open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ak Džol

**Ak Džol Rahvapartei** (ka *Ak-Žol*; *Ak Zhol*; 'Helge Tee'; kirgiisi Ак Жол элдик партиясы) oli Kõrgõzstani partei. Tegemist oli Kõrgõzstani presidendi Kurmanbek Bakijevi algatatud erakonnaga, mille sihiks oli luua endale liitlane järgmistel valimistel. Sisuliselt kujunes erakond Bakijevi võimuvahendiks parlamendis.

Erakond sai 2007. aasta valimistel peaaegu 47% häältest ja parlamendis 71 kohta (90-st). Aastatel 2007–2010 oli erakonnal parlamendis kvalifitseeritud häälteenamus ja Kõrgõzstani valitsusi moodustasid partei liikmed. Erakonda nähti peamiselt Bakijevi käepikendusena ja pärast presidendi kukutamist 2010. aastal saadeti erakond laiali.

## Ideoloogia
Erakonna sihiks oli Bakijevi sõnul kujuneda tööliste erakonnaks. Suurimaks sihiks oli ametlikult riigist välja juurida korruptsioon.

Vaatlejad nägid enne parlamendivalimisi Bakijevi-meelse erakonna asutamist sammuna üheparteisüsteemi kehtestamise suunas.

## Ajalugu
Ak Džoli asutamiskongress toimus 15. oktoobril 2007 Biškekis. Erakonna esimeheks valiti Kõrgõzstani president Kurmanbek Bakijev. Erakonna põhikirja ja sihtideks said suuresti presidendi programmilistel kõnedel ning nägemusel põhinev tegevuskava. Erakonna juhatusse valiti üle 30 inimese, sealhulgas Alişer Sabirov, Mamıtbay Salımbekov, Çolponkul Arabayev, Almaz Abıkeyev ja Altay Borubayev. Erakonna aseesimeheks sai Avtandil Arabayev.

Opositsiooni esindajad protestisid, et president ei tohiks olla ühe erakonna liige, sest see annab erakonnale eelise. Sellele lisaks keelas Kõrgõzstani põhiseadus presidendil olla erakonna esimees. Seetõttu loobus president ametlikult esimehe ametist pärast erakonna registreerimist, kuid jätkas selle sisulise juhina.

Nädal pärast erakonna asutamist, 22. oktoobril, otsustas president parlamendi laiali saata ja kuulutada välja uued valimised. Detsembris toimunud parlamendivalimistel sai partei 46,9% häältest. 21. oktoobril toimunud referendum muutis valimissüsteemi proportsionaalseks. Kuna valimistel ei saanud suurim opositsioonierakond Ata-Meken kokku Oši linnas 0,5% häältest (valimiskünnis nõudis vähemalt 0,5% igas piirkonnas), jagati 8,3% häältest võitnud erakonna kohad laiali ja Ak Džol sai kokku 71 kohta 90-st.

Erakonna võit valimistel andis Bakijevile kontrolli parlamendi üle ja võimaluse oma võimu riigis tugevdada. Parlamendi IV koosseisu esimeheks valiti Ak Džoli erakonnast Adaxan Madumarov, parlament valis ka erakonna liikme, kirgiisi keelt mitte valdava Igor Tšudinovi, uueks peaministriks. Järgnevatel aastatel domineeris erakond Kõrgõzstani poliitikas ja meedias. 2009. aasta presidendivalimistel täheldas OSCE, et Ak Džolil oli opositsioonierakondadega võrreldes ebaproportsionaalselt palju tähelepanu ja võimu. Pärast Tšudinovi tagasiastumist 2009. aastal tuli ka järgnev peaminister Daniyar Üsönov Ak Džoli erakonnast.

2010. aasta puhkenud Kõrgõzstani revolutsiooni tõttu pages Bakijev 16. aprillil riigist. Mitmeid Bakijevi lähikondlasi rünnati. Ak Džoli erakond saadeti pärast revolutsiooni laiali.

## Viited
Kägu (perekond)

**Kägu** (*Cuculus*) on lindude perekond kägulaste sugukonnast.

Eestis pesitseb sellest perekonnast ainult üks liik – kägu (*Cuculus canorus*).

## Liigid
Perekonda kuulub 11 liiki:
**Cuculus canorus* – kägu;
**Cuculus clamosus* – mustkägu;
**Cuculus crassirostris* – haugaskägu;
**Cuculus gularis* – savannikägu;
**[[Cuculus lepidus]]*
**Cuculus micropterus* vilekägu;
**Cuculus optatus* – taigakägu;
**Cuculus poliocephalus* – väikekägu;
**Cuculus rochii* – madagaskari väikekägu;
**Cuculus saturatus* – taigakägu;
***Cuculus saturatus optatus* – taigakägu;
***Cuculus saturatus saturatus* – lõuna-taigakägu;
**Cuculus solitarius* – punarind-kägu; 

## Viited
Kalamees ja ta naine

**"Kalamees ja ta naine"** (**[[ATU]] 555**) on rahvusvaheliselt levinud muinasjututüüp, mis kuulub Aarne-Thompsoni-Utheri kataloogis imemuinasjuttude alaossa "Üleloomulikud abistajad".

## Tüübi süžee lühikokkuvõte

Loos päästab vaene vana kalamees üleloomuliku olendi – näiteks võlukala või võlulooma, jumaliku olendi, pühaku, hiiu või siis loomakujulise inimese – surmaohust, vangistusest, muundumisest või muust hädast, samuti on võimalik, et loo peategelasest kalamees laseb kala tagasi vette. Tasuks hädast päästmise eest lubab võluolend, et mehe ja tema abikaasa soovid saavad täidetud. Algul saavad kalamees ja tema abikaasa nad tavalist tulu, kuid hiljem muutub naine väga nõudlikuks (näiteks soovivad nad saada aadlikeks, kuningateks ja lõpuks isegi jumalaks). Kala või üleloomulik olend võtab ülemäära suure nõudmise peale oma kingituse tagasi ning abielupaar satub tagasi algsesse halba seisu ja vaesusse või saavad karmima karistuse, näiteks muudetakse loomadeks.

## Tüübi levik Eestis

Muinasjututüüpi "Kalamees ja ta naine" kuuluvate muinasjuttude üleskirjutused eesti rahvapärimusest pärinevad Eesti Rahvaluule Arhiivis aastatest 1878–1980, kõige rohkem on neid Setumaalt. Rohkem kui üks sellesse tüüpi kuuluv tekst pärineb Tõstamaa, Kadrina, Pilistvere ja Vastseliina kihelkonnast. Tüübi ajaline ja geograafiline levik sarnaneb imemuinasjuttude üldise levikuga Eestis. ATU 555 ja sellega sarnanevate lugude variante on Eesti Rahvaluule Arhiivis kokku 58.

## Kirjanduslikud töötlused

ATU 555 on populaarne rahvajutt olnud suulisel kujul, kuid on tuntud ka kirjanduslike töötluste kaudu. Vendade Grimmide töötlus ATU 555 tüüpi kuuluvast loost "Lugu kalamehest ja tema naisest" ilmus kogus "Kinder- und Hausmärchen". Aleksandr Puškini värsivormis "Muinasjutt kalamehest ja kalakesest" on oma süžee saanud kas Grimmide kogu prantsuskeelsest adaptatsioonist või V. Dahli vahendusel vene rahvaluulest. Puškini ja Grimmide eeskuju võib olla Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjututöötluses "Vägev vähk ja täitmatu naine".

Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaani "Kammeljas" süžee põhineb samuti muinasjututüübil ATU 555.

