Merovingide kunst

**Merovingide kunst** on Frangi riigis Merovingide dünastia valitsusajal, 5.–8. sajandil loodud kunst. Kunstiperiood ühendas hilisantiigi, varakristliku kunsti ja bütsantsi kunsti, samuti rahvasterännuaja, keldi, kopti ja idamaade kunsti elemente, kuid ei pakkunud kunstiajaloos märkimisväärseid uuendusi. 

Merovingide kunsti iseloomustas germaani hõimude kunsti pärandina rikkalik abstraktne geomeetriline ornament ja külluslik dekoratiivsus, alates 5. sajandi lõpust kaob peaaegu täiesti inimfiguuri kujutamine, mis oli hilisantiigis veel tavaline.

Merovingide kunst paigutatakse eelromaani kunsti alla. Ajaliselt järgneb merovingide kunstile karolingide kunst.

## Arhitektuur
Pärast Frangi riigi ühendamist Chlodovech I valitsuse alla oli peamine uus arhitektuurisuund kirikute, eelkõige kloostrikirikute ehitamine. Plaanilt järgisid need enamasti Rooma basiilikaid, kuid neis leidub ka Süüria ja Armeenia arhitektuuri mõjusid. Erinevalt Idamaadest ehitati peamiselt kivist. Tänapäeval on enamik sel perioodil ehitatud suuri kirikuid tugevasti ümber ehitatud ja Merovingide-aegne kavatis on nähtavale tulnud arheoloogilistel väljakaevamistel. Toursi piiskopi Gregoriuse kroonikas frankide ajaloost on Toursi piiskopi St Perpetuusi ajal (460–490) ehitatud St. Martini basiilika kirjeldus, mille järgi see oli üks kaunimaid Merovingide-aegseid kirikuid, milles oli 120 marmorsammast, idatornid ja palju mosaiike. On teada, et seal oli pühaku sarkofaag või relikviaar eksponeeritud nähtavana altari taga, mis oli uuendus võrreldes rooma tavadega. Ainuke tänapäevani säilinud kirik Merovingide ajast on 5.–6. sajandil ehitatud Peetruse kirik Vienne'is Isère'i departemangus.

Väiksematest hoonetest on säilinud mõned baptisteeriumid, mis jäid hilisematel ajalooperioodidel aktiivsest kasutamisest kõrvale ja pääsesid ümberehitamisest. Kolm kaheksanurkset baptisteeriumi Aix-en-Provence'is, Riezis ja Fréjusis on kaetud piilaritele toetuva kupliga, annavad tunnistust Süüria arhitektuuri mõjust (Riezi ristimiskabel on väga sarnane Izra Georgi kirikule Süürias). Erandlik on neliksiirukujulise põhiplaaniga baptisteerium Vaucluse'i departemangus Venasque'is. Poitiers' St-Jeani baptisteerium, ehitatud Rooma-aegse hoone varemetele, on täisnurkne hoone apsiididega kolmes küljes. Hilisemate ümberehituste ulatuse kohta on erinevaid seisukohti, kuid Merovingide-aegsetena on kindlalt äratuntavad hoonet kaunistavad marmorkapiteelid.

Jälgi Merovingide arhitektuurist on säilinud nii mõnegi kiriku krüptides, mis muutusid oluliseks kirikuhoone osaks seoses tugevneva pühakutekultusega. Säilinud Merovingide-aegsed krüptid on Seurinis Bordeaux's, Grenoble'i St. Laurenti kirikus (tänapäeval Grenoble'i arheoloogiamuuseum) ja 7. sajandi Jouarre'i kloostrikirikus.

### Pildid

Frejuscathedrale.jpg|Fréjusi katedraali ristimiskabel
Frejus Cathedral Baptistery-edit 2 (sans prêtre).JPG|Fréjusi katedraali ristimiskabeli sisevaade
Alpes-Haute-Provence Riez Baptistere Merovingien 12072014 - panoramio.jpg|Riezi baptisteerium
Baptistère de Riez Bögen.jpg|Riezi baptisteeriumi kapiteelid ja kuppel
Venasque Baptisterium Interior.JPG|Venasque'i neliksiirukujulise, nelja apsiidiga ristimiskabeli sisevaade
Baptistère Saint Jean - intérieur3.JPG|Poitiers' baptisteeriumi sisevaade
126 Musée archéologique de Grenoble.jpg|Krüpt Grenoble'is
Jouarre Crypte Saint Paul110250.JPG|Vaade Jouarre'i kloostrikiriku krüpti


## Muud kunstiliigid

### Kullassepakunst
Olulisel kohal oli kullassepakunst. Loodi palju väikesemõõtmelisi väärisesemeid, ehteid ja rõivaaksessuaare, aga ka religiooniga seotud artefakte, nagu liturgilised nõud (tuntuim näide Gourdoni aardeleid). Tänapäeval muuseumides leiduvad esemed on leitud hauapanustena, osa on kirikute varakambrites ja üht-teist teatakse kunagistest kullassepatöödest kaasaegsete kirjelduste järgi. Pinnatöötluses ja ornamentikas olid tuntavad rahvasterännuaegse loomastiili mõjud.

