Romanovid

**Romanovid** olid Venemaa tsaaririigi ja Venemaa keisririigi dünastia, kes valitses Venemaad kuni 1917. aasta veebruarirevolutsioonini.

Romanovite dünastia rajaja oli Mihhail I Fjodorovitš Romanov. Maakogu (Zemski Sobor) valis ta Venemaa valitsejaks vkj 21. veebruaril/ukj 3. märtsil 1613, kui ta oli 16-aastane. Vkj. 11. juulil/ukj 21. juulil 1613 krooniti ta Moskva Kremlis Uspenski katedraalis tsaariks.

## Romanovid

*Mihhail I Fjodorovitš (1613–1645); oli abielus kaks korda. 
** Esimene abikaasa oli Marija Vladimirovna Dolgorukaja, kes suri 7. jaanuaril 1626. 
** Teine abikaasa oli Jevdokija Lukjanovna Strešneva (elas 1608 – 18. august 1645). Sellest abielust, millest sündis 10 last, põlvnesid kõik tulevased Romanovid.
** Aleksei Mihhailovitš ehk Aleksei I.
*Aleksei I (1645–1676); oli abielus kaks korda. Esimene abikaasa oli Marija Miloslavskaja (1624–1669). Abielust sündisid
**Dmitri Aleksejevitš (1648–1649) 
**Jevdokija Aleksejevna (1650–1712) 
**Marfa Aleksejevna (1652–1707) 
**Aleksei Aleksejevitš (1654–1670), Vene tsaaritrooni kandidaat ja Poola kuningatrooni kandidaat Jan II Kazimierzi järel, kuid suri viimasest varem
**Anna Aleksejevna (1655–1659)
**Sofia Aleksejevna (1657–1704) 
**Jekaterina Aleksejevna (1658–1718)
**Marija Aleksejevna (1660–1723) 
**Fjodor III (1661–1682), Vene tsaar aastatel 1676–1682
**Fedosja Aleksejevna (1662–1713)
**Simeon (1665–1669) 
**Ivan Aleksejevitš ehk Ivan V (1666–1696), Vene tsaar aastatel 1682–1696. Abielust Praskovia Saltõkovaga sündisid 
*** Anna Ivanovna ehk Anna I 
*** Jekaterina Ivanovna (1691–1733); abiellus Karl Leopold von Mecklenburgiga, abielust sündis 
**** Anna Leopoldovna; abiellus Anton Ulrich von Braunschweig-Wolfenbütteliga, abielust sündis
***** Ivan VI
**Jevdokija Aleksejevna (1669–1669) 
**Teist korda abiellus Aleksei Mihhailovitš 1671. aastal Natalja Kirillovna Narõškinaga (1651–1694). Abielust sündisid
**Pjotr Aleksejevitš ehk Peeter I (1672–1725) 
**Natalja Aleksejevna (1673–1716) 
**Fjodora Aleksejevna (1674–1677)   
* Peeter I (1682–1725)
** Esimene abikaasa oli Jevdokija Fjodorovna Lopuhhina (1669–1731) Lopuhhinite suguvõsast
*** Poeg Aleksei Petrovitš Romanov abiellus Charlotte Christine von Braunschweig-Wolfenbütteliga, Braunschweig-Wolfenbütteli vürstiriigi printsessiga, kelle õde Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel oli abielus Karl VI-ga (Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste valitseja). (Charlotte Christine ei läinud üle vene õigeusku, vaid jäi luteri usku ja kasutas oma sünnijärgset nime.)
**** tütar (1714. aastal)
**** poeg Pjotr Aleksejevitš ehk Peeter II (1715–1730)
** Teine abikaasa oli Marta Elena Skawronska ehk Katariina I. Abielust sündisid
*** tütar Jelizaveta Petrova, hilisem keisrinna Jelizaveta Petrovna Romanova
*** tütar Anna Petrovna Romanova, kes abiellus Holstein-Gottorpi hertsogi Karl Friedrichiga (Schleswig-Holstein-Gottorf)
* Katariina I (1725–1727)
* Peeter II (1727–1730)
* Anna I (1730–1740)
* Ivan VI (1740–1741)
* Jelizaveta Petrovna (1741–1762) suri lastetuna.

## Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia

Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia valitses Venemaad aastatel 1761–1917. Dünastiale pani aluse Holstein-Gottorpi hertsog Karl Peter Ulrich, kes Vene keisrina kandis nime Peeter III. Ta päris Vene trooni, sest tema ema oli Peeter I tütar Anna Petrovna Romanova. Dünastiast pärineb ka viimane Venemaa keiser Nikolai II.

