open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jõgeveste mõisa kalmistu

**Jõgeveste mõisa kalmistu** on kalmistu Valgamaal Tõrva vallas Jõgeveste külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Viljandimaale Helme kihelkonda. Kalmistu jääb Jõgeveste mõisa südamest linnulennult umbes 1,3 km põhja poole.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Barclay de Tollyd vähemalt pärast väejuht Michael Barclay de Tolly surma 1818. aastal. Kalmistule püstitati 1823. aastal kabel Michael Barclay de Tolly matmiseks, kes suri võõrsil. Kabelit tuntakse ka kui "Barclay de Tolly mausoleumi", selle projekteeris arhitekt Apollon Štšedrin. Kabelist põhja pool on Michael Barclay de Tolly poja Magnuse ja tema abikaasa haud.

Kalmistul on kabeli ja haudade osa väike ning kalmistu põhilise ala moodustab väravast kabelini kulgev allee (algselt oli see nulgudest) ja metsast ümberkujundatud parkmets. Kalmistu kogupindala on umbes 3,3 ha. Pole teada, kas ka kalmistupargi projekti autor on Štšedrin. Sel viisil kujundatud Jõgeveste mõisa kalmistu on üks esimesi kalmistuparke Eestis. 

Kalmistule on teadaolevalt maetud neli inimest, neile lisandub veel II maailmasõja matmispaigas teadmata arv maetuid.

## Kalmistu kabelisse maetud
*1823 – Michael Andreas Barclay de Tolly (1761–1818)
*1827 – Helene Auguste Eleonore Barclay de Tolly (sündinud von Smitten; 1770–1827)

## Kalmistule maetuid
*1871 – Michael Barclay de Tolly poeg Ernest Magnus Barclay de Tolly (1798–1871)
*? – tema abikaasa Leocadie Barclay de Tolly

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23089 "Barclay de Tolly mausoleumi park"
*Jõgeveste mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kultuurimälestis nr 23090 "Barclay de Tolly mausoleumi valvurimaja"
*Jõgeveste mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Ērmaņi mõis

**Ērmaņi mõis** (saksa keeles *Knöringsfeld*, varem *Hermannshof*, läti keeles *Ērmaņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas.

## Ajalugu
Ērmaņi mõisat on esmamainitud XVII sajandil. Algselt oli tegu riigimõisaga. Tegemist on osaga valdusest, mille keisrinna Jelizaveta Petrovna aastal 1753 koos teiste ümbruskonna mõisadegaoma kantslerile krahv Mihhail Vorontsovile kinkis.  Too sinna aga kunagi elama ei asunud, ja nii müüs ta mõisa juba 1744. aastal Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile. Temalt päris selle tema poeg, salanõunik Burchard Cristoph von Vietinghoff, kes valduse tükikaupa ära müüs, jättes Aluliina kihelkonnast endale vaid linnusemõisa ja Kalniena mõisa. Aastal 1834 ostis Alexander Vietinghoff mõisa koos Mālupe mõisaga 73 400 rubla eest teistelt pärijatelt välja. Aastal 1872 ostis mõisa 210 000 rubla eest Clemens Wolff. Toona oli sisuliselt tegemist Aluliina mõisa kõrvalmõisaga. 1872. aastal (teistel andmetel 1874) ostis mõisa  (ja ka Jaunanna ning Vecanna mõisad) 377 000 rula eest Constantin von Knorring. Toona kasutati mõisa kohta ka rööpnime *Knöringsfeld*. 1903. aastal ostsid mõisa Delwigid, nende kätte jäi see kuni võõrandamiseni.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Ērmaņi mõisa kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisatele allus 2011 mees- ja 2182 naishinge.

Aastal 1823 oli Ērmaņi mõisa suurus 8 ja 9/10 adramaad. Aastal  Ka aastal 1832 oli mõisal 8 ja 9/10 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 2 ja 19/80, lisaks allus mõisale 10 ja 25/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi ajal 1920. aastal kuulus Ērmaņi mõisale 314 hektarit maad.

## Mõisaansambel

Mõisa klassitsistlik peahoone valmis 1823. aastal, mil mõis kuulus Christoph Burchard von Vietinghof-Scheelile. Peahoone on puidust, fassaadi ehib sammastega portikus, mille kohal on väike tornike. Pärast võõrandamist kuulus hoone Alfrēds Prauliņšile, Nõukogude ajal hoone riigistati. Algul asus hoones meierei, hiljem rajati sinna aga korterid. Häärber on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

Mõisa juures kasvab looduskaitsealune Ērmaņi tamm.

## Karjamõisad
1816. aastal allus mõisale üks karjamõis: *Ponkull*.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 104.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Ilzene mõis

**Ilzene mõis** (saksa keeles *Ilsen*, läti keeles *Ilzenes muiža*, ka *Ilsenes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Lätis Alūksne piirkonnas Ilzene vallas Ilzenes.

Leivude keeles kandis mõis Ilsnä mõisa nime. Seal ja Jaunkalnamuiža mõisas elas aastal 1846 kokku 1486 leivut.

## Ajalugu
Ilzene mõisat on esmamainitud 1690. aastal. Algselt allus see Aluliina mõisale. Burchhardt Christoph von Vietinghoff pantis selle aastal 1800 Christian Friedrich von Rahlenile, saades 70 000 rubla. Aastal 1810 müüs ta mõisa pandiomanikule Christian Goddfried von Rahlenile 40 000 taalri ja 5 000 rubla eest lõplikult maha. Aastal 1837 võttis Alexander von Rahlen mõisa 40 400 rubla eest teistele pärijatelt üle. Aastal 1852 pärisid mõisa tema lesk Christine, pojad Alexander ja Arthur ning tütred Agnes Aderkas, Maria Mengden, Sophia Schroeder ja Elisa Schroeder. Aastal 1856 müüsid nad mõisa 90 00 rubla eest Joseph Wolffile. Aastal 1872 ostsid Constance ja Percival von Wolff mõisa 148 600 rubla eest ülejäänud pärijatelt välja. Need pantisid siis mõisa 219 400 rubla eest aastal 1881 Eduard Campenhausenile. Mõis kuulus kuni võõrandamiseni Campenhausenite suguvõsale.

## Mõisaansambel

Mõisa klassitsistlik peahoone valmis aastal 1740, aga aastal 1881 renoveeriti hoonet põhjalikult. Tänapäeval on selleaegse ilme on säilitanud vaid üks tuba, alles on ka pidusaali parkettpõrand. Peahoone ees asub paraadväljak, milleni viib neljarealine tammeallee. Kompleksi kuulub looduskaitsealune 5,7 hektari suurune park 17 erineva puuliigiga. Mõisakompleksist on säilinud ka XVIII sajandil ehitatud pumbamaja.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/2 adramaad, sellele allus 363 mees- ja 304 naishinge.

Aastal 1758 oli Ilzene mõisa suurus 4 ja 1/2 adramaa. Aastal 1823 oli selle suurus 11 ja 3/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 11 ja 3/5 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 3 ja 44/80, lisaks allus mõisale 14 ja 28/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Mõisa pindala aastal 1920 oli 1840,54 ha.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Kalnadrawicht*.

