open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paremkalda-Ukraina

**Paremkalda-Ukraina** (ukraina keeles Правобережна Україна, vene keeles Правобережная Украина, poola keeles Prawobrzeżna Ukraina, Slovaki keeles Pravobrežná Ukrajina, ungari keeles Jobb parti Ukrajna) on ajalooline ja territoriaalne nimetus tänapäeva Ukraina osale Dnepri jõe paremal (lääne)kaldal, mis vastab tänapäevastele Vinnõtsja, Žõtomõri, Kirovohradi oblastitele, aga ka Kiievi ja Tšerkassõ lääneosadele. See eraldati varemete ajal vasakust kaldast.

Paremkalda-Ukraina piirneb läänes Volõõnia ja Podoolia ajalooliste piirkondadega, edelas Moldaavia, lõunas Jedisani ja Zaporižžja piirkonnaga, idas Vasakkalda-Ukrainaga ning põhjas Polesjega.

Piirkonna peamised linnad on Tšerkassõ, Kropõvnõtskõi, Bila Tserkva, Žõtomõr ja Oleksandrija.

## Ajalugu
Parem- ja Vasakkalda-Ukraina ajalugu on tihedalt seotud Hmelnõtskõi ülestõusuga aastatel 1648–1657. Territoorium kuulus Poola-Leedu Rahvaste Ühenduse koosseisu Vasade all kuni Vene-Poola sõjani, mille vallandas Hmelnõtskõi Perejaslavi leping 1654. aastal Moskva liiduga. Pärast 13-aastast konflikti ühendas võidukas Moskva tsaaririik 1667. aastal pärast Andrusovo vaherahu Vasakkalda-Ukraina koos Kiievi linnaga.

Samal ajal jäi Paremkalda-Ukraina Rahvaste Ühendusse kuni Poola jagamiseni 18. sajandi lõpus. Poola krooni Väike-Poola provintsi osana jagati see kaheks vojevoodkonnaks: Kiieviks ja Bracławiks. 1669. aastal lubas hetman Petro Dorošenko paremkaldal asuval Ukrainal olla Osmanite impeeriumi osa. Osmanid vallutasid 1672. aastal Ukraina paremkalda lõunapoolseima Podoolia.

Pärast kristlike suurriikide 1683. aasta võitu Viini lahingus tagastati 1699. aastal Karlowitzi lepinguga need maad Rahvaste Ühendusele. 18. sajandi jooksul toimus kaks kasakate ülestõusu. Aastal 1793 annekteeris Paremkalda-Ukraina Poola teisel jagamisel Vene impeeriumiga, saades Väike-Venemaa kubermangu osaks.

19. sajandil oli Paremkalda-Ukraina elanikkond valdavalt ukrainlased, kuid suurem osa maast kuulus Poola või poloniseeritud Ukraina aadlile. Paljud külad ja linnad kuulusid juutide asustuspiirkonda ja neis oli palju juute, samas kui poola keelt kõnelev aadel oli enamasti roomakatoliiklane. Suurem osa talurahvast muutus kreekakatoliiklikuks alles 18. sajandil ja pärast Poola jagamist läks suures osas õigeusku juba ammu enne Unia lagunemist aastal 1839. Paremkalda-Ukraina jagati seejärel neljaks kubermanguks, millest igaüks oma administratsiooniga: Kiiev, Volõõnia, Herson ja Podoolia.

## Hetmanid (1685–1699)
* 1684&ndash;1689 Andri Mohõla
* 1689&ndash;1692 Hrõško Ivanovõtš
* 1693&ndash;1699 Samilo Samus

## Viited
Tamási

**Tamási** on linn Ungaris Tolna komitaadis, Tamási kreisi halduskeskus. Tamási asub Balatoni järvest 35 km kagus ja komitaadikeskusest Szekszárdist ligikaudu 46 km loodes.

Tamási lossi on ürikutes esmamainitud 1315. aastal. Aastatel 1541–1686 oli Tamási Osmanite riigi võimu all. Tamásile anti alevi staatus 1730. aastal. Linnaõigused sai Tamási 1984. aastal.

Aastatel 1945–1989 olid linna servas asunud kasarmud Nõukogude armee käsutuses.

## Sõpruslinnad
* Montigny-en-Gohelle, Prantsusmaa
* Wurzen, Saksamaa
* Isernhagen, Saksamaa
* Suchy Las, Poola
* Volgodonsk, Venemaa

## Viited
Vasakkalda-Ukraina

**Vasakkalda-Ukraina** (ukraina keeles Лівобережна Україна, vene keeles Левобережная Украина, poola keeles Lewobrzeżna Ukraina) on Dnepri jõe vasakul (ida)kaldal asuva Ukraina osa ajalooline nimi, mis hõlmab tänapäevaseid Tšernihivi, Poltava ja Sumõ oblasteid ning Kiievi ja Tšerkassõ idaosa.

## Ajalugu
Mõiste ilmus 1663. aastal, kui Ivan Brjuhhovetskõi valiti Ukraina hetmaniks opositsioonis Pavlo Teterjaga. Brjuhhovetskõi oli esimene teadaolev "Vasakkalda-Ukraina" hetman selle piirkonna üle, mis oli Venemaa mõju all.

Kuni 17. sajandi keskpaigani kuulus ala Poola-Leedu Rahvaste Ühendusse. 1654. aasta Perejaslavi rahulepinguga läks piirkond esialgu Moskva kontrolli alla, kui kohalikud kasakate juhid vandusid vastutasuks sõjalise kaitse eest truudust Vene monarhiale. Venemaa suveräänsust piirkonna üle kinnitati hiljem Andrusovo lepinguga (1667) ja igavese rahulepinguga (1686) Poola-Leedu Rahvaste Ühenduse ja Moskva tsaaririigi vahel.

Vene võimu all oli Vasakkalda-Ukraina algselt tsaaririigis (alates 1721. aastast Venemaa keisririik) teatud autonoomia kasakate hetmanaadina, mis 18. sajandi jooksul, kui Zaporižžja Sitš hävitati, viidi aeglaselt tagasi.

## Vaata ka
*Paremkalda-Ukraina

## Viited
Didzis Šmits

**Didzis Šmits** (sündinud 14. veebruaril 1975 Riias) on Läti ettevõtja ja poliitik. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta ühisnimekirjas "Apvienatais listis" (kuhu kuulusid Läti Roheline Partei, Läti Regioonide Ühendus ja Liepaja partei) seimi liikmeks. Ta oli 14. detsembrist 2022 kuni 15. septembrini 2023 Läti põllumajandusminister.

Ta on lõpetanud Riia Prantsuse Lütseumi ja Läti Ülikooli (bakalaureusekraad politoloogias rahvusvahelistes suhetes (1998)), samuti omandanud magistrikraadi rahvusvaheliste organisatsioonide diplomaatia erialal Pariisi 11. Ülikoolis (2000).

Ta on tegutsenud lobistina. Ta oli Läti kalakasvatajate liidu president (valitud 2006. aasta lõpus) ja Läti Toiduettevõtete Föderatsiooni nõukogu esimees, samuti Euroopa Vähipüügi Assotsiatsiooni juht.

2004. aastal oli ta Rahvapartei välisministrite Rihards Pīksi ja Artis Pabriksi büroo juhataja.