## Viited
Kammeljas (Grass)

**"Kammeljas"** on Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaan.

Romaani süžee põhineb rahvusvaheliselt tuntud muinasjututüübil ATU 555.
Alexander Magnus Karl Lenz

**Alexander Magnus Karl Lenz** (15. detsember/26. detsember 1777 Tarvastu – 15. detsember/27. detsember 1819 Rõngu) oli Liivimaa vaimulik.

Ta õppis aastast 1795 (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1795) Halle Ülikoolis ja aastast 1798 (immatrikuleeriti 11. aprillil 1798) Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil/6. septembril 1801 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1801–1819 (introdutseeriti 22. septembril/4. oktoobril 1801) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich David Lenz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja 1. oktoobrist 1803 kuni surmani 1809 oli ta Tartu Ülikoolis esimeseks akadeemiliseks eesti- ja soome keele lektoriks. Tema poeg Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.

## Viited
Merotoop

**Merotoop** ehk **mikrobiotoop** ehk **mikrohabitaat** on organismirohke biotoobi osa, millele mõne olulise teguri poolest erilised elutingimused annavad omapära (nt kõdukiht, võrastik, kännud).
Nodar Dumbadze

**Nodar Dumbadze** (gruusia keeles ნოდარ დუმბაძე; 14. juuli 1928 Thbilisi – 4. september 1984 Thbilisi) oli gruusia kirjanik ja ajakirjanik.

Lapsepõlveaastaid süngestas tema vanemate arreteerimine (tema isa oli partei rajoonikomitee sekretär) 1937. aastal. Üles kasvas ta sugulaste juures Lääne-Gruusias Hidistavis (ხიდისთავი). 1950. aastal lõpetas ta Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 1957. aastani töötas ta ülikoolis laborandina, seejärel asus ta kirjanduslikule tööle.

Ta tegi kaastööd ajakirjadele Tsiskari ja Krokodill. Aastatel 1962–1965 kirjutas ta filmistsenaariume Gruusia Filmistuudiole. Aastatel 1965–1973 oli ta satiirilise ajakirja Krokodill peatoimetaja. Aastatel 1973–1981 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu sekretär, aastatel 1981–1984 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu esimees.

## Teoseid eesti keeles
* Mina, vanaema, Illiko ja Illarion. Ma näen päikest. Tallinn. Eesti Raamat, 1968. Tõlkinud Merike Pau, illustreerinud Heldur Viires; romaanid
* Päike. Tallinn. Loomingu Raamatukogu, nr. 40, 1977. Tõlkinud Juta Bedia; novellid
* Igaviku seadus. Tallinn. Eesti Raamat, 1983. Tõlkinud Juta Bedia, kaane kujundanud Ludvig Kruusmaa; romaan

## Välislingid
* Ревишвили, Натиа (Revišvili, Natia) ДУМБАДЗЕ, НОДАР ВЛАДИМИРОВИЧ (Dumbadze, Nodar Vladimirovich). *Entsiklopedija Krugosvet*
Feliks Kulovi valitsus

**Feliks Kulovi valitsus** juhtis Kõrgõzstani 2005. aasta 30. septembrist 29. jaanuarini 2007.

Valitsusse kuulusid ministritena:
* peaminister Feliks Kulov;
* kaitseminister Ismail Isakov;
* välisminister Alibek Džekšenkulov;
* siseministrid Murat Sutalinov (kuni 6. oktoobrini 2006), Osmonali Guronov (kuni 6. novembrini 2006) ja Omurbek Suvanalijev;
* justiitsminister Marat Kaiõpov;
* majandus- ja rahandusminister Akõlbek Džaparov;
* tööstus-, kaubandus- ja turismiministrid Almazbek Atambajev (kuni 26. aprillini 2006), Turatbek Džunušalijev (kuni 10. maini 2006) ja Medetbek Kerimkulov;
* põllumajandus-, veeressursside ja töötleva tööstuse ministrid Abdimalik Anarbajev (kuni 10. maini 2006) ja Azim Isabekov.
* erakorralister olukordade minister Džanõš Rustenbekov;
* tervishoiuminister Šailoobek Nijazov;
* haridus- teadus ja noorsoopoliitika minister Nur uluu Dosbol;
* transpordi- ja kommunikatsiooniminister Nurlan Sulaimanov;
* töö ja sotsiaalse kaitse minister Jevgeni Semjonenko;
* kultuuriminister Sultan Rajev;
* esimesed asepeaministrid Danijar Üsönov (2005. aasta 10. oktoobrist 10. novembrini ja uuesti alates 10. maist 2006) ja Medetbek Kerimkulov (10.11.2005 kuni 10.05.2006)
U

**U** (väiketähena **u**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. U on ladina tähestiku 21. täht.

Ladina kirjas oli U algselt V variant. Seda hakati kasutama 1. sajandil.

## Sümbolina
*Füüsikas on U pinge tähis.
** Ehitusfüüsikas kasutatakse piirde soojusjuhtivuse tähistamiseks soojusjuhtivusarvu ehk U-arvu. 
*Keemias on U uraani sümbol.
* Ajaloos ja merenduses kasutatakse eesliitena väljendis U-paat Saksamaa allveelaevad üldnimetus (*U-Boot* – *Unterseeboot*)
* Spordis kasutatakse eesliitena noortespordis ülemise vanusepiirangu numbritähise juures: U–15, U–16, U–17, U–18, U–19, U–20, U–21
Kristiina Nurk

**Kristiina Nurk** (ka **Kristina Nurk**; sündinud 8. juulil 1972) on Eesti lestaujuja.

Ta on 28-kordne Eesti meister ning 13-kordne Põhjamaade meister lestaujumises.

Kristina Nurk valiti Eesti 1991. aasta parimaks naissportlaseks ning 1997. aastal oli ta samas pingereas kolmas. Ida-Virumaa parimaks naissportlaseks on Nurk valitud 1995. ja 1996. aastal.

1993. aastal toimunud Maailma Mängudel saavutas Eesti naiskond eesotsas Kristina Nurgaga kokkuvõttes võistkondliku esikoha.

Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt on ta võitnud nii kuld- kui ka pronksmedali. Juunioride maailmameistrivõistlustel on ta tulnud kahekordseks maailmameistriks ning pälvinud lisaks ühe hõbemedali. Euroopa meistrivõistlustelt on tal ette näidata üks kuld-, kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. Maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks pronksmedalit ning Maailma Mängudelt kaks kuld- ja kaks hõbemedalit.

## Viited
Sekundaarne süsinikuaatom

**Sekundaarne süsinikuaatom** tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kahe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kahe vesinikuaatomiga või ühe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga. 

Sekundaarset süsinikuaatomit tähistatakse *sec*- või *s*- või 2°. Näiteks isopropüülalkohol ehk *sec*-propüülalkohol ehk *s*-PrOH keemilise valemiga (CH3)2CH-OH. Sekundaarsed süsinikuaatomid esinevad kõigis lineaarsetes (hargnemata) süsinikuahelates, näiteks pentaan CH3CH2 CH2CH2CH3

Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
:primaarne > sekundaarne  > tertsiaarne > kvaternaarne.

## Vaata ka
*Süsinikuskeleti hargnemine
*Alküülrühm
Tertsiaarne süsinikuaatom

**Tertsiaarne süsinikuaatom** tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kolme kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas vesinikuaatomiga või funktsionaalrühmaga.

Tertsiaarset süsinikuaatomit tähistatakse *tert*- või *t*- või 3°. Näiteks *tert*-butüülkloriid ehk *t*-BuCl keemilise valemiga (CH3)3CCl. Orgaanilisi ühendeid, mille molekulis esineb süsinikuahela "lõpus" kaks metüülrühma (see tähendab esineb tertsiaarne süsinikuaatom) tähistatakse eesliitega *iso*- ehk *i*-. Näiteks ''i''-pentanool (CH3)2CHCH2CH2-OH.

Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
:primaarne (tähistatakse 1°) > sekundaarne (2°) > tertsiaarne (3°) > kvaternaarne (4°).
Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke on raskendatud, ning eriti, kui kõrvu tekiks kaks hargnemisega tsentrit (konkureerib ahela ülekanne). Konkureeriva kõrvalreaktsioonina paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine tugeva nukleofiili osalusel. See protsess on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R"C+. Teada-tuntud on S<sub>N</sub>1 ja E1 reaktsioonide konkurents ning isoalkeenide allüülne kloorimine, kus kõrvuti asendusprodukti või liitumisproduktiga tekib ka alkeen: 
:Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+  (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm)

## Vaata ka
*Alküülrühm
Tiiu Relve

**Tiiu Relve** (sündinud 5. novembril 1948) on eesti tõlkija ja saksa keele õpetaja.

Ta tõlgib peamiselt saksa keelest. Ta on tõlkinud näiteks Franz Kafka, Rainer Maria Rilke ja Hermann Hesse teoseid.
Heli Susi

**Heli Susi** (14. november 1929 Tartu – 8. juuni 2020) oli saksa keele õpetaja ja tõlkija.

Aastatel 1949–1957 oli ta küüditatuna asumisel Krasnojarski krais.

1960. aastatel pakkusid Arnold Susi ja Heli Susi Eestis varjupaika Aleksandr Solženitsõnile, kui too kirjutas "Gulagi arhipelaagi".

## Kirjutisi
* "Avalik kiri Kaljulaidile: midagi peab olema mäda me peades, et ainuvõimaliku Konstantin Pätsi austava suhtumise asemele on asunud süüdistamine ja põlgus" Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2017

## Tunnustus
* EÜS Põhjala auvilistlane
* 2011 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2018 PEN-klubi auliige

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 2019. aastast annab Justiitsministeerium välja Arnold ja Heli Susi nimelist sõnajulguse missiooniauhinda.

## Isiklikku
Tema isa Arnold Susi oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister (ametilt advokaat), vanem vend Heino Susi oli soomepoiss, kirjanik ja biokeemik, noorem vend Arno Susi oli majandusteadlane.

Ta oli abielus maalikunstnik Olev Subbiga, nende poeg Juhan on füüsik.

## Viited

## Välislingid
*Vil! Heli Susi (sünd. 1929) (PDF-fail)
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Velly Roots. Grand Old Lady Heli Susi "Vastutus oma tegude eest" Kultuur ja Elu, 2002
*Alo Lõhmus. "Solženitsõn oli Eestisse armunud!" Postimees, 5. august 2008
*Imbi Paju: Heli Susi ja tema moraalne kompass ERR Kultuur, 17. juuni 2020 
*Aimar Altosaar, Imbi Paju. Heli Susi: peame hoiduma kultuuri ja vaimu lammutavate vihasõnade eest Postimees, 20. juuni 2020
### Raadiosaated
*Maailmapilt. Heli Susi 1 (ERR 2004)
*Maailmapilt. Heli Susi 2 (ERR 2004)
*Maailmapilt. Valusa väärikuse lugu 1 (ERR 2007)
*Maailmapilt. Valusa väärikuse lugu 2 (ERR 2007)
*Kajalood. Heli Susi (ERR 2019)
Primaarne süsinikuaatom

**Primaarne süsinikuaatom** orgaanilise ühendi molekulis on seotud vaid ühe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kolme vesinikuaatomiga või kahe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga.

Näiteks etüülkloriid CH3CH2-Cl või neopentüülalkohol (CH3)3CCH2-OH on primaarsed funktsionaalrühma sisaldavad derivaadid.
## Vaata ka
*Alküülrühm
*Süsinikuskeleti hargnemine
Luterma

**Luterma AS** (varasema nimega **AS Kalev**) oli Eesti ettevõte. 

Enamusosalust ettevõttes kontrollis Oliver Kruuda, kes on ka ettevõtte ainus juhatuse liige.

Luterma aktsiate noteerimine Tallinna börsil lõppes 2009. aasta 10. septembril, otsuse selle kohta tegi ettevõtte enda taotluse alusel Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjon 10. juunil 2009.

Luterma müüs oma tütarettevõtte, magusatööstuse Kalev Chocolate Factory AS-i 2010. aasta 27. mail jõustunud tehingus 257 miljoni Norra krooni ehk ligikaudu 33 miljoni euro eest Norra päritolu Orkla konglomeraati kuuluvale Soome ettevõttele Felix Abba Oy Ab.

Harju maakohus kuulutas Luterma pankroti välja 2011. aasta 19. aprillil ettevõtte võlakirjade omanike Swedbanki ja Tartu Veevärgi nõudel ning määras Luterma pankrotihalduriks vandeadvokaat Veli Kraavi.

Lutermale on täielikult kuulunud ka Tere AS, kinnisvaraettevõte REC Varad (endine Kalev REC) ning toiduainetööstuse ettevõtted Vilma ja Järle.

## Viited
Süsinikskelett

**Süsinikskelett** näitab orgaanilise ühendi molekuli struktuuri, see on aatomite paigutust molekulis.
Mõistet „süsinikskelett” kasutatakse kahes tähenduses:
*Orgaanilise molekuli skelettvalem
*Orgaanilist ühendit vaadeldakse koosnevana süsinikskeletist ja funktsionaalrühma(de)st. Tavaliselt keemilistes reaktsioonides muundatakse funktsionaalrühmasid (näiteks asendusreaktsioonid) ja seejuures süsinikskelett ei muutu. Süsinikskeleti muutmiseks on spetsiaalsed meetodid (näiteks liitumisreaktsioonid, alküülimine). 

## Vaata ka
*Süsinikskeleti hargnemine
*Tüviühend
*Asendusrühm
*Külgahel
*Heteroaatom
Põhjamaade raamatukogunädal

**Põhjamaade raamatukogunädal** (*Nordisk biblioteksvecka*) on üritus, mille jooksul Põhjamaade raamatukogud ja Põhjala Ühing korraldavad Põhja- ja Baltimaade raamatukogudes, koolides ja seltsimajades näitusi, ettelugemisi, raamatututvustusi ja debatte. Iga-aastase raamatukogunädala idee sündis Kopenhaagenis, kui raamatukogude
suhtekorraldusspetsialistid kogunesid seminarile, et arutleda Põhjamaade raamatukogude tihedamate koostöövõimaluste üle.
Ühiselt otsustati taas ellu äratada Põhjalale omane muistne jutuvestmistraditsioon. See kavandati aasta kõige pimedamasse
aega, novembrisse. Ürituse nimeks sai *Kura skymning* ehk Videvikutund.
Raamatukogunädalat korraldatakse alates aastast 1997 .
Aastal 1998 liitusid üritusega ka Baltimaad.

Põhjamaade raamatukogunädala eesmärk on edendada kultuurikontakte Põhjamaade vahel ja populariseerida Põhjamaade kirjandust. Esimestest raamatukogunädalatest alates kuulub selle ürituse juurde eriline tseremoonia: elektrivalgustus lülitatakse välja, süüdatakse küünlad ning igas osalevas raamatukogus loetakse ette üks ja sama tekst. Algselt oli Põhjamaade raamatukogunädal mõeldud täiskasvanutele. 2000. aasta teema kutsus osalema ka lasteraamatukogusid. Lasteüritus sai nimeks "*Kura gryning"* ehk "Hommikuhämarus". Põhjamaade raamatukogunädala teema, tekstid ja ideekataloog avaldatakse raamatukogunädala
kodulehel. Registreerunud raamatukogud saavad tasuta tellida plakateid ja postkaarte. Üritused on leidnud laia kõlapinna – ükski teine Põhjamaade kultuuriüritus pole saanud nii suure tähelepanu osaliseks pressis ega muudes meediakanalites. Üritusele registreeruvate raamatukogude arv kasvab aasta-aastalt, ulatudes üle 2000.

