open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ernesto Teodoro Moneta

**Ernesto Teodoro Moneta** (20. september 1833 Milano – 10. veebruar 1918 Milano) oli itaallasest ajakirjanik, rahvuslane, revolutsionäärist sõdur, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat aastal 1907.

15-aastase poisina osales Moneta Milano ülestõusus (1848. aasta revolutsioon Austria võimu vastu). Hiljem astus ta Ivrea sõjaväeakadeemiasse. 1859. aastal ühines ta Giuseppe Garibaldi "Tuhande retkega", ning võitles ka Itaalia armee ridades Itaalia kolmandas iseseisvussõjas Austria vastu 1866. 
Hiljem sai temast rahvusvaheline rahuaktivist. 

Aastatel 1867–1895 oli ta Milano ajalehe Il Secolo toimetaja.

1887. aastal asutas Moneta Rahu ja vahekohtu assotsiatsiooni (*Unione Lombarda per la Pace e l'Arbitrato*), milles kutsuti desarmeerimisele ning kus nähti ette Rahvasteliidu loomist. 

## Viited

* Ernesto Teodoro Moneta foto
* ''Nobel Lectures, Peace 1901-1925'', toimetaja Frederick W. Haberman, Elsevier Publishing Company, Amsterdam, 1972"
Hendrik Lorentz

**Hendrik Antoon Lorentz** (18. juuli 1853 Arnhem – 4. veebruar 1928 Haarlem) oli hollandi füüsik. Ta pälvis 1902. aastal koos Pieter Zeemaniga Nobeli füüsikaauhinna.

Ta seletas aine kui diskreetsete elektrilaengute süsteemi põhilisi elektrilisi, magnetilisi ja optilisi omadusi; selgitas dielektrilise ja magnetilise läbitavuse ja elektrijuhtivuse füüsikalist olemist, esitas Zeemani efekti teoreetilise põhjenduse ja seletas valguse dispersiooni. Esitas 1892. aastal hüpoteesi kehade lühenemisest nende liikumisel ning 1894. aastal valemid aja ja ruumikoordinaatide teisendamiseks ühest inertsiaalsüsteemist teise (Lorentzi teisendus); need tööd moodustasid relatiivsusteooria eelastme. 

## Tunnustus
* 1895 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 1902 – Nobeli füüsikaauhind koos Pieter Zeemaniga
* 1905 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1908 – Rumfordi medal
* 1917 – Franklini medal
* 1918 – Copley medal

## Vaata ka
* Lorentzi jõud
* Lorentzi teisendus
* Lorentzi medal

## Viited

## Välislingid
* Hendrik Lorentz Nobeli auhinna lehel
Iisaku vald (1939)

**Iisaku vald** oli vald Virumaal aastatel 1939–1950. Kuni 1940. aastani oli valla nimi **Tärivere vald**. Vallamaja asus Iisakus.

Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.

Tärivere vald moodustati senise Iisaku valla maa-alast; senise Mäetaguse valla Härjaoja nr. 25, Vahemetsa nr. 26, Vana-Roostoja nr. 27, Uue-Roostoja nr. 28, Nissipõllu nr. 29, Lõppe nr. 30, Uue-Lõppe nr. 31, Suuremurru nr. 32, Mädasoo nr. 102 talude, Riigi tagavaramaa lit. E, Lõppe metsavahikoha, Iisaku küla talu nr. 15 lahus-heinamaatüki maa-aladest ning Iisaku metsandiku osa maa-alast.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks tagasi August Arju, kes oli vallavanem olnud alates 1905. aastast.

1940. aasta 29. aprillil nimetati vald vallavolikogu ja -valitsuse ettepanekul siseministri otsusega Iisaku vallaks.

Septembris 1944 suri Kruusi talus Tammetaguse külas 100 aasta ja 8 kuu vanuses Mari Juuse (sündinud Päss), kes oli sündinud 1843. aastal. 

## Viited
Haapsalu asehaldurite loend

**Haapsalu asehaldurite loend** on Rootsi kuninga nimel Rootsi-aegset Haapsalut  valitsenud asehaldurite loend.

Põhjamaade seitsmeaastases sõjas, 1563 vallutasid rootslased Haapsalu, Läänemaa ja poole Saaremaast, sõja ajal valdasid linna taanlased, venelased, kuni 1581  vallutas Karl Henriksson Horn Koluvere, Vigala, Haapsalu ja Lihula linnuse koos kogu Läänemaaga. Rootsi alla minekuga jäi Haapsalu Haapsalu linnuselääni keskuseks. Haapsalu linnusesse majutati Rootsi garnison ja linnuselääni juhtis kuninga ja De la Gardiede Haapsalu linnuselääniasehaldur. 1691. aastal redutseeriti Haapsalu linn ning linna tegevus allutati riigi kontrolli alla.
 *[[Haapsalu linnuselään]], [[Läänemaa#Rootsi valitsusaeg|Läänemaa]]*
## Haapsalu asehaldurid
*1563–1564, Toennis Becker jj
*1565–1566, Jöns Jönsson
**1565 Tönies Olufsson (ka Tomes Olszonn; Tjusterby ja Lapinjärvi mõisnik), Haapsalu lossifoogt
*1566–1567, Hans Zinnemann von Weymarn  (surnud 1567)
*1568–1571, Berend Huldt
*1571–1572, Bruniell Smaland
:1576, Claus von Ungern, Taani Saaremaa asehaldur
:1576, vene võimu aeg
*
*1581, Reinhold Kosküll
*1581–1584, Karl Henriksson Horn af Kanckas, kuninga asehaldur juhtis  Haapsalu linnuselääni
*Ewolt Friedrich
*1584 Arvid Henriksson Horn  (1560–1606)
*1584–1586 Tönnis Maydell (surnud 1600)
*1585–1586 Mauritz Birgersson Grip (1547–1592), Haapsalu, Koluvere, Lihula ja Läänemaa asehaldur (Rootsi Gripi aadlisuguvõsast)
*1586–1590, Kaspar von Tiesenhausen
*1590 Evert Bretholt (Breitholtz) 
*1590/1591–1599/1600 Gerhard Dönhof
*1600, Nils Germundsson 
*Christoffer Somme (Sum)
*1601, Joachim von Grieben
*1601 Wolter Kursell (surnud 1604/8) Haeskast - Rootsi-Poola (1600–1611) sõja ajal
*1601 Christer Somme 
*1602 Fromhold von Tiesenhausen
*1603–1605, Heinrich Kursell (surnud 1608), Christian Schade ja Christoph Hartmann
**1603 Christer Somme, Haapsalu linnuse asehaldur 
*1603–1605, Kersten/Christer Schade, Haapsalu asehaldur
*1605–1613, Johann von Derfelden vanem (1561–1633)
*1611 Adam Schraffer (surnud 1630)
*1613–1619 Johann (Hans) Maydell (surnud 1623), Pärnu ja Haapsalu asehaldur
*1622–1630, Hans von Fersen (surn. 1641)
:Pärast Haapsalu krahvkonna rajamist 1628. aastal eraldati Haapsalu administratiivselt ülejäänud Läänemaast ja seda haldas De la Gardiede määratud asehaldur.
* 1631 Jürgen Berg 
* 1633–1635, Engelbrecht von Mengden 
* 1636–1640, Matthias Platzbeck 
* 1641–1654, Heinrich von Knorring 
* 1654–1658, Arend von Burghausen 
* 1659–1660, Heinrich Krywmann 
* 1663–1678, Heinrich Hertzog (ülemfoogt) 
* 1667–1669, Johann von Schlippenbach 
* 1678–1691, Heinrich Kohl (ülemfoogt)

