open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reinhold Sachse

**Reinhold Sachse** (ka *Reinolt Sasse*, *Sachs*, *Sass*; surnud 1560) oli Liivimaa aadlik ja väejuht.

Sachse oli Saaremaal Valjala kihelkonna asuva Sassi mõisa (saksa *Cabbil* või *Kabbil* praeguse Veeriku küla territooriumil) omanik, tema vanaisa Hinrick oli selle pandiks saanud 1453. aastal ning lääniks 1468 (1479. aastaks olid Sassid mõisa kaotanud, kuid 1527. aastal tagasi ostnud). Reinholdi isa nimi oli Heinrich, Reinholdil oli ka vähemalt 2 venda: Hartwig ja Jasper. Reinhold Sachse oli abielus Jürgen Tödweni tütrega ja tal oli mitu last. 

1532. aastal oli Sachse Haapsalus sõjasalga ülem (*Truchsess*), kes otsustas toetada Saare-Lääne toomkapiitlit ja rüütlekonda nende tülis piiskop Reinhold von Buxhoevedeniga, avades sellega tee Läänemaa hõivamiseks Brandenburgi markkrahvile Wilhelm von Hohenzollernile. 1534. aasta septembri lõpus lahkus ta koos Wilhelmiga Läänemaalt ja siirdus eksiili Taani ning hiljem Preisimaale Wilhelmi venna Albrecht von Hohenzollerni juurde. Aastail 1535–1536 oli Sachsa väejuhte Preisimaa hertsogi laevastikus, mis osales Taani Krahvivaenuses Christian III poolel. Sachse oli laeva "Auerochs" peamees, millel teenis 70 madrust ja mis transportis 100 sõjasulast, ning lühikest aega oli ta ka laevastiku ajutine juht. 1537. aastal oli ta hertsogi saadik Rootsis, kus ta rääkis läbi osade Preisimaa laevade müümise osas. Preisimaa hertsogi teenistusse jäi Sachs vähemalt 1541. aastani, kuna on teada, et vähemalt kuni selle ajani maksti talle hertsogi poolt regulaarseid tasusid. 

Reinhold Buxhoeveden ja Liivi ordu maameister Hermann von Brüggenei nõudsid korduvalt Sachse väljaandmist ja Liivimaal kohtu alla andmist, kuid Sachse keeldus Liivimaale naasmast, kartes ebaõiglast kohtupidamist. 1540. aastal tungis ta ootamatult Läänemaale ja vangistas sealse stiftifoogti Johann Soie, viies ta endaga kaasa Preisimaale. Seejärel algasid tema ja Liivimaa valitsejate vahel läbirääkimised, mis viisid viimaks selleni, et Sachse ja Buxhoevenden sõlmisid 1541. aastal omavahel rahuleppe. Sachse naasis Liivimaale ja asus vahepeal Riia peapiiskopiks saanud markkrahv Wilhelmi teenistusse, 1548 ja 1550 on teda mainitud Turaida linnusepealikuna.

1556. aastal, koadjuutorivaenuse ajal, oli Sachse seotud oma kunagise võitluskaaslase Georg von Taube mõrvaga, seega oli ta ilmselt asunud Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollerni vastaste leeri. Vene-Liivi sõjas (1558–1561) 1560. aasta Härgmäe lahingus osales ta Liivimaa ordu vägede koosseisus, langes venelaste kätte vangi ning hukati Moskvas.

## Viited

## Kirjandus
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534–1540)*. 
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1540–1551)*. 
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1551–1557)*. 
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1557–1560)*. 
*Hanns-Albert Buxhoeveden. *Familiengeschichte Buxhoeveden*, lk 229.

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Reinhold Sasse, seite 318
Gaspésie

**Gaspésie** või **Gaspé poolsaar** ehk lihtsalt **Gaspé** (prantsuse keeles *Gaspésie*) on poolsaar Kanadas Québeci provintsis. Poolsaare pindala on 20 743 km². Poolsaart piiravad põhja poolt Saint Lawrence'i jõeestuaar ja ida poolt Saint Lawrence'i laht.
 
Poolsaarel elab umbes 100 000 inimest. Põhielanikkond – frankokanadalased. Gaspé on Québeci turismipiirkond.

Poolsaare idapoolseimat punkti nimetatakse Gaspé neemeks.

Poolsaarel asub ka üks tuntumaid Québeci vaatamisväärsusi – Percé kalju.
Percé

**Percé** on Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel asuv linn.

Percé linn on Québeci provintsi omavalitsusüksus, mis halduslikult kuulub Rocher-Percé maakonda. Viimane kuulub Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i piirkonda, mis hõlmab suurema osa Gaspé poolsaarest. 

## Ajalugu

Enne eurooplaste saabumist elasid selles kandis mikmakid. Mikmakke oli kaheksa hõimu ja Gaspé poolsaar jäi neist kõige põhjapoolsema alale. Selle hõimu nimi on Gespegeoag ja sellest on tulnud Gaspé poolsaare tänapäevane nimi. Mikmakkide koguarv kõigi hõimude peale kokku ei ületanud 5000 ja järelikult oli see kant hõredalt asustatud. Mikmakid nimetasid seda kohta *Sigsôg* ('teravad kaljud') ja *Pelseg* ('kalapüüdmise koht').

1603. aastal külastas seda paika Uus-Prantsusmaa ja Quebeci asutaja Samuel de Champlain, kes nimetas linna naabruses olevat Percé kaljut *Isle Percée* ('läbitorgatud saar'). Hiljem laienes see nimetus kalju juurde rajatud asulale.

Sajandeid oli Percé kohal kalurite ajutine asula. Püsielanikega asula tekkis alles 19. sajandi alguses, kui sinna kolisid inimesed Prantsuse Kanadast, Iirimaalt ja Jerseyst. 1801 asutati kirikukihelkond. 1842 rajati linnaline asula ja 1845 moodustati kohalik omavalitsus.

1971 laiendati Percéd oluliselt, kui sellega liideti viis ümberkaudset valda. Nii moodustunud ühendvald sai ühtlasi linna õigused. Valla pindala on 550,3 km², millest maismaad on 432,39 km².

## Rahvastik

Linna elanike arv on viimasel ajal jõudsalt vähenenud. Kui 1991. aastal elas Percés 4028 inimest, siis 1996. aastal 3993 inimest, 2001. aastal 3614 inimest, 2006. aastal 3419 inimest ja 2011. aastal 3312 inimest. Ühtlasi on rahvastik märgatavalt vananenud: kui 2001 oli linlaste keskmine vanus 43,8 eluaastat, siis 2011 juba 51,9 aastat. Rahvastiku keskmine tihedus on 7,7 in/km², mis tuleneb asjaolust, et põhiosa linnale kuuluvast maa-alast on inimtühi.

Põhiliselt on linn prantsuskeelne. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli prantsuse keel 78,8% linlaste emakeel, inglise keel oli selleks 18,9% linlastel.

## Turism

Ajalooliselt oli linn kalanduskeskus, tänapäeval on Percé ja tema ümbrus eelkõige turismipiirkond.

Linnas asub üks tuntumaid Québeci provintsi vaatamisväärsusi – Percé kalju. See on looduslik kalju, mis asub linna lähedal meres. See kalju on ebatavaline oma suuruse, värvuse ja ebatavalise uksetaolise ava poolest kaugemas otsas. Mõõna ajal saab jalutada mööda merepõhja kuni kaljuukseni.

