open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kosmos (täpsustus)

**Kosmos** (kreeka keeles κόσμος) on kreeka keelest pärinev sõna, mis tähendab **maailma**, täpsemalt **korrastatud maailma**. Kosmose kui harmoonilise maailma vastand on kaos. Sõna "kosmos" tüvest on tuletatud eri teadusharude nimetused, näiteks kosmogoonia, kosmoloogia, kosmograafia, kosmonautika, kosmobioloogia ja kosmeetika, samuti mõisted nagu kosmopoliit, kosmopolitism, kosmodroom jne.

## [[Teadus]]es
* Taevakehade atmosfääridest väljaspool asetsev **[[maailmaruum]]**.
*Kosmosekeskkond
***[[Kosmos (tehiskaaslased)|Kosmos]]**, Nõukogude Liidu kosmosesatelliitide seeria
***[[Kosmos (botaanika)|Kosmos]]**, Bioloogias kõrgekasvuline erinevates värvitoonides korvõieliste sugukonda kuuluv perekond, mille tuntuim esindaja on Ameerikast pärit aia-ilutaim harilik kosmos (*Cosmos bipinnatus*). 

## [[Poliitika]]
* kõrgem riigiametnik Kreetal (s. o. isik, kes hoiab linnas korda).  Enamasti kuulub 10-liikmelisse kolleegiumi, mis on valitav üheks aastaks.

## Filosoofias
* Alates Anaximandrosest, Pythagorasest ja Empedoklesesest maailmakord, universum.

## Paigad
***[[Kosmos (kino)|Kosmos]]**, kino Tallinnas
***[[Kosmos (Ahtme kino)|Kosmos]]**, kino Ahtmel
Ida-Hiina meri

**Ida-Hiina meri** on meri Vaikse ookeani lääneosas. 

Piirneb lõunas Taiwani väina ja Taiwani saarega, kagus Nansei saartega, kirdes Kyūshū ja Cheju saar saarega, põhjas Kollase merega. Sügavus Nansei saarte lähedal kuni 2717 meetrit. Merre suubub Jangtse jõgi. Mere kaguosas voolab Kuroshio hoovus.
Ida-Siberi meri

**Ida-Siberi meri** on Põhja-Jäämere osa Uus-Siberi saartest Wrangeli saareni. Ida-Siberi merre suubuvad Indigirka ja Kolõma jõgi.

Ida-Siberi meri asub mandrilaval.

## Kurioosset
Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu Kesktäitevkomitee otsusel on ta sügavus kuni 200 meetrit (See sügavus defineerib mere ja Põhja-Jäämere vahelise piiri).
Kosmogoonia

**Kosmogoonia** (vanakreeka sõnast κοσμογονία (*kosmogonia*; 'maailma tekkimine')) on astronoomia haru, mis uurib Universumi ja selle koostisosade teket ja arengut.

Kitsamas tähenduses on kosmogoonia astronoomia haru, mis tegeleb taevakehade ja nende süsteemide tekkimise ja arenemise uurimisega. Teistest astronoomia harudest erineb kosmogoonia selle poolest, et  tema objekt pole otseselt vaadeldav. Kosmogoonia põhiliseks uurimismeetodiks on hüpoteeside väljatöötamine: taevakeha praegust seisundit püütakse tuletada mingist algseisundist.

Esimesed kosmogoonilised hüpoteesid esitati juba 18. sajandil.

Kosmogoonia jaguneb kaheks haruks: planeedikosmogoonia ja stellaarkosmogooniaks.

## Vaata ka
*Kosmoloogia
*Kosmograafia

## Viited
Väikesed Sunda saared

**Väikesed Sunda saared** (indoneesia keeles *Nusa Tenggara* 'kagusaared') on saarteahelik Balist Timorini. 

Saared on osa Sunda saartest. Peaaegu kogu saarestik kuulub Indoneesiale, välja arvatud Timori idaosa, kus asub Ida-Timor.

Väikesed Sunda saared koosnevad kahest geoloogiliselt erinevast saarerühmast. Põhjapoolne rühm, mis hulgas on Bali, Lomboki, Sumbawa, Floresi ja Wetari saar, on vulkaanilise päritoluga. Paljud nendel olevatest vulkaanidest, näiteks Rinjani mägi, on endiselt aktiivsed. 

Lõunapoolne saarterühm on mittevulkaaniline. Arvatakse, et see on 1–15 miljonit aastat vana.

## Saarestiku saari
Kosmobioloogia

**Kosmobioloogia** on bioloogias kosmilise ruumi toimet Maa organismidele ning võimalikke maaväliseid eluvorme uuriv teadusharu.
Euroopa Noored Sotsialistid

**Euroopa Noored Sotsialistid** (inglise keeles *Young European Socialists*, lühend **YES**, varem *European Community Organization of Socialist Youth*, lühend **ECOSY**) on Euroopa Sotsialistliku Partei noorteorganisatsioon, Euroopa Liidu riikide sotsiaaldemokraatlike noorteühenduste liit.

See asutati 1992. aasta novembris. Organisatsiooni peakorter on Brüsselis. Nime muudeti 2013. aastal.

YES on Noorte Sotsialistide Rahvusvahelise Liidu (IUSY) liige.

Lisaks täisliikmetele on organisatsioonis vaatlejaliikmed.

ECOSY lipukiri on: "Euroopa rahvale, mitte kasumile."
ECOSY valimisloosung Eurovalimistel oli: "Meie tuleviku Euroopa: poliitiline ja sotsiaalne."

## ECOSY liikmesorganisatsioonid
*Austria: Sozialistische Jugend Österreichs (SJ) 
*Austria: Verband Sozialistischer StudentInnen Österreichs (VSStÖ) 
*Belgia: Animo
*Belgia: Mouvement des Jeunes Socialistes (MJS)
*Bosnia ja Hertsegoviina: Forum Mladih SDP
*Bulgaaria: Balgarska Socialisticeska Mladezhka (BSМ)
*Bulgaaria: Evropejska Ljava Mladezhka Alternativa (ELMA)
*Horvaatia: Forum mladih SDP
*Küpros: Neolea Sosialdimokraton (NEOS) 
*Tšehhi Vabariik: Mladí Sociální Demokraté (MSD)
*Taani: Danmarks Socialdemokratiske Ungdom (DSU) 
*Eesti: Noored Sotsiaaldemokraadid 
*Soome: Sosialdemokraattiset Nuoret 
*Soome: Sosialdemokraattiset Opiskelijat 
*Prantsusmaa: Mouvement des Jeunes Socialistes (MJS) 
*Saksamaa: Jusos in der SPD 
*Saksamaa: Sozialistische Jugend Deutschlands (SJD) - Die Falken 
*Kreeka: Neolaia Pasok 
*Ungari: Fiatal Baloldal 
*Iiri Vabariik: Labour Youth 
*Itaalia: Federazione dei Giovani Socialisti (FGS) 
*Läti: Jauniešu organizācija Restart.lv 
*Läti: Jaunatnes Sociāldemokrātiskā Savienība (JSS)
*Leedu: Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjunga (LSDJS) 
*Luksemburg: Jeunesses Socialistes Luxembourgeoises (JSL) 
*Malta: Labour Youth Forum / Forum Zghazagh Laburisti 
*Holland: Jonge Socialisten in de PvdA (JS) 
*Poola: Federacja Młodych Socjaldemokratów (FMS) 
*Poola: Federacja Młodych Unii Pracy (FMUP) 
*Portugal: Juventude Socialista (JS) 
*Rumeenia: Tineretul Social Democrat (TSD)
*Rootsi: Sveriges Socialdemokratiska Ungdomsförbund (SSU)
*Rootsi: Socialdemokratiska Studentförbundet 
*Slovakkia: Mladá demokratická ľavica (MDĽ) 
*Sloveenia: Mladi forum ZLSD 
*Hispaania: Juventudes Socialistas de España (JS) 
*Suurbritannia: Labour Students 
*Suurbritannia: Young Labour

## 2004. aasta suvelaager Rumeenias
22.–28. juulil 2004. aastal toimus 7. ECOSY suvelaager Năvodaris Rumeenias. Laagrit korraldasid Rumeenia Noored Sotsiaaldemokraadid ja Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei noorte tiib. Rumeenia SDP on Rumeenia valitsev partei. Euroopast osales ligi 3000 noort sotsiaaldemokraati, ka Eesti Noored Sotsiaaldemokraadid.

