open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esimene Rootsi ristiretk

**Esimene Rootsi ristiretk** oli 1150. aasta paiku toimunud võib-olla müütiline sõjaline retk, mida on traditsiooniliselt nähtud Soome vallutamisena Rootsi poolt ning paganlike soomlaste ristiusku pöördumisena. Vastavalt legendile juhtis ristiretke kuningas Erik IX. Teda saatis Uppsala piiskop Henrik, kes jäi soome ning kellest sai seal ka märter.

Teadlased arutlevad jätkuvalt selle üle, kas see ristisõda üldse toimus. Seda ei tõenda mingidki arheoloogilised andmed ja ükski säilinud kirjalik allikas ei kirjelda Soomet Rootsi võimu alla kuuluvana ajal enne 1240. aastaid. Veelgi enam, allikates, mis on koostatud enne 1250. aastaid, ei mainita ei Soome piiskopkonda ega piiskoppi Rootsi vastavate institutsioonide kõrval.

Sel ajal oli *[[leidang]]i* juhatamine jarli kohustus. See andis tõuke teooriale, et Erik viis retke läbi enne kui ta sai kuningaks või trooninõudlejaks. Legend ise ei sisalda viidet retke toimumise aastale ning püüd seda dateerdia täpse aastaga 1150. aastatel on hilisem teoretiseering. Kõik, mis on kuningas Eriku ja piiskop Henriku kohta teada, on see, et nad olid mingil hetkel 12. sajandi keskpaigas Rootsis kõrgel positsioonil.

Idapoolsete sõjaretkedega oli reeglina seotud Linköpingi piiskop, mitte Uppsala piiskop.

12. sajandi keskpaik oli Läänemere põhjaosas väga vägivaldne aeg, mil soomlased ja rootslased olid sageli konfliktis Novgorodiga; sel ajal võis toimuda Rootsi sõjaretk Soome vastu. Novgorodi esimeses kroonikas leidub lugu, mille järgi rüüstas 1142. aastal 60 laevast koosnev Rootsi laevastik eesotsas "printsi" ja piiskopiga vaid kolme Novgorodi kaubalaeva kusagil "teisel pool merd", olles ilmselt mingil tähtsamal retkel. 

## Vaata ka
* Teine Rootsi ristiretk
* Kolmas Rootsi ristiretk
* Rootsi-Novgorodi sõjad
* Põhjala ristisõjad

## Viited
Riigi Infosüsteemi Amet

**Riigi Infosüsteemi Amet** (lühend **RIA**; ebakorrektselt *Riigi Infosüsteemide Amet*)

Vastavalt hädaolukorra seadusele korraldab Riigi Infosüsteemi Amet ulatusliku küberintsidendi üleriigilist lahendamist.

Eestis küberturvalisuse eest vastutav Riigi Infosüsteemi Amet on seisukohal, et Huawei seadmeid ei tohiks riigi enda tuumikvõrkudes turvalisuskaalutlustel kasutada. Huawei seadmed on sattunud eeskätt USAs põlu alla seoses kahtlustega, et firma on liialt seotud Hiina valitsusega ja paneb nii ohtu kasutajate info. Huawei juhtkond on eitanud, et nad kasutajate andmeid kuidagi kuritarvitaks või oleks süsteemidesse tagauksi loonud.

Alates jaanuarist teeb RIA järelevalvet usaldusteenuse üle. Nende kohustus on usaldusteenuste jaoks anda välja tegevuslube, kvalifitseeritud staatusi, hallata usaldusnimekirja ning teha järelevalvet teenuse osutamise üle. Kolm põhilist usaldusteenust on digitaalse allkirja teenus, aja- ja digitempli teenus. Eestis pakub usaldusteenuseid SK ID Solutions AS ja ajatempli teenust osutab veel GuardTime AS.

## RIA valdkonnad
* Andmevahetuskiht X-tee
* Avaliku võtme infrastruktuur PKI
* Riigiportaal eesti.ee
* Riigi infosüsteemi haldussüsteem RIHA
* Infoühiskonna teadlikkuse tõstmine (Euroopa Liidu struktuuritoetus)
* IT taristu ehk baasinfrastruktuur (BI) on vajalik, et riigi olulised teenused oleksid kättesaadavad ka vääramatu jõu olukordades
* Dokumendivahetuskiht DHX

## Küberturvalisuse teenused
* Küberturvalisus
* Turvaintsidentide käsitlemine CERT Eestis (CERT-EE)
* Kriitilise informatsiooni infrastruktuuri kaitse KIIK
* Infosüsteemide turvameetmete süsteem ISKE

## Ajalugu
1990. aasta detsembris moodustati Riigikantselei haldusalas Eesti Informaatikafond (EIF), mis oli aasta varem moodustatud Eesti Informaatikanõukogu tööorgan. 1996 korraldati Eesti Informaatikafond ümber Eesti Informaatikakeskuseks. 2003. aasta mais loodi Eesti Informaatikakeskuse ja Riigihangete Keskuse liitmisel Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus (RIA) ja 1. juunil 2011 sai Riigi Infosüsteemide Arenduskeskusest Riigi Infosüsteemi Amet.