Aastal 2006 liitus ta enne 2006. aasta Läti parlamendivalimisi parteiga Uus Aeg (Jaunais Laiks), olles ühtlasi ka partei seimi fraktsiooni konsultant ja pressisekretär. Ta on üks 2009. aastal loodud partei Jaunlatvija asutajaid. Ta valiti erakonna juhiks ja kandideeris Riia linnavolikogu valimistel, kuid see nimekiri ei pälvinud valijate toetust. Aastal 2010 osales ta parteiühenduse "Hea Läti Eest" ("Par labu Latviju") asutamises, esindades selles erakonda Jaunlatvija, kuid erakonna üldkogu lükkas hiljem osalemisplaani tagasi.

Aastal 2018 astus ta erakonda Kellele kuulub riik? ja valiti selle nimekirjast seimi. Valitsuse moodustamise ajal eeldati talt majandusministri portfelli, kuid vahetult enne valitsuse kinnitamise hääletust keeldus ta pakkumisest. 2015. aasta Läti presidendivalimistel kandideeris ta Läti presidendiks, kuid jäi alla Egils Levitsile. Seejärel lahkus ta seimi fraktsioonist ja parteist. Mais 2021, kui *Kellele kuulub riik?* seimi fraktsioonist oli lahkunud hulk saadikuid, teatati, et Didzis Šmits naaseb fraktsiooni, kuigi ta ei osalenud Koroonapandeemia seimi koosolekutel (seim oli kaugtööl).

2022 aasta alguses astus ta Läti Rohelise Partei ridadesse ning tegi koostööd Roheliste ja Talurahvaliidu Seimi fraktsiooniga. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta ühisnimekirjas "Apvienatais listis" seimi liikmeks. 14. detsembril 2022 sai tast Läti põllumajandusminister.

## Isiklikku
Tema õde on kunstnik Gita Šmite.
Bryan Johnson

**Bryan Johnson** (sündinud 22. augustil 1977 Provos Utah' osariigis) on Ameerika Ühendriikide edukas ettevõtja, riskikapitalist ja kirjanik. Ta on asutaja ja tegevjuht ajutegevust jälgivale ja salvestavale ettevõttele Kernel ning alustavatesse teadus- ja tehnoloogiaettevõtetesse investeerivale riskikapitaliettevõttele OS Fund.

Ta oli ka e-kaubanduses mobiili- ja veebimaksesüsteemidele spetsialiseerunud ettevõtte Braintree asutaja, juhatuse esimees ja tegevjuht. Venmo omandas selle 2012. aastal 26,2 miljoni dollari eest. PayPal omandas liidetud üksuse 2013. aastal 800 miljoni dollari eest.

## Elulugu
Johnson kasvas üles kolme venna ja ühe õega Springville'is Utah' osariigis. Pärast vanemate lahutust elas ta ema juures, tema kasuisa oli omanik veondusettevõttes. 19-aastaselt sai temast mormooni misjonär, mis on tavaks kohalikele noortele meestele Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikus. Ta veetis misjonil kaks aastat Ecuadoris.

Johnson alustas ettevõtlusega aastail 1999–2003, asutades kolm idufirmat.

2003. aastal lõpetas ta Brigham Youngi Ülikooli, saades bakalaureusekraadi rahvusvaheliste uuringute alal. 2007. aastal lõpetas ta Chicago Boothi Ülikooli, saades magistrikraadi ettevõtluses.

Tal on kolm last.

Ta on piloot.

2011. aastal eemaldus ta kirikust.

Ta on avaldanud kaks lasteraamatut “Code 7: Cracking the Code for an Epic Life” (2017) ja “The Proto Project: A Sci-Fi Adventure of the Mind” (2019).

Esimest korda tutvustati tema isiksust laiemalt 2020. aasta dokumentaalfilmis “I Am Human”, mis käsitleb aju ja masina vahelisi liideseid.

Project Blueprint avalikustati 13. oktoobril 2021, selle eesmärk on bioloogiliselt mõõta ja maksimaalselt ümber pöörata inimese vanust. Katsed laseb ta läbi viia enda seitsmekümnel elundil. Johnson väidab, et projekti tulemusel on tema epigeneetiline vanus vähenenud 5,1 aasta võrra, mis on taganud nooruslikuma südame.

## Vaata ka
*Transhumanism

## Viited
Medgyesegyháza

**Medgyesegyháza** (slovaki keeles *Medeš*) on linn Ungaris Békési komitaadis Mezőkovácsháza kreisis. Medgyesegyháza asub Rumeenia piirist 16 km kaugusel, komitaadikeskusest Békéscsabast ligikaudu 20 km lõunas.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1418. aastal. Raudteeühendus on Medgyesegyházal alates 1883. aastast. Linnaõigused sai Medgyesegyháza 1. juulil 2009.

## Sõpruslinnad
* Kolárovo, Slovakkia

## Viited
Körösladány

**Körösladány** on linn Ungaris Békési komitaadis Szeghalomi kreisis. Körösladány asub Békéscsabast 32 km põhjas, Rumeenia piirist 35 km kaugusel.

Körösladányit on ürikutes esmamainitud 1222. aastal. Körösladány sai linnaõigused 2007. aastal.

## Viited
Nyírmada

**Nyírmada** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Vásárosnaményi kreisis. Nyírmada asub Ukraina piirist 24 km kaugusel, Nyíregyházast ligikaudu 37 km idakirdes.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1296. aastal. Nyírmada sai linnaõigused 1. juulil 2009.

## Viited
Rohepööre

**Rohepööre** on majanduslik strateegia, mis võimaldaks muuta majanduse, ühiskonna ja keskkonna jätkusuutlikuks.

## Tähendus

Rohepööre on sotsiaalsete muutuste strateegia, mis võimaldab muuta globaalse olukorra uueks jätkusuutlikuks süsteemiks, mis juhib arengut ja rahu. Selle esmane eesmärk on tervendada elutingimusi, edendada jätkusuutlikku tulevikku (sh linnades) ja muuta puudused võimalusteks. 

## Eesmärk
Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on muuta Euroopa 2050. aastaks kliimaneutraalseks, elavdada majandust rohelise tehnoloogia abil, luua jätkusuutlik tööstus ja transport ning vähendada saastet. Kliima- ja keskkonnaprobleemide muutmine võimalusteks muudab ülemineku õiglaseks ja kõiki kaasavaks. 

Roheüleminek aitab lahendada Eesti majanduse madala ressursitõhususe ja tootlikkuse probleemid. Suure tõenäosusega paranevad töötajate tervis ja produktiivsus. Sektoreid, kes suudavad madala süsinikuheitega toota, ootab suurim kasv, kuna keskkonnahoidlikumad tooted aitavad saavutada häid positsioone uutel turgudel.

## Toetused
Keskkonnaministeerium juhib rohepööret, toetades seda erinevate toetustega, töötades välja õigusakte ja juhendeid ning hinnates ja luues kriteeriumeid uutele projektidele. Koos teiste ministeeriumide ja huvirühmadega tagatakse üleminekuks vajalike meetmete, stabiilne regulatiivne keskkond ning rahalised ja informatiivsed stiimulid reformide ja investeeringute läbiviimiseks. Rohepöördeks vastava ühiskonna jaoks vajalikke tavasid ja regulatsioone valmistatakse ette nii riiklikult  kui ka globaalselt.

Toetuse näited:

* Kliimapoliitika arendamine 

* Maakasutuse ja metsamajandamise toetamine (linnaplaneerimine, arukad linnad, metsaarvestus ja metsade inventeerimine)
* Rannikualade kaitse tõhustamine ning üleujutuste ja rannikuerosiooni riskijuhtimine
* Looduspõhiste lahenduste väljatöötamine, et tulla toime kuumalainete, põua ja üleujutustega ning parandada linnades õhukvaliteeti
* ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rahastamisvahendite rakendamine 

Euroopa Komisjon aitab liikmesriikidel mobiliseerida vahendeid ja võtta meetmeid, et tagada sihtotstarbeline toetus piirkondadele ja sektoritele, mida üleminek kõige enam mõjutab. Struktuurireformide toe peadirektoraat abistab tehnilise toe instrumendi kaudu 17 liikmesriiki, et valmistada ette territoriaalsed õiglase ülemineku kavad, mille liikmesriigid peavad koostama õiglase ülemineku mehhanismi raames rahaliste vahendite saamiseks.