## Viited

## Kirjandus
* Russwurm, C. Das Schloss zu Hapsal in der Vergangenheit und Gegenwart: Nachrichten aus Geschichte und Sage. Reval: Franz Kluge, 1877. Lk 59.
*Kalev Jaago,  Rootsi aeg 1563 – 1710 15. "Haapsalu linnuselääni asehaldurid", Lääne Elu, nr. 13, 31 jaanuar 2008
Ühendus (täpsustus)

"**Ühendus**" on mitmetähenduslik sõna:
***Ühendus** ehk **[[konjunktsioon (astronoomia)|konjunktsioon]]**, planeetide asend Maalt vaadates ühel joonel
***[[Ühendus (USA saareala)|Ühendus]]** (inglise keeles *commonwealth*), USA saareala (Puerto Rico, Mariaanid)
* Ühendus, 1923-1927 Tallinnas ilmunud ajaleht
* EÜS "Ühendus" 
* "Ühendus", kolhoos keskusega Aadmal
*"Ühendus", kolhoos keskus Audru külanõukogus
*Paide Eesti Selts Ühendus
Tallinna Käsipallikool

**Tallinna Käsipallikool** (Tallinna KPK) on SK Reval Spordi üks võistkond.

## Treenerid
*Ahmed Porkveli
*Imre Erik (1998–2001 poisid)
*Raivo Laast (1994–1997 poisid)

## Koos tegutsevad klubid
Chocolate Boys

## Välislingid
*Tallinna Käsipallikooli koosseis
Madcon

**Madcon** on Norra R'n'B popduett. Dueti liikmed on Tshawe Baqwa ja Yosef Wolde-Mariam.

Nende laul "Beggin'" jõudis Hit Parade'il 10. kohale.

## Välislingid
* Foto
Chocolate Boys

**Chocolate Boys** (kasutatud ka nime *Chocolate Boys Tallinn*) on Tallinna käsipalliklubi. Klubi alustas tegevust 2004. aastal.

2008. aastani oli mängiv peatreener Riho-Bruno Bramanis ja abitreener Tarmo Volt.

Alates 2009. aastast on peatreener Ain Pinnonen, abitreener Jaanus Rätsepp, klubi esindaja Tarmo Volt ning meeskonna arst Svetlana Kalbus.

## Vorm
* Välisvorm: punane pluus ja punased püksid.
* Koduvorm: sinine pluus ja sinised püksid.

## Saavutused
**2008/2009**
*China Cup 2008 – III koht
*Euroopa klubide karikasari Cup Winners Cup
*1. ring Chocolate Boys – Olimpus-85-USEFS 42:25 ja 41:33
*2. ring Chocolate Boys – HC Vardar PRO Skopje 32:30 ja 27:36
*Tallinna meistrivõistlused 2008 – I koht
*Eesti karikavõistlused 2008 – II koht
*Balti liiga 2009 – II koht
*Eesti meistrivõistlused 2009 – II koht

**2007/2008**
*Japan Cup 2007 Toyota Games – II koht
*Japan Cup 2007 Kumamoto Games – III koht
*Kehra Cup 2007 – I koht
*Tallinn Kalev Chocolate Cup – I koht
*Euroopa klubide karikasari EHF Cup
*2.ring Chocolate Boys – ASK.AB-LV Riga 28:32 ja 28:32
*Tallinna meistrivõistlused 2007 – I koht
*Eesti karikavõistlused 2007 – I koht
*Balti liiga 2008 – 6. koht
*Eesti meistrivõistlused 2008 – III koht

**2006/2007**
*Kalev Chocolate Cup 2006 – I koht
*Euroopa klubide karikasari EHF Cup – 1/16 finaalis
*1. ring Chocolate Boys – HC Dobrudja Dobrich (Bulgaaria) 38:21 ja 42:23
*2. ring CB – Shakhtar Akademiya Donetsk (Ukraina) 31:19 ja 32:32
*3. ring Chocolate Boys – IK Sävehof (Rootsi) 20:28 ja 32:33
*Eesti karikavõistlused 2006 – 3.-4. koht
*Balti liiga 2007 – 4. koht
*Eesti meistrivõistlused 2007 – II koht

**2005/2006**
*X Hiroshima International Handball Games – III koht
*Dennis Cup (Soome) – II koht
*Kalev Chocolate Cup 2005 – I koht (osalesid kuue riigi meistrisarja meeskonnad)
*Euroopa klubide karikasari EHF Cup – 1/32 finaalis
*1.ring Chocolate Boys – HC Spartak Varna (Bulgaaria) 37:15 ja 33:19
*2.ring Chocolate Boys – US Creteil Handball (Prantsusmaa) 23:29 ja 26:29
*Eesti karikavõistlused 2005 – 3.-4. koht
*Chocolate Boys valiti 2005. aasta Tallinna parimaks sportmängude võistkonnaks
*Balti liiga 2006 – II koht
*Eesti meistrivõistlused 2006 – II koht

**2004/2005**
*Blue Dragon Cup (Soome) – I koht
*Kalev Chocolate Cup 2004 – 5. koht
*Euroopa klubide karikavõitjate karikasari – 1/32 finaalis
*2. ring Chocolate Boys – RK Partizan Belgrad 22:30 ja 26:25
*Eesti karikavõistlused 2004 – II koht
*Balti liiga – 5. koht
*Eesti meistrivõistlused 2005 – I koht

## Viited

## Välislingid
*Meeskonna pilt
*Martin Noodla mängimas
Varblasemäed

**Varblasemäed** (*Воробьёвы горы*), aastail 1935–1999 **Lenini mäed** (*Ленинские горы*), on paik Moskva edelaosas, Moskva jõe paremal kaldal.

See on Moskva linna kõrgeim paik, kuni 220 m merepinnast ja 60–70 m jõe pinnast.

Varblasemägedes asub Moskva Riikliku Ülikooli hoonetekompleks.
Mahepõllumajandus

**Mahepõllumajandus** on looduskeskkonda ja ökoloogilist tasakaalu arvestav ja seda säästev põllumajandussaaduste tootmistehnoloogia.

Viljelevate taimede ja loomade valik ning pidamise kord peab silmas, et suurendada või säilitada mulla viljakust. See saavutatakse eri külvikordadel eri taimede kasvatamisel ja põllumajandusjäätmete (näiteks loomasõnniku) põllule viimisel tehislike väetiste asemel. Umbrohtude ja teiste seotud probleemidega võitlemiseks kasutatakse võimalikult minimaalselt sünteetilisi vahendeid, selle asemel kasutatakse rohkem biotõrjet.

Samas on leitud, et mahepõllunduse keskkonnamõju kasvatab märgatavalt asjaolu, et sama toidukoguse tootmiseks on tarvis rohkem põllumaad, kuna mahepõllunduse saagikus on madalam.

## Mahepõllumajandus Eestis
Eestis algas ökoloogilise põllumajandusega tegelemine organiseeritult (kaasa arvatud talude kontrollimine) 1989. aastal Eesti Biodünaamika Ühingu eestvõttel. Mahepõllumajanduse seadus võeti vastu 1997. aastal, 1999. aastast on kasutusel riiklik mahemärk.

Aktiivsemad valitsusvälised organisatsioonid Eesti mahepõllumajanduse edendamisel on Eesti Mahepõllunduse SA ja Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus. 2006. aastal moodustasid mahepõllumajandusorganisatsioonid mahepõllumajanduse ühiseks arendamiseks ja oma huvide kaitsmiseks Mahepõllumajanduse Koostöökogu, kuhu kuulub üheksa selles valdkonnas tegutsevat organisatsiooni.

Eestis oli 2008. aasta seisuga üle 1200 mahetootja.

