open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Francis Obikwelu

**Francis Obiorah Obikwelu** (sündinud 22. novembril 1978 Nigeerias Onitshas) on endine Portugali kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja)

Tema perekond emigreerus Portugali Nigeeriast 1994. aastal. 26. oktoobrist 2001 võistles ta Portugali esindades.

## Isiklikud rekordid

100 m jooks **9.86**  22. august 2004 Ateena
200 m jooks **19.84** 25. august 1999 Sevilla
400 m jooks **46.79** 21. juuli 1994 Lissabon

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

* 2004 2. koht 100 m jooksus **9,86** Ateena

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 1997 3. koht 200 m jooks **21,10** sisemaailmameistrivõistlustel (Pariis)
* 1997 2. koht 4 x 100 m teatejooksus **38,07** (Ateena)
* 1999 3. koht 200 m jooksus **20,11** Sevilla
* 1999 3. koht 4 x 100 m teatejooksys **37.91** Sevilla

### Aafrika mängud

* 1999 1. koht 100 m jooksus ja 2. koht 200 m jooksus

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]

*2002 **[[Euroopa]] meister** 100 m jooksus **10,06**
*2002 2. koht 200 m jooksus **20,21**
*2006 **Euroopa meister** 100 m jooksus **9,99**
*2006 **Euroopa meister** 200 m jooksus **20,01**

### Kuldliiga võistlus

* 2000 3. koht 100 m jooksus  **10.00**  (Rooma)
* 2001 1. koht 100 m jooksus ** 9.98** (Berliin)
* 2002 2. koht 100 m jooksus  **10.01** Brüssel
* 2002 3. koht 200 m jooksus **20.22** (Brüssel)
* 2004 1. koht 100 m jooksus  **10.06** (Pariis Saint-Denis)
* 2004 1. koht 200 m jooksus **20.12**  Pariis Saint-Denis
* 2004 3. koht 200 m jooksus  **20.46** (Oslo)
* 2004 3. koht 200 m jooksus  **20.36** (Zürich)

### Grand Prix võistlus
 
* 2001 3. koht 200 m jooksus  **20.41** (Nice)
* 2001 3. koht 200 m jooksus  **20.59** Ateena
* 2002 1. koht 100 m jooksus **10.09** (Lausanne)

### Grand Prix finaal võistlus
 
* 2001 3. koht 200 m jooksus **20.52** (Melbourne)
 
### Super Grand Prix võistlus

* 2003 2. koht 200 m jooksus  **20.59** (Madrid)
* 2004 1. koht 200 m jooksus  **20.29** Madrid
* 2004 2. koht 100 m jooksus  **10.02** Lausanne

## Isiklikku
Francis Obikwelu oli tippsportlasena 195 cm pikk ja kaalus 74 kg.
Standardhälve

**Standardhälve** on ruutjuur dispersioonist. Mõõdetava suuruse standardhälbe ühikuks on selle sama mõõdetava suuruse ühik.

## Arvutamise näide
On kasutada järgmised väärtused:

:2,\;4,\;4,\;4,\;5,\;5,\;7,\;9

Nende kaheksa väärtuse aritmeetiline keskmine on 5:
:\frac{2 + 4 + 4 + 4 + 5 + 5 + 7 + 9}{8} = 5.

Et arvutada standardhälvet, tuleb esmalt arvutada iga väärtuse hälve kõigi väärtuste aritmeetilisest keskmisest ja võtta saadud tulemused ruutu:

:
\begin{array}{ll}
(2-5)^2 = (-3)^2 = 9  \\
(4-5)^2 = (-1)^2 = 1  \\
(4-5)^2 = (-1)^2 = 1  \\
(4-5)^2 = (-1)^2 = 1  \\ 
(5-5)^2 = 0^2 = 0 \\
(5-5)^2 = 0^2 = 0 \\
(7-5)^2 = 2^2 = 4 \\
(9-5)^2 = 4^2 = 16
\end{array}


Järgmiseks tuleb jagada hälvete ruutude summa väärtuste arvuga ning võtta tulemusest ruutjuur:

:
\sqrt{\frac{9+1+1+1+0+0+4+16}{8}} = 2.


Nende arvude standardhälve on 2.

**NB!** Antud valem kehtib vaid siis, kui kasutatud arvud moodustavad kogu üldkogumi (nt kogu õpilaste hulga koolis). Kui üldkogumist on võetud valim suurusega *n*, siis standardhälbe arvutamisel tuleb ruutjuure all olevat summat jagada suurusega *n*−1, ehk antud näite korral arvuga 7.
Shawn Crawford

**Shawn Crawford** (sündinud 14. jaanuaril 1978 Van Wyck) on USA kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). Olümpiavõitja 2004 (200 m jooksus).

## Saavutused
### Isiklikud rekordid
*100 m jooksus – **9.95** (2004 Doha)
*200 m jooksus – **19.79** (2004 Ateena)

### [[Olümpiamängud]]
* 2004 – **olümpiavõitja** 200 m jooksus – **19.79** (26. august Ateena)
* 2004 – 2. koht 4 x 100 m teatejooksus – **38.08** (28. august Ateena)
* 2008 – 2. koht 200 m jooksus – **19.96** (20. august Peking)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
* 2001 – 1. koht 200 m jooksus – **20.63** sisemaailmameistrivõistlused (Lissabon)
* 2001 – 3. koht 200 m jooksus – 20.20 (Edmonton)
* 2004 – 2. koht 60 m jooksus – **6.52** sisemaailmameistrivõistlused (Budapest)

### Kuldliiga võistlus
* 2003 – 3. koht 200 m jooksus – **20.18** (Brüssel)
* 2003 – 2. koht 200 m jooksus – **20.02** (Rooma)
* 2004 – 1. koht 200 m jooksus – **20.31** (Bergen)
* 2003 – 2. koht 100 m jooksus – **10.20** (Berliin)

### Grand Prix võistlus
* 2001 – 1. koht 200 m jooksus – **20.20** (Ōsaka)
* 2001 – 2. koht 200 m jooksus – **20,27** (Nice)
* 2001 – 3. koht 200 m jooksus – **20.39** (Eugene)
* 2002 – 1. koht 100 m jooksus – **9.94** (Ōsaka)
* 2003 – 1. koht 200 m jooksus – **20.10** (Zagreb)
* 2003 – 2. koht 100 m jooksus – **10.19** (Zagreb)
* 2003 – 1. koht 200 m jooksus – **20.24** (Rieti)
* 2003 – 1. koht 200 m jooksus – **20.26** (Helsingi)
* 2003 – 3. koht 100 m jooksus – **10.16** (Helsingi)
* 2004 – 1. koht 100 m jooksus – **9.86** (Doha)
* 2004 – 1. koht 100 m jooksus – **9.88** (Eugene)
* 2004 – 1. koht 200 m jooksus – **20.23** (Sevilla)

### Super Grand Prix võistlus
* 2004 – 2. koht 200 m jooksus – **20.35** (Ostrava)

### World Cup finaal võistlus
* 2001 – 1. koht 200 m jooksus – **20.37** (Melbourne)
* 2003 – 2. koht 200 m jooksus – **20.37** (Monaco)

## Isiklikku
Shawn Crawford on 177 cm pikk ja kaalub 81 kg. Ta on abielus. Kuulub klubisse Nike ja treenib Trevor Grahami juhendamisel. Hobideks on muusika ja kalandus.
Talsi

**Talsi** () (saksa keeles *Talsen*, liivi keeles *Tālsa*) on linn Lätis Kurzemes, Talsi piirkonna keskus. Linn asub Vilkmuiža järve ja Talsi järve kallastel.

Linnas on avalik raamatukogu.

Talsis eristatakse järgmisi linnaosasid: Krievrags, Lauktehnika ja Vilkmuiža. 

Linnas asuv 55 puurauk on siluri Adavere lademesse kuuluvate Irlava kihtide stratotüüp. 

