open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskesport|Laskmine]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–14. augustini riiklikus laskmiskeskuses Centro Nacional de Tiro.

Võistlustel osales 390 laskurit ja välja jagati 15 komplekti medaleid, millest üheksa ala oli meestele ja kuus ala naistele.

Eesti sportlastest võistles meeste olümpiakiirlaskmises Peeter Olesk.

## Võistlusalad

### Mehed

#### Laskmises

* Väikepüss lamades, 50 m
* Väikepüssi standard 3×40, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Vabapüstol, 50 m
* Olümpiakiirlaskmine, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises

* Kaevikrada
* Kaevikraja paarismärgid
* Kaarrada 

### Naised

#### Laskmises

* Väikepüssi standard 3×20, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Väikepüstol, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises

* Kaevikrada
* Kaarrada

## Tulemused
### Mehed
#### Väikepüssi standard 3×40, 50 m



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 44
Olümpiavõitja 2012: Niccolò Campriani, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### Väikepüss lamades, 50 m



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 2012: Sergei Martjnov, Valgevene 
Ametlikud tulemused


#### Õhupüss, 10 m



Finaal: 8. august 
Osavõtjaid: 50
Olümpiavõitja 2012: Alin Moldoveanu, Rumeenia 
Ametlikud tulemused


#### Vabapüstol, 50 m



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 41
Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-Oh, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused


#### Olümpiakiirlaskmine, 25 m
Peeter Olesk sai kvalifikatsioonis kahe laskmise peale kokku 553 silma (270+283), millega ta jäi eelviimasele, 25. kohale.



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 26
Olümpiavõitja 2012: Leuris Pupo, Kuuba
Ametlikud tulemused


#### Õhupüstol, 10 m
Hoàng Xuân Vinh tõi Vietnamile kõigi aegade esimese olümpiakulla.



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 46
Olümpiavõitja 2012: Jin Jong-oh, Lõuna-Korea 
Ametlikud tulemused


#### Kaevikrada



Finaal: 8. august 
Osavõtjaid: 33
Olümpiavõitja 2012: Giovanni Cernogoraz, Horvaatia 
Ametlikud tulemused


#### Kaevikraja paarismärgid
Kuldmedali võitis olümpialipu all võistelnud Kuveidi laskur Fehaid Al-Deehani.



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 22
Olümpiavõitja 2012: Peter Wilson, Suurbritannia
Ametlikud tulemused


#### Kaarrada



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 
Olümpiavõitja 2012: Vincent Hancock, USA
[ Ametlikud tulemused]


### Naised
#### Väikepüssi standard 3×20, 50 m



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 37
Olümpiavõitja 2012: Jamie Lynn Gray, USA
Ametlikud tulemused


#### Õhupüss, 10 m



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 51
Olümpiavõitja 2012: Yi Siling, Hiina 
Ametlikud tulemused


#### Väikepüstol, 25 m



Finaal: 9. august 
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 2012: Kim Jang-Mi, Lõuna-Korea 
Ametlikud tulemused


#### Õhupüstol, 10 m



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 44
Olümpiavõitja 2012: Guo Wenjun, Hiina 
[ Ametlikud tulemused]


#### Kaevikrada



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 21
Olümpiavõitja 2012: Jessica Rossi, Itaalia 
[ Ametlikud tulemused]


#### Kaarrada



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 21
Olümpiavõitja 2012: Kim Rhode, USA
[ Ametlikud tulemused]


## Medalitabel

## Viited

## Välislingid

* Laskmine Rio olümpiamängude kodulehel
Kišlakk

**Kišlakk** on maa-asula Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Afganistanis. Sõna pärineb turgi keeltest: usbeki keeles *qishloq*, türkmeeni keeles *gyşlag*, türgi keeles *kışlak*, aserbaidžaani keeles *qışlaq*, pärsia keeles قشلاق‎‎. Sõna tähendus on seotud turgi keeltes mõistega "talvine peatuspaik" (türgi keeles qış tähendab "talv"). Kišlaki ümber ehitati tampsavisein ehk duval.

Majad kišlakis on ümbritsetud kividest taraga. Maja õues oli maa-alune kaev, kanalisatsioon puudus ja selletõttu olid tänavad räpased. Savist tehtud ahjude kütusena oli kizjak. Tänavad olid kitsad ja kõverad. Kišlakis oli oma turg, mošee ja kalmistu.

Sõna "kišlakk" on mõnede kohanimede osa (Afgan-Kishlak Usbekistanis, Yangi-Kishlak Türkmenistanis, Qışlaq Aserbaidžaanis ja Qeshlaq Iraanis (nagu Qeshlaq, Qareh Qeshlaq ja Qeshlaq Khas).

## Vaata ka
*Auul

## Viited
Ragbi 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ragbi]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–11. augustini Deodoro staadionil. Meeste mängud toimusis 9.–11. augustil ja naiste mängud 6.–8. augustil.

Võisteldi seitsmeragbis. Ragbi oli viimati olümpiakavas 1924. aasta suveolümpiamängudel, mil võisteldi aga ragbiliidu reeglite järgi.

Meestest võitis Fidži, kes alistas finaalis Suurbritannia. Fidžile oli see ajaloo esimene olümpiakuld ja ühtlasi esimene medal. Naistest võitis Austraalia.

## Tulemused
### Mehed

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### C-alagrupp

#### Grupis kolmanda koha saanud meeskondade järjestus

### Kohamängud
#### 9.–12. koha mängud

;Poolfinaalid

;11. koha mäng

;9. koha mäng

#### 5.–8. koha mängud

;Poolfinaalid

;7. koha mäng

;5. koha mäng

#### Medalimängud

;Veerandfinaalid

;Poolfinaalid

;Pronksimäng

;Kullamäng

### Naised

#### A-alagrupp

;Mängud

#### B-alagrupp

;Mängud

#### C-alagrupp

;Mängud

#### Grupis kolmanda koha saanud naiskondade järjestus

### Kohamängud
#### 9.–12. koha mängud

;Poolfinaalid

;11. koha mäng

;9. koha mäng

#### 5.–8. koha mängud

;Poolfinaalid

;7. koha mäng

;5. koha mäng

#### Medalimängud

;Veerandfinaalid

;Poolfinaalid

;Pronksimäng

;Kullamäng

## Välislingid
* Ragbi Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
* Rio de Janeiro olümpiaturniir World Rugby kodulehel
Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Judo]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–12. augustini. Võistluspaigaks oli Carioca Arena 2.

Judovõistlustel osales 386 sportlast ja välja jagati 14 komplekti medaleid, millest nii meeste kui naiste arvestuses võrdselt seitse.

Eesti sportlastest osales meeste kehakaalus kuni 100 kg Grigori Minaškin.

