open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1702

**1702. aasta** (**MDCCII**) oli 18. sajandi 2. aasta.

## Sündmused maailmas

* 8. märts – Anne krooniti Inglismaa, Šotimaa, Iirimaa ning Suurbritannia kuningannaks.
* 19. juuli (rootsi kalendri järgi 9. juuli) – Põhjasõda: Poola-Saksi väed said Kliszówi lahingus lüüa endast kaks korda väiksemalt Rootsi armeelt.

## Sündmused Eestis
* 9. jaanuar (vana kalendri järgi 29. detsember 1701) – Põhjasõda. Erastvere lahing, milles sundis Venemaa korpus Boriss Šeremetevi juhatusel taanduma Wolmar Anton von Schlippenbachi Rootsi väliväe. Rootslased kaotasid lahingus ligi 2000 meest. Erastvere lahing oli Vene vägede esimene suurem võit Põhjasõjas.
* 29. juuli (rootsi kalendri järgi 19. juuli) – Põhjasõda: Rootslased said Väikse Emajõe lähedal Hummulis lüüa.

## Sündinud
* 10. oktoober – Ferenc Borgia Kéri, Ungari ja Slovakkia füüsik, astronoom, filosoof ja ajaloolane

## Surnud
* 17. veebruar – Peder Syv, Taani filoloog ja folklorist
* 8. märts – William III, Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuningas
1701

**1701. aasta** (**MDCCI**) oli 18. sajandi 1. aasta.

## Sündmused maailmas
* Käis Põhjasõda.
* Inglismaal anti välja seadus, mille järgi kõik katoliiklased jäeti troonipärimise õigusest ilma: troonile võis saada üksnes protestant. Sama kehtis kuninglikku perekonda kuuluva isiku kohta, kes abiellub katoliiklasega. Seadus ei sätestanud sama siis, kui kuningliku isikuga abielluja oli abielludes anglikaan, aga hiljem usku vahetas.
* Asutati Detroit.
* jaanuar – Monaco vürstiks sai Antoine I.
* 18. jaanuar – Brandenburgi markkrahv ja kuurvürst Friedrich III krooniti Friedrich I nime all Preisimaa kuningaks.
* 6. veebruar – algas Hispaania pärilussõda.
* 24. juuli – asutati Detroiti linn.
* 9. oktoober – asutati Yale'i ülikool.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Põhjasõda: Eestis viibisid Rootsi väed eesotsas Karl XII-ga lahkusid juunis.
*Põhjasõda: suvel hakati Rootsi kuninga käsul talupoegadest moodustama maamiilitsa üksusi.

## Sündinud
*27. aprill – Carlo Emanuele III, Savoia hertsog ja Sardiinia kuningas
*27. november – Anders Celsius, Rootsi füüsik ja astronoom

## Surnud
*16. september – James II, Inglise kuningas 1685–1688
*11. november – Berend Johann von Uexküll, baltisaksa poliitik

## Viited
1703

**1703. aasta** (**MDCCIII**) oli 18. sajandi 3. aasta.

## Sündmused maailmas

* 27. mai – Peeter I rajas Venemaa uue pealinna Peterburi.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Põhjasõda: venelasid korraldasid Eesti idaosas laiaulatuslikke rüüsteretkesid.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
Valge Niilus

**Valge Niilus** (araabia الابيض، البحر ('Bahr el-Abiadh')) on jõgi Ida-Aafrikas. Selle nime all tuntakse Niilust pärast Suddist läbivoolamist. Suddi läbivad lahtised voolusängid on kõik kunstlikud kanalid. Suurem osa vett voolab läbi soo sängi moodustamata.

Soodest ja suurtest järvedest toitumise tõttu on Valge Niilus aasta ringi veerikas. Ta voolab aeglaselt läbi Sudaani tasandike põhja. Tasandikult ära uhutud savi teeb Valge Niiluse vee valgeks, sellest ka nimi. 

Valge Niilus ühineb Hartumis Sinise Niilusega, moodustades Niiluse. 

Kõrgveega takistab Sinine Niilus vee äravoolu Valgest Niilusest ja see koguneb Valge Niiluse sängi, vabanedes sealt alles vee alanedes.
1704

**1704. aasta** (**MDCCIV**) oli 18. sajandi 4. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. veebruar – Kuninganna Anne'i sõda: Prantsusmaa ja põlisameeriklaste väed ründasid Massachusettsis Deerfieldis inglaste asundust, tappes üle 50 kolonisti.
* 3. august – Briti-Hollandi ühendväed vallutasid Gibraltari.
* 13. august – Hispaania pärilussõda: Blenheimi lahingus Saksamaal saavutasid Inglise, Saksa ja Hollandi väed olulise võidu Prantsuse ja Baieri vägede üle.
* 24. august – Hispaania pärilussõda: Inglise-Hollandi ja Prantsuse laevastike vahel toimus Vahemerel Málaga lahing.

## Sündmused Eestis
* Venelased vallutasid Tartu ja Narva ja nende komandandiks määrati Kirill Narõškin.
* 20. august (vkj 9. august) – Põhjasõda: venelastel, kes olid koondanud Narva alla 45 000 meest, õnnestus linn vallutada.
* Eraldati Narva maakond Alutaguse kihelkonnast ja liideti Ingerimaaga. 

## Sündinud
* 28. veebruar – Louis Godin, prantsuse astronoom ja matemaatik
* 4. mai – Christian Kelch, Tartu raehärra
* 7. mai – Carl Heinrich Graun, saksa helilooja
* 4. juuni – Benjamin Huntsman, inglise leiutaja
* 5. juuli – Jack Broughton, Inglismaa poksija
* 17. juuni – John Kay, inglise leiutaja
* 29. oktoober (ristiti) – John Byng, Briti sõjaväelane

## Surnud
*24. veebruar – Marc-Antoine Charpentier, prantsuse helilooja
*17. märts – Menno van Coehoorn, Hollandi sõjaväelane ja insener
*28. oktoober – John Locke, inglise filosoof
Dormitoorium

**Dormitoorium** on ühine magamisruum keskaja ja tänapäeva kloostrites ning lossides.

Tänapäevastes kloostrites on enamasti siiski igal mungal (või nunnal) oma kamber, dormitoorium puudub.
1705

**1705. aasta** (**MDCCV**) oli 18. sajandi 5. aasta.

## Sündmused maailmas

* Edmond Halley määras Halley komeedi tiirlemisperioodiks 76 aastat.
* 20. veebruaril andis Peeter I sõjaväereformi lõpus välja seaduse nekrutite värbamise kohta eluaegse teenistuskohustusega.
* 15. juulil vkj. (26. juulil ukj.) toimus Liivimaal Põhjasõja käigus Gemauerthofi lahing (Mūrmuiža lahing) Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vägede vahel.
* Venemaal Astrahanis toimus nn pulmamäss.
* Georg Friedrich Händeli esimesed ooperid "Almira" ja "Nero" esietendusid Hamburgis.
* 1705 aasta kohta ilmus soomlaste esimene omakeelne kalender.
* Asutati Poolas Valge Kotka orden, .
* Saksa matemaatik Gottfried Wilhelm Leibniz avaldas töö "Kahendaritmeetika selgitus", milles kirjeldas tänapäevase kahendsüsteemi aluseid. 

## Sündmused [[Eesti]]s

* 28. juulil purustas Eestimaa aadlilipkonna värvatud tragunirügement Joachim Friedrich von Lieveni juhtimisel Purdi küla juures 1000-mehelise vene rüüsteväe.