## Pildid

File:Ilzene mõis.jpg|Peahoone 2015. aastal


## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
ZIL-135

**ZIL-135**  on Nõukogude Liidus valmistatud 4-teljeline kahe mootoriga veoauto.

Kummagi poole rattaid paneb liikuma eraldi mootor. Pööravateks ratasteks on esimesed ja tagumised rattad. 20-tonnise täismassiga sõiduki maksimaalseks kiiruseks on 65 km/h ja läbisõidu ulatus 500 km. 

## Vaata ka
*BM-27 Uragan

## Välislingid
Sild (Taani/Rootsi kriminaalsari)

**"Sild"** (taani "Broen", rootsi "Bron") on skandinaavia kriminaalsari, mis valmis Sveriges Televisioni, Danmarks Radio ja ZDFi koostöös. Seni on toodetud neli hooaega. 

Esimene hooaeg algas laiba leidmisega Sundi sillalt, mis oli pooleldi Rootsi poolel ja pooleldi Taani poolel, mistõttu asusid juhtumit uurima mõlema riigi politseid eesotsas Saga Noréniga Rootsi (Malmö) poolelt ja Martin Rohdega Taani (Kopenhaagen) poolelt. 

Sarja stsenarist on Hans Rosenfeldt.

## Osatäitjad
* Sofia Helin – Saga Norén, Malmö juhtiv mõrvauurija
* Kim Bodnia – Martin Rohde, Kopenhaageni juhtiv mõrvauurija
* Dag Malmberg – Hans Petterson, Malmö vanemkriminaalpolitseiametnik 
* Sarah Boberg – Lillian, Kopenhaageni vanemkriminaalpolitseiametnik 
* Rafael Pettersson – John Lundqvist, Malmö politsei IT-spetsialist
* Lars Simonsen – Jens Hansen/Sebastian Sandstrod, endine Martin Rhode kolleeg, kes osutus sarimõrvariks
* Christian Hillborg – Daniel Ferbé, Malmö ajakirjanik
* Magnus Krepper – Stefan Lindberg, Malmö sotsiaaltöötaja
* Puk Scharbau – Mette Rohde, Martin Rohde abikaasa

## Vaata ka
*Sild (Venemaa kriminaalsari)
Jaan Pulk (kirjanik)

**Jaan Pulk** (võru keeles **Pulga Jaan**; sündinud 27. novembril 1947 Varstus) on Võrumaa talupidaja, muusik, laululooja ja kirjamees.

Ta on sündinud Varstus, õppinud Kuldre 8-klassilises Koolis, Valga 1. Keskkoolis ning seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis meditsiini ja Eesti Põllumajandusakadeemias, mille lõpetas zootehnikuna. Ta on töötanud zootehnikuna Kamara sovhoosis ja Antsla sovhoosis. Hiljem hakkas ta Antsla vallas Oe külas talupidajaks.

Jaan Pulk on võru liikumise eestvedajaid, ta oli Kaika suveülikooli korraldaja ning on kirjutanud võru kirjaviisi probleemidest. 1993–1996 oli ta Võro Keele ja Kultuuri Fondi esimees.

Tema võrukeelset ilukirjanduslikku loomingut on avaldatud raamatus Võrokiilne lugõmik ('võrukeelne lugemik') ning ta on loonud palju laulutekste. Tema rahvalikke laule on ta esitanud kitarri saatel ise, ja neid on esitanud mitmed ansamblid (Nipernaadi, Ummamuudu, Lõkõriq). Teda on nimetatud Võrumaa Võssotskiks.

Tema loomingut on plaadistatud. Temalt ise või koostöös teistega on ilmunud järgmised albumid:
*1998: "Pini hind"
*2002: "Aknõ kyigi raamega"
*2002: "Elläv Pulga Jaan"
*2004: "Hoitmise vägi"
*2006: "Murõt ei olõ" (ansambel Ilves, Pulk ja Rahman)
*2013: "Letipäälne elu"

## Viited
Vahtramäe tee

**Vahtramäe tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Vahtramäe tee algab Lehiku teelt, ristub Ranniku tee, Leedri tee ja Keskteega ning lõpeb seejärel umbtänavana. Vahtramäe tee on üldjoontes lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 650 meetri pikkune.

Vahtramäe tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on nime saanud Vahtramäe talu järgi.

## Viited
Soovõha tee

**Soovõha tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Soovõha tee algab Lehiku teelt ja lõpeb Ranniku teel. Soovõha tänav on lõunaedela-põhjakirde suunaline ning ligi 340 meetri pikkune.

Soovõha tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on saanud nime lodutaime soovõha järgi.

## Viited
Selma Lagerlöfi auhind

**Selma Lagerlöfi auhind** on Selma Lagerlöfi nimeline kirjandusauhind, mida antakse välja 1984. aastast.

Auhinna suurus on 100 000 Rootsi krooni.

## Auhinna saanud
*1984 Birgitta Trotzig
*1985 Sara Lidman
*1986 Astrid Lindgren
*1987 Göran Tunström
*1988 Lars Ahlin
*1989 Kerstin Ekman
*1990 Lars Andersson
*1991 Lars Gyllensten
*1992 Tove Jansson
*1993 Georg Henrik von Wright
*1994 Stig Claesson
*1995 Ulla Isaksson
*1996 Rolf Edberg
*1997 Per Olov Enquist
*1998 Göran Palm
*1999 Kristina Lugn
*2000 Torgny Lindgren
*2001 Agneta Pleijel
*2002 Peter Englund
*2003 P. C. Jersild
*2004 Sigrid Combüchen
*2005 Birgitta Stenberg
*2006 Lars Jakobson
*2007 Barbro Lindgren
*2008 John Ajvide Lindqvist
*2009 Lars Gustafsson
*2010 Jan Lööf
*2011 Ellen Mattson
*2012 Klas Östergren
*2013 Kjell Johansson
*2014 Lotta Lotass
*2015 Stewe Claeson
*2016 Sara Stridsberg
*2017 Lars Norén
*2018 Carola Hansson
*2019 Kristina Sandberg
*2020 Monika Fagerholm
*2021 Niklas Rådström
*2022 Inger Edelfeldt
*2023 Bengt Berg
*2024 Steve Sem-Sandberg

## Välislingid
*Koduleht
Birgitta Stenberg

**Birgitta Alma Sofia Stenberg** (26. aprill 1932 – 23. august 2014) oli rootsi lastekirjanik ja raamatute illustraator.

## Tunnustus
*2005 – Selma Lagerlöfi auhind

## Teosed eesti keeles
* "Robi ja konn", tlk Heidi Saar, Saue: Glossus, 2018, 28 lk
* "Robi saab kurjaks", tlk Heidi Saar, Saue: Glossus, 2018, 28 lk

## Välislingid
*Koduleht
Zdzitava

**Zdzitava** (valgevene *Здзітава*, *[[taraškievica]]*  nimekujud *Зьдзітава*, *Зьдзітаў* (**Ździtava**, **Ździtaŭ**), poola keeles *Zdzitów*) on küla (endine linn ja alev) Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis Sporava külanõukogus.

