open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lothar Metz

**Lothar Metz** (16. jaanuar 1939 – 23. jaanuar 2021) oli Ida-Saksamaa maadleja. 

Metz võitis olümpiamängudel täiskomplekti medaleid – kuldmedali (1968. aastal), hõbemedali (1960. aastal) ja pronksmedali (1964. aastal). 1972. aasta olümpiamängudel oli tema koht lõpuprotokollis 7-10.

Ta võitis Ida-Saksamaa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kümme kuldmedalit.

## Välislingid
*
Peter Tauber

**Peter Michael Tauber** (sündinud 22. augustil 1974 Frankfurdis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja Bundestagi liige.

## Haridus
Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta kesk- ja uusaja ajalugu, germanistikat ja poliitikateadust Johann Wolfgang Goethe nimelises Ülikoolis Frankfurdis. Aastal 2000 lõpetas ta ülikooli magistrikraadi ja kiitusega. 2007 kaitses ta doktoritöö spordi ühiskondlikust positsioonist ja ideoloogilisest rollist Saksa keisririigis.

## Elukutse
2000–2001 oli ta teaduslik töötaja Johann Wolfgang Goethe nimelise Ülikooli uurimisprogrammis "Teadmiste kultuur ja ühiskondlikud muutused". 2001–2003 oli ta Junge Unioni Hesseni piirkonna tegevjuht. 2003–2004 töötas Tauber Hesseni kultuuriministri ja asepeaministri Karin Wolffi isikliku referendina. Bundestagi valimisteni oli ta Frankfurdi Saksa Kinnisvaranõustamise AS-i pressiesindaja. Alates märtsist 2008 töötab ta Frankfurdi Johann Wolfgang Goethe nimelise Ülikooli juures asuva Ajaloolise Seminari õppejõuna.

## Poliitika
1991. aastal astus Tauber Junge Unioni (JU) ja 1992. aastal CDU liikmeks. 1993–2007 oli ta Wächtersbachi linnavolinik. Alates novembrist 2005 Main Kinzigi maakonna volikogu liige. Aastal 2007 valiti Tauber Ida-Hesseni piirkonna Väike-ja Keskmiste Ettevõtete Ühenduse juhatuse liikmeks ja detsembris 2007 CDU Gelnhauseni piirkonna esimeheks. Aastal 2003 valiti ta JU Hesseni piirkonna esimeheks. Alates 2008 kuulub Tauber ka CDU Hesseni piirkonna juhatusse. Aastal 2008 kanti ta Bundestagi kandideerijate nimekirja. 2009. aasta valimistel kogus ta 39,4% häältest.

Peter Tauber on järgmiste Bundestagi komisjonide liige: perekonna, seenioride, naiste ja noorte komisjon, töö ja sotsiaalse valdkonna komisjon ja uurimiskomisjon "Internet ja digitaalne ühiskond".

## Isiklikku
Tauber on vallaline ja luteri usku.

## Välislingid

* Dr. Peter Tauber'i koduleht
D1 (diiselrong)

**[[Diiselrong]] D1** on aastatel 1963–1988 Ganz-MAVAG-i tehases Ungaris toodetud hüdraulilise ülekandega reisirong. Selle rongi eelkäija on mehaanilise ülekandega diiselrong D, mida toodeti aastatel 1960-1963. Rong oli mõeldud kasutamiseks NSV Liidus laiarööpmelisel (1520 mm) raudteel.

D1-diiselronge on kasutatud ka Eestis. Esimesed neli diiselrongi saabusid Eestisse 1965. aasta mais, alustades tööd Tartu depoos. 

D1-rongidega toimus reisijate vedu Eestis kuni 2001. aastani. Eestis hüüti neid ronge kapsaussideks, kuna osa neist oli rohelist värvi ja need sõitsid suhteliselt aeglaselt. Näiteks sõit Tallinnast Tartusse võttis neil aega neli tundi. Samuti olid rongidel üsna ebamugavad puitistmed. 

## Tehnilised andmed
* Võimsus: 2 x 730 hj
* Reisijate mahutavus: 400 inimest (4 vaguniga)
* Kere materjal: teras
* Mootori tüüp: Diiselmootor, turbolaaduriga
* Töökaal: 274 t
* Kiirus: 120 km/h
* Pikkus: 99 080 mm

## Viited

## Välislingid
*D1 DIISELRONG, Eesti Raudteeajaloo Selts
*YouTube video: D1 diiselrongi dokumentaal (ingliskeelsete subtiitritega)
*Baltic Trains Picture Gallery
Kaspar

**Kaspar** on mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1863 Kaspari-nimelist inimest.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaspar 2195 mehel. Kaspar on Eestis populaarsuselt 78. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Kaspar vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 44,82 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,61. Kaspar oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 16).

Nimed Kaspar ja Kasper tulevad pärsia sõnast *kansbar*, mis tähendab varahoidjat või väärisesemete hoidjat. Soomes on kasutusel ka vorm "Kasperi". Keskaegse pärimuse järgi kandis üks Jeesusele kingitusi toonud idamaa tarkadest nime Kaspar, kuigi nende nimesid Piiblis ei mainita; teised olid sama traditsiooni järgi Melchior ja Balthasar. Soomes on Kasperi nime 2019. aasta lõpuks pandud umbes 6900 inimesele ning Kasperi nime 5647 inimesele. Nimede Kaspar, Kasper, Kasperi, Jasper nimepäev on 20. oktoober.

## Nime kandjaid
*Kaspar, Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv 
*Kaspar Aus, koreograaf ja videokunstnik
*Kaspar von Fürstenberg, Liivi ordu rüütelvend
*Kaspar Jancis, animaator ja muusik
*Kaspar Kadastik, helilooja ja muusik
*Kaspar Kalluste, muusik
*Kaspar Anton Kettler, Eesti vaimulik
*Kaspar Kokk, murdmaasuusataja
*Kaspar Kolk, klassikaline filoloog
*Kaspar Koppel, kitarrist
*Kaspar Taimsoo, sõudja
*Kaspar von Tiesenhausen, Liivimaa päritolu Rootsi sõjaväelane
*Kaspar Velberg, näitleja
*Tarvo Kaspar Toome, helilooja ja muusik
*Kaspar Põtter, helilooja ja muusik

## Vaata ka
*Caspar

## Viited
Roman Rurua

**Roman Rurua** (sündinud 25. novembril 1942) on Gruusia rahvusest, endise NSV Liidu maadleja.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist töötas ta Gruusia parlamendis.

Ta on Gruusia Olümpiavõitjate Kogu president.

2010. aastast kuulub ta Fila Hall of Fame'i.

## Välislingid

*
Tallinna–Rapla rongiliin

**Tallinna–Rapla rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, lõpp-peatustega Tallinnas Balti jaamas ja Rapla vallas Raplas. Liin läbib Harju ja Rapla maakonda.

Rongiliini teenindavad Elroni Stadler FLIRT diiselrongid. Varem opereeris liini Edelaraudtee.

Seisuga 5. jaanuar 2026 on liinil mõlemas suunas tööpäeviti 8 ja nädalavahetusiti 7 väljumist. Erandiks on Balti jaamast kell 16:59 väljuv rong, mis on lühendatud Kohilani. Arvestades ka teisi edelasuuna rongiliine on Balti jaama ja Rapla vahel väljumisi rohkem.

## Ajalugu
Rongiliini avati aastal 1969 kui ehitati valmis laiarööpmeline Tallinna–Rapla raudteelõik kitsarööpmelise raudtee kõrvale. 19. juunil 1969 väljus Balti jaamast pidulikult kaunistatud esimene diiselrong (D1-312) liinile Tallinn–Rapla.

