open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roman Ott

**Roman Ott** (27. mai 1917 Tallinn – 30. juuni 1995 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Roman Ott oli raamatupidaja poeg.

Lõpetas 1936 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi, 1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemiainsenerina, tehnikakandidaat (1957, TPI), väitekiri "Silikaltsiidi korrosiooni uurimine". Oli 1947–67 TPI laborant ning anorgaanilise ja orgaanilise keemia labori assistent, 1967–92 analüütilise ja anorgaanilise keemia õppejõud, aastast 1967 dotsent. Peamised loengukursused anorgaanilisest ja analüütilisest keemiast.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnakaitse, raskmetallide, eriti elavhõbeda levik ja dünaamika looduses. Avaldanud töid ka põlevkiviõli ümbertöötamisest ja turba kasutamisest nafta kõrvaldamiseks veekogudest, samuti keemiaõpikuid. Esinenud teaduskonverentsidel Soomes, Rootsis ja Taanis. 1976 osales uurimislaeval Musson NSV Liidu – Rootsi ühises keemiaalases uurimisekspeditsioonis Läänemerel. Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni ja Eesti Keemia Seltsi liige. Nõukogude Eesti preemia (1950, kollektiivis). 75 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kaltsiumglükonaadi valmistamisest elektrooksüdatsioonil (kaasautor). // Teaduslik-tehniline kogumik 9 (1948)
* Üldise keemia ülesannete kogu (kaasautorid A. Piksarv, E. Talts). Tallinn, 1961, 2. trükk 1969, 3. trükk 1983
* Praktilisi töid üldises keemias (kaasautor). Tallinn, 1963
* Kvalitatiivse poolmikroanalüüsi praktikumi juhend (kaasautor). Tallinn, 1965, 2. trükk 1968
* Mercury in the Southern Part of the Gulf of Finland (kaasautor). // Finnish Marine Res. 247 (1980)
* Heavy metals in some Estonian lake sediments (kaasautor). // Environmental contamination. Proc. Conf. Morges, Switzerland, 1992

## Isiklikku
Tema abikaasa Juta Ott oli õpetaja. Tema lapselaps on filosoof Margus Ott.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 272, 275–276, 437, 497
* Hödrejärv, H. Heinrich Vilboki ja Roman Otti teaduslik ja pedagoogiline tegevus. // Insenerikultuur Eestis 3. Tallinn, 1997, 43–49
* 

## Välislingid
* Roman Ott ja Heinrich Vilbok
Herbert Joseph Alexander Ottas

**Herbert Joseph Alexander Ottas** (31. märts (vkj 12. aprill) 1897 Tartu – 11. juuni 1985 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Herbert Joseph Alexander Ottas oli maalri poeg.

Ta lõpetas 1916. aastal Tartu Reaalkooli. Õppis Riia Polütehnilises Instituudis ja 1921–1925 Tartu Ülikoolis, lõpetas 1925 *mag. chem. techn.* kraadiga (ümber atesteeritud keemiakandidaadiks 1949), väitekiri "Spiritus, Spiritusgemische und Kukkersitöl als Betriebsstoffe für leichte Motoren in Eesti". Oli 1925–1928 keemik-pürotehnik Sõjaministeeriumis, 1929–1940 Tallinnas värvimistööstuse Livo keemik, siis juhataja ja omanik. Sai patendi põlevkiviainetest väävelvärvainete valmistamise kohta, alustas selles valdkonnas professor Paul Kogermani juhendamisel doktoritööd. 

1941. aastal saadeti ta viieks aastaks asumisele. Vabanes ennetähtaegselt, töötas Volskis (Saratovi oblastis) keemikuna. 1945 naasis Eestisse. Oli 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1946–1948 dotsent, 1948–1953 analüütilise keemia kateedri juhataja, dotsent, 1953–1955 dotsent. Õpetas anorgaanilise ja analüütilise keemia kursusi, keemia analüüsimeetodeid ning mikroanalüüsi.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, I, 175
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 298
* TÜ Keemiaosakond (1947–72). Tartu, 1972, 73, 107, 116
* TÜ keemiaosakond 1947–2000, 17
*
Juhan Ottas

**Juhan Ottas** (ka **Johann Ottas**; 6. september 1870 Karlova vald, Tartumaa – 25. jaanuar 1941 Tartu) oli eesti psühhiaater ja silmaarst.

## Elulugu
Juhan Ottas oli talurentniku poeg.

Ta lõpetas 1891. aastal Tartu Kroonugümnaasiumi ja 1896. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1903, TÜ), väitekiri "К вопросу об отмене веществ при прогрессивном параличе помешанных". 

Oli aastatel 1896–1904 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistent, 1905–1911 Tartu Ülikooli silmakliiniku ja Pimedate Kuratooriumi silmaarstliku lendsalga arst, I maailmasõja ajal vanemarst, Vabadussõja ajal vabalt praktiseeriv silmaarst, 1919–1936 Tartu maakonna arst ja silmaarst, võttis vastu ka psühhoneuroloogilisi haigeid.

## Teadustöö
Ta oli esimene eesti rahvusest psühhiaater Tartu Ülikoolis. Uurimusi psühhoneuroloogia ja silmahaiguste alalt.

## Viited

## Teoseid
*Silma marjad (trahoma) ja nende vastu võitlemine. Tartu, 1909

## Kirjandus
*Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 274–275
*
Karin Otter

**Karin Otter** (sündinud 5. novembril 1970 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja farmakoloog.

## Elulugu
Karin Otter on Margareete-Helge Otteri tütar.

Lõpetas 1988 Tallinna 7. Keskkooli, 1994 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, 1994–1995 Kieli Ülikooli Farmakoloogia Instituudi doktorant, meditsiinidoktor (1999, Kieli Ülikool), väitekiri "Aspekte der Biotransformation und Gewebebindung von Dihydropyridin-Calciumantagonisten". 

Oli 1996–99 Kieli Ülikooli Farmakoloogia Instituudi teadur, 2000–2002 Tallinna Meditsiinikooli farmakoloogia ja farmakoteraapia õppejõud, aastast 2001–2011 AstraZeneca Eesti meditsiiniosakonna juhataja. Töötas AstraZeneca onkoloogia meditsiini-ala juhina Brüsselis (2011–2012), juhatas AstraZeneca Meditsiini- ja ravimite registreerimise osakonda Venemaal (2012–2014) ja Lõuna-Koreas (2014–2017). Aastail 2017–2018 oli AstraZeneca Meditsiiniakadeemia juht Inglismaal Cambridge'is. Aastast 2019 geeniravi- ja biotehnoloogia firma BioMarin meditsiiniala juht Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnas. 

