open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põrandküte

**Põrandküte** ehk **põrandaküte** on ruumide kütmine sooja põranda abil. Põrandküte võib olla vesi- või elekterküte. Esimesel juhul paigaldatakse tavaliselt plasttorud betoonpõranda sisse või puitpõranda alla silmustena ja torust juhitakse läbi soe küttevesi, mille temperatuuri reguleeritakse vastavalt küttevajadusele (ruumi temperatuuri järgi). Põrandkütte eeliseks on see, et ruumis puuduvad segavad radiaatorid ja saab kasutada madalatemperatuurilist soojuskandjat (kuni 30 °C), mis on väga soovitatav soojuspumbaga kütmisel, see tagab hea soojusteguri. Põrandkütte korral on ruumi õhutemperatuuri vertikaalne jaotus küllalt ühtlane ja puudub tõmbetuule oht, sest soe õhk tõuseb kogu ruumi põrandalt väikese kiirusega ühtlase vooluna üles. Näiteks radiaatori, konvektori või puhuri kohal tekib intensiivne vertikaalne õhuvool. Pidevalt soe põrand elutoas muudab aga inimese jalgade külmetuse suhtes hellaks. Vannitoas, koridoris ja duširuumis on köetav põrand omal kohal. Betoonpõrand on ka soojusakumulaatoriks, võimaldades kütte teatud perioodiks välja lülitada, näiteks siis, kui elektrienergia tunnihind on kõige kallim.

### Elekterpõrandküte

Elekterkütte jaoks paigutatakse betoonpõrandasse või ka laudpõranda alla küttekaabel. Küttekaablid on kas püsiva võimsusega või isereguleeruvad. Viimaste elektritakistus suureneb temperatuuri tõustes ja seega väheneb küttevõimsus. Püsiva võimsusega kaabli elektritakstus muutub temperatuuri muutudes küllalt vähe. Ruumis sobiva temperatuuri saamiseks tuleb sellist kaablit perioodiliselt sisse-välja lülitada temperatuuriregulaatori abil. Tänapäeval kasutatakse kahesoonelisi kaableid, mis vähendab oluliselt kaablist lähtuva  elektromagnetvälja tugevust. Kaabli paigaldamise kiirendamiseks valmistatakse ka kaablimatte, mis on koostatud töökojas enne ehitusele viimist. Kaablimatid koostatakse ruumi plaani järgi.

### Küttekaabli küttevõimsus
Küttekaabli erivõimsus on enamasti 10 …20 W/m, puitpõranda alla võib paigaldada kuni 80 W/m², seega 8 m 10 W/m erivõimsusega kaablit ühe ruutmeetri kohta. Betoonpõrandate küttevõimsus valitakse 100…150 W/m². Betoonpõranda alla tuleb paigaldada soojusisolatsioonikiht, et vähendada soojuskadu pinnasesse. Põrandkütte juhtimiseks kasutatakse temperatuuriregulaatorina elektroonilist temperatuuriregulaatorit, mille anduri ja juhtmed saab viia põrandasse paigutatud toru sisse, niiviisi paigaldatud andurit saab ka hiljem vahetada. Kui kasutatakse isereguleeruvat kaablit, siis võib temperatuuriregulaatorist loobuda.

### Küttekaabli paigaldamine

Kaabli paigaldamisel tuleb jälgida, et seda ei vigastataks mehaaniliselt ega venitataks. Kaks kaabli keerdu ei või ristuda teineteisega kokku puutudes ega olla teineteisele liiga lähedal. Need kohad kuumeneksid üle ja kaabel rikneks töö käigus. Küttekaableid ei paigutata vanni, valamu, jalgadeta kapi jmt. alla, mis takistavad põranda ja ruumiõhu vahelist soojusvahetust. Samuti tuleks arvestada, et elektriga köetavat põrandaosa ei kaetaks vastu põrandat asuvate mööbliesemetega kinni.

## Viited
Matriarhaat

**Matriarhaat** ühiskonnavorm, millele on iseloomulikud sugulusjärgus ja pärimiskord emaliinis, mille uskumused põhinevad esiemal või emajumalannal ning mille hierarhias mängivad naised keskset rolli.
Majlinda Kelmendi

**Majlinda Kelmendi** (sündinud 9. mail 1991 Pejës) on Kosovo judoka, olümpiavõitja (2016) ja kahekordne maailmameister.

Majlinda Kelmendi võitis Kosovo esimese medali maailmameistrivõistlustelt ja olümpiamängudelt.

## Viited
Rebekka Haase

**Rebekka Haase** (sündinud 2. jaanuaril 1993 Zschopaus) on Saksamaa kergejõustiklane, sprinter. 

2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta kolm kuldmedalit: 100 meetri jooksus (11,47), 200 meetri jooksus (23,16) ja 4×100 meetri teatejooksus (43,47). Ta oli esimene, kes on ühtedel Euroopa U23 meistrivõistlustel võitnud kolm kuldmedalit.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta Saksamaa naiskonnaga 4×100 meetri teatejooksus pronksmedali; Haase jooksis ankruvahetust. 100 meetri sprindis jõudis ta poolfinaali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta Saksamaa naiskonnaga 4×100 meetri teatejooksus neljanda koha. 100 meetri sprindis sai Haase 11,47-ga oma eeljooksus viienda koha ega pääsenud edasi poolfinaali.

18. juunil 2017 Stockholmis toimunud Teemantliiga etapil parandas ta oma 200 meetri jooksu isiklikku rekordit 19 sajandikuga, saades ajaks 22,76.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jõudis ta 200 meetri jooksus poolfinaali. Ta sai oma poolfinaalis ajaga 23,03 neljanda koha, kuid finaali ei pääsenud. Finaalipääsust jäi puudu 18 sajandikku. Kokkuvõttes sai ta 12. koha. 4×100 meetri teatejooksus sai ta Saksamaa teatenaiskonnaga neljanda koha ajaga 42,36.

Haase on 200 meetri jooksus Saksamaa kahekordne välis- ja neljakordne sisemeister.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Isiklikku
Haase on õppinud Chemnitzi tehnoloogiainstituudis psühholoogiat.

## Viited

## Välislingid

*
Tyrnävä vald

**Tyrnävä** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 6807. Pindala on 189,89 km².

Naabervallad on Kempele vald, Liminka vald, Muhose vald ja Oulu linn.

## Viited

## Välislingid

* Tyrnävä
Lumijoki vald

**Lumijoki** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 2079. Pindala on 213,85 km².

Naabervallad on Oulu linn, Hailuoto vald, Liminka vald ja Siikajoki vald.

## Viited

## Välislingid

* Lumijoki
Paguuma

**Paguuma** (*Paguma larvata*) on tsiibetlaste sugukonda kuuluv loom.

Paguuma üldpikkus on meeter või rohkem ja kehakaal kuni 5 kg. Emased paguumad võivad poegida kaks korda aastas, pesakond koosneb 1–4 pojast. 

Paguumad on kõigesööjad. Hõlmikpuude kasvualas Zhejiangi provintsis (Hiinas) söövad nad hõlmikpuuseemneid, aidates kaasa hõlmikpuude levikule. Neid söövad inimesed. Paguumad on SARS-koroonaviiruse vektorid. 

