open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Škoda 14Tr

**Škoda 14Tr** on Tšehhoslovakkia trollibussimudel, mida 1980.–2003. aastal valmistati Škoda tehases Ostrov nad Ohřís. 

## Konstruktsioon

Pärast realiseerimata Škoda 13Tr-i projekteeriti firmas Škoda 20.&nbsp;sajandi 70.&nbsp;aastatel järgmine trollibussitüüp, mis sai tähiseks 14Tr. Arendustööd jäid aga seisma, sest eeldati trolliliikluse asendamist autobussidega. Alles naftakriis põhjustas selle seisukoha ümberhindamise ja töö trolli 14Tr kallal jätkus.

14Tr on kaheteljeline trollibuss. Selle karkassi moodustavad omavahel kokkukeevitatud osad – raam, külgseinad, katus ja otsad. Kõik osad on valmistatud terasprofiilidest ja pressitud detailidest. Karkass on kaetud terasplekiga, akende all oleval osal on soojusisolatsioon ja vibratsioonivastane värvkate. Seinad on seestpoolt kaetud kunstmaterjalist plaatidega. Kere paremal küljel on kaks (osadel ekspordiks mõeldud trollidest) või kolm kahetiivalist ust. Istmed paiknevad sõidusuunas ja on kaetud kunstnahaga.

Elektrisüsteemi puhul kasutati ära trollibussi 9Tr viimaste seeriate eelist – türistoridega impulssreguleerimist.

Škoda tehases Ostrov nad Ohřís ei ole alates 2004.&nbsp;aastast uusi trollibusse algusest lõpuni toodetud (tootmine toimub koostöös teiste firmadega), kuid 2002.&nbsp;aastal hakati seal valmistama varukeresid nende trollibusside jaoks, mille kere on parandamatult kahjustunud (näiteks korrosiooni või õnnetuse tõttu).

## Tehnilised andmed

* Pikkus: 11,34 m
* Laius: 2,5 m
* Kõrgus: 3,41 m
* Tühimass: 10 t
* Kohti kokku: 80 (kolmeukseline) / 80 (kaheukseline)
** Istekohti: 24–29/32–41
** Seisukohti: 56–51/48–39
* Mootori võimsus: 100–120 kW
* Suurim kiirus: 65 km/h

## Prototüübid

Esimene prototüüp valmistati juba 1972.&nbsp;aastal. See erines teistest trollidest 14Tr otste poolest. Pärast mitmesuguseid katseid müüdi see 1974.&nbsp;aastal Mariánské Lázněsse. 1981.&nbsp;aastal müüdi see maha.

Teise prototüübi saatus oli sarnane. See valmistati 1974.&nbsp;ja veel samal aastal müüdi samuti Mariánské Lázněsse. Seal sõitis see kuni mahakandmiseni 1984.&nbsp;aastal.

Pärast 14Tr-i arendustööde jätkamist valmistati 1980.&nbsp;aastal veel viis prototüüpi, mis hiljem toodetutest peaaegu ei erinenud.

1988.&nbsp;aastal valmistati 14Tr-i prototüüp 750&nbsp;V tööpinge jaoks. Kasutusele võeti see aasta hiljem Slovakkias Banská Bystricas.

## Kasutamine

1972–2004 valmistati **3852** trolli (koos versioonidega 14TrM, 14TrE ja 14TrSF). Lisaks paljudele idabloki riikidele jõudsid need ka USA-sse Daytonisse ja San Franciscosse. Baltimaades on seda tüüpi trollid lisaks Tallinnale ka Riias, Vilniuses ja Kaunases.

### Škoda 14Tr Tallinnas

Tallinn sai vahemikus 1983–1989 99 kolmeukselist trolli 14Tr (210-308).

## Välislingid

* Škoda 14Tr Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise kodulehel
Kairit Olenko

**Kairit Olenko** (sündinud 21. detsembril 1985) on eesti kergejõustiklane, mitmekordne kurtide olümpiavõitja, maailma- ja Euroopa meister ning maailmarekordiomanik.

Kairit Olenko on õppinud Porkuni kurtide koolis, Tallinna Heleni koolis ja IT-kolledžis.

Tema treener on Timo Tõnisma.

2005. aastal Melbourne'is toimunud kurtide olümpiamängudel võitis Kairit Olenko kuldmedali seitsmevõistluses ja 100 m tõkkejooksus ning pronksmedali odaviskes. 

Aastal 2009 Taipeis toimunud kurtide olümpiamängudel võitis Kairit Olenko kolm kuldmedalit. 100 m tõkkejooksu võitis ta ajaga 14,40, mis on uus kurtide maailmarekord. Seitsmevõistluse võitis ta 4846 punktiga ja odaviske tulemusega 44.56. Lisaks võitis ta pronksmedali 4×100 m teatejooksus. 

Aastal 2016 Poolas Torunis toimunud kurtide sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis Kairit Olenko kuldmedali 60 meetri tõkkejooksus ajaga 9,06 ning pronksmedali kaugushüppes tulemusega 5,58.  

## Tunnustus
* Eesti Paraolümpiakomitee aasta parim sportlane 2003, 2005, 2007, 2009
* Eesti aasta parasportlane 2009

## Viited

## Välislingid
* Are Eller. Kurtide olümpiavõitja Kairit Olenko pürib IT-spetsialistiks Eesti Päevaleht, 19. detsember 2005
* Aet Süvari. Kairit Olenko treenib kolme olümpiakulla nimel, EPL, 17. detsember 2007
*
Tende'i vald

**Tende** (hääldus *tand*) (liguuri ja itaalia keeles *Tenda*) on vald Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangu kirdeosas.

Vallakeskus Tende on ka Tende'i kantoni keskus.

Valla elanike arv on 2025 (2006. aasta seisuga). Valla pindala on 177,47 km².

Valla kõrgus merepinnast on 552–2920 m, vallakeskus Tende on 815 meetri kõrgusel. Maapind tõuseb lõuna poolt põhja suunas. Valla põhjapiir kulgeb mööda veelahet Liguuria mere ja Aadria mere vesikonna vahel. Valda läbib põhjast lõunasse voolav Roya jõgi.

Tende'i valda läbib maantee, mis kulgeb Liguuria mere rannikult Monacost, Nice'ist ja Ventimigliast põhja Borgo San Dalmazzosse ja Cuneosse. See on kõige otsem tee Torinosse sõitmiseks. Valla põhjapiiril, mis on ühtlasi Prantsusmaa ja Itaalia piir, asub 1279 meetri kõrgusel merepinnast Tenda kuru. Tänapäeval läbib seda kuru maantee- ja raudteetunnel.

Tende'i vald oli asustatud juba aastal 690. Asustamise aeg on teadmata, aga vallast on leitud eelajaloolisi kaljujooniseid. 10. sajandil kuulus see ala Ventimiglia krahvile, seejärel Provence'i krahvidele ja Lascarise krahvidele, hiljem käisid nad käest kätte Itaalia ja Prantsusmaa vahel. Aastail 1581–1860 kuulus vald Savoia dünastia valitsetavate alade hulka, välja arvatud Napoleoni sõdade ajal, kui Prantsusmaa selle vallutas ja endaga liidendas.

14. sajandil rajati valda Lascarise loss kaitseks Provance'i krahvi Charles d'Anjou rünnakute eest. Lascarise krahv elas lossis ja kogus valda läbivalt kaubateelt tolli. Peamiselt transporditi soola. 1692 käskis Louis XIV hävitada kõik kindlustused Prantsusmaal, mille omanikud oleksid võinud kuninga võimu trotsida. Lammutati ka Lascarise loss ja sellest säilis üksnes silindrikujuline torn, mis 19. sajandil muudeti kellatorniks. Tende'is on selle kella helinat kuulda igal päeval ja öösel.

1860 jagati Savoia Prantsusmaa ja Itaalia vahel. Enamus Savoiast läks Prantsusmaale, Tenda jäi vähemuse hulka. 1861 läks ta Itaalia koosseisu.