## Välislingid

*Koduleht
Astraalmüüdid

**Astraalmüüdid** on taevakehadega seotud müüdid.

Leo Frobenius on analüüsinud taevakehadega seotud müütide levikut oma teoses "*Wom Kulturreich des Festlandes*" ("Kuivamaa kultuurkond").
Nii näiteks levivad Kuuga seotud müüdid parasvöötmes ja suurtel geograafilistel laiustel ning solaarsete kultuuride alal tärkasid 8 esimest tsivilisatsiooni. Astraalmüütide levialade võrdluste järeldused on huvipakkuvad:
# müüdid, kus Päikese abikaasa ei ole mitte Kuu, vaid Veenus, on levinud lõunapoolkeral (Lõuna-Aafrikas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas);
# solaarmüütide leviala ulatub Lääne-Euroopast üle Araabia poolsaare Indiani ja Vahemerest kuni Kesk-Ameerikani;
# lunaarne piirkond sirutub Skandinaavia poolsaarest üle Euraasia Kanadani.

Babüloonias (paabelis) sai neist uskumustest ühiskondlik astraalreligioon, mis kujutas kalendrilist süsteemi täpseks ajaarvestamiseks. Astraalreligiooni alus on astroloogia uskumused taevakehade otsesest mõjust ühiskonnale või valitsejale (kes kehastas kogu ühiskonda). Tähistaevas on salakirjas ennustusteraamat lugemiseks väljavalituile, kes on pandud (pühitsetud, väljavalitud, jms) õpetama ja juhtima ülejäänuid.
Jaapani meri

**Jaapani meri** (jaapani keeles 日本海 *Nihon-kai* 'Jaapani meri'; korea keeles 동해 *Tong-hae* 'Idameri' (kasutusel Lõuna-Koreas) ja 조선동해 *Chosŏn Tong-hae* 'Korea Idameri' (kasutusel Põhja-Koreas); vene keeles Японское море *Japonskoje more* 'Jaapani meri') on ääremeri Vaikses ookeanis. 

Läänes piirneb see Korea poolsaare, lõunas Kyūshūga, kagus ja idas Honshū, kirdes Hokkaidō ja Sahhaliniga. Ühendatud Ida-Hiina merega Tsushima väina kaudu, Jaapani Sisemerega Shimonoseki väina kaudu, Vaikse ookeaniga Tsugaru väina kaudu, Ohhoota merega La Pérouse'i ja Tatari ning Nevelskoi väina kaudu. Suurim sügavus 3727 meetrit.

## Vaata ka
*Jaapani Sisemeri
Jaapani Sisemeri

**Jaapani Sisemeri** (jaapani 瀬戸内海, Seto Naikai) on Vaikse ookeani osa, piirneb Honshū, Kyūshū ja Shikoku saarega. 

Kulgeb valdavalt lääne-ida sihiliselt. Läänes ühendatud Jaapani merega Shimonoseki väina kaudu, lõunas Vaikse ookeaniga Bungo väina kaudu, kagus aga Kii väina kaudu. Meres on palju saari, saarestikud jagavad selle mitmeks lagedamaks osaks. Merd ületavad mitmed sillad.

Jaapani Sisemere keskmine sügavus on 37 m, suurim sügavus on 105 m.
Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid

**Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid** (itaalia *Socialisti Democratici Italiani*, lühend *SDI*) oli Itaalia sotsialdemokraatliku profiiliga väikepartei. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. SDI liider oli Enrico Boselli.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai SDI kaks kohta, osaledes Oliivipuu ühisnimekirjas.

2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel lahkus SDI Oliivipuu ühisnimekirjast ja otsustas moodustada ühise sotsialistliku ja libertaristliku nimekirja nimega Roos Rinnas koos Itaalia Radikaalidega. Ühisnimekiri kuulus valimistel Romano Prodi valimisliitu ja tuli võimule pärast Prodi valimisliidu võitu valimistel.

2007. aastal ühines partei koos teistega Itaalia Sotsialistlikuks Parteiks.
Piibli raamatute loend

## Vana Testament

# Esimene Moosese raamat (1Ms, varem 1 Mo)
# Teine Moosese raamat (2Ms, varem 2 Mo)
# Kolmas Moosese raamat (3Ms, varem 3 Mo)
# Neljas Moosese raamat (4Ms, varem 4 Mo)
# Viies Moosese raamat (5Ms, varem 5 Mo)
# Joosua raamat (Jo)
# Kohtumõistjate raamat (Km, varem Ko)
# Rutt (Rt)
# Esimene Saamueli raamat (1Sm, varem 1 Sa)
# Teine Saamueli raamat (2Sm, varem 1 Sa)
# Esimene Kuningate raamat (1Kn, varem 1 Ku)
# Teine Kuningate raamat (2Kn, varem 1 Ku)
# Esimene Ajaraamat (1Aj)
# Teine Ajaraamat (2Aj)
# Esra (Esr)
# Nehemja (Ne)
# Ester (Er)
# Iiob (Ii)
# Laulud (Ps, varem L)
# Õpetussõnad (Õp)
# Koguja (Kg)
# Ülemlaul (Ül) 
# Jesaja (Js) 
# Jeremija (Jr) 
# Nutulaulud (Nl) 
# Hesekiel (Hs)
# Taaniel (Tn) 
# Hoosea (Ho) 
# Joel (Jl) 
# Aamos (Am) 
# Obadja (Ob) 
# Joona (Jn) 
# Miika (Mi) 
# Nahum (Na)
# Habakuk (Ha) 
# Sefanja (Sf) 
# Haggai (Hg) 
# Sakarja (Sk) 
# Malaki (Ml)

## Apokrüüfid

# Juudit (Jdt)
# Saalomoni Tarkuseraamat (Trk)
# Toobit (Tb)
# Jeesus Siiraki tarkuseraamat (Srk)
# Baaruk (Brk)
# Esimene Makabite raamat (1 Mak)
# Teine Makabite raamat (2 Mak)
# Estri raamatu lisad (Erl)
# Susanna lugu (Su)
# Beel (Bl)
# Lohemadu (Lm)
# Asarja palve (As)
# Kolme mehe kiituslaul (Kml)
# Manasse palve (Mn)
# Eenoki raamat (Gn)

## Uus Testament

# Matteuse evangeelium (Mt)
# Markuse evangeelium (Mk)
# Luuka evangeelium (Lk) 
# Johannese evangeelium (Jh) 
# Apostlite teod (Ap)
# Pauluse kiri roomlastele (Rm, varem Ro) 
# Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr, varem 1 Ko)
# Pauluse teine kiri korintlastele (2Kr, varem 2 Ko)
# Pauluse kiri galaatlastele (Gl, varem Ga) 
# Pauluse kiri efeslastele (Ef) 
# Pauluse kiri filiplastele (Fl, varem Fi) 
# Pauluse kiri koloslastele (Kl) 
# Pauluse esimene kiri tessalooniklastele (1Ts, varem 1 Te)
# Pauluse teine kiri tessalooniklastele (2Ts, varem 2 Te) 
# Pauluse esimene kiri Timoteosele (1Tm, varem 1 Ti)
# Pauluse teine kiri Timoteosele (2Tm, varem 2 Ti) 
# Pauluse kiri Tiitusele (Tt) 
# Pauluse kiri Fileemonile (Fm) 
# Kiri heebrealastele (Hb, varem He) 
# Jakoobuse kiri (Jk) 
# Peetruse esimene kiri (1Pt, varem 1 Pe)
# Peetruse teine kiri (2Pt, varem 2 Pe) 
# Johannese esimene kiri (1Jh)
# Johannese teine kiri (2Jh)
# Johannese kolmas kiri (3Jh) 
# Juuda kiri (Jd, varem Ju) 
# Johannese ilmutus (Ilm)
Polüneesia kosmogoonia

**Polüneesia kosmogoonia** on polüneesia rahvaste mütoloogiasse kuuluvate loomismüütide kogum (kosmogoonia).

## Kirjandus
*Uku Masing. Polüneesia usund. Tartu : Ilmamaa, 2004. ISBN 9985878531
Manihheistlik kosmogoonia

**Manihheistlik kosmogoonia** on Iraanist põlvnev kosmogooniline uskumus, kus maailmaprotsessi käivitab pimedusejõudude kallaletung valgusemaailmale.
Usulahk

Peavoolust eraldunud religioosne liikumine. Eraldumise põhjused on õpetuslikud või vastuolu koguduse võimukorraldusega. Rahvusvaheline määratlus on sektid.

