open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Los Altos

**Los Altos** (hispaania *Estado de Los Altos*) oli Kesk-Ameerika Liitvabariigi osariik (**Los Altose osariik**) 1838–1840 ja iseseisev vabariik (**Los Altose Riik**)  1848–1849. 

Selle pealinn oli Quetzaltenango. 

Los Altose ala moodustas kaheksa praeguse Guatemala lääneosa departemangu ja praeguse Mehhiko Chiapase osariigi Soconusco piirkond.
Amara

**Amara** võib tähendada järgmist:

***[[Amara (Rumeenia)|Amara]]** on linn Rumeenias
***Amara** (**[[Al-‘Amārah]]**) on linn Iraagis
* ***Amara*** (**[[kuivajooksik]]**) on jooksiklaste perekond
***[[Amara (laulja)|Amara]]** on Indoneesia laulja
Hollenegg

**Hollenegg** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. 2015. aastast on see Schwanbergi valla osa.
Amara (Rumeenia)

**Amara** on linn Rumeenias Ialomița maakonnas. Linn asub Amara järve ääres ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Sloboziast ligikaudu 7 km põhjaloodes.

Amara sai linnaõigused 7. aprillil 2004.

Amara on kuurortlinn, kus tegeldakse mudaraviga.

## Viited

## Välislingid
Deutschlandsberg

**Deutschlandsberg** [ˈdɔʏtʃlantsbɛʁk] (sloveeni *Lonč*) on linn *(Stadt)* Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. See asub Lõuna-Austrias, Sloveenia piiri lähedal. See on umbes 35 km kaugusel Grazist. Populaarsete turismiobjektide hulka kuulub Deutschlandsbergi linnus.

## Viited
Kuperjanov

**Kuperjanov** on eesti perekonnanimi.
## Nime kandjaid
* Alice Kuperjanov (1894–1942), eesti ühiskonnategelane
* Andres Kuperjanov (sündinud 1958), eesti folklorist
* Julius Kuperjanov (1894–1919), eesti väejuht
## Viited
Eibiswald

**Eibiswald** (sloveeni keeles *Ivnik*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.

## Viited
Deutschlandsbergi linnus

**Burg Deutschlandsberg** on linnus Austrias Steiermargi liidumaal. See asub 398 m kõrgusel merepinnast. Kivilinnus on rajatud 12. sajandil.
Maris Terno

**Maris Terno** (sündinud 29. jaanuaril 1982) on eesti orienteeruja ja rogainija.

Ta lõpetas 2000. aastal Tallinna Reaalkooli.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta naisvõistkondade arvestuses koos Mariann Sulega 2021. aastal Eestis Otepääl hõbeda ja 2023. aastal Soomes Pöytyäl kulla.

Rogaini maailmameistrivõistlustel võitis ta 2022. aastal Tšehhis Paprsekis koos Mariann Sulega naisvõistkondade arvestuses kulla.

## Viited
Serhi Haidai

**Serhi Haidai** (ukraina keeles Сергій Володимирович Гайдай, venepäraselt Сергей Владимирович Гайдай *Sergei Vladimirovitš Gaidai*; sündinud 6. novembril 1975 Severodonetskis, Luhanski oblastis, Ukraina NSVs) on Ukraina riigitegelane, 2019–2023 Luhanski oblasti administratsiooni juht (piirkondliku sõjalis-tsiviilvalitsuse juht). 

Aastatel 2000–2015 töötas ta juhtivatel kohtadel eraettevõtetes Kiievis, 2005–2015 oli ta AS-i Dembud LLC peadirektor. 

2014. aastal lõpetas ta Hmelnõtskõi Majandusülikooli bakalaureuseõppe (rahandus ja krediit) ja 2019. aastal Ukraina presidendi juures asuva avaliku halduse akadeemia magistrantuuri *cum laude* (avalik haldus ja administreerimine). 

2008–2010 töötas ta Kiievi linnavolikogu esimehe asetäitja Oleksiy Rezniku assistendina ja 2014–2015 Kiievi oblastis Obuhhivi rajooni administratsiooni juhi nõunikuna. 

2015–2018 oli ta Mukatševo rajooni administratsiooni juht. Alates 15. märtsist 2024 on ta uuesti samas ametis. 

25. oktoobrist 2019 kuni 15. märtsini 2023 oli ta Luhanski oblasti administratsiooni juht.

## Tunnustus
*Püha Nikolause Imetegija orden (2017) 
*Riigiteenete preemia (2016) 
*ühendvägede juhataja autasu Kasakaristi 1. järk (2020)
*autasu "Julguse ja professionaalsuse eest" (2020)
*medal "Võidu ja lojaalsuse eest” (2020)
*Ukraina rahvuskaardi medal "Koostöö eest" (2020)
*Ukraina riikliku julgeoleku- ja kaitsenõukogu auhind "Ukraina kaitsja" (2020)
*Ukraina riigipiiriteenistuse medal "Abi eest riigipiiri kaitsmisel" (2020)
*Ukraina relvajõudude ülemjuhataja aumärk "Teenete eest Ukraina relvajõudude ees" (2020)
*Ukraina kaitseministeeriumi medal "Ukraina relvajõudude abistamise eest" (2020)
*Ukraina riikliku julgeoleku administratsiooni mälestusmärk "Ukraina riikliku julgeoleku toetamise eest" (2021)
*Bohdan Hmelnõtskõi ordeni 3. järk (6. märts 2022) – olulise isikliku panuse eest Ukraina riikliku suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmisse, julguse ja ennastsalgava tegevuse eest asulate kaitsmise korraldamisel Vene sissetungijate eest
Kustas

**Kustas** on eesti mehenimi. 

Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Kustas 35 mehel, see oli populaarsuselt 1108. mehenimi. Nime Kustas kandja oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli 28).

## Nime kandjaid
*Kustas Kikerpuu, eesti helilooja
*Kustas Kotsar, eesti prosaist ja ajakirjanik
*Kustas Põldmaa, eesti õpetaja, kirjanik ja loodushoidja
*Kustas Tonkman, Eesti poliitik
*Kustas Utuste, Eesti sõjaväelane

## Viited
Haapsalu linnavalitsus

**Haapsalu linnavalitsus** on Haapsalu linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus), mille nimetab Haapsalu linnavolikogu. Linnavalitsus asub aadressil Posti tänav 34.

Haapsalu linnavalitsuse juht on Haapsalu linnapea, kes alates aastast 2009 on Urmas Sukles.

Haapsalu linnavalitsuse struktuuriüksused on linnakantselei, osakonnad ja osakondadele alluvad teenistused. Linnakantselei ülem on linnasekretär, osakondade ülemad on abilinnapead.

## Ajalugu
Haapsalu linna valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani oli Haapsalu raad.

1914. aastal oli pärast Haapsalu linnavolikogu  (vene *Гапсальская городская дума*) valimisi Haapsalu linnavalitsuse (vene *Гапсальская Городская Управа*) juhiks, Haapsalu linnapea Gottfried von Krusenstern, linnapea asetäitja Konstantin Matson, linnavolinik Nikolai Karison, linnasekretär Julius Mühlenkamp.