Vald kuulub Prantsusmaale 10. veebruari 1947 sõlmitud Pariisi lepingu alusel. Tende on viimane vald, mis Prantsusmaaga ühendati.

Vallavanem on alates 2001 Jean-Pierre Vassallo.

30% vallaelanike kodune keel on prantsuse keel, 70% elanike kodune keel on itaalia keel. Valla ametlik keel on prantsuse keel.

## Viited
Tende

**Tende** (liguuri keeles ja itaalia keeles **Tenda**) on asula Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangu kirdeosas, Tende'i kantoni ja Tende'i valla keskus.


Pohled na Tende.jpg
Tende-111.jpg
Tende street.jpg
Algoritmiline komponeerimine

**Algoritmiline komponeerimine** on muusikas kompositsioonitehnika, mille rakendamisel kasutatakse algoritme.

Mingeid reeglite kogumeid on muusika loomisel kasutatud alati. Mõistet "algoritmiline komponeerimine" rakendatakse siiski vaid selliste kompositsioonimeetodite kohta, mille puhul luuakse muusikat formaalsete protseduuride abil, kasutades näiteks arvutit.

Heliloojad kasutavad inspiratsiooni ammutamiseks ka mitmeid algoritme, mis ei ole konkreetselt muusikale iseloomulikud. Algoritmid nagu fraktaalid, L-süsteemid, statistilised mudelid ning isegi juhuslikud andmed (näiteks joonised, GIS-koordinaadid või magnetväljade mõõtetulemused) on kõik muusikaliseks interpretatsiooniks kasutatavad. Nende andmete alusel loodava muusikateose õnnestumine või ebaõnnestumine oleneb suuresti helilooja poolt kasutatavast andmeteisendus-süsteemist, mis tõlgib need andmed muusikaliseks andmevooks.

Ei ole ühte ainsat metoodikat, mille järgi erinevaid kompositsioonialgoritme kategooriatesse jagada. Üks võimalus seda teha on märkida ära, kuidas algoritmi kompositsiooniprotsessis kaasatakse ehk jagada muusika arvuti poolt komponeeritud teosteks ja arvuti abil komponeeritud teosteks. Muusikat peetakse täielikult arvuti poolt looduks kui algoritm suudab teha muusikaloome protsessis ise valikuid.

Teine võimalus kompositsioonilisi algoritme jagada on uurida komponeerimise tulemusi. Algoritmid suudavad kas pakkuda noodistatud infot teiste instrumentide tarbeks või pakkuda iseseisvat helisünteesi (muusikateos mängitakse arvuti poolt ise maha). Olemas on algoritme, mis loovad korraga nii noodistuse kui ka sünteesivad heli.

Kõige laiemalt on levinud algoritmide kategoriseerimine nende struktuuri järgi ning selle järgi, kuidas nad muusikalisi andmeid töötlevad. Ühes detailsemas jaotises jagatakse need kuueks osaliselt kattuvaks mudeliks:
* matemaatilised mudelid
* teadmistepõhised süsteemid
* grammatikad
* evolutsioonilised meetodid
* iseõppivad süsteemid
* hübriidsüsteemid

## Heliloojaid, kes on tuntud algoritmiliste protsesside kasutamise poolest
* Autechre
* Clarence Barlow
* John Cage
* David Cope
* Gustavo Díaz-Jerez
* Charles Dodge
* Brian Eno
* Karlheinz Essl
* Lejaren Hiller
* Gottfried Michael Koenig
* Gary Lee Nelson 
* Paul Lansky
* Eduardo Reck Miranda
* Laurie Spiegel
* Morton Subotnick
* Rodney Waschka II
* Iannis Xenakis

Artikkel on koostatud inglise keelse Wikipedia artikli "Algorithmic composition" põhjal.
Novgorodi veresaun

**Novgorodi veresaun** toimus 9. kuni 12. veebruaril 1570, mil Ivan Julm lasi opritšninal tappa või surnuks piinata peaaegu kõik Suur-Novgorodi elanikud, seda ise pealt vaadates. Põhjuseks või ettekäändeks oli see, et ta pidas Novgorodi ebalojaalseks ja separatistlikuks linnaks. 1570. aastate alguses teatas opritšnik Maljuta Skuratov Ivan Julmale, et Novgorodi bojaarid ja peapiiskop Pimen tahavad minna Poola kuninga poolele.

Reetmises kahtlustatuid põletati elusalt. Enamus linnaelanike koos naiste ja lastega viidi Volhovi jõe äärde ja aeti jääauku.

## Viited

## Kirjandus
*Alessandro Guagnini, Гваньини, А. Описание Московии / Александр Гваньини / Пер. с латинского. - М.: «Греко-латинский кабинет» Ю. А. Шичалина, 1997. - 176 с. - (Museum Graeco-Latinum). ISBN 5-87245-026-5
*Albert Schlichting, «Новости из Московии, сообщённые дворянином Альбертом Шлихтингом о жизни и тирании государя Ивана» (лат. Nova ex Moscovia per nobilem Albertum Schlichtino; allata de Principis Iwani vita et tyrannide)
*Руслан Скрынников. Трагедия Новгорода. - М.: Издательство имени Сабашниковых, 1994.  ISBN 5-8242-0033-5.
2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

**2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised** Eestis toimusid 16. oktoobril 2005.

## Valimistulemus
Kokku osales 2005. aasta valimistel 496 336 inimest ehk 47% hääleõiguslikust elanikkonnast.
* Eesti Keskerakond kogus valimistel 126 449 häält ehk 25,48% häältest.
* Eesti Reformierakond kogus valimistel 83 953 häält ehk 16,91% häältest.
* Eestimaa Rahvaliit kogus valimistel 61 871 häält ehk 12,47% häältest.
* Erakond Isamaaliit kogus valimistel 42 566 häält ehk 8,58% häältest.
* Erakond Res Publica kogus valimistel 42 004 häält ehk 8,46% häältest.
* Sotsiaaldemokraatlik Erakond kogus valimistel 31 921 häält ehk 6,43% häältest.
* Eestimaa Ühendatud Rahvapartei kogus 3 407 häält ehk 0,69% häältest.
* Eesti Kristlik Rahvapartei kogus 1 799 häält ehk 0,36% häältest.
* Eesti Iseseisvuspartei kogus 687 ehk 0,14% häältest.
* Vene Erakond Eestis kogus 406 ehk 0,08% häältest.
* Eesti Vasakpartei kogus 317 ehk 0,06% häältest.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tammetihane

**Tammetihane** (*Parus lugubris*, sünonüüm *Poecile lugubris*) on linnuliik tihaslaste sugukonnast.

## Levila
Liik on levinud Balkani poolsaarel, Türgis, Lähis-Idas ja Iraanis. Ta on paigalind.
## Välimus
Üldpikkus 14 cm. Suur ja pikasabaline tihane. Pealagi ja kurgualune on nõgimustad, põseala on valge. Selg, tiivad ja saba on hallikaspruunid. 
Tugev nokk on must, jalad hallid. Kutsehüüd on kare *tjerr'r'r'r*, Laul koosneb kiiresti korratavatest silpidest, näiteks *džjuviit-viit-viit-...* või *džjüü-džjüü-džjüü*.
## Elupaik
Asustab erinevat tüüpi metsasid ja makjat peamiselt mägedes, elab ka põõsastikes, õlipuuistandustes, viinamägedes, parkides ja aedades. Eelistab tammede ja pöökidega segametsi. Paiguti elab ka okasmetsas.
## Pesitsemine
Pesitsusperiood märtsist juulini.  Pesa rajab puuõõnde, mõnikord ka pesakasti või kaljulõhesse. Pesamaterjalina kasutab rohtu ja sulgesid.
Kurnas on tavaliselt 5-7 muna. Poegi toidavad ja nende eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast kolme nädala vanuselt.
## Toitumine
Toiduks on peamiselt väiksed selgrootud, ka seemned. Kogub toidutagavarasid.