## Sektide loetelu ajaloolise tekkimise järjekorras
### [[Ketser]]lus ja [[hereesia]] Euroopas
Arianism - Montanism - Donatism (donatistid) - Monofüsiidid - Paulikiaanlus - Katarlus (katarid) - Albilased - Pelagism (pelagistid) - Apostoolia ?(apostoolikud) - Lollardid - Anabaptism (anabaptistid)
 
Flagellandid - adamiidid - Valdeslased - Hussiidid (kariklased ja taboriidid) - Böömi vennad - Kalvinism - Taboriidid - Valdeslased - jansenistid - Pietism - Baptism - Vt mõisteid: Antitrinitaarid - Protestantism - priilased

### Venemaal
Bobogomiilid - Vanausulised - Hlõstid - Molokaanid - Võglased - Filipplased - jooksikud - Skopetsid - Fedossejevlased - Artamonovlased - strigolnikud - Juuditsemine (juuditsejad)

Uued: Vissarionlased

### Ameerika (uued) usulahud:
Mormoonid - Jehoova tunnistajad - Kristuse Kogudus

## Vaata ka
* Esoteerika - New Age
Rio Negro jõgi

**Rio Negro** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Algab Guainía ja Casiquiare jõe ühinemisel. Voolab algul lõunasse, hiljem valdavalt kagu suunas. Suubub Amazonasesse, mis Rio Negro suudmest ülesvoolu kannab Solimõese nime.

Alamjooksul on Rio Negro lai ja aeglase vooluga. Vaid suudmes aheneb ta Solimõese kaldavallidest läbi murdes 2,5 kilomeetrini. Rio Negros on must vesi, sellest ka nimi. Seal elab umbkaudu 1500 kalaliiki. Rio Negro must vesi on soojem ja seetõttu hõredam kui Solimõese vesi, seetõttu ujub ta Amazonase pinnal ja seguneb aeglaselt Solimõese sogase veega.
Franz Josephi maa

**Franz Josephi maa** on saarestik Põhja-Jäämeres. 

Saarestiku pindala on 16 100 km&sup2;. Saared on kaljused, kuni 620 meetrit kõrged ja enamjaolt kaetud liustikega, mille pindala on viimastel aastakümnetel jõudsalt vähenenud. Saarte pinnase moodustavad liivakivi, aleuriit, lubjakivi ja basalt.

Loomadest võib saarestikus kohata jääkaru, polaarrebast, morska, habehüljest, grööni hüljest jt.

Saartel valitseb arktiline kliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus –1,2...+1,6 °C. Jaanuaris võivad õhutemperatuurid langeda alla –50 °C. Sademete hulk on vahemikus 200...550 mm.

Saarestik kuulub Venemaale ja on halduslikult Arhangelski oblasti Primorski rajooni koosseisus. Saarel puuduvad püsielanikud. 1957. aastast asub Hayesi saarel ilmajaam. 

Franz Josephi maa avastati Austria-Ungari põhjapooluse-ekspeditsiooni käigus 30. augustil 1873. Ekspeditsiooni juhid Julius von Payer ja Karl Weyprecht nimetasid saarestiku Austria-Ungari keisri Franz Joseph I järgi. Saarestik pole kunagi kuulunud Austriale, Ungarile ega Austria-Ungarile.

Franz Josephi maa järgi sai nime Tallinna Loomaaia nüüdseks surnud jääkaru Franz. 

## Saared


*Alexandra maa
*Arthuri saar
*Beckeri saar
*Belaja Zemlja saared
**Eva-Livi saar
**Freedeni saar
*Brady saar
*Bruce'i saar
*Champi saar
*Georgi maa

*Graham Belli saar
*Greely saar
*Halli saar
*Harley saar
*Hayesi saar
*Hochstetteri saared
*Hoffmani saar
*Hohenloe saar
*Hookeri saar
*Jacksoni saar

*Karli-Alexandri saar
*Koettlizi saar
*La lonciere'i saar
*Lamont'i saar
*Lee Smithi saar
*Luigi saar
*Lütke saar
*McClintocki saar
*Nanseni saar
*Northbrooki saar

*Oktjabrjata saared
*Payeri saar
*Raineri saar
*Rudolfi saar
*Salisbury saar
*Salmi saar
*Ziegleri saar
*Wiener-Neustadti saar
*Wilczeki maa
*Wilczeki saar


## Franz Josephi maa kajastus kultuuris
Esimene maailmasõda peeti suuresti asumaade ümberjagamise nimel. Ühena vähestest sõjas osalenud suurriikidest puudusid Austria-Ungaril asumaad. Kuid vahva sõdur Josef Švejk nimetas romaanis "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil" korduvalt Austria-Ungari asumaaks Franz Josephi maad.

## Välislingid
*Venemaa plaanib Franz Josephi maad turistidele näitama hakata, Postimees, 12. aprill 2012
El (jumal)

**El** (ka *il*) on semiidi keeltes jumala kohta kasutatav sõna. See esineb nii koha- kui ka isikunimedes (Paabel,  Iisrael; Elohim, Eelija, Eliisa). 

Nime või epiteedina on *El* kasutusel nii polüteistlikes kui ka monoteistlikes Lähis-Ida usundites. Akkadi keeles tähendas *elu(m)* või *ilu(m)* lihtsalt jumalat ja ei olnud kasutusel nimena. Ugariti usundis oli El konkreetne jumal, kes oli küll valitsev peajumal, ent siiski vaid üks paljudest, jumalanna Ašera abikaasa. Heebrea usundis nimetati Eliks aga juba ainujumalat.
Uue Testamendi koodeksid

**Väärtuslikumad:** 
*Kodex Sinaiticus 4 sj pKr
*Kodex Vaticanus 4 sj pKr
*Kodex Bezae 5 sj pKr
*Kodex Alexandrinus 5 sj pKr

**olulised:**
*Kodex Ephraemi Rescriptus 5 sj pKr
*Kodex Washingtonianus või Washingtoni Gospels 4/5 sj pKr
*Kodex Borgianus 5 sj pKr
*Kodex Dublinensis 6 sj pKr
*Kodex Claromontanus 6 sj pKr
Uue testamendi papüüruste loend

**2. sj pKr papüürused, lühendiga.**

*Papyrus 32, P 32
*Papyrus 52, P 52
*Papyrus 64, P 64 , Papyrus 67, P 67 ja Papyrus 4, P 4 (samanimelisest kodexist).
*Papyrus 66, P 66
*Papyrus 90, P 90
*Papyrus 98, P 98
*Papyrus 104, P 104

**2./3. sj pKr**

*Papyrus 23, P 23
*Papyrus 38, P 38
*Papyrus 45, P 45
*Papyrus 46, P 46
*Papyrus 75, P 75
*Papyrus 77, P 77
*Papyrus 103, P 103

*0189

**3. sj pKr**

*Papyrus 1, P 1
*Papyrus 5, P 5
*Papyrus 9, P 9
*Papyrus 12, P 12
*Papyrus 15, P 15
*Papyrus 20, P 20
*Papyrus 22, P 22
*Papyrus 27, P 27
*Papyrus 28, P 28
*Papyrus 29, P 29
*Papyrus 30, P 30
*Papyrus 37, P 37
*Papyrus 39, P 39
*Papyrus 40, P 40
*Papyrus 47, P 47
*Papyrus 48, P 48
*Papyrus 49, P 49
*Papyrus 53, P 53
*Papyrus 65, P 65
*Papyrus 69, P 69
*Papyrus 80, P 80
*Papyrus 87, P 87
*Papyrus 91, P 91
*Papyrus 95, P 95
*Papyrus 101, P 101
*Papyrus 106, P 106
*Papyrus 107, P 107
*Papyrus 108, P 108
*Papyrus 109, P 109
*Papyrus 111, P 111
*Papyrus 113, P 113
*Papyrus 114, P 114

**3./4. sj pKr**

*Papyrus 13, P 13
*Papyrus 16, P 16
*Papyrus 17, P 17
*Papyrus 18, P 18
*Papyrus 24, P 24
*Papyrus 70, P 70
*Papyrus 72, P 72
*Papyrus 78, P 78
*Papyrus 86, P 86
*Papyrus 92, P 92
*Papyrus 100, P 100
*Papyrus 102, P 102
*Papyrus 115, P 115

*0162
*0171
*0220
*0232
Papüürus 66

**Papüürus 66** (**Bodmer Papyrus II**) on vanim teadaolev Johannese evangeeliumi käsikiri. See on dateeritud ajavahemikku 150–200 pKr. Tekst on samasugusel kujul nagu tänapäevalgi, mis tõestab Johannese evangeeliumi korrektset tradeerimist.