## Vaata ka
*biodünaamiline põllundus
*Eesti Maaülikool
*Eesti Maaülikooli mahekeskus
*maamajandus
*mahemajandus
*mahemetsandus

## Viited

## Välislingid
* Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus
* Jaan-Juhan Oidermaa, Analüüs: inimkond saab mahetootmisega söönuks, kuid sellel on oma hind, err.ee, 14. november 2017
* https://et.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5llumajanduspoliitika#V%C3%A4lislingid
* Uuringud: mahepõllundus on enamat kui umbrohtunud põld ja olematu saak. ERR Novaator, 11. detsember 2020
Peterborough

**Peterborough** on linn ja tervikomavalitsus Inglismaal, mis kuulub Cambridgeshire'i tseremoniaalkrahvkonda.

## Välislingid

*http://www.peterborough.gov.uk/
Västerdalälven

**Västerdalälven** on jõgi Skandinaavia poolsaarel. Jõe pikkus on 300 km.

Jõgi algab Skandinaavia mägedest. Ülemjooksul voolab lõunasse ja kakku, alamjooksul itta. Österdalälveniga ühinedes moodustab Dalälveni.
Feynmani diagramm

**Feynmani diagramm** (USA füüsiku Richard Feynmani järgi) on intuitiivne graafiline meetod kvant- või statistilises väljateoorias, mille abil väljendatakse erinevate protsesside tõenäosusamplituude või korrelatsioone. Feynmani diagrammid on üks kesksetest vahenditest häiritusteoorias. 

Feynmani diagrammid koosnevad tüüpiliselt järgmistest komponentidest:
# verteksid ehk sõlmed, kus kohtuvad kolm või enam erinevat joont,
# sisse ja välja suunduvad osakesed (protsessid), on jooned, mille ainult üks ots lõpeb sõlmes,
# propagaatorid on jooned, mille mõlemad otsad lõpevad sõlmedes.

Komponente (sõlmi, propagaatoreid ja sisenevaid või väljuvaid osakesi) võib olla erinevat tüüpi, kusjuures igale tüübile seatakse Feynmani reeglite abil vastavusse matemaatiline avaldis, mille abil saab välja arvutada diagrammile vastava tõenäosusamplituudi. 

## Vaata ka

* Kvantväljateooria
Storfjorden (Sunnmøre)

**Storfjorden** on fjord Norras, Møre og Romsdali maakonnas.

Fjord on loodes ühenduses Norra merega. Fjordi pikkus on umbes 110 km ja sügavus kuni 670 m. Oma pikkuselt on ta Norra viies fjord. Storfjorden jaguneb mitmeks haruks.
Endel Aimre

**Endel Aimre** (kuni eestistamiseni 1940 **Endel Brant**; 26. september 1918 Tartu – 28. september 2006 Tartu) oli Eesti laulja (bariton) ja näitleja, Vanemuise teatri solist.

1939. aastast hakkas ta osalema Vanemuise teatri lavastustes Tartu Meestelaulu Seltsi koori liikmena. Aastatel 1944–1947 töötas Vanemuises koorilauljana, 1947–1999 ooperi- ja operetisolistina. Laulmist õppinud algul eraviisiliselt, aastatel 1946–1949 Tartu Muusikakoolis (Salme Kanni ja Rudolf Jõksi klassis). Laulja eduka lavakarjääri esimene roll oli Jim Frimli ja Stotharti operetis "Rose-Marie" (1946), järgnesid Edvin (Kálmáni "Silva", 1947), Punavari (Rombergi "Kõrbelaul", 1948), Almaviva (Mozarti "Figaro pulm", 1950), Kapten-Markii (Planquette'i "Corneville'i kellad", 1951) jt. Tuntumatest rollidest võiks veel välja tuua Tomski (Tšaikovski "Padaemand", 1953), Jüri (Arro ja Normeti "Rummu Jüri", 1954), Peeter (Tammlaane "Raudne kodu" 1954), Oskar (Boris Kõrveri "Ainult unistus" 1955), don Carlos (Prokofjevi "Kihlus kloostris", 1962), Zsupán (Straussi "Mustlasparun", 1968), don Pedro (Offenbachi "Pericola", 1974), Süffle (Zelleri "Linnukaupleja", 1975), Robbins (Gershwini "Porgy ja Bess", 1983), üks solistidest "Operetipromenaadis" (1993) jt. 

Endel Aimre on mänginud karakteerseid kõrvalosi ka draamalavastustes, kontserdipublikule on ta meelde jäänud populaarsete lauludega ("Laev tõstis purjed", "Sügislehed", "Ammumöödund ajast"). Salvestisi Eesti Raadios, Eesti Televisioonis, erinevatel helikandjatel; salvestised kogumikuna CD-l "Kõnnin hilisel õhtul" (1999). 

Ta oli 1951. aastast Eesti Teatriliidu liige, 1968. aastal sai Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse, 2000. aastast oli Vanemuise Seltsi auliige.

## Isiklikku
Tema isa oli Adam Brant ja ema Mari Brant, vend Kalju Aimre. Endel Aimre isa vend oli Peter (Peeter) Brant – "Tartu hirm".
Energiamets

**Energiamets** (ka **energiavõsa**) on kasvatatavad puistud või põõsastikud, mille peamine eesmärk on biomassienergia andmine. Energiametsa raiering on tavaliselt 3–10 aastat. Tavalisimad puud, mida kasvatatakse, on lepa-, paju- ja eukalüptiliigid.

Sarnaselt energiametsaga saab energiatoormena kasutada looduslike või tehislike kasvumärgalade biomassitoodangut, näiteks pilliroogu ja laialehist hundinuia.

## Vaata ka
*hakkpuit

## Kirjandust
*Sennerby-Forsse, L.; Johansson, H. 1993. *Energiavõsa: Väike käsiraamat*. (Eessõna: Andres Koppel, Kalevi Kull.) Tallinn: SEI ja Eesti TA ZBI

## Viited
Arutua

**Arutua** on atoll Prantsuse Polüneesias, üks Tuamotu saartest. Kuulub Prantsusmaale.

Saare pindala 15 ruutkilomeetrit. Saar on madal.
Aino Järvesoo

**Aino Järvesoo** (neiuna **Aino Promm**, 23. september 1910 Tallinn – 2. veebruar 2003 Tartu) oli eesti etnograaf ja kunstipedagoog, maalikunstnik ja kodukaunistaja, Eesti suurim eraannetaja. 

Ta lõpetas 1938. aastal Tartu Ülikooli etnograafia erialal ja 1944. aastal Tallinna Kunstikooli. 

1944. aastal põgenes koos põllumajandusteadlasest abikaasa Elmar Järvesooga Saksamaale ning sealt viis aastat hiljem Ameerika Ühendriikidesse.

Töötas Massachusettsi Ülikoolis kunstipedagoogika professorina. Kogu pagulusaja tegeles eesti kultuuri tutvustamisega. 1978. aastal Soomes olles hakkas tegelema ka maalimisega. 

Eestis käis ta pärast pikka vaheaega uuesti 1974. aastal ning reisis edaspidi siia peaaegu igal aastal. 

Tema esimene heategevusprojekt oli aastatel 1992–1994 Harkujärve Stefanose kiriku ehituse toetamine Harkujärve külas. 

1996. aastal asus ta elama Tartusse Baeri tänavale üliõpilasseltsile Liivika ostetud majja. Ta kinkis korteri (Riia mnt 13) ka Eesti Naisüliõpilaste Seltsile ning hankis ruumid Tartu Ülikooli maaliosakonnale.  

Nelja miljoni krooniga lõi ta Tartu Ülikooli juurde oma abikaasa Elmar Järvesoo (1909–1994) mälestusfondi, mille eesmärk on aidata kaasa Eesti rahvastiku ja tema tervisliku seisundi taastamisele.

Ta annetas lastetute perede kunstviljastamise projektile kolm miljonit krooni. Algatus "Igale lapsele 1000 krooni" kestis kolm aastat ning läks Aino Järvesoole maksma ligi miljon krooni.

Aino Järvesoo testamendi täitja Olev Saksa sõnul annetas Järvesoo heategevaks otstarbeks paarkümmend miljonit krooni. 

