open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
St James' Park

**St James' Park** on Inglismaal Newcastle'is asuv jalgpallistaadion, mis kuulub klubile Newcastle United.

28. oktoobril 2009 teatas klubi, et staadioni nimetamise õigused on müüdud ettevõttele SportsDirect.com ja sellest ajast on staadioni ametlik nimi **sportsdirect.com @ St James' Park**. Kuid seda nime üldjuhul ei kasutata, isegi klubi ametlikes materjalides, näiteks mängupäeva kavades nimetatakse staadioni endiselt St James' Pargiks.

Staadioni nimes on sõnas "James" üks s-täht ja ülakoma. Niisugune kirjaviis on sageli äratanud ajakirjanduse tähelepanu ja seda on kommenteerinud keeleteadlased, kes pole seda kirjapilti vigaseks pidanud. Siiski on levinum sõna "James's", näiteks Londonis on avalik park St. James's Park. Staadioni nimi erineb ka läheduses oleva tänava (*St James street*) ja metroopeatuse (*St James Metro station*) nimest, milles pole ülakoma. Klubi on seda seletanud asjaoluga, et tänav ja metroopeatus on nime saanud Jakoobuse järgi, aga staadion tänava järgi.

Staadion mahutab 52 387 inimest. Ta on pealtvaatajate mahutavuselt Suurbritannia 8. staadion, Inglismaa 5. staadion ja Inglismaa 4. jalgpallistaadion.

Kõige suurem külastajate arv staadionil oli kohtumises Chelsea FC vastu 1930. aastal. Pealtvaatajaid oli 68 386. See oli ajal, mil Inglismaa staadionidel olid veel lubatud seisukohad.

St James Pargis on 2011. aasta seisuga toimunud 10 rahvusvahelist maavõistlust. Esimene neist toimus 18. märtsil 1901, kus Suurbritannia meistrivõistlustel alistas Inglismaa jalgpallikoondis Walesi jalgpallikoondise 6:0. Staadionil peeti 1996. aasta EM-i 3 alagrupimängu, millest üheski Inglismaa ei osalenud, ja seda kasutatakse 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

Staadionil on korraldatud popmuusikakontserte. Seal on esinenud Rolling Stones, Bruce Springsteen, Queen, Bob Dylan, Bryan Adams ja Rod Stewart.
ARK-1 Rõss

**1RL239 ARK-1 Rõss** ('ilves') on Nõukogude Liidus valmistatud suurtükiväe radarisüsteem. On modifitseeritud versioonina (ARK-1M) kasutuses.

Radar on mõeldud vastase suurtükiväe positsioonide avastamiseks ja oma suurtükiväetule korrigeerimiseks.
Matti Yrjänä Joensuu

**Matti Yrjänä Joensuu** (31. oktoober 1948 Helsingi – 4. detsember 2011 Valkeakoski) oli soome politseinik ja kriminaalromaanikirjanik. Teda on nimetatud soome kõigi aegade parimaks kriminaalromaanikirjanikuks.

Tema teostes lahendab kuritegusid Helsingi kriminaalpolitsei mõrvarühma vanemuurija Timo Harjunpää. Harjunpää on meeldiv ja usaldusväärne mees, kes kohtleb kurjategijaid sama inimlikult kui oma peret, mis koosneb temast enesest, tema naisest Elisast ning kolmest tütrest (Valpuri, Pipsa ja Pauliina). Harjunpää on ilmselt kirjaniku *alter ego*, sest ka Joensuul enesel oli kolm tütart Anu, Taru ja Anni.

1969. aastal lõpetas ta kooli Helsingin uusi yhteiskoulu. 1973 lõpetas ta politseikooli. Seejärel töötas ta kuni pensionileminekuni 2006 politseiametnikuna.

Joensuu on kirjutanud 12 kriminaalromaani, neist esimesed 9 aastatel 1976–1986 ja hiljem suurte vahedega veel 3. Tema teosed on saanud nii tavalugejate kui ka kriitikute sooja vastuvõtu osaliseks.

Joensuu kujutas politseitööd asjatundlikult ja realistlikult. Kõigis romaanides on ta süüvinud kuriteo tagamaadesse ja ühiskonda. Harjunpää-sarjas on ta suutnud ühendada politseitöö kogemused inimeste siseelu kujutamisega.

Joensuu loomingut on tõlgitud ligi 20 keelde. Tema teoste põhjal on valminud filme, telesarju, näidendeid ja kuuldemänge.

## Looming
* "Väkivallan virkamies" (1976)
* "Possu ja paavin panttivangit" (1977) – ainus teos, kus ei esine Harjunpää.
* "Harjunpää ja pyromaani" (1978)
* "Harjunpää ja kapteeni Karhu" (1981)
* "Harjunpää ja ahdistelija" (1982)
* "Harjunpää ja politseiniku poeg" – *Harjunpää ja poliisin poika*, 1983; eesti keeles: Eesti Raamat 1986 sarjas "Mirabilia".
* "Harjunpää ja heimolaiset" (1984). 1985 võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias.
* "Harjunpää ja armastuse seadused" – *Harjunpää ja rakkauden lait*, 1985; eesti keeles: Kupar 1995 sarjas "Kupra kriminaalromaan".
* "Harjunpää ja kiusajad" – *Harjunpää ja kiusantekijät*, 1986; eesti keeles: Eesti Raamat 1998 sarjas "Mirabilia". 1987 võitis raamat Rootsi tõlkekirjanduspreemia Martin Becki auhinna.
* "Harjunpää ja armastuse nälg" – *Harjunpää ja rakkauden nälkä*, 1993; eesti keeles: Eesti Raamat 1995 sarjas "Mirabilia". 1994 võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias.
* "Harjunpää ja pahan pappi" (2003). 2004 võitis romaan Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias.
* "Harjunpää ja rautahuone" (2010)

## Viited

## Välislingid
* "Matti Yrjänä Joensuu 1948-2011 - kirjailija hyvän asialla" Suomen kuvalehti, 8. detsember 2011 (*soome keeles*)
* "Bloody Foreigner" Matti-Yrjänä Joensuu and his translator David Hackston in conversation with Bob Cornwell (*inglise keeles*)
* Matti Yrjänä Joensuu, kirjailija kirjaseuranta.fi (*soome keeles*)
White Hart Lane

**White Hart Lane** oli jalgpallistaadion Tottenhamis Põhja-Londonis. Staadion asus mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel samanimelisest raudteejaamast. Käigutee kauguses raudteejaamast piki White Hart Lane'i tänavat asub veel ka kergejõustiku ja ragbistaadion White Hart Lane Community Sports Centre. Staadionile lähim metroojaam oli Seven Sisters.

White Hart Lane kuulus klubile Tottenham Hotspur. Staadion mahutas 36 310 inimest. Staadionil oli 4 tribüüni, üks igas servas, ja tribüünid olid nimetatud ilmakaarte järgi. 

Staadion rajati tegevuse lõpetanud aiandi asemele. Staadion avati 4. septembril 1899 mänguga, kus Tottenham võitis 4:1 Notts Countyt.

White Hart Lane'il peeti ka Inglismaa jalgpallikoondise mänge. Näiteks 15. augustil 2001 alistas Inglismaa seal 2:0 Hollandi jalgpallikoondise.

Staadionil peeti ka poksimatše. Neist kõige tuntum peeti 21. septembril 1991, kui Michael Watson sai WBO tiitlimatši viimases, 12. raundis Chris Eubankiga poksides eluohtliku peavigastuse, mille tõttu ta oli 40 päeva koomas ja päris terveks ei saanudki.

1995/96 peeti väljakul ameerika jalgpalli klubi Londoni Monarchs kohtumisi, kuigi staadion polnud piisavalt suur ja klubi pidi liigalt NFL Europe saama eriloa nõutavast väiksemal väljakul mängimiseks.

