open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ceumern

**Ceumern** (ka **Ceumern-Lindenstjerna**) on Tüüringi Langensalzast pärit baltisaksa aadlisuguvõsa.

Aadlisuguvõsa esiisa jurist, kroonik ja Liivimaa rüütelkonna sekretär Caspar von Ceumern (1612–1692) aadeldati 1662. aastal Rootsi kuninga poolt, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda.

Eesti mõisatest kuulusid perekond Ceumernidele Liivimaal asunud Neeruti (*Megel*), Penuja (*Penniküll*) ja Kärstna (*Kerstenhof*) mõis.  

## Suguvõsa liikmeid
*Kasper Ceumerus, aadeldatult 1662, kui Kasper von Ceumern (1612–1692),  Pärnu maakohtu assessor, Liivimaa rüütelkonna sekretär (1657–1677), Pärnumaa maakohtunik ja Tartu õuekohtu assessor,  Liivimaa reduktsioonikomisjoni liige (1683), 1686–1692 Liivimaa maanõunik, Loberģi, Lāzberģi, Grundzāle mõisnik
*Caspar von Ceumern (1669–1729), Tartu õuekohtu assessor, maakohtunik, Lāzberģi, Kartūži mõisnik
*Kristian Ceumerus, aadeldatult 1684, kui Kristian von Ceumern (surn. 1692),  Pärnu maakohtu assessor
*Johan Kasper Ceumerus (1645–1706), aadeldatult 1684, kui  Johan Kasper von Ceumern,  Võnnu maakohtu assessor
*Karl Magnus von Ceumern (1730–1772), Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik), Venemaa suguvõsaliin
* Karl Ernst von Ceumern (1734–1791), Venemaa parun, keiser Peeter III kammerjunkur ja Tirza mõisa (ning Tirza lossi (*Tirsen*) omanik, Tirza suguvõsaliin
*Gustav von Ceumern (surn. 1747), Rootsi  sõjaväelane (kornet), Bērzaune mõisa pandihärra, Trikāta mõisa rentnik
* Adam Burchard von Ceumern-Lindenstjerna (1764–1825), Venemaa major, Braslava mõisa (*Breslau*) mõisnik, 1795. aastal võttis endale ema järgi lisanimeks *Lindenstjerna*, Braslava-Urga suguvõsaliin
** Otto Burchard Bernhard von Ceumern-Lindenstjerna (1832–1901), Braslava mõisa (*Breslau*) ja Urga mõisa (*Orgishof*) omanik Lemsalu (Limbaži) maakonnas Liivimaal

## Viited

## Välislingid
*Ceumernite koduleht (arhiivitud)
*Transehe-Roseneck, Astaf von: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Perekond Liivimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus 1929,
Lühend

**Lühend** on kirjalikus kõnes kirjamärk või kirjamärkide järjend, mis lühiduse huvides asendab mingit sõna või sõnaühendit, või kirjalikus ja suulises kõnes kasutatav sõna, mis on saadud mingi sõna või sõnaühendi lühendamisel. 

## Lühendite liike
*algustähtlühend
*erialalühend
*esitähtlühend
*initsiaalsõna
*katkendlühend
*lühendsõna
*silplühend
*suurtähtlühend
*sõnalühend
*tekstilühend
*tähtlühend
*tähtsümbol
*valiktähtlühend
*väiketähtlühend
*üldkasutatav lühend

## Vaata ka
*abreviatuur
*akronüüm
*initsiaalid
*lauselühend
*lühendis
*Lühendite loend
*tingmärklühend

## Kirjandus
*Uno Liivaku. Ee-tee-vee või ii-tii-vii. - *Eesti Sõnumid*, 1995, nr 101. Ümbertrükk: Uno Liivaku. *Kirjakeel ja kirjasõna*, Tallinn : Eesti Keele Instituut 1999, lk 186.
*Martin Ollisaar. Lühendite müstiliselt maastikult. – *Õiguskeel*, 1996, nr 5, lk 31–39.
*Leo Kaagjärv. Keelekorralduse mõrkjad viljad. – *Sirp*, 9. juuni 2000. 

## Välislingid

*Üldkasutatavaid lühendeid, Eesti keele käsiraamat 2007
*Keelenõuvakk: lühendamine, kirjavahemärgid lühendites
Staap

**Staap** on organisatsiooni juhtimisorgan, mis koordineerib ja planeerib organisatsiooni tegevust, toetades sellega ühtlasi organisatsiooni juhti. 

Staap on tavaliselt militaar- või paramilitaarotstarbelise üksuse struktuuriline osa või mõne olulise tsiviiltegevuse (näiteks suurüritus, poliit-valimised, õnnetuse likvideerimine) efektiivsema juhtimise korraldamiseks loodud (ja üldjuhul ajutine) formeering.

## Sõjaväeline staap
Sõjaväes on staap väeosa, üksuse, väekoondise või asutuse ülemale alluv tööorgan sõjategevuse, väljaõppe, logistika ja administratiivtöö planeerimiseks ning juhtimiseks. Staap kuulub üksuse juurde juhtimisorganina alates pataljoni (üksuse) tasemest. Staap koosneb osakondadest, jaoskondadest või sektsioonidest. Staabi tööd juhib staabiülem, kes on üksuse ülema 1. asetäitja ja ühe auastme võrra madalamal ametikohal üksuse ülemast. Staabi suurus ja ülesehitus sõltuvad vastava üksuse suurusest ja ülesannetest.

NATO üksuse või väekoondise staabi tüüpilised standardiseeritud osakonnad numbrite järgi on:

**1** – personal;

**2** – luure (ja julgeolek); 

**3** – operatsioonid (operatiiv) - põhitegevus; 

**4** – logistika (tagala); 

**5** – planeerimine;

**6** – side ja infotehnoloogia;

**7** – väljaõpe;

**8** – rahandus (raamatupidamine);

**9** – tsiviil-militaarkoostöö.

Osakonna number on alati koos vajaliku eestähega, mis sõltub väeliigist ja tasandist. Näiteks:

**S** - maismaaüksused (nimetatakse ka kui "sektsioon");

**G** - maaväe juhtimine;

**N** - merevägi;

**A** - õhuvägi;

**J** - ühendoperatsioonid (nimetatakse ka kui "osakond").

Näiteks maismaaüksuse (pataljon) personaliosakonda nimetatakse "S1", mereväe operatsioonide osakonda "N3".

## Tsiviilstaap
Tsiviilstruktuurides kasutatakse staape peamiselt ajutiste juhtimisorganitena tegevuse koordineerimiseks ja planeerimiseks. Tavaliselt formeeritakse tsiviilstaape sisekaitse, päästetööde või oluliste kampaaniate läbiviimise ajaks.

## Vaata ka
*Eesti Kaitseväe Peastaap
*NSV Liit, Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kindralstaap
*Saksa Kolmas Riik, Oberkommando der Wehrmaht OKW, Wehrmachti peastaap
Lühendis

**Lühendis** on sõna või sõnaühend, mis on saadud sõna või sõnaühendi lühendamisel. 

Näiteks *auto* on lühendis sõnast *automobiil*.

## Vaata ka
*Harilik lühendis
*Lühend
*Akronüüm

## Välislingid
Tingmärklühend

**Tingmärklühend** on tingmärk, mida kasutatakse kirjalikus kõnes mingi sõna või sõnaühendi asemel.

Tingmärklühendid arvatakse abreviatuuride hulka. 

