open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ping (programm)

**Ping** on arvutivõrgu võrguühenduse diagnostikaprogramm, mille abil IP-võrgus hinnatakse hosti (serveri või muu võrguseadme) ligipääsetavust programmi käivitanud arvutist, samuti pakettide edastamiseks kuluvat aega. Programmi autor on Michael John Muuss.

## Tööpõhimõte
Pingi töö põhineb ICMP-protokollil. Sihtseadmele saadetakse ICMP *echo request*'i pakett, millele oodatakse vastavat vastuspaketti *echo response*. Enamasti teostatakse päringut korduvalt. Ping arvutab saadetud ja vastuseks saadud pakettide ajaintervallide ja saadud pakettide sageduse alusel pakettide edastamiseks kulunud aja ja kaoprotsendi. Programmi töö lõppemisel kuvatakse ka kokkuvõttev statistika. Saadetud päringutele ei pruugi mitmel juhul vastust tulla, näiteks puudub töötav võrguühendus seadmeni, seade on välja lülitatud, seadmes on keelatud päringutele vastata või on võrguseadmetel keelatud ICMP-päringuid vahendada.

## Päringu vastuse vormi selgitus

Päringu vastus sõltub programmi käivitamise platvormist ja programmi käivitamise parameetritest. Vastuse üks võimalik vorming on:
# milliselt IP-aadressilt vastuse pakett saadi;
# saadetud baitide arv;
# päringu saatmisest kuni vastuse saamiseni kulunud aeg millisekundites;
# paketi eluiga (TTL – *[[Time To Live]]*) ehk ruuterite andmeülekandmiste iteratsioonide arv, mille ületamisel kuulub pakett mahakandmisele.

## Vaata ka
* IP
* Sonar
* Traceroute

## Välislingid
* The Story of the PING Program(archive.org)] – autori kirjutis programmi Ping loomise kohta
Grand prix

***Grand prix***, ka ***Grand Prix***, [gran prii] (prantsuse keeles 'suur auhind') on näitustel, muusika-, filmi- ja muudel kultuuri- ning spordivõistlustel, eriti võidusõitudel väljaantav kõrgeim auhind.
Teoreetiline mehaanika

**Teoreetiline mehaanika** ehk **absoluutselt jäiga keha mehaanika** on klassikalise mehaanika haru, mis uurib absoluutselt jäikade kehade liikumist ja paigalseisu neile rakendatud jõudude toimel. Laias laastus võib teoreetilise mehaanika jagada staatikaks ja dünaamikaks.

Teise definitsiooni järgi on teoreetiline mehaanika aksiomatiseeritud õpetus nii kehade liikumisest ja jõududest kui ka liikumise põhjustest. See on osa teoreetilisest füüsikast, mis seab klassikalise mehaanika rangele matemaatilisele alusele. Erinevalt eksperimentaalfüüsikast, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja katse abil, uurib teoreetiline mehaanika mehaanilisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil.

## Teoreetilise mehaanika harud
*Staatika (kehade tasakaalus püsimist neile rakendatud jõudude mõjul)
*Kinemaatika (kirjeldab kehade liikumist, arvestamata neile mõjuvaid jõude)
*Dünaamika (kirjeldab kehade liikumist neile mõjuvate jõudude mõjul)
*Analüütiline mehaanika (käsitleb teoreetilise mehaanika alternatiivseid formuleeringuid)

## Vaata ka
*Mehaanika

## Viited

## Kirjandus
*Jaan Rohusaar. *Tehniline mehaanika I. Teoreetiline mehaanika. Staatika*. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2001 https://erb.nlib.ee/?kid=14607566
*Ülo Lepik, Lembit Roots. *Teoreetiline mehaanika*. Tallinn: Valgus, 1971
Mõmmi ja aabits

**"Mõmmi ja aabits"** on eesti lasteteleseriaal, kus karupoeg õpib aabitsast tähti. Lastelavastus on loodud kirjanik Heljo Männi jutustuse "Karu aabits" (1971) põhjal. Saade oli eetris Eesti Televisioonis aastatel 1973–1976. Sarja lavastaja oli Kaarel Kilvet, režissöör Tiiu Vahi, kunstnik Gunta Randla ja muusika autor Tõnis Kõrvits.

Esimene saade läks otse-eetrisse 1973. aasta 18. märtsil ja oli must-valge. 1976. aastaks jõuti teha 17 saadet. Need saated pole lindil säilinud. Aastatel 1977–1978 salvestati värviliselt teine versioon, mis on ka kõige rohkem tuntud. 1970. aastate lõpus tehti veel üks seitsmeosaline sari, kus Mõmmi käib juba koolis, kuid ka neid osi pole säilinud.

Aastatel 1998–1999 lavastasid Karin Nurm ja Maarika Lauri Eesti Televisioonis Karulaane rahva uued lood "Mõmmi aabits. 20 aastat hiljem". Lavastuse kunstnik oli Gunta Randla, muusika autor Tõnis Kõrvits ja laulusõnade autor Heljo Mänd.

Karuloo lavastaja Kaarel Kilvet on rõhutanud ka saate sotsiaalset tähtsust, sest karude perekond on lastele heaks eeskujuks, kellelt saab õppida üksteisest hoolimist.

## Tegelased ja osatäitjad (1977–1978)
* Mõmmi – Ivo Eensalu. Mõmmil oli kaisukaru Mõmmi-Beebi. 
* Karu-Kati – Ene Janson
* Karu-Mati – Vello Janson
* Mõmmi ema – Katrin Karisma
* Mõmmi isa – Tõnis Rätsep
* Jänku-Juta – Maria Klenskaja
* Rebase-Rein – Lembit Ulfsak
* hundikutsikas Uudu – Tõnu Saar
* hundikutsikas Uugu – Kalev Tammin
* Orava-Olga – Marje Metsur

## DVD
* "Mõmmi ja aabits". Osad 1–8; 1977 aasta salvestis. Eesti Televisioon, 2005.
* "Mõmmi ja aabits". Osad 9–16; 1977 aasta salvestis. Eesti Televisioon, 2005.
* Mõmmi aabits. 20 aastat hiljem. 1998 aasta salvestis. Eesti Rahvusringhääling, 2008. Õpitakse selgeks A, I, L, E, P, B, V, U, J, T ja D tähed.
* Mõmmi aabits. 20 aastat hiljem. 1999 aasta salvestis. Eesti Rahvusringhääling, 2008. Õpitakse selgeks M, N, O, G, K, H, Ü, Ä, S, R, Õ ja Ö tähed.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ilona Martson. Armsad karud kakskümmend aastat hiljem. Eesti Päevaleht, 12. juuni 1998.
Đerdap

**Đerdap** (serbia *Ђердап , Đerdap*) on Doonau oru osa Rumeenia ja Serbia piiril Drobeta-Turnu-Severinist ülesvoolu. Đerdap lahutab Karpaate Lõuna-Serbia mägedest ja Stara planinast. Doonau on siin kiirevooluline ja läbib mitmeid kuristikke.

Pikkus umbes 120 km. Laius 1,5...0,6 km, Kazanis ainult 150 meetrit.

