open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Hütt

**Vladimir Hütt** (vene keeles *Владимир Платонович Хютт*, transliteratsioon *Vladimir Khyutt*; 18. aprill 1936 Venemaa, Leningrad – 4. juuni 1997) oli Nõukogude Eesti filosoof.

Ta sündis Vene NFSVs ja asus elama Eestisse pärast Eesti annekteerimist NSV Liitu. Lõpetas 1959 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna, uurimusi peamiselt füüsika filosoofilistest probleemidest ja tunnetusteooriast. Kaitses 1965 Leningradi ülikoolis filosoofiakandidaadi kraadi teemal ""Absoluutse ja suhtelise" kategooriate roll kvantmehaanika tõlgenduses", 1979 samas filosoofiadoktori kraadi teemal "Füüsikalise teadmise objektiivsuse probleem".

Hütt oli 1965–1971 mitme kõrgkooli õppejõud, 1971–1981 ja 1986. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi vanemteadur, 1981–1984 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi ja 1984–1986 Obninski Aatomienergeetikainstituudi kateedrijuhataja. 1980. aastate lõpul pooldas ta Interliikumist.

## Teosed
* Роль категорий «абсолютное и относительное» в интерпретации квантовой механики : автореферат … кандидата философских наук / В. П. Хютт ; Ленинградский государственный университет им. А. А. Жданова Тарту : Ленинградский государственный университет, 1965 (Тарту : Типография им. Х. Хейдеманна)
* Filosoofia aine: metoodiline juhend üliõpilastele / Eesti Põllumajanduse Akadeemia; [koostanud V. Hütt] Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1970
* Filosoofia aine: metoodiline juhend üliõpilastele / Eesti Põllumajanduse Akadeemia; [koostanud V. Hütt] Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1972
* Концепция дополнительности и проблема объективности физического знания : [монография], [ответственный редактор О. А. Подлишевский] ; Академия наук Эстонской ССР, Институт истории. Таллин : Валгус, 1977 (Таллин: Юхисэлу)
* Философские вопросы физики в Советской Эстонии за 30 лет (1948—1978) : аналитический обзор Таллин : ЭстНИИНТИ, 1979
**Abiks õpetajale-propagandistile*, Eesti NSV Õpetajate Täiendusinstituut, Published by Eesti NSV Haridusministeerium, 1984
* Filosoofia aine: metoodiline juhend üliõpilastele / Eesti Põllumajanduse Akadeemia; [koostanud V. Hütt] Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1986 
* Рецепция философии М. Хайдеггера в Эстонии / Институт научной информации по общественным наукам … [и др.] ; Москва : ИНИОН, 1991
Siinvõrk

**Siinvõrgu** topoloogiaks on võrk, kus kõik klientarvutid on ühendatud ühe ja sama võrgukaabli (siini) külge. 
Siinvõrk on üks lihtsamaid arvutivõrke, kuhu saab ühendada mitmeid arvuteid, kuid võivad tekkida probleemid, kui kaks arvutit soovivad samal ajal hakata saatma samale siinile andmeid. Sellest tekivad kokkupõrked (*collision*). Selliseid süsteeme, kus kasutatakse siinvõrgu arhitektuuri, kasutatakse kokkupõrgete vältimiseks sageli CSMA (*Carrier Sense Multiple Access*) seadet või siinihaldurit, mis kontrollib juurdepääsu jagatud siini ressursile.

Siinvõrk on peamiselt passiivne – arvutid asuvad samal siinil ja kuulavad signaali, mis nendest mööduvad. Kui "kuulevad", et andmepakett on temale suunatud, siis sekkuvad, kui on vaja andmeid saata, oodatakse, kui eetrisse tekib vaikus ja siis saadetakse siinile oma andmevoog. Kui saatmise hetkel alustas andmete saatmist ka mõni teine arvuti, tekib kokkupõrge. Mõlemad arvutid katkestavad saatmise, arvutid pikendavad oma ootamisaega, millal nad võiksid uuesti hakata andmeid saatma ja proovivad siis uuesti andmeid saata.

Domineerivalt on Etherneti arvutivõrgu siinvõrgud ehitatud kaabliga. Peamiselt koaksiaalkaabliga, kuid sellegipoolest saab praktiliselt kõiki traadivabasid arvutivõrke vaadelda siinvõrkudena, kuna kasutatakse sama meediat ehk raadiosagedust. Traadivabad seadmed kuulavad eetrit, kas pöördumised on temale suunatud või oodatakse vaikust, millal saab ise eetrisse pöörduda.

Etherneti standardid siinvõrkudele:
*10Base5
*10Base2
Tähtvõrk

**Tähtvõrk** on levinuim arvutivõrkude võrgutopoloogia.

Tähtvõrk on niisugune võrgutopoloogia, kus kõik terminalid on ühendatud keskse arvuti, kommutaatori või jaoturiga. Tähtvõrkude hulka kuuluvad näiteks tavaline telefonivõrk, lubaringvõrk ja Ethernet 10BaseT kohtvõrk.

Kõik edastatavad sõnumid käivad kesksest seadmest läbi. Nii moodustavad jaotur, võrgu lehesõlmed ja nendevahelised sideliinid kujundi, mida graafiteoorias nimetatakse täheks. Sellest tulebki selle võrgutopoloogia nimi.

Keskne sõlm võib olla nii aktiivne kui ka passiivne. Kui keskne sõlm on passiivne, siis peab iga lehesõlm suutma välja kannatada omaenese ülekande kaja, mille saabumisajaks on kahekordne ülekandeaeg (lehesõlmest kesksõlme ja tagasi) pluss kesksõlmes tekkinud viivitus. Aktiivse kesksõlmega võrgus on harilikult olemas vahendid kajaga seotud probleemide vältimiseks.

Tähtvõrgu kasutamine vähendab võrgu kokkukukkumise tõenäosust. Kui kasutatakse siinipõhist võrku, siis edastab kesksõlm kõik lehesõlmedelt saadud paketid kõigile tähtvõrgu ülejäänud sõlmedele ja mõnikord ka sellele sõlmele, kes ise need paketid saatis. Niimoodi saavad kõik võrgu sõlmed omavahel suhelda, edastades teavet üksnes kesksõlmele ja võttes teavet vastu üksnes kesksõlmelt. Kui peaks juhtuma, et üks ülekandeliin rikki läheb, siis põhjustab see kõigest ühe sõlme isoleerumise, aga ülejäänud võrk jätkab endistviisi toimimist.

## Viited
Bartholini näärmed

**Bartholini näärmed** ehk **suured esikunäärmed** on suurte häbememokkade tagumises osas tupeavast veidi tagapool paremal ja vasakul paiknevad näärmed. Esimesena kirjeldas neid taani anatoom Caspar Bartholin.

Näärmed eritavad küllaldase seksuaalse erutuse ajal limast vedelikku, mis niisutab tupeesikut.

Bartholini näärmetega on homoloogsed suguküpse meessoost inimese bulbouretraalnäärmed (Cowperi näärmed), mis samuti eritavad piisavalt suure seksuaalse erutuse korral libestavat vedelikku. Cowperi näärmed on peale inimese ka teistel imetajatel.

