open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alusheli

**Alusheli** on muusikas diatoonilise helisüsteemi heli, mida tähistatakse vanakreeka tähtnotatsiooni eeskujul tähega A, B, C, D, E, F või G. Mõiste "alusheli" (*Stammton*) on pärit saksa keeleruumist ning saksa süsteemis alushelid on C, D, E, F, G, A ja H. 

## Alusheli mõiste
Tänapäevase sisuga mõiste "alusheli" teke on seotud keskaja modaalse helisüsteemi järkjärgulise arenguga 10. sajandi paiku. 

Kogu muusikaline heliruum, milles keskaja heliloojad töötasid ning mida keskaja muusikateoreetikud käsitlesid, oli ambitusega G-e2. Suure oktavi G-d tähistati kreeka tähega Γ (*gamma*) ning sellest on nimetuse ”gamma” saanud suure oktaavi G-st üles ehitatud helirida Γ, A, B, c, d, e, f, g, a, b, c1, d1, e1, f1, g1, a1, b1, c2, d2, e2. Seda helirida tervikuna nimetati esimese heksakordi järgi *gamma ut*, millest vormus ka sõna *gamut*. e2 kui heksakordi kõige ülemine heli, sai nimetuse *e la*. Esimese oktaavi c1-d, mis oli seotud kolme erineva heksakordiga, nimetati *c sol fa ut*. Teoreetikud kasutasid veel 17. sajandil alushelide puhul nii vana-kreeka täht- kui ka keskaegseid silpnimetusi, kuid praktikas kasutati põhiliselt silpnimetusi. 

Alusheli mõiste üks arendajaid oli Arezzo Guido, kes tegi oma traktaadis ”Micrologus de disciplina artis musicae” (u 1040) ettepaneku nimetada alushelid C, D, E, F, G, A vastavalt silpnimetustega *ut, re, mi, fa, sol, la*. Need silpnimetused tulenevad hümni ”Ut queant laxis” teksti värsside algussilpidest. Hümni värssidele vastavaid meloodiamotiive lauldi vastavalt tõusva helirea c, d, e, f, g, a helidelt.

Hiljem hakati Arezzo Guido kuueastmelist solmisatsioonimudelit *ut, re, mi, fa, sol, la* kasutama heksakordisüsteemis relatiivse intervallide mudelina ”tervetoon-tervetoon-pooltoon-tervetoon-tervetoon”, nii et mudel võis alata diatoonilise helisüsteemi erinevatelt helidelt. Selleks, et õppida meloodiaid, mis väljusid heksakordi kuue heli piiridest, oli vaja vahetada üks heksakord teise vastu. Sellist operatsiooni nimetati mõistega *mutation* ning ümbernimetamisel kasutati ühist alusheli. Keskaegset heksakordisüsteemi kasutati muusikas kuni duur-moll-süsteemi tekkimiseni 16.–17. sajandi vahetuse paiku.

## Alushelide altereerimine
Arezzo Guido solmisatsioonimudeli kasutamine relatiivsena tõi kaasa teatud alushelide altereerimise vajaduse. Kui alushelidest C ja G algavad heksakordid on loomulikud ja vastavad mudelile ”tervetoon-tervetoon-pooltoon-tervetoon-tervetoon”, siis näiteks alushelist F algav heksakord vajas mudeliga vastavusse viimiseks alusheli B altereerimist pool tooni alla. Nii hakati tegema vahet ”kandilise b” (*b quadrum*) ja ”ümmarguse b” (*b rotundum*) vahel. Oma funktsiooni vastavuse tõttu kujunesid need märgid tänapäeva alteratsioonimärkide bekarri, dieesi ja bemolli eelkäijateks. Kuna alusheli B kandiline vorm sai nimetuseks ”kõva” (*durum*) ning ümar vorm ”pehme” (*molle*), kujunesid ka vastavad heksakordid: G-st algav ”kõva” ning F-st algav ”pehme” heksakord. Vaid C-st algavat heksakordi nimetati ”loomulikuks”. 

Alushelide altereerimine harmoonilistes kadentsides on 14. sajandi muusikas seotud mõistega *[[musica ficta]]*.

## Vaata ka
*Altereeritud heli
Arhitektuur (täpsustus)

**Arhitektuur** on kunst ja teadus kujundusest ja struktuuridest.

**[[Arhitektuur]]** ehk ehituskunst on hoonete ja neid ümbritseva keskkonna kujundamine.

Sõna "arhitektuur" võib tähendada ka järgmist:

* Arvutiarhitektuur, arvutisüsteemide arhitektuur
* Süsteemide arhitektuur, insenerisüsteemide representatsioon
** Informatsiooniarhitektuur, teabesüsteemide arhitektuur, 
** Tarkvaraarhitektuur, tarkvarasüsteemide arhitektuur
** Riistvaraarhitektuur, riistvarasüsteemide arhitektuur
* Laevaarhitektuur, teadus veesõidukite ehitusest
* Maastikuarhitektuur, inimese loodud maastikukujunduse konstruktsioonid
* Sõidukiarhitektuur, mingit tüüpi sõidukitele omane ühine ehituslik alus
* Organisatsiooniarhitektuur, arhitektuur või raamistik organisatsioonistruktuuride korraldamiseks
* Tsütoarhitektuur, rakustruktuuride ülesehitus ja koostoime

Sõna "arhitektuur" on kasutatud ka järgmises tähenduses:

* Arhitektuuriajalugu, arhitektuuride arengu ja ajaloo uurimine
* Tootearhitektuur, toote või toodete perekonna kujundussüsteem
Guy Stair Sainty

**Guy Stair Sainty** (sündinud 1950) on Briti kunstikaupleja, genealoog ja heraldik.

## Välislingid
*Stair Sainty Galleries
*Almanach de la Cour
** Poidimani against Stair Sainty
Derrick Atkins

:*Mitte segi ajada [[Derrick Adkins]]iga*
----
**Derrick Atkins** (sündinud 5. jaanuaril 1984) on Bahama kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Ōsaka 2007
*hõbemedal 100 m **9,91**

### Isiklikud rekordid

## Välislingid
*Derrick Atkins IAAF-i kodulehel
Nagai staadion

**Nagai staadion** (jaapani 大阪市長居陸上競技場 *Ōsaka-shi Nagai Rikujō Kyōgijō*) on Jaapanis Ōsakas asuv staadion. Staadion mahutab 50 000 pealtvaatajat. Seal on peetud mõned 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste alagrupi mängud. Staadionil toimusid ka 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

## Välislingid

*Pilte Nagai staadionist
Helisüsteem

**Helisüsteem** (inglise keeles *pitch space*, saksa keeles *Tonsystem*) on muusikas teatud struktuuris, stiilis, ajastul või rahvuskultuuris kasutatavad kõik muusikalised helid ja nende helikõrguslikud suhted. Helisüsteemi helide sagedussuhted määrab häälestus.

Oktaviekvivalentsi puhul moodustavad helisüsteemi heliklassid.

Näiteks Didymose "loomulik helisüsteem" koosneb 197st heliklassist.

Näiteks võrdtempereeritud 12-helisüsteemi moodustab kaksteist heliklassi, mis on saadud oktavi jaotamisel kaheteistkümneks võrdseks pooltooniks suurusega 100 tsenti.

