open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Robert Funcke

**Robert Hugo Arved Funcke** (17. aprill / 29. aprill 1878 Alatskivi mõis – 1. september 1934 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta oli Alatskivi mõisavalitseja Wilhelm Funcke poeg.

Ta õppis aastatel 1888–1896 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1896–1900 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1900–1912 usuteaduskonnas. Korporatsiooni Neobaltia liige.

Prooviaastal oli ta aastal 1913 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduses Gustav Punga juures. Ordineeriti 15. juunil 1914 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1914–1915 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1915–1934 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1927–1930 Tartu Linnavolikogu liige. 

Ta suri aastal 1934 ja ta maeti Tartu Maarja kalmistule.

## Viited
Michael Morgner

**Michael Morgner** (26. august 1714 Gräfenberg – 1. detsember (vkj 20. november) 1782 Suure-Kambja) oli vennastekoguduse edendaja Kambja kihelkonnas. 

Michael Morgner sündis Saksamaal Nürnbergi lähedal luterlikus peres. Ta õppis Gräfenbergi koolis. Erialalt oli ta käsitööline, nimelt köietegija. 

1742. aastal siirdus ta Saksamaalt Herrnhutist Eestisse Kambjasse kirikuõpetaja Albrecht Sutorile abiks vennastekoguduse töö korraldamisel. Köietegija tööks tal siis aega ei jäänud. Aeg kulus talurahva õpetamisele ja külades palvetundide pidamisele. Tema õpilaste hulka kuulusid Kambja vennastekoguduse juhid Simka Märt, Labi Jüri, Kuldi Ado, Lillo Jüri, Lindi Mell, Kevendi Hans, Jüri Jaani Jaak, Kolga Lillo Toomas, Soja Andres, Kolga Jaago Hans jt. 

Oma igapäevase leiva teenis Michael Morgner Sutori laste koduõpetajana, hiljem aednikuna Suure-Kambja mõisas, kus asus ka tema korter. 

Michael Morgner on maetud Kambja surnuaeda. 

## Isiklikku

Michael Morgner oli abielus Anna Rosina Petzholdiga (u 1732 – 1793). 

## Viited

## Kirjandus
* Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Tartu: Ilmamaa, 2011.
Puhas mõistus

**Puhas mõistus** on Immanuel Kanti järgi meelelisusest sõltumatu mõistus. Puhas mõistus on meelelisusest sõltumatu, kuid ta on meelelisusega siiski seotud, kuivõrd ta on meeltes antud kogemusega seotud mõistusmõistete immanentse tarvituse kaudu.  

Puhas mõistus on see, mis sisaldab printsiipe millegi absoluutselt aprioorseks tunnetamiseks ("Puhta mõistuse kriitika", Sissejuhatus VII, B24). 

Puhas mõistus on printsiipide järgi tunnetamise võime, aprioorsete printsiipide järgi otsustuste tegemise võime, mõistus oma teoreetilises tarvituses. 

Puhas mõistus on "nii isoleeritud, iseendas nii lausaliselt seotud sfäär, et ühtki osa sellest ei saa puudutada, puudutamata kõiki ülejäänuid, ja midagi ei saa korda saata, olemata eelnevalt määratlenud igaühele neist oma koha ja oma mõju teisele" "Prolegomena", Eessõna (III 11)).

Puhtas mõistuses endas kätkevad tema puhta tarvituse elemendid ja seadused ("Prolegomena",  § 4 (III 24, 25); § 31 (III 74, 75)). 

## Vaata ka
*Puhta mõistuse kriitika (üldmõiste)

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Rudolf Eisleri Kanti-leksikonis
Arnold Laur

**Arnold Laur** (21. juuli/2. august 1880 Tori kihelkond – 19. detsember 1922 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta kaotas varakult vanemad ja ta kasvatati üles sugulaste poolt. Aastal 1902 lõpetas ta Pärnu Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1902–1910 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige ja esimene esimees. Ordineeriti 9. juulil 1911 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1911–1912 Tartu Peetri koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1912–1922 oli ta Tartu Peetri koguduse II pihtkonna õpetaja.

## Viited
Kaugõpe

**Kaugõpe** on õppetöö vorm, mille kaudu omandatakse haridus (kesk-, kutse-, kõrg-) iseseisvalt (õppides enamasti töö kõrvalt).
Mõnes ülikoolis (nt Tartu ülikool) on kaugõpe samastatud **[[avatud ülikool]]iga**.

Kaugõppes sooritab/esitab õpilane kontrolltööd, arvestused, eksamid ja muud nõutavad tööd, õppeasutus aga korraldab konsultatsioone, loenguid, praktikume, seminare ja eksameid.

Kaugõppes ei õpetata erialasid, mis eeldavad pidevat juhendamist, praktikat ja õppebaasi.

Kaugõpe kui omaette õppevorm tekkis 19. sajandi lõpus USA-s.

## Vaata ka
*Distantsõpe
*Avatud õpe
*Avatud ülikool
*e-õpe

## Viited
Pits

**Pits** on üks tekstiili  liike, mustriline ažuurne võrkjas kudum, mis võib esineda ääristava kaunistava ribana või kaunistava detailina, kuid ka kangana. Pitsi on võimalik valmistada õmmeldes (*[[punto in aria]]*, tohtpits, hardangertikand, Battenburgi pits jm), põimides (niplispits), sõlmides (makramee), heegeldades või varrastel kududes.

Pitse tarvitatakse tanude, käiste, kraede, põllede ja teiste riideesemete, samuti käterättide, kardinate, päevatekkide, voodipesu jms kaunistamiseks. Tehniliselt on pits tekkinud kangaääre kinnistamisest ja arenenud sealt iseseisvaks riideääre kaunistuseks. Pits kinnitatakse kanga külge kas palistuse külge õmmeldes või heegeldades või vabalt rippuvate lõimelõngade sõlmimise abil.

## Pitside jaotus
Pitse võib jaotada rühmadesse valmistamisviisi järgi:
* Niplispitsi valmistatakse pitsipadjal, kuhu pits pn nööpnõelte abil kinnitatud, ja pitsipulkadega, millele on keritud niit; põimitud pitsiline pind valmib niitide ristamise ja keerutamise tulemusena. Niplispitsid on näiteks Chantilly pits, Cluny pits, Mechlini pits, Valenciennes'i pits, Brüsseli pits. Ka gipüürpits on algselt üks niplispitsi liike, tänapäeval toodetakse seda ka masinaga.
* Schiffli pitsi valmistatakse masinaga: muster tikitakse aluskangale, mis hiljem keemiliselt lahustatakse, nii et jääb ainult masinaga tikitud ažuurne muster. Muster koosneb korduvatest seotud motiividest, nii et masintikkimisel niiti ei katkestata. Schiffli masin leiutati 19. sajandi lõpus ja sellega tehakse nii suuri pitskangaid kui ka ääriseid ja ribasid.
* Heegelpitsi valmistatakse peene heegelnõelaga heegeldades, nende hulka kuuluvad iiri pits ja fileeheegeldus.
* Ažuurtikand on pitsi liik, mille puhul tekitatakse kangapinda augud ja täidetakse need nõela ja niidi abil läbi tikkides. Ažuurtikandite hulka kuulub pilutikand, mille puhul augud tekitatakse tõmmatakse kangast lõngu välja tõmmates. Rišeljöötikandi ja hardangertikandi puhul lõigatakse kangasse augud, need ääristatakse ja täidetakse nõela ja niidiga tikitud võrguga. Broderiitikandi puhul torgatakse ümarad augud mustrina peenesse kangasse ja ääristatakse nõela ja niidiga tihedalt.
* Battenburgi pits kujundatakse valmiskootud erilisest paelast, mis kinnitatakse mustrina paigale tikkimispistetega õmmeldes.
* Kootud pits luuakse varrastel kududes erisugustest kudumissilmustest. Kootud pitsid on Shetlandi pits ja Haapsalu salli pitskude.
* Sõlmitud pitsi tehakse niite omavahel sõlmides. Sõlmpitsi liigid on makramee ja süstikpits, mida sõlmitakse pitsisüstiku ja nüri nõela abil. Ka fileepitsi alusvõrk luuakse sõlmides.
* Nõelapits on pits, mida tehaks niidi ja nõela abil (*punto in aria* -'tikand õhus'), raamistuse niidid tõmmatakse mingile tugevamale alusel, nagu pärgament, tugev paber või kasetoht. Nõelapitsid on Veneetsia pits (*gros point*), Alençoni pits, Carrickmacrossi pits, Milano pits.