2020. aastal algatasid Siseministeeriumi koosseisu kuuluv rahvastikuminister ja sihtasutus Pere Sihtkapital iga-aastase Aino Järvesoo nimelise auhinna väljaandmise, millega tunnustatakse eesti rahvastiku heaks erakordse panuse andnud inimesi. 

## Tunnustus

* 1998 Tartu Ülikooli auliige
* 2001 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* 2002 Tartu Tähe kavaler
* 2002 Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu esimene auliige
## Vaata ka
*Aino Järvesoo mälestusfond

## Viited

## Välislingid
*Aino Järvesoo pettus poliitikutes, Eesti Päevaleht, 17. september 2002 
*Professor Aino Järvesoo lahkumise puhul, Vabariigi Presidendi Arnold Rüütli avaldus, 3. veebruar 2003 
*Andrus Esko. Austusväärne Aino Järvesoo oli elust väsinud, Õhtuleht 6. veebruar 2003
*Keskraamatukogus avatakse Aino Järvesoo maalide näitus, Postimees 29. september 2003 
*Aino Järvesoo mälestusbareljeefi avamine. Fotogalerii 20. september 2004
*Anneli Aasmäe, Peeter Ernits. Kuhu kadusid helde annetaja miljonid?, Delfi 31. jaanuar 2008 
*Aino Järvesoo missiooniga jätkab tema mälestusfond, Postimees, 3. mai 2009
*Aino Järvesoo Mälestusfondi koduleht
ÜRO keskkonna- ja arengukonverents

**ÜRO keskkonna- ja arengukonverents** (mitteametliku nimega **Rio di Janeiro konverents** (Rio Converence) või **Maa Tippkohtumine** (the Earth Summit)) oli ÜRO üks tähtsamaid nõupidamisi, mis toimus 3.–14. juunil 1992 Rio de Janeiros. Konverentsil osales 108 riigipead ja esindused olid 172 riigist.

Konverentsil arutati rahvusvahelise jätkusuutliku arengu hetkeolukorda ja peamisi arenguteid. Vastu võeti vastavateemaline "Agenda 21". Lisaks sellele võeti vastu Rio deklaratsioon keskkonnahoidliku arengu põhimõtete kohta, kliimamuutuste raamkonventsioon ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, metsandust ja kõrbestumist käsitlevad dokumendid.

Ehkki konverentsil ei kohustatud riike millegi otseselt tegemiseks, oli see üks esimesi tõsisemaid ja laiahaardelisemaid koostööalgatusi globaalprobleemide lahendamisel.

## Vaata ka
* Maakera harta
* Maa Säästva Arengu Tippkohtumine

## Allikas
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut. http://www.seit.ee/sass/?word=%C3%9CRO%20keskkonna-%20ja%20arengukonverents%20(Rio%20konverents)&ID=1&showing=2&search_word=Otsi&keel=ee&type=tapne
Tallinna FC Norma

**FC Norma** oli 1959–1997 tegutsenud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Tallinn ja -väljak Norma staadion. Klubi on viiekordne Eesti NSV ja kahekordne Eesti meister.

## Ajalugu
Tuli Eesti NSV meistriks viiel korral (1964, 1967, 1970, 1979, 1988) ja veel kahel korral pärast Eesti taasiseseisvumist Eesti meistriks, olles 1992 ja 1993 vastloodud Meistriliiga esimese kahe hooaja võitja.

FC Norma võitis ka Meistriliiga 1993/94 põhihooaja, kuid jäi lisamängus alla FC Florale 2:5 (0:3). Norma saatis protestiks FC Tevalte diskvalifitseerimise vastu väljakule noormängijad.

Pärast paari hooaega madalamates liigades lõpetas tegevuse hooaja 1996/97 järel.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad
Henry Purcell

**Henry Purcell**  (10. september 1659 Westminster, London – 21. november 1695 Westminster, London) oli inglise helilooja ja organist.

Ta oli barokiajastu suurim inglise helilooja, kes ühendas oma muusikasse itaalia ja prantsuse stiili elemente ja kujundas välja äratuntava inglise barokkmuusika stiili.

## Elu
Henry Purcelli perekond elas alates 1659. aastast mõnisada meetrit Westminster Abbeyst läänes. Tema isa Henry Purcell seenior oli Kuningliku kapelli liige ja oli laulnud kuningas Charles II kroonimisel. Tema vanem vend Thomas Purcell (suri 1682) oli samuti muusik. Henry Purcell seenioril oli kolm poega: Edward, Henry ja Daniel. Noorim vend Daniel Purcell (suri 1717) oli viljakas helilooja, kes muuhulgas kirjutas pärast Henry surma suurema osa ooperi "India kuninganna" viimasest vaatusest.

Pärast oma isa surma 1664. aastal sai noor Henry onu hoolealuseks, kes oli temasse väga kiindunud. Ka Thomas oli kuningliku kapelli liige ja korraldas ka Henry vastuvõtmise kooripoisiks. Tema esimene õpetaja oli kapten Henry Cooke (suri 1672) ja hiljem Pelham Humfrey (suri 1674) Henry oli kooripoiss kuni häälemurdeni 1673. aastal, mil ta sai orelimeistri John Hingstoni abiliseks. Hingstoni ülesandeks oli hoida ja hooldada kuninga õukonna pille.

On mainitud, et Henry komponeeris juba üheksa-aastaselt, kuid tema varaseim säilinud teos on 1670. aastal kirjutatud ood kuninga sünnipäevaks. Tema teoseid on hoolimata põhjalikest uuringutest raske dateerida. Arvatakse, et lapsena kirjutas ta kolmeosalise laulu "Sweet tyranness, I now resign" Pärast Humfrey surma jätkas Purcell õpinguid Dr. John Blow juures. 1676. aastal sai ta käsikirjade ümberkirjutaja ametikoha Westminster Abbeys. Ta kirjutas oma esimese hümni "Lord, who can tell" 1678. aastal.

Purcell töötas kuninglikus kapellis organisti ja lauljana. Ka tema haud on Westminster Abbeys oreli lähedal.

## Looming
Purcell lõi vaimulikku, kammer- ja lavamuusikat. Tema kirjutatud on ainus inglise barokkooper "Dido ja Aeneas" (1689), Vergiliuse eepose ainetel, samuti on ta kirjutanud muusikat reale semiooperitele.

## Viited

## Välislingid
Jõhvi JK Eesti Põlevkivi

**Jõhvi JK Eesti Põlevkivi** (asutatud kui Jõhvi JK Estonia kaevandus) on endine Jõhvis tegutsenud jalgpalliklubi, mis asutati 1974. aastal. Meeskond kuulus aastail 1992–1999 Meistriliigasse. Parim saavutus oli 1992. aasta 2. koht, kui meeskond ei kaotanud ühtegi mängu. Pärast klubi lagunemist hõivas vabanenud koha Eesti liigas Muhumaa JK.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Raamatupidaja

**Raamatupidaja** tööks on ettevõtte raamatupidamise korraldamine ja selle ellu viimine. Tema tööülesannete hulka kuuluvad arvepidamine kõigi sissetulekute ja väljaminekute üle, ettevõtte finantsdokumentatsiooni korrasoleku tagamine, kõikide sooritatud finantstehingutest täielike aruannete säilitamine vastavalt raamatupidamist reguleerivatele õigusaktidele.

