open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gottfried Silbermann

**Gottfried Silbermann** (14. jaanuar 1683 Kleinbobritzsch – 4. august 1753 Dresden) oli saksa oreliehitaja. Ka tema vend Andreas Silbermann (1678–1734) ehitas oreleid ja klavikorde. Mõlemad vennad õppisid oreliehitust Strasbourgis. Gottfried Silbermann tegi teiste seas koostööd Johann Sebastian Bachiga. 

## Säilinud orelid

Kokku ehitas Gottfried Silbermann oma elu jooksul 50 orelit; nendest on säilinud 29 pilli. Üks tema tuntumaid ja suuremaid on Freibergi Toomkiriku orel, mis ehitati aastatel 1711–1714. See on esimene tema ehitatud orel op.1. Selle pilli loomisel sai Gottfried Silbermanni mõjutusi oma vennalt Andreaselt. Freibergi katedraali Silbermanni orelist tegi Martti Porthani Oy Oreliehitus 1998. aastal Soomes Kotka kiriku jaoks väiksema koopia. Tuntud on ka Dresdeni Peakiriku (Hofkirche) orel.

Gottfried Silbermanni oreleid iseloomustab selge läbipaistev kõla, tugevad keelregistrid, tugeva kõlaga *Cornett*. Gottfried Silbermann kasutas oma orelites tihti *[[Rückpositif]]*i, ehk selgpositiivi, mille puhul oreli viled asuvad organisti selja taga. Paljud Gottfried Silbermanni orelid on kolme manuaaliga pillid Enamik säilinud Gottfried Silbermanni orelitest on Saksimaal. Frauensteinis asub Silbermanni Muuseum. Gottfried Silbermann on oluliselt mõjutanud ka 19. sajandi oreliehitaja Friedrich Ladegasti (1818–1905) loomingut. 

20. sajandil tekkis Albert Schweitzeri eestvedamisel Saksamaal oreliliikumine, mille loosungiks sai "Tagasi Silbermanni juurde!" Tekkis uuesti huvi barokkmuusika ja selle ajastu orelite vastu.

## Gottfried Silbermann leiutajana
Gottfried Silbermanni peetakse üheks klaveri leiutajatest, sest ta hakkas moderniseerima klavikorde.  Algselt leiutas ta topeltklavikordi variandi *cembalo d'amore*.  Esimesena Saksamaal võttis Gottfried Silbermann klavikordides kasutusele Bartolomeo Cristofori (1655–1732) klaverimehaanika, täiendades seda 1726. aastal. Seda pilli hakati nimetama klaviiriks (Hammerklavier), hiljem sai sellest klaver. Johann Sebastian Bach oli sellest pillist väga vaimustatud ja kirjutas süite klaviirile (klaverile) ning "Hästi tempereeritud klaviiri" kahes osas.

## Välislingid
* Silbermann.org
* Silbermanni orel Crostaus
* Gottfried Silbermanni elulugu inglise keeles
* Gottfried Silbermanni orelite loetelu
Pius XI ametisse nimetatud kardinalid

**[[Paavst]] [[Pius XI]]** pühitses 76 kardinali 17 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Pius XII.

## Konsistoorium [[11. detsember]] [[1922]]
#Giovanni Bonzano
#Alexis-Armand Charost
#Franz Ehrle
#Achille Locatelli
#Giuseppe Mori
#Enrique Reig y Casanova
#Eugenio Tosi
#Stanislas-Arthur-Xavier Touchet

## Konsistoorium [[23. mai]] [[1923]]
#Giovanni Battista Nasalli Rocca di Corneliano
#Luigi Sincero

## Konsistoorium [[30. detsember]] 1923
#Aurelio Galli
#Evaristo Lucidi

## Konsistoorium [[24. märts]] [[1924]]
#Patrick Joseph Hayes
#George William Mundelein

## Konsistoorium [[30. märts]] [[1925]]
#Vicente Casanova y Marzol
#Eustaquio Ilundain y Esteban

## Konsistoorium [[14. detsember]] 1925
#Bonaventura Cerretti
#Enrico Gasparri
#Patrick O'Donnell
#Alessandro Verde

## Konsistoorium [[21. juuni]] [[1926]]
#Luigi Capotosti
#Carlo Perosi

## Konsistoorium [[20. detsember]] 1926
#Giuseppe Gamba
#Lorenzo Lauri 

## Konsistoorium [[20. juuni]] [[1927]]
#August Hlond
#Jozef-Ernest van Roey

## Konsistoorium [[19. detsember]] 1927
#Henri-Charles-Joseph Binet
#Alexis-Henri-Marie Lépicier
#Félix-Raymond-Marie Rouleau
#Pedro Segura y Sáenz
#Jusztinian Györg Séredi

## Konsistoorium [[15. juuli]] 1929
#Ildefonso Schuster

## Konsistoorium [[16. detsember]] 1929
#Manuel Gonçalves Cerejeira
#Luigi Lavitrano
#Carlo Dalmazio Minoretti
#Eugenio Pacelli (Pius XII) 
#Joseph Mac Rory
#Jean Verdier

## Konsistoorium [[30. juuni]] [[1930]]
#Sebastião Leme da Silveira Cintra
#Francesco Marchetti Selvaggiani
#Achille Liénart
#Raffaelle Carlo Rossi
#Giulio Serafini

## Konsistoorium [[13. märts]] [[1933]]
#Pietro Fumasoni Biondi
#Elia dalla Costa
#Angelo Maria Dolci
#Maurilio Fossati
#Theodor Innitzer
#Carlo Salotti
#Federico Tedeschini (in pectore) 
#Jean-Marie-Rodrigue Villeneuve

## Konsistoorium 16. detsember [[1935]]
#Federico Cattani Amadori
#Alfred-Henri-Marie Baudrillart
#Pietro Boetto
#Nicola Canali
#Santiago Luis Copello
#Carlo Cremonesi
#Camillo Caccia Dominioni
#Domenico Jorio
#Karel Kašpar
#Vincenzo LaPuma
#Luigi Maglione
#Domenico Mariani
#Francesco Marmaggi
#Massimo Massimi
#Enrico Sibilia
#Emmanuel-Célestin Suhard
#Ignace Gabriel I Tappouni
#Isidro Gomá Tomás

## Konsistoorium [[15. juuni]] [[1936]]
#Giovanni Mercati
#Eugène Tisserant

## Konsistoorium [[13. detsember]] [[1937]]
#Pierre-Marie Gerlier
#Arthur Hinsley
#Ermenegildo Pellegrinetti
#Adeodato Giovanni Piazza 
#Giuseppe Pizzardo

## Välislingid
*Pius XI määratud kardinalid.
Trigonomeetria

**Trigonomeetria** (Vanakreeka keelest τρίγωνον *(trígōnon)* 'kolmnurk' ja μέτρον *(métron)* mõõt") on kolmnurga külgede ja nurkade seoseid käsitlev matemaatika osa.

## Vaata ka

*Trigonomeetrilised funktsioonid
*Sfääriline trigonomeetria

## Viited
Berend Johann von Uexküll

***[[Berend Johann von Uexküll (1630–1701)|Berend Johann von Uexküll]]**, Rootsi ooberst, Eestimaa rüütelkonna peamees (1630–1701)
***[[Berend Johann von Uexküll (1648–1687)|Berend Johann von Uexküll]]**, Vigala, Huuksi, Harku ja Päinurme mõisnik (1648–1687)
***[[Berend Johann von Uexküll (1706–1761)|Berend Johann von Uexküll]]**, Vigala, Pikavere ja Ravila mõisnik (1706–1761)
***[[Berend Johann von Uexküll (1730–1789)|Berend Johann von Uexküll]]**, Poola kindral (1730–1789)
***[[Berend Johann von Uexküll (1762–1827)|Berend Johann von Uexküll]]**, Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa tsiviilkuberner, senaator (1762–1827)
Vlad Dracul

**Vlad Dracul** (*Vlad Draakon*; umbes 1390 – detsember 1447) oli Valahhia vürst (**Vlad II**) aastatel 1436–1442 ja 1443–1447.