## Tingmärklühendeid
*protsendimärk **%** ('protsent')
*promillimärk **‰** ('promill')
*paragrahvimärk **§** ('paragrahv')
*naelamärk **£** ('nael')
*dollarimärk **$** ('dollar')
***†** ('surnud')
****** ('sündinud')

## Vaata ka
*Number
*Tingmärk

## Välislingid
Saksamaa kodakondsus

**Saksamaa kodakondsus** on reguleeritud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse  artiklites 16 ja 116 ning Saksamaa kodakondsusseaduses (Staatsangehörigkeitsgesetz) aastast 1913.

### Saksamaa pőhiseaduse lõiked

*Artikkel 16 (Kodakondsus ja väljaandmine)
(1)Saksa kodakondsust ei tohi ära võtta. Saksa kodakondsuse võib keegi oma tahte vastu kaotada ainult, kui seda näeb üks seadus ette ja too ei jää tagajärjena kodakondsusetuks.
(2)Ühtki sakslast ei tohi välismaale välja anda. Seaduse kaudu võib sellest reeglist erineva otsuse langetada väljaandmiste puhul teisele Euroopa Liidu liikmesriigile või rahvusvahelisele kohtule, kui õigusriigile omapärastest põhimõtetest kinni peetakse.

*Artikkel 116 (Termin "sakslane" - kodakondsuse taastamine)
(1)Sakslane selle põhiseaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab või see, kes saksa rahvusest põgenikuna või küüditatuna või tema abikaasana või järeltulijana Saksa Riigi 31.detsembri 1937. aasta seisus elama on asunud.
(2)Endised Saksamaa kodanikud, kellelt 30.jaanuarist 1933 kuni 8.maini 1945 Saksamaa kodakondsus poliitiliste, rassiliste või usuliste põhjuste tõttu ära võeti ja nende järeltulijad tuleb nende soovi korral naturaliseerida. Nad kehtivad kui mitte kodakondsust kaotanutena, kui nad peale 8.maid 1945 Saksamaale on elama läinud ja ei ole oma vastupidist soovi avaldanud.

### Saksamaa kodakondsusseadus

§1 (Termin "sakslane")
Sakslane selle seaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab.

§2 (tähtsusetu)

§3 (Saksamaa kodakondsuse saamine)
Saksamaa kodakondsust saadakse:
1. sünni kaudu (§4)
2. seletuse kaudu (§5)
3. lapsena vastuvõtmise kaudu (§6)
4. Saksamaa liiduküüditatute seaduse §15 lg 1 või 2 järgi väljastatud tunnistuse kaudu (§7)
4a.ülekandmise kaudu ilma Saksamaa kodakondsuseta sakslasena põhiseaduse 116.artikli järgi (§40a)
5. välismaalasena naturalisatsiooni kaudu (§§ 8-16, 40b ja 40c)

§4 (Kodakondsuse saamine sünni kaudu)
(1)Sünni kaudu saab laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest Saksamaa kodanik on. Kui sünni ajal ainult lapse isa Saksamaa kodanik on ja kui Saksamaa seadused suguluse tuvastamiseks isaks tunnistamist või isaduse tõestamist nõuavad, siis on vaja kodakondsuse kehtestamiseks saksa seaduste järgi kehtivat isaks tunnistamist või isaduse tõestamist; isaks tunnistamise või isaduse tõestamise protseduur peab alanud olema enne lapse 23-aastaseks saamist.
(2)Laps, kes Saksamaal leitakse (leidlaps), kehtib kuni vastupidise tõendi leidmiseni sakslase lapsena.
(3)Saksamaal sündimise korral saab välismaalasest vanemate laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest: 1. kaheksa aastat Saksamaal legaalselt elab ja 2. vaba liikumisõigusega liidukodanik või samade õigustega Euroopa Majanduspiirkonna kodanik on või Šveitsi kodanikuna elamisluba omab.
Glasenapp

**Glasenapp** (vene: *Глазенап*) on Pommerist pärit aadlisuguvõsa.

Liivimaa aladel kuulusid perekonnale eri aegadel Krüüdneri (*Krüdnershof*), Saaluse (*Salishof*), Pindi (*Bentenhof*), Leevi (*Loeweküll*), Koigu (*Koik*), Peri (*Perrist*), Rogosi (*Rogosinsky*), Luutsniku (*Lutznik*), Pragi (*Alexandershof*) ja Vaiatu (*Somel*) mõis. 

## Suguvõsa liikmeid
* Caspar Otto von Glasenapp (1664–1747), Preisi kindralfeldmarssal, Berliini kuberner (saksa wiki: *[[:de:Caspar Otto von Glasenapp|Caspar Otto von Glasenapp]]*)
* Georg Johann von Glasenapp (1749–1819), Venemaa kindral, Kaukaasia liini vägede komandör 1803–1807 ja kuberner (vene wiki: *[[:ru:Глазенап, Григорий Иванович|Григорий Иванович Глазенап]]*)
*Alexander Gustav von Glasenapp (1777–1840), Liivimaa Bormaņi ja Darseni mõisnik ning Viitina mõisa rentnik
* Carl Friedrich Georg von Glasenapp (1799–1858), baltisaksa luuletaja, kirjandusajaloolane ja pedagoog Vilniuses ja Riias 
* Gottlieb Friedrich von Glasenapp (1811–1892), Venemaa admiral ja kindraladjutant, Mereväe Kadetikorpuse direktor (1851–1855), Bormaņu (*Treppenhof*) ja Dārzu (*Darsen*) mõisnik Valgamaa maakonnas (vene wiki: *[[:ru:Глазенап, Богдан Александрович фон|Богдан Александрович фон Глазенап]]*)
* Reinhold Woldemar von Glasenapp (1812–1895), Venemaa viitseadmiral ja Arhangelski kuberner, (saksa wiki: *[[:de:Woldemar von Glasenapp|Woldemar von Glasenapp]]*; vene: *Владимир (Вольдемар) Александрович фон Глазенап*)
* Sergei von Glasenapp (1848–1937), Venemaa astronoom (vene wiki: Сергей Павлович Глазенап)
* Gregor von Glasenapp (1855–1939), Venemaa poliitik ja kirjanik
* Otto Woldemar Victor von Glasenapp (1858–1928), Rogosi mõisa viimane mõisnik
**Guido von Glasenapp, Eesti Vabadussõjast osavõtnu
*Woldemar von Glasenapp  (1849–1906), Venemaa keisririigi riigiametnik,  Riia politseimeister ja Tallinna Linna Politseivalitsuse Tallinna politseimeister 
** Peter Wladimir Wassily von Glasenapp (1882–1951), Venemaa sõjaväelane (vene wiki: *[[:ru:Глазенап, Петр Владимирович|Петр Владимирович Глазенап]]*)
* Helmuth von Glasenapp (1891–1963), saksa indoloog ja kirjanik (saksa wiki: *[[:de:Helmuth von Glasenapp|Helmuth von Glasenapp]]*)
* Patrick von Glasenapp (1926-1992), Tartu Kivisilla fondi asutaja

## Vaata ka
*Ääsmäe mõis
*Lilienfeld-Glasenapp

## Viited

## Välislingid

*Perekond Liivimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus, 1929
*Rogosi mõisast Eesti mõisaportaalis
WASP-12b

**WASP-12b** on eksoplaneet, mis tiirleb ümber Veomehe tähtkujus asuva tähe WASP-12 870 valgusaasta kaugusel. Selle planeedi avastamisest teatati 1. aprillil 2008. 

Ta on seni avastatud planeetidest kõige kuumem: tema temperatuur on 2500 kelvinit (ligi pool Päikese temperatuurist).

WASP-12b mass on umbes 1,18 Jupiteri massi ning tema raadius on umbes 1,76 Jupiteri raadiust.
Roscoe Arbuckle

**Roscoe Conkling Arbuckle** (hüüdnimi **Fatty**; 24. märts 1887 – 29. juuni 1933) oli USA tummfilmiajastu näitleja, lavastaja ja stsenarist.

