haridusasutustest on linnas kolm keskkooli ja gümnaasium. Lisaks on seal muusikakool ja spordikool. Raamatukogusid on Ivanavas kolm. Tööstusest on linnas toiduainetetööstus, valmistatakse ehitusmaterjale ja töödeldakse metsa.

Ivanavas on ajaloomuuseum, vaatamisväärsusteks on veel katoliku kirik (1848) ja õigeusu kirik (1901).

## Ajalugu

Paiga nimi oli algul ilmselt *Porchaŭ* (*Порхаў*). Aastal 1465 sai Ivanavast alev, ühtlasi hakkas see kandma Janaŭ nime. Alev kuulus Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda.

16. mai 1657 rüüstasid Ivanavat kasakad, sel ajal suri seal märtrisurma Andrzej Bobola. Tol ajal kuulus asula Kopaczitele, aga hiljem läks see Šuiskite valdusse.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 kuulus asula Vene impeeriumi koosseisu. Ivanava hakkas kuuluma Hrodna kubermangu. XIX sajandil said asula omanikeks Oreszkad. Aastal 1884 rajati Ivanava lähedale raudtee, mis aastal 1926 toodi alevile lähemale.

Aastast 1921 oli Ivanava Poola koosseisus, ühtlasi sai asula linnaõigused. Kuni 1940. aastateni rändas suur osa Ivanava mehi mööda ilma ringi, kogudes raha kirikute ehitamiseks. 1939. aastal liideti linn Valgevene NSV-ga. Ühtlasi venestati asula nimi ja sestpeale kannab see tänapäevast nime Ivanava.

## Pilte


Pilt:Panorama_Ivanava.JPG|Ivanava
Pilt:Church_of_Intercession_of_the_Theotokos.JPG|Ivanava õigeusu kirik
Pilt:Catholic_church_of_Feast_of_the_Cross.JPG|Ivanava katoliku kirik


## Tuntud elanikke
*Nikolai Koltšak - Nõukogude väejuht

## Viited

## Välislingid

* Ivanava
* Ivanava infoportaal
* Ivanava
* Ivanava juudikogukonna portaal
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Parenhüüm

**Parenhüüm** (ladina *parenchyma*) on selgrootutel ja selgroogsetel loomadel mitmete (parenhümatoossete) siseelundite talitlev kude, mis koosneb spetsiifilise elundi teatud kindlate põhifunktsioonidega rakkudest.

Parenhüümi olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi, kui ka arenguastmeti (nii näiteks asendub paljudel inimestel tüümuse parenhüüm vanemas eas rasvkoega).

Paljudel selgroogsetel on parenhüümelunditeks maks, põrn, neerud, kopsud ja kõik näärmed (sh munasarjad, munandid jpt) ning lümfisüsteemi elundid (sh parenhüümi toimimist toetavad elemendid).  

Seedeelundite süsteemi eksokriinnäärmetel moodustab parenhüümi sekreteeriv näärmeepiteel. 

Parenhüümikudesid liigitatakse ka nn parenhüümelundite kaupa, nii paikneb munandites, munandisagarikena stroomaosiste vahel, munandiparenhüüm.

Maksas aga jagab maksa parenhüüm maksa sagarikeks. 
 
Lümfisüsteemi liigitatud lümfisõlmede parenhüümi moodustavad lümfisõlme koor ja säsi ja neis ringlevad lümfotsüüdid. 

Parenhüüm ei talitle veresoonteta, kuid südame-veresoonkonda liigitatud veresooni ei loeta parenhüümi hulka, küll aga liigitatakse vahel vererakud parenhüümi hulka.   

Peaajus moodustavad parenhüümi neuronid ja gliiarakud, südames müotsüüdid, neerudes nefronid, kõhunäärmes Langerhansi saared, põrnas valge ja punane põrnapulp ja maksas maksarakud jne.

Parenhüümi rakkudega seostatakse inimestel ja loomadel mitmeid põletikega kulgevaid protsesse (nii viiruslikke kui bakteriaalseid) ja kasvajaid. 

