open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tänavküla

**Tänavküla** on külatüüp, mille puhul taluõued paiknevad järjest mõlemal pool külatänavat. 

Tänavküla sarnaneb tänapäeva aedlinna linnatänavaga. 

Tüüpilistes vene tänavkülades (nt peipsivenelaste külades) paiknevad taluelamud fassaadiga külatänava joonel. Eesti territooriumil levinud tänavkülades võib hoonete paigutuses külatänava suhtes esineda ka erinevusi.

## Vaata ka
*Eesti külatüübid
*Peipsivenelaste külad
*Ridaküla
Hajaküla

**Hajaküla** on külatüüp, kus taluõued paiknevad maastikul hajusalt ja nende vahel laiuvad põllud, metsad ja karjamaad. 

Hajakülad on eriti iseloomulikud Lõuna-Eesti maastikule, kuid hajakülasid võib leida kõikjal üle Eesti.

## Vaata ka
*Hajatalu
*Eesti külatüübid

## Viited
Põld

**Põld** (ka **põllumaa**) on haritav maa, mida korrapäraselt kultiveeritakse taimekasvatuslikul eesmärgil ning kus külvikorra järgi kasvatatakse valdavalt lühiealisi kultuure. Põld on ühtlasi osa külvikorra maa-alast.

## Ajaloost
Eestis arenesid **põlispõllud** välja I aastatuhandel pKr. Küla kogukondlikus maakasutuses olevad põlispõllud olid arvatavasti juba enne 13. sajandit talude vahel osadeks jagunenud. Külapõld moodustas harilikult suurema põllumassiivi, mis oli vastavalt külvikorrale jagatud kolmeks osaks. Aiaga ümbritsetud osasid nimetati põhjaeesti murretes põld ehk *väli*, lõunaeesti murretes *nurm* ja läänemurdes *kolmandis*. 

## Talude põllujaotus
Saartel ja osaliselt Lõuna-Eestis olid  eri talude osapõldudena kasutusel piklikud neljakandilised lapimaad, mis paiknesid küla ühisel põllumaal korratult läbisegi ning neid eraldasid üksteisest kitsad kündmata *põllupeenrad*. 

Põhja- ja Kesk-Eestis jaotati Rootsi eeskujul suured külaväljad alates 17. sajandist  talude vahel pikkadeks kitsasteks nöörsirgeteks ribadeks ehk nöörimaadeks. Mõõdetud põlluribad olid ühelaiused ning asusid väljal  tavaliselt kindlas järjestuses. Sellise jagamise kaudu püüti igale talule anda kasutamiseks samaväärse viljakusega maad. Eraldi suurtest põllualadest või kaugemal metsas võeti mõnede talude poolt kasutusele täiendavaid põllulappe ehk umbaedu, mis olid tavaliselt piiratud aiaga.

Vanad põllujaotused kaotati külades talude kruntimisega 19. sajandi II poolel. Nööri- ja lapimaid oli 20. sajandi alguseks säilinud veel Saaremaal ning vähesel määral ka Mandri-Eestis  endistes kroonumõisates

## Viited
Tomatimahl

**Tomatimahl** on tomatitest valmistatud mahl. 

Kauplustes müüdavasse mahla on tootjad tavaliselt lisanud ka soola.

Tomatimahl sisaldab ka antioksüdanti lükopeen, mis mõnede inimeste arvates on heaks vähi ravimiks. Meestearstide sõnul on see eesnäärmevähi ennetamisel väga tõhus. (Vähendavat tõenäosust 30 - 50%)

See on populaarne kokteili "Bloody Mary" koostisosa, segatuna viina ja vürtsidega.
Ciliata

Ladinakeelne sõna "***Ciliata***" võib biosüstemaatikas tähendada: 
*ripsloomi ehk tsiliaate 
*perekonda *[[Ciliata (perekond)|Ciliata]]* lutslaste sugukonnast
Iraani revolutsioon

**Iraani 1979. aasta revolutsioon** (tuntud ka kui *islamirevolutsioon*, pärsia keeles: انقلاب اسلامی, *enghelābe eslāmi*) oli revolutsioon, mis muutis Iraani konstitutsioonilise monarhia, kus valitses šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī, islami vabariigiks, mida juhtis ajatolla Rūḩollāh Khomeynī.

Ajatolla Khomeynī oli ka revolutsiooni juht ja uue riigi rajaja. Seda revolutsiooni on kutsutud maailma suuruselt kolmandaks revolutsiooniks Prantsuse revolutsioon ja Venemaa oktoobrirevolutsiooni järel ning selle sündmusega sai "poliitilise jõu islami fundamentalism ... Marokost kuni Malaisiani."

Revolutsioon sai alguse 1978. aasta jaanuaris, kui esimestel suurtel meeleavaldustel nõuti šahhi tagasiastumist, ja kulmineerus uue teokraatliku põhiseaduse heakskiitmisega, mille järel sai 1979. aasta detsembris uueks riigijuhiks Khomeynī. Pärast jaanuaris 1979 toimunud streike ja meeleavaldusi läks Moḩammad Reẕā Pahlavī eksiili ja 1. veebruaril 1979 saabus Ayatollah Khomeynī Teherani, kus teda tervitasid miljonid iraanlased.

Iraanist sai ametlikult islami vabariik 1. aprillil 1979 kui iraanlased hääletasid üleriiklikul referendumil selle poolt.

## Vaata ka
* Iraani 1908. aasta revolutsioon – revolutsioon, mille tagajärjel asendati Iraani senine šahhi ainuvõim konstitutsioonilise monarhiaga
* Iraani riigipeade loend

## Viited

## Välislingid
* Iranian revolution in pictures, BBC World
Aastaajad (täpsustus)

**[[Aastaajad]]** on perioodid, milleks aasta jaotatakse loodusnähtuste põhjal.

**"Aastaajad"** on mitme teose pealkiri:
***"[[Aastaajad (Haydn)|Aastaajad]]"**,  Joseph Haydni oratoorium
***"[[Aastaajad (Vivaldi)|Aastaajad]]"**, Antonio Vivaldi viiulikontsertide tsükkel
***"[[Aastaajad (Tšaikovski)|Aastaajad]]"**, Pjotr Tšaikovski klaveripalade tsükkel
***"[[Aastaajad (Glazunov)|Aastaajad]]"**, Aleksandr Glazunovi ballett

## Vaata ka
*Neli aastaaega
Dacke-vaenus

**Dacke-vaenus** (ka **Dacke-sõda**, **Dacke ülestõus**, rootsi keeles *Dackefejden*) oli sõjaline sisekonflikt Rootsis aastatel 1542–1543, mis sai nime Rootsi keskvõimu vastu üles tõusnute juhi Nils Dacke järgi.

Vaenuse põhjusteks võib pidada Gustav Vasa tsentraliseerivat ja moderniseerivat poliitikat, mis pani talupoegkonnale senisest tunduvalt suurema maksukoormuse. Samuti oli enamikule konservatiivsest talupoegkonnast vastumeelne protestantluse juurutamine Rootsis alates 1527. aastast. Just Smålandis oli katoliku kiriku toetus kõige tugevam ning kui kuningas sealt krikuvarasid konfiskeerima hakkas, tekkisidki seal peagi rahutused.

1542. aasta suvel puhkes Smålandis ülestõus, maksu koguvad kuninga foogtid tapeti. Kuningas saatis mässuliste vastu armee oma naisevenna Gustav Olofsson Stenbocki juhtimisel, kuid see sai Nils Dacke juhitud talupoegade käest lüüa. Tema pooldajate hulk kasvas seejärel plahvatuslikult ning rahutused levisid peagi naaberprovintsidesse ning isegi Taanisse. Nähes, et olukord on palju ohtlikum, kui Stockholmis esialgu arvati, sõlmis Gustav I Dackega sama aasta sügisel vaherahu. Viimase võimu all oli peaaegu kogu Småland ning ka osa seda ümbritsevatest aladest. Olulisemad kindlused olid siiski jäänud kuninga kätte.