Helisüsteemide uurimine on muusikateooria üks keskseid teemasid.
Põhja-Banati ringkond

**Põhja-Banati ringkond** on ringkond Serbia autonoomse piirkonna Vojvodina põhjaosas.

Ringkond jaguneb halduslikult kuueks omavalitsuseks:
* Kanjiža (ungari: Magyarkanizsa)
* Senta (ungari: Zenta)
* Ada (ungari: Ada)
* Čoka (ungari: Csóka)
* Novi Kneževac
* Kikinda

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest ungarlasi 78 551 (47,35%), serblasi 72 242 (43,55%), mustlasi 3944 (2,37%) ja jugoslaavlasi 3018 (1,81%).
Henrietta Anne Stuart

**Henrietta Anne**, **Inglismaa printsess**, **Orléansi hertsoginna** (prantsuse keeles *Henriette d'Angleterre*) (26. juuni (vkj 16. juuni) 1644 Exeter, Devon – 30. juuni 1670 Saint-Cloud Pariisi lähedal) oli Charles I ja kuninganna Henrietta Maria tütar. Ta oli abielus Orléansi hertsogi Philippe I-ga.

## Lapsepõlv
Henrietta Anne sündis Exeteris Bedford House'is Inglise kodusõja ajal. Kaks nädalat pärast tütre sündi suundus kuninganna Henrietta Maria, tema ema, Falmouthi kaudu Prantsusmaale, et paluda Louis XIV-lt oma abikaasale sõjalist toetust. Oma tütre jättis ta raske ja ohtliku teekonna tõttu Exeteri leedi Villiers' hoolde. Henrietta Anne kohtus emaga taas kaks aastat hiljem. Pärast seda, kui Charles I 1649. aastal hukati, läks kuninganna koos Henrietta Anne'iga Prantsuse õukonda.

## [[Orlèans|Orléans]]i hertsoginna
31. märtsil 1661 abiellus Henrietta Anne oma nõo, Orléansi hertsogi Philippe I-ga. Laulatus toimus Pariisis kuningapalee kabelis. Abielu oli õnnetu, sest Philippe eelistas meessoost armukest, kes võistles Henrietta Anne'iga võimu pärast. Henrietta lasi liikvele kuulujutu, et tal on armusuhe Philippe'i venna Louis XIV-ga. Kuulujutu eesmärk oli saata Philippe'i sõber pagendusse. Philippe'i sõber plaanitses samal ajal Henrietta Anne'i kõrvaldamist.

## Lapsed
*Orléansi Marie Louise (26. aprill 1662 – 12. veebruar 1689)
*Orléansi Anne Marie (27. august 1669 – 26. august 1728)

## Louis XIV
Henrietta Anne oli väga lähedane Louis XIV-ga, keda peeti tema tütarde tegelikuks isaks. Henrietta Anne'i surmajärgsel hommikul olevat Louis XIV olnud palju kurvem kui Philippe.

## Hilisemad aastad
Henrietta Anne pidas tihedat kirjavahetust oma venna Charles II-ga. Ta aitas vennal korraldada läbirääkimisi, mille eesmärk oli sõlmida Inglismaa ja Prantsusmaa vahel kaitseliit (*Secret Treaty of Dover,* 1670).

Henrietta Anne suri Saint-Cloudi palees kaks nädalat pärast liidulepingu allkirjastamist. Kahtlustati, et Philippe'i armukese sõbrad olid ta mürgitanud. Lahang aga näitas, et Henrietta Anne suri kõhukelmepõletiku tõttu.
Lõuna-Bačka ringkond

**Lõuna-Bačka ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult Novi Sadi linnaks ja 11 vallaks:
* Srbobrani vald
* Bači vald
* Bečej vald 
* Vrbasi vald
* Bačka Palanka vald
* Bački Petrovaci vald 
* Žabalji vald
* Titeli vald
* Temerini vald
* Beočini vald
* Sremski Karlovci vald

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest serblasi 392 264 (69,1%), ungarlasi 54 610 (9,6%), slovakke 26 574 (4,7%) ja montenegrolasi 17 165 (2,9%).
Anne Marie

**Anne Marie, Savoia hertsoginna ja Sardiinia kuninganna** (27. august 1669 St Cloud' mõis – 26. august 1728 Torino, Savoia hertsogkond) oli Orléansi hertsogi Philippe I ja Henrietta Anne'i tütar.

10. aprillil 1684 abiellus Anne Marie Versailles's Savoia hertsog Vittorio Amedeoga (hilisem Sardiinia kuningas). Abielu sõlmiti kirja teel. Anne Marie sõitis oma abikaasa juurde ja 6. mail 1684 korraldati Savoia pealinnas Torinos teine pulmapidu, seekord mõlema abikaasa kohalolekul.

Sellest abielust sündisid
*Maria Adelaïde (1685–1712), Louis XV ema
*Maria Ana (1687–1690)
*Maria Luisa Gabriella (1688–1714)
*surnult sündinud tütar (1691)
*surnult sündinud poeg (1697)
*Vittorio Amedeo Giovanni Felipe (1699–1715), Piemonte prints
*Carlo Emanuele III (1701–1773), Savoia hertsog ja Sardiinia kuningas
*Emanuele Philiberto (1705–1705), Chablais' hertsog

1713 tehti Vittorio Amedeo Utrechti rahu tulemusena Sitsiilia kuningaks teenete eest Hispaania pärilussõjas. Seetõttu muutus abikaasade tiitel: neid hakati majesteetideks kutsuma. 1720 pidi ta Sitsiilia vahetama märksa vähem tähtsa Sardiinia kuningriigi vastu. Sitsiilia läks Saksa-Rooma keisrile Karl VI-le.

Kaks aastat pärast Marie Anne surma loobus Vittorio Emanuele Sardiinia troonist oma poja kasuks. Kaks aastat hiljem Vittorio Emanuele suri, jõudes vahepeal morganaatiliselt abielluda.

Aastatel 1714–1720 oli Anne Marie jakobiitide Inglismaa trooninõudleja James Stuarti pärija. Ta sai pärijaks 1. augustil 1714 pärast oma vanema õe Anne'i surma (Anne elas üle kõik oma lapsed), kuid ta lakkas olemast pärija 31. detsembril 1720, kui sündis Stuarti poeg Charles Stuart.

Charles Stuartil polnud seaduslikke pärijaid ja sellepärast läks Inglismaa trooni taotlemise õigus pärast Stuarti surma Anne Marie järglastele. Siiski ei taotlenud ükski Anne Marie järglane reaalselt Inglismaa trooni.
Kesk-Banati ringkond

**Kesk-Banati ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult viieks omavalitsuseks:
*Novi Bečej
*Nova Crnja
*Žitište
*Sečanj
*Zrenjanin

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna 208 400 elanikust serblasi 150 794 (72,33%), ungarlasi 27 842 (13,35%), mustlasi 5682 (2,72%) ja rumeenlasi 5156 (2,47%).

Just siin Lazarevo asulas tabati 26. mail 2011 juba 16 aastat tagaotsitav sõjakurjategija Ratko Mladić.
Põhja-Bačka ringkond

**Põhja-Bačka ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult kolmeks omavalitsuseks:
*Subotica (ungari: Szabadka)
*Bačka Topola (ungari: Topolya)
*Mali Iđoš (ungari: Kishegyes)

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest ungarlasi 87 181 (43,56%), serblasi 49 637 (24,8%), horvaate 17 227 (8,6%) ja bunjevatse 16 454 (8,22%).