## Tulemused
### Mehed
#### Kuni 60 kg



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2012: Arsen Galstjan, Venemaa 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 66 kg



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 34
Olümpiavõitja 2012: Laša Šavdatuašvili, Gruusia 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 73 kg



Finaal: 8. august 
Osavõtjaid: 36
Olümpiavõitja 2012: Mansur Isaev, Venemaa 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 81 kg



Finaal: 9. august 
Osavõtjaid: 33
Olümpiavõitja 2012: Kim Jae-Bum, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused


#### Kuni 90 kg



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2012: Song Dae-Nam, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused


#### Kuni 100 kg

Esimeses ringis oli Grigori Minaškin vaba. Teises ringis kaotas ta Kasahstani judokale Maksim Rakovile.



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 34
Olümpiavõitja 2012: Tagir Haibulajev, Venemaa
Ametlikud tulemused


#### Üle 100 kg



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 31
Olümpiavõitja 2012: Teddy Riner, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Kuni 48 kg



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 23
Olümpiavõitja 2012: Sarah Menezes, Brasiilia 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 52 kg
Majlinda Kelmendi tõi Kosovole ajaloo esimese olümpiakulla ja ühtlasi esimese medali.



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 22
Olümpiavõitja 2012: An Kum-Ae, Põhja-Korea 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 57 kg



Finaal: 8. august 
Osavõtjaid: 23
Olümpiavõitja 2012: Kaori Matsumoto, Jaapan 
Ametlikud tulemused


#### Kuni 63 kg



Finaal: 9. august 
Osavõtjaid: 26
Olümpiavõitja 2012: Urška Žolnir, Sloveenia
Ametlikud tulemused


#### Kuni 70 kg



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 24
Olümpiavõitja 2012: Lucie Décosse, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### Kuni 78 kg



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 18
Olümpiavõitja 2012: Kayla Harrison, USA
Ametlikud tulemused


#### Üle 78 kg



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 17
Olümpiavõitja 2012: Idalys Ortiz, Kuuba
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Välislingid
* Judo Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Karksi õlle- ja veinitehas

**Karksi õlle- ja veinitehas** oli Viljandi maakonnas Karksis asuv tehas, kus toodeti õllesid, veine, siidreid. Tehasehoone uus omanik on OÜ Puidukoda.

Tehas rajati 1975. aastal, tehase seadmed osteti Tšehhoslovakkiast. Esimesed õlled villiti detsembris 1977.

1990. aastate keskel vahetas tehas vananenud seadmed Saksamaalt ostetute vastu.

Tehases toodeti näiteks õllemarke Karksi Premium, Karksi Ordumeister.

2015. aastal teatas AS Karme, et tehase tegevus peatatakse. 2018. aastal sai tehase omanikuks puidutööstusettevõte OÜ Puidukoda ja tehase otstarve muutus.

## Viited

## Välislingid
*AS Karme koduleht
Haigla tänav (Narva)

**Haigla tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Joala tänavalt, kulgeb idast läände, ristub Kooli põiguga ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 423 m. 

Tänav on nime saanud seal asuva Narva Haigla järgi (ehitatud aastal 1913).

Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsealuste mälestiste hulka.
Annet Nieuwenhuijzen

**Annet Nieuwenhuijzen** (7. november 1930 Utrecht – 5. august 2016 Amsterdam) oli hollandi näitleja.

Annet Nieuwenhuijzen alustas näitlejatööd 1953. aastal, olles enne seda osalenud üliõpilasteatri lavastustes. Näitlejaharidust tal ei olnud, ta õppis Amsterdami Ülikoolis poliitika- ja sotsiaalteadusi. Ta mängis teatrites Haagse Comedie, Het Rotterdams Toneel, Globe, Publiekstheater ja Toneelgroep.

## Viited

## Välislingid
*
Hlõnsk (Kalõnivka rajoon)

**Hlõnsk** (ukraina keeles Глинськ) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1471. Pindala on 3,47 km².
Joala tänav

**Joala tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. 

Tänav algab Raudtee tänava jätkuna, kulgeb põhjast lõunasse, ristub Raudtee tänava teise osaga, Vassili Gerassimovi, Kalda, Haigla, Spordi, Kose, Kreenholmi tänava ja Vana-Joala teega ning lõpeb Tehase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2450 meetrit.

Tänav on nime saanud oletatavasti lähedal asuva Joala mõisa järgi.

## Ajalugu
Enne Teist maailmasõja samas piirkonnas kulgenud tänav kandis nime **Kulgu tee** (oletatavasti seetõttu, et ta viis Kulgu küla suunas).

1927. aasta linnaplaanil oli muu **Joala tänav** Joaoru linnaosas, mis algas Võrrastemaja tänavalt, kulges lõunast põhja poole, ristus Joaoru, Kiriku ja Madise tänavaga ning lõppes Masina tänavaga ristudes. Praegu see on Aleksander Puškini tänava osa.

1950. aastal nimetati tänav Vladimir Lenini järgi ümber **Lenini prospektiks**. 1950. aastate alguses alustati tänava hoonestamist ainuprojektide järgi (planeeringu autor Anton Lembit Soans). Piirkonna suurim ehitis oli 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi uusklassitsistlikus stiilis loodud Gerassimovi nimeline kultuuripalee, tänava ümbrusse rajati Võidu park.

11. novembri 1994 Narva linnavolikogu otsusega nr 68/14 nimetati tänav ünber **Joala tänavaks**.

Joala tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsemälestiste hulka.

## Viited

## Välislingid
*Tänava 1953. aasta pilt (praegu Joala 11)
*Tänava 1956. aasta pilt Fotode infosüsteemis
*Tänava 1959. aasta pilt Ajaapaik saidil
Fikri Işık

**Fikri Işık** (sündinud 13. septembril 1965 Babacanis Gümüşhane provintsis) on Türgi poliitik, Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta on aastast 2007 Türgi Suure Rahvuskogu liige. Ta oli aastatel 2013–2016 Türgi teaduse, tööstuse ja tehnoloogia minister. 24. maist 2016 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi kaitseminister.

Ta sündis aastal 1965 Babacanis Şirani ringkonnas Gümüşhane provintsis. Ta on õppinud Ankaras Lähis-Ida Tehnikaülikoolis matemaatikat.

Ta on töötanud matemaatika ja inglise keele õpetajana erakoolides İzmitis ja İstanbulis. Lisaks on ta töötanud mänedžerina toiduainete tööstuses.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last.
Rževi raudteesild

**Rževi raudteesild** on sild üle Volga jõe Rževis Tveri oblastis. 

Raudteesild on üheteeline, tarinduselt kaheavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild ülemise sõiduteega.

Volga ülemjooksul asuva silla üldpikkus on 170 m.

## Silla rajamine
1888. aastal anti käiku Rževi–Vjazma raudtee. Selle ehituse raames avati 1888. aastal Rževi raudteesild, mis oli esimene alaline sild üle Volga jõe Rževis. 

Sild oli üheavaline metallsõrestiksild alumise kumera vööga (ülal asuva sõiduteega).

## Taastamine ja rekonstrueerimine
Teise maailmasõja käigus 1941. aasta oktoobris Punaarmee taganemisel sild õhiti. See tekitas linnas paanika ja halvas Punaarmee varustuse evakueerimist. 

Sild taastati aastatel 1943. aasta mais. 1957. aastal sild rekonstrueeriti: olemasolev sõrestik asendati paralleelsete vöödega metallsõrestikfermi vastu. 

