open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andreas Osiander

**Andreas Osiander** (19. detsember 1498 Gunzenhausen – 17. oktoober 1552 Königsberg) oli saksa protestantlik usureformaator.

Osiander õppis enne reformatsiooni Ingolstadti ülikoolis preestriks ning määrati sellena 1520. aastal ka Nürnbergi ametisse, ta õpetas augustiinlaste ordus heebrea keelt. 1522. aastal teatas ta avalikult, et toetab Martin Lutheri õpetust. ning asus usupuhastust kuulutama. Tema tulist jutlust kuulas 1523. aastal ka Saksa ordu kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern, kes õige pea pärast seda hakkas luterlaseks. Osiander sai tema vaimseks mõjutajaks ja nad säilitasid tiheda kontakti kuni reformaatori surmani. 1525. aastal saavutas Osiander Nürnbergi protestantlikuks muutmise, samal aastal ta ka abiellus. 

1528. aastal aitas ta Albrechti vennal Georgil läbi viia luterlikku usupuhastust Ansbachis, seejärel osales ta 1530. aastal Augsburgi usutunnistuse kinnitamisel ning oli aasta hiljem ka Schmalkaldeni liidu sõlmimise juures.

1543. aastal aitas Osiander kaasa Mikołaj Koperniku raamatu "De revolutionibus orbium coelestium" trükkijõudmisele, seda hoolimata nii katoliiklaste kui ka teiste protestantide juhtide ägedast vastuseisust. Siiski pidi ta raamatus tegema teatavaid mööndusi, eemaldades osa Koperniku kirjutatust ja lisades oma mõttearendusi.

Leppimatu uue usu eest võitlejana olid Osianderile vastumeelt igasugused kokkulepped katoliiklastega. Kui keiser Karl V suutis protestante 1548. aastal rängalt lüüa ja vastu võeti Augsburgi interim, oli Osiander sunnitud Nürnbergist lahkuma. Ta tegutses lühikest aega Sileesias, 1549. aastal saabus aga Königsbergi oma vana tuttava hertsog Albrechti juurde. Samal ajal oli autoriteetseim protestant Philipp Melanchthon otsustanud Augsburgi interimi aktsepteerida ja püüdis luterlasi katoliiklastega lepitada. Hertsog Albrecht nägi selles, sarnaselt Osianderiga, ohtu protestantlikule usule tervikuna ja otsustas end sellest distantseerida. Preisimaa, mis asus väljaspool Saksa-Rooma riiki, osutus sel ajal ka ainsaks Saksa vürstiriigiks, kus protestandid said vabalt tegutseda. Seetõttu koondus sinna eri voole, mis peagi omavahel tülli läksid. Osianderil õnnestus saavutada aga hertsogi täielik toetus, ta valiti Königsbergi ülikooli esimeseks teoloogiaprofessoriks ning tema usuõpetusest kujunes Preisimaa ametlik usutunnistus. Kuid enamik Preisimaa teolooge teda siiski ei toetanud ning nõnda algas 1551. aastal tõsine vaidlus tema ja teiste vahel, mis lõppes tema ülikoolist lahkumisega. Osianderile jäi siiski hertsogi toetus ja 1552. aasta alguses esitas ta oma usuõpetuse lõpliku versiooni, mis keskendus õigeksmõistmisõpetusele. Seejärel suri ta ootamatult, kuid hertsog Albrecht kaitses tema ideid koos Osianderi väimehe Johann Funckiga veel ligi 15 aastat, kuni 1566. aastal Preisi maapäev otsustas viimaks siiski Wittenbergist lähtuvat ortodokssemat luterlust tunnistada.

Osianderi poeg Lukas ja tema pojad Andreas ning Lukas noorem olid samuti teoloogid.
Vahe (hulgateooria)

Hulgateoorias nimetatakse **hulkade ''A'' ja ''B'' vaheks** hulka, mille elementideks on need hulga *A* elemendid, mis ei ole hulga *B* elemendid. Teiste sõnadega, *x* on hulkade *A* ja *B* vahe element siis ja ainult siis, kui *x* on *A* element, kuid ei ole *B* element. 

Hulkade *A* ja *B* vahet tähistatakse tavaliselt *A*\*B*.  

## Definitsioon

:A \setminus B = \{x \, | \, x\in A \wedge x \notin B \}.,

kus \wedge tähistab konjunktsiooni.

## Näited

Näiteks hulkade {1, 2, 3, 4} ja {3, 4} vahe on {1, 2}.

## Omadused

Hulkade vahe tehtel on järgmised omadused:    
:A \cup (B \setminus A) = A \cup B,
:A \setminus (A \cap B) = A \setminus B,
:A \setminus (B \cup C) = (A \setminus B) \cap (A \setminus C),
:A \setminus (B \cap C) = (A \setminus B) \cup (A \setminus C),
kus ∩ tähistab ühisosa ja ∪ ühendit. 

## Täiend

Hulkade vahe abil defineeritakse hulga täiend. Hulga *A* täiendiks universaalse hulga *U* suhtes nimetatakse hulka *U \ A* ja tähistatakse A^c või \overline{A}.

## Viited
Täiend (hulgateooria)

Hulgateoorias nimetatakse hulga *A* **täiendiks** universaalhulga *U* suhtes hulkade *U* ja *A* vahet *U \ A*. 

Hulga *A* täiendi tähis on A^c või \overline{A}.

## Definitsioon

:\overline{A} = \{x \, | \, x\in U \wedge x \notin A \}.,

kus \wedge tähistab konjunktsiooni.

## Omadused

Hulkade täiendi leidmisel on järgmised omadused:  
* Involutiivsus
:\overline{\overline{A}} = A 
* Täiendi seadused
:\overline{\emptyset} = U,
:\overline{U} = \emptyset ,
:A \cup \overline{A} = U,
:A \cap \overline{A} = \emptyset,
*De Morgani seadused
:\overline{A \cup B} = \overline{A}  \cap \overline{B},
:\overline{A \cap B} = \overline{A}  \cup \overline{B},
kus ∩ tähistab ühisosa ja ∪ ühendit.

## Viited
Papüürus-lõikhein

**Papüürus-lõikhein** ehk **papüürus** (*Cyperus papyrus*) on kõrreliste sugukonna lõikheina perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik. 

## Välimus
See pikk, tugev, lehitu veetaim võib kasvada 4–5 meetri kõrguseks. Jämedast, puitunud risoomist arenevad kolmnurkse läbilõike ja valge säsiga rohelised kõrred, mis moodustavad tiheda puhmiku. Iga kõrre tipus on tihe kimp õhukesi helerohelisi niitjaid, umbes 10–30 cm pikkusi õievarsi. Suve lõpuks ilmuvad õievarte tippu väikesed pruunid pähikud, millest arenevad pruunid pähklilaadsed viljad.

Risoomi nooremad osad on punakaspruunid ja kaetud paberjate kolmnurksete soomustega, mis katavad kõrre alumist osa. Soomuste näol on tegu redutseerunud lehtedega, nii et tegelikult ei ole päris õige nimetada papüürus-lõikheina "lehituks" taimeks.

## Levila
Papüürus-lõikhein on levinud kõikjal Aafrika märgaladel, kuid muutunud haruldaseks Niiluse deltas. Papüürus kasvab ka Madagaskaril, Sitsiilias ja Palestiinas. 

## Kasvukoht
Papüürus-lõikhein kasvab suurte kogumitena soodes, madalates järvedes ja jõgede kallastel. Sügavamas vees moodustab papüürus ujuva massi, mida nimetatakse *sudd*'iks.

## Ökoloogia
Sudaanis ja Egiptuses peetakse teda umbrohuks. Arvatakse, et Victoria ja Kioga järve papüürusetihnikutes kaob tänu aurumisele ja transpiratsioonile 50% Niiluse veest.

