open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sportvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[2004. aasta suveolümpiamängud]]e võistlused [[Sportvõimlemine|sportvõimlemises]]** toimusid 14.–23. augustil.

## Medalialad
Kõik võistlejad kõikidel sportvõimlemise võistlusaladel läbisid esmalt kvalifikatsioonivõistlused, mille parimad pääsesid finaalidesse.

Mehed võistlesid seitsmel individuaalvõistlusalal (vabaharjutus, rõngad, toenghooglemine, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus), naised viiel alal (vabaharjutus, rööbaspuud, kang, toenghüpe ja mitmevõistlus). Lisaks peeti mitmevõistluses ka võistkondlikud võistlused.

## Võistluspaik
Võistlused toimusid Ateena põhjapoolses eeslinnas Maroussis asuvas Ateena Olümpiaspordikompleksi sisehallis, mis mahutas 17 500 pealtvaatajat.

## Tulemused (mehed)
### Meeste meeskondlik mitmevõistlus

### Meeste individuaalne mitmevõistlus

### Meeste toenghüpe

### Meeste kang

### Meeste rööbaspuud

### Meeste toenghooglemine

### Meeste rõngad

### Meeste vabaharjutus

## Tulemused (naised)

### Naiste naiskondlik mitmevõistlus

### Naiste individuaalne mitmevõistlus

### Naiste toenghüpe

### Naiste poom

### Naiste rööbaspuud

### Naiste vabaharjutus
Korjakid

**Korjakid** on rahvas Venemaal Kamtšatka poolsaare põhjaosas (peamiselt Korjaki autonoomses ringkonnas). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 9200, 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 8743, kellest 60% oskab korjaki keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 7953 korjakki.

Alates 18. sajandist on nad õigeusklikud. Lõunapoolsem osa neist on venestunud.

Tüüpilisteks tegevusaladeks on mereimetajate küttimine rannikul ning põhjapõdrakasvatus sisemaa tundraaladel. Traditsiooniliseks elamuks on *[[jaranga]]d*. Korjakid teevad ka luunikerdusi.

## Viited
Võrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Võrkpall]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–29. augustil.

## Medalialad

Nii naiskondi kui ka meeskondi sõitis Ateenasse 12. Kahest kuueliikmelisest alagrupist pääses edasi medalimängudele neli võistkonda.

## Osalenud võistkonnad

Meeskonnad: Argentina, Austraalia, Brasiilia, Holland, Itaalia, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Serbia ja Montenegro, Tuneesia, USA, Venemaa.
Naiskonnad: Brasiilia, Dominikaani Vabariik, Hiina, Itaalia, Jaapan, Keenia, Kreeka, Kuuba, Lõuna-Korea, Saksamaa, USA, Venemaa.

## Võistluspaik

Kõik võrkpallikohtumised peeti Faliro Coastal Zone Olympic Centre's asuval Peace and Friendship Stadiumil, mille tribüünid mahutasid 14 000 pealtvaatajat.

## Tulemused mehed

## Tulemused naised
Rannavõrkpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Rannavõrkpall]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–24. augustil 2004.

## Medalialad
Nii meeste kui ka naiste seas hakkas medalitele võistlema 24 paari.

## Võistluspaik
Rannavõrkpallis selgitati parimad Faliro Coastal Zone Olympic Complexi rannavõrkpalli keskuses, kuhu kuulus peaväljak mahutavusega 10 000 pealtvaatajat ning kuus treeningu- ja kaks soojendusväljakut. Kuna keskuses oli olemas ka kunstvalgustus, toimus osa kohtumisi hilistel õhtutundidel.

## Tulemused
### Mehed

### Naised
1695

**1695. aasta** (**MDCXCV**) oli 17. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas
* 18. mai – Shanxi provintsi Hiinas tabas 7,8-magnituudiline maavärin, hukkus vähemalt 52 000 inimest.

## Sündmused Eestis
* Eesti rahvaarv oli tõusnud 375 000–400 000 inimeseni. Hinnanguliselt 6% rahvastikust elas linnades.
*Juuni lõpust (jaanipäevast) septembri lõpuni (mihklipäevani) sadas vihma, mistõttu viljalõikus hilines ja ühtlasi kannatas vili hallakahjustuste käes. Mitmel pool Eesti alal jäi vajalik seemnevili saamata. Lähenes Eesti kõige suurem näljahäda (haripunkt 1696/1697 talv.)
* Ilmus Christian Kelchi kroonika "Liefländische Historia"

## Sündinud
* 3. september – Pietro Locatelli, Itaalia helilooja ja viiuldaja

## Surnud
*3. aprill – Melchior d'Hondecoeter, hollandi kunstnik
* 8. juuli – Christiaan Huygens, hollandi füüsik, astronoom ja matemaatik
* 11. september – Jost Weymer, Kuressaare raehärra
*21. november – Henry Purcell, inglise helilooja

## Viited
1693

**1693. aasta** (**MDCXCIII**) oli 17. sajandi 93. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. juuli – Üheksa-aastane sõda: Prantsuse väed võitsid tänapäeva Belgia aladel toimunud Landeni lahingus Inglismaa kuningas William III juhitud koalitsiooni.

## Sündmused Eestis
* Ilmus Johann Hornungi ladinakeelne põhja-eesti keele grammatika ("Grammatica Esthonica"), mis erinevalt omaaegsest Heinrich Stahli grammatikast arvestas märksa rohkem eesti keele eripära.

## Sündinud
* 4. veebruar – George Lillo, inglise näitekirjanik
* 7. veebruar – Anna Ivanovna, Venemaa keisrinna
* 7. märts – Clemens XIII, paavst
* 3. aprill – John Harrison, inglise leiutaja

## Surnud
* 6. jaanuar – Mehmet IV, Osmanite riigi sultan
* 20. aprill – Claudio Coello, hispaania maalikunstnik
* 28. august – Johann Christoph Bach, saksa muusik ja helilooja

## Viited
1692

**1692. aasta** (**MDCXCII**) oli 17. sajandi 92. aasta.

## Sündmused maailmas
*...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eestimaale laienes Rootsis 1686. aastal vastu võetud kirikuseadus, mis jäi Eestimaal kehtima kuni 1832. aastani. (1694. aastal kehtestati seesama seadus ka Liivimaal).
* 10. juuli (vkj 30. juuni) Tartu lähedal Linseni kõrtsis vahistati viis üliõpilast süüdistatuna toolide, laudade ja akende purukspeksmises ning kõrtsitüdrukuga ebasündsalt käitumises. Ebasündsalt käitumine tähendab seda, et kõrtsitüdruku jutu järgi oli üks üliõpilane teda jälitanud, teinud talle ka sündsusetu ettepaneku ja pakkunud selle eest raha. Üliõpilase jutu järgi tahtis ta vaid õlle eest maksta. Need viis üliõpilast toimetati vahi alla võetuna läbi linna Tartu ülikooli rektori juurde. Rektor aga pidas üliõpilaste avalikku läbi linna toomist juba piisavaks karistuseks ja lasi nad vabaks.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Zera Yacob, Etioopia filosoof

## Viited
1691

**1691. aasta** (**MDCXCI**) oli 17. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas
* 1. veebruar – Suri paavst Aleksander VIII. Uue paavst valimiseks kogunes konklaav 12. veebruaril.
* 12. juuli – Paavstiks valiti kardinal Antonio Pignatelli, kellest sai paavst Innocentius XII. Ta krooniti kolm päeva hiljem.
* 22. juuli (vkj 12. juuli) – William III lõi verisemas Iirimaa pinnal toimunud Aughrimi lahingus Iiri ja Prantsusmaa ühisjõude. Lahingus hukkus üle 7000 inimese.