## Vaata ka
*Raudvärav
Kazan

**Kazan** (serbia *Казан*, *Kazan*) on kuristik Doonaul Serbia ja Rumeenia piiril, mis eraldab Karpaate (Transilvaania Alpe) ja Stara planinat. Pikkus 35 km, kitsaim koht 150 m lai. Tema osaks on Raudvärav.
Lembit

**Lembit** on mitme isiku ja asja nimi. 
***[[Lembit (allveelaev)|Lembit]]** on Eesti allveelaev.
***[[Lembit (suurtükipaat)|Lembit]]** oli Eesti suurtükipaat ("kergeristleja"). 
***[[Lembit (soomusplatvorm)|Lembit]]** oli Eesti soomusplatvorm. 
***[[Lembit (soomusauto)|Lembit]]** oli Eesti soomusauto.
***Lembit** või **[[Lembitu]]** oli Sakala ülik 13. sajandil.
***[[Lembit (mälestussammas)|Lembit'u]]** nime kannab Suure-Jaanis asuv Vabadussõja mälestussammas.
***[[Lembit (eesnimi)|Lembit]]** on eesnimi. 
***[[Lembit (perekonnanimi)|Lembit]]** on ka perekonnanimi
**Aivar Lembit, eesti jurist
**Enn Lembit, eesti muusik
**Martin Lembit, eesti kirjanik
**Viktor Lembit, eesti jurist

## Vaata ka
*Lembitu (eesnimi)
Partito della Rifondazione Comunista

**Partito della Rifondazione Comunista** (PRC) ('kommunismi taasasutamise partei') on Itaalia reformitud kommunistlik partei.

1991. aasta algul, pärast külma sõja lõppu lõpetas Itaalia Kommunistlik partei (PCI) tegevuse. Enamus partei liikmetest moodustas uue Demokraatliku Vasakpartei (PDS), kuid ligi kolmandik endistest partei liikmetest Armando Cossutta juhtimisel, kes kuulusid peamiselt partei vasaktiiba ja ei soovinud kommunistlikust ideoloogiast loobuda, moodustasidki PRC, lisaks inkorporeeriti parteisse ka äärmusvasakpoolne partei Proletaarne Demokraatia (DP).

PRC kuulub Euroopa Parlamendi Vasakrohelisse fraktsiooni GUE/NGL. Samuti on PRC Euroopa Vasakpartei asutajaliige ja PRC endine esimees Fausto Bertinotti on alates asutamisest Euroopa Vasakpartei esimees.

Fausto Bertinotti oli PRC esimees aastatel 1994–2006. Ta astus tagasi pärast 2006 aasta valimisi, kui võitis Vasaktsentristlik koalitsioon ja Bertinotti valiti Itaalia parlamendi saadikutekoja esimeheks. Alates maist 2006 on PRC esimees Franco Giordano.

## Valimistulemused

## Välislingid
*Koduleht inglise keeles
L. Ron Hubbard

**Lafayette Ronald Hubbard** (13. märts 1911 Nebraska osariik Tilden – 24. jaanuar 1986 California osariik Creston) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ja usuliikumise rajaja. Ta on tuntud ulmekirjanikuna ning dianeetika ja saientoloogia rajajana.

Hubbard alustas kirjutamist 1930. aastatel ja avaldas elu jooksul suure hulga ulme-, fantaasia- ja seikluslugusid. Ta oli üks oma aja viljakamaid pulp-ajakirjade autoreid. Tema tuntuim ilukirjanduslik teos on ulmeromaan "Battlefield Earth" (1982).

1950. aastal avaldas Hubbard raamatu "", milles ta esitles dianeetika õpetust. Selle põhjal kujunes hiljem välja saientoloogia, mida Hubbard määratles religioonina. 1954. aastal asutati esimene Saientoloogia Kirik. Hubbard juhtis ja arendas liikumist kuni surmani.

Hubbardi tegevus ja õpetused on olnud vastuolulised ning pälvinud nii poolehoidu kui ka kriitikat. Saientoloogiat on mitmes riigis käsitletud uue usuliikumisena, samas kui kriitikud on süüdistanud organisatsiooni autoritaarsuses ja eksitavas tegevuses.

L. Ron Hubbard suri 74-aastaselt 1986. aastal. Pärast tema surma jätkas saientoloogia tegevust rahvusvahelise organisatsioonina.

## Viited
Elektroonikat tootvate ettevõtete loend

See on loend suurematest elektroonikaettevõtetest maailmas, mis on spetsialiseerunud tarbeelektroonikale, arvutite riist- ja tarkvarale; pooljuhtidele, sidevõrguseadmetele. Siin on loetletud eksisteerivaid ettevõtteid.

## A

## C

## D

## E

## F

## G

## H

## I

## L

## M

## N

## O

## P

## S

## T

## X

## Z
Edward Sapir

**Edward Sapir** (26. jaanuar 1884 Lauenburg, Saksa keisririik (tänapäeval Lębork, Poola) – 4. veebruar 1939 New Haven, Connecticut) oli ameerika antropoloog ja keeleteadlane.

Edward Sapir oli pärit Leedu juutide perekonnast. Pere asus Saksamaalt ümber Suurbritanniasse ja sealt omakorda 1889. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

Ta oli juhtivaid ameerika strukturaallingviste. Ta on üks Sapiri-Whorfi hüpoteesi autoreid.

Columbia ülikoolis oli Sapiri mentoriks ja õpetajaks antropoloog Franz Boas.

Edward Sapirit on peetud ameerika keeleteaduse kõige mõjukamaks õpetlaseks, kes on avaldanud mõju isegi Noam Chomskyle.

## Tunnustus
Edward Sapir valiti 1937. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Vaata ka
*Sapiri-Whorfi hüpotees
*Keeleline relatiivsus

## Viited
Tolerants

**Tolerants** (inglise *dimension tolerance, tolerance*) on masinaehituses mõõtme lubatav kõikumise ulatus ehk piirmõõtmete ehk piirhälvete vahe. Tolerants on alati positiivne suurus (märgita, mitteskalaarne). Teda võib tõlgendada ka kui täpsuse määra.

Kui kujutada suurimat ja vähimat piirmõõdet kontsentriliste ringidena, siis detail loetakse kõlblikuks, kui tema tegelik mõõde asub piirmõõtmete (nende ringide) vahel. Kummalegi poole jääb pool tolerantsi.

Võtame näiteks mõõdu 35–0,2+0,3. Sellisel juhul on mõõtme lubatav kõikumise ulatus 0,5&nbsp;mm (|–0,2|+|0,3|=0,5).

## Tolerantsid mikromeetrites (μm) mõõtmetele kuni 500 mm

## Vaata ka

* Ist
* Täpsus masinaehituses
Piirhälve

**Piirhälve** (inglise keeles *limit deviaton, permissible deviation*) näitab piirmõõtme ja nimimõõtme algebralist vahet. Suurimale piirmõõtmele vastavat piirhälvet nimetatakse ülemiseks hälbeks (*upper deviaton*) ja vähimale vastavat alumiseks hälbeks (*lower deviation*).

Piirhälve on alati märgiga väärtus. Positiivne hälve näitab, kui palju võib detaili tegelik mõõde olla nimimõõtmest väiksem.

Piirhälbed kirjutatakse vahetult nimimõõtme järele.

## Piirhälvete märkimine joonistele
Õige on järgmine märkimine:
* Ø30−0,3+0,2
* Ø30−0,15
* Ø30+0,027
* Ø30±0,2

ISO Standard annab ka mooduse, kus hälbed kirjutatakse erandkorras nimimõõtmega samasuuruse kirjaga.

## Ava piirhälbed mikromeetrites (μm) DIN ISO 286

## Võlli piirhälbed mikromeetrites (μm) DIN ISO 286

## Vaata ka
* Täpsus masinaehituses
* Tegelik mõõde
* Tolerants
Konwent Polonia

***Konwent Polonia***, täisnimega ***Korporacja Akademicka Konwent Polonia*** on vanim poola üliõpilaskorporatsioon. 

Polonia on korporatsioon Fraternitas Estica sõprusorganisatsioon. 

