open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Külliki Kübarsepp

**Külliki Kübarsepp** (sündinud 27. juunil 1981 Pühajärvel Valga maakonnas) on Eesti politoloog ja poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige. 

## Hariduskäik
* Tartu Ülikool, politoloogia 2006 (võrdsustatud MA-ga)
* Otepää Gümnaasium 2000

## Töökohad
* MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik, 2011–2013, juhatuse liige
* Wahlquist OÜ 2011–2012, sisseostja
* Põllumajandusministeerium 2007–2011, ministri nõunik
* Erakond Isamaa ja Res Publica Liit 2006–2007, juhtkonna assistent
* Erakond Isamaaliit 2005–2006, peasekretäri abi

## Liikmesus
* MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik 2011, asutaja, juhatuse liige 2011–2013
* Kaitseliit 2010, Tallinna malev, Toompea malevkond, reamees, revisjonikomisjoni liige 2011–2013
* Pelgulinna Selts 2013
* Telliskivi Selts 2010
* MTÜ Pro Patria koolituskeskus 2005

## Erakondlik kuuluvus
* Eesti Vabaerakond 2014–
* Isamaa ja Res Publica Liit 2006–2012
* Isamaaliit 1999–2006

## Publikatsioone
* Külliki Kübarsepp ja Vello Pettai "Valimisnimekirjade võrdlev analüüs" Rmt: "Riigikogu valimised 2003 – kas muutuste lävel?" Toim. Rein Toomla. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2003
* "Mädamuna läheb haisema ehk 7 mõtet poliitilise kultuuri parandamiseks" Delfi, 11.11.2012
* "Parteide rahastamine vajab remonti" Eesti Päevaleht, 23.05.2012
* "Kontrollitud demokraatia oht" Postimees, 11.08.2011
* "Neljaparteiline Eesti?" Postimees, 21.07.2009
* "Tee ausamate erakondadeni" Eesti Päevaleht, 07.07.2008
* "Poliitilise eliidi valu" Maaleht, 20.07.2006
* "Kokk ja Kärberg pole IRLi ainsad patused" Postimees, 08.03.2013

## Isiklikku
15. augustil 2018 avalikustati, et ta saab lapse Andres Herkeliga.

## Viited
Heldur Saarsoo

**Heldur Saarsoo** (5. detsember 1931 Viljandi – 4. detsember 1997 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Heldur Saarsoo oli arstide poeg.

Lõpetas 1951 Viljandi 2. Keskkooli, 1962 TRÜ õigusteaduskonna, 1965–1968 TRÜ aspirant, õiguskandidaat (1972, TÜ), väitekiri "Nõukogude kriminaalprotsessi osast kohtueelsel uurimisel võitluses alaealiste kuritegevuse vastu". 

Oli 1962–1965 Viljandi rajooni prokuratuuri uurija ja prokuröri abi, 1968–1972 TRÜ kriminoloogia labori nooremteadur, 1972–1975 vanemõpetaja, 1975–1991 kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri dotsent, 1991–1992 juhataja, dotsent, ühtlasi 1976, 1978–1982, 1985–1991 ka õigusteaduskonna prodekaan, 1993– avaliku õiguse instituudi protsessiõiguse dotsent. Õpetanud kriminaalprotsessi üld- ja erikursust.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: võitlus alaealiste kuritegevusega; kriminaalmenetlus.
## Tunnustus
* 1996 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
Üle 40 teaduspublikatsiooni, koostanud õppevahendeid.
*Alaealine ja seadus. Normatiivaktide kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn 1969
*Tõendid nõukogude kriminaalprotsessis. Kaasautor E. Kergandberg. Tartu 1987
*Alaealise kasvatuslikud mõjutusvahendid. // Juridica (1995) 10
*Menetlusdokumendid kriminaalmenetluses (kaasautor J. Vissak). Tallinn 1998
*Alaealiste õigusrikkumised: kriminaalõiguslik, menetluslik ja kriminoloogiline aspekt (kaasautorid J. Ginter, J. Sootak). Tartu 2000

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 444
*II, 158
*Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn 1982, III, 314
*Faculty of Law. 1994, 61–62

## Välislingid
*
Eerik Saarnok

**Eerik Saarnok** (24. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuli 1990 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja viroloog.

## Elulugu
Eerik Saarnok oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1949 Tallinna 7. Keskkooli, 1955 TÜ arstiteaduskonna, 1968 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudis aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1971, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "О лабораторной диагностике вирусов Коксаки А и их выявления в Эстонской ССР". Oli 1955–59 Kohtla-Järve Naha- ja Suguhaiguste Dispanseri dermatoloog-veneroloog, 1959–63 peaarst, 1963–65 Tallinnas Vabariikliku Dermatoveneroloogia Dispanseri laboriarst, 1968–75 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi enteroviiruste labori ja viroloogia sektori vanemteadur; 1975–76 Kirovi-nimelise Näidiskalurikolhoosi peasanitaararst, aastast 1976 Tallinna Dermatoveneroloogia Dispanseri statsionaari dermatoloog ja osakonnajuhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: viroloogia, viirushaiguste laboratoorse diagnoosimise meetodid. Evitas Eestis Coxsackie A-grupi viiruse laboratoorse diagnoosimise vastsündinud valgetel hiirtel. Nõukogude Eesti Tervishoiu ingliskeelsete tekstide toimetaja. 9 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Coxackie A6 viiruse esmakordsest isoleerimisest Eesti NSV-s. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1968) 5
* Naha- ja suguhaigused (kaasautorid R. Markovitš, B. Rubinštein). Tallinn, 1969
* Coxackie A-10 viiruste herpangiinipuhangu põhjustaja Tallinnas. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1969) 6
* Материалы к эпидемиологическому анализу вспышки асептического менингита в Эстонской ССР в 1967 г. (kaasautor). // Энтеровирусные инфекции. M, 1970
* Изучение энтеровирусов и возникновении желудочно-кишечных заболевании у детей (kaasautor K. Kutsar). // Иссл. по гастроэнтерол. Tallinn, 1972
* Segainfektsioon aseptilist meningiiti põdeval haigel (kaasautorid K. Kutsar, S. Jõks). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 2, 135
* Eesti Arst (1990) 5, 415
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 985.
*
Luule Saat

**Luule-Veroonika Saat** (kuni 1940 perekonnanimi **Padu**; 4. märts 1932 Haapsalu – 30. august 2025) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1948–1951 Tallinna 21. Keskkoolis, lõpetas selle hõbemedaliga. Lõpetas 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehituse ökonoomika
ja organiseerimine alal, oli aastatel 1962–1965 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirant, sai 1967. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemiast majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV leivatööstuse edasise arendamise ja paigutamise põhisuunad".