Vlad oli Mircea I poeg ning Mircea II, Vlad Călugăruli, Vlad Dracula ja Radu cel Frumosi isa. Ta kuulus Basarabi suguvõsasse. 1420. aastatel, mil Valahhias käis äge kodusõda Radu II ja Dan II vahel, oli Vlad oma perega eksiilis Transilvaanias, mis oli toona Ungarist sõltuv vürstkond. Ta elas Sighișoara linnas, kus müntis oma raha. Seal sündis ka kurikuulsaim tema poegadest, Vlad Dracula. Eksiiliaastatel lõi Vlad head suhted Ungari kuninga ja Saksa-Rooma keisri Sigismundiga. Ehkki ta jäi õigeusklikuks, tundis ta üha suuremat sümpaatiat katoliikluse vastu ning 1431. aastal, mil ta Valahhiasse naasis, nimetas Sigismund ta Draakoni ordu kavaleriks. Sellest tuleneb ka Vlad II hüüdnimi.

1431. aastal tõusis Valahhias võimule Vlad Draculi poolvend Alexandru I, kes aga 1436. aastal suri. Seejärel sai ta ise vürstiks ning valitses esialgu küllaltki edukalt, suuresti tänu Ungari kuninga toetusele. Kuid 1442. aastal ründas Ungari kuningaks saanud Poola kuningas Wladyslaw III Türgi impeeriumit ning nõudis ka Vladilt oma Draakoni ordu kavaleri kohuse täitmist ehk sõjaretkel osalemist. Paavst Eugenius IV vabastas Vladi ristisõjakohustusest, kuid käskis tal saata lahingusse Mircea II. Vlad keeldus ka sellest, püüdes türklastega iga hinna eest rahu hoida. Seetõtti tekkis tal tõsine konflikt ristisõdijate väe ülemjuhataja ja Transilvaania asehalduri János Hunyadiga, kes veel samal aastal Valahhiasse sisse tungis. Vlad oli sel ajal aga Türgi õukonnas, püüdes luua Ungari-vastast liitu. Seetõttu jättis ta Valahhiasse valitsejaks oma poja Mircea II. Hunyadi lõi aga valahhide väed puruks ja pani troonile Dan II poja Basarab II. 1443. aastal naasis Vlad aga Türgist ja suutis Basarabi kukutada. Tänu Türgi toetusele, mille ta saavutas oma pojad Vlad Dracula ja Radu pantvangi jättes, suutis ta veel neli aastat Valahhia troonil püsida. Samal ajal korraldas tema poeg Mircea mitmeid türklastevastaseid sõjaretki, kuid isa distantseeris end nendest, andes poja vallutatud kindlused hiljem türklastele tagasi. 

1447. aastal tungis Hunyadi aga uuesti Valahhiasse ning võitis Türgi-meelseid otsustavalt. Võimalik, et tema käsul vangistati nii Vlad II kui ka tema poeg Mircea Târgoviștes ning hukati. Valahhia troonile pani Hunyadi Vladislav II, kes aga kaotas selle peagi Vlad Draculale.
Urmas Sisask

**Urmas Sisask** (9. september 1960 Rapla – 17. detsember 2022) oli eesti helilooja.

Urmas Sisask õppis kompositsiooni Tallinna Muusikakeskkoolis Anatoli Garšneki, René Eespere ja Mati Kuulbergi juhendamisel. 1985 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Sisask on töötanud muusikaõpetaja ja koorijuhina Jänedal.

Tema looming on inspireeritud astronoomiast. Ta on loonud ka filmi- ja teatrimuusikat.

2005. aastal nomineeriti Eesti Filharmoonia kammerkoori plaat "Baltic Voices 2" Grammy auhinnale parima koorisalvestise kategoorias. Sellel plaadil kõlas muu hulgas ka Urmas Sisaski looming.

Ta oli 2001–2010 Reformierakonna liige.

## Teoseid
* "Tähistaeva tsükkel" (1980–1987)
* Gloria Patri (1988)
* "Plejaadid" (1989)
* "Linnutee galaktika" (1990)
* "Andromeda galaktika" (1991)
* "Jõuluoratoorium" (1992)
* Magnificat
* Missa Nr. 1
* "Sümbiootiline Sümfoonia"
* Komeet Hyakutake
* Ave Sol
* Missa Nr. 4 op. 46: "Jõulumissa"
* "Põhjanael"
* Veni Sancte Spiritus
* Benedictio (1991)
* "Leoniidid" (2001) 
* "Pro Patria" (2003)
* Sümfoonia Nr. 3 (2007)
* "Veni Creator Spiritus" (2008)
* Missa Nr. 5
* "Oremus"
* "Gloria Patri 2" (2022)

## Tunnustus
*1991 Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("Missa" ja kooritsükkel "Gloria Patri")
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2001 Järvamaa vapimärk
*2004 stipendium "Ela ja sära"
*2004 Eesti Muusika Päevade preemia ("Tuhala lood")
* 2010 aasta muusik
* 2010 Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (universumi armastuse vahendamise eest)
* 2020 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (omanäolise, kõiksusest inspireeritud loomingu eest)

## Isiklikku
Tema õde on laulja Siiri Sisask. Õe sõnul oli Urmas seltskondlik. 

Urmase üks sõpradest on Egmont Välja. 

Urmas tegi omale teleskoobi. Materjalideks kasutas tapeedirulli ja prilliläätseid. 

Urmase ärasaatmine toimus 28. detsembril Tallinna Jaani kirikus. 

## Viited

## Välislingid
*Urmas Sisask Eesti Muusika Infokeskus
*Jüri Aarma. "Urmas Sisask: Taevas on parim allikas" Maaleht, 13. august 2010
*Intervjuu Jüri Aarmale, Tähelaev, ETV, 9. jaanuar 2011
*https://www.facebook.com/urmassisask/
Seebid

**Seebid** on rasvhapete soolad. Seebid tekivad rasvade leeliselisel hüdrolüüsil.

## Vaata ka
*Detergendid
Franz von Siegenhoven

**Franz von Siegenhoven**, teise nimega **Anstel** (ka Segenhaven-Anstell) oli Liivi ordu liige ja Tallinna komtuur aastatel 1553–1558.

Siegenhoveni vanemad olid Stefan von Siegenhoven-Anstel ja Johanne von Bocholtz. Ta oli pärit Reinimaalt Ansteli asulast Neussi lähedalt. 

1535. aastal on teda mainitud ilmikuna Reinimaal, kuid ilmselt 1540. aastate alguses astus ta Liivi ordusse, olles 1543. aastal Kuldīga teine kumpan. 1553. aastal sai temast viimane ametlik Tallinna komtuur. Kui Liivi sõda 1558. aastal algas, oli Tallinnas tugeval positsioonil Taani-meelne partei, mis pooldas linna alistumist kuningas Christian III-le. Siegenhoven oli üks selle suuna esindajatest; ta sõlmis tehingu Taani asehalduriks pürgiva Christoph von Münchhauseniga, loovutades talle Toompea ordulinnuse ja loobus Tallinna komtuuri kohuste täitmisest. Seejärel põgenes ta Saksamaale. Tema käitumine demoraliseeris ordut tunduvalt ning tekitas orduladvikus suurt viha. Teda vahistama saadetud Dünaburgi komtuur Georg von Syburg zu Wischlingen nõudis Lübeckis tema väljaandmist, kuid teda toetas Taani kuningas.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 809 (lk 598–599).
Rutger Kettler

**Rutger Kettler** oli Liivi ordu liige ja Tallinna linnusekomtuur (*Hauskomtur*) aastatel 1494–1497.

Kettleri vanemad olid tõenäoliselt Goswin Kettler ja Else von Hatzfeld. Ta pärines Münsteri piiskopkonnast Asseni asulast Lippstadti ja Beckumi lähedalt.

