open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madis Raukas

**Madis Raukas** (sündinud 1. aprillil 1966) on eestlasest füüsik, kes tegeleb luminestsentsil põhinevate valgusallikate arendamisega.

Madis Raukas omandas füüsikadoktori kraadi Georgia Ülikoolis Ameerika Ühendriikides, kus ta uuris stsintsillaatoreid ja muid valgust kiirgavaid materjale professorite Wiliam Yeni ja Uwe Happeki käe all, et mõista efektiivse või kadudega toimuva konversiooni kriteeriume. 1997. aastal alustas tööd Osram Sylvania Põhja-Ameerika Keskuurimislaborites Bostoni lähedal, ning on sellest alates tegelenud valgustustööstuse tarbeks optiliste süsteemide arendamisega, sealhulgas pooljuhtide ja luminofooridega. Pärast lühikest perioodi Osram Opto Semiconductorsi laborites Regensburgis Saksamaal on tema juhitava grupi olulisteks teemadeks kujunenud monoliitsete keraamiliste sinist valgust teistesse spektripiirkondadesse konverteerivate ja muude materjalide (mitmesugused polümeerid, klaasid) arendamine valgusdioodide (LED) tarbeks Osrami laborites Massachusettsis. Huvi pakuvad valguse parameetritega manipuleerimise viisid metamaterjalide ja optiliste skeemide näol. Avaldanud üle 40 publikatsiooni ja patendi (koos taotlustega). 2011. aasta Osrami Innovatsiooniauhind anti keraamiliste luminofooridega tegelevale uurimisrühmale tunnustusena olulise tehnoloogilise panuse eest. Tänu sellele on võimalik paljudes rakendustes saavutada selliseid valgustugevusi, mis varem olid kättesaamatud. Neid kasutatakse näiteks valgusdioodidel põhineval projektsioonil, autode tuledes, kuvariekraanidel jne.

## Teoseid
* Off-resonant spectral hole burning in CaS:Eu crystals (kaasautor). // Phys. Rev. B56 (1997) 12992
* Luminescence efficiency of cerium doped insulators: The role of electron transfer processes (kaasautor). // Appl. Phys. Lett. 69 (1996) 3300
* Electronic structure and associated properties of Gd202S:Tb3+ (kaasautor). // J. Lumin. 87–89 (2000) 980
* Investigation of Fluorescence Yield of Phosphors in Vacuum Ultra-violet Region (kaasautor). //J. Electrochem. Soc. 151, H105 (2004)
* Investigation of Fluorescence Degradation Mechanism of Hydrated BAM (kaasautor). // J. Electrochem. Soc. 152, H183 (2005)
* Luminescence in nano-size Y2O3:Ce (kaasautor). // J. Lumin. (märts 2006, internet)
* patendid Ühendriikides ja mujal.

## Välislingid
* 
* Raadiosaade KÖP: "Püramiidi tipus. Madis Raukas." Vikerraadio, 20. jaanuar 2012
* Kristel Soll: "Nädala portree — Saage tuttavaks: dr. Madis Raukas" Estonian World Review, 21. jaanuar 2005
Tõusulaine

**Tõusulaine** (inglise *tidal bore*, *bore*) on vahutava harjaga järsk laine, mis liigub koos tõusuhoovusega ülesvoolu mõnel ookeani suubuval jõel.

Tõusulaine kõrgus on harilikult 1–2 m ja kiirus 3–7&nbsp;m/s.

Seine'i jõe tõusulainet kutsutakse nimega *barre*, üldiselt *mascaret* (**maskara**). Amazonase tõusulaine nimeks on *pororoca*. Severni, Mersey ja Trenti jõel esineb kuni 2 m kõrgune *bore*.

Tõusulaine on ohtlik aeglastele laevadele ning eriti kai ääres seisvatele laevadele, sest järsk tõusulaine koos mitme väiksema järellainega paneb laevad liikuma, mille tulemusena nõrgalt kinnitatud kinnitusotsad annavad sageli järsult suurenenud liikumisjõule järele ja purunevad.

## Viited
Rôtânăh Kĭri provints

**Rôtânăh Kĭri provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb põhjas Laose ja idas Vietnamiga.

Provintsi põhjaosa jääb Annami mäestikku.

Rôtânăh Kĭri provints on hõredalt asustatud. Elanike arv on 150 000, mis moodustab umbes 1% Kambodža rahvaarvust. Suurim linn on Ban Lŭng. Suuremad rahvad on tampuanid, džaraid, krõngid ja laved, keda nimetatakse mägikhmeerideks. Suuremad immigrantide rühmad on khmeerid ja laod.

Provintsis asub Virachey rahvuspark.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb üheksaks ringkonnaks:

*Ândong Méasi ringkond
*Ban Lŭngi ringkond
*Bâr Kêvi ringkond
*Kon Mŭmi ringkond
*Lumphăti ringkond (keskus Lumphăt)
*Or Chŭmi ringkond
*Or Ya Davi ringkond
*Ta Vêngi ringkond
*Vœn Sai ringkond
Reaktsiooni kiiruskonstant

Keemilises kineetikas on **reaktsiooni kiiruskonstant** (tavaliselt tähistatakse *k*) keemilise reaktsiooni kiiruse kvantitatiivne näitaja.

Näiteks lihtne teist järku reaktsioon:
:: A + B  →  C
Selle reaktsiooni kiirus *v* ehk produkti C kontsentratsiooni kasv ajas *t* avaldub:
::*v* = *d*[C]/*dt* = *k*[A][B], 
kus [A], [B] ja [C] on vastavate ainete kontsentratsioonid.

Kiiruskonstandi *k* väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid  sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast Ea ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu järgmiselt:
::\frac{d[C]}{dt} = Ae^\frac{-E_a}{RT}[A][B]

Kiiruskonstandi ühikud sõltuvad reaktsiooni summaarsest järgust ja on järgmised:
*n järku reaktsioon, kiiruskonstandi ühikud on: mool1-n•Ln-1•s−1
*nullindat järku reaktsioon, kiiruskonstandi ühikud on: mool•L−1•s−1
*esimest  järku reaktsioon, kiiruskonstandi ühikud on: s−1
*teist järku reaktsioon, kiiruskonstandi ühikud on: L•mool−1•s−1
*kolmandat järku reaktsioon, kiiruskonstandi ühikud on: L2•mool−2•s−1

## Vaata ka
*Keemiline kineetika
*Reaktsiooni kiirus
Ardo Arusaar

**Ardo Arusaar** (sündinud 24. juunil 1988) on Eesti maadleja.

## Saavutused
Kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2010, 2011. aastal absoluutkaalus ja 2010, 2012. aastal kehakaalus 96 kg. 2014 ja 2015. aastal kehakaalus 98 kg).

2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

2009. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht

Saavutas 2012. aasta Londoni olümpiamängude valikturniiril Sofias Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg teise koha ja tagas sellega Eestile pääsme olümpiamängudele poolraskekaalus.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas Arusaar Kreeka-Rooma maadluses poolraskekaalus 8. koha. Arusaar võitis esimeses matšis Venezuela maadleja Caraballo Cabrera vastu 2-0. Teises matšis oli tema vastaseks 2011. aasta Euroopa meister ja 2010. aasta MM-il hõbemedali võitnud Valgevene maadleja Timofei Dzejnitšenko kellele Arusaar kaotas 1–2.

