open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarass Bulba

**"Tarass Bulba"** (vene keeles "Тарас Бульба") on Nikolai Gogoli romantistlik ajalooline jutustus, mis kuulub Mirgorodi tsüklisse. Jutustus ilmus esimest korda 1835. aastal, põhjalikult ümber töötatud teise trükina 1842. aastal. Kirjandusteadlased on avaldanud arvamust, et algversioon oli pigem ukrainasõbralik, teine seevastu tugevalt russofiilne. Teos on kirjutatud vene keeles, esimene ukrainakeelne tõlge ilmus 1850. aastal.

Raamat jutustab vanast Zaporižžja kasakast Tarass Bulbast ning tema kahest pojast Andreist ja Ostapist. Tarassi pojad õpivad Kiievis akadeemias ja naasevad koju. Kolm meest asuvad eepilisele teekonnale Zaporižžja Setši Ukrainas, kus ühinevad teiste kasakatega ja lähevad sõtta Poola vastu.

Kaudsete tõendite kohaselt toimuvad "Tarass Bulba" sündmused 17. sajandi esimeses pooles. Ehkki autori sõnul sündis Tarass Bulba 15. sajandil, kõneleb 17. sajandi kasuks tema tubakalembus: eurooplased avastasid tubaka 15. sajandi lõpus (tänu Kolumbusele) ja laialt levis suitsetamine alles 17. sajandiks. Samuti sooritasid poolakad sõjaretki Venemaale 17. sajandil, nn segaduste ajal.

Tarass Bulba prototüübiks oli ukrainavene kasakasoost pärit maadeuurija Nikolai Mikluhho-Maklai esivanem Ohrim Makuhha, kasakaataman ja Bogdan Hmelnitski asemik. Makuhha sündis Starodubis 17. sajandi algul. Tal oli kolm poega: Nazar, Homa (Foma) ja Omelka (Jemeljan). Nazar (Gogoli Andrei prototüüp) reetis kasakad ja läks üle RzeczPospolita vägedesse armastusest poola panitari vastu. Homa (Ostapi prototüüp) hukkus, püüdes viia Nazari isa juurde. Jemeljani järeltulijate seas olid Nikolai Mikluhho-Maklai ja tolle isa Grigori Mikluhha, kes õppis koos Nikolai Gogoliga ja jutustas tollele suguvõsa pärimustest.

Jutustus on realistlik, tegelased ei ole Gogoli hilisematele teostele omaselt liialdatud ega grotesksed, ehkki mõne uurija hinnangul on kasakate iseloomustused veidi liialdatud. Teost võib tõlgendada kirjanduses levinud romantilise rahvusluse kontekstis, mis arenes ajaloolise rahvuskultuuri ja romantiliste ideaalide toel.

Eesti keeles ilmus "Tarass Bulba" 1880. aastal Jakob Kõrve tõlkes (2., parandatud trükk 1912) ning 1955. aastal Johan Tamme tõlkes.

Jutustuse järgi on tehtud terve rida samanimelisi filme: 1909 Vene tummfilm (režissöör Aleksandr Drankov), 1924 Saksa tummfilm (Vladimir Striževski ja Josef Jermoljev), 1936 Prantsuse film (Aleksis Granovski), 1938 Briti film "Tarasss Bulba mässuline poeg" ("The Rebel Son", Adrian Brunel), 1962 USA film (J. Lee Thompson), 1963 Itaalia film ("Taras Bulba, il cosacco", Ferdinando Baldi), 2009 Ukraina telefilm "Jutustus Tarass Bulbast" ("Дума про Тараса Бульбу", Petro Pintšuk ja Jevhen Berezniak) ning 2009 Vene-Ukraina-Poola ühisfilm (Vladimir Bortko). Viimane keelustati 2014. aastal Ukrainas kui Ukraina-vaenulik propaganda.
John Smith (maadleja)

**John William Smith** (9. august 1965) on endine Ameerika Ühendriikide maadleja.

1990. aastal võitis Hea Tahte mängudel esikoha.
1990. aastal pälvis ta James E. Sullivani autasu, mida antakse väljapaistvate saavutuste eest amatöörsportlasele Ameerika Ühendriikides (seda alates 1930. aastast). Maadlejatest on saanud selle auhinna veel Rulon Gardner ja Bruce Baumgartner.

Pärast tippspordist taandumist asus ta tööle Oklahoma Ülikooli.

Tema järgi on nimetatud maadlusvõte *John Smith single*.

## Välislingid
*
Marsi printsess

**"Marsi printsess"** (inglise keeles "A Princess of Mars") on Edgar Rice Burroughsi 1917. aastal ilmunud ulmeromaan, kus astub üles John Carter. Teos on "Barsoomi" sarja esimene osa.

Romaan ilmus ajakirja All-Story Magazine joonealusena 1912. aasta veebruarist juulini pealkirjaga "Under the Moons of Mars".

## Sisu
Romaani sündmused toimuvad aastatel 1866–1876. Konföderatsiooni poolel võidelnud John Carter osaleb pärast Ameerika kodusõda geoloogiaekspeditsioonidel Arizonas. Avastatakse rikkalikud kulla leiukohad. Kuid edu joovastust saadab ka ebaedu nõiaring. Lääne poole liikuvatele ameeriklastele osutavad tugevat vastupanu kohalikud apatšihõimud. Ühe järjekordse konflikti ajal peitub John Carter indiaanlaste pühasse kooüasse, kust avanes side kõrbelise Marsiga. Barsoomi-nimelises ühiskonnas on vaenujalal rohelised Tharki ja punase nahavärviga Heliumi hõimud.

## Tegelased
* John Carter
* Dejah Thoris
* Tars Tarkas
* Sola
* Sarkoja
* Kantos Kan

## Eestikeelsed väljaanded

* "Marsi printsess". Eesti Kirjastus-Ühisuse kirjastus, 1923. Tõlkija Hilja Mändmets
* "Marsi printsess". Ajalehe joonealune. Virulane, 1933 
* "Marsi printsess". Heining & Ko, 1993
 
## Ekraniseeringud
2012. aastal linastus romaani ainetel eepiline seiklusfilm "John Carter" (Walt Disney Pictures). Lavastas Andrew Stanton, peaosades Taylor Kitsch, Lynn Collins, Willem Dafoe.

## Viited

## Välislingid

*Princess of Mars. Edgar Rice Burroughs, Inc. 
*Marsi printsess. Raamatukoi
*Edgar Rice Burroughs. A Princess of Mars. Retsensioonid. BAAS
Juta Saarevet

**Juta Saarevet** (1. juuli 1978 Tallinn – 15. detsember 2022) oli eesti riigiametnik ja teatritegelane.

## Elulugu
Saarevet lõpetas 1996. aastal Tallinna Reaalkooli, 2003. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (bakalaureusetöö "Laste kasvatamisel tekkivate suhete õiguslik regulatsioon ja selle muutmine Eestis", juhendaja Edgar Salumaa), 2015. aastal Tallinna Ülikooli organisatsioonikäitumise magistriõppe ja läbis 2007. aastal XVII kõrgemad riigikaitsekursused.

Saarevet oli aastatel 2007–2012 Sotsiaalministeeriumis õigusala juht (oli üks uue töölepinguseaduse eelnõu juriidilise ekspertiisi tegijaist) ja 2012–2016 Sotsiaalkindlustusameti peadirektor, 2017–2018 teatri NO99 tegevjuht, 2018–2022 õiguskantsleri puuetega inimeste õiguste valdkonna juht ja 2019–2022 Eesti Etendusasutuste Liidu tegevjuht.

