open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lyman Spitzer

**Lyman Strong Spitzer, Jr.** (26. juuni 1914 – 31. märts 1997) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik, astronoom ja alpinist. Ta uuris täheteket, plasmat ja 1946. aastal kirjeldas kosmoseteleskoopi. Spitzer projekteeris ka esimese stellaraatori ning tema järgi on nimetatud NASA Spitzeri kosmoseteleskoop. 1965. aastal said Spitzer ja Donald C. Morton esimesteks alpinistideks, kes jõudsid Mount Thori tippu.

## Tunnustus
*1953 – Henry Norris Russelli auhind
*1975 – Karl Schwarzschildi medal

## Viited
Krista Kallis

**Krista Kallis** (sündinud 2. novembril 1946) on eesti tõlkija ja inglise filoloog.

Ta on töötanud Tartu Ülikooli õppejõuna. 

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli medal

## Viited
Sillamäe Slaavi Kultuuriühing

**Sillamäe Slaavi Kultuuriühing"** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Sillamäel aadressil Rumjantseva tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Maria Smolina.

Organisatsioon asutati 29. oktoobril 1991.

Organisatsiooni juures tegutsevad muu hulgas naisteklubid Raduga, Optimist, samuti folkloorikoor Russitši, tantsukollektiivid Suveniir ja Anfaas.

Organisatsiooni eestvõttel toimuvad iga aasta 24. mail Sillamäe linna slaavi kultuuri pidu.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 85
Tähe tänav (täpsustus)

**Tähe tänav** on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus:

***[[Tähe tänav (Aespa)|Tähe tänav]]** Aespa alevikus
***[[Tähe tänav (Elva)|Tähe tänav]]** Elva linnas
***[[Tähe tänav (Jõgeva)|Tähe tänav]]** Jõgeva linnas
***[[Tähe tänav (Jõhvi)|Tähe tänav]]** Jõhvi linnas
***[[Tähe tänav (Keila)|Tähe tänav]]** Keila linnas
***[[Tähe tänav (Koeru)|Tähe tänav]]** Koeru alevikus
***[[Tähe tänav (Kohtla-Nõmme)|Tähe tänav]]** Kohtla-Nõmme alevis
***[[Tähe tänav (Kunda)|Tähe tänav]]** Kunda linnas
***[[Tähe tänav (Mustla)|Tähe tänav]]** Mustla alevikus
***[[Tähe tänav (Mustvee)|Tähe tänav]]** Mustvee linnas
***[[Tähe tänav (Narva)|Tähe tänav]]** Narva linnas
***[[Tähe tänav (Narva-Jõesuu)|Tähe tänav]]** Narva-Jõesuu linnas
***[[Tähe tänav (Otepää)|Tähe tänav]]** Otepää linnas
***[[Tähe tänav (Paide)|Tähe tänav]]** Paide linnas
***[[Tähe tänav (Pärnu)|Tähe tänav]]** Pärnu linnas
***[[Tähe tänav (Rakke)|Tähe tänav]]** Rakke alevikus
***[[Tähe tänav (Rakvere)|Tähe tänav]]** Rakvere linnas
***[[Tähe tänav (Tallinn)|Tähe tänav]]** Tallinna linnas
***[[Tähe tänav (Tapa)|Tähe tänav]]** Tapa linnas
***[[Tähe tänav]]** Tartu linnas
***[[Tähe tänav (Türi)|Tähe tänav]]** Türi linnas
***[[Tähe tänav (Valga)|Tähe tänav]]** Valga linnas
***[[Tähe tänav (Viljandi)|Tähe tänav]]** Viljandi linnas
Tsentromeer

**Tsentromeer** on piirkond, kus kaks tütarkromatiidi on omavahel seotud. Tsentromeeri piirkonda tekib ka kinetohoorne kompleks, kuhu raku jagunemisel tekivad kääviniidid.
Ehstland und die Ehsten

"**Ehstland und die Ehsten**" ('Eestimaa ja eestlased'; täispealkirjaga "Ehstland und die Ehsten, oder historisch- geographisch- statistisches Gemälde von Ehstland") on 1802 ilmunud Johann Christoph Petri kolmeköiteline raamat, kus ta tugevalt kritiseerib Balti kubermangudes valitsevaid ühiskondlikke olusid.

Eesti keeles on sellest kolmeköitelisest teosest ilmunud kärbitud sisuga teos pealkirjaga "Huvitav tükike kodumaa ajaloost" (Viljandi 1901; 1903).

## Viited

## Välislingid
*
Sindi Slaavi Kultuuriühing Slavjanotška

**Sindi Slaavi Kultuuriühing Slavjanotška** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Sindis aadressil Pärnu maantee 12. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Mozessov.

Organisatsioon asutati 16. novembril 1994.

Organisatsiooni juures tegutseb koor.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 86
Die väterliche Erwartung

"**Die väterliche Erwartung**" ('Isalik ootus') on 1789 Tallinnas avaldatud August von Kotzebue (tegelik autor võib olla Friedrich Gustav Arvelius) näidend. Näidendi täispealkiri on "Die väterliche Erwartung, eine ländliche Familien Scene in Esthland, mit untermischten Gesängen" ('Isalik ootus, perestseen Eestimaa külas, sekka lauludega'). Näidendi kirjastasid Martin Christopher Iversen ja Johann Sigmund Fehmer.

Näidendi tekst on eriline, sest see sisaldab ka eestikeelset teksti. See oli esimene Eesti alal ette kantud näidend, mis sisaldas eestikeelset teksti.

## Viited

## Välislingid
*
Połacki madalik

**Połacki madalik** (eestipäraselt Polatski madalik; valgevene keeles Полацкая нізіна) on madalik Valgevene põhjaosas, aga ulatub ka Leedu ja Läti alale. 

Madaliku suurimad kõrgused jäävad 130–160 m vahele. Madaliku mõõtmed on 40–80 × 200 km.
Pärnu siht

**Pärnu siht** on meresiht Pärnu lahel sõiduks Pärnu jõkke (sealsesse Pärnu sadamasse, Sauga jõkke või mujale ülesvoolu).

Sihi märgid (tulepaagid) asuvad Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas.  Ülemise ja alumise tulepaagi vahe on 819 meetrit. Sihi asimuut on 23,9°.

Sihi esimesed tulepaagid paigaldati 1960. aastal, praegused paagid paigaldati 2002. aastal.

## Kirjandus
*Jaan Vali. "Pärnu meresihi tulepaagid". / "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 412

## Välislingid
*
Kellamees

**Kellamees** (ka **kellalööja**) on kirikukellade helistaja. Minevikus, harvem ka tänapäeval, on see olnud ka eraldi amet. Kellade helistamiseks tuleb enamasti köit või köisi tõmmata, ent on ka teisi mehhanisme.

## Viited
Collegium Carolinum

**Collegium Carolinum** on mitme praeguse või endise õppeasutuse nimi:
*Collegium Carolinum, endine õppeasutus Saksamaal Braunschweigis
*Collegium Carolinum, endine õppeasutus Šveitsis Zürichis
*...
NDR

**NDR** võib tähendada järgmist:
*Põhja-Saksamaa ringhääling (saksa keeles *Norddeutscher Rundfunk*)
*NDR on Maroko Nadori lennujaama IATA-kood
*...
Zeimpekiko

***Zeimpékiko*** ehk ***zeibékiko*** (kreeka k. ζεΐμπέκικο) on Kreeka muusikas kasutatav aeglane rütm. Selles rütmis muusika saatel tantsitakse tavaliselt üksinda, harva ka kahe- või kolmekesi.

