open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Richard Toming

**Richard Toming** (30. detsember 1888 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti maaler.

Toming oli käsitöölise poeg.

Ta õppis ametit 1904–1908 maaler M. Kochilt, kelle juures töötas sellina kuni 1910. aastani, seejärel asus Tallinna ja töötas seal M. Toomanni ja Kangru juures. 1920. aastal alustas ta tegevust iseseisva maaler-ettevõtjana ja avas maalritöökoja, 30. oktoobril 1934 õiendas Tallinna Tööoskusametis maalermeistri eksami.

Richard Toming oli Käsitööstuskoja juhatuse liige ja II sektsiooni esimees, Tallinna Maalermeistrite Ühingu esimees alates 1933. aastast, St. Kanuti ja Toomgildede Käsitöömeistrite Ühingu, Eesti Motoklubi ja Kaitseliidu Tallinna Kerge Divisjoni liige.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduselu leksikon, Sõna, Pärnu, 1939, lk. 288.
Aleksei Kasemets

**Aleksei Kasemets** (25. september 1872 Pindi vald, Võrumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti pottsepp.

Ta õppis Vene sõjaväest vabanemise järel ametit Moskvas pottsepp J. Palmbachi juures ja täiendas end insener Killerti juures. Seejärel asus ta Võrru, kus tegutses iseseisva pottsepp-ettevõtjana, registreeriti 1934. aastal Valga Tööoskusametis pottseppmeistrina.

Ta oli Võru Meistrite Seltsi asutaja ja esimees, Käsitööstuskoja nõukogu liige, Võru Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi, "Kandle" seltsi, kirikunõukogu ja Võru Majaomanikkude Seltsi liige.

## Kirjandus
* Eesti majanduselu leksikon, Sõna, Võru, 1939, lk. 69.
Gabriel Kirillov

**Gabriel Kirillov** (vene keeles Гавриил Кириллович Кириллов; 15. veebruar 1891 Meremäe vald, Petserimaa – 2. mai 1973) oli Eesti fotograaf.

Ta õppis Pihkvas fotoateljees ja linna joonistuskoolis. Viimase lõpetanud, täiendas end Petrogradis keiserlike fotograafide, šveitslase Frederick Boassoni ja sakslase Fritz Eggleri juures ning lõpetas Petrogradi fototehnika instituudi fotokunstniku diplomiga.

Alates 1914. aastast pidas ta iseseisvat fotoateljeed Petrogradis, sai näitusel oma teoste eest kuldmedali. Aastail 1916–1918 töötas ta ühtlasi Vene põllutööministeeriumi põllutöö mehaanika osakonna laboratooriumis. Pärast Petrogradi fototehnika instituudi lõpetamist töötas ta edasi selle juures fototehnoloogia eriteaduste alal. Alates 1922. aastast oli ta endiste keiserlike teatrite teenistuses, ühtlasi iseseisva fotoateljee omanik Nevski prospektil kuni 1930. aastani.

1931. aastal naasis Gabriel Kirillov Eestisse, asutades Tallinnas oma fotoateljee ja pidas ühtlasi fotoplaatide ja fotopaberite tööstust "Aga". 1. augustil 1937 asutas ta Petseris oma fotoateljee "Kodumaa". 

Alates 1936. aastast käibele lastud Konstantin Pätsi näopildiga postmargid on valmistatud tema tehtud foto järgi.

"Pika tööpraktika kestel on G. Kirillov võitnud endale suure lugupidamise ja tunnustuse, mille mõjule pääsmiseks aitab suuresti kaasa ka ta vastutulelik iseloom, hääsüdamlik huumorimeel ja isiklik kunstimaitse, kuna ta töötab väsimatu innu ja suure vaimustusega, olles enda suhtes väga nõudlik." 

Ta on maetud Tailovo surnuaiale Petseri rajoonis. 

## Viited
Juhan Jaska

**Juhan Jaska** (29. juuni 1888 Suure-Kõpu vald, Viljandimaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti savi- ja tsemenditööstur.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas.

Õppinud pottsepaametit Puiatus 1904–1907, tegi ta maal pottsepatööd. 1920. aastal kolis ta Viljandisse, kus töötas Schultsi ja Lutsu savitööstuses. 1922. aastal ehitas Juhan Jaska endale savi- ja 1923. aastal tsemenditööstuse ruumid ning asus iseseisvalt tegutsema, sai meistridiplomi Viljandi Tööoskusametilt.

Juhan Jaska oli Käsitööstuskoja Viljandi esinduse juhatuse liige, Viljandi linna ja ümbruskonna potisseppade ühingu asutaja ja esimees.

## Kirjandus
* Eesti majanduselu leksikon, Sõna, Pärnu, 1939, lk 51.
Johannes Steinberg

**Johannes Steinberg** (25. veebruar 1888 Koigi vald, Järvamaa – 6. august 1970) oli eesti puidutööstur.

Ta ostis 1913. aastal Türil A. Vimbergi puidutööstuse, esimeses maailmasõjas töötas Vene-Balti tehases tislerina, mille järel asus uuesti oma ettevõtet juhtima. 1923. aastal ehitas ta endale elamu ja 1926. aastal tööstuseruumid. Sai meistri kutsetunnistuse mööbelsepa tööalal.

Johannes Steinberg oli Käsitööstuskoja liige, Türi Käsitöösturite Ühingu laekur, tuletõrje juhatuse liige ja majaomanikkude seltsi abiesimees. 

1913. aastal sai ta Türi näitusel suure hõbeauraha ja Viljandi näitusel kuldauraha. 

Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule

## Kirjandus
* Eesti majanduselu leksikon, Sõna, 1939, Pärnu, lk. 267.
Ago Ustal

**Ago Ustal** (10. jaanuar 1933 – 22. veebruar 2010) oli eesti ajakirjanik.

Aastatel 1975–1981 oli ta ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, 1981–1991 töötas ajalehes Kodumaa.

Tema sulest on ilmunud raamatud „Läbi külatänava", „Tütar ja memm, teised ka", „Sealt taevast kõrgelt ülevalt".

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Välislingid
* Nädala juubilar Ago Ustal 80. Kesknädal, 9. jaanuar 2013
César Azpilicueta

**César Azpilicueta Tanco** (sündinud 28. augustil 1989 Zizur Mayors) on Hispaania jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atletico.

Tema karjäär algas Hispaania klubis Osasuna, hiljem mängis César Azpilicueta kaks hooaega Marseille Olympique'is.

Aastatel 2012–2023 mängis ta Londoni Chelseas.

## Koondisekarjäär
2007. aastal tuli ta Hispaania koondisega alla 19-aastaste Euroopa meistriks ja 2011. aastal alla 21-aastaste Euroopa meistriks.

Ta kuulus Hispaania meeskonda 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis.

Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi Azpilicueta 2013. veebruaris mängus Katari vastu.

Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Saavutused
;Marseille
*Coupe de la Ligue: 2011–12
*Trophée des Champions: 2010, 2011

;Chelsea
* Inglismaa meistrer (2): 2014–15, 2016–17
* Football League Cup (1): 2017–18
* Football League/EFL Cup (1): 2014–15
* UEFA Euroopa Liiga (2): 2012–2013, 2018–19

## Viited

## Välislingid

* Profiil Chelsea FC kodulehel
Tondiöömaja

**"Tondiöömaja"** on Heino Kiige 1970. aastal ilmunud romaan.

Kiik pälvis romaaniga 1967. aasta romaanivõistlusel I koha. Raamat tekitas laiema diskussiooni: ühelt pool leiti, et Kiik naeruvääristab selles Nõukogude Liitu ja kolhoosikorda, teisalt aga nõudis rahvas romaanivõistluse võidutöö avaldamist. Raamat läbis tsensuuri karmi kärpimise ja ilmus kolm aastat hiljem, 1970. aastal, ning rahvas võttis selle väga tormiliselt vastu. Romaani ilmumise järel lükati Kiige käsikirju kümmekond aastat tagasi. Aastal 2005 andis Eesti Raamat välja teise, algsele käsikirjale vastava trüki. 