Oli 1957–1958 Eesti NSV statistikavalitsuse ökonomist, 1958–1962 MI ökonomist ja nooremteadur, 1965–1973 MI noorem- ja vanemteadur, 1973–1976 Eesti NSV Plaanikomitee juures asunud Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Labori teadussekretär.

Oli aastatel 1977–1979 TPI tootmise ja ökonoomika organiseerimise kateedri vanemõpetaja ning aastatel 1979–1992 dotsent.

1964. aastast oli Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Oli ka MI EKP partei-algorganisatsiooni sekretär.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: toiduainetööstuse ökonoomika.
### Teoseid
Koostanud õppevahendeid. Üle 40 teaduspublikatsiooni.
* Eesti NSV leivatööstuse arengu küsimusi. // ENSV Teaduste Akadeemia Toim. Ühiskonnateadused 3 (1965)
* Premeerimisfondide suurus üksi pole määrav. // Majandusreform saab teoks. Tallinn 1968

## Kirjutisi
*"Margaret Mitchelli ja Scarletti linn". Sõnumileht nr 173, 27. juuli 1996. Lk 21
*Betti Allas, Luule Saat. "Lelu elulood". 26 osa. Hiiumaa nr 79, 15. juuli 1997 kuni nr 10, 24. jaanuar 1998
*Sophia Loren. "Ma järgnen oma südame häälele". 3 osa. Sõnumileht nr 225, 26. september 1996 kuni nr 227, 28. september 1996. Tõlkinud Luule Saat

## Liikmesus
*Tallinna Hiidlaste Selts

## Isiklikku
Tema ema teisest abielust oli tal kasuisa Joosep Saat ning on poolvend Maksim Saat ja poolõde Mari Meel.

## Viited

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Merileid Saava

**Merileid Saava** (eesnime rööpkuju: **Merilaid**; sündinud 10. september 1941 Ahja vald Tartumaa – 30. detsember 2024 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja toitlustusteadlane.

## Elulugu
Merileid Saava on talupidaja tütar ja Astrid Saava õde.

Lõpetas 1959 Tartu 2. Keskkooli, 1965 TÜ arstiteaduskonna, 1967–70 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) aspirant, meditsiinikandidaat (1971, TÜ), väitekiri "Содержание липидов в сыворотке крови у некоторых групп населения Эстонской ССР". Oli 1965–67 EKMI biokeemia laboris ordinatuuris, 1967 ja 1970 sama labori nooremteadur, 1974–81 vanemteadur, 1981–84 profülaktilise kardioloogia osakonna vanemteadur, 1984–86 Kardioloogia Teadusliku Uurimise Instituudi kardioloogia osakonna vanemteadur, 1986–2007 toitumise ja ainevahetuse uurimise osakonna juhataja, 1991–97 ka teadussekretär.

## Teadustöö
Uurimusi toitumisest ja ainevahetusest ning nendega seostuvaist terviseprobleemidest ja nende ennetamisest. Olnud ENSV Tervishoiuministeeriumi laste-peadietoloog, Eesti Teaduste Akadeemia toitumisprobleemide teadusnõukogu ja Sotsiaalministeeriumi toitumissoovituste nõukogu liige, Üleliidulise Gerontoloogia ja Geriaatria Seltsi, Eesti Biokeemia Seltsi, Eesti Hügienistide Seltsi jm liige; Toitumisteaduse Seltsi juhatuse liige. Eesti Vabariigi teaduspreemia 1996 (kollektiivis). Üle 160 teaduspublikatsiooni, üle 80 aimeartikli.

## Viited

## Teoseid
* Kolesteriini-ainevahetusest Eesti NSV elanikel (kaasautor E. Vagane). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1966) 3
* О состоянии жирового обмена некоторых групп населения Эстонской ССР. // Актуальные вопросы внутренней медицины. Тлн, 1970
* Eakate inimeste ainevahetus ja toitumine (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1977) 1
* Обмен веществ и питание детей раннего возраста в доме ребенка (kaasautorid E. Vagane, M. Niit). // Вопр. пит. (1987) 3
* Südame isheemiatõve ja ateroskleroosi riskifaktorid Tallinna elanikel (kaasautor). // Eesti Arst (1990) 2
* Tallinlaste südame- ja veresoonkonnahaiguste riskitegurid sajandivahetusel (kaasautor). // Eesti Arst (2002) 3
* Rohkem tähelepanu toitumisele (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 5.

## Kirjandus
* EKMI, 36.

*
Maksim Saat

**Maksim Saat** (sündinud 29. veebruaril 1944 Moskvas) on eesti majandusteadlane.

## Haridus
Lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (Tallinna Reaalkool) 1962, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal 1967; Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi (MI) aspirant 1970–1973.

Täiendusõpe: Saksa DV TA Majanduse Instituut (Berliin); Dresdeni Tehnikaülikool, Leipzigi Ülikool 1976; Saksa LV Padernborni Ülikool 1991, 1994; Bentley Kolledž (Massachusetts, USA) 1993; Kieli Majandusakadeemia 1994; Dalhousie Ülikool (Kanada) 1995.

Majandusteaduste kandidaat 1977 (kinnitus 1978) (Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Проблемы повышения коэффициента сменности в промышленности (на примере промышленности Эстонской ССР)"; vanemteadur (tööstuse ökonoomika, planeerimise ja juhtimise organiseerimise erialal) 1988; dotsent 1988.

## Töökäik
RPI Eesti Tööstusprojekti insener 1968–1970; Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur 1973–1978, vanemteadur 1978–1988, sektorijuhataja 1986–1988.
TTÜs 1977–2016: tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri tunnitasuline õppejõud 1977–1988; tööstusökonoomika kateedri dotsent 1988–1991, dotsent (0,5 koormusega) 1992; käitismajanduse instituudi käitismajanduse professor 1992–1997, direktor 1994–1997, dotsent 1997–1998, professor 1998–2000, õppetooli juhataja 1992–2000; ärikorralduse instituudi käitismajanduse professor 2005–2012 ning tootmis- ja teeninduskorralduse õppetooli juhataja 2000–2016; ärikorralduse instituudi tootmis- ja teeninduskorralduse õppetooli vanemteadur 2013–2016; emeriitprofessor 2012. aastast.
Eesti Majandusjuhtide Instituudi dotsent 1982–1989, professor 1991–1992.

## Teadustöö
Tööstuse tootmispõhifondide kasutamise majanduslik efektiivsus; tootmise tehniline tase; teaduse integratsiooniprobleemid ja arengustrateegia Eesti tööstuses; innovatsiooniprotsessid Eesti majanduses.
Avaldanud 75 teaduspublikatsiooni.