Tõenäoliselt oli hilisem ordumeister Gotthard Kettler Rutgeri sugulane, kuid nende täpset sugulusastet on võimatu kindlaks teha.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 490 (lk 379–380).
Tekstifail

**Tekstifail** (ka **TXT-failivorming**; inglise keeles tuntud ka kui *plain text* või lihtsalt *text file*) on lihtsaim elektrooniline tekstidokumendi vorming, sisaldades vaid tähti, numbreid, kirjavahemärke, tühikuid ja reavahetusi, sellest ka nimetus **lihttekst** (*plain text*). Levinuim failinimelaiend on .txt (kasutusnäide: "mingifail.txt"). 

Lihtteksti vormingus failid koostatakse mingi kindla kooditabeli alusel, milleks algselt olid enamasti inglise tähestikul põhinevad 7- ja 8-bitised EBCDIC ja ASCII/ANSI. Kuna need ajalooliselt kasutatumad kooditabelid ei toeta paljudes teistes keeltes kasutatavaid märke (näiteks eesti keele ametlikus kooditabelis ISO-8859-15 toodud täpi- ja katusega tähti), on lihttekstifailide koostamisel valdavaks muutunud Unicode'i standard, mis sisaldab üle 34 168 tähemärgi enam kui 24 keelest. Võrdluseks, 7-bitine ASCII kooditabel toetab 128 märki.

Ainult ASCII-koode kasutavaid lihttekstifaile nimetatakse ka **ASCII-failideks**.

Lihttekst on masinloetav ja kõige kergemini porditav tekstivorming, sest seda toetavad praktiliselt kõik rakendused kõigil arvutiplatvormidel. 

## Vaata ka
* Dokument
* Digitaaldokument
* Kontoritarkvara
* Tekstitöötlus
Sky Plus

**Sky Plus** on Eestis tegutsev raadiojaam, mis alustas tegevust 9. mail 1997. 

Raadiojaamal oli uuringutulemuste järgi 2023. aasta teises pooles 52 000 kuulajat päevas.

## Raadiosaated

Saatejuhtidega programm on eetris ööpäev läbi. Sky Plusi programm koosneb muusikast, uudistest ja liiklusteadetest, lisaks on iga päev kavas mitmesugused raadiomängud. 

### Hommikuprogramm

Hommikuprogramm on kavas viiel päeval nädalas, esmaspäevast reedeni kella 6.00–10.00. 

Hommikuprogrammi saatejuhid (jaanuar 2025 seisuga) on Alari Kivisaar, Maris Järva, Siim Taba ja Rain Kelk.

## Sagedused

* Kärdla 96,9 MHz
* Kuressaare 96,3 MHz 
* Muhu 99,6 MHz
* Tallinn 95,4 MHz
* Tartu 95,2 MHz
* Pärnu 96,8 MHz 
* Rakvere 101,3 MHz 
* Viljandi 99,7 MHz
* Põltsamaa 96,5 MHz 
* Paide 92,6 MHz 
* Haapsalu 97,6 MHz
* Rapla 95,1MHz
* Otepää 99,1 MHz
* Võru 93,8 MHz
* Narva 93,6 MHz
* Kullamaa 106,8 MHz
* Kiviõli 103,3 MHz

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Sky Plus
* Sky Media
Balduin Alnast

**Balduin Alnast** (prantsuse keeles *Baudouin d’Aulne*, saksa keeles *Baldwin von Alna, bei Thuin*; surnud 1243) oli üks Tsistertslaste ordu juhte, diplomaat, paavst Gregorius IX legaat ja Zemgale piiskop 1232–1236. 

Enne paavsti teenistusse astumist elas Balduin Aulne abtkonna (*Aulne-sur-Sambre*, tänapäeva Belgias) tsistertslaste kloostris mungana. Esimest korda külastas ta hiljuti ristiusu vastu võtnud Läänemere-äärseid rahvaid 1230. aastal. Seejärel kinnitas paavst Gregorius IX ta oma legaadiks Kuramaal, Liivimaal, Eestimaal, Soomes ja Ojamaal ning Zemgale piiskopiks. 

Balduin tegutses tänapäeva Läti ja Eesti aladel aastatel 1230 ja 1232–1234, kuid tema püüded moodustada seal paavsti vasalliriiki ebaõnnestusid. Pärast lahingut Tallinna Toompea lossiplatsil 1233. aastal, kus Mõõgavendade ordu üksus lõi lossi hõivata püüdnud Balduini toetajate (kohalike Taani kuninga vasallide) väesalka, määrati Balduini asemele järgmisel, 1234. aastal paavsti legaadiks taas itaalia vaimulik (Wilhelm Modenast).

## Kirjandus
*Anti Selart, Baldwin von Alna, Dänemark und Rußland. Zur politischen Geschichte Livlands in den 1230er Jahren (Aufsatz).
*Selart, Anti (2025). Personal Networks of Baldwin of Aulne, Papal Legate in Livonia. Zapiski Historyczne, 90 (2), 5−26. DOI: 10.15762/ZH.2025.11.

## Välislingid
*Balduin von Alna Kuramaa mőisadokumentide andmebaasis (saksa ja ladina keeles)
*An Historical Overview of the Crusade to Livonia (inglise keeles)
*Documents Relating to the Baltic Crusade (1199–1266) (inglise keeles)
*Turismiinfo Aulne abtkond (inglise keeles)
*[Wikisource-Aulne Abbey](http://en.wikisource.org/wiki/Catholic_Encyclopedia_(1913)/Aulne_Abbey) (inglise keeles)
Pius X ametisse nimetatud kardinalid

**[[Paavst]] [[Pius X]]** nimetas ametisse 50 kardinali 7 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Benedictus XV.

## Konsistoorium [[9. november]] [[1903]]
#Giuseppe Callegari
#Rafael Merry del Val

## Konsistoorium [[11. detsember]] [[1905]]
#Joaquim Arcoverde de Albuquerque Cavalcanti
#Ottavio Cagiano de Azevedo
#József Samassa
#Marcelo Spínola y Maestre

## Konsistoorium [[15. aprill]] [[1907]]
#Gregorio María Aguirre García
#Aristide Cavallari
#Benedetto Lorenzelli
#Alessandro Lualdi
#Pietro Maffi
#Desirè Mercier
#Aristide Rinaldini

## Konsistoorium [[16. detsember]] 1907
#Paulin-Pierre Andrieu
#Pietro Gasparri
#Gaetano de Lai
#Louis-Henri Luçon

## Konsistoorium [[27. november]] [[1911]]
#Léon-Adolphe Amette
#František Salesky Bauer
#António Mendes Bello (in pectore)
#Louis Billot
#Gaetano Bisleti
#Francis Bourne
#José María Cos y Macho
#François-Virgile Dubillard
#Diomede Falconio
#John Murphy Farley
#Giovanni Battista Lugari
#Franz Xaver Nagl
#William Henry O'Connell
#Gennaro Granito Pignatelli di Belmonte
#Basilio Pompilj
#Willem Marinus van Rossum
#François-Marie-Anatole de Rovériè de Cabriéres
#Enrique Almaraz Santos
#Antonio Vico

## Konsistoorium [[2. detsember]] [[1912]]
#Károl Hornig

## Konsistoorium [[25. mai]] [[1914]]
#Louis-Nazaire Bégin
#Franz von Bettinger
#Giacomo della Chiesa (Benedictus XV)
#Francis Aidan Gasquet
#Filippo Giustini
#János Csernoch
#Victoriano Guisasola y Menéndez
#Felix von Hartmann
#Michele Lega
#Friedrich Gustav Piffl
#Domenico Serafini
#Hector-Irénée Sévin
#Scipione Tecchi

## Välislingid
*Pius X poolt määratud kardinalid.
The Animals

**The Animals** on Suurbritannia rokkansambel, mis tegutseb alates 1963. aastast, olles üks kauem tegutsenud bände maailmas.