## Kasutamine
Taime säsist saadakse paberisarnast kirjutusmaterjali papüürust. Lisaks papüürusele on taimest tehtud ka paate, korve, köisi, sandaale jpm. Papüüruse noored võsud on söödavad. Taime kasvatatakse ka ilutaimena. 

## Vaata ka
* Papüürus

## Viited
Aegmultipleksimine

**Aegmultipleksimine** ehk **ajajaotusega multipleksimine** (ingl *Time-Division Multiplexing*, lühend **TDM**) on üks multipleksimise viisidest, mida rakendatakse peamiselt  telekommunikatsioonivõrkudes. Selle edastuskanali tihendamise meetodi puhul toimub eri andmejadade edastamine järjestikku vahelduvate andmepakettidena edastuskanali kogu ribalaiuse ulatuses. Teisisõnu, sisendsignaalide andmed antakse edastuskanalisse ajavahemikes (ajapiludes), mis neile järgemööda avanevad.

Aegmultipleksimine on esimene multipleksimise meetod, mis võeti kasutusele juba 19. sajandi teisel poolel telegraafivõrkudes ja leiab edasist rakendust telefonivõrgus.
Sümmeetriline vahe

Hulgateoorias nimetatakse hulkade *A* ja *B* **sümmeetriliseks vaheks** hulka  A \Delta B, kuhu kuuluvad kõik hulkade *A* ja *B* elemendid, mis ei kuulu korraga hulkadesse *A* ja *B*.

## Definitsioon

:A \Delta B = (A \setminus B) \cup (B \setminus A),\, 

kus \ tähistab hulkade vahet ja ∪ hulkade ühendit.

## Näited

Näiteks hulkade {1, 2, 3, 4, 5} ja {4, 5, 6, 7} sümmeetriline vahe on {1, 2, 3, 6, 7}.

## Omadused

Hulkade sümmeetrilise vahe leidmisel on järgmised omadused:    
* Seos vahe, ühendi ja ühisosaga.
:A \Delta B = (A \cup B) \setminus (A \cap B), \,,
* Kommutatiivsus
:A \Delta B = B \Delta A, \,,
* Assotsiatiivsus
:(A \Delta B) \Delta C = A \Delta (B \Delta C), \,,
* Seos tühihulgaga
:A \Delta \varnothing = A, \,,
:A \Delta A = \varnothing,\,,
* Distributiivsus hulkade ühisosaga
:A \cap (B \Delta C) = (A \cap B) \Delta (A \cap C).,

## Viited
Seos

**Seos** (ladina keeles *nexus*, saksa keeles *Verknüpfung*) on objektide vastastikune tingitus või sõltuvus, mille puhul ühe objekti olemasolu, puudumine või muutumine on teise objekti olemasolu, puudumise või muutumise eelduseks. 

Alexander Gottlieb Baumgarteni järgi on seos "predikaat, millega miski on alus või järelm või mõlemad." ("Metafüüsika", § 14)

Immanuel Kant defineerib "Puhta mõistuse kriitikas" seose sellise ühendusena (*Verbindung*; mitmekesise sünteesina), mille puhul mitmekesine kuulub paratamatult kokku. Niisugune seos on näiteks aktsidentsi ja substantsi või tagajärje ja põhjuse vahel.

## Välislingid
*Seos. Eesti keele seletav sõnaraamat
Berend Mellin

**Berend Bernhardsson Mellin** (25. märts 1608 Steninge mõis, Soome – 26. september 1690 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane, Käkisalmi lääni asehaldur; Vahnerowi, Batzwitzi ja Triglaffi härra; krahvide ja vabahärrade Mellinite suguvõsa esivanem. 

Sündis Vahnerowi (*Fahnrå*), Batzwitzi (*Bassewits*) ja Triglaffi (*Tryglå*) härra, rüütelmeister Bernhard Stakesson Mellini ja Anna Tweiselni (Zweiffeln; surnud 1608) pojana (teistel andmetel isa nimi Christoph Mellin). Tema ema oli Ellivere mõisniku Bernhard Tweiselni (*Zweiffeln*) ja Andja mõisast pärit Dorothea Wrangelli tütar ja Ellivere pärija.

1668. aastal naturaliseeriti ta Rootsi aadliks ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr. 736. 

Talle kuulusid Eestimaal Ellivere (Ellefer) ja Soomes Ala-Urpala mõis.

Ta on maetud Viiburi vanasse toomkirikusse (soome k. *[[:fi:Viipurin vanha tuomiokirkko|Viipurin vanha tuomiokirkko]]*).

## Sõjaväeline karjäär
*1627 – ratsaväelane, ooberst Herman Wrangeli rügemendis
*1631 – leitnant, ooberst Reinhold Wrangelli Narva Garnisonirügemendis
*1641 – kapten, ooberst Jürgen Paykulli rügemendis, osales samal aastal Kolmekümneaastase sõja Wolfenbütteli lahingus
*1642 – major, krahv Gustaf Adolf Leijonhufvudi rügemendis
*1645 – ooberstleitnant Östergötlandi ratsaväes ja Samuel von Sachseni rügemendi ülem
*1648 – Saksa rügemendi ülem
*1652 – Hämeenlinna lääni rügemendi ülem
*1655 – Dirchau komandant
*1674 – Käkisalmi lääni maapealik

## Perekond
Berend Mellin oli kolm korda abielus:
*1631. aasta pühakutepäeval Injus abiellus Margaretha Paykulliga (1614–1666), kelle vanemad olid Inju mõisnik Jürgen Claesson Paykull ja Margaretha Treyden Kurna mõisast. Abielust sündisid:
**Jürgen Mellin (1633–1713), Rootsi krahv, kindralfeldmarssal, Bremen-Verdeni (1696–1698) ning Pommeri (1698–1711) kindralkuberner (rootsi k. Jürgen Mellin)
**Bernhard Mellin (1636–1682), Rootsi sõjaväelane, Karjala rügemendi ülem, abiellus vabapreili Katharina Creutziga (1640–1687), kes oli admiral Lorentz Creutzi ja vabapreili Elsa Duwalli tütar, vabahärrade Bernhardi, Gustafi, Lorentzi ja Ernst Johan Mellini (1674–1746) isa
**Hermann Mellin (surnud 1701), Rootsi vabahärra ja sõjaväelane, Hämeenlinna lääni rügemendi kolonelleitnant, abiellus 1668. aastal kolonelleitnant Hans Willigmanni tütre Elisabeth Dorotheaga
**Gustaf Adolf Mellin (surnud 1708), Rootsi vabahärra ja sõjaväelane, Pori lääni rügemendi kolonelleitnant, aastast 1700 Viiburi lääni jalaväe ülem, abiellus vabapreili Margaretha Creutziga (1655–1690), kes oli admiral Lorentz Creutzi tütar
*1671. aastal abiellus Sophia Elisabeth von Friesendorfiga (surnud 1677; Hieronymus von Friesendorffi ja N. N. von Bockholtzi tütar)
*1680. aastal abiellus Anna Schulmanniga (surnud 1686; Otto von Schulmanni ja Anna von Wolfframsdorffi tütar)

## Viited

## Välislingid
* 
* Die Familie von Mellin
Angie Stone

**Angie Stone** (sünninimi **Angela Laverne Brown**; 18. detsember 1961 Columbia, Lõuna-Carolina – 1. märts 2025) oli USA soullaulja.

Angie Stone oli kolmekordne Grammy auhinna nominent, viimati 2008. aastal.

## Albumid
*"Black Diamond" (1999) 
*"Mahogany Soul" (2001) 
*"Stone Love" (2004) 
*"Stone Hits: The Very Best of Angie Stone" (2005) 
*"The Art of Love & War" (2007)
*"Unexpected (2009)
*"Rich Girl (2012) 

## Välislingid
*Angie Stone'i koduleht
*
*USA neosoulitäht Angie Stone esineb aprillis Jazzkaarel. *Eesti Päevaleht* 9. veebruar 2009
Aleksandra Fjodorovna (1798–1860)

**Aleksandra Fjodorovna** (vene keeles Александра Федоровна; 13. juuli (vkj. 1. juuli) 1798 Berliin – 1. november (vkj. 20. oktoober) 1860 Peterburi) oli Venemaa keisrinna. Ta oli keiser Nikolai I abikaasa ja keiser Aleksander II ema.

