Ruuben Kaalep

**Ruuben Kaalep** (sünninimi **Ruuben Saal**; sündinud 21. septembril 1993 Tallinnas) on eesti poliitik, luuletaja, ajalooõpetaja ja looduskaitsja.

Ruuben Kaalep on olnud kahe erakonna – Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ning Eesti Rahvuslaste ja Konservatiivide – üks loojaid ja asutajaid. Ta on olnud noorteühenduse Sinine Äratus asutajaliige ja esimees ning iga-aastase vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäigu üks algatajaid ja juhte.

Kaalep oli XIV Riigikogu noorim liige ja esimene Riigikogu liige, kes on sündinud pärast Eesti taasiseseisvumist. Ta kuulus Riigikogu välis-, Euroopa Liidu asjade ja kultuurikomisjoni, algatas Riigikogu avalduse Venemaa põlisrahvaste toetuseks, juhtis sõnavabaduse toetusrühma ning tegi mitmeid keskkonnaalaseid algatusi. Looduslike pühapaikade kaitseks tehtud töö eest on ta saanud hiie sõbra aunimetuse.

Kaalepi maailmavaade on rahvuslik ja etnofuturistlik. Ta on rõhutanud rahvuslaste ülemaailmset koostööd, põlisrahvaste enesemääramise põhimõtet ning konservatiivset looduskaitset, kuid tema poliitilist tegevust on ilmestanud ka skandaalid ja seosed paremäärmuslusega. Kaalep on Kaitseliidu liige ja osalenud vabatahtlikuna abimissioonil Ukraina rindepiirkonnas.

Luuletajana on Ruuben Kaalep avaldanud peamiselt kindlalt struktureeritud värsimõõduga riimluulet mitmekesise temaatikaga.

## Lapsepõlv ja haridustee

Ruuben Kaalepi ema on õpetaja, giid ja rahvaluuleuurija Irene Saal, isa oli filoloog ja luuletaja Ain Kaalep ning vanaisa oli metsandusteadlane ja vabadusvõitleja Juhan Kaalep. Ruuben Kaalepil on õde Elo Kaalep ning poolõed Rahel ja Triin Kaalep.

Ruuben sündis Tallinnas, kuid kasvas üles Tartus ja Otepää looduspargis Päidla külas. Ta oli lapsena linnuvaatleja ja ornitoloogiahuviline ning tegi 10-aastaselt kaastööd Eesti linnuatlasele.

Ta õppis Tartu Waldorfgümnaasiumi põhikooliastmes ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kooliõpilasena osales Ruuben emakeele-, õigekirja-, ajaloo- ja geograafiaolümpiaadidel ning koolinoorte mälumängu meistrivõistlustel. Aastail 2007–2012 oli ta Noorte Kotkaste liige.

Hugo Treffneri Gümnaasiumis oli Ruuben koolilehe Miilang toimetuse  ja näiteringi liige. Tema klassikaaslasteks olid teiste seas hilisem majandusanalüütik Mait Kraun ja pärimusmuusik Maimu Jõgeda. Lisaks kuulus Ruuben organisatsiooni HTG Vabastusrinne, mille liikmete hulgast tema, Mait Kraun ja Julius Kull olid hiljem noorteühenduse Sinine Äratus asutajaliikmed.

2010. aastal oli Ruuben keskkooliõpilaste tõlkevõistluse Juvenes Translatores Eesti võitja ja pidas auhinnatseremoonial 7. aprillil 2011 Brüsselis kõne, kus kutsus üles kaitsma rahvuskeeli. 2011. aastal sai ta Kolme Kooli Kohtumisel ajaloovõistlusel esikoha. Isamaalise omaloomingu konkursil 2010. aastal sai Ruuben luuletusega "Anna andeks, Eesti" III koha nooremas vanuseastmes. Tema luuletused ilmusid ka Hugo Treffneri Gümnaasiumi almanahhis "Sulesepad".

Pärast gümnaasiumi lõpetamist vahetas ta vanemate heakskiidul senise perekonnanime Saal Kaalepi vastu. 2012–2016 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu ja folkloristikat, kuid ei lõpetanud ülikooli.

## Maailmavaade
### Rahvuslus ja etnofuturism
Kaalepi rahvuslik maailmavaade kujunes ajaloo ja folkloori mõjul ning süvenes arusaamast, et Eesti poliitiline eliit on eemaldunud esivanemate ideaale kandvatest väärtustest. Tema meelsuse kujunemisel olid olulised hetked Lihula ausamba teisaldamine ja Eesti-Venemaa piirilepingu katsed, mida ta pidas Tartu rahu rikkumiseks.

Kaalep seostab identiteeti juurte ja ajaloo, keele, kodukoha, kogukonna ning maailmatunnetusega, põhjendades seeläbi rahvusluse olulisust. Rahvusluse mõte on Kaalepi järgi "iseendaks jäämine ja iseenda taasavastamine". Kaalep on üles kutsunud uuele rahvuslikule ärkamisele, mis on tema sõnul eelkõige kultuuriline protsess ja juurte taasleidmine. See võiks Kaalepi meelest toimuda mitte ainult poliitikas, vaid ka muusikas, kunstis ja filosoofias. Tema sõnul tehakse ärkamisaegadel pikaajalisi riigimehelikke otsuseid, mis mõjutavad rahvuse saatust ja ajalugu.

Kaalepi sõnul nõuab rahvuslus iseseisvat rahvusriiki ja kindlaid riigipiire. Ta on kritiseerinud rahvusluse jaotamist etniliseks ja mitteetniliseks, tuues välja, et idee mitteetnilisest rahvuslusest on eestlastele võõras. Eesti identiteeti lahustab see, kui igaüks võib olla eestlane. Minevikus ohustas rahvuslust imperialism, tänapäeval aga ka globalism, mis muudab maailma ühetaolise kultuuriga tarbimisühiskonnaks. 21. sajandi rahvuslus on Kaalepi järgi etnopluralistlik, pooldades rahvusriiki kõigile maailma rahvastele, et säilitada planeeti oma mitmekesisuses.

