open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John J. Pershing

**John Joseph Pershing** (13. september 1860 – 15. juuli 1948) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, armeedekindral, tuntud Ameerika ekspeditsiooniväe (AEF) juhatamise poolest esimese maailmasõja läänerindel aastatel 1917–1918.

Pershing keeldus Prantsusmaa ja Suurbritannia nõudmistest, et ameeriklaste üksused integreeritaks nende armeedesse ja soovis, et AEF võitleks ühtse üksusena tema juhtimise all. Siiski võitlesid mõned ameeriklaste üksused Briti ja Prantsuse vägede koosseisus. Esimese maailmasõja lõppedes oli Pershingi arvamusel oleks sõda pidanud jätkuma kuni Saksamaa tervikliku okupeerimiseni, et jäädavalt hävitada Saksa militarism.

Pershing on ainuke Ameerika Ühendriikide ohvitser, kellele on ta eluajal antud armeedekindrali (*General of the Armies*) auaste, mis on ühtlasi kõrgeim auaste Ameerika Ühendriikide maaväes. Pershing valis oma eraldusmärkideks neli kuldset tähte, et eristada end teistest kindralitest, kelle auastet tähistati nelja hõbetärniga. Pärast armeekindrali auastme loomist teise maailmasõja ajal muutus ta auaste mitteametlikult võrdseks kuuetärnikindrali omaga, kuid ta suri enne, kui Ameerika Ühendriikide Kongress oleks jõudnud vastava võrdsustamise seadustada.

Mõningaid tema rakendatud taktikaid on kritiseeritud nii tolleaegsete kui ka tänapäevaste ajaloolaste poolt. Ta saatis tihti sõdureid rünnakule veristes otserünnakutes, mis põhjustasid kohati AEF-ile märkimisväärseid kaotusi, isegi pärast seda kui teised liitlasriigid sellise taktika hüljanud olid. Pershing oli mentoriks järgmisele USA kindralite generatsioonile, mis juhtis Ameerika Ühendriikide vägesid teise maailmasõja ajal, sh George Marshall, Dwight D. Eisenhower, Omar Bradley, Leslie J. McNair, George S. Patton ja Douglas MacArthur.

## Lapsepõlv ja perekond
Pershing sündis 1860. aastal Laclede'i linna lähedal Missouri osariigis. Ta isa oli ärimehe John Fletcher Pershingi ja tema naise Ann Elizabeth Thompsoni. Pershingi vanavanavanaisa oli Frederick Pershing (sünninimega Pfersching). Lisaks Johnile oli peres veel viis last, James F. (1862–1933), Ward (1874–1909), Mary Elizabeth (1864–1928), Anna May (1867–1955) ja Grace (1867–1903), veel kolm last surid imikueas. Ameerika Ühendriikide kodusõja puhkedes töötas Pershingi isa sõjaväekaupmehena Uniooni vägede juures.

## Surm
Pershing suri 15. juulil 1948 koronaararteri haiguse ja südamepuudulikkuse tagajärjel Washingtoni Walter Reedi sõjaväehaiglas, kus ta oli 1944. aastast saadik elanud. Riikliku matuse järel maeti ta Arlingtoni kalmistule.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud mitmeid paiku, organisatsioone ja ehitisi Ameerika Ühendriikides, aga ka tank M26 Pershing ja ballistiline rakett MGM-31 Pershing.

Ameerika Ühendriikide Postiteenistus andis 17. novembril 1961 tema auks välja postmargi.

## Viited

## Välislingid
*
Baidu

**Baidu, Inc.** on Hiina päritolu rahvusvaheline tehnoloogiaettevõte, mis on spetsialiseerunud internetiteenustele ja -toodetele ning tehisintellekti arendamisele.

Baidu veebisait on internetis külastatavuselt neljandal kohal maailmas. Selle käes on 76% Hiina internetiotsingu turust. Ettevõtte loodud rakendusi kasutab üle 2 miljardi inimese.

Ettevõtte arendatav Apollo projekt on üks maailma suuremaid isesõitvate autode arendamise programme.

Baidu oli esimene Hiina päritolu ettevõte, mis jõudis NASDAQ-100 indeksisse.

## Viited
Pravieniškėse vald

**Pravieniškėse vald** (leedu keeles *Pravieniškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4079 inimest. Valla keskus on Pravieniškės II küla. Vallamaja asub aadressil Pravieniškių g. 33, vallavanem on Galina Jengalyčeva.

Pravieniškėse vald moodustati aastal 2000, mil see eraldati Rumšiškėse vallast.

## Viited
Vodafone

**Vodafone Group plc** on briti telekommunikatsiooni ettevõte. Vodafone tegutseb Aasias, Aafrikas, Euroopas ja Okeaanias.
Pravieniškės II

**Pravieniškės II** on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Pravieniškėse valla halduskeskus. Vallas asub ka küla Pravieniškės I. 

Külas on Elektrėnai kutsekooli osakond, seal asub ka vangla.

Küla kohale rajati aastal 1940 sunnitöölaager. 26. juunil 1941 hukkasid NKVD eriüksused seal 260 inimest, kellest osa ei olnud laagris kinnipeetavad poliitvangid. Samal aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed seal 253 juuti, seejärel rajasid sinna juutide kinnipidamiseks oma laagri. Aasta 1944 suvel hukkasid sakslased seal veel 270 juuti. Samal aastal rajati sinna GULAGile alluv töölaager, millest hiljem kujunes sealse vangla II osakond. Aastal 1968 rajati selle III osakond ja aastal 1973 valmis I osakond.
## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Cichociemni

***Cichociemni*** ('vaiksed ja nähtamatud') olid Poola langevarjurid, keda treeniti Teise maailmasõja ajal Suurbritannias eesmärgiga saata neid Poolasse, toetamaks sealset vastupanuvõitlust.

Füüsiliselt ja vaimselt raskeid treeninguid alustas 2413 poolakast vabatahtlikku, kellest baastreeningu lõpetas 606 ja lõplikult kvalifitseerus 579. 

Väljaõpe sisaldas eriüksustele tüüpilisi oskusi, näiteks ellujäämist raskel maastikul, lähivõitlust, varitsusi, linnavõitlust. Samuti valmistati ette raadiooperaatoreid. 

Aastatel 1941–1944 saadeti Poolasse 316 *Cichociemni* langevarjurit; 46 langevarjurit visati alla Prantsusmaal, Jugoslaavias, Albaanias ja Kreekas. 

Kokku hukkus 103 *Cichociemni* võitlejat: 9 lennul või langevarjuhüppel, 84 lahinguoperatsioonil või mõrvati Gestapo poolt, 10 mürgitasid ennast pärast kinnivõtmist ning 9 hukati. 

Alates 1995. aasta septembrist on Poola erivägede üksuse GROM liikmetel õigus kanda *Cichociemni* nimetust ja traditsioone.