## Viited
Hristianovitši Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituut

**Hristianovitši Venemaa TA Siberi Osakonna Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituut** (vene keeles Институт теоретической и прикладной механики им. С. А. Христиановича СО РАН; lühend **IPTM**) on Novosibirskis asuv teadusuurimisinstituut, mis kuulub Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna struktuuri.

Instituut asutati 1957. aastal.

## Uurimissuunad
Instituudi teadustegevuse põhisuunad on:
*matemaatiline modelleerimine mehaanikas
*füüsikaline ja keemiline mehaanika
*tahkisemehaanika (sealhulgas deformeeruva ja puruneva tahke keha mehaanika)
*aerogaasidünaamika

## Juhtimine
*Sergei Hristianovitš (1957–1965)
*Nikolai Janenko (1976–1984)
*Aleksandr Šipljuk (2015–)

## Instituudi töötajate pöördumine ülduse poole
Mais 2023 pöördusid instituudi töötajad avaliku kirjaga üldsuse poole palvega "kaitsta Venemaa aerodünaamikateadust, päästa eelseisva krahhi eest see, mis loodi Nõukogude Liidu ja Venemaa teadlaste, inseneride ja tööliste aastakümnetepikkuse ennastsalgava tööga!"

Kirjas kurdeti, et viimase aasta jooksul on süüdistatuna riigireetmises arreteeritud instituudi kolm väljapaistvat aerodünaamikateadlast Anatoli Maslov, Aleksandr Šipljuk ja Valeri Zvegintsev.

Kirjas mainitakse ka 2022. aasta suvel üldsust šokeerinud surmaga lõppenud juhtumit, kui kvantoptika eriteadlane Dmitri Kolker arreteeriti.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool

**Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool** (vene keeles Южно-Уральский государственный университет; lühend **JuUrGU**) on Tšeljabinsks asuv ülikool, Tšeljabinski oblasti suurim kõrgkool, rahvuslik uurimisülikool. 

Ülikool loeb enda asutamisaastaks 1943. aastat, kui asutati **Tšeljabinski Mehaanika-Masinaehituse Instituut** (Челябинский механико-машиностроительный институт). Aastatel 1951–1990 kandis kõrgkool nime **Tšeljabinski Polütehniline Instituut** ja 1990–1997 **Tšeljabinski Riiklik Tehnikaülikool**. 

## Õppejõude
*Vladimir Degtjar, aerokosmose õppesuuna lennuaparaatide kateedri juhataja

## Välislingid

*Koduleht
Rakamaz

**Rakamaz** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Nyíregyháza kreisis. Rakamaz asub Tisza jõest umbes 3 km idas, komitaadikeskusest Nyíregyházast ligikaudu 27 km loodes.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1067. aastal. Rakamaz sai linnaõigused 2000. aastal.

## Viited
Rotenturm an der Pinka

**Rotenturm an der Pinka** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas, Pinka jõe kallastel. Rotenturm on peaaegu liitunud naabri Unterwartiga. Väike ungarikeelne küla Siget in der Wart (*Őrisziget*) on Rotenturm an der Pinka valla osa.

## Viited
Bábolna

**Bábolna** on linn Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadis Komáromi kreisis. Bábolna asub Doonaust 11 km lõunas ja Komáromist ligi 16 km edelas.

Bábolnat on ürikutes esmamainitud 1268. aastal. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal toimus seal 28. detsembril 1848 Austria ja Ungari vägede vahel Bábolna lahing. Linnaõigused sai Bábolna 1. juulil 2003.

Linnas asub Bábolna hobusekasvatus.

## Viited
Schachendorf

**Schachendorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas. Viimase rahvaloenduse andmetel oli 73% rahvastikust Burgenlandi horvaadid ja 5% ungarlased.

See asub Ungari piiri ääres ja Bucsust läheb üle piiri Schachendorfi maantee.

## Viited
RS-28 Sarmat

**RS-28 Sarmat** (vene keeles РС-28 «Сармат»; NATO koodnimi **SS-X-30**) on Venemaa viienda põlvkonna strateegiline raketikompleks mitmeastmelise mandritevahelise ballistilise raketiga. 

Raketid lastakse välja stardišahtidest.

Raketis kasutatakse Energomašis Valentin Gluško juhtimisel väljatöötatud vedelkütusel töötava raketimootori RD-264 (loodud 1980. aastatel) moderniseeritud versiooni.

Sarmatiga on võimalik orbiidile lennutada kosmoseaparaate, kuid ka hüperhelikiiruselist juhitavat lendkeha Avangard.

## Saritootmises
Raketikompleks Sarmat töötati välja Tšeljabinski oblastis Miassis asuvas Makejevi raketikeskuses.

Aprillis 2022 teatas Venemaa Kaitseministeerium esimesest edukast Sarmati üleslaskmisest Plessetski kosmodroomil. Novembris 2022 ilmus Vene meedias teade, et alustati Vene uusima ballistilise raketi Sarmat saritootmist.

21. septembril 2024 ebaõnnestus start Plessetski kosmodroomil Arhangelski oblastis. Rakett plahvatas stardišahtis. Plahvatus hävitas kogu katsekompleksi.

28. novembril 2025 ebaõnnestus raketi katsetus Orenburgi oblastis Jasnõi polügonil - rakett plahvatas õhus mõned sekundid peale starti.

## Viited

## Välislingid
Makejevi raketikeskus

**Akadeemik Makejevi Riiklik Raketikeskus** (vene keeles Государственный ракетный центр имени академика В. П. Макеева; lühendnimi **Makejevi GRTs**) on Venemaa aktsiaselts, juhtivaid raketi- ja kosmosetehnika teadus-konstrueerimiskeskusi, ballistiliste rakettide väljatöötaja. 

Makejevi raketikeskus asub Tšeljabinski oblastis Miassis, juhib kolme masinaehitustehast (Miassis, Zlatoustis ja Krasnojarskis) ning ühte teadusuurimisinstituuti (Zlatoustis). Kuulub Roskosmose struktuuri.

## Ajalugu
Raketikeskus loeb enda asutamisaastaks 1947. aastat, kui Zlatoustis loodi kaugmaarakettide erikonstrueerimisbüroo koos laborite ja katsetsehhiga.

## Juhtimine
*Viktor Makejev (1955–1985)
*Vladimir Degtjar (1998–)

## Tooteid
*Strateegiline raketikompleks Sarmat
Rohesisalik

**Rohesisalik** (*Lacerta viridis*) on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomaja.
## Levila
Rohesisalik elab peamiselt Euroopas: Lõuna-Saksamaal, Austrias, Ungaris, Tšehhis, Slovakkias, Ida-Itaalias, Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Serbias, Montenegros ning Albaanias. Teda võib kohata veel Kreekas kuni Lõuna-Ukraina, Rumeenia, Bulgaaria ja Lääne-Türgini. Tavaliselt elab ta võsastunud taimestikus metsades ja põlluservades. Lõuna pool eelistab ta niisket elukohta.