Bartholini näärmed on herneterasuurused, kuid põletiku korral võivad need tunduvalt paisuda.
Utværi kabel

**Utværi kabel** oli kabel Norras Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværi saarel praegusest hoonestusest lõuna pool.

Kabel oli puust. Ta oli umbes 7,5 m pikk ja 6,3 m lai. Istekohti oli umbes 120. 

Pole täpselt teada, millal see rajati. Arvatavasti mainib seda Bjørgynar Kalveskinn 1320. 

Kabeli tulud tulid annetustest ja kalapüügikümnistest. 17. sajandil oli kabelil 15 lehma ja 27 lammast. Hiljem röövisid seda  šoti piraadid.

Aastast 1641 pärinev kirikukell on praegu eksponeeritud Kaupangeris Heibergske Samlingaris. 

Kabelis peeti aastas neli jutlust. Kirikuõpetaja tuli paadiga  Eivindvikist. Sageli jäi ta halva ilma tõttu toppama mõnel mandrile lähemal asuvale saarele. 

Aastal 1718 viidi kabel üle Husøy saarele. 

Kui 19. sajandil pühitseti sisse Straumeni kirik, siis kabel lammutati.

## Allikas
*Solundi valla turismileht
Sola vald

**Sola vald** on vald Norras Rogalandi maakonna lääneosas Jæreni piirkonnas. See piirneb Stavangeri, Kleppi ja Sandnesi vallaga. Valla lääneosas on Põhjamere rannikul 5 km pikkusega liivarand.

Aastal 1930 jagati endine Hålandi vald Sola ja Madla vallaks. Sola valla keskus on Sola.

Kaks hõbedat lainet sinisel kilbil sümboliseerivad Sola valla liivarannikut.

Sola vallas paikneb Stavangeri lennujaam. Tugeva tuule ja suurte lainete tõttu on Sola valla liivarannik populaarne purjelauaspordi koht.


Pilt:Solastranden surfing.jpg|Purjelaud Sola valla rannikul
Pilt:Sola's beach.JPG|Sola valla liivarand
Pilt:Stavanger-Sola Airport.JPG|Stavangeri lennujaam Sola valls


## Viited

## Välislingid
Utværi tuletorn

**Utværi tuletorn** on tuletorn Norras Vestlandi maakonnas Solundi vallas Utværi saarel endisest kalurikülast läänes. See on Norra läänepoolseim tuletorn.

Malmtorni kõrgus on 31 m. Peatorni kõrval betoontsisternil on väike malmist kõrvaltorn. Tuletorni kompleksis on veel masinahoone, endised eluruumid, kõrvalhoone, kuur ja randumiskoht.

Torn plingib valget valgust valgustugevusega 2 005 000 cd, valguskaugus on 18,6 meremiili.

Tuletorn põleb 9. juulist 28. maini.

Tuletorn rajati 1900.

Veebruaris 1945 läks tuletorn liitlaste õhurünnaku tagajärjel põlema. Torn sai kahjustada ja suur osa kompleksist põles maha. Aastatel 1948–1952 see taastati uuel kujul üks korrus kõrgema rõduga tipus.

Alates 1954. aastast töötab tuletornis Utværi raadiomajakas.

Aastast 1999 on tuletorn kultuurimälestisena kaitse all.

2004. aastani teenindas tuletorni kaks inimest, nüüd on see täisautomaatne. Aastal 2004 läks tuletorn üle Kystverketilt Solundi vallale.

Tuletorni ümber on looduskaitseala.

## Välislingid

* Store Norske Leksikon
* Solundi valla turismileht
Utværi raadiomajakas

**Utværi raadiomajakas** on Norras Utværi tuletornis paiknev raadiomajakas. 

See rajati 1954. 

Tunnussignaal on VR, sagedus 300,0 kHz, mõjuulatus päeval 100, öösel 70 meremiili. 

Raadiomajakas saadab korrektsioonisignaale satelliitnavigatsioonisüsteemile Navstar GPS.

## Allikas
*Store Norske Leksikon
Puurmani–Jüriküla–Kirna tee

**Puurmani–Jüriküla–Kirna tee** on kõrvalmaantee Põltsamaa vallas Jürikülas.

Maantee algab Puurmani lähedal Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest edelas () ja lõpeb Kirna talus (). Maantee pikkus on 5,2 km.

Tee registrinumber on 14179.
Perriertoppen

**Perriertoppen** on Teravmägede kõrguselt teine mägi. Selle kõrgus jääb vaid ühe meetriga alla Newtontoppenile. 

Perriertoppen asub Lääne-Teravmägede saare idaosas Ny-Frieslandis, mõne kilomeetri kaugusel Newtontoppenist loodes.

Mäe kõrgus on 1712 meetrit. Varem oli nii Newtontoppeni kui ka Perriertoppeni kõrguseks mõõdetud 1717 meetrit, kuid 1996. aastal sooritatud uue mõõtmise tulemusel tunnistati Newtontoppen Perriertoppenist ühe meetri võrra kõrgemaks.

Perriertoppen on siluri ajastul tekkinud graniitmägi.

## Viited

## Välislingid
* Foto
* Vaade Newtontoppenilt loodesse Perriertoppeni suunas
Solundi vald

**Solundi vald** on vald Norras Vestlandi maakonnas Sogne fjordi merepoolseimas otsas Sognesjøenis. Ta piirneb põhjas Askvolli ja Fjaleri vallaga, idas Hyllestadi vallaga ja lõunas Guleni vallaga.

Valla suurim saar on Sula (117,8 km², üle poole valla pindalast). Teised suuremad saared on
Ytre Sula (34,7 km²), Steinsundøy (18,7 km²), Losna (15,3 km²), Nesøyna, Ospa, Rånøyna, Færøyna, Lågøyna ja Hågøyna.

Valla pindala on 228 km² ja elanike arv 867 (2009) (871 (2007)).

Valla keskus on Hardbakke.

## Haldusajalugu
Vald sai praegused piirid 1964, kui Guleni vallast toodi üle kõige idapoolsem saar Losna. 2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakond.

## Kirikud
* Solundi kirik
* Hersviki kirik
* Husøy kirik
* Utværi kabel (endine)

## Viited

## Allkas
* Store Norske Leksikon
Tartu Kalev

**Tartu Kalev** võib tähendada:
* Tartu Spordiselts Kalev
* HK Tartu Kalev-Välk
* FA Tartu Kalev
* Tartu FC DAG
* Tartu Kalevi Jahtklubi
* Tartu Kalevi korvpallimeeskond
Tartu JK Merkuur

**Tartu JK Maag** (2005. aastani **Tartu JK Merkuur**) oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tartus. Lõpetas senisel kujul tegevuse 2006. aastal, kui ühines Tartu JK Tammekaga. Ühendklubi Tartu JK Maag Tammeka eksisteeris 2008. aasta lõpuni, pärast suursponsori Maag Grupp taandumist võttis klubi nimeks taas Tartu JK Tammeka.