Image:North backa.png
Image:North backa ethnic2002.png


## Välislingid

*Ringkonna ametlik koduleht
Altereeritud heli

**Altereeritud helid** ehk **alterhelid** tuletatakse alteratsiooni teel alushelidest. 

## Altereeritud heli nimetus
Altereeritud heli nimetus ehk tulendnimetus on tuletatud alusheli nimetusest: 

altereerimisel 
*pool tooni üles lisatakse tähtnimetusele sufiks -is (näiteks C -> Cis)
*poolt tooni alla lisatakse tähtnimetusele sufiks -es (näiteks C -> Ces)
*terve toon üles lisatakse tähtnimetusele sufiks -isis (näiteks C -> Cisis)
*terve toon alla lisatakse tähtnimetusele sufiks -eses (näiteks C -> Ceses)

Erandid:
*Mi-bemoll = Es
*La-bemoll = As
*Si-bemoll = B
*Si-bekarr = H

## Vaata ka
*Alusheli
Järveotsa järv

**Järveotsa järv** (ka: **Turvaste Järveotsa järv**; **Järvetsa järv**; **Järvatse järv**; **Järvatsi järv**; **Kiisamaa järv**; **Selgjärv**) asub Harju maakonnas Saue vallas Siimika külas.

Järve kaldal asub RMK puhkekoht, mille juures algab ja lõppeb 6,5 km pikkune Valgejärve loodusõpperada.

## Viited

## Välislingid
*Järve kirjeldus ja foto Nissi valla koduleht
*Kirjeldus ja foto Valgejärve matkarada
Unbelievable (Sarah Connori album)

**"Unbelievable"** on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori teine sooloalbum. See ilmus 30. septembril 2002.

## Lood

## Välislingid
* SarahConnor.com  — Sarah Connori koduleht
Lääne-Bačka ringkond

**Lääne-Bačka ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult neljaks vallaks:

* Apatini vald
* Kula vald
* Odžaci vald
* Sombori vald

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest serblasi 62,9%, ungarlasi 10,2%, horvaate 6,1% ja montenegrolasi 4,3%.


West backa ethnic2002.png
West backa.png


## Välislingid

*Lääne-Bačka portaal
Lõuna-Banati ringkond

**Lõuna-Banati ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult kaheksaks omavalitsuseks:

* Alibunar
* Bela Crkva 
* Kovačica
* Kovin
* Opovo
* Pančevo
* Plandište
* Vršac

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest serblasi 220 641 (70,28%), rumeenlasi 21 618 (6,88%), ungarlasi 15 444 (4,91%), slovakke 15 212 (4,84%), makedoonlasi 7636 (2,43%) ja mustlasi 6268 (1,99%).
Sremi ringkond

**Sremi ringkond** on ringkond Serbia autonoomses piirkonnas Vojvodinas.

Ringkond jaguneb halduslikult seitsmeks omavalitsuseks:

* Šid
* Inđija
* Sremska Mitrovica
* Irig
* Ruma
* Stara Pazova
* Pećinci

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest serblasi 84,5%, horvaate 3,13%, slovakke 2,78%, jugoslaavlasi 1,52% ja ungarlasi 1,26%.


Srem02.png
Srem ethnic2002.png
Naughty but Nice

**"Naughty but Nice"** on Sarah Connori neljas stuudioalbum, mis ilmus 21. märts 2005.

## Lood
#"Living to Love You"
#"Paradise" (featuring Mr. Freeman)
#"From Zero to Hero"
#"I Just Started Being Bad"
#"Thank You"
#"You're the Kinda Man"
#"One More Night" (Part II of the Osla Suite Trilogy)
#"Keep Imagining"
#"Happy Anniversary"
#"You Are My Desire"
#"Change"
#"Dolce Vita"
#"Call Me"
#"Ohhh (Private Party)"
#"From Zero to Hero" (Extended Remix)
Kodijärv

**Kodijärv** on mitme järve nimi ja nimevariant:

***[[Väike Kodijärv]]** asub Tartumaal Kambja vallas.
*Suur Kodijärv (põhinimega **[[Kivijärv (Kambja)|Kivijärv]]**) asub Tartumaal Kambja vallas.
*Ristimurru Kodijärv (põhinimega **[[Ristimuru Kogrijärv]]**) asub Tartu maakonnas Tartu vallas.
***[[Kodijärv (Karjala)|Kodijärv]]** (vene keeles Кодьярви) asub Karjala lõunaosas.
Unbelievable

**"Unbelievable"** on EMFi laul, mis ilmus nende debüütalbumil Schubert Dip 1991. aastal.

20. juulil 1991 tõusis Unbelievable USAs Billboardi edetabeli tippu.
Marie-Adélaïde (Savoia printsess)

**Marie-Adélaïde** (**Maria Adelaide**; 6. detsember 1685 – 12. veebruar 1712) oli Savoia hertsogi Vittorio Amedeo II ja Orléansi Anne Marie tütar. Abielu kaudu sai temast Prantsuse kuningakoja liige.

## Abielu ja lapsed
7. detsembril 1697 abiellus ta Burgundia hertsogi Louis'ga, kes oli Prantsuse troonipärimisjärjekorras oma vanaisa Louis XIV järel teisel kohal. Abielu oli poliitiline ning tugevdas suhteid Prantsusmaa ja Savoia vahel, kuid allikate järgi kujunes sellest ka lähedane ja kiindumuslik suhe.

Abielust sündis kolm poega:
*Louis (1704–1705), Bretagne'i hertsog
*Louis (1707–1712), Prantsuse dofään (kroonprints)
*Louis XV (1710–1774), Prantsusmaa kuningas

## Elu lõpuaastad
14. aprillil 1711 suri Louis XIV poeg ja troonipärija, dofään. Seejärel sai Marie-Adélaïde’i abikaasast uus troonipärija. 1712. aasta alguses surid nii Marie-Adélaïde kui ka tema abikaasa leetritesse. Samal aastal suri ka nende vanem poeg Louis. Troonipärijaks jäi nende noorim poeg, kellest sai 1715. aastal Prantsusmaa kuningas Louis XV.

## Viited
Kivijärv

**Kivijärv** on mitme Eesti järve nimi:

***[[Kivijärv (Kambja)|Kivijärv]]** asub Tartumaal Kambja vallas.
***[[Pillapalu Kivijärv]]** asub Harjumaal Anija vallas.
***[[Laiuse Kivijärv]]** Jõgevamaal Jõgeva vallas.
***[[Holvandi Kivijärv]]** asub Põlvamaal Põlva vallas.
***[[Osula Kivijärv]]** asub Võrumaal Võru vallas.

**Kivijärv** on mitme Eesti järve nimevariant:
*Rahtla Kivijärv asub Saaremaal Saaremaa vallas.
*Kauksi paisjärv asub Põlvamaal Põlva vallas.
*Raku järv asub Tallinna linnas.
*Ruusmetsa järv asub Saaremaal Saaremaa vallas.
Mäealuse maastikukaitseala

**Mäealuse maastikukaitseala** asub Viimsi poolsaarel Viimsi valla territooriumil. Kaitseala suurus on 580 hektarit, mis hõlmab valla territooriumist peaaegu 10 %. Kaitseala staatus saadi 2005. aastal. Maastikukaitseala loodi Põhja-Eesti klindi, soo- ja pangametsakoosluste ning pärandkultuurmaastiku kaitsmise eesmärgil.

Kaitseala koosneb kahest lahustükist – Mäealuse ja Soosepa piiranguvööndist. Esimeses piiranguvööndis on peaeesmärgiks säilitada pangaaluseid metsakooslusi ja omaaegseid piirkonnale omaseid karjamaid ja -metsi, mis on pesitsus- ja puhkepaigaks paljudele rändlindudele. Metsakooslustes leidub ka haruldasi taimeliiki, samuti pakub mets elamispaika suurematele imetajatele, nagu põder ja metskits. 

Soosepa piiranguvööndis kaitstakse peamiselt sookoosluseid. Sealsete soode vanused on üle 8000 aasta.
## Pilte

Pilt: Mäealuse MKA1.jpg
Pilt: Mäealuse MKA2.jpg
Pilt: Mäealuse MKA3.jpg
Kodijärve Kivijärv

**Kivijärv** (ka *Kodijärve Kivijärv, Kodijärv, Mäejärv, Mäekivi järv, Suur Kodijärv*) on järv Tartumaal Kambja vallas. 

Järv asub Otepää kõrgustikul, Pangodi järvest 0,5 km lõuna pool, ja 150 meetri kaugusel Väikesest Kodijärvest. 

