Aktantne atribuut

**Aktantne atribuut** on nimisõnafraasi laiend ehk täiend, mis märgib lauses situatsiooni osalist. See on täiendi üks süntaktilis-semantilisi põhitüüpe.

## Eesti keel
Aktantsed atribuudid on substantiivi- ja adverbifraasid ning infiniitsed verbifraasid (infiniittarindid), millele lauses vastab aktantne lauseliige. Predikaat, mida see lauseliige lauses laiendab, esineb substantiivifraasis kas: 

*atribuuttarindi deverbaalsubstantiivist põhjana: nt *tema esinemine* – ta esineb
*jääb juurdemõeldavaks: nt *pilet laevale* – pilet, millega saab laevale

Substantiivseid aktantseid atribuute vormistavad ühelt poolt semantilised käänded või kaassõnad, teiselt poolt genitiiv. Esimesel juhul näitab atribuudi ja põhja sisulist seost juba atribuudi vorm. Et tegemist on põhiliselt adverbiaalsete sisuseoste ja väljendusvahenditega, siis nimetatakse selliseid atribuute koos määrsõnaliste ja infiniitsetega adverbiaalatribuutideks.

### Adverbiaalatribuut
See on aktantne atribuut, mille vormis kajastub atribuudi adverbiaalne seos põhjaga, nt *pood külas* (= pood, mis paikneb külas).

**Adverbiaalatribuudi põhiliigid** 
*habitiivatribuut: *info *'kuulajatele***
*kaasnemisatribuut: ''poiss '''rattaga***
*sõltuvusatribuut: *lugu *'isast***
*kohaatribuut: ''vaade '''merele***
*ajaatribuut: *õhtud *'juunis*** 
*kvantumiatribuut: ''kogemus '''üle kahe aasta***
*otstarbeatribuut: *plats *'telkimiseks***
*seisundiatribuut: ''tööstaaž '''õpetajana***

### Genitiivatribuut
See on omastavas käändes ehk genitiivis aktantne atribuut, nt *ema lilled*. Genitiivatribuudi vorm ei täpsusta põhja ja laiendi sisuseost, vaid jätab selle ebamääraseks. Seose laad võib järelduda atribuudi ja põhja leksikaaltähendusest. Genitiiv viitab vaid aktantsele seosele implitsiitse predikaadi (nominalisatsiooni korral põhja) ja atribuudi vahel, jättes selle konkretiseerimata.

#### Subjektiline genitiivatribuut
Subjektilisele genitiivatribuudile vastab lauses alus. Sellisel juhul on nimisõnafraasi põhi teonimi vm tegevust, protsessi või seisundit väljendav nimisõna: ***koera''' haukumine'' – ***Koer*** ''haugub'' 

==== Objektiline genitiivatribuut ====
Objektilisele genitiivatribuudile vastab lauses [[sihitis]]. Sellisel juhul on nimisõnafraasi põhi [[sihiline tegusõna|sihilisest tegusõnast]] [[tuletamine|tuletatud]] nimisõna ehk [[deverbaalsubstantiiv]]: harilikult teonimi vm tegevust väljendav substantiiv või [[tegijanimi]]: ***maasikate** korjamine'' – ''Korjatakse **maasikaid***

==== Adverbiaalne genitiivatribuut ====
Adverbiaalsele genitiivatribuudile vastab lauses määrus. Nii nagu [[määrus]], võib ka adverbiaalne genitiivatribuut väljendada järgmist

*valdajat (vrd habitiivadverbiaal) selle mitmesugustes variantides: vahetut omajat; institutsiooni, millesse põhjaga tähistatu kuulub; isikut, kellega põhjaga tähistatu on mingites sotsiaalsetes suhetes; tervikut, mille osaks põhjaga tähistatu on; nähtust, mille parameetrit põhi väljendab: ***isa** auto'' (= auto, mis kuulub isale)
*tegijat (vrd agentadverbiaal): ***Darwini*' teooria*
*rektsiooniadverbiaali tähendusi (vrd rektsiooniadverbiaal): ***lillekimbu** pilt* (= pilt lillekimbust)
*kohta (vrd lokaaladverbiaal): *Lõuna-Eesti **loodus***  (= loodus Lõuna-Eestis)
*aega (vrd temporaaladverbiaal): ***detsembrikuu** pühad* (= pühad detsembrikuus)
*kvantumit (vrd kvantumiadverbiaal): ***kahe kuu** töö* (= töö, mis kestab kaks kuud)
*otstarvet (vrd finaaladverbiaal):  ***beebide** pood* (= pood, kus müüakse beebiasju)

Genitiivatribuut kasutatakse ka mitmusliku reduplikatiivtäiendina põhja tähenduse intensiivistumiseks: *See on vast raamatute raamat*; *küsimuste küsimus''.

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 570, 576, 577