## Välimus

Täiskasvanud rohesisaliku isendi pikkus on umbes 13 cm, saba on kehast tavaliselt kaks korda (või enam) pikem. Pea on lame ja üsna lühike (eriti isasloomadel). Kõht on tal kollakas ja suguküpsel isasel ja mõnel emasel on kurgualune sinine. Isaslooma keha ülemine pool on tavaliselt täiesti roheline, pea on tume ja heledate täppidega. Emane rohesisalik võib olla väga erinev: võib olla ühtlaselt roheline, pruun või laiguline, paljudel on kehal kaks või neli heledat triipu, mida ääristavad mustad jooned või täpid. Noor rohesisaliku isend on enamasti ühtlaselt beež, võib olla ka vähesel määral heledaid täppe ja kaks või neli kitsast heledat joont.

## Eluviis
Rohesisalik elutseb päikesele avatud põõsastes või nende läheduses, näiteks suhteliselt hõredates metsades, piirdehekkides, tihnikutes ning metsa- ja väljaservadel. Rohesisalik on aktiivne märtsist oktoobri alguseni. Ta peab jahti ja ronib tihedas taimestikus, kuid vahetevahel tuleb välja ennast soojendama. Rohesisalikule meeldib päikese käes peesitada nii hommikul kui õhtusel ajal.

Rohesisalik on väga kiire ja valvas. Ta suudab kaevata kuni 1 m pikkuseid auke. Ohu eest põgenedes võib ta ronida põõsaste ja puude otsa ning isegi hüpata ühelt oksalt teisele, samuti peidab ta end kivide alla, näriliste urgudesse või lohkudesse. Mõnikord heidab rohesisalik endalt saba (autotoomia), et röövlooma haardest kõrvale hiilida.

## Paljunemine
Rohesisalik pesitseb maist juuni alguseni. Emane muneb kurna 6–20 munana, mida haudutakse 2–4 kuuga (7–15 nädalat). Koorunud poegade pikkus on 3–4 cm. Suguküpsus saabub järgmisel kevadel, sel ajal on emased umbes 8 cm pikkused.
## Toitumine
Rohesisaliku toit koosneb peamiselt putukatest ja selgrootutest, kuid mõnikord sööb ta ka puuvilju ning linnumune ja -poegi.

## Ohud
Rohesisalikku võib mõjutada halvasti pestitsiidide kasutamine. Põhjapoolsetes elupaikades on saanud neile hukatuslikuks elupaikade hävimine liigse võsa ja põõsastiku eemaldamisega. Ohuks on ka koduloomad: kassid ja koerad, kes ajavad neid taga ja võivad ära süüa.

## Viited
Rechnitz

**Rechnitz** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.

Vald asub Burgenlandi lõunaosas, Ungari piiri ääres, Bozsoki ja Szombathely lähedal. Burgenlandi kõrgeim mägi Geschriebenstein ja Alpide idapoolseimad eelmäed asuvad osaliselt valla territooriumil.

## Ajalugu

Kuni 1920./21. aastani oli küla Ungari osa, nagu ka kogu Burgenlandi liidumaa. Alates 1898. aastast tuli Budapesti valitsuse poliitika tõttu kasutada ungarikeelset nime *Rohonc*. 1919. aastal, pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Burgenland Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. 1921. aastast on küla Austria Burgenlandi liidumaa osa.

## Rechnitzi veresaun

Teise maailmasõja lõpus mõrvati Rechnitzi lähedal umbes 200 Ungari juuti. 2007. aastal avaldas Briti ajakirjanik David Litchfield ajalehes *[[Frankfurter Allgemeine Zeitung]]* essee, milles väideti, et mõrvad pani toime grupp kohalikke, kes olid kogunenud peole Batthyany krahvinna, sünninimega Margit Thyssen-Bornemisza lossi. Litchfield kirjutas, et peo ja tapmise korraldas tema väljavalitu, natsikomandör Hans Joachim Oldenburg, ning et mingil hetkel 24.–25. märtsi õhtul 1945 jagati peokülalistele relvi ning 200 juudi sunnitöölist, keda mõisas majutati, kütiti ja tapeti meelelahutuseks. Pärast seda naasid külalised lossi, et pidu jätkata.

Mitmed märkimisväärsed ajaloolased on vaidlustanud Litchfieldi versiooni veresaunast, nende hulgas antisemitismiuurija Wolfgang Benz ja Winfried Garscha Austria vastupanuliikumise dokumendiarhiivist. Garscha nendib, et natsid olid juba enne krahvinna pidu kavandanud mõrvata 200 juudi vangi, keda peeti liiga nõrkadeks ja haigeteks, et kiirestiedeneva Nõukogude armee ees edasi marssida, ning et mõrvad panid tegelikult toime natsisõdurid oma ülemuste ja mitte tsiviilisikute korraldusel: "See oli vaieldamatult massimõrv, kuid see ei tekkinud partei kapriisist. Inimesi, kes polnud võimelised marssima, mõrvati tol ajal igal pool."

Allikad on tõendite osas erinevad. Mõned räägivad, et 1960. aastate lõpus leiti osa ohvrite surnukehasid juhuslikult – 18 surnukeha kaevati välja ja viidi Grazi juudikalmistule. Seejärel kustus jälg veel 30 aastaks, lõpuks taaselustasid selle Erne/Heinrichi dokumentaalfilm *Stecken, Stab und Stangl*, Litchfieldi essee ja Elfriede Jelineki näidend *Rechnitz (der Würgeengel)*. 2007. aasta oktoobri seisuga ei ole ülejäänud ohvrite surnukehi ikka veel leitud. Juhtumile järgnes viis päeva hiljem lähedalasuva Deutsch Schützeni veresaun.

## Rohonci koodeks

Tundmatus kirjas ja keeles kirjutatud ajaloolist koodeksit hoiti Rechnitzis kuni 1838. aastani, mil Ungari krahv Gusztáv Batthyány selle koos kogu oma raamatukoguga Ungari Teaduste Akadeemiale kinkis.

## Sõpruslinn

* Alzey, Saksamaa, aastast 1981.

## Inimesi

* Károly József Batthyány
* Gustav Pick, helilooja

## Viited
Riedlingsdorf

**Riedlingsdorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.

## Ajalugu

1921. aastani kuulus Riedlingsdorf Ungarile, nagu kogu Burgenland.

## Viited
Vladimir Degtjar

**Vladimir Grigorjevitš Degtjar** (vene keeles Владимир Григорьевич Дегтярь; sündinud 13. septembril 1948 Majakis Orenburgi oblastis) on vene raketitehnikakonstruktor.

Vladimir Degtjar lõpetas 1972. aastal Tšeljabinski Polütehnilise Instituudi mootorite, aparaatide ja automaatide teaduskonna lennuaparaatide erialal.

Pärast lõpetamist suunati ta insenerina tööle Miassis asunud masinaehituse konstrueerimisbüroosse (tänapäeval on see Akadeemik Makejevi Riiklik Raketikeskus).

Alates 1998. aastast on Degtjar Akadeemik Makejevi Riikliku Raketikeskuse peadirektor ja peakonstruktor. 

2002. aastal kaitses ta tehnikadoktori väitekirja.

Tema juhtimisel ja otsesel osalusel on loodud allveelaevade ballistiliste rakettide komplekse (sealhulgas Sineva, mis võeti relvastusse 2007. aastal).

Makejevi raketikeskuse juhtimise kõrval tegutseb Degtjar ka õppejõuna. Ta juhib Lõuna-Uurali Riikliku Ülikooli aerokosmose õppesuuna lennuaparaatide kateedrit.

## Tunnustus
*2008 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 
*2016 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
Fehérgyarmat

**Fehérgyarmat** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Fehérgyarmati kreisi halduskeskus. Fehérgyarmat asub Ukraina piirist 15 km ja Rumeenia piirist 21 km kaugusel.