## Nomenklatuur

Paguuma perekonda kirjeldas esimesena John Edward Gray 1831. aastal. Tänapäeval eristatakse paguumal järgmisi alamliike:
**Paguma larvata chichingensis* Wang, 1981	 
**Paguma larvata grayi* (Bennett, 1835)	 
**Paguma larvata hainana* Thomas, 1909	 
**Paguma larvata intrudens* Wroughton, 1910	 
**Paguma larvata janetta* Thomas, 1928	 
**Paguma larvata jourdanii* (J. E. Gray, 1837)	 
**Paguma larvata lanigera* (Hodgson, 1836)	 
**Paguma larvata larvata* (C. E. H. Smith, 1827)	 
**Paguma larvata leucomystax* (J. E. Gray, 1837)	 
**Paguma larvata neglecta* Pocock, 1934	 
**Paguma larvata nigriceps* Pocock, 1939	 
**Paguma larvata ogilbyi* (Fraser, 1846)	 
**Paguma larvata robusta* (Miller, 1906)	 
**Paguma larvata taivana* Swinhoe, 1862	 
**Paguma larvata tytlerii* (Tytler, 1864)	 
**Paguma larvata wroughtoni* Schwarz, 1913.

## Levila

Paguuma elab metsades ja põõsastikes laialdasel alal Kashmirist, Birmast ja Hiinast kuni Malai saarestikuni. Pole selge, kas ta on pärismaine liik ka Jaapanis või on ta sinna introdutseeritud.

## Viited

## Veebiallikad
* Masuda R, Lin LK, Pei KJ, Chen YJ, Chang SW, Kaneko Y, Yamazaki K, Anezaki T, Yachimori S, Oshida T, Origins and founder effects on the Japanese masked palm civet Paguma larvata (Viverridae, Carnivora), revealed from a comparison with its molecular phylogeography in Taiwan, Zoolog Sci. 2010 juuni;27(6):499-505. doi: 10.2108/zsj.27.499.
Siikajoki vald

**Siikajoki** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 5456. Pindala on 1051,43 km².

Naabervallad on Hailuoto vald, Liminka vald, Lumijoki vald, Raahe linn ja Siikalatva vald.

## Viited

## Välislingid

* Siikajoki
Merike Roodla

**Merike Roodla** (sündinud 31. mail 1959) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Merike Roodla on lõpetanud Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi 1984. aastal tekstiili erialal.

## Isikunäitused
*2011 "Lillesonaat", Rahvusooper Estonia talveaed, koos Sigrid Huigi ja Ainikki Eiskopiga

## Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 2000.

## Viited
Kohtla-Järve linnapiirkond

**Kohtla-Järve linnapiirkond** oli haldusüksus Eesti NSVs 1959–1965, Kohtla-Järve linnanõukogule allutatud maapiirkond.

1959. aastal likvideeriti Kiviõli rajoon ning selle alal moodustati Kohtla-Järve linnapiirkond, millega liideti Kiviõli linn ning Kohtla ja Kukruse alev. 

1960. aastal liideti Kohtla-Järve linnapiirkonnaga Jõhvi rajoon. 

1962. aastal liideti Kohtla-Järve linnapiirkonnaga varem Narva linnapiirkonnale allutatud Alutaguse külanõukogu, Rakvere rajooni Tudu külanõukogu ning Jõgeva rajoonile kuulunud Avinurme, Lohusuu ja Ulvi külanõukogu. 

15. detsembril 1964 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Kohtla-Järve rajoon, mille keskuseks sai Jõhvi.

## Viited
H. L. Mencken

**Henry Louis Mencken** (12. september 1880 Baltimore, Maryland – 29. jaanuar 1956) oli ameerika ajakirjanik, satiirik, kirjanduskriitik, lingvist, ühiskonnakriitik ja kirjanik.

Tema hüüdnimi oli *The Sage of Baltimore*. Mencken sündis Baltimore'is Marylandi osariigis saksa väljarändajate peres. Tema isa August Mencken oli sigarivabriku omanik. Henry läks kooli 6-aastaselt. Ta õppis Baltimore'is Friedrich Knappi erakoolis (1886–1892) ja Baltimore'i Polütehnilises Instituudis (1896–1899). Pärast isa surma lahkus Mencken koolist ja asus ajakirjanikuna tööle Baltimore'i ajalehes The Herald (1899–1906). Heraldist lahkumise järel 1906. aastal töötas ta The Baltimore Sunis. Ta oli koos George Jean Nathaniga ajakirja The Smart Set kaastoimetaja (1914–1923). Mencken asutas ajakirja The American Mercury, kus ta töötas ka toimetajana (1924–1933).

## Teoseid

The Heraldis töötamise ajal ilmus Mencenil luulekogu "Ventures Into Verse" (1903).

Ta oli saksa religioonifilosoofi Friedrich Nietzsche ideede propageerija. Nii ilmus tema sulest Nietzschet tutvustav teos "The Filosophy of Friedrich Nietzsche" (1908) ning koos õega tõlkis ta inglise keelde Nietzsche teose "Der Antichrist" (1920). Menckeni üks tähtsamaid teoseid oli lingvistiline uurimus ameerika inglise keele kohta "The American Language" (1919). Oma väljaütlemistes on Mencken seadnud üksikisiku vabadused kõrgemaks riigivõimust. Üksikisiku vabaduste kaitsel on tema rünnakute sihtmärgiks olnud organiseeritud religioon. Religioonikriitilisi vaateid on Mencken väljendanud muuhulgas oma teoses "Treatise on the Gods" (1930).

## Aforisme
* *Ajaleht on vahend rumalate muutmiseks veel rumalamaks ja hullude ajamiseks veel hullemaks.*
* *Inimesed ei hinda siin maailmas mitte õigusi, vaid privileege.*
* *Kui kogemus üldse meile midagi õpetab, siis seda, et demokraatia tingimustes on hea poliitik sama ebatõenäoline nagu aus murdvaras.*
* *Armastus on eksiarvamus, justkui erineks üks naine teisest.*
* *Vaimulik: piletitega hangeldaja Taeva väravate ees.*

## Viited

## Välislingid
Mari Kaarma

**Mari Kaarma** (sündinud 5. mail 1951) on eesti kujundusgraafik.

## Elukäik
Mari Kaarma on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1974. aastal moe erialal.

## Isikunäitused
*1980 "Akvarellid ja tekstiilid", Tallinna Kunstihoone
*1983 "Akvarellid ja tekstiilid", Tartu Kunstimuuseum
*1983 akvarellide näitus, Kinomaja, Tallinn
*1990 rahvarõivapiltide näitus, Kristjan Raua majamuuseum (koos Melanie Kaarmaga)
*2014 postmarkide ja -kaartide originaalide näitus "Rahvarõivad posti teel", ERM, Narva Muuseum

## Tunnustus
*1988. aasta 25 kauneima raamatu preemia raamatu "Põder, kes käis varvastel" (1987) illustratsioonide eest
*2012. aasta 25 kauneima raamatu preemia, aasta viie kauneima lasteraamatu preemia ja Eesti Lastekirjanduse Keskuse eripreemia raamatu "Aett, eit ning mia" (2011) kujundamise eest

## Liikmesus
Ta on 1983. aastast Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Kujundusgraafikute Liidu liige.

## Isiklikku
Tema ema oli eesti rõivakunstnik Melanie Kaarma ja isa mööblikunstnik Voldemar Kaarma. Raamatugraafik Jüri Kaarma oli Mari Kaarma vend. Tema vend on ka vaimulik Juvenalius (Märt) Kaarma.

## Viited
Narva linnapiirkond

**Narva linnapiirkond** oli haldusüksus Eesti NSVs 1950–?.

Narva linnapiirkond moodustati 1950. aastal seniste Vaivara ja Alutaguse valla aladest. Pindala oli 340&nbsp;km².