## Viited
Hoomuli

**Hoomuli** (ka **Oomuli**; läti keeles **Omuļi**) on küla (*ciems*) Lätis. Asub Vidzemes Valka piirkonnas Härgmäe vallas Eesti piiri lähedal.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,4 m on looduskaitse all.

Küla on kujunenud Hoomuli mõisa juurde. Seal on raamatukogu. Hoomulis asuvad Miciņi ja Omuļu skola bussipeatus. 

## Elanikkond


* 31 (1967)
* 44 (1989)
* 43 (2000)
* 33 (2011)

* 37 (2015)
* 34 (2018)
* 22 (2022)
* 20 (2025)


## Viited
Pisi-sabatihane

**Pisi-sabatihane** ehk **pisitihane** (*Psaltria exilis*) on sabatihaslaste sugukonda kuuluv linnuliik. 

Ta on maailma väikseim värvuline, pikkusega umbes 7 cm, teistel andmetel 8,5–8,7 cm.

Elab Jaava troopilistes ja subtroopilistes mägimetsades. 

Häälitsused sarnanevad sabatihase omadega. 

Toiduks on putukad ja ämblikud.
Tippecanoe needus

**Tippecanoe' needus** on väidetav needus, mille kohaselt iga kahekümne aasta järel valitud Ameerika Ühendriikide president sureb ametis olles.

Väidetavasti needis Tecumseh' vend  Tenskwatawa pärast Tippecanoe lahingut 1811. aastal ära tulevase presidendi, tolleaegse Indiana territooriumi kuberneri, William Henry Harrisoni ja tema ametijärglased. Needus sai laiemalt teatavaks 1931. aastal, olles selleks ajaks toiminud viis korda.

Surnud presidentidest oli William Henry Harrison kõige lühemat (31 päeva) ja Franklin Delano Roosevelt kõige pikemat (4422 päeva; kolm täit ja üks osaline ametiaeg, kokku 12 aastat) aega üldse ametis olnud president.

Needusega on seostatud järgmiste presidentide surma:

* William Henry Harrison (valitud 1840)
* Abraham Lincoln (valitud 1860)
* James A. Garfield (valitud 1880)
* William McKinley (valitud 1900)
* Warren G. Harding (valitud 1920)
* Franklin Delano Roosevelt (valitud 1940)
* John F. Kennedy (valitud 1960)

Zachary Taylor, kes valiti 1848. aastal ja suri ametis olles 1850. aastal, ei kuulu nende hulka, kuna jääb 20-aastasest tsüklist välja.

Lisaks on kaks Ameerika Ühendriikide presidendi valimistel kaotanud kandidaati (Stephen A. Douglas 1860. aasta valimistel ja Wendell Willkie 1940. aasta valimistel) surnud nelja aasta jooksul pärast valimisi (vastavalt 1861 ja 1944), mis tähendab, et valituks osutudes oleksid ka nemad surnud ametis olles.

Abraham Lincoln ja Franklin Delano Roosevelt olid pärast kriitilisel aastal valimist ametis terve ametiaja ja surid tagasi valituna alles järgmise ametiaja alguses. Ronald Reagan (valitud 1980) ja George W. Bush (valitud 2000) ei surnud oma ametiajal, neist Bush on tänaseni elus.

William Henry Harrison oli kuni 1981. aastani vanim (68 aastat) ametisse astunud Ameerika Ühendriikide president; kuna sel aastal ametisse astunud Ronald Reagan oli temast vanem (69), arvatakse, et Reagan murdis selle rekordi ületamisega ka needuse. Pärast seda pole needus enam toiminud.
Hatanga

**Hatanga** on küla Venemaal Krasnojarski krais Taimõri rajoonis. 2010. aasta andmetel oli külas 2645 elanikku.

Hatanga asutati 1626. aastal.
Luke Pritchard

**Luke Pritchard** (sündinud 2. märtsil 1985 Worthingis) on briti muusik. 

Ta on briti popansambli The Kooks laulja ja kitarrist.
AE Lárisa 1964

**AE Lárisa 1964** (ametlikult *Αθλητική Ένωση Λάρισας 1964* ehk *Athlitiki Enosi Lárisas 1964*) on 1964 asutatud Kreeka jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lárisa ja -väljak AEL FC Arena.

Tulnud korra Kreeka meistriks (1988) ja võitnud kaks karikat (1985, 2007).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Sander Puri (2010–2011)

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend

http://foorum.soccernet.ee/showpost.php?p=1121336&postcount=626
Dan Logan

**Dan Logan** (sündinud 19. detsembril 1985 Granthamis) on briti muusik. 

Ta mängib basskitarri ansamblis The Kooks.
The Kooks

**The Kooks** on Inglismaalt Brightonist pärit *[[indie rock]]*i bänd, mis moodustati 2004. aastal. Bändi liikmed on Luke Pritchard (kitarr ja laul), Hugh Harris (soolokitarr), Alexis Nunez (trummid) ja Peter Denton (basskitarr ja taustalaul). 

The Kooksi muusika on tuntud meloodilise indie rock’i, britpopi mõjutuste ja kerge alternatiivse kõla poolest. Nende debüütalbum "Inside In/Inside Out" (2006) tõi bändile kiiresti tuntuse, sisaldades hitte nagu "Naïve" ja "She Moves in Her Own Way". Järgnesid albumid "Konk" (2008), "Junk of the Heart" (2011), mille esimene singel oli "Is It Me" ja "Listen" (2014).
Osvald Vaidlo

**Osvald Vaidlo** (nimi kuni 26. oktoobrini 1937 **Osvald Veedi** (Veide); 5. oktoober 1918 Tartu – 23. september või 24. september 1944 Audevälja, Harjumaa) oli Eesti sõjaväelane (aspirant-nooremseersant, 1939). Saksa armeesse mobiliseerituna oli ta 36. politseipataljonis ülemleitnandi (Oberleutnant) aukraadis.

## Hariduskäik
Ta lõpetas aastal 1937. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Aastatel 1937–1938 ja 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusosakonnas, filosoofiateaduskonnas ja majandusteaduskonnas. Lõpetas Sõjakooli aspirantide jalaväeklassi kursuse laskurialal ja Lahingukooli juures tankitõrjeala reservohvitseride ettevalmistamise erikursuse (mõlemad 1939). Ülendatud lipnikuks 5. augustil 1940, vanusega samast päevast. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Vironia liige.

## Surm
Osvald Vaidlo, tema naine Vilma Vaidlo (sündinud Nöps) ning nende veel sündimata laps hukkusid Nõukogude soomussõiduki kuulipildujatule all Pärdi talu teeristis, põgenedes sõiduautoga, kus viibisid veel kaks ohvitseri (kes hukkusid) ja tentsik, kes pääses põgenema. Hukkunud maeti paar päeva hiljem sama teeristi lähedusse.

Nende säilmed kaevati ümbermatmiseks välja 2008. aastal. Vilma ja Osvald Vaidlo maeti 24. septembril 2008 ümber Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli lastekirjanik Robert Vaidlo.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Teenistustoimik
*Alo Lõhmus. "Oss ja Robi: vennad vastakuti Teises maailmasõjas"
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Edmund Püss

**Edmund Püss** (7. oktoober 1899 Rakvere vald, Virumaa – 11. detsember 1979 Valga) oli eesti ohvitser (major).

## Tunnustus
*22. veebruar 1939 Kotkaristi V klassi teenetemärk.

## Viited
August Kala

**August Kala** (13. juuni (vkj)/ 25. juuni 1895 Vana-Suislepa vald, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 11. märts 1985 Stuttgart, Lääne-Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta võeti 1916. aastal teenistusse Vene sõjaväkke Esimeses maailmasõjas.

