open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pavo Raudsepp

**Pavo Raudsepp** (sündinud 9. oktoobril 1973 Koerus) on eesti murdmaasuusataja, mitmekordne Eesti meister.

2002. aastal saavutas Pavo Raudsepp Salt Lake City taliolümpiamängudel sprindis (vabatehnika) 34. ja 30 km sõidus (v, ühisstart) 60. koha.  

2004. aastal tuli ta Eesti meistriks suusasprindis.

Pavo Raudsepp on mitmekordne Eesti meister tünnisõidus. 

Ta on ettevõtte P.Õ.M.M juhataja.

27. jaanuaril 2018 valiti ta Tamsalus Rahva Ühtsuse Erakonna juhiks. 14. jaanuaril 2019 astus ta erakonnast välja ja kandideeris valimistel hoopis Vabaerakonna nimekirjas. Ta sai Vabaerakonna esinumbrina 6. valimisringkonnas 87 häält. 14. märtsil 2019 astus ta taas Rahva Ühtsuse Erakonda.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Õnnela Raudsepp, neil on tütred Marii, Marleen, Martta.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* "Tamsalu gümnaasiumist sai lahinguväli" Virumaa teataja, 22.12.2015
Karala Odagala

**Karala Odagala** on Saaremaal Karala külas korraldatav spordi- ja kultuuripäev, mis toimub igal aastal ühel juulikuu laupäeval.

Sõpradevahelisest mõõduvõtust alguse saanud Odagala korraldajateks on MTÜ Kodukandi Sport koos vabatahtlike ning kohaliku Juulikute pererahvaga, kelle maadel üritus toimub. Esimene Karala Odagala toimus 2004. aastal. Võistluspaik Karala Arena on suurepärane paik sportimiseks ja  pealtvaatajatele suvepäeva nautimiseks.

Võistluse algusaeg on 12:00. Kell 18:00 on toimunud Taritu näiteringi teatrietendus. Võistluste rekordiomanik on Jako Lindrop tulemusega 66.80 m.

Teiste alade rekordid:

Meeste kuulitõuge: Raigo Toompuu 18.84

Naiste odavise: Leana Vahter 41.10

Naiste kuulitõuge: Leana Vahter 13.48

Kalasilmaviskes pole väga muutlike ja erinevate ilmaolude tõttu kõigi aegade edetabelit seni peetud.

## Välislingid
* https://www.facebook.com/karala.odagala
* http://saaremaasport.ee/uheksas-karala-odagala-toimub-13-juulil/
* https://maaleht.delfi.ee/artikkel/66407594
* http://roopapuhkus.eu/
* http://www.filateelia.ee/foorum/viewtopic.php?f=23&t=2803
* https://www.youtube.com/watch?v=tyPbFevz65k
* https://walkerstalkers.wordpress.com/2009/07/14/karala-odagala-2009-elo/
* http://www.kylauudis.ee/2012/07/05/karala-odagala-peetakse-juba-kaheksandat-korda/
* http://uudisvoog.postimees.ee/?DATE=20120713&ID=288799
* https://www.facebook.com/kiviaiadsaaremaal?pnref=lhc
* http://www.saartehaal.ee/2013/07/16/ix-karala-odagala-ullatas-osavotjate-rohkusega/
Kuraare

**Kuraare** on kiire toimega mürk. 

Seda valmistatakse Lõuna-Ameerikas mürgise strühniinipuu koorest. Seda kasutavad indiaanlased noolemürgina. 
Kuraaret on kasutatud ka ravimina. 1843. aastal tehti kindlaks, millel põhineb kuraare toime organismis.
Linnkrahvkonna linnaosa

**Linnkrahvkonna linnaosa** (inglise keeles *metropolitan borough*) on Suurbritannias Inglismaal haldus- ja omavalitsusüksus. 

Linnkrahvkonna linnaosad, mis Inglise seaduse järgi on linlikud ringkonnad (*metropolitan districts*), moodustati 1974 linnkrahvkondades. Kõigile on antud borough' staatus Suurbritannias, osale ka city staatus Suurbritannias. 

Pärast 1986. aastat, kui linnkrahvkondade nõukogud kaotati, on linnkrahvkondade linnaosad oma juhtimistasandilt sarnased tervikomavalitsustega. 

1900–1965 oli termin "*metropolitan borough*" kasutusel kui Londoni haldusüksus. Tänapäeva Londoni linnaosade kohta seda väljendit enam ei kasutata; selle asemel öeldakse *[[London borough]]*.

Kuigi linnkrahvkondade linnaosad ei ole pindalalt väga suured, elab neis 22% Inglismaa ja 18% Suurbritannia rahvastikust. Elanike arvult väikseimas linnkrahvkonna linnaosas on elanikke 174 000, suurimas (Birmingham) üks miljon elanikku. Kõige tihedamalt on nendest asustatud Liverpool (4000 in/km²) ja kõige hõredamalt Doncaster (500 in/km²).

Inglismaa 6 linnkrahvkonda jagunevad 36 linnkrahvkonna linnaosaks. Kõige vähem, 4 linnaosa on South Yorkshire'is. Kõige rohkem, 10 linnaosa on Suur-Manchesteris.
Mikko Saarinen

**Mikko Vihtori Saarinen** (4. aprill 1946 Salo – 29. detsember 2022) oli Soome poksija.

Saarinen oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kokku neljakordne Soome meister aastatel 1969–1972 ning sai 1968. aastal III koha.

Saarinen osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel. Ta kaotas oma kohtumise 1969. aastal ning võitis oma kohtumise 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel.

Saarinen osales 1972. aasta Müncheni olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 18. Euroopa meistrivõistlustel Bukarestis 1969. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 19. Euroopa meistrivõistlustel Madridis 1971. aastal, kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Saarinen poksis oktoobrist 1972 kuni augustini 1973 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist ning võitis kõik (neist 3 nokaudiga) kohtumised.

## Välislingid
*
*
Aleksandr Zinovjev

**Aleksandr Zinovjev** (vene Александр Александрович Зиновьев; 29. oktoober 1922 Pahtino küla, Kostroma kubermang – 10. mai 2006 Moskva) oli vene loogik, filosoof ja kirjanik. Töid polüvalentse loogika alalt. Tema maailmatunnetust on iseloomustatud tragistliku ja pessimistlikuna.

Nõukogude ajal oli Zinovjev dissident. Pärast seda, kui ta oli Läänes avaldanud kaks Nõukogude korra suhtes kriitilist romaani, visati ta välja NSV Liidu Teaduste Akadeemiast ning saadeti 1978. aastal Nõukogude Liidust välja.

Pöördus 1999. aastal Venemaale tagasi (protestiks NATO sõjale Serbia vastu).

Pärast Nõukogude Liidu lõppu kritiseeris Zinovjev Boriss Jeltsini reforme ja toetas kommunist Gennadi Zjuganovit.

Zinovjev pooldas Nikolai Morozovi ja Anatoli Fomenko "uut kronoloogiat", mille järgi on kogu inimkonna vanem ajalugu võltsitud.