## Ajalugu

Asutati poola *[[Landsmannschaft]]*ina 3. mail 1828 Tartus ja sai teiste *Landsmannschaft*ide üldise tunnustuse. Poloniat siiski ei võetud *[[Chargiertenconvent]]* liikmeks, kuigi läbirääkimised selle üle kestsid ligi kümme aastat. Poolakate tõrjumine seisnes peamiselt nende toonases mässumeelsuses Vene Keisririigis, mistõttu teised *Landsmannschaft*id kartsid repressioone ka enda suhtes. 

18. mail 1843 läks Polonia laiali, kuid 1854. aastal andis Chargiertenconvent endistele Polonia liikmetele siiski vilistlaste õigused. 

1919. aastal viidi tegevus Tartust Vilniusse, kus korporatsioon tegutses kuni 1939. aastani. 

Pärast sõdu ja sotsialismiperioodi taastati korporatsioon 3. mail 1998 Gdańskis.
## Viited

## Välislingid

*Konwent Polonia koduleht
Korporatsioon Lechicja

**Korporatsioon Lechicja** (poola *Korporacja akademicka Lechicja*) on Tartus 1897. aastal asutatud poola üliõpilaskorporatsioon.

Korporatsioon taastati pärast sotsialismiperioodi 8. mail 2004 Varssavis.

## Välislingid
*Lechicja koduleht
Megadeth

**Megadeth** on USA *[[heavy metal]]*i bänd, mida juhib Dave Mustaine. Bänd loodi 1983. aastal, saadeti laiali 2002. aastal ja tuli uuesti kokku 2004. aastal. Megadethi kutsutakse vahel üheks "suure *[[thrash metal]]*i neliku" liikmeks Metallica, Anthraxi ja Slayeri kõrval.

Megadethi liider Dave Mustaine mängis aastatel 1981–1983 Metallicas soolokitarri.

Megadeth on aastatel 1985–2026 välja andnud 17 stuudioalbumit, viimane neist 2026. aasta stuudioalbum "Megadeth", millega saavutasid nad esimest korda Billboard 200 edetabelis esimese koha.

16. juulil 2010 esines Megadeth Eestis Haapsalus, teda soojendasid kohalikud ansamblid Oort ja Metsatöll.
28. juunil 2012 külastas Megadeth Eestit teist korda, seekord esineti Rock Cafes. Soojendusbänd oli Nevesis. 26. juulil 2023 andis bänd oma kolmanda kontserdi Eestis. Esineti Tallinna lauluväljaku Mere alal. Soojendajateks olid Kreator Saksamaalt ja Goresoerd Eestist.

## Stuudioalbumid
* *[[Killing Is My Business... And Business Is Good!]]* (1985) 
* *[[Peace Sells...But Who's Buying?]]* (1986) 
* *[[So Far, So Good... So What!]]* (1988) 
* *[[Rust in Peace]]* (1990) 
* *[[Countdown To Extinction]]* (1992) 
* *[[Youthanasia]]* (1994) 
* *[[Cryptic Writings]]* (1997) 
* *[[Risk (albumi)|Risk]]* (1999) 
* *[[The World Needs A Hero]]* (2001) 
* *[[The System Has Failed]]* (2004)
* *[[United Abominations]]* (2007)
* *[[Endgame]]* (2009)
* *[[TH1RT3EN]]* (2011) 
* *[[Super Collider]]* (2013) 
* *[[Dystopia]]* (2016)
* *[[The Sick, the Dying... and the Dead!]]* (2022)
* *[[Megadeth (album)|Megadeth]]* (2026)

## Viited
Monosahhariidid

**Monosahhariidid** ehk **lihtsuhkrud** ehk **monoosid** on orgaaniliste ühendite klass. Kõigil monosahhariidide molekulidel on vähemalt kolmest süsinikuaatomist koosnev skelett (tavaliselt hargnemata ahel) ning neis on karbonüülrühm (aldehüüdrühm või ketorühm) ja vähemalt üks hüdroksüülrühm (tavaliselt mitu).

Iga süsinikuaatom, millega on ühenduses hüdroksüülrühm, (välja arvatud esimene ja viimane) on kiraalne. See tekitab rohket isomeeriat. Näiteks galaktoos ja glüktoos on erinevate keemiliste ja füüsikaliste omadustega isomeerid.

Monosahhariidid on tavaliselt värvitud, vees lahustuvad läbipaistvad kristallilised ained. Mõned neist on magusad.

Monosahhariidid on lihtsaimad sahhariidid ehk süsivesikud ja kõigi teiste sahhariidide ehituskivid: nad võivad ühineda disahhariidideks (näiteks sahharoos, maltoos, laktoos), oligosahhariidideks või polüsahhariidideks (näiteks tselluloos, tärklis).

Monosahhariidid on mitmealuseliste alkoholide osalise oksüdatsiooni saadused. 

Monosahhariidid glükoos, fruktoos ja galaktoos on ainevahetuses tähtsaimad suhkrud. Nad on energiakandjad ja rakkude ehituskivid.

## Monosahhariidide klassifikatsioon

Monosahhariide jaotatakse süsiniku aatomite arvu või funktsionaalse põhirühma järgi.

Aldehüüdrühmaga monosahhariide nimetatakse aldoosideks ja ketorühmaga monosahhariide ketoosideks.

Aldooside hulka kuuluvad:

*aldoheksoosid (6 süsinikuaatomit): glükoos  
*aldopentoosid (5 süsinikuaatomit): riboos ja desoksüriboos.

Ketooside hulka kuulub fruktoos ehk puuviljasuhkur.
Ava (masinaehitus)

**Avaks** nimetatakse liite detaili, mis haarab teist detaili (võlli) ja mida mõõdetakse seestpoolt.

## Kirjandus

*Mait Purde. *Täpsustehnika*, Tallinn:  2002.

## Vaata ka

## Välislingid
Tegelik mõõde

**Tegelik mõõde** (inglise keeles *actual size*) on valmisdetaili mõõde, mis on mõõdetud ettenähtud täpsusega. Absoluutselt täpselt ei saa midagi valmistada- alati jäävad hälbed ja mõõtemääramatus, mis olenevad materjalist, temperatuurist, valmistamise tehnoloogiast, lõikeriista kulumisest jms. Ka detailipartii töötlemisel samas pingis samadel tingimustel esinevad mõõtmetes ikkagi erinevused. Täpsus on suhteline mõiste. See on parameetri tegelike väärtuste lähenemise aste tema teoreetiliselt täpsele väärtusele. Tegelik mõõde peab asuma piirmõõtmete vahel.

## Näited

* Ø30+0,027- Ülemine piirhälve on siin +0,027 ja alumine on 0. Suurim piirmõõde on 30,027 ja vähim 30,000. Kõlblike detailide tegelikud mõõtmed peavad asuma piirmõõtmete vahel, seega partiina töödeldud avade juhuslikud mõõtmed 30,000, 30,006, 30,021 on kõlblikud. Samas kui juhuslikud mõõtmed on 29,998 või 30,032 siis on tegemist praagiga kuna tegelikud mõõtmed on hälvetega antud piiridest väljas. 
* Ø30+0,015-0,015- tegelik mõõde võib olla 30- st 0,015mm suurem või väiksem. Detailid mõõtmetega üle 30,015&nbsp;mm ja alla 29,985 ei kõlba.
* Ø30+0,027+0,012- tegelik mõõde 30&nbsp;mm ei kõlba. Detailid peavad olema veidi suuremad piirides 30,012...30,027&nbsp;mm.

