open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik

**Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik** on õigeusu kirik Tallinnas Nõmmel. Kirikuhoone asub Tähe tänava ja Raudtee tänava nurgal aadressil Tähe tänav 2.

Kirikuhoonet kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus.

## Ajalugu

Kirik ehitati aastatel 1922–1923 Glehni perekonna poolt kogudusele kingitud krundile. Kiriku arhitekt oli Aleksandr Vladovski, insener Aleksei Golubkov tegi projekti muudatusi. Kirik ehitati annetustest ja heategevusüritustest saadud raha eest ning ei saanudki rahanappuse tõttu kavandatud ulatuses valmis – freskode ja vitraažakende jaoks tollal raha ei jätkunud.

Kiriku pühitses 21. oktoobril 1923 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander. Nõukogude ajal süüdati kirik kaks korda: esimest korda 1970., teist korda 1972. aastal.

Aastatel 1960–1990 teenis kirikus preestrina hilisem Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius.

Aastatel 2003–2004 restaureeriti kirik Tallinna kirikurenessansi projekti raames. Lisati originaalprojektis olnud freskod ning vitraažaknad. Vitraažid on loonud meister Andrei Lobanov.


Pilt:Nõmme Ristija Johannese kirik 1.jpg
Pilt:Nõmme Ristija Johannese kirik 2.jpg


## Vaata ka

*Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus
*Püha Johannese Kool

## Kirjandus
* Schvak, Toomas. Nõmme Ristija Johannese kogudus : uurimus Tallinna Nõmme õigeusu koguduse ja kiriku 90-aastasest ajaloost. Tallinn, Püha Johannese Kooli Sihtasutus, 2013. ISBN 9789949309542.
* Schvak, Toomas. Nõmme Ristija Johannese õigeusu kirik ja kogudus. – Nõmme kirikud ja kogudused / toim. Leho Lõhmus. Tallinn, Nõmme Linnaosa Valitsus, 2013, lk 64–86. ISBN 9789949332571.

## Välislingid
* 
* В сердцах нерукотворный храм. Молодежь Эстонии. 06.05.03.
117

**117. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned:  60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - **[[110. aastad]]** - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad

Aastad:  112 113 114 115 116 - 117 - 118 119 120 121 122

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
* 7. august – Traianus, Vana-Rooma keiser
Vigala valla vapp

**Vigala valla vapp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vigala valla vapp.

Vapp kinnitati 7. juunil 1993.

Vapi autor on Tõnu Kukk.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil on must tagajalgadele tõusnud punaste manustega koer, kes suundub paremale. Kilbi vasakust servast eenduvad kaks musta rombikujulist uksehinge. Kilbi punane tüvi moodustab vapi kõrgusest ühe kolmandiku. Selle keskel on hõbedane sõõr.

## Põhjendus
Vigalas sündinud Matthias Johann Eisen on kohaliku rahva suust üles kirjutanud muistendid, milles kajastuvad Vigala valla inimeste uskumused ja õnneigatsus. Nende hulgas on ka legend mille järgi on kujundatud valla vapp. Legendi järgi kulgeb Vigala kiriku juurest maa-alune tee Vigala mõisa. Teel aga peab vahti suur, must koer, kelle valvata on raudukse taga olev varandus. Varanduse asukoht on jäänud tänini saladuseks. Vapi hõbedane tüvi ja sõõr sümboliseerivad maa-alust varandust, mustad uksehinged raudset varakambrit. Vapi punase tüve värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi võib kasutada:
#Vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatitel ning dokumendiplankidel.
#Vallaametnike visiitkaartidel.
#Valla piiritähistel.
#Vallavanema ametirahal.
#Külavanema ametirahal.

Peale antud juhtude võib valla vappi kasutada ainult vallavalitsuse korralduse alusel.

## Vaata ka
*Vigala valla lipp

## Välislingid
*Vigala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
60

**60. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Nero ja Cossus Cornelius Lentulus.
*Kuninganna Boudicca juhtimisel toimus Britannias mäss Rooma vastu. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Rapla valla vapp

**Rapla valla vapp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rapla valla vapp.

Vapp kinnitati 26. aprillil 2018, kujundajaks on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Neljastatud rohelisel ja hõbedasel kilbil on vastasvärvides pügalrist.

## Vapp 2003–2017

Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrus nr 225 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Rapla linna ja Rapla valla osas" alusel senise Rapla linna ja senise Rapla valla baasil  moodustati uus omavalitsusüksus Rapla vald. Rapla kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn. Vastavalt Rapla vallavolikogu 13. märtsi 2003 otsusele nr 15 on Rapla valla vapiks endise Rapla linna vapp.

### Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil müüritud sillakaar ja selle all kolm lainelõikelist varrast, kõik hõbedased.

### Põhjendus
Rapla valla vapil on kujutatud Rapla ühte sümbolit, 19. sajandi algusest pärinevat Rapla kivisilda.

## Viited


## Vaata ka
*Rapla valla lipp

## Välislingid
*Rapla valla sümboolika
56

**56. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - **[[50. aastad]]** -  60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad

Aastad: 51 52 53 54 55 - 56 - 57 58 59 60 61
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
42

**42. aasta** on 1. sajandi 42. aasta.

## Sündmused
* Paulus pöördus ristiusku (Saulusest sai Paulus). Selle meenutamiseks on 25. jaanuar paavlipäev.
* Roomlased saavutasid kontrolli Ceuta linna üle Põhja-Aafrikas.
* Claudius algatas Portuse nimelise sadama rajamise Tiberi jõe suudmesse.

## Sündinud
* Sixtus I, seitsmes paavst

## Surnud
* Appius Junius Silanus, Vana-Rooma konsul
Aa Hooldekodu

**Aa Hooldekodu** (ka *Häcke OÜ Aa hooldekodu*, *OÜ Häcke Aa Hooldekodu*) on hoolekandeasutus Ida-Virumaal Lüganuse vallas Aa külas kunagise Aa mõisa härrastemajas. 

Hooldekodu on eraettevõttele rendile antud. 2009. aastal läks see üle riiklikust omandist munitsipaalomandisse. 2012. aastal korraldas Lüganuse vald enampakkumise mõisakompleksi ja hooldekodu müügiks, mille võitis MTÜ Vahtra Hooldemaja. Senine rentnik OÜ Häcke vaidlustas enampakkumise kohtus.

Härrastemajal on kolmekorruseline juurdeehitis, mis valmis 1981.  

Hooldekodu tegeleb põhiliselt vanurite hooldamisega. 

Aa Hooldekodu juhataja on Ilmar Köök. 

Aprillis 1999 elas hooldekodu ruumides 75 hoolealust ja 13 põgenikku. Teistel andmetel oli seal sama aasta mais 59 hoolealust ja 11 põgenikku. 

Detsembris 2003 oli hooldekodus 170 hoolealust ja 50 töötajat.

## Teised asutused hooldekodu ruumides
Pool juurdeehitise kolmandast korrusest on olnud **Aa naiste- ja laste turvakodu** käsutuses. 

Aastatel 1993 ja 1998 on sinna paigutatud ka asüülitaotlejaid. Augustis 1998 toimetati Maardu hotellist Gabriel turvakodu ruumidesse üle 15 iraaklast, kes jäid sinna 2000. aastani, mil nad viidi üle Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskusse. Seda peatuspaika nimetati **Aa pagulaskeskuseks** (juhataja Indrek Kullam). Seal elas ka teistest maadest pärit varjupaigataotlejaid. 

