open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oskar Käbala

**Oskar Käbala** (5. september 1900 Irla küla, Virumaa – 20. november 1967 London) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta teenis 5. Jalaväerügemendis ja Sõjaväe Varustusvalitsuses, oli korduvalt ohvitseride ja allohvitseride kursuste õppejõud. Ta ülendati nooremleitnandiks 1923, leitnandiks 1927, kapteniks 1933 ja majoriks 1940. 

## Teoseid
* Vene vintpüssi kirjeldus, hoolekanne ja ülevaatus. [1928] 
* Juhendid laskurile. I–II vihk. Tallinn 1930
*Ta kirjutas esimese eesti keeles ilmunud tuumarelva käsitleva raamatu:
**Aatompomm ja relvastuse areng selleni. London 1953

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ohhotski allprefektuur

**Ohhotski allprefektuur** (jaapani オホーツク総合振興局, Ohōtsuku-sōgō-shinkō-kyoku; varem **Abashiri allprefektuur**) on haldusüksus Jaapani Hokkaidō prefektuuris. Asub Ohhoota mere kaldal.

## Haldusjaotus
Ohhotski allprefektuur jaguneb 3 suurlinnaks ja 4 maakonnaks:    
* Abashiri
* Kitami
* Mombetsu
* Abashiri maakond
* Mombetsu maakond
* Shari maakond
* Tokoro maakond

Maakonnad jagunevad 14 linnaks ja 1 külaks.

## Välislingid

* https://www.okhotsk.pref.hokkaido.lg.jp/
Hakodate

**Hakodate** (jaapani 函館) on linn Jaapanis Hokkaidō saare lõunaosas, Hokkaidō prefektuuris, Oshima allprefektuuri keskus. 

Hakodates ja selle ümbruses toimus 1869. aastal Hakodate lahing Tokugawa šogunaadi ja keisri vägede vahel.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Inimfaktor

**Inimfaktor** on inimese anatoomiliste, füsioloogiliste ja psühholoogiliste omaduste kogum, mis avaldab mõju tema tegevusele inim-masin-süsteemis.

## Viited
Helihark

**Helihark** ehk **kammertoon** on U-kujuline metallhark, mida kõige sagedamini kasutatakse muusikas noodikõrguste määramiseks. Helihark tekitab heli võnkuma lüües, näiteks koputades sellega vastu mõnd objekti või pinda. Helikõrgus, mida helihark tekitab, sõltub U-kujuliselt asetsevate harude pikkusest. Kõige levinum on 1. oktavi a ehk la-noodi helihark, mille helisagedus on 440 Hz. 

Helihargi on leiutanud 1711. aastal Inglise muusik John Shore. Ta tegutses trompetisti ja lautomängijana õukondades ning spetsiaalselt talle kirjutasid teoseid nii Händel kui ka Purcell. Tol ajal (1750–1820) oli a-noodi peamine helisagedus 423,5 Hz.

Helihark on U-kujuline, sest resoneerides tekkib siis väga puhas toon, milles suurem osa võnkumisest kulub põhihelile ning väike osa ülemhelidele.
Selle omakorda põhjustab esimese ülemheli ligi 2,5-oktavine kaugus põhihelist (võrdluseks: keelpillide keeltel asub esimene ülemheli ligi 1 oktavi kaugusel põhihelist).
Heliharki kasutatakse instrumentide häälestamiseks ja näiteks koorile referentstooni andmiseks enne pala esitamist. 

Kõige sagedamini on helihark kasutusel muusikas, kuid seda kasutatakse ka tehnika valdkonnas, näiteks kellade sees, ja meditsiinis.
Zhengzhou Shi

**Zhengzhou** (hiina 郑州) on ringkonna õigustega linn Hiinas, Henani provintsi halduskeskus.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn koosneb kuuest linnarajoonist, viiest maakonna õigustega linnast ja ühest maakonnast:

* Erqi linnarajoon
* Guanchengi Huei linnarajoon
* Huiji linnarajoon
* Jinshui linnarajoon
* Shangjie linnarajoon
* Zhongyuani linnarajoon
* Dengfeng
* Gongyi
* Xingyang
* Xinmi
* Xinzheng
* Zhongmu maakond

## Välislingid

*Zhengzhou koduleht
Kümnik

**Kümnik** ehk **külakümnik** ehk **kümnesmees** ehk **külakubjas** oli algselt vahendaja mõisa ja taluperede vahel, hiljem vallale alluv madalaim politsei- ja haldusametnik.

Kui Eestlaste muistse vabadusvõitluse järel vallutajad hakkasid talurahvalt endale nõudma üht kümnendikku viljasaagist, siis nimetati seda kümniseks. Selle andami kogujast sai ilmselt kümnise-mees (F.J. Wiedemannil kümnes-mes 'küla kubjas') ja kümnik.

Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus (välja arvatud Saaremaal) seati kümnikud ametisse 1850. Nad määrati mõisavalitsuse ja vallakohtu kokkuleppel. Igast kümnest  taluperemehest määrati üks kümnik.

Eestimaa kubermangus ja Saaremaal  seati kümnikud ametisse 1866. Need määras vallavalitsus. Igast 8–15 taluperemehest määrati üks kümnik.

## Viited
Krimpleen

**Krimpleen** on erimenetluste abil kähardatud ehk kohevaks ja venivaks tehtud terüleenkiudlõng ning -riie.

Krimpleen ei kortsu.

Krimpleeni hakati valmistama 1950. aastatel.
Zhongyuan

**Zhongyuan** (hiina 中原) on linnarajoon Zhengzhou ringkonna õigustega linnas Hiinas Henani provintsis.

## Haldusjaotus

Zhongyuan koosneb 10 kvartalist, 2 suurvallast ja 1 vallast.

## Välislingid

*Zhongyuani koduleht
Anyang

**Anyang** (hiina 安阳) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Piirneb läänes Shanxi ja põhjas Hebei provintsiga.

Anyang on üks Hiina kaheksast ajaloolisest pealinnast.

Anyangi loodeosas asuvad, Shangi dünastia aegse pealinna Yini (14.–11. sajand eKr) varemed (Yinxu), mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. 1928. aastast on sealt leitud ennustuskonte varase hiina kirjaga.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb neljaks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja neljaks maakonnaks:

* Beiguani linnarajoon
* Long'ani Huei linnarajoon
* Wenfengi linnarajoon
* Yindu linnarajoon
* Linzhou
* Anyangi maakond
* Hua maakond
* Neihuangi maakond
* Tangyini maakond

## Välislingid

*Anyangi koduleht
Östergötlandi hertsog

**[[Östergötland]]i [[hertsog]]** või **hertsoginna** (rootsi *hertig (hertiginna) av Östergötland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid ja üks printsess.

## Östergötlandi hertsogite ja hertsoginnade loend
*Sune Sik (12. sajand, müütiline, Sverker I poeg)
*1560–1569 Magnus (1552–1595, Gustav I poeg)
*1604–1618 Johan (1589–1618, Johan III poeg)
**1612–1618 Maria Elisabet (1596–1618, eelmise abikaasa)
*1772–1803 Fredrik Adolf (1750–1803, Adolf Fredriki poeg)
*1829–1872 Oscar (1829–1907, Oscar I poeg, sai Rootsi ja Norra kuningaks Oscar II nime all)
**1857–1872 Sofia (1836–1913, eelmise abikaasa, sai Rootsi ja Norra kuningannaks)
*1911–1937 Carl (1911–2003, Västergötlandi printsi Carli poeg, loobus troonipärimisõigusest)
*2012–... Estelle (sündinud 2012, kroonprintsess Victoria tütar)
Smålandi hertsog

**[[Småland]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Småland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.

