open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Programmeerimine

**Programmeerimine** on arvutiprogrammide lähtekoodi kirjutamise, testimise, silumise ja haldamise tegevuste jada. Lähtekood kirjutatakse kasutades programmeerimiskeeli. Programmeerimisega tegelevat inimest nimetatakse programmeerijaks.

Programmeerimine on tarkvaraarenduse oluline osa, moodustades sellest:

* **loome**
** luuakse kindlad juhised – vooskeem
** luuakse sammsammuline tegevusjuhis – algoritm
** algoritmid komplekteeritakse ja tõlgitakse programmeerimiskeelde, saadakse programmi kood 
** luuakse kasutajaliides ja seotakse see koodiga (kui seda pole tehtud)
** tõlgitakse programmi koodi seni, kuni saadakse masinkood
** esmane testimine ja paranduste tegemine
* **haldamise**
** programmi koodi muutmine
** programmi koodi täiendamine
** programmi koodi uuesti kirjutamine (programm on oma algsest eesmärgist liigselt võõrandunud)
** esmane muututuste uuendamine ja testimine

## Tarkvarainsenerid
Programmide korrektse loome teostavad tarkvarainsenerid, tuntud ka kui programmeerijad. Nende peamiste ülesannete hulka kuuluvad:
* Eelduste analüüs
* Detailne töökirjeldus
* Tarkvara arhitektuur
* Koodi kirjutamine
* Kompileerimine
* Tarkvara testimine
* Dokumenteerimine
* Integratsioon
* (Täiendamine)
* Ülalhoidmine

## Programmeerimiskeel

Erinevad programmeerimiskeeled toetavad erinevaid programmeerimise stiile (programmeerimise paradigmasid). Soovitud ülesande lahendamiseks sobiliku keele valikul on palju tegureid, mida tuleb arvestada: sobivus ülesandeks, olemasolevad võimalused, olemasolevad lisavõimalused, ettevõtluspoliitika jms. Ideaalis valitakse käsilevõetava ülesande lahendamiseks sobivaim keel, reaalsuses mõjutavad programmeerimiskeele valikut mitmed välised tegurid:

* Kas on piisavalt tarkvaraarendajaid, kes keelt oskavad?
* Kui efektiivsed on selles programmeerimiskeeles kirjutatud programmid?
* Millised arendusvahendid on saadaval koodi kirjutamiseks, kompileerimiseks ja silumiseks?

## Vaata ka
*Algoritm
*Arvutiprogramm
*Dekompilaator
*Dünaamiline programmeerimine
*Kompilaator
*Masinkood
*Objektikood
*Programmeerimiskeel
*Rakendusliides
*Teek
*Ülesandepüstitus
*Paarisprogrammeerimine

## Välislingid

*Ahto Truu "Programmeerimise alused"
*Pinu.ee – Eesti programmeerijate portaal
*Lambda.ee. Kogumik programmeerimise ja arvutiteaduse materjale: kursused, õpikud, käsiraamatud
Programmeerimiskeel

**Programmeerimiskeel** on süntaksi- ja semantikareeglite kogum arvutile programmi kirjutamiseks (programmeerimiseks).

Programmeerimiskeeli liigitatakse peamiselt toetatud programmeerimise paradigmade ja tüüpimise järgi.

Mõned programmeerimiskeeled on standardiseeritud.

## Ajalugu

Esimesed arvutid olid käsitsi programmeeritavad: et panna arvuti teistsugust ülesannet täitma, tuli see osaliselt lahti ühendada ja pisut teistmoodi kokku panna. Võrdle näiteks telefonikeskjaama kommutaatoriga.

1945 avaldas John von Neumann kaks olulist ideed, mis aitasid kaasa programmeerimiskeelte tekkele: 
*arvuti riistvara peab olema lihtne; tarkvara peab juhtima riistvara tööd, võimaldades arvutit kiiremini programmeerida;
**conditional control transfer* pani aluse alamprogrammidele – koodilõikudele, millele programm saab mistahes sammul juhtimise üle anda, ning teekidele; programmi hargnemise võimaldamiseks peab programmitekst sisaldama tingimuslauseid (näiteks tingimussiirdelauseid või korduslauseid).

Kõigepealt arenesid masinakeeled ja seejärel assemblerkeeled, mis olid põhimõtteliselt needsamad masinakeeled inimsõbralikumas vormis.

1949 loodi programmeerimiskeel Short Code, mille kasutamiseks tuli programmeerijal endal esitada programmitekst nullide ja ühtede jadana. Seda nimetatakse masinakoodiks ehk masinakeeleks. 

1957 ilmus esimene laiemat kasutust leidnud programmeerimiskeel Fortran koos esimese kompilaatoriga, mis muutis programmeerimise palju lihtsamaks, sest programmeerija ei pidanud programmi enam ise masinakeelde teisendama. See keel oli lihtne ja tänapäeva standardite järgi piiratud: sisaldas ainult IF-, DO- ja GOTO-lauset, kuigi seegi oli väga suur samm edasi. Fortranist said alguse ka praegu kasutatavad andmetüübid: täis-, naturaal- ja ujukomaarvud. 

Fortran oli küll hea numbritega töötamiseks, aga mitte andmete sisestamiseks ja väljastamiseks, mida oli vaja äritarkvara loomiseks. Sellepärast hakati arendama COBOLit, mille ehitus pidas silmas lihtsust ja arusaadavust, sisaldades ainult andmetüüpe numbrite ja teksti jaoks. Lisaks oli võimalus rühmitada muutujaid massiividesse ja kirjetesse.

1958 loodi Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis keel Lisp, mis oli mõeldud tehisintellekti uurimiseks ja arendamiseks. Seda võimaldab keele eriline omadus: ainuke andmetüüp on loend, ka programm koosneb loendite hulgast. Tänu sellele on võimalik kirjutada programme, mis muudavad iseend töö käigus.

## Eesti keeleruumis
Paljud programmeerimiskeelte keelenditest põhinevad inglise keelel. On olemas ka teiste keelte, näiteks eesti keele põhjal loodud programmeerimiskeeli.

## Programmeerimiskeelte loend

## Vaata ka
* Programmeerimise paradigma

## Viited
Perl

**Perl** on üldotstarbeline interpreteeritav programmeerimiskeel, mille avaldas 18. detsembril 1987 Larry Wall. Algselt oli tegu protseduraalse keelega, viimastes versioonides on lisandunud ka objektorienteeritud programmeerimise toetus.

Larry Wall annab nimele Perl kaks tõlgendust:

* *Practical Extraction and Report Language*
* *Pathologically Eclectic Rubbish Lister*

## Ülevaade
Tänapäeval kasutatakse Perli muuhulgas süsteemiadministratsiooni, võrguprogrammeerimise ja veebiarenduse alal. Selle võimsus ning lihtsus on tinginud ka Perli suure kasutajaskonna.

Perl pakub mitmeid mugavaid ja kasulikke võimalusi nagu assotsiatiivsete massiivide kasutamine, nimekirjad ja regulaaravaldised. Regulaaravaldiste käsustik on Perlis väga arenenud, seetõttu on seda mugav kasutada automaatselt tekstitöötlusel (*text parsing*). Tänu sellele on Perl laialt levinud arvutilingvistide seas.

### Hello world
Hello world näeb Perlis välja nii:
 print "Tere, maailm!\n";

## Vaata ka
*CGI veebitehnoloogia
*PHP programmeerimiskeel

## Viited

## Välislingid
* Comprehensive Perl Archive Network
Velikaja jõgi

**Velikaja jõgi** (ka: **Pihkva Emajõgi**) on jõgi Venemaal; suurim Peipsi järve suubuv jõgi. Nimi vene keeles *Великая* (Velikaja), läti keeles *Mudava*, võro keeles *Pihkva Imäjõgi*. 

Jõe pikkus on 430 km ja valgla pindala 25 200 km². 