Ta sündis Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm III ja Mecklenburg-Strelitzi printsessi Luise tütrena ning tema sünnijärgne nimi oli Friederike Luise Charlotte Wilhelmine. Tal oli kaks vanemat venda ning kolm nooremat õde ja kolm nooremat venda. Üks noorem vend ja üks noorem õde surid enne kaheaastaseks saamist, kõik ülejäänud õed-vennad elasid Aleksandra Fjodorovnast kauem.

Tema ema suri 19. juulil 1810, üheksa kuud pärast viimase lapse sündi. Friederike oli siis 12-aastane. Isa abiellus 1822. aastal naisega, kes oli Friederikest kaks aastat noorem, kuid Friederike oli selleks ajaks vanematekodust lahkunud. Isa teine abielu oli morganaatiline ja sellest lapsi ei sündinud.

Nime Aleksandra Fjodorovna sai ta 24. juunil 1817 pärast õigeusku üleminekut ja ristimist, nädal aega enne pulmi.

1. juulil 1817 abiellus ta suurvürst Nikolai Pavlovitšiga, kes sai Nikolai I nime all keisriks pärast oma venna Aleksander I surma 1. detsembril 1825. Aleksandra Fjodorovna krooniti keisrinnaks koos Nikolai I kroonimisega Moskvas 22. augustil 1826 (Venemaa Keisririik) ja Varssavis 12. mail 1829 (Poola kuningriik).

Aleksandra Fjodorovna abielust sündis neli poega ja kolm tütart:
* Aleksander Nikolajevitš (1818–1881), Venemaa keiser  Aleksander II (1855–1881)
* suurvürstinna Maria Nikolajevna (1819–1876), Leuchtenbergi hertsog  Maximiliani abikaasa
* suurvürstinna Olga Nikolajevna (1822–1892), Württembergi kuninganna
* suurvürstinna Aleksandra Nikolajevna (1825–1844), Hessen-Kasseli maakrahv Friedrichi abikaasa
* suurvürst Konstantin Nikolajevitš (1827–1892), Venemaa keisririigi mereväe kindraladmiral, asehaldur Poola kuningriigis, abielus Saksi-Altenburgi  hertsoginna Alexandraga (1830–1911)
* suurvürst Nikolai Nikolajevitš (1831–1891) elik Nikolai Nikolajevitš Romanov vanem,  abielus Oldenburgi Aleksandra Petrovnaga  (1838–1900)
* suurvürst Mihhail Nikolajevitš (1832–1909), Venemaa sõjaväelane (kindralfeldmarssal),  asevalitseja Kaukaasias ja Kaukaasia armee juhataja 1862–1881, Riiginõukogu esimees (1881–1905)

Aleksandra Fjodorovna oli Venemaa naisharidusasutuste patroon.

Tema järgi on nimetatud Aleksandra teater ja Peterhofis asuv Aleksandria park.

Ta suri 20. oktoobril 1860 Peterburis ja maeti Peterburi Peeter-Pauli kindluse katedraali sama aasta 5. novembril.
Kellavere maastikukaitseala

**Kellavere maastikukaitseala** on kaitseala Lääne-Virumaal Vinni vallas.

## Välislingid
*Kaitse-eeskirja ja välispiiri kinnitamine Riigi Teataja
Boriss Vladimirovitš

**Boriss Vladimirovitš** (*Борис Владимирович*, 24. november 1877 Tsarskoje Selo – 9. november 1943 Pariis) oli Venemaa suurvürst, Vladimir Aleksandrovitši poeg ja Kirill Vladimirovitši  noorem vend.

## Välislingid
*Bеликий князь Романов Борис Владимирович
Vladimir Aleksandrovitš

Suurvürst **Vladimir Aleksandrovitš** (**Владимир Александрович**, 22. aprill (10. aprill vkj) 1847 Peterburi – 17. veebruar (4. veebruar vkj) 1909 Peterburi) oli Venemaa suurvürst, Aleksander II kolmas poeg.

1886. aasta juunis tegi suurvürst Vladimir, keisri ülesandel ringsõidu Baltimail ja külastas seoses sellega Pärnut, Kuressaaret, Liibavit, Võnnut, Riiat, Tartut, Paidet ja teisi linnu.

Tema adjutandiks oli kaardiväe polkovnik Erich Gerhard von Pistohlkors (1853–1935), kelle abikaasast Olga Valerianovnast (1865–1929) sai 1902 Vladimir Aleksandrovitši venna, suurvürsti Pavel Aleksandrovitši (1860–1919) teine abikaasa. 

Vladimir Aleksandrovitš lasi Peterburi rajada Vladimiri palee.

1897. aastal nimetas Tartu Ülikool ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 

Ta pidas tähtsaid ametikohti sõjaväes. Olles kaardiväe ja Peterburi sõjaväeringkonna ülemjuhataja, andis ta 9. jaanuaril 1905 ajaloolise käsu tulistada rahvast, kes oli kogunenud Talvepalee juurde, et anda tsaarile üle palvekiri. Seda tulistamist nimetati veriseks pühapäevaks ja see vallandas 1905. aasta revolutsiooni.

Sama aasta oktoobris läks Vladimir Aleksandrovitš erru, põhjuseks tema vanima poja Kirilli skandaalne abielu.

## Isiklikku
Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš oli abielus Mecklenburg-Schwerini printsessi Mariega (1854–1920), keda hakati nimetama Maria Pavlovnaks. Abielust sündis viis last: 
*Aleksandr (1875–1877), 
*Kirill Vladimirovitš (1876–1938), 
*Boriss Vladimirovitš (1877–1943), 
*Andrei Vladimirovitš (1879–1956), 
*Jelena Vladimirovna (1882–1957).

Vladimiri vanema venna Aleksander III suguvõsa hukati Oktoobrirevolutsiooni ja sellele järgnenud sündmuste käigus täielikult. Sellepärast pärinevad Venemaa keisritrooni nõudlejad eksiilis kõik Vladimir Aleksandrovitšist.
## Vaata ka
*Romanovid
## Viited

## Kirjandus
*К. Случевскій. *По Сѣверу Россіи. Т. III. БАЛТІЙСКАЯ СТОРОНА. ПУТЕШЕСТВІЯ Ихъ ИМПЕРАТОРСКИХЪ Высочествъ Великаго Князя ВЛАДИМІРА АЛЕКСАНДРОВИЧА и Великой Княгини Маріи Павловны въ 1886 и 1887 гг. Съ картою пути*. С.-ПЕТЕРБУРГЪ. Типографія Эдуарда Гоппе. 1888. (http://az.lib.ru/s/sluchewskij_k_k/text_0110oldorfo.shtml)
Andrei Vladimirovitš

**Andrei Vladimirovitš** (vene keeles Андрей Владимирович; 14. mai 1879 Tsarskoje Selo – 30. oktoober 1956 Pariis) oli Venemaa suurvürst, Vladimir Aleksandrovitši poeg ja Kirill Vladimirovitši vend.

1921. aastal abiellus suurvürst Andrei Vladimirovitš morganaatiliselt endise priimabaleriini Matilda Kšessinskajaga.

Suurvürst on maetud Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.
Baktria

**Baktria** on muinas-Pärsia maakond, mis asetses Kesk-Aasias. Selle pealinn oli Baktra. 

Kyros II Suur (umbes 600 eKr või 576 eKr–530 eKr), ahhemeniidide dünastiast Pärsia kuningas, Pärsia impeeriumi rajaja vallutas selle ning tegi sellest Pärsia maakonna.