## Smålandi hertsogite loend
*1557–1560 Erik
*1782–1783 Karl Gustav
*1909–1932 Lennart
Dalarna hertsog

**[[Dalarna maakond|Dalarna]] [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Dalarna*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.

## Dalarna hertsogite ja hertsoginnade loend
*1831–1873 August (Oskar I poeg)
**1864–1914 Teresia (eelmise abikaasa)
*1916–1946 Carl Johan (Gustaf VI Adolfi poeg)
*2017 – Gabriel (Carl Philipi poeg)
Médéric Collignon

**Médéric Collignon** (sündinud 6. juulil 1970 Villers-Semeuse’is) on prantsuse džässmuusik, pikolotrompetimängija, kornetimängija ja laulja.

Ta alustas trompetiõpinguid viieaastaselt. 1984. aastast õppis Charleville-Mézières’i konservatooriumis ja 1989. aastal lõpetas Nancy konservatooriumi.

Collignoni on mõjutanud mitmesugused muusikažanrid (funk, *hard rock*, džässrokk) ning klassikalistest heliloojadest Olivier Messiaen ja Edgard Varèse. Ta loomingus on ka Frank Zappa ja Cristian Vanderi mõjusid. 

Tema hääletehnikaid on võrreldud Jimi Hendrixi kitarrimänguga ja vokaalset paindlikkust Bobby McFerriniga. Hääleeksperimentaatorina on ta võimeline tekitama imeõrna naisehäält, röökima, läbilõikavalt kriiskama ning nägu ja kõri *[[beatbox]]*’ina kasutama. Soolovokaaletteastete toena kasutab ta tihti *live*-elektroonikat, löökriistu, klahvpille ja mänguasju.

Collingon on töötanud koos selliste tuntud prantsuse džässmuusikutega nagu François Jeanneau, Louis Sclavis, Michel Portal ja Denis Badault. 

Collignon on mitmel korral esinenud ka Tallinnas Jazzkaare festivalil.

## Välislingid

* "Esmaspäev: Collignon andis tavatu kontserdi". Jazzkaare koduleht, 26. aprill 2005.
Aovere–Kallaste–Omedu tee

**Aovere–Kallaste–Omedu tee** (registrinumbriga 43) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Jõhvi–Tartu–Valga tee 123. kilomeetril Aovere ja Haava küla piiril. Tee pikkus on 57 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga tee 80. kilomeetril Nõmme külas. Alatskivi alevikus kannab nime Tartu maantee. Kasepää külas kannab nime Kallaste maantee.

## Asulad Aovere–Kallaste–Omedu teel

Aovere küla, Väägvere küla, Viidike küla, Kauda küla, Kuusiku küla, Vara küla, Undi küla, Matjama küla, Alajõe küla, Kusma küla, Sookalduse küla, Meoma küla, Koosa küla, Metsakivi küla, Saburi küla, Rupsi küla, Naelavere küla, Lahepera küla, Alatskivi alevik, Alasoo küla, Kõdesi küla, Haapsipea küla, Pusi küla, Kallaste linn, Tedreküla, Torila küla, Kodavere küla, Ranna küla, Sassukvere küla, Äteniidi küla, Sääritsa küla, Raatvere küla, Piibumäe küla, Omedu küla, Kaasiku küla, Kasepää küla, Nõmme küla.

## Viited
Kaifeng

**Kaifeng** (hiina 开封) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Piirneb kirdes Shandongi provintsiga. Keskasula asub Kollase jõe ehk Huang He lõunakaldal.

Kaifeng on üks kaheksast Hiina ajaloolisest pealinnast. Varem on ta kandnud nimesid Bianliang, Bianjing, Daliang ja Liang.

## Ajalugu
Linna vanim arhitektuurimälestis on 1049. aastal ehitatud 55 meetri kõrgune Raudpagood.

Arvatakse, et 11. sajandil oli Kaifeng maailma suurim linn umbes 600 000 – 700 000 elanikuga. Kaifengi õitseng lõppes 1127. aastal, kui tšurtšenid linna vallutasid ja rüüstasid.

Viimase 3000 aasta jooksul on linna tabanud ligi 40 üleujutust. Neist suurim oli 1642. aastal, mille käigus hukkus ligi 300 000 inimest.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb viieks linnarajooniks ja viieks maakonnaks:

* Gulou linnarajoon (鼓楼区)
* Longtingi linnarajoon (龙亭区)
* Yuwangtai linnarajoon (禹王台区)
* Jinmingi linnarajoon (金明区)
* Shunhe Huei linnarajoon (顺河回族区)
* Weishi maakond (尉氏县)
* Qi maakond (杞县)
* Tongxu maakond (通许县)
* Lankao maakond (兰考县)
* Kaifengi maakond (开封县)

## Pilte

Kaifeng 114.34853E 34.80060N.jpg|Satelliidipilt
Iron Pagoda d.JPG|Raudpagood
Daliang City Gate.jpg
开封宋都御街 122.jpg
开封龙亭.JPG


## Viited

## Välislingid

*Kaifengi koduleht
Södermanlandi hertsog

**[[Södermanland]]i [[hertsog]]** (rootsi keeles *hertig av Södermanland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud Rootsi kuningliku perekonna liikmed. Alates 1772. aastast on tegemist aunimetusega.

## Södermanlandi hertsogite loend
*1303 Erik Magnusson
*1560–1604 Karl (hilisem kuningas Karl IX)
*1609–1622 Karl Filip
*1772–1809 Karl (hilisem kuningas Karl XIII)
*1810–1844 Oscar (hilisem kuningas Oscar I)
*1852–1854 Carl Oscar
*1884–1965 Wilhelm
*2016– Alexander, Södermanlandi hertsog
Kompvek

**Komm** ehk **kompvek** on väike magus suupiste, maiustuste hulgas kõige väiksem (enamasti söödav ühe ampsuga). Kuigi eesti keeles eristatakse ka väikeste maiuspalade mitmesuguseid liike, siis komm on käibel üldnimetusena kõigi nende jaoks (klaaskommid, lutsukommid, karamellkommid, šokolaadikommid, kummikommid, köhakommid, iirised, nätsukommid, pulgakommid jne). Kommid on enamasti pakendatud ja võrreldes teiste maiustustega säilivad kaua.

## Välislingid
Üksinda kodus 4

**"Üksinda kodus 4"** (inglise keeles **"Home Alone 4"**) on USA jõuluteemaline komöödiafilm, mis on loodud 2002. aastal.

Koguperefilm loodi televisioonis näitamiseks, esimest korda oli see ABC eetris 3. novembril 2002.