*Zeimpékiko* kuulub *[[Rembetiko|re(m)bétiko]]*-kultuuri juurde.
Ravila tänav (täpsustus)

**Ravila tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:

***[[Ravila tänav (Jõgeva)|Ravila tänav]]** Jõgeva linnas
***[[Ravila tänav (Kuressaare)|Ravila tänav]]** Kuressaare linnas
***[[Ravila tänav (Tallinn)|Ravila tänav]]** Tallinna linnas
***[[Ravila tänav]]** Tartu linnas
***[[Ravila tänav (Tõrva)|Ravila tänav]]** Tõrva linnas
***[[Ravila tänav (Türi)|Ravila tänav]]** Türi linnas
***[[Ravila tänav (Valga)|Ravila tänav]]** Valga linnas
***[[Ravila tänav (Viljandi)|Ravila tänav]]** Viljandi linnas
Tallinna triloogia

**Tallinna triloogia** on ühine nimetus Karl Ristikivi kolmele romaanile:
*"Tuli ja raud" (1938)
*"Õige mehe koda" (1940, esmatrükk pealkirjaga "Võõras majas")
*"Rohtaed" (1942)
Esimene Juurdeveoraudteede Selts

**Esimene Juurdeveoraudteede Selts** (ka **Esimene Juurdeveoraudteede Selts Venemaal**) oli Venemaa raudtee. Selts ehitas juurdeveoraudteid, peamiselt kitsarööpmelisi raudteid. 

Seltsi eesmärgiks oli kitsarööpmeliste raudteede rajamine kaupade ja reisijate juurdeveoks laiarööpmelise raudtee raudteejaamade juurde ning laiarööpmeliste liinide vaheliste ühendusteede ehitamine. Kitsarööpmelise raudteeliini ehitus oluliselt odavam, eelkõige seepärast, et ehituse käigus polnud vajadust teostada mahukaid mullatöid. Maksimaalne lubatud rongide sõidukiirus oli vaid 25 versta tunnis (26,6 km/t).

Selts omas ka mitmeid raudteid: peale Venemaa ka näiteks Leedus, Lätis ja Eestis. Eestis oli seltsi omanduses Tallinna–Viljandi raudtee, Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee ja Valga–Ruhja–Pärnu raudtee. 1925. aastal ostis Eesti riik AS "Esimene Juurdeveo Raudteede Selts Venemaal" raudtee.

Selts asutati 1892. aastal insener Fjodor Jenakijev koos poola päritolu Boleslaw Jalowiecki ja teiste eestvedamisel.

## Viited
Hindadekomissar

**Hindadekomissar** oli Eestis esimesel iseseisvusajal tegutsenud riigiametnik (komissar), kelle põhiülesandeid oli pidurdada üldist hindade taseme tõusu. 22. detsembril 1932 nimetati ametisse esimene hindadekomissar, kelleks oli Mihkel Juhkam.

Majandusministeeriumi Kaubahindade Korraldamise Komisjon ja Hindadekomissar tegutsesid (20.12.1932-01.04.1934).

## Viited
Kaitseväe keskhaigla

**Kaitseväe keskhaigla** oli Tallinnas Juhkentali sõjaväehospidali hoonetes aadressil Liivalaia tänav 110 tegutsenud Eesti kaitseväe haigla. 

Haigla asutati Vabadussõja ajal 1918 nime **Sõjaväe haigemaja** all. Tallinna sõjaväe haigemaja ülemarst oli 1918–1919 Gustav Reimann.

Uus haiglahoone valmis 1925. aastal arhitekt Aleksander Wladowsky  projekti järgi ja 1927. aastast kandis haigla nime **Kaitseväe keskhaigla**.

Peale kaitseväelaste raviti haiglas tasu eest ka tsiviilisikuid.
## Ajalugu
Keskhaigla asukohas asus algselt Venemaa keisririigi sõjaväe ja mereväe sõjaväehospidali hoonestus  endise Joachimsthali suvemõisa territooriumil. 1715. aastal rajati sinna mereväehospidal, millega 1772. aastal ühendati hilisema priihospidali kohal asunud,  1730. aastal asutatud Maaväehospidal. Sõjaväehospidali kompleksi hoonestus jagunes kolmeks: suurema rühma moodustasid haigete barakid, eraldi paiknesid apteek koos abihoonetega ja suguhaiguste barakk. Majandushoonete rühm asus Härjapea jõe kaldal ja see koosnes köögist, saunast ja pesumajast, mis said lõplikul kujul 1828. aastal. 1842. aastal kohandati üks haigete barakk kirikuks, mis oli sellena kasutuses kuni 1894. aastani. Suuremad ehitustööd hospidali territooriumil toimusid aastatel 1860–1895, ehitati uus apteegihoone, laboratoorium, jääkelder ja töötajate eluruumid. Endine apteegihoone ehitati ümber kasarmuks. Tallinna Mere- ja Maaväe hospidalikalmistu asus Üldhoolekandekolleegiumi priihospidali hoonete juures. Praeguse haiglahoone eelkäija oli aastatel 1819–1827 ehitatud ehitis, millest on säilinud vaid vundamendi jäänused.

Tallinna sõjaväehospidali (saksa k. *Der Revalsche Militairhospital*)  ülemarstidena tegutsesid: 1753–1768 Michael Ludwig Knobloch  (1713–1768), 1762–1768 Joachim Heinrich Gernet ´(1730–1804), 1769–1776 A. Mathaei, 1776–1789 J. S. Walter, 1791 Martin Ernst von Styx (1759–1829), 1789–1794 Johann Nikolaus Christian Bornemann (surn. 1794), 1794–1810 D. Spenditi, 1811–1815 Whytt ?, ca 1840–1850 Friedrich Beyer (1793–1869), ca 1855 Popov, 1861–1868 Julius Leopold von Böhlendorff (1810–1868), ca 1869 Bierfreund, ca 1871 Josef Korkuz (1826–), 1876–1880 Joh. F Füner, 1882–1886 Nikolai Serafim (surn. 1911), 1893–1900 N. von Weyssenhof, 1909–1912 Pjotr Bulytschev (1858–), 1912– Aleksei Brilliantov (1857–).

1940. aastal asus 25. juulil hoonesse NSV Liidu Punaarmee 65. erilaskurkorpuse hospidal.

Tänapäeval, 2001. aastast asub renoveeritud hoonestuses Juhkentali tänav 58, Eesti Kaitseväe peastaap.

## Viited

## Kirjandus
* Heiki Suurkask, Juhkentali haigemaja lugu, Sõdur nr. 1/22
Kindral Laidoneri nimeline invaliidide kapital

**Kindral Laidoneri nimeline invaliidide kapital** oli Eesti esimesel iseseisvusajal eksisteerinud fond, mille eesmärk oli mälestada Vabadussõda ja selle juhti Johann Laidoneri. Fond toetas Vabadussõjaga seotud inimesi, näiteks haavatuid.

Fond asutati 1921. 

Fondi haldas Siseministeeriumi juures tegutsev komitee, mille auesimees oli Johan Laidoner.