## Eesti keeles
Eesti keeles on temalt ilmunud raamatud:
* "Ela!" (1991)
* "Gorbatšovism" (1990)
* "Katastroika" (1991)

Oma raamatute eestikeelsete väljaannete honorari annetas ERSP-le.

## Tunnustus
* 1978 – Prix Médicis étranger

## Vaata ka
* "Homo Sovieticus", raamat (vene keeles *Гомо советикус* (1982))
João Lopes Marques

**João Lopes Marques** (sündinud 29. augustil 1971 Lissabonis) on alates 2006. aastast Tallinnas elav Portugali vabakutseline ajakirjanik, stsenarist, kirjanik ja blogija. Eestis on ta nime teinud kui kolumnist ja kirjanik, kes kirjutab välismaalase pilgu läbi Eestist ja eestlastest. 

## Töö Portugalis
João Lopes Marquesi karjäär algas Portugali riiklikus päevalehes Diário de Notícias 1995. aasta märtsis. Sellest ajast on ta teinud kaastööd paljudele Portugali meediaväljaannetele. Ta on olnud Portugali reisiajakirja Rotas & Destinos kolumnist, kirjutanud ajakirjale Sábado ja teeb kaastööd uudisteagentuurile Lusa. Portugali riigitelevisioonis RTP kirjutab ta portugali keelepärandile pühendatud populaarsele telesarjale "Cuidado com a Língua" stsenaariume. "Cuidado com a Língua" nimetati 2012. aastal Portugali autoriteühingu poolt parimaks meelelahutuslikuks seriaaliks.
Märtsis 2011 Portugali reisiajakirjas Rotas & Destinos avaldatud reportaaži "Tallinn, blond, haritud ja hulljulge" eest tunnustas Portugali ajakirjanike liit teda Portugali reisiajakirjanduse auhinnaga.
João Lopes Marques on 2011. aastal Eestist rääkinud TEDxEdgesi konverentsil Lissabonis, kus tema kõne teemaks oli uudishimu jõud. 

## Eestis ilmunud teosed
* "Odessa, Vanessa", tõlkija Leenu Nigu, toimetaja Mele Pesti, Hea Lugu OÜ, 2013, ISBN 9789949489824
* "Estonia: paradise without palmtrees", toimetaja Todd Barth, Hea Lugu OÜ, 2012, ISBN 9789949489206
* "Eesti ilu välimääraja", tõlkija Teve Floren, Hea Lugu OÜ, 2011, ISBN 9789949489060
* "Minu väga ilus eksiil Eestis", tõlkija Teve Floren, Eesti Ajalehed AS, 2011, ISBN 9789949478514
* "Minu ilus eksiil Eestis", tõlkija Teve Floren, Eesti Ekspress, 2010, ISBN 9789949444618
* "Mees, kes tahtis olla Lindbergh" (Homem que queria ser Lindbergh), tõlkijad Teve Floren ja Maarja Kaplinski, Eesti Ekspress, 2010, ISBN 9789949444717

## Valik arvamuslugusid
* Hüvasti, Euroopa!, Eesti Ekspressis
* The ultimate Estonian taboo: "Maarja is also leaving Estonia..." (inglise keeles)
* 13 väikest asja eestlastest ja Eestist, Eesti Ekspressis
* Kuidas Eesti mind ikka ja jälle üllatab, Eesti Ekspressis
* Ood väikelinna tüdrukuile, Naine24
* Eestil on aeg kapist välja tulla, Naine24
* Olgem valvel - sirgumas on uus põlvkond segaverelisi eestlasi, Naine 24

## Viited

## Välislingid
* Naine24 kolumnist João Lopes Marques pälvis Portugali reisiajakirjanduse auhinna
* Naine24 eksklusiivintervjuu
* Ekspressi portugali kirjamehel Marquesil ilmus eestikeelne romaan
* Portugallane, kes kirjutab Eestis teleseriaale miljonile vaatajale
* Noored: Lindbergh juhtis kirjaniku Eestisse
* Blogi Circo Vicioso
* Naine24 toimetus
* João Lopes Marques (jlopesmarques) Twitteris
* Lirjanikuleht Facebookis
* Youtube's
Linnkrahvkond

**Linnkrahvkond** (inglise keeles *metropolitan county*) on Suurbritannias Inglismaal asuv linnastunud krahvkond. Algselt oli linnkrahvkond haldusüksus, praegu vaid geograafiline üksus.

Inglismaal on 6 linnkrahvkonda. Kõik nad hõlmavad linnastunud alasid. Neist igaühe rahvaarv on 1,2–2,8 miljonit elanikku. Kuigi nad pole pindalalt väga suured, elab neis 22% Inglismaa ja 18% Suurbritannia rahvastikust. Rahvastiku tihedus on kõige suurem West Midlandsis (2800 in/km²) ja kõige väiksem Lõuna-Yorkshire'is (800 in/km²). Ent kui vaadata linnkrahvkondade linnaosi, siis on kõige tihedamalt asustatud Liverpool (4000 in/km²) ja kõige hõredamalt Doncaster (500 in/km²).

Linnkrahvkonnad jagunevad linnaosadeks. Kokku on 6 linnkrahvkonnal 36 linnaosa. Kõige vähem, 4 linnaosa on Lõuna-Yorkshire'is. Kõige rohkem, 10 linnaosa on Suur-Manchesteris.

Linnkrahvkonnad moodustati 1974 Inglismaa suuremates linnastutes haldusüksustena, kus omavalitsemist teostasid krahvkonnatasandil linnkrahvkonnanõukogud ja ringkonnatasandil linlike linnkrahvkonna linnaosade nõukogud. Linnkrahvkonnad loodi Suur-Londoni eeskujul, mis loodi 1965. Kõigis linnkrahvkondades tuli võimule Leiboristlik Partei ja linnkrahvkonnad loodigi ajal, mil valitsuse moodustasid leiboristid. Ka Suur-Londoni loomise ajal olid leiboristid valitsevf erakond.

Aastal 1986 linnkrahvkonnanõukogud kaotati, nende funktsioonid läksid üle linnkrahvkonna linnaosade nõukogudele. Sel ajal valitses Suurbritanniat Konservatiivne Partei ja linnkrahvkonnanõukogude keelustamine oli 1983. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel konservatiivide üks põhilubadusi.

1995 asutasid Birmingham, Bristol, Leeds, Liverpool, Manchester, Newcastle, Nottingham ja Sheffield Inglise Tuumiklinnade Rühma (English Core Cities Group). Sellel organisatsioonil ei ole juriidilises mõttes sõnaõigust üheski omavalitsuses, aga ta tundub liikuvat mingit sorti ametliku tunnustuse suunas väljaspool Londonit asuvate piirkonnakeskuste ühendusena.

## Linnkrahvkonnad
*Suur-Manchester  
*Merseyside
*Lõuna-Yorkshire
*Tyne and Wear 
*West Midlands
*West Yorkshire

## Vaata ka
* Mittelinnkrahvkond
Estadio Centenario

**Estadio Centenario** on Uruguays Montevideos  asuv jalgpallistaadion. Estadio Centenario on Uruguay jalgpallikoondise kodustaadion.