## Sündmused Eestis
* Tartu Ülikool lõi muusikadirektori ametikoha. Sellesse ametisse võeti linnamuusik Walter Böckmann.
*viljaikaldus Liivimaal.

## Sündinud
* 25. jaanuar – Albrecht Sutor, Eesti vaimulik
* 27. veebruar – Edward Cave, inglise trükkal ja kirjastaja
* 17. juuni – Giovanni Paolo Panini, itaalia maalikunstnik

## Surnud
* 13. jaanuar – George Fox, inglise usutegelane
* 1. veebruar – Aleksander VIII, Rooma paavst
* 22. juuni – Süleyman II, Osmanite riigi sultan
* 22. september – Göran von Sperling, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 11. oktoober – Israël Silvestre, prantsuse maalikunstnik ja graafik
* 30. detsember – Robert Boyle, iiri filosoof, füüsik ja keemik

## Viited
1690

**1690. aasta** (**MDCXC**) oli 17. sajandi 90. aasta.

## Sündmused maailmas

* 24. august – Asutati India linn Calcutta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 28. august (vkj 18. august) – Tartus avab taas uksed Tartu ülikool (Academia Gustavo-Carolina). Suur osa õppejõude ja õpilasi on rootslased. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
Koptid

**Koptid** (ⲟⲩⲢⲉⲙ̀ⲛⲭⲏⲙⲓ ̀ⲛ̀Ⲭⲣⲏⲥⲧⲓ̀ⲁⲛⲟⲥ) on peamiselt Egiptuse linnades elav rahvas, muistsete egiptlaste järeltulijad. Nende arvuks hinnatakse ligikaudu 6 miljonit (1992). Enne araablaste invasiooni Egiptusesse moodustasid sealse rahvastiku enamiku.

Igapäevaelus kasutavad araabia keelt, jumalateenistustel kopti keelt. Enamik neist on kopti kirikusse kuuluvad kristlased.

## Vaata ka
*kopti kunst

## Viited

* Egypt State Information Services: Coptic Era
* Coptic Monuments in Cairo
* Christmas in Egypt
* Al Akhbar in English: Egyptian Copts - It’s All in the Number, 5,130,000 on väidetav koptide arv ja Egiptuse riigiametnik väidab, et koptikristlaste väljaränne on suurem kui teistel kohalikel.
1615

**1615. aasta** (**MDCXV**) oli 17. sajandi 15. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*4. märts – Hans von Aachen, saksa maalikunstnik
1614

**1614. aasta** (**MDCXIV**) oli 17. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas

* 5. aprill – Põlisameeriklanna Pocahontas abiellus Virginias Inglise kolonisti John Rolfe'iga. See viis rahuperioodini kohaliku indiaanirahva ja Virginia linna Jamestowni elanike vahel.

## Sündinud
*30. september – Bengt Skytte, rootsi poliitik

## Surnud
* 7. aprill – El Greco, kreeka maalikunstnik ja skulptor
* 21. august – Erzsébet Báthori, ungari aadlik ja väidetav sarimõrvar
1613

**1613. aasta** (**MDCXIII**) oli 17. sajandi 13. aasta.

## Sündmused maailmas
* 3. märts (vkj 21. veebruar) - Moskva patriarhi poeg Mihhail Romanov valiti Vene tsaariks, see pani aluse Romanovite dünastiale.
* 29. juuni – Londonis põles "Henry VIII" esietenduse ajal maha Shakespeare’i teater The Globe.

## Sündinud
*Samuel Butler, inglise luuletaja ja satiirik
*25. september – Claude Perrault, prantsuse arst ja arhitekt

## Surnud
* 27. märts – Zsigmond Báthory, Transilvaania vürst
* 8. september – Carlo Gesualdo, Itaalia aadlik, lautomängija ja helilooja
1612

**1612. aasta** (**MDCXII**) oli 17. sajandi 12. aasta.

## Sündmused maailmas
* Jaapanis keelati ära ristiusk.
* Galileo Galilei nägi esimese astronoomina planeeti Neptuun oma teleskoobiga, kuid pidas seda kinnistäheks.
* Moskva Kremlist aeti välja poolakad, lõppes Poola okupatsioon Moskvas.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* Louis Le Vau, prantsuse arhitekt

## Surnud
*20. jaanuar – Rudolf II, Saksa-Rooma keiser
*22. september – Vassili IV, Vene tsaar
1610

**1610. aasta** (**MDCX**) oli 17. sajandi 10. aasta.

## Sündmused maailmas
* Astronoomina tuntud Johannes Kepler projekteeris esimese teadaoleva hammasrataspumba.
* Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel puhkes Ingeri sõda.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 22. aprill – Aleksander VIII, Rooma paavst

## Surnud
* 14. mai – Henri IV, Prantsusmaa kuningas
* 18. juuli – Michelangelo Caravaggio, itaalia maalikunstnik
1611

**1611. aasta** (**MDCXI**) oli 17. sajandi 11. aasta.

## Sündmused maailmas
*Esimesed hollandi meremehed randusid Austraalia põhjarannikul ning viisid koju tagasi teate, et maa on kasutu ja elamiskõlbmatu, kuna Austraalia läänerannik on kaetud peamiselt suurte kõrbetega ja põhjaranniku kuum ja niiske kliima oli nende jaoks talumatu.
*Lõppes Rootsi-Poola sõda.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 30. november – Karl IX, Rootsi kuningas
1617

**1617. aasta** (**MDCXVII**) oli 17. sajandi 17. aasta.

## Sündmused maailmas
* 27. veebruar – Moskva tsaaririik ja Rootsi sõlmisid Stolbovo rahu, mis lõpetas kahe riigi vahel toimunud Ingeri sõja.

## Sündmused Eestis
* Likvideeriti Narva lään, mis koosnes Narva ja Vasknarva foogtkondadest.
* Pärast Narva Lääni likvideerimist sai Alutaguse kihelkonnast Ingerimaa osa. 

## Sündinud
* 13. august – Johannes Andreas Quenstedt, saksa dogmaatik

## Surnud
* märts – Pocahontas, põlisameeriklane
* 25. september – Francisco Suárez, hispaania jesuiidi preester, filosoof ja teoloog
1618

**1618. aasta** (**MDCXVIII**) oli 17. sajandi 18. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 1. jaanuar – Bartolomé Esteban Murillo, Hispaania maalikunstnik
* 2. aprill – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom

## Surnud

* ...
1619

**1619. aasta** (**MDCXIX**) oli 17. sajandi 19. aasta.

## Sündmused maailmas
*Inglane Dud Dudley (1599–1684) sai esimese patendi raua sulatamisel puusöe kivisöekoksiga asendamisele.
*30. juuli – Jamestownis Virginias moodustati Ameerika esimene seadusandlik kogu (*the House of Burgesses*)

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 29. august – Jean-Baptiste Colbert, Prantsuse riigitegelane

## Surnud

* ...
Ә

**Ә (ә)** on täht, mida kasutati ja kasutatakse ä-hääliku märkimiseks endise Nõukogude Liidu alal elavate turgi rahvaste kirillitsal põhinevates tähestikes. Lisas ka mõnes muus keeles, näiteks talõši keeles. Soome-ugri keeltes seda ei kasutatud.