Iga-aastaste raamatukogunädalate teemad:

* 1997 – Sõna Põhjalas (*Ordet i Norden*)
* 1998 – Huumor Põhjalas (*Humor i Norden*)
* 1999 – Legendid ja müüdid Põhjalas (*Sägner och myter förr och nu*)
* 2000 – Laps Põhjalas (*Barnet i Norden*)
* 2001 – Põhjala sõnad ja viisid (*Ord & Toner i Norden*)
* 2002 – Sõna on Põhjalal (*Norden har ordet*)
* 2003 – Meri ja Põhjala (*Havet & Norden*)
* 2004 – Oli kord Põhjalas... (*Det var en gång i Norden*)
* 2005 – Rännud Põhjalas (*På resa i Norden*)
* 2006 – Põnevusjutte Põhjalast (*M:ordet i Norden*)
* 2007 – Naised Põhjalas (*Kvinnan i Norden*)
* 2008 – Armastus Põhjamaade vastu (*Kärlek till Norden*)
* 2009 – Sõda ja rahu Põhjalas (*Krig och fred i Norden*)
* 2010 – Maagiline Põhjala (*Det magiska Norden*)
* 2011 – Huumor Põhjalas (*Humor i Norden*)
* 2020 - Põhjala maailmas 
## Viited

## Välislingid
* Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu kodulehe raamatukogunädala alamleht
* Põhjamaade raamatukogunädala koduleht (taani, soome, norra, rootsi, islandi, põhjasaami, grööni, fääri keeles)
Catherine, Walesi printsess

**Catherine, Walesi printsess** (sünninimi **Catherine Elizabeth Middleton**; sündinud 9. jaanuaril 1982) on Briti kuningliku pere liige, praeguse troonipärija Williami, Walesi printsi abikaasa 29. aprillist 2011.

Ta on hariduselt kunstiajaloolane.

## Töökäik
Catherine õppis erakoolis Marlborough College, mille lõpetas 2000. aastal. Pärast seda õppis ta mõnda aega Firenze Briti Instituudis. 

Novembris 2006 asus Catherine tööle rõivapoeketis Jigsaw. 2008. aastal teatati, et ta lõpetas oma töösuhte Jigsaw'ga, soovis saada elukutseliseks fotograafiks ning võtta eratunde fotograaf Mario Testinolt, kes on fotografeerinud printsess Dianat ja tema poegi. Testino on eitanud kuuldusi Catherine'iga koostöö tegemise kohta.

## Isiklikku
Catherine'i isa, Inglismaalt Leedsist pärit Michael Middleton, töötas 1970. aastate keskpaiku oma tulevase abikaasa Carole Goldsmithiga tutvumise ajal British Airwaysi stjuuardina. Carole, kelle isa oli ehitaja, tegutses samas lennufirmas stjuardessina. 1979. aastal, kui Michael oli saanud ametikõrgendust ning asus Heathrow' lennuväljal tööle British Airwaysi lennudispetšerina, soetas paar Lõuna-Inglismaal Readingi lähedal Bradfield Southendi külas kodu. Paar abiellus 1980. aastal. 1982. aastal sündis pere esiklapsCatherine ehk Kate, 1983. aastal sündis noorem õde Philippa ehk Pippa. 1984–1986 elasid Middletonid isa töökohustuste tõttu Jordaanias Ammanis. 1987. aastal sündis nende kolmas laps, poeg James.

22. juulil 2013 sündis Catherine'i ja prints Williami poeg George Alexander Louis. 2. mail 2015 sündis tütar Charlotte Elizabeth Diana. 23. aprillil 2018 sündis kolmanda lapsena poeg Louis Arthur Charles.

## Tiitlid ja tunnustus

### Kõnetusviisid
* 29. aprill 2011 – 8. september 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Cambridge'i hertsoginna
** Šotimaal: Tema Kuninglik Kõrgus Strathearni krahvinna
* alates 8. septembrist 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Cornwalli ja Cambridge'i hertsoginna
** Šotimaal: Tema Kuninglik Kõrgus Rothesay hertsoginna
* alates 9. septembrist 2022: Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess 

### Tiitlid
* alates juulist 2025 kannab  Charles III kuningliku perekonna ordenit.

## Viited
* Briti Monarhia ametlik veeb, The Duchess of Cambridge
* The Royal Wedding, Prince William & Catherine Middleton, Friday 29 April 2011 at Westminster Abbey
* 9 April 2011, Royal wedding: Kate Middleton coat of arms unveiled, bbc.co.uk
* BBC: Royal wedding
Henno Sillaste

**Henno Sillaste** (29. veebruar 1936 Tallinn – 1. jaanuar 2013 Toronto) oli väliseesti arhitekt. 

Henno Sillaste sündis ohvitseri perekonnas. Ta pages emaga 1944. aastal Saksamaale. 1949. aastast elas Henno Sillaste Kanadas. Ta lõpetas Toronto ülikooli arhitektuuriteaduskonna 1960. aastal bakalaureusekraadiga *[[cum laude]]*.

Ta projekteeris palju hooneid Torontos ja Halifaxis. 

Eestis on tema projekteeritud üks esimesi klaasfassaadiga büroohooneid Tallinnas – Vabaduse väljakul asuv Kawe Plaza.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Jüri Hain, Henno Sillaste võtab vastutuse Tallinna ees, Eesti Päevaleht, 30. mai 1997
*Epp Alatalu, Vabaduse väljaku lõunakülg saab lõpetuse, Postimees, 22. august 1997
*"Püramiidi tipus", Eesti Televisioon, 12. märts 2011
Angela Ivask

**Angela Ivask** (sündinud 25. oktoobril 1975) on eesti toksikoloog, kes uurib nanomaterjalide toksikoloogiat. 

Angela Ivask kaitses doktoriväitekirja geenitehnoloogias 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis. Teadustööd on ta teinud Eestis Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis *In vitro* ja ökotoksikoloogia uurimisrühmas, mis koosneb ökotoksikoloogia, ökoloogia, keskkonnakeemia, molekulaarbioloogia ja mikroobifüsioloogia alal kompetentsetest teadlastest. Seal uuris ta ainete ja nanosuuruses osakeste toksilisuse mehhanisme. 

2010. aastast töötab ta Californias Nanotehnoloogia Keskkonna Efektide Uurimise Keskuses.

## Välislingid
*
*"Püramiidi tipus", ETV, 26. märts 2011
Thomas Timusk

**Thomas Timusk** (3. juuni 1933 – 12. jaanuar 2025) oli eesti päritolu Kanada eksperimentaalfüüsik. 

Bakalaureusekraadi füüsikas sai ta Toronto Ülikoolist, doktorikraadi USAs New Yorgi osariigis asuvast Cornelli Ülikoolist. Järeldoktorantuuri õpingud viisid teda Saksamaale ja USAsse.  

Töötas Hamiltoni McMasteri Ülikoolis, kus uuris materjalide omadusi infrapunakiirguse abil.  

Kasutades infrapunaspektroskoopiat uuris ta võremoonutusi leelishalogeniidkristallides, kvaasikristalle, eksitonide gaasi elektron-auk vedelikus pooljuhtides, kosmilist reliktkiirgust ja kiirguse levikut soojustavates materjalides, nagu klaaskiud ja hane suled. 

2000. aastal anti talle Kanada Assotsiatsiooni medal saavutuste eest füüsikas ja Brockhouse’i medal saavutuste eest tahkise ja materjalide füüsikas. 2002. aastal sai Thomas Frank Isaksoni auhinna silmapaistva panuse eest tugevalt korreleeritud elektronide spektroskoopiasse.  