## Sündinud
* 13. veebruar – Franciszka Urszula Wiśniowiecka, poola ja valgevene kirjanik
* 9. märts – Tommaso Temanza, itaalia arhitekt
* 27. märts – Matias Aires, Portugali filosoof ja literaat
* 21. juuni – David Hartley, inglise filosoof
* 24. september – Leopold Joseph von Daun, Austria väejuht
* 31. oktoober – Clemens XIV, paavst
* 1. november – Gustav Ernst Hasselblatt, Eesti vaimulik

## Surnud
* 5. mai – Leopold I,  Saksa-Rooma riigi keiser 1658–1705, Ungari ja Tšehhi kuningas
* 5. mai – Ernst Glück, piibli läti keelde tõlkija, Venemaa esimese gümnaasiumi asutaja
* 17. mai – Johann Fischer, saksa teoloog
* 16. august – Jakob Bernoulli, šveitsi matemaatik
* 13. september – Imre Thököly, Ungari aadlik, väejuht
1706

**1706. aasta** (**MDCCVI**) oli 18. sajandi 6. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Juunis hukkasid venelased Otepää kirikuõpetaja Adrian Virginiuse, süüdistades teda alusetult rootslastega kirjavahetuses olemises.
* ...

## Sündinud
* 17. jaanuar – Benjamin Franklin, Ameerika poliitik, diplomaat, teadlane, leiutaja, ajakirjanik, polühistor
* 18. oktoober – Baldassare Galuppi, itaalia helilooja
* 17. detsember – Émilie du Châtelet, prantsuse loodusfilosoof, matemaatik ja füüsik

## Surnud
* 3. märts – Johann Pachelbel, saksa barokkhelilooja, organist ja pedagoog
* juuni – Adrian Virginius
* 9. detsember – Pedro II, Portugali kuningas
* 28. detsember – Pierre Bayle, prantsuse publitsist ja filosoof

## Viited
1707

**1707. aasta** (**MDCCVII**) oli 18. sajandi 7. aasta.

## Sündmused maailmas
*25. aprill – Hispaania pärilussõda: Hispaania ja Prantsusmaa ühendväed võitsid Almansa lahingus Portugali, Inglismaa ja Hollandi ühendvägesid.
*1. mai – Inglismaa ja Šotimaa liidulepinguga moodustati Suurbritannia kuningriik.
*22. oktoober – Leidis aset Suurbritannia ajaloo üks rängemaid laevaõnnetusi, kui Scilly saarte lähedal uppus neli Briti mereväe laeva enam kui 1400 inimesega pardal.
*28. oktoober – Jaapani lõunaosas toimunud maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis hukkus üle 5000 inimese.
*16. detsember – Hōei vulkaanipurse: Algas Fuji seni viimane vulkaanipurse, mis lõppes järgmise aasta veebruaris.

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud
*25. veebruar – Carlo Goldoni, itaalia kirjanik ja ooperilibretist
*15. aprill – Leonhard Euler, Šveitsi matemaatik ja füüsik
*22. aprill – Henry Fielding, inglise romaanikirjanik ja näitekirjanik
*23. mai – Karl von Linné, rootsi loodusteadlane ja arst
*7. september – Georges-Louis Leclerc de Buffon, prantsuse loodusteadlane, matemaatik, kosmoloog ja entsüklopedist

## Surnud
*18. jaanuar – Otto Mencke, saksa filosoof ja teadlane
*3. märts – Aurangzeb, suurmogulite riigi kuues valitseja
*30. märts – Sébastien Le Prestre de Vauban, prantsuse sõjainsener
*6. aprill – Willem van de Velde noorem, hollandi meremaalija
*29. aprill – George Farquhar, iiri näitekirjanik
*9. mai – Dietrich Buxtehude, taani-saksa organist ja helilooja
*4. juuni – Christophorus Cellarius, saksa ajaloolane
*10. oktoober – Johann Reinhold von Patkul, baltisaksa aadlik
*27. detsember – Jean Mabillon, prantslasest benediktiini munk, õpetlane ja kirikuajaloolane
1709

**1709. aasta** (**MDCCIX**) oli 18. sajandi 9. aasta.

## Sündmused maailmas

* 8. juuli – Vene tsaari Peeter I väed võitsid Poltava lahingus Karl XII juhitud Rootsi armeed.
*Ikaldus ja näljahäda Euroopas

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 14. märts – Gabriel Bonnot de Mably, prantsuse filosoof ja ajaloolane
* 25. juuni – Francesco Araja, itaalia helilooja
* 9. oktoober – Jean-Baptiste de Belloy, prantsuse vaimulik
* 18. september – Samuel Johnson, Briti kirjanik, keeleteadlane ja leksikograaf
* 23. november – Julien Offray de La Mettrie, prantsuse arst ja filosoof
* 29. detsember – Jelizaveta I (ka Jelizaveta Petrovna), Venemaa keisrinna

## Surnud
* Ivan Mazepa, Ukraina kasakate hetman
* 3. veebruar – Rembert von Funcken, Rootsi sõjaväelane
* 21. märts – Burchard de Volder, Hollandi füüsik ja filosoof
* 4. mai – Nils Gyldenstolpe, Rootsi diplomaat
* 31. august – Andrea Pozzo, itaalia jesuiit, barokiajastu maalikunstnik, arhitekt ja kunstiteoreetik
* 4. september – Jean-François Regnard, prantsuse näitekirjanik
* 1. detsember – Abraham a Sancta Clara, katoliiklik vaimulik, jutlustaja ja kirjanik
1708

**1708. aasta** (**MDCCVIII**) oli 18. sajandi 8. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 29. veebruar (vkj 18. veebruar) – venelased küüditasid Tartu saksa linnakodanikud Vologdasse.
* 30. mai – venelased poosid üles Tartu raehärrad Claus Kroppi ja Abraham Moresini.
* 23.–28. juuli (vkj 12.–17. juuli) – Põhjasõda: Vene väed tegid Tartu maatasa: hävitati hoonestik ja kaitserajatised. Hävitustööd kajastab Käsu Hansu nutulaul.
* 27. august (vkj 16. august) – Vinni mõisa alal toimub viimane suurem Eesti alal toimunud Põhjasõja lahing, mis lõppes venelaste võiduga rootslaste üle.
* Novembris murdis Ülemiste järv läbi kaitsemüürist ja liivavallist. Vesi tungis suure jõuga alla eeslinna ja tekitas uputuse.
* Narva rajati Peeter I käsul navigatsioonikool.

## Sündinud
* 8. detsember – Franz I, Saksa-Rooma keiser

## Surnud
* 24. märts – Thomas Polus, Rootsi riigitegelane
* 20. aprill – Damaris Cudworth Masham, inglise filosoof
* 12. mai – Adolf Friedrich II (Mecklenburg), esimene Mecklenburg-Strelitzi hertsog
* 19. mai – Otto Vellingk, Rootsi väejuht ja riigitegelane
* 1. oktoober – John Blow, Westminster Abbey organist
* 10. oktoober – David Gregory, Šoti matemaatik ja astronoom

## Viited
Sefer Yetzirah

**Sefer Yetzirah** (ספר יצירה, "Loomise raamat") on üks kolmest kabala tuntumast raamatust "Zohari" ja Johannese ilmutusraamatu kõrval. Eesti keeles on kasutatud ka nimekuju "Sefer Jetsira."