See on kolmas järg 1990. aasta filmile "Üksinda kodus". Neljandas filmis võib näha paljusid varasematest filmidest tuttavaid tegelasi, kuigi kõiki neid mängivad uued näitlejad. See on sarja ainus film, mis on filmitud väljaspool Ameerikat. Kuigi filmi tegevuspaik on Chicago, toimusid võtted Lõuna-Aafrikas.
Soome hertsog

**Soome [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Finland*, soome *Suomen herttua*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid (lisaks printsidele kandis tiitlit ka Magnus IV armuke Bengt Algotsson).
## Soome hertsogite loend
*1284–1291 Bengt Birgersson
*1302–1317 Valdemar Magnusson, Rootsi kuninga (1290–1319) Birger Magnussoni vend, kes oli abielus Norra kuninga Eirik II tütre, Norra printsessi Ingeborg (Ölandi hertsoginna) (1297–1357), Rootsi Upplandi, Ölandi hertsoginna ja Soome hertsoginnaga
*1355–1357 Bengt Algotsson
*1364–1395 Albrecht Mecklenburgist
*1465–1467 Karl Knutsson Bonde
*1556–1563 Johan Gustavsson Vasa, hilisem Rootsi kuningas 1568–1592 Johan III, 1581. aastast võttis ta endale Soome suurvürsti tiitli.
*1590–1606 Johan Johansson Vasa (1589–1618), ka Östergötlandi hertsog
*1606–1632 Gustav II Adolf, Rootsi kuningas ja ka Soome suurhertsog, Eestimaa hertsog 1607–1618, Södermanlandi hertsog 1604–1607 Västmanlandi hertsog 1610–1611
*1632–1720 Rootsi kuningannad ja kuningad: Kristiina, Karl X Gustav, Karl XI, Karl XII & Ulrika Eleonora olid Rootsi monarhid ja ka Soome suurhertsoginnad ja Soome suurhertsogid
*1802–1805 Gustav IV Adolf Soome suurhertsog
*1809–1917 Venemaa keisririigi keisrid: Aleksander I, Nikolai I, Aleksander II, Aleksander III & Nikolai II olid Venemaa keisririigi monarhid ja ka Soome suurhertsogid

## Vaata ka
*Soome suurhertsog
*Soome suurvürst

## Viited
Stegeborgi hertsog

**[[Stegeborg]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Stegeborg*) on Rootsi aadlitiitel.

## Stegeborgi hertsogite loend
*1651–1652 Johann Kasimir
*1652–1654 Karl Gustav
*1654–1689 Adolf Johan
Hallandi hertsog

**Hallandi [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Halland*) on Rootsi titulaarne aadlitiitel.

Hallandi on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Lõuna-Rootsis, mis piirneb Skåne, Smålandi, Västergötlandi ja Östergötlandi maakonnaga ning Kattegati väinaga.

Halland oli kuni 13. sajandini oli Halland tervikala ja kuulus Taani kuningriigile. Pärast seda jagunes Halland põhja- ja lõuna-Hallandiks, mis kuulusid aeg-ajalt erinevatele kuningriikidele kuni 1366. aastani. Seejärel kuulus Halland Taanile kuni 1645. aastani ja oli sel perioodil jagatud mitmeks linnuselääniks, mille arv ja ulatus perioodi jooksul mõnevõrra varieerusid. 16. sajandi keskel toimus muutus, kus maaisandad muutusid suhteliselt iseseisvast võimu teostamisest riigiametnikeks.

Taani-Rootsi vahelise sõja tulemusel  1326–1353 ja 1356–1366 oli ala Rootsi kuningriigi võimu all. Kui Hallandi maakond Torstensoni sõja Brömsebro rahu järel 1645. aastal 30 aastaks Rootsi võimu alla kuulus, sai see endale kuberneri. Kui see Taani-Rootsi  (1657–1658) sõja 1658. aastal jäädavalt Rootsi võimu alla sai, sai Hallandi lään hoopis maakonnapealiku.

## Hallandi hertsogite loend
*1177–1192, vürst Knud VI Valdemarsson
*1216–1218, krahv Nils Valdemarsson
*Knut Porse  vanem (surn. 1330), Hallandi, Samsø, Eestimaa hertsog, Kalundborgi krahv, Taani kuninga läänivasall
*1327–1341, Ingeborg, Norra kuninga Håkon V Magnussoni tütar, Knut Porse lesk
*1330–1350, Hakon Porse, Hallandi hertsog
*1341–1353, Ingeborg, Norra kuninga Håkon V Magnussoni tütar
*1353–1356 Bengt Algotsson (surn. 1360), Hallandi ja Soome hertsog, Taani kuninga läänivasall
*...
*1912–1997 Bertil, Rootsi kuningriigis
*2021– Julian
Västmanlandi hertsog

**[[Västmanland]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Västmanland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud kaks Rootsi printsi.

## Västmanlandi hertsogite loend
*1609–1611 Gustav Adolf (Karl IX poeg, hilisem kuningas Gustav II Adolf)
*1889–1918 Erik (Gustaf V poeg)
Värmlandi hertsog

**[[Värmland]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Värmland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitu Rootsi printsi.

## Värmlandi hertsogite loend
*1611–1622 Karl Filip
*1798 Karl Adolf
*1858–1907 Gustaf
*1979– Carl Philip
Närke hertsog

**[[Närke]] [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Närke*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.

## Närke hertsogite loend
*1560–1604 Karl (ka Södermanlandi ja Värmlandi hertsog, Gustav I poeg, sai Rootsi kuningaks)
*1611–1622 Karl Filip (ka Södermanlandi ja Värmlandi hertsog, eelmise poeg)
*1865–1947 Eugen (Oscar II poeg)
Västergötlandi hertsog

**[[Västergötland]]i [[hertsog]]** või **hertsoginna** (rootsi *hertig (hertiginna) av Västergötland*) on Rootsi aadlitiitel. Praegu kannavad tiitlit Rootsi troonipärija Victoria ja tema abikaasa Daniel.

## Västergötlandi hertsogite ja hertsoginnade loend
*1302–1318 Erik Magnusson (Aidaluku Magnuse poeg) 
**1312–1361 Ingeborg Håkansdotter (eelmise abikaasa)
*1861–1951 Carl (Oscar II poeg)
**1897–1958 Ingeborg (eelmise abikaasa)
*1980– Victoria (Carl XVI Gustafi tütar)
**2010– Daniel (eelmise abikaasa)
Upplandi hertsog

**[[Uppland]]i [[hertsog]]** (rootsi keeles *hertig av Uppland*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.

## Upplandi hertsogite loend
*1827–1852 Gustaf
*1907–1934 Sigvard
Skåne hertsog

**Skåne hertsog** (rootsi *hertig av Skåne*) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.

## Skåne hertsogite loend
*1826–1859 Karl
*1882–1950 Gustaf Adolf

## Vaata ka
*Skåne maakond
Aovere–Luunja tee

**Aovere–Luunja tee** (registrinumbriga 44) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Aovere–Kallaste–Omedu tee esimesel kilomeetril Aovere külas. Tee pikkus on 11,4 km. Tee lõpeb Tartu–Räpina–Värska tee 10. kilomeetril Kakumetsa külas. 

## Asulad Aovere–Luunja teel

Aovere küla, Möllatsi küla, Vesneri küla, Pilka küla, Savikoja küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla.
Edda Paukson

**Edda Paukson** (10. veebruar 1949 – 19. mai 2025) oli eesti astroloog. 

## Elukäik
Paukson oli lisaks üldhariduskoolile õppinud ka muusikakoolis, Tartu Kunstikoolis ja Villu Tootsi kirjakunstikoolis. TPI-s õppis ta nahktoodete tehnoloogiat, kuid õpingud jäid pooleli.

Paukson töötas aastaid Eesti NSV Liha- ja Piimatööstuse Ministeeriumis joonestajana. Samuti andis elatist oma tehtud lillemaalide müük.

Astroloogia juurde jõudsid Edda ja Eduard Paukson juhuslikult, pärast seda kui tõlkisid 1988. aastal eesti keelde Linda Goodmani "Päikesemärgid". Pauksonid koostasid horoskoope aastakümneid, samuti andsid nad välja raamatkalendreid "Astroloogiline abimees". Pärast abikaasa surma jätkas Edda Paukson seda tööd üksi. Lisaks õpetasid nad astroloogiat Tallinna Kultuuriülikoolis. 