## Välislingid
* Rahvusvaheline raamatupidajate päev on 10. november
Tallinna FC Lantana

**Tallinna FC Lantana** on aastail 1995–1999 Tallinnas tegutsenud jalgpalliklubi.
 
## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Tallinna FC Tevalte
*Tallinna FC TVMK

## Välislingid
*Indrek Petersoo, FC Lantana lahkus areenilt, Õhtuleht 5. jaanuar 2000
*Võistkond EJL-i kodulehel
JK Tallinna Sadam

**Tallinna Sadama JK** oli aastail 1992–1999 Tallinnas tegutsenud jalgpalliklubi. Võitis 1996. ja 1997. aastal Eesti jalgpallikarika. Ühines 1999. aastal Maardu FC Levadiaga. Juriidiliselt muutus Tallinna Sadama nimi Maardu Levadiaks, et uus klubi saaks osaleda UEFA karikasarjas.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Georg Philipp Telemann

**Georg Philipp Telemann** (14. märts 1681 Magdeburg – 25. juuni 1767 Hamburg) oli saksa helilooja.

Telemann õppis Leipzigi ülikoolis õigusteadust. Muusikas oli ta iseõppija. Ta oli Johann Sebastian Bachi, Antonio Vivaldi ja Georg Friedrich Händeli kaasaegne. Eluajal oli tal tegelikult hoopis suurem muusikaline tähtsus kui nendel kolmel, keda tänapäeval paremini tunneme. Telemannil oli mitu tähtsat muusikaalast töökohta, ta asutas ja juhtis orkestreid ning oli õukonnamuusik.

Telemann abiellus 1709. aastal Amalie Louise Juliane Eberliniga, kes oli Promnitzi krahvinna õuedaam. Tema äi Daniel Eberlin (1647–1715) oli helilooja ja kapellmeister, kellel oli kaheksa last. 1711. aastal sündis Telemanni tütar, kuid tema naine suri pärast seda. Telemann leinas oma naist sügavalt. 28. augustil 1714 abiellus Telemann Frankfurdi linnaametniku tütre Maria Catharina Textoriga. Neil sündis üheksa last, kuid naine rikkus sageli abielu ja jättis lõpuks oma mehe maha, olles talle enne tekitanud hiiglasliku kaardimänguvõla. Telemanni päästsid pankrotist ta sõbrad ja ta enda usin töö – üha uued muusikateosed – viljaka heliloojana.

Tema karjääri kulminatsioon oli muusikadirektori koht viies Hamburgi suurimas kirikus alates 1721. aastast kuni surmani.

Telemanni on tihti nimetatud ajaloo kõige viljakamaks heliloojaks, kui kriteeriumiks võtta säilinud teosed. Telemann lõi ligi 1500 kirikukantaati, 1000 orkestrisüiti, üle 40 ooperi ja passiooni, kammermuusikat.

Telemann on tähtis autoriõiguse pioneer. Ta taotles oma heliteoste trükis avaldamise ainuõigust ja suutis maksma panna seisukoha, et heliteoste avaldamise õigus kuulub heliloojale. Seda demonstreeris ta teiselgi viisil. Aeg-ajalt komponeeris Telemann teoseid, mida esitati üksnes väikesele kõrgaadlike rühmale, kuid varsti pärast seda laskis Telemann neid esitada oma avalikel kontsertidel, küsimata selleks üheltki võimukandjalt luba.
Varvas

**Varvas** on imetaja, roomaja või linnu maha toetuva jäseme hargnenud ja osaliselt küünisega kaetud (või lõppev) osa. Maha mittetoetuv varvas võib olla taandarenenud ja rudimentaarne.

Inimesel on kummalgi jalal viis varvast. Igal varbal on varbaküüs. Inimese varvaste funktsioon on keharaskuse toetamine ja tasakaalu hoidmise abistamine seismisel ja kõndimisel.
Kvantteleportatsioon

**Kvantteleportatsioon** on kvantfüüsikale tuginev infoedastusviis, milles kvantinformatsiooni edastamine ei toimu füüsilise meediumi kaudu, vaid põimumiseks nimetatava kvantefekti abil. Põimunud kvantsüsteemide antud juhul oluliseks omadusesks on asjaolu, et mõõtes üht süsteemidest, saadakse automaatselt teada, millises olekus on teised süsteemid.

On levinud väärarusaam, et kvantteleportatsioon võimaldab informatsiooni edastada hetkeliselt ning läheb seega vastuollu relatiivsusteooriaga, mille järgi valguse kiirus suurim võimalik infoedastuskiirus on. Nii see pole, sest kvantteleportatsiooni teostamiseks on siiski tarvilik klassikalise signaali edastamine. 

Erinevalt teadusulmest tuntud teleportatsioonist ei edastata kvantteleportatsiooni teel mitte energiat ega mateeriat, vaid informatsiooni.

## Kirjeldus

Kvantteleportatsiooni skeemis nimetatakse saatjat tavaliselt *Alice'iks* (*A*) ja vastuvõtjat *Bobiks* (*B*). Skeemi toimimiseks peavad Alice ja Bob jagama põimolekus kvantsüsteemide (näiteks aatomite, elektronide, footonite vms) paari (*C<sub>A</sub>*,*C<sub>B</sub>*), mille üks osa *C<sub>A</sub>* on Alice'i ja teine *C<sub>B</sub>* Bobi käes. Kvantteleportatsioon toimub järgnevates etappides:
# Alice kodeerib saadetava informatsiooni mõnele kvantsüsteemile *X*, ent viib selle tema valduses oleva süsteemi *C<sub>A</sub>* lähedusse.
# Seejärel sooritab Alice *ühise* mõõtmise süsteemidel *X* ja *C<sub>A</sub>*, mille tagajärjel kustub Alice'i süsteemile *X* kodeeritud informatsioon. Et paar (*C<sub>A</sub>*,*C<sub>B</sub>*) on põimolekus, muutub mõõtmise tagajärjel ka Bobi süsteem *C<sub>B</sub>*, mida järgmisel sammul ära kasutatakse.
# Alice saadab oma mõõtmise tulemused Bobile. Bob oskab neist tulemustest järeldada kuidas tema süsteem muutuma pidi ning teab kuidas ta oma süsteemi CB mõjutama peab, et sellel (esialgselt Alice'i süsteemil *X* salvestatud) informatsioon taastada. 
Nii toimides saab Alice'i esialgselt süsteemil kodeeritud informatsiooni põimolekus kvantsüsteemide paari abil Bobi süsteemile *C<sub>B</sub>* üle kanda. Tuleb rõhutada, et pelgalt Alice'i mõõtmistulemustest ei piisa, et esialgset informatsiooni taastada. Seda asjaolu peegeldab üldisemat mittekloonitavuse printsiip kvantfüüsikas.

Kirjeldatud skeem on üks lihtsamaist. Leidub ka teisi skeeme.

## Eksperimendid

* Esmakordselt teleporteeriti footoneid aastal 1997. 
* Aatomitele salvestatud kvantinformatsiooni edastamine õnnestus esmakordselt aastal 2004 nii USA kui ka Austria teadlastel. Kui 2004. aasta eksperimendis edastati kvantinformatsiooni kõigest paari mikromeetri kaugusele, siis 2009. aastal õnnestus USA teadlastel põimunud footonite vahendusel teleporteerida aatomitele salvestatud kvantinformatsiooni ligikaudu meetri kaugusele. 

## Vaata ka

* Kvantinformatsioon

## Viited

## Kirjandus
*Ioonid pandi teleporteeruma. – *[[Horisont (ajakiri)|Horisont]]*, 2009, nr 2, lk 3 (intervjuu Hardi Veermäega.
Libarebane

**Libarebane** on tegelane Hiina folklooris. Tavaliselt on libarebane seal seotud armumise ja armastusega. Mõnikord on libarebane Hiinas ka naiseliku erootilise pahelisuse sümbol.

