open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hierviaty

**Hierviaty** (transkribeerituna **Gervjatõ**, valgevene keeles Гервяты, leedu keeles *Gervėčiai*, on küla (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Astravieci rajoonis, Hierviaty külanõukogu halduskeskus. Asulas oli aastal 2006 494 elanikku, aastal 2009 aga 537 elanikku. Hierviaty asub Łoša jõe kaldal.

Hierviatys on keskkool ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on aastal 1903 ehitatud katoliku kirik ja XIX sajandist pärinev vesiveski. Asula on Valgevenes elavate leedulaste kogukonna keskuseks, koolis õpetatakse leedu keelt juba alates algklassidest.

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse Hierviatyt aastal 1434. Aastal 1536 ehitati asulasse kirik, aga aastal 1563 sai Hierviatyst alev. 

Poola jagamisel läks Hierviaty aastal 1795 Venemaa koosseisu. Toona oli asula valgevene päritolu Domeykode suguvõsa valduses. Aastail 1899–1903 valmis asulas uus uusgooti stiilis katoliku kirik. Kuni 1917. aastani oli Hierviaty Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1940 sai Hierviatyst küla.

## Pilte

Pilt:Gierviaty. Гервяты (14.07.2008).jpg|Hierviaty vesiveski
Pilt:Church of the Holy Trinity in Gierviaty.jpg|Hierviaty kirik


## Viited

## Välislingid
* Hierviaty YouTube'is
* Hierviaty Valgevene fotoentsüklopeedias
Võra tee

**Võra tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Võra tee algab Ranna teelt, ristub Viimsi tee ja Keskteega ning lõpeb Hõbekuuse teel. Võra tee on edela–kirdesuunaline ning ligikaudu 625 meetri pikkune.

Võra tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959. Enne seda oli tänava nimi **Sadama tee**.

## Viited
Rao tänav

**Rao tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. 

Rao tänav algab Pärnu maanteelt, kulgeb esialgu lõunakagu-põhjaloodesuunaliselt, seejärel ristub Läike tänavaga, pöördub idakagu-läänekagu suunda ning lõpeb Sisaski tänaval. Rao tänav on ligi 210 meetri pikkune.

## Tänava nimi
20. oktoobril 1936 sai tänav nimeks **Oksa tänav**. Aastatel 1940–1941 kandis tänav nime **Okka tänav**. Praegune nimi pandi Rao tänavale 25. septembril 1959.

## Viited
Ketta tänav

**Ketta tänav** on tänav Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Ketta tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Kaluri tänaval. Ketta tänav on enam-vähem idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 295 meetri pikkune.

Ketta tänav sai nime 17. märtsil 1961.

## Viited
Cixi (Ningbo)

**Cixi** on maakonna õigustega linn Hiinas Zhejiangi provintsis Ningbo allprovintsilinnas.

Haldusjaotus:
*Xushani kvartal (浒山街道), keskus;
*Zonghani kvartal (宗汉街道);
*Kanduni kvartal (坎墩街道);
*Fanshi suurvald (范市镇);
*Zhangqi suurvald (掌起镇);
*Xiaolini suurvald (逍林镇);
*Xinpu suurvald (新浦镇);
*Henghe suurvald (横河镇);
*Fuhai suurvald (附海镇);
*Andongi suurvald (庵东镇);
*Tianyuani suurvald (天元镇);
*Changhe suurvald (长河镇);
*Zhouxiangi suurvald (周巷镇);
*Qiaotou suurvald (桥头镇);
*Kuangyani suurvald (匡堰镇);
*Shengshani suurvald (胜山镇);
*Longshani suurvald (龙山镇);
*Chongshou suurvald (崇寿镇);
*Sanbei suurvald (三北镇);
*Guanhaiwei suurvald (观海卫镇).

## Välislingid
*http://www.cixi.gov.cn
Kavaskari keel

**Kavaskari keel** (tuntud ka kui kaweskari, kawesqari, qawasqari, alacalufi, alacalufe'i, halakwulupi keel) on Tšiilis räägitav, praeguseks peaaegu välja surnud keel (staatusega 8b). Keel oli levinud Wellingtoni saarel, kus seda keelt rääkis 2006. aastal emakeelena kõigest 12 inimest. Kavaskari keelt mõjutab hispaania keel. Välja on antud kavaskari keele grammatika ja sõnaraamat.

## Täpsem piirkond
Kavaskari keelt räägitakse Tšiilis, täpsemalt Lääne-Patagoonias Wellingtoni saarel, mille keskus on Puerto Edén.

## Kõnelejate arv
2006. aasta andmetel rääkis seda keelt emakeelena 12 inimest, neist 10 kõnelejat Puerto Edénis.

## Arvsõnad
Kavaskari arvsõnade süsteem on üpriski lihtne, keeles kasutatakse ainult kolme arvsõna (1-3) ja kui arv on suurem, siis kasutatakse määra- ja hulgamäärsõnu (palju, rohkem, enam). Kui keele rääkijad peavad kasutama suuremaid arve, siis kasutatakse selleks hispaaniakeelseid numbreid kavaskari foneetikas, näiteks *kuatero* 
Kavaskari keeles on ainult 2 käänet.

SOV sõnajärjetüüp – subjekt ja objekt on enne verbi.

Asesõnade ´mina´ ja ´meie´ tähistamiseks kasutatakse sama sõna – ce.

Kavaskari keeles grammatilist sugu ei ole. Sugu märgitakse ainult inimestel ja loomadel (nt *kiúrro* – koer, *kiúrro-wálak* – emane koer). Kasutatakse ka naissugu määrvat afiksi *-selas* inimeste ja loomade puhul (nt. *aihiól-sélas* – tütar) Eranditena *aswál-sélas* (päike) ja *ak'éwek-sélas* (kuu).

#### Tegusõna ajad
Kavaskari keeles on 6 aega ja aja väljendamiseks kasutatakse sufikseid.	
  

## Keelenäide

## Kirjaviis
Kavaskari keel kasutab ladina kirjaviisi.

## Viited

## Kirjandus
* Christos Clairis "El qawesqar: lingüística fueguina, teoría y descripción" (Estudios Filológicos, Anejo, 12.) Valdivia: Universidad Austral de Chile, 1985.
Taevakivi tänav

**Taevakivi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba asumis. 

Taevakivi tänav algab Osmussaare tänavalt, ristub Punase tänavaga ja lõpeb Kuuli tänaval. Taevakivi tänav on lõunakagu-põhjaloode suunaline ja ligikaudu 560 meetri pikkune.

Taevakivi tänav sai nime 5. detsembril 2001. Tänav on saanud nime Lasnamäe meteoriidijälje järgi.

## Viited
Metsik kanep

**Metsik kanep** (*Cannabis ruderalis*) on taimeliik.

## Klassifikatsioon
1924. aastal leidis vene botaanik Dmitri Janiševski, et Kesk-Venemaal kasvav kanepitaim on kas harilik kanep (*Cannaabis sativa*) või hoopis eraldi taimeliik ning pakkus välja alternatiivnimetused: *C.sativa L.var ruderalis* Janisch. ja *Cannabis ruderalis* Janish., mida ta esimesena kirjeldas 1926 metsiku kanepi (*Cannabis ruderalis*) kui liigina.

Tänapäeval klassifitseeritakse metsik kanep hariliku kanepi alamliigiks (*Cannabis sativa* ssp. *spontanea* Serebr.). 