## Teadustöö
Töid farmakoloogia, günekoloogia ja meditsiiniajaloo alalt. 1991–1992 osalenud teadusprojektides Tampere Ülikooli Farmakoloogia Instituudis, korraldanud 1991–1993 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna üliõpilaste teaduskonverentse, 1992–1994 teinud tervisesaateid Tartu Raadios ja Tartu Televisioonis. Aastast 1994 osalenud ravimite kliinilistes uuringutes. Koostanud (kaasautor A. Ziegler) uute ravimite ülevaateid kogumikku "Neue Arzneimittel" (kd 10–14; Stuttgart 1999, 2000, 2002, 2003, 2004). Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Professor Georg Kingissepp – esimene eesti rahvusest Tartu Ülikooli farmakoloogia kateedri juhataja. // TÜ ajaloo küsimusi XXIV. Tartu, 1989
* Iseeneslike abortide tekkepõhjused. // Eesti Arst (1993) 3
* Ainult soovitud lapsed. Tallinn, 1994
* Comparison of metabolism of different dihydropyridine calcium channel blockers in rabbit liver microsomes. // Naunyn-Schmiedeberg's Archives of Pharmacology 352 (1995) (Suppl.)
* Differences in tissue binding may influence the oral bioavailability of nifedipine and felodipine. // Naunyn-Schmiedeberg's Archives of Pharmacology 353 (1996) (Suppl.)
* Determination of pravastatin in human plasma by high-performance liquid chromatography with ultraviolet detection (kaasautor C. Mignat). // Chromatogr. B Biomed. Sci. App. 708 (1998) 1–2
* Pharmacokinetics of morphine 3-esters after oral administration in rabbits (kaasautor). // Pharmazie 56 (2001) 6
* Farmakokineetika ja seda mõjustavad tegurid (kaasautor M. Otter). Tallinn, 2001
* *Acinetobacter baumannii*, *Pseudomonas aeruginosa* ja *Klebsiella pneumoniae* tähtsus ja antibiootikumitundlikkus Eesti haiglate intensiivravi osakondades. (Kaasautor) // Eesti Arst (2004) 8
* Invasiivsete patogeenide struktuur ja antibiootikumitundlikkus: Olukord Eestis 2004 (kaasautor). // Eesti Arst (2005) 8

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Aavo Otsar

**Aavo Otsar** (8. november 1941 Kohtla-Järve – 26. märts 2004 Tartu) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Aavo Otsar oli töölise poeg.

Lõpetas 1960 Kohtla-Järve 5. Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 

Oli 1965–1968 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi teadur, aastast 1968 TRÜ raamatupidamise kateedri assistent, 1970–1992 vanemõpetaja, aastast 1992 rahanduse ja arvestuse instituudi õppeülesande täitja. Õpetanud finantsaruandluse analüüsi, maksuarvestust, ettevõtte majandusanalüüsi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ettevõtete majandustegevuse analüüs. Pärast TÜ-st lahkumist töötas ettevõtteis pearaamatupidajana. Koos Moskva teadlastega osalenud uurimisprojektis "Tootmiskoondiste efektiivsuse suurendamise reservid" ja projektis "Tartu Kliinilise Lastehaigla kulude võrdlev analüüs". Üle 30 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia, õppevahendid ja õppemetoodilised materjalid.

## Teoseid
* Ühiskondliku tarbimise planeerimisest. Tartu, 1974
* Ühiskondlik tarbimine. Tallinn, 1976
* Uusi meetodeid majandustegevuse analüüsis. Tartu, 1977
* Ehitaja (tellija) finants-majandusliku tegevuse analüüs. Tartu, 1987
* Tööstusettevõtete finantsseisundi analüüs. Tartu, 1988

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 355–356
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 121
*
Richard August Eduard Ottow

**Richard August Eduard Ottow** (aastani 1900 **Otto**; 22. aprill 1851 Kursk – 15. jaanuar 1931 Hildesheim, Saksamaa) oli baltisaksa päritolu Eesti arstiteadlane ja ajaloolane.

## Elulugu
Richard August Eduard Otto oli baltisakslane, luteri pastori Gustav Ferdinand Otto  (1813–1877) poeg ja Benno Richard Ottowi isa.

Ta lõpetas 1870 Tartu Kubermangugümnaasiumi, õppis aastatel 1871–1876 ja 1877–1878 Tartu Ülikoolis arstiteadust, *dr. med.* (1881, TÜ), väitekiri "Pharmacologische Studien über Amylnitrit, Aethylnitrit, Nitropentan Pikrinsäure, Ortho- und Paranitrophenol". Oli aastatel 1878–1880 Sindi ja 1881–1885 Hiiu-Kärdla kalevivabriku arst, 1885–1918 eraarst ja kõrva-nina-kurguhaiguste spetsialist Tartus. 

1918. aastal põgenes Saksamaale ja töötas aastatel 1918–1927 arstina Hildesheimis. Arstiameti kõrvalt uuris Tartu ajalugu, määras Tartu linnaarhiivi andmete põhjal kindlaks linna kinnisvaraomanikud 16. ja 17. sajandil ning kandis saadud andmed skemaatilistele kaartidele, mida säilitatakse Tartu Ülikooli raamatukogus.

## Teoseid
* Über salicylsäure inhalationen bei Tussis convulsiva. // St. Petersburger medizinische Wochenschrift (1877) 22, 23
* Über einen congenitalen behaarten Rachenpolypen. // Virchows Archiv, 115 (1889). Ueber die Dorpater Klöster und ihre Kirchen. // Verhandlungen der GEG XXII, 2. Dorpat, 1910
* Ortsbeschreibung und Entstehungsgeschichte von Burg und Stadt Dorpat. // Aus Dorpat Vergangenheit. Dorpat, 1918

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 569–570
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 356–357
* Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, 308
* Album Livonorum. Lübeck, 1972, 250
*
Benno Richard Ottow

**Benno Richard Ottow** (14. mai 1884 Kärdla – 29. mai 1975 Stockholm) oli baltisakslasest Eesti arstiteadlane, günekoloog, meditsiini- ja teadusloolane.

## Elulugu
Richard August Eduard Ottowi poeg. Lõpetas 1910 Tartu Ülikooli, 1912–1913 täiendas end Saksamaal, meditsiinidoktor (1920, TÜ), väitekiri "Die Geburt als Komplikation des Status epilepticus, dargestellt auf Grundlage der Nervenphysiologie des gebärenden Uterus". Sõjaväearst Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1919 TÜ Naistekliiniku assistent, aastast 1921 eradotsent günekoloogias ja uroloogias. Lahkus Tartu Ülikoolist 1925, töötas Leipzigi ja Kieli ülikooli naistekliinikutes, oli 1931 Berliini ülikooli günekoloogiaprofessor, 1933–1945 Berliini Brandenburgi naistekliiniku peaarst. Osales hitlerliku Saksamaa (sund)steriliseerimispoliitika elluviimisel. Siirdus 1948 Rootsi, oli aastast 1953 Stockholmi Loodusmuuseumi teadur.