## Parandatav ja parandamatu praak

Mõõtmeid, mis avade puhul on alla vähima piirmõõtme, nimetatakse parandatavaks praagiks, sest neid saab veel mõõtu töödelda (sisetreimine, lihvimine, hõõritsemine). Kui aga ava tegelik mõõde on suurimast piirmõõtmest suurem, siis on tegemist parandamatu praagiga, sest seda enam töötlemisega parandada ei saa. Võllide puhul on tegelikud mõõtmed üle suurima piirmõõtme- parandatav praak ja tegeliku mõõtmed alla vähima piirmõõtme parandamatu praak.

## Vaata ka

* Piirhälve
* Tolerants
* Täpsus masinaehituses
Raseiniai

**Raseiniai** () on linn Leedus, Raseiniai rajooni ja Raseiniai valla halduskeskus. Raseiniais asub ka Dubysa regionaalpargi halduskeskus. Administratiivselt moodustab linn omaette valla. Linna nimi on poola keeles *Rosienie* või *Rossienie*, vana venekeele nimekuju on Россiены, Žemaidi keeles on linna nimi *Raseinē*.

Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1663, õigeusu kirik aastast 1870, endine dominiiklaste klooster. Linnas asub ka koduloomuuseum.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raseiniai elanikest leedulasi 98,21%, venelasi 0,83%, ukrainlasi 0,14% ja poolakaid 0,10%.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1253. aastal (*Rasseyne*). Aastail 1416–1421 püstitati sinna esimene kirik. Linnaõigused sai 1492. aastal. XV–XVII sajandil oli Raseiniai Žemaitija vürstkonna halduskeskus. Aastal 1742 hakkas linnas tegutsema kool.

Nõukogude–Saksa sõja alguses toimus linna lähistel Raseiniai lahing, kus osales ligi tuhat tanki, nende seas ka KV-1 ja KV-2 tüüpi tankid. Taas sai linn sõjategevuse läbi kannatada aastal 1944, kokku hävis sõja ajal 90 % Raseiniai hoonetest. Aastal 1953 sulges Nõukogude võim sealse luteri kiriku.

## Pilte


Raseiniu savivaldybe 2009.jpg|Raseiniai keskväljak
Raseiniai001.JPG|Raseiniai
Raseiniu cerkve 2011.jpg|Raseiniai õigeusu kirik
Raseiniubaznycia.JPG|Raseiniai katoliku kirik
Prezidento Jono Žemaičio gimnazija.JPG|Raseiniai gümnaasium
Raseiniu tvankinys 2010.jpg|Raseiniai
Raseinių piliakalnis, ženklas.JPG|Raseiniai linnamägi


## Tuntud elanikke

*Dionizas Poška – leedu luuletaja
*Antanina Tamašauskaitė – Leedu vabadusvõitleja
*Ignotas Mauricijus Ščedrauskas – kunstnik
*Antanas Juška – leedu vaimulik
*Borisas Šaskolskis – juudi apteeker
*Nosson Tzvi Finkel – juudi rabi
*Simonas Zalkindas – juudi arst
*Maironis – leedu luuletaja
*Viktoras Estrovičius – juudi arhitekt
*Juozas Tallat-Kelpša – leedu helilooja ja dirigent
*Alexander Sachs – USA pankur
*Karolis Požėla – Leedu kommunist
*Jekaterina Kniažetskaja – Vene ajaloolane
*Piotr Biegański – Poola arhitekt
*Jonas Žemaitis-Vytautas – Leedu metsavend ja president
*Eduardas Brazauskas – leedu muusik, metsasarvemängija
*Viktoras Petkus – Leedu dissident
*Juozas Nekrošius – leedu ajakirjanik ja luuletaja
*Marcelijus Martinaitis – leedu luuletaja
*Nijolė Sabaitė – leedu jooksja
*Eimuntas Nekrošius – leedu režissöör
*Vladas Vitkauskas – esimene Leedu alpinist

## Viited

## Välislingid

*Linn portaalis vietoves.Lt
*Raseiniai ajalugu] (*leedu keeles*)
Paderborn

**Paderborn** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Paderborni kreisi keskus. Asub Paderi jõe äänes.

## Ajalugu

799. aastal toimus Paderbornis Riigipäev. Seal kohtusid Karl Suur ja paavst Leo III ning pidasid nõu Karl Suure keisriks kroonimise üle, kuid kokkuleppele ei jõutud.

Teise maailmasõja ajal hävis Briti ja USA õhujõudude pommirünnakute tagajärjel 85% Paderborni kesklinnast. Suurimad pommirünnakud olid 1945. aasta 17. jaanuaril, 22. märtsil ja 27. märtsil.

Külma sõja ajal paiknes linnas Briti garnison.

## Sõpruslinnad
Paderbornil on kuus sõpruslinna.
* Bolton, Suurbritannia, alates 1975
* Belleville, Illinois,  Ameerika Ühendriigid, alates 1990
* Pamplona, Hispaania, alates 1992
* Przemyśl, Poola, alates 1993
* Debrecen, Ungari, alates 1994
* Qingdao, Hiina, alates 2003

## Viited

## Välislingid

Paderborni koduleht
Herford

**Herford** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Herfordi kreisi keskus. See asub Werre jõe ääres, madalikul Wieheni mägede ja Teutoburgi metsa vahel.

## Viited

## Välislingid

*Herfordi koduleht
799

**799. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - **[[790. aastad]]** - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 794 795 796 797 798 - 799 - 800 801 802 803 804

----
## Sündmused

*Paavst Leo III-le tehti ebaõnnestunud atentaat. Ta põgenes Karl Suure juurde Paderborni.

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Surnud Linnad

**Surnud Linnad** on eesti ansambel, mis alustas tegevust 16. mail 1997 Kilingi-Nõmmes. Praeguseks on kollektiiv tegevuse lõpetanud.

## Koosseis
*Lefka (laul)
*Oss (laul, kitarr, bass)
*Villu (kitarr, bass)
*Oll (bass)
*Siim (bass)
*Link (trummid)

## Välislingid
*Lühitutvustus
*Lühitutvustus
*Eesti Ansamblite Andmebaas
Paragrahv (ansambel)

**Paragrahv** oli glamuur punk rocki viljelenud eesti ansambel.  

Tegutses aastatel 1999 – 2015 Kilingi-Nõmmes. 

Ansambel oli välja kasvanud bändist DUFF. Võrreldes DUFF-iga oli ansambli muusika kiirema ja bändliikmete pillimänguoskus täiustunud. Paragrahvi koosseis: laul – Läsu, kitarr – Mallu, bass – Karu, trummid – Kekkonen. Ansambli ainus LP on "Paragrahv – Live in Sindi!"

## Välislingid

* Ansambli leht FBs
Meschede

**Meschede** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Hochsauerlandi kreisi halduskeskus. Asub Ruhri jõe ääres.

## Ajalugu

Asula tekkis umbes 675. aastal kaubateede ristumiskohas. Linnaõigused sai 1457. aastal.

## Välislingid

*Meschede koduleht
Düren

**Düren** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Düreni kreisi keskus. Asub Ruri jõe ääres.

## Ajalugu

Düreni ajalugu algab üle 2000 aasta tagasi, kui seal elanud keldid rajasid Durumi kindluse. Pärast kelte elasid seal germaani hõimud, kelle roomlased Julius Caesari juhtimisel alistasid. Pärast Rooma võimu langemist 5. sajandil valitsesid linna frangid. Kuningas Pippin Lühike korraldas linnas sageli oma nõupidamisi ja tegi Villa Duriast oma lossi. Karl Suur külastas linna sageli.

13. sajandi alguses sai Düren linnaõigused. 17. sajandist alates oli linn paberitööstuse keskus.  1812. aastal oli linnas 17 paberivabrikut.

1794–1815 oli Düren Prantsusmaa valduses ja läks seejärel Preisimaa koosseisu.