Asulas on keskkool ja põhikool. Tegutsevad kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on  kirik ja memoriaalkompleks, mis on pühendatud küla kaitsmisele Teise maailmasõja ajal.

Pilt:Zdzitava_carkva.JPG|Zdzitava kirik


## Ajalugu

Kuigi Zdzitava piirkond oli asustatud juba neoliitikumis, arvati veel hiljuti, et linna mainiti esimest korda aastal 1252. Hiljuti avastati aga , et linna mainiti juba aastal 1005, kui see kuulus vastasutatud Turaŭ piiskopkonda. Linna toonane asukoht oli praegusest 7 kilomeetri kaugusel Jasselda jõe kaldal, linna läbis tähtis Nemunase ja Dnepri vaheline kaubatee.

Toonane linn põles Kiievi-Vene ja jatvingite vahelises sõjas maha ja ehitati uuesti üles selle praeguses asukohas. Linnaõigused säilitas Zdzitava aastani 1430. Pärast seda oli Zdzitava Navahradaki vojevoodkonda ja Słonimi maakonda kuuluv alev, mis kuulus Tyszkiewiczitele, Sapiehadele ja Brzostowskitele.

Poola jagamisel läks Zdzitava aastal 1795  Venemaa koosseisu. Asula kuulus nüüd Hrodna kubermangu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Zdzitava Poola koosseisu, 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu.

Aastal 1940 sai Zdzitavast küla. Teise maailmasõja ajal olid küla ümbruse sood partisanide tegevuspiirkonnaks. Aasta 1944 alguses hõivasid partisanid küla ja kaitsesid seda sakslaste eest 6 päeva, selle sündmuse tähistamiseks püstitati külla hiljem memoriaalkompleks.

## Viited

## Välislingid

* Zdzitava YouTube'is
Juudi Geto Politsei

**Juudi Geto Politsei** (saksa keeles Jüdische Ghetto-Polizei; ametlikult **Juudi Korrakaitseteenistus**, saksa keeles Jüdischer Ordnungsdienst, poola keeles Żydowska Służba Porządkowa) oli Saksa okupatsiooni ajal Kesk- ja Ida-Euroopa maade juudi getodes Saksa võimude poolt moodustatud abipolitseiteenistus. Tegutses aastatel 1940–1944.

Ametlikult allus Juudi Geto Politsei kohalikule Judenratile, kuid faktiliselt allusid nad otseselt ka kohalikule politseivõimule ja SS-ile. Juudi Geto Politsei ülesandeks oli avaliku korra kaitse. Hilisemal perioodil pidi Juudi Geto Politsei aitama Saksa võime juutide deportreerimisel.

Juudi Geto Politsei isikkoosseisu maksimaalne suurus oli Varssavi getos 2000 meest, Lódzi getos 800, Lvivi getos 500, Kaunase getos 200 ja Krakówi getos 150. Juudi Geto Politseil mundrit ei olnud, nad kandsid erariideid. Neil olid vormimütsid ja ametitunnusega käesidemed.

Tulirelvi Juudi Geto Politseil ei olnud. Küll aga olid nad varustatud kumminuiadega.

Kui juudi getod likvideeriti, siis Juudi Geto Politsei saadeti laiali. Politseinikud kas saadeti koonduslaagritesse või lasti maha.

## Viited
Aserbaidžaani NSV hümn

**Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn** oli kasutusel Aserbaidžaani NSV-s 1944–1991. Selle muusika autor oli Üzeyir Hacıbəyov, sõnad kirjutas Süleyman Rustam, Samad Vurgun ja Huseyn Arif.

1991. aastal NSV Liidust iseseisvudes võttis Aserbaidžaani Vabariik kasutusele 1918–20 kehtinud hümni "Azərbaycan marşı".

## Sõnad
### Sõnad 1944—1978

### Sõnad 1978—1991

## Vaata ka
*Aserbaidžaani NSV lipp
*Aserbaidžaani NSV vapp
*Aserbaidžaani lipp
*Aserbaidžaani vapp
Teobromiin

**Teobromiin** on looduslikult orgaaniline keemiline aine, kofeiinisarnane alkaloid (ksantiinalkaloid), mida leidubteepõõsa-, kohvipuu, guaraana-pauliinia ja koolapähklipuu saadustes. 

Teobromiini sisaldus taimesaaduste lõikes on varieeruv, märkimisvärselt leidub ainet kakaopuu seemnetes ja nendest valmistatud saadustes nagu kakao, kakaopulber, kakaoõli, šokolaad jt.

Toimed ja näidustused teobromiini kasutamisel ravi eesmärkidel sõltuvad samuti teobromiini allikatest, nii on kakaopuu seemnetel seedimist (rohkem maonõret) ja uriinieritust ning erektsiooni soodustav toime.    

Teobromiin annab kakaole ja šokolaadile (eriti tumedale sokolaadile, mis sisaldab rohkem teobromiini) mõru maitse.

## Nimetused ja tähised

IUPAC-nimetus: 3,7-dimetüülksantiin.

CAS-i registreerimisnumber on 83-67-0. PubChemi number on CID 5429.   

## Kõrvaltoimed ja ohud

Teobromiin võib ülitundlikel inimestel allergiat põhjustada ja mitmetele loomadele (sh koertele) mõjub see toksiinina. 

## Viited

## Välislingid
* Caleb J Kelly, Effects of theobromine should be considered in future studies, Am J Clin Nutr August 2005, 82. köide, nr 2, lk 486-487, veebiversioon (vaadatud 25.08.2014) (*inglise keeles*)
* Anti Kalda, Kohv – Midagi enamat kui hommikune ärataja, Horisont 3/2007, veebiversioon (vaadatud 25.08.2014)
* Terry G. Powis, Ann Cyphers, Nilesh W. Gaikwad, Louis Grivetti, ja Kong Cheong, Cacao use and the San Lorenzo Olmec, Proc Natl Acad Sci U S A. 24. Mai 2011; 108(21): 8595–8600., doi:10.1073/pnas.1100620108, PMCID: PMC3102397, veebiversioon (vaadatud 25.08.2014) (*inglise keeles*)
* Sissekanne DrugBank-is 
* Sissekanne PubChem-is
* Riina Linnop (loomaarst), LOOMAD JA ŠOKOLAAD, veebiversioon (vaadatud 25.08.2014)
Eelrenessanss

**Eelrenessanss** oli renessansiaja osa, mis jäi vahemikku 13. ja 14. sajand.

Renessansi sünnikohaks peetakse valdavalt Itaaliat, kuigi seda on ka vaidlustatud. Perioodi kultuuri iseloomustanud ideed on pärit 13. sajandi lõpu Firenzest, eelkõige Dante Alighieri ja Francesco Petrarca tekstidest.

14. sajandil elas roomakatoliku kirik, millele toetus keskaegne kultuur ja maailmapilt, läbi tõsist kriisi. Prantsuse kuningate üha suuremad poliitilised ambitsioonid viisid roomakatoliku kiriku poliitilise lõhenemiseni ehk Suure skismani. 