Suure tõenäosusega pani selle kirja rabi Akiba umbes 120 eKr. "Loomise raamatu" puhul pole tegu jutustusega 1. Moosese raamatust ega ka piibli loomislugude aseainega, vaid filosoofilise uurimusega ilmaruumi ja inimkonna algete päritolust.
Zohar

**Zohar** (heebrea keeles ‏זֹהַר 'sära') on Toora müstilisi tõlgendusi sisaldavate heebrea- ja arameakeelsete tekstide kogu, kabala üks kolmest tuntumast raamatust Sefer Yetzirah ja Johannese ilmutusraamatu kõrval.

Oletatakse, et "Sära raamatu" (ספר הזוהר‎ *Sefer haZohar*) kirjutas rabi Šimon bar Johai. Ta oli rabi Akkiba õpilane ning mõisteti surma ilmselt samal ajal, kui Marcus Aureliuse kaasvalitseja Lucius Verus lasi hukata Justinus Filosoofi (Märtri), seega aastal 161 pKr. Šimon bar Johail aga õnnestus põgeneda koos pojaga.

Pärimuse kohaselt varjus ta koopasse, kus ingel Eliase abiga, kes aeg-ajalt end rabile ilmutas, kirjutaski Zohari ehk Sära raamatu. Rabi Šimon veetis niiviisi koopas 12 aastat. Selle aja jooksul õnnestus tal lahti mõtestada mõistete Väike Pale (aramea keeles זְעֵיר אַנפִּין *Ze`ir Anpin*) ja Suur Pale (aramea keeles אריך אנפין *Arich Anpin*) keerukas sümbolism. Rabi Šimon suri kurnatuna vaidlustest õpilastega. Tema surma ja matustega kaasnes arvukalt üleloomulikke nähtusi.

Legendide järgi oli kabala salaõpetus olemas maailma algusest alates, rabi Šimon osutus aga esimeseks, kel lubati seda kirja panna. Kaksteist sajandit hiljem leiti tema kirjutatud raamatud, need avaldas Moše de León. Siiski võib oletada, et Moše de León ise koostas Zohari 1305. aastal, võttes aluseks kirjutamata suulise pärimuse varasemate juudi müstikute saladustest.

Sära raamat sisaldab õpetusi väärtuslikest põhialustest, Jumalast kui peast ning sellest lähtuvaist emanatsioonidest, Väikesest Palgest ja Suurest Palgest, sefirootidest jm.

## Viited

## Kirjandus
* *Zohar*. Vol. 1-23 (aramea-heebrea keeles). Hg. von Rav Michael Berg. Kabbalah Publishing, 2001. ISBN 1-57189-199-4 
* *Zohar*. Vol. 1-23 (inglise keeles). Rav Yehuda Ashlag, Michael Berg (Editors). Kabbalah Publishing, 1993. ISBN 1-57189-239-7
* *Der Sohar*. *Das heilige Buch der Kabbala*. Nach dem Urtext hrsg. von Ernst Müller. Wien, 1932; sama: München, 1993 (*Diederichs Gelbe Reihe* Bd. 35).
Suur Austraalia laht

**Suur Austraalia laht** on India ookeani osa Austraalia lõunarannikul. 

Lahe piirid on ebaselged, võib ulatuda Tasmaaniani. Suur Austraalia laht on avatud lõunasse ning India ookeani lõunaosas möllavate tormide põhjustatud lainetusele, seetõttu on laevasõit seal keeruline.
Tasmani meri

**Tasmani meri** (inglise *Tasman Sea*, maoori *Te Tai ō Rehua*) on Vaikse ookeani osa. 

Meri piirneb läänes Austraaliaga, idas Uus-Meremaaga ja põhjas Korallimerega. Tema ulatus põhjast lõunasse on 2800 km, Austraaliast Uus-Meremaale 2000 km.

Merel pole selget looduslikku põhja- ja lõunapiiri. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka Tasmani mere põhjapiir. Mere lõunapiiriks on joon, mis ühendab Uus-Meremaa Lõunasaarest lõunas oleva Aucklandi saare lõunatippu ja Tasmaania lõunatippu.

Tasmani mere lääneosas on soe Ida-Austraalia hoovus.

Tasmani meres on mõned eraldatud saarerühmad ja saared, kus elab kokku 2500 inimest: Norfolki saar mere põhjaservas (2150 elanikku), Elizabethi riff, Middletoni riff (mõlemad kuuluvad Korallimere saarte territooriumi), Howe' saar (350 elanikku) ja Balli püramiid (mõlemad kuuluvad Uus-Lõuna-Walesi).

Tasmani meri on nimetatud hollandi meresõitja Abel Tasmani järgi, kes esimese eurooplasena külastas Tasmaaniat ja Uus-Meremaad. Inglise meresõitja James Cook uuris Tasmani merd põhjalikult 1770. aastatel oma esimese ümbermaailmareisi käigus.

Kõnekeeles nimetavad austraallased ja uusmeremaalased Tasmani merd kraaviks (*The Ditch*).
Timori meri

**Timori meri** (inglise *Timor Sea*, indoneesia *Laut Timor*) on meri Timori saare ja Austraalia vahel. Idas on ühenduses Arafura merega. 

Mere sügavus on kuni 3200 meetrit (Timori ranniku läheduses).  Austraalia rannikul on laialdane mandrilava. Meres on tugevad looded.
Léon

**Léon** on asula Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas Landesi departemangus.

Oli keskajal kabalistika keskus.

## Viited
Väikesed Antillid

**Väikesed Antillid** on saarteahelik Kariibi meres. Väikesed Antillid loetakse kuuluvat Põhja-Ameerikasse, välja arvatud Trinidadile ja Tobagole ning Venezuelale kuuluvad saared, mis loetakse kuuluvaks Lõuna-Ameerikasse.

Aheliku põhjaosa moodustavad Leeuwardi saared, mis ulatub Neitsisaartest loodes Dominicani edelas, keskosa moodustavad Tuulepealsed saared, mis ulatuvad Martinique'ist põhjas Trinidadini lõunas, ja lõunaosa moodustavad Tuulealused saared, mis asuvad Venezuela ranniku lähedal ja ulatuvad Isla de Margaritast idas Arubani läänes. Väikestest Antillidest ida poole jääb Atlandi ookean, läände Kariibi meri. Saarestikust loode poole jäävad Suured Antillid (neist kõige lähemal on Puerto Rico) ja lõunasse Lõuna-Ameerika manner.

Saarestikus asuvad tervenisti Saint Kitts ja Nevis, Antigua ja Barbuda, Dominica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Grenada, Barbados ning Trinidad ja Tobago. Lisaks kuulub osa saari Ameerika Ühendriikidele, Suurbritanniale, Prantsusmaale, Hollandile ja Venezuelale.

Suvel ja sügisel kannatavad Väikesed Antillid sageli taifuunide tõttu.

Väikesed Antillid on vulkaanilise tekkega. Paljud vulkaanud saarestikus on tänapäeval kustunud, kuid leidub ka tegevvulkaane, mille pursked on viimase saja aasta jooksul hulgaliselt inimesi tapnud.
Tai laht

**Tai laht** (ka **Siiami laht**) on Lõuna-Hiina mere osa, mis asub Kagu-Aasias. Lahe pindala on ligikaudu 320 000 km².

Tai laht piirneb edelas Malaka poolsaarega ning on valdavalt madal, kuna asub mandrilaval. Lahe maksimaalne sügavus on umbes 83 meetrit ning soolsus jääb tavaliselt 31–32 promilli vahele.