Staadion sai valmis 1929. ja 1930. aastate vahel. Estadio Centenario oli 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste peamine staadion, millel toimusid nii alagruppide kohtumised kui ka poolfinaalid ja finaalmäng.
City (Suurbritannia)

Suurbritannias  on ***city*** staatus, mille Briti monarh annab valitud omavalitsusüksustele.

Staatus ei anna saajale mingeid täiendavaid õigusi peale prestiiži ja õiguse nimetada end *city*ks. Tänapäeval *city* staatuse kandidaat peab läbima konkursi. Seejuures ei anta *city* staatust automaatselt mingite kriteeriumite alusel, kuigi traditsiooniliselt (kuni 1888. aastani) staatus anti linnale, mis omas oma territooriumil katedraali. Esimene katedraali mitteomav linn Inglismaal, millele monarh andis *city* staatuse, oli Birmingham (1889). 

*City* staatust omab 2014. aasta seisuga 69 munitsipaalüksust, neist 8 lisandus konkursiga 2000. aastal, kus pretendente *city* staatusele oli 40.  

#### Inglismaa

* Bath
* Birmingham
* Bradford
* Brighton and Hove
* Bristol
* Cambridge
* Canterbury
* Carlisle
* Chelmsford
* Chester
* Chichester
* Coventry
* Derby
* Durham
* Ely
* Exeter
* Gloucester

* Hereford
* Kingston upon Hull
* Lancaster
* Leeds
* Leicester
* Lichfield
* Lincoln
* Liverpool
* City of London
* Manchester
* Newcastle upon Tyne
* Norwich
* Nottingham
* Oxford
* Peterborough
* Plymouth
* Portsmouth
* Preston
* Ripon
* Salford
* Salisbury
* Sheffield
* Southampton
* St Albans
* Stoke-on-Trent
* Sunderland
* Truro
* Wakefield
* Wells
* Westminster
* Winchester
* Wolverhampton
* Worcester
* York

#### Šotimaa
* Aberdeen
* Dundee
* Edinburgh
* Glasgow
* Inverness
* Perth
* Stirling

#### Wales
* Bangor
* Cardiff
* Newport
* St Asaph
* St David's and the Cathedral Close
* Swansea

#### Põhja-Iirimaa
* Armagh
* Belfast
* Lisburn
* Londonderry
* Newry

## Vaata ka
*Borough' staatus Suurbritannias
Borough

***Borough*** on Suurbritannias staatus, mis antakse kuningliku õigustekirjaga kohalikele omavalitsusüksustele Inglismaal, Walesis ja Põhja-Iirimaal.

Staatus ei anna *borough* nõukogule ega elanikele mingeid täiendavaid õigusi. 

*Borough*d juhib valitav nõukogu (*borough council*) ja selle esimees on meer (*mayor*).

*Borough* staatus on 245 omavalitsusüksusel.

## Vaata ka
*City (Suurbritannia)
Kuningate org

**Kuningate org** on org Egiptuses, mida peaaegu 500 aasta vältel (16.–11. sajandini e.m.a) kasutati vaaraode ja teiste ülikute matmispaigana. Seda kasutati Vana-Egiptuse 18.–20. dünastia valitsemisajal (Uue riigi ajal). Org asub Niiluse läänekaldal Teeba (tänapäeva Luxor) lähedal.
OTRS

**OTRS** (lühend ingliskeelsest nimest Open-source Ticket Request System) on vabavaraline veahaldussüsteem organisatsioonide ja ettevõtete päringute vastuvõtmiseks ja haldamiseks. Selle abil võib vahendada küsimusi, kaebusi, tehnilise toe poole pöördumist, vearaporteid ja muud suhtlust.

## Ülevaade
Kõige lihtsamal tasemel on tegemist postiloendiga veateadete edastamiseks.

Igal süsteemi sisestatud ettekandel on olek või "ajalugu", mis säilitab kõik selle elutsükli käigus toimunud muudatused. OTRS võimaldab ettekandeid liita ja seeläbi hallata üksikteadete asemel kogu veajuhtumit korraga. Teadete lugemisel, sortimisel ja neile reageerimisel on toetatud mitme kasutaja paralleelne tegevus. Süsteem skaleerub hästi, lubades tuhandeid teateid päevas ja peaaegu lõputult paralleelseid kasutajaid.

OTRSi on sisse ehitatud vahend korduma kippuvate küsimuste loomiseks, töötlemiseks ja otsinguks ning nende teavet on ettekannetele reageerides lihtne vastusesse lisada.

OTRSi kasutamine toimub veebibrauseri kaudu ega sõltu operatsioonisüsteemist.

## Tehnoloogia
OTRS sai alguse Perli skriptina. Kasutajaliides kasutab tõhustamiseks JavaScripti. Funktsionaalsus jaguneb korduvkasutatavateks mooduliteks, mida saab vajadusel kohandada ja täiendada.

Veebiliides kasutab andmete näitamisel mallikeelt DTL (Dynamic Template Language). 

Algselt toetas programm vaid MySQLi andmebaase. Hiljem lisandus PostgreSQLi, Oracle'i, DB2 ja Microsoft SQL Serveri tugi. OTRS töötab paljudel POSIXi sarnastel platvormidel (Linux, Mac OS X, FreeBSD jne) ning Microsoft Windowsil.

OTRSi skaleeruvust saab suurendada Apache veebiserveri mooduli mod_perl kasutamisega või andmebaasi ja programmiservereid lahutades.

POSIX-keskkondades kasutab OTRS-süsteemi utiliite, näiteks kirjade saatmiseks Postfix- või procmail-programmi.

## Viited
* Koduleht – kogukonna veebisait
* otrs.com – kommertsveebisait
* otterhub.org – OTRS kogukonna foorum
* OTRS9.org – sünnipäevaleht, 9 aastat ORTSi
Rapla Vabadussõja mälestussammas

**Rapla Vabadussõja mälestussammas** on Raplas asuv mälestusmärk Eesti Vabadussõjas langenutele. Mälestussammas asub Rapla kiriku aias ja selle autor on kujur Jaan Koort. Avati 30. septembril 1923. 

Samba taastasid skulptorid Tõnu Maarand ja Ants Viitmaa. Taastatud sammas avati võidupühal 1989. 

## Vaata ka
*Rapla kirik
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

## Välislingid
*
Rändeiive

**Rändeiive** ehk **rändesaldo** ehk **mehaaniline iive** on aasta jooksul mingisse paikkonda saabunud ja sealt lahkunud inimeste arvude vahe; osa üldiibest. Mehaaniline iive on absoluutse iibe näitajaid.

## Vaata ka
*Loomulik iive

## Viited
Christopher Sims

**Christopher Albert Sims** (**Chris Sims**; 21. oktoober 1942 – 14. märts 2026) oli Ameerika Ühendriikide majandusteadlane, Nobeli auhinna laureaat.

Sims sai 2011. aastal Nobeli majandusauhinna koos Thomas Sargentiga.

Tema vanaisa William Morris Leiserson on pärit Tallinnast.

## Tunnustus
*1988 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1989 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks  

## Välislingid
* Mikk Salu: "Eesti juurtega nobelist: oma rahast loobumine ei olnud tark otsus" Eesti Ekspress, 7. juuni 2017
Thomas Sargent

**Thomas John Sargent** (**Tom Sargent**, sündinud 19. juulil 1943 Pasadenas Californias) on Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. 