## Vaata ka
* Libarebased ja kooljad

## Viited kirjandusele
* Pu Songling (1640-1715)
** 1977, Libarebased : (jutustusi) / Songling Pu, vene keelest tõlkinud Andres Ehin, Tallinn : Perioodika, 1977 (Tallinn : EKP Keskkomitee Kirjastuse trükikoda)
** 1986, Libarebased ja kooljad : hiina armu- ja hirmujutud / Pu Songling ; (eessõna autor V. Aleksejev ; vene keelest) tõlkinud Andres Ehin ; (illustreerinud ja kujundanud Eve Kask) ], Tallinn : Eesti Raamat, 1986 (Tartu : Hans Heidemanni nim. trükikoda)
** 2008, Libarebased ja kooljad : hiina armu- ja hirmujutud / Pu Songling ; (vene keelest) tõlkinud Andres Ehin ; (toimetanud Sirje Roosalu ; kujundanud Endla Toots) , (Tallinn) : Tänapäev, c2008 (Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda)
Topoloogiline vektorruum

**Topoloogiline vektorruum** ehk **lineaarne topoloogiline ruum** on vektorruum, mis on ühtlasi topoloogiline ruum, kusjuures liitmine ja skalaariga korrutamine on pidevad tehted.

## Vaata ka

* Lokaalselt kumer ruum
* Neelduvus
* Nulliümbrus

## Viited
Skalaariga korrutamine

**Skalaariga korrutamine** on üldistus tehtele "geomeetrilise vektori korrutamine arvuga". Üldiselt saab skalaariga korrutamise defineerida iga algebralise süsteemi jaoks, milles on defineeritud liitmine, kusjuures skalaariks nimetatakse sel juhul mõne ringi elementi. Tavaliselt räägitakse skalaariga korrutamisest vektorruumides või moodulites.

## Definitsioon

Olgu *S* algebraline süsteem, milles on defineeritud liitmine, ja *R* mõni ring. Korrutamine skalaari ehk ringi *R* elemendiga on niisugune operatsioon   
:R \times S \longrightarrow S, 
mis määrab iga x \in S ja \lambda \in R jaoks üheselt elemendi \lambda x \in S nii, et iga x, y \in S ja \lambda, \mu \in R korral on rahuldatud aksioomid
: (\lambda + \mu)x = \lambda x + \mu x \,,
: \lambda(x+y) = \lambda x + \lambda y \,,
: \lambda (\mu x) = (\lambda \mu) x \, ,
Kui *R* on ühikuga ring (st leidub ühikelement e \in R), siis lisandub aksioom
: e x = x \,,
ja kui süsteemis *S* on määratud ka korrutamine, siis lisandub aksioom
: \lambda (x y) = (\lambda x) y \,.

## Vaata ka

* Moodul
* Vektorruum

## Viited
Uus-Estonia

**Uus-Estonia** oli 1886. aastal Venemaa Keisririigi Jerevani kubermangus Karsi linna lähedal asutatud eesti väljarändajate asula. 

Suurem osa Karsi rännanud eestlasi pärines Virumaalt ja kõige enam Rägavere vallast Põlula mõisast. Rakverest asus rongiga 10 vagunist koosnev väljarändajate ešelon Rakvere jaamast teele 22. aprillil 1885. Doni-äärsesse Rostovisse jõudes oli toidumoon ja raha otsas ja kohalikud võimud kandsid hoolt, et väljarändajad ei sureks nälga. Kuna Põhja-Kaukaasias enam vabu maid ei leidunud, jätkati 1886. aasta kevadel teekonda edasi Karsi ringkonda. 

Mais 1886 rajatigi 6 kilomeetri kaugusel Karsi linnast eesti küla Uus-Estonia (*Novoestonka*). Asunduses oli siis 84 eesti peret ja 282 inimest.

Esimese maailmasõja puhkedes, jaanuaris 1915, põgenesid eesti asunikud Karsi linna. Lõplikult tuli koduküla maha jätta 1918. aasta kevadel türklaste pealetungi ajal, kui enamus asunikke (21 peret ja 107 isikut) põgenes Tbilisi kaudu Põhja-Kaukaasiasse ja leidis peavarju eesti asunduses Livonias. Küla rüüstati türklaste ja kurdide poolt ning põletati maha. Karsi jäänud eestlased pääsesid erinevalt teistest kristlastest sõja aegsetest tapatalgutest (Karsis tapeti 63 000 armeenlast), kuna neid peeti sakslasteks.

Kiriku olevat purustanud Karsit 1919. aasta maist kuni järgmise aasta novembrini valitsenud armeenlased. 

1920. aasta lõpul hakkasid asunikud kodukülla tagasi pöörduma, kuigi neile tehti selleks igasuguseid takistusi. Külla jõudis tagasi 8 eesti perekonda umbes 50 inimesega.

Nõukogude Venemaa ja Türgi vahel 23. märtsil 1921 sõlmitud Karsi lepinguga läks Kars Türgi koosseisu. Seejärel kaotasid Karsi eestlased igasugused sidemed ülejäänud eestlastega ja pikaks ajaks ka kogu välismaailmaga. Karsi kuulutati piiriäärseks välismaalastele suletud piirkonnaks.

1960. aastate algul oli endises Uus-Estonia asustus ametlikult nimetatud türgi nimega Karacaören. Küla enamus elanikke olid türklased. 40 majapidamisest kuulus eestlastele kolm. Samal kümnendil tekkisid kontaktid välisilmaga ja ka väliseestlastega. Kaks perekonda läks 1961. aastal NSV Liitu ja paljud nooremad eestlased tööle Lääne-Saksamaale. 1969. aastal elas asunduses 6 eesti perekonda ja mitmeid segaperekondi. Karsi eestlasi elas sellel ajal Türgis, sealhulgas ka mujal Karsi maakonnas ning Karsi linnas ja İstanbulis 58, neist eesti keele rääkijaid aga 20.

Aastal 2002 elas ja võimalik, et ka praegu elab külas ilmselt neli eesti päritoluga isikut: Olga, Petro, August ja Melissa Albuk. Petro ja Augusti ema Olga oskab pisut eesti keelt.

## Viited

## Kirjandus
*Jüri Meomuttel. "Nowo-Estonka". // Eesti asunikud laialises Wene riigis. Tartu 1900. Lk 47
*August Nigol. "Uue-Estonia asundus". // Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 71-72
*Aarand Roos. "Jumalaga Kars ja Erzurum". Lund 1975. 2 trükk: Maarjamaa. Rooma 1976
**"Jumalaga, Kars ja Erzurum: Türgi eestlaste ajalugu". 3. ja täiendatud trükk. Tallinn 1992

## Välislingid
*Postimees nr 205, 8. september 1916. Lk 1
*Aarand Roos. Jumalaga Kars ja Erzurum
Silhouette

**Silhouette** on saar India ookeanis, Seišellide pindalalt kolmas saar. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Silhouette'i geograafilised koordinaadid on . Silhouette asub umbes 20 km Mahé saarest loode pool. Põhjapoolne naabersaar on umbes 8 km kaugusel paiknev North Island.

Saare pindala on umbes 20 km² ja seal elab 135 inimest. Peaaegu kogu asustus paikneb saare kirderannikul La Passe'i asulas.

Saar sai nime Louis XV aegse Prantsusmaa rahandusministri Étienne de Silhouette'i järgi. 19. sajandist kuni 1960. aastateni kuulus saar Mauritiuse plantaatoriperekonnale, kes kasvatas saarel viljapuid ja kookospalme.

Silhouette'i saar on mägine; seal on viis mäetippu, mis on merepinnast kõrgemal kui 500 meetrit; kõrgeim mägi on Mont Dauban (740 m).

Saar moodustab osa rahvuspargist; seal esineb hulk kaitsealuseid endeemseid taime- ja loomaliike. Saarel elab haruldane käsitiivaline, pauntiiblaste hulka kuuluv *[[Coleura seychellensis]]* ning ka teine endeemne käsitiivaline *[[Pteropus seychellensis]]*. Silhouette'il elab ka palju haruldasi linde, hiidkilpkonnad *[[Dipsochelys hololissa]]* ja *[[Dipsochelys arnoldi]]* ning mitu endeemset konnaliiki.