## Vaata ka
*Armia Krajowa

## Kirjandus
*Jerzy Gut, Grzegorz Piotrowski, Grzegorz Proskura, Krzysztof Lukawski, Sylwester Michalski. *Wojska Specjalne/Special Forces 2007-2017*. 2017. ISBN 978-83-65409-37-9
Rooma vabariik (täpsustus)

**Rooma vabariik** on olnud mitme riigi nimetus:

* **[[Rooma vabariik]]** oli Rooma riigi vabariiklik ajajärk, mis kestis aastast 510 eKr aastani 30 eKr või aastani 27 eKr
* 1145–1154 Arnold von Brescia juhitud Rooma Senativabariik
* 1798–1799 Napoléon Bonaparte'i sõjaväe juhitud "tütarvabariik" **[[Rooma vabariik (1798–1799)]]**
* 1849. aasta veebruarist juulini eksisteerinud **[[Rooma vabariik (1849)|Rooma vabariik]]**

## Vaata ka
* Kirikuriik
* Rooma kuningriik
Netflix

**Netflix** on Ameerika Ühendriikide meelelahutusettevõte, mis osutab voogedastusteenust. See on kõige laiema levikuga voogedastusteenus, olles kättesaadav rohkem kui 190 maailma riigis. 

2013. aastal hakkas ettevõte tootma filme ja seriaale. Esimene teleseriaal oli "Kaardimaja".

## Ajalugu
Netflix asutati 27. augustil 1997 California osariigis. Asutajad olid Marc Randolph ja Reed Hastings. Firma alustas tegevust DVD-de müümise ja laenutamisega. Alles 2000. aastate keskel hakati osutama filmide ja seriaalide allalaadimisteenust. 

Esimene riik, kuhu firma siseturult (USA) 2010. aastal laienes, oli Kanada. 2013. aastal hakkas Netflix ise tootma oma veebisaidil pakutud sisu, alustades "Kaardimajaga". 2016. aastal laienes Netflix jõuliselt maailmaturule, siis sai teenus kättesaadavaks veel 130 riigis. 

## Kriitika
2020. aastal sattus Netflix tugeva kriitika alla, kui prantsuse film "Cuties" kujutas 11-aastaseid tütarlapsi provokatiivselt tantsimas (twerkimas) ja kandmas ülinappi riietust. Kuigi filmi autorid üritasid avalikkust veenda, et film üritas juhtida tähelepanu sellele, kuidas ühiskonnas noori tüdrukuid juba varakult survestatakse end seksuaalselt väljendama, jäi avalikkus seisukohale, et tegu on pedofiilia normaliseerimise ja laste seksualiseerimise katsega. Filmi vastu on kogutud juba üle poole miljoni allkirja ja tugevat kriitikat on Netflixile avaldatud isegi riiklikul tasemel.

## Vaata ka

* Digitelevisioon
* Voogedastus
Akromioklavikulaarliiges

**Akromioklavikulaarliiges** (ladina keeles *articulatio acromioclavicularis*) ehk **õlanuki-rangluuliiges** on õlapiirkonna liiges, mis ühendab omavahel akromioni (abaluu osa, mis moodustab kõrgeima punkti õlal) ning rangluud. See on sünoviaalühendus.

Liigest ümbritseb liigeskapsel, mida tugevdab ülevalt ja alt õlanuki-rangluuside.
Põntsulaid

**Põntsulaid** (ka *Põntsilaid*) on 1,4 hektari suurune saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest.

Põntsulaid asub 0,3 km Kitselaiust edelas. Laid on piklik loode-kagusihis, selle loodeots on terav, laid on madal ja kivine. Laiu rannajoone pikkus on 740 meetrit.

Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited
Raugilaid

**Raugilaid** on saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest.

Raugilaid asub 0,7 km Pihelgalaiust läänes. Raugilaid on kaarja kujuga (kirderand sirgjooneline), laid on madal, kivine, rohtunud. Laiu pindala on 1,75 hektarit ja rannajoone pikkus 788 meetrit.

Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viited
Comcast

**Comcast Corporation** (endine **Comcast Holdings**) on Ameerika massimeedia konglomeraat, mis on käibelt maailma suurim ringhäälingu ja kaabeltelevisiooni ettevõte.
Qualcomm

**Qualcomm** on Ameerika pooljuhtide ja telekommunikatsiooni seadmete tootja. See ettevõte loob (disainib ja toodab) pooljuhte, tarkvara ja teenuseid, millest mmitemed on seotud juhtmevabade lahendustega. Ettevõtte üks tuluallikaid on ka telekommunikatsioonialaste patentide omamine, nt 5G, 4G, CDMA2000, TD-SCDMA, WCDMA.
Western Digital

**Western Digital Corporation**, üldtuntud kui **Western Digital** (lühendina **WD** või **WDC**) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis on üks maailma suuremaid kõvaketaste tootjaid. 

## Välislingid
* 
* Western Digitali koduleht
Looduskaamera

**Looduskaamera** (ka *seirekaamera*) on kaugjuhitav kaamera, mille ülesandeks on automaatne ülesvõtete tegemine looduses toimuvast. 

Kaamerad paigutatakse kohtadesse, kuhu fotograafidel on tavaliselt raske ligi pääseda ning saadud võtteid kasutatakse liikide kohta ökoloogiliste andmete kogumiseks. Sellise kaamera suureks eeliseks on võimalus jälgida liikide tavapärast käitumist ilma neid segamata. Andmete põhjal on võimalik avastada uusi liike, näha ökosüsteemi mitmekesisust ning eeldada liigi arvukust uurimiskohas.

## Kaamerate tüübid
Varem olid põhiliselt kasutusel filmilindiga kaamerad, mille puhul pidi vahetama rullfilme ning ülesvõtteid ilmutama. Tänapäeval on tehnoloogiaid lisandunud ning kaamerad vajavad vähem inimese sekkumist. Samuti on pildimaterjali jagamine ja muutmine läinud tunduvalt lihtsamaks. On võimalik teha nii tavalisi pilte kui ka otseülekandeid erinevatele seadmetele. On võimalik valida erineva mahutavusega akude vahel ning osad seadmed töötavad isegi päikesepatareide peal. 

* Digitaalne kaamera – tekitab digitaalse pildi
* Võrgukaamera – võimalik on edastada digitaalseid ülesvõtteid andmevõrgu kaudu (lokaalset andmekandjat pole tarvis).
* Filmikaamera – digitaalse pildi asemel kasutatakse filmilinti, tavaliselt 35 mm.
* Laserkaamera – ülesvõte tehakse määratud liikumise korral just tänu laserile.
* Termokaamera – põhineb soojuse eraldumisel, tänu millele saadakse kujutis.
* Välkkaamera – välklamp valgustab pildi tegemisel öisel ajal umbes 5 meetri kaugusele.
* Häälkaamera – edastab loomi kohale kutsuvaid helisid, et neid siis jäädvustada.

## Tehnilised detailid

Olenevalt kaamera seadetest on võimalik valida erinevate fotorežiimide vahel. Näiteks on võimalik teha üks kaader sekundis, kui soojus- ja liikumisandurid tuvastavad sündmusi. Mõni looduskaamera annab võimaluse valida nähtava kaameravälgu või varjatud LED-välgu vahel. Varjatud välk võimaldab loodusest pilte teha ilma nähtava välguta. Osadel infrapunafiltriga varustatud mudelitel on võimalik manuaalselt valida nii päeva- kui ka öörežiimi vahel.