10. detsembril 2017 lisati liinile Valdeku peatus.

## Peatused ja tsoonid
* Tallinn
* Tallinn-Väike
* Liiva
* Valdeku
* Männiku
* Saku
* Kasemetsa
* Kiisa
* Roobuka
* Vilivere
* Kohila
* Lohu
* Hagudi
* Rapla
Tallinn–Rapla rongiliinil on hinnatsoone neli – I tsoon jääb Balti jaama ja Valdeku raudteepeatuse vahele. Valdeku peatusest Kasemetsani on II tsoon. III tsoon on Kasemetsa ja Lohu peatuse vahel ning IV tsoon on Lohu ja Rapla vahel.

## Pildid

Fail:Tallinn-Väike jaam ja jaamahoone.jpg|Tallinn-Väike jaamahoone
Fail:Elroni reisirongid Liiva jaamas.jpg|Reisirongid Liiva jaamas
Fail:Valdeku raudteepeatus.jpg|Valdeku raudteepeatus
Fail:Elroni reisirong Stadler FLIRT Saku raudteepeatuses.jpg|Saku raudteepeatus
Fail:Kiisa jaamahoone.jpg|Kiisa jaamahoone
Fail:Roobuka raudteepeatus.jpg|Roobuka raudteepeatus
Fail:Elroni reisirong Raplas.jpg|Elroni reisirong Raplas


## Välislingid
*Rapla rongiliini avamine

## Viited
Aksel Linkhorst

**Aksel Linkhorst** (1. veebruar 1912 Albu vald, Järvamaa – 4. detsember 1980 New York) oli Eesti diplomaat.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1929. aastal *cum laude* ja õppis aastail 1931–1936 (lõpetas) Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.

Aastail 1937–1938 oli Aksel Linkhorst Pariisi ja 1938–1940 Stockholmi saatkonna atašee. Alates 1940. aastast oli ta Eesti Abistamisekomitee sekretär ja 1944. aastast Eesti Komitee peasekretär. Aastatel 1948–1949 oli ta Eesti Rahvusfondi peasekretär, alates 1949. aastast Svenska Handelsbankeni ametnik ja 1958. aastast Misomex AB välisosakonna juhataja. Aastatel 1967–1980 oli ta Eesti Vabariigi peakonsulaadi konsul New Yorgis.

23. detsembril 1939 abiellus ta Tallinnas Maimu Maistega.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Eesti Heategev Selts

**Eesti Heategev Selts** oli 1880. aastal Venemaal Peterburis asutatud Peterburi eesti kogukonna heatagevusselts.

Seltsi eesmärgiks oli ühendada Peterburis elavaid eestlasi, edendada seltsiliikmete hariduspüüdeid, arendada seltskondlikku tegevust ja aidata abivajajaid ning puudustkannatavaid eestlasi

Seltsi tegevuses osalesid: Johannes Kappel, Aleksander Ferdinand Tombach, isa poolt eesti päritolu Vene kirjanik Aleksandr Scheller (kirjanduslik pseudonüüm N. Mihhailov (ru)). 

1907. aastal reorganiseeriti EHS ja Peterburi Eesti Kooliühistu Peterburi Eesti Haridusseltsiks.

## Vaata ka
*Eestlased Venemaal
*Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts
*Peterburi Eesti Jõumeeste Selts
*Peterburi Teataja
*Eesti Heategev Selts Helsingis

## Viited

## Välislingid
*Эстонские сыны Отечества, "С.-Петербургские ведомости", Выпуск  № 056  от  31.03.2009
*ЭСТОНСКОЕ ОБЩЕСТВО ОБРАЗОВАНИЯ И ПРИЗРЕНИЯ СИРОТ
Survereservuaar

**Survereservuaar** (ka **veekants**, **survekants**) on lahtise veepinnaga reservuaar, mis vähendab hüdraulilise löögi mõju survetorus.

## Viited
Heiki Ahonen

**Heiki Ahonen** (sündinud 3. septembril 1956 Pärnus) on endine dissident ja vabadusvõitleja Eesti NSV-s ning Eesti Vabariigi Okupatsioonide Muuseumi esimene direktor.

## Perekondlik taust
Tema isapoolne vanaisa oli ingerlane. Ahoneni mõlemad vanemad olid Nõukogude võimu poolt represseeritud: isa mõisteti 1946. aastal koolinoorte vabadusliikumises osalemise eest vangi; ema küüditati 1949. aastal. Emapoolne vanaisa oli ohvitser Karl Parek, kes lasti 1941. aastal maha. Ta ise on öelnud: "Meie perekonnas polnud ainsatki inimest, kes poleks olnud represseeritud."

## Haridus
1971–1975 õppis ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis geodeesiat.

## Töö
* Restaureerimisvalitsus 1977–1978 
* Korstnapühkija Pääskülas 1978–1983 
* Raadio Vaba Euroopa ajakirjanik 1988–1998 
* Elekterside Inspektsioon 1998 
* Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse juhatuse esimees 1999–2003 
* Okupatsioonide Muuseumi direktor 2003–2012

## Tegevus dissidendina
1977 liitus ta põrandaaluse vastupanuliikumisega. Ta kirjutas alla kollektiivsetele protestikirjadele ja pidas sidet Moskvas töötavate välismaiste ajakirjanikega.

1983 ta vahistati ja Eesti NSV Ülemkohus mõistis ta Nõukogude-vastases agitatsioonis ja propagandas süüdi ning määras talle viis aastat vangilaagrit koos kaheaastase asumisajaga.

Karistust kandis ta Permi oblastis.

1987 vabastati ta ennetähtaegselt ja ta asus freesijana tööle Tallinna tehases Pioneer.

Ta oli 23. augustil 1987 toimunud Hirvepargi miitingu üks peakorraldajaid ja MRP-AEG asutajaliige.

## Paguluses
1988 arreteeriti ta taas sõjaväe kordusõppustest kõrvalehoidmise ettekäändel ja saadeti Rootsi, kus ta elas aastatel 1988–1989. Rootsis oli ta Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskuse abiesimees.

1989–1998 töötas ta Münchenis ja Prahas raadiojaama Vaba Euroopa eesti toimetuse toimetaja ja juhatajana.

## Tegevus vabas Eestis
1998 tuli ta tagasi Eestisse. Ta on Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse juhatuse esimees. Samuti oli ta selle sihtasutuse eestvedamisel loodud Okupatsioonide Muuseumi esimene direktor aastatel 2003–2012.

## Isiklikku
Ta on abielus Rita Ahoneniga ja neil on kaks last. Tema tädi (ema õde) on Lagle Parek, emapoolne vanaema kunstiajaloolane Elsbet Parek, emapoolne vanaisa ohvitser Karl Parek, vanavanaema näitleja Anna Markus.

## Tunnustus
* 2000 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2009 Kolme Tähe IV klassi orden
* 2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
* Vabadusvõitleja Heiki Ahonen: kott oli mul juba valmis pandud
Georg-Voldemar Klaus

**Georg-Voldemar Klaus** (26. august 1907 Moskva – 9. mai 1983 Kloogaranna) oli eesti vaimulik.

Tema isa oli Simunast pärit, aastal 1904 Moskvasse elama asunud rätsep; ema oli Moskvas sündinud eestlanna. Alghariduse sai ta Moskva Peeter-Pauli luteri usu gümnaasiumi algkoolis. 