2007-2008 eksisteerinud **Tartu JK Maag Tammeka** õigusjärglane on Tartu JK Tammeka. Tartu JK Merkuuri tegevuse lõpuks loetakse 2006. aasta lõpul toimunud ühinemist Tartu JK Tammekaga.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Tartu JK Tammeka
*Tartu SS Kalev
Tartu FC DAG

**Tartu FC DAG** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tartus. Kasvas välja **Tartu SS Kalevi** jalgpallimeeskonnast. Kuulus 1992–1995 Meistriliigasse. Hooaegadel 1992/93 ja 1993/94 kandis nime **Spordiselts EsDAG**.

1992/93 ja 1993/94 kasutati sponsori nime Estag.
1994/95 ja 1995/96 kasutati sponsori nime DAG.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad
Jens Lien

**Jens Lien** (sündinud 14. septembril 1967) on norra filmirežissöör.

Aastal 1993 lõpetas ta Londoni rahvusvahelise filmikooli.

Tema esimene täispikk mängufilm "Jonny Vang" valmis 2003. aastal. Selle filmiga kandideeris Jens Lien Amanda filmiauhinnale parima filmi kategoorias, kuid kaotas Bent Hameri lavastatud filmile "Köögilood". Film võitis Amanda auhinna parima peaosatäitja kategoorias, mille sai Aksel Hennie.

Suurema edu saavutas 2006. aastal valminud film "Den brysomme mannen" (eesti keeles "Tüütu mees"). Film võitis kolm Amanda auhinda. Jens Lien sai auhinna parima lavastajatöö eest, Per Schreiner parima filmikäsikirja eest ja Trond Fausa Aurvåg parima meespeaosatäitja auhinna. Ühtekokku kandideeris film viiele Amanda auhinnale (parim lavastajatöö, parim filmikäsikiri, parim meespeaosatäitja, parim film ja parim naispeaosatäitja). Samuti võitis film Cannes’i Semaine de la Critique preemia.

## Filmograafia
### Täispikad mängufilmid
* "Jonny Vang" (2003)
* "Tüütu mees" ("Den brysomme mannen"; 2006)
* "Norra pojad" ("Sønner av Norge"; 2011)

### Lühimängufilmid
*"Montana" (1993) 
*"Mitt elektriske kjøkken" (1995) 
*"Døren som ikke smakk" ("Sulge uks"; 2000; esilinastus Cannes'i filmifestivalil) 
*"Naturlige Briller" (2001) 
*"Hver søndag hos mor" (2000). 
*"Spenn" (2001)
*"Bok kokken" (2004)
*"Høydepunkter" (2007)

## Välislingid
*
*Marianne Kõrver: "Täiuslik film täiuslikust ühiskonnast", Eesti Ekspress, Areen, 12. aprill 2007
Eesti Interpreetide Liit

**Eesti Interpreetide Liit** (lühend **EIL**, inglise keeles *Association of Estonian Professional Musicians*) on kutseliste muusikute vabatahtlikkusel põhinev organisatsioon (loomeliit). EIL on asutatud 5. detsembril 1998. 

EIL-i eesmärgid:
*eesti klassikalise interpretatsioonikunsti arendamine ja väärtustamine;
*eesti interpreetide loominguliste huvide kaitsmine;
*sidemete tugevdamine eesti interpreetide vahel, rahvusvahelise koostöö arendamine.

EIL-i liikmed võivad olla kõik Eestis ja ka väljaspool Eestit tegutsevad kutselised interpreedid – solistid, kammermuusikud, orkestrandid ja dirigendid.

## Välislingid
*Eesti Interpreetide Liidu koduleht
Suuremõisa Lasteaed-Põhikool

**Suuremõisa Lasteaed-Põhikool** on üldhariduskool Hiiumaal Hiiumaa vallas Suuremõisa külas. Alates 2010. aastast juhib kooli Antti Leigri. 

Kooli ruumid asuvad Suuremõisa lossi vasakus (põhjapoolses) tiivas.
Kooli alguseks peetakse 1. novembrit 1920, kui loodi Suuremõisa Erakool. Kohati peetakse seda 1867. aastal asutatud ja Kaseväljal tegutsenud kooli järglaseks.

## Ajalugu
Kasevälja algkool asutati 1830 aastal (eelpool viidatud 1867 oli koolireformi daatum; Kasevälja koolimaja on märgitud 1830 a. Kerema kaardil ). Kasevälja kool liideti 1927. aastal 1920. aastal asutatud Suuremõisa Erakooliga. Seetõttu loeb Suuremõisa Põhikool enda eelkäijaks Kasevälja kooli.

1. novembril 1920 alustas tööd Suuremõisa Erakool moonakate lastele hariduse andmiseks. Esimesel sügisel avati esimene klass ning igal järgmisel aastal avati uus klass. 1925. aastal oli koolis kuus klassi. 

Alguses sai kool kasutada mõisa parempoolset tiiba. 1929. aastal asus internaat seetõttu keldris. 1930. aastal natsionaliseeriti mõis täielikult, mistõttu sai kool endale ruume juurde. 1936. aastal sai kool terve mõisa enda käsutusse. Koolil oli kuus klassiruumi, kaks saali võimlaks ja vasak tiib internaadiks. Kõik õpetajad elasid koolimajas.

1977. aastal anti koolihoone üle Putkaste Sovhoostehnikumile (tänane Hiiumaa Ametikool). 1978. aasta oktoobris puhkes majas tulekahju, mistõttu said osad ruumid kahjustada. Sama aasta sügises reorganiseeriti kool Suuremõisa Algkooliks, kus oli 3 klassi. Koolil oli kasutada vaid kaks ruumi. 1980. aastal moodustati kaks klassikomplekti ning kool kolis mõisa vasakusse tiiba, kus oli enne asunud tehnikumi internaat. 1990. aastal ehitati pööningule kaks klassi ja aula. 1993. aastast kandis kool nime Suuremõisa Põhikool. Alates 2008. aasta sügisest on kool 6-klassiline ning 2012. aastast kannab kool nime Suuremõisa Lasteaed-Põhikool. 

Aastaid oli koolis internaat, mis võimaldas koolis käia ka Hiiumaa laidude elanikel.

## Õpilased ja õpetajad

Õpilasi oli 1920. aastal 20–25, 1940. aastal 170, 1970. aastal 120, 1995. aastal 87, 2000. aastal 99, 2005. aastal 90, 2010. aastal 15.  2008. aastast alates õpib koolis keskmiselt 14 õpilast. 

Väljapaistvaim vilistlane on Heiki Nabi, kahekordne maailmameister ja 2012. aasta Londoni olümpiamängude hõbe Kreeka-Rooma maadluses.

Staažikaimad õpetajad on Aade Erk, Leida Elbach, Elfriide Kokla, Virve Tampõld, Eha Remmelkoor, Silvia Maasel ja Valter Maasel.