Trésor de Gourdon 04.JPG|Türkiisi ja granaatidega kaunistatud liturgiline kullast karikas
Trésor de Gourdon 02.JPG|Oterdisega (almandiinid ja türkiisid) kaunistatud kullast pateen
Francia orientale (forse), cofanetto reliquiario merovingio, 700 ca.jpg|Kastrelikviaar u 700. aastast
Paris - Musée de Cluny - les temps mérovingiens - bague d’Ingonde (?) - 001.jpg|Kullast granuleeritud pitsatsõrmus
Bijoux de la necropole de trivieres 2.jpg|Sõled, sõrmus, naastud ja ehtenõel 4.–7. sajandi Trivières' nekropolist (Hainaut, Belgia) 
Fibule mérovingienne 01.JPG|Kotkapeadega fiibula
Top or Topic (CC, Maastricht), ijzeren riemtong uit Maastricht, 7e eeuw - 2.jpg|Kaunistatud rihmakeel, 600.–700. aastad


### Skulptuur
Kivi- ja marmorskulptuuri loodi vähe, enamasti Rooma traditsiooni primitiivselt matkides, peamiselt arhitektuuri jaoks. Sarkofaagide kaunistuseks on enamasti madalalt uurendatud geomeetriline pinnaornament, harvem hilisantiigist laenatud motiivistikuga reljeefkaunistused.

Paris Musée Cluny plaque Isaac 179.jpg|Osa marmorplaadist, mis kujutab Iisaku ohverdamist. 5. sajand
Paris Musée Cluny chapiteau 154.jpg|Kapiteeli fragment. 6. sajand
Paris Musée Cluny Sarcophage de Drausin 172.jpg|Pühaku sarkofaag kristlike motiividega, 6. sajand
Paris Musée Cluny Sarcophage de Drausin 173.jpg|Reljeef samal sarkofaagil
Paris Musée Cluny Épitaphe 158.jpg|Epitaaf 7. sajandist
Paris Musée Cluny Stèle 157.jpg|Ristiga reljeef kirikust Narbonne'is. 7. sajand
Paris Musée Cluny Relief 165.jpg|Osa 7.-8. sajandi sarkofaagist
Maastricht, Sint-Servaasbasiliek, Oostcrypte, Frankische sarcofagen (7e-9e eeuw) 02.jpg|Lihtsa pinnakaunistusega sarkofaagid 7.-8. sajandist


### Käsikirjad
Merovingide kunsti tähtsaimaks pärandiks on käsikirjad, nendes leiduv kirjakunst ja illustratsioonid. Nagu iiri-anglosaksi käsikirjades, on ka Mandri-Euroopa Merovingide-aegsetes käsikirjades lisaks mustale tindile kasutusel väike hulk säravaid mineraalvärve, eelkõige punane, roheline ja kollane, ja kasutatakse samu fantaasiarikkaid loomamotiive nagu metallehistööski, näiteks võivad initsiaalid ja teised suurtähed olla kujundatud lindudest ja kaladest. Üks tuntumaid käsikirju on 8. sajandist pärit Gellone sakramentaar (Bibliothèque Nationale, Paris). Selle perioodi loojate kunstilised oskused ei olnud eriti väljapaistvad, kuid jõulisus ja originaalsus, kuidas sulatati kokku barbarite kunstitraditsioon ja Vahemere maade kunstitraditsioon, jätkus ka karolingide ja romaani kunstis kaua pärast Merovingide dünastia lõppu.

Grégoire de Tours Historia Francorum Fol. 79v initiale ornée A.jpg|Ruutkapitaalis ja merovingide kirjas lehekülg Toursi Gregoriuse "Frankide ajaloost" (7. sajand)
Missale Gallicanum vetus - BAV Pal.lat.493 f36r (incipit missa).jpeg|Untsiaalkirjas gallikaani missaraamat – BAV Pal.lat.493 f36r (*[[incipit]] missa*)
Lat 9427 024.jpg|Merovingide kirjas lektsionaar Luxeuil'st
Sacr_Gelasianum_131v_132.jpg|Gellone sakramentaar. Frontispiss ja *[[incipit]]*
Missale Gothicum - BAVat. - RegLat317 - f.169-170.jpg|Untsiaalis käsikiri, nn Missale Gothicum Luxeuil' kloostrist


## Vaata ka
* Merovingide kiri
* Iiri-anglosaksi kunst

## Viited