Jõgi algab Bežanitsõ kõrgustikult. Moodustab suubumisel Pihkva järve lõunaossa delta. Alamjooksul umbes 40 km pikkuselt laevatatav.

Põhiosa Velikaja valglast jääb Pihkva oblasti territooriumile. Velikaja ääres asuvad oblasti suuremad linnad Pihkva ja Ostrov.
2099

**2099. aasta**

## Tulevased sündmused
*Viimane täisaasta, mil Gregoriuse kalendri ja Juliuse kalendri vahe on 13 päeva 
* 21. märts Rõngakujuline päikesevarjutus, tekib päikesekroon
* 14. september Täielik päikesevarjutus
Kude

**Kude** (ladina keeles *textus*) on ühesuguse tekke, ehituse ja talitlusega rakutüüpide ning rakkude vaheaine kogum, mis on taime või looma elundi osa.

Kudesid uurib histoloogia.

## Taimekude

Taimekoed liigitatakse meristeemiks ehk algkoeks ja püsikoeks (ingl k *permanent tissue*)

### Algkude

Asukoha järgi eristatakse nelja algkoe rühma:
*Tipmine ehk apikaalne meristeem
*Külgmine ehk lateraalne meristeem nimetatakse ka kambiumiteks
*Vahe- ehk interkalaarne meristeem
*Haava- ehk kalluse meristeem.

### Püsikude

Püsikoed on järgmised:
*Epidermaalne kude 
*Vaskulaarne kude (ingl k *vascular tissue*) (taimedel: soontega seotud) 
Vaskulaarsed koed on : ksüleem *(xylem)*, floeem *(phloem)*.
*Põhikude (ingl k *ground tissue*). Põhikoed on: parenhüüm *(parenchyma)*, kollenhüüm *(collenhyma)*, ja sklerenhüüm *(sclerenhyma)*

## Loomakude
### Imetajate koed
#### Liigitus
Histoloogia kaudu eristatakse imetajatel nelja põhikoe tüüpi: 
*epiteelkude
*sidekude 
*lihaskude
*närvikude

#### Epiteelkude

Epiteelkude jagatakse funktsiooni alusel:
*katteepiteeliks – epiteelirakud katavad keha välispinda, moodustades naha pindmise kihi ehk epidermise, lisaks hingamiselundite epiteel, sooleepiteel jpt.
*näärmeepiteeliks – ehk sekretoorsed epiteelirakud on loomorganismi kõikides näärmetes.

#### Sidekude

Sidekude jaguneb ehituse põhjal nelja peamisse tüüpi: 
*vedelkoed (veri ja lümf),
*pärissidekude,
*kõhrkude ,
*luukude.

#### Lihaskude

Lihaskudede tüübid on 
*silelihaskude,
*vöötlihaskude,
*südamelihaskude (üksnes südames, südamelihaskoe rakud on ristivöödilised evides nii vööt- kui ka silelihasrakkude omadusi).

#### Närvikude

Närvikoed koosnevad 
*närvirakkudest ehk neuronitest,
*sünapsidest ,
*närvikiududest ja närvidest,
*gliiarakkudest ehk närvitoendirakkudest (nt Schwanni rakud jpt).

## Vaata ka
*Elund
*Elundkond
*Histogenees

## Viited

## Kirjandus
*T. H. Schiebler, H.-W. Korf, "Anatomie: Histologie, Entwicklungsgeschichte, makroskopische und mikroskopische Anatomie, Topographie", 10. Auflage, 2007, Steinkopf Verlag, ISBN 978-3-7985-1770-7. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksa keeles)
*Hamdan Mohd.Nor, Wahida Abdullah, Quek Yoke Hua, Choo Yan Tong, Kee Bee Suan, "Focus Ace Spm", lk 33, 2009 Biology, Penerbitan Pelangi Sdn. Bhd, 2009, ISBN 978-983-00-3629-8. Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 25.05.2013)
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia. (Koed lk 13–20.)* Koolibri 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, 3- peatükk: KOED, lk 51-86,2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
*Kirzenbaum, A.L., L.Tres. *[[Histology and Cell Biology: An Introduction to Pathology: With STUDENT CONSULT Online Access]]*, 3e, 2012, Mosby, Chapter 1.Epithelium, pages 1–60, ISBN 978-0323078429.
Rauaaeg

**Rauaaeg** on esiaja hilisem põhijärk, 
millal tähtsaim tööriista- ja relvamaterjal oli raud. 

## Rauaaja algus
*Rauaaeg algas Lähis-Idas, Indias ja Kreekas Kristuse-eelse 2. aastatuhande teisel poolel.
*Euraasia põhja- ja kagupoolsel äärealal ning suuremas osas Aafrikas algas rauaaeg Kristuse-eelse 1. aastatuhande esimesel poolel.
*Ameerikas, Austraalias ja Okeaanias õpiti rauda tundma alles eurooplaste kaudu. 

Raua laialdase kasutamisega kaasnes maaviljeluse, loomapidamise,
käsitöö, ehituse, liiklusvahendite ja relvastuse edenemine. 

Rohkenes kaubavahetus, hakati kasutama münte. 

Järk-järgult lagunes ürgkogukondlik kord ja kujunes klassiühiskond. 

Tekkisid riigid ja hakati tegema kirjalikke ülestähendusi. 

Siis lõppes esiaeg ehk muinasaeg ning koos sellega rauaaeg kui esiaja järk.

## Eelajalooline rauaaeg Eestis

*Varane rauaaeg 6. sajand eKr – 1. sajand
*Vanem e. rooma rauaaeg 1. sajand – 5. sajand
*Keskmine rauaaeg 5. sajand – 8. sajand
*Noorem rauaaeg 9. sajand – 13. sajand

Arheoloog Andres Tvauri on nimetanud keskmise rauaaja mõistet ülearuseks. Selle asemel jaotab ta keskmise ja noorema rauaaja Eesti ajaloos rahvasterännuajaks (450–550), eelviikingiajaks (550–800) ja viikingiajaks (800–1050).

Arheoloog Valter Langi järgi jaguneb rauaaeg Eestis vanemaks, keskmiseks ja nooremaks rauaajaks ning nende alamperioodiseks:
*Vanem rauaaeg
**Eelrooma rauaaeg (500 eKr – 50 pKr)
**Rooma rauaaeg (50 – 450 pKr)
*Keskmine rauaaeg
**Rahvasterännuaeg (450 – 600)
**Eelviikingiaeg (600 – 800)
*Noorem rauaaeg
**Viikingiaeg (800 – 1050)
**Hilisrauaaeg (1050 – 1200/1250)

## Vaata ka
*Rauaaja kliimapessimum

## Viited

## Välislingid

*http://www.arheo.ut.ee/Baltimaad.htm
*http://www.erm.ee/?node=94#4osa
*http://www.virtsu.ee/ajalugu/esiajalugu.html
1980. aastad

**1980. aastad** on ajavahemik 1980. aasta algusest kuni 1989. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
* 1980–1988 Iraani-Iraagi sõjas hukkus vähemalt miljon inimest.
* Identifitseeriti HIV ja AIDS.

