open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ökoloogiline taastamine

**Ökoloogiline taastamine** (inglise *ecological restoration*) on ökosüsteemi terviklikkuse, koosluse struktuuri ja funktsionaalsuse, ökoloogiliste protsesside, populatsioonide arvukuse, liigi elupaiga või mõne muu rikutud või hävinud ökosüsteemi komponendi loodusliku või jätkusuutliku seisundi taastamine.

Ökoloogia haru, mis uurib ökoloogilise taastamise võimalusi, vahendeid ja tagajärgi, nimetatakse taastamisökoloogiaks.

## Vaata ka
* ökosüsteemi taastamiskulu
* Rahvusvahelise Looduskaitseliidu soovitused ökoloogiliseks taastamiseks

## Viited
William Herschel

**Friedrich Wilhelm Herschel** (inglispäraselt Sir **Frederick William Herschel**) (15. november 1738 – 25. august 1822) oli saksa päritolu Briti astronoom, tehnikaekspert ja helilooja.

Wilhelm sündis Hannoveris. Tema isa Issak Herschel (1707–1767) oli muusik sõjaväeorkestris. Wilhelmist sai samuti muusik (oboemängija) ning ta mängis sõjaväeorkestris koos isa ja vend Jacobiga. Pärast Hannoveri lüüasaamist 1757. aastal Hastenbecki lahingus otsustas isa saata pojad 1759. aastal Inglismaale. Wilhelm oli siis 19-aastane. Jacob naasis pärast kahte võõrsil veedetud aastat kodumaale, kuid Wilhelm (keda Inglismaal kutsuti Williamiks) jäigi sinna.

Pärast mõnda aega kestnud muusikaõpetaja ametit sai Williamist 1766. aastal organist ja dirigent Bathi linnas. 1772. aastal tõi ta oma noorema õe Caroline samuti Inglismaale.

1773. aastal hakkas William huvi tundma astronoomia vastu. Samuti pakkusid talle huvi teleskoobid ning temast sai tuntud teleskoobivalmistaja. 13. märtsil 1781 märkas Hershel taevakeha, mida ta pidas algselt komeediks. Hiljem selgus, et see on tegelikult planeet, mis sai nimeks Uraan. Tunnustades seda avastust, võeti Herschel 1781. aastal Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks ning kuningas George III tasustas teda aastastipendiumiga, mis omakorda võimaldas Herschelil loobuda muusikukarjäärist ja pühenduda täielikult astronoomiale. 1787. aastal avastas Hershel kaks Uraani kaaslast – Titania ja Oberoni.

8. mail 1788 abiellus William Mary Pittiga. Abielupaaril sündis vaid üks laps: John Herschel (1792–1871), kellest sai samuti tuntud astronoom. Aastal 1800 uuris W. Herschel prisma abil spektriks lahutatud erinevate valguslainete temperatuure. Ta avastas, et punasest valgusest on veel kõrgema temperatuuriga nähtamatu kiirgus. Seda loetakse infrapunakiirguse avastuseks.
 
## Tunnustus
Friedrich Wilhelm Herschel valiti 1785. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

## Vaata ka
*Herscheli kosmoseteleskoop

## Viited

## Välislingid
*Vapp
Herreys

**Herreys** on popmuusikat viljelev rootsi bänd, mis koosneb kolmest vennast: Per Herrey (sündinud 9. augustil 1958), Richard Herrey (sündinud 19. augustil 1964) ja Louis Herrey (sündinud 3. novembril 1966).

Nad võitsid Rootsit esindades 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Diggi-Loo Diggi-Ley". Järgmisel aastal võitsid nad esikoha Sopoti festivalil lauluga "Sommarparty på Stranden".

## Diskograafia
### Albumid
*1984: "Diggi-loo Diggi-ley"
*1985: "Crazy People"
*1985: "Not Funny"
*1986: "Different I's"
*1987: "Live in Tivoli"
*1994: "Där vindarna möts"
*1995: "Herreys Story"
*2002: "Gyllene Hits"

### Singlid
*"Crazy people" / "I'm so sorry"
*"You" / "I see the love"
*"Kall som is" / "Mirror mirror" (1984)
*"Diggi-Loo-Diggi-Ley" (1984)
*"People say it's in the air" / "I'm so sorry"
*"Varje liten droppe regn" (EP)
*"People from Ibiza" / "Sommarparty"
*"Din telefon" / "Why Why"
*"Chinese Temptation" / "Sweet Love"
*"Freedom" / "Little Pretty Girl"
*"Min ensamma vrå" / "Livet i dig"
*"Öppna dina ögon" / "Hanna"
*"Här vill jag leva" / "Hon ger dig allt"
Ökosüsteemi terviklikkus

**Ökosüsteemi terviklikkust** (inglise *ecosystem integrity*, *ecological integrity*) iseloomustab ökosüsteemi seisundi looduslikkus, vastavus piirkonnale iseloomulikele ja inimmõjust puutumata keskkonnatingimustele, funktsionaalsus ning ökoloogiliste suhete loomulikkus. 

## Vaata ka
*keskkonnafunktsioonid
*ökosuhted

## Viited
Raud(III)oksiid

**Raud(III)oksiid** (keemiline valem Fe2O3) on keemiline ühend, mille molekul koosneb kahest raua ja kolmest hapniku aatomist. Raud(III)oksiid on punakaspruun tahke aine. Looduses leidub ainet mineraalina hematiit. 

Raud(III)oksiidi kasutatakse ülekaalukalt raua tootmiseks, samuti ka pigmendina. Rooste koosneb erinevatest raud(III)oksiidide ja -hüdroksiidide hüdraatidest. 

## Vaata ka
*Raud(II)oksiid
Raud(II)oksiid

**Raud(II)oksiid** (keemiline valem FeO) on keemiline ühend, mille molekul koosneb ühest raua ja ühest hapniku aatomist. Looduses leidub ainet mineraalina vüstiit.  

Raud(II)oksiid on praktikas mittestöhhiomeetriline aine – rauaaatomite arv on tegelikult veidi väiksem  hapnikust (Fe~0,95O) kui formaalsest valemist võiks eeldada. 

## Vaata ka
*Raud(III)oksiid
Talvik (perekond)

**Talvik** on taimeperekond kanarbikulaadsete seltsist kanarbikuliste sugukonnast.

Talviku perekonda kuulub viis liiki väikeseid, igihaljaid õistaimi, mille levila on põhjapoolkera. Varem loeti neid kuuluvaks uibuleheliste sugukonda, kuid nüüd peetakse neid kuuluvaks kanarbikuliste hulka.

Eestis kasvab pärismaisena harilik talvik.

## Liigid

**[[Chimaphila japonica]]*
**[[Chimaphila maculata]]*
**[[Chimaphila menziesii]]*
**[[Chimaphila monticola]]*
**Chimaphila umbellata* (harilik talvik)
Sigisibul

**Sigisibul** on varre küljes või õisikus arenev väike sibul, mis maha langedes areneb uueks taimeks.
Mõlajas leht

**Mõlajas leht** on leht, mille laba kõige laiem koht on tipu ligidal ja mis aluse poole järsult aheneb.
Pungasoomus

**Pungasoomused** on soomusjad, sageli vaigused alalehed puude ja põõsaste pungadel.

## Vaata ka
*Alalehed
*Leht
Gleihorisont

**Gleihorisont** ehk **G-horisont** on sinakas või rohekas mullahorisont, mis tekkib pideva gleistumise korral.

## Viited
Alumosilikaadid

**Alumosilikaadid** on keemilised ühendid, looduslike ja sünteetiliste silikaatide rühm, mille kompleksanioonid sisaldavad räni ja alumiiniumi. Kompleksanioonid on näiteks [AlSiO4]−, [AlSi4O10]−, [Al2Si3O10]2−. Katioonideks on Na+, K+, Mg2+, Ca2+, mõnikord ka Ba2+ ja Li+.