Paukson oli ettevõtte Luna Radix OÜ juhatuse liige. 

## Isiklikku
Eduard Paukson oli Edda Pauksoni teine abikaasa. Neil on kaks poega ja üks tütar.

## Viited

## Kirjandus
* Astroloog Edda Paukson armastusest: igal inimesel on siin ilmas teine pool, kahjuks kõik ei leia teda elu jooksul. eestinaine.delfi.ee, märts 2019
* Edda Paukson kirjeldas oma tähemärgile keerulist aastat just tervises: loe, mida astroloog ette nägi! kroonika.delfi.ee, 20. mai 2925
Tartu–Räpina–Värska tee

**Tartu–Räpina–Värska tee** (registrinumbriga 45) on Eesti tugimaantee.

See saab alguse Tartu linnas Jõhvi–Tartu–Valga tee (Tartu linnas Narva maantee) 134. kilomeetril. Tee pikkus on 85,5 km. Tee lõpeb Värska alevikus Värska–Podmotsa ja Värska–Ulitina teede alguses (Värska alevikus Pikk tänav). Tartu linna tänavatena kannab nimesid Raatuse tänav, Puiestee tänav, Jaama tänav, Räpina maantee (alates ristumisest Nõlvaku tänavaga). Ahja alevikus kannab nime Tartu maantee. Räpina linna tänavatena kannab nimesid Tartu maantee, Vabaduse tänav, Võõpsu maantee. Võõpsu aleviku tänavatena kannab nimesid Räpina maantee, Sadama tänav.

## Sillad Tartu–Räpina–Värska teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Tartu–Räpina–Värska teel

Tartu linn, Lohkva küla, Põvvatu küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla, Luunja alevik, Vana-Kastre küla, Sarakuste küla, Sudaste küla, Melliste küla, Hammaste küla, Issaku küla, Kurista küla, Rookse küla, Kosova küla, Ahja alevik, Kärsa küla, Viisli küla, Säässaare küla, Mooste alevik, Jaanimõisa küla, Kaaru küla, Suurmetsa küla, Leevaku küla, Saareküla, Toolamaa küla, Nulga küla, Köstrimäe küla, Räpina linn, Ristipalo küla, Võõpsu alevik, Võõpsu küla, Toomasmäe küla, Laossina küla, Mikitamäe küla, Rõsna küla, Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Värska alevik.
Müra (täpsustus)

**Müra** on mitmetähenduslik sõna: 
***[[müra]]** on akustikas, raadiotehnikas ja infoedastuses ilmnevad juhuslikud akustilised või elektrilised võnkumised, mis häirivad signaali vastuvõttu.
***[[Müra (muusika)|müra]]** on muusikas heli, mis tekib heliallika korrapäratul võnkumisel.
***[[Müra (elektroonika)|müra]]** on elektroonikas häire, mis on seotud juhuslike elektriliste võnkumistega.

## Vaata ka
*Mürareostus
Eesti Kongressi esimene istungjärk

Eesti Vabariigi kodanike demokraatlikult valitud esinduskogu, Eesti Kongressi esimene istungjärk toimus 11. ja 12. märtsil 1990 Tallinnas.

24. veebruaril 1990 toimunud üle-eestiliste valimiste tulemusena kokku tulnud Eesti Kongressi algkoosseisu kuulus 499 hääleõiguslikku liiget ja 43 Eesti kodakondsuse taotlejate seast valitud sõnaõiguslikku liiget. 

11. märtsil Tallinnas Estonia kontserdisaalis kokku tulnutele pidas avakõne Tunne Kelam. Kongress valis esimest istungit juhatama Endel Lippmaa ja Rein Tamme.
 
Istungjärgu esimesed ettekanded ("Deklaratsioon Eesti Kongressi volitustest ja õiguspädevusest" ja "Eesti Kongressi deklaratsioon seaduslike riigivõimu taastamisest Eesti Vabariigi maa-alal") tegi Trivimi Velliste. Oma kõnes märkis Velliste, et vastvalitud Eesti Kongress ei saa Eesti Vabariiki välja kuulutada, sest iseseisev Eesti Vabariik oli juba välja kuulutatud 72 aastat varem (Eesti iseseisvuse manifestis, veebruaris 1918).

Eesti Kongressi liikmed valisid enda hulgast täidesaatva organi Eesti Komitee. Selle esimeheks valiti Tunne Kelam. 

## Vaata ka
*Eesti kodanike komiteed

## Viited
Luoyang

**Luoyang** (hiina 洛阳) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Linn asub Luo jõe ääres.

Luoyang on üks Hiina tsivilisatsiooni hällidest ja üks kaheksast Hiina ajaloolisest pealinnast.

Linn oli umbes aastast 770 eKr Zhou dünastia pealinn. Luoyang oli hiljem ka Hani dünastia ja Wei riigi pealinn. Jini dünastia oli 311 sunnitud pealinna viima Chang'ani, kui *[[xiongnud]]* linna vallutasid.

68. aastal rajati Luoyangi Hiina esimene budistlik pühamu.

Linnas asuvad Longmeni koobastemplid kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb kuueks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheksaks maakonnaks:

* Jianxi linnarajoon (涧西区)
* Xigongi linnarajoon (西工区)
* Laochengi linnarajoon (老城区)
* Chanhe linnarajoon (瀍河区)
* Luolongi linnarajoon (洛龙区)
* Jili linnarajoon (吉利区)
* Yanshi (偃师市)
* Luanchuani maakond (栾川县)
* Luoningi maakond (洛宁县)
* Mengjini maakond (孟津县)
* Ruyangi maakond (汝阳县)
* Songi maakond (嵩县)
* Xin'ani maakond (新安县)
* Yichuani maakond (伊川县)
* Yiyangi maakond (宜阳县)

## Välislingid

*Luoyangi koduleht
Dali Bai autonoomne ringkond

**Dali Bai autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. 

## Haldusjaotus
Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks, kaheksaks maakonnaks ja kolmeks autonoomseks maakonnaks: 
* Dali
* Xiangyuni maakond
* Binchuani maakond
* Midu maakond
* Yongpingi maakond
* Yunlongi maakond
* Eryuani maakond
* Jianchuani maakond
* Heqingi maakond
* Nanjiani Jii autonoomne maakond
* Weishani Jii-Huei autonoomne maakond
* Yangbi Jii autonoomne maakond

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Skvottimine

**Skvottimine** (inglise keeles *squatting*) on mitte kasutuses oleva või mahajäetud maa-ala või hoone loata hõivamine ja kasutamine eluasemena või ürituste korraldamiseks. Skvott (inglise *squat*) on hõivatud hoone, maa või hõivatud maale rajatud ehitis.

Jõukates lääneriikides seostub skvottimine tihti kapitalismile ja eliidile vastanduvate ideoloogiatega. Vaesemates või suure sotsiaalse ebavõrdsusega riikides on skvottimise peamiseks ajendiks elamispinna kättesaamatus ühiskonna vaesemate kihtide hulgas. Esimesel puhul hõivatakse tavaliselt mahajäetud hooneid, teisel puhul rajatakse linna asustamata aladele ebaseaduslik hoonestus.

Paljudes riikides on skvottimine ebaseaduslik, kuid harvad ei ole ka juhud, kus skvotid aja möödudes legaliseeritakse. Omavoliliselt hõivatud hoone selle hõivanute kasutusse andmise eelduseks võib olla, et hoone hõivanud isikud on seal alaliselt elanud üle ühe aasta ja neid ei ole selle aja jooksul püütud hoonest välja tõsta.