Talsi on Võhma sõpruslinn.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Talsi linna ajalooline keskus, pannoo-triptühhon Kurzeme, Kupferi kabel, Talsi luteri kirik oreli, oreliprospekti ja E. Fischeri epitaafiga, Talsi muinaslinnus, Talsi ordulinnus, Talsi muinaskalmed ja Vilkumuiža järve muinaskalmed.

Regionaalse aitse all on kaks pannood aadressil Lielā iela 25,  elumaja aadressil Baznīcas laukums 1 ja Firckside suguvõsale kuulunud Villa Hochheim koos seda ümbritseva pargiga.

Kohaliku kaitse all on Talsi gümnaasiumi direktori A. Dreimanise elukoht aadressil Saules iela 6, Talsi kiriku hauaplaadid, kantsel ja altar.

Looduskaitse all on kaks Vilkmuiža järve kirdekaldal kasvavat sangleppa, Talsi dendropark, kolm hobukastanit, üks hõberemmelgas, üks saar, üks tamm, üks mägivaher ja Bētiņu iela pärn.

## Ajalugu

Ajalooallikates on asulat esmamainitud 1231. aastal. Talsi muinaslinnus oli kuralaste Vanema muinasmaakonna üks tähtsamaid keskusi. Aastal 1434 rajati sinna Talsi ordulinnus, mis kuulus Kandava foogtkonda. Keskajal oli Talsi alev. Asulale mõjus laastavalt Teine Põhjasõda, mil Talsi kannatas aastal 1657 katku käes ja Rootsi sõdurid hävitasid aastal 1659 sealse ordulinnuse. Põhjasõja ajal laastas Talsit taas katk, nii et aastal 1710 oli sinna jäänud vaid 10 elanikku.

Aastal 1894 sai Talsi osalised linnaõigused. Kuni aastani 1897 olid suurem osa alevi elanikest juudid. Talsi oli tsaariajal Talsi kreisi keskuseks. Linn aastast 1917. Toona läbis linna idaosa Stende ja Ventspilsi vaheline kitsarööpmeline raudtee, Talsi raudteejaamast lähtusid Mērsragsi, Rojasse ja Dundagasse viivad haruliinid. Raudtee tegutses 1960. aastateni, kuigi selle tähtsus pärast Riiast Ventspilsi viiva maantee valmimist vähenes. Linn oli Talsi rajooni keskus kuni 1. juulini 2009.

## Elanike arv

* 10 (1710)
* 199 (1800)
* 852 (1844)
* 1485 (1863)
* 3424 (1881)
* 4200 (1897)
* 5100 (1914)
* 1140 (1915)
* 2978 (1920)
* 4077 (1925)
* 4192 (1930)
* 4116 (1935)
* 3727 (1943)

* 6101 (1959)
* 8515 (1970)
* 10 776 (1979)
* 13 031 (1989)
* 12 404 (2000)
* 11 900 (2007)
* 10 297 (2011)
* 9980 (2013)
* 9712 (2015)
* 9264 (2017)
* 9126 (2019)
* 9026 (2020)
* 9163 (2025)


## Galerii

Talsi. Kalna street. August, 2008 - panoramio.jpg|Kalna iela
Talsi - pond.jpg|Talsi järv
Vilkmuižas ezers.JPG|Vilkmuiža järv
Talsi - church(2).jpg|Luteri kirik


## Viited

## Välislingid

*http://www.talsi.lv/
Ludza

**Ludza** () (ka *Lutsi*, saksa keeles *Ludsen*, poola keeles *Lucyn*) on linn Lätis Latgales, Ludza piirkonna keskus. 

Linn 1777. aastast. 1. juulini 2009 oli Ludza rajooni keskus.

Enne Teist maailmasõda elas Ludzas palju juute. 1897. aastal elas linnas 2803 juuti (54% elanikkonnast), 1920. aastal 2050 (40,6%) ja 1930. aastal 1634 (30,4%).

Linna järgi on nimetatud Pirgu lademe Ludza kihistu.

## Ajalugu
Ludzat on kirjalikult esmamainitud 1174. aastal (6681), kui varjaagi vürst Rjurikul teel Novgorodist Smolenskisse sündis ja ristiti seal poeg Mihhail. 

1285. aastal (kõige varasema versiooni kohaselt) olevat esimese kaitserajatise Ludzasse ehitanud rüütel Konrad von Torberg. 1399. aastasse on baltisaksa ajaloolased dateerinud Ludzasse (saksa keeles *Ludzen*) linnuse rajamise. 1433. aastal on kirjalikes allikates linnust esmamainitud, 1435 moodustati Liivi Ordu, Riia Peapiiskopkonna ja Saare-Lääne, Tartu ja Kuramaa Piiskopkonnast Liivimaa Konföderatsioon. Ludza oli selle idapoolseim piirilinnus pärast põhjas asuvat Narvat.

1481. tungisid Moskva suurvürsti Ivan III väed Latgalesse ja osaliselt hävitasid Ludza linnuse. Sõjakäik oli vastuseks ordumeistri Berndt von der Borchi ebaõnnestunud katsele vallutada Pihkva. 1501 ja 1503 tungisid Vene väed Vana-Liivimaale ja laastasid ka Ludza piirkonda. 29. detsembri 1525 paiku, kui Moskva ja Liivi orduriigi suhted paranesid, taastati linnus ja ehitati osaliselt ümber.

Liivimaa sõja (1558–1561) järel, 1561. aastal sai piirkond osaks Rzeczpospolitasse kuulunud Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi Liivimaa hertsogiriigist. Liivi sõja käigus saabus Ludzasse ka Poola kuningas Stefan Bathory.

1625. aastal hõivas Räisaku ja Ludza linnuse Rootsi väed. Siiski asus seal mõnda aega Rootsi vägede peakorter. Poola väed saabusid siiski peatselt tagasi ja rootsi komandant, kes ei olnud saanud abivägesid, andis vastupanuta alla. 1629. aasta septembris, pärast Poola-Rootsi sõda aastatel 1600–1629 sõlmitud Altmarki rahu, jäi piirkond (Inflanty Polskie, "Poola Liivimaa") Rzeczpospolitale, Liivimaa hertsogkonna Võnnu vojevoodkonda.

1772. aastal pärast Poola I jagamist läks ala Venemaa keisririigi Polotski kubermangu koosseisu.

11. juunil 1938 toimus Ludzas suur tulekahju. Hävis 371 hoonet, kolmandik elanikest jäid peavarjuta.
## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Ludza kiriku orel, Ludza Suur sünagoog, Ludza ajalooline kesklinn, Lutsi ordulinnus, Odi mäe muinaskalmed ja Jurizdika linnamägi.

Kohaliku kaitse all on Tadeuše kabel  ja Ludza postkontor.

Looduskaitse all on Ludza pargi tamm, Ludza pargi pärn, tamm ümbermõõduga 4,75 m, pärn ümbermõõduga 3,63 meetrit, Runtorta park, Runtorta pargi tamm, Runtorta vaher ja Runtorta pappel.

## Vaata ka

*Lutsi maarahvas
*Lutsi ordulinnus

## Viited

## Välislingid

*http://www.ludza.lv/
Madona

**Madona** () on linn Lätis Vidzemes, Madona piirkonna keskus. Linnas eristatakse järgmisi linnaosasid: Augu ielas rajons, Draudzība, Raiņa ielas rajons ja Rūpniecības rajons.

## Ajalugu
Aastal 1461, mil Riia peapiiskop Silvester Stodewescher osa Cesvaine piiskopilinnuse maadest oma vasallidele läänistas, sai alguse Birži mõis. Umbkaudu aastal 1900 tekkis mõisale kuulunud Leivēri kõrtsi ja Madona raudteejaama juurde asula.

Aastal 1921 sai asulast alev. Linn aastast 1926. 2009. aastani oli seal Madona rajooni halduskeskus.