Tai laht on oluline nii kalanduse kui ka meretranspordi seisukohalt, olles Kagu-Aasia regioonis tähtis veekogu.
Bija

**Bija** (vene keeles *Бия*, atlai keeles *Бий-суу*) on jõgi Aasias Altais. 

Algab Teletsi järvest. Ülemjooksul voolab sügavas kuristikus läbi Altai mäestiku, moodustades kärestikke. Alamjooksul org laieneb. Katuni jõega ühinedes moodustab Obi.
Visayani meri

**Visayani meri** on Filipiinide sisemeri Vaikses ookeanis. 

Merd piirab põhjast Visayani saarestikku kuuluv Masbate saar, idast ja kagust Leyte saar, lõunast Cebu ja Negrose saared ning läänest Panay saar. Visayani meri on Kanigao väina kaudu seotud Camotes merega ning Sibuyani, Samari, Mindanao ja Sulu merega. Sügavus valdavalt alla 100 meetri.
Weddelli meri

**Weddelli meri** (inglise *Weddell Sea*, saksa *Weddellsee*, vene *Уэдделла море*) on meri Atlandi ookeani lõunaosas (ehk Lõuna-Jäämeres). 

Piirneb läänes Antarktika poolsaarega, kagus Coatsi maaga, põhjas Lõuna-Orkney saartega. 

Weddelli meres on palju jääd. Lõunaosa on kaetud šelfiliustikuga. Ülejäänud osa merest on aasta läbi kaetud triivjääga, on palju jäämägesid.

Weddelli meres vajub külm vesi põhja (*[[downwelling]]*) ja moodustab ookeani põhjaveed.
Saalomoni saared

**Saalomoni saared** (inglise keeles *Solomon Islands*) on saarestik Vaikses ookeanis Melaneesias.

Saared piirnevad edelas Saalomoni merega. Pindala on umbes 36 000&nbsp;km². Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgusega kuni 2715 meetrit (Balbi vulkaan Bougainville'i saarel) . Saarestikus on 992 saart, neist 347 on asustatud.

Saarestik on loode–kagusuunaline ja 1100&nbsp;km pikk. Selle loodeots asub Buka saarel (5° S, 154° O) ja kaguots Makira saarel (11° S, 162° O). Loodeots asub 720&nbsp;km kaugusel idas Uus-Guineast, kaguots 600&nbsp;km kaugusel loodes Vanuatust.

Saarestik jaguneb Saalomoni Saarte ja Paapua Uus-Guinea vahel. Viimasele kuulub üksnes Bougainville'i saar koos naabruses asuva Buka saarega, mis moodustab Bougainville'i autonoomse piirkonna.

Suuremad saared on Bougainville, Guadalcanal, Santa Isabel, Malaita, Choiseul ja Makira.

Saarestikus on ekvatoriaalne kliima. Õhutemperatuur on aasta läbi 28–32&nbsp;°C ja veetemperatuur 23–28&nbsp;°C.

## Ajalugu

Eurooplaste jaoks avastas saarestiku 1568 Alvaro de Mendaña de Neyra, kes andis sellele ka nime kuningas Saalomoni järgi. Seejärel jäid saared kaheks sajandiks unustusse, kuni 1767 saabus sinna Philipp Carteret. 1883 hõivas põhiosa saarestikust Suurbritannia. 7. juulil 1978 iseseisvus saarestiku inglastele kuulunud osa koos lähedalolevate saarestikku mitte kuuluvate saartega ja võttis nimeks Saalomoni Saared.

## Viited
Tšuktši meri

**Tšuktši meri** (vene keeles *Чукотское море*, inglise keeles *Chukchi Sea*) on Põhja-Jäämere ääremeri.

Tšuktši meri piirneb läänes Wrangeli saarega, edelas Tšuktši poolsaarega ja kagus Alaskaga. Lõunas on ta Beringi väina kaudu ühenduses Vaikses ookeanis asuva Beringi merega, läänes Longi väina kaudu Ida-Siberi merega. Tšuktši ja Beauforti mere piiriks on Barrow' neeme läbiv meridiaan. Mere Aasia rannik kuulub Venemaale, Põhja-Ameerika rannik USA-le.

Mere pindala on 589 600 km², keskmine sügavus 40–60 meetrit ja suurim sügavus 160 meetrit. Veetemperatuur on suvel 4–12 °C, talvel –1,6...–1,8 °C. Meri külmub talvel kinni, suvel on lõunaosa jäävaba. Looded on nõrgad.

Meres on vähe saari. Wrangeli saar on suur, ülejäänud tillukesed.

Merre suubub ka vähe jõgesid ja needki on lühikesed. Suurimad neist on Amguema Tšukotkal ning Kuk, Utukok, Kokolik, Noatak ja Kobuk Alaskal.

Viimasel jääajal oli suur osa maailma veest külmunud liustikesse ja mandrijäässe ning maailmamere tase 100–120 meetrit tänapäevasest madalam. Tšuktši meri oli ära kuivanud ning Aasia ja Põhja-Ameerika maismaaühenduses. Seda maismaasilda nimetatakse Beringiaks ning selle kaudu pääsesid ürginimesed Põhja-Ameerikasse. Põhja-Ameerika asustati mitme lainena.
Airisto

**Airisto** (rootsi keeles *Erstan*) on laiem ja lagedam mereala Turu linna lähistel paiknevas Turu saarestikus. See on põhja-lõunasihiline, pikkusega paarkümmend kilomeetrit ja sügavusega kuni 80 meetrit.

## Vaata ka
**[[Fjärd]]*
*Kihti
Jaapani vapp

**Jaapani vapp** on Jaapani rahvuslik ja keiserlik pitsat, mitteametlik riigivapp. 

Vapil on kujutatud krüsanteemiõis 16 õielehega, mille alt paistavad veel 16 õielehe otsad.
Balabaci väin

**Balabaci väin** eraldab Filipiine Malaisiast (Kalimantani saarest) ning ühendab Sulu merd Lõuna-Hiina merega.
Visayani saared

**Visayani saared** on saared Filipiinide siseosas. 

Suuremad neist on Bohol, Cebu, Leyte, Masbate, Negros, Panay ja Samar. Pindala hinnatakse kokku 61 000 km&sup2;. 

Kuuluvad Filipiinidele.
Bali väin

**Bali väin** eraldab Bali saart Jaava saarest ja ühendab Bali merd India ookeaniga.

Kõige kitsamas kohas on väin 2,4 km lai.

Väin tekkis pärast viimast jääaega, kui mereveetase tõusis ja kaotas maaühenduse Jaava ja Bali saare vahel.
Katun

**Katun** (vene keeles *Катунь*) on jõgi Venemaal Altai Vabariigis ja Altai krais. Pikkus on 688 km, valgala 60 900 km&sup2;.

Algab Beluhha lõunanõlvalt. Tema ülem- ja keskjooksul vahelduvad kuristikud ahelikest läbimurdmisel laiemate nõgudega. Alamjooksul jõuab tasandikule ja ühineb Bijaga, moodustades Obi.
Baía de Todos os Santos

**Baía de Todos os Santos** ehk **Kõigi Pühakute laht** on laht Lõuna-Ameerikas Brasiilias. 

Asub Lõuna-Ameerika Atlandi ookeani rannikul. Laht on ulatusega umbes 30 korda 40 kilomeetrit ja hästi lainete eest varjatud. Pindala on 1052 km². Peamine suue asub lahe kirdeosas. Seda kirdest varjaval poolsaarel asub Salvadori linn. Lahes on 56 saart, neist suurim on Itaparica.

Lahe avastas Amerigo Vespucci 1. novembril 1501. aastal.
Informatsiooniteooria

**Informatsiooniteooria** on matemaatika haru, mis tegeleb informatsiooni kvantifitseerimisega. Informatsiooniteooriasse kuuluvad näiteks informatsiooni entroopia, kommunikatsioonisüsteemid, krüptograafia, andmete pakkimine, veakorrektsioon jne. Informatsiooniteooria valdkonda ei kuulu raamatukogundus ja infotehnoloogia.