Aastal 2019 kolis Tottenham uuele staadionile, mis ehitati peaaegu täpselt samasse kohta, kus varem oli asunud White Hart Lane.

## Rekordid
Tottenhami suurim võit White Hart Lane'il oli 1960, kui Inglismaa karikavõistlustel võideti Crewe Alexandra 13:2.

Klubi suurim kaotus staadionil oli 0:6. Tottenham Hotspur kaotas Lane'il selle seisuga kõrgliiga kohtumises Sunderlandile 19. detsembril 1914 ja Arsenalile 6. märtsil 1935.
Tempelhof-Schöneberg

**Tempelhof-Schöneberg** on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aasta haldusreformi käigus Tempelhofi ja Schönebergi rajooni liitmisel. Rajoonivalitsus tegutseb Schönebergi raekojas. 

## Linnaosad, asend ja elanikkond

Tempelhof-Schönebergi linnarajoon koosneb kuuest linnaosast:
* Schöneberg
* Friedenau
* Tempelhof
* Mariendorf
* Marienfelde
* Lichtenrade

Tempelhof-Schöneberg asub Berliini lõunaosas, piirnedes põhjas Mitte ja Friedrichshain-Kreuzbergi linnarajooniga, läänes Charlottenburg-Wilmersdorfi ja Steglitz-Zehlendorfiga ning idas Neuköllniga. 

Asustustiheduse poolest on linnaosad väga erinevad. Kogu rajooni elanikest enam kui kolmandik elab Schönebergi linnaosas. Rajooni kõige väiksem ja kogu linna üks väiksemaid linnaosi Friedenau on Berliini kõige suurema asustustihedusega linnaosa. 

Tempelhof-Schönebergi linnarajoonis elab ligi 10% Berliini elanikkonnast. Rajooni elanikest umbes 15% on välismaalased.

## Vaatamisväärsused

* Tempelhofi park (varem Berliini Tempelhofi lennujaam)
* Schönebergi raekoda
* Bayerisches Viertel

## Viited
Soome Rahvusteater

**Soome Rahvusteater** (soome keeles *Suomen Kansallisteatteri*) on teater Helsingis, Soome vanim soomekeelne kutseline teater.

Teater asub Helsingi kesklinnas Rautatientori kõrval aadressil Läntinen Teatterikuja 1.

Soome Rahvusteatrile pandi algus 1872. aastal Poris, 1875. aastast asub teater Helsingis. Algul ehk aastail 1872–1902 kandis teater nime **Suomalainen teatteri**.

Teatri praegune hoone valmis 1902. aastal Onni Tarjanne projekti järgi. 1939. aastast on teatri ees Aleksis Kivi mälestussammas (skulptor Wäinö Aaltonen).

Teatril on neli saali: suur saal (885 kohta), väike saal (avatud 1954, 309 kohta), Willensauna (avatud 1976, 152 kohta) ja Omapohja (avatud 1987, 78 kohta). Omapohjas ei ole kohad nummerdatud.

Teatris mänginud oluliste Soome näitlejate seas on Ida Aalberg, Arthur ja Selma Lundahl, Jalmari ja Joel Rinne, Uuno Laakso, Ella Eronen, Tarmo Manni, Tauno Palo, Pentti Siimes ja Esko Salminen.

## Teatrijuhid
*Kaarlo Bergbom 1872–1906 ja Emilie Bergbom 1872–1917
*Jalmari Hahl 1905–1907
*Adolf Lindfors 1907–1914
*Jalmari Lahdensuo 1914–1917
*Eino Kalima 1917–1950
*Arvi Kivimaa 1950–1974
*Kai Savola 1974–1991
*Maria-Liisa Nevala 1992–2010
*Mika Myllyaho 2010–

## Viited

## Välislingid
*Soome Rahvusteatri koduleht soome ja inglise keeles
Fred Vargas

**Fred Vargas** (kodanikunimega **Frédérique Audoin-Rouzeau**; sündinud 7. juunil 1957) on prantsuse naisajaloolane, -arheoloog ja -kirjanik. 

Ta on võitnud mitu Briti kriminaalkirjanduse auhinna rahvusvahelist preemiat (Duncan Lawrie International Dagger), Soome kriminaalkirjanduse auhinna tõlkekirjanduse preemia soome keelde tõlgitud teoste eest (2008) ja 2018 Astuuria printsessi kirjandusauhinna.

Tema kriminaalromaanide tuntumad tegelaskujud on politseinik Jean-Baptiste Adamsberg ja keskajaspetsialist Marc Vandoosler.

## Töö arheoloogina
Frédérique Audoin-Rouzeau on töötanud Prantsusmaa Riiklikus Teadusuuringute Keskuses (*Centre national de la recherche scientifique*) ja Pasteuri Instituudis (*Institut Pasteur*) eukarüootide arheoloogia alal. Tema uurimistöö keskendub mustale surmale ja muhkkatku levimisele kirpude kaudu.

## Looming
### Evangelistide triloogia
* "Elus või surnud" – *Debout les morts*, 1995; eesti keeles: Varrak 2008. Aastal 2006. aastal võitis raamat Briti kriminaalkirjanduse auhinna Duncan Lawrie International Dagger.
* "Natuke edasi, paremat kätt" – *Un peu plus loin sur la droite*, 1996; eesti keeles: Varrak 2010
* "Ei mingit asu" – *Sans feu ni lieu*, 1997; eesti keeles: Varrak 2011

### Komissar Adamsberg
**L'Homme aux cercles bleus* (1996). 2009. aastal võitis raamat Briti kriminaalkirjanduse auhinna Duncan Lawrie International Dagger.
**L'Homme à l'envers* (1999)
**Les quatre fleuves* (2000)
**Pars vite et reviens tard* (2001). 2004. aastal võitis romaan Saksa kriminaalkirjanduse auhinna.
**Sous les vents de Neptune* (2004). 2007. aastal võitis teos Briti kriminaalkirjanduse auhinna Duncan Lawrie International Dagger.
**Dans les bois éternels* (2006)
**Un lieu incertain* (2008)
**L'armée furieuse* (2011). 2013. aastal võitis teos Briti kriminaalkirjanduse auhinna CWA International Dagger.
**Temps glaciaires* (2015)
**Quand sort la recluse* (2017)

### Muud romaanid
**Les Jeux de l'amour et de la mort* (1986)
**Ceux qui vont mourir te saluent* (1994)

## Viited

## Välislingid

* Fred Vargas. Pol'Art Noir - Du polar en général au roman noir en particulier
* Jon Henley. True crime. The Guardian, 18. november 2004
* Fred Vargas: French crime writing at its best. The Independent, 4. veebruar 2007
Neeme Suur

**Neeme Suur** (sündinud 2. septembril 1968 Haapsalus) on Eesti poliitik ja kaitseliitlane, reservohvitser. Ta on olnud XII Riigikogu liige ja Lääne maavanem aastatel 2008–2011 ning 2015–2017.

Neeme Suur on lõpetanud Eesti Maaülikooli 2005 loodusvarade kaitse ja kasutamise erialal ning Tallinna Ülikooli 2023 aastal riigiteaduste erialal.

## Poliitiline tegevus

Ta on alates 1998. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.  Kuulub Sotsiaaldemokraatliku Erakonna volikogusse.

Ta nimetati 7. veebruaril 2008 Lääne maavanemaks 18. veebruarist 2008 kuni 17. veebruarini 2013. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai Hiiu, Lääne ja Saare maakonnas 1970 häält ning osutus valituks, mistõttu ta vabastati Lääne maavanema ametist alates 4. aprillist 2011 seoses Riigikogu liikmeks asumisega. Ta nimetati uuesti Lääne maavanemaks 11. septembrist 2015 kuni 10. septembrini 2020. Seoses maavalitsuste töö lõpetamisega vabastanuks Vabariigi Valitsus ta 31. detsembril 2017 maavanema ametist, kuid seoses 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel volikogu liikmeks valimise tõttu vabastas valitsus ta ametist juba volikogu liikmeks asumise päevast.