Kaalep on kirjeldanud oma vaateid etnofuturistlikena ja 2020. aastal avaldas ta koos August Meistriga etnofuturistliku manifesti "Rebirth of Europe". Etnofuturism on Kaalepi ja Meistri järgi uut tüüpi rahvuslus, mis ühendab etnilist rahvuslust futuristliku kunsti vabaduse ja nooruslikkusega. Kaalep on soovitanud eeskuju võtta Jaapanist ja Lõuna-Koreast, kus traditsioonide austamine on kooskõlas kõrgtehnoloogilise tsivilisatsiooniga. Etnofuturismi koostisosad on Kaalepi sõnul veel soome-ugri pärand, eluringi terviklikkus, talupojamõistus ja müütiline mõtteviis.

### Keskkond ja inimene

Kaalepi keskkonnavaade põhineb biokultuurilise mitmekesisuse põhimõttel, mille järgi on loodus ja kultuur lahutamatult seotud. Kaalep leiab, et Eesti rahvas, kultuur ja maastikud moodustavad ühe terviku ning on võrrelnud rahvusriiki looduskaitsealaga. Looduse ja maastike säilitamine on Kaalepi väitel vajalik, et püsiks kultuuripärimus ja rahvastevahelised erinevused. Kaalep toob eeskujuks pärandniidud ja traditsioonilise maakasutuse, mis ühendas inimese ja ökosüsteemi harmooniliseks tervikuks.

Kaalep toetab pesitsusrahu ja lageraie piiramist, eeskätt looduskaitsealadel, ohustatud liikide kaitset ja elupaikade taastamist. Ta on kritiseerinud tuuleparkide arendamist Eestis ning kinnisvaraarendust parkide ja rohealade arvelt. Lahendusena rõhutab ta vajadust kohaliku tasandi otsustusõiguse järele riigimetsade majandamisel ning kutsub üles rahvuslikule kokkuleppele, mis ühendaks looduskaitse ja maaelu huvid.

Kaalep peab oluliseks rahvuskonservatiivse keskkonnapoliitika sündi Eestis ning kritiseerib Lääne rohelisi parteisid, mida peab vasakpoolse ideoloogia mõju all olevaks. Ta leiab, et püüdlus lõputu majanduskasvu poole on vastuolus looduse eneseregulatsiooniga ning viib nii keskkonna kui ühiskonna kriisini. Kaalepi hinnangul on globaalne tarbekaupade ületootmine kogu maailmas tekitanud massiivset keskkonnakahju. Kaalep väljendab toetust keskkonna- ja loomakaitsele, vastandudes inimkesksele maailmapildile, mida ta seostab lääne liberalismi ja inimõiguste ideoloogilise dogmaga. Kaalepi järgi peab inimene nägema end osana loodusest, mitte selle valitsejana, ning rahvuslus peaks seisma harmoonia eest inimese, rahvuse, teiste liikide ja elu terviku vahel. Ruuben Kaalep on öelnud, et ta on 7-aastasest saati pidanud end maausuliseks.

### Välispoliitika

Kaalep rõhutab, et igal rahval on loomulik õigus oma saatust ise määrata, sõltumata suurriikide huvidest või ideoloogilistest blokkidest. Tema käsitluses on see ühtlasi vastand nii lääne globalismile kui idapoolsele imperialismile. Kaalep peab oluliseks, et riigid tegutseksid vastastikuse austuse põhimõttel ega püüaks kehtestada oma väärtusi teistele rahvastele. Tema arvates on rahvusriik rahvusliku vabaduse kõrgeim vorm ning välispoliitika eesmärk peab olema selle iseseisvuse kaitse. Kaalep peab Eesti välispoliitika üheks põhieesmärgiks põlisrahvaste õiguste ja enesemääramise põhimõtte toetamist kogu maailmas, eriti soome-ugri ja teiste Venemaa rahvaste seas.

Kaalep pooldab mittesekkumist kolmanda maailma konfliktidesse. Kolonialismi, Iraagi sõda ning 2011. aasta Liibüa kodusõtta sekkumist peab Kaalep lääneriikide rumalateks vigadeks. Kaalepi sõnul ei ole Euroopa ja Aasia kultuur teineteisest paremad ning Lääs ei saa ülejäänud maailmale pakkuda tsivilisatsiooni, demokraatiat või inimõigusi. Sekkumine on aga konflikte võimendanud ning seeläbi raskendanud ka immigratsioonikriisi Euroopas. Kaalep hääletas Riigikogus vastu Eesti sõdurite saatmisele Põhja-Mali konflikti, leides, et Mali režiimi toetamine on vastuolus nii rahvaste enesemääramise põhimõtte kui ka inimõigustega.

Kaalep toetab Kesk- ja Ida-Euroopa rahvusriikide koostööd, mida ta näeb vastukaaluna nii Venemaa imperialismile kui lääne tsentraliseerumisele. Selle piirkondliku koostöö keskmes on Ukraina toetamine tema võitluses suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse eest. Intermariumi ideed käsitleb Kaalep kui rahvusriikide liitu, mis suudaks iseseisvalt tagada julgeoleku ja kujundada oma tuleviku.

### Demokraatia ja isikuvabadused
Kaalep toetab siduvate rahvaalgatuste seadustamist ja valimissüsteemi reformi, mis kaotaks häälte ülekandemehhanismi. Ta on kritiseerinud liigset esindusdemokraatiat ja avaldanud toetust otsedemokraatiale ning kodanikuühiskonnale. Kaalepi hinnangul aitaks kogukondliku otsedemokraatia arendamine tugevdada Eesti demokraatiat. Ta leiab, et suureks paisutatud omavalitsustes on elanike otsustusõigus liialt nõrgenenud ning võim on inimestest võõrdunud. Kaalepi sõnul võiks rahvakoosolekutel olla vetoõigus kohalikku elu puudutavates küsimustes.

