open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maamarssal

**Maamarssal** (saksa keeles *Landmarschall*) oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht (Liivimaa ordu maamarssal) ja hiljem kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse kõrgem ametnik.

Liivi ordu maamarssalile kuulus ordu Sigulda ordulinnus ja Malpils, Zaube, Skujene ja Nītaure lauamõisad ning talle allusid Leedu piiri ääres asuv Aizkraukle ordulinnus ja Miitavi ordulinnus.

## Rüütelkonna maamarssalid
Hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast  1643. aastast kuni aastani 1694 ja  1710–85 ja 1797–1917 kuni Venemaa keisririigi aja lõpuni, oli maamarssal kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse ehk Saaremaa ja Liivimaa rüütelkonna (*Ritterschaft*) kõrgem ametnik.

Aastatel 1785–1797, Tallinna ja Riia asehalduskorra ajastul tegutses Eestimaal ja Liivimaal rüütelkonna aadlimarssal. Asehalduskorra laiendamise (1783) järel Baltimaades pandi ka Eestimaal Venemaa keisrinna Katariina II poolt maksma ka Vene aadlikorraldus (1786). 1785. aasta Katariina II Aadliarmukirjaga 1785. aastal seadustati aadli eesõigused ning armukiri andis aadlile ainuõiguse omada maad ja pärisoriseid talupoegi, vabastas aadli teenistuskohustustest, maksudest ja ihunuhtlusest. Aadel sai õiguse moodustada omavalitsuslikke aadlikogusid, valida kubermangu ja maakonna aadlipeamehi ning esitada valitsusele taotlusi. Senine Eestimaa rüütelkonna omavalitsuslik organisatsioon kuulus täielikult likvideerimisele. Loodi kubermangu Eestimaa rüütelkonna seisusliku omavalitsuse juhi aadlimarssali koht Liivi- ja Eestimaal kaotatud  Eestimaa rüütelkonna pealiku asemele ja osalt ka kaotatud maanõunikkude-kolleegiumi funktsioonide täitmiseks. Aadlimarssal valiti kreisimarssalite poolt ja hulgast 3 aastaks ning aadlimarssali ülesandeks oli kubermangu aadlikogu istungeil tehtud otsuste teostamine, maa postiasjanduse korraldamine, aadli rahaasjade jne. juhtimine ning aadli huvide kaitse. Aadlimarssali koht kaotati 1796. aastal koos asehalduskorraga. Kava kohaselt, kindralkuberneri või kuberneri kutsel pidi, kolme aasta järel kokku tulema Eestimaa Maapäev, valima kubermangu marssali (endine Eestimaa rüütelkonna peamees), maakondade marssalid ja aadlipealikud maakondades, ametiisikud kohtu, politsei ja muul alal, arutama mõningaid muid päevakorras olevaid küsimusi jne.. 

Saaremaa ja Liivimaa maamarssal valiti Maapäeval 3 aastaks ja tema ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva (*Landtag*). 18. sajandist alates oli Saaremaa ja Liivimaa maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve Venemaa keisririigi keskvõimu juures. Saaremaal oli asehalduskorrale eelnenud ajal Saaremaa rüütelkonnna maamarssalid, asehalduskorra ajal Liivimaa aadlimarssal ja seejärel Saaremaa maamarssal.

## Vaata ka
* Liivimaa maamarssal
* Aadlikonvent
* Aadlimarssal
* Liivi ordu maamarssal

## Välislingid
* Saaremaa rüütelkonna ajalugu
Keskpank

**Keskpank** on avalik-õiguslik põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida hinnastabiilsust ehk tagada raha ja raharingluse stabiilsus. Keskpangad mõjutavad hinnastabiilsust intressimäärade, raha hulga ja vahetuskursside kaudu, soodustades sel viisil majandustegevust ja seeläbi ka hindade üldist kasvu. Seda nimetatakse **[[Rahapoliitika|rahapoliitikaks]]. **Rahapoliitika ei pea mõjutama suhtelisi hindu ehk näiteks seda, kui palju muutub toidu hind. Kui toidu hind tõuseb, aga muud tarbekaubad odavnevad ning kokkuvõttes on keskmine hinnatõus väike, siis keskpangal ei tarvitse intresse suurendada. 

## Eesti Pank

Eestis täidab traditsioonilisi keskpanga ülesandeid Eesti Pank, mis kuulub euroala keskpanku ühendavasse Eurosüsteemi. Eesti Panga kui euroala keskpanga esmane ülesanne on hoida hinnatase euroalal stabiilsena. See tähendab, et inflatsioon ehk hinnataseme tõus peaks jääma keskmise aja jooksul allapoole 2% piiri, kuid püsiks selle lähedal. See loob majanduskasvuks tarvilikud eeldused 

Samuti täidab Eesti Pank teisi keskpanga põhiülesandeid:  
* korraldab **sularaharinglust**;
* osaleb **[[finantsstabiilsus|finantsstabiilsuse]]** tagamises;
* haldab **Eesti välisreserve;**
* koostab **finantssektori ja maksebilansi statistikat;**
* teostab järelvaatamist **[[maksesüsteemid|maksesüsteemide]]** üle ning toetab nende arengut;
* **nõustab [[Eesti Vabariigi valitsus|valitsust]]** Eesti ja euroala majanduspoliitilistes küsimustes.

Oma ülesannete täitmiseks on euroala keskpankade süsteem valitsustest sõltumatu. See on võimalik vaid sel juhul, kui keskpank pole valitsuse pank ega rahakott, sest valitsusel võib tekkida kiusatus oma kulutuste katteks raha juurde trükkida. See aga hoogustaks hinnatõusu ehk inflatsiooni, mille ohjes hoidmine on keskpanga peamine ülesanne.

Keskpanga sõltumatus ei saa olla absoluutne, vaid seaduses peavad olema sätestatud panga eesmärgid, millest sõltuvad tema tegevuse raamistik ja vastutus. Eestis reguleerib keskpanga tegevust Eesti Panga seadus ja oma tegevusest annab keskpank aru Riigikogule.

## Keskpanku
*Bank of England
*Danmarks Nationalbank
*Eesti Pank
*Euroopa Keskpank
*Föderaalreservi Süsteem
*Kuveidi Keskpank
*Läti Pank
*Norges Bank
*Sveriges riksbank
*Ukraina Rahvuspank
* Venemaa keskpank

## Vaata ka
* Emiteerimistulu
* Keskpanga digiraha
Partitsell

**Partitsell** (inglise keeles *condensed score*, saksa keeles *Particell*) on muusikas partituuri erivorm, milles heliteose muusikaline materjal on esitatud tihendatud kujul võimalikult vähestel noodijoonestikel. 

Partitselli kasutatakse heliteose loomisel partituurieelse visandi või keeruka orkestriteose n-ö laiendatud klaviirina, milles reaalselt mängitavale klaveripartiile on informatiivsetel eesmärkidel lisatud keeruka partituuri muid olulisi partiisid.
Roheline haisulutikas

**Roheline haisulutikas** (*Palomena prasina*) on kilplutiklaste sugukonda kuuluv vaegmoondega putukaliik.

Roheline haisulutikas on laialt levinud terves Euroopas, väga sage ka Eestis. Lutikas toitub taimemahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel.

Roheline haisulutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Lutika valmiku selg on üleni roheline, üksnes kattetiibade kilejad tipud on mustjaspruunid. Selja rohelisel pinnal on väikesed mustad täpid. Alumine külg on oranž. 