1954. aastal taastati moodustati endiste valdade piirides Vaivara külanõukogu ja Alutaguse külanõukogu alluvusega Narva linnapiirkonnale.
Don't Be So Shy

"**Don't Be So Shy**" on Komoori päritolu prantsuse poplaulja Imany laul teiselt muusikaalbumilt "The Wrong Kind of War".

## Radade loend
#"Don't Be So Shy" (Filatov & Karas *Remix*) – 3:10
#"Don't Be So Shy" (Ruslan Nigmatullin *Remix*) – 3:46
#"Don't Be So Shy" (*Work in Progress*)" – 3:02

### Filatov & Karas Remix

Euroopas sai kuulsaks selle laulu Filatov & Karase remiks, mis anti välja augustis 2015, see jõudis mitme riigi edetabelites esikohale, sealhulgas Austrias, Bulgaarias, Poolas,Prantsusmaal, Rumeenias, Saksamaal, Serbias, Slovakkias, Sloveenias, Šveitsis, Ungaris ja Venemaal. 

"Don't Be So Shy (Filatov & Karas Remix)" võitis Eesti raadiojaama Sky Plus 2016. aasta Sky Plusi aastaedetabelis esikoha.

## Viited
Pärnu linnapiirkond

**Pärnu linnapiirkond** oli haldusüksus Eesti NSVs 1957–1962.

Pärnu linnapiirkond moodustati Pärnu rajooni alal 1957. aastal. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Pärnu-Jaagupi rajooni kesk- ja lõunaosa ning likvideeritud Kilingi-Nõmme rajooni lääneosa. Aastal 1961 liideti sellega likvideeritud Lihula rajooni lõunapool. Aastal 1962 liideti sellega likvideeritud Vändra rajooni kesk- ja lõunaosa ning likvideeritud Abja rajooni läänepool.
Mari Moora

**Mari Moora** (neiupõlvenimega **Toomiste**; sündinud 19. märtsil 1966) on eesti ökoloog.

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud 1984. aastal Nõo Keskkooli. 1989. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geneetika erialal. 

1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis taimeökoloogia ja ökofüsioloogia erialal doktoritöö "Arbuskulaar-mükoriisse sümbioosi mõju lubjarikka niidu taimeliikide konkurentsile ja kooseksisteerimisele".

2000. aastal oli ta järeldoktor Helsingi Ülikooli Viikki Biokeskuses. 

## Töökäik
1983. aastal töötas ta Eesti Loomakasvatuse- ja Veterinaaria Instituudis laborandina, seejärel aastatel 1989–1992 Eesti Agrobiokeskuses nooremteadurina. Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudis oli ta esialgu vanemlaborant, siis doktorant taimeökoloogia õppetooli juures.

Pärast doktoritöö kaitsmist 1998. aastal sai temast teadur taimeökoloogia õppetooli juures ja novembris 2003 sai temast Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudi taimeökoloogia vanemteadur. Alates septembrist 2020 on ta Tartu Ülikoolis koosluse ökoloogia professor. 

2017–2020 oli ta Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna teadus-arendusprodekaan. 2022–2023 oli ta Tartu Ülikooli nõukogu liige. 

Alates 1. augustist 2023 on Moora Tartu Ülikooli teadusprorektor.

## Teadustöö

Moora kuulub Tartu Ülikooli koosluseökoloogia töögruppi ja tema teadustöö keskendub liigirikkusega seotud küsimustele:
*biootiliste interaktsioonide mõju taimekoosluste kujundajana 
*taimede konkurents ja vastastikune kasu koosluste kujundajatena. 
*arbuskulaarse mükoriisa (AM) mõju taimedevahelistele suhetele ja taimekooslustele 
*AM seenekoosluste liigirikkuse varieeruvus lokaalselt ja globaalselt 
*AM ja taimede seoseid üldisemas kontekstis – millised taimed on mükoriissed ja millised mitte, kas taimede ökoloogilised liigigrupid pakuvad oma juurtes eluaset mükoriisaseentele, millist rolli mängib mükoriisne sümbioos taimeliikide levikus ja võõrliikide invasioonis.

Kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.

## Tunnustus
*1998 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal (kollektiivi liige)
*1998 Río Cuarto ülikooli auliige
*2016 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal (kollektiivi liige)
*2016 Tartu Ülikooli aumärk
* 2023 Alma Tomingase medal (Eesti Teaduste Akadeemia)
* 2025 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Mari Moora Eesti Teadusinfosüsteemis
Arvils Ašeradens

**Arvils Ašeradens** (sündinud 30. detsembril 1962 Riias) on Läti poliitik. Alates 11. veebruarist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 oli ta majandusminister Māris Kučinskise valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1986 Läti Ülikooli geograafina.

Aastatel 1986–1989 töötas ta LATINFORMi fotokorrespondendina. Aastatel 1990–2009 oli ta ajalehe Diena direktor ja juhatuse esimees. 2010–2014 oli ta seimi liige. 2014–2016 oli ta Läti rahandusministeeriumi parlamentaarne sekretär.

Ta kuulub parteisse Ühtsus.

Alates 14. detsembrist 2022 on ta Läti rahandusminister.

## Viited

## Välislingid
* Arvils Ašeradensi elulugu Ühtsuse kodulehel (läti keeles)
Oma Maa (ajakiri, 1946)

**Oma Maa** oli ajakiri, mis ilmus Rootsis aastatel 1946–1951. Esimene number ilmus maikuus 1946 Göteborgis, järgmised juba Stockholmis, väljaandjaks ühing "Oma Maa". Peatoimetajaks ja vastutavaks väljaandjaks oli Ed. Riisna, tegevtoimetaja K. Arro. Ajakirja kolmandast numbrist alates oli ajakirja vastutav väljaandja Voldemar Brun.  

Nr 26 aastal 1951 jäi "Oma maa" viimaseks numbriks. 1959 jätkas väljaanne ilmumist samanimelise ajalehena (rootsi keeles *Eget land*) ja ilmus kuni 1960. Ajalehte andis välja kirjastus Eesti Post. 

## Viited
René Guillot

**René Guillot** (1900 Courcoury, Prantsusmaa – 26. märts 1969 Pariis) oli prantsuse lastekirjanik.

Pärast ülikooli õpinguid Prantsusmaal elas teise maailmasõja alguseni Senegalis ning töötas matemaatikaõpetajana. 

Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.

## Tunnustus
*1964 – Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia
Cathy Weseluck

**Cathy Weseluck** (õieti **Catherine Weseluck**; sündinud 21. augustil 1970 Torontos Ontario provintsis) on Kanada näitleja.

## Viited
Aimee Mullins

**Aimee Mullins** (sündinud 20. juulil 1975 Allentownis Pennsylvanias USA-s) on Ameerika Ühendriikide sportlane, näitleja, motivatsioonikõneleja ning modell.Aimee Mullinsil on kaasasündinud luupatoloogia *fibular hemimelia* (*[[fibula]]* ehk pindluu puudub), mistõttu mõlemad jalad amputeeriti altpoolt põlve, kui ta oli aastavanune. Siiski hakkas ta juba koolipõlves tegelema spordi ja näitekunstiga. Ta lõpetas Georgetowni ülikooli ja asus hiljem tööle modelli ning näitlejana. Aimee Mullins on pidanud loenguid isiksuse arengust ja puuetest, identiteedist, disainist ja innovatsioonist.  

Ta on ka tunnustatud TED-kõneleja ning *TED 2014 All-Stars* esinejaks valitud. 

2016. aastal abiellus Aimee Mullins inglise näitleja Rupert Friend'iga. 

