open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lennundusteabe kogumik

**Lennundusteabe kogumik** (varem ka *aeronavigatsioonialase teabe kogumik* või *aeronavigatsioonilise info kogumik*; inglise keeles *aeronautical information publication*, lühend **AIP**) on riigi poolt või volitusel avaldatud väljaanne või dokument, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonilist püsiteavet. Lennundusteabe kogumik on eelkõige mõeldud kasutamiseks lennunduspersonalile rahvusvahelises ja kohalikus kommerts- või eralennunduses lendude planeerimisel ja sooritamisel kogumiku välja andnud riigi õhuruumis ja lennuväljadel.

Eesti AIP on kättesaadav ainult elektrooniliselt ning avaldatakse eesti ja inglise keeles.

## Välislingid
*Eesti AIP
Kammilaneem

**Kammilaneem** on kahe Harju maakonnas Viimsi vallas asuva neeme nimi:
*Kammilaneem (Aksi saar)
*Kammilaneem (Prangli saar)
Brockum

**Brockum** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 30,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1021 inimest.

## Viited
Kolviku nina

**Kolviku nina** (eestirootsi keeles Kåleksoddn, Kålviksoddn) on nina Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Kootsaare nina

**Kootsaare nina** on nina Hiiu maakonnas Kootsaare poolsaare tipus. Ninal asub 8 m läbimõõduga kivilabürint, mida on kutsutud ka nimedega Meremeeste Mängud ja Jeruusalemm..

## Viited
Kelbanukk

**Kelbanukk** on neem nukk Saare maakonnas Saaremaa vallas Harilaiu poolsaarel. Nuki juures on Laialepa laht.
Kärdla neem

**Kärdla neem** on neem Hiiu maakonna kirdeosas Kärdlas Tareste lahes.

Kärdla neemel asub Kärdla sadam.
Köstrikari

**Köstrikari** (eestirootsi keeles Kösterkarel, Mittersta karel) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel. Kari juures on Veskikari lõugas.
Laisna poolsaar

**Laisna poolsaar** on poolsaar Hiiu maakonnas Kassari saarel. Poolsaar lahutab Käina ja Vaemla lahte.

Üle poolsaare kulgeb Vaemla–Kassari–Luguse tee.
Zorbas

**Zorbas** on Kreeka muusikat esitav Eesti ansambel.

Ansambli nimi tuleneb kreeka mehenimest Zorbas (kreeka k. "Ζορμπάς") , mis sai laiemalt tuntuks 1964. aasta filmist "Kreeklane Zorbas" ("Αλέξης Ζορμπάς", "Zorba the Greek").

Ansamblisse kuuluvad:
*Tomas Penuakis (Toomas Penu) – buzuki, laul
*Aldo Morakis (Aldo Järve) – kitarr, lauto, laul
*Imre Kalamatianos (Imre Valmis) – klarnet, baglamas, laul
*Peep Mouskour (Peep Raun) – akordion, laul
*Margarita Margaro (Margarita Raun) – laul
*Lea Liisbet Petersonassis (Lea Liisbet Peterson) – kontrabass, laul

Endisi liikmeid:
*Olavi Zorbas (Olavi Kõrre)

Ansambli esituses on eesti keeles saanud tuntuks paljud populaarsed kreeka laulud.

Paljude laulude eestikeelsete sõnade autor on olnud Laur Lomper (Tõnu Oja).

## Ilmunud heliplaadid
*"Taverna", 2001
*"Olympia" 2003
*"Rebetiko" 2006
*"Kala" ("Καλά")  2017

## Vaata ka
*Emajõe Ateena
*Nikos Kazantzakis

## Viited

## Välislingid
*Koduleht 
* Avaldatud: 2. mai 2016, Tagasi algusesse: Toomas Penu ansamblist Zorbas, Elmari taskuhääling
Liivsääre ots

**Liivsääre ots** (ka Liisäri ots, Liivsäär, Liiva säär, Liisääre ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lõunaosas.

Liivsäärest läände jääb Mousääre lougas ja itta Aksi salm. Lõunasse jääb Ihasalu laht.
Lemförde

**Lemförde** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 6,95 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3105 inimest. Vald asub Dümmeri järve ääres, umbes 15 km Diepholzist lõunas.

Lemförde on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Altes Amt Lemförde keskus.

## Viited

## Välislingid
* www.lemfoerde.de
Christer Fuglesang

**Arne Christer Fuglesang** (sündinud 18. märtsil 1957 Stockholmis) on Rootsi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1992. aastal ja tema esmalend oli STS-116, mille ajal sai ta esimeseks rootslaseks kosmoses. 

Ta on töötanud CERN-is ja õpetas enne ESA-ga liitumist Kuninglikus Tehnikainstituudis matemaatikat. Ta on osalenud kahel Space Shuttle'i missioonil ja käinud avakosmoses viis korda.

## Viited
Cato Noorem

**Marcus Porcius Cato Uticensis** (95 eKr Rooma – aprill 46 eKr Utica), üldtuntud kui **Cato Noorem** (ladina keeles *Cato Minor*), eristamaks teda tema vanavanaisast Cato Vanemast, oli Rooma Vabariigi lõpp-perioodil elanud riigimees ja stoik.

Jälgides oma vanavanaisa eeskuju, nõudis Cato järjekindlalt esivanemate kommete (*Mos maiorum*) jälgimist, eriti äraostmatuse, seaduskuulekuse ja vabariikliku korra osas. Ta oli juhtiv tegelane konservatiivses, aristokraatidest koosnevas Optimaatide parteis, mille eesmärgiks oli senati autoriteedi ja eesõiguste kaitsmine.