## Kirjeldus
Metsik kanep kasvab ka Eestis. Taim on madalakasvuline.  
 
## Kanepiseemned
Metsiku kanepi valmimata seemnete söömine võib inimestel esile kutsuda mürgistusseisundeid.  

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Cannabis ruderalis]] seisuga 19.01.2014.*
Allier' departemangu haldusüksuste loend

**[[Allier' departemang]]u haldusüksuste loend** toob ära kõik departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad).

## Kantonid

*Ringkonnad ja kantonid departemangus*

Departemangus on kokku 19  kantonit. Vallad, Montluçon (kogupindalaga 20,67 km²), Moulins (kogupindalaga 8,61 km²) ja Vichy (kogupindalaga 5,85 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast.

## Vallad

Allier' departemangu 317. valla loend 1. jaanuari 2025. aasta seisuga:

   	   
    

## Viited

[http://www.insee.fr/fr/methodes/nomenclatures/cog/arrdep.asp?codedep=03](http://Allikas%20(INSEE))
Tang (täpsustus)

**Tang** võib tähendada järgmist:
*tangude komponent
***tang** on lihaseparasiidi tsüstitsergi rahvapärane nimetus
***[[Tangi dünastia|Tang]]** oli Hiina dünastia
***[[tang (etnograafia)]]** on jalasetaoline vahend, mida kasutati hülgeküttimisel
***[[Tang (Bhutan)|Tang]]** on asula Bhutanis
Külv

**Külv** ehk **külvamine** on seemnevilja ehk seemne põllule jaotamine ja selle mullaga katmine.

Eristatakse haju- ehk laialtkülvi, reaskülvi ja pesitikülvi.

## Külvitöö
Käsitsikülv toimus Eesti talude põldudel kuni 1930. aastateni ning eeldas vilumust, et visata seemet ühtlase tihedusega. Seda tegi peremees ise, sulastele seda ei usaldatud. Ka mõisnikud eelistasid teomeestele kogenud taluperemehi, keda lisaks veel vannutati.

Seemnevili pidi olema puhas, raskete ja küpsete teradega. Seda kuivatati hoolikalt, ülekuumutamisel kaotasid terad idanemisvõime. Idanevust kontrolliti terade niiskesse rätti keeramise ning sooja mätta alla paigutamise teel..

## Külviaeg
Kevadkünni tõttu jõuti talumaadel külvi alustada tavaliselt alles mai teises pooles. Õigeaegne külvamine oli tähtis ning sellega olid seotud ka loodusvaatlused (linakülv toimus toominga õitseajal, odrakülv pihlaka õitsemisel jne). 
Kevadine külviaeg kestis jüripäevast (23. aprill) jaanipäevani (24. juuni), sügisene külv lauritsapäevast (10. august) septembri keskpaigani. Kevadkülv jaotati 10 külvinädalaks. Igal viljal oli kindel külvinädal. Kõige varem külvati hernest, kõige hiljem otra. Külv tuli lõpetada enne jaanipäeva, kuid teoorjuse ajal ei olnud see tihti võimalik ja külv võis venida.

## Külvitihedus
Külvitiheduse normid olid aja jooksul välja kujunenud. Odra ja rukki kogust ühele vakamaale arvestati üks vakk. Põhja-Eestis oli arvestuseks nn Tallinna vakamaa – 0,17 ha ja Lõuna-Eestis Riia vakamaa – 0,38 ha. Vakk oli vastavalt 44,3 liitrit ja 66,4 liitrit. Nende mõõtühikute suurus on aegade jooksul tihti muutunud.

Ale- ja kütisemaadele külvati hõredamalt kui põlispõldudele, hea mullaga maadele omakorda hõredamalt kui kehva mullaga põldudele.

## Vaata ka
*hitse
*külimit
*külvik
*külvikalender
*külvirind
*külvipõll
*otsekülv

## Viited

## Välislingid
*Külv https://www.pikk.ee/valdkonnad/taimekasvatus/teraviljakasvatus/taliteraviljad/kulv/
Kiin

**Kiinid** on siseparasiitsed kärbseid meenutavad putukad, kes biosüstemaatiliselt kuuluvad mitmesse sugukonda.

## Viited
Seelik

**Seelik** on alakeha ümbritsev (peamiselt) naisterõivas, mis vöö või värvliga kinnitatakse vöökohale. Mõnedes rahvakultuurides (nt šotlastel, kreeklastel) on seelik meesterõivas.

Eesti rahvakultuuris kanti enne seeliku kasutuselevõttu u 17. sajandil vaipseelikut.

## Vaata ka

*kleit

## Viited
Jerônimo Cacau

**Claudemir Jerônimo Barreto Alfredo Cacau** (sündinud 27. märtsil 1981 Santo Andrés) on endine Brasiilia päritolu Saksamaa jalgpallur, ründaja.

2009. aasta veebruaris sai ta Saksamaa kodakondsuse ning mängis aastatel 2009–2012 Saksamaa jalgpallikoondises. Ta kuulus Saksamaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi alagrupimängus värava Austraalia vastu.

## Saavutused
;VfB Stuttgart
*Bundesliga: 2006–07
*DFB Pokal: Teine koht 2006–07, 2012–13

## Välislingid
Kanepiõli

**Kanepiõli** ehk **kanepiseemneõli** on kanepitaimede küpsetest seemnetest pressitud toiduõli, ka loomasööt ja tehniline õli.

## Külmpressi kanepiõli
Külmpressi kanepiõli on taimset päritolu toiduaine, milles ei ole leidu gluteeni ega kolesterooli. Küll aga võib sisaldada piisavas koguses Δ9-tetrahüdrokannabinooli jälgi, et uriinitest narkootiliste ainete tuvastamiseks, võib osutuda kannabioidide suhtes positiivseks.  

## Sööt
Kanepiõli söödana on õlitööstuse toode, mida valmistatakse kanepitaimede ja seemnete pressimise teel. 

### Linaseemnekook
Õli pressimise käigus järelejäävad seemnekestad väljutatakse pressist kokkupressituna ja kannavad nimetust "kanepiseemnekook". Kanepiseemnekooki kasutatakse linnu- ja loomasöödana, aga ka muldade väetamiseks (ehk kanepiseemnesõnnikuna).

## Tehniline õli
Tehnilise õlina saab kanepiõli kasutada sarnaselt linaõliga, sellest saab valmistada ka biokütust.

## Viited

## Välislingid
*Kanepiõli, Veebiversioon (vaadatud 19.01.2014)
* Letter to the Editor, A Positive THC Urinalysis From Hemp (Cannabis) Seed Oil, Journal of Analytical Toxicology, 21. väljaanne, juuli/august 1997 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Hemp oil]] seisuga 19.01.2014.*
Pöör

**Pöör** on ketta, ratta või vändaga võll, mida kasutatakse koormise tõstmiseks või teisaldamiseks. Pöörleva võlli ümber keritava köie või keti abil saab raskust tõsta või nihutada. Pöör on ka paljude jõuülekandega seadmete osa. Pöörasid kasutati juba Vanas-Egiptuses.

## Pöör Eestis
 
Eestis olid pöörad erisuguse ehitusega vastavalt otstarbele. Enim kasutati tugeva puitraamiga ja püstvõlliga pöörasid, neid aeti ringi pikema latiga käsitsi või hobuse jõul. Pööra abil tõmmati paati kaldale, veeti noota, keerati tuulde tuuliku kere või pea jne. Talinoodapüügil kinnitati püstvõlliga pöör kelgule, Peipsi ääres kasutati harkjalgadel pööra kaldanoodaveol, süvanoodaveol oli rõhtne paadipöör kinnitatud paadi parrastele. Rõhtvõlliga on kaevupöör, millega vinnatakse üles veeämbrit võlli otsa sisse kinnitatud käepideme abil.