Aserbaidžaani keeles võeti pärast üleminekut kirillitsalt ladina kirjale kasutusel visuaalselt sarnane ladina kirja täht Ə.
Chișinău

**Chișinău** on Moldova Vabariigi pealinn.

Varem oli eesti keeles tuntud venekeelse nimekuju *Kišinjov* all. Moldova keele kürillilises kirjaviisis oli nime kuju Кишинэу (transkriptsioonis Kišineu).

Linn asub Dnestri lisajõe Bîci ääres.

## Ajalugu
Linna on ürikus esmamainitud 1466. aastal, linnaõigused sai 1712. aastal. Kuulus 16. sajandist Türgile, alates 1812. aastast, pärast järjekordset Vene-Türgi sõda, Venemaale. Linn oli Bessaraabia oblasti ja Bessaraabia kubermangu keskus. 1856. aastal oli linn Venemaa keisririigi suuruselt viies linn Peterburi, Moskva, Odessa ja Riia järel. 1918. aastal kuulutati välja nõukogude võim, kuid veel samal aastal läks linn Rumeenia võimu alla. Vahepeal, 6. veebruarist kuni 9. aprillini 1918 oli linn iseseisva riigi, Moldova Demokraatliku Vabariigi pealinn. Pärast Bessaraabia vallutamist Punaarmee poolt 1940. aastal sai linnast Moldaavia NSV pealinn. Aastatel 1941–1944 hõivasid Bessaraabia Saksa ja Rumeenia väed ja linn läks tagasi Rumeeniale. Teise maailmasõja järel jäi linn taas NSV Liidule. 1991. aastal, pärast NSV Liidu lagunemist, sai linnast Moldova Vabariigi pealinn.

## Rahvastik
1930. aastal oli Chișinău 114 896 elanikuga Rumeenia Kuningriigi suuruselt teine linn Bukaresti järel. Elanikest 42,17% olid rumeenlased, 35,74% juudid ja 17,08% venelased, 5% teised rahvused.

2007. aastal elas Chișinăus 592 900 inimest. Koos eeslinnadega oli rahvaarv 911 400.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Chișinău elanikest moldaavlasi 67,6%, venelasi 13,9%, ukrainlasi 8,3%, rumeenlasi 4,5%, bulgaarlasi 1,2% ja gagauuse 0,9%.

## Haridus
Linnas on 1945. aastal asutatud Chișinău Ülikool.

## Transport
Linnas asub Chișinău rahvusvaheline lennujaam ja Chișinău raudteejaam.

## Galerii

Chisinau City Hall (5822212043).jpg|Linnavalitsuse hoone
Museum of History (AP4L0086 1PS) (28922487610).jpg|Arheoloogia ja ajaloo muuseum
MD.C.C_-_White_Night_Ride_-_aug_2013_(9475759248).jpg|Dacia bulvar öösel
Кишинёв. Почтамт..JPG|Peapostkontor
AIRM - Bulevardul Ștefan cel Mare din Chișinău - aug 2015.jpg|Ștefan cel Mare bulvar


## Vaata ka
*Chișinău Külamuuseum
*FC Zimbru Chișinău
*FC Dacia Chișinău

## Viited
Elektrolüütiline dissotsiatsioon

Elektrolüütide lahustumisel vees jagunevad molekulid vastasnimeliselt laetud osakesteks – ioonideks. Et lahuses on liikuvad laenguga osakesed, juhivad sellised lahused elektrit, mistõttu tekib elektrivool. Seda ioonideks jagunemise protsessi nimetatakse **elektrolüütiliseks dissotsiatsiooniks**.

Elektrolüütiline dissotsiatsioon on lahustunud aine ja polaarse lahusti vastastiktoime tulemus.

Elektrolüütilise dissotsiatsiooni ulatust iseloomustab dissotsiatsiooniaste ehk ioonideks lagunenud (ioniseerunud) molekulide (valemühikute) arvu suhe lahuses olevate molekulide (valemühikute) üldarvusse.

Nõrgad happed jagunevad ainult osaliselt ioonideks elektrlüütilises dissotsiatsiooni lahuses.

Vähelahustuvate ainete puhul laguneb aine osaliselt ioonideks.

Tugevad elektrolüüdid – lahustuvad hästi, dissotsieeruvad täielikult ioonideks (KOH, KCl, NaNO³).

Nõrgad elektrolüüdid – lahustuvad halvasti, dissotsieeruvad vaid osaliselt ioonideks (CaCO³, Fe(OH)³).

Happe elektrolüütiline dissotsiatsioon on happe ja veemolekulide vaheline keemiline reaktsioon, milles tekivad hüdrooniumioonid ja (happe) anioonid.

## Vaata ka
*Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria
1620

**1620. aasta** (**MDCXX**) oli 17. sajandi 20. aasta.

## Sündmused maailmas

* 21. detsember – Laeva Mayflower pardalt astusid tänapäeva Ameerika Ühendriikide Massachusettsi osariigi pinnale esimesed asunikud.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1621

**1621. aasta** (**MDCXXI**) oli 17. sajandi 21. aasta.

## Sündmused maailmas
* 9. veebruar – Paavstiks valiti Gregorius XV.
* 3. juuni – Asutati Hollandi Lääne-India Kompanii.

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud
* 31. märts – Andrew Marvell, inglise luuletaja, satiirik ja poliitik
* 8. juuli – Jean de La Fontaine, prantsuse kirjanik

## Surnud
* 31. märts – Felipe III, Hispaania ja Portugali kuningas
* aprill – John Carver, Plymouthi koloonia kuberner
* 1. aprill – Cristofano Allori, itaalia maalikunstnik
* 11. mai – Johann Arndt, saksa luterlik teoloog
* 2. juuli – Thomas Harriot, inglise astronoom, matemaatik ja etnograaf
* Dirk Hartog, Hollandi meresõitja
* Ambrosius Bosschaert, Hollandi maalikunstnik
1622

**1622. aasta** (**MDCXXII**) oli 17. sajandi 22. aasta.

## Sündmused maailmas
*1. jaanuar &ndash; Rooma paavsti kantselei kuulutas uue aasta alguseks 1. jaanuari. (Varem oli selleks 25. märts.)

## Sündmused [[Eesti]]s
* Poola jesuiidid andsid välja katoliikliku käsiraamatu "Agenda Parva", mis muu hulgas sisaldab lõunaeestikeelseid tekste.
* ...

## Sündinud
* 15. jaanuar – Molière, prantsuse näitekirjanik ja teatrilavastaja

## Surnud

* ...

## Viited
1624

**1624. aasta** (**MDCXXIV**) oli 17. sajandi 24. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Rootsi võimude korraldusel algab Eesti alal 1627. aastani kestev maarevisjon. Revisjoni andmete põhjal on Eesti ala rahvaarv langenud u 100 000-ni.
*3.–4. juuli  (vkj 23.–24. juuni) – jaanitulest süttis juba osaliselt lagunenud Tartu Toomkirik, mis pärast tulekahju jääb jäädavalt varemetesse.

## Sündinud
*13. veebruar – Erik Axelsson Oxenstierna, Rootsi riiginõunik ja riigikantsler
*17. jaanuar – Guarino Guarini, itaalia arhitekt

## Surnud
* Sigfrid Aronus Forsius, soome vaimulik, astronoom, astroloog ja kirjamees
* Jakob Böhme, saksa kristlik müstik, teoloog ja filosoof

## Viited
1626

**1626. aasta** (**MDCXXVI**) oli 17. sajandi 26. aasta.

## Sündmused maailmas

* 6. veebruar – Prantsuse kuningakoda ja hugenotid sõlmisid La Rochelle'i rahu.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*7. veebruar – Fabian von Fersen, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* ...