Lutika tundlad koosnevad pikkadest lülidest. Jäsemed on helerohelised. Lutikal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse.

Lutika rindmikus paiknevad külgedele avanevad vinanäärmed, millest ta eritab enesekaitseks ebameeldiva haisuga vedelikku. 

Roheline haisulutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale.

Rohelise haisulutika valmik on Eestis levinud kogu suve ja varasügise jooksul. 

## Rohelise haisulutika nümf eri arengustaadiumites

Pilt:Palomena.prasina.nymph.3.jpg
Pilt:Haisulutika nümf.jpg
Pilt:Haisulutikas nümfiga.jpg
Pilt:Palomena prasina MHNT Nymph.jpg‎


## Välislingid

*
Ökogeograafilised reeglid

**Ökogeograafilised reeglid** (ka *bioklimaatilised reeglid*) on bioloogilised seaduspärad organismide erinevuste kohta erinevatel laiuskraadidel või kliimavöötmetes. 

Ökogeograafilised reeglid on näiteks Alleni reegel, Bergmanni reegel ja Glogeri reegel.
Orkestriteos

**Orkestriteos** on muusikas heliteos sümfooniaorkestrile, keelpilliorkestrile, puhkpilliorkestrile, estraadiorkestrile, rahvapilliorkestrile või muule orkestrile. Orkestriteos on kirja pandud kas partituuri, partitselli või klaviirina.

Sümfooniaorkestri teose koosseisu lühendatud märkimisel kasutatakse järgmist skeemi:
*näiteks 1111 1110 Perc Arpa P-no Archi (65442): 1 flööt, 1 oboe, 1 klarnet, 1 fagott, 1 metsasarv, 1 trompet, 1 tromboon, 0 tuubat, 1 löökpillimängija, 1 harf, 1 klaver ja keelpillid (I viiuleid 6, II viiuleid 5, vioolasid 4, tšellosid 4, kontrabasse 2).
Avalik-õiguslik juriidiline isik

**Avalik-õiguslik** on juriidiline isik, mis on loodud seaduse alusel avalikes huvides (ühiskonna huvides). Avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekkimine, organid ja nende pädevus, põhikirja olemasolu jne nähakse ette selle konkreetse avalik-õigusliku isiku kohta käiva seadusega (nt Tartu Ülikooli seadus).

Riik ja kohalik omavalitsusüksus osalevad tsiviilõiguslikus suhtes avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kusjuures oma tsiviilõigusi ja kohustusi teostavad nad oma organite ja asutuste kaudu. Avalik-õiguslik juriidiline isik võib omada ainult selliseid õigusi ja kohustusi, mis ei ole vastuolus tema eesmärkidega.

Juriidiline isik võib sarnaselt füüsilise isikuga omada tsiviilõigusi ja -kohustusi, välja arvatud neid, mis on omased üksnes inimesele. Eesti õiguskorras võib juriidilist isikut ka kriminaalkorras karistada rahatrahvi või sundlõpetamisega.

## Avalik-õiguslike juriidiliste isikute liigid
### Riik
''Vajab täiendamist
Riik kui avalik-õiguslik juriidiline isik teostab ühtlasi kontrolli kõigi juriidiliste isikute üle.

### Avalik-õiguslikud korporatsioonid
* notarid
* Eesti advokatuur
* kohaliku omavalitsuse üksused, näiteks Tallinna linn 
jne.

### Avalik-õiguslikud asutused
* Eesti Raadio, Eesti Televisioon
* Rahvusraamatukogu, Töötukassa
jne.

## Viited
Sotsialistlik Partei (Holland)

**Sotsialistlik Partei** (SP, Socialistische Partij) on Hollandi sotsialistlik partei. Pärast 2006. aasta Hollandi parlamendivalimisi sai ta Hollandis suurte parteide hulka, võites valimistel 25 kohta 150st ja kasvatades kohtade arvu 16 võrra.
Sotsialistlik Partei

**Sotsialistlik Partei** on mitme partei nimi:

***[[Sotsialistlik Partei (Belgia)|Sotsialistlik Partei]]** (Belgia)
***[[Sotsialistlik Partei (Holland)|Sotsialistlik Partei]]** (Holland)
***[[Sotsialistlik Partei (Portugal)|Sotsialistlik Partei]]** (Portugal)
***[[Sotsialistlik Partei (Prantsusmaa)|Sotsialistlik Partei]]** (Prantsusmaa)

## Vaata ka

*Albaania Sotsialistlik Partei 
*Euroopa Sotsialistlik Partei
*Ata Meken
SP

**SP** või **Sp** või **sp** on mitmetähenduslik lühend:
*SP on sõjaväepolitsei
**Eesti sõjaväepolitsei
*SP on Sotsialistlik Partei (Holland)
*...
Arborist

**Arborist** on puuhoolduse spetsialist, kelle tööks on asustatud piirkonnas kasvavate puittaimede (eelkõige puude) hooldamine kogu nende eluea jooksul.

Arboristitöö hõlmab puude istutamist ja hooldamist “juurtest ladvani” – sobivate istikute valimist, õiget istutamist ja järelhooldustööd, täiskasvanud ja vanade puude hoolduslõikust ning ohtlike võraharude toestamist.
Arborist langetab ohutult kitsastes tingimustes (majade vahel, kalmistul jm) kasvava puu, kasutades köistehnikat või korvtõstukit.  

Kõrgema taseme arborist võib olla konsultandiks ja anda dendroloogilisi või dendropatoloogilisi eksperdihinnanguid projekteerijatele, ehitajatele ja kinnistuomanikele puude seisundi, säilitamise võimaluse ja hooldusvajaduse kohta.

Arborist on õppinud tunnustatud õppekava alusel vastavat koolitusluba omavas õppeasutuses, teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse. Kutsetunnistuse olemasolu saab kontrollida SA Kutsekoda kodulehelt. 

Eestis saab arboristiks õppida Luua Metsanduskoolis.

## Vajadus
Seoses metsade vähenemisega on hakatud üksikuid puid rohkem väärtustama ja seetõttu on ka puuhoolduse spetsialistide tähtsus suurenenud. Hoogustuva linnastumisega suureneb samuti vajadus üksikute puude hoolduseks, vajadusel ohtlikuks langetamiseks kitsastes tingimustes.

## Ohud

Mesilased, herilased, köie läbilõikamise oht, langetatava puu alla jäämine, (trolli)liinid.

## Konfliktid ja eetika
Arborist spetsialistina teab, millal, millist ja kuidas puud hooldada. Näiteks väldib hooldustöid lindude pesitsusajal. Teisalt võib hooldusel tekkida konflikte kodanikega, kes leiavad, et puu näeb terve välja ja ei vaja lõikamist või vastanduvad hooldustöödele muude eeldustega, nagu näitas Tallinnas Haabersti tee-ehitusel tekkinud konflikt remmelga pärast (Haabersti hõberemmelgas), kus puu kaitsjad pidasid seda 300-aastaseks, kuid arboristi hinnangul oli puu 70-aastane.

## Ajalugu Eestis ja mujal
Mõiste *arborist* võeti kasutusele 1930. aastatel USA-s.

Rahvusvaheline arboristika assotsiatsioon (International Society of Arboriculture. ISA) asutati Ameerika Ühendriikides, Stamfordis 1924 aastal.

Euroopa puuhoolduse nõukogu loodi 1992. aastal.

2006. aastal hakati Luua metsanduskoolis arboristi ametit õpetama.