Aastal 1994 lisati bänd Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

## Koosseis
*Eric Burdon – laul
*Alan Price 
*Hilton Valentine 
*Chas Chandler 
*John Steel
*Dave Rowberry
*Barry Jenkins
*John Weider
*Vic Briggs
*Danny McCulloch
*Zoot Money
*Andy Summers

## Diskograafia

*1964 – The Animals
*1965 – Animal Tracks
*1965 – The Animals On Tour
*1966 – Animalisms
*1966 – Animalism

*1967 – Winds Of Change
*1968 – The Twain Shall Meet
*1968 – Every One Of Us
*1968 – Love Is

*1977 – Before We Were So Rudely Interrupted
*1983 – Ark
*1984 – Rip It To Shreds – Greatest Hits Alive

*2008 – Last Live Show (1984)
Gösta von Uexküll

**Gösta von Uexküll** (ka **Gustav Adolf von Uexküll**; 3. november 1909 Heidelberg –1. aprill 1993 Hamburg) oli baltisaksa päritolu kirjanik ja ajakirjanik.

## Pere
Tema isa oli bioloog ja filosoof Jakob von Uexküll. Tema vend oli arstiteadlane Thure von Uexküll. Tema poeg on ökopoliitik Jakob von Uexküll ja tema tütar on Beata von Uexküll, kelle poeg on Ole von Uexküll.

## Teosed eesti keeles
*Uexküll, Gösta von 2003. *Adenauer*. Tallinn: Olion.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd. 1, Görlitz, 1931
Aleksander Kaelas

**Aleksander Kaelase** nime on kandnud kaks tuntud eesti teadlast:

***[[Aleksander Kaelas (filosoof)|Aleksander Kaelas]]** (1880–1920) oli filosoof ja õigeusu teoloog;
***[[Aleksander Kaelas (õigusteadlane)|Aleksander Kaelas]]** (1911–1964) oli õigusteadlane ja eksliibriste koguja.
Tärkma ohvritamm

**Tärkma ohvritamm** on pühaks peetud tamm, mis asub Tärkma külas Hiiumaal. Puu kasvab külatee ääres.

Veel 20. sajandi alul ohverdati puule münte. 1938. aastal on rahvaluule koguja Enda Ennist üles kirjutanud, et viidi toitu, pidutseti, tantsiti ja tehti tuld.

1941. aastal heideti puu kõrvale lennukipomm, mis vigastas puud.

1998. aastal oli Hendrik Relve andmetel puu kõrgus 11 m ja ümbermõõt rinnakõrguselt 509 cm.

2001. aastal tehti korba analüüs, mille järgi hinnati tamme vanuseks ligi 310 aastat. Teiste hinnangute järgi on vanuseks pakutud ligi 600 aastat.

Puu tüves on õõnsus.

## Vaata ka
*Eesti puude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Arp Schnitger

**Arp Schnitger** (ristitud 9. juulil 1648 Golzwardenis (tänapäeva Brakes); maetud 28. juulil 1719 Hasselwerderis (tänapäeva Hamburgis Neuenfeldes)) oli saksa oreliehitaja. Nimi "Schnitger" pärineb alamsaksa sõnast "Schnitze", mis tähendab tislerit. Schnitgeri esivanemad olidki tislerid. Tema isa parandas oreleid.

Schnitgeri sünniaeg ei ole teada. Gustav Fock on oletanud, et ta sündis 2. juulil 1648 Schmalenflethis.

## Arp Schnitgeri orelite kirjeldus
Arp Schnitgeri ehitatud orelitest on säilinud 39 pilli. Tema päris heas korras oreleid leidub tänapäeval Saksamaal, eriti Põhja-Saksamaal; ka Hollandis ja isegi Portugalis. Oma eluajal ehitas Arp Schnitger oreleid ka Inglismaal ja Venemaal.

Et Arp Schnitger tegutses barokiajastul, on ka tema orelitele iseloomulikud baroksed jooned. Tugev ja läbipaistev kõla, manuaalide rohkus, kus iga manuaal on omamoodi eraldi orel. Tavalised on nelja manuaaliga orelid. Manuaalid on ehitatud kontrasti printsiibil. Suur kontrast *f* ja *p* vahel; *mf* või *mp* praktiliselt puudub. Orelid olid kõrgema häälestusega, kui oleme tänapäeval harjunud. Ühtne häälestuse kõrgus tolleaegsetel orelitel puudus. See hakkas ühtlustuma alles Johann Sebastian Bachi ajal Gottfried Silbermanni puhul. Ka Friedrich Ladegasti orelitel on veidi kõrgem häälestus kui tänapäeval. See asjaolu muudab vanade orelite restaureerimise ja eriti koopiate tegemise keeruliseks, sest oreli algse kõla saavutamiseks on vaja välja selgitada antud oreli häälestuse kõrgus.

Arp Schnitgeri esimene suur orel oli 4 manuaaliga, pedaaliga ja 67 registriga Hamburgi Nikolai kiriku orel. See orel ei ole säilinud. Säilinud on teine tema ehitatud 4 manuaaliga, pedaaliga ja 60 registriga orel Hamburgis Jacobi kirikus (1693). See on üks suuremaid säilinud barokiaja oreleid. Aastal 1708 nimetati Arp Schnitger Preisimaal ülemoreliehitajaks (*Hoforgelbauer*). Tema orelitel on mänginud sellised kuulsad organistid nagu Dietrich Buxtehude (1637–1707), Vincent Lübeck (1654–1740), Johann Sebastian Bach (1685–1750) ja noor Georg Friedrich Händel (1685–1759).

## Arp Schnitgeri säilinud orelid

Siin on loetletud mõned kõige paremini säilinud Arp Schnitgeri orelid.
### [[Saksamaa]]
*Stade St Cosmae et Damiani kiriku orel (1676). Sellest orelist on tehtud koopia Soomes Janakkala Püha Laurentsiuse kiriku Martti Porthani Oy Oreliehituse poolt 1993. aastal.
*Cappeli (Bremerhaveni ligidal) St. Peter und Pauli kiriku orel (1680)
*Blankenhagen (Mecklenburg) külakiriku orel (1686)
*Hamburgi Jacobi kiriku orel (1693)
*Dedesdorf-Eidewardeni St. Laurentiuse kiriku orel (1698)

### [[Portugal]]
*Faro kiriku orel (1715–16)
*Moreira da Maria kloostrikiriku San Salvadori orel (1701)

### [[Holland]]
*Groningen Martinikerki orel (1692)
*Zwolle kiriku Grote Sint-Michaëlskerk orel(1721). Selle oreli lõpetas Arp Schnitgeri poeg Franz Caspar. Seega võib seda orelit pidada Arp Schnitgeri viimaseks tööks.

## Välislingid
*Arp Schnitgeri ühing
*Organs of Arp Schnitger
 Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset ja saksakeelset artiklit :en:Arp Schnitger ja :de:Arp Schnitger.
Malagassid

**Malagassid** on Madagaskari põhirahvas. 

Neid on ligi 20 miljonit. Peale Madagaskari elab neid Réunionil (5000), Seišellidel (1000), Komooridel (2000) ja Prantsusmaal (2000).

Nad kõnelevad malagassi keelt, samuti prantsuse keelt. 

## Päritolu
Saare põliselanikud pärinesid Aafrikast. Hiljem on saarele sisse rännanud Indoneesia päritolu inimesed. Malagassi rahvas on kujunenud Aafrika ja Indoneesia päritolu inimeste liitumisel. 

## Etnilised rühmad
Malagasside seas eristatakse 18 etnilist rühma (nimetatakse ka hõimudeks), kellel on erinev kultuuriline ja religioosne pärand. Nad on Madagaskarile rännanud eri aegadel. Kõik nad kõnelevad malagassi keelt, kuid igaühel on oma murre. 

Suuremad rühmad on merinad, betsileod, betsimisarakad, tsimihetid ja sakalavad. 