Looduslikud alumosilikaadid on kõige levinumad mineraalid, nad moodustavad kuni 50% maakoore kaalust. Nende hulga kuuluvad päevakivid (albiit, ortoklass, anortiit), savimineraalid ja vilgud.

Alumosilikaadid on vees lahustamatud, rasksulavad ja termiliselt kindlad ühendid. 

Alumosilikaate toodetakse ränidioksiidi SiO2 ja alumiiniumoksiidi Al2O3 kuumutamisel metallioksiididega.

## Kasutamine
Maakoore pinnas toimub alumosilikaatide murenemine ja tekib kaoliniit, mida kasutatakse keraamikatööstuses. Alumosilikaate kasutatakse ka klaasi ja tsemendi tootmisel, vilgud on head elektri- ja soojusilolatsioonmaterjalid. 

Nefeliin on alumiiniumi tooraine. Hüdrateeritud looduslikke ja tehislikke alumosilikaate (tseoliite) kasutatakse vee puhastamiseks. 

Alumosilikaate kasutatakse toiduainetööstuses toidulisandina  (Е554, Е555, Е556, Е559).
Antropotsentrism

**Antropotsentrism** ehk **inimkesksus** on inimeste kalduvus pidada ennast maailma kõige tähtsamaks olevuseks või hinnata reaalsust üksnes inimlikust vaatenurgast.

Samas tähenduses on kasutatud terminit *humanotsentrism*, ehkki antropotsentrismi võidakse nimetada ka *inimeste ülemvõimuks*. Eriti sageli seostatakse antropotsentrismi mõne religioosse kultuuriga.

Antropotsentrism on oluline mõiste keskkonnaeetikas ja -filosoofias, kus seda peetakse sageli allikaks, millest tulenevad probleemid inimeste ja keskkonna suhetes.

## Vaata ka
*Spetsiesism
*Antroopsusprintsiip
*Nartsissism
Lehekodarik

**Lehekodarik** ehk **kodarik** on varre alusel ligistikku asetsevate lehtede kogumik.

Lehekodarik esineb väga paljudes taimerühmades. Eriti levinud on see korvõieliste (võilill), ristõieliste (kapsas) ja bromeelialiste sugukonnas. Lehekodarikuks nimetatakse väliselt sarnaseid moodustisi ka sammaltaimedel ja vetikatel.

Kodarikud moodustuvad sageli püsikutel, mille ülemine osa närbub kas pärast õisemist või sügisel.

Kodarik võib tekkida siis, kui taime vars ei arene välja ja jätab lehed tihedalt kokku. Selline kodarik on näiteks võilillel, salatil ja mõnel sukulendil. Lehevarred võivad kodarikus samuti nõrgalt arenenud olla. Kapsalaadsetel võib juhtuda, et ainult alumised lehed moodustavad kodariku, aga ülemiste lehtede vahel areneb vars välja.

Sammaltaimedel ja vetikatel tekib lehekodarik talluse korduva harunemise tulemusel.

Kodarik kaitseb ülejäänud taime, eriti peajuurt. Kodarikku moodustavad lehed murduvad tüüpiliselt kergesti, aga kuna neid on palju, jääb neid taime kaitsmiseks piisavalt järele isegi pärast mitme lehe murdumist. Seevastu peajuurt on raske välja tõmmata.

See, kas taimel areneb vars välja või jääb arenemata ja tekib kodarik, võib muutuda isegi ühe liigi piires. Kodarik on levinum alpivööndis, kus see jääb talvel lume alla ja võimaldab taimel talv üle elada. Lauskmaal on seevastu eelis taimedel, mille vars välja areneb, sest need taimed küündivad kõrgemale ja saavad rohkem valgust.
Leigo järvemuusika festival

**Leigo järvemuusika festival** toimub Otepää läheduses asuvas Leigo turismitalus (Lutike küla, Otepää vald, Valga maakond) regulaarselt alates 1998. aastast.

Festival toob igal aastal Leigo tallu hulgaliselt klassikalise ja folkmuusika huvilisi. 

Leigo järvemuusika festivalil on aegade jooksul üles astunud  teiste hulgas Nils Petter Molvaer, Läti Rahvuslik Sümfooniaorkester, segakoor Latvija, Tallinna Kammerorkester, Vanemuise sümfooniaorkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Miroslav Roussine, Pariisi noored virtuoosid, Peter van Dijk, David Timm, Serge Schoonbroodt, Pihkva Filharmoonia Sümfooniaorkester, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester, Neeme Järvi, Kristjan Järvi, Paavo Järvi, No-Big-Silence ja Pelageja.

Leigo järvemuusika festivali peakorraldaja on Leigo turismitalu omanik Tõnu Tamm. Festivali korraldavas toimkonnas on läbi aegade osalenud teiste hulgas Yoko Alender, Jüri Leiten, Andres Uibo ja Jaan Sööt.

## Festivalist valminud [[dokumentaalfilm]]id
* "Üks päev" A. Sööt, Kanal2.
* "Leigo järved" A. Sööt, Exitfilm.
* "Järvenrakentaja" E. Määttanen, Yleisradio.
* Kimmo Pohjoneni kontserdist Arvo Iho film.
* Pelageja kontserdist ja No-Big-Silence kontserdist E. Määttaneni film.

## Vaata ka
*Leigo Järveteater

## Välislingid
* Leigo järvemuusika festivali koduleht
* Leigo järvemuusika festivalist veebientsüklopeedias Estonica
Harilik tõnnike

**Harilik tõnnike** (*Betonica officinalis*) on huulõieliste sugukonda 
tõnnikese perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Lehed enamasti juurmised, pikarootsulised, piklikmunajad, jämedalt täkilise servaga. Õisikud tihedad, tähkjad. Õied tumepunased, kuni 2 cm pikad. 

## Levila ja kasvukoht
Leidub Eestis paiguti, sagedam siiski Kesk- ja Lõuna-Eestis. Kasvab puisniitudel, metsaservadel, võsastikes.

## Kasutamine
18. sajandil oli tõnnike hinnatud ravimtaim, millega raviti peavalu ning mille abil loodeti vabaneda puukidest. Tõnnikese kuivatatud lehti lisati tubaka hulka. Tänapäeval on ta suurepärane metsaaia taim ning värvitaim, millest saab kollast värvi. Tõnnikese lehtede hautamisveega juuste loputamine annab neile sära.

## Viited
Titania

**Titania** on Uraani suurim looduslik kaaslane. 

Titania diameeter on 1578 km, millega ta on Päikesesüsteemi kaaslaste seas suuruselt kaheksandal kohal. Orbiit asub Uraanist 436 270 km kaugusel ning jääb planeedi magnetosfääri piiridesse. Titania mass on 3,49×1021 kg ja tihedus 1,71 g/m3.

Titania avastas William Herschel 1787. aastal koos Oberoniga. Kaaslane on nime saanud William Shakespeare'i näidendi "Suveöö unenägu" haldjakuninganna Titania järgi.

Taevakeha koosneb umbes 50% ulatuses kivimitest ning 50% ulatuses jääst. Kivimid on tõenäoliselt koondunud tuumas ja jää põhiliselt vahevöös. Vedela vee vöönd (ookean) koos lahustunud ammoniaagiga võib paikneda tuuma ja vahevöö vahelises kihis.