Teine turismisihtkoht on asustamata 4,16 km² suurune Bonaventure saar, kus asub 1919 asutatud linnukaitseala. Bonaventure saar asub rannikust 3,5 km kaugusel ja Percést 5 km kaugusel edelas. Seal pesitsevad paljud merelinnud, kõige rohkem suulad.

Linna läheduses olevatelt mägedelt avaneb suurepärane vaade linnale ja Percé kaljule, näha on ka Bonaventure saar.

## Viited

## Välislingid
Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark

**Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark** (prantsuse keeles *Parc national de l'île-Bonaventure-et-du-Rocher-Percé*) on rahvuspark Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel Percé linna lähedal.

Rahvuspark moodustati 1985. aastal Bonaventure'i saarel asuva suure rändlindude kaitseala ja Percé kalju tõhusamaks kaitsmiseks. Rahvuspargi pindala on 5,8 km², sealhulgas Bonaventure'i saare pindala on 4,16 km².

## Välislingid

*Parc national Official tourist site of the Government of Québec   (inglise)
* Park National Gaspesian Heritage WebMagazine  (inglise)
Samuel de Champlain

** Samuel de Champlain** (sünninimi **Samuel Champlain**; umbes 1567 – 25. detsember 1635) oli prantsuse meresõitja, kartograaf, joonistaja, sõjaväelane, maadeavastaja, geograaf, etnoloog, diplomaat ja kroonik.

Samuel de Champlain asutas Uus-Prantsusmaa koloonia ja Québeci linna 3. juulil 1608 ning oli Uus-Prantsusmaa kuberner aastail 1633–1635.
Bonaventure'i saar

**Bonaventure'i saar** (prantsuse keeles *île Bonaventure*) on saar Kanadas Québeci provintsis Saint Lawrence'i lahes  3,5 kilomeetri kaugusel Percé linnast. Saare pindala on 4,16 km². Saar on 3,5 kilomeetrit lai ja 90 meetrit kõrge (koos kaljurüngastega).

## Looduskaitse
Aastal 1919 sai saarest rändlindude looduskaitseala. Saarel pesitsev suulade koloonia on arvukuselt suurim maakeral. Selles on loetletud üle 121 000 linnu, selle arvuga ületab Bonaventure'i koloonia Šotimaal Saint Kilda saarestikus pesitsevat suulade kolooniat.

Aastal 1985 moodustati Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark. Bonaventure'i saar on üks suurimaid linnukaitsealasid maailmas, enam kui 280 000 linnuga. Saar on ka suur turismiobjekt. Maist oktoobrini pääseb ekskursiooniga ka saart uudistama. 

## Viited
William Edmond Logan

Sir** William Edmond Logan** (20. aprill 1798 Montreal, Québeci provints, Kanada – 22. juuni 1875 Pembrokeshire, Wales, Suurbritannia) oli 19. sajandi Kanada geoloog ja geoloogiline kartograaf.

Ta oli esimene kanadalane, kes valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (1851).

Logan sai hariduse Edinburghi ülikoolis Šotimaal.

## Tööd
Esimese suure tööna koostas Logan Lõuna-Walesi kivisöemaardlate geoloogilise kaardi; selle põhjal esitas ta 1840. aastal Londoni Kuninglikule Seltsile teadustöö "On the character of the beds of clay lying immediately below the coal-seams of South Wales, and on the occurrence of coal-boulders in the Pennant Grit of that district".

Tema saavutusi geoloogina pandi tähele ja talle tehti 1842. aastal ettepanek rajada Kanada geoloogilise teenistus. Logan juhatas seda teenistust kuni 1869. aastani.

Logan oli Kanada Instituudi (asutatud 1850) esimene president. 

## Tunnustus
*1851 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1855 – Pariisi maailmanäituse kuldmedal
*1856 – Kuninganna Victoria poolt rüütlikslöömine
*1856 – Londoni Geoloogiaseltsi Wollastoni medal
*1860 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1867 – LKS-i Kuninglik medal, Kanada geoloogilise kaardi eest
*Oli valitud ka McGilli Ülikooli audoktoriks.

## Viited
Laulusillad

**"Laulusillad"** oli rahvusvaheline ida-lääne laulupidu-koorifestival, mis toimus Tallinnas 4.–7. juulil 1991. aastal.

Laulupidu oli inspireeritud ühelt poolt Gustav Ernesaksa omaaegsest NSVL-USA laulupeo ideest, teisalt aga pöördelistest sündmustest Euroopas, eeskätt NSV Liidus ja Baltimaades, millest tulenevalt anti laulupeole algse ideega võrreldes oluliselt laiem kandepind.

Laulusillad märkisid külma sõja aegse raudse eesriide lõplikku purustamist, kujunedes samas toetusavalduseks NSV Liidu demokraatlikele jõududele ning ikestatud rahvaste rahvuslikule ärkamisele ja vabaduspüüdele. Laulupeol said kokku koorilauljad Euroopast ja USA-st, esitades erinevate rahvaste laule. Toimus ka konverents tuntud poliitikute, majandusinimeste ja kultuuritegelaste osavõtul (Eduard Ševardnadze, Aleksius II, Anatoli Sobtšak, Zbigniew Brzezinski jt) ja mitmeid kontserte.

## Välislingid
*http://vana.www.postimees.ee:8080/leht/99/07/03/kultuur/muusika.htm
*Video
*Pilet
Põhja- ja Baltimaade koorifestival

**Põhja- ja Baltimaade koorifestivalide** (*Nordic-Baltic Choir Festival*, NBCF) traditsioon sai alguse 1995. aastal tänu Läti koorijuhi Imants Kokarsi algatusele. 

Festivalide tippsündmuseks on laulupidu tuhandete koorilauljate osavõtul. Tänu sellele on baltlastele tuttav laulupeoelamus saanud osaks ka põhjamaalastele, kellel taolist traditsiooni ei ole.

Esimesel festivalil osales ligi 6000 lauljat.

## Festivalid
# 1995 Riia, Läti
# 1997 Visby, Rootsi
# 2000 Skien, Norra
# 2002 Klaipeda, Leedu
# 2008 Tartu, Eesti
# 2010 Reykjavik, Island
# 2012 Turu, Soome
# 2015 Riia, Läti (25.–28. juuni)

## Viited

## Välislingid
*2015. aasta festivali koduleht
* Ziemeļu un Baltijas valstu dziesmu svētki
Sandra Dee

**Sandra Dee** (sünninimi **Alexandra Zuck**; 23. aprill 1942 Bayonne, New Jersey – 20. veebruar 2005 Thousand Oaks, California) oli USA filminäitleja ja modell.

Dee alustas karjääri modellina, filmidebüüdi tegi 1957. aasta filmis "Until They Sail". Sellele järgnesid rollid filmides "The Reluctant Debutante", "Gidget", "Imitation of Life" ja "A Summer Place". Filmides kehastas ta sageli naiivseid tütarlapsi. 1950. aastate lõpuks oli temast saanud teismeline filmitäht.  

1959. aastal võitis ta parima lootustandva naisnäitleja Kuldgloobuse. 1960. aastate alguses kuulus Dee neljal aastal järjest USA-s kümne kõige populaarsema filminäitleja hulka, kuid 1960. aastate lõpus hakkas tema näitlejakarjäär alla käima. Pärast 1970. aastaid näitles ta mängufilmides väga harva, enamasti telefilmides. 