## Demograafia

## Elanike arv


* 2357 (1935)
* 2759 (1943)
* 5706 (1959)
* 7518 (1970)
* 8780 (1979)

* 10034 (1989)
* 9553 (2000)
* 7990 (2011)
* 6792 (2021)
* 6989 (2025)


## Vaatamisväärsused
Salase järve asulakoht on riikliku kaitse all olev mälestis.

Looduskaitse all on hall nulg, Memoriaaalimänd, Lazdonas iela mänd, Madona Liepājas iela pärn, kolm elupuu, hõberemmelgas ja viis tamme.


Madona linnapiir.JPG|Linnapiir
Madonas pilsētas kultūras nams.jpg|Kultuurimaja
Madona, 2013, 2.jpg|Punamonument
Madona, park.JPG|Park


## Viited

## Välislingid

*http://www.madona.lv/
Võrdpäevsus

**Võrdpäevsus** ehk **ekvinoktsium** leiab aset kevadisel ja sügisesel pööripäeval, mil öö ja päev on kogu planeedil sama pikad - 12 tundi. Poolustel on Päike kogu päeva silmapiiril.

Termin "ekvinoktsium" on tulnud ilmselt ladinakeelsest liitsõnast *aequinoctium* 'võrdpäevsus', kus *aequus* – 'võrdne' ja *nox* (omastav *noctis*) – 'öö, ööaeg').

Võrdpäevsuse korral tõuseb ekvaatoril Päike täpselt idast ja loojub täpselt läände.

## Viited
Smiltene

**Smiltene** () (eestipäraselt *Miltina*, saksa keeles *Smilten*) on linn Lätis Vidzemes, Smiltene piirkonna keskus. Asub Abulsi jõe ääres. Smiltene lõunapoolses osas asub Cērtene linnaosa.

## Kaitstavad objektid
Looduskaitse all on Kaikase mänd, Cērtene pärn ümbermõõduga 4,43 m ja kolme tüvega mänd. Lisaks on looduskaitse all veel kakskümmend üks nimetut mändi, künnapuu, tamm ja arukask.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Smiltene Maarja kirik, selle altar, kantsel ja orelirõdu, samuti osaliselt Launkalne valda jääv Cērtene linnamägi ning selle eeslinnus ja tammide kompleks. Kohaliku kaitse all on Behrensite suguvõsa kabel ja osaliselt linna alale, aga osaliselt Smiltene valda jääv Smiltene mõisakompleks, samuti selle park.

## Ajalugu
Linnast põhja pool asub Smiltene mõis, seal on ka keskaegse Vana-Liivimaa Riia peapiiskopkonna Smiltene piiskopilinnuse varemed. Linnust on esimest kord mainitud aastal 1359. Keskajal oli Smiltene alev. Smiltene oli ka Smiltene kihelkonna keskus. Kihelkonnakirik valmis aastal 1708. Sealse kirikuõpetajana on töötanud Jakob Lange.

Sealse mõisa ehitas aastail 1763–1771 välja George Browne. Aastal 1893 sai mõisa omanikuks Paul Lieven, kes hakkas sealset maad elamukruntideks müüma. Aastal 1903 toetas ta haigla rajamist, samuti rajas ta alevisse saeveski. Aastal 1911 finantseeris ta Smiltenest Valmierasse viiva kitsarööpmelise raudtee ehitust, liin jätkus Valmierast Heinastesse. Aastal 1913 toetas ta rahaliselt Abulsi jõele hüdroelektrijaama rajamist.

Linn aastast 1920.

Smiltene Metsakalmistul asuvad Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite ühishauad. 

1950–1959 oli linn Smiltene rajooni keskus. Smiltene raudteejaam suleti 1970. aastal. 2009. aastani kuulus Smiltene Valka rajooni.

## Elanikkond


* 752 (1897)
* 3500 (1914)
* 2293 (1920)
* 3251 (1925)
* 3745 (1935)
* 3598 (1949)
* 4654 (1959)

* 4719 (1970)
* 5579 (1979)
* 6393 (1989)
* 6349 (2000)
* 5521 (2011)
* 5252 (2021)
* 5265 (2025)


## Vaata ka
*Smiltene postmargid

## Pildid

Smiltene. Baznīcas laukums (Church square).jpg|*Baznīcas laukums* (Kirikuplats)
LV2014-8129.jpg|Kesklinn
Smiltenes pareizticīgo baznīca 2004-10-09.jpg|Õigeusu kirik
Smiltene church (2).jpg|Luteri kirik
Smiltene baptist church.jpg|Baptisti kirik


## Viited

## Välislingid

*http://www.smiltene.lv
Gulbene

**Gulbene** () (eesti keeles ka *Kulna*, võro keeles *Kuľbina*, saksa keeles *Schwanenburg*) on linn Lätis Vidzemes, Gulbene piirkonna keskus. 2009. aastani oli Gulbene rajooni keskus.

Gulbene on linn aastast 1928. Linnas eristatakse järgmisi linnaosasid: Aizkapi, Emze, Ievugrava ja Nākotne.

Gulbene ja Alūksne vahel on kitsarööpmeline raudteelõik endisest Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudteeliinist, mis säilis tänu sellele, et Nõukogude ajal vedas sõjavägi seal sütt, samal ajal toimis ka regulaarliiklus reisijaile. Praegu toimub raudteel reisijatevedu kolm korda päevas mõlemas suunas. Linna raudteejaam on osana kitsarööpmelise raudtee taristust arhitektuurimälestis.

Linnast suundusid laiarööpmelised raudteeharud Pļaviņasesse, Ieriķisse ja Põtalovo suunas Venemaale. Liiklus toimub neist ainult esimesel, teistel on praeguseks rööpad üles võetud.

Gulbenes asuvad luteri ja katoliku kirikud. Luteriusu kirik rajati 1838–1843 endise Kulna piiskopilinnuse asukohale.

Linna lõunaosas asub Vana-Gulbene mõisa park, mitme säilinud kõrvalhoone ja kahe peahoonega.

Linna jalgpalliklubi FB Gulbene mängis Läti kõrgliigas viimati 2015. aastal. Samuti on kõrgliigas mänginud linna korvpalliklubi Gulbenes Buki.

Gulbene sõpruslinnad on Them Taanis ja Rietavas Leedus.

Gulbenest on pärist näiteks Oto Bērtiņš, Imants Kokars, Madara Līduma ja Ingus Pētersons.

## Mälestised

Mälestistest on linnas riikliku kaitse all Kulna piiskopilinnuse asupaik. Linna lõunaosas asub samuti riikliku kaitse all olev Vana-Gulbene mõisa ansambel, sealhulgas on kaitse all park,, laut, ait, teenijate maja, juustuladu, kasvuhoone, maneež, pesuköök, karjaköök, valge loss valge lossi fassaad, punane loss, ja hambaarsti maja (hilisem vahimaja).

Regionaalse kaitse all on Gulbene riikliku kommerts- ja kaubanduskooli hoone, Gulbene luteri kiriku hoone, kiriku uksed,, altar, ja kantsel, luteri kiriku juures asuv kivisild, Gulbene raudteejaam ning Gulbene raudteetööliste koloonia kuus elumaja.

Kohaliku kaitse all on mälestusmärk sõdades langenutele,, Gulbene mõisa metsavahi maja, linna põhikooli hoone, kalmistu kabel, altar ning kantsel, Gulbene raudtee teemajake ja põllumajanduseltsi hoiulaenuühistu (hilisema Läti panga) hoone.

Looduskaitse all on  *Raiņa iela* saar, Emze park, Euroopa lehis, kaks tamme ja mänd.

