1935

**1935. aasta** (**MCMXXXV**) oli 20. sajandi 35. aasta.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

* ...

### Veebruar
*21. veebruar – Soome riigimajanduskomitee pidas esimese istungi.
*26. veebruar – šoti leiutaja Robert Watson-Watt demonstreeris esimest kasutuskõlblikku radarit.
*28. veebruar – USA keemik Wallace Carothers leiutas nailoni.

### Märts
*11. märts – Hermann Göring pani aluse natsliku Saksa õhujõududele – Luftwaffele.

### Aprill

* 2. aprill – Šoti füüsik Robert Watson-Watt patenteeris radari tööpõhimõtte (*radio detection and ranging*).

### Mai

* ...

### Juuni

* 28. juuni – Ameerika Ühendriikide biokeemik ja viroloog Wendell Meredith Stanley teatas, et kristallvormina on eraldatud esimene viirus, millega sai alguse käsitlus viirustest kui molekulidest, mis põhjustavad haigusi.

### Juuli
*30. juuli – ilmus esimene "Penguini" sarja pehmes köites raamat (André Maurois' "Ariel"), mis vallandas revolutsiooni raamatuköitmises.

### August

* ...

### September

* 15. september – Nürnbergi seadusega võeti juutidelt kodakondsus, taastati getod ning kuulutati haakristilipp Saksamaa ametlikuks lipuks.

### Oktoober

* ...

### November

* 3. november – Kreekas toimus rahvahääletus monarhia taastamise üle.

### Detsember

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*1. jaanuar – jõustus "Perekonnanimede korralduse seadus".
*2. jaanuar – Tallinnas algas 3. jaanuarini kestnud II rahvusliku kasvatuse kongress.
* 4. jaanuar – olümpiavõitjast maadleja Eduard Pütsep asus Riias tööle Läti riikliku maadlustreenerina.
* 5. jaanuar – registreeriti Eesti Veespordi Liidu põhikiri; liidu esimeheks sai Voldemar Puhk.
* 9. jaanuar – Paul Keres tuli 19-aastaselt esimest korda Eesti malemeistriks. 
* 10. jaanuar – endine Jäneda mõisa valitseja Kustas Tonkmann mõisteti omastamise eest pooleteiseks aastaks vangiroodu, kuid Riigikogu liikmena jäi vabadusse.
* 12. jaanuar – toimus 11. Tallinna-Tartu linnavõistlus korvpallis, mille esimest korda võitis Tartu meeskond tulemusega 49:32.
* 17. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts teatas riigi- ja omavalitsusjuhtide koosolekul kavatsusest kutsuda põhiseaduse muutmiseks kokku uus Asutav Kogu.
* 19. jaanuar – Türi linnavalitsus astus ametisse.
* 20. jaanuar – lõppes esimene Eesti-Läti maavõistlus kiiruisutamises, mille Läti võitis tulemusega 444,89:461,07. Eesti parim oli Aleksander Mitt, kes sai 500 meetri distantsil teise koha.
* 22. jaanuar – Rio de Janeiros Fluminense staadionil toimus poksimatš Ervin Klausneri ja itaallasest eksmaailmameistri Primo Carnera vahel. Üritusest võttis osa 50 000 pealtvaatajat. Matši võitis 5. raundis itaallane.
*22. jaanuar – riigivanem Konstantin Päts kiitis heaks Karl Terrase algatuse ehitada Eestisse esindusspordihoone.
*24. jaanuar – Siseministeeriumi teadaandega avaldati esimesed perekonnanimede kaitseregistrisse kantud nimed: Heling, Maramaa, Kuuskmaa, Kasemäe, Kiviste, Jüriste ja Kigaste.

* 3. veebruar – toimusid I Eesti Talimängud, kus kahel päeval osales spordialadel üle 4000 sportlase.
* 16. veebruar – Riigikohus alustas tegevust Tallinnas.
* 18. veebruar – toimus uue põhimääruse saanud Kehakultuuri Sihtkapitali Valitsuse esimene koosolek, kus juhatuse esimeheks valiti Karl Terras.