Arbuckle'it peetakse üheks oma aja populaarseimaks näitlejaks, muu hulgas oli ta Hollywoodis alles algajate Charles Chaplini ja Buster Keatoni mentor, sõber ja kolleeg.

Hoolimata Arbuckle'i panusest filmiajalukku mäletatakse teda pigem peategelasena Hollywoodi skandaalses kriminaalprotsessis, mis lõpetas ühtlasi tema karjääri – hoolimata süüaluse õigeks mõistmisest kahjustas kohtuprotsess Arbuckle'i karjääri niivörd, et tal polnud võimalik Hollywoodis töötada pärast seda pea 10 aastat.
Scott Gilbert

**Scott Frederick Gilbert** (sündinud 1949) on ameerika bioloog.

Tema erialaks on arengubioloogia, eriti epigeneetilised mehhanismid ja nende roll embrüoloogias. 

Tema arengubioloogia õpik on maailmas üks populaarsemaid (selle 9. väljaanne ilmus 2010). Selles tugineb ta Karl Ernst von Baeri lähenemisviisile bioloogias.

Gilbert sai bakalaureusekraadi nii bioloogias kui ka usuteaduses 1971. aastal Wesleyan Universityst, magistrikraadi teadusloos Johns Hopkinsi Ülikoolist ning filosoofiadoktori kraadi bioloogias 1976. aastal samuti Johns Hopkinsi Ülikoolist.

Ta töötab 1980. aastast Swarthmore College'is, kus õpetab arengugeneetikat, embrüoloogiat ja bioloogia ajalugu.

Scott Gilbert on korduvalt käinud Eestis ja esinenud Tartu Ülikoolis loengutega.

## Tunnustus
* 2011 Tartu Ülikooli audoktor

## Viited

## Välislingid
* Scott Gilberti koduleht
* Scott Gilberti arengubioloogia õpiku veebiversioon
Kompaktluminofoorlamp

**Kompaktluminofoorlamp** ehk kompaktlamp ehk CFL-lamp (lühend ingl k sõnadest *Compact Fluorescence Lamp*) on luminofoorlamp, mille torule on antud kompaktne (nt spiraali) kuju ning millel on tavalise hõõglambi sokkel (E14, E27, GU24 vms).

Sokli ja toru vahelises osas paikneb elektrooniline liitelülitus lambi süütamiseks, toitevoolu piiramiseks ja reaktiivvõimsustarbe vähendamiseks. See lülitus (nn elektrooniline ballast) suurendab ka toitevoolu sageduse mitmekümne kilohertsini, hoides niiviisi ära valguse väreluse. Sisselülitamisel süttib lamp kiiresti ja vilkumiseta.

Kompaktlampide valgusviljakus on 50–70 lm/W. Eluiga on umbes 8–15 korda pikem kui hõõglambil, kuid seda lühendab sagedane lülitamine. Elavhõbedasisalduse tõttu tuleb riknenud lampi käidelda ohtliku jäätmena.

Esimesed elektroonilise liitelülituse ja keeresokliga kompaktlambid valmistas Osram 1985. aastal.

Niisuguseid kompaktlampe hakati nimetama ka säästulampideks, sest nende kasutamisel hõõglampide asemel saadakse kolme- kuni viiekordne energiasääst.

Kompaktlambil kulub nominaalse valgusvoo saavutamiseks palju rohkem aega kui hõõglambil, mõnikord minuteid, eriti külma temperatuuri puhul.

## Vaata ka
* Gaaslahenduslamp 
* Säästulamp
* Luminofoorlamp
Bourne'i identiteet (film 2002)

**"Bourne'i identiteet"** (originaalpealkirjaga **"The Bourne Identity"**) on 2002. aasta põnevusfilm, mis põhineb Robert Ludlumi samanimelisel romaanil. 

Filmile tehti 2004. aastal järg "Bourne'i ülemvõim" ja 2007. aastal "Bourne'i ultimaatum".

## Süžee
Itaalia kalurid tõmbavad Vahemerest välja kuulihaavadega mehe (Matt Damon), kelle naha all on mikrokiip, mis näitab Zürichi panga hoiulaeka koodi. Mees ei mäleta teadvusele tulles oma õiget nimegi. Aga varsti hakkavad teda terroristid taga ajama ning ainus, kes tema tõelist identiteeti teab, on naine tema minevikust (Franka Potente).
CFL

**CLF** on lühend, mis võib tähendada:

***[[Canadian Football League]]**
***[[Kompaktluminofoorlamp]]**
*...
FC Haka

**FC Haka** (*Valkeakosken Haka*) Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Valkeakoskis. See mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

Soome kõrgliigas mängitakse alates 2020. aastast pärast seda, kui 2019. aastal võideti Soome esiliiga Ykkönen. Enne seda mängiti Soome kõrgliigas aastatel 1998–2012.

Haka on üks Soome edukamaid jalgpalliklubisid. Üheksa korda on tuldud Soome meistriks ja 12 korda on võidetud Soome karikas.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

### Mängud Eesti klubide vastu

## Saavutused
***[[Mestaruussarja]]/[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (9):** 1960, 1962, 1965, 1977, 1995, 1998, 1999, 2000, 2004
: **2. koht (7):** 1955, 1957, 1963, 1976, 1980, 2003, 2007
: **3. koht (10):** 1959, 1961, 1966, 1978, 1981, 1982, 1983, 1991, 2002, 2006

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (12):** 1955, 1959, 1960, 1963, 1969, 1977, 1982, 1985, 1988, 1997, 2002, 2005
: **2. koht (3):** 1980, 1983, 1989

* **[[Liigacup]]
: **Võitja (1):''' 1995

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
FC Honka

**FC Honka** (*FC Honka Espoo*) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Espoos. See mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

Soome kõrgliigasse tõusti 2018. aastal Soome esiliigast Ykkönenist. Enne seda mängiti Soome kõrgliigas aastatel 2006–2014. Aastatel 2008, 2009 ja 2013 jäädi Soome kõrgliigas teiseks.

Klubi asutati 1957. aastal nimega **Tapion Honka**. 1975. aastal sai klubi nimeks FC Honka.

## Praegune koosseis
*Seisuga 18. veebruar 2020*

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

### Mängud Eesti klubide vastu

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]**
: **2. kohad (3):** 2008, 2009, 2013

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (1):** 2012

* **[[Liigacup]]**
: **Võitja (2):** 2010, 2011

***[[Ykkönen]]**
: **Võitja (1):** 2005
: **3. koht (2):** 2002, 2004

***[[Kakkonen]]**
: **Võitja (2):** 2015, 2016
: **2. koht (1):** 1995

***[[Kolmonen]]**
: **2. koht (1):** 1994

***[[La Manga Cup]]**
: **Võitja (1):** 2009

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Turu Inter

**Turu Inter** (ametlikult soome keeles **FC Inter Turku**, **FC Inter**) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Turus. See mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

2008. aastal tuli Turu Inter esimest korda klubi ajaloos Soome meistriks. Soome karikavõistlused on võidetud aastatel 2009 ja 2018.

## Ajalugu
FC Interi asutas 1990. aastal Stefan Håkans. Klubi alustas tegevust noorteklubina, kuid 1992. aastal loodi ka täiskasvanute meeskond, mis alustas mängimist Soome neljandal liigatasandil (Kolmonen). Järgmisel hooajal võttis Inter üle rahalistes raskustes oleva kohaliku klubi Turun Toverit koha Kakkonenis. Peatreener Timo Sinkkonen tõi klubisse uusi mängijaid, ning klubi lõpetas hooaja esikohaga ja tõusis esiliigasse (Ykkönen).