Algul astus Cato välja nii Caesari kui ka Pompeiuse vastu, kes mõlemad püüdsid saavutada riigis domineerivat poliitilist rolli, kuid Caesari algatatud kodusõja puhkemisel 49. aastal eKr asus ta koos optimaatidega Pompeiuse poolele, kes lubas vabariiki Caesari eest kaitsta. Pärast Pompeiuse kaotust otsustavas Pharsaluse lahingus taganes Cato koos Metellus Scipio ja ülejäänud optimaatidele lojaalsete vägedega Põhja-Aafrikasse. Seal organiseeris ta edasist vastupanu Caesarile, kuid keeldus vägede juhtimist üle võtmast. 6. aprillil 46 eKr toimunud Thapsuse lahingus said vabariiklased Caesarilt lõplikult lüüa, misjärel tegi lahingus mitteosalenud Cato enesetapu, sest ei soovinud elada Caesari ülemvõimu all.

Saksa ajaloolane Theodor Mommsen on Catot kirjeldanud "Rooma aristokraatia Don Quijote'ina".

## Viited

## Kirjandus
* Couchmann, Gordon W. (2018). *This our Caesar: A study of Bernard Shaw’s Caesar and Cleopatra*. Walter de Gruyter. ISBN 9783110809541.
* Neymeyr, Barbara; Schmidt, Johan; Zimmerman, Bernard. (2008). *Stoizismus in der europäischen Philosophie, Literatur, Kunst und Politik: Eine Kulturgeschichte von der Antike bis zur Moderne*. Walter de Gruyter. ISBN 9783110211559.

## Lisalugemist
* Gruen, Erich S. (1974). *The Last Generation of the Roman Republic*. Berkeley, CA: University of California Press. ISBN 0520201531.
* Oman, C. W. (1902). *[https://books.google.ee/books?id=pV1oAAAAMAAJ&redir_esc=y Seven Roman Statesmen of the Late Republic]*. London: Edward Arnold.
* Syme, Ronald. (1939). *The Roman Revolution*. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0192803204.
* Goodman, Rob; Soni, Jimmy. (2012). *Rome's Last Citizen: The Life and Legacy of Cato, Mortal Enemy of Caesar*. New York: Thomas Dunne Books. ISBN 0312681232.

## Välislingid
*
Pander

**Pander** (vene keeles *Пандер*) on Lübeckist pärit Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Panderid Saksamaal ja Kanadas.

## Ajalugu
Panderite kohta on esimesi teateid 1618. aastast, mil Lübeckis on mainitud linnakodanikku Jochim Pannet (Pander) (suri pärast 1647). Hiljem oli ta linna laevaseltsi liige. XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi alguses siirdusid vennad Karsten Pander (maeti 1706) ja Johann Pander (maeti 1737) elama Riiga. Suguvõsaliin läks edasi noorema vennaga. 1847. aastal tõusid Panderid teenistuse kaudu Vene pärusaadlikeks. Juba 1826. aastal kanti nad Peterburi kubermangu aadliraamatusse ja 1865. aastal võeti nad Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Carnikava mõisnike järeltulijad said 1918. aastal Hesseni suurhertsogiriigi aadlikeks. 

## Suguvõsa liikmeid
*Peter Pander (1729−1815), Riia raehärra, kaupmees
*Johann Martin Pander (1765−1842), kaupmees, pankur, mõisavaldaja
*Christian Heinrich von Pander (1794−1865), riiginõunik, arst, Peterburi TA tegevliige, mõisomanik, zooloog

## Panderi suguvõsa mõisavaldused

*Kuramaa:
**Gali (*Endenhof*) (XIX sajandil), Nīca (*Niederbartau*) (XIX sajandil, rendivaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Bērzaune (*Schloß Bersohn*) (1834−1842, pandivaldus), Carnikava (*Zarnikau*) (1820−1833 pandi-, 1833−1906 pärusvaldus), Devēne (*Dewen*) (1834−1842, pandivaldus), Gusti (*Gränhof*) (1850−1856 pandi-, 1856−1920 pärusvaldus), Jaunbebri (*Neu-Bewershof*) (1810−1819, pandivaldus), Jaunrauna (*Ronnenburg-Neuhof*) (1856−1920), Liepa (*Lindenhof*) (1834−u 1850, 1864−1867 ja 1868−1871 pandi-, 1874−1876 pärusvaldus), Nēķini (*Nötkenshof*) (1850−1856 pandi-, 1856−1920 pärusvaldus), Ogre (*Ogershof*) (1825−1840 pandi-, 1840−1920 pärusvaldus), Tolka (*Tolkenhof*) (1834−1843, pandivaldus)
## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried. *Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Jubilaums-Feiern etc*. Dritter Band: 1856−1879. Riga: In Commission bei Schnakenburgs litho- und typograph. Anstalt, 1884. Lk 98 https://archive.org/stream/rigaschebiograp00frobgoog#page/n532.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 773-776 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000559,00134.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd XXII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 295-304.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd X. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1999. Lk 148.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Briefadeligen Häuser*. Dreizehnter Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1919. Lk 602-603 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/periodical/pageview/1268749.

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Loetsäär

**Loetsäär** on kahe Harju maakonnas asuva sääre nimi:
*Loetsäär (Viimsi vald), Keri saarel
*Loetsäär (Jõelähtme vald), Koipsi saarel
Munarahu

**Munarahu** on poolsaar Lääne maakonnas Lääneranna vallas Matsalu lahes. Munarahu kõrval asub Väike Munarahu.
Natturi neem

**Natturi neem** on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel Natturi külas.

Sellest itta jääb Pedassaare laht ja läände Koolimäe laht.

Neemest põhja jääb Älvi saar, mis on maakerke tulemusel neemega liitumas.
Neemeotsa kari

**Neemeotsa kari** (kohalikus keelepruugis Niemeotsa kari) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.
Barnstorf

**Barnstorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist kirdes.

Valla pindala on 52,36 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6292 inimest.

Barnstorfis on jalgpalliklubi Barnstorfer SV.

Barnstorf on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Barnstorf keskus.