## Artikleid
* Juta Saarevet, Kristi Ploom. Inimene, pere ja omavalitsus – ühine tee vajaliku toeni. Sinuga, 1. detsember 2020
* Juta Saarevet, Kevin Kalm. Puude raskusastme tuvastamisest lastel, ent mitte ainult. Sotsiaaltöö, märts 2022

## Isiklikku
Tema isa oli prokurör Feliks Saarevet.

## Viited

## Välislingid
* Sirje Niitra. Sotsiaalkindlustuse uus juht tahab olla näoga kliendi poole. Postimees, 27. veebruar 2012
* Madis Filippov. Sotsiaalkindlustusametile valiti 18 kandidaadi seast uus juht. Postimees, 27. veebruar 2012
* In memoriam Juta Saarevet. Eesti Teatri Agentuur, 28. detsember 2022
Super Mario Bros.

**"Super Mario Bros."** ehk "Super Mario Brothers" ('Super Mario vennaskond') on esimene "Super Mario" videomängude sarja seiklusmäng (platvormmäng). Mäng loodi Nintendo Entertainment Systemi konsoolile. Hiljem anti see uuesti välja Nintendo Wii Virtual Console'i platvormil.

## Mängu sisu

Teel kohtuvad nad vaenlastega, nagu Goombad, Koopa Troopad, Buzzy Beetles’id, Lakitu visatavad okkalised Spinyd, Blooberid (kaheksajalad), Cheep Cheepid (kalad) ning torudest välja ilmuvad Piranha Plantid. Iga maailma lõpus ootab tuleloss, kus näiliseks vastaseks on sageli Võlts-Bowser – tegelikult mõni muu vaenlane, kes muutub pärast alistamist tagasi oma algkujule. Iga kord vabastavad vennad hoopis Toadi, kuni viimaks jõuavad tõelise Bowserini.

Vennad Mario ja Luigi saavad Seenekuningriigi sulaselt Toadilt teada, et kuningriigi printsess Peach on röövitud. Röövija on kuri kilpkonnalaadne koletis Bowser. Mario ja Luigi asuvad teele, et printsess vabastada ja kurikael peatada. Teekond Bowseri lossini on täis takistusi.

## Mängu kirjeldus

Mäng on kahemõõtmeline ja seal saab liikuda ainult vasakult paremale. Tagasi liikuda ei saa. Mängija peab jõudma taseme lõppu enne, kui aeg otsa saab. Kui aeg saab otsa, kaotab mängija ühe elu. Elu võib kaotada ka siis, kui ilma võimeteta vaenlast puudutada või kuskilt alla kukkuda. Kui kõik elud saavad otsa, tuleb alustada kogu seiklust uuesti, sest Nintendo Entertainment Systemi mängukonsoolis pole salvestamise võimalusi ja mälukaarte.

Mängus peab koguma münte. Saja mündi eest saab mängija lisaelu ning hakkab seejärel münte uuesti nullist korjama. See süsteem jätkub ka teistes Mario-mängudes.

Küsimärgiga kastidest võib saada erinevaid võimeid,  Kui suur või tulevõimega tegelane saab tabamuse, muutub ta taas väikeseks, näiteks Super-seene (mis muudab Mario suureks), Tulelille (mis võimaldab tulikuule visata) või Tähe (mis annab ajutise haavamatuse).Kui mängija ei reageeri vaenlase rünnakule, muutub ta taas võimetuks.

Mäng koosneb kaheksast maailmast, millest igaüks on jagatud neljaks tasemeks. Läbitud tasemele tagasi minna ei saa ja raskusaste kasvab järk-järgult. Iga maailma neljas tase on tuleloss, mille lõpus tuleb Bowseri alistamiseks purustada kaitsesild tema all, et ta kukuks tulle. Esimeses seitsmes maailmas osutub vastane Võlts-Bowseriks. Toad teatab iga kord: „Thank you, Mario! But our princess is in another castle!” Viimase maailma tulelossis ootab tõeline Bowser, kelle alistamise järel saab printsessi vabastada.

## Mitmikmäng
Mängu saab mängida ka kahekesi, kuid mitte samaaegselt. Mängijad vahelduvad: pärast ühe mängija elu kaotamist saab mängida teine. Eesmärk on läbida mäng, kuid mängijate vahel otsest võistlussüsteemi ei ole – mõlemad liiguvad kordamööda edasi samas mängus.
Super Mario Bros. 2: The Lost Levels

**Super Mario Bros 2: The Lost Levels** ehk **Super Mario Brothers 2 The Lost Levels** (Super Mario Vennaskond 2: Kadunud maailm) on sama põhimõttega mäng. Mäng on välja lastud ainult Jaapanis, aga Super Mario All Stars -kogumikus ka teistes maades. Mäng tehti jälle Nintendo Entertainment System -konsoolile ha on uuesti ilmunud Jaapanis Nintendo Wii Virtual Console -programmile. 

### Mängu kirjeldus
Mario ja Luigi saavad samasuguse teate. Mängus on samad maailmad ja samad koletised. Kuid tasandid on teistmoodi ehitatud ja lähevad järjest raskemaks. Tulelossides on taas Võlts-Bowserid ja mängija peab jälle purustama kaitsesilla, ning seejärel päästma Toade vangistusest, kes ütlevad jälle sama lauset. Mängus on ka uus omadus. Osadest kastidest võivad tulla välja lillat värvi mürgiseened. Kui mängija puudutab seda seent ilma võimeteta, kaotab mängija elu. Kui nängija puutub seent kui tal on võimed, kaotab ta need automaatselt ja jääb võimetuks. Mängu ei saa enam mängida mitmekesi.
Maadlus 1984. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]] [[1984. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus USA-s Los Angeleses.

## Medalialad

Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja üle +100 kg.

## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses

##### Kuni 48 kg

##### Kuni 52 kg

#### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +100 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 48 kg

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +100 kg
Hawaii 5-0

**"Hawaii 5-0"** (inglise keeles *Hawaii Five-0*) on Ameerika Ühendriikide kriminaalsari, mille sündmused toimuvad Hawaii O'ahu saarel. Sarja tootmist alustas 2010. aastal kommertstelekanal CBS. Eestis näitas sarja TV3.

"Hawaii 5-0" on kriminaalsarja "Hawaii Five-O" (1968–1980) jätk, mille algse idee autor on Leonard Freeman. Uue sarja pealkirjas on O-tähe asemel number 0 (null). 

Avaosas saabub Honolulusse USA mereväe eriüksuse (Navy SEALs) kaptenmajor (Lieutenant Commander) Steve McGarrett, et uurida oma isa mõrva. Osariigi kuberner Pat Jameson pakub talle võimalust juhtida spetsiaalset politseiüksust (*task force*), mis allub otse kubernerile. Tema partneriks saab mõrva uuriv Newark politseidetektiiv Danny Williams, kes pärast abielulahutust on kolinud Hawaiile, et olla lähemal oma tütrele. 

## Osatäitjad
* Alex O’Loughlin – Steve McGarrett
* Scott Caan – Danny Williams (Danno)
* Daniel Dae Kim – Chin Ho Kelly (hooaeg 1-7)
* Grace Park – Kona Kalakaua (Kono) (hooaeg 1-7)
* Masi Oka – Max Bergman (hooaeg 1-7)
* Lauren German – Lori Weston (hooaeg 2)
* Michelle Borth – Catherine Rollins

## Välislingid
* Hawaii 5-0. CBS
* Hawaii 5-0. TV3
Super Mario Bros. 2

**Super Mario Bros. 2**, ehk Super Mario Brothers 2 on järg  esimesele mängule. Euroopas, Ameerikas ja Austraalias kannab  mäng nime Super Mario Bros. 2, samas kui Jaapanis pandi sellele nimeks Super Mario USA. Mäng on loodud Nintendo Entertainment System konsoolile ja see ilmus uuesti Wii Virtual Console keskkonnas.