### Loend
*antaifasid
*antaimorod
*antaisakad
*antambahoakad
*antandroid
*antanosid
*antankaranad
*antehirokad
*barad
*bezanozanod
*betsileod
*betsimisarakad
*karanad
*mahafalid
*merinad
*mikelad
*sakalavad
*sihanakad
*tanalad
*tsimihetid
*vazimbad
*vezod
Heinrich Steding

**Heinrich Steding** (surnud enne 1580) oli Liivi ordu liige ja eelviimane Kuldīga komtuur.

Heinrichi isa oli Johann Steding, ema pole teada. Ta oli pärit Stedingsmühleni mõisast Molbergeni ja Vloppenburgi lähedalt. 

1535. aastal on Stedingit märgitud Liivi ordu rüütelvennana, 1545. aastal oli ta linnusekomtuur (*Hauskomtur*) Viljandis. 1550. aastal sai temast Kandava foogt ja 1556. aastal Kuldīga komtuur. 1560. aastal läks ta sellelt ametikohalt erru ja oli hiljem Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri vasall. Viimati on teda elusolevana märgitud 1576. aastal, 1580. aastaks oli ta aga juba surnud.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 834 (lk 615–616).
Süntaktika

**Süntaktika** on keeleteaduse (või üldisemalt semiootika, samuti loogika) haru, mis tegeleb keele (või muu märgisüsteemi) märkide vaheliste seoste (süntaksi) uurimisega.

## Vaata ka
*semantika
*pragmaatika
Farafangana

**Farafangana** on omavalitsusega linn Madagaskaril Madagaskari saare kagurannikul umbes 400 km riigi pealinnast Antananarivost lõuna pool, Atsimo-Atsinanana piirkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 22°49' S, 47°50' E.

Elanike arv on umbes 25 000 (2005. aasta hinnang).

Farafangana on katoliku kiriku Farafangana piiskopkonna keskus. 

## Vaata ka
*Farafangana lennujaam

## Viited
Antaimorod

**Antaimorod** (malagassi keeles 'randlased') on malagasside etniline rühm.

See on metsatalupoegade hõim Madagaskari saare idaranniku lõunaosas Manakara piirkonnas Namorona ja Manampatra vahel. Hõim on keskmise suurusega.

Antaimorod on araabia päritolu ja islami usku.

Neil ei ole kunagi oma kuningriiki olnud, kuigi neil oli feodaalne  elukorraldus.

Neil on ammust ajast olnud oma Kiri (keeleteadus)kiri *[[sora be]]*. Nad on kuulsad oma paberi poolest, mis on tehtud bambusekiududest ja kaunistatud õielehtedega.

Ivato külas Vohipeno lähedal võib tänini näha antaimoro kuningate haudu.

Tuntud on nende rituaal esivanemate hauale (*[[kibory]]*) lähenemisel.
Manakara

**Manakara** on linn Madagaskaril Madagaskari saare idarannikul pealinnast Antananarivost 590 km kaugusel, Fitovinany piirkonna (2021. aastani Vatovavy-Fitovinany piirkonna) ja Manakara ringkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 22° 09' S, 48° 00' E.

Linnas elab hinnanguliselt üle 36 000 inimese. 1975. aastal oli elanike arv 19 768 ja 1993. aastal 24 970. 

## Rahvastik
Linn paikneb islamiusuliste antaimorode asualal, kuid sinna on sisse rännanud arvukalt antaisakasid, betsileosid, betsimisarakasid ja merinasid. Peale selle elab linnas hiinlasi ja eurooplasi. Sellepärast on linnas palju kirikuid, eriti luteri ja katoliku kirikuid.

## Transport
Ühiskondlik transport on esindatud rikša, velorikša ja motorikšaga. Velorikša maksab 25 eurosenti üks suund. Pikem sõit 50 eurosenti. 25 senti on kohalikus rahas 1000 ariaari. Raha on kohalikel inimestel maksevahendiks ainult linnades. Väiksemates asulates ja maapiirkondades arveldatakse kullas.

Kui 1936 valmis Manakarat Fianarantsoaga ühendav raudtee FCE, sai linnast ümberlaadimiskoht tähtsa sadamaga. Sõit kestab sõiduplaani järgi 9 tundi, tegelikult kuni 12 tundi. Tänaseks on sadam ja sadamahooned lagunenud. Manakara jõge ületav sild on kokku kukkunud. Jõge ületatakse ajutisel pontoonsillal. Alles on jäänud pisike kaluriküla Manakara jõe suudmealal. Turistidele mõeldud hooned on lagunenud. Bangalod on räämas ja nende rendihinnad on ebaloomulikult kõrged. Siiski on rannapiirkonnas üks basseiniga hotell ja paar heal tasemel hotellikest linnas.

Linnaga on rongiühendus. Bussiühendus pealinnaga toimub vett mittepidavate ukse ja akendega väikebussidega öösel läbi vihmasadude. Bussile saamiseks peab mitu päeva ette registreerima. Pealinna transpordisõlmedes on omal käel seiklemine küllaltki riskantne.

Linnast põhja pool on Manakara lennujaam, kust Air Madagaskari lennud viivad Fianarantsoasse ja Tolagnarosse. 

Manakarat ühendab piirkondliku keskuse Toamasinaga kanal, mida mööda käib elav kaubavahetus.

Mööda rannikut kulgeb riikliku tähtsusega maantee.  

## Linnaosad
Manakaras on kaks linnaosa, lõunas Tanambato ja põhjas Manakare Be. Neid lahutab Canal des Pangalanes. Tanambato on liiklussõlm ja kauplemiskoht, Manakare Be on jõukate linnaosa.

## Ilmastik
Keskmine õhutemperatuur on 27 kraadi.  

## Viited

## Välislingid
*Rongiga Fianarantsoast Manakarasse, YouTube
*Teel rongiga Manakarasse, YouTube
Julius Schreider

**Juli Anatoljevitš Schreider** (Юлий Анатольевич Шрейдер; 28. oktoober 1927 Dnepropetrovsk – 24. august 1998 Moskva) oli juudi päritolu Vene matemaatik, küberneetik, semiootik ja filosoof. 

Muuhulgas tutvustas ta koos Sergei Meieniga kirjutatud artiklites Aleksandr Ljubištševi vaateid.

J. Schreider käis korduvalt Eestis, ta oli 1978. aastal Tartus toimunud konverentsi "Bioloogia ja lingvistika" üks põhiesinejaid.

## Teoseid
*Schreider, J. A.; Sharov, A. A. 1982. *Sistemy i modeli*. Moskva: Radio i Sviaz.
*Шрейдер, Ю. А.  1977. А. А. Любищев  как  структуралист. *Труды по знаковым системам* (*[[Sign Systems Studies]]*) 9: 133-134. vt.

### Eesti keeles
*Schreider, Julius 2010. *Kultuur kui vabaduse faktor*. (Lotman, Maria-Kristiina; Lotman, Piret, tlk.) Rmt.: Lotman, Mihhail (toim.), Jalutuskäigud Lotmaniga. (Bibliotheca Lotmaniana.) Tallinn: TLU Press, 437–449.

## Välislingid
*Schreiderile pühendatud veebileht
*J. Schreider. "Teadus – teadmiste ja ebauskude allikas" (*vene keeles*)
Ony Paule Ratsimbazafy

**Ony Paule Ratsimbazafy** (sündinud 3. jaanuaril 1977) on endine Madagaskari naiskergejõustiklane, 400 meetri jooksja.

1998. aasta Aafrika meistrivõistlustel sai ta pronksmedali ning valiti esindama Aafrikat 1998. aasta kergejõustiku maailma karikavõistluste naiste 4×400 m teatejooksus. Koos Amy Mbacke Thiami, Tacko Dioufi ja Falilat Ogunkoyaga tuldi 7. kohale. 

Ratsimbazafy võistles 1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistluste ja 2000. aasta suveolümpiamängudel 4×100 m teatejooksus. Kummalgi korral eeljooksust edasi ei pääsetud, kuigi olümpiamängudel püstitati Madagaskari rekord 43.61.  