Järgmisel sajandil tõusis kriis seoses reformatsiooniga veel teravamalt pinnale. Need muutused tõid kaasa uue vaimse ja kultuurilise olukorra. Kirik lakkas olemast inimese maailmapildi keskus. Toimus ilmalikustumine. Ilmaliku ja sakraalse piirid kadusid, eriti kui võrrelda väga religioonikeskse keskajaga. Kirjanduses ja kunstis ilmus jumala kõrvale maine element ning religioosseid teemasid hakati kujutama maises võtmes. Kirikuarhitektuur muutus inimesekesksemaks. Hägustus inimese ja jumala vaheline vertikaalne suhe, kus varem oli jumal üleval ja inimene kõiges all.

14. sajandil hakkas endast märku andma rikaste, kiirelt arenevate linnadega Põhja-Itaalia. Seal tekkis ideaal vabast haritud inimesest ja humanistlik mõtlemine, mis on renessansliku maailmavaate keskmeks. See on veendumus, et suurim väärtus on isiksuse vaba areng. Inimest ei hinnatud enam niivõrd päritolu kui isikuomaduste järgi. Ideaaliks sai üksikisik, kes teostab end iseseisvalt. Oluliseks muutus isikuvabadus – sõltumatus keskaegsetest kollektiividest, ka autoriteetidest, kaanonitest ja dogmadest. Sellel perioodil toimusid suured maadeavastused, leiutati trükikunst.

Itaalia renessansis kattub eelrenessanss suuresti perioodiga, mis kannab nimetust *[[trecento]]*.

## Vaata ka
* Vararenessanss
* Kõrgrenessanss
Kurista mõisa kalmistu (Võnnu)

**Kurista mõisa kalmistu** on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Kastre vallas Tartu maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu arvatavasti rajas Kurista mõisa tollane omanik Stephan Guillemot de Villebois 1834. aastal, kui surid tema tütar Anna Eleonora ja poeg Alexander. Kalmistule maetute üldarv pole teada.   

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele läände.

Kalmistu lõunaservas paiknes väravaehitisena kabel, millest praegu on säilinud ainult varemed. Kalmistul on säilinud hauatähiste osi ning sisselangenud hauakohti.

## Kalmistule maetuid
*1834 - Anna Therese Eleonora Guillemot de Villebois (1793–1834)
*1834 - Alexander Woldemar Johann Guillemot de Villebois (1791–1834)
*1835 - nende isa Stephan Guillemot de Villebois (1757–1835)

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*"Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*Alo Särg. "Kurista (*Kurrista*)". // Tartumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2018. Lk 51

## Välislingid
*
*
*Kurista mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Ema ja laps

**"Ema ja laps"** on Endel Taniloo skulptuur, mis kujutab pingil istuvat ema ja tema süles seisvat last.

Pronksskulptuur valmis 1979. aastal ning asub Tartus lastekliiniku hoone ees aadressil Lunini 6.

## Viited
Ditypophis

***Ditypophis*** on maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Ditypophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:  
* *[[Ditypophis vivax]]* Günther, 1881.

## Levila

Neid madusid võib kohata Sokotra saarel. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ditypophis vivax]] seisuga 25.08.2014.*
ISO 639-3

**ISO 639-3** on rahvusvaheline standard ISO 639 sarjas. See määrab kolmetähelised koodid maailmas kõneldavatele keeltele.

Standard avaldati 2007. aastal.

Standard püüab kajastada kõiki maailma loomulikke keeli, nii elavaid kui väljasurnuid, nii kirjakeelega kui ka ilma, samuti tehiskeeli, aga mitte rekonstrueeritud keeli.

Standardit kasutatakse laialdaselt arvuti- ja teabesüsteemides, eriti internetis, samuti keeleteaduslikus kirjanduses.

## Välislingid
*https://iso639-3.sil.org/
Seán MacBride

**Seán MacBride** (26. jaanuar 1904 Pariis – 15. jaanuar 1988 Dublin) oli Iirimaa poliitik.

Ta osales mitme rahvusvahelise organisatsiooni, näiteks ÜRO, Euroopa Nõukogu ja Amnesty Internationali töös. 1974. aastal anti talle Nobeli rahuauhind.

## Elulugu
Tema isa oli iirlane ja ema prantslanna. Ta sündis Pariisis ja tema ema- ja kodune keel oli prantsuse keel. Ta elas Pariisis kuni 1916. aastani, mil ta saadeti Iirimaale kooli. Ta osales Inglise-Iiri sõjas. 1921. aastal oli ta vastu Inglise-Iiri lepingule ja viibis kuni 1924. aastani vangis. Siis astus ta Dublini ülikooli õigusteadust õppima.

Aastatel 1947–1957 oli ta Iirimaa parlamendi liige. 18. veebruarist 1948 kuni 13. juunini 1951 oli ta välisminister.

## Viited
Varsaallika

**Varsaallika** on allasum Tallinnas Kose asumis.

## Varsaallika allasumi tänavad

*Abaja tänav
*Hiie põik
*Hiie tänav
*Hiiepuu tänav
*Jaaniku tänav
*Kase tänav

*Kaunis tänav
*Kose tee
*Kullese tänav
*Purde tänav
*Tammetõru tänav
*Varsaallika tänav

## Vaata ka
*Varsaallikad
*Varsaallika oja
*Varsaallika tänav

## Viited

## Välislingid
*Varsaallika talu
Maire Männik

**Maire-Helve Männik** (1. aprill 1922 Tartu – 5. september 2003 Pariis) oli eesti skulptor, kes elas 1953. aastast Prantsusmaal. 

## Elukäik
Ta õppis kuni 1940. aastani Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tartu Tütarlastegümnaasiumis ja lõpetas 1941. aastal Tartu 5. Keskkooli. Aastatel 1940–1941 õppis ta Tartu Naisühingu Käsitöökooli keraamikaosakonnas ja Martin Saksa skulptuurikursustel.

Ta õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, 1942 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis Voldemar Melliku ning 1942–1944 Pallases Anton Starkopfi juures. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

1944. aastal asus ta Münchenisse, et õppida sealses Kunstide Akadeemias. 1945. aastal saabus ta põgenikuna Rootsi, kus õppis aastatel 1947–1952 Stockholmi Kõrgema Rakenduskunstikooli õhtukursustel skulptuuri ning 1949–1953 Stockholmi ülikoolis pedagoogikat, kunstiajalugu ja psühholoogiat. Aastatel 1953–1956 täiendas ta end Académie de la Grande Chaumière'is Ossip Zadkine'i ateljees skulptuuri alal ning 1954 École des Beaux-Artsis kiviskulptuuri alal.

1950. aastate algul külastas ta korduvalt Pariisi, kuhu asus lõplikult 1953. aastal. 

## Looming
Alates 1955. aastast esines ta pidevalt rahvusvahelistel kunstinäitustel Pariisis ja mujal Euroopas.

Tema teoseid on Prantsuse ja Rootsi muuseumides, Helsingi Soome Rahvusmuuseumis, Londoni Eesti Majas, Pariisi Rootsi kirikus, Tartu Ülikoolis, A. H. Tammsaare muuseumis, Eesti Kunstimuuseumis, Tartu Kunstimuuseumis ning paljudes erakogudes Euroopas, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.