## Välislingid
*"Püramiidi tipus", ETV, 2. aprill 2011
Peep Talving

**Peep Talving** (sündinud 14. detsembril 1965 Haapsalus) on eesti arst (traumakirurg) ja arstiteadlane ning endine vehkleja.

## Elulugu
Ta alustas meditsiiniõpinguid Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja jätkas Rootsis Karolinska Instituudis. Meditsiiniteaduste doktor traumakirurgia alal (2006, Karolinska Instituut). 

Ta töötas New Yorgi Bronx Municipal Hospitalis USA-s ja seejärel Groote Schuur Hospitalis Kaplinnas Lõuna-Aafrikas. Pärast seda tegeles ta õpetamise, ravimise ja teadustööga taas USA-s Los Angeleses Los Angelese maakonna- ja Lõuna-California Ülikooli haiglas. 

2013. aasta oktoobris naasis Talving Eestisse ning asus tööle nii Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Tartu Ülikooli Kliinikumis kui ka Tartu Ülikoolis. 

15. oktoobril 2018 alustas ta tööd Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse liikme-ülemarstina. Tema 5-aastane ametiaeg selles ametis lõppes 15. oktoobril 2023 kuna uueks tähtajaks ta ei kandideerinud.

## Teadustöö
Tema artikleid on ilmunud maailma teadusajakirjades, lisaks on ta kirjutanud oma kogemustest peatükke traumakirurgide käsiraamatutesse ja ennekõike hinnatakse tema teadmisi teravtraumade alal.

## Liikmesus
*Ameerika Kirurgide Liit
*Ameerika Traumakirurgide Liit

## Vehklejana
Ta võitis aastatel 1992–1994 Rootsi meistrivõistlustel Stockholmi Politsei Spordiseltsi ridades espadroni individuaalvõistluses kolm kuldmedalit. 

Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti espadronikoondise koosseisus.

## Tunnustus
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Tema vanemad on naistearst Heli Talving ja kirurg Tõnu-Teet Talving, tema vanem vend Jaak Talving juhatas Lääne-Tallinna Keskhaigla kirurgia- ja anestesioloogiakliinikut. Tal on kaks tütart ja üks poeg.

## Viited

## Välislingid
*Peep Talvingu sporditulemused
*"Püramiidi tipus". ETV, 19. märts 2011
*Valik Peep Talvingu loenguid
*Peep Talvingu artikleid
*Ene Pajula. "Kõrvuti veedetud poolsajand". Elukiri, 9/2010
*Villu Päärt. "Miks tuli tippkirurg Peep Talving Ameerikast tagasi?" Eesti Ekspress, 25. märts 2015
*"Peep Talving: esimese koroonalainega eskaleerisime üle" ERR, 4. veebruar 2023
Harilik nisu

**Harilik nisu** ehk **pehme nisu** (*Triticum aestivum*) on kõrreliste sugukonda nisu perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Harilikul nisul on narmasjuurestik. Kõrre kõrgus on 60–80 cm. Õisikuks liitpea. Nisu vili on paljastera.

## Kasvatamine
Harilik nisu on enam levinud nisuliik. Seda kasvatatakse kogu maakeral põhjapolaarjoonest kuni lõunapoolsete mandrialadeni. Harilik nisu on väga vormiderohke, seal hulgas on ka kääbusvorme. Eristatakse üle 250 hariliku nisu teisendi ja üle 4000 sordi.

Eestis kasvatatavad sordid kuuluvad peamiselt ohtetu või poolohteliste ja karvadeta peadega teisendite hulka (*albidum*; *milturum*; *lutescens*).

## Kasutamine
Peamiselt kasutatakse nisu nisujahu tootmiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Sulatatud juust

**Sulatatud juust** on piimatoode, mida valmistatakse ühe või mitme juustusordi jahvatamisel, segamisel, sulatamisel ja emulgeerimisel emulgaatoriga ja kuumutades ning millele võib olla lisatud piimatooteid ja muid toiduaineid.

Eesti üks tuntumaid sulatatud juustu sorte on "Merevaik".
Boğaziçi Ülikool

**Boğaziçi Ülikool** (türgi keeles *Boğaziçi Üniversitesi*) on ülikool İstanbulis.

Ülikool on asutatud 1863. aastal. Õppekeeleks on inglise keel.

Ülikoolis on umbes 1000 töötajat ja 12 000 üliõpilast, kellest 2000 õpivad kõrghariduse teisel ja 850 kolmandal astmel.
Türannosaurus

**Türannosaurus** (*Tyrannosaurus*) on hiliskriidi ajastul elanud dinosauruste perekond türannosauruslaste sugukonnast. Selle ainuke üldtunnustatud liik on *[[Tyrannosaurus rex]]*. 

Türannosaurused elasid umbes 70 miljonit aastat tagasi. Üle kuskil 15 meetri pikkuse ning kolme inimese kõrgusena oli see üks suurimaid ja  olendeid, kes kunagi maamunal elanud. Türannosauruse esijäsemed olid liiga väikesed, et nendega saaki püüda. Tema pea ja hambad olid aga nii tugevad, et ta saagi püüdmisel esijalgade abi ei vajanudki.
Latakia

**Latakia** on linn Süürias, riigi tähtsaim sadamalinn ja Latakia provintsi pealinn.

Latakia rahvaarv oli 2009. aastal umbes 650 000.

Esimese maailmasõja järel oli linn Prantsusmaa võimu alla kuulunud Alaviidi Territooriumi ja aastatel 1923–1936 eksisteerinud Alaviidi Riigi pealinn.
Aḩmad Naz̧īf

**Aḩmad Naz̧īf** (أحمد نظيف‎; sündinud 8. juulil 1952 Kairos) oli Egiptuse peaminister 14. juulist 2004 kuni 29. jaanuarini 2011.

Naz̧īfi vanaisa Mohammed Bey Naz̧īf oli kuninga Farouki ajal tervishoiuministri allsekretär. Isale Mahmoud Naz̧īfile kuulus laevakompanii.

Naz̧īf lõpetas 1969 Aleksandrias keskkooli ja astus Kairo Ülikooli inseneriteaduskonda. Ta sai bakalaureusekraadi sidetehnoloogia ja elektroonika erialal ja magistrikraadi 1976 elektriinsenerina. Doktorikraadi sai ta 1983 Kanadast McGilli Ülikoolist arvutiinsenerina. Pärast töötas ta Kairo Ülikooli inseneriteaduskonnas professorina.

Side- ja infotehnoloogiaministrina esitas Naz̧īf kava, et Egiptuses oleks internetiühendus tasuta. Ühtlasi parandataks avalikkuse juurdepääsu internetile nii, et Egiptuse telekommunikatsiooniettevõtte Egypt Telecom kaudu müüdaks hulgaliselt odavaid arvuteid.

President Ḩusnī Mubārak palus 9. juulil 2004 Naz̧īfil valitsus moodustada. Ta vahetas välja vana peaministri Atef Obeidi 34-liikmelise valitsuse. Uue valitsuse kinnitas ametisse Egiptuse parlament 14. juulil 2004. Pärast vabariigi väljakuulutamist on 52-aastane Naz̧īf kõige noorem Egiptuse peaminister ja ka enne vabariiki on kõigest üks peaminister temast noorem olnud. Uues valitsuses oli kõigest 14 ministrit ja sellest sai üks Egiptuse kõige kauem vastu pidanud valitsusi. Valitsus koosnes peamiselt tehnokraatidest ja haritud uusliberaalidest.

Mubārak saatis Aḩmad Naz̧īfi valitsuse erru pärast sadu inimelusid nõudnud rahutuste puhkemist 25. jaanuaril 2011.