## Välislingid
Uladivske

**Uladivske** (ukraina keeles Уладівське) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 855. Pindala on 0,159 km².
Tveri raudteesild

**Tveri raudteesild** on sild üle Volga jõe Tveris Tveri oblastis. Asub Volga ülemjooksul Peterburi–Moskva raudteel.

Kaheteeline raudteesild on tarinduselt kolmeavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild alumise sõiduteega.

Silla üldpikkus on 190 m.

## Silla rajamine
Peterburi–Moskva raudtee (1855. aastast Nikolai raudtee) rajati 19. sajandi keskel. 1851. aastal avati sellel rongiliiklus. Raudtee ületab Volga jõge Tveris. 

Tveri esimene raudteesild ehitati 1850. aastal ja see oli puidust sildeehitisega, mis toetus kahele kapitaalsele kivisambale ja 18 puitsõrestikust toestikule. Kaheteelise raudteesilla projekteeris Dmitri Žuravski.

## Puitsilla rekonstrueerimine metallsillaks
Aastatel 1885–1887 asendati puidust sildeehitis metallfermidega (projekti autor Nikolai Beleljubski). Fermid valmistas Putilovi tehas Peterburis.

## Taastamine ja rekonstrueerimine
Teises maailmasõjas sai sild kannatada. Sild taastati.

Hiljem on silda mitu korda rekonstrueeritud.

## Viited

## Välislingid
Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgrattasport]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–21. augustini.

Kokku jagati jalgrattaspordi võistlustel välja 18 komplekti medaleid, nii meestele kui ka naistele võrdselt üheksa.

Eesti sportlastest osalesid meeste maanteesõidu grupisõidus Tanel Kangert ja Rein Taaramäe.

## Trekisõit
### Mehed
#### Sprint



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 27
Olümpiavõitja 2012: Jason Kenny, Suurbritannia 
Ametlikud tulemused


#### Meeskondlik sprint



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Philip Hindes, Chris Hoy, Jason Kenny)
Ametlikud tulemused

Ära on toodud 1. ja 2. koha võistkonnal finaalsõidu ajad, 3. ja 4. koha võistkonnal pronksisõidu ajad ning 5.–8. koha võistkonnal esimese ringi ajad.


#### Keirin



Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 27
Olümpiavõitja 2012: Chris Hoy, Suurbritannia 
Ametlikud tulemused


#### Meeskondlik jäitussõit



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Ed Clancy, Geraint Thomas, Steven Burke, Peter Kennaugh)
Ametlikud tulemused


#### Omnium



Finaal: 15. august 
Osavõtjaid: 18
Olümpiavõitja 2012: Lasse Norman Hansen, Taani 
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Sprint



Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 27
Olümpiavõitja 2012: Anna Meares, Austraalia 
Ametlikud tulemused


#### Naiskondlik sprint



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Saksamaa (Kristina Vogel, Miriam Welte)
Ametlikud tulemused


#### Keirin



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 
Olümpiavõitja 2012: Victoria Pendleton, Suurbritannia 
Ametlikud tulemused


#### Naiskondlik jälitussõit



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Suurbritannia (Danielle King, Laura Trott, Joanna Rowsell)
Ametlikud tulemused


#### Omnium



Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 18
Olümpiavõitja 2012: Laura Trott, Suurbritannia 
Ametlikud tulemused


## Maanteesõit
### Mehed
#### Grupisõit
Võistlusraja pikkus oli 241,5 km.



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 144
Olümpiavõitja 2012: Aleksander Vinokourov, Kasahstan 
Ametlikud tulemused


#### Eraldistardist sõit
Võistlusraja pikkus oli 54,5 km.



Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 2012: Bradley Wiggins, Suurbritannia
[ Ametlikud tulemused]


### Naised
#### Grupisõit
Võistlusraja pikkus oli 141 km.



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 
Olümpiavõitja 2012: Marianne Vos, Holland 
Ametlikud tulemused


#### Eraldistardist sõit
Võistlusraja pikkus oli 29,8 km.



Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 25
Olümpiavõitja 2012: Kristin Armstrong, USA
[ Ametlikud tulemused]


## Maastikusõit
### Mehed
### Naised

## BMX
### Mehed
### Naised

## Medalitabel

## Välislingid
* Maanteesõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
* Trekisõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
* Maastikusõit Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
* BMX Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Zelenodolski raudteesild

**Zelenodolski raudteesild**, ka **Romanovi sild**, **Punane sild** ja **Sviažski sild**, (vene Зеленодольский железнодорожный мост, Романовский мост, Свияжский мост) on raudteesild üle Volga jõe Zelenodolski rajoonis Tatarstanis. Sild ühendab Volga vasakkaldale jäävat Zelenodolski linna Volga paremkaldale jääva Nižnije Vjazovõje asulaga.

Sild ehitati aastatel 1910–1913.

## Silla rajamine
Paljuavalise ülemise paraboolvööga metallsõrestiksilla all asuva sõiduteega projekteerisid insenerid Nikolai Beleljubski ja Andrzej Pszenicki. 

Silla üldpikkus on 1063,2 m, sillete skeem 18,2 + 55 + 6 × 158,4 + 39,6 m.

26. märtsil 1910 andis keiser Nikolai II tulevasele sillale nimeks **Romanovi sild**. Sama aasta mais töötas Nižnije Vjazovõjes komisjon silla täpse asukoha määramiseks. 1911. aasta veebruaris alustati ehitustöid. 1913. aasta mais katsetati silda koormuse all ja 1913. aasta juulis avati sild ametlikult liikluseks.

## Rekonstrueerimine
Aastatel 2005–2011 sild rekonstrueeriti: 1913. aasta kandetarindid vahetati välja paralleelsete vöödega trapetsikujuliste metallsõrestikfermide vastu.

## Välislingid

*Романовский мост. Над воздухом.. vene
Sasnava vald

**Sasnava vald** (leedu keeles *Sasnavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3219 inimest. Valla keskus on Sasnava alev (2011. aastal elas seal 546 inimest). Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 27, vallavanem on Nijolė Smilgienė. 


Gavaltuva1.JPG|Gavaltuva
Lūginės_koplyčia.JPG|Lūginė kabel
Puskelniai,_kryžkelė.JPG|Puskelniai
Purviniškė1.JPG|Purviniškė


Lisaks küladele on vallas eraldi asulana veel Vinčai raudteejaam (aastal 2011 oli seal 14 elanikku).

## Viited
Eesti Migratsioonifond

**Eesti Migratsioonifond** oli aastatel 1992–2009 tegutsenud mittetulunduslik organisatsioon (sihtasutus), mis tegeles Eestisse asuvate või sealt lahkuvate füüsiliste isikutega.

Fondi asutas 10. juunil 1992 Eesti riik.

Fondi põhikirja järgi oli fondi põhiülesanne järgmine: "füüsiliste isikute Eestisse asumise või Eestist lahkumise toetamiseks vajalike vahendite kogumine ning nende sihtotstarbeline eraldamine taotlejatele".