Sargent sai 2011. aastal Nobeli majandusauhinna koos Christopher Simsiga.
Markus Huhtala

**Markus Huhtala** (sündinud 15. juunil 1982 Haukipudase vallas Põhja-Pohjanmaa maakonnas) on Soome endine poksija. 

Huhtala osales harrastajana kokku 50 kohtumisel, millest võitis 44 ja kaotas 6. Ta oli kokku kolmekordne Soome juunioride meister aastatel 1998–2000. Ta loobus täiskasvanute klassi jõudes harrastuspoksist ja jätkas edasi kutselise poksijana. 

Huhtala poksis oktoobrist 2001 kuni novembrini 2010 elukutselisena (aastatel 2005–2009 oli tal käevigastuse tõttu võistluspaus) ning pidas kokku 12 kohtumist, millest võitis 9 (neist 8 nokaudiga) ja kaotas 2 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine lõppes viigiga.

## Välislingid
*
Homograafia

**Homograafid** on lekseemid, mis kirjutatakse ühtmoodi, kuid hääldatakse erinevalt. Näiteks palatalisatsiooni kirjapildis märkimata jätmise tõttu ei pruugi üheselt selge olla, millist sõna tähendust on parasjagu silmas peetud (nt palk ‘puitmaterjal’ – palk ‘töötasu’; kann ‘lauanõu’ – kann ‘lelu, mänguasi’).
Legend vägevast seebist

**"Legend vägevast seebist"** on 2011. aasta Eesti film, mille on lavastanud Andrew Bond. 

Filmivõtted toimusid Maardu karjääris ja Tallinnas Noblessneri sadamas 31. maist kuni 13. juunini 2010. 

## Välislingid
*Filmi blogi-koduleht
*Esilinastub lühifilm "Legend Vägevast Seebist" err.ee, 12. mai 2011
Lasse Friman

**Lasse Antero Friman** (sündinud 3. novembril 1954 Helsingis) on Soome endine poksija.

Friman oli kokku kahekordne Soome meister – I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1976. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1982. aastal ning sai 1975. aastal I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha.

Friman osales 1976. aasta Montréali olümpiamängudel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 3. maailmameistrivõistlustel Münchenis 1982. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Väike vereringe

**Väike vereringe** ehk **kopsuvereringe** (*circulatio pulmonalis*) on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismides. Kopsuvereringe on ka kopskaladel ja kahepaiksetel.

## Inimene
Enamiku inimeste kopsuvereringes voolab veri (sünnijärgselt) südame paremast vatsakesest mööda kopsutüve, jagunedes paremasse ja vasakusse kopsuarterisse ning voolates kapillaaride kaudu edasi kopsudesse. Kopsukapillaaridest voolab veri väikeses vereringes nelja kopsuveeni (kummaski kopsus 2), mis väljuvad kopsuvärati kaudu, südame vasakusse kotta ja edasi vasakusse vatsakesse.

Vererõhk väikeses vereringes on madalam kui suures vereringes.

## Ajaloolist
*R. A. Young (1940) arvab, et kopsuvereringet püüdsid kirja panna ka Hippokrates ning kreeka arst ja anatoom Herophilus (335–280 eKr); 
*Galenos (129 – ) olevat aga tõestanud, et arterites voolab veri; 
* Kopsuvereringe esmakirjeldajaks peetakse siiski araabia arsti Ibn al-Nafist (1213–1288); 
*1546. aastal kirjeldas kopsuvereringet hispaania teoloog ja arst Michael Servetus (algul teoses "Manuscript of Paris" ja hiljem teoses "Christianismi Restitutio" (1553));
*William Harvey (1578–1657), inglise arst ja anatoom, lahkas palju loomi ning jõudis oma uurimistöös ka mitme järelduseni, mis puudutasid kopsuvereringet.
* Kopsukapillaaride avastajaks peetakse itaalia arsti ja loodusteadlast Marcello Malpighit (1628–1694).
*...

## Vaata ka
*Pulmonaalhüpertensioon
*Suur vereringe
*Šunt

## Viited

## Välislingid
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, lk 186, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
Bensopüreen

**Bensopüreen** ehk **benso(a)püreen** (keemiline valem C20H12) on viie benseenituumaga polütsükliline aromaatne süsivesinik, mille ainevahetussaadused (metaboliidid) on mutageensed ja väga kantserogeensed.

Bensopüreeni leidub kivisöe-, põlevkivi jt tõrvades ja -suitsus, tubakasuitsus ning suitsutatud toiduainetes.

## Viited
Terengganu osariik

**Terengganu** on Malaisia osariik.

Osariigi pealinn on Kuala Terengganu, mis asub Terengganu jõe suudmes.

## Vaata ka
* Terengganu raidkivi

## Välislingid
* http://www.terengganu.gov.my/
Kai Brännkärr

**Kai Brännkärr** (sündinud 10. märtsil 1971 Tornios) on Soome endine poksija.

Brännkärr oli kokku seitsmekordne Soome meister – raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 1990, 1992, 1994 ja 1998 ning üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 1995–1997. Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1991. aastal II koha ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1993. aastal III koha.

Brännkärr osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlustel ning kaotas oma kohtumise 1998. aastal.

Brännkärr osales 31. Euroopa meistrivõistlustel Vejles 1996. aastal üliraskekaalus (üle 91 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 9. maailmameistrivõistlustel Budapestis 1997. aastal, kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Brännkärr poksis märtsist 2005 kuni septembrini 2006 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis kõik (neist 2 nokaudiga) kohtumised.

## Välislingid
*
Kümblusraviõpetus

**Kümblusraviõpetus** ehk **balneoloogia** (ladinakeelsest sõnast *balneum*, mis tähendab vanni) on teadus, mis uurib mineraalveeallikaid, tervistusvesi, ravimuda ning nendega ravimise meetodeid.

## Vaata ka
*Kümblusravi

## Viited
Kalle Väisälä

**Kalle Väisälä** (19. august 1893 Kontiolahti vald – 16. september 1968 Helsingi) oli soome matemaatik, kes töötas ka Tartu Ülikoolis.

Kalle Väisälä sündis Põhja-Karjalas Utras (praegu Joensuu linnaosa). Ta lõpetas 1911. aastal Joensuu lütseumi. Aastatel 1911–1914 õppis ta Helsingi Ülikoolis matemaatikat ja sai pärast ülikooli lõpetamist samasse ülikooli assistendiks. 1915. aastal avaldas ta koos J. V. Kallioga uurimuse röntgenikiirte neeldumisest mõnedes puidu- ja kivimiliikides. 1915. aastal kaitses ta doktoriväitekirja viienda astme võrranditest. 1917. aastal nimetati ta Helsingi Ülikooli matemaatikadotsendiks ning valiti Soome Teaduste Akadeemia abiliikmeks.