Titania pind on suhteliselt tume ja veidi punaka tooniga, seda iseloomustavad impaktstruktuurid ja märgid endogeenstest protsessidest. Rohkelt on meteoriidikraatreid, mille läbimõõt ulatub kuni 326 kilomeetrini, kuid siiski mitte nii palju kui Oberonil. Tõenäoliselt muutsid Titania vanemat ja väga kraatriterohket pinda endogeensed protsessid. Pinnal on nähtavad väga suur lõhede ja astangute süsteem, mis on tekkinud hilisema sisemuse paisumise käigus.

Nagu kõik Uraani peamised kuud, moodustus ka Titania arvatavalt akretsioonikettast, mis ümbritses planeeti pärast selle tekkimist. Aastatel 2001–2005 tehtud infrapunaspektroskoopia näitas veest moodustunud jää ja süsinikdioksiidi olemasolu Titania pinnal, mis omakorda viitab võimalusele, et tal võib olla väga hõre süsihappegaasist atmosfäär. Mõõtmised, mis tehti Titania varjumisel tähe taha, näitasid võimalikku atmosfääri rõhku vahemikus 10–20 nanobaari.

Titaniat on kosmosesondi Voyager 2 abil lähedalt uuritud vaid ühel korral, jaanuaris 1986. Sond tegi Titaniast mitmeid fotosid, mis võimaldas kaardistada 40% kaaslase pinnast.

## Viited
Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus (1991)

**Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus** (kõnekeeles **Rumesseni pass**) oli Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus, mille kasutuselevõtt otsustati 16. märtsil 1991 Eesti Kongressi IV istungjärgul Tallinnas.
Üleminekuaja valitsuse arvates hakkas dokument kehtima Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 21. novembrist 1991 ja kaotas kehtivuse 8. aprillil 1992.

Isikutunnistused trükiti Kanadas ja Soomes ja neid hakati kodanikele väljastama septembris 1991. Kokku väljastati üle 50 000 isikutunnistuse.

Isikutunnistus sai oma hüüdnime rahvaalgatuse korras valitud Eesti kodanike esinduskogu Eesti Kongressi täidesaatva organi Eesti Komitee juhatuse liikme Vardo Rumesseni järgi.


File:Eesti isikutunnistus, 1992.djvu|page=1|Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus, 1992
File:Eesti isikutunnistus, 1992.djvu|page=2|Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus, 1992
File:Eesti isikutunnistus, 1992.djvu|page=3|Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus, 1992
Pilt:1992 01 01 isikutunnistuse trykiviga.jpg|1991. aastal Kanadas trükitud isikutunnistuse blankettidel oli trükiviga.


## Viited
Kosmosesond

**Kosmosesond** on automaatne ja mehitamata kosmoseaparaat, mis on määratud kosmoses lendamiseks Maa orbiidi väljas ja muude taevakehade uurimiseks. 

Kosmosesondide tootmise keeruline tehnoloogia on vaid Venemaal, USAs, Euroopa Kosmoseagentuuril (ESA), Jaapanis, Hiinas ja Indias. Kosmosesondide abil uuritakse Marssi, komeete, Veenust, asteroide, Merkuuri ja välisplaneete.

## Vaata ka
*Kosmoseaparaatide loend
Instrumentaalansambel

**Instrumentaalansambel** on ansambel, mis koosneb instrumentalistidest ja esitab instrumentaalmuusikat. Instrumentaalansambel võib esitada muusikateoseid üksi või olla saateansambliks lauljale või lauljatele.

## Vaata ka
*Vokaalansambel
*Bänd
Katariina (täpsustus)

**[[Katariina (eesnimi)|Katariina]]** on naisenimi. 

Selle nime all on tuntud pühakud:
***[[Aleksandria Katariina]]**
***[[Siena Katariina]]**

Selle nimega valitsejad:
*Katariina I
*Katariina II

Muud:
* Katariina (seriaal), Katariina II elust rääkiv Venemaa telesari

## Vaata ka
*Katariina kai
*Katariina kirik
*Katariina kogudus
*Katariina käik
*Katariina maja
*Katariina park

*Catarina
*Catharina
*Catharine
*Catherina
*Catherine
*Catrina
*Katarina
*Katerina
**Kateřina Neumannová
*Katharina
*Katharine
*Katherine
*Katrina
Tõnu Tamm

**Tõnu Tamm** (sündinud 11. juunil 1941 Jõgeval) on eesti bioloog, filmirežissöör, Leigo turismitalu omanik ning Leigo järvemuusika festivali peakorraldaja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1961. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogi-geneetikuna.

## Töökäik
Aastatel 1966–1976 töötas ta Jõgeva sordiaretusinstituudis nooremteadurina, 1981–1991 oli Jõgeva rajoonilehe Punalipp mittekoosseisuline autor. 1981. aastast on Tamm Valgamaal Lutike külas Leigo talu peremees, 1998. aastast Leigo järvemuusika festivali peakorraldaja.

## Filmi- ja fotolooming
1958. aastal võitis ta peaauhinna fotokonkursil "Eesti kaunis loodus".

Tõnu Tamm on teinud dokumentaalfilme Eesti loodusest. Tema film "Putoraana joad" nimetati 1979. aastal TPI filmifestivalil Eesti parimaks lühifilmiks. Film "Talvitujad" pälvis järgmisel aastal samas kategoorias 3. koha.

## Tunnustus

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti sordiaretaja ja loodusvaatleja Rudolf Tamm ning ema Fernanda Tamm oli iluvõimleja ja võimlemispedagoog.

Tõnu Tamme abikaasa on bioloog Tiiu-Mall Tamm, neil kaks poega ja tütar.

## Viited

## Välislingid
* Leigo talu peremees Tõnu Tamm: "Astelpaju säästaks riigile miljoneid!" // Eesti Päevaleht, 11. oktoober 2001
* Leigo talu peremees viib ellu ideid ja ütleb, et mõtelda on nii mõnus // Valgamaalane.ee, 28. juuli 2005
* Prokuratuur lõpetas Leigo talu ebaseadusliku raie kriminaalasja // Eesti Päevaleht, 3. september 2008
* Leigo talu peremees: puskariajamine on kohalik eksootika // E24, 23. juuli 2009
* Priit Pullerits "Leigo peremees jahib erilisi ideid" Postimees, 3. märts 2012
Pedersöre vald

**Pedersöre** on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas.

Pedersöres elab 10 940 inimest (31. juulil 2011) . Ta on kakskeelne vald, mille elanikest 89,8% räägib rootsi keelt emakeelena ja 9% soome keelt.

Pedersöre piirneb Evijärvi, Kauhava, Kronoby, Larsmo, Jakobstad ja Nykarlebyga.

Valla keskus on Bennäs (soome *Pännäinen*).

## Külad
Nederpurmo, Ytteresse, Edsevö, Forsby, Sandsund, Karby, Katternö, Kyrkoby, Kållby, Lepplax, Lövö, Bäckby, Bennäs (keskus), Lappfors, Sundby, Västersund, Överpurmo, Överesse, Östenso.

## Pedersöre kirik
Pedersöre kogudus on Soome vanim kogudus. Esimene kirik ehitati 13. sajandil. Valla praegune kirik ehitati tõenäoliselt aastatel 1515–1520.

## Viited

## Välislingid
* Pedersöre valla koduleht
Kuslapuulised

**Kuslapuulised** (*Caprifoliaceae*) on taimesugukond uniohakalaadsete seltsist.

Kuslapuuliste sugukonda kuulub umbes 800 liiki õistaimi, millest enamik on põõsad ja liaanid. Esinevad ka mõned rohttaimed. 