## Liikmesus
Euroopa Ärieetika Assotsiatsiooni (EBEN, European Business Ethics Network) liige 1998–…; Euroopa Rahvusvahelise Hariduse Assotsiatsiooni (EAIE, European Association for International Education) liige; Euroopa Rahvusvahelise Ärikorralduse Akadeemia (EIBA, European International Business Academy) liige; Rahvusvahelise Ärihariduse Assotsiatsiooni (ISBE, International Society for Business Education) liige; TTÜ ärikorraldsuse instituudi ja TTÜ humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi nõukogu liige.

## Harrastused
Muusika, reisimine.

## Teoseid
* Rahvusvaheline ärikorraldus. Tallinn, 1999
* Ettevõtte majandusõpetus. Tallinn, 1999
* Projektijuhtimine. Arenguprojektid: planeerimine, analüüs, juhtimine. Tallinn, 2000
* Kuidas aitaks alternatiiv-eetika rikastada ärieetikat (kaasautor M. Meel). // Äritegevuse innovaatika 4. Tallinn, 2004.

## Isiklikku
Maksim Saat on Joosep Saadi poeg, Luule Saadi ja Mari Meele vend. 

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 451
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 443–444
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 373–374.
*
Georg von Sabler

**Georg Friedrich von Sabler** (18. jaanuar (vkj) 1859 Vilno – 26. juuni 1935 Tartu) oli Eesti keeleteadlane ja ajaloolane.

## Elulugu
Georg Friedrich von Sabler oli baltisakslase ja astronoomi Georg Thomas Sableri poeg.

Ta oli filosoofiadoktor (1905, Viin). 

Töötas aastatel 1892–1901 Tartus Kubermangugümnaasiumi ja 1909–1910 Puškini Gümnaasiumi saksa keele õpetajana, ühtlasi oli ta 1900–1920 Tartu Ülikooli germanistika eradotsent.

## Teadustöö
Uurimusi Eesti- ja Liivimaa kohanimedest. Publitseerinud ajalooallikaid. .

## Teoseid
* Собрание русских памятников, извлеченных из семейного архива графов Делагарди. // Уч. зап. Юрьевского ун-та 3 (1896)
* Der Ursprung des Namens Pernau. Eine etymologische Untersuchung … Pernau, 1913
* Der Ursprung der Namen Pskov, Gdov. SPb, 1914
* Die altgermanische Herkunft des Namens der livländischen Stadt Schlock und verwandter kurländischer Güternamen. Riga, 1914.

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 660
* Pogendorf II, 729
* Зап. Импер. АН 8 (1866), 108–111
* Hradetzky. Schüler-Verzeichnis des Revalschen Guvernements-Gymnasiums 1805–1890. Reval, 1931, 244.
*
Marinaad

**Marinaad** on liha ja teiste toiduainete marineerimiseks kasutatav maitseainete, lisandite ja vedelike segu. 

Marinaad võib olla terav, vürtsikas, hapu, magushapu, magus, magusvürtsikas, eksootiline, puuviljaline, ürdimaitseline jne. 

On olemas happemarinaade (tehtud toidu- või veiniäädika, hapu veini või mahlaga jne), õlimarinaade ja kergeid marinaade (valmistatud vee ja mineraalvee ning vähese toiduõli baasil).

Happemarinaadis kasutatakse toiduaineid, mis sisaldavad happeid või hapuaineid. Hapuained aitavad lagundada liha sidekude ning liha muutub pehmemaks. Sellisteks aineteks on vein, õlu, rabarber, õun, sõstar, sidrun, laim, apelsin, greip, ananass, toiduäädikas, jogurt, pett, keefir, purustatud tomat jt.

## Vaata ka
* Marineerimine

## Viited
Thomas Friedrich Sabler

**Thomas Friedrich Sabler** (24. detsember 1768 Tallinn – 3. detsember 1812 Kaasan) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Thomas Friedrich Sabler oli baltisakslase ja pastori poeg.

Lõpetas Tallinna Toomkooli, õppis meditsiini Austrias ja Saksamaal, *dr. med.* (1790, Erlangen), väitekiri "Dissertatio inauguralis medica de sanguinis motus caussius ac legibus sectio I. physiologica quam numinis auspicio …".  

Oli Tallinna Mereväehospitali arst (vaheajaga 1793–1795, mil töötas Peterburi Mereväehospitalis), 1802–1808 Tartu Ülikooli patoloogia, teraapia ja kliiniku professor, ühtlasi aastast 1803 ka Peterburis Kalinkini Instituudi farmakoloogia ja kohtumeditsiini professor, 1808–1812 Moskva Meditsiiniakadeemia professor, aastast 1809 ka Moskva orbudekodu ülemarst. 

1812. aastal põgenes Moskvast Kaasanisse.

## Teadustöö
Uurimusi verest ja vereringest.

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 660.
*
Wilhelm Sabler

**Thomas Wilhelm Friedrich Sabler** (Venemaal tuntud kui **Vassili Fjodorovitš**, vene keeles *Василий Фёдорович Саблер*; 18. august (ukj 29. august) 1799 Tallinn – 18. november (ukj 30. november) 1877 Novgorod) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Thomas Wilhelm Friedrich Sabler oli baltisakslane.

Õppis 1819–1823 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (TÜ, 1823), väitekiri "Specimen inaugurale medico-chirurgicum, sistens observationes et animavedversions de coxolgia, quod, consentiente amplissimo medicum ordine …" (Dorpat, 1824). Töötas aastast 1824 arstina Venemaal, oli sh aastast 1826 Moskvas Katariina hospitali arst ja vanemarst ning Preobraženski hospitali ülemarst. Aastast 1870 pensionil.

## Vaata ka
*Sabler

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. — Dorpat, 1889. — 89.
*
Gustav Paul Johannes Sachsendahl

**Gustav Paul Johannes Sachsendahl** (4. august 1851 Tartu – 18. veebruar 1903 Peterburi) oli Eesti arstiteadlane, numismaatik ja sfragist.

## Elulugu
Gustav Paul Johannes Sachsendahl oli baltisakslane ja arsti poeg.

Lõpetas 1872 Tartu Kubermangugümnaasiumi, 1879 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1880, TÜ), väitekiri "Ueber gelöstes Haemoglobin im circulirenden Blute" (Dorpat, 1880). Oli 1880–86 Venemaal Vjatkas vabrikuarst, tegeles 1886–87 Tartus ja Tallinnas Ehst- und Livländische Brieflade 4. köite väljaandmisega, oli 1887–92 Kaukaasias  Siemensi ja Halske vasekaevanduse arst, 1892–95 ja 1899–1901 Tartus, 1895–99 Jõhvis ning aastast 1901 Soomes Pitkajärvi tuberkuloosihaigla arst.