Kui Vana-Makedoonia kuningas  Aleksander Suur võitis Pärsia viimast valitsejat (334 eKr–330 eKr) Dareios III, üritas Baktria satraap Bessos organiseerida vastupanu Baktria kaudu. Aleksander vallutas ka Baktria 329–327 eKr ja sellest sai uue Makedoonia riigi maakond. Hiljem, diadohhide sõdade järel sai Baktriast hellenistliku Seleukiidide riigi osa. Aleksandri ja seleukiidide ajal asutati Baktrias uusi linnu (Ai-Khanoum) ning sinna saabus palju kreeka päritolu elanikke.
## Kreeka-Baktria kuningriik

Seleukiidid ei suutnud Baktriat valitseda ning aastal 225 eKr muutis satraap Diodotos Baktria ja 245 eKr ka Partia ning Hürkaania satraap Andragoras alad iseseisvaks. Baktriast sai niinimetatud Kreeka-Baktria kuningriik (250–125 eKr), mis hõivas maa-alasid ka Indiast. kuid lõpuks lagunes väiksemateks kuningriikideks. Viimased kuningad valitsesid veel kuni aastani 10 pKr.

## Vaata ka
*Kaksküürkaamel ehk baktrian
Aléxandros I

**Aléxandros I** (1. august 1893 Ateena – 25. oktoober 1920 Ateena) oli hellenite kuningas alates 1917. aastast kuni surmani.

Ta oli abielus Aspasia Manosega, kuid viimast ei loeta ametlikult kuningannaks.

Kaks ahvi hammustasid teda ja ta suri veremürgistusse.
Vektorruum

Matemaatikas nimetatakse **vektorruumiks** hulka, milles on defineeritud *[[liitmine]]* ja *[[korrutamine skalaariga]]*. Skalaarideks on tihti reaalarvud, kuid nendeks võivad olla ka kompleksarvud, ratsionaalarvud või üldiselt suvalise korpuse elemendid. Vektorite liitmine ja skalaariga korrutamine peab rahuldama teatud hulka nõudeid nn *vektorruumi aksioome*, mis on loetletud all.

Vektorruumi elemente nimetatakse vektoriteks.

Vektorruumid on lineaaralgebra üheks keskseks mõisteks.

## Definitsioon
Tähistagu **u**, **v** ja **w** vektoreid ruumis *V* ja *a* ja *b* skalaare ehk korpuse *K* elemente. Vektorruumi aksioomid on järgmised:

Kui skalaarid vektorruumis *V* kuuluvad korpusesse *K*, siis räägitakse *vektorruumist üle* *K*.

## Baas ja dimensioon

Baasi olemasolu annab hea intuitiivse ülevaate vektorruumide struktuurist. Vektorruumi *V* üle *K* *baasiks* nimetatakse lineaarselt sõltumatute vektorite hulka *B* = {**v**i| i ∈ *I*}, kus *I* tähistab *indeksite hulka*, et *B* lineaarne kate moodustaks *V* = . Teisisõnu iga vektor **v** ∈ *V* on esitatav järgmise lineaarkombinatsioonina
:**v** = *a*1**v***i*1 + *a*2**v***i*2 + ... = ∑i ∈ *I* *a*i**v***i*1
kus *a**i* ∈ *K* on skalaarid ja vektorid **v***i* ∈ *B* baasi elemendid. Hulga *B* elementide arvu (või võimsust) nimetatakse vektorruumi *dimensiooniks* ehk *[[mõõde (matemaatika)|mõõtmeks]]* ja tähistatakse dim(*V*) või dim *V*.

Igal vektorruumil on baas. Viimane järeldub Zorni lemmast, mis eeldab valikuaksioomi kehtivust. Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias on baasi olemasolu valikuaksioomiga ekvivalentne. Ultrafiltri lemmast, mis on nõrgem kui valikuaksioom, järeldub, et vektorruumi kõik baasid on võrdvõimsad. Kui vektorruumi lineaarse katte moodustab mõni lõplik hulk, on eelseisev tõestatav otseselt hulgateooriale toetumata.

Kui vektorruumis on defineeritud skalaarkorrutis, siis saab defineerida baasvektorid, mis on
*ortogonaalsed ehk omavahel "risti",
*normeeritud vektorid ehk ühikulise "pikkusega".
Sellist baasi nimetatakse ortonormaalseks baasiks.

## Kaasruum
Vektorruumi *V* kaasruumiks *V** nimetatakse antud ruumil määratud pidevate lineaarsete funktsionaalide hulka.. Kaasruumi elemente nimetatakse ka kovektoriteks.

## Näiteid vektorruumidest
* Eukleidiline ruum on lõplikumõõtmeline vektorruum üle reaalarvude, milles on defineeritud skalaarkorrutis. Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum on vektorruum, mille elemente seostatakse põhikoolist tuttava vektorite "tavakäsitusega".
* Reaalarvud moodustavad ühemõõtmelise vektorruumi üle reaalarvude korpuse.
* Kompleksarvud moodustavad kahemõõtmelise vektorruumi üle reaalarvude ent ühemõõtmelise vektorruumi üle kompleksarvude korpuse.
* *m* × *n* järku maatriksid (üle korpuse *K*) moodustavad *m* × *n* dimensionaalse vektorruumi (üle korpuse *K*).
* Normeeritud ruumid on vektorruumid.
* Banachi ruumideks nimetatakse normeeritud täielikke vektorruume.
* Hilberti ruumideks nimetatakse skalaarkorrutisega varustatud vektorruume üle kompleksarvude, mis on täielikud skalaarkorrutise kaudu defineeritud normi suhtes.

## Viited
Lahutamine

:*Lehekülg *'vahe** on suunatud siia; Teiste tähenduste kohta artiklit [[Vahe (täpsustus)]]''
[[Matemaatika]]s nimetatakse **lahutamiseks** [[liitmine|liitmise]] [[pöördtehe]]t. Lahutamise tehtemärgina kasutatakse enamasti sümbolit "&minus;" ([[miinusmärk]]). Selle tehte tulemust nimetatakse **vaheks**. Seega, kui arvude ''a'' ja ''b'' vahe on ''c'', siis tähistatakse seda järgmiselt:

:<math> a - b = c. \, </math>

Arvu ''b'' nimetatakse **lahutatavaks** ehk **vähendajaks** ja arvu ''a'' nimetatakse **vähendatavaks'''.

## Omadused

Lahutamistehtel on järgmised omadused:
:
\begin{array}{l}
a - b = a + (-b), \\
(-a)b = a(-b) = -ab, \\
a(b-c) = ab - ac, \\
(a -b)c = ac - bc.
\end{array}

Viimased omadused kehtivad igas ringis, kusjuures esimese omadusega defineeritakse lahutamistehe.

## Vaata ka

* Korrutamine
* Jagamine

## Viited
Paarisarv

**Paarisarv** on täisarv, mille kahega jagamisel on tulemuseks täisarv. Teiste sõnadega, paarisarv on mis tahes arv *n*, mis on esitatav kujul *n = 2k*, kus *k* on täisarv.

## Näited
Esimesed paaris naturaalarvud on 0, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16 ja 18.

## Paarisarvude omadusi
Paarisarvude hulk on kinnine liitmise, lahutamise ja korrutamise suhtes. See tähendab, et kahe paarisarvu liitmisel või lahutamisel saadakse alati paarisarv, ning kahe paarisarvu korrutamisel saadakse samuti alati paarisarv. 

## Vaata ka
*Paaritu arv
Paaritu arv

**Paaritu arv** on iga täisarv, mis ei jagu kahega. 

Paaritud arvud on parajasti need arvud *n*, mis on esitatavad kujul *n = 2k + 1*, kus *k* on täisarv.