Aastal 1920 asusid ta vanemad Eestisse, 1926 käis ta leeris Tallinna Toompea Kaarli koguduses õpetaja Artur Sommeri juures ja 1928 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli. Pärast sõjaväeteenistust õppis ta aastatel 1929–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tallinna Pauluse koguduses õpetaja Rein Uhke ja Keila Miikaeli koguduses praost Ado Köögardali juures. Ordineeriti 19. detsembril 1937 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1937–1938 Tallinna Toomkoguduse õpetaja kohusetäitja. Aastatel 1938–1939 oli ta Tallinna Pauluse koguduses õpetaja Rein Uhke isiklik adjunkt, 1939–1943 oli ta Tallinna Kopli koguduse õpetaja, 1943–1945 Randvere koguduse õpetaja. Aastatel 1945–1978 oli ta Nõmme Rahu koguduse õpetaja ja 1949–1972 Tallinna praostkonna praost ja konsistooriumi assessor.

Aastal 1978 jäi ta emerituuri. Ta suri aastal 1983.

## Viited

## Välislingid
*Rita Puidet.  Eeskujudest innustunud Georg Voldemar Klaus, "Eesti Kirik", 29. august 2007
Šamil Hissamutdinov

**Šamil Hissamutdinov** (tatari Шамил Шәмсетдин улы Хисаметдинов; vene Шамиль Шамшатдинович Хисамутдинов; sündinud 20. septembril 1950) on endine Nõukogude Liidu maadleja, rahvuselt tatarlane.

Ta võitis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel aastatel 1971–1974 neli kuldmedalit.

Ta oli Eesti NSV maadleja Valeri Spiridonovi konkurent.

1976. aastal pärast Euroopa meistrivõistlustel saadud tõsist õlavigastust sai temast 26-aastaselt NSV Liidu maadluskoondise peatreener.

2010. aastal valiti ta neljaks aastaks Venemaa Vöömaadlusföderatsiooni presidendiks.

## Välislingid
*
Paul Teas

**Paul Jüri Teas** (27. detsember 1895 Tartu – 23. august 1980 Stockholm) oli eesti arst.

Ta õppis aastail 1916–1918 ja 1920–1923 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Dr. med. 1933 (Muda kümblusravi toimest reumaatiliste haiguste juures, eriti verepildi muutustest).

Paul Teas osales Vabadussõjas, oli 1924–1927 Tartu ülikooli sisehaiguste kliiniku assistent, 1927–1934 Lääne Maahaigla juhataja ja sisehaiguste osakonna ülemarst, 1935–1940 Tallinna Ühise Haigekassa Haigla sisehaiguste osakonna juhataja, 1940–1944 Tallinna Diakonisside Asutise Haigemaja juhataja. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Balti ja Rahvusvaheline Merendusnõukogu

**Balti ja Rahvusvaheline Merendusnõukogu** (inglise keeles *The Baltic and International Maritime Council*, varasema nimega *The Baltic and International Maritime Conference*; lühendatult **BIMCO**) on suurim rahvusvaheline valitsusväline mereveoorganisatsioon, mis esindab laevaomanikke ja teisi kaubandusliku meresõiduga seotud isikuid ja organisatsioone. 

BIMCO asutati 1905. aastal. Organisatsiooni peakorter asub Kopenhaagenis. 

BIMCOs on kolme liiki liikmeid: laevaomanikud, brokerid ja klubid.

## Kirjandus
*Eidast, A., 2009. Inglise-eesti meretranspordi kommertsterminite leksikon. Tallinn. Eesti Mereakadeemia. 230 lk.

## Välislingid
*BIMCO ametlik veebileht
Eduard Teiter

**Eduard Teiter** (vene keeles Эдуард Юрьевич Тейтер; 7. veebruar 1886 – 4. juuni 1938) oli eesti päritolu NSV Liidu sõjaväelane ja 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu.

Eduard Teiter astus VK(b)P liikmeks 1917. aasta veebruaris. Eduard Teiter oli 1917. aastal pärast Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee poolt Tallinnas võimu haaramist Tallinna linna kaitse komissariaadi komissar. 25.–27. oktoobril 1917 toimunud Eestimaa Nõukogude II kongressil Tallinnas valiti Eduard Teiter EN Täitevkomitee liikmeks.

Pärast Eesti okupeerimist Saksa keisririigi vägede poolt 1918. aasta kevadel taganes Teiter koos nõukogude asutustega Petrogradi, kus ta valiti 15. oktoobril 1918 Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee koosseisu. EARK ülesandeks oli ette valmistada ja koordineerida Eesti bolševike tegevust Nõukogude Venemaa Punaarmeega Eesti vallutamisel.

1918. aasta 22. novembril juhtis ta Kulgu lahingus ja 28. novembril Narva lahingus Viljandi kommunistlikku kütipolku ning pärast Punaarmee poolt Narva vallutamist ja Eestimaa Töörahva Kommuuni väljakuulutamist oli Eduard Teiter ETK Sõjaväe Valitsuse asjaajaja.

Eesti Vabadussõjas oli ta Nõukogude Venemaa Punaarmee poolel Eesti iseseisvuse vastu sõdinud Eesti kütivägede 1. Eesti Kütidiviisi koosseisus 2. Viljandi Eesti kommunistliku kütipolgu polgukomandör, 1. Petrogradi diviisi staabiülema abi, Hanko rinde ülem Soomes ja Eesti diviisi staabiülema abi.

Pärast Eesti Vabadussõda töötas Petrogradis Eesti Haridusmaja juhatajana.

1924. aastal suunati ta illegaalsele tööle Eestisse, kus osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel ning oli ühe rünnakrühma (III pataljoni) komandör. .

## Isiklikku
Sündinud Viljandimaal Tarvastu vallas Mustla külas Jüri Teiteri ja Mari Lilientali peres. 19. sajandi lõpupoole kolinud koos perega Tartusse, kus isa pidas juuksuriäri.

Õppis Hugo Treffneri gümnaasiumis, koos noorema venna Georgiga osales 1905. aasta rahutustes. Poegade liigse agaruse tõttu oli pere sunnitud kolima Helsingisse. Koos vennaga töötasid isa Helsingi juuksuriärides. Osalesid eestlastest sotsiaaldemokraatide Helsingi organisatsiooni töös.

Rindeohvitserina võttis osa Esimesest maailmasõjast, oli autasustatud kahe ordeniga.

Eduard Teiteri vend Georg Teiter oli samuti Soome sotsiaaldemokraatliku, hiljem Eesti pagulaste kommunistliku liikumise aktivist (EKP Keskkomitee liige).

Mõlemad vennad arreteeriti 1936. aastal süüdistatuna Nõukogude-vastases spionaažis, saadeti laagritesse ning 1937. aastal lasti maha.
## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 29

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Teiter, Eduard
Jakob Vakker

**Jakob Vakker** (1880 Rägavere vald Virumaa – 1924 Tallinn) oli eesti revolutsionäär ja 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu.

Jakob Vakker sündis 1880. aastal Rägavere vallas sauniku pojana. Jakob Vakker võttis osa 1905–1906 aasta revolutsioonist Eestis, Aseri tsemenditehases. Pärast 1905. aasta revolutsioonisündmusi töötas raudteel rööpaseadjana ja signalistina. 

Jakob Vakker osales Eesti Vabadussõja ajal korraldatud raudteelaste streigi organiseerimises, mille eest saadeti koos 61 teise raudteelasega Nõukogude Venemaale. 