## Viited

## Välislingid

*http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.2.6:379
*https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=AKriigiteataja19210304.2.3&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
Anastass Mikojan

**Anastass Ivanovitš Mikojan** (vene Анастас Иванович Микоян; armeenia Անաստաս Հովհաննեսի Միկոյան; 25. november/vkj 13. november 1895 Sanahin, Bortšalõ maakond, Thbilisi kubermang (tänapäeval Armeenia) – 21. oktoober 1978 Moskva) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane.

1935–1966 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Külastas suvel 1965 Eestit ja viibis aukülalisena üldlaulupeol. Esines kõnega, mille lõpus tervitas rahvast sõnadega: "Elagu Eesti!". 

Mikojani noorem vend Artjom Mikojan oli lennundusinsener, kes koos Mihhail Gurevitšiga rajas 1939. aastal Mikojan-Gurevitši lennukikonstrueerimisbüroo. 

Sarjas Loomingu Raamatukogu ilmus 1980. aastal 14. numbrina Anastass Mikojani raamat "Mälestusi Leninist" Jüri Ojamaa tõlkes.

## Tunnustus
* 1928 Punalipu orden
* 1936, 1943, 1945, 1955, 1965, 1975 Lenini orden
* 1943 sotsialistliku töö kangelane
* 1970 Oktoobrirevolutsiooni orden
Orge

**Orge** võib tähendada järgmist:
*Orge, paik Tartumaal
*Orge, jõgi Prantsusmaal

## Vaata ka
*Orge kool
Vaišvydava küla

**Vaišvydava** on küla Leedus Kaunase rajoonis Samylai vallas. Küla asub Kaunase linna serval, seal asub Kaunase veehoidla regionaalpargi halduskeskus. Seal asub ka hobusekasvatus.

## Ajalugu

Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst  Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. 

Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad  Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla  rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.

Küla alale kujunes Kaunase äärelinn, mille elanike arv oli aastaks 1987 paisunud 1271 inimeseni. Seejärel liideti osa külast Kaunasega, kus selle alad moodustavad Vaišvydava linnaosa. 

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
STB

**STB** või **StB** võib tähendada järgmist:
*Bachelor of Sacred Theology
*Set-Top-Box
*StB (*Státní bezpečnost*), Tšehhoslovakkia riiklik julgeolekuteenistus
*...
Jühnde

**Jühnde** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 24,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 997 inimest.

Hiljuti on küla tuntuks saanud kui esimene nn "bioenergia küla" Saksamaal. 2005. aasta sügisest on küla sooja- ja elektrivarustuseks täielikult ära kasutatud ümbritsevatelt põldudelt kogutud jäätmed, söötes need ainulaadsesse biogaasi jaama.

## Viited

## Välislingid
* www.juehnde.de
Spitzeri kosmoseteleskoop

**Spitzeri kosmoseteleskoop**, varasem **Space Infrared Telescope Facility (SIRTF)**, oli NASA kosmoseobservatoorium, mis saadeti orbiidile 2003. aastal. 

Spitzeri missioon pidi esialgsete plaanide kohaselt kestma 2 ja pool aastat, võimalusega pikendada seda kuni viie aastani. 15. mail 2009 lõppesid kosmoseteleskoobil vedela heeliumi varud ning seetõttu polnud enamik selle seadmeid enam kasutatavad. Kaks kaamerat olid siiski töökorras ning missioon jätkus. Spitzeri kosmoseteleskoobi pikendatud missiooni nimi on Spitzeri Soe Missioon. Teleskoop deaktiveeriti lõplikult 30. jaanuaril 2020.

Vastavalt NASA traditsioonidele nimetati kosmoseteleskoop pärast töökorda seadmist ümber ning avalikul nimevõistlusel nimetati kosmoseteleskoop astronoom Lyman Spitzeri järgi Spitzeri kosmoseteleskoobiks.

Spitzeri kosmoseteleskoop asub geotsentrilise orbiidi asemel heliotsentrilisel orbiidil. Kosmoseteleskoop liigub Maa järel, kuid eemaldub sellest umbes 0,1 astronoomilise ühiku võrra aastas. Teleskoobi peapeegli diameeter on 85 cm ja see on valmistatud berülliumist. Peegel oli põhimissiooni ajal jahutatud 5,5 kelvinini (−268 °C).

## Viited
Schedeni vald

**Scheden** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 26,69 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1982 inimest. Schedeni vallas on kolm küla: Scheden, Meensen ja Dankelshausen. Külast voolab läbi Schede oja.

## Schedenis sündinud tuntud inimesed
* Johann Joachim Quantz oli flöödimängija, flöödimeister ja helilooja, teiste hulgas Friedrich Suure teenistuses.
* Senaator Justus Christoph Grünewald, sündinud 1764. aastal Niederschedenis. 1801. aastal loodi tema ettepanekul esimene kollektiivne säästu- ja laenuühistu Saksamaal.

## Viited

## Välislingid
* www.Scheden.de
Bilshausen

**Bilshausen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 8,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 2206 inimest. See on osa Eichsfeldist.

## Viited

## Välislingid
* www.bilshausen.de
Premia

**Premia**
*Premia, kaubamärk, mille all Tallinna Külmhoone müüb jäätiseid
*Premia, linn Itaalias

## Vaata ka
*preemia
Leo Kunman

**Leo Kunman** (sündinud 5. augustil 1950 Tallinnas) on Eesti jurist, endine kohtunik.

Kunman töötas aastatel 1987–1993 Prokuratuuris prokuröri vanemabina. Ta lõpetas 1989. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas.

President Lennart Meri nimetas Riigikohtu üldkogu ettepanekul ta 29. detsembril 1993 esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse.

Ta vabastati kohtuniku ametikohalt seoses teenistusvanuse ülemmäära saabumisega alates 5. augustist 2018.

Leo Kunman kuulub aastast 2019 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 427 häält ning ei osutunud valituks.

Tema vend on ettevõtja Vello Kunman.

## Viited
Aldrich Ames

**Aldrich Hazen Ames** (hüüdnimi **Rick**; 26. mai 1941 River Falls, Wisconsin – 5. jaanuar 2026) oli CIA analüütik ja ohvitser ning KGB agent. 

Ames arreteeriti 21. veebruaril 1994 süüdistatuna spionaažis.

## Kirjandus
*  (Archive)
* 
* Doyle, David W. *Inside Espionage: A Memoir of True Men and Traitors*, 2000, ISBN 978-0-9536151-4-8.
* Earley, Pete. *[https://web.archive.org/web/20050404083214/http://crimelibrary.com/terrorists_spies/spies/ames/1.html Confessions of a Spy: The Real Story of Aldrich Ames]*, New York: G. P. Putnam's Sons, 1997. ISBN 0-399-14188-X.
* Grimes, Sandra and Vertefeuille, Jeanne. *Circle of Treason: A CIA Account of Traitor Aldrich Ames and the Men He Betrayed*, Naval Institute Press, 2012, ISBN 978-1-59114-334-5.
* Maas, Peter. *Killer Spy: The Inside Story of the FBI's Pursuit and Capture of Aldrich Ames, America's Deadliest Spy*, Warner, 1995, ISBN 0-446-51973-1.
* 
* Rohter, Larry. "In Colombia, Past Without Clues of Spy Charges." *[[The New York Times]]*. 27. veebruar 1994. – Amesi naise kohta.
*U.S. Department of Justice Office of the Inspector General, "A Review of the FBI's Performance in Uncovering the Espionage Activities of Aldrich Hazen Ames - Unclassified Executive Summary (April 1997)" Executive Summary online
*"Famous Cases: Aldrich Hazen Ames", Federal Bureau of Investigation (27. III 2005) – Karjääri lühikirjeldus

## Viited

## Välislingid

* Aldrich Ames: Traitor Within (1998) IMDbs
* U.S. Department of Justice Office of the Inspector General, "A Review of the FBI's Performance in Uncovering the Espionage Activities of Aldrich Hazen Ames (April 1997) – Unclassified Executive Summary
* "Famous Cases: Aldrich Ames", Federal Bureau of Investigation – A short description of Ames' spying career
Aštrioji Kirsna mõis

**Aštrioji Kirsna mõis** (leedu *Aštriosios Kirsnos dvaras*) on endine mõis Leedus Lazdijai rajoonis Būdvietise vallas Aštrioji Kirsna külas.