## Mängu kirjeldus
Mario, Luigi, printsess ja Toad lähevad Chai kuningriiki. Neid ootab seal ülesanne. Nad peavad vabastama kuningriigi needusest, mille on peale pannud kuri pealik Wart ja tema kaaslased Birdo, Trychyle, Mouser ja teised paharetid.

Mäng on kahemõõtmeline ja seal saab liikuda ka vasakule tagasi. Mäng ei ole enam aja peale. Tagasi läbi tehtud maailma minna ei saa. Maailmu on seitse ja iga maailm on jagatud kolmeks tasandiks. Iga tasandi lõpus on boss, keda tuleb peatada. Põhiomadus on viskamine. Mängija peab viskama igasuguseid vahendeid vaenlastele, et neid peatada. Ka vaenlaseid saab visata. Mängus on uued vaenlased.
Paul-Voldemar Koppel

**Paul-Voldemar Koppel** (6./19. mai 1904 Tallinn – 20. aprill 1964 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta õppis mitmes Tallinna algkoolis: Väikeste Laste Koolis, Vene Vaestelaste Koolis, Uue tänava Algkoolis ja Vene tänava Algkoolis. Seejärel õppis ta aastatel 1920–1926 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis. Pärast gümnaasiumi lõpetamist tabas teda veremürgistus, mille tüsistustest jagusaamiseks kulus tal ligi kolm aastat. Aastatel 1929–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1935. aastal kaitses ta *mag theol* väitekirja võrdleva usunditeaduse alal (teemal: "Psühhoanalüüsi vaated kristlikule dogmale"). Prooviaastal oli ta Nõmme Rahu koguduses (Anton Eilarti juures). Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1935–1937 Randvere koguduse ja Rohuneeme kabeli hooldajaõpetaja, lisaks oli ta 1934. aastast Gustav Adolfi Gümnaasiumi usuõpetaja. Aastatel 1936–1941 oli ta Tallinna Toompea Kaarli koguduse diakonõpetaja ja 1941–1950 sama koguduse esimese pihtkonna õpetaja kohusetäitja. 1942. aastal valiti ta Venemaa eestlaste usulise teenimise korraldamise komitee liikmeks ja EELK Noorsootöö toimkonna liikmeks. 

1944. aasta lõpust kuni 1946. aasta kevadeni oli ta Tallinna praostkonna praosti kohusetäitja ja aastatel 1945–1949 Konsistooriumi assessor. Pühapäeval, 13. septembril 1950 ta arreteeriti kiriku kantseleis oma kahe väikese lapse nähes. Talle mõisteti karistuseks 10 aastat vabadusekaotust. Vanglatee viis ta Komi ANSV-sse Uhta linna. Kuna tema tervis polnud kuigi hea, ei saadetud teda välitöödele ja ta töötas kas sanitari või kirjutajana. 

Vangilaagrist vabanes ta 1955. aasta mais. Septembris pöördus ta konsistooriumi poole sooviga jätkata tööd kirikus ning võimalusel perekonna lähedal, detsembris määrati ta teenima Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudust, ta oli aastatel 1955–1963 Jõelähtme koguduse õpetaja ja 1961–1963 ühtlasi Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1963–1964 oli ta Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

Paul-Voldemar Koppel suri 20. aprillil 1964 ja ta maeti 24. aprillil Siselinna kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* https://eelk.ee/elulood/koppel_paulvoldemar.html
* Külli Keel. Paul Voldemar Koppeli 100. surmaaastapäev
* Rita Pokk. Igatsenud ja püüdnud täie tõsidusega risti teenida. Paul Voldemar Koppel 19.05.1904 – 20.04 1964
Mirko Põldma

**Mirko Põldma** (sündinud 21. novembril ‎1981) on eesti jalgrattur.

Aastatel 2004–2005 tegutses ta professionaalsel tasemel.

Ta on lõpetanud Rakvere 1. keskkooli.

Sõitis Eesti esimeses profiklubis Kalev Chocolate Team. Tõi esimese UCI võidu Eesti esimesele profiklubile.

## Välislingid
*Tõnu Kees, Jalgrattaproff Mirko Põldma – iseõppinud mees metsast, Tartu Postimees, 14. detsember 2004
*Mirko Põldma alustas velotuuri, Virumaa Teataja, 24. märts 2005
*Aivar Ojaperv, Harrastusrattureid ootab põnev ja raske hooaeg, Kuulutaja, 28. aprill 2006
Gogi Koguašvili

**Gogi Murmanovitš Koguašvili** (sündinud 8. veebruaril 1974) on endine Venemaa maadleja, rahvuselt grusiin.

G. Koguašvili on võistelnud olümpiamängudel NSVL ja Venemaa meeskonnas kokku 4 korda.

2007. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.

2008. aastast on ta Venemaa maadluskoondise treener. 

## Välislingid
*
Tasuta ühistransport

**Tasuta ühistransport** on ühistranspordi korraldamise viis, mille puhul korraldaja (näiteks riik või kohalik omavalitsus, st maksumaksja) maksab teenuse eest ja pakub veoteenuse kasutajale (reisija)  otsese tasuta. Tasuta ühistranspordi puhul võib teenuse pakkuja teenust rahastada muudest allikatest, näiteks kaudsetest või otsestest maksudest vms. Tasuta ühistranspordi puhul puudub otsene seos tarbitava teenuse ja teenuse eest maksmise vahel kuigi lõppkokkuvõttes maksab selle kinni maksumaksja.

## Tallinn
Tallinna ühistransport on tasuta kõigile registreeritud linnaelanikele alates 2013. aastast. Väidetavaks põhjuseks oli piletimüügimist ainult 30% transpordiettevõttete kulude katmine, mistõttu suurim osa piletimüügist kasum läinud müügipunktide pidamiseks. TTÜ poolt 2018. aastal läbi viidud uuringu põhjal ei ole tasuta ühistransport autoomanikke ühistransporti üle suutnud meelitada. Põhjusteks on uuringu väitel liinivõrgu probleemid - eeskätt "kohmakad ja ajamahukad ümberistumised".


Tallinna Tramm - Wahllokal.JPG|Linnaelanike küsitluse koht ajaloolises trammis Gotha G4-61
Linnaelanike küsitlus 19-25 märts 2012.JPG|Linnaelanike küsitlus 19.–25. märts 2012
Empty bus in traffic congestion.JPG|Tallinna ühistransport.


## Viited

## Välislingid
*Tiiu Parelo: olen pensionärina sunnitud tasuta ühistranspordile autot eelistama
*Kaido Kukk: Tasuta ühistransport pole pannud kedagi autost loobuma. Aga mis paneks?
* "Dago Antov: kas tasuta ühistransport vähendab autode kasutamist?" Postimees, 14. jaanuar 2013
* "Riigikontroll: tasuta ühistransport pole eesmärki täitnud ja on liigkulukas" ERR, 10. märts 2021
Juri Patrikejev

**Juri Patrikejev** (sündinud 28. septembril 1979) on Armeenia maadleja.

Juri Patrikejev on võistelnud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel Venemaa ja Armeenia koondises.

2011. aasta Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel saavutas ta finaalmatšis Heiki Nabi üle seljavõidu. 2011 EM-il kaotas Nabi punktidega 0-3.