Jakob Vakker suunati tagasi Eestisse, kus asus illegaalsele kommunistlikule poliitilisele agitatsioonitööle ning osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamises ning juhtis riigipöördekatse ajal rünnakut Balti jaamale, mille vallutamise katse ajal sai haavata, varjas end, kuid tabati ning mõisteti sõjaväljakohtu poolt surma ja hukati.

## Välislingid
*Foto, Vakker, Jakob
3 (Tallinna trolliliin)

**3. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Mustamäe – Kaubamaja. Erinevalt liinidest 1 ja 5 sõitis liin 3 Mustamäele Akadeemia tee kaudu. 31 detsember -1 jaanuar on lõpp-peatus Tõnismägi. Väljumised 9-20 minuti tagant. Alates 1. novembrist 2024 asendab seda trolliliini buss nr. 83.

## Peatused
### Mustamäe – Kaubamaja
Mustamäe, Raja, Keemia, Ehitajate tee, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.

### Kaubamaja – Mustamäe
Kaubamaja, Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Keemia, Mustamäe.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited
7 (Tallinna trolliliin)

**7. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Balti jaam. Viimane troll väljus liinile Balti jaamast 1. jaanuaril 2016 00:00. Järgnevast hommikust alustasid liini teenindamist hübriidbussid liininumber 43 all. Alates 01.08.2023 ühendati liinid 43 ja 8 üheks liiniks numbriga 8.

## Peatused
### Väike-Õismäe - Balti jaam
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Kullerkupu, Nurmenuku, Karikakra, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.

### Balti jaam - Väike-Õismäe
Balti jaam, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Karikakra, Nurmenuku, Kullerkupu, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
*43 (Tallinna bussiliin)

## Viited
Amfiid

**Amfiid** (< kreeka *amphi*) on ümarusside eesmises otsas suu lähedal paiknev kemoretseptor. Amfiidid on ümarusside peamised haistmisorganid.
Bojan Radev

**Bojan Aleksandrov Radev** (25. veebruar 1942 – 18. detsember 2025) oli Bulgaaria maadleja.

Ta oli kunstikoguja ja filantroop – ta on annetanud Bulgaaria Rahvuslikule Ajaloomuuseumile 170 eksponaati, nende seas ikoone, kirikunõusid, skulptuure. Muuseumis on  tema auks nimetatud Bojan Radevi saal.

Ta on kolm korda olnud  Bulgaaria Aasta sportlane - 1964, 1967, 1968. aastal.

2009. aastast kuulub FILA Hall of Fame'i.
## Viited

## Välislingid
*
5 (Tallinna trolliliin)

**5. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Akadeemia tee – Balti jaam. Väljumised 8-18 minuti tagant. 

Liin kulges marsruudil Akadeemia tee, Eduard Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski maantee, Toompuiestee. 
Alates 1. novembrist 2024 asendab seda liini buss nr. 85. 

## Peatused
### Mustamäe – Balti jaam
Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, A. H. Tammsaare tee, Sääse, Aiandi, Löwenruh, Marja, Välja, Lille, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.

### Balti jaam – Mustamäe
Balti jaam, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Välja, Marja, Löwenruh, Aiandi, Sääse, A. H. Tammsaare tee, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited
Pasquale Pasarelli

**Pasquale Pasarelli** (sündinud 14. märtsil 1957) on endine Lääne-Saksamaa ja Saksamaa maadleja.

Ta on saanud Saksamaa kõrgeima spordiauhinna (*Silbernes Lorbeerblatt* ehk Hõbedane Loorberileht) kaks korda. 1981. aastal tuli ta maailmameistriks ja Euroopa meistriks. Aastal 1984 juhtis ta ühes maadlusajaloo dramaatilisemas olümpiamängude finaalis matši valitseva maailmameistri jaapanlase Masaki Eto vastu ja 1.39 enne matši lõppu jaapanlane heitis teda ning sakslane pidi seisma maadlussillas kuni matši lõpuni, kokku 90 sekundit. Ta võitis punktidega 8-5.

Samal aastal autasustati teda ka Saksamaa televisiooni auhinnaga Goldene Kamera (Kuldne Kaamera)

2004. aastal Saksamaa riikliku telekanali ZDF korraldatud Saksamaa sajandi sportlase hääletusel sai ta 92. koha.

Ta on võitnud Saksamaa meistrivõistlustel kuus kuldmedalit.

1986. aastal mõistis Saksamaa kohus talle raha vedanud postiauto ründamise eest 20-kuulise vanglakaristuse.

Alates 2000. aastast töötab ta treenerina maadlusklubis KSV 1952 Berghausen. 

Tema vennad Thomas Pasarelli ja Claudio Pasarelli on samuti maadlejad.

## Viited

## Välislingid
*
Hispaania teetigu

**Hispaania teetigu**  (*Arion vulgaris*) on teeteo perekonda kuuluv suur (7 kuni 15 cm) nälkjas. Teo värvus võib suuresti varieeruda alates tumepruunist punaka, oranži, kollaka ja beeži toonini. Heledama tooniga isendeid on kergem ära tunda. Eristamise aluseks on looma keha kattev kollane lima (meie teiste suurte nälkjate lima on värvitu).

Hispaania teeteo algne levikuala ei ole täpselt teada. Arvatavalt Põhja-Hispaaniast ja läänepoolselt Prantsusmaalt pärit tigu on levinud invasiivse võõrliigina Kesk- ja Põhja-Euroopasse, 21. sajandi teisel kümnendil ka Eestisse. Uutesse paikadesse levib liik peamiselt munadena koos mulla ja taimedega. Suureks kasvades (juulis-augustis) sööb teetigu aplalt ilutaimi ja köögivilju, vahel ka oma liigikaaslasi. Suuruse, aktiivsuse ja arvukuse tõttu võib ta kohalikud liigid välja tõrjuda.

Algselt peeti hispaania ja lusitaania teetigu samaks liigiks ja nimetusi kasutati sünonüümidena, kuid täpsemad uuringud tuvastasid need eri liikideks. Lusitaania ehk portugali teeteo (*Arion lusitanicus*) levikupiirkond piirdub Lääne-Lissaboni metsadega, sealhulgas Sintra-Cascais'e või Arrábida rahvuspargiga. Suhteliselt muutliku välimusega lusitaania teetigu kasvab kuni 8 sentimeetri pikkuseks.

## Välislingid

* 
* "Lugeja küsib: kas pakane päästab Eesti lusitaania teetigudest?" ERR Novaator, 9. veebruar 2021
* Võõrnälkjad Keskkonnaamet
* "Hispaania teetigu laiendab vargsi, ent jõudsalt leviala" ERR Novaator, 4. juuli 2024
Vítězslav Mácha

**Vítězslav Mácha** (6. aprill 1948 – 29. mai 2023) oli Tšehhoslovakkia maadleja.

Pärast sportlaskarjääri oli ta Tšehhoslovakkia maadluskoondise treener.

Tšehhi ajakirjanduse korraldatud küsitluse põhjal loetakse ta 20. sajandi kümne parima Tšehhi sportlase hulka, nende seas ka näiteks kergejõustikulegend Emil Zátopek.