Parenhüümirakud on märklaud-rakkudeks ka Ebola viiruse, mis põhjustab Ebola viirushaigust, virionidele.
 
Parenhüümiks nimetatakse ka kasvajaliselt vohavate kudede rakke, nn kasvajarakke mis moodustavad kasvaja parenhüümi, mille alusel liigitatakse kasvajaid ka histoloogilises klassifikatsioonis.

Termini võttis tõenäoliselt kasutusele Saksa arstiteadlane ja antropoloog Rudolf Virchow. 

## Vaata ka
*Tüümuse parenhüüm 

## Viited

## Välislingid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Parenchyma]] seisuga 09.09.2014.*
Enn Sellik

**Enn Sellik** (sündinud 10. detsembril 1954 Iisakus) on endine Eesti ja Nõukogude Liidu kergejõustiklane (pikamaa- ja krossijooksja).

Ta on lõpetanud 1973. aastal Iisaku Keskkooli ja õppinud seejärel Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskonnas.

Eesti NSVs tegutses Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri- ja Spordikomitee instruktorina.

## Sportlasena
Ta osales Nõukogude Liidu eest 1976. ja 1980. aasta suveolümpiamängudel. Ta võitis 1977. aasta suveuniversiaadil Sofias 5000 meetri jooksus (ajaga 13:44,6) kuldmedali. 

## Isiklikud rekordid
*5000 meetri jooks (välivõistlus) – 13:17,2 (Podolsk, 1976), Eesti rekord
*5000 meetri jooks (sisevõistlus) – 13:54,2 (Leningrad, 1975), Eesti rekord
*10 000 meetri jooks (välivõistlus) – 27:40,61 (Praha, 1978), Eesti rekord

## Tunnustus
* 2023 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia
* 2025 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Välislingid
*MTÜ Enn Selliku jooksutiim
*Biograafia ESBL-is
* 
* 
*Enn Sellik meenutab oma tegemisi noorteklassis, 1. osa. Jooksuportaal.ee
*Enn Sellik meenutab: täna 40 aastat tagasi, 1. osa. Jooksuportaal.ee
*Gunnar Press. Enn Sellik: "Kardan, et minu rekordid elavad minust kauem." Õhtuleht, 2. aprill 2007
Pseudelaphe

***Pseudelaphe*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudelaphe* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Pseudelaphe flavirufa]]* (Cope, 1867)

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos, Belize'is, Guatemalas, Hondurases ja Nicaraguas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudelaphe flavirufa]] seisuga 09.09.2014.*
Aadu

**Aadu** on eesti mehenimi. Aadu on mugandus nimest Adolf.

Nime soomekeelsed variandid on Aatto ja Aatu.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aadu 278 mehel. Aadu on Eestis populaarsuselt 361. mehenimi.

Aadu on keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus on 71).

Kõige populaarsem on eesnimi Aadu vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,43 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,93.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aadu 1 inimesel.

## Nime kandjaid
* Aadu Asi
* Aadu Hint
* Aadu Hurt
* Aadu Jõgiaas
* Aadu Külaots
* Aadu Leissar
* Aadu Luukas
* Aadu Lüüs
* Aadu Must
* Aadu Oll
* Aadu Ott
* Aadu Paist
* Aadu Pirk
* Aadu Regi
* Aadu Tarmak
* Aadu Tillissoo
* Aadu Toomessalu
* Aadu Treufeldt
* Aadu Andres Pilt

## Viited
Albert (eesnimi)

**Albert** on mehenimi. Eestis on selle nime üks mugandusi Pärt.

Nime algtähendus on germaani keeles 'hiilgav, aadlik'.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Albert 949 mehel. Albert oli populaarsuselt 170. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Albert vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,51. Albert oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).