11. aprillil Naz̧īf vahistati süüdistatuna rahva raha raiskamises ja korruptsioonis.

Naz̧īf oli abielus Mona Sayed Abdul Fattahiga. Abielust sündis 2 poega. Mona suri 2009. 18. jaanuaril 2010 teatati ametlikult, et Naz̧īf abiellub veebruaris Infotehnoloogiatööstuse Arendamise Agentuuri asepresidendi Zeinab Zakiga.
Kerli Nõu

**Kerli Nõu** (sündinud 2. novembril 1983 Tartus) on maailmarändur, kirjanik ja kirjastaja. 

2017. aasta seisuga oli 33-aastane Kerli Nõu külastanud tavalise turistina 102 riiki ja kõiki maailmajagusid, sealhulgas Antarktikat. Reisikirjade kogumik "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist" ilmus 2017. aasta augustis. Raamatus on juttu 55 riigist. "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist. II osa" valmis 2020. aasta detsembris ja räägib 40 maast. Fookuses reis ümber maailma, seiklused vulkaani sees ja luksus-kruiisilaevadel. Mõlemad teosed on mahukad: üle 360 lehekülje.

Kerli Nõu lõpetas aastal 2002 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta 2002–2005 Tallinna Ülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga andragoogikas (lisaerialaks kommunikatsiooni- ja suhtlemispsühholoogia). Keskkooliaastatel oli Kerli Nõu juhatuse liikmena tegus Eesti Õpilasesinduste Liidus.

2002–2004 töötas Nõu vabakutselise ajakirjanikuna, 2003 projektijuhina kindlustusfirmas Seesam (Seesam Rahvusvaheline Kindlustuse Aktsiaselts) ning 2005–2007 ajakirjanikuna Eesti Päevalehes, kirjutades teaduse ohtlikkuse ja majanduse teemadel. 2010. aasta septembris avaldas Nõu oma kulu ja kirjadega eluloolise töövihiku "Minu parimad aastad".

## Viited

## Välislingid
* CV
* Kerli Nõu "Delikaatne teema kapist välja" EPL, 27. september 2006
* Kerli Nõu "Suurim oht maailmale: geenitehnoloogia areng" EPL, 18. jaanuar 2006
* Kerli Nõu Intervjuu Robert Kiyosakiga Director, september 2010 (ligipääsetav vaid tellijale)
* Kerli Nõu "Nädalaga 40 protsenti targemaks" EPL, 22. märts 2006
* Kerli Nõu "Tulevikuinimese tume tulevik" EPL, 23. november 2005
Jerantut

**Jerantut** on linn Malaisias Pahangi osariigis. Jerantut on samanimelise ringkonna keskus.

2000. aastal oli elanike arv 24 700.

Jerantutist pääseb Taman Negara rahvusparki.

Linna läbib raudtee.
V. J. Sukselainen

**Vieno Johannes (Jussi) Sukselainen** (aastani 1928 *Saari*) (12. oktoober 1906 Paimio – 6. aprill 1995 Espoo) oli Soome poliitik, Soome keskerakonna (*Keskustapuolue)* ja selle eelkäija Maaliidu (*Maalaisliitto*) liige. Aastatel 1945–1964 Maaliidu esimees.  

Ta oli kaks korda Soome peaminister (27.5.1957–29.11.1957 ja 13.1.1959–3.7.1961) ning neli korda parlamendi (*[[Eduskund|Eduskunta]]*) spiiker (1956–1957, 1958, 1968–1969 ja 1972–1975). 

Kekkose I valitsuses (17.3.1950–17.1.1951) ja Törngreni valitsuses (5.5.1954–20.10.1954) oli Sukselainen rahandusminister. Kekkose II, III ja IV valitsuses (17.1.1951–17.11.1953) oli Sukselainen siseminister. Lisaks täitis ta oma peaministriks oleku ajal 19.5.1961–19.6.1961 ka välisministri kohuseid.  

1972. ja 1977. aastal oli Vieno Johannes Sukselainen Põhjamaade Nõukogu president. 

## Viited
Johannes Antonsson

**Johannes Mikael Antonsson** (20. november 1921 Frillesås – 24. august 1995 Heberg) oli Rootsi poliitik, Keskpartei liige.

Aastatel 1958–79 oli ta Riksdagi liige. 1976–78 oli ta regionaalminister ja 1979–86 Hallandi lääni maavanem. 1969–79 oli ta Keskpartei aseesimees.

1974. aastal oli Johannes Antonsson Põhjamaade Nõukogu president.
Ragnhildur Helgadóttir

**Ragnhildur Helgadóttir** (ka **Ragnhild Helgadóttir**; 26. mail 1930 – 29. jaanuar 2016) on Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. 1983.–1985. aastal oli ta haridusminister ja 1985.–1987. aastal tervishoiu- ja sotsiaalminister.

1975. aastal oli Ragnhildur Helgadóttir Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Anton Aunma

**Anton Aunma** (sündinud 19. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.  

Tartu Kunstikooli lõpetas Aunma 1993. aastal kunstilise kujundamise erialal. Lõputööks oli maaliseeria "Tartu vaated". 1997. aastal sai ta Tartu Ülikooli sisse eripedagoogika erialal. Ta töötab Tartu Vanglas kriminaalhooldusametnikuna.

Kunstnik on tegutsenud vabakutselisena maalides maastikke, linna- ja merevaateid, vaikelusid ning akte. Kunstniku põhiliseks tehnikaks on olnud õlimaal, kuid vähesel määral on Aunma loonud ka akvarelle, tempera- ja akrüülmaale.

## Viited
UEFA Euroopa Liiga 2009–2010

**UEFA Euroopa Liiga 2009–10** hooaeg on Euroopa Liiga esimene hooaeg. Varem oli see võistlus tuntud UEFA karikavõistlustena. 

Viimase UEFA karika võitis Ukraina jalgpalliklubi FK Šahtar Donetsk.

UEFA Euroopa Liiga selle hooaja turniiri võitis Hispaania klubi Atletico Madrid.
Tulevik (keeleteadus)

**Tulevik** on aja kui lause grammatilise kategooria liige, mille puhul lausega väljendatav eelneb tegevusele. Eesti keeles puudub erivorm tuleviku väljendamiseks. 

## Tuleviku väljendamine eesti keeles
### Tuleviku väljendamine tegusõna olevikuvormi abil
Olevikku kasutatakse ka tulevikus toimuva tegevuse väljendamiseks: tegusõna jäetakse olevikku ja vajaduse korral kasutatakse tulevikulisuse väljendamiseks ajamäärusi, nagu *homme, edaspidi, järgmisel päeval, lähemal ajal, tulevikus* või tulevikutähendusega tegusõnu, nagu *tuleb, hakkab, saab, jääb*. 

• ***Homme*** läheme*** vanaema juurde'' 

• ***Tulevikus lennatakse*** ''ka autodega'' 

• ***Tuleval aastal*** ''me enam uusi puid'' ***ei istuta***

• ''Siia'' ***tuleb*** ''uhke maja''  

===Tuleviku väljendamine [[sihitis]]ekäänete abil===

Tegusõna on olevikuvormis, tegevuse tulevikulisust näitab [[Sihitis#Täissihitis|täissihitis]]

• ''Ta'' ***ehitab*** ''endale ***uhke maja*** (sihitis)

• ''Ta''  ***kirjutab*** ''sellest reisist'' ***raamatu*** (sihitis)

• ''Ta'' ***ostab*** ''kaubamajast'' ***kevadjaki*** (sihitis)

===Tuleviku väljendamine ''saama'' abil===

• ''Elu'' ***saab*** ''seal'' ***olema*** ''lõbus''

• ''Meie kodu'' ***saab olema*** ''väga hubane'' 

• ''Publik'' ***saab nautima*** ''seda etendust'' 

''Saama'' olevikuvorm + ''tud''-partitsiip [[seisundimäärus]]ena. 