Ta on maetud kalmistule Nellingenis Baden-Württembergis Saksamaal.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Artur Kase

**Artur Kase** (16. juuli 1898 Sõmeru, Virumaa – 28. november 1988 Käru) oli Eesti ohvitser (leitnant).

Võttis Vabadussõjast osa 5. Rakvere jalaväepolgus.

## Viited
Julius Edor

**Julius Edor** (14. juuni 1904 Tartu – 29. aprill 1985 New York) oli Eesti ohvitser (kapten).

Aastail 1929–1932 ja 1940–1941 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

## Viited
Ernst Tiivel

**Ernst Tiivel** (11. aprill 1900 – 15. märts 2000 Toronto, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Õppis Prantsusmaal Toulouse'i ülikoolis aastatel 1930–1934, selle kõrvalt õppis ka Pariisi Optikainstituudis.

## Tunnustus

* 1935 Kaitseliidu Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* Läti Vabariigi iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal
* Soome Valge Roosi Rüütliordu 1. klassi rüütlimedal

## Artikleid
* Eestil puudusid piirikindlustused ja strateegiline tagamaa. Võitleja, september/oktoober 1993, nr. 5, lk. 7–8.

## Viited

## Välislingid
* TLÜAR väliseesti isikud Tiivel, Ernst
Koerakoonlased

**Koerakoonlased** (ka: *koerakoonud, *lõunaeesti murretes *peninuki* (mitmuses), Setumaal *pininõnarahvas*) olid Liivimaal algselt opritšnina maakeelseks hüüdnimeks, mis tuli sellest, et opritšnikud kandsid sadulal koerapea ja luua kujutist kui embleemi, mis sümboliseeris opritšnikute ülesannet välja nuuskida ja minema pühkida Ivan IV vaenlased. 

Hiljem, rahvaluule tegelastena (nimetatud ka: *peninukid*), omandasid koerakoonlased mütoloogilise mõõtme, näiteks kui koera pea ja inimese kehaga koletised vms. 

Sarnased tegelased on tuntud erinevate maade – Egiptuse, Kreeka, Rooma, Saksa – mütoloogiast. 

## Kirjandust
* Juhan Peegel, "Pisut koerakoonlastest" – Keel ja Kirjandus 1968, nr 8, lk 480–482
* Mall Hiiemäe, "Kas koerakoonlased olid sõjaröövlid?" (koerakoonlastest ja peninukkidest eesti rahvapärimuses ning Vene-Türgi sõja (1877–1878) panusest vastavate müütide tekkimisse) – Emakeele Seltsi aastaraamat, 35/42, 1989/1996, Tartu 1998, lk 52–66; ilmunud ka Mall Hiiemäe artiklite kogumikus "Sõnajalg jaaniööl", Ilmamaa, Tartu 2007, lk 113–123; ISBN 9789985772959
Harald Kapsta

**Harald Kapsta** (24. oktoober 1906 – 31. oktoober 1970 Augsburg) oli Eesti ohvitser (leitnant).

## Viited
Eduard Värsi

**Eduard Värsi** (ka **Eduard Väärsi**; Taani rahvastikuregistris **Eduard Warsi**; 1. oktoober 1894 Pühajärve vald (Otepää kihelkond) – 5. mai 1979 Kopenhaagen) oli eesti ohvitser.

## Elulugu

Eduard Värsi sündis 13. oktoobril (vana kalendri järgi 1. oktoobril) 1894 Otepää kihelkonnas Karl ja Anna Värsi (neiuna Laos) pojana. Ta sündis kell 10 õhtul ning ristiti 20. oktoobril.

Värsi lõpetas Tartu neljaklassilise Linnakooli.

Sõjaväeteenistusse asus Värsi 8. septembrist 1915. Ta teenis Novgorodis 177. tagavarapolgus kuni 17. veebruarini 1917. 4. aprillist 1917 kuni 9. augustini 1917 viibis Värsi Thelavi lipnikkude koolis Tbilisi kubermangus, kus ta sai sõjaväelise hariduse. Esimese ohvitseriauastme sai ta 9. augustil 1917.

20. novembril 1918 mobiliseeriti Värsi Eesti Rahvaväkke. 7. detsembrist 1918 jätkas ta teenistust 5. Rakvere jalaväepolgus noorema ohvitserina.

1942. aastal liitus Värsi 36. Kaitse Rindepataljoniga. Ta oli 2. kompaniis rühmaülem, auastmelt ülemleitnant. Värsi osales Stalingradi lahingus ja sai Surovikino kaitsmisel haavata põlvest, mistõttu tal jalg hiljem amputeeriti.

1974. aastal elas ta Kopenhaagenis.

## Tunnustus
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Teise klassi Raudrist

## Isiklikku

Maksimillian Väärsi on tema onupoeg.

## Viited
Orava (täpsustus)

**Orava** võib olla:
*Orava, küla Võru maakonnas Võru vallas
*Orava, endine küla Põlva maakonnas Kõlleste vallas
*Orava, eesti küla Tomski kubermangus, praegu Novosibirski oblastis Venemaal
*Orava, ajalooline piirkond Slovakkia ja Poola piiril
*Orava, jõgi Slovakkias

## Vaata ka
*Orava vald
*Orava raudteejaam
*Orava tänav
Orava (ajalooline piirkond)

**Orava** on ajalooline piirkond, mis jaguneb Slovakkia Žilina maakonna ja Poola Väike-Poola vojevoodkonna vahel Tatratest põhjas Orava jõe orus.

Orava ajalooline keskus on alates 1683 Slovakkia linn Dolný Kubín, mida alguses nimetati ungaripäraselt *Alsókubin*, enne seda Orava linnus.

Praegu on Orava majanduslikult vähearenenud ala, kuid turismi valdkonnas on võimalusi palju: Slovakkia-osas on suur veehoidla ja kuumaveeallikad, Orava linnus, vabaõhumuuseum ja puukirikud, saab harrastada mägironimist.

Ala oli kunagi Ungari kuningriigi koosseisus (Árva komitaat). Pärast I maailmasõda sai sellest Tšehhoslovakkia osa. Poolaga tekkinud piiritüli järel vahetati piirkonna kirdeosas välja mitu küla.

## Fotogalerii

Pilt:JBZamekOrawski v2.jpg|Orava linnus
Pilt:Huty, Church.jpg|Kirik Huty asulas
Pilt:Podbiel village.jpg|Vanad majad Orava jõe orus Podbieli asulas
Pilt:Slovakia Orava 1.jpg|Orava veehoidla


## Välislingid
*Fotosid Oravast
*Orava - Fotogalerii
*Orava
Árva komitaat

**Árva komitaat** (ungari keeles *Árva vármegye*, slovaki keeles *Oravská župa*) oliUngari Kuningriigi komitaat, mis asus tänapäeva Slovakkia ja Poola piirialadel.

Maakond tekkis 14. sajandi teisel poolel. Maakonna keskus oli aastatel 1867–1919 Alsókubin (Dolný Kubín), enne seda Orava linnus. 1772–1918 piirnes see põhjas Austria Keisririigile kuuluva Galiitsiaga.

1910. aasta rahvaloenduse ajal oli maakonna rahvaarv 78 745 ja pindala 2019 km². Rahvuslik koosseis oli järgmine:
*59 096 (75,0%) slovakid
*2000 (2,5%) ungarlased
*1518 (1,9%) sakslased
*16 131 muud (peamiselt poolakad)

Sel ajal jaotus komitaat neljaks ringkonnaks (ungari *járás*: Alsókubini ringkond samanimelise keskusega (tänapäeval Dolný Kubín), Námesztó ringkond samanimelise keskusega (tänapäeval Námestovo), Trsztena ringkond samanimelise keskusega (tänapäeval Trstená) ja Vári ringkond, mille keskus oli Turdossin (tänapäeval Tvrdošin. Kõik need neli keskust on tänapäeva Slovakkia territooriumil.