## Kalmistu

Hooldekodul on oma kalmistu, mis jääb Aa vanadekodu südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele läände.

## Ajalugu
Aa vanadekodu asutati 1924. aastal. Esimesed hoolealused paigutati sinna detsembris 1923, ametlik avapidu toimus jaanuaris 1924.
 
Aastal 1939 paigutati Aa vanadekodusse Vohnjas koopas elanud Liisa ja Elviine Krüüger. 

Nõukogude ajal tegutses ta invaliididekodu nime all, hiljem **Aa Internaatkodu** nime all. Hoolealused olid eelkõige vaimuhaiged ja vaimupuuetega inimesed. 

Enne rendile andmist oli hooldekodu direktor Vaike Salveste. Jumalateenistusi pidas Enn Salveste.

## Viited

## Kirjandus
*Inimesed koopas, Maaleht, 7. detsember 2000

## Välislingid
*Glaidi Olesk:  Vanadus sunnib vähesega leppima, Postimees, 25. oktoober 1997
*Viire Villandi: Tallinna tänavalapsed pääsesid nädalaks kosuma, Postimees, 25. november 1997
*Asüülitaotlejad Aa hooldekodus, Postimees, 15. august 1998
*Kinniste uste päev; Saatuste ristmik põgenike Hiltonis, Eesti Ekspress, 18. märts 1999
*Eesti pakub kodu tosinale põgenikule, Eesti Päevaleht, 7. aprill 1999
*Aa hooldekodu ootab surma eest põgenejaid, Eesti Päevaleht, 4. mai 1999
* Võõrad ootavad rannas valget laeva, Postimees, Arter, 18. detsember 1999
* Hooldekodu ja küla tähistasid aastapäeva], Maaleht, 28. juuni 2001
*  Aa hooldekodu võtab vanureid vastu ka kinnisvara eest, Põhjarannik, 21. november 2003
*Kevad Aa Hooldekogus, Lüganuse Valla Leht, mai 2004
*Vanadekodu püüdis varjata düsenteeriapuhangut
*Gerli Romanovitš: Muinsuskaitsega vägikaigast vedanud Aa hooldekodu teeb korda maja fassaadi, *Põhjarannik*, 18. august 2006
*Allar Jõks: Aa hooldekogus rikutakse põhiõigusi, etv24, 25. juuni 2007 
* Aa hooldekodu sai uue omaniku, Põhjarannik, 3. aprill 2009
Varja

**Varja** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Varja küla asub Tallinna-Narva maantee ääres.

Muinasajal oli külas tihe asustus. Küla põldudel on säilinud 7 kultuskivi. 1241. aastal oli Varja (*Uvarelæ*) külas 24 adramaad, millega Varja oli Lüganuse kihelkonnas suuruselt neljas. 

Küla kuulus Lüganuse kihelkonna Aa mõisa. 1940. aastal kuulus küla Lüganuse valda Virumaal.

Varjas asus postijaam. Esimene postijaamahoone valmis 1728. aastal. Varja postijaamast on säilinud ümberehitatud peahoone ja mõni kõrvalhoone.

Küla nimi võib tulla isikunimest (Varjus või Varjoi). 

Külanimi võib olla suguluses etnonüümiga "vadja" ning mõistega "varjupaik" (kindlustatud asula tähenduses, koos paljude teiste Var-tüveliste toponüümidega.

## Vaata ka
*Varja mõis
*Varja rändrahn

## Viited
Moldova (Lüganuse)

**Moldova** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Asub Aast läänes. 

Külas on 2011. aasta lõpu seisuga 30 elanikku, neist 23 on eestlased.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Voorepera

**Voorepera** (1977. aastani *Voorepere*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Voorepera ja Varja küla paiknevad talude reana Tallinna–Narva maantee ääres.  

2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 56, hiljem on märgitud elanike arvuks 64 või 68 või 61. 

Vooreperas on sündinud koorijuht Arno Kallikorm, kelle sünnikodule on paigaldatud mälestustahvel. 
 
## Vaata ka
*Voorepera mõis
*Voorepera soo, Voorepera raba

## Viited
Särevere

**Särevere** on alevik Järva maakonnas Türi vallas Türist kagus Prandi jõe ääres mõlemal kaldal. 

Särevere kohal on Prandi jõgi üles paisutatud, nii et ta moodustab Särevere paisjärve. Selle ületab Viljandi tänav. 

Säreveres asub Särevere mõisa peahoone.

## Tänavad
Säreveres on 12 tänavat:

## Vaata ka
*Särevere vald (Türi kihelkond)
*Särevere vald (1939)
*Türi Kõrgem Põllumajanduskool
*Türi–Arkma maantee
*Särevere Lasteaed Kurepesa
*Balti keti mälestusmärk

## Viited
Viitna

**Viitna** on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

Küla läbib Tallinna–Narva maantee. Küla keskuses ristuvad Loobu–Rõmeda teega (Tallinna–Narva maantee endine trass) Viitna–Koljaku ja Kadrina–Viitna tee (kõrvalmaanteed) ning Viitna–Arbavere tee (kohalik tee).

## Ajalugu
Aastail 1971–2001 asus Viitnal Lahemaa rahvuspargi administratsiooni kontor.

## Loodus
Viitna külas Viitna maastikukaitsealal asuvad Viitna järved.

## Majandus

Viitnal on mitmed turismi ja toitlustusega seotud ettevõtted: Viitna kõrts, Kadaka kämping ja Viitna Puhkekeskus (tuntud kui Viitna motell).


File:Viitna küla 2023-11-10.jpg|Viitna küla algus Loobu–Rõmeda maanteel (2023)
File:Viitna_tee.jpg|Kadrina–Viitna maantee (2016)
File:Viitna_-_panoramio_-_Aulo_Aasmaa_(9).jpg|Endine teedevalitsuse maja Viitnal
File:Viitna puhkekeskus 21.02.2013.jpg|Viitna puhkekeskuse (Viitna motell) klubihoone Linajärve kaldal (2013)


## Vaata ka
*Viitna apteek

## Viited

## Välislingid
Purtse

**Purtse** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Asub Purtse jõe ääres.

Külas asub Purtse Hiiemägi, Purtse mõisa kivist kindluselamu (vasallilinnus) ja Purtse tuule- ja päikese hübriidpark.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

## Vaata ka
*Purtse Uku allikas 
*Purtse silmaallikad

## Viited
Allikmaa

**Allikmaa** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Ta koosneb kahest lahustükist, mis piiravad läänest ja idast Palivere alevikku. Põhjas piirneb Allikmaa küla Vidruka ja Luigu külaga, idas Jaakna külaga, lõunas Turvalepa ja Martna valla Kaasiku külaga ning läänes Võntkülaga.

Külas kasvab Palivere künnapuu.

## Ajalugu
Vanadel kaartidel on Allikmaa külast põhjas Kõnnu (*Kendo*) küla.

## Viited
Põhja-Eesti pank

**Põhja-Eesti pank** ehk **Põhja-Eesti paekallas** ehk **Põhja-Eesti klint** on Balti klindi osa Eesti põhjarannikul.

Põhja-Eesti pank on Paleosoikumi aluspõhjakivimeisse lõikunud järsak. Et valdavalt Soome lahe kaldal paljanduva panga ülemine osa koosneb paekivist, nimetatakse panka mõnikord ka Põhja-Eesti paekaldaks. 

