open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Micrelaps

***Micrelaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Micrelaps* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Micrelaps bicoloratus]]* Sternfeld, 1908
* *[[Micrelaps boettgeri]] * Boulenger, 1896
* *[[Micrelaps muelleri]]* Boettger, 1880
* *[[Micrelaps tchernovi]]* Werner, Babocsay, Carmely & Thuna, 2006
* *[[Micrelaps vaillanti]]* (Mocquard, 1888).

## Levila
Nad elavad valdavalt Aafrikas ja Lähis-Idas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Micrelaps]] seisuga 13.12.2013.*
Macrelaps

***Macrelaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Macrelaps* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Macrelaps microlepidotus]]*  (Günther, 1860).

## Levila
Selle perekonna ainus liik *Macrelaps microlepidotus* on endeemne Lõuna-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macrelaps microlepidotus]] seisuga 13.12.2013.*
Veera Fjodorova

**Veera Fjodorova** (aastast 1947 **Veera Sirina**, ka **Veera Fjodorova-Sirina**; 23. september 1925 Moskva – 5. detsember 2013) oli vene päritolu Eesti näitleja.

Ta oli pärit töölisperekonnast. Ta lõpetas aastal 1943 Moskvas keskkooli ja aastal 1948 GITIS-e.

Ta töötas aastatel 1948–1993 Tallinna Vene Draamateatris.

## Rolle
*1948 Vladimir Suponev "Lendurite pere" (Ljusja)
*1949 Molière "Tartuffe" (Dorine)
*1950 Aleksandr Afinogenov "Mašake" (Mašake)
*1952 Anton Tšehhov "Kolm õde" (Irina)
*1952 Carlo Goldoni "Kahe isanda teener" (Clarice)
*1953 Eduard Vilde "Pisuhänd" (Laura)
*1953 Aleksei Arbuzov "Tanja" (Tanja)
*1954 Aleksei Arbuzov "Rännuaastad" (Ljusja)
*1955 Nikolai Pogodin "Kremli kellad" (Maša)
*1957 Aleksandr Gladkov "Kaua aega tagasi" (Šura)
*1957 Eduard Vilde "Tabamata ime" (Eeva Marland)
*1959 Ivan Turgenev "Aadlipesa" (Varvara Lavretskaja)
*1960 Aleksei Arbuzov "Irkutski lugu" (Valja)
*1963 Fjodor Dostojevski/Boriss Livanov "Vennad Karamazovid" (Agrafena (Grušenka))
*1964 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Titania)
*1965 Aleksei Tolstoi "Patent 119" (Olga)
*1967 Viktor Rozov "Traditsiooniline kokkutulek" (Agnia)
*1969 Nikolai Gogol "Revident" (Anna Andrejevna)
*1979 Aleksandr Gelman "Meie, allakirjutanud..." (Nuikina)
*1985 István Örkény "Kassimäng" (Paula)
*1988 Viktor Merežko "Naiste laud "Jahisaalis"" (Vedenjeva)
*1992 Joseph Kesselring "Hapu vein ja sinihape" (Martha Bruster)
*1995 Achille Campanile "Testament itaalia moodi ehk vaene Pierot" (Ione)

## Tunnustus
*1955 Eesti NSV teeneline kunstnik
*oli Eesti Näitlejate Liidu auliige

## Isiklikku
Ta oli aastast 1947 abielus Vjatšeslav Siriniga.

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid
*"In memoriam: Veera Fjodorova-Sirina. Veera Fjodorova-Sirina 23. IX 1925 – 5. XII 2013". Sirp, 12. detsember 2013
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Vinnõkivtsi

**Vinnõkivtsi** (ukraina keeles Вінниківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 331. Pindala on 0,194 km².
Birkiv

**Birkiv** (ukraina keeles Бірків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 579. Pindala on 0,213 km².
Ա

**Ա** (väiketäht **ա**; nimetus այբ (*ajb*)) on armeenia kirja täht, vanaarmeenia tähestiku, traditsioonilise armeenia tähestiku ja reformitud armeenia tähestiku esimene täht. 

Arvatakse, et see on saadud kreeka tähe ''α'' ülemise kaare äralõikamisel.  

Tähtede Ա ja Բ nimetustest *ajb* ja *ben* on moodustatud armeenia keele sõna *ajbuben* 'tähestik' (sõna-sõnalt ' *ajb* ja *ben*'). 

Kirja vanimas variandis (*[[jerkathagir]]*) koosnes *ajb* kahest alt ühendatud vertikaaljoonest sabakesega. Suur- ja väiketäht erinesid ainult mõõtmetelt. Hiljem kujunes Ա-tähest kolme vertikaaliga variant ա. Esimesest sai suurtäht ja teisest väiketäht. Keskaegsetes käsikirjades on neil hulk variante. Üks ebatavalisemaid Ա-tähe vorme on nn ühejooneline *ajb*, mis koosneb ühestainsast madalast püstjoonest.  

Tähe nimetus on lähedane kreeka tähe nimetusele "alfa" ning semi tähenimetusele "alef". Arvatakse, et nimetus pärinebki ühest nendest. Häälikumuutus toimus järgmise tähe Բ nimetuse *ben* mõjul.

Ա on armeeniakeelses tekstis kõige sagedasem täht. 

Ա esineb tavaliselt sõna alguses või keskel, lõpus aga väga harva. Põhjus on see, et indoeuroopa algkeele lühike ja pikk a-häälik armeenia keeles sõna alguses ja keskel säilisid, aga sõna lõpus kadusid.  

## Kirjandus
*Арам Хачатурян. – *Ереван*, september 2008.
Vjatšeslav Sirin

**Vjatšeslav Sirin** (3. september 1924 Moskva – 12. september 1970 Tallinn) oli vene päritolu Eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1948 GITIS-e.

Ta töötas aastatel 1948–1970 Tallinna Vene Draamateatris. 

## Rolle
Ta on mänginud Lenfilmi filmides "Esimese järgu kapten" (1958), "Kirev reis" (1961) ja "Virineja".
* 1950 Aleksandr Afinogenov "Mašake" (Viktor)
* 1951 Nikolai Djakonov "Pulmad kaasavaraga" (Kurotškin)
* 1952 Carlo Goldoni "Kahe isanda teener" (Truffaldino)
* 1954 Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Jepihhodov)
* 1955 Viktor Rozov "Elu lehekülg" (Poletajev)
* 1955 Viktor Rozov "Õnn kaasa" (Andrei)
* 1958 Viktor Rozov "Rõõmu otsinguil" (Oleg)
* 1959 Ardi Liives "Sinine rakett" (Oskar)
* 1960 Aleksei Arbuzov "Irkutski lugu" (Viktor)
* 1961 Jevgeni Švarts "Kaks vahtrat" (Baba-Jaga)
* 1961 Aleksandr Štein "Ookean" (Kuklin)
* 1964 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Nick Bottom)
* 1964 Maksim Gorki "Väikekodanlased" (Pertšihhin)
* 1964 Viktor Rozov "Pulmapäeval" (Vassili)
* 1965 Aleksei Tolstoi "Patent 119" (Mihhailov)
* 1966 Branislav Nušić "Dr." (Života)
* 1967 Mihhail Bulgakov "Ivan Vassiljevitš" (Ivan)
* 1967 Viktor Rozov "Traditsiooniline kokkutulek" (Kozin)
* 1969 Samuil Aljošin "Tookord Sevillas" (don Ottavio)
* 1969 Nikolai Gogol "Revident" (Ljapkin-Tjapkin)

## Tunnustus
*1943 Kuulsuse ordeni III järk
*1959 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema isa oli insener, ema tööline. 