1995. aastal võitis Inter Ykköneni ja jõudis Soome karikavõistlustel (Suomen Cup) poolfinaali. 1996. aastal tugevnes klubi uute mängijatega, ning kuna mõlemad Turu parimad meeskonnad mängisid nüüd Veikkausliigas, siis löödi klubi pealtvaatajate rekord kui kohalikku derbid (TPS vs. Inter) oli vaatamas 8200 pealtvaatajat.

1997. aastal langes klubi Veikkausliigast jäädes viimaseks, kuid tõusis kohe järgmisel hooajal tagasi. Meeskonna tugevdamiseks osteti uued võõrmängijad (sh. Richard Teberio ja Fernando della Sala). Sellest ajast peale lõpetas klubi järjekindlalt liigas 4.–7. kohal liigas ning pidevalt tuli klubisse juurde nii võõrmängijaid kui ka noori talente oma noorte akadeemiast.

2006. aasta hooajal vallandas Inter oma senise peatreeneri Kari Virtaneni ja palkas uueks peatreeneriks hollandlase Rene van Eck. Pärast seda hooaega läks van Eck tagasi Šveitsi, kus ta asus juhendama klubi FC Wohlen, ning Interis võttis juhendamise üle teine hollandlane Job Dragtsma.

2008. aastal juhtis Inter liigat kohe algusest peale ning pärast viimase vooru mängu FF Jaroga tulid nad Soome meistriks.

## Praegune koosseis
*Seisuga 5. aprill 2022*

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (1):** 2008
: Teised kohad (4): 2011, 2012, 2019, 2020
***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (2):** 2009, 2018
: 2. koht (3): 2014, 2015, 2020
* **[[Liigacup]]
: **Võitja (1)''': 2008
: 2. koht (2): 2007, 0222

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
*Turu Inter Veikkausliiga lehel
Bourne'i identiteet

**"Bourne'i identiteet"** on Robert Ludlumi 1980. aastal ilmunud spiooniromaan. Teose peategelane mälu kaotanud Jason Bourne üritab teada saada, kes ta on ning miks palgamõrvar, CIA agendid ja teised tema elu kallale kipuvad. 

Eesti keeles ilmus teos 1998. aastal Hotgeri kirjastuselt Matti Piirimaa tõlkes.

## Välislingid
* Raamatukoi
Talveuni

**Talveuni** ehk **hibernatsioon** on hrl selgroogsete loomade eriline puhkeseisund (tardumusseisund), mida iseloomustab normaalsest madalam kehatemperatuur ja ainevahetuskiirus ning aeglasem hingamine. Selgrootute loomade puhkeseisundit nimetatakse harilikult diapausiks.

Talveuni esineb teatud loomadel ebasoodsate keskkonnatingimuste üleelamiseks, eriti talvekuil. Talveune teevad võimalikuks loomade varem talletatud rasvavarud.

Loomade talveune olulisus seisneb selles, et ebasoodsal perioodil (talvel), mil toitu napib, viiakse ainevahetuskiirus väga madalaks, säästes nõnda energiat.

Talveuni võib eri loomarühmadel kesta tundidest-päevadest kuni mitme kuu või aastani.

## Talveune tüübid
Sõltuvalt talveune pikkusest ja füsioloogilisest eripärast eristatakse lühiajalist talveund (ehk fakultatiivne taliuinak), taliuinakut ja (tõelist) talveund.

Eestis magavad (tõelist) talveund näiteks nahkhiired, mitmed pisiimetajad ja roomajad. Suuremad imetajad (näiteks karud ja kährikud) peavad aga taliuinakut.

### ''Brumation''

Terminit *[[brumation]]* (esmakasutus 1965. aastal) kasutatakse roomajate kliimale vastava puhkeseisundi korral nii looduslikes tingimustes, mil roomajad liiguvad talvistesse pesapaikadesse (urgudesse), kui ka roomajate pidamisel siseruumides (sh väljaspool kodupaika).*Brumation*'i tingivad suuresti välised tegurid – keskkonna temperatuur ja söögimaterjali nappus ning ka roomajate kehasisesed kohastumused. 
*Brumation*'i korral roomajad otseselt ei maga ega kakle, nad liiguvad pisut ja isegi joovad, kuid energia ringluseks kasutavad nad looduses, arvatavasti talveperioodile eelnenud perioodil kogutud kehasiseseid rasvavarusid. *Brumation* on periood mil muutuvad roomajate (sh maolised) füsioloogilised näitajad ja ka hormoonide ringlus vastamaks eelolevale paaritumisperioodile. Maod võivad *brumation*'i ajal koguneda ühte kohta kokku, moodustades nn maokolde, kuid võivad jagada talveurgu ka mitmete teist liiki madudega, sh nendega, kes neid ja/või kellele nemad muidu saakloomadeks võivad osutuda. Looduses paljud roomajad puhkeperioodist ei taastu ning hukkuvad, eriti kõhnemad ja haiged roomajad. 
Maoperekonna *[[Thamnophis]]* isendid võivad puhkeseisundi ajal pesapaika jagada tuhandete teiste, valdavalt sama liiki madudega.
*Brumation* sõltub nii roomaja liigist, vanusest, tervislikust seisundist kui ka elupaigast. 
Troopilise kliimaga aladel roomajatel nimetatud talvist puhkeseisundit ei esine, kuid neil võib esineda suveuni.
   
## Vaata ka
*diapaus
*ränne
*suveuni
*taliuinak
*tarduni
*termoregulatsioon

## Viited
Initsiaalsõna

**Initsiaalsõna** on fraasi moodustavate sõnade algustähtedest moodustatud lühend.

## Vaata ka
*akronüüm
*algustähtlühend
*esitähtlühend

## Välislingid
Bertold (Võnnu komtuur)

**Bertold** (ka *Berthold*, kaasaegsetes ladinakeelsetes allikates *Bertoldus*; surnud 1217 kevadel) oli Mõõgavendade ordu liige ja Võnnu komtuur (meister) aastatel 1208–1217.

Bertold oli Mõõgavendade ordu aktiivsemaid sõjalisi juhte, kes Võnnus baseeruva ordu haru juhina osales peamiselt Ugandi ja Sakala muinasmaakondade vastu suunatud sõjategevuses. Mõõgavendade ordu muutis Võnnu muinaslinnuse oma peakorteriks hiljemalt 1207. aasta sügisel, pärast seda, kui kohalikud võndlased olid võtnud vastu ristiusu Riia piiskop Albertilt, kes omakorda andis nende piirkonna ordu ilmaliku valitsemise alla. Millalgi 1210. ja 1218. aasta vahel rajati sinna kivist ordulinnus, mida Vana-Vene kroonikates kutsutakse ka Bertoldi linnuseks.

Henriku Liivimaa kroonika kohaselt osales Bertold 1208. aastal Tālava latgalite ja ugalaste vahel peetud läbirääkimistel, kus latgalid nõudsid ugalastalt neilt äravõetud vara tagastamist ja rahu sõlmimist. Läbirääkimiste nurjumisel algas sõjaline konflikt latgalite ja neid toetama asunud ordu ja piiskopi ning ugalaste (hiljem ka teiste muinaseestlaste) vahel. Bertold oli orduvägede juht 1209./1210. aasta talve ja 1210. aasta suve sõjakäikudel Ugandisse, sama aasta Võnnu kaitsmisel eestlaste väe vastu, 1211. aasta Viljandi piiramisel ja selle järgnenud kahel Sakalasse ja ühel Jogentaganasse suundunud rüüsteretkel. 1212. aastal aitas ta maha suruda ülestõusnud liivlasi ja latgaleid Satteseles, 1213./1214. aasta talvel osales võidukas lahingus Väina põhjakaldale tunginud leedulastega ja 1215. aastal Ugandisse suundunud sõjaretkel. Tõenäoliselt tegi ta kaasa veelgi enamates sõjasündmustes, kus kroonika teda nimeliselt välja pole toonud. Bertold langes 1217. aastal, kui ta suundus appi Otepää linnuses sissepiiratud Riia piiskopi ja ordu vägedele, kuid tapeti lahingus linnust piiravate Novgorodi ja Pihkva vägedega.