Pankranniku idapoolseim osa on Meriküla ja Narva vahel asuv Narva klindilõik. Sellest läänes, Meriküla ja Sillamäe vahel asub Vaivara klindilõik. Sillamäe ja Kalvi vahel asub Ida-Viru klindilõik, Kalvi ja Palmse vahel Lääne-Viru klindilõik. Muuksi pangast Palmseni eristatakse Lahemaa klindilõiku. Muuksi pangast Maarduni asub Ida-Harju klindilõik, Maardust Kallaste pangani aga Tallinna klindilõik. Kallaste panga ja Pakri poolsaare vahel asub Lääne-Harju klindilõik. Pankranniku läänepoolseim osa Paldiski ja Osmussaare vahel kannab nime Loode-Eesti klindilõik.


Ontika pankrannik.jpg|Ontika pankrannik
Osmussaare pank 2017 07 02.jpg|Osmussaare pank
Pakri pank 3.jpg|Pakri pank
Suur-Pakri põhjaosa.JPG|Suur-Pakri pank
Tabasalu pank .JPG|Tabasalu pank talvel
Paldiskipank.jpg|Paldiski pank


## Vaata ka
* Eesti pankade loend
* Lääne-Eesti paekallas

## Viited

## Välislingid

*Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol
Eesti 2000. aasta rahvaloendus

**2000. aasta rahva- ja eluruumide loendus** oli rahvaloendus, mis viidi Eestis läbi 2000. aasta 31. märtsi seisuga. 

Isikulehel oli 31 küsimust, leibkonna- ja eluruumilehel 12 küsimust. 

Tulemused avaldati 11 kogumiku näol. 

Eesti rahvaarvuks saadi 1 370 052. Nendest oli eestlasi 930 219 (67,90%), venelasi 351 178 (25,63%), ukrainlasi 29 012 (2,12%), valgevenelasi 17 241 (1,26%), soomlasi 11 837 (0,86%), tatarlasi 2582 (0,19%), lätlasi 2330 (0,17%), poolakaid 2193 (0,16%), juute 2145 (0,16%), leedulasi 2116 (0,15%), sakslasi 1870 (0,14%) ja muudest rahvustest inimesi 9410 (0,69%). Rahvus jäi teadmata 7919 inimesel (0,58%)

## Välislingid
*Tulemused
Bieszczady

**Bieszczady** on mäestik Euroopas, osa Ida-Karpaatide lääneotsas asuvast Ida-Beskiidide kompleksist. Bieszczady mäestikuks loetakse Łupkówi kuru (640 m) ja Võškivskõi kuru (933 m) vahelist kirde-kagusuunalist ahelikku, millest suurem osa asub Poola kaguotsas ning mis ulatub otsati Slovakkiasse ja Ukrainasse.

Bieszczady mäestiku kõrgeim tipp on 1405 meetri kõrgune Pikui, mis paikneb Ukrainas. Mäestiku Poola-osa kõrgeim tipp on 1346 meetri kõrgune Tarnica.

Alates 1991. aastast kuulub mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Elustik
Bieszczady mäestikus elab mitmeid ohustatud looma- ja linnuliike, teiste seas must-toonekurg, pruunkaru, hunt ja pürg. 

## Nimi
Mäestiku nime päritolu on teadmata.

## Ajalugu
Pärast Rooma impeeriumi langust kuulus ala ungarlastele ja lääneslaavlastele. Pärast seda kuulus ala Suur-Moraavia riigile. Aastatel 1914 ja 1915 oli mäestik oluline sõjapelgupaik. 

## Vaata ka
*Mäestike loend
Ameland

**Ameland** on saar Euroopa põhjaosas Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile ja moodustab **Amelandi valla**. 

Pindala on 206 ruutkilomeetrit. 

Seisuga 31. detsember 2008 elas Amelandil 3466 inimest. 2017. aasta augusti seisuga elas saarel 3683 inimest.

Saar on madal, leidub liivaluiteid. 

Saart on esmamainitud 8. sajandil **Ambla** nimega. 

Teise maailmasõja ajal oli saar okupeeritud Saksamaa poolt.

Saarel on neli küla:
*Hollum, elanikke 1400 (2008)
*Ballum, 1200
*Nes, 670
*Buren, 370

Saarelt on pärit kaugushüppaja Hannes de Boer (1899–1982) ja arhitekt Sjoerd Soeters (sündinud 1947).
81

**81. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad

Aastad: 76 77 78 79 80 - 81 - 82 83 84 85 86

----

## Sündmused

* Domitianus sai Vana-Rooma keisriks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Titus, Vana-Rooma keiser
Papsaare

**Papsaare** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

Papsaare asub Pärnu kesklinnast 5 km kaugusel loodes.

Küla alal asub Audru ringrada.


Papsaare tee 4, Papsaare.jpg|Elumaja Papsaares, Papsaare tee 4


## Viited
Tom Kaulitz

**Tom Kaulitz** (kodanikunimi **Tom Kaulitz-Trümper**; sündinud 1. septembril 1989 Leipzigis) on saksa muusik, ansambli Tokio Hotel kitarrist.

Tom Kaulitz sündis 10 minutit enne oma kaksikvenda Bill Kaulitzit 1. septembril 1989. 

Koolis vihkas Tom kõige rohkem matemaatikat ja loodusõpetust, kuid nautis väga kunsti ja mängis kitarri. Peagi leidis ta endas kire muusika vastu ning varsti tegid nad vennaga bändi Devilish, millest sai mõne aasta pärast Tokio Hotel. 
Ansamblisse kuulusid Tom (kitarr), Bill (vokaal) ning Gustav (trummid) ja Georg (basskitarr). 
Tokio Hotel saavutas rahvusvahelist edu, võites auhindu kogu maailmas. 

Kaksikute vanemad Simone ja Jörg Kaulitz lahutasid abielu, kui poisid olid seitsmeaastased, pärast seda abiellus ema Gordon Trümperiga. 

Väga noores eas osalesid Tom ja Bill Saksamaal telefilmis "Verrückt nach dir" (1994, "Hull sinu järele"). Umbes samal ajal avastasid poisid oma muusikaande. Bill hakkas laule looma ja Tom kitarri õppima. 

Poisid otsustasid luua endale erilise imago. Tom valis gängsteri/räpparistiili. Tema stiili iseloomustavad ülilohmakad teksad, suured särgid ja pusad, New Erase'i mütsid, pesapallimütsid, peapaelad ja rastapatsid. 