2008 aasta 1. juuil asutati esimene arboristide organisatsioon Eestis - Eesti Arboristide Ühing.

2008. aastal toimus esimene Eesti rahvusvaheline arboristide koolituspäev. Selleks ajaks oli kutsetunnistuse saanud 22 arboristi 

2013. aastal hakati seda Pärnu kutsehariduskeskuses õpetama. Selleks ajaks oli Eestis välja antud 31 arboristi kutsetunnistust.

2016. aasta talveks oli arboristi kutsetunnistuse saanud 76 spetsialisti.

2018. aastaks on Eestis vaid Tallinnas kohustus puude hooldamisel kasutada arboristi teenust nii linna- kui eramaal. Tartus, Kuressaares, Keilas, Rakveres, Narvas ja Põltsamaal nõutakse arboristi linna territooriumil, Viljandis tellitakse linna territooriumil arborist  keerukamate tööde puhul, lihtsamaid töid teeb Viljandi linnahooldus.

## Vaata ka
* Eesti Arboristide Ühing
* Arboristide Koda

## Viited
Eesti Arboristide Ühing

**Eesti Arboristide Ühing MTÜ** on arboristide (puuhoolduse spetsialistide), dendroloogide ja konsultantide organisatsioon. 

Eesti Arboristide Ühing (edaspidi EAÜ) asutati 2008. aasta 1. juulil ning selle eesmärkideks on
* väärtustada arboristikutset (ühingu hinnangul on arborist see spetsialist, kes on teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse);
* selgitada avalikkusele õigete puuhooldusvõtete vajalikkust;
* parandada meie asulates kasvava kõrghaljastuse seisundit, dekoratiivsust ja elujõudu;
* kaitsta arboristide õigusi ja huve ning arendada nende kutseoskusi.
2025 aasta 1. juuli seisuga kuulub Eesti Arboristide Ühingusse 95 liiget, nende hulgas 4 auliiget. Juhatusse kuulub viis liiget.

## Tegevus
EAÜ osaleb arboristide kutsekvalifikatsioonisüsteemi ja õppekavade arendamises ning on kutseandjaks järgmistele kutsetele : 

* Arborist, tase 4;
* Puittaimede spetsialist, tase 5:
* Tõstukil töötav arborist, tase 4 (osakutse).

Arboristide koolitus ja kutseeksamid toimuvad Luua Metsanduskoolis.
EAÜ kuulub Eesti esindajana Euroopa Puuhoolduse Nõukogusse (EAC) ning on assotsieerunud liige Rahvusvahelises Arboristika Assotsiatsioonis (ISA). Euroopa Puuhoolduse Nõukogu liikmena on EAÜ sertifitseerimiskeskuseks Euroopa Puuhooldustöötaja *(European Treeworker*) kutse andmiseks ja taastõendamiseks.

2015. aastal pälvis Tallinn Euroopa Puuhoolduse Nõukogu poolt Euroopa Puude Linna auhinna. See antakse igal aastal ühele Euroopa linnale, kus pikema aja jooksul on antud suur panus linnapuude ja kõrghaljastuse säilitamisesse. Tallinna puhul tõsteti esile asendusistutuse kohustust puude raie korral. Auhind anti üle Tallinna vanima puu Kelchi pärna juures.  

EAÜ eestvedamisel anti koostöös Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskusega välja standard "Puittaimed haljastuses EVS 939-2020:1-4". Standardi neli osa määratlevad valdkonnas kasutatava terminoloogia, annavad ülevaate istikute kvaliteedinõuetest ning soovitused puittaimede hooldamiseks kogu nende elukaare vältel.    

Et vähendada võõrkeelsete terminite kasutamist, tõlgiti eesti keelde ISA arboristika terminite sõnastik (*Glossary of Arboricultural Terms*). Sõnastik sisaldab 1476 terminit arboristikast ja sellega seotud valdkondadest, tõlkimisel osales 14 EAÜ liiget.    

EAÜ korraldab koolitusi, õppepäevi, talguid ja puuronimisvõistlusi. Balti riikide meistrivõistlused puuronimises on toimunud alates 2012. aastast ning neid korraldavad kolm Balti riiki vaheldumisi. EAÜ on korraldanud võistlused kahel korral: 2021 aastal Tõrva vallas Hummuli mõisapargis ja 2024. aastal Luua Metsanduskoolis.       

## Viited

## Välislingid
* Ühingu koduleht
Praha loomaaed

**Praha loomaaed** on 1931. aastal avatud loomaaed Prahas. 31. detsembril 2011 oli loomaaias 4334 looma 671 liigist.

## Galerii

File:Prague czech republic zoo 13.jpg|Lion
Prague czech republic zoo 1.jpg|A Peacock
Prague czech republic zoo 10.jpg
Prague czech republic zoo 11.jpg


## Viited

## Välislingid

*Tšehhikeelne koduleht
*Ingliskeelne koduleht
*Fotod loomaaiast
Johannes I

**Johannes I** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes I (Bütsantsi keiser)|Johannes I]]**, Bütsantsi keiser 969–976
***[[Johannes I (paavst)|Johannes I]]**, paavst 523–526
***[[Johannes Chrysostomos|Johannes I]]**, Konstantinoopoli patriarh
***[[Johannes I (Riia peapiiskop)|Johann von Lunen]]**, Riia peapiiskop 1273–1284
***[[Johannes I (Kuramaa piiskop)|Johannes I]]** Kuramaa piiskop 1328–1331/1332
***[[Johannes I (Saare-Lääne piiskop)|Johannes I Schutte]]** Saare-Lääne piiskop 1432–1438

## Vaata ka
*Johann I
*Jean I

*Johannes II
*Johannes III
*Johannes IV
*Johannes V
*Johannes VI
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes II

**Johannes II** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes II Komnenos|Johannes II]]**, Bütsantsi keiser 1118–1143
***[[Johannes II (paavst)|Johannes II]]**, paavst 533–535
***[[Johannes II (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes II]]**, Konstantinoopoli patriarh 518–520
***[[Johannes II (Riia peapiiskop)|Johann von Vechten]]**, Riia peapiiskop 1285–1294
***[[Johannes II (Kuramaa piiskop)|Johannes II]]** Kuramaa piiskop 1332–1353
***[[Johannes II (Saare-Lääne piiskop)|Johannes II]]** Saare-Lääne piiskop 1439–1457

## Vaata ka
*Johann II

*Johannes I
*Johannes III
*Johannes IV
*Johannes V
*Johannes VI
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes III

**Johannes III** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes III (Bütsantsi keiser)|Johannes III]]**, Bütsantsi keiser 1222–1254
***[[Johannes III (paavst)|Johannes III]]**, paavst 561–574
***[[Johannes III (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes III]]**, Konstantinoopoli patriarh 565–577
***[[Johannes III (Riia peapiiskop)|Johann von Schwerin]]**, Riia peapiiskop 1294–1300
***[[Johannes III (Kuramaa piiskop)|Johannes III]]**, Kuramaa piiskop 1425–1456
***[[Johannes III (Saare-Lääne piiskop)|Johannes III]]**, Saare-Lääne piiskop 1492–1515

## Vaata ka
*Johann III

*Johannes I
*Johannes II
*Johannes IV
*Johannes V
*Johannes VI
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes IV