Friedrich von Benninghoven on arvanud, et Bertold võis kuuluda Paderborni piirkonna Bürenite suguvõssa, kuid kindlad tõendid selle kohta puuduvad.

## Vaata ka
* Liivimaa ristisõda
* Venno
* Arnold
* Wolquin

## Viited

## Kirjandus
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
*Liivimaa vanem riimkroonika
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 66 (lk 114).
Bertold (Järva foogt)

**Bertold** (ka *Bartoldus*) oli Liivi ordu liige ja Järva foogt enne aastat 1252.

Bertoldi kohta arvab Friedrich von Benninghoven, et ta kuulus algselt Mõõgavendade ordusse ja samastab temaga ka Bertold von Billingshausenit (rüütelvend 1253. aastal Kuldīgas) ja Lääne-Eestis olnud Bertoldiga (rüütelvend 1254. aastal Pöides või Lihulas). Täiesti tõsikindlalt aga öelda ei saa, kas need kolm erinevat mainigut ka ühele ja samale tegelasele viitavad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 68 (lk 115).
Imanta

***[[Imanta tänav]]** on tänav Tallinnas.
***[[Imanta (Riia)|Imanta]]** on asum Riias.
***[[Ymaut]]**, kes oli liivlane ja Henriku kroonika kohaselt tappis 1198. aastal Liivimaa piiskopi Bertholdi, on vahel ekslikult tõlgendatud lätipäraselt **Imantaks** või **Imantsiks**.
***[[Imanta (miinitraaler)|Imanta]]** oli miinitraaler.
***[[Imanta (selts)|Imanta]]** oli 1881 Riias asutatud eesti selts.
Gerhard von Mallinckrodt

**Gerhard von Mallinckrodt** (enne 1440 – u 1487) oli Liivi ordu liige, maamarssal aastatel 1462–1468.

Gerhardi vanemad olid Johann von Mallinckrodt ja Margarethe Sobbe. Tema suguvõsa pärines Marki krahvkonnast Mallinckrodtist Herdecke lähedalt. Ka tema sündis ilmselt seal. Tema suguvõsa kuulus piirkonna keskaadli hulka. Gerhardil oli palju sugulasi Liivimaal: tema vend Heinrich von Mallinckrodt oli Tartu piiskop, Eberhard, vendade nõbu aga Tartu toompraost. Kracht von Mallinckrodt oli 1470. aastatel Viljandi komtuurkonnas orduvasall ja Tartu meeskohtu liige. Dietrich von Mallinckrodt oli Gerhardi teener.

1440. aastal on Gerhardit mainitud ilmikuna Vestfaalis, 1453 oli ta aga linnusekomtuuriks Riias (ta võis seda olla ka juba 1450. aastal). Seejärel sai ta lühikeseks ajaks Põltsamaa foogtiks, 1456 juba Tallinna komtuuriks. Sellelt kohalt tõusiski ta maamarssaliks, kellena vahendas ta Saksa ordu läbirääkimisi Poolaga. Peagi ilmnes aga, et ta soosis poolakaid, kes olid ta ilmselt ära ostnud või kuidagi teisiti teda mõjutanud. Seetõttu tagandati ta 1468. aastal maamarssali ametist ja sunniti ka Liivi ordust välja astuma. Preisimaal leidis ta aga tuge kõrgmeistrilt ja Samlandi piiskopilt, kes 1471. aastal kinnitasid, et kõik reetmissüüdistused tema suhtes on ülekohtused. Pärast seda, kui reformimeelne ordumeister Johann Wolthus von Herse, kelle vastu Mallinckrodt väga ägedalt olnud oli, kukutati, lubas uus meister Bernd von der Borch tal Liivimaale naasta ja andis talle tänutäheks Herse-vastase tegevuse eest Kuldīga komtuuri koha. Peale selle jõudis ta veel olla ka Riia komtuur ja üks kahest teadaolevast Kandava komtuurist. 1471. aastal oli teda määratud ka Bremeni komtuuriks, kuid sellesse ametisse ta ei astunud, sest talle avanes võimalus Liivimaale naasta.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 571 (lk 434–436).
FF Jaro

**FF Jaro** (*Fotbollsföreningen Jaro Jalkapalloseura*) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Jakobstadis. Klubi mängib 2017. aastal Ykkönenis.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Saavutused
***[[Suomen Cup]]**
: **2. koht (2):** 1992, 1999
* **[[Liigacup]]
: **2. koht (1):''' 1998

## Viited
FC KTP

**FC KTP** on Soome linna Kotka jalgpalliklubi,  mis mängis aastatel 2003–2008 ja 2015 riigi kõrgliigas. KooTeePee esindusvormi põhivärvid on roheline ja valge.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Ajalugu
### FC KooTeePee
FC KooTeePee loodi algselt kui Kotka TP duubelmeeskond. 2000. aastal klubi iseseisvus. Samal aastal mängis Kotka TP Veikkausliigas, kuid langesid Ykköneni ja läksid lõpuks pankrotti. Samal hooajal tõusis KooTeePee Kolmonenist Kakkoneni, ning järgmise kahe aastaga tõusti kõrgliigasse (peatreenerid olid alguses Pasi Rautiainen ja seejärel Ismo Lius).

Hooajal 2013 mängis klubi Ykkönenis ja treener oli Sami Ristilä.

### FC KTP
2013. aasta detsembris tegid FC KooTeePee ja Kotkan Työväen Palloilijat ühinemislepingu, mis võimaldas FC KooTeePee-l lühendada oma nimeks FC KTP. Nimetust FC KTP kasutatakse ametlikel eesmärkidel, esindusmeeskonda nimetatakst KTP-ks.

KTP sai 2014. aastal Ykönenis teise koha, kuid kuna FC Honka ei saanud Veikkausliigas mängimiseks luba, siis pääses nende asemel kõrgliigasse KTP.

2015. aasta suvel muutis klubi oma visuaalset identiteeti ja brändi, mis tähendas ka klubi logo muudatusi. Uuel logol on viie vertikaalse rohelise triibu asemel neli. Muutus oli klubi toetajate seas vastuoluline. 

## Saavutused
* **[[Liigacup]]**
: **2. koht (1):** 2006

***[[Ykkönen]]**
: **Võitja (1):** 2002
: **2. koht (1):** 2014
: **3. koht (1):** 2013

***[[Kakkonen]]**
: **Võitja (1):** 2001

## Vaata ka
*Kotka TP

## Viited

## Välislingid
Kuopio PS

**Kuopio PS** (*Kuopion Palloseura* ehk **KuPS**) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Kuopios. Klubi mängib Soome kõrgliigas Veikkausliiga.

## Ajalugu
### 1923–1949. Algusaastad

Üks esimesi spordiklubisid Kuopios, kes võttis jalgpalli ametlikult oma programmi, oli Kuopion Reipas 1915. aastal. Reipas oli üldine spordiühing, mis osales mitmel spordialal, näiteks kergejõustikus, võimlemises, suusatamises kui ka jääpallis. Pärast 1918. aasta Soome kodusõda tekkis spordialade erinevate huvide tõttu klubi sisene hõõrdumine, mille tõttu hakkas klubi 1920. aastatel järk-järgult laiali minema. Üks paljudest klubidest mis tuli Reipasist esile oli KuPS, ametlikult asutati see 16. märtsil 1923 kui **Kuopion Seurahuone**. Ali Rautakorpi valiti klubi esimeseks presidendiks. Algusaastatel viljeles klubi ka muid spordialasid: pesapalli, tennist ja jääpalli. 