Ta oli aastast 1947 abielus Veera Fjodorova-Sirinaga.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Hypoptophis

***Hypoptophis*** on *[[Lamprophiidae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Hypoptophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Hypoptophis wilsonii]]*  Boulenger, 1908.

## Levila

Nad elavad valdavalt Kongos ja Sambias.

## Viited

## Välislingid
*Boulenger, The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology*, Description of three new snakes from Africa. Annals and magazine of natural history, ser. 8, vol. 2, p. 93-94, (1908), veebiversioon (vaadatud 13.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small>
*[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Hypoptophis/classification/ Sissekanne ADW-s]
*[http://www.cbif.gc.ca/pls/itisca/next?taxa=&p_format=&p_ifx=&p_lang=fr&v_tsn=700184 Sissekanne ITIS-es]
*[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Hypoptophis&species=wilsonii&search_param=%28%28genus%3D%27Hypoptophis%27%2Cexact%29%29 Sissekanne roomajate andmebaasis]

<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Hypoptophis wilsonii seisuga 13.12.2013.''
Apricot Stone

**"Apricot Stone"** (armeenia keeles Ծիրանի Կորիզ, eesti keeles "Aprikoosikivi") on laul, mis esindas Armeeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos Norras. Laulu esitas Armeenia-Vene laulja Eva Rivas. Laulu autorid olid Armen Martirosjan, kes oli ka Armeenia esimese Eurovisiooni-laulu "Without Your Love" muusika autor, ja Karen Kavalerjan, kes on olnud kuuel korral viie eri riigi Eurovisiooni-laulu sõnade autor.

Laulu saatis kuulus armeenia dudukimängija Dživan Gasparjan, kes oli siis vanim esineja Eurovisioonil. Duduki valmistamiseks kasutatakse traditsiooniliselt aprikoosipuu puitu.

Aprikoos on Armeenias tuntud juba iidsetest aegadest saadik, see on pikka aega olnud riigi embleem. Armeeniat on selletõttu kutsutud "Aprikoosi sünnimaaks". Apricot Stone'i laulusõnu tõlgendati poliitilise sõnumina Armeenlaste genotsiidi kohta. Hiljem esines Armeenia esindaja Prantsusmaal kõnega, kus kinnitas seda väidet.

Laul esitati teises poolfinaalis teisena, pärast Leedu ansambli InCulto laulu "East European Funk" ja enne
Iisraeli laulja Harel Skaati laulu "Milim". Poolfinaalist pääses laul 6. koha ja 83 punktiga finaali.

Finaalis oli see esinemisjärjekorras kahekümne esimene laul, pärast Venemaa ansambli Peter Nalitch Bandi laulu "Lost and Forgotten" ja enne Saksamaa laulja Lena Meyer-Landruti laulu "Satellite". Finaalis sai laul 7. koha (punkte 25 riigilt) ja kokku 141 punkti.

## Edetabelid

## Viited

## Välislingid
* ''Apricot Stone'' Ametlik muusikavideo Youtube'is
* ''Apricot Stone'' Eestikeelsete laulusõnadega video ERR lehel
Chilorhinophis

***Chilorhinophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Chilorhinophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Chilorhinophis butleri]]* (Werner, 1907),
* *[[Chilorhinophis gerardi]]* (Boulenger, 1913).

## Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Chilorhinophis]] seisuga 13.12.2013.*
Brachyophis

***Brachyophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Brachyophis* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Brachyophis revoili]]*  Mocquard, 1888.

## Levila
Nad elavad valdavalt Somaalias, Keenias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Brachyophis revoili]] seisuga 13.12.2013.*
Vallatud Vestid

**Vallatud Vestid** on projektiansambel, mille põhilauljad on Ott Lepland, Tanel Padar ja Jalmar Vabarna. 

Lisaks kuuluvad ansambli koosseisu Danel Pandre, Kaspar Kalluste ja 2013. aasta lõpus liitunud Tarvi Kull.

## Koosseis
*Ott Lepland
*Tanel Padar
*Jalmar Vabarna
*Danel Pandre (basskitarr)
*Kaspar Kalluste (trummid)
*Tarvi Kull (klahvpillid)

## Kontserdisarjad

Vallatutel Vestidel on seljataga neli kontserdisarja. 

* 2013. aasta märtsis toimunud naistepäevakontsertide sari kandis pealkirja "Lugusid naistest". 
* Sama aasta juunis sai teoks kontserdisari "Lugusid naistest ja meestest". 
* Kolmas kontserdisari 2013. aasta detsembris kandis pealkirja "Kelmid ja pühakud". 
* 2014. aasta talvel sai teoks kontserdisari "Kiigume koos" koos ansambliga Kõrsikud.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid
* "Lugusid meestest ja naistest" (juuni 2013)
* "Kelmid ja pühakud" (detsember 2013)

### Singlid
*"Jõesäng" (veebruar 2013)
*"Lumisel teel" (detsember 2013)
*"Värvid" (juuni 2014)
*"Kiigu ja liugle" (koos ansambliga Kõrsikud) (november 2014)

## Viited

## Välislingid
* Vallatud Vestid Facebookis
Hülgeõng

**Hülgeõng** on endisaegne hülgepüügil kasutatud õng, mis koosnes ridamisi asetsevast kolmest konksust, millest keskmine oli keeratud vastassuunda.

Hülgeõngega püüti nii, et keskmine konks kinnitati hülgepoja turjale, kes lasti pika, hobusejõhvidest keerutatud nööri otsas vette. Poega päästma tulnud emashüljes jäi aga kahe muu konksu külge kinni ja tõmmati veest välja.

## Vaata ka
*Hülgeoda
*Hülgepüss
*Hülgeraud
*Hülgevõrk
*Käks
*Tang

## Viited

## Kirjandus
*Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands, I Band. Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1931, 77.

## Välislingid
*
*Filmiaparaadiga hülgepüügil. DIGAR. Päevaleht, nr. 85, 27. märts 1938.
* Hülged rahvapärimuses. Eesti Loodus, nr 12, 2014, 8–13.
* Prangli saare hülgeküttimise traditsioonid. Maaleht, 16. veebruar 2011.
Jalashäll

**Jalashäll** on jalastel kiikuv häll. 

Keskajal oli jalashäll Euroopas laialt tuntud, Eestis tuli kasutusele 19. sajandil, esmalt saartel, siis Põhja-Eestis, kus muutus valdavaks. Mujal Eestis oli vähem levinud.