Barnstorf Landkreis Diepholz Juli 2010 009.JPG
Barnstorf Landkreis Diepholz Juli 2010 027.JPG
Großsteingrab Düste 02.jpg
Barnstorf Landkreis Diepholz Juli 2010 038.JPG


## Viited

## Välislingid
* www.barnstorf.de
Triigi poolsaar

**Triigi poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi külas.

Poolsaare tipus asub Triigi nina.

Poolsaarel asub RMK hallatav Ninanuki metsaonn.

## Viited
Drebber

**Drebber** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 46,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2971 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf.

## Vaata ka
* Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala
* Großes Moor, suur sooala

## Viited
Piganeem

**Piganeem** (ka Pikaneem, Pikaneeme, Piganeeme kari) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostiranna külas. Neem ulatub Jõesuu lahte.
Pihlatsi poolsaar

**Pihlatsi poolsaar** (ka Pihatsi poolsaar, Saareküla poolsaar) on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Saarekülas.
Asendorf (Diepholz)

**Asendorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 58,16 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2919 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.

Asendorf on tuntud Saksamaa esimese muuseumiraudtee poolest. Selle asub Asendorfi ja Bruchhausen-Vilseni vahel.

## Viited

## Välislingid
* www.asendorf.info
Monica Babuc

**Monica Babuc** (sündinud 29. märtsil 1964 Bardaris) on Moldova poliitik (Moldova Demokraatlik Partei) ja ajaloolane.

Alates 31. maist 2013 kuni 8. juunini 2019 oli ta Moldova kultuuriminister.

Alates 18. juunist 2019 kuni 4. detsembrini 2020 oli ta Moldova parlamendi asejuhataja.
Aphrodite's Child

**Aphrodite's Child** oli Kreeka progressiivse ja psühhedeelse roki ansambel.

Ansambel moodustati 1967. aastal. Sellesse kuulusid
* Vangelis Papathanassiou (klahvpillid),
* Demis Roussos (basskitarr ja laul),
* Loukas Sideras (trummid ja laul) ja
* Silver Koulouris (kitarr). 

## Singlid
* "Rain and Tears" (1968 It nr 1, UK nr 29)
* "End of the World" (1969, It nr 8)
* "I Want to Live" (1969, It nr 5, NL nr 1)
* "It's Five O'Clock" (1970, It nr 1)

## Albumid/LP-d
* "End of the World" (veebruar 1968)
* "It's Five O'Clock" (detsember 1969)
* "666" (juuni 1972)

Oli Kreeka muusika omaaegses pildis väga erandlik ansambel.

## Välislingid
* The Aphrodite's Child (Wikipedia)
Savilood

**Savilood** ehk **Savilo neem** on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas.

Neemest lõunas asub väike madal merelaht - Saviloo lõugas, neemest lääne pool - Neeme lõugas. Saviloodi ühendab maismaaga (Lobi neemega) Saviloo kael.

Saviloo ja Ulkkari poolsaare vahel asub meres Lobi neeme rändrahnude ala.
Tammneem

**Tammneem** on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas.

Neem asub Viimsi poolsaare idaküljel. Sellest põhja jääb Lisvi laht ja lõunasse Tammneeme laht. Neeme lähedal meres asub Anekari.
Toolse neem

**Toolse neem** on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Sellest läände jääb Toolse laht ja itta Kunda laht.

1471. aastal rajati neemele Toolse ordulinnus.
Tapurla neem

**Tapurla neem** on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Tapurla külas. Neemel asub väike Tapurla sadam.
Vainupea neem

**Vainupea neem** (ka Vainupea nina) on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vainupea külas. Neemel asub Vainupea tulepaak.
Vasikaholm

**Vasikaholm** (ka Väike holm, Väike-Holm, ajalooliselt Marienholm) on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalus. Poolsaarel asub Kajakarahu ülemine tulepaak. Vasikaholm (kutsutud ka Mariaholmiks) lõpeb pika kitsa Uussadama ehk Krimmi holmiga.

## Vaata ka
*Vasikaholmi rand,  Lahe tänav 23
*Vasikaholmi tulepaak
* Paralepa rand
## Viited
Vergi neem

**Vergi neem** on neem (varem saar (**Vergi saar**)) Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas Vergi poolsaare idaosas.

Neemel asuvad Vergi sadam ja selle läheduses Vergi tulepaak. Tulepaagi juures asub ka endise NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 6. piirivalvekordoni vaatetorn.
Ärgi neem

**Ärgi neem** (ka Ärgisadama nina, Ärgisadama neem) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel.
American Eagle

**American Eagle** on American Airlinesi regionaalsete lendude opereerijate brändinimi. 

American Eagle'i nime all opereerib lende üheksa (2019. aastast seitse) regionaalsete lendudega tegelevat lennufirmat. Nendest kolm – Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines – on täielikult American Airlines Groupi omanduses, mis on ka American Airlinesi emaettevõtte. 

Brändi alla kuulub 584 lennukit, millega tehakse lende 242 sihtkohta.
Reooja järv

**Reooja järv** (ka Põhjakalda paisjärv, 1. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695&nbsp;m.

## Viited
Paulpietersburg

**Paulpietersburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

Paulpietersburg asutati 1888. aastal ja sai linnaõigused 1958. aastal. Linn on saanud nime poliitiku Paul Krugeri ja voortrekkerite juhi Piet Jouberti järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paulpietersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,70%, valgeid 37,33%, India või Aasia päritolu inimesi 1,45%, värvilisi 0,97% ja teisi 3,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,81% inimesi, afrikaani keelt 23,10% ja inglise keelt 11,52%.

## Viited
Mäesulg

**Mäesulg** (ka Trolla Mäesulg, Trolla paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 528&nbsp;m.

## Viited
Albri järv

**Albri järv** (ka *Navi Albri järv*) on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 258&nbsp;m.

## Viited
Roiu järv

**Roiu järv** (ka Roiu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Päkste külas ja Roiu alevikus. Veekogu pindala on 5,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2225&nbsp;m.