Üriku suurus on umbes 14,2&nbsp;cm × 16,2&nbsp;cm. Koodeksi maht oli algselt ilmselt 39 papüüruspoognat, mis kaheks murtuna moodustasid 78 lehte ja 156 lehekülge. Tänaseks on säilinud 75 lehte ja 39 identifitseerimata tükki. Säilinud on tekstiga leheküljed numbritega 1–34 ja 39–108. Lehekülgedel on 15–25 rida teksti.

Manuskripti sisuks on Uue Testamendi Johannese evangeeliumi 1:1 – 6:11; 6:35 – 14:26, 29 – 30; 15:2 – 26; 16:2 – 4, 6 – 7; 16:10 – 20:20, 22 – 23; 20:25 – 21:9, 12, 17. (Manuskriptil puudub perikoop 7:53 – 8:11.) Teksti kinnitavad: Codex Sinaiticus 4. sajandist ja Codex Bezae 6. sajandist.

Manuskript leiti Egiptusest Jabal Abû Manast, Ebene Dishnast põhjas ja 12&nbsp;km Als-Tarif Jabalist idas. 1955/1956. aastal ostis selle koos teiste kreeka ning koptikeelsete ürikutega Martin Bodmer. Tänapäeval asub see papüüruskoodeks Bodmeri raamatukogus (*Bibliotheca Bodmeriana*) Colognys Šveitsis. Seal hoitakse suuremat osa leitud Johannese evangeeliumi manuskriptidest. Tähtsaim neist on Chester-Beatty-Papyrus. Üks leht, "Für Altertumskunde Institut der Universitat zu Köln", on ka Kölnis Saksamaal.

## Tekstinäide
Osad tähed kreeka keeles teise kujuga

1:1 EN (-) ARXH (alguses) HN (oli) O LOGOS (sõna) KAI (ja) O LOGOS (sõna) HN (oli) PROS (juures) TON (-) TEON (Jumala) KAI (ja) TEOS (Jumal) HN (oli) O LOGOS (sõna)
1:2 OUTOS HN EN ARCH PROS TON TEON (see oli alguses Jumala juures)
1:3 PANTA DI AUTOU EGENETO KAI HORIS AUTOU EGENETO OUDE EN O GEGONEN (kõik on olemas selle läbi ja ilma selleta pole olemas mitte midagi, mis olemas on).

## Välislingid

* Lisainfo Papyrus 66 kohta
Põhja-Atlandi ostsillatsioon

**Põhja-Atlandi ostsillatsioon** ehk **Põhja-Atlandi võnkumine** (**NAO**, inglise *North Atlantic oscillation*) on Islandi miinimumi ja Assoori maksimumi ehk õhurõhu tugevuse võnkumine erinevail aastail Atlandi ookeani põhjaosas.

Islandi miinimum on püsiv madalrõhuala keskmega enamasti ligikaudu Islandi saare kohal. Assoori maksimum on kõrgrõhuala Assooride kohal. Põhjapoolkeral valitsevad läänetuuled kõrgrõhkkonnast põhja suunas ja madalrõhkkonnast lõunas. Seetõttu on Põhja-Atlandil valitsevaiks läänetuuled, mis puhuvad Islandi miinimumi ja Assoori maksimumi vahel. Läänetuuli võimendab veelgi Coriolisi efekt.

Põhja-Atlandi ostsillatsiooni numbriliseks väljendamiseks kasutatakse NAO indeksit.

## Positiivne ja negatiivne NAO

Põhja-Atlandi ostsillatsioon tähendab nende rõhkkondade tugevuse muutust. Kui nõrgeneb üks, siis nõrgeneb ka teine ning vastavalt sellele muutub läänetuulte tugevus. Tugevate ja hästi väljakujunenud rõhkkondadega aastal on NAO indeks positiivne, vastasel korral aga negatiivne.

Positiivne NAO-indeks toob endaga kaasa vihmase ja pehme talve Põhja-Euroopas, sest niiske õhk Atlandi ookeanilt jõuab kaugemale sisemaale, jättes Vahemere-äärsetele maadele põua ja ühtlasi ilusa ilma. Negatiivne NAO-indeks toob kaasa vihmase ja mägedes lumetormidega talve Vahemere ääres ning külma ja karmi talve Põhja-Euroopas. Selle põhjuseks on see, et nõrgemad läänetuuled ei vii niisket õhku mitte Põhja-Euroopa, vaid Vahemere kohale. Põhja-Euroopas aga valitsevad sellisel talvel külmad kõrgrõhkkonnad, mis on kujunenud Venemaa kohal.

Põhja-Atlandi ostsillatsiooni tekke põhjused ei ole selged. Näib olevat seos globaalse soojenemise ja NAO indeksi positiivsete väärtuste vahel, sest viimasel kümnendil ja 1930. aastail on tugevalt domineerinud positiivne faas, mis korreleerub hästi põhjapoolkera keskmise temperatuuri tõusuga.

## NAO mõju loodusele
NAO mõjutab oluliselt maismaa- ja veeökosüsteeme. See avaldub näiteks liikide levilate muutumises, planktoni produktsiooni kasvamises jne. Samuti mõjutab see piirkonna põllumajandust.

## Vaata ka
*El Niño
*NAO indeks

## Viited
EOÜ

**EOÜ** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Omavalitsusliitude Ühendus
*Eesti Onkoloogiaõdede Ühing
*Eesti Orelisõprade Ühing
*Eesti Ornitoloogiaühing
‘Ubaydi ajajärk

**‘Ubaydi ajajärk** on arheoloogiline ajajärk Mesopotaamias, mis on saanud nime Al-‘Ubaydi küla ehk Tell al-Ubaidi asulakoha järgi.

Umbes 5850 eKr saabusid Eufrati ja Tigrise suudmealale piki Tigrise jõge noorema kiviaja maaharijad, kes tõid endaga Samarra kultuuri mõjusid. Tollal ulatus Pärsia laht märksa kaugemale sisemaale kui tänapäeval ja Tigris ei suubunud Eufrati jõkke, vaid mõlemal jõel oli oma suue merre. Kumbki jõgi ei voolanud alamjooksul oma tänapäevases sängis ja mõlemad moodustasid suudmes delta.

Järgnenud Hadji Muhammedi kultuuri ajal leiutati niisutuskanalid ning arvatavasti sai enamik sumeri asulaid sel ajal nime. Umbes aastail 5300–4750 saabusid Ubaidi kultuuri alale piki Eufrati jõge akadi semiidid.

5. aastatuhandel eKr sulasid Mesopotaamias arvukad kultuurid kokku vähesteks. Tekkis palju ajajärgule nime andnud Ubaidi sarnaseid suuri külasid. Sel ajal tekkisid esimest korda kaubandus, ebaisikulised suhted inimeste vahel (ühiskond) ja sotsiaalne kihistumine. Ehitati esimesed jumalanna Ninhursagi templid. Ubaidi ajajärgul leiutati ratas, mida kasutati esialgu potikedrana.

Ubaidi ajajärgu keraamikale on iseloomulik geomeetriline ornamentika.

Keraamika järgi eristatakse Ubaidi ajajärgus 5 perioodi:
* Eridu keraamika
* Ubaid I/Haji-Mohammedi keraamika
* Ubaid II
* Ubaid III
* Ubaid IV

Neile järgneb Uruki ajajärk.

Arvatakse, et aastatuhande teisel poolel ilmusid Sumeri alale alg-eufratlased ehk ubaidlased, keda peetakse sumerite esivanemateks. Ubaidlased kuivendasid sood, tehes maa põlluharimiseks kõlblikuks. Nad kuivendasid maa ning hakkasid kuduma, nahka ja metalli töötlema, müüri laduma ning saviesemeid valmistama.