## Looduskaamerad Eestis

Alates 2007. aastast saab mitut liiki loomade tegemistel silma peal hoida veebilehel Looduskalender otseülekannete abil. Tegemist on projektiga, milles lööb kaasa mitu Eesti asutust, et näidata inimestele vahetut vaatepilti Eestimaa loodusest. Veebilehte külastab ühes kuus umbes pool miljonit huvilist 185 riigist ning on ka foorum, kus vaatajad saavad omavahel mõtteid vahetada.

## Viited

## Välislingid
* Looduskalender.ee
* Looduskaamerad EENetis
Ragnhild Haga

**Ragnhild Gløersen Haga** (sündinud 12. veebruaril 1991 Nannestadis) on Norra murdmaasuusataja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks.

Maailma karikasarjas sai ta esimese etapivõidu 26. novembril 2017 Kuusamos, kui võitis 10 km jälitussõidu vabatehnikas.

2015. aasta Tour de Skil sai ta kokkuvõttes neljanda koha.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyongchangis
**  **olümpiavõitja** 10 km vabatehnikas
**  **olümpiavõitja** teatesõidus

### [[põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Otepääl
**  **maailmameister** 5 km vabatehnikas
**  **maailmameister** 4×3,3 km teatesõidus
**  pronksmedal klassikasprindis

### [[põhja suusaalade alla 23-aastaste maailmameistrivõistlused|Alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Liberecis
**  **maailmameister** 10 km vabatehnikas
**  **maailmameister** 15 km suusavahetusega sõidus
* 2014  Val di Fiemmes
**  hõbemedal 15&nbsp;km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Ragnhild Haga on (seisuga 15. veebruar 2018) seisuga osalenud 83 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 8 korral, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Ragnhild Haga FIS-i kodulehel
Geodeetiline märk

**Geodeetiline märk** on geodeetilise punkti tähistamiseks rajatud ehitis. Märk rajatakse kohtkindlalt maapinnale, maapõue, ehitisse või suurde piisava stabiilsusega looduslikku kivisse.

## Geodeetiliste punktide andmekogu
Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus on kehtestatud Eesti Vabariigi Valitsuse 22.12.2011 määrusega nr 164 "Geodeetiliste punktide andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus". Määrus kehtestati ruumiandmete seaduse § 36 lõike 2 alusel.

Andmekogu koosseisu kuuluvad:

*  infotehnoloogiline andmekogu – geodeetiliste punktide andmebaas, sealhulgas digitaalne kanderaamat;
*  paberkandjal registreerimistoimikud;
*  arhiveeritud andmekoguandmed – Maa-ameti arhiivis säilitatavad geodeetiliste tööde toimikud.
 
## Ajalugu
Geodeetilisi märke asetati maapinnasele mõõtmistööde lihtsustamiseks ning ka maakaartide loomiseks. Tihti oli märgete peale tehtud mustreid, näiteks nooli, tänu millele oli lihtsam leida teed tagasi põhipunkti. Vanim kasutusel olev geodeetiline märk Eestis paigaldati Kuremäe kloostrisse 1891. aastal. Mõned vanemad märgid on 1,5–2,5 meetri sügavusele maa alla peidetud, et säästa neid maapinnal tehtava töö, näiteks põllutööde eest. Neid peidetud märke oli võimalik leida tänu veel väiksematele märkidele maapinnal. Kõrgusvõrgu puhul jõuti geodeetiliste märkide, reeperite, kasutamiseni mõned kümnendid varem. Kasutati kivimajade sokleid, kivist verstaposte ja rändrahne. Nendesse raiuti peitliga horisontaaljoon koos reeperi numbriga (Wellner 1923). Märkide asukohad ei ole tänapäeval teada. Esimesed teadaolevate asukohtadega reeperid pärinevad 19. sajandi lõpust, osa neist on säilinud tänapäevani.

## Geodeetiliste märkide konstruktsioonile esitatavad põhinõuded
Märgi materjal peab olema vastupidav ilmastiku- ja pinnasemõjudele. Märgi tsenter – selgelt määratletud koht mõõtevahendi täpseks tsentreerimiseks ja/või nivelleerimislati asetamiseks – peab olema vastavuses mõõtmistäpsusega. Märgi maksumus peab olema optimaalne.

## Märkide stabiilsus
Märkide stabiilsuse kriteeriumi n-ö päevakorrast mahavõtmiseks peaks nende stabiilsus võrreldes mõõtmistäpsusega olema 2–3 korda kõrgem. See on mõnikord tõsine väljakutse – näiteks renoveeritavas kõrgusvõrgus on kõrguste täpsused suurusjärgus ± 2&nbsp;mm √km. Seega ei tohiks märgi kõrguslik asukoht muutuda enam kui 0,7–1,0&nbsp;mm.

## Viited
Klaasihaamer

**Klaasihaamer** on tööriist klaasi purustamiseks ja väljapääsutee loomiseks.

Enamikul klaasihaamritel on terav metallist tipp ning turvavööde lõikamiseks väike nuga. Klaasihaamer võib kuuluda ka mitmeotstarbelisse taskutööriistakomplekti.

## Taust
Klaasihaamer on vahendiks armeeritud klaasi või muu tõkkeekraani purustamiseks põgenemistee loomiseks avariiolukorras hoonest, sõidukist või muust kaitsekestast. 

Paljudel näidetel on haamri väliskest ehitatud peamiselt plastist. Sellise mass ei pruugi olla suur ega sisalda tavapäraseid lisafunktsioone.

## Ajalugu
Helmut Lechner sai klaasihaamri patendi 18. novembril 1982.

Patenteeritud seade on T-kujuline, kinnitusplaadiga, millel on avad ja kinnitusklambrid. Lisaks on seadme käepideme alumises otsas terav serv turvavöö lõikamiseks. 

## Viited

## Välislingid
*https://www.krudoknives.com/krudo-khronicles/need-a-glass-breaker/
Kungur

**Kungur** on linn Venemaal Permi krais. Asub 90 km Permist kagus. Linn on kuulus oma serval asuva Kunguri jääkoopa poolest.

1781. aastal sai linnaõigused.

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 66 074 inimest.


Vid na Kungur sverhu.jpg|Linnavaade
Кунгур 2008 (0001).jpg|Püha Nikolai kirik
Kungur station on TransSiberian Railway 2010.JPG|Raudteejaam
По гротам пещеры 1.jpg|Jääkoobas


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*vene keeles*)
Maailmakord

**Maailmakord** on riikidevaheline poliitiline süsteem. Eristatakse ühepooluselist, kahepooluselist (vt külm sõda) ja mitmepooluselist (nn multipolaarsus, multilateraalsus) maailmakorda (vt ka polaarsus rahvusvahelistes suhetes).

Ajaloos on maailmakord kehtestatud sõjalise jõuga või riikidevaheliste lepingutega (nt enesemääramine; inimõiguste ülddeklaratsioon 1948). Ükski maailmakord pole jäik ega muutumatu. Alati kui rahvusvahelise süsteemi moodustavad üksused muudavad suhestusi, järgneb segaduste ajajärk. Praegune maailmakord põhineb/toimib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Bretton Woodsi asutuste koostöölepingutel ja teistel hargmaistel asutustel.