Tomi huvideks on muusika, peod, BMX ja grafiti. Ta armastab saksa hiphoppi, eriti hiphoppar Samy Deluxe'i.
Asulad (Q)

**Asulad (Q)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Q-tähega.
## Qa
*Qaanaaq, asula Gröönimaal, Qaanaaqi valla halduskeskus
*Qābis, linn Tuneesias, Qābise kubernerkonna keskus
*Qaidan
*Qaqortoq, linn Gröönimaal, Kujalleqi valla keskus
*Qarshi, linn Usbekistanis, Qashqadaryo vilajeti keskus

## Qi
*Qinā
*Qingdao, linn Hiinas Shandongi provintsis, allprovintsilinna Qingdao Shi keskus
*Qingdao Shi, allprovintsilinn Hiinas Shandongi provintsis
*Qiqihar, linn Hiinas Heilongjiangi provintsis, ringkonna õigustega linna Qiqihar Shi keskus
*Qiqihar Shi, ringkonna õigustega linn Hiinas Heilongjiangi provintsis

## Qo
*Qom, linn Iraanis, Qomi provintsi halduskeskus
*Qormi, linn Maltal

## Qu
*Quanah, linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Hardemani maakonna halduskeskus
*Québec, linn Kanadas, Québeci provintsi pealinn, Capitale-Nationale'i piirkonna halduskeskus
*Quedlinburg, linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal 
*Queensberry Bay, asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas
*Queenstown, linn Uus-Meremaal Otago piirkonnas
*Quezon City, linn Filipiinidel Metro Manila pealinnaregioonis
*Quetta
*Quimper, linn Prantsusmaal Bretagne'i regioonis, Finistère'i departemangu halduskeskus
*Quito, Ecuadori pealinn
*Quland, küla Afganistanis Balkhi provintsis
*Qumbu, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas, Mhlontlo valla halduskeskus
*Qunu, küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas
Asulad (Õ)

**Asulad (Õ)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Õ-tähega.

## Õb
*Õb, küla Venemaal Komis Sõktõvdini rajoonis
## Õe
*Õepa, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
*Õeste, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas

## Õh
*Õha, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Õhu, küla Eestis Pärnu maakonnas Lääneranna vallas

## Õi
*Õisu, alevik Eestis Viljandi maakonnas Mulgi vallas
## Õl
*Õlatu, küla Eestis Valga maakonnas Valga vallas
*Õle, küla Eestis Järva maakonnas Järva vallas
## Õn
*Õngu, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas

## Õr
*Õrgõz, asula Kasahstanis Aktöbe oblastis
*Õrsava, küla Eestis Põlva maakonnas Setomaa vallas
*Õru, alevik Eestis Valga maakonnas, Valga valla keskus
*Õruste, küla Eestis Valga maakonnas Valga vallas
## Õs
*Õssu, küla Eestis Tartu maakonnas Kambja vallas
## Õu
*Õuna, küla Eestis Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas
## Õv
*Õvanurme, küla Eestis Tartu maakonnas Tartu vallas
*Õvi, küla Eestis Tartu maakonnas Tartu linnas
Asulad (Ä)

**Asulad (Ä)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ä-tähega.

## Äd
*Ädu, küla Valga maakonnas Otepää vallas
## Äh
*Äherdi, küla Rapla maakonnas Rapla vallas
*Ähijärve, küla Võru maakonnas Antsla vallas
*Ähtäri, linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas

## Äi
*Äigrumäe, küla Harju maakonnas Viimsi vallas
*Äila, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas

## Äk
*Äksi, alevik Tartu maakonnas Tartu vallas
*Äksi, küla Harju maakonnas Kose vallas

## Äm
*Ämari, alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas
*Ämmuste, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas

## Än
*Änew, linn Türkmenistanis, Ahali vilajeti halduskeskus
*Ängi, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas 
*Änglema, küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas
*Änkküla, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas
*Ännikse, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas

## Är
*Äriküla, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas
*Ärina, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas

## Ät
*Äteniidi, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
*Ätte, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas

## Ää
*Äänekoski, linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas
*Ääsmäe, küla Harju maakonnas Saue vallas
Asulad (Ö)

**Asulad (Ö)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ö-tähega.

*Öckerö
*Ödemiş, linn Türgis İzmiri provintsis
*Ödeshög
*Öhringen
*Öjmököön
*Öldzijt
*Ölengdi
*Ölgij, linn Mongoolias, Bajan-Ölgij aimaki halduskeskus
*Ölöön
*Ölüöhhüme
*Öndörhaan
*Őrbottyán
*Örebro
*Öregrund, linn Rootsis Östhammari vallas
*Őriszentpéter, linn Ungaris Vasi komitaadis Körmendi kreisis
*Örkény, linn Ungaris Pesti komitaadis Dabasi kreisis
*Örnsköldsvik
*Örza-Gala
*Öskemen
*Ösmo
*Österby, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
*Österbymo
*Östersund, linn Rootsis Jämtlandi lääni ja Östersundi valla keskus
*Östhammar, linn Rootsis, Östhammari valla keskus
*Özalp
*Özgön, linn Kõrgõzstanis Oši oblastis
*Överkalix
*Övertorneå
*Övre Soppero
*Ööriku, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Öötla, küla Eestis Järva maakonnas Järva vallas
Asulad (Ü)

**Asulad (Ü)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ü-tähega.
## Üb
*Überlingen, linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Bodensee kreisis

## Üd
*Üdruma, küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas

## Üh
*Ühtri, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas

## Ük
*Üksnurme, küla Harju maakonnas Saku vallas

## Ül
*Ülde, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas 
*Ülejõe, küla Harju maakonnas Anija vallas
*Ülejõe, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
*Ülejõe, küla Harju maakonnas Rae vallas
*Ülejõe, küla Rapla maakonnas Rapla vallas
*Ülemõisa, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas
*Ülensi, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas
*Ülenurme, alevik Tartu maakonnas, Kambja valla halduskeskus
*Ülgase, küla Eestis Harju maakonnas Jõelähtme vallas

## Ün
*Ünnaste, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas 

## Ür
*Ürjaste, küla Harju maakonnas Saue vallas
*Ürümqi, linn Hiinas,  Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna halduskeskus

## Üs
*Üsse, küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas

## Üü
*Üüdibe, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Üüvere, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas
Asulad (X)

**Asulad (X)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad X-tähega.

## Xa
*Xaafuun, asula Somaalias Bari ringkonnas (Puntlandis)
*Xai-Xai, linn Mosambiigis, Gaza provintsi ja Xai-Xai ringkonna halduskeskus 
*Xalapa, linn Mehhikos, Veracruzi osariigi pealinn ja Velacruzi valla halduskeskus
*Xankəndi, linn Aserbaidžaanis, tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi pealinn
*Xanten, linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal
*Xánthi, linn Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, Xánthi maakonna ja Xánthi valla keskus
*Xarardheere, linn Somaalias Mudugi provintsis

## Xi
*Xiamen, linn Hiinas Fujiani provintsis, Xiamen Shi allprovintsilinna keskus   
*Xiamen Shi, allprovintsilinn Hiinas Fujiani provintsis
*Xi'an, linn Hiinas, Shaanxi provintsi pealinn, Xi'an Shi keskus
*Xi'an Shi, allprovintsilinn Hiinas Shaanxi provintsis
*Xiangtan, linn Hiinas Hunani provintsis, Xiangtan Shi keskus
*Xiangtan Shi, ringkonna õigustega linn Hiinas Hunani provintsis
*Xiaoyangqi, asula Hiinas Sise-Mongoolias Orotšooni autonoomses hošuunis Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Songlingi allringkonna ja Xiaoyangzi suurvalla keskus
*Xilinji, asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Mohe maakonna ja Xilingji suurvalla keskus
*Xinlin, asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Xinlini allringkonna ja   Xinlini suurvalla keskus
*Xırdalan, linn Aserbaidžaanis, Abşeroni rajooni halduskeskus

## Xu
*Xuchang,  linn ja ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis
*Xuzhou, ringkonna õigustega linn  Hiinas Jiangsu provintsis
Andres Tarandi valitsus

**Andres Tarandi valitsus** oli Eesti Vabariigi 37. valitsus, mis töötas 8. novembrist 1994 kuni 17. aprillini 1995. Valitsuses osalesid Mõõdukad, Isamaa, ERSP, VKRE ja ELDP. 

