open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2020. aasta suveolümpiamängud

**2020. aasta suveolümpiamängud** (jaapani 第三十二回オリンピック競技大会) olid XXXII olümpiaadi olümpiamängud, mis toimusid 2021. aastal Tokyos. Need mängud pidid algselt toimuma 24. juulist 9. augustini 2020, kuid reageerides 2019.–2020. aasta koroonapandeemiale, teatasid Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja Tokyo korralduskomitee 24. märtsil 2020, et mängud kavandatakse korraldada pärast 2020. aastat, kuid mitte hiljem kui 2021. aasta suvel, ja et mängud kannaksid nime Tokyo 2020. See oli esimene kord ajaloos, kui olümpiamängud edasi lükati. 

30. märtsil 2020 jõudsid Tōkyō 2020 korralduskomitee ja Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) kokkuleppele korraldada mängud uutel kuupäevadel. Uuesti kavandatud Tōkyō 2020 olümpiamängud avati 23. juulil 2021, lõputseremoonia toimus 8. augustil. Järgmised Pekingi taliolümpiamängud avati 4. veebruaril 2022, vähem kui kuus kuud hiljem.

## Olümpialinna valimine
2. septembril 2011 andis ROK teada, et 2020. suveolümpiamängude korraldamisele kandideerivad kuus linna: Bakuu (Aserbaidžaan), Doha (Katar), İstanbul (Türgi), Madrid (Hispaania), Rooma (Itaalia) ja Tōkyō (Jaapan). Rooma loobus hiljem Itaalia valitsuse toetuse puudumisel.

16. veebruaril 2012 teatas ROK, et kandideerimistaotluse on esitanud viis linna: Bakuu, Doha, İstanbul, Madrid ja Tōkyō.

7. septembril 2013 Argentinas Buenos Aireses toimunud 125. ROK-i istungjärgul tehti lõplik valik İstanbuli, Tōkyō ja Madridi vahel. Valituks osutus Tōkyō.

## Spordialad
1. juulil 2016 kinnitas ROK võistlusalad.

*Aerutamine
*Judo
*Golf
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Karate
*Kergejõustik
*Korvpall
*Kujundujumine
*Käsipall
*Laskesport
*Lauatennis
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Pesapall/pehmepall
*Poks
*Purjetamine
*Ragbi
*Ratsasport
*Rulasõit
*Sportronimine
*Sulgpall
*Surfamine
*Sõudmine
*Taekwondo
*Tennis
*Triatlon
*Tõstmine
*Ujumine
*Vehklemine
*Veepall
*Vettehüpped
*Vibulaskmine
*Võimlemine
*Võrkpall

Kavva lisati surfamine, rulasõit, pesapall/pehmepall, sportronimine ja karate ning korvpalli programmi lisandus 3x3.

## Võistluste ajakava

## Võistluspaigad
8. detsembril 2016 teatati lisaalade võistluspaigad.

## Osalevad riigid
Oma sportlased saatsid olümpiamängudele 206 riigi ja ala rahvuslikku olümpiakomiteed. 
Suurim võistkond oli Ameerika Ühendriikidel (613 sportlast). 

2020. aasta suveolümpiamängudel osalenud riigid koos sportlaste arvuga: 

## Medalitabel

 Korraldajariik (Jaapan)

## Vaata ka
*Eesti 2020. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid

; Ametlikud lehed veebis
* Tokyo 2020 veebileht
* Ametlik Tokyo 2020 OM-i logo
* Tokyo 2020 ROK-i veebis
* Tokyo 2020 uudistevoog ROK-i veebis
* Tokyo 2020 YouTube'is 
; Uudistes
* Andrew Mckirdy, "The Japan Times: Rio passes Olympic flag to Tokyo, ‘Super Abe’ during closing ceremony" japantimes.co.jp, 26. august 2016
* "FOTOD | Tokyos esitleti tulevasi olümpiamedaleid" ERR sport, 24. juuli 2019
* "VIDEO | Olümpias süüdati Tokyo suveolümpiamängude tuli" ERR sport, 12. märts 2020
* "ERR küsib, spordirahvas vastab: kas Tokyo OM peaks toimuma või mitte?" ERR sport, 19. märts 2020
Galeazzo Maria Sforza

**Galeazzo Maria Sforza** (24. jaanuar 1444 Fermo – 26. detsember 1476 Milano) oli Milano hertsog 1466. aastast kuni surmani 1476. aastal. 

Galeazzo oli Sforza dünastia rajaja kondotjeer Francesco I Sforza ja Bianca Maria Visconti poeg. Galeazzo Maria lõi sidemed Mantova valitsejatega abielludes Dorotea Gonzagaga; pärast Dorotea surma 1467. aastal sai Galezzo abikaasaks Savoia hertsogi tütar Bona di Savoia. 

Galeazzo tapeti 1476. aastal Milano Santo Stefano kirikus. Pärast Galezzo Maria surma sai Milano hertsogiks tema poeg Gian Galeazzo Sforza. Galeazzo Maria tütar Bianca Maria Sforza (sündinud 1472) abiellus hiljem Saksa-Rooma keisri Maximilian I-ga.

Galeazzo Maria oli tuntud helde kunsti- ja eriti muusikapatroonina, ent ka julma ja halastamatu türannina.
Brest (Prantsusmaa)

**Brest** on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas, Finistère'i departemangu keskus. Linn asub Atlandi ookeaniga ühenduses oleva Bresti reidi (*rade de Brest*) ääres, Prantsusmaa mandriosa läänepoolseimast punktist Pointe de Corseni neemest 30 kilomeetrit idas. 

Linn ja reid on suure strateegilise tähtsusega, moodustades loodusliku sadama. Oma asukoha tõttu on Brest Prantsusmaa esimene sadam Põhja-Ameerikast tulnuile. Kuigi Nantesi ja Saint-Nazaire'i sadam on palju suuremad ja võtavad vastu palju suuremaid laevu, on laevandus endiselt Brestis olulise tähtsusega. Kaitstud asukoht reidil tähendab, et Brest on ideaalne sadam igat tüüpi laevadele (näiteks on linna mitu korda külastanud USA lennukikandja USS Nimitz).

Juba alates kolmandast sajandist, Rooma riigi ajast, on tänapäevase Bresti alal tegutsenud mereväekindlus. Kindlus (*Château de Brest*) on kasutusel tänini ja kuulub mereväebaasi koosseisu; see on maailma vanim ikka veel kasutatav kindlus. Linnas paiknev Arsenal de Brest on Prantsusmaa suuruselt teine sõjasadam Touloni järel. Ka linna lähedal paikneb mitmeid sõjaväelisi rajatisi. Linnast lõunas, lahe lõunaosas asuv Île Longue'i poolsaar on Prantsusmaa ballistiliste tuumaallveelaevade kodusadam. Prantsusmaa esimene mereväeakadeemia avati 1752. aastal just Brestis, tänapäevane Prantsusmaa mereväeakadeemia (*École navale*) tegutseb Bresti vastaskaldal Lanvéoci vallas. Brestis on ehitatud Prantsusmaa sõjalaevastiku lipulaev, lennukikandja Charles de Gaulle.

## Vaata ka
*Prantsuse Merendusinstituut

## Viited
Kohaliku omavalitsuse asutus

**Kohaliku omavalitsuse asutus** on valla või linna kui halduse kandja koosseisu kuuluv asutus. 

Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus eristab kohaliku omavalitsuse asutuste liikidena valla ja linna ametiasutusi, mille põhiülesanne on avaliku võimu teostamine, ja valla või linna ametiasutuste poolt hallatavaid asutusi, mille põhiülesanne on avalike teenuste osutamine kohalikul tasandil. 