## Viited

## Välislingid
*Ajalugu
*Kooli koduleht
Tüütu mees

**"Tüütu mees"** (norra "Den brysomme mannen") on 2006. aastal valminud Norra film, mille lavastas Jens Lien.

## Välislingid
* 
*Marianne Kõrver: "Täiuslik film täiuslikust ühiskonnast", Eesti Ekspress, Areen, 12. aprill 2007
Søndre Landi vald

**Søndre Landi vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Hov.

Vana Landi vald jagunes 1847. aastal Søndre Landi ja Nordre Landi vallaks. Flubergi ala eraldati Søndre Landi vallast 1. jaanuaril 1914, kuid liideti tagasi 1. jaanuaril 1962. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Aleksander Määr

**Aleksander Määr** (10. aprill 1901 Liepāja – 1. august 1969 Salisbury) oli eesti ihtüoloog.

Õppis 1921–1933 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loodusteadusi, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas. Oli 1935–1936 Põllutööministeeriumi kalanduse eriteadlane ja 1936–1940 Kalanduskoja sekretär-eriteadlane. Eesti NSVs juhatas ta Kalatöönduse Peavalitsuse teadusliku uurimise osakonda.  Põgenes 1944 Rootsi, 1950 siirdus Rodeesiasse.

Aleksander Määr hukkus 1. augustil 1969 Salisburys liiklusõnnetuses.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1928 abielus Aleksandra Ibrusega, aastatel –1941 Laine Kallasega (Aino ja Oskar Kallase tütrega); tema kolmas abikaasa oli Hella Erjapea (jurist).

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1007
Østre Toteni vald

**Østre Toteni vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Lena küla.

Østre Toteni vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastal 1964 liideti Østre Toteniga endine Kolbu vald. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Karl Burman noorem

**Karl Burman noorem** (14. märts 1914 Tallinn – 15. oktoober 2001) oli eesti akvarellist ja arhitekt.

Karl Burman lõpetas 1933. aastal Prantsuse Lütseumi, seejärel õppis Tartu Ülikooli tehnikaosakonnas ja Tallinna Tehnikainstituudis. Raske majandusliku olukorra tõttu tuli tal korduvalt õpingud katkestada ning töötada Volta tehase ehitusosakonnas arhitekti abilisena ning abistada arhitektist isa Karl Burman vanemat tema projektide juures. 

Olles 1941. aastal mobiliseeritud Nõukogude Liidu Punaarmeesse, kuulus ta 1943. aastast Jaroslavli kunstnike kollektiivi ning töötas Jaroslavli kunstikoolis akvarelliõpetajana. Sel perioodil õppisid tema juures hilisemad eesti akvarellistid Aleksander Pilar ja Enno Lehis. 1943. aastal täiendas ta end lühikest aega Moskva Kunstiinstituudis. 

Naasis Tallinna 1944. aastal ning oli kaks aastat Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuriosakonna akvarelliõpetaja. Pärast seda tegutses vabakutselise kunstniku ja arhitektina.

## Looming
Esimest korda esines ta näitusel 1936. aastal: Kujutava Kunsti Sihtkapitali näitusel oli väljas tema akvarell "Lansi talu". 1939. aastal käis koos isaga kuuajalisel reisil Rootsis, kus osales rahvusvahelisel ehituskongressil ning maalis sealset loodust. 1940. aastal valmistas rea akvarelle A. H. Tammsaare kodukohast. 

1950. aastate lõpust eristub Karl Burman noorema laad tugevalt Karl Burman vanema omast. Tema tööd on formaadilt suuremad, käsitluslaadilt virtuooslik-hoogsamad. Ta töötas välja klassikaliselt mõjuva akvarellilaadi, milles saavutas suure meisterlikkuse. Kõige rikkalikumalt pakkus motiive Tallinn – nii vanalinn kui ka uusehitused – ja selle maaliline ümbrus, eriti jalutuskäigud ja paadisõidud Rannamõisas ja Kloogal.

Arhitektina on ta loonud väikeelamute projekte, projekteerinud väiksemaid teenindusehitisi ja teinud sisekujundusprojekte.  

Kunstnikuna oli Karl Burman aastakümnete jooksul üks Eesti tuntumaid akvarelliste. Ta oli valitud Eesti Akvarellistide Ühenduse auliikmeks. Tema maastikud ning peamiselt Tallinna ja Narva natuurilähedased detailitäpsed linnavaated on leidnud tee paljudesse erakogudesse kodu- ja välismaal. Kunstniku mahedatooniline kuiv akvarellimaneer meenutab kohati tema isa omaaegseid linnavaateid. Loomingu paremikust 1940.–1960. aastaist on näiteid Eesti muuseumides.  

## Isiklikku
Karl Burman noorem on Kristi Burmani isa. Tema isa oli kunstnik ja arhitekt Karl Burman vanem ning onu maalikunstnik Paul Burman.

## Viited
Valde Uuekareda

**Valde Uuekareda** (25. jaanuar 1886 – 16. juuni 1939 Tallinn) oli Eesti poliitik.

1929. aastal valiti ta Järvamaa Ühispanga nõukogu esimeheks.

Ta oli IV Riigikogu liige.

Kuulus Järva-Jaani põllumeeste konventi, kust valiti Põllutöökoja liikmeks. Kuulus ka Ühistegevuskoja V (ühiskasutuse) sektsiooni.
Holomiktiline veekogu

**Holomiktiline veekogu** on veekogu, kus aastas vähemalt korra on veetemperatuur ja veetihedus kogu veesamba ulatuses ühtlane ning mille tagajärjel toimub veesamba täielik segunemine. 

Holomiktilisteks veekogudeks loetakse ka amiktilisi veekogusid.

Näiteks kui parasvöötme järve veetemperatuur on kogu veesamba ulatuses umbes 4oC, siis enamasti juba väikese tuule korral toimub täielik segunemine. 

Enamik Eesti järvi on holomiktilised, kusjuures segunevad enamasti aastas 2 korda (dimiktiline).

## Vaata ka
*Dimiktiline veekogu
*Meromiktiline veekogu

## Viited
Fatamorgaana

**Fatamorgaana** on miraaž, mis tekib temperatuuri inversiooni tõttu.

Tavaliselt võib seda näha külmale ööle järgneval hommikul, kui palju soojust on maa- või merepinnalt kosmosesse kiirgunud.

Fatamorgaana puhul näivad horisondil olevad objektid, nagu saared, laevad, jäämäed või kaljud, kõrgemad ja pikemad.

Fatamorgaanat võib sageli näha kõrbes või merel.
Sør-Aurdali vald

**Sør-Aurdali vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Bagni küla.

Sør-Aurdali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Keerik

**Keerik** (*Tortula*) on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.

## Eesti liigid
Eestis kasvab 7 liiki keerikuid:
**Tortula lingulata* Lindb. – keeljas keerik (üsna harva)
**Tortula muralis* Hedw. – müürkeerik (sage)
**Tortula norvegica* (Web.) Lindb. – norra keerik (väga harva)
**Tortula ruraliformis* (Besch.) Grout – randkeerik (pillatult)
**Tortula ruralis* (Hedw.) Gaertn. Et al. – harilik keerik (väga sage)
**Tortula subulata* Hedw. – naaskelkeerik (pillatult)
**Tortula virescens* (De Not.) De Not. – tüvekeerik (pillatult)
Lõhistanukas

**Lõhistanukas** (*Schistidium*) on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.

## Eesti liigid
Eestis kasvab üheksa liiki lõhistanukaid:
**Schistidium agassizii* Sull. & Lesq. – Agassizi lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium apocarpum* (Hedw.) Bruch & Schimp. – harilik lõhistanukas (väga sage)
**Schistidium confusum* Blom – petlik lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium crassipilum* Blom – müür-lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium elegantulum* Blom – lubi-lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium maritimum* (Turn.) Bruch & Schimp. – meri-lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium papillosum* Culm. – näsa-lõhistanukas (väga harva)
**Schistidium rivulare* (Brid.) Podp. – oja-lõhistanukas (harva)
**Schistidium trichodon* (Brid.) Poelt. – sale lõhistanukas (sage)
Stefan Faldbakken

**Stefan Faldbakken** (sündinud 13. jaanuaril 1972) on norra filmirežissöör.

Stefan Faldbakken on teinud lühifilme ja täispika mängufilmi "Uro" (2006). Film "Uro" esilinastus Veneetsia filmifestivalil ning on kogunud auhindu muudeltki rahvusvahelistelt filmifestivalidelt.