1920. aastatel mängis KuPS peamiselt sõprusmänge kohalike klubidega. Esimene suurem läbimurre tuli 1930 kui KuPS võitis Savo rajooni meistrivõistlused ning teenis sellega pääsu B-sarja, mis oli tol ajal Soome jalgpalli teine tasand, ning kus nad mängisid kuni 1947, kui tõusti esmakordselt Mestaruussarja. KuPS-i esimene katse Soome kõrgliigas kestis vaid üks hooaeg, kuid nad tõusid tagasi 1949 ja sel korral jäid kõrgliigasse 44 hooajaks.

### Hooaeg 2005

KuPS tõusis tagasi kõrgliigasse 2005. aasta hooajaks pärast aastat esiliigas Ykkönen).
Nad lõpetasid 2005. aasta hooaja 10. kohal, vältides kindlalt üleminekumänge (13. koht) ja otsest väljalangemist (14. koht).

### Hooaeg 2006
1. aprillil 2006 alistas KuPS Liigacupis Veikkausliiga valitseva meistri MyPa tulemusega 1:0 ja kindlustas koha Liigacupi finaalis. 12. aprillil 2006 Helsingis Finnairi staadionil toimunud Liigacupi finaalis alistas KuPS FC KooTeePee tulemusega 2:1 ning lõpetas oma 17-aastase tiitliteta seeria. Sellest hoolimata lõpetas klubi 2006. aasta hooaja viimasel kohal ning langes taas Ykköneni. Selle tulemusena asendati senine peatreener Juha Malinen endise mängija/abitreeneri Kai Nyyssöneniga.

## Praegune koosseis
*Seisuga 14. aprill 2022*

## Saavutused
* **[[Mestaruussarja]]/[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (8):** 1956, 1958, 1966, 1974, 1976, 2019, 2024, 2025
: **2. koht (12):** 1950, 1954, 1964, 1967, 1969, 1975, 1977, 1979, 2010, 2017, 2021, 2022
***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (5):** 1968, 1989, 2021, 2022, 2024
: **2. koht (3):** 2011, 2012, 2013
* **[[Liigacup]]
: **Võitja (1)**: 2006
***Ykkönen**
: **Võitja (3):** 2000, 2004, 2007
***Kakkonen**
: **Võitja (1):''' 1998

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*KuPS Veikkausliiga lehel
FC Lahti

**FC Lahti** on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Lahtis. See mängib Soome kõrgliiga Veikkausliiga.

## Ajalugu
FC Lahti asutati 1996. aastal kahe Lahti klubi (Lahden Reipas and FC Kuusysi) põhjal. Kuigi Lahden Reipas ja FC Kuusysi on mõlemad oma jälje Soome jalgpallis maha jätnud, siis lihtsalt majanduslikult polnud kahe suure klubi jaoks Lahtis ruumi. Lahenduseks otsustati jõud ühendada ning luua üks ühine eliitklubi, mis jätkab Lahti ilusat traditsiooni ja head tööd Lahti eliitjalgpalliklubina. Samaaegselt jätkasid FC Reipas ja FC Kuusysi tööd noorte ja naiste jalgpallis.

FC Lahti alustas esiliigas (*Ykkönen*), kus nad mängisid kaks hooaega, enne kui neil õnnestus tõusta Veikkausliigasse 1998. aastal. Esimesed kaks aastat Veikkausliigas olid rasked, kuid FC Lahti suutis püsima jääda. Järgmised aastad suutis FC Lahti ennast kehtestada kui kesk-tabeli meeskonnad Veikkausliigas, enne kui 2008. aastal võideti esimest korda pronksmedalid ja saavutati pääs Euroopa karikamängudel. Kõik tundus hästi olevat, kuid 2010. aastal langeti *Veikkausliiga*st välja.

2011. aastal mängiti esiliigas, kust tõusti kohe tagasi Veikkausliigasse. Järgmised kaks hooaega lõpetas FC Lahti viiendal kohal, ning 2014. aastal võideti teist korda pronksmedalid ja pääs UEFA Euroopa Liigasse.

## Saavutused
***[[Veikkausliiga]]**
: **3. koht (2):** 2008, 2014
***[[Suomen Cup]]**
: **2. koht (1):** 2002
* **[[Liigacup]]
: **Võitja (3)''': 2007, 2013, 2016

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
*FC Lahti Veikkausliiga lehel
IFK Mariehamn

**IFK Mariehamn** (*Idrottsföreningen Kamraterna Mariehamn*) on Ahvenamaa linna Maarianhamina spordiklubi, mille jalgpallimeeskond mängib alates 2005. aasta hooajast Soome kõrgliigas. Klubis tegeletakse ka võrkpalli, jäähoki, kergejõustiku, ujumise ja muude spordialadega.

## Jalgpall
### Ajalugu
Kuigi IFK Mariehamn asutati 1919, siis spordiklubil polnud jalgpalli osakonda kuni 1935. aastani. Algselt osales meeskond peamiselt Ahvenamaa kohalikel turniiridel, ainult sporaadiliselt mängiti teiste Soome või Rootsi meeskondadega. Meeskond on osalenud Soome jalgpalliliigades alates 1945.

Kuni 1970. aastateni mängis IFK Mariehamn peamiselt Soome jalgpalli 3. ja 4. divisjonis. Klubi paremad ajad olid 1975 ja 1976, kui klubi edenes esmalt 2. divisjoni ning sealt kohe 1. divisjoni (*[[Ykkönen]]*) järgmisel aastal. Pärast kahte hooaega 1. divisjonis langes IFK Mariehamn 2. divisjoni, kus nad püsisid kuni 2000. aastateni, välja arvatud mõned hooajad 3. divisjonis 1990. aastatel. 

2003. aastal tõusis IFK Mariehamn uuesti 1. divisjoni. Pärast ainult ühte hooaeg 1. divisjonis tõusis klubi esimest korda 2005. aasta hooajaks Soome jalgpalli kõrgliigasse, Veikkausliigasse. 
Oma esimesel hooajal Veikkausliigas saavutas IFK Mariehamn 14 meeskonna seas 12. koha. 2006. aastal lõpetas klubi 5. kohal ja aasta hiljem 6. kohal, pärast muljetavaldavat kaotuseta sügis perioodi 2007. aastal.

Peale Veikkausliiga mängude osaleb IFK Mariehamn ka kohalikel Ahvenamaa turniiridel, kus nad on võitnud Ahvenamaa karikavõistlused 44 korda ning Ahvenamaa jalgpalli meistrivõistlused 44 korda. Viimastel aastatel on klubi olnud kõige domineerivam jalgpalliklubi Ahvenamaal, võites 2008. aastal mõlemad võistlused.

2009. aastal alustas IFK Mariehamn oma esimest hooaega elukutseliste jalgpalliklubina. 2015 võitis klubi oma esimese Suomen Cupi.

23. oktoobril 2016 alistas IFK Mariehamn FC Ilvese tulemusega 2:1, ning tuli saareklubina esimest korda Veikkausliiga meistriks.