Kohaliku omavalitsuse ametiasutused on avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 kohaselt valla- ja linnavolikogude kantseleid, valla- ja linnavalitsused, osavalla ja linnaosavalitsused, linnavalitsuse ametid ja kohalike omavalitsuste liitude bürood. Omavalitsuste ametiasutuste poolt hallatavad asutused on munitsipaalkoolid, munitsipaallasteaiad, kohaliku omavalitsuse kultuuriasutused, sotsiaalmajad, lastekodud jms.
Halduse kandja

**Halduse kandja** on haldusõiguse teoorias avaliku halduse ülesandeid täitev juriidiline või füüsiline isik. Kõige olulisem ja algsem halduse kandja on riik. Halduse kandjateks on samuti kohaliku omavalitsuse üksused ja muud avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Halduse kandjaks võib olla ka eraõiguslik juriidiline isik või füüsiline isik, kui talle on seadusega või seaduse alusel sõlmitud halduslepinguga pandud avaliku halduse ülesandeid.
Täidesaatva riigivõimu asutus

**Täidesaatva riigivõimu asutused** on riigiasutused, mille ülesandeks on täidesaatva riigivõimu teostamine. Vabariigi Valitsuse seaduse § 38 kohaselt  jagunevad täidesaatva riigivõimu asutused valitsusasutusteks, valitsusasutuste hallatavateks asutusteks ja Eesti kaitseväeks.
Ametiasutus

**Ametiasutus** on asutus, kus toimub ametlik asjaajamine.

## Eestis
**Ametiasutus** on Eesti Vabariigi avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 1 kohaselt iga riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutuses töötamist loetakse avalikus teenistuses olemiseks.

## Viited

## Kirjandus
*Avaliku teenistuse seadus
Riigiasutus

**Riigiasutus** on iga riigi kui halduse kandja asutus. Riigiasutused jagunevad vastavalt nende kuulumisele võimuharude juurde seadusandliku võimu asutusteks, täidesaatva riigivõimu asutusteks, kohtuasutusteks ja väljaspool võimude kolmikjaotust asuvateks asutusteks. Vastavalt sellele, kas riigiasutuse põhiülesandeks on avaliku võimu teostamine või avalike teenuste osutamine, jagunevad riigiasutused riigi ametiasutusteks ja riigi ametiasutuste hallatavateks asutusteks.
Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused

**Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad riigiasutused** on Eesti õiguskorras: 
*Riigikontroll ja 
*Õiguskantsleri Kantselei.

## Vaata ka
* Võimude lahusus
Rutu mägi

**Rutu mägi** on Sakala kõrgustiku ja Viljandi maakonna kõrguselt teine mägi. Mäge peeti aastakümneid kõrgustiku ja Viljandimaa kõrgeimaks mäeks, kuid 2015. aastal avastasid Regio kartograafid ja Tartu Ülikooli geograafid sellest 5 km kirde suunas asuva 147 m kõrguse Härjassaare mäe, mis oli varem tähelepanuta jäänud.

Mägi on osa Rutu mägedest. Selle kõrgus merepinnast on 145 meetrit. Mäe kaitseks on moodustatud Rutu maastikukaitseala.

Mägi asub Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas.

## Viited

## Välislingid
* Rutu mäed köidavad põneva pinnamoega. Sakala, 2. märts 2006.
Königswalde

**Königswalde** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal  Maagimäestiku kreisis, Königswalde valla keskus.
Kuutsemägi

**Kuutsemägi** (ka **Kuutse mägi**) on Otepää kõrgustiku ja Valgamaa kõrgeim mägi, mis asub maakonna kirdeosas Otepää vallas Arula külas.

Kõrgeim tipp asub 218 meetri kõrgusel üle merepinna. Nii suvel kui ka talvel on mäel võimalik tegeleda mitmete vabaajategevustega. Samuti on mäejalamil majutus.

## Viited
Tartumaa trallam

**Tartumaa trallamiks** nimetatakse Folkloorifestival Baltica raames toimuvaid üritusi Tartus ja Tartumaal.

## Toimunud üritused
*I Tartumaa trallam – 22. juuni 1991
*II Tartumaa trallam – 18. juuli 1992
*III Tartumaa trallam – 5. juuni 1993
*IV Tartumaa trallam – 8. juuli 1995
*V Tartumaa trallam – 17. juuli 1998
*VI Tartumaa trallam – 6. juuli – 7. juuli 2001
*VII Tartumaa trallam – 21. juuli – 22. juuli 2004
*VIII Tartumaa trallam – 16. juuli – 17. juuli 2007
*IX Tartumaa trallam – 10. juulil 2010
*X Tartumaa trallam – 4. juuli 2013
*XI Tartumaa trallam – 23. juuni 2016

## Välislingid
*Tartumaa trallam tartu.ee
Königswalde (täpsustus)

**Königswalde** on mitme koha nimi:

***[[Königswalde]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal  Annabergi kreisis, Königswalde valla keskus
***[[Königswalde (Werdau)|Königswalde]]**, Saksimaa linna Werdau linnaosa
***[[Lubniewice]]**, linn Poolas (saksakeelne nimi)
***[[Království (Šluknov)|Království]]**, Tšehhi linna Šluknovi linnaosa (saksakeelne nimi)
***[[Świerki (Alam-Sileesia)|Świerki]]**, küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas (saksakeelne nimi)    

## Vaata ka
*Königswalde vald
Folkloorifestival Baltica

**Folkloorifestival Baltica** on rahvusvaheline folkloorifestival, mis toimub vaheldumisi Leedus, Lätis ja Eestis.

## Toimunud üritused
*I Folkloorifestival Baltica – 1987 Leedus
*II Folkloorifestival Baltica – 1988 Lätis; Teema: Laul
*III Folkloorifestival Baltica – 1989 Eestis; Teema: Soome-Ugri ja naabrite rahvapärimus; Laula kuni elad
*Folkloorifestival Baltica – 1990 Leedus planeeritud festival majandusraskuste tõttu ei toimunud. Teema: Balti ühtsus
*IV Folkloorifestival Baltica – 1991 Lätis; Teema: Pere ja traditsioonid
*V Folkloorifestival Baltica – 1992 Eestis; Teema: Eesti – meie kodu; Kodu, kodumaa 
*VI Folkloorifestival Baltica – 1993 Leedus; Teema: Töö ja suvi rahvakalendris 
*VII Folkloorifestival Baltica – 1994 Lätis; Teema: Päike
*VIII Folkloorifestival Baltica – 1995 Eestis; Teema: Kodu ja kodupaik
*IX Folkloorifestival Baltica – 1996 Leedus; Teema: Baltikumi ja Põhjamaade folkloor
*X Folkloorifestival Baltica – 1997 Lätis; Teema: -
*XI Folkloorifestival Baltica – 1998 Eestis; Teema: Oma ja ehtne
*XII Folkloorifestival Baltica – 1999 Leedus; Teema: Kultuuride mitmekesisus maailmas
*XIII Folkloorifestival Baltica – 2000 Lätis; Teema: Meri
*XVI Folkloorifestival Baltica – 2001 Eestis; Teema: Kodu on jäänud jälgedesse
*XV Folkloorifestival Baltica – 2002 Leedus; Teema: Perekond, ühiskond, riik, universum 
*XVI Folkloorifestival Baltica – 2003 Lätis; Teema: Maa: hein, piim ja ühtsus
*XVII Folkloorifestival Baltica – 2004 Eestis; Teema: Kevad-suvised rahvakalendri tähtpäevad
*XVIII Folkloorifestival Baltica – 2005 Leedus; Teema: inimene
*XIX Folkloorifestival Baltica – 2006 Lätis; Teema: Meie maja
*XX Folkloorifestival Baltica – 2007 Eestis; Teema: Ring, ratas
*XXI Folkloorifestival Baltica – 2008 Leedus; Teema: Külalised, külaskäigud ja külalislahkus
*XXII Folkloorifestival Baltica – 2009 Lätis; Teema: Märgid ja sümbolid
*XXIII Folkloorifestival Baltica – 2010 Eestis; Teema: Laul ja liikumine
*XXIV Folkloorifestival Baltica – 2011 Leedus; Teema: Perekond
*XXV Folkloorifestival Baltica – 2012 Lätis; Teema: Tee
*XXVI Folkloorifestival Baltica – 2013 Eestis; Teema: Igal linnul oma laul
*XXVII Folkloorifestival Baltica – 2014 Leedus; Teema: Õnn
*XXVIII Folkloorifestival Baltica – 2015 Lätis; Teema: Pärand
*XXIX Folkloorifestival Baltica – 2016 Eestis; Teema: Jaaniaeg kui meie suurim suvepüha. Hüüdlause: "Baltica poeb põue ja kodu küla õue!"
*XXX Folkloorifestival Baltica – 4.–10. juuli 2017 Leedus