## Vaata ka
*Vints

## Viited

## Välislingid
*Pöör, Eesti Rahva Muuseum
Hašišiõli

**Hašišiõli** ehk **vedel hašiš** ehk **kanepiekstrakt** on vaiguekstrakt, mida saadakse kanepitaime õisikute keetmisel lahustis. Lahustina kasutatakse harilikult alkoholi, ekstraheerimaks taimedes sisalduvat Δ9-THC-d.

Hašišiõli on kanepitaimest valmistatavatest narkootilistest saadustest, nagu kanep ja hašiš, kõige suurema THC-sisaldusega, mis olenevalt kanepi liigist võib ulatuda 10–30%-ni.

## Tarvitamine
Hašišiõli tarvitatakse peamiselt suu kaudu sisse hingates kas vesipiibusuitsu, auru või sigaretisuitsuna.

Marihuaanasigaretisarnase joobe (kaifi) saamiseks piisab ilmselt paarist hašišiõli tilgast.

## Õiguspiirangud riigiti
### Eestis
Kanepi kasvatamine (välja arvatud eriloal) ja selle saaduste (seaduse sõnastuses: *narkootiline ja psühhotroopne aine* ehk narkootikum) müümine, edastamine ja tarvitamine (välja arvatud eriloal) on Eestis mistahes kogustes ebaseaduslik ja karistatav kui rahvatervisevastane süütegu.

## Viited
Sõjatribuun

**Sõjatribuun** (*tribunus militum*) oli Vana-Rooma armees kasutatud auaste. Vabariigi ajal käsutas leegioni vaheldumisi kuus sõjatribuuni. Keisririigi ajal käsutas leegioni üks senaator ja kuus ratsanikuseisusest sõjatribuuni.

## Viited
Rumbula

**Rumbula** on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 6,978 km². Asub Ķengaragsist kagus ja Dārziņist loodes Daugava paremal kaldal. 368 elanikku (2010). 

Rumbula asum asus vanasti Riia linnasarase piiril, mille seadis paika juba Wilhelm Modenast. Piiri taga asus Mazā Jumpravmuiža mõis, mis oli üks vanemaid mõisasid praegusel Riia linna alal. 16. sajandist on teada, et piirkonnas asus Riia linnale kuulunud Rumbula mõis.

Aastal 1919 rajasid Läti väed bermondtiaadi tõrjeks Daugava kallastele platsi, kust said õhku tõusta pommitajad. Pärast Teist maailmasõda rajati samale kohale Nõukogude Liidu sõjaväele kuulunud Rumbula lennuväli. Kuna sealne väljak oli paremas korras, kui Spilves asunud lennujaama oma, siis lubati seal alates 1960. aastatest maanduda ka pikemat maandumisrada nõudvatel tsiviillennukitel. Aastast 1979 kolis seal paiknenud väeosa Lielvārde ümbruskonda. Lennuväli on halvas seisukorras, seda kasutavad praegu vaid vähesed lennukid. Selle aladel asub Läti suurim autoturg.

Asumi ja Stopiņi piirkonnas asuva samanimelise küla vahel asub Rumbula mets. Teise maailmasõja ajal oli see paigaks, kus Natsi-Saksamaa väed juute maha lasid (Rumbula massimõrv). Metsa all on ohvritele püstitatud mälestusmärk. 1941–1943 tegutses Jumpravmuiža mõisa juures Jumpravmuiža koonduslaager.

Rumbula liideti Riiaga aastal 1968. Asumisse rajati talusid 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, seda põhiliselt Maskavas iela piirkonda. Tänapäeval kerkib piirkonda üha enam eramaju.

Darzinu velocelins.jpg|Jalgrattatee Daugava kaldal
Rumbula forest killing site near Riga.JPG|Rumbula mets
Rumbula forest memorial near Riga.JPG|Rumbula memoriaalkompleks


## Välislingid

*Rumbula koduleht (*läti keeles*)
Ktesiphon

**Ktesiphon** (pärsia keeles *Tīsfūn*; araabia keeles *Quṭaisifūn*) oli Partia ja Sassaniidide riigi pealinn (vastavalt aastatel 247 eKr – 224 pKr ja 224–651).

See asus Tigrise idakaldal kreeklaste linna Seleukeia vastas ja Babülonist kirdes. Tänapäeval asuvad linna varemed Iraagis Bagdadi kubernerkonnas, umbes 35 km Bagdadist lõunas.

On arvatud, et Ktesiphon (koos Seleukeiaga) oli aastatel 570–637 oma poole miljoni elanikuga maailma suurim linn.

## Viited
Mazjumprava mõis

**Mazjumprava mõis** (*Mazjumpravas muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Rumbula asumis; selle peahoone aadress oli Kleistu ielā 37. Omaaegse haldusjaotuse järgi asus Riia kreisi Piņķi kihelkonnas. Saksa keeles *Jungfernhoff* või *Blumenthal*.

Mazā Jumpravmuiža mõisa on esimest korda mainitud aastal 1259, mil Riia peapiiskop Albert Suerbeer andis selle tsistertslaste kloostrile. Kuni XVII sajandini oli mõisa nimi *Blumenthal*, aga rahva suus kutsuti seda kloostri nunnade järgi Jumpravmuiža (*jumprava* on läti keeles neitsi).

XVI sajandi lõpus omandasid mõisa Riia jesuiidid. Toona oli tegemist Riia ümbruskonna suurima mõisaga, mille valdused ulatusid Ķīšezersini ja Ulbrokani, Daugava teisel kaldal Ķekavast Misani. 

Aastal 1627 andis Gustav II Adolf mõisa Martin Wulfile. Aastal 1636 müüs too mõisa 7000 taalri eest Riia linnale. 

XVIII sajandi alguses sai mõisa omanikuks Paul Brockhusen. Kuna ta keeldus Suure Põhjasõja ajal Vene vägesid oma mõisas kostitamast, saadeti ta Siberisse. Mõisa uueks omanikuks sai tema poeg Georg Brockhusen, kes oli väga ihne mees. Kui ta ostis Dunte mõisa, siis eemaldas ta Mazā Jumpravmuiža mõisa hoonetest ahjud, korstnad, uksed ja aknad, lastes need uude mõisa toimetada ja seal sisse seada. Samuti laskis ta aias olnud viljapuud välja kaevata ja Duntesse toimetada. Pärast tema surma võttis Riia linn varemeteks muutunud mõisa taas üle.

XVIII sajandi lõpus eraldati Mazā Jumpravmuiža mõisast mitu mõisat ja pindalas palju kaotanud laastatud mõisa peeti vaeseks.

XIX sajandil elas mõisas Jānis Frīdrihs Baumanise isa Johann Heinrich Baumann.

Mazā Jumpravmuiža mõisa hooned jäid Rumbula lennuvälja territooriumile ja hoonetes elasid Nõukogude sõdurid. Pärast nende lahkumist avastati, et mõisa peahoone on säilinud, kuigi halvas seisukorras. See ei leidnud aga omanikku ja nii olid aastaks 2009 hoonest jäänud järele ainult varemed, mille ümber asub mõisale kuulunud park.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Koikse raudteejaam

**Koikse raudteejaam** oli raudtee pooljaam Rapla–Virtsu raudteel 12,1 km kaugusel Rapla raudteejaamast.

Koikse jaamahoone ehitati 1930. aastatel ning suleti pärast Rapla–Virtsu raudteeliikluse sulgemist 1968. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
*Koikse
Sinsemilla

**Sinsemilla** on kanepiõisikud seemnevabadelt emastaimedelt, mis on spetsiaalselt hooldatud hoidmaks ära tolmlemist, saamaks kõrgemat vaigusisaldust.

