Eesti Rahva Muuseum

**Eesti Rahva Muuseum** (lühend **ERM**) on Eesti kultuuri ja Eesti ajaloo ning soome-ugri kultuuride muuseum Tartus. See asutati 1909. aastal.

ERM-is on kaks püsinäitust ("Kohtumised" ja "Uurali kaja") ja vahetatavad näitused. Lisaks näitustele toimub muuseumis aastas üle 600 ürituse, sh konverentsid, hübriidkonverentsid, teatrietendused, kontserdid; regulaarselt koguneb ERM-i hõimuklubi ja toimuvad sarja "Maailm ja rahvad" ettekandeõhtud. Külalised saavad muuseumiga tutvuda nii omal käel kui ka giidiekskursioonide käigus, saab osaleda muuseumitundides ja õpitubades. ERM-i kirjastamisel antakse välja raamatuid. Kogude täiendamisele saavad kaasa aidata kõik soovijad.

Muuseumi kogudes on üle miljoni säiliku, sealhulgas esemed, fotod, joonised, arhiivimaterjalid ja filmid. Muuseumis on esinduslik kogu eesti rahvarõivaid.

## Ajalugu

Muuseum loodi 14. aprillil 1909 Tartus eesti esemelise ja vaimse kultuuripärandi säilitamise, eksponeerimise ja uurimise tarbeks ning pühendati Eesti suurima vanavarakoguja Jakob Hurda mälestusele, et säilitada tema pärand. Üks muuseumi rajajaid oli Oskar Kallas. Sel ajal kehtinud vana kalendri järgi peeti Eesti Rahva Muuseumi tegevliikmete kogu esimesed koosolekud 1. ja 2. aprillil.

Pärast asutamist ajutiselt Gildi tänaval asunud Eesti Rahva Muuseum kolis 1922. aastal Raadile, varem Liphartitele kuulunud Raadi mõisa peahoonesse. 1923. aastal avati seal esimene näitus, esimene püsinäitus avati 1927. aastal. Ekspositsiooni naelaks oli 60 klaaskappidesse paigutatud eesti rahvarõivastes mannekeeni, kuid populaarseks kujunes ka setu suitsutare koos sisustusega. Väga õnnestunud oli esimene suurem arheoloogiliste kogude esitlemine laiemale publikule.

1940. aasta novembris riigistati Eesti Rahva Muuseum ning jaotati kaheks: Riiklikuks Etnograafiliseks Muuseumiks asukohaga Raadil ja Riiklikuks Kirjandusmuuseumiks asukohaga Vanemuise 42.

1944. aastal sai Raadi mõisahoone tulekahjus kannatada ja ala jäi Nõukogude okupatsiooni lõpuni Nõukogude armee käsutusse.

Muuseum kolis endisse kohtumajja (vt Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja) Veski tänaval. Muuseumi juurde loodi ka arhiivraamatukogu, mis 1940. aastast läks Riikliku Kirjandusmuuseumi (praegu Eesti Kirjandusmuuseum) koosseisu. Eesti Rahva Muuseum nimetati ümber Eesti NSV Riiklikuks Etnograafiamuuseumiks, aastatel 1952–1963 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Etnograafia Muuseum, 1963–1988 Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum. 1957. aastal asutati Tallinnas Eesti NSV Riiklik Vabaõhumuuseum.

17. aprillil 1988 toimus Raadil Tartu muinsuskaitsepäevade raames Raadi vabastamist ja Eesti Rahva Muuseumi taastamist Raadi mõisas nõudva rahva ekskursioon, mis muutus hiljem meeleavalduseks. Kuna Raadi sõjaväelennuvälja ala kuulus Nõukogude Liidu sõjaväele, siis jälgisid muinsuskaitsjate tegevust relvastatud sõjaväelased. 326. raskepommituslennuväe diviisi ülem Džohhar Dudajev keelas rahvast tulistada.

Muuseumi kogud asusid eri hoonetes Tartu linnas, muuseumi hoidlateks olid näiteks Pauluse kirik Riia tänaval ja Püha Aleksandri kirik Sõbra tänaval. Aastal 2000 hakati Raadile ehitama hoidlakomplekse, mis valmisid 2004. aastal.

Eesti Rahva Muuseumi nimi taastati 1988. aastal. 1993. aastal toimus esimene konkurss Eesti Rahva Muuseumi uue hoone projekti saamiseks, asukohaga Toomemäel, Uue Anatoomikumi naabruses Tartu kesklinnas, võidutööks valiti Ra Luhse ja Tanel Tuhali ideekavand "Põhja Konn". Projekt ei teostunud.