## Surnud
* 9. aprill – Francis Bacon, inglise filosoof
1625

**1625. aasta** (**MDCXXV**) oli 17. sajandi 25. aasta.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Eestisse saabus Rootsi aeg.
*Tartu lagunemisega rootslaste kätte lõpeb Poola valitsusaeg Lõuna-Eestis.

## Sündinud
*14. veebruar – Maria Eufrosyne

## Surnud
*27. märts – James I
*5. juuni – Orlando Gibbons

## Viited
1628

**1628. aasta** (**MDCXXVIII**) oli 17. sajandi 28. aasta.

## Sündmused maailmas

* 10. augustil uppus oma esmareisil Rootsi sõjalaev Vasa.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1629

**1629. aasta** (**MDCXXIX**) oli 17. sajandi 29. aasta.

## Sündmused maailmas

* 29. märts – Saksamaal võeti vastu edikt, millega sai katoliku kirik tagasi kõik võõrandatud varad.

## Sündmused [[Eesti]]s
*26. september (vkj 16. september) –  Altmargi vaherahuga loovutas Poola kogu Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti Rootsile.
*Ikaldusaasta  Liivimaal

## Sündinud
* 3. veebruar – Jacob Casimir De la Gardie, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 9. veebruar – Joachim Salemann, Eesti vaimulik
* 19. märts – Aleksei I Mihhailovitš, Vene tsaar
* 14. aprill – Christiaan Huygens, Madalmaade füüsik, astronoom ja matemaatik
* 23. aprill – Jan Commelin, Madalmaade botaanik
* 17. august – Jan III Sobieski, Poola kuningas ja Leedu suurvürst
* 29. september – Conrad de Rosen, Liivimaa päritolu Prantsusmaa sõjaväelane
* 11. oktoober – Adolf Johann, Rootsi riigimarssal

## Surnud
* 19. jaanuar – ‘Abbās I Suur, Pärsia valitseja
* 30. jaanuar – Carlo Maderna, Itaalia arhitekt
* 18. august – Vendela Skytte, Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar

## Viited
1627

**1627. aasta** (**MDCXXVII**) oli 17. sajandi 27. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Juulis külastas Eestit Rootsi kuninga usaldusalune Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius, kes hakkas Eestis korraldama siinseid kirikuolusid. Rudbeckius oli Eestis oktoobrini ja esitas selle aja jooksul kirikuolusid muutvad reformiettepanekud Eestimaa maapäevale. Ettepanekutes nõudis ta muu hulgas, et parandataks talurahva olukorda. Kuna aadlikud ja Tallinna linn ei toetanud neid ettepanekuid, jäi enamik neist realiseerimata.
* ...

## Sündinud
* 25. jaanuar – Robert Boyle, iiri füüsik ja keemik

## Surnud

* Poola riigis suri viimane tarvas.

## Viited
William Kunstler

**William** Moses **Kunstler** (7. juuli 1919 – 4. september 1995) oli USA advokaat ja kodanikuõiguste eest võitleja.

Ta sündis arsti pojana New Yorgis ning õppis Yale'i ja Columbia Ülikoolis.

Teise maailmasõja ajal teenis ta USA armees Vaikse ookeani rindel ning jõudis majori auastmeni. Teda autasustati Pronkstähe medaliga.

1948. aastal sai ta New Yorgis advokaadiks.

Ta oli õigusteaduse kaasprofessor New York Law Schoolis (1950–1951) ja ülikoolis Pace University (1951–1963) ning õpetas ülikoolis New School for Social Research (1966–1971).

Aastatel 1964–1972 oli ta Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu (ACLU) direktor. 1972. aastal sai ta ACLU rahvusliku nõukogu liikmeks. 1969. aastal oli ta Konstitutsiooniliste õiguste keskuse kaasasutaja.

Kunstler oli tuntud värvika radikaalina, kes kaitses vaidlusi tekitanud kliente. Ta kaitses ainult neid kliente, kelle poolel oli tema arvates õigus. Tema klientide seas olid Lenny Bruce, H. Rap Brown, Stokely Carmichael, Indiaanlaste Liikumise (AIM) juhid, Jack Ruby, Abbie Hoffman, Angela Davis, Jerry Rubin, Martin Luther King, El Sayyid Nosair, Siddig Ibrahim Siddig Ali, Ibrahim A. ElGabrowny, Qubilah Shabazz ja viimase isa Malcolm X.

Ta sai üleriigiliselt tuntuks, kui ta kaitses "Chicago seitset" (algselt "Chicago kaheksat") süüdistuste eest vandenõus rahutuste õhutamiseks Chicagos Demokraatliku Partei 1968. aasta kongressi ajal. Kohtuprotsessi ajal kutsuti Kunstler ja teine kostjate kaitsja Leonard Weinglass kohtusse kohtu solvamise eest (hiljem süüdimõistmine kummutati).

Kunstler suri 76-aastaselt New Yorgis südameinfarkti.

## Teosed
*"Our Pleasant Voices", 1941
*"The Law of Accidents", 1954
*"First Degree", 1960
*"Beyond a Reasonable Doubt? The Original Trial of Caryl Chessman", 1961 ja 1973
*"The Case for Courage: The Stories of Ten Famous American Attorneys Who Risked Their Careers in the Cause of Justice", 1962
*"And Justice For All", 1963
*"The Minister and the Choir Singer: The Hall-Mills Murder Case", 1964 ja 1980
*"Deep in My Heart", 1966
*"Trials and Tribulations", 1985
*"My Life as a Radical Lawyer", 1994
*"Hints & Allegation: The World (In Poetry and Prose)", 1994
Arheograafia

**Arheograafia** on kirjalike ajalooallikate trükis avaldamist, selle meetodeid ja ajalugu uuriv ajaloo abiteadus.

## Arheograafe
*Udo-Nestor Ivask
Sõlm (täpsustus)

***[[Sõlm]]** on kinnitus- või kindlustusmeetod lineaarse materjali, näiteks köie sidumisel või põimimisel.
***[[Sõlm (kiirusühik)|Sõlm]]** on kiiruse mõõtühik laevanduses. 
***Sõlm** ehk **[[tipp (graaf)|tipp]]** on üks graafiteooria põhimõisteid.
***[[Sõlm (arvutivõrgud)|Sõlm]]** on arvutivõrguga ühenduses olev seade. 
***[[Sõlm (botaanika)|Sõlm]]** ehk **[[varresõlm]]** on botaanikas koht varre küljes, kuhu kinnitub üks või mitu lehte.
***[[Sõlm (anatoomia)|Sõlm]]** on teatud anatoomiline struktuur loomadel ja inimesel. 
***Sõlm** ehk koost on mehhanismi, seadme või rajatise osa, mille elemendid on omavahel ühendatud liidete teel.
***Sõlm** on astronoomias mitmetähenduslik:
****[[Sõlm (sfääriastronoomia)|Sõlm]]** on sfääriastronoomias kahe suurringi lõikpunkt.
****[[Sõlm (taevamehaanika)|Sõlm]]** on taevamehaanikas orbiidi ja seda orbiiti kirjeldava koordinaadistiku põhitasandi lõikepunkt.