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2007. aasta –  Peking kehakaalus 84 kg – 16. koht (osavõtjaid 31) (juuniorid);

2008. aasta –  İstanbul kehakaalus 84 kg – 18. koht (osavõtjaid 30) (juuniorid);

2009 Hering  kehakaalus 84 kg – 16. koht (osavõtjaid 33);

2011 İstanbul  kehakaalus 96 kg – 29. koht (osavõtjaid 43);

2014 Taškent  – 8. koht (98 kg) (osavõtjaid 29)
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2004. aasta –  Albena kehakaalus 63 kg – 11. koht (osavõtjaid 23) (kadetid);

2007. aasta –  Belgrad kehakaalus 84 kg – 5. koht (osavõtjaid 25) (juuniorid);

2008. aasta –  Košice kehakaalus 84 kg – 3. koht (osavõtjaid 24) (juuniorid);

2010 Bakuu  kehakaalus 96 kg – 12. koht (osavõtjaid 20);

2011 Dortmund  kehakaalus 96 kg – 12. koht (osavõtjaid 24);

2014 Vantaa  kehakaalus 98 kg – 20. koht (osavõtjaid 25)

## OM valikturniir
2008 Rome-Ostia  – 28. koht (osavõtjaid 35);

2012 Sofia  – 2. koht (osavõtjaid 18);

## Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused

2005. aasta  – 3. koht (kadett)

2006. aasta  – 3. koht (juunior)

2007. aasta  – 1. koht (juunior)

2009. aasta  – 4. koht;

2011. aasta  – 2. koht.

Golden Grand Prix

2011. aasta  – 13. koht (96 kg);

2012. aasta  – 15. koht (96 kg).

Grand Prix of Germany 

2008. aasta – 5. koht;

2012. aasta – 3. koht;

2014. aasta – 5. koht.

Herman Kare Tournament 

2008. aasta – 1. koht;

2011. aasta – 1. koht;

2012. aasta – 3. koht;

2013. aasta – 6. koht.

Vantaa Painicup 

2010. aasta – 1. koht.

2013. aasta – 1. koht.

Arvo Haavisto Cup 

2010. aasta – 1. koht

Wladyslaw Pytlasinski Cup 

2009. aasta – 5. koht;

2010. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 32. koht.

Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir  

2014. aasta – 3. koht

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused  

2012. aasta – 3. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2007. aasta – 2. koht;

2008. aasta – 15. koht;

2010. aasta – 1. koht;

2012. aasta – 1. koht;

2013. aasta – 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

2006. aasta – 3. koht;

2007. aasta – 3. koht;

2009. aasta – 1. koht;

2011. aasta – 1. koht.

## Viited

## Välislingid
* 
* http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=964&#tulemusedlist
Mulla lupjamine

**Mulla lupjamine** ehk **muldade lupjamine** on maaparandusvõte, kus lubiväetis viiakse happelisse mulda mulla happesuse vähendamise ja mulla toiterežiimi parandamise eesmärgil. Lisaks paraneb lupjamisel ka mulla füüsikaline ja bioloogiline seisund.

Eestis vajab perioodilist lupjamist umbes 40% haritavast maast. Kõige enam vajavad lupjamist Lõuna- ja Kagu-Eesti näivleetunud, leetunud ja leet-gleimullad.

Kõige enam kasutatakse lupjamiseks põlevkivituha mitmesuguseid liike, vähem karbonaatsete kivimite jahu, allika- ja järvelupja. Lupjamist tehakse sageli lubjatarbekaartide alusel.

## Viited
Juri Andropov (jõelaev)

**Juri Andropov** (vene keeles *Юрий Андропов*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *teine seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksa DV-s 1986. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M (Binnenfahrgastschiff, 129 meetrit), moderniseeritud. Laev sai nime nõukogude poliitiku Juri Andropovi auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 386 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Gorkis asuvale Volga Laevakompaniile (ГП Волжское объединённое речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1986. aastal. Riigiettevõte Volga ühendatud jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Volga laevandus (ОАО Волжское пароходство) ja selle tütarettevõte Vodohod on kasutanud jõelaeva Juri Andropov kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. 2010. aastast kasutatakse laeva hotellina naftaleiukohal Kaspia merel.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Jõelaev Juri Andropov, projekt 302 (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Hic et nunc

***Hic et nunc*** (ladina keeles) ehk põhimõte "siin ja praegu" on uurimispõhimõte, mis lähtub parajasti toimivaist tegureist.

## Viited
Witold Doroszewski

**Witold Jan Doroszewski** (1. mai 1899, Moskva – 26. jaanuar 1976, Varssavi) oli poola keeleteadlane.

Ta oli Varssavi ülikooli professor ja Poola Teaduste Akadeemia liige.
Vertikaalmigratsioon

**Vertikaalmigratsioon** on veeorganismide (peamiselt plankterite ja kalade) korrapärane ränne vees üles-alla. 

Vertikaalmigratsioon on kas ööpäevane või aastaajaline. Vertikaalmigratsiooni põhjustab eeskätt vee temperatuuri, valguse, toidu ning vaenlaste paiknemissügavuste muutumine.

## Viited
Carl Hellén

**Carl Hellén** (ka **Karl Hellén**; 4. september 1806 Korpilahti, Soome – 28. veebruar 1874 Taipalsaari, Soome) oli Eesti ja Soome vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1827 Porvoos gümnaasiumi. Aastatel 1833–1835 (immatrikuleeriti 1. märtsil 1833) õppis ta Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 19. juulil 1836 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1836–1839 Ilomantsi (asub Põhja-Karjala maakonnas) koguduse abiõpetaja ja aastal 1839 Korpilahti (asub Kesk-Soome maakonnas) koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1840–1845 oli ta Suursaare ja Tütarsaare koguduse õpetaja. Aastatel 1845–1855 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1855–1856 oli ta vikaarõpetaja Markkova ja Järvisaari koguduses Ingerimaal. Aastal 1857 oli ta leseaastapastor Kivennapa (praeguse nimega Pervomaiskoje, asub Viiburi rajoonis Leningradi oblastis) koguduses. Aastast 1858 oli ta kaplan Petäjävesil (asub Kesk-Soome maakonnas), aastast 1862 Heinolas (asub Päijät-Häme maakonnas) ja aastast 1862 Taipalsaaris (asub Lõuna-Karjala maakonnas).

## Viited

## Välislingid
*Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Karl Hellén)
Erik Wilhelm Wladimir Danielsson

**Erik Wilhelm Wladimir Danielsson** (ka **Erik William Wladimir Danielsson**; 18. mai 1815 Kokemäki – 11. september 1882 Turu) oli Eesti ja Soome vaimulik.

Danielsson õppis Tampere linnakoolis, Pori triviaalkoolis ja Turu gümnaasiumis. Aastatel 1837–1839 õppis ta (immatrikuleeriti 11. oktoobril 1837) usuteadust Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 16. detsembril 1839 õpetajaks.

Ta oli pärast ordineerimist Nauvo koguduse (asub Päris-Soome maakonnas) ja Honkilahti koguduse (asub Satakunna maakonnas) õpetaja, aga 20. aprillist 1841 Pyhämaa koguduse (asub Päris-Soome maakonnas), 28. novembrist 1842 Kuusisto (praegu Kaarina linnaosa, asub Päris-Soome maakonnas) koguduse õpetaja. 