1919. aasta septembris valiti Kalle Väisälä Tartu Ülikooli matemaatikaprofessoriks. Kirjas ülikooli kuraatorile märkis ta, et võiks esialgu pidada loenguid saksa keeles ning avaldas lootust pidada loenguid eesti keeles, mida ta hakkaski tegema 1920. aasta alguses. Tartu Ülikoolis õpetas ta näiteks kõrgemat algebrat, funktsiooniteooriat, valitud peatükke uuemast funktsiooniteooriast ja analüütilisest arvuteooriast, elliptilisi funktsioone, diferentsiaalvõrrandeid, elementaarmatemaatikat kõrgemast vaatekohast, aga ka esperanto keelt. Tema juhendamisel kirjutasid Albert Borkvell ja Hilda Laidoner 1922. aastal esimesed eestikeelsed magistriväitekirjad matemaatika alal.

1922. aastal kutsuti Kalle Väisälä 1920. aastal asutatud Turu Ülikooli professoriks. Turus oli ta aastatel 1922–1926 ka üliõpilaskonna inspektor, aastatel 1930–1938 ülikooli valitsuse liige, aastatel 1934–1938 ka ülikooli prorektor. 1924. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia liikmeks. 1939. aastal siirdus ta Helsingisse, kus töötas aastatel 1939–1957 Helsingi Ülikooli dotsendina ning aastatel 1939–1960 Helsingi tehnikaülikooli professorina.

Kalle Väisälä on kirjutanud soomekeelseid matemaatikaõpikuid nii kesk- kui ka kõrgkoolidele.

## Isiklikku
Tema vend Vilho Väisälä oli meteoroloog, vend Yrjö Väisälä oli geodeet ja astronoom.

Väisälä on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Kirjandus
* Matemaatika ja kaasaeg XV. Tartu 1968. Olaf Prinits, Enn Tamme. Kalle Väisälä ja Tartu Ülikool.
Biojäätmed

**Biojäätmed** (inglise *biowaste*) ehk **orgaanilised jäätmed** (inglise *organic waste*) on organismidest pärit jäätmed.

## Vaata ka
*Biolagunevad jäätmed
*Biolagunevad polümeerid

## Viited

## Välislingid
* Jäätmeseadus
Tyne and Wear

**Tyne and Wear** on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Kirde-Inglismaal. See moodustati 1974. aastal ajaloolise Northumberlandi ja Durhami krahvkonna piirialadest.

Tyne and Wear jaguneb viieks ringkonnaks: 

## Viited
Heidelbergi ülikool

**Heidelbergi Ruprecht Karli Ülikool** (*Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg*) on ülikool Saksamaal Heidelbergis.

See on vanim ülikool Saksamaal, asutatud 1386.

Vana ülikooliosa asub Heidelbergi kesklinnas. Uus ülikoolilinnak on rajatud Heidelbergi Neuenheimer Feldi linnaossa.

## Heidelbergi ülikoolis töötanud teadlasi
*Robert Bunsen
*Hans Driesch
*Hermann Helmholtz
*Karl Jaspers
*Gustav Kirchhoff
*Emil Kraepelin
*Wilhelm Kühne
*Jakob Uexküll
*Max Weber
*Wilhelm Wundt

## Vaata ka
*Heidelbergi koolkond
Tawakul Karmān

**Tawakul Karmān** (araabia keeles توكل كرمان; sündinud 7. veebruaril 1979 Ta‘izzis) on Jeemeni ajakirjanik, poliitik ja inimõiguslane.

Tawakul Karmān on välja astunud sõnavabaduse, demokraatia ja naiste õiguste kaitseks. Aastal 2005 oli ta üks rühma Women Journalists Without Chains asutajaid.

Ta kuulub opositsioonierakonda Al-Işlāḩ ja on parlamendi liige. Ta osales 2011. aasta president ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩi vastaste meeleavalduste korraldamises.

Tawakul Karmān jagas Libeeria presidendi Ellen Johnson Sirleafi ja rahuaktivisti Leymah Gboweega 2011. aasta Nobeli rahuauhinda.

## Välislingid
* Renowned activist and press freedom advocate Tawakul Karman, Yemen Times
Suhhoi

**Suhhoi** (vene keeles *Публичное акционерное общество "Авиационная холдинговая компания "Сухой""*, *Publitšnoje aktsionjernoje obštšestvo "Aviatsionnaja holdingovaja kompanija "Suhhoi""*,  varem *ГУП АВПК "Сухой“*, *GUP AVPK Suhhoi*) on üks suurimaid lennukeid konstrueerivaid ja ehitavaid ettevõtteid Venemaal. NSV Liidu ajal algselt salajane tehas nr 51 (*Zavod № 51*), asutatud 1939. aastal Moskvas, on nüüdne ettevõte  Pavel Suhhoi konstrueerimisbüroost väljakasvanud ettevõte. 

Kasutatakse ka ingliskeelset nimetust *Sukhoi Civil Aircraft Company (SCAC)*, aastast 2006 omab selle äriühingu aktsiapakist 25%+1 Itaalia ettevõte Finmeccanica.
2011. aastal müüs Suhhoi Šveitsi firmale Comlux esimesed reisilennukid.

## Viited

## Välislingid
* Suhhoi esimesed ärilennukid lähevad Šveitsi firmale , postimees.ee 10.oktoober 2011.
Moštšena

**Moštšena** (ukraina keeles Мощена) on küla Ukrainas Volõõnia oblastis Koveli rajoonis. 

Küla elanike arv on 2010. aasta seisuga 581. Elanike arv kasvab, näiteks 2001. aastal elas Moštšenas 546 inimest. Küla pindala on 1,05 km². Küla asub tasandikul, tema suurim kõrgus merepinnast on 179 m.

Moštšena asub 9 km kaugusel Kovelist. Seal on ka lähimad poed. Elanikud käivad kaupa toomas ka Poolast, mis on umbes 60 km kaugusel.

Moštšena asutati aastal 1543. Siis kuulus ta Poolale. Poola kolmanda jalgamise tulemusena läks ta 1793. aastal Venemaale. Esimese maailmasõja tulemusena läks küla vastloodud Poola riigile tagasi, aga Teise maailmasõja ajal läks ta taas NSV Liidule. Pärast NSV Liidu lagunemist 1991. aastal kuulub Moštšena Ukrainale.

1873. aastal rajati raudteeliin Brest–Kiiev ja sellele Moštšena raudteepeatus, mis asub külast 3 km kaugusel. 2001. aastal selle raudtee külalähedane lõik elektrifitseeriti.

1979. aastal rajati külla Kuulsuse obelisk ja 1988 mälestusmärk tundmatule sõdurile.

1997. aastal valmis külas Ülipüha Jumalaema sündimise kabel. See kuulub Ukraina õigeusu kiriku Kiievi patriarhaati. Kirik on valmistatud tellistest.

Külas tegutsevad kultuurimaja ja kool.

## Välislingid
Kurt Mattsson

**Kurt Antero Mattsson** (hüüdnimi **"Kurre"**; 1. märts 1940 Lahti – 12. oktoober 2023) oli Soome poksija.

Mattsson oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Soome meister aastatel 1962–1963 ning sai 1961. aastal III koha.

Mattsson osales kokku kolm korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel. Ta kaotas oma kohtumise 1961. ja 1963. aastal ning võitis oma kohtumise 1962. aastal.