*"**[[Sõlm (film)|Sõlm]]**" on Kalju Kivi animafilm aastast 1983.
*'''Sõlm on perekonnanimi.
Arhivist

**Arhivist** on arhiivinduse spetsialist või eriteadlane.

Praktilist arhiivitööd tegev inimene või arhiivis vastaval ametikohal töötaja on arhivaar.
Diplomaatika

**Diplomaatika** ehk **ürikuteadus** on ajaloo abiteadus, mis uurib ürikuid nende ehtsuse aspektist.

## Vaata ka
*Paleograafia
Tokelau

**Tokelau** (endine nimi *Unioni saared*) on kolmest atollist koosnev Uus-Meremaa territoorium Vaikses ookeanis, umbes poolel teel Hawaii saartelt Uus-Meremaale. Õieti on tegemist kolme väikestest saarekestest koosneva saartegrupiga: Atafu (varasem nimi *Duke of York Island*), Nukunonu (varasem nimi *Duke of Clarence Island*) ja Fakaofo (varem Bowditchi) saar.

Tokelau kuulus 29. detsembrini 2011 ajavööndisse maailmaaeg UTC–10. 29. detsembril 2011 läks Tokelau ajavööndisse UTC+14. Seetõttu jäi Tokelaus vahele 30. detsember 2011 ja 29. detsembrile järgnes 31. detsember.

## Loodus

### Reljeef

Kõrgeim punkt ulatub 5 meetrit üle merepinna.

## Haldus
Tokelau on Uus-Meremaa territoorium.

Ametlikud keeled on tokelau ja inglise keel.

## Sümbolid ja tähised

### Üladomeen

Üladomeen on .tk.

## Majandus

### Raha

Rahaühikuna on käibel Uus-Meremaa dollar.

## Viited
Genealoogia

**Genealoogia** on ajaloo abiteadus, mis uurib sugukondade, perekondade ja nende üksikliikmete põlvnemist ja sugupuid.

## Genealoogia areng
Genealoogia kui teadusharu kasvas välja 19. sajandil varasemast üksiksuguvõsade uurimisest. 

Oma päritolu teadmine aitas keskajal ja hiliskeskajal reguleerida õigus-varanduslikke suhteid. Kuulumine teatud sugulusrühma andis teatud privileege (seisusi). Arhailises ühiskonnas oli oma päritolu tundmine otseses seoses usundilise maailmavaatega, eriti esivanemate kultusega. Alates pärisnimede panemisest levis genealoogiliste andmete kogumine ka lihtrahva hulgas .

## Vaata ka
*Eesti Genealoogia Selts
*personaalraamat
*sugulussuhted

## Viited

## Välislingid

* Eesti Genealoogia Selts
* Eesti Digiteeritud arhiiviallikad (Saaga)
*Heiki Suurkask, Tee esivanemateni käib interneti kaudu, Eesti Päevaleht, 28. mai 2005
*Nelli Pello, Suguvõsa uurimine viib tänapäevast minevikku, Postimees, 2. august 2005
Ürik

**Ürik** on õigusliku sisuga, eriõigusi andev või kinnitav dokument keskajast või uusaja algusest.

Eesti vanimaks ürikuks peetakse paavsti saadiku Modena Wilhelmi ürikut aastast 1237. Selle ürikuga kuulutas ta Tallinnas välja Saksa-Rooma keisri Friedrich II määruse, millega kõigil soovijatel lubati oma varandust vabalt kirikule annetada. Seda ürikut säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis.

## Viited

## Välislingid
*Rudolf Kenkmaa. "Tallinna Linnaarhiivi vanim ürik 700-aastane" Vana Tallinn II 1937
Allikaõpetus

**Allikaõpetus** on ajalooallikate kasutamist uuriv ajalooteaduse abiteadus.

Allikaõpetus tegeleb tekstikriitika ja tekstide võrdlusega, et selgitada välja nende usaldusväärsus, päritolu jms.

## Vaata ka
*empiirilised meetodid
*teadusmetodoloogia
*ajaloofilosoofia
Geoloogia mõistete loendid

*Sellele leheküljele on koondatud lingid  loenditele, milles loetletakse [[geoloogia]] mõisteid.*

## Vaata ka
*Geoloogide loend
*Mineraalide loend
*Kivimite loend
*Maavärinate loend 
*Vulkaanide loend
*Vulkaanitüüpide loend
*Maailma loodusmälestiste loend
*Eesti loodusmälestiste loend 
*Eesti rändrahnude loend
Kroonika

**Kroonika** ehk **ajaraamat** on dateeritud sündmuste esitus ajalises järgnevuses. Kroonikakirjutajat nimetatakse **kroonikuks**.

Kuulsamad kroonikud Eesti ajaloos on olnud Läti Henrik ja Balthasar Russow.

## Vaata ka
*Leetopiss
*Annaalid

## Kirjandust
* (saksa keeles)

* (saksa keeles)

* (saksa keeles)
Regionaalkeel

**Regionaalkeel** ehk **piirkondlik keel** on mitmeti mõistetav.

#Erinevalt riigi- või rahvuskeelest nimetatakse **regionaalkeeleks** keelt, mida kasutatakse alal, mis ei moodusta riiki.
#Keeleteaduses nimetatakse **regionaalkeeleks** keelekuju, mis on küll kirjakeelele lähedal, kuid millel on piirkondlik värving. Sageli on tegemist üleminekuvormiga kohaliku murde ja kirjakeele vahel (diglossia puhul).
#Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta järgi määrab iga riik, milliseid keeli võib nimetada regionaalkeelteks. Võrreldes vähemuskeeltega on regionaalkeelte hooldamine ja kaitse sageli väiksema ulatusega.

## Vaata ka
*Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit
*Läti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit
1491

**1491. aasta** (**MCDXCI**) oli 15. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas

*...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*31. detsember – Jacques Cartier, prantsuse maadeavastaja

## Surnud

* ...
Muusad

**Muusad** olid Kreeka mütoloogias kunstide, hiljem ka teaduste ja üldse vaimse tegevuse kaitsjad. Nad olid Zeusi ja mälujumalanna Mnemosyne tütred. Esialgu arvati neid olevat kolm, üheksast muusast rääkis esimesena u 700 eKr. Hesiodos. Veel Hesiodos ei teinud muusadel vahet, pärastpoole spetsialiseerus iga muusa oma alale.

* Erato oli armastusluule muusa
* Euterpe ('lõbustaja, rõõmustaja') oli muusika ja lüürilise luule muusa
* Kalliope ('kaunihäälne') oli eepilise luule ja eleegia muusa
* Kleio oli ajaloo muusa
* Melpomene oli tragöödia muusa
* Polyhymnia oli koorilaulu ja harmoonia muusa
* Terpsichore ('täis tantsulusti') oli tantsu muusa
* Thaleia ('õitsev') oli komöödia muusa
* Urania oli astronoomia muusa

Muusad nagu kariididki olid Apolloni saatjad. Seetõttu kutsuti Apollonit **Musageteseks** ehk muusade juhiks. Apollon oli tõejumal, kuid muusad, nagu nad Hesiodose sõnul olevat talle kinnitanud, mõistavad ka nii valetada, et see tõena tundub. Pindarose sõnul oskasid nad lüürat mängida sama hästi kui Apollon. Laulmises polnud neile üldse võrdset.

Inimest, keda muusad inspireerisid, austati rohkem kui mis tahes preestrit. "Odüsseias" viskusid poeet ja preester mõlemad põlvili Odysseuse ette ja palusid armu. Odysseus tappis kõhklemata preestri, kuid kinkis elu poeedile: Homerose sõnul ei saanud ta surmata inimest, kellele muusad on õpetanud taevalikku kunsti. Antiiksete kirjandusteoste sissejuhatused sisaldasid harilikult pöördumist muusade poole.