Aastatel 1960–1967 oli Sandra Dee abielus laulja Bobby Dariniga. Abielu pälvis avalikkuses suurt tähelepanu. Neil oli poeg Dodd Mitchell. Dee ja Darin mängisid koos filmides "Läheneb september" ("Come September"; 1961), "If a Man Answers" (1962) ja "That Funny Feeling" (1965). 

1980. aastatel oli Dee kimpus alkoholismi ja vaimse tervisega. Pärast oma ema surma 1988. aastal hakkas ta meedia huviorbiidis olemisele eelistama privaatsust. 2005. aastal suri Dee 62-aastaselt neeruhaiguse tüsistuste tagajärjel, mis oli tingitud tema eluaegsest probleemist anoreksiaga.

2004. aastal valmis Dee ja Darini elul põhinev film "Beyond the Sea". Filmi lavastas Kevin Spacey, kes kehastas filmis ka Darinit. Deed mängis Kate Bosworth.

## Viited

## Välislingid
*
Valdivia

**Valdivia** on linn Lõuna-Tšiilis Los Ríose piirkonnas, Valdivia valla halduskeskus. Asub Calle-Calle jõe mõlemal kaldal. 

Linn kannatas tugevasti 1960. aastal Suures Tšiili maavärinas.

## Sõpruslinnad
Valdivial on viis sõpruslinna:
* Neuquén, Argentina (alates 2003)
* Hobart, Austraalia (alates 1998)
* Cluj-Napoca, Rumeenia (alates 2009)
* Mount Pleasant, USA
* Tacoma, USA

## Viited

## Välislingid
WCA

**WCA** võib tähistada järgnevat:
* **[[West Caribbean Airways]]**
* **[[World Clown Association]]**
* **[[Maailma Kuubikuassotsiatsioon|World Cube Association]]**
Madis Ainso

**Madis Ainso** (9. august 1937 – 21. veebruar 2005) oli eesti kergejõustiklane (vasaraheitja).

Ta lõpetas 1958. aastal Nõo Keskkooli ja 1963. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.

Ainso ületas esimese eestlasena vasaraheites 60 m (61,28). Kokku parandas ta Eesti NSV rekordit seitse korda.

Ta oli 11-kordne Eesti NSV meister vasaraheites.

## Välislingid
* 
*Haud Nõo kalmistul
Maailma Kuubikuassotsiatsioon

**Maailma Kuubikuassotsiatsioon** ehk **World Cube Association** ehk **WCA** on organisatsioon, mis reguleerib ja korraldab Rubiku kuubiku lahendamise võistlusi.

WCA asutasid 2004. aastal Ron van Bruchem Hollandist ja Tyson Mao USA-st. 2018. aasta oktoobris registreeriti see mittetulundusliku organisatsioonina.

2019. aasta alguse seisuga olid WCA juhatuse liikmed Alberto Pérez de Rada Fiol (Hispaania), Bob Burton (USA), Chris Wright (Suurbritannia) ja Olivér Perge (Ungari). 2021. aasta lõpu seisuga kuulusid juhatusse Callum Goodyear (Suurbritannia), Ethan Pride (Austraalia) ja Saransh Grover (India).

Organisatsiooni juures tegutsevad mitmed üksused, nende seas näiteks distsiplinaarkomitee, regulatsioonide komitee, tulemuste meeskond ja tarkvarameeskond. Lisaks tunnustab WCA delegaate, kes vastutavad võistlustel reeglite jälgimise eest ja ilma kelle osavõtuta ei ole võimalik korraldada rahvusvaheliselt tunnustatud võistlusi. Eestis on WCA delegaadid Ivo Kruusamägi (2011–2022), Andreas Pung (2017–2022), Andrei Solntsev (alates 2022) ja Oliver Pällo (alates 2023).

2015. aasta seisuga registreeris WCA 18 ala tulemusi: 2x2x2, 3x3x3 (Rubiku kuubik), 3x3x3 ühe käega, 3x3x3 vähimate käikudega, 3x3x3 jalgadega, 3x3x3 kinnisilmi, 3x3x3 *multiple blindfolded*, 4x4x4, 4x4x4 kinnisilmi, 5x5x5, 5x5x5 kinnisilmi, 6x6x6, 7x7x7, püraminks, megaminks, Square-1, Skewb ja Rubik's Clock. Kõigil neist on püstitatud ka ametlikud Eesti rekordid. Kuni 2012. aasta lõpuni olid ametlikud võistlusalad ka magic ja master magic. 2020. aastal alguses eemaldati jalgadega lahendamine ametlike võistlusalade seast.

Seisuga 23. juuni 2011 oli ametlikel võistlustel tavalise Rubiku kuubiku lahendamisel tulemuse kirja saanud 13 497 inimest. Seisuga 13. juuni 2012 oli neid 17 526. 2019. aasta veebruaris on see arv tõusnud 114 233-ni.

2015. aastal toimus WCA all 572 võistlust 64 riigis. Nende käigus sooritasid 19 431 inimest kokku 929 356 lahendamise katse. 2018. aastal toimus WCA all 1154 võistlust. Koroonapandeemia piiras paaril aastal võistluste läbiviimist oluliselt, kuid 2022 toimus juba 1069 võistlust 86 riigis.

Maailma Kuubikuassotsiatsioon korraldab ka Rubiku kuubiku lahendamise maailmameistrivõistluseid.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Püraminks

**Püraminks** (inglise keeles *Pyraminx*) on korrapärase tetraeedri kujuline mehaaniline pusle, mis sarnaneb Rubiku kuubikuga.

## Kirjeldus
Püraminksil on 4 tahku, millest igaühel on 9 välja, neist 3 tippudes, 3 servades ja 3 külgedel. Mängu eesmärk on alguses püraminksi korduvalt pöörata, nii et väljad tahkudel ei ole enam ühevärvilised, ja seejärel ta tagasi kokku panna, nii et ühel tahul on kõik väljad ühevärvilised.

Püraminksi igas nurgas (neid on kokku 4) on niisugune tükk, mida saab pöörata kõigist ülejäänutest sõltumatult. Sellepärast on nende keeramine õigesse asendisse triviaalne. Sellepärast on Meffert hakanud tootma ka niisugust toodet, mille nimi on **tetraminks**. See on samasugune kui püraminks, ainult sellel puuduvad nurgatükid.

Kokku on püraminksil 75 582 720 seisu, aga kui tiputükid on õigesti asetatud (nende omale kohale seadmine on väga lihtne), siis jääb järele 933 120 seisu. See on ka tetraminksi võimalike seisude arv. Kui ka servatükid on õigesti asetatud, siis jääb järele 11 520 seisu, mis teeb püraminksi lahendamisest suhteliselt lihtsa ülesande.

Kuna püraminksil on seise alla miljoni, siis on võimalik arvuti abil kõik seisud läbi vaadata ja teha kindlaks optimaalne lahenduskäik ükskõik millise seisu jaoks. Enam kui poolte seisude (480 467) jaoks on see 8 käiku, aga kõige keerulisemal juhul (32 seisu) 11 käiku.