## Näited
Esimesed paaritud naturaalarvud on: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13 ...

## Paaritute arvude omadusi
Paaritute arvude hulk on kinnine korrutamise, aga mitte liitmise suhtes. See tähendab, et kahe paaritu arvu korrutamisel saadakse alati paaritu arv. Kahe paaritu arvu liitmisel saadakse aga hoopis paarisarv.

## Vaata ka
*Paarisarv
Aspasia Manos

**Aspasia Manos** (4. september 1896 Tatoi – 7. august 1972 Veneetsia) oli Kreeka kuninga Aléxandros I abikaasa. 

Ta abiellus Aléxandros I-ga 4. novembril 1919, vähem kui aasta enne kuninga surma. Nende ainus laps, tulevane Jugoslaavia kuninganna Alexandra sündis 25. märtsil 1921. Pärast Konstantinos I restauratsiooni loeti Aléxandrose ja Aspasia abielu kehtetuks, see tunnustati uuesti 10. septembril 1922. Ka pärast seda ei loetud Aspasiat kuningannaks, vaid Kreeka ja Taani printsessiks.
Katie Leung

**Katie Liu Leung** (sündinud 8. augustil 1987 Šotimaal North Lanarkshire'is Motherwellis) on Šotimaa näitleja.

Tema vanemad on Hongkongi immigrandid. Isal oli edukas restoran ja hiina toitu müüv ettevõte. Katie räägib vabalt kantoni hiina keelt.

Kuulsust on ta kogunud Cho Changina filmides "Harry Potter ja tulepeeker", "Harry Potter ja Fööniksi ordu", "Harry Potter ja segavereline prints" ning "Harry Potter ja surma vägised" esimeses ja teises osas.

2006 nimetati ta noore šotlase auhinna kandidaadiks, 2007 Šotimaa kõige stiilsemaks naiseks ja 2008 MTV muusikaauhinna kandidaadiks parima suudluse kategoorias (koos Daniel Radcliffe'iga).

Katie Leung on usutlustes öelnud, et ta ei hooli eriti näitlemisest ja soovib pigem kunsti õppida. 2008 astus ta Londoni Kunstiülikooli. Ta on öelnud, et tunneb kirge fotograafia suhtes. Siiski on Leung hiljem ka näitlemist õppinud.
Algebraline struktuur

**Algebraliseks struktuuriks** ehk **algebraliseks süsteemiks** nimetatakse matemaatikas universaalalgebrat, milles võivad olla defineeritud seosed.
Korrutamine

**Korrutamiseks** ehk **korrutamistehteks** nimetatakse matemaatikas tehet, mis seisneb võrdsete liidetavate korduvas liitmises, ja selle tehte kõikvõimalikke üldistusi. Korrutamine on koos liitmise, lahutamise ja oma pöördtehte jagamisega üks aritmeetika neljast põhitehtest. Korrutustehte operande nimetatakse **teguriteks** ja tulemust **korrutiseks**. Korrutamise tehtemärgina kasutatakse enamasti sümboleid "·", "×" või kirjutatakse tegurid lihtsalt teineteise kõrvale. Tegurite *a* ja *b* korrutis esitatakse järelikult kujul

:a \cdot b \quad \text{või} \quad a \times b \quad \text{või} \quad a \, b\,.

## Üldistused
Üldiseimal juhul on korrutamine suvaline binaarne algebraline tehe, mille operande nimetatakse teguriteks ja tulemust korrutiseks. Seega on mõiste "korrutamine" üldalgebras seotud pigem terminoloogiaga kui konkreetse tehtega. Korrutamise omadused määrab algebraline struktuur, kus see tehe defineeritud on. Struktuurid, mille ainsaks binaarseks tehteks on korrutamine, on näiteks rühmad, poolrühmad ja monoidid. Neis pole korrutamine enam tingimata kommutatiivne, kuid on siiski assotsiatiivne. Rühmoidid on näide struktuuridest, kus on loobutud ka korrutamise assotsiatiivsusest.

Korrutustehte mittekommutatiivne üldistus on näiteks maatriksite korrutamine ja funktsioonide kompositsioon. Näide mitteassotsiatiivsest üldistusest on vektorkorrutis. Ülalantud definitsiooni ei mahu aga näiteks skalaarkorrutis, sest kahe vektori skalaarkorrutis pole vektor, vaid arv.

Kui algebralises struktuuris on lisaks korrutamisele defineeritud ka liitmine, siis eeldatakse enamasti, et korrutamine on liitmise suhtes distributiivne.

## Vaata ka
* Astendamine
* Skalaariga korrutamine
* Skalaarkorrutis

## Viited

## Välislingid

*Korrutamine, KAE Kool
Armand d'Athos

**Armand d'Athos** ehk **Armand, Sillègue'i, Athose ja Autevielle'i isand** (umbes 1615 – 21. detsember 1643) oli Prantsuse sõjaväelane (musketär).

Ta sündis Prantsuse Navarras Béarnis. Ta oli sõber Isaac de Porthau ja Henri d'Aramitziga, kes olid 
Alexandre Dumas'le inspiratriooniks Porthose ja Aramise tegelaskuju loomisel. 
Armand d'Athose järgi nimetas Dumas Athose. Ta oli lähedane sõber ka Artagnani krahviga ("d'Artagnan"), kes ta elu päästis. Armand hukkus 1643. aastal duellil.
Täis- ja murdosa

Matemaatikas nimetatakse reaalarvu **täisosaks** suurimat täisarvu, mis ei ole sellest arvust suurem. Reaalarvu **murdosaks** nimetatakse arvu ja selle täisosa vahet.

Näiteks arvu 3,67 täisosa on 3 ja murdosa on 0,67.

## Vaata ka
* Murdarv
* Ümardamine

## Viited
WC (räppar)

**William L. Calhoun, Jr.** (sündinud 1970), esinejanimega **WC** (hääldatakse "Dub-C", mitte "Double-U-C"), on Ameerika lääneranniku räppar. 

Ta sündis USA Texase osariigis, aga kolis juba lapsena Los Angelesse.

## Karjäär

WC alustas karjääri salajaste räpigruppidega, nagu näiteks Low Profile ja WC and the Maad Circle. Tema 1998. aasta soolodebüüt "The Shadiest One" jõudis esikahekümnesse lugudega "Cheddar", "Just Clownin'" ja "Better Days". 2002. aasta albumi "The Ghetto Heisman" lugu "The Streets" pääses samuti edetabelisse.

## Diskograafia

### Sooloalbumid

*1998 – "The Shadiest One"
*2002 – "Ghetto Heisman"
*2007 – "Guilty by Affiliation"
*2009 – "Revenge of the Barracuda"

## Filmograafia

*1995 – "Friday"
*1996 – "Set It Off"
*1999 – "Thicker Than Water"
*2001 – "Air Rage"
*2001 – "Stranded"
*2003 – "WC: Bandana Swangin – All That Glitters Ain't Gold"
*2006 – "Belly 2: Millionaire Boyz Club"
Isaac de Porthau

**Isaac de Porthau** (30. jaanuar 1617 – 13. juuli 1712) oli Prantsuse sõjaväelane ja kuningliku kaardiväe musketär.

Tema isikust inspireerituna lõi Alexandre Dumas tegelaskuju Porthos oma romaanis "Kolm musketäri" ning selle järgedes. Kuigi Dumas kasutas ajaloolisi eeskujusid, on romaanide Porthos pigem ilukirjanduslik tegelane, kelle iseloom ja seiklused on autori fantaasia vili.
Transpositsioon

**Transpositsioon** võib tähendada:

Matemaatikas
* Transpositsioon on substitutsioon, mis vahetab ära parajasti kaks hulga elementi.