## Välislingid
*
Hassan Barojev

**Hassan Makharbekovitš Barojev** (sündinud 1. detsembril 1982) on Venemaa maadleja, Venemaa teeneline meistersportlane. 

Ta võistleb Põhja-Osseetia maadlusklubi SK Torpeedo koosseisus.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas 2011. aasta EM-il punktidega 0-4.

## Tunnustus
*2003 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Välislingid
*
Pärnu-Jaagupi kihelkond

**Pärnu-Jaagupi kihelkond** (lühend **PJg**; saksa keeles *Kirchspiel St. Jakobi*) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangus Pärnu kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Muinasajal kuulus piirkond maakondliku liigituse järgi Läänemaale. Pärnu-Jaagupi kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Kõrve muinaskihelkonna (Corbe) baasil. Allikates on kihelkonnast esimene märge 1241. aastast.

Kirikukihelkond kujunes Pärnumaa kihelkondadest üheks suuremaks, jäädes pindala poolest (664 ruutkilomeetrit) alla ainult Saarde kihelkonnale.

1680. aastal oli Pärnu-Jaagupi kiriku juures olemas köstrikool soomlasest köster-koolmeistriga. Põhjasõda (1700–1721) katkestas koolitegevuse kihelkonnas. 1770. aastal töötas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas kihelkonnakool ja neli mõisakooli (Kaisma, Vee, Pööravere ja Halinga). 19. sajandi alguseks olid kõik seni kihelkonnas tegutsenud koolid tegevuse lõpetanud. Kihelkonnakool alustas tööd uuesti 1822. aastal. Kahekümne viie aasta jooksul (1855–1880) sai kihelkond juurde 12 uut vallakooli hoonet, üksikud koolid töötasid veel suitsutaredes.

## Pärnu-Jaagupi kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 3 riigimõisat koos 2 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 3 karjamõisat.
* Pärnu-Jaagupi kirikumõis (*Pastorat St. Jakobi*)
* Annamõisa (*Annenhof*), Pööravere kõrvalmõis
* Are (*Arrohof*) rüütlimõis
* Enge (*Enge*) riigimõis
* Halinga (*Hallick*) rüütlimõis
* Kaelase (*Kailes*) rüütlimõis
* Kaisma (*Kaisma*) rüütlimõis
* Kangru (*Konstanzenhof*), Halinga kõrvalmõis
* Kergu (*Kerkau*), Kõnnu kõrvalmõis
* Kõnnu (*Könno*) rüütlimõis
* Libatse (*Wildenau*) rüütlimõis
* Parasmaa (*Parrasma*) riigimõis
* Pööravere (*Pörafer*) rüütlimõis
* Roodi (*Sallentack*) rüütlimõis
* Sõõrike (*Sörik*), Parasmaa kõrvalmõis
* Uduvere (*Uddafer*), Enge kõrvalmõis
* Vahenurme (*Wahhenorm*) rüütlimõis
* Vee (*Wehof*) riigimõis

## Pärnu-Jaagupi kihelkonna vallad
* Enge vald (1866–1917)
* Halinga vald (1866–1917)
* Kaelase-Libatse vald (1866–1892)
* Kaisma vald (1866–1917)
* Kergu-Kõnnu vald (1866–1892)
* Pööravere vald (1866–1893)
* Roodi-Vahenurme vald (1866–1892)
* Sõõrike-Parasmaa vald (1866–1892)
* Vee vald (1866–1917)
* Viluvere vald (1866–1892)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Pindalalt suure Pärnu-Jaagupi kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Pärnu maakonna aladele, need on jaotatud peamiselt kahe valla vahel. Suurem osa kihelkonna alast jääb Põhja-Pärnumaa valda, kuhu kuulub ka kihelkonnakeskus. Kagupoolne osa kihelkonna endisest alast asub Tori vallas.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Pärnu-Jaagupi kihelkond ''Kirchspiel St. Jakobi in Kreis Pernau'' Eesti mõisaportaal
Maadlus 1980. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]] [[1980. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Nõukogude Liidus Moskvas.

## Medalialad

Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni +110 kg.

## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses

##### Kuni 48 kg

##### Kuni 52 kg

#### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +110 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 48 kg

### Mehed 52 kg

### Mehed 57 kg

### Mehed 62 kg

### Mehed 68 kg

### Mehed 74 kg

### Mehed 82 kg

### Mehed 90 kg

### Mehed 100 kg

### Mehed +110 kg
Uus anatoomikum

**Uus anatoomikum** on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehooneks ehitatud uusrenessanss-stiilis hoone, mis asub Tartus Kassitoomel aadressil Näituse 2. Hoone valmis 1886–1888.

Hoone põhineb Reinhold Guleke ja Rudolf von Bernhardi projektil. See oli ülikooli suurim uusehitis 19. sajandi lõpul. Uude anatoomikumi viidi arstiteaduskonna patoloogia ja füsioloogia instituudid, 1895. aastal ka hügieeni instituut.

2013. aasta sügissemestrist paiknevad uues anatoomikumis Tartu Ülikooli psühholoogia instituut ja eripedagoogika osakond. Varem asus seal Tartu Ülikooli keelekeskus.

Õppehoones on ka mälestustahvel ülikooli rektorile, füsioloog Alexander Schmidtile, kelle büst paikneb Kassitoome pargis, hoonest otse üle Näituse tänava, samuti patoloog Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjevile.


Fail:Uus Anatoomikum Tartus Näituse 2, vaade Näituse ja Baeri tänava nurgalt, 20. september 2011.jpg|Uus anatoomikum, vaade Näituse ja Baeri tänava nurgalt (2011)
Fail:Uus Anatoomikum õhtul.JPG|Uus anatoomikum tagumiselt küljelt (2013)
Fail:Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjevi mälestustahvel Tartus Uues Anatoomikumis, 20. september 2011.jpg|Vjatšeslav Aleksejevitš Afanasjevi mälestustahvel
Fail:Alexander Schmidti mälestustahvel Tartus Uues Anatoomikumis, 20. september 2011.jpg|Alexander Schmidti mälestustahvel


## Vaata ka
* Vana anatoomikum
* Biomedicum

## Välislingid

*
Tartu parkide loend

**Tartu parkide loendis** on Tartu pargid ja muud haljasalad, kuid mitte kalmistud – need on loetletud Tartu kalmistute loendis.

## A
* Anne luht
* Annemõisa park

## B
* Barclay plats

## E
* Emajõe luht ehk Anne luht

## F
* Forseliuse park

## H
* Holmi park
* Hurda park ehk Vanemuise park

## I
* Ihaste luht

## K
* Kanali park
* Karlova park (ka Karlova mõisa park)
* Kassitoome
* Keskpark (ka Kaubahoovi plats)
* Kiigemäe männik
* Kuningaplats

## L
* Laulupeomuuseumi park
* Lembitu park
* Lillemägi
* Linna heinamaa ehk Anne luht

## M
* Maaülikooli park (ka Maaülikooli dendropark, Tähtvere dendropark)
* Mathieseni park
* Meltsiveski park

## N
* 

## O
* Ohvitseride park

## P

* Pirogovi park ehk Pirogovi plats
* Pisarate park
* Politsei plats ehk praegune Peeter Põllu plats
* Puukooli park
* Peeter Põllu plats (varem Politsei plats, Politseiplats)
* Päeva tänava park (ka Päeva park)

## R

* Raadi park
* Ropka park (ka Ropkamõisa park)

## S
* Sanatooriumi park
* Suveaed

## T

* Tammsaare park ehk praegune Ülejõe park
* Tartu tammik
* Tartu Ülikooli Botaanikaaed
* Toomemägi
* Tähtvere dendropark ehk Maaülikooli park
* Tähtvere park

## U
* Uueturu plats ehk Uueturu park

## V
* Vabaduse puiestik
* Vaksali park
* Vanemuise park (ka Hurda park)

## W
* Wiiralti mets

## Ü
* Ülejõe park (varem Tammsaare park)

## Vaata ka
*Tartu kalmistute loend
*Tallinna parkide loend
Tartu kalmistute loend

Siin on loetletud Tartu kalmistud.