Kaalep on korduvalt rõhutanud sõnavabaduse tähtsust ja leidnud, et see on liberaaldemokraatliku ideoloogia poolt rünnaku all. 2012. aastal avaldas ta sel põhjusel vastuseisu ACTA-le, kritiseerides selle varjatud väljatöötamist, tsensuuri võimaldamist ja seeläbi internetivabaduste piiramist nii Euroopa Liidu kui suurfirmade poolt. Kaalep on võtnud sõna vaenukõne seadustamise vastu, rõhutades, et Lääne-Euroopas kehtivad vihakõneseadused ei kuulu Eesti väärtusruumi. Eestile omased väärtused on Kaalepi arvates sõnavabadus, vaba poliitiline arutelu ja hea huumorimõistmine. Vihakõneseadusega soovitakse Kaalepi arvates legaliseerida maailmavaateline diskrimineerimine. Samuti näeb ta ohtu sõnavabadusele interneti reguleerimise katsetes.

Kaalepi arvates piirab liberalism sõnavabadust selleks, et vältida enda hävingut ideede vaba konkurentsi käigus. Kultuurimarksismi tõttu on ühiskonnas vastuvõetavate ideede peavool jäänud järjest kitsamaks. Ta usub, et globalismi eesmärk on rajada inimkonna ühise teadvuse üle valitsev totalitaarne režiim, kus surutakse alla üksikisiku loov energia.

### Haridussüsteem

Kaalepi hinnangul peab isamaaline kasvatus tuginema sisemisele veendumusele ja kultuurilisele kogemusele, mitte pealesurumisele. Ta peab oluliseks rahvaluulet, ajaloolisi paiku, ja kriitilist mõtlemist arendavaid arutelusid. Kaalep rõhutab laste sidet looduse ja rahvapärimusega, vastandudes digikesksele haridusele, mis tema sõnul piirab loovust ja nõrgestab rahvuskultuuri. Tema sõnul tuleks lastele tagada kasvukeskkond, kus nad saavad kogeda kodumaa loodust ja kultuurilist järjepidevust.

Kõrghariduses on Kaalep kritiseerinud Eesti ülikoolide rahvusvahelistumist ja välisüliõpilaste eelistamist, mis on tema arvates vastuolus rahvusülikooli ideega. Ta on hoiatanud, et selline suund viib kultuurilise juuretuseni, mis ohustab eesti keele ja rahvusliku haritlaskonna püsimist. Kaalep usub, et pärast Teist maailmasõda on vasakpoolsed levitanud oma ideid ülikoolide ja meedia vahendusel ning seeläbi poliitikuid mõjutanud. Tema hinnangul on sellel ideoloogial tugev mõju ka Eestis, kuna erialases karjääris loeb rohkem kolleegide heakskiit kui andekus.

### Majanduspoliitika
Kaalep toetab turumajandust, kuid on kriitiline globaalse vabakaubanduse suhtes, rõhutades, et turumajandus ja kapitalism ei ole sünonüümid. Tema järgi ei saa majandust hinnata pelgalt kasumi ja kasvunäitajate põhjal – majandussüsteem peab teenima rahvuslikke, kultuurilisi ja ühiskondlikke eesmärke, mitte alluma rahvusvahelistele korporatsioonidele ega finantsinstitutsioonidele. Kaalep pooldab õiglast vabaturumajandust, mis toetab kultuuri püsimist ja inimeste seotust oma maaga.

Kaalep kritiseerib võlapõhist rahasüsteemi, mis võimaldab pankadel luua raha laenamise teel ning tema hinnangul teenida kasumit ühiskonna ja rahvuslike huvide arvelt. Kaalep peab rahasüsteemi olemuselt avalikuks hüveks ning näeb välismaiste pankade domineerimises ohtu Eesti suveräänsusele. Ta leiab, et läänemaailma keskpangad on sattunud finantssektori mõju alla, mille tulemusena on rahanduspoliitika muutunud suurpankade huve teenivaks. Ta on Euroopa võlakriisi põhjustamises süüdistanud panganduskontserne, kes andsid Kreekale ja Itaaliale varjatud laene. Kaalep näeb vajadust otsida alternatiive võlapõhisele süsteemile ning toetab sõltumatuid ja detsentraliseeritud valuutavorme, mis võimaldaksid inimestel arveldada väljaspool pankade kontrolli.

## Poliitiline tegevus (2010–2019)

Teismelisena liitus Kaalep Eesti Rahvusliku Liikumise ja Eesti Leegioni Sõprade Klubiga, suheldes vabadusvõitlejate ja veteranidega, keda ta on nimetanud tõrviku edasiandjateks noorele põlvkonnale. 17-aastaselt valiti ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhatusse. 2011. aastal osales ta "Ühinenud üksikkandidaatide" valimiskampaanias Riigikogu valimiste ajal ja juhtis mitmeid rahvuslikke mälestusüritusi. Martin Helme sõnul avaldas Kaalepi küpsus ja enesekindlus talle muljet.

Ruuben Kaalep oli üks Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) idee loojaid ja asutajaid. Erakond sündis 24. märtsil 2012 Põltsamaal toimunud kongressil, kus Eesti Rahvuslik Liikumine ja Eestimaa Rahvaliit ühinesid. Asutamiskongressil valiti Kaalep ka erakonna juhatusse. Ta oli EKRE juhatuse liige aastail 2012–2015 ja 2017–2019 ning pikaaegne erakonna volikogu liige. Samuti oli Kaalep EKRE Tartumaa ringkonna ja Tartu linna ringkonna aseesimees ning Tartu ringkonna juhatuse liige. Lisaks oli ta aastail 2018–2022 EKRE välispoliitika toimkonna juhataja.

Esimest korda kandideeris Kaalep 20-aastaselt 2013. aasta kohalikel valimistel. Ta oli Tartus EKRE nimekirja 3. number ja sai 30 häält (oma nimekirja paremuselt 8. tulemus). Keegi EKRE kandidaatidest neil valimistel Tartus linnavolikokku ei pääsenud. Kaalep korraldas valimiskampaaniat koos EKRE noortekogu liikmetega, kellest Tartus kandideeris veel neli.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Ruuben Kaalep EKRE nimekirja 4. numbrina Valimisringkonnas nr 10 (Tartu). 21-aastaselt oli Kaalep üks neljast nende valimiste kõige nooremast kandidaadist üle Eesti (kõik neli kuulusid EKREsse). Ta kogus 102 häält (EKRE nimekirja 7. tulemus) ja valituks ei osutunud.