On olnud Risti vallavanem ja volikogu esimees ning Lääne-Nigula vallavolikogu esimees.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 488 häält ning ei osutunud valituks.

## Tegevus Kaitseliidus
Neeme Suur on Kaitseliidu Lääne maleva Risti malevkonna liige 1992. aastast. Ta on teeninud rühma- ja kompaniipealikuna ning malevapealiku abina, teda on valitud malevkonna ja maleva juhatuse liikmeks. Ta on lõpetanud Kaitseliidu Kooli kompaniiülemate kursuse.

20. juuli 2013 seisuga oli Suur Kaitseliidu Vanematekogu liige. Tema sõjaväeline auaste on kapten.

## Viited

## Välislingid

* Neeme Suure blogi
* Neeme Suur Lääne maavalitsuse lehel
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Neeme Suur
* Lehte Ilves. Risti volikogu juhib leitnant Neeme Suur. Lääne Elu, 1. märts 2005.
Bloomfield Road

**Bloomfield Road** on jalgpallistaadion Inglismaal Blackpoolis.

Bloomfield Road kuulub klubile Blackpool. Staadion mahutab 16 220 inimest.
Reebok Stadium

**Reebok Stadium** on jalgpallistaadion Inglismaal Boltonis.

Reebok Stadium kuulub klubile Bolton Wanderers. Staadion mahutab 28 723 inimest.
Craven Cottage

**Craven Cottage** on jalgpallistaadion Londonis.

Craven Cottage kuulub klubile Fulham. Staadion mahutab 25 700 inimest.
Lepanina (Häädemeeste)

**Lepanina** on neem Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas.

Neeme geograafilised koordinaadid on .

Neeme kõrval asub Lepanina hotell.
Lepanina

**Lepanina** on kahe neeme nimi Eestis.

***[[Lepanina (Häädemeeste)|Lepanina]]**, neem Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas
***[[Lepanina (Muhu)|Lepanina]]** ehk **Lepana**, neem Saare maakonnas Muhu vallas Pallasmaa külas
Thor (film)

**"Thor"** on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm superkangelasest Thorist. Linateos põhineb Marvel Comicsi samanimelisel koomiksil. "Thori" lavastas Kenneth Branagh ja peaosas on Chris Hemsworth.

## Näitlejad
* Chris Hemsworth – Thor
* Natalie Portman – Jane Foster
* Tom Hiddleston – Loki
* Anthony Hopkins – Odin
* Stellan Skarsgård – Erik Selvig
* Kat Dennings – Darcy Lewis
* Idris Elba – Heimdall
* Colm Feore – Laufey
* Ray Stevenson – Volstagg
* Tadanobu Asano – Hogun
* Joshua Dallas – Fandral
* Jaimie Alexander – Sif
* Rene Russo – Frigga

## Välislingid
* 
* Thor Movie Hub. Marvel Comics
* Viljar Voog. "Thor": Jumal väärib võimsamat filmi. Õhtulehe filmiblogi, 5. mai 2011
Aleksandr Rubel

**Aleksandr Rubel** (sündinud 25. detsembril 1980) on ukraina rahvusest Eesti sarimõrvar.

## Kuriteod
### Esimene mõrv
Rubel tappis 19. septembril 1997 oma korterist paar korrust kõrgemal elanud 45-aastase invaliidi Tõnu Põllu. Mõrvari sõnul tahtis ta verd näha ja teada saada, mis tunne on tappa. Lisaks on ta kirjeldanud seda kuritööd küüniliselt: "Nuusutasin kodus bensiini, võtsin öökapi alt liharaiumiskirve ja läksin. Tahtsin ükskõik keda tappa. Teadsin, et Tõnut on lihtne tappa."

### Teine mõrv
7. novembril 1997 peatus paar korrust Aleksandri korterist kõrgemal Aleksei Pavlov (33), kes heitis silma Aleksandri emale. Ühisel joomingul tekkinud tülis lõi Aleksandri isa Pavlovi noaga ja Rubel läks isale appi. Koos tapsid nad Pavlovi ja Aleksandr viskas laiba aknast välja.

### Kolmas mõrv
22.–24. jaanuaril 1998 ründas Rubel Stroomi rannas 50-aastast Jevgeni Šelesti. Rubel pussitas Jevgenit ja lõi teda kiviga. Jevgeni suri kohapeal.

### Neljas mõrv

Rubel tungis kallale 43-aastasele Vladimir Ivanovile, kellelt ta soovis raha röövida. Ivanov hakkas vastu ja Rubel tappis ta jõhkralt kirvega.

### Viies mõrv

9. veebruaril 1998 tungis Rubel kallale 56-aastasele Olga Voronkovale. Ta paiskas naise pikali, tekitades talle kõrri haava. Seejärel kägistas ta Olga surnuks.

### Kuues mõrv

31. mail 1998 tappis ta Paljassaare poolsaarel sõprade ees 15-aastase Alice Siivase. Alguses plaanis Rubel koos sõbraga neiu vägistada, aga lõpuks otsustas Rubel tüdruku tappa. Alice'it pussitati ja ta kõri lõigati läbi. Pärast seda maeti ta maha. Kohtus ütles Rubel seletuseks: "Nüüd on tast küll kahju, aga siis mitte. Siis kartsin, et ta jääb ellu ja räägib. Sellepärast lõikasingi tal kõri läbi. Sain sellest mõrvast kuuks ajaks moraalse rahulduse."

## Pärast mõrvu

7. juunil 1998 pidas politsei Rubeli Alice'i mõrvas kahtlustatavana kinni. Üks Rubeli sõpradest, kes oli mõrva pealt näinud, pöördus politseisse. Rubel võeti vahi alla ja ta tunnistas politseinike üllatuseks lisaks Alice'i mõrvale üles viis ülejäänud mõrva. Politsei ei olnud mõrvu omavahel seostanud ja sarimõrvari tegutsemine Koplis tuli neile täieliku üllatusena.

### Kohus
Prokurör Hinge Brand sai Rubelile nõuda vaid kaheksa-aastast vangistust, sest tapmiste ajal oli Aleksandr alaealine. Prokurör Brand ütles kohtus, et kui mõrvar oleks olnud täisealine, oleks ta tapjale eluaegset nõudnud.

Rubel ähvardas kohtus prokuröri tappa ja ütles, et soovis luua oma isikliku surnuaia. Lisaks põhjendas oma tegusid järgnevalt: "Oli elutüdimus. Nuusutasin bensiini ja äkki tekkis tahtmine keegi ära tappa. Tahtsin ükskõik keda tappa. Tahtsin proovida, mis see tapmine on. Tahtsin verd näha. Kui mul oli enne halb olla, siis pärast tapmist hakkas parem. Ma sain tapmisest hingelise rahulduse. Kui tapad ühe, teise, siis kisub tapma. Mulle meeldis tappa."

1999. aastal mõistis kohus Rubeli kaheksaks aastaks vangi. Aleksandr Rubel kandis oma karistuse ära ja ta vabastati 8. juunil 2006 Tartu vanglast.

## Viited

## Välislingid
*Kadri Paas, Kopli sarimõrvar pääseb vabadusse, Õhtuleht, 5. aprill 2006 
*Kas tapakirg on taltunud? SL Õhtuleht, 9. juuni 2006
Klorometüülalküüleetrid

**Klorometüülalküüleetrid** ehk **alkoksüklorometaanid** ehk **alküülklorometüüleetrid** ehk **α-kloroeetrid** on orgaanilised ühendid üldstruktuuriga ROCH2Cl. Klorometüülalküüleetrite märkimisväärne omadus on, et kloori aatom astub kergesti asendusreaktsioonidesse ja nii on need ühendid tuntud efektiivsete alküleerivate (täpsemini alkoksümetüleerivate) agentidena.