Oli aastatel  (kutsuti 19. jaanuaril, introdutseeriti 16. septembril/28. septembril  1845) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1843–1845 oli ta adjunktõpetajaks (valiti 24. novembril/6. detsembril), aastatel 1845–1869 (kutsuti õpetajaks 19. jaanuaril/31. jaanuaril, introdutseeriti 4. veebruaril/16. veebruaril 1845) oli ta õpetajaks Harju-Jaani Ristija Johannese koguduses. Jäi 19. juulil/31. juulil 1869, elas seejärel Turus.

Ta oli Eduard Ahrensi eesti keele ortograafia pooldaja.

## Viited

## Välislingid
*Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Erik William Vladimir Danielsson  (1814-1882)
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Amatööride **maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** on korraldatud Rahvusvahelise Maadlusliidu (FILA) poolt, kuhu kuulub 174 riiki.

Kreeka-Rooma maadluses toimusid esimesed maailmameistrivõistlused 1904. aastal.

## Vaata ka
* Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

## Välislingid
* http://www.fila-wrestling.com/
Rahvusvaheline Maadlusliit

**Rahvusvaheline Maadlusliit** (*United World Wrestling*, lühend **UWW**; kuni 2014. aastani *Fédération Internationale des Luttes Associées*, **FILA**) on rahvusvaheline maadlusorganisatsioon. 

Rahvusvahelisse Maadlusliitu kuulub 176 riigi alaliitu.

## Koduleht
*unitedworldwrestling.org
Bertrand de Jouvenel

**Bertrand de Jouvenel des Ursins** [bertr'aa(n) dö žuvn'el dezürs'ä(n)] (31. oktoober 1903 Pariis – 1. märts 1987 Pariis) oli prantsuse liberalistlik mõtleja, ajakirjanik, poliitik ja majandusteadlane. Ta on üks tuntumaid prantsuse futurolooge.

1925. aastal astus ta radikaalsotsialistlikku parteisse (*Parti républicain, radical et radical-socialiste*). 1928. aastal avaldatud raamatus "L'Économie dirigée" ("Juhitud majandus") kaitseb ta dirigismi liberaalse kapitalismi vastu. Ta oli vasakpoolse meelestatusega patsifist. Ta pooldas Prantsusmaa ja Saksamaa tugevat koostööd.

1934. aastal jõudis ta veendumusele, et traditsioonilised poliitilised parteid ei ole efektiivsed, ning lahkus radikaalsotsialistlikust parteist, eelistades tegutseda "vaba elektronina". 

Koos Pierre Andreuga asutas ta nädalalehe La Lutte des jeunes (Noorte võitlus), mis kritiseeris valitseva režiimi korruptiivsust. Samal ajal tegi ta kaastööd ka teistele ajalehtedele. Muu hulgas tegi ta 1936. aasta veebruaris ajalehele Paris-Midi intervjuu Adolf Hitleriga. 

1936. aastal astus ta siiski taas parteisse, seekord Prantsuse rahvaparteisse (*Parti populaire français*), mille oli asutanud Jacques Doriot.. Temast sai selle liikumise väljaande L'Émancipation nationale (Rahvuslik emantsipatsioon) peatoimetaja. Külastades 1938. aasta septembris Saksamaad, avaldas talle suurt mõju Saksamaa võimsus ja natsifanatism, mille sarnast polevat nähtud "alates Muhamedist". Ta lahkus siiski parteist 1938. aastal pärast seda, kui Doriot kiitis heaks Müncheni kokkuleppe.

Saksa okupatsiooni ajal tegutses Bertrand de Jouvenel taas "vaba elektronina", luues suhteid nii kollaboratsionistide kui vastupanuliikumisega. Vangistushirmus suundus ta 1943. aasta septembris Šveitsi. Ta otsustas loobuda poliitilisest tegevusest, et pühenduda majandusele, sotsioloogiale ja keskkonnaküsimustele. Pärast okupatsiooni lõppu Prantsusmaale naasnuna pääses ta süüdistustest natsimeelsuses, ent ta enda sõnul koheldi teda kui katkutõbist.

De Jouveneli on mitmel korral kritiseeritud tema väidetava natsimeelsuse tõttu. Ajaloolane Zeev Sternhell pidas teda üheks enim fašismi soosivaist prantsuse intellektuaalidest.. Nende väidete tõttu kaebas Bertrand de Jouvenel autori kohtusse, kus too mõisteti süüdi laimamises.

Bertrand de Jouvenel avaldas 37 raamatut, mille hulgast tuntuim on "Du pouvoir" ("Võimust", 1945). 

1947. aastal asutas ta koos Friedrich Hayeki, Jacques Rueffi, Milton Friedmani ja teistega Mont Pelerin Society. 

## Tsitaate
Bertrand de Jouvenelile omistatakse ütlust "lammaste ühiskond sünnitab aja möödudes huntide valitsuse".

## Viited
Hüdrograafiline võrk

**Hüdrograafiline võrk** ehk **veekoguvõrk** on mingil maa-alal paiknevate veekogude kogum. Selle moodustavad vaadeldaval alal paiknevad ojad, jõed, järved, tehisveekogud (kraavid, kanalid, veehoidlad) ja sood. 

Vooluveekogud eraldi võetuna moodustavad jõevõrgu.

## Vaata ka
*Hüdrodünaamiline võrk
*Jõevõrgu tihedus
*Jõestik

## Viited
Koole

**Koole** (omastav: koolme) ehk **koolmekoht** on ülepääsuks sobiv madal koht jões.

## Vaata ka
*põikmadal

## Viited
Rosma koolimaja

**Rosma koolimaja** on koolimaja Põlvamaal Põlva vallas Rosma külas. Selles majas sündis ja õppis pedagoog ja kooliuuendaja Johannes Käis. 

Ajaloolises Rosma koolimajas tegutseb tänapäeval Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal, mis on 1989. aastal kodanikualgatusena rajatud üldhariduskool ja lasteaed. Kui sama hoovi peal valmis uus koolimaja, jäi vana maja lasteaia kasutusse.

Ajalooline koolihoone kuulub Põlva vallale ning on muinsuskaitse all.

## Välislingid
* Kooli koduleht
*
Põikmadal

**Põikmadal** ehk **põikmadalik** (inglise *riffle*) on kaldast kaldani ulatuv madala veega jõeosa.

Mõnede jõgede jõesängi pikiprofiilil vahelduvad põikmadalad ja võrendikud.

## Vaata ka
*koolmekoht
*võrendik

## Viited
QB50

**QB50** on ülemaailmne programm, mille eesmärgiks on luua 50 kuupsatelliidist koosnev võrgustik ionosfääri mõõtmiste tegemiseks.

Satelliidid ehitatakse vastavalt CubeSati standarditele enamjaolt kaheühikuliste kuupidena ja viiakse termosfääri alumisse ossa, kõrgusele ~320&nbsp;km, mis on umbes see ala, kus atmosfääris leiduva plasma kontsentratsioon on kõige suurem – seal asub ionosfääri F-kihi maksimum.