Mattsson osales 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Józef Grzesiakile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel Belgradis 1961. aastal, kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 15. Euroopa meistrivõistlustel Moskvas 1963. aastal, kuid kaotas jälle oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Mattsson poksis septembrist 1965 kuni detsembrini 1969 elukutselisena. Ta pidas kokku 13 kohtumist ning võitis neist 9 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Välislingid
*
West Midlands

**West Midlands** on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Inglismaal West Midlandsi piirkonnas. See moodustati 1974. aastal.

West Midlands jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

## Viited
Liider

**Liider** on see keda järgitakse.

Ettevõtluse, riigi vms juhtimise kontekstis on liider see, kes suudab inimeste jaoks luua visiooni tulevikust ja seada selle alusel eesmärgid, millega inimesed saavad oma isiklikke eesmärke siduda. Liidrit eristab tavalisest juhist asjaolu, et tal on olemas vabatahtlikke järgijaid.
ASP.NET

**ASP.NET** on Microsofti raamistik dünaamiliste veebirakenduste ja veebiteenuste loomiseks.

ASP.NET on Microsofti Active Server Pages'i (ASP) tehnoloogia järeltulija, mis kasutab käituskeskkonnana Common Language Runtime'i. CLR võimaldab kirjutada ASP.NET-i rakendusi igas .NET-i keeles.

## Välislingid
* Microsoft ASP.NETi veebisait
Idioot (täpsustus)

Sõna "**idioot**" võib tähendada järgmist.
***[[Idioot (Vana-Keeka)|Idioot]]** tähendab Vana-Kreeka ajaloo kontekstis inimest, kes ei võta osa poliitilisest elust ja tegeleb ainult oma privaatsfääri kuuluvate asjadega.
***[[Idiootia]]** on vaimne alaareng.
*"**[[Idioot (Dostojevski)|Idioot]]**" on Fjodor Dostojevski romaan.
**"**[[Idioot (Põrjevi film)|Idioot]]**" on Dostojevski romaani põhjal valminud film, mille režissöör on Ivan Põrjev.
**"**[[Idioot (Kurosawa film)|Idioot]]**" on Dostojevski romaani põhjal 1951 valminud film, mille režissöör on Akira Kurosawa.
**"**[[Idioot (film 2011)|Idioot]]**" on Dostojevski romaani põhjal 2011 valminud film, mille režissöör on Rainer Sarnet.
*"**[[Idioot (Gailit)|Idioot]]**" on August Gailiti teos.
Lauaarvuti

**Lauaarvuti**  (ingl *desktop computer*) on personaalarvuti, mis on mõeldud kasutamiseks kindlas asukohas kodus või kontoris.

Lauaarvuti põhiosad on keskseadet sisaldav arvutikorpus, kuvar, klaviatuur ja hiir. Keskseade ja kuvar võivad paikneda ühises korpuses.

Lauaarvutite kui paiksete andmetöötlusseadmete asemel kasutatakse tänapäeval peamiselt mitmesuguse suuruse ja kasutusvõimalustega kaasaskantavaid akutoitel süle- ja tahvelarvuteid.

## Välislingid
*Arvutiõpetus
Jaan Poska (advokaat)

**Jaan Poska juunior** (27. juuni 1902 Tallinn – 9. detsember 1941 Kirov, Venemaa) oli eesti advokaat.

Kooliteed alustas 1913. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, kust suundus 1917. aastal Tallinna linna poeglaste humanitaargümnaasiumi.

Ta oli 1918–1919 Londoni saatkonna nooremsekretär. Inglismaalt naasmise järel osales vabatahtlikuna 1919–1920 Vabadussõjas, kus teenis soomusrongi nr 2 meeskonna koosseisus. Rindel jõudis olla küll vaid kolm nädalat.

1920 asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1929. aastal. 1922 liitus Eesti Üliõpilaste Seltsiga ja alates 1929. aastast oli selle vilistlane. Osales 1924. aastal Eesti üliõpilaskonna esindajana ülemaailmsel üliõpilaskongressil Oxfordis.

Erialast karjääri alustas 1924. aastal Tartu-Võru rahukogu tsiviilosakonna ametnikuna. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Poska 1929–1935 vandeadvokaadi abina J. Madissoni ja Helmut Romani alluvuses. Alates 1935. aastast oli iseseisev vandeadvokaat Tallinnas ning alates 1938. aastast ühtlasi Välisministeeriumi juriskonsult.

11. detsembril 1940 arreteeriti ta NKVD poolt Tallinnas. Surmaotsus, lasti maha Kirovi vanglas 9. detsembril 1941.

## Isiklikku
Ta oli Jaan ja Constance Poska poeg. Tema esimene abikaasa oli Oskar Kallase tütar Laine Ilona (lahutati 1931) ning teine abikaasa Mercedes-Renate (Mari) Kamp. 1938. aastal sõlmitud abielust sündis 1940. aastal poeg Jaan.

## Ühiskondlik tegevus
Kuulus Kaitseliitu. Oli 1933. aastast Estonia teatri valitsuse abiesimees.

## Viited

## Kirjandus
*TÜ matrikkel / *Album academicum universitatis Tartuensis*. Tartu 1994. II köide. Lk. 90: http://ra.ee/apps/andmed/index.php/matrikkel/view?id=1335
Elmar Anderson

**Elmar Ernst Anderson** (21. detsember 1898 Tartu – 14. juuli 1996 Stockholm) oli eesti advokaat.

Lõpetas 1917. aastal Tartu Reaalkooli ning õppis 1917 Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas ja 1918 Tartu ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna keemiaosakonnas. 1918. aasta kevadsemestril astus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Osales 1919–1920 Vabadussõjas.

Aastatel 1920–1923 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli 1924–1925 abiprokurör Haapsalus, 1926–1931 Tallinnas, 1931–1941 ja Saksa okupatsiooni ajal vandeadvokaat Tallinnas. 

Põgenes 1944 Saksamaale, kust siirdus 1947 Rootsi, pidas seal koos vend Johannes Andersoniga õigusbürood. Ta elas Vällingbys.

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

1949–1950 oli Anderson üks EÜSi vanematekogu põhikorra koostajaid ning 1994–1995 osales ta EÜSi vilistlaskogu põhikirja väljatöötamisel. 1995 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Maetud Stockholmi Råcksta kalmistu mälestushiide.

## Viited

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis. Tartu 1994. II köide. Lk. 31.
Johannes Anderson

**Johannes Hermann Anderson** (10. september 1889 Tartu – 17. september 1981 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja advokaat.

7. Jalaväepolgu ülem Vabadussõjas (1919. aasta märtsist-augustini).

## Elulugu ja teenistuskäik
Sündis 1889. aastal Tartus. Lõpetas Tartu Reaalkooli.

1911 lõpetas Vladimiri Sõjakooli.

Viimane teenistuskoht Vene armees oli 410. polgu roodu ja kuulipilduja komando ülem kapteni aukraadis.

## Eesti Vabadussõjas
Kapten Anderson osales Vabadussõjas 2. Jalaväepolgu ülema adjutandi, ülema abi ja 2. Jalaväepolgu I pataljoni ülemana.

