open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Järva-Jaani valla vapp

**Järva-Jaani valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Järva-Jaani valla vapp.

Vapp on kinnitatud 14. oktoobril 1998.

## Vapi kirjeldus
Järva-Jaani vapiks on roheline vapikilp, millel on kuldne koolikell ja saatena kaks kuldset viljapead.

## Põhjendus
Vapi keskne kujund on kollane koolikell, mis meenutab, et sealmail on kooliharidusest lugu peetud juba üle kolmesaja aasta. Teadaolevalt oli 17. sajandil Järva-Jaani talulaste seas vaimuvalguse jagamisel üks juhttegelasi eesti kultuuriloos kroonikakirjutajana tuntud pastor Christian Kelch. Pühalik kellahelin kirikutornist on aga traditsiooniliselt saatnud, nagu kõikjal Eestimaal, ka sealse valla inimesi nende eluteel. Viljapead sümboliseerivad Järva-Jaani valda kui üht Eesti arenenumat põllumajanduspiirkonda. Lipu roheline värvus on looduse, nooruse ja lootuse sümbol.

## Vapi kasutamise kord
Järva-Jaani valla vappi kasutati: 
#Vallavolikogu, vallavolikogu kantselei, vallavalitsuse, valla ametiasutuse, osavalla halduskogu, osavalla kantselei, Järva-Jaani valla äriühingute, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on Järva-Jaani vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel. 
#Järva-Jaani valla autasudel, vapimärgil, meenetel ja samuti punktis 1 nimetatud valla ametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel. 
#Vallamajal, valla piiritähistel ja valla transpordivahenditel. 
#Juhtudel, mis ei ole toodud punktides 1., 2. ja 3, võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal. 
#Järva-Jaani valla vapi kasutamise etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt. 

## Vaata ka
*Järva-Jaani valla lipp

## Välislingid
* Järva-Jaani sümboolika Riigikantselei lehel
12 eKr

**Aasta 12 eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Valerius Messalla Barbatus Appianus, Publius Sulpicius Quirininus, Gaius Valgius Rufus, Gaius Capinius Rebilus ja Lucius Volusius Saturninus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Marcus Vipsanius Agrippa
13 eKr

**Aasta 13 eKr** oli 13. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 741 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Claudius Nero ja Publius Quinctilius Varus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
11 eKr

**Aasta 11 eKr** oli 11. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 743 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Aelius Tuberon ja Paulus Fabius Maximus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Õlatu

**Õlatu** on küla Valga maakonnas Valga vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Õru vallas.

1977. aastal liideti Õlatu külaga Keerdi.

## Viited
Rõude

**Rõude** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

Rõude asub Haapsalu–Laiküla maantee (tuntud ka kui Lihula maantee) ääres Kasari jõe põhjakaldal.

Piirneb Kurevere, Männiku, Kabeli, Soo-otsa, Allikotsa, Kelu ja Kloostri külaga. 

Rõude küla on esimest korda mainitud 1241. aastal.

Külas tegutsevad Rõude raamatukogu, Rõude muuseum (asutatud augustis 2015) ja Rõude küla selts (asutatud 23. märtsil 2006).  

## Vaata ka
*Rõude jõgi
*Rõude mõis

## Viited
Kirbla

**Kirbla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Küla läbib Risti–Virtsu tee, mis küla kirdepiiril ületab Kasari jõge ja Kasari silla. Kirbla piirneb Lautna, Rannu, Allikotsa, Keskküla, Kasari, Seira ja Hälvati külaga.

Vaatamisväärsusteks on Kirbla astang ja Kirbla kirik. Kirblas asub ka rauaajast pärit Kirbla asulakoht.

Ajalooliselt asus küla Kirbla kihelkonnas.

1931–1968 asus Kirblast lõunas Rapla–Virtsu raudtee ääres Kirbla raudteejaam, jaamahoone hävitati 1980. aastatel.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli külas 300 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke vaid 152.

10. jaanuaril 2014 eraldati Kirblast Rannu küla.

Kirblas tegutses Kasari Kool, mis suleti 2015. aastal.

Kirbla kalmistul on Jüri Uluotsa perekonna hauad. Sinna maeti nad Rootsist ümber augustis 2008.

## Vaata ka
* Kasari hüdromeetriajaam
* Kirbla vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
* 17. juuli 2016, Mati Mandel, 75 aastat tagasi hävitas Punaarmee Kirbla küla.
Lennuk (Triik)

**"Lennuk"** on Nikolai Triigi  maal aastast 1910.

Juugendstiilis sümbolismimõjulisel rahvusromantilisel teosel on kujutatud Kalevipoja laeva Lennuk.  

Triik kasutas selle maalimisel temperat, pastelli, pliiatsit, hõbe- ja pronksvärvi. Kasutatud on intensiivseid punaseid ja violetseid toone. 

Maal on teostatud triptühhonina. Selle mõõtmed on 73,8 × 137,0 cm või 72,0 × 135,3 cm.

Tunda on Nikolai Roerichi ning Akseli Gallen-Kallela mõju. 

Maal oli mõeldud kavandina suurele seinamaalingule. Nüüd on Tartu Kunstikooli õpilased teostanud selle Hotell Pallase numbritoas 401.  

Nikolai Triigi maal "Lennuk" on Kumu Kunstimuuseumi püsiekspositsioonis.

Augustis 2006 koguti maali restaureerimiseks üle 212 000 krooni ehk ligi 13 600 eurot. Teose restaureerimine läks maksma 74 000 krooni (4730 eurot), ülejäänud summa suunati teiste kunstiprojektide toetuseks. Restaureeritud maali esitleti 18. novembril 2008 KUMU-s. 

Maali kasutati Eesti Ühispanga deebetkaardi (VISA Electron) kujunduses, mis tuli käibele oktoobris 2000. Oktoobris 2000 näitas Ühispank seda maali ka oma näitusel pangakaartide kujunduse aluseks olnud teostest. 

## Viited

## Välislingid
*Nikolai Triigi „Lennuk” taastatud, EPL, 19. november 2008
Uniküla

**Uniküla** on mitme Eesti küla nimi:
* **[[Uniküla (Kastre)|Uniküla]]**, küla Kastre vallas
* **[[Uniküla (Lüganuse)|Uniküla]]**, küla Lüganuse vallas
* **[[Uniküla (Valga)|Uniküla]]**, küla Valga vallas
* **[[Järveküla (Rannu)|Järveküla]]**, aastani 1977 *Uniküla*, küla Rannu vallas
* **[[Uniküla (Väike-Maarja)|Uniküla]]**, endine küla Väike-Maarja kihelkonnas

## Vaata ka
*Uniküla mõis (Virumaal)
*Uniküla mõis (Tartumaal)
*Uniküla soo
Õru

**Õru** on alevik Valga maakonnas Valga vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Õru valla halduskeskus.

Õrus on lasteaed-algkool, raamatukogu ja postkontor.

Õrust 3,5 km kaugusel oli varem Mõneku raudteepeatus.