Nähes Dacke suurt edu, kiirustasid Gustavi vastased seda ära kasutama. Katoliiklik Mecklenburgi hertsog Albrecht VII oli esimene, kes Dackega ühendust võttis ning pakkus ennast uueks Rootsi kuningaks, kes taastaks reformatsioonieelse olukorra. Sarnaseid pakkumisi tegid ka teised Põhja-Saksa katoliiklikud vürstid. Dacke lükkas aga kõik nende pakkumised tagasi, lootes Gustav Vasaga kompromissile jõuda. Samas algatas Gustav I protestantlikes ringkondades massiivse Dacke-vastase kampaania ja kutsus üles Saksa riike koguni Dacket ründama. Selleni asi siiski ei läinud, kuid Taani kuningas Christian III alustas tegelikult Dacke-vastast tegevust, sest temale kuuluva Skåne talupojad olid samuti rahutuks muutunud.

1543. aasta märtsis ründas Gustav I suurte vägedega Dacket ja saavutas tema vägede üle peagi võidu. Dackel endal läks korda põgeneda, kuid sama aasta suvel said kuninga väed ta Taani piiri peal siiski kätte ning ta hukkus lahingus.

Ülestõusu mahasurumise järel karistas kuningas vastuhakanuid karmilt: ülestõusu juhid ja neid toetanud preestrid hukati, mässulised talupojad saadeti Soome sõjaväeteenistusse ja mässuliste käes olnud alad pidid maksma suuri trahve. Dacke-vaenus oli ilmselt kõige ohtlikum vastuhakk Gustav Vasa tsentraliseerimispoliitikale, kuid seejärel läks tal korda oma võimubaasi juba suuremate probleemideta kasvatada.
Mymla tütar

**Mymla tütar** (originaalis rootsi keeles *Mymlans dotter*, soome *Mymmelin tytär*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Ta on Mymla-nimelise tegelase tütar ning tema nimi on samuti Mymla. Mymla tütar on Väikese My õde.

Mymla tütart mainitakse raamatus tavaliselt lihtsalt Mymlana.
Kesk-Aafrika Vabariigi vapp

**Kesk-Aafrika Vabariigi vapp** on Kesk-Aafrika Vabariigi ametlik vapp.

Vapp on kasutusel alates aastast 1963.

Lipuvärvides kilpi ääristavad riigilipud. Kilp koosneb neljast väljast; rohelisel väljal kujutatud elevant ja valgel väljal kujutatud baobab sümboliseerivad loodust ja riigi selgroogu. Käe kujutis sinisel väljal on pärit vapi kasutuselevõtu ajal valitsenud partei sümboolikast. Kilbi keskel on must Aafrika kujutis ja sellele kollase tähega märgitud Kesk-Aafrika Vabariigi asukoht.

Kilbi kohal on tõusev päike ja lint sangokeelse tekstiga "Zo Kwe Zo" ('inimesed inimestele'). Kilbi all on lint prantsuskeelse deviisiga "Unité, dignité, travail" ('ühtsus, väärikus, töö').

## Vaata ka
* Kesk-Aafrika Vabariigi lipp
2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad** olid 66. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 11. jaanuaril 2009. 

Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Steven Spielbergile.

## 66. Kuldgloobuse auhindade kandidaadid ja võitjad
### Filmikategooria

### Teleauhinnad
Allüülne asend

**Allüülne asend** (*position, site*) tähendab asendit kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures, näiteks **allüülne vesinik** (C=C-CH). Allüülses asendis asuva funktsionaalrühmaga ühendeid nimetatakse allüülseteks ühenditeks.

### Vaata ka
*Allüülsed ühendid
*Allüülne ümbergrupeering
*Allüülne rühm
Allüülrühm

**Allüülrühm** tähendab orgaanilises keemias **2-propenüülrühma** H2C=CH–CH2– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses.

Allüülrühm koosneb vinüülrühmast H2C=CH– ja metüleenrühmast –CH2–. Teda võib vaadelda vinüülasendatud metüülrühmana.

Terminit "allüül" kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu allüülkatioon (CH2=CH–CH2+–) või allüülanioon (CH2=CH–CH2––) või allüülradikaal (CH2=CH–CH2•–) korral.
Tänu allüülsele resonantsile annab asendis 2 olev kaksikside nendele intermediaatidele suurema stabiilsuse võrreldes küllastatud analoogiga.

Kui allüülrühmas on mõni vesiniku aatom asendatud mingi muu aatomi või rühmaga, siis kasutatakse tavaliselt terminit allüülne või allüülne rühm või allüülne ühend.

## Näited
Allüülrühma sisaldavad näiteks allüülalkohol ehk 2-propeen-1-ool, allüülkloriid ja eugenool.

## Nimetus
Nimetuse võttis kasutusele 1844. aastal Theodor Wertheim, kes tuletas selle küüslaugu ladinakeelsest nimetusest *allium*, mis on ühtlasi laugu perekonna ladinakeelne nimetus. Asi on selles, et küüslaugus, sibulas ja teistes selle perekonna liikides leidub allüülrühma sisaldavaid ühendeid. Seos alleeni ehk propadieeniga on kaudne.

## Isomeerid
Tsüklopropüülrühm on allüülrühma isomeer.

## Vaata ka
* Allüülsed ühendid
* Allüülne ümbergrupeering
* Allüülne kloorimine
* Allüülne oksüdeerimine
* Allüülne asümmeetriline alküleerimine
* Allüülne asend
* Homoallüülne rühm
Fidži meri

**Fidži meri** on saartevaheline meri Vaikse ookeani edelaosas. Piirneb põhjas Fidži saarte, idas Kermadeci saarte ja lõunas Uus-Meremaaga ning edelas Tasmani mere ja läänes Korallimerega. Mere pindala on 3 177 000 km&sup2;.

Fidži merd loetakse mereks tinglikult seoses suure nõo olemasoluga. Nõo keskmine sügavus on 2741 m, suurim sügavus on 7633 m. Pinnavee temperatuur on lõunaosas 18...23°C, mere põhjaosas kuni 25...28°C. Soolsus on 34,9...35,5‰. Pinnamood on liigestatud, esinevad allveemäestikud ja vulkaanid. 

Suurim sadam on Suva (Fidži).
Soot

**Soot** ehk **koold** ehk **jõekoold** (argikeeles ka **vanajõgi**, Ida-Eestis ka **struuga**) on jõesängist eraldunud seisuveekogu; endine looge lammil.

Tavaliselt muutub ta kinnikasvavaks järvikuks.

Mõnikord võivad soodid tekkida ka üheainsa üleujutusega.

Soodid on kaladele sobilikud kudemiskohad.


Põltsamaa jõe soot Puduküla all 2.jpg|Põltsamaa jõe soot Puduküla all
Kregi-Countryside-2005.JPG|Kinnikasvanud soot Bugi jõe luhal Poolas
Starorzecze1.jpg|Järvetaoline soot Wisła jõel


## Vaata ka
*billabong
*koole (koolmekoht)

## Viited
Andrus Kerstenbeck

**Andrus Kerstenbeck** (sündinud 10. aprillil 1956 Elvas) on eesti trummar ja DJ. 

Andrus Kerstenbeck on mänginud ansamblites Ätid, TRÜ kohviku ansambel, Deemonid, Flip, Hübriid, Müstikud (Suuk), JRK, Rysyvelled, Monstrum, Incognito, Teravik, Propeller, Rõem, Uus Generatsioon, Monitor, Päratrust, Uus Waev, Aken, Turist, Trust, Vitamiin, Synopsis, Gild, T-Klaas, Uus Maailm, Vanemõde. 