## Viited

## Välislingid
*Aimee Mullinsi veebileht
*Amy Mullins in Today Show (Amy Mullinsi elust ja saavutustest)
*TED-loeng: The opportunity of adversity (Võimalustest, piirangutest ja piiratusest, 10 naiskõnelejate TED-loengut, mida peaks teadma)
*TED-loeng: My 12 pairs of legs (Minu 12 paari jalgu. Suhtumine ja eelarvamused: puudest läbi laste silmade ja puude võimalustest, puudega naisest supernaiseks)
Anne & Stiil

**Anne & Stiil** on Eestis alates 2009. aastast ilmuv ajakiri. 

Ajakiri moodustati ajakirjade Anne ja  Stiil ühinemisel. Ajakirja annab välja Ajakirjade Kirjastus.

Ajakirja peatoimetaja on olnud Tiina Kruus, 2018. aastast on Mari-Liis Helvik.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Merijärvi vald

**Merijärvi** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Naabervallad on Alavieska vald, Kalajoki linn, Oulaineni linn, Ylivieska linn ja Pyhäjoki vald.

## Viited

## Välislingid

* Merijärvi
Vainulilled

"**Vainulilled"** (originaalpealkirjaga "Waino-Lilled") on 1866 Kuressaares ilmunud Lydia Koidula luulekogu. Raamat trükiti Christian Assafrey kulu ja kirjadega. Raamatus on 48 lehekülge.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Sievi vald

**Sievi** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 5114. Pindala on 787,33 km².

Naabervallad on Haapajärvi linn, Kalajoki linn, Kannus, Lestijärvi vald, Nivala linn, Reisjärvi vald, Toholampi vald ja Ylivieska linn.

## Viited

## Välislingid

* Sievi
Saaremaa onupoeg

"**Saaremaa onupoeg**" (originaalpealkirjaga "Saaremaa Onupoeg") on 1870 Tartus ilmunud Lydia Koidula näidend. Näidend trükiti W. Gläseri juures.

Koidula kirjutas selle näidendi, võttes eeskujuks saksa kirjaniku Karl Theodor Körneri (1791–1813) näitemängu "Der Vetter aus Bremen" (1812).

Näidendi kandis esimest korda ette Vanemuise selts 1870. aasta jaanipäeval Tartus.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Pyhäjoki vald

**Pyhäjoki** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 3207. Pindala on 542,58 km².

Naabervallad on Kalajoki linn, Merijärvi vald, Oulaineni linn ja Raahe linn.

## Vaata ka
* Hanhikivi tuumajaam

## Viited

## Välislingid

* Pyhäjoki
Emajõe ööbik

"**Emajõe ööbik**" (algses kirjapildis "Emmajöe Öpik") on 1867 Tartus ilmunud Lydia Jannseni (hiljem tuntud kui Koidula) anonüümne luulekogu. Raamat ilmus Heinrich Laakmanni kulu ja kirjadega.

Luulekogu tuntumaid luuletusi on "Ema süda" (vanas kirjaviisis "Emmasüdda"), "Sind surmani!" ja "Mu isamaa on minu arm". Sellest sattus vaimustusse Carl Robert Jakobson, kes soovis kogumikust lisada luuletusi oma peagi ilmuvasse "Kooli lugemise raamatusse" ning andis anonüümsele autorile kirjanikunime *L. Koidula*. Just Jakobsoni koolilugemiku kaudu said Koidula luuletused rahva seas populaarseteks. 

2019. aastal ilmus raamatu kordustrükk uues, Maara Vindi kujunduses kirjastuses Sinisukk.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Riiklik ida keelte ja kultuuride instituut

**Riiklik ida keelte ja kultuuride instituut** (prantsuse keeles *Institut national des langues et civilisations orientales*, lühend *INALCO*) on Prantsusmaal Pariisis tegutsev instituut, kus õpetatakse ja uuritakse Kesk-Euroopa, Ida-Euroopa, Aafrika, Aasia, Ameerika ja Okeaania keeli. Instituudis õpetatakse üle 90 keele, seejuures on riiklik ida keelte ja kultuuride instituut ainus ülikool Prantsusmaal, kus saab õppida eesti keelt.

Instituut asutati 1795. aastal.

## Eesti keel ja kultuur Pariisi riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis
Riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis on  alates 1931. aastast tegutsenud soome-ugri keelte õppetool. Eesti keelt hakati õpetama õppetooli juhataja Aurélien Sauvageot’ initsiatiivil 1935. aastal. Esimeseks eesti keele õpetajaks oli Aleksander Aspel. Ametlikult nimetati Aleksander Aspel eesti keele lektoriks 1938. aastal ja ta töötas sellel ametikohal kuni 1946. aastani, mil siirdus Ameerikasse. Pärast Aspeli lahkumist katkes eesti keele õpetamine Pariisis kolmeteistkümneks aastaks. 1959. aastal hakkas eesti keelt õpetama Vahur Linnuste, kes töötas õppeülesande täitjana kuni oma pensionile minekuni 1989. aastal. Kahel järgmisel aastal tõmbus eesti keele õpetamine kokku üheks iganädalaseks teoreetilise grammatika tunniks, mida andis soome-ugri keelte professor Jean-Luc Moreau. 1991. aastal õnnestus tal kokku panna ulatuslikum õppekava ja tööle võtta uus õpetaja. Õpetajana tegutses kolm aastat tolleaegne Eesti asjur Pariisis Malle Talvet. Seejärel õpetasid eesti keelt Prantsusmaa riikliku stipendiumiga Pariisis viibinud eesti üliõpilased (Tiiu Grünthal, Tanel Lepsoo, Ilmar Raag, Marek Tamm jt). 1999. aastal asus vastloodud eesti ja soome keele ja kirjanduse dotsendi kohale Antoine Chalvin. 2011. aastal muudeti koht professori kohaks.

Alates 2003. aastast toetatakse eesti keele ja kultuuri õpetamist riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames. Esimese eesti keele lektorina asus Pariisis 2003. aastal tööle Malle Rüütli. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet. 

2007. aastal mindi üle Euroopa diplomite süsteemile. INALCO oma diplomite kõrvale loodi bakalaureuse- ja magistriõpe. INALCO on ainus ülikool maailmas, kus on võimalik prantsuse keele baasil eesti keelt õppida kõikidel akadeemilistel astmetel doktorikraadini välja (esimene doktorikraad eesti kirjanduse alal kaitsti 2013. aastal).

### Eesti keele ja kultuuri lektorid

* 2003–2007 Malle Rüütli
* 2007–2012 Katre Talviste
*2012–2017 Viivian Jõemets
* alates 2017 Merit Kuldkepp

## Viited

## Välislingid
*INALCO koduleht
Spirit in the Sky

**"Spirit in the Sky"** on laul, mille autor ja originaalesitaja on Norman Greenbaum. Tema singel avaldati 1969. aastal ning laul jõudis Briti edetabeli tippu 1970. aasta mais. USA-s jõudis singel Billboardi nädala edetabelis 3. kohale ja 1970. aasta kokkuvõttes 22. kohale. Ajakiri Rolling Stone asetas laulu oma kõigi aegade 500 parima laulu edetabelis 333. kohale.

Laulust on tehtud mitmeid kavereid ja ka Doctor and the Medics ning Gareth Gates jõudsid vastavalt 1986. ja 2003. aastal Briti singliedetabeli esikohale. Teisi kaverdajaid: Elton John, Bauhaus, Fuzzbox, Nina Hagen, dc Talk.
Meie Tee

**Meie Tee** oli aastatel 1931–1983 USA-s New Yorgis ilmunud väliseestlaste ajakiri. 

Ajakiri ilmus üks kord kuus. Ajakiri ei ilmunud 1981. aastal. Ajakirja andis aastatel 1931–1935 välja New Yorgi Eesti Haridusseltsi Kirjandus-Kunsti osakond, seejärel kuni 1940. aastani New Yorgi Eesti Haridusselts. Aastal 1941–1960 Eesti Haridusselts ja Ülemaailmne Eesti Ühing ja seejärel kuni 1983. aastani Ülemaailmne Eesti Ühing.