## Ajalugu
1555. aastal on esmamainitud seal asuvat veskit (Herro). Hiljem oli Õru Laatre mõisa karjamõis. 

Pärast 1950. aastaid oli Õru Valga sovhoosi keskasula. Kuna keskasula südames asus Saksamatsi talu, siis nimetati 1977. aastani kogu asulat **Saksamatsiks.**

## Vaata ka
* Õru raamatukogu

## Viited
Õunsaare poolsaar

**Õunsaare poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Laidevahe looduskaitsealal Siiksaare ja Väljaküla vahel.
Turja laid

**Turja laid** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Turja külas.

## Vaata ka
*Eesti poolsaarte loend

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Zaporižžja tuumaelektrijaam

**Zaporižžja tuumaelektrijaam** on Ukraina ja kogu Euroopa suurim tuumaelektrijaam.

Asub Zaporižžja lähedal Kahhovka veehoidla ääres. 

Jaama teenindamiseks asutati 1970. aastal Enerhodari linn. Jaama hakati ehitama 1980. aastal. 

Jaamas on kuus surveveereaktorit, millest igaühe võimsus on 950 MW, mis annavad koguvõimsuseks 5700 MW. Esimesed viis reaktorit pandi tööle 1985.–1989. aastal, kuues reaktor 1995. aastal. Reaktoreid ümbritseb hermeetiline, 45-meetrise läbimõõduga ja 52 meetri kõrgune raudbetoonist reaktorianum, mille seinte paksus on 1,2 meetrit. Reaktori korpus on ligi 20 cm paksusest terasest.

Jaam toodab umbes poole Ukraina tuumaenergiast ja üle viiendiku kogu Ukrainas toodetavast elektrienergiast.

## Avariid ja intsidendid

3.–4. märtsil 2022 sõjas Ukraina vastu ründasid Vene väed tuumajaama ja põhjustasid selle kõrvalhoonete põlengu. Parajasti oli töös üks reaktor. See oli esimene sõda ajaloos, kui sõjategevus toimus tuumajaama alal ja rünnati tuumajaama.

Märtsis hõivasid tuumajaama Venemaa väed, kuid tuumajaamas jätkas tööd endine ukrainlaste personal. Nii Venemaa kui ka Ukraina süüdistasid üksteist tuumaelektrijaama pommitamises. 11. augustil kogunes ÜRO Julgeolekunõukogu ning ÜRO peasekretär António Guterres tegi avalduse, milles kutsus kohe lõpetama sõjategevust tuumajaama lähedal ja vägesid tagasi tõmbuma. 42 riiki, sealhulgas kõik EL maad ja USA kutsusid ühisavalduses Venemaad üles otsekohe oma vägesid nii Zaporižžja tuumajaamast kui ka kogu Ukrainast välja viima. Ühisavalduses nõuti ka, et Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur (IAEA) saaks tuumajaamale ligipääsu, veendumaks, et tagatud on kõik vajalikud turvamehhanismid.

25. augustil 2022 toimunud põlengu tõttu katkes jaamas elektriühendus Ukraina elektrivõrguga, tööle hakkasid varugeneraatorid. 26. augustil 2022 kell 14.04 ühendati elektrivõrku üks seisma jäänud tuumajaama jõuplokk, hilisõhtul saadi tööle ka teine reaktor. 

1. septembril 2022 jõudis Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri delegatsioon Zaporižžja tuumaelektrijaama.

5. septembril 2022 teatas Ukraina tuumajaamade operaator Enerhoatom, et Zaporižžja tuumaelektrijaama viimane töös olnud reaktor võeti elektrivõrgust välja tulekahju tõttu, mille põhjustas suurtükituli.

## Viited

## Välislingid
*Zaporižžja tuumaelektrijaama koduleht
*Claudia Allen & Patrick Jackson. Ukraine war: IAEA says Zaporizhzhia nuclear plant out of control. BBC News, 3. august 2022
*George Wright. Zaporizhzhia nuclear plant: UN experts make first inspection. BBC News, 1. september 2022
Poka

**Poka** on mitme asula nimi:

***[[Poka (Saaremaa)|Poka]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
***[[Poka (Kastre)|Poka]]**, küla Tartu maakonnas Kastre vallas
***[[Poka (Kanepi)|Poka]]**, endine küla Põlva maakonnas Kanepi vallas (kuni 2017 Kõlleste vallas)

## Vaata ka
*Poka järv
*Poka laht
*Poka oja
*Poka soo
Shekhar Mehta

**Shekhar Mehta** (20. juuni 1945 Kampala – 12. aprill 2006 London) oli Ugandas sündinud India juurtega Keenia rallisõitja. Võistluskarjääri jooksul võitis ta viis maailmameistrivõistluste rallit, parimaks saavutuseks hooaja kokkuvõttes jäi 1981. aastal saavutatud viies koht. 

Aastal 1973 põgenes ta Idi Amini režiimi eest Ugandast Keeniasse. Samal aastal sõitis ta ka oma esimesel maailmameistrivõistluste etapil. Ta karjäär rallisõitjana jõudis lõpule, kui ta tegi 1987. aasta Vaaraode rallil avarii, millest ta napilt eluga välja tuli.
Purmesäär (Pöide)

**Purmesäär** on maasäär Saare maakonnas Saaremaa vallas Kakuna küla lähistel.

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Tuudi

**Tuudi** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Külast lõunas asub Tuudi raba. Piki küla idapiiri voolab Tuudi jõgi.

Elanike arv 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli 180.
Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 309.
Elanike arv oli 2010. aasta Rahvastikuregistri andmetel 230.

Külas asus Tuudi algkool, mis lõpetas tegevuse 2012. aastal

Küla läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee, mille kiirust piiratakse Tuudi piires 70 km/h. Samas asuvad ka mõlemal pool teed puust ootekodadega bussipeatused.

Tuudilt saavad alguse Matsalu lahe lõunakaldale viiv Tuudi–Saastna tee ja Tuhu soo poole viiv Tuudi–Risti tee.

Algselt kandis küla Tapuse nime. Kirjalikes allikates mainiti seda esimest korda aastal 1564 (*Tappis*). Nüüdse nime on küla saanud Tuudi mõisa järgi.

1931–1968 asus Rapla–Virtsu raudtee ääres Tuudi raudteejaam; jaamahoone on säilinud ja kohandatud elumajaks, koos kõrvalhoonetega.

Augustis 1941 toimus Tuudi lahing, kus Natsi-Saksamaa väed sundisid Punaarmee taganema. 

10. jaanuaril 2014 eraldati Tuudist Nurme küla, mis 1977. aastal oli liidetud Tuudiga.

## Viited

## Välislingid
*Verine august 1941 Tuudi mail
San Francesco d'Assisi kirik

**San Francesco d'Assisi** on kirik Assisi linnas Itaalias. San Francesco on frantsiskaani ordu emakirik. Kuulub alates 2000. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Frantsisklaste kloostrit (Sacro Convento) ning ülemist ja alumist kirikut (*Basilica inferiore e superiore*) hakati ehitama 1228. aastal kohe pärast Franciscuse kanoniseerimist.

Nurgakivi pani 17. juulil 1228 paavst Gregorius IX; ehituse arhitekt oli Franciscuse jünger vend Elia Bombardone. Alumine basiilika lõpetati 1230. aastal ja 23. mail viidi ajutusest puhkekohast kiriku krüpti ka Püha Franciscuse surnukeha.
Enrico (Parma hertsog)

**Enrico** (13. juuni 1873 Warteggi loss – 10. mai 1939 Pianore) oli nominaalne Parma hertsog ja Parma hertsogliku perekonna pea 16. novembrist 1907 kuni surmani.