Muusade templit nimetati kreeka keeles *musaion*'iks. Sellest tuleb sõna 'muuseum'.

Plejaadidega oli seotud neli mäge:
* Helikon
* Olümpos
* Parnassos
* Pieros Pieriamaal, kus nad sündisid
* Nende viies elupaik asus hüperborealaste juures.

Traakia laulik Thamyris (või Thamyras) kutsus muusad endaga võistlema laulmises ja kitaramängus, soovides võidu korral üht neist endale naiseks. Muusad võitsid ning karistuseks torkasid mehel silmad peast ning võtsid talt laulu- ja kitaramänguande. See on ainus teadaolev müüt, kus muusad on julmad.

Ainus teadaolev muusa laps oli Orpheus, kelle ema oli Kalliope. Orpheuse isaks nimetatakse nii Apollonit, jõejumalat Oiagrost kui ka tundmatut traakia ülikut. Orpheus kasvas üles Traakias.

Legendid muusadest on sageli seotud Traakiaga, kus asuvad muu hulgas Pieros ja Olümpos. Vanad kreeklased pidasid traaklasi kõige musikaalsemaks rahvaks maailmas.

Roomlased samastasid muusad kameenidega. Nende ladinakeelsed nimed olid **Erato, Euterpe, Calliope, Clio, Melpomene, Polymnia, Terpsichore, Thalia** ja **Urania**.
Sahtel (ajakiri)

**Sahtel** oli eestikeelne ajakiri, mis kajastas rula, BMX ning ''fixed-gear'' seotud subkultuure. Ajakirja põhivaldkonnad olid sport, muusika ja kunst.

Ajakirja esimene number ilmus 2004. aasta novembris. 2011. aasta jaanuaris ilmus ajakirja kümnes number.
Duisburg

**Duisburg** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Reini jõe ääres Ruhri jõe suudmes.

## Pilte

Fail:Duisburg, Landschaftspark Duisburg-Nord -- 2020 -- 7772.jpg|Duisburgi maastikupark (Landschaftspark) linna põhjaosas 2020. aastal
Fail:Duisburg, Landschaftspark Duisburg-Nord, Hochofen 2 -- 2016 -- 1115.jpg|Tööstusmaastik Duisburgis
Fail:Innenhafen Duisburg Blaue Stunde 2014.jpg|Duisburgi sadam
Fail:Duisburg-Friedrich-Ebert-Brücke.jpg|Friedrich-Eberti sild
Fail:Duisburg, Ruhrort, 2019-12 CN-02.jpg|Ruhrort


## Viited

## Välislingid

* Duisburgi koduleht
* Avati Saksamaa suurim mošee, EPL, 27. oktoober 2008
D*Art

**D*Art** on Eestis baseeruv kunstiline grupp, mis tegeleb loomeprojektidega.

Loodud 2001.

Gruppi kuuluvad Timo Toots, Pent Talvet ja Risto Kalmre.

## Välislingid
*D*Arti koduleht
Timo Toots

**Timo Toots** (sündinud 15. septembril 1982 Tartus) on eesti kunstnik.

Timo Toots on loonud Eesti Rahva Muuseumile käelise osalusega multimeediat.

## Osalemine näitustel
*2000 Sõbrad ja rattad – noorteklubis DamTanDance
*2003 Maalia ja Anomaalia – noorteklubis DamTanDance 
*2006 Kaunas Photo Days – Kaunas, Leedu 
*2006 Festival of Experimental Art and Performance – Peterburi, Venemaa
*2006 Post-Soviet Art Camp – Aizpute, Läti
*2006 Art month of Tartu – Tartu, Eesti 
*2007 Midagi on valesti – Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum, Tallinn, Eesti 
*2007 Pomo Sapiens – Vaal Galerii, Tallinn, Eesti 
*2023 Luba kõik küpsised. Valik töid aastatest 2008–2023. –Tartu Kunstimaja

## Tunnustus

* 2012 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (Visible Solutions OÜ, Timo Toots, Marge Monko, Sigrid Viir – Eesti silmapaistva esindamise eest rahvusvahelisel nüüdiskunsti areenil 2012. aastal)
* 2025‒2027 kunstnikupalk

## Isiklikku
Tootsi innustab ulme lapsepõlves ulmeraamatute lugemise tõttu.

## Viited

## Välislingid
* www.timo.ee
Texas

**Texas** on Ameerika Ühendriikide osariik 1845. aastast. Põhjas piirneb see Oklahoma, kirdes Arkansase, idas Louisiana ja läänes New Mexico osariigiga. Lõunas ja loodes piirneb Texas Mehhiko osariikide Chihuahua, Coahuila, Nuevo Leóni ja Tamaulipasega (piiriks Rio Grande jõgi).

Texas on osariikide seas teisel kohal nii rahvaarvult (California järel) kui ka pindalalt (Alaska järel).

2015. aastast on Texase kuberner Greg Abbott. Enne teda oli kuberner Rick Perry.

## Rahvastik
Texases elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 25 145 561 inimest.

### Suuremad linnad

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb 254 maakonnaks.

## Vaata ka
* Texase revolutsioon
* Texasdeutsch

## Viited

## Välislingid

* Texase osariigi valitsuse koduleht (*inglise keeles*)
Sahtel

**Sahtel** on laua, kapi või muu mööblieseme sisse lükatav kast.

Sahtlil võib olla nupp või käepide, mis hõlbustab selle väljatõmbamist. Sahtel võib olla lukustatav. Kui sahtlit kasutatakse salalaekana, siis ei pruugi see olla märgatav ja puuduvad ka nähtavad käepidemed.

## Ajalugu
Esimesed kirjed sahtlitega kirstudest pärinevad 16. sajandist. Kirst on üks vanemaid mööbli liike. Ajapikku hakati sellele lisama sahtleid, mis muutusid kuninganna Anne'i perioodil väljatõmmatavateks ja nii vormusid sellest kummutid ja kapid.

## Materjalid
On kasutatud erinevaid materjale sahtlite valmistamisel, traditsiooniliselt on kasutusel peamiselt puit, kuid koos tehnoloogia arengu ja materjalide lisandumisega on kasutusele võetud metall ja plastik, samuti puitlaastplaat ja vineer. 

## Siinid
Kuna sahtli eripära on selle avamiseks vajalik libisemine – erinevalt näiteks kapi- vms uksest –, siis on oluline osa sahtlist ka jooksu-liistud ehk siinid – nood on samuti seni olnud peamiselt puidust, kuid tänapäeval on levinud erinevad ratastel või laagritel jooksvad siinid. Puitsiinidel libisemise parandamiseks kasutatakse näiteks parafiini.

## Vaata ka
* Mööbel
* Kapp
* Kummut
* Laud
* Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine

## Viited
Austin

**Austin** on Texase osariigi pealinn. Austin asub Lõuna-Texases Colorado jõe ääres.

Linna hüüdlause on "Live Music Capital of the World" (Maailma elava muusika pealinn).

## Rahvastik
2010. aastal elas Austinis 774 229 inimest. 2016. aastaks arvati elanike arvuks 931 830 inimest, samas kui viit maakonda hõlmava linnastu rahvaarvuks oli enam kui 2 miljonit. 2018. aastal arvati elanike arv olevat 964 254 inimest.

## Haridus
Linnas asub Texase ülikool (*University of Texas at Austin*).

## Sõpruslinnad

## Viited
Dallas-Fort Worth

**Dallas-Fort Worth**, ka **Dallas-Fort Worth Metroplex,** (lühend **DFW Metroplex**) on linnastu Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.  