## Vaata ka
*hašiš
*hašišiõli
*kanep (mõnuaine)

## Viited
Hudahaj

**Hudahaj** (transkribeerituna **Gudagai**, valgevene keeles Гудагай) on alevik (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Astravieci rajoonis, Hudahaj külanõukogu halduskeskus. Asulas oli 1995. aastal 975 elanikku, aastal 2009 aga 1009 elanikku.

Hudahajs on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1764 ehitatud katoliku kirik.

Asula nimi tuleb Valgevene geograafi Vadzim Žučkieviči meelest vanast leedukeelsest sõnast *gud*, mida kasutati valgevenelaste kohta.

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse Hudahajd XVI sajandil kui Astravieci mõisale kuulunud küla. Külal on läbi aegade olnud palju omanikke. Aastal 1764 rajas toonane mõisnik Juzef Vojna asulasse kloostri, selle juurde ehitati ka katoliku kirik. Hudahaj sai tuntuks oma ikooni poolest, millele omistati imettegev võime.

Poola jagamisel läks Hudahaj aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1832 sulgesid Poola ülestõusu maha suruma tulnud Vene väed kloostri, kirik ja kloostri hooned anti kohalike juutide käsutusse. Ikoon viidi Ašmianysse. Aastal 1856 sunniti juudid asulast lahkuma, tühjaks jäänud kiriku võtsid katoliiklased aga mõne aja pärast taas kasutusele. Aastal 1884 avati Hudahajd läbiv Liepaja-Romnõ vaheline raudtee. Aastal 1909 tagastati ikoon Hudahaj kirikule.

Kuni 1917. aastani oli Hudahaj Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 oli Nőukogude Liidu koosseisus.

## Pilte

Pilt:Maci Božaja Hudahajskaja. Маці Божая Гудагайская (XVI).jpg|Hudahaj ikoon
Pilt:Hudahaj. The Church of Our Lady of the Scapular 01.JPG|Hudahaj kirik


## Viited

## Välislingid
* Hudahaj YouTube'is
Gilbert du Motier de La Fayette

**Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier de La Fayette** ehk **markii de La Fayette** (ka **Lafayette**; 6. september 1757 – 20. mai 1834) oli Prantsuse aristokraat ja sõjaväelane, kes osales kindralina Ameerika iseseisvussõjas ja juhtis Suure Prantsuse revolutsiooni ajal rahvuskaarti. 

Revolutsiooni järel välismaale põgenenult oli ta vangis Austria-Ungaris Olomoucis kuni Napoleoni sõlmitud Campo Formio rahulepinguni. Napoleoni režiimi tegevuses ta ei osalenud ning kui USA president Thomas Jefferson pakkus talle Louisiana kuberneri kohta, Lafayette keeldus, soovides elada rahus ja tagasitõmbunult maal. Napoleoni Saja päeva ajal 1815. aastal valiti ta siiski Esindajatekotta, mis pärast Waterloo lahingut kutsus Napoleoni troonist loobuma. Lafayette kuulus ka Prantsusmaal Juulirevolutsiooni järel 1830. aastal võimule tulnud ajutisse valitsusse. 

Sõjaliste teenete eest pälvis ta eluajal USA kodakondsuse, 2002. aastal anti talle postuumselt aukodakondsus.
Starostõntsi

**Starostõntsi** (ukraina keeles Старостинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 619. Pindala on 0,304 km².
Stopper

**Stopper** on ajavahemike mõõtmise seade, mida saab soovitud ajal käivitada ja seisata. Aega mõõdab mehaaniline või elektrooniline kell. Tänapäeval on selleks peamiselt numbernäiduga kvartskell, mille nuppudega saab ajalugemist käivitada, seisata (või ka ainult peatada)  ja näitu nullida.

Osutinäiduga mehaanilise stopperi skaalajaotis on harilikult 0,1 sekundit, elektrooniline stopper võib anda numbernäidu tuhandikes sekundites.
Üldjuhul saab mõõta nii „ringiaega” kui ka „üldaega”.
Stopperitoiming võib olla ka käekelladel, samuti nutitelefonidel.

## Pildirida

Pilt:Chronometer.jpg | Kronomeeter
Pilt:Stoppuhr digital noBG.jpg| Digitaalne stopper
Pilt:Stoppuhr hanhart.jpg | 


## Vaata ka
*Kvartskell
*Nutikell
*Taimer
*Taskukell
*Äratuskell

## Kirjandus
*Stopper. EE, 1995, 8. kd, lk 658.

## Välislingid

* Onlain-stopper
Pool tundi veel

**"Pool tundi veel"** on Ott Leplandi esimene singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Loo viisi ja sõnad on loonud Kaspar Kalluste.

## Välislingid
* Video: "Pool tundi veel" Youtube.com
* Sõnad: "Pool tundi veel" Sasslantis.ee
Kõrgusmõõtur

**Kõrgusmõõtur**, lennukil **altimeeter** on mõõteriist, millega mõõdetakse mõõtekoha kõrgust soovitava allpool oleva tasandi suhtes. Kõrgust mõõdetakse baromeetrilisel või raadiotehnilisel meetodil ning laserseadme abil. Absoluutset kõrgust mõõdetakse merepinna keskmisest tasemest, millel õhurõhk on 760 mm Hg (1013 hPa).

## Baromeetriline kõrgusmõõtur
Baromeetriline mõõtmine põhineb sellel, et kõrguse suurenedes väheneb õhurõhk kindla seadusärasuse järgi. Baromeetrilises kõrgusmõõturis kasutatakse rõhutundliku elemendina aneroidkarpi, mis toimib samal põhimõttel nagu aneroidbaromeeteris, kusjuures näidiku skaala on jaotatud rõhuühikute asemel pikkusühikutega (kilomeetrid, -meetrid, lennukõrguse näidikutes ka jalad). 

Kaasaskantavates digitaalseadmetes mõõdetakse õhurõhku kalibreeritud ja temperatuurkompenseeritud baromeetriline sensoriga, mille  mõõtesignaal siseneb mikrokontrollerisse.

Mõõtetäpsus ulatub baromeetrilistel mõõturitel ühe meetrini. 

## GPS-kõrgusmõõtur
GPS-seade vajab kõrguse määramiseks signaale vähemalt neljalt GPS-satelliidilt. Mõõtetäpsus ei ületa tavaseadmetel kümmet meetrit.

## Raadiokõrgusmõõtur
Lennunduses mõõdetakse kõrgust lisaks vaadeldud meetoditele ka radari põhimõttel, s.t võrreldakse aega, mis kulub elektromagnetlaine impulsi väljasaatmisest kuni selle peegeldunud vastuvõtuni maastikult.

## Laserkõrgusmõõtur
Meteoroloogias kasutatakse laserkõrgusmõõturit maapinnalt pilvisuse täpse alusekõrguse mõõtmiseks.
Sammuloendur

**Sammuloendur** ehk **sammulugeja** ehk **pedomeeter** on kaasaskantav mehaaniline või elektrooniline seade astutud sammude loendamiseks.

Mehaanilisi pedomeetreid on valmistatud juba mitusada aastat. Sammuloendurite tootmine ja kasutamine hoogustus, kui Jaapanis tuli 1965. aastal müügile loendur Manpo-kei ("10 000 sammu loendur"). Seda päevast sammumäära peetakse tänini orientiiriks füüsilise vormi hoidmisel.

Loendur fikseerib sammu tavaliselt negatiivse kiirenduse järgi hetkel, mil tald maad puudutab. Mehaanilises seadmes annab pendlitaoliselt võnkuv või kiikuv detail sel hetkel tõuke hammasratasmehhanismile, mis kannab selle edasi sammunäidu osutitele numbrilaual.

