open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ederson Moraes

**Ederson** (täisnimega **Ederson Santana de Moraes**, sündinud 17. augustil 1993 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib väravavahina Premier League'i klubis Manchester City ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Oma jalgpallikarjääri alustas ta 2008. aastal kodulinna klubis São Paulo FC. Aasta hiljem liitus Ederson Portugali klubi Benfica noortemeeskonnaga, kus ta mängis kaks aastat ning pärast seda lahkus klubist. 2011. aastal liitus ta Portugali liigas teisel astmel mängiva Ribeirãoga, kus mängis ühe aasta. 2012. aastal liitus ta Portugali kõrgliigas mängiva Rio Avega, kus ta sõlmis oma esimese elukutselise mängija lepingu. 2015. aasta juunis liitus Ederson taas Benficaga ning seekord sõlmis viieaastase lepingu. Benficas uuesti alustades mängis ta algul duubelvõistkonnaga madalamas liigas, kuid esiväravavahi vigastuse tõttu pääses ta ka Benfica võistkonna eest platsile. Tema debüütmäng oli 5. märtsil 2016 Benfica ühe suurima konkurendi Lissaboni Sportingu vastu. Selle mängu võitis Benfica 1:0. 

## Inglismaa
2017. aasta suvel liitus Ederson Benficast Inglismaa suurklubi Manchester Cityga 40 miljoni euro eest. Selle ostusummaga sai temast sel ajal hinnalt teine väravavaht maailmas. Edersonist sai 2018. aasta augustis aegade esimene väravavaht, kes on andnud väravavahina väravasöödu Manchester City meeskonnas.

2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

## Rahvuskoondis
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2018. aastal Tšiili vastu, mille Brasiilia võitis 3:0. 2018. aasta mais nimetati ta ka maailmameistrivõistluste 23 mängija nimekirja, kus ta mänguminuteid ei teeninud.

## Guinnessi maailmarekord
Edersoni nimel on ka Guinnessi maailmarekord käest löödud palli löömisega, mille ta lõi 75,35 meetri kaugusele.

## Saavutused
;Benfica
*Primeira Liga: 2015–16, 2016–17
*Taça de Portugal: 2016–17
*Taça da Liga: 2015–16
;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19
*FA Cup: 2018–19
*EFL Cup: 2017–18, 2018–19
*FA Community Shield: 2018

## Viited
KSG NUI

**KSG NUI** on Kadrioru Saksa Gümnaasiumi (lühendatult KSG) õpilaste korraldatav amatöörfilmifestival. Festivali raames näidatakse õpilaste amatöörfilme.

Esimene festival toimus 2001. Esimesed korraldajad olid Tarmo Renter, Tiit Taimla, Andres Olvik, Risto Rõõmus, Joosep Pokla, Liis Rohtmets ja Lauri Mäe. Aastast 2004 kannab üritus nime **NUI**.

## Viited
Kolu (Kadrina)

**Kolu** on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

1977. aastal liideti küla Vaiatuga ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.

Kolu külas Tapa–Loobu maantee ääres asub lagunev L. Pärna nim. kolhoosile kuulunud Kolu kuivati  elevaatoriga ja endise Kolu mõisa  härrastemaja. 

## Viited
Ivanhoe (ansambel)

**Ivanhoe** oli ajakirjanik ja muusik Ivan Makarovi muusikaline projekt, kus ta täitis solisti, laulude autori ja produtsendi ülesandeid.

Ivan Makarov on paljude Urmas Alenderi ja Ruja laulutekstide autor. Alenderi lahkumisega Rootsi koostöö katkes. Kirjutamine teistele esitajatele ei pakkunud Makarovile võrdväärselt inspiratsiooni ja ta hakkas Alenderi soovitusel ise esitama oma meloodilise proge stiilis lugusid. Urmas Alender oli uue projekti esimene retsensent. Seaded tegi Igor Garšnek, kitarri mängis Ivar Liinev (Velders, Vanemõde), helirežissööriks oli Mati Brauer ja hiljem Igor Garšnek.

Ivanhoe esines korduvalt Eesti Televisioonis (režissöör Valdeko Puulinn), ballaad "Looda" oli pikemat aega Vikerraadio "Soovikontserdi" üks lemmikuid. Mati Brauer tegi ansamblist saate, Tõnis Erilaiu "Soovid, soovid, soovid..." esitles mitut lugu, Kaidi Kleini juhitud edetabelisse jõudis lugu "Hirmude küüsis". Kanal 2 tegi Ivan Makarovist kui muusikust ja raadiomehest saate (režissöör Merike Veskus), selles näidatud videotest oli "Hingede defilee" pärast Estonia hukku üks Kanal 2 mängitavamaid lugusid ja näidati ka hiljem saates "Reporter".

Kõik lood olid salvestatud kahes variandis – eesti- ja venekeelsetena, v.a Urmas Alenderi "Tuumavaba Eesti" ja "Taevased ratsanikud", mis olid tehtud ainult venekeelsetena. Mõned lood kõlasid ka üleliidulises raadiojaamas Junostj. Kõik vene lood olid antud firma Melodija Moskva peakorterisse lootuses, et sealt valitakse materjal ühe LP jaoks. Täiesti ootamatult võeti kõik tööd vastu ja anti välja kaks LP-d, mis jäid viimasteks eesti muusikute üleliidulise tiraažiga plaatideks. LP "Ozjora" esimene tiraaž oli toodetud Taškendi plaaditehases, lisatiraaži pressis hiljem Aprelevka tehas. LP "Nomen nescio. Sine loco" toodeti Aprelevkas. Plaadil "Ozjora" on ka kolm ansambli Vanemõde muusikute poolt sisse mängitud lugu ja kaks ansambli Data instrumentaalpala. Esialgu Igor Garšnek nõustus sellega, et kogu projekt teostub Data nime all ja mõlemad plaadid ilmusid esinejanimega "Ivan Makarov ja rokkansambel Data". Hiljem aga tekkis nimega probleem ning Ivan Makarov võttis projektile nime "Ivanhoe", kuid Eesti Raadio fondi vastu võetud lugude ega kummagi vinüülplaadi pealkirju ei olnud enam võimalik tagantjärele muuta. Hiljem ilmus venekeelne kassett "Tšjornõi angel" (Forte 1994) ja eestikeelne CD "Pojale".

Ansambli Ivanhoe avaldatud lugudes mängisid eri perioodidel Igor Garšnek (klahvpillid), Tiit Aunaste (programmeerimine), Ivar Liinev (kitarr), Alo Puustak (kitarr), Mihkel Raud (kitarr), Raul Jaanson (kitarr), S.P.Gulliver (bass, klahvpillid), Marisha Pirke (duett ballaadis "Põhjatuul"). Kõik Ivanhoe albumid ja videod on esitletud Venemaa *[[Heavy metal|heavy]]*- ja *metal*-muusika liidu poolt *[[Kunstirokk|art]]*- ja ''hard rock''<nowiki/>'i kategoorias.