DFW Metroplex on suurim urbaniseerunud piirkond Texases. See ümbritseb kahte USA suurlinna – Dallast ja Fort Worthi. Dallase ja Fort Worthi elanikud kasutavad tihti nime "Metroplex" "Põhja-Texasega" samas tähenduses, kuigi Põhja-Texas tähistab suuremat maa-ala, kuhu kuuluvad ka väiksema asustusega maapiirkonnad. Urbaniseerunud DFW Metroplex koosneb üheksast maakonnast: Collin, Dallas, Denton, Ellis, Henderson, Hood, Hunt, Johnson, Kaufman, Parker, Rockwall ja Tarrant.
Sõda

**Sõda** on riikide, rahvaste või muude rühmituste vaheline organiseeritud (relvastatud) konflikt, surumaks ühe osapoole tahet, huvisid või ideoloogiat jõuga (vägivaldselt) peale vastaspoolele. 

Põhiliseks edu saavutamise meetodiks sõjas on üldjuhul lahing.

## Eesmärgid ja liigid
Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."

Tulenevalt toimumise tingimustest, ulatusest, kasutatavatest vahenditest ja meetoditest võidakse sõda või selle olulist osa (olulist operatsiooni) nimetada ka näiteks tuumasõjaks, maailmasõjaks, meresõjaks, õhusõjaks, sissisõjaks, kaevikusõjaks või manööversõjaks.

Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).

Sõna *sõda* kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõjalist vastasseisu jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades *klassisõda*, *kaubandussõda*, *kübersõda*, *propagandasõda* ja lisaks mängulises mõistes ka *padjasõda* või *lumesõda*.

Sõjaks nimetatakse vahel ka kollektiivseid konflikete muudel loomadel kui inimestel. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks, ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.

## Ajaloost
Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast. 

Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. 

Maailma ajaloo ohvriterohkeim sõda on olnud teine maailmasõda 1939–1945.

Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast märksa rohkem ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid, seetõttu on sõja mõiste tähendus muutunud. 

## Vaata ka
* bellitsism
* käsilassõda
* linnalahing
* madala intensiivsusega konflikt
* patsifism
* põletatud maa taktika
* sõdade loend
* sõjandus
* sõjateadus

## Viited

## Kirjandus

* Sun Zi, "Sõja seadused". ISBN 9985811070
* Niccolò Machiavelli, s:"The Art of War" ('Sõjapidamise kunst')*.* (inglise keeles)
Iseseisvuspäev (täpsustus)

**[[Iseseisvuspäev]]** on riigi iseseisvumist tähistav püha.

Seda pealkirja kannavad ka mitmed teosed.

***"[[Iseseisvuspäev (romaan)|Iseseisvuspäev]]"**, Kaur Kenderi romaan (1998)
***"[[Iseseisvuspäev (film 1996)|Iseseisvuspäev]]"** ("Independence Day"), 1996. aastal valminud Roland Emmerichi ulmeline katastrooffilm
***"[[Iseseisvuspäev (film 2003)|Iseseisvuspäev]]"**, 2003. aastal valminud eesti dokumentaalfilm, režissöör Hanna Šein
1562

**1562. aasta** (**MDLXII**) oli 16. sajandi 62. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. jaanuar – Prantsusmaa regent Caterina de' Medici kuulutas välja Saint-Germaini edikti, millega kõik varasemad hugenottide vastu suunatud korraldused tühistati.
* 1. märts – Prantsusmaal Wassys üritasid Prantsuse sõjaväelased François Guise'i juhtimisel laiali ajada hugenottide jumalateenistust, kuid see läks üle veresaunaks, kus hukkus 50 inimest. Selle tulemusena puhkesid hugenottide ja katoliiklaste vahel hugenotisõjad.
* 28. mai – 26. oktoober – toimus Roueni piiramine.
* 19. detsember – hugenotisõjad: katoliiklased võitsid Dreux' lahingus hugenotte.

## Sündmused Eestis
*5. märts – Liivi Ordu valdused väljaspool Kuramaad, sh Eestis ühendati Poolaga.

## Sündinud
* 29. oktoober – George Abbot, inglise vaimulik
* 25. november – Lope de Vega, hispaania kirjanik
* Bento de Góis, Portugali jesuiidi misjonär
* Isabella Andreini, itaalia näitleja ja kirjanik

## Surnud
* 12. november – Peter Martyr Vermigli, itaalia teoloog
* 6. detsember – Jan van Scorel, hollandi kunstnik
1563

**1563. aasta** (**MDLXIII**) oli 16. sajandi 63. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 8. mai – Piltene linnuses võttis hertsog Magnus vastu Saaremaalt saabunud delegatsiooni ning nende palvele vastu tulles andis Kuressaarele linnaõigused.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1560

**1560. aasta** (**MDLX**) oli 16. sajandi 60. aasta.

## Sündmused maailmas
* 2. august – toimus Lätis Härgmäe ehk Oomuli lahing, mis oli Liivi ordu viimane välilahing.
* 6. detsember – Prantsusmaa kuningaks sai Charles IX.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Jätkus Liivi sõda (1558–1583), Vene-Liivi sõda.
* 20. august – venelaste kätte langes Viljandi – tugevaim ordulinnus Eesti alal.
* 11. september – Tallinna linnakaitse ning Moskva tsaaririigi vägede vahel toimus Jeruusalemma mäe lahing. Lahingus hukkunud suurkaupmehele püstitatud monument on teadaolevalt vanim mälestusmärk Tallinnas.
* Septembris-oktoobris toimus talupoegade ülestõus Läänemaal.
* Septembris-oktoobris toimus Paide piiramine.

## Sündinud
*17. jaanuar – Gaspard Bauhin, šveitsi botaanik
*11. november – Sigismund August, Mecklenburgi hertsog

## Surnud
*1. jaanuar – Joachim du Bellay, prantsuse luuletaja
*14. veebruar – Philipp I, Pommer-Wolgasti hertsog
*19. aprill – Philipp Melanchthon, saksa humanist
*29. september – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas
*5. detsember – François II, Prantsusmaa kuningas
* *täpne kuupäev teadmata* – Johann Lohmüller, Riia kroonik
* *täpne kuupäev teadmata* – Arnaud du Tilh, kuulus prantsuse talupoeg
* *täpne kuupäev teadmata* – Philipp Schall von Bell, Liivi ordu viimane maamarssal
1561

**1561. aasta** (**MDLXI**) oli 16. sajandi 61. aasta.

## Sündmused maailmas
* 19. august – Mary Stuart naasis Šotimaale.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Liivi sõda (1558–1583), Vene-Liivi sõda
*4. juuni &ndash; Harjumaa, Virumaa ja Järvamaa rüütelkond andsid ustavusvande Rootsi kuningale Erik XIV-le. 
*6. juuni &ndash; Tallinna raad andis ustavusvande Rootsi kuningale.
*28. november –  Liivi ordu kapituleerumine Poola kuningas Zygmunt II Augustile tähistas Vana-Liivimaa keskaegse poliitilise korralduse lõppu.