Henry Kissinger kirjeldab Euroopas kujundatud maailmakorra alust: "Vestfaali rahu oli hulk rahulepinguid, millega moodustati iseseisvate riikide süsteem, kus hoiduti sekkumast teiste riikide siseasjadesse ja valitses jõudude tasakaal. Selline maailmakord püsis Prantsuse revolutsioonini." H. Kissinger loetleb maailmakorra süsteeme: "Vestfaali rahu (jõudude tasakaal püsis 150 aastat), Viini kongressi süsteem (100 aastat), Napoleon, Bismarck, külm sõda (40 aastat), 21. sajand."

Francis Fukuyama teoses "Poliitiline kord, poliitiline allakäik" kordab varasemat väidet (nn ajaloo lõpp), et demokraatia on ainsaks valitsemise vormiks, mis sobib kokku sotsiaal-majanduslikult uudse ühiskonnaga. Poliitilise korra tagavad tugev riik ehk tugevad asutused, nende selge vastutus ning õigusriigi põhimõtete selge ja tugev rakendumine. Samas ta lõppjäreldus on, et inimkond ei ole oma arengus veel nii kaugele jõudnud, et suuta luua asutusi, mis Lääne tüüpi demokraatia toimimise parimal võimalikul moel tagaksid. Lääne tüüpi demokraatia eeldab ühtset arusaama väärtustest, mis piirab parteilist mõtlemist. Hoopis teistsuguse, tsivilisatsioonide kokkupõrke mudeli esitas Samuel Huntington.

## Maailmakorra teoreetikute teoseid eesti keeles
* Samuel Huntington. "Tsivilisatsioonide kokkupõrge ja maailmakorra ümberkujundamine". Tartu: Fontes, 1999.
* Henry Kissinger. "Maailmakord. Mõtisklusi rahvaste iseloomust ja ajaloo kulust". Inglise keelest tõlkinud Elle Vaht. Kirjastus Varrak, 2017 (2014), lk 391.
* Francis Fukuyama. "Poliitiline kord, poliitiline allakäik", september 2014; "Riikluse ehitamine: valitsemine ja maailmakord 21. sajandil", Tallinn: Tänapäev, 2006.

## Viited
Anarhia pojad

**"Anarhia pojad"** (inglise keeles "Sons of Anarchy") on produtsent Kurt Sutteri loodud Ameerika kriminaal-telesari, mis oli eetris 2008–2014. Sari jälgib lindpriidest motoklubi liikmete tegemisi väljamõeldud Charmingu linnas. Sarja läbivateks teemadeks on vendlus, lojaalsus ja lunastus.

"Anarhia pojad" esilinastus 3. septembril 2008 telekanalis FX. Seriaali kolmas hooaeg tõi iga nädal telerite ette 4,9 miljonit vaatajat, tehes sellest kanali populaarseima seriaali, edestades selliseid hitte nagu "The Shield", "Nip/Tuck", ja "Rescue Me".

## Tegelased ja näitlejad
* Jax Teller – Charlie Hunnam
* Gemma Teller Morrow – Katey Sagal
* Bobby Munson – Mark Boone Junior
* Alex Trager (Tig) – Kim Coates
* Filip Telford (Chibs) – Tommy Flanagan
* Kip Epps (Half-Sack) – Johnny Lewis
* Tara Knowles – Maggie Siff
* Clarence Morrow (Clay) – Ron Perlman
* Opie Winston – Ryan Hurst
* Piney Winston – William Lucking
* Juan Carlos "Juice" Ortiz – Theo Rossi
* Wayne Unser – Dayton Callie
* Wendy Case – Drea de Matteo
* Happy – David Labrava
* Ratboy – Niko Nicotera
* Nero – Jimmy Smits

## Välislingid
*
Hoffmanni ahi

**Hoffmanni ahjuks** nimetatakse lubjaahju, mis kujutas endast ovaalikujulist tunnelit, mis jaotati vaheseinte abil osadeks. Niimoodi moodustus põhimõtteliselt umbes 12–24 lubjaahju. 

Tuli põles korraga kahes kõrvutiasetsevas ahjus. Neist tagapool olevates sektorites oli tuli juba ära põlenud ning need jahtusid. Tules olevatest sektoritest eespool olevad sektorid olid  eelsoojenduse või kuivamise faasis. Kusjuures jahtuvates sektorites kuumenenud õhk juhiti lõõride süsteemi kaudu eelsoojenduse ja kuivamise faasis olevatesse sektoritesse. See andiski Hoffmanni süsteemile tema eelise – ärapõlenud ahju kuumust kasutati ära järgmise ahju eelsoojendamiseks. 

Kui Hoffmanni ahi oli tööle pandud, pidi ta töötama pidevalt, sestap läks tarvis väga palju tööjõudu, kes pidevalt laadiksid ahje täis, hoolitseksid tule eest, tühjendaksid lõpuni põlenud ahjud. Moodustus tsükkel, kus tuli ringles pidevalt mööda ahjusid. Ühe ringi tegemine võis võtta 2–4 nädalat. Ahju ehk tsükli käimasaamine oli suur ettevõtmine, mille käigus tuli mitmesse kohta teha suured lõkked, soojendada kogu ehitist piisava temperatuurini ja saada tööle tõmbed lõõrides.See võttis aega mitu päeva.

Ahi on nimetatud selle leiutaja, saksa inseneri Friedrich Eduard Hoffmanni järgi, kes patenteeris selle 1858. aastal.

## Viited
Kodanliku õhukaitse nädal

**Kodanliku õhukaitse nädal** oli 23. septembrist kuni 1. oktoobrini 1939 Eestis toimunud üleriigiline kodanliku õhukaitse (KÕ) propagandaüritus. KÕ nädala eesmärk oli levitada kodanliku õhukaitse ideid, põhimõtteid ja KÕ korralduse vajadust laiematesse rahvahulkadesse ning virgutada ja tõmmata kaasa kodanikke, asutusi, ettevõtteid ja organisatsioone intensiivsele kaastööle kodanliku õhukaitse alal, hankida VKÕ ühinguile tulusid väljaõppega, varustuse soetamisega ja muu tegevusega seoses olevate kulude katteks.

Nädala üritusi juhtis keskkomitee eesotsas nädala üldjuhi Elmar Umbliaga. Nädala aupatroon oli Johan Laidoner, aukomiteesse kuulusid Kaarel Eenpalu, Richard Veermaa, Aleksander Jaakson ja Leo Sepp. 

Nädal algas Johan Laidoneri raadioläkitusega 23. septembril 1939 kell 19.20–19.40, kus ta rõhutas kodanike enesekaitse korraldamise vajadust. "Tänapäeva sõda erineb suurel määral läinud aegade sõdadest. On juure tulnud sõda õhuruumis, mille oht tabab mitte üksnes sõjavägesid rindel, vaid veel rohkem sõjalisi objekte tagalas, isegi kogu riigi maa-alal ja arusaadavalt ka tsiviilelanikke – nende seas ka naisi ja lapsi, kes harilikult sõjategevusest osa ei võta". 