### [[1980]]
* ...

### [[1981]]
* ...

### [[1982]]
* ...

### [[1983]]
* ...

### [[1984]]
* ...

### [[1985]]
* ...

### [[1986]]
* 26. aprill Tšornobõli katastroof

### [[1987]]
* ...

### [[1988]]
*...

### [[1989]]
* ...

## Tähtsaid inimesi
* François Mitterrand, Prantsusmaa president
* Helmut Kohl, Saksamaa kantsler
* Margaret Thatcher, Suurbritannia peaminister
* Ronald Reagan, Ameerika Ühendriikide president
* Mihhail Gorbatšov, Nõukogude Liit
* George H. W. Bush, Ameerika Ühendriikide president
* Leonid Brežnev, Nõukogude Liit
* Deng Xiaoping, Hiina
* Kim Il-sŏng, Põhja-Korea
* Indira Gandhi, India
* Mahathir Mohamad, Malaisia
* Fidel Castro, Kuuba
* Augusto Pinochet, Tšiili
* Şaddām Ḩusayn, Iraak
* Mu‘ammar al-Qadhdhāfī, Liibüa
* Menaẖem Begin, Iisrael
* Yits'ẖak Shamir, Iisrael
* Shim'on Peres, Iisrael
* Nicolae Ceaușescu, Rumeenia
* Wojciech Jaruzelski, Poola
* Yāsir ‘Arafāt, Palestiina
* Johannes Paulus II

## Vaata ka
*Kogumikalbum "80 Hits of the 80s"
Rahaühik

**Rahaühik** on mingis riigis kehtiva raha põhiühik. Tavaliselt mõeldakse selle all valuutat, kuid näiteks Hiina valuutaks on renminbi ja raha põhiühikuks jüaan.

Rahaühik jaguneb väiksemateks ühikuteks. Eesti Vabariigi rahaühik on euro, mis jaguneb 100 sendiks.

## Vaata ka
*Rahaühikute loend
*Eesti rahaühik
Giuseppe Farina

Emilio **Giuseppe Farina** [em'iilio džus'eppe far'iina] (30. oktoober 1906 Torino – 30. juuni 1966 Aiguebelle (Prantsusmaa)) oli Itaalia autosportlane.

Ta oli 1950. aasta Vormel 1 maailmameister, 1952. aastal teine ning 1953. aastal kolmas.
Vormel 1 maailmameistrivõistlustel osales 1950–1955.
Grand Prix' starte: 33.
Grand Prix' võite: 5
Kogutud punkte: 127,3
Pole-positsion võite: 5
Kiireimaid ringe: 6
Vormel-1 autod: Alfa Romeo (1950–1951), Ferrari (1952–1955). Aastatel 1956 ja 1957 osales Farina vormel-1 maailmameistrivõistluste kalendrisse kuulunud Indy 500 võidukihutamistel Kurtis-Kraft 500D ja 500G masinate roolis esindades võistkondlikult Bardahl-Ferrarit ja Giuseppe Farina Racingut.
1992. aasta taliolümpiamängud

**1992. aasta [[taliolümpiamängud]]** olid **XVI taliolümpiamängud**, mis toimusid 8.–23. veebruarini 1992 Prantsusmaal Albertville'is.

Olümpialinnaks kinnitati Albertville ROKi 91. istungul Lausanne'is 17. oktoobril 1986. Veel kandideerisid Anchorage (USA), Berchtesgaden (Saksamaa), Cortina d'Ampezzo (Itaalia), Falun (Rootsi), Lillehammer (Norra) ja Sofia (Bulgaaria). Otsustavas hääletusvoorus sai Albertville 51 häält Sofia 25 vastu.

Need olid viimased taliolümpiamängud, mis toimusid suveolümpiamängudega samal aastal. Samuti olid need esimesed taliolümpiamängud, kus ka paraolümpiamängud peeti samas linnas.

Võistluste patroon oli Prantsusmaa president François Mitterrand. Korralduskomitee COJO presidendid olid Michel Barnier ja Jean-Claude Killy.

Olümpiamängudel osales 64 riiki 1810 sportlasega, neist 488 naist. Suurima võistkonna pani välja USA – 182 sportlast. Esimest korda osalesid Alžeeria, Bermuda, Brasiilia, Honduras, Horvaatia, Iirimaa, Sloveenia ja Svaasimaa. Esimest korda pärast 1964. aastat võistles Saksamaa ühendvõistkond. Eesti, Läti ja Leedu osalesid iseseisvate võistkondadega 56-aastase vaheaja järel. Endise Nõukogude Liidu vabariikide Venemaa, Ukraina, Valgevene, Kasahstani ja Usbekistani baasil moodustatud ühendvõistkond kandis SRÜ nime ja esines olümpialipu all.

Esimest korda olid medalialad naiste laskesuusatamine, lühirajauisutamine ja vigursuusatamine.

16-aastasest Toni Nieminenist sai taliolümpiamängude kõigi aegade noorim olümpiavõitja. Ta sai suusahüpetes kaks kuld- ja ühe pronksmedali.

Annelise Cobergerist (Uus-Meremaa) sai esimene lõunapoolkeralt pärit sportlane, kes on võitnud olümpiamedali (hõbemedali naiste slaalomis).

## Spordialad

*Bobisõit
*Iluuisutamine
*Jäähoki
*Kahevõistlus
*Kelgutamine
*Kiiruisutamine
*Laskesuusatamine
*Lühirajauisutamine
*Mäesuusatamine
*Murdmaasuusatamine
*Suusahüpped
*Vigursuusatamine
*Sööstlaskumine (näidisala)

## Medalitabel

## Vaata ka
*Riikide paremusjärjestus 1992. aasta taliolümpiamängudel
*Eesti 1992. aasta taliolümpiamängudel
Side

**Side** on mitmetähenduslik sõna:

* **[[Side (meditsiin)|side]]**, sidumismaterjal meditsiinis
* **[[Side (anatoomia)|side]]**, elundeid ühendav sidekoeline väät
* **[[Side (teoreetiline mehaanika)|side]]**, teoreetilise mehaanika tingimus, mis piirab vaadeldava keha liikumist
* **[[Side (Türgi)|Side]]**, linn Türgis
* **[[Side (film, 2006)|"Side"]]** ("Связь") on Venemaa film aastast 2006

* **[[keemiline side]]** on kahe või enama aatomi vastastikune mõju

* **[[kommunikatsioon]]:**
****[[Side (majandus)|side]]** kui side- ehk kommunikatsiooniteenused on informatsiooni edastamise ja vastuvõtmise majandusharud 
*****[[postiside]]** on kirjade, telegrammide ja postipakkide edastamine
*****[[telefonside]]** on telefoni teel mööda telefoniliine (sideliine) informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine
*****[[telegraafside]]** on telefoniliinide (sideliinide) kaudu tekstilise informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine
*****[[raadioside]]** on raadiosageduste vahendusel ühenduse pidamine, informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine
*****[[sidetehnika]]** on sides kasutavad tehnilised vahendid ja lahendused

* **"[[Side (näidend)|Side]]"** on Eduard Vilde näidend
* **[[Side (ajakiri)|Side]]** oli ESPVK ajakiri
22. sajand

**22. sajand** ehk **XXII sajand** **pKr** ehk **maj** 

22. sajand on kristliku ajaarvamise kahekümne teine sajand, 
mis algab 1. jaanuaril 2101 ja lõpeb 31. detsembril 2200.

## Sündmused

## Inimesed

## Avastused, leiutised ja uuendused

## Kümnendid ja aastad

2100. aastad: (2100), 2101, 2102, 2103, 2104, 2105, 2106, 2107, 
2108, 2109

2110. aastad: 2110, 2111, 2112, 2113, 2114, 2115, 2116, 2117, 
2118, 2119

2120. aastad: 2120, 2121, 2122, 2123, 2124, 2125, 2126, 2127, 
2128, 2129

2130. aastad: 2130, 2131, 2132, 2133, 2134, 2135, 2136, 2137, 
2138, 2139

2140. aastad: 2140, 2141, 2142, 2143, 2144, 2145, 2146, 2147, 
2148, 2149

2150. aastad: 2150, 2151, 2152, 2153, 2154, 2155, 2156, 2157, 
2158, 2159

2160. aastad: 2160, 2161, 2162, 2163, 2164, 2165, 2166, 2167, 
2168, 2169

2170. aastad: 2170, 2171, 2172, 2173, 2174, 2175, 2176, 2177, 
2178, 2179

2180. aastad: 2180, 2181, 2182, 2183, 2184, 2185, 2186, 2187, 
2188, 2189

2190. aastad: 2190, 2191, 2192, 2193, 2194, 2195, 2196, 2197, 
2198, 2199

2200
1984. aasta taliolümpiamängud

**1984. aasta taliolümpiamängud** ehk XIV taliolümpiamängud toimusid 8.–19. veebruaril 1984 Jugoslaavias Sarajevos (praegu Bosnia ja Hertsegoviina).

