1938

**1938. aasta** (**MCMXXXVIII**) oli 20. sajandi 38. aasta.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar
* 31. jaanuar – ÜK(b)P Keskkomitee salajase otsusega kuulutati Nõukogude Liidu eestlased rahvavaenlasteks.

### Veebruar
* 23. veebruar – Kuveidis leiti esimest korda naftat.

### Märts

* 12. märts – Austria "taasühines" Saksamaaga

### Aprill
* 1. aprill – Poola ja Leedu taastasid omavahel diplomaatilised suhted.

### Mai
* 15. mai – Belgia peaminister Paul-Henri Spaak teatas oma kavatsusest kehtestada Belgias autoritaarne demokraatia.
* 27. mai – Adolf Hitler pani nurgakivi rahvaautode tehasele.

### Juuni

* ...

### Juuli
* 10. juuli – Howard Hughes saavutas uue kiirusrekordi, lennates 91 tunniga ümber maailma.
* 24. juuli – Šveitsi firma Nestlé hakkas tootma Nescafé lahustuvat kohvi, mille tehnoloogia oli patenteeritud 1903. aastal.

### August

* ...

### September

* 29. september – toimus Müncheni konverents.

### Oktoober
* 3. oktoober – pandi nurgakivi Liivi rahvamajale.
* 30. oktoober – Herbert George Wellsi "Maailmade sõja" põhjal koostatud raadiokuuldemäng marslaste sissetungist põhjustas USA-s üldise paanika.

### November
* 9/10. november – toimus Saksamaal kristalliöö, mil tapeti ametlikult 91 juuti. Vallandus juudivastane kampaania.
* 25. november – sõlmiti Kominterni-vastane pakt.

### Detsember

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*1. jaanuar – hakkas kehtima uus Eesti Vabariigi Põhiseadus (1938. aasta põhiseadus).
*3. jaanuar – Tartus avati uus turuhoone.
*6. jaanuar – Tallinnas Mustamäe nõlval toimusid Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakonna (ÜENÜTO) eestvõttel esimesed väravasõidu (slaalomi) võistlused Eestis. Võistlusel osales 22 suusatajat ja võitis A. Pillak.
* 7. jaanuar – olümpiavõitja Kristjan Palusalu sai maadlustreeningul raskelt vigastada: Osvald Froomani vastu ristvöövõtet kasutades nihestas ta õlaliigest.
* 7. jaanuar – lõppes Hastingsi maleturniir, kus Paul Keres sai 6,5 punktiga teise koha.
* 18. jaanuar – Eesti lahkus rahanappuse ja huvi puudumise pärast siinses uisuspordis Rahvusvahelisest Uisuliidust.
* 25. jaanuar – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo tähesõit; osales neli autot.
* 30. jaanuar – Berliini olümpiamängudel poksis hõbemedali saanud Nikolai Stepulov pidas oma viimase matši harrastussportlasena.
* 6. veebruar – Eesti suusapäevad: Nõmmel, Tartus ja Narvas toimus muu hulgas esimest korda 4 × 10 km teatesuusatamine.
* 6. veebruar – Helsingis lõppesid Põhjamaade lahtised meistrivõistlused tennises, kus eestlane Veera Nõmmik osales naiste üksikmängu finaalis.
* 7. veebruar – Rootsis Örebros toimus rahvusvaheline poksiturniir, kus Martin Linnamägi ja Harald Freimuth said esikoha.
*8. veebruar – Peipsil tapsid punaväelased Eesti piirivalvurid Artur Pungas ja Voldemar Kaio.
* 11. veebruar – Prahas algas jäähoki MM, kus esimest korda viibis vaatleja (Raoul Saue) Eestist.
*13. veebruar – majandusminister Karl Selter avas Tartu turuhoone.
*15. veebruar – Nõukogude ohvitserid Vladimir Umisevski ja Nikolai Gurjev põgenesid lennukil Eestisse.
*16. veebruar – riigihoidja Konstantin Päts võttis vastu Leedu haridusministri Juozas Tonkunase.
* 17. veebruar – Eestis toimus esimene jäähoki maavõistlus, kus Eesti võitis Soomet 2:1.
* 22. veebruar – Eesti Vabariigi 20. aastapäeva vastuvõtt, kus Johan Laidoner autasustas 19 Eesti laskesportlast kuldkäekellaga.
*23. veebruar – kodutütred kinkisid riigihoidja Konstantin Pätsile endi valmistatud vaiba Oru lossi kaunistamiseks.
* 24. veebruar – algasid Lahti maailmameistrivõistlused suusatamises, kus esimest korda osales ka Eesti suusakoondis.

