Pöördjärjestusega hulgafraas

**Pöördjärjestusega hulgafraas** on fraas, kus hulgafraasi tavapärane sõnade järjekord on ümber pööratud, nii et hulgasõna ehk kvantor on pärast laiendit.

## Eesti keel
### Arvsõnafraasi pööratud sõnajärg
Arvsõnafraasis väljendab arvsõna ja laiendi pöördjärjestus arvu umbkaudsust. 

Näiteks:

*Minna oli veel *'kilomeetrit kümme*** tähenduses 'umbes kümme kilomeetrit'. <br />
''Kohale tuli '''inimest kakskümmend*** 'umbes kakskümmend inimest'.

#### Pöördjärjestus ühiknimisõnaga hulgafraasis
Ühiknimisõnaga hulgafraas on arvsõnafraas, milles **hulgasõna on ühiknimisõna** (***pea, hing, inimene, isik, tükk, õis'' '''jms), mis tähistab spetsiaalselt selle hulga üht elementi ja '''laiend on nimisõnafraas või juhuhulka märkiv nimisõna'''.

Näiteks:

''Kohale oli tulnud '''mõnikümmend inimest valitsuse toetajaid''' ja teist samapalju vastaseid.''<br />
''Palun mulle '''kümme õit neid roose''' (seal).''

Ühiknimisõnaga hulgafraasides asub hulga nimetus tavaliselt hulgasõnast eespool. Sellised fraasid esinevad ühtse fraasina harva.

Näiteks:

''Kohale oli tulnud '''valitsuse toetajaid mõnikümmend inimest''' ja vastaseid teist samapalju.'' <br />
''Palun mulle '''neid roose kümme õit'''.''<br />
***Kasse** on tal vist küll oma **neli tükki**.''

**Ühiknimisõna on mitmusliku hulganimetuse korral sageli liiane** ja jäetakse fraasi lahus paiknemise korral ära. 

Näiteks:

***Valitsuse toetajaid*' oli kohale tulnud **mõnikümmend** (inimest). *
***Neid roose*** *palun mulle **kümme** (õit)*. <br />
***Kasse*** *on tal **neli** (tükki)*.

Ühiknimisõnafraas saab esineda vaid juhul, kui *'arvsõna või arvsõnalise asesõnaga on märgitud ära ühikute arv**.

Arvsõna puudumisel on lause **grammatiliselt vale**, kuigi peaks tähendama sama, mid lause, kus arvuks on ''üks''. 

Näiteks:

****Valitsuse toetajaid*' oli kohal **inimene.** *
****Neid roose*** *oli järel vaid **õis***.

====Pöördjärjestus nimisõnalise ja määrsõnalise hulgasõnaga fraasides====
Pöördjärjestus [[hulgafraas]]is võimaldab muuta lause teatestruktuuri.

Nimisõnalise ja määrsõnalise (v. a *täis* ja *tulvil*) hulgasõnaga [[fraas]]id ei võimalda pöördjärjestust ühtse fraasi piires, küll aga lahkfraasina. 

Näiteks:

***Aega** oli jäänud veel **aasta***, vrd ***Aasta aega** oli veel jäänud.*<br />
***Raha** oli meil kõigil **vähe**, *vrd *Meil kõigil oli **vähe raha**.*

Lahkfraasiga on tegu ka juhul, kui nimisõna paikneb vahetult hulgasõna ees. Seda näitab võimalus paigutada fraasi komponentide vahele muid lauseelemente. 

Näiteks:

*Ma soovin **neid pükse kaks paari**. – Ma soovin **neid pükse** kaasa võtta **kaks paari**.
*Mul jäi *'aega paar tundi**. – Mul jäi **aega** üle **paar tundi**.''<br />
''Tal on **raha liiga palju**. – Tal on **raha** harva **liiga palju**.''

===Hulgafraasi tavapärane sõnajärg===
* [[hulgasõna]] ehk kvantor on tavaliselt **enne laiendit**:
''Laual on'' [***klaas*' piima*]<br />
*Koopiaid jagus* [*vaid **kuuele** tudengile*]*.*
* Erandid on hulka tähistavad *täis* ja *tulvil*, mis on tavaliselt *'nimisõna või nimisõnafraasi järel**:
''Vaagen on'' [''värskeid puuvilju **täis***]<br />
[''Pahameelt '''tulvil***] *kirjade saabumine ei tahtnud lõppeda.*
* Nimisõna või nimisõnafraas järgneb hulgasõnale vaid siis, kui see märgib uudse tähendusega referenti (referent ei ole kõneleja arvates kuulajale teada):
*Vaagen on* [*täis *'värskeid puuvilju***] <br />
''Kirjad, (mis olid)'' [''tulvil '''pahameelt***]*, ärritasid teda kõvasti*.
* Hulgasõna **ees** paiknev seestütlevas käändes laiend märgib tuntud objekti, mis on kõneleja arvates kuulajale teada: 
*Keelatud esemeid avastati* [***üheksanda klassi õpilastest''' kahel''], vrd ''Keelatud esemeid avastati'' [''kahel '''üheksanda klassi õpilastest***]

[***Uutest hoonetest''' kolmandikul''] ''on tuvastatud tõsiseid puudusi'', vrd [''Kolmandikul '''uutest hoonetest***] *on tuvastatud tõsiseid puudusi.*

## Kirjandus
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. *Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.* Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993