Sarajevo kinnitati olümpialinnaks ROK-i 80. istungjärgul Ateenas 18. mail 1978. Ülejäänud kandideerijad olid Göteborg (Rootsi) ja Sapporo (Jaapan). Esimeses hääletusvoorus sai Sapporo 33, Sarajevo 31 ja Göteborg 10 häält, teises voorus Sarajevo 39 ja Sapporo 35 häält.

Olümpiamängudel osales 49 riiki ja 1274 sportlast, nende seas 274 naist. Esimest korda osalesid taliolümpial Costa Rica, Egiptus, Monaco, Briti Neitsisaared, Puerto Rico ja Senegal. Suurim esindus oli USA-l (126 sportlast). Ühe sportlasega osalesid Mehhiko, Briti Neitsisaared, Puerto Rico ja Senegal.

Kavas oli 8 spordiala. Välja jagati 39 komplekti medaleid. Uue alana oli kavas naiste 20 km distants murdmaasuusatamises.

## Võistluspaigad
* Skenderija Kultuuri- ja Spordikeskus Sarajevos (4500 kohta): iluuisutamine (spordihall), jäähoki (Linnahall)
* Zetra spordikeskus Sarajevos Koševo orus (8500 kohta): kiiruisutamine (jäästaadion), iluuisutamine ja jäähoki (Olümpiahall)
* Igman – Malo Polje, 26 km Sarajevost läände: suusahüpped
* Igman – Veliko Polje, 23 km Sarajevost lõunasse: murdmaasuusatamine, kahevõistlus, laskesuusatamine
* Bjelašnica, 25 km Sarajevost lõunasse (kõrgeim tipp 2067 m): meeste mäesuusatamine
* Jahorina, 28 km Sarajevost kagusse (kõrgeim tipp 1916 m): naiste mäesuusatamine
* Trebević, 10 km Sarajevost itta: bobisõit, kelgutamine

Sportlaste olümpiakülad asusid Mojmilos (Sarajevo) ja Igmanis (Veliko Polje) ning ajakirjanike olümpiaküla Dobrinjas (Sarajevo).

## Olümpiamängude avatseremoonia
Olümpiamängude organiseerimiskomitee esimees oli Branko Mikulić. Olümpiamängud avas Jugoslaavia president Mika Špiljak. Olümpiatule tõi staadionile suusataja Ivo Čermak. Olümpiatule süütas iluuisutaja Sandra Dubravčić. Olümpiavande andis mäesuusataja Bojan Križaj. Kohtunikuvande andis suusatamiskohtunik Dragan Petrović.

## Mitteametlik paremusjärjestus

## Spordialad
* Bobisõit
* Iluuisutamine
* Jäähoki
* Kahevõistlus 
* Kelgutamine
* Kiiruisutamine
* Laskesuusatamine
* Murdmaasuusatamine 
* Mäesuusatamine
* Suusahüpped
1952. aasta taliolümpiamängud

**1952. aasta taliolümpiamängud** olid VI taliolümpiamängud, mis toimusid 14.–25. veebruarini 1952 Norra pealinnas Oslos.

Oslo sai esimese põhjamaa ja esimese pealinnana taliolümpiamängude korraldamise õigused ROK-i 40. istungil Stockholmis 1947. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Cortina d'Ampezzo (Itaalia) ja Lake Placid (USA).

## Spordialad

Olümpiamängudel jagati välja 22 komplekti medaleid.
*Iluuisutamine (3)
*Jäähoki (1)
*Murdmaasuusatamine (4)
*Suusahüpped (1)
*Kahevõistlus (1)
*Kiiruisutamine (4)
*Mäesuusatamine (6)
*Bobisõit (2)
1980. aasta taliolümpiamängud

**1980. aasta taliolümpiamängud** olid XIII taliolümpiamängud. Need toimusid 13.–24. veebruaril 1980 USA-s Lake Placidis.  

Lake Placid kinnitati olümpialinnaks ROK-i 75. istungjärgul Viinis 1974. aastal. Lake Placid oli ainus kandidaat. 

Olümpiamängudel osales 37 riiki 1072 sportlasega, kelle hulgas oli 233 naist. Esimest korda võtsid olümpiamängudest osa Hiina ja Küpros. Väikseim võistkond oli Costa Rical – 1 sportlane (mäesuusataja Arturo Kinch). Suurim võistkond oli USA-l – 100 sportlast. Olümpiamänge boikoteeris Taiwan, kes keeldus võistlemast Hiina Taipei nime all.

Ameerika Ühendriikide kiiruisutaja Eric Heiden võitis kuldmedali kõigil kavas olnud kiiruisutamise aladel: 500 m, 1000 m, 1500 m, 5000 m ja 10 000 m distantsil, püstitas neli olümpiarekordit ja ühe maailmarekordi (10 000 m) ning sai 83% Ameerika kuldmedalitest (ainsa muu kuldmedali võitis hokimeeskond). Heidenist sai esimene inimene, kes on võitnud kõik viis kiiruisutamisvõistlust, ning esimene neist, kes võitis samadel mängudel (nii suvel kui talvel) üksikaladel viis kuldmedalit. Ta on tänini ainus sportlane, kes on võitnud ühtedel taliolümpiamängudel viis kuldmedalit.

## Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 36 komplekti medaleid.

*Mäesuusatamine (6)
*Laskesuusatamine (3)
*Murdmaasuusatamine (7)
*Suusahüpped (2)
*Kahevõistlus (1)
*Iluuisutamine (4)
*Kiiruisutamine (9)
*Jäähoki (1)
*Kelgutamine (3) 

Eestist osales mängudel kahevõistleja Fjodor Koltšin.
Myrrha

**Myrrha** [mürra] oli vanakreeka mütoloogias Assüüria kuninga Theiase tütar, Adonise ema, kes rasestus oma isast. 

Adonise sünni kohta oli kaks versiooni.
 
#Levinuma versiooni kohaselt ärgitas Aphrodite Myrrhat intsestile oma isa Theiasega. Myrrha amm aitas plaani teoks teha. Kui Theias avastas, mis on juhtunud, sattus ta raevu ning ajas tütart noaga taga. Jumalad muutsid Myrrha mürripuuks ning sellest puust ongi Adonis pärit. 
#Räägiti ka, et Myrrha põgenes isa eest ja Aphrodite muutis ta puuks. Adonis sündis, kui Theias laskis puu sisse noole või kui metssiga hakkas kihvadega puu koort ära rebima.
Mürr

**Mürr** (kreeka keeles μύρρα, ladina keeles *myrrha* või *murra*) on punakaspruun lõhnav kummivaik, Somaaliast pärineva somaalia mürripuu (*Commiphora myrrha*) kuivanud mahl. 

Mürrina tuntakse ka järgmiste perekondadesse *[[Commiphora]]* ja *[[Balsamodendron]]* kuuluvate puude ja põõsaste mahla: 
**[[Commiphora erythraea]]*, millest tehakse India mürr,
* meka mürripuu (*Commiphora opobalsamum*), millest tehakse Meka palsamit ja *[[Balsamodendron kua]]* mahla.

Perekonna *Commiphora* teine nimi on *Balsamea*, mis viitab palsamile. Mürripuu perekonnas on kokku umbes 50 liiki. Nad kasvavad Punase mere ääres, Indias, Madagaskaril ja Senegalis. 

Somaalia mürripuu kasvab põhiliselt Somaalias, Etioopias ja Sudaanis, samuti Araabia poolsaarel. Suve lõpul täitub põõsas õitega, tüvele aga tekivad väljaulatuvad sõlmed, kust väikeste kollaste pisaratena voolab mürri. Kui need pisarad on kuivanud, kogutakse need kokku.