## Viited

## Välislingid

* Ivanhoe "Looda"
* Ivanhoe "Hirmude küüsis"
* Marisha Pirke, Ivanhoe & Data - Põhjatuul
Keskinglise keel

**Keskinglise keel** (*Middle English*) on inglise keele vorm, mida kõneldi 11.–15. sajandil.

## Ajalugu
Keskinglise keele ajalugu jaotatakse enamasti kolme perioodi:

#**Varajane keskinglise kee**l (~1100 – ~1250) – sellel ajal kasutati veel vanainglise keele kirjasüsteemi.
#**Keskmine keskinglise keel** (~1250 – ~1400) – kirjanduslike murrete tekkimine, kirjasüsteemi mõjutas tugevasti anglonormanni keele süsteem. Sellel perioodil arenes välja Londoni murre, mida kasutasid kirjanikud nagu John Gower ja Geoffrey Chaucer.
#**Hiline keskinglise keel** (~1400 – ~1500) – Londoni kirjandusliku murde levik, šoti murre eraldus teistest põhjas kasutatavatest. Palju muutusi kirjakeeles.

## Muutused keeles
Normanni vallutus tõi keelde uued õigekirja tavad, mille tõttu tundus üleminek vanainglise keelelt keskinglise keelele palju järsem, kui see tegelikult oli. Normanni kirjatundjad eirasid traditsioonilist inglise keele õigekirja ja kirjutasid keelt kuulmise järgi. Uute tavade hulgas olid uued kaashäälikute sümbolid: g, v/u, w, ȝ ('yogh') ning ühtne käsitsikirja viis.

Kõik vanainglise keele diftongid ehk kaksiktäishäälikud läbisid keskinglise keele perioodi jooksul muutuse, mille käigus said neist monoftongid ehk üksikvokaalid (nt ēa > ē̹). Kindlate kaashäälikuühendite ees (*ld*, *mb*, *nd*), kahe silbilistes sõnades ja täishäälikuga lõppevates silpides said lühikestest täishäälikutest pikad.

Seoses vanainglise keele segunemisega vanapõhja keelega (*Old Norse*) kadusid keskinglise keeles rõhuta silbid, vähenes käänete arv ning nende süsteem muutus lihtsamaks. Kaks peamist käänamisvormi üldistusid: vanainglise keele nimetava mitmus *-as* ja omastava ainsus *-es* asendati keskinglise keeles mõlemad *-es*’iga. Mitmuse lõpp *-en* asendus samuti *-es*’iga.

Samuti arenes välja keerukas ajavormide süsteem, milles kasutati abitegusõnu *be*, *have* ja *do* ning modaalverbe *shall*, *should*, *will*. Keskinglise keele perioodil kasutati valdavalt nelja (tegusõna) ajavormi: lihtminevik, täisminevik, passiiv ja progressiiv. Iga ajavormi jaoks kujunesid välja kindlad pöördelõpud, mis tegusõnadele lisati. Näiteks oli oleviku ainsuse 1. pöörde lõpuks *-e* (‘ich here' – ma kuulen), ainsuse 2. pöörde lõpuks *-(e)st* (‘thou spekest’ – sina räägid) ja ainsuse 3. pöörde lõpuks *-eth* (’he cometh’ – tema tuleb). Hiljem võeti kasutusele ka tulevikuvorm.

Keskinglise perioodil muutus ka sõnade järjekord lauses tähtsamaks ning peamiseks sõnajärjeks sai SVO (alus, öeldis, sihitis). Hakati kasutama ka rohkem eessõnu (*in*, *with*, *by*).

## Viited
The Venetian Macao

**The Venetian Macao** on luksushotell, kus asub maailma suurim kasiino. Venetian on 39-korruseline kasiinohotell Macaus.  Hotelli pindala on 980 000 m². Macao hotell on tehtud Las Vegases asuva samanimelise hotelli järgi. The Venetian Macao on suurim kasiino maailmas ja suurim hotell Aasias. The Venetian Macao on pindala suuruselt seitsmes ehitis maailmas. 

Ehitis valmis 2007. aasta juulis ning kuurort avati 28. augustil 2007. Kuurordis on 3000 sviiti, 110 000 m2 konverentsisaale, 150 000 m2 jaekaubanduse ala, 51 000 m2 kasiinopinda. Kasiino alal asub 3400 mänguautomaati ja 800 mängulauda ning 15 000 istmekohaga Cotai Arena meelelahutuse ja spordiürituste jaoks. 

### Kasiino

Kasiino on jagatud teemade järgi neljaks osaks. Kogupindalaga 50 700 m2.  Kasiinos on 6000 mänguautomaati ja 800 mängulauda. 
Hotellis on ka klubi Paiza Club, mis on mõeldud eksklusiivsetele külalistele. Klubil on oma sissepääs, fuajee ja administraator. Klubi on jagatud privaatseteks tubadeks, mis kannavad suurte Aasia linnade nimesid. 

### Majutus

Hotellis on 2905 sviiti. Tubade asukohad paiknevad 7. ja 38. korruse vahel. Paiza sviidid on reserveeritud eksklusiivsetele külalistele.

### Meelelahutus

Cotai Arena on hotellis asuv siseareen, kus on 15 000 istekohta. Seal toimuvad erinevad spordiüritused, näiteks korvpallimängud, tennise- ja boksimatšid. Samuti ka kontserdid ja suured auhinnaüritused.  

## Viited
Martellato

***Martellato*** (itaalia keeles 'vasardavalt') on peamiselt poogenkeelpillide mängutehnika, kus teravat heli tekitatakse poogna keeltele surumisega ja sealt järsult eemaldamisega.

Seda on kirjeldatud ka eriti jõulise vasardava *staccato*'na.
Venemaa välisvõlgade tühistamine

**Venemaa välisvõlgade tühistamine** toimus 8. veebruaril 1918, mil Venemaa valitsuse otsusega tühistati eelmise valitsuse poolt välisriikidelt Saksamaa hävitamiseks esimese maailmasõja ajal võetud võlad ja ka kõik varasemad Venemaa riigivõlad. 

Sel ajal oli Venemaa välisvõlg maailma suurim, millest ainuüksi Suurbritanniale võlgneti üle 500 miljoni naela, Prantsusmaale üle 300 miljardi frangi ja Jaapanile 147 miljonit dollarit.

Samaaegselt konfiskeeriti välismaa kodanike omand Venemaal.  

Võla mittemaksmine põhjustas välismaal rahulolematust ja uute võlgade saamine oli mõnda aega raskendatud, mistõttu Venemaa pidi rahvusvahelisi makse teostama kullas. Ka Bresti rahu alusel Saksamaale määratud kontributsioon tasuti kullas.

1996. aastal sõlmis Venemaa Prantsusmaaga võlgade tasumise lepingu, kuid pole seda täitnud.
Teeninduskeel

**Teeninduskeel** on teeninduses kasutatavad keelelised vahendid.

Teenindaja suhtleb klientidega kas näost näkku, meili teel, telefonitsi või kehakeeles. Suhtlus on nii verbaalne kui ka mitteverbaalne. Kliendiga peab suhtlema toetavalt ning hoolivalt, talle piisavalt tähelepanu pakkudes ning teenuse võimalikult meeldivaks tegema, et klient tagasi tuleks ning teenust uuesti kasutaks.