## Välislingid
*
Samuum

**Samuum** on kuiv kuum tuul Saharas ja Araabia poolsaarel.

Tuule temperatuur võib ulatuda üle 50 °C ja niiskus olla alla 10%. Tuul kannab endaga kaasa tolmu ja liiva ning on seetõttu ohtlik inimestele ja loomadele, kes võivad lämbuda. Samuti võib kõrge temperatuuriga tuul põhjustada kuumarabandust.
Canaan

**Canaan** võib tähendada:
## Kohad
;USA-s
***[[Canaan (Connecticut)|Canaan]]**, linn Connecticuti osariigis
***[[Canaan (Indiana)|Canaan]]**, linn Indiana osariigis
***[[Canaan (Maine)|Canaan]]**, linn Maine'i osariigis
***[[Canaan (New Hampshire)|Canaan]]**, linn New Hampshire'i osariigis
***[[Canaan (New York)|Canaan]]**, linn New Yorgi osariigis
***[[Canaan (Vermont)|Canaan]]**, linn Vermonti osariigis

;Mujal
***[[Canaan (Trinidad)|Canaan]]** Trinidadis
***[[Canaan (Tobago)|Canaan]]** Tobagos

## Vaata ka
*Canaan Banana
Teetigu

**Teetigu** (*Arion*) on perekond nälkjaid, mis kuulub teetigulaste (*Arionidae*) sugukonda.

## Eesti liigid
**Arion circumscriptus* hall teetigu 
**Arion fasciatus* vööt-teetigu
**Arion hortensis* võsa-teetigu
**Arion silvaticus* mets-teetigu
**Arion subfuscus* kollane teetigu 
**Arion vulgaris*  hispaania teetigu, Eestis invasiivne võõrliik (ei ole portugali teetigu)

## Vaata ka
*seatigu
Bruno Giacometti

**Bruno Giacometti** (24. august 1907 Stampa – 21. märts 2012 Zollikon) oli Šveitsi arhitekt.

Ta õppis Zürichi tehnikainstituudis Otto Salvisbergi ja Karl Moseri käe all ning töötas seejärel Zürichis arhitektina.

Giacometti tööde seas on Zürichi spordihall Hallenstadion, Zürichi ülikooli hügieeni- ja farmakoloogiainstituudi hooned, Šveitsi paviljon Veneetsia biennaalil, Usteri raekoda ja Churi loodusloomuuseum.

Tema isa Giovanni Giacometti oli maalikunstnik ning vennad Alberto Giacometti ja Diego Giacometti skulptorid.

Giacometti abiellus 1935. aastal Odette Duperretega, kellega elas koos kuni viimase surmani 2007. aastal. Giacometti suri ise 104-aastaselt Zürichi lähedal Zollikonis.

## Välislingid
* "Architect Giacometti celebrates his centenary" swissinfo.ch, 12. september 2007
* "Bruno Giacometti" The Telegraph, 30. märts 2012
Tartu Ülikooli Türi Kolledž

**Tartu Ülikooli Türi Kolledž** oli aastatel 1996–2011 Tartu Ülikooli koosseisu kuulunud kõrgkool, mis asus Türil.

Kolledž asutati 1996. aastal. Algul töötas see Türi Majandusgümnaasiumiga samas majas. 2001. aastast asus kolledž Türi linnale kuuluvas hoones. Õpperuumide juurde kuulus ka 60-kohaline ühiselamu.

2010. aastal sai Türi Kolledžis õppida õppekaval "Keskkonnakorraldus ja planeerimine". Üliõpilasi oli 129 ja oma õppejõude kolm. Kolledži sulgemisel läks õppekava Tartu ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonda, senised üliõpilased said võimaluse jätkata erialal õppimist järgmisest õppeaastast Tartus. Avatud ülikooli õpe jätkus aga Türil.

## Viited
Adam Grünbaum

**Adam Barthold Gustav Grünbaum** (14. november 1904 Thbilisi Venemaa keisririik – 10. mai 1979 München Saksamaa LV) oli Eesti advokaat.

Adam Grünbaum sündis 1904. aastal Thbilisis, õppis aastail 1923–1927 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Aastail 1927–1932 oli Adam Grünbaum vandeadvokaat Mihkel Punga, 1932–1936 Malka Schlifsteini abi, 1935–1940 ASi Laferme tubakavabriku direktor Tallinnas. 

Aastatel 1940–1941 oli ta Saksa saatkonna ametnik Tallinnas, 1941. aastal läks ta Saksamaale, oli majandusnõunik Posenis, hiljem Saksa Riigi Okupeeritud Idaalade Ministeeriumi referent Tallinnas, Riias ja Berliinis. 

1943–1945 Saksa armees. 1947–1950 majandusabi juhataja Augsburgi abikomitees, alates 1951. aastast ametnik USA okupatsioonivägede juures. 
## Ühiskondlik tegevus
Adam Grünbaum oli Saksamaa Balti Seltsi (saksa keeles *Baltische Gesellschaft in Deutschland*) kauaaegne peasekretär, ajakirja Mitteilungen aus dem baltischen Leben toimetaja.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Jokela

**Jokela** on Soomes Uusimaa maakonnas Tuusula valla põhjapoolseim asula. Elanike arv on umbes 8000. 

Jokelas asub kolm algkooli, põhikool ning gümnaasium.

Jokelas asub ka 1862. aastal avatud raudteejaam, kus lähirongid peatuvad.

## Vaata ka
*Jokela koolitulistamine
*Nukari

## Viited
Ferdinand Saukas

**Ferdinand Saukas** (29. jaanuar 1908 Riia – 29. detsember 1976 São Paulo) oli Eesti diplomaat ja konsul.

Ta õppis aastail 1925–1932 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Ferdinand Saukas oli 1932. aastal Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1932–1933 Kohtuministeeriumi assistent, 1934. aastal Tartu vangla abidirektor, 1934–1936 Valga vangla direktor.

1936–1940 oli ta Moskva saatkonna atašee, alates jaanuarist 1940 konsul São Paulos.

## Isiklikku
Tema õde oli konsulaarametnik ja väliseesti tegelane Alide Viire-Slet.

Tema abikaasa oli Lili Saukas (sündinud Muna; 17. juuni 1904 – 10. november 1976), poeg Olev Valentin Saukas (30. august 1944 – 11. september 2011).

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Adonis-Prosper Neemre

**Adonis-Prosper Neemre** (aastani 1936 **Adonis-Prosper Neumann**; 4. detsember 1910 Nõmme – ?) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1930 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Aastatel 1931–1936 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Keila Miikaeli koguduses. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1937–1938 Paldiski Nikolai koguduse õpetaja. Aastatel 1938–1939 oli ta asetäitja õpetajaks ning aastatel 1939–1941 õpetajaks Kärdla Johannese koguduses. Lisaks hooldas ta 11. novembrist 1939 Reigi Jeesuse kogudust.

Neemre arreteeriti 22. juulil 1941; ta küüditati Venemaale ning talle mõisteti 27. oktoobril 1941 Irkutski oblasti kohtus § 58–13 järgi 6 aastat vanglat ja 5 aastat asumist. Tema edasise saatuse kohta puuduvad andmed.

## Viited
Alexander Andreas Ernst von Baer

**Alexander Andreas Ernst von Baer** (10/22. aprill 1826 Königsberg – 25. veebruar/10. märts 1914 Repniku) oli Eestimaa maanõunik, Kihlevere ja Piibe mõisnik.