Asulat on ürikutes esmamainitud 14. sajandi alguses. Aleviks sai Fehérgyarmat 1418. aastal. Fehérgyarmatile anti linnaõigused 1978. aastal.

## Sõpruslinnad
* Skýdra, Kreeka
* Nisko, Poola
* Livada Mică, Rumeenia
* Kamenný Most, Slovakkia
* Võnohradiv, Ukraina

## Viited
Schandorf

**Schandorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.

## Ajalugu

Varaseim teade küla olemasolust pärineb 1244. aastast. 16. sajandi esimesel poolel laastasid piirkonda ründavad Türgi väed ja külad jäid tühjaks. Ungari magnaat Ferenc Batthyány korraldas Schandorfi ja teiste külade taasrahvastamise sisserändajatega Horvaatiast ning sajandeid oli küla horvaadi keele ja kultuuri saar, mida ümbritsesid ungari ja saksa keele kõnelejad. Järk-järgult arenes välja külale omane horvaadi keele murre, mis oli rikas ungari keele laensõnavara poolest. Pidevalt kasvava väljarände ja saksa keele kosmopoliitse mõju tõttu on see murre tänapäeval ohus.

Sajandeid oli küla Ungari osa. Esimese maailmasõja järel Austria-Ungari lagunedes kaasnes uute rahvusriikide Austria ja Ungari vahel maa jagamisega segadus. Piiri lõplikul kehtestamisel 1921. aastal oli kahetsusväärne mõju Schandorfi eraldamisele horvaadikeelsetest naaberkogukondadest, mis jäid Ungari osaks. Eraldamine muutus äärmuslikuks Teise maailmasõja järel, kui langes alla Raudne eesriie, blokeerides peaaegu kogu piiriületuse. See oli eriti silmapaistev elutõde Schandorfi elanike jaoks, kelle äärealad asusid vaid u. 400 m kaugusel Ungari territooriumist.

Schandorf pole viimasel ajal õitsenud; majanduslike võimaluste puudumine on viinud väljarändeni, eriti Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. Aastatel 1900–2005 vähenes rahvaarv 720-lt 297-le. Vallavalitsus peatati 1972. aastal, kuid taastati 1996. aastal.

## Kultuur

Schandorf on tamburitsa-orkestri kodu, mis peegeldab selle etnilist horvaadi pärandit. (Tamburitsa on traditsiooniline rahvapill, mida mängitakse laialdaselt Horvaatias.) Orkester esineb sageli, tihti väljaspool küla.

## Viited
Stadtschlaining

**Stadtschlaining** on vald (*Stadtgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas. Seal asub Henrik I Kőszegi ehitatud Schlainingi linnus, kus asub Austria rahu ja konfliktide lahendamise õppekeskus (ASPR) ja rahumuuseum.

## Galerii


 Stadtschlaining - Ortszentrum.JPG|Stadtschlainingi keskus
 Stadtschlaining - kath. Pfarrkirche (2).JPG|Katoliiklik kihelkonnakirik
 Stadtschlaining - evang. Kirche.JPG|Protestantlik kihelkonnakirik
 Városszalónak légifotó2.jpg


## Viited
Venemaa Föderatsiooni töökangelane

**Venemaa Föderatsiooni töökangelane** (vene keeles Герой Труда Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni antav aunimetus. See on kõrgeim aunimetus, mida antakse tööalaste teenete eest Vene riigi ja rahva ees. Aunimetusega kaasneb medal Venemaa Föderatsiooni töökangelane. 

Aunimetust antakse alates 2013. aastast. Töökangelase aunimetust on 2023. aasta maikuu seisuga välja antud 87 inimesele, 2025. aasta oktoobriks 123 inimesele.

## Töökangelasi

* Valeri Gergijev (2013) 
* Vladimir Bogdanov (2016) 
* Jossif Kobzon (2016) 
* Gerbert Jefremov (2017) 
* Galina Voltšek (2017)
* Vassili Lanovoi (2019) 
* Arkadi Rotenberg (2020) 
* Jevgeni Velihhov (2020)
* Sergei Lavrov (2020)
* Juri Solomin (2020) 
* Nikita Mihhalkov (2020)
* Murad Kažlajev (2021) 
* Eduard Artemjev (2022) 
* Juri Bašmet (2022) 
* Aleksei Miller (2022) 
* Nikolai Haritonov (2023) 
* Juri Ossipov (2024) 
* Valentina Matvijenko (2024)
* Gennadi Zjuganov (2024) 
* Aleksandra Pahmutova (2024)
* Aleksandr Zatsepin (2025)
* Vladimir Spivakov (2025)

## Vaata ka
*Venemaa Föderatsiooni kangelane
*Sotsialistliku töö kangelane

## Välislingid
Gerbert Jefremov

**Gerbert Aleksandrovitš Jefremov** (vene keeles Герберт Александрович Ефремов; sündinud 13. septembril 1933 Maloje Zaretšjes Põhja krais (tänapäeval Vologda oblast)) on vene raketitehnikakonstruktor.

Gerbert Jefremov lõpetas 1956. aastal Leningradi Sõjalis-Mehaanikainstituudi aparaadiehituse erialal.

Pärast lõpetamist suunati ta insenerina tööle Reutovis asunud Vladimir Tšelomei juhitud katse-konstrueerimisbüroosse OKB-52 (tänapäeval on see Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondis). 1971. aastal edutati ta peakonstruktori asetäitjaks. Pärast Tšelomei surma 1984. aastal määrati ta peakonstruktoriks. 

Aastatel 1989–2007 oli Jefremov Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondise peadirektor ja ühtlasi peakonstruktor. Alates 2007. aastast on ta samas aupeadirektori ja aupeakonstruktori staatuses.

Tema juhtimisel ja otsesel osalusel on loodud raketi- ja kosmosetehnikat, sealhulgas tiibraketikomplekse, laevatõrjekomplekse (P-6, P-35, Granit, Oniks), strateegilisi raketikomplekse (UR-sari), orbitaaljaamu (Almaz) ja kanderakette (Strela). Ta osales ka hüperhelikiiruselise juhitava lendkeha Avangard väljatöötamisel.

## Tunnustus
*1959 – orden Austuse märk 
*1963 – sotsialistliku töö kangelane (28. aprill 1963; laevatõrje tiibrakettide loomise eest)
*1971 – Tööpunalipu orden 
*1974 – NSV Liidu riiklik preemia
*1982 – Lenini preemia (sõjatehnika valdkonnas)
*2005 – ÜRO Leonardo da Vinci medal
*2017 – Venemaa Föderatsiooni töökangelane 
*2020 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden
Põhjalaevastik

**Venemaa Föderatsiooni Sõjalaevastiku Põhjalaevastik** (vene keeles Северный флот, lühend **SF**) on Venemaa mereväe laevastikukoondis, mille peabaas asub Severomorskis.

Põhjalaevastikku peeti kuni 2014. aastani nooreks laevastikuks Venemaal, kuid 2014. aastal muudeti Venemaa mereväe ülemjuhataja käskkirjaga Põhjalaevastiku moodustamise aastanumbrit 1934-lt 1733-le.

Põhjalaevastiku koosseisu kuuluvad tuumaallveelaevad, merelennuvägi, raketiristlejad, kopterikandjad ja allveelaevatõrje pealveelaevad.

Põhjalaevastiku lipulaev on lennukikandja Admiral Kuznetsov.

Alates aprillist 2024 laevastiku ülem on viitseadmiral Konstantin Kabantsov.