## Viited
Sae veskijärv

**Sae veskijärv** (ka Saeveski paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rohe külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826&nbsp;m.

## Viited
Painküla paisjärv

**Painküla paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Ellakvere, Painküla ja Vana-Jõgeva külas. Veekogu pindala on 5,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3358&nbsp;m.


Painküla paisjärv.jpg|Painküla paisjärv (2021 mai)
Painküla pais Pedja jõel.jpg|Painküla pais (2021 mai)


## Viited
Jõgeva veskijärv

**Jõgeva veskijärv** (ka Jõgeva paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus, Liivoja ja Võduvere külas. Veekogu pindala on 10,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6546&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Järveots

**Järveots** (ka Kambja Järveots, Kambja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus.

Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448&nbsp;m.

Järves on üks saar.

## Viited
Kureoja tiik

**Kureoja tiik** on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Härjanurme külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 743&nbsp;m.

## Viited
Konsa järv

**Konsa järv** (ka **Konsa paisjärv**) on järv Põlva maakonnas Kanepi valla Prangli ja Põlva valla Voorekülas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890&nbsp;m.

## Viited
Ncotshane

**Ncotshane** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Linn asub Svaasimaa piirist umbes 2 km kaugusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ncotshane elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, ndebele keelt 1,66%, inglise keelt 0,98%, tsvana keelt 0,89%, viipekeelt 0,83%, svaasi keelt 0,47% ja afrikaani keelt 0,37%.

## Viited
Laeva järv

**Laeva järv** (ka Laeva paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 703&nbsp;m.

## Viited
Mäeotsa järv

**Mäeotsa järv** (ka Mäetaguse järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Äntu külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227&nbsp;m.

## Viited
Nõmme Liivajärv

**Nõmme Liivajärv** (ka Nõmme järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436&nbsp;m.

## Viited
Kamariku karjäär

**Kamariku karjäär** on tehisjärv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kamariku külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875&nbsp;m.

## Elustik
Kamariku karjääris elutseb heletilder ja mudatilder. Karjäär on Eesti veelindude poolest liigirikkaim. Seal pesitseb 17 linnuliiki.

## Viited
Kuustiguniidü lump

**Kuustiguniidü lump** on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 578&nbsp;m.

## Viited
Põlgastõ lump

**Põlgastõ lump** (ka Meremäe Põlgastõ lump) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544&nbsp;m.

## Viited
Plessi järv

**Plessi järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Plessi külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433&nbsp;m.

## Viited
Järsi järv

**Järsi järv** on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Järsi külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 740&nbsp;m.

## Viited
Kommõri järv

**Kommõri järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Vastseliina külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641&nbsp;m.

## Viited
Blinkwater

**Blinkwater** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas eDumbe vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Blinkwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, värvilisi 0,10%, valgeid 0,06% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emekeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,18%, inglise keelt 0,92%, tsvana keelt 0,43%, afrikaani keelt 0,33% ja viipekeelt 0,20%.

## Viited
Illi veskijärv

**Illi veskijärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317&nbsp;m.

## Viited
Kiigamäe Mudajärv

**Kiigamäe Mudajärv** (ka Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa ja Illi küla piiril. 

Järve pindala on 0,4&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus on 249&nbsp;m.

## Viited
Groutville

**Groutville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligi 7 km kaugusel.

Groutville on saanud alguse 1844. aastal rajatud misjonijaamast. Linn on saanud nime misjonijaama asutaja vaimuliku A. Grout'i (1803–1894).

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groutville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,64%, värvilisi 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,09% inimesi, ndebele keelt 1,39%, inglise keelt 1,30%, tsonga keelt 1,24%, koosa keelt 0,76%, viipekeelt 0,55%, tsvana keelt 0,40%, pedi keelt 0,20% ja afrikaani keelt 0,17%.

## Viited
Papad mammad

**"Papad mammad"** oli Eesti teleseriaal, komöödiasari, mis oli aastatel 2016–2019 eetris kanalis TV3. Koguperesarja esimene osa oli eetris 12. septembril 2016.

Seriaali aluseks oli Ukraina sari "Vanavanemad". Sarja režissöörid olid Ergo Kuld ja Margus Raid, stsenaristid Martin Algus, Kait Kall ja Katrin Pärn.

## Peategelased
*Voldemar Villem (Volli) – Raivo E. Tamm
*Jüri Bachman – Tõnu Oja
*Ulla Bachman – Piret Kalda
*Vaike Villem – Kaili Närep
*Lenna Bachman – Rebeka Kask
*Maria Bachman (sündinud Villem) – Kati Ong
*Margus Bachman – Priit Strandberg
*Mitškin - Raimo Pass

## Viited

## Välislingid
* "Papad mammad" TV3 kodulehel
* SUUR GALERII | "Papad mammad" on tagasi! Piilu, mis toimus sarja võtteplatsil Õhtuleht, 1. märts 2018
* Lutsu huumoripreemiaga pärjatud Raivo E. Tamm: "Papad mammad" tõi preemia! Õhtuleht, 17. aprill 2017
* Perekooli Kägud sarjast "Papad mammad": nalja sama palju kui kalapulkades kala Õhtuleht, 13. oktoober 2016
* MÄLUMÄNG | Kes on kes uues TV3 peresarjas "Papad Mammad"? Õhtuleht/Ristik, 14. september 2016
Tsetsekärbes

**Tsetsekärbes** (*Glossina*) on päriskärblaste hulka kuuluv ja selgroogsete verest toituvate kärbeste perekond, kes elab kõikjal troopilises Aafrikas. Parasiidina kannab see läbi hammustuste mõneti surmavat unehaigust trüpanosomiaasi nii inimeste kui ka loomade hulgas. 