**Johannes IV** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes IV (Bütsantsi keiser)|Johannes IV]]**, Bütsantsi keiser 1258–1261
***[[Johannes IV (paavst)|Johannes IV]]**, paavst 640–642
***[[Johannes IV (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes IV]]**, Konstantinoopoli patriarh 582–595
***[[Johannes IV (Riia peapiiskop)|Johann von Zinten]]**, Riia peapiiskop 1374–1393
***[[Johannes V (Saare-Lääne piiskop)|Johannes IV]]**, Kuramaa piiskop
***[[Johannes IV (Saare-Lääne piiskop)|Johannes IV]]**, Saare-Lääne piiskop 1515–1527

## Vaata ka
*Johann IV

*Johannes I
*Johannes II
*Johannes III
*Johannes V
*Johannes VI
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes V

**Johannes V** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes V (Bütsantsi keiser)|Johannes V]]**, Bütsantsi keiser 1341–1391
***[[Johannes V (paavst)|Johannes V]]**, paavst 685–686
***[[Johannes V (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes V]]**, Konstantinoopoli patriarh 669–675
***[[Johannes V (Riia peapiiskop)|Johann von Wallenrodt]]**, Riia peapiiskop 1393–1418
***[[Johannes V (Saare-Lääne piiskop)|Johannes V]]**, Saare-Lääne piiskop 1542–1560

## Vaata ka
*Johann V

*Johannes I
*Johannes II
*Johannes III
*Johannes IV
*Johannes VI
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes VI

**Johannes VI** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes VI (Bütsantsi keiser)|Johannes VI]]**, Bütsantsi keiser 1347–1354
***[[Johannes VI (paavst)|Johannes VI]]**, paavst 701–705
***[[Johannes VI (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes VI]]**, Konstantinoopoli patriarh 712–715
***[[Johannes VI (Aleksandria patriarh)|Johannes VI]]**, Aleksandria patriarh 1062–1100
***[[Johannes VI Bey]]**, Tartu piiskop 1528–1543
***[[Johann VI Ambundi]]**, Riia peapiiskop 1418–1424

## Vaata ka
*Johann VI

*Johannes I
*Johannes II
*Johannes III
*Johannes IV
*Johannes V
*Johannes VII
*Johannes VIII
Johannes VII

**Johannes VII** on olnud mitu isikut:
***[[Johannes VII (Bütsantsi keiser)|Johannes VII]]**, Bütsantsi keiser 1399–1402
***[[Johannes VII (paavst)|Johannes VII]]**, paavst 705–707
***[[Johannes VII (Konstantinoopoli patriarh)|Johannes VII]]**, Konstantinoopoli patriarh 837–843
***[[Johann VII Blankenfeld]]**, Riia peapiiskop 1524–1527

## Vaata ka
*Johann VII

*Johannes I
*Johannes II
*Johannes III
*Johannes IV
*Johannes V
*Johannes VI
*Johannes VIII
Mõdriku-Roela maastikukaitseala

**Mõdriku-Roela maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus.

Mõdriku-Roela maastikukaitseala hõlmab eelkõige samanimelist oosi (Mõdriku-Roela oos), mis on ühtlasi Eesti pikim oos. Oos algab Mõdrikult, kulgeb mööda põllumaid Roelani. Sealt edasi võib oosi märgata juba Rakvere–Tartu maantee äärest, mis liigub Muugani välja. 

Oos ise on 19,5 km pikk ja kaetud osaliselt metsaga, aga esineb ka lagedat. Roela aladel on oosile loodud matka- ja suusarajad. Oos asub Vinni ja Laekvere valla territooriumil. 

Kaitsealale jäävad ka Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved.

## Välislingid
*Mõdriku-Roela maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Meresete

**Meresetted** ehk **merepõhjasetted** on maailmamere põhjas asuvad ja seal tekkinud setted. Meresetete koostis sõltub peamiselt nende tekkeviisist ja -kohast.

Meresetteid saab jagada sõltuvalt settiva ainese päritolu järgi terrigeenseiks (sealhulgas vulkaanilised meresetted, mida mõnikord käsitletakse eraldi), biogeenseiks ja keemilisteks.

Diageneesi käigus muutuvad meresetted merelisteks settekivimiteks. 

Meresetete pealmistes kihtides ja selle peal elab arvukalt mereselgrootuid. Meresetteis leiab aset bioturbatsioon.

## Vaata ka
* Ookeanipõhja puurimisprogrammid

## Viited
Direction générale de la Sécurité extérieure

**Direction générale de la Sécurité extérieuree** (lühend **DGSE**) on Prantsusmaa välisluureteenistus, mis asutati 2. aprillil 1982. 

DGSE eelkäija oli 6. novembrist 1944 kuni 2. aprillini 1982 eksisteerinud Service de documentation extérieure et de contre-espionnage (SDECE).

## Juhtkond
Loetelu DGSE direktoritest:
* Pierre Marion (17. juuni 1981 – 10. november 1982)
* admiral Pierre Lacoste (10. november 1982 – 19. september 1985)
* kindral René Imbot (20. september 1985 – 1. detsember 1987)
* kindral François Mermet (2. detsember 1987 – 23. märts 1989)
* Claude Silberzahn (23. märts 1989 – 7. juuni 1993)
* Jacques Dewatre (7. juuni 1993 – 19. detsember 1999)
* Jean-Claude Cousseran (19. detsember 1999 – 24. juuli 2002)
* Pierre Brochand (24. juuli 2002 – 10. oktoober 2008)
* Erard Corbin de Mangoux (10. oktoober 2008 – 10. aprill 2013)
* Bernard Bajolet (10. aprill 2013 – ...)

## Vaata ka
* Direction de la surveillance du territoire
* Direction du Renseignement Militaire
* Deuxième Bureau

## Kirjandus
*Sergueï Jirnov et François Waroux (2021). "KGB-DGSE : deux espions face à face". Paris, Éditions Mareüil.https://www.amazon.fr/KGB-DGSE-espions-face-%C3%A0-ebook/dp/B08YZ27SNY

## Välislingid
* DGSE-st Prantsuse kaitseministeeriumi kodulehel (inglise keeles)
Elektronpaar

**Elektronipaar** koosneb kahest elektronist, mis asuvad samal orbitaalil ja omavad üksteise suhtes vastupidist spinni.

Elektronpaari mõistet tutvustas 1916. aastal keemik Gilbert N. Lewis.

Kuna elektronid on fermionid, siis alluvad nad Pauli printsiibile ja samal orbitaalil olevad elektronid ei saa olla samas kvantolekus ning peavad erinema spinnilt. Seega saab samal orbitaalil olla maksimaalselt kaks elektroni.
Bristoli laht

**Bristoli laht** (inglise keeles *Bristol Channel*, kõmri keeles *Môr Hafren*) on laht Euroopas Suurbritannia saare edelarannikul.
Elven

**Elven** võib tähendada mitut asja:
* **[[Elven (Morbihan)|Elven]]** on vald Morbihanis Prantsusmaal

## Vaata ka
***Elven** (inglise keeles haldjalik) võib viidata haldjatele (Elves, elfs) ja nendega seotule
* **Elven** oli J. R. R. Tolkieni poolt välja mõeldud haldjakeele ingliskeelne nimi
Kambyses II

**Kambyses II** (vanapärsia 𐎣𐎲𐎢𐎪𐎡𐎹; *Kambūjia*, pärsia کمبوجیه; umbes 558 – 522 eKr) oli Vana-Pärsia ehk Ahhemeniidide impeeriumi valitseja (kuningate kuningas) aastatel 530–522 eKr. Ta oli Kyros II (Kyros Suure) poeg. Ta on peamiselt tuntud Egiptuse vallutajana.