Järve kaldad on valdavalt lausad. Järve lääneotsas leidub õõtsikut.

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 17 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib särg ja ahven, mõnevõrra vähem on haugi. Püütud on muu hulgas ka linaskit, kokre, lutsu, kiiska.


Kodijärve Kivijärv.JPG


## Välislingid
*
María Luisa (Hispaania kuninganna)

**María Luisa** (**Maria Luisa**; 17. september 1688 – 14. veebruar 1714) oli Savoia hertsogi Vittorio Amedeo  II ja Orléansi Anne Marie tütar. Ta kuulus mõjukasse Savoia dünastiasse ja sai hiljem Hispaania kuningannaks.

## Abielu ja lapsed
2. novembril 1701 abiellus Maria Luisa oma õemehe noorima venna, Hispaania kuninga Felipe V-ga, saades seeläbi Hispaania kuningannaks. Abielu oli poliitilise tähtsusega, tugevdades sidemeid Savoia ja Hispaania Habsburgide vahel pärast Hispaania pärilussõja algust.

María Luisa oli kuningannana väga populaarne ja armastatud. Noore ja kogenematu Felipe V kõrval mängis ta valitsemise esimestel aastatel olulist rolli riigiasjades, olles energiline, intelligentne ja tugeva iseloomuga. Tema tegevust hinnati kõrgelt nii õukonnas kui ka rahva seas.

María Luisa suri 14. veebruaril 1714 kõigest 25-aastaselt, tõenäoliselt tuberkuloosi. Ta maeti Escoriali kuninglikku kloostrisse Hispaanias.

### Lapsed
*Luis I, Hispaania kuningas (25. august 1707 – 31. august 1724)
*Felipe Luis (2. juuli 1709 – 8. juuli 1709)
*Felipe Pedro (7. juuni 1712 – 29. detsember 1719)
*Fernando VI, Hispaania kuningas (23. september 1713 – 10. august 1759)

## Viited
Eesti hiidrahnude loend

*Siin on loetletud Eesti [[hiidrahn]]e. Nimekiri ei ole täielik. Eestis on kokku ligi 150 hiidrahnu, mille ümbermõõt on vähemalt 25 meetrit või pikim külg vähemalt 10 meetrit**.* 

*Hiidrahnude mõõtmete allikaks on Martin ja Kalle Suuroja raamat "Hiidrahnud"* *ja Enn Pirruse raamat "Hiidrahnud Eestis"**. Hiidrahnud on järjestatud maapealse osa ruumala järgi. Välja on jäetud veealune [[Toodrikivi hiidrahn|Toodrikivi]]. Teiste näitajate järgi saab hiidrahne järjestada antud näitaja kõrval paiknevale kastile klõpsates.*

## Märkused

## Vaata ka

*Eesti rändrahnude loend
*Eestimaa suured kivid

## Viited
Hiidrahn

**Hiidrahn** on rändrahn ümbermõõduga 25 või enam meetrit või ühe läbiva mõõtmega, mis on 10 või rohkem meetrit. Hiidrahnude maht jääb vahemikku 100 kuni 1200 m3, kuid nende allapoole maapinda või merepõhja jäävat osa on raske määratleda. 

Eesti ala suurim hiidrahn on Toodrikivi Keibu lahes Läänemaa põhjaranniku lähedal, kuid see jääb tervenisti allapoole merepinda ja selle täpsed mõõtmed pole teada. Hiidrahne on Eestis umbes 150, kogu ülejäänud Euroopa jäätumisalal aga vaid kümmekond.

## Viited

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Kirjandus
* Kalle Suuroja, "Hiidrahnud". Kirjastus Geotrail, Tallinn 2008, 192 lk 
* Enn Pirrus, "Eestimaa suured kivid". Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn 2009, 120 lk 

## Välislingid
*Rändrahnudelt rikkaim maa Euroopas Loodus, 1/2006
*"Mitu hiidrahnu on Eestis?" Eesti Loodus, 28. veebruar 2022
Heli põhinimetus

**Heli põhinimetus** on tähtnimetusi kasutavas kõrgustähistuses ühetäheline nimetus (välja arvatud b) ja silpnimetusi kasutavas kõrgustähistuses ühesilbiline nimetus. Kummaski tähistuses on erinevaid põhinimetusi 7 ehk iga alusheli jaoks.

Heli põhinimetused tähtnimetustega on c, d, e, f, g, a, h, silpnimetustega do, re, mi, fa, sol, la, si.

## Vaata ka
*Heli tulendnimetus
Tornijärv

**Tornijärv** (ka: **Lükardi järv**, **Torni järv**) asub Valgamaal Otepää vallas Kääriku külas.

Järv asub Otepää kõrgustikul. Järve kaldad on lausad, kohati liivased, kruusased või mudased. 

Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 19 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerivad särg ja ahven, mõnevõrra vähem on hauge, latikat, kiiska, roosärge, linaskit ja mudamaimu.

## Viited
Tündre järv

**Tündre järv** (ka **Tõndre järv**, **Tõõdre järv**, **Tondre järv**) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunaosas Valga ja Viljandi maakonna piiril.

Järv on loode-kagusuunaline ja pikliku kujuga, selle pindala on 71,6 ha, pikkus 2,53 km, laius 350 m, keskmine sügavus 4,9 m, suurim sügavus 10,6 m, valgla suurus 7,1 km² ja kõrgus merepinnast 88,8 m.

Järve suubub Alatsi järvest lähtuv Tündre oja ja järvest välja voolab Atse jõkke suubuv Jõeveski oja.

Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 18 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, vähem on särge, ahvenat, kiiska, hauge, koha, roosärge jt.

Järve kaldal on RMK Tündre Suurekivi lõkkekoht.

Järv on kaitse all Tündre looduskaitseala koosseisus. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Halduslikult asub järv Valga maakonnas Tõrva vallas Pilpa külas ja Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Suffolk

**Suffolk** on tseremoniaal- ja mittelinnakrahvkond Inglismaal East Anglias Põhjamere ääres.

Suffolk jaguneb viieks ringkonnaks: 

West Suffolk ja East Suffolk moodustati 2019. aastal vastavalt St Edmundsbury ja Forest Heathi ringkonna ning Suffolk Coastali ja Waveney ringkonna liitmise teel.

## Viited

## Välislingid

*https://www.suffolk.gov.uk/
Pemba

**Pemba** on saar India ookeanis. Pemba on Sansibari järel Sansibari saarestiku suuruselt teine saar. Pindala 984 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 99 meetrit. Kuulub Tansaaniale. Asub 50 km kaugusel mandrist.
Tsolgo aheljärvestik

**Tsolgo aheljärvestik** on järvestik Võrumaal Võru vallas Tsolgo, Pille ja Lauga küla aladel. Järvestik on loode-kagusuunaline ja jääb Võru linnast umbes 11–12 km kirdesse.