"Tondiöömaja" tegevus keerleb Eesti NSV-s asuva kolhoosi ümber. Heino Kiik on märkinud, et koondas romaani teiste mõtteid ning osal tegelastel on ka prototüübid (näiteks maadlejast kolhoosijuhi Prõlla eeskujuks oli naismaadleja Räpinast). Tegevuskoha loomisel lähtus ta Harju rajoonis asunud Tuleviku-nimelisest kolhoosist. 

Selle kirjutas ta Rahula külas Majaka talus.

## Viited

## Kirjandust
*Jõgi, O. [Pealkirjata arvustus]. Keel ja Kirjandus, 1970, nr 11, lk 701–705
*Leenu Siimisker "Proosa 1970". Looming, 1971, nr 2, lk 270–276
*H. Ilvese järelsõna "Tondiöömaja" 1. trükile. Eesti Raamat 1970
*Ine Viidingu arvustus. Sirp, juuni 1970
*"Kunstniku aktiivsus ja vastutus". Rahva Hääl, 26. september 1970
*Ilse Lehiste "Tondiöömaja" (kogumikus "Keel kirjanduses", koost. Jaan Ross). Ilmamaa, 2000, lk 239–246
*Heino Kiik "Tondi tulemine. Dokumentaalromaan. 40 aastat kirjaniku elust (1965–2005) (Tondiöömaja III)". H. Kiik, 2006
*Heino Kiik "Tondionu: 1966–1969". Ilmamaa, 2008

## Välislingid
*Heino Kiik "Tudeng Moskvas. 1969–1970". Looming, 2009, nr 1
*Heino Kiik "Helmiga. 1970—1971. Üheksas raamat". Looming, 2010, nr 4
*Heino Kiik "Helmiga. 1970–1971. Üheksas raamat" (katkend raamatust). Ilmamaa, 2010
Heino Kersna

**Heino Kersna** (23. september 1922 Tallinn – 6. september 2007) oli eesti raamatugraafik ja kirjakunstnik.

1937. aastal asus ta õppima Riigi Kunsttööstuskooli litograafia- ja tsinkograafia osakonda, lõpetas 1943 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli ning 1949 Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi kunstnik-graafikuna. Tema õpetajad olid Günther Reindorff ja Paul Luhtein. 

Aastatel 1947–1966 töötas ta ajakirja Pilt ja Sõna ning 1966–1978 ajakirja Horisont kunstilise toimetajana.

Heino Kersna andis märkimisväärse panuse eesti raamatukujundusse. Tema kujundas ENE (1968–1978) ja mitu muud teatmeteost, romaanisarjad "Varamu" (1971), "Sajandi sada romaani" (1986), "Nobeli laureaate" (1989), "Põhjamaade romaane" (1997), eesti luule antoloogia "Sõnarine" (4 kd, 1989–1995), kirjanike teoste sarjad (Lilli Prometi "Teosed", 6 köidet 1980–1983) ja üksikköiteid. Üldine imetlus sai osaks Umberto Eco romaani "Roosi nimi" kujundusele (1997). 

Raamatute kõrval kujundas ta arvukalt auaadresse, diplomeid, laulupeomärke ja -medaleid, nahkköiteid jne. 

1960. aastatest tegi Heino Kersna koostööd Eesti Kunstimuuseumiga. Ta kujundas muuseumi tarbeks näitusekatalooge, plakateid ja kutsekaarte. 

## Tunnustus
*1997 – Eesti Ajakirjanike Liidu auliige
*1983 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Allikas
* In memoriam Heino Kersna Õhtuleht, 10. september 2007
Petrus Schomerus

**Petrus Schomerus** (ka **Peter Schomer**; 25. juuni 1607 Uppsala – 2. veebruar 1660 Kalmar) oli Eestis tegutsenud rootsi teoloog ja vaimulik, Tartu Ülikooli rektor 1637–1638.

Schomeruse isa oli linnakodanik Anders Persson ja ema Ingeborg Olofsdotter. Ta abiellus Margareta Henriksdotteriga. Neil olid tütred Barbara Schomera (1634–1657) ja Margareta Alsiciensis Schomera (Petersdotter; abiellus Göteborgi piiskopi Daniel Larsson Walleriusega).

Petrus Andreae Schomerus õppis Uppsala ülikoolis astronoomiat ja teoloogiat, sai 1632. aastal Upsalas mag.
phil.'i kraadi. 

Petrus Schomerus oli 1632. aasta oktoobrist Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogiaõppejõud, 1636. aastal sai ta Maarja kiriku või sealse rootsi koguduse õpetajaks. 1637. aastast alates ta pidas ka teoloogilisi loenguid. 1638. aastal sai kreeka kirjanduse professoriks, 1637–1638 oli ta Tartu Ülikooli rektor ja 1639–1640 II usuteaduse professor. Litsentsiaadieksami läbis ta 1639. aastal,

1640. aastal lahkus ta Tartust ja läks Stockholmi, 1641. aastal sai ta Stockholmis vaimuliku ameti. 1643. aastast oli ta  Stockholmi vastasutatud gümnaasiumis teoloogia prof. primaks, 1645. aastast oli Riddarholmi kiriku õpetajaks, 1648. aastal kaitses  doktoridissertatsiooni. kuninganna Kristiina soovitusel ja sai teoloogia professoriks Uppsala ülikoolis.

1656–1660 oli ta Kalmari piiskopkonna superintendent.

## Viited
Eduard von Haffner

**Johann Samuel Eduard von Haffner** (27. august 1804 Riia – 25. jaanuar 1889 Riia) oli aastail 1838–1849 Tartu Kubermangugümnaasiumi direktor ja 1851–1858 Tartu Ülikooli rektor, filosoofiadoktor ja auastmelt tegelik riiginõunik.

Ta asutas gümnaasiumiõpilastele preemia (nn Haffneri preemia), mille sai teiste seas ka Jakob Hurt.
Jakob Wilde

**Jakob Wilde** (ka **Jacob Wilde**; 1679 Bauska, Kuramaa – 21. aprill 1755 Stockholm) oli Eestis tegutsenud Rootsi kroonik, õpetlane ja ametnik, Tartu Ülikooli rektor 1707. aastal.

Wilde oli ajaloo, retoorika, õigusteaduse ja kreeka keele professor, Holsteini riigisekretär ning kuninglik riigiajaloolane. Ta alustas ka Rootsi seaduste kogu publitseerimist.
Ingemund Bröms

**Ingemund Bröms** (28. juuli 1669 Penninby Uppsala lään – 13. jaanuar 1722 Karlstad) oli Eestis tegutsenud Rootsi teoloog ja vaimulik, Academia Gustavo-Carolina rektor (1707–1708) ja Turu Akadeemia rektor (1713).

Ingemund Bröms õppis Uppsala ülikoolis. 1697. aastast oli ta kreeka keele õpetaja Strängnäsi gümnaasiumis ja aastatel 1701–1703 Strängnäsi gümnaasiumi rektor. 

1703. aastast oli ta Pärnu Academia Gustavo-Carolinas III teoloogiaprofessor, 1705. aastast ka Pärnu konsistooriumi vaimulik liige, 1707 Academia Gustavo-Carolina rektor.

1709. aastast oli ta I teoloogia professor Turu Akadeemias ja seal ka Rootsi koguduse õpetaja. 1710. aastast oli ta Rootsi riigipäeva (Stockholmis) liige.