Elektroonilises seadmes loeb samme MEMS-kiibina teostatud elektrooniline kiirendusandur, mille inertsiaalandurid mõõdavad kiirendusi kahe või kolme ristuva telje sihis.

Mehaanilise rütmianduriga loendur näitab kõige täpsemalt vertikaalasendis, tavaliselt kinnitatuna piha kõrgusele. Elektroonilise anduriga loendurit võib kanda suvalises asendis ja kohas keha lähedal. Võrreldavate andmete saamiseks on siiski soovitatav kanda loendurit ühes kindlas kohas (näiteks põuetaskus või tagataskus), sest vaatamata sellele, et anduri protsessor töötleb inertsiaaltajurite andmeid keeruka programmi järgi, võivad kiirenduse lähteandmed olla erinevad.

Elektroonilised loendurid võivad näidata LCD-näidikul järgmisi andmeid:
* astutud sammude arv; arvesse lähevad ainult rütmiliselt astutud sammud;
* läbitud teepikkus (näiteks 10 meetri täpsusega); mõnel seadmel tuleb selleks ette anda keskmine sammupikkus;
* jooksmise või käimise kestus;
* aktiivse, aeroobilise liikumise aeg ja sammude arv;
* kulutatud energia (kilokalorites); lähteandmeiks võivad siin olla kehakaal, pikkus ja vanus.

Sammuloenduri funktsiooni võib sisaldada ka nutitelefon, spordikell ja meediapleier.


1590 Schrittzähler anagoria.JPG |Pedomeeter aastast 1590
Pedometer.JPG| Mehaaniline pedomeeter
Omron HJ112.jpg| Elektrooniline sammuloendur


## Viited
Laskesuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis toimus 8.–22. veebruarini. Võistlused peeti Laura suusa- ja laskesuusakompleksis Krasnaja Poljana lähedal. Välja jagati 11 komplekti medaleid. Esimest korda oli taliolümpiamängude kavas segateatesõit.

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on (UTC+4).

## Tulemused
### Mehed
#### 10 km sprint

Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 87
Olümpiavõitja 2010: Vincent Jay, Prantsusmaa

Ametlikud tulemused

#### 12,5 km jälitussõit

Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60
Olümpiavõitja 2010: Björn Ferry, Rootsi

Ametlikud tulemused

#### 15 km ühisstart

Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2010: Jevgeni Ustjugov, Venemaa

Ametlikud tulemused

#### 20 km eraldistart

Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 89
Olümpiavõitja 2010: Emil Hegle Svendsen, Norra

Ametlikud tulemused

#### 4×7,5 km teatesõit

Finaal: 26. veebruar
Osavõtjaid: 19 võistkonda
Olümpiavõitja 2010: Norra Halvard HanevoldTarjei BøEmil Hegle SvendsenOle Einar Bjørndalen

Ametlikud tulemused
15. veebruaril 2020. aastal teatati, et dopingurikkumise tõttu on Jevgeni Ustjugov ja Venemaa teatevõistkond diskvalifitseeritud 2014. aasta olümpiamängudelt. ROK ei ole veel ametlikku otsust teinud.

### Naised
#### 7,5 km sprint

Finaal: 9. veebruar
Osavõtjaid: 84
Olümpiavõitja 2010: Anastassija Kuzmina, Slovakkia

Ametlikud tulemused
 Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) diskvalifitseeris hiljem McLareni raporti järelduste põhjal Venemaa sportlased Olga Viluhhina, Jana Romanova ja Olga Zaitseva.

#### 10 km jälitussõit

Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 60
Olümpiavõitja 2010: Magdalena Neuner, Saksamaa

Ametlikud tulemused

#### 12,5 km ühisstart

Finaal: 17. veebruar
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2010: Magdalena Neuner, Saksamaa

Ametlikud tulemused
Neljandana lõpetanud Evi Sachenbacher-Stehle tulemus tühistati metüülheksanamiini tarvitamise tõttu.

#### 15 km eraldistart

Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid: 84
Olümpiavõitja 2010: Tora Berger, Norra

Ametlikud tulemused

#### 4x6 km teatesõit

Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 17 võistkonda
Olümpiavõitja 2010: Venemaa Svetlana SleptsovaAnna Bogali-TitovetsOlga MedvedtsevaOlga Zaitseva
ROK diskvalifitseeris 27. novembril 2017. aastal Olga Viluhhina ja Jana Romanova dopingukuritegude eest ning võttis Venemaalt hõbemedali.  Võistkonnakonnakaaslasele Olga Zaitsevale määrati karistused 1. detsembril 2017. aastal 
Ametlikud tulemused

### 2x6+2x7,5 km segateatesõit


Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 16 võistkonda



## Medalitabel
Pärnu raekoda

**Pärnu raekoda** on ajalooline Pärnu magistraadi ja Pärnu linnavolikogu ja linnavalitsuse hoone Pärnu kesklinnas aadressil Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3. 

Hoone koosneb kahest osast: klassitsistlikus stiilis hoone aadressil Uus tänav 4 oli algselt ehtiatud kaupmees Harderi elamuks ja 1911. aastal valminud juurdeehitis aadressil Nikolai tänav 3, kus asub Pärnu linnavolikogu istungitesaal.

## Ajalugu
Uus-Pärnu linn (*Embeck*) tekkis Pärnu ordulinnuse ümber, kaubalinn Pärnu sai linnaõigused 1318. aastal ning linna valitsusorganina tegutses varakate linnakodanike seast valitud Pärnu raad.

Pärnu raad asus pärast keskaegse raekoja lammutamist uude hoonesse 1839. aastal, pärast Pärnu kindluse likvideerimist 1835. aastal ja linnavõimu üleandmist linna komandandilt linnakodanikest kuuluvale raele. Raad määras selle raekojaks, Pärnu foogtikohtu istungite paigaks, politsei asukohaks ja vanglaks.

1878. aasta novembris valisid Pärnu kinnisvaraomanikest maksumaksjad eneste seast linna uue võimuorgani Pärnu Linnavolikogu (Duuma), kes valis Pärnu linnapea koos linnavalitsusega. Pärnu kesklinnas, Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3 asuvat hoonet kasutas Pärnu Linnavolikogu pärast juurdeehitise tegemist 1893. aastast.

6. juulil 1934 toimus hoones Vabariigi Valitsuse koosolek; see oli üldse teine Vabariigi Valitsuse koosolek, mis toimus väljaspool Tallinna.

Pärnu raekoja hoone koosneb kahest osast: Uue tänava äärne hoone on klassitsistlikus stiilis ning linnavolikogu ruumidega juurdeehitis Nikolai tänava küljel on 1911. aastal Riia arhitekti Wilhelm Bockslaffi projekti järgi tehtud uusgootika ja uusbaroki sugemetega juugendstiilis. Juurdeehitises asusid volikogu kantselei, linnavolinike tuba ja Pärnu linnapea kabinet.