## Tsolgo järvestiku järved

*Lauga järv (13,6 ha)
*Karsna järv (16,3 ha)
*Pille järv (7,2 ha)
*Tsolgo Kogrõjärv (0,2 ha)
*Annõ järv (0,5 ha)
*Tsolgo Mustjärv (6,0 ha)
*Tsolgo Kõverjärv (1,6 ha)
*Tsolgo Pikkjärv (9 ha)

## Kirjandus
*Kenk, V., Ploom, E. Siin-ja sealpool maanteed. Võru rajoon. Tln., 1972
*Mäemets, A. Matk Eesti järvedele. Tln., 1969, 1974
*Ploom, E., Veri, K. Siin-ja sealpool maanteed. Võru rajoon. Tln., 1980
*Reimann-Truija, N. Paidra-Pindi, Tsolgo järvistu, Kääpa. Võrratu Võrumaa. Võru, 2007
Erotomaania

**Erotomaania** ehk **armuhullus** ehk **sugukihuliigsus** on ülemäära suur tung mingi seksuaalse või armastusega seotud tegevuse järele.
Pakri juga

**Pakri juga** asub Paldiski linna alal, Pakri neeme lähedal Pakri pangal. Pakri tuletornist jääb see 800 m ida poole. 

Juga saab veed lähedalolevast kraavist, mis kaevati enne Teist maailmasõda. Joa kõrgus on peaaegu 6 meetrit. Joa lõppedes jätkub astangu all rusukaldel 15 meetri pikkune kosk, mis suubub merre. 

Pakri juga on kuivematel perioodidel veevaene või kuiv.

Pilt:Pakri juga1.jpg|Talvine Pakri juga
Pilt:Pakri joa ülemine astang.jpg|Pakri joa ülemine astang
Pilt:Pakrijuga.jpg|Pakri juga


## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Valli juga

**Valli juga** asub Paldiski linna alal, Kloogaranna–Paldiski maantee lähedal. Juga on nime saanud lähedalasuva samanimelise talu järgi.  Juga on üks kolmest Pakri poolsaare väikejoast (teised on Põllküla ja Kersalu juga). 

Juga saab veed õgvendatud kuivenduskraavist. Joa kõrgus on 2,5 meetrit. 

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
Leuben-Schleinitz

**Leuben-Schleinitz** oli vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

2014. aastal liideti ta Nosseni linnaga.

## Vallaosad
Badersen, Dobschütz, Eulitz, Graupzig, Leuben, Lossen, Mertitz, Mettelwitz, Perba, Praterschütz, Pröda, Raßlitz, Schleinitz, Wahnitz, Wauden

## Viited
Fantoom tegutseb jälle

**"Fantoom tegutseb jälle"** (algupärase pealkirjaga "Fantômas se déchaîne") on 1965. aasta prantsuse mängufilm.

Film põhineb Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini romaanidel (1911–1914) ja nende varasematel ekraniseeringutel. Filmi peategelane on kaval meisterkurjategija Fantoom (Jean Marais), tema "vastane" on koomiline politseikomissar Paul Juve (Louis de Funès).

Film on järg filmile "Fantoom" ("Fantômas", 1964) ja sellele on tehtud järg "Fantoom Scotland Yardi vastu" ("Fantômas contre Scotland Yard", 1967).
Osmussaare kabel

**Jesu Kapell** (rootsikeelne nimi; eesti keeles **Jeesuse kabel**; eriti varasemas kirjanduses ka **Osmussaare kirik**) on nüüdseks varemetes kabel Osmussaarel.

2014. aastal tunnistati kabel koos Osmussaare kalmistuga kultuurimälestiseks.

## Ajalugu
Esimene puidust kabel rajati arvatavasti 16. sajandil tolleaegsesse sadamakohta. Kuna Osmussaare kohal tõuseb maapind umbes 3 mm aastas, paikneb kabel tänapäeval sadamast poolteist kilomeetrit põhja pool.

1766. aasta 3. septembril pühitseti sisse samasse kohta ehitatud lubjakivist kabel.

Kabeliaia väravale paigutati 1852. aastal Osmussaare lähedal hukkunud briti laeva käilakujuks olnud piiblit lugeva Martin Lutheri kuju.

Kabeli seinal paiknenud puutahvlil olid üles tähendatud saarel elanud seitse perekonda, kes sunniti 1940. aasta 12. juunil saarelt lahkuma, et Punaarmeele ruumi teha. Nüüdseks on puutahvel asendatud metallplaadiga.

Teise maailmasõja ajal sai kabel tugevasti kannatada. Seetõttu on kabelist säilinud ainult fassaad koos torniga.

1994. aastal pühitseti kabeli juures paiknev uus kellatorn, mille ehitasid endised osmussaarlased.

## Pildid

Osmussaar-kellatorn.JPG
Osmussaare_kabel_02.jpg
Osmussaare_kabel_03.jpg
Osmussaare_kabel_04.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Paldiski juga

**Paldiski juga** asub Paldiski linna põhjaosas. 

Juga toitub soiselt lagendikult algavast kuivenduskraavi veest. Joa kõrgus on 5 meetrit. Kuivematel perioodidel on juga veevaene või kuiv. 

Juga langeb alla tehislikust astakust, mis tekkis Peetri kindluse rajamisel.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
Moritzburgi vald

**Moritzburg** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis. Aastani 1934 kandis nime *Eisenberg*.

## Vallaosad
* Auer
* Boxdorf
* Friedewald (kuurort), selle osad Buchholz ja Dippelsdorf
* Moritzburg
* Reichenberg
* Steinbach

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Vahiküla joastik

**Vahiküla joastik** (ka: **Vääna joastik**) asub Eesti loodeosas Vahi külas Harku vallas Harju maakonnas. 

Joastik toitub Vääna jõest. Umbes 50 meetri ulatuses asuvad kolm astangut, millest jõevoolu suunas viimane on 1,5 meetri kõrgune. Teised astangud on madalamad. Kuna Vääna jõgi kuulub Eesti keskmise vooluhulgaga jõgede hulka, ei kannata Vahiküla joastik veepuuduse all.
Niederau vald

**Niederau** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

## Vallaosad
Gohlis, Gröbern, Großdobritz, Jessen, Niederau, Oberau ja Ockrilla.

## Viited
Tacna

**Tacna** on linn Peruu lõunaosas, Tacna piirkonna ja Tacna provintsi keskus. 

Tacna asub 35 km kaugusel Tšiili piirist.
Weinböhla vald

**Weinböhla** on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.

## Vallaosad
Weinböhla ja Neuer Anbau.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Fisis

**Fisis** (tähtnimetus) ehk **fa-[[dubldiees]]** (silpnimetus) on noodinimed. Fisis on saadud f noodi altereerimisel tervetooni võrra üles (kõrgendamisel).
Fis

**Fis** (tähtnimetus) ehk **fa-diees** (silpnimetus) on noodinimed. Fis on saadud f noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*Fis-duur
*fis-moll
Triebischtal

**Triebischtal** oli vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis. 1. juulil 2012 liideti see Klipphauseni vallaga.

## Vallaosad
Burkhardswalde, Garsebach, Groitzsch, Kettewitz, Kobitzsch, Miltitz, Munzig, Perne, Piskowitz, Robschütz, Rothschönberg, Roitzschen, Schmiedewalde, Seeligstadt, Semmelsberg, Sönitz, Tanneberg, Taubenheim, Ullendorf ja Weitzschen.
Fes

**Fes** (tähtnimetus) ehk **fa-bemoll** (silpnimetus) on noodinimed. Fes on saadud f noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).
Võlurimale

**Võlurimale** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" mängitav "elusate" malenditega male. Malelaud, -nupud ja reeglid sarnanevad mugumalega, kuid malendid liiguvad ise vastavalt mängijate häälkäsklustele ning löövad füüsiliselt vastase malendi laualt minema. Harryle ja Ronile see meeldib, kuid Hermione Granger kirjeldab seda kui täielikult barbaarset mängu.