Jalashäll paiknes kahel kumera tallaga jalasel, mis harilikult olid kerega risti, harvem pikuti.
Kere oli rohkem kaunistatud kui vibuhällil. Jalashälli küljelauad olid enamasti keskelt madalamad, otstele olid peale äärekaunistuste lõigatud südame-, ketta- või ellipsimotiivid, mille abil sai hälli ühest kohast teise tõsta. Leidus ka kahe posti vahele kinnitatud liikuva hällikastiga kiikhälle. Jalashälli vahetas hiljem välja **vedruhäll**, mille ühes otsas olid sirged tallalauad (jalased) ning põhja vahel metallvedru.

## Viited

## Välislingid
* Jalashäll, Muhu Muuseum
Härjaraud

**Härjaraud** oli härja sõra alla löödav kaitseraud. See oli kujult pooliku hobuseraua kujuline ning löödi enamasti vaid ühe sõra alla, harvemini mõlema sõra alla. Saartel pandi härja sõra otsa mõnikord tupekujuline jääraud.

Eestis hakkas härgadele raudade panemine laiemalt levima 18. sajandil, kui härgi rautati enne talve tulekut libedate teede ajaks.

## Vaata ka
*Rautamine

## Viited

## Välislingid
*
Lumisel teel

**"Lumisel teel"** on Ott Leplandi, Tanel Padari ja Jalmar Vabarna ühine singel. Laulu viisi ja sõnad on loonud Tanel Padar. Lugu valmis enne kontserditurneed "Kelmid ja pühakud" ning on leitav ka samanimeliselt albumilt "Kelmid ja pühakud".

## Viited

## Välislingid
* Video: Vallatud Vestid – "Lumisel teel"
* Sõnad: Vallatud Vestid – "Lumisel teel"
Jahikott

**Jahikott** (ka: **jahitasku**) on kott, milles hoiti jahitarbeid ja kanti väiksemat jahisaaki. Jahikott on klappkaanega ja kanderihma abil kantakse teda õlal.

## Vaata ka
*haavlikott

## Viited
Johan August Sandels

**Johan August Sandels** (31. august 1764 Stockholm – 22. jaanuar 1831 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane (feldmarssal) ja riigitegelane.

1815. aastal oli ta Stockholmi valitseja (*Överståthållaren*) kohusetäitja, 1818. aastal määrati Norra kindralkuberneriks (rootsi keeles *Riksståthållare*, taani-norra: *Rigsstatholder*), 1824. aastal sai ta viimasena feldmarssali auastme.

Soome sõjas 27. oktoobril 1808 peetud Virta silla lahingus (*Koljonvirran taistelu*) saavutasid Rootsi väed tema juhtimisel võidu Vene vägede üle. Võit jäi Rootsi vägedele viimaseks Soome territooriumil saavutatud võiduks. Sandelsile alluvate ohvitseride seas olid kolonel Fahlander, major Malm ja major Joachim Zachris Duncker.

## Välislingid

* Johan August Sandelsi biograafia (*inglise keeles*)
CF

**CF** võib tähendada järgmist:
*CompactFlash, mälukaart
*...

**Cf** võib tähendada järgmist:
*kaliforniumi tähis
Jõululeib

**Jõululeib** (Saaremaal ka: *näärikakk*, Mulgimaal *jõulupoiss*, *jõulupull*) 
oli vanasti jõulude ajal valmistatud leivakakk, mis tehti harilikult seakujuline (sel juhul nimetati ka *jõuluorikaks*), aga ka kuhikukujuline (imiteerides viljakuhja) või keskel auguga küünla jaoks.
 
Eestis oli jõululeiva küpsetamise komme tuntud 19. sajandist ning seda tehti peamiselt saartel ja Põhja-Eestis, see seostus Soome ja Rootsi vastavate kommetega.

Selline jõuluks küpsetatud parem leib oli rahvakommetega seotud, viljakusmaagiline vahend. Enne küpsetamist vajutati tainast kaku peale ristimärk võtme või põrsaluuga. Jõululeib asus pühade ajal laual, selle keskel olevas augus põles jõuluõhtul küünal. Jõululeiba söödi ise ning söödeti ka loomadele. Osa leivast hoiti aidas viljakirstus kevadeni välja, mil seda anti karja väljalaskmise ajal karjasele ning söödeti ka loomadele.

Tänapäeval valmistatakse magusa maitsega jõululeibu pagaritööstusettevõtetes, aga kodustes küpsetusahjudes. Jõululeibade sortiment on lai. Leivatainasse lisatakse valmistamise ajal eri leivaretseptide kohaselt: kuivatatud puuvilju (aprikoose, rosinaid, datleid, ploom jt), hakitud pähkleid (metsapähkleid, maapähkleid, mandleid, India pähkleid jt), päevalilleseemneid, kuivatatud jõhvikaid, pohlamoosi, koriandrit, õunamahla, apelsinimahla, hapupiima, siirupit, hakitud marmelaadi ja šokolaadi jne.

## Vaata ka
*kollikakk
*nääriorikas

## Viited

## Välislingid
* Pühad ja leib on ajast aega hästi kokku sobinud,  28. november 2007
Sõnnikukonks

**Sõnnikukonks** (ka: *sitakikk, sõnnikukook*) oli algselt puuvars, mille otsa oli jäetud looduslik kõverus. Hiljem olid sõnnikukonksud puuvarre, raudputke ja -harudega.

Sõnnikukonksu kasutati vankrilt sõnniku maha tõmbamiseks.

## Vaata ka
*sõnnikuhark

## Viited

## Välislingid
*
Erakorralise meditsiini arst

**Erakorralise meditsiini arst** on arst, kes tegeleb erakorralise meditsiiniga.

Eestis peab erakorralise meditsiini arstiks saamiseks esmalt lõpetama arstiteaduskonna ning omandama arsti kutse. Seejärel tuleb läbida residentuur erakorralise meditsiini erialal. Eestis koolitatakse **erakorralise meditsiini arst**e vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eesti erakorralise meditsiini valdkonnas töötavaid arste ühendab Eesti Erakorralise Meditsiini Arstide Selts (EEMAS).

## Viited
Parkapzuk

***Parkapzuk*** (armeenia keeles Պարկապզուկ, 'torupill') on Armeenia torupill. *Parkapzuk*'il puuduvad bassitorud (burdoonid) ning tema sõrmiline ehk mänguvile on kahekordne, st kaks sõrmilist on kõrvuti koos. 

*Parkapzuk*'i topeltsõrmilise otsa on ühendatud veisesarv, mis annab sõrmilisele üldkujult Armeenia rahvuspilliga pku sarnase väljanägemise.  
Mõlemal sõrmilisel on viis  kuni seitse  sõrmeava (alati võrdselt) ning sõrmilised on häälestuselt erinevad, mistõttu võib selle pilli mängimisel tekkida heliinterferents.