1994. aastal avati endises Tartu raudteelaste klubi majas, J. Kuperjanovi 9 Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja ja teine püsiekspositsioon "Eesti. Maa, rahvas, kultuur". Asutati ka Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts, kus on 2020. aastatel üle 1000 liikme nii Eestist kui ka välismaalt.

2003. aastal otsustati rajada Raadile ERM-i uus peahoone. 2005. aastal kuulutati välja rahvusvaheline arhitektuurikonkurss ERM-i uue peahoone ehitamiseks, sinna esitati 108 võistlustööd. 2006. aasta jaanuaris valiti konkursi võitjaks töö märgusõnaga "Memory Field" arhitektuuribüroolt SARL d' Architecture Dorell Ghotmeh Tane. Töö arhitektideks olid Lina Ghotmeh Liibanonist, Itaalia päritolu Dan Dorell ja jaapanlane Tsuyoshi Tane. Uue hoone ehitustööd Raadil pidid algama 2009. aastal ja hoone valmima 2011. aastal. Hoone ehitamise rahastamiseks taotleti toetust Euroopa Komisjonilt. Aastatepikkune taotlusprotsess lõppes 2012. aastal komisjoni soovitusega rahastamistaotlus tagasi võtta, et ei peaks hakkama ette valmistama eitavat otsust. Peaminister Andrus Ansip kinnitas 13. veebruaril 2012, et Eesti riik ehitab muuseumi igal juhul selle projekti järgi valmis, rahastades seda kultuurkapitali kaudu.

2009. aastal ühendati ERM-iga Eesti Postimuuseum ja 2010. aastal Heimtali koduloomuuseum Viljandimaal.

30. aprillil 2013 pani Eesti president Toomas Hendrik Ilves Raadil Eesti Rahva Muuseumi uuele hoonele nurgakivi. Sellele järgnes rongkäik ja rokk-kontsert. Hoone ametlik avamine oli 29. septembril 2016; kõikidele külastajatele on hoone avatud 1. oktoobrist 2016.

Muuseumis töötab üle 50 koolitatud giidi. Eesti Rahva Muuseumi uue hoone graafika ja infokihi ning ERM-i visuaalse identiteedi koostas disainiagentuuri Velvet loovjuht Kristian Kirsfeldt.

## Juhtimine
1922. aastal loodi muuseumi direktori ametikoht ning ametisse nimetati esimene palgaline direktor, Soomest kutsutud Ilmari Manninen. 

* Ilmari Manninen (1922–1928) 
* Ferdinand Linnus (1929–1941) 
* Eerik Laid (1941–1943, direktori kohusetäitja) 
* Gustav Ränk (1943–1944) 
* Aleksei Peterson (1958–1992) 
* Tõnis Lukas (1992–1995) 
* Jaanus Plaat (1995–2005) 
* Krista Aru (2006–2012) 
* Rein Kinkar (2012–2013, direktori kohusetäitja) 
* Tõnis Lukas (2013–2018) 
* Alar Karis (2018–2021) 
* Rein Kinkar (alates 7. septembrist 2021, direktori kohusetäitja)
* Kertu Saks (13. detsember 2021 – 7. märts 2025) 
* Laura Kipper (alates 7. märtsist 2025 direktori kohusetäitja; alates maist direktor)

## ERM-is toimunut
* 2004 – toimus esimene antropoloogia- ja dokumentaalfilmidele keskendatud Tartu visuaalse kultuuri festival "Maailmafilm".
* 2009 – tähistas Eesti Rahva Muuseum juubelit – 100. aastapäeva. Selle raames andis Eesti Pank välja kodarraha ja Eesti Post juubelimargi. Avati juubelinäitus "Rahva muuseum. ERM 100", toimus rahvusvaheline aastakonverents.
* 14. aprillil 2009 tähistati esimene kihelkonnapiir Tartu-Maarja ja Võnnu vahel. Toimus suuraktsioon "Kingi muuseumile päev oma elust!".
* 2009 – liideti ERM-iga Eesti Postimuuseum.
* 2010 – liideti ERM-iga Heimtali muuseum.
* 2014 – ERM-i külastasid Rootsi kroonprintsess Victoria ja prints Daniel ning andsid üle Nordiska Museeti Eesti etnograafiliste esemete kogu.
* 2014 – jõudis ERM-i Endel Tulvingu arhiiv.
* 2016 – avati ERM-i uus maja koos uute püsinäitustega "Kohtumised" ja "Uurali kaja"
* 2017 – avati ERM-is läbi aegade suurim rahvarõivanäitus "Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal"
* 2018 – tegutsema hakkas ERM Teater, mille esiklavastuseks sai soome-ugri näituselal mängitud "Seitse Venda ehk Uurali Kajakas".
* 2018. aasta 24. novembril tunnustati Jakob Hurda saalis aasta parimaid hiiesõbralikke tegusid.
* 2019. aasta 7.–9. novembril toimus ERM-is Euroopa Muuseumiorganisatsioonide Võrgustiku (NEMO, The Network of European Museum Organisations) aastakonverents.