1. jaanuaril 2010 liideti Eesti Migratsioonifond Integratsiooni Sihtasutusega ja uue ühendatud asutuse nimeks sai Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed (MISA).

## Viited

## Välislingid
* Korraldus Eesti Migratsioonifondi moodustamise ja selle põhikirja kinnitamise kohta, eRT
Šunskai vald

**Šunskai vald** (leedu keeles *Šunskų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 73 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2639 inimest. Valla keskus on Šunskai alev (2011. aastal elas seal 468 inimest). Vallamaja asub aadressil Varpo g. 32, vallavanem on Rimantas Lekeckas. 


Šunskai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Kidoliškiai.JPG|Kidoliškiai
Puskepuriai,_kapinių_akmuo.JPG|Puskepuriai kalmistu
Mokolų_pagrindinė_mok.JPG|Mokolai kool


## Viited
Degučiai vald

**Degučiai vald** (leedu keeles *Degučių seniūnija*) on vald Marijampolė linna loodepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 18 493 inimest. Vallamaja asub aadressil R. Juknevičiaus g. 28, vallavanem on Valda Rėklienė. 

## Viited
Nartase vald

**Nartase vald** (Leedu keeles *Narto seniūnija*) on vald Marijampolė linna kagupoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 11 943 inimest. Vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g. 18, vallavanem on Dalė Sabaliūnienėė. 

## Viited
Mokolai vald

**Mokolai vald** (leedu keeles *Mokolų seniūnija*) on vald Marijampolė linna läänepoolses osas. 2011. aasta seisuga elas seal 10 615 inimest. Vallamaja asub aadressil Mokolų g. 61, vallavanem on Eglė Plikaitienė. 

## Viited
Québeci Ülikool Montréalis

**Québeci Ülikool Montréalis** (*Université du Québec à Montréal*, lühendatult *UQÀM*) on prantsuskeelne ülikool Montréalis, mis kuulub Quebeci Ülikooli süsteemi.

Ülikool asutati aastal 1969.
Québeci Ülikool

**Québeci Ülikool** (*Université du Québec*) on ühendatud ülikoolide süsteem Québeci provintsis Kanadas. 

Québeci Ülikool moodustati aastal 1968. Sellesse kuulub kümme ülikooli, mis asuvad Québecis, Saguenays, Rimouskis, Trois-Rivièresis, Gatineaus ja mujal. Sinna kuulub ka Québeci Ülikool Montréalis.
Vizma Belševica

**Vizma Belševica** (30. mai 1931 Riia – 6. august 2005 Riia) oli läti luuletaja, prosaist ja tõlkija.

Vizma Belševica oli pärit töölisperekonnast ja kasvas üles Riias. Suviti oli ta sugulaste juures Ogales Kurzemes. Belševica on oma mälestustes kirjutanud, et ta isa oli alkoholiprobleemidega ja ema oli emotsionaalselt külm. 1948. aastal lõpetas ta Riias 2. Polügraafiakutsekooli, 1955. aastal lõpetas ta kaugõppes Riia Kultuuri ja Hariduse Töötajate Tehnikumi. Seejärel asus ta õppima Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis, mille lõpetas 1961. aastal. Vizma Belševica esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Esikkogu "Visu ziemu šogad pavasaris" ('Kõikidel talvedel on tänavu kevad') ilmus 1955. aastal. Teine luulekogu "Zemes siltums" ('Maa soojus') ilmus 1959. aasta ja kolmas luulekogu "Jūra deg" ('Meri põleb') 1966. aastal.

Pärast neljanda luulekogu "Gadu gredzeni" ('Aastaringid') ilmumist 1969. aastal sai Belševica võimudepoolse terava kriitika osaliseks. Teda rünnati ajalehes Cīņa 7. juunil 1969 ilmunud artiklis. Belševica luulet süüdistati kahemõttelises sümbolismis, mis võib poliitiliselt ebaküpseid lugejaid segadusse ajada. Seejärel kiusati teda aastaid taga. Aastatel 1971–1974 ei avaldatud mitte ühtegi Belševica luuletust. Hiljem lasti tal siiski tasapisi kirjandusse tagasi tulla.

Luulekogu "Madarās" ilmus 1976. aastal ja valikkogu "Kamola tinēja" 1981. aastal. Viimane luulekogu "Dzeltu laiks" ('Sügisene aeg') ilmus 1987. aastal. Pärast oma luuletajast poja Klāvs Elsbergsi hukkumist 1987. aastal lõpetas Vizma Belševica luuletuste kirjutamise. Ilmusid veel valikkogud "Ievziedu aukstums" ('Toomingaõite külmus') (1988), "Baltās paslēpes" (1991) ja "Par saknēm būt" (1996).

Vizma Belševica esimene proosaraamat jutukogu "Ķikuraga stāsti" ('Ķikuragsi jutud') ilmus 1965. aastal. Järgnes novellikogu "Nelaime mājās" ("Õnnetus majas") (1979). Jutukogu "Lauzta sirds uz goda dēļa" ('Au nimel murtud süda') avaldati 1997. aastal.

1990. aastatel kirjutas Vizma Belševica poolautobiograafilise Bille-triloogia, mis kujunes lugejate hulgas väga populaarseks. Triloogia esimene raamat "Bille" ilmus 1992. aastal esmalt Ameerika Ühendriikides ja 1995. aastal Lätis. "Bille dzīvo tālāk" ('Bille elab edasi') ilmus 1996. aastal ja "Billes skaistā jaunība" ('Bille kaunis noorus') 1999. aastal. Ühiste kaante vahel ilmus triloogia 2004. aastal.

## Viited
Raudtee tänav (Narva)

**Raudtee tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas, mis koosneb kahest osast. Tänava esimene lõik pikkusega 400 m algab Kalda tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava teine lõik pikkusega 466 m algab 160 m põhja pool Joala tänava jätkuna, kulgeb loode poole ja lõpeb sisetänavaga jätkudes. Tänava üldpikkus on 866 m.

Tänav on saanud nime oletatavasti lähedal kulgeva Tallinna–Peterburi raudteeliini järgi.
Puhastus (ooper)

"**Puhastus**" on Jüri Reinvere ooper. Ooper kanti esimest korda ette 20. aprillil 2012 Soome Rahvusooperis. Ooper põhineb Sofi Oksaneni samanimelisel raamatul. Ooperi libreto kirjutas samuti Reinvere. Reinvere kirjutas seda ooperit kolm aastat.

## Viited

## Välislingid
*Soome rahvusooperis esietendus Reinvere ooper "Puhastus", ERR, 20.04.2012
Lenini prospekt

**Lenini prospekt** on või on olnud mitme tänava nimi:
***[[Lenini prospekt (Moskva)|Lenini prospekt]]** Moskvas
*praegune **[[Joala tänav]]** Narvas
Uku ja Vanemuine

"**Uku ja Vanemuine**" (täisnimega "Uku ja Vanemuine ehk Eesti jumalad ja rahvad") on Karl August Hermanni 1907 valminud ooper ehk Hermanni enda puristliku termini järgi "lauleldus". Teose libreto kirjutas samuti Hermann, kes kasutas selleks rahvamuistendeid. Teose orkestreeris ja avamängu lisas Adalbert Wirkhaus. Teos kanti esimest korda ette 12/25. septembril 1908 Tartus. Teos ei leidnud tollal noorte muusikute seas heakskiitu.