## Kirjandus
*Linda Raus. Eesti rahvatantsu ajaloo kronoloogia europeade.ee
*Rahvusvaheline folkloorifestival BALTICA folkloorinoukogu.ee
*Folkloorifestival Baltica Leedus baltica.llkc.lt
Taani kuningas

**Taani kuningas** on Taani Kuningriigi valitseja tiitel; kahel korral on riiki valitsenud ka kuninganna (näiteks 1972–2024 Margrethe II). 

Esimene Taani kuningas, kelle kohta on olemas enam-vähem kindlad ajaloolised andmed, on 10. sajandil valitsenud Gorm Vana. Gormist saadik on troon kuulunud ühele suguvõsale (erandiks vaid 1042–1047 valitsenud Magnus Hea), mis teeb Taani kuningliku perekonna vanimaks troonil olevaks dünastiaks Jaapani keisrisoo järel.
* ? – umbes 958/64 Gorm Vana
* umbes 958/64 – kõige hiljem 985 Harald I Sinihammas
* kõige hiljem 986 – 1014 Svend Harkhabe
* 1014–1018 Harald II
* 1018/19–1035 Knud II Suur
* 1035–1042 Knud III Hardeknud
* 1042–1047 Magnus Hea
* 1047–1076 Svend II Estridsen
* 1076–1080 Harald III Hen 
* 1080–1086 Knud IV Püha
* 1086–1095 Oluf I Hunger 
* 1095–1103 Erik Ejegod 
* 1104–1134 Niels
* 1134–1137 Erik II Emune 
* 1137–1146 Erik III Lam 
* 1146–1157 Svend III ja Knud V
* 1154–1182 Valdemar I Suur 
* 1182–1202 Knud VI
* 1202–1241 Valdemar II Võitja
* 1241–1250 Erik IV Plovpenning
* 1250–1252 Abel
* 1252–1259 Christoffer I
* 1259–1286 Erik V Glipping
* 1286–1319 Erik VI Menved
* 1320–1326 Christoffer II
* 1326–1329 Valdemar III
* 1329–1332 Christoffer II (2. korda)
* 1332–1340 *interregnum*
* 1340–1375 Valdemar IV Attertag
* 1376–1387 Oluf II
* 1387–1412 Margrete I, tegelikult võimul 1376–1412
* 1396–1439 Erik Pommerist, Kalmari uniooni esimene kuningas
* 1440–1448 Christoffer III Baierist
* 1448–1481 Christian I Oldenburg
* 1481–1513 Hans
* 1513–1523 Christian II, Kalmari uniooni viimane kuningas
* 1523–1533 Frederik I
* 1533–1534 *interregnum*
* 1534–1559 Christian III
* 1559–1588 Frederik II
* 1588–1648 Christian IV
* 1648–1670 Frederik III
* 1670–1699 Christian V
* 1699–1730 Frederik IV
* 1730–1746 Christian VI
* 1746–1766 Frederik V
* 1766–1808 Christian VII
* 1808–1839 Frederik VI, tegelikult võimul 1784–1839
* 1839–1848 Christian VIII
* 1848–1863 Frederik VII
* 1863–1906 Christian IX
* 1906–1912 Frederik VIII
* 1912–1947 Christian X
* 1947–1972 Frederik IX
* 1972–2024 Margrethe II 
* 2024– Frederik X

## Vaata ka

*Taani riigipeade loend
*Taani kuninglik perekond
*Taani ajalugu
Prangli kagu tulepaak

**Prangli kagu tulepaak** on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Prangli saare kaguosas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38,5 meetrit.

Tuletorn ehitati 1954. aastal ja tänase kõrguse ja kuju sai 2006. aastal.

## Vaata ka
*Prangli loode tulepaak

## Välislingid

*
Kelnase sadam

**Kelnase sadam** on sadam Kelnase külas Prangli saarel.

Sadam asub saare põhjakaldal, kus oli kalasadam juba enne Teist maailmasõda. Tänapäeval silduvad sadamas kalalaevade kõrval ka huvilaevad.

Sadamast lähtub laevaliin Leppneeme sadamasse. 2010. aastani sõitis sel liinil Helge, seejärel reisilaev Vesta ning alates 2013. aastast parvlaev Wrangö. Alates 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteede AS. 2018. aasta lõpus sai selle õiguse Tuule Liinid OÜ. Sama firma võitis ka hanke järgmiseks neljaks aastaks.

Kelnase sadamat laiendati 2007. aastal. Sadamas on taastatud endine Kelnase kalatööstuse hoone, suviti korraldati kultuurikuuris üritusi. Avatud on turismiinfopunkt ja jalgrattalaenutus.

## Vaata ka
*Mölgi sadam

## Viited

## Välislingid

*Triin Olvet. "Uuendus teeb Kelnases ja Leppneemel jahtidele ruumi" Postimees, 25. aprill 2006
*Urmas Tooming. "Uuenenud Leppneeme ja Kelnase sadam võivad valmida enne tähtaega" Postimees, 20. juuli 2007
*"FOTOD: Prangli uue laeva jaoks on vaja sadamaid rekonstrueerida" Delfi, 24. aprill 2012
Punane kivi

**Punane kivi** on rabakivist hiidrahn Prangli saarel. Tegu on ainsa hiidrahnuga Prangli saarel.

Punase kivi ümbermõõt on 31,1 meetrit, pikkus 11,1 m, laius 8,8 m ning kõrgus 2,8 m. Rahnu maapealse osa maht on umbes 160 m3.

On kumera laega ümarakontuuriline rahn, mis alusel laieneb liivapinnasesse. Rahnu pind on sile, kuid omapäraste veeuuristusjälgedega, mis annab tunnistust kunagisest lasumisest merepõhjal. 

Nimetus "Punane kivi" tuleneb arvatavasti sellest, et tegemist on rabakiviga. Rabakivid on aga punakat värvi. Kuna aga kivi on kaetud paksu samblike kihiga ei pruugi punane värvus esmasel vaatlusel hästi silma paista.

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Prangli maastikukaitsealale.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Mölgi sadam

**Mölgi sadam** ehk **Prangli lõunasadam** on sadam Prangli saare lõunaosas.

## Vaata ka
*Kelnase sadam

## Välislingid
*Kadri Jakobson: "Kuidas väikesaarest sai eliidi suvituskants" Äripäev, 5. jaanuar 2007
Kotkakivi

**Kotkakivi** on rändrahn Prangli saare põhjaosas.

Rändrahnu ümbermõõt on 19 m ja kõrgus 3,5 m.

## Viited

## Välislingid
Kurvitsalised

**Kurvitsalised** (*Charadriiformes*) on mitmekesine lindude selts, kuhu kuulub umbes 350 liiki. Enamik kurvitsalistest on seotud veekogude ja avamaastikega.