Ta on esineb DJ-na **Andy K** ja Andrews nime all.

## Viited
Gustav Kornel

**Gustav Theodor Kornel** (22. veebruar 1892 Võru – 4. detsember 1967 Göteborg) oli eesti arst.

Õppis 1914–1918 ja 1920–1922 (lõpetas 1922) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas naha- ja suguhaiguste alal, sai meditsiinidoktori kraadi 1929. aasta detsembris (väitekiri "Võrdlevaid biokeemilisi ja seroloogilisi uurimusi leepra alalt"). Kornel oli Korporatsiooni Fraternitas Estica auvilistlane.

Aastatel 1918–1920 osales Gustav Kornel Vabadussõjas. Pärast ülikooli lõpetamist pidas ta Tartus erapraksist ning töötas Tartu Ülikoolis algul dotsendi ja hiljem professori asetäitjana. Kirjutas arstiteaduslikke artikleid ja analüüse, mis ilmusid ajakirjades ja raamatutes. 

1944. aastal põgenes Kornel Rootsi. Paguluses jätkas tööd arstina oma erialal Göteborgis, olles ühtlasi haiglate juures konsultant. Oli Fraternitas Estica Göteborgi osakonna asutaja, aktiivne juht ja organisaator.
Gerda-Ludmilla Bürger

**Gerda-Ludmilla Bürger** (24. aprill 1897 Võipere, Aaspere vald, Virumaa – 4. detsember 1992 Tallinn) oli eesti arst.

1917 õppis Tartu eraülikoolis, 1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) Tartu Ülikoolis arstiteadust. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

1923–1936 Haljala ja Kadrina jaoskonnaarst, 1936–1940 ja 1942–1961 Nõmme Rinnalaste ja Emade Kodu (Tallinna Väikelastekodu) juhataja.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Hiiu kalmistul
Gilbert Laing Meason

**Gilbert Laing Meason** (3. juuli 1769 – 14. august 1832) oli šoti arhitektuuri- ja kunstihuviline. Ta elas Forfaris Šotimaal.

Gilbert Laing Meason võttis kasutusele mõiste "maastikuarhitektuur". Ta kasutas esimesena seda sõna oma raamatus "On The Landscape Architecture of the Great Painters of Italy", mis ilmus 1828. aastal Londonis. Raamatut trükiti 150 eksemplari. Selles raamatus soovitas Meason kujundajatel uurida ehitiste ja looduse suhteid, teiste hulgas Giotto, Tiziani, Nicolas Poussini, Paolo Veronese, Claude Lorraini, Tintoretto, Raffaeli, Domenichino ja Michelangelo loodusmaalidel. Mõiste tähendusvälja laiendas John Claudius Loudon, kelle austaja Andrew Jackson Downing tutvustas arvatavasti seda mõistet Frederick Law Olmstedile, kes oli esimene kutseline arhitekt, kes hakkas end nimetama maastikuarhitektiks ja keda peetakse ka maastikuarhitektuuri kui elukutse rajajaks.
Eluuvium

**Eluuvium** ehk **eluviaalsetted** ehk **murendsetted** on kivimite murend või koreseline muld, mis on jäänud tekkimiskohale.

## Vaata ka
*Alluuvium
*Deluuvium

## Viited
Eduard Uuemaa

**Eduard Evald Uuemaa** (enne eestistamist **Eduard Evald Neumann**, 3. jaanuar 1894 Tartu – 6. juuni 1945 Otepää) oli eesti arst.

1913–1918 ja 1920–1921 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust (lõpetas 1921), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1922 Voldi, 1923–1930 Maarja-Magdaleena jaoskonnaarst, alates 1930 Otepää linnaarst. Kaitseliidu Tartumaa maleva sanitaarpealik. 

Ta suri Otepääl 6. juunil 1945 ja on maetud Pauluse kalmistule. 

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1939

## Isiklikku
Tema vend oli kergejõustiklane ja majandustegelane Eugen Uuemaa.

## Välislingid
*Foto
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Albert Tilk

**Albert Dionisius Tilk** (14. jaanuar 1899 Kuressaare – 17. aprill 1980 Göteborg) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis aastatel 1919–1924 (lõpetas 1924) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane.

1924–1944 arst Saaremaal ja Pärnus. Nimetati 1943. aastal Kuressaare raehärraks. 

1944 põgenes Rootsi.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Andres Merend

**Andres Merend** (kuni 1935 **Andreas Theodor Gläser**, 1. märts 1896 Suure-Rõngu mõis, Tartumaa – 9. märts 1969 New York) oli eesti arst.

1916–1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas. 1924 Kärgu jaoskonnaarst, 1924–1934 Türi linnaarst, 1934–1944 Viljandi linnaarst. 

1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.
Oskar Pihlak

**Oskar Pihlak** (25. detsember 1901 Lõõla, Väätsa vald, Järvamaa – 5. veebruar 1968 Tallinn) oli eesti arst.

Aastatel 1922–1928 (lõpetas 1928) õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, Järvamaa Üliõpilaskogu liige, üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.

Aastatel 1928–1934 oli ta arst Haljalas, 1934–1942 Türil, 1942–1945 Tallinnas. Aastail 1939–1940 oli ta Türi linnavanem.

Aastatel 1945–1953 oli Nõukogude vangilaagris ja asumisel, 1953–1967 töötas Saue Maa-ambulatooriumi juhatajana.

## Isiklikku
Abiellus 1932 Johanna Treufeldtiga (kirjanikunimega Irma Truupõld). Lapsed Õie (1933–1946), Ilmar (1936–2022) ja Ülo (1940–2013). 

## Välislingid
*
*okupatsioon.ee
Niru

**Niru** (originaalis rootsi keeles *Ynk*, soome *Surku*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Niru on väike kõhn koerake. Ta kannab räbaldunud villast mütsi ja haaknõelaga kinnitatud punast vihmakeepi. Koerake Niru usub, et hundid on ta vennad, ja unistab seetõttu koos hundikarjaga elamisest.

Joonisfilmis "Muumioru lood" kannab Niru nime sama raamatu tegelane Sniff.
Vitslav I

**Vitslav I** (*[[taani keel|taani k.]]: Vitslav den 1. af Rügen*) (umbes 1180 – 7. juuni 1250), ka **Vislav**, **Vizlav**, **Wislaw**, **Wizlaw** ja **Witslaw**, oli lääneslaavi päritolu Taani kuninga vasall ja Rügeni (*Rugia*) vürst aastatel 1221–1249.

## Elu

Esimene säilinud ülestähendus Vitslav I-st pärineb 1193. aastast. Tema vanemad olid Rügeni vürst Jaromar I ja Taani kuninga Knud V ning Rootsi printsessi Sophie Sverkersdotteri tütar printsess Hildegard. 

Vitslav I võttis 1219. aastal osa oma feodaalisanda, Taani kuninga Valdemar II vallutusretkest Eestisse, olles väesalga juht Lindanise lahingus.