## Koosseis

### Laevad

## Viited

## Välislingid

*Flot.com
Admiral Gorškov

**Fregatt Admiral Flota Sovetskogo Sojuza Gorškov** (vene keeles фрегат «Адмирал флота Советского Союза Горшков») on Venemaa esimese klassi fregatt. 

Fregatt Admiral Gorškov kuulub Venemaa mereväe Põhjalaevastiku 43. raketilaevadiviisi koosseisu. 2023. aastal täiendati fregati relvastust hüperhelikiiruseliste Tsirkonidega.

## Ajalugu
Laeva hakati ehitama 2006. aastal Peterburi laevatehases Severnaja Verf; laev lasti vette 2010. aastal, kuid täiesti töökorda sai see alles 2018. aastal. 

Laev on nimetatud Nõukogude Liidu laevastikuadmirali Sergei Gorškovi järgi.

## Vaata ka
*Admiral Kuznetsov

## Välislingid
Õgiköis

**Õgiköis** (*Triphyophyllum peltatum*) on taimeliik nelgilaadsete seltsist, sugukonnast *[[Dioncophyllaceae]]*. Perekonna ainus liik.

Ta on liaan. Elab Aafrika troopilistes metsades Elevandiluurannikul, Sierra Leones ja Libeerias.

Ta moodustab eri elu etappidel kolme erinevat tüüpi lehti (sellest on pärit ka ta ladinakeelne nimi). Ta on suurimaid putuktoidulisi taimi.
Nyíradony

**Nyíradony** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis, Nyíradonyi kreisi halduskeskus. Nyíradony asub Rumeenia piirist 20 km kaugusel, Debrecenist ligikaudu 28 kirdes ja Nyíregyházast umbes 33 km lõunakagus.

## Viited
Oleksa Dovbuš

**Oleksa Dovbuš** (ukraina keeles Олекса Довбуш; 1700, Petšenižõn Kolomja – 24. august 1745) oli kuulus Ukraina lindprii, oprõški juht, kellest sai rahvakangelane, keda sageli võrreldakse Robin Hoodiga.

## Elulugu
Oleksa sündis 18. sajandi alguses Karpaatides Petšenižõni hutsulite külas. Temast sai peaaegu 50-liikmelise salga ("leheni") juht. Populaarne traditsioon kujutab teda piirkonna vaeste inimeste kaitsjana. Temast ja tema tegevusest on vähe kirjalikke viiteid.

Paljud Prõkarpattjas säilinud rahvalaulud ja vähesed proosalegendid kujutavad teda kui kohalikku kangelast, kes röövis rikkaid ja aitas vaeseid pärisorje, nagu legendaarne Robin Hood. Tema elukoht asus arvatavasti Bolehhivi linna lähedal Ivano-Frankivski oblastis. See on kaljukompleks, mida nimetatakse Dovbuši kaljudeks ja mis kandideeris Ukraina seitsme ajaloolise ja seitsme loodusime kategoorias. Dovbuši tegusid imetleti nii palju, et jutud tema tegudest levisid hutsulite piirkonna naabruses asuvatesse Lääne-Ukraina Pokuttja ja Podillja piirkondadesse. Tema portreesid müüdi kohalikel turgudel. Teda kartis Poola šlahta (maaomaniku aadel). Kord saadeti tema tegevust peatama 2000 sõdurist koosnev sõjaretk, mida juhtis Poola magnaat Józef Potocki. Sellest hoolimata ei õnnestunud teda tabada. Dovbuši lasi 1745. aastal maha ja haavas surmavalt Stefan, kes oli tema armukese Dzvinka abikaasa.

Hassiidi legendi järgi varjus Dovbuš omal ajal Baal Shem Tovi majas ja andis talle sõpruse märgiks oma piibu.

## Pärand
Pärast tema surma laiendasid tema pärandit mitmed tema kaaslased ja/või inimesed, kes teda jumaldasid: Vassõl Bajurak (Ivano-Frankivskis on püstitatud mälestustahvel, mis mainib tema hukkamist), Maksõm Zaliznjak, Ustõm Karmaljuk ja paljud teised.

Tema legend jõudis Ukraina folkloori ja temast on tehtud mitmesuguseid kunstiteoseid, muu hulgas kirjanike Ivan Franko ja Juri Fedkovõtš. Temast tehti film, tema järgi on nime saanud tänavad ja paigad.

## Viited

## Välislingid
* Ülevaade
* Lühike mainimine
* Pilt, mis mainib Bajuraki (ukraina keeles)
Dovbuši kaljud

**Dovbuši kaljud** on rühm looduslikke ja tehislikke ehitisi, mis on raiutud kaljusse umbes 980 m kõrgusel läänerannikul, umbes 3 km kaugusel Bubnõštše külast Ivano-Frankivski oblastis Lääne-Ukrainas. Formatsioonide nimi pärineb oprõškõi liikumise juhilt Oleksa Dovbušilt.

Kaljud on osa Poljanõtski piirkondlikust maastikupargist.

File:Skeli Dovbusha 1.JPG|Oleksa Dovbuši süda
File:Skeli Dovbusha 2.JPG|Kaljud puude vahel
File:Skeli Dovbusha 4.JPG|Looduslikult moodustatud lõvi nägu
File:Skeli Dovbusha 3.JPG|Mälestusmärk mägironijatele
File:Поляницький регіональний парк. Скелі Довбуша.jpg


## Märkused
Veprõki piiramine

**Veprõki piiramine** toimus 3.–18. jaanuaril 1709 Rootsi sissetungil Venemaale Põhjasõjas.

Pärast ebatavaliselt külma talve oli mõlema armee poolt hukkunud palju vägesid ja Rootsi Karl XII otsustas Venemaa tsaar Peeter I survestamiseks piirata Venemaa linna Veprõki. Linna kaitses umbes 1500-meheline garnison. Pärast seda, kui Vene komandör Šoti kolonel Fermor keeldus alistumast, alustas Karl XII linna pommitamist ja hiljem, 17. jaanuaril ka pealetungi. Pärast umbes kaks tundi kestnud intensiivset võitlust tõmbusid rootslased tagasi, suutmata linna vallutada. Ööl vastu 18. jaanuari venelased aga alistusid ja rootslastel lasti sisse marssida. Tulemus oli Rootsi vägede taktikaline edu, kuid ei muutnud oluliselt strateegilist olukorda. Umbes 400 rootslast sai surma ja veel 600 haavata. Kogu Vene garnison kas tapeti, vangistati või sai haavata. Mõne päeva pärast põletas Karl XII linna maha.

## Viited

* Bengt Liljegren (2000). Karl XII: En biografi. Lund: Historiska Media. pp. 167.
* Peter From (2007). Katastrofen vid Poltava - Karl XII:s ryska fälttåg 1707-1709. Lund: Historiska Media. pp. 251.
Glacieri maakond

**Glacieri maakond** (*Glacier County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Piirneb põhjas Kanadaga.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cut Bank. Browningis asub Mustjala indiaanireservaadi halduskeskus.

Maakonna pindala on 7870 km², millest 110 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 13 778. Aastal 2000 oli elanike arv 13 247.
 
## Naabermaakonnad
* Flatheadi maakond (läänes)
* Pondera maakond (lõunas)
* Toole'i maakond (idas)

## Ajalugu
Glacieri maakond moodustati 1919. aastal. Maakond on saanud nime Glacieri rahvuspargi liustike järgi.

## Kaitsealad
* Glacieri rahvuspark
* Lewis and Clark National Forest

## Viited

## Välislingid
* Glacieri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Juuni 2023

**Juuni 2023**, kroonika.

2023. aasta mai algas neljapäeval ja lõppes 30 ööpäeva hiljem reedel.