## Vaata ka
* Haapsalu linnavolinike loend

## Viited

## Välislingid
* Haapsalu linnavalitsus linna veebilehel
Aigar Palumaa

**Aigar Palumaa** (5. juuli 1958 – 5. detsember 1987) oli eesti bioloog. 

Ta õppis Tartu ülikoolis bioloogiat. Ta tegeles teoreetilise bioloogia ja bioloogia filosoofiaga Toomas Sutti juhendamisel.

## Kirjutisi
*Palumaa, Aigar 1980. Bioloogiateooria ja elurütmid. *[[Tartu Riiklik Ülikool (ajaleht)|Tartu Riiklik Ülikool]]* 18(23. mai), lk 1.
*Palumaa, Aigar 1984. Küsitavaks orgaaniline vorm. *[[Schola Biotheoretica]]* 10 (Orgaanilise vormi teooria), lk 19–24.

## Pere
Tema vend on biokeemik Peep Palumaa.
Hindrek

**Hindrek** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Hindrek 154 mehel. Hindrek on populaarsuselt 523. mehenimi. Hindrek oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli ka 48).

Kõige populaarsem oli eesnimi Hindrek vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,60.

## Nime kandjaid

*Hindrek Kesler, eesti arhitekt
*Hindrek Meri, eesti poliitik
*Hindrek Ojamaa, eesti jalgpallur
*Hindrek Older, eesti agronoom
*Hindrek Riikoja, eesti ajakirjanik
*Hindrek Rikand, eesti postitegelane ja esperantist

## Viited
Inno

**Inno** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Inno 74 mehel. Inno oli Eestis levikult 768. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Inno vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,28 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,42. Inno oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).

## Nime kandjaid
*Inno Ling, eesti orienteeruja
*Inno Salasoo, eesti keemik ja botaanik
*Inno Tähismaa, eesti ajakirjanik

## Viited
Dhammakaya liikumine

**Dhammakaya liikumine** on Tai budismi suund, mis kujunes välja 20. sajandi esimesel poolel Wat Paknam Bhasicharoen kloostriülema Luang Pu Sodh Candasaro õpetuste põhjal.

Dhammakaya liikumise peamine keskus Tais on 1970. aastatel rajatud Wat Phra Dhammakaya Bangkokis. Lisaks sellele on veel kümneid keskusi enam kui 30 riigis. 

Liikumise sihiks on saavutada meditatsiooni abil maailmarahu läbi seesmise rahu (*“world peace through inner peace”*).

Dhammakaya meditatsiooni tasemed on samatha ja vipassana, millele järgnevad Visuddhimagga õpetustel põhinevad tasemed.  

Dhammakaya liikumise aluseks olevaid õpetusi on kritseeritud nende lahknevuse tõttu muudest Tai budismi suundadest ja isetuse õpetusest. 

## Vaata ka
* Dharmakāya

## Viited

## Välislingid
* Dhammakaya liikumise koduleht (inglise keeles)
Wildlife Photographer of the Year

**Wildlife Photographer of the Year** on kord aastas toimuv rahvusvaheline loodusfotograafia võistlus. Seda korraldab Londoni loodusmuuseum.

Võistlus toimub alates 1965. aastast, kui seda hakkas korraldama Animals Magazine. 1991. aastast avaldatakse võistluse parimatest fotodest raamatud.

Võistlus on kandnud ka nimesid Prudential Wildlife Photographer of the Year (1986–1987), Kodak Wildlife Photographer of the Year (1988), BG Wildlife Photographer of the Year (1990–2003), Shell Wildlife Photographer of the Year (2006–2007) ja Veolia Environnement Wildlife Photographer of the Year (2009–2013).

2009. aastal võitis kategoorias "Loomad oma elukeskkonnas" fotoga lumekirbust esikoha Urmas Tartes.

## Viited

## Välislingid
* Võistluse koduleht
Wat Phra Dhammakaya

**Wat Phra Dhammakaya** (tai keeles วัดพระธรรมกาย) on 1970. aastatel rajatud suur budistlik templikompleks Tais, Bangkokis. 

Wat Phra Dhammakaya on tuntud eelkõige Dhammakaya liikumise keskusena.

## Viited

## Välislingid
* Dhammakaya liikumise koduleht (inglise keeles).
Jumprava vald

**Jumprava vald** (läti keeles *Jumpravas pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lēdmane, Birzgale ja Lielvārde vallaga ning Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallaga.

Valla pindala on 87,2 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1913 inimest. Aastal 2023 oli vallas 1614 elanikku.

Valla keskuseks on Jumprava küla. Vallamaja asub aadressil Daugavas iela 6, vallavanem on Aivars Samsons.

## Loodus

Valla suurim jõgi on selle edelapiiril voolav Daugava. Vald jääb Kesk-Läti madalikule. Lõunaosas on keskmised kõrgused vahemikus 35–50 meetrit, põhjaosas aga 60–70 meetrit. Reljeef on künklik, sealsed kruusakünkad on kohati muudetud kruusakarjäärideks. Metsad katavad 43,7% valla territooriumist, levinuim puuliik on kuusk. 

## Ajalugu

XIX sajandi teisel poolel oli vallas kaks kooli. Neist vanem, Daugava kool, suleti esimese maailmasõja ajal. Teine, Nikolai kool, nimetati aastal 1934 ümber Valdemārsi kooliks.

Aastal 1935 oli Jumprava valla pindala 110 km². Teise maailmasõja ajal tegutsesid valla metsades sakslaste vastu võitlevad Läti partisanid. 

Aastal 1945 moodustati vallas Dzelme, Jumprava ja Drujasgalsi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Jumprava külanõukoguga osa Drujasgalsi külanõukogust, aastal 1954 aga Dzelme külanõukogu. Aastal 1977 arvati osa külanõukogust Lielvarde maapiirkonna koosseisu osa likvideeritavast Plātere külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Lielvārde piirkonnaga, ent aastal 2021 ühendati vald Ogre piirkonnaga.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielrutuļi muinaskalmed. Looduskaitse all on Dzelmese mikrokaitseala, Ciņi mänd, Akmentiņozolsi tamm, Tentēni tamm, Tentēni pärn ja veel kuus nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Kaibala all oleva Daugava kaitseala.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 1637 lätlast, 157 venelast, 43 valgevenelast, 21 ukrainlast, 22 poolakat ja 17 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Lielvārde vald

**Lielvārde vald** (läti keeles *Lielvārdes pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielvārde linnaga ja Birzgale, Jumprava, Rembate ning Lēdmane vallaga.

Valla pindala on 50,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 965 inimest, aastal 2023 oli elanikke 914. Valla keskuseks on Lielvārde linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Dzintars Žvīgurs.

## Loodus

Valla suurim jõgi on selle edelapiiril voolav Daugava, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Kaibala jõgi.

Looduskaitse all on Apsītese seedermänd, Plēsumsi mänd, Dzeja tamm, Ķedele hiidtamm, Minu tamm ja veel seitse nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Kaibala all oleva Daugava kaitseala.