Pärast oma venna Barnuta tagasiastumist oli Vitslav I 1221. aastast Rügeni ainus vürst. Samal aastal on ürikutes esimest korda mainitud ka saksa asunikke Rügeni maismaa osas. Järgnenud aastatel osales ta taas sõdades Valdemar II poolel, näiteks 1225. aastal Möllni lahingus ja 1227. aastal Bornhövedi lahingus. Vaatamata taanlaste kaotusele hoidis ta Taaniga kindlalt feodaalsuhet. 1231. aastal asutas ta Neuenkampi (nüüd Franzburg) tsistertslaste ordu kloostri. 1234. aastal andis ta Stralsundile linnaõigused ning eesõigused, näiteks kalapüügiõigused ja tollimaksuvabastuse. Tema valitsemise ajal saavutas Rügeni vürstkond oma suurima ulatuse.

## Järglased

Oma naise Margaretega (enne 1200 - 5. märts 1232) sai ta kuus poega, kelle nimed on teada:

* Jaroslav (* pärast 1215 – † 1242/1243)
* Petrus (* pärast 1215 – † 1237)
* Vitslav (* u. 1220 – † 1243/44)
* Burislav (* enne 1231 – † 1237)
* Nikolaus (* enne 1231 – † 1237)
* Jaromar II (* 1218 – † 1260)

## Viited
Skraa

**Skraa** oli käsitööliste põhikiri, mida kasutati tsunftides ehk käsitööstuskodades.

Skraas oli kirjas, kellel on tsunfti kuulumise õigus, samuti liikmete õigused ja kohustused: näiteks milline on käsitööliste tööaeg, õpipoiste ja sellide arv, nende suhted meistritega jne.

Skraa kinnitas raad.
Rein Teinberg

**Rein Teinberg** (2. veebruar 1935 Kiisa, Hageri vald – 9. mai 1995 Tallinn) oli eesti loomakasvatusteadlane ja geneetik.
Faustin-Archange Touadéra

**Faustin-Archange Touadéra** (sündinud 21. aprillil 1957 Banguis) on Kesk-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 30. märtsist 2016 Kesk-Aafrika Vabariigi president.

22. jaanuarist 2008 kuni 17. jaanuarini 2013 oli ta Kesk-Aafrika Vabariigi peaminister.

Touadéra on hariduselt matemaatik. Ta õppis kodumaal Bangui ülikoolis ja Elevandiluurannikul Abidjani ülikoolis. Tal on doktorikraad Lille'i teadus- ja tehnikaülikoolist ning Kamerunist Yaoundé ülikoolist.

Touadéra sai 1987 Bangui ülikooli matemaatikaassistendiks. 1989–1992 oli ta ülikooli teadusosakonna asedekaan. 1992 sai ta pedagoogilise instituudi direktoriks. 1999 sai ta CIEHPM-i (Riikidevahelise Prantsuskeelsete Maade ja India Ookeani Matemaatika Õppekavade Ühtlustamise Komitee) liikmeks ning 2001–2003 oli ta selle komitee president. 2004. aasta mais sai ta Bangui ülikooli asekantsleriks. 2005–2008 oli ta ülikooli rektor. Sel ajal pani ta aluse mitmele algatusele, näiteks ettevõtluse koolitusprogrammile ning Eukleidese programmile ehk veebipõhise ja kaugõppe programmile.

Pärast Élie Doté tagasiastumist 22. jaanuaril 2008 nimetas president François Bozizé Faustin-Archange Touadéra peaministriks. Tema valitsus koosnes 29 liikmest: temast enesest, 4 riigiministrist, 17 ministrist ja 7 abiministrist. Valitsus astus ametisse 28. jaanuaril 2008.

18. jaanuaril 2009 vabastas president Touadéra valitsuse ametist, et moodustada uus rahvusliku ühtsuse valitsus. 19. jaanuaril kinnitas president Touadéra uuesti peaministriks. Juba samal päeval nimetas ta ametisse uue valitsuse, kus üksnes 10 liiget säilitas oma koha, kui eelmise valitsusega võrrelda. Valitsuses on 31 ministrit ning sellesse kaasati paljud endised mässulised. See valitsus korraldas 2009. aasta kohalikud valimised ning 2010. aasta parlamendi- ja presidendivalimised.

Faustin-Archange Touadéra ei kuulu ühtegi parteisse.
Marta Vieira da Silva

**Marta Vieira da Silva** (mängijanimega **Marta**; sündinud 19. veebruaril 1986 Brasiilias Alagoase osariigis Dois Riachoses) on Brasiilia jalgpallur.

Marta on viis korda valitud FIFA maailma parimaks naisjalgpalluriks (aastatel 2006–2010).

Alates 2009. aastast mängib Marta klubis Los Angeles Sol.

Brasiilia koondise koosseisus sai ta hõbemedali nii Ateena kui ka Pekingi olümpiamängudel.
Maamajandus (ajakiri)

**Maamajandus** on eesti ajakiri, mille peamiseks teemaks on maamajandus. 

Ilmub alates aastast 2000, ilmumissagedus on kord kuus.
Ajakirja peatoimetajad on olnud Heiki Raudla ja Kaie Päike (alates juulist 2008).

## Eelkäijad
Ajakiri loeb oma eelkäijateks ajakirju:
**Põllumajandus: Meie Kodumaa ja Sakala kaasanne* (1909–1911) 
**Põllumajandus: põllumajandusline eriosa Tallinna Teataja juures* (1921) 
**Põllumajandus: rahvalik põllumajanduse ajakiri* (1932–1940) 
**[[Eesti Põllumajandus]]* (1946–1949) 
**[[Sotsialistlik Põllumajandus]]* (1949–1989) 
**Põllumajandus* (1989–2000)

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Kõduhorisont

**Kõduhorisont** ehk O-horisont ehk A0-horisont  on mullahorisont, mis koosneb eri lagunemisjärgus olevatest variseosadest.

See horisont sisaldab kõige enam orgaanilist ainet, puulehti ja muid taimejäänuseid. Horisondi alumisel piiril on taimejäänused tavaliselt juba lagunenud huumuseks ja algmaterjal pole enam tuvastatav.

Kõduhorisont jagatakse lagunemisastme alusel kihtideks:
*O1 – varis, lagunemata orgaanilise aine jäänused
*O2 – pooleldi lagunenud kõdukiht, orgaanilise aine päritolu on võimalik veel määrata
*O3 – amorfne kõdu, orgaanilise aine päritolu pole võimalik määrata
Maamajandus

**Maamajandus** on ökosüsteemide ja koosluste majandamisega seotud valdkond, mis haarab põllumajanduse, loomakasvatuse, metsanduse, aianduse, kalanduse, jahinduse, maaparanduse, maaturismi ja muud lähedased valdkonnad.

## Vaata ka
*Eesti Maaülikool
*talu
Kiirassaare laht

**Kiirassaare laht** asub Saaremaa läänerannikul Papissaare ja Kuusnõmme poolsaare vahel. Laht on suurema Kihelkonna lahe lõunaosa.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi jäid Kiirassaare lahe idakallas ja suuremad laiud Kihelkonna valla, läänekallas aga Lümanda valla territooriumile.

Lahe ääres asub mitu sadamat.
Harilik härjasilm

**Harilik härjasilm** (*Leucanthemum vulgare*) on korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Levila ja kasvukoht
Levinud laialdaselt Euroopas, kuid ka Lääne- ja Ida-Siberis, Kaug-Idas, Kesk-Aasias, tulnukana Jaapanis, Põhja-Ameerikas ning Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage, kohati esineb massiliselt.

Kasvab kultuurrohumaadel ja viljapõldudel umbrohuna, kuid ka looduslikel puisniitudel, päris-, loo- ja lamminiitudel, sageli teeservades. Mullaviljakuse suhtes vähenõudlik. Eelistab valgusrikkaid parasniiskeid kasvukohti.