## Sündinud
* 22. jaanuar – Francis Bacon, inglise filosoof

## Surnud

* ...
1566

**1566. aasta** (**MDLXVI**) oli 16. sajandi 66. aasta.

## Sündmused maailmas
* Sõlmiti Poola-Leedu kuninga Zygmunt II Augusti, Liivimaa seisuste ja Poola-Leedu aristokraatia vaheline leping (Grodno unioon), millega liideti Väina jõest põhja jääv Liivimaa ametlikult Leedu suurvürstiriigiga.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 8. märts – Carlo Gesualdo, Itaalia aadlik, lautomängija ja helilooja
* 26. mai – Mehmet III, Osmanite riigi sultan aastatel 1595–1603
* 20. juuni – Zygmunt III, Rootsi ja Poola kuningas
* Manuel Cardoso, Portugali helilooja ja organist

## Surnud
* 2. juuli – Nostradamus, prantsuse apteeker, arst ja ennustaja
* 4. august – Christoph von Oldenburg, Põhja-Saksa ülik, kes osales krahvivaenus
* 7. september – Suleiman I, Osmanite riigi sultan aastatel 1520–1566Krahvivaenus]]
* 9. september – Klas Horn, soome päritolu Rootsi riiginõunik ja ülemadmiral
1569

**1569. aasta** (**MDLXIX**) oli 16. sajandi 69. aasta.

## Sündmused maailmas
*Esimese teadaoleva koloonia Trinidadile rajas Juan Troche Ponce de León.
* 11. jaanuar – Inglismaal Saint Pauli katedraalis korraldati kuninganna Elizabeth I eestkostel esimest korda loterii.
*1. juuli – Poola ja Leedu ühinemisel Lublini unioonis tekkis Rzeczpospolita.

## Sündmused [[Eesti]]s
*15. september – Vene-Liivi sõda: Taani laevad ilmusid Tallinna reidile ja pommitasid linna.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
1515

**1515. aasta** (**MDXV**) oli 16. sajandi 15. aasta.

## Sündmused maailmas
*1. jaanuar – Suri Prantsusmaa kuningas Louis XII, kelle järel tõusis troonile François I, kes krooniti sama aasta 25. jaanuaril Reimsi katedraalis.
*asutati Havanna.

## Sündinud
* 28. juuni või 22. september - Anne Klevest, Inglismaa kuninganna
* 22. juuli – Philip Neri, itaalia katoliku preester
* Petrus Ramus, prantsuse humanist ja loogik

## Surnud
*1. jaanuar – Louis XII, Prantsusmaa kuningas
*19. märts – Johann III Orgas, Saare-Lääne piiskop
1567

**1567. aasta** (**MDLXVII**) oli 16. sajandi 67. aasta.

## Sündmused maailmas
*8. august – Fernando Álvarez de Toledo, kolmas Alba hertsog, jõudis koos 10 000 Hispaania sõduriga Hollandisse.
*6. oktoober – Alba hertsog sai Madalmaade asehalduriks.

## Sündmused [[Eesti]]s
*13. veebruar – Liivi sõda: toimus Ruunavere lahing. Harjumaal Ruunavere veski lähedal toimunud Poola ja Rootsi teenistuses olnud kohalike mõisameeste lahingus jäid võitjaks Poola poolel võidelnud, kes võidu järel rüüstasid nii Lääne- kui ka Harjumaad kuni Tallinna lähisteni.

## Sündinud
* 15. mai – Claudio Monteverdi, itaalia helilooja

## Surnud
*10. veebruar – Henry Stuart
1568

**1568. aasta** (**MDLXVIII**) oli 16. sajandi 68. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. märts – Longjumeani rahuga lõppes Prantsusmaal teine ususõda.
* 13. mai – Šoti kuninganna Mary väed said Glasgow' all Langside'i lahingus lüüa Inglise kuninga poolehoidja Moray krahvi vägedelt.
* 23. mai – Heiligerlee lahingga algas kaheksakümneaastane sõda, mille tulemusena Holland saavutas sõltumatuse Hispaaniast.

## Sündinud
* 9. märts – Aloisius Gonzaga, Itaalia jesuiit, katoliku kiriku pühak
* aprill – Urbanus VIII, paavst
* 5. september – Tommaso Campanella, itaalia filosoof
* 18. november – August I, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst
* Jan Brueghel vanem, Madalmaade kunstnik

## Surnud
* 20. märts – Anna Maria, Braunschweig-Calenberg-Göttingeni hertsoginna
* 20. märts – Albrecht von Hohenzollern, Saksa ordu kõrgmeister
* 11. juuni – Heinrich II, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst
* 21. juuni – Adolf van der Aa, Hollandi aadlik
* 21. september – Jöran Persson, Rootsi riigitegelane
* 3. oktoober – Élisabeth de Valois, Hispaania konsort-kuninganna
* 14. oktoober – Jacques Arcadelt, prantsuse-flaami helilooja
* Wilhelm von Fürstenberg, Liivimaa ordu maameister
Vene-Türgi sõda

**Vene-Türgi sõja** all võidakse mõista ühte järgmistest sõdadest:

***[[Vene-Türgi sõda (1568–1570)]]** (Esimene Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1676–1681)]]** (Teine Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1686–1699)]]** (Kolmas Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1710–1713)]]** (Neljas Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1735–1739)]]**, Vene-Austria-Türgi sõda (1735–1739) (Viies Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1768–1774)]]** (Kuues Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1787–1792)]]** (Seitsmes Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1806–1812)]]** (Kaheksas Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1828–1829)]]** (Üheksas Vene-Türgi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1853–1856)]]** (Kümnes Türgi-Vene sõda ehk Krimmi sõda)
***[[Vene-Türgi sõda (1877–1878)]]** (Üheteistkümnes Vene-Türgi sõda)

Venemaa ja Türgi sõdisid eri pooltel ka Esimeses maailmasõjas 1914–1918.
Skandinaavia mäestik

**Skandinaavia mäestik** on mäestik Skandinaavia poolsaare lääneosas. Kulgeb edela-kirde suunas poolsaare lääne- ja loodeosas, hõlmab Norra ning osa Rootsist ja Põhja-Soomest.

Mäestiku pikkus on umbes 1700&nbsp;km ja laius umbes 600&nbsp;km (lõunas).

Kõrgeim osa on Jotunheimen. Suurim kõrgus on 2469&nbsp;m üle merepinna (Galdhøpiggen); läheduses paikneb ka Skandinaavia kõrguselt teine tipp, mille kõrgus on 2465&nbsp;m (Glittertind). Kõrgeimad piirkonnad Rootsis on Kebnekaise mäe ümbrus (kõrgem punkt 2097 m) ja Sareki rahvuspark (kõrgeim punkt 2089 m). Soome kõrgeim punkt (1324 m) asub Halti mäe nõlval Soome-Norra piiril. 

Skandinaavia mäestik on tekkinud kaledoonia kurrutuste ajal. Murrangute põhjustatud järsud tugevasti liigestatud läänenõlvad moodustavad fjordranniku, lauged idanõlvad laskuvad astanguina Norrlandi platoole.

Mäestikud paljud piirkonnad on rahvuspargid ja kaitsealad. Mõned suuremad neist on Hardangerdvidda ja Jotunheimen Norras, Padjelanta ja Sarek Rootsis. Teiselt poolt on mäestik aktiivses kasutuses puhkealana. Seal on mäesuusakeskused, matkarajad ning väga tihe mägimatkamise toetusvõrgustik - mägimajad, päästeonnid, märgistatud rajad, sillad ja paadiühendused.
1387

**1387. aasta** (**MCCCLXXXVII**) oli 14. sajandi 87. aasta.
## Sündmused maailmas

* Leedu võttis vastu ristiusu.

## Sündmused [[Eesti]]s

*Mainiti esimest korda Prangli saart.

## Sündinud

*19. august – Henry V, Inglise kuningas

## Surnud

*1. jaanuar – Carlos II, Navarra kuningas
*3. august – Oluf III, Taani ja Norra kuningas