## Teadustöö
Uurimusi raseduspatoloogiast, sünnitusabist, võrdlevast anatoomiast ja zooloogiast, embrüoloogiast, eugeenikast, füüsilisest antropoloogiast, arheoloogiast, ornitoloogiast, meditsiini ja teaduse ajaloost. Tõlkinud saksa keelde K. E. v. Baeri uurimuse imetajate munarakust (Über die Bildung des Eies des Säugetiere und des Menschen. Mit einer biographisch-geschichtlichen Einführung in Deutchen Sprache. Leipzig, 1927.) Üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Neolitische Funde von Kivisaar und Lisette (Nordlivland). // Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft zu Dorpat. Dorpat, 1861–1938, 1910
* Zur Embryologie der Ureterenverdoppelung und die Bedeutung der letzteren für die Pathologie der Niere. // Z. gynäkol. Urologie, 5 (1914) 1
* Der geburtshilflich-gynäkologische Lehrstuhl an der Universität Dorpat. // Gynäkologie (1918) 264/265
* Der Embryologe Sebastian Graf Tredern und der Geburtshelfer Justus Heinrich Wigand in ihren Beziehungen zu Reval. // Eesti Arst (1923) 9
* Die Evolutionstheorie und die Lehre vom Panspermatismus in ihren sozialen Einwirkungen auf das Geschlechtsleben der Frau im 18. Jahrhundert. // Archiv Frauenkunde u. Eugenetik VII (1921) 3
* Zur Methodik der Tubendurchblasung. // Zbl. Gynäkologie (1923) 46/47
* Der Begründer der Zellenlehre M. J. Schleiden und seine Lehrtätigkeit an der Universität Dorpat 1863–1864. // Nova Acta. Arh. der Leop.-Carol. Dt. Akademie Naturforscher, 106 (1922) 3
* Schwangerschaftsunterbrechung aus urologischer Indikation. Leipzig, 1939
* Biologische Anatomie der Genitalorgane und der Fortpflanzung der Säugetiere. Jena, 1955
* Ein Briefwechsel zwischen Anders Adolf Retzius und Karl Ernst von Baer. Stockholm, 1963
* K. E. von Baer als Kraniologe und die Anthropologen-Versammlung 1861 in Göttingen. // Sudhoffs Archiv 50 (1966) 1

## Viited

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 248
* Eesti Arst 1922, 5/6, 300
* Benno Ottow in memoriam. // Baltische Briefe, 1975, 12 (326), 6
* Käbin, I. Die medizinische Forschung und Lehre and der Universität Dorpat/Tartu 1862–1940. Ergebnisse und Bedeutung für die Entwicklung der Medizin. Lüneburg, 1996, 533
* 

## Välislingid
* Portreefoto
*
Sergei Ovsjannikov

**Sergei Ovsjannikov** (sündinud 31. juulil 1951 Luhanskis Ukrainas) on ukraina päritolu Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Sergei Ovsjannikov on teenistuja poeg.

Lõpetas 1968 Rovenki 4. Keskkooli, 1973 Novotšerkasski PI mäeinsener-mehaaniku erialal, 1981–84 Moskva Mäeinstituudi aspirant, tehnikakandidaat (1984, samas), väitekiri "Выбор параметров механизированных крепей оградительно-поддерживающего типа целью повышения скорости крепления". Oli 1973–81 ja 1984–86 Novomoskovski (Tuula oblast) tõste- ja transpordimasinate projekteerimis-konstrueerimis- ja tehnoloogiainstituudi insener-konstruktor ja juhtivkonstruktor, 1986–92 A. Skotšinski nimelise Mäeinstituudi Eesti filiaali vanemteadur, aastast 1992 RE Eesti Põlevkivi teaduskeskuse mehhaniseerimisinsener.

## Teadustöö
Uurinud allmaakaevandamise tehnoloogiat, uut mäetehnikat ja selle juurutamist kaevandustes. Üle 20 teaduspublikatsiooni, 5 autorit.

## Viited

## Teoseid
* Исследование и выбор оптимальных решений при разработке посадочной крепи (kaasautorid A. Graf, Z. Djatšenko). // Совершенствование технологии и комплексной механзации на сланцевых шахтах и разрезах. Кохтла-Ярве, 1988
* Об использовании погрузочно-транспортных машин типа ПД-8 для добычи сланцев (kaasautor). // Горный ж. (1994) 2

## Kirjandus
*
Maya Paabo

**Maya Paabo** (kuni 1933 **Maya Gehrke**; aastani 1951 **Maya Lannesto**; 11. juuni 1929 Võru – 17. veebruar 2013) oli eesti keemik.

## Elulugu
Maya Paabo oli juuksuri tütar.

Põgenes 1944 Saksamaale. Lõpetas 1949 Augsburgi Eesti Gümnaasiumi, siirdus samal aastal USA-sse. Lõpetas 1956 George Washingtoni Ülikooli Washingtonis, keemiamagister (1962, samas). Oli 1956–1990 Riiklike Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (Gaithersburg) ja aastani 1988 Riiklike Standardite Büroo uurimiskeemik.

Oli The Estonian Fund for Economic Education üks asutajaliikmeid.

## Isiklikku

Tema abikaasa oli Gunnar Paabo.

## Teadustöö
Uurinud happelisuse skaala väljaarendamist vee/alkoholi ja raske vee lahustes, identifitseerinud sünteetiliste materjalide põlemisel tekkinud toksilisi produkte. Phi Beta Kappa, Ameerika Keemiaseltsi jt teadusühingute liige. Üle 75 teadusartikli.

## Teoseid
* Standardization of analytical data obtained with silver-silver chloride (kaasautor). // Anal. Chem. 37 (1965)
* Standards for practical scale of pD in heavy water (kaasautor). // Anal. Chem. 41 (1969)
* Generation of hydrogen cyanide from flexible polyurethane foam under different combustion conditions (kaasautor). // Fire and materials 9 (1985) 3
* Toxikological intreactions between carbon monoxide and carbon dioxide (kaasautor). // Toxikology 47 (1987)
* A standard reference material for calibration of the cup furnace smoke toxicity method for assessing the acute inhalation toxicity of combustion products (kaasautor). // J. Res. Natl. Inst. Standard Technol. (1991) 96

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 86
* American Men and Women of Science, 20th ed. (1998–99, vol. 5, 1016
*
Albert Paabo

**Albert Paabo** (3. detsember 1907 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 1. detsember 1985 Hawks Nest (Sydney lähedal), Austraalia) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Albert Paabo oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1932 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna, dr. med. vet. (1939, TÜ), väitekiri "Kunsttehislikust pneumotooraksist hobuste kroonilise kopsu-alveoraalemfüseemi ravimisel". Täiendas end 1942 stipendiaadina Hamburgi Veterinaariaülikoolis. Oli 1932–1935 TÜ loomaarstiteaduskonna sisekliiniku noorem- ja 1935–1941 vanemassistent, 1942 parasitoloogia ja veterinaaria-zooloogia alal õppeülesande täitja, 1942–1944 professor ja väikeloomakliiniku juhataja.

Alates 1929. aastast Korp! Fraternitas Tartuensis liige ja hilisem auliige. 1929–1930 Akadeemilise Loomaarstiteaduse Seltsi esimees, kogus rahvaveterinaaria ainestikku.