## Ajalugu
Püraminksi leiutas Uwe Mèffert juba 1970. aastal, kuid ta ei uskunud alguses selle müügiedusse. See uskumus muutus, kui Rubiku kuubikust oli kujunenud ülemaailmne müügihitt, ja nõnda jõudis püraminks 1981. aastal tootmisse. Seda saatis lai kommertsedu. Juba sama aasta jõuludeks oli müüdud üle 10 miljoni püraminksi ja kolm aastat pärast turule toomist oli neid müüdud 90 miljonit.

Esialgu hakkas seda tootma tollane maailma suuruselt kolmas mänguasjatootja, Jaapani ettevõte Tomy Toys. Meffert asutas seejärel oma ettevõtte Meffert's, mis tänapäeval püraminkse müüb.

## Rekordid

Rekordeid mõõdetakse ainult segiaetud püraminksi lahendamise kohta ja arvesse lähevad vaid ametlikel võistlustel püstitatud tulemused, kus on jälgitud WCA reegleid. Püraminksi segiajamiseks on võistlustel eraldi inimesed, kes kasutavad vastava arvutiprogrammi genereeritud juhuslikke segamise valemeid. Ühes voorus on kõigil võistlejatel samad segamise valemid, kui osavõtjate suurest arvust tulenevalt ei ole võistlejaid just gruppidesse jagatud (siis on iga grupi jaoks kasutusel eraldi segamise valemid, et võistlejad ei saaks enne lahendamise alustamist segiaetud püraminksi näha).

Kuna püraminksi lahendamine on väga kiire tegevus, siis sõltub aeg palju ka sellest, millise juhusliku valemi alusel püraminksi segati, sest osade seisude puhul on võimalik hakkama saada väiksema liigutuste arvuga. Seega vaadatakse püraminksi puhul eelkõige viie lahenduse keskmist tulemust, mis on saadud viie erineva segamise valemi lahendamisest võistleja poolt ja mis annab parema pildi osavõtja suutlikkusest erinevaid olukordi kiirelt lahendada.

## Vaata ka
* Püramorfinks

## Viited

## Välislingid

* Pyraminx Solution
Võsaraat

**Võsaraat** (*Prunella modularis*) on raatlaste sugukonda kuuluv lind.

Pesitseb ka Eestis.

## Välislingid
*
John Milnor

**John Willard Milnor** (sündinud 20. veebruaril 1931) on USA matemaatik. 

Ta töötab peamiselt algebralise topoloogia ja diferentsiaaltopoloogia alal. Viimasele pani ta aluse, tõestades 1956, et seitsmemõõtmelisel kerapinnal on rohkem kui üks diferentseeruv struktuur. 1962. aastal pälvis ta Fieldsi medali väljapaistvate tööde eest topoloogia ja diferentsiaalgeomeetria alal ning 2011. aastal Abeli auhinna teedrajavate avastuste eest topoloogia, geomeetria ja algebra alal. 

Ta oli 1970–1990 Princetoni ülikooli professor. Alates 1989. aastast on ta New Yorgi Osariigi Ülikooli (Stony Brook) matemaatikateaduste instituudi juhataja (hiljem kaasjuhataja) ning *[[distinguished professor]]*. 

## Tunnustus
*1961 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1962 – Fieldsi medal
*1963 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*1965 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1967 – National Medal of Science
*1989 – Wolfi auhind
*1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2011 – Abeli auhind

Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Rahvaste Ühenduse kuningriik

**Rahvaste Ühenduse kuningriik** (inglise keeles *Commonwealth realm*) on Rahvaste Ühendusse kuuluv riik, mille riigipea on Suurbritannia troonil olev monarh. 8. septembril 2022 sai selleks Charles III oma ema Elizabeth II surma järel. Riigid on iseseisvad või siis personaalunioonis teistega. 

Termin *commonwealth realm* ei ole ametlik, seda ei saa juriidilistes dokumentides kasutada. Kuid termini kasutamine võimaldab eristada seda riikide rühma teistest Rahvaste Ühenduse riikidest, kus riigipea ei ole Suurbritannia monarh.

Igas Rahvaste Ühenduse kuningriigis nimetatakse Suurbritannia monarhi vastava riigi kuningaks/kuningannaks. Näiteks Antigua ja Barbudas on Charles III tiitel "Kuningas Charles III, jumala armust Antigua ja Barbuda kuningas ning oma teiste kuningriikide ja alade kuningas, Rahvaste Ühenduse juht" ("King Charles the Third, by the Grace of God, King of Antigua and Barbuda and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth"), mis tavaliselt lühendatakse "Antigua ja Barbuda kuningaks".

## Ajalugu
Elizabeth II sai aastal 1952 troonile asudes seitsme iseseisva riigi kuningannaks: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa, Lõuna-Aafrika Liit, Pakistani dominioon, Tseiloni dominioon. Sestsaadik on selliseid riike juurde tekkinud kolooniate ja sõltkondade iseseisvumise teel ning mõned RÜ kuningriigid on muutunud vabariikideks.

30. novembril 2021 sai vabariigiks Barbados (oli RÜ kuningriik 1966. aastast).

Kunagi Briti võimu alla kuulunud Kariibi mere piirkonnas on avalikkuse reaktsioon Briti monarhidele muutunud, kusjuures kuningliku perekonna liikmed seisavad silmitsi protestide ja nõudmistega vabanduste palumiseks transatlantilise orjanduse õuduste pärast oma Kariibi mere riikidesse külastades.

## Rahvaste Ühenduse kuningriigid
2022. aasta seisuga on selliseid riike viisteist (üheksa Põhja-Ameerikas, viis Okeaanias ja üks Euroopas).
Australaasia

**Australaasia** (prantsuse keeles *Australasie*, inglise keeles *Australasia*) on piirkond, mis hõlmab Austraalia ja Uus-Meremaa. teistel andmetel ka kogu Uus-Guinea saare koos lähisaartega.

Termini võttis kasutusele prantsuse kirjanik Charles de Brosses 1756. aastal avaldatud raamatus "Histoire des navigations aux terres australes" ("Lõunamandri otsingute ajalugu"). Ta tuletas selle termini ladinakeelsest väljendist ('Aasiast lõuna pool').

Londoni 1908. aasta olümpiamängudel moodustati Austraalia ja esimest korda osalevate Uus-Meremaa sportlaste ühendvõistkond, mis võistles nime Australaasia all.

## Eesti keeleruumis
Eesti keeleruumis seda terminit praktiliselt ei kasutata. TEA entsüklopeedia 2009. aastal ilmunud köites on kasutatud ÕS-is normeeritud "Australaasia" asemel nimekuju "Austraalaasia".

## Vaata ka
*Austraalia ja Okeaania

## Viited
Pidapa vana mänd

**Pidapa vana mänd** on looduskaitsealune mänd Järva maakonnas Türi vallas.

Keskkonnaregistri kirjelduse järgi asub puu Käru metskonna kvartali nr 254 eraldisel nr 3 (1994. a). Männi ümbermõõt on 2,8 m, puu on kaitse all alates 22. veebruarist 1941.

## Ajalugu
1941. aastal võeti selles piirkonnas kaitse alla kokku neli vana mändi. Toonase Pidapa metskonna kvartalis nr 182 kolm puud. Kvartali põhjaosas 25 m kõrgune ja 2,45 m ümbermõõduga puu, läänepoolses osas 24 m kõrgune ja 2,27 m ümbermõõduga puu, idapoolses osas 29 m kõrgune ja 2,52 m ümbermõõduga puu. Kvartali nr 200 põhjapoolses osas üks 25 m kõrgune ja 2,12 m ümbermõõduga puu. Milline neist on praegu kaitse all olev puu, vajab veel selgitamist.

