open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Künnapu

**August Künnapu** (sündinud 6. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, arhitekt ja ajakirjanik.

August Künnapu on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis (1996–1997). Aastatel 1997–2001 õppis Künnapu Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri. 2000 õppis ta Londonis Slade'i kunstikooli suvekursustel. 2005. aastast alates on ta toimetanud ajalehte Epifanio.

Ta on esinenud näitustel alates 1996. aastast. Tema esimene isikunäitus "Elujõgi" toimus 1. novembrist 2013. 12. jaanuarini 2014 Tartu Kunstimuuseumis, näitusel esitleti 22 akrüülmaali. Isikunäitusi on olnud väljaspool Eestit veel Manilas, Berliinis, Riias ja mujal. 

August Künnapul on loomingus mitu lemmikteemat – sportlased ja rahvatantsijad, kassid ja koerad, arstid ja arhitektid ning palju muud. Künnapu teostes võib näha mõjusid kubismist, *[[art déco]]*'st, retrost ja popkunstist. See kõik kokku loob efektselt mitmenäolise tulemuse, kus petlikule naivismile lisaks on ka psühholoogilist sügavust ja traagikat. Künnaput innustab maalimises argipäev ja spordidünaamika peatamine.

2006. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu ja 2009. aastast Eesti Maalikunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
*2007 – Konrad Mäe preemia
* 2018 – Kristjan Raua preemia (särav ja isepäine maalilooming)

## Isiklikku
Tema isa on arhitekt Vilen Künnapu ja ema kunstiajaloolane Liivi Künnapu.

Tal on 2009. aastal sündinud poeg Alberto.

## Viited
Eesti Meretööstuse Liit

**Eesti Meretööstuse Liit** (EML) on mittetulundusühing, mis ühendab laevaehitajaid, allhankijaid ja merevarustuse müüjaid, samuti Saaremaa haridusasutusi, omavalitsusi ja teisi väikelaevaehitusega seotud asutusi. 

Ühendus loodi selleks, et hoida ja edasi kanda puupaatide ehitamise oskusi. Aastast 2009 koondab EML peaaegu kõiki Eesti väikelaevaehitajaid ja allhankijaid. Liidu eesmärk on säilitada ja arendada Eesti väikelaevaehituse traditsioone ja merekultuuri. Põhieesmärk on arendada asjatundjate liiduna Eesti väikelaevaehitust.

## Varasemad nimetused

* Eesti Väikelaevaehituse Liit
* Lääne-Eesti ja saarte laeva- ja paadiehitajate mittetulundusühing Kingston

## Vaata ka
* TTÜ Mereakadeemia Meremajanduse keskus

## Välislingid
* Eesti Meretööstuse Liit
Avalik omand

**Avalik omand** (ingl *public domain*) on angloameerika õiguses kogum vaimse tegevuse tulemeid, mis on intellektuaalomandi õiguse kaitseta, sest kaitse kehtivus (tavaliselt autori eluaeg ja 70 aastat pärast tema surma) on lõppenud, kaitse on kaotatud või kaitset ei kohaldata. Avalikus omandis on näiteks teosed, kaubamärgid ja patendid, mille õiguskaitse kehtivus on lõppenud, mõnel juhul vaimse tegevuse tulemid, millele pole õiguskaitset taotletud või mida ei peeta õiguskaitse vääriliseks, Ameerika Ühendriikides ka keskvalitsuse teosed, mis on valminud teenistuskohustuste täitmisel. Avalikku omandisse kuuluvaid töid võib taasavaldada, muuta ja muul viisil kasutada eraldi luba küsimata ja litsentsitasu maksmata.

Kuna vähesed jurisdiktsioonid, kui üldse mõni, reglementeerivad, kuidas kaotada intellektuaalse omandi õiguse kaitse, mis tekib iseenesest, siis sellise kaitsega teoste avalikku omandisse andmine ei pruugi olla üheselt võimalik. Mõnes riigis pole autoriõigusest loobumine võimalik, eriti isiklikest õigustest loobumine. Sel juhul on ligidaselt teose avalikku omandisse andmisega võimalik kasutada litsentsi, millega loobutakse pöördumatult nii paljudest õigustest kui võimalik.

Mõnikord võidakse avalikku omandisse kuuluvaks pidada ka autoriõiguse kaitseta üldkasutatavaid teoseid, mille päritolumaa jurisdiktsioonis avaliku omandi mõiste puudub, või ka teoseid või muid töid, mis omavad päritolumaal õiguskaitset, aga mis on piiranguteta üldkasutatavad.

## Vaata ka
*Avaliku omandi manifest
*Avaliku omandi päev
*Avalik ruum

## Viited

## Välislingid

* Eesti Rahvusraamatukogu selekteeritud vabakasutuses teoste kogum Eesti Rahvusbibliograafia andmebaasis (ERB)
Lattarico

**Lattarico** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis.

410 meetri kõrgusel merepinnast asuva Lattarico asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Lattarico piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bisignano, Fuscaldo, Luzzi, Montalto Uffugo, Rota Greca, San Benedetto Ullano, San Martino di Finita, Torano Castello.

Lattarico halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Contessa Soprana, Cozzo Carbonaro, Palazzello, Piretto, Regina.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Finlandia (2001)

**Finlandia** (end. **Freedom** (7. märts 2012 – oktoober 2012), **Moby Freedom** (2001–2012)) on kiire parvlaev, mis on ehitatud Daewoo Shipbuilding & Heavy Machinery Ltd laevatehases Okpos Lõuna-Koreas 2001. aastal. Tema sõsarlaevad on Moby Wonder ja Superstar.

Laev sõidab Tallinn–Helsingi liinil Eckerö Line’i kaubamärgi all.

## Tehnilised andmed

Finlandia on 174,99&nbsp;m pikk, 27,60&nbsp;m lai, tema süvis on 7,0&nbsp;m. Tal on 10 tekki. Laeva suurim kiirus on 27 sõlme. Jääklass on 1A, kogumahutavus 36 365 ja dedveit 5 506 t.

Laeval on 4 Wärtsilä 12V46 peamasinat koguvõimsusega 50,4 MW. Sõuseadme moodustavad 2 reguleeritavate labadega põtkurit.

Laeva 250 kajutis on kohti 1190 reisijale. Kokku saab laev peale võtta 2080 reisijat ja 665 autot. Autode jaoks on ruumi 1950 rajameetrit.

Laeva päästevarustuse moodustavad 6 päästepaati (ühte päästepaati mahub 150 inimest), päästeparved ja päästevestid.

Enne Tallinna-Helsingi liinile asumist tehti laeval ümberehitusi Landskronas Rootsi laevatehases Öresund Drydocks AB.

## Laeva ajalugu
### Ehitamine

Laev telliti Lõuna-Koreast. Kiil pandi laevale 21. aprillil 2000 ja alus lasti vette 23. detsembril 2000. 25. juunil 2001 anti uus laev, Moby Freedom, Itaalia omanikule Moby SpA-le üle.