## Ajalugu

Lielvārde valda on esmamainitud 1826. aastal. 1924. aastal liideti sellega osa Rembate vallast. 1935. aastal oli Riia kreisi kuuluva Lielvārde valla pindala 62 km² ja seal oli 1841 elanikku. 

1945. aastal moodustati vallas Lielvārde ja Kaibala külanõukogu, vald likvideeriti aga 1949. aastal. Sama aasta juunis sai Lielvārde töölisasula staatuse, Kaibala ja Lielvārde külanõukogu liideti aga töölisasulaga. Sama aasta detsembris moodustati Kaibala ja Lielvārde külanõukogu taas, ent 1956. aastal liideti need taas Lielvārdega kui Lielvārde maapiirkond. Aastal 2004 moodustati Lielvārdest ja Lielvārde maapiirkonnast Lielvārde piirkond. Aastal 2009 liideti Lielvārde piirkonnaga Jumprava ja Lēdmane vald, Lielvārde maapiirkonnast moodustati aga Lielvārde vald. 2021. aastal ühendati vald Ogre piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all üks linnamägi.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 876 lätlast, 41 venelast, 27 valgevenelast, 7 ukrainlast, 6 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Press TV

**Press TV** (stiliseeritult **PRESSTV**) on Iraani riigile kuuluv uudistevõrk, mis edastab inglise ja prantsuse keeles saateid ning mis kuulub Iraani Islamivabariigi ringhäälingule (IRIB). See on ainus organisatsioon, millel on Iraanis seaduslik luba raadio- ja telesaateid edastada. Ööpäev läbi töötav kanal, mille peakorter asub Teheranis, alustas tegevust 2. juulil 2007 ja see oli mõeldud konkureerima Lääne ingliskeelsete teenustega.

## Viited

## Välislingid

* Press TV koduleht
Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala

**Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala** on muinsuskaitseala Lihulas, mis hõlmab muistse asustuse kultuurkihile rajatud Lihula linnuse varemed, Lihula mõisaansambli ja ajaloolise linnasüdamiku, mille struktuur ja hoonestus kujunes välja 1940 aastate alguseks. Muinsuskaitseala pindala on 44,26 ha.

Lihula vanima asustuse ala võeti muinsuskaitse alla 27. veebruaril 1973.

## Viited

## Välislingid
* Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala põhimäärus Riigi Teataja
*
Valga linnatuumiku muinsuskaitseala

**Valga linnatuumiku muinsuskaitseala** ehk **Valga vanalinna muinsuskaitseala** on muinsuskaitseala Valga linnas.

Piirilinna arengulugu peegeldav linnatuumik paikneb keskaegsete liikumisteede ümbruses, kuigi tänini säilinud hoonestus on tunduvalt uuem. Valga Jaani kirik ja ametihooned on ehitatud 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul, mil linn oli kreisi ehk maakonna keskuseks. 20. sajandi alguseks oli Valgast kujunenud oluline raudteede sõlmpunkt ning sellest ajast pärinevad peatänavate ääres paiknevad suurlinliku ilmega elamud, avalikud ja ärihooned. Teise maailmasõja järel püstitati ajaloolise keskuse alale aga suured ja ümbritsevaga mittesuhestuvad korterelamud.

Muinsuskaitseala pindala on 22,7 ha.

Linnatuumik võeti muinsuskaitse alla 27. veebruaril 1995, kui Vabariigi Valitsuse võttis vastu määruse nr 81.

Seda soovis muinsuskaitseamet 2024. aasta alguses tühistada, muutuse arutelu jätkub kohalike elanike vastuseisu tõttu.

## Viited

## Välislingid
* Valga linnatuumiku muinsuskaitseala põhimäärus Riigi Teataja
*
Lēdmane vald

**Lēdmane vald** (läti keeles *Lēdmanes pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Madliena, Krape, Jumprava, Rembate, Laubere ja Lielvārde vallaga ning Aizkraukle piirkonna Skrīveri vallaga.

Valla pindala on 78,1 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1269 inimest. Aastal 2022 oli elanikke 1075. Valla keskuseks on Lēdmane küla. Vallavanem on Dzintars Laganovskis.

## Ajalugu

Põhjasõja ja sellega kaasneva katkuepideemia ajal tühjenesid praeguse valla alad. Seejärel asus sinna arvukalt uustulnukaid, põhiliselt Latgalest, ent ka Valgevene aladelt.

Esimeseks kooliks valla aladel oli Vecbeki majas tegutsenud pühapäevakool, mis tegutses XIX sajandi teise pooleni. Aastal 1871 hakkas tegutsema vallakool.

Aastal 1935 oli Lēdmane valla pindala 49,7 km². Aastal 1945 moodustati vallas Lēdmane külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1947. Vald likvideeriti ja külanõukogu taastati aastal 1949. Aastal 1951 liideti Lēdmane külanõukoguga osa Drujasgalsi külanõukogust, aastal 1963 aga osa Rembate külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Lielvārde piirkonnaga, ent aastal 2021 ühendati vald Ogre piirkonnaga.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunzemji muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Lobe vesiveski, Līči muinaskalmed ja Beķubode keskaegne kalmistu. Kohaliku kaitse all on Lēdmane mõisa hoonetekompleks (sealhulgas Pīļi kõrts, Modere maja ja ait) ning Lēdmane apteek. 

## Loodus

Valla suurim jõgi on Ogre jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Lobe ning Aviekste. Suurim järv on Aviekste järv.

Looduskaitse all on hiidjalakate tukk, Lēdmane mõisa hiidtamm, Akoti tamm, Raitase saar ja veel kakskümmend seitse nimetut põlispuud. Valda läbib Ogre oru looduspark.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 1102 lätlast, 106 venelast, 22 valgevenelast, 9 ukrainlast, 17 poolakat ja 7 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
I'm Not the Only One

"**I'm Not the Only One**" on inglise laulja Sam Smithi laul nende debüütstuudioalbumilt "In the Lonely Hour" (2014). Selle kirjutas Smith koos Jimmy Napesiga, kes produtseeris laulu koos Steve Fitzmaurice'iga. Capitol Records andis selle digitaalseks allalaadimiseks välja 31. augustil 2014 albumi kolmanda singlina Ühendkuningriigis ja 24. septembril 2014 albumi teise singlina Ameerika Ühendriikides; ilmus ka alternatiivne versioon Ameerika räppari A$AP Rockyga.

## Välislingid
*"I'm Not the Only One'i" muusikavideo YouTube'is
ESTO (ettevõte)

**ESTO** on fintech-ettevõte, mis pakub oma kaubandusplatvormi kaudu finantsteenuseid Euroopas.

Ettevõttel on kontorid viies erinevas linnas: Tallinnas, Tartus, Riias, Vilniuses ja Kiievis.

## Ajalugu
ESTO asutasid 2017. aastal Tallinnas Mikk Metsa, Martin Ustaal ja Mikk Mihkel Nurges, Tallinna kohvikus nimega Kohvipaus.

2019. aastal tõi ettevõte turule oma teise populaarse toote, mis oli suunatud lõppkliendile - ESTO konto.