Orgaanilises sünteesis kasutatakse klorometüülalküüleetreid:
*alkoholide hüdroksüülrühma asemele alkoksümetüüli kaitsva rühma sisseviimiseks, et välistada selle rühma reaktsiooni astumine sünteesi käigus:

:

:
Siin aluse (base = näiteks N,N-diisopropüületüülamiin) kasutamine on vajalik; sünteesi lõppetapis metoksümetüülrühm (MOM) eemaldatakse, s.t OH-rühm taastatakse lahjendatud happe toimel
*fenoolide hüdroksüülrühma kaitsva rühma sisseviimiseks
*küllastamata ühendite (alkeenide, dieenide jm) alkoksümetüleerimiseks Lewise happe toimel. Näiteks alkoksüklorometaanide reaktsioon isopreeniga (katalüsaator ZnCl<sub>2</sub>) annab 80-85% 1,2- ja 1,4-liitumisprodukte:

:ROCH2Cl + CH2=CMe-CH=CH2 → ROCH2CH2CMe=CHCH2Cl + ROCH2CH2C(Me)ClCH=CH2

Klorometüülalküüleetrite tuntuim esindaja on klorometüülmetüüleeter CH3OCH2Cl (lühend CMME või MOMCl). 

Alljärgnevas tabelis on toodud klorometüülalküüleetrite olulisemad esindajad, nende struktuur ja keemistemperatuur. Mitmed seda tüüpi ühendid on kergesti saadavad ühinemisprotsessis ROH + HCHO + HCl → ROCH2Cl. 

## Vaata ka
*Klorometüülmetüüleeter
*Kaitserühm
*Telomerisatsioon
Enno Tamm

**Enno Tamm** (sündinud 26. mail 1960) on Eesti ajakirjanik ja poliitik, Eesti Keskerakonna liige. 

2012–2018 oli ta Tallinna Linnatranspordi AS juhatuse esimees.

## Hariduskäik
Tamm on lõpetanud Tallinna 1. keskkooli (hilisema Gustav Adolfi Gümnaasiumi). 1981–1985 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust, 1998–2000 Majandusõiguse ja Poliitika Instituudis. 2001. aastal alustas ta õpinguid Õigusinstituudis.

## Ametikohad
Varem on Tamm olnud Eesti Päevalehe osakonnajuhataja, majandusministri abi, Eesti Televisiooni saatejuht, ajakirja Elu Pilt tegevtoimetaja, riigikogu konsultant ning AS-i Järve Bussipark peadirektor. 1997–2000 oli Tamm Pirita linnaosa vanema asetäitja ning halduskogu liige. 2001. aastal nimetati ta Põhja-Tallinna linnaosa vanemaks Tõnu Heidovi asemel, selles ametis püsis ta 2004. aastani. Uuesti sai Tammest Põhja-Tallinna linnaosa vanem 7. mail 2007, mil vahepeal linnaosa vanemaks olnud Vilja Savisaar siirdus Riigikokku. Linnaosavanemana kuulus Tammele osalus linnavolikogu liikme Oksana Laasi juhitavas GO Reklaamigrupi OÜs, mil asutamisaastal 2005 majandustegevust siiski polnud..

### Tallinna ühistransport
29. jaanuaril 2010 valis Tallinna Autobussikoondise nõukogu Tamme ettevõtte juhatuse liikmeks Mati Mägi asemel, hiljem sai temast juhatuse esimees.. Tallinna bussi-, trammi- ja trolliliiklust korraldava ettevõtte Tallinna Linnatranspordi AS moodustamisel 19. juulil 2012 nimetati ta uue ettevõtte juhatuse esimeheks.

## Poliitiline aktiivsus
Enno Tamm on kandideerinud Riigikogu valimistel kolm korda: 1995., 1999. ja 2007. aastal, kus sai vastavalt 41, 74 ja 210 häält. Samuti on ta kandideerinud kuus korda kohalike omavalitsuste valimistel Tallinna linnas: 1996 (43 häält), 1999 (90 häält), 2002 (69 häält), 2005 (250 häält), 2009 (451 häält, osutus esmakordselt valituks), 2025 (120 häält)..

## Isiklikku
Enno Tammel on kolm poega ja üks tütar.

## Viited

## Välislingid
* Urmas Seaver, Enno Tammest saab Põhja-Tallinna vanem, Postimees, 26. aprill 2007 
* Enno Tamme blog
Tallinna linnavolinike loend (1934)

**Tallinna linnavolikogu** 14. ja 15. jaanuaril 1934 toimunud Tallinna linnavolikogu valimistel said sotsialistide kaks nimekirja kokku 10 kohta, kristlased 2 kohta, linnarentnikud 1 koha, majaomanikud 8 kohta, keskrühm 7 kohta, juudid 1 koha, sakslased 5 kohta, töötud ja töölised 2 kohta, üürnikud 4 kohta, venelased 1 koha ja vabadussõjalased 45 kohta. Artur Sirk valiti valgete ruudukestega, saades kokku 897½ häält. 

Ametlikel andmetel kuulusid Tallinna linnavolikogusse pärast vapside väljaarvamist:

## [[Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei|Eesti sotsialistliku tööliste partei]] linnavolikogu kandidaadid

* August Rei
* Leopold Johanson
* Alma Ostra-Oinas
* Karl Ast
* Karl Virma
* Jaan Piiskar
* August Gustavson
* Aleksander Jõeäär
* Nigol Andresen

## Kristlased ja koguduste tegelased

* Roderich Bidder
* Leopold Raudkepp

## Linnarentnikkude ja maaharijate, alevi majaomanikkude, väikekaupmeeste ja vabakutseliste valimisliit

* Ernst Hansar

## Majaomanike, majandusliste ja teiste kodanliste ringkondade liit

* Jaan Masing
* Johannes Mürk
* Edgar Pau
* Johann Õunapuu
* Rudolf Kuuskmaa
* Hans Kõrgesaar
* Mikk Aamisepp
* Julius Anton

## Rahvuslik keskrühm ja väljastpoolt ühinenud majandus- ja kultuurtegelaste, vabakutseliste ning palgateenijate valimisliit

* Anton Uesson
* Jakob Vestholm
* Tõnis Kalbus
* Rudolf Moormann
* Theodor Tallmeister
* Tiido Kraus
* Rudolph Paabo

## Tallinna juutkond

* Boris Mirvitz

## Tallinna saksa valimisliit

* Leo Vilcken
* Siegfried Bremen
* Franz de Vries
* Leontine Hippius
* Karl Steinberg

## Tallinna tööliste ja töötute ühine valijateühendus

* Rudolf Tamm
* Priidik Kroos

## Tallinna üürnikkude seltsi "Üürnik", tööliste ja kõigi kehvikute ühine valijateühendus

* Aleksander Maikalo
* Aleksander Kaera
* August Sprenk
* Jaan Johanson

## Vene rahvusline liit Eestis

* Aleksei Egorov
* Aleksei Gorbačev

## Viited
Turu Linnateater

**Turu Linnateater** (soome keeles *Turun kaupunginteatteri*) on teater Soomes Turus.

Teatri ajalugu sai alguse 1946. aastal.

Teater asub aadressil Itäinen Rantakatu 14.

## Välislingid
*Turu Linnateatri koduleht
Turu Rootsi Teater

**Turu Rootsi Teater** (rootsi keeles *Åbo Svenska Teater*, soome keeles *Turun Ruotsalainen Teatteri*) on rootsikeelne teater Soomes Turu linnas.

Teater loodi 1839. aastal. See on Soome vanim teater.