## L
* Lohkva Juudi kalmistu

## M
* Maarja kalmistu

## P
* Pauluse kalmistu
* Peetri kalmistu

## R
* Raadi kalmistu
* Rahumäe kalmistu (Tartu)

## T
* Tartu Aleksander Nevski kalmistu
* Tartu baptisti kalmistu
* Tartu juudi kalmistu
* Tartu sõjaväekalmistu

## U
* Uspenski kalmistu
* Uus-Jaani kalmistu
* Uus-Peetri kalmistu

## V
* Vana-Jaani kalmistu
* Vana-Peetri kalmistu
* Vanausuliste kalmistu

## Ü
* Ülikooli kalmistu
Gießeni ülikool

**Gießeni ülikool** (ka *Justus Liebigi (nimeline) Gießeni Ülikool*; saksa keeles *Justus Liebig-Universität Gießen*, lühend *JLU*) on ülikool Saksamaal Gießenis.

Ülikool asutati 1607. aastal.

Ülikool on nimetatud saksa keemiku Justus von Liebigi järgi.

2012. aastal õppis ülikooli 11 teaduskonnas kokku 25 200 üliõpilast.

## Välislingid

* Koduleht
John Smith

**John Smith** on ingliskeelses maailmas üks levinumaid mehe nimesid. Nime kandjaid:

***[[John Smith (maadeavastaja)|John Smith]]** (1580–1631) oli Inglismaalt pärit maadeavastaja, kes aitas asutada Virginiat.
***[[John Smith (arhitekt)|John Smith]]** (1787–1852) oli šoti arhitekt.
***[[John Smith (kindral)|John Smith]]** (1816–1897) oli USA kodusõja kindral.
***[[John Smith (kergejõustiklane)|John Smith]]** (1950) on USA treener ja endine sprinter.
***[[John Smith (maadleja)|John Smith]]** (1965) on USA endine maadleja.
***[[John Smith (näitleja)|John Smith]]** (1931–1995) oli USA näitleja.
***[[John Smith (poliitik)|John Smith]]** (1938–1994) oli Suurbritannia poliitik, Leiboristliku Partei juht.
***[[John Smith (kunstnik)|John Smith]]** on Marko Mäetamme ja Kaido Ole ühine pseudonüüm.
***[[John Christopher Smith]]** (1712–1795) oli inglise helilooja.
***[[John Donnell Smith]]** (1829–1928) oli USA bioloog.
***[[John Lawrence Smith]]** (1818–1883) oli USA keemik.
***[[John Maynard Smith]]** (1920–2004) oli briti geneetik.
***[[John Raphael Smith]]** (1752–1812) oli inglise kunstnik.
***[[John Stafford Smith]]** (1750–1836) oli briti helilooja.
***[[John Warwick Smith]]** (1749–1831) oli briti maalikunstnik ja illustraator.

*Edward John Smith, Titanicu kapten
Aleksander Warma valitsus

**Aleksander Warma valitsus** oli Eesti eksiilvalitsus 1. jaanuarist 1962 – 1. märtsini 1964.

## Valitsuse koosseis
* Aleksander Warma (kuni 29. märtsini 1963) – Peaministri asetäitja ja välisminister   
*Tõnis Kint – Peaministri asetäitja (alates 2. aprillist 1963) ja põllutööminister
*Aksel Mark – siseminister
*Arvo Horm – minister
*Enno Penno – teedeminister
*Ivar Grünthal – minister
*Peeter Panksep – minister

## Välislingid
*Kaks kirja, Võitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 mai 1965, lk 7
Tõnis Kindi valitsus

**Tõnis Kindi valitsus** oli Eesti eksiilvalitsus 1. märtsist 1964 – 8. maini 1971.

## Valitsuse koosseis

* Tõnis Kint – peaministri asetäitja (kuni 23. detsembrini 1970) ja põllutööminister (kuni 23. detsembrini 1970)
*Aksel Mark – siseminister
*August Koern – välisminister
*Peeter Panksep – kohtuminister (kuni surmani 1. augustil 1970)
*Arvo Horm – majandusminister
*Elmar Järvesoo – haridusminister
*Juhan Käis – teedeminister
*Ivar Grünthal – sotsiaalminister
Johan Raid

**Johan Raid** (kuni 1935. aastani **Johan Reinhold**; 22. juuni 1885 Ranna vald, Tartumaa – 4. juuli 1964 Uppsala) oli Eesti riigiametnik ja poliitik, kes esindas põllumehi.

Lõpetas Peterburi ülikooli õigusteaduskonna 1912.

Ta oli K. Pätsi kolmanda valitsuse kohtu- ja siseminister 20. novembrist 1931 kuni 19. veebruarini 1932. 1. maist 1936 kuni 1940. aasta suveni kohtuministri abi. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. Pärast juunipööret nimetati ta Riigikohtu prokuröriks.

Saksa okupatsiooni ajal, 1941. aastal oli ta Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi kodifikatsiooniosakonna juhataja.

Autasustatud Kotkaristi II klassi teenetemärgiga (1935).

## Viited

## Välislingid
Oskar Angelus, Johan Raid 70-a, Stockholms-Tidningen Eestlastele, 21.06.1955.
Super Mario Bros. 3

**Super Mario Bros. 3** ehk Super Mario Brothers 3 (Super Mario Vennaskond 3) on jätkuosa eelmistele mängudele. Mäng tehti Nintendo Entertainment System konsoolile ja ilmus uuesti Wii Virtual Console programmile.

## Mängu kirjeldus
Printsess on taas röövitud Bowseri poolt. Bowseri lapsed Koopalingsid Larry, Roy, Lemmy, Wendy, Iggy, Morton ja Ludvig ründavad oma õhulaevaga igasse kuningriiki ja nõiuvad kuningad loomadeks. Mario ja Luigi peavad enne printsessi päästmist vabastama kuningad needusest.

Mängus on uued koletised ja vanad koletised eelmistest Mario-mängudest. Mäng on kaardipõhine. Mängus on 8 maailmakaarti. Kaardi peal on numbritega märgistatud tasandid, Toadi majakesed, kust saab lisavõimeid, vaenlased, mõttemängupunktid, minilossid, kuningalossid ja õhulaevad. Kui tahad suunduda tasandisse, pead vajutama kaardil olles aktiveerimise nuppu. Tasandis peab jõudma jälle aja peale finišisse. Saab liikuda ka tagasi vasakule, kuigi finiš on alati vasakult paremale suunas. Kui tasand on läbi, avaneb tee kaardil uude tasandisse. Läbitud tasandisse naasta ei saa. Kui mängija kaotab tasandis elu, suundub ta tagasi kaardile. Minilossi lõpus peab mängija võitlema Boom-Boomiga. Bossile peab kolm korda peale hüppama. Kui see tehtud on, miniloss puruneb ja mängija pääseb edasi. Siis avaneb ka otsetee kaardi alguspunktis, minilossist edasi jätkamise punkti, juhuks kui mängija kaotab kõik elud. Kui mängija puudutab vaenlast kaardil, suundub ta automaatselt vaenlase tasandisse. Kui vaenlane on hävitatud, saab mängija lisavõimeid. Kui ta kaotab vaenlase tasandis elu, suundub vaenlane kaardil teise kohta. Mõttemängupunktides peab mängija leidma kaardipaarid või panema kokku pildi, nii saab lisaelusid või lisavõimeid. Kuningalossis annab Toad mängijale infot, kuidas kuningas needusest vabastada. Siis suundub mängija otse õhulaeva, kus ta peab lõpus peatama Koopalingse, kellele tuleb kolm korda peale hüpata. Kui mängija kaotab laevas elu, liigub laev kaardil teise kohta. Kui õhulaeva tasand on läbitud ja Koopaling hävitatud, vabastab mängija kuninga nõidusest ja suundub täiesti uuele maailmakaardile. Mängu saab mängida jälle kahekesi. Võidab see, kes esimesena päästab printsessi. Tasandid lähevad järjest raskemaks.
Aksel Mark

**Aksel Mark** (20. juuni 1913 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa − 17. juuni 2014 Uppsala) oli Eesti poliitik, Eesti Demokraatliku Uniooni esimees, ajakirjanik ja agronoom. Aksel Mark oli Eesti siseminister eksiilis aastail 1962–1992.