*22. veebruar – siseminister Karl Einbund eestistas oma nime Kaarel Eenpaluks.
* 23. veebruar – Tallinnas avati Eesti Meremuuseum. 
*23. veebruar – riigivanem pidas raamatuaasta avamise puhul raadiokõne.

* 3. märts – toimus viimasteks jäänud Eesti jääpallimeistrivõistluste finaal, kus spordiklubi Sport võitis Kalevi tulemusega 7:2.
* 5. märts – sisekaitseülema määrusega peatati kõikide erakondade tegevus.
* 7. märts – asutati Isamaaliit.
* 11. märts – toimusid Soome Salpausselkä suusamängud, kus suusamaratoni (50 km) lõpetas eestlastest vaid Voldemar Treinberg (75. koht); neil mängudel osales esimest korda ka Eesti suusahüppaja, Oskar Veldemann.

* 5. aprill – Eesti jalgpallikoondise peatreeneriks sai uuesti Antal Mally.
* 7. aprill – toimusid Eesti sisevõistlused tennises, mille võitis Kristjan Lasn.
*15. aprill – Tallinnas avati Eesti Panga uus peahoone.

*3. mai – Vabariigi Valitsus kinnitas Eesti evangeeliumi-luteriusu kiriku põhimäärused. 
* 12. mai – asutati Eesti jalgpalli olümpiafond.
* 15. mai – Kopenhaagenis toimusid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus ainsa medali, pronksmedali sai August Neo.
*31. mai – Anton Uesson valiti Insenerikoja esimeheks.

* 2. juuni – Tallinnas Mustpeade Klubis toimus esimene rahvusvaheliselt arvestatav maleturniir Eestis. Turniiril jäi Paul Keres teiseks.
* 2. juuni – algasid Eesti jalgpalli liiduklassi esivõistlused, kus esimest korda osales kaheksa meeskonda.

*8. juuni – lõppes Riigi Majandusnõukogu istungjärk.
* 26. juuni – riigivanem Konstantin Päts kinnitas Jaan Tõnissoni Tartu Ülikooli ühistegevuse professoriks. 

*2. juuli – Eestisse saabusid külaskäigule Soome kindral Hameli ja 50 Soome ohvitseri.
*4. juuli – Suurbritannia saadik Edmund Monson esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
*14.–15. juuli – toimusid Majaomanikkude Koja valimised.
*26. juuli – valitsus võttis Postimehe sekvesteri alla, põhjuseks toodi ajakirjandusele seatud piirangute rikkumine ning kirjastusühisuse majanduslikud raskused.

* 19. august – riigivanem Konstantin Päts alustas eravisiiti Soome.
*15. august – toimus Eesti meremeeste streik.

*8. september – Estonia kontserdisaalis jagati pidulikul üritusel kirjanikele, teadlastele ja illustraatoritele raamatuaasta auhindu.
* 11. september – riigivanema otsusega pikendati kaitseseisukorda ühe aasta võrra 
* 18. september – ilmus ajalehe Uus Eesti esimene number.
* 20. september – algas 20-sendiste metallrahade vermimine.
* 24. september – Anton Univer esitas V Riigikogu juhatusele põhiseaduse muutmise ettepaneku, mille järgi Eesti pidi olema iseseisev, rippumatu vabariik, kus riigivõim on riigivanema käes.
*25. september – Roomas 29. septembrini kestnud laskmise MM-il võitsid eestlased viis esikohta ja jäid sellega riikide üldarvestuses teiseks.
* 26. september – Sõjaringkonnakohtus algas vaps-terroristide protsess.
* 27. september – Eesti laskurid tulid Roomas maailmameistriteks ja püstitasid mitu maailmarekordit.
* 27. september – Sõjaringkonnakohtus lõppes vaps-terroristide protsess.

* 15. oktoober – lasti käibele Eesti Vabariigi 20-sendiline metallvahetusraha.
*Oktoobris hakkas kirjastus Loodus raamatusarjana välja andma väliskirjanduse tippteosed; esimene oli Anatole France'i "Kuningatar Hanejala praeköök".
*Sügisel ilmus A. H. Tammsaare romaan "Ma armastasin sakslast".