Ratsimbazafy isiklik rekord 400 m jooksus on 52,05, mille ta püstitas juulis 1998 Pariisis. See on ka 2022. aasta augusti seisuga ka kehtiv Madagaskari rekord. 

## Välislingid
*
Antaifasid

**Antaifasid** (malagassi keeles *antaifasy* 'liivaelanikud') on malagasside etniline rühm. 

See on väike islamiseerimata metsatalupoegade hõim, kes elab Madagaskari saare kagurannikul Farafangana ümbruses.

Nad räägivad malagassi keele murret. 1996. aastal arvati nende hulgaks üle 140 000 inimese. Nad jagunevad kolme klanni, millest igal on oma kuningas.

Peamisteks elatusaladeks on riisikasvatus ja kalastus.
Madagaskari raffiapalm

**Madagaskari raffiapalm** (*Raphia farinifera*) on  taimeliik palmiliste sugukonna raffiapalmi perekonnast. 

Madagaskari raffiapalm on levinud Ida-Aafrika rannikul ja Madagaskaril. Eelistab niisket keskkonda (sood, jõekaldad).
Mage sõstar

**Mage sõstar** (*Ribes alpinum*) on taimeliik sõstraliste sugukonnast sõstra perekonnast.

Viljadeks on punased marjad. Need meenutavad punast sõstart ning on söödavad, kuid maitsetud.

Mage sõstar haarab ka varem eraldi liigiks peetud heleda sõstra.

## Välislingid
*
Halvatus

**Halvatus** ehk **paralüüs** on seisund, mida iseloomustab lihasjõu langus. Sõltuvalt halvatuse liigist (spastiline või lõtv) võivad kaasuda mitmed muud nähud:
*lihastoonuse muutused;
*reflekside kvantiteedi ja kvaliteedi häired;
*lihaskõhetus.
Spastiline halvatus

**Spastiline halvatus** ehk **tsentraalne halvatus** on halvatus, mis tekib kesknärvisüsteemi kahjustusel (insult, kasvaja, trauma, entsefaliit, laste tserebraalparalüüs, multiipel- ehk hulgiskleroos, amüotroofiline lateraalskleroos).

Spastilist halvatust iseloomustab:
*lihastoonuse suurenemine
*reflekside elavnemine
*patoloogiliste reflekside esinemine
*vähene lihasatroofia
Veiko Rea

**Veiko Rea** on eesti akordionist. 

Pärast Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakonna lõpetamist 1996. aastal on ta tegutsenud muusikuna sünnipäevadel, tantsuõhtutel ja mujal meeleolumuusikat esitades. 

Mänginud ansamblis Amorada saateks Liisi Koiksonile, rahvamuusikaansamblis Cantelo, ladinaameerika muusika ansamblis El Gringo, kreeka muusika ansamblis Rembetes. Esitanud Raimond Valgre loomingut.

Teinud kaasa Endla teatri muusikalides "Irma La Douce" ja "Suvitajad". 

Ta töötab Pärnu Kunstide Koolis juhiabina.

## Viited
Artur Żmijewski

**Artur Jacek Żmijewski** (sündinud 26. mail 1966 Varssavis Poolas) on poola multimeediakunstnik.

2005. aasta Veneetsia biennaalil esindas ta Poolat kontroversiaalse tööga "Powtórzenie", mis kujutas endast Philip Zimbardo Stanfordi vanglaeksperimendi kordamist.

## Välislingid
*Sissekanne Poola Kultuuriinstituudi saidil (*inglise keeles*)
*Tutvustus saidil culture.pl (*inglise, prantsuse ja poola keeles*)
Gerald Raunig

**Gerald Raunig** (sündinud 1963 Klagenfurtis) on Austria filosoof ja kunstiteoreetik.

Ta õppis Viinis ja Klagenfurtis filosoofiat, klassikalist filoloogiat ja ajalooteadust ning sai filosoofiadoktori kraadi.

Üks tema tuntumaid teoseid on "Kunst und Revolution" (2005).
Evandro Agazzi

**Evandro Agazzi** (sündinud 23. oktoobril 1934 Bergamos) on itaalia teadusfilosoof. 

Ta on Genova Ülikooli professor.

## Tunnustus
*2011 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Teoseid
*"Filosofia, scienza e verita", 1989
*"Right, wrong and science: the ethical dimensions of the techno-scientific enterprise", 2004
Fianarantsoa

**Fianarantsoa** ('hea õpetus') on omavalitsusega linn Madagaskari kaguosas, Haute Matsiatra piirkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 47°05' E, 21°28' S.

Linn paikneb 1200 m kõrgusel merepinnast. 

Kuni 2009. aastani oli linn ka Fianarantsoa provintsi keskus.

## Rahvastik
Fianarantsoa on suuruselt neljas linn Madagaskaril. Elanike arv on 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 144 225. 

*2001: 144 225 (rahvaloendus)
*2005: 160 550
*2008: 174 654

## Majandus
Fianarantsoa on tuntud Madagaskari viinamarjakasvatuse pealinnana.  

## Ajalugu
Linn on asutatud 1830. Linna asutamine omistatakse merinade kuningannale Ranavalonale, kes olevat kavandanud selle Antananarivo kõrval teise pealinnana ning sõjalise eelpostina Madagaskari keskplatoode põhjaosa kaitseks. Linna planeering järgib tõesti Antananarivo oma. 

Kui saabusid Euroopa misjonärid, sai Fianarantsoast erinevalt Antananarivost, mis oli protestantide kontrolli all, katoliikluse levitamise keskus. 

Suur osa linna praegusest planeeringust kujunes 1920. aastatel ikka veel Antananarivo eeskujul. Linnas on katedraali ja ajalooliste hoonetega ülalinn, kontorite ja pankadega kesklinn ning kaupluste ja raudteejaamaga alalinn. 

## Galerii

Pilt:Lage-Fianarantsoa-in-Madagaskar-dt.jpg|Asendikaart
Pilt:Fianarantsoa 01.jpg|Fianarantsoa ülalinn


## Viited

## Välislingid

*Fotod
Haute Matsiatra piirkond

**Haute Matsiatra piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Madagaskari kesk-lõunaosas.

Piirkond loodi 2004. aastal Fianarantsoa provintsis, 2009. aastal provintsid kaotati ja piirkonnad said 1. järgu haldusüksusteks.

Piirkonna pindala on 21 080 km2 ja elanike arv 1 128 900 (2004). 

Piirkonna keskus on Fianarantsoa.
Fianarantsoa provints

**Fianarantsoa provints** on endine 1. järgu haldusüksus Madagaskaril. 

2009. aastal provintsid kaotati, 1. järgu haldusüksusteks said 2004. aastal provintside jagamisel tekkinud piirkonnad.

Provintsi pindala oli 103 272 km², elanike arv 3,36 miljonit.

Standardi ISO 3166-2 järgi on Fianarantsoa provintsi tähis **MG-F**.

Provintsi alal on neli suurt rahvusparki:

*Ranomafana rahvuspark
*Midongy du Sud 
*Isalo rahvuspark 
*Andringitra rahvuspark
Hele sõstar

**Hele sõstar** (*Ribes lucidum* Kit.) on varem eraldi liigiks peetud taim sõstraliste sugukonnast sõstra perekonnast. Praegu on ta arvatud kuuluvaks liiki mage sõstar.

Heledat sõstart eristati mageda sõstra tavalisemast vormist rohkemaõieliste emasõisikute (5–8 õit õisikus, magedal sõstral enamasti 3) ja pikema keskmise hõlma poolest lehel.

Heledat sõstart eristas ja tema esinemist Eestis kirjeldas Albert Üksip, kes pooldas kitsamat liigikäsitlust kui enamik teisi botaanikuid.