Raamatu "Tarkade kivi" lõpus leiavad Harry, Ron ja Hermione ennast suurelt malelaualt malendeid kehastamast.
Eis

**Eis** on (tähtnimetus) ehk **mi-diees** (silpnimetus) on noodinimed. Eis on saadud e noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Louis de Funès

**Louis Germain David de Funès de Galarza** (; 31. juuli 1914 Courbevoie, Hauts-de-Seine, Prantsusmaa – 27. jaanuar 1983 Nantes, Loire-Atlantique, Prantsusmaa) oli prantsuse komöödiafilminäitleja. 

Tema vanemad olid pärit Hispaaniast Sevillast, kuid emigreerusid 1904. aastal Prantsusmaale.
Tema isa oli Sevillas advokaat, kuid Prantsusmaal tegutses kui teemandilihvija.
Tema ema oli pärit Hispaaniast Galiitsiast ning tal olid ka portugali juured.
Louis' isa oli Carlos Luis de Funès de Galarza, hispaaniapäraselt Carlos Luis de Funes y de Galarza. 
De Funes on perekonnanimi, de Galarza emapoolse perekonna nimi. Louis de Funesi ema oli Leonor Soto Reguera, hispaaniapäraselt Leonor Soto y Reguera, kus Soto on perekonnanimi ja Reguera emapoolse perekonna nimi. 

De Funesid on Argonist pärit aadliperekond. Louis säilitas oma perekonnanimes isapoolse variandi põhjusel, et markii de Galarza perekond olid aadlikud, kes esivanemate kaudu pärit Itaaliast Chierist ja kes Hispaanias teenisid välja markii tiitli. Louis de Funesi emapoolne vanaisa Teolindo Soto y Barro oli Hispaaniast Galiitsiast pärit poliitik. Ta oli saadik Lugost ja senaator Pontvedrast. Ta oli Hispaania kuningliku perekonna usaldusalune ja kuningate Alfonso XII ning Alfonso XIII lähedane kaastöötaja. Louis de Funesi esimene abikaasa oli Germaine Louise Élodie Carroyer, kellest ta lahutas 1942. aastal. 1943. aastal abiellus ta Jeanne Augustine de Barthélemy de Maupassant'iga, kelle vanaonu oli kirjanik Guy de Maupassant. 
Esimesest abielust oli tal poeg Daniel (1937–2017), teisest abielust pojad Patrick (1944) ja Olivier (1949). 

Tema näitlemisstiili iseloomustavad ülienergilisus ja kannatamatus, samuti grimassid. Väidetavalt suutis ta teha 40 erinevat grimassi ühe minuti jooksul. 

Tema tuntuim roll oli sandarm Ludovic Cruchot Sandarmi-seeria filmides.
Nynäshamn

**Nynäshamn** on Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis. Nynäshamni valla keskus asub pealinnast Stockholmist umbes 60 km kaugusel lõunas. Linna teenindavad Nynäshamni raudteejaam ning Gröndalsvikeni ja Nynäsgårdi raudteepeatused.

1912. aasta suveolümpiamängude purjeregatt toimus linna lähistel Läänemerel. Tänapäeval on sealse sadama terminalidest parvlaevaühendus nii Visby kui ka Ventspilsiga, Gdański ja Rostockiga.

Linnas on sündinud jäähokimängija Kent Nilsson ja laulja Meja.

## Viited

## Välislingid
Gisis

**Gisis** (tähtnimetus) ehk **sol-[[dubldiees]]** (silpnimetus) on noodinimed. Gisis on saadud g noodi altereerimisel tervetooni võrra üles (kõrgendamisel).
Hisis

**Hisis** (tähtnimetus) ehk **si-[[dubldiees]]** (silpnimetus) on noodinimed. Hisis on saadud h noodi altereerimisel tervetooni võrra üles (kõrgendamisel).
Maatriks (täpsustus)

**Maatriks** (ladina keeles *mātrix*, emakas) on mitme tähendusega sõna:

*Maatriks on lineaarses algebras arvuliste väärtuste või teiste objektide järjestus tabelina
*Maatriks on predikaatloogikas valemi muutujateta osa
*Maatriks (inglise keeles *array*) on informaatikas ''n''-dimensionaalne väli
*Maatriks ehk analüüsikatse on analüütilises keemias proovi osa, mida ei analüüsita
*Maatriks ehk MALDI on hulgaspektromeetrias molekul, mis võimaldab labiilsete biomolekulide laserdesorptsiooni ja laserionisatsiooni
* Maatriks ehk tsütosool on rakuvedelik
*Maatriks on biokeemias mitokondri sisemus 
*Maatriks on otoloogias kolesteaatomi sein
*Maatriks on sõrmeküüne kasvamise koht
*Maatriks on petrograafias magmalise kivimi põhimassiivid (porfüüriline struktuur) ja sidevahend settekivimites
*Maatriks rastergraafikas punktimuster, mis on järjestatud ridade ja soontena
*Maatriks on projektsioonitehnika vorm, näiteks kuvaril, vt Maatriksnäidik
*Maatriks on sidumismaterjal, millesse on sisestatud teised koostisosad 
* Maatriks on peeneteraline settekivimi põhimass, mis ümbritseb suuremaid kristalle.
*Maatriks on üks organisatsiooni struktuuri esitamise viise, vt Organisatsioonimaatriks
* Maatriks on tehnikaajakiri

## Vaata ka
* Matrix
* matriits
Matriits

**Matriits** ehk *maater*, sõna kasutatakse eesti keeleruumis stantsimisel tarvitatava vajutusvormi või ladumismasinas tarvitatava valuvormi või valmis trükilaolt pappmassisse pressitud jäljendi, millesse valatakse sula trükitina stereotüübi saamiseks, tähenduses (Võõrsõnade leksikon, 1981:403).

Sõna *matriits* on ilmselt tuletis sõna *Matrix* ('maatriks') saksakeelsest mitmusevormist  *Matrizes*, *Matrizen*.
As (muusika)

**As** (tähtnimetus) ehk **la-bemoll** (silpnimetus) on noodinimed. As on saadud a noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
*Heli tulendnimetus
*Altereerimine
Ases

**Ases** (tähtnimetus), ka **asas** ehk **la-[[dublbemoll]]** (silpnimetus) on noodinimi. Ases on saadud a noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).

## Viited
Täby

**Täby** on asula Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Täby vallas. 

Täby asum Enebyberg jääb Danderydi valda ja väike osa asulast jääb ka Sollentuna valda. Asula elanike arv on 61 272 (seisuga 31.12.2010).

Täby on Täby valla keskus.
Fantoom (film 1996)

**"Fantoom"** (originaalpealkirjaga **"The Phantom"**) on 1996. aasta Austraalia/USA mängufilm.

## Süžee
Film põhineb Lee Falki samanimelisel koomiksisarjal.

## Peaosatäitjad
*Billy Zane
*Kristy Swanson
*Catherine Zeta-Jones
*Treat Williams
*James Remar
C (muusika)

**C** (tähtnimetus) ehk **do** (silpnimetus) on noodinimed.

## Oktavite tähistus

## Graafiline esitus

## Helinäide

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*C-duur
*c-moll
*Heliklass
H

**H** (**h**) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike täht.

Ladina tähestiku täht H on tulnud kreeka tähestiku tähest eetast.

## Ajalugu

## Tähised ja lühendid
***[[h (muusika)|h]]** on heli **si** tähtnimetus.
***h** on **[[tund|tunni]]** tähis.
***h** on mõõtühikute detsimaaleesliite **[[hekto-]]** tähis.
**h* on **[[Plancki konstant|Plancki konstandi]]** tähis.
***H** on **[[henri]]** tähis.
***H** on **[[vesinik]]u** keemiline sümbol.
***H** on erakonna **[[Høyre]]** lühend Norras.