## Morfoloogia
Kurvitsalised on väiksed ja keskmise suurusega linnud, kes võivad kaaluda 20 g kuni 2 kg. Tiivad on pikad, enamikul liikidel kitsad ja terava otsaga. Jalad on tavaliselt pikad. Paljudel liikidel on esivarvaste vahel ujunahk. Tagavarvas on nõrgalt arenenud või puudub.

Sulestiku värvus on tagasihoidlik. Täiskasvanud linnud sulgivad kaks korda aastas. Hund- ja puhkesulestik võivad olla väga erinevad.

## Elupaik
Kurvitsalised elavad peamiselt avamaastike liigniisketel aladel, kuid on ka liike, kes elavad metsas või kõrbes.

## Toitumine
Kurvitsalised toituvad peamiselt putukatest, limustest, ussidest ja koorikloomadest. Mõned liigid söövad ka kalu, teiste lindude mune või marju.

## Pesitsemine
Suurem osa kurvitsalisi pesitsevad maapinnal. Lääne-tuppnokad teevad pesa kaljulõhesse, lootoselindlased veetaimede ujulehtedele. Krabijooksurid pesitsevad urgudes.

Kurnas on tavaliselt neli muna. Munad on suhteliselt suured ja pirnikujulised. Haudevältus on 20–30 päeva. Mune hauvad mõlemad vanalinnud, mõnel liigil ainult isaslind.

## Sugukonnad
Seltsi kuulub 19 sugukonda:
*alklased (*Alcidae*)
*jooksurlased (*Glareolidae*)
*jämejalglased (*Burhinidae*)
*kajaklased (*Laridae*)
*karkjalglased (*Recurvirostridae*)
*krabijooksurlased (*Dromadidae*)
*krokodillilindlased (*Pluvianidae*)
*kurplased (*Thinocoridae*)
*kurvitslased (*Scolopacidae*)
*lediklased (*Turnicidae*)
*lootoselindlased (*Jacanidae*)
*merisklased (*Haematopodidae*)
*nerplased (*Rostratulidae*)
*tulemaatülllased (*Pluvianellidae*)
*rohtlakurplased (*Pedionomidae*)
*sirpnoklased (*Ibidorhynchidae*)
*tuppnoklased (*Chionidae*)
*tülllased (*Charadriidae*)
*änlased (*Stercorariidae*)

## Viited
Folkloorifestival Baltica 2007

**XX rahvusvaheline folkloorifestival Baltica** toimus eri paigus üle Eesti 13.–17. juulini 2007.

Festivaliüritused toimusid järgmistes maakondades:
*Harjumaal
*Hiiumaal
*Jõgevamaal
*Järvamaal
*Põlvamaal
*Pärnumaal
*Tartumaal
*Viljandimaa

Festivali juhtmõte oli "ring" ja see oli pühendatud Baltica folkloorifestivalide 20. aastaringile.

Osavõtjaid oli lisaks Eestile Costa Ricast, Iirimaalt, Itaaliast, Karjalast, Koreast, Kreekast, Leedust, Lätist, Norrast ja Valgevenest.

## Vaata ka
*Folkloorifestival Baltica

## Kirjandus
* XX Rahvusvaheline folkloorifestival Baltica
Taaralinna taaderant

**Taaralinna taaderant** on Tartu noorte folklooripäev. Esinevad koolide ja lasteaedade lapsed.

Esimest korda toimus üritus 1992. aastal, kasvades välja Tartumaa trallamist.

*I Taaralinna taaderant – 30. mai 1992 
*II Taaralinna taaderant – 29. mai 1993
*III Taaralinna taaderant – 28. mai 1994
*IV Taaralinna taaderant – 27. mai 1995
*V Taaralinna taaderant – 1. juuni 1996
*VI Taaralinna taaderant – 31. mai 1997
*VII Taaralinna taaderant – 30. mai 1998
*VIII Taaralinna taaderant – 29. mai 1999
*IX Taaralinna taaderant – 3. juuni 2000
*X Taaralinna taaderant – 1. juuni 2001
*XI Taaralinna taaderant – 20. mai 2004
*XII Taaralinna taaderant – 25. mai 2006
*XIII Taaralinna taaderant – 16. juuni 2007
*XIV Taaralinna taaderant – 2010
*XV Taaralinna taaderant – 
*XVI Taaralinna taaderant – 1. juuni 2013

## Viited
Tartumaa trallam (2007)

**VIII Tartumaa trallam** on folkloorifestivali Baltica raames 16.–17. juulil 2007 Tartus, Elvas ja Rannul toimunud rahvapärimusüritus, millel esinejad tutvustasid oma sellealaseid oskusi-teadmisi.

## Vaata ka
*Tartumaa trallam

## Välislingid
*Tartumaa trallami 2007 kava
Mikilä järv

**Mikilä järv** (ka *Mähkli järv, Mikila järv, Paabu järv*) on järv Võrumaal Antsla vallas Kaika ja Mähkli küla piiril, jääb Karula rahvuspargi alale.

Mähkli järv on põhjaloode-lõunakagu suunas piklik 8 hektari suurune järv, mille suurim sügavus on 6,3 meetrit.

Järve läbivool on nõrk, sisse voolab üks oja Veetka järvest ja väljavool toimub Tinu oja kaudu Ärnu jõkke ning sealt Väiksesse Emajõkke.

## Välislingid
* 
*
Presidentide tamm

**Presidentide tamm** on tamm, mille 2005. aasta mais Kaali kraatrit külastanud Soome president Tarja Halonen ja Eesti president Lennart Meri istutasid Kaali Põhikooli ette.

## Viited
Kaali Kool

**Kaali Kool** on lasteaed-algkool Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaali külas.

Kaali Kool asub umbes 100 meetri kaugusel Kaali kraatrist ja tegutseb praeguses asukohas alates 8. detsembrist 1920, kui kolme külakooli - Pihtla, Sagariste ja Kõljala kooli - õpilased hakkasid õppima koos Kaali mõisahoones. 1936. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus koolimaja.

Kogu maja läbis kapitaalremondi 2004. aastal.

2011. aastal kolis samasse majja ka lasteaed. Kuni 2014/2015. õppeaasta lõpuni oli kool põhikool, alates 2015. aasta sügisest on Kaali kool 6-klassiline.

## Huumorit
Kaks turisti imetlevad Kaali järve ja vahetavad mõtteid.

"Kuidas küll see kivi nii täpselt keset järve oskas kukkuda!"

"Ja oli ikka vedamine, et koolimaja pihta ei kukkunud..."

## Viited

## Kirjandus
*Kaali saab moodsa koolimaja. Meie Maa, 29.mai 1936, nr. 60, lk. 4.

## Välislingid
Kaali Kooli veebisait
Hartha

**Hartha** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

## Linnaosad
Aschershain, Diedenhain, Wallbach, Wendishain, Nauhain, Lauschka, Steina, Saalbach, samuti aastal 2004 liidetud Gersdorf osadega Langenau, Kieselbach, Neudörfchen, Schönerstädt ja Seifersdorf.

## Välislingid

*Linna koduleht
Leisnig

**Leisnig** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Freiberger Mulde jõe ääres.

## Linnaosad
Brösen, Fischendorf, Gorschmitz, Klosterbuch, Meinitz, Minkwitz, Queckhain, Paudritzsch, Röda, Scheergrund, Tautendorf ja Tragnitz.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Ärnu jõgi

**Ärnu jõgi** (ka *Meiga jõgi*) on jõgi, mille ülemjooks asub Võrumaal ja alamjooks Valgamaal, Väikese Emajõe vasakpoolne lisajõgi.