## Viited

## Välislingid
*
Loodedivisjon

**Loodedivisjon** on üks kolmest läänekonverentsi divisjonist korvpalliliigas NBA. Sinna kuuluvad viis meeskonda: Denver Nuggets, Minnesota Timberwolves, Oklahoma City Thunder, Portland Trail Blazers ja Utah Jazz.

Divisjon moodustati 2004/05. hooaja alguses, kui NBA-ga liitus Charlotte Bobcats ja liiga konverentsid jaotati kolmeks divisjoniks. Divisjonis alustasid Nuggets, Timberwolves ja Jazz, kes ühinesid midwest divisjonist ning Blazers ja Seattle SuperSonics, kes ühinesid Vaikse ookeani divisjonist.  Edeladivisjon on oma moodustamisest saadik jäänud praktiliseks muutumatuks. Ainuke muudatus toimus 2008/09. hooaja eel, mil Seattle SuperSonics kolis Oklahoma Citysse ja võttis uueks nimeks Oklahoma City Thunder.

Enim loodedivisjoni tiitleid on võitnud Sonics/Thunder (6). Järgnevad Nuggets (5), Jazz (3) ja Trail Blazers (2). Timberwolves pole divisjoni võiduni veel jõudnud.

Ükski tiim pole veel loodedivisjonist NBA meistriks tulnud.

## Meeskonnad

## Divisjoni meistrid

### Divisjoni tiitlite arv

## Divisjoni tulemused
Briti impeeriumi ordu

**Briti impeeriumi ordu** (inglise keeles *The Order of the British Empire*, ametlikult *The Most Excellent Order of the British Empire*) on 4. juunil 1917 Suurbritannia kuninga George V asutatud rüütliordu. Ordu koosneb viiest klassist, mis on jagatud kaheks kategooriaks: tsiviil- ja sõjaliseks kategooriaks. 

## Liigitus
Kahanevas vanemusjärjekorras on need klassid järgmised:
* **Briti impeeriumi ordu suurristi rüütel** (*Knight Grand Cross of the Order of the British Empire*, lühendtähistus: GBE) või Briti impeeriumi ordu Suurristi *dame* (GBE) 
* **Briti impeeriumi ordu rüütelkomandör** (*Knight Commander of the Order of the British Empire*, lühendtähistus: KBE) või Briti Impeeriumi Ordu *dame commander* (DBE)
* **Briti impeeriumi ordu komandör** (*Commander of the Order of the British Empire*, lühendtähistus: CBE) 
* **Briti impeeriumi ordu ohvitser** (*Officer of the Order of the British Empire*, lühendtähistus: OBE) 
* **Briti impeeriumi ordu liige** (*Member of the Order of the British Empire*, lühendtähistus: MBE) 

Ainult kahe kõrgema klassi tiitli omanikud omavad automaatselt õigust rüütliseisusele (naisisiku puhul tiitlile *dame*), mis omakorda annab neile õiguse kasutada tiitlit *sir* (meessoost isiku puhul) või *dame* (naissoost isiku puhul) eesnime ees. Kuid ka automaatse õiguse puhul viiakse läbi rüütlikslöömise sümboolne tseremoonia.

## Vaata ka
*Rüütlikslöömine
*Briti autasude ja autiitlite süsteem

## Viited
Rüütlikslöömine

**Rüütlikslöömine** ehk **akolaad** on sümboolne tseremoonia rüütliseisusse ja sellega ühtlasi rüütelkonna liikmeks saamisel. 

## Ajalugu

Rüütlikslöömine pärineb vanade germaanlaste tseremooniast, millega noorukid arvati täisealisteks ja nad said õiguse kanda relva, sageli nimelist relva. Tänapäevases mõistes, kehtivana mitte enam kõigile, vaid üksnes aadlikele, hakkas see välja kujunema 10.–11. sajandil. Esialgu oli see tseremoonia väga lihtne ja toimus sageli sõjaväljal.

Esialgu kaasnes rüütlikslöömisega kõrvakiil, mis pidi alatiseks meelde jääma. Näiteks kasutas seda William Vallutaja, kui ta oma poja Henry I rüütliks lõi. Hiljem asendus see mõõga lapiku külje puudutusega vastu kaela.

12. sajandil koosnes see tseremoonia mitmest etapist, mille tähtsaimas osas pani üks vanemaid rüütleid või senjöör noorele rüütliks pürgijale mõõga vööle. Prantsuse keeles tähendaski "mõõka vööle panema" rüütlikslöömist. Hiljem muutus rüütlikslöömine keeruliseks tseremooniaks, kuid kulminatsiooniks jäi ikkagi mõõgarituaal.

Mingit kindlat teksti, mida rüütlikslöömisel kasutati, ei olnud. Kasutati lihtsalt lühikest teadet, millega teine inimene (tavaliselt Jumala nimel) rüütliks löödi, näiteks prantsuse keeles *Advances Chevalier au nom de Dieu*.

Ühe versiooni järgi pidi uus rüütel, rüütatud lahinguvarustusse, laskuma põlvili oma senjööri ette. Too tõusis ja puudutas paljastatud lapiti mõõgaga 3 korda äsjapühitsetu õlga, lausudes seejuures: "Jumala nimel, püha Miikaeli ja püha Jüri nimel löön ma su rüütliks. Ole vapper ja aus."

Pärastpoole muutus rüütliks saamise protsess formaalsemaks. Poiss, kellest pidi saama rüütel, alustas selleks valmistumist 7-8 aasta vanuselt paažina, õppides kuulekust, kombeid ja muud. See vastas umbkaudu õpipoisi staatusele. 12–14 aasta vanuselt sai temast relvakandja, mis vastas umbkaudu selli staatusele. Rüütliks löödi nooruk siis, kui ta täiskasvanuks sai.

## Tänapäeval

Suurbritannias põlvitab rüütliks valitu tseremoonia ajal monarhi ees madalale rüütlipingile. Monarh, hoides mõõka lapiti käes, paneb selle lameda küljega kõigepealt väljavalitu paremale õlale, tõstab seejärel mõõga üle kandidaadi pea ja asetab tema vasakule õlale. Pärast rüütlikslöömist tõuseb uus rüütel püsti ja monarh annab talle kätte tiitlitunnistuse.

Hollandis on Wilhelmi sõjalise ordu liikmed rüütlid. Neid lüüakse peopesaga kummalegi õlale. Esimesena teeb seda monarh, kui ta rüütlikslöömise juures viibib, seejärel teised rüütlid. Uus rüütel ei pea sealjuures põlvitama.

Juuresoleval fotol on kujutatud hetk, kus kahe rüütliordu (Bathi ja Briti) liige, kuid rüütliseisust mitteomav kindral Oliver Leese ülendatakse 1943. aastal Briti impeeriumi ordu rüütelkomandöriks; see annab talle automaatse õiguse pääseda rüütliseisusse. Kuid ka automaatse õiguse korral toimub rüütlikslöömise sümboolne tseremoonia.