Kaasaegsele informatsiooniteooriale pani aluse Claude Shannon oma 1948. aastal avaldatud artiklis "A Mathematical Theory of Communication". Tema järgi on informatsiooniks ainult need sõnumid, mille esinemist ei saa vastuvõtja ennustada. Teates leiduva info hulk on võrdne bittide minimaalse hulgaga, mida läheb vaja teate kõikvõimalike väärtuste kodeerimiseks eeldades, et kõik teated on võrdse tõenäosusega. Näiteks andmebaasis läheb nädalapäevade tähistamiseks vaja kolme bitti:
:000 = esmaspäev
:001 = teisipäev
:010 = kolmapäev
:011 = neljapäev
:100 = reede
:101 = laupäev
:110 = pühapäev
:111 = seda ei kasutata

Kui nädalapäevi esitada tavaliste tähejadade abil, siis vajaks nende säilitamiseks rohkem ruumi, kuid rohkem infot need ei sisaldaks.

Formaalselt mõõdetakse teates \mbox{M} sisalduva info hulka selle entroopiaga \mbox{H(M)}. Üldjuhul sõnumi entroopia (bittides)

:\mbox{H(M)} = log_2n, 

kus n on sõnumi võimalike väärtuste arv. Seejuures eeldatakse kõikide väärtuste puhul nende esinemise võrdset tõenäosust.

## Vaata ka
*bait

## Kirjandus
* James Gleick. *Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus*, Äripäeva kirjastus: 2014. ISBN 9789949523320

## Välislingid
*David MacKay Information Theory, Inference and Learning Algorithms.
Osmussaare maavärin

**Osmussaare [[maavärin]]** toimus 25. oktoobril 1976 Osmussaare põhjatipu lähedal merepõhjas. Värina magnituud oli 4,75 ning intensiivsus 6–7 palli MSK-64 skaala järgi, mis teeb sellest võimsaima teadaoleva maavärina Eestis.

Värin toimus kell 11:39, selle epitsenter paiknes saare põhjatipust u 5–6 km kirdes. Hüpotsenter asus 10 kilomeetri sügavusel. Osmussaare kirderanna järsul pangal tekkisid suured varingud. Saare keskel asuvasse kivimajja tekkis pragu, mis ulatus räästast maapinnani. Järgnesid järeltõuked, neist tugevaimad umbes 10 minutit ja pool tundi hiljem. Tundlikud aparaadid registreerisid järeltõukeid ka novembris.

Tallinnas oli maavärin selgesti märgatav. Laelambid kõikusid ja aknaklaasid klirisesid.

Kohe pärast maavärinat levisid kuuldused aatomiallveelaeva või Paldiskis asuva tuumareaktori plahvatusest. Aga see on pelgalt vandenõuteoreetikute oletus.

## Viited

## Välislingid
* Telesarja "Ajavaod" jagu "Igaviku jäljed" Osmussaare maavärinast.
Jaanuar 1934

**Jaanuar [[1934]]**, sündmuste kroonika

* Nõukogude lendurid Fedossenko, Vassenko ja Uzõskin tõusid stratosfääriõhupalliga OSOVIAHIM I 22 000 m kõrgusele.

## [[1. jaanuar]]
*Alcatraz muudeti USA föderaalvanglaks.

## [[3. jaanuar]]
*Werner von Fritsch sai Saksamaa sõjaväe juhiks.  
* Eestis võeti käibele kahesendine vahetusraha.

## [[4. jaanuar]]
*USA president teatas, et USA ei sekku Euroopa sündmustesse.  
*USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 

## [[7. jaanuar]]
*Ilmus esimene Flash Gordoni koomiks.

## [[9. jaanuar]]
*Eesti saadik Berliinis Karl Menning tegi lahkumisvisiidi Saksa Riigi presidendile Paul von Hindenburgile. 

## [[10. jaanuar]]
*Hukati Marinus van der Lubbe, keda süüdistati Berliini Riigipäevahoone süütamises. 
* Kuus USA mereväe amfiiblennukit Consolidated P2Y alustasid lendu San Franciscost Pearl Harborisse, kuhu jõudsid 11. jaanuaril. Nad püstitasid uue rivilennu kaugusrekordi (2400 miili) ja kiirusrekordi sellel marsruudil (24 tundi 35 minutit).

## [[15. jaanuar]]
*Nepali ja Indiat tabas 8,1-magnituudine maavärin. Surma sai umbes 10 700, teistel andmetel 50 000 inimest.
*Itaalias kuulutati välja seadus, millega moodustati korporatsioonid. 
* Eesti sisemaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
* Konstantin Päts seati Põllumeestekogude poolt riigivanema kandidaadiks.

## [[17. jaanuar]]
*Austria liidukantsler Engelbert Dollfuss teatas, et ta avaldab Saksamaa nõudmiste vastu Austria Saksamaaga liidendada Rahvasteliidus protesti. Itaalia valitsus avaldas talle toetust. 

## [[18. jaanuar]]
*Portugalis suruti veriselt maha poliitiline üldstreik. 

## [[19. jaanuar]]
*Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei lükkas tagasi nõudmised taastada Saksamaal monarhia.  

## [[22. jaanuar]]
*Pariisis algasid Prantsusmaa sotsialistliku valitsuse vastased rahutused. 
*Riias arreteeriti Jaan Tõnissoni tehingutega seotud erukindral Dmitri Lebedev.

## [[24. jaanuar]]
* Albert Einstein külastas Valget Maja.
*Alfred Rosenbergile tehti ülesandeks NSDAP ja selle organisatsioonide maailmavaateline koolitamine. 
*Eestis jõustus muudetud põhiseadus, mis nägi ette riigivanema valimise rahva poolt viieks aastaks.

## [[26. jaanuar]]
*Saksamaa ja Poola sõlmisid mittekallaletungilepingu. 
*New Yorgis Harlemis avati klubi Apollo Theater. 
*Samuel Goldwyn filmistuudiost Metro-Goldwyn-Mayer ostis Frank Baumilt 40 000 USA dollari eest filmi "Ozi võlur" filmimise õigused. 

## [[27. jaanuar]]
*Prantsusmaa peaminister Camille Chautemps astus pangaskandaali tõttu tagasi. 
*Endine Saksa keiser Wilhelm II tähistas Hollandis Doornis 75. sünnipäeva. 

## [[30. jaanuar]]
*Jõustus seadus, millega Saksamaa muutus unitaarriigiks.
*Eesti saadik Stockholmis Friedrich Akel esitas oma ärakutsumiskirja Rootsi kuningale Gustav Vle.

## [[31. jaanuar]]
*August Tepp esitas end kirjas Riigikogu juhatusele riigivanema kandidaadiks.
Paul Doumer

**Paul Doumer** (kodanikunimega **Joseph Athanase Doumer**; 22. märts 1857 – 7. mai 1932) oli Prantsusmaa president ja Andorra kaasvürst 13. juunist 1931 kuni surmani.

Ta sündis Prantsusmaal Cantali departemangus Aurillacis. 

Ta alustas karjääri õppejõu ja publitsistina. Kuulus radikaalsesse parteisse.  

Ta oli 1897–1902 Prantsuse Indohiina kindralkuberner. Ta oli Trans-Indohiina raudtee ehitamise tuline kaitsja. Hanois on temanimeline metallsild. 

Ta oli aastatel 1895–1896, 1921–1922 ja 1925–1926 rahandusminister ning 1905–1906 saadikutekoja esimees. Aastal 1927 valiti ta senati esimeheks.  