Ta lõpetas 1931. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli (õppis põllumajandusteaduskonnas, diplomitöö "Otsa nr. 9 talu Kõllestes organiseerimise kava"). Ta oli EYS Veljesto vilistlane.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Virumaal põllumajanduskonsulendina ja tegi kaastööd ajalehele Virumaa Teataja. Pärast täitevkomiteede moodustamist 1941. aasta algul töötas Virumaa TK maaosakonnas. Ta oli Kunda tuletõrjedivisjoni pealik.

Aksel Mark valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Rootsis töötas Aksel Mark Kuningliku Põllumajandusakadeemia välikatsete osakonnas Stockholmis ja pärast asutuse üleviimist 1950. aastast kuni pensionini Uppsalas.

Rootsis tegi ta kaastööd ajalehele Teataja, tihti Hööveldaja varjunime all, ning oli ajalehe toimetaja ja peatoimetaja. Aastail 1993–2002, kuni ajalehe ilmumise lõpuni, oli Aksel Mark viimane vastutav väljaandja.  

Aksel Mark oli Eesti Välisvõitluse Fondi esimees ja osales paljude väliseesti organisatsioonide juhtimises.

Aksel Marga põrm sängitati 20. septembril 2014 Kanepi-Mäe kalmistule.

## Teoseid
*Landkänning. Stockholm 2008. (Kirjavahetus abikaasa Anuga aastail 1944–1945, rootsi keelde tõlkinud Mai Beijer) ISBN/ISSN 9789185893836
*Allt började på Otsa: minnen från min barndom och skolåren. Stockholm 2011. (Lapsepõlve- ja koolieamälestused tõlkinud rootsi keelde Mai Beijer)

## Tunnustus
*Eesti Komitee auhind
*Eesti Rahvusfondi kuldmärk
*Riigivapi IV klassi teenetemärk, 1999

## Isiklikku
Aksel Marga isa oli Otsa Juhani talu peremees August Mark.

Aksel Margal oli kolm venda: Aadu (1905–1947; suri Siberi vangilaagris), Albert (1907–1945; tapeti metsavennana) ja Heinrich Mark (poliitik; 1911–2004). Tema tütred on Tiina Mark-Berglund, Mai Mark Beijer (1941–2024) ja Mari Mark-Hershey.

## Viited

## Välislingid
*Tartu Ülikooli üliõpilased
*Meie isa Aksel Mark 100. Kagueestlane pidas aastakümneid ministriametit
*Sajandi mees – võrumaalane Aksel Mark Võrumaa Teataja, 20. juuni 2013
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1995
*Lahkus eksiilvalitsuse poliitik ja ajakirjanik Aksel Mark Virumaa Teataja. 20. juuni 2014
Ivar Paljak

**Ivar Paljak** (14. november 1931 Tallinn – 15. oktoober 2021 Stockholm) oli Eesti poliitik ja ehitustehnoloog.

Ta õppis Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis masinaehitust.

Paljak oli 5. juunist 1985 kuni 20. juunini 1990 Vabariigi Valitsuse eksiilis minister ja 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992 sotsiaalminister.

Eesti Rahvusfondi juhatuse liige, Eesti Akadeemilise Koondise Rootsis esimees (valitud 19. märtsil 1959).

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Ivar Paljak oli aastail 1998–2004 Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis esimees ja on olnud Eesti Kultuuri Koondise esimees.

## Tunnustus
*2000 Riigivapi IV klassi teenetemärk
Alfred Rästas

**Alfred Rudolf Rästas** (20. märts 1904 Tallinn – 1. aprill 1972 Uppsala) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik.

Ta õppis 1925–1930 (lõpetas) ja 1930–1931 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas ning 1936–1941 õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Raimla vilistlane.

Alfred Rästas osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr 2. 1930–1935 oli ta Tallinna Majaomanike Seltsi asjaajaja, ajakirja Majaomanik toimetaja, 1933–1935 ajalehe Pealinna Teataja toimetaja. 1935–1940 Majaomanikkude Koja sekretär ja Tallinna linnavolinik, 1939–1940 kindlustusseltsi EEKS-Maja asjaajaja-direktor. 1941–1942 oli ta Sotsiaaldirektooriumi tööosakonna juhataja, 1942–1944 Tallinna Majaomanike Panga asjaajaja-direktor.

1944–1945 teenis Alfred Rästas Saksa armees, taandus 1944 Saksamaale, 1945 siirdus Taani kaudu Rootsi.

## Kirjandus
*Alfred Rästase mälestuseks. Eesti Päevaleht, 15. aprill 1972, nr 28, lk 8.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Charles Stross

**Charles David George "Charlie" Stross** (sündinud 18. oktoobril 1964 Leedsis Suurbritannias) on Briti ulmekirjanik. 

Stross keskendub oma loomingus teadusfantastikale ja kosmoseooperitele, kuid on kirjutanud ka imeulmet ja Lovecrafti stiilis õuduskirjandust.

1994–2004 tegi ta kaastööd ajakirjale Computer Shopper, kus kirjutas muuhulgas igakuist Linuxi veergu. Ajanappuse tõttu loobus ta lõpuks ajakirjandusest romaanide kasuks. Tulemusena avaldas ta kõik oma artiklid internetis.

Charles Strossi romaan "Accelerando" võitis 2006. aastal Locuse auhinna parima romaani kategoorias. "Missile Gap" pälvis 2007. aastal Locuse auhinna parima lühiromaanina. "The Concrete Jungle" võitis Hugo auhinna 2005. aasta parima lühiromaanina ning "Palimpsest" sama auhinna 2010. aastal. Strossi teosed on kandideerinud ka paljudele teistele auhindadele nagu John W. Campbelli mälestusauhind, Arthur C. Clarke'i auhind ja Hugo auhind parima romaani kategoorias, samuti Jaapani Seiuni auhind.

Eesti keeles on raamatutena ilmunud Strossi teosed "Accelerando" (2009), "Palimpsest" (2011) ja "Külmem sõda" (2013). 

2013. aastal esines ta Tallinnas kirjandusfestivali HeadRead raames.

## Viited
John Carter (film)

**"John Carter"** (inglise *John Carter*) on 2012. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ulmefilm, mille lavastas Andrew Stanton. Linateos põhineb Edgar Rice Burroughsi 1917. aastal ilmunud romaanil "Marsi printsess".

Filmis mängivad Taylor Kitsch, Lynn Collins, Willem Dafoe, Thomas Haden Church, Samantha Morton, Ciarán Hinds ja Mark Strong.