Pärast Esimest maailmasõda sai sellest 4. juunil 1920 vastavalt Trianoni rahulepingule Tšehhoslovakkia osa. Järgnes piirivaidlus Tšehhoslovakkia ja Poola vahel, mille tulemusena 1924 vahetati hulk asulaid. Suurim Poola koosseisu läinud asula oli Jablonka.

Tänapäeval kuulub suurem osa kunagisest komitaadist Slovakkia Žilina maakonda. Kõnekeeles kasutatakse endiselt Orava nime.
Lauri Kulpsoo

**Lauri Kulpsoo** (sündinud 21. juunil 1978) on eesti fotograaf ja trummar.

## Elulugu
Ta on Tartu Tamme Gümnaasiumi vilistlane ning on õppinud geograafiat Tartu Ülikoolis.

Lauri Kulpsoo on töötanud fotograafina ajalehes Postimees ning ajakirjas Pere ja Kodu. Lisaks on teinud kaastööd veel mitmele Eesti ja Soome meediaväljaandele.

Kulpsoo fotosid on kasutatud mitmes raamatus.

Kulpsoo on mänginud trumme ansamblites Lloyd, Tartu Popi ja Roki Instituut ning Jaan Pärn ja Pahad Seemned. Aga ka Honey Power ning Kuma. On Klassikaraadios teinud "Fantaasia" saateid. 

2018. aastast töötab ERR Tartu stuudios koosseisulise helitehnik-valgustaja-autojuhina.

## Näitused
Lauri Kulpsoo fotosid on eksponeeritud järgmistel näitustel:
* 2004 – Tartu kohvikus Crepp
* 2004 – ühisnäitus Tartu Lastekunstikooli galeriis
* 2007 – ühisnäitus Athena keskuses
* 2009 – isikunäitus "Elame veel!" Tampere Majas 12.–25. novembrini
* 2009 – ühisnäitus LIMA7 Y-galeriis
* 2010 – isikunäitus "Elu isu" Tartu Loomemajanduskeskuse galeriis LOOV (14. oktoober – 3. november)
* 2012 – fotod Tartu Loomemajanduskeskuse kohvikus Spargel (juuni–juuli)
* 2015/16 – osalemine Tartu kunsti aastanäitusel
* 2020/21 – osalemine Tartu kunsti aastanäitusel
* 2021/22 – osalemine Tartu kunsti aastanäitusel

## Loomingu näiteid

Füüsik Mait Müntel.JPG|Mait Müntel. , Akadeemia eriauhind
Marju Lepajõe.jpg|Marju Lepajõe. Teadusfoto 2012, Tartu Ülikooli Kirjastuse eripreemia
Geneetik Riin Tamm.jpg|Geneetik Riin Tamm
Tõnis Mägi.jpg|Tõnis Mägi
Rein Taagepera 2009.jpg|Rein Taagepera
Meelis Friedenthal.jpg|Teoloog Meelis Friedenthal


## Isiklikku
Tema vend on valguskunstnik Oliver Kulpsoo.

## Viited

## Välislingid

* Lauri Kulpsoo pildid Flickris
* Kohvikklubi. Lauri Kulpsoo. ERR, 27. mai 2006
* Raimu Hanson: "Lauri Kulpsoo – 30" Tartu Postimees, 20. juuni 2008
* Raimu Hanson: "Rattur kiirustas näitust tegema" Tartu Postimees, 12. november 2009
* Lauri Kulpsoo: Galerii: fotograaf nägi Tartu Postimees, 3. juuni 2012
Klavdija Bojarskihh

**Klavdija Bojarskihh** (11. november 1939 Verhnjaja Põšma – 12. detsember 2009) oli vene murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1964  Innsbruckis
**  **olümpiavõitja** 5 km suusatamises
**  **olümpiavõitja** 10 km suusatamises
**  **olümpiavõitja** 3×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1966  Oslos
**  **maailmameister** 10 km suusatamises
**  **maailmameister** 3×5 km teatesõidus
**  hõbemedal 5 km suusatamises

## Välislingid
*
Euroopa Rahvapartei fraktsioon

**Euroopa Rahvapartei fraktsioon** (lühend **EPP**) on Euroopa Parlamendi suurim ja vanim saadikurühm. 2020. aasta mais on selles 187 liiget (26,6% kõigist parlamendiliikmetest).

Paremtsentristlik fraktsioon asutati kristlike-demokraatide fraktsiooni nime all 23. juunil 1953 ESTÜ ühisassamblee poliitilise fraktsioonina.

Esimesed Euroopa Parlamendi valimised toimusid 1979 ning fraktsioon muutis oma nime Euroopa Rahvapartei fraktsiooniks. 1999. aasta juulist on ERP olnud Euroopa Parlamendi suurim fraktsioon. Aastatel 1999–2009 kandis fraktsioon nime Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa demokraatide fraktsioon, millest sai 2009. aastal Euroopa Rahvapartei (kristlikud demokraadid) fraktsioon.

Eestist kuulus 2004–2019 Euroopa Rahvapartei fraktsiooni Tunne Kelam (erakond Isamaa, valitud aastatel 2004, 2009 ja 2014). Alates 1. veebruarist 2020 kuulub fraktsiooni Riho Terras (erakond Isamaa).

Euroopa Rahvapartei fraktsioon on oma eesmärkideks nimetanud õiglasema Euroopa ühiskonna loomist, võitlust kliimamuutustega, ELi kaitsevõime tugevdamist ja välispiiride kaitset, vaba ja õiglast kaubandust, innovatsiooni, uute töökohtade loomist ning digitaalmajanduse arendamist.

## Vaata ka
*Euroopa Rahvapartei

## Viited

## Välislingid
*Fraktsiooni koduleht
Puhas punalibleaplaasia

**Puhas punalibleaplaasia** (*Pure Red Cell Aplasia*) (PRCA) on koertel, kassidel ja inimesel kirjeldatud raskekujuline, harilikult normotsütaarne-normokroomne (mitteregeneratiivne) aneemia, mille korral erütrotsüütide eellasrakud luuüdis puuduvad või on oluliselt vähenenud. Leukotsüütide ja trombotsüütide eellasrakud luuüdis ei ole haaratud.

* Coombsi test võib olla positiivne.
* Hematokrit on keskmiselt 10%.

## Viited
Rohelised/Euroopa Vabaliit

**Rohelised / Euroopa Vabaliit** (GREENS/EFA) on Euroopa Parlamendi suuruselt viiendat ja kuuendat kohta jagav fraktsioon, kus aprillis 2019 oli 52 liiget. Rohelised / Euroopa Vabaliit kuulub opositsiooni parteide hulka.

Eestlastest kuulus kuni 2019. aastani Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni Euroopa Parlamendi liige Indrek Tarand. (2019. aastal ta enam Euroopa Parlamenti valituks ei osutunud.)

Lätist kuulub fraktsiooni Läti Vene Liidu esindaja Tatjana Ždanoka.

Eestist kuulub liikmesparteina sinna Erakond Eestimaa Rohelised.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
2-metüül-2-buteen

**2-metüül-2-buteen** ehk **metüül-2-buteen** ehk **trimetüületüleen** (CH3)2C=CH(CH3) on küllastumata süsivesinik (isoolefiin).

Vahel asendatakse metüülrühm CH3 lühiduse mõttes tähisega Me. Sel juhul on metüül-2-buteeni valem MeCH=CMe2.

Metüül-2-buteen on värvitu vees mittelahustuv kerglenduv vedelik. Selle tihedus on 0,662 g/cm³, sulamistemperatuur -134 °C, keemistemperatuur 39 ºC, molaarmass 70,13. Alkoholide ja eetriga seguneb ta mis tahes vahekorras, moodustades homogeense lahuse.