## Teadustöö
Üks tuntumaid Balti müntide ja pitsatite/pitserite uurijaid. Õpetatud Eesti Seltsi liige (aastast 1887), samuti Riia ja Kuramaa vastavate seltside liige

## Teoseid
* Abhandlungen zur baltischen Numismatik. // Ehst- und Livländische Brieflade IV. Reval, 1887
* Siegel und Münzen der weltlichen und geistlichen Gebietiger über Liv-, Ehst- und Kurland bis zum Jahre 1561 nebst Siegeln einheimischer Geschlechter: eine Sammlung von Urkunden zur Adels- und Gütergeschichte Ehst- und Livlands in Übersetzungen und Auszügen. // Ehst- und Livländische Brieflade IV. Reval, 1887.

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 661.
* 

## Välislingid
Natalia Saealle

**Natalia Saealle** (sündinud 23. märtsil 1976 Kiviõlis Ida-Virumaal) on Eesti matemaatik.

## Elulugu
Natalia Saealle on agronoomi ja õpetaja tütar.

Lõpetas 1993 Kiviõli 2. Keskkooli, 1997 TÜ matemaatikateaduskonna, 1999 samas magistrantuuri, matemaatikamagister (1999, TÜ), väitekiri "Сходимость функциональных рядов почти всюду", 1999–2005 TÜ doktorant, *[[Ph.D.]]* (matemaatika, 2005, TÜ), väitekiri "Convergence and summability with speed of functional series" (Tartu, 2005). Oli 2001–03 TÜ puhta matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi õppetooli teadur, 2003–06 matemaatilise analüüsi õppetooli assistent, 2006– matemaatilise analüüsi lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: funktsiooniteooria, funktsionaalread, summeeruvusmenetlused.

## Viited

## Teoseid
* Riesz summability with speed of orthogonal series (kaasautor H. Türnpu). // ACUT 5 (2001)
* Convergence and λ-boundeness of functional series with respect to multiplicative systems (kaasautor H. Türnpu). // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 53 (2004) 1
* Summability of orthogonal series with speed (kaasautor H. Türnpu). // Analysis Math. 31 (2005)
* Uniform convergence and Aλ-boundeness of series with respect to product systems. // ACUT 9 (2005).

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Džamilja Safiulina

**Džamilja Safiulina** (sündinud 28. novembril 1978 Doni-äärses Rostovis Venemaal) on Eesti arstiteadlane ja farmakoloog.

Džamilja Safiulina on tatarlane, insener-mehaaniku ja õpetaja tütar ning Allen Kaasiku abikaasa.

Lõpetas 1996 Tartu 6. Keskkooli (Tartu Vene Lütseum), 2001 TÜ arstiteaduskonna proviisorina, *[[Ph.D.]]* (neuroteadused, 2006, TÜ), väitekiri "The studies of mitochondria in cultured cerebellar granule neurons: characterzation of mitochondrial function, volume homeostasis and interaction with neurosteroids". Oli 2000–2003 TÜ farmakoloogia instituudi farmakoloogia ja toksikoloogia õppetooli laborant, 2004–2006 erakorraline assistent ja vanemassistent, aastast 2006 teadur ja aastast 2007 ka vanemassistent; 2006 oli ka Ferrara Ülikooli (Itaalia) järeldoktor. Õpetanud farmakoloogiakursust.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: närvirakkude bioenergeetiliste protsesside farmakoloogia ja mitokondrite dünaamika. International Brain Organization'i liige (2004). 16 teaduspublikatsiooni.

### Publikatsioone
* Dehydroepiandrosterone with other neurosteroid preserve neuronal mitochondria from calcium overload (kaasautor). // J. Steroid Biochem. Mol. Biol. 87 (2003) 1
* Method for in situ detection of the mitochondrial function in neurons (kaasautor). // J. Neurosci. Meth. 137 (2004) 1
* Loss of mitochondrial membrane potential is associated with increase in mitochondrial volume: physiological role in neurones (kaasautor). // J. Cell. Physiol. 206 (2006) 2
* Regulation of mitochondrial matrix volume (kaasautor). // American J. Physiol. Cell Physiol. 292 (2007) 1
* Mitochondrial swelling impairs the transport of organelles in cerebellar granule neurons (kaasautor). // J. Biol. Chem. 282 (2007) 45
* The effects of glutamate receptor antagonists on cerebellar granule cell survival and development (kaasautor). // Neurotoxicol. 29 (2008) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 93, 98
* 

## Välislingid
*
Elena Safiulina

**Elena Safiulina** (1995. aastani **Filonenko**; sündinud 22. mail 1972 Kaliningradis Nõukogude Liidus) on Eesti matemaatik.

## Elulugu
Elena Safiulina on õppejõu tütar.

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu 4. Keskkooli, 1993 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna, M.Sc. (1995, TÜ), väitekiri "Poolparalleelsed ruumisarnased pinnad pseudo-eukleidilises ruumis". Oli 1996–2003 TÜ doktorant, PhD (2013, TÜ), väitekiri "Paralleelsed ja semiparalleelsed ruumisarnased madalamõõtmelised alammuutkonnad pseudoeukleidilises ruumis" ("Parallel and Semiparallel Space-like Submanifolds of Low Dimension in pseudo-Euclidean Space"). 

2003. aastast on ta Tallinna Tehnikakõrgkooli lektor, aastatel 2004–2015 ka Tallinna Polütehnikumi õpetaja. Ta on õpetanud diferentsiaal- ja integraalarvutust, lineaaralgebrat, statistikat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: semiparalleelsed ruumisarnased alammuutkonnad pseudoeukleidilistes ruumides.

## Teoseid
* Parallel and semiparallel space-like surfaces in pseudo-Euclidean spaces. // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 50 (2001) 1.

## Viited

## Kirjandus
*
Hillar Saha

**Hillar Saha** (eesnimed kuni 1937 **Hilarius Valerius Fernandus**; perekonnanimi kuni 1939 **Sakaria**, ka **Sakaria-Sakarius**; 29. november 1899 Tallinn – 12. november 1981 Tallinn) oli eesti muusikateadlane ja helilooja.

## Elulugu
Hillar Saha oli kaupmehe poeg.

Lõpetas 1917 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1917–1918 Petrogradi Ülikoolis ja 1918 Tartu Ülikoolis keemiat. 

Õppis iseseisvalt esperanto keelt ning omandas 1922 Helsingis Soome Esperanto Instituudi juures vastava diplomi. 

Lõpetas 1931 Tallinna Konservatooriumi oreli ja kompositsiooni erialal. 

Oli 1917–18 Petrogradis Tentelevi keemiatehase ametnik, 1919 Vabadussõjas, 1919–1923 Tallinnas Kaitseministeeriumi, 1923–1926 Haridusministeeriumi ja aastast 1926 AS Balti Puuvillavabriku ametnik (ühtlasi töötas 1922–1924 ka Tallinna Rahvaülikooli psühholoogialaboris), 1944 Teatri- ja Muusikamuuseumi teadussekretär, 1945–1947 peavarahoidja, 1947–1981 Tallinna Linnamuuseumi teadur.