2020. aastal sisenes ESTO e-kaubanduse maksete sektorisse, hakates pakkuma ESTO Pay panga-ja kaardimakseid.

2021. aastal avas ettevõte oma esindused Lätis ja Leedus ning sisenes edukalt uutele turgudele. 2021. aasta lõpuks oli ESTO-l 1200 aktiivset partnerit.

2021. aastal sai ettevõte Citadele pangalt 4 miljoni euro suuruse laenu. Rahastamine oli mõeldud käibekapitaliks, mis tugevdab ettevõtte tegevust Eestis ja edendab laienemist Balti turul.

2022. aastal saavutas ESTO verstaposti, milleks oli üle 100 miljoni euro finantseeritud oste.

2022. aasta septembris alustasid ESTO ja Bolt koostööd, tuues turule uue makselahenduse Bolt Pay Later.

2022. aasta lõpuks on ESTO-l on Baltikumis kokku üle 2200 partnerist e-poe ja kaupmehe ning üle 220 000 lõppkasutaja.

ESTO on suur valik partnerpoode üle kogu Baltikumi, millest mõned on tuntud kui Euroopa turu suurimad jaemüüjad: IDeal, ELKOR, BigBox, JYSK, Studio Moderna (brands Dormeo, Delimano, Napsie), ONOFF, Goldtime, Sportland ja paljud teised.

## Viited
Tipp

**Tipp** on hulknurga külgi või hulktahuka servi ühendav punkt või koonuse alguspunkt.

## Vaata ka
* Tahk
Mäkelä

**Mäkelä** on soomepärane perekonnanimi.
## Nime tuntud kandjaid
*Hannu Mäkelä (sündinud 1943), soome kirjanik
*Klaus Mäkelä (sündinud 1996),  soome dirigent ja tšellist
Lõuna-Kuramaa piirkond

**Lõuna-Kuramaa piirkond** (läti *Dienvidkurzemes novads*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Pāvilosta, Aizpute, Grobiņa, Durbe, Priekule, Vaiņode, Rucava ja Nīca piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt endisele Liepāja rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Grobiņa linn.

## Haldusjaotus

* Aizpute
* Durbe
* Grobiņa
* Pāvilosta
* Priekule
* Aizpute vald (*Aizputes pagasts*)
* Bārta vald (*Bārtas pagasts*)
* Bunka vald (*Bunkas pagasts*)
* Cīrava vald (*Cīravas pagasts*)
* Dunalka vald (*Dunalkas pagasts*)
* Dunika vald (*Dunikas pagasts*)
* Durbe vald (*Durbes pagasts*)
* Embūte vald (*Embūtes pagasts*)
* Gavieze vald (*Gaviezes pagasts*)
* Gramzda vald (*Gramzdas pagasts*)
* Grobiņa vald (*Grobiņas pagasts*)
* Kalēti vald (*Kalētu pagasts*)
* Kalvene vald (*Kalvenes pagasts*)
* Kazdanga vald (*Kazdangas pagasts*)
* Laža vald (*Lažas pagasts*)
* Medze vald (*Medzes pagasts*)
* Nīca vald (*Nīcas pagasts*)
* Otaņķi vald (*Otaņķu pagasts*)
* Priekule vald (*Priekules pagasts*)
* Rucava vald (*Rucavas pagasts*)
* Saka vald (*Sakas pagasts*)
* Tadaiķi vald (*Tadaiķu pagasts*)
* Vaiņode vald (*Vaiņodes pagasts*)
* Vecpilsi vald (*Vecpils pagasts*)
* Vērgale vald (*Vērgales pagasts*)
* Virga vald (*Virgas pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Lõuna-Kuramaa piirkonna koduleht
Lēdmane

**Lēdmane** on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas, Lēdmane valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 75 meetri kõrgusel Lobe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Ogrest 30 ning Riiast 66 kilomeetri kaugusele.

Külas on põhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Lobes upe ja Lēdmane bussipeatused.

Lēdmane apteek on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Küla piirile jääv Lobe vesiveski on regionaalse kaitse all.

Looduskaitse all on künnapuu ümbermõõduga 4,37 ja kõrgusega 25 meetrit. Küla jääb osaliselt Ogre oru loodusparki.

Asula rajati nõukogude perioodil vallamaja juurde kui Lēdmane kolhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 jäi asula Lielvārde piirkonda.

## Elanikkond


* 135 (1970)
* 526 (1979)
* 680 (1989)
* 715 (2000)
* 643 (2008)

* 641 (2011)
* 550 (2019)
* 528 (2021)
* 513 (2025)


## Viited
Kooli (perekonnanimi)

**Kooli** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kooli 27 inimesel: 16 mehel ja 11 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kooli meeste puhul 7873. kohal ja naiste puhul 12177. kohal.

Perekonnanime Kooli kandja oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 36). Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,20 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Kodavere kihelkonna Pala ja Tartu-Maarja kihelkonna Raadi mõisavallas ning Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Adavere, Pärnumaal Audru kihelkonna Jõõpre ja Järvamaal Anna kihelkonna Purdi mõisavaldades talupoegadele nimeks Koli ja Kohli (normaalkuju Kooli) . 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1937. aastal nimest Subka ja 1940. aastal Kredemann ning uueks nimeks võeti Kooli.

## Nime kandjaid
*Piret Kooli, eesti ajakirjanik (1970–) 
*Rain Kooli, eesti ajakirjanik (1971–) 
*Renee Kooli, eesti andmestrateeg (1986–) 

## Viited

## Välislingid
*
Frauental an der Laßnitz

**Frauental an der Laßnitz** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. Selle territooriumil asub praegu ehitatava 33 km pikkuse raudteetunneli, Koralmtunneli idapoolne sissepääs.

## Viited
Koolmeister (perekonnanimi)

**Koolmeister** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koolmeister 74 inimesel: 34 mehel ja 40 naisel. Perekonnanimede levikult oli Koolmeister meeste puhul 3336. kohal ja naiste puhul 3047. kohal.

Koolmeister oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 5–9 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 0,75. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,23 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Valjala, Pöide ja Kärla kihelkonna, Virumaal Jõhvi ja Vaivara kihelkonna, Tartumaal Sangaste kihelkonna ning Läänemaal Emmaste kihelkonna mõisavaldades talupoegadele 9 korral nimeks Koolmeister, Kolmeister, Koelmeister ja Kolmester (normaalkuju Koolmeister). 

## Nime kandjaid
*Indrek Koolmeister, Eesti riigikohtunik (1949–)
*Richard Koolmeister, eesti vaimulik (1905–1981)
*Mihkel Koolmeister, eesti kommunist (1893–1919)

## Viited

## Välislingid
*
Lukustustangid

**Lukustustangid** on näpitsad, mida saab lukustada soovitud asendis. Neid on eri kuju, suuruse ja otsikutega. Tangidel on ka vabastushoob nende asendist vabastamiseks.

### Ajalugu
Esimesed lukustustangid või nende eelkäija leiutas 1924. aastal William S. Petersen Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis De Wittis.