Mitteverbaalse ehk kehakeele seisukohast soovitatakse kliendiga usaldusliku suhte saavutamiseks kasutada kliendile sobivat distantsi, vältida pealetükkivust, kasutada avatud žeste ja naeratust. Oluline on mõista oma tegevuse ja käitumise mõju kliendile.

Hea teeninduskeele kasutamine on oluline, kuna see mõjub hästi klientidele, kes külastavad organisatsiooni uuesti kasvõi ainult hea teeninduse pärast. Hea teenindaja suudab kohaneda uue kliendiga kiirest ja oskab leida õige teeninduskeele, millega klient rahule jääb. 

## Viited
Töökeskkonna ohutegurid

**Töökeskkonna ohutegurid** on töökeskkonnas leiduvad mitmesugused ohutegurid, mis mõjutavad töökeskkonna ohutust. 

Need tegurid võivad olla füüsikalised, keemilised, bioloogilised, füsioloogilised või psühhosotsiaalsed. 

Ühes töökeskkonnas võib samal ajal toimida mitu erinevat ohutegurit.

Ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise korra kehtestab Eestis Vabariigi Valitsus.

Vajadusel tuleb ohutegurite mõju vähendamiseks kasutada isikukaitsevahendeid.

## Viited
Kvamera keel

**Kvamera keel** on Austroneesia hõimkonda Lõuna-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Tanna saare lõunaosas. Kõnelejate arv on ligikaudu 3500 ja see on Lõuna-Vanuatu keeltest väikseima kõnelejate arvuga. Seda räägitakse Port Resolutioni, Imayo, Samaria, Galilee, Imaki, Yeruareng, Yenmarei, Kwamera, Kwaraka ja Greenpointi külas. Enamik kvamera keele kõnelejatest oskab ka mõnda teist Tanna keelt ja bislama keelt. Viiest Tannal kõneldavast keelest on see teistest kõige erinevam.

## Foneetika
Kvamera keeles on 15 konsonantfoneemi:

Kvamera keeles on kuus täishäälikut: a, e, ə, i, o, u.

Häälikuid /fʷ/, /kʷ/, /mʷ/ ja /pʷ/ kirjutatakse ‹ fw ›, ‹ kw ›, ‹ mw › ja ‹ pw ›. Häälikuid /ə/, /ŋ/, /ɾ/ ja /ɰ/ kirjutatakse ‹ ɨ ›, ‹ g ›, ‹ r › ja ‹ v ›.

Rõhk langeb enamasti eelviimasele silbile.

### Isikulised asesõnad

## Viited

## Kirjandus
*Lamont Lindstrom et John Lynch, Kwamera, LINCOM Europa, 1994.
*Lindstrom, Lamont. Kwamera Dictionary. Department of Linguistics, Research School of Pacific Studies, Australian National University, 1986.
## Välislingid
Mill Ends Park

**Mill Ends Park** on park USA-s Oregoni osariigis Portlandi kesklinnas. See paikneb sõidutee SW Naito Parkway eraldusribal Willamette'i jõe äärse esplanaadi lähedal. Park on ümmarguse kujuga ja 0,61-meetrise läbimõõduga. Pargi pindala on 0,292 m². 

1971. aastal kanti see Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõige väiksem park.

Park loodi 1948. aasta püha Patricku päeval "ainsa pisihaldjate kolooniana Iirimaast läänes". Pargi rajas Dick Fagan. Pargi asukohta oli algul kavandatud tänavavalgustuspost, mida aga ei paigaldatud ja vabaks jäänud koht hakkas rohtuma. Fagan, kes töötas ajalehe The Oregon Journal juures, istutas sinna lilli. Ta nimetas selle oma rubriigi järgi "Mill Ends'iks". Ametlikult sai see pargiks 1976. aastal.

2006. aastal paigaldati park seoses tee-ehitusega mõneks ajaks ümber.


Mill Ends Park - October 2018.jpg|2018. aasta
Mill Ends Park.jpg|2004. aasta
Mill Ends Park overhead facing NNW P5414.jpg|2011. aasta


## Vaata ka
* Newby-McMahon Building – maailma väikseim pilvelõhkuja
* Maailma suurim kirves
* Waldo park – USA Oregoni osariigis Salemis

## Viited

## Välislingid
* Mill Ends Park Portlandi veebisaidil
* Google maps – Street View
* Fotod
Lestene vald

**Lestene vald** (läti keeles *Lestenes pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Degole, Džūkste ja Jaunpilsi vallaga.

Valla pindala on 83,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 662 inimest. Valla keskus on Lestene küla. Vallavanem on Vilnis Janševskis (ühine Irlava vallaga).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Kliģi mõisa (*Kliggenhof*), Jaunlestene mõisa (*Neu-Lesten*) ja Lestene mõisa (*Lesten*) maadele.

Aastal 1935 oli valla pindala 107,8 km² ja seal oli 1610 elanikku. Aastal 1945 moodustati selles Lestene ja Mežnieki külanõukogu, vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1965 liideti osa Lestene külanõukogust Džūkste külanõukoguga. Aastal 1973 liideti sellega osa Degole külanõukogust. Aastal 1975 liideti osa Lestene külanõukogust Slampe külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Suurim jõgi on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Lestene jõgi. Vallas asub 36 hektari suurune Pālansi järv, teine järv on 21,8 hektari suurune Kliģi järv. Looduskaitse all on üks nimetu põline tamm. Valla lõunaossa jääb 347 hektari suurune Riesta-Džūkstene soo hoiuala.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Lestene mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, ait ja häärber. Riikliku kaitse all on Lestene luteri kirik ja selle juures asuv vennaskalmistu.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 588 lätlast, 33 venelast, 37 valgevenelast, 4 ukrainlast, 8 poolakat ja 11 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Ināra Mūrniece piedalās 1944.gada Ziemassvētku kauju 71.gadadienai veltītajā atceres pasākumā Lestenē (23902284766).jpg|Lestene kirik ja II maailmasõja vennashauad
Lestene Cemetery 3.JPG|II maailmasõja hauad Lestene kalmistul
Latviešu leģiona karavīru brāļu kapi.jpg|Läti leegioni sõdurite vennashauad
Sarkanās armijas brāļu kapi pie mājām Lapsiņas, WWII, Lestenes pagasts, Tukuma novads, Latvia - panoramio.jpg|Punaarmee sõdurite vennashauad Lapsiņase maja juures


## Viited

## Välislingid
Callum Hudson-Odoi

**Callum James Hudson-Odoi** (sündinud 7. novembril 2000) on Inglise jalgpallur, kes mängib ründaja või ääreründajana Inglise kõrgliiga klubis Nottingham Forest.

## Klubikarjäär
Hudson-Odoi liitus Londoni Chelseaga 2007. aastal ja tegi oma U18 debüüdi augustis 2016. Ta lõi debüüthooajal 8 väravat 25 mängus, millega aitas kaasa U18 meeskonna FA Youth Cupi võidule. Pärast seda edutati Hudson-Odoi U23 meeskonda juba 16-aastaselt, U-23 meeskond mängis oma hooaega EFL Trophy nimelises võistluses, kus Hudson-Odoil õnnestus lüüa 4 väravat 3 mängus, millest 2 väravat tulid League One tiimi Plymouth Argyle'i vastu.