20. sajandi alguses oli Düren üks Saksamaa rikkamaid linnu.

16. novembril 1944 heitsid 474 Suurbritannia kuningliku õhuväe lennukit Dürenile 21 minuti jooksul 2752 tonni pomme. 99% Düreni kesklinnast hävis, hukkus 3126 inimest.

## Viited

## Välislingid

Düreni koduleht
Ürgmets

**Ürgmets** on looduslik, inimtegevusest puutumata mets. Tänapäeval on ürgmetsi säilinud üksnes vähese asustusega piirkondades, kus neid enamasti püütakse hoida ja taastada reservaatides.

Ürgmetsa aineringe kulgeb kinnises tsüklis ja seda iseloomustab tootmise-tarbimise tasakaal (P/R=1). Ürgmetsa taimekooslus(ed) on üsna stabiilsed. 

Sageli kasutatakse ürgmetsaga sünonüümselt mõistet **[[põlismets]]**, kuid neid on võimalik omavahel eristada. Peamiselt seisneb erinevus metsa inimmõjutuse ajaloos. Põlismets võib olla arenenud ka alale, kus on varem langetatud suur hulk puid, kuid läbi suktsessiooni võib mets olla taastunud ning inimmõjutuse jäljed pole enam märgatavad. Selleks kulub palju aega. Ürgmets on aga ala, kus pole kunagi korraga suurt hulka puid maha raiutud ehk mis on kujunenud ilma igasuguse inimmõjuta. Ürgmetsast on välja kujunenud kõik muud inimmõjudega metsabiotoobid. Ürgmetsa mõiste viitab metsa pikaajalisele puutumatusele. Põlismets viitab kindlate omadustega või vanusega metsale.

Kuulsaimad ning suurimad ürgmetsad on Lõuna-Ameerika Amasoonias, Aafrika ekvatoriaalsed vihmametsad ning Siberis asuvad taigad. Üksikute saarekestena on ürgmetsi igal pool maailmas, suuremad metsad on veel Kanadas ja Indoneesia saartel. Euroopas on ürgmetsi väikeste lapikestena vaid vähestes kohtades. Eestis on Järvselja Õppe- ja katsemetskonnas 1924. aastal kaitse alla võetud 19 ha suurune ürgmetsa kvartal (kvartal 226), kus kasvavas põlismetsas on keelatud igasugune inimese vahelesegamine metsaelu loomulikku käiku.  

## Vaata ka
*loodusmets
*põlismets
*ürgloodus

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn:
Biologism

**Biologism** oli kultuuri- ja usundilooline suund 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi esimesel poolel, mis tugineb väitele inimrasside bioloogilisest ebavõrdsusest ja sellest lähtuvalt rasside erinevast võimelisusest luua tsivilisatsiooni ja kultuuri.

Biologism jaguneb sotsiaaldarvinismiks, mille nimekad propageerijad olid teiste seas Ernst Haeckel, Otto Ammon, Georges Vacher de Lapouge, Ludwig Woltmann, ja rassistlikuks natsionalismiks (Arthur de Gobineau, Houston Stewart Chamberlain,  Alfred Rosenberg).
Alavere mõis

**Alavere mõis** oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonnas Anija valla territooriumile. 

Alavere mõis (saksa keeles *Allafer*) rajati 1620. aastatel. Käinud läbi mitme omaniku käest, läks 1774. aastal Löwensternide ja 1831. aastal Ungern-Sternbergide valdusse; alates 1907. aastast seisis aga Marie von der Pahleni (sünd. von Schubert) nimel. 

Parun Gregor von Ungern-Sternbergi poolt 1852. aasta paiku ehitada lastud uusrenessanslik mõisa peahoone sai 1905. aasta revolutsiooni ajal süütamise tõttu tugevalt kannatada, kuid taastati seejärel. 

Pärast 1919. aasta maareformi müüdi mõis eraomanikule, kuid jäi tühjalt seisma. Aastal 1938 lammutas omanik hoone ehitusmaterjaliks. Osa saadud väärtuslikku kivimaterjali viidi Tallinna ehitustele. 

## Viited
Haiba mõis

**Haiba mõis** (saksa keeles *Haiba*) oli rüütlimõis Harjumaal Hageri kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisaansambel Harju maakonna Saue valla Haiba küla maadele. 

Esimesed teated Haiba mõisast pärinevad 1672. aastast, kui ta oli Ruila mõisa osa. 17. sajandi teisel poolel on Haiba mõisa mainitud kui Ruila kõrvalmõisa. 1705. aastal sai rittmeister, meeskohtu assessori Johann Jürgen von Ulrichi poegade vahelisel päranduse jagamisel - leitnant Gustav Ulrich  (surn. 1710) Haiba mõisa. 1790. aasta Adam Gustav von Ulrichi lese Cristina Elisabeth von Ulrichi (sünd Ulrich) laste vahel pärandi jagamisel sai major Friedrich Johann Ulrich Ruila ja Haiba mõisad. Ruila mõisaga olid Haiba mõisal ühised omanikud - Ulrichid: Adam Gustav von Ulrich (1710–1767),  kuni 1814. aastani, siis sai mõisa päranduseks Johann Heinrichi von Ulrichi (1744–1801) tütar Gustava Eleanora von Staal  (sünd von Ulrich)  (1785–1855), kes pärandas 1842. aastal Haiba mõisa oma pojale erukapten Alexander von Staalile. 1861. aastal müüs meeskohtunik ja erukapten Alexander von Staal Haiba leitnant Ferdinand von Mohrenschildtile ja mõis kuulus Mohrenschildtide. Aastatel 1899–1907 oli mõis Igelströmide valduses. 

Alates 1908. aastast oli mõis Doni Talurahvapanga valduses, kes mõisamaad taludeks müüs. Mõisa viimane omanik oli aastail 1916–1919 Konstantin Jürgens.

## Mõisaansambel
Mõisahoone pärineb 18. sajandi lõpupoolelt ning on kõrgel soklil asetsev ühekorruseline L-kujuline kivihoone. Hoonele ehitati 19. sajandi teisel poolel juurde kaks historitsistlikku puitnikerdustega verandat. 

Nõukogude ajal paiknes hoones Haiba sovhoosi kontor, 1993. aastast on see Kernu vallamaja. Praegu tegutseb hoones kogukonna- ja halduskeskus. 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
* Haiba mõisast Eesti mõisaportaalis
* Haiba mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Purtse mõis

**Purtse mõis** (saksa keeles *Alt-Isenhof*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lüganuse valda Ida-Viru maakonnas.

## Ajalugu

Purtse mõisa ja selle juurde kuuluvat veskit on esmamainitud 1421. aastal. 1497 on nimetatud omanikuna "Otto Lode von der Ysse". 16. sajandi alguses on Purtse pandiomanik Jakob Tuve Ediselt. 16. sajandi esimesel poolel lasi Johann von Taube rajada Purtse vasallilinnuse. 

Taubede suguvõsale kuulus mõis kuni 17. sajandi alguseni, mil Berend von Taube (maetud 1676) müüs mõisa 1621. aastal Eestimaa kubernerile Jakob De la Gardiele, kes selle 1622 omakorda 12 000 Rootsi taalri eest Ingerimaa kubernerile ooberst Henrik Klasson Flemingile müüs. Flemingite omanduses olnud mõisa andis vürst Aleksandr Menšikov keisri korraldusega 1715. aastal oberküchenmeister Johan von Feldtenile kümneks aastaks rendile. 1722. aastal restitueeriti mõis Holstein-Gottorfi hertsogi Karl Friedrichi (hilisema keiser Peeter III isa) kammernõunikule parun Claes Rålambile (1682–1751), kellele Ingeri kuberner Henrik Klasson Fleming oli emapoolne vanavanaisa. Parun Rålambilt ostis 1731. aastal 10 000 riigitaalri eest mõisa Eesti maanõunik, Holsteini kaardiväe kindralmajor Otto Magnus von Stackelberg (1704–1765). Kuna Stackelbergid elasid naabruses asuvas Püssi mõisas, jäi Purtse kõrvalmõisa staatusse. Samuti ei ehitatud seetõttu Purtsesse uut härrastemaja, endist vasallilinnust kasutati peamiselt viljalaona.