### Sinine Äratus

Ruuben Kaalep oli üks seitsmest EKRE noorteliikumise Sinise Äratuse asutajast 30. novembril 2012. Kaalep oli Sinise Äratuse esimees aastail 2013–2014 ja 2016–2019 ning juhatuse liige 2012–2020 ja 2021–2022. Sinise Äratuse esimehena algatas Kaalep vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäigu traditsiooni ja oli pikka aega üks selle juhte. Delfi on Kaalepit nimetanud Sinise Äratuse peaideoloogiks. 2023. aastal valiti Kaalep Sinise Äratuse auesimeheks.

Juunis 2016 esitas Ruuben Kaalep Jaak Madisoni kohta kaebuse EKRE aukohtule, heites Madisonile ette äsja Sinise Äratuse esimeheks valitud Melvin Ohtla survestamist. Hiljem võttis Kaalep avalduse tagasi. Järgnevalt esitasid Madison ja neli noortekogulast erakonna juhatusele avalduse Kaalepi Sinisest Äratusest väljaviskamiseks. Kaalepit süüdistati "liigselt meelemürke manustanuna" Tartu lõbustusasutustes turistidele Hitleri kui väejuhi ülistamises (teadlase Peeter Espaki juuresolekul). Ka Madison võttis hiljem oma avalduse tagasi. Kaalep ütles, et tal pole kombeks Hitlerit kiita ja ta lihtsalt arvab, et Hitler oli hea strateeg.

Mõni kuu hiljem, kui alates juulist Sinist Äratust juhtinud Triin Kuusk teatas soovist isiklikel põhjustel ajutiselt aktiivsest poliitikast taanduda, valiti Kaalep taas kord Sinise Äratuse esimeheks. Ta teatas, et kavatseb veel enam tihendada koostööd erakonna ja noorteliikumise vahel, sest rahvuslased ei saa endale lubada killustumist.

### Välissuhtlus
Kaalepil on olnud oluline roll EKRE välissuhtluses. Aastal 2013 osales ta Sinise Äratuse liikmena Läti leegionäride päeval ja Läti iseseisvuspäeva tõrvikurongkäigul ning suhtles Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" juhtidega. Nende kaudu sõlmis Kaalep EKRE poolt ametlikud sidemed nii Läti kui Leedu erakondadega. 23. augustil 2013 allkirjastasid Mart Helme ja Kaalep Lätis Bauskas kolme Balti rahvusliku erakonna ühisdeklaratsiooni, mille teksti üks autoreid oli Kaalep.

Kaalep on korduvalt osalenud iseseisvuspäeva tõrvikurongkäikudel nii Riias kui Vilniuses ning tema kaudu on iseseisvuspäeva tõrvikurongkäigu idee liikunud Eestist Leetu. 2020. aastal nimetati ta Leedu etnofuturistliku noorteliikumise Kryptis auliikmeks.

Kaalep aitas 2014. aastal vahendada EKRE sidemeid euroskeptilise Suurbritannia Iseseisvusparteiga (UKIP). Ta on avalikult toetanud UKIPi liidrit Nigel Farage'i ja tema seisukohti Euroopa Liidu reformimise ning rahvusliku suveräänsuse kaitsel.

Mais 2016 osales Kaalep EKRE ja Sinise Äratuse esindajana Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis konverentsil, mille korraldas ajakiri American Renaissance. Kaalep oli 22-aastaselt konverentsi kõigi aegade noorim kõneleja ning käsitles rahvusidentiteedi seoseid kodupaigaga ja Euroopa rahvuslaste koostööd. Samuti on ta olnud Tallinnas toimuva rahvusvahelise konverentsi Etnofutur algataja ja korraldaja. Alates 2017. aastast on konverents toonud Eestisse esinejaid mitmest riigist, sealhulgas Ungarist, Leedust, Soomest, Ukrainast, Fääri saartelt ja Ameerika Ühendriikidest.

### Tegevus Tartu linnavolikogu liikmena
2017. aasta KOV valimistel oli Ruuben Kaalep Tartus EKRE nimekirjas 2. kandidaat ja valiti 189 häälega (EKRE nimekirja 3. tulemus) linnavolikokku.

Kaalep kuulus Tartu linnavolikogusse aastail 2017–2019. Ta oli linnavolikogu hariduskomisjoni ja põhimääruskomisjoni liige. 2017. aastal oli Kaalep EKRE kandidaat Tartu abilinnapea ja linnavolikogu esimehe kohale.

Kaalep nimetas oma eesmärgina linnavolikogus Tartu tartulikkuse ja eestilikkuse säilitamist ning prioriteetidena haridust, demograafiat ja rahvuskultuuri. Ta oli vastu linna üldplaneeringule, mida nimetas plaanimajanduslikuks ja mis tema hinnangul võimaldab rohealade täisehitamist. Kaalep esitas idee linnasisese rööbastranspordi (kiirtrammi) rajamiseks Tartu sadamaraudtee koridori. Ta seisis vastu Tartu Ülikooli rahvusvahelistumisele ja sattus sel teemal hariduskomisjonis sõnelusse Marju Lauristiniga.

### Skandaalid
Juunis 2018 saatis Kaalep pseudonüümi all Eesti Päevalehe ja Delfi ühisesesse arvamusveebi artikli, mille autoriks oli kujuteldav Tartu Ülikooli tudeng Bert Valter. Kaalepi sõnul oli tegemist ajakirjandusliku eksperimendiga, mille eesmärk oli tõestada, et liberaaldemokraatlik tekst, mis esitab EKRE suhtes liialdatud süüdistusi, avaldatakse kriitikata. Artiklisse peitis ta sõnumeid nagu "mina olen Ruuben Kaalep" ja "Eesti Päevaleht on loll", mida sai kokku lugeda ühe lõigu lausete esimestest tähtedest. 2019. aasta valimiskampaania ajal tunnistas Kaalep eksperimendi toimumist, kuid lükkas tagasi väited, nagu haldaks ta sotsiaalmeedias trollikontosid avaliku arvamuse mõjutamiseks.