20. detsembril 2017 oli Hudson-Odoi esimest korda Chelsea mänguks valmistuva meeskonna nimekirjas, vastaseks EFL Trophys Bournemouth, kuid mänguaega ei saanud. 28. jaanuaril 2018 Hudson-Odoi tegi oma esimeeskonna debüüdi FA karika mängus Newcastle Unitedi vastu. Ta liitus mänguga pingilt 81. minutil, vahetades välja Pedro Rodrigueze 3:0 koduses võidumängus. Tema Premier League'i debüüt tuli vahetusmängijana 31. jaanuaril, kui kodus kaotati Bournemouthile.

Pärast muljetavaldavat 2018–19 hooajaeelset ettevalmistust uue peatreeneri Maurizio Sarri käe all teatas itaallane, et Hudson-Odoi jääb Chelsea esimeeskonna juurde selleks hooajaks. Sellele järgnevalt anti Hudson-Odoile särginumbriks number 20. Esimest korda alustas Hudson-Odoi Chelsea eest algkoosseisus mängu 5. augustil 2018, kui FA Community Shieldi mängus kaotati Manchester Cityle 2-0, Hudson-Odoi sai kirja 59 minutit. Hudson-Odoi lõi oma Europa liiga debüüdil PAOKi nimelise jalgpalliklubi vastu oma esimese värava esindusmeeskonna eest, Chelsea võitis kokkuvõttes mängu 4-0.

2019. aastal valiti ta Chelsea aasta noormängijaks.

Suvel 2023 liitus ta ligi 4 miljoni euro eest Nottingham Forestiga.

## Rahvusvaheline karjäär
Hudson-Odoil on võimalik mängida nii Inglismaa kui ka Ghana eest, kuid ta on esindanud Inglismaa igas vanusegrupis, alustades U16-ga ja lõpetades U19-ga. Aprillis 2017, Hudson-Odoi sai koondisekutse 2017 UEFA U-17 Euroopa Meistrivõistlusteks. Ta lõi värava poolfinaalis Türgi vastu. Hudson-Odoi lõi finaalis ka penaltiseerias värava, milles Inglismaa lõppkokkuvõttes kaotas Hispaaniale. Tänu tema säravatele esitustele valiti ta ka võistluse sümboolsesse koosseisu. Hudson-Odoi oli ka mõjukas figuur Indias 2017. aastal toimuvatel FIFA U-17 Maailmameistrivõistlustel lüües 1 värava 7 mänguga ja mängides kõik 90 minutit finaalmängus, kui alistati Hispaania eakaaslased 5-2. 

Märtsis 2018 lõi Hudson-Odoi värava Inglismaa U18 koondises mängus Valgevene eakaaslaste vastu. 2018 septembris lõi ta värava Inglismaa U19 koondises mängus, kus vastaseks olid Belgia eakaaslased.

## Isiklikku
Hudson-Odoi on Inglismaa põhilisest liigasüsteemist väljaspool jalgpalli mängiva Bradley Hudson-Odoi noorem vend ja endise Hearts of Oaki ghanalasest poolkaitsja Bismark Odoi poeg. 

## Viited
Lampuži

**Lampuži** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub merepinnast 36 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 20 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

## Viited
Retsepi

**Retsepi** (vanasti ka **Recepi**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 20,7, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32,4 ja Riiast 135,7 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

## Viited
Lestene

**Lestene** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Lestene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Lestene jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 24 ja Riiast 72 kilomeetri kaugusel. Lestenes asuvad rahvamaja, raamatukogu ja lasteaed. Külas on Lestene bussipeatus.

Lestene on kujunenud Lestene mõisa juurde. Nõukogude perioodil asus seal Lestene sovhoosi keskasula. Aastal 2000 avati sealse kiriku juures vennaskalmistu 995 Teises maailmasõjas langenud Läti leegioni sõdurile, kirik ja kalmistu on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kultuurimälestistest on regionaalse  kaitse all Lestene mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, ait ja häärber.

Lestenest on pärit Kuramaa riigitegelane Carl Ferdinand von Orgies-Rutenberg, Tartu Ülikooli professor Carl Wilhelm von Kupffer ja Läti religiooniloolane Haralds Biezais.

## Elanike arv


* 134 (1970)
* 185 (1979)
* 307 (1989)
* 304 (2000)

* 258 (2011)
* 238 (2018)
* 211 (2021)
* 219 (2026)


## Viited
Psühhosotsiaalsed ohutegurid

**Psühhosotsiaalsed ohutegurid** on psühholoogilist ja sotsiaalset laadi töökeskkonna ohutegurid.

Need on näiteks õnnetus- või vägivallaoht töö juures, ebavõrdne kohtlemine, kiusamine ja ahistamine tööl, töötaja võimetele mittevastav töö, pikaajaline töötamine üksinda ja monotoonne töö ning muud juhtimise, töökorralduse ja töökeskkonnaga seotud tegurid, mis võivad mõjutada töötaja vaimset või füüsilist tervist, sealhulgas põhjustada tööstressi. 

Eestis on psühhosotsiaalsete ohutegurite määratlemine uus nähtus (lisati töötervishoiu ja tööohutuse seadusesse 2019. aastal), kuid mujal maailmas on nendele tähelepanu pööratud juba aastakümneid. Esimese täpsema definitsiooni psühhosotsiaalsetele ohuteguritele andis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) töötervishoiu komitee 1984. aastal, tuginedes kahekümne aasta vältel tehtud uuringutele. 

Komitee raporti kohaselt ilmnevad psühhosotsiaalsed ohutegurid töökeskkonna ja inimtegurite omavahelises koostoimes, mis võivad mõjutada töötajate tervist, töötulemust ja tööga rahulolu. Töökeskkond hõlmab füüsilist töötamiskohta, töö sisu ja töökorraldust. Inimtegurid on töötajate võimekus, vajadused, ootused, kultuur ja isiklik elu. Inimfaktorid võivad ajas muutuda, peegeldades kohanemist teiste mõjuritega. Negatiivne vastastikmõju võib viia tööga rahulolematuse ja töötulemuste languseni. Pikemaajaline negatiivne vastastikmõju võib viia emotsionaalse häirituse, käitumisprobleemide ning biokeemiliste ja neurohormonaalsete muutusteni, mis suurendavad riski vaimse või füüsilise haiguse tekkeks.

Tervisele mõjub soodsalt tasakaal töökeskkonna ja inimlike tegurite vahel. Peamiselt on psühhosotsiaalsete ohuteguritena kirjeldatud võimetele mittevastavat tööd, liiga suurt töökoormust, juhtimisvigu, konflikte töökaaslastega, madalat töötasu, turvalisuse puudumist töösuhetes, vahetustega tööd ja füüsilist ohtu.

## Viited
Trent Alexander-Arnold

**Trent John Alexander-Arnold** (sündinud 7. oktoobril 1998 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Premier League'i klubis Liverpool FC ja Inglismaa jalgpallikoondises äärekaitsjana. Alexander-Arnoldi särginumber on 66.

## Klubikarjäär
Alexander-Arnold on jalgpalliklubi Liverpool FC kasvandik. Ta tegi debüütmängu klubi esindusmeeskonnas 2016. aastal, olles vaid 18-aastane. Aastatel 2017 ja 2018 valiti ta klubi parimaks noormängijaks

Hooajal 2018–2019 valiti Alexander-Arnold Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga.