Kambysest on ajaloolistes allikates esmamainitud 539 eKr, kui Kyros Babüloni vallutas. Seda sündmust tähistavas Kyrose silindris on teda isa kõrval märgitud seoses Marduki auks läbi viidud usuliste kombetalitustega. Mõni aasta hiljem on teda nimetatud Babüloni kuningaks, kuid tegelikult olid ta võimupiirid ilmselt väga väikesed. Tõenäoliselt oli ta isa asehaldur Mesopotaamias. Alles 530 eKr, vahetult enne isa surma, nimetati ta üheselt troonipärijaks ning kui Kyros oma viimasele sõjaretkele suundus, määras ta Kambysese oma kaasvalitsejaks. Kui ta Kesk-Aasias hukkus, saigi Kambysesest Pärsia valitseja.

Pärast mitmeaastast ettevalmistamist tungis Kambyses 525 eKr Egiptusse. Pärast paarikuust kampaaniat oli kogu riik tema kätte langenud, samaaegselt alistusid talle ka Vahemere ääres elavad liibüa hõimud ja sealsed kreeka kolooniad. Et oma võimu Egiptuses legitimeerida, kuulutas Kambyses end vaaraoks ja väitis, et on viimase vaarao tütrepoeg, samuti Egiptuse jumalate Ra, Horose ja Osirise kehastus. Formaalselt rajas ta Egiptuse 27. dünastia, mis kestis kuni aastani 404 eKr. Egiptuses veetis Kambyses kolm aastat, otsustades vallutada ka Nuubia. Kuid tema sõjaretk sinna kukkus täielikult läbi, enamik sõjaväest hukkus ning Egiptuses ja Pärsias puhkesid mässud. Egiptuse ülestõusu surus Kambyses kohe maha, kuid seejärel, olles teel suruma maha Pärsias puhkenut, mille algatas ta vend Bardia, ta hukkus. 

Tema surma asjaolud on jäänud mõistatuslikuks, Herodotos, kelle jutustus on peamiseks allikaks Vana-Pärsia ajaloo kohta, väidab, et ta läks hulluks ja tegi enesetapu, teised allikad aga, et ta hukkus õnnetusjuhtumi läbi. Igal juhul puhkes impeeriumis segadus ning mõnda aega valitses pealinna Pasargadaed end Kambysese vennaks nimetav mees, kes Herodotose andmetel oli aga hoopis maag Gaumata, sest Kambyses olevat oma venna juba enne Egiptuse kampaania algust mõrvata lasknud.

Herodotose andmetel suri Kambyses Ekbatanas.
Filmimine

**Filmimine** on filmiülesvõtte tegemine filmikaameraga filmilindile või videoülesvõtte tegemine videokaamera, digifotoapaadi või nutitelefoni kaameraga. 

Filmimisega tegeleja on üldkeeles filmija (kõnekeeles *filmimees*), oskuskeeles nimetatakse filmijat operaatoriks (filmi- või videooperaator).

Filmitakse liikuvat pilti jäädvustava kaameraga. Filmimist kasutatakse filmide ja mitmesuguse otstarbega videote tegemisel.

## Viited
Viljakohv

**Viljakohv** on teraviljast ja mitmesugustest lisanditest (tihti siguri juurest) valmistatud jook, mis meenutab maitse poolest oakohvi. Viljakohvi kasutatakse oakohvi kofeiinivaba asendajana. Seda juuakse tavaliselt kuumalt.

## Välislingid
* Mis on ökoloogiline viljakohv?, Eesti Päevaleht
Mihhail Preobraženski

**Mihhail Timofejevitš Preobraženski** (vene keeles *Михаил Тимофеевич Преображенский*; 16. oktoober (4. oktoober vkj) 1854 Vabalninkas – 25. september 1930 Leningrad) oli vene arhitekt ja arhitektuuriõppejõud, alates 1887. aastast akadeemik.

Preobraženski on eelkõige tuntud oma sakraalehitiste poolest, mille silmapaistvaimad näited Eestis on tema 1892. aasta projekti järgi rajatud Pühtitsa kloostrikompleks Ida-Virumaal ja aastatel 1894–1900 ehitatud Aleksander Nevski katedraal.

## Looming
*Moskva Linnaduuma hoone (kavand aastast 1887)
*Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster (kavand aastast 1892)
*Tallinna vene seltskondliku kogu hoone (tänapäeval Tallinna Keskraamatukogu peahoone, Estonia puiestee 8, 1894–1895)
*Tallinna Aleksander Nevski õigeusu katedraal (1894–1900)
*Firenze vene õigeusu kirik (1899–1903)
*Bukaresti vene õigeusu kirik (1905–1909)
*Nice'i vene õigeusu kirik (1903–1912)
Johann Vincke von Overberg

**Johann Vincke von Overberg** (surnud 1501 või 1502) oli Liivi ordu liige ja Dünaburgi komtuur 1495–1501.

Johanni vanemad pole teada, kuid ta oli ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi sugulane. Nagu temagi, pärines ta Vestfaalist Marki krahvkonnast Kameni lähistelt.Tema emapoolsed sugulased olid orduvennad Johann von Mengede ja Ernst von Mengede-Osthofid ning Johann ja Friedrich Wolthus von Hersed.

Enne Dünaburgi komtuuriks saamist pole Johanni elust sisuliselt midagi teada. Tema surm oli küllaltki kurioosne, kuna ta tapeti Leedu ülemmarssali notari poolt. Roima toimumise ajal olid Liivi ordu ja Leedu aga ühises sõjas Moskva vastu ning tõsisemaid tülisid maade vahel polnud. Vinckele võis saatuslikuks saada mõni lokaalne konflikt, mida Dünaburgi ja Leedu alade vahel ikka ette tuli.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 913 (lk 678–679).
Heinrich Plater

**Heinrich Plater** oli Liivi ordu liige ja Dünaburgi komtuur aastatel 1513–1525.

Plateri vanemad pole teada, kuid ta oli suguluses tolleaegse maamarssali Johann von dem Broele genannt Plateriga. Ta sündis Marki krahvkonnas Westhemmerdes.

Peale selle, et ta oli Dünaburgi komtuur, pole Platerist sisuliselt rohkem midagi teada.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 666 (lk 506).
Truckee jõgi

**Truckee jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide edelaosas. Jõgi algab Sierra Nevadast merepinnast 1900 meetri kõrgusel asuvast Tahoe järvest Californias ja suubub Pyramidi järve Nevada kõrbes. Truckee on ainuke jõgi, mis Tahoe järvest välja voolab. Jõe pikkus on 225 km.

Jõgi on suhteliselt veerohke ning moodustab olulise osa ümbritsevate alade veevarudest. Vee kasutusõigus on range kontrolli all. Kuigi umbes 75% valglast paikneb Nevadas, saab jõgi peaaegu kogu oma vee Californiast.

Jõgi voolab Tahoe Cityst loode suunas kuni Truckee linnani ning pöördub seejärel itta ja kirdesse Reno suunas. Fernley lähedal suundub jõgi põhja ja suubub Pyramidi järve selle lõunapoolses tipus.

Truckee jõkke suubub palju väikseid mägedest algavaid ojasid; suuremate lisajõgede hulgas on Väike Truckee jõgi, Prosser Creek, Donner Creek, Steamboat Creek, Gray Creek.
Truckee

**Truckee** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Nevada maakonnas. 

Linn asub Sierra Nevada mäestikus Truckee jõe ääres. 