Aštrioji Kirsna mõisa on esmamainitud 1536. aastal, mil sealsed Kirsna jõe ääres asuvad maad eraldati Bogdan Bielkale, seejärel kuulus see Beneš Mlinskile. Aastal 1592 sai mõisa omanikuks Paweł Sapieha, kes müüs mõisa edasi Praževskitele. Edaspidi kuulus see Lukoševičiustele, Bankauskastele ja Zakševskitele. Tol ajal põles mõisakompleks maha, alles jäid ait, tall, kolm lauta ja aia juures asunud küün.

Aastal 1755 koostati mõisa inventari nimestik, toona kuulus see Karengadele. Aastal 1787 põles mõisa peahoone taas maha (vana peahoone kohal asub praegu köögihoone). XIX sajandi keskpaigas läks valdus üle Gavronskitele. Toona allus mõisale viis karjamõisa. Aastal 1864 oli see üks piirkonna suuremaid mõisasid ning sellele kuulus toona 6428 hektarit maad. 1910 läks mõis üle Krinskitele ja aastal 1912 Balinskitele. Maareformi ajal aastal 1922 mõis tükeldati, omanikule jäi mõisast 150 hektarit maad. Aastal 1927 oli mõisa omanikuks agronoom Kriaučiūnas, kes andis mõisakompleksi kohaliku põllumajanduskooli tarbeks. Nõukogude perioodil mõis natsionaliseeriti ja seal asus kohaliku sovhoosi kontor. Aastal 1992 tagastati mõisakompleks selle õigusjärgsetele omanikele. Aastast 2001 on see Leedu losside ja mõisade liidu juhatuse liikme Naglius Narauskase valduses.

Mõisa häärber valmis kas XIX sajandi keskpaiku või siis restaureerisid Gavronskid varasema Hektor Karenga ehitatud klassitsistliku U-kujulise peahoone nii, et see omandas täiesti uue välimuse. Häärber on uusklassitsistlikus stiilis kahekorruseline hoone, mille sissepääsu juures on neli joonia sammast, mis toetavad kolmnurkset frontooni. Sajandi teisel poolel ehitati ka mõisa praegused tootmishooned. Mõisa juures on ka park (18,9 hektarit), kus neli kanalit ühendavad sinna kaevatud tiike. Vee saavad need Kirsna jõest.

Mõisakompleks on muinsuskaitse all. Sellest on lisaks peahoonele säilinud ja kaitse all veel kontorihoone, jääkelder, köök, kolm lauta, sepikoda, piirituseladu, viinaköögi varemed, kaks teenijatemaja, viljaait, torniga maja, tall, rehi, aednikumaja, väike maja, väravapostid ja park. Kompleksi kuuluvad veel teinegi kontorihoone, saekaater, veski, küün. Tegemist on Nemunasest lõuna poole jäävate Leedu alade suurima mõisakompleksiga.

## Viited
Viljandimaa Slaavi Kultuuriühing

**Viljandimaa Slaavi Kultuuriühing** on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Viljandis aadressil Loode tänav 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Prjanitšnikov.

Organisatsioon asutati 24. augustil 1990.

Organisatsioon annab välja ajalehte Viljandi (Вильянди).

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 88
Pentax KP

**Pentax KP** on digitaalne peegelkaamera, mida Ricoh (Kabushiki-gaisha Rikō) tutvustas 25. jaanuaril 2017.

## Viited

*RICOH IMAGING, PENTAX KP

## Välislingid
*
Eestimaa Tatarlaste Kultuuriühing Idel

**Eestimaa Tatarlaste Kultuuriühing Idel** on Eesti tatarlaste organisatsioon.

Kontor asub Tallinnas aadressil Telliskivi tänav 52, juhatuse esimees on Timur Saripov.

Organisatsioon asutati 6. jaanuaril 1996.

Organisatsiooni juures tegutseb vokaalansambel ja rahvuskoor.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 90
Ida-Virumaa Tatari Kultuuriselts

**Ida-Virumaa Tatari Kultuuriselts** on Eesti tatarlaste organisatsioon.

Kontor asub Jõhvis aadressil Hariduse tänav 6, juhatuse esimees on Rinat Garifullin.

Organisatsioon asutati 14. juunil 1995.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 91
Narva-Jõesuu Soome-Ugri Kultuuriühing

**Narva-Jõesuu Soome-Ugri Kultuuriühing** oli Narva-Jõesuus tegutsenud organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees oli Pavel Chirkov. Ühingu tegevuse eesmärkide seas oli kergendada Eestis elavate väikeste soome-ugri rahvaste esindajate integreerimist Eesti ühiskonnaga.

Organisatsioon asutati 8. märtsil 1999.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 89
Tšerkessi Kultuuriselts Nart

**Tšerkessi Kultuuriselts Nart** on Eesti tšerkesside organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Maardus aadressil Veeru tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Sagid Alborov.

Organisatsioon asutati 13. augustil 1999.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 94
Udmurdi Ühing Ošmes

**Udmurdi Ühing Ošmes** (udmurdi keeles 'allikas') on Eesti udmurtide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas Eestimaa Rahvuste Ühenduse kontoris Pärnu mnt 8. Alates 2020. aasta sügisest on ühingu juhatuse esimees Elena Kirt.

Organisatsioon asutati 28. detsembril 1995.

Organisatsiooni juures tegutseb aastast 2013 udmurdi lauluansambel Ošmes.