1876 asutas krahv Otto von Stackelberg (1808–1885) Stackelbergide mõisatest Püssi majoraatmõisa, kuhu lisaks Purtse ja Püssi mõisale kuulus veel 32 000 hektari suurune kinnistu Hirmuse, Voorepere, Kohtla ja Ereda mõisatest. 1887. aastal sai Püssi majoraadihärrana Purtse omanikuks krahv Ernst von Stackelberg (1840 Pagari – 1919 Tallinn), kes vanema elusoleva pojana päris fideikomissi oma Firenze surnud isalt.

25. oktoobril 1919 omandas maaseadusega mõisa Eesti Vabariik.

## Vasallilinnus

1530. aastatel rajati Purtse mõisa kolmekorruseline kindlustatud mõisahoone. Hoonet iseloomustasid renessanss-stiilis akna- ja ukseavad. 

Hoone sai tugevalt kannatada Põhjasõjas, ning seejärel kasutati teda peamiselt viljalaona. 1987–1990 restaureeriti juba varemeisse jäänud hoone.

## Viited

## Välislingid
*Eesti mõisaportaal
*Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Purtse mõis (Lüganuse khk)
*2006 Familienforschung und Genealogie der Adelsfamilie von Stackelberg (''saksa k.'')
*virtuaaltuur ja panoraamfoto
Tõstamaa mõis

**Tõstamaa mõis** (saksa keeles *Testama*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Pärnu maakonna Pärnu linna maadele.

## Ajalugu

Tõstamaa mõisa on esmamainitud 1553. aastal, mil see kuulus Saare-Lääne piiskopile.

Liivi sõja järel said mõisa omanikeks Kursellid.

17. sajandil läks mõis Helmersenide omandusse, kelle kätte see jäi rohkem kui kahesajaks aastaks. Helmersenide ajal ehitati ka mõisa peahoone.

1831. aastal omandasid mõisa Staël von Holsteinid. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli maailmakuulus orientalist ja sanskriti keele tundja Alexander Wilhelm Staël von Holstein.

Alates 1921. aastast tegutseb mõisahoones kool – tänapäeval Tõstamaa Keskkool. Lisaks koolile asub peahoones alates 2016. aastast ka Tõstamaa muuseum. Hoones asub ka maailmakuulsa kunstniku ja filosoofi Nikolai Roerichi maalireproduktsioonide püsinäitus. 

Mõisahoonet remonditi põhjalikumalt esimest korda 1970. aastate teisel poolel, sest 1979. aastal toimusid seal filmi "Jõulud Vigalas" (režissöör Mark Soosaar) mõisa sisevõtted. Suuremad restaureerimistööd toimusid aga aastatel 1996–2004.

## Mõisaansambel
### Peahoone
Kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone valmis 1804. aastal Helmersenide ajal. 1860. ja 1870. aastatel lasi tollane mõisaomanik Wilhelm Fromhold Staël von Holstein selle põhjalikult historitsistlikus stiilis ümber ehitada: hoone sai lameda plekk-katuse, keskosa kaunistavad kuus joonia kapiteeliga sammast ja kaaraknad. Sellest ajast pärinevad ka hiljuti restaureeritud laemaalingud.


Fail:Tõstamaa mõisahäärber.jpg|Tõstamaa mõisahoone
Fail:Tõstamaa mõis 28.01.2012.jpg|Mõisahäärber
Fail:Tõstamaa mõis varakevadel.jpg|Tõstamaa mõis varakevadel
Fail:Tõstamaa mõisa peahoone 2023 02.jpg|Peahoone küljelt
Fail:Mõisahäärberi kelder.jpg|Mõisahäärberi kelder


### Kõrvalhooned ja park
Kokku oli mõisakompleksis üle 60 hoone ja ehitise (sealhulgas sisehooviga tall-tõllakuur). Häärberit ümbritseb Tõstamaa mõisa park.


Fail:Tõstamaa mõisa tall.jpg|Mõisa tall
Fail:Tõstamaa mõisa kutsarimaja 2023 01.jpg|Mõisa kutsarimaja
Fail:Tõstamaa mõisa lõvid.jpg|Lõvid Leo ja Lui
Fail:Tõstamaa mõisa park.jpg|alt=Park|Mõisa park
File:Tõstamaa mõisa park kevadel.jpg|Tõstamaa mõisa park


## Vaata ka
*Tõstamaa mõisa kalmistu

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Zweiter Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1837. Lk 151 https://books.google.ee/books?id=1J9mAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=testama&f=false.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der ehstnische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1877. Lk 332–333 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00348.html?prozent=.

## Välislingid

*Tõstamaa mõis Eesti mõisaportaalis
*Eesti Mõisakoolide Ühendus
*Tõstamaa mõisa koduleht
Elliptiline galaktika

**Elliptiline galaktika** on ellipsoidse kuju ja ühtlase heledusprofiiliga (heledus väheneb ühtlaselt serva suunas) galaktika.

Edwin Hubble kirjeldas seda 1936. aastal kui üht kolmest peamisest galaktikatüübist. Teised kaks olid spiraalgalaktika ja korrapäratu galaktika.

Elliptiline galaktika kuju võib ulatuda peaaegu kerakujulisest kuni lameda kettani.
Alavere (Anija)

**Alavere** on küla Harju maakonnas Anija vallas Kose ja Kehra vahel. 

Elanike arv on ligikaudu 360.

Külakeskus on tekkinud ajaloolise Alavere mõisasüdame baasil. 

Alavere mõis rajati 1620. aastatel, historitsistlik peahoone püstitati 1850. aastatel. Mõisahoone põletati 1905 talumeeste vastuhaku käigus (hiljem lasid karistussalklased selle eest maha 11 vastuhakust osavõtnud talumeest), seejärel aga taastati. Pärast Eesti iseseisvumist müüdi mõisamaja eraomanikule, kes lammutas selle 1938. aastal ehitusmaterjaliks ning müüs enamiku saadud väärtuslikust kivimaterjalist Tallinna ehitustele. Alavere mõisahoone tahutud graniitplokkidest ehitati nii mõnegi uhke Tallinna maja sokkel. 

Nõukogude ajal oli Alaveres sovhoosikeskus, sellest ajast pärineb ka hulk hooneid endises mõisasüdames ja selle lähedal.

Alavere mõisa park on võetud kaitse alla.

Alavere mõisakeskust läbisid Perila–Jäneda ja Kose–Jägala maantee. 1970. aastatel juhiti mõlemad maanteed teeõgvendusega asulakeskusest eemale.

1982. aastal avastati külast muistne asulakoht.

## Pilte

Fail:0989 Alavere.jpg|Alavere 2021. aasta jaanuaris
Fail:0987 Alavere.jpg|Alavere 2021. aasta jaanuaris


## Vaata ka
*Alavere vald (Kose kihelkond)
*Alavere sovhoos

## Viited

## Välislingid
*
Salina

**Salina** (sitsiilia keeles *L'ìsula di Salina*) on saar Türreeni meres, üks Lipari saartest. 

Pindala 26 km&sup2;. Saar on mägine. Saare kõrgemaks ja ühtlasi ka kogu saarestiku kõrgeimaks tipuks on Fossa delle Felci kõrgusega 962 meetrit. Porri mäe kõrgus on 859 meetrit.