Liitumisreaktsioonid 2-metüül-2-buteeni kui kaksiksideme juures hargnenud struktuuri omava  alkeeniga viivad steeriliste takistustega hargnenud struktuuride tekkele. Näiteks elektrofiilse liitumise korral on tulemuseks karbokatioonse intermediaadi deprotoneerumine. Nii ei saada 2-metüül-2-buteeni polümerisatsioonil kõrgpolümeere ja kloorimisel saadakse dikloriidide asemel valdavalt allüülse kloorimise saadused.

Metüül-2-buteeni kloorimine temperatuuril -12 °C naatriumkarbonaadi Na2CO3 juuresolekul (eralduva vesinikkloriidhappe HCl sidumiseks) konversioonil 70% toimub järgmise reaktsioonivalemi järgi: 
:MeCH=CMe2 + Cl2  →  MeCHCl–C+Me2  → MeCHCl–CMe=CH2 (83%) + MeCH2–CMe2Cl (5%) + MeCHCl–CMe2Cl (12%) + [MeCH=CMeCH2Cl (tº, tekib allüülsel isomerisatsioonil) ] 
## Vaata ka
*Isoalkeen
*Tertsiaarne süsinikuaatom
Glissando

***Glissando*** (itaalia keeles 'libisemine') on pillimängutehnika, kus pillil libisetakse mingil kindlal helil peatumata ühelt helilt teisele üles või alla suunas.
Vladimir Turtšinski

**Vladimir Jevgenjevitš Turtšinski** (vene keeles *Владимир Евгеньевич Турчинский*; 28. september 1963 Moskva – 16. detsember 2009 Noginski rajoon, Moskva oblast) oli vene tele- ja raadiosaatejuht, näitleja, sportlane ja ettevõtja.
Suur-rabakiil

**Suur-rabakiil** (*Leucorrhinia pectoralis*) on vesikiillaste sugukonda rabakiili perekonda kuuluv putukas.

Suur-rabakiili kehapikkus on 3,5–4,5 cm ja tiibade siruulatus 5,5–6,5 cm. Eestiibade tipus on must täpp, mis on lennul jälgitav crissu on hogrider.

Noorel isasel on tagakehal kollased plekid, mis vanal isendil pruuniks värvuvad. Emasel on tagakehal ainult üks suur tumekollane laik.

Suur-rabakiil eelistab mesotroofseid liikumatu veega veekogusid, kus ei ela kalu, sest kalad söövad kiili mune ja vastseid. Lendab mai algusest juuli keskpaigani. Vastsestaadium kestab kaks või kolm aastat.

Esimest korda kirjeldas suur-rabakiili teaduslikult Toussaint von Charpentier 1825, kes andis talle ka teadusliku nime.

Suur-rabakiil kuulub Eestis III kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.

## Välislingid

* 

* Ulvar Käärt. Algab ohus rabakiilide päästeaktsioon EPL, 15. detsember 2009
Nuuskpiiritus

**Nuuskpiiritus** ehk **ammoniaagilahus** on ammoniaagi (NH3) 5-protsendiline vesilahus, mida enamjaolt kasutatakse inimeste teadvusele toomiseks. See on väga iseloomuliku terava lõhnaga, kuid värvuseta.

Kõrgema ammoniaagisisaldusega vesilahus on tuntud kui **salmiaakpiiritus** ning seda kasutatakse majapidamises lahusti ja puhastusvahendina. Tööstuslikult kasutatakse värvides, puidu toonimiseks, aga ka happesuse regulaatorina (E527) toiduainetööstuses ja soojusjõumasinates.

## Vaata ka
*Nuusksool
Riot!

**"Riot!"** on USA ansambli Paramore 2007. aastal ilmunud album.

## Lood
#"For a Pessimist, I'm Pretty Optimistic" 3:48
#"That's What You Get" 3:40
#"Hallelujah" 3:23
#"Misery Business" 3:31
#"When It Rains" 3:35
#"Let the Flames Begin" 3:18
#"Miracle" 3:29
#"Crushcrushcrush" 3:09
#"We Are Broken" 3:38
#"Fences" 3:18
#"Born for This" 3:58
Olev Soans

**Olev Soans** (29. mai 1925 Tallinn – 28. aprill 1995 Keila) oli eesti graafik ja pedagoog.

Olev Soans lõpetas 1941. aastal Pärnu kaubanduskeskkooli. Aastatel 1943–1944 oli ta mobiliseeritud Saksa sõjaväkke, seejärel töötas Järvakandis joonistusõpetajana. 1951. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 

Aastatel 1961–1989 töötas ta Kunstiinstituudis õppejõuna.

Olev Soansi loomingu hulgas on vabagraafikat, raamatugraafikat, plakateid, ning alates 1975. aastast infograafilised, sealhulgas ajaloolised ja kultuuriloolised maakaardid (piltkaardid). Ta viljeles oforti, kuivnõela, litograafiat, linoollõiget, puulõiget, serigraafiat ning võttis kasutusele uudse elektrograafilise sõeltrüki.

27. aprillil 2000 asutasid Eesti Rahvuskultuuri Fond, Keila Linnavalitsus ja Harjumaa Muuseum Olev Soansi mälestusfondi Keilast pärit kunstnike ja Keilaga seotud kunstiprojektide toetamiseks. Tema kultuuriinfo kaartide püsinäitus on üleval Keila linnavalitsuse teise korruse koridoris. Kokku valmis O. Soansil koos kaastöötajatega vähemalt 62 erinevat kaarti. Sealhulgas nn. ametkondlikud (ettevõtted, majandid, ühendused, liikumised, asulad jne). 

## Isiklikku
Olev Soans oli abielus Therese Limbergiga. Alo Soans, Villu Soans ja Priidu Soans olid nende pojad ja Siiri Soans on nende tütar.

Olev Soans oli abielus Helvi Jürissoniga. Kerttu Soans on nende tütar. 

Tema onu oli arhitekt Anton Lembit Soans, onupojapoeg on skulptor Jaak Soans. Maetud Keila lähedale, Karjaküla kalmistule. 

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1985 Kristjan Raua preemia (Eesti kultuuriloolised kaardid)

## Teosed
* "Eesti kultuuriloolised kaardid", Ilo 2009, ISBN 9789949171002
Reinhold von Ungern

**Reinhold von Ungern** (surnud umbes 1544) oli Saare-Lääne piiskopkonna aadlik, Georg von Ungerni vend.

Reinholdi valduses oli Palivere mõis (*Pallifer*). 1530. aastatel toetas ta oma venna poliitikat, mistõttu ta vastandus piiskop Reinhold von Buxhövdenile. Aastatel 1526–1527, 1530–1532 ja 1534 oli ta Läänemaa stiftifoogt. Aastal 1535 langes ta aga pärast Vigala linnuse alistamist piiskop Buxhövdeni poolt tolle kätte vangi ning vabanes alles 1541. aastal. Teda on mainitud veel aastal 1543 ja ka 1544. aastal oli ta tõenäoliselt veel elus, kuid 1548. aastast pärineb dokument, mis mainib, et ta on vahepeal surnud.

## Kirjandus
*Rudolf von Ungern-Sternberg ja Carl Russwurm. *Nachrichten über das Geschlecht Ungern-Sternberg. Erster Theil, Biographien.* Breslau, 1875. Lk-d 134-149.
Wolmar von Ungern

**Wolmar von Ungern** (umbes 1500 – enne 1587) oli Saare-Lääne piiskopkonna vaimulik ja aadlik.

Wolmar oli Georg von Ungerni poeg esimesest abielust. 1520. aastatel sai temast Saare-Lääne toomkapiitli liige ning 1527. aastal ka toompraost. Isa püüdis temast teha ka Riia toompraosti, kuid edutult. Wolmar saatis oma isa reisil Rooma (aastatel 1533–1534), kus too aga suri. 1535. aastal naasis Wolmar Liivimaale ja oli järgnevalt Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerni teenistuses. Toompraosti kohast jäi ta aga 1534. aastal ilma, kui Wilhelmi rivaal, Saare-Lääne piiskop Reinhold von Buxhövden, selle konfiskeeris. 