## Vaata ka
*h Magazine, USA-s 2007. aastast ilmuv meelelahutusliku sisuga ajakiri
* H-paat
B (muusika)

**B** (tähtnimetus) ehk **si-bemoll** (silpnimetus) on noodinimed. B on saadud h-noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel) kromaatilises helireas. 

Ingliskeelsetes nootides ja džässmuusikas kirjutatakse B♭.

**B** on B-duuri ja b-molli alusheli. 

## Ajalugu
Algselt tähistas B teist heli A-st algavas helireas (praegu H). 10. sajandil hakati eristama kõrget "kõva" b-d (*B durum*) ehk nurgeline b (*b quadratum*), mis vastab h-le, ja "pehmet" b-d (*B molle*) ehk ümarat b-d (*b rotundum*). Nende tähistustes oli b paun vastavalt ruudukujuline ja kaarjas. Neist tähistustest pärinevad sõnad "duur" ja "moll" ning noodikirja märgid ♭ ja ♮.

Tähtede sarnasuse tõttu hakati nurgelist b-d 16. sajandist Saksamaal ja Põhjamaades (kuid mitte romaani ja ingliskeelsetes maades) nimetama h-ks, kuid pooltooni võrra madaldatud heli kohta säilis tähis b. Inglise keeles vastab seetõttu h-le b ja b-le *b flat*.
H (muusika)

**H** (tähtnimetus) ehk **si** (silpnimetus) on noodinimed.

## Oktavite tähistus

## Erinevates noodivõtmetes

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*H-duur
*h-moll
Ces

**Ces** (tähtnimetus) ehk **do-bemoll** (silpnimetus) on noodinimi. Ces on saadud C-noodi altereerimisel (madaldamisel) pooltooni võrra.

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
*Heli tulendnimetus
*Altereerimine
Cis

**Cis** (tähtnimetus) ehk **do-diees** (silpnimetus) on noodinimed. Cis on saadud c-noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).

## Vaata ka
*Silpnimetus
*Heli põhinimetus
*Altereeritud heli
*Altereerimine
*Diatooniline helirida
*Cis-moll
*Cis-duur
Ceses

**Ceses** (tähtnimetus) ehk **do-[[dublbemoll]]** (silpnimetus) on noodinimed. Ceses on saadud c-noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
*Heli tulendnimetus
*Altereerimine
D (muusika)

**D** (tähtnimetus) ehk **re** (silpnimetus) on noodinimed.

## Oktavite tähistus

## Eri noodivõtmetes

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*C-duur
*c-moll
Fantoom (koomiks)

**"Fantoom"** (originaalpealkirjaga **"The Phantom"**) on Lee Falki loodud koomiksisari, mis ilmus esmakordselt 1936. aastal.

Koomiksi põhjal on tehtud 15-osaline sari "The Phantom" (1943) ja film "Fantoom" (1996).
Deses

**Deses** (tähtnimetus) ehk **re-[[dublbemoll]]** (silpnimetus) on noodinimed. Deses on saadud d noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).
Dis

**Dis** (tähtnimetus) ehk **re-diees** (silpnimetus) on noodinimed. Dis on saadud d-noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Eisis

**Eisis** (tähtnimetus) ehk **mi-dubldiees** (silpnimetus) on noodinimetus. Eisis on saadud E-noodi altereerimisel terve tooni võrra üles (kõrgendamisel).
G (muusika)

**G** (tähtnimetus) ehk **sol** (silpnimetus) on noodinimed.

## Oktavite tähistus

## Erinevates noodivõtmetes

## Vaata ka
*Heli põhinimetus
*G-duur
*g-moll
Tiia-Ester Loitme

**Tiia-Ester Loitme** (sündinud 19. detsembril 1933) on eesti koorijuht ja pedagoog.

## Elukäik
Tiia-Ester Loitme alustas muusikaõpinguid Tallinna Riikliku Konservatooriumi juurde kuulunud muusikakoolis, kus õppis aastatel 1944–1949 Erika Franzi juhendamisel klaverit. 1949. aastal katkestas õpingud küüditamine Venemaale Krasnojarski kraisse. 1956 naasis Loitme Eestisse. 1965. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Gustav Ernesaksa dirigeerimisklassis.

Aastal 1970 alustas Tiia-Ester Loitme Heino Kaljuste kõrval tööd tütarlastekoori Ellerhein dirigendina. Töötas selle kõrvalt Tallinna 7. Keskkooli muusikaõpetajana ja juhatas kooli koori.

Aastatel 1975–1981 töötas Tiia-Ester Loitme õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, 1980. aastal stažeeris Moskva Riiklikus Konservatooriumis V. Sokolovi dirigeerimisklassis. 

Alates 1987. aastast töötas Tiia-Ester Loitme taas Tallinna Inglise Kolledžis muusikaõpetajana. 

Aastatel 1989–2012 oli ta Ellerheina peadirigent. 2017. aastal nimetati koori audirigendiks. Tiia-Ester Loitme juhtimisel on Ellerhein võitnud mitu rahvusvahelist konkurssi.

Tiia-Ester Loitme on olnud Eesti üld- ja koolinoorte laulupidudel laste- ja naiskooride juht ja üldjuht. Koos Heino Kaljustega on ta koostanud keskkooli muusikaõpikuid.

## Tunnustus

*1987 Eesti NSV teeneline õpetaja 
*1995 Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia 
*1997 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 
*1998 Tallinna teenetemärk 
*1999 Aasta naine 
*2002 Aasta õpetaja 
*2002 Hea õpetaja 
*2002 Tallinna aukodanik 
*2003 Heino Kaljuste nimeline stipendium 
*2003 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (Eesti koorimuusika rahvusvaheline tutvustamine)
*2004 Vabariigi Presidendi hariduspreemia
*2004 Grammy auhind 
*2005 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2008 Jaapani Tõusva Päikese orden 
*2009 Aasta muusik 
*2011 Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest

## Viited


## Välislingid

* Teet Korsten. Tiia-Ester Loitme: mina oma seltskonnaga ei taha olla mingi Nokia Põhjarannik, 27. aprill 2004
* Madis Jürgen. ELU ÜHES PÄEVAS: Tiia-Ester Loitme Eesti Ekspress, 2. detsember 2004
*  Jaapan annab Tiia-Ester Loitmele ordeni, Postimees, 12. detsember 2008
* Kadri Ratt. Aasta Muusik 2008 on Tiia-Ester Loitme EPL, 6. jaanuar 2009
* "Ärge laulge nagu tiisikushaige konn supis!" Eesti Ekspress, 8. jaanuar 2009
* Jaanus Kulli. Dirigent Tiia-Ester Loitme: "Koorijuhtimine on ju nii lihtne!" Õhtuleht, 12. jaanuar 2009
* Maris Meiessaar. Tiia-Ester Loitme - Dirigeerimatu dirigent EPL, 31. jaanuar 2009
Des

**Des** (tähtnimetus) ehk **re-bemoll** (silpnimetus) on noodinimi. Des on saadud d noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
*Heli tulendnimetus
*Altereerimine
Fès

**Fès** on linn Marokos, Fès-Meknèsi piirkonna keskus, elanike arvult riigi kolmas linn.

Linna asutas 789. aastal Idris I oma riigi uue pealinnana.

Fès on korduvalt olnud Maroko pealinn, viimati 1912. aastani.

Fèsi al-Qarawiyyini ülikool on asutatud 859. aastal. Seda peetakse maailma vanimaks.

Fèsi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1981).

Linna nimest tuleb peakatte fess nimetus.

## Välislingid
Rahvaste Ühenduse mängud

**Briti Rahvaste Ühenduse mängud** (inglise keeles *Commonwealth Games*) on iga nelja aasta järel korraldatav spordi suurvõistlus Rahvaste Ühendusse kuuluvate riikide sportlastele. Esimesed võistlused korraldati Briti impeeriumi mängude nime all 1930. aastal.