Teater asub aadressil Eerikinkatu 13.

## Välislingid
*Turu Rootsi Teatri koduleht rootsi, soome ja inglise keeles
Rivertoni auhind

**Rivertoni auhind** (norra keeles *Rivertonprisen*) on kirjandusauhind, mida annab välja Norra kriminaalromaanikirjanikke ühendav organisatsioon Rivertonklubben koos Norra raamatukaupmeeste ja Norra raamatuklubide liikmetega. 

1972. aastal asutatud auhind on nimetatud kirjanik Sven Elvestadi (1884–1934) kirjanikunime Stein Riverton järgi. Auhinna saajad määrab kirjanikest, ajakirjanikest, kirjastajatest ja kirjandusteadlastest koosnev žürii. Rivertoni auhinnana esemeline osa on kullatud revolver nagaan, sellest ka auhinna rahvapärane nimi Golden Gun.

## Auhinnakategooriad
* Rivertoni auhind – parim norrakeelne kriminaalromaan (*Prisvinnere Rivertonprisen*, 1972)
* Rivertoni klubi auliikme eriauhind (*Rivertonklubbens ærespris*, 1973)
* Rivertoni klubi rahvusvaheline eriauhind (*Rivertonklubbens internasjonale ærespris*, 1991)

## Auhinna laureaadid

### Rivertoni klubi rahvusvaheline eriauhind

## Välislingid
* Rivertonklubben – forening for kriminallitteratur.
* Scandinavian crime fiction awards. Scandinavian crime fiction, Scandinavianbooks.
Palle Rosenkrantzi auhind

**Palle Rosenkrantzi auhind** on (taani keeles *Palle Rosenkrantz Prisen*) Palle Rosenkrantzi nimeline kirjandusauhind, mida annab välja Taani kriminaalromaanikirjanikke ühendav organisatsioon Det danske Kriminalakademi. 

## Auhinna laureaadid

## Välislingid
* Palle Rosenkrantz Prisen. Det danske Kriminalakademi
* Scandinavian crime fiction awards. Scandinavian crime fiction, Scandinavianbooks.
Femme Fatale

**"Femme Fatale"** on Ameerika poplaulja Britney Spearsi seitsmes stuudioalbum, mille andis välja plaadifirma Jive Records 25. märtsil 2011. Album lindistati aastatel 2009–2011 ning selle pealkiri avalikustati 2. veebruar 2011. Plaadi esimene singel ilmus 11. jaanuaril 2011.

## Laulude nimekiri

;Boonuslood

## Väljaandmise ajalugu
Eric Enno Tamm

**Eric Enno Tamm** (sündinud Kanadas Briti Columbia provintsis Tofinos) on eesti päritolu Kanada ajakirjanik, keskkonnaaktivist ja analüütik.

Tema isa oli Eesti pagulane Kanadas, kes kirjeldas pojale sageli Nõukogude vägede sissetungi Eestisse teises maailmasõjas. 15-aastaselt sai Tammest kohaliku ajalehe karikaturist. Ta sai magistrikraadi ajakirjanduse alal Lõuna-California Ülikoolis Los Angeleses ning teise magistrikraadi Euroopa-uuringuis Lundi ülikoolis Rootsis. Pärast ülikooli jäi Tamm kolmeks aastaks Rootsi, töötades Põhjamaade toimetajana ajakirjas Wallpaper. Seal käsitles ta oma artiklites Põhjamaade arhitektuuri, disaini ja innovatsiooni sümbioosi.

Tamm on töötanud Coastal Community Networki tegevdirektorina Briti Columbias, Ecotrust Canada kommunikatsioonidirektori ja Euroopa-korrespondendina. Tema kirjutisi on avaldanud Wallpaper, The Globe and Mail, Los Angeles Times Magazine, Canadian Geographic, San Francisco Chronicle, Toronto Star jt väljaanded.

## Raamatud

Tamm on kirjutanud kaks raamatut. Tema esikteos "Beyond The Outer Shores: The Untold Story of Ed Ricketts, the Pioneering Ecologist Who Inspired John Steinbeck and Joseph Campbell" ("Kaugete randade taga: Jutustamata lugu Ed Rickettsist, ökoloogiapioneerist, kes inspireeris John Steinbecki ja Joseph Campbelli") märgiti ära Kiriyama auhinna konkursil 2005. aastal. 

Tamme teine raamat "The Horse That Leaps Through Clouds: A Tale of Espionage, the Silk Road and the Rise of Modern China" ("Hobune, kes hüppab läbi pilvede: lugu spionaažist, Siiditeest ja tänapäeva Hiina tõusust" ilmus 2010. aasta sügisel. Selles kirjeldab ta hilisema Soome presidendi, parun Carl Gustaf Mannerheimi reisi Peterburist Hiinasse ja Tiibetisse tsaar Nikolai II käsul, kogumaks andmeid Qingi dünastia lõpu aegse Hiina keisririigi kohta, kuid samuti ka enda katset korrata Mannerheimi teekonda 2006. aastal. Tammele keelduti korduvalt viisat andmast, kuna ta oli Vancouveris intervjueerinud Falun Gongi liikmeid. Kui Mannerheim väitis end olevat etnograafi, siis Tamm kasutas lõpuks oma Kanada passi asemel Eesti passi ning rändas 17 000 kilomeetrit Pekingini. Raamatus tõmbab Tamm paralleele Mannerheimi-aegse ja praeguse Hiina vahel. Raamat ilmus Kanadas 2010, USA-s ja Soomes 2011. Pealkiri tuleneb Mannerheimi Hiina-pseudonüümist Ma Dahan, mis tähendab küll "pigem kohale jõudvat ja vaprat hobust", pilved on autori lisandus.

## Isiklikku

Eric Enno Tamm elab Kanadas Ottawa linnas. Enda eesti keele oskuse suhtes on ta ise kriitiline.

## Viited

## Välislingid
* Eric Enno Tamme koduleht
* Tamme teise raamatu koduleht
* Marje Aksli "Tsaari-Venemaa spioon sajanditagusel Siiditeel tuletab meelde ajaloo tähtsust" EPL, 3. detsember 2010
Must luik

**Must luik** võib tähendada järgmist:
***[[Mustluik]]** on Austraalias elav lind.
*"**[[Must luik (film 1942)|Must luik]]**" on 1942 USA-s valminud film.
*"**[[Must luik (film 2010)|Must luik]]**" on 2010 USA-s valminud film.

Mustaks Luigeks nimetati **[[Kohvik Kadriorg|kohvikut Kadriorg]]**.
Bleach (anime)

**"Bleach"** (ブリーチ Burīchi) on anime Tite Kubo samanimelise manga põhjal.

Lugu räägib sellest, kuidas teismeline poiss Ichigo Kurosaki, kellel on võime näha surnute hingesid ja kummitusi, muutub surmajumalaks (Shinigami).

Sarja näitas Jaapanis TV Tokyo. Esimene jagu oli eetris 6. oktoobril 2004. Toodeti kokku 366 jagu, millest viimane oli eetris 27. märtsil 2012.

Vahepeal pausil olnud seriaali tootmine algas taas aastal 2025. Kavas on jõuda jaoni 406.

## Sisu
Bleachi maailmas eksisteerib maapealsele elule lisaks ka Soul Society nimeline koht, kus elavad surmajumalad. Surmajumalate ülesanne on likvideerida maapealseid koletisi, keda nimetatakse Hollowiteks. Anime esimeses osas on surmajumal Rukia Karakura linnas, peategelase Ichigo kodulinnas. Ta kannab Ichigole üle osa oma jumalikest võimetest ja nõnda saab Ichigost samuti surmajumal.
Ameerika-Mehhiko sõda

**Ameerika-Mehhiko sõda** oli sõjaline konflikt Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide vahel aastail 1846–1848. See järgnes Texase annekteerimisele USA poolt 1845. aastal.