Stefan Faldbakkeni isa on tuntud kirjanik Knut Faldbakken.

## Välislingid
*
Rahnik

**Rahnik** (*Grimmia*) on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.

## Eesti liigid
Eestis kasvab 5 liiki rahnikuid:
**Grimmia crinita* Brid. – pung-rahnik (väga harva)
**Grimmia hartmanii* Schimp. – Hartmani rahnik  (pillatult)
**Grimmia ovalis* (Hedw.) Lindb. – harilik rahnik  (pillatult)
**Grimmia pulvinata* (Hedw.) Sm. – hall rahnik  (üsna sage)
**Grimmia trichophylla* Grev. – mustjas rahnik  (sage)
Korbik

**Korbik** (*Pylaisia*) on perekond lehtsammaltaimi ulmikuliste sugukonnas.

## Eesti liigid
Eestis kasvab üks liik korbikuid:
**Pylaisia polyantha* (Hedw.) Schimp. – harilik korbik (väga sage)
Lumilehik (perekond)

**Lumilehik** (*Hedwigia*) on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.

## Eesti liigid
Eestis kasvab üks liik lumilehikuid:
* *Hedwigia ciliata* (Hedw.) P.Beauv. – harilik lumilehik (väga sage)

## Muud liigid
* *[[H. detonsa]]*
* *[[H. filiformis]]*
* *H. stellata* – täht-lumilehik
Joseph Joffre

**Joseph Jacques Césaire Joffre** (12. jaanuar 1852 – 3. jaanuar 1931) oli Prantsuse kindral, I maailmasõja ajal aastatel 1914–1916 Prantsusmaa armee ülemjuhataja. 1916 nimetati ta Prantsusmaa marssaliks.

Ta on tuntud tänu taganevate liitlasvägede ümberrühmitamisele, et võita sakslasi strateegiliselt otsustavas Marne'i lahingus aastal 1914. Tema populaarsus tõi talle hüüdnime **Papa Joffre**.

## Viited

## Välislingid
*
Øystre Slidre vald

**Øystre Slidre vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Heggenesi küla.

Slidre vald jaotati 1849. aastal Øystre Slidre ja Vestre Slidre vallaks. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

Beitostøleni küla on tuntud talispordikeskus.

## Viited
Sør-Froni vald

**Sør-Froni vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Hundorpi küla.

Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Sør-Froni ja Nord-Froni vallaks. Aastal 1966 liideti vallad taas ja 1977. aastal eraldati need jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Hingelind

**"Hingelind"** on Urmas Alenderi album aastast 1994.

## Lood
#On kui kevad
#Sa ütlesid: näkku ei lööda
#Solaarne
#Suvenukrus
#Kohtumine
#Mereigatsus
#Unenägu
#Vihmane ja talvekauge
#Külmas kivilinnas
#Lummus
#Lootuses
#Elame veel
Tracy McGrady

**Tracy Lamar McGrady** (sündinud 24. mail 1979 Bartow's) on USA endine korvpallur. Seitsmel korral NBA tähtede mängule valitud McGrady on kahekordne NBA hooaja skoorikuningas (2002/03 ja 2003/04), kes valiti 2017. aastal ka korvpalli kuulsuste halli.

## Keskkool
McGrady hakkas tõsisemalt korvpalli mängima Auburndale'i keskkoolis, kus ta tõi oma eelviimasel aastal keskmiselt 23,1 punkti ja 12,2 lauapalli, 4 resultatiivset söötu ja 4,9 viskeblokeeringut mängus. Viimane keskkooliaasta möödus Mount Zion Christian Academys, kus tema keskmisteks näitajateks olid 27,5 punkti, 8,7 lauapalli, 7,7 tulemuslikku söötu, 2,8 vaheltlõiget ja 2 blokeeritud viset mängus.

## NBA
Ülikooli vahele jätnud McGrady pani end kirja 1997. aasta NBA *draft*'i, kust ta valiti 9. valikuna Toronto Raptorsisse, kus mängis oma esimesed kolm hooaega. Noore mängumehe algusaastad Raptorsis polnud sugugi kerged – vähe mänguaega teeninud McGrady viskas esimesel hooajal keskmiselt vaid 7 ja teisel hooajal 9,3 punkti mängus. Kolmandaks hooajaks kerkis keskmine punktisaak juba 15,4 punktini.

Hooajast 2000/01 mängis ta Orlando Magicus, kus möödusid statistilises mõttes tema kõige silmapaistvamad aastad. Hooajal 2002/03 viskas McGrady karjääri parimad 32,1 punkti mängus ning sellele järgneval hooajal keskmiselt 28 punkti mängus. Mõlemal hooajal oli ta selle näitajaga kogu liiga parim skooritegija.

Hooajaks 2004/05 vahetati McGrady Houston Rocketsisse, kus ta mängis individuaalses plaanis viis küllatki edukat hooaega. Väljalangemismängudel McGradyt aga karjääri jooksul edu ei saatnud ja enamasti piirdus ta esimese ringiga. Viimastel hooaegadel vigastustega kimpus olnud McGrady vahetas lõpuaastail veel mitu korda klubi, kuid endist taset enam näidata ei suutnud.

26. augustil 2013 teatas Tracy McGrady, et lõpetab NBA karjääri. Pärast tippspordist taandumist töötab McGrady ESPN-i analüütikuna.

## Saavutused
* 7 korda valitud NBA tähtede mängule (2001–2007)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2002, 2003)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2001, 2004, 2007)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2005, 2008)
* 2-kordne NBA hooaja skoorikuningas (2003, 2004)
* NBA enim arenenud mängija (2001)
* Naismithi korvpalli kuulsuste hall (2017)

## Isiklikku
McGradyt kasvatasid ema Melanise Williford ja vanaema Roberta. Spordialadest meeldis McGradyle algul pesapall ja ta unistas isegi profiliigasse jõudmisest. 

## Välislingid
*Tracy McGrady – NBA.com
*Tracy McGrady – Basketball-Reference.com
Tim Duncan

**Timothy Theodore Duncan** (sündinud 25. aprillil 1976 USA Neitsisaartel) on USA endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud korvpalliliigas NBA. Kogu 19-aastase sportlaskarjääri San Antonio Spursis mänginud Duncan tuli viis korda NBA meistriks.