Truckee pindala on 87,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 13 864.

## Välislingid
* Linna koduleht
Flambeerimine

**Flambeerimine**  on toidule valatud kange alkoholi süütamine. 

Näiteks võidakse toidul süüdata konjakit, likööri või muud kanget alkoholi. Alkohol põleb ära, kuid aroom jääb alles. 

Teenindajad täidavad seda ülesannet tavaliselt söögikohtade ees, kui nad toitu esitlevad.
Keeleneet

**Keeleneet** on iluaugustatud keelest läbi torgatud neet.

Nagu ka muude iluaugustamise vormidega, kaasneb keeleneetide kandmisega nakkusoht. Mõnikord kulgevad nõnda saadud haigused raskelt. Vahetult pärast keeleneedi paigaldamist esinevad tavaliselt valud, paistetused, ödeemid, nakkused, kõrgendatud süljeeritus ja igemevigastused. Kolm kuni kaheksa päeva pärast keeleneedi paigaldamist võib keel olla tugevalt paistes. 

## Vaata ka
*Prints Albert
Johannes II (paavst)

**Johannes II**, ladinapäraselt **Ioannes II** (enne paavstiks saamist **Mercurius**) oli paavst 533–535. Ta oli 56. paavst.

Mercurius sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas Cæliomonte regioonis ja oli Projectuse poeg.

Ta oli Bonifatius II ajal Rooma San Clemente kiriku preester (kardinalpreester).

## Paavstiks saamine
Johannes II valiti paavstiks pärast paarikuulist segast vakantsiperioodi, mille käigus anti altkäemaksudeks ära liturgilised esemed. Johannes II valiti paavstiks kompromisskandidaadina ja pühitseti ametisse 2. jaanuaril 533.

Johannes II oli esimene paavst pärast Peetrust, kes muutis ametisse astudes oma nime, arvatavasti pidades senist nime liiga paganlikuks. Ta võttis nime paavst Johannes I järgi.

## Teoloogilised vaidlused
Bütsantsi keiser Justinianus I avaldas 15. märtsil 533 edikti, milles tunnustas esimese nelja oikumeenilise kirikukogu otsuseid. Ta lisas edikti ka teopaskiitliku vormeli, mille paavst Hormisdas oli hukka mõistnud. Keisri otsust taunisid mõned Konstantinoopoli mungad, kes apelleerisid paavstile. Keiser saatis Rooma delegatsiooni, mida juhtisid Ephesose piiskop Hypatios ja Philippi piiskop Demetrios ning millega saadeti paavstile rikkalikult kingitusi.

Johannes II pidas sinodi, milles tunnistas keisri edikti kiriku õpetusega kooskõlas olevaks. Ta soovitas munkadel järgida keisri otsust ja kui see tulemusi ei andnud, ekskommunitseeris 25. märtsil 534 mungad kui nestoriaanid.

## Paavstivalimise reguleerimine
Idagootide kuningas Athalaric andis aastal 533 korralduse, milles mõisteti hukka simoonia ja muude taunitavate meetodite kasutamine paavstivalimistel. Samuti sätestati korralduses, et kui paavstivalimise käigus osutub valituks mitu vaimulikku ja tekkinud vaidlus antakse lahendada idagootide kuningale, tuleb kuningale maksta 3000 solidust, mis annetatakse vaestele.

Kuninga korraldus graveeriti marmorplaadile ja asetati Rooma Peetri kiriku aatriumisse.

## Suhted Gallia piiskoppidega
Johannes II andis korralduse, et Riezi piiskop Contumeliosus, keda süüdistati sündsusetus käitumises, pidi ametist tagandatama ja siirduma kloostrisse. Ta määras piiskopkonna administraatoriks Arles'i metropoliidi Caesariuse.

## Ordinatsioonid
Johannes II ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 21 piiskoppi ja 15 preestrit.

## Dokumendid
Johannes II-le on omistatud piiskop Valeriusele saadetud kirja autorsus, kuid selle kirjutise autorsus on vaieldav.

## Surm
Johannes II suri 8. mail 535 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Johannes II kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes II kohta. *(inglise keeles)*
*Johannes II kirjad.
Harry Nelson Pillsbury

**Harry Nelson Pillsbury** (5. detsember 1872 Somerville, Massachusetts – 17. juuni 1906) oli USA maletaja.

Ta oli väga tugev pimemaletaja. 

Suri süüfilisse.
Lionel Kieseritzky

**Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky** (20. detsember 1805 / 1. jaanuar 1806 Tartu – 19. mai 1853 Pariis) oli Tartust pärit baltisakslasest maletaja, dirigent ja pianist.

Kieseritzky õppis 1825–1829 Tartu ülikoolis mitut eriala. 1834–1836 oli ta Tartu akadeemilise seltskonna ajaviiteklubi Akademische Musse kontserdidirektor.

1851. aasta maailmanäituse raames korraldati Londoni 1851. aasta maleturniir algusega 25. mail 1851. Ehkki seda ei kuulutatud välja male maailmameistrivõistlustena, oli sellele kutsutud kõik maailma tippmaletajad ja Chessmetricsi hinnangul saabuski maailma 8 tugevaimast maletajast 5. Chessmetricsi hinnangul oli Kieseritzky turniiri algul maailma kõige kõrgema reitinguga mängija. Turniiril mängijaid ei asetatud ja nii sattuski Kieseritzky kohe avaringis kokku Adolf Andersseniga, kes oli Chessmetricsi hinnangul maailma 6. ja turniiri 4. tugevusega mängija. Matšid peeti kahe võiduni ja Kieseritzky kaotas ½ : 2½. Ühe partii kaotas ta kõigest 20-minutilise mängu järel ränga vea tõttu ja teine kaotatud partii oli samuti väga ühepoolne. Anderssen võitis turniiri ja teda tunnustati küll mitte maailmameistrina, kuid siiski maailma tugevaima maletajana.

1851. aastal mängis ta Andersseniga Londoni turniiri vaheajal partii, mis läks ajalukku surematu partiina. Hoolimata sellest, et Kieseritzky kaotas, oli just tema see, kes selle partii üles kirjutas ja enda toimetatud ajakirjas La Régence avaldas.

## Viited

## Kirjandus
* Valter Heuer "Male lugu" Tallinn, 2008

## Välislingid
* Esimene maailmakuulus Eesti malemeister
* Lionel Kieseritzky – Chess.com
* 
* Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 2005, lk.141
Kindralfeldmarssal (Venemaa)

**Kindralfeldmarssal** (vene keeles *генерал-фельдмаршал*) oli Venemaa tsaari- ja keisririigi kõrgeim sõjaväeline auaste 1917. aastani.

## Ajalugu
Auastme kehtestas tsaar Peeter I. Esimest korda anti see 1700. aastal. Esialgu oli sellest madalam kindralfeldmarssal-leitnandi, seejärel kindral en chef´i auaste. Pärast viimase ümbernimetamist 1790. aastatel oli kindralfeldmarssalist madalam aukraad väeliigi täiskindral (jalaväekindral, ratsaväekindral, suurtükiväekindral ja insener-kindral). Teenistusastmete tabelis oli see I klassi auaste. Mereväes vastas sellele kindraladmirali ning tsiviilteenistuses kantsleri ja 1. klassi tõelise salanõuniku auaste. Kahe sajandi jooksul anti marssaliaukraad 70 sõjaväelasele; 16 neist sai selle aunimetusena ja Venemaa sõjaväes tegelikult ei teeninud. Kahele kindralfeldmarssalile (Menšikov ja Suvorov) anti generalissimuse aunimetus.