Suuremates linnades toimusid KÕ näitused, Tallinna näitusel ka KÕ tarvete müük. Üle maa peeti aktuseid, koosolekuid ja loenguid. Ajakirjanduses avaldati selgitavaid kirjutisi, üleskutseid jne. Kasutusel oli vastav postitempel. Riigi Ringhääling ja Kaitseliidu Nõmme raadiosaatja kandsid üle selgitavaid kõnesid, reportaaže ja kuuldemänge. KÕ tähtsust rõhutati ka kõigis kirikuis 24. septembril ja 1. oktoobril toimunud jumalateenistustel.

Elanikele eeskuju võtmiseks ja tutvumiseks ehitati musterkaevikuid ja -varjendeid ning demonstreeriti süütepommide kustutamist KÕ instruktorite juhtimisel. 24. septembril 1939 toimus Tartus lennupäev nelja mootor- ja ühe purilennuki osavõtul. Tallinnas sõitsid KÕ propagandaautod ipriidikindlais ülikondades tegevkondlastega. Tallinnas ja Rakveres korraldati KÕ heaks loterii.

Teine maailmasõda oli juba alanud 1. septembril 1939, kuid mitte mürkgaasidega peetava õhusõjana, milleks kodanlik õhukaitse oli valmistunud. Nädala toimumise ajal tekkis Eesti ja Nõukogude Liidu vahel välispoliitiline kriis, kuid sõda suudeti ära hoida baaside lepingu sõlmimisega 28. septembril 1939.

## Kirjandus
*J. Kangro. "Ülevaade üleriigilisest KÕ nädalast". Õhu- ja Gaasikaitse nr 10, 26. oktoober 1939. Lk 193-198
Märjamaa Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing

**Märjamaa Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing** oli Märjamaa valla piirides tegutsenud vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühing.

Ühing registreeriti 26. augustil 1939 ja asutamiskoosolek peeti 25. novembril 1939 Märjamaa vallamajas, kus valiti ühingu juhatus (esimees vallavanem Eduard Arnover jt).

Ühingu peaülesanne oli kohalikele elanikele KÕ alalise väljaõppe korraldamine. Kursused toimusid kohalikus koolimajas üle 400 isikule.

Märjamaa alevik jagati Märjamaa politseikomissari Jakob Viikmaa poolt hoonetegruppideks, määrati hoonetegruppide juhid ja nende abid, loodi kõigis elamutes KÕ toimkonnad, viidi lõpule pööningute korraldamise aktsioon ja muretseti elamutesse tulekaitse varustus.
Standard & Poor's

**Standard & Poor's Financial Services LLC (S&P)** on USA krediidireitinguid ja muid finantsteenuseid osutav ettevõte. 

Standard & Poor's on börsiindeksi S&P 500 looja ja haldaja.
Tartu Ülikooli botaanikaaia skulptuurid

**Tartu Ülikooli botaanikaaia skulptuurid** on Tartu Ülikooli botaanikaaias asuvad skulptuurid. Kõik skulptuurid on arvel Tartu Kunstimuuseumis.

## Skulptuurid
*"Uppuja" (Anton Starkopf, 1931)
*"Kandlemängija" (Anton Starkopf, 1938)
*"Lamav naine" (Anton Starkopf, 1933–1936)
*"Vesiroos" (Anton Starkopf, 1960)
*"Naine kalaga" (Anton Starkopf, 1961)
*"Koketeerija" (Anton Starkopf, 1956–1963)
*"Ori ärkab" (Anton Starkopf, 1961)
*"Naine palliga" (Anton Starkopf, 1964)
*"Tukkuv karu" (Anton Starkopf, 1960)
*"Prof. T. Lippmaa 1897–1943" (Olav Männi, 1982)
*"Hurt" (20. sajandi algus)
*"Leedu neiu" (Vytautas Ulevičius, 1982)
*"Noorus" (Juhan Paberit, 1971)
*"Kaks lamavat naist" (Endel Kübarsepp, 1939)
*"Istuv naine" (Endel Kübarsepp, 1939)

## Viited

## Välislingid
*Skulptuurid Tartu Ülikooli botaanikaaia kodulehel
Francesco II Acciaioli

**Francesco II Acciaioli** (surnud 1460) oli viimane Ateena hertsog.

Ta oli Antonio II Acciaioli poeg, valitses aastail 1455–1456, kuni hertsogiriik vallutati türklaste poolt. Ta suutis säilitada oma võimu akropolil, kuni alistus juunis 1458. Mehmet II andis talle valitsemiseks Teeba, kuid laskis ta 1460. aastal hukata.
Kraft Heinz

**The Kraft Heinz Company** on USA toiduainetööstuse ettevõte, mis on moodustatud Kraft Foods Groupi ja Heinzi liitmisel.
Julien Ingrassia

**Julien Ingrassia** (sündinud 26. novembril 1979 Prantsusmaal  Aix-en-Provence'is) on prantslasest kaardilugeja. 

Koostööst Sébastien Ogier'ga on tal ette näidata neli meistritiitlit Volkswagen Motorsport meeskonnas (2013, 2014, 2015, ja 2016) ja üks tiitel M-Sport World Rally Teamis aastast 2017.

## Viited

## Välislingid
*Profiil wrc.com
Aleksandr Bolšunov

**Aleksandr Aleksandrovitš Bolšunov** (sündinud 31. detsembril 1996 Brjanski oblastis Sevski rajoonis) on Venemaa murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja, kahekordne alla 23-aastaste maailmameister.  

Alates 10. veebruarist 2022 on ta Venemaa relvajõudude kapten. 

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta teatesõidus, sprinditeates ja 50 km klassikatehnikas hõbemedali ning klassikatehnikasprindis pronksmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta neli hõbemedalit. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis tuli ta 30 km suusavahetusega sõidus maailmameistriks ning võitis lisaks veel kolm medalit. 

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks 30 km suusavahetusega sõidus.

Esimest korda osales ta MK-sarjas 8. märtsil 2017 Drammeni etapil klassikasprindis, kus tuli kohe üheksandale kohale. Esimest korda jõudis ta poodiumile 26. novembril 2017, kui oli Ruka minituuril kolmas. Esimese võidu MK-sarjas sai ta 17. märtsil 2018 Falunis 15 km ühisstardis klassikastiilis.

2020. ja 2021. aastal on ta võitnud Tour de Ski.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyongchangis
**  hõbemedal 50 km klassikas
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal sprinditeates
**  pronksmedal klassikatehnikasprindis

* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** suusavahetusega sõidus
**  **olümpiavõitja** 50 km vabatehnikasõidus
**  **olümpiavõitja** 4 × 10 km teatesõidus
**  hõbemedal 15 km klassikasõidus
**  pronksmedal sprinditeates

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  hõbemedal 30 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal 50 km vabatehnikasõidus
**  hõbemedal sprinditeates (koos Gleb Retivõhhiga)
**  hõbemedal teatesõidus

* 2021  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 30 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal 50 km klassikas
**  hõbemedal teatesõidus
**  pronksmedal sprinditeates (koos Gleb Retivõhhiga)

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2016  Râșnovis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus

### [[Põhja suusaalade alla 23-aastaste maailmameistrivõistlused|Alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Soldier Hollow's
**  **kuldmedal** 10 km vabatehnikas
**  **kuldmedal** 30 km suusavahetusega sõidus
**  hõbemedali klassikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Aleksandr Bolšunov on (seisuga 6. veebruar 2022) individuaalselt osalenud 108 MK-sarja etapil ja jõudnud poodiumile 59 korral, neist 28 korral on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Aleksandr Bolšunov FIS-i kodulehel
Uus-Meremaa 1-sendine münt

**Uus-Meremaa 1-sendine münt** oli Uus-Meremaa väikseim dollarivääringus münt, mis oli käibel 10. juulist 1967 kuni 30. aprillini 1990.