### Moby Lines

Alates 25. juulist 2001 teenindas Moby Freedom reisijaid Genova–Civitavecchia–Livorno–Olbia liinil. 
### Eckerö Line
2. veebruaril 2012 müüdi laev Soome laevakompaniile Rederiaktiebolaget Eckerö. 7. märtsil 2012 nimetati laev ümber Freedom’iks ja see sõitis Genovast Landskronasse, kus see moderniseeriti Öresundi laevatehases.

2012. aasta oktoobris nimetati laev ümber Finlandia’ks ja 11. novembril 2012 see saabus Tallinna edasiseks ümberehituseks. Pärast ümberehitust, 31. detsembril 2012, hakkas Finlandia teenindama reisijaid Tallinn–Helsingi liinil Nordlandia asemel.

### Laeva tulevik (inglise keelest võetud)
Varsti tehakse Finlandia parvelaevale uus renovatsioon.
Sinna kuulub : Uus akusüsteem (vt eelmine lõik), uus istmeala mis valmib 2026. aasta lihavõttepühadel, Eckerö Buffeti teenindusala uuendamine, uusi sisekäikke, ja Cafeteria Satamat laiendatakse veel 150 istmekohaga.

Peale renoveerimist on M/S Finlandia esimene osaliselt elektrifitseeritud reisilaev Soome lahel. Eckerö Line'il on eesmärk muuta oma laevastikku tulevikus keskkonnasäästlikumaks ja elektritoitel toimivaks.

## Viited

Article : Eckerö Lines MS Finlandia to be the first partly electrified passenger ship on the Gulf of Finland (inglise keeles)
Aborigeenne tõug

**Aborigeenne tõug** on mingi piirkonna (nt Eesti) kohalik primitiivne tõug, mis on aretatud looduslähedastes tingimustes ja lihtsal viisil. 

Eestis olid kuni 20. sajandi alguseni aborigeensed tõud eesti maatõugu veis, eesti hobune ja eesti maalammas.

## Vaata ka
*autohtoonne liik

## Viited
Jill Johnson

**Jill Johnson** (sündinud 24. mai 1973) on rootsi laulja, kes esindas oma riiki 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.

## Diskograafia
*1996 – Sugartree
*1998 – När hela världen ser på
*2000 – Daughter of Eve
*2001 – Good Girl
*2003 – Discography 1996-2003
*2004 – Roots and Wings
*2005 – Being who you are
*2005 – The Christmas In You
*2007 – Music Row
*2008 – Baby Blue Paper
*2009 – Music Row II
*2010 – The Well-Known And Some Other Favourite Stories
*2010 – Baby Blue Paper Live
*2011 – Flirting With Disaster
*2011 – Välkommen jul
*2012 – A Woman Can Change Her Mind
*2013 – Duetterna
*2014 – Livemusiken från Jills veranda

## Viited

## Välislingid
Adraraha

**Adraraha** oli Eesti ala talupoegade rahamaks, mille suurus sõltus adramaades arvestatud talu suurusest. 

Adraraha mainimisest on märkmeid 16. sajandi ajalooallikates. 

Eestimaal kasutati 17. sajandist 19. sajandi keskpaigani enamasti adraraha asemel sõna "**vakuraha**" ja Liivimaal sõna "**maaraha**".

## Viited
Aed (täpsustus)

**Aed** on mitmetähenduslik sõna.
*Aed on inimese piiritletud ja aianduslikult kasutatav maa-ala ja sellel kujundatud elukeskkond koos selle elustikuga.

;Ajakirju
*Aed (ajakiri) on aastast 2002 ilmuv Kodukirja väljaanne.
*Aed (1923) oli ajakiri, mis ilmus 1923–1932 ja 1989–1997.
*Aed (ajakiri 1931) oli aastast 1931 Eesti Aianduse-Mesinduse Keskseltsi väljaandel ilmunud kuukiri.

;Muu
*Aed on György Spiro näidend
Paavo Roos

**Paavo Roos** (sündinud 31. juulil 1937 Tartus) on eesti rahvusest Rootsi antiikkultuuri teadlane.

Aastal 1944 pages pere Rootsi. Aastal 1961 kaitses ta Lundi Ülikoolis filoloogiamagistri kraadi ja aastal 1972 filoloogiadoktori kraadi. Ta on EYS Veljesto liige.

Ta oli aastatel –2002 Lundi Ülikooli antiikkultuuri õppejõud, seejuures aastast 1989 dotsent. Aastatel 1985–1987 oli ta assistent Rootsi Instituudis Roomas.

Aastatel 1987–1990 tegutses ta Rootsi Instituudi juhatajana İstanbulis. Ta on osalenud arheoloogilistel kaevamistel Vahemere ääres Itaalias ja Türgis ning Rootsis. Ta on kirjutanud raamatuid ja teadusartikleid klassikalisest arheoloogiast ja antiikajaloost ja tõlkinud antiikkirjandust. Ta on pidanud loenguid Tartu Ülikoolis.

Ta on Eesti Teadlaste Seltsi Lõuna-Rootsi osakonna esimees; kuulub ka Lundi Ülikooli teadusseltsi *Vetenskapssocieteten*. Ta elab Lundis, osaleb Eesti Maja üritustel.

## Isiklikku
Tema isa oli klassikaline filoloog Ervin Roos, vennad Naatan Roos (1934–1993) ja Aarand Roos.

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1324
*https://www.ark.lu.se/person/PaavoRoos
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011
Agrokeemia

**Agrokeemia** on interdistsiplinaarne teadus, mis uurib taimede toitumist ja väetamist.

## Eesti agrokeemia
Eestis kajastas agrokeemiat esimesena Carl Robert Jakobson teoses "Teadus ja seadus põllul", kus ta rääkis sõnniku säilitamisest ja kasutamisest. 

Eesti esimese vabariigi ajal oli nimekaim agrokeemik Anton Nõmmik. 

## Vaata ka
*agrokeemiateenistus

## Viited
Agronoom (kirjastus)

**Agronoom** oli aastatel 1919–1940 Tartus töötanud ühisus, mis kirjastas ja levitas põllumajanduskirjandust.

## Viited
Piane Crati

**Piane Crati** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 
 
609 meetri kõrgusel merepinnast asuva Piane Crati asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Piane Crati piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aprigliano, Cosenza, Figline Vegliaturo, Paterno Calabro.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Vierchniadźvinsk

**Vierchniadźvinsk** (transkribeerituna **Verhnjadzvinsk**) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Vierchniadźvinski rajooni halduskeskus. Poola keeles *Wierchniedźwińsk*, ka *Dryssa*. Linn asub Daugava kaldal, paigas, kus Daugavasse voolab Drysa jõgi. Linnast veidi eemal asub Połacki–Daugavpilsi raudtee ääres Vierchniadźvinski raudteejaam. 1962. aastani kandis linn nime **Drysa**.