Lisaks Mehhiko ranniku blokaadile merel tungisid Ameerika väed Mehhikosse, vallutades New Mexico, California ning osa praegusest Põhja-Mehhikost. Teine Ameerika armee vallutas Mehhiko pealinna México, sundides Mehhiko nõustuma oma põhjaalade (pool oma territooriumist) müügiga USA-le.

Ühendriikide laienemine Vaikse ookeani rannikule oli Demokraatliku Partei juhi, president James K. Polki eesmärk. Samas ei toetanud USA-s enda elanikud sõda sugugi üksmeelselt, Viigide Partei ja orjandusvastased olid sellele tõsiselt vastu. Samuti kritiseeriti ameeriklaste ränki kaotusi ja kõrgeid sõjakulutusi. Sõja kõige ulatuslikuma tagajärjena oli Mehhiko sunnitud loobuma Californiast, New Mexicost, Arizonast, Nevadast, Utah'st, lõviosa Coloradost ja Wyomingist, mille eest USA maksis Mehhikole 18 miljonit dollarit. Vahepeal leiti Californiast kulda, mis tekitas rahvusvahelise mõjuga California kullapalaviku. Sõja poliitilise järelmõjuna tõusis USA-s ühiskondliku debati fookusse orjandus, mille teemaliste vaidluste ägenemine ähvardas kodusõjaga; 1850. aasta kompromiss pakkus vaid lühikest hingetõmbeaega.

USA-s nimetatakse sõda vahel Mehhiko sõjaks (*Mexican War*) või USA-Mehhiko sõjaks (*U.S.–Mexican War*). Mehhikos kasutatakse selle kohta termineid *(primera) intervención estadounidense en México* (Ameerika Ühendriikide (esimene) sissetung Mehhikosse), *invasión estadounidense de México* (Ameerika Ühendriikide kallaletung Mehhikole) ja *guerra del 47* ("'47. aasta sõda").

## Vaata ka
*Sõdade loend
Aeg on siin

**"Aeg on siin"** on eesti dokumentaalfilm nelja lapse esimesest kooliaastast, mille tootis OÜ Kopli Kinokompanii.

## Välislingid
* Aeg on siin. Forum Cinemas Estonia Site
* Aeg on siin. Blogi Pisut filmijuttu
* Jurtšenko uus dokﬁlm võiks olla "Kevade 2009". Eesti Päevaleht, 11. märts 2010
Kartaun

**Kartaun** (saksa keeles *Kartaune*) oli 16.–17. sajandil kasutatud suurekaliibriline eestlaetav suurtükk.

Vastavalt kaliibrile jagunesid need topeltkartaunideks, kartaunideks ja poolkartaunideks.
Ristlõige (tehnika)

**Ristlõige** on kujutis, mis saadakse detaili mõttelisel läbilõikamisel tasandiga.

## Vaata ka
* Ristlõige
Must teemant

**"Must teemant"** on Eesti draamafilm, mis valmis 1923. aastal. Filmi lavastasid Fjodor Ljubovski ja Jakob Sildnik.
Film pole säilinud. Filmi kestus oli umbes tund.

Tartus filmitud viieosalise tummfilmi tegijad tituleerisid filmi ambitsioonikalt "esimeseks eesti kunstdraamaks". Teos, mis aga jäljendas väidetavalt tuntud vene "Kuldseeria" draamasid, pole säilinud ja selle sisust pole lähemalt midagi teada.

## Välislingid
* "Must teemant" Eesti filmi andmebaasis
Klorometüülmetüüleeter

**Klorometüülmetüüleeter** ehk **metoksüklorometaan** ehk **metoksümetüülkloriid** on orgaaniline ühend keemilise valemiga CH3OCH2Cl. Lühenditena kasutatakse CMME või MOM-Cl. 

Klorometüülmetüüleeter on terava lõhnaga kantserogeenne vedelik tihedusega 1,06 g/ml ja keemistemperatuuriga 55–57°C. Kasutatakse seda keemiatööstuses mitmetel eesmärkidel. 

Klorometüülmetüüleetri  märkimisväärne omadus on, et kloori aatom astub kergesti asendusreaktsioonidesse ja nii on see orgaanilises sünteesis tuntud efektiivse alküleeriva (täpsemini metoksümetüleeriva) agendina. Näiteks:

*hüdroksüülrühma derivatiseerimine **metoksümetüülrühma** (MOM kaitserühma) sisseviimisega aluse (base = näiteks N,N-diisopropüületüülamiin) toimel, välistab derivatiseeritud rühma reaktsiooni astumise sünteesi käigus, ja lõpuks taastatakse OH-rühm lahjendatud happe toimel **MOM-eetrile**: 

:

:

*küllastamata ühendite (alkeenide, dieenide jm) metoksümetüleerimine Lewise happe toimel (enamasti katalüsaator ZnCl2), kusjuures saadakse liitumisprodukt hea saagisega:

:CH3OCH2Cl  +  CH2=CH-R → CH3OCH2- CH2-CHCl-R

Klorometüülmetüüleeter on kergesti saadav ühinemisprotsessis CH<sub>3</sub>OH + HCHO + HCl → CH3OCH2Cl.

## Vaata ka
*Klorometüülalküüleetrid
*Eetrid
*Kaitserühm
*Telomerisatsioon
Pushing Ice

"**'Pushing Ice**'" on walesi päritolu Briti kirjaniku Alastair Reynoldsi ulmeromaan (2005), mille tegevus kajastab kosmoselaeva Rockhopper meeskonna tegemisi, uurides Saturni kuu Januse oma orbiidilt lahkumise põhjust.

## Sisu

Saturni kaaslase Januse ootamatu lahkumise järel oma orbiidilt saadetakse kosmoselaev Rockhopper kuud uurima.

Teel Janusele selgub, et tagasiteeks Maale ei pruugi jätkuda kütust, mis põhjustab lahkheli kahe sõbranna, laeva kapteni Bella Lindi ja tehniku Svetlana Barseghiana vahel. Lahkheli viib võimu ülevõtmiseni Svetlana poolt.

Januse juures selgub, et tegemist on maavälise objektiga, mis on teel Neitsi tähtkujus asuva Spiika tähe suunas. Kaaslasele maandumise järel pannakse endine kapten Bella Lind elama teistest eraldi kuni ennast Fountainheadiks nimetavate tulnukate saabumiseni.

Tulnukate käest selgub, et Janus asub erinevatest kambritest koosnevas megastruktuuris. Janusesse kätketud energiast on huvitatud ka tulnukad Musk Dogs. Eirates Fountainheadi antud hoiatust, sõlmib Svetlana Musk Dogsiga lepingu, mille tulemusena viimased õhivad endise Saturni kaaslase eesmärgiga struktuurist välja pääseda.

Kasutades tekkinud avaust, lahkub osa inimestest Fountainheadilt saadud kosmoselaevaga megastruktuurist.
Weeze lennujaam

**Weeze lennujaam** (IATA: **NRN**, ICAO: **EDLV**, saksa keeles Airport Weeze) on Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kleve kreisi Weeze valla lääneosas Hollandi piiri lähedal, 6 km Weezest ja 89 km Düsseldorfist asuv lennujaam, mida tuntakse ka kui Düsseldorf (Weeze) nime all.

2010. aastast lendab liinil Tallinn–Weeze Ryanair.        

## Reisijate arv

## Viited

## Välislingid
*Lennujaama koduleht
Karvane maarjalepp

**Karvane maarjalepp** (*Agrimonia pilosa*) on roosõieliste sugukonda maarjalepa perekonda kuuluv rohttaim. 

Karvane maarjalepp on mitmeaastane rohttaim. Taim sarnaneb hariliku maarjalepaga. 