15. märts – Eesti-Soome maavõistlustel Kreeka-Rooma maadluses vigastas Kristjan Palusalu teist korda oma õlga ja ühtlasi lõppes sellega tema sportlaskarjäär.
* 21. märts – Tallinnas Ülemiste järvel lõppesid Euroopa meistrivõistlused jääpurjetamises. Mõlemad põhiklassi võitjad (Etienne Gahlnbäck ja Erik Holst) olid Eestist.
*1. aprill – tegevust alustas Loodushoiu ja Turismi Instituut, instituudi direktoriks sai Peeter Päts.
*3. aprill – Tallinnas peeti 7. üleriiklik kaupmeeste kongress.
*5. aprill – Leopold Johanson ja Erich Joonas kaklesid Tallinna Rahvamajas.
*6. aprill – riigihoidja Konstantin Päts tutvus ümberehitustöödega Riiginõukogu hoones (endine Seltskondlik Maja).
* 6. aprill – Tallinnas toimus Eesti-Soome lauatennise maavõistlus, mille Eesti võitis 5:0.
*7. aprill – algasid Riigivolikogu ja Riiginõukogu I koosseisu volitused. 
*9. aprill – valiti omavalitsuste esinduskogude esindajate kogu liikmed.
*13. aprill – anti välja Seaduste Kogu I köide.
*19. aprill – riigihoidja Konstantin Päts andis enne I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu kokkutulekut dekreedina mitmed olulised seadused: "Linnaseadus", "Maaomavalitsuste seadus", "Trükiseadus", "Koosolekute seadus", "Ühingute ja nende liitude seadus".
*21. aprill – algas I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu 1. istungjärk. 
*21. aprill – riigihoidja Konstantin Päts asus täitma Eesti Vabariigi presidendi ülesandeid.
*21. aprill – Konstantin Pätsi viienda valitsuse liikmed esitasid riigihoidjale lahkumispalve.
*24. aprill – Konstantin Päts valiti Eesti Vabariigi presidendiks ja astus ametisse.
*24. aprill – Liisa Sikut istutas koos oma poja Vello Sikutiga Kahkva vallas Konstantin Pätsi auks 64 tamme.
* 27. aprill – Tallinnas lõppesid neli päeva väldanud Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
*29. aprill – Eesti Lambakasvatajate Selts nimetas Eesti õuekoera tõu Muriks ja karjakoera tõu Krantsiks.
*30. aprill – Eestisse saabus NMKÜ Maailmaliidu president John R. Mott
*1. mai – 14 senist alevit Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani nimetati ümber linnadeks.
* 4. mai – president Konstantin Päts tegi Kaarel Eenpalule ettepaneku koostada Vabariigi Valitsus.
* 5. mai – vene kirjanik Ivan Bunin saabus Tartusse.
* 6. mai – president Konstantin Päts kuulutas välja "Amnestiaseaduse".
* 7. mai – "Amnestiaseaduse" alusel vabanesid kõik poliitilised vangid.
* 9. mai – Kaarel Eenpalu valitsus astus ametisse.
* 15. mai – president Konstantin Päts avas Kadrioru staadioni.
* 15. mai – Tahkuranna vallavolikogu istutas Konstantin Pätsi auks vallamaja aeda tamme.
* 15. mai – president Konstantin Päts avas Tallinnas Kadrioru staadioni uue betoontribüüni. Kohe pärast avamist toimus Eesti jalgpallikoondise ja Strasbourg Racing Clubi vahel matš, mis jäi 1:1 viiki.
* 21. mai – Ferdinand Linnus promoveerus filosoofiadoktoriks (dr. phil.) etnograafia alal.
* 21. mai – haridusminister Aleksander Jaakson andis kätte Eesti Raamatufondi 1938. aasta auhinnad.
* 21. mai – president Konstantin Päts võttis vastu Eesti Teaduste Akadeemia liikmed.
* 24. mai – peaminister Kaarel Eenpalu avaldas Riigivolikogus ja Riiginõukogus oma valitsuse programmi.
* 24. mai – linnapead ja maavanemad andsid siseministrile ametivande.
* 24. mai – toimus Loodushoiu Nõukogu esimene koosolek.
* 25. mai – sisekaitseülema ülesanded pandi siseminister Richard Veermaa peale.