## Vaata ka

* puuküürnik

## Viited
Kirst (täpsustus)

**Kirst** võib tähendada järgmist:
***[[Kirst]]** on kaanega laudkast, mida kasutatakse riiete, relvade, toiduainete või väärtesemete hoidmiseks.
***[[Kirst (perekonnanimi)]]**
**Hans Hellmut Kirst oli saksa kirjanik
**Joachim Kirst on endine saksa kümnevõistleja
**Jutta Kirst on endine saksa kõrgushüppaja
**Rita Kirst on endine saksa kergejõustiklane
Delhi (Hiina)

**Delhi** ehk **Delingha** (hiina keeles 德令哈 Delingha) on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Qinghai provintsis Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomses ringkonnas.

Nimi "Delhi" pärineb mongoli keelest. "Delingha" on selle hiinapärastatud kuju.

Delhi asub Tiibeti kiltmaal. Linnast lõunas asub madalam tasandikuline kõrb Qaidam, põhja jäävad kõrgendikud, nimelt Qinghai Nanshani ahelik, mille kõrgeim, 5030&nbsp;m kõrgune tipp asub pisut Delhist põhjas.

Delhit läbib Bayani jõgi, mis voolab kirdest edelasse ning jagab linnaks nimetatava haldusüksuse kaheks vallaks, mille nimed on Hedong (tõlkes 'jõgi-ida') ja Hexi (tõlkes 'jõgi-lääs'). Haldusasutused asuvad Hedongis ja sellepärast on see arenenum, aga Hexi on rohkem põllumajanduslik. Bayani jõgi lõpeb Delhi lähedal äravooluta Tosoni järves.

Delhist saab maanteed ja raudteed pidi sõita itta Xinyuani kaudu ümber Kukunori järve Qinghai halduskeskusse Xiningi. Delhist läheb maantee läände Da Qaidamisse ja raudtee edelasse Golmudi kaudu Tiibetisse.

Delhi haldusüksus moodustati 1988. aastal ja seal on umbes 100 000 elanikku. Umbes 60 000 neist asub Delhi asulas, mille kaugus Xiningist on umbes 500&nbsp;km ja Golmudist 390&nbsp;km. Suure maailma atlase järgi on asulas elanikke alla 50 000.

Delhis on aasta keskmine õhutemperatuur +3&nbsp;°C. Kõige palavamad kuud on juuli ja august, mille keskmine temperatuur on +16&nbsp;°C. Kõige külmemad kuud on jaanuar (–11&nbsp;°C) ja detsember (–9&nbsp;°C).

Delhi aastane keskmine sademete hulk on 150&nbsp;mm. Kõige sajusem on suvel: juunis sajab keskmiselt 34 ja juulis 33&nbsp;mm. Talvel peaaegu ei saja: igal kuul novembrist kuni märtsini on keskmine sademete hulk alla 4&nbsp;mm.

Delhis asub neli tuumarakettide DF-4 stardiseadist. Delhi on üks viiest kohast, kus Hiina hoiab alates 1998. aastast 10–20 tuumaraketti DF-4. Linn on välismaalastele suletud.

## Viited

## Välislingid
*Delhi koduleht
Tatjana Nikolajeva

**Tatjana Mihhailovna Nikolajeva** (Татьяна Михайловна Николаева; 19. september 1933 Leningrad – 21. oktoober 2015 Moskva) oli vene keeleteadlane ja semiootik.

Ta lõpetas 1957. aastal Moskva Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse alal.
Alates 1989. aastast juhatas ta Slavistika Instituudis võrdleva keeleteaduse osakonda, mille uurimisrühm on vene lingvistikas olnud pikka aega üks mõjukamaid (selles osakonnas töötasid näiteks Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov ja Vladimir Toporov). Aastatel 2002–2015 oli ta ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija peatoimetaja.

Ta osales Tartu-Moskva semiootikakoolkonna suvekoolides Eestis.
Harju

**Harju** on mitme koha nimi:

***[[Harju (Emmaste)|Harju]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***Harju**, Hiiumaa vallas asuva (ja varem Pühalepa vallas asunud Pühalepa-Harju küla nimi kuni 2017. aastani
***[[Harju (Helsingi)|Harju]]**, asum Helsingis 
 
## Vaata ka
* Harju maakond ehk Harjumaa, praegune maakond
* Harjumaa ehk Harju maakond, endine maakond
* Harjumaa ehk Harju maakond, muinasmaakond
Jämtlandi hertsog

**[[Jämtland]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Jämtland*) on Rootsi aadlitiitel, mida 1946–1973 kandis Rootsi prints Garl Gustaf (praegune kuningas Carl XVI Gustaf).
Gotlandi hertsog

**[[Gotland]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Gotland*) on Rootsi aadlitiitel, mida 1859–1888 kandis Rootsi prints Oscar.
Västerbotteni hertsog

**[[Västerbotten]]i [[hertsog]]** (rootsi *hertig av Västerbotten*) on Rootsi aadlitiitel, mida 1906–1947 kandis Rootsi prints Gustaf Adolf.

Praegune Västerbotteni hertsoginna on 7. veebruaril 2025 sündinud Ines, kes on Carl Philipi ja Sofia tütar.
Hälsinglandi ja Gästriklandi hertsoginna

**[[Hälsingland]]i ja [[Gästrikland]]i [[hertsog]]inna** (rootsi *hertiginna av Hälsingland och Gästrikland*) on Rootsi aadlitiitel, mida alates 1982. aastast kannab Rootsi printsess Madeleine.
Ölandi hertsoginna

**[[Öland]]i [[hertsog]]inna** (rootsi *hertiginna av Öland*) on Rootsi aadlitiitel, mida 1340–1357 kandis Norra ja Rootsi printsess Ingeborg Eriksdotter.
Kummastus

**Kummastus** on kirjanduses ja kunstis kasutatav võte.

Kunstis toimub asja väljatoomine tajumise rutiinist kummastuse ja raskepärase vormi kaudu. Asjad rebitakse lahti harjumuspärasest seostest. Tagajärjeks objekti eriline tajumine, mitte äratundmine.

"Kummastavaid" teemasid:
*Keele ja stiili harjumuspärasus
*Animism
*Antropomorfism
*Automatism
*Ebakindlus või segadus seksuaalsuse suhtes
*Haigused ja surmad
*Eksootika elemendid
*Psüühika äärmuslikud väljendused
*Naudingud, kuriteod jt tabud
Carlos Ruiz Zafón

**Carlos Ruiz Zafón** (25. september 1964 Barcelona – 19. juuni 2020 Los Angeles) oli Hispaania kirjanik. 1993. aastast elas ta USA-s Los Angeleses.

Tema esimene romaan "El príncipe de la niebla" (1993) sai Edebé parima noorsooromaani kirjandusauhinna. Lisaks kirjutas ta veel kolm noorsooromaani: "El palacio de la medianoche" (1994), "Las luces de septiembre" (1995) ja "Marina" (1999).

2001. aastal avaldas Ruiz Zafón romaani "La sombra del viento" ("Tuule vari"), mis oli tema esimene täiskasvanutele suunatud teos. Raamatut müüdi miljoneid eksemplare üle maailma ning see on võitnud rahvusvahelisi auhindu. Ruiz Zafóni teoseid on avaldatud 45 riigis ja tõlgitud enam kui 30 keelde. Nende näitajate poolest on ta kõige edukam Hispaania kaasaegne kirjanik Javier Sierra (teoseid avaldatud 42 riigis) ja Juan Gómez-Jurado (teoseid avaldatud 41 riigis) kõrval.