## Eesmärgid
Peamiseks teaduslikuks eesmärgiks on satelliitide võrgustiku kaudu *[[in situ]]* mõõta põhilisi ionosfääri ajalisi ja ruumilisi parameetreid. Teiseks teaduslikuks eesmärgiks on jälgida satelliitide orbiidi kulgu – atmosfääri mõju satelliitide kiiruse vähenemisel, kuni nad lõpuks enam orbiidil ei püsi ja kukuvad alla. Kogutud mõõtmistulemusi võrreldakse teoreetiliselt välja arvutatutega. Kolmanda eesmärgina võib käsitleda uute kosmosetehnoloogiate testimist, sest kümnel satelliidil on pardal lisaks ka seadmed, mida pole veel kosmoses testitud, või mis aitavad katsetada teatud manöövreid satelliitide vahel.

Kuna iga satelliidi valmistab mõni ülikool või uurimisasutus, siis on projektil ka tänuväärne hariduslik eesmärk: suurendada õppurite huvi ja teadmisi kosmosetehnoloogia valdkonnas ning anda praktilisi kogemusi satelliidi planeerimise ja ehitamisega.

## Osalejad
Seisuga 16. jaanuar 2012 on huvist projektis osaleda teada andnud 91 ülikooli üle maailma.  Osaleda soovijatelt oodatakse taotluse esitamist, tõestamaks, et ollakse võimelised planeeritavat satelliiti ehitama. Lõppkokkuvõttes ehitatakse valmis 55 kuupsatelliiti, millest 40 kaheühikulist sisaldavad identseid sensoreid, 5 kaheühikulist ja 5 kolmeühikulist testitavaid lisaseadmeid ning 5 on varuks, kui mõnega 40-st ülikoolide ehitatavast satelliidist peaks midagi juhtuma ning see on vaja enne starti asendada teisega.

Eestist on projektis osalemise soovist teada andnud Tartu Ülikooli kosmosetehnoloogia töörühm eesotsas selle juhendaja Mart Noormaga. Eesti tudengisatelliidi programmi raames peaks selleks valmima ESTCube-2 satelliit.

## Ajakava
17.–18. novembril 2009. aastal toimus esimene tööseminar Von Karmani Instituudis Belgias. 25. novembril 2010. aastal esitati projekti taotlus Euroopa Komisjonile. 27.–28. juulil 2011 toimus teine ja 2. veebruaril 2012 kolmas tööseminar, kus kohtusid projektiga seotud või selles osalemisest huvitatud teadusasutuste ja ettevõtete esindajad ning kus tutvustati projekti kulgu ja täpsustati edasisi plaane. Osalemistaotluste esitamise tähtaeg oli 29. veebruar 2012.

Satelliitide kosmosesse lennutamine (start Murmanskist Shtil-2.1 raketiga) on esialgu planeeritud 2014. aasta juunisse.

## Viited
Siim Abner

**Siim Abner** (sündinud 30. juulil 1990 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener.

## Saavutused
Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses 2012. aastal.

2008. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
2003. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;

2004. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;

2005. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;

2006. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht (vabamaadluses);

2006. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

2007. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht (vabamaadluses);

2007. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;

2007. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 2. koht;

2008. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 3. koht;

2009. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;
## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2009. aasta  Ankaras  juunioride vanuseklassis  kehakaalus 60 kg – 28. koht (osavõtjaid 29);
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2006. aasta   İstanbul kadettide vanuseklassis kehakaalus 54 kg – 15. koht (osavõtjaid 20)
## Treeneritöö
2013. aastast töötab ta Kohtla-Järve Spordiselts Kalev maadlustreenerina..
## Viited

## Välislingid
* Siim Abner, tulemused, sport24.ee
* Maadlusliit
Kudemine

**Kudemine** on kalade ja kahepaiksete sugurakkude heitmine vette. 

Kudemiskohta nimetatakse koelmuks.

Enamasti koeb iga loomaliik kindlal (aasta)ajal ja kindla veetemperatuuri juures, samuti on sageli oluline koelmu valgus- jm olude sobivus.

Koelmut otsides teevad kalad sageli lühemaid või pikemaid kudemisrändeid.

## Vaata ka
*Kudemisaeg
*Kudemisränne
*Kudu

## Viited
Veeseened

**Veeseened** on veekeskkonnas elavad seened. Paljud veeseened kuuluvad vetik-, kott- ja teisseente hulka. 

Enamik veeseeni toitub saprotroofselt, s.t veekogus leiduvatest taime- ja loomajäänustest, vähemik on veeloomade (kalade, lülijalgsete), vetikate ja kõrgemate veetaimede parasiidid või kommensaalid. 

## Vaata ka
*Veebakterid
*Veeloomad
*Mükoplankton
*Veetaimed

## Viited
Zooklorell

**Zooklorell** on veeselgrootu (nt protisti, käsna, ainuõõsse) kehas sümbioosis elav üherakuline rohevetikas (sarnane vetikatega perekonnast *[[Chlorella]]*) või viburiga protist.

Näiteks rohevetikad perekondadest *[[Micractinium]]* ja *[[Choricystis]]*.

## Vaata ka
*zooksantell

## Viited
Königsbergi sildade probleem

**Königsbergi sildade probleem** on üks ajalooliselt märkimisväärne ülesanne matemaatikas. Selle Leonhard Euleri poolt aastal 1735 antud negatiivne lahendus lõi aluse graafiteooriale ja tekitas mõtteid topoloogia arendamiseks.

## Probleemi teke
Königsberg oli asutatud Pregeli jõe kallastele. Selle mõlemad kaldad ja saared jões olid ühendatud seitsme sillaga. Linna elanikud murdsid pead selle üle, kuidas korraldada jalutuskäiku nii, et ületada kõik seitse silda vaid üks kord ning jõuda tagasi kohta, kust jalutuskäiku alustati. Tehti palju praktilisi katseid, jalutuskäiku alustati erinevatest kohtadest ja liiguti erinevaid teid pidi, kuid katsed ei õnnestunud. Asja vastu hakkas huvi tundma ka Leonhard Euler.

## Euleri analüüs
Euler pidas tollal seda probleemi geomeetriaülesandeks . Ta märkis kõigepealt, et marsruudi valik maismaal ei oma mingit tähtsust. Ainus oluline tingimus on sildade ületamise järjestus. Ülesannet formaliseerides konstrueeris ta seda iseloomustava originaalse skeemi (mida siis veel graafiks ei nimetatud).


 →
 →



Euler pani tähele, et mööda seda skeemi liikudes peab iga marsruudi korral sillale (tippu) sisenevate ja sealt väljuvate joonte (servade, kaarte) arv olema võrdne. Kuna iga silda võib ületada vaid ühe korra, siis peab teelõikude arv mööda maad võrduma sildade arvuga. Samas on kõik neli maalõiku läbitud paaritu arvu sildade kaudu (üks viie ja teine kolme silla kaudu). Äärmisel juhul võivad kaks maalõiku osutuda selle marsruudi algus- ja lõpp-punktideks, kuid see on vastuolus põhinõudega läbida iga sild parajasti üks kord.

Graafiteooria terminites esitatult väidab Euler, et sildu parajasti üks kord läbiv marsruut sõltub tippude valentsusest (astmest). Vajalik tingimus selleks on graafi sidusus ja nulli või kahe paarituarvulise valentsusega (astmega) tipu olemasolu. See tingimus on hiljem ka piisavaks osutunud. Niisugust marsruuti nimetatakse nüüd **[[Euleri graaf|Euleri teeks (ahelaks)]]**.