## Viited

## Välislingid
*
Betsimisarakad

**Betsimisarakad** (malagassi *betsimisaraka* 'lahutamatud') on malagasside etniline rühm. Nad moodustavad 15% Madagaskari elanikkonnast ning elavad Madagaskari saare kogu idarannikul.

Betsimisarakad on Aafrika päritolu. Hõim moodustus 1720, kui piraat Thomas White (malagassi nimi Ratsimilaho) moodustas hõimuliidu kaitseks lõuna poolt tulevate sissetungijate (Tsikao konföderatsioon) eest ning Fenoarivo hõivamiseks.

Betsimisarakad on paiksed talupojad, meresõitjad, kalurid ja kaupmehed.
Vatovavy-Fitovinany piirkond

**Vatovavy-Fitovinany piirkond** on endine 1. järgu haldusüksus (piirkond) Madagaskari idaranniku lõunaosas.

Piirkond moodustati 2004. aastal Fianarantsoa provintsis, 2009. aastal provintsid kaotati ja piirkondadest said 1. järgu haldusüksused.

Piirkond piirnes põhjas Atsinana piirkonnaga, läänes Amoron'i Mania piirkonna ja Haute Matsiatra piirkonnaga ning lõunas Atsimo-Atsinanana piirkonnaga.

Piirkonna pindala oli 19 605 km²2 ja elanike arv 1 097 700 (2004).

Piirkonna keskus oli Manakara. 

Piirkonda juhtis 2012. aastast Georget Mandehatsara.

16. juunil 2021 moodustati Vatovavy-Fitovinany piirkonna asemele Fitovinany piirkond halduskeskusega Manakaras ja Vatovavy piirkond halduskeskusega Mananjarys.
1900. aasta Pariisi maailmanäitus

**1900. aasta Pariisi maailmanäitus** (prantsuse *Exposition universelle de 1900*) oli Pariisis 1900. aasta 15. aprillist kuni 12. novembrini toimunud maailmanäitus.

Näitusel oli üle 76 000 eksponendi ning rekordilised rohkem kui 50 miljonit külastajat. Näituse puhul ehitati muu hulgas Orsay raudteejaam, millest hiljem sai Orsay muuseum; Lyoni raudteejaam ja Aleksander III sild. Ka Pariisi esimene metrooliin alustas tööd maailmanäituse ajal. Suurt tähelepanu äratas umbes 10 meetri kõrgusel paiknev paviljone ühendav liikuv kõnnitee.

Rajatud oli rahvaste tänav, mille ääres olid eri maade paviljonid. Soomel oli võimalus püstitada oma paviljon ning see äratas suurt tähelepanu. Selle projekteerisid Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen ning kujundas Akseli Gallen-Kallela. Edu maailmanäitusel pani aluse soome kunsti, eriti aga arhitektuuri rahvusvahelisele läbimurdele.

Esimest korda esitati publikule helifilmi. Esil oli ka eskalaator, maapähkliõlil töötav diiselmootor ja tolle aja suurim refraktorteleskoop.

Auguste Rodin finantseeris oma teoste näitust ise. Hispaania paviljoni märkamatus nurgas oli aga koha leidnud tollal verinoore ja tundmatu Pablo Picasso maal "Viimased hetked".

Samal ajal peeti Pariisis ka olümpiamängud, mis kestsid viis kuud. Spordivõistlused jäid aga maailmanäituse varju. Isegi olümpiamedalid olid tegelikult maailmanäituse sümboolikaga plaketid ning need saadeti sportlastele hiljem koju järele.

## Eestlased Pariisi maailmanäitusel
Eesti rahvalaule esitas esimene rahvalaulu propageerinud kutseline laulja Aino Tamm, kes sai prantsuse laulude esitamise eest prantsuse keele- ja kultuuriseltsi Alliance Française suure hõberaha. 

Eduard Vilde käis Pariisi maailmanäitusel Eesti Postimehe lähetusel. 

Pariisi maailmanäituse Grand Prix' said Kreenholmi vabriku tekstiiltooted ja Lutheri vabriku kullatud servadega vineerkandik.

## Viited

## Välislingid

* 19th Century Architecture Pilte 1900. aasta maailmanäituselt
Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamine

**Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamine** on kahe vaidlusaluse territooriumi – Abhaasia ja Lõuna-Osseetia – rahvusvaheline tunnustamine iseseisvatena.

Pärast 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda on neid tunnustanud vastavalt kuus ja viis ÜRO liikmesriiki (kuigi Vanuatu võttis hiljem Abhaasia tunnustuse tagasi). Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustavad üksteist ning neil on ka mõne ÜRO-välise riigi tunnustus. Enamik maailma riike peab neid aga Gruusia osaks.

## Tunnustamise kronoloogia
*26. august 2008 – Venemaa
*3. september 2008 – Nicaragua
*10. september 2009 – Venezuela
*15. detsember (Abhaasia), 16. detsember (Lõuna-Osseetia) 2009 – Nauru
*22. juuli 2018 – Süüria

23. mail 2011 tunnustas Abhaasia iseseisvust Vanuatu. 19. juunil tühistas uus valitsus tunnustamisotsuse. 13. juulil 2013 selgus Vanuatu suurimast ajalehest Vanuatu Daily Post siiski, et Gruusia territoriaalset terviklikkust oli tunnustanud juba Vanuatu eelmise peaministri poolt erru saadetud ehk endine Vanuatu alaline esindaja ÜRO juures, hr Kalpokas. Ühtlasi on Vanuatu juhtkonna poolt tegemata kõik vajalikud rahvusvahelised ja õiguslikud protseduurid ning vormistamata kõik asjakohased dokumendid, et võtta tagasi Abhaasia riigi tunnustamisotsus. Seega on siiani tühistamata Vanuatu tunnustamine Abhaasia suhtes. 

*18. september (Abhaasia), 19. september 2011 (Lõuna-Osseetia) – Tuvalu 31. märtsil 2014 tühistas Tuvalu Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamise ning sõlmis diplomaatilised suhted Gruusiaga. 

## Vaata ka
* 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda
* Tunnustamata riikide loend
* 2006. aasta Lõuna-Osseetia iseseisvusreferendum
* Kosovo iseseisvusdeklaratsioon 

## Viited
Armas Lindgren

**Armas Eliel Lindgren** (28. november 1874 Hämeenlinna – 3. oktoober 1929 Kopenhaagen) oli soome arhitekt.

Armas Lindgren lõpetas 1897. aastal Helsingi tehnikakõrgkooli. Aastal 1896 asutas ta koos Eliel Saarise ja Herman Geselliusega arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni aastani 1905. Alates 1908. aastast oli Armas Lindgrenil oma büroo. Aastatel 1914–1926 tegi Lindgren palju koostööd eelkõige kirikute projekteerimisele spetsialiseerunud arhitekti Bertel Liljequistiga.

Aastatel 1902–1912 oli Lindgren Soome Rakenduskunstiühingu kooli kunstiline juht ning aastatel 1919–1929 Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriprofessor. Alates 1916. aastast töötas Armas Lindgreni käe all ka noor Alvar Aalto.

Lindgren tundis muret vanade ehitiste säilimise pärast ning oli muu hulgas üks innukamaid Rauma puitasumite kaitsjaid.