Suurimaks asulaks kasvas Eridu, kus elas umbes 4000 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Ubaid visit and photos, 2008
* Robert Carter, Excavations and Ubaid-Period Boat Remains at H3 As-Sabiyah (Kuwait)
Kariibi meri

**Kariibi meri** on meri Atlandi ookeanis. 

Piirneb lõunas Lõuna-Ameerika ja läänes Kesk-Ameerikaga, põhjas Suurte Antillide (Kuuba, Haiti ja Puerto Rico), idas Väikeste Antillidega. Loodes Yucatáni väina kaudu ühendatud Mehhiko lahega. Sügavus kuni 7110 meetrit. Meres on nõrgad looded. Kliima on troopiline, esineb orkaane.

## Vaata ka
*Bahama saared
*Kariibi mere regioon
*Kariibi laam
Keldi meri

**Keldi meri** on Atlandi ookeani osa, mis piirneb põhjas Iirimaaga ning idas Suurbritannia ja Bretagne'i poolsaarega.

Mere nimi rannikul elavate rahvaste keeltes:
*inglise **Celtic Sea**
*iiri **An Mhuir Cheilteach**
*kõmri **Y Môr Celtaidd**
*bretooni **Mor Keltiek**
Ogasawara saared

**Ogasawara saared** on saarteahelik Vaikses ookeanis.

Läänes piirnevad saared Filipiini merega. Pindala on 70 km&sup2; ja suurim kõrgus on 390 meetrit.

Kuuluvad Jaapanile.

Alates 2011. aastast kuuluvad need UNESCO maailmapärandi nimistu looduspärandi objekt nr 1362 koosseisu.

## Viited
Kollane meri

**Kollane meri** on Vaikse ookeani ääremeri. 

Piirneb idas Korea poolsaare ja läänes Aasiaga, lõunas on ühenduses Ida-Hiina merega. Meri on madal, sügavus keskosas 60–80 meetrit. Vesi on magedam kui ookeanis, keskmiselt 32 promilli. Kollasele merele on nime andnud jõgede poolt hõljumina merre kantav löss, mis värvib merevee kollakaks. Mere loodeosas on Bo Hai laht. Idarannikul on tugevad looded, kõrgusega üle 8 meetri.

## Välislingid
Koostöömeri

**Koostöömeri** on meri Antarktise rannikul. Piirneb Enderby maaga ja Printsess Elizabethi maaga.

Koostöömeri on Lõuna-Jäämere meri. Nende jaoks, kes Lõuna-Jäämere olemasolu ookeanina ei tunnista, on ta India ookeani meri.

Merele andsid nime Nõukogude polaaruurijad 1962. aastal Antarktika uurimisel tehtava rahvusvahelise koostöö märkimiseks (nimi vene keeles *море Содружества*, inglise keeles *Collaboration Sea* ).
Tapajós

**Tapajós** [tapaž'os] on jõgi Lõuna-Ameerikas Amazonase jõgikonnas.

Jõgi saab alguse vasakpoolse Juruena ja parempoolse Teles Piresi jõe ühinemisel Pará, Mato Grosso ja Amazonase osariigi kolmikpunktis, sest Juruena on Mato Grosso ja Amazonase piirijõgi ning Teles Pires Pará ja Mato Grosso piirijõgi. Esialgu on Tapajós Pará ja Amazonase piirijõgi ning üsna varsti pärast lähet suubub temasse paremalt Cururu jõgi. Tapajós voolab kirdesse. Kahe osariigi piirijõgi pole ta kuigi kaua ja peaaegu täies ulatuses voolab ta Pará osariigis. Ta läbib Jacareacanga, siis suubuvad temasse paremalt Crepon ja Jamanxim. Ühtlasi moodustab Tapajós Amazonase rahvuspargi idapiiri. Siis jõuab ta Itaitubasse. Kohast, mil osariikide piir Tapajósist lahkneb, kuni Itaitubani kulgeb jõe vasakul kaldal maantee, mis kulgeb kaugel idas Gurupi kaldal olevast Dom Eliseust kaugel läänes Purusi kaldal oleva Lábreani. Alamjooksul, Aveirost kuni suudmeni voolab jõgi rahulikult ja laieneb kuni 15 kilomeetrini, suubub paremalt Amazonasesse. Suudmes asub Tapajósi ja Amazonase paremal kaldal Santarém.

Tapajósi jõe pikkus on 2200 kilomeetrit, kui hakata seda mõõtma Juruena lähtest, mis asub Parecise mägede kõrgeima tipu lähedal. Jõe valgla on umbes 487 000 km² ja suue asub 10 m kõrgusel merepinnast.

Ülemjooksul läbib Tapajós kärestikke, aga viimased 303 km on ta laevatatav isegi suurte laevadega. Selles kohas on jõgi väga sügav ja mõlemal kaldal on saja meetri kõrgused kaldakaljud.

Tapajós on Amazonase jõgikonna vooluhulga poolest viies jõgi. Tema kaudu voolab 6% Amazonase veest.

## Viited
Korallimeri

**Korallimeri** asub Vaikse ookeani lääneosas. 

Korallimeri piirneb edelas Austraaliaga, loodes Uus-Guineaga, kirdes Saalomoni Saartega, idas Vanuatu ja kagus Uus-Kaledooniaga. Läänes on Korallimeri Torrese väina kaudu ühenduses Arafura merega, põhjas piirneb ta Saalomoni mere, kagus Fidži mere ja lõunas Tasmani merega.

Kogu Korallimeri on jagatud riikide mõjusfäärideks. Need riigid on Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu ja Prantsusmaa, mille protektoraat on Uus-Kaledoonia. Täielikult jäävad Korallimerre Austraalia Korallimere saarte ala, Vanuatu Sanma provints ja Uus-Kaledoonia Põhjaprovints.

Korallimere sügavus on kuni 7661 meetrit. Meres paikneb ka Korallimere nõgu, mille sügavus on kuni 4842 meetrit.

Merele on nime andnud maailma suurim korallriff Suur Vallrahu, korallrahusid on mujalgi.

Korallimere korallrahud on soodus elukeskkond väga paljudele veetaimedele ja loomadele. Seal leidub vetikaid, meriliiliaid, vähilisi, kirjuid kalu, mureene, haisid ja muid elusolendeid. 

## Piirid

Põhjas piirneb Korallimeri Saalomoni merega. Piir kulgeb Uus-Guinea kagutipust Saalomoni Saartele kuuluva Rennelli saare edelatippu, nii et Lousiade'i saarestik koos saarte juurde kuuluvate riffidega jääb Saalomoni merre, sealt Nupani saarteni ja edasi Duffi saarteni.

Idas piirneb Korallimeri Vaikse ookeani alaga, mida eraldi mereks ei arvata. Piir kulgeb Duffi saartelt sirgjoones Mr Lava raarele, mis kuulub Vanuatule, ning sealt paljusid Vanuatu saari mööda Anatomi saareni, nii et kõik Vanuatu saared ja nendevahelised väinad (peale Futuna saare) kuuluvad Korallimerre.

Kagut piirneb Korallimeri Fidži merega. Piir kulgeb Anatomilt Uus-Kaledooniast kagus olevale Pinsi saarele.

Lõunas piirneb Korallimeri Tasmani merega. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka merede piir.

## Viited


## Välislingid
Madeira jõgi

**Madeira jõgi** on jõgi Lõuna-Ameerikas, Amazonase lisajõgi. Jõe valglast on põhiosa Brasiilia ja Boliivia, väike osa Peruu territooriumil.

Jõe pikkus on 1450 km (Mamoré, Río Grande, Río Caine ja Río Rochaga 3239 km), valgla pindala 1 420 000 km² ja vooluhulk suudmes 32 000 m³/s. Nende näitajate poolest on see üks maailma suurimaid jõgesid, mis suubub teise jõkke. Kui arvestada kõiki jõgesid, on see pikkuselt 19. ja vooluhulgalt suudmes 10. jõgi maailmas.