1713. aastal vallutasid venelased Põhjasõja Soome lahingutes Turu ja Bröms põgenes Stockholmi.

1718–1722 oli ta Karlstadi piiskopkonna (rootsi keeles *stift*) superintendent, 1719/20 oli Stockholmis riigipäeva liige ja salanõukogu liige.

## Viited
Sebastian Wirdig

**Sebastian Wirdig** (1613 Torgau, Saksamaa – 17. aprill 1687 Rostock, Saksamaa) oli Eestis tegutsenud saksa arst, Tartu Ülikooli rektor 1650–1651.

Wirdig oli Tartu Ülikooli füüsika- ja meditsiiniprofessor.

## Kirjandus
*Kaarina Rein "Arstiteadus rootsiaegses Tartu gümnaasiumis ja ülikoolis aastatel 1630–1656. Meditsiinialased disputatsioonid ja oratsioonid ning nende autorid." Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011, lk 18, 19, 24, 35, 48–56, 59, 60, 116, 117, 123, 132–140.
Gabriel Skragge

**Gabriel Skragge** (1660 Västmanland –1710) oli Eestis tegutsenud Rootsi vaimulik ja usuteadlane, Tartu Ülikooli rektor 1693 ja 1697.

Tartu Ülikoolis oli Skragge 1690. aastast Tartu Ülikooli usuteaduskonna kreeka ja ida keelte professor,  1694 aastast Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor ja samal ajal ka Puhja Püha Dionysiuse koguduse pastor,  1698. aastast oli ta teoloogia professor, 1701. aastal ta vallandati teenistusest omavolilise eemaldumise eest vaenlase sissetungimisel.

Hiljem Soome natsiooni inspektor, 1705–1706 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse pastor ja Saaremaa superintendent  ja 1707–1710 Liivimaa kindralsuperintendent ning Pärnu Academia Gustavo-Carolina prokantsler.
## Viited
Anto Juske

**Anto Juske** (16. mai 1929 Rakvere – 8. jaanuar 2013) oli eesti maaparandusteadlane.

Ta lõpetas 1954. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamelioratsiooniinsenerina.

Ta oli aastatel 1954–1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse kateedri assistent ja vanemõpetaja. Aastatel 1959–1974 oli ta tootmistööl ja 1975–1989 Eesti Maaparandusprojekti peamelioraator.

Ta on toimetanud ja välja andnud ajakirju Maaparandaja, Maaparandus ja Geodeet.

## Teoseid
*"Maa januneb. Ülevaade melioratsiooni ajaloost ja -tehnikast". Tallinn 1985. 136 lk
*150 aastat (1853-2003) torudrenaaži Eestis
*Jõed ja kanalid. Artiklite kogumik. Tallinn 2005   
*Virolaisten ja suomalaisten maaparannusasiantuntijoiden yhteyksistä. 2005
*Sailing and the island of Saaremaa. Tallinn 2006
*Meresõit, Saaremaa ja mereväeparaadid. Tallinn 2006
*Eesti vesiveskid. Tallinn 2006
*Ajalooradadel melioratsiooni jälgi otsimas. Tallinn 2007
*Tuuleturbiinid, tuulerootorid. 1936. aasta väljaande faksiimile. Tallinn 2007
*Tuulikud läbi aegade. Kaasautor Peeter Raesaar. Tallinn 2008 
*Insener Anto Juske väike juubeliraamat. Tallinn–Käsmu 2009
*Jahtidega ajaloo faarvaatril. Tallinn–Käsmu 2009
*Paisud. Kaasautor Ruttar Roo. Tallinn 2010
*Ahto Valter 100. Tallinn–Käsmu 2012

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline insener

## Isiklikku
Tema poeg oli kunstiajaloolane ja -kriitik Ants Juske, pojapoeg on poliitik ja ajaloolane Jaak Juske.

## Kirjandus
*1000 tartlast läbi aegade. Tartu 2003. Lk 126

## Välislingid
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Gustav Girgensohn

**Gustav Carl Girgensohn** (1786 Ērgļi (Liivimaa) – 1872 Tartu) oli luuletaja (tõlkija), pedagoog ja botaanik (brüoloog).

Ta oli aastatel 1814–1839 Tartu kubermangugümnaasiumi ülemõpetaja (Oberlehrer).

Girgensohn andis ladinakeelse nime Wulfi turbasamblale (*Sphagnum wulfianum* Girgensohn).
Pihkva rahukonverents

**Pihkva rahukonverents** oli Eesti Vabadussõja ajal 16.–18. septembril 1919 Pihkvas toimunud vaherahuläbirääkimised Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa esindajate vahel Eesti Vabadussõja lõpetamiseks. 

Rahukonverentsi korraldamise aluseks oli 31. augustil 1919 Nõukogude Venemaa poolt tehtud rahuläbirääkimiste initsiatiivettepanek. Rahuläbirääkimiste eesmärgiks oli Nõukogude Venemaa separaatrahu sõlmimine Eestiga, eesmärgiga nõrgendada Nõukogude Venemaa vastases sõjalises blokis sõdivad ja oma iseseisvust kaitsevad Soome, Eesti, Läti, Leedu, Ukraina ja Poola.

Eesti Vabariigi poolel olid rahukonverentsil esindatud järgnevad Eesti valitsuskoalitsiooni parteide esindajad: 
*Ado Birk (Eesti Rahvaerakond), 
*Julius Seljamaa (Eesti Tööerakond), 
*Mait Püüman (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei) ja 
*Eesti Rahvaväe Kindralstaabi Valitsuse ülem, polkovnik Jaan Rink, 
*Eesti Välisministeeriumi esindajad Aleksander Schipai ja Nikolai Maim.

Vene SFNV esindajateks rahukonverentsil olid:
*Leonid Krassin, Vene SFNV side rahvakomissar,
*Maksim Litvinov, Vene SFNV Välisasjade Rahvakomissariaadi Kolleegiumi liige,
*Dmitri Bogolepov,
*Punaarmee esindajana Aleksander Kukk.

14.–16. septembrini 1919 Tallinnas Eesti kutsel peetud Soome, Eesti, Läti ja Leedu pea- ja välisministrite konverentsil otsustati, et rahuläbirääkimisi Nõukogude Venemaaga peetakse üheskoos.

Vaherahurääkimised katkesid, kuna Eesti delegatsioon esitas nõudmise sõlmida vaherahukokkuleppe ühiselt koos Läti, Leedu ja Soome valitsustega. Nõukogude Venemaa oli teinud ettepaneku Soomele, Lätile ja Leedule astuda läbirääkimistesse rahutegemiseks, kuid kuna polnud veel saanud vastust, siis katkestati vaherahuläbirääkimised Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel 18. septembril 1919.

29. septembrist kuni 1. oktoobrini 1919 peeti Tartus Eesti, Läti ja Leedu valitsuste ühine Balti riikide konverents, millel koostati teadaanne Nõukogude Venemaa välisasjade rahvakomissarile Georgi Tšitšerinile ja saadeti nende kolme riigi välisministrite allkirjadega 4. oktoobril ühises telegrammis, milles nende riikide valitsused teatasid, et nad on valmis astuma Nõukogude Venemaa valitsusega läbirääkimistesse rahulepingu sõlmimise üle Tartus.

## Vaata ka
*Tartu rahu
*Läti Vabadussõda

## Välislingid
*EESTI LUGU 200. Pihkva rahukonverents., Eesti lugu, 19.09.2009
Brüoloog

**Brüoloog** on teadlane, kes tegeleb sammalde uurimisega ehk brüoloogiaga.

## Eesti brüoloogid
*Gustav Girgensohn
*Nele Ingerpuu
*Aino Kalda
*Leiti Kannukene
*Liivia-Maria Laasimer
*Mare Leis
*Edmund Russow
*Kai Vellak
Lars Braunerskiöld

**Lars Braunerskiöld** (kuni 1719 **Lars Braun**; 1657–1729) oli Eestis tegutsenud Rootsi arst, Tartu Ülikooli rektor 1705–1706.