Ta oli Karl Ernst von Baeri poeg, õppis Königsbergi Ülikoolis õigusteadust 1844–1849

Ta oli Eestimaal 1856–1871 Lasila mõis, 1859–1874 Kihlevere ja 1866. aastast Piibe mõisnik ja aastatel 1858–1861 kreisikohtu assessor, 1860–1868 kreisisaadik, 1868. aastast Eestimaa maanõunik ja Virumaa ja siis Järvamaa ülemkirikueestseisja.
## Isiklikku
Alexander von Baer abiellus 9/21. veebruaril 1854 Cäcilie von Stackelbergiga (18/30. oktoober 1833 Haapsalu – 9/21. juuli 1881 Tartu).
## Viited

## Välislingid
*
Fallen (Burzumi album)

**"Fallen"** on Norra *[[black metal]]*'i muusiku Burzumi kaheksas stuudioalbum.

Plaadi kaanel on kasutatud prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau teoats "Eleegia (Élégie)" (1899).

"Fallen" salvestati ja miksiti kokku kahe nädala jooksul.

## Muusika ja sõnad

Varg Vikernesi sõnul on album "Beluse" ja millegi uue ristand, olles rohkem inspireeritud debüütalbumist ja "Det som engang varist" kui "Hvis lyset tar ossist" või "Filosofemist". Album on dünaamilisem ja igas mõttes eksperimenteerivam kui "Belus" – "Lähenesime sellele, justkui oleks tegu klassikalise muusikaga." Sõnade poolest sarnaneb see debüütalbumiga. Rõhk on eksistentsialismi teemadel, kuid "Beluselt" tuttav mütoloogiahõng on samuti alles.

## Lood albumil
#"Fra verdenstreet" – 1:03
#"Jeg faller" – 7:50
#"Valen" – 9:21
#"Vanvidd" – 7:05
#"Enhver til sitt" – 6:16
#"Budstikken" – 10:09
#"Til Hel og tilbake igjen" – 5:57

## Koosseis
* Varg Vikernes – vokaal ja kõik pillid
*Pytten - produktsioon

## Viited
Mehmet Akif Pirim

**Mehmet Akif Pirim** (sündinud 17. septembril 1968) on Türgi treener ja endine maadleja.

Pärast maadluskarjääri lõppu oli ta Türgi maadluskoondise treener ning lisaks koolitas FILA tellimusel Aafrika ja Aasia maadlustreenereid.
## Välislingid
*
Mirko Englich

**Mirko Englich** (sündinud 28. augustil 1978) on Saksamaa maadleja.

Eestlastest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas 2008. aastal EM-il punktidega 1–2, ja Richard Karelson, kes kaotas 2003. aastal EM-il punktidega 0–3.

Ta on abielus Yvonne Englichiga, kes on naistemaadluses võitnud 2011. aastal Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Nad elavad ja treenivad abikaasaga Frankfurdis Oderi ääres.

## Välislingid
*
J. Marchlewski nimeline Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikool

**J. Marchlewski nimeline Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikool** oli 1922. aastal moodustatud ja 1936. aastani tegutsenud rahvuslike kommunistlike liikumiste aktivistide ettevalmistamise asutus NSV Liidus.

Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikool moodustati 1921. aasta 28. novembril Vladimir Lenini allakirjutatud Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu dekreedi alusel Vene SFNV Hariduse Rahvakomissariaadi juures Moskvas Lääne-Euroopa ja NSV Liidu vähemusrahvuste – leedu-juudi-läti, saksa, poola, rumeenia – kõrgemate parteikoolide baasil rahvussektorid tulevaste revolutsionääride ja poliittöötajate ettevalmistamiseks. Hiljem moodustati täiendavalt valgevene, bulgaaria, itaalia, moldaavia ja jugoslaavia sektorid. 

1922. aasta 18. septembril moodustati Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli filiaal Petrogradis Eesti ja Soome parteikoolide liitmisega; 1924. aastal liideti läti sektor põhilise (Moskva) sektoriga. 

Kooli esimene lend (352 inimest) lõpetas 1922. aastal, 1922/23 õppeaastast kehtestati kolmeaastane õppeaeg ja moodustati jaoskonnad: parteitöö ja poliitharidus, ametiühinguliikumine, ökonoomika, haldusõigus. Lisaks põhikursustele toimusid ka üheaastased kursused. 

Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlikku ülikooli võeti vastu õppima kommunistliku partei ja komsomoliorganisatsioonide soovitusel ja suunamiskirjaga.

Ülikool suleti III Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee otsusega 1936. aastal ning suur osa lõpetajatest hävitati stalinlike "puhastuste" käigus.

## Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli eesti sektor
Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikooli eesti sektori õppejõududena töötasid eesti kommunistid Hans Pöögelmann (Eestimaa Kommunistliku Partei ja Eesti töölisliikumise ajalugu), Rudolf Vakmann (poliitökonoomia), Sofie Allermann (eesti keel ja kirjandus), Johannes Reesen (majandusteadus), Hilda Moosberg (NSV Liidu rahvaste ajalugu), Richard Majak (ÜK(b)P ajalugu).

### Kooli lõpetajaid

*Nikolai Karotamm
*Osvald Kivisson
*Johannes Limberg
*Algus Raadik
*Friedrich Ross
*Heinrich Ross

## Vaata ka
* Ida Tööliste Kommunistlik Ülikool (*Коммунистический университет трудящихся Востока им. И. В. Сталина*)

## Viited

## Välislingid
*Eesti Riigiarhiivi Filiaali (Parteiarhiivi) fotokogu. J. Marchlewski nim. Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakond 1924/1925. õppeaastal. Ülikooli puhkpilliorkester: Rida 1 (vasakult): 1. Gustav Pähkel, 2. Johannes Reinvart. Rida 2 (vasakult): 1. Aio, 2. Adasson, 3. Rosenblum, 4. Georg Orgusaar, 5. Dimitri Taevere. Rida 3 (vasakult): 1. Meiel, 2. Algus Raadik, 3. Bernhard Sipelgas, 4. Robert Kask.
Péter Farkas

**Péter Farkas** (sündinud 14. augustil 1968) on endine Ungari maadleja.

2004. aastal arreteeriti ta süüdistatuna suures koguses marihuaana kasvatamises. 2008. aastal tunnistati ta kohtus süüdi ja talle määrati seitsmeaastane vanglakaristus, aga vahetult enne kohtuotsuse ettelugemist õnnestus tal koos kahe kaassüüdlasega põgeneda. 2009. aastal, pärast aastast varjamist, arreteeriti Farkas Andorras uuesti.

## Viited

## Välislingid
*
Atanas Komšev

**Atanas Slavčev Komšev ** (23. oktoober 1959 – 12. november 1994) oli Bulgaaria maadleja.

Ta võitis Bulgaaria meistrivõistlustel kümme kuldmedalit.

1992. aastal olümpiamängudel sai ta 11. koha.

1994. aastal suri ta autoõnnetuses saadud vigastustesse.

## Välislingid
*
Ignazio Fabra

**Ignazio Fabra** (25. aprill 1930 – 13. aprill 2008) oli Itaalia kurttumm maadleja.

Ta võistles kokku neljadel olümpiamängudel ja sai kokku kaks hõbemedalit ning neljanda ja viienda koha.

## Välislingid
*
Spirituaal

**Spirituaal** on vaimulik koorilaul, mis kujunes välja Aafrika rituaalsete laulude ja euroopaliku muusika segunemisel. See protsess kandis osalt ka vägivaldset iseloomu, kuna orjadel ei lubatud oma suguharu religioosset kombestikku järgida, vaid sunniti neid liituma kristliku kirikuga. Spirituaali euroopalik pale avaldub harmoonias, meloodikas ning lihtsamate vormielementide (fraas, periood) kasutamises. Ühine nii Euroopa kui ka Aafrika kultuurile on spirituaalides esinev pentatooniline helilaad (anglokeldi muusika) ning koori ja eeslaulja vaheldumisel põhinev esituslaad. Aafrika tagapõhi kajastub sügavalt hingestatud väljenduslaadis, rikkalike kaunistustega meloodikas ning elavas punkteeritud rütmikas. Spirituaalides pöörduti palvega Looja poole ning neisse oli metafooridena peidetud ka lootus orjapõlvest vabanemiseks (põgenemiseks).