Ruiz Zafóni teine romaan "Ingli mäng", eellugu "Tuule varjule", ilmus 2008. aasta kevadel. Need kaks teost koos pidid kirjaniku kava kohaselt moodustama osa neljast romaanist koosneva sarja.

Carlos Ruiz Zafón suri 19. juunil 2020 oma kodus Los Angeleses vähki.

## Teosed
### Romaanid
* *La sombra del viento,* 2001 ("Tuule vari", eesti keelde tõlkinud Kai Aareleid 2008)
* *El juego del Ángel*, 2008 ("Ingli mäng", eesti keelde tõlkinud Kai Aareleid 2010)
* *El prisionero del cielo*, 2011 ("Taeva vang", eesti keelde tõlkinud Kai Aareleid 2013)
* *El laberinto de los espíritus*, 2017 ( "Vaimude labürint" I osa, tõlkinud Eva Kolli 2019)

### Noorsooromaanid
* *El príncipe de la niebla,* 1993 ("Uduprints", tõlkinud Kai Aareleid 2015)
* *El palacio de la medianoche,* 1994 ("Kesköö palee", tõlkinud Kai Aareleid 2019)
* *Las luces de septiembre,* 1995
* *Marina,* 1999 ("Marina", tõlkinud Kai Aareleid 2014)

## Mõjutused
Kuigi Ruiz Zafón ei tavatsenud kõneleda autoritest, kes teda inspireerinud on, kirjeldas ta meelsasti žanre, mis tema teoseid ja kirjutamisprotsessi on mõjutanud. Kõige enam rõhutas ta oma kiindumust 19. sajandi klassikalise kirjanduse vastu. Ühes intervjuus on ta öelnud, et tema lemmikute hulka kuuluvad Charles Dickens, Lev Tolstoi, Fjodor Dostojevski, Honoré de Balzac, Victor Hugo, Thomas Hardy, Alexandre Dumas, Gustave Flaubert. Teisalt on Ruiz Zafón kõnelnud ka oma huvist kriminaalromaanide vastu ning tõstnud esile näiteks Raymond Chandlerit, James M. Caini, George Pelecanost, Dennis Lehane’i, Michael Connellyt.

Lisaks kirjandusele inspireerisid teda filmid. Et Ruiz Zafón kirjutas ka stsenaariume, tunnistas ta mitmes intervjuus, et kujutleb oma romaanide tegevust piltidena nagu kineast.

## Viited
Jelgava loss

**Miitavi loss** ehk **Jelgava loss** on Lätis Jelgavas asuv Baltimaade suurim barokkstiilis loss.

Lossi arhitekt on Bartolomeo Rastrelli ja see ehitati Kuramaa hertsogite residentsiks.

Lossi hakati ehitama saarele Lielupe jões 1738. aastal. Hoone valmis 1772. aastal.

Nõukogude ajast alates asub hoones Läti Põllumajandusülikool.

## Välislingid

*Video lossist
TKS

**TKS** oli aastail 1931–1939 Poolas toodetud tankett.

1934. aastal ostis Eesti kuus TKS tanketti.

## Viited

## Kirjandus
*1999 Tiit Noormets, Mati Õun "Eesti soomusmasinad. Soomusautod ja tankid 1918-1940" Tammiskilp ISBN 9985606922

## Välislingid

* Eesti Kaitseväe TKS õppustel Foto Pelle-Sten Viiburgi kogust
Frank Ullrich

**Frank Ullrich** (sündinud 24. jaanuaril 1958 Trusetalis) on endine Saksa DV laskesuusataja ja praegune Saksamaa koondise peatreener. Olümpiavõitja (1980) ja üheksakordne maailmameister.

Kuna Ullrichi isa oli laskesuusatamisvõistlustel kohtunik, siis arvatavasti sai noor Frank Ullrich sealt huvi laskesuusatamisega tegelda. Esimest korda osales ta Saksa DV noorte meistrivõistlustel 1967. aastal. 1972. aastal sai ta 5. koha spartakiaadil. Juunioride maailmameistrivõistlustel 1975. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks teatevõistlusel.

Ullrich võitis olümpiakulla 10 km distantsil 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis. Samadel mängudel sai ta veel hõbemedali nii 20 km distantsil kui ka 4×7,5 km teatesõidus. Neli aastat varem 1976. aasta OM-il Innsbruckis sai ta teatesõidus pronksmedali.

Maailmameistriks on Ullrich tulnud kokku üheksa korda aastatel 1978–1983. Maailma karikasarjas on ta võitnud neli korda (aastatel 1978, 1980, 1981 ja 1982) MK-üldkarika. Praegu on ta Saksamaa laskesuusatajate koondise peatreener.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976  Innsbruckis
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* 1980  Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** 10 km sõidus
**  hõbemedal 20 km sõidus
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1977  Lillehammeris
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* 1978  Hochfilzenis 
**  **maailmameister** 10 km sõidus
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 20 km sõidus
* 1979  Ruhpoldingis  
**  **maailmameister** 10 km sõidus
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
* 1981  Lahtis 
**  **maailmameister** 10 km sõidus
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 20 km sõidus
* 1982  Minskis 
**  **maailmameister** 20 km sõidus
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km sõidus
* 1983  Anterselvas 
**  **maailmameister** 20 km sõidus
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1978, 1980, 1981, 1982**
** 2. koht: 1979
** 3. koht: 1983

## Välislingid

* Frank Ullrich databaseOlympics.com kodulehel
Metsik loodus (film)

"**Metsik loodus**" (inglise keeles *The Wild*) on 2006. aastal filmistuudios C.O.R.E. valminud Ühendriikide arvutianimatsioon. Joonisfilm kestab 94 minutit. Filmi lavastas Steve Williams ja see esilinastus Eestis 22. septembril 2006.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik võrgukoht
* 
*
Bad Romance

**"Bad Romance"** on Lady Gaga 2009. aastal ilmunud singel. Laul leidub ka Lady Gaga teisel albumil "The Fame Monster".
Mati Lember

**Mati Lember** (sündinud 21. juulil 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Tallinna Kalev. 2013. aastal lõpetas Tallinna Tehnikakõrgkoolis rakendusgeodeesia eriala.

## Koondisekarjäär
Oma koondisedebüüdi tegi Lember 30. novembril 2004, kui Kuningate turniiril Tais oldi vastamisi Tai jalgpallikoondisega. Lember viibis platsil kõik 90 minutit. Mängu normaalaeg lõppes 0:0, aga penaltiseerias kaotas Eesti 4:3. Lisaks temale tegi samas mängus oma koondisedebüüdi ka Tihhon Šišov. 2. detsembril samal aastal ja samal turniiril pidas ta ka oma teise (ja ühtlasi viimase) mängu koondises. Seekord tuli ta mängu vahetusest, kui 54. minutil lahkus väljakult Aleksandr Dmitrijev. Ungarile kaotati 5:0.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
Laskesuusatamine 1980. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[1980. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 16.–22. veebruarini Lake Placidis ja oli kuuendat korda taliolümpiamängude kavas. Mängudel võisteldi kolmel alal: 10 km, 20 km ja 4×7,5 km teatesõidus.