## Armas Lindgreni projekteeritud ehitisi
* 1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon (koos Geselliuse ja Saarisega)
* Arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk Kirkkonummis (koos Geselliuse ja Saarisega; 1901–1903)
* Soome Rahvusmuuseum Helsingis (koos Geselliuse ja Saarisega; 1902–1910)
* Helsingi üliõpilasmaja (koos Wivi Lönniga; 1910)


Pilt:Ylioppilastalo.jpg|Helsingi üliõpilasmaja
Pilt:Suomi Bank Helsinki.jpg|Pangahoone Helsingis
Pilt:Hvittrask-3.jpg|Arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk
Pilt:Kansallismuseo torni.jpg|Soome Rahvusmuuseum


### Armas Lindgreni projekteeritud ehitisi Eestis
* Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas Vana-Lõuna tänaval (koos Herman Geselliuse ja Eliel Saarisega; 1905)
* Vanemuise teatrimaja Tartus (1906, hävinud)
* Korporatsiooni Sakala hoone Tartus Veski tänaval (koos Wivi Lönniga; 1911)
* Friedrich Akeli silmakliinik Tallinnas Roosikrantsi 10a (1912)
* Estonia teatri hoone (koos Wivi Lönniga; 1913)


Lutheri vabriku rahvamaja fassaad.IMG 7659.jpg|Lutheri vabriku rahvamaja fassaad
Vanemuise esifassaad 1916.jpg|Vanemuise teatri esifassaad


## Välislingid

* Armas Lindgrenist Soome suursaatkonna kodulehel
Demonstratsioon

**Demonstratsioon** on mitmetähenduslik sõna.
***[[Demonstratsioonesinemine]]** on näiteks iluuisutamises.
***[[Esitlus]]** on selgitav näitamine.
***[[Esitlus (bioloogia)]]** on loomade suhtlemise viis, kus näidatakse oma kehaosi, võetakse sisse poose või tehakse häälitsusi selleks, et teisi loomi näiteks ergutada, peibutada, rahustada või hirmutada.
***[[Meeleavaldus]]** on tänava-, massi- või protestimeeleavaldus.
***[[Moedemonstratsioon]]** ehk moeetendus
***[[Tõestusviis]]** on näiteks loogikas.
Valiha

***Valiha*** on Madagaskari näppekeelpill. 

Klassikalisel kujul kujutab ta endast õõnsa bambusetüve silndrilist lõiku. Tüvest lahti võetud kooreribad (neid on 7 kuni 20, enamasti 13) on keelteks, mida sõrmedega näpitakse. Mängu ajal hoitakse pilli põlvedel. 

Moderniseeritud *valiha* keeled on metallist. 

Sarnased pillid (*[[agong]]*, *[[danang (pill)|danang]]*, *[[pagang]]*, *[[tatabuan]]*) on levinud Malai saartel. 

## Vaata ka
*Malagassi muusika
Sergei Meien

**Sergei Viktorovitš Meien** (Sergei Viktorovich Meyen, Сергей Викторович Мейен; 17. detsember 1935 Moskva – 30. märts 1987 Moskva) oli vene paleontoloog ja bioloogiateoreetik. 

Ta kitsamaks uurimisvaldkonnaks olid paleobotaanika ja evolutsiooniteooria. Viimases pooldas ta Lev Bergi ja Aleksandr Ljubištševi vaateid ning oli terav darvinismi kriitik.

Ta käis mitmel korral konverentsidel Tartus.

## Teoseid
*Meyen, Sergei V. 1987. *Fundamentals of Palaeobotany*. London: Chapman and Hall.

### Eesti keeles
*Meien, Sergei 1979 [1971]. Taimedünastiate ajaloost [1–7]. (Masing, Viktor, tlk.) *Eesti Loodus* (1): 51–56, (2): 110–116, (3): 195–201, (4): 257–262, (5): 325–331, (6): 403–410, (7): 467–473. 
*Meien, Sergei 1979. Neetud saladus. (Masing, Viktor, tlk.) *Eesti Loodus* (8): 532–537.
*Meien, Sergei 1987. Mõistmise printsiip. (Kull, Kalevi, tlk.) *Eesti Loodus* 30(1): 45–48, (2): 117–122, (3): 184–188, (4): 259–263.
*Meien, Sergei 1987. Teadus ja eetika. (Kull, Kalevi, tlk.) *Eesti Loodus* 30(1): 45.

## Kirjandus
*Kull, Kalevi 1979. Sergei Meien. *Eesti Loodus* 22(1): 50.
*Kull, Kalevi 1987. (Paleobotaanik Sergei Meien…) *Eesti Loodus* 30(1): 46.
Aleksandr Ljubištšev

**Aleksandr Ljubištšev** (Александр Александрович Любищев; 5. aprill 1890 Peterburi – 31. august 1972 Togliatti) oli vene bioloog ja filosoof. 

Ta tegeles teoreetilise bioloogiaga ja arendas edasi Lev Bergi vaateid evolutsiooniõpetuses.

Tema tööde jätkajaiks, propageerijaiks ja arendajateks on olnud Sergei Meien ja Julius Schreider. 

Tema vaated olid üheks keskseks arutlusteemaks varasemates Eesti teoreetilise bioloogia kevadkoolides. Üks Ljubištševi artikkel on avaldatud ka Tartus ajakirjas Trudy po znakovym sistemam.

## Teoseid
*Любищев, А. А. 1977. Понятия   системности   и   организменности (Предварительный набросок). *Труды по знаковым системам* (*[[Sign Systems Studies]]*) 9: 134-141. vt.

## Kirjandus
*Daniil Granin. See veider elu. Tallinn, 1976.
Malagassi muusika

**Malagassi muusika** on malagasside muusika. 

## Traditsiooniline muusika
### Pillid
Traditsioonilises muusikas domineerivad keelpillid. Mõned iseloomulikud pillid on järgmised:
**[[kabosy]]* (*fabosy*, *mandoliny*) on mandoliinitaoline pill, mille virtuooside seas on Babata ja Jean Emilien;
Herman Gesellius

**Herman Ernst Henrik Gesellius** (16. jaanuar 1874 Helsingi – 24. märts 1916 Kirkkonummi vald) oli soome arhitekt.

Herman Gesellius lõpetas 1897 Helsingi tehnikakõrgkooli. Aastal 1896 asutas ta koos Eliel Saarise ja Armas Lindgreniga arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni aastani 1907.

Geselliuse oma nime all projekteeritud ehitistest tuntuim on Wuorio maja Helsingis. Selle projekteeris ta 1908–1909 ja Lindgren ehitas selle 1913–1914.

Ta tõmbus 1912 raske haiguse tõttu tööst tagasi ja suri 1916 kõrivähki.

## Koos Armas Lindgreni ja Eliel Saarisega projekteeritud ehitisi
* Thalbergi maja Helsingis (1897–1898)
* 1900. aasta Pariisi maailmanäituse Soome paviljon 
* kindlustusühingu "Pohjola" maja Helsingis (1899–1901)
* arstide maja Helsingis (1900–1901)
* arhitektide ateljee-elamu Hvitträsk (1901–1903)
* Soome Rahvusmuuseum Helsingis (1902–1910)
* Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja Tallinnas Vana-Lõuna tänaval (1905)
* Viiburi raudteejaam (1904–1913)
Ambohitra

**Ambohitra** on mägi Madagaskaril Antsirananast pisut lõuna pool. 

Kõrgus merepinnast on 1475 m. 

Ambohitra asub mäeahelikus, mis eraldab suurema osa Madagaskari saare põhjaosast ülejäänud saarest.

Suur osa maast on metsast puhastatud põllu- ja karjamaaks. Nagu mujalgi Madagaskaril, on suurem osa pinnasest metsade maharaiumisest tekitatud erosiooni tõttu kadunud. Suur karjatamiskoormus on mulda rikkunud. 

## Vaata ka
*Maromokotro
Isalo rahvuspark

**Isalo rahvuspark** on rahvuspark Madagaskaril. Geograafilised koordinaadid on 22°37' S, 44°56' E. 

Rahvuspargi juurde pääseb Ranohira kaudu. 12 km põhja pool pärast Tamoantsoa küla on lääne pool Siombivotsy küla, kus on rahvuspargi sissepääs.  

Rahvuspargi pindala on 81 540 hektarit. Kõrgus merepinnast on 900 kuni 1082 m. 

Isola rahvuspargis on metsik lõhenenud mägimaastik sügavate kuristikega, kummalise kujuga kaljudega ning väljauhutud koobastega. 

Näha saab endeemseid taimeliike (paksjalg ja oja-raveenepalm), leemureid (kata, tuttsifaka),  fossat, lühisababoad  *[[Acrantophis madagascariensis]]*.

## Välislingid