## Levila
Sugukond on levinud üle maailma. Suurima tihedusega on kuslapuuliste sugukonda kuuluvaid liike Põhja-Ameerika ja Aasia idaosas. Kuslapuulisi ei leia vaid troopikast ja Lõuna-Aafrikast.

## Iseloomulikud jooned
Lehed on vastakud ja ilma abilehtedeta. Lehed võivad olla nii suvihaljad kui ka igihaljad. Õied on lehterjad või kellukjad ning reeglina lõhnavad. Viljaks on enamasti mari või luuvili. Perekondade takispuu (*Diervilla*) ja veigela (*Weigela*) viljadeks on kupar.

## Perekonnad
Eestis esindatud perekonnad: lumimari, harakkuljus, kuslapuu.
Varem siia sugukonda kuulunud perekonnad leeder ja lodjapuu arvatakse nüüd kuuluvaks muskuslilleliste (*Adoxaceae*) sugukonda.
Oberon

**Oberon** on Uraani looduslik kaaslane. 

Oberoni läbimõõt on 1523 km, millega ta on Uraani kaaslaste seas suuruselt teisel kohal. Tema orbiit asub Uraanist 583 420 km kaugusel ning jääb suuremalt jaolt planeedi magnetosfäärist väljapoole. Oberoni mass on 3,03×1021 kg ja tihedus 1,63 g/m3.

Oberoni avastas William Herschel 1787. aastal koos Titaniaga. Kaaslane on nime saanud William Shakespeare'i näidendi "Suveöö unenägu" haldjate kuninga nime järgi.

Oberoni on kosmosesondi Voyager 2 abil lähedalt uuritud 1986. aasta jaanuaris. Kaaslasest tehtud fotod katsid umbes 40% selle pinnast, kuid piisava resolutsiooniga fotosid jätkus vaid 25% ulatuses kuu pinna geoloogiliseks kaardistamiseks.

Oberoni pinda katavad kokkupõrke kraatrid ja sügavad kanjonid. Uraani kaaslastest on Oberonil kraatreid kõige rohkem ning nende hulk hakkab lähenema küllastuse piirile, mis tähendab, et uued kraatrid tekivad vanemate peale. Kraatrite nii suur hulk viitab sellele, et Oberon on Uraani kuudest kõige vanema pinnaga. Suurima teadaoleva kraatri läbimõõt on 206 km. Mitmete suuremate kraatrite ümbruses on näha eredat pinnasest väljaheidetud materjali, mis koosneb suhteliselt noorest jääst.

Oberoni tihedus viitab sellele, et kaaslane koosneb umbes kahest võrdsest osast – jääst ja tihedamast koostisosast, milleks võivad olla kivimid ja süsinikuühendid koos raskete orgaaniliste ühenditega. Jää olemasolu on toetanud spektroskoopilised vaatlused, mille abil on märgatud kuu pinnal veest moodustunud jääkristalle.

## Viited
Turbahorisont

**Turbahorisont** ehk **T-horisont** ehk **A<sub>t</sub>-horisont** on orgaaniline mullahorisont, mis on tekkinud maapinnal alaliselt liigniisketes tingimustes turvast moodustavate taimede jäänustest. Vesi ja happeline keskkond pidurdavad selle lagunemist.

**T-horisont** on tüsedusega üle 10 cm ja sisaldab üle 50% orgaanilist ainet. Sõltuvalt lagunemisastmest jaguneb:

*T1 – halvasti lagunenud turbaga horisont;
*T2 – keskmiselt lagunenud turbaga horisont;
*T3 – hästi lagunenud turbaga horisont.

**A<sub>t</sub>-horisont** on toorhuumuslik horisont, milles liigniiskites tingimustes tekkinud orgaaniline aine ei ole mineraalosaga liitunud. Tavaliselt sisaldab  7…35% orgaanilist ainet.

Turbahorisondiga muldade profiili alumine osa on tavaliselt tugevasti gleistunud.

Turbahorisont on iseloomulik turvasmuldadele, turvastunud muldadele, soomuldadele ja soostunud muldadele.

## Viited
Nõukogude rubla

**Nõukogude rubla** oli Nõukogude Liidu valuuta aastatel 1922–1991 ning seejärel juulini 1993 Venemaal. Eestis oli Nõukogude rubla seaduslik maksevahend 20. juunini 1992, mil käibele tuli Eesti kroon. Enamikus Nõukogude Liidu lagunemise tagajärjel tekkinud riikides võeti seni käibinud Nõukogude rubla asemel 1992. või 1993. aastal kasutusele rahvuslik valuuta.

1947. ja 1961. aasta sarja rahatähtedele on nende nominaalväärtus kirjutatud ka eesti keeles. 1991. aasta väljalaskel on eestikeelne tekst ainult 50- ja 100-rublasel rahatähel.
Umbriel

**Umbriel** on Uraani looduslik kaaslane. 

Umbrieli läbimõõt on 1170 km, millega ta on Uraani kaaslaste seas suuruselt kolmandal kohal. Tema orbiit asub Uraanist 265 980 km kaugusel ning jääb täielikult planeedi magnetosfääri piiridesse. Umbrieli mass on 1,27×1021 kg ja tihedus 1,39 g/m3.

Umbrieli ja Arieli avastas William Lassell 24. oktoobril 1851. Kaaslane on nime saanud Alexander Pope'i (1688–1744) poeemi "The Rape of the Lock" ühe tegelaskuju nime järgi.

Umbrieli on kosmosesondi Voyager 2 abil uuritud 1986. aasta jaanuaris, kui sond jõudis *ca* 325 000 km kaugusele kaaslasest. Umbrielist tehtud fotod katsid umbes 40% selle pinnast, kuid piisava resolutsiooniga fotosid jätkus vaid 20% ulatuses kuu pinna geoloogiliseks kaardistamiseks.

Umbrieli pind on Uraani kaaslaste hulgas kõige tumedam, tema albeedo on 0,21 (nt Arielil on see 0,39). Umbrieli tihedus viitab sellele, et kaaslane koosneb umbes 60% ulatuses jääst ning 40% ulatuses tihedamast koostisosast, milleks võivad olla kivimid ja süsinikuühendid koos raskete orgaaniliste ühenditega. Jää olemasolu on toetanud infrapunakiirguse spektroskoopilised vaatlused, mille abil on märgatud kuu pinnal veest moodustunud jääkristalle. Peale jää on kuu pinnalt leitud jälgi ka süsinikdioksiidist, mille päritolu pole teada.

Umbrieli pinda katavad paljud kokkupõrke kraatrid, mille koguarvult jääb ta alla ainult Oberonile. Kraatrite läbimõõdud varieeruvad mõnest kilomeetrist kuni 210 kilomeetrini.

## Viited
Ülo Ignats

**Ülo Ignats** (22. aprill 1951 Stockholm – 11. august 2011 Stockholm) oli eesti ajakirjanik.

Ülo Ignats sündis eesti põgenike peres ja käis Stockholmi Eesti Koolis, hiljem õppis majandust ja ajakirjandust.

Ajakirjanikutööd alustas Ülo Ignats Expressenis, hiljem toimetas muu töö kõrval Ida-Euroopa Solidaarsuskomitee ajakirja Tidskriften Östeuropa. Tööd Stockholmi Eesti Päevalehes alustas ta 1976. aastal esialgu üks päev nädalas, kuid aja jooksul kasvas see täisajatööks. Eesti Päevalehe peatoimetajaks sai Ülo Ignats suvel 1994..