Organisatsioonil on osakond ka Tartus, kus muu hulgas tegutseb udmurdi laulusõprade ring, ansambel Jumšan gut 

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 97
Lühike tänav (täpsustus)

**Lühike tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Lühike tänav (Abja-Paluoja)|Lühike tänav]]** Abja-Paluoja linnas
***[[Lühike tänav (Haapsalu)|Lühike tänav]]** Haapsalu linnas
***[[Lühike tänav (Kasepää)|Lühike tänav]]** Kasepää alevikus
***[[Lühike tänav (Kose)|Lühike tänav]]** Kose alevikus
***[[Lühike tänav]]** Paide linnas
***[[Lühike tänav (Põltsamaa)|Lühike tänav]]** Põltsamaa linnas
***[[Lühike tänav (Sindi)|Lühike tänav]]** Sindi linnas
***[[Lühike tänav (Tallinn)|Lühike tänav]]** Tallinna linnas
***[[Lühike tänav (Valga)|Lühike tänav]]** Valga linnas
***[[Lühike tänav (Vastseliina)|Lühike tänav]]** Vastseliina alevikus
***[[Lühike tänav (Viljandi)|Lühike tänav]]** Viljandi linnas
***[[Lühike tänav (Võru)|Lühike tänav]]** Võru linnas
Loode tänav (täpsustus)

**Loode tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Loode tänav (Elva)|Loode tänav]]** Elva linnas
***[[Loode tänav (Jõhvi)|Loode tänav]]** Jõhvi linnas
***[[Loode tänav (Karksi-Nuia)|Loode tänav]]** Karksi-Nuia linnas
***[[Loode tänav (Keila)|Loode tänav]]** Keila linnas
***[[Loode tänav (Kunda)|Loode tänav]]** Kunda linnas
***[[Loode tänav (Mõisaküla)|Loode tänav]]** Mõisaküla linnas
***[[Loode tänav (Pärnu)|Loode tänav]]** Pärnu linnas
***[[Loode tänav (Risti)|Loode tänav]]** Risti alevikus
***[[Loode tänav]]** Tallinna linnas
***[[Loode tänav (Tapa)|Loode tänav]]** Tapa linnas
***[[Loode tänav (Tartu)|Loode tänav]]** Tartu linnas
***[[Loode tänav (Türi)|Loode tänav]]** Türi linnas
***[[Loode tänav (Valga)|Loode tänav]]** Valga linnas
***[[Loode tänav (Viljandi)|Loode tänav]]** Viljandi linnas
Ohvrisuits

"**Ohvrisuits**" on 1920 ilmunud Gustav Suitsu luulekogu, mille kirjastas Varrak. "Ohvrisuits" sisaldab Suitsu armastusluuletusi aastatel 1904–1920. Luulekogus on 182 lehekülge. Luulekogu illustreeris Ado Vabbe.

## Viited

## Välislingid
*
Vene ääremaad

"**Vene ääremaad**" (originaalpealkirjaga "Окраины России") on 1868-1876 ilmunud Juri Samarini kuueköiteline sari Venemaa keisririigi ääremaade (see tähendab Baltikumi) kohta.

1. köites "Русское Балтийское поморье в настоящую минуту" kritiseeris Samarin Balti erikorda ja privileege, nõudes nende kaotamist ja pooldades Baltimaade tugevamat sidumist Venemaaga.

3. köites käsitles Samarin Liivimaa talupoegade astumist õigeusku (usuvahetusliikumine).

4. ja 5. köites käsitles Samarin võitlust õigeusklike talupoegade õiguste eest Baltikumis. 

6. köites käsitles Samarin Liivimaa talurahvaküsimust laiemalt.

## Vaata ka
*Balti ajakirjandussõda

## Viited
Narva Tatari Kultuuriselts

**Narva Tatari Kultuuriselts** on Eesti tatarlaste organisatsioon. 

Kontor asub Narvas aadressil Võidu tänav 7, juhatuse esimees on Hasjan Osmanov.

Organisatsioon asutati 25. novembril 1997.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 92
UPA

**UPA** või **Upa** võib tähendada järgmist:
*Ukraina Ülestõusuarmee (*Українська повстанська армія*)
*Upa, küla Saare maakonnas
*Úpa, Tšehhi jõgi
Uus Pinakoteek

**Uus Pinakoteek** (saksa keeles *Neue Pinakothek*) on kunstimuuseum (pinakoteek) Saksamaal Münchenis.

Muuseumis eksponeeritakse teoseid klassitsismist juugendini. Muuseum rajati 1853.

Muuseumi praegune hoone valmis 1981. Hoone projekteeris Alexandra von Branca.

Muuseumi direktor on Klaus Schrenk.

## Vaata ka
*Vana Pinakoteek
172 eKr

**172. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXII (582).

## Sündmused
*Pergamoni kuningas Eumenes II sõitis Rooma, et hoiatada Senatit Makedoonia kuninga Perseuse eest.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
173 eKr

**173. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXI (581).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Postumius Albinus ja Marcus Popillius Laenas.

## Sündinud
*Wang Zhi, Hiina keisrinna

## Surnud
*...
174 eKr

**174. aasta eKr** oli 174. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DLXXX (580).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Postumius Albinus Paullulus ja Quintus Mucius Scaevola.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gnaeus Servilius Caepio, Rooma poliitik
*Titus Quinctius Flamininus, Rooma poliitik
Polaris (selts)

**Polaris** oli Tallinnas tegutsenud kindlustusselts. Selts sõlmis tule-, veo-, murdvarguse ja klaasikindlustusi.

Selts asutati 1920.

1940. aastal ühinesid kindlustusaktsiaseltsid "Polaris" ja "Eesti Union". Kindlustusaktsiaselts „Polaris” natsionaliseeriti 1940. aastal ja 

## Viited
Solo: Tähesõdade lugu

**"Solo: Tähesõdade lugu"** on 2018. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulme- ja seiklusfilm, mille on lavastanud Ron Howard. Tegemist on teise eraldiseisva "Star Warsi" filmiga "Rouge One'i" järel. Filmi tegevus toimub kümmekond aastat enne saaga neljandat filmi.

Film keskendub noore Han Solo (Alden Ehrenreich) seiklustele "Star Warsi" universumis. 

## Näitlejad

* Alden Ehrenreich – Han Solo
* Woody Harrelson – Tobias Beckett
* Emilia Clarke – Qi'ra
* Donald Glover – Lando Calrissian
* Thandie Newton – Val
* Phoebe Waller-Bridge – L3-37
* Joonas Suotamo – Chewbacca
* Paul Bettany – Dryden Vos

## Viited
Põllumeeste Keskpank

**Põllumeeste Keskpank** oli Tallinnas tegutsenud keskpank.

Pank asutati 15. oktoobril 1928 Tallinnas.

Panga liikmed olid ühistud ja füüsilised isikud.

Pangal oli oma korrespondentide võrk, mille moodustasid 35 panka Eestis Tallinnast väljas ja 9 panka välismaal.

## Viited
Lina tänav (täpsustus)

**Lina tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

***[[Lina tänav (Abja-Paluoja)|Lina tänav]]** Abja-Paluoja linnas
***[[Lina tänav (Käärdi)|Lina tänav]]** Käärdi alevikus
***[[Lina tänav (Narva)|Lina tänav]]** Narva linnas
***[[Lina tänav (Pärnu)|Lina tänav]]** Pärnu linnas
***[[Lina tänav (Põlva)|Lina tänav]]** Põlva linnas
***[[Lina tänav (Rakvere)|Lina tänav]]** Rakvere linnas
***[[Lina tänav (Suure-Jaani)|Lina tänav]]** Suure-Jaani linnas
***[[Lina tänav (Tallinn)|Lina tänav]]** Tallinna linnas
***[[Lina tänav]]** Tartu linnas
***[[Lina tänav (Viljandi)|Lina tänav]]** Viljandi linnas
***[[Lina tänav (Võru)|Lina tänav]]** Võru linnas
Tõrvik

**Tõrvik** on käes hoitav lahtise tulega valgusallikas. Enamasti kasutatakse tõrvikuid pidulikel juhtudel.

Tõrviku põlev osa võib olla tõrvast, vahast, rasvast, magneesiumist.

Antiik- ja keskajal oli tõrvik üks tähtsamaid valgustusvahendeid, eriti pidulikel puhkudel.