Mujal
* ...
Lõige

**Lõige** võib tähendada mitut asja.
***Lõige** võib tähendada lõikamist või lõikekohta.
***Hulkade lõige** on matemaatikas hulkade ühisosa.
***[[Lõige (šabloon)|Lõige]]** on rõivaste valmistamisel kasutatav šabloon (või šablooni joonis), mille järgi lõigatakse tekstiilist välja vajaliku suuruse ja kujuga tükid.
***[[Lõige (õigus)|Lõige]]** on õigusteaduses paragrahvi alljaotis.
* Raamatukunstis on **[[lõige (raamatukunst)|lõige]]** raamatuploki lahtilõigatud üla-, all- või eesserv

## Vaata ka
*Karr (lõige)
*Iseloomulik lõige
*Ristlõige
*Kuldlõige
*Keisrilõige
Universaalhulk

**Universaalhulgaks** ehk **universaalseks hulgaks** nimetatakse hulka, mis sisaldab alamhulkadena kõiki antud probleemis või mõttekäigus vaadeldavaid hulki.

Universaalhulga mõiste abil defineeritakse hulga täiend. Universaalhulga täiendiks on tühi hulk.

Tõenäosusteoorias on universaalhulgaks kõikide vaadeldavas probleemis käsitletavate elementaarsündmuste hulk ning see sisaldab seega alamhulkadena kõiki vaadeldavaid sündmusi. Sealgi sõltub universaalhulga kuju käsitletavast probleemist. Näiteks täringu veeretamisele vastav universaalhulk on {1,2,3,4,5,6}, mis koosneb täringu silmade arvudest.

## Vaata ka

* Hulga täiend
* Universum (matemaatika)

## Viited
Involutsioon (matemaatika)

**Involutsiooniks** nimetatakse matemaatikas teisendust, mis ühtib oma pöördteisendusega.

## Omadused
Iga involutsioon on bijektiivne.

## Näited
Triviaalne näide involutsioonist on samasusteisendus. Tüüpilised näited on veel arvuga -1 korrutamine aritmeetikas ja kaaskompleksi võtmine.

## Vaata ka
* Idempotentsus

## Viited
Alexandros

**Alexandros** (Ἀλέξανδρoς) või **Aléxandros** on olnud mitme tuntud ajaloolise või mütoloogilise isiku nimi.

* **[[Paris]]** ehk **Alexandros**, Priamose poeg, Trooja sõja põhjustaja
* **[[Alexandros I]]**, Vana-Makedoonia valitseja
* **[[Alexandros II]]**, Vana-Makedoonia valitseja
* **[[Aleksander Suur]]** ehk **Alexandros III**, Vana-Makedoonia valitseja
* **[[Alexandros II Zabinas]]**, Seleukiidide riigi kuningas  
* **[[Alexandros (Konstantinoopoli peapiiskop)|Alexandros]]** ehk **Konstantinoopoli ülempiiskop Aleksander**, Konstantinoopoli peapiiskop, pühak 
* **[[Alexandros (Bütsantsi keiser)|Alexandros]]**, Bütsantsi keiser
***[[Aléxandros I]]**, hellenite kuningas

**[[Aléxandros (eesnimi)|Aléxandros]]** on ka eesnimi.
Politsei- ja Piirivalveameti lennusalk

**Politsei- ja Piirivalve lennusalk** on Politsei- ja Piirivalveameti üle-eestiline üksus, mis kuulub piirivalveosakonna koosseisu ning tegeleb piirikontrolli, otsingu- ja päästetöödega. 

## Ajalugu
Üksuse juured on aastas 1992, kui moodustati Piirivalveameti lennuosakond. 8. veebruaril 1993. aastal loodi Riigi Piirivalve Lennueskadrill, mille ülemaks määrati Arvo Palumäe. Tegevust alustati kahe Saksamaalt annetuseks saadud L-410 lennukiga, mis anti üle 23. veebruaril 1993. Alates 1993. aastast osaleti nende lennukitega Helsingi Komisjoni lendudel. 1. septembril 1994 moodustati selle üksuse baasil Eesti Riiklik Lennusalk. Samal aastal osaleti L-410 lennukiga parvlaeva Estonia päästeoperatsioonis.

See sündmus oli üheks ajendiks uue kopterieskadrilli loomisel. 7. detsembril 1995 andis Saksa Õhupääste Eestile üle neli Mi-8 kopterit ning Soomes hakati välja õpetama kaht esimest pinnaltpäästjat. 22. aprillil 1997 läks üksus uuesti piirivalve koosseisu ja nimetati ümber Piirivalve Lennusalgaks. Aastail 2007–2011 hangiti uued AW139 kopterid, mis asendasid vananenud Mi-8 koptereid. 2010. aastal viidi lennusalk Politsei- ja Piirivalveameti koosseisu, piirivalveosakonna alla. 11. septembril 2013 avati uus kordonihoone ja kopteriangaar Kuressaare lennuväljal. Seoses 2014. aasta reformiga Politsei- ja Piirivalveametis, viidi lennusalk teabehaldus- ja menetlusosakonna alla.

Kolm AW139 kopterit jõudsid Eestisse vastavalt 2007. aastal, 2008. aastal ja 2011. aasta veebruaris. Pika peale tekkisid aga probleemid keskikka jõudnud kopteritele varuosade saamisega. Lisaks on jäätumisvastane seade vaid ühel kopteril ning seegi ei ole töökindel. Nii arutati juba 2017. aastal võimalust soetada neljas kopter, et tagada pidev valmisolek väljalendudeks. Koroonapandeemia perioodil kaaluti ka kahe kopteri soetamist, kuid nendega seotud püsikulusid peeti liiga kõrgeteks. Seoses kaablilõhkumistega Läänemerel asuti aga taas analüüsima, milliseid koptereid Eesti vajab ning võimalusena tõusis üles ka kogu kopteripargi väljavahetamine.

## Varustus

### Praegune varustus

### Varasem varustus

## Viited
David Guetta

**David Guetta**, sünninimega **Pierre David Guetta** (sündinud 7. novembril 1967 Pariisis) on prantsuse DJ ja produtsent. Ta on DJ-na tegutsenud aastast 1984.

## Albumid
*"Just a Little More Love" (2002)
*"Guetta Blaster" (2004)
*"Pop Life" (2007)
*"One Love" (2009)
*"One More Love" (2010)
*"Nothing but the Beat" (2011)
*"Nothing but the Beat 2.0" (2012)
*"Listen" (2015)

## Singlid
* "What I Did for Love", koos Emeli Sandéga, (2015)

## Isiklikku
Tema poolvend on ajakirjanik ja aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.

## Välislingid
*Allstarz.ee
* What I Did for Love YouTube'i muusikavideo
Piirivalveamet

**Piirivalveamet** oli Siseministeeriumi hallatav valitsusasutus, mis juhtis kogu Eesti piirivalve tegevust aastatel 1991–2009.

## Ajalugu

Eesti Riiklik Piirikaitseamet moodustati Eesti NSV Valitsuse määrusega 8. aprillil 1991. 15. juulil 1991 moodustati Riikliku Tolliameti ja Riikliku Piirikaitseameti baasil Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. 29. augustil 1991 reorganiseeriti Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi Riigi- ja Piirikaitseametiks Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. 

Eesti Vabariigi valitsuse 28. veebruari 1992. aasta määrusega reorganiseeriti Eesti Vabariigi Riigi- ja Piirikaitseamet ja moodustati Eesti Vabariigi Piirivalveamet.

Alates 1995. aastast sai Piirivalveameti ülesandeks merepääste Eesti vetes, mida koordineeris merepäästekeskus MRCC Tallinnas ja merepääste alamkeskus ARCC Kuressaares. Alates septembrist 2000, pärast Alambra reostusjuhtumit, sai Piirivalveamet ülesandeks ka reostustõrje Eesti vetes.

1. jaanuaril 2010 ühendati Politseiamet, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveamet ning Kodakondsus- ja Migratsiooniamet. Siseministeeriumi haldusalasse loodi nende asemel Politsei- ja Piirivalveamet.