1997 tegi Raimo Kangro teosele uue orkestreeringu ja kirjutas teosele ka järje "Uku ja Ecu".

## Tegelased
*Uku, ülem jumal ning taeva ja maa looja (bariton)
*Vanemuine, laulu ja mängu jumal (bariton)
*Lemmingine, lõbu ja rõõmu jumal (tenor)
*Koit, jumalik noor mees ja päikese juht (tenor)
*Hämarik, jumalik õhtu neiu ja päikese uinutaja (sopran)
*Endel, perepoeg ja peigmees (tenor)
*Salme, Endla (!) pruut ja armuke (sopran)
*Sarvik, pahanduse ja kurjuse vaim (bariton)

### Muud isikud, kes muist kooris ühes laulavad
*Aka, Uku kaasa ja tema kõrvaline
*Taara, Uku kaaslane ja teine ülem jumal
*Ilmarine, sepp, töö ja võiduse vaim, vasar vööl
*Äike, tule jumal ja sädemekorjaja, paistev kübar peas
*Piker, noolte vaim ja viskaja, noolte pundar seljas
*Kõu, müristuse sünnitaja
*Turis, sõja jumal ja võidu vaim oda- ja mõõgaga
*Vibuane (NB mitte "Vibulane"), jahi vaim, ambu nooltega käes
*Hallijas ja Murueit oma tütardega, pulmavaimud
*Peremees ja perenaene, kaks paari, Endla ja Salme vanemad
*Rahvas, koorina kaasa laulmas
*Pahanduse vaimud, Sarviku kaaslasteks

## Viited

## Välislingid
*Digar
Akmenynai vald

**Akmenynai vald** (leedu keeles *Akmenynų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000.

Valla pindala on 46,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 754 inimest. Valla keskus on Akmenynai küla. Vallavanema kohusetäitja on Ona Savickienė.

## Viited
Kullo Lastegalerii

**Kullo Lastegalerii** on Tallinnas aadressil Kuninga tänav 6 asuv laste töid eksponeeriv kunstigalerii. Galeriid haldab huvikeskus Kullo.

Galerii asub 14. sajandil ehitatud majas. Galerii avati 1983 ja tollal kandis see nime *Laste Loomingu Maja*. 1993 nimetati Laste Loomingu maja ümber **Kullo Lastegaleriiks**.

Galeriis toimuvad iga aasta kevadel Kullo Kunstiringide aastanäitused.

## Vaata ka
*Mustamäe Laste Loomingu Maja

## Viited

## Välislingid
*Kullo Lastegalerii huvikeskus Kullo kodulehel
Kalvarija vald

**Kalvarija vald** (leedu keeles *Kalvarijos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald moodustati aastal 2000.

Valla pindala on 216 km². 2011. aasta seisuga elas seal 9115 inimest. Valla keskus on Kalvarija linn (aastal 2011 oli seal 4457 elanikku). Vallamaja asub aadressil Laisvės g. 2, vallavanem on Irena Abraitienė.

## Viited
Konkretiseering

**Konkretiseering** ehk **isendus** ehk **kehastus** ehk **instantseering** (inglise keeles *instantiation*) on metafüüsikas universaali ja partikulaari seos .

Intellektitehnikas saadakse klassi konkreetne objekt ehk üksiknäide ehk isend ehk eksemplar muutuja väärtuse asendamise või reegli teadmusbaasile kohaldamise abil. Näiteks konkreetse haige määratlemine on üldistatud objekti "patsient" konkretiseering.

Arvutiteaduses nimetatakse loodud objekti konkreetset esinemisjuhtu, nt andmebaasi või klassi objekti instantseeringut isendiks või eksemplariks.

## Viited
Haigla tänav

**Haigla tänav** on tänava nimi mitmes Eesti linnas:

***[[Haigla tänav (Antsla)|Haigla tänav]]** Antslas
***[[Haigla tänav (Kuressaare)|Haigla tänav]]** Kuressaares
***[[Haigla tänav (Maardu)|Haigla tänav]]** Maardus
***[[Haigla tänav (Narva)|Haigla tänav]]** Narvas
Juliana Morell

**Juliana Morell** (16. veebruar 1594 Barcelona – 26. juuni 1653 Avignon) oli hispaania päritolu dominikaani nunn, esimene naine, kes sai doktorikraadi õigusteaduses.

## Elukäik
Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid.

6- või 7-aastaselt lahkus Juliana koos oma pankurist isaga Hispaaniast, kuna isa süüdistati mõrvas. Isa ja tütar suundusid esmalt Prantsusmaale Lyoni, kus Juliana jätkas õpinguid, pühendades 9 tundi päevas retoorika, dialektika (loogika), eetika ja muusika õppimisele.

12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal.

1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat.

## Varia
Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks".

Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell).

## Viited

## Välislingid
* S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Problems", *Hispanic Review* 9, 1, 1941, lk 137–150. 
* S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Postscript", *Hispanic Review* 9, 3, 1941, lk 399–402. 
* N. Scheid, "Juliana Morell", Catholic Encyclopedia.
Vaal Galerii

**Vaal Galerii** on Tallinnas Telliskivi loomelinnakus aadressil Telliskivi 60A/5 asuv kunstigalerii.

Galeriid haldab OÜ Vaal Galerii, mis korraldab galerii ruumides kaasaegse kunsti näitusi, tegeleb kunstiteoste ostu ja müügiga ja korraldab oksjoneid.

Galerii avati 1990. aastal Väike-Karja tänaval. Hiljem asus see Fahle kvartalis Tartu maanteel.

## Viited

## Välislingid
*Galerii koduleht
Eristamatud

**Eristamatud** (inglise keeles *indiscernibles*) on matemaatilises loogikas objektid, mida pole võimalik eristada mitte ühegi omaduse või valemi kaudu formuleeritud suhte abil.
Hansapanga galerii

**Hansapanga galerii** oli Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 10 asunud Hansapanga kunstigalerii.

Galerii (tollal kunstisaal) avati detsembris 1999. 2002. aastal sõlmis galerii lepingu Kaasaegse Kunsti Eesti Keskusega ja kunstisaal nimetati ümber **Hansapanga galeriiks**.

Galerii lõpetas tegevuse 2003. aastal. Galeriis toimus kokku 10 näitust.

Galerii andis igal aastal välja Hansapanga kunstipreemiat, preemia väljaandmist jätkati ka pärast galerii sulgemist.

## Viited

 
## Kirjandus
* Sirje Helme. Kaasaegse Kunsti Keskus ja Hansapank on löönud käed. Eesti Ekspress, Areen, 17. jaanuar 2002

## Välislingid
* Galeriist Kaasaegse Kunsti Keskuse kodulehel
Klitenka

**Klitenka** (ukraina keeles Клітенка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 352. Pindala on 1,2 km².
Vehklemine 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–14. augustini. Võistluspaigaks oli Carioca Arena 3.