## Vaata ka
*tõrvikutants
*Tõrviku tänav

## Viited
Vanavara

**Vanavara** on aineline rahvalooming. Vanemal ajal hõlmas mõiste ka rahvaluule ja -muusika, kusjuures seda nimetati siis kas sõnaliseks või heliliseks vanavaraks.

Termini "vanavara" võttis kasutusele Jakob Hurt.

## Viited
Välja-safiirlind

**Välja-safiirlind** (*Halcyon albiventris*) on jäälindlaste sugukonda kuuluv linnuliik, kes elutseb Sahara-taguses Aafrikas.

## Taksonoomia
Selle liigi kirjeldas teaduslikult Itaalia ornitoloog Giovanni Antonio Scopoli 1786. aastal, pidades teda üheks jäälinnuliigiks ja andes tema teaduslikuks nimeks *Alcedo albiventris*. Jäälindlaste sugukonnas jäälinnu perekonnast eraldi safiirlinnu perekonna kirjeldas 1821. aastal Inglismaa ornitoloog William John Swainson, pärast mida sai välja-safiirilinnu teaduslikuks nimeks *Halcyon albiventris*.

### Alamliigid
Välja-safiirilinnul on kirjeldatud nelja alamliiki:
* *H. a. albiventris* (Scopoli, 1786)
* *H. a. prentissgrayi* (Bowen, 1930)
* *H. a. orientalis* (Peters, 1868)
* *H. a. vociferans* (Clancey, 1952)

Lisaks eristatakse *H. a. prentissgrayi* puhul kaht varieteeti: *H. a. p. (prentissgrayi)* ja *H. a. p. (hylophila)*, ning *H. a. orientalis* puhul samuti kaht varieteeti: *H. a. o. (orientalis)* ja *H. a. o. (erlangeri)*.

## Kirjeldus
Välja-safiirlinnu keha on umbes 22 cm pikk. Emaslinnud kaaluvad 54–58 ja isaslinnud 48–53 grammi. Neil on pruun, tumedate vöötidega pea. Silmad on tumepruunid ning nokk punane, tumepruuni otsaga. Lõuaalune on valge, rind kollakaspruun ja mõne tumeda vöödiga ning kõht tuhmkollane. Tiibade kattesuled on üldiselt pruunikasmustad ja lennusuled türkiissinised. Sabaosa on asuursinine ja jalad karmiinpunased.

Emaslinnud erinevad isastest tumepruuni ülaosa ja vöödlisema kõhualuse poolest. Noorlinnud erinevad täiskasvanutest tuhmima sulestiku ja valge kõhualusega. Alamliigid erinevad oma sulestiku värvitoonidelt ja vöötide mustrilt.

## Levila
Liik elutseb Sahara-taguses Aafrikas, täpsemalt Gabonis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Keenias, Tansaanias, Sambias, Somaalias, Mosambiigis, Malawil, Zimbabwes, Botswanas, Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Svaasimaal.

Välja-safiirilinnud eelistavad elupaikadena tihedaid metsi ja metsaääri, puudega rohtlaid, tihnikuid ja põõsastikke, aga ka istandusi, kultuurmaid, harvemini parke ja suuri aedu.

Liik on üldiselt paikne, kuid mõnes piirkonnas võivad populatsioonid sõltuvalt aastaajast elukohti vahetada.

## Toitumine
Nad toituvad enamasti putukatest, näiteks ritsikatest, rohu- ja kõrbetirtsudest, kuid samuti roomajatest (gekod, kameeleonlased), selgrootutest (ämblikulaadsed), närilistest ja väikestest lindudest. Harva toituvad nad ka kaladest.

## Pesitsemine
Välja-safiirlindude pesitsusaeg on tavaliselt septembrist detsembrini. Pesitsemiseks kaevavad emas- ja isaslind koos umbes 1 meetri pikkuse uru, mille lõpus on 25–30 cm lai pesatunnel. Urg kaevatakse enamasti jäärakusse. Kurnas on 2–5 muna ja haudumisperiood kestab 14 päeva. Poegade toitmisega tegeleb peamiselt emaslind.

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited
Inglise-Eesti Import Kompanii

**Inglise-Eesti Import Kompanii** oli Eesti ettevõte.

Ettevõte asutati 1920. Algul tegutses ettevõte kaupade, toor- ja pooltoorainete sisse- ja väljaveoga, nende töötlemisega ja kauplemisega Eestis ja välismaal. Hiljem keskendus ettevõte kinnisvara.

## Viited
Rein Kipper

**Rein Kipper** on eesti elektroonikainsener ja teadlane.

Lõpetas Tallinna Polütehniise Instituudi (TPI) Automaatika ja telemehhaanika erialal 1970. aastal *cum laude*.

Tehnikateaduste kandidaat.

Töötas Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB-s) alalispinge mikrovoltmeetrite alal.
Siiski on elu ilus

"**Siiski on elu ilus**" on 1930 ilmunud Anna Haava luulekogu. Raamatu kirjastas R. Kivi Kirjastus.

Raamat sisaldab 63 luuletust, nende seas "Siiski on elu ilus", "Koit ja Hämar", "Kui saaks mulle ju kord kodu".

## Viited

## Välislingid
*
175 eKr

**175. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXIX (579).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Mucius Scaevola ja Marcus Aemilius Lepidus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Seleukos IV, Seleukiidide riigi kuningas
Glen Pilvre

**Glen Pilvre** (sündinud 21. oktoobril 1969) on eesti helilooja ja muusikaprodutsent.

Pilvre loomingus on rohkelt Eestit eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud laule, nagu Diamonds of Night, Tii ja Leto Svet.

## Isiklikku
Tema vanem õde Barbi Pilvre on poliitik, elukaaslane Kadi Toom on laulja.
Kapčiamiestise vald

**Kapčiamiestise vald** (leedu keeles *Kapčiamiesčio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 230 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1061 inimest. Valla keskuseks on Kapčiamiestise alev, kus 2011. aastal oli 589 elanikku. Vallavanem on Vidmantas Dambrauskas. 

## Viited
Kapčiamiestis

**Kapčiamiestis** on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Kapčiamiestise valla halduskeskus. Alev asub Baltoji Ančia jõe ääres, Poola piirist 10 ja Valgevene piirist 7 kilomeetri kaugusel. Jõel on 717 hektari suurune Kapčiamiestise paisjärv.

Kapčiamiestises on Emilia Plateri nimeline põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on 1956. aastal valminud katoliku kirik.

Sealsesse surnuaeda on maetud Emilia Plater, ka asub alevi keskel talle püstitatud mälestussammas.

## Asula nimi

Aastal 1516 andis Zygmunt II August sealsed maad Pervalka elanikule Sidor Kapočiusele, kes rajas sinna mõisa. Mõisa juurde kujunes küla, mille nimi tuleneb esimese omaniku järgi nime saanud mõisa nimest *Kapčius* või *Kapočius*, millele lisandub alevit tähistav liide *-miestis*.

## Ajalugu

Asula juures asus kiviajal asulakoht, mis on dateeritud kümnendasse aastatuhandesse enne Kristust.

Aastal 1516 andis Zygmunt II August sealsed maad Pryvałki elanikule Sidor Kapočiusele, kes rajas sinna mõisa. Mõisa juurde kujunes küla, mis kasvas hiljem soodsa asupaiga tõttu (seal ristusid Leipalingisest Sejnysse ja Veisiejaist Sapockini kaudu Hrodnasse viivad teed).