## Viited
Heathens

**"Heathens"** on USA dueti Twenty One Pilots laul. Laulu autor on Tyler Joseph.

USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 jõudis see teisele kohale.

Laulu on kasutatud filmis "Suitsiidisalk" ("Suicide Squad"; 2016).

Laul oli 2017. aastal nomineeritud kolmele Grammy auhinnale.

## Viited

## Välislingid
* Muusikavideo
Ruan Lingyu

**Ruan Lingyu** (hiina keeles 阮玲玉; sünninimega **Ruan Fenggen**, 阮凤根; 26. aprill 1910 Shanghai – 8. märts 1935 Shanghai) oli Hiina näitleja. Ta oli üks silmapaistvamaid Hiina filmitähti 1930. aastatel. Ta mängis kokku 29 tummfilmis. Teda on nimetatud "Hiina kino Greta Garboks".

Tema isa suri, kui ta oli viieaastane; ema töötas koduabilisena.

Ruan sõlmis 1926. aastal lepingu tunnustatud filmiettevõttega Mingxing Film Company. Ta mängis oma esimeses filmis, kui oli 16-aastane. Aastal 1930 sõlmis ta lepingu Lianhua Film Companyga, kus ta saavutas suurt edu. Samal aastal tegi ta rolli filmis "Unistus iidses pealinnas" (故都春夢; lavastaja Sun Yu), millega sai ta kuulsaks.

Lianhuaga tegi ta oma tuntumad filmid, seal hulgas "Armastus ja kohustus" (戀愛與義務; 1931; lavastaja Bu Wancang), "Kolm moodsat naist" (三个摩登女性; 1932; lavastaja Bu Wancang), "Väikesed lelud" (小玩意; 1933; lavastaja Sun Yu), "Jumalanna" (神女; 1934; lavastaja Wu Yonggang) ja "Uued naised" (新女性; 1935; lavastaja Cai Chusheng). Filmis "Uued naised" kehastas ta 1934. aastal enesetapu sooritanud hiina näitlejannat Ai Xiat. Ruani viimane film "Rahvuslikud tavad" (國風; 1935; lavastajad Luo Mingyou ja Zhu Shilin) avaldati veidi aega pärast tema surma.

Oma üheksa aastat kestnud filmikarjääri jooksul mängis ta palju rolle, seal hulgas kirjanikku, tehasetöölist, jõukat seltskonnadaami, prostituuti, lilleneiut, nunna ja kerjust.

Paljud tema filmid on osaliselt või täielikult kadunud. 1990. aastatel avastati Uruguayst pikka aega kaotsiläinuks peetud Ruani üks tuntumaid filme, "Armastus ja kohustus".

Ta sooritas 24-aastaselt enesetapu, kui võttis uimasti üledoosi. Enesetapu põhjusena on arvatud abielulahutusest ja tema eraelu kohta liikunud kuulujuttudest tulenenud vaimseid pingeid. Tema enesetapp pälvis palju tähelepanu ning tema matustele kogunes mitusada tuhat leinajat. Hiina kirjanik Lu Xun avaldas pärast Ruani surma essee, milles laitis kuulujuttude levitamist.

Hongkongi filmitegija Stanley Kwan on teinud Ruan Lingyu elulool põhineva filmi, kus nimirollis on Maggie Cheung.

## Viited

## Välislingid

*
*"Ruan Lingyu - Queen in Silent Film Period". china.org.cn
Aldo Roomere

**Aldo Roomere** (sündinud 1. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti karikaturist ja tõlkija.

Lõpetas Tallinna 7. Keskkooli 1968. aastal. Õppis aastatel 1977–1981 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis disaini. Juba kooli ajal töötas aastatel 1967–1968 ETKVL-i reklaamikombinaadis. Hiljem töötas seitse aastat Vabariiklikus Raamatukaubastus kunstnikuna. On töötanud Tallinnfilmis assistendina. Kuulub Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

Tema karikatuure on avaldatud ajalehtedes Roosa Lipp, Poliitiline Anekdoot, Erootiline Anekdoot, Anekdoodileht, Muinsuskaitse Seltsi Sõnumid, Perekonnaleht, Maaleht, Sirp ning huumoriajakirjades Pikker ja Pilkaja.

## Raamatud
* "Trükkal J. W. Lackneri tapmine", saksa keelest tõlkinud Aldo Roomere, Perioodika 1975
* "Der letzte Strandräuber – Estnische Erzählungen aus sieben Jahrzehnten", koostanud Alexander Baer, Welta Ehlert ja Nikolai Sillat, eesti keelest tõlkinud Alexander Baer, Hella Issupova, Aldo Roomere, Viktor Sepp ja Helga Viira, Volk und Welt 1975
* Heinz Goldmann, "Müümiskunst – Edukas ettevõtlus", tõlkinud Ilmar Palli, illustratsioonid Aldo Roomere, Innovaatikaühistu Mondo 1990
* Kaarina Iltanen, "Ärireklaam ja firmat tutvustav info : õppevahend juhile, turundus- ja reklaamispetsialistile", eestindanud Alo Roomere, Innovaatikaühistu Mondo 1991
* Les Dane, "Kunst müüa - Kõrgliiga müügitehnika", illustratsioonid Aldo Roomere, Estada 1999
* Anti Kidron, "Leidlik meel", kujundanud Epp Marguste ja Aldo Roomere, Mondo 2000
* Ago Teder, "Isade foorum", illustratsioonid Jüri Kerem, Priit Pärn, Aldo Roomere, Kuulo Vahter ja Aarne Vasar, Rebellis 2003
* Jiří Žáček, "Valmid", tõlkinud Tõnu Kalvet, illustreerinud Aldo Roomere, Matrix 2016.

## Auhinnad
* 1975 – karikatuurivõistluse "Meri ja mehed" – eripreemia parima keskkonna- ja kalakaitselise karikatuuri eest
* 1986 – S. KIrovi nimelise näidiskalurikolhoosi karikatuurivõistluselt "Meri ja mehed" II koht

## Viited
Eesti Post (ajaleht)

**Eesti Post** oli väliseesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1945–1953 Saksamaal Geislingenis. Ajalehte andis aastail 1946–1948 välja Erich Ernits, 1948. aastal K/Ü Eesti Ajaleht Välismaal ja seejärel Estnische Zeitung im Ausland. Ajalehe viimane peatoimetaja oli Karl Selter ja viimane vastutav toimetaja Johannes Västrik.

Eesti Post jätkas ilmumist Rootsis Stockholmis. Esialgu olid toimetajaiks Herman Puusepp, Jüri Remmelgas jt. 1962. aastal muudeti ajalehe nimi Meie Postiks. Hiljem ilmus Eesti Posti nimeline väljaanne Malmös, väljaandja oli Ants-Michael Uesson ja toimetaja Albert Kivikas, hiljem Osvald Viirsoo.

## Viited
Eesti Noorus

**Eesti Noorus** oli noorsoo kultuuriajakiri, mis ilmus aastatel 1929–1940 Tallinnas. Ajakirja andis välja Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Keskjuhatus. Ajakiri ilmus üks kord kuus.

Aastatel 1931–1940 toimetas ajakirja August Meikop.

