Kristiina Tõnnisson

**Kristiina Tõnnisson** (sündinud 15. mail 1976) on Eesti riigiteadlane ja avaliku halduse ekspert. Alates 1. aprillist 2026 töötab ta Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimehena. 

## Haridus
Kristiina Tõnnisson on omandanud kõrghariduse Tartu Ülikoolis, kus ta lõpetas avaliku halduse bakalaureuseõppe (1994–1997) ning õppis magistriõppes Master of Public Administration programmis (1997–1999). Aastatel 1999–2000 õppis ta Ameerika Ühendriikides New York University Robert F. Wagner Graduate School of Public Service’is, kus omandas magistrikraadi juhtimises (Master of Science in Management). Doktorikraadi avalikus halduses ja sotsiaalpoliitikas kaitses ta 2006. aastal Tartu Ülikoolis. Tema doktoritöö käsitles uue haldusjuhtimise põhimõtete rakendatavust Eesti kohalikes omavalitsustes.

## Ametikohad
Kristiina Tõnnisson on töötanud suurema osa oma karjäärist Tartu Ülikoolis, kus ta on täitnud nii akadeemilisi kui ka juhtimisülesandeid. Ta on olnud Johan Skytte poliitikauuringute instituudi juhataja, Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktor, avaliku halduse osakonna juhataja ja riigiteaduste instituudi juhataja. Ta on töötanud ka haldusjuhtimise lektori ning programmijuhina ja panustanud avaliku halduse õppekavade arendamisse. 

Lisaks akadeemilisele tööle on ta olnud seotud mitmete organisatsioonide juhtimisega, sealhulgas Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevjuhi ja nõukogu esimehena. Tema varasem töökogemus hõlmab ka rahvusvahelisi organisatsioone, sealhulgas New York University ja United Way of New York City.

Alates 1.aprillist 2026 juhib ta Eesti Teadusagentuuri juhatuse esimehena riiklikku teadusrahastuse ja teaduspoliitika korraldamist. Ametiaeg kestab viis aastat kuni 2031. aastani. 

## Teadus- ja erialane tegevus
Tõnnissoni teadustöö keskendub avaliku sektori juhtimisele, poliitikate rakendamisele ning kohalike omavalitsuste toimimisele, eriti Kesk- ja Ida-Euroopa kontekstis. Tema uurimistöös on olulisel kohal uue haldusjuhtimise (New Public Management) põhimõtete analüüs.

Lisaks akadeemilisele tööle on Tõnnisson osalenud mitmetes teadus- ja hindamiskomisjonides nii Eestis kui rahvusvaheliselt. Ta on olnud Eesti Teadusagentuuri hindamisekspert, COST programmide ekspert ning osalenud kõrghariduse kvaliteedihindamistes mitmes riigis. Samuti on ta olnud seotud kodanikuühiskonna arendamisega, tegutsedes näiteks Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu esimehena.

## Ühiskondlik panus
Ühiskondliku panuse on Tõnnisson andnud mitmetes organisatsioonides ja nõukogudes. Alates 2012. aastast on ta Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis nõukogu liige; varem oli ta selle sihtasutuse esimene tegevjuht ning hiljem nõukogu esimees. Aastatel 2011–2016 juhtis Tõnnisson Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu ning samal ajal, 2011–2014, kuulus Eesti Idapartnerluse Keskuse akadeemilisse nõukogusse. Ajavahemikul 2009–2012 oli Tõnnisson Eesti kõrgkoolide üleminekuhindamise õppegrupi „ärindus ja haldus” hindamiskomisjoni esimees. Aastatel 2008–2015 tegutses ta Tartu Raatuse Gümnaasiumi toetusfondi asutaja ja nõukogu liikmena. Aastatel 2018–2026 on Tõnnisson olnud Tuleviku Hariduse Sihtasutuse juhatuse liige ning 2022–2026 Tartu Raatuse Kooli hoolekogu liige. Ajavahemikul 2023–2026 on ta olnud Tartu Kultuurkapitali nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Kristiina Tõnnisson oli üks erakonna Eesti 200 asutajaliikmetest. Eesti 200 poliitiline manifest ilmus Postimehes 2. mail 2018 pealkirjaga “Uue poliitilise liikumise manifest: Eesti 200 vajab julgeid eestvedajaid”. Manifesti autorid olid Kristina Kallas, Priit Alamäe, Kristiina Tõnnisson, Indrek Nuume ja Küllike Saar (hiljem Hein).

8. juunil 2018 registreeriti poliitilise liikumisena mittetulundusühing MTÜ Eesti 200, mille asutajaliikmed olid Kristina Kallas, Priit Alamäe, Kristiina Tõnnisson, Indrek Nuume, Igor Taro ja Henrik Raave. 3. novembril 2018 toimunud erakonna asutamiskoosolekul valiti Kristiina Tõnnisson erakonna juhatusse.

Kohalikud valimised 2021: Tõnnisson kandideeris Tartu linnas Eesti 200 nimekirjas, kogus 316 häält ning osutus volikokku valituks. Ta oli Tartu Linnavolikogu hariduskomisjoni aseesimees.

Riigikogu valimised 2023: Tõnnisson kandideeris Riigikokku valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn), kogus 312 häält, kuid valituks ei osutunud.

## Tunnustus
Tõnnissonile on omistatud erinevaid tunnustusi ja stipendiume, sh Tartu Ülikooli medal (2024), kodanikupäeva aumärk (2017), Tartu Ülikooli aumärk (2015).

## Publikatsioonid
Kristiina Tõnnisson on avaldanud teadusartikleid ja uurimusi avaliku halduse ja riigiteaduste valdkonnas. Tema publikatsioonid käsitlevad avaliku sektori reforme, valitsemist ning poliitikate rakendamist Kesk- ja Ida-Euroopa riikides. Ta on avaldanud artikleid rahvusvahelistes teadusajakirjades, nagu *[[Public Management Review]]* ja *[[NISPAcee]] Journal of Public Administration and Policy*, ning panustanud mitmetesse rahvusvahelistesse kogumikesse. Lisaks on ta koostanud uurimisraporteid ja osalenud rahvusvahelistes teadusprojektides. 

Kristiina Tõnnisson on avaldanud ka mitmeid arvamusartikleid avaliku halduse reformide, hariduspoliitika ja ühiskondlike muutuste teemal. 

### Valik arvamusartikleid

* „See, millele su tähelepanu ja energia läheb, on sinu enda valik". Hea kodanik, 15. oktoober 2018. 
* „Mida teha, et Eesti tootearendus vallutaks maailma?". Postimees Arvamus, 4. detsember 2018. 
* „Teadus- ja arendustegevusse tuleb suunata kaks protsenti SKP-st". Delfi, 6. detsember 2018. 
* „Järgmine suur narratiiv – lihtsam riik, mis usaldab kodanikke". Tartu Postimees, 23. veebruar 2019.
* „Riigireformi Sihtasutus ärgitas riiki arengule". Postimees, 15. mai 2019.
* „Kui olulised sõnad lähevad hapuks". ERR Arvamus, 9. september 2020. 
* „Valitsuse vahetusega muutub riigikogu tugevamaks". ERR Vikerraadio, 25. jaanuar 2021.
* „Inimeste või betooni linn?". Tartu Postimees, 16. detsember 2022.
* „Turuloogika ja lasteaiad – majanduspõhine vaade tasuta teenustele". Tartu Postimees, 28. juuni 2025. 

## Viited


## Välislingid
*