## Tulemused

### 10 km sprint




Finaal: 19. veebruar
Osavõtjaid: 50


### 20 km




Finaal: 16. veebruar
Osavõtjaid: 49
Olümpiavõitja 1976: Nikolai Kruglov, NSVL


### 4×7,5 km teatesõit




Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid: 15 võistkonda
Olümpiavõitja 1976: NSVL, Aleksandr Jelizarov, Ivan Bjakov, Nikolai Kruglov, Aleksandr Tihhonov


## Medalid
Haibei Tiibeti autonoomne ringkond

**Haibei Tiibeti autonoomne ringkond** on autonoomne ringkond Hiinas Qinghai provintsis. Asub Tiibeti Amdo regioonis. Tiibeti keeles kasutatakse ka nimetust **Cojang** või **Tsojang** (མཚོ་བྱང).

## Haldusjaotus

Ringkond jaguneb 3 maakonnaks ja 1 autonoomseks maakonnaks:

* Gangca maakond (刚察县)
* Haiyani maakond (海晏县)
* Qiliani maakond (祁连县)
* Menyuani Huei autonoomne maakond (门源回族自治县)

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Haibei rahvuslik koosseis järgmine:
Kristijonas Donelaitis

**Kristijonas Donelaitis** (1. jaanuar 1714 Lazdynėliai, Gumbinė maakond, Väike-Leedu (praegune Kaliningradi oblast, Gussevi rajoon, Kalininskoje külaasundus) – 18. veebruar 1780 Tolminkiemis) oli leedu luuletaja, leedukeelse ilukirjanduse rajaja. 

Ta oli Väike-Leedus luteri pastor.

## "Aastaajad"
Tema põhiteoseks on aastatel 1765–1775 kirjutatud poeem "Aastaajad" (leedu keeles "Metai"). Ligi 3000 värsist koosnevas heksameetris kirjutatud teoses on neli laulu: "Kevade rõõmud", "Suve tööd", "Sügise hüved" ja "Talve mured".

"Aastaaegade" vene keelde tõlkija David Brodski on nimetanud poeemi "tõeliseks XVIII sajandi leedu talupojaelu entsüklopeediaks".

## Teosed eesti keeles
* "Aastaajad" (katkend 4. osast "Talvised mured"). Tõlkinud ja järelmärkus: Mihkel Loodus – Looming 1964, nr 1, lk 118–119; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Sügise hüüed" (värsid 83–339). Tõlkinud ja järelmärkus: Ain Kaalep – Looming 1980, nr 1, lk 82–87; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Viited

## Kirjandus
* Johannes Semper, "Donelaitis ja ta "Aastaajad"" – Sirp ja Vasar 1. jaanuar 1964, nr 1, lk 3; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Semperi Teoste IX köites "Mõtterännakud" III, Eesti Raamat, Tallinn 1977, lk 421–425
* Teofilis Tilvytis, "XVIII sajandi suur realist" (250. sünniaastapäevaks) – Looming 1964, nr 1, lk 120–121; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Leonas Gineitis, "Leedu kirjanduse klassiku tee maailma". Leedukeelsest käsikirjast tõlkinud T. Juodkiene – Keel ja Kirjandus 1973, nr 2, lk 101–102; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Vējkrogs

**Vējkrogs** (vanasti ka **Pastes**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Küla asub valla kirdeosas.

Vējkrogs jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Küla lähistel asuvad Zeltiņi muinaskalmed ehk Vējakrogsi muinaskalmed on riikliku kaitse all.

Asula on tekkinud endise Tuule kõrtsi (läti *Vējkrogs*) juurde. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda. Külas on Vējkrogsi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.

## Viited
Viktor Tšerkessov

**Viktor Tšerkessov** (*Виктор Васильевич Черкесов*; 13. juuli 1950 Leningrad – 8. november 2022 Peterburi) oli NSV Liidu ja Venemaa Föderatsiooni riigiametnik, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee ja Venemaa Föderatsiooni Julgeolekuteenistuse ametnik, politseikindral (2003). 

Pärast teenistust Nõukogude armees õppis Viktor Tšerkessov Leningradi Riiklikus Ülikoolis õigusteadust, ülikooli lõpetas 1975. aastal. Seejärel töötas kohustusliku suunamisaja Leningradi prokuratuuris.

1975. aastal asus tööle NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitees, kus töötas operatiivvolinikuna, uurimisosakonna uurijana, jaoskonna ülemana, osakonnaülema asetäitjana, osakonnajuhatajana ja RJK Leningradi oblasti valitsuse uurimisteenistuse ülemana.

Uurimisosakonna uurijana ja ülemana teostas dissidentide ja NSV Liidus inimõiguste nõudjate ning nõukogudevastases agitatsioonis süüdistatute süüasjade eeluurimist, sealhulgas:
* Vjatšeslav Dolinini suhtes, kes vahistati 14. juulil 1982 süüdistatuna nõukogudevastases agitatsioonis;
* Rostislav Jevdokimovi suhtes;
* 1988. aastal Demokraatliku Liidu liikumise liikmete suhtes.

1984. aastal autasustati Viktor Tšerkessovit Punatähe ordeniga eduka juurdlustöö eest asitõenditega (peidikkonteineriga) kinni peetud Ameerika Ühendriikide Leningradi peakonsulaadi töötajate (*Аустенборг*) teostatud luuretegevuse suhtes.

1992. aastal määrati ta Venemaa Föderatsiooni Julgeolekuministeeriumi Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülemaks (*начальник управления Министерства безопасности РФ по Санкт-Петербургу и Ленинградской области*).
* organiseeris ja juhtis 1. järgu kapteni Aleksandr Nikitini (kes edastas rahvusvahelise looduskaitseliikumise esindajatele videosalvestise Venemaa sõjalaevadelt radioaktiivsete jäätmete merrelaskmise kohta) suhtes kriminaalsüüdistuse esitamist spionaažis ja süüdimõistmist;
27. augustil 1998 määrati Venemaa Föderatsiooni Julgeolekuteenistuse direktori (Vladimir Putini) esimeseks asetäitjaks;

2000. aastal määrati Venemaa Föderatsiooni presidendi (Vladimir Putin) esindajaks Loode föderaalringkonda;

2003. aasta märtsist kuni 12. maini 2008 juhatas Venemaa Föderatsiooni Riiklikku narkootikumide ja psühhotroopsete vahendite käitlemise kontrolli komiteed;

12. maist 2008 kuni 2010. aasta juunini oli Venemaa Föderaalse relvastuse, sõja- ja eritehnika ja materiaalsete vahendite hankeagentuuri (*Рособоронпоставки*) juhataja, kus ta ülesandeks oli juhtida sõjaliste tellimuste formeerimist ja realiseerimist .

## Isiklikku
Abielus, abikaasa Natalja Tšaplina on ajalehe Tšas pik ("Час пик") peatoimetaja. 

## Viited

## Välislingid
* Виктор Черкесов: Я никогда не был душителем инакомыслящих. Grany.ru 25.03.2004 
* Как делают карьеру гонители диссидентов Ирина Бороган, Версия 17.06.02
Edward Morgan Forster

**Edward Morgan Forster** (1. jaanuar 1879 London – 7. juuni 1970 Coventry) oli inglise kirjanik. 

Eesti keeles on ilmunud tema järgmised teosed.