Männiku loomingusse kuuluvad näiteks Marie Underi ja A. H. Tammsaare büst, Tartu Ülikooli mälestusmedal ja Eduard Wiiralti hauamonument Pariisi Père Lachaise'i kalmistul.

## Isiklikku
Tema isa oli kirjastuse Loodus direktor Hans Männik ja ema arst Lydia Mahlstein-Männik. Tema abikaasa oli Vahur Linnuste.

## Tunnustus
* 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk elutöö eest

## Liikmesus
* Prantsusmaa Skulptorite Liit
* Rahvusvaheline Medalikunstnike Liit (FIDEM) 

## Viited

## Kirjandus
*Tiina Põldaru, Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar. "Männik, Maire (õieti Maire-Helve), kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 331–332
*Juta Kivimäe. "Eesti legend Pariisis". Eesti Kunstimuuseum. Tallinn 2019. 84 lk

## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
*Maire Männiku looming Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogu
*"Maailmapilt. Maire Männik". (raadiosaade, kestus 26 minutit) 1986
*"Maire Männiku kojutulek" Areen, 22. september 2004
*Haud Tartu Raadi kalmistul
Võramadu

**Võramadu** (*Langaha*) on maoperekond.
  
## Klassifikatsioon

Võramadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:  
* *[[Langaha alluaudi]]* Mocquard, 1901
* *[[Langaha madagascariensis]]* Bonnaterre, 1790
* *[[Langaha pseudoalluaudi]]* Domergue, 1988. 

## Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Langaha]] seisuga 25.08.2014.*
Zalužžja (Teplõki rajoon)

**Zalužžja** (ukraina keeles Залужжя) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 713. Pindala on 2,16 km².
Biaroza rajoon

**Biaroza rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1413 km². 2009. aasta seisuga elas seal 66 988 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biaroza, Maleči, Mižleśsie, Pieršamajskaja, Pieski, Sakałova, Sialeci, Sihnievičy, Sporava, Stryhińi ja Zdzitava külanõukogu.

Halduskeskus on Biaroza linn. Teised suuremad asulad on Biełaaziorski linn ja Maleči agrolinnake, huvipakkuv asula on veel endine Zdzitava linn.


BiarozaStaraja.JPG|Biaroza
Белоозёрск, ул. Глинского.JPG|Biełaaziorsk
Касьцёл Сьвятога Аляксея Сялец 4.jpg|Sialec
Bronnaya Gora monument on the place of execution 1c.jpg|Bronnaya Gora surmalaager


Rajooni suurim jõgi on Jasselda. Suuremad järved on Biełaje, Čornaje ja Sporava järv. Rajooni lõunaosa on soine, see ulatub Polesje madalikule.

2009. aasta seisuga olid elanikest 90,77% valgevenelased, 5,66% venelased, 1,78% ukrainlased  ja 1,78% oli teistest rahvustest. 61,72% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 36.19% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 28,88% elanikke, vene keelt aga 67,89%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Honda NSX

**Honda NSX** (**''N**ew **S**portscar e**X**perimental* lühend) on [[Honda]] kaheistmeline keskmootoriga sport[[kupee (keretüüp)|kupee]].



== 1. põlvkond (NA1, NA2) ==
NSX on kaheistmeline keskmootoriga tagarattaveoga sportauto, mida tootis Honda Jaapanis aastatel 1990–2005. 

Põhja-Ameerika ja Hongkongi turgudel müüdi seda *'Acura NSX'''-i nime all.

Honda NSX (2).jpg|1. põlvkond
Honda NSX Type R.jpg|1. põlvkond Type R
Hot Import Nights 26.jpg|1. põlvkond Veliside
1995 24 Hours of Le Mans Honda NSX in the Honda Collection Hall.JPG|1. põlvkond GT2
2007 ARTA NSX.JPG|1. põlvkond GT500


## 2. põlvkond
NSX-i nimi võeti uuesti kasutusele 2015. aastal, kui esitleti Põhja-Ameerika autonäitusel uut tootmisküpset Honda NSX-i.  

Tegu on hübriidajamiga sportautoga, millel on 3,5-liitrine kahe turboga V6 mootor ja kolm elektrimootorit. Käigukastiks on 9-käiguline topeltsiduriga automaatkäigukast ja auto on nelikveoline. 

Honda lõpetas NSXi tootmise lõpetati 2020. aastal, viidates kesistele müügitulemustele.  


Fail:2012 Geneva Motor Show - Honda NSX Concept.jpg|Honda NSX ideeautona Genfi autonäitusel (2012)
Fail:Honda NSX IAA 2015.jpg|Honda NSX (2015)
Fail:Honda NSX Back IAA 2015.jpg|Honda NSX (2015)


## Viited
Maleč

**Maleč** (valgevene keeles *Малеч*, poola keeles *Malecz* transkribeerituna **Maletš**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis. Asula on Maleči külanõukogu halduskeskus.

Haridust annavad keskkool, muusikakool ja sanatoorne internaatkool. Malečis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1873, samuti ka endise mõisa park XIX sajandi lõpust.

## Ajalugu

Maleči mainitakse esimest korda aastal 1563, mil sinna ehitati õigeusu kirik. Asula allus Poola kuningate ja Leedu suurvürstide Kobryni lauamõisale, hiljem aga hakkas kuuluma Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda.  Aastal 1645 sai Malečist alev. Aastal 1668 võttis alevis omavoliliselt võimu Isabella Chodkiewicz. Kuninga poole pöördunud saadikud, kes taotlesid endiste vabaduste taastamist, lasi ta kinni võtta ja käskis nad hukata. Ainult kuninglik sekkumine päästis saadikute elu.

Poola jagamisel läks Maleč aastal 1795 Venemaa koosseisu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Maleč Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse.

## Pilte


Pilt:Царква_сьвятога_Сімяона_(Малеч)_002.Jpeg|Õigeusu kirik
Pilt:Царква ХВЭ (Малеч).Jpeg|Maleč
Pilt:Царква ЭХБ (Малеч).Jpeg|Maleči palvemaja


## Viited

## Välislingid

* Maleč
Lota (täpsustus)

**Lota** võib tähendada mitut asja.
***[[Lota]]** on küla Valga maakonnas Õru vallas.
***[[Lota mõis]]** (*Charlottenthal*) oli mõis Sangaste kihelkonnas (tänapäeval Õru vald).
***[[Lota (Tšiili)|Lota]]** on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas.
***[[Lota (eesnimi)|Lota]]** on naisenimi.
****Lota*** on perekonna luts ladinakeelne nimi.
***[[Lota lota]]*
Sukkmask

**Sukkmask** on pead, kaela ja nägu kattev tekstiilist peakate, mis paljastab ainult osa näost.

Olenevalt konkreetsest sukkmaskist või selle kandmise viisist võivad näha olla ainult silmad, silmad ja nina, silmad koos nina ja suuga, silmad ja suu.

Traditsiooniliselt on sukkmaske käsitsi kootud villasest lõngast. Tänapäeval tehakse neid ka siidist, puuvillast ja tehismaterjalidest.