13. mail 1931 võitis ta Aristide Briandi ees presidendivalimised. 

## Atentaat
Paul Doumer külastas 6. mail 1932 Esimesest maailmasõjast osa võtnud kirjanike näitust. Vene emigrant Pavel Gorgulov tulistas taskust võetud püstolist mitu lasku presidendi pihta. President ei olnud jõudnud veel ühtegi stendi vaadata. Kuulid tabasid teda rinda ja pähe. Ta viidi haiglasse, kus ta mõne tunni pärast, 7. mail kell 4.37 suri. 

Pärimuse järgi olevat ta enne surma teadvusele tulnud ja küsinud: "Mille eest? Ma ei ole ju midagi teinud!" 

## Isiklikku
Doumer'l oli viis poega, kellest neli hukkusid Esimese maailmasõja rindel.
Pavel Gorgulov

**Pavel Gorgulov** (29. juuni 1895 Labinsk – 14. september 1932 Pariis) oli Prantsusmaa presidendi Paul Doumer' tapja.

## Atentaat
Gorgulov tulistas 6. mail 1932 püstolist mitu lasku president Paul Doumer' pihta, kes parajasti oli külastamas Esimesest maailmasõjast osavõtnud kirjanike näitust. President ei olnud jõudnud veel ühtegi stendi vaadata. Kuulid tabasid teda rinda ja pähe. Ta viidi haiglasse, kus ta mõne tunni pärast 7. mail suri.

## Pärast atentaati
Gorgulov arreteeriti kuriteopaigas. Ta peksti läbi ja viidi kohe politseikomissariaati. Temalt võeti ära mürgikapslid, mida ta tahtis kasutada, ja märkmik, mille esimesele lehekülgele oli kirjutatud vene keeles "doktor Pavel Gorgulov" ja prantsuse keeles "vabariigi presidendi tapnud vene rahvusliku fašistliku roheliste partei juht". Järgnesid segased luuletused Venemaast. Leiti ka "roheliste partei programm", mille kohaselt tuleb esile kutsuda maailmasõda, et bolševikud kukutada ja Venemaal võim haarata.   
  
Ülekuulamisel nimetas Gorgulov end sõjaveteraniks, kirjanikuks ja ajakirjanikuks, keda loevad kõik Tšehhoslovakkias ja keda tunneb kogu maailm. Ta olevat Mussolini ja Hitleri austaja ning olevat presidendi tapnud sellepärast, et Prantsusmaa tahab bolševikkudega koostööd teha.

Uurija said varsti aru, et Gorgulov tegutses üksi ja tema taga polnud mingit poliitilist organisatsiooni. 
Gorgulov rääkis, et ta on varem tahtnud tulistada ka Leninit, Hindenburgi ja eelmist presidenti Gaston Doumergue'i. Ta rääkis meeleldi, ei ilmutanud erilist kahetsust ning nautis ajakirjanduse tähelepanu ja kirjastajate huvi tema romaanide vastu.

## Hukkamine
Gorgulov giljotineeriti 14. septembri varahommikul 1932. Paberossist ta keeldus, kuid jõi kaks klaasi rummi. Ta võttis õigeusu preestrilt armulauda. Teel giljotiini juurde ta laulis mingit vene laulu. Hukkamine oli avalik ja leidis aset Santé vangla müüri ääres. Juhuslikke pealtvaatajaid ei olnud. Ajakirjanikud jälgisid hukkamist eemalt.

Gorgulovi asjade hulgast leiti hulk täiskirjutatud pabereid. Ta kirjutas põhiliselt endast ning kirjeldas muuhulgas, kuidas tema hukkamine toimub Roheliste hümni ja sõjaväeliste auavalduste saatel aulas.
Königsberg (täpsustus)

**Königsberg** (eesti keeles Kuningamägi) on olnud mitme asula, mäe, laeva ja inimese nimi:

## Asulad
***[[Königsberg]]**, alates 1946 Kaliningrad, oli Ida-Preisimaa olulisim linn.
***[[Königsberg (Baieri)|Königsberg]]** on linn Baieris.
***Königsberg in der Neumark** oli nüüd Poolas asuva Chojna, endise Preisimaa linna nimi kuni 1945. aastani.
***Königsberg an der Eger** oli nüüd Tšehhis asuva Kynšperk nad Ohří nimi 1945. aastani.
***Königsberg in Schlesien** oli nüüd Tšehhis asuva Klimkovice nimi 1945. aastani. 
***Königsberg** on Slovakkia linna Nová Baňa saksakeelne nimi.
***[[Königsberg (Göstling)|Königsberg]]** on koht Austrias.
***[[Königsberg (Prignitz)|Königsberg]]** on Heiligengrabe omavalitsuse allüksus.
***[[Königsberg (Biebertal)|Königsberg]]** on osa Biebertali omavalitsusüksusest.

## Mäed
***[[Königsberg (Osterhorngruppe)|Königsberg]]** on mägi Austrias Osterhornis.
***[[Königsberg (Göstlinger)|Königsberg]]** on mägi Austrias Göstlingeri Alpides.
***[[Königsberg (Harz)|Königsberg]]** on mägi Saksamaal Harzi mäestikus.
***[[Königsberg (Pfalz)|Königsberg]]** on mägi Saksamaal Wolfsteini lähedal Rheinland-Pfalzis.
***Königsberg** on ka Slovakkia mäe Kráľova hoľa saksakeelne nimi.

## Laevad
***[[SMS Königsberg (1905)|SMS Königsberg]]** oli saksa väike ristleja enne Esimest maailmasõda.
***[[SMS Königsberg (1915)|SMS Königsberg]]** oli saksa väike ristleja Esimese maailmasõja ajal.
***[[Königsberg (1927)|Königsberg]]** oli saksa kergristleja Teise maailmasõja ajal.

## Inimesed
***[[Königsberg (aadlisuguvõsa)|Königsberg]]** on aadlisuguvõsa nimi.
***Allan Stewart Königsberg** või **Konigsberg** ehk Woody Allen on USA koomik, filminäitleja, režissöör ja kirjanik.

## Vaata ka
*Regiomontanus ehk Johann Müller Königsbergist oli saksa astronoom ja astroloog
*Elaine Lobl Konigsburg on USA kirjanik

*Königsburg
Paide vald

**Paide vald** oli vald Järva maakonnas.

Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

Paide valla viimane vallavanem oli Veljo Tammik.

## Asustus
### Külad
Anna küla – Eivere – Kirila – Korba – Kriilevälja – Mustla – Mustla-Nõmme – Mäeküla – Mäo – Mündi – Nurme – Nurmsi – Ojaküla – Otiku – Pikaküla – Prääma – Puiatu – Purdi – Sargvere – Seinapalu – Sillaotsa – Suurpalu – Sõmeru – Tarbja – Valgma – Veskiaru – Viraksaare – Võõbu

## Viited

## Välislingid
* Paide valla koduleht
Märgisüsteem

**Märgisüsteem** on märkide komplekt koos nende kasutamise reeglitega (koodidega). Märgisüsteeme kasutavad organismid, inimesed ja sotsiaalsed grupid. 

Inimesele eriomane märgisüsteem on keel ning keelevõimel põhinevad kultuuri märgisüsteemid. 

Märgisüsteeme uurib semiootika. 