* "Teine kuningriik" (1947; *Other Kingdom*; lühilugu; tõlge 1961)
* "Maurice" (1913–1914; tõlge 1993)
* "Howards End" (1910; tõlge 1995)
* "Vaatega tuba" (1908; *A Room with a View*; tõlge 2007)
* "Teekond Indiasse" (1924; *A Passage to India*; tõlge 2008)

## Välislingid
Satyendranath Bose

**Satyendranath Bose** (ka *Satyendra Nath Bose*; bengali সত্যেন্দ্রনাথ বসু (*Satyendranāth Basu*; 1. jaanuar 1894 Kolkata – 4. veebruar 1974 Kolkata) oli India füüsik.

Ta andis olulise panuse matemaatilisse füüsikasse ja statistilisse füüsikasse.

27-aastaselt Dhaka ülikoolis töötades kirjutas ta lühikese artikli footonite kvantstatistikast, mis äratas Albert Einsteini tähelepanu. Einstein võttis tema idee üle ja rakendas seda aatomitele. Sellega ennustas ta nn Bose'i-Einsteini kondensaatide olemasolu.

Bose järgi on nime saanud Bose'i-Einsteini statistika ja bosonid.

## Tunnustus
*1958 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Tatra–Otepää–Sangaste tee

**Tatra–Otepää–Sangaste tee** (registrinumbriga 46) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tatra külas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 200. kilomeetril. Tee pikkus on 46,6 km. Tee lõpeb Lauküla külas Võru–Kuigatsi–Tõrva tee 40. kilomeetril. Otepää linna tänavatena kannab nimesid Tartu maantee ja Valga maantee.

## Sillad Tatra–Otepää–Sangaste teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Tatra–Otepää–Sangaste teel

Tatra küla, Pühi küla, Kullaga küla, Visnapuu küla, Sulu küla, Pangodi küla, Oomiste küla, Kodijärve küla, Palumäe küla, Makita küla, Nõuni küla, Päidla küla, Neeruti küla, Vana-Otepää küla, Kastolatsi küla, Räbi küla, Otepää küla, Otepää linn, Nüpli küla, Vidrike küla, Kaurutootsi küla, Kassiratta küla, Tõutsi küla, Ilmjärve küla, Risttee küla, Restu küla, Lauküla küla.
Helga Kross

**Helga Susanna Kross** (kuni 1954 **Roos**; 12. oktoober (29. september vkj) 1917 Tallinn – 7. november 1998 Tallinn) oli eesti tõlkija.

Ta sündis tõllassepa tütrena.

Ta lõpetas 1936. aastal Hans Kubu eragümnaasiumi ja 1942. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna (õppis germaani ja inglise filoloogiat). Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Ta arreteeriti NKVD poolt 1945. aastal Tallinnas ja saadeti vangistust kandma Siberisse. Viibis Ivdellagi vangilaagris Sverdlovski oblastis. Vabanes 1950. 

Tõlkijana hakkas tegutsema pärast Eestisse tagasi jõudmist.

## Tõlkeid
### Saksa keelest
* Thomas Mann, "Doktor Faustus: Saksa helilooja A. Leverkühni elu, jutustatud ühe sõbra poolt". Tallinn: Eesti Raamat, 1987
* Hermann Hesse, "Klaaspärlimäng: magister Ludi Josef Knechti eluloo kirjeldamise katse koos Knechti järelejäänud kirjatöödega". Tallinn: Eesti Raamat, 1976
* Hermann Kant, "Impressum". Tallinn: Eesti Raamat, 1977

### Inglise keelest
* Thomas Hardy, "D'Urberville'ide Tess". Tallinn: Eesti Raamat, 1969 
* Thomas Hardy, "Tagasitulek kodupaika". Tallinn: Eesti Raamat, 2000
* Herman Melville, "Billy Budd, fokkmarsimadrus". Tallinn: Perioodika, 1966
* John Galsworthy, "Kaasaegne komöödia" (I "Valge ahv", II "Hõbelusikas", III "Luigelaul). Tallinn: Eesti Raamat, 1991
* Edgar Allan Poe, "Novelle". Tallinn: Eesti Raamat, 1989
* Iris Murdoch, "Võrgu all". Tallinn: Eesti Raamat, 1971
* Laurence Sterne, "Tundeline teekond läbi Prantsusmaa ja Itaalia". Tallinn: Eesti Raamat, 1972 
* David Storey, "Saville". Tallinn: Eesti Raamat, 1983

## Isiklikku
Jaan Kross oli aastatel 1954–1958 tema abikaasa ja Kristiina Ross on nende tütar.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*"TÕLKIJAD. Helga Kross" Eesti Raadio 1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Helga Viira

**Helga Viira** (kuni 1940 **Helga Pedusaar**, 1940–1949 **Helga Kross**; 25. mai 1920 Tallinn – 7. märts 2002 Tallinn) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži ja läks õppima Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Lõpetas 1952. aastalTartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna germaani keelte ja kirjanduse erialal. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Oli aastatel 1941–1944 Riigi Ringhäälingu tõlk. 1944. aasta kevadel oli Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud Eesti Vabariigi Rahvuskomitee asjus.

Ta oli 1950–1962 Eesti Riikliku Kirjastuse toimetaja. Aastatel 1955–1962 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja 1957–1980 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud. 

Tõlkinud eesti kirjandust saksa keelde.

## Liikmesus
*1974 Kirjanike Liit

## Tunnustus
*1999 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli arst Paul Pedusaar ja isa õde oli koolijuht Aleksandrine Pedusaar.

Tema esimene abikaasa oli Jaan Kross.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Aleksander Gavrilov

**Aleksander Gavrilov** (1. jaanuar 1912 Tallinn – 3. oktoober 1999) oli Eesti arst (onkoloog).

Ta lõpetas 1931. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1931–1940 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

Astus 1934. aastal Eesti kodakondsusse. 

Töötas alates 1940. aastast Petserimaal: 1940. aastast oli Värska jaoskonnaarst ning hiljem Petseri haigla kirurg ja aastatel 1944–1946 juhataja. 

Edasi töötas ta Tallinna II Haiglas kirurgina. 1946. aastal tegi tervishoiu rahvakomissar vaneminspektor Gavrilovile ettepaneku asuda tööle Vabariikliku Tallinna Onkoloogia Dispanseri peaarstina, kellena töötas aastani 1951 ja uuesti aastatel 1957–1980.

Ta rajas Eesti onkoloogiateenistuse. Aastatel 1946–1983 oli ta Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi peaonkoloog. 

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik.

Maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Teadustöö
Aleksander Gavrilov oli aastatel 1959–1981 Eesti Onkoloogide Teadusliku Seltsi esimees, on olnud ka Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi onkoloogiasektori juhataja. Töid plastilise resektsiooni meetodeist ja mao polüpoosi ravist.

## Tunnustus
*1962 Lenini orden
*1962 Eesti NSV teeneline arst
*1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on olnud abielus röntgenoloog Lilian Luigega, nende poeg Jüri Luik on Eesti diplomaat ja poliitik.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Viktors Ščerbatihs

**Viktors Ščerbatihs** (sündinud 6. oktoobril 1974 Dobeles) on Läti tõstesportlane ja poliitik, maailmameister ja viiekordne Euroopa meister. Ta oli aastatel 2006–2010 seimi liige.

Ščerbatihs on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 2004. aastal Ateenas võitis ta kaaluklassis üle 105 kg hõbemedali tulemusega 455 kg (205+250) ja 2008. aastal Pekingis pronksmedali tulemusega 448 kg (206+242). 2007. aastal tuli ta Chiang Mais maailmameistriks tulemusega 442 kg (202+240).

2006. aastal valiti ta Läti Põllumeeste Liidu kandidaadina seimi liikmeks.

Ta on 181 cm pikk ja kaalus 2007. aastal 141,5 kg.