1555. aasta paiku tõmbus Wolmar aktiivsest tegevusest tagasi ning elas oma perekonna valdustes, Ungurmuiža mõises  Straupe kihelkonnas Lätis, mille ta kaotas 1575. aastal. 1570. aastal sündis tema abielust Margaretha Rostigeriga poeg Otto, hiljem ka poeg Wolmar, kellest sai Rootsi sõjaväelane. 

Liivimaa sõja ajal oli ta piiskopi nõunik ja kantsler, 1569. aastal Turaida piiskopilinnuse kastellaan.

1587. aastast pärinevas dokumendis on aga tema abikaasat märgitud lesena; seega suri Wolmar 1570. ja 1587. aasta vahel.

## Viited

## Kirjandus
*Rudolf von Ungern-Sternberg ja Carl Russwurm. *Nachrichten über das Geschlecht Ungern-Sternberg. Erster Theil, Biographien.* Breslau, 1875. Lk-d 193-195.
Silmuskudumine

**Silmuskudumine** on lõngast või niidist silmuseliste tekstiilide valmistamine. Kududa saab käsitsi kudumisvarrastega või kudumismasinaga.

Kangakudumisel jookseb lõng või niit riides sirgelt ning koe- ja lõimelõngad asetsevad omavahel risti. Silmuskoes jookseb lõng looklevalt ja moodustab igal real silmuseid, mis on ühendatud eelneva ja järgneva rea silmuste külge. Silmuseline kude annab tekstiilile suurema elastsuse.

## Silmuskudumise ajalugu

## Käsitsi kudumine

Käsitsi kudumisel on kaheks põhiliseks tehnikaks edasi-tagasi (tulemuseks on tasapinnaline ese) ja ringselt kudumine (tulemuseks on silinder). Edasi-tagasi kudumisel kasutatakse kahte varrast (kuigi sobivad ka ringvardad), ringselt kudumisel enamasti viit varrast või ringvardaid. Mütsid, sokid, kindad ja varrukad on enamasti kootud ringselt. Edasi-tagasi on tavaliselt kootud sallid, tekid ja kampsunite esi- ja tagatükid.

## Vaata ka

*Haapsalu sall
*Heegeldamine
*Kangakudumine
*Masinkudumine

## Kirjandust
*Kivilo, L. 1991. Silmuskudumine. Tallinn: Mats. 31 lk
Kudumisvardad

**Kudumisvardad** on silmuskudumise töövahendid, puidust, metallist, bambusest, luust, plastist või muust materjalist vardad. Varraste pika osa ülesanne on hoida kootava eseme lahtisi silmuseid, terava otsaga luuakse uusi silmuseid. Varda mõlemad otsad võivad olla teravad või on ühes otsas nupp, mis takistab silmuseid varda pealt maha jooksmast. Ringvardad koosnevad kahest vardast, mis on omavahel tamiiliga ühendatud.

Varraste suurust iseloomustatakse nende läbimõõduga, sest varraste läbimõõdust oleneb suuresti silmuste suurus, ja varraste pikkusega, millest oleneb vardal hoitavate silmuste arv.

## Vaata ka
* Heegelnõel
Ameerika Ühendriikide linnade loend

## A
Aberdeen (Lõuna-Dakota) - 
Aberdeen (Washington) - 
Albany - 
Albuquerque - 
Allen - 
Amarillo - 
Anaheim - 
Anchorage - 
Annapolis - 
Ann Arbor - 
Arlington - 
Aspen - 
Atlanta - 
Atlantic City - 
Augusta (Georgia) - 
Augusta (Maine) - 
Aurora - 
Austin - 
Aztec

## B
Baltimore - Baton Rouge - Berkeley - Bismarck - Bloomington - Boise - Boston - Bridgeport - Buffalo

## C
Carson City - Casper - Cedar Rapids - Charleston (Lääne-Virginia) - Charleston (Lõuna-Carolina) - Charlotte (Põhja-Carolina) - Chattanooga - Cheyenne - Chicago - Cincinnati - Cleveland - Coalgate - Colorado Springs - Columbia - Columbus - Columbus- Concord - Corpus Christi

## D
Dallas - Davenport - Dayton - Dearborn - Denver - Des Moines - Detroit - Diamondville - Dover - Duluth

## E
El Paso - Eugene

## F
Fairbanks - Flagstaff - Fontana - Fort Lauderdale - Fort Worth - Fort Yukon - Frankfort - Fresno

## G
Gainesville - Galveston - Gary - Geneva - Glenwood Springs

## H
Hamtramck - Harrisburg - Hartford - Helena - Hialeah - Highland Park - Honolulu - Houston

## I
Indian Wells - Indianapolis

## J
Jackson - Jacksonville - Jamestown - Jefferson City - Juneau

## K
Kalamazoo - Kansas City

## L
Lansing - Laredo - Las Vegas - Lawrence (Kansas) - Lawrence (Massachusetts) - Lincoln - Little Rock - Long Beach - Los Angeles - Lubbock

## M
Madison - Malta - Manchester - Meeker – Memphis - Miami - Milwaukee - Minneapolis - Montgomery - Montpelier

## N
Nashville - Nashville (Indiana) - New Haven - New Orleans - New York - Newark - Newport News

## O
Oakland - Oklahoma City - Olympia - Omaha - Ontario - Orlando

## P
Page - Pahrump - Palm Springs - Park City - Pasadena - Pensacola - Philadelphia - Phoenix - Pierre - Pittsburgh - Portland - Portland (Maine) - Portsmouth - Princeton - Providence

## R
Raleigh - Reno - Rhinelander - Richmond

## S
Sacramento - Saint Louis - Saint Paul - Salem - Salt Lake City - San Antonio - San Bernardino - San Bruno - San Diego - San Francisco - San Jose - Santa Ana - Santa Barbara - Santa Fe - Santa Rosa - Savannah - Seattle - Sioux City - Solvang - Sonoma - Springfield - Suffolk - Syracuse

## T
Tallahassee - Tampa - Toledo - Topeka - Trenton - Truckee - Tucson - Tulsa - Twentynine Palms

## V
Virginia Beach - Virginia City

## W
Walnut - Wapakoneta - Washington - Wasilla - West Lafayette - Wichita - Wilmington

## Y
Yonkers - Yuba City - Yuma
Rembert von Funcken (1724–1786)

**Rembert von Funcken** ( 1724 – 1786) oli sillakohtunik (sks. ordnungsrichter) Liivimaa kubermangus ja Funckenite aadlisuguvõsa viimane meesliini esindaja. 

Ta oli Rootsi sõjaväelase ja Riia asekuberneri Rembert von Funckeni pojapoeg.

Rembert von Funckenile kuulusid Liivimaa kubermangu Võnnu kreisi (Cēsise kreisi) Liezēre kihelkonnas Liezēre (*Löser*) ja Eckhofi, ning Cesvaine kihelkonnas Ohlenhofi mõis.

## Perekond
Rembert von Funckeni vanemad olid Liezēre ja Medzula mõisnik, major Gustav Heinrich von Funcken (1681–1761) ja Ulrika Katharina (Margaretha) Clodt von Jürgensburg. Tema õdedest Ulrike von Funcken (1730–1800) oli Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthali ema ja Helene Juliane von Funcken (1723–1785) major Gotthard Ernst von Bergi (1714–1766) abikaasa ja krahv Friedrich Wilhelm Rembert von Bergi vanaema.