* 25. mai – Paides istutati Konstantin Pätsi ja Johan Laidoneri auks tammed.
* 27. mai – Karl Terras valiti tagasi Eesti Spordi Keskliidu esimeheks.
* 28. mai – algkoolides lõppes õppetöö.
* 31. mai – Pärnu jõkke lasti 9000 Konstantin Pätsi nimelist lõhemaimu.
*Mais ilmus luulekogumik "Arbujad".
* 31. mai – Oslos toimus Eesti-Norra jalgpallimaavõistlus, mille Eesti kaotas 0:1.
* 1. juuni – president Konstantin Päts andis kodanliku õhukaitse üldkava.
* 2. juuni – Briti saadik Charles William Orde esitas oma volitused president Konstantin Pätsile.
* 2. juuni – Kose-Lükatil avati Konstantin Pätsi nimeline Eesti Punase Risti vabaõhukool.
*8. juuni – äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikoolis algasid vastuvõtukatsed.
* 12. juuni – pandi nurgakivi Paju lahingu mälestussambale.
*13. juuni – Viinis toimunud rahvusvahelise lauljate konkursi võitis Tiit Kuusik.
* 17. juuni – I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu liikmed külastasid Virumaa suurtööstusi ja president Konstantin Pätsi Oru lossis.
* 23.–25. juuni – toimus XI üldlaulupidu.
* 17. juuli – Abja-Paluojal peetud rahvakoosolek taotles aleviku linnaks muutmist.
* 1. august – asutati Harku Tööpõlgurite Töölaager.
* 3. august – president Konstantin Päts külastas Peresaare uudisasundust.
* 6. august – esimesed tööpõlgurid saadeti Harku Tööpõlgurite Töölaagrisse.
* 7. august – president Konstantin Päts avas Väänal Tallinna linna Laste Suvekodu. 
* 8. august – Leni Riefenstahl saabus Tallinna.
* 20. august – Soome rahaminister Väinö Tanner saabus Eestisse.
*25. august – Kehras avati sulfaattselluloositehas.
* 28. august – president Konstantin Päts külastas Hiiumaad.
* 18. september – avati August Weizenbergi mälestussammas Kanepis.
* 19. september – president Konstantin Päts asus oma uutesse tööruumidesse Kadrioru administratiivhoones. 
* 21. september – president Konstantin Päts jättis jumalaga Riigikantselei ametkonnaga.
* 24. september – Eesti sõjalaevad Kalev, Lembit ja Laine saabusid visiidile Helsingisse.
* 25. september – Väike-Maarjas avati Jakob Liivi monument. 
* 25. september – president Konstantin Päts külastas Aegviidu turismikodu.
*30. september – Eesti romaanivõistlusel sai esikoha Karl Ristikivi romaan "Tuli ja raud".
*Septembris ilmus Enn Kippeli romaan "Issanda koerad".
* 3. oktoober – president Konstantin Päts nimetas Tartu Ülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituudi juhatajaks August Traksmaa ja Tallinna Tehnikaülikooli Riigikaitselise Õpetuse Instituudi juhatajaks Mart Tuiski.
* 3. oktoober – asutati Tartu Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Ühing.
* 7. oktoober – Eestisse saabus male suurmeister Salo Flohr.
* 8. oktoober – president Konstantin Päts kirjutas alla valdade reformi otsusele, mis jõustus 1. aprillil 1939. 
* 11. oktoober – algas Riigivolikogu ja Riiginõukogu II istungjärk
* 12. oktoober – esimene õppelennuk PTO-4 võeti Õhukaitse teenistusse.
* 15.–16. oktoober – Tartus toimus 1. Eesti arhivaaride päev.
*22. oktoober – Tartus avati Eesti Teaduste Akadeemia.
* 3. november – Läti saadik Vilis Šumans esitas oma volitused Eesti presidendile Konstantin Pätsile.
* 6. november – president Konstantin Päts avas Pärnu Suursilla.
*27. november – Paul Keres võitis Amsterdamis toimunud AVRO maleturniiri.
*Novembris ilmus August Gailiti romaan "Karge meri".