Valitsuse moodustas eelmise, Mart Laari esimese valitsuse keskkonnaminister Andres Tarand Eesti Maa-Keskerakonnast. Ajakirjanduses on Tarandi valitsust nimetatud ka **jõulurahuvalitsuseks**, sest selle põhieesmärk oli püsida ametis pool aastat kuni järgmiste Riigikogu valimisteni, stabiliseerides nende eel sisepoliitilist olukorda ja tegemata suuri muudatusi. Sihiks võeti riigieelarve vastuvõtmine ning Laari valitsusajal algatatud poliitika ja reformide jätkamine selle takistamise või ümberpööramise asemel, kusjuures just viimase olulisust on hiljem rõhutanud mitmed Tarandi valitsuse liikmed. Jätkus näiteks omandireformist tulenev erastamine, võeti vastu äriseadustik, säästva arengu seadus ning ranna ja kalda kaitse seadus. 

Valitsuse astus tagasi pärast 1995. aasta Riigikogu valimisi. Järgmine, Tiit Vähi teine valitsus asus ametisse 17. aprillil 1995. 

## Valitsuse moodustamine
26. septembril 1994 avaldas Riigikogu Mart Laarile seoses rublatehinguga umbusaldust. Vastavalt varasemale kokkuleppele Isamaa juhtidega esitas president Lennart Meri Eesti Panga presidendi Siim Kallase peaministrikandidaadiks, kuid Riigikogu ei andnud Kallasele valitsuse moodustamiseks volitusi. Seejärel hakati Riigikogus otsima kompromisskandidaati. Kuna üle poole Riigikogu liikmetest olid valmis peaministrina toetama senist keskkonnaministrit Andres Tarandit, siis esitaski president Meri 20. oktoobril Tarandi peaministrikandidaadiks.

Valitsuse moodustamiseks asus Tarand pidama läbirääkimisi kõigi Riigikogu fraktsioonidega. 27. oktoobril 1994 andiski Riigikogu Tarandile volitused valitsuse moodustamiseks. Andres Tarandi valitsuses otsustasid osaleda samad samad poliitilised jõud, mis olid moodustanud ka Mart Laari valitsuse. Mõõdukate, Isamaa ja ERSP esimehed leppisid kokku üheksapunktilises tegevuskavas, mille järgi jätkas valitsus suures osas eelmise valitsuse poliitikat. Muuhulgas lubati kiiresti edasi minna omandireformiga, teha olulisi muudatusi Põllumajandusministeeriumi juhtimises ja tööstiilis ning toetada Setu maakonna loomist Värska, Mikitamäe ja Meremäe valdade baasil.

Valitsus astus ametisse 8. novembril 1994. Võrreldes Mart Laari valitsuse viimase koosseisuga vahetati välja kolm ministrit. Endisel ametikohal jätkas tööd üheksa ministrit.

### Hääletus Riigikogus

## Valitsuse koosseis

## Viited
Asulad (Y)

**Asulad (Y)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mille nimi algab Y-tähega.

## Y
*Y, praeguse nimega Susitna North, asula Alaskal
*Y, küla Prantsusmaal Picardie piirkonnas Somme'i departemangus

## Ya
*Ya'an, linn Hiinas Sichuani provintsis, Ya'an Shi keskus
*Ya'an Shi, ringkonna õigustega linn Hiinas Sichuani provintsis 
*Yaba, linn Burkina Fasos, Yaba valla keskus
*Yabu, linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris
*Yabucoa 
*Yafo, endine linn Iisraelis 
*Yaha
*Yaizu, linn Jaapanis Shizuoka prefektuuris
*Yala 
*Yalama 
*Yalang 
*Yalavanc 
*Yale (Briti Columbia) 
*Yālū
*Yamagata, linn Jaapanis, Yamagata prefektuuri keskus
*Yamaguchi,  linn Jaapanis, Yamaguchi prefektuuri keskus
*Yamanashi, linn Jaapanis Yamanashi prefektuuris
*Yamato, linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris 
*Yamethin 
*Yamoussoukro, Elevandiluuranniku  pealinn  
*Yamuna Nagar 
*Yan Nawa 
*Yan Ta Khao 
*Yanai, linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris
*Yanam 
*Yan'an 
*Yanbyè 
*Yang Chum Noi 
*Yāng Hsèo 
*Yang Si Surat 
*Yang Talat 
*Ya'ngamdo 
*Yangbajain 
*Yangbari 
*Yangchenphu 
*Yanggang 
*Yangibozor 
*Yangiyo‘l 
*Yangnyer 
*Yangon, linn Myanmaris, Yangoni piirkonna halduskeskus  
*Yangyang 
*Yaoundé 
*Yaphu 
*Yaquboba 
*Yarang 
*Yardımlı 
*Yardoi 
*Yaren 
*Yaring 
*Yarnell, asula USAs Arizona osariigis Yavapai maakonnas
*Yarudağ 
*Yasab 
*Yasaboba 
*Yāsūj 
*Yazd 
*Yate, linn Suurbritannias South Gloucestershire'is
*Yaţţah 
*Yavatmal 
*Yawkaung 
*Yawnghwe

## Ye
*Yellowknife, linn Kanadas, Loodealade halduskeskus

## Yl
*Ylakaičiai, küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas
*Ylakiai, alev Leedus Skuodase rajoonis
*Ylivieska, linn Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas
*Ylöjärvi, linn Soomes Lääne-Soome läänis Pirkanmaa maakonnas

## Yo
*Yoboki, linn Djiboutis Dikhili piirkonnas
*Yogyakarta, linn Indoneesias, Yogyakarta eripiirkonna keskus
*Yokkaichi, linn Jaapanis Mie prefektuuris
*Yokohama
*Yokosuka, linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris
*Yokote, linn Jaapanis Akita prefektuuris
*Ýolöten, linn Türkmenistanis Mary vilajetis
*Yonago, linn Jaapanis Tottori prefektuuris
*York, linn Inglismaal
*York Harbour, linn Kanadas Newfoundland ja Labradori provintsis.
*Yozgat, linn Türgis, Yozgati provintsi keskus
*Yotsukaidō, linn Jaapanis Chiba prefektuuris
*Youngstown, linn USA-s Ohio osariigis, Mahoningi maakonna halduskeskus

## Ys
*Yssingeaux, linn Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus
*Ystad, asula Rootsis Skåne läänis, Ystadi valla keskus

## Yz
*Yzerfontein, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis 
*Yzeure, linn Prantsusmaal Auvergne'i piirkonnas Allier' departemangus Moulinsi alamdepartemangus, Yzeure'i kantoni keskus

## Yu
*Yuanling 
*Yuba City, linn Ameerika Ühendriikides Californias Sutteri maakonnas
*Yubari 
*Yuci 
*Yueyang 
*Yuhang 
*Yulin (Guangdong) 
*Yulin (Guangxi) 
*Yulin (Shaanxi) 
*Yuma 
*Yumen 
*Yungera 
*Yunti 
*Yupia 
*Yuqikou
*Yurihonjō, linn Jaapanis Akita prefektuuris
*Yurimaguas 
*Yurung 
*Yuscarán 
*Yushu
*Yuzawa, linn Jaapanis Akita prefektuuris
*Yuxarı Ağcakənd 
*Yuxarı Daşkəsən 
*Yuxarı Salahlı 
*Yuxarı Tala

## Yv
*Yverdon-les-Bains

## Yy
*Ýylanly, asula Türkmenistanis Daşoguzi vilajetis
Umblu

**Umblu** on 0,5 hektari suurune saar Harjumaal Kolga lahes Jõelähtme vallas Kaberneeme küla alal. Saare rannajoone pikkus on 400 meetrit. Umblu saar on eraomandis 1998. aastast, mil selle ostis Tiit Vähi firma OÜ Merilaine.