• ''Tal'' ***saab*** ''artikkel'' ***kirjutatud*** 

===Tuleviku väljendamine ''hakkama'' abil===

''Hakkama'' + ''ma''-tegevusnimi (+ ajamäärusega või muuga kindlaks määratud vaatlushetk tulevikku). 

• ***Järgmisel sajandil hakkame*** ''paremini'' ***elama*** 

• ''Ta'' ***hakkab sööma*** 

''Hakkama'' + ''ma''-infinitiiv väljendab situatsiooni, mis on tulevikus tõenäoline ja mille alged on olevikus olemas.

• ''Pomm'' ***hakkab plahvatama*** 

• ''Laps'' ***hakkab kukkuma*** 

===Tuleviku väljendamine ''olema'' abil===

''Olema'' + ''tud''-partitsiip koos ajamäärusega.

• ***Homseks on*** ''tal artikkel'' ***kirjutatud*** 

''Olema'' + hetkelist tegevust väljendava verbi ''ma''-tegevusnime seesütlev vorm –''mas''.

• ''Pomm'' ***on plahvatamas*** 

• ''Laps'' ***on kukkumas**''

==Tulevik [[prantsuse keel]]es==

Erinevalt eesti keelest on prantsuse keeles eraldi vorm tegusõna jaoks tulevikus.
===Tulevik tegusõna pööramisega tulevikus===

• ''Désormais, tout **ira** bien'' (''Nüüdsest **läheb** kõik hästi'')

• ''Demain, il **fera** beau''
(''Homme **tuleb** ilus ilm'')

===Tulevik tegusõnast **alloir** + tulevikustatava tegusõna algvorm===

• ''Je **vais chanter** demain, tu **vas** le **voir**. (Ma **lähen** homme **laulma**, sa **veel näed** seda.

• ''Il **va falloir** que tu le fasses''. (**„Saab olema vaja“**, et sa seda teeksid.)

==Tulevik inglise keeles==
===Tuleviku abitegusõna **„will“** lisamine===

• I **will drink** milk. (Ma **joon''' piima.)

## Vaata ka
*aeg (keeleteadus)

## Kirjandus
* Erelt, Mati jt. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
* Erelt, Mati jt. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.

## Välislingid
Lestalised

**Lestalised** (*Acarina*) on ämblikulaadsete klassi kuuluv alamklass lülijalgseid. 
 
Sellesse rühma kuuluvad teiste seas näiteks puugid.

Lestaliste uurimisega tegelev teadusharu on akaroloogia.

## Taksonoomia
Lestaliste alamklass jaotub kahete seltsi (või ülemseltsi). 
**Acariformes* – pärislestalised. Nende hulka kuuluvad näiteks vesilestad.
**Parasitiformes* – nugilestalised. Nende hulka kuuluvad näiteks puugid.
Cornelia Lootsmann

**Cornelia Lootsmann** (sündinud 15. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti harfist. 

Alates 2011. aastast töötab ta Berni Sümfooniaorkestris sooloharfistina.
Üks mu sõber

**"Üks mu sõber"** on Eesti 2011. aasta draamafilm, mille stsenarist ja lavastaja on Mart Kivastik.  

Filmi kandvaid osi mängivad Aarne Üksküla, Aleksander Eelmaa, Rita Raave, Harriet Toompere, Ingmar-Erik Kiviloo, Markus Luik, Tõnu Oja, Sulev Teppart ja Raivo Adlas. 

Mart Kivastik asus stsenaariumi kirjutama 2006.–2007. aastal. Pärast ühel stsenaariumi *workshop*'il osalemist asus ta lugu täpsemalt arendama, tihendades teksti ja muutes lõppu positiivsemaks. Filmi loomiseks tegi tootjastuudio Exitfilm koostööd Tartu linna ja ettevõtjatega. Filmiti 2010. aasta jaanuaris Tartus (bussijaamas, Lutsu Raamatukogus ja Tartu Ülikooli Kliinikumis).

## Osatäitjad
*Aarne Üksküla – Mati
*Aleksander Eelmaa – Sass
*Rita Raave – Ruth
*Harriet Toompere – Mari, Mati tütar
*Ingmar-Erik Kiviloo – Karl, Mari poeg
*Markus Luik – Tõnn
*Merle Jääger – Mati naine
*Tõnu Oja – peaarst
*Raivo Adlas – arst
*Sulev Teppart – psühhiaater
*Ursula Ratasepp – meditsiiniõde
*Andres Keil – pervert
 
## Film arvudes
2011. aasta jooksul kogus film "Üks mu sõber" Eesti kinodes 7858 vaatajat. 

## Viited

## Välislingid
*Kadri Masing "Tartus algasid mängufilmi "Üks mu sõber" võtted" Eesti Päevaleht, 25. jaanuar 2010
*"Fotod: Mart Kivastiku uue mängufilmi võtted Tartus" Eesti Ekspress, 15. veebruar 2010
*Tiit Tuumalu "Mart Kivastiku film koputab tunnetele ja südamele" Postimees, 6. jaanuar 2011
*Raimu Hanson "Uues filmis mängib peaosa Tartu " Tartu Postimees, 7. jaanuar 2011
*Kristiina Davidjants "Mart Kivastik: "Minu mängufilmi tuum on, kuidas ja miks üldse olla inimene"" Sirp, 7. jaanuar 2011
*Põim Kama "Tartu kui vaikne nurgake" Tartu Postimees, 10. jaanuar 2011
*Valle-Sten Maiste "Üksi köögis, kui ulub tuul ja lehed on maas" Postimees, 10. jaanuar 2011
Piimatoodete loend

*Siin on loetletud [[piimatooted|piimatooteid]] - [[piim]]ast valmistatud [[Toiduained|toiduaineid]].



==A==
* [[Airan]]

==B==
* [[Brõnsa]]

==C==
* *Crème fraîche*

==F==
* *Filmjölk''

## H
* Hapukoor
* Hapupiim

## J
* Jogurt
* Juust

## K
* Katõk
* Keefir
* Kodujuust
* Kohupiim
* Kondenspiim
* Koor
* Kooritud piim
* Kumõss

## L
* Lassi
* Lõss

## M
* Maitsepiim
* Maitsevõi

## P
* Pett ehk võipiim
* Piimapulber

## R
* Rjaženka

## S
* Sulatatud juust
* Sõir

## T
* Ternespiim

## V
* Vadak
* Varenets
* Või
* Võie
Arnold Friedrich Christiani

**Arnold Friedrich Christiani** (vene keeles *Альберт Фридрих Христиани*; 14. detsember / 26. detsember 1807 Mooste – 2. märts / 14. märts 1886 Riia) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik, Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Liivimaa kindralsuperintendent.

## Elulugu
Sai koduhariduse. Aastatel 1819–1821 õppis Vastseliina pastoraadis ja 1821–1825 Tartus gümnaasiumis. 1826. aastal astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1829. aastal. 1829–1834 oli koduõpetaja Soomes Haminas. Liivimaale naasnuna oli aastatel 1834–1838 Tartus Girgensohni õppeasutuses õpetaja. 9. oktoobril / 21. oktoobril 1838 ordineeriti Riias õpetajaks.

Christiani oli aastatel 1838–1853 (introdutseeriti 23. oktoobril / 3. novembril) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel ka 1850–1853 Võru praostkonna praost. 