Instrumendi õhukott on tehtud kas kitse- või mõne muu looma nahast ning on tihti värvitud halliks või kujundatud (õhupuhumistoru ümbert) maalingutega, meenutamaks Ararati mäge. *Parkapzuk*ki mängitakse samuti kui teisi torupille.

Aktiivseid *parkapzuk*'i-mängijaid pole Armeenias kuigi palju. Näiteks 1996. ja 1997. aastal olevat lindistatud ühte viimastest toonastest *parkapzuk*'i-mängijatest.

Mõne allika järgi on *parkapzuk*'il ainult üks sõrmiline, samas kui teiste andmeil on *parkapzuk*'il topeltsõrmiline nagu ka Armeenia rahvapillil *[[tulum]]*'il. 

## Viited

## Välislingid
*Pilte ''parkapzuk''<nowiki/>'ist
Tattnina

**Tattnina** oli valgusti, mis oli klaasita ja tõmmatava tahiga. See oli petrooleumilambi eelkäija.

## Viited

## Välislingid
*
Uud

**Uud**, ka **ud** (prantsuse *oud*; araabia عود *ʿūd*, mitmuses أعواد *a‘wād*; armeenia ուդ; süüria ܥܘܕ *ūd*; kreeka ούτι; heebrea *עוּד*; pärsia بربط *barbat*; kurdi ûd; türgi *ud* või *ut* ; aserbaidžaani *ud*; somaali *cuud* või *kaban*) on pirnikujulise kõlakastiga keelpill, mida kasutatakse araabia, bütsantsi, juudi, kreeka, somaali ja türgi muusikas, Põhja-Aafrika *[[Chaabi muusika|chaabi]]* muusikas ja Andaluusia klassikalises muusikas. 
Ehituselt sarnaneb uud lautoga. Tänapäevane uud ja lauto pärinevad mõlemad ühisest eellasinstrumendist, kuid on arenenud eri teid pidi. Uud on lautost selgelt eristatav instrumendi kaelal puuduvate krihvide poolest (lautol on krihvid olemas) ning uudi kael on ka lautoga võrreldes väiksem. Uudi- ja lautosarnast pilli peetakse kitarri esivanemaks.

## Nime päritolu
Sõna *uud* (ning tema etümoloogilise sugulassõna *lauto*) päritolu on ebaselge. Üheks võimalikuks päritoluks peetakse araabiakeelset sõna العود (*al-ʿūd*, 'puit'), millest võis instrumendi evolutsioonil välja kujuneda ka praegune nimi, kui puidust kõlalaua tekkimisel hakkas see instrument eristuma teistest sarnastest instrumentidest, millel kasutati puidust kõlalaua asemel nahka.

## Ajalugu

9. sajandil elanud Araabia õpetlase Al-Fārābī järgi oli uudi leiutajaks Aadama kuues lapselaps Lemek. Legendi järgi olevat Lemek oma poega leinates riputanud ta surnukeha puu külge, kelle pleekinud skeleti kujust olevat saanud inspiratsiooni ka esimese uudi välimus.

Vanim ülestähendus uudi- ja lautosarnasest pillist on pilt ühelt üle 5000 aasta vanuselt Lõuna-Mesopotaamiast (praegusest An-Nāşirīyah' linnast) leitud silinderpitsatilt.See Uruki perioodi dateeritud Dr. Dominique Colloni poolt avastatud silinderpitsat on hoiul praegu Briti Muuseumi kogus.

Turgi rahvastel oli uudisarnane instrument, mida kutsuti "*[[Komuz|komuz]]*". Ühel Göktürkide monumendil on kirjas, et sellele instrumendile omistati maagilist väge ning teda võeti kaasa ka sõdadesse ja kasutati sõjaväemuusikas. 

Musikoloog Çinuçen Tanrıkoruri järgi on tänapäeva uud tuletatud Lähis-Ida aladel elanud turkide *komuz*ist, kes lisasid sellele juurde veel ka pillikeeli.

Iseäranis pika traditsiooniga on uudimuusika Iraagis, ning on isegi ütlus, et selles muusikas asub riigi hing. Kuid pärast Iraagi sõda ja Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei valitsusrežiimi kukutamist 2003. aastal on üha kirglikumaks muutunud islamivõitlejad, kelle arvates on ilmalik muusika *[[haram]]* (patune), sundinud paljusid uudimängijaid ja selle instrumendi õpetajaid peituma või pagulusse.

## Mängutehnikad

Uudi mängimiseks kasutatakse *risha*ks nimetatavat plektroni. Traditsiooniliselt tehakse *risha* kotka sulest, kilpkonna või merikilpkonna kilbist või lehma sarvest.
Lehmasarvedest tehtud *risha*d on tänapäeval ka kaubanduses saadaval. *Risha*de tegemisel lehmasarvedest viilutatakse sarved pikuti ribadeks, vormitakse kujusse ning lihvitakse.
*Risha*sid tehakse ka plastist. Need, kes eelistavad lehmasarvedest tehtud *risha*sid plastist *risha*dele, ütlevad, et plast*risha*d ja lehmasarvedest tehtud *risha*d on erineva kõlaga.

## Viited

## Välislingid
* Farabi School 
* Duoud
Kohutav ilu

**"Kohutav ilu"** (originaalpealkirjaga "La grande bellezza") on 2013. aastal valminud Itaalia film, mille lavastaja on Paolo Sorrentino.

Film pälvis 2013. aasta Pimedate Ööde Filmifestivali võidu ja sai 2014. aasta parima võõrkeelse filmi Oscari.

## Välislingid
*Filmist PÖFFi kodulehel
*Filmi treiler ja tutvustus
Heinamaa tänav

**Heinamaa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Heinamaa tänav algab Piibelehe tänavalt, ristub Veskimetsa tänavaga ja lõpeb Värvi tänaval. Heinamaa tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline ning ligikaudu 365 meetri pikkune.

Heinamaa tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited

## Välislingid
Paolo Sorrentino

**Paolo Sorrentino** (sündinud 31. mail 1970 Napolis) on itaalia filmilavastaja.

Tema lavastatud on 2013. aastal valminud film "Kohutav ilu", 2016. aastal 10-osaline teleseriaal "Noor paavst", selle 2020. aasta jätk "Uus paavst" jpt.
Rohumaa tänav

**Rohumaa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Rohumaa tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Rohumaa tänav on hoonestatud eramutega ning on ligi 200 meetrit pikk.

Rohumaa tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited

## Välislingid
Marjamaa tänav

**Marjamaa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Marjamaa tänav algab Mustjõe tänavalt ja lõpeb Piibelehe tänaval. Marjamaa tänav on hoonestatud eramutega ning on ligikaudu 200 meetri pikkune.

Varem oli see **Muti tänav**. Praeguse nime sai Marjamaa tänav 16. mail 1958.