## Vaata ka
*Knight Bachelor

## Viited
Maailma poliitiline kaart

**Maailma poliitiline kaart** on temaatiline maailmakaart, mis kujutab maailma maid, sealhulgas iseseisvaid riike ja sõltuvaid territooriume, piire nende vahel ning nende pealinnu või halduskeskusi. Ühe riigi koosseisu kuuluvad territooriumid on kujutatud sama värvusega. Territooriumi värvus ei kanna mingit infot, vaid aitab ainult eraldada ühe riigi territooriumi teise riigi omast.
Knight Bachelor

***Knight Bachelor*** (inglise keeles *Knight Bachelor*) on Briti autasude ja tiitlite süsteemis tiitel isikule, kes monarhi tahtel on tõstetud rüütliks, kes ei oma baroneti tiitlit ja ei ole mõne Suurbritannias tunnustatud rüütliordu kõrgemate astmete liige. Tiitel ei ole pärandatav.

## Rüütliseisus ''ex officio''
Inglismaa ja Walesi Ülemkohtu liikmed saavad *Knight Bachelor*i tiitli *ex officio* (ameti poolest). 

## Rüütliseisus teenete eest
Sagedamini antakse *Knight Bachelor*i tiitel tsiviilisikutele, eriti laialdaselt on rüütliseisust antud kunstiinimestele. *Knight Bachelor* omab õigust viisakussõnale *[[Sir]]* ka siis, kui ta kuulub rüütliordu madalamatesse astmetesse, millega rüütliseisust automaatselt ei kaasne. Mõned näited:

### Sir Paul McCartney
Muusik Paul McCartney, olles küll 1965. aastast Briti impeeriumi ordu madalaima klassi liige (MBE), ei omanud rüütliseisust. Alles 1997. aastal lõi kuninganna ta rüütliks, andes talle tiitli *Knight Bachelor*.

### Sir Alex Ferguson
Šoti jalgpalliklubi peatreener Alex Ferguson viis Aberdeen F.C. 1983. aastal kahe suurvõiduni Euroopas ja samal aastal ülendati ta Briti impeeriumi ordu ohvitseriks (OBE). Aastal 1991 Ferguson kordas Manchester Unitediga sama, mis tal õnnestus teha 1983. aastal Aberdeen F.C.-ga, lisaks tuli tema klubi järgmise nelja aasta jooksul kaks korda Inglismaa meistriks ja võitis kaks korda superkarika, sealhulgas 1994. aastal lisaks veel kolmanda auhinna – Inglismaa karika. Neid saavutusi hinnates ülendas kuninganna Fergusoni Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE), kuid kumbki neist tiitlitest – ei äsjasaadu ega ka varasem – teinud temast rüütlit. Manchester Unitedi edu aga jätkus ka järgmistel aastatel. Aastal 1999 tuli Manchester Unitedi meeskond Fergusoni juhtimisel Inglismaa meistriks, seejärel võitis Inglismaa karika ja tuli Euroopa meistriks ning kõigele krooniks võitis veel maailma klubide karika. Teenete eest jalgpallispordis löödi Alex Ferguson 1999. aastal rüütliks ja ta sai tiitli *Knight Bachelor*.

### Sir Ove Arup
Taani päritolu inglise ehitusinsener Ove Arup ülendati 1953. aastal Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). 1970. aastal sai Arup rüütliks, talle anti tiitel *Knight Bachelor* teenete eest arhitektuuri ja tsiviilehituse valdkonnas. Sydney ooperiteatri avamiseni oli siis jäänud veel kolm aastat, kuid Arupi karjääri kõige tähtsaim saavutus – ooperimaja katusetarindite projekteerimine – oli juba seljataga.

### Sir Anthony Hopkins
Filminäitleja Anthony Hopkins ülendati 1987. aastal 50-aastaselt Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). 1993. aastal lõi kuninganna Elizabeth II Hopkinsi rüütliks, andes talle tiitli *Knight Bachelor* teenete eest kunsti valdkonnas.

## Kuulsaid ''Knight Bachelor''e enne 20. sajandit
* Isaac Newton (1642–1727)
* Arthur Conan Doyle (1859–1930)

## Vaata ka
* Rüütlikslöömine
* *[[Sir]]*
* Suurbritannia rüütliseisus

## Välislingid
* Imperial The Imperial Society of Knight Bachelors (inglise) 
* Ühendkuningriigi aunimetuste süsteem Briti valitsuse koduleht (inglise)
Oliver Leese

Sir **Oliver William Hargreaves Leese** (27. oktoober 1894 – 22. jaanuar 1978) oli Briti kindralleitnant Teises maailmasõjas. 

Kui Bernard Montgomery lahkus 1943. aastal 8. armee juhataja kohalt, et valmistada ette liitlaste rünnak Normandias, määrati Leese 8. armee juhatajaks. Aastal 1944 viidi ta üle Kagu-Aasia maavägede ülemjuhatajaks. Alates 1946. aastast oli ta erus.
Post-nominal letters

***Post-nominal letters*** (eesti keeles 'nimejärgsed tähed') on inglise või muudes keeltes inimese nime järel kasutatavad tähed, mis tähistavad tema positsiooni ühiskonnas, ametit või haridust. 

Neid kasutatakse peamiselt Suurbritannias ja teistes Rahvaste Ühenduse kuningriikides riikides, näitamaks

*ametit (näiteks JP tähendab rahukohtunikku (*Justice of Peace*) või
*tiitlit (näiteks Kt tähendab rüütliordu kõrgematesse astmetesse mittekuuluvat rüütlit, täpsemalt *[[knight bachelor]]*'i, Bt tähendab baronetti, QC tähendab kuninganna nõunikku) või
*rüütliordu liikmeks olekut (näiteks CBE).

Akadeemilisi kraade (ülikooli antud) ja sõjaväelisi autasusid (medaleid ja aumärke) võidakse samuti näidata nimejärgsete tähtedena. 

Eesti keeles ei ole tavaks nimejärgseid tähti kasutada, peale Vabadusristi lühendi.

## Vaata ka
*Briti impeeriumi ordu
*Sir
Kuninglik Kunstide Akadeemia

**Kuninglik Kunstide Akadeemia** (ka **kuninglik akadeemia**; inglise keeles *Royal Academy of Arts*, lühendatult RA) on Inglismaal Londonis Piccadilly tänaval Burlington House'is asuv Suurbritannia mõjukaim väljapaistvate kunstnike ja arhitektide ühendus.

Akadeemia juures tegutseb ka kolmeaastast kraadiõpet andev kunstikool Royal Academy Schools.

Akadeemia ei saa riigilt tuge, vaid teenib oma sissetuleku müüginäituste korraldamisega. Akadeemia korraldab igal aastal suvise näituse, mille traditsioon ulatub tagasi aastasse 1769. Näitusel on igal aastal eksponeeritud umbes 10 000 kunstiteost, mille valib akadeemia liikmetest koosnev žürii.

## Asutamine ja asukoht
Kuninglik Kunstide Akadeemia asutati 10. detsembril 1768. Sel päeval kinnitati ka akadeemia 40 esimest liiget. 

1868. aastal kolis akadeemia Burlington House'i Piccadillys, kus tegutseb siiani.