* 15. november – Felix Martin valiti Tapa linnapeaks.
* 30. november – ajalehes Uudisleht avaldati Eesti aasta parimad sportlased: parimaks valiti kergejõustiklane Arnold Viiding.
*Novembris-detsembris ilmus mitu tähelepanuväärset kirjandusteost: Marie Underi luulekogu "Kivi südamelt", August Gailiti romaan "Isade maa" jt.

* 5. detsember – nuntsius Antonio Arata esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
* 7. detsember – kaitsepolitsei arreteeris Tallinnas vabadussõjalaste juhid.
* 7. detsember – asutati Eesti Kergejõustiku Liit.
* 23. detsember – toimus Looduskaitse Nõukogu esimene koosolek.
* 31. detsember – aastavahetuse kõnes tegi riigivanem Konstantin Päts teatavaks enda kavatsuse korraldada põhiseaduse muutmise küsimuses rahvahääletus.
* 31. detsember – Türil ristiti ja tegi esimese lennu purilennuk Türi Luik.

## Sündinud

* 5. jaanuar – Viktor Lebedev, vene helilooja
* 8. jaanuar – Elvis Presley, USA laulja 
* 20. jaanuar – Heino Mölder, eesti tehnikateadlane
* 24. jaanuar – Mona Malm, rootsi näitleja
* 27. jaanuar – Vladimir Zuikov, vene kunstnik-lavastaja ja illustraator
* 29. jaanuar – Fred Jüssi, eesti loodusteadlane ja publitsist
* 16. veebruar – Osvald Nitski, eesti maadleja ja sambomaadleja
* 23. veebruar – Peet Lepik, eesti semiootik ja kultuuriteoreetik
* 1. märts – Ernest Bryll, poola kirjanik, tõlkija ja diplomaat
* 31. märts – Richard Chamberlain, ameerika näitleja
* 1. mai – Julian Mitchell, inglise stsenarist 
* 6. juuli – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama, Tiibeti usujuht
* 21. juuni – Françoise Sagan, prantsuse kirjanik
* 19. august – Dumitru Radu Popescu, rumeenia kirjanik
* 5. september – Johnny Briggs, inglise filmi- ja seriaalinäitleja
* 11. september – Arvo Pärt, eesti helilooja
* 11. september – Jacques Gaillot, Partenia titulaarpiiskop
*25. september – Maj Sjöwall, rootsi kirjanik
* 3. oktoober – Charles Duke, USA astronaut
* 12. oktoober – Luciano Pavarotti, itaalia laulja
* 30. oktoober – Michael Winner, inglise filmilavastaja ja -produtsent
* 3. november – Ingrid Rüütel, eesti filoloog ja folklorist
* 14. detsember – Arvo Valton, eesti kirjanik
* 16. detsember – Olev Oja, eesti koori- ja orkestrijuht
* 30. detsember – Omar Bongo, Gaboni president

## Surnud

*5. jaanuar – Leopold Tõnson, eesti sporditegelane
*10. jaanuar – Edwin Flack, austraalia kergejõustiklane
*28. jaanuar – Mihhail Ippolitov-Ivanov, Vene helilooja ja dirigent
*24. aprill – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumees
*12. mai – Józef Piłsudski, Poola sõjaväelane ja riigitegelane
*21. mai – Hugo de Vries, hollandi bioloog
*5. juuni – Mart Torrim, Luunja puukooli juhataja
*2. juuli – Osvald Pau, Eesti sõjaväelane
*4. juuli – Antonina Arula, eesti näitleja
*5. juuli – Verner Treuhoff, Eesti sõjaväelane
*30. august – Henri Barbusse, prantsuse kirjanik
*14. oktoober – Jaan Koort, eesti kujur, maalikunstnik ja keraamik
*25. november – Iyasu V, endine Etioopia keiser
*31. detsember – Roland Köster, Saksa suursaadik Pariisis

## [[Nobeli auhind|Nobeli auhinnad]]
*füüsika – James Chadwick
*keemia – Frédéric Joliot, Irène Joliot-Curie
*meditsiin – Hans Spemann
*kirjandus – auhinda välja ei antud
*rahu – Carl von Ossietzky

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kroonika 1935