## Looming
Uurinud Eesti muusika ajalugu, koostanud koolilaulikuid (nootidega). Loonud ka kantaate, koorilaule ja kammerteoseid. Kuulus aastast 1932 Eesti Akadeemilisse Helikunstnike Seltsi, sh aastast 1933 seltsi infokeskuse koosseisu ja aastast 1934 ka muusikateaduse sektsiooni, oli seltsi mitme väljaande (Eesti muusikaalmanak I, 1934 jmt) koostanud ja autor. 

Eesti esperantistide ajakirja Informoj de Esperanto-Asocio de Estonia vastutav toimetaja (1922–1931), osales 1925 Eesti Esperanto Instituudi asutamises, aastani 1941 aktiivne esperanto propageerija. Tõlkis eesti ilukirjandust (Mats Traadi "Tants aurukatla ümber", Erni Krusteni "Okupatsioon") esperanto keelde.

## Teoseid
*Esperanto liikumisest Eestis. Tartu 1933
*Ülevaade Eesti muusikaasutistest, -ettevõtetest, -tegelastest. // Eesti muusikaalmanak I. Tallinn 1934
*Kümme aastat Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi tegevusest. // Eesti muusikaalmanak I. Tallinn 1934
*Eesti muusikaajaloo lugemik I. Tallinn 1934
*Eesti muusikaajaloo lugemik II. Tallinn 1940
*"Vana Tallinna noodikirjandusest – trükkimine, kirjastamine, levitamine". Tallinn 1945
*"Peeter I maja-muuseum". Tallinn 1969. Uustrükid 1973, 1975, 1982
*"Muusikaelust vanas Tallinnas". Tallinn 1972
*"Дом-музей Петра I". Tallinn 1977

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. "Hillar Saha – juubilar". // Sirp ja Vasar nr 48, 29. november 1974. Lk 12
*Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990. Lk 220
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*, 3. köide. Tartu 1994. Lk 489
*EE 14. Lk 452
*Avo Hirvesoo. "Mitmekülgne Hillar Saha". // Teater. Muusika. Kino 1/2000. Lk 55–58

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Johann Jakob Sahmen

**Johann Jakob Sahmen** (18. jaanuar 1700 Königsberg – 16. mai 1769 Tartu) oli Eesti jurist, arhivaar ja ajaloolane.

## Elulugu
Johann Jakob Sahmen oli sakslane ja bürgermeistri poeg.

Lõpetas Königsbergi Toomkooli, õppis 1715–1718 Königsbergi Ülikoolis teoloogiat, 1718–1719 Halle Ülikoolis õigusteadust. Tuli 1726 Riiga. Oli aastani 1732 Liivimaa mõisates koduõpetaja, 1733–1734 Riia maakohtu advokaat ja fiskaal, 1734–1730 õuekohtu advokaat, 1740–1765 Tartu bürgemeister (aastast 1757  bürgermeister). 

Ta korrastas linna asjaajamist, seadis 1760 sisse Tartu kodanikeraamatu. Eriti tähtis oli töö Tartu linnaarhiivis, kus Sahmen kehtestas kindla töökorra, koostas arhivaalide üldregistri ja koondas Liivimaa piiskopkonna, Poola, Rootsi ja Vene aja tähtsamad dokumendid vastavatesse kogudesse () ning koostas Tartu rae (peamiselt 18. sajandist pärinevate) kirjade kogu. Koostanud Tartu linna kirjelduse (ilmus lühendatult 1764).

## Teoseid
* Nachrichten von der Stadt Dorpat. // Müllers Sammlung russische Geschichte 9 (1764)
* Regesten und Protokollauszüge im Dorpat Stadtarchiv (käsikiri).

## Vaata ka
*Sahmen

## Viited

## Kirjandus
* Recke-Napiersky IV, 13–14
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 425
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 662.
*
Rudolf Ernst Hermann von Sahmen

**Rudolf Ernst Hermann von Sahmen** (26. mai (vkj 7. juuni) 1876 Tartu – 1945 Saksamaa) oli Eesti keemik.

## Elulugu
Rudolf Ernst Hermann von Sahmen oli baltisakslane ja arsti poeg.

Lõpetas 1894 Tartus gümnaasiumi, õppis 1895–1896 Riia Polütehnilise Instituudis agronoomiat ja aastast 1896 Tartu Ülikoolis keemiat. Lõpetas 1901 Tartu Ülikooli keemiakandidaadi kraadiga ning jäeti  ettepanekul TÜ-sse professori kutseks valmistuma. 1905–1907 täiendas end Göttingeni Ülikoolis ja 1908 omandas samas filosoofiadoktori kraadi, väitekiri "Über die Legierungen des Kupfers mit Kobalt, Eisen, Mangan und Magnesium". Oli 1911–1918 Tartu Ülikooli keemiakabineti assistent. 1918 sõitis Berliini (edasised andmed puuduvad).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: süsteemide termiline analüüs, metallisulamite saamine ja omadused.  füüsikalisest keemiast.

## Teoseid
* Über das Auffinden von Umwandlungspunkten mit einem selbstregistrienden Dilatographen (kaasautor G. Tammann). // Ann. der Physik 10 (1903) 879
* Über Mischkristalle Mangansulfat und Zinksulfat // Z phys Chemie 54 (1905) 1
* Über Kupfer-Kadmiumlegierungen // Z. anorg. Chemie 49 (1906) 3
* Anwendung der thermischen Analyse auf Dreistoffsysteme (kaasautor). // Z. Phys. Chemie 59 (1907) 3.

## Vaata ka
*Sahmen

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889 (1889–1918) I, 16087. V. Past
*
Matti Antero Sainio

**Matti Antero Sainio** (7. november 1914 Turu – 21. august 1987) oli soome teoloog ja ajaloolane.

## Elulugu
Alustas 1933 ülikooliõpinguid, aastast 1937 tegi õpingureise Skandinaavia ja Kesk-Euroopa ülikoolidesse ning Iisraeli; filosoofiakandidaat (1936), filosoofiadoktor (1940). Oli 1944–48 Helsingi Ülikooli usuteaduskonna ladina keele õpetaja, 1950–65 Jyväskylä Pedagoogika Kõrgkooli usuteaduskonna lektor, 1956–65 ka Turu Ülikooli dotsent ja aastast 1965 Uppsala Ülikooli dotsent, 1967–68 Åbo Akademi professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: ladina keele kujunemine kristliku õpetuse osana, kasvatusprobleemid 19. sajandi Soome teoloogias,  Academia Gustaviana üliõpilaskonna formeerumine, teaduslik tase, välissidemed, vaimne atmosfäär ning kultuuriajalooline taust.