1967–1987 vermiti üle 553 miljoni 1-sendise mündi. 1-sendine oli pronksist, kaaluga 2,07 g ja läbimõõduga 17,53 mm. Mündi kujundas Reginald Berry. 1985. aastani oli mündi esiküljel kujutatud Arnold Machini kujundatud Elizabeth II portree, 1986. ja 1987. aasta väljaannetel Raphael Makloufi kujundatud portree. Mündi tagaküljel oli sõnajalaleht. 1-sendiste vermimine lõppes inflatsiooni tõttu ja 1990. aastal kaotas 1-sendine kehtivuse koos 2-sendise mündiga.
Türgi ralli

**Türgi ralli** on Türgis kruusakattega teedel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Ralli kiiruskatsed sõidetakse Edela-Türgis, Kemeri piirkonnas. 

Esimene maailmameistrivõistluste arvestusse läinud ralli peeti seal 2003. aastal ning seni on neid eri aastatel toimunud seitse. 2018. aastal võeti Türgi ralli jälle MM-etappide kalendrisse, mis asendas Poola rallit.

## Võitjad

## Välislingid
*
3+1 arhitektid

**3+1 arhitektid** (**OÜ Kolm Pluss Üks**) on Tallinnas tegutsev Eesti arhitektuuribüroo.

Ettevõte asutasid 1994. aastal arhitektid Markus Kaasik, Andres Ojari ja Ilmar Valdur.

## Tunnustus
*1998 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (kaasaegse arhitektuuri vormikeele rakendamine, arhitektuuri väljendusvõimaluste avamine Eestit esindavas hoones Vilniuses - Eesti suursaatkonna hoones Vilniuses)
*2001 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (Villa V)
*2009 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (sisearhitektuuripreemia – AS Baltika büroo – endisesse tööstushoonesse loodud kaasaegse ruumilahenduse eest, kus sisearhitektuur on tihedas seoses arhitektuuri ja konstruktsiooniga)
*2020 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (Sisekaitseakadeemia ja Tartu Ülikooli Narva Kolledži ühine õppe- ja majutushoone; koos T43 Sisearhitektide ja TajuRuumiga)

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Reutte

**Reutte** on alev ja vald (*Marktgemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 853 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 100,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 6498 inimest. See on Reutte ringkonna halduskeskus. Reutte asub Lechi jõe ääres.

## Naabervallad

Külgnevad vallad ja külad on: Breitenwang, Ehenbichl, Lechaschau ja Pflach.

## Ajalugu

Reutte asub Via Claudia Augustal, Vana-Rooma teel Itaaliast Saksamaale. Tirooli Soolatee Hall in Tirolist Bodeni järveni läbis kogu Außerferni piirkonna.

Reutte sai linnaõiguse 1489. aastal Sigismundilt. Hiljem kinnitas seda Maximilian I, kes andis ka lisaõigusi. Reutte rahvas tähistab seda iga-aastase festivaliga augusti esimesel laupäeval.

1692. aastast pidas maalikunstnik Paul Zeiller Reuttes töökoda, millest sai hiljem kunstikool. Tema poeg Johann Jakob Zeiller ja nõbu Franz Anton Zeiller said mõlemad seal oma esimesed õppetunnid.

Ajal, kui Austria kuulus Saksamaasse (1938–1945), oli Reutte lähedal Dachau koonduslaagri eelpost, "Plansee Breitenwald". Aprillis 1945 jõudsid Reuttesse Ameerika 44. jalaväediviisi osad. Ameerika sõduritele oli öeldud, et oodata on tõsiseid rünnakuid, kuid tegelikult ei olnud seal üldse erilist Saksa vägede vastupanu.

Kuna Reutte on teiste oluliste Tirooli osadega ühendatud vaid Ferni kuru kaudu, muutusid üha olulisemaks rahvusvaheline transport ja majandussidemed Euroopa Liiduga, eriti Saksamaaga.

## Turism

Reutte on ühendatud Garmisch-Partenkircheni ja Kempteniga Allgäus rongiliiniga, mida opereerib Deutsche Bahn. Reutte on populaarne puhkekeskus ja selle lähedus kuulsate Baieri losside ja Ehrenbergi varemetega tegid Reuttest kultuurilise sihtkoha, samuti suusasihtkoha.


Reutte Tirol.jpg
Reutte, Pfarrvikariats- und Franziskanerkirche heilige Anna und Franziskanerkloster in straatzicht Dm 79770 foto8 2014-07-25 12.25.jpg|Kirikutorn, Reutte mungaklooster


## Sõpruslinn

* Esashi Jaapanis, aastast 1991.

## Viited

## Välislingid

* www.reutte.at
Kiili Pantrid

**Kiili Pantrid** on Eesti pesapalliklubi, mis tegutseb Harju maakonnas Kiili asulas. See on üks kolmest Eesti pesapalliklubist (teised kaks on Keila Pitbulls ja Keila Sox).

Klubi asutas 2008 Tauno Koppel. Koppel on ka klubi treener.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
TAT-2

**TAT-2** (Transatlantic No. 2) oli teine seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Prantsusmaalt Newfoundlandi saarele. Liinid opereerisid 1959. aastast kuni 1982. aastani.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*TAT-1
*TAT-3
*TAT-4
*TAT-5
*TAT-6
*TAT-7
CANTAT-1

**CANTAT-1** (Canadian Transatlantic No. 1) oli esimene kahest Kanada transatlantilisest allveetelefonikaablisüsteemist. 

See oli paigaldatud Atlandi ookeani põhja ning ulatus Obani kuurortlinnast Šotimaal kuni Corner Brookini Newfoundlandi saarel. Liinid olid kasutusel aastatel 1961–1986.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*CANTAT-2
*CANTAT-3
CANTAT-2

**CANTAT-2** (Canadian Transatlantic No. 2) oli viimane kahest Kanada transatlantilisest allveetelefonikaablisüsteemist. 

See oli paigaldatud Atlandi ookeani põhja ning ulatus Inglismaalt kuni Nova Scotiani. Liinid olid kasutusel aastatel 1974–1992.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*CANTAT-1
*CANTAT-3
TAT-3

**TAT-3** (Transatlantic No. 3) oli kolmas seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Cornwallist Inglismaal kuni Tuckertonini New Jerseys. Liinid olid töös 1963.–1986. aastani.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*TAT-1
*TAT-2
*TAT-4
*TAT-5
*TAT-6
*TAT-7
TAT-4

**TAT-4** (Transatlantic No. 4) oli neljas seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. 

See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Vendéest Prantsusmaal kuni Tuckertonini New Jerseys USA-s. Liinid töötasid aastatel 1965–1987.