## Nimi
Mürr on legendi järgi nimetuse saanud Myrrha järgi, kes moondati mürripuuks. Mürripuust väljus Adonis, kes sündis Myrrha ja tema isa, kuningas Theiase või Kinyrase  intsestist, milleni neid oli meelitnud Aphrodite. 

Tegelikult on see kreeka sõna pärit semi juurest *mrr*, mis väljendab mõruduse ideed (mürri lõhn on osalt mõru). 
 
## Kasutamine
Mürri kasutatakse krambivastaste ja ergutavate ravimite komponendina, eelkõige aga parfümeerias idamaist tüüpi parfüümide valmistamisel. Mürri lõhn tugevdab roosilõhna sensuaalsust.       

Antiikajal oli mürr väga hinnatud ning kuulus juba siis parfüümide ja viiruki koostisse. Mürril on sama vana ajalugu kui viirukil. Vana-Egiptuses oli mürr üks kyphi koostisosadest ja seda kasutati samuti parfüümides. Vana-Kreekas kasutati mürri palju, sellega lõhnastati isegi veini.

Piiblis on mürr üks püha võideõli põhikomponente: 2. Moosese raamatu 30. peatüki 23. salmis on näiteks kirjas: *„*Ja sina võta enesele parimaid palsameid: viissada seeklit sula mürri, ja pool osa sellest, kakssada viiskümmend seeklit, healõhnalist kaneeli, ja kakssada viiskümmend seeklit lõhnavat kalmust ...“. Eelkõige on see aga erootiline parfüüm, mida Ülemlaulus mainitakse seitse korda, näiteks salmis 1:13: „Mu kallim on mulle mürrikimbukeseks, mis lebab mu rindade vahel!“

Mürr oli üks kinkidest, mis hommikumaa targad Matteuse evangeeliumi 2. peatüki 11. salmi järgi vastsündinud Jeesusele tõid: „Ja majja sisse astudes nägid nad last koos Maarja, tema emaga, ja kummardasid teda tema ette maha heites, avasid oma aarded ning andsid talle kinke: kulda ja viirukit ja mürri.“  

Mürr sümboliseerib Jeesuse ristisurma, mis toob inimestele igavese elu. Seepärast kasutati mürri viirukina ka matustel. 

## Vaata ka
*kampol
*merevaik
*püha mürr

## Kirjandus
*Katrin Kold. Viirukist ja mürrist. – Tervis, 199, nr 9.

## Välislingid
*Lõhna ravitoimed aroomteraapias
*Mürri ravitoime hambapastas
Seos (matemaatika)

**Seos** ehk **relatsioon** ehk **suhe** on matemaatikas binaarse seose üldistus. Binaarset seost esindavad näiteks märgid  "=" ja "
 Seos *R* on hulkade *H*1, ..., *H**n* otsekorrutise alamhulk
:R \subset H_1 \times H_2 \times ... \times H_n
või ka eeskiri, mis määrab hulga R, mida sel juhul nimetatakse **seose graafikuks** G(R).

 Seos *R* on mingi hulga *H* otseastme alamhulk
:R \subset H^n
Kui otseastme komponentide arv on *n*, siis räägitakse **n-aarsest seosest** hulgas *H*, ja kui 
:(x_1,x_2,...,x_n) \in R
siis räägitakse, et hulga *H* elemendid *x*1, ..., *x**n* on *seoses R* või *rahuldavad seost R*.


Aeg-ajalt mõistetakse seose all **binaarset seost**.

## ''n''-aarne predikaat

*n*-aarne **predikaat** on *n* muutuja funktsioon, mille väärtused on tõeväärtused.

Et *n*-aarne seos määrab üheselt ära *n*-aarse predikaadi, mille väärtus  argumentide *x*1, ..., *x**n* korral on tõene siis ja ainult siis, kui (*x*1, ..., *x**n*) on seose *R* (graafiku) element. Analoogiliselt määrab predikaat üheselt ära seose. Sellepärast märgitakse seost ja predikaati sageli ühe ja sama sümboliga. Näiteks järgmist kahte propositsiooni vaadeldakse ekvivalentsetena:

: (x_1,x_2,...,x_n) \in R
:  R(x_1,x_2,...,x_n) \,.

## Aarsus

Seoseid saab liigitada hulkade arvu järgi otsekorrutises; teiste sõnadega, terminite arvu järgi avaldises:   
* **unaarne (1-aarne) seos**: *R*(*x*)
* **binaarne (2-aarne) seos**: *R*( *x* , *y* ) ehk *x* *R* *y*
* **ternaarne (3-aarne) seos**: *R*(*x*, *y*, *z*)
* **kvaternaarne (4-aarne) seos**: *R*(*x*, *y*, *z*, *w*)

Üle 4 terminiga seoste puhul tavaliselt spetsiaalseid sõnu ei kasutata, vaid öeldakse lihtsalt "*n*-aarne": näiteks "5-aarne seos".

## Vaata ka
* ekvivalents
* järjestusseos
* lähedusseos

## Viited
Järjestatud paar

**Järjestatud paar** koondab kaks objekti: *esimese elemendi* ja *teise elemendi*. Järjestatud paari, mille esimene element on *a* ja teine element *b*, märgitakse tavaliselt (*a*; *b*).

Kaks niisugust järjestatud paari (*a*1; *b*1) ja (*a*2; *b*2) on identsed siis ja ainult siis, kui *a*1 = *a*2 ja *b*1 = *b*2.

Järjestatud paari esimene ja teine element võetakse teineteisest sõltumatult, nii et nad võivad ka omavahel kokku langeda. Kui need kaks objekti on erinevad, siis nende järjestus on oluline: kui *a*≠*b*, siis (*a*; *b*)≠(*b*; *a*).

Järjestatud paari tõlgendatakse sageli lõpliku jadana pikkusega 2.

## Otsekorrutised ja seosed
Kõikide niisuguste järjestatud paaride hulka, mille esimene element on mingi hulga *X* element ja mille teine element on mingi hulga *Y* element, nimetatakse hulkade *X* ja *Y* otsekorrutiseks.  Selle alamhulki nimetatakse mõnikord vastavusteks või seosteks.

## Järjestatud kolmikud ja ''n''-korteežid
Järjestatud kolmikud ja n-korteežid (*n* termini järjestatud loendid) defineeritakse sellest definitsioonist lähtudes rekursiivselt: järjestatud kolmikut (*a*;*b*;*c*) võib defineerida kahe järjestatud paarina, mis on pesastatud:  (*a*; (*b*; *c*) ).

## Järjestatud paarid programmeerimises
Nii tehakse ka programmeerimiskeeltes: elementide loendit saab esitada konstruktsioonina pesastatud järjestatud paaridest. Näiteks loendit (1 2 3 4 5) esitatakse kujul (1, (2, (3, (4, (5, {}))))).
Programmeerimiskeel LISP kasutab selliseid loendeid andmete esitamise põhilise vahendina.

## Järjestatud paarid hulgateoorias
Puhtas hulgateoorias, kus on ainult hulgad, saab järjestatud paari  (*a*; *b*) defineerida hulgana { {*a*}, {*a*, *b*} }. Propositsiooni, et *x* on järjestatud paari *p* esimene element, saab siis formuleerida nii: 
: &forall;*Y*&isin;*p* : *x*&isin;*Y*; 
ja propositsiooni, et *x* on järjestatud paari *p* teine element, saab  formuleerida nii: 
: (&exist;*Y*&isin;*p* : *x*&isin;*Y*) &and; (&forall;*Y*1&isin;*p*, &forall;*Y*2 &isin;*p* : *Y*1&ne;*Y*2 &rarr; (&not; (*x*&isin;*Y*1) &or; &not; (*x*&isin;*Y*2))).