## Liikmeskond
Tänapäeval on kuningliku akadeemia koosseis piiratud 80 kohaga, millest 14 kohta on reserveeritud skulptoritele, 12 arhitektidele ja 8 kunstnik-graveerijatele; ülejäänud 46 kohta on maalikunstnike päralt. Uusi akadeemikuid (lühendatult R.A.) valivad akadeemia tegevliikmed akadeemia peaassambleel.

Kategooria "kuningliku akadeemia assotsieerunud liige" (A.R.A.) võeti kasutusele 1769. aastal eesmärgiga teha sobivate kandidaatide eelvalik, mille põhjal täita tulevikus vakantsed akadeemikute kohad. Assotsieerunud liikme kategooria kaotati 1991. aastal.

Aastal 1918 otsustati, et kõik akadeemikud ja assotsieerunud liikmed, kellel täitub 75. eluaasta, valitakse ümber seeniorliikmeks. Sellega tekitati vabad kohad uute akadeemikute valimiseks. Akadeemia seeniorliige säilitas kõik oma privileegid. Kui akadeemiasse valitu on juba valimise ajal vanem kui 75-aastane, siis valitakse ta kohe seeniorliikmeks (liikmete arv selles kategoorias ei ole piiratud). Näiteks väljapaistev ehitusinsener Ove Arup valiti 91 aasta vanuselt 1987. aastal seeniorliikmeks (*Senior R.A.*). Seeniorliikme nime järele kirjutatakse samasugused *[[post-nominal letters]]* kui tegevliikmete puhul (RA 'kuninglik akadeemik'). 

Et eristada seeniorliikmeid tegevliikmest, on kirjanduses vahel kasutatud ka mõistet "auliige" (*Honorary Royal Academician*) .

Akadeemia liikmete hulgas on olnud tuntud kunstnikke, näiteks Thomas Gainsborough, William Turner, John Constable, John Everett Millais jt. Nüüdisaja väljapaistvamatest arhitektidest on akadeemiasse valitud näiteks Norman Foster, Richard Rogers, Philip Dowson.

## Välislingid
*Kuningliku Kunstide Akadeemia veebisait
*Foto: kuninglikud akadeemikud 2009. aastal
Euroopa Liidu tervishoiuportaal

**Euroopa Liidu tervishoiuportaal** on Euroopa Liidu ametlik terviseteemaline veebiportaal, mida haldab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat.

Portaal pakub mitmesugust teavet tervishoiust ja sellega seotud tegevustest nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil.Selle peaeesmärk on teha rahvatervise alaste algatuste ja programmide alane info ELi kodanikele hästi kättesaadavaks.Portaal peaks aitama saavutada ELi eesmärke rahvatervise valdkonnas, toetama tervislikke eluviise ning soodustama tervishoiualase olukorra paranemist kõigis 27 liikmesriigis.

## Sihtrühmad

ELi terviseportaal on mõeldud inimestele, kes soovivad saada teavet tervisemõjurite või selleteemalise Euroopa, riigi ja rahvusvahelise tasandi poliitika ning otsuste kohta.Portaal on oluline teabeallikas ka tervishoiutöötajatele, ametnikele, poliitikutele ja sidusrühmadele.Kuna portaali tegemisel on arvestatud juurdepääsu käsitlevaid rahvusvahelisi reegleid, siis võivad seda kasutada kõik – sh vanurid ja puudega inimesed.Asjatundjatel on kasu portaalis toodud rahvatervise alastest statistilistest andmetest.

## Eesmärgid

**Portaali käivitamine on osa ELi rahvatervise programmist (2003-2008)** ning see peaks hõlbustama konsultatsioone ja osalust, et kaasata paremini nii tervishoiuasutusi, -ühendusi kui ka -organisatsioone.Ühtlasi soovitakse tagada ELi kodanikele õigus saada lihtsat, selget ja teaduslikult põhjendatud teavet tervisekaitse ja haiguste vältimise kohta.Üks portaali peaeesmärke on toonitada, et kodanikud vastutavad osaliselt ise oma tervise parandamise eest.ELi rahvatervise alaseid tegevusi ja programme paremini tundes saab üldsus neis rohkem osaleda ja neid enam toetada.

## Millist teavet portaal pakub?

Inimesi ja keskkonda käsitlev terviseinfo ja -allikad on portaalis esitatud teemade kaupa.
Iga teema juhatab asjakohaste allteemadeni (nt Eluviis Toitumiseni), mille raames esitatakse põhjalikku teavet ning linke Euroopa Liidu poliitika ja tegevustega tutvumiseks.Riikide poliitikast igas teemavaldkonnas annab ülevaate rubriik "Liikmesriigid".Teave Euroopa vabaühenduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide panusest rahvatervise edendamisse esitatakse vastavas jaotises.Tekstis toodud lingile klõpsates jõuab otse soovitud teemat käsitlevale leheküljele.
Rubriigid "Uudised", "Sündmused", ja "Pressiteated" pakuvad ajakohast teavet olulisemate otsuste ja sündmuste kohta rahvatervise valdkonnas nii riikide, piiriülesel kui ka rahvusvahelisel tasemel ning nendes osalemise võimalust.
Portaali linkide kaudu on kättesaadavad ELi õigusaktid ja väljaanded, mis võimaldavad liidu eesmärkide ning nende teostamisega põhjalikumalt tutvuda.

## Viited

## Välislingid
* ELi tervishoiuportaal
John Felton

**John Felton** (u 1595 – 28. oktoober 1628) oli Inglismaa sõjaväelane (leitnant), kes 23. augustil 1628 pussitas Portsmouthis surnuks George Villiersi, esimese Buckinghami hertsogi.

## Taust
1627. aastal sai Felton haavata Buckinghami hertsogi ebaõnnestunud ekspeditsioonis protestantlikku La Rochelle'i piiravate prantslaste vastu. Sestpeale pidas ta viha hertsogi vastu, kes Feltoni arvates oli jätnud endale osa tema palgast ning jätnud ta edutamiseta.

Buckingham oli Inglismaal väga ebapopulaarne, kuna prantslastelt lüüasaamist võeti rahvusliku solvanguna. Kuningas Charles I abiga suutis ta siiski vältida parlamendi ametlikke süüdistusi korruptsioonis ja ebakompetentsuses. Veidi pärast mõrva astus Felton kogunenud ja, lootes rahva vaimustusele, kuulutas oma süüd. Ta vahistati kohe ning viidi magistraatide ette, kes saatsid ta Londonisse ülekuulamisele.

Kuninga salanõukogu püüdis lasta Feltonit piinapingil küsitleda, kuid kohtunikud olid vastu ning kuulutas selle üksmeelselt rikkuvat Inglise seadusi. Kuni Felton kohut ootas, ülistati tema tegu laialt luuletustes ja pamflettides, kuid kohtumõistmine liikus oma rada ja ta poodi Tyburnis 28. oktoobril 1628. Võimude valearvestuse tõttu saadeti Feltoni keha väljapanekuks Portsmouthi, kus see sai hukkamõistu asemel austusavalduste objektiks.