Materjali järgi saab pitsi jagada tekstiilist pitsiks ja metallpitsiks.

## Viited

## Vaata ka

*Niplispits 
*Sõlmpits
*Puitpits
*Haapsalu sall
August Leyst

**Hans August Leyst** (30. juuni / 12. juuli 1860 Tallinn – 17. jaanuar 1937 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Tallinnas tisleri perekonnas. Ta õppis elementaar- ja kreiskoolis ning aastatel 1877–1883 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1883–1888 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja sai 1887. aastal hõbeauraha. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses Wilhelm Gottfried Eisenschmidti juures. Ordineeriti 2. oktoobril 1888 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1888–1890 Tartu Peetri koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1890–1891 teenis ta luterlikku kogudust Gnadenfluris Novouzenski kreisis (praegu Pervomaiskoje asula Fjodorovka rajoonis Saratovi oblastis). Aastatel 1892–1893 oli ta Viljandi Jaani koguduses vikaarõpetaja ja selle kõrvalt Viljandi Maagümnaasiumis usuõpetaja. 1893. aastal oli ta maist augustini luterlik vikaarvaimulik Saratovis ja augustist oktoobrini vikaarvaimulik Moskva Peeter-Pauli koguduses. Aastatel 1893–1921 oli ta luterlik vaimulik Simbirskis; peale selle oli ta veel usuõpetaja kadetikorpuses, Klassikalises ja Maria gümnaasiumis; teenis vaimulikult eestlasi ja sakslasi Simbirski, Ufa ja Vjatka kubermangus. 

1921. aastal ta vahistati Moskvas, kuid 1922. aastaks oli ta Tartus. Aastatel 1922–1926 oli ta Tartu Jaani koguduse abiõpetaja, 1926. aastal jäi emerituuri.

## Viited
An Essay Concerning Human Understanding

**"An Essay Concerning Human Understanding"** ("Essee inimarust" või "Essee inimmõistusest") on inglise filosoofi John Locke'i filosoofiaalane teos, mis ilmus aastal 1689 (kuigi trükitud aastaarvuks on 1690).

"Kirjas lugejale" ütleb Locke, et "Essee" idee sai ta vaidlusest sõpradega ühe hoopis teise teema üle. Neil tekkis arutlustes nii palju raskusi, et Locke jõudis järeldusele, et kõigepealt tuleb selgust saada inimarus. Tuli "uurida meie endi võimeid ja vaadata, milliste objektidega meie aru on kõlblik tegelema, millistega mitte". Locke taipas, et enne kui mõelda maailmast ja meie ligipääsust sellele, tuleb teada saada, kuidas me omandame teadmise, millised uurimisvaldkondade jaoks me oleme sobivad ja millistes valdkondades on teadmine meie jaoks võimatu ning milles teadmine seisneb. Ta ütleb, et tema eesmärk on "uurida inimteadmise päritolu, kindlust ja ulatust koos uskumise, arvaise ja nõustumise aluste ja astmetega" (1.1.2). Selleks et maailma uurimist kohaselt suunata, on meil Locke'i järgi tarvis saada aru oma tunnetusvõimetest.      

I raamatus välistab Locke selle, et meie teadmine on kaasasündinud. II raamatus väidab ta, et kõik meie ideed, sealhulgas Jumala, lõpmatuse ja ruumi idee, tulevad kogemusest, ning näitab, kuidas see on võimalik. III raamat räägib keelest ja selle rollist teoretiseerimisel. Locke peab keelt arusaamise takistuseks ja annab soovitusi segaduste vältimiseks. IV raamat käsitleb teadmist, uskumist ja arvamist. Teadmised on Locke'i järgi teatud laadi suhted ideede vahel. 

## Viited

## Kirjandus
*M. Ayers. *Locke: Epistemology and Ontology*, New York: Routledge 1993.
* Roomet Jakapi "Moraalirelativism Locke'i "Essees"?" Akadeemia 3/2005, lk 598–620
*L. Newman (toim). *The Cambridge Companion to Locke's Essay Concerning Human Understanding*,  Cambridge: Cambridge University Press 2007.
*M. Stuart. *Locke's Metaphysics*, Oxford: Oxford University Press 2013.

## Välislingid
*Patrick J. Connolly. John Locke (1632—1704), Interneti filosoofiaentsüklopeedia
Sündimuskontroll

**Sündimuskontrolli**, ka **sünnikontrolli** (inglise *birth control*) ehk **kontratseptsiooni** all mõistetakse meetodeid ja vahendeid (rasestumisvastaseid vahendeid), millega piiratakse rasedaks jäämist ehk rasestumist. 

## Viited
Antwerpeni provints

**Antwerpeni provints** on provints Belgia põhjaosas. Ta on Flandria piirkonna ja Belgia kõige põhjapoolsem provints. Ta piirneb põhjas Hollandiga ning idas Limburgi, lõunas Flaami Brabandi ja läänes Ida-Flandria provintsiga. 

Provintsi pealinn on Antwerpen. Elanike arvu poolest on provints Belgia kõige rahvarikkam.

## Rahvaarvu dünaamika
* 1846 – 406 354
* 1856 – 434 485
* 1866 – 456 607
* 1880 – 577 232
* 1890 – 700 019
* 1900 – 819 159
* 1910 – 968 677
* 1920 – 1 016 963
* 1930 – 1 173 363
* 1947 – 1 281 333
* 2008 – 1 715 707
* 2011 – 1 764 773

## Haldusjaotus
### Haldusringkonnad
Antwerpeni provints jaguneb kolmeks haldusringkonnaks (*arrondissementen*).

Pilt:ArrAntwerpenLocatie.png|Antwerpen
Pilt:ArrMechelenLocatie.png|Mechelen
Pilt:ArrTurnhoutLocatie.png|Turnhout


### Antwerpeni provintsi linnad ja vallad
*Märkus: numbrid vastavad parempoolsel kaardil toodutele.*

## Vaata ka
* Bossensteini loss

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Niplispits

**Niplispits** ehk **niplis** on tekstiilitehnika, mille tulemus (pitsiline pind) saadakse pulkadele poolitud niitide keeramisel ja ristamisel.

Eesti keelde on sõna "niplispits" tulnud rootsikeelsest sõnast *knyppling*. Kasutatakse ka **klöppelpitsi** nimetust. Niplist nimetatakse ka "pulkadega kootud pitsiks" ehk **pulgapitsiks**.

Niplispitsi valmistamist nimetatakse **niplamiseks**.