Seejärel 7. Jalaväepolgu ülem (17. märtsist kuni 18. augustini 1919), pärast seda Tartu kooliõpilaste pataljoni ülem ja Vabadussõja lõpus Kaitseliidu ülema abi.

## Eesti Vabariigis
1923-27 teenis Piirivalve Valitsuses.

Õppis 1923–1927 teenistuse kõrvalt Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1927. aastal. Ja 1944. aastal õppis arstiteaduskonnas.
 
Aastatel 1927–1933 oli vandeadvokaat Aleksei Sorokini abi ja alates 1933 vandeadvokaat Tallinnas.

## Pagenduses
1944. aastal põgenes Rootsi, kus pidas koos oma venna Elmar Andersoniga juriidilist bürood.

## Viited

## Kirjandus
*7. jalaväe polk 18. XII 1918.-18. XII 1928. a. Rügemendi 10. aastapäeva puhul // Sõdur, 1928, nr 51/52.
*Album Academicum Universitatis Tartuensis. Tartu 1994. II köide. Lk. 299.
*Mati Kröönström, sõjaväe juhtivkoosseis Vabadussõjas 1918–1920" Tartu Ülikooli Kirjastus, 2008.
*Mati Kröönström, "Kaptenite ja leitnantide sõda. Eesti sõjaväe juhtkoosseis Vabadussõjas 1918–1920." Mati Kröönström ja Tänapäev, 2010.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Johannes Rennit

**Johannes Rennit** (4. august 1862 Kuressaare küla – 21. juuni 1923 Põltsamaa) oli eesti vaimulik.

Ta sündis koolmeister Aadu Renniti ja tema naise Anna (neiuna Holzman) pojana. Ristimisel sai ta nimeks **Jaan**, üliõpilasena kandis eesnime **Johann**, kuid abiellu astudes juba Johannes. 

Johannes õppis Tarvastu kihelkonnakoolis 1873–1876, Viljandi kreiskoolis 1876–1877, Tartu Kubermangugümnaasiumis 1878–1884 ja Tartu ülikooli usuteaduskonnas 1884–1887. Üliõpilasena osales ta esimese sinimustvalge lipu õnnistamisel Otepääl 4. juunil 1884. Pärast õpingute lõpetamist oli ta prooviaastal Tartu Maarja koguduse õpetaja Paul Willigerode juures.  

29. novembril 1889 ordineeriti Johannes Rennit Tartu Maarja koguduse abiõpetajaks. Aastatel 1889–1900 teenis ta Kambja kogudust ja 1900–1923 Põltsamaa kogudust. 

20. mail 1890 laulatati Karula kirikus Johannes Rennit ja Molly Helene Elisabeth Paslack (4. november 1871 Tartu – 26. september 1960 Sulzberg, Saksamaa). Helene isa oli Karula koguduse õpetaja Heinrich Ewald Paslack ja ema Molly Amalie, neiuna Trautmann. 

Johannes Rennit on maetud Põltsamaa kalmistule. 

## Isiklikku
Tema onupoeg oli kirjanik ja raamatukaupmees Andres Rennit.

## Välislingid
*
Idioot (film 2011)

**"Idioot"** on 2011. aasta Eesti film, mille on lavastanud Rainer Sarnet. 

Kuigi film põhineb Vene kirjaniku Fjodor Dostojevski romaanil "Idioot", on lavastaja visuaalse keele eeskujudena nimetanud ka Josef von Sternbergi "The Scarlet ­Empressi" ja Rainer Werner Fassbinderi "Petra von Kanti kibedaid pisaraid".

Filmivõtted on tehtud Narvas Aleksandri kirikus, Tallinnas Dominiiklaste kloostris ja Mustpeade majas. Võtteperiood kestis 2010. aasta 5. augustist 15. septembrini. Väheste võttepaikade valiku põhjuseks oli režissööri sõnul soov viia kogu tegevustik ühtsesse ruumi ja keskenduda tööle väikese näitlejate arvuga. 

Rahvusvaheline esilinastus toimus 9. oktoobril Lõuna-Koreas Pusani filmifestivalil, mille uute tulijate võistlusprogrammi "Flash Forward" film valiti. 

2011. aastal käis filmi "Idioot" Eesti kinodes vaatamas 11 176 inimest.

## Osatäitjad
*Mõškin – Risto Kübar
*Nastasja Filippovna – Katariina Unt
*Rogožin – Tambet Tuisk
*Jepantsin – Ain Lutsepp
*Jelizaveta – Ülle Kaljuste
*Aglaja – Ragne Veensalu
*Adelaida – Sandra Üksküla-Uusberg
*Aleksandra – Tiina Tauraite
*Totski – Roman Baskin
*Ganja – Kaido Veermäe
*Lebedev – Taavi Eelmaa
*Ippolit – Juhan Ulfsak
*Varja – Liina Vahtrik 

## Viited

## Välislingid
*Kristiina Davidjants. "Vürst Mõškin jõudis Narva". Sirp, 30. september 2010 
*Kristjan Roos. ""Idioot” paneb sind tahtma olla parem inimene". Õhtuleht, 7. oktoober 2011 
*Margit Adorf. "Rainer Sarnet: Dostojevski võitles selle eest, et madalaid asju ei hakataks oluliseks pidama". Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2011
*Teet Korsten. ""Idioot" sündis Narva kiriku palju näinud müüride vahel". Eesti Kirik, 12. oktoober 2011 
*Donald Tomberg. "Maa peal elas vaene rüütel*". Sirp, 21. oktoober 2011
Heinrich Ewald Paslack

**Heinrich Ewald Paslack** (29. september (vkj)/ 11. oktoober 1840 Viljandi – august 1923) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Viljandis elementaar- ja kreiskoolis. Aastatel 1855–1862 õppis ta Pärnus kõrgemas kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu ülikoolis õppis ta aastal 1863 ajalugu, aastatel 1863–1867 usuteadust ja aastatel 1867–1869 filoloogiat.

Prooviaastal oli ta Tartu Maarja koguduses (Adalbert Hugo Willigerode juures). Ordineeriti 1. märtsil 1870 õpetajaks.

Ta oli aastal 1870 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1870–1900 oli ta (introdutseeriti 1. novembril 1870) Karula koguduse õpetaja. Jäi aastal 1900 emerituuri, emerituuris olles elas Põltsamaal

## Isiklikku
Tema tütre Helene abikaasa oli Kambja ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja Johannes Rennit. Tema vennatütre poeg oli E.E.L.K. Vancouveri koguduse õpetaja Helmut Piir.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Heinrich Bergmann

**Heinrich Bergmann** (24. juuli 1895 Paistu kirikumõis, Holstre vald, Viljandimaa – 22. september 1944 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas Tallinna toomkooli 1913, õppis 1913–1917 Peterburi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta oli 1920–1928 Tallinn-Haapsalu rahukogu tsiviilosakonna sekretär, 1928–1929 Tallinna 5. jaoskonna kohtunik ja alates 1932 vandeadvokaat Tallinnas. 

## Isiklikku
Ta isa oli kirikuõpetaja, luuletaja ja tõlkija Jaan Bergmann. 

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis. Tartu 1994. II köide. Lk. 305.
Boris Brandt

**Boris Brandt** (20. mai 1900 Tallinn – 4. august 1941) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1918. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1918 Balti Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Concordia vilistlane.

Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas, oli 1920–1922 raudteepolitsei asjaajaja, 1925 vandeadvokaat Theodor Rõugu abi, alates 1930 vandeadvokaat Tallinnas.

## Viited

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis. II köide. 1994. Lk. 92.
Eugen Erbe (sündik)

**Eugen Edmund Eduard Erbe** (5/17. november 1847 Tallinn – 22. jaanuar/4. veebruar 1908 Tallinn) oli saksa päritolu Tallinna rae sündik ja Tallinna raehärra.

Eugen Edmund Eduard Erbe sündis Eberhardt Hermann Erbe (03.09.1814 Rakvere – 22.01.1872 Riia), Toompea lossifoogti ja Peterburi konsistooriumi sekretäri pojana. Vanaisa Georg Sigismund Erbe (sünd 1801 Hohenlohe-Langenburgi vürstkond) oli Pärnu kreisi kooliinspektor.

Eugen Erbe õppis aastail 1858–1866 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1866–1871 (*cand. jur.*) Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta oli 1871–1873 meeskohtu auskultant (kohtumenetluses vabakuulaja staatuses), alates 1873 Eestimaa ülemmaakohtu ja Tallinna rae advokaat, 1873–1878 Lääne-Järva meeskohtu sekretär, 1878–1887 Tallinna alamkohtu sekretär, 1883–1906 Tallinna linnanõunik, 1887 raehärra ja alamkohtu esimees, 1889 viimane Tallinna sündik. 1905–1906 oli ta Tallinna linnapea kohusetäitja.

Eugen Edmund Eduard Erbe oli abielus (02.11.1879) Marie von Landeseniga ning nende poeg oli Eesti advokaat Eugen Carl Eberhard Erbe.

## Vaata ka
*Erbe tänav
## Viited

## Välislingid
*
*Eugen Edmund Eduard Erbe, www.woydt.be/genealogie
*Foto, www.ra.ee/fotis
August Erik

**August Erik** (4. veebruar 1893 Helme vald, Viljandimaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1917–1918 ja 1920–1923 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, oli 1923–1929 vandeadvokaadi abi ja alates 1929 vandeadvokaat Tallinnas.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis. II köide, Tartu 1994, lk. 30.
Paul Beniko

**Paul Beniko** (9. juuni 1866 Partsi mõis, Hiiumaa – 15. juuni 1923 Tartu) oli Eesti riigikohtunik.

Ta õppis 1877–1884 Tallinna toomkoolis ja 1884–1889 (lõpetas) Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas.

## Töökäik
*1889–1893 kohtuameti kandidaat Kaunases
*1893–1896 kohtu-uurija Šiauliais ja Kaunases
*1896–1905 prokuröri abi Grodnos, Minskis ja Vilniuses
*1904–1905 osales Vene-Jaapani sõjas (suurtükiväelipnik)
*1905–1908 ringkonnakohtu prokurör Minskis
*1908–1917 kohtupalati liige Vilniuses ja Moskvas
*1919 oli valitud kõigepealt Tallinna 4. jaoskonnakohtunikuks ning siis Tallinn-Haapsalu rahukogu abiesimeheks ja riigikohtunikuks (kellena töötas surmani)

Tartu Õigusteadlaste Seltsi asutaja, juhatuse liige ja kriminaal-sektsiooni juhataja.

Ta oli leedulane, kuid pärast Eestisse naasmist õppis ära eesti keele.
Müüdi dialektika

**"Müüdi dialektika"** on vene filosoofi Aleksei Lossevi müüdi ja mütoloogia teemaline teos, mis avaldati Nõukogude Liidus 1930. aastal.

Raamat läbis eeltsensuuri, kuid autor andis selle välja mõningate täiendustega. Trüki ettevalmistamise ajal, 18. aprillil 1930 autor arreteeriti. Muuhulgas süüdistati teda tsensuuri mitte läbinud teoste levitamises. Väljaanne konfiskeeriti. Uuesti trükiti raamat alles 1990. aastal. Üksikuid fragmente niinimetatud "Täiendustest "Müüdi dialektikale"" hakati avaldama 1992. aastast.

Müüdi mõistet analüüsides eitab Lossev müütilise mitmesuguseid tõlgendusi, et jõuda lõpuks määratluseni: "müüt on sõnades antud imeline isiksustatud ajalugu". Imelise all mõistab Lossev eelkõige mõtestatult isiksustatud alget, vastukaaluna mõistuslik-abstraktsele. Teose lõpul kavatseb autor minna üle "absoluutse mütoloogia" loogiliselt paratamatule (Lossevi väljendust mööda "dialektiliselt paratamatule") kujutusele, mille all, nagu see nähtub säilinud fragmentidest, tuleb mõista kristliku ontoloogia maailma, mis on rajatud antiikaegsetele mõistetele.

Sel viisil võib tõelist elus reaalsust Lossevi hinnangul nimetada vaid müüdiks, kuid absoluutne, täisväärtuslik müüt võib olla vaid üks: antiikse kristliku esteetika maailm. Lossev näitab antiigi ja keskaja põhimõttelist ühtsust nende alustes, vastandades need renessansi ja uusaja maailmavaatele.

Antiigi ja keskaja maailmavaate lõppeesmärk on Jumala kui ainsa tõelise Isiksuse ülistamine, kellest kõnelev müüt ongi tõeline reaalsus. Lossevi järgi on sellele vastandina renessansi ja uusaja maailmavaate lõppeesmärk "tappa jumal ja hõivata tema koht".

## Kirjandus
* Лосев А. Ф. Диалектика мифа. — М.: Правда, 1990 (zip-arhiivina)
* Карпицкий Н.Н. А. Ф. Лосев: Феноменология мифологического сознания // Наука о человеке: гуманитарные исследования. 2010. № 6. С. 123-133.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit [[:ru:Диалектика мифа (Лосев)]] seisuga 11. oktoober 2011.*
Eugen Erbe

**Eugen Carl Eberhard Erbe** (25. aprill 1897 Tallinn – 17. aprill 1965 Heidelberg) oli baltisaksa päritolu Eesti advokaat.

Ta õppis 1917. aastal Moskva ülikoolis ning 1918 ja 1921–1924 (lõpetas) Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Neobaltia vilistlane.

Aastatel 1919–1920 võitles ta Balti rügemendi koosseisus Vabadussõjas. Aastatel 1925–1932 oli vandeadvokaadi abi ja 1933–1940 vandeadvokaat Tallinnas. Tallinna vandeadvokaat Eugen Carl Eberhard Erbe elas perega (abikaasa Hilda Magda ja tütar Marion Magda Mariaga) majas Toomkuninga tänav 13.

Aastatel 1939–1940 oli ta Saksa Usaldusvalitsuse majadevalitsuse osakonna juhataja, 1940. aastal põgenes Saksamaale.

Aastatel 1941–1945 oli ta kohtunik Posenis, 1943–1945 teenis Saksa sõjaväes. Alates 1949. aastast oli ta advokaat, 1955. aastast ka notar Lilienthalis Bremeni lähedal.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis. II köide. 1994. Lk 126
## Välislingid
*