Ülo Ignats on kirjutanud 1980.–1990. aastail mitu raamatut Eesti olukorra selgitamiseks, ent artiklikogumik, mille Ülo Ignatsi kolleegid koostasid ta juubeliteoseks, ilmus sügisel 2011 tema mälestuseks. Aastal 2013 loodi tema testamendijärgse soovi kohaselt Eesti Rahvuskultuuri Fondi juurde Ülo Ignatsi nimeline allfond, toetamaks vaba ajakirjandust.

Ülo Ignats oli Rootsi Eestlaste Liidu (RELi) esinduskogu liige.

## Tunnustus
* Valgetähe III klassi teenetemärk (1999)

## Teosed
* "Vaba mehe vaba sõna". Tallinn 2011. ISBN 9789985794517

## Viited

## Välislingid
*Suri Stockholmi Eesti Päevalehe peatoimetaja Ülo Ignats. Eesti Päevaleht, 13. august 2011
*KÖP. PERSONA. Ülo Ignats. Saate külaline on Rootsis ilmuva Eesti Päevalehe peatoimetaja Ülo Ignats. Autor ja toimetaja Marje Lenk. ERR, 19. august 2004
*Bibliograafia Immigrant-institutet'i kodulehel
Mihkel Mattisen

**Mihkel Mattisen** (sündinud 13. augustil 1976) on eesti muusik. 

Ta tegutseb klassikalise pianisti, poplaulude autori, laulja, muusikaprodutsendi ja kontserdikorraldajana.

Mihkel Mattisen laulis ja mängis löökpille alates 1994. aastast ansamblis Push Up ja seejärel ansamblis Jam, mille ta asutas koos Juss Tammega. Ansambel lõpetas tegevuse 2005. aastal, pärast seda on ta esinenud peamiselt üksi.

Tema laule on ilmunud 2010. aastal Violina ansambli albumis "Maagiline".

Alates 2020. aasta septembrist töötas ta lühikest aega Kadrina Keskkoolis, kus andis 10.–12. klassidele muusikatunde.

## Eesti Laulu võidulood
Mihkel Mattiseni kirjutatud laul "Et uus saaks alguse" esindas Eestit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös. Ta on ka laulu "La forza" üks kaasautoreid, mis esindas Eestit 2018. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis.

## Isiklikku
Mihkel Mattisen oli abielus Polina Mattiseniga, neil on 2013. aastal sündinud tütar Emilia. Paar lahutas abielu 2022. aastal.

Tema isa oli Eesti NSV Riikliku Filharmoonia viimane direktor (1987–1991) ja Eesti Kontserdi kunstiline juht (1993–1999) Enno Mattisen (1951–2022).

## Viited
Priit Valkna

**Priit Valkna** (18. juuli 1971 – 28. detsember 2024) oli eesti režissöör ja kultuurikorraldaja.

## Haridus
Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 21. keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise ja režii erialal ning 2009. aastal EMTA lavakunstikooli teatrimagistrina.

## Töö ja looming
Aastatel 1994–1998 oli ta Pärnu Päikeseraadio ja 2001–2006 Pärnu Raadio tegevjuht ja peatoimetaja.

Ta on töötanud Vene Teatri arendusdirektorina (2001–2004).

Ta korraldas aastaid veefestivali Watergate. Ta on juhtinud Kanal 2 telesaadet "Väljalend" ja lavastanud lavateose "Kalevipoeg kuningaks!?".

Ansamblis Kala ta laulis ja mängis plokkflööti.

### Töö näitlejana
Ta on mänginud 1992. aastal Styne'i näidendis "Džässis ainult tüdrukud ehk Džässis ainult tudengid", mis oli Pedagoogikaülikooli diplomilavastus Noorsooteatris, Joed. 2009. aastal mängis ta Demjanovi ja Kõomäe "Viimases mäes" Oru Vellot (IN Teatri lavastus).

### Töö režissöörina
Ta sai režissöörina oma 2004. aasta filmiga "Kaetajad" 2005. aasta Hantõ-Mansiiski filmifestivalil ühe peapreemia.

Režissöörina on ta teinud ka Eesti Rahvusringhäälingus telesarja "Klass – elu pärast" neli osa (2010). Stsenaristi ja režissöörina on ta teinud filmi "Vastutuulesaal" (Ruut, 2007).

2017. aastal valmis tal dokumentaalfilm "Naine pildil".

Eesti Televisioonis on näidatud tema uurimuslikke reisidokumentaale (nt kolmeosaline sari "Mikson Islandil", 2019; "Eestlaste retk Nepali", 2016).

2018. aastal valmis tal lühifilm "Päikesekett ja sipelgad" 

## Isiklikku
Tal on poeg Karl Erik.
Tema vend Andres Valkna on biokeemik ja molekulaarbioloog, õde Helen Valkna on telerežissöör ja -produtsent. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Liviensis liige.

## Viited

## Välislingid
* 
* Oliver Jakobson. Priit Valkna vahetas naglid reketi vastu. Just, 31. oktoober 2007
Ivri Gitlis

**Ivri Gitlis** (heebrea keeles עברי גיטליס; sündinud 22. augustil 1922 Haifa – 24. detsember 2020 Pariis) oli Iisraeli viiuldaja ja UNESCO hea tahte saadik.

2. augustil 2011 esines ta Pärnus Järvi Suvefestivalil.
Herne tänav

**Herne tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:

***[[Herne tänav (Elva)|Herne tänav]]** Elva linnas
***[[Herne tänav (Rakvere)|Herne tänav]]** Rakvere linnas 
***[[Herne tänav (Tallinn)|Herne tänav]]** Tallinnas 
***[[Herne tänav (Tartu)|Herne tänav]]** Tartu linnas 
***[[Herne tänav (Tõrva)|Herne tänav]]** Tõrva linnas 
***[[Herne tänav (Valga)|Herne tänav]]** Valga linnas 
***[[Herne tänav (Võru)|Herne tänav]]** Võru linnas
Herne tänav (Tallinn)

**Herne tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Juhkentali asumis.

Herne tänav saab alguse Vana-Lõuna tänavalt. Suundudes ida poole, ristub Herne tänav Veerenni ja Magasini tänavaga, seejärel võtab Herne tänav suuna kirdesse.

Kui liikuda Vana-Lõuna tänavast mööda Herne tänavat Veerenni tänava poole, jääb paremat kätt endine Baltika tehase ala, kus tänapäeval on Moetänav.

Veerenni ja Magasini tänava ristmike vahel algab Herne tänavalt Õpetajate tänav, mis suundub lõuna poole.

Tiigiveski pargi juures võtab Herne tänav taas suuna ida poole ning pärast Kalevi spordihalli ja Kalevi kergejõustikuhalli vahelt kulgemist lõpeb Staadioni tänaval.   

Herne tänava pikkus on umbes 890 meetrit. Peale Tiigiveski pargi on Herne tänava lähedal veel Siselinna kalmistu ja Poolamägi.  

## Ajalugu
Tänava nimi Erne võeti kasutusele 1908. aastal. Saksa keeles nimetati tänavat *Erbsenstraße*, vene keeles *Гороховая ул.* Herne on tänavanimena kasutusel 1938. aastast..