## Saavutused
; Soome:
***[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (1):** 2016

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (1):** 2015

; Ahvenamaa:
***[[Åländska Mästerskapen]]** (*Ahvenamaa meistrivõistlused*)
: **Võitja (44):** 1943, 1944, 1946–1947, 1953 (kevad), 1953 (sügis), 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1961, 1976, 1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1992, 1995, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015

***[[Ålandscupen]]** (*Ahvenamaa karikavõistlused*)
: **Võitja (44):** 1943, 1944, 1945–1946, 1946–1947, 1950–1951, 1952, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959, 1964, 1968, 1970, 1972, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1980, 1981, 1982, 1984, 1985, 1988, 1989, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2012

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*IFK Mariehamn Veikkausliiga lehel
Georg Kuphaldt

**Georg Friedrich Ferdinand Kuphaldt** (läti: *Georgs Frīdrihs Ferdinands Kūfalts*; 6. juuni 1853 Plön  –  14. aprill 1938 Berliin) oli saksa maastikuarhitekt ja dendroloog. Tegutses enne Esimest maailmasõda Venemaa Keisririigis, põhiliselt töötas Riia linnaaednikuna.

Eestis kujundas Kehtna, Lohu, Olustvere, Visusti ja Polli mõisapargi, Oru lossipargi ning Kadrioru pargi Kadrioru lossi juurde. Lätis on ta kujundanud Riia Metsakalmistu.

## Kirjandus

* 
*  (läti keeles)
Veera Nelus

**Veera Nelus** (ka **Vera Nelus**; 28. oktoober 1916 Narva – 18. juuli 1996 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (koloratuursopran).
 
Õppis muusikat eraviisiliselt Varvara (Barbara) Malama erastuudios Tallinnas (Samas õppis ka Miliza Korjus). 
Aastatel 1944–1971 töötas Estonia teatris ooperi- ja operetisolistina.

Tema esitustega on ilmunud album (kolm plaati) "Unustamatu Veera Nelus" (2001). Helirežissöör Jüri Kruus on restaureerinud üle kolme ja poole tunni ulatuses Neluse helisalvestisi. 

Aastail 1947–1949 tegutses svingsekstett Rütmikud, mis esines ka raadios (kuni džäss ära keelati), andis kontserte, kus solistideks olid Georg Ots, Veera Nelus ja teised Estonia solistid, ka Neeme Järvi (ksülofonil). Kolm korda nädalas mängisid Rütmikud tantsuks tollases Töötava Rahva Kultuurihoones. Tegemist oli tolle aja parima svingansambliga.

## Tunnustus
*1950 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Estonia solist Georg Taleš (1912–1997). Tütar Veera Taleš (sündinud 1950) on samuti ooperilaulja.
Maoorid

**Maoorid** (ainsuses *maoori*) on Uus-Meremaa põlisrahvas. Nad räägivad polüneesia keelte hulka kuuluvat maoori keelt ja inglise keelt. Nad saabusid Uus-Meremaale (maoori keeles Aotearoa) Polüneesia idaosast 12. sajandil. Maoori mütoloogias on nende algne päritolumaa Hawaiki. 18. sajandi lõpus tekkis neil tihedam kokkupuude Uus-Meremaale saabunud eurooplastega. 1830. aastal oli Uus-Meremaal hinnanguliselt 2000 pākehāt ehk eurooplasest asunikku. 1840. aastal sõlmiti Waitangi leping paljude maoori hõimupealike ja Suurbritannia vahel, millega maoorid muudeti Suurbritannia alamateks, kuid säilitasid õiguse oma maale. Lepingu maoorikeelne ja ingliskeelne tekst ei kattunud, seetõttu pole täit üksmeelt, milles tegelikult kokku lepiti. Osa pealikest keeldus lepingule alla kirjutamast. 1860. aastate maoori sõdades olid maoorid sunnitud lõplikult Suurbritanniale alistuma. Maoorid kaotasid oma maa, haigestusid eurooplaste toodud haigustesse ja nende arv hakkas vähenema. 1960. aastatel toimus maooride rahvuslik ärkamine.

2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli maoorisid 565 329, neist 87% elas Põhjasaarel.

Maoorid on tuntud oma puu- ja luunikerduskunsti ning tätoveeringute poolest.

Tuntud maoorid on filmitegija Taika Waititi, laulja Kiri Te Kanawa ja näitleja Temuera Morrison.

## Vaata ka

*Maoori kuningas

## Välislingid

*Maoori veebiportaal
Paul Wintrebert

**Paul Marie Joseph Wintrebert** (28. juuli 1867 – 3. mai 1966) oli prantsuse embrüoloog ja arengubioloogia teoreetik.

Hariduselt kirurg, pühendus ta hoopis selgroogsete eksperimentaalsele embrüoloogiale. Ta oli alates 1923. aastast Pariisi Ülikooli võrdleva anatoomia professor. Alates 14. novembrist 1938 oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liige (anatoomia ja zooloogia sektsioonis).

Ta kirjeldas põhjalikult konna *[[Discoglossus]]* varast arengukäiku. Tema kirjeldused erinesid Walter Vogti kirjeldustest konna *[[Bombinator]]* arengukäigu kohta, mis viis avaliku konfliktini tema ja eriti ta Belgia kolleegide, sealhulgas Albert Dalcqi (1893–1973) vahel.

Ta võttis arvatavasti esimesena kasutusele tsütoskeleti (*cytosquelette*) termini (1931. aastal).

Tema vaateid võib iseloomustada kui radikaalset epigeneetikat. Ta arendas füsioloogilise epigeneesi teooriat (Wintrebert, 1963), mille järgi on areng füsioloogiliste seisundite rida, kus eelnev seisund määrab järgneva. Seega pole organismi areng mingite algete poolt eeldetermineeritud, nagu preformistlik vaade eeldab.

Oma evolutsioonilisi vaateid nimetas ta keemiliseks lamarkismiks (Wintrebert, 1962). Veel 90. eluaastates avaldas ta raamatute triloogia, milles esitas oma teoreetilised vaated: "Elusolend on oma evolutsiooni looja" (1962), "Elusolendi iseareng" (1963), ja "Eksistentsialismist sünnitatud olemine" (1965). 

## Teoseid
*Wintrebert, Paul 1933. Mosaique, régulation, épigenése. *C.R. Séances Acad. Sci*. (Paris) 197: 655–657.
*Wintrebert, Paul 1935. Une théorie nouvelle du développement: l’épigenèse physiologique ou théorie des chaines de fonctions. *Comptes Rendus Acad. Sc. Paris* 200: 1362–1364.
*Wintrebert, Paul 1935. L’unité du développement et la naissance de l’individualité dans l’épigenèse physiologique des amphibiens. *Comptes Rendus Acad. Sc. Paris* 200: 1432–1434.
*Wintrebert, Paul 1962. *Le vivant créateur de son évolution*. Paris: Masson.
*Wintrebert, Paul 1963. *Le développement du vivant par lui-même*. Paris: Masson.
*Wintrebert, Paul 1965. *L'existence délivrée de l'existentialisme*. Paris: Masson.

## Viited

## Kirjandus
*Beetschen, Jean-Claude; Duprat, Anne-Marie 2001. Contrasting influences of the Organizer and induction concepts on the scientific activity of French embryologists. *The International Journal of Developmental Biology* 45(1): 73–81.
*Costagliola, Jacques 1999. *Théories et modèles biologiques ou la prestigieuse organisation du vivant*. (Collection "Conversciences".) Paris: L'Harmattan. ISBN 2738474802
*Fischer, Jean-Louis 1990. Experimental embryology in France (1887–1936). *The International Journal of Developmental Biology* 34(1): 11-23.
Bakoye jõgi

**Bakoye** (ka *Bakoy*, *Menien*, *Ménien*, *Semefé*) on jõgi Aafrika lääneosas Mali edelas. Algab Fouta Djalloni lavamaalt. Ülemjooksul voolab kirdesse, seejärel pöördub loodesse ja läände. Ühinedes Bafingiga, moodustab Senegali jõe.
Aleksandri saarestik

**Aleksandri saared** on saared Alaska lahes selle kirdekalda lähedal. Saarte pindala on 36 800 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 1432 m. Kuuluvad Ameerika Ühendriikide Alaska osariigi koosseisu.