## Välislingid
* Silhouette Island
* Nature and conservation of Silhouette island
Pärast pulmi

**"Pärast pulmi"** ("Efter bryllupet") on 2006. aastal linastunud Taani film, mille lavastaja on Susanne Bier. Film esitati 2007. aastal parima võõrkeelse filmi Oscarile.

Peaosades on Mads Mikkelsen ja Sidse Babett Knudsen.
Amastia

**Amastia** on seisund, mille korral tüdrukul või naisel puuduvad kas kaasasündinud väärarendi või operatsiooni tagajärjel rinnakude, rinnanibu ja nibuväli.

## Välislingid
Intramolekulaarne reaktsioon

**Intramolekulaarne reaktsioon** (ehk **sisemolekulaarne reaktsioon**) on keemiline protsess, mis toimub ühe kindla molekuli siseselt, seejuures saab see võimalikuks tänu selle molekuli spetsiifilisele struktuurile.

Orgaanilises keemias toimuvad esmase aktiivse intermediaadi sisemolekulaarsed reaktsioonid, kui tekib uus stabiilsem intermediaat naaberrühma või sideme osalusel või kaugemal asetseva sobiva rühma osalusel üle tsüklilise (eelistatult 5- või 6-lülilise) intermediaadi. 

Kõige tuntumad on sisemolekulaarsed ümbergrupeeringud (hüdriidi või alküülrühma 1,2-nihe, allüülne isomerisatsioon jm) ja tsüklisatsioonireaktsioonid (kas sisemolekulaarse liitumisena või kondensatsioonina) ning tsükli avanemise reaktsioonid. Teada on ka intramolekulaarsed asendusreaktsioonid, kus funktsionaalrühmad molekulis vahetavad koha. 

Näiteks laktoonid on tsüklilised estrid ehk hüdroksüülrühma ja karboksüülrühma vahelise sisemolekulaarse kondensatsioonireaktsiooni produktid.

Sisemolekulaarse reaktsiooni produktid võivad moodustuda ka mitme järjestikulise etapi tulemusena. 

Intramolekulaarsete orgaaniliste reaktsioonide korral asuvad kaks reaktsioonitsentrit ühes ja samas molekulis. See annab kõrge efektiivse kontsentratsiooni ja protsess saab kulgeda suure kiirusega. Sisemolekulaarsete reaktsioonide osatähtsus (konkurents intermolekulaarsete reaktsioonidega) on suurem lahjades lahustes, kuna nende kiirus ei sõltu kontsentratsioonist. 

## Vaata ka
*Intramolekulaarne efekt
*Orgaaniline reaktsioon
*Isomerisatsioon
*Tsüklisatsioon
*Karbokatioonid
Harry Lessel

**Harry Lessel** (ka **Harri Lessel**; 10/23. aprill 1911 Tallinn – 31. märts 1986 Tallinn) oli Eesti (leitnant, 193) ja Nõukogude Liidu (polkovnik) sõjaväelane, ratsasportlane ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Reaalkooli ja 1933 Tondi sõjakooli ning õppis aastatel 1936–1938 Kõrgema Sõjakooli Juhtimise ja staabiteenistuse ala VIII lennus.

1932. aastal ülendati ta nooremleitnandiks ja 1936. aastal leitnandiks. 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus ta võttis eesti laskurkorpuses 	27. laskurpolgu ja 7. Eesti Laskurdiviisi staabiülemana osa teisest maailmasõjast, sõjaväeteenistuse lõpetas ta 1951. aastal polkovnikuna.

Aastatel 1946–1951 oli ta Ratsaspordisektsiooni presiidiumi aseesimees (hiljem juhatuse liige ja esimees), 1951–1962 Tallinna Taksopargi direktor ja 1963–1977 Autotranspordi ja Maanteetööliste Ametiühingu Vabariikliku Komitee esimees.  1968. aastal sai temast Kalevi auliige.

Erupolkovnik Harry Lessel oli ka Tallinna Polütehnilise Instituudi sõjalise õpetuse vanemõpetaja ja TPI tsiviilkaitse staabi ülem.

## Viited


## Kirjandus
* Teenistuslehele kandmata ridu. Kirjutamata memuaare [III], lk. 102–111. Tallinn 1989.
Eesti ohvitseride ülendamised

''Siin on loetletud Eesti ohvitseride ülendamised:

*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1929
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1932
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1933
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1934
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1935
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1936
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1937
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1938
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1939
*Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1940
*Eksiilis paiknenud Valitsuse ülendatud ohvitserid
Lewisi happed ja alused

**Lewisi hape** (kasutatud on ka vorme **Lewis'i hape** ja **Lewise hape**) on keemiline ühend A, mis võib vastu võtta elektronpaari Lewisi aluselt B (see on elektronpaari doonoriks) moodustades adukti AB.

:A  +  :B  →  A–B

Gilbert N. Lewis esitas selle definitsiooni 1923. aastal.

## Lewisi happed
Kaasaegse definitsiooni kohaselt on Lewisi hape atomaarne või molekulaarne osake, millel on vaba orbitaal (LUMO), mis võib vastu võtta elektronpaari. 
Seega Lewisi hape on määratletud kui elektronpaari aktseptor. Brønstedi hape on määratletud kui prootoni doonor, kuid mitte elektronpaari aktseptorina.
Orgaanilises sünteesis kasutatakse Lewisi happeid (AlCl3, TiCl4, ZnCl2, BF3, EtAlCl2 jt) mitmete elektrofiilse liitumise reaktsioonide katalüsaatoritena, näiteks halogeenimine, hüdrohalogeenimine, alküülimisreaktsioonid nagu Friedeli-Craftsi reaktsioon, katioonne telomerisatsioon ja polümerisatsioon jt.

:RCl + AlCl3 &rarr; R+ +  AlCl4−

### Lewisi happeid
*H+ +  :NH3 → NH4+
*B2H6 + 2H− → 2BH4−
*BF3 + F− → BF4−
*Al2Cl6 + 2Cl− → 2AlCl4−
*AlF3 + 3F− → AlF63− 
*SiF4 + 2F− → SiF62− 
*PCl5 + Cl− → PCl6− 
*SF4 + F− → SF5− 
*Hüdrateeritud metalliioonid [Mg(H2O)6]2+, [Al(H2O)6]3+.

## Lewisi alused
**Lewisi alus** on atomaarne või molekulaarne osake, millel on vaba elektronpaar (HOMO). Tüüpilisi näiteid:
*N, P, As, Sb ja Bi ühendid oksüdatsiooniastmega 3
*O, S, Se ja Te oksüdatsiooniastmega 2, näiteks vesi, eetrid, ketoonid, sulfoksiidid
*molekulid nagu süsinik monooksiid

## Vaata ka
*Happed
*Alused
Jean Henri Dunant

**Jean Henri Dunant** (ka **Henry Dunant**; **Henri Dunant**; 8. mai 1828 – 30. oktoober 1910) oli Šveitsi ettevõtja ja ühiskonnategelane. 

1859. aastal ärireisil viibides oli ta tunnistajaks Solferino lahingu tagajärgedele Itaalias, Itaalia teises iseseisvussõjas. Ta kogus kokku haavatud ning organiseeris kohalikest inimestest grupi kannatanute abistamiseks. 

Ta avaldas oma mälestustest raamatu "Un Souvenir de Solférino" ("Solferino mälestus" ilmus 2009. aastal ka eesti keeles), mille viimases peatükis teeb ta üleskutse luua vabatahtlikest koosnevaid erapooletuid abistamise gruppe ka teistes riikides. See andis inspiratsiooni Rahvusvahelise Punase Risti komitee loomiseks 1863. aastal. 

1864. aastal võeti Dunanti mõtetele tuginedes vastu I Genfi konventsioon – "Haavatute abistamine sõjaväljal". 