## Viited
Kaarik

**Kaarik** (põhjaeesti murretes *käru*, Saaremaal *reined* (ainult mitmuses)) on kahe rattaga vanker, mida kasutati veo- ja sõiduvahendina. Kaarik on vanim ratasveok. 

Eestis kasutati kaarikut võrreldes neljarattalise vankriga vähe.

## Kaariku ajaloost
Kahe rattaga kaarik on teadaolevalt vanim veovahend, mida hakati kasutama juba umbes 3000 eKr. Esimene kahe rattaga kaarik ehitati Mesopotaamias ligi 3000 eKr. Kahe kodaratega rattaga sõjavankrid ja tõllad leidsid varsti oma koha sõjapealike ja valitsejate transportimisel. Algul kasutati puidust, kodaratega rattaid sõjavankritel. Edaspidi hakati rattaid tugevdama metallist rehvidega, mis suurendas oluliselt nende vastupidavust. 17. sajandil eKr hakkasid sumerid valmistama kergeid ja kiireid, hobustega veetavaid sõjavankreid. Kahe rattaga kaarikuid hakati kasutama Kesk-Aasias umbes 2000 aastat eKr.

Egiptuse sõjavanker kaalus koos hoburakmetega kõigest 40–50 kg ja liikus kahe hobuse poolt veetuna kiirusel umbes 30 km/h. Sõjavankrit vedavad hobused valiti paljude hobuste seast ja neid koolitati lahinguolukorra tarvis. Sõjavankri ehk kerge maastikuvankri osad – rattad, šassii, tiisel ja nende metallist liidesed – arendati välja rohmakatest prototüüpidest, mida kasutati põllutöödel ja ehitustel. 

Sõjavankrite eelised lahinguväljal põhinesid selle suurel liikumiskiirusel, vibuküttide oskusel täpselt lasta, vaimsel valmisolekul vastase surmamiseks ja liitvibu suurel laskeulatusel. Kahe vibukütiga kümme sõjavankrit võis saata kümne minuti jooksul surma 500 vaenlase sõdurit. Sõjavankritega suudeti läbida päevas teedel liikudes kuni 30 miili (u 50 km). Lahingus saavutati sõjavankritega edu ainult tasasel maastikul. 

## Viited
Lehe tänav

**Lehe tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Lehe tänav algab Tihase tänavalt, ristub Luige, Tedre, Rästa ja Räägu tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Lehe tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline. Lehe tänav on paralleelne Sõpruse puiesteega ning on ligi 850 meetri pikkune. Tänava ääres asub Sõpruse Ärimaja.

Lehe tänav sai nime 27. augustil 1930.

## Viited
Aafrikarästik

**Aafrikarästik** (*Bitis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Aafrikarästikute perekonda on roomajate andmebaasis klassifitseeritud järgmised maoliigid:
* *[[Bitis albanica]]* Hewitt, 1937 
* *Bitis arietans* (Merrem, 1820) – lärmakas aafrikarästik
* *[[Bitis armata]]* (Smith, 1826)
* *[[Bitis atropos]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Bitis caudalis]]* (Smith, 1839) 
* *Bitis cornuta* (Daudin, 1803) – puhmkulm-aafrikarästik
* *Bitis gabonica* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854) – gabooni aafrikarästik
* *[[Bitis harenna]]* Gower, Wade, spawls, Böhme, Buechley, Sykes & Colston, 2016
* *[[Bitis heraldica]]* (Bocage, 1889)
* *[[Bitis inornata]]* (Smith, 1838)
* *Bitis nasicornis* (Shaw, 1802) – ninasarvik-aafrikarästik
* *[[Bitis parviocula]]* Böhme, 1976
* *Bitis peringueyi* (Boulenger, 1888) – kääbus-aafrikarästik
* *[[Bitis rhinoceros]]* (Schlegel, 1855)
* *[[Bitis rubida]]* Branch, 1997
* *[[Bitis schneideri]]* (Boettger, 1886)
* *[[Bitis worthingtoni]]* Parker, 1932
* *[[Bitis xeropaga]]* Haacke, 1975.

## Levila

Need maod  elavad valdavalt Aafrikas – sealhulgas Sambias ja osa liike ka Araabia lõunaosas.

## Mürgisus inimeste suhtes

Aafrikarästikute perekonna madusid liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel, olenevalt rästiku liigist,  kas raskema või kergema astme mürgistuse tekitada.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
Lee tänav

**Lee tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis. Lee tänav algab Vabaõhumuuseumi teelt ja lõpeb Tuluste tänaval. 

Lee tänav on enam-vähem kirde–edelasuunaline ja ligikaudu 320 meetri pikkune.

Tänav oli varem **Leesika tänav**, mis nime kordumise tõttu muudeti 16. mai 1958 Lee tänavaks.

## Viited
Sarvikrästik

**Sarvikrästik** (*Cerastes*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Sarvikrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cerastes boehmei]]* Wagner & Wilms, 2010
* *Cerastes cerastes* (Linnaeus, 1758) – harilik sarvikrästik
* *[[Cerastes gasperettii]]* Leviton & Anderson, 1967    
* *Cerastes vipera* (Linnaeus, 1758) – avitsenna sarvikrästik).

## Levila
Nad elavad valdavalt Põhja-Aafrikas, Araabias ja Iraanis.

## Viited

## Välislingid
*Charles Taylor, *[http://books.google.ee/books?id=BD1BAAAAcAAJ&pg=RA1-PA21&dq=Cerastes&hl=et&sa=X&ei=uYquUqPoGYWe7AbskIFo&redir_esc=y#v=onepage&q=Cerastes&f=false Scripture illustrated by means of natural Science: in botany, geology, geography, natural history, natural philosophy, utensils domestic and military: habiliments, manners and customs &c,&c.]*, 1814, London (vaadatud 16.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cerastes]] seisuga 14.12.2013.*
Daboia

***Daboia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Daboia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Daboia deserti]]* (Anderson, 1892)
* *[[Daboia mauritanica]]* (Duméril & Bibron, 1848)
* *[[Daboia palaestinae]]* (Werner, 1938)
* *[[Daboia russelii]]* (Shaw & Nodder, 1797)
* *[[Daboia siamensis]]* (Smith, 1917).

## Levila
Nad elavad valdavalt Lõuna-Aasias ja Põhja-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Daboia]] seisuga 14.12.2013.*
Galileo muuseum

**Galileo muuseum** (varem **Teadusajaloo Muuseum** (*Museo di Storia della Scienza*) ning **Teadusajaloo Instituut ja Muuseum** (*Istituto e Museo di Storia della Scienza*)) on muuseum Itaalias Firenzes Piazza dei Giudici ääres.

Arno jõe kaldal asuv muuseum avati praeguse nime all pärast kaks aastat kestnud rekonstrueerimistöid 8. juunil 2010. Taasavamine langes kokku 1610. aasta märtsis avaldatud "Sidereus Nunciuse" neljasajanda aastapäevaga.

Kolme korrust hõlmava väljapaneku kuulsaim eksponaat on Galileo Galilei parema käe keskmine sõrm, mis eemaldati kuulsa teadlase põrmu ümbersängitamisel uude asukohta 12. aprillil 1727.