See definitsioon kehtib ka järjestatud paari *p* = (*x*;*x*) = { {*x*}; {*x*,*x*} } = { {*x*}; {*x*} } = { {*x*} } korral; sel juhul on propositsioon (∀ *Y*1 ∈ *p*, ∀ *Y*2 ∈ *p* : *Y*1 ≠ *Y*2 → (¬(*x* ∈ *Y*1) ∨ ¬(*x* ∈ *Y*2))) triviaalselt tõene, sest kunagi pole nii, et  *Y*1 ≠ *Y*2.

Ka hulgateooria tavalises Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikas, millesse kuulub regulaarsuse aksioom, saab järjestatud paari (*a*; *b*) defineerida hulgana {*a*; {*a*; *b*}}. Ilma regulaarsuse aksioomita seda teha ei saa, sest muidu saab vaadelda hulki *x* ja *z*, mille korral   *x* = {*z*}, *z* = {*x*} ja *x* ≠ *z*. Sel juhul

:(*x*; *x*) = {*x*; {*x*; *x*}} = {*x*; {*x*}} = {*x*; *z*} = {*z*; *x*} = {*z*; {*z*}} = {*z*; {*z*; *z*}} = (*z*; *z*)

kuigi me tahaksime, et (*x*;*x*) ≠ (*z*;*z*).

## Vaata ka
*järjestatud hulk
Binaarne seos

**Binaarne seos** ehk **binaarne relatsioon** on matemaatiline mõiste, mis vastab sellistele suhetele nagu "on suurem kui" ja "on võrdne" aritmeetikas ning "on element" hulgateoorias. 

## Definitsioon

Binaarne seos *R* hulkade *X* ja *Y* vahel defineeritakse tavaliselt järjestatud kolmikuna *R*=(*X*, *Y*, G(*R*)), kus  G(*R*) on otsekorrutise *X* &times; *Y* alamhulk, mida nimetatakse seose *R* graafikuks. Kui (*x*,*y*) &isin; G(*R*), siis öeldakse, et *x* on *y*-ga seoses *R* või *x* on *y*-ga *R* kaudu seotud, ning tähistatakse *xRy*  või *R*(*x*,*y*).

Enamasti samastatakse seos oma graafikuga: kui *R* &sube; *X* &times; *Y*, siis me ütleme, et *R* on seos *X* ja *Y* vahel.

Binaarset seost võib vaadelda ka kahe muutuja funktsioonina, mille argumentideks on *x* hulgast *X* ja *y* hulgast *Y* ning mille väärtusteks on tõeväärtused tõene ja väär. Funktsiooni väärtus on tõene parajasti siis, kui järjestatud paar  (*x*, *y*) kuulub seosesse (seose graafikusse).

## Näited

Oletame, et on neli mänguasja: {pall, auto, nukk, klotsid} ja neli last: {Jaan, Mari, Sigrid, Valli}. Oletame, et Jaanile kuulub pall, Marile kuulub nukk ja Vallile kuulub auto. Klotsid ei kuulu kellelegi ja Sigridile ei kuulu midagi. Siis on binaarsel seosel "kuulub" formaalse definitsiooni järgi niisugune kuju: 

: R = (\ \left\{pall, auto, nukk, klotsid\right\}, \ \left\{Jaan, Mari, Sigrid, Valli\right\}, \ \left\{(pall,Jaan), (nukk,Mari), (auto,Valli)\right\} \ ).

*R* on järjestatud kolmik, mille esimene liige on mänguasjade hulk, teine liige on laste hulk ning viimane liige on kujuga ( mänguasi, omanik ) järjestatud paaride hulk. Asjaolu, et paar (pall,Jaan) on seose *R* graafiku element tähendab, et pall kuulub Jaanile. Seda märgitakse nii: pall*R*Jaan.  

Kahel erineval seosel võib olla üks ja seesama graafik. Näiteks seos

: S = (\ \left\{pall, auto, nukk, klotsid\right\}, \ \left\{Jaan, Mari, Valli\right\}, \ \left\{(pall,Jaan), (nukk,Mari), (auto,Valli)\right\} \ ).

erineb seosest *R* laste hulga poolest, sest Sigrid enam viimasesse ei kuulu. Seega on *R* ja *S* erinevad seosed, kuigi nende graafikud langevad kokku. 

Sellegipoolest samastatakse seost *R* tavaliselt graafikuga G(*R*) või isegi defineeritakse nii ja asjaolu, et järjestatud paar (*x*,*y*) &isin; G(*R*), märgitakse tavaliselt kujul (*x*,*y*) &isin; *R*.

## Vaata ka

*Funktsioon
*Osaline järjestus 
*Lineaarne järjestus 
*Ekvivalentsiseos 
*Vastavus
N-korteež

***n''-korteež''' ehk '''järjestatud ennik''' ([[inglise keel]]es ''n-tuple'') on [[matemaatika]]s objektide [[lõplik jada]] ([[indekseeritud hulk|indekseeritud hulga]] erijuht).   

Matemaatikud kasutavad ''n''-korteeže teatud koostisosadest koosnevate matemaatiliste objektide kirjeldamiseks. Näiteks [[orienteeritud graaf]]i defineeritakse korteežina (''V'', ''E''), kus ''V'' on [[graafi tipp|tipp]]ude hulk ja ''E'' on [[hulk|hulga]] ''V'' &times; ''V'' [[alamhulk]], mis määrab [[graafi serv|serv]]ad.  

== Korteežide nimed ==

Korteeži [[Pikkus (matemaatika)|pikkus]]ega ''n'' nimetatakse tavaliselt ***n*-korteežiks*'. 2-korteež on järjestatud paar; 3-korteež on järjestatud kolmik. *n* võib olla mis tahes positiivne täisarv. Näiteks kvaterniooni võib esitada 4-korteežina.

## Formaalsed definitsioonid

Põhilised omadused, mis eristavad korteeži näiteks hulgast, on (1) see, et üks ja seesama objekt saab esineda mitu korda, ja (2) see, et objektid esinevad kindlas järjekorras. Omadus (1) eristab korteeži järjestatud hulgast ja omadus (2) eristab korteeži multihulgast. Seda formaliseeritakse sageli kahe *n*-korteeži identsuse tingimusena: 

: (a1,a2,...,an) = (b1,b2,...,bn) siis ja ainult siis, kui a1=b1, a2=b2 ja nii edasi.

Teine viis korteeži mõiste formaliseerimiseks on lähtuda lihtsamatest hulgateoreetilistest konstruktsioonidest (järjestatud paaridest). Näiteks saab *n*-korteeži defineerida järjestatud paarina (n-1)-korteežist ja viimasest liikmest:

: (a1,a2,...,an-1,an)= ((a1,a2,...,an-1),an). 

Kui kasutada järjestatud paari tavalist hulgateoreetilist definitsiooni, saame järgmise rekurrentse definitsiooni: 
# 1-korteež (*a<sub>1</sub>*) on lihtsalt *a<sub>1</sub>*;
# kui *x* on (*n*-1)-korteež, siis {*x*,{*x*,*a<sub>n</sub>*}} on n-korteež.

Selle definitsiooni kohaselt (1,2,2) on 

: ((1,2),2) = ({1,{1,2}},2) = { {1,{1,2}}, ,2} }

## Vaata ka
*ennik
*järjend ehk korteež
Muutuja

**Muutuja** on suurus, mis võib olla teatava fikseeritud hulga, nn muutumispiirkonna mistahes element.

Eristatakse sõltumatuid ja sõltuvaid muutujaid. Sõltumatut muutujat nimetatakse argumendiks ja sellest sõltuvat muutujat funktsiooniks.

Muutujat tähistatakse tavaliselt nimetuse või sümboli abil, milleks on tavaliselt mõni tähestiku lõpuosa täht: *x*, *y* ja *z*. Näiteks valemis   

:f(x) = ax.

Muutumatu muutuja on konstant.

## Viited
Konstant

**Konstant** ehk **jääv suurus** ehk **muutumatu suurus** on matemaatikas fikseeritud, kuigi mitte tingimata määratletud väärtus.  