Madeira valgla see koht, kust suudmeni kõige pikem tee on, paikneb Boliivias Cochabamba linnast lõunas. Sealt algab Rio Grande, mis voolab alguses kagusse, ületab Santa Cruzi departemangu piiri, teeb seejärel poolkaare ja suundub põhja ning lõpuks loodesse. Sellest kohast alates, kus see vasakult ühineb Yapacani jõega, kannab see nime Mamoré. Mamoré ületab kohe El Beni departemangu piiri ja voolab üsna täpselt põhja. Paremalt suubub jõkke Brasiilia ja Boliivia piirijõgi Guaporé, mida kutsutakse ka nimega Itenes. Mamoré voolab Brasiilia ja Boliivia piirijõena edasi põhja, kuni sellesse suubub vasakult Madre de Dios. Sellest kohast alates nimetatakse jõge Madeiraks. Madeira voolab põhja kuni Boliivia põhjatipuni, pöördub kirdesse ja voolab läbi Amazonase madaliku, algul Rondônia ja pärast Amazonase osariigis, kuni suubub paremalt Amazonasesse.

Peajõe algus Boliiviast on kahtluse alla seatud. Brasiiliast algav Guaporé on Mamoréga ühinemisel veerohkem kui Mamoré ja on väidetud, et just Guaporé algus Brasiilias Mato Grosso osariigis Parecise mägedes on Madeira tõeline lähe.

Suudmes moodustab Madeira kaks haru. Nende vahele jääb Tupinambarana saar, mis on üks maailma suurimaid jõesaari (kõige suurem jõesaar on Araguaia jõel olev Bananali saar). See Madeira suudmeharu, kus voolab enamik vett, suubub otse Amazonasesse, aga teine suudmeharu voolab pikalt Amazonase kõrval ja seda nimetatakse Uraríaks.

Madeiraäärsed suurimad asulad on Beni departemangu keskus Trinidad, kaksiklinn Guarajá-Mirim – Guayaramerin, mis asub jõe kummalgi kaldal vastavalt Brasiilias ja Boliivias, Madre de Diose suudme vastas Brasiilias olev Canela, Rondônia osariigi keskus Porto Velho ning Amazonase osariigis asuvad Humaifá, Manicoré, Novo Aripuanã, Borba, Nova Olinda do Norte ja Autazes. Uraría ääres asuvad Maués, Barreirinha ja Parintins.

Madeira on vihmaperioodil ookeanilaevadega laevatatav rohkem kui 1000 km pikkuselt, peaaegu Porto Velho juures oleva San Antonio kärestikuni. Kuivaperioodil, mis kestab juunist novembrini, võib veetase jões langeda koguni 15 meetrit ja San Antonio kärestikuni sõitmine pole võimalik laevadel, mille süvis on üle 2 meetri.

Yapakani suudmest allapoole voolab jõgi üldiselt troopilises vihmametsas, kus peale jõelaevade ei ole õieti muid liikumisvõimalusi. Guajará-Mirimi ja Humaifá vahel kulgeb jõe ääres maantee, mis Porto Velhos jõe ületab. Porto Velho ja Guajará-Mirimi vahel, kus jõgi ei ole kärestike tõttu laevatatav, kulgeb jõe kõrval raudtee, mis ei ole muu raudteevõrguga ühenduses.

## Viited

## Välislingid
Mariaanid

**Mariaanid** on saarestik Mikroneesias.

Piirnevad läänes Filipiini merega. Pindala 1018 km&sup2;. Saared on mägised, kõrgus kuni 965 meetrit. 

Mariaanid kuuluvad Ameerika Ühendriikidele. Saarestik on jagatud kaheks: lõunas Guami ala ja põhjas Põhja-Mariaani Ühendus.
Koro meri

**Koro meri** on Vaikse ookeani osa, mida ümbritsevad Fidži saared.

See on saanud nime Koro saare järgi.

Meri on kuni 2900 m sügav.
Labradori meri

**Labradori meri** on ääremeri Atlandi ookeani loodeosas Põhja-Ameerika rannikul.

Piirneb edelas Labradori poolsaarega, loodes Baffini saarega ja kirdes Gröönimaaga. Põhjas Davise väina kaudu ühenduses Baffini lahega.
Mere pindala on umbes 841 000 km2, suurim sügavus 4316 m. 

Valitseb jahe paras ja lähisarktiline kliima. Merevee keskmine soolsus on 34,88‰ (põhja lähedal 34,94‰) ja veetemperatuur on +3,5...+2,0°C.  Labradori meri Gröönimaa rannikul ja mere keskosa on aasta ringi jäävaba, mujal on talviti jääd (maksimaalne jääkate on aprillis-mais). On ka jäämägesid. Suvel sulab ajujää ära. 

Loodete kõrgus on  Kanada rannikul 1,8 m ja Gröönimaa rannikul kuni 4 m. Gröönimaa ranniku lähedal läbib merd lõunast põhja suunas soe ja ümbritsevast soolasema veega Lääne-Grööni hoovus. Labradori poolsaare ranniku lähedal läbib merd põhjast lõunasse külma ja vähesoolase veega Labradori hoovus.

Nimi inglise keeles *Labrador Sea*, vene keeles *море Лабрадор* ja saksa keeles *Labradorsee*.
Kara meri

**Kara meri** (vene *Карское море*; neenetsi *Хэрэ ям’* ) on Põhja-Jäämere ääremeri. 

Piirneb läänes Kara väinaga (Kara värav), mille kaudu saab Barentsi mere Petšora merre, Novaja Zemljaga ja Franz Josephi maaga, idas Taimõri poolsaare ja Severnaja Zemljaga. Asub mandrilaval, sügavam vagumus on Franz Josephi maast idas. Merre suubuvad Ob ja Jenissei, seetõttu on rannikualadel riimvesi. Looded on nõrgad. Meres on suvelgi jääd.
Flores

**Flores** on Väikeste Sunda saarte hulka kuuluv saar Indoneesias Ida-Nusa-Tenggara provintsis.

Saarest põhja jääb Florese meri ja lõunasse Sawu meri. Suurematest saartest jääb temast läände Sumbawa, lõunasse Sumba ja itta Timor. Väiksematest saartest jäävad läände Florese ja Sumbawa vahele Sangeang ja Komodo, itta Florese ja Timori vahele Solori saared, Lomblen, Komba, Pantar ja Alor ning põhja poole Palu saar ning Lõuna-Sulawesi provintsi kuuluvad Macani ja Pasitelu saared, millest suurimad on Tanahjampea, Kalao, Bonerate, Kalaotoa ja Kakabia. Sumbast eraldab teda Sumba väin, Komodo ja Sumbawa vahele jääb Sape väin. 

Florese pindala on 14 250 km². Saar on pikk ja kitsas, ida–läänesuunaline . Suuri jõgesid saarel ei ole . Saar on mägine, selle kõrgeimad tipud on Ranakah (2382) m saare lääneosas ja Egon (1703 m) idaosas , mõlemad tegevvulkaanid .

Saarel elab ligikaudu 1,6 miljonit inimest. Suurimad linnad, kus kõigis on 10 000 – 50 000 elanikku, on lääne poolt ida poole minnes Labuhanbaio, Ruteng, Bajawa, Ende, Maumere ja Larantuka.  Kõiki neid asulaid läbib selles järjekorras maantee, mis lääneosas kulgeb saare lõunarannikul, idaosas kohati lõuna- ja kohati põhjarannikul. 

Septembris 2003 avastasid paleontoloogid Floresel asuvast Liang Bua koopast senitundmatu hominiidi luustikud. *[[Homo floresiensis]]*'e täiskasvanud isendi kõrgus oli umbes 1 meeter. Nad surid välja mitte varem kui 12 000 aastat tagasi.

Floresel elab looduses komodo varaan ja endeemne florese hiidrott.

Esimesed eurooplased – Portugali kaupmehed ja misjonärid – jõudsid saarele 16. sajandil. Nad panid sellele tänapäevalgi kasutatava nime. Portugali keeles tähendab *flores* lilli, mis on viide saare rikkalikule taimestikule.

## Viited
Levandi meri

**Levandi meri** [lev'andi] on Vahemere idapoolseim osa (Levandi) ranniku lähedal.

Nimi inglise *Levantine Sea* ja saksa keeles *Levantisches Meer*.
Lõuna-Hiina meri

**Lõuna-Hiina meri** on Vaikse ookeani osa. 

Põhjas ja läänes piirneb Indohiina poolsaarega, edelas Malaka poolsaare ja Sumatraga, kagus Kalimantaniga, idas Filipiinidega ja kirdes Taiwaniga. Edelas ühenduses Andamani merega Malaka väina kaudu, lõunas Karimata väina kaudu ühenduses Jaava merega, kirdes Taiwani väina kaudu ühenduses Ida-Hiina merega. 