## Koondisekarjäär
Alexander-Arnold on käinud läbi Inglismaa jalgpallikoondise noortesüsteemi: alla 16-aastaste kuni alla 21-aastaste vanusegrupid. Debüüdi tegi Alexander-Arnold Inglismaa rahvuskoondises 2018. aasta juunis. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. novembril 2018 sõprusmängus USA vastu.

Alexander-Arnold kuulus rahvuskoondisse 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Liverpool
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19; teine koht: 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2019
;Inglismaa
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused neljas koht: 2018
;Individuaalsed auhinnad
*Liverpooli aasta noormängija: 2016–17, 2017–18
*Golden Boy auhinna teine koht: 2018

## Viited

## Välislingid

* Profiil Liverpool F.C. kodulehel
Kognitiivne filoloogia

**Kognitiivne filoloogia** on teadusharu, mis uurib kirja pandud ja suulisi tekste kui inimeste mõistuslike  protsesside tulemust.

Kognitiivse filoloogia uuringud võrdlevad tekstiuuringutest eksperimentaalse uurimistöö tulemusel saadud dokumenteeritud tõendeid, eriti kognitiivse ja ökoloogilise psühholoogia, neuroteaduste ja tehisintellekti valdkondades. Mõte ei peitu tekstis endas, vaid selle loonud mõistuses. Kognitiivse filoloogia eesmärk on ühest küljest edendada kirjanduslikke, tekstilisi filoloogilisi valdkondi ja teisest küljest uuringuid kõigil kognitiivsetes, evolutsioonilistes, ökoloogilistes valdkondades ja humanitaarteadustes.

Kognitiivne filoloogia:

* tegeleb suulise ja kirjaliku teksti edastamise ja kategoriseerimisprotsesside uurimisega, mis suuresti informatsiooniteooriale toetudes viivad teadmiste liigitamiseni; 
* uurib, kuidas narratiivid, mis toetuvad enamasti terviklikule semantikale ja viivad jutuvestmise kirjandusstandardite tõusuni, nii-öelda loomulikus vestluses  ja valikulises protsessis tekivad; 
* uurib, kuidas rütm ja meetrum mängivad evolutsioonilist rolli inimese ontogeneetilises ja filogeneetilises arengus ning semantilise seose sobivust ja asjakohasust kujutluskaartide töötlemise ajal; 
* pakub teaduslikku alust kirjanduslike tekstide multimeedia kriitilisteks väljaanneteks.

Rajavate mõtlejate ja märkimisväärsete õpetlaste seas on seda uurinud: 

* Gilles Fauconnier, kognitiivse teaduse professor California Ülikoolist San Diegos. Tänu tema tööle pragmaatilise skaala ja vaimse/mentaalse ruumi teemal oli tema üks kognitiivse lingvistika loojatest 1970. aastatel.  "Narratologies: New Perspectives on Narrative Analysis". Tema teadustöö uurib kontseptuaalse lõimingu ja kontseptuaalset kaardistamist kokkuvõtvaid alasid areneva keele struktuuri tingimustes.
* Alan Richardson: meele teooria õpe varamodernses ja kaasaegses kirjanduses. 
* David Herman: inglise keele professor Põhja-Carolina Ülikoolist ning lingvistika abiprofessor Duke’i Ülikoolist. Ta on "Universal Grammar and Narrative Form" autor ja "Narratologies: New Perspectives on Narrative Analysis" toimetaja.  
* Mark Turner 
* Benoît de Cornulier 
* François Recanati 
* Manfred Jahn Saksamaal 
* Paolo Canettieri 
* Domenico Fiormonte 
* Anatole Pierre Fuksas 
* Luca Nobile 
* Julián Santano Moreno

## Vaata ka

* Kognitiivne lingvistika 
* Filoloogia 
* Informatsiooniteooria 
* Kognitiivne psühholoogia 
* Kognitiivne poeetika 
* Kognitiivne retoorika 
* Tehisintellekt 
* Kognitiivne arheoloogia

## Viited

## Välislingid
* Kognitiivne filoloogia 
* CogLit: kirjandus ja kognitiivne keeleteadus 
* Kunstide Psühholoogilise Uuringu Instituut
Startup Wise Guys

**Startup Wise Guys** on idufirmadele mõeldud ärikiirendi, mis abistab alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ja viib neid kokku potentsiaalsete investoritega. Tegemist on kolmekuulise kohapealse praktilise programmiga, mis toimub kas Tallinnas (Eesti) või Riias (Läti). 

Startup Wise Guys asutati 2012. aastal, millega see oli üks Eesti esimesi kiirendeid. Selle asutasid Herty Tammo, Jon Bradford ja Mike Reiner. Startup Wise Guysi võib nimetada üheks laiemaks Kesk- ja Ida-Euroopa ja Põhjamaade investoriks. 

Kiirendiprogrammi võetud ettevõtetesse investeeritakse 20 000 eurot 8% suuruse osaluse vastu.

## Põhimõte
Tegemist on kolmekuulise kiirendusprogrammiga, mis on suunatud toodete arendamisele ja müügile äriklientidele. Üle 150 rahvusvahelise ja kohaliku mentori aitavad idufirmadel firmat kiiremini edendada. Asutajad valmistuvad programmi lõpus oma idee müümiseks investoritele. Eestis on programmi läbinud SportID, VitalFields, Liitu, Like A Local Guide, inSkilled, Budget.to. 

## Programmid
Startup Wise Guysil on kaks programmi: Batch 10 ja Fintech, mis on koostöös Swedbankiga. 
Batch 10 on kolmekuuline programm, kus toimub üle 100 tunni individuaaljuhendamist ekspertide, ettevõtete ja kogenud asutajatega. Kogu programm on väga praktiline, mille sisse jääb 50 tunni ulatuses töötubasid. 
Fintech koosneb 3+3-kuulisest programmist, mis sisaldab kolme kuud intensiivset mentorlust, millele järgneb kolmekuuline järelevaatamise programm koos võimalusega kasutada ühisruume. Mentoritega, kes on spetsialiseerunud finantsaladele, keskendub programm ideede kujundamisele ja valideerimisele, ettevõtte arendamisele, müügile ja vahendite kogumisele.  

## Võimalused
* Treenerid ja mentorid – aitavad idufirma alustajatel oma äriidee ellu viia.
* Rahastamine – programmi läbimisel on võimalik saada investeeringuga 30 000 eurot omakapitali, samuti toimuvad programmi ajal ettevalmistused rahaliste vahendite kogumiseks.
* Ühisruum – tasuta koostöötamisruumid programmi ajal.
* Perekond – programm ühendab üle maailma rohkem kui 100 idufirmat, toimuvad õppe- ja hooldusprogrammid.

## Partnerid
Startup Wise Guysi partnerid pakuvad eripakkumisi, koolitusi ja tööaega, kogukonna toetust kogu programmi vältel. Suuremad partnerid neist on Google, Microsoft, SendGrid, EIT Digital, Amazon Web Services.

## Viited
Perry King

**Perry Firestone King** (sündinud 30. aprillil 1948 Alliance'is Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
2019. aasta spordis

Siin on loetletud 2019. aastal toimuvaid spordiüritusi.