Võistlustel jagati välja 10 medalikomplekti. Võistlustest võttis osa 246 sportlast 47 riigist. Nii mehed kui naised võistlesid viiel alal. Meestel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaal- ja meeskonnavõistlus ning espadroni individuaalvõistlus. Naistel oli kavas epee individuaal- ja meeskonnavõistlus, floreti individuaalvõistlus ning espadroni individuaal- ja naiskonnavõistlus.

## Tulemused

### Mehed

#### Epee. Individuaalvõistlus
1. ringis alistas Nikolai Novosjolov lõunakoeralase Park Kyoung-doo 12:10. 2. ringis alistas Novosjolov Venezuela vehkleja Francisco Limardo 15:12. Veerandfinaalis kaotas ta ungarlasele Géza Imrele 9:15. Imre kaotas finaalis lõunakorealasele Park Sang-youngile 14:15. Valitsev olümpiavõitja, Venezuela vehkleja Rubén Limardo langes välja 32 parema seas.



Finaal: 9. august 
Osavõtjaid: 38
Olümpiavõitja 2012: Rubén Limardo, Venezuela 
Ametlikud tulemused


#### Epee. Meeskonnavõistlus



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 9 meeskonda
Olümpiavõitja 2008: Prantsusmaa (Fabrice Jeannet, Jérôme Jeannet, Ulrich Robeiri)
Ametlikud tulemused


#### Florett. Individuaalvõistlus



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2012: Lei Sheng, Hiina 
Ametlikud tulemused


#### Florett. Meeskonnavõistlus



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 8 meeskonda
Olümpiavõitja 2012: Itaalia (Andrea Baldini, Giorgio Avola, Andrea Cassarà, Valerio Aspromonte)
Ametlikud tulemused


#### Espadron. Individuaalvõistlus



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 32
Olümpiavõitja 2012: Áron Szilágyi, Ungari
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Epee. Individuaalvõistlus
Esimeses ringis alistas Erika Kirpu ameeriklanna Katharine Holmesi 5:4 ja Irina Embrich ukrainlanna Ksenija Panteljejeva 15:3. Julia Beljajeva kaotas 11:15 hilisemale olümpiavõitjale Emese Szászile. Kaheksandikfinaalis kaotas Kirpu tuneeslannale Sarra Besbesile 11:15 ja Embrich hiinlannale Sun Yiwenile 12:15 ning langesid välja.



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 37
Olümpiavõitja 2012: Jana Šemjakina, Ukraina 
Ametlikud tulemused


#### Epee. Naiskonnavõistlus
Veerandfinaalis alistas Eesti Lõuna-Korea 27:26. Poolfinaalis kaotati Hiinale 36:45. Pronksikohtumises jäädi 31:37 alla Venemaale. Finaalis alistas Rumeenia 44:38 Hiina.



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 9 naiskonda
Olümpiavõitja 2012: Hiina (Li Na, Luo Xiaojuan, Sun Yujie, Xu Anqi)
Ametlikud tulemused


#### Florett. Individuaalvõistlus



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2012: Elisa Di Francisca, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### Espadron. Individuaalvõistlus



Finaal: 8. august 
Osavõtjaid: 36
Olümpiavõitja 2012: Kim Ji-Yeon, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused


#### Espadron. Naiskonnavõistlus



Finaal: 13. august 
Osavõtjaid: 8 naiskonda
Olümpiavõitja 2008: Ukraina (Olga Harlan, Olena Homrova, Halina Pundik, Olga Žovnir)
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Viited

## Välislingid
* Vehklemine Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Lasteaia tänav (Narva)

**Lasteaia tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt ning lõpeb Energia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 260 m.

Tänav nimetati vastavalt Narva linnavalitsuse 03.10.2007 korraldusele nr 1427-k oletatavasti sellel tänaval asuva lasteaia "Kaseke" (aastani 2009 – lasteaiad "Kaseke" majas nr 4a ja "Maasikas" majas nr 4b) järgi.

## Viited
Varžõnka

**Varžõnka** (ukraina keeles Варжинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 34. Pindala on 0,121 km².
Tallinna Kunstihoone galerii

**Tallinna Kunstihoone galerii** (lühemalt *KH galerii, KU galerii*) on Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 6 asuv kunstigalerii. Galerii kõrval, aadressil Vabaduse väljak 8 asub Tallinna Kunstihoone. 

Galeriid haldab ja seal korraldab näitusi SA Tallinna Kunstihoone Fond. 

Galerii näitused on tasuta.

## Vaata ka
*Tallinna Linnagalerii
*Tallinna Kunstihoone

## Viited

## Välislingid
*Galeriist SA Tallinna Kunstihoone Fond kodulehel
Lasteaia tänav

**Lasteaia tänav** on järgmiste tänavate praegune või endine nimi:

***[[Lasteaia tänav (Aravete)|Lasteaia tänav]]**, tänav Aravete alevikus Järva vallas
***[[Lasteaia tänav (Kohtla-Järve)|Lasteaia tänav]]**, tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
***[[Lasteaia tänav (Kuressaare)|Lasteaia tänav]]**, tänav Kuressaares
***[[Lasteaia tänav (Kiili)|Lasteaia tänav]]**, tänav Kiili alevis
***[[Lasteaia tänav (Kunda)|Lasteaia tänav]]**, tänav Kundas
***[[Lasteaia tänav (Kärla)|Lasteaia tänav]]**, tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas
***[[Lasteaia tänav (Lihula)|Lasteaia tänav]]**, tänav Lihulas
***[[Lasteaia tänav (Loksa)|Lasteaia tänav]]**, tänav Loksal
***[[Lasteaia tänav (Narva)|Lasteaia tänav]]**, tänav Narvas
***[[Lasteaia tänav (Rapla)|Lasteaia tänav]]**, tänav Raplas
***[[Lasteaia tänav (Taebla)|Lasteaia tänav]]**, tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas
*on praegune **[[Magdaleena tänav]]** Tallinnas
Korvpall 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Korvpall]]ivõistlused [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimuvad Rio de Janeiros 6.–21. augustini.

Meeste alagrupimängud ja väljalangemismängud ning naiste väljalangemismängud peetakse sisestaadionil Carioca Arena 1. Naiste alagrupimängud toimuvad Youth Arenal.