## Kirjeldus

Varre pikkus on 20–60 (kuni 100) cm. Taime juurmised ja alumised varrelehed on äraspidimunajad, ülemised pisut saledamad. Ülemistel varrelehtedel leheroots puudub, alumistel varrelehtedel kuni 1 cm pikkune. Härjasilma leheserv on saagjas või terve.

Taime õisiku moodustavad valged keel- ja kollased putkõied. Õisiku läbimõõt on 3–6 cm. Taim õitseb juunist augustini (harva ka septembrini).

Harilikku härjasilma aetakse sageli segi sarnaste karikakra ja kesalillega.

## Sümboolika
Harilik härjasilm on Läti rahvuslill.

## Vaata ka
*karikakar
*kesalill
*kummel

## Viited

## Välislingid
*
Jean-Marie Morel

**Jean-Marie Morel** (28. märts 1728 – 10. august 1810) oli prantsuse kartograaf (*ingénieur géographe*) ja arhitekt. 

Peamiselt pühendas ta end aedade ja parkide kujundamisele ning sai tuntuks ka looduslähedase aiakujunduse propageerijana.

Aastal 1776 ilmus Pariisis tema "Aedade teooria" ("La Théorie des Jardins"), millest sai tunnustatud teos.

Morel võttis 1804. aastal kasutusele mõiste "maastikuarhitekt" (*architecte-paysagiste*).
Tutsik ja Lipsik

**Tutsik ja Lipsik** (originaalis rootsi keeles *Tofslan och Vifslan*, soome *Tiuhti ja Viuhti*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelased.

Tutsik ja Lipsik on kaks umbes väikese My suurust tegelast. Esimene neist kannab punast mütsi. Neil on suur kohver, mille sees nad oma hinnalist vara kannavad. Tutsikule ja Lipsikule meeldib kummutisahtlis ja Muumimamma kotis magada.

Nad räägivad pisut eriskummalist keelt, lisades sõnade lõppu ski-liite (eestikeelses tõlkes). Kuna nende kõne on raskesti mõistetav saab sellest esialgu aru ainult Koduvana. Kui nad on juba kauem Muumiorus viibinud hakkavad ka teised tegelased neist aru saama.
Berliini blokaad

**Berliini blokaad** (24. juuni 1948 – 12. mai 1949) oli üks esimesi suuremaid rahvusvahelisi kriise külma sõja ajal.

Külm sõda algas Berliini blokaadiga 1948. aastal ning kestis kuni Berliini müüri langemiseni (1989) ja NSV Liidu lagunemiseni (1991). Nimetus aga sündis 1947. aastal – pärast 1946. aasta veebruaris peetud Stalini kõnet ja märtsis peetud Churchilli kõnet, kus räägiti vastuoludest kahe suurriigi vahel.

Berliini blokaadi ajendiks sai USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa okupatsioonitsoonides korraldatud rahareform. 

## Ajalugu
Teise maailmasõja lõppedes jagati Saksamaa võitjariikide USA, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu vahel okupatsioonitsoonideks. Läänetsoonides kasutusele võetud vääring kehtestati ka lääneliitlaste kontrolli all olnud Lääne-Berliinis. See allutas pool linna majanduslikult Saksamaa lääneosale ja NSV Liit ei saanud seda poolt Nõukogude okupatsioonitsooniga majanduslikult siduda. Vastuseks sulges NSV Liit kõik Lääne-Berliini Saksamaa läänetsoonidega ühendanud maismaa- ja raudteed ning Berliini lääneosa sai välismaailmaga ühendust pidada vaid õhu teel (vt Berliini õhusild). NSV Liidu idee oli sulgeda juurdepääsuteed ja varustada ise Lääne-Berliini söögi ja kütusega, et saada terve linn endast majanduslikku sõltuvusse. Blokaadiga saavutas NSV Liit olukorra, kus Lääne-Berliini ei arvatud moodustatava Saksamaa Liitvabariigi koosseisu, vaid see jäi iseseisvaks haldusüksuseks. 

## Tagajärjed
Berliini blokaad põhjustas Saksamaa lõpliku lõhenemise: kolmes läänetsoonis kuulutati välja Saksamaa LV, idatsoonis ja Ida-Berliinis Saksa DV. 

1955. aastal võeti Saksamaa LV NATO liikmeks. NSV Liit ja teised Ida-Euroopa riigid asutasid sellele vastukaaluks 1955. aastal oma sõjalise organisatsiooni – Varssavi Lepingu Organisatsiooni.
Johannes Lorup

**Johannes Lorup** (11. november 1901 Valma, Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 6. mai 1943 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti klaasitööstur.

Osales Vabadussõjas. 

Ta lõpetas 1921. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1921–1922 Tartu Ülikoolis keemiat, hiljem Danzigi Tehnikaülikoolis masinaehitust.

Ta oli aastatel 1924–1933 Meleski klaasivabriku rentnik, alates 1934. aastast Lorupi klaasivabriku omanik Tallinnas. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941, suri Venemaa vangilaagris.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Johannes Lorup – klaasikuningas
*Joh. Lorupi klaasivabriku kataloog. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
*Legendaarne klaastööstur Johannes Lorup
Rudolf Krupp

**Rudolf Krupp** (19. jaanuar 1890 Narva – 12. september 1941 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (kolonelleitnant).

Lõpetas Narva gümnaasiumi. Sõjalise hariduse sai Petrogradis Vladimiri sõjakoolis, mille lõpetas 1. juulil 1917. Õppis Tartu Ülikoolis 1920 matemaatikat ja 1921–1928 (lõpetas) majandust, EÜS Põhjala vilistlane.

Osales Vabadussõjas 2. suurtükiväepolgu koosseisus. Rahu ajal teenis mitmesugustel kohtadel rivis, administratiiv- ja staabiteenistuse alal. 1923-24 õppis alalisväe ohvitseride kursusel. 1928 4. Suurtükiväegrupi 6. patarei ülem, 1933 2. Diviisi suurtükiväe adjutant, 1939 1. Suurtükiväegrupi ülem Narvas. 

1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 629. haubitsa suurtükiväepolgu komandör (polkovniku auastmes).

Arreteeriti NKVD poolt 1941. Suri eeluurimise ajal vangilaagris.

## Tunnustus
* Tasuta maa normaaltalu suuruses
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Põhimoreen

**Põhimoreen** on aktiivse (liikuva) liustiku basaalses kihis moodustuv ja ladestuv moreen. 

## Vaata ka
*kaldamoreen ehk servamoreen
*keskmoreen
*külgmoreen
*otsamoreen
*pinnamoreen
Trivimi Velliste (Otepää linnapea)

**Trivimi Velliste** (kuni 29. detsembrini 1935 **Trivimi Ventšikov**, 14. märts 1904 Kükita vald, Torma kihelkond, Tartumaa – 13. september 1960) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

1923–1931 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsandust, korporatsiooni Fraternitas Slavia (vahepealse nimega Fraternitas Ruthenia) liige (buršvilistlane).

Oli 1940–1941 kestnud Nõukogude okupatsiooni ajal NSV Liidu Ülemnõukogu valimiste Tartumaa jaoskonna Otepää linna valimiskomisjoni esimees ning Otepää linna täitevkomitee esimees.

Teenis Saksa sõjaväes, langes Prantsusmaal sõjavangi, naasis Eestisse. 

Töötas muuhulgas Raja keskrahvamaja ja Kasepää rahvamaja juhatajana. Elas hiljem Tartus. Ta suri 13. septembril 1960 ja ta maeti Kükita vanausuliste kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Tartu 2. Keskkooli direktor Alide Velliste.

Tema poeg on Trivimi Velliste.