Enrico vanemad olid Itaalia ühinemisliikumise tagajärjel 1859 kukutatud Parma hertsog Roberto I ja Roberto esimene abikaasa hertsoginna Maria Antonia. Kuna Enrico oli vaimselt alaarenenud nagu enamik tema vendi ja õdesid, oli ta kogu elu oma venna Eliase eestkoste all.
Giuseppe (Parma hertsog)

**Giuseppe** (30. juuni 1875 Biarritz – 7. jaanuar 1950 Pianore) oli nominaalne Parma hertsog ja Parma hertsogliku perekonna pea 10. maist 1939 kuni surmani.

Giuseppe päris Parma hertsogi tiitli oma vanemalt vennalt Enricolt. Olles samal määral vaimselt alaarenenud, oli ka tema oma venna Eliase eestkoste all.
Margot Wallström

**Margot Elisabeth Wallström** (sündinud 28. septembril 1954) on Rootsi ja Euroopa Liidu poliitik.

Ta kuulub Rootsi Sotsiaaldemokraatlikku Töölisparteisse.

Aastatel 1994–1996 oli ta Rootsi kultuuriminister ja 1996–1998 sotsiaalminister.

Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Komisjoni keskkonnavolinik Barroso esimeses komisjonis ja 2004–2014 Euroopa Komisjoni institutsioonidevaheliste suhete ja kommunikatsioonistrateegiavolinik Barroso teises komisjonis ning komisjoni asepresident.

2014. aasta oktoobrist kuni 2019. aasta septembrini oli ta Rootsi välisminister Stefan Löfveni valitsuskabinetis.

## Isiklikku
Margot Wallström on abielus, tal on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Euroopa Komisjoni portaalis
Purmesäär (Kungla)

**Purmesäär** (ametlikult **Purme säär**) on maasäär Saare maakonnas Saaremaa vallas Kungla külas.

Seal asub Purme abaja.

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Elias (Parma hertsog)

**Elias** (23. juuli 1880 Biarritz – 27. juuni 1959 Friedberg) oli nominaalne Parma hertsog ja Parma hertsogliku perekonna pea 7. jaanuarist 1950 kuni surmani.

Parma hertsogi Roberto I ja Portugali infanta Maria Antonia ainsa vaimselt terve ja täiskasvanuks elanud pojana oli Elias oma vendade Enrico ja Giuseppe eestkostja ja sellisena Parma hertsogliku perekonna tegelik pea alates isa surmast 16. novembril 1907.

Elias abiellus 25. mail 1903 Austria ertshertsoginna Maria Annaga ja neil oli kolm poega ja viis tütart.
Francisco Saverio

**Francisco Saverio** (25. mai 1889 Camaiore – 7. mai 1977 Zizerz) oli nominaalne Parma hertsog ja Parma hertsogliku perekonna pea alates 25. novembrist 1974 ja Hispaania karlistlik trooninõudleja (*Javier I*) 1952. aastast kuni surmani.
Georg Donatus

**Georg Donatus** (8. november 1906 Darmstadt – 16. november 1937 Oostende) oli Hesseni suurhertsogiriigi troonipärija (pärussuurhertsog, saksa keeles *Erbgroßherzog*) sünnist kuni 9. novembrini 1918 ja Hesseni suurhertsogliku perekonna pea kuu aega (9. oktoobrist 1937 kuni surmani).

Georg Donatus promoveerus 1933. aastal Gießenis filosoofiadoktoriks (doktoritöö "Friedrich List als Weltpolitiker"). Ta oli 196 cm pikk, Luftwaffe reservleitnant ja alates 1. maist 1937 NSDAP liige.

Ta hukkus lennuõnnetusel koos peaaegu kogu oma perekonnaga.

Georg Donatus abiellus 23. jaanuaril (kiriklikult 2. veebruaril) 1931 Kreeka printsessi Ceciliega (22. juuni 1911 Tatoi – 16. november 1937 Oostende) ning neil olid järgmised lapsed:

* Ludwig Ernst Andreas (25. oktoober 1931 Darmstadt – 16. november 1937 Oostende);
* Alexander Georg Karl Heinrich (14. aprill 1933 Darmstadt – 16. november 1937 Oostende);
* Johanna Marina Eleonore (29. september 1936 Schloß Wolfsgarten – 14. juuni 1939 Darmstadt);
* surnult sündinud või vahetult pärast sündi hukkunud laps (16. november 1937 – Cecilie oli kaheksandat kuud rase ja sünnitas tõenäoliselt lennu või lennuõnnetuse ajal lapse, kelle jäänused leiti temast eraldi).

## Kirjandus
* Suurhertsogi perekonna surmalend. Uus Eesti, 17. november 1937, nr 313, lk 3.
Roberto I

**Roberto I** (9. juuli 1848 Firenze – 16. november 1907 Pianore) oli Parma hertsog alates 27. märtsist 1854 kuni 9. juunini 1859.
Roberto II

**Roberto II** (7. august 1909 Weilburg – 25. november 1974 Viin) oli Parma hertsogliku perekonna pea ja titulaarne Parma hertsog alates 27. juunist 1959 kuni surmani.
Kallaste lipp

**Kallaste lipp** on Tartu maakonnas asuva Eesti linna Kallaste lipp.

Lipp on kinnitatud Riigikantselei sümboolika osakonnas 26. juunil 1998. 

## Lipu kirjeldus
Kallaste linna lipp on neljast ühelaiusest horisontaalsest värvilaiust koosnev ristkülikukujuline kangas. Värvilaiud ülalt alla on sinine, kollane, sinine, kollane.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 

## Põhjendus

## Lipu kasutamise kord
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta koos lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna nendest vasakul pool. 
#Linnalipu valmistamiseks annab loa linnavalitsus. 

## Vaata ka
* Kallaste vapp

## Välislingid
* Kallaste linna sümboolika linna kodulehel
* Kallaste linna sümboolika Riigikantselei lehel
Andris Piebalgs

**Andris Piebalgs** (sündinud 17. septembril 1957 Valmieras) on Läti ja Euroopa Liidu poliitik ja diplomaat.

Andris Piebalgs on lõpetanud Läti Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Enne poliitikasse siirdumist töötas ta kuni 1990. aastani õpetaja ja koolidirektorina Valmiera 1. keskkoolis ning Läti haridusministeeriumis osakonnajuhatajana.

## Poliitiline karjäär
Andris Piebalgs oli alates 1979. aastast NLKP liige. 1993. aastal oli ta liberaal-konservatiivse erakonna Läti Tee asutajate seas. Euroopa tasandil on ta seotud Euroopa Rahvaparteiga.