Linnas on puidutööstus, kergetööstus, toiduainete tööstus, ehitusmaterjalide tootmine. Vierchniadźvinsk on traditsioonilise tikandikunsti keskus. Lisaks kolmele keskkoolile asuvad Vierchniadźvinskis veel laste spordikool ja kunstikool. Antakse välja ajalehte «Дзьвінская праўда». Linnas on kultuurimaja ja raamatukogu. Katoliku kirik aastast 1840, õigeusu kirik aastast 1819.

## Ajalugu

Arheoloogiliste väljakaevamiste järgi on Vierchniadźvinskis elatud juba ammu. Drissat on esmamainitud 1366. aastal, mil sinna rajati kindlus. Drissast kujunes tasahilju kaubanduskeskus. Aastal 1772 sattus asula esimesel Poola jagamisel Venemaa koosseisu, aastal 1777 sai asulast linn. Aastal 1812 asusid seal Barclay de Tolly väed (Drissa laager). Drissa oli Vitebski kubermangu Drissa maakonna halduskeskuseks.
 
Aastal 1866 rajati Drissa lähedusse raudtee. Vierchniadźvinski raudteejaam kujunes tähtsaks lina väljaveo punktiks. 1924. aastal liideti Valgevene NSV-ga, järgmisel aastal sai Drissast alev. Asula on taas linn aastast 1938.


Pilt:Early twencent building in Verkhnyadzvinsk town.jpg|Vierchniadźvinsk
Pilt:Drysa, kaścioł (11.08.2009).jpg|Vierchniadźvinski katoliku kirik
Pilt:Drysa, carkva (11.08.2009).jpg|Vierchniadźvinski õigeusu kirik


## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
* Linn YouTube'is
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Vierchniadźvinski vapp

**Vierchniadźvinski vapp** on Valgevene linna Vierchniadźvinski vapp. See pärineb aastast 1781. Kollasel kilbil on kujutatud ratsanikku ja seda kujutist teatakse Pahonya nime all. Pahonya (*Пагоня*) oli Leedu suurvürstiriigi vapiks alates Vytautase aegadest. Uuesti kinnitati see vapp aastal 2002.
Spezzano Piccolo

**Spezzano Piccolo** on Casali del Manco *[[frazione]]* Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Enne Casali del Manco moodustamist 5. mail 2017 oli Spezzano Piccolo omaette omavalitsusüksus (*comune*).
 
743 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spezzano Piccolo asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Spezzano Piccolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casole Bruzio, Longobucco, Pedace, San Giovanni in Fiore, Serra Pedace, Spezzano della Sila.

Spezzano Piccolo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid (*frazioni*): Acqua Coperta, Croce di Magara, Macchia, Sculca.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Maakoda

**Maakoda** on kas pooleldi või täielikult maasse rajatud latt- või palkkatusega köetav elamu. Selline elamu on kaetud mulla ja mätastega.

Eesti alal võis viimaseid maakodasid leida 19. sajandil kehvikute elamu või saunahoonena.

## Vaata ka
*Koda

## Viited
Maakäsitööline

**Maakäsitööline** on maapiirkonnas (mitte linnas) käsitööga kutseliselt tegelev isik (käsitööline).

Eestis tekkisid maakäsitöölised siis, kui käsitöö eraldus põllutööst. Esimesed maakäsitöölised olid sepad.

## Viited
RAS

**RAS** või **ras** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*RAS on riiklik aktsiaselts
*RAS on ruumiandmete seaduse ametlik lühend
*RAS (õieti Nicholas Michael Furlong) on USA laulja, laulukirjutaja ja produtsent
*RAS on Kuninglik Astronoomiaselts (Royal Astronomical Society)
Maagelõng

**Maagelõng** on punane puuvillane või linane lõng, mida 18. sajandi lõpust alates on Kagu-, Ida- ja Lõuna-Eestis kasutatud valgete linaste linikute, põllede ja naistesärkide kaunistamiseks. Eestlased ostsid seda Vene rändkaupmeestelt.

## Viited
Esmasneerutoruke

**Esmasneerutoruke** ehk **eelneerujuha** ehk **Wolffi juha** (*ductys mesonephricus*; *ductus Wolffi*)  on selgroogse isaslooma sisesuguelund. Wolffi juha on looteeas esinev, eelneeru (*pronephros*) ja jämesoole lõpposa (*cloaca*) vaheline paariline juha. 
Isasel kasvavad Wolffi juhad piki Mülleri juha allapoole ja lõpevad kuse-suguurkega. 

Emastel esineb rudimendina.  

## Inimesel
**[[Terminologia Embryologica]]*: E.5.6.2.0.0.0.4

Tulevastel meestel arenevad neist hiljem munandimanus (*epididymis*), seemnejuha (*ductus deferens*) ja selle laiend (*ampulla*) ning seemnepõiekesed.

## Ajaloolist
Eelneerujuha nimetati Saksa arsti Caspar Friedrich Wolffi (18. jaanuar 1735 – 22. veebruar 1794) järgi, keda peetakse ka embrüoloogia üheks rajajaks.  

## Vaata ka
*Mülleri juha

## Viited
Talsi kreis

**Talsi kreis** (läti keeles *Talsu apriņķis*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal.

Kreisi pindala oli 1897. aasta seisuga 2768,9 ruutversta.

## Talsi kreisi territoorium
Talsi keskuseks oli Talsi (saksa keeles *Talsen*), kreisi kuulus veel 4 kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Kandava kihelkond (*Kirchspiel Kandau*),
* Talsi kihelkond (*Kirchspiel Talsen*),
* Sabile kihelkond (*Kirchspiel Zabeln*),
* Ārlava kihelkond (*Kirchspiel Erwahlen*).

## Vaata ka
* Läti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918), lk 425-474
Maaviljelus

**Maaviljelus** on teadus- ja tootmisala, mis seisneb maapinna kasutamises taimede kasvatamiseks, hõlmates ühtlasi ka asjakohased tööd ja võtted.

Maaviljeluse tähtsamad harud on põllundus, rohumaaviljelus, aiandus ja metsandus.

## Maaviljelussüsteemid

## Vaata ka
*maaviljelussüsteem

## Viited
Cairano

**Cairano** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Cairano piirneb lõunas Ofanto jõega.

770 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cairano asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.
 
Cairano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Andretta, Calitri, Conza della Campania, Pescopagano (PZ).

Cairano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Morroni.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Sperone

**Sperone** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
175 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sperone asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Sperone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avella, Baiano, Pannarano (BN), San Martino Valle Caudina (AV), Sirignano, Summonte, Visciano (NA).

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Nõmme Rattaklubi

**MTÜ Nõmme Rattaklubi** on jalgrattasporti ja suusatamist edendav klubi Tallinnas, mis on Eesti Jalgratturite liidu ja Eesti Suusaliidu liige.