### Tööpõhimõte

Lukustustangide tööpõhimõte seisneb detaili kinnitamises nii, et tangidele ei pea pidevat survet avaldama. Tangide keskosast jõuõla rakendamisel ja kruviga õige asendi reguleerimisel saab detaili kinnitada tangide haardesse pidevat survet avaldamata. Haardest vabastamiseks on lisahoob, mida tõmmates väheneb surve tangide ja detaili vahel ning detail vabaneb.

## Viited
Kokošnik (arhitektuur)

**Kokošnik** (vene keeles *кокошник* vanavene sõnast *кокошь* 'kana') on Venemaa 16.–17. sajandi kirikuarhitektuuris levinud dekoratiivne arhitektuuridetail, mis kujutab endast ümarkaare- või kiilkaarekujulist *[[zakomara]]*ga sarnanevat dekoratiivset viilu. Kokošnikul puudub ehituslik seos siseruumi võlviga, mis on olemas *zakomara*l. Kokošnikud paiknevad ehitisel sageli astmeliste ridadena.

## Ajaloost
Esimesed kokošnikud ilmusid kirikuarhitektuuri 15. sajandi lõpul, need olid veel vähe profileeritud ja sarnase kaarelahendusega nagu *zakomara*d. 16. sajandil nende kasutamine levis, neid hakati paigutama dekoratiivsete ridadena ja see muutus eriti populaarseks 17. sajandi arhitektuuris. Kokošnikute ridu võidi paigutada seinte ülaossa, tornide telkkatuste, tambuuride ja ehistornikeste jalamile, aknaraamide kohale või võlvikaart järgides katusele.

Uuesti hakati kokošnikuid kasutama historitsismis pseudovene stiilis.

## Pildid
### Vanavene arhitektuuris

Cathedral of the Holy Mandylion (Andronikov Monastery) 27.jpg|Moskva Androniku kloostri Lunastaja peakirik *zakomara*de ja kokošnikutega, 15. sajand
Ferapont 23.JPG|Ferapontovo kloostri *[[katholikon]]* (1490)
Kolomenskoe Ascension Church and the bell tower of the George Church.jpg|Kolomenskoje Taevaminemise kirik (1532)
Moscow 05-2012 StBasilCathedral.jpg|Õndsa Vassili peakirik Moskva Kremlis
Kolomna 04-2014 img38 Posadskaya.jpg|Kolomna Nikolai kirik, millel kokošnikute read järgivad võlvi kuju 1577—1578
Holy Trinity Church in Nikitniki 03.jpg|Nikitinki Kolmainsuse kirik (1628)
Moscow, Bolshaya Polyanka, St.Grigory closeup.jpg|Caesarea Gregoriuse kirik Moskvas (1668–1679)
Church Mihail Arhangel.JPG|Peaingel Miikaeli kirik Arhangelskojes (1660—1667)


### Historitsismis

Państwowe Muzeum Historyczne w Moskwie 01.JPG|Moskva riiklik ajaloomuuseum
Apartment house Nikonov NN neo-Russian style - panoramio.jpg|Nikonovi kortermaja Peterburis
The Church of the Savior on Spilled Blood.jpg|Valatud Vere Päästja kirik Peterburis
Wasilków - Cerkiew Świętych Apostołów Piotra i Pawła.jpg|Wasilkówi Peetruse ja Pauluse kirik
Russian-orthodox-church-wiesbaden.jpg|Wiesbadeni Eliisabeti kirik
Chiesa russa ortodossa della natività di Firenze, laterale.jpg|Firenze Kristuse Sündimise ja Nikolai Imetegija kirik
Aleksander Nevski katedraal Tallinnas.JPG|Aleksander Nevski katedraal Tallinnas
Tapa Ristija Johannese õigeusu kirik.jpg|Tapa Ristija Johannese kirik


## Vaata ka
* Botška

## Viited
Gepard (perekond)

**Gepard** (*Acinonyx*) on kaslaste perekond*.

Sellesse kuuluvad [[gepard]] (*Acinonyx jubatus*) ning väljasurnud liigid *Acinonyx pardinensis*, *Acinonyx aicha*, *Acinonyx intermedius* ja *Acinonyx kurteni''.
Puuma (perekond)

**Puuma** (*Puma*) on kaslaste perekond väikeste kaslaste alamsugukonnast.

Traditsiooniliselt on sellesse ainsa retsentse liigina paigutatud puuma (*Puma concolor*). Vahepeal paigutati sinna ka jaguarundi (*Puma yagouaroundi*), kuid nüüd arvatakse see perekonda *[[Jaguarundi (perekond)|Herpailurus]]*.

Väljasurnud liikidest paigutatakse sellesse perekonda *[[Puma pardoides]]* ning alates 2017. aastast ka *[[Puma trumani]]* ja *[[Puma inexpectatus]]*, kes varem moodustasid eraldi perekonna *[[Miracinonyx]]*.

## Viited
September 2022

**September 2022**, kroonika.

2022. aasta september algas neljapäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast reedel.

## [[5. september]]
*Hiina Sichuani provintsi tabanud 6,6-magnituudilises maavärinas hukkus vähemalt 93 inimest.

## [[11. september]]
*Paapua Uus-Guinead tabanud 7,6-magnituudilises maavärinas hukkus vähemalt seitse inimest.
*Rootsi üldvalimised võitis paremerakondade blokk (Demokraadid, Mõõdukas Koalitsioonipartei, Kristlikud Demokraadid ja Liberaalid).

## [[14. september]]
* Tadžikistani ja Kõrgõzstani vahel puhkesid pärast aastat taas tõsisemad relvastatud kokkupõrked.
* Rõivatootmisettevõtte Patagonia, Inc. omanik Yvon Chouinard moodustas keskkonnahoiu toetamiseks ja globaalne soojenemise vastu võitlemiseks mittetulundusühingu Holdfast Collective, millele annetas 98% ettevõtte aktsiatest.

## [[16. september]]
* Teheranis suri arvatava politseivägivalla tõttu naine. See kutsus esile suured üleriigilised meeleavaldused.

## [[18. september]]
* Peeti korvpalli 2022. aasta Euroopa meistrivõistluste finaal, kus Hispaania võitis Prantsusmaa meeskonda 88:76 ja tuli neljandat korda Euroopa meistriks.

## [[19. september]]
* Londonis toimusid kuninganna Elizabeth II matused.
*Donetski pommitamine (19. september 2022)

## [[21. september]]
* Venemaa kuulutas välja osalise mobilisatsiooni.

## [[24. september]]
* Naurus toimusid parlamendivalimised.

## [[25. september]]
*Itaalias toimusid parlamendivalimised, mille võitis Giorgia Meloni juhitud erakond Fratelli d'Italia.

*Keenia jooksja Eliud Kipchoge püstitas Berliini maratonil maratonijooksus uue maailmarekordi.
* Kuubalased toetasid referendumil samasooliste abielu legaliseerimist.
* Kupjanski tsiviilkonvoi pommitamine

## [[26. september]]
* Venemaal Ižkaris toimus koolitulistamine, kus kooli endine õpilane tappis 17 ja haavas 24 inimest. Tulistaja sooritas seejärel enesetapu.
* Avastati gaasilekked Nord Stream 1 ja Nord Stream 2 torudes.
* NASA asteroidimissiooni DART käigus rammiti asteroidi Dimorphos, uurimaks võimalust muuta asteroidi kurssi (Eesti aja järgi 27. septembril kell 2.14).