## Konstantne arv

Kõige sagedamini esinev konstandi liik on fikseeritud, kuigi mitte tingimata määratletud arv. 

Tavaliselt kasutatakse terminit "konstant" seoses ühe või mitme muutuja funktsioonidega. Nende argumentideks on muutujad. Neid argumente, nagu ka teisi muutujaid, tähistatakse sageli väikeste tähtedega ladina tähestiku lõpust. Seevastu konstante tähistatakse sageli väikeste tähtedega ladina tähestiku algusest. Samuti on konstante, mida tähistatakse erisümbolitega, näiteks 1 või &pi;.

### Füüsikaline konstant

Füüsikalised konstandid on konstantsete arvude erijuhud, mida kasutatakse füüsikas, keemias ja teistes loodusteadustes, kus looduse omadusi kirjeldatakse parameetrite abil, millel osutub olevat igal pool ja igal ajal üks ja seesama väärtus.
1976. aasta suveolümpiamängud

**1976. aasta suveolümpiamängud** olid XXI kaasaegsed olümpiamängud, mis toimusid 17. juulist 1. augustini 1976 Kanadas Montréalis.

Montréal kinnitati olümpialinnaks ROK-i 69. istungil Amsterdamis 1970. aastal. Muud kandideerinud linnad olid Firenze (Itaalia), Los Angeles (USA) ja Moskva (NSV Liit). Toimus kaks hääletusvooru. Esimesel korral sai Moskva 28, Montréal 25 ja Los Angeles 17 häält, teises Montréal 41 ja Moskva 28 häält.

Esimest korda osalesid olümpiamängudel Antigua ja Barbuda, Kaimanisaared ning Paapua Uus-Guinea. Andorra osales esimest korda suveolümpiamängudel, taliolümpiamängudel oli ta esimest korda osalenud pool aastat varem – 1976. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis.

Esimest korda võitsid olümpiamedali Tai ja Bermuda. Sealjuures Bermuda on 2013. aasta seisuga kõige väiksem riik, kes on olümpiamedali võitnud.

## Eestlased olümpiamängudel
Aavo Pikkuus tuli olümpiavõitjaks jalgrattaspordis 100 km meeskonnasõidus ja oli individuaalselt 44.

Raul Arnemann võitis sõudmises kahepaadil pronksmedali.

Tõnu Lepik ei saanud kaugushüppes lõppvõistlusele.

## Boikott
1976. aasta algul võistles Uus-Meremaa ragbimeeskond Lõuna-Aafrika Vabariigis. See tekitas Aafrika riikides pahameelt, sest LAV oli eemaldatud olümpialiikumisest rassismi pärast. Nad nõudsid Uus-Meremaa mittelubamist olümpiamängudele. ROK ei olnud sellega nõus, põhjendades seda sellega, et ragbi ei ole olümpiaala.

Protesti märgiks loobusid olümpiamängudel osalemast Guyana, Iraak, Sri Lanka ja 22 Aafrika riiki: Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Mauritaania, Niger, Tšaad, Sudaan, Etioopia, Keenia, Tansaania, Uganda, Elevandiluurannik, Ghana, Togo, Nigeeria, Kamerun, Kongo Vabariik, Sambia ja Svaasimaa. See otsus sündis mängude avapäeval ja mõne riigi sportlasi (Kamerun, Egiptus, Maroko ja Tuneesia) oli juba võistelnud. Sellepärast ei olnud võistkondlikel aladel enam võimalik loobujaid uute võistkondadega asendada.

## Võistlusalad

*Aerutamine
*Judo
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Käsipall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus

*Poks
*Purjetamine (Kingstonis)
*Ratsutamine
*Riistvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Vibulaskmine
*Võrkpall

## 20 enim medaleid võitnud riiki

## Vaata ka
* Riikide mitteametlik paremusjärjestus 1976. aasta suveolümpiamängudel
1948. aasta suveolümpiamängud

**1948. aasta suveolümpiamängud** olid XIV nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusud 29. juulist 14. augustini 1948 Suurbritannia pealinnas Londonis. 1908. aastal toimusid seal IV nüüdisaegsed olümpiamängud.
 
London kandideeris ka 1940. ja 1944. aasta olümpiamängude korraldamisõigusele, kuid need mängud jäid teise maailmasõja tõttu pidamata. Valik 1944. aastaks tehti ROK-i 38. istungil Londonis 1939. aastal. London sai 20, Rooma 11, Detroit 2 ja Lausanne 1 hääle. 39. istungjärgul 1946. aasta märtsis kinnitati Londoni eesõigust mängude korraldamiseks.

Nüüdisaegsete olümpiamängude tuli süüdatakse iidses Olümpias, kust see siis pidulikult olümpialinna toimetatakse. Et traditsiooni järgida, tuli 1948. aasta olümpiamängude tule süütamiseks Olümpia kõigepealt vallutada, sest see oli kreeka ülestõusnute valduses.

## Medalivõitjad spordialade kaupa

*Aerutamine
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Kunstikonkurss
1956. aasta suveolümpiamängud

**1956. aasta suveolümpiamängud** olid XVI olümpiaadi nüüdisaegsed suveolümpiamängud. Need toimusid 22. novembrist 8. detsembrini 1956 Austraalias Melbourne'is. Esimest korda toimusid olümpiamängud lõunapoolkeral, millest johtus aastaaja valik.

Melbourne kinnitati olümpialinnaks ROK-i 43. istungjärgul Roomas 1949. aastal. Melbourne sai otsustavas hääletusvoorus napi võidu (21:20) Buenos Airese üle. Teised kandideerinud linnad olid Los Angeles, Buenos Aires, Chicago, Detroit, México, Minneapolis, Montréal, Philadelphia ja San Francisco. 

Mängude eripära oli selles, et Austraalias kehtis hobuste karantiin ja seetõttu tuli ratsutamisvõistlused korraldada teises riigis (toimusid Rootsis Stockholmis).

## Medalivõitjad spordialade järgi
*Aerutamine
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
1992. aasta suveolümpiamängud

**1992. aasta suveolümpiamängud** olid XXV nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 25. juulist 9. augustini 1992 Barcelonas, Katalooniaautonoomse maakonna ja samanimelise provintsi halduskeskuses.  

Linna asutasid III sajandil eKr kartaagolased (Kartaago koloonia Barcino). Seejärel kuulus Barcino roomlastele, lõunagootidele, araablastele ja frankidele. Autonoomse Kataloonia pealinnaks sai Barcelona 1932. aastal. 

Barcelona asub Kirde-Hispaanias Vahemere rannikul, kõrgusel 0–180 meetrit üle merepinna, 47°25' põhjalaiust, 2°10' idapikkust.

Bacelona kinnitati olümpialinnaks ROK-i 91. istungil Lausanne'is 17. oktoobril 1986. Varem oli Barcelona kandideerinud 1924, 1936, 1940 ja koos Madridiga 1972. aastal. Esimese hääletusvooru tulemused: Barcelona 29, Pariis 19, Brüssel 13, Brisbane 11, Birmingham 8, Amsterdam 5. Teise hääletusvooru tulemused: Barcelona 37, Pariis 20, Belgrad 11, Brisbane 9, Birmingham 8. Kolmanda hääletusvoor tulemused: Barcelona 47, Pariis 23, Brisbane 10, Belgrad 5. Barcelona kogus kolmandas voorus vajaliku häälte arvu. Ühe põhjusena võib Barcelona valikul esile tuua ka selle, et ROK-i president Samaranch oli sündinud Barcelonas.

## Spordialad

## Vaata ka
*Eesti 1992. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
* olympic.org/barcelona-1992
1968. aasta taliolümpiamängud

**1968. aasta taliolümpiamängud** olid X taliolümpiamängud. Need toimusid  6. veebruarist 18. veebruarini 1968 Prantsusmaal Grenoble'is. 