Ajakirjanikud Martin Laine ja Mikk Salu on Kaalepit meedias seostanud natsismi ja antisemitismiga, viidates tema välismaistele sidemetele ja sotsiaalmeedias jagatud internetimeemidele. Kaalep on neid süüdistusi eitanud, nimetades osa tõlgendusi meediapoolseks liialduseks ja väites, et tema kriitika on suunatud üksikute isikute, mitte rahvuste vastu. Samuti on Kaalepit süüdistatud Tartu Zavoodi baaris natsitervituste hüüdmises, mida ta on nimetanud alusetuks laimuks. 2019. aastal kajastasid mitmed väljaanded, et Kaalep nimetab end oma Twitteri-profiilil soomeugrilaste ülemvõimu pooldajaks.

2018. ja 2019. aastal sattus Kaalep EKRE Tartu ringkonnas vastasseisu Indrek Särjega, mille tulemusel visati Särg erakonnast välja. 2019. aasta kevadel Riigikogu ametivande andmisel näitas Kaalep OK-käemärki, mida osa meediast tõlgendas viitena valgete ülemvõimule. Kaalepi sõnul oli tegu positiivse emotsiooni märgiga, mida tema sõpruskond kasutab tavaliselt hea tuju väljendamiseks. Hiljem ministrivande andmisel tegid sama žesti ka Martin ja Mart Helme, mida mitmed kommentaatorid tõlgendasid teadliku trollimisena.

Maikuus tegi Kaalep koos Eestis visiidil käinud Prantsusmaa poliitiku Marine Le Peniga selfi, kus mõlemad näitasid OK-märki, ja postitas selle oma sotsiaalmeediakontole. Pärast visiiti palus Le Peni meeskond foto Kaalepi Facebooki lehelt eemaldada. Juhtum pälvis laialdast rahvusvahelist kajastust Euroopa ja Ameerika meedias.

## Tegevus XIV Riigikogu liikmena (2019–2023)

2019. aasta Riigikogu valimistel sai Kaalep 10. valimisringkonnas 566 häält ning osutus kompensatsioonimandaadiga valituks. Kaalepist sai XIV Riigikogu noorim liige ja esimene ametivande andnud Riigikogu liige, kes on sündinud pärast Eesti taasiseseisvumist (samasse Riigikogu koosseisu valitud Vladimir Svet loobus mandaadist).

Riigikogus oli ta sõnavabaduse toetusrühma esimees. Ta oli ka Vabadusvõitlejate ja represseeritute toetusrühma, Esindamata Rahvaste Organisatsiooni toetusrühma, Riigikogu innovatsiooni toetusrühma, Otsedemokraatia toetusrühma, Avalikult Rail Balticust toetusrühma, Rahvusriikide Euroopa Liidu toetusrühma, Haapsalu raudtee taastamise toetusrühma, Tiibeti toetusrühma, Setomaa toetusrühma ja Eesti metsavendluse traditsiooni hoidmise toetusrühma liige.

Riigikogu liikmena oli Kaalep üks Estonia laevahuku uurimise toetusrühma asutajaid ja uue uurimise algatajaid. Ta nõudis selgust kadunud tuukrivideote, võimalike relvavedude ning väidetavalt pääsenud meeskonnaliikmete saatuse kohta.

### Tegevus väliskomisjoni liikmena

Kaalep oli Riigikogu väliskomisjoni liige 18. aprillist 2019 kuni 19. oktoobrini 2022. Ta sõnastas oma eesmärkidena Intermariumi riikidevaheliste sidemete tugevdamise ning põlisrahvaste enesemääramisõiguse toetamise rahvusvahelisel tasandil. 2019. aasta kevadel väitis Kaalep, et Jüri Ratase teine valitsus on kokku leppinud loobuda Eesti-Venemaa piirilepingu esitamisest Riigikogule ratifitseerimiseks, nimetades seda EKRE poliitiliseks võiduks.

Kaalep osales väliskomisjoni liikmena ametlikel visiitidel Prantsusmaal, Soomes, Hollandis ja Türgis. Ta toetas ka Kolme Mere Algatust, nähes selles Intermariumi idee praktilist teostust ja rõhutades Kesk- ning Ida-Euroopa rahvaste koostöö tähtsust. Väliskomisjonis sõnastas ta Eesti seisukoha, mille kohaselt tuleb eraldi tähelepanu pöörata Läänemere, Musta ja Aadria mere vahelisele regioonile, kellega Eestil on ühised huvid ja ajalooline taust. Kaalepi sõnul on Intermarium fundamentaalne punkt Eesti välispoliitika strateegias ning idaeurooplaste koostöö on auasi, mis tugevdab piirkonna iseseisvust ja vastupanuvõimet suurriikide survele.

Kaalep oli Riigikogus põlisrahvaste enesemääramise teema üks peamisi eestkõnelejaid ja tema ettepanekul lisati põlisrahvaste kaitse põhimõte Eesti välispoliitika arengukavasse. Kui Eesti sai ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeks, soovis Kaalep ÜROs Eesti poolt Venemaa põlisrahvaste olukorra tõstatamist sarnaselt uiguuride tagakiusamisega Hiinas. Uiguuride ja tiibetlaste olukorra asjus pöördus ta korduvalt välisminister Eva-Maria Liimetsa poole, kritiseerides "ühe Hiina poliitikat".