## Venemaa kindralfeldmarssalid 1700−1917
### Venemaa teenistuses olnud kindralfeldmarssalid

### Välismaalastest kindralfeldmarssalid, kes ei teeninud Venemaa sõjaväes

## Vaata ka
*Marssal
*Kindralfeldmarssal-leitnant

## Välislingid
*Дмитрий Николаевич Бантыш-Каменский. Российские генералиссимусы и генерал-фельдмаршалы. АСТ, Харвест. Peterburi. 1840/2005. 832 lk. ISBN 9851328766 link
Sangpommi tõstmine

**Sangpommi tõstmine** on spordiala ja treeninguviis, kus tõstetakse sangpommi.

Võisteldakse peamiselt kahevõistluses. Selle esimene ala on rebimine, kus ühe sangpommiga tehakse maast-üles tõsteid 10 min jooksul mõlema käega. Teine ala on mõlema käega kahe sama raskusega pommi rinnalt ülestõukamine 10 min jooksul. Mõlema ala tulemused (rebimis- ja tõukamiskorrad) liidetakse lõpuks kokku.
Sangpomm

**Sangpomm** ehk **tõstepomm** on kindla raskusega metallkuul, mille otsas on sang.

Spordiala, mida sangpommiga harrastatakse, on sangpommi tõstmine.

Sangpommi raskus on tavaliselt 8, 12, 16, 24 või 32 kg.

Treenimine sangpommiga tugevdab lihaseid ja on väga hea süvalihaste treenimiseks, mis hoiavad kogu keha püsti ja annavad hea rühi. Sealjuures ka tõhus viis koordinatsiooni ja painduvuse parandamiseks. Ideaalne ka kiireks kaalu langetamiseks. 

### Sangpommide tüübid
Sangpommid on erineva disaini ja materjaliga, et sobida erinevatele kasutusotstarvetele:

* **Tavalised malmist sangpommid** – klassikalised kettlebellid, mis on valmistatud ühest metallitükist. Neil on mugav haare ja need on vastupidavad. Sobivad üldiseks jõutreeninguks.
* **Kummiga kaetud sangpommid** – nende põhja või kogu kere katab kummikiht, mis vähendab põranda kahjustamise ja müra teket. Sobivad hästi koduseks kasutamiseks.
* **Reguleeritavad sangpommid** – nende raskust saab muuta, lisades või eemaldades kaalumooduleid. Need on hea valik, kui soovitakse ühte universaalset treeninguvahendit.
* **Võistlussangpommid** – valmistatud standardiseeritud suuruse ja kujuga, sõltumata kaalust. Need on mõeldud sportlastele ja edasijõudnutele, kes soovivad treenida võistlusstandardite järgi.

### Sangpommi harjutused ja kasutamine
Sangpommidega saab teha mitmesuguseid harjutusi, mis arendavad nii jõudu kui ka südame- ja veresoonkonna vastupidavust:

* **sangpommi kiik (Kettlebell Swing)** – sangpommi kiigutamine käes, sirge käega – arendab tuhara- ja reielihaseid ning parandab koordinatsiooni;
* **Türgi tõus (Turkish Get-Up)** – kompleksne harjutus, mis tugevdab kogu keha ja parandab liikuvust. Harjutust alustatakse pikali olles lamamisasendis, sangpommi käega otse püsti hoides. Kätt sirgelt üleval hoides tõustakse püsti ja seejärel minnakse tagasi lamamisasendisse;
* **sangpommitõste (Kettlebell Clean & Press)** – arendab õlalihaseid ja plahvatuslikku jõudu;
* **sangpommikükid ja väljahüpped** – tugevdavad jalgu ja arendavad alakeha jõudu.

## Vaata ka
*kaalupomm
Kristjan Jaak Nuudi

**Kristjan-Jaak Nuudi** (sündinud 23. veebruaril 1977 Taeblas) on eesti filmi- ja teleoperaator.

## Filme ja teleseriaale
* "Duell" (2002)
* "Viimane öö" (2003)
*"Neighborhood" (2004, USA)
*"Occupation Hollywood" (2004, USA)
* "Gecko" (2006)
* "Klass" (2006)
* "Ajameistrid" (2006)
* "Peal pool pilvi" (2007)
* "Oma Maapäev" (2007)
* "Tuulepealne maa" (2008), TV
* "Kättemaksukontor" (2009; osad 1–16), TV
* "Elavad pildid" (2013)
* "Kertu" (2013)
* "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" (2013)
* "Arvo Pärt-Robert Wilson. Kaotatud paradiis" (2015)
Bohri efekt

**Bohri efekt** on hemoglobiini omadus, mida kirjeldas esimesena Christian Bohr (füüsik Niels Bohri isa) 1904. aastal. 

Efekt seisneb selles, et CO2 olemasolul väheneb hapniku afiinsus hingamispigmendi – hemoglobiini – suhtes. Bohri efekti tõttu on vere suurenenud CO2 sisalduse või pH taseme languse tõttu hemoglobiini hapniku sidumise määr väiksem kui see oleks olukorras, kus CO2 kontsentratsioon on väiksem või pH kõrgem.

## Vaata ka
*Haldane'i efekt
Secchi ketas

**Secchi ketas** [seki] ehk **valge ketas** on limnoloogias, harvem okeanograafias, kasutatav vahend, mille abil tehakse kindlaks uuritava veekogu vee läbipaistvus. Ketast saab kasutada pinnaveekogudel, näiteks järvedel, lahtedel, ookeanis. 

Secchi ketas on nimetatud itaalia astronoomi Angelo Secchi järgi, kes selle leiutise 1865. aastal avalikustas. Algne ketas oli ühtlaselt valge ja seda kasutatakse merebioloogias siiani. Limnoloogias on üldiselt kasutusele võetud ketta uuem must-valge variant.

Secchi ketta põhimõte seisneb selles, et valge ketas lastakse vertikaalsihis veekogusse ning kaugus veepinnast, mil silm seda ketast enam ei näe, loetaksegi vaadeldava veekogu vee läbipaistvuseks ehk Secchi sügavuseks.

Secchi ketta sügavus on tihedas korrelatsioonis ekstinktsiooniteguriga (k). On empiiriliselt kindlaks tehtud, et siseveekogudes kehtib seos: k = 1,7/zsd, kus zsd on Secchi sügavus meetrites .

## Viited
Anosy järv

**Anosy järv** [an'uusi] (prantsuse keeles *lac Anosy*) on järv Madagaskari pealinnas Antananarivo lõunaosas, Haute-Ville'ist 3 km lõuna pool. 

Järvest läänes on Ampefiloha, loodes Isoraka. Põhjas on Mahamasina. 

See on Radama I ajal rajatud kunstlik järv endise soo kohal. James Cameron andis sellele südame kuju. 

Järve keskel saarel, mis on linnaga ühendatud puudega kaetud teetammi abil, on prantslaste rajatud mälestusmärk Esimeses maailmasõjas langenutele Monument aux Morts. See kujutab endast suurt valge (kuldse) ingli ("must ingel", sest ta kandis algselt musta tuunikat, mis on nüüd valgeks värvitud) kuju plintosel. Monument on rajatud 1927, autorid skulptor Barberis ja arhitekt Perrin. Saarel oli Radama I rajatud püssirohutehas, hiljem Jean Laborde'i poolt kuninganna Ravanamola I jaoks ehitatud suveloss. 