Sügavus kuni  meetrit.

## Nimi
Lõuna-Hiina mere nimi rannikul elavate rahvaste keeltes.
*hiina **南中國海** (traditsioonilises kirjas) / **南中国海** (lihtsustatud kirjas), hanyu pinyini häälduses Nán Zhōngguó Hǎi - *Lõuna Hiina meri.* Alternatiivselt **南海** (Nán Hǎi) ehk l*õunameri*
*indoneesia **Laut Cina Selatan**
*khmeeri **សមុទ្រចិន** (Sâmŭtr Chĕn)
*malai **Laut China Selatan**
*tai **ทะเลจีน** (Thale Chin)
*vietnami **biển Động** - *Ida meri*

## Territoriaalvaidlused

Hiina ja teised Kagu-Aasia riigid vaidlevad Lõuna-Hiina meres sisalduvate saarte, atollide, riffide, kaljude ja madalike üle. Nende kuuluvus on oluline, arvestades, et ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artikli 121 kohaselt saab saarte ümber määrata kõiki konventsioonis ette nähtud meretsoone (territoriaalmeri, külgvöönd, majandusvöönd) ning kaljude ümber on võimalik määrata territoriaalmeri ja külgvöönd. Seega on riigil, kellele meres olev saar või kalju kuulub, rohkem mõju merepinna üle ning konventsiooni kohaselt ka õigus meretsooni vetes ja merepõhjas olevatele elavatele ja mitteelavatele ressurssidele.

Konflikti keskmes on Hiina üheksakriipsujoon, mis ümbritseb umbes 90% Lõuna-Hiina mere pindalast ja mis Pekingi väitel näitab Hiina alla kuuluvat ala kogu Lõuna-Hiina merest. Pekingi sõnul tuleneb õigus maale, moodustistele ja ressurssidele üheksakriipsujoone sees „ajaloolistest õigustest“. Joon tõstatus konventsiooni kontekstis esmakordselt aastal 2009, kui Hiina saatis ÜRO peasekretärile kaardi, mis sisaldas üheksakriipsujoont. Koos joone esitamisega väitis Hiina, et tal on „vaieldamatu suveräänsus [Lõuna-Hiina mere saarte ja külgnevate vete] üle ning et tal on suveräänsed õigused ja jurisdiktsioon üle asjaomaste vete ning merepõhja ja aluspinnase osas“. Hiina ei ole andnud täpsemaid selgitusi selles osas, mida üheksakriipsujoon endast kujutab või milliseid konventsioonist tulenevaid õigusi täpselt Hiina selle ala sees endale väidab kuuluvat.

Konflikti on tekitanud ka Hiina ulatuslik, kokku seitsmele korallirahule, üle 250 km2 suurust pindala kattev, tehissaarte ehitamine Lõuna-Hiina meres. Ehitustegevus algas aastal 2013 hoolimata sellest, et Spratly saarte erinevaid osi (kuhu Hiina samuti tehissaare ehitas) olid nii Vietnam, Malaisia kui ka Filipiinid enda omaks kuulutanud. Tehissaared on relvastatud ja sisaldavad muu hulgas maandumisradu lennukite jaoks. Hiina Välisministeeriumi sõnul on tegemist "vajalike kaitseasutustega", mille peamine eesmärk on tagada merenduse turvalisus ja abi andmine looduskatastroofide korral.

## Viited
Viljui

**Viljui** (vene *Вилюй*, jakuudi *Бүлүү* (Bülüü)) on jõgi Aasias Siberis. Pikkus 2650 km.

Lähtub Kesk-Siberi kiltmaalt. Ülemjooksul voolab rahulikult soisel tasandikul. Keskjooksul itta voolates läbib kuristikke ja kärestikke. Alamjooksul laskub Kesk-Jakuutia tasandikule, voolab rahulikult laias orus itta. Suubub vasakult Leenasse.
La Plata laht

**La Plata** (või ka **La Plata laht**) on Atlandi ookeani laht Lõuna-Ameerika rannikul.

Laht on madal, alla 20 meetri. Tegemist pole mitte tavalise merelahe vaid estuaariga mille on moodustanud lahte suubuvad Paraná ja Uruguay jõgi. Madala vee ja jõesetete tõttu on lahe vesi sogane. Looded on nõrgad, küll aga avaldavad tuuled veetasemele tugevat mõju. Lahe ääres asuvad nii Buenos Aires kui ka Montevideo.

## Ajalugu

Esimese eurooplasena jõudis La Plata lahte 1516 hispaanlane Juan Díaz de Solís, kes oma meeskonnaga otsis mereteed Atlandi ookeanist Vaiksesse ookeani. Nad randusid tänapäeva Uruguay maa-alal, kus neid ründasid indiaanlased ja tapsid nad kõik peale 14-aastase junga Francisco del Puerto, sest nende usk ei lubanud tappa naisi, lapsi ega vanureid. 1526 saabus järgmine euroopa laev Sebastian Caboti juhtimisel, kes leidis rannikul karglemas ja neile midagi hüüdmas kohaliku sõdalase. See oli del Puerto, kes ühines Caboti meeskonnaga, ent naasis hiljem Uruguaysse.

Esimene asula La Plata rannikul oli Buenos Aires, mille 2. veebruaril 1536 rajas Pedro de Mendoza. Asula jäeti maha ja 11. juunil 1580 rajas selle uuesti Juan de Garay.
Xingu

**Xingu jõgi** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Algab Brasiilia mägismaalt, voolab põhja, läbib suurel hulgal kärestikke. Alamjooksul voolab rahulikult ja laieneb 12 kilomeetrini, veetaset mõjutavad looded. Suubub paremalt Amazonasesse.

Jõele plaanitakse 2015. aastaks rajada pais (Belo Monte pais) ja 11 233 MW võimsusega hüdroelektrijaam.
Levant

**Levant** (romaani keeltes '(päikese)tõus') on Levandi merega külgnev piirkond Edela-Aasias, mis suures osas kattus Suur-Süüriaga.

Piirkond hõlmab Vahemerest itta jäävad alad kuni Mesopotaamiani. Põhja-lõuna suunal jääb Levant Tauruse mägede ja Araabia poolsaare vahele.

Kitsamas mõttes hõlmab Levant Vahemere ranniku lähedast ala, millesse jäävad Iisrael, Liibanon ja Süüria lääneosa. On aga ka allikaid, mis rääkides Levandist, arvavad sinna hulka ka Kreeka, Türgi ja Egiptuse.

## Vaata ka
*Idamaad
*Läänemaailm 
*Mašrik
*Oksitaania
Sorūd-e Mellī

**"Sorūd-e Mellī"** on endine Afganistani riigihümn.

Hümn võeti kasutusele 1987. aastal.  Talibani valitsusajal oli hümn koos kogu muu muusikaga keelatud. Pärast Talibani langemist võeti hümn 2002. aastal jälle kasutusele. Aastal 2006 võeti kasutusele uus hümn "De waţan Afghānistān day".

## Originaaltekst
&#1711;&#1585;&#1605; &#1588;&#1575;&#1607; &#1604;&#1575; &#1711;&#1585;&#1605; &#1588;&#1575;&#1607;

&#1578;&#1575; &#1575;&#1609; &#1605;&#1602;&#1583;&#1587; &#1604;&#1575;&#1605;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1575;&#1609; &#1583;&#1575; &#1575;&#1586;&#1575;&#1583;&#1610; &#1604;&#1575;&#1605;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1575;&#1609; &#1583;&#1575; &#1606;&#1603;&#1605;&#1575;&#1585;&#1594;&#1610; &#1604;&#1575;&#1605;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1605;&#1608;&#1688; &#1662;&#1575;&#1578;&#1608;&#1601;&#1575;&#1606;&#1608;&#1606;&#1608;&#1603;&#1609;

&#1662;&#1585;&#1610; &#1603;&#1585;&#1575; &#1583;&#1575; &#1576;&#1575;&#1585; &#1604;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1607;&#1605; &#1583;&#1575; &#1578;&#1608;&#1585;&#1608; &#1588;&#1662;&#1608; &#1604;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1607;&#1605; &#1583;&#1575; &#1585;&#1575;&#1606;&#1575;&#1610; &#1604;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1587;&#1585;&#1575; &#1583;&#1575; &#1587;&#1585;&#1576;&#1575;&#1586; &#1604;&#1575;&#1585;&#1575;

&#1662;&#1575;&#1603;&#1575; &#1583;&#1575; &#1585;&#1608;&#1585; &#1604;&#1575;&#1585;&#1575;

## Transliteratsioon ladina tähestikku
Garam shah la garam shah
Ta e muquadas lemara
E da-azadi lemara
E da-nekmarghÌ lemara

Muzh pa tufanunoke
Pri kra da-bari laara
Ham da-toro shpo laara
Ham da-ranaei laara
Sra da-sarbazi laara
Paka da-rori laara

## Umbkaudne tõlge
Sa püha Päike, kõrveta, kõrveta kuumemalt. Oo vabaduse Päike, Oo õnne Päike.

Oleme tulnud läbi tormi ja jõudnud tee lõppu.
Oleme käinud pimeduse radu, ja mööda valguse teed.