## Vaata ka
* Transatlantilised ületusteed
* TAT-1
* TAT-2
* TAT-3
* TAT-5
* TAT-6
* TAT-7
TAT-5

**TAT-5** (Transatlantic No. 5) oli viies seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Hispaania Cádizi provintsist kuni Rhode Islandi osariigini USAs. Liinid olid kasutusel aastatel 1970–1993.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*TAT-1
*TAT-2
*TAT-3
*TAT-4
*TAT-6
*TAT-7
TAT-6

**TAT-6** (Transatlantic No. 6) oli kuues seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Vendéest Prantsusmaal kuni South Kingstown linnani Ameerika Ühendriikides Rhode Islandi osariigis. Liinid olid kasutusel aastatel 1976–1994.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*TAT-1
*TAT-2
*TAT-3
*TAT-4
*TAT-5
*TAT-7
Sigrid Kaag

**Sigrid Agnes Maria Kaag** (sündinud 2. novembril 1961 Rijswijkis) on Madalmaade diplomaat ja poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Alates 26. oktoobrist 2017 kuni 10. augustini 2021 oli ta Hollandi väliskaubanduse ja arengukoostöö minister. 

Ta sündis 1961. aastal Lõuna-Hollandi provintsis Rijswijkis. Ta kasvas üles Utrechti provintsis Zeistis. Ta alustas araabia keele õpinguid Leideni Ülikoolis, kuid läks üle Ameerika Ülikooli Kairos, mille lõpetas bakalaureusekraadiga Lähis-Ida õpingute alal. 1987. aastal sai ta magistrikraadi (*M.Phil.*) rahvusvaheliste suhete alal Oxfordi Ülikooli St. Anthony kolledžist ja 1988. aastal M.A. kraadi Lähis-Ida poliitika ja majanduse alal Exeteri ülikoolist. 

13. veebruarist kuni 7. märtsini 2018 oli ta Hollandi välisministri kohusetäitja. 

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Anis al-Qaq on palestiinlane, neil on neli last.
Pringlebaai

**Pringlebaai** (inglise keeles **Pringle Bay**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.

Linn on saanud nime Briti viitseadmirali Thomas Pringle'i järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pringlebaai elanikkonnast valgeid 84,02%, mustanahalisi aafriklasi 7,99%, värvilisi 5,49% ja teisi 2,50%. Inglise keelt pidas emakeeleks 50,51% inimestest ja afrikaani keelt 44,27%.

## Viited
Bettysbaai

**Bettysbaai** (inglise keeles **Betty's Bay**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul.

Vaalapüügijaam asutati Bettysbaai piirkonda 1912. aastal, linnaõigused sai 1930. aastal

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bettysbaai elanikest valgeid 72,61%, värvilisi 21,16%, mustanahalisi aafriklasi 3,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,29% ja teisi 2,32%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 60,43% inimestest, inglise keelt 36,45% ja koosa keelt 0,94%.

## Viited
TAT-7

**TAT-7** (Transatlantic No. 7) oli viimane seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. 

See Inglismaalt New Jerseysse ulatuv süsteem paigaldati Atlandi ookeani põhja. Liinid olid töös 1978.–1994. aastani.

## Vaata ka
*Transatlantilised ületusteed
*TAT-1
*TAT-2
*TAT-3
*TAT-4
*TAT-5
*TAT-6
Teisendusteooria

**Teisendusteooria** (*transformational theory*) on muusikaanalüüsi meetodite kogum, mida rakendatakse peamiselt 19. ja 20. sajandi muusikas avalduvate eriliste harmoonianähtuste uurimiseks. Teisendusteooria alused töötati välja 1980. ja 1990. aastatel ingliskeelses muusikateoreetilises kirjanduses, lähtudes 19. sajandi saksa harmooniaõpetuse, sh Hugo Riemanni traditsioonist. Seetõttu nimetatakse teisendusteooria mõningaid allharusid ka uusriemanlikuks teooriaks (*neo-Riemannian theory*).

Akordide omavahelist suhet mõtestatakse teisendusteoorias eriliste tehetena, mis näitavad, millised helid tuleb akordis asendada sellest mingi teise akordi tuletamiseks. Seejuures lähtutakse minimaalse häälteliikumise põhimõttest (ka "säästlik häältejuhtimine" ehk *voice-leading parsimony*), mis tähendab, et vaadeldavatel akordidel on võimalikult palju ühiseid helisid ja ülejäänud helid liiguvad teisenduse käigus võimalikult vähe (pooltooni võrra). Selle tingimuse tõttu väärib teisendusteoreetilisest vaatepunktist erilist huvi piiratud transponeeritavusega heliridadel (oktatoonilisel ja heksatoonilisel helireal) põhinev muusika. 

Eestikeelses muusikateoreetilises kirjanduses on teisendusteoreetilisi (uusriemanlikke) meetodeid rakendatud Eduard Oja loomingu uurimisel.

## Viited
Soome püstkõrv

**Soome püstkõrv** on Soomest pärinev koeratõug.


KARELO FINSKAYA LAYKA.jpg
Finnish Spitz in Tallinn.JPG|Tallinnas
FINNISH SPITZ.jpg
01 Finnish Spitz. Backlit Ginger.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9

## Välislingid
* Soome püstkõrv veebisaidil koer.eel
Žuldiņi raudteejaam

**Žuldiņi raudteejaam** oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valka piirkonnas Valka valla aladel. Jaam asus Valka raudteejaamast 10,3 kilomeetri kaugusel.

Peatus on esimest korda märgitud 1914. a. kaardile kui Kavershofi raudteepeatus. Toona jäi see Võru kreisi Karula kihelkonda Kaagjärve mõisa maadele. Jaamaks kujunes aastal 1919 pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut, mil sellest sai Kāģere piirijaam. Aastal 1924 nimetati jaam ümber Žultiņiks, aasta hiljem sai see Žuldiņi nime. Teise maailmasõja ajal sealne teeharu demonteeriti ja kasutusele jäi vaid Valga–Koikküla raudteelõik, ühtlasi suleti ka Žuldiņi raudteejaam. 
## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Wendy Holdener

**Wendy Holdener** (sündinud 12. mail 1993 Unteribergis) on Šveitsi mäesuusataja, kelle põhiala on slaalom.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta Alpi kahevõistluses kuldmedali ja slaalomis hõbemedali.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta slaalomis hõbemedali ja Alpi kahevõistluses pronksmedali ning tuli võistkonnavõistluses olümpiavõitjaks.

Ka 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres tuli ta Alpi kahevõistluses maailmameistriks.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 2010. aasta oktoobris. Esimest korda jõudis ta poodiumile 10. märtsil 2013, kui oli Saksamaal Ofterschwangis slaalomis kolmas. Esimese võidu saavutas ta 23. veebruaril 2016 Stockholmis, kus võitis paralleelslaalomi. Slaalomis on ta poodiumile jõudnud 14 korral, kuid pole sellel alal etappe võitnud.