## Ajalugu
Niplistehnikat tunti juba 14. sajandi Itaalias, kust see jõudis 16. sajandil Sileesiasse, Baierisse ja Böömimaale ning sajandi lõpuks Hollandisse. Pitsi niplamise õitseaeg oli 17.-18. sajandil Belgias. Sellest ajast on säilinud pitse, mille 1 cm laiune pind on niblatud 80 pulgaga, 8 cm vastavalt siis 640 pulgaga ning nii peenest niidist, et niidi rebenemise vältimiseks tuli töötada ainult niiskes keldris. Mustri autoriks oli reeglina kunstnik, teostajateks käsitöölistest niplajad. 

Selles tehnikas valmistati peakatteid, õlarätte, kraesid, käiseid, voodipesu vahepitse jne. Niplipitsi hiilgeaeg kestis kuni 1815. aastani, mil alustati pitsi valmistamist masinatel.

Eestis valmistati niplispitsi omakedratud linasest lõngast ning seda on kasutatud mitmel pool rahvariiete kaunistamiseks.

Niplispitsi valmistamiseks kasutatakse niplamispatja, niplamispulki (nuiad) ja niplamisnõelu (pinnud).

## Pitsipadi
Eestis on olnud erinevaid niplispitsipatjade tüüpe:
*kerakujulised, mis asetati vakkadesse või korvidesse
*piklikud kotid, mis olid täidetud liiva, tuha, takkude, sõkalde või heinapepredega
*silindrikujulised pikkade õlgedega täidetud kotid, mis võisid olla kinnitatud laud-alusele
*rõngakujulised, puukoorest seesmise kerega, mille peal asetses samblast või takkudest polsterdus.

ERM-i kogudes on Ruhnus ja Mustjalas kasutusel olnud ümmargused keerleva telje ja jalgadega padjad. Esines ka kiilutaolist patja, mille pind oli ettepoole längus. Pitsipadjad on kaetud jämeda linase riidega, mis on reeglina tume, et kergendada valgete niitidega niplamist 

## Niplamispulgad
Niplamispulki on kahte liiki – pulgad ja nuiad. 

Pulgad lõigati enamasti kooritud kadaka või kuuseokstest, hiljem ka sirelist või koorimata kaseokstest. Pulgad olid reeglina kaunistusteta. 

Niplamisnuiade materjal oli reeglina sama, kuid need olid rohkem kaunistatud.

## Nõelad
Nõelad ehk pinnud olid 4–5 cm pikkused kasest või kadakast pinnukesed, millega pits padjale kinnitati. Rannikul ja saartel kasutati kala oimuluud, hiljem olid kasutusel omatehtud vasknõelad või poenõelad.  

## Viited
Tiiu Hermat

**Tiiu Hermat** (neiuna **Tiiu Tenson**; sündinud 31. juulil 1956) on eesti vaimulik ja ühiskonnategelane.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika erialal.

Ta ordineeriti 31. märtsil 1996 diakoniks ja 9. septembril 1997 õpetajaks.

Ta tegutseb Tallinna Püha Vaimu koguduses abiõpetajana; ta peab kord kuus pühapäeviti Tallinna Püha Vaimu koguduse Sakariase filiaalis viipekeelseid jumalateenistusi.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Kurtide Liidu aseesimees Tiiu Hermat: Oli idee kutsuda haridusminister loengusse, panna talle kõrvaklapid pähe ja paluda pärast öelda, kui palju ta siis loengust aru sai
Ökokaardistamine

**Ökokaardistamine** (inglise *eco-mapping*) on visuaalne ja lihtne keskkonnajuhtimisvahend, mis aitab ettevõttel selgitada oma tegevusest tulenevaid keskkonnaprobleeme ja hinnata nende olulisust. 

## Vaata ka
*Keskkonnategevuse tulemuslikkus

## Viited
Halberstadti vürstkond

**Halberstadti vürstkond** (saksa keeles *Fürstentum Halberstadt*) oli Saksa-Rooma riigi osariik, mida valitses Brandenburg-Preisimaa. See asendas Halberstadti piiskopkonda pärast ilmalikustamist aastal 1648. Selle pealinn oli Halberstadt. Aastal 1807 tehti vürstkonnast Vestfaali kuningriigi osariik või piirkondlik keskus. Aastal 1815 taastati Preisimaa kuningriigile kõik suveräänsed õigused vürstkonna üle.

## Ajalugu

Vastavalt Vestfaali rahule aastal 1648 ilmalikustati endine piiskopkond Halberstadti vürstkonnaks ning anti üheskoos Magdeburgi, Mindeni ja Camminiga Brandenburgi kuurvürstile Friedrich Wilhelmile kompensatsiooniks Ees-Pommeri eest, mis Brandenburgi-Pommeri konflikti järelkajana tuli loovutada Rootsile. Lepingu üle pidas läbirääkimisi Friedrich Wilhelmi esindaja Joachim Friedrich von Blumenthal, kes nimetati selle eest Halberstadti esimeseks ilmalikuks kuberneriks.

Äsjaloodud Halberstadti vürstkond koosnes territooriumist ümber ajalooliste Osterwiecki ja Halberstadti linnade, endisest Anhalt-Ascherslebeni vürstkonnast, endisest Regensteini krahvkonnast, sealhulgas Heimburgi loss ja Falkensteini krahvkond. Derenburgi isandkond liideti aastal 1701, Hasserode omandati Stolberg-Wernigerodelt aastal 1714 ning pärast Viini kongressi aastal 1815 omandas Halberstadti vürstkond Schaueni parunkonna ja Hessenrode isandkonna. Kaotatud territooriumid olid Weferlingen, mille kuningas Friedrich I loovutas aastal 1703 oma nõole Christian Heinrichile, Hohensteini krahvkonna alljaotus umbes samal ajal ja aastal 1727 Stolberg-Wernigerodele jäetud Stapelburg.

Halberstadti vürstkond lõpetati vastavalt 1807. aasta Tilsiti rahule, mis järgnes Preisimaa kaotusele Neljanda koalitsiooni sõjas. Selle territoorium muutus Napoleoni nukuriigi Vestfaali kuningriigi osaks tema noorema venna Jérôme alluvuses. Pärast prantslaste lõplikku kaotust Waterloo all taastati vürstkond aastal 1815 Preisimaa alluvusse ja liidendati aastal 1817 uude Saksimaa provintsi. Preisimaa Hohenzollerni monarhid jätkasid enda Halberstadti vürstideks kutsumist aastani 1918.
Väärtushinnangute muutumine

**Väärtushinnangute muutumine** (inglise *values shift*) on ühiskondlike ja individuaalsete normide ja väärtuste (väärtushinnangute) muutumine.

Mõistest räägitakse eriti jätkusuutliku arengu kontekstis, sest väärtushinnangute muutumine on inimeste keskkonnateadvuse ja käitumise muutumise oluline eeldus. 

Väärtushinnangute muutumist on käsitlenud Ronald Inglehardt. Tema teooria (Inglehardti teooria) kohaselt peavad inimesed saavutama teatud turvatunde (milles on olulisel kohal seni valdavalt looduse utilitaarse ekspluateerimisega seostunud materiaalne heaolu ehk jõukus), et tähtsustada nn postmaterialistlikke väärtusi, mille hulka kuulub ka vajadus säästa ja säilitada looduskeskkonda. Siinkohal on vajaliku materiaalse heaolu taseme täpne määratlemine vaieldav.

Väärtushinnangute muutumine väljendub varem ebatavalistena tundunud ideede (nagu orjatööjõu kaotamine, naistele hääleõiguse andmine, loomadele õiguste omistamine) tunnustamises enesestmõistetavate reeglitena. Säästev areng eeldaks õiglase kaubanduse, eetilise investeerimise, keskkonnahoidliku eluviisi, põlvkonnasisese ja põlvkondadevahelise õigluse jms väärtuste juurdumist ühiskondlike normidena. 

## Vaata ka
*Inimvajaduste hierarhia
*Tarbimisharjumuste muutmine
*Enesetähtsustamise sajand

## Viited
Jõe tänav (Tartu)

**Jõe tänav** (saksa keeles *Flußstraße*, varem ka *Bachstrasse*) on tänav Tartus Karlovas.

Ta algab Kalevi tänavalt, suundub siis Emajõe poole ning lõpeb Turu tänaval. Tänav on umbes 390 meetrit pikk.
Mikroenergeetika

**Mikroenergeetika** (inglise *microenergetics*) on väikese võimsusega (mõnesajast vatist kuni mõnesaja kilovatini) elektri- ja soojustootmisseadmete rakendamine hajaenergeetikaks.

Mikronergeetikas kasutatakse näiteks mikroturbiine, välispõlemismootoreid (heeliumil töötavad stirlingmootorid ja termoakustilised jõuallikad), päikesepatareisid.

Mikroenergeetika võimaldab vähendada energia ülekandekulusid ning lihtsustada energiasüsteemi sünkroonimist ja juhtimist. 

Mikroenergeetika areng on seotud lihttehnoloogilise (inglise *low-tech*) energiamuundamise arenguga. Näiteks termoakustiliste muundurite elektritootmise kasutegur ulatub 40–45%-ni ja nende prognoositav maksumus masstootmises on 0,3–0,6 USD/W.

Majanduslik tasuvus on peamisi põhjusi, miks mikroenergeetika süsteeme peetakse paljutõotavaks nii arenenud kui ka arengumaade jaoks. 

## Viited
Koidu tänav (Tartu)

**Koidu tänav** (kuni 1936. aastani *Katariina tänav*; *Katharinenstraße*) on umbtänav Tartus, Karlovas ja mille pikkus on umbes 220 meetrit.

Ta algab Tähe tänavalt, millest teisel pool jätkub Päeva tänavana. 

Koidu tänavalt saab alguse Kesk tänav. 

Praegune nimi on tänavale antud Tartu linnavolikogu otsusega 14. maist 1936. 

Koidu tänaval tegutseb MTÜ Tartu Koidu Keskus, mis korraldab lastehoidu, huviringe ja koolitusi.
Lovendegem

**Lovendegem** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

Valla halduspiirides paiknevad Lovendegemi ja Vinderhoute asulad. Esimene ülestähendus Lovendegemist (*Lovendenghiem*) pärineb aastast 1150, esimesed jäljed inimasustusest on pärit rauaajast.

Lovendegem jääb valda läbivast Genti-Brugge kanalist põhja poole, Vinderhoute lõuna poole.


Lovendegem, monumentaal pand positie3 foto2 2011-10-03 11.01.JPG|
Kasteel van Lovendegem 23-06-2008 12-45-25.JPG|
Lieve-fietsroute 012 Van Vlaenderensmolen in Vinderhoute.JPG|
Lovendegem - gemeentehuis - België.jpg|
Lieve-fietsroute 006 Herenhuis Vinderhoute 23-06-2008 11-35-29.JPG|
Vinderhoute - Sint-Bavokerk 1.jpg|
LandelijkVinderhoute.JPG|
Lovendegem, Sint Martinuskerk foto6 2010-10-08 16.19.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Lina tänav

**Lina tänav** (*Flachsstraße*) on tänav Tartus Karlova linnajaos.

Lina tänav algab Kalevi tänavalt, ristub Aleksandri tänavaga ja lõpeb seejärel tupikus. Tänava pikkus on umbes 270 meetrit.

Lina tänava ja Kalevi tänava ristis asub Tartu Karlova Kooli Lina tänava õppehoone.
## Ajalugu

Lina tänav 6 asus vana Tartu Kliinilise Nakkushaigla suur peahoone, mille aadress pärast ümberkorraldusi oli Aleksandri tänav 32. Nakkushaigla hoonetekompleks asetses hoonetes Lina tn.  4, 6, 8, 9, 11.
## Viited
Nazarethi vald

**Nazareth** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas. 

Valla halduspiirides paiknevad Nazarethi ja Eke asulad.

## Asulad
Nazareth jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks:  


Nazareth 675.jpg|Sint-Antonius
Nazareth 676.jpg|Sint-Antoniuse interjöör


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Jälitatav (film 1993)

"**Jälitatav**" on Ameerika Ühendriikides 1993. aastal valminud triller, mis tugineb samanimelisele teleseriaalile (vaata The Fugitive (seriaal)). Filmi režissöör on Andrew Davis ning peaosi mängivad Harrison Ford ja Tommy Lee Jones. 

Filmi võtsid hästi vastu nii publik kui ka kriitikud. Film kogus 44 miljoni dollarilise eelarve juures piletitulu ligi 370 miljonit dollarit ning pälvis ka 7 Oscari nominatsiooni. 

1998. aastal valmis filmile järg "U.S. Marshals" (algse tööpealkirjaga "The Fugitive Part II"; eestikeelse pealkirjaga "Jälitajad").
Looduse rüpes

**"Looduse rüpes"** ("The Great Outdoors") on USA 1988. aasta komöödiafilm. Filmi režissöör oli Howard Deutch ning stsenarist ja produtsent John Hughes. 

Filmi peaosi mängivad Dan Aykroyd ja John Candy. Kandvates osades on veel Annette Bening, Stephanie Faracy, Robert Prosky, Lucy Deakins, Lewis Arquette jt.
Frans Van der Aa

**Frans Van der Aa** (sündinud 18. novembril 1955 Kapelle-op-den-Bosi vallas) on flaami televisiooninäitleja.
Huibert Cornelis van der Aa

**Huibert Cornelis van der Aa** (2. juuni 1828 Oosterhout, Põhja-Brabant – 23. detsember 1897 Oosterhout), oli hollandi orelimeister, Johannes van der Aa vend.

Ta oli mööbelsepp Adriaan van der Aa ja Anna Maria van Hasseli poeg.

Ta töötas umbes 1850–1852 orelimeister Johannes Vollebregti juures. Aastal 1856 hakkas ta tegutsema Oosterhoutis iseseisva mööbelsepa ning klaveri- ja orelimeistrina.  Ta oli kaasallettevõtja Breda katoliku Risti ehk Püha Katariina kiriku oreli ehitamisel. Ta ehitas koos vend Johannes van der Aaga 1859 Hoeveni (Põhja-Brabant Bovendonki seminarile uue  oreli.  Antoon Derkzen van Angeren töötas mõnda aega tema juures sulasena.
Rappe

**Rappe** (ka Rapp või Rappen) oli Preisimaa ja Kuramaa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa jõudis Baltikumi koos Saksa ordu siialiikumisega. 

Dokumenteeritud põlvnemisrida (saksa *Stammreihe*) algab 1543, kui mainitakse Heinrich Rappe't.

1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Cees van der Aa

**Cornelis Johannes van der Aa** (14. juuli 1883 Almelo  – 31. juuli 1950 Almelo) oli hollandi maalikunstnik ja kunstikaupmees. 

Cees van der Aa õppis Itaalias, Saksamaal, Šveitsis ja Austrias. Tal kujunes Haagi koolkonna kunstnikele omane stiil. 

Ta elas ja töötas Almelos, kus ta pidas Grotestraatil kunstikauplust (praegu on seal Blokkeri keti kauplus). 

Ta oli Almeli ja ümberkaudsete nõmmemaastikkude põhiline maalija, kuid ta maalis ka natüürmorte. Teda peetakse Haagi koolkonna epigooniks, kuid tema maalid on tehniliselt korrektsed ja üldse mitte andetud.
Postiloend

**Postiloend** (inglise *mailing list*) on e-posti aadresside loend, mis võimaldab saata üht ja sama e-kirja paljudele aadressidele korraga.

Servereid, mis teenindavad suurt hulka postiloendeid nimetatakse postiloendiserveriteks (inglise *mailing list server*).

## Tarkvara
*LISTSERV 1986
*Majordomo 1992
*Sympa 1997
*GNU Mailman 1999
*phpList 2000
*GroupServer 2005
*Organic Groups Mailing List 2010
*Discourse 2013

## Viited
Hope Springs

*"Hope Springs", 2003. aasta romantiline komöödiafilm, režissöör Mark Herman, peaosades Colin Firth, Heather Graham ja Minnie Driver
*"Lootus tärkab" (originaalpealkiri "Hope Springs") on 2012. aasta romantiline komöödiafilm, režissöör David Frankel, peaosades Meryl Streep, Tommy Lee Jones ja Steve Carell
*"Hope Springs", 2009. aastal ekraniseeritud BBC One'i telesari
Hope Springs (film 2003)

"**Hope Springs**" on 2003. aastal esilinastunud romantiline komöödiafilm. Filmi aluseks on Charles Webbi romaan "New Cardiff" ning räägib Inglise kunstnikust Colinist (keda mängib Colin Firth), kes sõidab pärast traumeerivat kogemust USA-sse.  

Filmi filmiti Kanada Briti Columbia provintsis Hope'is ja selle ümbruses, kuid tegevus paigutati hoopiski Ameerika Ühendriikide Vermonti osariiki fiktiivsesse samanimelisse linnakesse. Filmi režissöör on Mark Herman. Peaosi mängivad Heather Graham ja Minnie Driver.
Tavalahutusega televisioon

**Tavalahutusega televisioon** ehk **SD-televisioon** (SDTV, inglise k *standard-definition television*) on digitaaltelevisiooni süsteem, mille lahutusvõime on enam-vähem sama mis analoogtelevisiooni värvisüsteemides: Euroopas kasutusel olnud PAL ja SECAM (kaadris 625 rida, millest 576 rida kasutati pildi esitamiseks) ja USA NTSC (525 rida, millest 480 rida olid nähtavas kaadris). SDTV kaadris võib tegelikult olla sõltuvalt programmiallikast erinev arv ridu vahemikus 480–600.

Analoogsüsteemile PAL vastava SDTV lahutuse tähis on 576i  ja analoogsüsteemi NTSC korral 480i (i sõnast *interlace* tähistab ülerealaotust, vt Televisioonisüsteem).

Tavalahutust SDTV on asendamas kõrglahutus HDTV (Eestis alates 2015. aastast). HDTV-programmid vajavad edastamiseks oluliselt laiemat sagedusriba. Kui ühte 8 MHz laiusesse televisioonikanalisse mahub kümmekond SDTV programmi, siis HDTV programme mitte rohkem kui kolm. Rohkem võimalusi pakub üleminek DVB-T2 standardile, mis kasutab kõrgemat bitikiirust.

## Vaata ka
*Televisioonisüsteem
*Kõrglahutusega televisioon

## Viited

## Välislingid
*Televisiooni levitamise teenus
Jaanus Riibe

**Jaanus Riibe** (sündinud 18. juunil 1986 Tallinnas) on Eesti poliitik, Eesti Reformierakonna ja Tallinna linnavolikogu liige. Ta on olnud Kristiine linnaosa vanem (2017–2024).

## Hariduskäik
Riibe on lõpetanud 2005. aastal hõbemedaliga Gustav Adolfi Gümnaasiumi, kus õppis reaalklassis. Ta õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis, kus kaitses 2010. aastal magistritöö tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning 2023. aastal magistritöö infotehnoloogia teaduskonnas e-riigi tehnoloogiate ja teenuste õppekava erialal. 

## Töökäik
Aastatel 2006–2007 juhtis Jaanus Riibe Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna üliõpilasnõukogu ja 2007–2008 Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlauda. Hiljem töötas Eesti Üliõpilaskondade Liidus arendusjuhina. Tallinna Linnakantseleis töötas Riibe alates 2009. aasta augustist Edgar Savisaare referendina, kuni 2011. aasta novembris sai temast Lasnamäe linnaosavalitsuse asevanem, kes juhtis ligi kuus aastat linnaosa kultuuri- ja noorsootööd.

Jaanus Riibe oli 28. novembrist 2017 kuni 14. aprillini 2024 Kristiine linnaosa vanem. Alates 15. aprillist 2024 on Tallinna linnavolikogu liige. 

## Poliitiline tegevus
Jaanus Riibe kuulus Eesti Keskerakonda 3. augustist 2009 kuni 16. juulini 2024. 16. juulil 2024 astus Jaanus Riibe Eesti Reformierakonda. 

Aastatel 2011–2013 oli ta Eesti Keskerakonna Noortekogu esimees ja kuulus ühtlasi Eesti Keskerakonna juhatusse. Lisaks oli ta Eesti Keskerakonna Noortekogu Akadeemilise Ühenduse aseesimees, Kesklinna Klubi esimees ja peasekretär. 

Ta kandideeris 2021. aastal kohalike omavalitsuste valimistel Tallinnas, sai valimisringkonnas nr 3 (Kristiine linnaosas) 871 häält ja valiti Tallinna linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, sai valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 490 häält ning ei osutunud valituks.

Jaanus Riibe valiti Keskerakonna volikogu aseesimeheks 10. veebruaril 2024.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 646 häält ning ei osutunud valituks.

## Liikmesus
Jaanus Riibe on kuulunud Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpilasomavalitsusse, Eesti Väitlusseltsi, Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilasesindusse, Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlauda, Eesti Üliõpilaskondade Liitu, Eesti Noorteühenduste Liitu jm. Ta on olnud Tallinna Linna Noortenõukogu aseesimees.

## Artikleid
* "Tudengi töö on õppida 1315 krooni eest kuus?" Virumaa Teataja, 6. aprill 2010
* "Tudengid – kuidas edasi?" Postimees, 21. mai 2010
* "Noore inimese raske valik" Postimees, 17. juuni 2010
* "Vaata ette, punk on tulekul!" Delfi, 22. september 2010
* "Õppelaenu asemel korralik õppetoetus" Delfi, 21. juuni 2012

## Viited

## Välislingid

* Urmi Reinde. "Jaanus Riibe: "Pime usk ei ole meie moodi!"" Kesknädal, 8. juuni 2011
* Indrek Veiserik. "Jaanus Riibe: Poliitikud, täitke noortele antud lubadusi!" Kesknädal, 9. mai 2012
Tappev lähedus (film 2008)

"**Tappev lähedus**" (inglise keeles "Bangkok Dangerous") on 2008. aastal esilinastunud USA märulifilm, mille on lavastanud kaksikvennad Oxide Pang Chun ja Danny Pang Phat. 

See on *[[remake]]* vendade 1999. aastal Tais tehtud samanimelisest filmist, millele Nicolas Cage'i produktsioonifirma Saturn Films oli ostnud *remake*´i tegemise õigused.

Peaosa mängib Nicolas Cage.
PAL

**PAL** (lühend inglise fraasist *phase alternating line* 'faasivaheldusega read') on kõige laiemalt kasutusel olnud värvilise analoogtelevisiooni kolmest standardist (ülejäänud kaks on NTSC ja SECAM). PAL-süsteem töötati välja Telefunkeni firmas ja võeti kõigepealt kasutusele 1967. aastal Saksa Liitvabariigis.

PAL-süsteem on Ameerika NTSC-süsteemi edasiarendus. NTSC-i puuduseks oli vajadus värvitooni ja värviküllastust aeg-ajalt käsitsi järele häälestada. Selle puuduse kõrvaldamiseks muudetakse PAL-süsteemis televisioonikaadris uuele pildireale üleminekul iga kord signaali faas vastupidiseks (180°); see asjaolu väljendubki süsteemi nimetuses.

Eesti telesaatjad läksid PAL-ile üle 1999. aastal.  Enne PAL-süsteemi oli Eestis kasutusel Prantsuse  süsteem SECAM (prantsuse k sõnadest *Séquentiel couleur avec mémoire* ’värvivaheldus koos mäluga'), mis erineb  peamiselt punase ja sinise värvikomponendi edastamise meetodi poolest. 

## Viited
Aartselaar

**Aartselaar** (vanemas kirjapildis *Aertselaer*) on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Rijhuis 12416.jpg|
Château de Cleydael.jpg|Cleydaeli loss
Kasteel Solhof.jpg|
Parochiekerk Sint-Leonardus, Aartselaar.jpg|
Aartselaarfoto.jpg|Raekoda


## Sõpruslinnad
* Tanger 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Failivorming

**Failivorming** (inglise k *file format*) on andmete  struktureerimis- ja paigutusviis failis. Failivorming annab andmetele (tekst, graafika, foto, video, audio) sellise kuju, et arvuti oleks võimeline neid töötlema. Selleks et arvutiprogrammid failivormingu ära tunneksid, lisatakse vormingu nimele punktiga eraldatult faililaiend, nt .txt (tekst). 

## Vaata ka
*Faililaiend

## Viited
Väärtusarendus

**Väärtusarenduse** (ingl *values development*) all mõistetakse nii otsesemalt indiviidile suunatud väärtuskasvatust kui ka üldisema keskkonna loomist, mis kannab teatud väärtusi ja võimaldab refleksiooni väärtuste üle. Väärtusarendus on seega seotud kogu organisatsiooni kultuuriga ning selle eesmärgiks on märgata ja tõlgendada nii organisatsiooni deklareeritud kui ka tegelikke väärtusi.

## Vaata ka
*Väärtushinnangute muutumine
*Väärtuskasvatus
Boom (Belgia)

**Boom** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Water tower Boom2.jpg|
Station Boom - Foto 1 (2010).png|
Stadion Rupel-Boom FC 23-10-2011 11-11-59.png|
Woontoren A12 Boom van Renaat Braem (1972) foto 2007-04-22T10-16-30GMT+01.jpg|
Boom aan de Rupel.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Brasschaat

**Brasschaat** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Brasschaat, kerk foto5 2011-10-16 13.30.JPG|
Brasschaat, monumentaal pand bij het Dr Roossensplein positie2 foto1 2011-10-16 13.21.JPG|
Boothuisje brasschaat.jpg|
Parochiekerk Heilige Familie, Rustoordlei.jpg|
Brasschaat Kasteel1.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Vilve Maide

**Vilve Maide** (neiupõlvenimega **Vilve Saul**; sündinud 1. märtsil 1973) on eesti dirigent.

Aastatel 1988–1992 õppis ta koorijuhtimist Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Vaike Uibopuu klassis ning 1992–1996 Eesti Muusikaakadeemias Ene Üleoja klassis.
 
1996. aastast töötab Vilve Maide Otepää Gümnaasiumis muusikaõpetaja ja koorijuhina. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister, kooris laulis ta 1988. aastast. 2008. aastast on ta ka Otepää Muusikakooli solfedžoõpetaja, 2009–2011 oli ta muusikakooli direktori kohusetäitja ning 2011. aastal administraator.
 
Maide on Tartu naiskoori Emajõe Laulikud peadirigent alates koori loomisest 2003. aastal, tema käe all esines koor ka telesaates "Laululahing". 2008. aastast on Maide Eveko Segakoori dirigent Otepääl. 2011. aastast on ta Tartu Karlova Gümnaasiumi koorijuht ja Tartu neidudekoori Kurekell dirigent, 2012. aastast juhatab veel ka lastekoori Maarjalill.

Vilve Maide juhatas koore 2005. ja 2010. aastal Peipsi-äärsete maakondade laulupeol, 2006. aastal Eesti Naislaulu Seltsi laulupäeval, 2008. aastal naiskooride laulupäeval, 2009. aastal Eesti Naislaulu Seltsi juubelikontserdil ning Tudengilaulu plaadi esitlusel, 2010. aastal Tartumaa mees- ja naislaulupäeval.

## Tunnustus
2005. aastal võitsid Emajõe Laulikud Eesti Naislaulu Seltsi naiskooride konkursil B-kategoorias esikoha, dirigent Vilve Maide sai noore dirigendi preemia.

2015. aastal sai ta Eesti Kultuurkapitali Tartumaa ekspertgrupi aastapreemia koorimuusika edendamise eest.

## Viited

## Välislingid
*Krõõt Nõges. "Tartu koorilauljad toovad Viljandisse kontserdi". Sakala, 19. oktoober 2005 (intervjuu Vilve Maide ja Alo Ritsinguga)
Edegem

**Edegem** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Edegem - Eikenstraat zn.jpg|
Edegem Basiliek2.JPG|
Centre Edegem, Belgium (Aerial view).jpg|
Edegem - Hovestraat 50.jpg|
Edegem - Eikenstraat 13.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Puhkpilliorkester Tartu

**Puhkpilliorkester Tartu** on Tartus 1948. aastast tegutsev puhkpilliorkester, mis koosneb peamiselt asjaarmastajatest.

Orkester asutati 1948. aastal Tartu Ametiühingute Nõukogu vastavatud kultuurihoone juurde puhkpillimängijate initsiatiivil. Esimene proov toimus 5. jaanuaril 1948, esimene kontsert kohalikus raadiosaates 9. märtsil 1948. Orkestri dirigendid on olnud 1948–1958 Hugo Kirdelaht, Pavel Markna ja Julius Rohtla, 1958–1971 Ando Rannu ja Albert Ütsi, 1969–1983 Ando Rannu ja Aadu Regi, 1979–1991 Ilmar Lääne ja Aadu Regi, 1991–1992 Kaido Otsing ja 1991 kuni praeguseni Margus Kasemaa.

Puhkpilliorkestri Tartu juures tegutsevad ka rivitrummarid ja mažoretirühm. 

## Välislingid
* Puhkpilliorkestri Tartu koduleht
Kaplan

**Kaplan** ehk **kapellaan** on vaimulik, kes on kiriku poolt ametisse pühitsetud, kuid töötab väljaspool kirikut – koolides, haiglates, politseis, vanglates, sõjaväes jne. 

Kaplanina töötamise eelduseks on üldjuhul akadeemiline teoloogiline tasemekoolitus.

## Välislingid
Hemiksem

**Hemiksem** (vanemas kirjapildis ka *Heymissen* või *Hemixem*) on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis, Schelde jõe kallastel.

Hemiksemis asub tsistertslaste ordu poolt 1243. aastal rajatud St Bernardi kloostrikirik (*Sint-Bernardusabdij van Hemiksem*; *Abdij Sint-Bernaerdts aan de Schelde*).


Hemiksem Abdij westgevel1.JPG|
Hemiksem Gemeentehuis.JPG|Endine raekoda
Vijver in Dendermonde.jpg|
Veer Bazel-Hemiksem.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Superman tuleb tagasi

"**Superman tuleb tagasi**" (inglise keeles "Superman Returns") on 2006. aasta film superkangelasest. Filmi režissöör oli Bryan Singer. See on viies ja viimane algupärane Supermani mängufilm. Film on järg filmidele "Superman" (1978) ja "Superman II" (1980), aga ignoreerib sündmusi filmides "Superman III" (1983) ja "Superman IV: The Quest for Peace" (1987), mis olid tunduvalt vähem edukad kui esimesed kaks filmi ning põhjustasid ka üheksateistkümneaastase pausi Supermani filmides.

Supermani mängib Brandon Routh. Olulisemates rollides teevad kaasa Kate Bosworth, Kevin Spacey, James Marsden, Frank Langella ja Parker Posey.
Georg Johann von Stackelberg

**Georg Johann von Stackelberg** (ka **Jürgen Johann** või **Jürgen**; ristitud 16./26. mail 1697 Tallinnas; maetud 10./21. veebruaril 1766 Roosna-Allikul) oli Eestimaa aadlik, vabahärra.

Stackelbergide suguvõsast Georg Johann von Stackelberg sündis Haljava mõisniku ja Rootsi feldmarssali Berndt Otto von Stackelbergi (1662–1734) ning tema abikaasa Margaretha Elisabethi (sündinud Maydell) pojana.

Georg Johann von Stackelberg teenis sõjaväes, kus sai majori auastme. 

Aastail 1736–1765 oli ta Eestimaa maanõunik ja 1749–1762 Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi president.

Ta oli Haljava, Kuksema, Aaspere ja Roosna-Alliku (abikaasa sai päranduseks) mõisnik. 1733. aastal ostis ta oma sugulase Otto Johann von Maydelli käest 16 000 riigitaalri eest Vääna mõisa koos Pääla karjamõisaga. Stackelberg Väänal ei elanud ning müüs 1753. aastal Vääna, Pääla ja Kaarnaküla karjamõisa Narva kaupmehele Friedrich Cramerile, kes andis mõisa oma ainsale tütrele Anna von Dückerile.

## Perekond

Georg Johann von Stackelberg abiellus 3. jaanuaril 1726 (vkj 23. detsembril 1725) Margaretha von Roseniga (1695–1731), kes oli Roosna-Alliku mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe Bengt Gustav von Roseni ning tema abikaasa Magdalena Elisabethi (sündinud Fersen) tütar ning Roosna-Alliku mõisa pärija. Abielust sündisid:
*vabahärra Berend Gustav von Stackelberg (1727–1793), Päri ja Roosna-Alliku mõisnik, Eestimaa maanõunik, tõeline riiginõunik
*vabahärra Wolter Adam von Stackelberg (1728–1794), Haljava mõisnik, meeskohtunik
*vabahärra Jürgen Johann von Stackelberg (1729–1777), Kuksema ja Roosna-Alliku mõisnik
*vabahärra Otto Friedrich von Stackelberg (1731–1802), Rava ja Roosna-Alliku mõisnik, Eestimaa maanõunik, tõeline riiginõunik

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Vääna ja Pääla mõisa ostu-müügileping Otto Johann von Maydelli ja Georg Johann von Stackelbergi vahel
Otto Friedrich von Stackelberg

**Otto Friedrich von Stackelberg** (25. august 1731 – 13. juuli 1802 Roosna-Alliku mõis) oli Eestimaa aadlik, vabahärra.

Stackelbergide suguvõsast Otto Friedrich von Stackelberg sündis Roosna-Alliku mõisniku Georg Johann von Stackelbergi ja tema abikaasa Margaretha (sündinud Rosen) neljanda pojana.

1750. aastatel õppis ta Göttingeni ülikoolis õigusteadust.

Alates 1780. aastast oli ta haagikohtunik ning Eestimaa maanõunik. Aastatel 1787–1802 oli ta Eestimaa konsistooriumi president.

Isa surma järel päris ta loosi tahtel Roosna-Alliku mõisa, kus kehtestas 1791. aastal nn Roosna-Alliku eraseaduse (*Halliko valla Kohto ja Seäduse Ramat*), mis reguleeris talupoegade õigusi ja kohustusi. Lisaks lasi ta aastail 1780–1786 rajada Roosna-Alliku mõisa suurejoonelise peahoone. Kuna tal endal pärijaid polnud, jättis ta Rava ja Roosna-Alliku mõisa oma vennapojale vabahärra Otto Gustav von Stackelbergile.

## Perekond
Otto Friedrich von Stackelberg abiellus 8. novembril 1772 Tallinnas Katharina von Dückeriga, kes oli Vääna mõisniku Gottschalk Heinrich von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sündinud Cramer) tütar. Abielust sündisid:
*Anna Margaretha (1774–1793)
*noorelt surnud poeg

## Esivanemad

## Viited
Sultanism

**Sultanism** (ka *[[despotism]]*) on autoritaarse režiimi vorm, mida iseloomustab valitseja äärmuslik isiklik mõju kõigis riigivalitsemise üksikasjades. Valitseja mõju võib, kuid ei pruugi olla valdav ka majanduses ja ühiskonnaelus, seega on pluralism võimalik seal, ent mitte poliitikas.

Termin *sultanism* tuleneb sõnast *[[sultan]]*, mis on islami ühiskondades kasutatav tiitel suverääni, absoluutse või konstitutsioonilise monarhi kohta. Erinevalt kaliifidest on sultanid traditsiooniliselt olnud ilmalikud valitsejad, seega ei ole termin *sultanism* islamivastane.

Juan Linz ja Alfred Stepani järgi:

Sultanismis võib (ehkki ei pruugi) valitseja juurutada valitseva ideoloogia, kuid tema enda tegutsemist ei piira ükski ideoloogia, kaasa arvatud tema enda oma. Valitseja võib kasutada oma isikliku tahte elluviimiseks kõiki vahendeid, sealhulgas kuritegelikke jõuke või paramilitaare.

Sultanismi selgeimad näited on "Haiti Duvalier'de võimu all, Dominikaani Vabariik Trujillo ajal, Kesk-Aafrika Vabariik Bokassa ajal, Filipiinid Marcose ajal, Rumeenia Ceauşescu ajal ja Põhja-Korea Kim Il Sungi valitsusajal," kinnitasid Linz ja Stepan käsitluses "Modern Nondemocratic Regimes".

## Vaata ka
* Monarhia
* Sultanaat
* Despotism
* Türannia
* Absoluutne monarhia
* Diktatuur

## Kirjandus
*Max Weber "Economy & Society" Berkeley: University of California Press, 1978
* Linz & Stepan "Modern Nondemocratic Regimes", rmt: "Problems of Democratic Transition & Consolidation" Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1996
* 

* Guliyev, Farid (2005). Post-Soviet Azerbaijan: Transition to Sultanistic Semiauthoritarianism? An Attempt at Conceptualization. *Demokratizatsiya: The Journal of Post-Soviet Democratization* 13 (3): 393-435.
Invasioon (film 2007)

"**Invasioon**" ("The Invasion") on 2007. aasta ulmetriller, mille stsenarist on David Kajganich ja režissöör Oliver Hirschbiegel.

Osade stseenide autorid on aga vennad Lana ja Andy Wachowski ning lavastaja James McTeigue.

Peaosades mängivad Nicole Kidman ja Daniel Craig.

"Invasioon" on Jack Finney 1955. aastal ilmunud romaani "The Body Snatchers" neljas ekraniseering. Varasemad olid Don Siegeli 1956. aasta film "Invasion of the Body Snatchers", Philip Kaufmani samanimeline töötlus 1978. aastast ning Abel Ferrara 1993. aasta film "Body Snatchers" ("Kehakratid").
Schoten

**Schoten** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.


Kasteel van Schoten.jpg|
Heilig hart schoten.jpg|
OLV Koningin van Alle Heiligen Schoten.jpg|
 Heilige familie kerk schoten.jpg|
Sint Cordulakerk Schoten.JPG|
Gemeentehuis Schoten j2012.jpg


## Sõpruslinnad
* – Tarnów
* – Voorschoten

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Kurkse suurõnnetus

**Kurkse suurõnnetus** toimus 11. septembril 1997, mil Kurkse väina ületamisel uppus või suri alajahtumisse 14 Balti rahuvalvepataljoni staabikompanii luurerühma liiget. Kaheksa sõdurit päästsid karjumist kuulnud sadama töötajad, kes paadiga merele kiirustasid ja elus olnud sõdurid kaldale tõid. 14 rahuvalvaja surm on Eesti kaitseväe  suurim kaotus pärast iseseisvuse taastamist. 

1998. aasta septembris püstitati hukkunud rahuvalvajate mälestuseks Kurkse sadamasse mälestuskivi.  Sündmusest on valminud ka film "Surmaretk".

## Õnnetus

11. septembril 1997 andis Balti rahuvalvepataljoni luurerühma ülem Jaanus Karm õppusel "Vilets elu" 22-liikmelisele luurerühmale käsu ületada täisvarustuses veetakistus mööda madalikku Suur-Pakri lõunatipust mandrile Kurkse sadama suunas. Peagi avastasid mehed, et jalad ei ulatu põhja. Paanikat ei tekkinud, sest teati, et ujuda tuleb paarsada meetrit, seejärel pidi madalik jälle jalge all olema. Maad aga ei saadud jalge alla. Mehed sidusid seljakotid kokku parveks ja jäid merre hulpima. Kuna merevesi oli külm, tekkis alajahtumise oht ja selleks, et keegi magama ei jääks, tuli üksteist pidevalt togida. Varsti hakkasid mehed üksteise järel surema. Lõpuks kuulsid meeste karjumist sadamakapten Heino Kreintal ja sadamakapteni abi Hannes Kuusemäe. Kui nad taipasid, et kisa tuleb merelt, läksid nad paadiga merele, võtsid viis meest paati ja vedasid veel kolm köiega paadi järel kaldale. Hiljem rääkisid mehed, et paat oli ülerahvastatud ja kolme meest ei saanudki muud moodi transportida. Ülejäänud 14 mehe surnukehad tõid päästjad merest välja. Rühma juhtinud Jaanus Karm mõisteti 4,5 aastaks vangi.

## Viited

## Välislingid
* "Kurkse surmaretke tõde teadmata" Eesti Päevaleht, 10. september 1999
* "Kurkse väinas paistis kümme aastat tagasi petlik päike" Eesti Päevaleht, 11. september 2007
* "Kurkse surmaretke kronoloogia" Õhtuleht, 11. september 2007
Hi-Fi

**Hi-Fi** ehk **HiFi** (ingliskeelne lühend sõnadest *high-fidelity*, 'kõrge loomutruudus') tähistab helitehnikas heli salvestamise ja taasesituse kõrget kvaliteeditaset.

Lühendiga Hi-Fi märgitav mõiste tuli käibele juba 1930. aastail, tähistamaks heli taasesituse ja üleskirjutuse kõrget kvaliteeti, mõistagi tolleaegsete arusaamade ja tehniliste võimaluste piires. Konkreetsed kvaliteedinõuded ja parameetrite mõõtemeetodid stereofooniliste heliseadmete kohta määrati kindlaks 1960. aastail standardiga DIN 45500.

Helivõimendite kohta nägi see standard ette helisagedusala 40–16 000&nbsp;Hz (ebaühtlusega ±1,5&nbsp;dB) ja harmoonmoonutuse sagedusalas 40–12 500&nbsp;Hz mitte üle 1%. Kõlaritel: lineaarmoonutus sagedustel 100–4000&nbsp;Hz mitte üle +4/–8&nbsp;dB ja mittelineaarmoonutus sagedustel 250–1000&nbsp;Hz mitte üle 3%. Ühtlasi määrati kindlaks koduelektroonika heliseadmestiku komponentide sisend- ja väljundparameetrid (eelkõige signaalipinged ja sisend/väljundtakistused), et eri tooteid saaks omavahel sobitatult ühendada.

Alates 1996. aastast asendab standardit DIN 45500 Euroopa standard EN 61305, mis aga ei määra kindlaks enam mitte signaaliallikate, helivõimendite ja kõlarite tunnussuurusi, vaid üksnes nende parameetrite mõõtmise meetodeid.

Tänapäeval ületavad võimendite ja kõlarite kvaliteedinäitajad enamasti omaaegse Hi-Fi standardiga määratud väärtusi sagedusala, moonutuste jm omaduste poolest. Lühend Hi-Fi on siiski veel kasutusel keskmise hinnaklassi stereoseadmete (muusikakeskuste, helivõimendite) nimetustes.

## Viited
Laiend

**Laiend** on lauses esinevate fraaside peasõnaga alistusseoses olev lause mistahes kõrvalliige, milleks võib olla sihitis, öeldistäide, määrus või täiend, mis täpsustab ning piiritleb fraasi peasõna.

## Eesti keel
Eesti keeles on **laiend** see moodustaja, mis alistusseoses sõltub teisest moodustajast, mida nimetatakse põhjaks, ehk alistub sellele.

Lauses *Venna raamat on laual* on nimisõnafraasi peasõnaks *raamat* ning seda täpsustab laiend *venna*.

## Laiendid
**[[Sihitis]]** on tegusõna laiend, mis väljendab kellele või millele on tegusõnaga väljendatud tegevus suunatud. Näiteks: V*anaema keetis *'putru**.''

**Öeldistäide** on verbi ''olema'' laiend, mis väljendab kes, mis või missugune on lauses [[Alus (keeleteadus)|alusega]] tähistatu. Näiteks: K''ass on **kollane**.''

**Määrus** on [[omadussõna]] või [[määrsõna]] laiend, mis väljendab tegevuse aega, kohta, viisi, põhjust. Näiteks: ''Kell on **üsna** palju; Ta oli **kärme** vihastama.''

**Täiend** on nimisõna laiend. Näiteks: **P*ikk*** ''mees.''

== Laiendite põhiliigid ==
Põhja ja laiendi seose tiheduse järgi saab eristada kahesuguseid laiendeid:
* [[seotud laiend]]id on nii sisuliselt kui ka vormilt konkreetsest põhjast ehk alistavast moodustajast tingitud ning väljendavad lauses üldiselt sündmuse osalisi. Näiteks:  M''a kohtusin **sõbraga**.''
* [[tegusõna vabad laiendid|vabad laiendid]] on põhjast ehk alistavast moodustajast tingitud minimaalselt ning väljendavad lauses üldiselt kohta, aega või asjaolusid. Näiteks: O''lin **toas** üksi; Vestlesin **toas*' sõbraga.*

## Viited
Päikesekivi

**Päikesekivi** (inglise *sunstone*, *aventurine feldspar*) on päevakivide hulka kuuluv peeni sillerdavaid mineraalsuletisi sisaldav mineraal, poolvääriskivi. Päikesekivi leidub peamiselt USA-s, Kanadas, Indias ja Lõuna-Norras.

## Vaata ka
*Aventuriin

## Viited