## Viited
Natalia Jaresko

**Natalia Jaresko** (inglise keeles **Natalie Ann Jaresko**, ukraina keeles **Наталія Енн Яресько** või **Наталія Іванівна Яресько**; sündinud 24. aprillil 1965 Elmhurstis) on USA-s sündinud ukraina päritolu investeerimispankur ja Ukraina poliitik. Ta oli 2. detsembrist 2014 kuni 14. aprillini 2016 Ukraina rahandusminister.

Ta sündis aastal 1965 Elmhurstis Illinoisis ukraina emigrantide (tema vanemad asusid Teise maailmasõja ajal USA-sse; isa on sündinud Poltava oblastis) järeltulijana. Ta lõpetas aastal 1987 bakalaureusena raamatupidamise alal DePauli ülikooli Chicagos. Aastal 1989 lõpetas ta magistrina riigijuhtimise alal Harvardi ülikooli juures asuva Kennedy nimelise riigijuhtimise kooli.

Aastatel 1989–1991 töötas ta Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangus Nõukogude Liidu osakonnas majandusnõunikuna.

## Isiklikku
Ta oli aastani 2010 abielus Igor Figlusega, siis abielu lahutati; neil on kaks tütart.
Puna-kabeorav

**Puna-kabeorav** (*Callosciurus erythraeus*) on oravlaste sugukonda kuuluv näriline.

## Klassifikatsioon

Puna-kabeorava teaduslik ladinakeelne liiginimetus on *Callosciurus erythraeus*; sünonüümid   
*Callosciurus flavimanus* ja *Callosciurus sladeni*.

Taksonoomilises andmebaasis ITIS klassifitseeritakse puna-kabeoraval järgmised alamliigid: 
**[[Callosciurus erythraeus atrodorsalis]] <small>(Gray, 1942)</small>	 
**Callosciurus erythraeus bartoni (Thomas, 1914)	 
**[[Callosciurus erythraeus bhutanensis]] <small>(Bonhote, 1901)</small>	 
**Callosciurus erythraeus bonhotei (Robinson ja Wroughton, 1911)	 
**[[Callosciurus erythraeus castaneoventris]] <small>(Gray, 1842)</small>	 
**Callosciurus erythraeus erythraeus (Pallas, 1779)	 
**[[Callosciurus erythraeus erythrogaster]] <small>(Blyth, 1842)</small>	 
**Callosciurus erythraeus flavimanus (Geoffroy Saint-Hilaire, 1831)	 
**[[Callosciurus erythraeus gloveri]] <small>(Thomas, 1921)</small>	 
**Callosciurus erythraeus gordoni (Anderson, 1871)	 
**[[Callosciurus erythraeus griseimanus]] <small>(Milne-Edwards, 1867)</small>	 
**Callosciurus erythraeus harringtoni (Thomas, 1905)	 
**[[Callosciurus erythraeus hendeei]] <small>Osgood, 1932</small>	 
**Callosciurus erythraeus hyperythrus (Blyth, 1855)	 
**[[Callosciurus erythraeus intermedius]] <small>(Anderson, 1879)</small>	 
**Callosciurus erythraeus michianus (Robinson and Wroughton, 1911)	 
**[[Callosciurus erythraeus ningpoensis]] <small>(Bonhote, 1901)</small>	 
**Callosciurus erythraeus pranis (Kloss, 1916)	 
**[[Callosciurus erythraeus rubeculus]] <small>(Miller, 1903)</small>	 
**Callosciurus erythraeus shanicus (Ryley, 1914)	 
**[[Callosciurus erythraeus siamensis]] <small>(Gray, 1860)</small>	 
**Callosciurus erythraeus sladeni (Anderson, 1871)	 
**[[Callosciurus erythraeus styani]] <small>(Thomas, 1894)</small>	 
**Callosciurus erythraeus thai (Kloss, 1917)	 
**[[Callosciurus erythraeus thaiwanensis]] <small>(Bonhote, 1901)</small>	 
**Callosciurus erythraeus zimmeensis Robinson & Wroughton, 1916 

## Levila

Puna-kabeoravad elavad Kagu-Aasias, kaasa arvatud India idaosas, Bhutanis, Myanmaris, Vietnamis, Kambodžas, Laoses, Tais, Malaisias, Hiinas jm. Neid on introdutseeritud Argentinasse, Belgiasse, Hollandisse, Prantsusmaale ja Jaapanisse. 

Osade uurijate arvates sööb ja levitab *[[Callosciurus erythraeus ningpoensis]]* (Bonhote, 1901) Tianmushani mägede piirkonnas hõlmikpuuseemneid. 

## Viited

## Veebiallikad

* Sissekanne ADW-s
Püha basiilik

**Püha basiilik** (ka tulsi, *Ocimum tenuiflorum*, sünonüüm *Ocimum sanctum*) on basiiliku perekonda kuuluv huulõieline taimeliik. 

Liik on pärismaine Indias. Teda kasvatatakse laialdaselt Kagu-Aasia troopilistel aladel.

Taime on kasutatud ajurveedas aastatuhandeid. Liik on Indias rahva seas hästi tuntud. 

Püha basiiliku toimet peetakse sarnaseks vürtsbasiiliku 
ürdi toimele.

## Vaata ka
*basiiliku ürt

## Viited

## Välislingid
*
Reisjärvi vald

**Reisjärvi** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Naabervallad on Haapajärvi linn, Kinnula vald, Lestijärvi vald, Pihtipudase vald ja Sievi vald.

## Viited

## Välislingid

* Reisjärvi
Río Cuarto ülikool

**Rio Cuarto ülikool** (hispaania keeles: *Universidad Nacional de Río Cuarto*) on Argentina riiklik ülikool. See asub Rio Cuartos Córdoba provintsis. Ülikool loodi 1. mail 1971.
Bengali viigipuu

**Bengali viigipuu** ehk **baanian** (*Ficus benghalensis*, sünonüüm *Ficus indica*) on viigipuu perekonda kuuluv puuliik. Viigipuu perekond kuulub mooruspuuliste sugukonda, mis omakorda kuulub roosilaadsete seltsi.

Puul on tugevad õhujuured, millest moodustuvad tihti uute tüvedena toimivad tüvijuured, mille otsad võivad ulatuda maapinnast üles ja üksiti jätta mulje eraldi puust. Sedamoodi võib vana paljutüveline puu moodustada terve salu.  

Baaniani puitu kasutatakse tarbepuiduna. Bengali viigipuu annab omapärast looduslikku saadust – šellakit, seda tekitavad tillukesed punased lakitäid (*Kerria lacca*), kes noortest võrsetest mahla imedes eritavad kaitsevarjuks kummitaolist vedelikku.

Maailma suurim baanian on Thimmamma Marrimanu, mis asub Anantapuri linnas (261&nbsp;000 elanikku), mis omakorda asub u 25 km Kadiri linnast (125&nbsp;000 elanikku) Andhra Pradeshi osariigis Indias. Puu võrestiku ulatus on 19&nbsp;107&nbsp;m² ehk 4,721 aakrit. Thimmamma Marrimanu puud peetakse Indias pühaks puuks (hiiepuuks), mille juurde rändab palju naisi ja neide, sest puud peetakse viljakussümboliks.

Puu ingliskeelse nimetuse *banyan* järgi nimetati AT&T UNIX System V jaoks välja töötatud Banyan VINES-i võrguoperatsioonisüsteem.