* 1990–1993 Läti haridusminister
* 1993–1994 Läti parlamendi eelarve- ja rahanduskomisjoni esimees
* 1994–1995 Läti rahandusminister
* 1995–1997 Läti suursaadik Eestis
Ajal, mil Piebalgs oli suursaadik Eestis, määrati kindlaks Läti ja Eesti vaheline merepiir.
* 1998–2003 Läti suursaadik Euroopa Liidu juures
* 1. mai 2004 – november 2004 Sandra Kalniete (Läti volinik Euroopa Liidu juures) kabineti juht
* 2004–2010 Euroopa Komisjoni energeetikavolinik Barroso esimeses komisjonis
* 2010–2014 Euroopa Komisjoni arenguvolinik Barroso teises komisjonis

Energiavolinikuna väljendas Piebalgs kahetsust selle üle, et Euroopa Liidus ei ole veel mänguruumi energiat ja maagaasi tootvate ettevõtete konkurentsiks. Piebalgs peab väga tähtsaks üleüldise energiakulu vähendamist, sealhulgas hoonete energiatõhususe parandamist, vesinikkütuse kasutamise pikaajalist propageerimist, taastuvenergia konkurentsivõime parandamist majanduslike vahendite abil ning tuumaenergeetika ja ITER-projekti arendamist. Tuumaenergeetika toetamisel on ta ettevaatlik; ta on öelnud, et pooldab tuumaohutuse üleliidulist reguleerivat raamistikku, et muuta see tööstusharu läbipaistvamaks ja üldsusele vastuvõetavamaks. Ta on ka öelnud, et Euratomi nõuete range rakendamine on enesestmõistetav. Ametisse kinnitamisel sai Piebalgs väga tugeva toetuse. Sealhulgas toetasid teda rohelised, kes nimetasid tema eelkäija László Kovácsi ametiaega Euroopa Parlamendi solvamiseks.

4. juunist 2016 kuni 19. augustini 2017 oli ta Läti erakonna Ühtsus esimees.

## Tunnustus
*1998 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
*2007 Aasta eurooplane Lätis

## Isiklikku
Andris Piebalgs on abielus, tal on kolm last.

Ta oskab lisaks läti keelele inglise, saksa, prantsuse ja vene keelt ning vähesel määral eesti keelt.

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
*Koduleht Euroopa Komisjonis (2004–2009)
*Piebalgs: Euroopa ümber hekki kasvatada ei saa, Postimees, 15. november 2010
Xuchang (täpsustus)

**Xuchang** on:

***[[Xuchang (Anhui)|Xuchang]]**, asula Anhui provintsis Hiinas; koordinaadid 33° 03' 30" N, 117° 47' 50" E
***[[Xuchang Shi|Xuchang]]**, ringkonna õigustega linn Henani provintsis Hiinas
***[[Xuchang (Sichuan)|Xuchang]]**, asula Sichuani provintsis Hiinas; koordinaadid 29° 04' N, 104° 28' E
Activision

**Activision** on USA videomängude arendaja ja tootja.

Ettevõte asutati aastal 1979. 1988. aastal võeti nimeks **Mediacenic**, aastal 1992 muudeti see tagasi Activisioniks.

2008. aastal liideti firma tehingu käigus Vivendile kuuluva alamfirmaga Vivendi Games ning uue firma nimeks sai Activision Blizzard. 2022. aastal teatas Microsoft, et ostab Activision Blizzardi 68,7 miljardi dollari eest.

## Mänge
* "Call of Duty"
* "Call of Duty 2"
* "Call of Duty: Black Ops"
* "Call of Duty: Black Ops 2"

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte Activision Inc. ametlik koduleht
Võisiku

**Võisiku** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Asub Põltsamaa linnast 5 km edelas, Viljandi–Põltsamaa maantee ääres.

## Loodus
Võisikul paikneb paisjärv. Läbi järve voolab Riivli oja. Külas on looduskaitsealune Võisiku park (15,0 ha). Edelas ja lõunas piirab küla Soosaare raba, mida kutsutakse ka .

## Ajalugu

Võisikut on esmamainitud 1558. aastal. Kirjalikes allikates on kohta tähistatud nimega Weseke. 

On arvatud, et küla nime aluseks on isikunimi. 

1720. aastal kinkis tsaar Peeter I Võisiku Hamburgist pärit Heinrich von Fickile. See andis olulise tõuke Põltsamaa-Võisiku ümbruse arengule. Võisiku mõisast sai ümbruse rikkaim mõis. Mõisal olid omad karjamõis, piiritusetehas, vesiveskid, meierei, villavabrik, kõrtsid ning lubja- ja tõrvaaugud. Hiljem lisandus klaasivabrik Meleskis. Von Fickidelt liikus mõis päranduse teel Bockidele. 1837. aastal pärisid mõisa Zoege von Manteuffelid ja 1870. aastal Mühlenid. 

Härrastemaja põhiosa pärineb Berend Johann von Bocki ajast 18. sajandi keskelt. Hiljem on seda olulisel määral laiendatud. 1925. aastast paikneb hoones hooldekodu.

1940/41 sügistalve mäletatakse Võisiku ja Kundrussaare külas vennatapu ajana. Selle ohvrid puhkavad Riivli ühishauas. 1948. aasta 24. oktoobril asutati Võisikul kolhoos Kungla, mis muudeti 1976. aastal sovhoosiks.

1977. aastal liideti Võisikuga Kundrussaare küla.

## Majandusolud
Võisiku mõisahoones asub Võisiku hooldekodu, kus on ligi 400 hooldealust. Hooldekodu annab tööd umbes 170 töötajale, millega hooldekodu on üks suurimaid tööandjaid Jõgeva maakonnas. Võisiku küla elanikke töötab hooldekodus umbes 40 ümber.

Kohalikku seltsielu edendab Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA.

## Huvitavad faktid

* Võisikul on pärisorjade käsitsi kaevatud tiik, mille põhja rajatud suurel malelaual mängiti 27. juulil 1892 esimest korda Eestis malet elavate malenditega. Malendeid juhtisid Võisikul sündinud baltisaksa tööstur ja kultuuriloolane, Rõika-Meleski vabriku kauaaegne direktor Friedrich Amelung ja Peterburi malemeister S. Urussov.
* Kundrussaares asuvale Võisiku mõisa kalmistule on maetud Jaan Krossi romaanist "Keisri hull" tuntud Timotheus Eberhard von Bock ja tema eesti soost abikaasa Ewa.

## Vaata ka
*Võisiku mõis
*Võisiku hooldekodu
*Võisiku mõisa kalmistu
*Võisiku-Kundrussaare Külaselts EWA

## Viited
Tänassilma

**Tänassilma** on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Küla asub Tänassilma jõe ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ääres, 15 km Viljandist ida pool.

Külas on Tänassilma kirik, Tänassilma rahvamaja, Kalmetu Kool, Tänassilma raamatukogu, postkontor ja velskripunkt.

20. sajandi alguses kujunesid Vana-Tännassilma mõisa kohale Kalmetu ja Tamme küla. Kalmetu küla oli tuntud ka Tänassilma asulana. 1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Vaata ka
*Tännassilma mõis
*Tänassilma vald

## Viited
108

**108. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - **[[100. aastad]]** -  110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad

Aastad: 103 104 105 106 107 - **108** - 109 110 111 112 113
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ruudi

**"Ruudi"** on Eesti film aastast 2006.

## Sisu
Ruudi on poiss, kellele meeldivad viikingid ja kõik nendega seonduv. Tallinnas sündinud Ruudi elab koos konstaablist emaga Rannakülas. Poisi parim sõber on Viki, õige nimega Viktooria. Viki isa on müüja. Päris oma isa! Ruudi ema Karmen aga väldib isa teemat, temal on Ruudist küll. See kurvastab poissi. Ühel päeval tabab Ruudit ōnn: Kuressaare laadal sōidab päris ehtne viikingilaev! Poisi rōōm aga hääbub, kui selgub, et väikesi poisse lastakse pardale vaid isaga. Mis muud, kui hakata papat otsima. Sōpradel tuleb mōttesse korraldada isa leidmiseks papakonkurss. See lükkab väikesed krutskid sündmuste keerisesse.