*1762–1796 Katariina II (1729–1796), snd Anhalt-Zerbsti printsess Sophie Friederike Auguste; abiellus Vene troonipärija, Holstein-Gottorpi hertsogi Karl Peter Ulrichiga (keisrina **Peeter III**) 
** poeg Pavel Petrovitš (keisrina **[[Paul I]]**)
** tütar Anna Petrovna (1757–1759)
*1796–1801 Paul I; tema esimene abikaasa (1773–1776) oli Natalja Aleksejevna (snd Wilhelmina Luisa von Hessen-Darmstadt (1755–1776)), kes suri sünnitamisel; abiellus teist korda 1776. aastal Maria Fjodorovnaga (1759–1828) (snd Sophia Dorothea Augusta Luisa, Württembergi printsess)
**Aleksandr Pavlovitš (1777–1825; keisrina **Aleksander I**)
** suurvürst Konstantin Pavlovitš (1779–1831)
** suurvürstinna Aleksandra Pavlovna (1783–1801), abiellus Austria ertshertsogi Joseph Anton Johanniga
** suurvürstinna Jelena Pavlovna (1784–1803)
** suurvürstinna Jekaterina Pavlovna (1788–1819)
** suurvürstinna Olga Pavlovna (1792–1795)
** suurvürstinna Anna Pavlovna (1795–1865)
** suurvürst Nikolai Pavlovitš (1796–1855; keisrina **Nikolai I**)
** suurvürst Mihhail Pavlovitš (1798–1849)
*1801–1825 Aleksander I, abiellus Badeni printsessi Luise Maria Augustaga (1779–1826; õigeusku ristituna Jelizaveta Aleksejevna)
*1825–1855 Nikolai I, abiellus Preisi printsessi Charlottega (1798–1860; õigeusku ristituna Aleksandra Fjodorovna)
** Aleksander Nikolajevitš (1818–1881; keisrina **Aleksander II**) 
** suurvürst Konstantin Nikolajevitš (1827–) 
*** suurvürst Konstantin Konstantinovitš vanem (1858–1915)
**** suurvürst Joann Konstantinovitš, (1886–1918), suri bolševike käe läbi 18. juulil 1918 Alapajevski linna lähedal kaevandustes
**** suurvürst Konstantin Konstantinovitš noorem (1890/1891 – 1918), suri bolševike käe läbi 18. juulil 1918 Alapajevski linna lähedal
**** suurvürst Igor Konstantinovitš (1894–1918), suri bolševike käe läbi 18. juulil 1918 Alapajevski linna lähedal
*** suurvürst Dmitri Konstantinovitš (1860–1919), suri bolševike käe läbi 27. jaanuaril 1919 Petrogradis Peeter-Pauli kindluses 
** suurvürst Nikolai Nikolajevitš
*** suurvürst Nikolai Nikolajevitš (1856–1929), Peterburi sõjaväeringkonna ülem (1905–1914), Esimese maailmasõja algusest kuni augustini 1915 sõjavägede ülemjuhataja, märtsist 1919 emigratsioonis Prantsusmaal
** suurvürst Mihhail Nikolajevitš (1832–1909), kindralfeldmarssal, asemik Kaukaasias ja Kaukaasia armee juhataja (1862–1881), Riiginõukogu esimees (1881–1905)
*** suurvürst Nikolai Mihhailovitš (1859–1919), suri bolševike käe läbi 27. jaanuaril 1919 Petrogradis Peeter-Pauli kindluses 
***suurvürstinna Anastassija Mihhailovna (1860–1922)
*** suurvürst Mihhail Mihhailovitš (1861–1929)
*** suurvürst Georgi Mihhailovitš (1863–1919)
*** suurvürst Aleksander Mihhailovitš (1866–1933)
*** suurvürst Sergei Mihhailovitš (1869–1918), suri bolševike käe läbi 18. juulil 1918 Alapajevski linna lähedal kaevandustes
*** suurvürst Aleksei Mihhailovitš (1875–1895)
*1855–1881 Aleksander II, abiellus Hesseni suurhertsogi Ludwig II tütre Maximilienne Wilhelmine Mariega, kes lasi end ristida õigeusklikuks ning võttis nimeks Maria Aleksandrovna
** suurvürst Aleksander Aleksandrovitš (1845–1894; keisrina **Aleksander III**) 
** suurvürst Vladimir Aleksandrovitš (1847–1909), Peterburi sõjaväeringkonna ülem 
*** suurvürst Kirill Vladimirovitš (1876–1938; **Kirill I**)
*** suurvürst Boriss Vladimirovitš (1877–1943)
*** suurvürst Andrei Vladimirovitš (1879–1956)
*** suurvürstinna Jelena Vladimirovna (1882–1957)
** suurvürst Aleksei Aleksandrovitš (1850–1909) 
** suurvürst Sergei Aleksandrovitš (1857–1905), Moskva kindralkuberner ja Moskva Sõjaväeringkonna ülem, suri esseeride terroristide käe läbi 1905. aastal
** suurvürst Pavel Aleksandrovitš (1860–1919), suri bolševike käe läbi 27. jaanuaril 1919 Petrogradis Peeter-Pauli kindluses 
***suurvürstinna Maria Pavlovna (1890–1958)
***suurvürst Dmitri Pavlovitš (1891–1942), osales Grigori Rasputini tapmises 1916. aastal
*1881–1894 Aleksander III
**suurvürst Nikolai Aleksandrovitš (1868–1918; keisrina **Nikolai II**)
**suurvürst Aleksandr Aleksandrovitš (1869–1870)
**suurvürst Georgi Aleksandrovitš (1871–1899)
**suurvürstinna Ksenja Aleksandrovna (1875–1960)
**suurvürst Mihhail Aleksandrovitš (**[[Mihhail II]]**) (1878–1918), suri bolševike käe läbi 12. juunil 1918 Permis
**suurvürstinna Olga Aleksandrovna (1875–1960) ()
*1894–1917 Nikolai II (1868–1918) ja keisrinna Aleksandra Fjodorovna, suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
**suurvürstinna Olga Nikolajevna (1895–1918), suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
**suurvürstinna Tatjana Nikolajevna (1897–1918), suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
**suurvürstinna Maria Nikolajevna (1899–1918), suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
**suurvürstinna Anastassija Nikolajevna (1901–1918), suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
**troonipärija Aleksei Nikolajevitš (1904–1918), suri bolševike käe läbi 17. juulil 1918 Jekaterinburgis
*1917 Mihhail II (1878–1918)