Põgenes 1944 Saksamaale, oli esialgu Giesseni ja Leipzigi Ülikooli veterinaaria-patoloogia instituudis, 1946–1948 Balti Ülikooli veterinaariaosakonna prodekaan ning veterinaaria-zooloogia ja zoohügieeni professor. Siirdus 1949 Austraaliasse, oli 1949–1969 Sidney piirkonnas ehitustööline ja ehitusettevõtja.

## Teadustöö
Uurinud loomade, eriti hobuste sisehaigusi. Avaldanud umbes 20 teadus- ja aimetrükist.

## Teoseid
* Rinnutuse diagnoosimisest hobustel ühenduses kohtu juhtumitega. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1933) 7
* Erütrotsüütide settereaktsioon, tema normaal-väärtus ja diagnostiline kasutatavus mitmesuguste haiguste puhul hobustel (kaasautorid A. Laas, L. Tammemägi). // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1934) 1
* Lentiin seedeorganite ravimina hobustel. Tartu, 1937
* Sooltepuhitus hobustel ja selle raviviise. Tartu, 1938
* Terapeutilise pneumotooraksi toimest vereringesse ja muid tähelepanekuid hobuste kroonilise kopsu-aalveolaaremfüseemi ravimisel. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1940) 1
* Põllumehe loomatervishoiu käsiraamat (kaasautor). Tartu, 1942
* Ein Beitrag zum Vorkommen der Lungenwürmer beim Pferd. // Contrib. of Baltic University 6 (1946)

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 490
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 86
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 132
* Albert Paabo. // Fraternitas Tartuensis. I. Toronto 1956, 147–148
* Kukk, J. Albert Paabo. // Fraternitas Tartuensis. V. Toronto, 1992, 207
* 

## Välislingid
* Albert Paabo TLÜAR väliseesti isikud
Valdur Paakspuu

**Valdur Paakspuu** (16. aprill 1934 Kuressaare – 31. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsja.

## Elulugu
Valdur Paakspuu lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna. Ta oli aastatel 1958–1965 ja 1968–1972 Matsalu Riikliku Looduskaitseala vanemteadur, 1965–1968 juhataja ning aastast 1972 teadusdirektor.

## Teadustöö
Ta on uurinud vee- ja rannikulindude rännet, pesitsemist ja sulgimist. Ta oli aastast 1971 ilmuma hakanud Matsalu Riikliku Looduskaitseala teadustööde kogumiku "Loodusvaatlusi" koostaja (1971–1972) ja kaasautor, Eesti Looduse toimetuskolleegiumi liige (aastast 1985), üks Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmetest (1966) ja Lihula osakonna juhataja, Eesti TA Looduskaitse Komisjoni liige (1971–1974) ning Rahvusvahelise Veelindude Uurimise Büroo (IWRB) töörühma liige. Valdur Paakspuu on välja andnud üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Hallhane ökoloogiast Matsalu lahel. // Loodusuurijate Seltsi aastaraamat 56 (1964)
* Matsalu Riikliku Looduskaitseala haudelinnustikust aastail 1963–1969. // Loodusvaatlusi 1971 (1972)
* Kajaklaste kolooniate dünaamikast Matsalu Riiklikul Looduskaitsealal. // Matsalu maastik ja linnud. Ornitoloogiline kogumik VI (1973)
* Matsalu roostikes, randadel ja vetel. Tallinn, 1980
* Matsalu looduskaitseala zooloogiast 3 (1982)
* Matsalu loodusest. // Eesti NSV riiklike looduskaitsealade tead tööd 4 (1984)
* Lindude ränne Matsalu alal (kaasautor T. Kastepõld). // Matsalu – rahvusvahelise tähtsusega märgala. Tallinn, 1985
* Hanede arvukusest Väinamere saartel 1958–1992 (kaasautorid E. Mägi, T. Kastepõld). Loodusvaatlusi 1992 (1993)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 349
* V. Paakspuu ornitoloogiline bibliograafia (koost L. Rootsmäe). // Loodusvaatlusi 1991 (1993), 99
*
Agu Paal

**Agu Paal** (22. juuni 1937 Tartu – 3. jaanuar 2014) oli eesti majandusteadlane.

## Elukäik
Agu Paal oli kooliõpetajate poeg.

Ta lõpetas 1955. aastal Saku Maakorraldus- ja Maaparandustehnikumi, 1960 Eesti Põllumajandusakadeemia insener-hüdromelioraatori erialal; 1973–79 EMMI aspirant ja nooremteadur, majanduskandidaat (1979, Läti Põllumajanduse Akadeemia), väitekiri käsitles tööviljakuse tõstmist ekskavaatoritöödel maaparandusehituses (Eesti NSV näitel). Oli 1955–73 Võru Maaparandusvalitsuse projekteerija, Eesti Põllumajandustehnika Võru osakonna turbajaosakonna juhataja, Eesti Põllumajandustehnika ning 1980–92 Põllumajandusministeeriumi Tehnoloogia ja Konstrueerimise Büroo maaparandusehituse normeerija, 1992– sama ministeeriumi Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo peatehnoloog.

## Teadustöö
Tegevusvaldkond: maaparandusehituse ökonoomika, sh töönormide analüüs ja koostamine, eri tehnoloogiate majanduslik analüüs ja ehitajatele soovituste koostamine, uue tehnika efektiivsuse uurimine, tööde omahinna analüüs ja hinna prognoosimine, normatiivide väljatöötamine eelarvehinnete koostamiseks.

## Teoseid
* Maaparandussüsteemide kalkulatiivsed ehitus- ja hoiukulud ning maksumused (kaasautorid E. Rahuvarm ja G. Vassiljev). Tallinn, 2001

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 30
*
Arthur Paal

**Arthur Paal** (11. aprill 1902 Meeri vald, Tartumaa – 25. aprill 1978 Perth, Austraalia) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Arthur Paal oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1921. aastal Tartu Õhtugümnaasiumi, 1925. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Aastatel 1925–1926 õppis filosoofiateaduskonnas, õigusteaduse doktor (1948, Tübingeni ülikool). 

Võttis osa Vabadussõjast. Oli 1922–1924 Elva Alevi Algkooli ja 1925–1928 Tartu Õhtugümnaasiumi õpetaja, 1925–1929 Tartu-Võru rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1932 Rakvere jaoskonna ja 1932–1935 Tartu 4. jaoskonna kohtu-uurija, 1935–1937 Tartu ringkonnakohtu abiprokurör,1940-41 marksismi-leninismi propageeriv rändlektor Lõuna-Eesti kultuurimajades, 1944 kohtuametniku kandidaat. 

Läks 1944 Saksamaale, sealt 1949 Austraaliasse, kus oli 1955–1967 tervishoiuministeeriumi ametnik.