## Osades
*Paul Oskar Soe – Ruudi
*Juta Altmets – Vika
*Tarvo Langeberg – Ints
*Marvo Langeberg – Ants
*Aarne Mägi – Enn
*Mairo Ainsar – Aleks
*Ülle Kaljuste – Liivi, Vika ema 
*Guido Kangur – Sass Korol, Vika isa 
*Aleksander Eelmaa – Jaak Lolle 
*Dan Põldroos – antiigiärimees Leif 
*Jan Uuspõld – antiigiärimees Gynnar
*Katariina Lauk – Karmen, Ruudi ema

## Film arvudes
2006. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 42 379 inimest.

## Auhinnad
*XIV lastefilmide festivalil "Kodomotachino Kinder Film Festival Tokyo" võitis "Ruudi" mängufilmide kategoorias peaauhinna (*Grand Prix*).
*IX rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival MAFF, Varssavi 2006, 2. preemia 5–11-aastastele lastele mõeldud filmide kategoorias
*XI Schlingeli rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival, Chemnitz (Saksamaa) 2006, publikupreemia
*VIII rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival "Listopadik 2006", Minsk (Valgevene) – parim täispikk mängufilm
*XXIII Moskva rahvusvaheline laste- ja noortefilmide festival – Paul Oskar Soe, parima näitleja preemia

## Viited

## Välislingid

*"Ruudi" koduleht
*
Jõeküla (Viljandi)

**Jõeküla** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee vahel.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Tänassilma jõel, Rebaste ja Jõeküla külade piiril, asus Sauga veski, mis ei ole aga säilinud.

## Loodus
Küla kirdepiiril voolab Joona oja. Külas voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kitsipilli kraav.

Tänassilma jõgi läbib Jõeküla idaosa ja sealseid jõeäärseid luhtasid kaitstakse Võrtsjärve hoiuala koosseisus.

## Tuntud inimesed
Jõekülast on pärit Viivi Luik.

## Viited
Veepomm paksule kõutsile

**"Veepomm paksule kõutsile"** on Läti-Eesti film aastast 2004.

Film esilinastus Lätis 5. märtsil 2004 ja Eestis 19. märtsil 2004.

Film pälvis Läti filmiauhinna Lielais Kristaps 2005. aastal.

## Sisu
Tänapäevane lugu kahest väikesest õest, kes jäävad vanemate äraoleku ajal tädi hoole alla. Puhkev vägikaikavedu laste ja resoluutse lapsehoidja vahel viib läbi ootamatute keerdkäikude õnneliku lõpuni, kus kõik saavad seda, mida soovisid.

## Osades
* Baiba Broka – Una 
* Undīne Vīksna – Marta 
* Zane Leimane – Linda 
* Gundars Āboliņš – Ivo 
* Jānis Paukštello – vanaisa 
* Agita Grundmane-Valtere – ema
* Tõnu Kark – koeraomanik 

## Auhinnad

* Auhind, Chicago International Children's Film Festival (Ameerika Ühendriigid), 2004, Cildren's Jury Award - Live-Action Feature Film or Video Certificate of Excellence: Varis Brasla
* Auhind, Kinotavrik - International Children's and Youth Film Festival (Venemaa), 2004, Kinotavrik: parim noor näitleja
* Auhind, The National Film Festival Lielais Kristaps (Läti), 2005, parim täispikk mängufilm Gatis Upmalis, parim stsenaarium Alvis Lapiņš, parim grimm Sarmite Balode
* Auhind, Listapadzik - Minsk International Festival of Children and Youth Audience (Valgevene), 2006, Лістападзік-2006 Vaatajaauhind: Grand-prix

## Välislingid
*Filmi tutvustus
*IMDb: Udensbumba resnajam runcim (2004)
**[https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/488 Veepomm paksule kõutsile]* EFIS
Mähma

**Mähma** on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külast voolab läbi Tänassilma jõgi. Küla idapiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Mähma oja.

## Viited
Enrico

**Enrico** [enr'iiko] on itaalia mehenimi. See vastab nimele Heinrich.

## Päritolu
Nimi pärineb vanaülemsaksa nimest Heimrich 'kodus rikas'. Samast nimest pärinevad ka itaalia nimed Arrigo ja Amerigo.

## Variandid ja tuletised

Nime variandid on Errico, Errigo, Anrico ja Enrichetto ning lühendid Rico ja Richetto. Nimest on tuletatud naisenimi Enrica, mille variandid on Enrichetta ja Errichetta ning lühend Rica.

## Levik

Ameerika Ühendriikides on see nimi ajavahemikul 1911–1973 kuulunud 13 aastal 1000 populaarseima poisinime hulka, varem ja hiljem aga mitte. Kõrgeim koht oli 1921. aasta 659. koht.

Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Enrico 178 mehel. Enrico oli populaarsuselt 453. mehenimi.

## Nimepäev

Enrico nimepäev on 13. juuli, mis on Saksa-Rooma keisri Heinrich II Püha mälestuspäev.

## Enrico-nimelisi valitsejaid
***[[Enrico (Parma)|Enrico]]** (1873–1939) oli nominaalne Parma hertsog.
***[[Enrico Dandolo]]** (1107–1205) oli Veneetsia doodž.
***[[Henri II de Guise|Enrico]]** (1616–1664) oli 1647–1648 Napoli valitseja.
***Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini** (1897–1978) oli paavst Paulus VI.

## Eesnime kandjaid
Selle nime tuntud kandjaid:
***Enrico Adamson** on tegelane Silvia Rannamaa jutustuses "Kasuema".
***[[Enrico Berlinguer]]** (1922–1984) oli Itaalia Kommunistliku Partei kauaaegne juht.
***[[Enrico Bianci]]** on Itaalia sõudja, olümpiahõbe.
***[[Enrico Bombieri]]** on Itaalia matemaatik, Fieldi medali kavaler.
***[[Enrico Boselli]]** on erakonna Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid juht.
***[[Marco Enrico Bossi]]** (–1925) oli itaalia helilooja.
***[[Enrico Caruso]]** (1873–1921) oli itaalia laulja.
***[[Enrico Casarosa]]** on itaalia animafilmitegija, kes nimetati 2012. aastal Oscari kandidaadiks.
***[[Enrico Celio]]** oli 1943 Šveitsi president.
***[[Enrico Chiesa]]** on Itaalia endine jalgpallur.
***[[Enrico Colantoni]]** on USA näitleja.
***[[Enrico Fabris]]** on Itaalia kiiruisutaja, olümpiavõitja.
***[[Enrico Fermi]]** (1901–1954) oli itaalia füüsik.
***[[Enrico Ferri]]** (1856–) oli itaalia kriminoloog.
***[[Enrico Gualta]]** oli itaalia jalgpallur, maailmameister.
***[[Enrico Kühn]]** on Saksamaa bobisõitja, olümpiavõitja.
***[[Enrico De Nicola]]** (1877–1959) oli 1946–1948 Itaalia riigipea.
***[[Enrico Perrucconi]]** oli Itaalia sprinter, olümpiapronksmedalist.
***[[Enrico Porro]]** oli Itaalia maadleja, olümpiavõitja.
***[[Enrico Pucci]]** oli Vatikanist pärit Vabadusristi kavaler.
***[[Enrico Ruggieri]]** on Itaaliat Eurovisioonil esindanud poplaulja.
***[[Enrico Scarciglia]]** oli Eesti aukonsul Napolis.
***[[Enrico Zuccalli]]** (1642–1724) oli šveitsi arhitekt.