Grenoble kinnitati olümpialinnaks ROK-i 61. istungjärgul Innsbruckis 1964. aastal.
 
Teised kandideerinud linnad olid Calgary (Kanada), Lahti (Soome), Lake Placid (USA), Oslo (Norra) ja Sapporo (Jaapan).

## Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 35 komplekti medaleid (lisandus laskesuusatamises 4x7,5 km teatevõistlus).

*Mäesuusatamine (6)
*Laskesuusatamine (2)
*Murdmaasuusatamine (7)
*Suusahüpped (2)
*Kahevõistlus (1)
*Iluuisutamine (3)
*Kiiruisutamine (8)
*Jäähoki (1)
*Bobisõit (2)
*Kelgutamine (3)
Grenoble

**Grenoble** [grön'oobl] on linn Prantsusmaal Kagu-Alpides Rhône'i lisajõe Isère'i kaldal, Isère'i departemangu halduskeskus.

Linna kõrgus merepinnast on 214 meetrit.

## Ajalugu
Antiikajal oli linna kohal gallia-rooma asula Gularo, mis hiljem kandis nime *Gracciopolis*.

Grenoble on linn aastast 1242.

Keskajal oli ta Dauphiné feodaalriigi pealinn.

Grenoble'is toimusid 1968. aasta taliolümpiamängud.

## Haridus
* Grenoble École de Management
* Joseph Fourier' ülikool
* Université Grenoble Alpes

## Rahvastik
2014. aastal elas Grenoble'is 160 232 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
1904. aasta suveolümpiamängud

**1904. aasta suveolümpiamängud** olid III olümpiaadi nüüdisaegsed olümpiamängud. Need toimusid 1. juulist 29. novembrini 1904 Saint Louises.

Rahvusvahelise Olümpiakomitee asutaval kongressil (1894) otsustati anda 1904. aasta olümpiamängude korraldamine USA-le, ROK-i 4. istungjärgul Pariisis (1901) kinnitati olümpialinnaks Chicago. Et aga teise linnana oli kandideerinud Saint Louis, lubati ameeriklastel ise otsustada, kumb neist saab olümpialinnaks. Lõpliku otsuste langetas USA president Theodore Roosevelt, kes sidus olümpiavõistlused Saint Louises toimuva maailmanäitusega. ROK soostus raske südamega: eelmiste olümpiamängude ebaõnnestumine oli veel värskelt meeles.

Tähtsamate spordialade ajaline jaotus: augustis-septembris kergejõustik, vehklemine, ujumine, sportvõimlemine, tõstmine.

## Võistlused spordialade kaupa

* Golf
* Jalgpall
* Jalgrattasport
* Kergejõustik
* Köievedu
* Lakross
* Maadlus
* Poks
* Roque
* Sportvõimlemine
* Sõudmine
* Tennis
* Tõstmine
* Ujumine
* Veepall
* Vehklemine
* Vettehüpped
* Vibulaskmine
1964. aasta taliolümpiamängud

**1964. aasta taliolümpiamängud** olid IX taliolümpiamängud, mis toimusid 29. jaanuarist 9. veebruarini 1964 Innsbruckis.

Innsbruck kinnitati olümpialinnaks ROK-i 55. istungil Münchenis 1959. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Calgary/Banff (Kanada) ja Lahti (Soome). Korralduskomitee president oli Dr. Heinrich Drimmel.

Võistluspaigad olid Seefeld (murdmaasuusatamine, laskesuusatamine), Axamer Lizum (mäesuusatamine), Igls (kelgutamine), Innsbruck (jäähoki, iluuisutamine, kiiruisutamine, suusahüpped).

Olümpiamängud avas Austria föderaalpresident Adolf Schärf (1890–1965). Olümpiatule süütas mäesuusataja Josl Rieder. Olümpiavande andis bobisõitja Paul Aste.

Olümpiamängudel osales 36 riiki 1091 sportlasega, kellest 200 olid naised. Esimest korda võtsid osa India, Korea RDV ja Mongoolia. Suurim võistkond oli Saksa ühendvõistkond – 96 sportlast.

Ants Antson sai esimeseks Eesti sportlaseks, kes võitnud taliolümpiamängud. Ta võitis 1500 m kiiruisutamise olümpiarekordiga. Varem polnud Eesti sportlased taliolümpialt üldse medalit saanud.

Austria postiteenistus lasi mängude puhul välja seitsmemargilise olümpiaseeria (1963). Markidel oli kujutatud talimängude kavas olevaid spordialasid.

## Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 34 komplekti medaleid (lisandusid kelgutamises naiste ja meeste ühekelk, meeste kahene, naiste 5 km suusatamises ning suusahüpetes 90 m mägi).

*Mäesuusatamine (6)
*Laskesuusatamine (1)
*Murdmaasuusatamine (7)
*Suusahüpped (2)
*Kahevõistlus (1)
*Iluuisutamine (3)
*Kiiruisutamine (8)
*Jäähoki (1)
*Bobisõit (2)
*Kelgutamine (3)

Näidisalaks oli kurling.
1972. aasta suveolümpiamängud

**1972. aasta suveolümpiamängud** olid XX kaasaegsed olümpiamängud, mis toimusid 26. augustist 11. septembrini 1972 Münchenis, Baieri liidumaa pealinnas.

München kinnitati olümpialinnaks Rahvusvaheline Olümpiakomitee 64. istungil Roomas 26. aprillil 1966. München edestas teises hääletusvoorus napilt, häältega 31:30, Montréali. Lisaks neile kandideerisid Detroit ja Madrid.

Olümpiamängudel osales 122 maa sportlasi, kokku 7113 sportlast.

Müncheni olümpiamängud on ajalukku läinud kõige kurvemate olümpiamängudena, sest Palestiina terroristid organisatsioonist Must September võtsid 5. septembril pantvangi 11 Iisraeli sportlast ja tapsid nad hiljem.

Eestlastest tulid NSV Liidu koosseisus olümpiavõitjaks Leningradi esindanud Jüri Tarmak kõrgushüppes ja Eesti NSV-d esindanud Jaan Talts tõstmises. Eesti NSV-d esindasid ka vehklemises kuldmedali võitnud Svetlana Tširkova ja pronksmedali võitnud Georgi Zažitski.

## Medalivõitjad spordialade järgi

*Aerutamine
*Judo
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Käsipall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine – Kielis
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Vibulaskmine
*Võrkpall
1964. aasta suveolümpiamängud

**1964. aasta suveolümpiamängud** olid XVIII nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 10.–24. oktoobrini 1964 Jaapani pealinnas Tōkyōs. 

Esimest korda toimusid olümpiamängud Aasias.

Tōkyōle oli antud juba XII olümpiamängude korraldamisõigus, kuid 1938. aastal loobuti sõja tõttu ja lõpuks jäid mängud üldse toimumata. Teist korda esitati taotlus XVII olümpiamängude korraldamiseks, kuid alles kolmandal katsel õnnestus saada olümpialinnaks. ROK-i 55. istungil Münchenis 1959. aastal edestas Tōkyō teisi konkurente veenvalt. Teised kandideerinud linnad olid Brüssel, Detroit ja Viin.

Eestlastest võistlesid neil olümpiamängudel Nõukogude Liidu koondises kergejõustiklased Laine Erik, Rein Aun ja Rein Tölp, purjetaja Aleksander Tšutšelov ning korvpallur Jaak Lipso. Varumeheks jäeti jalgrattur Ants Väravas. Medalid võitsid Rein Aun (hõbe) ja Jaak Lipso (hõbe). 

Eestlastest võistles Kanada koondises kergejõustiklane Ergas Leps (1500 m jooksus). 

## Medalivõitjad spordialade järgi

*Aerutamine
*Judo
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Laskmine
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine
*Ratsutamine
*Sportvõimlemine
*Sõudmine
*Tõstmine
*Ujumine
*Veepall
*Vehklemine
*Vettehüpped
*Võrkpall