## Hoonestus
Herne 24 asub elamugrupp (Herne 24a, 24b, 24c,24d hooned), mille projekteeris Herbert Johanson 1924. aastal Tiigi tänavale  Tallinna linna keskhaigla ametnike jaoks. Herne tänava kõrgemal künkal paiknev elamugrupp koosneb kolmest ümber õue ehitatud kahekorruselisest elamust ja nende taha asümmeetriliselt paigutatud ühekorruselisest majast. Kõrge kelpkatusega majadel on esimene korrus kivist, teine aga puust, mis lisab vaheldusrikkust. Korteris on kaks tuba, köök ja klosett. Suurema eraldatuse ja parema kodutunde loomiseks on esimese korruse korteritel kummalgi omaette sissepääs õue poolt ja teise korruse korteritest väljub ühine trepp hoone vastasküljele. Hooned ehitati Tallinna linna tellimusel koostatud esimeste tüüpsektsioonide alusel.


Herne 5.jpg|Vaade hoonele Herne 5 Herne ja Veerenni tänava ristmikul
Herne 24.jpg|Herne 24


## Viited

## Välislingid
Tare tänav

**Tare tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

Tänav on umbes 290 meetrit pikk.

Tare tänav algab Magasini tänavalt, ristub Kodu tänavaga ja lõpeb Veerenni tänaval.

Tare ja Vaikse tänava vahele jääb Kodu park.

Tänava endine nimi oli alates 14. jaanuarist 1925 **Õnne tänav**. Praeguse nime sai Tare tänav 25. septembril 1959. Tänava nimevalikut on mõjutanud lähedalasuv Kodu tänav.

## Viited
Vaikne tänav

**Vaikne tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Vaikne tänav (Aravete)|Vaikne tänav]]** Aravete alevikus
***[[Vaikne tänav (Elva)|Vaikne tänav]]** Elva linnas 
***[[Vaikne tänav (Haapsalu)|Vaikne tänav]]** Haapsalu linnas
***[[Vaikne tänav (Keila)|Vaikne tänav]]** Keila linnas 
***[[Vaikne tänav (Kuressaare)|Vaikne tänav]]** Kuressaare linnas 
***[[Vaikne tänav (Narva-Jõesuu)|Vaikne tänav]]** Narva-Jõesuu linnas
***[[Vaikne tänav (Tallinn)|Vaikne tänav]]** Tallinnas 
***[[Vaikne tänav (Tartu)|Vaikne tänav]]** Tartu linnas 
***[[Vaikne tänav (Valga)|Vaikne tänav]]** Valga linnas  
***[[Vaikne tänav (Vasalemma)|Vaikne tänav]]** Vasalemma alevikus
Vaikne tänav (Tallinn)

**Vaikne tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

Tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja umbes 150 meetrit pikk.

Vaikne tänav algab Magasini tänavalt ja lõpeb Kodu tänaval.

Vaikse ja Tare tänava vahele jääb Kodu park.

Tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on nime saanud läheduses asuva Puhke tänava mõjul.


Pilt:Elamu Vaikne t. 1, 1925.magasini 005.jpg|Vaikne 1
Pilt:Vaikne 3.08-2011 020.jpg|Vaikne 3 
Pilt:Vaikne 5.08-2011 022.jpg|Vaikne 5
Pilt:Vaikne 11.08-2011 024.jpg|Vaikne 11
Vaikne 13.2011 021.jpg|Vaikne 13


## Viited
Kodu park

**Kodu park** on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Magasini, Vaikse, Kodu ja Tare tänava vahelisel alal Veerenni asumis. Selle suurus on ligikaudu 1 hektar. 

Kodu park, mis on kandnud ka Vaikse pargi nime, rajati 1930. aastate algul endisele heinamaale arvatavasti linnaaednik Hans Lepa algatusel. Kodu parki hakati endisele heinamaale rajama arvatavasti 1932. aastal linnaaedniku Hans Lepa algatusel. Regulaarse planeeringuga park asub 1920.−1930. aastatel väike­elamutega hoonestatud linnaosas, mis on üks kaunimaid ja terviklikumaid aedlinnu Tallinnas.

Pargi põhiplaan on ristkülikukujuline ning seda läbivad diagonaalsed jalutusteed. Teede ristumiskohas pargi keskel asub hekiga ümbritsetud väljak koos puhkepinkidega. Peamised puuliigid on jalakas, pärn ja vaher. Leidub ka hariliku pöögi punaseleheline kultivar *Purpurea*.

Pargis ei ole kunagi olnud suuri rajatisi, küll aga on pargis laste mänguväljak ning Ernst Kirsi pargiskulptuur "Ema lapsega" (1965).

## Viited
Oldřich Machač

**Oldřich Machač** (11. aprill 1946 – 10. august 2011) oli Tšehhoslovakkia jäähokimängija.

Oldřich Machač kuulus Tšehhoslovakkia jäähokikoondisse, kui see tuli aastatel 1972, 1976 ja 1977 maailmameistriks.
Ariel (kuu)

**Ariel** on Uraani looduslik kaaslane.

Arieli läbimõõt on 1158&nbsp;km, millega ta on Uraani kaaslaste seas suuruselt neljandal kohal. Tema orbiit asub Uraanist 190 930&nbsp;km kaugusel ning jääb täielikult planeedi magnetosfääri piiridesse. Arieli mass on 1,27×1021 kg ja tihedus 1,66 g/cm3.

Arieli ja Umbrieli avastas William Lassell 24. oktoobril 1851. Kaaslane on nime saanud Alexander Pope'i (1688–1744) poeemi "The Rape of the Lock" sülfi nime järgi.

Arieli on kosmosesondi Voyager 2 abil uuritud 1986. aasta jaanuaris, kui sond jõudis *ca* 127 000&nbsp;km kaugusele kaaslasest. Kaaslasest tehtud fotod katsid umbes 40% selle pinnast, kuid piisava resolutsiooniga fotosid jätkus vaid 35% ulatuses kuu pinna geoloogiliseks kaardistamiseks.

Arieli pind on Uraani kaaslaste hulgas kõige heledam, tema albeedo on 0,39. Arieli tihedus viitab sellele, et kaaslane koosneb umbes 50% ulatuses jääst ning 50% ulatuses tihedamast koostisosast, milleks võivad olla kivimid ja süsinikuühendid koos raskete orgaaniliste ühenditega. Jää olemasolu on toetanud infrapunakiirguse spektroskoopilised vaatlused, mille abil on märgatud kuu pinnal veest moodustunud kristalset jääd. Peale jää on kuu pinnalt leitud jälgi ka süsinikdioksiidist, mille päritolu pole lõplikult selge.

Arieli pinda katavad kokkupõrke kraatrid, kanjonid, murrangud, tasandikud jm. Suurima teadaoleva kraatri läbimõõt ulatub 78 kilomeetrini. Suuremate kraatrite vähesus viitab sellele, et kaaslase pind on olnud geoloogiliselt aktiivne.

## Viited
Ariel

**Ariel** (heebrea keeles אריאל 'Jumala tulekolle' või 'Jumala lõvi') on mitme funktsiooniga ingel, keda sageli käsitatakse maa- või õhuvaimuna.
Miranda (kuu)

**Miranda** on Uraani looduslik kaaslane.

Miranda läbimõõt on 472 km, millega ta on Uraani kaaslaste seas suuruselt viiendal kohal. Tema orbiit asub Uraanist 129 850 km kaugusel. Miranda mass on 1,27×1021 kg ja tihedus 1,20 g/m3.

Miranda avastas Gerard Kuiper (1905–1973) 16. veebruaril 1948. aastal. Kaaslane on nime saanud William Shakespeare'i näidendi "Torm" peategelase (Prospero) tütre järgi.

Miranda on kosmosesondi Voyager 2 abil uuritud 1986. aasta jaanuaris, kui sond jõudis ligikaudu 36 000 km kaugusele kaaslasest, lähemale kui ühelegi teisele Uraani kuule. 

Miranda albeedo on 0,32. Kaaslane koosneb umbes 50% ulatuses jääst ning 50% ulatuses kivimitest.