## Viited
Jõeküla

**Jõeküla** on mitme küla nimi Eestis.
***[[Jõeküla (Viljandi)|Jõeküla]]** asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
***[[Jõeküla (Järva)|Jõeküla]]** asub Järva maakonnas Järva vallas.
***[[Jõeküla (Hiiumaa)|Jõeküla]]** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.
***[[Jõeküla (Türi)|Jõeküla]]** asub Järva maakonnas Türi vallas.

Jõeküla on ka mitme endise küla nimi.
***Jõeküla** asus Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumi alal.
***Jõeküla** liideti Harjumaal Saue vallas oleva Kohatu külaga.

## Vaata ka
***[[Jõe (Kaarma)|Jõe küla]]** asub Saare maakonnas Kaarma vallas.
***[[Jõe (Laimjala)|Jõe küla]]** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
*Jõeküla tee
Mäetaguse säär

**Mäetaguse säär** on maasäär Saaremaa vallas Laidevahe looduskaitsealal.

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Vahelmiserahu

**Vahelmiserahu** (ka *Vahelmisrahu, Vahelmine rahu, Vahelmine kari*) on saar (rahu) Saare maakonnas Saaremaa vallas Turja küla alal.

Laiu suurus on 533 m². Laid on kivise pinnamoega. Vahelmiserahust umbes kilomeeter loodes on Põdvalaid ja kilomeeter kagus Allirahu.

Saar kuulub Siiksaare-Oessaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited
Pitknasv

**Pitknasv** (ka *Pikknasv, Pikk laid*) on 0,69 hektari suurune rahu Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla lähistel. Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.

Saar asub 200 meetrit Siiksaare poolsaarest ja on kivise pinnamoega.

Saar kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Punningalaid

**Punningalaid** (ka *Puninglaid, Puninga laid, Puninga saar, Puningu saar, Puningi saar*) on 1 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Turja küla territooriumil.

Laid asub Saaremaast 430 meetri kaugusel. 190 meetrit saarest kirdes on Säinakare ja 200 meetrit loodes Siiakare.

Laid kuulub Mäe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited
Pihanasv

**Pihanasv** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kungla küla alal asuv 0,4 hektari suurune saar (nasv). Nasva rannajoone pikkus on 338 meetrit.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Dalia Grybauskaitė

**Dalia Grybauskaitė** (sündinud 1. märtsil 1956 Vilniuses) on Leedu ja Euroopa Liidu poliitik, kes oli 12. juulist 2009 kuni 12. juulini 2019 Leedu Vabariigi president. 

Ta lõpetas 1983. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Seejärel töötas ta lühikest aega Leedu NSV Teaduste Akadeemia tegevsekretärina ja sai 1988. aastal Moskvas doktorikraadi majanduses.

Aastatel 1983–1990 töötas ta Vilniuse Kõrgemas Parteikoolis põllumajandusosakonna juhataja ja poliitökonoomia osakonna lektorina.

1991. aastal oli ta Leedu peaministri kantselei direktor, aastatel 1991–1993 Leedu välismajandusministeeriumi Euroopa osakonna juhataja, aastatel 1993–1994 Leedu välisministeeriumi majandusosakonna juhataja ja Euroopa Liiduga peetud vabakaubanduse kehtestamise kõneluste juht, aastatel 1994–1995 oli ta Leedu erakorraline esindaja Euroopa Liidus Brüsselis.

Aastatel 1996–1999 oli ta Leedu saadik Ameerika Ühendriikides, aastatel 1999–2000 Leedu aserahandusminister ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga peetud läbirääkimiste juht, aastatel 2000–2001 Leedu asevälisminister ja Leedu delegatsiooni juht ühinemisläbirääkimistel Euroopa Liiduga ning aastatel 2001–2004 Leedu rahandusminister.

## Euroopa Komisjoni volinik
1. maist kuni 11. novembrini 2004 oli ta Euroopa Komisjoni haridus- ja kultuurivolinik ning 22. novembrist 2004 kuni 1. juulini 2009 rahastamisprogrammide koostamise ja eelarve volinik Barroso esimeses komisjonis.

## Leedu Vabariigi president
26. veebruaril 2009 teatas Dalia Grybauskaitė, et kavatseb kandideerida 2009. aasta Leedu presidendivalimistel. Ta võitis 17. mail toimunud valimised esimeses voorus, kogudes 68,16% häältest. Ta on Leedu kõigi aegade esimene naispresident. 12. juulil 2009 vannutati ta viieaastaseks ametiajaks ametisse.

Järgmisel päeval pärast ametisse asumist loobus Dalia Grybauskaitė poolest oma palgast ja andis korralduse suunata iga kuu pool palka (1868 eurot) otse riigikassasse. Tema jaoks oli see üksnes väike osa sissetulekust. Euroopa Komisjoni endise voliniku hüvitis oli märksa suurem: kolme aasta jooksul 7900 eurot kuus.

Esimeses sõnavõtus presidendina kritiseeris Grybauskaitė seimis vastu võetud lastekaitseseadust, mis püüab lapsi kaitsta kõige halva eest ja keelab samas rääkida lastele homoseksuaalsusest positiivselt. Ometi oli Grybauskaitė ise selle seaduse jõustanud. Järgmisena keelas ta ematoetuste kärped ja saatis vastava seaduse seimi tagasi.

## Isiklikku

Dalia Grybauskaitė sõnul ei ole teda kunagi tahetud värvata KGB agendiks. Nõukogude ajal oli ta selleks liiga tähtsusetu, näiteks Leningradi ülikoolis õppimise ajal töötas ta lihttöölisena karusnahavabrikus.

Ta räägib leedu, vene, inglise, prantsuse ja poola keelt.

## Tunnustus
*2013 – Karl Suure auhind
*2013 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2018 – Vabaduse orden (Ukraina)

## Viited

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
*Leedulaste eurovolinik Dalia Grybauskaite ütles presidendirallile «jah» Postimees.ee, 26. veebruar 2009
Halliste

**Halliste** on alevik Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Halliste valla halduskeskus.

Ajalooliselt oli ta Halliste kirikukihelkonna keskus, mis tekkis arvatavasti juba 13. sajandil varasema Sakalas asunud Alistekunde (ka Aliste) muinaskihelkonna põhjal.

Hallistes asuvad rahvamaja, kauplus ja söökla.

Samuti tegutseb Hallistes eraomanduses olev hooldekodu Mulgi Häärber.