Tal on püstine kuni meetrikõrgune vars, mille tipus on väikestest kollastest õitest koosnev õisik. 

## Levila
Karvane maarjalepp on levinud Euroopa idaosast Ida-Aasiani, sealhulgas Eesti kesk- ja lõunaosas.

## Kasvukohad
Taim eelistab parasniisket mitte lauspäikeselist kasvukohta.

## Raviomadused
Maarjalepal on vere hüübimist soodustav ja antibakteriaalne toime. Kasutatakse taime maapealset osa.

## Keemiline koostis
Maarjalepa lehtedes ja õites leidub polüsahhariide, glükoosi, fruktoosi, sahharoosi, orgaanilisi- ja rasvhappeid (sidrunhapet, õunhapet, oblikhapet, kiinahapet), steroide, lämmastikku sisaldavaid ühendeid, fenoolhappeid, parkaineid, katehiine ja flavonoide.

## Viited


## Välislingid
* 

http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel86_71.html Karvane maarjalepp
Viljandi Pauluse kirik

**Viljandi Pauluse kirik** on pühakoda Viljandis aadressil Kiriku tänav 3. Kirikus tegutseb EELK Viljandi Pauluse kogudus. 

Kirik on "Teeliste kirikute" nimekirjas.

Kirik otsustati ehitada pärast seda, kui kogudus jagati 1860. aastal linna- ja maakoguduseks ning Viljandi Jaani kirik jäi linnakogudusele. Punastest tellisest ja maakivist ehitatud uusgooti stiilis hoone projekteeris arhitekt Matthias von Holst. Kirik pühitseti 30. oktoobril 1866.

Kiriku interjöör on avar ning kolmest küljest ümbritsetud rõduga. Altarimaali "Kristus ristil" (1866) autor on Carl Andrea. Kirikusaali valgustab teiste seas erakordselt suur kroonlühter, mille kogudus hankis Nürnbergist. Seal asub kauni prospektiga Eesti suurim täismehaanilise traktuuriga orel, mille on valmistanud Guido Knauff. Kirikusaali lõunapoolsel seinal on vaimulikku ja riigimeest Jaan Lattikut kujutav bareljeef ning teisel korrusel asub tema muuseumituba. Kirikusaalis on parvlaeval Estonia hukkunute mälestuskivi (Peeter Leinbock, 1994).

## Viited

## Välislingid
*
*EELK Viljandi Pauluse Koguduse koduleht
*Viljandi Pauluse kiriku lugu raamatus. Eesti Kirik, 3. jaanuar 2018
*Kiriku nelitis sai korda, kontserdihooaeg võib alata. Sakala, 6. detsember 2019
Hobumadar

**Hobumadar** (*Galium verum*) on madaraliste sugukonda madara perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Rahvapäraseid nimetusi: **kollased maitsed**, **kõhurohi**, **liikmerohi**, **neitsipunad**.

## Kirjeldus
Ülejäänud Eestis esinevatest madara liikidest on hobumadar kergesti eristatav õite kollase värvuse järgi. Vars on 30–60&nbsp;cm pikk, püstine, ümar, harunemata. Lehed kitsad, lineaalsed, tugevalt sissepoole rullunud servaga, peavarrel enamasti 8–12 kaupa. Õied kollased, tugeva magusa lõhnaga, koondunud suurtesse harunenud ebasarikatesse. 
Õitseb juunist septembrini .

## Kasvukoht
Kasvab kuivadel liivastel ja lubjarikastel rohumaadel, sageli koos mägiristiku ja angerpistiga. 
Levinud Eestis paiguti, kuid Lääne- ja Põhja-Eestis on tavaline.

## Kasutamine
Hobumadara juurtest saadakse tumepunast (Läti lipu värvi) värvainet lõnga või kangaste värvimiseks. Kuna hobumadara õied on hästi intensiivselt kollased, siis on nad võetud kasutusele ka riide värvimisel: nad annavad puhta kollase värvuse.

Hobumadar on ka ravimtaim. Tema head omadused tulenevad eelkõige tugevast põletikuvastasest toimest. Hobumadara tee aitab reuma, maksa- ja neerupõletike ning verehaiguste korral. Madaramahlast valmistatavat salvi kasutatakse haavandite ja ekseemi raviks.

Hobumadar on ka hinnatud meetaim.

## Viited

## Välislingid
*
Kare seanupp

**Kare seanupp** (*Leontodon hispidus*) on korvõieliste sugukonna seanupu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Kare seanupp on kuni 40 cm kõrge. Ta meenutab veidi võilille – lehed tihedas lehekodarikus, süstjad, kuni 20 cm pikad, ebaregulaarselt sopilishambulised. Erinevalt võilillest on kogu taim kaetud karvadega. Varsi on tavaliselt mitu. Need on püstised, ilma lehtedeta, hargnenud. Enne õitsemist on pung längus, õitsemise ajal kollane õiekorv püstine, läbimõõt on kuni 3 cm. Pärast õitsemist valmivad pappused on hallikasvalgete lendkarvakestega, mis meenutavad võilille tupse ning mille abil taim paljuneb. Määramistunnuseks on ka seemnete lendkarvakeste pikkus: välimised on sisemistest 2–4 korda lühemad. Õitseb jaanipäevast hilissügiseni.

Kare seanupp kasvab mõõdukalt niisketel niitudel. Ta on Eestis suhteliselt laialt levinud.

## Välislingid
* 

*Kare seanupp
Kuldtulikas

**Kuldtulikas** (*Ranunculus auricomus*) on tulikaliste sugukonda tulika perekonda kuuluv rohttaim. 

Kuldtulika kuni 50 cm kõrgune, püstine, harunenud vars on õõnes. 

Varrelehed on lineaalsed, sõrmjagused ja terveservalised, alumised lehed (3–5) pika leherootsuga. Lehe kuju on liigile iseloomulikult ümar, sõrmjalt lõhestunud või neerjas. Kuldkollased õied kuni 1 cm läbimõõduga varte tipus. Viljaks on pähklite koguvili, kus iga pähklike on kõvera nokakesega, mis aitab taimel levida. 

Kasvab niisketel ja märgadel, harvem mõõdukalt niisketel rohumaadel. 
Tulikad on mürgised taimed, kuid heinas pole nad koduloomadele kahjulikud. 

## Välislingid
* 
* Kuldtulikas
Madal mustjuur

**Madal mustjuur** (*Scorzonera humilis*) on rohttaimeliik korvõieliste sugukonna mustjuure perekonnas.

Ta on väike, kuni 40 cm kõrge taim piimmahlaga ja tugeva musta juurega. 

Püstine vars, hargnemata, pehmevillane, peaaegu lehitu või mõne varrelehega. Juurmised lehed mõlemast otsast ahenenud, elliptilised (süstjad terava otsaga), kuni 20 cm pikad, lühikese varrega ja kumerate roodudega. Kollased korvõisikud enamasti üksikult, 2–3 cm läbimõõduga. Seemnised pruunid. Pärast õitsemist valmivad pappused hallikasvalgete lendkarvakestega, mis meenutavad võilille tupse ning mille abil taim paljuneb. 

Kasvab niisketel, mõnikord üleujutatud niitudel, enamasti rabas, kuid võib leida ka lubjarikastel elupaikadel. Eestis tavaline. Õitseb mais, juunis. Aedades kasvatatakse hea köögiviljataimena mustjuure perekonna liiki aed-mustjuurt. 

## Välislingid
* 

* Madal mustjuur – herba.folklore.ee
* Madal mustjuur – cybernature
Mustjuur

**Mustjuur** (*Scorzonera*) on taimede perekond korvõieliste sugukonnas.

## Liike
**Scorzonera humilis* – madal mustjuur
**Scorzonera hispanica* – aed-mustjuur
**Scorzonera tau-saghyz* – tausagõss
Verev kurereha

**Verev kurereha** (*Geranium sanguineum*) on kuni 50 cm kõrgune kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taim, mis on kaetud pikkade harali karvadega. 