## Viited
Igaühele oma

*"Igaühele oma" (originaalpealkirjaga "Two into One") on Ray Cooney näidend aastast 1984. Eestis on see olnud Draamateatri mängukavas, lavastaja Ain Prosa.
*"Igaühele oma" on Hardi Volmeri lühimängufilm aastast 1990.
*"Igaühele oma" (originaalpealkirjaga "Someone Like You...") on Tony Goldwini romantiline komöödiafilm aastast 2001. Filmi peaosades mängivad Ashley Judd, Greg Kinnear ja Hugh Jackman.
*"Igaühele oma" on ansambli Vennaskond laul.
Igaühele oma (Vennaskond)

**"Igaühele oma"** on ansambli Vennaskond laul. 

Muusika autor on Kaspar Jancis ja sõnad on kirjutanud Tavo Tamm. Lugu on avaldatud albumitel "Võluri tagasitulek" (1994) ja "Reis Kuule" (1997) ning seda võib kuulda filmis "Sügis Ida-Euroopas".

## Välislingid
*Kontsertsalvestis YouTube'is
Nordic Regional Airlines

**Nordic Regional Airlines Oy** (varem **Flybe Nordic** (**Flybe Finland Oy**)) on Finnairi juhitav lennufirma, mis alustas lende 20. oktoobril 2011 Flybe Nordicu nime all. Märtsis 2015 müüs Flybe oma osaluse ühe euro eest Finnairile.

## Ajalugu
1. juulil 2011 soovisid Flybe ja Finnair osta ühiselt Finnish Commuter Airlinesi (Finncomm Airlines). Ühiselt 25 miljoni euro (Finnair 13 mln €, Flybe 12 mln €) eest ostetud firma nimi muudeti Flybe Nordicuks, mille aktsiad jagunevad Flybe (60%) ja Finnairi vahel (40%). Lennufirma juhatuses on Flybel 3 ja Finnairil 2 kohta. Flybe planeeris investeerida Flybe Nordicusse 23,6 miljonit eurot. Novembris 2014 nõustus Flybe müüma oma 60% osaluse lennufirmas ühe euro eest, et vähendada oma kulutusi.

## Sihtkohad

24. augustil 2011 avas Flybe Nordic esimesed 24 liini, nende seas nii vanu Finncommi liine kui ka uusi. Alates oktoobrist 2012 opereerib Flybe Nordic 1/3 Finnair (AY) Euroopa-sisestest lendudest. Kõigil Flybe Nordicu lendudel on Flybe kood (BE) ja kõigil Finnairi lendudel, mida teenindab Flybe Nordic, on Finnairi kood (AY).

## Lennukipark
Juunis 2014 oli Nordic Regional Airlinesil 26 lennukit.




## Viited
Someone like You

*"Someone like You" on Adele'i singel 2011. aasta albumilt "21".
*"Someone like You" on New Orderi singel aastast 2001.
*"Someone like You" on Van Morrisoni laul albumilt "Poetic Champions Compose"

*"Igaühele oma" (originaalpealkirjaga "Someone Like You...") on Tony Goldwini romantiline komöödiafilm aastast 2001. Filmi peaosades mängivad Ashley Judd, Greg Kinnear ja Hugh Jackman.
Ferdinand Giese

**Johann Emmanuel Ferdinand Giese** (2. jaanuar 1781 Küstrin, Preisimaa – 22. mai/3. juuni 1821 Miitavi) oli baltisaksa keemik ja farmatseut, Tartu ülikooli keemiaprofessor (1814–1821).

Ta oli ka Harkivi Ülikooli keemiaprofessor ja Peterburi TA korrespondentliige. Ta oli Tartu Ülikooli prorektor 1816—1817 ja rektor aastail 1817–1818.

Tartu Ülikooli raamatukogus asub temalt päranduseks saadud 1114-köiteline keemiakirjanduse kogu, mille hulgas on ka haruldasi maagia ja alkeemia alaseid töid.

Ferdinand Giese abikaasa oli Henriette Emilie Giese.

## Teoseid
* "Von den chemischen Processen und den dabei sich darbietenden Erscheinungen etc."
* "Физ.-хим. и врачебное испытание минеральных вод и некоторой глины, отысканной в Полтавской губ." — Harkiv, 1806
* "Hauptzüge der Fortschritte, welche die Naturforscher Russlands in der Kenntniss vaterländischer Naturerzeugnisse gelhan haben etc." — Harkiv, 1807
* "Известие о испытании минеральных вод, открытых в дачах ст. сов. Кочубея, Полтавской губерни." — Harkiv, 1808
* "Известие о испытании минеральных вод, открытых в дачах г. Денисенкова, в Изюмском уезд" — Harkiv, 1809
* "Classification des substances vegétales et animales, selon leur propriétés chimiques" — Мoskva, 1810
* "О выгоднейшем способе добывать и очищать селитру" — Harkiv, 1811

## Viited

## Välislingid
* Цион М. А. Гизе, Фердинанд Иванович // Русский биографический словарь : в 25 томах. — СПб.—М., 1896—1918. (venekeelne Wikisource)
Mõte (kirjastus)

**Mõte** oli aastatel 1909–1918 Tallinnas töötanud kirjastus, mille asutas ja mida juhtis Juhan Lilienbach. 

Kirjastus avaldas poliitilisi, populaarteaduslikke ja vasakpoolsete vaadetega kirjanike raamatuid.

## Viited
Eduard Jürgens

**Eduard-Johannes Jürgens** VR II/3(12. veebruar 1887 Kükita vald Tartumaa – 21. aprill 1948 Sydney Austraalia) oli eesti insener.

Eduard Jürgens õppis Riia Polütehnilises Instituudis.  

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõjas määrati E. Jürgens Soomusrongide divisjoni inseneriks ja jätkas ka Soomusrongide diviisi insenerina. E. Jürgens juhendas sõjategevuse käigus soomusrongide lahingutegevuse ajal lõhutud ja rikutud raudtee ja raudteesildade taastamist ja remonti ning tema tegevust tunnustati Vabadusristi II klassi 3 järgu ordeniga. Pärast Vabadussõda jätkas E. Jürgens teenistust Soomusrongide brigaadi insenerina kuni 1923. aastani, mil lahkus sõjaväeteenistusest. 

1928. aastal lahkus E. Jürgens Eestist ning asus elama Austraaliasse Sydneysse, kus ka suri 21. aprillil 1948.
Ülemaaline Eesti Noorsoo Ühendus

**Ülemaaline Eesti Noorsoo Ühendus** (lühend **ÜENÜ**) oli Eesti noorsoo-organisatsioon, mis tegutses aastatel 1919–1940.

ÜENÜ eesmärk oli noorsugu mitmekülgselt arendada: propageeriti sportimist, anti praktilisi teadmisi, äratati huvi rahvakultuuri vastu.

ÜENÜ keskjuhatus asus Tallinnas. ÜENÜ Tallinna osakond (ÜENÜTO) tegutses Pikk tänav 69.

Aastal 1936 oli ÜENÜ-l üle Eesti 250 osakonda ja 11 000 liiget.

Aastatel 1929–1940 andis ÜENÜ välja igal kuul ilmunud ajakirja Eesti Noorus.

## Vaata ka
*Ülemaaline Õppiva Noorsoo Keskbüroo

## Viited
Võrumaa Muuseum

**Võrumaa Muuseum** on Võrus aadressil Katariina allee 11 asuv maakonnamuuseum, mis asutati 1966. aastal.

Kuni 1994. aastani oli asutuse ametlik nimetus **Võru Koduloomuuseum**, seejärel **Võrumaa Muuseum**. Aastatel 2013–2025 kandis muuseum **Vana-Võromaa Kultuurikoja** nimetust.