Saar asub Kaberneeme ja Pedassaare vahel, 2 km Pedassaarest läänes. Saar on kruusane, seal kasvab rohttaimestikku ja lehtpuid.

1819–1865 elasid saarel Rammu saarelt pärit asukad.

Saar kuulub Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Kungli

Nime Kungli on kasutatud kahe Eesti paiga kohta:

***[[Kumbli]] saar** (ekslikult Kungli laid) asub Harju maakonnas Viimsi vallas Rohuneeme lähedal.
***[[Kungla (Saaremaa)|Kungla]] küla** (varem ka Kungli küla) asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.

## Vaata ka
*Kungla
Rohusi saar

**Rohusi** (ka *Rohusaar, Rousi*) on 10,29 hektari suurune saar Kolga lahes, halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Saare rannajoone pikkus on 1,75 kilomeetrit.

Rohusi saar on eraomandis 1998. aastast, mil selle ostis Tiit Vähi firma OÜ Merilaine.

Saarel asub elaniketa Rohusi küla.

Saar on Y-kujuline ja 3,7 meetrit kõrge. Saarel kasvab rohttaimestikku, võsa ja veidi metsa. Saarel on kirjeldatud 173 liiki soontaimi. Saarel tuvastati Eesti esimene meri-lõhistanuka kasvukoht.

Saarel on tuvastatud 18 liiki haudelinde.

Saar kuulub Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

19. sajandil asusid Rohusile elanikud Rammu saarelt. Rohusil elas kaks peret.

Saarest ligi 600 meetrit lõunasse jääb Umblu saar.

## Kirjandus
*Andres Tõnisson. "Kolga lahe maastikukaitseala kaitsekorralduskava. 2010-2019". 2010.

## Välislingid
*
Kiltsi (Haapsalu)

**Kiltsi** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas Haapsalu ja Rohuküla vahel.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Ridala valda.

Kiltsi mõisa on esmamainitud 1323. aastal *Alba Curia* nime all. Järgneva sajandi jooksul rajati mõisakeskusse tõenäoliselt ka Kiltsi vasallilinnus. Samuti asus Kiltsis Ungru mõis, mis eraldati Kiltsi mõisast 1523. aastal.

1923. aastal püstitati Kiltsi raadiosaatemast.

Kiltsi külas on endine Haapsalu sõjaväelennuväli. Selle rajamist alustati 1939. aastal. Pärast Nõukogude vägede lahkumist on lennuväli lagunenud. 2006. aasta suvel etendus seal NO99 teatri suveetendus "Kuningas Ubu". Lennurajal on peetud kiirendusvõistlusi.

Küla territooriumile jääb Paralepa ülemine tuletorn.

Küla põhjaosas asub Paralepa mets, kus voolab Ungru oja.

Küla läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee.


Lennuangaar nõukogude ajast.jpg|Lennukiangaarid
Kiltsi mõis1.JPG|Kiltsi mõisa varemed
Ungru lossi varemed.jpg|Ungru lossi varemed


## Viited
Nehatu

**Nehatu** on mitme koha nimi Eestis:

* **[[Nehatu (Jõelähtme)|Nehatu]]** on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas
* **[[Nehatu (Lääneranna)|Nehatu]]** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* **Nehatu**, Aa küla osa

On olemas ka Nehatu kiirtoidukoht.

## Vaata ka
*Nehatu looduskaitseala
*Nehatu Haridusselts
*Nehatu Maanaiste Selts
*Nehatu mõis
*Nehatu Põllumeeste Selts
*Nehatu vald
*Nehatu algkool
Lebanon

**Lebanon** (inglise keeles 'Liibanon') on mitme asula nimi Ameerika Ühendriikides:

***[[Lebanon (Connecticut)|Lebanon]]** Connecticuti osariigis
***[[Lebanon (Illinois)|Lebanon]]** Illinoisi osariigis
***[[Lebanon (Indiana)|Lebanon]]** Indiana osariigis
***[[Lebanon (Iowa)|Lebanon]]** Iowa osariigis
***[[Lebanon (Kansas)|Lebanon]]** Kansase osariigis
***[[Lebanon (Kentucky)|Lebanon]]** Kentucky osariigis
***[[Lebanon (Maine)|Lebanon]]** Maine'i osariigis
***[[Lebanon (Missouri)|Lebanon]]** Missouri osariigis
***[[Lebanon (New Hampshire)|Lebanon]]** New Hampshire'i osariigis
***[[Lebanon (New Jersey)|Lebanon]]** New Jersey osariigis
***[[Lebanon (New Yorgi osariik)|Lebanon]]** New Yorgi osariigis
***[[Lebanon (Ohio)|Lebanon]]** Ohio osariigis
***[[Lebanon (Oregon)|Lebanon]]** Oregoni osariigis
***[[Lebanon (Pennsylvania)|Lebanon]]** Pennsylvania osariigis
***[[Lebanon (Tennessee)|Lebanon]]** Tennessee osariigis
***[[Lebanon (Virginia)|Lebanon]]** Virginia osariigis
***[[Lebanon (Wisconsin)|Lebanon]]** Wisconsini osariigis
Soeva

**Soeva** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

## Viited
Audru

**Audru** on alevik Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Audru valla halduskeskus.

Asub Audru jõe alamjooksul.

Audrus on põhikool, ajalooline mõisasüda ja kirik.

## Ajalugu
Keskajal Audrusse loodud Audru mõis oli Saare-Lääne piiskopkonna Audru ametkonna keskus.

## Galerii

Pärna allee 2a, Audru.jpg|Pärna allee 2a, Uruste oja kaldal.
Audru rebastega logo.jpg|Rebasefarmi tee ja Lihula tee ääres olev Lihula märk.
Audru kooli bussipeatus.jpg|Audru kooli bussipeatus


## Vaata ka
*Audru polder
*Audru mõisa kalmistu
*Audru Kuldlõvi kõrts (Audru Suurkõrts)
*Audru sild
*Audru Karusloomakasvandus

## Viited

## Välislingid
*Audru valla koduleht
Ahaste

**Ahaste** (kohakääne Ahastesse) on küla Pärnumaal Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

Ahaste asub Pärnu–Lihula maantee ääres. Maanteed mööda loodesse, Lihula poole jääb Soeva ja kagusse, Pärnu poole jääb Põhara.

Ahaste on tänavküla. Küla põhjaosa on hõredalt asustatud ja lõunaosa tihedalt. See asub Ahaste piirkonnas, mille moodustavad Ahaste, Aruvälja, Kärbu, Põhara ja Soeva küla. Piirkond on tiheda asustusega. Seal tegutsevad kool, Aruvälja rahvamaja, lasteaed ja kauplus.

Külas on hoogustunud kohaliku ajaloo uurimine raamatukogu juhataja eestvedamisel.

Külas on Rindali paisjärv.