## [[2. juuni]]
*Odisha rongiõnnetus Indias, kus hukkus üle 275 inimese.

## [[4. juuni]]
* Varssavis avaldasid pool miljonit poolakat meelt Jarosław Kaczyński juhitud rahvusliku Õiguse ja Õigluse partei (PiS) vastu, mis on Poolas võimul alates 2015. aastast.

## [[6. juuni]]
* Ukrainas lasi Vene sõjavägi õhku Kahhovka hüdroelektrijaama paisu, mille tõttu jäi üleujutuse alla kümneid asulaid ning tekkis ulatuslik keskkonnareostus.

## [[10. juuni]]
* Manchester City FC võitis UEFA Meistrite Liiga.

## [[11. juuni]]
* Montenegros toimusid parlamendivalimised.

## [[18. juuni]]
*Titani hukk

## [[23. juuni]]
* Algas 2023. aasta mäss Venemaal.

## [[24. juuni]]
* Sierra Leones toimusid üldvalimised.

## [[27. juuni]]
*2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile

## Viited
Erlend Lõwi

**Erlend Lõwi** (aastani 1989 **Erlend Lõbin**; sündinud 13. veebruaril 1954 Tallinnas) on eesti vioolamängija, kulturismivõistleja ja -treener. Eesti Teatriliidu liige (1975–1998).

## Haridus ja teatritegevus
Lõpetas 1975 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli altviiuli erialal (Ants Toominga klass). Mänginud 1975–1998 Estonia teatri orkestris. Kirjutanud ja lavastanud ELTA Stuudios näidendid „Doktor Saimoni võlusau” ja „Jaboloni jüngrid” (2000).

## Tegevus kulturismis
Tegeles 1975–1984 Innar Mardo õpilasena kulturismiga, oli kuuekordne vabakava Eesti meister poseerimises. Asutas 1998 enesearendusalase Erlend Lõwi Keha Kooli.

## Viited

## Artiklid
* Külli Kriis. *Erlend Lõwi ei püüa seletamatut seletada.* – Põhjarannik, 26. august 2000
* Marju Õunpuu. Europaradiisita nukud elada ei saa. – Sirp, 24. november 2000
* Anu Saagim. „Puuduta mind“ 186. saade | Imemees Erlend Lõwi. – Õhtuleht, 6. juuni 2021

## Välislingid
* Erlend Lõwi Keha Kooli koduleht
Balti Riiklik Tehnikaülikool Vojenmehh

**Ustinovi Balti Riiklik Tehnikaülikool Vojenmehh** (vene keeles Балтийский государственный технический университет «Военмех» им. Д. Ф. Устинова»; lühendnimi **BGTU Vojenmehh**) on Peterburis asuv tehnikaülikool.   

## Ajalugu
BGTU Vojenmehh loeb enda asutamisaastaks 1871. aastat, kui asutati **Tsesareevitš Nikolai kutsekool** (Ремесленное училище Цесаревича Николая). 1930. aastal kujundati õppeasutus ümber kõrgkooliks (**Mehaanika Instituut**).

### Hilisemaid nimesid
*Leningradi Sõjalis-Mehaanikainstituut (1932–1960) 
*Leningradi Mehaanikainstituut (1960–1985) 
*Nõukogude Liidu marssal Ustinovi Leningradi Mehaanikainstituut (1985–1992) 
*Ustinovi Peterburi Riiklik Tehnikaülikool (1992–1997)
**Ustinovi Balti Riiklik Tehnikaülikool Vojenmehh* (1997–)

Aastatel 1932–1936 kuulus õppeasutus NSV Liidu Rasketööstuse Rahvakomissariaadi, 1936–1939 kaitsetööstuse rahvakomissariaadi  ja 1939–1946 relvastuse rahvakomissariaadi struktuuri.

## Õppesuunad
*Aerokosmose insenerindus
*Automatiseerimine ja juhtimine
*Tehnoloogilised masinad ja seadmed
*Soojusenergeetika
*Laser- ja kosmosesüsteemid
*Raadiotehnika
*Informaatika ja arvutitöötlus
*Keskkonnakaitse
*Energeetika
*Rakendusmehaanika
*Mehhatroonika ja robootika
*Standardimine ja sertifitseerimine
*Rakenduslingvistika

## Välislingid

*Koduleht
Ohustatud maailmapärandiobjektide nimistu

**Ohustatud maailmapärandiobjektide nimistu** (inglise keeles *List of World Heritage in Danger*, prantsuse keeles *Liste du patrimoine mondial en péril*)  on loetelu UNESCO maailmapärandi nimistu kultuuri- ja loodusmälestistest, mida ähvardab kahjustumine, hävimine või kadumine ja mille kaitseks UNESCO nõuab erakordseid jõupingutusi.

## Nimistu
Nimistusse kuulub 2023. aasta jaanuari seisuga 55 objekti. Maailmapärandit ohustavate põhjuste spekter on lai: maaviljelus, linnastumine, looduskatastroofid, sõjategevus, metsaraie, salaküttimine, vandalism, hülgamine ja pikaaegne reguleerimata turism.

## Viited

## Välislingid
* World Heritage in Danger. - unesco.org
* List of World Heritage in Danger. - unesco.org
Institut supérieur de l'aéronautique et de l'espace

**Kõrgem Lennundus- ja Kosmoseinstituut**, mille akronüüm on **Isae-Supaéro**  on üks 204 Prantsuse , mis on akrediteeritud 1. september 2020 anda välja insenerikraad.

Relvajõudude ministeeriumi järelevalve alla antud Isae-Supaéro on Ensica ja Supaéro ühinemise tulemus, mis viidi läbi 2007. aastal. See annab Isae-Supaéro inseneri kraadi, inseneri kraadi õpipoisiõppe kaudu. Industrialiseerimine ja meetodid ", samuti riiklik diplom Lennundustehnika magister », erialamagistrid ja doktorikraad. Supaéro, 1909. aastal koolitamise eesmärgil loodud kool targad teadlased, juhid ja insenerid », Prantsusmaa ja Euroopa lennundustööstuse jaoks, tähistas 2009. aastal oma sajandat sünnipäeva . Supaéro koolitab üldisi ja mitmekülgseid insenere, kes on võimelised praktiseerima laias spektris tegevusi.

2025. aasta juunis lõi kool koos ENAC-iga Toulouse School of Aviation and Aerospace Engineering.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Wolt

**Wolt** on Soome infotehnoloogiaettevõte, mis osutab toidu ja muude toodete kullerteenust. Wolti äppide või kodulehe kaudu saavad kasutajad tellida poodidest tooteid koju või minna tellitud toodetele ise järele. Ettevõttel on oma toidupoekett Wolt Market. Wolti peakorter asub Helsingis. 

Mais 2022 ostis Wolti ära Ameerika Ühendriikide ettevõte DoorDash, Inc. DoorDash tegutseb 29 riigis, nendest 25 Wolti kaubamärgiga. Eestis osutab Wolti teenuseid 2016. aastal asutatud Wolt Eesti OÜ.

## Vaata ka

* kuller
* tööamps

## Viited
Chiemsee

**Chiemsee** on järv Saksamaal Baieris, Rosenheimi lähedal. Järve hüüdnimi on "Baieri meri". Lõunast suubuvad järve Großache ja Prieni jõgi, põhja poole voolab välja Alz, mis suubub Inni, mis omakorda suubub Doonausse. Chiemsee jaguneb suuremaks kirdeosaks ehk Weitseeks ja edelaosaks Inselseeks.