## Elanike arv


* 3541 (1925)
* 3574 (1930)
* 3819 (1935)
* 7178 (1959)
* 8722 (1970)
* 9484 (1979)

* 10346 (1989)
* 9620 (2000)
* 8314 (2011)
* 8400 (2013)
* 7040 (2021)
* 6722 (2025)



Fail:Gulbene, Vecgulbene Manor, Balta pils 16.JPG|Vana-Gulbene mõisa Valge loss
Fail:Gulbene, Church of the Most Holy Sacrament.JPG|Gulbene katoliku kirik
Fail:Gulbene, statue of Martin Luther.JPG|Martin Lutheri kuju Gulbene luteri kiriku juures
Fail:Gulbenes dzelzcela stacija 1.jpg|Gulbene raudteejaam
Fail:Gulbene staadion.JPG|Gulbene staadioni tribüünid
Fail:Gulbene park, luik.JPG|Gulbene park
Fail:Gulbene, Läti Vabadussõja mälestusmärk 03.JPG|Läti Vabadussõja mälestusmärk
Fail:Gulbene luteri kirik.JPG|Gulbene luteri kirik


## Viited

## Välislingid

*Gulbene rajooni ja linna koduleht
Hopa

**Hopa** ehk **Opa** (läti keeles *Ape*, saksa keeles *Hoppenhof*) on linn Lätis Smiltene piirkonnas, Hopa valla keskus.

Hopast voolab läbi Vaidava jõgi, mis voolab kagu poolt loodesse ja suubub Eestis Mustjõkke.

Hopa asub kõigest paari kilomeetri kaugusel Eesti piirist. Omakorda Hopast paar kilomeetrit kagus kulgeb Riia–Pihkva maantee. Hopat läbib Alūksne–Mõniste maantee, mis Hopa lähedal ületab Eesti piiri. Linnas on praegu puidu- ja toiduainetetööstuse ettevõtteid. Paljud linna majad on ehitatud kohalikust dolomiidist, mida kaevandatakse veel tänapäevalgi.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Hopa muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. Linnas kasvab Vaidava jõe ääres Läti ja ühtlasi ka Euroopa suurim hõberemmelgas (ümbermõõt 8,7 meetrit). Looduskaitse all on Raganu klintise nimeline paljand.

1920. aastatel oli Hopa elanikest umbes 15% eestlasi.

## Nimi
Hopa nimi pärineb arvatavasti perekonnanimest Hoppe, mis on alamsaksakeelne sõna tähendusega 'humal'. Läti nimi Ape võib olla mugandus samast perekonnanimest, mille eeskujuks on läti sõna *[[:wikt:apinis|apinis]]* 'humal'.

## Ajalugu

Aastal 1420 andis Siegfried Lander von Sponheim sealsed maad Hoppede suguvõsale, pannes nii aluse Ape mõisale. Hoppede järgi on piirkond ka omale nime saanud. Hopat on esimest korda mainitud 1449. aastal, aga arenema hakkas asula alles 19. sajandi lõpus.

Arengule aitas kaasa kitsarööpmelise raudtee Valga–Pļaviņase raudtee Hopa raudteejaama rajamine 1903. aastal. Reisijatevedu lõpetati raudteel 1970. aastal ja igasugune rongiliiklus 1973. aastal. Hopa sai aleviks 1921. aastal. Linnaõigused saadi 1928. aastal. Elanike arv linnas väheneb, 2010. aastal oli 1083 ja 2011. aastal oli 1067 elanikku.

Aastal 2009 ehitati linna luteri kirik.

2009. aastani kuulus see Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 oli linn Hopa piirkonna keskus.

Hopas on sündinud Andris Šķēle.

## Elanikkond


* 922 (1935)
* 1584 (1959)
* 1624 (1970)
* 1522 (1979)
* 1637 (1989)

* 1296 (2000)
* 983 (2011)
* 808 (2021)
* 829 (2025)


## Viited

## Välislingid

* Hopa koduleht (läti, eesti, inglise ja vene keeles)
Tukums

**Tukums** () (liivi keeles *Tukāmō*, saksa keeles *Tuckum*) on linn Lätis. Tukumsi piirkonna keskus.

Tukumsis eristatakse järgmisi linnaosasid: Centrs, Durbe, Jauntukums, Lauktehnika, Laustiķu pļava, Ozoliņi, Tīle ja Veļķi. 

## Ajalugu

Tukums asus kuralaste Vanema muinasmaakonnas. Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1253. Asudes strateegiliselt tähtsal kohal (olles värav Kuramaale), oli see Liivi ordu ordumeistrite isiklikus valduses. Keskajal oli Tukums alev (kirjalikes allikates on Tukumsit aleviks nimetatud esimest korda aastal 1445). 1485. aastal rüüstasid Tukumsit Riia linna väed.

XVIII sajandil rajati linna kaitseks selle kirdepiirile kahekorruseline torn, kus asub praegu Tukumsi ajaloomuuseum. Linn on see aastast 1798. Aastal 1800 avati Tukumsis esimene kool. Aastal 1860 sillutati seal paraadi tarbeks esimene tänav. Aastal 1877 avati Riia–Tukumsi raudtee. Aastal 1923 hakati linna varustama elektriga. Aastani 2009 oli linn Tukumsi rajooni halduskeskus.

## Vaatamisväärsused

Riikliku kaitse all on Tukumsi linnamägi, Tukumsi muinaskalmed,  Tukumsi ordulinnuse varemed, Durbe mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, teenijate maja ja häärber, linnamüüri ning selle tornide jäänused, sealne luteri kirik, selle orel, orelirõdu, kirikuliste pingid ja vitraažid "Evangelist Johannes ja apostel Peetrus", "Hea karjane", "Apostel Paulus ja evangelist Markus" ning "Kristus". Regionaalse kaitse all on vanalinn, Tukumsi muinaskalmed, katoliku kiriku oreliprospekt ja vana apteek.

Looduskaitse all on Veļķi kraavi tammed, Avotu iela tamm, Odrija kirsipuu,Durbe lossi valge mänd, Durbe lossi rotundi valge mänd, Durbe lossi valgepöök, Durbe lossi lehised, kirsipuu Durbe lossi taga metsas, Durbe kuused ja Durbe männid, lisaks veel viis tamme, kolm saart vaher ja hõberemmelgas.

## Elanike arv

* 1232 (1797)
* 199 (1800)
* 2800 (1840)
* 3398 (1863)
* 6151 (1881)
* 7555 (1897)
* 12 600 (1914)
* 4433 (1920)
* 7167 (1925)
* 7658 (1930)
* 8144 (1935)
* 6926 (1941)
* 6941 (1943)

* 10 832 (1959)
* 14 760 (1970)
* 18 895 (1979)
* 21 439 (1989)
* 12 404 (2000)
* 11 900 (2007)
* 18 402 (2011)
* 17 787 (2013)
* 17 563 (2015)
* 17 075 (2017)
* 16 999 (2019)
* 16 691 (2021)
* 16 182 (2025)


## Galerii

Tukums synagogue - panoramio.jpg|Sünagoog
Pils tornis (Tukums).jpg|Ajaloomuuseumi torn
Tukums (17).jpg|Vanalinn
Tukuma luterāņu baznīca 2000-04-16.jpg|Luteri kirik
Pravoslavný kostel svatého Mikuláše.jpg|Õigeusu kirik
Tukuma katoļu baznīca 2004-06-12.jpg|Katoliku kirik
Tukums (15).jpg|
30-Tukumsi purskkaev.jpg|Purskkaev keskväljakul


## Vaata ka
* Tukumsi ordulinnus

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Kuu faasid

A – Maa, B – Kuu, C – Kuu tiirlemissuund, D – Kuu orbiit ümber Maa, E – Päikesekiired. Joonistel olevate objektide suuruste ja kauguste suhted ei vasta tegelikkusele.
**Maa-Kuu süsteem ülalt vaadatuna**

Kuud valgustab tema teekonnal ümber Maa Päike, Kuu ise ei tekita valgust. Kuu faase nimetatakse järgmiselt: 1 – noorkuu, 3 – esimene veerand, 5 – täiskuu, 7 – viimane veerand. Seda, kuidas Kuu seejuures Maalt paistab, on näha alumisel pildil.
**Kuu Maalt vaadatuna ehk Kuu faasid**

**Kuu faas** on Kuu Päikesest valgustatud osa väljanägemine väljaspool Kuud, tavaliselt Maal asuva vaatleja jaoks.

Pool Kuust on alati valgustatud ja pool valgustamata. (Erandiks on üsna harva esinevad kuuvarjutused, kus valgustamata on rohkem kui pool Kuud, mõnikord isegi terve Kuu.) See, milline osa Kuust on valgustatud, oleneb Kuu, Maa ja Päikese omavahelisest asendist ning muutub sedamööda, kuidas Kuu ümber Maa tiirleb. Kuu on Maa poole pööratud kogu aeg sama küljega, aga Päikese poole erineva küljega. Seetõttu see, missugune osa Kuu pinnast, sealhulgas Maa pealt nähtavast Kuu pinnast on valgustatud, muutub tsükliliselt. Maalt on nähtav samuti pool Kuust, aga pool Kuust Maale ei paista.

Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustatud (100%), nimetatakse täiskuuks. Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustamata (0%), nimetatakse kuu loomiseks. Ülejäänud faasides on nähtavast Kuu osast valgustatud ainult osa. Valgustatud ja valgustamata osa eraldavat piiri nimetatakse terminaatoriks.

Kuu faasid muutuvad tsükliliselt. Faaside muutumise tsükli pikkus on 29 päeva 12 tundi ja 44 minutit ehk 29,53 päeva. Seda ajavahemikku nimetatakse ka Kuu ööpäevaks ehk sünoodiliseks kuuks.

Sideeriline kuu ehk Kuu asukoha täistiir tähtede suhtes on pisut lühem – 27 päeva 7 tundi ja 43 minutit. Sünoodiline kuu on sideerilisest pikem, kuna Kuu tiirleb ümber Maa, mis omakorda tiirleb ümber Päikese.

Samamoodi kui Maal asuva vaatleja jaoks paistavad Kuu faasid, paistavad ka Kuul asuva vaatleja jaoks Maa faasid. Need on ainult vastupidised: kui Maa peal on täiskuu, siis Kuul on maa loomine, ja kui Maal on kuu loomine, siis Kuul on täismaa. Kui Maal paistab Kuust esimene veerand ehk noorkuu, siis Kuul paistab Maast viimane veerand ehk vanamaa.

Kuu faasid on kuu loomine (kuud ei ole näha), noorkuu, poolkuu (esimene veerand), kasvav kuu, täiskuu, kahanev kuu, poolkuu (viimane veerand) ja vanakuu.

Kuu faaside kindlakstegemine on lihtne: Kuu, millest on näha parem pool, kasvab, ja millest vasak, kahaneb. Parem käsi ehk hüvakäsi on rahvatraditsioonides seotud kasvamise ja lisandumisega, vasak käsi ehk kurakäsi aga vähenemise ja kadumisega. See reegel kehtib põhjapoolkeral.

Mnemotehniliselt on faaside kindlakstegemiseks kasutusel ka järgmine meetod. Kui kuu kasvab ehk nähtavat osa tuleb juurde, meenutab kuu nähtav osa J-tähte. Kui kuu kahaneb, on näha teine pool ehk kuu nähtav osa meenutab C-tähte.

## Välislingid

* Kuu faasid (astronoomia.ee)
Auce

**Auce** () (vanasti ka *Vecauce*) on linn Lätis Dobele piirkonnas.

Aucet kui asulat on kirjalikult esmamainitud 1426. aastal (*Owce*) ja Auce mõisa 1616. aastal. 1667. aastal ehitati Aucesse luteri kirik.  

1889. aastal valmis Aucet läbiv Jelgava–Mažeikiai raudtee. Esimese maailmasõja ajal, aastail 1915–1917, asus Auce lähistel lennuväli ja asulas tegutses Saksa vägede lahingulendurite koolituskeskus (*Artillerie-Fliegerschule Ost I*). 

Auce sai linnaks 1924. aastal. Varem asus Dobele rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Auce piirkonna keskus.

Looduskaitse all on Raiņa iela 41 valgepöögid, Raiņa iela 41 tamm, Albrekši kalmistu männid ja Lāčkalni kalmistu männid.


Auce, Raiņa iela (P96, P104).jpg|Raiņa iela
Auces katoļu baznīca 2000-11-04.jpg|Katoliku kirik
Cemetery of World War I in Auce, Latvia.jpg|Esimeses maailmasõjas langenute kalmistu
WWII cemetery in Auce.jpg|Teises maailmasõjas langenute kalmistu


## Viited

## Välislingid

*Auce linna koduleht
Pļaviņas

**Pļaviņas** () (saksa *Stockmannshof*) on linn Lätis Aizkraukle piirkonnas. Asub Daugava paremal kaldal Aiviekste jõe suudmes, merepinnast 75 meetri kõrgusel. Seal asus kunagise Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee lõppjaam. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee. Linna järgi on nime saanud Devoni Pļaviņase lade.

## Ajalugu
Linna lähistel asuvad Jersikale kuulunud Oliņkalnsi linnamägi ja hilisem Lokstiņi vasallilinnus.

17. sajandi algul rajati Aiviekste jõe Väinasse suubumise kohale Rootsi bastionaalfort (läti keeles *Zviedru skansts*), mis on säilinud tänapäevani.

19. sajandil tekkis Stukmaņi mõisa maadele kõrtsi ja Stukmaņi raudteejaama juurde tänapäevane Pļaviņase asula. Aastal 1899 valmis Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee. Jaama juurde ehitati klaasivabrik, ka hakati seal kaevandama dolomiiti.

Aastal 1922 sai asulast alev. Linn aastast 1927. Aastal 1956 liideti Pļaviņasega endine Gostiņi linn. 2009. aastani oli Aizkraukle rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Pļaviņase piirkonna keskus.

## Kaitstavad objektid
Mälestistest on riikliku kaitse all Gostiņi luteri kirik ja 17. sajandi Pļaviņase (Gostiņi) bastionaalfort. Regionaalse kaitse all on kunstnik Kārlis Štrālsi ja kirjanik Jānis Jaunsudrabiņši eluase *Kalna iela* 11 ning Pļaviņase luteri kirik.

Looduskaitse all on kuus linnas kasvavat mändi.

## Elanike arv

* 2328 (1897)
* 2032 (1920)
* 2418 (1935)
* 4143 (1959)
* 4057 (1970)
* 4415 (1979)

* 4434 (1989)
* 4127 (2000)
* 3422 (2011)
* 3400 (2015)
* 2917 (2021)
* 2916 (2026)



Pļaviņu baznīca 2001-04-08.jpg|Pļaviņase luteri kirik
Gostiņu baznīca Pļaviņās 2000-07-21.jpg|Gostiņi luteri kirik
Skanstupītes ieteka Daugavā pie Pļaviņām 1999-10-30.jpg|Daugava. Aizmata suue


## Viited

## Välislingid
Lubāna

**Lubāna** () on linn Lätis Madona piirkonnas. Linn asub Aiviekste jõe kaldal, merepinnast 95 meetri kõrgusel. Linnas on raamatukogu, kultuurimaja, luteri ja katoliku kirikud. Haridust annavad keskkool ja laste kunstikool. 2009. aastani kuulus Madona rajooni.

## Ajalugu

Aastal 1455 mainitakse esimest korda Riia peapiiskoppidele allunud Lubāna piiskopilinnust (*Lubahn*). Peapiiskopkonna idapiiril asunud linnus hävis Liivi sõja ajal. Hiljem asus Aiviekste paremal kaldal Lubāna mõis. Mõisakompleksist on tänapäevani säilinud ait, tall ja keldrid.

Kuigi sealset luteri kogudust on esimest korda mainitud aastal 1643, ehitati esimene kirik sinna siiski alles aastal 1648. Aastal 1788 ehitasid mõisa omanikud Vietinghoff-Scheelid vana hoone asemele uue. Tänapäevane hoone valmis aastail 1869–1872.