## [[27. september]]
*Venemaa okupeeritud Ukraina aladel toimunud referendumitel hääletati Venemaaga liitumise poolt.

## [[28. september]]

* USA Florida osariiki jõudis varem juba Kuubat laastanud orkaan Ian, mis tekitas tohutuid purustusi ja mille tõttu hukkus üle 80 inimese.

## [[29. september]]
* Nauru presidendiks valiti Russ Kun.

## [[30. september]]
* Venemaa annekteeris laialt hukka mõistetud referendumite tulemusena Ukrainale kuuluvad Luhanski, Donetski, Zaporižžja ja Hersoni oblasti.
* 2022. aasta septembri Burkina Faso riigipööre: Ibrahim Traore kukutas Burkina Fasos riigipöördega riigi ajutise presidendi Paul-Henri Sandaogo Damiba.
* Toimus raketirünnak tsiviilkonvoile Zaporižžjas.

## Viited
Groß Sankt Florian

**Groß Sankt Florian** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas. See asub Austria lõunaosas Sloveenia piiri lähedal ligikaudu 35 km Grazist.

## Vaatamisväärsusi

Piirkonna populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad romaani stiilis kirik 11. sajandist ja tulekaitsemuuseum.

## Viited
Karakal (perekond)

**Karakal** (*Caracal*) on kaslaste perekond väikeste kaslaste alamsugukonnast.

Perekonda kuuluvad karakal (*Caracal caracal*) ja aafrika kuldkass (*Caracal aurata*).
Vassili Kuznetsov (poliitik)

**Vassili Kuznetsov** (vene keeles: Васи́лий Васи́льевич Кузнецо́в; 13. veebruar 1901 Sofilovka, Kostroma kubermang – 5. juuni 1990 Moskva) oli vene nõukogude poliitik, kes oli Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohusetäitja aastatel 1982–1983 (pärast Brežnevi surma), teist korda 1984. aastal (pärast Andropovi surma) ja kolmandat korda 1985. aastal (pärast Tšernenko surma). 

Külastas juulis 1980 toonast ENSV-d. Osales üldlaulupeol ning ENSV 40. aastapäeva koosolekul vastvalminud Linnahallis.
Alex Younger

Sir **Alexander William Younger** KCMG (sündinud 4. juulil 1963 Westminsteris) on Briti luureteenistuse Secret Intelligence Service'i (MI6) ohvitser, kes teenis Sir John Sawersi pensionile jäämisel MI6 juhina 2014. aasta 1. novembrist kuni 2020. aasta 30. septembrini. 2019. aasta aprillis pikendas valitsus Youngeri lepingut, et säilitada stabiilsus Brexiti läbirääkimiste ajal, mis tegi temast 50 aasta jooksul kõige kauem ametis olnud MI6 juhi.

## Viited

## Välislingid
* "James Bond is both a blessing and curse, says spy chief Alex Younger" - video *[[The Guardian]]*, 8. detsember 2016
* MI6 chief Alex Younger: Enemies in 'perpetual confrontation' *[[Sky News]]* detsember 2018
* "UK is in technological arms race with its foes, warns MI6 chief Alex Younger" - video, Nick Hopkins, *[[The Guardian]]*, 3. detsember 2018
* ''The Irish Times''  Alex Younger
Luang Pu Sodh Candasaro

**Luang Pu Sodh Candasaro** (10. oktoober 1884 – 3. veebruar 1959), ka **Phramongkolthepmuni** (tai keeles พระมงคลเทพมุนี), oli tunnustatud meditatsiooni meister, Tai budismi edendaja ning Dhammakaya liikumise rajaja. 

Alates 1916. aastast kuni surmani oli ta Wat Paknam Bhasicharoen kloostri ülem, mistõttu on ta tuntud ka kui **Luang Pu Wat Paknam** ehk "auväärne Wat Paknami isa".
NETS

**NETS** või **Nets** võib märkida:
* Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus, Eesti seadus
* Brooklyn Nets, NBA klubi (varasema nimega New Jersey Nets)
* Nets Estonia, Eesti ettevõte
Wat Paknam Bhasicharoen

**Wat Paknam Bhasicharoen** (tai keeles วัดปากน้ำภาษีเจริญ) on budistlik klooster ja tempel Tais Bangkokis.

Wat Paknam oli rajatud juba 1610. aastal ning oli monarhia poolt soositud kuni 19. sajandi lõpuni, kuid 20. sajandi alguseks oli see üsna laostunud. 

20. sajandi esimesel poolel pani kloostriülem Luang Pu Sodh Candasaro aluse Dhammakaya liikumisele, mille keskuseks on Wat Phra Dhammakaya.

Tänapäeval on Wat Paknam tuntud ka kui Bangkoki turismiatraktsioon. Seal on suur Buddha kuju, hiiglaslik stuupa jpm.
Cēsise piirkond

**Cēsise piirkond** (läti *Cēsu novads*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Cēsise, Amata, Jaunpiebalga, Vecpiebalga, Priekuļi ja Līgatne piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Piirkonna halduskeskuseks on Cēsise linn.

## Haldusjaotus

* Cēsis
* Līgatne
* Amata vald (*Amatas pagasts*)
* Drabeši vald (*Drabešu pagasts*)
* Dzērbene vald (*Dzērbenes pagasts*)
* Ineši vald (*Inešu pagasts*)
* Jaunpiebalga vald (*Jaunpiebalgas pagasts*)
* Kaive vald (*Kaives pagasts*)
* Liepa vald (*Liepas pagasts*)
* Līgatne vald (*Līgatnes pagasts*)
* Mārsnēni vald (*Mārsnēnu pagasts*)
* Nītaure vald (*Nītaures pagasts*)
* Priekuļi vald (*Priekuļu pagasts*)
* Raiskumsi vald (*Raiskuma pagasts*)
* Skujene vald (*Skujenes pagasts*)
* Stalbe vald (*Stalbes pagasts*)
* Straupe vald (*Straupes pagasts*)
* Zaube vald (*Zaubes pagasts*)
* Zosēni vald (*Zosēnu pagasts*)
* Taurene vald (*Taurenes pagasts*)
* Vaive vald (*Vaives pagasts*)
* Vecpiebalga vald (*Vecpiebalgas pagasts*)
* Veselava vald (*Veselavas pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Cēsise piirkonna koduleht
Viljandi vanalinna muinsuskaitseala

**Viljandi vanalinna muinsuskaitseala** on muinsuskaitseala Viljandi linnas.

Muinsuskaitseala koosneb Valuoja suudmest lääne poole jäävast Huntaugu muinasasula alast ning ajaloolisest linnatuumikust koos ordulinnuse alaga ja neid ümbritsevast hilisema linnatuumiku alast koos Viljandi järveni laskuva nõlvaga.

Selle pindala on 107 hektarit ning täiendava kaitsevööndi pindala on umbes 80 hektarit.