## Nime kandjaid
* Albert Anni
* Albert Burmeister
* Albert Camus
* Albert Einstein
* Albert Eskel
* Albert Essenson
* Albert Freibach
* Albert Grauen
* Albert Gulk
* Albert Hansen
* Albert Holst
* Albert Hurt, eesti võrkpallur
* Albert Jürisson
* Albert Kallasmaa
* Albert Kesner
* Albert Kivikas
* Albert Koba
* Albert Kosenkranius
* Albert Kuusk
* Albert Ladva
* Albert Laus
* Albert Lukas
* Albert Maloverjan
* Albert Maslennikov
* Albert Nuude
* Albert Paabo
* Albert Paap
* Albert Paltser
* Albert Pesur
* Albert Peters
* Albert Prosa, eesti jalgpallur
* Albert Pullerits
* Albert Roost
* Albert Roosvalt
* Albert Sakkart
* Albert Seppel
* Albert Sikkar
* Albert Soosaar
* Albert Sulg
* Albert Tattar
* Albert Thomson
* Albert Tilk
* Albert Tischler
* Albert Trummal
* Albert Vahtramäe
* Albert Vatter
* Albert Vendelin
* Albert Vilms
* Albert-August Tiimann
* Albert Enno Aaviksaar
* Albert Freimund Daniel Hesse

## Viited
Sander

**Sander** on mehenimi. See nimi on mugandus nimest Aleksander.

Nime soomekeelne variant on Santeri.

1. jaanuari 2025. aasta seisuga oli eesnimi Sander 3438 mehel Eestis. Sander oli sellega populaarsuselt 31. mehenimi.

Sander on keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus on 27).

Kõige populaarsem on eesnimi Sander vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 71,27, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 44,99.

## Nime kandjaid
* Sander Alex Liit
* Sander Berge
* Sander Joon
* Sander Kapper
* Sander Karu
* Sander Liivak
* Sander Linnus
* Sander Loite
* Sander Mirme
* Sander Mölder
* Sander Pajusalu
* Sander Post, eesti jalgpallur
* Sander Puri, eesti jalgpallur
* Sander Pärn
* Sander Raieste
* Sander Raudsepp
* Sander Raus
* Sander Rebane
* Sander Roosimägi
* Sander Skotheim
* Sander Tamm
* Sander Vaher
*Sander Õigus, koomik

## Viited
Anton (eesnimi)

**Anton** on mehenimi.

See tuleneb nimest Antonius, nagu ka eesti nimed Tõnis, Tõnu ja Tõnn.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anton 2419 mehel. Anton on Eestis levikult 65. mehenimi. Anton oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).

Kõige populaarsem oli eesnimi Anton vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 53,63 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 38,45.

## Nime kandjaid
*Anton (Saksi)
*Anton Bruckner
*Anton Hansen Tammsaare
*Anton Irv
*Anton Luts
*Anton Mutt
*Anton Palvadre
*Anton Raadik
*Anton Rubinstein
*Anton Starkopf
*Anton Suurkask
*Anton Teetsov
*Anton thor Helle
*Anton Tšehhov
*Anton Uesson
*Anton Vaino
*Anton Õunapuu

## Viited
Aarne

**Aarne** on eesti ja soome mehenimi.

See on mugandatud variant nimest Arnold.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Aarne 695 mehel (2017 – 803 mehel). Aarne oli Eestis populaarsuselt 227. mehenimi (2017 – 199.).

Kõige populaarsem oli 2024. aasta seisuga eesnimi Aarne vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,04, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,80. Aarne oli keskmiselt 63 aasta vanune (mediaanvanus oli 64).

## Nime kandjaid
* Aarne Anmann
* Aarne Arvonen
* Aarne Ermus
* Aarne Jaks
* Aarne Kõiv
* Aarne Kärsna
* Aarne Lohimies
* Aarne Miikmaa
* Aarne Mikk
* Aarne Männik
* Aarne Männik (füüsik)
* Aarne Neeme
* Aarne Nirk
* Aarne Norralt
* Aarne Pung
* Aarne Pärnpuu
* Aarne Rannamäe
* Aarne Ruben
* Aarne Saluveer
* Aarne Soro
* Aarne Toomsalu
* Aarne Tõldsepp
* Aarne Vaik
* Aarne Vasar
* Aarne Veedla
* Aarne Viisimaa
* Aarne Vinkel
* Aarne Võting
* Aarne Üksküla

## Viited
Artur

**Artur** on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Artur 3477 mehel. Artur on Eestis populaarsuselt 33. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Artur vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,63 ning Ida-Viru maakonnas. Artur oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 24).