Rembert von Funcken abiellus Christine Charlotte von Ceumerniga (1723–1824), kes oli Rootsi korneti ja Bērzaune pandihärra Gustav von Ceumerni (suri 1747) ja Vestiena mõisast (*Festen*) pärit Ebba Juliane Clodt von Jürgensburgi (1693–1763) tütar, ning kelle vanaisa Karl Gustav Clodt von Jürgensburg (suri 1723) oli Rootsi ooberst, Riia komandant ja Zaube mõisnik, ning vanavanaisa Wolmar von Ungern-Sternberg (suri 1667) Riia asehaldur. Abielust sündisid:
*Juliane Margarethe von Funcken (1766–1833), Saaremaa Torgu mõisast pärit kaardiväe kaptenleitnandi Reinhold Friedrich von Osten-Sackeni (1755–1829) abikaasa; Saaremaa Randvere fideikomissihärra, Venemaa New Yorgi peakonsuli ja entomoloogi Robert von Osten-Sackeni (1828–1906) vanaema;
*Ebba Catharina von Funcken (1771– ), Aizkraukle vabahärra Christoph Schoultz von Ascheradeni abikaasa;
*Ulrika Augusta von Funcken (1774– ), Aizkraukle vabahärra ja major August Leonhard Schoultz von Ascheradeni (1762– ) abikaasa.

## Viited
Muḩammad al-Barāda‘ī

**Muḩammad al-Barāda‘ī** (ka **Mohamed ElBaradei**; araabia keeles محمد البرادعي; sündinud 17. juunil 1942 Kairos) on Egiptuse diplomaat ja jurist.

Muḩammad al-Barāda‘ī on pärit juristi viielapselisest perekonnast. Tema isa Muşţafa al-Barāda‘ī oli Egiptuse advokatuuri esimees ning demokraatlike vabaduste ja õiglase kohtumõistmise eestkõneleja.  

Muḩammad al-Barāda‘ī lõpetas 1962. aastal Kairo ülikooli õigusteaduse alal. Magistrikraadi juura alal teenis ta Genfis. Aastal 1974 sai ta New Yorgi Ülikoolist doktorikraadi rahvusvahelise õiguse alal. Aastal 1964 asus ta tööle Egiptuse välisministeeriumi. Ta töötas muu hulgas diplomaadina Egiptuse alalises esinduses ÜRO juures; Egiptuse välisministri abina; rahvusvahelise õiguse spetsialistina ÜRO koolitus- ja uurimisinstituudis ning 2001–2007 New Yorgi Ülikooli rahvusvahelise õiguse professorina.

Ta abiellus lasteaedniku Aida El-Kachefiga. Neil on kaks last, tütar Laila ja poeg Mostafa, kes mõlemad elavad Londonis. Tütar on abielus investeerimispankuriga, pojale kuulub telekanalite võrk.

Aastal 1984 asus Muḩammad al-Barāda‘ī tööle Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri sekretariaadis. Aastatel 1984–1993 oli ta agentuuri juriidiline nõustaja ning 1993–1997 peadirektori asetäitja välissuhete alal.

1. detsembril 1997 sai ta Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri peadirektoriks. Ta valiti tagasi aastatel 2001 ja 2005. Tema viimane ametiaeg kestis 30. novembrini 2009, neljandaks ametiajaks ta ei kandideerinud. 

Aastal 2005 sai Muḩammad al-Barāda‘ī koos Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga Nobeli rahuauhinna.

Ta oli üks kandidaate Egiptuse 2012. aasta presidendivalimistel.

6. juulil 2013 pärast riigipööret levisid teated, nagu oleks ta nimetatud Egiptuse üleminekuvalitsuse peaministriks, kuid need osutusid hiljem ekslikeks. 9. juulil nimetati ta Egiptuse asepresidendiks, kuid ta astus juba sama aasta 14. augustil tagasi seoses Muslimi Vennaskonna toetajate meeleavalduste verise laialiajamisega sõjaväe poolt.
Teisipidi tegelikkus

**"Teisipidi tegelikkus"** on Bonzo 2004. aasta album.

## Lood
# Ingel lendab ära
# Kuuotsija
# Õnnelik mees
# Si Tu Dois Partir
# Sügiselaul
# Meekarva taevas
# Üks jõgi
# Teisipidi tegelikkus
# Gorod
# Melanhoolsete pisarate maagia
# "Leningradi" küpsis
# Muusikafilm: Õnnelik mees
Andke tagasi maa

**"Andke tagasi maa"** on Bonzo ja Tõuni (Bonzo ja Tõuni) 2005. aasta album. 

9 loo autor on Bonzo ja 6 loo autor on Tõun. Tõuni kirjutatud nimiloo tekst on Ave Alavainu luuletus 1968. aastal ilmunud kogust. Ka teiste laulude sõnad on luuletused. Suur osa plaadi materjalist sündis septembris 2005 Tartus.

Plaati esitleti kitsas ringis 8. detsembril 2005. 

## Lood
# Sinalill
# Mees ja Jumal
# Ütle mulle ka
# Pintsak triigitud
# Sinu maja
# Põrguline
# Zdes bõli mõi
# Andke tagasi maa
# Katkemine
# Kolm joodikut
# Hundikutsu
# Ketser
# Põhjuseta
# Kahetsus
# Rahva hääl

## Viited

## Kirjandus
*Andres Pulver. Bonzo uus plaat räägib jumalast ja kuradist (intervjuu Bonzoga). – *[[Virumaa Teataja]]*, 16. november 2005, lk 5.
*Joosep Sang. Jõulukuine plaadisadu. – *[[Sirp (ajaleht)|Sirp]]*,  9. detsember 2005, lk 10. Veebiversioon.
*Jaanus Kulli.  Bonzo, Tõun ja põhjuseta armunud inglid albumil "Andke tagasi maa". – *[[SL Õhtuleht]]*, 10. detsember 2005,  lk 30-31. Veebiversioon.
*Andres Pulver. Pühakud ja saatanad räägivad ilust ja valust. – *[[Virumaa Teataja]]*, 17. detsember 2005, lk 5.
*Joosep Sang. Andke tagasi maa. Bonzo & Tõun. – *[[Muusika (ajakiri)|Muusika]]*, 2006, nr 2, lk 37.
Settimine (album)

**"Settimine"** on Bonzo 2007. aasta album.

## Lood
# Settimine
# Kuidas
# Tunnen, et taevas...
# Never mind
# Tumm
# Jääkuu
# Armastame
# Pigilind
# Murdja
# Öötäht
# Valusa vaikuse tulega

## Välislingid
*Album Bonzo kodulehel
Ei saa mitte vaiki olla (Bonzo)

**"Ei saa mitte vaiki olla"** on Bonzo 2008. aasta album.

## Lood
# Munamäele
# Ei saa mitte vaiki olla
# Koit
# Eesti lipp
# Hoidkem vaid üht
# Kaunimad laulud
# Vaikne kena kohakene
# Meil aiaäärne tänavas
# Oh laula ja hõiska
# Mu isamaa on minu arm
# Ilus oled, isamaa
# Sind surmani
# Ta lendab mesipuu poole
# Hoia Jumal Eestit

## Välislingid
*Album Bonzo kodulehel
GPU

**GPU** on lühend, mis võib tähendada:
*Graafikaprotsessor (lühend ingliskeelsetest sõnadest *Graphics processing unit*);
*Riiklik Poliitvalitsus (lühend venekeelsetest sõnadest *Государственное политическое управление*) oli NSV Liidu ja NSV Liidu liiduvabariikide täidesaatvate võimuorganite Siseasjade Rahvakomissariaatide juures asunud nõukogude poliitilise politsei ametkond;
**Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Riiklik Poliitvalitsus, Vene SFNV SARKi GPU (*Главное политическое управление (ГПУ) НКВД РСФСР*), moodustati 6. veebruaril 1922. aastal;
**Ukraina NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Riiklik Poliitvalitsus, Ukraina NSV SARKi GPU (*Государственное политическое управление (ГПУ) НКВД УССР*), moodustati 22. märtsil 1922. aastal;
*pärast NSV Liidu moodustamist moodustati 15. novembril 1923. aastal ka keskne NSV Liidu poliitilise politsei keskasutus **[[OGPU]]** - NSV Liidu SARKi Ühendatud Riiklik Poliitvalitsus (*Объединенное государственное политическое управление (ОГПУ) при СНК СССР*)