## Noorpõlv
Duncan tegeles lapsepõlves ujumisega ja hakkas korvpalli harrastama üheksandas klassis pärast seda, kui orkaan hävitas tema kodulinnas ainsa olümpiamõõtmetes ujumisbasseini. Kolledži ajal kuulus ta Wake Foresti ülikooli korvpallimeeskonda.

## NBA karjäär
Duncani valis 1997. aasta NBA *draft*is esimesena San Antonio Spurs, kelle koosseisus mängis ta kuni karjääri lõpetamiseni 2016. aasta juulis.

Duncan mängis Spursi meeskonnas 1392 mängus ning kogus neis keskmiselt 19 punkti ja 10,8 lauapalli. Duncan viskas karjääri jooksul kokku 26 496 punkti, millega ta on NBA kõigi aegade edetabelis 15. kohal. Lauapalle hankis ta karjääri jooksul 15 091; selles edestavad teda ainult Wilt Chamberlain, Bill Russell, Kareem Abdul-Jabbar, Elvin Hayes ja Moses Malone.

## Saavutused
* 5-kordne NBA meister (1999, 2003, 2005, 2007, 2014)
* 3-kordne NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (1999, 2003, 2005)
* 2-kordne NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2002, 2003)
* 15 korda valitud NBA tähtede mängule
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2000)
* 10 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1998–2005, 2007, 2013)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2006, 2008, 2009)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2010, 2015)
* 8 korda valitud NBA sümboolsesse 1. kaitseviisikusse (1999–2003, 2005, 2007, 2008)
* 7 korda valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (1998, 2004, 2006, 2009, 2010, 2013, 2015)
* NBA aasta parim uustulnuk (1998)

## Koondisekarjäär
Ta kuulus USA koondisse 2004. aasta suveolümpiamängudel, kus saadi kolmas koht.

## Isiklikku
Tema hüüdnimi oli Slam Duncan.

Duncanil on õed Cheryl ja Tricia, kellest Tricia esindas 1988. aasta suveolümpiamängude ujumisvõistlustel USA Neitsisaari.

## Vaata ka
* NBA drafti esimeste valikute loend

## Viited

## Välislingid
* Tim Duncan – NBA.com
* Tim Duncan – Basketball-Reference.com
Nord-Froni vald

**Nord-Froni vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vinstre.

Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Nord-Froni ja Sør-Froni vallaks. 1966. aastal liideti need vallad taas ja aastal 1977 lahutati jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Reggie Miller

**Reginald Wayne Miller** (sündinud 24. augustil 1965) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis kogu 18-aastase NBA karjääri Indiana Pacersis. 

Eelkõige kaugviskespetsialistina tuntud Miller valiti viiel korral NBA tähtede mängule. Miller kuulus 1996. aastal olümpiavõitjaks kroonitud USA rahvuskoondise koosseisu ning on valitud korvpalli kuulsuste halli. 

## Karjäär

UCLA ülikoolis õppinud Milleri valis 1987. aasta NBA *draft*'i esimese ringi 11. valikuna Indiana Pacers. Esimesel hooajal pidi Miller peamiselt alustama pingilt ja pääses algviisikusse vaid korra, tuues varumehena keskmiselt 10 punkti mängus. Järgmisest ehk 1988/89. hooajast sai Millerist kindel põhiviisiklane ja tema keskmine punktisaak kerkis 16 silmani mängus.

Hooaeg 1989/90 oli Milleri karjääri resultatiivseim – ta viskas keskmiselt 24,6 punkti, võttis 3,6 lauapalli ja andis 3,8 tulemuslikku söötu mängus. Järgmisel 11 aastal jäi Milleri hooaja keskmine punktisaak 18–22 punkti vahele. 1999/2000. hooajal jõudis Indiana Pacers NBA finaali, kus kaotati seeria 2 : 4 Los Angeles Lakersile. 

Kõik 18 hooaega Indiana Pacersi särki kandnud Miller tegi klubi meeskonnas kokku kaasa 1389 põhihooaja kohtumises, tuues keskmiselt 18,2 punkti, 3 lauapalli ja 3 resultatiivset söötu mängus. 1990., 1995., 1996., 1998. ja 2000. aastal NBA tähtede mängule valitud Miller tabas karjääri jooksul 2560 kolmepunktiviset, millest on praeguseks enamat suutnud vaid Ray Allen (2973) ja Stephen Curry (2606).

## Saavutused
* 5 korda valitud NBA tähtede mängule (1990, 1995, 1996, 1998, 2000)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (1995, 1996, 1998)

## Viited

## Välislingid
*Reggie Miller – NBA.com
*Reggie Miller – Basketball-Reference.com
Noore looduskaitsja auhind

**Noore looduskaitsja auhind** on Eestimaa Looduse Fondi auhind Eesti noorele looduskaitsjale. Auhinna eesmärgiks on toetada elujõulise ja aatelise looduskaitse püsimist Eestis läbi põlvkondade.

Auhind loodi 2005. aastal, selle eestvedajaiks olid Kaja Lotman ja Aleksei Lotman.

## Auhinna saanud

*2025 – Christel Rose Bachmann
*2024 – Jürgen Karvak
*2023 – Liisa Rennel
*2022 – Indrek Sell
*2021 – Polina Degtjarenko
*2020 – Ott Luuk
*2019 – Madis Leivits
*2018 – Lennart Lennuk
*2017 – Virve Sõber
*2016 – Annely Esko (Annely Holm)
*2015 – 
*2014 – Riho Kinks
*2013 – Aveliina Helm
*2012 – Renno Nellis
*2011 – Indrek Tammekänd
*2010 – Ulvar Käärt
*2009 – Murel Merivee
*2008 – Tarvo Valker
*2007 – Marek Sammul
*2006 – Peep Mardiste
*2005 – Asko Lõhmus

## Viited
Svalbardposten

**Svalbardposten** on Svalbardil Longyearbyenis reedeti ilmuv nädalaleht. 2003. aastal oli ajalehel 3224 tellijat. 2007. aastal oli trükiarv 3140.

Ajaleht ilmub novembrist 1948. 1996. aastast trükitakse seda Mandri-Norras.

Svalbardpostenil on rohkem tellijaid kui Svalbardil elanikke, sest lehte tellivad ka paljud varem Svalbardil elanud inimesed.

Lehe peatoimetaja on 2004. aastast Birger Amundsen.

## Välislingid

*Svalbardposteni koduleht
Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon

**Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon** (Fédération Internationale des Résistants, Internationale Föderation der Widerstandskämpfer; FIR) on antifašistlik ühendus, mis asutati 3. juulil 1951 Viinis endiste vastupanuliikumisest osavõtjate, fašismiohvrite ja -vangide kongressil. Uued statuudid kinnitati Varssavis (1962) ja Veneetsias (1969). Registreeritud vastavalt Austria seadustele.