## Sündinud

* 2. jaanuar – Hans Herbjørnsrud, norra kirjanik
* 10. veebruar – Georgi Vainer, vene kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik
* 18. veebruar – Elke Erb, saksa luuletaja ja tõlkija
* 25. veebruar – Viktor Kossitškin, vene kiiruisutaja
*22. märts – Rein Etruk, Eesti maletaja
*12. mai – Andrei Amalrik, Vene ajaloolane, publitsist ja dissident
* 20. mai – Veit Heiduschka, austria produtsent
* 6. juuni – Luís, Brasiilia keiserliku perekonna pea
* 7. august – Giorgetto Giugiaro, itaalia autodisainer
*9. august – Otto Rehhagel, saksa jalgpallur ja treener
* 26. august – Marcello Gandini, itaalia autodisainer
*22. september – Dean Reed, USA laulja ja näitleja
* 24. oktoober – Venedikt Jerofejev, vene kirjanik
*19. november – Vello Kattai, Eesti mäeinsener ja geoloog
*19. november – Vello Simm, Eesti laskur
*19. november – Ted Turner, USA meediaärimees
* 24. november – Hando Runnel, eesti luuletaja ja kirjastaja
* 16. detsember – Liv Ullmann, norra näitleja
* 21. detsember – Andris Kolbergs, läti kirjanik ja filmistsenarist
* 29. detsember – Jon Voight, USA näitleja

## Surnud

* 17. jaanuar – Jakob Liiv, eesti kirjanik
* 20. jaanuar – Émile Cohl, Prantsusmaa kunstnik
* 15. veebruar – Oskar Plaks, Eesti sõjaväelane
* 1. märts – Gabriele d'Annunzio, itaalia kirjanik
* 3. aprill – Otto Teppan, Kuremaa vallasekretär
* 7. aprill – Johan Kiris, A. Le Coqi direktor
* 12. aprill – Fjodor Šaljapin, vene ooperilaulja
* 28. aprill – Eduard Virgo, Eesti diplomaat
* 28. aprill – Aleksander Torn, Rakvere postkontori ülem
* 1. mai – Julius Pahlberg, Tartumaa telefonivõrgu ülem
* 7. mai – Anatoli Podtšekajev, vene arhitekt
* 9. mai – Juhan Valtmäe, Albu vallavanem
* 10. mai – Mari Laidoner, Johan Laidoneri ema
* 20. mai – Wilhelm Kentmann, baltisaksa usuteadlane
* 1. juuni – Rafael Haarla, soome äritegelane
* 2. juuni – Carl Pedraudse, eesti äritegelane
* 15. juuni – Ernst Ludwig Kirchner, saksa maalikunstnik
* 4. august – Marina Tiisik, eesti laulja
* 5. august – Ernst Kieckers, saksa keeleteadlane
* 7. august – Konstantin Stanislavski, vene lavastaja
* 17. september – Eduard Sillaots, eesti arhitekt
* 17. september – Vladimir Bulgakov, eesti hambaarst
* 27. september – Alviine Pedriks, eesti kõige paksem naine
*14. oktoober – Ferdinand Gustav Adoff, eesti ehitusinsener
*10. november – Mustafa Kemal Atatürk, Türgi Vabariigi esimene president
* 25. detsember – Karel Čapek, Tšehhi kirjanik

## [[Nobeli auhind|Nobeli auhinnad]]
* füüsika – Enrico Fermi
* keemia – Richard Kuhn
* meditsiin – Corneille Jean François Heymans
* kirjandus – Pearl S. Buck
* rahu – Office International Nansen pour les Réfugiés (Genf)

## Vaata ka
*Riigipeade loend 1938

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kroonika 1938