## Galerii

MuseoGalileo20120420b.JPG|
Armillaire-Santucci-Florence.jpg|
MuseoGalileo20120420a.jpg|
MuseoGalileo20120420c.JPG|
MuseoGalileo20120420d.JPG|


## Välislingid

* Ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Vaidlusrästik (perekond)

**Vaidlusrästik** (*Eristicophis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Vaidlusrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**Eristicophis macmahoni* Alcock & Finn, 1897 – vaidlusrästik.

## Levila
Vaidlusrästikud elavad valdavalt Belutšistanis (Iraani, Afganistani ja Pakistani piirimail).

## Mürgisus inimeste suhtes
Vaidlusrästiku hammustuse kohta inimesel on vähe infot.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Eristicophis macmahoni]] seisuga 14.12.2013.*
Arnold Sepp

**Arnold Sepp** (pseudonüüm **Jaan Malk**; 20. oktoober / 2. november 1908 Viljandi – 6. august 1979 Miami) oli eesti prosaist, näitekirjanik ja ajakirjanik.

## Elukäik
Ta sündis Viljandis raudteeametniku pojana, lõpetas 1927. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis 1927. aastast Tartu Ülikoolis õigusteadust, kuid stuudium jäi lõpetamata.

Ta töötas aastatel 1926–1940 Viljandis ajalehe Sakala toimetuses, sealhulgas ka vastutava toimetajana, ja toimetas aastatel 1931–1938 Sakala Pühapäeva.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus elas Geislingeni põgenikelaagris ning töötas Eesti Posti toimetuses, avaldades vesteid Jaan Malga pseudonüümi all.

1949. aastal siirdus ta USA-sse, kus pärast lühemat peatust New Yorgis asus Florida osariiki Miamisse, kus töötas muu hulgas tuukri, kaluri ja postimehena.

Arnold Sepp suri 1979. aastal Miamis, tema põrm tuhastati ning tuhk heideti merre.

## Loominguline tegevus
Pärast kirjanduslikke katsetusi kooliajal kirjutas ta kriminaalromaani "Punane auto" (Viljandi 1933) ja tõlkis Felix Hollaenderi romaani "Salomoni minia" (Viljandi 1933). Ta on kirjutanud libreto Priit Ardna operettidele "Ly" (1931), "Tütarlaps kodumaata" (1934) ja "Igavene legend" (1935). Hiljem kirjutas ta psühholoogilised draamad "Päikese poole" (algselt "Armastus ja maa", 1936) – ühe talupere vastuoludest; "Viimne Mühlheim" (1936) – pastorite keskkonnast ja eetikaprobleeme käsitleva "Väike, rumal süda" (1940). 

Paljudel lavadel mängiti 1930. aastate lõpul tema näidendeid "Maja sadamas" ja "Roheline tolm". Teatrisse ei jõudnud "Oaas", mis sai aastal 1940 I koha Estonia näidendivõistlusel ja käsitles militaristide ning patsifistide ideelist konflikti. 

Ta avaldas Viljandit kujutava armastusromaani "Raisatud suvi" (Tartu-Tallinn 1939), ilmumata jäid romaanid "Pilt" (1940) ja "Tuleasemete rada" (1943). Ta kirjutas ka teatriartikleid ja -arvustusi.

### Paguluses
Paguluses ilmus romaan "Kuldsed mäed" (Toronto Noorte-Orto 1952) ja novellikogu "Vaimud ja võimud" (Toronto Orto 1954). Järgnesid romaanid "Tõotatud maa" (Toronto Orto 1956) – koduse Viljandimaa miljööst, "Võõra kutse" (Toronto Orto 1956) – ühe kirikumõisa elu traagilistest juhtumustest Eestis 1941. aasta sõjasündmuste eel, "Mehed ja mered I–II" (Toronto Orto 1959) – värvikas ja merekirjeldustega läbipõimitud teos vähipüüdjate elust Kariibi merel ning "Valgete korallide tempel" (Toronto Orto 1961). Paguluses on mängitud ka paari tema näidendit ("Rindejoonel", "Kurat proovib hammast", "Tuleviku tähised" jt). Tema teoseid on tõlgitud soome ja ungari keelde. 

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1796
Blull

**Blull** (armeenia keeles (Բլուլ), ka **sring** (սրինգ)) on karjuseflööt, mis pärineb Ida-Armeeniast (Kaukasuse regioonist).  

Neid flööte tehakse kas toruluudest, bambusest, aprikoosipuude puidust või pilliroost. Blullil on seitse või kaheksa ava, olles diatoonilises skaalas. 
Karjused kasutavad blulle oma töös märguandesignaalide edasiandmisel ning ka näiteks armastuslaulude meloodiate mängimiseks. Blulle kasutatakse samuti tantsumuusikas koos löökpillidega *[[dap]]* ja *[[dhol]]*.

Garni ja Dvini lähedalt on leitud eksemplare, mis pärinevad 5. sajandist eKr kuni keskajani.

Armeenia etnomusikoloogi Komitas arvates on just blull Armeenia muusikainstrumentidest Armeeniale kõige iseloomulikum. 

## Viited
Aedvilja tänav

**Aedvilja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Aedvilja tänav algab Narva maanteelt ja lõpeb Karu tänaval.

Aedvilja tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 95 meetri pikkune.
## Hoonestus
* Aedvilja 4 asub 1938. aastal arhitekt Karl Tarvase projekti alusel valminud, algne A.Kaunismaa üürimaja.
*Karu tänav 18 // Aedvilja tänav 6 asub 1933. aastal valminud arhitekt Karl Burmani  3-põhikorruse ja katusekorrusega korterelamu. Ehitismälestis nr 1082

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänav on nime saanud Karu tänava nurgal asetsenud suurema aedviljaaia järgi. Esialgu sellel halvasti korrastatud tänaval nime ei olnud. Eestimaa kuberneri Mihhail Galkin-Vraskoi korraldusel tänav sillutati 1869. aastal ikaldusega seoses organiseeritud abitöödeks määratud summade eest, mistõttu tänavat nimetati ka **Galkini tänavaks** (*Galkin-Strasse*), kuid see nimi ei jäänud püsima. 

Tänavanimede fikseerimisel 1882. aastal nimetati see **Aiavilja tänavaks** (saksa keeles *Gemüse–Strasse*, vene keeles *Овощная улица*) ja 10. oktoobril 1939 parandati Aedvilja tänavaks.

## Viited

## Välislingid
Macrovipera

***Macrovipera*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Macrovipera* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Macrovipera lebetina* (Linnaeus, 1758) (gürsa)
* *Macrovipera schweizeri* (Werner, 1935) (milose rästik)

## Levila
Nad elavad valdavalt Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas, Lõuna-Aasias ja Kreekas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macrovipera]] seisuga 14.12.2013.*
Montatheris

***Montatheris*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Montatheris* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Macrovipera lebetina]]* (Linnaeus, 1758).