Kaalep algatas 2021. aastal eelnõu Venemaa põlisrahvaste toetuseks. Eelnõu käsitlemine tekitas väliskomisjonis eriarvamusi: Reformi- ja Keskerakond pidasid avalduse vastuvõtmist Venemaaga suhete seisukohalt problemaatiliseks, samas kui Kaalep rõhutas selle moraalset ja sümboolset tähendust. Kuigi Riigikogu lükkas eelnõu tagasi, pälvis algatus tunnustust Venemaa soome-ugri rahvaste seas. Kaalepile saadeti tänukirju maride ja ersade noorteorganisatsioonidelt, kes nimetasid tema sammu "kangelasteoks". Rahvusvaheline analüütik Paul Goble tõstis Kaalepi tegevuse esile kui olulise panuse Venemaa põlisrahvaste õiguste kaitsmisel, rõhutades Eesti ajaloolist moraalset kohustust selles küsimuses.

### Tegevus Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmena
Kaalep oli Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAKi) koosseisuline liige alates 19. novembrist 2020 kuni XIV Riigikogu volituste lõppemiseni. Tegelikult oli ta ELAKi töös järjepidevalt osalenud juba alates maist 2019 Jaak Valge asendusliikmena.

Euroopa Liidu asjade komisjonis esindas Kaalep seisukohta, et Euroopa Liit peaks arvestama idapoolsete liikmesriikide, sealhulgas Eesti, Läti, Poola ja Ungari vaadetega. Juba 2020. aastal rõhutas Kaalep Euroopa riikide jaoks Ukraina toetamise olulisust, et seista vastu Venemaa imperialismile. Ta tõstatas ka küsimuse massiimmigratsiooni ohust Euroopa rahvaste vabadusele ning rõhutas, et Euroopas kehtivad erinevad väärtused ja maailmavaated, mida tuleb austada ja kaitsta. Kaalep leidis, et liikmesriigid peaksid kliimaeesmärkide saavutamisel säilitama õiguse valida endale sobivamad lahendused. Kaalep toetas valitsuse programmi raudtee elektrifitseerimiseks, suletud raudteeliinide taasavamist ja poolelijäänud raudteede ehituse jätkamist.

### Tegevus kultuurikomisjoni liikmena
Kaalep oli Riigikogu kultuurikomisjoni liige alates 19. oktoobrist 2022 kuni XIV Riigikogu volituste lõppemiseni. Riigikogu liikmena tõstatas Kaalep ajaloo- ja kultuuripärandi säilimise küsimusi, esitades ministritele arupärimisi humanitaar- ja rahvusteaduste alarahastatuse, taluarhitektuuri väärtustamise ja kaitse ning muinaspärandi kaitse katastroofilise olukorra kohta.

Kaalep koostas muudatusettepaneku 2023. aasta riigieelarve eelnõule, mis oleks soolise võrdsuse ja võrdse kohtlemise ning õiguspoliitika kujundamise ja õigusloome kvaliteedi tagamiseks mõeldud rahastuse ümber paigutanud arheoloogilistesse uuringutesse Eesti ja eestlaste mineviku paremaks mõistmiseks. Ettepanekuga oleks antud üle 13 miljoni euro, et kasutada tänapäeva tehnoloogilisi võimalusi ajaloo tundmaõppimiseks ja päästa muinaspärand hävingust. Kaalep soovitas selle rahastusega uurida muinas- ja keskaegseid linnamägesid ning asulakohti, matmis- ja pühapaiku, võimalikke vanu sadamakohti ja muistseid inimsäilmeid. Riigikogu lükkas ettepaneku tagasi häältega 18 poolt, 50 vastu.

### Looduskaitsealgatused
Kaalep tegeles Riigikogus ka keskkonnaküsimustega, pöörates tähelepanu looduslike pühapaikade säilitamisele ja nende kultuurilise tähenduse teadvustamisele. Ta toetas Hiite Maja tegevust, andes neile oma katuseraha. 2020. aastal, kui EKRE oli valitsuses, tõstatas Kaalep looduslike pühapaikade kaitse küsimuse kultuuriminister Tõnis Lukasega, süüdistades Riigimetsa Majandamise Keskust hiites raietööde tegemises. Kaalep kritiseeris ka RMK küsitavid raiemeetodeid ja kohalike kogukondade murede eiramist. 2022. aastal oli Kaalep vastu eelnõule, mis oleks vähendanud veekogude kallastel kehtivat ehituskeeluvööndit, ning tema seisukoht sai EKRE fraktsioonis toetuse, aidates kaasa eelnõu tagasilükkamisele.

Looduskaitseühendus Eesti Metsa Abiks avaldas toetust Kaalepi tegevusele ning kohtus Kaalepi ja tema mõttekaaslastega EKRE fraktsioonist. Metsakaitsjate sõnul proovis Kaalep oma erakonnas au sees hoida looduspoliitikat, kuid tema lahkumine tipp-poliitikast "tähendab ühtlasi ka loodusteemade vaibumist ning metsatööstuse-meelsed liikmed saavad erakonna sees ülekaalukalt vabad käed." Keskkonnaminister Madis Kallas kiitis Kaalepi panust teemadesse, mis puudutavad pühapaiku, raiemahtude vähendamist, elukeskkonna hoidmist ja elurikkust Eesti metsades, ning avaldas kurbust, et Kaalep 2023. aasta Riigikogu valimistel ei kandideerinud.

### Loomakaitseküsimused
Ruuben Kaalep oli koos Jaak Valgega üks kahest EKRE saadikust, kes Riigikogus hääletas karusloomafarmide keelustamise poolt. Kaalep tõi põhjenduseks, et ta on vastu loomade kasutamisele inimese mugavuse ja materialismi heaks.

Jaanuaris 2022 esitas Kaalep Riigikogule 22 muudatusettepanekut loomakaitseseaduse muutmiseks, mille eesmärk oli tema sõnul suurendada austust eluslooduse vastu ja vähendada loomade väärkohtlemist. Ettepanekud hõlmasid muu hulgas loomkatsete piiramist, rituaalse tapmise keelustamist ning loomade varjupaigas viibimise aja pikendamist. Kaalep rõhutas vajadust karmistada karistusi loomade väärkohtlemise eest ja anda võimalus juriidilise isiku sundlõpetamiseks rängemate rikkumiste korral. Riigikogu komisjonid 2023. aastani Kaalepi ettepanekuid menetlusse ei võtnud.