Ärnu jõe lähe asub Antslast 5,5 km kagu pool, suubub Väiksesse Emajõkke vasakult poolt tema keskjooksul 50 km kaugusel suudmest. Ärnu jõe pikkus on 27,5 km ja valgla pindala 165 km².

Tähtsamad lisajõed on Haabsaare oja, Leese oja ja Vareseoja.

## Välislingid
* 
*
Roßwein

**Roßwein** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

## Linnaosad
Roßwein (linn), Gleisberg, Wetterwitz, Wettersdorf, Haßlau, Niederforst, Klinge, Ossig, Naußlitz, Seifersdorf, Ullrichsberg ja Zweinig.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Waldheim

**Waldheim** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
## Linnaosad
* Waldheim (linn)
* Reinsdorf
**Neumilkau
**Vierhäuser
* Massanei
* Schönberg
* Heiligenborn
**Neuschönberg
**Unterrauschenthal
**Oberrauschenthal
**Gilsberg

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Kurgja maanteesild

**Kurgja maanteesild** on 2001. aastal Kurgjal üle Pärnu jõe ehitatud  kandejõuga rippsild. 

75,5 meetri pikkune ja 6 meetri laiune sild on ühesuunaline. Silla ehitus läks maksma 5,6 miljonit krooni. See on Eesti esimene autoliikluseks mõeldud rippsild.
Pliiglasuur

**Pliiglasuur** (vanasti ka **seatinaglasuur**) on glasuur, mille peamiseks sulandajaks on mõni pliioksiid (plii(II)oksiid PbO, plii(II,IV)oksiid Pb3O4, plii(IV)oksiid PbO2). Tegemist on madalkuumusglasuuriga.

Pliiglasuurid liigitatakse läbipaistvateks ja katvateks pliiglasuurideks.

## Ajalugu
Esimene pliiglasuur leiutati arvatavasti Mesopotaamias umbes 17. sajandil eKr. Sellest ajast on leitud savitahvlile kirjutatud pliiglasuuri retsept. Savitahvel leiti tänapäeva Iraagi põhjaosast.

## Vaata ka
*Plii

## Viited

## Välislingid
*Pliiglasuurid. - Tehnoloogia keraamikas II (Eesti Kunstiakadeemia 2012)
* Lead glaze. - CERAMICA CH
Rippsild

Rippsild on sillatüüp, mille puhul sillatekk (silla liiklust kandev osa) ripub. 

Rippsilla puhul kasutatakse trossi (või kette, algselt ka nööri), mis on tõmmatud üle takistuse (jõe, kuristiku) pinge alla ning otstest ankurdatud maasse. Selle kõrval leidub ka vähekasutatud iseankurduvaid rippsildu, mille puhul peatrossid ankurdatakse peatalade külge.

## Rippsilla osad
* Püloonid ehk tugipostid – hoiavad trossi üleval.
* Ankrud – hoiavad trossi pinge all.
* Riputid, tavaliselt rippkaablid – kinnitavad sillateki kandva trossi (peakaabli ehk peatrossi) külge. Kasutatakse ka jäiku vardaid.
* Sillatekk – sillataladest moodustuv pind, millel toimub liiklus.

## Rippsilla eelised ja puudused
### Eelised
* Rippsilda on võimalik ehitada suhteliselt pikka, võrreldes muude sillatüüpidega
* Rippsild võimaldab säilitada (vee)liikluse silla all
* Konstrueerimine ja ehitamine on suhteliselt lihtne – ehituse ajaks pole vaja oluliselt lisatoestust, mistõttu saab rippsilla ehitada näiteks üle sügavate kuristike, kus alt toestamise võimalus puudub.

### Puudused
* Rippsillal puudub jäikus, mistõttu see võib halbade ilmastikuoludega, näiteks tugeva tuulega, muutuda liiklusele ohtlikuks.
* Rippsillale mõjuv jõud seda ületavast liiklusest ei ole tasakaalustatud, mistõttu ei sobi rippsild näiteks rongiliikluseks.

## Kuulsaid rippsildu
* Sild Çanakkale 1915 (Türgi) – maailma pikim rippsild, pikima sildeava pikkus on 2023 m.
* Akashi-Kaikyo rippsild (Jaapan) – endine maailma pikim rippsild, pikima sildeava pikkus 1991 m (kogupikkus 3911 m).
* Unioni sild (Inglismaa ja Šotimaa vahel) – vanim siiani kasutuses olev rippsild maailmas, ehitatud üle Tweedi jõe 1820. aastal. Pikkus 137 m.
*Brooklyni sild (New York) – kuulus Manhattanit ja Brooklynit ühendav sild.
* Kuldvärava sild – üle San Francisco lahte Vaikse ookeaniga ühendava Golden Gate'i väina.
* Tacoma Narrowsi sild – kurikuulus sild, mis 1940. aastal sattus tugeva tuule käes resonantsi ja purunes. Purunemine on jäädvustatud ka filmilindile.

## Rippsildu Eestis

* Eesti pikim rippsild (kogupikkus 180 m) asub Võru linnas, see ühendab linna Tamula järves asuva Roosisaare poolsaarega. See on mõeldud ainult jalakäijatele, silla projekteeris ka varem mitu rippsilda projekteerinud Jaan Linno.  Vana sild vahetati uue vastu välja 1999. aastal.
* 1931. aastal paigaldati Viljandis üle Kaevumäe oru Viljandi rippsild, mille kinkis linnale endine Tarvastu mõisnik Karl von Mensenkampff.
* Rippsildu leidub Eestis ka näiteks Vääna-Jõesuus, Kosel, Saha-Lool, Keila-Joal ja Pirita jõel Tallinna botaanikaaia juures.

## Vaata ka
* Vantsild

## Viited

## Välislingid
* Šveitsis avati maailma pikim rippsild
Vantsild

**Vantsild** on sillatüüp, kus sillatekk ripub otse püloonide külge kinnituvate vantide (kaablite või jäikade tõmbevarraste) küljes. 

Vantsild sarnaneb toimivate jõudude poolest pigem konsoolsillale kui rippsillale, kuigi vahel, näiteks Tehnikaleksikonis, loetakse vantsilda välise sarnasuse põhjal rippsilla variandiks. Vantsilla raskust kannavad püloonid, rippsilla raskust peavad kandma ankrud.

Vantsilla esimese teadaoleva projekti esitas Veneetsia leiutaja Fausto Veranzio oma raamatus "Machinae novae" aastal 1595.

Paljud varased rippsillad olid osalt ka vantsillad. Neil ei läinud hästi ja nad ei ole säilinud. 1817 rajati Inglismaale Tweedi jõele Dryburghi sild, mis järgmise aasta jaanuaris jõkke kukkus. Silla konstruktsiooni parandati ja sild taastati, kuid 1838 varises see uuesti kokku. 1824 kukkus Saksamaal jõkke Saale jõel olev ripp-vantsild. Need õnnetused andsid vantsillale halva maine ja kulus aastakümneid, kuni neid jälle ehitama hakati. 1868 valmis Prahas Franz Josephi sild (hävinud), 1873 sama projekti järgi Londonis Alberti sild (säilinud) ja 1883 New Yorgis Brooklyni sild (säilinud).

Vanim säilinud puhtakujuline vantsild asub USA-s Texases Bluff Dale'is ja see avati 1890.

Eesti pikim vantsild on Smuuli viadukt Tallinnas kogupikkusega 380 meetrit. Sellest 170 meetrit on vantsild ja 200 meetrit viieavaline talasild.

Eesti esimene vantsild on jalakäijatele mõeldud Tartu Turusild, mis valmis 2003. aastal. Tartu Turusilla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad 7 paari vante.