Hooajal 2017–2018 tuli ta MK-sarja üldarvestuses teiseks.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** võistkonnavõistluses
**  hõbemedal slaalomis
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal slaalomis
* 2019  Åres
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Crans-Montanas
**  **kuldmedal** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal suurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2018
* Slaalomikarikas
** 2. koht: 2018
** 3. koht: 2016, 2017
* Alpi kahevõistluse karikas
** **1. koht**: **2016, 2018**
** 3. koht: 2017
Wendy Holdener on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 175 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 29 korral, neist kolm etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Wendy Holdener FIS-i kodulehel
* Wendy Holdener Ski-db.com lehel
Valka raudteejaam

**Valka raudteejaam** oli raudteejaam Valka piirkonnas Valka linnas. Jaam oli mitme raudtee lõppjaamaks.

Jaam rajati aastal 1903, mil avati Pļaviņasesse viiv raudtee. Kuigi mõni aasta varem oli juba avatud jaama juures lõppev Valga–Ruhja–Pärnu raudtee, tolle juures jaama veel ei olnud (rongid sõitsid toona Valga raudteejaama). Uus raudteejaam oli siis mõlema raudtee lõppjaamaks. Kuna linna läbis juba laiarööpmeline raudtee, millel jaam oli olemas, hakkas uus jaam kandma nime Valga II (lätipäraselt Valka II). Pļaviņase suunal järgnes jaamale Žuldiņi raudteejaam, Pärnu suunal aga Pedele raudteepeatus.

Nime Valka raudteejaam sai jaam pärast aastat 1920, mil Valga raudteejaam jäi Eesti aladele. Toona ehitati Pihkva–Riia raudteelt jaama juurde laiarööpmelise raudtee haru ja jaam hakkas toimima ka kui laiarööpmelise raudtee piirijaam, jäädes siis Valga raudteejaama ja Saule raudteejaama vahele. Aastal 1927 valmis uus jaamahoone, mis on säilinud siiani (teine säilinud hoone on käimla). Teise maailmasõja ajal hakkasid sakslased Ruhja suunas viiva tee laiarööpmeliseks ümber ehitama. Sõja järel kaotati jaamast Koikkülla viiv raudtee, kuna piiri kadumisega kahe maa vahelt ei olnud kahe teineteist dubleeriva tee järele enam vajadust. Ka ei jätkatud Ruhja raudtee ümberehitust, mistõttu sealne osalt laiarööpmeline ja osalt kitsarööpmeline tee muutus kasutuskõlbmatuks. Jaam oli veel kantud 1963. aasta kaardile, mil laiarööpmeliseks ümber ehitatud teelõik oli veel säilinud. Jaama juurde viiv laiarööpmeline teelõik on veel praegugi alles, see on kasutusel Valka kütusebaasi juurdeveoteena ja Valga raudteejaama manööverteena. Jaamahoone kuulub aastast 2003 Valka linnale.

Endine Valka raudteejaam on Mārciena raudteepeatuse kõrval üks kahest Läti raudteele alluvast kohast, kus teostatakse kaubaveooperatsioone ja millel ei ole jaama staatust. 

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta;fotod
* Jaam vanal kaardil
Villiersdorp

**Villiersdorp** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Villiersdorp asub Kaplinnast 96 kilomeetrit ida pool.

Linn on saanud nime kohaliku farmeri Pieter de Villiersi järgi, kes rajas asula 1841. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Villiersdorpi elanikest värvilisi 44,67%, mustanahalisi aafriklasi 40,29%, valgeid 12,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20% ja teisi 2,33%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,54%, koosa keelt 24,56%, sotho keelt 12,81% ja inglise keelt 3,44%.

## Viited
Pedele raudteepeatus

**Pedele raudteepeatus** oli raudteepeatus Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Valka valla aladel Pedele külas. Peatus asus Valka raudteejaamast 7,4 kilomeetri kaugusel.

Peatus rajati 1930. aastal endise Pedele mõisa juurde. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee laiarööpmeliseks ümberehitamist, ent tööd jäid pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka peatuse sulgemise.

## Viited

## Välislingid
* Peatus vanal kaardil
Garðari piiskopkond

**Garðari piiskopkond** on keskaegne katoliku kiriku piiskopkond Gröönimaal ja hilisem (2001–2022) titulaarpiiskopkond.

Piiskopkond asutati Sokki Þórissoni algatusel ja allus Lundi peapiiskopile, 1152. aastast Nidarosi peapiiskopile. Garðari Püha Nikolause katedraali ehitus algas 1126. aastal.
 
Gröönimaal on 21. sajandil umbes 100 Filipiinide, Vietnami ja Taani päritolu katoliiklast, kes allluvad Kopenhaageni katoliku piiskopile, kohapeal oma piiskop puudub. 

## Garðari piiskopid
*Arnaldur, pühitsetud 1124, saabus 1126, naasis Norrasse 1150, sai Hamari piiskopiks
*Jón Knútur, 1153–1186
*Jón Árnason (Smyril), 1189–1209, 1202–1203 palverännakul Roomas, kus kohtus Innocentius III-ga
*Þór Helgi, 1212–1230
*Nikulás, pühitsetud 1234, saabus 1239, suri 1242
*Ólafur, pühitsetud 1242, saabus 1247, ametis kuni 1280. aastate keskpaigani
*Þór Bokki, 1289–1309, naasis Norrasse
*Árni, 1315–1347
**Jón Skalli, pühitseti ametisse 1343 valeteate tõttu, et Árni on surnud, ei läinud Gröönimaale
*Álfur 1368–1378, viimane resideeriv piiskop

Ühendus Norraga katkes 15. sajandil ja Skandinaavia päritolu elanikkond Gröönimaal suri välja.

## Mitteresideerivad Garðari piiskopid
*Henricus (1386)
*Bertholdus (u 1407)
*Jacobus Treppe (O.F.M.) (27. märts 1411 – suri 1421)
*Nicolaus 
*Robertus Ryngman (O.F.M.) (30. mai 1425 – ?)
*Gobelinus Volant (C.R.S.A.) (1431 – 19. märts 1432), nimetatud Børglumi piiskopiks
*Johannes Erles de Moys (O.F.M.) (12. juuli 1432 – ?)
*Bartholomeus de Sancto Hyppolito (O.P.) (1433 – suri 1440)
*Gregorius (1440–1450)
*Andreas
*Jacobus Blaa (O.P.) (16. juuni 1481 – ? kukutatud)
*Mathias Canuto (O.S.B.) (9. juuli 1492 – ?)
*Vincenz Kampe (O.F.M.) (20. juuni 1519 – 1537)

## Garðari titulaarpiiskop
*Edward William Clark, Garðari titulaarpiiskop Los Angelese peapiiskopkonnas (16. jaanuar 2001 – 15. veebruar 2022)
Genadendal

**Genadendal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Genadendali linn sai alguse 1738. aastal, mil Määri kirik rajas sinna misjonijaama.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Genadendali elanikest värvilisi 94,00%, mustanahalisi aafriklasi 3,07%, valgeid 0,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34% ja teisi 2,08%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,89% inimestest ja inglise keelt 3,06%.

## Viited