## Viited
Voldemar Reiter

**Voldemar Reiter** (21. jaanuar 1950 Tõrva – 4. aprill 1993 Tallinn) oli eesti ehtekunstnik ja karikaturist.

## Elulugu
Voldemar Reiter sündis Tõrvas töölisperekonnas. Ta lõpetas 1965. aastal Mäetaguse 8-klassilise kooli ja astus Tallinna Polütehnikumi, mille lõpetas 1969 automaatika ja telemehaanika aparatuuri tootmise erialal. Aastatel 1980–1985 õppis ta ERKI-s. Seejärel töötas ta ERKI-s õppealameistrina. Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1991. aastast. Ta lõi ehtekomplekte, õõnesvorme ja mälestusmedaleid. Tema poolt on loodud punasest vasest mälestusmedalid näiteks C. R. Jakobsoni nimeline Viljandi 1. Keskkool (1986), Georg Lurich (1987), Eesti (1987), Eesti Keemia Selts 1891 (1989).

Tema esimene karikatuur ilmus ajalehes Õhtuleht 1980. aastal. Tema karikatuure on avaldatud veel väljaannetes Noorte Hääl, Sirp ja Vasar, Pikker ning mitmes rahvusvahelise näituse kataloogis, näiteks "Võitjate üle ei naerda!", "Mis siin naerda on?" ja Baltimaade karikatuurinäituste kataloogis "Homo sapiens" (Vilnius, 1981 ja 1984). Ta osales karikatuurinäitustel Leningradis (1981), Havannas (1981), Gabrovos (1981, 1983, 1985), Anconas (1981, 1983, 1985, 1989) ja Tokyos (1983, 1985).

Voldemar Reiter on maetud Metsakalmistule.

## Näitused
* 1980 – Kolmandal Türi lillelaadal
* 1980 – Balti mere rahvusvahelisel spordikarikatuuride näitusel Tallinnas "Võitjate üle ei naerda!"
* 1981 – Karikatuurinäitusel "Mis siin naerda on?" Tallinn
* 1981 – Balti karikatuurinäitus "Homo sapiens" Vilniuses
* 1981 – Lendingradi regionaalne karikatuurinäitus
* 1981 – Ancona karikatuurinäitus
* 1981 – Gabrovo karikatuurinäitus
* 1981 – Havanna karikatuurinäitus
* 1983 – Gabrovo karikatuurinäitus
* 1983 – Ancona karikatuurinäitus
* 1983 – Tokyo karikatuurinäitus
* 1984 – Balti karikatuurinäitus "Homo sapiens" Vilniuses
* 1985 – Tokyo karikatuurinäitus
* 1985 – Gabrovo karikatuurinäitus
* 1985 – Ancona karikatuurinäitus
* 1986 – Baltimaade medalinäitus
* 1989 – Ancona karikatuurinäitus (hõbemedal)
* 1990 – Rahvusvahelise Medaliföderatsiooni (FIDEM) näitus Helsingis
* 1991 – Porvoo ehetenäitus
* 1991 – Tallinna kunstisalongis koos (Mari Käbini, K. Laose ja Ane Raunamiga)

## Tunnustus
* 1975 – karikatuurivõistluse "Meri ja mehed" esikoht
*1980 – Energiamüügi ja Õhtulehe karikatuurivõistlus "Säästkem energiat" ergutuspreemia
*1980 – Türi lillelaada karikatuurivõistlus III koht
*1982 – plakativõistluse "Mis siin naerda on?" II koht
*1983 – näituse "Kes naerab viimasena" Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni auhind

## Mälestuse jäädvustamine
2007. aastal toimus Voldemar Reiteri nimeline laste joonistusvõistlus Mäetagusel.

## Raamatud
* Edgar Spriit – karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358

## Viited

## Välislingid
* cartoonia.ru – Voldemar Reiter
Sirje-Mall Reitav

**Sirje-Mall Reitav** (26. septembril 1941 Tartus – 13. septembril 2008 Tallinnas) oli eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Sirje-Mall Reitav õppis aastatel 1956–1961 Tartu Kunstikoolis maali ning aastatel 1962–1967 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili. 

## Isikunäitused
*1985 Draakoni galerii, Tallinn

## Tunnustus
* 1979 I preemia Tallinna hotelli Olümpia vaibakavandite konkursil

## Isiklikku
Tema abikaasa oli graafik ja fotograaf Jaan Klõšeiko.

## Liikmesus
Sirje-Mall Reitav kuulus aastast 1988 Eesti Kunstnike Liitu, aastast 1989 Eesti Disainerite Liitu ning 1993. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liitu. 

## Viited
Ai Xia

**Ai Xia** (hiina keeles 艾霞; sünninimi **Yan Yinan** (hiina: 嚴以南) 29. november 1912 Tianjin – 15. veebruar 1934 Shanghai) oli Hiina näitleja ja stsenarist. Ta mängis tummfilmides.

Ta mängis kokku kaheksas filmis.

Ta kirjutas stsenaariumi filmile "Kaasaegne naine" (現代一女性; 1933, lavastaja Li Pingqian), milles ise ka peaosa mängis.

Ta sooritas 21-aastaselt enesetapu, mürgitades end toore oopiumiga.

Tema elulool põhineb film "Uued naised" (新女性; 1935; lavastaja Cai Chusheng), kus nimirollis on Ruan Lingyu.

## Viited

## Välislingid
*
Nuudsaku oja

**Nuudsaku oja** on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas
Viljandi ja Mulgi vallas.

Oja pikkus on 5,1 km ja valgla suurus 11,9 km², langus 9,5 m ja lang 1,86 m/km. 
Oja saab alguse 94,5 m kõrgusel Kassi külas ja suubub Tuhalaane külas 85 m kõrgusel paremalt poolt Tuhalaane ojasse 1,8 km kaugusel selle suudmest. Oja läbib Nuudsaku järve. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tillunire

**Tillunire** on Väikses väinas selle Muhu saare poolses küljes Väinatammiga eraldatud väina pooli ühendav süvendatud oja ehk kraav.

Tillunire on kujunenud väinast, mis eraldas Kindakare (mis varem oli saar) ja Muhu saart.

Kraav rajati 1940. aastate lõpus. Seda süvendas MTÜ Väikese Väina Selts aastal 2017. 25. jaanuaril 2018 kuulutati keskkonnagalal Tillunire oja puhastamine aasta keskkonnateoks.

## Viited
Pikk tänav (Viljandi)

**Pikk tänav** on tänav Viljandi kesklinnas. Seniste andmete põhjal on Pikk tänav Viljandi tekkeloos kõige olulisemal kohal.

## Kirjeldus

Pikk tänav algab Kauba tänavalt, ristub Munga, Sepa, Lossi ja Lutsu tänavaga ning lõpeb Ranna puiesteel. Algusest kuni Sepa tänavani on Pikk tänav ühesuunaline.
Tänava pikkus on 586 m.

Pika tänava ala on Viljandi arheoloogiliselt enim uuritud piirkond.

Tänaval asuvad Villa Gabler, Kondase keskus ja Viljandi Jaani kirik.

## Ajalugu

Tänav on pärit keskajast, 1784. aastal koosnes see kolmest osast: Kauba tänavast kuni Jaani kirikuni oli tänava nimi Pikk tänav, kirikust kuni Lossi tänavani Munga tänav ja Lossi tänavast järve poole Juudi tänav (*Judengasse*, *Judenstrasse*). Pika tänavaga liideti 1804. aastal Munga tänav, 1936. aastal ka Juudi tänav. Nõukogude ajal kandis Pikk tänav Pioneeri tänava nime.

Pika tänava piirkond oli asustatud juba enne Viljandi linnamüüri rajamist. Pika tänava varaseim maakivisillutis on dateeritud 14. sajandisse. Pika tänava piirkonnast on avastatud ka keskaegseid hooneid.