## Suurimad vantsillad

## Viited
Konsoolsild

**Konsoolsild** on sillatüüp, mis ehitatakse horisontaalselt ulatuvate konsoolide abil. 

Tavaliselt kasutatakse kahte vastaskaldal asuvat konsooli, mis eenduvad takistuse (nt jõe) kohale. Konsoolide vabad otsad võivad omavahel kokku puutuda, moodustades ise sillateki, või võivad toetada nende vahel olevat vaba osa või talasilda, tavaliselt sõrestiksilda. Kuna konsooli üks ots peab kangisüsteemi laadselt ehk õla põhimõtet kasutades tasakaalustama konsooli vabale otsale mõjuvaid jõudusid, ehitatakse sinna sageli tornid.

Maailma pikim konsoolsild on Pont de Québec Quebecis Kanadas. Silla kogupikkus on 549 meetrit, kaks 177-meetrise vaba õlaga konsooli toetavad endi vahel 195-meetrist osa. Sild valmis 1919. aastal.
Talasild

**Talasild** on sild, mille korral raskust kandvad talad (sillatekk) toetuvad kahe otspunktiga tugedele. Talasillad on nüüdisaja sillaehituses tavalisimad.

Kõige lihtsam talasild on purre, mis võib sisuliselt olla üle takistuse (jõe, kuristiku) asetatud laud või palk. Pikemad talasillad on jaotatud osadeks, igal talal oma toetuspunktid. 

Talasilla sildeehitis on tehtud rauast, raudbetoonist või puidust.

## Viited
Kaarsild

**Kaarsild** on sild, mis kasutab raskuse kandmiseks kaart. Kaarele mõjuv jõud suunatakse kaare haarade kaudu maasse. Sillatekk ei pea kaarsillal olema kaarekujuline, samas võib sillatekk olla kaarekujuline näiteks talasillal.

Üks kuulsamaid Eesti kaarsildu on Tartu kaarsild (tuntud ka kui Jalakäijate sild ja Betoonsild). 

Maailma pikim kaarsild on Lupu sild Shanghais peasildeavaga 550 meetrit.

## Pildid

Pilt:LupuBridgeandBoats.jpg|Läbiva sõiduteega kaarsild – Lupu sild
Pilt:Kaarsild Ahja jõel.jpg|Puidust kaarsild Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal
Pilt:Arch bridge in Tartu.jpg|Tartu kaarsild
Pilt:Krk-Bridge-1990.jpg|Krki sild
Pilt:Tiberius-Brücke.JPG|Tiberiuse sild


## Vaata ka
*Betoonkaarsild
*Liigendkaarsild
*Läbiva sõiduteega kaarsild
*Tõmbevööga kaarsild
*Võrkkaarsild
Urmas Vaino

**Urmas Vaino** (sündinud 14. jaanuaril 1974 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja saatejuht.

## Elulugu
Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna 32. Keskkooli.

Ta on olnud ajakirja Auto Bild Eesti tegevtoimetaja ja Eesti Rahvusringhäälingu mittekoosseisuline saatejuht.

Ajakirjanduslikku tööd alustas ta 1993. aastal saatejuhina Raadio 2-s, seejärel hakkas alates 2007. aastast tegema kaastööd ka Eesti Televisioonile, tehes intervjuusid ja juhtides alaliselt meelelahutuslikku "Erisaadet" ja mõnikord portreesaadet "Tähelaev".

2008. aastal juhtis ta koos Elis Aunastega saadet "Suvehommik" ETV-s. 2009. aasta septembrist 2017. aasta jaanuarini juhtis ta koos Katrin Viirpaluga saadet "Terevisioon" ETV-s. 2017. aasta jaanuarist kuni 2021. aasta aprillini juhtis ta debatisaadet "Suud puhtaks" ETV-s. 

Pälvis 2016. aastal Selge Kõneleja auhinna.

## Isiklikku
Tal on abikaasa Külliga neli tütart.

## Viited

## Välislingid
*"Terevisiooni uueks saatejuhiks saab Urmas Vaino". Elu24, 19. juuni 2009
*Stina Eilsen. "Emotsionaalne meelelahutaja Urmas Vaino". Elu24, 18. juuli 2009
Huygensi printsiip

**Huygensi printsiip** (ka **Huygensi-Fresneli printsiip**) on meetod, mille järgi saab määrata lainefrondi kuju mingil järgneval hetkel, kui on teada laine levimiskiirus ning selle kuju antud hetkel.

Huygensi printsiibi kohaselt on lainefrondi iga punkt uue elementaarlaine allikas, millest lähtuvad homogeenses (isotroopses) levimiskeskkonnas sfäärilised (või ringjoonelised) sekundaarlained (moodustub ka tagasilaine). Kõikide elementaarlainete kohtumispaik moodustab tasalainete puhul uue lainefrondi, mis on kõigi elementaarlainete mähispind. Lainefrondi uue asendi määrab kõigi elementaarlainete superpositsioon. 

Kuna paralleel- või ristlaine frondist kiirguvad elementaarlained igas suunas, siis on võimalik, et lained painduvad tõkete taha.

Huygensi printsiibi sõnastas esialgsel kujul Christiaan Huygens ning täiendatud kujul Augustin-Jean Fresnel, mistõttu seda nimetatakse ka Huygensi-Fresneli printsiibiks. 

Huygensi printsiibist moodustub palju erijuhtumeid, näiteks difraktsioon kaugväljas (Fraunhoferi difraktsioon) ja difraktsioon lähiväljas (Fresneli difraktsioon).

## Üksikasjad

Leviv lainefront osutub elementaarlainete mähispinnaks, sest elementaarlained levivad samas levimiskeskkonnas ja sama kiirusega nagu algne laine. Eri keskkondades on  laine levimiskiirus ja seetõttu ka levimissuund erinev, mida on näha murdumise järgi. Tõkke äärel tuleneb Huygensi printsiibist difraktsioon. 

## Ajalugu
Huygens seletas oma teooriaga valguse difraktsiooni ja murdumist, mida suutis siiski seletada ka Isaac Newtoni korpuskulaarteooria. Alles siis, kui määrati valguse kiirused eri keskkondades, saadi otsustada, kumb teooria paika peab. Valguslainete levimiskeskkonnaks postuleeris Huygens eetri. Pärast Albert Einsteini 1905 avaldatud erirelatiivsusteooria üldist omaksvõttu osutus eetri mõiste üleliigseks. 

## Vaata ka

*Difraktsioon
*Laine

## Märkused
Eduard Zentšik

**Eduard Zentšik** (sündinud 26. detsembril 1975 Sillamäel) on Eesti kunstnik. 

Kunstialase loominguga (maalimine, graafika, fotograafia) hakkas tegelema 1995. aastal. Ta õppis Ida-Virumaa kunstniku Igor Lukjanovi käe all, 2003. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini erialal. 

Ta kuulub alates 1998. aastast Sillamäe kunstiklubi Aprill liikmeskonda ning osaleb ka kunstnikeühenduse Ježi ettevõtmistes. Ta on Vene Kunstnike Ühenduse liige. Tal on olnud 24 isikunäitust ning ta on osalenud 60 ühisnäitusel. Tema maale on Eesti, USA, Suurbritannia, Rootsi, Itaalia, Soome, Prantsusmaa erakogudes. Neli maali asub Narva Kunstimuuseumi kogudes, kaks maali on ostnud Sillamäe Kunstigalerii.

Kõrvuti maalimisega tegeleb ta alates 2002. aastast ka fotograafina ning on Eesti Fotograafide Liidu liige.

Zentšiku foto Narva Hermanni linnusest võitis 2012. aastal Wiki Loves Monuments võistlusel Eestis 2. koha ja rahvusvahelises finaalis 9. koha.