Võidu punane tee, vendluse puhas rada.
Laptevite meri

**Laptevite meri** (vene keeles *море Лаптевых*, jakuudi keeles *Лаптевтар муоралара*; tarvitatud ka nime **Nordenskiöldi meri**) on meri Põhja-Jäämeres. 

Piirneb läänes Taimõri poolsaare ja Severnaja Zemljaga, idas Uus-Siberi saartega. Laptevite merre suubub Leena, seetõttu on rannikualadel riimvesi. Looded on nõrgad. Jääd leidub meres suvelgi.

Laptevite meri on nime saanud Dmitri ja Hariton Laptevi järgi.
El gran Carlemany

**"El Gran Carlemany"** ("Võimas Karl Suur") on Andorra riigihümn. Sõnad on kirjutanud Joan Benlloch i Vivo (1864–1926) ja muusika on loonud Enric Marfany Bons (1871–1942), hümnina võeti laul kasutusele 1914.

Hümni muusika:

## [[Katalaani keel|Katalaanikeelsed]] sõnad
El gran Carlemany, mon Pare dels àrabs em deslliurà, 
I del cel vida em donà de Meritxell, la gran Mare,
Princesa nasquí i Pubilla entre dues nacions neutral
Sols resto lúnica filla de l'imperi Carlemany.
Creient i lluire onze segles, creient i lliure vull ser.
¡Siguin els furs mos tutors i mos Prínceps defensors!

I mos Princeps defensors!

## Tõlge
Mu isa, võimas Karl Suur, vabastas mind saratseenide käest,
Ja ta andis mulle suure ema Meritxelli elu.
Ma olen sünnilt vürstitar, erapooletu neitsi kahe rahva vahel.
Ma olen Karolingide impeeriumi ainus tütar
Usklik ja vaba üksteist sajandit, usklikuks ja vabaks ma jään.
Seadused olgu mu õpetajateks ja vürstid mu kaitsjateks!

Ja vürstid mu kaitsjateks!
Angola Avante

"**Angola Avante!**" (Edasi, Angola!) on Angola riigihümn. Ta võeti kasutusele 1975 pärast iseseisvumist Portugalist.

Hümni muusika:

## [[Portugali keel]]es
Ó Pátria, nunca mais esqueceremos 
Os heróis do quatro de Fevereiro.
Ó Pátria, nós saudamos os teus filhos
Tombados pela nossa Independência.
Honramos o passado e a nossa História,
Construindo no Trabalho o Homem novo.
(*kaks viimast rida korduvad*) 

*Refrään*
Angola, avante!
Revolução, pelo Poder Popular!
Pátria Unida, Liberdade,
Um só povo, uma só Nação!
(*refrään kordub*)

Levantemos nossas vozes libertadas
Para glória dos povos africanos.
Marchemos, combatentes angolanos,
Solidários com os povos oprimidos.
Orgulhosos lutaremos Pela Paz
Com as forças progressistas do mundo.
(*kaks viimast rida korduvad*) 

*Refrään*

## Tõlge
Oo Isamaa, me ei unusta iial
Neljanda Veebruari kangelasi. 
Oo Isamaa, me ülistame su poegi, 
kes langesid meie iseseisvuse eest. 
Me austame minevikku ja oma ajalugu, 
luues tööga  Uut Inimest.
(*kaks viimast rida korduvad*) 

*Refrään*
Edasi, Angola!
Revolutsioon rahva võimu nimel!
Ühinenud Isamaa, Vabadus, 
üksainus rahvas, üksainus Rahvus!
(*refrään kordub*)

Tõstkem oma vabastatud hääled
Aafrika rahvaste auks.
Marssigem, Angola võitlejad, 
solidaarsetena rõhutud rahvastega.
Uhketena hakame võitlema Rahu eest 
Koos maailma progressiivsete jõududega.
(*kaks viimast rida korduvad*) 

*Refrään*

## Välislingid
MP-3 file
Kassaman

**"Kassaman"** või **"Qassaman"** (vanne) on Alžeeria riigihümn. Hümn võeti kasutusele 1963. aastal, peagi pärast Prantsusmaast iseseisvumist. Sõnad on kirjutanud Mufdi Zakariah 1956. aastal, olles Prantsuse koloniaalvägede vangistuses. Muusika on kirjutanud egiptuse helilooja Mohamed Fawzi.


	
		HümnTransliteratsioon
	
	
	

قـــسما بالنازلات الـماحقات 
والـدماء الـزاكيات الطـــاهرات 
والبــنود اللامعات الـخافقات 
في الـجبال الشامخات الشاهقات 
نحن ثــرنـا فحــياة أو مـمات 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجـزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

نحن جند في سبيل الـحق ثرنا    
وإلى استقلالنا بالـحرب قـــمنا 
لـم يكن يصغى لنا لـما نطــقنا  
فاتــخذنا رنة البـارود وزنـــــا 
وعزفنا نغمة الرشاش لــــحنا  
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا  

يا فرنسا قد مضى وقت العتاب 
وطويناه كــما يطوى الكـــتاب 
يا فرنسا إن ذا يوم الـحــساب 
فاستعدي وخذي منــا الجواب 
إن في ثــورتنا فصل الـخطاب      
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

نحن من أبطالنا ندفع جنــــــدا      
وعلى أشـلائنا نصنع مجــــدا 
وعلى أرواحنا نصعد خـــــلدا 
وعلى هامــاتنا نرفع بنــــــدا   
جبهة التـحرير أعطيناك عـهدا 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر  
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا  

صرخة الأوطان من ساح الفدا      
اسـمعوها واستجــيبوا للنــــدا 
واكـــتبوها بـــدماء الــشهــداء 
واقرأوهــا لبني الـجـيل غــــدا 
قد مددنا لـك يا مـــجد يــــدا 
وعقدنا العزم أن تـحيا الجزائر 
فاشهدوا .. فاشهدوا .. فاشهدوا 

Qassaman binnazilat ilmahiqat
Waddimaa izzakiyat ittahirat
Walbonood illamiaat ilkhafiqat
F'Ilgibal ishshamikhat ishshahiqat
Nahno thurna fahayaton aw ma maaat
Wa aqadna alazma an tahya aljazair
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Nahno gondon fi sabil il hakki thorna
Wa ila isstiqlalina bilharbi kumna.
Lam yakon yossgha lana lamma natakna
Fattakhathna rannat aibaroodi wazna.
Wa azafna naghamat alrashshashi lahna
Wa aqadna alazmat an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Ya Faransaa, qad matha waktu l`itab
Wa taweynahu kama yutwalkitab
Ya Faransa inna tha yawmul hisab
Fasta`iddee wakhudhee minnal jawab
Inna fee thawratinaa faslal khitab
Wa Aqadna Alazma An Tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Nahno min abtalina nadfaoo gondan
Wa ala ashlaina nassnaoo magdan.
Wa ala hamatina narfao bandan.
Gabhato' ltahreeri aataynaki ahdan
Wa aqadna alazma an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo ! 

Sarkhato 'lawtani min sah ilfida
Issmaooha wasstageebo linnida
Waktobooha bidimaa ilshohadaa
Wakraooha libany ilgeeli ghadan.
Kad madadna laka ya magdo yada
Wa aqadna alazma an tahya aljazair.
Fashhadoo ! Fashhadoo ! Fashhadoo !
	
	
		
	

## Välislingid
*http://www.national-anthems.net/countries/index.php?id=AG