Viljandi vanalinn võeti muinsuskaitse alla 1973. aastal.

## Pilte

Viljandi Pikk tänav 2021 10 01.jpg|Pikk tänav
Johan Laidoneri plats 5, Viljandi.jpg|Viljandi Maakohtu hoone
Viljandi, Estonia (7182837593).jpg|Viljandi ordulinnuse varemed
Viljandi rippsild 2021 10 02.jpg|Viljandi rippsild
Elamu Lossi 11.JPG|Elamu Lossi tänav 11


## Viited

## Välislingid
* Viljandi muinsuskaitseala kaitsekorra koostamine Muinsuskaitseamet
* 
* Viljandi vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus
* "Volikogu palub ministeeriumil jätta Viljandi uus muinsuskaitsekord kinnitamata" ERR, 5. juuli 2023
Võru vanalinna muinsuskaitseala

**Võru vanalinna muinsuskaitseala** on muinsuskaitseala Võru linnas.

Selle pindala on 37,2 hektarit ning kaitsevööndi pindala on umbes 84 hektarit.


Võru central square.jpg|Keskväljak Võru vanalinnas
Võru keskväljak 2020 10 01.jpg|Võru Keskväljak õhust
Võru Lastefestival 2022 08 05.jpg|Lastefestival 2021. aastal
Võru Tamula maja 2019 06 01.jpg|Tamula maja

## Välislingid
* 
* Võru vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus
Kendra Harrison

**Kendra Harrison** (sündinud 18. septembril 1992 Tennessee osariigis) on USA kergejõustiklane, tõkkejooksja.

Ta alustas kergejõustikutreeninguid gümnaasiumis. 2011. aastal asus ta õppima Clemsoni Ülikoolis. 2013. aastal siirdus ta koos treener Tim Halliga Kentucky Ülikooli. 2015. aastal tuli ta NCAA meistriks 100 meetri tõkkejooksus ning võitis isikliku rekordiga 54,09 hõbemedali 400 meetri tõkkejooksus. Ta lõpetas samal aastal ülikooli ning otsustas keskenduda lühematele tõkkejooksudele. Ta tegi tiitlivõistluste debüüdi maailmameistrivõistlustel Pekingis, kus ta poolfinaalis valestardi tõttu diskvalifitseeriti.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis jooksis Harrison 60 meetri tõkkejooksu finaalis ning sai kaheksanda koha. 22. juulil püstitas ta Londoni Teemantliiga etapil 100 meetri tõkkejooksu maailmarekordi 12,20, ületades senise Jordanka Donkova maailmarekordi ühe sajandikuga. Augustis Rio de Janeiros toimunud olümpiamängudel ta ei võistelnud, sest ei pääsenud Ameerika Ühendriikide katsevõistluste kuuenda kohaga koondisse.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta ajaga 12,74 neljas.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 60 meetri tõkkejooksus isikliku rekordiga 7,70 kuldmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta 100 meetri tõkkejooksus kaasmaalase Nia Ali järel tulemusega 12,46 hõbemedali.

Tokyo olümpiamängudel oli ta ajaga 12,52 Jasmine Camacho-Quinni järel teine.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is jooksis ta 100 meetri tõkkejooksu poolfinaalis tulemuseks 12,27 ning pääses maailmarekordi püstitanud Tobi Amusani järel paremuselt teise ajaga finaali. Finaalis diskvalifitseeriti Harrison valestardi tõttu.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid
*100 meetri tõkkejooks – 12,20, 22. juuli 2016, London.

;Siserekordid
*60 meetri tõkkejooks – 7,70, 3. märts 2018, Birmingham.

## Viited

## Välislingid

*
Is This Love?

"**Is This Love?**" on briti laulja ja laulukirjutaja Alison Moyeti laul, mis ilmus novembris 1986 esimese singlina tema teiselt stuudioalbumilt "Raindancing" (1987). Laulu kirjutasid Moyet ja Dave Stewart. Stewart, kes ka laulu produtseeris, kasutas lauluga seotuse kohta pseudonüümi Jean Guiot.
Družkivka

**Družkivka** (venepäraselt Družkovka) on linn Ukrainas Donetski oblastis Kramatorski rajoonis.

1780. aastatel rajatud asula sai linnaks 1938. aastal.

Augustis 2022, Vene-Ukraina sõja ajal sai linnas Venemaa suurtükirünnakus kannatada mitu elumaja, kaks koolihoonet ning kultuuri- ja spordipalee. 

## Viited
Õppeviis

**Õppeviis** kirjeldab ühes ainetunnis, loengus või seminaril kasutatavaid meetodeid.

Õppevorm näitab, kuidas õpitakse terve ainekursuse või õppekava vältel.

#### Õppeviisid
* **digiõpe** (inglise keeles *digital learning*) - loengus, seminaril, eksamil vm kasutatakse digivahendeid. Digiõpe võib toimuda nii kaugõppes, lähiõppes kui ka põimõppes. Termin *e-õpe* on läinud kasutusele nii digiõppe kui ka veebiõppe tähistamiseks. Segaduse vältimiseks otsustati sellest oskuskeeles loobuda, kasutusele jääb üldkeelse sõnana keelekasutaja enda valitud tähenduses.
* **kontaktõpe** (inglise keeles *contact learning*) - samas füüsilises või virtuaalses õppekeskkonnas toimuv õppetööks, milles osalevad samal ajal nii õppija kui ka õppejõud või koolitaja. Terminit  kasutatakse sageli lähiõppe tähenduses.  Kontaktõpe võib toimuda nii lähi-, kaug- kui ka põimõppes. Kontaktõppe puhul on määrav üliõpilase ja õppejõu samaaegne kontakt.
* **hajaõpe** ehk **paindõpe** (inglise keeles *flexible learning*) - ühes tunnis, loengus või seminaril toimuv õpe, kus osalejad võivad olla korraga nii füüsilises kui ka virtuaalses ruumis. Ingliskeelse termini vastena on kasutatud ka *hübriidõpe*, mis on mõneti eksitav, sest hübriidõpe võiks tähistada ka õppevormi. Sünonüümide osas peaks kasutus sobivama sõelale jätma. Paindõpe ei eristu piisavalt terminist põimõpe. Peep Nemvaltsi pakutud termin "hajaõpe" väljendab hästi seda, et osalevad õppijad paiknevad siin-seal hajali, kuid võib olla ebatäpne. 

## Viited

## Välislingid
* Digipädevus. Sõnastik.
Õppevorm

**Õppevorm** näitab, kuidas õpitakse terve ainekursuse või õppekava vältel.

Õppeviis kirjeldab ühes ainetunnis, loengus või seminaril kasutatavaid meetodeid.