## Vaata ka
**[[Trypanosoma brucei]]*
Täringmeduusid

**Täringmeduusid** (**Cubozoa** klass) on ainuõõssed selgrootud, keda eristatakse kuubikujuliste meduusidena 51 eri liigis. Ka inimesele mõjuvat mürki toodavad mõned kuupmeduusi liigid, nagu: *[[Chironex fleckeri]]*, *[[Carukia barnesi]]* ja *[[Malo kingi]]*. Nendelt kõrvetada saamine on väga valus ja võib lõppeda inimesele surmaga.
Kullanool

**Kuldne lehestikukonn** (*Phyllobates terribilis*) on noolemürgikonn, kelle levila asub Colombia troopikas Vaikse ookeani rannikul. 

Kuldse lehestikukonna optimaalse elupaiga määravad vihmametsad, mis on sademerikkad (5000 mm aastas või enam), pinnakõrgus vahemikus 100–200 m, temperatuur vähemalt 26 °C ja suhteline niiskus 80–90%. Vabas looduses on kuldne lehestikukonn sotsiaalne loom, kes elab kuni kuuekesi rühmas, ent tehistingimustes võivad isendid elada ka suuremates rühmades.

Neid konnasid peetakse sageli nende väiksuse ja erksate värvide tõttu kahjutuks, kuid otsene kokkupuude või nende katsuminegi on üldjuhul surmavalt mürgine. Erksad värvid metsikus looduses on tihti biosemiootiliseks signaaliks, et tegu võib olla väga ohtliku elukaga.
Surmavaritseja

**Surmavaritseja** (*Leiurus quinquestriatus*) on skorpioniliik, mis kuulub Buthidae sugukonda. Eluohtlikult mürgine skorpion elutseb Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kõrbetes.
Tapjamesilane

**Tapjamesilane** ehk **afrikaniseerunud meemesilane** on inimese sekkumisel meemesilaste (*Apis mellifera*) ristamisel tekkinud hübriid. Agressiivne ristand tekkis Aafrika meemesilase (*Apis mellifera scutellata*) ristamisel eri liiki Euroopa meemesilastega, nagu Itaalia meemesilase (*Apis mellifera ligustica*) ja Ibeeria meemesilasega (*Apis mellifera iberiensis*).

Tapjamesilane viidi esmakordselt Brasiiliasse 1956. aastal, et suurendada sealset mee tootmist, kuid 26 sülemit pääses karantiinist valla 1957. aastal. Alates sellest ajast on see liik levinud kogu Lõuna-Ameerikas ja jõudis Põhja-Ameerikasse 1985. aastal. Nende pesi märgati Lõuna-Texasases Ameerika Ühendriikides 1990. aastal. 

Afrikaniseerunud meemesilased on tunduvalt defensiivsemad kui teised mesilased ja reageerivad häiretele kiiremini kui Euroopa mesilased. Nad võivad inimest jälitada isegi pool kilomeetrit. Nad on surmanud üle tuhande inimese, hulga hobuseid ja muid loomi, kusjuures ohvrid saavad Euroopa mesilastega võrreldes kümme korda rohkem nõelata.
Brasiilia uitämblikud

**Brasiilia uitämblikud** (*Phoneutria* perekond) ehk **banaaniämblikud** on Lõuna-Ameerikas (Colombias, Ecuadoris, Peruus, Brasiilias, Surinames ja Guyanas) leiduvad uitämblikuliste (*Ctenidae* sugukond) sugukonda kuuluvad ämblikuliigid. *[[Phoneutria fera]]* ja *[[Phoneutria nigriventer]]* on kõige mürgisemad ämblikud maailmas. Neid leidub tihti tihedalt asustatud piirkondade majades ja autodes, eriti päise päeva ajal.
Siniring-kaheksajalg

**Siniring-kaheksajalg** (*Hapalochlaena*) on kaheksajalaliste perekond, millesse kuulub neli väga mürgist liiki, kes elutsevad India ookeani ja Vaikse ookeani jääkvetes ja korallrahudes Jaapani saarestikust Austraaliani. 

Nende liikide eritunnused on kollakas nahk ja iseloomulikud sinised ja mustad rõngad, mis ohu korral võivad dramaatiliselt värvi muuta. Nad söövad väikseid loomi, sealhulgas krabisid, erakkrabisid, krevette ja muid koorikloomi.

## Klassifikatsioon
Perekonda kirjeldas esimesena Briti zooloog Guy Coburn Robson 1929. aastal. Kinnitatud on neli liiki (uuritakse veel kuut võimalikku liiki):
# *[[Hapalochlaena lunulata]]*
# *[[Hapalochlaena maculosa]]*
# *[[Hapalochlaena fasciata]]*
# *[[Hapalochlaena nierstraszi]]* (püüti esimest korda 1938. aastal Bengali lahest, teist korda alles 2013. aastal)

## Mürgisus
Neid peetakse maailma kõige mürgisemateks mereloomadeks. Vaatamata väiksusele (12–20 cm) ja tagasihoidlikule kuulekusele on nad inimestele ohtlikud, kui neid provotseerida või kätte võtta. Nende mürk sisaldab tugevat neurotoksiini tetrodotoksiini.
Valge siumari

**Valge siumari** (*Actaea pachypoda*) on ülimürgine õistaime liik, mis kuulub *[[Ranunculaceae]]* sugukonna *[[Actaea]]* perekonda.

Liigi rahvapärane nimetus on **nukusilmad.**

Taime levila on Põhja-Ameerika ida- ja keskosas. Kasvamiseks eelistab taim kõrgustikul asuvat jämedat liivsavist pinnast koos leht- või segametsaga.
Clostridium botulinum

***Clostridium botulinum*** on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter, mis toodab neurotoksiini botuliini.

## Vaata ka
*Botulism
Wubbo Ockels

**Wubbo Johannes Ockels** (28. märts 1946 – 18. mai 2014) oli Hollandi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja 1985. aastal osales ta NASA missioonil STS-61-A, mille ajal sai temast esimene hollandlane kosmoses. Pärast astronaudikarjääri lõppu, töötas ta Delfti Tehnikaülikoolis.