Võrumaa Muuseum oli kuni 2014. aasta lõpuni Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi filiaal. Alates 2015. aastast on muuseum Võru Instituudi muuseumiosakonna osa.

Võrumaa Muuseumi püsinäitus avati 7. veebruaril 1985. Kujunduslikku raami alles jättes on seda hiljem täiendatud ja kaasajastatud. See kajastab Võrumaa ajalugu kuni 20. sajandi keskpaigani. Muuseumis on ekspositsioonid ka teemadel "Võrumaa II maailmasõja ajal", "Metsavendlus Võrumaal", "Võru keele ajalugu" ja "Vana-Võromaa kihelkondade rahvarõivad".

Võrumaa Muuseumi galeriis eksponeeritakse järjest uusi kunstinäitusi.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
*Arved Breidaks: Pärnakad avasid Võru kunstihaigetele "Sanatooriumi" Lõunaeestlane.ee, 4. mai 2017
Igaühele oma (film 2001)

**"Igaühele oma"** (originaalpealkirjaga "Someone Like You...") on 2001. aastal esilinastunud romantiline komöödiafilm. Filmi aluseks on Laura Zigmani romaan "Animal Husbandry". Filmi lavastaja on Tony Goldwyn.

Peamistes rollides on Ashley Judd, Greg Kinnear, Hugh Jackman ja Marisa Tomei.
Igaühele oma (film 1990)

**"Igaühele oma"** on Hardi Volmeri 1990. aastal linastunud lühimängufilm. Filmi peaosas mängib Andrus Vaarik. Kõrvalosades teevad kaasa Arvo Kukumägi, Angelina Semjonova, Kalju Kivi, Riho Unt, Heiki Ernits, Kalmer Tennosaar, Peeter Siim, Robert Gutman ja Piret Luigend.
Kujutavate Kunstnikkude Kutseühing

**Kujutavate Kunstnikkude Kutseühing** oli 1935. aastal Eestis loodud ühing, mille eesmärk oli luua keskorganisatsioon, mis kaitseks Eesti kunstnike mitmesuguseid huvisid (nt majanduslikke), mida Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing ei suutnud kaitsta. 

Ühing ei suutnud oma eesmärki täita ja 1937. aastal hakkas lagunema ning 1940. aastal lakkas olemast.

## Viited
Leelo Rivis

**Leelo Rivis** (aastani 1997 **Hallaste**, sündinud 1. juunil 1967 Valgas) on endine Eesti käsipallur. 

Ta lõpetas 1985. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Käsipalli hakkas ta mängima 1980. aastal treener Andris Uibo juhendamisel. Hiljem olid tema treeneriteks Erich Kübarsepp ja Milvi Visnapuu.

Aastatel 1991–2000 kuulus ta Tartu Ülikooli käsipallinaiskonda, kellega ta tuli kaheksal korral Eesti meistriks. 

2000. aastal valiti ta Eesti parimaks naiskäsipalluriks.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Rahvakultuuri Keskus

**Eesti Rahvakultuuri Keskus** (varem *Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus*) on Eesti kultuuriministeeriumi hallatav asutus, mis tegeleb Eesti rahvakultuuri väärtustamise, asjakohase info jagamise ja täienduskoolitusega. Keskus asub Viljandis aadressil Leola 15a.

Keskus asutati 1. oktoobril 1994 Kultuuritöötajate Täienduskooli ja Rahvakultuuri Arenduskeskuse liitmisel. Asutus kandis 2011. aastani nime *Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus* ja seejärel 2020. aastani nime *Rahvakultuuri Keskus*.

Keskus on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni "Andras" ja Eesti Vabaharidusliidu asutajaliige.

Haldab Eesti vaimse kultuuripärandi nimistut.

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht
2010. aasta muusikas

## Muusikasündmused
* 2. jaanuar – 2009. aasta Raadio 2 Aastahitt
* 12. märts – Eesti Laul 2010
* 29. mai – 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
* David Oistrahhi festival
## Muusikaauhinnad
* 2010. aasta Eesti Muusikaauhinnad
* 2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

## Eestis välja antud albumid
*"Ettepoole" (Liisi Koikson)
*"Ihuüksi" (Merlyn Uusküla)
*"Jälgede jälgedes" (Ultima Thule)
*"Kaugele siit" (Koit Toome)
*"Lenna" (Lenna Kuurmaa)
*"Ma võtsin viina Live" (Onu Bella)
*"Maagiline" (Violina)
*"Osa 2" (Kreem, Kikas, Langi)
*"Ott Lepland" (Ott Lepland)
*"Parim päev" (Getter Jaani)
*"Piffe, plekki ja presidendiks!" (Abraham)
*"Pimedas on valge" (Hanna-Liina Võsa)
*"Äio" (Metsatöll)
*"Õnneleid" (Maian Kärmas)
*"Killud" (Paha Polly)

## Surnud
*1. jaanuar – Lhasa de Sela
*9. jaanuar – Venda Tammann
*13. jaanuar – Teddy Pendergrass
*18. jaanuar – Kate McGarrigle
*4. veebruar – Helen Tobias-Duesberg
*26. veebruar – Johannes Taul
*6. märts – John Tungal
*17. märts – Leo Semlek
*8. aprill – Teddy Scholten
*21. aprill – Heldur Jõgioja
*2. mai – Vladimir Romanihhin
*16. mai – Ronnie James Dio
*24. mai – Paul Gray
*29. juuni – Kaie Konrad
*5. juuli – Cesare Siepi
*10. oktoober – Joan Sutherland
*12. november – Henryk Górecki
*24. detsember – Eino Tamberg

## Viited
Wikivoyage

**Wikivoyage** on vaba ja tasuta veebipõhine reisijuht, kus sihtkohtadest ja reisiteemadest kirjutavad vabatahtlikud kaastöölised. Portaali nimi koosneb ingliskeelsest sõnast *wiki* (eesti keeles *[[viki]]*, internetipõhine koostöötarkvara) ning prantsuse sõnast *voyage* ('reis').

Projekt sai alguse, kui portaali Wikitravel saksa ja itaalia versioonide toimetajad otsustasid 2006. aasta septembris luua haruprojekti, kuhu viidi ka senine kaastöö. Uus portaal avati nime Wikivoyage all 10. detsembril 2006, selle omanik ja haldaja on sel otstarbel Saksamaal loodud organisatsioon Wikivoyage e.V. Sisu avaldati vabakasutuslitsentsi Creative Commons Attribution-ShareAlike all.

Pärast pikaajalist rahulolematust portaali senise majutajaga otsustasid portaali ingliskeelse versiooni kaastöölised 2012. aastal luua uue haruprojekti. Ingliskeelse Wikitraveli kogukond liitus taas Wikivoyage'iga ning Wikivoyage'i kõigi keeleversioonide töö viidi üle Wikimedia Foundationi (WMF) alla, mis on mitmeid maailma suurimaid vikiprojekte (sh Vikipeediat) haldav USA mittetulundusühing. Eri kogukondade ja Wikimedia Foundationi kokkuleppel koliti veebisait 2012. aasta detsembris WMF-i serveritesse ja kogu Wikivoyage sai uue alguse Wikimedia vikiperekonna projektina 15. jaanuaril 2013, Wikipedia 12. sünnipäeval.

## Kirjeldus
Wikivoyage'i arendavad vikimudeli põhjal koostöös vabatahtlikud kogu maailmast. Artiklid käsitlevad geograafilisi piirkondi eri tasemetel, maailmajagudest linnaosadeni. Neid seob loogiline hierarhia, kus iga artikli teema on teise, suurema piirkonna artikli "sees". Portaalis on artiklid ka muude reisiteemade kohta, reisisõnastikud ja soovituslikud marsruudid.