Klubi tegutseb 2008. aastast, seal töötavad Nõmme rattakool, Viimsi Rattakool ja Nõmme suusakool. Nõmme Rattaklubi sportlased on saavutanud nii Eesti kui rahvusvahelistel võistlustel auhinnalisi kohti.

## Välislingid
* Nõmme Rattaklubi (arhiiv)
* Nõmme Rattaklubi Facebookis
Sorbo Serpico

**Sorbo Serpico** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
500 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sorbo Serpico asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Sorbo Serpico piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Atripalda, Salza Irpina, San Potito Ultra, Santo Stefano del Sole, Volturara Irpina.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Maa-arvestus

**Maa-arvestus** on maakatastritöö, mis kätkeb endas maa suuruse, paiknemise, loodusliku seisundi ja maa majandusliku kasutamisega seotud andmete kogumise, süstematiseerimise, töötlemise ja analüüsi.

Eesti NSV ajal oli maa-arvestus aluseks maabilansi koostamisel.

## Viited
Munandimanus

**Munandimanus** (*epididymis*) on isaslooma paariline sisesuguelund. Munandimanused, mis paiknevad munandi juures, on enamikul amniootidel.
 
Munandimanused arenevad Wolffi juhadest. Munandimanused on sõltuvad androgeenidest ja östrogeenist. 

## Roomajatel
### Madudel

Madudel paikneb munandi ja munandimanusepea vahel lisakanal. Munandimanuses toimub isassugurakkude küpsemine ja säilitamine. Munandimanuse piirkonnas paikneb keerdunult munandimanusejuha.

## Imetajatel

Paljudel imetajatel koosneb munandimanus munandimanuse peast, kehast ja sabast.

### Inimene

Inimesel eristatakse elundil kolme piirkonda: 
*munandimanusepea (*caput epididymis*)
*munandimanusekeha (*corpus epididymis*)
*munandimanusesaba (*cauda epididymis*). 

### Funktsioonid

Seemnerakud, mis sisenevad munandimanusepea piirkonda, küpsevad (nad ei suuda veel ujuda). Neid toidetakse munandimanuses nõrega ja küpsemana liiguvad nad edasi. Seemnepurske ajal liiguvad seemnerakud munandimanuse alumise osa piirkonnast, mis toimib seemnerakkude reservuaarina, seemnejuhadesse.

Munandimanuses talitlevad vere- ja närvivarustus ning lümfivool.

## Patoloogia

Levinuim haiguslik seisund on munandimanusepõletik ehk epididümiit. Kuid esineb ka mitmeid healoomulisi kasvajaid, nagu kaasasündinud von Hippeli – Lindau sündroomi (RHK-10 ja *ICD-10* – Q85.8), mille korral kasvajakolle paikneb munandimanuse piirkonnas.

## Vaata ka
*epididümiit
*Wolffi juha

## Viited

## Välislingid
*Mital P, Hinton BT, Dufour JM., The blood-testis and blood-epididymis barriers are more than just their tight junctions. Lühikokkuvõte., Biol Reprod. 2011 May;84(5):851-8. doi:10.1095/biolreprod.110.087452. Epub 5. Jaanuar 2011, veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*) 
* Schimming, B. C, Vicentini, C. A., Orsi, A. M., Franceschini-Vicentini, I. B., Abreu-Rays, M. A., REGIONAL HISTOLOGY OF THE DUCTUS EPIDIDYMIDIS IN THE DOG (Canis familiaris, L.), Rev. chil. anat. vol.15 n.1 Temuco 1997, http://dx.doi.org/10.4067/S0716-98681997000100001, veebiversioon (vaadatud 06.05.2014) (*inglise keeles*)   
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.3.02.001: Epididymis. Munandimanus
*Sissekanne ''Nomina Anatomica Veterinaria-s*-s Epididymis. Munandimanus, lk 59, 5. väljaanne, 2012  *
Scampitella

**Scampitella** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
775 meetri kõrgusel merepinnast asuva Scampitella asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Scampitella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Anzano di Puglia (FG), Bisaccia, Lacedonia, Sant'Agata di Puglia (FG), Trevico, Vallata, Vallesaccarda.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* *Chiesa Santa Maria della Consolazione*

## Galerii

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Maafond

**Maafond** on mingi riigi või selle riigi haldusterritoriaalse üksuse piires olevate maade kogum.

## Vaata ka
*maabilanss

## Viited
Maabilanss

**Maabilanss** oli Eesti NSV ajal igal aastal koostatud maafondi suuruse ja koosseisu kokkuvõte, mille tegemiseks kasutati eelnevalt tehtud maa-arvestust. Maabilanss võidi anda nii vabariigi kui rajoonide kohta, sisaldades seejuures andmeid maakategooriate, maakasutajate ja kõlvikute kohta.

## Viited
Santa Paolina

**Santa Paolina** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
550 meetri kõrgusel merepinnast asuva Santa Paolina asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Santa Paolina piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Montefusco, Montemiletto, Prata di Principato Ultra, Torrioni, Tufo.

Santa Paolina halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castelmozzo, Marotta, Picoli, Picoli Serra, Pietrarola, Ponte Zeza, Sala, Santa Lucia, Viturano.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* *Chiesa di Santa Paolina*
* *Chiesa di San Gennaro e Sant'Arcangelo*
* *Cappella dell’Addolorata*
* *Chiesa di Santa Lucia*

## Galerii

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Sant'Angelo dei Lombardi

**Sant'Angelo dei Lombardi** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.

870 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sant'Angelo dei Lombardi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.
 
Sant'Angelo dei Lombardi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Guardia Lombardi, Lioni, Morra De Sanctis, Nusco, Rocca San Felice, Torella dei Lombardi, Villamaina.

Sant'Angelo dei Lombardi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Acquara, Barricella, Casaglia, Castellani, Cupa dell'Olmo, Erbaia, Fredane, Genualdo, Luonghi, Marcolaponi, Martinelli, Montanaldo, Montevergine, Monticchio, Monticchio Apicella, Montocchia, Patetto, Piani San Nicola, Piano Mattino, Piano Messano, Porrara, Puoio, Ruocchio del Conte, Ruggiano, San Gennaro, San Guglielmo, San Marco, San Pietro, San Pietro Pozzi, Sant'Antuono, Santo Janni, San Vito, Scannacapre, Schinicosa, Secatizzo, Selvatico, Serra di Nardo, Siepi, Vallegrande.

## Ajalugu
1980. aasta 23. novembri Irpinia maavärina inimohrite arv oli Sant'Angelo dei Lombardis suurim, hukkus 482 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Saad

**Saad** on ajutine kooniline heinakuhi, mis tehakse loodusliku heina käsitsi koristamisel.

Saad on umbes inimesekõrgune ja sisetoestuseta kuhi, mille maht oli kolmandikust kuni ühe koormani. Saadu pandi kuivatatud hein, mis laoti saohagudele või mille alla lükati hiljem teibad, et hobusega lohistada saad küüni juurde..

Lõunaeesti murdes nimetati saadu **ruga**, Saaremaal *labu*, Hiiumaal *kokk*.

## Vaata ka
*kuhi
*rõuk

## Viited
San Potito Ultra

**San Potito Ultra** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
517 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Potito Ultra asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
San Potito Ultra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Atripalda, Candida, Manocalzati, Parolise, Salza Irpina, Sorbo Serpico.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
*  *Chiesa di S. Antonio Abate*
*  *Chiesa di S. Antonio da Padova*
*  *Congrega della Madonna del Soccorso*
*  *Palazzo Amatucci*
*  *Palazzo Maffei*
*  Töö muuseum (*Museo del lavoro*)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Kuhi

**Kuhi** on suur koonusjas heina- või õlehunnik, mille maht on 3–10 koormat. 

Eestis on säilitatud heinu heinamaal kuhjas ka 20. sajandi algupoolel.

## Vaata ka
*kuhjamaa
*rõuk
*saad

## Viited
Eleja

**Eleja** on küla (*lielciems*) Lätis Jelgava piirkonnas. Eleja valla halduskeskus. 

Asulas asub Eleja mõisa (*Elley*) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, keskkool, luteri kirik.

Esimest korda on Elejat mainitud kümnendal sajandil. Mõis pärineb 16. sajandist. Aastal 1915 rajati asulast mööda raudtee, selle äärde rajati Meitene raudteejaam. Jaam asus Vilkudārzsi külas, mis liideti Elejaga aastal 1936. 

Aastail 1949–1956 oli Eleja samanimelise rajooni keskus. Aastail 1950–1991 oli Eleja alev.


Pilt:Elejas vidusskolas sākumskolas klases.jpg|Eleja koolimaja
San Mango sul Calore

**San Mango sul Calore** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
470 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Mango sul Calore asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
San Mango sul Calore piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castelvetere sul Calore, Chiusano di San Domenico, Lapio, Luogosano, Paternopoli, Taurasi.

San Mango sul Calore halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Malvito, Poppano, Carpignano, Verzari, Cesine.

## Ajalugu
1980. aasta 23. novembri Irpinia maavärin purustas asula täielikult.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Jüri Niin

**Jüri Niin** (sündinud 6. septembril 1947 Tallinnas) on eesti endine näitleja.

Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (4.lend).

Ta töötas aastatel 1970–1974 Ugalas ning on mänginud filmis "Tuulevaikus" (1970, Tallinnfilm).

Alates 1997. aastast on ta töötanud ehitusettevõtjana Tallinnas. 

## Rolle
*1970 Friedrich Dürrenmatt "Romulus Suur" (Caesar Rupf)
*1971 Anton Tšehhov "Kajakas" (Medvedenko)
*1972 Mihhail Roštšin "Valentin ja Valentina" (Buhhov)
*1973 Oskar Luts/Aleks Sats "Tootsi pulm" (Lible)
*1974 Ott Kool "Loobumised kevade kasuks" (Kaarel)

## Kirjandus
*"Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn 2000
San Michele di Serino

**San Michele di Serino** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
364 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Michele di Serino asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
San Michele di Serino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aiello del Sabato, Cesinali, Santa Lucia di Serino, Santo Stefano del Sole, Serino.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Hajuskülv

**Hajuskülv** (ka: *hajukülv*, *hajakülv*) on külvamise viis, mille juures külvatava taime seemned viiakse paisates või puistates ebakorrapäraselt põllu pinnale. 

Käsitsi tehtud hajuskülv on vanim külviviis. Külvaja kandis seemet kaasas külimitus ning viskas kõndides ühe peotäie vasakule ja seejärel paremale. Külvatava vilja kogus määrati külvaja peotäie suurust ja sammu pikkust arvestades.  

Hiljem on hajuskülvi tehtud näiteks vakku, kus see külvamisega ühel ajal ka kultiveeritakse. Eestis kasutatakse rohkem reaskülvi, hajuskülv on küll kiirem, kuid puuduseks on eelkõige ebaühtlane sügavus.

## Vaata ka
*kultivaatorkülvik
*külimit

## Viited

## Välislingid
*Külv https://www.pikk.ee/valdkonnad/taimekasvatus/teraviljakasvatus/taliteraviljad/kulv/
Downhill

***Downhill*** on spordiala, kus sõidetakse spetsiaalsete jalgratastega mäest alla. 

Sõidutrajektooril on hüppekohad ja mitmesugused takistused (puujuured, kivid). Mäenõlv võib kohati olla peaaegu püstloodis. Võistlejad läbivad ettevalmistatud raja ühekaupa (stardivad üksteise järel kindla intervalliga) ning püüavad hakkama saada võimalikult lühikese ajaga. Raja läbimiseks kulub tavaliselt kaks kuni viis minutit. Varustusse kuuluvad lisaks jalgrattale kiiver, kindad, põlvekaitsmed, säärekaitsmed, küünarnukikaitsmed ja kaelakaitse.
Taluperemees

**(Talu)peremees** on talu eest vastutav isik ning talu omanik või rentnik, ühtlasi talurahva liige.

Taluperemehe abikaasa on (talu)perenaine.

## Ajaloost
Keskajal nimetati peremeest Eestis adratalupoeg. Peremehed olid talupoegade ühiskonna kaalukaim osa. Nende õiguslik seisund oli ajaloo jooksul muutuv - keskaegsest pärisorjast rendiperemeheks ja 19. sajandil pärisperemeheks. Taluperemehel oli alati otsustav sõnaõigus, naiste töid ja tegemisi korraldas perenaine. Omaaegses külakogukonnas ja hiljem vallas olid peremehed juhtivad jõud.  

Rikastunud eesti taluperemehi on alates 19. sajandist nimetatud rahvasuus halvustavalt ka **hallparuniteks**. Arvatakse, et sõna on tõlkelaen lätikeelsest fraasist (*pelēkais barons*). Eestis kasutati nimetust algul Liivimaal (eriti Mulgimaal), kust see levis ka mujale Eesti alale.

20. sajandi keskel toimunud kolhooside moodustamisega kaasnenud talude eksproprieerimine muutis peremehed olult senistele vabadikele ja sulastele sarnaseks. 

## Vaata ka
*punaparun

## Viited
Thranduil

**Thranduil** on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus. Ta on Sünklaane haldjakuningas ja Legolase isa.
## Elulugu
**Esimene ja Teine Ajastu**

Thranduil on Oropheri ainuke poeg. Ta sündis Esimese Ajastu alguses ja elas Doriath'is enne selle langust. Teise Ajastu alguses elas ta Lindonis koos Gil-Galadiga. Pärast tema isa surma sai temast Sünklaane kuningas.

**Kolmas Ajastu**

Kui Thorin Tammiskilp ja teised päkapikud sisenesid Sünklaande, Thranduili valvurid vahistasid nad. Tranduil käskis nad vangistada, sest nad keeldusid ütlemast, kuhu nad lähevad.
Pärast Smaugi surma Thranduil toetas Bard Vibukütti selles, et päkapikud jagaksid Erebori varandust.
Sõrmuse Sõja ajal saatis ta Legolase Kaljulõhesse, et teatada Guglunki põgenemisest. Sellega sai alguse Legolase ja päkapikk Gimli sõprus, mis aitas Thranduilil taastada vaherahu päkapikkudega.

**Neljas Ajastu**

Pole teada, kas ta jäi Sünklaane kuningaks või lahkus Kesk-Maalt.

## Välislingid
*http://lotr.wikia.com/wiki/Thranduil
Morgoth

**Morgoth Bauglir** (algselt **Melkor**) on tegelane J. R. R. Tolkieni Keskmaa legendaariumis. Ta on peamine antagonist "Silmarillionis", figureerib "Húrini lastes" ja on mainitud "Sõrmuste isandas".

Melkor oli võimsaim ainuritest, kuid pöördus Pimeduse poolele ja temast sai Morgoth, Arda põhiline antagonist, kellest kogu Keskmaa kurjus tuleb. Tema mõju püsis maailmal ka kaua pärast seda, kui ta visati maailmast välja. Morgothi lugu püsis hiljem hoiatava eeskujuna uhkuse, kadeduse, viha, ahnuse, võimuiha ja nende hävitava võimu vastu.

## Nimi

Nimi *Morgoth* on sindarinikeelne ja tähendab "maailma tumedat vaenlast"; *Bauglir* tuleb samuti Sindarinist ja tähendab "Rõhuja" või "Türann". "Morgoth Bauglir" on tegelikult epiteet: tema nimi, antud Ainulindalës (Keskmaa loomisloos), on *Melkor*, mis Kvenjas (Quenya) tähendab "Tema, kes tõuseb võimus". Ka Melkor on tegelikult epiteet, kuna tal, nagu kõigil Ainudel, oli ka *tõeline nimi* Valarinis (Ainude keel enne Aja algust), kuid too on teadmata. Sindarini vaste Melkorile oli *Belegûr*, kuid seda ei kasutatud kunagi - selle asemel võeti kasutusele *Belegurth*, mis tähendab "suurt surma".

Melkorit ei nimetatud Morgothiks, enne kui ta hävitas Valinori Puud, mõrvas Finwë ja varastas Silmarilid, mille järel needis Finwë poeg Fëanor ta nime ära. Sellest saati on haldjad teda nimetanud vaid Morgothiks.

Nagu Sauronil, oli temalgi palju tiitleid: Pimeduse Isand, Põhja Tume Võim, ja Suur Vaenlane. Edainid nimetasid teda Tumedaks Kuningaks; Sauroni poolt moraalselt rikutud Númenórlased kutsusid teda Kõige Isandaks ja Vabastajaks.

## Ajalugu

### Ainulindalë

Enne Arda (maailma) loomist, Melkor oli võimsaim Ainuritest. Ta soovis luua samal viisil kui tema enda Looja, seega aeg-ajalt rändas ta Tühjusesse, otsides Salajast Tuld, mis annaks talle selle võime. Ta ei leidnud seda kunagi, kuna see kuulus ainult Erule. Melkor tahtis täita Tühjuse mõtlevate olenditega ja oli rahulolematu, et Eru oli selle tähelepanuta jätnud. Lootes näidata enda loovust ja ainulaadsust, võistles ta Eruga Ainurite Muusikas, lisades sinna teemasid, mida pidas enda omaks.

Erinevalt oma kaaslasest Aulëst oli Melkor liiga uhke, et tunnistada, et tema looming oli lihtsalt avastus, mille oli võimalikuks teinud Eru. Selle asemel püüdis Melkor tõusta Eru tasemele ja saada ise kõige võimaliku Loojaks.

Püüdes Muusikat muuta ja sinna "oma" elemente lisada, tõmbas Melkor ligi mitmeid nõrgema tahtega Ainusid, luues vastuolu Eru põhiteemaga. Irooniliselt, need katsed mitte ei muutnud Muusikat, vaid täiendasid Eru algset plaani: Eru Muusika muutus sügavamaks ja ilusamaks just nimelt Melkori ebakõlade tõttu.

Kuna Ainude Suur Muusika oli mall kogu ajaloo ja Keskmaa loomiseks (seda lauldi algselt enne Aega ja seejärel loodi universum), oli kõiges, mis Keskmaal, Melkori mõju: kõik oli rikutud. Tolkien toob sellele tähelepanu, joonistades paralleeli Sauroni Võimusõrmuse ja Keskmaa vahel - kogu Keskmaa oli "Melkori võimusõrmus".

## Viited
Eleja mõis

**Eleja mõis** (läti keeles *Elejas muiža*, saksa keeles *Elley*) on mõis Lätis Jelgava piirkonnas Eleja vallas Elejas. 

Eleja mõis rajati 16. sajandil. Mõis on kuulunud Tiesenhausenitele, Behridele ja 1754. aastast Medemitele. Klassitsistlik peahoone rajati aastail 1806–1810 Johann Gottfried Adam Berlitzi ja Giacomo Quarenghi projekti põhjal. Esimese maailmasõja ajal võttis Venemaa armee osa mõisa hoonetest, kaasa arvatud mõisavalitseja maja ja teenijate maja, enda käsutusse. Pärast võõrandamist jäid osa hoonetest kasutuseta, mõisavalitseja majja kolis kool, mõni hoone võeti kasutusele elumajana.

Mõisakompleksi kuulusid 19 majandushoonet, pruulikoda, telliselööv ja lubjapõletusahi, tallid, tuulik. Vanimad hooned on aidad. Säilinud on veel pruulikoda, kaks aedniku maja, teenijate maja, neli kaevu.
 
Pargi planeerimist alustati 19. sajandil. 25 hektari suurust Inglise parki piirab müür. Pargis asub rotund, seda ehivad Dorotea Medemi kuju ja sfinksid. Pargis asuvad mõisa rahula ja mitu tiiki.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Hapendamine

**Hapendamine** on toiduainete konserveerimise viis, mille puhul toiduaineid säilitatakse bakterite moodustatud hapete abil. Konserveeriva ainena kasutatakse sageli suhkruid, millest bakterite abil moodustub muu hulgas piimhape. 

Hapendatud on näiteks kurke (hapukurk), kapsaid (hapukapsas), tomateid. Hapendatud toiduaineid võib säilitada õhutemperatuuril 0–5 °C. 

Tänu happelisele pH-tasemele on mikroorganismide paljunemine raskendatud ja köögiviljad säilivad kaua. Hapendamisel kasutatakse antimikroobseid maitsetaimi ja vürtse, nagu näiteks sinepiseemned, küüslauk, kaneel ja nelk. Kui tooraines on palju vedelikku, võidakse hapendada ka ainult soolalahusega. Näiteks hapukapsa ja *[[kimchi]]* valmistamisel soolatakse köögiviljad, et üleliigne vesi sealt välja viia. 

Hapendada tuleks värskeid ja kahjustamata köögivilju, eelistatult omakasvatatud.

## Ajalugu

Hapendamine sai tõenäoliselt alguse Mesopotaamiast 2400 eKr. Hapendamine oli minevikus parim viis toidu pikaajaliseks säilitamiseks. Meremehed ja rändurid sõid hapendatud toite pikkadel reisidel, kuid ka kodus söödi hapendatud toite külmadel talvekuudel.

## Protsess

Traditsioonilisel hapendamisel pannakse puu- või köögiviljad soolvette (20–40 g soola liitri vee kohta). Hapukapsa puhul riivitakse kapsas, pannakse soolvette seisma ning asetatakse peale kivi vms rasket, et kapsas ei kerkiks pinnale. Pinnale võib tekkida hallituskirme, mis on enamasti kahjutu, ning selle võib hapendamise käigus eemaldada, ilma, et see kuidagi protsessi mõjutaks.

Teise meetodina pannakse hapendatavad puu- või köögiviljad steriliseeritud purkidesse koos soolvee, äädika või mõlemaga. Samuti lisatakse mitmesuguseid vürtse ning lastakse seista toatemperatuuril, kuni hapnemisprotsess on käivitunud. Seejärel tuleks anumaid hoida jahedas, et hapnemisprotsessi aeglustada ning vältida liigset hapustumist.

## Hapendatud toidu kasulikkus
Hapendatud toidud on rikkad probiootikumide poolest, mis tagavad parema immuunsuse ja parema seedimise. Hapendatud toidus säilivad vitamiinid ja mineraalid, mis tavaliselt toidu töötlemisel vähenevad või hävivad. Parema tervise tagamiseks soovitatakse süüa päevas 3–4 supilusikatäit hapendatud köögivilju.

## Vaata ka
* Toiduainete konserveerimine

## Viited
Robert Nivelle

**Robert Georges Nivelle** (15. oktoober 1856 – 22. märts 1924) oli Prantsuse sõjaväelane, kes osales väejuhina Bokserite ülestõusus ja Esimeses maailmasõjas.

1916. aasta mais anti Verduni lahingus tema juhtimise alla 2. armee ning tänu temale suruti sakslased sama aasta lõpus tagasi, kuigi teda süüdistati juba Prantsuse sõdurite elude raiskamises.

1916. aasta detsembris määrati ta Prantsuse vägede juhiks Läänerindel. Ta kavandas Nivelle'i pealetungi, mille mõttekuses kaheldi võimalike suurte inimkaotuste tõttu juba planeerimisetapis. Pealetung ei osutunudki täielikuks õnnestumiseks, mis põhjustas Prantsuse vägede seas mässu. Nivelle tagandati vägede juhataja kohalt 1917. aasta mais.

## Tunnustus
* Auleegioni rüütli klassi orden (1895)
* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1912)
* Auleegioni komandöri klassi orden (1915)
* Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1916)
* Croix de guerre 1914–1918 
* Auleegioni suurristi klassi orden (1920)
* Médaille militaire (1921)
Haritav maa

**Haritav maa** on põllumajandusmaa, mida intensiivselt kasutatakse. Haritava maa alla loetakse põllumaa, mitmeaastased istandikud (nt marjaaiad), kultuurmaad ning parandatud heina- ja karjamaad. Põllumajandusmaa, mis pole haritav maa, on looduslik rohumaa.

## Viited
Boyce Avenue

**Boyce Avenue** on Ameerika Ühendriikide bänd. Tegemist on Floridast Sarasotast pärit vendadega: Alejandro, Daniel ja Fabian Monzano. Nad alustasid tegevust 2004. aastal. Nas esitavd peamiselt pop-rock'i. Bändi nimi on tuletatud kahest tänavast, kus nad elasid lapsepõlves. Nad on Youtube'i riputanud üles nii omaloomingut kui ka laule, mida on algselt esitanud teised lauljad.

Boyce Avenue on välja andnud kaks stuudioalbumit: "All You’re Meant to Be" (10. märts 2009) ja "All We Have Left" (15. juuni 2010) ning kaks singlit: "Every Breath" (2010) ja "Find Me" (2012).

## Stuudioalbumid
* All You’re Meant to Be (2009)
* All We Have Left (2010)
* Road Less Traveled (2016)
Blizzard Entertainment

**Blizzard Entertainment, Inc.** on Ameerika Ühendriikide videomänge tootev firma, mis asutati 8. veebruaril 1991 **Silicon & Synapse'i** nime all. Firma asutasid Michael Morhaime, Allen Adham ja Frank Pearce, kes on California ülikooli lõpetanud. Firma asub Californias Irvine'is. 

1998. aastal ostis Vivendi firma ära ning sellest sai Vivendi Gamesi allüksus. 2008. aastal liideti Vivendi Games ja Activision Inc. tehingu käigus üheks firmaks, mille nimeks sai Activision Blizzard. 2022. aastal ostis Microsoft Activision Blizzardi 68,7 miljardi dollari eest. 

## Mängud

## Viited
Salza Irpina

**Salza Irpina** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
 
547 meetri kõrgusel merepinnast asuva Salza Irpina asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Salza Irpina piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Chiusano di San Domenico, Parolise, San Potito Ultra, Sorbo Serpico, Volturara Irpina.

## Ajalugu
Arheoloogilised väljakaevamised annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud juba hiljemalt Rooma ajal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Caroline Herschel

**Caroline Lucretia Herschel** (16. märts 1750 Hannover – 9. jaanuar 1848 Hannover) oli Saksamaa ja Briti astronoom.

Caroline Herscheli panuseks astronoomiasse on eelkõige mitme komeedi avastamine. Kuid tähelepanuväärne saavutus oli ka 1828. aastal tema poolt kokku pandud William Herscheli poolt vaadeldud udukogude kataloog. Selle eest autasustas Kuninglik Astronoomiaselts teda oma kuldmedaliga. Sellega oli ta esimene naine, kes kuldmedali pälvis ja jäi ainsaks naislaureaadiks kuni 1996. aastani, kui kuldmedali sai Vera Rubin.

Caroline Herschel oli ka üks kahest esimesest naisest, kes valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi auliikmeks.

## Elukäik
Caroline Herschel sündis Saksamaal Hannoveris muusiku perekonnas. 1772. aastal sõitis ta oma vanema venna William Herscheli kutsel Inglismaale ja jäi sinna järgmiseks viiekümneks aastaks, saades oma astronoomist venna asendamatuks assistendiks.

William Herscheli astronoomilistel vaatlustel abistas teda Caroline, pannes kirja vaatlusandmed. Pärast seda kui Caroline venna abil omandas matemaatika põhitõed, hakkas ta vaatlusandmeid ka ümber töötlema.

William oli ka teleskoobivalmistaja; ka osa selle tööprotsessi toiminguid lasus Caroline'i õlul. Ta osutus meisterlikuks peeglipoleerijaks. Samuti võttis ta osa teleskoopide kokkupanekust. Caroline võttis osa ka maailma suurima teleskoobi 40-jalase teleskoobi loomisest, mis püstitati Berkshire'is Slaughis 1789. aastal. Kuna teleskoobi ehitamist finantseeris kuningas George III, siis selle rahastamise ühe osana määrati 1787. aastal Caroline’ile kui William Herscheli assistendile, 50-naelane pansion. Selle tulemusena oli ta esimene naine Inglismaal, kellele maksti riigi poolt tasu astronoomiateaduse teenimisel.

Vabal ajal hakkas Caroline ka iseseisvalt taevavaatlusi tegema. 1783. aastal avastas ta kolm uut udukogu. Aastal 1786 avastas Caroline Herschel uue komeedi; sellele komeedile järgnes veel mitme komeedi avastamine.

Pärast William Herscheli surma 1822. aastal naasis Caroline Herschel Hannoverisse, kus jätkas astronoomilisi vaatlusi.

## Tunnustus
*1828 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal 
*1835 – Kuningliku Astronoomiaseltsi auliikmeks valimine 
*1838 – Iiri Kuningliku Akadeemia auliikmeks valimine 
*1848 – Preisi Kuningliku Teaduste Akadeemia kuldmedal
Rotondi

**Rotondi** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Halduskeskus asub Rotondis.
 
272 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rotondi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 
 
Rotondi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Airola (BN), Avella, Bonea (BN), Cervinara, Montesarchio (BN), Paolisi (BN), Roccarainola (NA).

Rotondi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Campizze.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Merihärg (mütoloogia)

**Merihärg** on müütiline olend, kes käib mõnikord veest väljas kaldal söömas ja kes mõnikord võib jääda ka karjaloomade juurde elama.

Eesti rannikualadel on merehärjaks nimetatud ka hüüpi – lindu kes kuulutavat ette halba. Mütoloogias on merihärga kui kalaliiki peetud nõialoomaks.

## Vaata ka
*merilehm

## Viited
Kukk

**Kukk** ehk **kikas** on täiskasvanud isane kodukana. Kukeks võidakse nimetada ka teiste kanaliste täiskasvanud isaslindu.  

Kuni 30-päevane isane tibu on kukktibu.

## Vabapaaritus
Vaatamata maailmas laialdaselt ehitatud töönduslikele linnukasvatusfarmidele, leidub ka kohti, kus kukkesid peetakse koos sugukanadega karjana, ka vabapaarituse eesmärgil. 

## Kuse-suguelundkond
Neil on paarilised neerud ja kusejuha, kuid puuduvad kusiti ja kusepõis. 

Kuke suguelund koosneb munanditest, munandimanustest ning paaritust sugutuselundist.Valminud seemnerakud liiguvad seemnejuhades kloaagini. Kukkedel on esileulatumatu suguti (*phallus nonprotrudens*), st. neil peaaegu puudub kopulatsiooniks väljasopistuv suguti, mis ulatuks paaritumisel emaslinnu kloaaki. 
Teadlaste meelest on kukkedel suguti puudumine seotud ühe teatud geeniga - *Bmp4*. 

Kukkedel täitub suguti erektsiooni korral lümfiga. 

### Ejakulaat
Kukkede spermat kasutatakse ka tõuaretuses, selleks kogutakse kukkedelt sperma, neile spetsiaalset massaaži tehes. Kukelt saadakse korraga 0,4-1,6 ml ejakulaati. Saadud spermat kasutatakse emaslindude kunstlikuks seemenduseks.

## Kukk folklooris
### Eesti folklooris
Eesti rahvausundis on kuke kujul ilmumist märgitud kuradi ja katku puhul. Punane kukk on pärimuses olnud tuledeemoni kehastus ja ka tänapäeval räägitakse "punasest kukest" siis, kui mõni hoone põleb.

## Vaata ka
*Kabun
*Kana
*Kukeaabits

## Viited

## Välislingid

*Harald Tikk, Matti Piirsalu, Viive Tikk, Liisa Hansson, *[http://www.pikk.ee/upload/files/Loomakasvatus/Linnuterminid_2011_FULL.pdf LINNUKASVATUSE TERMINID]*, Tartumaa Põllumeeste Liit, Eesti Maaülikool, Tartu, 2011, Veebiversioon (vaadatud 03.11.2013)
Brown Deer

**Brown Deer** on küla USA-s Wisconsini osariigis Milwaukee maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 999. Aastal 2000 oli 12 170.

Linn moodustati 1955 endise Granville'i linna osast.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brown Deeris 11 999 inimest, 5275 leibkonda ja 3199 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1694,5 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 5579 (keskmine tihedus 787/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 61,90%
* mustanahalisi 28,60%
* põlisameeriklasi 0,04%
* aasialasi 4,90%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,10%
* teistest rassidest 0,10%
* kahest või enam rassist 3,10%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,90%.

## Välislingid
* Brown Deeri koduleht (*inglise keeles*)
Prata di Principato Ultra

**Prata di Principato Ultra** on vald (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.

310 meetri kõrgusel merepinnast asuva Prata di Principato Ultra asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. Halduskeskus asub Prata di Principato Ultras.

Prata di Principato Ultra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Altavilla Irpina, Grottolella, Montefredane, Montemiletto, Pratola Serra, Santa Paolina, Tufo.

Prata di Principato Ultra halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ponte Sabato, Tavernanova.


BasilicaAnnunziata.jpg|Varakristlik basiilika
Prata Principato d' Ultra.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Bramberģe mõis

**Bramberģe mõis** (saksa keeles *Brandenburg*, läti keeles *Bramberģes muiža*) oli riigimõis Kuramaal Miitavi kreisis Jelgava kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Jelgava piirkonnas Glūda vallas Bramberģes.

## Ajalugu
Bramberģe mõisa algusaastaks on 1645. Mõis oli Kuramaa hertsogitele kuuluv riigimõis, mille esimeseks omanikuks oli Jakob Kettler. Brandenburgist pärit naise Luise Charlotte järgi sai mõis oma saksakeelse nime. Mõis jäi riigimõisaks ka pärast seda, kui Kuramaa hertsogiriik Venemaaga liideti. Vahepeal valla ja kohaliku kolhoosi kasutuses olnud mõis on nüüdisajal eravalduses.

## Mõisaansambel
Peahoone rajati ilmselt samuti 16. sajandil, aga arvatavasti aastal 1743 renoveeriti barokkstiilis hoonet põhjalikult. Väravatorn ja ait on ilmselt pärit aastast 1864. Mõisa inglise park rajati 19. sajandil. Parki ehib mitu tiiki.

## Välislingid

*Sissekanne ja fotod Läti mõisaportaalis (läti keeles)