## Tulemused

### Mehed
#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Väljalangemismängud

;Veerandfinaalid

;Poolfinaalid

;Pronksimäng
;Kullamäng

### Naised
#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Väljalangemismängud

;Veerandfinaalid

;Poolfinaalid

;Pronksimäng

;Kullamäng

## Välislingid
* Korvpall Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Eesti Keeled

**Eesti Keeled** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1999.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Tuule Kann – kannel
*Pille Karras – basskannel
*Ain Agan – kitarr
*Jaak Sooäär – elektrikitarr
*Jaan Karp – trummid
*Riho Sibul – laul, kitarr
*Jaak Johanson – laul, kitarr

## Diskograafia
*1999 album "Holy Lake"
*2002 album "Sabaga täht"
*2004 "Kella tiksumist...""
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Galaktlan Grupp

**Galaktlan Grupp** oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 2005-2009.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Taavi Laatsit – klahvpillid
*Tanel Paliale – klahvpillid
*Mihkel Kõrvits – trummid
*Priit Pääsuke – kitarr

## Vaata ka
*Galaktlan (Taavi Laatsiti sooloansambel)

## Viited
Teadmusbaas

**Teadmusbaas** on meetod keerulise struktureeritud ja struktureerimata info talletamiseks arvutisüsteemides. Teadmusbaas erineb andmebaasist selle poolest, et tegu pole ühtse hierarhilise struktuuriga andmete kogumiga, vaid teadmusbaasi salvestatakse infot sellisel abstraktsioonitasemel, et see ei takista mistahes info lisamist. Teadmusbaasi võidakse salvestada infot näiteks avalduste või väidetena.

Iseõppivates süsteemides sisaldab teadmusbaas järeldusreegleid ja informatsiooni inimkogemuse ja asjatundmise kohta mingis valdkonnas, mh informatsiooni, mis tuleneb varasemate ülesannete lahendamisest.

Tuntud teadmusbaasid on näiteks DBpedia, Wikidata, Google Knowledge Graph jt.

## Vaata ka
* Ontoloogia
* Teadmusgraaf
* Semantiline võrk
Proletariaadi tänav

**Proletariaadi tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab endise Narva Joala Kooli hoone juurest, kulgeb kagu poole, ristub Tekstiili, Juuli ja  Kiige tänavaga ning lõpeb Staadioni tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 486 m. 

Tänav on rajatud pärast Teist maailmasõda ja on nime saanud proletariaadi juhtiva rolli järgi Nõukogude Liidus. See on eramajadega tänav, nüüdisajal on majad säilinud vaid paarisnumbritega küljel. Nendest puuduvad majad numbritega 4 kuni 32.
Teravik

**Teravik** oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1975–1976.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Riho Kuub – vokaal
*Urmas Alender – vokaal
*Tiit Kõrvits – soolokitarr
*Sulev Kuusik – soolokitarr
*Marius Sagadi - basskitarr
*Andrus Kerstenbeck – trummid

## Viited

## Välislingid

* Ansamblist muusika.ee andmebaasis
* https://uragany.livejournal.com/433113.html
Ka-Funky

**Ka-Funky** (harvemini *K-Funky*) on Eesti ansambel, mis viljeleb *[[funky]]*-stiili. Ansambel asutati 1998.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Hunt – laul
*Henno Kelp – bass
*Ivo Lille – saksofon
*Simmu Vasar – trompet

## Diskograafia
*2001 singel " Do You Think I Am Sexy"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Partikulaar

**Partikulaar** ehk **üksikobjekt** ehk **üksikese** ehk **üksik asi** on metafüüsikas universaali konkretiseering. Näiteks iga üksik konkreetne õun on "õunasuse" ehk õuna kui universaali (õuna kui tüübi, õuna kui klassi või õuna idee) ilmnemine. 

Partikulaarid, vastandina abstraktsetele entiteetidele (nagu näiteks omadused või arvud) on aegruumilised. Sokrates on partikulaar. See tähendab, et on olemas ainult üks Sokratese-nimeline Platoni õpetaja, keda pole võimalik kloonides kopeerida, loomata seejuures uut partikulaari. Samas punasus ei ole partikulaar, kuna see on abstraktne ja paljukordselt konkretiseeritav (näiteks see konkreetne õun, minu jalgratas, selle naise punased juuksed jne.)

Partikulaar võib olla üheaegselt mitme universaali ilmnemine. Näiteks Sokrates on ühtaegu nii inimese kui ka filosoofi ilmnemine. 

Tänapäeval kasutatakse sõna "partikulaar" ka Aristotelese individuaalse substantsi tähenduses, tähistades nii ükskõik millist konkreetset (individuaalset) entiteeti, sõltumata sellest, kas see on aegruumiline või mitte. 

Peter Frederick Strawson on teinud vahet partikulaaride ja indiviidide vahel, määratledes partikulaari identiteeti omava ajas paikneva indiviidina. Seetõttu on temal kõik partikulaarid indiviidid, kuid kõik indiviidid ei ole partikulaarid. Mitte-partikulaarsed indiviidid on tal näiteks omadused, arvud, propositsioonid ja faktid.

Räägitakse ka abstraktsetest partikulaaridest ehk troopidest.

## Vaata ka
* Universaalid
6-Pack

**6-Pack** on Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati 1997.

## Diskograafia
*2009 singel "See on hea"
*2011 singel "Seest läeb hing"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Dzvonõhha

**Dzvonõhha** (ukraina keeles Дзвониха) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Asub Lõuna-Bugi kaldal. Elanike arv on 375.


Дороговказ в селі Дзвониха.JPG|
Пам’ятник в с. Дзвониха 129 воїнам – односельчанам, загиблим на фронтах ВВВ.JPG|
Дзвониха Конюшні Ярошинського 4.JPG|
Дзвониха Покровська церква 1888 1.JPG|
Дзвониха Служба в церкві.JPG|
Дзвониха Клуб.JPG|
Дзвониха Дорога до річки.JPG|
Палац Ярошинських в Дзвонисі.jpg|


## Viited
Data

**Data** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1988.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Tiit Aunaste – vokaal, klahvpillid
*Igor Garšnek – klahvpillid
*Urmas Alender – vokaal
*Hillar Norralt – vokaal
*Mihkel Raud – soolokitarr
*Kalle Vilpuu – soolokitarr

## Diskograafia
*1990 MC "Kõik läheb mööda"
*...
*2009 album "Kõik läheb mööda" (sisaldab ansambli salvestisi 1988-1992)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Lembit Kriisa

**Lembit Kriisa** (5. aprill 1919 Tartu – 12. detsember 2004 Stockholm) oli Eesti päritolu kirjastaja ja raamatukaupmees Stockholmis.

Lembit Kriisa õppis Tartu Ülikoolis metsandust ja oli ka Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, kuid jättis ülikooli pooleli ja lõpetas Tondi sõjakooli. Jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis Saksa okupatsiooni ajal, kuid õigusteaduskonnas.

Ta arreteeriti Eesti rahvuslasena aprillis 1944 ja viidi enne teise Nõukogude okupatsiooni algust Saksamaale Stutthofi koonduslaagrisse. Sealt õnnestus tal pääseda Taani kaudu Rootsi.

## Elu Rootsis
Rootsis alustas Lembit Kriisa äri. 1948. aastal asutas ta ettevõtte Eesti Majandusühing Produkt (EMP), millel oli mitu Eesti tooteid müüvat poodi, ning andis välja üle 100 heliplaadi eesti muusikaga. 

1954. aastal asutas Lembit Kriisa kirjastuse EMP, kus hakkas välja andma eestikeelset kirjandust, ning ostis 1956. aastal ajalehe Välis-Eesti, mida ta ka ise toimetas. 1972. aastal sai ühendatud kirjastus nimeks Välis-Eesti & EMP ning sellel oli lai profiil ilukirjandusest kalendrite ja postkaartideni.