Aastatel 1853–1865 oli ta Tartu Ülikoolis praktilise usuteaduse professor. Aastatel 1853–1856 oli ta Tartu Ülikooli vaimulik, aastatel 1856–1865 (introdutseeri 8. jaanuaril / 20. jaanuaril 1856) Tartu Ülikooli koguduse õpetaja.

Alates 14. maist / 26. maist 1865 oli ta (introdutseeriti 24. juunil / 6. juulil 1865) Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi viitsepresident. Jäi veebruaris 1881 emerituuri.

Ta oli liturgiakomisjoni (1849), vaestehoolekande komisjoni (1850), katekismusekomisjoni (1855) ja abieluseaduse komisjoni liige.

## Tunnustus
*1852 Erlangeni Ülikool teoloogia audoktor
*1856 Kullatud rinnarist
*1861 Püha Anna orden (2. klass)

## Viited
Georgi Vainer

**Georgi Vainer** (10. veebruar 1938 – 12. juuni 2009) oli vene (nõukogude) kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik. Ta kirjutas kriminaalromaane koos vend Arkadi Vaineriga (1931–2005). 

Vainer oli 1962. aastast NLKP ning 1972. aastast Üleliidulise Kirjanike ja Kinotöötajate Liidu liige.

## Elulugu
Juristi haridusega Georgi Vainer töötas Nõukogude Liidus nii elektrimontöörina kui ka TASS-i ajakirjanikuna. 1990. aastal siirdus mees elama Ameerika Ühendriikidesse, tegutsedes ajakirjanikuna kohalikes venekeelsetes väljaannetes Новое русское слово ja Русский Базар. Georgi Vainer suri pärast rasket ja pikaajalist haigust New Yorgis 71-aastaselt.

## Eesti keelde tõlgitud
* "See, kes lisab valu" – *Умножающий печаль*, 2000; eesti keeles: Eesti Raamat, 2002 sarjas "Mirabilia"

### Koos Arkadi Vaineriga
* "Visiit Minotaurosele" – *Визит к Минотавру*, 1972; eesti keeles: Eesti Raamat, 1983 sarjas "Mirabilia"
* "Mina, uurija..." –* Я, следователь…*, 1972; eesti keeles: Eesti Raamat, 1983 sarjas "Mirabilia"
* "Tünnissõit" – *Гонки по вертикали*, 1974; eesti keeles: Eesti Raamat, 1978 sarjas "Mirabilia"
* "Allaaetud kassid ja koer", eesti keeles: Loomingu raamatukogu 1987, 37/38 (1553–1554)

## Tunnustus
* *Лауреат премии Союза писателей СССР* ja *Лауреат премии МВД СССР* (1976, 1978, 1981).
* *Лауреат премии Союза писателей РСФСР* ja *Лауреат премии Уралмашзавода им. Героя Советского Союза Н. Кузнецова* (1983)
* Rahvaste Sõpruse orden (*Oрден Дружбы народов*, 1996)

## Viited

## Välislingid
* Георгий Вайнер. Библиотека OCR Альдебаран
* Исполняется 80 лет со дня рождения писателя Аркадия Вайнера. Литературные новости. Национальная литературная премия "Большая книга".
Väike öömuusika

**"Väike öömuusika"** (sks ***Eine kleine Nachtmusik***, originaalpealkirjaga **Serenaad nr 13 keelpillidele G-duur**, K 525) on Wolfgang Amadeus Mozarti üks tuntumaid teoseid, kirjutatud aastal 1787. See koosneb neljast osast. Teos on kirjutatud kammeransamblile (kaks viiulit, vioola, tšello, valikuline kontrabass), kuid esitatakse tihti keelpilliorkestri poolt.

Teose tuntum pealkiri "Eine kleine Nachtmusik" tähendab saksa keeles 'väike serenaad', kuid on tavaliselt otse ja vähem täpselt tõlgitud 'väike öömuusika'. Teost hakati nii nimetama, kuna Mozart oli nende sõnadega alustanud selle teose kirjet oma isiklikus kataloogis. Ta ei mõelnud teost nii nimetada, vaid tahtis lihtsalt märkida, et on kirjutanud ühe väikse serenaadi.

## Osad
* I Allegro
* II Romanze: Andante
* III Menuetto: Allegretto
* IV Rondo: Allegro

### Allegro
 (peateema)

Esimene osa on sonaadivormis, agressiivse peateemaga G-duuris ja graatsilisema kõrvalteemaga D-duuris. Ekspositsioon lõpeb D-duuris ja kordub algusest. Töötluse osa algab D-duuris ning kaldub d-molli ja C-duuri. Repriis on jälle G-duuris.

### Romanze
Teine osa on C-duuris. See on rahuliku tempoga rondovormis osa (skeemiga A–B–A–C–A-kooda). C vormiosa on c-mollis.

### Menuetto
Kolmas osa on võrdlemisi kiires tempos kolmeosalise vormiga menuett (skeemiga A–B–A). Helistikeks on G-duur ja D-duur (trio).

### Rondo

Neljas osa on elavas tempos, helistikuks on G-duur. Modulatsioon algab Es-duuris ning kaldub c-molli. Lõpp on G-duuris. Osa lõppeb pika koodaga.

## Võimalik puuduv osa
Mozart on oma isiklikus kataloogis märkinud, et teosel on viis osa: Allegro, Menuett ja Trio, Romanss, Menuett ja Trio, Finaal. Teine tema nimetatud osa, menuett ja trio, arvati kaua aega olevat kadunud ning keegi ei teadnud, kas Mozart ise või keegi teine oli selle eemaldanud. Musikoloog Alfred Einstein pakkus, et menuett Mozarti klaverisonaadis B-duur K 498a on otsitav puuduv osa.

## Viited
Rulltarn

**Rulltarn** (*Carex hartmanii*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Rulltarna leidub mõõdukalt niisketel ja niisketel niitudel. Õisikus tavaliselt 5 pähikut, 3 ülemist tihedalt ühendatud. Eestis esineb harva. Õitseb mais-juunis.

## Välislingid
*
Alga, Kõrgõzstan!

**Alga, Kõrgõzstan!** ('Edasi, Kõrgõzstan!') oli Kõrgõzstani presidendi Askar Akajevi tütre Bermet Akajeva 2003. aastal loodud partei, mis kadus 2005. aasta Tulbirevolutsiooni järel. Revolutsiooni eel toimunud 2005. aasta Kõrgõzstani Ülemnõukogu valimistel sai partei suurema osa häältest.
Tulevik

**Tulevik** on vaatleja poolt käesoleva hetkena tajutavale ajale (olevikule) järgnev aeg. 

## Vaata ka

* Minevik
* Olevik
Tallinna SC Enter

**Tallinna SC** on endine Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Kåre Willoch

**Kåre Isaachsen Willoch** (3. oktoober 1928 Oslo – 6. detsember 2021 Oslo) oli Norra poliitik. Aastatel 1981–1986 oli ta Norra peaminister. 

Ta on lõpetanud Oslo ülikooli majandusteadlasena. Pärast Teist maailmasõda teenis ta Norra rühma koosseisus Saksamaal Schleswig-Holsteinis. 

Kogu tema poliitiline karjäär on seotud Norra konservatiivse parteiga Høyre. 1952. aastal valiti ta Oslo linnanõukogu saadikuks ja 1958. aastal Norra parlamendi Stortingi liikmeks. Edaspidi valiti ta kõikidel järgnenud parlamendivalimistel uuesti tagasi ja oli Stortingi liige kuni 1989. aastani. 

Aastatel 1970–1974 oli Kåre Willoch Høyre juht. 1963. aastal ja 1965–1970 oli ta kaubandus- ja laevandusminister ning 1981–1986 Norra peaminister. 

1973. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president ja 1998–2000 Norra Riikliku Tele- ja Raadiokorporatsiooni esimees. 

## Viited