Eesti kinodesse jõudis "John Carter" 9. märtsil 2012.

## Välislingid
* Filmi koduleht
* 
* 
*
Eesti Kütus

**RE Eesti Kütus** oli riiklik ettevõte Eestis.

1994. aastal, kui Venemaa tõstis oma kütusehinnad maailmaturu tasemele, võttis Eesti Kütus Maailmapangalt laenu, et osta diislikütust majade kütteks. Laenu katteks anti Eesti Kütuse tanklakett Shellile, kellelt diislikütust osteti.

Mõiste Eesti Kütus viitab tavaliselt ajaloolisele riigiettevõttele, mis oli 1990ndate alguses Eesti suurim kütusemüüja, kuid tänapäeval tegutsevad selle nime all ka mitmed väiksemad eraettevõtted.

## Ajalooline riigiettevõte RE Eesti Kütus

* Tegevus: Tegemist oli 1990. aastal loodud riikliku ettevõttega, mis monopoliseeris taasiseseisvunud Eesti kütuseturgu, hallates suurt osa tanklavõrgust ja kütusehoidlatest.
* Kriis ja laen: 1994. aastal võttis ettevõte Maailmapangalt laenu, et osta kütust kodude kütmiseks. Kuna laenu ei suudetud teenindada, anti tagatiseks olnud tanklakett üle Shellile.
* Lõpetamine: Ettevõte lõpetas oma tegevuse 1990ndate lõpus makseraskuste ja turu liberaliseerimise tõttu.

## Tänapäevased ettevõtted
Tänapäeval eksisteerib Eestis mitu juriidilist isikut sarnase nimega:

* Osaühing Eesti Kütus: Maardus tegutsev ettevõte, mis on seotud kinnisvara rentimise ja äritegevusega.
* Eesti Kütus EPC OÜ: Juba 1995. aastal registreeritud ettevõte, mis on endiselt äriregistris aktiivne.

## Viited
Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel

Skulptuur **"Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel"** (täisnimega "**Polotski vürst Vjatško ja Lembitu poeg Meelis Tartu kaitsel 1224. a.**") on Tartusse 1980. aastal püstitatud mälestusmärk Enn Kippeli noorsoojutustuse "Meelis" tegelastele, Sakala vanema Lembitu pojale Meelisele ja endisele Koknese vürstile Vjatškole, kes hukkusid Tartu lahingus 1224. aastal võitluses sakslastega.

Monument asub Kassitoomel, Oru tänava äärsel künkal. See oli skulptor Olav Männi diplomitöö Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Teos valmis kipsmudelina 1950. aastal ning valati pronksi 1956. aastal, monumendi maksumus oli 800 000 rubla. Pärast valmimist esitleti skulptuuri 1951. aastal Eesti NSV kunsti ülevaatenäitusel. Ajakirja Pilt ja Sõna 1951. aasta detsembrinumbris arvustati teost järgmiselt: "Näituse ühe kõige väljapaistvama teosena tuleks esile tõsta O. Männi erakordse andekusega teostatud monumentaalset skulptuurigruppi "Polotski vürst Vjatško ja Lembitu poeg Meelis Tartu kaitsel 1224. a", milles on jõuliselt edasi antud eesti ja suure vene rahva vääramatu sõprus. Mõlemad kangelased on kujutatud suure sisemise emotsionaalsusega. Nende ühisest eesmärgist - välja kihutada saksa penirüütlid - kõnelevad nii ilmed, pingelised kehahoiakud kui ka kogu skulptuurigrupi aktiivne siluett."

Skulptuur on inspireeritud Kritiose ja Nesiotese 476. aastal eKr Ateenas üles seatud kujust "Türannitapjad" ning Vera Muhhina kuulsast skulptuurist "Tööline ja kolhoositar".

Praegusel asukohal avati skulptuur 1980. aastal, tähistamaks Eesti ja Vene riigi ühinemise 250. aastapäeva. 1990. aastal tegi Tartu linnavolikogu Tartu Kunstimuuseumile ettepaneku "leida Oru tänava ääres asuvale skulptuurigrupile "Meelis ja Vjatško Tartu kaitsel" ning Riia 19 hoone ees asuvale Kodusõja väejuhtide A. Korgi ja A. Kuke monumendile nende kunstiväärtuse kohane asupaik", kuid erinevalt Korgi ja Kuke mälestusmärgist "Vjatškod ja Meelist" siiski ei teisaldatud.

Meelis on puhtkirjanduslik tegelane, kuid Vjatško oli ajalooline isik. Tema kujutisi pole siiski säilinud, skulptuuri aluseks on kunstniku fantaasia.

Nõukogude ideoloogias sümboliseeris skulptuurigrupp eesti ja vene rahva igipõlist sõprust, seepärast sai selle reljeefne kujutis keskse koha mahuka koguteose "Eesti NSV ajalugu" I köite kaanekujunduses. Skulptuurist on omakorda mõjutatud "Meelise" 1976. aasta trüki kaanekujundus.

## Viited

## Kirjandus
* Kaalu Kirme "Vjatško ja Meelise autor" Rahva Hääl, 07.12.1956, nr 285

## Välislingid
* Dorpat.ru: Skulptuurigrupp Vjatshko ja Meelis Tartu kaitsel 
* "Meelis ja Vjatško" blogis "Suur jalutuskäik", 24. jaanuar 2016
Mnatsakan Iskandarjan

**Mnatsakan Frunzevitš Iskandarjan** (sündinud 17. mail 1967 Gjumris) on armeenia päritolu Venemaa maadleja.

Ta on olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

M. Iskandarjan on võistelnud  NSVL ja Venemaa rahvuskoondises.
1996 Atlantas saavutas 5. koha.
Alates 1996 a.  Venemaa juuniorite meeskonna peatreener.

## Välislingid
*
Mario Monti

**Mario Monti** (sündinud 19. märtsil 1943 Vareses) on Itaalia ja Euroopa Liidu poliitik ja majandusteadlane.

16. novembrist 2011 kuni 28. aprillini 2013 oli ta Itaalia peaminister.

Mario Monti lõpetas 1965 Milano ülikooli majandusteaduskonna, hiljem õppis ta ka Yale'i ülikoolis. Oma õppejõukarjääri alustas ta Trento ülikoolis, 1970–1985 töötas ta Torino ülikoolis ning alates viimasest aastast Bocconi ülikoolis, kus ta oli 1989–1994 rektor ning alates sellest ajast on ta ülikooli president.

1994–2004 oli Monti Euroopa Komisjoni liige Santeri ja Prodi komisjonis, kus ta tegeles majandust ja ühisturgu puudutavate küsimustega ning pälvis hüüdnime "Super-Mario". Pärast komisjonist lahkumist tegutses Monti peamiselt Euroopa Liidu mõttekodades. 2010. aastal esitas Monti Manuel Barroso palvel ettepanekud Euroopa ühisturu edasiseks arendamiseks.

9. novembril 2011 andis Itaalia president Giorgio Napolitano Montile eluaegse senaatori koha. Nädal hiljem vannutati ta aga ametisse Itaalia peaministrina, kuna senine peaminister Silvio Berlusconi oli teatanud oma tagasiastumisest Euroopa võlakriisi ja muude probleemide tõttu. Monti moodustas apoliitilise tehnokraatliku valitsuse, mis jäi ametisse kuni 2013. aasta parlamendivalimisteni. Peaministrina alustas Monti riigieelarve kärpimist ning ta plaanis ka muuta tööturgu puudutavaid seadusi.
Haljala kihelkond

**Haljala kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Haljall*, lühend **Hlj**) oli kihelkond Eestimaa kubermangu Rakvere ja Viru kreisis ning Virumaal.