## Ajalugu

Ahastet esmamainiti 1601 kujul *Austa*. 1618 nimetati seda küla nimega *Autzeby*. Ahaste ja Nedrema läänistati hiljemalt aastal 1637 Magnus Wollfeldile Keblaste mõisa osana. 1797 nimetati karjamõisa nimega *Ahast*. 1819 said need valdused iseseisvaks Ahaste mõisaks saksakeelse nimega *Friedenthal*, hiljem *Friedenthal-Ahhast*. Mõis kuulus Mihkli kihelkonda.

1833. aastal oli eraldi Ahaste vald. Ahaste vald oli pikliku kujuga ning see ulatus Nedrema külast Rindali ja Ellamaa külani. Valla territooriumi keskel asus vallamaja, vallamajast põhjas ja lõunas paiknes raba. Vallamaja asupaiga tegi eriliseks see, et tegu oli kahe raba vahelise kõige kitsama kohaga.

Mõisa eestikeelne nimi Ahaste pärineb karjamõisalt. Hiljem tuli käibele küla saksakeelse nime mugandus Riintali. 1920-ndatel loodi mõisa maadele Riintali asundus, mis 1939 nimetati Ahaste külaks.

Külas toimus 2016. ja 2017. aastal lastelaager Aruvälja Loob.

Külanimi langeb kokku mitmuse osastavaga sõnast "ahas" 'kitsas'. Küla asubki kahe raba vahelisel seljandikul. Siiski on pakutud võimalust, et küla nimi tuleb sõnast *ahane* 'hall' või linnunimest hahk.

## Galerii

Ahaste küla.jpg|Ahaste küla
Aruvälja kool, Ahaste, Pärnumaa.jpg|Aruvälja kool veebruaris 2024
Vana tööstushoone Ahaste külas.jpg|Vana tööstushoone Ahaste külas


## Viited

## Välislingid

* Aruvälja Raamatukogu ajalootuba
Juurdeehitis

**Juurdeehitis** (juurdeehitamise kui protsessi kohta kasutatakse ka sõna *[[juurdeehitus]]*) on hoone või muu rajatise osa, mis on ehitatud algse rajatise või varasema juurdeehitise külge.

## Vaata ka
*Ehitise laiendamine
Moḩammad Zāher Shāh

**Moḩammad Zāher Shāh** (kasutatud on ka nimekuju **Mohammed Zahir-šahh**, dari keeles محمد ظاهرشاه; d16. oktoober 1914 – 23. juuli 2007) oli Afganistani  kuningas, kes valitses aastail 1933–1973. Enne oma surma oli ta vanim ning Rumeenia kuninga Mihai I kõrval ainus elusolev riigipea, kes valitses enne Teist maailmasõda.

1973. aastal kukutati Zāher Shāh mässuliste vabariiklaste poolt ning hiljem keeldus ta nukuvalitsejana Nõukogude Liidu kontrolli all olevasse Afganistani naasmast. Ta elas aastakümneid oma villas Itaalias

2002. aastal naasis Zāher Shāh pärast peaaegu 30-aastast eemalolekut Afganistani ning asus elama oma endisse paleesse. Trooni tagasi nõudlema ta siiski ei hakanud, kuigi ta sai 2004. aastal "Rahvuse isa" nimetuse.

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Afghanistan/barak15.htm
Aa pioneerilaager

**Aa pioneerilaager** oli Kohtla-Järve rajoonis Lüganuse külanõukogus Aa külas Aa ranna ääres asunud pioneerilaager. Tänapäeval jääb see koht Ida-Viru maakonna Lüganuse valla maadele.

Laager rajati 1946 alale, kus 1930. aastatel asus piirivalve ohvitseride kasiino ning hiljem keemiatööstusele kuuluv puhkekodu. 

Rajati palju uusi hooneid.   

Igal suvel puhkas laagris sadu lapsi. 

Alates 1993. aastast on endise pioneerilaagri alal Eesti Metodisti Kiriku lastelaager Giideon. Algul renditi laagrit Eesti Põlevkivilt, hiljem ostis kirik selle ära.
Adavere

**Adavere** (kohakääne Adaverre ehk Adaveresse) on alevik Jõgevamaal Põltsamaa vallas.

See asub Põltsamaa linnast 7 km loodes Tallinna–Tartu maantee ääres.

Asula järgi on nime saanud siluri Adavere lade, sealne nüüdseks hävinud paemurd oli ka lademe algne stratotüüp.

Adaveres on lasteaed, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekoht, raamatukogu ja mõisa süda.

## Ajalugu

Koha nime on esmamainitud 1510. aastal kujul *Attversche scheding*. 1583 nimetati küla kujul *Adawier* ja 1638 kujul *Adafer*, 1797 mainiti Adavere mõisa kujul *Addafer*. Mõis asus Põltsamaa kihelkonnas.

Paul Johanseni andmetel rajati mõis 17. sajandi vabatalupoja *Susza Hans*u talukohast. Kuid Ülle Tarkiainen väitis, et mõis oli kindlasti suurem kui ühe talu maade põhjal arvata võiks.

1920. aastatest oli Adavere asundus, 1970. aastatel asund ja aastast 1977 alevik.

Nime algusosa on isikunimi *Ada* või *Adu*, mis pärineb oletuslikust varasemast nimekujust *Atoi*.

## Ettevõtlus

Eesti NSV-s tegutses Adavere näidissovhoos.

Alevikus tegutseb AS Adavere Agro. Adaveres on kauplus, tankla ja Circle K. Varem tegutsenud Adavere Lihatööstus ja Adavere Liha on pankrotistunud.

## Sport

Adaveres asub Eesti ainuke kiiruisutamiseks mõeldud (250 m) jääovaal. Peaaegu kõik praegused Eesti kiiruisutamise meistrid on pärit Adaverest ja treenivad seal. Seal on treeninud kiiruisusportlased Saskia Alusalu, Mart Markus ja Marten Liiv. Kiiruisutajate treener on jäämeistri ja Eesti kiiruisuisana tuntud Väino Treiman.

Adaverest on pärit Eesti koondislane jalgpallis Mariana Kees.

## Adavere nimega seotud kohad

Adavere ümbruses on kohti, mis on tuntud küll Adavere nime järgi, kuid ei asu Adavere alevikus.

Adavere vallamaja asus Puiatu külas. Kalme külas asub Adavere mõisa tuulik, kus on tuntud söögikoht. Samuti paikneb külas Adavere mõisa kalmistu.

Ka Mandri-Eesti geograafiline keskpunkt paikneb Kalme külas. Selle lähedale maantee äärde Kalme Hiiekohta on püstitatud seda tähistav kivi.

## Pilte

Pilt:Adavere.jpg|Adavere kortermajad
Pilt:Adavere mõisa park.JPG|Adavere mõisa park


## Viited
Kareda valla vapp

**Kareda valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Kareda valla vapp.

Vapp on kinnitatud 17. septembril 1992.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil kaks ülaservast lähtuvat allasuunatud sinist teravikku. Kilbi alapoolel must rõngasrist mis on moodustatud Kreeka ristist ja rõngast.

## Põhjendus
Vapi värvid viitavad maakonna vapile, samuti rahvusvärvidele. Vapil kajastub soode vahel asuva valla pikk ajalugu, tema paiknemine erinevate huvide ristumiskohas. 