## Märgisüsteeme
* alfabeet
* arv
* kiri
* liiklusmärk
* noodikiri
Aine (füüsika)

**Aine** (ka: *mateeria*) all mõistetakse füüsikas tavaliselt stabiilseid seisumassiga elementaarosakesi (tavaliselt prootoneid, neutroneid ja elektrone) ning nende kombinatsioone. Nii mõistetuna vastandatakse ainet väljale. See mõiste erineb filosoofilisest mateeria mõistest, mida võidakse mõista nii ainet kui ka välja hõlmavana.  

Meid ümbritsev aine on tavaliselt võtnud keemilistest ainetest koosnevate kehade kuju.  

## Vaata ka
*aine ehitus 
*ainehulk
*aine olekud
*antiaine
*elementaarosakeste füüsika
*mateeria
*tumeaine
Tartu Descartes'i Kool

**Tartu Descartes'i Kool** on põhiharidust andev õppeasutus Tartus.

Tartu Descartes’i Kooli eelkäija **Tartu 15. Keskkool** avas uksed 1. septembril 1982. Kooli direktorina asus tööle Jaan Reinson, kes on ametis tänini. 11. aprillil 1996 nimetati kool ümber **Tartu Descartes’i Lütseumiks**. 1. augustil 2014 jätkas kool seoses koolireformiga põhikoolina, mille nimeks sai Tartu Descartes’i Kool. Kooli gümnaasiumiosa liideti Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumiga. 

Kool on nimetatud prantsuse matemaatiku, filosoofi ja loodusteadlase René Descartes'i järgi.

Tartu Descartes’i Kooli suurim eripära on prantsuse keele õpetamine ja prantsuse kultuuri tutvustamine. Kooli iseloomustavad ka tervislikest eluviisidest lugupidamine ja huvitegevus. Descartes’i kooli ja selle eelkäijate koolipere on alati olnud ühtehoidev ning üheskoos on palju head korda saadetud. Märkimisväärselt palju kooli vilistlasi on pärast ülikooli lõpetamist just oma koolis õpetajatena tööle hakanud.

Kooli esimene lend lõpetas 1985. aasta kevadel, lõpetajad kinkisid koolile lipu ja lõid hümni (autorid Nelli Mihkelsoo ja Tiina Naarits). Kui kooli nime 1996. aastal muudeti, siis kinkis uue lipu 12. lend. Kolmanda lipu kinkis koolile 2014. aastal 30. lend.

## Pilte

Fail:PRTKR Tartu 2022.jpg|Seinamaaling kooli seinal (autor PRTKR, 2022)
Fail:PRTKR Tartu 2023.jpg|Seinamaaling kooli seinal (autor PRTKR, 2023)


## Välislingid
*Tartu Descartes'i Kooli koduleht
1713

**1713. aasta** (**MDCCXIII**) oli 18. sajandi 13. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. veebruar – Friedrich Wilhelm I sai Preisimaa valitsejaks.
* 27. märts – Hispaania nõustus Suurbritanniale loovutama Gibraltari ja Minorca.
* Venemaa vallutas Põhjasõjas Lõuna-Soome.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 12. jaanuar – Johann Gottfried Arndt, baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja
* 5. oktoober – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik
* 6. oktoober – Michael Ignatius, eesti hernhuutlik kirjamees, koolmeister ja köster
* 14. detsember – Martin Knutzen, saksa filosoof

## Surnud
* 8. jaanuar – Arcangelo Corelli, itaalia viiuldaja ja helilooja
* 4. veebruar – Anthony Ashley-Cooper, inglise poliitik, filosoof ja kirjanik
* 25. veebruar – Friedrich I, esimene Preisimaa kuningas
* 17. märts – Juraj Jánošík, slovakkia lindprii
* 28. august – Arend Johann Knüpffer, eesti vaimulik
* 20. oktoober – Archibald Pitcairne, šoti arstiteadlane
* 7. november – Elizabeth Barry, inglise näitleja
* 7. detsember – Reinhold von Ungern-Sternberg, baltisaksa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane
1714

**1714. aasta** (**MDCCXIV**) oli 18. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas
* 19. veebruar – Põhjasõda: Vene väed saavutasid Napue lahingus suure võidu rootslaste üle.
* 1. august – Hannoveri kuurvürst George Louis sai pärast kuninganna Anne surma Suurbritannia kuningaks George I nime all.
* 7. august – Põhjasõda: Venemaa laevastik võitis Soome lõunarannikul toimunud Riilahti lahingus rootslasi ning saavutas ülemvõimu Läänemere põhjaosas.
* 29. september – Põhjasõda: Vene kasakad tapsid Hailuoto saarel 800 kohalikku elanikku ja põgenikku.

## Sündmused Eestis
* Tallinnas algasid uue sadama ehitustööd.
* Peeter I ostis Drentelnide suguvõsalt suvemõisa ja ligikaudu sada hektarit maad Lasnamäe nõlva all.

## Sündinud
* 1. jaanuar – Kristijonas Donelaitis, leedukeelse ilukirjanduse rajaja
* 6. jaanuar – Percivall Pott, inglise kirurg
* 8. märts – Carl Philipp Emanuel Bach, saksa helilooja
* 25. aprill – Emer de Vattel, Šveitsi jurist
* 2. juuli – Christoph Willibald Gluck, saksa helilooja
* 17. juuli – Alexander Gottlieb Baumgarten, saksa filosoof
* 14. august – Claude Joseph Vernet, prantsuse kunstnik

## Surnud
* 14. veebruar – María Luisa, Hispaania kuninganna
* 3. märts – Carl Gustaf Frölich, saksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* 30. mai – Gottfried Arnold, saksa luterlik teoloog ja ajaloolane
* 8. juuni – Sophie von der Pfalz, Hannoveri kuurvürstinna
* 1. august – Anne, Suurbritannia kuninganna
* 15. august – Anna Mons, Peeter I favoriit
* 10. oktoober – Pierre Boisguillebert, prantsuse majandusteadlane

## Viited
1715

**1715. aasta** (**MDCCXV**) oli 18. sajandi 15. aasta.

## Sündmused maailmas

* Juunis 1715 kuulutas Preisimaa Rootsile sõja, rünnates Pommerit ja piirates Stralsundi

## Sündmused [[Eesti]]s

* Uus Testament ilmub põhjaeesti keeles. (Varem oli ilmunud lõunaeesti keeles.)
* ...

## Sündinud
* 4. juuli – Christian Fürchtegott Gellert, saksa luuletaja ja moraalifilosoof
* 23. oktoober – Peeter II, Venemaa keiser

## Surnud
* märts – William Dampier, inglise mereröövel ja maadeavastaja
* 3. august – Conrad de Rosen, Liivimaa päritolu Prantsusmaa sõjaväelane
*1. september – Louis XIV, Prantsusmaa kuningas

## Viited
1716

**1716. aasta** (**MDCCXVI**) oli 18. sajandi 16. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. august – Austria-Türgi sõda: Ülekaalus olnud Türgi vägedel ei õnnestunud vallutada Habsburgide valduses olevat Petrovaradini kindlust.