## Muuseumi kogud
ERM-i kogud arvudes 2020. aasta seisuga:

## Eesti Rahva Muuseumi väljaanded
* Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat (1925–39 ja alates 1990)
* Eesti NSV Riiklikku Etnograafiamuuseumi aastaraamat (1959–89)
* Eesti Rahva Muuseumi sari (aastast 1998)
* Pro Ethnologia (1993–2005)
* Journal of Ethnology and Folkloristics (alates 2007)

## Tunnustus
* 2016 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (muuseumi kollektiivile "meie pärandvarale uue hingamise andmise eest")
* 2016 – Eesti muuseumiauhind – Eesti parim näitus – ERM-i püsinäituse "Uurali kaja" eest
* 2017 – Euroopa disainiauhind – peaauhind keskkonnadisaini kategoorias – Eesti parima püsinäituse "Uurali kaja" kontseptsiooni eest
* 2017 – Soome Reisiajakirjanike Gild valis Eesti Rahva Muuseumi aasta parimaks välisriigi turismiatraktsiooniks
* 2017 – Eesti muuseumiauhind parima ajutise näituse kategoorias – Eesti Rahva Muuseumi näitus "Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal" koos haakuva näitusega "Külatänavalt punasele vaibale. 100 aastat rahvuslikku moodi"
* 2018 – EMYA konkursi eripreemia – Kenneth Hudsoni auhind
* 2020 – Tartumaa Aasta Õpitegu 2020 – auhind ERM-i hariduskeskuse kultuurikursuse "Ela eestlaste elusid" eest

### Auhinnanominatsioonid
* 2018 – Euroopa aasta muuseumi auhinna (EMYA) nominent
* 2018 – ERM oli valitud Euroopa Muuseumiakadeemia ja Luigi Micheletti Fondi antava Micheletti auhinna viie finalisti hulka
* 2020 – Tartu Aasta Tegu – auhinna nominent – ERM-i loodud muinasjutunäituse "Elas kord..." eest

## Vaata ka
* Eesti Rahva Muuseumi peahoone
* Kohtumised
* Uurali kaja

## Viited


## Välislingid

* Eesti Rahva Muuseumi koduleht
* Rahvalood – Eesti muuseumid koguvad lugusid
* "Erm esitas ettepaneku Anu Raua keskuse rajamiseks" september 2020
* Madis Hindre Alar Karis kaotaks tasu ERM-i püsinäituse külastamiselt err.ee, 15. jaanuar 2020
* Eesti rahva muuseumi kogudest leiab nii iidseid hügieenisidemeid kui ka Edgar Savisaare hommikumantli Kanal 2, "Reporter", 25. september 2019
* Peapiiskop Viilma: ERM-is Neitsi Maarja kujutise jalaga löömine solvab usklikke ja jätab ajalooliselt vale mulje 30. september 2016
* Krista Aru, "Eesti Rahva Muuseumi ehituslugu: üle saja aasta kestnud teekond ja viies üritus" Sirp, 28. jaanuar 2011
* ERMi ehituse osas valitseb senini teadmatus Postimees, 4. oktoober 2010
* Maarja Aeltermann. "Eesti Rahva Muuseum tähistab tänavu sajandat sünnipäeva" ERR, 22. jaanuar 2009
* "Tänavu ERMi uue maja ehitamist ei alustata" Tartu Postimees, 24. märts 2009
* "ERMis on mitu kirstutäit ehteid" Õhtuleht, 4. aprill 2009
* Raimu Hanson. Sajas aastas leidub head ja halba Tartu Postimees, 13. aprill 2009