Wikivoyage on mitmekeelne projekt, selle iga keeleversioon areneb teistest sõltumatult. Kõige rohkem on artikleid ingliskeelses Wikivoyage'is, 2012. aasta detsembris oli neid üle 26 500. Laias laastus jagunevad artiklid sihtkohtadeks, marsruutideks, sõnastikeks ja reisiteemadeks.

## Keeleversioonid
WMF-i alla kolimise ajaks tegutses Wikivoyage saksa, itaalia, inglise, prantsuse, hollandi, vene ja rootsi keeles. Venekeelse versiooni nimi on *Викигид* ('Vikigiid'), hispaaniakeelsel *Wikiviajes*. 3. jaanuaril 2012 loodi ka portugali ja hispaania versioon.

## Viited

## Välislingid
* Wikivoyage
* Inglise Wikivoyage
* Vene Викигид
* Rootsi Wikivoyage
* Lauri Kreutzwald: Wikipediale sündis väike sugulane: reisijuht Wikivoyage, battleit.eu, 23. jaanuar 2013
Kommunaalprojekt

**AS Kommunaalprojekt** oli ehitusprojekteerimisega tegelev Eesti ettevõte.

Ettevõte asutati 1941. aasta 4. aprillil Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega nr 618, mis nägi ette Kommunaalmajanduse Rahvakomissariaadi alluvusse Projekteerimise Kontori "Kommunaalprojekt" organiseerimist.  

Aprillist 1941–1945 kandis nime Projekteerimise Kontor "Kommunaalprojekt". 1945–1951 kandis nime Tallinna Linna Kommunaalmajanduse Osakonna Eelarvestamise-Projekteerimise Büroo. 

1951–1960 kandis nime ENSV Kommunaalmajanduse Ministeeriumi Eelarvestamise-Projekteerimise Keskbüroo "Kommunaalprojekt". 1960–1991 kandis nime Eesti NSV Kommunaalmajanduse Ministeeriumi Projekteerimise Instituut "Kommunaalprojekt". 

1991–1997 riikliku aktsiaseltsina **RAS Kommunaalprojekt**. Ettevõte kustutati äriregistrist 13. novembril 2013. 

Töötas Tallinnas, Lai 27 hoones. 

## Ettevõtte projekteerimistöid
Ettevõte on projekteerinud näiteks Tallinnas asuva Eesti Näituste peapaviljoni, Tartu Ülikooli Kääriku spordibaasi ja Valga hotelli. 

## Viited
Kraasna murrak

**Kraasna murrak** on lõunaeesti murderühma kuulunud murrak, mida minevikus räägiti (Kraasna maarahvas) Pihkva oblastis Krasnogorodskoje (varem eestikeelne nimi: Kraasna) ümbruskonnas. 

Kraasna murrak sarnaneb Setu murdega. 

Eestis on Kraasna murrakut uurinud Oskar Kallas.

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kallas "Kraasna maarahvas" Helsinki, 1903
*"Eesti murded (IX köide). Lõunaeesti keelesaarte tekstid" Eesti Keele Instituut, 2015
Eesti Keel

**Eesti Keel** oli Tartus aastatel 1922–1940 ilmunud Akadeemilise Emakeele Seltsi ajakiri.

Ajakirja ilmus aastas 6–8 numbrit. Ajakirja trükiarv oli 1920. aastatel 1100–1500 ja 1930. aastatel 400–450. 

Ajakirjas avaldati artikleid eesti kirjakeelest, murretest, eesti sugulaskeeltest jt keeleteaduslikest teemadest.

Aastal 1940 moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus baasil ajakiri Eesti Keel ja Kirjandus.

Eesti Keele peatoimetajad olid:
*1922–1924 Julius Mark
*1924–1931 Andrus Saareste
*1932–1935 Julius Mägiste
*1936–1940 Johannes Voldemar Veski

## Viited

## Välislngis
*Ajakiri EESTI KEEL (TARTU: 1922-1940) DIGARis
Bordeaux' I Ülikool

**Bordeaux' I Ülikool ** on ülikool, mis asub Bordeaux' linnas Akvitaania piirkonnas Prantsusmaal. 

Ülikool on asutatud 1441. aastal. 

Bordeaux' I Ülikoolis töötab ligi 1000 õppejõudu ning õpib üle 9800 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Lutsi keel

**Lutsi keel** on rühm lõunaeesti murderühma kuulunud murrakuid, mida minevikus räägiti 
Kagu-Lätis praeguse Ludza rajooni piirkonnas. 

Eestis on Lutsi murrakuid uurinud Oskar Kallas, August Sang ja Paul Ariste.

## Viited
Õigekeelsus

**Õigekeelsus** ehk **ortoloogia** on normikohane kirjakeele keeletarvitus. Vananenud terminina mõisteti "õigekeelsuse" all keelekorraldust.

Õigekeelsusallikad on enamasti sõnaraamatud (nt Eestis õigekeelsussõnaraamat) ja grammatikakäsitlused. 

Õigekeelsusega seotud probleemkohad lepitakse kokku näiteks keelekomisjonides. Eestis arutab vastavaid probleeme ka Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi keeletoimkond. 

Õigekeelsuse allvaldkonnad on ortograafia ehk õigekirjutus ja ortoeepia ehk õigehääldus.

## Viited

## Välislingid
*Emakeele Seltsi keeletoimkonna koduleht (vaadatud 16.01.2013)
*Eesti õigekeelsussõnaraamat 2006 (vaadatud 16.01.2013)
Väliseestlaste eesti keel

**Väliseestlaste eesti keel** on väliseestlaste räägitav eesti keel, mis sageli erineb suuremal või vähemal määral Eesti NSV normikohasest eesti keelest: selles ei esine pärast 1930. aastaid lisandunud russisme.

Väliseestlaste keel on pagulusse viidud  1930. aastate eesti keel, kuid hiljem ilmnesid vaesumise ja assimileerumise ilmingud.

Väliseestlastele on omane kakskeelsus: peale eesti keele räägivad nad ka elukohamaa riigikeelt või peamist keelt.

Eesti keelt kasutavad väliseestlased enamasti kodus, aga ka teiste eestlastega suhtlemisel, nt (välis)eestlaste seltsides.

Üldise trendina on väliseestlaste eesti keel muutunud sõnavaralt ja stiililt piiratumaks, sage on rektsioonivigade tekkimine.

Väliseestlaste eesti keelele panid aluse 1940. aastate alguses Eestist lahkunud inimesed. 

## Viited

## Kirjandus
*A. Roos. Morfologiska tendenser vid språklig interferens med estniska som bas. – Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Uralica et Altaica Upsaliensia, 12. Uppsala, 1980
*R. Raag. Lexical Characteristics in Swedish Estonian. – Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Uralica et Altaica Upsaliensia, 13. Uppsala, 1982
*R. Raag. Estniskan i Sverige. Uppsala, 1983
*L. Lindström (toimetaja). Väliseestlaste keelest. Tartu, 1998

## Välislingid
*"Eestlased ja eesti keel välismaal" Koostanud ja toimetanud Kristiina Praakli ja Jüri Viikberg, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010
*"Väliseestlased ja nende eesti keel" vaatmik (2008)
*"Väliseestlased ja nende keel. Pidepunkte uurimisloost" Jüri Viikberg, Kristiina Praakli
Aruküla sõjaväelinnak

**Aruküla sõjaväelinnak** on endine sõjaväeosa territoorium.
Sõjaväelinnaku suurus on 9,5 ha.

## Välislingid
*Aruküla endisesse sõjaväelinnakusse elamupiirkonna rajamine venib - Sõnumitooja
*Arukülas korrastatakse sõjaväelinnakut - Sõnumitooja
*9.5 hektari suurune sõjaväelinnak lammutatakse - Harju Elu
Keele staatus

**Keele staatus** (inglise *language status, status of language*) on mingi keele positsioon (nt riigis) teiste keelega võrreldes. 