## Viited

## Teoseid
* Ramismen vid universitet i Dorpat. // Studia Historica Jyväskyläensia I (1962)
* Bidrag till svenska Östersjöprovinsernas skolhistoria II. Det akademiska gymnasiet i Riga. // Peadagogisk tidskrift (1967) 1
* Dissertationen und Orationen der Universität Dorpat 1632–1656. Stockholm, 1978
* Universitetshistoria som socialhistoria. // Smålandsposten (1980) 8. III.

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 13, 22
* 294, 306.
*
Konstantin Saint-Hilare

**Konstantin Saint-Hilare** (19. september 1866 Peterburi – 25. november 1941 Voronež) oli vene zooloog.

Õpetaja poeg. Õppis Peterburis. Töötas Tartu Ülikoolis zooloogia professorina 1904–1918.

## Elulugu
Konstantin Saint-Hilare oli zooloogi poeg.

Lõpetas 1891 Peterburi ülikooli, jäeti Peterburi ülikooli juurde valmistuma väitekirja kaitsmiseks (oli  jm assistent ning histoloogia ja anatoomia kateedri prosektor); zooloogiamagister (1898, samas), väitekiri "О блуждающих клетках в кишечнике морских ежей". Täiendas end 1898–99 välismaal, kaitses 1903 doktoriväitekiri "Обмен веществ в клетке". Oli 1903–18 TÜ professor, algul TÜ zooloogiamuuseumi juhataja, siis zooloogia kateedri juhataja, 1918–41 Voroneži ülikooli professor.

## Teadustöö
Uuris peamiselt Valge mere faunat. Asutas 1899 TÜ Zootoomia Instituudi, millel oli rikkalik preparaatide kogu ja oma aja kohta suhteliselt hästi sisustatud labor. Tartu-aastail rajas Valge mere ääres Kovda bioloogiajaama, kus suvekuudel käisid praktikal vanemate kursuste üliõpilased; Kovdast kaasa toodud zooloogilist materjali kasutati instituudi õppekogude täiendamiseks; hiljem TÜ zooloogiamuuseumi selgrootute ja darvinismi ekspositsiooni sisustamiseks.  Kolmekeelse teadusliku informatsiooniväljaande Spravotšnõi Listok Biologa toimetaja (1907–08) ning 1908–12 tegutsenud pedagoogika seminari asutaja. I maailmasõjas ajal, rinde lähenedes Eestile, määrati TÜ evakuatsioonikomisjoni juhiks, kellena andis Zootoomia Instituudi varad septembris 1918 üle professor . Evakueerus 1918 Voroneži.

## Viited

## Teoseid
* Примерный каталог демонстративной коллекции для "Общего курса зоологии", устраиваемой при зоотомнческом институте Имп. Юрьевского университета. Юрьев, 1907
* Десять практических занятий по гистологии для начинающих. Юрьев, 1908
* Отчет экскурсии на Белое море. Юрьев, 1908.

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 266, 322, 347, 348
* III, 24
* http://www.bio.vsu.ru/ezoo/sentiler.htm
* 

## Välislingid
*Foto
*Nataliya A. Goryashko ja Sergei Fokini artikkel tema kohta
Johannes Sakeus

**Johannes Sakeus** (ees- ja perekonnanime rööpvormid: **Johan** ja **Sakkeus**; 19. september 1881 Tarvastu vald, Viljandimaa – 13. oktoober 1934 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Johannes Sakeus oli talupidaja poeg.

Õppis Tartus H. Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas 1906 Peterburis Nikolai kadetikorpuse, töötas 1915 Riia Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina, 1915–1918 Vene armees teede- ja ehitusinsener. Osales Vabadussõjas raudteeinsenerina. Oli 1919–1926 Raudteevalitsuse insener ja ehitusosakonna ülem, 1926–1934 Teedeministeeriumi nõunik ja inspektor. Ühtlasi õpetas 1920–1924 ja 1932–1934 Tallinna Tehnikumis ehitusmaterjale ning 1932–1934 Tallinna Tehnikumi juures tegutsenud tehnilistel kursustel.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehituse ökonoomika ja korraldamine. Teaduspublikatsioone tööjõuturust.

## Teoseid
* Tööbörsid. // Tehnika Ajakiri (1930) 10
* Töötaoleku põhjused, selle vastu võitlemise ja vähendamise abinõud. // Tehnika Ajakiri (1930) 10.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Tehnikum ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 59
* Tallinna Tehnikum 1918–1928, 32
* Album Vironorum I. Toronto, 1975, 75–76
* Tehnika Ajakiri (1934) 10, 160.
*
Boris Saimre

**Boris Saimre** (kuni 20. septembrini 1935 **Boris Mitt**; 25. november 1914 Velise vald, Läänemaa – 13. august 2007 Tartu) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Boris Saimre oli kooliõpetaja poeg ja Teo Saimre isa.

Lõpetas 1934 Tallinna Tehnikumi ehitus- ja mehaanikateaduskonna elektrotehnika alal, 1943 TTÜ elektriinsenerina. Oli 1938–1943 TTÜ energeetikateaduskonna elektrotehnika osakonna ja kateedri abijõud ja assistent, 1943–1946 Keila energiarajooni insener ja peainsener, 1947–1949 TÜ metsatööstuse mehhaniseerimise kateedri assistent, 1947–1953 Tartu Piimakombinaadi peainsener, 1953–1963 Põllumajanduselektri Tartu võrgurajooni ülem, 1963–1964 Eesti Elektrivõrkude Ehituse Tartu Mehhaniseerimise Rändkolonni peainsener, 1964–1965 Eesti Maaehitusprojekti grupijuht, 1966–1974 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi erikonstrueerimisbüroo peainsener, 1974–1992 vanemmeister, aastast 1992 AS Märja projekti-peakonstruktor. Õpetanud elektrotehnikat ja masinatundmist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elekterkuumutus, madal- ja kõrgepinge-elektroodkatelde loomine; loomafarmide mehhaniseerimine. Osalenud elektroodkatelde konstruktsiooni täiustamisel, kateldes lihtsama ja rõhuvaba süsteemi kasutamist võimaldava konstruktsiooniga elektroodi väljatöötamisel. Pidanud ettekandeid põllumajanduse mehhaniseerimist käsitlevatel teaduskonverentsidel. Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Eesti NSV teeneline energeetik (1988). Üle 30 teaduspublikatsiooni, sh 2 raamatut ja 16 brošüüri.