1. novembril 2014 algatas Piirivalveameti endine peadirektor Tarmo Kõuts pöördumise riigikogu poole, et taastada Piirivalveamet iseseisva paramilitaarse organisatsioonina, mis alluks otse siseministeeriumile ja sõjaolukorra puhkedes kaitseväe ülemale.

## Koosseis
Piirivalveameti koosseisu kuulusid järgmised üksused:
*teabe- ja analüüsiosakond
*piiri- ja mereosakond
*rahvusvahelise koostöö osakond
*personali- ja dokumendihalduse osakond
*logistikaosakond
*raamatupidamisjaoskond
*siseauditi jaoskond

Lisaks tegutses piirivalveameti juures Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu.

## Piirivalveameti peadirektorid
* Andrus Öövel (1991–1993)
* Tarmo Kõuts (1993–2000)
* Harry Hein (2000–2005)
* Roland Peets (2005–2009)

## Vaata ka
* Piirist Piirini
*NSV Liidu piirivalve Eestis
*Eesti Vabariigi majanduspiir

## Viited
Savikivimid

**Savikivimid** (inglise *argillaceous rocks*) on peamiselt savist ja aleuriidist koosnevad settekivimid.

Savikivimid on kõige laiemalt levinud settekivimid. Kõigist maakoore ülemises osas paiknevaist settekivimeist moodustavad savikivimid 44...56%.

Savikivimite hulka kuuluvad argilliit, savikilt, savikivim, mudakivim ja aleuroliit. Vahel arvatakse savikivimite hulka ka setted savi, muda ja aleuriit. Savikivimeist saavad moondudes kildad.

Aleuriit on peeneteraline sete, millest saab mattudes ja kivistudes aleuroliit. Savi koosneb aleuriidist veelgi väiksematest osakestest ehk savimineraalidest. Savist saab kivistudes savikivim. Savi ja aleuriidi vesine segu on muda. Muda kivistumisel tekkinud kivimit nimetatakse mudakivimiks (kildalisuseta) või savikildaks (kildalisuse esinemise korral). Kõigi nende kergel moondel (osa savimineraale kristalliseerub ümber peamiselt vilkudeks) tekib argilliit. Moonde jätkumisel, kui kõik savimineraalid on ümberkristalliseerunud, saab argilliidist moondekivim kilt.

## Viited
Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu

**Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu** (EPOK) on Eesti Piirivalve ohvitsere nii piirkondlikult, erialaselt kui ka ohvitserikutselt ühendav mittetulundusühing. Kogu eesmärk on ka oma liikmete perede toetamine.

EPOK asutati 16. veebruaril 1923. Kogu taasasutati 22. juunil 1992 ning registreeriti mittetulundusühinguna ümber 1996. aastal. Kogul oli 2009. aasta algul pisut alla 400 liikme.
Nullvektor

Lineaaralgebras nimetatakse **nullvektoriks** vektorruumi aditiivse rühma ühikelementi. Nullvektorit tähistatakse sümbolitega
: \mathbf{0}, \, \vec{0} või 0 .

Eukleidilises ruumis (näiteks tasandil) on nullvektoriks määramata suunaga vektor, mille pikkus on null.

## Vaata ka

* Nullelement

## Viited

## Välislingid

*Wolfram MathWorld, Null Vector (*inglise keeles*)
Fleksioon

**Fleksioon** (ladina  sõnast *flexio* 'paindumine') ehk **fusioon** on sõnavormide moodustamise viis, mille korral eri morfeemid mõjutavad üksteist nii, et sõnavormi pole võimalik jagada eri tähendust kandvateks osadeks.

Keeli, mille sõnamuutmises domineerib fleksioon, nimetatakse flekteerivateks ehk fusiivseteks keelteks.

## Vaata ka
*Tüvevaheldus
Zorni lemma

**Zorni lemma** ehk **Kuratowski-Zorni lemma** on oluline hulgateooria teoreem, mis ütleb: 

: Kui osaliselt järjestatud hulga iga lineaarselt järjestatud alamhulk on ülalt tõkestatud, siis leidub sellel hulgal maksimaalne element.

Zorni lemma kehtib, kui eeldatakse valikuaksioomi. Õigupoolest on see Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias valikuaksioomiga ekvivalentne: Zorni lemmat eeldades on omakorda võimalik tõestada valikuaksioom. Zorni lemma on ekvivalentne ka Zermelo teoreemiga.

## Ajalugu
Max Zorn sõnastas 1935 "maksimumiprintsiibi" , millele John Tukey pani nimeks "Zorni lemma". Sarnase oli varem sõnastanud Kazimierz Kuratowski aastal 1922 , mistõttu Zorni lemmat nimetatakse ka Kuratowski-Zorni lemmaks. 

Zorn sõnastas oma maksimumiprintsiipi hulkade ahelate jaoks, mille järjestus on määratud sisalduvusseose kaudu. Ahel on definitsiooni järgi niisugune hulkade süsteem, mille igast kahest elemendist üks on teise alamhulk. Hulkade süsteem on definitsiooni järgi kinnine, kui iga selle elementide ahela ühend sisaldub selles süsteemis. Maksimumiprintsiip väidab, et igal kinnisel hulkade süsteemil leidub maksimaalne element, st hulk, mis ei ole selle hulkade süsteemi ühegi teise elemendi pärisalamhulk.

## Viited
Patogeen

**Patogeen** (ka **patogeenne mikroob**, **tõvestav mikroob**) on mikroorganism, harvem ka keemiline aine, mis kutsub taim- või loomorganismis esile haigusi.

Mikroorganismidena võivad patogeenid olla mitmed bakterid, seened, vetikad ja parasiidid, aga ka viirused ja prioonvalgud. 

Nende toodetavaid mürgiseid aineid nimetatakse mikroobitoksiinideks.

## Bakterid
Bakterid on ainuraksed eeltuumsed organismid, kes suudavad iseseisvalt paljuneda ning kasvada. Enamik baktereid on teistele elusorganismidele ohutud või isegi kasulikud, kuid on olemas ka bakterid, kes on teistele organismidele patogeenideks ja põhjustavad infektsiooni. Bakterid on võimelised põhjustama infektsiooni kahte moodi: tootes toksiine või mõjutades immuunsüsteemi enda organismi ründama. 

Staphylococcus aureus näiteks tekitab tugevat infektsiooni näiteks inimese nahal või kopsudes, tootes inimorganismile toksilisi aineid.  

## Seened
Seened on heterotroofid, kes on võimelised olenevalt liigist toituma nii surnud organismidest kui ka eluskudedest. Elusorganismidest toituvate seente hulka kuuluvad ka parasiitseened, kes eritavad elutegevuse käigus patogeenseid aineid – mükotoksiine. Patogeenseid seeni, kes on ka inimorganismile ohtlikud, on teada ligikaudu 300. Näiteks on seente põhjustatud kandidoos.

## Vetikad
Vetikad on enamjaolt teistele organismidele ohutud, kuid leidub ka patogeenseid liike. Näiteks võib rohevetikate rühma kuuluv *[[Prototheca]]* põhjustada koertel, kassidel, veistel ja ka inimestel prototekoosi.

## Parasiidid

Parasiidid, näiteks helmindid ja algloomad on väga levinud inimeste ja koduloomade seas. Parasiidid toituvad organismis leiduvatest toitainetest ja seetõttu koormavad peremeesorganismi. Parasiitide põhjustatud haigused on levinud troopilistes paikades, kuid võivad esineda kõikjal maailmas. 

Kõige tavalisem viis parasiitidega kokkupuutumiseks on ebahügieeniline keskkond või saastunud toit.

## Viirused
Viirused on olemuselt proteiinikapslis kaitstud DNA või RNA osa, mis ründab organismi sattudes rakke, et end paljundada. Paljud viirused esinevad kehas "lainetena", olles vahepeal passiivses olekus. Passiivse perioodi vältel peremeesorganismil haigussümptomeid ei esine. 