## Vaata ka
* Bluus
* Gospel

## Viited
1958. aasta Portugali presidendivalimised

**Portugali 1958. aasta presidendivalimised** toimusid 8. juunil 1958.

Sel ajal oli Portugalis autoritaarne Uus Riik, mida juhtis Portugali peaminister António de Oliveira Salazar. President oli küll nimeliselt riigipea, kuid tegelikku võimu tal õieti polnud.

Eelmine Portugali president Francisco Craveiro Lopes polnud siiski nõnda kuulekas kui Salazar oleks soovinud ja kui tema 7 aasta pikkune ametiaeg läbi sai, ei tahtnud Salazar, et ta tagasi kandideeriks. Opositsioon palus, et Lopes kandideeriks sõltumatu kandidaadina, aga Lopes teadis, et tal ei olnud mingeid šansse niimoodi valitud saada, sest ta polnud ka piisavalt radikaalne; niisiis ta keeldus.

Rahvusliit, Portugali ainus erakond, esitas presidendikandidaadiks mereministri admirali Américo Tomási, kes oli oma ametis hästi hakkama saanud. Ta oli hankinud mereväele palju uusi laevu ja rajanud Portugali moodsa laevatööstuse.

Demokraatlik opositsioon esitas Tomási vastaskandidaadiks Humberto Delgado, kes oli Portugali kõigi aegade noorim kindral. 1952 oli ta määratud Portugali sõjaväeatašeeks Washingtoni, kus ta tutvus lähedalt demokraatliku valitsemiskorraga ja hakkas ka ise seda pooldama.

10. mail 1958 andis Delgado kuulsa intervjuu, kus ta küsimusele, mida ta Salazariga peale kavatseb hakata, vastas: "Ilmselt ma lasen ta lahti!" Tema avameelsus andis talle hüüdnime "Kindral ilma hirmuta".

Portugali salapolitsei PIDE hirmutas Delgado toetajaid ja oli palju teateid valimispettustest. Ametlikel andmetel anti Tomási kasuks 765 081 häält ehk 76,42% ja Delgado kasuks 236 057 häält ehk 23,58%. Mitteametlikel andmetel Delgado võitis need valimised.

Ametlikest andmetest hoolimata hirmutasid need valimised Uut Riiki sedavõrd, et Portugali põhiseadusesse tehti muudatus ja edaspidi ei valinud presidenti enam rahvas, vaid valimiskogu. Kahtedel järgmistel valimistel sai Tomás kõik 120 valimiskogu häält ning ta oli Portugali president kuni Nelgirevolutsioonini 1974, mille käigus Uus Riik kukutati ja Portugalis kehtestati mitmeparteiline demokraatlik valimissüsteem.

Delgado heideti Portugali sõjaväest välja. Ta põgenes Brasiilia saatkonda. Seejärel elas ta aastaid algul Brasiilias ja siis Alžeerias Ben Bella külalisena. 1964 asutas ta Roomas Portugali Rahvusliku Vabastamise Rinde, kuulutades, et ainus võimalus kukutada Uut Riiki on sõjaväeline riigipööre. Järgmise aasta algul tuli ta salaja Portugali. Võib-olla tahtis ta kandideerida uutel presidendivalimistel, sest Tomási esimene ametiaeg hakkas täis saama. Ta võeti koos oma sekretäriga Portugali piirilinna Olivenza lähedal kinni ja hukati 13. veebruaril 1965. Ametliku versiooni järgi tapeti nad enesekaitseks, aga nad ei olnud relvastatud ja sekretär oli kägistatud. Nende surnukehad leiti kaks kuud hiljem Hispaaniast piiri lähedalt. Hiljem selgus, et mõlemad oli tapnud PIDE agent Casimiro Monteiro.
Gospel

**Gospel** on üks spirituaali alaliik, mis on sündinud 20. sajandi esimesel veerandil. 

Gospelkoor laulab oma muredest ja pettumustest, aga ka lootusest ja usust Loojasse. Kogudus vastab koorile, hõigates "Halleluuja!" ja "Aamen!". Gospel on hoogne, rütmi rõhutakse käteplaksutuste ja tantsuliigutustega. *Off-beat* – rütminihe ettepoole – viitab ühelt poolt Aafrika tagapõhjale ning loob etteulatuvalt seoseid džässiga.

Eestis on suurt tähelepanu pälvinud WAF koori muusikaline lava-*show* – jõulukontsert "Valge gospel", mis on toimunud 2006., 2007., 2009., 2013., 2015. ja 2022. aastal.

## Viited

## Välislingid
* "Valge gospel 2015", "Happy" Video YouTube'is
Imre Polyák

**Imre Polyák** (16. aprill 1932 – 15. november 2010) oli Ungari maadleja.

Ta tunnistati kaks korda Ungari aasta sportlaseks – 1958. aastal (olles üldse esimene selle auhinna saaja) ja 1962. aastal. Ungari maadlejatest on selle saanud veel Tamás Gáspár, György Gurics, István Kozma, Csaba Hegedűs, István Majoros.

2003. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i (valiti sinna FILA poolt esimese kümne maadleja seas).
## Välislingid
*
Ḩamīd Sūrīān

**Hamid Soryan Reihanpour** (sündinud 24. augustil 1985 Teheranis) on Iraani Kreeka-Rooma maadleja. Ta on kuuekordne maailmameister. 

Ta hakkas maadlemist treenima 1998. aastal.

Ta on kahekordne Aasia meister Kreeka-Rooma maadluses.

2005. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses juunioride maailmameistriks.

2007. aastal tunnistati ta Iraani aasta sportlaseks.

2008. aasta olümpiamängudele läks ta selge favoriidina (ikkagi kolmel viimasel aastal maailmameistriks tulnud), kuid kaotas kolmandas matšis Venemaa esindajale Nazõr Mankijevile ja pronksmedalikohtumises Lõuna-Korealasele Park Eun-Chule, saavutades lõpuks 5. koha.

## Välislingid
*
2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse valikturniir

* **[[2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Novi Sadi valikturniir]]**
* **[[2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Taškendi valikturniir]]**
Petǎr Kirov

**Petǎr Kirov ** (sündinud 17. septembril 1942) on endine Bulgaaria maadleja.

Ta alustas maadlustreeninguid 21-aastaselt, edu tuli kiirelt – pärast aastast treeningut sai ta Bulgaaria meistrivõistlustel esikoha. Ta võitis kaks korda olümpiamängudel kuldmedali. Oma kolmandatel olümpiamängudel 1976 sai ta raske õlavigastuse ja pidi katkestama, kuigi oli oma kaalus selge favoriit, olles võitnud samal aastal Euroopa meistrivõistlused. Kogu oma maadlejakarjääri võistles ta kehakaalus 52 kg.

Ta võitis üksteist korda tugeva rahvusvahelise Nikola Petrovi turniiri Bulgaarias.

Ta on kaks korda olnud Bulgaaria aasta sportlane – 1970. ja 1971. aastal.

2007. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.

Pärast sportlaskarjääri töötas maadlustreenerina.