Aastal 1935 valmis Madonast Lubānasse viiv raudtee ja avati Lubāna raudteejaam. Teise maailmasõja ajal hävitasid Saksa väed mõisa peahoone. Aastal 1961 sai Lubānast alev. Linn aastast 1992. 2009. aastani kuulus Madona rajooni. Aastatel 2007–2021 oli linn Lubāna piirkonna keskus.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas regionaalse kaitse all Lubāna luteri kirik, selle orel, vitraaž Kristus lastega ja veel kaks vitraaži. Looduskaitse all on Krasta iela jalakas, Baznīcas iela tamm, punane tamm Miķeļozols, Lubāna sanglepp ja Virpuļi tamm, osaliselt jääb linna ka Lubāna-Meirāni allee. Lisaks on looduskaitse all veel üks nimetu haab ja üks nimetu tamm.

## Elanike arv


* 653 (1935)
* 1655 (1959)
* 1900 (1970)
* 1900 (1979)
* 2114 (1989)

* 1994 (2000)
* 1728 (2011)
* 1485 (2021)
* 1418 (2025)


## Tuntud elanikke

*Hugo Celmiņš - Läti poliitik
*Arnis Vīksna - Läti meditsiiniprofessor
*Aira Birziņa - Läti dirigent


Lubānas luterāņu baznīca 2001-08-25.jpg|Lubāna luteri kirik
Lubānas katoļu baznīca 2000-07-27 - panoramio.jpg|Katoliku kirik
Lubāna, tilts pār Aivieksti 2000-07-27 - panoramio.jpg|Sild üle Aiviekste jõe


## Viited

## Välislingid
Cesvaine

**Cesvaine** () (saksa *Seßwegen*) on linn Lätis Madona piirkonnas. Cesvaines on sündinud Jakob Michael Reinhold Lenz.

Linnas asub endise linnuse alale ehitatud eklektiline Cesvaine loss.

Linna jääb Cesvaine raudteejaam.

Cesvaine sõpruslinn on Märjamaa.

## Ajalugu

Cesvaines asus latgalite muinaslinnus. Cesvainet on esimest korda mainitud Jersika valitseja Vissevalde ja Alberti vahelises lepingus 1209. aastal (*urbs Zcessowe*). 1211. aastal jagasid Riia piiskopkond ja Mõõgavendade ordu ümbruskonna maad omavahel ära; Cesvaine jäi ordu valdusse. 1213. aastal täpsustati omavahelisi piirisuhteid Jersika aladel ning siis jäi Cesvaine juba piiskoppide valdusse.

1399. aastal hakkas piiskopkond latgalite vana puidust linnuse asemele rajama uut kivist kantsi. 1572. aastal läänistas Poola kuningas Zygmunt II August linnusele kuuluvad mõisad *Sesswegen*i, *Gravendahl*i, *Aiskuje* ja *Busskowsky* koos Cesvaine aleviga vabahärra Johann Taube von Fierile. 1577 juunis läks tsaar Ivan Groznõi 50 000-mehelise Vene väega Pihkvast endise Riia peapiiskopkonna kaudu Liivimaale ja vallutas kerge vaevaga maa idaosas hulga linnuseid. Krustpilsist (*Kreuzburg*) naastes hõivati 18. augustil Laudona (*Laudohn*) ja jõuti Cesvaine alla. Sealne kindlus ei alistunud ja pani kaua vastu. Venelaste kaotused olid suured, kuid 21. augustil linnus langes. Venelased korraldasid veresauna: suur osa aadlikest aeti teibasse ja 1500 linnuses olnud kaitsjat tapeti kohe. 1582. aastal said poolakad linnuse tagasi ja Taube sai oma valdustesse naasta. Asulas oli toona 80 maja. 1626. aastal vallutasid ja põletasid poolakad osaliselt purustatud linnuse uuesti maha. 1656. aastal, oletatavasti Vene-Rootsi sõja käigus purustati linnus põhjalikult ja see jäi lõplikult varemetesse.

18. sajandil oli Cesvaine mõis Simon von Zoritschi käes. 1815. aastast kuulus see von Wulfide perele. 1896. aastal rajati sinna Cesvaine loss.

1950. aastal sai Cesvainest töölisasula (sisuliselt alev). Linn 1991. aastast. 2009. aastani asus Madona rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Cesvaine piirkonna keskus.

## Kaitstavad objektid
Riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised on metsavahi maja, Cesvaine kirik, Cesvaine linnamägi, Cesvaine mõisa park, tallid, Cesvaine loss, selle kolm kaminat, nelja toa laemaalingu, kamin-ahi, uste komplekt ja üheksa toa interjöör. Regionaalse kaitse all on Cesvaine keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad ja Cesvaine piiskopilinnuse ase.

Looduskaitse all on vaher (ümbermõõt 3,55 m), paju (5,7 m) ja Cesvaine lossi tamm (4,2 m).

## Elanike arv


* 521 (1935)
* 1395 (1959)
* 1494 (1970)
* 1736 (1979)
* 2069 (1989)

* 1864 (2000)
* 1574 (2011)
* 1239 (2021)
* 1197 (2025)


## Tuntud elanikke

*Jakob Michael Reinhold Lenz - Saksa kirjanik
*Juris Bebris - Läti publitsist
*Doku Atis - Läti kirjanik
*Jānis Ezeriņš - Läti kirjanik

## Pilte

Cesvaine Palace, 2013, 1.jpg|Endise Cesvaine mõisa peahoone
Cesvaine Palace, 2013, 8.jpg|Endise mõisa abihoone
Cesvaine Palace, 2013, 6.jpg|Metsavahi maja
Cesvaine Lutheran Church 04.JPG|Luteri kiriku torn
Cesvaine, Sula.JPG|Sula jõgi
Cesvaine, A. Saulieša 1.JPG


## Vaata ka
* Cesvaine kihelkond

## Viited

## Välislingid
Līvāni

**Līvāni** () (latgali *Leivuons*, saksa *Lievenhof*) on linn Lätis Latgales Daugava ääres, Līvāni piirkonna halduskeskus. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee.

## Ajalugu

13. sajandil kuulusid linna alad Jersika vürstiriiki. arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et seal asus jõe kaldal linnus. Arvatakse, et see võis olla Lepene kihelkonna keskuseks. 

Aastal 1533 rajasid Lievenid sinna alevi, mis on nende järgi ka nime saanud. Hiljem kuulus see Liivimaa hertsogkonda. Aastast 1677 kuulus see Pacidele, kes rajasid sinna esimese kiriku (1678).

Alev hakkas kasvama pärast raudtee valmimist aastal 1861. Toona kuulus asula Korffidele, aastal 1872 avas N. Korff alevis tselluloosivabriku ja aastal 1887 avas Julius Foges seal klaasivabriku.

Aastal 1822 hakkas tegutsema turbatööstus. Linn aastast 1926. Aastal 2008 läks sealne klaasivabrik pankrotti. 2009. aastani kuulus linna Preiļi rajooni.


Pārceltuve pāri Daugavai (1).jpg|Parv üle Daugava
VecpilsētaLīvāni.JPG|Kesklinn
Līvānu luterāņu baznīca.jpg|Luteri kirik
Līvānu katoļu baznīca.jpg|Katoliku kirik
Līvānu vecticībnieku baznīca.jpg|Vanausuliste kirik


## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Dobele

**Dobele** () on linn Lätis Zemgales, Bērze jõe kaldal. Dobele on Dobele piirkonna keskus. 2009. aastani oli Dobele rajooni keskus. Linn on rajatud mattunud meteoriidikraatri servale.

Linna järgi on nime saanud Raikküla lademe Dobele kihistu.

## Ajalugu

Ajalooürikutes on Dobele nime esmamainitud 1254. aastal Zemgale jagamise aktis (Zemgales dalīšanas aktā). Asula on eri perioodidel kandnud nimesid Dobelene, Doblen ja Добленъ. 1335. aastal rajati sinna Dobele ordulinnus, millest sai aastal 1376 Dobele komtuuride residents. Kiriku hakati ehitama 1495. aastal. 