Wubbo Ockels suri 2014. aastal neeruvähki.

## Viited
Parlamendivalimised

**Parlamendivalimised** on seadusandliku esinduskogu (ehk parlamendi) liikmete ametisse nimetamine hääletamise teel.

## Vaata ka
* Üldvalimised
* Presidendivalimised

## Viited
Clostridium tetani

***Clostridium tetani*** on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter. See elab pinnases või loomade seedetraktides. Haava sattudes toodab see botuliini tetanospasmiini, mis häirib motoorseid neuroneid, tekitades teetanust. Haigust on võimalik ennetada vaktsiiniga, selle vastu vaktsineeritakse üle maailma tihti juba lapseeas.

## Vaata ka
*Teetanus
Külmlätte lump

**Külmlätte lump** on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Mokra külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501&nbsp;m.

## Viited
Melliste järv

**Melliste järv** (ka Melliste paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229&nbsp;m.

## Viited
Rõhu Umbjärv

**Rõhu Umbjärv** (ka Umbjärv, Rehujärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Ervita külas. Veekogu pindala on 6,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 936&nbsp;m.

## Viited
Tulijärv

**Tulijärv** (ka Tulejärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589&nbsp;m.

## Viited
Langendlaugas

**Langendlaugas** on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Linnusaare rabas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527&nbsp;m.

Järvest põhjasuunda jääb Kaurijärv, mis on Linnusaare raba suurim järv.

## Viited
Tooma Väike Linajärv

**Tooma Väike Linajärv** (ka Väike Linajärv, Tooma Linajärved, Linajärved, Prilljärved) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417&nbsp;m.

## Viited
Solova järv

**Solova järv** (ka Vaaksaare tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kiislova külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 626&nbsp;m.

## Viited
Vinnemäe lump

**Vinnemäe lump** (ka Tserepi paisjärv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 399&nbsp;m.

## Viited
Endla Sinijärv

**Endla Sinijärv** (ka Sinijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde ja Tooma külas. Veekogu pindala on 42,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3010&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Ajalugu
1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (*Suurkraav* ehk *Uusjõgi*) Endla järvest Sinijärve ja sealt edasi Põltsamaa jõkke. Loodimisvigade tõttu alanes Endla veetase vaid 30&nbsp;cm, Sinijärve mõjutas see aga rohkem. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal) ja enamik Põltsamaa jõe veest hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et Sinijärvest jäi järele vaid porine nõgu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. Vahepeal järvepõhjale kasvanud kased ja pajud jäid kuivanud puutüügastena järve. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. On hinnatud, et pärast seda Räägu kanalis voolav veehulk on Põltsamaa jõe vana haruga võrreldes tühine ning võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest.

## Viited
Jämedasarve järv

**Jämedasarve järv** on ovaalja kujuga järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tooma külas Endla rabas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433&nbsp;m.

## Viited
Pätsulaugas

**Pätsulaugas** (ka Endla Suurlaugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 413&nbsp;m.

## Viited
Endla Suurlaugas

**Endla Suurlaugas** (ka Suurlaugas, Endla raba laugas) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 3,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2831&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Voika järv

**Voika järv** (ka Voika paisjärv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas Voika külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956&nbsp;m. Järve läbib Voika oja.

## Viited
Peetsu Kaanjärv

**Peetsu Kaanjärv** (ka Kaanjärv, Peetsu järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kõnnu külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343&nbsp;m.

## Viited
Mbazwana

**Mbazwana** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligikaudu 7 km kaugusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mbazwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,93%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,32% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,83% inimesi, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,36% ja afrikaani keelt 0,48%.

## Viited
Karinu Suurjärv

**Karinu Suurjärv** (ka Suurjärv, Karinu kaksikjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1150&nbsp;m.

## Viited
Karinu Väikejärv

**Karinu Väikejärv** (ka Väikejärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 951&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Karjamaa veehoidla

**Karjamaa veehoidla** on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pudukülas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 754&nbsp;m.

## Viited
Liivoja veehoidla

**Liivoja veehoidla** on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448&nbsp;m.

## Viited
Sinilaugas

**Sinilaugas** (ka Väike Sinijärv, Väike Sindi järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas Kaasikjärve rabas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 714&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Väike Linajärv

**Väike Linajärv** (ka Linajärv, Aknajärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 159&nbsp;m.

## Viited
Meeritsa veehoidla

**Meeritsa veehoidla** (ka *Alastvere veehoidla*, *Allastvere veehoidla*) on veehoidla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Põltsamaal ja Võhmanõmme külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 935&nbsp;m.

## Viited
Ruskavere järv

**Ruskavere järv** on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Ruskavere külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708&nbsp;m.

## Viited
Bultfontein

**Bultfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas, Tswelopele valla halduskeskus.

Bultfontein on asutatud 1874. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bultfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,3%, valgeid 5,5%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 56,7% inimesi, koosa keelt 22,7%, tsvana keelt 9,5%, afrikaani keelt 6,1% ja teisi keeli 5,0%.

## Viited
Wesselsbron

**Wesselsbron** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Nala vallas.

Wesselsbron on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wesselsbroni elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,8%, valgeid 4,1%, värvilisi 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 75,4% inimesi, koosa keelt 8.9%, afrikaani keelt 6,0%, tsvana keelt 4,2% ja teisi keeli 5,5%.

## Viited
Lowelli observatoorium

**Lowelli observatoorium** on Arizona osariigis Flagstaffis asuv observatoorium, mis on asutatud 1894. aastal. See on üks Ameerika Ühendriikide vanemaid observatooriume. 