Sukkmaski kasutatakse kaitseks külma ja tuule eest talvel (nt sportides) ja mootorispordis kiivri sees. Sukkmaske võivad kasutada kurjategijad, timukad või eriväelased oma välimuse varjamiseks.
Sille Sikmann

**Sille Sikmann** (sündinud 4. detsembril 1983) on eesti moedisainer ja nahakunstnik.

Ta on õppinud Jakob Westholmi Gümnaasiumis, Tallinna Ülikoolis ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.

Sikmann valmistab meeste käsitöökingi ja talle kuulub jalanõude bränd Schekmann.

Sikmann esitati 2012. aastal nii disainiauhinna BRUNO kui ka noore disaineri auhinna SÄSI nominendiks.

2014. aastal esindas Sikmann Londoni moenädalal koos Marit Ilisoni, Kärt Põldmanni ja Jo Nurmega Eesti moedisaini ning see väljapanek võitis International Fashion Showcase'i peavõidu.

## Looming

Sille Sikmann, Schekmann.JPG
Sille Sikmann, kingad 1.jpg
Sille Sikmann, kingad 2.jpg
Sille Sikmann, kingad 3.jpg


## Viited

## Välislingid

* "Sille Sikmann" Kaamos
Rõivaste loend

*Siin on loetletud [[rõivas|rõivaid]].



==A==
*[[Aluspüksid]]
*[[Alusseelik]]
*[[Alussärk]]

==B==
*[[Ballikleit]]
*[[Bikiinid]]
* [[Bliaut]]
*[[Boolero (riietusese)|Boolero]]
*[[Bushlat]]

==D==
*[[Dressid]]

==F==
*[[Frakk]]
*[[Frentš]]

== G ==
* *Gamurra*
* *Giornea''

## J
*Jakk
*Jalarätid
*Jopp ehk Jope, Poolpalitu, Poolkasukas, Lendurijope jne

## K
*Kaelarätik
*Kalifeed
*Kampsun
*Kasukas
*Kindad
*Kikilips
*Kittel
*Kleit
*Kombinee
*Kombinesoon
*Korsett
*Kravatt

## L
*Lips

## M
*Mantel
*Miniseelik
*Muhv
*Munder

## P
*Pagun
*Palitu
*Pantaloonid
*Pepuvahepüksid
*Pidžaama
*Pihikseelik
*Pintsak
*Plastroon
*Pluus
*Pontšo
*Puhvaika
*Põll
*Põlvikud
*Päevasärk
*Püksid
*Pükskostüüm

## R
*Retuusid
*Rihm
*Rinnahoidja

## S
*Seelik
*Smoking
*Sokid
*Sukad
*Sukkpüksid
*Särk

## Š
* Šaube

## Ž
* Žaboo

## T
*Tabard
*Teksad
*Traksipüksid
*Triiksärk
*Trikoo
*T-särk
*Tuunika

## U
*Ujumispüksid
*Ujumistrikoo

## V
*Vammus
*Vest
*Võšõvanka
*Vöö

## Õ

* Õlak

## Ö
*Öösärk

## Ü
*Ülikond

## Vaata ka
*Peakatete loend
Elevant

**Elevant** on londiliste seltsi elevantlaste sugukonda kuuluv loom. Elevantide iseloomulikud tunnused on pikk lont, võhad, suured kõrvalestad, sambataolised jalad ja paks, kuid tundlik halli värvusega nahk. Lonti kasutab elevant toidu ja joogi suhu toimetamiseks ning erinevate esemete haaramiseks. Võhad on kujunenud esihammastest ning neid kasutatakse nii relvadena võistluses kui ka tööriistadena esemete liigutamisel või kaevamisel. Suured kõrvalestad aitavad alandada kehatemperatuuri ja on abiks kuulmisel.

Tänapäeval elab kolm elevandiliiki. Suurim nendest ja suurim maismaaimetaja üldse on aafrika savannielevant (*Loxodonta africana*). Temast ainult pisut väiksem on india elevant ehk aasia elevant (*Elephas maximus*). Kolmas, kõige väiksemate isenditega liik on aafrika metsaelevant (*Loxodonta cyclotis).* Aafrika metsaelevanti ja savannielevanti peeti varem ühe liigi alamliikideks, aga DNA analüüs näitas, et tegemist on eraldi liikidega . Elevantidele lähedased väljasurnud loomad on mammutid ja mastodonid. 

### Kaasaegsed elevandi liigid

Elevandid elavad karjades. Nad on üldiselt rahumeelsed ega ründa vabaduses inimesi, kuid võivad oma suurte mõõtmete ja massi tõttu vahel inimestele kogemata viga teha. Vanad isasloomad elavad vahel üksinda ja võivad muutuda tigedaks, muuhulgas inimest ilma provotseerimata rünnata. Korduvalt on juhtunud, et elevant safaripargis auto katuse peale keerab. 

Nii aafrika kui ka aasia elevanti saab kodustada, ehkki aasia elevanti kodustada on märksa lihtsam. Varem kasutati elevante hulganisti tööloomadena, kuid traktorid on hakanud neid välja tõrjuma. Kagu-Aasias kasutatakse elevante veel väga soistes piirkondades, kuhu traktor lihtsalt sisse vajuks ja kinni jääks. 

Vangistuses sigivad elevandid väga halvasti. Sellepärast hangiti minevikus loomaaedadele ja tsirkustele uusi loomi peamiselt metsikute elevantide püüdmise teel. Alles viimastel aastakümnetel on õpitud loomaaedades elevantidele niisuguseid tingimusi looma, et neid järjekindlalt juurde kasvatada.

## Viited

## Kirjandus
* Elefant tötet Spaziergänger in Baden-Württemberg, 13.06.2015, 15:43, *[[Die Welt]]*

## Välislingid
FCF Tallinna Ülikool II

**FCF Tallinna Ülikool II** on Eesti jalgpalliklubi FCF Tallinna Ülikooli duubelmeeskond.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Ananass

**Harilik ananass** (*Ananas comosus*) on troopiline taim bromeelialiste sugukonnas.

Ananassiks nimetatakse ka taime söödavat vilja. Ananassi vilja moodustavad südamiku ümber koonduvad marjad moodustades ühise kobara.

## Saadused

Ananassiistandustest saadud ananassi vilju süüakse värskelt, küpsetatult, konserveeritult ja mahlana.

Ananassi lehti (sisaldavad ka bromeliini) kasutatakse ka söödamaterjalina. 

## Toitumisalane info
Hoolimata magususest on ananassis vähe kaloreid. Seevastu leidub temas küllaga ensüüme, kiudaineid, antioksüdante ja vitamiine. Need aitavad tugevdada immuunsust, luua tugevaid luid ja aidata seedehäirete vastu. Ananassid sisaldavad suures koguses C-vitamiini ja mangaani. Lisaks suurele mangaani kogusele, mis on oluline antioksüdantsete kaitsemehhanismide jaoks, sisaldavad ananassid ka suures koguses tiamiini, B-vitamiini, mis on vajalikud energia tootmiseks. Samuti on ananassid rasvavabad, kolesteroolivabad ja madala naatriumisisaldusega.