Pärnu city hall.jpg
Pärnu raekoda.jpg|Uue tänava äärne raekojahoone
Raekoda 2.jpg|Bockslaffi projekti järgi valminud juurdeehitis


## Vaata
*Pärnu ajalugu
*Raekoda
*Pärnu Linnagalerii

## Välislingid

*
*Pärnu Raekoda, www.parnu.ee
Paesi keel

**Paesi keel** on ohustatud keel, mida räägitakse Colombias Cauca departemangus Kesk-Andide ahelikus Popayáni lähedal. Keelt kõneleb umbes 40 000 inimest, rahvuslikku koosseisu kuulub aga 119 000. Paljud õpetavad keelt oma lastele, kuid mõned tahavad, et lapsed kasutaksid ainult hispaania keelt. Kasutatakse usutalitus-  ning kaubavahetuskeelena.  Enamus rääkijaid kasutavad ka hispaania keelt. On õppekeelena koolides ülekaalus. Kirjaoskus L1 tasemel 10%–30%, L2 tasemel 75%. Keelt on üritatud edendada kirjaoskuskursustega. Mõned eraalgkoolid õpetavad paesi keelt koos hispaania keelega ning keelt õpetatakse ka keskkoolides. Keel on samuti kasutusel raadiosaadetes. Keeles esineb kaks dialekti: panikita ja pitayo murded. Kasutab ladina kirjaviisi.

### Keele struktuuri andmed

Keeles puuduvad määratud ja määramata artiklid. Paesi keeles on 6–7 käänet. Keele sõnajärjeks on subjekt-objekt-verb. Paesi keeles on 4 suulist ning 4 nasaalvokaali (i, e, a, u) ning tehakse vahet lühikestel ning pikkadel vokaalidel mille tulemusel on keeles 16 vokaalsegmenti: 

Keeles esineb 38 konsonantfoneemi ning keelele on omapärane palataliseeritud, aspireeritud ning palataliseeritud-aspireeritud konsonantide rikkus.

#### Grammatika ja süntaks

Esimese ja teise isiku asesõnad on mees- ja naissoo vormidel erinevad ning mitmus tuletatakse igal juhul naisvormist. Kolmas isik on neutraalne. Verbi konjugeeritakse kõneviisi- ja aspektisufiksitega ning teise isiku mees- ja naissoo sufiksitega. Ka ajakategooria näitamiseks kasutatakse sufikse. Võib esineda ka intensiivsust näitavaid prefikse. Nimisõnu käänatakse sufiksite abil, mis märgivad nominatiivi, ablatiivi, lokatiivi, akusatiivi, datiivi ja instrumentaali. Keeles kasutatakse põhiliselt postpositsioone. Paesi keelt peetakse aglunatiivseks keeleks, st et enamus sõnu moodustatakse morfeeme kombineerides. Adjektiivid on nimisõna järel.

### Keelenäide
Ya'nwe'wewa'te' maa nasapa ha'dacehk hi'pku up'hi', wëtte u'huwa'hi'pta', eena' eena' f'i'zewa' hi'pta', üus hi'pta' d'ik'the hi'pta' naapa'kate. Sa' h'ukaysa üus hi'pcehktha'w sa' pyakhna'we f'i'ze hi'ptha'w. 

Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim. 

#### Arvsõnad

1 – teetsh

2 - e?z

3 – tekh

4 – pahz

5 – tahts

10 – kseba

## Viited
Nõgesed

**"Nõgesed"** (ka "7 ehk Nõgesed") on Vaiko Epliku 2014. aastal ilmunud sooloalbum. Album salvestati 2013. aasta veebruarist novembrini stuudiotes Laboratoorium ja Ateljeee!. Albumi tagakaanel on žanrimääratlusena kirjas "Rapla soul".

2013. aasta lõpul ilmus albumilt kaks esimest singlit "Murelik brünett" ja "Mõtetes mõrudais" ning 2014. aasta jaanuaris lisandus kolmas singel "Kosmiline armastus".

Laul "Mõtetes mõrudais" saavutas konkursil 2013. aasta Raadio 2 Aastahitt Eesti lugude arvestuses 83 häälega 33. koha.

## Lugude nimekiri
# "Sisemine olukord"
# "Mõtetes mõrudais"
# "Kosmiline armastus"
# "Virgumine"
# "Kiivuse tiivul"
# "Rahu võtmed"
# "Murelik brünett"
# "Nõgesed"
# "Hurraa!"
# "Lauludest ja muust..."
Muusika ja sõnade autor on Vaiko Eplik (v.a. laul "Virgumine", mille sõnade autor on Hando Runnel).
Kõik pillid mängis linti Eplik, v.a. seitsmenda loo kitarrisoolod, mille mängis sisse Sten Sheripov.
Lugudes 3, 4, 5, 8 ja 10 lauluavad ka Anelle Trepp, Elina Tilk ja Pilleriin Asperk Rapla Laulustuudiost.

## Arvustused
* Margus Haav. Epliku «Nõgesed» on kõrvetavalt hea. Hinne 9/10. Kultuur.err.ee. 07.02.2014.
*Priit Hõbemägi. Nädala album: Saada nad kõik pe***e, poiss!. (Hinne 8/10.) – *[[Eesti Ekspress]]*, 13.02.2014, lk 41.

## Viited
Varielu Remixed

**"Varielu Remixed"** on Vaiko Epliku album, mis sisaldab peamiselt töötlusi tema aasta varem ilmunud albumi "Varielu" lugudest. Lisaks leiab albumilt ka ühe uue loo - lõpulugu "Koerkorter".

## Lugude nimekiri
# "Varielu" (Sten Sheripov) – 5:55
# "Homne päev" (Tursk) – 6:42
# "Sinkjad Sünkjad" (Sander Mölder) – 3:35
# "Soorebased" (Kostja) – 4:52
# "Ajakaja" (Ruutu Poiss) – 3:14
# "Keravälk tapab" (Ajukaja & Andrevski) – 5:13
# "Põhjakonn" (Öäk) – 6:31
# "Tavaline päev" (Sethh) – 4:51
# "Muuseas" (Jakob Juhkam & Andres Ehin) – 3:53
# "Virvatuled" (Imandra Lake) – 3:56
# "Sinkjad sünkjad" (Kali Briis) – 4:19
# "Varielu" (Jarek Kasar) – 1:46
# "Koerkorter" (Vaiko Eplik) – 3:06

*Sulgudes on kirjas töötleja nimi/nimed. Albumi viimane lugu "Koerkorter" ei ole remix, vaid Epliku uus seni avaldamata lugu.*

## Arvustused
* ARVUSTUS, Mihkel Truman: Vaiko Eplikku pole vaja remiksida. Kultuur.err.ee. 06.01.2014.

## Viited
Hiina kaneelipuu

**Hiina kaneelipuu** (*Cinnamomum aromaticum*) on taimeliik.

## Botaaniline iseloomustus
Hiina kaneelipuu on igihaljas 10–15 (20)&nbsp;m kõrgune puu. 
Viljaks on mari.

## Levila
Hiina kaneelipuud kasvatatakse Lõuna-Hiinas, Indias, Indoneesias, Laoses, Malaisias, Tais, Jaapanis, Madagaskaril, Brasiilias ja Vietnamis.

## Saadused

Hiina kaneelipuu koort kasutatakse maitseainena ja droogina. Droogina kasutatakse ka lehtedest ja võrsetest destillatsiooni teel valmistatud eeterlikku õli Hiina kaneeliõli ehk kassiaõli (*Cinnamomi cassiae aetheroleum*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cannelier de Chine]] seisuga 20.01.2014.*
Oskar Pärn

**Oskar Pärn** (27. mai 1908 Vana-Kariste vald, Halliste kihelkond – 21. juuli 1999 Tallinn) oli eesti ametiühingutegelane ja raamatukogundustegelane, aastatel 1950–1951 Tallinna Keskraamatukogu direktor. 