### Krüptoraha seadus
Kaalep ei olnud rahul krüptorahaettevõtete tegevust reguleeriva seaduseelnõuga, mis tuli Riigikogu menetlusse 2022. aasta alguses. Kaalep esitas eelnõule 594 muudatusettepanekut, et eelnõu vastuvõtmist pidurdada ning tuua opositsioon ja koalitsioon laua taha kokku kompromisse otsima. Kaalepi sõnul oli eelnõu kasulik vaid pankade kartellile, kuna oleks teinud sisuliselt võimatuks väikeettevõtjatel ja idufirmadel krüptoraha kasutamise oma tehingutes. Kaalep leidis, et eelnõu seab neile äärmiselt suured piirangud ja kõrged nõuded alates kõrgetest riigilõivudest kuni varjatud käibemaksu sisseviimise meetoditeni.

Tulemusena võttis Riigikogu rahanduskomisjon arutusele neli Kaalepi esitatud sisulist muudatusettepanekut. Sisulisi ettepanekuid eelnõule esitaski Kaalep kokku neli-viis, neid ta tagasi ei võtnud, küll aga ülejäänud, mille sisuks oli teemaga täiesti haakumatud bussipeatuste nihutamise ettepanekud. Koalitsioon ähvardas siduda eelnõu usaldushääletusega ja siis panna hääletusele eelnõu ilma selle EKRE-le olulise muudatuseta. Kaalepi sõnul saavutas kompromissiga EKRE olulise võidu, kuna eelnõust võeti välja ettevõtjatele enim muret valmistanud järelevalvetasu. Siiski pidas ta liiga koormavaks omakapitalinõude tõstmist 100 000 eurole.

### Vene-Ukraina sõda

2022. aastal alanud Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse nõudis Kaalep lennukeelutsooni kehtestamist Ukraina kohal. Selleks pidas ta vajalikuks NATO sõjalist sekkumist. 14. märtsil võttis Riigikogu 90 poolthäälega esimesena maailma parlamentidest vastu avalduse, millega toetas lennukeelutsooni kehtestamist. Kaalep oli üks avalduse teksti autoreid.

Kaalep on hiljem Riigikogu saalis korduvalt kutsunud üles peaminister Kaja Kallast ja teisi valitsuse liikmeid astuma samme, et survestada lääneriike lennukeelutsooni kehtestama. Tema sõnul on lääneriigid käitunud "äärmiselt arglikult", välistades otsese sõjalise sekkumise. Lisaks kutsus Kaalep üles toetama Mariupoli kaitsjaid sealse kaitselahingu ajal ja avaldas arvamust, et suures tsiviilohvrite hulgas on osaliselt süüdi USA Kongressi otsus mitte varustada Azovi rügementi õhutõrjerelvadega.

Augustis 2022 külastas Kaalep koos kolleeg Anti Poolametsaga Ukrainat ja kohtus Ukraina ülemraada Intermariumi toetusrühmaga. Lisaks Kiievile külastati Lvivi ja Irpinit. Eesti parlamendiliikmed kinkisid Azovi üksustele luuredrooni Mavic 3 ja külastasid sõdurite taastusravikeskust, et saada lähemat teavet Ukraina sõjaliste ja meditsiiniliste hetkevajaduste kohta.

4. augustil osalesid Kaalep ja Poolamets Kiievis meeleavaldusel, kus nõuti vabadust Mariupolis vangi langenud kaitsjatele. Rahvusvaheline Punane Rist ja ÜRO olid garanteerinud vangide vahetuse, kuid ei suutnud ära hoida 29. juulil Olenivkas toimunud massimõrva, kus hukkus 53 sõjavangi. Ukraina ajakirjanike hinnangul olid Kaalepi ja Poolametsa kõned "võimsad" ning "leidsid ülevoolavat vastukaja Azovstali kaitsjate sugulaste ja sõprade hulgas". Eesti parlamendisaadikud nõudsid oma kõnedes Venemaa kuulutamist terroristlikuks riigiks.

### Tegevus Rahvusraamatukogu nõukogu liikmena
22. septembril 2022 nimetas Riigikogu täiskogu kultuurikomisjoni ettepanekul Kaalepi Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeks. Otsuse poolt hääletas 50 saadikut, erapooletuks jäi üks saadik. Kultuurikomisjoni esindaja Heidy Purga lausus Riigikogu kõnetoolis, et tegemist on sügavalt kirjandusliku taustaga inimesega, kes tunneb sügavat huvi Eesti rahvusliku kultuuri vastu ning on tugeva rahvusliku selgrooga. Poolt hääletanute seas oli nii EKRE, Reformierakonna, Keskerakonna, Isamaa kui ka fraktsioonituid saadikuid. Sotsiaaldemokraadid jätsid valdavalt hääletamata, ainsana hääletas Kaalepi poolt Helmen Kütt.

## Hilisem tegevus
Aastail 2022–2024 kuulus Kaalep Kaitseliidu Toompea malevkonda. Alates 2024. aastast kuulub ta Otepää malevkonda.

2023. aasta Riigikogu valimistel Kaalep ei kandideerinud.

2022. aastal läks ta EKRE Tartu ringkonnast üle Võru-, Põlva- ja Valgamaa ringkonda, kus ta 2023. aastal valiti Otepää osakonna aseesimeheks. 7. aprillil 2024 valiti Kaalep EKRE Otepää osakonna esimeheks ning 20. aprillil erakonna Võru-, Põlva- ja Valgamaa ringkonna juhatuse liikmeks.

Oma kodupiirkonnas Otepää vallas on Kaalep toetanud Nõuni järve rannaala väljaehitamist ja Päidla järvede matkaraja loomist, kaitsnud raie eest Tartu maratoni radade äärseid riigimetsi ja Kastolatsi ristipuid ning lammutamise eest Nõuni Algkooli ajaloolist hoonet.

2023. aastal sai Kaalep looduslike pühapaikade kaitseks tehtud töö eest hiie sõbra aunimetuse.

2023–2024 oli Kaalep Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige.

Kaalep on 2023. aastal asutatud SA Eestlaste Eesti juhataja. Sihtasutus annab välja rahvusmeelset uudiste- ja arvamusportaali Koiduaeg.