Chiemseed ümbritsev Chiemgau piirkond on populaarne puhkeala.
Anna Hall

**Anna Hall** (sündinud 23. märtsil 2001 Denveris) on USA kergejõustiklane, kelle põhialaks on seitsmevõistlus.

Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6988 punkti, rekord on püstitatud 27.–28. mail 2023 Götzises.

2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 3. koha.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis oli ta seitsmevõistluses suurfavoriit, kuid jäi 6720 punktiga teiseks. Maailmameistriks tulnud Katarina Johnson-Thompson edestas Halli vaid 20 punktiga, mis oli MMide ajaloos võikseim punktierinevus kuld- ja hõbemedali võitnute vahel.

2024. aasta jaanuaris käis Hall põlvelõikusel, millest taastumine segas tema ettevalmistust olümpiamängudeks. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 6615 punktiga viienda koha.

1.06.2025 sai ta Götzises uueks isiklikuks rekordiks 7032 punkti.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: World Athletics

## Välislingid
* Anna Hall World Athleticsi kodulehel
Valimiskogu (Saksamaa)

**Valimiskogu** (ka **Liidukogu**; saksa keeles **Bundesversammlung**) on lisaks Ühiskomiteele üks kahest Saksamaa mittealalisest põhiseaduslikust institutsioonist. Valimiskogu ainus ülesanne on valida Saksamaa president kas iga viie aasta tagant hiljemalt 30 päeva enne ametisoleva presidendi ametiaja lõppu või 30 päeva jooksul pärast presidendi ametiaja ennetähtaegset katkemist. Valimiskokku kuuluvad kõik parlamendi ehk Liidupäeva liikmed ning sama palju esindajaid Saksamaa 16-lt liidumaalt.

Põhiseaduse järgi võib presidendi valimiseks toimuda kuni kolm hääletusvooru. Esimeses kahes voorus peab valimiste võitmiseks saama absoluutse häälteenamuse. Kolmandas voorus saab presidendiks enim hääli saanud kandidaat. Kandidaate võib üles seada iga Valimiskogu saadik.

Tavaliselt ei ole Saksamaa presidendi valimiste tulemus üllatav, kuna erakondade saadikute arvu pealt on võimalik kokku arvutada, millisel kandidaadil suurim edušanss on. Tihti võidab Liidupäeva koalitsiooni kandidaat juba esimeses voorus.

## Vaata ka
* Saksamaa poliitika
* Liidukogu (Austria)
* Liidukogu (Šveits)

## Välislingid
* Distribution of seats in the Bundesversammlung
* Election of the Federal President
* Article 54 – Basic Law for the Federal Republic of Germany (Grundgesetz, GG)
* Law on the Election of the President by the Federal Assembly
Santiago piirkond

**Santiago piirkond** () on üks Tšiili 16 piirkonnast (1. järgu haldusüksusest). See on riigi ainus merepiirita piirkond ja seal asub riigi pealinn Santiago. 

Piirkonnas asub enamik kaubandus- ja halduskeskusi, sealhulgas ka Tšiili tähtsaim rahvusvaheline lennujaam – Arturo Merino Beníteze rahvusvaheline lennujaam.

Santiago piirkonna pindala on 15 403 km2 ja seal elab üle 7 miljoni inimese. See on riigi kõige suurema rahvaarvuga ja kõige tihedamalt asustatud piirkond.

## Valitsus ja haldusjaotus
Alates 2021. aastast juhib piirkonda kuberner, kes valitakse rahvahääletusel. Praegune kuberner on Claudio Orrego Larraín (parteitu).

Piirkond jaguneb 6 provintsiks, mis omakorda jagunevad 52 kommuuniks. 

## Galerii

Fail:Santiago en invierno.jpg|Santiago
Fail:Palacio de La moneda.jpg|Palacio de La Moneda
Fail:AvKennedy Santiago Chile 2005.jpg|Kennedy avenüü, Ida-Santiago
Fail:Barrio tipico La Florida.jpg|Tüüpiline keskklassi naabruskond
Fail:El Colorado ski.jpg|El Colorado suusakuurort
Fail:Las Condes (38888739395).jpg|Sanhattan
Fail:Cajon del Maipo - Flickr - Casper Abrilot.jpg|Maipo kanjon
Fail:Cuesta La Dormida (72674561).jpeg|Cuesta La Dormida
Fail:Viñedo Puente Alto.jpg|Viinamarjaistandus Puente Altos
Saksamaa valitsus

:*Saksamaa poliitilise süsteemi kohta vaata artiklit [[Saksamaa poliitika]].*

**Saksamaa valitsus** (ehk **liiduvalitsus** või **liidukabinet**, saksa keeles **Bundesregierung** või **Bundeskabinett**) on Saksamaa Liitvabariigi täidesaatva võimu põhiline kandja. Valitsusse kuuluvad kantsler ja ministrid. Valitsuse korraldus, valimine, nimetamine ja laialisaatmine on sätestatud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklitega 62–69.

Erinevalt Weimari Vabariigist saab Saksamaa Liidupäev kantsleri tagandada vaid konstruktiivse umbusaldushääletusega ehk valides samas ka uue kantsleri ning ei saa ministritele eraldi umbusaldust avaldada. Sellise süsteemi panid põhiseaduse autorid paika, et vältida uut diktatuuri ja tagada, et kantsleri tagandamise ja samas uue valimata jätmise tõttu ei tekiks poliitilist vaakumit nagu juhtus Weimari perioodil, kui Liidupäev tagandas kantslerid, kuid ei jõudnud kokkuleppele uue valimise osas.

Kui katslerile avaldatakse tavalisel viisil umbusaldust, ei pea ta tagasi astuma, kuid võib presidendil paluda Liidupäev laiali saata, mille tulemusel toimuvad 60 päeva jooksul ennetähtaegsed valimised (nii on juhtunud aastatel 1972, 1983 ja 2005). Alternatiivselt võib kantsler paluda presidendil välja kuulutada seadusandlik hädaolukord, mille ajal vajab valitsus seaduste vastuvõtmiseks vaid Liidunõukogu toetust (seda ei ole siiani kasutatud). President ei ole kummalgi juhul kohustatud kantsleri palvet täitma.

Saksamaa valitsuse liikmed võivad (kuid ei pea) kuuluda Liidupäeva.

## Vaata ka
* Ida-Saksamaa Ministrite Nõukogu
* Liidu Konstitutsioonikohus
* 2021. aasta Saksamaa parlamendivalimised
* Saksamaa Liitvabariigi ministrite loend
* Saksamaa Liitvabariigi valitsuste loend

## Välislingid
*Official English names of German ministers and ministries (German Foreign Office)
* German cabinet website
* German cabinet website
Lindsey Graham

**Lindsey Olin Graham** (sündinud 9. juulil 1955 Centralis Lõuna-Carolinas) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik, Vabariikliku Partei liige.

Aastatel 1993–1995 kuulus Graham Lõuna-Carolina osariigi Esindajatekotta. Aastatel 1995–2003 kuulus ta Lõuna-Carolina osariigi esindajana USA Esindajatekotta. Alates 2003. aastast on ta olnud USA Senati liige. Aastatel 2019–2021 oli ta USA Senati justiitskomitee esimees.

2023. aasta 26. mail kohtus senaator Kiievis president Želenskõiga, 29. mail väljastas Venemaa siseministeerium senaatori vahistamiskäsu.

## Viited

## Välislingid
* Senati veebisait
* Kampaania veebisait
* US Senator Lindsey Graham on Russia wanted list after war remarks  Russia’s Investigative Committee says it is opening a criminal investigation into comments made by Republican senator. Al-Jazīrah, 29. mai 2023