#### Õppevormid
* **[[lähiõpe]]** (inglise keeles *face to face learning*) toimub ühises füüsilises ruumis, näiteks auditooriumis, laboris või seminariruumis. Auditoorne õpe on lähiõppe üks liik.
* **[[kaugõpe]]** ehk **distantsõpe** (inglise keeles *distance learning*) ei toimu ühises füüsilises ruumis. Õppijad ja õpetajad ühises füüsilises ruumis ei kohtu.
* **[[põimõpe]]** (inglise keeles *blended learning*) ühendab lähi- ja kaugõppe. Kursuse või õppekava töö toimub osaliselt lähi- ja osaliselt kaugõppena.
* **[[veebiõpe]]** (inglise keeles *online learning*) on kaugõppe alaliik. Õppetöö toimub täielikult veebis.
## Viited

## Välislingid
* Digipädevus. Sõnastik.
Lannach

**Lannach** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.

## Viited
Tallinna 1. löögipataljon

**Tallinna 1. löögipataljon** oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe väeosa Eesti Vabadussõjas 1918. aastal.

Tallinna 1. löögipataljon formeeriti  23. detsembril 1918 Sõjaministeeriumi peastaabi komandandi kapten Ernst Asmani ja Tallinna Eesti Kirjastus-ühisuse direktor Bernhard Mänsi juhtimisel.

Tallinna 1. löögipataljoni tuumiku moodustasid  vabatahtlikud kapten Asman, staabikapten August Steinberg, sõjaväeametnik Bernhard Moik jt., kokku 8 ohvitseri ja paarkümmend meest, kõik peamiselt sõjaministeeriumi staabi koosseisust, välja arvatud Bernhard Mäns ja ta naise õepojad Kipsid.

30-meheline salgake, varustatud püsside ja ühe kergekuulipildujaga, sõitis raudteel Aegviitu ja sealt edasi kahel reel Kolga mõisa abiks 4. jalaväepolgule Viru rindele. 

Tallinna  30-meheline 1. löögipataljon eksisteeris ja lõi lahinguid kuni 11. jaanuarini 1919, siis sai pataljoni ülem kapten Asman haavata ja salgake liideti 4. jalaväepolguga.

## Juhtkond ja koosseis
*23. detsember 1918 – 11. jaanuar 1919, kapten Ernst Asman, Tallinna 1. löögipataljoni ülem.
**Tallinna löögipataljoni ülema abi Oskar Luiga
## Vaata ka
*Tallinna kooliõpilaste löögipataljon
## Viited
Ravil Maganov

**Ravil Maganov** (tatari Равил Мәганов, *Ravil Mäganov*, vene keeles Равиль Ульфатович Маганов; 25. september 1954 Almetjevsk, Tatari ANSV – 1. september 2022 Moskva) oli Venemaa majandustegelane, üks ettevõtte Lukoil juhtidest.

## Elukäik ja tegevus
Sündis kaevandusinseneri ja geofüüsiku Ulfat Maganovi (1928–2018) peres, vend Nail Maganov on Tatarstani peamise naftafirma Tatneft peadirektor. 

Lõpetas keskkooli kuldmedaliga. 1977. aastal lõpetas kaevandusinsenerina Gubkini nimelise Moskva Naftakeemia- ja Gaasitööstuse Instituudi. Pärast ülikooli töötas nafta- ja gaasitööstuses. Aastatel oli ta 1982–1984 Almetjevskis asuva NSV Liidu Naftatööstuse Ministeeriumi Tatnefti tootmisühingu Sulejevnefti osakonna kapitaalremondi ja maa-aluste remonditöökodade kaevude juhataja, 1984–1985 Jamašnefti peainsener ja asejuht ning 1985–1988 Urjevnefti juht. 1988–1991 Langepasneftegazi peainsener ja peadirektori asetäitja, 1991–1993 juhatuse esimees Langepassis Tjumeni oblastis. 1991. aastal üks Langepass-Urai-Kogalõmneft naftakontserni asutajatest, mille alusel moodustati 1993. aastal ettevõte naftafirma Lukoil. Mõnede allikate kohaselt mõtles selle nime välja Maganov, vastavalt naftat tootvate linnade nimede algustähtedele – Langepass, Urai ja Kogalõm. 1993 Lukoili peadirektor, aastast 1994 Lukoili esimene asepresident. 2020. aastal sai temast ettevõtte direktorite nõukogu esimees. Lukoili direktorite nõukogu esimeheks sai ta 2020. aastal.

1. septembril 2022 leiti Maganov surnuna Moskvas ulitsa Maršala Timošenkol asuva kliinilise keskhaigla akende alt. Ta oli sattunud haiglasse "raske südame-veresoonkonnahaigusega", mõnedel andmetel südameatakiga.. Maganov kukkus kuuendalt korruselt, kehalt leiti kukkumisele iseloomulikud vigastused, hüvastijätukirja tema juurest ei leitud.

## Viited
Korb

**Korb** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korb 89 inimesel: 43 mehel ja 46 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korb meeste puhul 2504. kohal ja naiste puhul 2574. kohal.

Korb oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,34. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,04 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Sangaste, Nõo ja Puhja kihelkonna, Virumaal Kadrina kihelkonna, Pärnumaal Halliste kihelkonna, Harjumaal Rapla kihelkonna, Järvamaal Peetri kihelkonna ning Läänemaal Ridala kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimeks Korb. 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1938. aastal nimest Korb 7 juhul ning uueks nimeks võeti Korp 3 korral, aga ka Koskaru, Kõrboja, Raidmets ja Truu.

## Nime kandjaid
*Anu Korb, eesti folklorist (1950–)
*Mihhail Korb, eesti poliitik (1980–)
*Toomas Korb, eesti sisearhitekt (1975–)
*Valeri Korb, eesti poliitik (1954–)

## Viited

## Välislingid
*
Teadmistepäev

**Teadmistepäev** (vene keeles *День Знаний*, Eestis ka *tarkusepäev*), on lipupäev 1. septembril, mil tähistatakse esimest koolipäeva Eestis, Venemaa Föderatsioonis ja paljudes endistes liiduvabariikides.

## Tähendus
Teadmistepäeval osutakse erilist tähelepanu kooliteed alustajatele ning tähtsustakse õppimist.
See tähistab ka suve lõppu ja sügise algust. Sellel on eriline tähendus nende klassi õpilaste jaoks, kes tulevad kooli esimest korda ja osalevad sageli sellel kuupäeval pidulikul kogunemisel. Päevaga kaasneb ka esimene kell (*Первый Звонок*). Teiste klasside õpilased võivad õpinguid alustada 1. septembril või paar päeva hiljem, tavaliselt ilma eriliste pidustusteta.

## Ajalugu
Teadmistepäev sai alguse NSV Liidust, kus see kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 15. juuni 1984. aasta määrusega. Olulist rolli uue puhkusekuupäeva kinnitamisel mängis austatud kooliõpetaja, Krasnodari kooli direktor Fjodor Fjodorovitš Brjuhhovetski.  

## Tarkusepäev

Teadmistepäeva nimetatakse Eestis ka *tarkusepäevaks*. See alternatiivne nimetus on Eesti keelele omapärane; seda ei ole olemas soome, inglise, saksa ega prantsuse keeles. Üks võimalik seletus on rahvuslik vastupanu NSV Liidu okupatsiooni ajal peale surutud traditsioonile.

## Viited

## Välislingid
- Esimene september - teadmiste päev (Maaleht 11.08.2010)