## Teadustöö
Uurinud pärilikkuse, sotsiaalse keskkonna ja muude tegurite osa kuritegelikus käitumises.

## Teoseid
* Pärilikkus ja kurikalduvus. // Austraalia eestlased sõnas ja teos. EV Tartu Ülikooli 50. a. juubeli 1919–1969 tähisteos. Sidney, 1969
* Kuritegevust põhjustavaid tegureid. Belmonth, Berth, 1973

## Viited

## Kirjandus
* AAUT II, 177
*
Harry Paal

**Harry Paal** (27. juuni 1927 Aru vald, Tartumaa – 20. juuli 1993 Tartu) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Harry Paal oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1943 Tartu Kaubanduskooli, 1946 Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi, 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsamajandusinsenerina (Kõvade lehtpuude kasvatamise võimalusi Elva metsamajandis). Oli 1951–1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsatakseerimise kateedri tehnik, 1952–1953 metsamajanduse ökonoomika ja metsakorralduse kateedri assistent, 1953–1956 vanemõpetaja, 1956–1963 Võru metsamajandi peametsaülem, 1963–1975 Viljandi metsamajandi direktor, 1975–1983 EMI metsataimekasvatuse sektori metsaselektsiooni labori juhataja, 1988–1993 teadur. Õpetas metsamajanduse ökonoomikat ja organiseerimist.

## Teadustöö
Tegeles okaspuuseemlate rajamise ja majandamisega, uuris okaspuuseemlate viljakandvuse dünaamikat ja kvaliteeti ning nende tunnuste muutlikkust. Organiseeris metsainseneride klubi Silva, mis kujunes metsateadlaste ja praktikute kokkupuutekeskuseks. Oli Akadeemilise Metsaseltsi taasloojaid, AMS-i aseesimees. Üle 100 teadus- ja aimeartikli.

## Teoseid
* Ebatsuuga introduktsioon ja aklimatiseerumine Eestis. // LUS-i aastaraamat 71. Tallinn, 1989
* Число семядолей у сосны и ели в Эстонской ССР. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn, 1989
* О закономерностях плодоношения вегетативных семенных плантаций сосны. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn, 1989
* Paberipoti taimed Eesti metsades. // Eesti Mets (1991) 5
* Männiseemnete kvaliteet sõltuvalt käbide kogumise ajast. // Metsanduslikud uurimused XXV. Tartu, 1992
* Võõrpuuliikide vegetatiivne seemla Kaarepere Metsakatsejaamas. // Eesti Mets (1992) 1
* Metsakultiveerimine Eestis. // AMS Toim V. Tartu, 1996

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 101
* Tamm, Ü. In memoriam. Harry Paal. // Eesti Mets (1993) 5–6, 47
* TRÜ Metsandusteaduskond 1946–1951. Tartu, 2000, 21
*
Margareete-Helge Otter

**Margareete-Helge Otter** (9. september 1937 Tartu – 9. november 2006 Tartu) oli eesti bioloog ja farmakoloog-biokeemik.

## Elulugu
Margareete-Helge Otter oli ehitusettevõtja Jaan Otteri tütar. Karin Otteri  ja Arne Otteri ema.

Lõpetas 1954 Tartu 2. keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli farmaatsiaosakonna, 1964–1967 EBI aspirant, bioloogiakandidaat (1968, EBI), väitekiri "Antotsüaanpigmentide tekke sõltuvus lämmastikainete ainevahetusest tatra (*Esculentum sagopyrum* Moench) idandeis". Oli 1959–1964 EBI keemik, 1967–1976 teadur, 1977–1981 TRÜ eksperimentaalse ja kliinilise psühhofarmakoloogia labori vanemteadur, 1982–1986 farmakoloogiakateedri vanemõpetaja, 1986–1992 dotsent, 1992–2003 farmakoloogiainstituudi dotsent. Õpetas farmakoloogia kursust ja farmakoloogia ajaloo, arengu ja ealise farmakoloogia ning ravimtaimede meditsiinis kasutamise valikkursusi, koostas arvukalt õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kronopsühhofarmakoloogia. Välja selgitanud psühhofarmakonide toimes esinevaid ööpäeva- ja aastarütme ning sellest tulenevaid optimaalseid kasutamise võimalusi. Eesti Farmakoloogide Seltsi, Eesti Füsioloogia Seltsi, Pharmacia Estica terminoloogiakomisjoni liige. Umbes 400 teadus- ja aimetrükist, sh 8 raamatut

## Tunnustus

* 2003 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Daily and seasonal rhythm of indolamine and catecholamine content in mouse brain. // TA Toim. Biol (1981) 4
* Реакция организма на действие барбитурата и активность моноаимнергических процессов в мозге. // Фармакoл. и токсикол. (1983), 3
* Intracerebroventricular administration of cholecystokinin inhibits the activity of the dopaminenergetic and serotoninergic systems of the brain. // Neurosci. Behav. Physiol. 15 (1985) 3
* Сезонные изменения поведенческих эффектов нейролептиков у белых крыс. // Бюлл. эксп. биол. мед. 102 (1986) 11
* Farmaatsia ja farmakoloogia ajaloost. Tartu, 1990
* Ravimite biotransformatsioon ja seda mõjustavad tegurid. Tartu, 1990
* Rakenduslik farmakokineetika (kaasautor L. Nurmand). Tartu, 1991
* Ravimid ja toit. Tallinn, 1991, 2. trükk 1992
* Arengufarmakoloogia peatükke. Tartu, 1991
* Пряные растения и их применение. Трт, 1992
* Bioperiodical changes of antihypoxic effect of neuroleptic drugs in albino mice. // Лабораторные животные. Рига (1933) 3
* Tervis ja ilu taimedest (kaasautor L. Nurmand). Tallinn, 1994, 2. trükk 1999
* Arstliku retseptuuri põhijooni (kaasautor), Tartu, 1994
* Arsti- ja rohuteaduse ajaloost. Pärnu, 1995
* Narkootikumid. Tallinn, 1997
* Toidu- ja maitsetaimede raviomadusi. Tartu, 1998
* Raviainete farmakokineetika ja seda mõjustavad tegurid (kaasautor K. Otter). Tartu, 2001

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 107
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
* Dots. Margareete Otter 60. // Eesti Rohuteadlane (1997) 3, 45–46
* Alliksaar, L. Margareete-Helge Otter 09.09.1937–09.11.2006. In memoriam. // Eesti Arst (2007) 2, 152
* 

## Välislingid
* Margareete-Helge Otter 09.09.1937–09.11.2006
Harry Paalberg

**Harry Paalberg** (20. detsember 1927 Tallinn – 26. aprill 1993 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Harry Paalberg oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1948 Tallinna 9. Keskkooli, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi, majanduskandidaat (1967, Eesti TA), väitekiri "Eesti NSV linnade peamised arengusuunad ja neid mõjutavad tegurid". Oli 1961–1967 MI teadur, 1967–1978 vanemteadur, 1978–1992 TPI majandusteaduskonna tööstuse planeerimise ja juhtimise (hiljem juhtimise ja plaanimise) kateedri vanemõpetaja, 1980. aastast dotsent, 1992-1993 TTÜ territoriaalmajanduse instituudi regionaalökonoomika aseprofessor. Õpetas peamiselt majanduse ja sotsiaalse arengu planeerimise kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: linnastumine, territoriaalne planeerimine ja ratsionaalse asustussüsteemi kujundamine.