## Vene keiserliku perekonna pead alates 1917. aastast
*1917–1938 Kirill Vladimirovitš (**Kirill I**), (1876–1938), abiellus 1905 Sachsen-Coburg-Gotha printsessi Victoria Melitaga (Viktoria Fjodorovna, 1876–1936)
*1938–1992 Vladimir Kirillovitš (**Vladimir III**), (1917–1992), abiellus 1948 vürstinna Leonida Bagration-Muhranskiga (Leonida Georgijevna, 1914–2010)
*1992– Maria Vladimirovna (**Maria I**), (1953–), abiellus 1976 Preisi printsi Franz Wilhelmiga (Mihhail Pavlovitš, 1943–, lahutatud 1986)
**troonipärija Georgi Mihhailovitš (sündinud 1981)

## Troonipärimise seadus

Troonipärimise seaduse Venemaal kehtestas keiser Paul I 1797. aastal. Nikolai I ajal, 1832. aastal, lisati see sõnastuses "Keiserliku perekonna institutsioon" (*«Учреждение об императорской фамилии»*) "Venemaa keisririigi seaduste kogumikku" (*«Свод законов Российской империи»*). Viimased parandused tegi selles Nikolai II 1911. aastal.

Keisritrooni pärijale esitatud nõuded:
# kuulumine Romanovite keiserlikku kotta;
# meesliinis esimesena sündimine;
# vanemate abielu võrdsus (troonipärija peab abielluma valitseva koja liikmega);
# sündimine õigeusklikest vanematest, vaieldamatu truudus õigeusule ja selle kaanonitele;
# põhiseadustele, mille alusel keiser ja tema järglased valitsevad, antud truudusevandest kinnipidamine;
# troonile asumise kõlblikkus usulisest vaatekohast;
# meesliini katkemisel läheb troonipärimisõigus naissoost isikule, kes vastab eeltoodud nõuetele.

## Vaata ka
*Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia
*Venemaa valitsejad

## Viited

## Kirjandus
* Staffan Skott. Romanovid. Rootsi keelest tõlkinud Vladimir Beekman. Tallinn, Eesti Raamat, 1999.

## Välislingid
*An Online Gotha: Russia
*Romanovid ootavad riigilt tunnustust, Postimees 1. aprill 2009
*Venemaal rehabiliteeriti Romanovite dünastia liikmeid – Elu24, 9. juuni 2009.
*Suri Romanovite dünastia vanim liige – Postimees, 24. mai 2010 (artiklis nimetatakse Leonida Georgijevnat ekslikult dünastia liikmeks ja dünastia peaks ning räägib ekslikult dünastia peade vahetusest)