## Levila
Nad elavad valdavalt Keenias.

## Viited

## Välislingid
*Boulenger, *[https://archive.org/stream/annalsmagazineof851910lond#page/512/mode/2up The Annals and magazine of natural history; zoology, botany, and geology]*, 8th ser. v. 5 1910, Veebiversioon (vaadatud 14.12.2013) (*inglise keeles*)
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Montatheris hindii]] seisuga 14.12.2013.*
Amplituudmanipulatsioon

**Amplituudmanipulatsioon** ([inglise keel]es ''amplitude shift-keying'', lühend [ASK) on digitaalmodulatsiooni meetod,  mille korral digitaalset infosignaali edastatakse kandelaine amplituudi eri tasemetega, Kandelaine on siin muutumatu sagedusega võnkumine, mille amplituud muutub astmeliselt. Signaal edastatakse ühte või mitut bitti sisaldavate sümbolitena. Lihtsaimal juhul, kui iga sümbol esindab ühte bitti, siis edastab biti väärtust 1 kandevõnkumise nominaalne amplituud ja biti väärtust 0 väiksema amplituudiga võnkumine või selle puudumine. 

Amplituudmanipulatsooni rakendamise kõige lihtsam näide on morse koodi edastamine läbi raadiosidekanali. Manipulatsioon seisneb siin kandelaine sisse- ja väljalülitamises (ingl *on-off keying*, OOK),  

## Mitmetasemeline amplituudmanipulatsioon
Ainult kahe amplituuditaseme asemel kasutatakse ka keerukamaid, kandelaine mitme amplituuditasemega (M-järku) manipulatsiooniskeeme, mis võimaldavad kodeerida mitu bitti sümboli sammu kohta. Näiteks kui kasutusel on neli amplituudi, esindavad need amplituudid kahte bitti (sümbolid 00, 01, 10 ja 11). Kaheksa amplituuditasemega saab esitada kolme bitti jne. 

Amplituudmodulatsioonile omaselt on ka ASK üldse ja mitmetasemelise manipulatsiooni vormid eriti tundlikud raadioedastusel lisanduvate atmosfääri- jm häirete suhtes.

## Amlituud-faasimanipulatsioon (APSK)
See on amplituudmanipulatsiooni (ASK) ja faasimanipulatsiooni (PSK) kombinatsioon, kus andmete edastamisel muudetakse nii kandevõnkumise amplituudi kui ka faasi. Niiviisi saab suurendada sekundis edastatavate sümbolite hulka. 

Seda meetodit võib pidada ka üheks kvadratuurse amplituudmodulatsiooni (QAM) vormiks. Selle eelised tavapärase (ortogonaalse) QAMi ees on väiksem amplituuditasemete arv, mille tulemusena mittelineaarsete võimendite kasutamisel esineb vähem vigu, samuti väheneb maksimaalne amplituud, mis võimaldab paremat energiakasutust.

## Vaata ka
*Modulatsioon (ülekandetehnika)

## Viited
Montivipera

***Montivipera*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Montivipera* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Montivipera albizona]]* (Nilson, Andren & Flärdh, 1990)
* *[[Montivipera bornmuelleri]]* (Werner, 1898)
* *[[Montivipera kuhrangica]]* Rajabizadeh, Nilson & Kami, 2011
* *[[Montivipera latifii]]* (Mertens, Darewsky & Klemmer, 1967)
* *[[Montivipera raddei]]* (Boettger, 1890)
* *[[Montivipera wagneri]]* (Nilson & Andrén, 1984)
* *Montivipera xanthina* (Gray, 1849) - armeenia rästik.

## Levila
Nad elavad valdavalt Lähis-Idas (Türgis ja Aasias).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Montivipera]] seisuga 14.12.2013.*
Proatheris

***Proatheris***  on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Proatheris* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Proatheris superciliaris]]*  (Peters, 1855). 

## Levila
Nad elavad valdavalt Tansaanias, Malawis ja Mosambiigis.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Proatheris superciliaris]] seisuga 14.12.2013.*
Ebasarvikrästik

**Ebasarvikrästik** (*Pseudocerastes*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Ebasarvikrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Pseudocerastes fieldi* (Schmidt, 1930) – palestiina ebasarvikrästik,
* *Pseudocerastes persicus* (Duméril, Bibron et Duméril, 1854) – pärsia ebasarvikrästik,
* *[[Pseudocerastes urarachnoides]]* (Bostanchi, Anderson, Kami & Papenfuss, 2006). 

## Levila
Nad elavad valdavalt Lähis-Idas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudocerastes]] seisuga 14.12.2013.*
Achalinus

***Achalinus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Achalinus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Achalinus ater]]* Bourret, 1937
* *[[Achalinus formosanus]]* Boulenger, 1908
* *[[Achalinus hainanus]]* Huang, 1975
* *[[Achalinus jinggangensis]]* (Zong & Ma, 1983)
* *[[Achalinus meiguensis]]* Hu & Zhao, 1966
* *[[Achalinus niger]]* Maki, 1931
* *[[Achalinus rufescens]]* Boulenger, 1888
* *[[Achalinus spinalis]]* Peters, 1869
* *[[Achalinus werneri]]* Van Denburgh, 1912.

## Levila
Nad elavad valdavalt Aasias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Achalinus]] seisuga 14.12.2013.*
Fimbrios

***Fimbrios*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Fimbrios* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Fimbrios klossi]]* Smith, 1920
* *[[Fimbrios smithi]]* Ziegler, David, Miralles, van Kien & Truong, 2008.

## Levila
Nad elavad valdavalt Kambodžas ja Vietnamis.

## Viited

## Välislingid
*Smith, *[https://archive.org/stream/proceedingsofzoo19211446zool#page/424/mode/2up New or little-known Reptiles and Batrachians from Southern Annam (Indochina)]*. Proceedings of the Zoological Society of London, vol. 1921, Veebiversioon (vaadatud 14.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Fimbrios]] seisuga 14.12.2013.*
Kaaruspael

**Kaaruspael** (ka: *kaarusnöör*, *kaarus*) on punasest, rohelisest või sinisest lõngast tehtud neljatahuline pael.

Kaaruspaela punumisel kasutati kaaruseharki.

Lõuna-Eestis kasutati kaaruspaela näiteks pikk-kuubede kaunistamisel ja seelikute äärispaelana.

## Viited

## Välislingid
*
Kaelaraha

**Kaelaraha** on kaelakeel ripatsina olev münt või mündi jäljendus.

Eesti alalt on hõbemüntide kandmine kaelakees teada juba nooremast rauaajast.

## Viited

## Välislingid
*
Kaelkook (karjatamine)

**Kaelkook** (murdes ka: *kontpuu*) on karjamaal pahurale loomale (nt hobusele) kaela seotav kaigas, mis ei lasknud loomal üle karjaaia hüpata. Kaelkook oli enamasti ühest otsast kahe haruga ja teises (alumises) otsas oli konks, mis löödi maa sisse.