## Tegevuse eesmärgid
Föderatsiooni eesmärgid on järgmised: liita vastupanuvõitlejad kodumaa sõltumatuse, vabaduse ja ülemaailmse rahu kindlustamisel; ühendada Teise maailmasõja ajal natsismi- ja fašismivastasest võitlusest osavõtnute (endiste partisanide, vastupanuliikumise võitlejate, hitlerlike koonduslaagrite vangide, interneeritute, hukkunute sugulaste) rahvuslikke assotsiatsioone; austada nende mälestust, kes on langenud oma maa ja vabaduse eest; kaitsta vastupanuliikumise vaimu ja väärtusi; teha teatavaks vastupanuliikumise ajalooline osa ja vahendada selle õppetund järgmistele põlvkondadele; võidelda fašismi ja natsismi taassünni ning mis tahes rassilise, poliitilise, ideoloogilise ja religioosse diskrimineerimise ilmingute vastu; toetada ÜRO põhikirjas välja toodud eesmärkide saavutamist ja tugevdada kõigi maade vastupanuvõitlejate vendlus- ja solidaarsussidemeid; võidelda sõjaroimade ja inimsusvastaste kuritegude karistamatuse vastu; töötada desarmeerimise ja pingelõdvenduse heaks. Annab välja kvartaliajakirja "Ühendatud Vastupanuliikumine". Loob vastupanuvõitlejate lastelastele puhkelaagreid. Korraldab uurimistegevust, endiste koonduslaagrite külastamist, erikohtumisi. Konsultatiivstaatus ECOSOC-i ja UNESCO juures.

## Struktuur
Kongress koguneb kord kolme aasta jooksul. Kongressil valitakse president, asepresident ja büroo liikmed ning määratakse kindlaks peanõukogu arvuline koosseis, kuhu kuuluvad rahvuslike organisatsioonide esindajad. Jooksvat tegevust juhib büroo. Täitevorgan on sekretariaat. Finantseeritakse liikmemaksudest ja subsiidiumidest.

## Liikmed
25 riigi rahvuslikud vabastusliikumised 5 miljoni liikmega.

## Peakorter
Asub Viinis Austrias.

## Allikad

## Välislingid
* Rahvusvahelise Vastupanuliikumiste Fõderatsiooni koduleht
Kevin Garnett

**Kevin Maurice Garnett** (sündinud 19. mail 1976 Greenville'is) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 21 hooaega, tulles 2008. aastal ka NBA meistriks. 2004. aastal NBA põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks valitud Garnett on ka olümpiavõitja.

## NBA karjäär
Garnett valiti 1995. aasta NBA *draft*'i 5. valikuna Minnesota Timberwolvesi, kus ta mängis pika karjääri esimesed 12 hooaega. Ühtlasi oli Garnett pärast 20-aastast pausi esimene mängija, kes valiti NBA-sse otse keskkoolist.

2007. aastal siirdus Garnett Boston Celticsisse, kus moodustas Paul Pierce'i ja Ray Alleniga tähtmängijate trio. Üheskoos tuldi 2008. aastal ka NBA meistriks, kui finaalis alistati 4 : 2 Kobe Bryanti juhitud Los Angeles Lakers.

Kuus hooaega Bostonis mänginud Garnett liitus seejärel kaheks hooajaks Brooklyn Netsiga, et seejärel oma esimeses koduklubis Minnesota Timberwolvesis 21 aastat väldanud NBA karjäärile joon alla tõmmata. Garnett teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2016. aasta septembris.

Garnett viskas karjääri jooksul 26 071 punkti, millega hoiab NBA kõigi aegade edetabelis 18. kohta., lisaks hankis Garnett kokku 14 662 lauapalli, mis annab NBA kõigi aegade edetabelis 9. koha.

## Saavutused
* NBA meister (2008)
* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2004)
* 15 korda valitud NBA tähtede mängule (1997–1998, 2000–2011, 2013)
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2003)
* 4 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2000, 2003, 2004, 2008)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2001, 2002, 2005)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (1999, 2007)
* NBA parim kaitsemängija (2008)
* 9 korda valitud NBA sümboolsesse 1. kaitseviisikusse (2000–2005, 2008, 2009, 2011)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (2006, 2007, 2012)
* NBA parim lauapallide hankija (2004–2007)

## Rahvuskoondis
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis Garnett USA koondise koosseisus kuldmedali.

## Isiklikku
Kevin Garnettil on kaks õde, Ashley ja Sonya. Lapsepõlves olid tema eeskujud Ameerika jalgpallur Tony Dorsett ja korvpallur Magic Johnson.

## Viited

## Välislingid
*Kevin Garnett – NBA.com
*Kevin Garnett – Basketball-Reference.com
Vågå vald

**Vågå vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vågåmo.

Vaage kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Seli ja Heidali valla alad eraldati Vågå vallast 1. jaanuaril 1908 ning nendest said omaette vallad. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Lesja vald

**Lesja vald** on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Lesja küla.

Lesje kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Aastal 1861 eraldati Lesja vallast Dovre valla, millest sai omaette omavalitsusüksus. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

## Viited
Norra erakondade loend

See artikkel loendab Norra **[[erakond]]i**.

Norras on mitmeparteiline süsteem paljude erinevate parteidega, kus ühel parteil pole suurt võimalust valitsust üksinda moodustada.

## Erakonnad
### Parlamentaarsed erakonnad

### Parlamendivälised erakonnad

### Mittefunktsioneerivad erakonnad
* Kommunistlik Tööliste Partei (*Arbeidernes Kommunistparti*)
* Punane Valimisliit (*Rød Valgallianse*)
* Isamaa Partei (*Fedrelandspartiet*)
* Liberaalne Vasakpartei (*Frisinnede Venstre*)
* Liberaalne Rahvapartei 1972-1988 (*Det Liberaalnee Folkeparti*)
* Mõõdukas Liberaalne Partei (*Moderate Venstre*)
* Nasjonal Samling (*Nasjonal Samling*)
* Poliitiline Partei (*Det Politiske Parti*)
* Radikaalne Rahvapartei (*Arbeiderdemokratene*/*Radikale Folkeparti*)
* Koalitsioonipartei (*Samlingspartiet*)

## Vaata ka
* Storting 
* 2005. aasta Norra parlamendivalimised
* 2001. aasta Norra parlamendivalimised

## Välislingid

*
Skardstinden

**Skardstinden** ehk **Skarstind** on mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas.

Skarstinden on Norra kõrguselt viies mägi.

Mäel on kolm tippu: põhitipp Skardstinden 2373 m, Nåle (Nõel) 2310 m ja väiksem läänetipp 2215 m.

## Viited
Morten Vågen

**Morten Vågen** (sündinud 13. novembril 1975) on norra kirjanik. 

Koos Øystein Almega kirjutas ta raamatu "Silenced — China's Great Wall of Censorship", mis avaldati mais 2006. 

Ta on kirjutanud ka eksperimentaalset proosat.
Piraadipartei

**Piraadipartei** on rahvusvaheline informatsioonivabaduse ja liberaalsete kodanikuõiguste eest seisev poliitiline liikumine, mis on alguse saanud Rootsi Piraadiparteist. Liikumise eesmärkide hulka kuulub autoriõiguse ja patentidega seotud seaduste reform, riigiaparaadi ja otsustusprotsesside muutmine läbipaistvamaks ja reformid liberaalsete kodanikuõiguste vaimus (narkopoliitika, soopoliitika jne).