## Järelkaja
Selle ülesande lahendamisega pani Euler aluse graafiteooriale ja selliseid skeeme käsitles ta oma töödes ka 1750., 1752. ja 1759. aastal.

Need Euleri tulemused jäid pikemaks ajaks unustusse ja graafe on korduvalt "uuesti avastatud". Nii avastas need Gustav Kirchhoff 1847. aastal oma elektrivõrkude ja Arthur Cayley 1857. aastal orgaaniliste isomeeride alastes uuringutes. Sõna "graaf" võttis esimesena kasutusele James Joseph Sylvester keemiliste struktuurivalemite kujutamisel 1878. aastal.

Königsbergi ajaloolistest sildadest on tänapäeval annekteeritud Kaliningradis säilinud kaks.

## Vaata ka
* Hamiltoni graaf

## Viited
Conrad de Rosen

**Conrad de Rosen, [[Bolweilleri krahv]]**, (29. september 1629 Mazstraupe – 3. august 1715 Bollwilleri loss) oli Liivimaa päritolu Prantsusmaa sõjaväelane (Prantsusmaa marssal) 17. ja 18. sajandil.

## Päritolu
Põlisest Rosenite suguvõsast pärit Conrad von Rosen sündis Mazstraupe (*Klein-Roop*) ja Raiskumsi (*Raiskum*) mõisniku Fabian von Roseni (1590–1633) ja tema abikaasa Sophia (neiuna Mengden, 1597–1673) noorima pojana.

## Sõjaväekarjäär
Ta astus 1644. aastal Rootsi teenistusse, kuid pidi sealt peagi lahkuma, kui oli duellil tapnud ühe teise ohvitseri. 1651. aastal astus ta oma sugulase, kindralleitnant Reinhold de Roseni (1604–1667) soovitusel Prantsusmaa sõjateenistusse.

1667. aastaks oli Conrad de Rosenist saanud ratsaväekolonel. Väljapaistva tegutsemise eest Seneffe'i lahingus 1674. aastal ülendati ta brigaadikindraliks (*brigadier*). 1677. aastal ülendati ta Cambrai piiramise järel *[[maréchal de camp]]*'iks (vastab kindralmajorile). 1678 teenis ta marssal François de Créquy alluvuses Saksamaal. 1681. aastal, pärast luteriusust loobumist ja katoliku usu vastuvõtmist, sai ta krahvitiitli. 1682 sõdis ta markiis de La Trousse'i juhtimise all Piemontes ning määrati 1686 vägede ülemjuhatajaks Languedocis.

1688. aastal ülendas Louis XIV Roseni kindralleitnandiks ning andis tema käsutusse väekontingendi, mis saadeti appi Inglismaa kuningale James II-le tema Iirimaa-sõjakäigul. Kuningas James oli Roseni vaprusest sedavõrd vaimustunud, et nimetas ta 1689 Iirimaa marssaliks.

Pärast lüüasaamist Boyne'i lahingus naasis Rosen Prantsusmaale, kus ta nimetati kergeratsaväe *[[mestre de camps general]]*'iks, misjärel jätkas ta teenistust dofääni alluvuses Saksamaal. 1691 osales ta Monsi piiramisel, juhatas 1693 Neerwindeni lahingus Prantsuse vägede paremat tiiba ning osales Charleroi piiramisel.

20. jaanuaril 1703 ülendas Louis XIV Roseni marssaliks ning lubas tal müüa *mestre de camps general*'i ametiposti suure summa eest markiis de Montpeyroux'le. Elu lõpuaastad veetis ta oma Bollwilleri lossis, kus ta ka suri ning mille kabelisse ta maeti.

Talle kuulusid Bollweiler, Dettweiler, Herrenstein ja mitu muudki maavaldust.

## Tunnustus
*1693 Püha Louis' ordu suurrist 
*1705 Püha Vaimu ordu rüütel

## Perekond
Conrad de Rosen abiellus 14. jaanuaril 1660 Bollwilleris oma sugulase Marie-Sophie de Roseniga (1638–1686), kes oli kindralleitnant Reinhold de Roseni (1604–1667) ja tema abikaasa Margaretha (sündinud von Eppe) tütar. Abielust sündisid:
*Reinhold-Charles de Rosen, Bolweilleri krahv (1666–1744), Prantsusmaa sõjaväelane (kindralleitnant)
*Georges-Christophe de Rosen (1670–1693), Prantsusmaa sõjaväelane, hukkus Neerwindeni lahingus
*Anne-Jeanne de Rosen (1662–1727), abiellus Rothenburgi krahvi Nikolaus Friedrichiga (suri 1715)
*Marie-Sophie de Rosen (1673–1740), abiellus parun Meinrad von Planta von Wildenbergiga (hukkus 1693 Neerwindeni lahingus)
*Louisa Maria de Rosen, nunn Nancys
*Johanna Renata de Rosen, nunn Nancys
*Catharina Magdalena de Rosen, nunn Nancys

## Esivanemad

## Viited
Jaan Timusk

**Jaan Timusk** (sündinud 2. jaanuaril 1935 Narvas) on eesti tehnikateadlane ja poliitik.

## Elu
Ta põgenes vanematega 1944. aastal Rootsi, sealt 1951. aastal edasi Kanadasse. 

Ta sai 1958. aastal Toronto Ülikoolis bakalaureuse- ja 1961. aastal magistrikraadi ehitusinsenerina. 1961. aastal läbis ta stipendiaadina doktorantuuri Londoni Ülikoolis (1963–1965), kus kaitses 1969. aastal väitekirja "Creep of Concrete under Biaxial Loading".

Juba magistriõppe ajal oli ta assistent ja lektor Toronto Ülikooli ehitusinseneriosakonnas, õpetades mehaanika, staatika ja ehitusmaterjalidega seotud aineid. Doktorantuuri järel jätkas Jaan Timusk õppejõu ametit vanemõpetajana, dotsendina ja aastatel 1982–1997 professorina, pärast seda emeriitprofessorina.

Jaan Timusk on olnud külalisuurija ja -professor Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis (1977–1978), Briti Columbia Ülikoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis (1995) ning Eesti Maaülikoolis (2005). Ta on aidanud täiendada Maaülikooli erialaraamatukogu ning koostanud õppevahendeid. 

Ta on olnud Ontario valitsuse ehitustööstuse strateegia nõukogu ja Toronto Ülikooli ehitusfüüsika osakonna juhataja. Mitmed Kanada ja rahvusvahelised erialaseltsid on kaasanud Jaan Timuskit oma tegevusse ning ehitusnormide ja standardite komisjonide töösse.

Lisaks on ta olnud tegev Kotkajärve Metsaülikoolis, Eesti Rahvusnõukogus Kanadas, Kanada Eestlaste Kultuurifondis, Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogus/Eestlaste Kesknõukogus Kanadas, Eesti eksiilvalitsuses (teedeminister 1990–1992) jm. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.

## Tunnustus
*2015/2016 – Ontario Building Envelope Councili presidendi auhind (kollektiivi liikmena ja John Timuski nime all)   
* 2010 – Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane  
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk  
* 2006 – Eesti Maaülikooli audoktor. 