Nime mugandus on Ats.

## Nime kandjaid
*Artur Adson
*Artur Alliksaar
*Artur Kapp
*Artur Kotenko
*Artur Lemba
*Artur Maurer, eesti jalgpallur
*Artur Pikk
*Artur Rinne
*Artur Sirk
*Artur Talvik

## Viited
Ats

**Ats** on eesti mehenimi.

See nimi on mugandus nimest Artur.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ats 547 mehel. Ats on Eestis populaarsuselt 258. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Ats vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,95 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,66. Ats oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 28).

## Nime kandjaid
*Ats Joorits, ajakirjanik
*Ats Kiisa, sportlane
*Ats Miller, ulmekirjanik, tõlkija ja toimetaja
*Ats Purje, jalgpallur
*Ats Sillaste, jalgpallur

## Viited
Piret (eesnimi)

**Piret** on eesti naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Piret 3498 naisel. Piret oli populaarsuselt 28. naisenimi. Piret oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 45). Kõige populaarsem oli eesnimi Piret vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,46.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Piret 2 inimesel.

Selle nimega on seotud nimi Birgitta.

## Nime kandjaid
*Piret Aava, modell
*Piret Bergmann, kunstnik
*Piret Bristol, kirjanik
*Piret Ilves, moekunstnik ja stilist
*Piret Jaaks, kirjanik
*Piret Järvis, muusik
*Piret Kalda, näitleja
*Piret Kerem, klaasikunstnik ja raamatukujundaja
*Piret Kooli, ajakirjanik
*Piret Kriivan, ajakirjanik
*Piret Krumm, näitleja
*Piret Krutob, allveeujuja
*Piret Kruuspere, kirjandusteadlane
*Piret Kuusk, füüsik ja teadusfilosoof
*Piret Laurimaa, näitleja
*Piret Lilleväli, riigiametnik
*Piret Loone, advokaat
*Piret Lotman, ajaloolane
*Piret Marvet, tõlkija
*Piret Mäeniit, ajakirjanik
*Piret Niglas, suusataja
*Piret Noorhani, kirjandusteadlane ja kultuuriloolane
*Piret Norvik, keeleteadlane
*Piret Peiker, kirjandusteadlane ja tõlkija
*Piret Pihel, laskesportlane
*Piret Pormeister, suusataja
*Piret Päär, näitleja ja jutuvestja
*Piret Pääsuke, tõlkija ja toimetaja
*Piret Raud, kunstnik ja kirjanik
*Piret Rauk, näitleja
*Piret Reiljan, ajakirjanik
*Piret Rips-Laul, helilooja
*Piret-Päiv Rist, ajakirjanik
* Piret Saluri, tõlkija ja diplomaat
*Piret Sikkel, näitleja
*Piret Tatar, laulja
*Piret Vaughan, sulgpallur
*Piret Viires, kirjandusteadlane
*Piret Viirma, kabetaja
*Piret Voolaid, folklorist
*Piret Väinsalu, kliimaekspert
*Piret Õunapuu, etnograaf

## Viited
Pseudoficimia

***Pseudoficimia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudelaphe* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliigid:
* *[[Pseudoficimia frontalis]]* (Cope, 1864)

## Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos.

## Mõlemasoolisus

*[[Pseudoficimia frontalis]]* 'e emastel madudel on tuvastatud toimiv hemipeenis.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoficimia frontalis]] seisuga 09.09.2014.*
Andrus

**Andrus** on eesti mehenimi.

Seisuga 2020. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Andrus 3197 mehel. Andrus oli Eestis levikult 40. mehenimi. Andrus oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem on eesnimi Andrus vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 72,75 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 40,86.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Andrus 12 ja Andruss 2 inimesel.

Nime ingliskeelne variant on Andrew.