XVIII sajandil läks alev Ogińskite valdusse. Aastal 1724 ehitati sinna kabel. Aastal 1777 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool, sealne kihelkond sai oma kiriku siiski alles aastal 1824. Alev oli tuntud kui metallide sulatamise ja puidust esemete valmistamise keskus.

Aastal 1795 läks Kapčiamiestis kolmandal Poola jagamisel Preisimaa koosseisu ja hakkas kandma nime *Methenburg*. Hiljem hakkas see kuuluma Venemaale, kus selle venekeelne nimekuju oli Копцiово. Alev kasvas kiiresti, aastal 1827 oli seal 176 elanikku, aastal 1895 oli elanikke 5926 ja aastal 1902 suisa 6240.

Teise maailmasõja eel elas alevis 50 juudi peret, neile kuulusid ka kõik üheksa Kapčiamiestise poodi. Peaaegu kõik nad viidi 15. septembril 1941 Lazdijaisse ja hukati sama aasta 3. novembril. Aastal 1941 põles sealne vana kirikuhoone maha, uus hoone valmis aastal 1956. Aastail 1945–1949 küüditasid Nõukogude võimud 33 alevi elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1976. aastast peetakse Kapčiamiestises Česlovas Sasnauskasele pühendatud koorifestivale.


Baltoji Ančia prie Kapčiamiesčio.JPG|Baltoji Ančia
Catholic church in Kapciamiestis.jpg|Kapčiamiestise kirik
E.PliaterytėsKapas.JPG|Emilia Plateri haud
Kapčiamiestis, Lithuania - panoramio (28).jpg|Kapčiamiestis
Kapčiamiestis, Lithuania - panoramio (21).jpg|Tänavavaade
Kapčiamiesčio mok.JPG|Koolimaja
Emilija Pliateryte monument in Kapciamiestis.jpg|Emilia Plateri mälestussammas
Kapciamiestis Jewish Cemetery 2016 (10).JPG|Juudi kalmistu


## Tuntud elanikke

* Česlovas Sasnauskas – Leedu helilooja
* Veronika Povilionienė – Leedu rahvalaulik
* Mečislovas Bulaka – Leedu graafik

## Viited

## Välislingid

*Alevi koduleht
*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Teresa Palmer

**Teresa Mary Palmer** (sündinud 26. veebruaril 1986 Adelaide'is) on Austraalia näitleja.

Palmer on mänginud filmides nagu "Detsembripoisid" (2007), "Võluri õpipoiss" (2010), "Soojad kehad" (2013), "Olen number neli" (2011), "Hacksaw Ridge" (2016) ja "Tuled surnuks" (2016).

## Välislingid

* Teresa Palmer andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Teresa Palmer andmekogus Filmiveeb
Obernfeld

**Obernfeld** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 10,72 km². 31. detsembril 2016 elas seal 944 inimest. See on osa Eichsfeldist.

## Viited

## Välislingid
*  www.obernfeld.de
Rhumspringe

**Rhumspringe** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 9,36 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1808 inimest. Vald on osa Eichsfeldist. Rhume jõe läte on Rhume allikas Rhumspringes.

## Viited
Tartu Ülikooli haridusuuenduskeskus

**[[Tartu Ülikool]]i haridusuuenduskeskus** on Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi osakond, mis toetab haridusinnovatsiooni ja nüüdisaegse õpikäsituse juurutamist Eesti koolides uuringute, arendusprojektide, koolitamise, nõustamise ja kootsimise kaudu. 

Keskuse juhataja on Anzori Barkalaja.
176 eKr

**176. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXVIII (578).

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Kleopatra I, Egiptuse kuninganna
*Quintus Petillius Spurinus, Rooma konsul
*Gnaeus Cornelius Scipio Hispallus, Rooma konsul
Jakob Welitar

**Jakob Welitar** (kuni 1923 **Jakob Kükamees**; 13. veebruar 1897 Tooma talu, Aruküla, Rae vald, Harjumaa – 30. detsember 1993 Fjälkinge, Rootsi) oli eesti agronoom. Koos Johan Hanseniga pani Jakob Welitar aluse ratsionaalsele peekoni ja tõusigade kasvatusele Eestis.

## Haridus
Jakob Welitar õppis Aruküla kihelkonnakoolis, Treffneri Gümnaasiumis, Westholmi Gümnaasiumis, Gustav Adolfi Gümnaasiumis (lõpetas 1920) ja Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas.

Täiendas teadmisi Inglismaal, Saksamaal, Taanis, Rootsis ja mujal katsejaamades, põllumajandusasutustes ja teadusinstituutides.

## Töökäik
Üliõpilasena asus 1924. aastal tööle Eesti Seakasvatajate Seltsi sekretärina. Selles ametis arendas ta välja Eesti konsulentide ja sugulavade võrgu, millega aretustöö viidi teaduslikult kaasaegsele tasemele. Tema töö tulemusel aretati välja üks tolleaegseid tähtsamaid Eesti ekspordiartikleid, eesti peekon. Welitari väljavalikul imporditi Eestisse tõuloomi.

1944. aastal põgenes Welitar Rootsi. Rootsis töötas ta Kristianstadi läänis karjakontrolli alal pikka aega ka pensioniealisena. Töö kõrvalt rentis sõjaväe lennuvälju ja tühjaksjäänud lautu lihaloomade ja sigade kasvatamiseks.

Töötas põllumajandusnõuandjana Viru- ja Harjumaal. Oli juhatuse liige Estonia Eksporttapamajas, Tallinna Eesti Majandusühingus ja Aruküla piimaühisuses ning revisjonikomisjoni liige Põllumeeste Keskpangas, P/K Võiekspordis, K/K Estonias jne.

Kirjutas mitu raamatut ja koostas põllumajandusteemalisi jätkväljaandeid.

## Ühiskondlik tegevus
Võttis osa Vabadussõjast, oli Põllumeeste Kogude liige ja Korporatsioon Rotalia vilistlane.

## Viited

## Välislingid
* Foto (ajalehe artiklis): Jakob Welitar
Pulmamõõk

**Pulmamõõk** oli pulmatseremoniaalis kasutatav mõõk. 

Mõõka kandsid isamees ja peiupoisid, harva peig pulmarituaali täitmisel. Komme on vana ning tuntud laialdaselt Kesk- ja Ida-Euroopas.

Eestis pärinevad vanimad teated pulmamõõgast 17. sajandist. 19. sajandil valmistas pulmamõõga enamasti külasepp. Ta võis olla ka puust, tupega või ilma. Pulmamõõgaga tõrjuti pulmarongist ja eriti pruudist kurje jõude eemale. Peiupoiss (või -poisid) ratsutas kolm korda ümber pulmarongi ja lõi mõõgaga vastu hobuste looka (nimetati *rautamiseks*). Läbi uste minnes tehti mõõgaga riste, ulatati pulmalistele veimekimpe ning kasutati muudes pulmatavades.

Pulmarituaali lihtsustudes 19. sajandi II poolel kadus mõõk pulmakommetest.

## Viited

## Välislingid
*Pulmamõõk, ERM A 291:151, Eesti Rahva Muuseum https://www.muis.ee/museaalview/582137
Elbingerode (Alam-Saksi)

**Elbingerode** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 5,66 km². 31. detsembril 2016 elas seal 459 inimest.

Elbingerode asub Harzi rahvuspargis Sieberi jõe ääres.