Üks tass (165 g) värskeid ananassitükke sisaldab:

Proteiin: 0,89 grammi

Rasv: 0,2 grammi

Süsivesikud: 22 grammi

Kiudained: 2,3 grammi

## Kasulikkus tervisele

### Antioksüdandid
Ananassid on eriti rikkad antioksüdantide poolest, mida tuntakse flavonoidide ja fenoolhapetena. Paljud ananassi antioksüdandid on seotud, mis võimaldab antioksüdantidel kehas karmimates tingimustes ellu jääda ja avaldada pikemat mõju. Antioksüdandid aitavad leevendada kroonilisi haigusi nagu südamehaigused, diabeet ja ka mõnda vähivormi.

### Bromelaiin
Ananassid sisaldavad seedeensüümide rühma bromelaiini, mis lagundab valke. Bromealiin aitab kaasa seedimisele, eriti on see abiks neile, kellel on kõhunäärme puudulikkus. Bromelaiin stimuleerib immuunsüsteemi tootma molekule, mis muudavad valged verelibled tõhusamaks vähirakkude kasvu pärssimisel. Bromelaiin võib stimuleerida rakusurma teatud vähirakkudes.

Bromelaiin võib tugevdada immuunsüsteemi ja leevendada põletikke, sest bromelaiin vähendab põletikumarkereid. Kuna ananassid sisaldavad bromeliini, millel on põletikuvastased omadused, arvatakse tavaliselt, et need võivad pakkuda valuleevendust neile, kellel on põletikuline artriit. Ananassides sisalduv bromelaiin võib vähendada pärast operatsiooni tekkivat põletikku, turset, verevalumeid ja valu. Bromelaini põletikuvastased omadused võivad samuti aidata taastuda pärast rasket treeningut, vähendades kudede põletikku.

## Pilte

Pineapple 'Victoria' with slice.jpg|Ananass 'Victoria'
Ghana pineapple field.jpg|Ananassiistandus Ghanas
Ananas comosus 003.JPG|Õitsev ananassitaim


## Viited

## Välislingid

* Sissekanne CoL-is 
* Sissekanne Feedipedia-s
* Sissekanne GRIN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne uBio-s
Cam Ranhi lennujaam

**Cam Ranhi lennujaam** (IATA kood: CXR, ICAO kood: VVCR; vietnami keeles *Sân bay Quốc tế Cam Ranh*) on rahvusvaheline lennujaam Cam Ranhis Vietnami kagurannikul.

Lennujaam teenindab peamiselt Nha Trangi linna, mis asub 30 km kaugusel.

Lennujaama rajas USA armee Vietnami sõja ajal oma õhuväebaasiks. Aastatel 1979–2002 kasutasid lennujaama Nõukogude Liidu ja Vene õhujõud. 19. mail 2004 saabus pärast olulisi ümberehitusi lennujaama esimene kommertslend Hanoist. 2007. aastal sai sellest rahvusvaheline lennujaam.

Cam Ranh on liiklustiheduselt neljas lennujaam Vietnamis. 2012. aastal teenindas see 1,2 miljonit reisijat.
ISO 639

**ISO 639** on sari rahvusvahelisi ISO standardeid keelte ja keelerühmade nimetuste esitamise kohta.

## Standardi kuus osa
Qingi dünastia

**Qingi dünastia** (tuntud ka kui **Mandžu dünastia**) oli Hiina viimane keisridünastia, mis valitses aastatel 1644–1912. Qingi dünastiale eelnes Mingi dünastia ning pärast selle langemist kuulutati 1912. aastal välja Hiina Vabariik.

Dünastia rajasid mandžud, kes vallutasid Pekingi 1644. aastal, lõpetades Mingi dünastia võimu. Qingi riik saavutas 18. sajandil oma suurima territoriaalse ulatuse, hõlmates lisaks Hiina tuumaladele ka Tiibeti, Xinjiangi ja Mongoolia.

Dünastia tähtsamateks valitsejateks peetakse keiser Kangxit (1661–1722), keiser Yongzhengi (1722–1735) ja keiser Qianlongi (1735–1796), kelle ajastul Qingi riik oli majanduslikult ja poliitiliselt tugev.

19. sajandil nõrgendasid Qingi dünastiat mitmed kriisid, nagu Esimene oopiumisõda (1839–1842), Taipingi ülestõus (1850–1864), Hiina-Jaapani sõda (1894–1895) ja Bokserite ülestõus (1899–1901). Need konfliktid vähendasid riigi stabiilsust ja suveräänsust.

Dünastia langes pärast 1911. aasta Xinhai revolutsiooni, mille tulemusel kuulutati 1912. aastal välja Hiina Vabariik.

## Vaata ka
*Puyi viimane Hiina keiser 1908&ndash;1912 ja 1917 ning Mandžukuo president 1932–1934 ja keiser (**Kangde** (康德) ajastu) 1934–1945.

## Viited
Ķesterciems

**Ķesterciems** (sks *Kösterzeem*) on küla (*ciems*) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas.

See rannaküla asub umbes 60 km kaugusel Riiast. Seal asuvad Ķesterciemsi bussipeatused ja Albatrossi bussipeatus. Külla jääb Ķesterciemsi kalmistu.

Külas kasvab neli looduskaitsealust Draudzība mändi. Andricase talu on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

## Ajalugu

Asula nimi tuleneb tõenäoliselt sellest, et seal asus Engure kiriku köstrite maja. Stuģuse talu, mis kuulus kirikumõisale, renditi XVIII sajandil Engure mõisale ja seal hakkas elama mõisa kutsar.

Küla on mainitud aastail 1650 ja 1652, mil Riia sadamasse tulid Ķesterciemsi kalurite laevad (*Kösterzehm, Kesterzehm*). XIX sajandil oli see faktiliselt Engure valla keskuseks, sest seal asusid nii valla- kui ka kohtumaja. Külas valmis XIX-XX sajandil ligi 20 purjelaeva. Enamik küla elanikest tegelesid toona kalandusega. Aastal 1928 avati külas postkontor. Aastaks 1937 olid küla kalurid jagunenud kuue mootrlaeva meeskonda. Aastal 1938 valmis rannakülasid ühendav maantee Slokasse. Aastal 1967 valmis sealne lastekuurort. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

## Elanike arv


* 156 (1970)
* 201 (1979)
* 209 (1989)
* 231 (2000)

* 229 (2011)
* 241 (2018)
* 214 (2021)
* 386 (2026)


## Viited
Taali mõisa kalmistu

**Taali mõisa kalmistu** on kalmistu Tori kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Taali külas Tori vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele edelasse.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid arvatavasti 18. sajandi lõpus Taali mõisa tollased omanikud Staël von Holsteinid. 

Esimene matus oli 1778. aastal. Kalmistule on maetud 30 lahkunut – neist 21 kabelisse ja 9 haudadesse. 
 
## Kalmistu kabel
Arvatavasti 19. sajandi alguses püstitati kalmistule klassitsistlikus stiilis kabel, mis põles 1957. aastal ja on praegu varemetes. 