## Viited
Bockelwitzi vald

**Bockelwitz** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.

Alates 1. jaanuarist 2012 on Bockelwitzi vald Leisnigi linna osa.

Valla osad olid:

## Viited
Ebersbach (Döbeln)

**Ebersbach** on Saksamaal Kesk-Saksimaa kreisis asuva Döbelni linnaosa. Kuni linnaga liitmiseni 2011. aastal oli ta Ebersbachi vald. 2008. aastani kuulus Döbelni kreisi.

## Vallaosad
Valla osad olid:
* Ebersbach
* Neugreußnig
* Mannsdorf
* Neudorf
Großweitzscheni vald

**Großweitzschen** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.

Valla osad on:

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Mochau vald (Saksimaa)

**Mochau** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.

2016. aastal liideti ta Döbelni linnaga.

## Vallaosad
Valla osad olid:

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Niederstriegise vald

**Niederstriegis** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.

2013. aastal liideti ta Roßweini linnaga.

Valda kuulusid:
* Grunau
* Hohenlauft
* Littdorf
* Mahlitzsch
* Niederstriegis
* Otzdorf
Claudio Monteverdi

**Claudio Giovanni Antonio Monteverdi** (15. mai 1567 Cremona – 29. november 1643 Veneetsia) oli Itaalia helilooja, laulja ja gambamängija.

## Elu

Claudio Monteverdi sündis Cremonas, tema isa Baldassare Monteverdi oli arst, apteeker ja kirurg. Claudio oli pere viiest lapsest vanim. Lapsepõlves õpetas teda kapellmeister Marc'Antonio Ingegneri, ta laulis ka kirikukooris. Hiljem õppis ta Cremona ülikoolis. 1582. aastal avaldas ta oma esimesed muusikateosed, milleks olid mõned vaimulikud motetid ja madrigalid. 1587. aastaks oli ta avaldanud oma esimese ilmalike madrigalide kogumiku. Monteverdi töötas Mantovas Vincenzo I õukonnas algul laulja ja viiuldajana, alates 1602. aastast muusikajuhina.

1599. aastal abiellus Monteverdi õukonnalauljanna Claudia Cattaneoga, kes suri septembris 1607. Paaril sündis kaks poega ja üks tütar, kes suri veidi aega pärast sündi.

1613. aastal asus ta tööle kapellmeistrina Veneetsias Markuse kirikus. 1632. aasta paiku sai temast preester. Elu viimastel aastatel kannatas ta kehva tervise all. Monteverdi suri Veneetsias ja maeti Frari kirikusse.

## Looming
Monteverdi elas renessansi kõrgperioodil ja baroki algusaegadel ning tema loomingut peetakse oluliseks murdepunktiks muusikaloos kahe ajastu vahel.

Claudio Monteverdi on varaseim helilooja, kelle teoseid tänapäeval kogu maailmas sageli esitatakse (nii hindas näiteks muusikakriitik ja biograaf Harold C. Schonberg). Monteverdi on esimene suur ooperihelilooja ning tema 1607. aastal kirjutatud "Orpheus" on üks varasemaid oopereid üldse. Veel kaks ooperit "Odysseuse kojutulek" ("Il ritorno d'Ulisse in patria", 1641) ning "Poppea kroonimine" ("L'incoronazione di Poppea", 1642) on säilinud tema hilisest loomingust. Dramaatilisi stseene meenutavad mitmed tema Veneetsias loodud madrigalidest, neist tuntuim on 1624. aastal loodud "Tancredi ja Clorinda kahevõitlus" ("Combattimento di Tancredie Clorinda"). Kirikumuusikast on olulisim tema 1610. aastal ilmunud vaimulike teoste kogumik "Vespro della Beata Vergine” (Maarja vesper).

## Välislingid
*Ingliskeelne raadiosaade Monteverdist (BBC sarjast "Muusikat avastades" ("Discovering Music"), ram-vormingus voog)
Liturgiline muusika

**Liturgiline muusika** ehk **kirikumuusika** on kirikus liturgia osana esitatav muusika. Sellise muusika iseloomulikemad omadused tulenevad tema sünnist liturgias ning teoste komponeerimisest ja esitamisest vastavalt ühe või teise konfessiooni liturgia tavadele ja vajadustele.

Keskajal põhines liturgiliste laulude meloodiate ülesehitus kaheksa helilaadi süsteemil ja gregooriuse laulu repertuaar moodustas suurima osa modaalsest muusikast.
Zschaitz-Ottewig

**Zschaitz-Ottewig** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Döbelni kreisi.

## Vallaosad
Valla osad on:
* Auterwitz
* Baderitz
* Dürrweitzschen
* Glaucha
* Goselitz
* Lüttewitz
* Lützschnitz
* Mischütz
* Möbertitz
* Ottewig
* Zschaitz
* Zunschwitz
Eesti riiklik e-tervise projekt

**Eesti riiklikud e-tervise projektid** on Eesti E-tervise Sihtasutuse projektid kaasaegsete tehnoloogiate rakendamiseks tervishoiusüsteemis. Projektide eesmärk on võimaldada arstidele patsienti puudutava teabe paremat haldamist ning selle abil tõsta ravi kvaliteeti ning anda riigile parem ülevaade tervishoiusüsteemis toimuvatest protsessidest.

Eesti E-tervise SA arendab ja haldab üleriigilisi e-tervise projekte, nagu Digitaalne terviselugu (DL), Digiregistratuur (DR), Digipildid (DP) ning muid e-tervise teenuseid. SA tegeleb tervisevaldkonna standardite ja klassifikaatorite arenduse ning haldusega ning  üleriigiliste ravijuhiste arendamise koordineerimisega, kaasajastamise ja publitseerimisega.

Mainitud projektide kõrval hakkab SA tegelema muude tervishoiusüsteemi IT alaste integratsiooni projektidega, vastavate hangete ettevalmistamise ja läbiviimisega. Vajadusel lahendab ka vastavate projektide hilisema haldamisega seonduvad probleemid.

SA arendab ja haldab üleriigilisi terviseregistreid ning vajadusel muid registreid. 
2005–2008 on plaanis realiseerida meditsiiniliste surmapõhjuste register, digitaalsed registriteatised, geriaatrilise tarkvara EstRAI tsentraalse komponendi juurutus, kooli tervishoiuportaal, nakkushaiguste operatiivsed digitaalsed teatised, vaktsineerimisinfo tsentraliseerimine.

Vastavalt tervishoiusüsteemi vajadustele lisandub muid projekte, millega hakatakse tegelema projektipõhiselt.

Eesti E-tervise Sihtasutuse lõid Sotsiaalministeerium ja tervishoiuteenust osutavad asutused ning nende ühendused. Eesti E-tervise SA strateegilised suunad määrab kindlaks SA nõukogu kuhu kuuluvad asutajate esindajad.

SA lahendab tervishoiusüsteemi ühiseid probleeme (integratsioon, standardimine) ning vähendab sellega tervishoiu süsteemi kui terviku kulutusi IT-le ja raviasutuste vahelise koostöö organiseerimisele.

SA publitseerib ja aktualiseerib avalikult kõik kohustuslikud tervise valdkonna standardid, klassifikaatorid ja ravijuhised ja muud infosüsteemide tööks vajalikud tsentraalselt hallatavad dokumendid. http://www.pub.e-tervis.ee

Eesti E-tervise Sihtasutus teeb koostööd tervishoiuteenuste osutajatega, erialaühendustega ning muude tervishoiuga tegelevate institutsioonidega, koordineerib ja arendab Eesti Vabariigi tervishoiuteenuse osutajate infosüsteemide ühtlustamist. 
SA ülesandeks on ka projektide tulemusel saavutatu koosvõime ja jätkusuutlikkuse tagamine ja hilisem haldamine.