Lowelli observatoorium arvati 1965. aastal USA riiklike ajaloomälestiste hulka ja see kuulus 2011. aastal ajakirja TIME avaldatud 100 tähtsaima paiga nimekirja. 1930. aastal avastas Lowelli observatooriumis töötanud Clyde Tombaugh Pluuto.

Observatooriumi asutas astronoom Percival Lowell ning see kuulub tänini Lowelli perekonnale.

## Viited
Ventersburg

**Ventersburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.

Ventersburg on asutatud 1857. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,5%, valgeid 6,4%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 82,4% inimesi, afrikaani keelt 8,1%, koosa keelt 3,4%, inglise keelt 2,8% ja teisi keeli 3.4%.

## Galerii

Pilt:Town Hall-Voortrekker Street - Ventersburg-001.jpg|Ventersburgi linnavalitsuse hoone
Pilt:Nederduitse Gereformeerde Church Ventersburg-003.jpg|Kirik Ventersburgis


## Viited
Ronald McNair

**Ronald Erwin McNair** (21. oktoober 1950 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ning ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. McNairi esmalend oli STS-41-B, mille ajal sai ta teiseks afroameeriklaseks kosmoses. Tema viimane lend oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga.

McNair oli ka andekas saksofonist. Enne Challengeri katastroofi töötas ta koos oma sõbra, elektronmuusikat viljeleva prantsuse muusiku Jean-Michel Jarrega Jarre plaanitud vabaõhukontserdi "Rendez-Vous Houston" kallal. Teoses "Last Rendez-Vous" oleks McNair pidanud esitama otse kosmosest saksofonisoolo, mis oleks olnud esimene kosmoses lindistatud muusikateos. Pärast katastroofi korraldas Jarre Houstonis kontserdil 5. aprillil 1986 Challengeri ohvrite mälestuseks, kus saksofoni mängis McNairi sõber Kirk Whalum.

## Viited
Lemmik

**Lemmik** on mitmetähenduslik sõna:
*Lemmik on neem Harju maakonnas Aegna saarel
*Lemmik on mehenimi
*Lemmik on Jõgeva Sordiaretuse Instituudis aretatud aedoa sort
*...
HOT

**HOT** või **Hot** võib tähendada järgmist:
*"Hot" on Rumeenia laulja Inna album, mis ilmus 2009
*H.O.T. on Lõuna-Korea ansambel
*...
Lemmiku neem

**Lemmiku neem** ehk **Lemmiku nina** on kahe Aegna saarel asuva neeme nimi:
*Lemmiku nina (Aegna)
*Lemmik (Aegna) ehk Lemmiku neem
Lemmik (Aegna)

**Lemmik** (ka Lemmiku neem) on poolsaar Harju maakonnas Aegna saarel.

## Vaata ka
*Aegna Lemmiku alumine päevamärk
*Aegna Lemmiku ülemine päevamärk
*Aegna Lemmiku siht
Loo (poolsaar)

**Loo** on poolsaar Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodeosas ja jääb Kelnase küla territooriumile.

Poolsaare tipus Rouendi otsal asub Prangli loode tulepaak.

Poolsaare põhjaküljel asuvad (alates põhjast) Liivalougas, Ristilougas ja Liimeneeme lougas.

Poolsaarest lõunasse jääb madalas meres asuv Seinakari.
Matatiele

**Matatiele** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Matatiele valla halduskeskus. Linn asub Lesotho piirist ligi 20 km lõunas.

Matatiele asub Draakonimägede lõunaosas.

Matatiele sai linnaõigused 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matatiele elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,45%, värvilisi 9,47%, valgeid 4,06%, India või Aasia päritolu inimesi 2,60% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,26%, sotho keelt 23,50%, inglise keelt 14,33%, afrikaani keelt 7,54%, suulu keelt 2,11% ja viipekeelt 1,07%.

## Viited
James Irwin

**James Benson Irwin** (17. märts 1930 – 8. august 1991) oli Ameerika Ühendriikide astronaut, aeronautikainsener, katselendur ja Ameerika Ühendriikide õhuväe lendur. Ta osales NASA missioonil Apollo 15, mille raames sai ta kaheksandaks Kuu pinnal kõndinud inimeseks.

1972. aastal läks James Irwin erru ning veetis edasise elu kõikjal maailmas evangeelset sõnumit jagades. Ta rääkis, et Jeesus, kes kõndis Maa peal, on palju enam tähelepanuväärne kui see, et mees kõndis Kuu peal.

1973. aastal juhtis ta mitut ekspeditsiooni Araratile, et otsida jälgi Noa laevast. Külastas juunis 1978 Tallinna ning jutlustas 12. juunil Oleviste kirikus.  

Irwin suri 1991. aastal infarkti.

## Viited

## Välislingid
* Irwini jutlus Oleviste kirikus 12. juunil 1978
Bizana

**Bizana** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Mbizana valla halduskeskus.

Bizana kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bizana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,51%, värvilisi 0,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28%, valgeid 0,23% ja teisi 0,38%. Koosa keelt pidas emakeeleks 90,28% inimesi, suulu keelt 3,15%, inglise keelt 2,78%, sotho keelt 0,66%, viipekeelt 0,61%, pedi keelt 0,43% ja afrikaani keelt 0,35%.

## Viited
Ellison Onizuka

**Ellison Shoji Onizuka** (24. juuni 1946 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. Onizuka esimene missioon oli STS-51-C, mille ajal sai ta esimeseks Jaapani päritolu inimeseks kosmoses ja teine missioon oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga.

## Viited
Väike Asalaid

**Väike Asalaid** (ka **Pisike Asalaid**) oli saar (laid) Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes. Saar on 2015 seisuga kokku kasvanud Suure Asalaiuga.