## Hariduskäik
*1922 Halliste algkool
*1922–1924 Abja algkool (lõpetamata)

## Töökäik
*1950–1951 Tallinna Keskraamatukogu direktor

Oskar Pärn suri 21. juulil 1999 Tallinnas ja ta maeti 10. augustil 1999 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Oskar Pärn Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*https://arhiiv.err.ee/audio/vaata/kirjutamata-memuaare-oskar-parn
Pelguranna raamatukogu

**Pelguranna raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Põhja-Tallinnas aadressil Kangru 13. 

Pelguranna raamatukogu asutati 1951. aastal. Algul tegutseti praeguse aadressi järgi Sõle 77. 1963. aastal saadi uued ruumid Kangru 13 asuvas majas ja oldi seal kuus aastat. Alates 1969. aastast asus Pelguranna raamatukogu aadressil Madala 3 (tollal N. Nekrassovi tänav), samas majas apteegi, sidejaoskonna ja teiste teenindusasutustega. Raamatukogu ruumid olid  teisel korrusel. 2006. aasta suvel avati Pelgurannas rannaraamatukogu. 2008. aasta sügisel kolis raamatukogu taas aadressile Kangru 13.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Viited

## Välislingid
*Pelguranna raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Lehter

**Lehter** ehk **trehter** on enamasti koonilise kujuga nõu, mida kasutatakse abivahendina vedelike valamisel või sademe eraldamisel. Lehter on ka sageli kasutatav laborinõu.

Eesti rahvapärased lehtrid võisid olla puidust ja künakujulised. Alates 19. sajandi lõpust said Eestis valdavaks plekist lehtrid.

## Viited
Vanaküla ohvripuud

**Vanaküla ohvripuud** on pühapuud ajaloolisel Võrumaal Põlva valla Vanaküla külas.

## Välislingid
* Vanaküla ohvripuud Hiite Maja SA andmekogus.
Varbuse Tilleoru Silmavee läte

**Varbuse Tilleoru Silmavee läte** on silmaallikas ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna ja Kanepi valla Varbuse külas.

## Välislingid

* Varbuse Tilleoru Silmavee läte Hiite Maja SA andmekogus.
Mitte keegi peale sinu

**"Mitte keegi peale sinu"** on 2014. aastal ilmunud Eesti režissööride Janno Jürgensi, Maria Reinupi, Triin Ruumeti, Ivan Pavljutškovi, Kaur Koka ja Margus Paju lühifilme koondav kassett. Filme läbiv teema on üksikinimene, tema igatsused, valikud ja vastutus. 

Kassetti kuuluvad filmid:
*Janno Jürgensi "Distants"
*Maria Reinupi "Mai"
*Triin Ruumeti "Tupsu"
*Ivan Pavljutškovi "Ivanipäev"
*Kaur Koka "Olga"
*Margus Paju "Kaastundeavaldus"

## Välislingid
*Kristiina Davidjants "Žiguli pagassis otse jaanipäevale". Sirp, 24. jaanuar 2014
*Maria Ulfsak-Šeripova "Maria Ulfsak-Šeripova soovitab: "Mitte keegi peale sinu"". Eesti Ekspress, 25. jaanuar 2014
Rosma ristimets

**Rosma ristimets** on ristimets Võrumaal Põlva valla Rosma külas.

2020. aastal tunnistati Rosma ristimets kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
* Rosma ristipuud

## Viited

## Välislingid
* Rosma ristimets Hiite Maja SA andmekogus.
Eoste Keldrimägi

**Eoste Keldrimägi** on asulakoht Põlva maakonnas Põlva vallas Eoste külas.

Asulakoht asub Kärsa–Eoste tee (18181) ääres.

Keldrimägi on muinsuskaitseseaduse alusel tunnistatud arheoloogiamälestiseks ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Keldrimäel tehti proovikaevamisi 1971. aastal arheoloog Mare Auna juhtimisel. Asulakoha kultuurikiht on õhuke (15–20 cm). Leiti söetükikesi, põlenud kivipuru ja üks savinõukild. Kultuurikihi ja savinõukillu järgi on asulakoht dateeritud II aastatuhande algusse. Teiste andmete (sh mälestise sildil oleva teksti) järgi pärineb asulakoht I aastatuhande teisest poolest.

Maavalla Koda käsitleb Eoste Keldrimäge loodusliku pühapaigana ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Eoste külas. 

## Viited

## Välislingid
*
Salme Lohuaru

**Salme Lohuaru** (neiuna (aastani 1950) **Salme Andre**; 1. oktoober 1919 Pärnu – 7. jaanuar 2014 Barrie) oli eesti pianist.

Ta asus aastal 1935 õppima Tallinna Konservatooriumi Helmi Viitoli klaveriklassi, kuid lõpetas aastal 1943 sama õppeasutuse professor Artur Lemba juures.

Lahkunud sõja ajal Eestist, õppis ta aastatel 1944–1946 Viini muusikaakadeemias Bruno Seidlhoferi juures klaverit. Aastal 1948 emigreerus ta Kanadasse, kus täiendas ennast professor Carmani juures. Aastatel 1949–1950 oli ta palgal Toronto Balletikoolis; muidu tegutses ta Torontos vabakutselisena, esinedes nii soolokavadega kui ka saatjana Kanadas ja USA-s, sealhulgas palju kordi Helmi Betlemi laulustuudio kasvandikega. Ta oli klaverisaatjaks kõigile neil aastail Torontot väisanud nimekatele eesti interpreetidele (Ludvig Juht, Naan Põld, Els Vaarmann, Jüri Täht jt.).

Aastal 1962 lahkus ta Torontost ja ta tõmbus muusikutöös tagasi. Ta suri 7. jaanuar 2014 Barrie's (asub Ontario provintsis).

## Kirjandus
* 
* Sirp. 17. jaanuar, 2014 lk. 39 (In Memoriam)
Linte Maarjamägi

**Linte Maarjamägi** on looduslik pühapaik ajaloolisel Võrumaal Räpina kihelkonna Linte külas. 

## Vaata ka
* Maarjamäe ohvripärn

## Välislingid

* Linte Maarjamägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Terikeste Suitsumäe hiiepärn

**Terikeste Suitsumäe hiiepärn** ehk **Mäe-Suitsu ohvripärn** on looduslik pühapaik Tartumaal Võnnu kihelkonna Terikeste külas.Asukoht leitav ka bussipeatuse järgi "Hiiepärna".

## Välislingid
* 
* Terikeste Suitsumäe hiiepärn Hiite Maja SA andmekogus.
*
Nulga Lipualuse hiis

**Nulga Lipualuse hiis** on looduslik pühapaik ajaloolisel Võrumaal Räpina kihelkonna Nulga külas. 

## Välislingid
* Nulga Lipualuse hiis Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Hiite Maja

**Hiite Maja Sihtasutus** on sihtasutus, mille asutas Maavalla Koda 2008. aastal eesmärgiga tutvustada, uurida ja toetada Eesti looduslikke pühapaiku – hiisi, pühi puid, ohvrikive, pühi allikaid.

Hiite Maja sihtasutus on poliitiliselt, maailmavaateliselt ja majanduslikult sõltumatu sihtasutus, mis on keskendunud Eesti põlisrahvaste looduslike pühapaikade uurimisele, kaitsmisele ja tutvustamisele. Sihtasutus korraldab alates 2008. aastast rahvusvahelist hiite kuvavõistlust, haldab looduslike pühapaikade andmekogu ja kaarti, tunnustab hiiesõbralikke ettevõtmisi, korraldab uuringid ja koolitusi ning nõustab pühapaikade seoses maaomanikke ja asutusi. Sihtasutus koondab ja avaldab andmeid looduslike pühapaikadega seotud rikkumiste kohta. Vt nt "Rüüstatud pühapaigad", Hiite Maja SA, 2018.