## Valgud
Prioonid esinevad kui valgumolekulid on valesti "kokku pakitud" või ebanormaalselt muutunud. Need on võimelised endasarnaseks muutma ka terveid valke. Prioonide põhjustatud tuntuim haigus on hullulehmatõbi ehk veiste spongiformne entsefalopaatia (BSE), mis mõjutab surmavalt veise närvisüsteemi.

## Vaata ka
*Patogeensus
*Patoloogia
*Taimepatogeenid
*Toksiin

## Viited
Terrigeensed setted

**Terrigeensed setted** on madalmerelised setted, mis koosnevad peamiselt maismaalt pärit settematerjalist.

Terrigeensed setted on maismaa kivimite murenemissaadused, mis kantakse merre peamiselt liiva ja saviosakestena. Terrigeensed setted koosnevad peamiselt silikaatseist mineraalidest.
Relatsioon

**Relatsioon** võib tähendada mitut asja. 
***Relatsioon** ehk **[[suhe (filosoofia)|suhe]]** on filosoofias aktsidents, mis mitut substantsi omavahel seob.
***Relatsioon** ehk **[[seos (matemaatika)|seos]]** on matemaatikas binaarse seose üldistus.
***[[relatsioon (informaatika)|Relatsioon]]** on informaatikas andmebaasi tabel.
Rõhk (keeleteadus)

**Rõhk** on suurenenud hääldusintensiivsus, mis avaldub sõna teatud silpide hääldamisel.

Rõhu peaülesanne on muuta kõne rütmiliseks, sest rütmilist kõnet on kergem artikuleerida ja tajuda.

Rõhk võimaldab silpi hääldada kahel viisil – rõhuliselt või rõhutult.

## Rütm ja rõhu koht
Rõhk võib olla fikseeritud, vaba või tooniline.

Fikseeritud rõhu puhul eristatakse keeli, kus 

a) rõhk on peaaegu alati esimesel silbil (eesti, soome, mokša, ungari, läti ja muudes keeltes); 

b) rõhk on peaaegu alati viimasel silbil (armeenia, tadžiki, pärsia, udmurdi ja muudes keeltes); 

c) rõhk on peaaegu alati eelviimasel silbil (ketšua, poola, esperanto ja muudes keeltes); 

d) rõhk on tagant kolmandal silbil (makedoonia keeles).

Vaba rõhk on rõhk, mis saab olla ükskõik millisel silbil, olenedes konkreetsest sõnast. Vaba rõhuga keeltes võib rõhust sõltuda sõna tähendus. Vaba rõhk on järgmistes keeltes: inglise, saksa, rootsi, hispaania, portugali, itaalia, leedu, vene, ukraina, valgevene, kreeka ja teistes keeltes.

Tooniline rõhk on rõhk mitme erineva tooniga, rõhk on sõna igal silbil. Tooniline rõhk on omane jaapani, korea, hiina ja teistele keeltele.

## Rõhk eesti keeles

Eesti keeles on tavaliselt rõhk esimesel silbil.

Rõhu ülesandeks on tähistada sõna algus.

Kui sõna on pikem, siis 3. või 5. silbil võib olla kaasrõhk. Samuti võivad kaasrõhud olla liitsõna iga osa esimesel silbil.
Püha Laurentsiuse kirik

**Püha Laurentsiuse kirik** võib tähistada:
*Kuressaare Laurentiuse kirik
*Kuusalu Püha Laurentsiuse kirik
*Laatre Püha Laurentsiuse kirik
*Nõo Püha Laurentsiuse kirik
*Prangli Laurentsiuse kirik
*Pühalepa Püha Laurentsiuse kirik
Agatharchos

**Agatharchos** oli Samose saarelt pärinev maalikunstnik, kes töötas Ateenas umbes 420 a. eKr. Ta oli spetsialiseerunud teatridekoratsioonide maalimisele. Püüdes võimalikult tõetruult ning veenvalt reaalsust matkida, kasutas ta ruumilist perspektiivi. Lisaks tuntakse teda ka kui meisterlikku punasefiguurilise maalitehnika esindajat.
Soomusvägi

**Soomusvägi** on maavägede lahingurelvaliik (väeliik), mis koosneb suure manöövrivõime, tulejõu ja lahinguvõimega soomustatud mehhaniseeritud üksustest. Soomusväe ülesandeks on tagada tegevuse liikuvus ja manöövrivõimekus lahinguväljal ja selle läheduses. 

Võidakse kutsuda ka *tankiväeks* (venekeelne laen).

## Koosseis
Soomusväe koosseisus on peamiselt järgmised alamväeliigid ehk relvaliigid:
* tankivägi
* soomusjalavägi
* soomustatud lahingutoetus (pioneerivägi, suurtükivägi, õhutõrje)
* soomustatud lahinguluure

Lisaks on soomusväe koosseisus oma lahinguteenindustoetuse ja juhtimisüksused.

Soomusväes võidakse moodustada: 
* soomusarmeesid (soomusgruppe)
* soomuskorpusi
* soomusdiviise
* soomusbrigaade
* soomuspataljone (pataljoni taktikaline grupp tanki- ja soomusjalaväekompaniidega)

## Põhirelvastus
*Tankid,
*jalaväe lahingumasinad, 
*soomustransportöörid (harvem). 

Lisaks kuuluvad soomusvägede relvastusse soomustatud liikursuurtükid ja õhutõrjesoomukid, pioneeri-, luure-, evakueerimis- ja sidesoomukid. Enamus soomusvägede koosseisus olevast sõjatehnikast on roomikveermikul. 

## Taktika
Soomusvägede taktika võtmeks on (erinevalt kergemate ja väiksema maastikuläbimisvõimega sõidukitega jalaväest) soomustehnika vahetu lahinguväljal lahingutegevuses osalemise võime koos oma isikkoosseisuga. See annab soomusallüksustele lahingus suurema tulejõu ja manöövrivõime. Tavaliselt tegutsevad lahinguväljal lahingurivistuses rühmitununa koostöös soomusjalaväe allüksused jalaväe lahingumasinatel ja tankiallüksuste lahingutankid. Neile järgnevad muud lahingu- ja lahingutoetussoomukid. Arvuline suhe lahinguväljal efektiivseks tegutsemiseks on tavaliselt vähemalt 1 tank 3–4 lahingumasina (soomusjalaväe rühm) kohta. Üldjuhul ei tegutse tankid lahingus üksi ilma soomusjalaväe toetuseta, kuid soomusjalaväe allüksused on vajadusel suutelised passiivsemaks tegevuseks (näiteks lahinguluure, julgestamine, patrull, kaitselahing) ilma tankideta. 

Tankide ülesandeks on hävitada lahingus vastase tulepunkte, relvasüsteeme ja raskemat soomustehnikat. Lahingumasinatel või jalastunult tegutsevad soomusjalaväelased võitlevad vastase elavjõuga, kerge soomustehnika ja relvasüsteemidega, hõivavad või hoiavad maa-alasid ja ehitisi ning katavad tankide tegevust. Lahingukontakti puudumisel paiknevad soomusjalaväelased manöövrit tehes oma soomukitele.

## Ajaloost
Soomusvägede sünniks loetakse 15. septembrit 1916, kui inglased kasutasid Somme lahingus esmakordselt tanke. 

Pärast Esimest maailmasõda toimus soomusvägede põhjalikum arendamine, eriti Saksamaal ja Nõukogude Liidus. Soomusvägede revolutsioonilise taktika peale tulid esmalt küll inglased (näiteks Liddell Hart), kuid arendamist leidis see põhiliselt hoopis 1930. aastatel Saksamaal (*[[Blitzkrieg]]* – välksõda).

Teises maailmasõjas etendasid soomusväed juba enamikus operatsioonides ja kampaaniates põhilist rolli. Enamasti nii on see olnud ka hilisemates suurtes konventsionaalsetes relvakonfliktides.