## Sündinud
* 12. jaanuar – Antonio de Ulloa, Hispaania sõjaväelane ja teadlane
* 15. mai – Heinrich XII (Reuß-Schleizi krahv)
* 26. detsember – Thomas Gray, inglise luuletaja
* Yosa Buson, Jaapani luuletaja ja maalikunstnik

## Surnud
* 2. november – Engelbert Kaempfer, saksa loodusteadlane, arst ja maadeuurija
* 26. november – Nils Bielke, Rootsi väejuht ja riigimees
1717

**1717. aasta** (**MDCCXVII**) oli 18. sajandi 17. aasta.

## Sündmused maailmas
*4. jaanuar – Inglismaa, Prantsusmaa ja Holland lõid Hispaania-vastase kolmikliidu.
*21. august – Austria-Türgi sõda: Austria väed vallutasid Savoia Eugeni juhtimisel osmanitelt strateegilise tähtsusega Belgradi linna.
*24. detsember – Hollandit, Taanit ja Saksamaa rannikualasid tabanud üleujutustes hukkus umbes 11 500 inimest.(en)

## Sündmused Eestis
* parun Magnus Wilhelm von Nieroth rajab Seidla mõisasse vaeslastekooli.

## Sündinud
*13. mai – Maria Theresia, Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna
*14. juuni – David Garrick, inglise näitleja ja näitekirjanik
*20. juuni – Jacques-François-Joseph Saly, prantsuse skulptor
*24. september – Horace Walpole, inglise kirjanik
*16. november – Jean le Rond d'Alembert, prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof
*25. november – Aleksandr Sumarokov, vene luuletaja ja näitekirjanik
*9. detsember – Johann Joachim Winckelmann, saksa kunstiajaloolane ja arheoloog
*25. detsember – Pius VI, paavst
*28. detsember – Johann Heinrich Gottlob von Justi, saksa majandusteadlane ja kameralist

## Surnud
* 23. veebruar – Magnus Stenbock, Rootsi väepealik

## Viited
1718

**1718. aasta** (**MDCCXVIII**) oli 18. sajandi 18. aasta.

## Sündmused maailmas
* 7. mai (traditsiooniline kuupäev) - Prantsuse väljarändajad rajasid Louisianas Orléansi hertsogi järel nime saanud New Orleansi.

* 22. november – Põhja-Carolina ranniku lähistel tapeti kurikuulus piraat Musthabe.
* 30. november – Kuulitabamuse pähe saanud Rootsi kuningas Karl XII suri Norras Fredrikshaldis.

## Sündmused Eestis
* Hakati ehitama Kadrioru lossi.

## Sündinud
* juuni – Thomas Chippendale, inglise puusepp

## Surnud
* 3. aprill – Jacques Ozanam, prantsuse matemaatik
* 30. juuli – William Penn, Inglise aadlik, kveeker ja kirjanik
* 22. november – Edward Teach, inglise piraat
* 9. detsember – Vincenzo Coronelli, itaalia frantsiskaani munk, kartograaf ja kosmograaf
* 11. detsember – Karl XII, Rootsi kuningas
1719

**1719. aasta** (**MDCCXIX**) oli 18. sajandi 19. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinnas asutati admiraliteedi kool madruste ja käsitööliste laste koolitamiseks. Kool alustas õppetööd 66 õpilasega.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* juuli – Arp Schnitger, saksa oreliehitaja

## Viited
1722

**1722. aasta** (**MDCCXXII**) oli 18. sajandi 22. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Mõisad, mis olid Rootsi võimu ajal riigistatud, tagastatakse nüüd endistele omanikele. Protseduuri korraldab kohalikest aadlikest moodustatud restitutsioonikomisjonid. Et paljudel mõisnikel pole tõendeid oma valdusõiguse kohta, siis sel puhul rakendatakse "usaldusväärsete tunnistajate" põhimõtet. Mõisate tagastamine endistele mõisnikele kestab kolm aastat.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1723

**1723. aasta** (**MDCCXXIII**) oli 18. sajandi 23. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Väike-Maarjas avati kihelkonnakool.
* ...

## Sündinud

* 16. juuni (ristimispäev) – Adam Smith, šoti filosoof ja majandusteadlane
* 22. detsember – Karl Friedrich Abel, saksa helilooja

## Surnud

* ...

## Viited
1712

**1712. aasta** (**MDCCXII**) oli 18. sajandi 12. aasta.

## Sündmused maailmas
*Peeter I kuulutas Peterburi Venemaa pealinnaks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* Peterburist Riiga kulgeval ettevalmistatud postimaanteel algas liiklus. Postijaama teele jäid Eesti alast näiteks järgmised postijaamad: Narva, Vaivara, Ninasi, Tartu, Tõlliste. Postijaamu, mis jäävad Narvast Riiani, pidas ülal Liivimaa rüütelkond.
* ...

## Sündinud
*17. jaanuar – John Stanley, inglise organist ja helilooja
*24. jaanuar – Friedrich II, Preisimaa kuningas
*28. juuni – Jean-Jacques Rousseau, prantsuse filosoof
*5. oktoober – Francesco Guardi, itaalia kunstnik
*21. oktoober – Woldemar Johann von Lauw, baltisaksa tööstur
*25. november – Abbé Charles-Michel de l’Epée, Prantsuse pedagoog, surdopedagoogika rajaja
*11. detsember – Francesco Algarotti, Itaalia filosoof, kunstikriitik ja graveerija

## Surnud
*25. jaanuar – Carl Gustaf Nieroth, Rootsi väejuht ja riigitegelane
*24. aprill – Juan Cabanilles, hispaania organist ja helilooja
*14. september – Giovanni Domenico Cassini, itaalia päritolu astronoom, insener ja astroloog

## Viited
1725

**1725. aasta** (**MDCCXXV**) oli 18. sajandi 25. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinnas asutati pietismi mõjul toomorbudemaja ning selle juurde 30-õpilasega kool.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 8. veebruar – Peeter I, vene tsaar
* 24. oktoober – Alessandro Scarlatti, itaalia helilooja

## Viited
1724

**1724. aasta** (**MDCCXXIV**) oli 18. sajandi 24. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. mai – Pärast paavst Innocentius XIII surma kogunenud konklaav valis uueks paavstiks Benedictus XIII.
* 23. juuni – Venemaa ja Türgi allkirjastasid Konstantinoopoli lepingu, millega jagasid kaks riiki omavahel suure osa Pärsia valdustest.

## Sündmused Eestis
* Tallinna Toomkiriku ülemõpetajaks ja ühtlasi Eestimaa kubermangu kõrgeimaks vaimulikuks valiti Halle pietist Christoph Friedrich Mickwitz, kes oli sellel positsioonil aastani 1748.

## Sündinud
* 22. aprill – Immanuel Kant, saksa filosoof
* 8. juuni – John Smeaton, inglise insener
* 10. juuli – Eva Ekeblad, rootsi salongipidaja ja põllumajandusteadlane
* 3. september – Guy Carleton, Briti sõjaväelane ja riigimees

## Surnud
* 7. märts – Innocentius XIII, paavst
* 1. juuli – Johann Baptist Homann, saksa geograaf ja kartograaf
* 23. august – Sébastien Rale, prantsuse jesuiidi misjonär ja leksikograaf

## Viited
1726

**1726. aasta** (**MDCCXXVI**) oli 18. sajandi 26. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eesti alale jõuavad Saksamaalt esimesed hernhuutluse ehk vennastekogudusliikumise esindajad. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1727

**1727. aasta** (**MDCCXXVII**) oli 18. sajandi 27. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*31. märts (20. märts Juliuse kalendri järgi) – Isaac Newton, inglise füüsik
*17. mai – Katariina I
*22. juuni – George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas
1728

**1728. aasta** (**MDCCXXVIII**) oli 18. sajandi 28. aasta.

## Sündmused maailmas

* 20. oktoober - Kopenhaagenis möllas kahjutuli, milles hävis suurem osa linnast.

## Sündinud
* 28. veebruar – Peeter III, Venemaa keiser
* 27. oktoober – James Cook, Briti meresõitja, kartograaf ja maadeavastaja
* 10. november – Oliver Goldsmith, iiri näitekirjanik

## Surnud

*10. november – Fjodor Apraksin, Venemaa sõjaväelane ja riigimees