Miranda pinnal on näha kokkupõrke kraatrid, kuni 20 km sügavused murrangud, kihilised astangud ja kaootiline variatsioon erineva vanuse ja tunnustega pinnaste kohta. Miranda varasemat (kui kaaslase orbiit oli praegusest ekstrentrilisem) geoloogilist aktiivsust põhjustas arvatavasti loodejõudude poolt tekitatud energia. Miranda pinnases esinevad ka suured munakujulised moodustised, mis on arvatavalt seotud diapiiride tekkimisega.

Miranda pinna all oli 100-500 miljonit aastat tagasi vähemalt 100 kilomeetri sügavune siseookean. Miranda oli tol ajal geoloogiliselt väga muutlik.

## Viited
Mustmuld

**Mustmullad** on rohtlatele iseloomulikud huumuserikkad mustjapruunid mullad. Nende tekkimist soodustavad kaltsiumiühendite poolest rikkad savikad ja lubjarikkad setted (löss), võrdse aastase sademete hulga ja aurumisega ning lühikese niiske ja pika kuiva perioodiga soe kliima, tasakaalustatud veerežiim, tasane pinnamood ja rikkalik rohttaimestik. 

Hääbunud taimede jäänused ladestuvad maapinnale, nende juurte jäänused jäävad mulda. Niiskel aastaajal toimub kiire taimejäänuste lagundamine mikroorganismide ja seente mõjul, nendest tekib huumus. Kuiva perioodi jooksul lagundamine aeglustub ja toimub orgaaniliste ainete kuhjumine ehk kamardumine (Vassili Dokutšajevi andmetel oli Venemaal 20. sajandi alguses mustmuldi huumushorisondi paksusega kuni 2 m). Lubjarikkus soodustab püsivate huumusainete moodustamist, see muudab mustmulla huumuserikkaks (huumusesisaldus on kuni 20%). 

Huumushorisondi all paikneb saviosakestega rikastanud tumepruun sisseuhtehorisont. Kuna huumushorisont on poorine ja mahutab palju vett, siis vesi ei jõua sisseuhtehorisondisse ja ei uhtu kaltsiumi ühendeid välja. Nendest moodustatakse valgetest niitidest võrgustikku ja plekke.

## Mustmuldade tüübid
*Harilik mustmuld
*Tüüpiline mustmuld 
*Leostunud mustmuld
*Karbonaatne mustmuld
*Lõuna mustmuld

## Mustmuldade levik

Mustmullad on levinud Euraasias (Ungaris, Bulgaarias, Austrias, Tšehhis, Slovakkias, Balkani poolsaarel, Moldovas, Ukrainas, Mongoolias, Hiinas, Venemaa lõunaosas).

Põhja-Ameerikas on mustmullad USA ja Kanada piiril. Lõuna-Ameerikas on need Argentina lõunaosas ja Tšiili lõunaosas eelmäestikes.

## Mustmuldade kasutamine

Mustmuldadele on iseloomulikud suur poorsus, suur toitelementide sisaldus ja hea sõmeraline struktuur, mille tõttu on nad väga viljakad ning kasutatakse teravilju (nisu, mais), päevalille ja mitmesuguseid söödakultuure kasvatamiseks.
Aluskivim

**Aluskivim** ehk **D-horisont** on tard-, moonde- ja settekivimid, mille peale kujuneb muld ning mida ei muuda mulda kujundavad protsessid. 

Aluskivim erineb lähtekivimist selle poolest, et viimane võtab otseselt osa mulla moodustumisest.

Eestis on mullad tekkinud aluskivimile (ordoviitsiumi ja siluri lubjakivid) vaid Põhja-Eestis.

## Vaata ka
*Lähtekivim
Rafael

**[[Rafael (eesnimi)|Rafael]]** on mehenimi.

* Rafael on Brasiilia jalgpallur.
* Rafael on endine Transilvaania valitseja.

## Vaata ka
*Raffael
*Raafael
*Raphael
Belinda Carlisle

**Belinda Jo Carlisle** (sündinud 17. augustil 1958 Hollywoodis) on USA laulja, ansambli The Go-Go's asutaja ja liige.

Belinda Carlisle on välja andnud seitse stuudiosooloalbumit: "Belinda" (1986), "Heaven on Earth" (1987), "Runaway Horses" (1989), "Live Your Life Be Free" (1991), "Real" (1993), "A Woman and a Man" (1996) ja "Voila" (2007). Tema tuntumad laulud on "Heaven Is a Place on Earth", "I Get Weak", "La Luna", "Mad About You" ja "Circle in the Sand".

## Välislingid
*Koduleht
The Paris Sisters

**The Paris Sisters** oli 1960. aastatel San Franciscos muusikaprodutsent Phil Spectori loodud tüdrukute ansambel. Ansambli liikmed olid õed Priscilla Paris, Albeth Paris ja Sherrell Paris.

The Paris Sisters laulis kuulsaks laulu "I Love How You Love Me". Sellest laulust on tehtud eestikeelne laul "Su silmade sära", mille 1960. aastate lõpus esitas ansambel Toonika (solist Koit Kaaristu).

## Albumid
* Sing From the Glass House, Unifilms Records (1966)
* Golden Hits of The Paris Sisters, Sidewalk Records (1967)
* Sing Everything Under The Sun, Reprise Records (1967)
* The Best of The Paris Sisters, Curb Records (2004)
* The Complete Phil Spector Sessions, Varese Sarabande Records (2006)
* Always Heavenly, Ace Records (2016)

## Välislingid
*Koduleht
Juudinõges

**Juudinõges** (*Parietaria*) on taimeperekond nõgeseliste sugukonnast.

Juudinõgese perekonda kuulub 20–30 peamiselt parasvöötmes ja troopikas kasvavat liiki.

Enamasti on tegu 20–80 cm kõrguste üheaastaste või mitmeaastaste rohttaimedega, millel on roheline või roosa vars. Lihtlehed asetsevad vahelduvalt

Eestis juudinõgeseid ei kasva.

## Liike
**[[Parietaria alsinifolia]]* 
**[[Parietaria australis]]* 
**[[Parietaria cardiostegia]]* 
**[[Parietaria cretica]]* 
**[[Parietaria debilis]]* 
**[[Parietaria diffusa]]* 
**Parietaria filamentosa* – tenerife juudinõges
**[[Parietaria floridana]]* 
**[[Parietaria hespera]]*
**Parietaria judaica* – punane juudinõges
**[[Parietaria laxiflora]]* 
**[[Parietaria lusitanica]]* 
**[[Parietaria mauritanica]]* 
**[[Parietaria micrantha]]* 
**Parietaria officinalis* – harilik juudinõges 
**[[Parietaria pensylvanica]]* 
**[[Parietaria praetermissa]]* 
**[[Parietaria ruwenzoriensis]]*
The Hollies

**The Hollies** on Suurbritannia rokkmuusikaansambel, mis loodi 1962. aastal Manchesteris. 

The Holliesil on üle 30 Suurbritannia singlite edetabelisse UK Singles Chart jõudnud singli ja 22 USA singlite edetabelisse Billboard Hot 100 jõudnud singlit.

