Gau

***Gau*** (hollandi: *gouw*, läänefriisi: *gea* või *goa*) on germaani mõiste piirkonnale riigis, sageli endisele või praegusele provintsile. Seda kasutati keskajal. Mõiste halduslik kasutamine alljaotusena taastati Natsi-Saksamaal aastatel 1933–1945. Tänapäeval on seda ikka veel piirkondlikes nimedes, nagu Rheingau või Allgäu.

## Keskajal
### Etümoloogia

Germaani sõna peegeldub gooti keeles: *gavi* (neuter; genitive *gaujis*); ja varavanaülemsaksa keeles: *gewi, gowi* (neuter); ning mõnes liitnimes ikka veel gootipäraselt *-gawi* (näiteks *Durgawi* "Thurgau", *Alpagawi* "Allgäu"), hiljem *gâi, gôi*, ja pärast tüve järelliite kaotamist *gaw, gao*, ja naissukku liikumisega *gowo* (sõnast *gowio*) kõrval ka *gawa*. Vanasaksi keel näitab edasist lühenemist: *gâ, gô*. Tõlgitsusena ladina keelest (*[[pagus]]*) on *Gau* analoogne feodaalse Prantsusmaa mõistega *[[pays]]*.

### Mõisteline ajalugu

Karolingide impeeriumis oli *Gau* kuningriigi alljaotus, mis jagunes edasi *[[Harde (county division)|Harde]]deks*. Seega näib, et frankide *gowe* vastab teistes barbarite kuningriikides (läänegoodid, burgundid või Itaalia Langobardide kuningriik) ligikaudu *civitasele*. Pärast Suure rahvasterändamise lõppu muutus *Harde* (*centena* või *hunaria*, vanaülemsaksa keeles *huntari*) mõisteks haldusüksusele või jurisdiktsioonile, sõltumata arvust 100. Frankide sõnakasutus on vastuolus Tacituse *[[Germania (raamat)|Germaniaga]]*, kus *pagus* oli hõimuterritooriumi või *civitase* alljaotus, vastates *Hardele*, s.o. alale, mis suutis pakkuda sadat relvakandjat või sisaldas umbkaudu sada talumajapidamist, jagunedes edasi *vicideks* (küladeks või taludeks). Keiser Karl Suur võttis oma kapitulaaridega omaks *comitatuse* alljaotused ja nimetas kohalikud valitsejad keiserliku keskvõimu saadikuteks.

Saksakeelsetes maades Ida-Frangi riigist idas moodustas *Gau* riigi haldusüksuse 9. ja 10. sajandil. Keskajal said paljud sellised *Gaud* tuntuks kui krahvkond või *Grafschaft*, *Grafi* (krahvi) territoorium Saksa-Rooma riigis. Selline krahv või *Graf* võis algselt olla ametisse nimetatud kuberner, kuid positsioon muutus enamikus Mandri-Euroopas üldiselt pärilikuks vasallvürstkonnaks või lääniks.

## Natsi-ajastu

Mõiste *Gau* taaselustati Saksa ajaloolises uurimuses 18. ja 19. sajandil, pidades seda ekslikult iidseks germaani hõimude haldusstruktuuriks. See võeti 1920. aastatel kasutusele Natsipartei (NSDAP) piirkondlike ühenduste nimena. Iga *Gau* tähistas halduspiirkonda, mis loodi partei statuudiga 22. maist 1926. Iga *Gaud* juhtis *[[Gauleiter]]*. Esialgsed 33 *Gaud* langesid üldiselt kokku Weimari vabariigi Riigipäeva valimisringkondadega, mis põhinesid osariikidel (*Länder*) ja Preisimaa provintsidel. Pärast *Länder* poliitiliste institutsioonide natside *[[Gleichschaltung]]* protsessi käigus mahasurumist ja *Reichsstatthalter* (Reichi asemike) rakendamist 1933. aastal muutusid *Gaud* valitsuse *de facto* halduspiirkondadeks ja iga üksik *Gauleiter* omas märkimisväärset võimu oma territooriumil.