## Teoseid
* Majandus. Tööstus ja põllumajandus (kaasautor E. Vint). Tallinn, 1973
* Tallinna arengu probleeme (koost, kaasautor). Tallinn, 1978
* Territoriaalne planeerimine. 1. Tallinn, 1987
* Smithist Friedmanini. Lääne majandussüsteemi kujunemisest. Tallinn, 1990
* Lääne majandussüsteemi kujunemisest. Tallinn, 1992

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 346, 347, 498
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 345
Vilma Paalma

**Vilma Paalma** (10. aprill 1928 Tallinn – 8. mai 2022) oli eesti muusika- ja teatriteadlane. 

## Elulugu
Vilma Paalma oli majandusteadlase tütar. 

Lõpetas 1946 Tallinna Arve- ja Plaanindustehnikumi, õppis 1946–1950 TPI majandusteaduskonnas ja ühtlasi 1948–1950 Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat, lõpetas 1956 Moskva Konservatooriumi muusikateaduse erialal. Oli 1956–1957 TRK muusikaajaloo õppejõud, 1957–1958 Üleliidulise Raadio ja 1958–1971 Eesti Raadio muusikasaadete toimetaja, 1971–1973 ja 1978–1984 Estonia teatri kirjandusala juhataja, 1973–1976 Ajaloo Instituudi teadur, 1976–1978 toimetaja, 1984–2008 arhivaar. Koostanud raadio- ja telesaateid. 

## Teadustöö
Uurinud peamiselt Eesti muusikateatri ajalugu, kirjutanud muusikateatriarvustusi ja -ülevaateid. Koostanud ja toimetanud teatri- ja muusikateoseid, sh koguteos ""Estonia" lauluteatri rajajaid" (kaaskoost M. Vaitmaa, U. Heinapuu; Tallinn, 1981), "Estonia Selts" (koost, Tallinn, 1990), K. Leichter, ""Estonia" muusikalise arengu keskusena" (toim, Tallinn, 1992); ""Estonia" "Luikede järv" läbi aegade" (koost, Tallinn, 2002) jt. 

Ta oli Eesti Heliloojate Liidu (1962) ja Eesti Teatriliidu (1973) liige.

## Tunnustus
* 2001 Priit Põldroosi nimeline auhind
*2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* Eesti heliloojad ja muusikateadlased (kaasautor). Tallinn, 1966
* Eesti muusika I (kaasautor). Tallinn, 1968
* Elsa Maasik. Tallinn, 1973
* E. Tambergi "Joanna tentata" muusikast. // Teatrimärkmik 1970/71. Tallinn, 1973
* Эстонский театр (kaasautorid K. Kask, L. Tormis). Tallinn, 1978
* "Estonia". Tallinn, 1978
* Kohtumine Prokofjevis. // Teatrielu 1982. Tallinn, 1985
* Традиции и обновление в опере театра "Эстония". // Прибалтийский музыковедческий сборник. III. Рига, 1987
* Estonia muusikateatriks kujunemine. // Teatrielu. Tallinn, 1997
* "Eesti teatri biograafiline leksikon" (kaaskoost K. Haan, H. Aassalu). Tallinn, 2000

## Viited

## Kirjandus
* Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn, 1990, 172–173
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 460
* Eesti entsüklopeedia 14, 350
* Vastab Vilma Paalma. // Teater. Muusika. Kino 1998, 4
*
Kalju Paalman

**Kalju Paalman** (sündinud 27. augustil 1948 Räpina vallas Võrumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Kalju Paalman on talupidaja poeg.

Lõpetas 1967 Räpina Keskkooli, 1972 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina, põllumajanduskandidaat (1988, EPA), väitekiri "Влияние элементов агротехники покровной культуры на урожайность люцерны и клевера в условиях интенсивного земледелия в Эстонской ССР". Oli 1972–77 Põlva kolhoosi agronoom, 1978–84 EMMI teadur, 1984–88 ELVI rohumaaviljeluse sektori vanemteadur, aastast 1988 Jõgeva Sordiaretuse Instituudi Mooste katsejaama juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: rohumaaviljelus, lina, tööstuskanepi ja põldtuderi agrotehnika, seemnekasvatus, tootearendus. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Väetised ja nende kasutamine (kaasautor). Tallinn, 1992
* Linakasvatuse majanduslikkus Eesti Vabariigis (kaasautor). Tallinn, Berliin, 1993
* Kiulina sortide "Viking" ja "Viola" fenoloogilised vaatlused ning saagikus külvitiheduse ja väetuskatses (kaasautor). // Magistrantide ja doktorantide tead tööde kogumik. Tartu, 1997
* Linast ja linakasvatusest. // Põllumajandus (1998) 2
* Lina agrotehnika. // Põllumajandus (1998) 3
* Linakülvide hooldamine ja taimekaitse. // Põllumajandus (1998) 4
* Linakasvatusest ja esmasest töötlemisest Eestis (kaasautor). // Põllumajandus (1999) 7/8

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 42–43, 121
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 47
*
Malle Paalmann

**Malle Paalmann** (1960.aastani **Malle Juusu**; 14. september 1934 Lüganuse vald, Virumaa - 12. detsember 1997) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Malle Paalmann oli kooliõpetaja tütar.

Lõpetas 1953 Pärnu 2. Keskkooli, 1958 TPI ehitusteaduskonna, 1962–64 oli TPI aspirant, tehnikakandidaat (1967, TPI), väitekiri käsitles kooliruumide soojusolukorra olenevust välispiiretest. Oli 1965–67 TPI ehitusteaduskonna graafika kateedri assistent, 1967–68 ehitusökonoomika kateedri assistent ja 1968–70 vanemõpetaja, 1970–75 majandusteaduskonna töökaitse kateedri vanemõpetaja, 1974–92 dotsent, 1992–97 käitismajanduse instituudi tööteaduse õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: töökaitse ja ehitusökonoomika. Üle 40 teaduspublikatsiooni, arvukalt õppemetoodilist kirjandust.

## Teoseid
* Tööstusvalgustus. Tallinn, 1971
* Tootmise meteoroloogilised tingimused. Tallinn, 1971, 2. trükk 1984
* О причинах тяжелого травматизма в Эстонской ССР в 1980 году. // TPI Toimetised 603 (1985)
* Safety equipment of constructional cranes and dangerous working conditions. // The Ergonomics of Manual Work. Proc. Int. Ergonomics Assoc. World Conf. Warsaw, June 14–17, 1993, London, Washington, 1993
* Changing Economic situation in Estonia and Macroergonomics. // NES '94. Nordiska Ergonomisällskapets Årskonferens, Stenungsund, 14-16 Sept. 1994. Proc. Lindholmen Utveckling, Göteborg, Sverige, 1994
* Macroergonomics and processes of change in Estonia. // TTÜ Toimetised 743 (1994)

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 353, 498
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn, 1986, 219
Guido Paalme

**Guido Paalme** (10. aprill 1927 Tallinn – 24. november 2004 Tallinn) oli eesti mäeinsener.

## Elukäik
Guido Paalme oli käsitööliste poeg. Ta oli Lia Paalme abikaasa ning Tiina ja Toomas Paalme isa.

Lõpetas 1946. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (mäeosakonnas). 

Oli aastatel 1951–1952 Põlevkivi ja Keemiatööstuse Peavalitsuse vaneminsener, 1952–1957 Eesti Põlevkivi insener, vaneminsener, peainseneri abi, 1957–1966 töötas Eesti NSV RNK Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Peavalitsuses, 1966–1977 Eesti Põlevkivi tehnikaosakonna juhataja, tehnikadirektor, 1977–1979 Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis uue tehnoloogia osakonna juhataja asetäitja, 1979 looduskasutuse labori juhataja asetäitja, 1980–1987 juhataja, 1987 vanemteadur, 1988–1990 juhataja kohusetäitja, metsamonitooringu töögrupi juhataja, 1990–1995 Keskkonnaministeeriumi maapõueosakonna peaspetsialist ja maapõue talituse juhataja kohusetäitja, 1995–1998 maapõueosakonna juhataja, 1998–2000 Keskkonnaministeeriumi nõunik, seejärel 2004. aastani Riigikogu keskkonnakomisjoni konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: mäendus, maavarad, kaevandamine, looduskeskkond, looduskaitse. 

"Vene-eesti mäenduse sõnastiku" (1969) kaasautor ja toimetaja, "Vene-eesti tehnika sõnaraamatu" (1975) kaasautor. 

Osales Eesti geotoopide väljaselgitamisel ja nende kaitse korraldamisel. Eesti õigusaktide (maapõueseadus, keskkonnaregistri seadus jt) koostajaid. Maavarade komisjoni liige (1990–1995 esimees; 1998. aastast teadussekretär), Eesti TA Looduskaitse Komisjoni ja Eesti Geoloogia Seltsi liige. 

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline insener
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* Tehnika progress põlevkivi kaevandamisel (kaasautor E. Vaher). Tallinn, 1978
* Geoloogiliste tingimuste muutused ja maastikuhoolduse iseärasused Eesti kaevanduspiirkondades (kaasautorid V. Puura, V. Karise). // Geograafia rakenduslikke aspekte põllumajanduses. Tallinn, 1982
* Maavarade kaevandamine ja looduskeskkond. // EL (1986) 3–4
* Kurtna järvestiku looduslik seisund – uurimise eesmärk, strateegia ja võimalused (kaasautor). // Kurtna järve looduslik seisund ja selle areng. Tallinn, 1987
* Turba energeetilise kasutamise võimalused Eestis (kaasautor). Tallinn, 1992
* Estonian Mineral Resources (kaasautor). Tallinn, 1994

## Viited

## Kirjandus
*
Lia Paalme

**Lia Paalme** (aastani 1950 **Lia Paas**; 29. august 1927 Tartu – 4. november 2016) oli eesti keemik.

## Elulugu
Lia Paalme oli sõjaväelase tütar.

Lõpetas 1946 Tallinna 4. Keskkooli, 1952 TPI kütuste tehnoloogia alal, keemiakandidaat (1958, KI), väitekiri "Исследование процессов движения и распределения потоков газа и насыпного материала при термической перерботке сланца." Oli 1952–61 KI teadur, 1961–96 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud 3,4-bensopüreeni lagunemise mehhanismi ja kineetikat valgusega initsieeritud protsessis olenevalt lahustitest ja temperatuurist ning polütsükliliste ühendite mõju kantserogeensete ühendite lagunemisele. Nõukogude Eesti preemia 1967 (kollektiivis).

## Teoseid
* Термическая переработка сланца-кукерсита (kaasautor). Tallinn, 1966
* Kinetics and mechanism of conjugated reactions taking place under the effect of electric discharge on oil shale products (kaasautorid M. Gubergritz, B. Brodskaja). // United Nations Symp. on the Development and Utilization of Oil Shale Resources. Tallinn, 1968
* Превращение канцерогенных и токсических веществ в гидросфере (kaasautor). М, 1975
* Levels of benzo(a)pyrene in oil shale industry wastes, some bodies of water in the Estonian S.S.R. and in water organisms (kaasautorid I. Veldre, A. Itra). // Environ Health Perspect. 30 (1979)
* Inhibition in combined liquid-phase photochemical oxidation of benz(a)pyrene and some polycyclic arenes (kaasautorid M. Gubergritz, P. Jacquignone). // Petroleum Chem. U.S.S.R. 23 (1983)
* Model studies of photochemical oxidation of carcinogenic polyaromatic hydrocarbons (kaasautor). // Mar. Chem. 30 (1990)
* Distribution of the persistent organic pollutants, Polycyclic aromatic hydrocarbons, between water, sediments and biota (kaasautor). // Aq. Ecosys. Health and Manag. 4 (2001)
* Levels and origin of PAHs in some big lakes (kaasautor). // Polycyc. Arom. Comp. 22 (2002)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Guido Paalme ning lapsed on Tiina ja Toomas Paalme.

## Viited

## Kirjandus
*Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972. Tallinn 1972. Lk 18

## Välislingid
*
Tiina Paalme

**Tiina Paalme** (sündinud 23. märtsil 1960 Tallinnas) on eesti bioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1978 Tallinna 42. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiamagister (1998, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Makrovetikate primaarproduktsioon Eesti rannikumeres", 1999–2003 TPÜ doktorant, Ph.D. (ökoloogia, 2005, TLÜ), väitekiri "Nuisance brown macroalga *Pilayella littoralis*: primary production, decomposition and formation of drifting algal mats" (Tallinn, 2005). Täiendas end 1995–1997 Helsingi ja Turu ülikoolis, 2000 Greifswaldi ülikooli ökoloogia instituudis. 

Oli 1984–1990 Läänemere Kalamajanduse TUI Tallinna osakonna nooremteadur, 1990–93 ÖMI teadur, 1993– TÜ Eesti Mereinstituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti rannikumere makrovetikate ökofüsioloogia ja primaarproduktsioon. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

### Teoseid
* Major changes in macroalgae community composition affect the food and habitat preference of Idotea baltica (kaasautor). // Int. Rev. Hydrobiol. 85 (2000)
* "In vitro" and "in situ" decomposition of nuisance macroalgae Cladophora glomerata and Pilayella littoralis (kaasautor). // Hydrobiologia, 475/476 (2002)
* Growth and production rates of loose-lying and attached forms the red algae Furcellaria lumbricalis and Coccotylos truncatus in Kassari Bay, the West Estonian Archipelago Sea (kaasautorid G. Martin, K. Torn). // Hydrobiol. 554 (2006)
* Seasonal changes in biomass, elongation growth and primary production rate of Chara tomentosa in the NE Baltic Sea (kaasautorid G. Martin, K. Torn). // Ann. Bot. Fenn., 43 (2006)
* Seasonality pattern of biomass accumulation in a drifting Furcellaria lumbricalis community in the waters of the West Estonian Archipelago, Baltic Sea (kaasautorid G. Martin, K. Torn). // J. Appl. Phyc. 18 (2006)