## Teoseid
* Loomafarmide mehhaniseerimine (kaasautor). Tallinn, 1970
* 2. trükk 1987
* Tartu alajaam 50. Tartu, 2002.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 420
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 289
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut, 63.
*
Heinar Sakkos

**Heinar Sakkos** (4. oktoober 1939 Haanja – 19. november 1993 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1958 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-elektromehaaniku kutsega, oli 1969–1971 TPI elektriajamite kateedri aspirant. 1977 sai ta Valgevene Polütehnilises Instituudis tehnikakandidaadiks, kaitstes väitekirja "Исследование установившихся и динамических режимов работы авто­матизированного магнитогидродинамического привода". Ta stažeeris 1979 Leningradi Elektrotehnika Instituudis ning 1984 ja 1989 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis. Ta oli 1966–1968 ja 1972–1978 TPI (aastast 1989 TTÜ) elektriajamite kateedri assistent, 1978–1981 vanemõpetaja, 1981–1992 dotsent, 1992–1993 TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi dotsent. Sakkos õpetas elektriajamite teooria, juhtimise ja projek­teerimise, automaatjuhtimise teooria ning tehnoloogiliste protsesside modelleerimise kursusi. Ta koostas ka õppevahendeid.

## Teadustöö

Heinar Sakkose uurimis­valdkondadeks olid automatiseeritud magnetohüdrodünaamiliste (MHD) elektriajamite ja ‑seadmete teoreetilised ja rakenduslikud probleemid, kulgelektriajamid ning jõupooljuhtmuundurid. Ta osales TPI-s loodud MHD-pumba ning sulametalli valamise ja elektromagnetilise doseerimise seadmete rakendamisel ja tööstuslikul katsetamisel Ust-Kamenogorski Titaani- ja Magneesiumikombinaadis, Kaluši Keemia- ja Metallurgiakombinaadis ning Kaasani Mootoritootmiskoondises. Peale selle korraldas ta erialakonverentse ja toimetas teadustööde kogumikke. 1984 pälvis ta NSVL Rahvamajanduse Näituse pronksmedali. Heinar Sakkosel oli üle 90 teaduspublikatsiooni ja 13 autoritunnistust.

### Teoseid
* Экспериментальное исследование цилиндрических индукционных насосов с различной конструкцией магнитопровода (kaasautor H. Tiismus). // TPI Toimetised. А 284 (1969)
* Уравнения движения МГД-привода (kaasautorid T. Lehtla, H. Tiismus). // ТPI Toim 382 (1975)
* Системы автоматической стабилизации подачи МГД-приводов (kaasautorid V. Loigom, H. Tiismus). // ТPI Toim 476 (1979)
* Математическое моде­лирование автоматизированного МГД-привода. // Изв. высших учебных заведений, Электромеханикa 4 (1983)
* Устройство для плавного включения электрической нагрузки (kaasautor T. Lehtla). // ТPI Toim 700 (1989)
* Двухфазно управляемые трехфазные многопульсные преобразователи переменного напряжения (kaasautor T. Sakkos). // Технич. электродинамика (1990) 1
* Eesti-soome-rootsi-inglise-saksa elektrioskussõnu (koost). Tallinn, 1994.

## Isiklikku
Heinar Sakkos oli teenistuja poeg ja Tiiu Sakkose abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
*Leiutajaid ja leiutisi Tallinna Tehnikaülikoolis 1922–2007. Tallinn, 2008, 22, 27, 30, 31.
*
Tiiu Sakkos

**Tiiu Sakkos** (1970. aastani **Tiiu Süvari**; sündinud 29. novembril 1941 Rakveres) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Tiiu Sakkos on õpetaja tütar ja Heinar Sakkose abikaasa.

Lõpetas 1960 Tallinna 21. Keskkooli, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriajamite ja tööstusseadmete automatiseerimise erialal, 1971 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis (TEFI) aspirantuuri, tehnikakandidaat (1973, Ukraina Teaduste Akadeemia Elektrodünaamika Instituut), väitekiri "Исследование регулируемых магнитных удвоителей частоты с самопод­магни­чиванием". Oli 1966–74 TEFI (aastast 1993 Eesti NSV TA Energeetika Instituudi) nooremteadur, 1974–86 vanemteadur, 1986–91 juhtivteadur, 1991–99 vanemteadur, 1999– TTÜ elektrotehnika aluste ja elektrimasinate instituudi elektrotehnika aluste õppetooli vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elektriliste võimsusmuundurite ja elektriahelate teooria, jõuelektroonika. Korraldanud erialaseid konverentse, olnud teaduskogumike, erialasõnastike ja standardite toimetaja, tõlkinud standardeid. Ligi 100 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat, 21 autoritunnistust.

## Teoseid
* Магнитные преобразователи электроэнергии с удвоением частоты (kaasautor). Тлн, 1972
* Электромагнитная совместимость двенадцатимпульсного преобразо­вателя переменного напряжения в режиме утроения частоты (kaasautor H. Sakkos). // Технич. электродинамика (1992) 4
* Вентильно-индуктивные цепи непрерывного амплитудного регулирования переменного напряжения (kaasautorid M. Ojaveer, V. Sarv). Тлн, 1978
* Многоимпульсные трехфазные преобразователи переменного напряжения с двухфазной системой управления (kaasautor H. Sakkos). Тлн, 1990
* New diode-switched transformer filters to improve power factor of three-phase diode rectifiers with capacitive smoothing (kaasautor V. Sarv). // Proc. Est. Acad. Sci. Enging., 3 (1997) 3
* Theory and application of linear time-varying inductors with controlled turn-number (kaasautor V. Sarv). // Proc. International Conf. on Electrical Machines ICEM 2000, August 28–30, 2000, Espoo, Finland
* Power factor correction of three-phase diode rectifiers using optimum ripple currents injection (kaasautor V. Sarv). // Proc. 11th European Conf. on Power Electronics and Applications, September 11–14, 2005, Dresden, Germany.

## Viited

## Kirjandus
* Ühe instituudi lugu, 66, 67, 71, 136, 235, 237.
*
Teo Saimre

**Teo Saimre** (sündinud 15. mail 1945 Ulilas Tartumaal) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Teo Saimre on Boris Saimre poeg.

Lõpetas 1964 Tartu 1. Keskkooli, 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Reklaamitegevuse ning selle organisatsiooni ja juhtimise täiustamise teid Eesti NSV-s". Oli 1969–1988 TPI tööstuse juhtimise ja planeerimise kateedri assistent ja dotsent, 1988–1991 Tallinna Vanalinna Arenduskeskuse direktor, 1991–1995 AS TP Leasing ja AS Mater juhataja esimees, 1995–2005 Riikliku Autoregistrikeskuse direktori asetäitja, 2005– TTÜ Tallinna Kolledži ettevõtluse ja juhtimise lektoraadi dotsent. Õpetanud juhi tegevust, juhtimise aluseid, organiseerimist ja juhtimist, strateegilist juhtimist; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: organiseerimine ja juhtimine. Olnud Euroopa  juhilubade ja juhieksamite komitee ekspert ning Euroopa sõidukite ja juhilubade infosüsteemi EUCARIS juhtgrupi liige, aastast 2007 INTERREG III B projekti "BaltMet Inno – Läänemere metropolide innovatsioonistrateegia" nõustava Tallinna turundusnõukogu liige.