## Nime kandjaid
* Andrus Albrecht
* Andrus Allikvee
* Andrus Ansip
* Andrus Aug
* Andrus Ausmees
* Andrus Eelmäe
* Andrus Elbing
* Andrus Esko
* Andrus Haav
* Andrus Johani
* Andrus Joonas
* Andrus Kahn
* Andrus Kajak
* Andrus Kallastu
* Andrus Kasemaa
* Andrus Kasemaa (kirjanik)
* Andrus Kerstenbeck
* Andrus Kivirähk
* Andrus Kõre
* Andrus Kõresaar
* Andrus Lillepea
* Andrus Lipand
* Andrus Loog
* Andrus Merilo
* Andrus Mitt
* Andrus Murumets
* Andrus Mõttus
* Andrus Norak
* Andrus Org
* Andrus Park
* Andrus Raissar
* Andrus Rannaääre
* Andrus Ristkok
* Andrus Rõuk
* Andrus Saar
* Andrus Saare
* Andrus Saareste
* Andrus Sabiin
* Andrus Salupere
* Andrus Sukles
* Andrus Tins
* Andrus Tool
* Andrus Tull
* Andrus Vaarik
* Andrus Veerpalu
* Andrus Värnik
* Andrus Öövel

## Vaata ka
*Andres

## Viited
Anne (eesnimi)

**Anne** on naisenimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anne 5201 naisel. Anne on populaarsuselt 15. naisenimi. Anne on keskmiselt 58 aasta vanune (mediaanvanus on 59). Kõige populaarsem on eesnimi Anne vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 115,38. Kõige populaarsem on eesnimi Anne Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 64,94.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Anne 63 inimesel.

## Nime kandjaid
* Anne Adams
* Anne Applebaum
* Anne Arrak
* Anne Bancroft
* Anne Boleyn
* Anne Brontë
* Anne Daniel-Karlsen
* Anne Dorbek
* Anne Eenpalu
* Anne Erm
* Anne Frank
* Anne Freimuth
* Anne Hathaway
* Anne Hidalgo
* Anne Kull
* Anne Lill
* Anne Loho
* Anne Luik
* Anne Maasik
* Anne Margiste
* Anne Metsis
* Anne Paluver
* Anne Parmasto
* Anne Pikkov
* Anne Reemann
* Anne Reino
* Anne Sulling
* Anne Tali
* Anne Tuuling
* Anne Türn
* Anne Türnpu
* Anne Untera
* Anne Uusna
* Anne Veesaar
* Anne Velli
* Anne Veski
* Anne Värvimann

## Vaata ka
*Anna
*Ann
*Anu

## Viited
Erik

**Erik** on skandinaavia päritolu eesti mehenimi.

Selle nimega on seotud nimed Eerik, Eero.

Seda nime kandis kuningas Rootsi kuningas **[[Erik Püha]]**.

**[[Erik (Taani noor kuningas)|Erik]]** oli Taani kaaskuningas 14. sajandil.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erik 2120 mehel. Erik on Eestis populaarsuselt 82. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Erik vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,21 ning Harju maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,61. Erik on keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus on 22).

## Nime kandjaid
* Erik, Rootsi prints
* Erik Aadahl
* Erik Aaes
* Erik Aibast
* Erik Aunapuu
* Erik Balling
* Erik Boltowski
* Erik Dahlberg
* Erik Ejegod
* Erik Eriksen
* Erik Erikson
* Erik Frey
* Erik Gamzejev
* Erik Guay
* Erik Haamer
* Erik Inari
* Erik Judin
* Erik Kalda
* Erik Lemming
* Erik Lillo
* Erik Linnolt
* Erik Masalin
* Erik Midtgarden
* Erik Mihelson
* Erik Mongrain
* Erik Morna
* Erik Moseholm
* Erik Nerep
* Erik Nikkinen
* Erik Oxenstierna
* Erik Ruus
* Erik Satie
* Erik Mathias Sits
* Erik Tender
* Erik Terk
* Erik Tohvri
* Erik Ullenhag
* Erik Virbsoo
* Erik Vooremaa

## Viited
Eeva (eesnimi)

**Eeva** on eesti ja soome naisenimi.

Selle nimega on seotud nimed Eva, Eve, Eevi, Evi.