## Isiklikku
Tiina Paalme on Guido ja Lia Paalme tütar, Toomas Paalme õde.

## Viited

## Kirjandus
* http://www.sea.ee/Sektorid/merebioloogia/eesti/CV/cv_Tiina.htm
* 

## Välislingid
*
Venno Paalmäe

**Venno Paalmäe** (31. august 1936 Tartu – 4. aprill 2001 Tartu) oli eesti maaparandusteadlane.

## Elulugu
Venno Paalmäe oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1954 Tartu 1. Keskkooli, 1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse ja hüdromelioratsiooni teaduskonna, põllumajanduskandidaat (1976, EPA), väitekiri käsitles väljaparanduse planeerimisaluseid. Oli 1951–1961 insener Rakvere rajooni maaparanduse ja remonditehnika ettevõtetes, 1961–1968 Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi õpetaja, 1968–1983 EPA maaparanduse kateedri vanemõpetaja, 1983–1987 dotsendi kohusetäitja ja 1987–1994 dotsent, ühtlasi 1986–1989 metsanduse ja maaparanduse teaduskonna prodekaan, 1994–2001 Eesti Põllumajandusülikooli veemajanduse instituudi dotsent, ühtlasi 1994–2000 metsandus- ja maainseneriteaduskonna prodekaan. 1980–1983 oli Alžeeria RDV-s Hüdrotehnika ja Maaparanduse Instituudi õppejõud. Õpetas maaparanduse organiseerimise, maaparanduse, veemajanduse ökonoomika, hüdraulika, kuivenduse jm kursusi.

## Teadustöö
Uurinud dreenniisutust, väljaparandust, maaparandustööde ökonoomiat ja planeerimist. Üle 30 teaduspublikatsiooni, sealhulgas 2 õpikut.

## Teoseid
* Dreenniisutuse projekteerimise juhend. Tallinn, 1973
* Maaparandus (kaasautor). Tallinn, 1982
* Kuivendus. Tartu, 1992
* Maaparandusobjektide andmebaasid ja nende rakendusprogramm (kaasautor M. Paalmäe). // Magistrantide ja doktorantide tead tööde kogumik. Tartu, 1997
* Maaparandusobjektide struktuuri dünaamika (kaasautor M. Paalmäe). // Veemajandus III. Tartu, 1999

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 101–102
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 104
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 126
* Sotsialistlik Põllumajandus (1976) 17
Jaan Paalna

**Jaan Paalna** (aastani 1936 **Jaan Rabison**, 12. mai 1878 Halliste – 1945 Eesti) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Õppis 1899–1903 TVI-s, veterinaarmeditsiini doktor. (1923, Leipzigi Ülikool), väitekiri "Beitrag zur Kenntniss der Hypospadie". Oli 1904–16 Tallinna linna veterinaararst, aastast 1917 kuni Teise maailmasõjani Tallinna tapamaja direktor.

Pidanud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutistes loenguid sõjamajandusest.

Maetud 5. juulil 1945 Tallinna Metsakalmistule.

## Teadustöö
Uurinud kusiti anomaaliaid. Oli 1924–26 EKR-i vastutav toimetaja.

## Teoseid
* Loomatervishoiu käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1929
* Liha tehnoloogia. Tallinn, 1935

## Viited

## Kirjandus
* Juubilare. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1928) 6, 176–180
* Ojasalu, A. Dr. med. vet. Jaan Paalna 60. sünnipäeva puhul. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1938) 4, 165–167
Ants Paapstel

**Ants Paapstel** (sündinud 11. augustil 1956 Elvas) on eesti arstiteadlane ja südamekirurg.

## Elulugu
Ants Paapstel on teenistuja poeg.

Lõpetas 1974 Nõo Keskkooli, 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1983–1986 ÜMPI aspirant, meditsiinikandidaat (1986, TRÜ), väitekiri "Хирургическое лечение больных стенокардией и с сужением левой венечной артерии". Oli 1980–83 Tallinna Kiirabihaigla kardiovaskulaarkirurgia osakonna arst, 1986–89 ÜMPI koronaarkirurgia labori juhataja ja teadur Tallinnas, 1989–1992 TÜ Kardiovaskulaarkirurgia Tallinna Teaduskeskuse koronaarkirurgia labori juhataja ja teadur, 1992–2001 Kiirabihaigla Südamekeskuse osakonnajuhataja, aastast 2001 Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) kardiokirurgia osakonna vanemarst.

2012. aastast on ta Põhja-Eesti Regionaalhaigla südamekirurgia osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurinud isheemiatõve ägedaid vorme ja nende kirurgilist ravi. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Vasaku südamevatsakese aneurüsmi kirurgiline ravi (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 2
*Aortokoronaarne šunteerimine tüsistumata müokardi infarkti juhtudel vasaku koronaararteri peatüve kahjustuse korral (kaasautor). // Eesti Arst (1990) 4
*Extended coronary endarterectomy and path grafting (kaasautor). // Cardiac Interventions. Myocardical Ischemia. Tallinn, 1999
*Early postoperative function of the heart after coronary artery bybass grafting is not predicted by myocardial necrosis and glutathione-associated oxidative stress (kaasautor). // Clinica Chimica Acta 359 (2005) 1–2

## Tunnustus
*2018 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 122
*Eesti Arst (1987) 3, 204–205

## Välislingid
*
Margus Paas

**Margus Paas** (sündinud 28. novembril 1968 Valgas) on eesti sotsioloog.

## Elulugu
Margus Paas on talupidaja poeg.

Lõpetas 1987 Valga 1. Keskkooli, 1995 TÜ sotsiaalteaduskonna sotsioloogia erialal. Oli 1995–1996 EPMÜ filosoofia ja maasotsioloogia instituudi spetsialist, 1996–1997 peaspetsialist, 1997–2005 TV3 uuringute juht, 2005– Kanal 2 uuringujuht.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maasotsioloogia, elukvaliteet, meedia ja metodoloogia. Aastatel 1992–1997 osales Paas 14 sotsioloogilises uurimisprojektis. Alates 1997 on peamisteks uurimisteemadeks televisiooni auditooriumiuuringute metodoloogia, meediatarbimine, vaatajakäitumine ja telerivaatajate tüpoloogia. Elektroonilise ajakirja Estonian Social Science Online (ESSO) toimetaja (1996–1998). Eesti Sotsioloogide Liidu liige.

## Teoseid
* Maaettevõtjate teabevajadusest ja nõuandekasutusest (kaasautor). // Maamajandus Eesti ühiskonnas ja majanduses. Tartu, 1994
* Sotsioloogilisi uurimisandmeid muutustest Eesti maaelus. // EPMÜ teaduslike tööde kogumik 180 (1995)
* Eesti maaühiskond ja ühistegevus: sotsioloogiline vaade. // Ühistegevus Eesti Vabariigis (1996) 1
* Maainimeste ettevõtlikkus ja maaettevõtluse väljavaated. // EPMÜ teaduslike tööde kogumik 190 (1997)
* Estnisches Landleben in der Transformation. // Berliner Beiträge zum Genossenschaftswesen 36 (Berlin 1997)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 99