## Vaata ka
*Kareda valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
*Kareda valla sümboolika valla kodulehel
*Kareda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Aa vald

**Aa vald** oli vald Virumaal Lüganuse kihelkonnas.

Aa vald (mõisavald) moodustati 1816. Sellesse valla ajalooperioodi jääb ka perekonnanimede (perenimede) panemine. Aa vallas sai perekonnanimed 89 peret.

Valla saksakeelne nimi oli *Gemeinde Haakhof*, mis tulenes Aa mõisa nimest. Peale Aa mõisa kuulus valda veel Voorepere mõis (*Worroper*).

1866. aasta vallareformiga kaotati mõisa võim valla üle. Aa vald eksisteeris sellisel kujul 1891. aasta lõpuni ja aastal 1892 liideti see Püssi vallaga.
Türi valla vapp

**Türi valla vapp** on Järva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Türi valla vapp.

Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2005. aasta määruse nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna  ja Türi valla ühinemisel moodustati kohalik omavalitsusüksus Türi vald. Valla praegune vapp on kasutusel sellest ühinemisest.

## Praegune vapp
Rohelisel kilbil on hõbedane rist. Selle peal omakorda on punane südakilp, millel kuldne õun.

Ühinenud haldusüksuse vapp lähtub eelistatavalt ühinenud omavalitsuse sümbolitest ja värvidest. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist. Roheline on ka kõigi ühinenud omavalitsuste sümbolite üks põhivärve. Rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas ühendusteede ristumiskoha ümber. Rist jagab vapikilbi neljaks väljaks, mis siin sümboliseerivad ühinenud omavalitsusüksusi. Südakilp eristab ühendvalla vappi ja lippu varasema Türi valla vapist ja lipust ning Türi linna lipust. Südakilbi punane ja kuldne värvus ja õunakujund pärinevad endiselt Türi vapilt.

## Vana vapp

2005. aastani kasutusel olnud vapp kinnitati 9. veebruaril 1995. aastal.

Rohelisel kilbil on hõbedane rist, mille keskel allikamärk. Vapi roheline väli tähistab valla tuntust põllumajandus- ja aianduspiirkonnana. Rist on usu sümbol ning osutab ühtlasi valla paiknemisele Eestimaa keskosas. Heraldiline allikamärk tähistab nii looduslikke kui ka vaimulätteid.

## Vaata ka
*Türi valla lipp
*Türi vapp
*Oisu valla vapp
*Kabala valla vapp

## Välislingid
* Türi valla vapp valla kodulehel
* Türi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Roosna-Alliku valla vapp

**Roosna-Alliku valla vapp** oli Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Roosna-Alliku valla vapp.

Vapp kinnitati 29. novembril 1995.

Vapi kasutamine lõppes 2017. aastal seoses valla liitumisega naaberomavalitsustega.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane sinise ringikujulise südamikuga roosiõis; hõbedasel vapitüvel allikamärk.

## Põhjendus
Vapikujundid roos ja heraldiline allikamärk viitavad valla nimetusele – seega on tegemist nn kõneleva vapiga. Valla nimetuse esimene pool arvatakse tulenevat suguvõsa Rosenitelt, kellele kuulus seal 17. sajandist – 18. sajandi esimese veerandini mõis (Kaltenbrunn). Valla nimetuse teine pool meenutab, et Rppsna-Allikul asuvad Eesti ühed veerikkamad allikad ja suur allikajärv, millest saab alguse Pärnu jõgi. Vapi sinine värvus sümboliseerib lootust ja nooruslikkust, samuti vett kui looduse üht põhielementi. Hõbe on puhtuse ja vaimsuse võrdkuju.

## Vaata ka
*Roosna-Alliku valla lipp
*Järva maakond

## Välislingid
*Roosna-Alliku valla sümboolika valla kodulehel
*Roosna-Alliku valla sümboolika
Türi vapp

**Türi vapp** on Eestis Järva maakonnas asuva Türi linna endine vapp, mis kinnitati 24. juulil 1992 ja mida kasutati 2005. aastani.

Vabariigi Valitsuse 30. juunist 2005 pärineva määrusega nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel moodustati senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel on uus kohalik omavalitsuse üksus Türi vald. Türi linna kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn.

## Vapi kirjeldus
Kilbi poolitab diagonaalis vasakult ülanurgast lähtuv hõbedane varras. Kilbi ülemisel sinisel väljal on hõbedane täpp ning selle ümber laienevate raadiustega neli hõbedast ringjoont. Alumisel punasel väljal on kuldne õunapuuoks.

## Vaata ka
*Türi valla lipp
*Türi lipp
*Oisu valla lipp
*Oisu valla vapp
*Kabala valla lipp
*Kabala valla vapp

## Välislingid
*Türi linna endine sümboolika
Haakhof

**Haakhof** oli kahe Eesti mõisa saksakeelne nimi: 

*Aa mõis (Lüganuse kihelkond)
*Haage mõis (Tartu-Maarja kihelkond)
Džedefra

**Džedefra** oli Vana-Egiptuse vaarao 4. dünastiast. Ta valitses umbes 2566–2558 eKr. Ta oli Hufu poeg ja Hafra vend. Džedefra suri noorelt, umbes 2558. aastal eKr.
Lüganuse kolhoos

**Lüganuse kolhoos** oli kolhoos Lüganuse külanõukogu territooriumil (praeguse Lüganuse valla)  territooriumil. 

Kolhoosi keskus oli Varja külas, hiljem Lüganusel. 

Kolhoosi pindala oli 1970. aasta seisuga 5590 ha, 1976. aasta seisuga 5518 ha. Ühiskasutuses olevat põllumajanduslikku maad oli 3930 (3965) ha, sealhulgas haritavat maat 3930 (2937) ha. 

Töötajaid oli 1970. aastal keskmiselt 330, 1973. aastal keskmiselt 339.

Lüganuse kolhoosiga liideti muuhulgas Hiie kolhoos ja kolhoos Ühisjõud. 

Aastal 1993 tükeldati majand neljaks osaks, sealhulgas OÜ Sigwar. 

## Inimesi
*Kaido Jäger
*Kunnar Pürtna
*Arno Rossman
Snofru

**Snofru** (ka *Sneferu*; kreeka *Soris*) oli Vana-Egiptuse Vana riigi 4. dünastia esimene kuningas. Tema valitsemisaeg langes umbkaudu aastatesse 2613–2589 eKr.
Ühisjõud

**Ühisjõud** on mitme kunagise kolhoosi ning muu organisatsiooni nimi. 

***[[Ühisjõud (Kohtla-Järve rajooni kolhoos)|Ühisjõud]]**, kolhoos Lüganuse külanõukogus
***[[Ühisjõud (Kaalepi)|Ühisjõud]]**, kolhoos Kaalepis
***[[Ühisjõud (Põlva rajooni kolhoos)|Ühisjõud]]**, kolhoos Kanepi külanõukogus
***[[Ühisjõud (Pärnumaa)|Ühisjõud]]**, kolhoos Pärnumaal 
***[[Ühisjõud (Jõelähtme)|Ühisjõud]]**, kolhoos Jõelähtme vallas ja Jõesuu külanõukogus 
***[[Ühisjõud (Loksa rajooni kolhoos)|Ühisjõud]]**, kolhoos Hirvli külanõukogus
***[[Ühisjõud (Maaritsa)|Ühisjõud]]**, kolhoos Maaritsas
 

***[[Ühisjõud (valimisliit)|Ühisjõud]], [[valimisliit]] [[Antsla vald|Antsla vallas]]

***Ühisjõud''', ajakiri