### Reichsgaud

Naaberterritooriumite annekteerimise algusega Natsi-Saksamaa poolt 1930. aastate lõpul loodi uus tsiviilhalduse üksus *Reichsgau*. Pärast edukat sissetungi Prantsusmaale 1940. aastal taasannekteeris Saksamaa Elsaß-Lothringi. Endine Moselle'i departemang liidendati Saar-Pfalzi *Gauga*, samas Bas-Rhin ja Haut-Rhin said Badeni *Gau* osaks. Sarnaselt annekteeriti varem sõltumatu Luksemburgi riik Koblenz-Trieri ning Belgia territooriumid Eupen ja Malmedy liidendati Köln-Aachenisse.

Saksamaasse 1938. aastast annekteeritud saksakeelsed territooriumid organiseeriti üldiselt *Reichsgaudeks*. Erinevalt varemeksisteerinud *Gaudest* ühendasid uued *Reichsgaud* ametlikult nii partei kui ka riigihalduse sfääre.

Pärast Austria annekteerimist 1938. aastal jaotati riik, mis kandis aastatel 1938 kuni 1942 lühidalt nime "Ostmark", seitsmeks *Reichsgauks*. Nende piirid olid laias laastus samad kui endistel Austria liidumaadel, kuid Tirool ja Vorarlberg olid ühendatud "Tirool-Vorarlbergiks", Burgenland jaotatud Steiermargi ja "Alam-Doonau" (*Niederdonau*, ümbernimetatud Alam-Austria) vahel. Ülem-Austria oli samuti nimetatud "Ülem-Doonauks" (*Oberdonau*), sellega eemaldati "Austria" (*Österreich*) nimi ametlikult kaardilt. Toimus ka vähesel määral piirimuudatusi, neist kõige olulisem oli Viini ametliku territooriumi tohutu laienemine "Alam-Doonau" arvelt.

Tükeldatud Tšehhoslovakkiast annekteeritud põhja- ja idaterritoorium organiseeriti peamiselt Sudeedimaa *Reichsgauks*, lõunapoolne territoorium annekteeriti Alam- ja Ülem-Doonau *Reichsgaudesse*.

Pärast sissetungi Poolasse 1939. aastal taasannekteeriti Saksamaasse Pomorze ja Poznańi vojevoodkondade territooriumid, samuti Łódźi vojevoodkonna lääneosa kui Danzig-Westpreußeni (millega liidendati ka endine Danzigi vabalinn) ja Warthelandi *Reichsgaud*. Teised natside poolt okupeeritud Poola osad liidendati Ida-Preisimaa ja Ülem-Sileesia külgnevate *Gaudega* s.o. Zichenau ja Sileesia vojevoodkond vastavalt Auschwitzi ja Bielitz-Biala maakondadega.

## Pärand topograafias

Keskaegne mõiste *Gau* (mõnikord *Gäu*; hollandi: *gouw*) on säilinud teatud piirkondade nimede (teisejärgulise, üldisema) komponendina – mõni nimetatud jõe järgi – Saksamaal, Austrias, Elsaßis, Šveitsis, Belgias, Lõuna-Tiroolis ja Hollandis.

* Aargau Šveitsis
* Allgäu Saksamaal
* Breisgau Saksamaal
* Buchsgau Šveitsis
* Chiemgau Saksamaal
* Eastergoa ja Westergoa Friisimaal Hollandis
* Elsgau Šveitsis
* Fivelgo Fiveli ümbruses Groningenis Hollandis
* Flachgau Austrias
* Gau Algesheim Saksamaal
* Gäuboden Saksamaal
* Haistergau Saksamaal

* Haspengouw Belgias
* Hegau Saksamaal
* Hennegau Belgias
* Hunsingo Hunze ümbruses Groningenis Hollandis
* Illergau Saksamaal
* Kraichgau Saksamaal
* Linzgau Saksamaal
* Lungau Austrias
* Oberammergau Saksamaal
* Pinzgau Austrias
* Pongau Austrias
* Prättigau Šveitsis

* Rammachgau Saksamaal
* Rheingau Saksamaal
* Sisgau Šveitsis
* Sundgau Elsaßi kagunurgas
* Tennengau Austrias
* Thurgau Šveitsis
* Ufgau Saksamaal
* Unterammergau Saksamaal
* Vinschgau Itaalias
* Wasgau Saksamaal
* Wormsgau Saksamaal
* Zabergäu Saksamaal