## Ilukirjanduses
John Feltoni teo tuntuim kirjeldus on Alexandre Dumas vanema romaanis "Kolm musketäri". Dumas' raamatus on Felton noor sõdur lord de Winteri alluvuses, kel kästakse valvata väljamõeldud leedi Winterit. Leedi isand kardinal Richelieu käskis tal mõrvata Buckinghami, et too ei saaks aidata protestantlikus La Rochelle'is sisse piiratud protestante. Feltoni ees teeskleb leedi Winter kurbust ja haavatud süütust, teeseldes isegi, et ta on protestant nagu Feltongi, ning valetades hertsogi kohta. Mõne päevaga õnnestub tal Felton võrgutada. Lõpuks põgenevad nad koos ja Felton saadetakse hertsogit pussitama. Kui Felton kinni võetakse, põhjendab ta mõrva edutamisest ilmajäämisega. Ta saab reetmisest aru, kui leedi Winter purjetab temata minema, lastes Feltoni kuriteo eest üles puua.

Hertsogi tapmist on kirjeldatud Philippa Gregory romaanis "Earthly Joys".

## Viited

## Kirjandus
* Alastair Bellany, "Felton, John", Oxford Dictionary of National Biography. London: Smith, Elder & Co., 1885–1900
* Alastair Bellany, "Libel in Action: Ritual, Subversion and the English Literary Underground, 1603-1642" in Tim Harris, *The Politics of the Excluded, c. 1500-1800* (2001), tekstis on lõik avalikkuse reaktsioonist mõrvale

## Välislingid
* Isaac D'Israeli "Felton, the Political Assassin", "Curiosities of Literature"
* "Memorials & Monuments in Portsmouth Cathedral: The Duke of Buckingham"
Tallinn Daggers

**Tallinn Daggers** on Tallinnas tegutsev popmuusikat viljelev eesti ansambel, mis tegutseb aastast 2009. 

Ansambli kandvaks jõuks on Ardo Kivi, keda toetab kontsertidel elektrooniliste trummidega Joosep Volk. Tallinn Daggers annab muusikat välja oma plaadifirma Love Forever kaudu.

Tallinn Daggers tuli esimest korda publiku ette augustis 2009 muusikafestivalil "Robotaanika park". 24. detsembril 2009 ilmus nende esimene EP-album "The Last Escape". Oktoobris 2010 anti füüsilisel kandjal välja singel "Flesh Parade", mis sisaldas lisaks originaalile viit remiksi. 

Popansambli debüütalbum "Like a Diamond" ilmus 6. juunil 2011.

## Diskograafia
### Singlid
* "Flesh Parade" (2010)
* "Fresco & Remixed" (2011)
* "Highwire Artists" (2013)

### EP-d
* "The Last Escape" (2009)
* "FM Transmission" (2012)

### Albumid
* "Like a Diamond" (2011)
* "Suburban Decay" (2015)

## Viited

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Facebook
* Bandcamp
* Soundcloud
* Tumblr
* Last.fm
Laikkael-kormoran

**Laikkael-kormoran** ehk **laikkael-karbas** (*Phalacrocorax gaimardi*) on kormoranlaste sugukonda kormorani perekonda kuuluv linnuliik. 

Ta on levinud Lõuna-Ameerika lääne- ja lõunaosa rannikul Peruus, Tšiilis ja Argentinas.

Laikkael-kormoran pesitseb üksikute paaridena kaljuurgudes ja kivipankade vahel. Toitub peamiselt kaladest.

## Viited

*Heidemaa, I. *Kormoranid*. Eesti Loodus, 3/1978, lk 160.
The Last Escape

**"The Last Escape"** on Tallinn Daggersi EP ehk lühialbum, mis anti välja digitaalselt 24. detsembril 2009. 

EP koosneb neljast loost, mis on kõik kirjutatud ja miksitud ühenduse esimehe Ardo Kivi poolt. Loos "Island Phi Ley" teeb kaasa kitarril Valter Nõmm. Lood on masterdanud Taavi Aavik stuudiost Kopter Productions.

Laul "Flesh Parade" anti singlina välja oktoobris 2010.

## Laulud
# "Megalosaurus"
# "Island Phi Ley"
# "Flesh Parade"
# "The Last Escape"

## Viited

## Välislingid
* Tallinn Daggersi koduleht
* Tallinn Daggers - Facebook
* Tallinn Daggers - Bandcamp
* Tallinn Daggers - Soundcloud
* Tallinn Daggers - Tumblr
* Tallinn Daggers - Last.fm
Ukraina õigeusu kirikute loend

*Siin on loetletud [[Ukraina]] territooriumil eksisteerinud ja eksisteerivaid, samuti väljaspool Ukraina piire ukrainlasi ühendavaid [[õigeusu kirik]]uid.*

***[[Ukraina Õigeusu Kirik]]** on 15. detsembril 2018 asutatud kanooniline autokefaalne õigeusu kirik Ukraina territooriumil;
***[[Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik]]** oli aastatel 1992–2018 eksisteerinud iseseisev, kuid rahvusvahelise kanoonilise tunnustuseta kirik;
***[[Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik]]** on 1990. aastal asutatud Vene Õigeusu Kiriku jurisdiktsioonis tegutsev autonoomne ja kanooniliselt tunnustatud kirik;
***[[Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik]]** oli aastatel 1920–2018 tegutsenud iseseisev, kuid rahvusvahelise kanoonilise tunnustuseta kirik;
***[[Ukraina Autokefaalne Õigeusu Kirik-Kanooniline]]** on Ukrainas tegutsev iseseisev kanooniliselt tunnustamata õigeusu kirik;
***[[Ukraina Autonoomne Õigeusu Kirik]]** oli aastatel 1941–1944 eksisteerinud iseseisev, rahvusvahelise kanoonilise tunnustuseta kirik;
***[[Ukraina Autonoomne Õigeusu Kirik (Lviv)|Ukraina Autonoomne Õigeusu Kirik]]** on 1999. aastal asutatud iseseisev, kuid rahvusvahelise kanoonilise tunnustuseta kirik;
***[[Ukraina Õigeusu Kirik Ameerika Ühendriikides]]** on Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi jurisdiktsioonis olev eksiilkirik; 
***[[Ukraina Õigeusu Kirik Kanadas]]** on Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi jurisdiktsioonis olev eksiilkirik.
Kolhoosi Avarustel

**Kolhoosi Avarustel** oli Viru-Jaagupis 6. maist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Küti Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.

Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Küla

**Kolhoosi Küla** oli Vastseliinas 15. aprillist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud ajaleht, EKP Vastseliina Rajoonikomitee ja Vastseliina Rajooni TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Vastseliina rajooni likvideerimisega.
Budinos

**Budinos** on soome-ugri keelte baasil loodud tehiskeel, nn. "soome-ugri esperanto". Budinos põhineb soome, eesti, ungari, mari, mansi, mordva ja udmurdi keelte sõnavaral ja grammatikal. Sõnavaras on kokkulangevusi Sergei Starostini taastatud uurali muistse ühiskeele sõnadega.

Nimi "budinos" tuleneb vana-kreeka ajaloolase Herodotose teoses "Historia" mainitavast rahvast budiinidest, keda mõned udmurdi teadlased peavad udmurtide esivanemateks.

Budinose looja on udmurdi keeleteadlane Aleksei Arzamazov. Hinnanguliselt valdab budinose keelt umbes 100 inimest.

## Välislingid

*Rein Sikk: Udmurdid lõid soome-ugri ühistehiskeele. Eesti Päevaleht, 28. mai 2009
*Budinose keele õpikud
*Uurali etümoloogia. http://starling.rinet.ru/cgi-bin/response.cgi?root=config&morpho=0&basename=\data\uralic\uralet&first=1