## Vaata ka
* Halliste raudteejaam

## Viited
Kunnati laid

**Kunnati laid** (ka **Kunnati saar**) on 4,6 hektari suurune laid Saare maakonnas Saaremaa vallas Kunnati ja Kõiguste lahe piiril.

Laid asub 500 meetrit Saaremaa rannikust. Laiul asub rohttaimestik. Laiuga on maakerke tulemusena liitunud Hunnati saar.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.

## Viide

## Välislingid
*
Laidevahe laht

**Laidevahe laht** on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare ja Väljamõisa külas.

## Veerežiim
Laidevahe lahe vesi on kollakalt hägune ja selle nähtavuse ulatus on 0,8 m. Veel on kõrge pH-tase (9,06), st lahes on hapniku üleküllus (103%). Samuti leidub seal rohkelt toitesoolasid, lahustunud orgaanilist ainet on keskmiselt. Seepärast on Laidevahe lahe vee üldine kvaliteet halb.

Lahte suubuvad Sandla kraav, Mõrrasilm ja Enima silm.

## Elustik

### Suurtaimestik
Veekogus kasvab arvukalt kaldaveetaimi, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), kare kaisel (*Schoenoplectus tabernaemontanii*) ja meri-mugulkõrkjas (*Bolboschoenus maritimus*). Veesisestest taimeliikidest on esindatud mändvetiktaimed (*Charophyta*), kamm-penikeel (*Potamogeton pectinatus*) ja tähk-vesikuusk (*Myriophyllum spicatum*). II kategooria taimede hulka kuuluvad liht-randpung (*Samolus valerandi*) ja vahelmine näkirohi (*Najas marina* subsp. *intermedia*).

Laht paikneb Läänemere läheduses, mistõttu esineb sealses veesiseses taimestikus rannikumeredele iseloomulikke liike, näiteks põisadru (*Fucus vesiculosus*) ja meri-särjesilm (*Ranunculus baudotii*).

### Kalastik
Laidevahe lahes leidub mitmeid kalaliike, kellest arvukaim on ogalik (*Gasterosteus aculeatus*). Ühtlasi on veekogus rohkelt roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*), viidikaid (*Alburnus alburnus*), hõbekokresid (*Carassius gibelio*), mudamaime (*Leucaspius delineatus*), nurge (*Blicca bjoerkna*) ja hauge (*Esox lucius*). Kaitsealustest liikidest esineb hinki (*Cobitis taenia*).

### Linnustik
Veekogus ja selle ümbruses pesitseb suur hulk erinevaid linnuliike, kellest paljud on arvatud looduskaitse alla. Nii kuuluvad II kaitsekategooriasse näiteks sarvikpütid (*Podiceps auritus*), väikekajakad (*Larus minutus*, *Hydrocoloeus minutus*), soopardid (A*nas acuta*) ja mustsaba-vigled (*Limosa limosa*), III kategooriasse aga punajalg-tilerid (*Tringa totanus*), randtiirud (*Sterna paradisaea*), jõgitiirud (*Sterna hirundo*) ja tõmmuvaerad (*Melanitta fusca*). Eelnimetatud looduskaitse kategooriasse kuuluvad veel vööt-põõsalinnud (*Sylvia nisoria*), hallpõsk-pütid (*Podiceps grisegena*), ristpardid (*Tadorna tadorna*), suurkoovitajad (*Numenius arquata*) ja punaselg-õgijad (*Lanius collurio*).

## Kaitse
Laidevahe laht kuulub Laidevahe looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta ohustatud poollooduslikke kooslusi, jäänukjärvesid ning territooriumil esinevaid liike ja nende elupaikasid. Ühtlasi kuulub piirkond Siiksaare-Oessaare lahtede linnualana ja Siiksaare-Oessaare loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

## Viited


## Välislingid
*
Oessaare laht

**Oessaare laht** (ka **Oesaare laht**, **Põllumaa laht**, **Siiksaare laht**) on jäänukjärv Saaremaa lõunaosas, mis eraldus Läänemerest 1000–1500 aastat tagasi. Halduslikult jääb Saaremaa valda. 

Lahe pindala on umbes 121,3 ha, selle maksimaalne sügavus on 1,6 m ja keskmine sügavus 1 m. Lahe pikkus ja laius on vastavalt 1,9 ja 1 km.

Lahe järgi on nime saanud Oessaare küla.

## Veerežiim
Oessaare laht on mõningase läbivooluga ja suure kõikuva veetasemega rannikujärv. Seda läbib Lõve jõgi, millest Läänemerre voolavat osa tuntakse Silmajõe või Enismäe silma nime all.

Lahe vesi on täiesti läbipaistev (0,3 m) ning see sisaldab rohkelt orgaanilist ainet. Vee pH-tase on kõrge (9,63), st lahes on hapniku üleküllastus. Seetõttu on Oessaare lahe vee kvaliteet halb.

## Elustik

### Kalastik
Tänu heale ühendusele merega on Oessaare lahe kalastik võrdlemisi liigirikas. Seal leidub näiteks viidikaid (*Alburnus alburnus*), ahvenaid (*Perca fluviatilis*) ja särgi (*Rutilus rutilus*), ka kiisku (*Acerina cernua* või *Gymnocephalus cernuus*), angerjaid (*Anguilla anguilla*) ja ogalikke (*Gasterosteus aculeatus*). Arvukuselt leidub enim roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*).

### Taimestik
Oessaare lahe veetase kõigub ulatuslikult. Seetõttu domineerivad seal kaldaveetaimestiku liigid, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), laialehine hundinui (*Typha latifolia*) ja harilik kuuskhein (*Hippuris vulgaris*). Samuti leidub rohkesti veesisest taimestikku, näiteks mändvetikad (*Charophyta*), kamm-penikeeled (*Potamogeton pectinatus*) ja tähk-vesikuused (*Myriophyllum spicatum*). Kuna veesisene taimestik katab ulatuslikult terve järve nõo, viitab see suurele toitainete kontsentratsioonile vees. Oessaare lahes kaitsealuseid taimeliike pole.

## Kaitse
Oessaare laht kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu, et tagada lahe piirkonnas esinevate kaitsealuste liikide ja nende elupaikade säilimine. Samuti kuulub territoorium Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala ja Siiksaare-Oessaare loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

## Vaata ka

* Laidevahe Looduskaitseala

* Poka laht

## Viited

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
114

**114. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned:  60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - **[[110. aastad]]** - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad

Aastad: 109 110 111 112 113 - 114 - 115 116 117 118 119  

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
* ...
120

**120. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned:  70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad  - **[[120. aastad]]** - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 

Aastad: 115 116 117 118 119 - 120 - 121 122 123 124 125

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Lukianos, kreeka retoorik ja satiirik

## Surnud
*Plutarchos, kreeka ajaloolane
Hans Rebane

**Hans Rebane** (24. detsember 1882 Vana-Kariste vald, Pärnumaa – 16. detsember 1961 Stockholm) oli Eesti poliitik, diplomaat ja ajakirjanik.

Hans Rebane sündis Mulgimaal Halliste kihelkonnas Ärma talus. Ta õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust ja hiljem Berliinis majandust. Aastatel 1906–1917 oli Rebane ajalehe Postimees toimetuse liige (1913–1914 ja 1916–1917 Postimehe vastutav toimetaja). Aastatel 1918–1927 oli Rebane ajalehe Päevaleht peatoimetaja.

Ta valiti Riigikogu III koosseisu liikmeks ning 1927. aastal sai temast Jaan Tõnissoni juhitud valitsuse välisminister. Seda ametit pidas Rebane 1928. aastani.

Seejärel nimetati ta saadikuks Soome Vabariiki, kus ta rajas tänini Eesti suursaatkonna kasutatava saatkonnahoone. 1936. aastal nimetati ta saadikuks Läti Vabariiki, kus ta töötas kuni saatkonna sulgemiseni Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt.

Sarnaselt paljude teiste Eesti diplomaatidega arreteeriti Rebane 1940. aastal, kuid tal õnnestus vange transportinud laevalt Jaen Teär merre hüpata ja kaldale ujuda. 1944. aastal põgenes Rootsi. Ta nimetati ministriks ja välisministri kohuste täitjaks eksiilis August Rei poolt salaja 15. jaanuaril 1945, kuid August Rei tühistas nimetamise kui teostamatu 24. juunil 1949. Hans Rebane ei ole kunagi olnud eksiilvalitsuse välisminister. Rebane maeti 1961. aastal Stockholmi.

Hans Rebase mälestuseks asutati erakondadevälise mittetulundusühinguna 2006. aasta alguses Hans Rebase Euroopa Instituut.

## Isiklikku
Hans Rebane on Toomas Hendrik Ilvese ema kasuisa vend. Tema abikaasa oli Johanna Sild-Rebane.

## Vaata ka
*Eesti poliitikute loend

## Välislingid
*
Astmeline tulumaks

**Astmeline tulumaks** on sissetuleku maksustamine riigi poolt nii,
et sissetuleku muutudes muutub ka maksumäära protsent ja üleminekukohti nimetatakse astmeks. 

Eestis pooldavad progressiivse astmelise tulumaksu kasutusele võtmist Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond .

## Vaata ka
* Progressiivne tulumaks
* Maksusüsteemid
* Riigi rahandus
* Ühetaoline tulumaks
Kiisa

**Kiisa** on alevik Harju maakonnas Saku vallas. Asub Keila jõe kaldal.

Alevikku läbib Tallinna–Viljandi raudteeliin ja seal paikneb Kiisa raudteejaam.

Asulat läbib põhja-lõunasuunaliselt Tõdva–Hageri tee, millelt asula lõunaosas algab Kiisa–Maidla tee. Kagunurgas asub Kiisa jaama tee ning samale teele lõpeb Kirdalu–Kiisa tee. Asulas on apteek, vabaajakeskus (sh raamatukogu ja noortekeskus), kauplused A ja O, Meie ja turg.

Vahetult Kiisa halduspiiri taga asuvad 2 avariireservelektrijaama (Kiisa avariireservelektrijaam), mis on rajatud Kiisa alajaama juurde. Need valmisid vastavalt 2013 ja 2014 ning nende koguvõimsus on 250 MW.

## Ajalugu
Asula nimi on seotud Kiisa taluga, mida on esimest korda mainitud 1463. aastal. Saku mõisniku Paul Eduard von Rehbinderi ajal moodustati Kiisa ja Sikasarve talust Kiisa karjamõis. Kiisa küla on esmamainitud 1774. aastal ja toona kuulus sinna 6 talu. 1866. aastast kuulus Kiisa küla Keila kihelkonna Saku valda, mis 1890. aastal liideti Saue vallaga.

1921. aastal taasloodi Saku vald ja aastatel 1921–1939 oli Kiisa küla Saku valla koosseisus, 1939. aastast Tõdva valla koosseisus. 1945–1947 oli Kiisa küla Tõdva valla Saku külanõukogu koosseisus. 30. aprillist 1947 muudeti Tõdva valla ja Kohila valla vahelist piiri, nii et Kiisa küla arvati Kohila valla Kurtna külanõukogu koosseisu. 

1954. aastal liideti senine Kurtna külanõukogu ja Saku külanõukogu Kurtna külanõukoguks, mille keskus asus Kiisal. 1964. aastal liideti Kurtna külanõukogu ja Nabala külanõukogu Saku külanõukoguks, nii et Kiisa küla jäi taas Saku külanõukokku, kuid külanõukogu keskus liikus Sakku. 1992. aastast on Kiisa Saku valla koosseisus.


Kiisa turg - panoramio.jpg|Kiisa turg
Kiisa uus perroon.jpg|Kiisa uus perroon
Keila jõgi - panoramio.jpg|Keila jõgi Kiisa juures


## Viited

## Välislingid

* MTÜ Kodukoht Kiisa
Ukraina grivna

**Grivna** (ukraina keeles *гривня* [ˈɦrɪu̯nʲɑ]) on Ukraina rahaühik.

## Üldandmed
1 grivna jaguneb 100 kopikaks.

Valuutatähis standardi ISO-4217 järgi on UAH.

Grivna võeti kasutusele 2. septembril 1996 karbovanetsi asemele kursiga 1 grivna = 100 000 karbovanetsit.

Käibel on 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 grivnased rahatähed.

Grivna sümboliks on kahe põikikriipsuga kursiivkirjas ukraina tähestiku täht *г*. 

## Väärtus
Eesti Panga 7. jaanuari 2008 kursi järgi maksis 1 grivna 2,10879 Eesti krooni. 2007. aastal kõikus grivna kurss vahemikus 2,09...2,40 krooni. 2012. aasta lõpus maksis 1 grivna umbes 0,095 eurot ehk 1 euro võrdus umbes 10,5 grivnaga. 18. juulil 2016 oli grivna kurss euro suhtes 27,605427.

## Rahatähed

## Viited

## Välislingid
*Grivnast Ukraina Rahvuspanga kodulehel *(ukraina ja inglise keeles)*
*Grivna kurss krooni suhtes 2002-2008
Saaremaa rügement

**Saaremaa rügement** oli Eesti sõjaväeosa, mis oleks moodustatud sõja korral Saaremaalt mobiliseeritud sõjaväelastest.

Rahuajal Saaremaal sõjaväeosi ei asunud. Saaremaa rügemendi formeerimiseks ja mobilisatsiooniks eeltööde tegemiseks asutati 1939. aastal Saaremaakaitse Juhatus (Saaremaakaitse ülem, kolm käsundusohvitseri, kirjutaja, varaallohvitser, relvurallohvitser ja autojuht; Saaremaakaitse ülema abi väljaspool koosseisu oli Kaitseliidu Saaremaa Maleva pealik).

28. juunil 1939 kehtestatud koosseisu järgi kuulus Saaremaa rügementi staap, 3 pataljoni, suusk-jalgratturkompanii, 2 patareid, sidekompanii, pioneerikompanii, ratsakomando, komandandikomando, orkester, töökompanii, meditsiiniambulants ja veterinaarambulants, kokku 3097 meest.
Perugia Calcio

**Perugia Calcio** on 2005. aastal taasasutatud Itaalia jalgpalliklubi, mis tegutseb Umbria maakonna keskuses Perugias. Klubi eelkäija on 1905. aastal asutatud **AC Perugia**, mis jäi hooaja 2004/05 järel ilmnenud finantsprobleemide tõttu tegevuslitsentsist ilma. Kodustaadion on Stadio Renato Curi.