## Nime kandjaid
* Eeva Ahven
* Eeva Heinaru
* Eeva Litmanen
* Eeva Niinivaara
* Eeva Park
* Eeva Talsi
Eerik

**Eerik** on eesti mehenimi.

Selle nimega on seotud nimed Erik, Eero.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Eerik 395 mehel. Eerik oli populaarsuselt 305. mehenimi. Eerik oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Eerik vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,21.

## Nime kandjaid
*Eerik Aps, maadleja
*Eerik Haabjärv, sõjaväelane
*Eerik Haamer, maalikunstnik
*Eerik Hiisjärv, vaimulik
*Eerik Inari, geograaf
*Eerik Jago, võrkpallur
*Eerik Jõks, laulja, helilooja, koorijuht ja muusikateadlane
*Eerik-Niiles Kross,  diplomaat, julgeolekunõunik ja ettevõtja
* Eerik Kumari, ornitoloog ja looduskaitsetegelane
*Eerik Laid, arheoloog ja etnoloog
*Eerik Laidsaar,  kergejõustiklane, prosaist, näitekirjanik ja (spordi)ajakirjanik
*Eerik Leibak, bioloog ja looduskaitsja
*Eerik Loorits, sõjaväelane
*Karl-Eerik Luigend, jalgpallur
*Eerik Marmei, diplomaat
*Eerik Olle, sisearhitekt ja muusik
*Eerik-August Pakosta, majandusteadlane
*Eerik Põld, kunstiajaloolane ja restauraator
*Eerik Reiter, füüsik
*Paul-Eerik Rummo, kirjanik ja poliitik
*Eerik Saarnok, viroloog
*Eerik Semlek, helilooja ja pedagoog
* Eerik Teder, kirjandusteadlane, tõlkija ja bibliofiil
*Eerik Teentalu, sõjaväelane
*Eerik-Juhan Truuväli, jurist

## Viited
Liisa

**Liisa** on eesti ja soome naisenimi. Liisa on mugandus nimest Elisabeth.

Selle nimega on seotud nimed Elisabeth, Eliisabet, Liisu, Elise.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Liisa 1581 naisel. Liisa oli Eestis populaarsuselt 116. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Liisa vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 29,24 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 20,33. Liisa oli keskmiselt 20 aasta vanune (mediaanvanus oli 20). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Liisa 1663 naisel. Liisa oli Eestis populaarsuselt 100. naisenimi.

## Nime kandjaid
* Liisa Aadussoo
* Liisa Aibel
* Liisa Oviir
* Liisa Pakosta
* Liisa Pulk
* Liisa Saaremäel

## Viited
Liisu

**Liisu** on eesti naisenimi. Liisu on mugandus nimest Elisabeth.

Selle nimega on seotud nimed Elisabeth, Eliisabet, Liisa, Elise.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Liisu 112 naisel. Liisu on populaarsuselt 758. naisenimi.

Liisu on keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus on 27).

Kõige populaarsem on eesnimi Liisu vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,77, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,20.

## Nime kandjaid
*Liisu Arro, keraamik
*Liisu Krass, näitleja
*Liisu Lass, ajakirjanik
*Liisu Mägi (Puru Liisu), eesti rahvalaulik
*Liisu Särme, laulja ja näitleja

## Vaata ka
*Pärtli Liisu, skulptuur

## Viited
Ärni

**Ärni** on eesti mehenimi.

Selle nimega on seotud nimi Ernst.

Ärni on Ä-tähe vaste raadiosides kasutataval tähestikhääldamisel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ärni 32 mehel. Ärni oli levikult 1123. mehenimi. Ärni oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 70).

## Nime kandjaid
* Ärni Käärid, ajakirjanik
* Ärni Raudoja, proosakirjanik, kriitik ja tõlkija

## Vaata ka
*Kärna Ärni, tegelaskuju
*Imbi ja Ärni, tegelased Andrus Kivirähki romaanis "Rehepapp"

## Viited