Järvekaldal kasvavad jakarandapuud, mis õitsevad oktoobris  ja novembris. Järve ääres käivad puhkamas hõbehaigrud. 

Teetammi vastas oli lilleturg, mis viidi üle Anosibesse, ja käsitööturg. Lõunakaldal on habemeajajate kioskid.

Iseseisvuspäeval 26. juunil on järve kohal ilutulestik.

## Viited

## Välislingid
*Vanaaegne gravüür
*Fotod: http://www.pbase.com/image/51519494, http://www.tripwolf.com/en/guide/show/376003/Madagascar/Antananarivo-Tana/Lac-Anosy, http://www.travelpod.com/travel-photo/madman96/1/1202767080/lac-anosy---shaped-like-a-heart-for-the-queen.jpg/tpod.html, http://www.trekearth.com/gallery/Africa/Madagascar/photo782784.htm, http://www.flickr.com/photos/gisele-alessandra/2689345716/, http://www.panoramio.com/photo/373080, http://www.masombahiny.com/Lac-Anosy.html, http://www.routard.com/photos/madagascar/27593-le_lac_anosy_et_ses_jacarandas.htm, http://photos.linternaute.com/photo/1080971/1096739900/1457/l-ange-noir-du-lac-anosy/, http://www.routard.com/photos/madagascar/23801-la_colline_du_fort_voyron_se_mire_dans_le_lac_anosy.htm, http://naiks.skyrock.com/531223094-Lac-anosy.html, http://fr.trekearth.com/gallery/Africa/Madagascar/photo895045.htm, http://photos.wildmadagascar.org/images/antananarivo_2.shtml, http://photos.wildmadagascar.org/images/tana-rano_0065.shtml, http://photos.wildmadagascar.org/images/tana-rano_0067.shtml, http://www.travelpod.com/travel-photo/diannemurray/indian_ocean-06/1150040460/pict5114.jpg/tpod.html, http://www.panoramio.com/photo/10238683, http://ns.photographersdirect.com/buyers/stockphoto.asp?imageid=1673113, http://ns.photographersdirect.com/buyers/stockphoto.asp?imageid=1673112
* Foto mälestusmärgist
* Jakarandad järve kaldal
* Habemeajajate kioskid
Anosy

**Anosy** on mitme koha nimi.
***[[Anosy piirkond]]** on 1. järgu haldusüksus Madagaskari lõunaosas.
***[[Anosy järv]]** on järv Madagaskaril Antananarivos.
***[[Anosy (Bongolava)|Anosy]]** on linn ja vald Madagaskaril Bongolava piirkonnas.
Sportlik vabavõitlus

**Sportlik vabavõitlus** (ka **MMA**, akronüüm inglise keelest *mixed martial arts* 'segatud võitluskunstid') on tänapäevane täiskontaktne kahevõitlusala, kus kasutatakse tehnikaid poksist ja Tai poksist, Kreeka-Rooma ja vabamaadlusest, brasiilia ju-jutsust ja teistest kahevõitlusaladest. Lubatud on igasugune võitlus kõigilt distantsidelt, st püstivõitlus löögidistantsilt, lähivõitlus haardedistantsilt ning löökidega maasvõitlus. Seejuures seatakse võitluses kasutatavatele tehnikatele võimalikult vähe piiranguid, lubatud on nii eri löögitehnikad käte ja jalgadega kui ka haarded, heited, liigeselukud jm valuvõtted ning kägistamised. Keelatud on enamasti võtted, mille sooritamine pole kontrollitav või mille õnnestumine sõltub juhusest ning millega tekitatakse vastasele pöördumatuid vigastusi. Matš võidetakse läbi nokaudi, vastase alistumise, tehnilise nokaudi, nurga loobumise või kohtunike otsusega.

Sportliku vabavõitluse matšid toimuvad enamasti kas poksiringis, ringikujulises või kaheksanurkses võrepuuris (oktogoonis). Matš koosneb kolmest 3-5 minutilisest raundist. Võistlejate puhul hinnatakse head sooritust ja võtete tehnilisust.

Sportlik vabavõitlus pakub võimaluse eri võitlusalade harrastajatel üksteisega võimalikult erapooletute reeglite järgi võidelda. Sportlik vabavõitlus tänapäevasel kujul sai laiemalt populaarseks, kui Brasiilia ju-jutsut harrastav Royce Gracie tegi 1993. aastal esimese Ultimate Fighting Championshipi raames oma vastastega puhta töö ning tõi sellega avalikkuse tähelepanu alla maasvõitluse olulisuse vabavõitluse jaoks.

Vabavõitluse populaarsus on andnud tõuke mitmesuguste moodsate hübriidvõitluskunstide- või süsteemide tekkeks, mille sihiks on koondada ühtseks võitlusvõttestikuks traditsioonilistest võitluskunstidest pärit elemente, mis on tõestanud oma tõhusust sportliku vabavõitluse reeglite järgi peetavatel matšidel.

Tuntumate vabavõitlejate hulka kuuluvad näiteks Khabib Nurmagomedov, Georges St-Pierre, Jon Jones, Anderson Silva ja Conor McGregor.

## Tuntud sportliku vabavõitluse liigasid
*Ultimate Fighting Championship (UFC)
*DREAM
*Elite Xtreme Combat (EliteXC)
*Affliction
*HERO'S
*PRIDE Fighting Championships (PRIDE FC)
*Cage Rage
*MMA Raju
*World Extreme Cagefighting (WEC)
*Bellator MMA
*Strikeforce

## Vaata ka
*Pankraation

## Välislingid
*Eesti Sportliku Vabavõitluse Liiga MMA RAJU koduleht
Ella Grabbi

**Ella Grabbi** (kuni 1926 **Ella Korjus**, 1. august 1898 Narva – 14. märts 1996) oli Vabariigi Presidendi vanema käsundusohvitseri kolonel Herbert Grabbi abikaasa ja Hellar Grabbi ema.

## Kirjandus
* Ella Grabbi mälestusi. (Üles kirjutanud ja kommenteerinud Hellar Grabbi). Tuna, 2008, nr. 1, lk. 85–105.
Veebiportaal

**Veebiportaal** ehk **internetiportaal** ehk **portaal** on veebisait, kus ühele temaatilisele leheküljele on koondatud erinevaid alateemasid, mis peateemat laiendavad. Veebiportaalid pakuvad erinevatest allikatest pärit informatsiooni ühtses formaadis. Erinevalt otsingumootoritest pakuvad veebiportaalid ka muid teenuseid nagu e-post, interneti meelelahutus, uudised, tutvumisteenused.

Informaatikas on termin "portaal" kasutuses kui erinevate rakenduste, teenuste ja protsesside integreeritud aluspõhi.

Portaale võib nende teemaderingi laiuse järgi jaotada horisontaalseteks (näiteks Google, kus on erinevat tüüpi teenused) ja vertikaalseteks ehk **vortal**, mis on orienteeritud mingile konkreetsele tegevusele näiteks müügile.

Üksikisikutele suunatud portaalid internetis pakuvad tavaliselt isikustatud teenuseid kasutajale. Ettevõttes võib olla kasutusel portaal, mis võimaldab ettevõtte töötajatel koostööd teha. Selliste portaalide juurde võib liita näiteks internetifoorumeid ja veebipäevikuid.

## Vaata ka
* Kinnisvaraportaal
* Patsiendiportaal
* Suhtlusportaal
* Töövahendusportaal
* Teadusportaal
* Tutvumisportaal
* Uudisteportaal