## Viited

## Välislingid
* RIA koduleht
* RIA Facebooki leht
* Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus (vastu võetud 25.04.2011, nr 28)
* Hädaolukorra seadus (vastu võetud 08.02.2017)
* RIA esitles küberturvalisuse aastaraamatut RIA, 25. aprill 2018
* RIA: küberründed päädivad varem või hiljem inimohvritega ERR, 25. aprill 2018
* RIA on tänavu avastanud mitu tõsist turvanõrkust ERR, 5. juuli 2018
Long Islandi väin

**Long Islandi väin** on Atlandi ookeani osa, ms eraldab Long Islandi saart (New Yorgi osariik) Põhja-Ameerika mandrist (Ameerika Ühendriikide Connecticuti osariik).

Väina suubuvad suuremad jõed on Connecticuti jõgi ja Housatonici jõgi.

## Vaata ka
*Long Island
Biarozaŭka

**Biarozaŭka** (transkribeerituna **Bjarozavka**) on linn Valgevenes Hrodna oblastis Lida rajoonis. Poola keeles on asula nimi *Brzozówka.* 

Linna keskuseks on klaasitehas Нёман. Linnas on ka klaasitööstusmuuseum ja seal asub ka kunagise klaasivabriku omaniku Stolle häärber koos pargiga.

## Ajalugu
Biarozaŭka tekkis XIX sajandi lõpus, kui kohalik mõisnik asutas seal klaasivabriku. Aastal 1891 hakkasid seda rentima Julius Stolle ja Wilhelm Krajewski. Aastal 1892 tootis vabrik esimest korda kristallklaasi. Aastal 1894 hakkasid Stolle ja Krajewski rajama uut vabrikut. Aastal 1898 ehitati selle lähedusse veel kolmaski vabrik. Aastal 1900 ostsid Stolle ja Krajewski selle viimase ja ühinenud vabrik sai nimeks Нёман, aga Lenskite vabrik lõpetas aastal 1902 tegevuse.

Vabrikute juurde kerkinud tööliselamutest sai alguse Biarozaŭka. Aastast 1921 oli asula Poola koosseisus, 1939. aastal liideti see aga Valgevene NSV-ga. Aastal 1968 sai Biarozaŭkast alev, aastal 1990 aga linn.

## Pilte

Pilt:Byarozavka1.JPG|Klaasivabrik
Pilt:Byarozavka3.JPG|Kultuurimaja


## Tuntud elanikke
* Źmicier Vajciuškievič – Valgevene muusik

## Viited

## Välislingid
* Klaasivabriku ajalugu
Cronartium flaccidum

***Cronartium flaccidum*** on seeneliik viltrooste perekonnast, viltroosteliste sugukonnast.

*Cronartium flaccidum*i lähedaseks sugulaseks on liik *[[Endocronartium pini]]*, kuid erinevalt viimasest vajab see liik elutsükli lõpetamiseks vaheperemeest. Peremeespuudeks, kellel liik ka suguliselt paljuneb, on männid, sh harilik mänd.

*Cronartium flaccidum* esineb Põhja-Euroopas.

## Välislingid
* 

*Catalogue of Life
*Invasive Species Compendium
Semjon Mogilevitš

**Semjon Mogilevitš** (ukraina: Семен Юдкович Могилевич, vene Семён Юдкович Могилевич; sündinud 30. juuni 1946 Kiievis) on Ukraina päritolu globaalse haardega kuritegelik autoriteet, kellel on Venemaa, Ungari ja Iisraeli kodakondsus.

2009. aastal nimetas Föderaalne Juurdlusbüroo Mogilevitšit kümne kõige tagaotsituma kurjategija (FBI's Ten Most Wanted Fugitives) hulgas. FBI on teda seostanud relvaäri, prostitutsiooni vahendamise, väljapressimiste, palgamõrvade korraldamise, finantspettuse ja rahapesuga.