1867. aastal läks ta pankrotti, kuna oli ühiskondliku tegevuse kõrval oma äri hooletusse jätnud. See tõi kaasa Genfi seltskonnast väljaheitmise ning Dunant oli sunnitud kodulinnast lahkuma.

1901. aastal anti Dunantile ja Frédéric Passyle esimene Nobeli rahuauhind.
Korallimere saared

**Korallimere saarte** territoorium on grupp väikeseid ja enamasti asustamata troopilisi saari ja korallrahusid Korallimeres, Austraalia Queenslandist kirdes. Territoorium kuulub Austraaliale. Kogu territooriumi pindala on 780 000 km², piirnedes idast ja lõunast Suure Vallrahu välise servaga ja sisaldades Heralds Beacon saart, Osprey korallrahu, Willise saarte gruppi ja viitteist muud korallriffi/saartegruppi. Ainus inimestega asustatud saar on Willise saar

## Ajalugu

Korallimere saared kaardistati aastal 1803. 1870. ja 1880. aastatel korjati saartel guaanot, kuid pideva värske vee varu puudumise tõttu ei olnud alaline asustus seal võimalik. Ala kui territoorium seadustati 1969. aastal Korallimere saarte seadusega (enne seda peeti piirkonda Queenslandi osaks) ning alaga liideti 1997. aastal ka Elizabethi korallrahu ja Middletoni korallrahu ligi 800&nbsp;km kaugusel lõunas, Tasmani meres. Viimased kaks korallrahu on palju lähemal Lord Howe'i saarele Uus-Lõuna-Walesis (umbes 150&nbsp;km), kui algse territooriumi kõige lõunapoolsele saarele (Cato saar). Suure Vallrahu saared ja korallrahud kuuluvad Queenslandile. Suure Vallrahu kaugem serv on Queenslandi ja Korallimere saarte territooriumi vaheliseks piiriks.

Mitmele saarele on Austraalia paigutanud automaatsed ilmajaamad. Majandustegevus praktiliselt puudub (välja arvatud tellimus-kalastamise- ja sukeldumisettevõtted).

2004. aasta juunis purjetasid LGBT-aktivistid Austraaliale kuuluvatele Korallimere saartele. Protesteerides sellele, et Austraalia valitsus keeldus tunnustamast samasooliste abielu, kuulutasid nad territooriumi Austraaliast iseseisvaks Korallimere saarte Gei ja Lesbi Kuningriigiks. Kuningriigi ametlikuks lipuks kuulutati vikerkaarelipp. 17. novembril 2017 kuulutati kuningriik laialisaadetuks, kuna Austraalia otsustas seadustada samasooliste abielu.

## Geograafia
Alal on umbes 30 omaette korallrahu ja atolli, kaksteist neist on täielikult vee all või paljastuvad vaid väga suure mõõna ajal. Atolle on väga erineva suurusega (mõnekilomeetrisest läbimõõdust kuni suuruselt võimalik et teise atollini maailmas (koos laguuniga): **Lihou korallrahu**, mille laguuni suurus on 100 x 30&nbsp;km ja pindala 2500 km². Saared on kõik väga madalad. Territooriumi FIPS 10-4 kood on CR, samas kui ISO 3166 järgi on see osa Austraaliast (AU).

Willise laiud on tähtsaks pesitsuspaigaks lindudele ja kilpkonnadele. Maismaa pinda on vähem kui kolm ruutkilomeetrit.

## Viited
Artur Rinne

**Artur Rinne** (25. september 1910 Narva – 31. jaanuar 1984 Tallinn) oli eesti laulja, lavastaja ja telerežissöör.

## Elulugu
Artur Rinne oli aastatel 1929–1934 Estonia ooperikoori laulja, 1934–1938 ja 1941–1944 sama teatri solist. Pärast Estoniast lahkumist 1938. aastal oli ta Esto-Muusika muusikariistade ja -tarvete äri müüja ("Kas soovite kuulda minu plaati, või laulan teile ise ette?").

Teise maailmasõja lõpus 1944. aastal Artur Rinne mobiliseeriti, ta läbis Eesti SS-leegioni Kindralinspektuuri sõjakirjasaatjate kursused ja teenis 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi Sõjakirjasaatjate rühmas, koos Jüri Remmelgase, Agu Kase, Avo Keerendi ja Karl Gailitiga.

Sõjajärgsetel aastatel 1945–1949 oli Artur Rinne Vanemuise teatri lavastaja.

Aastatel 1950–1956 viibis ta represseerituna Jertsevo vangilaagris Arhangelski oblastis Põhja-Venemaal.

Aastatel 1956–1970 töötas Artur Rinne Eesti Televisioonis ja Eesti Telefilmis režissöörina, 1947–1950 ja 1971–1980 oli Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist. Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatritegelaste kvartalisse. 

## Tunnustus
* 1960 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Albumid
* Artur Rinne (bariton), Melodija 1984

## Isiklikku
Artur Rinne tütar on arst ja rahvatantsujuht Mallika Koel.

## Mälestusteraamatud
* *Kui ma olin väiksekene*, 1969; 2. trükk 1973
* *Laulud ja aastad*, 1972; 2. trükk 1973
* *Ja kägu kukub ra'al*, 1980
* *Kui ma olin väiksekene. Laulud ja aastad. Ja kägu kukub raal*. Järelsõna: Arne Mikk. Eesti Päevalehe ja Akadeemia raamatusari Eesti Mälu, Tallinn 2010, 320 lk; ISBN 9789949452576

## Vaata ka
* "Meie Artur"
* "Tädi Anna"

## Viited

 
## Kirjandus
* *Laulab Artur Rinne* (23 lauluteksti nootidega). Eesti Raamat, Tallinn 1973, 48 lk
* "Artur Rinne mälestused Estonia Teatrist" (lühendatud intervjuu Eesti Raadiole) – Muusikaleht 1998, nr 1 ja 2
* *Artur Rinne 100. 166 laulu*. Koostas ja kirjastas Inda Kõiva, 2009, 240 lk
* Artur Rinne, "Pääsukestest. Meenutus Arhangelski oblastist". Järelsõna: M. O. (= Mart Orav) – Akadeemia 2010, nr 9, lk 1593–1603
* *Mu armas Väike! Artur Rinne kirjad Arhangelski vangilaagrist*. Koostaja: Risto Lehiste, eessõna: Mati Põldre. Sari Elavik, nr 12. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum, Tallinn 2010, 144 lk; ISBN 9789949907120

## Allikad
* EE 14. köide, lk 429

## Välislingid
* Portreefilm "Meie Artur" (autorid Grigori Kromanov ja Mati Põldre, Eesti Telefilm 1968) ETV2 arhiivis
** Meie Artur, ERR, Digihoidla
* Tiit Merisalu, "Rinne laulis end rahva südamesse" (filmist "Meie Artur") – Postimees 8. juuni 1999
* Rein Veidemann. Taas üks kild Eesti saatuseloost – Artur Rinne Postimees.ee, 3. aprill 2009
* Kaire Kenk. Artur Rinne 100 – legend juba eluajal. Õhtuleht, 25. september 2010
* Artur Rinne. "Kolm lille". YouTube.com
Jan Arlazorov

**Jan Arlazorov** (vene Ян Майорович Арлазоров; 26. august 1947 Moskva – 7. märts 2009 Moskva) oli vene teatri- ja estraadinäitleja. 

Ta sündis juudi advokaadi peres. Lõpetas Štšukini-nimelise teatrikooli, töötas algul Laste Keskteatris, 1970. aastate lõpust alates Mossoveti-nimelises teatris. 

Estraadil tegutses alates 1990. aastate algusest. 

Arlazorov suri pärast pikka ja rasket haigust 7. märtsil 2009 ja maeti 11. märtsil Moskva Vostrjakovo kalmistule.

Ta oli Vene Föderatsiooni teeneline kunstnik ja VI üleliidulise estraadiartistide konkursi laureaat.