Sihtasutus osales Kultuuriministeeriumi valdkondliku arengukava "Eesti looduslikud pühapaigad. Uurimine ja hoidmine 2008-2012" rakendamises; sh lõi looduslike pühapaikade andmekogu, tellis looduslike pühapaikade õigusanalüüsi ning seadusemuudatuste ettepanekute eelnõud ning osales pühapaikade uuringutel Põlva, Võnnu, Muhu, Juuru ja Kuusalu kihelkonnas. Samuti osales sihtasutus riikliku arengukava "Eesti looduslikud pühapaigad. Uurimine ja hoidmine. Arengukava 2015-2020"  ettevalmistamises ja on märgitud arengukava dokumendis selle kaastäitjaks. Kuni 2018. aastani oli sihtasutus Muinsuskaitseameti looduslike pühapaikade eksperdinõukogu liige.

## Viited
Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi

**Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi** (ka **Suure kullaaugu kivi**) on ohvrikivi ajaloolisel Võrumaal Kanepi kihelkonna Hurmi külas. 

## Välislingid
* Hurmi Suure Kullaaugu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kastre Pähnialune

**Kastre Pähnialune** (ka *Kastre Pähni alune, Pähnimägi*) on looduslik pühapaik Tartumaal Võnnu kihelkonna Kastre külas. Koht on kaitse alla võetud arheoloogiamälestisena

## Viited

## Välislingid
* Kastre Pähnialune Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Härmä Kalmepetäi

**Härmä Kalmepetäi** (ka *Härmä püha pettäi*, *Ohvrimänd Kalmotopettäi*, *Kalmõtõpetäi*) on pühapuu Setumaal Härmä külas.

Kohaliku rahvapärimuse kohaselt olevat puu sees puuk ehk kratt elanud ja peremehele varandust kokku tassinud.

Kombetalitusi on teadaolevalt peetud ja ohvriande toodud toomapäeval (21. detsembril).

Härmä kalmetepetäi on tunnistatud kultuurimälestiseks ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui ohvrimänd "Kalmotopetäi".

## Vaata ka
*Härma ristipetäi

## Viited

## Välislingid
* [Härmä Kalmepettäi](http://andmekogu.hiis.ee/kohad/Setomaa-2685/Seto%20(EE)-2687/H%C3%A4rm%C3%A4%20Kalmepett%C3%A4i-94) Hiite Maja SA andmekogus
*
Terikeste Suitsumäe hiis

**Terikeste Suitsumäe hiis** on looduslik pühapaik Tartumaal Võnnu kihelkonna Terikeste külas.

## Välislingid

* Terikeste Suitsumäe hiis Hiite Maja SA andmekogus.
Hargla ohvrimänd

**Püha mänd** ehk **Püha pettai** ehk **Hargla ohvrimänd** (võru keeles **Pühäpetäi**) on pühapuu ajaloolisel Võrumaal Hargla kihelkonna Hargla külas.

## Välislingid
* 
* Hargla ohvrimänd Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Mammaste-Kanariku ristipuud

**Mammaste-Kanariku ristipuud** on ristipuud ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Mammaste külas. 

## Välislingid

* Mammaste-Kanariku ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Metste ristipuu

**Metste ristipuu** on ristipuu ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Metste külas. 

## Välislingid
*Metste ristipuu Hiite Maja SA andmekogus.
Eoste ristipuud

**Eoste ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Eoste külas. 

Eoste külas asub ka Eoste ristimänd, Eoste Porgandi ristimänd ja Eoste Porgandi ristipuud.

## Välislingid
* Eoste ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Neitsikoobas

Väikese Taevaskoja **Neitsikoobas** on looduslik pühapaik Ahja jõe ääres Taevaskoja külas Põlvamaal Põlva vallas, kihelkondliku haldusjaotuse järgi Tartu kreisi Võnnu kihelkonna lõunapiiril. Koopasuu kõrgus on ligikaudu 5 m, laius allosas 4 m. Koopa sügavus on 14 meetrit. Koobas moodustab aheneva tunneli, mille tagaseinas on kivimassiivi sisenev lõhe. Koopast voolab välja Kuldallikas. 

Neitsikoopaga on seotud mitu legendi. Ühe legendi kohaselt elab koopas kena neiuke, kes istub kangastelgede taga ja koob kangast. Kui vaikselt kuulata, kostab koopast telgede lõksumist. Neiu käivat koopast väljas vaid kord aastas, jaaniööl. Teise legendi kohaselt viib kaljulõhe jõevaimu elupaika, kus uppunud neidude hinged peavad nõiatelgedel kuduma allmaailma rahvale riideid ja pesema allikavees kulda. Koobast on seostatud ka Vanapagana elupaigaga, kus Vanapagan oma pojale pulmaülikonda koob. Neitsikoobast on usutud koosnevat mitmest ruumist. Koopasse sisenemise eest on hoiatatud ja seda ei peeta ohutuks. Uskumuste kohaselt võib koopasse sisenemine teha pimedaks või hulluks.

## Vaata ka
* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
* Eestimaa looduslikud pühapaigad. Taevakoja
* MTÜ Taevaskoda. Taevaskoja vaatamisväärsused
Valgesoo ohvrikivi

**Valgesoo ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Võnnu kihelkonna Valgesoo külas. 

## Välislingid

* Valgesoo ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kupupanemine

**Kupupanemine** (ka: **kupupanek**) on ravimeetod, mille puhul haige nahale pannakse paisliigveresuse esilekutsumiseks kupuklaasid. 

Ravimeetodit on kasutatud juba keskajal. 

Eesti rahvameditsiinis tehti enne kupu (täpsemalt: kupusarve) pealepanekut nahale kupurauaga haav.

## Viited
Peeter Lokk

**Peeter Lokk** (15. jaanuar 1927 Tartu – 3. jaanuar 2014) oli eesti koorijuht, muusikaõpetaja ja organist.

Ta sündis Tartus koolmeistrite kümnelapselise pere esiklapsena. Aastatel 1943–1949 õppis ta Tartu Muusikakoolis Jaak Karise ja Valmar Kajara juures orelit ning aastatel 1945–1949 Voldemar Kliimandi klassis dirigeerimist. Aastatel 1949–1954 õppis ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Riho Pätsi ja Ants Kiilaspea klassis) muusikapedagoogikat.

Ta oli aastatel 1944–1949 Tartu Pauluse koguduse organist, 1946–1948 Tartu 1. 7-klassilises koolis muusikaõpetaja ning aastal 1949 Tartu Muusikakoolis teooria- ja solfedžoõpetaja. Aastatel 1950–1952 töötas ta Tallinna 20. Keskkoolis muusikaõpetajana. Kuni 20. sajandi viimase kümnendini oli Lokk orelimängija ka Tartu Peetri ja Maarja kogudustes. Peeter Loki põrm asub Pauluse kiriku kolumbaariumis.

Koorijuhina tegutses ta 1946. aastast ja oli rohkem kui kümne koori, sh AÜN Tartu Kultuurihoone meeskoori, ETKVL-i Tartu meeskoori, Tartu Teaduste Akadeemia segakoori, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Tartu naiskoori dirigent. Aastatel 1957–1962 oli ta Tartu Ülikooli meeskoori koormeister Richard Ritsingu käe all. 1962. aastal asutas ta Juhan Simmi nimelise meeskoori ja juhatas seda kuni 1999. aastani. Töö selle kooriga kestis 37 aastat ja oli talle kõige südamelähedasem.

Peeter Lokk juhatas koore 1966–1994 kõigil Tartu linna ja maakonna laulupidudel ning 1978–1988 meeskooride vabariiklikel laulupäevadel (viimati Saaremaal Kuressaare lossi hoovil laulva revolutsiooni suvel).

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2007 Tartu medal