Briti Ühenduse mängudel on paljudele olümpiaaladele lisaks sellised alad, mis on nendes riikides soositud, nagu näiteks ragbi ja *[[netball]]*. Mängud on selle liikmesmaade sportlastele väga tähtis sündmus ning selle tähtsust teistes maades tihti ei mõisteta. Osavõtjate arvu poolest on need mängud suuruselt maailma teine spordiüritus suveolümpiamängude järel.
 
Briti Ühenduse mängudel võistlevad Ühendkuningriigi maad Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa iseseisvate võistkondadega. Lisaks on oma võistkond ka Briti krooni sõltkondadel nagu Jersey ja Mani saarel. Kõikidel mängudel on osalenud vaid kuus maad: Austraalia, Inglismaa, Kanada, Šotimaa, Uus-Meremaa ja Wales.

## Seni toimunud ja tulevased mängud
### Briti Impeeriumi mängud

* 1930 – Hamilton, Ontario, Kanada 
* 1934 – London, Inglismaa
* 1938 – Sydney, Uus-Lõuna-Wales, Austraalia 
* 1950 – Auckland, Uus-Meremaa

### Briti Impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängud

* 1954 – Vancouver, Briti Columbia, Kanada
* 1958 – Cardiff, Wales
* 1962 – Perth, Lääne-Austraalia, Austraalia
* 1966 – Kingston, Jamaica

### Briti Rahvaste Ühenduse mängud

* 1970 – Edinburgh, Šotimaa
* 1974 – Christchurch, Uus-Meremaa

### Rahvaste Ühenduse mängud

* 1978 – Edmonton, Alberta, Kanada
* 1982 – Brisbane, Queensland, Austraalia
* 1986 – Edinburgh, Šotimaa 
* 1990 – Auckland, Uus-Meremaa
* 1994 – Victoria, Briti Columbia, Kanada
* 1998 – Kuala Lumpur, Malaisia
* 2002 – Manchester, Inglismaa 
* 2006 – Melbourne, Victoria, Austraalia
* 2010 – New Delhi, India
* 2014 – Glasgow, Šotimaa
* 2018 – Gold Coast, Queensland, Austraalia
* 2022 – Birmingham, Inglismaa
* 2026 – Victoria osariik, Austraalia

## Välislingid
* Mängude koduleht
Es

**ES**, **Es** või **es** on mitme tähendusega lühend või tähis. 

ES on:
*Eesti Sõnumid (ajaleht)
*Eesti tsiviillennukite maatähis
*Emakeele Selts
* **ES** on Hispaania ISO 3166-1 alpha-2 maakood.
* **ES** on DHL International'i IATA kood.
* **ES** on **[[ebaefektiivne süstol]]**.
* **ES** on **[[elamuseadus]]**.
Es on:
* **Es** on einsteiniumi sümbol.
* **Es** on eksasekundi tähis.

es on:
* **[[Es (muusika)|es]]** on muusikas mi-bemolli tähtnimetus. 
* **es** on hispaania keele ISO 639 alpha-2 kood.
* **[[.es]]** on Hispaania tippdomeen.
Indiana Jones ja hukatuse tempel

**"Indiana Jones ja hukatuse tempel"** (originaalpealkirjaga **"Indiana Jones and the Temple of Doom"**) on 1984. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Harrison Ford (Indiana Jones)
*Kate Capshaw (Willie Scott)
*Jonathan Ke Quan (Short Round)
*Amrish Puri (Mola Ram)
*Roshan Seth (Chattar Lal)
*Philip Stone (kapten Blumburtt)
*Roy Chiao (Lao Che)
*David Yip (Wu Han)
*Ric Young (Kao Kan)
*Chua Kah Joo (Chen)
*Rex Ngui (Maitre d')
*Philip Tan (ülemkäsilane)
*Dan Aykroyd (Weber)
*Dr. Akio Mitamura (hiina piloot)
*Michael Yama (hiina kaaspiloot)
*D.R. Nanayakkara (šamaan)
*Dharmadasa Kuruppu (pealik)
*Stany De Silva (Sajnu)
Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik

**"Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik"** (ka "Indiana Jones ja Kristallkolba kuningriik"; originaalpealkirjaga *Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull*) on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide seiklusfilm, mille lavastas Steven Spielberg.

## Näitlejad
* Harrison Ford – professor Henry Jones, Jr., hüüdnimega *Indiana Jones*
* Shia LaBeouf – Mutt Williams, sünninimega *Henry Jones III*. Indiana Jonesi poeg
* Cate Blanchett – nõukogude agent professor Irina Spalko (*Ирина Спалько*)
* Karen Allen – Marion Ravenwood (endiste nimedega *Williams* ja *Jones*). Indiana Jones endine abikaasa ja Mutt Williamsi ema
* Ray Winstone – George McHale, hüüdnimega *Mac*. Indiana Jonesi kaasvõitleja
* John Hurt – professor Harold Oxley, hüüdnimega *Ox*. Mutt Williamsi kasuisa
* Jim Broadbent – dekaan Charles Stanforth
* Igor Šišikin (*Игорь Жижикин*) – polkovnik Davženko (*Давченко*).  Irina Spalko paremkäsi
* Alan Dale – kindral Ross
* Andrew Divoff – vene sõdur
* Pavel Lõtžnikov (*Павел Лычников*) – vene sõdur
* Neil Flynn – FBI agent Smith

## Välislingid

* 
* Indiana Jones ja Kristallkolba kuningriik: trailer retro
* Indiana Jones ja kristallpealuu kuningriik. heleni blogi
RE

**Re** või **RE** võib tähendada järgmist:
***[[Re (muusika)|Re]]** on helinimetus
***Re** on keemias reeniumi tähis.
***Re** on egiptuse jumala **[[Ra (jumal)|Ra]]** alternatiivne kirjapilt
***Re** on füüsikas Reynoldsi arv.
***[[Re (Itaalia)|Re]]** on küla ja vald Itaalias
***[[Re (perekonnanimi)|Re]]** on perekonnanimi
**Giovanni Battista Re, rooma-katoliku kiriku kardinal
**Gustavo Re, hispaania maletaja
***RE** ehk riigiettevõte

## Vaata ka
*Re vald Norras
*Ré
Katkevus

**Katkevus** võib olla:
*Katkevus (matemaatika), matemaatilise funktsiooni omadus

**Katkevus** võib tähendada ka:
*Fraktuuri, geoloogias kivimite katkevust
*Kirjanduses katkestust loo jutustamises
Turjekeldri juga

**Turjekeldri juga** (ka: *Turje kelder, Turjekelder*) asub Harju maakonnas Kuusalu vallas, Kuusalu–Leesi maantee lähedal. 

Turje kelder on ühtlasi Lahemaa neljas juga: vesi langeb nelja meetri kõrguselt pakerordi lademe liivakivikaldast. Joa teeb erandlikuks see, et ta on üks vähestest liivakivilt laskuvatest Eesti jugadest; valdavalt langevad Eesti joad paeastangult.

Juga toitub Tsitre klindisaare platoolt alguse saavast Turje ojast. Joa kõrgus on ligi 5 meetrit. Kõrgeimast astangust jõe vastuvoolu suunas asub veel väiksemaid – 0,2–0,5 m – astanguid. 

Joa all asub Turjekeldri koobas, millega on seotud palju legende.  Koopa on moodustanud sealt väljanõrguv põhjavesi (Turjekeldri allikas). Koobas on nime saanud üleval klindil asuva Turje pere järgi.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited

## Välislingid

*