## Viited

## Teoseid
* Organisatsiooni- ja juhtimisprobleemid reklaamitöös. // III juhtimisprobleemide konv. Tallinn, 1972
* Organisatsiooni arengu suunamise võimaluste uurimine. Tallinn, 1979
* Regiooni arendamise probleeme (kaasautor P. Tang). // VII juhtimisprobleemide konv. Tallinn, 1985
* Juhtimispersonali arendamine majandusorganisatsioonides (kaasautor M. Tepp). Tallinn, 1988.

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 445
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 346–347.
*
Elmar-Oskar Sakkov

**Elmar-Oskar Sakkov** (9. juuni 1941 Mõisaküla – 21. oktoober 2009) oli eesti mehaanikateadlane.

## Elulugu
Elmar-Oskar Sakkov oli lukksepa poeg.

Lõpetas 1959. aastal Mõisaküla Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna teoreetilise mehaanika erialal. 1965–1968 TRÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Анализ закритической стадии упруго-пластических пластин и оболочек". Täiendas end 1969–1970 Poolas, 1977 Moskvas, 1979 Thbilisis. 

Oli 1968–1969 Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1969–1973 vanemõpetaja, 1973–1992 dotsent, ühtlasi oli 1973–1976 lähetatud õppetööle Alžiiri Ülikooli ja 1984–1988 Diégo-Suareze ülikooli (Madagaskar), 1992–2000 Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika instituudi dotsent, 2000–2005 lektor, aastast 2005 erakorraline dotsent. Õpetas teoreetilise mehaanika,  modelleerimise, rakendusmehaanika jm kursusi; koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elastsete-plastsete plaatide ja koorikute pärastkriitilise staadiumi analüüs; armeeritud talade ja koorikute optimaalne projekteerimine, komposiitide optimeerimine. 

Ta oli Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. Ta avaldas üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2001 Gerhard Rägo mälestusmedal
* 2005 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
* 2006 Tartu Ülikooli medal
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Ta oli aastast 1966 abielus arhitekt Helmi Sakkoviga, nende pojad on Erik ja Sven Sakkov.

## Teoseid
* On optimization of a reinforced beam subjected to dynamic loading (kaasautor J. Lellep). // TÜ Toim 72 (1985)
* Optimum design of a reinforced beam under dynamic loadings (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 29 (1993) 6
* Optimization of cylindrical shells of fiber-reinforced composite materials (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 32 (1996) 1
* Buckling of stepped composite columns (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 42 (2006) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 389
* II, 159
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 311
*  

## Välislingid
*
Enno-Olavi Saks

**Enno-Olavi Saks** (12. oktoober 1943 Järva-Jaani, Järvamaa – 11. märts 2015) oli eesti mehaanikateadlane.

## Elulugu
Enno-Olavi Saks oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1962 Järva-Jaani Keskkooli, 1970 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikaosakonna mehaanika erialal, 1970–1973 NSVL Teaduste Akadeemia Siberi Osakonna Hüdrodünaamika Instituudi (Novosibirsk) aspirant, matemaatikamagister (1996, TÜ), väitekiri "Ümmarguste võllide mitteklassikaline vääne", *[[Ph.D.]]* (matemaatika, 1996, TÜ), väitekiri "Analysis and optimization of elastic-plastic shafts in torsion". Stažeeris 1978 ja 1984 Novosibirski Ülikooli juures. 

Oli 1973–1984 TRÜ teoreetilise mehaanika kateedri vanemõpetaja, 1984–1988 arvutuskeskuse vanemteadur, 1988–1990 teadur, 1990–1995 matemaatik-programmeerija, 1995–1996 EPMÜ tehnikateaduskonna mehaanika ja masinaõpetuse instituudi vanemlaborant, 1996–1997 lektor, 1997–2002 dotsent, 2003–2004 füüsika instituudi dotsent, 2005– Eesti Maaülikooli tehnikainstituudi rakendusfüüsika töörühma dotsent. Õpetanud teoreetilist mehaanikat, kõrgemat matemaatikat, programmeerimist, raalprojekteerimist; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: deformeeruva keha mehaanika, raalprojekteerimine. 25 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Juhiseid skeemprogrammeerimiseks ajajaotussüsteemis DINTES (kaasautor J. Kiho). Tartu, 1986
* Saha raalkonstrueerimine keeles AutoLISP. // EPMÜ kogumik 200 (1998)
* Adra poolvinthõlma ja tera pinge- ning deformatsiooniseisundi uurimine lõplike elementide meetodil (kaasautor M. Heinloo). // EPMÜ kogumik 204 (1999)
* Stresses and displacements in a semidigger mouldboard and a ploughshare (kaasautor M. Heinloo). // University of Miskolc, J. Computational and Appl. Mech. 2 (2001) 2
* Chaotic non-linear motion of mathematical pendulum with variable length (kaasautor M. Heinloo). // Est. Agricultural Univ. Trans. 215 (2002).

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 389
* II, 159.
*
Eva Saks

**Eva Saks** (aastani 1973 **Eva Sahk**; 2. oktoober 1950 Tallinn – 4. aprill 2015) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1969 Tallinna 1. Keskkooli, 1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal, 1981 TPI kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat (1986, Küberneetika Instituut), väitekiri "Оптимизация нелинейных систем компензационного управления для дискретных многостадийных технологических процессов с групповой обработкой полуфабрикатов". Oli 1974–1981 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur ja teadur, 1981–1987 TPI tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlabori noorem- ja vanemteadur, 1987–1991 automaatika kateedri assistent, 1991– TPÜ informaatika kateedri ja õppetooli vanemõpetaja ja dotsent.

## Isiklikku
Tema isa oli kindlustusspetsialist Karl Sahk.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: diskreetsete mitmestaadiumiliste tehnoloogiliste protsesside juhtimine ja modelleerimine; statistilised mudelid, teoreetilised ja empiirilised jaotused. Osales jõupooljuhtseadiste valmistamise tehnoloogiliste protsesside modelleerimisel. Eesti Statistika Seltsi, Eesti Automaatikute Seltsi liige. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Приближенная оптимизация алгоритмов компензационного управления с режимными ограничениями для многостадийных технологических процессов (kaasautor). // TPI Toimetised 550 (1983)
* Приближенная оптимизация монотонных нелинейных систем компензационного управления для многостадийных технологических процессов (kaasautor). // TPI Toimetised 592 (1985)
* Экспресс- оптимизация систем компензационного управления (kaasautor). // TPI Toimetised 643 (1987).

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 318.
*