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Mõisakalmistud". - Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 68
*Valdo Praust. "Taali mõis (*Staëlenhof*)". - Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 199-201
*Alo Särg. "Taali (*Staelenhof*, varem *Karsenhof*, *Kuck*, *Paixt*)". - Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 78-79
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Taali mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Pilalindlased

**Pilalindlased** (*Mimidae*) on Ameerikas laialt levinud rästasarnaste värvuliste sugukond. Mõned pilalindlased on osavad häälte matkijad.
Dzerkalne

**Dzerkalne** on küla Ukrainas Donetski oblastis Amvrossijivka rajoonis, 39,9&nbsp;km kaugusel Donetskist kagus.

2001. aasta 1. jaanuaril rahvaloenduse andmeil elas asulas 65 inimest.

Dzerkalne kõrgus merepinnast on 154 meetrit.

## Ajalugu
### XXI sajand
Ukraina Julgeolekuteenistuse teatel peeti 2014. aasta Ukraina kriisi ajal, 25. augustil, küla juures kinni 10 Venemaa Föderatsiooni dessantväelast. Venemaa kaitseministeeriumi teatel olid Venemaa Relvajõudude relvastatud eriüksuslased sattunud öösel 20&nbsp;km kaugusele Venemaa piirist eksituse tõttu.

## Viited
Laurentius

**Püha Laurentius** (või **Püha Laurentsius**; rahvapärimuses ka **Laurits** 26. detsember 225 arvatavasti Valencia – 10. august 258 Rooma) oli märterpühak.

Laurentius sündis Vana-Rooma provintsis *[[Hispania Tarraconensis]]*. Tema sünnilinnaks nimetatakse tavaliselt Valenciat, mõnikord ka Huescat. Ta kohtus tulevase paavsti Sixtus II-ga Caesaraugustas, tänapäeva Saragossas. Lõpuks rändasid mõlemad Rooma. 257 valiti Sixtus paavstiks. Ehkki Laurentius oli alles noor, nimetas Sixtus ta esimeseks seitsmest diakonist ja sellepärast nimetatakse teda Rooma arhidiakoniks. Arhidiakon oli kiriku varahoidja ja vastutas ühtlasi almuste jagamise eest vaestele.

Laurentius suri kristlaste tagakiusamise perioodil Roomas tulesurma. 258. aasta augusti alguses käskis keiser Valerianus kõik kristlikud piiskopid, preestrid ja diakonid viivitamatult hukata. Paavst Sixtus II vahistati 6. augustil ja hukati samal päeval. Laurentiusel kästi kogu kiriku vara keisrile üle anda. Seepeale palus Laurentius ja sai 3 päeva varade kogumiseks. Selle asemel jagas ta kogu kiriku vara laiali ning esitas selle asemel hulga vaeseid, vigaseid, pimedaid ja muid kannatajaid, väites need olevat kiriku tõelise varanduse. Ta hukati diakonitest viimasena: põletati raudrestil. Tema tunnused on praerest, rahavaagen ja tuleleek. Ta on kõigi tulega tegelejate (tuletõrjujate, söepõletajate, kokkade jt) patroon. Kui ta oli tükk aega praadimise piinu kannatanud, olevat ta öelnud: «Ma olen juba küps. Keerake mind ümber!» Seetõttu peetakse Laurentiust ka koomikute kaitsepühakuks.

Ilmselt on see kujukas suremisviis siiski väljamõeldis. Kuna Laurentius oli Rooma kodanik, siis korra kohaselt tuli tal mõõgaga pea maha raiuda - saatus, mis tabas paljusid teisigi Rooma märtreid (sealhulgas Püha Paulust). Üks versioon on niisugune, et hiljem sündmust jäädvustades pandi kirja *passus est* asemel *assus est*, mis tähendas, et 'suremise' asemel räägiti 'praadimisest'.

Laurentiuse märtrisurma olevat kirja pannud Kartaago piiskop Cyprianus, kes ise vahistati 13. septembril 258 ja hukati järgmisel päeval.

Eesti rahvapärimuses tuntakse teda Lauritsana ja tema päeva tähistatakse 10. augustil. Lauritsapäeva kombestikku kuulus keeld tuld teha: muidu tulevat tulekahju.

## Vaata ka
*Püha Laurentsiuse kirik
*Saint Lawrence
*San Lorenzo

## Viited
Mina olin veel väikene

**"Mina olin veel väikene"** on ansambli Kõrsikud 2014. aasta album.

## Lood
# "Veni sancte spiritus"
# "Kukkuv kell"
# "Meil aiaäärne tänavas"
# "Siga"
# "Vaikne kena kohakene"
# "Dipadai"
# "Meie küla plikad"
# "Kerjuse laul"
# "Samm samm"
# "Valss"

Laulud pärinevad Rakvere Teatri lavastusest "Mina olin veel väikene".
Alina Braziulene

**Alina Braziulene** (sündinud 19. aprillil 1972) on Eesti füüsikaõpetaja ja koolidirektor.

Ta oli aastatel 2007–2014 Tartu Vene Lütseumi direktor. Aastast 2014 on ta Tartu Aleksander Puškini Kooli direktor.
Papaia

**Papaia** (kariibi keelest hispaania keele kaudu) on hariliku papaia ehk hariliku melonipuu (*Carica papaya*) vili.

## Värskete viljade toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
2012. aastal toodeti maailmas 12,41 miljonit tonni papaiasid ja papaiaistandike kogupindala oli 0,43 miljonit hektarit.

## Viited
Aastatuhat

**Aastatuhat** ehk **millennium** (ladina *mille* 'tuhat' + *annus* 'aasta') on periood, mis võrdub tuhande aastaga. 

Aastatuhandete arvestamine on tihti seotud konkreetse kalendriga. Tavaliselt arvatakse ja nummerdatakse aastatuhandeid kalendri referentsaasta suhtes (tavaliselt aasta 1), seega 1. aastatuhat hõlmab aastaid 1 kuni 1000, kuid aastatuhandeks võidakse nimetada ka mis tahes tuhandeaastast perioodi algusega valitud aastal.

## Aastatuhanded enne meie ajaarvamist
*13. aastatuhat eKr
*12. aastatuhat eKr
*11. aastatuhat eKr
*10. aastatuhat eKr
*9. aastatuhat eKr
*8. aastatuhat eKr
*7. aastatuhat eKr
*6. aastatuhat eKr
*5. aastatuhat eKr
*4. aastatuhat eKr
*3. aastatuhat eKr
*2. aastatuhat eKr
*1. aastatuhat eKr

## Aastatuhanded meie ajaarvamise järgi
*1. aastatuhat
*2. aastatuhat
*3. aastatuhat
*4. aastatuhat
Millennium (täpsustus)

**Millennium** võib tähendada mitut asja.
***Millennium** ehk **[[aastatuhat]]** on periood, mis võrdub tuhande aastaga.
*"Vennaskond. Millennium" on muusikafilm ansamblist Vennaskond
*Windows Millennium Edition on Windowsi operatsioonisüsteem
*Millennium oli ristluslaeva nimi, praegu Celebrity Millennium

## Albumid
*"Millennium", Earth, Wind & Fire album, 1993
*"Millennium", Front Line Assembly album, 1994
*"Millennium", Monstrosity album, 1996
*"Millennium", Backstreet Boysi album, 1999
*"", Caateri album, 1999
*"Millennium", Cosmic Nomadsi album, 2008

## Vaata ka
*Millennium Tower