1562. aastal keeldus sealne komtuur Mathias von der Recke oma valdusi vastsele Kuramaa hertsogile Gotthard Kettlerile loovutamast ja valitses neid kuni 1576. aastani, mil Kettleril läks lõpuks korda Mathias Dobelest valuraha eest loobuma sundida. Aastail 1642–1682 tegutsesid Dobeles saekaater ja vesiveski, seal valmistati ka äädikat. 1710. aastal, katkuepideemia ajal, viis hertsog Friedrich Wilhelm Kettler oma residentsi ajutiselt Dobelesse. Sealne ordulinnus jäeti maha 1730. aastal. 

1812. aastal hõivasid asula Napoleoni väed. 1870. aastal peeti Dobeles esimene Kurzeme laulupidu. Linn aastast 1917. Läti vabadussõja ajal oli linn nii bolševike, landesveeri kui ka Pavel Bermondt-Avalovi valduses. Läti väed vabastasid linna 23. novembril 1919. Aastal 1927 valmis linna läbiv Jelgava–Liepāja raudtee.

## Tuntud elanikke

*August Johann Gottfried Bielenstein - baltisaksa etnograaf ja teoloog
*Pēteris Upītis - läti selektsionäär
*Oskars Bārs - läti arhitekt
*Augusts Deglavs - läti kunstnik
*Bernhard Max August Bielenstein - baltisaksa arhitekt
*Veronika Strēlerte - läti laulja
*Kārlis Auškāps - läti näitleja
*Andris Grūtups - läti jurist
*Juris Dalbiņš - läti poliitik
*Inese Zandere - läti luuletaja ja lastekirjanik
*Aleksei Kudrin - vene poliitik
*Viktors Ščerbatihs - läti tõstja
*Uldis Augulis - läti poliitik
*Lauris Reiniks - läti laulja 
*Linda Mūrniece - läti poliitik
*Maija Stuģe - läti muusik 
*Gatis Eglītis - läti poliitik
*Andrejs Šeļakovs - läti korvpallur
*Maria-Emma Schul-Martin - nõukogude spioon

## Galerii

Dobeles katoļu baznīca. 2004-01-24 - panoramio.jpg|Dobele katoliku kirik
Dobeles luterāņu baznīca 2001-05-01.jpg|Luteri kirik
Dobeles ūdenstornis 2.JPG|Veetorn
Dobelemarkt.JPG|Kesklinn


## Vaata ka

*Dobele komtuur
*Dobele ordulinnus

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Kandava

**Kandava** () (liivi keeles *Kāndav*) on linn Lätis Kurzemes Tukumsi piirkonnas Abava jõe ääres. Linn asub Riiast 91 kilomeetri kaugusel, merepinnast 75 meetri kõrgusel.

Kandavas eristatakse järgmisi linnaosasid: Liepas, Valtermuiža, Jaunkandava, Mazkandava ja Veckandava. 

## Vaatamisväärsused
Linnas on muistne (kurelaste) linnamägi, ordulinnuse varemed ning terviklik ajalooline linnasüda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Kandava ordulinnuse varemed koos püssirohutorniga, Kandava linnamägi ehk Kirikumägi, Kandava luteri kirik koos selle oreli, kantsli ja pihipingiga. Regionaalse kaitse all on Kandava ajalooline keskus, elumaja aadressil Lielā iela 14.ref>Dzīvojamā ēka ja Katkukünka muinaskalmed.

Looduskaitse all on Ozolāji lava tamm, Kandavas kasvav Läti suurim mets-pirnipuu, Kandava kiriku esimene hobukastan, kuus tamme, neli mändi, aadressil Abavas iela 6 kasvav saar ja üks kirsipuud. Linn jääb peaaegu täielikult Abava ürgoru loodusparki.

## Ajalugu

Kandavat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1230 ( *villa Candowe*). Arvatakse, et asula nimi tuleb liivi keelest. Aastal 1253 läks see Liivi ordu valdusse. Ordu rajas kurelaste linnamäele Kandava ordulinnuse, kust hoiti kontrolli all kogu kuralaste Vanema maakonna alasid. Linnus oli Kandava foogtide residentsiks.

Keskajal oli Kandava alev (aastast 1625). Aastail 1645–1676 tegutses seal püssirohuvabrik. Aastal 1710 laastas Kandavat katk. Aastal 1881 oli Kandavas 1520 elanikku, neist 494 olid lätlased, 244 sakslased ja 775 juudid. Linn aastast 1917, kuigi osaliselt sai asula linnaõigused juba aastal 1892. Aastal 1904 valmis linnast mööduv Moskva–Ventspilsi raudtee. 2009. aastani kuulus Tukumsi rajooni. Aastail 1999–2021 oli linn Kandava piirkonna keskus.

## Elanike arv

* 439 (1797)
* 300 (1810)
* 896 (1858)
* 982 (1863)
* 1520 (1881)
* 1843 (1897)
* 2300 (1914)
* 1055 (1920)
* 1628 (1930)
* 1718 (1935)
* 1581 (1941)
* 3553 (1959)
* 4250 (1970)

* 4495 (1979)
* 4631 (1989)
* 4003 (1997)
* 3809 (2000)
* 3816 (2004)
* 3600 (2007)
* 4232 (2011)
* 4211 (2013)
* 4073 (2015)
* 3954 (2017)
* 3763 (2019)
* 3657 (2021)
* 3232 (2025)



Kandavas pilskalns 1999-06-06.jpg|Kandava linnamägi
Tirgus laukums in Kandava (2).JPG|Turuplats
Kandava Gvadelupe Virgin Roman Catholic Church (built 2003) - panoramio.jpg|Katoliku kirik
Kandavas luterāņu baznīca, Kandava, Kalna iela.JPG|Luteri kirik
Kandava, tilts pār Abavu 2000-12-16.jpg|Sild üle Abava jõe


## Vaata ka
*Kandava foogt
*Kandava ordulinnus

## Viited

## Välislingid

*http://www.kandava.lv/
Valdemārpils

**Valdemārpils** () (kuni 1926 **Sasmaka**; saksa keeles *Saßmacken*, ka *Sansmagen*, *Sassmaggen*, *Sassmaken*) on linn Lätis Kuramaal Talsi piirkonnas. Linn on Ārlava valla halduskeskuseks.

Linnas on metsamuuseum, seal asub ka raamatukogu. 

## Kaitstavad objektid

Sasmaka mõisahoone lähedal kasvab Valdemārpilsi pärn‎, selle lähistel on üks looduskaitse all üks saar, üks must mänd, harilik pöök ja hariliku pöögi punaseleheline vorm. Lisaks kasvab Sasmaka järve lähistel üks looduskaitse alla võetud sanglepp.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all  luteri kirik, selle kantsel koos kantsli maalingutega, altar ja altarimaalingud, saali interjöör aadressil Lielā iela 27, hiiepaigana on kaitse all ka Valdemārpilsi pärn. 

Regionaalse kaitse all on vanalinn, Dupurkalnsi linnamägi,  Valdemārpilsi sünagoogi hoonetekompleks ja peahoone. Kohaliku kaitse all on kaks sünagoogi abihoonet.

## Ajalugu

Piirkonna varasemad asukad olid liivlased, XI–XIII sajandil asusid sinna elama kuralased. Piirkond kuulus Vanema muinasmaakonda.

Sasmakat on esimest korda mainitud aastal 1582. Aastal 1656 andis Jakob Kettler asulale alevi staatuse. Põhjasõja ajal tabas asulat katk, suri suurem osa alevi elanikest. Vahepeal kahanenud asulast sai taas küla.

1834. aastal sai Sasmakast taas alev. XIX sajandil valmis luteri kirik. Aastal 1881 oli suurem osa alevi elanikest juudid. Linn aastast 1917. Aastail 1916–1917 valmis ka linna läbiv Valdgalest Rojasse viiv kitsarööpmeline raudtee. Praeguse sai asula seal elanud Krišjānis Valdemārsi järgi 1926. aastal. Kuulus 1. juulini 2009 Talsi rajooni.