## Isiklikku
Jaan Timusk abiellus 1958. aastal, tal on kaks poega. 

## Viited

## Kirjandus
*Eestlase leiutis: nisu uueks materjaliks ehitamisel. Eesti Päevaleht, 27. veebruar 1971, nr. 16, lk. 1 ja 11.
Rubico ületamine

**Rubico ületamine** tähistab ajaloos Julius Caesari üleminekut Rubico jõest 49. aastal eKr. Pärimuse järgi olevat ta enne seda otsust lausunud kuulsaks saanud sõnad "Liisk on langenud" (ladina *[[alea iacta est]]*). Jõgi tähistas piiri Caesari provintsi Gallia Cisalpina ja "emamaa" Itaalia vahel, ilma loata vägede eesotsas Itaaliasse sisenenud väejuht oli traditsiooni kohaselt automaatselt riigireetur ning tema ja tema mehed oli seega surma mõistetud. Jõe ületamine tähendas ühtlasi kodusõja algust Pompeiuse vastu.

Rubicot on raske seostada mingi konkreetse jõega, sest jõgede vool on aegade jooksul muutunud. 1933. aastal tuvastati, et Rubico jõgi on tänapäeva Fiumicino. See leidis lõplikult kinnitust alles 1991. aastal.
N-bromosuksiinimiid

***N''-bromosuksiinimiid''' on [[orgaaniline keemia|orgaanilises keemias]] [[broomimine|broomimiseks]] kasutatav [[reagent]]. [[orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur|Süstemaatiline IUPAC-i nimetus]] on 1-bromo-2,5-pürrolidindioon, [[molekulaarvalem]] C<sub>4</sub>H<sub>4</sub>BrNO<sub>2</sub>. Kasutatakse seda [[broom]]i allikana [[radikaalne asendusreaktsioon|radikaalse asenduse]] ja [[elektrofiilne liitumisreaktsioon|elektrofiilse liitumise reaktsioonides]] ning [[happelisus|happelises]] lahuses [[katioon]]se broomi allikana. 

''N''-bromosuksiinimiid on valge kristalliline pulber, [[sulamistemperatuur]] 175–178°C, vees on mittelahustuv, kuid lahustub polaarsetes aprotoonsetes [[solvent]]ides.

***N*-klorosuksiinimiid*' ja **''N''-jodosuksiinimiid** on orgaanilises sünteesis analoogselt kasutatavad vastavalt kloorimiseks ja joodimiseks.
## Vaata ka
*Halogeenimine
Fredrik Ekman

**Fredrik Joachim Ekman** (1. september 1798 Uusikaupunki – 13. märts 1872 Turu) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta õppis Uusikaupunkis (Uudenkaupungin pedagogion oppilas) ja Turu katedraalikoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 17. juulil 1818 ja 27. juunil 1823), sai magistriks. Aastatel 1824–1827 õppis ta Stockholmi Kunstiakadeemias. 

Aastatel 1829–1834 töötas ta Viiburi gümnaasiumis rootsi keele õpetajana, aastatel 1834–1839 ladina keele ülemõpetajana. Ordineeriti 11. aprillil 1838 õpetajaks.

1840. aastal oli ta Espoos adjunktõpetaja. Aastatel 1841–1842 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduses vikaarõpetaja. Seejärel oli ta vaimulik Stockholmi soome koguduses, Soomes Hämeenlinnas ja aastast 1848 kaplanina Turu toomkirikus.

## Viited

## Välislingid
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Fredrik Joakim Ekman)
Alexander Eduard Beater

**Alexander (Aleksander) Eduard Beater** (27. august/8. september 1841 Tallinn – 17. august/30. august 1914 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Beater õppis Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1860–1866 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1866–1870 töötas ta koduõpetajana Järve mõisas von Arnoldi juures. Aastatel 1870–1871 oli ta prooviaastal Kuusalu Laurentsiuse koguduses, Woldemar Friedrich Kentmanni juures. Ordineeriti 26. septembril/8. oktoobril 1871 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1871–1872 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1873–1875 oli ta Peterburi Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1876–1879 töötas ta Riia Aleksandri gümnaasiumis õpetajana, aastatel 1879–1880 oli ta õpetajaks Võru tütarlastekoolis. Aastatel 1880–1889 oli ta Valjala Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1889–1908 töötas ta usuõpetajana Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, olles aastatel 1890–1907 veel Tallinnas vanglavaimulikuks. Aastast 1908 töötas ta usuõpetajana Tallinna raudteekoolis.

## Viited
Eusebius

**Eusebius** on olnud mitme isiku nimi:
*Eusebios Kaisareast, vanarooma ajaloolane ja teoloog
*Eusebius, paavst 310. aasta paiku
* ...

## Vaata ka
*Eusebio
Eduard Peanberg

**Eduard Peanberg** (21. aprill 1901 – 16. jaanuar 1985 Lund, Rootsi) oli eesti talunik ja vallavanem.

Ta oli Kiisa talu peremees Keila vallas, Keila vallavolikogu liige ja vallavanem ning Kaitseliidu Keila malevkonna majanduspealik.

## Kirjandus
*O. V. Ed. Peanberg 70-aastane. Eesti Päevaleht, 21. aprill 1971, nr. 31, lk. 8.
Eugen Mickwitz

Seda nime on kandnud:
*Eugenius von Mickwitz (1806–1877), Pilistvere pastor
*Eugen von Mickwitz (1837–1925), Nõo ja Pilistvere pastor
Sic

***sic*** või **''sic''!** (ladina keeles *sīc* – 'nii on') on märge, mis lisatakse, kui tahetakse rõhutada, et eelnevalt tsiteeritud tekst on originaalis just täpselt selline.
Hüdromeetriajaam

**Hüdromeetriajaam** ehk **veemõõtejaam** on koht, kus süstemaatiliselt mõõdetakse mingi pinnaveekogu (nt järve, jõe, veehoidla) veetaset, vooluhulka, uhtainete liikumist või settimist, vee temperatuuri ning muid füüsikalisi ja keemilisi näitajaid, ka jäänähtusi jms.

Eestis töötavad teiste seas Kasari, Teenuse, Vihterpalu ja Uus-Lõve hüdromeetriajaam.

## Vaata ka
*Hüdroloogiajaam

## Viited
Sic (täpsustus)

**Sic** võib tähendada mitut asja.
****[[sic]]*** või ***sic!*** on märge, mis lisatakse, kui tahetakse rõhutada, et äsja tsiteeritud tekst on originaalis just täpselt selline.
*Sic on Saksamaa ajakiri
*SiC on ränikarbiid
*"Sic et non" on Pierre Abélardi teos
Jackie Evancho

**Jackie Evancho** (õieti **Jacqueline Marie Evancho**; sündinud 9. aprillil 2000 Pittsburghis) on Ameerika Ühendriikide laulja.

Ehkki ta oli edukalt osa võtnud mitmest talendivõistlusest ning tema esimene album "Prelude to a Dream" ilmus juba 2009. aastal, saavutas ta laiema tuntuse 2010. aastal osalemisega telesarja "America's Got Talent" viienda hooaja saadetes, kus ta sai kümneaastaselt teise koha. 

2010. aastal ilmunud albumi "O Holy Night" läbimüügi poolest oli ta selle aasta edukaim debütant ning noorim edetabelite esikümnesse jõudnud debütant USA ajaloos. 14. juunil 2011 ilmus album "Dream With Me" ning 1. novembril 2011 jõulualbum "Heavenly Christmas".

## Välislingid

*Koduleht
Ain-Villu Parvet

**Ain-Villu Parvet** (ka **Villu Parvet ja William Parvet**; sündinud 27. novembril 1979) on eesti ärimees, koolitaja, autor, modell. 

Tema äride hulka kuuluvad kinnisvara, veebilehtede valmistamine, koolitamine, domeenidega kauplemine.

Ain-Villu Parvet on tuntud kui parkimiseeskirjade rikkuja. Tema tegevust on kajastanud Kanal 2 saates "Võsareporter" ning ETV saates "Pealtnägija" seoses IT-projektidega ja võimaliku osalemisega täiskasvanutele suunatud pornograafilise sisu loomises 2009. aastal.

2011. aastal ilmus Parveti raamat "Seks, vein ja kutsikad". Pärast seda on ta kirjutanud palju artikleid.

## Viited

## Välislingid
* https://www.delfi.ee/artikkel/25902163
* Villu Parvet saates "Kolmeraudne" / 2011
* http://uudised.err.ee/index.php?06178376
* https://www.err.ee/373953/ettevote-puuab-domeene-kaaperdades-holptulu-teenida
* http://www.ohtuleht.ee/347503
* Skandaal otsesaates: Villu Parvet ärritus Mihkel Raua peale / nov 2011
* “Pealtnägija”: tuntud Eesti ärimees osales pornoäris
* http://www.youtube.com/watch?v=-9zJAePoxL0
Stœ̆ng Trêngi provints

**Stœ̆ng Trêngi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb põhjas Laosega.

Läbi provintsi voolab põhjast lõunasse Mekongi jõgi.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb viieks ringkonnaks:

*Sésani ringkond
*Siĕm Boki ringkond
*Siĕm Pangi ringkond
*Stœ̆ng Trêngi ringkond
*Thala Bârĭvăti ringkond
Harald Lepik

**Harald Lepik** (19. mai 1926 Saarnakõrve küla, Triigi vald, Harjumaa – 22. mai 1976 Tallinn) oli eesti tõlkija, kes vahendas eesti keelde soome- ja venekeelset kirjandust. 

Õppinud aastatel 1934–1940 Mustla algkoolis ja 1940–1945 Paide Keskkoolis, jätkas ta haridusteed Tartu Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse erialal 1945–1950. Seejärel töötas Lepik aastatel 1950–1955 toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses ning hiljem surmani vabakutselise tõlkijana. Harald Lepik võeti vastu Eesti Kirjanike Liitu aastal 1965. 

## Looming
Harald Lepik on uurinud eesti-vene kirjandussuhteid, avaldanud kirjutisi eesti kirjandusloo ja uudiskirjanduse kohta ning tõlkekriitikat. Lepik oli keskendunud eeskätt soome kirjandusele (postuumselt on ilmunud kogumik "Soome lühiproosat Harald Lepiku eestinduses", 1977), kuid on tõlkinud ka karjala eripäraga kirjandust ning vene tuntud kirjanike loomingut.

## Isiklikku
Harald Lepiku poeg on operaator ja režissöör Tõnis Lepik.

## Viited

## Kirjandus
* Oskar Kuningas, "Mälestusi Harald Lepikust" – Keel ja Kirjandus 1986, nr 5, lk 302–303
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 283, artikli autor Ants Haljamaa

## Välislingid
* Endel Mallene. "Eesti-Soome kirjandussuhete heitlik tee." http://www.suri.ee/inf/eestiee.html Soome-Ugri Rahvaste Infokeskus (SURI)/ Arhiiv
Tooru

**Tooru** (Harju-Madisel *tooru-jumal*, Läänemaa kihelkondades *tooru-mees*) on jumalus Eesti mõnede piirkondade rahvausundis. 

Toorule oli pühendatud neljapäev, mil peeti Tooru õhtuid. "Väikses murdesõnastikus" on üles tähendatud *toorupäävad* (Käi), *toorupüha* (Krk) ja *tooruõhtu* (Vig).

On oletatud, et jumala nimi on Skandinaavia laen (vrd Thor). Toorut on kõrvutatud ka Tharapita ja Taaraga.

## Nime sekundaarne kasutamine

Tooru on ka lennufirmale Avies kuulunud Tallinna ja Kärdla vahel inimesi vedanud paarikümne kohaga Jetstream-31 reisilennuk, mida eksponeeritakse 2018. aasta suvest alates Kiviõli seikluskeskuse pereatraktsioonide mänguväljakul.

## Viited

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen. Eesti mütoloogia. Eestimaa Kooliõpetajate Vastastiku Abiandmise Seltsi raamatukaupluse kirjastus, 1919, lk 177–178.
HMS Thetis

**HMS Thetis** oli Ühendkuningriigi allveelaev, mis hukkus kaks korda koos meeskonnaga.

Thetis lasti vette 29. juunil 1938 ja hukkus 1. juunil 1939. Pärast ülestõstmist nimetati ta ümber HMS Thunderboltiks ja hukkus 14. märtsil 1943.
Jaan Ein

**Jaan Ein** (14. jaanuar 1876 Sootaga vald, Tartumaa – 17.09.1939 Tartumaa) oli eesti põllumees ja vallavanem.

Ta oli Sootaga valla Tuisu talu peremees, vallakohtunik, vallavolinik ja vallavanem, Tartu põllumeeste konvendi liige, osales kohalikes ühingutes ja seltsides.

1939.a. ajalehest: September 1939 aastal lasti Käreveres maha salakütt, kelleks osutus tuntud taluperemees ja endine Äksi vallavanem (varem Sootaga vallavanem) Jaan Ein.
Ene-Margit Tiit

**Ene-Margit Tiit** (1934–1936 **Tudeberg**, 1936–1954 **Humal**; sündinud 22. aprillil 1934 Tartus) on eesti statistik ja rahvastikuteadlane.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. 1963. aastal kaitses ta samas füüsika-matemaatika kandidaadi väitekirja "O perestanovke rjadov" ("Ridade ümberjärjestamine"; juhendaja professor Gunnar Kangro).

Ene-Margit Tiit on 1999. aastast Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitprofessor ja 2006. aastast Statistikaameti vanemmetoodik. Ta oli 2007. aastast 2011. aasta rahvaloenduse teadusnõukogu esimees ja juhtis Eesti 2011. aasta rahvaloenduse ettevalmistamist.

Ene-Margit Tiit on kirjutanud teadustöid matemaatilise statistika, rahvastikuteaduse, sotsioloogia ja antropomeetria alal.

Ta osales 2001. aastal Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengu pärast.

## Tunnustus
* 1995 Helsingi Ülikooli audoktor (esimene Tartu Ülikooli naisteadlane, kes valiti välisülikooli audoktoriks)
* 1997 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
* 1999 Tartu Ülikooli suur medal
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2005 Tartu Tähe kavaler
* 2006 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Tartu Ülikooli medal
* 2020 Aino Järvesoo auhind
* 2022 riiklik teaduse elutööpreemia
* 2024 Tartu teerajaja
* 2025 Postimehe aasta arvamusliider (eeskätt 2024. aastal Postimehes avaldatud põhjalike Eesti rahva sündimust ja sellega seotud probleeme ja lahendusi käsitlevate artiklite eest)
* 2025 Tiiu Silla nimeline elutööpreemia (pikaajalise süstemaatilise teaduse ja tehnoloogia populariseerimise eest) 
* 2025 Tartu linna aukodanik
* 2025 Tartu Ülikooli Rahvusmõtte auhind

## Teoseid
* Ene-Margit Tiit "Eesti rahvastik. Viis põlvkonda ja kümme loendust" (PDF-raamat) Issuu Tallinn: Statistikaamet, 2011

### Artikleid
* Ene-Margit Tiit, Ene Käärik. Raseda valik: kas sünnitada või katkestada rasedus? *[[Eesti antropomeetriaregistri aastaraamat]] 2001, [[Tartu]]: 2001, lk 211–233*
* Ene-Margit Tiit "Lapse ülalpidamise maksumus"
* "Ene-Margit Tiit: miks me ei loenda registrite põhjal?" Postimees, 12.01.2012
* Ene-Margit Tiit: Kas 100-aastases riigis tuleks arvestada rahvatarkust? Postimees, 07.01.2018
* Ene-Margit Tiit: Eesti naised on meestest nii palju haritumad, et see on lausa piinlik, Eesti Päevaleht, 16.08.2024

## Isiklikku
Ene-Margit Tiidu isa oli matemaatik ja akadeemik Arnold Humal. Tema vennad on füüsik Leo-Henn Humal ja muusikateadlane Mart Humal. Ene-Margit Tiidu abikaasa oli Valdur Tiit. Nende tütar on Marju Unt. Tema vennapoeg on Priit Humal.

## Viited

## Välislingid

* 
* Ene-Margit Tiit – 75. Universitas Tartuensis, mai 2009
* TÜ väikese medali ja tänukirja pälvis 80. sünnipäeval matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitprofessor Ene-Margit Tiit. Universitas Tartuensis, mai 2014
Thure Ahlqvist

**Thure Johan Ahlqvist** (20. aprill 1907 Borås – 20. märts 1983 Borås) oli Rootsi poksija.

Ahlqvist oli 1929. aastal Rootsi meister kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg).

Ahlqvist sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Lawrence Stevensile (Lõuna-Aafrika Liit).

Ahlqvist poksis 17. aprillil 1936 elukutselisena. Ta pidas ühe kohtumise, mille kaotas punktidega.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Preăh Vĭhéari provints

**Preăh Vĭhéari provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb põhjas Tai ja Laosega.

Provints asub osaliselt Dângrêki mäestikus ja on nime saanud hindude Preăh Vĭhéari templi järgi, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Provintsi vaatamisväärsuste seas on Koh Keri templikompleks.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

*Chey Sêni ringkond
*Chhêbi ringkond
*Chŏâm Khsanti ringkond
*Kulêni ringkond
*Rôviĕngi ringkond
*Sângkôm Thmei ringkond
*Tbêng Méan Chey ringkond
Pankratius von Dinkel

**Pankratius von Dinkel** (9. veebruar 1811 Staffelstein – 8. oktoober 1894 Augsburg) oli saksa vaimulik.

Alates 1858. aastast kuni surmani oli ta Augsburgi piiskop.
Bernhard Frank

**Bernhard Frank** (7. juuli/19. juuli 1811 Tallinn – 9. detsember/21. detsember 1870 Valjala) oli Eesti vaimulik.

Frank õppis aastatel 1823–1832 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1832–1833 õppis ta Helsingi Ülikoolis filoloogiat; aastatel 1833–1836 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, grad. stud. 1837. Korporatsioon Estonia liige.

Ordineeriti juulis 1839 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1839–1870 Valjala Martini koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Bernhard Frank)
1991. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**1991. aasta Kuldgloobuse auhinnad** on 48. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 19. jaanuaril 1991.

Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Jack Lemmon.

## Võitjad
### Filmiauhinnad
*Parim draamafilm: "Tantsib koos huntidega" (*Dances with Wolves*)
*Parim draamafilmi naisnäitleja: Kathy Bates – "Misery"
*Parim draamafilmi meesnäitleja: Jeremy Irons – "Muutlik õnn" (*Reversal Of Fortune*)
*Parim muusika- või komöödiafilm: "Roheline kaart" (*Green Card*)
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja: Julia Roberts – "Kaunis naine" (*Pretty Woman*)
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja: Gérard Depardieu – "Roheline kaart"
*Parim naiskõrvalosatäitja: Whoopi Goldberg – "Kummitus" (*Ghost*)
*Parim meeskõrvalosatäitja: Bruce Davison – "Longtime Companion"
*Parim võõrkeelne film: "Cyrano de Bergerac", Prantsusmaa
*Parim lavastaja: Kevin Costner – "Tantsib koos huntidega"  
*Parim stsenaarium: Michael Blake – "Tantsib koos huntidega"
*Parim muusika: Richard Horowitz – "Kaitsva taeva all" (*The Sheltering Sky*)
*Parim laul: "Blaze Of Glory" filmist "Young Guns II"

### Teleauhinnad
*Parim draamasari: "Twin Peaks"
*Parim draamasarja naisnäitleja: Sharon Gless – "The Trials of Rosie O'Neill" ja Patricia Wettig - "Thirtysomething"
*Parim draamasarja meesnäitleja: Kyle MacLachlan – "Twin Peaks"
*Parim muusika- või komöödiasari: "Cheers"
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja: Kirstie Alley – "Cheers" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja: Ted Danson – "Cheers"
*Parim lühisari või telefilm: "Decoration Day" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja: Barbara Hershey – "A Killing in a Small Town" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja: James Garner – "Decoration Day" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja: Piper Laurie – "Twin Peaks"
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja: Charles Durning – "The Kennedys of Massachusetts"

## Välislingid
* The 48th Annual Golden Globe Awards. HFPA
Bernhard Talvar

**Bernhard Talvar** (enne eestistamist **Bernhard Bluum**; 13. oktoober 1912 Narva – 23. jaanuar 1977) oli eesti vaimulik.

Talvar lõpetas aastal 1931 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1932–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.

Ta oli aastal 1939 Tallinna Toompea Kaarli koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1939–1950 oli ta Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1956 oli ta sunnitööl. Aastatel 1956–1961 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, aastatel 1961–1977 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja.

Bernhard Talvar maeti 29. jaanuaril 1977 Rahumäe kalmistule.

## Viited
Villu Parvet

**Villu Parvet** (1929 – veebruar 2016) oli eesti kohtuarst.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna aastal 1954. Seejärel töötas Tartu ülikooli farmakoloogia ja anatoomia kateedris. Ta oli Tartu Meditsiinikooli direktor aastail 1960–1972. 

Seejärel spetsialiseerus ta kohtumeditsiinile. Ta töötas 1972–1983 Tartu rajoonidevahelise kohtuekspertiisi osakonna juhatajana ning alates 1983. aastast kuni pensionini kohtumeditsiini eksperdina Eesti Kohtuarstlikus Ekspertiisibüroos.

## Teosed
*Parvet, Villu 2002. *Elu pärast surma. Kohtuarsti meenutused*. Tallinn: Tänapäev.