## Välislingid
*http://www.e-tervis.ee
Tomaso Albinoni

**Tomaso Giovanni Albinoni** (8. juuni 1671 Veneetsia, Veneetsia Vabariik – 17. jaanuar 1751 Veneetsia) oli Veneetsia barokkhelilooja. 

## Helilooming
### Tähtsamad teosed

*1694 ooper "Zenobia" 
*1694 "12 triosonaati"
*1703 ooper "Griselda" 
*1708 "Pimpinone"
*1722 "12 kontserdi"
*1740 "6 viiulisonaati"
*1945 "Adagio g-moll" (arranžeerinud Remo Giazotto)
Samuel Barber

**Samuel Osborne Barber II** (9. märts 1910 West Chester – 23. jaanuar 1981 New York) oli USA helilooja. 

Ta oli õppinud klaverit, kompositsiooni, laulu ja dirigeerimist.

Kirjutas juba kümneaastaselt opereti "Roosipuu", mida pole küll lavastatud, kuid käsikiri on säilinud Chester Historical Society arhiivis. Ta õppis 1924–1928 ühe aasta klaverit Isabelle Vengerova juures, õppis kompositsiooni R. Salero, dirigeerimist F. Raineri ning laulu E. de Horotzi juures Curtise Muusikainstituudis Philadelphias, kus ise ka töötas pilli- ja kooridirigeerimise õppejõuna 1939–1942. Ta on esitanud oma teoseid nii baritonilaulja kui ka dirigendina Euroopaski. 1966. aastal valiti ta New Yorgi Metropolitan Opera uue hoone ava-heliloojaks, kuid lihtsakoelisuse ja vähese dramaatilisuse tõttu ei osutunud ta ooper "Antonius ja Kleopatra" kuigi menukaks.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
* 1931 "Dover Beach" keelpillikvartetile ja baritonile
* 1936 "Keelpillikvartett" / nr 2 1948
* 1936 "Sümfoonia nr 1" (II red 1943) / nr 2 1944 (II red 1947)
* 1938 "Adagio keelpillidele"
* 1940 "Viiulikontsert"
* 1945 "Tšellokontsert" /nr 2 1960
* 1946 ballett "Medea"
* 1947 "Knoxville: Summer of 1915"
* 1949 "Klaverisonaat"
* 1957 ooper "Vanessa"
* 1962 "Klaverikontsert"
* 1966 ooper "Antonius ja Kleopatra"

Veel teoseid: kammerooper "Bridžipartii", ballett "Muutlik süda" (orkestrisüit sellest "Medeia"), "Sinine roos", balletisüit "Souvenirs", Toccata festiva avamäng "School for Scandal", "Capricorn-concert" flöödile, oboele ja trompetile keelpillidega 1944, "Summer music" on puupillidele, häälele orkestriga "Andromache lahkumine", "Armastajad" Pablo Neruda tekstil, kantaat "Prayers of Kjerkegaard" 1954.
Voldemar Pinn

**Voldemar Pinn** (25. mai 1932 Kokuta – 11. oktoober 1999 Haapsalu) oli eesti pedagoog, psühholoog, publitsist ja harrastusajaloolane.

## Elukäik

Voldemar Pinn lõpetas 1951. aastal Haapsalu Pedagoogilise Kooli ja seejärel Tartu Ülikooli ajaloo ja psühholoogia erialal. Ta oli Riguldi kooli, Ridala 8-klassilise Kooli ja alates 1971. aastast Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli direktor ja õpetaja. 2002. aastal avati selle kooli seinal Voldemar Pinni mälestustahvel.

## Teosed
**Emotsioonid ja pedagoogika.* Valgus, Tallinn 1975
**Frustratsioon ja kasvatus: [õpetajaile ja kasvatajaile].* Valgus, Tallinn 1985
**Pedagoogilise protsessi suunamise metoodikast: Iseorganiseerumine ja pedagoogiline uuenemine. [õppe-metoodiline materjal õpetajatele].* Tallinn 1987
**Türannia ajaloost ja psühholoogiast: abiks ajaloo õpetajale.* Tallinn 1989
**Punane terror ja Läänemaa. 1. 1939-1941.* Haapsalu 1990
**Punane terror ja Läänemaa. 2. Põgenemine, september 1944.* Haapsalu 1990
**Punane terror ja Läänemaa. 3. Vihkamine.* Haapsalu 1990
**Punane terror ja Läänemaa. 4. Metsas.* Haapsalu 1990
**Revolutsioonist, mis uputas end verre. Suurest Prantsuse Revolutsioonist ja 1917. a. oktoobrisündmustest Venemaal.* Haapsalu 1990
**Punane terror ja Läänemaa. Täiendused 1. Kolmteist legendi admiral Johan Pitka lahkumisest.* Haapsalu 1991
**Punane terror ja Läänemaa. 5. Läänlased GULAG-i arhipelaagis ja asumisel.* Haapsalu 1992
**Punane terror ja Läänemaa. 6. Totalitarismi põrgus. 1. jagu.* Haapsalu 1992
**Punane terror ja Läänemaa. 7. 25. märts 1949.* Haapsalu 1992
**Punane terror ja Läänemaa. 8. Täiendusi ja täpsustusi seniavaldatule.* Haapsalu 1992
**Admiral Pitka elu ja surm: raamat mehest, kel Eestimaal kaheksa hauda.* Haapsalu 1993
**Kahe mehe saatus. Johannes Vares, Hjalmar Mäe.* Haapsalu 1994
**Rüütliristi kandja Harald Nugiseks. Neid oli neli: jutustus mehest, kes on läbi käinud kolmest põrgust.* Haapsalu 1995
**Legendaarne linnapea: Hans Alver, Haapsalu linnapea aastail 1929-1940.* Kunst, Tallinn 1996?
**Kes oli Nikolai Karotamm? I. Kultuuritragöödia jälgedes: kompartei kolmest esimesest sekretärist Karl Särest, Nikolai Karotammest, Johannes Käbinist.* Haapsalu 1996
**Kes oli Nikolai Karotamm? II Langi Kolla kroonika.* Pärnu 1997?
**Kolonel Alfons Rebane: raamat mehest, kes sai Rüütliristi tammelehtedega sõja viimasel päeval.* Haapsalu 1997
**Sinimägede sangar. Rüütliristi-kandja major Paul Maitla: raamat sõjamehest, kes mõrvati rahu esimesel päeval.* Haapsalu 1998
**Tundmatu Teine maailmasõda : miks tapeti Hitleri asetäitja Rudolf Hess?* Haapsalu 1999
**Auvere sangar. Rüütliristi kandja kolonelleitnant Harald Riipalu: raamat mehest, kelle sõjatee ulatus Stalingradi alla.* Pärnu 1999

## Tunnustus
*1988 Johannes Käisi preemia
## Viited
Teenistuslik järelevalve

**Teenistuslik järelevalve** on haldusorganisatsioonis kõrgemal asuvate asutuste teostatav kontroll neile alluvate asutuste tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle.

Teenistusliku järelevalve teostamist Eesti valitsusatuste ja nende hallatavate asutuste tasandil reguleerib Vabariigi Valitsuse seaduse 7. peatükk ja kohaliku omavalitsuse asutuste ja nende hallatavate asutuste tasandil Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66 märgiga 1. 

Teenistusliku järelevalve teostamisel on kõrgemalseisval asutusel õigus teha ettekirjutus alamalseisva organi akti või toimingu puuduste kõrvaldamiseks, peatada toimingu sooritamine või akti kehtivus või tunnistada akt kehtetuks. Eriline teenistusliku järelevalve teostamise kord on rahuaja riigikaitse seaduse § 9ga kehtestatud Eesti kaitseväe üle. Teenistuslikku järelevalvet tuleb eristada riiklikust järelevalvest.