Liikumisega seotud piraadiparteid pole lasknud end liigitada poliitilisel spektril parem- ega vasakparteiks, vaid rõhutavad oma pragmaatilisust ja valmisolekut koostööks eri poliitiliste partneritega.

Piraadipartei on esindatud kõikjal Euroopas ja Põhja-Ameerikas, olles edukamad Islandil, Saksamaal, Rootsis, Luksemburgis ja Tšehhis. Paljudes riikides pole piraadid erakonnana registreeritud, kuid on moodustatud algatusgrupid erakonna loomiseks, näiteks Venemaal on võimud keeldunud Piraadiparteid erakonnana tunnustamast. Aasias piraadiliikumine eriti levinud pole.

2010. aastal loodi ametlikult rahvusvaheline piraadiparteide liit Pirate Parties International (PPI), piraadiliikumisel on ka organisatsioon Piirideta Piraadid (*Pirates without Borders*), mis koondab eraisikuid ja parteiväliseid organisatsioone.

## Euroopa Piraadipartei

Juunis 2007 said piraadiparteide esindajad Viinis kokku, et arutada liikumise tulevikku, mille tulemusel võeti 2008. aastal Uppsalas vastu nn Uppsala deklaratsioon, mis määratles piraadiliikumise eesmärgid Euroopas ja seadis ühised plaanid Euroopa Parlamendi valimisteks. Rootsi Piraadipartei sai järgnenud 2009. aasta valimistel Euroopa Parlamendis ühe koha, 2011. aastal tõusis see kahe kohani.

Praha deklaratsiooniga 2012. aasta aprillist pandi alus Euroopa piraadiparteide liidu loomisele, mis päädis Euroopa Piraadipartei asutamisega 2014. aasta kevadel.

Euroopa Piraadipartei eesmärgiks koordineerida piraatide koostööd Euroopas ja organisatsiooni üheks väljundiks on Euroopa Parlamendi valimisteks liikmesriikide piraadiparteidele ühtlustatud tuumplatvormi  tagamine. Programmi täiendati uuesti 2019. aasta valimisteks ning selle alusel pääses Euroopa Parlamenti neli piraati kahest Euroopa Liidu riigist.

## Piraadiliikumine Eestis
 

Eestis asutati 2009. aasta juuni lõpus Rootsi Piraadipartei eeskujul MTÜ Piraadipartei, kuid erakonna loomiseks vajaliku 500 liikme piiri pole see ületanud. Eesti Piraadipartei on Piraadiparteide Internatsionaali liige ja Euroopa Piraadipartei asutajaliige.

## Viited

## Välislingid

* MTÜ Piraadipartei koduleht
* Pirate Parties International
* Pirates Without Borders
* Eesti piraadipartei juhatuse avalik kiri partei eesmärkidest @delfi.ee
Sjuøyane

**Sjuøyane** ('seitse saart') on saarestik Teravmägede põhjaosas, Norra kõige põhjapoolsem saarterühm. Saared on asustamata.

## Asend
Sjuøyane saared asuvad Kirdemaa rannikust paarkümmend kilomeetrit põhja pool.

Sjuøyane saarestikku kuulub kolm suuremat saart (Phippsøya, Parryøya ja Martensøya) ning mitu väiksemat saart või laidu, mille seas suuremad on Waldenøya, Vesle Tavleøya, Tavleøya, Rossøya ja Nelsonøya. Saarte kogupindala on umbes 65 km². 

Saarestiku kõige põhjapoolsemal saarel Rossøyal asub Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on .

## Ajalugu
Väidetavalt nägi saari esimesena hollandi vaalakütt juba 1618. aastal. Esimesena märkis Sjuøyane kaardile hollandlane Hendrick Doncker 1663. aastal, seejärel teiste hulgas Pieter Goos (1666). Cornelis Giles and Outger Rep paigutasid umbes 1710. aastal saared kaardil esimesena õigesse kohta. 

Enamik saari on nime saanud esimeste saartele sattunud polaarekspeditsioonidel osalenute auks. Phippsi saar nimetati inglise meresõitja Constantine Phippsi järgi, kes 1773. aastal oma ebaõnnestunud retkel põhjapoolusele Sjuøyanest möödus. Tema ekspeditsiooni liikmete hulgas oli ka tollal veel tundmatu Horatio Nelson, kelle järgi on saanud nime Nelsonøyan. Parryøyan on nimetatud Inglise admirali ja polaaruurija William Edward Parry auks (ekspeditsioon aastal 1827).

1861. aastal külastas saari soomerootsi maadeuurija Adolf Erik Nordenskiöld.

1973. aastal rajati looduskaitseala.

## Kliima ja loodus
Kliima on arktiline. Tänu Golfi hoovusele on saarte ümbruses soodsamad jääolud ning need on paremini ligipääsetavad kui suur osa Teravmägede lõunapoolsemast rannikust.

Saared koosnevad gneisist ja graniidist. 

Sjuøyane saartel kasvavad vaid samblikud, samblad ja mõned kivirikud. 

Seal elutseb morski ja jääkarusid; viimaste hulk sõltub jääoludest. Leidub ka põhjapõtru ja polaarrebaseid.

Lindudest pesitsevad saartel kurvitsalised lunn ja väikealk ning vandelkajakas. Linnud saabuvad aprillis-mais.

Sjuøyane kuulub Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu.

## Viited

## Välislingid
* Kirjeldus (prantsuse keeles) ja fotod
Keskküla

**Keskküla** võib tähendada järgmist:
* Keskküla (Lääne-Nigula), küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* Keskküla (Märjamaa), küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* Keskküla (Tõrva), küla Valga maakonnas Tõrva vallas
* Keskküla (perekonnanimi)

## Vaata ka
* Kesküla
Jaak Veski

**Jaak Veski** (5. oktoober 1956 – 24. veebruar 1994) oli eesti luuletaja, paljude populaarsete eestikeelsete laulude sõnade autor. 

Ta oli pärit Hiiumaalt Õngu külast. Lõpetas 1975. aastal Märjamaa Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis.

## Looming
Tema kirjutatud sõnadega laule on esitanud peamiselt Anne Veski. 
*"Roosiaia kuninganna" 
*"Jätke võtmed väljapoole" 
*"Makstud viis"
*"Sinu juures" 
*"Viimne pilet" 
*"Tähelaev" 
*"Veel" 
*"Peeglike seina peal"
*"Järgnen sulle" 
*"Vii mind, vii" 
*"Tähelend" 
*"Andesta need käigud" 
*"Ehavalgus"
*"Fotograaf"
*"Gloria" (Eestis sai Umberto Tozzi laul tuntuks Mait Maltise ja ansambli Vitamiin esituses).

## Isiklikku
Tema abikaasa aastatel 1977–1981 oli poplaulja Anne Veski, nende tütar on diplomaat Kerli Veski.

Tema teisest abielust sündinud poeg Johannes Veski on lavastaja ja teatrijuht.

## Viited

## Välislingid
*Šokeeriv: Anne Veski tunnistab, et kannatas Jaak Veskiga abielus olles perevägivalla all, Õhtuleht, 9. oktoober 2017 
*Haud Märjamaa kalmistul