Keele staatuse määratlemisel on sageli lähtutud (a) keele ajaloolisest olukorrast, (b) funktsioonidest (ja nende ulatusest), mida keel käesoleval ajal täidab, (c) keele (potentsiaalsest) arengust. Hinnates neid tegureid, võib mingi keele staatus olla **kõrge** või **madal**. Kui keele staatus on madal, siis ta muutub ühiskonnas väärtusetuks ja võib järgmistes põlvkondades kasutamatuse tõttu välja surra. 

Õiguslikus kontekstis räägitakse **keele juriidilisest staatusest**: keel võib olla määratletud kui riigi-, ametlik, vähemuskeel jne.

Maailmas on ametliku staatusega keeli üle saja; ka eesti keel on nende saja sees. 

Mõned keeled maailmas on globaalkeele staatuses. Nendeks on eelkõige inglise, prantsuse ja hispaania keel. 

## Viited
Peeter Kurvits

**Peeter Kurvits** VR I/3 (7. november 1891 Polli vald, Pärnumaa – 10. veebruar 1962 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja poliitik ning majandustegelane.

Peeter Kurvits sündis 1891. aastal Pärnumaal Polli vallas Lilli saeveskis. Ta lõpetas 1914. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Riia Polütehnikumis. Eesti Vabadussõjas ta mobiliseeriti ning määrati Eesti sõjaministri käsundusohvitseriks, kuid viidi varsti üle Sõjavägede Ülemjuhataja Staapi.

1919. aasta jaanuaris määrati P. Kurvits kitsarööpmeliste soomusrongide adjutandiks ehk staabiülemaks, kellena teenis kuni Vabadussõja lõpuni. Pärast Vabadussõda teenis P. Kurvits Kitsarööpmelise soomusrongi nr. 1 ja nr. 2 dessantroodu ülemana, kuni lahkus sõjaväest 1920. aastal.

1924. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonna. 

Pärast sõjaväeteenistust töötas Peeter Kurvits panganduses, olles Eesti Pangas osakonnajuhataja aastatel 1921–1928 ja Pikalaenu Panga direktor aastatel 1928–1932. 1932. aastal valiti ta Krediit-Panga direktoriks ning oli 1933. aasta 18. maist kuni 21. oktoobrini majandusminister Jaan Tõnissoni neljandas valitsuses.

Peeter Kurvits vahistati 14. juunil 1941 ning saadeti NSV Liitu Sevurallagi. Ta vabanes Vostokurallagist 1944. aastal ja oli asumisel Kirovi oblastis Lebjažje rajoonis ja Haltrurinis, kust vabanes 1956. aastal. Ta töötas Halturini põllumajandustehnikumis saksa keele õpetajana. 

Peeter Kurvits suri 10. veebruaril 1962 Tallinnas ning on maetud Rahumäe kalmistule.

Talle on antud Vabadusristi I liigi 3. järk.
Suuline keel

**Suuline keel** ehk **suuline kõne** on keel, mis tekib inimes(t)e suhtlemisprotsessis (spontaanse vormina), vastandudes kirjalikule keelele. 

Paljusid keeli ei saa kirjalikult esitada ja seetõttu esinevad need keeled ainult suuliselt.

Suulisel keelel on mitmeid põhimõttelisi erinevusi kirjalikust keelest, näiteks toimub suuline kõne sageli silmast silma ja dialoogi vormis.

## Viited

## Kirjandust
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde. Oma Keel, 2000, nr 1, lk 48-57.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde I. Taust ja uurimisobjekt. - Akadeemia 2000, nr 5, lk 1117-1150.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde II. Suulise kõne erisõnavara 1. - Akadeemia 2000, nr 6, lk 1343-1374.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde III. Suulise kõne erisõnavara 2. - Akadeemia 2000, nr 7, lk 1553-1582.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde IV. Suulise kõne erisõnavara 3. Partiklid. - Akadeemia 2000, nr 8, lk 1773-1806.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde V. Mõned mitteverbaalsed nähtused suulises kõnes. - Akadeemia 2000, nr 9, lk 2011-2038.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde VI. Lausung suulises kõnes 1. - Akadeemia 2000, nr 10, lk 2223-2254.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde VII. Lausung suulises kõnes 2. - Akadeemia 2000, nr 11, lk 2465-2486.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde VIII. Lausung suulises kõnes 3: eneseparandused - Akadeemia 2000, nr 12, lk 2689-2710.
*Hennoste, T. Sissejuhatus suulisesse eesti keelde IX. Lausung suulises kõnes 4. - Akadeemia 2001, nr 1, lk 179-206.
Mae Lender

**Mae Lender** (kodanikunimega Reelika Kasemägi, sündinud 10. juulil 1981 Viljandimaal) on eesti kirjanik ja blogija.

## Teoseid

*"Minu lõunamaa. Klantspildi taga" (2022, Petrone Print)
*"Minu Hiiumaa: ähk läheb tarvis" (2018, Petrone Print)
*"Ma nüüd lähen" (2013, Eesti Raamat)
*"Kui mäng on lõppenud" (2012, Eesti Raamat)
*"Eleanor" (2011, Tammerraamat)
*"Minu Taani: tuuline teekond keelatud maal" (2010, Petrone Print)

## Viited

## Välislingid

* Katrin Kivivuori "Sõna vägi - mis ühele kuld, see teisele tühisuse tipp", Meie Maa, 14.04.2022 
* Eduard Vilde 160 reisikirjade võistluse äramärgitud töö https://reisiajakiri.gotravel.ee/vilde-reisikirjade-voistlustoo-city-break-vildega/ 
* "Minu Hiiumaa" järjejutt Kuku Raadios: http://podcast.kuku.postimees.ee/podcast/jarjejutt-2018-09-21/ 
* "Minu Hiiumaa" tutvustus Elmari Raadios: http://podcast.elmar.postimees.ee/podcast/apollo-minutid-30082018-mae-lender-minu-hiiumaa-ahk-laheb-tarvis/
* Lastejutt "Aitäholoog" (Täheke, 2014/07), loeb autor: https://arhiiv.err.ee/vaata/taheke-mae-lender-quot-aitaholoog-quot
* Lastejutt "Punane auto" (Täheke, 2015/05), loeb autor: https://arhiiv.err.ee/vaata/taheke-mae-lender-quot-punane-auto-quot/similar-192705
Ronald Woodson Harris

**Ronald Woodson Harris** (sündinud 8. veebruaril 1947 Cantonis Starki maakonnas Ohios) on USA endine poksija. Sama sünniaasta ning ees- ja perekonnanimega on ka teine tuntud USA endine poksija, Ronald Allen Harris.

Harris võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Harris poksis novembrist 1971 kuni augustini 1982 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel ning võitis neist 35 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Leibur

**AS Leibur** on Eesti vanim pagaritööstusettevõte.

Ettevõtte eelkäija oli 1762. aastal Tallinna vanalinnas Julius Valentin Jaekschi asutatud pagaritöökoda. See aasta tähistab ka Eesti tööstusliku leivatootmise algust.

Ettevõte kannab **Leiburi** (tootmiskoondis "Leibur") nime aastast 1976.

Tootmiskoondis Leibur oli Eesti NSV suurim leivatööstusettevõte, mis moodustati 1976. aastal Tallinna Leivakombinaadi, Haapsalu Leivatehase ja Salutaguse Pärmitehase ühendamisel. Aastal 1978 valmistati ettevõttes 40 908 tonni pagaritooteid, 1587 tonni kondiitritooteid, 3818 tonni makarone, 2296 tonni pärmi.