## Elanike arv


* 100 (1582)
* 200 (1628)
* 1423 (1862)
* 1774 (1881)
* 1833 (1897)
* 959 (1920)
* 1064 (1925)
* 1130 (1930)
* 1135 (1935)

* 1147 (1959)
* 1078 (1970)
* 1290 (1979)
* 1581 (1989)
* 1605 (2000)
* 1144 (2011)
* 1153 (2021)
* 1245 (2025)



Sasmaka Manor (Valdemarpils).jpg|Sasmaka mõisa peahoone
Valdemarpils Evangelic Lutheran Church (2).jpg|Valdemārpilsi luteri kirik
Memorial stone to Krisjanis Valdemars.jpg|Krišjānis Valdemārsi mälestuskivi
Valdemārpils synagogue.jpg|Valdemārpilsi sünagoog


## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Preiļi

**Preiļi** () (latgali *Preili*) on linn Lätis Latgales, Preiļi piirkonna keskus. Linna nimi saksa keeles on *Prely*, poola keeles aga *Prele*. Linnas asub Preiļi loss.

## Ajalugu

Kirjalikes allikates on Preiļit esmamainitud 1250. aastal, ent asula ümbruses asuvad X sajandist pärinevad linnamäed. Tänapäevane asula kujunes käsitööliste ja kaupmeeste asulana Preiļi mõisasüdame lähedusse. 1850. aastal sai Preiļist alev, kus 1894. aastal oli 2104 elanikku. Kuigi Preiļi on üks vanimaid Läti asulaid, on ta linn aastast 1928. Aastal 1935 oli linnas intensiivse väljarände tõttu vaid 1662 elanikku, neist pooled olid juudid. Teise maailmasõja järel oli seal elanikke ligikaudu 1000. Nõukogude ajal kasvas linna elanike arv märgatavalt, kuna sinna rajati mitmeid tööstusettevõtteid. 2009. aastani oli Preiļi rajooni keskus.

## Galerii

Brivibas iela Preili.JPG|Kesklinn
Mortuary of von Borch family in Preiļi, Latvia.jpg|Borchide perekonna rahula
Preiļu katoļu baznīca 2000-07-22.jpg|Katoliku kirik
Preiļu vecticībnieku baznīca 2001-04-08 - panoramio.jpg|Vanausuliste kirik
Pazarnaja stancyja Preili.JPG|Tuletõrjedepoo


## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Ķegums

**Ķegums** () (saksa *Keggum*) on linn Lätis Vidzemes Ogre piirkonnas. Asub Daugava paremal kaldal, merepinnast 40 meetri kõrgusel.

Ķegumsis asub Ķegumsi hüdroelektrijaam (ehitus algas 1936, elektrijaam valmis 1939). Asula kujunes selle elektrijaama juurde. Aastal 1949 sai Ķegumsist alev. Linn aastast 1993. 2009. aastani kuulus Ogre rajooni. Aastatel 2002–2021 oli linn Ķegumsi piirkonna keskus.

## Kaitstavad objektid

Ķegumsi hüdroelektrijaam ja selle töölisasula ehitised on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Looduskaitse all on Liepu aleja vaher, Torņa iela männid, Sauloni tamm, sanglepp ümbermõõduga 4,72 ja kõrgusega 17 meetrit, ja mänd ümbermõõduga 2,59 meetrit.

## Elanike arv


* 1100 (1970)
* 1461 (1979)
* 2148 (1989)
* 2440 (2000)

* 2279 (2011)
* 2063 (2021)
* 2184 (2025)


## Viited

## Välislingid
Balvi

**Balvi** () (saksa keeles *Bolwen*, latgali keeles *Bolvi*, poola keeles *Bołowsk*) on linn Lätis Latgale põhjaosas. See on Balvi piirkonna keskus, 2009. aastani oli Balvi rajooni keskus.

Balvi mõisat on esmamainitud 1765. aastal. 1926. aastal sai Balvist alev ja 1928. aastal linn. Balvi on Põlva valla sõpruslinn.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Balvi luteri kirik ja Balvi katoliku kirik. Kohaliku kaitse all on katoliku kiriku orel, Balvi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ait, ja Balvi kultuurimaja.

Looduskaitse all on Balvi tamm ja Balvi künnapuu.

## Galerii

Bolupes ieteka Balvu ezerā 1999-09-13.jpg|Balvi järv
Balvu luterāņu baznīca. 2000-07-28.jpg|Luteri kirik
Balvu katoļu baznīca 2000-07-28 - panoramio.jpg|Katoliku kirik
Balvu pareizticīgo baznīca 2004-04-09 - panoramio.jpg|Õigeusu kirik


## Viited

## Välislingid

*http://www.balvi.lv/
Obadele Thompson

**Obadele Olutosin Thompson** (sündinud 30. märtsil 1976 Barbadosel Bridgetownis) on Barbadose kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2000 3. koht 100 m **10.04** (Sydney) 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlusel]]
* 1999 2. koht 200 m **20.26** sisemeistrivõistlused (Maebashi)

### Kuldliiga võistlusel
*2000 2. koht 100 m **10.06** (Monaco)  
*2000 2. koht 100 m **9.97** (Zürich)  

## Isiklikud rekordid
100 m **9.87** (11. september 1998 Johannesburg)
200 m **19.97** (9. september 2000 Yokohama)
400 m **45.38** (30. märts 1996 El Paso)

## Isiklikku
Obadele Thompson on 182 cm pikk ja kaalub 78 kg. 1998. aastast treenib Dan Pfaff juhendamisel. Hobideks on džässmuusika ja kaardimäng.
Abdul Aziz Zakari

**Abdul Aziz Zakari** (sündinud 2. septembril 1976 Accras) on Ghana kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 

## Saavutused

### Isiklikud rekordid

100 m jooks **10.00** (27. juuli 2004 Stockholm) 
200 m jooks **20.23** (14. juuli 2000 Alžiir) 

### Kuldliiga võistlus

* 2000 3. koht 100 m jooksus **10.13** (Monaco)
* 2001 3. koht 100 m jooksus **10.04** (Brüssel)
* 2001 3. koht 100 m jooksus **10.15** (Zürich)
* 2001 2. koht 100 m jooksus **10.05** (Berliin)
* 2004 3. koht 100 m jooksus **10.14** (Pariis Saint-Denis)
* 2004 1. koht 100 m jooksus **10.10** (Rooma)

### Grand Prix' võistlus

* 2001 1. koht 200 m jooksus **20.49** (Doha)
* 2001 3. koht 100 m jooksus **10.19** (Ōsaka)
* 2001 2. koht 200 m jooksus **20.37** (Ōsaka)
* 2001 2. koht 100 m jooksus **10,20** (Nice)
* 2002 3. koht 100 m jooksus **10.26** (Palo Alto)
* 2003 1. koht 100 m jooksus **10.17** (Zagreb)
* 2003 2. koht 200 m jooksus **20.34** (Lille)
* 2003 3. koht 100 m jooksus **10.20** (Lille)
* 2004 1. koht 100 m jooksus**10.18** (Zagreb)

### Super Grand Prix' võistlus

* 2004 3. koht 100 m jooksus **10.13** (Lausanne)
* 2004 2. koht 100 m jooksus **10.26** (Gateshead)
* 2004 2. koht 100 m jooksus **10.24** (Irákleio)
* 2004 1. koht 100 m jooksus **10.00** (Stockholm)

## Isiklikku

Aziz Zakari on 175 cm pikk ja kaalus sportlasena 85 kg.
Tobias Unger

**Tobias Unger** (sündinud 10. juulil 1979 Münchenis) on Saksamaa kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).

## Isiklikud rekordid
100 m jooks – **10.32** (31. mai 2003  Oberkirch)  
200 m jooks – **20.41** (1. juuni 2003  Oberkirch)  

## Saavutused
* 3. koht – **21.02** – 2004. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Budapestis
* 2. koht –  **20.42** – 2004. aasta Super Grand Prix etapil Madridis

## Isiklikku
Tobias Unger on 180 cm pikk ja kaalub 71 kg. Tobias kuulub klubisse LAZ Salamander Kornwestheim/Ludwigsburg ja tema treener on rumeenlane Michael Corugle.