Lembit Kriisa raamatukaupluses Välis-Eesti Stockholmi vanalinnas Lilla Nygatanil müüdi väliseesti kirjanduse kõrval ka Nõukogude Eestis ilmunud raamatuid ja sealt sai tellida näiteks ENE köiteid.

## Tunnustus
*1997 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Lembit Kriisa abiellus 1947. aastal arst Gunhild Oksenbergiga (1919–2005), nende tütar Mall Kriisa (sündinud 1948) on samuti arst.

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=211
Kosmoseratsanikud

**Kosmoseratsanikud** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2008.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Fredy Schmidt – laul
*Raul Ojamaa – kitarr
*Johan Alexander Petti – basskitarr
*Hans Kurvits – trummid

## Diskograafia
*2012 demo "Kuni veel jõuad"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Aak & Oja

**Aak & Oja** oli Eesti ansambel (kitarriduo), mille moodustasid Angela Aak ja Aivar Oja. Ansambel asutati 1993.

## Viited
Guido Küng

**Guido Küng** (sündinud 5. oktoobril 1933 Zofingenis) on Šveitsi filosoof.

Ta on kaitsnud 1962. aastal doktoriväitekirja Šveitsis Fribourgi Ülikoolis. 

Aastatel 1962–1973 oli ta filosoofiaprofessor Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis. 

1973. aastal ja aastatel 1980–1981 oli ta Fribourgi Ülikooli filosoofiaprofessor ja Ida-Euroopa uuringute instituudi direktor.

## Teoseid
*Küng, Guido 1967 [1963]. *Ontology and the Logistic Analysis of Language: An Enquiry into the Contemporary Views on Universals*. (Revised edition.) Dordrecht: D. Reidel.

## Pere
Tema vanemad olid Josef ja Anna (Schibig) Küng. Tema abikaasa on Elisabeth J. Lampert (1962. aastast).

## Viited
Zofingen

**Zofingen** on linn Šveitsis Aargau kantonis, Zofingeni ringkonna keskus.

Linn on rajatud aastal 1201. Elanikke oli aastal 2014 umbes 11 210.
Oomega (ansambel)

**Oomega** oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1964-1971.

Ansambel lõpetas tegevuse 1971, mil suri Rein Alango.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Enn Kaaret – soolokitarr
*Peeter Tammerik – basskitarr
*Rein Alango - klahvpillid, viiul
*Aare Holstein – rütmikitarr
*Juhan Aare – trummid
*Ants Saluraid – vokaal, kitarr, klaver

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Omega (Eesti ansambel)

**Omega** oli Eesti popansambel. Ansambel asutati 1965. aastal Raplas.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud
*Koit Pärna – laul, soolokitarr
*Mati Vaarmann – laul, basskitarr
*Ülo Väling – klahvpillid
*Tõnu Susi – trummid
*Anne Veski – laul, klahvpillid

## Diskograafia
*1968 – singel "Stop The Music"
*1969 – singel "No Milk Today"
*laul "Palavik", kaver Little Willie Johni 1956. aasta loost "Fever"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansambel andmebaasis Muusika.ee
Haapsalu Õpetajate Seminar

**Haapsalu Õpetajate Seminar** oli aastatel 1945–1953 Haapsalus tegutsenud õppeasutus (seminar), kus koolitati algkooliõpetajaid.

Seminar tegutses 1938. aastal valminud Haapsalu algkooli hoones aadressil Ehte tänav 14. 

Aastast 1950 kandis seminar nime **Haapsalu Pedagoogiline Kool** (harvemini *Haapsalu Pedagoogika Kool*).

## Vaata ka
*Läänemaa Õpetajate Seminar

## Viited

## Välislingid
*Laine Soosalu (kooli vilistlane), Haapsalu Õpetajate Seminar/Pedagoogiline Kool 1945-1956 (PDF-fail)
NOËP

**NOËP** on Andres Kõpperi (1990, 22. märts) muusikaprojekt ja esinejanimi. NOËP viljeleb elektroonilist indie-pop muusikat.

Aastal 2022 valiti NOËP Eesti Muusikaauhindadel aasta popartistiks ning aasta meesartistiks.

2026. aasta Eesti Laulul osaleb ta looga "Days Like This".

## Diskograafia
**Singlid**
* Move – 2015
* Rihanna – 2015
* Game – 2015
* Rooftop – 2016
* Golden – 2016
* Jennifer Lawrence – 2017
* Mumbathoon – 2017
* New Heights – 2018
* Tangled Up (ft Liis Lemsalu) – 2018
* Offside (ft Tough Love & LeMarquis) – 2018
* What If I Did Kill You (ft. Kadri Voorand) – 2019
* Muhu Girl (ft Sander Mölder) – 2019
* Fk this up (ft Chinchilla) – 2019
* Young Boy – 2020
* Speak Français (ft Ellis) – 2020

**EP-d**
* Heads in the Clouds – 2019
*Folktonic – 2021
*No Man Is An Island – 2021
*Move Your Feet – 2023

## Viited

## Välislingid
* NOEP music YouTube
* "NOËP: mul ei lubatud Eesti Laulul osaleda" Eesti Päevaleht, 3. detsember 2021
* "Eesti pops. Janek Murd, külas Andres Kõpper aka NOËP" Eesti Pops, Raadio 2, 8. veebruar 2022
François Recanati

**François Recanati** (sündinud 1952) on prantsuse analüütiline filosoof.

Ta on trotskist Michel Recanati poolvend. Aastatel 1991–1993 oli ta Euroopa Analüütilise Filosoofia Seltsi esimene president. 

## Publikatsioone
* *Meaning and Force: The Pragmatics of Performative Utterances*, Cambridge University Press 1988
* *Direct Reference: From Language to Thought*, Blackwell Publishers 1993, 1997
* *Oratio Obliqua, Oratio Recta: An Essay on Metarepresentation*, MIT Press 2000
* *Literal Meaning*, Cambridge University Press 2003; ISBN 0521537363
* *Perspectival Thought: A Plea for (Moderate) Relativism*, Clarendon Press 2007
* *Truth-Conditional Pragmatics*, Oxford University Press, Oxford 2010
* *[[Mental Files]]*, Oxford University Press, Oxford 2012; ISBN 978-0-19-965998-2  

## Kirjandus
*Maria Jose Frapolli (toim). *Saying, Meaning and Referring: Essays on François Recanati's Philosophy of Language*, Palgrave Macmillan, 2007, ISBN 978-1403933287

## Välislingid
*Foto
Tallinna Tantsuakadeemia

**Tallinna Tantsuakadeemia** on Tallinnas aadressil Pärnu maantee 139E tegutsev tantsu õpetav õppeasutus. Asutuse asutas 2009 Märt Agu ja Agu on ka asutuse kunstiline juht.

Asutuse juures tegutseb rahvatantsurühm Uppsar.

## Viited

## Välislingid
*Tantsuakadeemia koduleht