## Välislingid
*
Osmo Sipari

**Osmo Artturi Sipari** (14. aprill 1922 Vehkalahti – 22. mai 2008 Helsingi) oli soome arhitekt.

Sipari lõpetas 1951. aastal Helsingi tehnilise kõrgkooli arhitektina ning asutas seejärel oma arhitektibüroo.

Üks tema esimesi töid oli koostöös Eero Eerikäisega 1950. aastal valminud Salla kirik. Sipari ja Eerikäise kavand võitis 1947. aastal korraldatud arhitektuurivõistluse Lapi sõjas hävinud kiriku taastamiseks.

Osmo Sipari sai tuntuks eelkõige koolimajade loojana. Koos Viljo Revelliga projekteeris ta Meilahti ja Hyrylä rahvakooli. Lisaks on tema loodud Karjasilla, 
Metsola, Hakala, Pieksämäki ja Onkilahti koolimaja, Chydeniuse kooli hoone Kokkolas ning Soome vene kooli hoone Helsingis; Kemi Paattionlehto kalmistu kabel ja Kuopio Puijonlaakso tornmajad.

Koos Aimo Tukiaisega kujundas Sipari Marssal Mannerheimi ratsamonumendi graniitpostamendi ja samba ümbruse.

## Viited
Lõvilipp

**Lõvilipp** oli äsja iseseisvunud Soome riigilipp 5. jaanuarist 1918 kuni 29. maini samal aastal, mil võeti kasutusele Soome praegune riigilipp.

Lõvilipu ametlik kasutamine lõpetati täielikult 1920. aastal, kuid Soome Rootsi Rahvapartei kasutas seda oma valimisreklaamides Soome lipu asemel kuni 1966. aastani.

## Viited

## Välislingid
* Tuomas Tepora. ”Lipun juureen!” Suomen lippu toteemina nuoressa tasavallassa
Uusi Suomi

**Uusi Suomi** oli ajaleht, mis ilmus Soomes aastatel 1919–1991.

Kuni 1976. aastani oli Uusi Suomi Rahvusliku Koonderakonna häälekandja, seejärel sõltumatu parempoolne ajaleht.

Lehe viimane peatoimetaja oli Jarmo Virmavirta.
Mannerheimi muuseum

**Mannerheimi muuseum** on Soome presidendi marssal Carl Gustaf Emil Mannerheimi majamuuseum Helsingis Kaivopuistos.

Muuseum tegutseb majas, kus Mannerheim elas aastatel 1924–1951. Muuseumi haldab marssali varad pärinud Mannerheimi sihtasutus.

Maja arhitekt on August Boman ja see valmis 1874. aastal. Hiljem kuulus see Karl Fazerile ja Fazeri tehastele. Majas oli kuus korterit, kus elasid Fazeri töölised. Mannerheim üüris maja Fazerilt 1924. aastal ja ehitas tollal pigem suvilaks sobinud ehitise elumajaks ümber. Ta jäi surmani selle maja üüriliseks. 

Novembris 1951 avati majas muuseum. 1957. aastal ostis sihtasutus maja Fazerilt ära.

Muuseum on külastajatele avatud aasta läbi reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti. Peaaegu kogu maja on säilitatud sellisel kujul, nagu see oli Mannerheimi eluajal. Ainult kolm ülemise korruse tuba on kohandatud vahetatavate näituste korraldamiseks. Muuseumis tohib ringi liikuda ainult giidi saatel.

Mannerheimi sünniaastapäeval 4. juunil on muuseumi külastamine tasuta.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
Põhjatorik

**Põhjatorik** ehk **harilik käsnak** (*Climacocystis borealis*) on valge ja väga kiulise struktuuriga seen: värske viljakeha seeneliha võib sitkete ribadena lahti sikutada servast puutüveni. Eoslavas on tsüstiidid. 

Eestis esineb pillatult kogu maal, arvukam põlismetsades. 

Kasvab kuusekändudel ja tüügaste alusel, väga harva ka männil, võib esineda ka elusatel puudel. 

Leitav juulist oktoobrini.

## Kirjandus
*Tuomo Niemelä, Torikseened Soomes ja Eestis, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008.
 
## Välislingid
*
Caminemos Pisando la Senda de Nuestra Inmensa Felicidad

**Caminemos Pisando la Senda de Nuestra Inmensa Felicidad** on Ekvatoriaal-Guinea riigihümn.

Teksti kirjutas hümnile Atanasio Ndongo Miyone. Muusika komponeeris Hispaania leitnant Ramiro Sánchez Lopes, kes sai selle komponeerimise eest preemiaks 25 000 peseetat. 

Hümni kasutatakse alates riigi iseseisvumisest 12. oktoobril 1968.

## Hümni sõnad
### [[Hispaania keel]]es
:Caminemos pisando la senda 
:De nuestra inmensa felicidad. 
:En fraternidad, sin separación, 
:¡Cantemos Libertad! 
:Tras dos siglos de estar sometidos 
:Bajo la dominación colonial, 
:En fraterna unión, sin discriminar, 
:¡Cantemos Libertad! 
:¡Gritemos Viva, Libre Guinea, 
:Y defendamos nuestra Libertad. 
:Cantemos siempre, Libre Guinea, 
:Y conservemos siempre la unidad. 
:¡Gritemos Viva, Libre Guinea, 
:Y defendamos nuestra Libertad. 
:Cantemos siempre, Libre Guinea, 
:Y conservemos siempre la independencia nacional
:Y conservemos, Y conservemos
:La independencia nacional.

### [[Prantsuse keel]]es
:Laissez-nous marcher sur le chemin 
:De notre immense bonheur, 
:Dans la fraternité, sans séparation, 
:Chantons la Liberté! 
:Après deux siècles d'être soumis 
:Pour la domination coloniale, 
:Dans l'union fraternelle, sans discrimination, 
:Chantons la Liberté! 
:Laissez-nous pleurer, Vive libre Guinée, 
:Et laissez-nous défendre notre liberté 
:Laissez-nous pleurer Vive libre Guinée, 
:Et Restons toujours unis .. 
:Laissez-nous pleurer Vive libre Guinée, 
:Et laissez-nous défendre notre liberté. 
:Laissez-nous chanter Vive libre Guinée, 
:Et laissez-nous toujours de conserver l'indépendance nationale 
:Et laissez-nous conserver, et laissez-nous à conserver, 
:L'indépendance nationale.

### [[Portugali keel]]es
:Caminhemos sob a trilha 
:De nossa imensa felicidade, 
:Em fraternidade, sem barreiras, 
:Cantemos Liberdade!
:Após dois séculos de submissão 
:Ao domínio colonial, 
:Em fraterna união, sem preconceito, 
:Cantemos Liberdade! 
:Gritemos Viva, Livre Guiné, 
:E defendamos nossa liberdade 
:Gritemos Viva, Livre Guiné, 
:E conservemos sempre a unidade. 
:Gritemos Viva, Livre Guiné, 
:E defendamos nossa liberdade. 
:Cantemos sempre, Livre Guiné, 
:E conservemos sempre a independência nacional. 
:E conservemos, e conservemos, 
:A independência nacional.

### [[Inglise keel]]es
:Let us walk the path
:Of our great happiness.
:In brotherhood, without separation,
:Freedom Sing!
:After two centuries of being subjected
:Under colonial rule,
:In fraternal union, without discrimination,
:Freedom Sing!
:Let us shout live Guinea,
:Defend our freedom.
:Sing always free Guinea,
:And always retain the unit.
:Let us shout live Guinea,
:Defend our freedom.
:Sing always free Guinea,
:And always preserve national independence
:And we preserve and conserve
:National independence.