## Ameerika jalgpall
* 3. veebruar – Super Bowl LIII

## Iluuisutamine
* 21.–27. jaanuar – Euroopa meistrivõistlused  Minsk
* 18.–24. märts – maailmameistrivõistlused  Saitama

## Jalgpall
* 5. jaanuar – 1. veebruar – Aasia meistrivõistlused 
* 23. mai – 15. juuni – juunioride maailmameistrivõistlused 
* 7. juuni – 7. juuli  naiste maailmameistrivõistlused 
* 14. juuni – 7. juuli – 2019. aasta Copa América 
* 15. juuni – 7. juuli – 2019. aasta CONCACAF Gold Cup
* 15. juuni – 13. juuli – Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis
* 5.–27. oktoober – noorte maailmameistrivõistlused 

### Klubijalgpall

## Jalgrattasõit
* 11. mai – 2. juuni – Giro d'Italia
* 6.–28. juuli – 2019. aasta Tour de France
* 24. august – 15. september – Vuelta a España

## Jäähoki
* 10.–26. mai – maailmameistrivõistlused 
* NHL-i hooaeg 2018–2019 (3. oktoober 2018 – juuni 2019)
* KHL-i hooaeg 2018–2019 (1. september 2018 – aprill 2019)
* 30. august – 5. veebruar – Jäähoki Meistrite Liiga

## Kergejõustik
* 1.–3. märts – Euroopa sisemeistrivõistlused  Glasgow
* 30. märts – krossijooksu maailmameistrivõistlused  Aarhus
* 3. mai–6. september – IAAF-i Teemantliiga
* 27. september–6. oktoober – kergejõustiku maailmameistrivõistlused  Doha

## Korvpall
* 31. august 2018 – 15. september 2019 – 2019. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused 
* NBA hooaeg 2018–2019
** Põhihooaeg – 16. oktoober 2018 – 10. aprill 2019
** Väljalangemismängud – aprill–mai 2019
** Finaal mai–juuni 2019
* 24. mai – 8. september – WNBA

## Pesapall
* 20. märts – 29. september – Major League Baseballi põhihooaeg
* 22. oktoober – World Series

## Talisport
* 29. detsember – 6. jaanuar – Tour de Ski
* 20.–27. jaanuar – põhja suusaalade juunioride ja kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlused  Lahti
* 5.–17. veebruar – mäesuusatamise maailmameistrivõistlused  Åre
* 20. veebruar – 3. märts –  põhja suusaalade maailmameistrivõistlused  Seefeld
* 6.–17. märts –  laskesuusatamise maailmameistrivõistlused  Östersund

* 2018.–2019. aasta maailma karikasari mäesuusatamises (27. oktoober 2018–17. märts 2019)
* 2018.–2019. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises (26. november 2018–24. märts 2019)
* 2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises (7. september 2018–30. märts 2019)
* 2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses (24. november 2018–25. märts 2019)
* 2018.–2019. aasta maailma karikasari suusahüpetes (17. november 2018–24. märts 2019)
* 2018.–2019. aasta maailma karikasari laskesuusatamises (2. detsember 2018–24. märts 2019)

## Tennis
* 14.–27. jaanuar – Australian Open
* mai–juuni – Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused
* 1.–14. juuli – Wimbledoni turniir
* august–september – USA lahtised meistrivõistlused

## Veesport
* 12.–28. juuli – ujumise maailmameistrivõistlused  Gwangju

## Vehklemine
* 15.–23. juuli – maailmameistrivõistlused  Budapest
Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad

**Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad** on Eesti Fonogrammitootjate Ühingu igal aastal korraldatav gala, kus tunnustatakse Eesti muusikaettevõtlusega seotud organisatsioone ja inimesi. 

## Kategooriad
*Aasta helikunstnik
*Aasta valguskunstnik
*Aasta heli- ja /või valgustehnika rendifirma
*Aasta klubi/kontserdimaja
*Aasta muusikasündmus/muusikafestival
*Aasta raadiojaam
*Aasta meediakanal (välja arvatud raadio)
*Aasta muusikaajakirjanik
*Aasta muusikamüüja
*Aasta albumikujundus
*Aasta *mixija*/salvestaja
*Aasta muusikaprodutsent
*Aasta *manager*
*Aasta muusikatootja
*Aasta muusikasõbralikem ettevõte
*Aasta muusikaettevõtja.

## Viited
ERSO puhkpillikvintett

**ERSO puhkpillikvintett** on Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri (ERSO) ansambel (puhkpillikvintett).

## Koosseis
*Linda Vood (flööt)
*Aleksander Hännikäinen (oboe)
*Meelis Vind (klarnet)
*Kaido Suss (fagott)
*Ye Pan (metsasarv).

## Viited
FA Schola ansambel

**FA Schola ansambel** on Tartu Ülikooli Varajase ja Orientaalse Muusika Keskuse FA Schola juures tegutsev vanamuusika.

FA Schola ansambli repertuaari keskmes on Euroopa keskaja instrumentaalmuusika, kuid esitatakse ka renessanssmuusikat ning hiina, india ja pärsia klassikaliste muusikat. Ansambli repertuaaris on kindla koha leidnud ka eesti traditsiooniline muusika, samuti kaasaegne muusika (sh Arvo Pärdi looming). Viimastel aastatel on uudsena FA Schola ansambli kavades olnud võimalik näha ka mitmetele lugudele loodud originaalkoreograafiaid.

Ansambel tegutseb FA Schola nime all alates 2000. aastast, mil ansambliline tegevus koondus Tartu Ülikooli juurde ning sündis FA Schola varajase ja orientaalse muusika keskus. Ansambli ajalugu ulatub aastasse 1985, mil Harri Haameri kutsel esineti lõikustänupühal Tarvastu kirikus. Ansambli esimesi aastaid võiks iseloomustada ka kui muusikalist sõpruskonda – siiski sai sellest R. Langsepa initsiatiivil alguse regulaarne ansambli- ja kontserttegevus, algul Tartu vanamuusikaansambli, 1990. aastatel Via Sonora ja alates 2000. aastast FA Schola ansambli nime all.

FA Schola ansambel on esinenud nii Euroopas kui ka USA-s, Argentinas, Lõuna-Koreas, Iraanis, Indias ja Hiinas, sealhulgas Beijing Concert Hall Pekingis, Kaimani Auditorium ja Lotus Temple Concert Hall New Delhis, Teatro Independencias, Mendozas, Argentinas jne. 2009 aastal osales FA Schola ansambel I ASEMi kultuurifestivalil Pekingis.

FA Schola ansamblit on maailmas väga hästi vastu võetud muuhulgas tänu isikupärasele kõlapildile, unikaalsetele instrumentidele ja huvitavale ja harvamängitavale repertuaarile. FA Schola osaleb meelsasti ühisprojektides teiste kultuuride muusikutega, näiteks on esinetud kontsertidel koos Hiina, India, Sri Lanka ja Iraani muusikutega. Varajase muusika pillid pakuvad sellisteks kombinatsioonideks haruldasi võimalusi nii ajaloolise ja traditsioonilise kui ka kaasaegse muusika mängimisel.