2008. aasta jaanuaris vahistati Mogilevitš Moskvas maksupettuse kahtlustusega. 2009. aastal juulis vabastati ta kautsjoni vastu. 2011. aastal loobus Venemaa siseministeeriumi uurimisüksus kriminaalasjast Mogilevitši vastu kuriteokoosseisu puudumise tõttu.

USA on korduvalt taotlenud Venemaalt Mogilevitši väljaandmist, kuid Venemaa seaduste kohaselt SRÜ kodanikke välisriikidele välja ei anta.

Mogilevitšil arvati olevat mõjuvõimu Venemaa ja Ukraina vahelistes tülides maagaasitarnete üle.

Ta on lõpetanud Lvivi ülikooli majanduse erialal.

## Viited
Eesti terviseminister

**Terviseminister** oli Vabariigi Valitsuse liige, kes juhtis koos sotsiaalkaitseministriga Sotsiaalministeeriumi. 

Terviseministri ülesanneteks oli osalemine rahvatervise, tervishoiu, e-tervise, ravimite alase poliitika kujundamisel, selle elluviimise koordineerimisel ja finantseerimise kavandamisel, poliitika mõju seire korraldamisel ning osalemine sotsiaalministeeriumi ja tema valitsemisala asutuste tegevustes Euroopa Liidu otsustusprotsessis ja rahvusvahelises koostöös. 

Ministri nimetas ametisse ja vabastas ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astus ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. 

## Ajalugu
Tervise- ja tööministri ametikoht loodi 2014. aastal, mil jagati senise sotsiaalministri ülesanded sotsiaalkaitseministri ja tervise- ja tööministri vahel. Vabariigi Presidendi otsusega nimetati senine portfellita minister Urmas Kruuse alates 2. juulist 2014 tervise- ja tööministriks.

29. aprillil 2019 ametisse astunud Jüri Ratase teises valitsuses tervise- ja tööministri ametikohta ei olnud.

Uuesti loodi tervise- ja tööministri ametikoht 26. jaanuaril 2021 ametisse astunud Kaja Kallase esimeses valitsuses. 2023. aastal nimetati tervise- ja tööminister ümber terviseministriks. 2025. aastal liideti terviseministri ja sotsiaalkaitseministri ametikohad taas kokku sotsiaalministri ametikohaks. Viimane terviseminister oli 17. aprillist 2023 kuni 11. märtsini 2025 Riina Sikkut. 

## Ministrite loend
**Parteid**

## Viited
Riigikogu esimene aseesimees

**Riigikogu esimene aseesimees** on Riigikogu juhatuse liige. Ta asendab riigikogu esimeest tema äraolekul, tema volituste peatumise korral Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise ajaks ning riigikogu esimehe volitusel. Riigikogu kahel aseesimehel on oma büroo. 

Alates 10. aprillist 2023 on Riigikogu esimene aseesimees Toomas Kivimägi. 

## Riigikogu I aseesimeeste loend (alates [[IX Riigikogu|IX Riigikogu koosseisust]])

## Vaata ka
*Riigikogu teine aseesimees
*Riigikogu esimees
Sotsiaalhoolekandeminister

**Sotsiaalhoolekandeminister** on minister, kes tegutseb sotsiaalhoolekande valdkonnas ning võib vastutada ka mõne teise valdkonna eest.

## Vaata ka
*Eesti sotsiaalhoolekandeminister
*Belgia sotsiaalhoolekandeminister
*Iirimaa sotsiaalhoolekandeminister
*Läti sotsiaalhoolekandeminister
Eesti majandus- ja tööstusminister

**Majandus- ja tööstusminister** on  Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi. 

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 23. juulist 2024 on Eesti majandus- ja tööstusminister Erkki Keldo

## Ajalugu
Majandusministri ametikoht loodi 1. juulil 1929 rahaministri ning kaubandus- ja tööstusministri ametikohtade liitmisel.

2002. aastal liideti majandusministri ning teede- ja sideministri ametikoht majandus- ja kommunikatsiooniministriks. 2. juulil 2014. aastal jagati majandus- ja kommunikatsiooniministri ametikoht majandus- ja taristuministri ning väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri ametikohtadeks. 2023. aastal ühendati Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit juhtinud ministrid majandus- ja infotehnoloogiaministriks, sama aasta juulist kannab see majandus- ja tööstusministri nimetust.