## Vaata ka
*kammits

## Viited
Kaladi

**Kaladi** (murdes ka: *laudik, kalasi*) on endisaegne kalavõrgu silmade sõlmimisel kasutatud 10–15&nbsp;cm pikkune puuliist.

## Viited

## Välislingid
*
Kale

**Kale** on suurte kalade püüdmiseks kasutatav võrkkott, mida veetakse paadi järel. Eristatakse **kalevõrku** ja **kalemõrda**.

Eestis on kalevõrku kasutatud 19. sajandil eeskätt Võrtsjärvel. Alates 20. sajandi algusest on Võrtsjärvel kasutatud kalevõrgu täiendatud varianti: kalemõrda.

## Viited

## Välislingid
* Kaleselts
* Kalepurjekas, Võrtsjärve SA
* Facebook: mtü Kaleselts & kalepurjekas "Liisu"
Kangareha

**Kangareha** (murdekeeles ka *käärisuga*, *käärsuga*, põhjaeesti murdes *reekamm*) oli kangakudumisel kasutatud hõredate puupiidega (vahed 2–3&nbsp;cm) 1,2–1,5&nbsp;m pikkune suga.
 
Kangareha hoidis piide vahele jaotatud lõngad lõimepakkudele keeramisel (ülesvedamisel) ühtlaselt laiali.
Teda hakati ulatuslikumalt kasutama 19. sajandi lõpus.

## Viited

## Välislingid
*
Tsaghkadzor

**Tsaghkadzor** (armeenia keeles Ծաղկաձոր; ajalooline nimi *Ketšharis* Կեչառիս) on linn Armeenias Kotajkhi maakonnas Hrazdanist põhja pool.

2009. aasta elanike arv 1600 oli üle poole vähem kui 1989. aasta loenduse 3400.

Tsaghkadzor tähendab armeenia keeles lillede orgu.

Linna kõrgus merepinnast on 1750 meetrit ja mäenõlval linnast kõrgemal on suusakuurort.

Kuressaare linnapea Mati Mäetalu ja Tsakhkadzori linnapea Artur Harutjunjan allkirjastasid juunis 2013 hea tahte leppe.

## Viited

## Välislingid
Ken Kallaste

**Ken Kallaste** (sünninimi **Ken Akerta**; sündinud 31. augustil 1988 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängis viimati Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia.

## Klubikarjäär
### Tallinna FC Flora
Kallaste alustas jalgpalli mängimist Flora noortemeeskondades. Ta veetis aega Flora tütarklubides Lelle, Pärnu Tervis ja Warrior. Kallaste tegi oma Meistriliiga debüüdi Warrioriga 12. märtsil 2006 võõrsilmängus Tartu Maagi vastu. Oma Flora debüüdi tegi ta 9. juulil 2006 kodumängus Tallinna FC Levadia vastu. Augustis 2008 saadeti Kallaste Tulevikku laenuks kuni hooaja lõpuni.

### Nõmme Kalju
6. jaanuar 2010 sõlmis Kallaste kolme-aastase lepingu Nõmme Kaljuga. Aastatel 2010–2013 mängis Kallaste järjest 116 liigamängu, teenides sellega hüüdnime "Raudmees". Kallaste võitis oma esimese Meistriliiga tiitli 2012. aasta hooajal.

### Zabrze Górnik
22. detsembril 2015 sõlmis Kallaste pooleteistaastase lepingu (võimalusega seda aasta võrra pikendada) Poola Ekstraklasa klubiga Zabrze Górnik . Zabrze Górnik langes kõrgliigast välja pärast 2015/16 hooaega ja 25. juunil 2016 lahkus Kallaste osapoolte kokkuleppel klubist.

### Kielce Korona
27. juuni 2016 sõlmis Kallaste kahe-aastase lepingu Kielce Koronaga.

### GKS Tychy
17. juuni 2019, liitus Kallaste ühe-aastase lepingu I liga klubiga GKS Tychy.

### Flora
27. juulil 2020 liitus Kallaste uuesti klubiga Tallinna FC Flora, kellega sõlmiti leping 2022. aasta lõpuni.

### Levadia
4. jaanuaril 2024 liitus Kallaste Premium liiga klubiga Tallinna FCI Levadia.

## Koondisekarjäär

A-koondise debüüdi tegi Kallaste 8. novembril 2012 sõpruskohtumises Omaani vastu. Samas mängus debüteerisid veel Ilja Antonov, Karl Mööl, Andre Frolov ja Stanislav Prins.

## Isiklikku
Kallaste, sünninimega Ken Akerta, on endise profijalgpalluri ja Eesti koondislase Risto Kallaste poeg. Ken Kallaste peres sündis 2012. aasta septembris tütar.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 15. detsember 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 15. detsember 2023*

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2020, 2022, 2023
*Evald Tipneri karikas: 2009
*Eesti Superkarikas: 2009

;Nõmme Kalju FC:
*Meistriliiga: 2012
*Evald Tipneri karikas: 2015

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
*Ken Kallaste (90minut.pl)
*Ken Kallaste (national-football-teams.com)
Kassikangas

**Kassikangas** on lastemäng, milles kaks mängijat moodustavad lõnga või nööri käte vahel hoides kordamööda põimkujundeid. 

Mäng on tuntud kogu Euroopas, sh Eestis.

## Viited
Kasukas

**Kasukas** on karusnahast või karusnahaga vooderdatud riideese. 

Euroopas kanti kasukat tõenäoliselt juba alates I aastatuhande keskpaigast.

## Vaata ka
*mantel

## Viited
Ott Reinumäe

**Ott Reinumäe** (sündinud 20. aprillil  1984 Kehtnas) on endine Eesti jalgpallur. 

Reinumäe mängis aastail 2003–2004 Eesti koondises 25 korral.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Katuselasn

**Katuselasn** (ka *löömalasn*) on soonitud pinnaga ja varrega laud, mida kasutatakse õlgkatuse ehitamisel õlgede tasandamiseks.
 
Pealtlöömise lasnaga, mille labal on sooneharjad(hambad) suunatud varre poole, tasandatakse õlgede tüvesid üleval katusel olles. Altlöömise lasnaga  (*altlasnaga*), mille varre pikkus on kuni 6 meetrit, tasandatakse valmis katusepinda altpoolt. Selle sooneharjad on suunatud varrest eemale.
 
## Viited

## Välislingid
*
Kedervars

**Kedervars** (murdes ka: *värten, kistavars*) on ketramisvahend, mis koosneb puuvarrest ja kettast ehk värtnakedrast, mille abil puuvart ringi aetakse. Kedervars on voki eelkäija. 

Eestis kasutati kedervart kuni 18. sajandini, mil selle tõrjus välja vokk.

## Viited
Raivo Nõmmik

**Raivo Nõmmik** (sündinud 11. veebruaril  1977 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur. 

Aastail 1995–2000 mängis ta Eesti jalgpallikoondises 17 korral.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited