open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stanley

**Stanley** on paljude kohtade nimi. Mitu neist on saanud nime lord Stanley järgi, kes oli mitmekordne Suurbritannia peaminister.

***[[Stanley (Falklandi saared)|Stanley]]** on Falklandi saarte halduskeskus.
***[[Stanley (Tasmaania)|Stanley]]** on linn Austraalias Tasmaanias
***[[Stanley mägi]]** asub Kongo DV ja Uganda piiril.
Maurilio De Zolt

**Maurilio De Zolt** (sündinud 29. septembril 1950 San Pietro di Cadores Belluno provintsis) on endine Itaalia murdmaasuusataja.

Maailma tippsuusatajate hulka tõusis Maurilio De Zolt üle 30-aastaselt. Enne teda olid maailmas silmapaistvalt esinenud vaid kolm itaalia suusatajat ja Franko Nones oli ainus, kes oli võitnud suurvõistluste medali. De Zolti kõrval hakkasid teisedki itaalia suusatajad edukalt esinema ning Itaaliast sai 1980. aastate teisel poolel üks maailma edukamaid suusariike. Sel ajal võeti kasutusele vabastiil (uisustiil), mis sai ka De Zolti tugevamaks stiiliks. Viimase suurvõistluste medali võitis De Zolt 1994. aasta olümpiamängudel Lillehammeris teatesõidus, kus ta suusatas 43-aastaselt avavahetust klassikalises stiilis. Need olid talle viiendad talimängud. 

De Zolt sai esimese tippvõistluste medali 34-aastaselt 1985. aasta maailmameistrivõistlustel. Siis kasutasid edukamad suusatajad juba uisustiili. 1987. aasta MM-il Oberstdorfis oli uisustiil kavas juba eraldi alana ja De Zolt võitis uues stiilis ainsa individuaalse kuldmedali 50 km distantsil. Ta alustas võistlust väga hästi ja juhtis 5,6 km vaheajapunktis teisel kohal olnud koondisekaaslase Albert Walderi ees 24 sekundiga. 16,7 km kohal oli vahe Walderiga 27 sekundit, 33 km kohal oli vahe teiseks tõusnud šveitslase Andi Grünenfelderi ees 45,5 sekundit ja finišisse hõbemedalivõitjana saabunud Thomas Wassberg oli De Zoltist 22,3 sekundit aeglasem.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  hõbemedal 50 km vabastiilis
* 1992  Albertville'is
**  hõbemedal 50 km vabastiilis
* 1994  Lillehammeris
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1985  Seefeldis
**  hõbemedal 50 km
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km
* 1987  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 50 km vabastiilis
* 1991  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 50 km vabastiilis
* 1993  Falunis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* 
*Lehekülg Maurilio De Zoldist (itaalia keeles)
Nelson Angelo Piquet

**Nelson Angelo Piquet** (**Nelson Piquet juunior**; sündinud 25. juulil 1985 Heidelbergis) on Brasiilia endine Vormel 1-sõitja.

## Vormel 1 karjäär
Nelson Angelo Piquet alustas oma Vormel 1 karjääri 2007. aastal Renault' testisõitjana. 2008. aastal sai temast meeskonna põhisõitja.

Ta on Vormel 1 eksmaailmameistri Nelson Piquet' poeg.

Pärast 2009. aasta Ungari GP-d otsustas Renault Nelson Piquet'ga lepingu lõpetada.

## Tulemused

## Välislingid

*Nelson Angelo Piquet' ametlik koduleht
*Nelson Piquet' fänniklubi koduleht
Põrguaugumäe pank

**Põrguaugumäe pank** (ka **Põrguaugu mägi**, **Põrguhauamägi**, **Grenaderimägi**) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäel. Põrguaugu mäe pank on umbes 200 meetri laiune ja 1000 m pikkune kitsas kahe tipuga (sadulaga) seljandik, mis moodustab keskmise kolmest Sinimägede mäest ja kuulub Vaivara klindilõiku.

Põrguaugu mäe kõrgus üle merepinna on 83,2 meetrit, teine tipp paar meetrit madalam ja ümbritsevast maapinnast umbes 55 meetrit kõrgem. Lõuna- ja läänenõlv olid 15–20° kaldega, kuid läänenõlv on nõukogude ajal seoses kruusa äraveoga Narva soojuselektrijaamade ehitusele kaotanud oma loodusliku näo. Põhja- ja idanõlv on järsumad, kaldega 35–50°.

Põrguaugumäe panga tuumikuks olevad pangased on väiksemad ja rohkem purustatud kui Pargi- ja Tornimäel, kuid küündivad ikkagi 100–200 meetrini ja kuni 30–50 meetrit aluspõhja suhtes üles tõstetud ja kohati kuni 60–80° lõuna suunas kaldu olevad pangased. Pangase läbilõikes figureerivate kivimite stratigraafiline ulatus on keskordoviitsiumi Kõrgekalda kihistu savikast lubjakivist kuni Kambriumi Lükati kihistu sinisavini.

Põrguaugu mäe lael asub mäele nime andnud ovaalne kuni 300 meetri pikkune, 150 meetri laiune ja 20 meetri sügavune lohk – *põrguauk*. Lohu lõunanõlval paljandub kuni 100-meetrise läbimõõduga Lasnamäe ja Uhaku lademega sarnane pangas, mis on lõuna suunas kuni 80° kallutatud. Selle pangase sisse on uuristatud aegade jooksul mitmeid käike ja koopaid.

Sinimägede geoloogilised tekkemehhanismid pole teada ning nende uurimiseks plaanitakse geoloogide välitöid.

Põrguaugu mägi oli Teise maailmasõja Sinimägede lahingute peamine võitlusväli, millest on tulnud ka mäe üks nimesid – Grenaderimägi (ka Sõdurite mägi). Lahingud on kaevikuliinide ja pommiaukude näol jätnud mäele rohkesti sõjategevuse jälgi. Mäe lääneserval asub Sinimägede memoriaal.

## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Vaivara klindilõik
*Kannuka pank 
*Meriküla pank
*Pargimäe pank
*Perjatsi pank
*Pimestiku pank
*Sinimäed
*Sinimägede lahingud
*Utria pank
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria savikallas
*Narva klindilõik
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Kariibi mere regioon

**Kariibi mere regioon** on regioon, mis hõlmab Kariibi meres asuvaid saareriike ja maid.

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kariibi mere regiooni:

## Vaata ka
*Põhja-Ameerika
*Kesk-Ameerika
*Lõuna-Ameerika
*Ladina-Ameerika
Semioloogia

**Semioloogia** on semiootika valdkond, mis toetub Ferdinand de Saussure'i traditsioonile. Ta põhineb struktuursele (strukturalistlikule) lähenemisele märkide ja märgisüsteemide vaatlemisel, nii keeles kui muudes suhtlemisviisides. 

Semioloogia terminit kasutas Ferdinand de Saussure. Rahvusvahelise Semiootikaassotsiatsiooni loomisel (1969) otsustati seni paralleelselt kasutusel olnud terminite semiootika ja semioloogia vahel valides eelistada nimetust *semiootika* kui vanemat ja traditsiooniliselt veidi laiematähenduselist. Hilisemas kasutuses viidatakse selle terminiga tavaliselt Saussure'i traditsioonile semiootikas.
Rauasulam

**Rauasulam** on sulam, mis on saadud raua ja ühe või mitme muu aine kokkusulatamisel või paagutamisel. Tuntumad rauasulamid on teras ja malm.
Stanley (Falklandi saared)

**Stanley**, endine **Port Stanley**, on Falklandi saarte pealinn, mis asub Ida-Falklandi saarel, Stanley lahe ääres. Elanikke on umbes 2000. Seal asub ka Falklandi kuberneri residents. Falklandi kuberner allub Briti kroonile.

## Ajalugu
Linna hakati rajama aastal 1843. Falklandi pealinnaks sai 1845. Aastal 1849 viidi sinna elama esimesed 30 endiste briti sõdurite peret. Hiljem sai paik oluliseks vahepeatuseks ja remondisadamaks läbi Magalhãesi väina ja ümber Hoorni neeme sõitvatele laevadele, samuti laevadele söevarude täiendamise kohaks. Seal on olnud ka Antarktika ekspeditsioonide vahebaas.

Pärast Panama kanali rajamist on Stanley sadama tähtsus vähenenud. Aastal 1982 okupeerisid Argentina sõjajõud Falklandi sõja käigus linna ja see sai lahingutegevuse käigus märkimisväärseid purustusi. Samuti hukkus 3 tsiviilisikut.

## Viited
Põhja Poegade mälestuskivi

**Põhja Poegade mälestuskivi** on mälestusmärk, mis on loodud Vabadussõja Paju lahingus osalenud Põhja Poegade mälestuseks.

Mälestuskivi asub Paju mõisa pargis, see avati 4. detsembril 1992.

## Vaata ka
*Paju lahingu mälestussammas
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend
Kathpedia

**Kathpedia** on katoliiklik vabaentsüklopeedia, sarnane Vikipeediaga.

Kathpedia asutati 2006. aastal saksakeelsena.

## Välislingid
*Kathpedia esileht
Denis Cosgrove

**Denis Edmund Cosgrove** (3. mai 1948 Liverpool – 22. märts 2008) oli ameerika geograaf. 

Ta tegeles inimgeograafia, kultuurigeograafia ja maastikuteadusega.

Ta oli Tallinna Ülikooli audoktor (valitud 2007).

## Teoseid
* Cosgrove, D. 2008. *Geography and Vision: Imagination, Landscape, Mapping*. 

## Kirjandus
*Palang, Hannes 2008. Lahkunud on Denis Cosgrove – viimaseid suuri geograafe. *Sirp* 28. märts. 2008
Ottilie-Olga Kõiva

**Ottilie-Olga (Olli) Kõiva** (aastani 1958 **Ottilie-Olga Niinemägi**; 6. veebruar 1932 Anna vald, Järvamaa – 9. november 2023 Tallinn) oli eesti teadlane, rahvus- ja rahvakultuuri talletaja ja tutvustaja, laulu-uurija, folklorist.

## Elukäik
* 1954 – lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogina. 
* 1954–1961 ja 1963–1966 teadur Eesti Kirjandusmuuseumi rahvaluuleosakonnas. 
* 1963 – kaitses filoloogiakandidaadi väitekirja "Regivärsilise rahvalaulu traditsioon Kihnu saarel". 
* 1966–1977 Kirjandusmuuseumi rahvaluuleosakonna juhataja. 
* 1984–1987 Kirjandusmuuseumi heliarhiivi juhataja. 
* 1990–1993 Kirjandusmuuseumi vanemteadur.

## Teadustegevus
Erialaseid kirjutisi on Olli Kõiva avaldanud alates 1957. aastast. Peamiseks uurimisalaks on regivärsilised rahvalaulud, laulikud ja laulutraditsiooni lokaalne omapära. 

Tema koostatud ülevaateid eesti regilaulutraditsioonist, rahvaluule arhiivist ja rahvaluule kogumise ajaloost on ilmunud ka vene, inglise, saksa ja soome keeles. Ta osaleb "Vana Kandle" koostamises.

### Teoseid
* 1970 – heliplaatide teaduslik valimik "Eesti rahvalaule ja pillilugusid", koostatud koos Herbert Tampere ja Erna Tamperega
* 1985 – Vana Kannel V. Mustjala regilaulud. Viis lõpule ja toimetas, koostajad Herbert ja Erna Tampere, kaasautor Ingrid Rüütel
* 1997 – Vana Kannel VII:1. Kihnu regilaulud, kaasautor Ingrid Rüütel
* 2003 – Vana Kannel VII:2. Kihnu regilaulud, kaasautor Ingrid Rüütel
* 2012 – Vana Kannel X. Paide ja Anna regilaulud, kaasautor Janika Oras
* 2014 – Aeg ärgata. Kakskümmend kaheksa eesti rahvalaulu, kirja pannud Friedrich Reinhold Kreutzwald Järvamaalt Viisu külast 1828. aastal. *Time to wake: twenty-eight Estonian folk songs written down by Friedrich Reinhold Kreutzwald in 1828 in Viisu village, Järva county*
* 2021 – Vana Kannel XIV. Peetri regilaulud, kaasautor Janika Oras

#### Lasteraamatud
* 1961 – "Sõnakera"
* 1971 – "Sinisirje linnukene"

## Liikmesus
* TA Emakeele Selts
* Akadeemiline Rahvaluule Selts
* Soome Kalevalaseura välisliige
* Soome Kirjanduse Selts kirjavahetajaliige

## Tunnustus
* 1999 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
* 2014 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium 
* 2014 – Järvamaa teenetemärk
* 2021 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia viljaka töö eest folkloristina, rahvus- ja rahvakultuuri tutvustajana ja talletajana

## Isiklikku
Oli abielus ehitusinseneri ja karikaturisti Harri Kõivaga (1932–2003). Tütar Meeli Kõiva on kunstnik, tütar Katre Kõiva on laulja.

## Viited

## Kirjandus
* Eduard Laugaste, Eesti rahvaluuleteaduse ajalugu II (1980), lk 402; Keel ja Kirjandus 1982, 2 (K. Salve); Keel ja Kirjandus 2002, 2.

## Välislingid
* Rahvuskultuuri Fondi eristipendiumid pälvisid Fred Jüssi, Olli Kõiva, Arvo Valton ja Enn Vetemaa ERR, 14.12.2014
* Kristi Salve "Folklore": "Olli Kõiva 75"
* Olli Kõivat usutlemas
* Regilaul annab meile tagasi meie põlvnemisloo
* Ottilie-Olga Kõiva 6.II 1932 – 9. XI 2023
Marco Albarello

**Marco Albarello** (sündinud 31. mail 1960 Aostas) on endine Itaalia murdmaasuusataja.

Võrreldes teiste samal ajal võistelnud itaallastega, näiteks Maurilio De Zolti ja Silvio Fauneriga, oli Abarello tugevam külg just klassikastiil. Tema esimene suurvõistluste individuaalne saavutus oli see, et ta tuli 1987. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis mõnevõrra ootamatult 15 km klassikastiilis maailmameistriks. 1992. aasta olümpiamängudel Albertville'is sai ta kaks hõbemedalit, olles teine 10 km klassikas ja 4x10 km teatesõidus. Teatevõistluse hõbemedali sai ta ka 1993. aasta MM-il Falunis. Mõlemal korral sai kuldmedali Norra. 1994. aasta olümpiamängudel Lillehammeris teatevõistluse olukord muutus ja Itaalia võttis norralastelt kulla nende koduradadel. Samal olümpiamängudel sai Albarello 10 km pronksmedali. Veel võitis ta Itaalia koondisega 4x10 km teatevõistluses 1995. aasta MM-il Thunder Bays pronksmedali ja 1988. aasta OM-il Naganos hõbemedali.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville
**  hõbemedal 10 km klassikalises stiilis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
* 1994  Lillehammeris
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km klassikalises stiilis
* 1998  Naganos
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1985  Seefeldis
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
* 1987  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 15 km klassikalises stiilis
* 1993  Falunis 
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
* 1995  Thunder Bays
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etapivõidud

 

## Välislingid

*
Raimondo Laikre

**Raimondo Laikre** (sündinud 4. märtsil 1983) on Eesti laulja. 

Ta oli 2007. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja üks finaliste. 

2007. aasta suvel tegid Raimondo Laikre ja Anna-Liisa Supp kontserditurnee "10 kontserti Eestimaa kirikutes". 

2007. aastal oli Raimondo Laikre üks soliste WAF koori "Valge gospli" kontsertidel.

Tema ja Marvi Vallaste esitatud laul "Tallinn" (autor Piret Laikre) võitis 2009. aastal loomingukonkursi "Tallinna laul".

Raimondo Laikre on üles astunud ka "Eestimaa uhkuse" galal. 

Raimondo Laikre on usklik. Usulistest tõekspidamistest lähtudes esines ta 2014. aasta 5. oktoobril SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks korraldatud üritusel "Meeleavaldus perekonna ja demokraatia kaitseks", et protesteerida kooseluseaduse vastu.

## Diskograafia
### Singlid
* 2008 – "Suveaeg"
* 2012 – "Jõuluaeg on see"
* 2013 – "Ma teen kõik"

## Isiklikku
2007. aasta novembris sündis Raimondo Laikre poeg Ramón. 

## Vaata ka
* "Eesti otsib superstaari" (esimene hooaeg)

## Viited

## Välislingid
* "Jõuluaeg on see" Youtube'is
* "Ma teen kõik" Youtube'is
Marjo Matikainen-Kallström

**Marjo Tuulevi Matikainen-Kallström** (sündinud 3. veebruaril 1965 praeguse Lohja linna territooriumil) on endine Soome murdmaasuusataja, kolmekordne maailmameister. Ta on Soome parlamendi liige (Rahvuslik Koonderakond) ja oli 2006. aastani erakonna aseesimees. 

1992. aastal lõpetas ta Helsingi Tehnikaülikooli ja on diplomeeritud insener. 

Ta on töötanud firmades Imatra Steel, Neste Oy, IVO ja Posiva. Matikainen-Kallström on abielus Arne Matias Kallströmiga ja neil on kolm last.

Matikainen võitis 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys 5&nbsp;km klassikas kuldmedali. Samadel mängudel sai ta pronksmedali nii 10&nbsp;km klassikas kui ka 4x5 km teatesõidus. Ta sai ka neli aastat varem 1984. aasta olümpiamängudel Sarajevos teatesõidus pronksi. Ta on tulnud kolmekordseks maailmameistriks (1987 ja 1989), saanud MM-ilt veel kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit.

Maailma karikasarja üldkarika võitis ta kolmel aastal: 1986, 1987 ja 1988. Aastatel 1986, 1987 ja 1989 valiti ta Soome aasta parimaks sportlaseks ja 1988 aasta parimaks naissportlaseks.

## Poliitikukarjäär ja ühiskondlik tegevus

* Koonderakonna aseesimees 6. juuni 2004 – 11. juuni 2006
* Koonderakonna saadik parlamendis 2003–
* Euroopa parlamendi liige 1996–2004
* Soome Olümpiakomitee aseesimees 2000–

## Saavutused spordis

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984  Sarajevos
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1988  Calgarys
**  **olümpiavõitja** 5&nbsp;km klassikalises stiilis
**  pronksmedal 10&nbsp;km klassikalises stiilis
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 5&nbsp;km klassikalises stiilis
**  hõbemedal 10&nbsp;km klassikalises stiilis
* 1989  Lahtis
**  **maailmameister** 15&nbsp;km klassikalises stiilis
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10&nbsp;km vabastiilis
**  pronksmedal 10&nbsp;km klassikalises stiilis
**  pronksmedal 30&nbsp;km vabastiilis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* **1. koht: 1986, 1987, 1988**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Marjo Matikainen-Kallströmi koduleht
* Marjo Matikainen-Kallströmi kui parlamendiliikme tutvustus
*
Ikonos

**Ikonos** on esimene suure ruumilise lahutusega kujutisi edastav kaugseire kommertssatelliit. 

Esimene katse Ikonost orbiidile viia ebaõnnestus. Orbiidile jõudis 24. septembril 1999 startinud tehiskaaslane ning 1. jaanuaril 2000 hakati müüma 0,8-meetrise lahutusega pankromaatseid ja 4-meetrise lahutusega multispektraalseid kujutisi neljas spektraalkanalis: sinine, roheline, punane ja lähiinfrapuna. Ikonos on päikesesünkroonsel polaarorbiidil 680 km kõrgusel. Ikonose mõlema skanneri skaneerimisulatus on 11 km. Ikonose mõõtmisintervall on 3–5 päeva orbiidist kõrvale vaadates, 144 päeva vertikaalse vaatesuuna jaoks.

## Välislingid
* Ikonos DigitalGlobe'i veebilehel
* Satellite Imaging Corporationi pildigalerii
Narva Kunstigalerii

**Narva Muuseumi kunstigalerii** (harvemini *Narva Kunstimuuseum*) on Narva Muuseumi kunstiekspositsioon, mis avati 21. aprillil 1991.

Kunstigalerii asub Narvas endises sõjaväe magasiaidas (Vestervalli 21).

Esimene näitus avati siin 1991. aastal. Seda päeva peab Narva muuseumi filiaalina tegutsev Kunstigalerii oma sünnipäevana.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 14007, "Magasiait Narvas Vestervalli t. 21, 18.saj.,1988"
*Kunstigalerii Narva Muuseumi kodulehel
Semasioloogia

**Semasioloogia** on keeleteaduses sõnade tähenduste uurimine. Vastandub onomasioloogiale kui asjadele vastavate sõnade (nimetuste) uurimisele.

## Vaata ka
*onomasioloogia
*semantika
Onomasioloogia

**Onomasioloogia** on keeleteaduses asjade nimetuste uurimine. Onomasioloogilise lähenemise puhul võetakse aluseks mõiste (idee, objekt, tegevus jne) ning vaadatakse, kuidas seda keeleliselt väljendatakse. 

Onomasioloogia nimetuse võttis kasutusele Adolf Zauner oma 1902. aasta doktoritöös, milles ta uuris kehaosade nimetusi romaani keeltes.

Onomasioloogia vastandub semasioloogiale – sõnade tähenduse uurimisele.

Kitsamas mõttes isiku- ja kohanimede uurimist nimetatakse onomastikaks.

## Vaata ka
*Semasioloogia

## Kirjandus
* Zauner, Adolf. Die romanischen Bezeichnungen der Körperteile. *Romanische Forschungen*, 1903, 14: 339–530. (See on avaldatud versioon A. Zauneri 1902. aasta doktoritööst "Die romanischen Namen der Körperteile. Eine onomasiologische Studie".)
Kosmos (tehiskaaslased)

**Kosmos** on Venemaa satelliitide suur ja mitmekesine seeria. Nii on nimetatud luure-, meteoroloogilisi, side- jms satelliite.

1962. aastal startinud Kosmos-4 oli luuresatelliit Zenit-2. Zenit-8 viidi orbiidile 1994. aastal, nimeks Kosmos-2281. 9. detsembril 2007 startis vene militaarsatelliit Kosmos-2434.

Septembris 1985 orbiidile viidud satelliidil Kosmos-1686 töötas Tõravere observatooriumi, Eesti TA Erikonstrueerimisbüroo ja Leningradi LOMO ühistööna valminud 8-kanaliline teleradiomeeter Faza, millega uuriti atmosfääri aerosoolisisaldust.
Tamara Tihhonova

**Tamara Ivanovna Tihhonova-Volkova** (vene keeles Тамара Ивановна Тихонова; sündis 13. juunil 1964 Kovaljovos, Udmurtia vabariigis) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa murdmaasuusataja

Tihhonova osales ainult ühel korral olümpiamängudel. See juhtus 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys, kus ta võitis kaks olümpiakulda ja ühe hõbemedali. Avadistantsil 5 km klassikalises stiilis kaotas ta võitjale Marjo Matikainenile vaid 1,3 sekundiga. Olümpiavõitjaks tuli ta 20 km ja 4x5 km teatesõidus.

Maailmameistrivõistlustel võitis Tihhonova viis medali, millest kaks olid kuldsed: 1985. aasta MM-il Seefeldis ja 1991. aasta MM-il Val di Fiemmes 4x5 km teatesõidus.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1988  Calgarys
**  **olümpiavõitja** 20 km vabastiilis
**  **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
**  hõbemedal 5 km klassikalises stiilis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1985  Seefeldis
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 1989  Lahtis
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km vabastiilis
* 1991  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km vabastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* 3. koht: 1989
#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Tamara Tihhonova ROK-i kodulehel
*
Katse (tõenäosusteooria)

**Katseks** ehk **juhuslikuks katseks** nimetatakse tõenäosusteoorias põhimõtteliselt piiramatult korratavat kindlaksmääratud protseduuriga toimingut, mille tulemus ei ole ette teada (on "juhuslik"), kuid kuulub etteantud võimalike tulemuste hulka. Eeldatakse ka, et katse lõputul kordamisel on etteantud tulemuse esinemise suhtelisel sagedusel mingi piirväärtus, mis on selle tulemuse tõenäosus, (statistiline stabiilsus ehk statistiline regulaarsus).  

Juhuslike katsete näidetena vaadeldakse kulli ja kirja viskamist ja täringuviset.   Ka näiteks mõõtmisi vaadeldakse matemaatilises statistikas  juhuslike katsetena. Rangelt võttes on tõenäosusteoorias tegemist reaalsete "katsete" mudelitega.  

Katse kordamisel räägitakse katseseeriast, mis koosneb üksikkatsetest.

Katse võimalikke tulemusi vaadeldakse elementaarsündmustena. Sündmused defineeritakse elementaarsündmuste hulga alamhulkadena. Sündmus loetakse toimunuks, kui katse tulemus on selle alamhulga element. Alamhulk, mis langeb  kokku elementaarsündmuste hulgaga, on kindel sündmus. Selle toimumine katsel on paratamatu. Tühi alamhulk on võimatu sündmus. Selle toimumine katsel on võimatu. Kõiki ülejäänud sündmusi (sündmusi, mis võivad katsel toimuda või mitte toimuda) võidakse nimetada juhuslikeks sündmusteks. Teise terminoloogia järgi nimetatakse juhuslikeks sündmusteks kõiki sündmusi.   

## Vaata ka
*Katseseeria

## Välislingid
* Ivar Tammeraid. ''Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika''
Sündmus (matemaatika)

**Sündmus** (ka: *juhuslik sündmus*) on üks tõenäosusteooria põhimõiste, mida lihtkäsitluses enamasti ei defineerita. Formaalsemalt nimetatakse sündmuseks vaadeldava katse elementaarsündmuste hulga Ω alamhulka. Katse käigus saab jälgida, kas mõni sündmus toimub või mitte. Olenevalt sellest, millise sagedusega sündmust katses jälgitakse, omistatakse sündmusele teatud tõenäosus; kui see tõenäosus on *p*, siis öeldakse, et see sündmus **toimub tõenäosusega ''p***.

Teises tõlgenduses nimetatakse sündmuseks [[väide]]t, mille [[tõeväärtus]] sõltub [[juhus]]est. Selline väide sisaldab tingimuste komplekti, mille abil määratakse sündmusele vastav elementaarsündmuste hulga alamhulk. Sündmuse käsitlemine väitena on seetõttu samaväärne sellega, kui sündmust käsitletakse teatud alamhulgana kõigist võimalikest sündmustest. Loe ka [[Sündmus (matemaatika)#Näide|näidet]].

== Mõisteid ==

* *'Kindel sündmus** on sündmus, mis toimub  alati; selle toimumise tõenäosus on 1. Kindlaks sündmuseks on näiteks elementaarsündmuste hulk.
* **Võimatu sündmus** on sündmus, mis ei toimu kunagi; selle toimumise tõenäosus on 0. Võimatuks sündmuseks on elementaarsündmuste hulga [[tühi hulk|tühi]] alamhulk.
* **Juhuslik sündmus*' on sündmus, mis pole ei kindel ega võimatu. Selliseks sündmuseks on mõni elementaarsündmuste hulga [[mittetühi hulk|mittetühi]] [[pärisalamhulk]]. (Abstraktsemas käsitluses mõistetakse juhuslikku sündmust ja sündmust enamasti sünonüümidena, mis tähendab, et ka võimatud ja kindlad sündmused arvatakse juhuslike sekka.)

* [[Elementaarsündmus]] ehk [[lihtsündmus]] on [[elementaarsündmuste hulk|elementaarsündmuste hulga]] Ω [[element (matemaatika)|element]].
* [[Liitsündmus]] on sündmus, mis sisaldab vähemalt kaht elementaarsündmust.
* [[Vastandsündmus]] on sündmus, mis toimub [[parajasti siis, kui]] vaadeldav sündmus ei toimu. Selliseks sündmuseks on vaadeldava sündmuse [[täiend (hulgateooria)|täiend]] elementaarsündmuste hulga Ω suhtes.
* [[Sõltumatud sündmused]] on sündmused, mille tõenäosuste [[korrutis]] võrdub nende [[sündmuste korrutis|korrutise]] tõenäosusega.
* [[Võrdvõimalikud sündmused]] on sündmused, mille toimumise tõenäosused on võrdsed.

== Näide ==

Kujutame ette kasti, mis on täidetud mustade ja valgete kuulidega. *Katse* võib sel juhul toimuda näiteks nii, et kastist võetakse pimesi üks kuul, kusjuures *elementaarsündmuseks* on mõne konkreetse kuuli võtmine. Juhuslikuks sündmuseks on nüüd näiteks valge kuuli võtmine, kusjuures selle sündmuse toimumine pole sugugi kindel, sest pihku võib jääda ka must kuul. Paneme tähele, et viimati kirjeldatud sündmus on määratud väitega "kastist võetakse valge kuul", kuid samaväärselt vastab sellele hulk – kõigi kastis olevate valgete kuulide hulk. Sellises katsekorralduses on *kindlaks sündmuseks* valge või musta kuuli võtmine, *võimatu sündmus* aga on näiteks punase kuuli võtmine, sest kastis pole ühtegi punast kuuli.

== Vaata ka ==
* [[Sündmus]]
* [[Tõenäosusteooria]]

== Viited ==



== Välislingid ==

* Tammeraid, Ivar. [http://www.staff.ttu.ee/~itammeraid/TOEOPIK.pdf *Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika''] (2005)
Kuuskheinalised

**Kuuskheinalised** (*Hippuridaceae*) on iganenud taimesugukond, kuhu kuulus üks perekond – kuuskhein. APG II süsteemi järgi on see takson arvatud teeleheliste (*Plantaginaceae*) sugukonda.
Illimar Paul

**Illimar Paul** (sündinud 16. septembril 1945 Tallinnas) on eesti kunstnik. 

Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 22. Keskkooli, õppis Eesti Kunstiakadeemias (1966–1968) ning Leipzigi Kõrgemas Graafika- ja Raamatukunsti Koolis, mille lõpetas 1971 raamatukujunduse erialal. 

Töötanud õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias (1972–1979 ja 1999–2001).

Eesti Kunstnike Liidu liige (1970). 

Ta harrastab vabagraafikat (eriti siiditrükki), tegelenud eksliibrise, akvarelli, plakati ja raamatukujundusega. Osalenud enam kui 300 ühisnäitusel nii kodu- kui ka välismaal, isikunäitusi on toimunud 68. “Illimar Pauli 1970ndate hüperrealistlikus laadis serigraafiatehnikas linnavaated olid omal ajal ühed novaatorlikumad graafikateosed, seda nii tehnika kui ka kujutamisviisi poolest. Paul on oma loomingus kasutanud mitmeid tehnikaid – siiditrüki kõrval teisi graafikatehnikaid (linoollõige), aga ka akvarelli, värvilist pliiatsijoonistust, teinud kolmemõõtmelisi kollaaže jne.

## Viited
Kõrvemaa

**Kõrvemaa** (ka **Vahe-Eesti madalik**, ka **Kõrvemaa tasandik**) on Eesti maastikurajoon. Kõrvemaa asub Harju lavamaa ja Pandivere kõrgustiku vahel ning selle pindala on 3130 km2. Maastikurajoon on kirde-edelasuunaline, külgneb Soome lahe rannikumadalikuga põhjas ja Navesti jõega edelas. 

Kõrvemaa soostumus on suur – 37,7%.  Nagu nimigi ütleb, on ala metsasus suur ning elanike arv võrdlemisi väike. 

Kõrvemaa pinnamood on mitmekesine: seal leidub mandrijää tekitatud oosistikke, mõhnastikke jm. 

## Loodus
### Veestik
Kõrvemaal on umbes 120 järve ja mitu veehoidlat. Neist tähtsamad on Paunküla ja Soodla veehoidla.

Kõrvemaal asuvad Põhja-Kõrvemaa ja Kõrvemaa maastikukaitseala ning osa Lahemaa rahvuspargist.

## Viited
Ivar Arold

**Ivar Arold** (4. juunil 1931 Tartu – 27. jaanuar 2024) oli eesti maastikugeograaf.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Õpetajate Instituudi ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Geograafiakandidaat 1974. Täiendas end Leningradi ülikoolis, Vilniuse ülikoolis ja Läti Ülikoolis.

Töötas Tartu koolides õpetajana ning 1967–1996 Tartu ülikoolis teaduri ja õppejõuna (aastast 1977 dotsent). Oli aastast 1997 Eesti Põllumajandusülikooli lepinguline õppejõud.

Ta uuris Eesti geomorfoloogiat ja maastikke, sealhulgas Eesti looderannikut, Haanja kõrgustikku ja Vooremaa maastikku.

## Teoseid
Koostas erialaseid õppematerjale,  maastikukaartide koostamise metoodikaid ja Eesti tüpoloogilise pinnaehitusliku maastikukaardi (1:100 000, 1998).

Ta kirjutas teose "Eesti maastikud" (2005), mis on kõige põhjalikum ülevaade Eesti maastikest ja maastikurajoonidest.

## Tunnustus
*1996–1997 Tartu Ülikooli medal
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2011 Tartu Ülikooli aumärk
*2014 Eesti looduskaitsemärk

## Viited
Tilleorg

**Tilleorg** on Ahja jõe ülemjooksul olev org, mis asub Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Org on 400–500 m laiune ning kuni 35 m sügavune. Oru veergude kaldenurgad on vahemikus 10–26°. Oru parem veerg on liigestamata ning järsem, vasak aga terrassidega ja laugem. Vasakul veerult siseneb orgu ka mitmeid lisaorge. Oru nime tuleb selles, et Ahja jõge nimetatakse ülemjooksul Tille jõeks või Tille ojaks.  

Tilleoru veerus asub linnamägi – Tilleoru Kantsimägi. Varbuse oja lisaorus asub Merioone liivakivipaljand ja allikas.

Oru kaitseks on loodud Tilleoru maastikukaitseala. Orus asub Tilleoru matkarada.

## Viited

## Välislingid
*"Tilleorg on lilleorg" Eesti Loodus, 5/2004
Nové Město (Praha)

**Nové Město** on Praha linnaosa. Korralikult planeeritud Uuslinna rajas kuningas Karl IV 1348. aastal. See oli kaks korda suurem kui Vanalinn, seal asusid põhiliselt kaubalaod ja käsitöölised. 1800. aastate lõpupoole selle kaugem kindlustus lammutati ja Uuslinn arenes selliseks, nagu ta praegu välja paistab. Tänapäeval ei ole see eriti turiste ligi tõmbav, kuna linn on liiga kaasaegne.

## Välislingid

* Prague New Town ingliskeelne
Lili Marleen

"**Lili Marleen**" on maailmakuulus Saksa armastuslaul, mille sõnad kirjutas saksa kirjanik ja luuletaja Hans Leip 1915. aastal enne seda, kui ta Idarindele saadeti, ja viisi Norbert Schultze 1938. aastal.

Laulu tegi tuntuks 1939. aastal Lale Andersen. 1943. aastal laulis seda Marlene Dietrich ameerika sõduritele inglise keeles. Laulu lauldi Teise maailmasõja lõpus mõlemal pool rindejoont.

## Viited

## Kirjandus
* Toomas Liiv, "Lili Marleen kui eshatoloogia" (ka Kalju Lepiku luuletusest "Lili Marlen") – Looming 1996, nr 1, lk 86–92 
* Vaapo Vaher, "Verepulm Männilinna metsas. Aleksandr Blok, Lili Marleen ja Hugo Angervaks" – Looming 2002, nr 9, lk 1382–98

## Välislingid
* "Lili Marleen" bei ingeb.org saksa ja inglise keeles koos meloodiaga
* Lale Anddersen "Lili Marleen" (1938)
Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh

**Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh** (kreeka keeles *Οικουμενικός Πατριάρχης Κωνσταντινουπόλεως*) on Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku eestseisja, Konstantinoopoli peapiiskopi tiitel.

Kuigi tavaliselt nimetatakse teda lihtsalt **Konstantinoopoli patriarhiks**, tuleks silmas pidada, et Konstantinoopoli patriarhi tiitel on ka Konstantinoopoli armeenia patriarhil ja oli Konstantinoopoli ladina patriarhil.

Konstantinoopoli piiskopi amet seati sisse koos linna asutamisega 330. aastal ja 381. aastal otsustas Konstantinoopoli I kirikukogu, et "Konstantinoopoli piiskop omagu aujärgset eesõigust kohe pärast Rooma piiskoppi, sest see linn on Uus Rooma". Patriarhi tiitel ja õigused anti Konstantinoopoli piiskopile 451. aastal Halkedoni kirikukogul.

Nii on ajalooliselt välja kujunenud, et Konstantinoopoli oikumeenilist patriarhi peetakse õigeusu kirikupeade seas kõige auväärsemaks ja talle kuulub privileeg juhatada kõiki kirikukogusid, millel ta osaleb. Talle kuulub ainsa õigeusu kirikupeana õigus kokku kutsuda ülemaailmseid kirikukogusid korraliste ja erakorraliste küsimuste lahendamiseks. Samuti käsitletakse teda õigeusu kogukonna peamise eestkõnelejana, eriti kontaktides teiste religioonide ja denominatsioonide esindajatega.

Samas peab meeles pidama, et olles *[[primus inter pares]]*, esimene võrdsete seas, ei ole Konstantinoopoli oikumeenilisel patriarhil otsest võimu teiste õigeusu kirikute ega kirikupeade üle, seetõttu ei tohiks teda pidada õigeusu paavstiks. 

Millised täpselt on Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi võimupiirid, on muutunud 20. sajandil üheks keskseks küsimuseks suhetes Vene Õigeusu Kiriku ning Moskva ja kogu Venemaa patriarhiga, kes on korduvalt süüdistanud Konstantinoopoli patriarhi oma volituste ületamises.

Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi jurisdiktsiooni alla kuulub teiste seas ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik.

## Vaata ka
*Konstantinoopoli oikumeeniliste patriarhide loend	
*Konstantinoopoli Õigeusu Kirik

## Välislingid

*Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi veebileht (inglise ja kreeka keeles, vaadatud 30.05.2014)
Hugo Kraas

**Hugo Kraas** (25. jaanuar 1911 Witten, Nordrhein-Westfalen – 20. veebruar 1980 Selk, Schleswig-Holstein) oli Saksa sõjaväelane, SS-Brigadeführer (1945) ja Rüütliristi kavaler (1943).

Hugo Kraas oli perekonna seitsmest pojast vanim. Pärast kooli lõpetamist asus ta õppima õpetajaks, kuid isa surma tõttu oli ta sunnitud õpingud katkestama ja tööle minema. 

1. mail 1934 liitus Hugo Kraas Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölisparteiga, olles ka lühikest aega, täpsemalt kuni 19. aprillini 1935 SA liige. Siis viidi ta üle Relvajõududesse, jalaväkke. Ka Wehrmachtis ei olnud ta kaua, sest saades võimaluse astuda vastloodud SS-vägedesse, astus ta sinna 15. oktoobril 1935. Ta teenis SS-Rottenführerina SS/VT "Germania" Standarte’s. Kraas võttis kolmanda kateti lennuna osa SS Junkerschulest Braunschweigis aprillis 1937 ja selle lõpetades 12. märtsil 1938 omandati talle SS-Untersturmführeri aukraad. Ta oli oma kursusel õppeedukuselt paremuselt teine lõpetaja.

Hugo Kraas suri südamerabandusse oma kodus Selkis 20. veebruaril 1980.

## Auastmed
*Ohvitser alates: 12. märts 1938
*SS-Obersturmführer: 20. aprill 1939
*SS-Hauptsturmführer: 1. september 1940
*SS-Sturmbannführer: 20. aprill 1942
*SS-Obersturmbannführer: 21. juuni 1943
*SS-Standartenführer: 30. jaanuar 1944
*SS-Oberführer: 30. jaanuar 1945
*SS-Brigadeführer: 20. aprill 1945

## Autasud
*Raudristi II klass, 16. oktoober 1939
*Raudristi I klass, 25. mai 1940
*Pronksist Jalaväe rünnakmärk, 3. oktoober 1940
*Must haavatasaamise märk, 28. august 1941
*Saksa Rist kullas, 25. detsember 1941
*Idamedal, 25. august 1942
*Rüütlirist, 28. märts 1943
*Lähivõitlus kilp - hõbedast, 15. oktoober 1943
*Tammelehed, 24. jaanuar 1944
Haide-Ene Rebassoo

**Haide-Ene Rebassoo** (25. jaanuar 1935 Tallinn – 27. detsember 2018) oli eesti botaanik.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1958 botaanikuna. Bioloogiakandidaadi väitekiri oli Hiiumaa floorast ja selle geneesist.

1988. aastal kaitses Rebassoo Leningradis doktoriväitekirja, mille aluseks oli 1987. aastal ilmunud monograafia "Läänemere idaosa saarte biotsönoosid, nende koosseis, klassifikatsioon ja kaitse" (I, II; eesti ja vene keeles).

Töötas Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1960–1979 ja 1983–1993) ja Tallinna Botaanikaaias.

Ta uuris Hiiumaa ja Eesti väikesaarte floorat.

## Teosed
*1967: "Hiiumaa floora ja selle genees"
*1972: "Laidude raamat"
*1973: "Hiiumaa" (koostöös Volli Mäeumbaiaga)
*1974: "Eesti taimeriigis" (fotoalbum)
*1975: "Botaanilisi kilde 17 Hiiumaa suvest"
*1975: "Sea-shore plant communities of the Estonian islands"
*1979: "Eesti taimharuldusi"
*1981: "Kaitskem kauneid taimi" (koostöös Heldur Viiresega)

## Viited
Wolter von Plettenberg noorem

**Wolter von Plettenberg noorem** (*Wolter von Plettenberg der jüngere*; surnud augustis 1518) oli ordukäsknik Vana-Liivimaal, Viljandi komtuur ning ordu maameister Wolter von Plettenbergi noorem vend.

Plettenberg nooremast on teada, et tõenäoliselt sündis ta juba siis, kui Wolter vanem oli Liivimaale lahkunud. ta asus arvatavasti 15. sajandi lõpu poole Liivimaale, võimalik, et samal ajal kui tema vend Johann. Tema venna poeg 1518. aasta paiku sündinud poeg, kellest hiljem sai ordunõunik, kandis samuti nime Wolter.

1505. aasta paiku sai Plettenberg nooremast Dünaburgi (Daugavpilsi) komtuur, 1512. aastal aga Viljandi komtuur, mis tegi temast ühe ordu kõige olulisema mehe.

## Kirjandus
* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 677 (lk 513–514).

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Johann von Plettenberg

**Johann von Plettenberg** (pärast 1450 – 1523 või 1524) oli baltisaksa aadlik, ordumeister Wolter von Plettenbergi vend.

## Elulugu
Ta saabus Liivimaale 1495. aastal, kus sai 1500. aasta paiku ordunõunikuks. Ta oli ka ordu Taani-saatkonna liige (1499–1500). Ta elas mitmel pool Liivimaal, nii Kuramaal kui ka Eestis, 1500. aastal omandas ta Salla mõisa (*Sall*) Virumaal, saades nõnda orduvasalliks. Kuramaal kuulus talle Rundāle vasallilinnus ja Liivimaal Luke ja Hoomuli mõis.

## Perekond
Plettenberg abiellus Barbara Tödweniga, neil oli kolm poega ja kolm tütart. Nende vanim poeg Wolter abiellus Elisabeth von Tiesenhauseniga, samas kui nende tütar Gesche laulatati Restu mõisniku Christian von Tiesenhauseniga.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Rundāle (''Ruhenthal'') vasallilinnus (läti keeles)
Wolter von Plettenberg (ordunõunik)

**Wolter von Plettenberg** (enne 1518. aastat – pärast 1559. aastat) oli Liivimaa aadlik, ordunõunik.

Wolter oli oma nimekaimust Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi venna, Johanni poeg. Ta sündis arvatavasti juba Liivimaal, esimesed teated temast on 1518. aastast. 1530 abiellus ta Kavilda mõisniku Fromhold von Tiesenhauseni tütre Elisabeth von Tiesenhauseniga. 1552. aastal abiellus ta teist korda.

1540. aastal sai Wolterist ordunõunik (ordumeistri nõukogu liige). Ta on laialdasemalt tuntud seetõttu, et Liivi sõja alguses toimusid tema Valgamaal asuvate Lugaži (Luke, *Luhde*) ja Omuļi (Hoomuli, *Homeln*) mõisa juures mitmed lahingud (vt Härgmäe lahing) ning teised silmapaistvad juhtumused, mida kirjeldab oma kroonikas Johann Renner. Plettenberg ise lahkus Liivimaalt 1559. aastal, asudes elama Meyerichi, kus ordumeister Wolter von Plettenberg 1450. aasta paiku sündinud oli. 

Tema tütar Barbara abiellus aga Ērgļi (*Erla*) mõisniku Johann von Tiesenhauseniga, kes hukkus 1577. aastal Võnnu ordulinnuses ning oli Jama asehalduri Dettleff von Tiesenhauseni (1548–1635) ema.
## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Bertold von Plettenberg

**Bertold von Plettenberg** (surnud 1483 või 1486) oli Vestfaali aadlik, ordumeister Wolter von Plettenbergi isa.

Plettenberg sündis Soesti linna lähedal ning abiellus 1450. aasta paiku Meyerichi pärijanna Gosteke Lappega. 

Neil oli vähemalt kaheksa last:
*Wolter, Liivi ordu maameister
*Johann, Liivimaa aadlik ja ordunõunik
*Bertold, Vestfaali aadlik ja Meyerichi pärija
*Wolter noorem, ordukäsknik Liivimaal
*teadmata nimega tütar
*Margarethe
*Elisabeth, elas Kuramaal
*Regina, elas Liivimaal
Bertold von Plettenberg noorem

**Bertold von Plettenberg** noorem (*Bertold der jüngere*; surnud 18. oktoobril 1505) oli Vestfaali aadlik, Meyerichi valitseja.

Bertoldi isa oli samuti Bertold, tema vanem vend oli aga ordumeister Wolter von Plettenberg. Et tollele valiti poolvaimuliku sõjamehe karjäär ning tema teinegi vanem vend Johann lahkus Liivimaale, siis sai Bertoldist Meyerichi linnuse pärija ning valitseja. Ta abiellus oma sugulase Katharina von Plettenbergiga, kellega sai tütre Anna.
Codename: Panzers

**"Codename: Panzers"** on arvutimäng Teisest maailmasõjast, mille on loonud Ungari mänguarendaja StormRegion.
StormRegion

**StormRegion** on Ungari mänguarendaja, hästi tuntud mängude Rush for Berlin ja  järgi.

## StormRegioni mängud
**[[S.W.I.N.E]] (2001)*
** (2004)*
** (2004)*
**[[Rush for Berlin (video game)|Rush for Berlin]] (2006)*
**[[Rush for the Bomb]] (2007)*
** (2008)*

## Välislingid
*Ametlik koduleht.
*Ametlik foorum.
Heli Vahing

**Heli Vahing** (neiuna **Heli Karotam**, aastani 1982 **Heli Raave**; sündinud 18. oktoobril 1955) on eesti näitleja ja laulja.

Ta õppis aastatel 1964–1981 Pärnu Lastemuusikakoolis klaverit, ta lõpetas aastal 1974 Pärnu 4. Keskkooli. Aastal 1981 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina ning aastal 1986 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli laulu erialal (õpetaja Aino Kõiv).

Ta töötas aastatel 1981–1987 Tartu Ülikooli Raamatukogus, 1986–2001 teatris Vanemuine ja aastatel 2001–2002 revüüteatris Bel-Etage näitlejana. Aastast 2001 on ta laulnud Tallinna Aleksander Nevski katedraali kooris. On esinenud koos Onu Bellaga ning aeg-ajalt annab kontserte koos Peeter Kaljumäega. 

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli Raivo Raave, nende poeg Henrik Raave on laulja. Aastatel 1982–1984 oli ta abielus Vaino Vahinguga. Tema elukaaslased on olnud Hannes Villemson, Sven Kullerkupp (aastal 1994 sündis neil poeg Karl-Johan Kullerkupp, kes on löökpillimängija) ja Aare Laanemets. 

## Viited

## Välislingid
*
*Jaanus Kulli. Heli Vahing: "Kaks hektarit karjamaad niitsin vikatiga maha!" Õhtuleht 28. august 2007
*Kirsti Vainküla. Heli Vahing: «Aare tahtis elada. Minu pärast!» Õhtuleht 6. veebruar 2004
*Kati Murutar. Heli Vahing pühendas talgud kihlatu mälestusele Pärnu Postimees, 26. oktoober 2001
Plettenberg (aadlisuguvõsa)

**Plettenbergi aadlisuguvõsa** on Vestfaalist pärineva aadlisuguvõsa nimi, mille pärusvaldused asusid tänase Plettenbergi linna kandis.

Suguvõsa esimest teadaolevat liiget on mainitud 1187. aasta Kölni peapiiskopi ürikus. 13. sajandil oli rüütel Heydenricus de Plettenberg Vestfaali maamarssaliks. Kõige tuntum selle nime kandja on ilmselt aga Saksa ordu Liivi haru maameister Wolter von Plettenberg. Tema lähisugulased elasid Liivimaal kuni Liivi sõja alguseni. 

Ka Saksamaal jõudsid Plettenbergid mitmetele juhtivatele kohtadele, olles Münsteri piiskopid, Baieri peaministrid ning saades vabahärradeks ja riigikrahvi seisusegi. 1913. aastal sai üks haru keiser Wilhelm II trooniloleku 25. aastapäeva puhul Plettenbergi krahvi (*Graf von Plettenberg*) tiitli.

22. märtsil 1806 naturaliseeriti Mengdeni krahvinna ja Plettenbergi paruness Sophie, ka Briti aadlikuks. 

## Suguvõsa tuntud liikmeid
*Dietrich Wischardt (Wisshart, Wisghert) von Plettenberg, Riia toomhärra (1429), Riia Jakobi kiriku jutlustaja (1435)
*Goddert von Plettenberg, Liivi ordu maamarssal 1450–1461
*Bertold von Plettenberg (surnud 1483 või 1486), Vestfaali aadlik
**Wolter von Plettenberg (surnud 1535), Liivi ordumeister 1494–1535
**Johann von Plettenberg, Wolter von Plettenbergi teine vend, Liivimaa Plettenbergide suguvõsa rajaja
***Wolter von Plettenberg (surnud pärast 1559), Liivimaa aadlik, ordunõunik
***Johann von Plettenberg noorem, Liivimaal Lugaži–Omuļi (*Luhde-Homeln*) ja Kuramaal Lindē–Birzgalē (*Linden-Birsgallen*) mõisnik, abiellus Rannu vasallilinnuse omaniku Reinhold von Tiesenhauseni ja Anna Sawijerwe tütre Gertrudiga, kuid järglasi ei saanud. 
***Heinrich von Plettenberg (surnud 1592), Meyerichi ja Lindē–Birzgalē haru esiisa, abiellus Hermann von Hatzfeldi (saksa Hermann von Hatzfeld) ja Anna von Droste-Schweckhauseni tütre Helene von Hatzfeldiga
**Bertold von Plettenberg noorem (surnud 1505), Vestfaali aadlik, Meyerichi valitseja.
**Wolter von Plettenberg noorem (surnud 1518), Liivi ordu liige, Viljandi komtuur 1512–1518
*Gertrud von Plettenberg (surnud 1608), Kölni peapiiskop Baieri Ernsti armuke
*Friedrich Christian von Plettenberg (1644–1706), Münsteri piiskop
*Wilhelm von Plettenberg (surnud 1711), Saksa ordu maakomtuur (18. sajand)
*Krahv Ferdinand von Plettenberg (1690–1737), Baieri peaminister (18. sajand)
*Christoph Friedrich Steffen von Plettenberg (1698–1777), Friedrich II kindral
*Parun Joachim van Plettenberg (1739–1793), Kapimaa kuberner, kelle järgi on nime saanud Plettenberg Bay Lõuna-Aafrikas
*Karl von Plettenberg (1852–1938), keiser Wilhelm II kindraladjutant
*Kurt von Plettenberg (1891–1945), saksa sõjaväelane, Juulivandenõu osaline

## Viited

## Kirjandus
*Arbusow: *"Zur Genealogie der Plettenberg"* /Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. Herausgeben von der Kurländischen Gesellschaft für Literatur u. Kunst., Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn 1895, lk.163–166

## Välislingid
*Lindes muiža (Pletenberģe, Lielā Daugavas muiža) Plettenbergidele kuulunud mõisast Lätis, Ogre rajoonis (läti k.)
*Linde mõisa ajaloost (läti k.)
Taktika reaalajas

**Taktika reaalajas** on taktikalise sõjamängu liik, mis simuleerib kaalutlust ja asjaolusid sõjaolukorras ja taktikas, vastandades ennast strateegiale reaalajas.
Heldur Viires

**Heldur-Jaan Viires** (kuni 1935. aastani **Heldur-Jaan Veerbaum**; 23. juuni 1927 Tallinn – 23. juuni 2021) oli eesti maalikunstnik ja raamatugraafik.

## Elulugu
Heldur Viires lõpetas 1945. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga ning õppis aastatel 1945–1949 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. 1949. aastal suunati ta stipendiaadina Leningradi I. Repini nimelisse Kunstiinstituuti. Veel sama aasta lõpul tuli noor kunstnik Tartusse tagasi ning arreteeriti 1950. aastal formaalse süüdistuse alusel, nagu seda oli tehtud juba varem tema õpingukaaslaste Esther Potisepa, Valdur Ohaka, Henn Roode, Lembit Saartsi ja Ülo Soosteriga. 

Oli vangilaagris Vorkutas kuni 1956. aastani. Pärast naasmist astus ta Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti maali erialale, mille lõpetas 1959. aastal. Tema diplomitöö oli õlimaal "Kalurikolhoosis". 

Pärast kooli lõpetamist asus Viires tööle kunstnikuna, tegeledes peamiselt raamatugraafikaga. Ta kujundas ja illustreeris nii klassika- kui ka ulmeteoseid, luulekogusid, lasteraamatuid. Tegi firmale Meloodia plaadiümbriseid. Kui asutati uus kirjastus Valgus, asus ta teadusliku illustratsiooni alale, kuhu jäi kuni pensionile minekuni.

Kuulus 1960. aasta kunstirühmitisse.

Viires oli 1989. aastast Tartu Kunstiühingu Stuudio (Konrad Mäe Ateljee) õppejõud ja aastast 1998 juhataja. 2016. aastal andis ta õpetamisejärje üle stuudio vilistlastele.

## Looming
Näitustel esinemist alustas Heldur Viires 1959. aastal. Isikunäitusi on tal toimunud 1971. aastal Göteborgis, 1978. aastal Stockholmis, aastavahetusel 1981/1982 Tartu Riiklikus Kunstimuuseumis, 1988. aastal Adamson-Ericu Muuseumis Tallinnas, 1994. aastal Küü-galeriis Tartus (koos Kaja Kärneriga) ja 1996. aastal Mikkeli Galeriis Tartus (koos Kaja Kärneriga). 1998. aastal oli valik Heldur Viirese monotüüpiaid eksponeeritud Mikkeli Galeriis. 2007. aastal olid Viirese monotüüpiad väljas Tartu Kunstimajas.

Viires on olnud viljakas loodusjoonistaja, ta on joonistanud liikide pildid mitmetesse määrajatesse ja loodusraamatutesse:
*"Eesti pomoloogia", 1970
*Jaan Viidalepp. “Liblikate määraja”, 1971
*Haide-Ene Rebassoo, Heldur Viires. “Eesti taimharuldusi”, 1980
*Haide-Ene Rebassoo, Heldur Viires. “Kaitskem kauneid taimi!”, 1981
*“Punane Raamat”, 1982
*Neeme Mikelsaar. “Eesti NSV kalad”, 1984
*Eerik Kumari. “Eesti lindude välimääraja”, 4. trükk, 1984

## Liikmesus
*1964 Eesti Kunstnike Liit 
*1989 Kunstiühingu Pallas

## Tunnustus
* 2000 Eesti Kultuurkapitali Tartumaa ekspertgrupi kultuuripreemia
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2007 Anton Starkopfi stipendium
* 2009 Kunstiühingu Pallas auliige
* 2019 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Viited

## Välislingid

*Raimu Hanson. "Heldur Viires jagab pallaslikku õpetust". Postimees, 27. september 2005
* Indrek Hirv. "Kunstniku kujunemise lugu". Postimees, 8. september 2007
*Maalikunstnikuks saab õppida vaid Tartus või Pariisis. Toomas Kuke intervjuu Heldur Viiresega. Eesti Loodus 4/ 2012
* Eesti lood: Heldur. ERR, 22. jaanuar 2018
Pärilik motoorne ja sensoorne neuropaatia

**Pärilik motoorne ja sensoorne neuropaatia** ehk **Charcot'-Marie-Toothi tõbi** ehk **Charcot'-Marie-Toothi haigus** on harvaesinev pärilik haigus, mille all kannatav patsient on üldiselt valu- ja temperatuuritundetu, esineb anhidroos, võimalik alaareng ja episoodiline palavik.

RHK-10-s klassifitseeritakse seda haigust koodiga G60.0.
Keiko Abe

**Keiko Abe** (安倍 圭子 *Abe Keiko*; sündinud 18. aprillil 1937 Tōkyōs) on jaapani naishelilooja. Nooruses oli ta tuntud marimbamängija.

Tokyos algkoolis õppides alustas ta ksülofoni mängimist. 13-aastaselt võitis ta Jaapani ringhäälingu talendivõistluse ning hakkas raadios esinema. Ta sai Tōkyōs ka bakalaureuse- ja magistrikraadi muusikahariduse erialal.

1962. aastal lõi ta koos kahe sõbraga Xebec Marimba Trio, mis esitas levimuusikat ja rahvamuusika seadeid ning salvestas mitu albumit. Ta juhtis muusikasaateid televisioonis ja raadios.

Ta on kaasa aidanud marimbamängu arengule nii mängutehnika kui ka repertuaari vallas ning alates 1963. aastast tegi koostööd Yamaha Corporationiga tänapäevase kontsertmarimba väljaarendamisel. Tema õhutusel suurendati marimba ulatust neljalt oktaavilt viiele, mis on saanud standardiks.

Tema helilooming on saanud marimbarepertuaari tähtsaks osaks.