## Galerii

Fail:Hostel Inger, Viljandi.JPG|Hostel Ingeri, Pikk 2c
Fail:Elamu Viljandis Pikk 4.jpg|Villa Gabler, Pikk 4
Fail:Viljandi Architektur rote Ziegelsteine mit rautenförmigen Fenster im Dachgeschoss 5.jpg|Kondase Keskus, Pikk 8
Fail:Street in Viljandi (4).JPG|Elamu, Pikk 9
Fail:Street in Viljandi (3).JPG|Elamud, Pikk 13 (roheline) ja 15 (kollane)
Fail:Viljandi Pikk 16.JPG|Elamu, Pikk 16
Fail:Viljandi Pikk 18A 3.JPG|Elamu restaureerimine, Pikk 18a
Fail:Viljandi Architektur rote Ziegelsteine mit rautenförmigen Fenster im Dachgeschoss 4.jpg|Hoone, Pikk 17
Fail:Viljandi Pikk 20.JPG|Elamu, Pikk 20
Fail:Viljandi - panoramio (2).jpg|Elamu Lutsu ja Pika tänava nurgal (Lutsu 8)
Fail:Pikk street.JPG|Pika ja Lutsu tänava rist; hoone, Pikk 25
Fail:Viljandi Pikk 18, 23, 25.JPG|Pikk 18, 23 ja 25
Fail:Viljandi Pikk 28.JPG|Elamu, Pikk 28
Fail:Viljandi Pikk 33 Villa Rosenberg.JPG|Villa Rosenberg, Pikk 33
Fail:Viljandi pikk tänav 2021 10 02.jpg|alt=
Fail:Viljandi Pikk 39 Villa Blumberg.JPG|Villa Blumberg, Pikk 39
Fail:Viljandi path.jpg|Pikk 41 (praeguseks lammutatud)
Fail:Viljandi Pikk tänav 2021 10 01.jpg|alt=


## Viited

## Välislingid
*Pika tänava tõus – video Youtube'is
Ashleigh Ball

**Ashleigh Ball** (õieti **Ashleigh Adele Ball**; sündinud 31. märtsil 1983 Vancouveris Briti Columbia provintsis) on Kanada dublaažinäitleja ja ansambli Hey Ocean! liige.

## Viited

## Välislingid
*
Broken Glances

**"Broken Glances"** on inglise *[[indie rock]]* ansambli The Pigeon Detectives viies stuudioalbum. Albumi andis 2017. aastal välja sõltumatu plaadifirma Dance to the Radio.

## Lugude nimekiri
# "Wolves"
# "Lose Control"
# "Munro"
# "Enemy Lines"
# "Sounding the Alarm"
# "Falling in Love"
# "A Little Bit Alone"
# "Stay With Me"
# "Postcards"
# "Change My World"
Damned Damned Damned

**"Damned Damned Damned"** on Briti punkbändi The Damned debüütstuudioalbum. 

Albumi andis 1977. aasta 18. veebruaril välja plaadifirma Stiff Records. "Damned Damned Damned" on Briti punkbändide üleüldse esimene täispikk album.

## Lugude loend
Kui ei ole märgitud teisiti, on lugude autor Brian James.
Säärane mulk

**"Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola"** (originaalpealkirjaga "Särane Mul'k, ehk Sada wakka tangusoola") on 1872 Tartus ilmunud Lydia Koidula näidend. Näidend trükiti W. Gläseri juures.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
*Näidend skaneeritult Tartu Linnaraamatukogu andmebaasis
She Moves in Her Own Way

"**She Moves in Her Own Way**" on Briti *[[indie rock]]*i ansambli The Kooks laul, mis ilmus selle stuudioalbumil "Inside In/Inside Out" (2006). See anti välja ka singlina. Briti singlite edetabelis UK Singles Chart jõudis see seitsmendale kohale.

## Radade loend

**CD** (VSCDT1913)
#"She Moves in Her Own Way" [raadio versioon] – 2:48
#"Do You Love Me Still?" – 3:15

**7"** (VS1913)
#"She Moves in Her Own Way" [raadio versioon] – 2:48
#"I Already Miss You"

**Maxi-CD** (VSCDX1913)
#"She Moves in Her Own Way" [raadio versioon] – 2:48
#"In My Opinion"
#"Give In"
#"She Moves in Her Own Way" [video] – 2:50.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik muusikavideo
Aeg (väljaanne 1906)

**Aeg** oli Päevalehe lühendatud väljaanne, mis ilmus Tallinnas aastatel 1906–1919. 

1917–1919 andis väljaannet välja Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus. Väljaande viimane vastutav toimetaja oli Hans Rebane.

Väljaandel oli mitmesuguseid lisasid, sealhulgas Aeg : Kirjandusline lisa, mis ilmus 1909–1911.

## Viited
Tabitha St. Germain

**Tabitha St. Germain** (õieti **Tabitha St. Germain**; sündinud 1964 Vancouveris Briti Columbia provintsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Viited
Album (täpsustus)

**Album** võib tähendada järgmist:
*album ehk muusikaalbum
*album on raamat või kaustik, kuhu kogutakse näiteks fotosid
*album on trükis, kus on näiteks kunstiteoste, fotode reproduktsioonid koos lühikese tekstiga
*Album oli 1906-1907 ilmunud eesti ajakiri
*...
Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituut

**Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituut** (inglise UCL School of Slavonic and East European Studies, lühend SSEES) on Londoni Ülikooli ühe kolledži (University College London, lühend UCL) instituut, kus õpetatakse ja uuritakse Kesk-, Ida-, Lõuna-Euroopa ja Venemaa ajalugu, majandust, sotsioloogiat, kirjandusteadust. Peale selle õpetatakse instituudis ka üle 12 keele, mida nendes Euroopa piirkondades räägitakse (sh eesti keelt).

Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituudi asutas 1915. aastal Tomáš Garrigue Masaryk.

## Välislingid
*Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituudi koduleht
Masaryki ülikool

**Masaryki Ülikool** (tšehhi keeles *Masarykova univerzita*) on Tšehhis Brnos asuv ülikool. Kool on nimetatud Tšehhoslovakkia esimese presidendi Tomáš Garrigue Masaryki järgi.

Masaryki ülikool asutati 1919. aastal, olles tollal Karli ülikooli (asutatud 1348) kõrval teine Tšehhi ülikool (1573. aastal asutatud Palacký ülikool oli 1860. aastal suletud ja taasavati alles 1946. aastal). 1960. aastal nimetati Masaryki ülikool Tšehhi bioloogi Jan Evangelista Purkyně järgi ümber **Jan Evangelista Purkyně ülikooliks**. Pärast 1990. aasta velvetrevolutsiooni ennistati ülikoolile algne nimi. 

Tänapäeval on koolis kümme teaduskonda, 400 õppekava ja neis õpib umbes 30 500 üliõpilast. Aastas lõpetab ülikooli 7000 tudengit.

## Eesti keel ja kultuur Masaryki ülikoolis
Alates 2009. aastast saab Masaryki ülikooli baltistika osakonnas õppida ka eesti keelt. Eesti riik on lähetanud selleks sinna eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames eesti keele ja kultuuri lektori. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Masaryki ülikoolis asus esimese eesti keele lektorina 2009. aastal tööle Linda Püssa.

### Eesti keele ja kultuuri lektorid

* 2009–2013 Linda Püssa
* 2013–2016 Anni Tammemägi
* 2016–2017 Inga Jasmine Isabel Adamson 
* 2017–2023 Aino Saavaste
* Alates 2024 Irene Saal

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht