open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ю

**Ю** (**ю**) on kirillitsa täht, mis hääldub /ju/.

## Vene keel
Vene tähestikus on see eelviimane täht. 

Sellega märgitakse foneeme /ju/ või (pärast palataliseeritud konsonanti) foneemi /u/.
Konrad von Hattstein

**Konrad von Hattstein** (ka *Cuno von Hattenstein*, *Hatzigenstein*, *Hazzigenstien*) oli Liivi ordu maameister aastatel 1288–1289 või kuni 1290.

Konrad sündis Hessenis Hattsteinis Frankfurdi lähedal. Tema suguvõsa pärines ministeriaalide hulgast. Hiljem olid nad Sponheimi krahvide vasallid.

Nagu mitmed tema sugulased, oli ka Konrad esialgu orduvend Preisimaal. 1275–1278 oli ta Natangeni (Notangia) foogt ja komtuur, 1283 komtuur Thornis (Toruń), 1284–1286 Elbingis (Elblag). 1288. aastal määrati ta Liivi ordu maameistriks, kuid juba mõne aasta pärast läks ta Saksamaale, kus oli 1296–1303 Brandenburgi komtuur.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 354 (lk 296–298).
Konrad von Feuchtwangen

**Konrad von Feuchtwangen** (surnud 5. juulil 1296) oli Liivi ordu maameister ja Saksa ordu kõrgmeister 13. sajandil.

Ta pärines Frangimaalt Feuchtwangenist. Tema suguvõsa pärines ministeriaalide seast. Ka mitmed tema sugulased olid Saksa ordu liikmed.

Juba 1259. aastal mainiti teda Austria maakomtuurina. Sellena oli ta ametis kuni 1279. aastani, misjärel nimetati Liivimaa maameistriks, ühtlasi oli ta ka maameister Preisimaal. Kuid juba 1281. aastaks oli ta neist ametitest lahkunud ja jätkas ordukarjääri Saksamaal, olles esialgu Frangimaa maakomtuur ja saades 1284. aastal Saksa meistriks. 1291. aastal valiti ta kõrgmeistriks, kelleks ta jäi kuni surmani.

Konrad von Feuchtwangen on maetud Trzebnica kloostrikirikusse Alam-Sileesias Trzebnicas.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 238 (lk 222–223).
Otto von Lauterberg

**Otto von Lauterberg** (ka *Lutterberg(h)*; surnud 16. veebruaril 1270) oli Liivi ordu maameister aastatel 1267–1270.

Otto pärines Lauterbergi krahvisoost, tema isa oli ilmselt krahv Burchard Struvo von Lauterberg. Tema sünniaega ja seda, mitmes poeg ta oli, pole siiski teada. Pole teada ka seda, millistel kohtadel Otto enne ordumeistriks saamist Liivi ordus oli. Lauterberg langes leedulastega peetud Karuse lahingus  1270. aastal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 537 (lk 409–412).

## Välislingid
*Kes maeti Karuse kiriku altari alla?
Foorum

**Foorum** (ladina keeles *forum* "turuplats") oli vanaaja linnades rahva kogunemiseks määratud väljak. Foorum oli linna poliitiline ja ärikeskus ning kohtu asupaik. Eriti tuntud on Rooma foorum.

## Vaata ka
* Agoraa
Aednik

**Aednik** on aiandusspetsialist, kes juhib puukooli tööd või tegeleb parkide, aedade ja muude haljasalade hooldamisega.

Haljasala hooldamisspetsialisti kohta kasutati varem nimetust *kärner*, sõna pärines saksakeelsest aedniku nimetusest *Gärtner*.
Aḩmad ibn Faḑlān

**Aḩmad ibn Faḑlān ibn al-‘Abbās ibn Rāshid ibn Ḩammād** (Araabia: أحمد بن فضلان بن العباس بن راشد بن حماد‎) oli 10. sajandi Araabia rännumees. 

Ta on tuntud peamiselt Põhja-Euroopa rahvaste kirjeldajana, sealhulgas oli ta tunnistajaks laevapõletusmatusele.
Suised

**Suised** on lülijalgsete (sealhulgas putukate) suu ümber paiknevad, loomarühmiti väga erineva kujuga jätked, mille peaülesanne on toidu vastuvõtt ja selle esmane töötlus (näiteks tükeldamine, surmamine). Suised on arenenud ürgsete vormide jäsemetest, suuava ülalt kattev ülahuul on aga näokilbi väljakasve.

Enamasti on lülijalgsetel suiseid 3 paari. 

Esimese suistepaari moodustavad ülalõuad (*mandibulae*), 2. ja 3. paari aga alalõuad (*maxillae*). Ülalõug on kompaktne, alalõug ja alahuul koosnevad osadest. Neil on hästi liikuvad lisandid – kobijad**,** mida kasutatakse maitsmiseks ja toidu suhu juhtimiseks.

Vastavalt toitumistüübile on putukate suised evolutsiooni käigus omandanud erinevaid vorme. Kõige levinumad on nelja tüüpi suised:
* haukamissuised
* libamissuised
* pistmissuised
* imemissuised

## Vaata ka
*tundlad

## Viited
Maastikuarhitekt

**Maastikuarhitekt** on maastikuarhitektuuri spetsialist, kes kujundab välisruume ja selle elemente – näiteks aiad, pargid, skväärid, platsid, väljakud, linnapuistud, kalmistud, puhkealad, veekogud jpm. 

Maastikuarhitekt on Eestis vähemalt nelja aastase akadeemilise erialase haridusega diplomeeritud spetsialist, kelle põhiliseks tegevuseks on maastiku ruumiline kujundamine. Eestis saab maastikuarhitektiks õppida Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis. Õppetööd korraldab maastikuarhitektuuri õppetool.

## Vaata ka
*Eesti Maastikuarhitektide Liit
*Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts

## Viited

## Välislingid

*Maastikuarhitektuur. emu.ee
Mõntu kraav

**Mõntu kraav** on kraav Saaremaal Saaremaa vallas Mõntu külas. 

See on mitteavalik veekogu.

Mõntu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1700002.
Wardi kast

**Wardi kast** on 1830. aastatel Suurbritannias Nathaniel Bagshaw Wardi leiutatud õhukindel klaaskast, kuhu saab paigutada taimed koos mulla ja veega, et neid kaitsta õhusaaste eest või transportida pikemat aega või kaugele.

Wardi kasti võib lugeda tänapäeva terraariumi ja akvaariumi eelkäijaks.

Doktor Ward oli botaanikahuviline mees, kes kogus rohkem kui 25 000 eksemplarist koosneva herbaariumi. Sõnajalgadele tema Londonis paiknev koduaed siiski ei sobinud, sest neid kahjustas Londoni sudu, mis koosnes kivisöesuitsust ja väävelhappe aurudest. Vastupidi oma sõnajalgade senisele kiratsemisele avastas ta 1829 oma klaaspudelitest, kus ta hoidis liblikakookoneid ja muud sellist, et sinna sattunud sõnajalaeosed idanevad ja kasvavad isegi viletsal pinnasel. Ta laskis puusepal ehitada tihedalt klaasitud puukasti, kattis selle põhja mullaga ja nägi, et sõnajalad selles vohavad. Doktor Ward avaldas oma katse ja kirjutas sellest raamatu "Taimede kasvust tihedalt klaasitud kastis".

Alates 16. sajandi lõpust olid maadeuurijad ja rändurid haruldasi taimi püüdnud Euroopasse tuua, kuid seda tuli teha seemnete, mugulate, risoomide või juurikatena. Kuid Wardi kastides sai õrnad taimed panna laeva tekile, et nad saaksid koguda päikesevalgust ja kondenseerunud niiskust, kuid oleksid kaitstud mereõhus oleva soola eest.

Esimese katse klaasitud kastidega tegi Ward 1833. aastal, kui ta toimetas meritsi kaks suurt klaasitud kasti, mis olid täis Inglismaa rohttaimi ja sõnajalgu, Austraaliasse Sydneysse. Reis kestis mitu kuud ja kui kohale jõuti, olid taimed endiselt heas seisukorras. Austraaliast toimetas ta Inglismaale hulga kohalikke taimi, mis polnud kunagi varem sellist teekonda üle elanud, aga nüüd jõudsid nad Inglismaale hea tervise juures, elades üle isegi Kap Hoorni juures kogetud tormi.
Julius von Cube

**Julius Gustav von Cube** (vene Юлиус Густав (Юлий Леонтьевич) фон Кубе; 13. august 1815 Riia – 6. september 1888 Baden-Baden) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli keiser Aleksander II aegne tõeline riiginõunik, Kuramaa asekuberner 28. detsembrist 1857 kuni 13. maini 1858 ja Liivimaa asekuberner 13. maist 1858 kuni 11. veebruarini 1872.

## Perekond
Tema vanemad olid Liivimaa asekuberneri ametit pidanud (1821–1852) tõeline riiginõunik Ludwig von Cube (1788–1855) ja Hummuli mõisa omanik Amalie Wilhelmine Weitzenbreyer (1790–1858), kelle isa oli Pärnu kreisi arst Karl Gotthard (Carl Gotthelf) Weitzenbreyer (1762–1812). 
 
Ta abiellus 1856 Alexandrine Natalie Wilpertiga (1838–1916).

## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, 3. Bd 1856-1879, Riga 1881-1884, 

## Välislingid
*
Tulimuld

**Tulimuld** oli väliseesti kultuuriajakiri Rootsis. 

Ajakiri hakkas ilmuma 1950. aastal Bernard Kangro toimetusel Lundis. Algul ilmus 6, hiljem 4 numbrit aastas. Ajakiri sisaldas artikleid kirjanduse, kultuuriloo, kunsti, aga ka rahvuslike teaduste aladelt, ülevaateid, arvustusi, luuletusi ja lühiproosat.

Ajakiri lõpetas ilmumise 1993. aastal.

## Viited

## Kirjandus
**Tulimuld: Eesti ajakirjanduse ja kultuuri ajakiri. Koondsisukord 1950-1991*. (Koostanud Rita Hillermaa, Krõõt Liivak; toimetanud Andres Heinapuu.) Tallinn: Eesti rahvusraamatukogu, 1993.
Montesilvano

**Montesilvano** on linn ja vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

Montesilvano linn asub Pescara linnast vahetult põhjas ning on sellega kokku kasvanud.

Montesilvanos sündis Dean Martini isa Gaetano Crocetti, kes emigreerus 1913. aastal USAsse.

## Viited
Pytheas

**Pytheas Massaliast** (vana-kreeka Πυθέας ὁ Μασσαλιώτης) oli 4. sajandil eKr elanud Kreeka geograaf ja maadeuurija. Umbes aastal 325 eKr reisis ta Põhja-Euroopasse, kus uuris osa Suurbritanniast, jõudis Läänemerele ja kirjeldas esimesena maad, mida kutsuti Thuleks.
Foorum (täpsustus)

***[[Foorum]]** oli rahvakogunemisväljak Vana-Rooma linnades. Eriti tuntud on Rooma foorum.  
***"[[Foorum (telesaade)|Foorum]]"** on Eesti Televisiooni telesaade.
***[[Foorum (internet)|Foorum]]** on veebileht, kus toimuvad arutelud mingitel teemadel.
***[[Foorum (hoone)|Foorum]]** on äri- ja vabaajakeskus Tallinna Kesklinna linnaosas.
Abbateggio

**Abbateggio** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

Ta piirneb läänes ja lõunas Caramanico Terme, idas Lettomanoppello, idas Roccamorice, läänes San Valentino in Abruzzo ja põhjas Scafa vallaga.
 
Valla pindala on 15,71 km². 

Elanike arv on 436 (30.11.2008). Rahvastikutihedus on 27,75 in/km². 

## Haldusajalugu
Aastatel 1929–1947 oli Abbateggio valla territoorium osavald ehk *[[frazione]]* San Valentino in Abruzzo Citeriore valla koosseisus.

## Loodus
Vald asetseb piki Majella põhjanõlvu
. 
Keskmine kõrgus merepinnast on 450 m
. 
Maksimaalne kõrgus on 1150 m
 
või 1200 m
, 
minimaalne kõrgus 190 m

või 210 m
.

## Looduskaitse
Osa vallast on Majella rahvuspargi territooriumil.

## Rahvastik
### Demograafilised näitajad
Elanike arv (kuni 2001. aastani rahvaloenduste andmed) on olnud:
*1861: 902
*1871: 928
*1881: 1007
*1901: 1223
*1911: 1242
*1921: 1224
*1931: 1329
*1936: 1212
*1951: 1454
*1961: 953
*1971: 493
*1981: 449
*1991: 403
*2001: 420
*2004: 420
*2007: 413
*2008: 426 (30.6)
*2008: 435 (31.10)
*2008: 436 (30.11)

Majapidamiste arv on umbes 182 või 154.

### Asustus
Valla suuremad asulad on Abbateggio ja Le Piane. 

## Haldus
Vallas on järgmised osavallad ehk fraktsioonid (*[[frazione]]*):
*Catalano fraktsioon 
*Cusano fraktsioon 
*Di Mezzo fraktsioon 
*Le Piane fraktsioon 
*San Martino fraktsioon 
*Scalelle fraktsioon

## Tähised
Valla sihtnumber on 65020, telefonikood 085
ja ISTATi number 068001.

## Majandus
Vallas peetakse loomi ning kasvatatakse muu hulgas teravilja (nisu (*[[farro]]*)), õlipuud, viinapuud ja viljapuid. Valmistatakse juustu ja mett.

## Liiklus
Abbateggio valda pääseb maanteelt A24 Scafa-Alanno harutee kaudu
.  

## Ajalugu
Abbateggio küla on esimest korda mainitud 10. sajandil
.

Territoorium on kuulunud muu hulgas Orsini ja Farnese suguvõsale
.  

## Vaatamisväärsused
Cusano fraktsioonis on keskaegse linnuse ja muude hoonete varemed.

Vallas on San Lorenzo kirik ja Madonna dell'Elcina pühamu, kus neitsi Maarja pärimuse järgi ilmutas end puu otsas. 

Vallas on tholosed (karjaseonnid mördita kividest).  

## Kaitsepühak ja pühad
Valla kaitsepühak on Laurentius (*San Lorenzo*). Tema mälestuspäeval 10. augustil peetakse vallas nisu (*farro*) pidustust (*La Festa del Farro*). 

17. jaanuaril tähistatakse Antoniose ja 8. septembril Madonna dell'Elcina päeva
. 

## Kultuur
Vallas antakse välja rahvuslikku looduskirjanduse auhinda (*Il Premio Nazionale di Letteratura Naturalistica*)
. 

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
*Valla kirjeldus saidil ecoalbergomidusvivendi.it
*Valla kirjeldus saidil turismo.provincia.pescara.it
*Valla andmed saidil comuni-italiani.it
*Valla andmed saidil abruzzo2000.com
*Valla andmed saidil portaleabruzzo.com
*Valla andmed saidil abruzzo.indettaglio.it
*Fotod (kaks viimast paremal)
Abbateggio (Pescara)

**Abbateggio** on küla Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis, Abbateggio valla keskus. See paikneb 135 km Roomast idas, 55 km L'Aquilast idas ja 31 või 38 km Pescarast edelas. Geograafilised koordinaadid on 42°14' E, 14°01' N. 

Küla on esmamainitud 10. sajandil.

## Tänavaid
*Via Aldo Moro
*Via Filaseta
*Via Giuseppe Garibaldi
*Via Italia
*Via Madonna del Carmine
*Via Orologio
*Via Roma
*Via Torrione

## Viide
Äripäeva aasta ettevõtja

**Äripäeva aasta ettevõtja** (varasem nimetus **aasta ärimees**) on ajalehe Äripäev poolt alates 1993. aastast välja antav nimetus, mis antakse aasta jooksul kõige enam silma paistnud ettevõtjale. 

 nimetas Äripäev nimetuse ümber aasta ettevõtjaks. Valiku teeb ajalehe toimetus oma kriteeriumide põhjal, aga viimastel aastatel on sellele lisandunud ka internetis läbiviidav lugejaküsitlus.

Aasta ettevõtja kuulutatakse välja sama aasta lõpus jõulude aegu ning sellele järgneb nimetuse pälvinud isikust pikema ülevaatliku persooniloo avaldamine lehes.

## Aasta ärimehed
*1993 – Andres Sarri
*1994 – Hannes Tamjärv
*1995 – Rein Kilk
*1996 – Olari Taal
*1997 – Ain Hanschmidt
*1998 – Aadu Luukas
*1999 – Ernesto Preatoni
*2000 – Tarmo Noop
*2001 – Guido Sammelselg ja Jüri Käo
*2002 – Oliver Kruuda
*2003 – Fjodor Berman
*2004 – Enn Pant
*2005 – Meelis Milder
*2006 – Armin Karu
*2007 – Indrek Rahumaa
*2008 – Väino Villers
*2009 – Jüri Käo
*2010 – Hillar Teder
*2011 – Rain Lõhmus
*2012 – Oleg Ossinovski
*2013 – Taavet Hinrikus ja Kristo Käärmann
*2014 – Hardi Meybaum
*2015 – Raul Kirjanen 
*2016 – Rain Lõhmus 
*2017 – Arno Kütt ja Peep Kuld 

## Aasta ettevõtjad
*2018 – Kristjan Rahu 
*2019 – Väino Kaldoja 
*2020 – Kaarel Kotkas 
*2021 – Priit Kallas
* 2022 – Markus Villig 
* 2023 – Ain Hanschmidt

## Viited

## Välislingid
* Väinu Rozental. "Äripäeva aasta ärimees on põllumees" Äripäev, 19. detsember 2008
* Annika Matson. "Äripäev: esimene aasta ärimees oli Andres Sarri" Äripäev, 21. detsember 2007
* Annika Matson. "Äripäev: aasta ärimees on Indrek Rahumaa" Äripäev, 21. detsember 2007
* Anne Oja. "Aasta ärimehed paistavad silma sihikindluse ja mitmekülgsuse poolest" Äripäev, 8. oktoober 2004
* Katariina Krjutškova. "Aasta ärimees on Rain Lõhmus" Äripäev, 23. detsember 2011
*Marge Väikenurm. https://www.aripaev.ee/uudised/2015/12/23/milline-inimene-on-aasta-arimees
Loodusaed

**Loodusaed**, vahel ka **metsikaed**, on aiakujunduse suund, kus lisaks aia esteetilisele väärtusele püütakse luua keskkond, mis on atraktiivne elupaik pärismaisele elustikule – peale kohalike taimeliikide ka teistele elusorganismidele, nagu linnud, kahepaiksed, roomajad, putukad, pisiimetajad ja muud.

Loodusaiad on tõusnud päevakorda seoses looduslike elupaikade vähenemisega intensiivse põllumajanduse, linnastumise ja muu inimtegevuse tagajärjel.

## Kujunduse põhimõtted
Aeda kujundades luuakse väike tasakaalustatud ökosüsteem, milles ühe osa moodustavad ka aias tegutsevad inimesed ja koduloomad.

*Loodusaias välditakse keemiliste tõrjevahendite kasutamist.

*Eelistatakse kodumaiseid taimi.
:Looduslikult levinud taimed on kasvukoha kliima, mullastiku ja kahjuritega paremini kohastunud ning vajavad seetõttu tavaliselt vähem hoolt kui võõrliigid. Kuna kohalikud taimeliigid on loomastikuga kaua aega koos arenenud, siis pakuvad nad neile paremaid toitumis- ja varjumisvõimalusi kui võõrliigid. Kasvatada võib ka kultuurtaimi. Eriti kehtib see meetaimede puhul, mis sobivad nektaritoidulistele putukatele. Soovitatav on võõrliikide kasvatamise korral eelistada lihtõielisi sorte, sest täidisõitest on putukatel raske nektarit kätte saada.

*Aias tuleks elustikul võimaldada juurdepääsu veele.
:Näiteks tiik või jooginõu lindudele.

*Mitmekesine taimestik
:Mida liigirikkam on aia taimestik, seda rohkem loomaliike seal toitu ning pesitsus- ja varjumisvõimalusi leiab. Murudena sobivad lillemurud.

*Servaalad ehk paigad, kus kaks elupaigatüüpi kohtuvad (näiteks puud, põõsad ja rohualad).
:Aias moodustuvad servaalad avatud alade ja puude, põõsaste ning hekkide puutepaikades, näiteks muruplatside, aasalapikeste, lille- ja köögiviljapeenarde või teeradade äärtes. Aias saab servaalasid suurendada, kasvatades eri kõrguse ja kasvukujuga taimi korrapäratu kujuga kogumitena.

*Mitmerindeline taimestik
:Taimerindeid saab aeda tekitada, kui istutada kõige kõrgemad puud krundi serva. Nende ette võib panna kasvama madalamad puud, siis kõrgemad ja madalamad põõsad ja lõpuks rohttaimed. Varju taluvaid taimi saab kasvatada kõrgemate taimede all.

## Vaata ka
*lillemuru

## Välislingid
*Loodusaed
Šugni-rušani keeled

**Šugni-rušani keeled** on pamiiri keelte põhjarühma ehk šugni-jazgulami keelte alarühm. Neid käsitletakse ka šugni keele murretena.

## Rühma keeli
*Bartangi keel
*Hufi keel
*Rušani keel
Hufi keel

**Hufi keel** (hufi *hūf ziv*) on pamiiri keelte šugni-rušani rühma kuuluv hävimisohus keel, mida kõneleb 800 kuni 1200 inimest Tadžikistanis. Arv on umbmäärane, sest rahvaloendustel pole neid eraldi märgitud.

## Leviala
Hufi keel on levinud Tadžikistanis Pamiiri mägedes Mägi-Badahšanis Bartangi jõest lõunas Rušani mäeahelikust Pandži suubuva Hufendzi ehk Hufdara jõe orus Hufi ja Pasthufi külas ning Rušani linnas.

## Murded

Hufi keelt on peetud ka rušani keele murdeks.

## Keeleoskus

Keelt kasutatakse omavahelises suulises asjaajamises. Kirjakeeleks on tadžiki keel, kuigi hiljuti on hufi keele tarbeks lisamärkidega täiendatud ka kirillitsat.

## Viited

## Välislingid

*Šugni keel *Ethnologue.com*
Bartangi keel

**Bartangi keel** on pamiiri keelte Šugni-rušani rühma kuuluv hävimisohus keel, mida kõneleb 2500–3000 inimest Tadžikistanis. Arv on umbmäärane, sest rahvaloendustel pole neid eraldi märgitud.
ISO kood: puudub

## Nimetused

*inglise keeles – Bartangi või Bartang
*vene keeles – Бартангский язык

## Leviala

*Tadžikistanis: Pamiiri mägedes Mägi-Badahšanis, peamiselt Bartangi orus Emki ja Nikbisti vahel.  1954. aastal küüditati enamus neist Džilikuli, kust nad hiljem naasid. Mõni on kolinud Pandži.

*Afganistanis

## Murded

Bartangi keelt on peetud ka šugni keele murdeks.

## Keeleoskus

Keelt kasutatakse omavahelises suulises asjaajamises. Kirjakeeleks on tadžiki keel, kuigi hiljuti on bartangi keele tarbeks lisamärkidega täiendatud ka kirillitsat.

## Viited

## Kirjandus
* Payne, John R. 1989. Pamir Languages. Rüdiger Schmitt (ed.). Compendium Linguarum Iranicarum. Wiesbaden: Ludwig Reichert. 417-44.
* Sokolova, Valentina S. 1960. Bartangskie teksty i slovar'. Izdat. Akad. Nauk SSSR, Moskva.

## Välislingid
*Shughni A language of Tajikistan
Bartang

**Bartang** (ülemjooksul on ta **Oksu** ja keskjooksul **Murgab**) on jõgi Tadžikistanis Pamiiri mägismaal Mägi-Badahšani autonoomses ringkonnas, Pandži parempoolne lisajõgi.

Jõe nimi tähendab tadžiki keeles kitsast läbipääsu.

Jõe pikkus on 528 km, vooluhulk kõigub 103–156 m³/s, keskmiselt 131 m³/s. Jõgi toitub lume- ja jääsulaveest.

Kuivades piirkondades kasutatakse Bartangi jõe vett niisutamiseks. Jõele on rajatud Šudžani HEJ.

**Oksu** on jõe nimi ülemjooksul. See tähendab kirgiisi keeles (Аксы) valget vett. Oksu algab Afganistani kirdenurgas Vākhāni koridoris 4015 meetri kõrgusel merepinnast. Ta voolab algul itta, kuni jõuab Tadžikistani piirini, seal pöördub Kizilraboti (Shaimaki) külas loodesse. Kizilrabotist allavoolu voolab Oksu asustamata platool Tadžikistani idapiiri lähedal. Jõe paremal kaldal asub halb, üksnes maasturitega läbitav tee. 60 km enne Murgabi linna pöördub Oksu läände ja sel kohal jõeäärse tee kvaliteet mõnevõrra paraneb. Murgabis ületab jõe Mägi-Badahšani keskne maantee, mis ühendab Horugit Karakküliga.

**Murgab** on jõe nimi keskjooksul, Murgabist allavoolu. See tähendab tadžiki keeles 'karjamaajõgi'. Murgabi ääres teed ei kulge ja jõekallas ei ole üldiselt läbitav, välja arvatud seiklusturistidele. Sayhobi (Ghudara) külast pisut ülesvoolu on looduslik maalihe moodustanud Sarezi järve.

**Bartang** on jõe nimi alamjooksul Sarezi järvest või sellest pisut allpool olevast Ghudara jõe suudmest Bartangi suudmeni. Selle osa pikkus on 132 km. Selle osa keskel läbib jõgi Bartangi küla.

Piki Bartangi alamjooksu kulges vana kaubatee. Enne 20. sajandit nõudis selle kaubatee läbimine koolmekohtade ning kaubateele kaljude äärde pandud redelite ja platvormide kasutamist. Kaubatee koosnes kolmest osaliselt kattuvast teest: kõige lühem oli kasutatav ainult sügiseti madalvee ajal, keskmise pikkusega tee oli läbitav aasta läbi ja kõige pikem oli läbitav koormaloomadega, kes ei saanud näiteks redeleid kasutada. Piki Bartangi kulgeb tee tänapäevalgi, kuid see muutub aeg-ajalt rusuvoolude tõttu läbimatuks.

Bartang suubub Pandži, mis alamjooksul kannab nime Amudarja, Rušonis 1979 meetri kõrgusel merepinnast. Seega on jõe lang 2036 meetrit ehk umbes 3,9 meetrit kilomeetri kohta.
Rušani keel

**Rušani keel** on pamiiri keelte Šugni-rušani rühma kuuluv hävimisohus keel, mida kõneleb 18 000 inimest Tadžikistanis ja Afganistanis (koos 1000 kuni 1500 hufi keele kõnelejaga – 1990, A. E. Kibrik).
ISO kood puudub.

## Nimetused

* rušani keeles – *rixū̊n ziv* (IPA)
* inglise keeles – *Rushani*, *Roshani*, *Roshni*
* vene keeles – *рушанский язык*

## Leviala

*Tadžikistan: Pamiiri mägedes Mägi-Badahšanis Bartangi jõest lõunas.
*Afganistan
## Murded

Rušani keelt on peetud ka šugni keele murdeks.

## Keeleoskus

Keelt kasutatakse omavahelises suulises asjaajamises. Kirjakeeleks on tadžiki keel. On kirjutanud araabia kirjas ja kirillitsas.

## Viited

## Kirjandus
*Shughni A language of Tajikistan
*Payne, John, "Pamir languages" in *Compendium Linguarum Iranicarum*, ed. Schmitt (1989), 417&ndash;444.
Väiketsiitsitaja

**Väiketsiitsitaja** (*Emberiza pusilla*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

## Levila
Väiketsiitsitaja on levinud Soome idaosast läbi Põhja-Siberi kuni Vaikse ookeanini. Ta talvitub Kagu-Aasias. 
Pesitsusaladele saabub mais, lahkub septembris-oktoobris.

Eestis on ta eksikülaline.

## Välimus
Linnu üldpikkus on 12–14 cm. Kõigis sulestikes on tunnuslik hele silmarõngas.
Kutsehüüd on teravakõlaline *tsik*, mis sarnaneb väga põhjatsiitsitaja kutsehüüuga. 

## Elupaik ja pesitsemine
Ta asustab põõsassoid ja põõsasniite, hõredaid kuuse- ja kasemetsi, rabasid, järvede ja jõgede kaldapõõsastikke. 

Pesa ehitab lind maapinnale. Kurnas on 4–6 muna, mida hautakse 11–12 päeva. Pojad väljuvad pesast ühe nädala vanustena ja lennuvõime saavutavad umbes kahe nädala vanuselt. Vanalinnud hoolitsevad poegade eest veel 1–2 nädalat. Pesitseb kaks korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
Pandeemia

**Pandeemia** ehk **laustaud** on riikide- ja kontinentidevaheline haiguspuhang, mille leviku suunda pole võimalik ette arvata ja mida harilikult seostatakse mitmete kahju toovate teguritega, nagu kahju inimeste (sh meditsiinitöötajate) tervisele ja elule, kahju riikide majandusele ja ravi, vaktsiinide puudumine jpt.

Kitsamas mõttes on pandeemia nakkushaiguse epideemiline levik, hõlmates näiteks tervet maailmajagu või kogu maailma. Bakterite poolt esile kutsutud pandeemiad on katk, koolera. Viiruste poolt esile kutsutud pandeemia(te)na on levinud rõuged, Hispaania gripp. Uuemal ajal AIDS, koroona, linnugripp, seagripp (A(H1N1) 2009 gripipandeemia, mille põhjustas seagripi viiruse globaalne levik).

Pandeemiana levib ka malaaria, mida põhjustavad eukarüootsed algloomad perekonnast *[[Plasmodium]]*.

Tulevased pandeemiatena levivad haigused võivad olla hemorraagilised viiruspalavikud.

Laiemas tähenduses on pandeemiad ka D-vitamiini puudus, endometrioos, suhkurtõbi (maailmas on tänapäeval 350 miljonit diabeedihaiget) ja antibiootikumidele resistentsete mikroobide levikuga seotud haigused (näiteks 450 000 uut multiravimiresistentse tuberkuloosi (MDR-TB) haigusjuhtu aastas nii 2009. kui ka 2012. aastal ja vähktõve pandeemia.

Pandeemiaks nimetatakse vahel ka akuutset alatoitumust (kõnekeeles nälga), mida põeb üle maailma ligi 55 miljonit last vanuses kuni 5 aastat.

Tulevased pandeemiana levivad haigused võivad olla erinevad keemilised ülitundlikkused ja immuunpuudulikkusega seotud seisundid (va AIDS).

## Nimetus
Sõna tuleb kreeka keelest πᾶν *pan* 'kõik' + δῆμος *demos* 'rahvas', ka ladina keeles oli varem *pandemus*. Tänapäevane ladinakeelne sõna on *pandemia*.
## Vaata ka
*beribeeri
*endeemia
*epideemia
*must surm
*rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord

## Viited

## Välislingid

*J. D. Rolleston, The Smallpox Pandemic of 1870-1874, Proc R Soc Med. Dec 1933; 27(2): 177–192., PMCID: PMC2204618, veebiversioon (vaadatud 23.09.2014) (*inglise keeles*) 
* Alex Santoso, 5 Deadliest Pandemics in History, 27. aprill 2009, veebiversioon (vaadatud 23.09.2014) (*inglise keeles*)
Miniatuur (täpsustus)

Sõnal "**miniatuur**" on mitu tähendust:
* **[[Miniatuur]]** on käsikirjas teksti kaunistav väike pilt.
* **[[Miniatuur (maalikunst)|Miniatuur]]** on väikesemõõduline peenelt töödeldud maal.  
* **[[Miniatuur (kirjandus)|Miniatuur]]** on kirjanduses lühike, täpse sõnastusega proosa-väikevorm, mida iseloomustab rõhutatult lüüriline meeleolu.
* **Miniatuur** ehk **[[väikepala]]** on muusikas lühivorm.
* Mõttemängudes nimetatakse vahel miniatuuriks **[[etüüd]]i**.
Põhjatsiitsitaja

**Põhjatsiitsitaja** (*Emberiza rustica*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

## Levila
Liik on levinud kogu Euraasia taigavööndis Soomest läbi Siberi kuni Vaikse ookeanini. Talvitub Ida- ja Kagu-Aasias.

## Välimus

Põhjatsiitsitaja on rootsiitsitaja suurune, ka välimuselt temaga mõnevõrra sarnane. Täiskasvanud isaslind erineb teiste tsiitsitajaliikide isastest musta pea, valge kulmutriibu, pruuni selja ja pruuni rinnavöödi poolest. Kõht on hall. Linnu üldpikkus 13–14,5 cm, kaal 17–22 g.

## Elupaik ja pesitsemine

Põhjatsiitsitaja elab soistes metsades. Pesapaika saabub ta areaali eri osades märtsi lõpu ja mai alguse vahel. Esialgu elab ta üksikuna, alles mõnda aega pärast saabumist otsib paarilise.

Põhjatsiitsitaja teeb pesa maapinnale mätaste vahele või madalale puuõõntesse. Pesa punutakse kuivadest kõrtest ja lehtedest ning vooderdatakse kõrrekeste ja jõhvidega.

Kurnas on 4–6 kahkjat pruunitähnilist muna. Jämedas otsas on munal tähne rohkem. Vanemad hauvad mune 12-13 päeva ja jäävad veel 14 päevaks pessa. Pojad kooruvad mais ja juunis.

## Toitumine

Põhjatsiitsitaja sööb suvel peamiselt putukaid ja teisi selgrootuid, sügisel aga seemneid ja pungi.

## Viited

## Välislingid
*
Tiir (laev)

**PVL-104 Tiir** oli Eesti Piirivalve endine dessantpraam. Kiire dessantpraam ehitati 1994. aastal Venemaal ja osteti sama aasta 12. oktoobril väikesaarte varustamisega seotud probleemide lahendamiseks. 

Eesti saartel paiknevatele kordonitele ja radarijaamadele oli hädasti vaja toimetada kütust, varustust, ehitusmaterjale ja tehnikat. Eestis sai laeva nimeks **PVL-104 Tiir**. Laev sõitis piirivalve kasutuses olles ainult kaks suve ehk 400 tundi.

25. novembril 2004 müüs Piirivalveamet laeva enampakkumisel eraomandusse. Tiir müüdi, kuna piirivalveametit ootasid uued väljakutsed ja ära müüdi praktiliselt kogu laevastik. Asemele osteti piiri operatiivsemaks valvamiseks sobilikud kummipaadid. 

Tiir on 2019. aastal oluliselt ümber ehitatud, mootorid vahetatud ja alus vastab kõigile CE nõuetele.

2020. aasta seisuga on alus registreeritud Soomes huvilaevana ning prahitud mittetulundusühingule, kes kasutab seda mere puhastamiseks plastjäätmetest.

## Välislingid
Richard Toomre

**Richard Toomre** (kuni 1935 **Richard Tomson**, 22. jaanuar 1907 Aru vald, Tartumaa – 16. aprill 1993 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

Ta õppis 1926–1934 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, mag. agr. 1938 (cand. agr. 1944; Odra ja nisu lendnõgipääde tõrje), dr. agr. 1964 (Moskvas; Pikaajalised kultuurkarjamaad ja nende kasutamine intensiivse põllumajanduse süsteemis). Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

1929–1938 Tartu Ülikooli taimehaiguste katsejaama assistent, 1936–1937 Vahi põllutöökooli õpetaja, alates 1938 Põllutööministeeriumi taimekaitse inspektor.

## Isiklikku
Richard Toomre vennapojad on Alar Toomre ja Jüri Toomre.
Laktoonid

**Laktoonid** on orgaanilised ühendid, mida võib vaadelda tsükliliste estritena ehk hüdroksüülrühma ja karboksüülrühma vahelise sisemolekulaarse kondensatsiooni produktidena. Laktoone nimetatakse loetledes tsüklis olevaid küllastatud süsiniku aatomeid: alfalaktoon, beetalaktoon, gammalaktoon, deltalaktoon jne vastavalt 3-, 4-, 5-, 6- jne lüliline tsükkel.

Paljudes taimedes, näiteks tammedes, leidub looduslikke laktoone, eriti 3-metüül-4-oktanoliidi. Laktoonid annavad viskile maitset.

Kõige stabiilsemad on 5- ja 6-lülilise tsükliga laktoonid (ehk γ- ja δ-laktoonid), mille tsüklis on kõige väiksemad steerilised pinged. β-laktoonid küll eksisteerivad, kuid neid võib saada vaid spetsiifiliste meetoditega. α-laktoonide moodustumist ebastabiilse intermediaadina on teatud juhtudel oletatud, seletamaks naaberrühma efekte.

Keemilistelt omadustelt sarnanevad laktoonid estritega.

Laktooni kuumutamine leelises hüdrolüüsib laktooni atsükliliseks (sirge ahelaga) kahe funktsionaalrühmaga ühendiks. Nii nagu estritel, on ka laktooni hüdrolüüsi-kondensatsioonireaktsioon pöörduv ja sellel on keemiline tasakaalupunkt.

Laktoone saab redutseerida dioolideks, kasutades liitiumalumiiniumhüdriidi. Reduktsioonireaktsioon lõhub kõigepealt tsükli ja seejärel muundab karboksüülrühma (-COOH) hüdroksüülrühmaks (-OH). Näiteks gammalaktoon redutseeritakse butaan-1,4-diooliks HOCH2-CH2-CH2-CH2OH.

### Näited

Pilt:Propiolactone.png|β-propiolaktoon
Pilt:GBL chemical structure.svg|γ-butürolaktoon
Pilt:Glucono-delta-lactone-2D-skeletal.png|<small>D</small>-glüko-δ-laktoon (E575)
Pilt:Caprolactone.png|ε-kaprolaktoon


### Vaata ka
*Laktaamid
1984. aasta sõprusmängud

**1984. aasta sõprusmängud** (ka Дружбa-84) olid 1984. toimunud spordimängud, mida peeti üheksas riigis (Poolas, Saksa DV-s, Põhja-Koreas, Bulgaarias, Ungaris, Tšehhoslovakkias, NSV Liidus, Kuubas, Mongoolias). Selle moto oli "Спорт – дружба – миp" (Sport – sõprus – rahu).

Ürituse korraldasid 1984. aasta Los Angelese olümpiamänge boikoteerinud riigid (samas osales ka palju 1984. aasta mängudel osalenud riike, nt Saksamaa LV ja Prantsusmaa). Osalejaid oli ligikaudu 2300 umbes 50 riigist.
Mängude avatseremoonia toimus Moskvas Lužniki staadionil, kui katlas süüdati olümpiatuli.

## Toimumisajad ja -paigad
* Ratsutamine Sopotis Poolas, 6.–10. juuni
* Olümpiapäev Berliinis Saksa DV-s, 20. juuni
* Olümpiapäev Potsdamis Saksa DV-s, 21. juuni
* Lauatennis P'yŏngyangis Põhja-Koreas, 2.–10. juuli
* Naiste võrkpall Varnas Bulgaarias, 5.–15. juuli
* Kreeka-Rooma maadlus Budapestis Ungaris, 13.–15. juuli
* Vehklemine Budapestis, 15.–20. juuli
* Meeste käsipall Rostockis Saksa DV-s, 17.–21. juuli
* Vabamaadlus Sofias Bulgaarias, 20.–22. juuli
* Kanuusõit Berliin-Grünaus, 21.–22. juuli
* Naiste kergejõustik Prahas Tšehhoslovakkias, 16.–18. august
* Vettehüpe Budapestis, 16.–18. august
* Meeste kergejõustik Moskvas NSV Liidus Lužniki staadionil, 17.–18. august
* Rütmiline võimlemine Sofias, 17.–19. august
* Ratsutamine Wałbrzychis ja Drzonkówis Poolas, 17.–26. august
* Trekisõit Moskvas, 18.–22. august
* Purjetamine Tallinnas Eesti NSV-s Tallinna lahel, 18.–25. august
* Meeste maahoki Moskvas, 19.–21. august
* Poks Havannas Kuubas, 19.–24. august
* Laskmine Moskvas, 19.–25. august
* Ujumine Moskvas, 19.–25. august
* Meeste võrkpall ja veepall Havannas, 19.–26. august
* Tennis Katowices Poolas, 20.–26. august
* Võimlemine Olomoucis Tšehhoslovakkias, 20.–26. august
* Naiste käsipall Trenčínis Tšehhoslovakkias, 21.–25. august
* Korvpall Moskvas, 22.–30. august
* Aerutamine Moskvas, 23.–25. august
* Vibulaskmine Plzeňis Tšehhoslovakkias, 23.–26. august
* Jalgrattasport Forstis Saksa DV-s, 23.–26. august
* Judo Varssavis Poolas, 24.–26. august
* Naiste maahoki Poznanis Poolas, 28.–30. august
* Sambo Ulaanbaataris Mongoolias, 1.–2. september
* Moodne viievõistlus Varssavis, 5.–9. september
* Tõstmine Varnas, 12.–16. september
Kristjan Saar

**Kristjan Saar** (17. august (vkj)/ 29. august 1894 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 17. juuli 1972 Tallinn, Eesti) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1938).

Kaitseliidu Harju Maleva pealik aastatel 1928–1940.

Nõukogude kolmanda okupatsiooni alguses elas illegaalselt. Arreteeriti NKVD poolt 1948. aastal. Viibis vangistuses Taišetlagi vangilaagris Irkutski oblastis, kust vabastati 1956. aastal. 

Maetud Põltsamaa kalmistu vanasse ossa.  

## Tunnustus
*1932 Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi rüütel
*1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

 
## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Eesti ettevõtjate loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[ettevõtja]]id.* 

__NOTOC__

## A
*Raimu Aas
*Hardo Aasmäe
*Raivo Aavisto
*Priit Alamäe
*Toomas Annus
*Olavi Antons
*Arti Arakas
*Toivo Asmer
*Andres Asser

## B
*Janek Balõnski
*Andres Bergmann
*Fjodor Berman
*Schoulimi Bespaloff
*Robert Bang

## C
*Isaak Citroën

## E
*Raimond Ellik
*Taavi Einaste
*Andres Erm

## F
*Hans Heinrich Falck

## G
*Sergei Glinka
*Oleg Gross

## H
*Ain Hanschmidt
*Raivo Hein
*Mati Heinsar
*Joakim Johan Helenius
*Taavet Hinrikus
*Peeter Hunt
*Meelis Härms

## J
*Kalev Järvelill
*Karl Jänes
*Märt Jänes 

## K
*Tõnis Kaasik
*Mati Kadak
*Väino Kaldoja
*Ain Kaljurand 
*Margus Kangro
*Liina Karron 
*Armin Karu
*Indrek Kask
*Einar Kelder
*Peeter Kern
*Kristian Kesner
*Rein Kilk
*Raul Kirsel
*Jaak Kissa
*Mats Kissa
*Aivar Kivisiv
*Aleksander Knoop
*Andreas Knoop
*John Knoop
*Ludwig Knoop
*Andres Koern
*Andres Koger
*Taavi Kotka
*Oliver Kruuda
*Nikolai Kultas
*Enn Kunila
*Armin Kõomägi
*Jüri Käo
*Henri Käsper
*Raivo Kütt

## L
*Jaak Laineste
*Nikolai Langebraun
*Meelis Lao
*Vjatšeslav Leedo
*Georg Otto Lellep
*Robert Lepikson
*Mattias Lepp
*Toomas Lepp
*Ago Liblik
*Prits Liblik
*Tullio Liblik
*Boris Linde
*Hans H. Luik
*Gerhard Lukk
*Carl Luberg
*Toomas Luman
*Harri Lumi
*Lembit Lump
*Aadu Luukas
*Alexander Martin Luther
*Rain Lõhmus

## M
*Mati Maanas
*Herman Malvet 
*Veikko Maripuu 
*Heldur Meerits
*August Merits
*Meelis Milder
*Gunnar Muus
*Jüri Mõis
*Tiina Mõis
*Kalev Männe
*Jaan Männik
*Heinrich Müller-Pearse

## N
*Tarmo Noop
*Rainer Nõlvak

## O
*Artur Oksenberg
*Arnold C. Orav  
*Hugo Osula
*Oleg Ossinovski
*Andres Ots (ettevõtja)

## P
*Tõnis Palts
*Enn Pant
*Jaan Parker
*Juhan Peedimaa
*Toomas Peek
*Albin Persson
*Sulev Peäske 
*Priit Piilmann
*Julius Piirand
*Koit Pindmaa
*Mati Polli
*Joakim Puhk
*Jaan Puusaag
*Ott Pärna
*Guido Pärnits
*Ülo Pärnits

## R
*Indrek Rahumaa
*Andrus Raissar
*Kristiina Raudsepp
*Peeter Rebane
*Marek Reinaas
*Margus Reinsalu
*Arthur C. Rosenfeldt
*Irene Roussakis
*Auris Rätsep

## S
*Guido Sammelselg
*Arvo Sarapuu
*Indrek Sarrap
*Andres Sarri
*Harry Schröder
*Neinar Seli
*Indrek Sepp
*Endel Siff
*Malte Ström
*Hando Sutter
*Urmas Sõõrumaa

## Z
*Jaan Zimmermann

## T
*Olari Taal
*Hannes Tamjärv
*Albert Tattar
*Hillar Teder
*Indrek Tiido
*Avo Tints
*Heinrich Tofer
*Reinhold Tofer
*Toomas Tool
*Hardi Tooming
*Mati Tusov
*Heldur Tõnisson
*Edvi Tõnisson

## U
*Toomas Uibo
*Richard Uritam
*Aap Uspenski 
*Koit Uus
*Priit Uustulnd

## V
*Tiit Veeber
*Georg Vestel
*Marcel Vichmann
*Väino Villers
*Markus Villig
*Martin Villig
*Vassili Voinoff
*Vladimir Volohhonski
*Märt Vooglaid
*Tiit Vähi

## W
*Konstantin Wachmann

## Ä
*Margus Ääremaa
Oskar Särev

**Oskar Särev** (15. september 1891 Heimtali vald, Viljandimaa – 21. august 1971 Pärnu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Oli Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik aastast 1934 alates.

## Tunnustus
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 20. veebruar 1935

## Viited
Iwan von Brevern

**Iwan von Brevern** (vene keeles Иван (Иоганн) Христофорович Бреверн; ristinimi Iwan, hiljem nimetatud ka Johanniks; 3. detsember 1812 Seli, Juuru kihelkond, Harjumaa – 29. aprill 1885 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 

Ta oli keiser Aleksander II aegne tõeline riiginõunik (28. mai 1852), Liivimaa asekuberner 20. juunist 1852 kuni 9. maini 1858, Kuramaa kuberner 9. maist 1858 kuni 21. augustini 1868 ja senaator (1872). 

## Perekond
Tema vanemad olid Kuramaa kuberneriks (1827–1852) olnud Eestimaa maanõunik ja tõeline riiginõunik Christoph von Brevern (1782–1863) ja Julie Charlotte von Strandmann (1790–1830). Tema ema oli Venemaa kindralleitnandi ja Aa mõisniku Otto Magnus von Strandmanni (1746–1827) ja krahvinna Anna Margaretha Juliane von Stenbocki (1765–1790) tütar.

Ivan abiellus 1840 paruness Katariina von Arpshoveniga (1817–1904), kes oli kindralmajori ja Laagna mõisniku parun Georg von Arpshofeni (1789–1856) ja Aleksandra Petrovna Demidova tütar. Abielust sündisid:
*Marie (1841–1916), parun Julius von Oelseni (1834–1895) abikaasa
*Georg (1843–1898), kindralmajor
*Alexander (1845–1897) Žagarė (*Szagarren*) mõisnik Leedus, Isalie von Breverni (1874–1946) isa, vürst Georg von Lieveni (1864–1910) äi
*Nikolai (1848–1919), tõeline riiginõunik, Varssavi Apellatsioonikohtu kohtunik
*Woldemar (1857–1905), Grobiņa talurahvaasjade komissar

## Viited

## Välislingid
*
Estofiil

**Estofiil** on eesti keelt ja/või kultuuri harrastav mitte-eestlane.

## Estofiilide loend

* Džohhar Dudajev
* Martti Asunmaa
* Gábor Bereczki
* Patrick Collerton
* Elsa Enäjärvi-Haavio
* Turid Farbregd 
* Hans Peter Frölich
* Paul Goble
* Martti Haavio
* Cornelius Hasselblatt
* Alexandra Aikhenvald
* Johann Friedrich Heller
* August Wilhelm Hupel 
* Seppo Härkönen
* Astrīde Ivask
* Oke Jokinen
* Amiran Kaladze
* Pentti Kangasluoma
* Otso Kantokorpi
* Kauko Kare
* Urho Kaleva Kekkonen
* Lauri Kettunen
* Raili Kilpi-Hynynen
* Veli Olavi Klami
* Arnold Friedrich Johann Knüpffer
* Pauli Koskinen
* Seppo Kuusisto
* Uolevi Lassander
* Eino Leino
* Pekka Lilja
* Eva Lille
* Pekka Linnainen
* Johann von Luce 
* Matti Lukkari
* Liisa Löyttyniemi
* Vladimír Macura
* Anu Marttila
* Kazuto Matsumura
* Ludwig August Mellin
* Anna Michalczuk
* Jean-Pierre Minaudier
* Suzanne Mittenthal
* Kerttu Mustonen-Hukki
* Tapio Mäkeläinen
* Ulla-Maija Määttänen
* Kirsti Narinen
* Pekka Nuorteva
* Hannu Oittinen
* Esko Ollila
* Lauri Posti
* Pertti Juhani Pyhtilä
* Heikki Rausmaa
* Harri Raitis
* Tuuli Reijonen
* Frank Riedel
* Harri Rinne
* Eero Riuttala
* Jekki Rjazin
* Johann Heinrich Rosenplänter
* Juhani Salokannel
* Mikko Savikko
* Christian Hieronymus Justus Schlegel
* Georg Julius Schulz  
* Joachim Gottlieb Schwabe 
* Gustav Heinrich Schüdlöffel
* Kalervo Siikala
* Jaakko Syrjämäki
* Daniel Paul Tammet
* Risto Teinonen
* Hannele Valkeeniemi
* Jouko Vanhanen
* Juha Virkkunen
* Peter Ernst Wilde
* Friedrich Wilhelm Willmann
* Oless Zavgorodni
* Seppo Zetterberg
* Emil Vesterinen
* Kustaa Vilkuna
* Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

## Vaata ka
* Estofilia

## Välislingid
* 
* Jaapani estofiil sai Eesti teenetemärgi - Eesti Päevaleht, 31. juuli 2009
* Tuglase seltsis on koos Soome estofiilid
Vahhid

*Vahhid* on vahhi keelt kõnelev on pamiiri keelerühma rahvas Pakistanis, Afganistanis, Hiinas ja Tadžikistanis.

## Usk
Vahhid on ismailiidid.

## Olme
Karjapidajad kasvatavad kitsi, lambaid, veisi, jakke ja kaameleid, põllumehed otra.
Alexander von Uexküll-Güldenband (1840−1912)

**Alexander Karl Abraham von Uexküll-Güldenband** (ka **Üxküll-Gyllenband, Yxkull-Gyllenband**; vene Александр Александрович Икскуль фон Гильденбандт; 20. veebruar 1840 Peterburi – 10. juuli 1912 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, vabahärra. 

Ta oli suurvürstinna Jelena Pavlovna õuemeister (1866–1872), kammerhärra (1868), Liivimaa asekuberner 11. veebruarist 1872 kuni 6. detsembrini 1874 ja Liivimaa tsiviilkuberner 6. detsembrist 1874 kuni 6. novembrini 1882. 

Harkovi (24. mai 1884–30. jaanuar 1886) ja Pihkva (30. jaanuar 1886–2. märts 1888) tsiviilkuberner, senaator (1888).

Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi president (1891–1896), siseministri abi (1896–1899), alates 1899 Riiginõukogu liige, tõeline riiginõunik (1901), tõeline salanõunik, Briljantidega Püha Aleksander Nevski ordeni kavaler 

Talle kuulus Soome suurvürstiriigis Viiburi lähedal Pikiruukkis *Augustenhof*'i mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid kindralleitnant ja Poltaava kadetikorpuse direktor, vabahärra Alexander von Uexküll-Güldenband (1799–1880) ja Emilie Peretz (1815–1878). Tema noorem vend Julius Karl (1853–1918) oli samuti Venemaa riigitegelane (senaator, tõeline salanõunik ja riigisekretär).

Ta abiellus 1863 Lina von Adelsoniga (1843–1911), kes oli meditsiinidoktori ja tõelise riiginõuniku Joseph von Adelsoni ja Johanna Benjamini tütar. Abielust sündis:
*Alexander Johann (1864–1923 Helsingi), tõeline riiginõunik, abiellus 1894 näitleja Ida Aalbergiga (1858–1915) ja 1919 Inge Helene Nordbergiga.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrvalmõis

**Kõrvalmõis** (; nimetatud ka *majandusmõis*) oli maavaldus ja majandusüksus, mis moodustati mitme sellise lähestikku asuva mõisa korral, mis olid ühe omaniku omanduses. 

Rüütlimõis ja kõrvalmõis moodustasid ühtse mõisamajapidamise, kuid reeglina oli mõis, kus elas omanik või valitseja, paremini välja ehitatud ja omanik elas rüütlimõisas. Kuid ka kõrvalmõisal olid rüütlimõisa õigused, mis andsid näiteks selle omanikule Maapäeval täiendava hääle. 

Oma olemuselt meenutasid kõrvalmõisad karjamõisaid, kus suurem tähtsus oli majandushoonetel.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Karjamõis
*Kirikumõis
*Kloostrimõis
*Linnamõis
*Mõis
*Poolmõis
*Rüütlimõis
*Riigimõis
152 mm Canet' suurtükk

**152&nbsp;mm (6-tolline) Canet' suurtükk** on mereväesuurtükk, mida kasutati laevadel ja rannikupatareides.

## Ajalugu
Suurtüki töötas välja Prantsuse insener Gustave Canet (1846–1908). Tootmist alustati Prantsuse firmas Schneider et Cie (tänapäeval Schneider SA). Valmistati laeva- ja rannikusuurtükke. Relvastuses alates 1891. aastast.

## Tehnilised andmed
Rannikul kasutatava kahuri kaal: 19,38 tonni

Raua kaal: 5,75 tonni

Raua pikkus: 6,84 meetrit (45 kaliibrit) 
 
Fugassmürsu algkiirus: 793&nbsp;m/s

Kasutati soomustläbistavaid (41,5&nbsp;kg) ja fugassmürske (49,8&nbsp;kg)

Suurtükki laaditi unitaarpadrunitega.

## Kasutamine Venemaal
Venemaal toodeti Canet' tüüpi suurtükke alates 1892. aastast Obuhhovi terasevalutehases. 152&nbsp;mm Canet' suurtükid olid kasutusel Peterburi merekaitses, sealhulgas ka Peeter Suure Merekindluses.

## Kasutamine Eesti kaitseväes
Eesti merekindlustes olid 152&nbsp;mm Canet' suurtükid rannakaitsepatarei nr 2, 4, 5, 7 ja 11 relvastuses. Kokku oli suurtükke 16 tükki.

Üks relv anti 1935. aastal Naissaarel olevast rannakaitsepatareist nr 5 Soomusrongirügemendile ning seda kasutati raudteesuurtükk Suure Tõllu ehitamisel.

## Libamälestises Eestis
Eestis on olemas kultuurimälestis, mis ametlikult kannab nime "6" Canet' suurtüki soomustorn". Selle ametlik asukoht kultuurimälestiste registri järgi on Naissaar, Põhjaküla.

See suurtükikilp on küll kunagi asunud Naissaare Tagakülas (Põhjakülas), kuid tänapäeval asub see Lõunakülas. See on pärit üldse suurtükilaev Lembitult ja on hiljem olnud kasutusel mingi laskepesa püsikaitsena ning ehitatud põhjalikult ümber.

## Viited

## Kirjandus
*Johannes Santpank. 6" Canet suurtükk. Käsiraamat komendooridele. Tallinn: Merijõudude Staap, 1925

## Välislingid
*Пушка Канэ. Словари и энциклопедии на Академике
*6-дюймовые опытные пушки Кане. Энциклопедия вооружений. KM.RU 
*152/45 мм пушка Канэ.Русско-Японская война на море 1904-1905 гг
Pitkanina

**Pitkanina** on mitme Eesti neeme (nina) nimi:
*Pitkanina, Hiiu maakonnas
*Pitkanina, Saare maakonnas Kihelkonna lahe ääres
*Pitkanina, Saare maakonnas Abrukal
*Pitkanina, Saare maakonnas Sõrve poolsaarel

## Vaata ka
*Pikanina
Eduard Alexis von Krüdener

**Eduard Alexis von Krüdener** (vene Эдуард Владимирович Криденер; 26. oktoober 1829 Püssi mõis, Lüganuse kihelkond – 11. aprill 1878 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, vabahärra. 

Ta oli keiser Aleksander II aegne riiginõunik ja Liivimaa asekuberner 14. juunist 1875 kuni 23. aprillini 1878.  

## Perekond
Tema vanemad olid Laiuse mõisa rentnik Woldemar von Krüdener (1791–1831) ja Anna Helene Elisabeth von Krüdener (1795–1884). 

Ta abiellus Sophie Scaloniga (1839–1881), kes oli Peter Scaloni ja Elisabeth Naumowa tütar. Abielust sündisid:
*Mariette (1860–1923), konsul Wilhelm Sturtzi abikaasa;
*Sophie (1862– ), Jaunroze mõisas sündinud vabahärra Konrad Joseph Alexander von Wolffi (1853–1918) abikaasa. Friedrichswaldi ja hiljem Karolinenthali mõisnikud Pommeris Lauenburgi kreisis. 

## Esivanemad

## Viited
Nigunina

**Nigunina** (ka *Pitkanina*) on neem Sõrve poolsaare edelarannikul, Alliotsast 3,2 km lõunas. 2 km kagusse jääb Tiidunina.
Koplinina

**Koplinina** on neem Sõrve poolsaare looderannikul, Nurmeniidi ninast 650 m edela pool, Rahuste küla territooriumil.
Christoph Adam von Richter

**Christoph Adam von Richter** (vene keeles Кристоф Адам (Христофор Адамович) фон Рихтер) (27. mai 1751 – 3. jaanuar 1815 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 

## Elulugu
Ta oli Sidgunda mõisniku Liivimaa rüütelkonna sekretäri ja õuekohtu assessori Christoph von Richteri (1713–1762) ja tema abikaasa Hedwig Beata von Richteri (1730–1810) poeg. 

1771. aastal immatrikuleeriti ta Göttingeni ülikooli, kus õppis õigusteadust. 1774. aasta paiku sai temast Liivimaa rüütelkonna sekretär, kellena oli tegev 1786. aastani. Selles ametis oli ta 1779. ja 1785. aastal rüütelkonna esindaja Peterburis. 

1784−1786 oli ta Liivimaa ökonoomiadirektor. 1787. aastal oli ta Tallinna südametunnistuskohtu aadlikust assessor. Riiginõunikuks tõusnuna oli ta 6. jaanuarist kuni 12. septembrini 1797 Liivimaa viitsekuberner ja seejärel kuni 29. augustini 1808 Liivimaa tsiviilkuberner. 1799. aastal sai tõeliseks riiginõunikuks ja 1808. aastal nimetati Venemaa keisririigi senaatoriks. Lõpetas karjääri salanõuniku auastmes. Teda autasustati Püha Anna I klassi ordeniga. 

Ta oli üks 1802. aastal loodud Liivimaa Maakrediidiseltsi asutajaid. 1792. aastal valiti ta kui üks asutajaliikmeid ka Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks.

## Perekond
Ta abiellus 1777. aastal vabapreili Margaretha Dorothea von Budbergiga (1759–1809), kes oli vabahärra Liivimaa maamarssali Leonhard Johann von Budbergi (1727–1796) ja Margaretha Dorothea von Trautvetteri tütar (1715–1786) Abielust sündisid:
*Leonhard (1778–1823), kindralmajor, Riia komandant, kirjanik Alexander von Richteri (1803–1864) isa
*Otto (1779–1833), riiginõunik, kammerhärra
*Burchard (1782–1832; ru), kindralleitnant, kindraladjutant; jalaväekindral Otto von Richteri (1830–1908; ru) isa
*Natalie Elisabeth Emilie (1787–?), abiellus 1808. aastal polkovnik Ivan Dmitrijeviga.

Tema emapoolne vanaisa Christoph Adam von Richter (1694–1758) oli Eestimaa maanõunik ja Uuemõisa mõisnik Haapsalu juures, ning isapoolne vanaisa Otto Christoph von Richter (1678–1729), Liivimaa poliitik ja maamarssal 1717–1721.

## Mõisavaldused
Richterile kuulus märkimisväärne maavaldus. Oma isalt päris ta sugukonnamõisa Sidgunda (*Siggund*), mis kuulus perekonnale aastatel 1598−1920. Lisaks sellele jättis isa talle veel Šķiliņi ja Elmji (*Adamshof*) mõisad. Lisaks pärandile laiendas Richter neid maavaldusi veelgi. 1780. aastal kuulus talle Iļķēni (*Hilchensfähr*) mõis. 1795. aastal pantis ta kompleksi, mille koosseisu kuulusid Cesvaine (*Schloß Sesswegen*), Aizkuja (*Aiskuje*), Bučauska (*Butzkowsky*), Kraukļi (*Gravendahl*), Birzi (*Modohn*) ja Lode (*Lohdenhof*) mõisad; aastal 1806 kirjutati need tema pärusvalduseks.

## Viited

## Välislingid
*
Revisionistlik sionism

**Revisionistlik sionism** ehk **Revisionistlik liikumine** oli 1920. aastatel Vladimir (Ze'ev) Žabotinski rajatud parempoolne sionistlik poliitiline liikumine, mis vaidlustas Suurbritannia volitused ja nõudis Palestiinasse Juudi riigi rajamist. 

Revisionistlik liikumine oli opositsioonis H̠ayyim Weizmanni Maailma Sionistliku Organisatsiooniga ja hiljem ka David Ben-Guriyyoni vasakpoolse Iisraelimaa Tööliste Parteiga (praegu – Iisraeli Tööpartei). 

"Etsel" ja "Leẖi" olid Revisionistliku liikumise paramilitaarsed organisatsioonid, mis on tegutsenud Briti Palestiina mandaadi aladel.

"Betar" oli Revisionistliku liikumise noorteorganisatsioon (asutatud 1923. aastal Riias V. Žabotinski poolt). 

Likudi partei on tänapäeval Revisionistliku liikumise järetulija.

## Vaata ka
*Sionism
*Irgun Tsva'i Le'umi
*Likud
*Menaẖem Begin
*Yitzhak Shamir