Riigikogus olles tekkisid Kaalepil EKRE juhtidega erimeelsused, mis puudutasid keskkonnakaitset, Ukraina toetamist ja noorte rolli erakonnas. Kaalep osales uue erakonna Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid (ERK) algatusrühma kohtumisel 15. juunil 2024. Järgmisel hommikul, 16. juunil, teatati talle, et ta on EKREst välja arvatud. Ta oli ERK juhatuse liige 2024–2025 ning juhib erakonna Otepää osakonda.

2024. aasta detsembris osales Kaalep MTÜ Mission Ukraina abimissioonil Ukraina rindepiirkondadesse.

Alates 2025. aastast töötab Kaalep Mooste Mõisakoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.

## Looming

### Luule
Ruuben Kaalep on avaldanud kaks luulekogu, mis on pälvinud tähelepanu nii oma vormilise ambitsiooni, kultuurilooliste ja mütoloogiliste viidete kui ka tugevalt isikupärase hoiaku tõttu, tekitades kriitikuis nii tunnustust kui ka vastakaid hinnanguid. Kaalep ise on oma luulekreedot sõnastanud nii: "Kunst on selle jaoks, et väljendada seda, mida ei saa sõnades väljendada ja luule on omakorda veel keerulisem asi, sest see tuleb ringiga tagasi ja see proovib sõnades väljendada seda, mida ei saa sõnades väljendada."

#### "Litoriinamere loits & teisi luuletusi" (2020)
2020. aastal avaldas Kaalep oma esimese luulekogu "Litoriinamere loits & teisi luuletusi". Seal avaldatud luuletused on kirjutatud ajavahemikus Hugo Treffneri Gümnaasiumis õppimisest kuni Riigikokku kuulumiseni. Kaalepi luulet peetakse mitmekesiseks: leidub vemmalvärssi, armastusluulet, loodusmõtisklusi ja etnofuturismi.

Karl Martin Sinijärve hinnangul loob Kaalep "ka vanades ja eeldustpidi igavavõitu värsimõõtudes mütates... oma värskete kujundite ja laheda olemisega täiesti nauditava luulepildi." Samas on Rauno Alliksaar kriitiliselt viidanud Kaalepi "nõretavale ning mõnikord lahjade kujundite sisse kätketud isamaalisusele" ning Aare Pilv "patriootlik-militaarsele erootikale". Siim Lill leiab aga, et Kaalepi luuletused "on kantud läbivast eneseirooniast" ning "Autor on oma sõnade adressaatidest ja mõjust teadlik – sellest, et tema tekstid ärritavad juba ette, et natsionalism tekitab automaatselt poleemikat. Nõnda on tekstid Kaalepi seisukohti toetavate lugejate lõbustamiseks, temast põrkuvate lugejate jaoks aga liivateraks, mis kriibib ka siis, kui lugeja saab aru, et need sõnad ongi teadlikult tema ärritamiseks suunatud."

#### "Leilimaastikud" (2025)
Kaalepi teine luulekogu "Leilimaastikud" ilmus 2025. aastal XXVIII üldlaulupeo eel ning eestikeelse raamatu 500. aastapäeva tähistamiseks 500 eksemplaris. Aastatel 2020–2025 kirjutatud tekstid astuvad teadlikku dialoogi klassikalise värsikultuuriga, kasutades meditatiivset riimi ja rütmi ning laia vormivalikut alates uusromantilisest kindlarütmilisest värsist ja regivärsist kuni idamaiste gaseelide, vanaislandi *[[ljóðaháttr]]*i ja vanakreeka heksameetrini; esineb ka luulet lõunaeesti (mulgi ja tarto) keeltes ning mõjutusi keskaegsest trubaduuri- ja truvääriluulest. Luulekogu käsitleb arhetüüpe, unenäolisi kogemusi ja siserännakuid, seostades neid kollektiivse kultuurimäluga. Olulisel kohal on loodus- ja linnamaastikud ning ökoloogiline maailmatunnetus.

Kogu sisaldab luuletust "Päidla heksameeter", mille eest Kaalep sai 2022. aastal eriauhinna Otepää valla riimkroonika konkursil. Leidub ka teistest kultuuridest ja paikadest lähtuvaid tsükleid, sealhulgas "Madžnun al-Qalbi diivan", mille algimpulss on seotud autori reisiga Usbekistani, ning motiive Ukrainast. Seitsmeosaline eepiline poeem "Nikander ja Luise" põhineb Peipsi-äärsest vanausulisest perest pärit Eesti ohvitseri Nikander Pekarski ja tema abikaasa elulugudel. "Leilimaastikes" on ka tõlkeid William Butler Yeatsilt, John Keatsilt, J. R. R. Tolkienilt ja teistelt autoritelt.

Andres Herkel on "Leilimaastikke" arvustades esile tõstnud Kaalepi värsimasinaliku loomejõu, anakronistliku poeetika ja rahvusliku ärkamisluule laadiga võrreldava kirglikkuse, rõhutades ühtlasi autori isemeelsust ja teadlikku distantseerumist kirjanduslikust peavoolust.

### Laulusõnad
Kaalep on kirjutanud ka laulusõnu. 14–15-aastaselt andis ta neli luuletust punkansamblile "Minu Kamp", nii sündisid Vabadussõja ja Teise maailmasõja aegsest Eesti vabadusvõitlusest rääkivad laulud "Ma ei tule tagasi", "Taandumine Narva rindelt", "Varemeist tõuseb kättemaks" ja "Kas võit või surm". Ekslikult on talle omistatud ka sama ansambli laule, mille sõnad on kirjutanud Tauno Rahnu. Eesti artisti Roosi laulule "Tagasi aastasse 18" on Kaalep kirjutanud nii sõnad kui ka viisi. Samuti on Kaalep kirjutanud eestikeelsed sõnad laulule "Lendame koos", mida esitab Melissa Heleen Lust ja mis on Gigi D'Agostino laulu "L'Amour Toujours" *cover*.

## Viited