## Viited

## Kirjandus
**Album academicum universitatis Tartuensis* II köide. Tartu 1994. Lk 299

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Feliks-Juhan Kull

**Feliks-Juhan Kull** (3. veebruar 1903 Tallinn – 29. juuni 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Kull õppis aastatel 1922–1924, 1928–1929 ja 1936–1937 Tartu Ülikoolis õigusteadust ning oli korporatsiooni Fraternitas Estica buršvilistlane.

Kull oli Ratsarügemendi suusk-jalgrattureskadroni ülem. Ta oli ka 1925 ja 1927 Eesti meister jääpallis.

Ta arreteeriti 14. juunil 1941. aastal Värskas. Hukati vangilaagris Venemaal.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Otto Carius

**Otto Carius** (27. mai 1922 Zweibrücken Rheinland-Pfalz – 24. jaanuar 2015) oli Saksa sõjaväelane.

Just siis, kui ta lõpetas kooli, algas Teine maailmasõda ja ta astus vabatahtlikult mais 1940 104. Jalaväepataljoni. Pärast väljaõpet saadeti ta 21. Soomusrügementi ja ta sai oma tuleristsed Panzer 38-l operatsioon "Barbarossa" ajal juunis 1941. 

1943. aastal viidi ta üle Tiger-tankide 502. rasketankipataljoni. See väeosa võitles Leningradi piirkonnas ja hiljem Narva rindel. Carius sai suvel 1944 haavata. 

1945. aasta alguses sai ta läänerindel Jagdtigerite kompanii ülemaks. 8. märtsil 1945, väljaõpet lõpetamata, saadeti 2. kompanii Siegburgi lähedal rindele. Seejärel võttis see osa Reini jõe kaitsmisest ja alistus 15. aprillil 1945 ameeriklastele.

Otto Carius hävitas rohkem kui 150 tanki.
## Kirjandus
*Otto Carius, "Tiigrid poris. Tankikomandöri mälestused". Kirjastus: Grenader, 2009, ISBN: 9789949448340
*Cazenave, Stephan; Warnick, Rüdiger (2009), "Tiger von schwere Kompanie SS-Pz.Rgt. 2 bis s.SS-Panzerabteilung 102/502. Russland 1943, Normandie 1944, Ostfront - Halbe 1945". Leonidas-Verlag, ISBN / EAN 978-3-940504-14-2
Lehekülgi: 222
## Välislingid
*"Suri Narva all võidelnud tankikomandör Tiigriäss", Delfi.ee, 25. jaanuar 2015
Theodor Kullak

**Theodor Kullak** (12. september 1818 Krotoschin – 1. märts 1882 Berliin) oli saksa pianist, klaveriõpetaja ja helilooja.
Karl Habermann

**Karl Leopold Habermann** VR II/3 (30. detsember 1899 Vaikna vald, Läänemaa – 14. november 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (mereväe nooremleitnant, 1921).

Ta lõpetas 1917. aastal Tallinna Reaalkooli.

Osales Vabadussõjas. 

Hukkus suurtükipaadi Meeme traali jäänud meremiini plahvatamisel saadud haavadesse.

## Tunnustus

* 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk

## Isiklikku
Tema isa oli Hans Habermann (6.01.1866 – 28.09.1937), koolimees ja harmooniumitegija, Üdruma vallavanem ja Hiie talu omanik.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Albrecht Altma

**Albrecht Altma** (kuni 1935 **Albrecht Altmann**, 23. märts 1897 Salatse, Palmse vald, Virumaa – 8. mai 1969 Tallinn) oli eesti füüsik. 

Ta oli Tallinna Tehnikaülikooli rektor (1944–1948) ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

## Haridus
Albrecht Altma lõpetas Vihula ministeeriumikooli 1912, Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi 1918. Teenis Eesti Vabariigi sõjaväes (1918–1920) ja lõpetas Vabariigi Sõjakooli. Õppis Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas 1920–1927; Tartu Ülikooli stipendiaat Müncheni Tehnikaülikooli Füüsika Instituudis 1936–1938.

Mag. phys. 1927 (Tartu Ülikool) ("Bismuti puru elektritakistuse muutumine magneetväljas erinevail rõhkeil"); dr. sc. techn. 1938 (Müncheni Tehnikaülikool) ("Untersuchungen an magnetisch orientierten Wismut"); adjunktprofessor 1939; dotsent 1940; professor 1944.
 
## Töökäik
Tartu Ülikooli füüsikainstituudi ajutine abijõud, noorem- ja vanemassistent 1924–1938.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1939–1941: eksperimentaalfüüsika adjunktprofessor ja füüsika laboratooriumi juhataja 1939–1940; füüsikakateedri dotsent 1940/41.
Punaarmee ehituspataljonis 1941–1942; NSV Liidu TA Uurali Filiaali Metallide Füüsika Instituudi teadur 1942–1944.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1944–1964: rektor 1944–1948; füüsika kateedri professor ja juhataja 1944-1964.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 1946. aastal füüsika alal.

Oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, suunati sõjakooli; teenis Eesti sõjaväes 1919–1920; Tartu Maleva Gaasikompanii pealik 1930–1935 ja Maleva sõjakeemia osakonna liige. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1920–1940; Kaitseliidu liige 1926–1935.

## Teadustöö
Põhisuunad: magnetdefektoskoopia probleemid, füüsikalised protsessid metalli mikropiirkonnas. 

Altma oli röntgenstruktuuranalüüsi uurimissuuna algatajaid Eestis.

### Töid
* "Untersuchungen an magnetisch orientiertem Wismut". Leipzig, 1938
* "Sissejuhatus füüsikasse". Tallinn, 1949 (käsikiri)

### Muu teadusega seotud tegevus
Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi nõukogu liige, ühingu Teadus matemaatika, füüsika ja keemia sektsiooni büroo liige, TTÜ nõukogu ja metoodikakomisjoni liige, "Tallinna Tehnikaülikooli toimetiste" toimetuskolleegiumi liige, ajakirja Teadus ja Tehnika (1941, nr 1–8) toimetaja.

## Liikmesus
Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1920–1940; Kaitseliidu liige 1926–1935.

## Tunnustus
*Eesti Kaitseliidu Valgerist, 1935
*Tööpunalipu orden, 1947
*Punatähe orden, 1961 
*Eesti NSV teeneline teadlane, 1965
*büst TTÜ õppejõudude-akadeemikute alleel

## Isiklikku
1939. aastal abiellus Albrecht Altma vanematekodu naabritüdruku Helmi Etvergiga, kes oli matemaatik Elmar Etvergi õde.

## Viited


## Kirjandus
* ENE 1985, 1. 
* EE 2000, 14. 
* ETBL 2000, 1. 
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 56, 85, 92, 98, 108–111, 376–377. 
* Eesti NSV Teaduste Akadeemia 1980–1985. 1986, lk 320. 
* Professor Rein–Karl Loide kõne rektor Albrecht Altma rinnakuju avamisel // Tallinna Tehnikaülikooli aastaraamat 1998, lk 22.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
Robert Livländer

**Robert Johannes Livländer** (1. veebruar 1903 Tallinn – 6. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti astronoom, geodeet ja rektor. 

Robert Livländer hukkus koos perekonnaga Eestist põgenemisel laeval Nordstern.

## Haridus
Lõpetas Tallinna Linna I Reaalkooli 1921; õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas astronoomiat 1921–1925; Tartu Ülikooli stipendiaat Potsdami Geodeesiainstituudis astronoomia alal 1928–1929.