Kuulub Itaalia Messina provintsi. Jaguneb Santa Marina, Malfa ja Leni vallaks.

Saarel elab umbes 2300 inimest.

## Välislingid
Avasüsteem

**Avasüsteem** (inglise *hole basis system of fits*) on istude kogum, kus sama nimimõõtme ja täpsusega liite moodustamisel jäävad ava piirmõõtmed muutumatuks. Erinevad istud saadakse võlli piirmõõtmete muutmisega. Avasüsteemi kõigil istudel on ava ülemine hälve alati + märgiga ja alumine hälve 0. See tähendab ava tolerantsitsoon toetub nulljoonele ülevaltpoolt. Enamikul juhtudel kasutatakse avasüsteemi.

## Vaata ka
* Võllisüsteem
* Täpsus masinaehituses

## Kirjandus
*Mait Purde "*Täpsustehnika*" Tallinn 2002
798

**798. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - **[[790. aastad]]** - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 793 794 795 796 797 - 798 - 799 800 801 802 803

----
## Sündmused

* Sigered sai Essexi kuningaks.

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Buzuluki jõgi

**Buzuluk** (vene *Бузулук*) on jõgi Euroopas Venemaa Volgogradi oblastis. Algab Volga kõrgustikult. Voolab valdavalt läände, alamjooksul edelasse. Suubub vasakult Hopjori.

Pikkus 314 km, valgla 9510 km&sup2;.
Võllisüsteem

**Võllisüsteem** (inglise keeles *shaft basis system of fits*) on istude kogum, kus sama nimimõõtme ja täpsusega liite moodustamisel jäävad võlli piirmõõtmed muutumatuks. Erinevad istud saadakse ava piirmõõtmete muutmisega. Võllisüsteemi kõigil istudel on võlli ülemine hälve alati 0 ja alumine miinusmärgiga. See tähendab võlli tolerantsitsoon toetab vastu nulljoont altpoolt. Sellist võlli nimetatakse põhivõlliks.  

## Võllisüsteemi kasutamine

Võllisüsteem leiab vähe kasutust. Kuna võllisüsteemi puhul tuleb valmistada palju erinevate piirmõõtmetega avasid. Avade töötlemine on aga keerukam ja kallim kui võllide töötlemine. Avade täpseks töötlemiseks on vaja palju erinevaid lõikeriistu, mis sobivad vaid ühe konkreetse mõõduga ava töötlemiseks. Näiteks hõõritsaid, avardeid, kammlõikureid. Võllide täpne töötlemine ei ole nii keerukas ja kallis, kuna üldjuhul saab samade lõikeriistadega töödelda erinevate läbimõõtudega võlle. Kuid avade täpne mõõtmine on tunduvalt keerukam ja kallim.

Niisiis kasutatakse võllisüsteemi ainult erandkorras, siis kui avasüsteemi ei saa kasutada või pole see otstarbekas.

Näiteks veerelaagri välisvõru istatakse masina keresse võllisüsteemis, kuna avasüsteemi puhul tuleks erinevate istude saamiseks töödelda laagri välisvõru, mis pole aga otstarbekas.

Ka detailide valmistamisel kalibreeritud varrasmaterjalist nii, et välispind jääks töötlemata, tuleb kasutada võllisüsteemi. Näiteks tihvtid, mis peavad erinevatesse sõlmedesse minema erinevate istudega. Kuna tihvte keegi töötlema ei hakka, siis erinevate istude saamiseks tuleb ava teha kord suurem kord väiksem, mis aga ongi võllisüsteem. Võllisüsteemis istatakse ka kolvisõrm kolvisilmadesse ja kepsupeasse.

## Vaata ka
* avasüsteem
* täpsus masinaehituses

## Kirjandus
* Mait Purde. *Täpsustehnika*. Tallinn 2002
Nimimõõde

**Nimimõõde** (inglise keeles *nominal size*, *basic size*) on detaili suurust näitav mõõde, mis kantakse joonisele kõigepealt ja mille suhtes arvestatakse piirhälbeid (lubatud kõrvalekaldeid nimimõõdust). Nimimõõde saadakse konstrueerimise käigus ning ümardatakse teatud reeglite kohaselt.

## Vaata ka

* Piirhälve
* Täpsus masinaehituses
Vakuool

**Vakuool** on taimede rakkude ning magevees ja osal merevees elunevate üherakuliste organismide organoid, mis täidab seedeelundi ülesandeid. See on seotud osmootse rõhu reguleerimise ja eritusega.

Vakuool kujutab endast membraaniga ümbritsetud põiekest, mis perioodiliselt ilmub tsütoplasmasse ja täitub vedelikuga. Tekkimise ajal haaratakse väliskeskkonnast toitaineid, mis vakuooli rändamise ajal raku sees imenduvad läbi membraani. Teises suunas, vakuooli sisse toimetatakse organismi elutegevuse jääkaineid. Lõpuks tühjeneb vakuool väliskeskkonda.

Vakuoolid on eriti omased taimerakkudele. Bakterites võivad vakuoolid sisaldada gaasi (gaasivakuool).

Rakus peab tekkima suurem osmootne rõhk kui väliskeskkonnas. Keskkonna soolsus raskendab seda ja seetõttu ei teki kõigil soolase vee olenditel rakkudes vakuoole.

## Vaata ka

* Rakk
*Tsentraalvakuool
Speyer

**Speyer** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Asub Reini vasakul kaldal.

## Ajalugu

Speyeri kohal asus 1. sajandil roomlaste asula.

1030. aastal hakati rajama toomkirikut, mis valmis 1061. aastal. Toomkirikusse maeti mitmed Saksa-Rooma keisrid. Speyeri toomkirik kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

1294. aastal sai Speyer linnaõigused. 

## Vaata ka

*Speyeri protestatsioon

## Viited

## Välislingid

*Speyeri koduleht
Pirmasens

**Pirmasens** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.

## Ajalugu

Pirmasensi on esmamainitud 860. aastal (*Pirminiseusna*) Hornbachi kloostri juures oleva asulana.

Pirmasens sai linnaõigused 1763. 

Aastatel 1793–1815 kuulus linn Prantsusmaale.

Pirmasensis on sündinud kirjanik Hugo Ball.


Pirmasens-Schuhfabrik Kopp-St. Pirmin-02-gje.jpg
Pirmasens-Altes Rathaus Schlossplatz-02-gje.jpg
Pirmasens-Exerzierplatz-08-2021-gje.jpg
Pirmasens-Lutherkirche-06-2021-gje.jpg
Pirmasens-ehemalige Hauptpost-02-gje.jpg
Pirmasens-Rheinberger-33-Stier-2013-gje.jpg
Pirmasens-Alter Friedhof-09-Engel-gje.jpg
Pirmasens-Alte Post-66-aus Jugendherberge-2021-gje.jpg
Pirmasens-Alleestrasse 36-Semler-01-gje.jpg
Pirmasens-Streckbruecke-08-2013-gje.jpg


## Viited

## Välislingid
*Pirmasensi koduleht
Mountbatten-Windsor

**Mountbatten-Windsor** on 1960. aasta otsuse põhjal Briti kuningliku perekonna mõne liikme perekonnanimi. See ei ole sama mis Briti kuningapere ametlik nimi Windsor. Perekonnanimemuutus ei laiene neile kuningakoja liikmetele, kes pole Elizabeth II otsesed järglased. Seaduse kohaselt kasutavad seda perekonnanime need kuningakoja liikmed, kes on küll kuninganna otsesed järglased, kuid ei oma kuninglikke tiitleid; tegelikult kasutavad seda ka kuningliku tiitliga liikmed.