Suuremad saared on Chichagofi saar, Admiralty saar, Baranofi saar, Wrangelli saar, Revillagigedo saar, Kupreanofi saar, Walesi Printsi saar, Kuiu saar ja Etolini saar. Saarte suurimad linnad on Ketchikan Revillagigedo saarel ja Sitka Baranofi saarel. Piirkonna suurima linna Juneau rahvarohkeimad linnaosad asuvad mandril, kuid osa linnast paikneb ka Douglase saarel, mis on osa saarestikust.

Saarte põliselanikud on tlingiti ja haida indiaanlased.

Saarestik on nime saanud vene kaupmehe ja esimese Alaska kuberneri Aleksandr Baranovi järgi.
Eesti madalate loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] territoriaalvetes asuvaid [[madal]]ad ehk madalikke, sealhulgas [[kari]]sid*.

__NOTOC__

## A
* Apollo madal

## B
* Berezini madal

## G
* Glotovi-Vinkovi madal
* Gretagrund

## H
* Hiiu madal

## I
* Irmgardi madal

## K
* Kaavi madal
* Kaguranna madal
* Kakumadal
* Kakumäe leetselg
* Karbimadal
* Kerese madal
* Kihnu madal
* Kirjurahu madal
* Kompassi madal
* Krassi madal
* Kuivarahu leetselg
* Kumari lee 
* Kumari madal
* Kuradimuna madal
* Kõinastu lee
* Kääramadal
* Kääre madal - Sarge saare kõrval, Tõstamaa all
* Künka madal

## L
* Leeltserahu

## M
* Merise madal
* Mustpank

## N
* Neugrundi madal
* Neupokojevi madal (Kolga kuiv)
* Nygrund

## P
* Pakri madal
* Pihinurme madal
* Püssirahu

## R
* Raamadal
* Rabotniku madal
* Raugi madal
* Rjabini madal

## S
* Sahmeni madal
* Selggrund
* Selgrahu madal
* Sihisuurahu
* Snegi madal
* Soolakuiv
* Sorgu madal
* Stenskäri madal
* Suurkuiv
* Sääre-Laimadal

## T
* Tallinna madal (vt ka Tallinnamadala tuletorn)

## U
* Uhtju madal
* Unterneemani madal
* Uuskuiv
* Uusmadal
* Uusrahu

## V
* Vahemadal
* Veiserahu
* Viinakari
* Väinakari

## Vaata ka
* Eesti saarte loend
* Eesti tuletornide loend
Otto Rästas

**Otto Rästas** (vene keeles *Рястас Отто Юрьевич*) 21. veebruar vkj/4. märts 1890 Kehtna vald, Harjumaa – 27. jaanuar 1938 Leningrad, NSV Liit) oli Eesti ja Nõukogude poliitik (kommunist), Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liige ning 1. detsembri riigipöördekatse korraldaja.

## Elulugu
Otto Rästas asus 1907. aastal tööle tehasetöölisena Tallinnas. 1912. aastal astus ta VSDTP liikmeks, kust saadeti administratiivkorras illegaalse tegevuse pärast välja. 1913. aastal asus elama Narva, kus töötas kommunistliku töölisajalehe Kiir toimetuses. 1914. aastal asus elama Harkovi, kus ta peagi vahistati ning saadeti riigikorravastase illegaalse kirjanduse levitamise eest asumisele Siberisse – Astrahani kubermangu Jekaterinoslavi, 1915. aastal aga Tsaritsõnisse. 

Pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni valiti O. Rästas Tsaritsõni Nõukogu Täitevkomitee liikmeks.

Maist 1917 tegutses O. Rästas Tallinnas, oli VSDTP Tallinna komitee agitaator ja propagandist ning hiljem Punakaardi Staabi liige. 

1918. aastal pärast Eesti Vabadussõja algust ja Narva vallutamist määrati ta Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu eriülesannetega volinikuks, Võru TSN Täitevkomitee sekretäriks ja esimeheks ning veebruarist 1919 ETK Nõukogu liikmeks (ETK Sotsiaalkindlustuse komisjoni komissari (Rudolf Vakmanni) kohusetäitjaks).

Viibides aastail 1920–1924 illegaalselt Eestis, osales O. Rästas illegaalses poliitilises tegevuses, oli EKP Keskkomitee liige ning ka üks 1. detsembri riigipöördekatse korraldajatest.

Aastail 1924–1926 oli O. Rästas Kominterni Täitevkomitee sekretariaadi Balti riikide kommunistlike parteide vastutav sekretär (*ответственный секретарь Секретариата коммунистических партий прибалтийских стран при Исполкоме Коминтерна*); 1924. aastast ÜK(b)P Eesti sektsiooni sekretär, 1928. aastast Kominterni Eesti sektsiooni sekretär, 1935. aastast Leningradis ilmunud ajalehe Edasi vastutav toimetaja. 

Otto Rästas mõisteti 1938. aastal NSV Liidus toimunud eesti kommunistide vahelises poliitilises võimuvõitluses süüdi "nõukogudevastases tegevuses" (fontannikute süüasi) ja lasti maha 27. jaanuaril 1938.

## Viited


## Kirjandus
**Revolutsiooni lipukandjad (3. osa).* Koostanud Herbert-Armin Lebbin, Eesti Raamat 1978, 184 lk

## Välislingid
*Рястас Отто Юрьевич
*
Paulo Kassoma

**António Paulo Kassoma** (sündinud 6. juunil 1951 Luandas) on Angola poliitik. 

30. septembrist 2008 kuni 3. veebruarini 2010 oli ta Angola peaminister ja nimetati seejärel, pärast peaministri ametikoha kaotamist Angola parlamendi esimeheks

Ta on olnud transpordi- ja sideminister, regionaalminister ja Huambo provintsi kuberner.

Paulo Kassoma valitsus, kuhu kuulus 35 liiget, nimetati ametisse 1. oktoobril 2008.
Baranofi saar

**Baranofi saar** (ka *Sitka saar*; tlingiti Sheet’-ká X'áat'l) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleksandri saarestikus. 

Saar on 160 km pikk ja kuni 48 km lai. Pindala on 4160 km2. Ta on pindalalt Ameerika Ühendriikide 10. saar.

1799. aastal rajati saarele venelaste asundus. 1804–1867 oli saar Vene Alaska haldus- ja karusnahakaubanduse keskus. Saar sai nime kuberner Aleksandr Baranovi järgi.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 8532 inimest. Saarel asub Sitka linn, mille haldusalasse kuulub peaaegu kogu saar.

## Välislingid
*
Bertold (Riia rüütelvend)

**Bertold** (ka *Bartoldus*, *Bertoldus*, *Bertholdus*) oli Liivi ordu rüütelvend Riias.

Bertoldi kohta on teada vaid seda, et ta oli millalgi 13. sajandil rüütelvend Riias, tema päritolu ega seisuse kohta aga andmeid pole. Et pole täpselt teada ka seda, millal ta ordus oli, siis ei saa teda seostada ka teiste samanimeliste orduvendadega 13. sajandi Liivimaal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 67 (lk 114).
Shiga

**Shiga** on mitme geograafilise objekti nimi:
***[[Shiga (linn)|Shiga]]**, endine linn Jaapanis, nüüd osa Ōtsu linnast
***[[Shiga mägi]]**, vulkaan Jaapanis Honshū saarel
***[[Shiga prefektuur]]**, Jaapani prefektuur