## Eesti majandusminister 1929–1940
**Parteid**

## Eesti majandusminister eksiilvalitsuses

## Eesti majandusminister 1991–
**Parteid**

## Vaata ka
*Eesti ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister

## Viited
Kolme sepa kuju

**Kolme sepa kuju** on Felix Nylundi skulptuur Helsingis Kolme sepa väljakul. Väljak asub Mannerheimintie ja Aleksanterinkatu ristumiskohas. See realistlik skulptuur loodi 1932. aastal ja see kujutab kolme seppa alasit löömas. Sepad on alasti.

Pronkskuju graniidist alusele on ladina keeles kirjutatud *monumentum – curavit – legatum – j. tallbergianum – pro helsingfors a.d. mcmxxxii* Kuju annetas linnale Pro Helsingforsi fond, mis oli saanud rahalise annetuse ärimehelt Julius Tallbergilt. Tallbergi maja asub Kolme sepa väljaku põhjaosas.

Kuju sai 1944. aastal Jätkusõja ajal toimunud Helsingi suurpommitamistes kahjustada. Kuju graniitalusel on tänapäevalgi näha pommikahjustusi ja alasis on auk, mille tekitas šrapnell.
Portfellita minister

**Portfellita minister** on valitsuse liige, kes ei juhi ühtegi ministeeriumi. Porfellita minister võib olla sinekuurne positsioon koalitsioonivalitsustes, aga ka valdkonna edendamiseks loodud sisuline ametikoht.

Eestis on portfellita ministri juhtida olnud ministeeriumi osakond (nt regionaalminister) või oma büroo (nt rahvastikuminister). Kui ministeerium on allutatud mitme ministri juhtimisele, siis on määratletud neile alluvad ametkonnad või osakonnad ning vastutus kattuvate alade puhul, nt Kaja Kallase teises valitsuses jagavad majandusministeeriumi majandus- ja taristuminister ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister, rahandusministeeriumi rahandusminister ja riigihalduse minister ja sotsiaalministeeriumi sotsiaalkaitseminister ning tervise- ja tööminister.

## Viited
Korphöövel

**Korphöövel** ehk **rupphöövel** on käsitööriist, mida kasutatakse suurema hulga materjali eemaldamiseks puidupinnalt, näiteks mõne kõrgema muhu või laua kõveruse silumiseks. Samuti kasutatakse korphöövlit selleks, et toorikut ligikaudsesse paksusesse töödelda. 

Korphöövlil on tavaliselt lühike tald, suhteliselt kitsas, kuid paks tera, väga lai suu ja väga kumer teraserv (umbes 7–8 cm raadiusega), et sellega saaks lõigata paksu laastu. Üldiselt hööveldatakse korphöövliga diagonaalselt detaili pinna suhtes. Tavaliselt hööveldatakse korphööveldatud pind veel üle pikkhöövli ja siluhöövliga.

Korphöövli funktsioonid on suurelt osalt ülevõtnud masinad nagu rihthöövelpink ja paksusmasin. Korphöövel leiab siiski kasutust juhul, kui toorik ei mahu paksusmasinasse.
Aleksanterinkatu

**Aleksanterinkatu** (rootsi: *Alexandersgatan*) on tänav Helsingi kesklinnas. Tänav algab presidendilossi lähedal ja lõpeb Mannerheimintiega ristumisel. Tänava ääres on teiste seas Helsingi toomkirik, Helsingi Ülikooli peahoone, Nordea Soome peakorter ja Stockmanni kaubamaja.

Aleksanterinkatu (rahvasuus ka Aleksi) nimetati Aleksander I auks 1833. aastal. Algselt kandis tänav Suurkatu nime, kuid nimetati pärast Aleksander I surma tema auks ümber. Mõned Aleksanterinkatuga ristuvad tänavad on nimetatud Aleksandri ema, õdede ja vendade järgi.

Jõulude ajaks ehitakse tänav igal aastal jõulutuledega ja avatakse pidulikult jõulutänav.

Helsingi trammiliinidest kasutab tänavat 2, 3, 4, 4T, 7A ja 7B, kuid tänava sõidab kogu pikkuses läbi ainult 4 ja 4T.

Aleksanterinkatu nime kannab ka Lahti peatänav, samuti on sellenimeline suur tänav Oulus ja Tamperes.

## Ristuvad tänavad

* Mariankatu
* Ritarikatu
* Helenankatu
* Katariinankatu
* Sofiankatu 
* Unioninkatu
* Fabianinkatu
* Kluuvikatu 
* Mikonkatu 
* Keskuskatu
Siluhöövel

**Siluhöövel** on tavaliselt viimane höövel, mida kasutatakse puidu pinna silumiseks. Kui siluhöövel on korrektselt seadistatud ja seda kasutatakse õigesti, siis annab see puidule palju parema pinnaviimistluse kui lihvimine või kaapimine kaaplehega. 