## Välislingid
*
Suur Roograhu

**Suur Roograhu** on kahe Eesti geograafilise objekti nimi:
*Suur Roograhu ehk Roograhu on saar Lääne maakonnas Haapsalu Tagalahes
*Suur Roograhu on poolsaar (varem saar) Lääne maakonnas Liialaiul

## Vaata ka
*Väike Roograhu
*Roograhu
Lusikisiki

**Lusikisiki** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Ngquza Hilli vallas.

Kuni 1994. aastani kuulus Lusikisiki Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lusikisiki elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,99%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84%, valgeid 0,67% ja teisi 1,56%. Koosa keelt pidas emakeeleks 81,28%, inglise keelt 8,32%, suulu keelt 2,16%, viipekeelt 0,61%, ndebele keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,47%.

## Viited
Libode

**Libode** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Nyandeni vallas.

Libode kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Libode elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,02%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,26% inimesi, inglise keelt 2,70%, pedi keelt 0,90%, suulu keelt 0,83% ja viipekeelt 0,83%.

## Viited
Somerset East

**Somerset East** (afrikaani keeles **Somerset-Oos**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Somerset East on asutatud 1825. aastal. Linn on saanud nime Charles Somerseti järgi, kes oli aastatel 1814–1826 Kapi koloonia kuberner.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Somerset Easti elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,8%, värvilisi 32,2%, valgeid 7,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 42,9%, inglise keelt 3,7% ja teisi keeli 1,6%.

## Galerii

Pilt:Dutch Reformed Church Somerset East-007.jpg
Pilt:Dutch Reformed Church Charles Street - Somerset East-002.jpg
Pilt:107 Paulet Street-Somerset East-01.jpg
Pilt:College House Gill College - Somerset East-001.jpg
Pilt:9 2 082 0007-Old Officers Mess-Paulet St-Somerset East-s.jpg


## Viited
Odivere tiik

**Odivere tiik** on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Odivere külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550&nbsp;m.

## Viited
Veia paisjärv

**Veia paisjärv** (ka Oolejärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Veia külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1198&nbsp;m.

## Viited
Palamuse paisjärv

**Palamuse paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1079&nbsp;m.

Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest ülesvoolu asub Palamuse Veskijärv.


Palamuse paisjärv OlariPilnik-56 1.jpg
Palamuse paisjärv OlariPilnik-43.jpg
Palamuse paisjärv OlariPilnik-42.jpg
Palamuse paisjärv OlariPilnik-41.jpg


## Viited
Lutikajärv

**Lutikajärv** (ka Saare Lutikajärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Saarjärve külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 285&nbsp;m.

## Viited
Kudina järv

**Kudina järv** (ka Kudina paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kudina külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1152&nbsp;m.

## Viited
Kogrijärv

**Kogrijärv** (ka Ristimurru Kogrijärv, Ristimuru Kogrijärv, Ristimuru järv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Uhmardu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441&nbsp;m.

## Viited
Kiisli paisjärv

**Kiisli paisjärv** (ka Kiisli järv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokanurga külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Halliku külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 140&nbsp;m.

## Viited
Haavakivi paisjärv

**Haavakivi paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kiisli külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 115&nbsp;m.

## Viited
Tuha veskijärv

**Tuha veskijärv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vea külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 476&nbsp;m.

## Viited
Lannu lomp

**Lannu lomp** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496&nbsp;m.

## Viited
Kaarepere paisjärv

**Kaarepere paisjärv** (ka *Pikkjärve paisjärv*, *Veskijärv*) on paisjärv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805&nbsp;m. Järve läbib Nava oja.

## Viited
Palamuse Veskijärv

**Palamuse Veskijärv** (ka Veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus ja Järvepera külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1061&nbsp;m.

Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest allavoolu asub Palamuse paisjärv.

## Viited
Savastvere järv

**Savastvere järv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Savastvere ja Sudemäe külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2205&nbsp;m.

## Viited
Vilajärv

**Vilajärv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alasoo külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 659&nbsp;m.

## Viited
Pärsikivi paisjärv

**Pärsikivi paisjärv** on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kallaste linnas ja Tedrekülas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus on 578&nbsp;m.

## Viited
Puurmani kalatiigid

**Puurmani kalatiigid** on tiigid Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogude pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 496&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Puurmani paisjärv

**Puurmani paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogu pindala on 7,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3085&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Härjanurme paisjärv

**Härjanurme paisjärv** (ka Härjanurme veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pakaste ja Jõune külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2446&nbsp;m.


Härjanurme paisjärv2.jpg|Härjanurme paisjärv
Härjanurme pais Pedja jõel.jpg|Härjanurme pais


## Viited
Tõrve paisjärv

**Tõrve paisjärv** on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tõrve külas. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3434&nbsp;m. Järves on kaks saart.

## Viited
Võisiku järv

**Võisiku järv** (ka Võisiku paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Võisiku külas. Veekogu pindala on 6,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1843&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited
Kamari järv

**Kamari järv** (ka Kamari paisjärv) on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 22,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2795&nbsp;m. Järves on neli saart.

Järve äärde on rajatud puhkeala kahe paadisilla, rannajalgpalli- ja -võrkpalliväljaku, duširuumi, tualettide, pinkide, väikelaste kiikede ja liumäega. Ujumisala on piiratud poidega ja rajatud on ka laste ujumisala.

## Vaata ka
* Kamari veskijärv

## Viited
Kamari veskijärv

**Kamari veskijärv** on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 920&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Vaata ka
* Kamari järv

## Viited
Möksi veskijärv

**Möksi veskijärv** (ka Möksi paisjärv, Mõksi veskijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 466&nbsp;m.

## Viited
Pikknurme järv

**Pikknurme järv** (ka Pikknurme paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pikknurme külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596&nbsp;m.

## Viited
Pearston

**Pearston** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Pearston asutati 1859. aastal ja sai linnaõigused 1894. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud vaimuliku John Pearsi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearstoni elanikest värvilisi 59,3%, mustanahalisi aafriklasi 37,4%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,8%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,6%, koosa keelt 27,9%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,0%.

## Viited