Aastal 1997 koondus tootmine Tallinna Kadaka tehasesse.

Ettevõtte omanikud on vahetunud mitu korda. Aastal 1998 said omanikeks 55% osalusega Vaasan & Vaasan Oy ja 45% osalusega Cerealia AB. Leibur kuulub Baltikumi leivatööstuskontserni VAASAN Grupp.

Aastal 2009 oli VAASAN Grupi käive 400 miljonit eurot ja töötajaid oli kokku 3000.

## Viited

## Välislingid
*AS Leiburi koduleht
Mari (eesnimi)

**Mari** on naisenimi bretooni, eesti, jaapani, kõmri, norra, rootsi, soome ja ungari keeles.

Euroopa keeltes on see nimi üldiselt nime Maria variant.

## Eesti
1. jaanuari 2026. aasta seisuga oli eesnimi Mari 1847 naisel. Mari oli populaarsuselt 89. naisenimi. 

1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli eesnimi Mari 1868 naisel. Mari oli populaarsuselt 88. naisenimi. Mari on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige populaarsem on eesnimi Mari vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 26,02, Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 19,48.

## Nime kandjaid
*Mari, A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" tegelane
*Mari Aakre, tekstiili- ja moekunstnik
*Mari Adamson, tekstiilikunstnik ja pedagoog
*Mari Hanson, sünnitoetaja ja koolitaja
*Mari Järvelaid, arstiteadlane
*Mari Ivask, mullabioloog ja ökoloog
*Mari Jürjens, näitleja ja laulja
*Mari Jüssi, keskkonnakaitsespetsialist
*Mari Kalkun, laulja ja laulukirjutaja
*Mari Kamp, laulja ja näitleja
*Mari Kangilaski, näitleja
*Mari Kartau, kunstnik, kunstiteadlane ja kuraator
*Mari Laaniste, kunstiteadlane ja kirjanik
*Mari Lill, näitleja
*Mari Mark-Hershey, poliitik
*Mari Moora, ökoloog
*Mari Murdvee, klassikaline filoloog, tõlkija, lavastaja, näitleja ja laulja
*Mari Must, keeleteadlane
*Mari Männiko, advokaat
*Mari Möldre, näitleja
*Mari Möldre, arhitekt ja tšellist
*Mari Nõmmela, kunstiajaloolane
*Mari Palm, näitleja
*Mari Pill, kunstiteadlane
*Mari Plakk, tehnikateadlane
*Mari Raamot, seltskonnategelane ja kodundusõpetaja
*Mari Reinik, keemik
*Mari Reitalu, botaanik ja looduskaitsja
*Mari Ronimois, muusikalilaulja
*Mari Saat, kirjanik
*Mari Samel, keemik
*Mari Tarvas, kirjandusteadlane ja tõlkija
*Mari Vallisoo, luuletaja
*Mari Vihmand, helilooja
*Mari Väina, folklorist

Nime Mari võidakse kasutada ka liitnime ühe osana, tavalisem on see liitnime alguses, nt Mari-Liis
*Mari-Ann Kelam, poliitik
*Mari-Ann Palm, filoloog
*Mari-Ann Remmel, folklorist
*Mari-Leen Kaselaan, laulja
*Mari-Liis Aasmäe, laulja
*Mari-Liis Lill, näitleja
*Mari-Liis Sepper, jurist ja tõlkija

*Helin-Mari Arder, laulja

## Soome
Nime kandjaid:
*Mari Kiviniemi, poliitik

## Norra
Nime kandjaid:
*Mari Boine, saami päritolu muusik

## Jaapani
Jaapani keeles saab kanjit kasutades kirjutada nime Mari mitmel viisil, sellest tulenevalt muutub ka nime tähendus. 
*真理, "tõde"
*万里, "suur vahemaa"
*茉莉, "jasmiin"

## Vaata ka
*Marii
*Maarja

## Viited
Vilikond

**Vilikond** on ühest õisikust kujunenud viljade kogum (näiteks sõstrakobar, maisitõlvik). 

Liitvilikonna moodustavad kokku kasvanud viljad, näiteks ananassil.

Lihttüüpi vilikonna puhul ei ole õied kokku kasvanud. Liittüüpi vilikonna puhul on õied kokku kasvanud.
James Gregory

**James Gregory** (november 1638 Drumoak, Aberdeenshire, Šotimaa – oktoober 1675 Edinburgh) oli šoti matemaatik ja astronoom. Ta kirjeldas ühe varase peegelteleskoobi (Gregoriuse teleskoop) ehitust ning tegeles trigonomeetriaga.

Gregory õppis Marischali kolledžis ja Padova Ülikoolis. 1668. aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Hiljem töötas ta professorina Saint Andrewsi ülikoolis ja Edinburghi ülikoolis; Saint Andrewsi lõi talle Regiuse matemaatikaprofessori koha kuningas Charles II, tõenäoliselt Kuningliku Seltsi ühe asutaja Robert Moray soovitusel.

James Gregory oli abielus maalikunstnik George Jamesoni tütre Maryga. Nende poeg James oli Aberdeenis King's College'i füüsikaprofessor. James Gregory lapselaps John Gregory oli arst ja publitsist ning kuulus samuti Kuninglikku Seltsi.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* 
* "History of Mathematics" Trinity College, Dublin
* "James Gregory's Euclidean Proof of the Fundamental Theorem of Calculus"
* James Gregory Public Lectures on Religion and Science, University of St Andrews
* James Gregory "s "''Optica Promota''" (inglise tõlge)
Made in Estonia maraton

**made in estonia maraton** on etenduskunstide festival (kestus umbes 6 tundi), mida korraldab Kanuti Gildi SAAL.

Esimest korda toimus festival 2006. aastal. Festival toimub tavaliselt märtsi kolmandal laupäeval. 

Osalevaid kunstnikke ja rühmitusi on tavaliselt 30 ringis. Kõik kunstnike etteasted mahuvad 5–10 minuti sisse ja Kanuti Gildi SAALi lavale. 

## Välislingid
*Koduleht
Jan Szczepański

**Jan Antoni Szczepański** (20. november 1939 Małeczis Lubochnia vald, Tomaszów Mazowiecki maakond, Łódźi vojevoodkond – 15. jaanuar 2017) oli Poola poksija.

Szczepański oli kokku viiekordne Poola meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1962–1963 ja 1969–1970 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1971. aastal. Ta sai Poola meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 1961. aastal 2. koha. Ta esindas maavõistlustel Poolat 17 korda ning võitis neist 11 ja kaotas 6 kohtumist.

Szczepański võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Szczepański võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.

Szczepański on tegutsenud ka filminäitlejana, sh ka poksiteemalistes filmides.

## Viited

## Välislingid
* 
*Jan Szczepański filmid lehel ''Internet Movie Database''. Inglise keeles
Ain Varts

**Ain Varts** (sündinud 13. oktoobril 1959 Rakveres) on eesti kitarrist ja helirežissöör.

Muusikuna on ta iseõppija. Ta töötas aastatel 1979–1992 Eesti Televisioonis helirežissöörina.

Ta alustas pillimängijana aastal 1975 Ants Müüri, Nils Petersoni ja Joel Steinfeldti ansamblites. Aastatel 1982–1985 mängis ta Kustas Kikerpuu ansamblis Admiral ja orkestris Levimo. Ta on mänginud ansamblites Haak ja Dr. Friedrich (aastatel 1976–1979), Propeller (1979–1980), Kaseke (1980–1984) ning T-Klaas (1982–1985).

## Isiklikku
Tema isa Tiit Varts on džässmuusik, vend Ivo Varts (1961–2013) oli trummar.