2010. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

## Albumid
*"Stay With The Hollies" (1964)
*"In The Hollies Style" (1964)
*"The Hollies" (1965)
*"Would You Believe?" (1966)
*"For Certain Because" (1966)
*"Evolution" (1967)
*"Butterfly" (1967)
*"Hollies Sing Dylan" (1969)
*"Hollies Sing Hollies" (1969)
*"Confessions Of The Mind" (1970)
*"Distant Light" (1971)
*"Romany" (1972)
*"Hollies" (1974)
*"Another Night" (1975)
*"Write On" (1976)
*"Russian Roulette" (1976)
*"Hollies Live Hits" (1977)
*"A Crazy Steal" (1978)
*"5317704" (1979)
*"Hollies Sing Buddy Holly" (1980)
*"What Goes Around" (1983)
*"Reunion" (1983)
*"Staying Power" (2005)

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Oleksandr Moroz

**Oleksandr Moroz** (Олександр Мороз; sündinud 29. veebruaril 1944) on Ukraina poliitik, Ukraina Sotsialistliku Partei esimees.

Aastatel 1994–1998 ja 2006–2007 oli ta Ülemraada esimees, Ülemraada saadik 1990–2007.

Aastatel 1990–2010 oli Moroz Sotsialistliku partei esimees ja taandus siis auesimeheks. 2011. aasta augustis valiti ta uuesti partei esimeheks.
Karl Woldemar Puls

**Karl Woldemar Puls** (27. aprill 1845 Pärnu – 23. veebruar 1891 Viljandi) oli Viljandi kaupmees ja raehärra.

## Elulugu
Puls oli pärit Mecklenburgist Güstrowist Pärnusse rännanud kaupmehesuguvõsast. Hiljem asus ta elama Viljandisse, kus oli kaupmees. 

1871. aastal abiellus ta Viljandi bürgermeistri Julius Ludwig Werncke tütre Emmeline Mariega. 1882. aastal naitus ta Louise Emilie Kremseriga. Kahest abielust oli tal kokku seitse last. 

31. augustil 1888 sai temast Viljandi linnakodanik. Samal aastal valiti ta raehärraks. 1889. aastal aga raad kaotati, seega oli Puls üks kolmest viimasest Viljandi raehärrast.

## Vaata ka
*Viljandi raad

## Viited

## Välislingid
*Karl Woldemar Pulsi genealoogia
2012. aasta Soome presidendivalimised

**2012. aasta Soome presidendivalimistel** valiti Soome president aastateks 2012–2018. Valimiste esimene voor toimus 22. jaanuaril 2012. Kuna ükski kandidaat ei saanud üle 50 protsendi häältest, toimus 5. veebruaril 2012 kahe enim hääli saanud kandidaadi, Sauli Niinistö ja Pekka Haavisto osalusel teine voor. Valimised võitis Sauli Niinistö.

Oma teist ametiaega lõpetav president Tarja Halonen ei saanud seaduse järgi kolmandaks ametiajaks kandideerida.

## Kandidaadid

Roheline Liit kinnitas 11. juunil 2011 oma kandidaadiks Pekka Haavisto.

Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei kinnitas 8. oktoobril 2011 oma kandidaadiks endise peaministri Paavo Lipponeni.

Põlissoomlased valisid 15. oktoobril 2011 oma kandidaadiks Timo Soini.

Rahvuslik Koonderakond kinnitas 22. oktoobril oma kandidaadiks Sauli Niinistö ja Soome Rootsi Rahvapartei vähemuste voliniku Eva Biaudet. 

Keskerakonna parteikonverentsil 29. oktoobril nimetati erakonna kandidaadiks Paavo Väyrynen.

Soome Kristlikud Demokraadid teatasid esialgu, et ei kavatse oma kandidaati esitada, kuid hiljem esitasid kandidaadiks Euroopa Parlamendi liikme Sari Essayahi.

Vasakliit esitas kandidaadiks Paavo Arhinmäki.

### Esimene voor

Hääleõiguslikke kodanikke oli 4 402 622, kellest valimas käis 3 060 771 (69,7%). Eelvalimistel osales 1 415 004 ja valimispäeval 1 655 425 kodanikku. 

### Teine voor

## Välislingid
*http://yle.fi/vaalit/tulospalvelu/2012/presidentinvaali/toinen_vaali/ehdokkaiden_kannatus.html
*http://www.vaalit.fi/uploads/bcaey39.pdf
Nona Gaphrindašvili

**Nona Gaphrindašvili** (gruusia keeles *ნონა გაფრინდაშვილი*; sündinud 3. mail 1941 Zugdidis) on endine Nõukogude Liidu maletaja ning Gruusia sporditegelane ja opositsioonipoliitik.

Gaphrindašvili oli viies naiste male maailmameister (1962–1978) ja esimene naismaletajatest rahvusvaheline suurmeister (1978). Enne seda sai 1961. aastal naiste rahvusvaheliseks meistriks, 1962. aastal rahvusvaheliseks meistriks ja 1976. aastal naiste suurmeistriks. 

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist juhtis Gaphrindašvili 1996. aastani Gruusia Olümpiakomiteed.

Gaphrindašvili oli suurärimees Badri Patarkatsišvili poolt toetatud partei Meie Gruusia juht kuni Patarkatsišvili surmani 2008. aastal.

2011. aastal juhtis ta opositsioonist liikumist Rahvaassamblee (*სახალხო კრების*).

## Tunnustus
*1990 – FIDE auliige

## Isiklikku
Gaphrindašvilil on üks poeg.

## Viited
Pekka Haavisto

**Pekka Olavi Haavisto** (sündinud 23. märtsil 1958 Helsingis) on Soome poliitik, alates 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome välisminister (algul Antti Rinne valitsuses, alates 10. detsembrist 2019 Sanna Marini valitsuses).

Ta oli alates 17. oktoobrist 2013 Jyrki Kataineni valitsuse arengukoostöö minister ning kuni 26. septembrini 2014 samas ametis Alexander Stubbi valitsuses.

Ta kuulub Rohelisse Liitu. Aastatel 1993–1995 oli ta erakonna esimees. Aastatel 2000–2006 oli ta Euroopa Rohelise Partei esimees.

Pekka Haavisto on olnud Eduskunna liige aastatel 1987–1995 ja alates 2007. aastast. Aastatel 1995–1999 oli ta Paavo Lippose esimeses valitsuses keskkonna- ja arengukoostöö minister.

Juunis 2011 kinnitas Roheline Liit Pekka Haavisto oma presidendikandidaadiks 2012. aasta alguses toimuvatel valimistel. Ta sai 1. voorus 18,8% häältest, millega oli teine, ning pääses teise vooru. Teises voorus kaotas ta Sauli Niinistöle, kes kogus 62,6% häältest.

Jaanuaris 2024 kogus Pekka Haavisto Soome presidendivalimiste 1. voorus 25,8% häältest, millega sai teise koha ja pääses teise vooru. Teises voorus sai ta 48,4% häältest ja oli sellega Alexander Stubbi järel teine.

## Isiklikku
Keskkooli lõpetamise järel astus Haavisto Helsingi Ülikooli sotsiaalteadusi õppima, kuid ülikool jäi pooleli. Ta valis kaitseväeteenistuse asemel asendusteenistuse.

Haavisto on gei. Ta sõlmis 2002. aastal tsiviilpartnerluse Ecuadorist pärit Nexar Antonio Floresega.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Kanne Eduskunna lehel
Ille Kukk

**Ille Kukk** (sündinud 6. mail 1957 Tartus) on eesti kergejõustikutreener ja endine kergejõustiklane.

Ille Kuke nimel on Eesti rekordid 1984. aastal Donetskis joostud **8.55,75** 3000 meetri jooksus ja 1985. aastal Leningradis joostud **15.30,84** 5000 meetri jooksus. Varem oli Eesti rekordiks ka **4.14,05** 1500 meetri jooksus, mille ta püstitas 1981. aastal Moskvas.

## Välislingid
*