Vars püstine või lamav, hargneb ja moodustab koheva puhma. Lehed on sügavalt lõhestunud, 5–7-harulised, haru omakorda lõhestunud. Just kitsaste lehtede hargnevus on peamine erinevus sarnasest mets-kurerehast. 

Õite varred on enne ja pärast õitsemist longus, vaid õitsemise ajal püstised. Õied on kuni 2 cm läbimõõduga, verevad. Vars ja lehed värvuvad sügisel tihti veripunaseks. Verev kurereha kasvab kuivadel lubjarikastel niitudel ja metsaservadel, hõredas männimetsas. Õitseb juulis-augustis. Kasutatakse ravimtaimena. 

Eestis levinud peamiselt mandriosas ja Saaremaal. Taime rahvapärased nimetused on näiteks kure nokk ja verev geraanium. Laialt levinud paljudes riikides. Ta on pärit Lääne-Euroopa laialehistest metsadest juba 16. sajandist. Kultuuristatud alates 1597. aastast. Viimasel ajal on aretatud ligi kümme selle kurereha sorti.

## Viited

## Välislingid
* 

*Verev kurereha – Herba.folklore.ee
*Verev kurereha – seemnemaailm.ee
*Verev kurereha – aiaklubi.ee
*Verev kurereha – Juhani puukool
*Verev kurereha – Loodusmuuseum
Aed-mustjuur

**Aed-mustjuur** (*Scorzonera hispanica*) on korvõieliste sugukonna mustjuure perekonda kuuluv rohttaim.

Aed-mustjuurt kasvatatakse köögiviljakultuurina.

Juurvili (vähesel määral ka taime lehed) sisaldab suhkruid (umbes 20%), C-, B<sub>1</sub>-, B<sub>2</sub>-vitamiini, kaaliumsoolasid, mangaani, rauda, vaske, tsinki, fosforit ja kaltsiumi. Aed-mustjuure peamiseks väärtuseks on suur inuliini sisaldus juurikas (umbes 10%) ning asparagiini ja levuliini sisaldus. Lisaks sisaldab mustjuure juurikas kuni 2% pektiinaineid. 

Aed-mustjuur on hea meetaim.

## Välislingid
* 

*Seemnemaailm – mustjuur

*Aive Luigela. Mustjuur on delikatess. Terviseleht
Lümanda Issanda Muutmise kirik

**Lümanda Issanda Muutmise kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Lümanda külas.

## Ajaloost
Saaremaal Kihelkonna luterlikus kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 304 inimest. Teiste Saaremaal õigeusku siirdunutega võrreldes oli see arv väikseim. Lümanda (algul Kihelkonna) õigeusu kogudus asutati 1847. aastal, hiljem eraldusid Tiirimetsa-Anseküla (1847), Mustjala (1848), Torgu (1849) ja Mõnnuste-Kärla (1851).

## Arhitektuurist
Lümanda õigeusu kirik on paekiviseintega kella- ja haritorniga pikliku kujuga hoone. Kiriku kaks torni tähistavad õigeusu traditsioonis Kristuse kahte loomust - jumalikku ja inimlikku. Pühakoda valmis 1867. aastal ja selle pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin) Issanda Muutmise auks sama aasta 6. augustil. Tänapäeval kasutab pühakoda Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku Lümanda Issanda Muutmise kogudus.

## Kirjandus
* Jaanus Plaat. Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil. Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140
* "Koguteos Saaremaa II köide", TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007, lk 924-926
* Martin Toon. " EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn, 1997; lk 4-5; lk 69
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia, Tallinn, 2011; lk 428-433

## Fotogalerii

Pilt:IMG Lymanda kirik.JPG|EAÕK Lümanda Issanda Muutmise kirik
Pilt:IMG Lymanda kiriku torn.JPG|Lümanda kiriku torn
Pilt:Lümanda_kiriku_sisevaade.jpg|Lümanda Issanda Muutmise kiriku sisevaade 2012 suvel


## Välislingid
*
*Lümanda Issandamuutmisei kogudus 160- ja kirik 140-aastane, Meie Maa, 2. august 2007
Kassikäpp (perekond)

**Kassikäpp** (*Antennaria*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede ja kääbuspõõsaste perekond. 

Kassikäpa perekonnas on umbes 45 liiki. Kuid kassikäppade paljunemisel on apomiksisel väga tähtis roll ja sellepärast erinevad teadlaste vaated sellele, kui palju liike ses perekonnas on.

Looduslikult kasvavad nad Euraasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes, üks liik ka Tšiili parasvöötmes.

Kassikäpad kasvavad 1–5 dm kõrgeks. Nende lehed võivad välja kasvada maapinnalt lehekodarikust, aga võivad ka varrelt kasvada. Varrel paiknevad lehed vahelduvalt. Lehed on pealt kas karvased või karvutud, altpoolt kindlasti karvased. Mõnel liigil on lehed rootsuga, mõnel ilma.

Kassikäppade õite läbimõõt on 8–20 mm. Õisikuid on mitmesuguseid: mõnel liigil paiknevad õied üksikutena, kuid esinevad ka kobarad, pöörised ja ebasarikad. Õisikus võib olla isegi 20–100 õit.

Eestikeelse nime on kassikäpp saanud ainsa Eestis pärismaise liigi hariliku kassikäpa õisiku järgi, kus mitu roosakat õit on tihedalt koos, meenutades kassi käppa varvastega. Perekonna teaduslik nimi on tulnud selle perekonna mõne teise liigi õite järgi, milles tolmukad meenutavad putukate tundlaid.

Mitut kassikäppa kasvatatakse ilutaimena, näiteks kiviktaimlas. Kassikäpad säilivad ka kuivatatuna suhteliselt hästi.

## Liike
**Antennaria alpina* – alpi kassikäpp 
**Antennaria carpatica* – karpaadi kassikäpp 
**Antennaria dioica* – harilik kassikäpp 
**Antennaria magellanica* – patagoonia kassikäpp
**Antennaria microphylla* – pisilehine kassikäpp
**Antennaria neglecta* – väike kassikäpp
**Antennaria plantaginifolia* – laialehine kassikäpp
**Antennaria porsildii* – lapi kassikäpp
**Antennaria rosea* – roosa kassikäpp

## Välislingid

* Perekond kassikäpp - kirjeldus aianduskeskus Hansaplant
Soo-kurereha

**Soo-kurereha** (*Geranium palustre*) on kurerehaliste (*Geraniaceae*) sugukonna kurereha perekonda kuuluv taimeliik.

Soo-kurereha taimed on enamasti kuni 80 cm kõrgused. Lehed 5–7-li sõrmjalt lõhestunud. Õieraod karvadeta (erinevalt mets-kurerehast, millel nad on kaetud nähtavate näärmekarvadega), püstised ainult õitsemise ajal. Õitseb juunist oktoobrini. Õied 1,5–2 cm läbimõõduga, purpurpunased. Vili – pähklikestega paiskvili. Vilja valmides rulluvad kupra seinad kokku ning lahti rulludes viskavad seemned eemale, soodustades nii taime levikut.

Kasvab märgadel ja soistel niitudel, samuti teistes sobivates rikkalikult märgades elupaikades, näiteks kraavikallastel, metsasihtidel või ka jäätmaadel.

Rahvapärased nimetused: pistirohi, soo-konnareha, hellerhein, suhkru-lilled. Eestis sage taim. Kasutatakse ka ravimtaimena.

Taimede uue levikuatlase andmetel levinud kõikjal Eesti mandriosas, läänesaartel haruldane või puudub. 

## Viited

## Välislingid

* 

*Soo-kurereha liigikirjeldus
*Soo-kurereha - Herba.folklore.ee