Olulisemateks uurimis- ja interpretatsiooniteemadeks on olnud Tartu Ülikooli asutamise aegne muusika (17. sajandi algus), töö repertuaariga keskaja instrumentaal- ja vokaalmuusikat sisaldavatest käsikirjadest Lo Ms Add 29987 (1400), Codex Rossi (1370) ja Codex Reina (Paris, Bibl. nat., nouv. acq. Fr. 6771, 14. sajand) ning lauludega käsikirjast Cantigas de Santa Maria (13. sajand). Koos John Thompsoniga (guqin, USA) on sündinud itaalia ja hiina varajase muusika ühisprojekt "Muusikat Marco Polo aegadest". Aasia muusikutega musitseeritakse koos sarjas "Muusikalised kohtumised". FA Schola on välja andnud kaks CD-d: "The Sound of Medieval Flute" (2006) ja "Music from the Time of Marco Polo" (2008).

## Koosseis
Ansambli põhikoosseis 2018. aasta seisuga:
* Raho Langsepp – keskaja flöödid, otu, *[[xun]]*;
* Lilian Langsepp – gooti harf;
* Janno Mäe – kellamäng;
* Helmi Marie Langsepp / Helena Uleksin – tambron;
* Saile Johanna Langsepp – koreograafia.

## Viited

## Välislingid
* Jorma Toots. Kõik teed viivad Hiina Sirp, 8. aprill 2016
Seppo Tiitinen

**Seppo Kalervo Tiitinen** (sündinud 15. detsembril 1947 Timola külas Leppävirta vallas) on Soome jurist ja riigiametnik. 

Ta oli aastatel 1978–1990 Soome Kaitsepolitsei direktor. Aastatel 1992–1999 oli ta Eduskunna põhiseaduskomisjoni alaline ekspert.

Ta sündis aastal 1947 Timola külas Leppävirta vallas. Ta sai keskhariduse aastal 1966 Varkauses. Aastal 1969 sai ta Helsingi Ülikoolist õigusteaduse kandidaadi kraadi.

## Tunnustus
* 1995 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Viited
Pärimusmuusika Ait

**Pärimusmuusika Ait** on Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Tasuja puiestee 6 asuv hoone, kus tegutseb Eesti Pärimusmuusika Keskus. 

Hoone avati 28. märtsil 2008.

Ajalooliselt on samas kohas asunud üks Viljandi mõisa aitu. Viljandi mõisa aidahoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks nr 14725.

Nõukogude ajal kasutati hoonet laona.

## Viited

## Välislingid
*http://www.folk.ee/ait/aida-ajalugu
*
Factory (filmistuudio)

**Factory** on produktsioonifirma.

Firma asutas Peeter Rebane koos Lõuna-California Ülikooli (inglise *University of Southern California*) filmikooli kaaslastega.

Firma on tootnud dokumentaalfilmi "Tashi Delek!" (2015) ja mängufilmi "Tulilind" (2021).

## Viited

## Välislingid
*
*Koduleht
Kolberg & Vester

**Kolberg & Vester** oli Eesti filmistuudio.

1994 tootis stuudio filmi "Jüri Rumm".

## Viited

## Välislingid
*
Laulustuudio Do-Re-Mi

**Laulustuudio Do-Re-Mi** on Lääne maakonnas Haapsalu kultuurikeskuses tegutsev laulustuudio.

Stuudios laulavad lapsed vanuses 3-16 eluaastat. Stuudiot juhib Anne Pääsuke.

Stuudio lauljad on esinenud erinevatel sündmustel, kontsertidel ja lauluvõistlustel.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Studio Vocale

**Studio Vocale** (Äriregistris **Muusikaühing Studio Vocale MTÜ**) on Eesti mittetulundusühing, mis korraldab Haapsalu vanamuusikafestivali ja haldab samanimelist vokaalansamblit, mille asutas 1994 Toomas Siitan.
Kivikeraamika

**Kivikeraamika** on keraamika liik, milles saviesemed põletatakse kõrgel temperatuuril, ligikaudu 1150–1500 ˚C juures kivikõvaks, mistõttu tooted on vastupidavamad kui madalkuumuskeraamika.

Ajalooliselt on kivikeraamika küll noorem kui madalkuumuskeraamika, kuna vajaliku kuumuse saavutamine ja hoidmine pika aja vältel oli tehniliselt keeruline, kuid see tehnoloogia on siiski üpris vana: Induse kultuuris valmistati kivikeraamikat suurel hulgal juba 2600–1900 eKr. Varaseid näiteid on leitud ka Hiinast, kus tootmine muutus suuremahuliseks alates Hani dünastiast. Keskaja alguseks oli kivikeraamika levinud teisteski Ida-Aasia kultuurides Jaapanist Korea ja Taini. Euroopas seevastu levis kivikeraamika alles hiliskeskajal, kuna siinsed põletusahjud olid vähem efektiivsed ja vajalikud saviliigid haruldasemad. Algselt oli see suurel määral Saksamaa eksporttoode. Mitmete sealsete keskuste, nt Siegburgi tooteid kasutati kesk- ja varauusajal ka Eesti linnades. Nõuvormidest on keskajal tuntumad kannud, näiteks jakobakannud, ja peekrid, varauusaega kuuluvad reljeefkaunistustega kannud, habemikkannud, uusaega mineraalveepudelid. 

Traditsiooniliselt on Ida-Aasias liigitatud keraamika kõrg- ja madalkuumuskeraamikaks, võrdsustades kivikeraamika üldjuhul portselaniga. Kivikeraamika eristamine temperatuuriskaalal madalkuumuskeraamika (1000–1200 °C) ja portselani (1200–1400 °C) vahel paikneva keraamikaliigina pärineb Euroopast.

Tänapäeval eristatakse keraamikatööstuses viit liiki kivikeraamikat: traditsioonilist, peen-, keemilist, kuumuskindlat ja elektrilist. Liigituse aluseks on nii tootmisviisid kui ka toodete otstarve, näiteks kasutatakse keemilist kivikeraamikat sageli tööstuslike hapete hoiustamiseks

## Näiteid

File:Tea caddy, Meissen, c. 1710, brown Bottger stoneware - Germanisches Nationalmuseum - Nuremberg, Germany - DSC02613.jpg|Pruun Bottgeri teenõu, u 1710
File:Teapot, 1779-1780, Caneware molded in the form of cut bamboo - Wedgwood Museum - Barlaston, Stoke-on-Trent, England - DSC09590.jpg|Lõigatud bambuse kujuline teepott, 1779-1780
File:Teapot, England, probably early 1700s, red stoneware - Germanisches Nationalmuseum - Nuremberg, Germany - DSC02617.jpg|Inglise punane kivikeraamika, 1700. aastate algus
File:Horsehair Vase Judge's Special Award Mashiko 2006 Swanica Ligtenberg.jpg|Tänapäeva Jaapani tehnikas vaas


## Viited

## Kirjandus
* Frank L. Wood, "The World of British Stoneware: Its History, Manufacture and Wares", Troubador Publishing Ltd, 2014, ISBN 178306367X, 9781783063673

## Välislingid
* Beardmani kannud, Avondster (Varased Rheini piirkonna nõud 16.–18. sajandist.)
* Jaapani kivikeraamika, Asia Society Museum
Slampe lennuväli

**Slampe lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Tukumsi piirkonnas Slampe vallas Slampest 2 kilomeetrit ida pool.  