Mag. astr. 1926 (Astrograafiline positsioonide määramine), dr. phil. nat. 1932 (Determination of the Longitude of the Tartu Observatory by Wireless. Second paper: Observations in 1929–1930 in Tartu and in Pulkovo. Final Results); dotsent 1935; erakorraline professor 1938; professor 1940.

## Töökäik
Tallinna Reaalkooli viimases klassis Tallinna posti-telegraafikontori ametnik; ülikooliõpingute ajal Tartu Tähetornis; oli Reaalkooli õpilasena Vabadussõjas 2. soomusrongi koosseisus. TÜ Tartu Tähetorni abijõud 1922–1935, astronoom-observaator, nooremassistent 1925, eradotsent 1933; TÜ tehnikateaduskonna geodeesia dotsent 1934–1936; geodeesia kabineti juhataja 1935.
TTÜs 1936–1944: geodeesia dotsent 1936, geodeesia laboratooriumi juhataja 1936–1940, geodeesia erakorraline professor 1938–1944; ehitus- ja mehaanikateaduskonna prodekaan 1938–1940; geodeesia professor 1940–1941, kateedri juhataja; keemia-mäeteaduskonna dekaan 1941; rektor 1941–1944.

## Teadustöö
### Teadustöö põhisuunad
Geograafiliste pikkuste ja laiuste mõõtmine Eestis, tähtede ja planeetide ehitus; saavutas rahvusvahelise tunnustuse koostöös Ernst Öpikuga ultraviolettkiirguse kalorimeetria alal. 
Avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni astromeetria, geodeesia ja gravimeetria alal, esimese eestikeelse geodeesia õpiku "Geodeesia põhijooni" (1942) autor.

### Teaduskorralduslik tegevus
Juhtis Baltimaade gravimeetrilise võrgu arendamise töid; korraldas Eesti Sõjavägede Staabi topohüdrograafia osakonna ülesandel Eesti triangulatsioonipunktidel geograafiliste koordinaatide mõõtmisi 1929; osales päikesevarjutuste ekspeditsioonidel. Loodusvarade Instituudi liige 1937–1940; Eesti Geodeetide Ühingu liige; Eesti Entsüklopeedia täheteaduse osakonna toimetaja 1932-1937; oli astronoomia ja topo-geodeetiliste teadmiste populariseerija ajakirjanduses. Üliõpilasselts Raimla liige.

## Tunnustus
* 1938 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* 
* Robert-Johannes Livländer Eesti Entsüklopeedias
Harri Mõtsnik

**Harri Mõtsnik** (5. september 1928 Kilingi-Nõmme – 14. märts 2013 Solna, Rootsi) oli eesti luteri vaimulik. 

Ta õppis Tallinna 5. Algkoolis Veerenni tänaval ja seejärel 1942–1947 Tallinna Poeglaste Kaubandus-Kommertskoolis. Lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Fraternitas Estica liige, *coetus* 1989/1990.

Ordineeriti 17. oktoobril 1973 aseõpetajaks. Oli aastatel 1973–1976 EELK Varbla Püha Urbanuse koguduse ja Karuse Margareeta koguduse, seejärel 1976–1981 Ingerimaal Puškini soomekeelse koguduse õpetaja ja 1981–1984 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. 

3. aprillil 1985 ta arreteeriti ja mõisteti 5. oktoobril 1985 süüdi Nõukogude-vastases agitatsioonis ja propagandas. Vabastati Eesti NSV Ülemnõukogu presiidiumi 27. märtsi 1986 armuandmise otsusega 29. märtsil karistuse kandmisest. 

Seejärel töötas 1986–1988 Varbla vanadekodus töölisena. Emigreerus aastal 1988 Eskilstunasse Rootsi, kus teenis soome kogudust ja eesti kogudusi (Eskilstuna, Norrköping, Örebro, Kumla). 

Harri Mõtsnik suri 14. märtsil 2013 Solnas Rootsis, tema põrm tuhastati ja urn tema põrmuga maeti 14. mail 2013 Pärnamäe kalmistule.

## Teoseid
*1990 "Saatana sulased: kolmteist jutlust". Stockholm: Eesti Vaimulik Raamat
*1991 "Kurjategijale ei naeratata. Vangi mälestused". Stockholm

## Isiklikku
Tema tütar on jurist Anne Mõtsnik ja poeg endine jalgpallur Ott Mõtsnik. 

Vend Helmut Mõtsnik (1927–2019) oli koolijuht ja EELK Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*"Мытсник, Харри". // История финской Евангелическо-лютеранской церкви Ингерманландии. 400 лет, 1611-2011. Gjöll. Peterburi 2012. Lk 114–115

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Seiš

**Seiš** on seisulaine, mis saab tekkida suletud või osaliselt suletud veekogus, nagu järves, veehoidlas, lahes ja nii edasi. 

Seišilaine tekkimise põhimõte seisneb selles, et mingi välismõju ajel tekkinud lainetus põrkab kaldalt veekogusse tagasi, kus toimub vastassuunaliste lainete interferents. Enamasti on välismõjudeks tuul, õhurõhk, looded või ka seismilised häiritused (maavärin jt). 

Seišinähtusi täheldati ja kirjeldati esmakordselt Genfi järves. Hiljem on neid täheldatud paljudes veekogudes.
Rannikumeri

**Rannikumeri** on maailmamere osa, mille hüdroloogilist režiimi ja vee koostist mõjutab oluliselt rannik.
Teaduskond

**Teaduskond** ehk **fakulteet** on kõrgkoolis lähedasi erialasid ühendav ja nende tööd korraldav haldusüksus. Teaduskonna juht on dekaan.

Teaduskonna koosseisu kuuluvad struktuuriüksused võivad olla näiteks instituudid, osakonnad, kateedrid.

Keskaja ülikoolide neli teaduskonda olid kunstide, teoloogia, õigus- ja meditsiiniteaduskond.
Tarmo Strenze

**Tarmo Strenze** (sündinud 9. oktoobril 1974) on Tartu Ülikooli sotsioloogia õppetooli teadur ja õppejõud.

Aastatel 1995–2000 õppis ta Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas psühholoogia bakalaureuseõppes ja 2000–2003 samas sotsioloogia magistriõppes.

Alates 2004. aastast töötab ta sotsiaalteaduskonnas (2010. aastast sotsiaal- ja haridusteaduskonnas). Tema teadustöös on tähtsal kohal intelligentsuse uurimine.

## Viited

## Välislingid
*"Vanemad määravad lapse õppetulemused". Priit Pulleritsu intervjuu Tarmo Strenzega. Postimees, 1. oktoober 2009.
*"Kas eliitkoolis käimisest on kasu" Strenze, Tarmo (2007) Haridus, 7–8, 12–15.
*"Intelligence and socioeconomic success: A meta-analytic review of longitudinal research" Strenze, Tarmo (2007)  Intelligence, 35, 401–426.
*"Who gets ahead in Estonia and America? A comparative analysis of mental ability and social origin as determinants of success" Strenze, Tarmo (2006) Trames, 10, 232–254.
*"Vilets bakalaureusetöö põhjustas ülikoolis tormi." Postimees, 5. juuni 2010.
Rohumaa

**Rohumaa** on peamiselt rohttaimedega kaetud ala.  Valdavaiks on rohumaadel mitmeaastased rohttaimed. 

Rohumaade hulka kuuluvad nii niidud kui karjamaad.

Rohumaid liigitatakse tavaliselt järgmiselt:
***[[looduslik rohumaa]]** – pärismaise kooslusega (pärandkooslus)
**looduslik niit
**looduslik karjamaa
***[[kultuurrohumaa]]** – külviga rajatud
**kultuurniit
**kultuurkarjamaa

Lisaks võib rohumaade hulka arvata põldheinaga kaetud põlde ja murusid.