Kihelkonna pindala oli 520 km².

## Piirkonna ajalugu
Haljala kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Repeli muinaskihelkonna põhja- ja idaosade baasil. Esimest korda on kihelkonda mainitud 1241. aastal, mil Taani hindamisraamat loetleb 35 Haljala kihelkonna küla, teiste seas Haljala (*Halelae*).

16. sajandi lõpul oli Haljala lühikest aega ühendatud Viru-Jaagupi ja 17. sajandi esimesel veerandil Kadrina kihelkonnaga.

Kihelkonnakirik oli Haljala Püha Mauritiuse kirik, kihelkonnas oli ka neli abikirikut: Toolse, Käsmu, Pihlaspää ja Vainopää. Toolse kabel hävis 17. sajandi lõpul. Pihlaspääle oli kabel ehitatud 1673. aastal, kuid pärast oli lagunenud. Hävinud Pihlaspää kabeli asemele ehitas Sagadi mõisnik Eduard von Fock Eskusse aastal 1845 kivist kiriku.

1687. aastal asutatud Haljala kool on kogu Virumaa vanim.

## Haljala kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 22 mõisat – 1 kirikumõis, 16 rüütlimõisast peamõisat koos 4 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis. Lisaks veel 11 karjamõisat.

## Haljala kihelkonna vallad

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne-Viru maakonna koosseisu. Kihelkonna kesk- ja lõunapoolsed osad umbes 45% ulatuses moodustavad Haljala valla. Põhjapoolsed osad vastu Soome lahte moodustavad Vihula valla idapoolse osa. Väike kagupoolne ala kuulub Viru-Nigula valda ning väike lõunapoolne ala Rakvere valda. Väike idapoolne tükike kihelkonnast kuulub Sõmeru valla lääneserva. Pikk kihelkonna läänesopp kuulub Kadrina valda.
## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* Helmi Aspel. Ajalooline traditsioon Haljala kihelkonnast 1931. aasta suvel. Eesti Kirjandusmuuseum. 2004

## Välislingid
*Maakond: Viru, Kihelkond: Haljala, Eesti ala mõisate register
Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium

**Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium** (vene keeles *Юрьевская женская гимназия им. А. С. Пушкина*) oli Tartus Pepleri tänaval aastatel 1899–1909 ja seejärel Riia tänaval 1909–1919 tegutsenud kool.

Gümnaasiumis õppisid Hella Wuolijoki, Alma Ostra-Oinas, Adele Pärtelpoeg, Ella Jaakson, Emma Asson (lõpetas kuldaurahaga), Hilda Kelt, Annemarie Behrens, Juulie Waher (pärast abiellumist Jaan Sarvega Juulie Sarv, lõpetas kuldaurahaga) ja paljud teised Eesti kultuuritegelased. Aastatel 1914–1917 õppis tütarlaste gümnaasiumis Betti Alver. 

Oma poistekooli juhtimise kõrvalt andis Puškini-nimelises tütarlaste gümnaasiumis usuõpetust Hugo Treffner. Aastatel 1903–1918 töötas seal õpetajana Oskar Kallas.

1909. aastal anti senine Puškini tütarlaste gümnaasiumi hoone Pepleri tänaval Jurjevi Õpetajate Seminari käsutusse. Aastatel 1909–1919 tegutses kool aadressil Riia tänav 25 (toona Riia 121), 1919. aastal evakueeriti aga Esimese maailmasõja eest Voroneži ja lõpetas tegevuse Tartus.

Tartu Puškini Gümnaasium pidas end Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi järeltulijaks ning seega Tartu vanimaks kooliks.

## Viited

## Kirjandus
* Ponomarjova, Galina. "Pildikesi vene gümnaasiumist: Hella Wuolijoki-Murriku meenutused 1899. a. avatud Tartu Puškini nim. tütarlastegümnaasiumist, kus ta õppis 1901–1904". Haridus 1/2000, lk 61–63
* Neborjakina, Viktoria. "Kui tahad olla õnnelik, siis ole!" – Rmt: *21. sajandi haridus – kas haridus kõigile?* 28. ja 29. jaanuaril 2005 Tallinnas toimunud konverentsi ettekannete kogumik. Tallinn, 2005, lk 189–194

## Välislingid
* Eduard Selleke ajaloolised fotod
Tartu Puškini Gümnaasium

**Tartu Puškini Gümnaasium** (vene keeles *Тартуская Пушкинская Гимназия*; kuni 1997. aastani **Tartu 4. Keskkool**) oli Tartus alates 1945. aastast tegutsenud venekeelne kool, mis 2007. aastal liideti Tartu Slaavi Gümnaasiumiga. Uus kool jätkas tegevust Tartu Slaavi Gümnaasiumi õigusjärglasena ja nimetati Tartu Vene Lütseumiks.

Koolis ilmus venekeelne ajaleht Вестник гимназии ('*gümnaasiumi teataja*').

## Ajalugu
Tartu Puškini Gümnaasium luges oma kooli sünniaastaks 1899. aastat, mil loodi Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium. Seega peeti Puškini gümnaasiumi Tartu vanimaks gümnaasiumiks. 1999. aastal tähistati kooli 100. aastapäeva konverentsiga. See on ekslik määratlus, sest tütarlaste gümnaasium evakueeriti 1919. aastal Voroneži ja kool lõpetas Tartus tegevuse.

Tartu Puškini Gümnaasiumi ajalugu oleks õigem lugeda aastast 1945, mil avati Lina tänaval uus venekeelne kool, **Tartu 4. Keskkool**, mis 1948. aastal kolis Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi renoveeritud hoonesse Tartu Pauluse kiriku kõrval aadressil Riia tänav 25. 1997. aastal nimetati kool ümber Tartu Puškini Gümnaasiumiks.

Aastal 2002 liideti Tartu Puškini Gümnaasiumiga senine Tartu Raadi Gümnaasium.

2006. aasta sügisel oli Tartu Puškini Gümnaasium Tartu kahest venekeelsest koolist väikseim (väikseima õpilaste arvuga). Toonane koolimaja mahutanuks normide kohaselt 680 õpilast, ent neid oli vaid 314. Koolis ei avatud 2006. aasta sügisel ka esimest klassi, sest sinna soovis astuda ainult 11 last. Kool otsustati liita Tartu Slaavi Gümnaasiumiga ja uus kool jätkas tegevust **Tartu Vene Lütseumi** nime all.

Tartu Puškini Gümnaasiumi vilistlased protestisid liitmisotsuse vastu, pidades seda poliitiliseks. Linnavalitsuse andmeil oli Puškini gümnaasiumis enne koolide liitmist 50 töötajat, neist 36 läks üle vene lütseumi.

Tartu Puškini Gümnaasiumi hoone anti pärast kahe kooli liitmist üle Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumile. Hoone oli ehitatud 1905. aastal koolimajaks, Eesti ajal tegutses selles Tartu Poeglaste Gümnaasium.

Tartu Puškini Gümnaasiumi viimane direktor oli Alina Braziulene, kes võitis ka lütseumi direktori konkursi.

Tartu Vene Lütseumis kaotati 1. septembrist 2014 gümnaasiumiaste ja kool sai uueks nimeks Tartu Aleksander Puškini Kool. 

Koolile valiti nimede eestindamise käigus uus nimi ja 1. septembrist 2025 kannab kool nime Tartu Jogentaga Kool.

## Viited
Kirikla

**Kirikla** ehk **pastoraat** on kirikuõpetaja ehk pastori elu- ja ametihoone (eluruumide ja kiriku kantseleiga).