## Nime Mountbatten ajalugu
Mountbatten tuleneb saksakeelsest sõnast Battenberg. Battenbergi prints Louis vahetas Esimese maailmasõja ajal oma perekonnanime kuningas George V palvel Mountbatteniks. Kui toonane Kreeka ja Taani prints Philip võttis endale Briti kodakondsuse, kasutas ta Mountbattenit oma perekonnanimena, kuna põlvneb ema kaudu sellest suguvõsast.

## Mountbatten-Windsori nime kasutajad
Järgmised inimesed kasutavad või on kasutanud Mountbatten-Windsori nime perekonnanimena. Nad on reastatud troonipärimisjärjekorras.

* Walesi prints Charles. Tema mõlemad abikaasad said abiellumisel selle nime.
** Prints William
** Prints Harry
* Prints Andrew
** Printsess Beatrice
** Printsess Eugenie
* Prints Edward (tema abikaasa Sophie Rhys-Jones sai perekonnanime abielu kaudu)
** Louise Windsor, nende tütar, (kasutatakse ainult Windsorit).
* Printsess Anne kuni oma abieluni 1973 Mark Philipsiga, kui ta võttis abikaasa perekonnanime. Pärast teist abielu muutus nimi taas.

Enamik neist eelistab ametlikku tiitlit. Näiteks kui Yorki hertsog oli mereväes, oli tema nimeks Leitnant, Tema Kuninglik Kõrgus prints Andrew, enne kui temast sai Leitnant, Tema Kuninglik Kõrgus, Yorki hertsog, kuid ta pole olnud Leitnant Mountbatten-Windsor.

Mõlemad printsid Harry ja William on Sandhurstis õppimise ajal kasutanud perekonnanime Wales ning neid tuntakse kui ohvitser-kadett Wales. Printsesside Beatrice ja Eugenie perekonnanimeks on York.

Wessexi krahv võttis abielludes nimeks Edward Wessex. Enne seda oli ta Edward Windsor.
Ain Kull

**Ain Kull** (sündinud 1973) on eesti geograaf (PhD). 

Tema uurimisvaldkonnad on tuulekliima ja -energeetika, kliima mõju aineringetele ja sotsiaal-majanduslikele protsessidele.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

###
Pakruojis

**Pakruojis** () on linn Põhja-Leedus, Pakruojise rajooni ja Pakruojise valla halduskeskus. Linn asub Kruoja jõe kaldal, merepinnast 76 meetri kõrgusel.

Linna ümber on suured dolomiidi varud, selle kaevandamine on ka üks linna tähtsamaid tööstusharusid. Vaatamisväärsusteks on Pakruojise mõisa hoonetekompleks, aastal 1887 valminud katoliku kirik ja aastal 1801 püstitatud sünagoog (vanim säilinud puidust sünagoogihoone Leedus).

## Elanikkond

* 642 (1868)
* 1420 (1898)
* 2427 (1959)
* 3727 (1970)
* 4500 (1976)

* 4809 (1979)
* 6218 (1989)
* 6057 (2001)
* 5139 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pakruojise elanikest leedulasi 98,6%, venelasi 0,51% ja teiste rahvaste esindajaid 0,9%.

## Ajalugu

Pakruojis asub vanal semgalite alal. Asulat on esimest korda mainitud 1531. aastal. Kui aastal 1581 mainitakse sealset mõisa, oli Pakruojis juba alev. Aastal 1613 ehitati sinna esimene katoliku kirik. Kuni XVIII sajandini kandis asula saksa keeles nime *Pockroy*. Aastal 1801 valmis sealne sünagoog. Asula kuulus pikka aega Roppide suguvõsale. Linnaõigused sai 1950. aastal. Aastal 1982 valmis linna Radviliškisega ühendav raudtee.

## Sport
* FC Pakruojis
* Centrinis stadionas

## Pilte


Pakruojis.JPG|Pakruojis
Pakruojo malūnas, Šiaulių grūdai.JPG|Pakruojise veski
Pakruojis, sinagoga.JPG|Pakruojise sünagoog
Pakruojo bažnyčia.JPG|Pakruojise katoliku kirik


## Tuntud elanikke
*Eugen von Keyserling – baltisaksa arahnoloog
*Stasys Ušinskas – Leedu kunstnik
*Algimantas Kunčius - Leedu fotograaf
*Darijus Beinoravičius – Leedu jurist ja filosoof

## Viited

## Välislingid

*Pakruojise sünagoog
*Linn portaalis vietoves.Lt
Linkuva

**Linkuva** () on linn Põhja-Leedus Pakruojise rajoonis. Linn on Linkuva valla halduskeskuseks. Linkuva asub merepinnast 70-80 (kohati ka 98) meetri kõrgusel.

Haridust annab vaimse puudega lastele mõeldud gümnaasium. Linnas on kultuurimaja ja raamatukogu.

Gümnaasiumi juures asub muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel aastal 1593 ehitatud ja aastal 1745 taastatud katoliku kirik, aastal 1773 rajatud karmeliitide klooster, kalmistul asuv puidust kabel aastast 1799, aastal 1890 ehitatud sünagoogi hoone ja skulptuuride park.

## Elanikkond

* 745 (1833)
* 474 (1867)
* 2077 (1897)
* 1851 (1923)
* 2144 (1959)
* 1900 (1976)

* 1876 (1979)
* 2100 (1986)
* 2025 (1989)
* 1797 (2001)
* 1772 (2006)
* 1679 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Linkuva elanikest leedulasi 98,97% ja teiste rahvaste esindajaid 1,03%.
 
## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1371. aastal Wartberge Hermanni kroonikas. 1500. aastal on esmamainitud sealset mõisa. 1501. aastal püstitati sinna esimene kirik, millest sai kohaliku kihelkonna keskus. Aastail 1506–1520 sai Linkuvast alev. Aastal 1605 püstitasid sinna kiriku ka protestandid. XVI sajandi teisel poole rajati sinna kihelkonnakool. Aastal 1634 rajasid sinna kloostri karmeliidid, aga aastal 1832 see suleti. Aastal 1690 sai asula omale turu ja kaubandusprivileegid.

Aastail 1915-1916 valmis asulat läbiv Šiauliai ja Pasvalyse vaheline kitsarööpmeline raudtee. Aastal 1919 hõivasid linna Pavel Bermondt-Avalovi sõjajõud, kuid Leedu partisanid lõid nad linnast välja. 

Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed asulas 614 Linkuvas või selle ümbruskonnas elanud juuti. Pärast sõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Linnaõigused sai Linkuva 1950. aastal, samal aastal sai sellest kohaliku kolhoosi keskasula. Raudtee suleti aastal 1996.

## Pilte


Linkuva,_stotis.JPG|Linkuva raudteejaam
Linkuvos Karmelitu vienuolynas2.JPG|Linkuva klooster


## Tuntud elanikke
*Aleksandras Dičpetris – leedu luuletaja
*Vladas Garastas – leedu korvpallitreener
*Stasys Tumėnas – leedu ajakirjanik
*Kęstutis Juknis – Leedu poliitik
*Vilija Blinkevičiūtė - Leedu poliitik

## Viited

## Välislingid

* http://www.linkuva.net
*Linn portaalis vietoves.Lt
Dire Dawa

**Dire Dawa** on Etioopia suuruselt teine linn.

## Ajalugu

Dire Dawa rajati 1902. aastal seoses Addis Abeba-Djibouti raudtee ehituse jõudmisega Hareri linna lähedale, mis asub kõrgel mägedes. Varsti pärast seda ehitati Dire Dawast maantee Hareri.

## Viited