## Viited

## Välislingid
* www.elbingero.de
Hattorf am Harz

**Hattorf am Harz** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.

Valla pindala on 29,19 km². 31. detsembril 2016 elas seal 4066 inimest. Vald paikneb Lõuna-Harzis, umbes 10 km Osterode am Harzist lõunas.

## Sõpruslinn
* Asten (Holland)

## Viited

## Välislingid
* www.hattorfamharz.de
177 eKr

**177. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXVII (577).

## Sündmused
*Põhja-Itaaliasse rajati Rooma koloonia Luna.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Marcus Claudius Marcellus, Rooma poliitik, konsul 196 eKr
Lõputoit

**Lõputoit**, ka **pulmakurat**, oli pulmade lõpust märku andev traditsiooniline toit.

Lõputoiduks oli enamasti kapsasupp või lihaga keedetud kapsad, klimbisupp või koorega kartulid. Virumaal keetis isamehe naine lõpetuseks putru. Mõnel pool oli lõpumärgiks liha puudumine toidus (vihje, et pulmalised on kogu liha ära söönud). Pulmade lõpulejõudmisest anti märku toiduga, seda ei lõpetatud sõnalise teatega.

**Pulmapiitsaks** (nt Raplas, Martnas jne) kutsuti pulma lõpuks tehtavat soeõlut ehk õllesuppi.

Lõpetamiseks olid ka mitmesugused muud märguanded, näiteks väljast toa seinale koputamine. Kui neist ei piisanud, tõi noorik voki keset tuba ja hakkas ketrama. Kui lõpumärgid antud, oli külalistel kombeks lahkuda.

Lõputoit oli ka talgute lõpetamisel pakutav, tavalisest parem toit, enamasti puder.
 
## Viited
Ukraina Kultuuri-Haridusühing Stožarõ

**Ukraina Kultuuri-Haridusühing Stožarõ** on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Maardus aadressil Keemikute tee 39b. Organisatsiooni juhatuse esimees on Leonid Tšuprina.

Organisatsioon asutati 15. jaanuaril 2000.

Organisatsiooni juures tegutseb perekond Štšogolevite muusikaansambel.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 102
Ukraina Kaasmaalaskond Eestis

**Ukraina Kaasmaalaskond Eestis** on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Laboratooriumi tänav 22. Organisatsiooni juhatuse esimees on Evhen Tsybulenko.

Organisatsioon asutati oktoobris 1988.

Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas vokaalansambel Vidlunõnja, koor Mrija, noorteansambel Svitanok, temaatiline klubi Vestlus.

## Viited

## Kirjandust
*Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 99
Pulmapass

**Pulmapass** oli pulmarongis kasutatav tarvik.

Pulmapassiks oli ajumehele või isamehele antud paber, ametliku välimusega, kuid mõistetamatu kirjaga. Sellega käis ülemaaliselt kaasas õlleankur, hilisemal ajal pudel viina. Pass oli vajalik teetõketest, mida ehitasid külapoisid, pulmarongi läbisõidu tagamiseks. Teetõkked sümboliseerisid elus ettetulevaid raskusi.

## Viited
Chandra kosmoseteleskoop

**Chandra kosmoseteleskoop** (Chandra X-ray Observatory (CXO), varasema nimega Advanced X-ray Astrophysics Facility (AXAF)) on NASA kosmoseobservatoorium, mis uurib röntgenikiirgust ja on röntgenikiirtele 100 korda tundlikum kui varasemad kosmoseteleskoobid. Kosmoseteleskoop on röntgenikiirguse vaatlusteks hädavajalik, sest kosmilise röntgenikiirguse uurimine pole Maal asuvates observatooriumides võimalik, kuna Maa atmosfäär neelab enamiku röntgenikiirtest enne nende maapinnale jõudmist.

Chandra kosmoseteleskoobi viis 1999. aastal missiooni STS-93 raames orbiidile kosmosesüstik Columbia. Kosmoseteleskoop on nimetatud India-USA astrofüüsiku Subrahmanyan Chandrasekhari järgi.

## Viited
Radioola

**Radioola** on peamiselt Nõukogude Liidus kasutusel olnud nimetus raadiovastuvõtjat ja grammofoni sisaldava seadme kohta.

Valmistati ka raadio kombinatsiooni televiisoriga, mida nimetati teleradioolaks.

Magnetofoniga seda laadi seadet nimetati magnetoolaks. Sellised, peamiselt kaasaskantavad magnetoolad olid väga populaarsed kassettmagnetofonide ajastul alates 1960. aastate teisest poolest.

Eestis toodeti radioola Estonia mitut mudelit alates 1950. aastate algusest kuni 1990. alguseni.
Monofoonia (helitehnika)

**Monofoonia** (kreeka keeles *μονοφωνία*) ehk **monofooniline heli** ehk **monoheli** (kreeka keeles *μονοφωνικός ήχος*, inglise keeles *monophonic sound*, *monaural*) ehk **mono** (inglise keeles *mono*) on helitehnikas heli edastamine või salvestamine ühe helikanali abil.

Monofoonilise heliedastuse puhul pole võimalik määrata heliallikate ruumilist paigutust üksteise suhtes (see on teatud määral võimalik kahekanalilise stereofoonilise heliedastuse korral ja täielikumalt mitmekanaliliste stereosüsteemide ehk ümbritseva heli süsteemide kasutamisel).

Monofoonilise heli taasesitamisel ühe valjuhääldi või kõlari abil tekib heli punktallika taju – helid lähtuvad ühest punktist ja originaalses helipildis olevad heliallikad tunduvad asuvat just selles punktis. Monofoonilise helipildi parandamiseks kasutatakse pseudostereofoonilise ja kvaasistereofoonilise heli tekitamise võtteid. Lihtsamal juhul tähendab see monofoonilise helisignaali taasesitamist mitme ruumis laiemalt paigutatud kõlari abil.

Suuremate territooriumide ja ruumide helindamine toimub tihti sisuliselt monofooniliselt, isegi kui tegemist on tehnilises mõttes mitmekanaliliste helindamise süsteemidega.

Raadioringhäälingus, televisioonis, helisalvestuses ja ka kinos oli heli monofooniline kuni 1960. aastateni. Tänapäevani on telefonikõneluse heli ühekanaliline (seda ka mobiiltelefonis, kuigi sellel on stereovõimekus muusika esitamiseks). Monfooniliselt esitavad heli ka lihtsad kaasaskantavad või teisaldatavad võimendusseadmed, nagu näiteks raadiod ja juhtmeta kõlarid.
Svoboda Rossii

**Svoboda Rossii** (vene keeles Свобода России) oli 1919–1920 Tallinnas ilmunud venekeelne kirjandus-poliitiline ajaleht. Ajaleht oli sõltumatu demokraatilise mõtte organi (vene keeles орган независимой демократической мысли) häälekandja.

Ajaleht hakkas ilmuma 1919. aastal nime all **Svobodnaja Rossija** (Свободная Россия). Svobodnaja Rossija toimetaja oli Aleksei Troitski. 16. septembril 1919 suleti see ajaleht jäädavalt ja Troitski võeti vahi alla. Ajaleht jätkas ilmumist samal aastal nime all **Svoboda Rossii** (Свобода России). Svoboda Rossii toimetajad olid J. Veiman ja V. Tronesevski.

## Viited

## Välislingid
*
*