Lennuväli rajati nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Selle ooteplatvorm on kasutusel silohoidlana. Lennuraja asfaltkate on osaliselt lagunenud, seega soovitatakse seda kasutada üksnes hädamaandumiste tarbeks.

## Viited
Osakapital

**Osakapital** on mingi teatud summa, mis tuleb enne ettevõtte asutamist sissemaksena esitada. Osakapitali suurus võib olla määratud kindla suurusena või miinimum- ja maksimumkapitalina, kusjuures miinimumkapitali suurus peab olema vähemalt 1/4 maksimumkapitali suurusest. Osade eest tasumise kord ja osaga seotud õiguste või osanike õiguste erisused peavad olema määratud põhikirjas. 

Osaühingu osakapital peab olema vähemalt 2500 eurot.

Osakapital võib olla nii **rahaline** kui ka **mitterahaline** ning osa tuleb maksta täielikult, enne Äriregistrisse kandmist. Kui tegu on mitterahalise sissemaksena, siis kantakse põhikirja mitterahalise sissemakse hindamise kord. Mitterahaliseks sissemakseks ei või olla ühingule osutatav teenus ega tehtav töö või asutajate tegevus osaühingu asutamisel. 

Kui osakapital on vähemalt 25 000 eurot ja mitterahalise väärtus ületab 1/10 osakapitalist või kui sellise osaühingu kõik mitterahalised sissemaksed moodustavad kokku üle poole osakapitalist, peab mitterahalise sissemakse väärtuse piisavuse hindamist kontrollima audiitor. Osanike nimekirja peab juhatus ning aktsiaraamatut peab Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja. 

## Viited
Avotkalni

**Avotkalni** (ka **Avotkalns**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 8 ja Riiast 102,5 kilomeetri kaugusel.  Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Avotkalnsis asub Avotkalni bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav Kraukļi mänd.

## Viited
Korģene

**Korģene** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub merepinnast 5 meetri kõrgusel, valla keskusest Salatsist 13 kilomeetri kaugusel. Külas on algkool, lasteaed, raamatukogu, seal asub Korģene bussipeatus.

Külas asus varem Vīskalni mõisa keskus. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku sovhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. 

## Elanikkond


* 203 (2017)
* 199 (2018)
* 184 (2025)


## Viited
Kotlopi

**Kotlopi** (ka **Katlapi** ja **Kotlops**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Salatsist 4,2 ja Riiast 199,4 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Kotlopis asub Jāņkalni bussipeatus.

## Viited
Käre

**Käre** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

1977. aastal liideti küla Toomasmäega ning 2018. aastast on ta taas eraldi küla.

## Viited
Slampe

**Slampe** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Slampe valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Slampe jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 17 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. Slampes asuvad kultuurimaja, postkontor, raamatukogu ja keskkool. Küla läbib Tukumsi ja Jelgava vaheline raudtee, seal asub Slampe raudteejaam. Külla jäävad Salenieki, Slampes centrsi ja Slampe bussipeatus. Slampest kahe kilomeetri kaugusel asub Slampe lennuväli.

Küla kujunes endise Slampe mõisa juurde. Maareformi järel eraldati kakskümmend hektarit maad mõisa keskuse juures käsitööliste ja raudteelaste tarbeks (küla läbis Moskva-Ventspilsi raudtee). Kiiremalt kasvas Slampe nõukogude perioodil, mil seal asus Zemgale sovhoosi keskasula.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 322 sõdurit.

## Elanike arv


* 462 (1970)
* 680 (1979)
* 1180 (1989)
* 929 (2000)
* 797 (2011)

* 856 (2015)
* 821 (2018)
* 757 (2021)
* 767 (2026)


## Viited
Kuiķule

**Kuiķule** ( vanasti ka **Kuiķulis**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 10,7 ja Riiast 105,2 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Kuiķules asub Kuiķules skola bussipeatus.

Kuiķules asuv Liivi ohvrikoobas on geoloogiline kaitseala, mis on riikliku kaitse all ka arheoloogimälestisena.. Ka külas kasvavad Mazkuiķule tamm, Vaestemaja tamm, Kuiķule kooli allee pärnad, Kuiķule pärn, Kuiķule männid ja Kuiķule vallamaja pärn ning kaks kuivanud põlist mändi on looduskaitse all. Hiiepaigana kasutusel olnud Kuiķuļi pühade tammede salu ase on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis.

## Viited
Slampe vald

**Slampe vald** (läti keeles *Slampes pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lestene, Degole, Džūkste ja Smārde vallaga, Mārupe piirkonna Sala vallaga, Jelgava piirkonna Valgunde vallaga ning Jūrmala linnaga.

Valla pindala on 155,1 km². 2016. aastal elas seal 1970 inimest. Valla keskus on Slampe küla. Vallavanem on Dace Pole (ühine Džūkste vallaga).

Valda jääb filmilinnak Cinevilla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud peamiselt Vīksele ja Slampe mõisa maadele, väiksem osa Spirguse ja Praviņi mõisa aladele. 1935. aastal oli valla pindala 39,3 km² ja seal oli 846 elanikku.

1945. aastal moodustati vallas Slampe ja Vīksele külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. 1951. aastal liideti Slampe külanõukoguga likvideeritav Vīksele külanõukogu, 1960. aastal aga osa Mežnieki külanõukogust. 1968. aastal arvati osa Slampe külanõukogust Degole külanõukogu koosseisu. Džūkste külanõukoguga. 1975. aastal liideti osa Lestene külanõukogust Slampe külanõukoguga. 1977. aastal liideti sellega veel ka osa Ozolpilsi külanõukogust. 1990. aastal moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

## Loodus

Slampe vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolavad väikesed jõed: Slampe jõgi, Džūkste jõgi, Vašleja, Vēršupīte, Skudrupīte ja Stirnupīte. Looduskaitse all on Punduri pärnad, Suur mänd ja veel seitse nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1653 lätlast, 105 venelast, 45 valgevenelast, 41 ukrainlast, 14 poolakat ja 22 leedulast.

Valla külad on järgmised:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Kemeri swamp- many small lakes all round-aerial view - panoramio.jpg|Ķemeri rahvuspark
Abandoned Spirgus manor.jpg|Spirguse mõisa häärber
7km of quagmire - panoramio.jpg|Valla maastik
Cinneville - Prototype of Old Riga - panoramio.jpg|Cinevilla


## Viited

## Välislingid
Lauvas

**Lauvas** (ka **Lauva**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 15,1 ja Riiast 109,3 kilomeetri kaugusel, paigas, kus Arupīte Svētupesse suubub. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Lauvas asub Lauvase bussipeatus.

Külas kasvav Lauvase tamm on looduskaitse all.

## Viited
Šķīsterciems

**Šķīsterciems** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, valla keskusest Salatsist 12,5 ja Riiast 91,6 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

## Viited
Zonapi

**Zonapi** (ka **Zonaps** ja **Zonepe**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 17,1 ja Riiast 1119,7 kilomeetri kaugusel.

Külas asub endise Zonepe mõisa keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

## Viited