## Vaata ka
*hein
*heinategu
*looduslik rohumaa
*kesa
*muru
*rohtla
*sööt
Suessi maakitsus

**Suessi maakitsus** on maakitsus, mis ühendab omavahel Aasiat (Siinai poolsaar) ja Kirde-Aafrikat, ning eraldab Punast merd Vahemerest. Minimaalne vahemaa merede vahel on 116 km. 

Suessi maakitsusel on levinud liiva- ja kivikõrbed ning taimestik peaaegu puudub. Madalikkudel esinevad soolakud ja soolajärved, nendest suurim on Suur Mõrujärv. Magevee looduslikud allikad puuduvad. 

Aastail 1859–1869 rajati läbi Suessi maakitsuse Suessi kanal.
Süvaökoloogia

**Süvaökoloogia** on üks rohelise ideoloogia aluseks olevaid ökoloogilise filosoofia harusid. Selle alusepanijaks on norra ökofilosoof Arne Næss.

Süvaökoloogia platvormi ühe tuntuima versiooni sõnastasid 1995. aasta mais inglise ökoloogilise õppeasutuse Schumacher College'i süvaökoloogia kursuse osalised. Sel platvormil on ka varasemaid ja veidi teistsuguseid versioone. See koosneb kaheksast teesist.

# Kõigel elaval on väärtus iseenesest, sõltumata tema kasulikkusest inimestele.
# Looduse rikkalikkus ja mitmekesisus aitavad kaasa elu heaolule ja neil on iseseisev väärtus.
# Inimestel ei ole õigust vähendada elu rikkalikkust ja mitmekesisust, välja arvatud oma eluliste vajaduste tarbeks ning vastutusrikkal viisil.
# Inimeste mõju maailmale on liiga suur ja läheb kiiresti aina hullemaks.
# Selle mõju põhielemendid on inimeste eluviis ja arvukus.
# Elu, sealhulgas kultuuride mitmekesisus, saab õitseda üksnes juhul, kui inimesed vähendavad oma mõju.
# Seepärast peavad põhilised ideoloogilised, poliitilised, majanduslikud ja tehnoloogilised struktuurid muutuma.
# Neil, kes võtavad omaks loobumise põhimõtted, on kohustus osaleda vajalike muudatuste teostamises, tehes seda rahumeelselt ja demokraatlikult.

## Vaata ka
*Deep Green Resistance
*George Sessions
*Michael Tobias

## Viited
Muumimaja

**Muumimaja** (rootsi *Mumins hus*, soome *Muumitalo*) on ehitis Tove Janssoni muumilugudes.

Muumimaja asub Muumioru keskel ja on Muumipapa ehitatud. Maja on ümmarguse põhiplaaniga, terava katusega, sinist värvi ning kõrge ja kitsas. Muumimaja ümbruses asuvad puukuur, võrkkiik, tubakapeenar ning sireli- ja jasmiinipõõsad.

Muumimaja täpne tubade paigutus muutub Muumilugude vältel, sest eri teostes on majal erinevad asukad. Alati elavad Muumimajas ainult Muumitroll, Muumipapa ja Muumimamma. Ka Muumimaja väliskuju on eri lugudes erinev. Näiteks "Ohtlikus jaanipäevas" kujutatakse maja ühel pildil märksa kitsama ja kõrgemana kui seda "Võlukübaras". Ühel pildil raamatus "Hilja novembris" kujutatakse Muumimaja tavapärase kahekorruselise maja asemel kolmekorruselisena.

"Võlukübaras" ära toodud plaani järgi võtab suurema osa esimesest korrusest enda alla elutuba. Esimesel korrusel on veel veranda, köök, Piisamroti tuba, Koduvana tuba ning Tutsiku ja Lipsiku tuba. Teisel korrusel on Muumimamma tuba, Muumipapa tuba, Snifi tuba, Tuskliku ja Tusklikupreili tuba, Nuuskmõmmiku ja Muumitrolli tuba ning võõrastetuba. Lisaks on Muumimaja juures suur moosikelder.

Elusuuruses Muumimaja asub Soomes Naantalis Muumimaa teemapargis.
Säde jõgi

**Säde jõgi** ka **Seda jõgi**, (läti k. *Sedas upe*; saksa k. *Sedde Fluss*) on 60 km pikkune jõgi Läti põhjaosas, Vidzemes, mis suubub Burtnieki ehk Asti järve (ka Astijärv, Astigerwe).

Säde jõe märgalal olev Säde raba (läti k. *Sedas purvs*) Valka piirkonnas kuulub Natura 2000 alade hulka.

Aeg-ajalt on Säde jõge ekslikult samastatud Ümera (lt Jumara) jõega, mis asub Volmari (lt Valmiera) lähedal ja suubub linnast edelas Koiva (lt Gauja) jõkke.

Säde jõe järgi nimetati 1902. aastal Valgas loodud selts "Säde", mis omas 1911. aastast kontserdi- ja teatrihoonet. 

## Vaata ka
*Seda – linn Lätis Valka rajoonis.
*Jumara jõgi (läti k. *Jumaras upe*)
*Ümera jõel – ajalooline romaan

## Viited

## Välislingid
*Säde jõe aasade projekt (inglise k.)
Jumara jõgi

**Jumara** ehk **Ümera** on jõgi Lätis Valmiera lähistel, mis linnast edelas suubub Koiva jõkke.

Väidetavalt toimus jõe lähistel 1210. aastal Ümera lahing.

Ümera jõeks on ekslikult nimetatud ka Säde jõge.


Jumara pie Kocēniem.jpg|Vaade Inčukalns-Valka maanteelt
Jumara3 2022.jpg|Sild suudme lähedal
Jumara2 2022.jpg|Vaade suudmelähedaselt sillalt


## Vaata ka

* Ümera – eestlaste kuulsusrikas lahing 800 aastat tagasi
* Retk Ümera lahingupaikadele
Muumiorg

**Muumiorg** (rootsi *Mumindalen*, soome *Muumilaakso*) on väljamõeldud paik Tove Janssoni muumilugudes.

Muumiorg on vaike ja rahulik koht, mille keskel on Muumimaja. Kirdes piirneb Muumiorg merega, põhjas Üksildaste mägedega ning idas Filifjonkaoruga. Orust voolab läbi jõgi, mis Muumioru juures merre ei suubu.

Muumioru kaardi lisas autor 1948. aastal ilmunud kolmandale Muumiraamatule "Võlukübar". Esimese kaardiga sarnased kaardid on lisatud ka raamatutele "Trollitalv" ja "Hilja novembris".

Muumioru nime kannab ka Soomes Tamperes asuv Muumimuuseum.
Põldhein

**Põldhein** on lühiajalise (tavaliselt mõni aasta) kestusega väheliigiline (1–3 liiki) heintaimede kultuur, mida kasvatatakse loomasöödaks haritud maal.  

Põldheinana kasvatatakse Eestis tavaliselt roosat ristikut (või punast ristikut) koos põldtimutiga. Põldheinana kasvatatakse ka lutserni või ida-kitsehernest kas puhaskülvina või koos ühe kõrrelise liigiga (enamasti põldtimutiga).

## Vaata ka
*Rohumaa
St Peter's College (Auckland)

**St Peter's College** on Uus-Meremaal Aucklandis Epsomis asuv katoliiklik kool poistele vanuses 7–13. See on Uus-Meremaa suurim katoliiklik kool.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ižma

**Ižma** (komi *Изьва* (**Izva**)) on küla Venemaal Komis, Ižma rajooni keskus. Asub Ižma jõe ääres, 540 km Sõktõvkarist kirdes. 

## Viited