Tavaline siluhöövel on 20–25 cm pikk. Höövli suu on reguleeritud miinimumini, et vähendada puidu kildumist ja rebimist, ja tera lõikeserv on väga kergelt kaarjas, et vältida servade rebestamist. Siluhöövlit kasutatakse mõlema käega.

## Vaata ka
kaaphöövel
Greg Jones

**Greg Jones** (sündinud 3. detsembril 1953 Tahoe Citys) on Ameerika Ühendriikide mäesuusataja.

Ta spetsialiseerus suurslaalomile, kuid osales ka teistel aladel. Jonesi ainus tiitlivõistluste medal pärineb 1976. aasta maailmameistrivõistlustelt Innsbruckist, kus ta võitis Alpi kahevõistluse pronksmedali. Samas toimunud olümpiamängudel osales ta kõigil kolmel alal: suurslaalomis sai ta 9., kiirlaskumises 11. ja slaalomis 19. koha.

Maailma karika sarjas saavutas ta suurslaalomis kaks poodiumikohta: hooajal 1974/75 Madonna di Campiglios 2. koha ja hooajal 1975/76 Copper Mountainis võidu.
CAS-i registreerimisnumber

**CAS-i registreerimisnumber** (**Chemical Abstracts Service'i number**, lühendatult **CAS-number**) on keemilistele ainetele ja paljudele materjalidele unikaalne numbriline identifikaator, mis on antud Chemical Abstracts Service'i poolt.

CAS-i registreerimisnumbreid kasutatakse teaduskirjanduses alates vähemalt 1957. aastast keemiliste elementide, orgaaniliste ja anorgaaniliste ühendite, aga ka polümeeride, mineraalide, isotoopide, sulamite ja varieeruva koostisega või bioloogilise päritoluga materjalide korral.

CAS-numbrid ei ole seotud ainete keemilise olemusega ega ühegi varasema klassifikatsiooniga. Neid on lihtne kasutada otsingutes andmebaaside kaudu ilma ainete täpseid nimetusi teadmata.

## Vaata ka
* Keemianomenklatuur

## Välislingid
*Chemical Abstracts Service'i registrikirjeldus
271 eKr

**271. aasta eKr**

## Sündmused
* Antigonos II kindlustas oma võimu Vana-Makedoonia ja Vana-Kreeka üle, mis langesid taas tema valitsemise alla pärast Pyrrhose surma 272 eKr.

## Sündinud
*

## Surnud
*
272 eKr

**272. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Cursor ja Spurius Carvilius Maximus.
*Rooma vallutas Tarentumi (praegu Taranto). Lõuna-Itaalia kreeka linnriigid jäid Rooma ülemvõimu alla. Kreeka kultuur hakkas mõjutama Rooma elu. 

## Sündinud
*

## Surnud
* Pyrrhos, vanakreeka väejuht ja riigivalitseja
273 eKr

**273. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fabius Licinus ja Gaius Claudius Canina.

## Sündinud
*

## Surnud
* Appius Claudius Caecus
* Lucius Volumnius Flamma Violens
RIA

**RIA** on lühend, mis võib tähistada:
* radioimmuunanalüüsi
* RIA Novosti agentuuri
* Riigi Infosüsteemi Ametit
* *[[Rich Internet Application]]*
* Iiri Kuninglikku Akadeemiat
Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteem

**Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemiks** ehk **RAA-süsteemiks** (lüh:**RAAS**) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel (sh inimestel) teatud hormoonide ja ensüümide ringlust reguleerivat regulatsioonimehhanismi. 

RAA-süsteemi, mis on humoraalne regulatsioon, loetakse käesoleval ajal tähtsaks vererõhu regulatsioonimehhanismiks ja tähtsaimaks elundiks nimetatud süsteemis on neerud. 

Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi füsioloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Teatud kudedes nagu neerud, neerupealised, süda ja närvisüsteem eristatakse ka kohalikke reniin-angiotensiin-aldosteroon süsteeme.  

## Toime

Neerude eritatud reniin muundab maksas sünteesitud angiotensinogeeni angiotensiin I-ks. Kopsudest pärit angiotensiini konverteeriv ensüüm (AKE) katalüüsib angiotensiin I angiotensiin II-ks. Angiotensiin II seondub neerupealistes spetsiifiliste retseptoritega, vabaneb aldosteroon ja tõuseb vererõhk. Angiotensiin II mõjutab ka hüpotalamuses asuvat janu reguleerivat ala.  

## Kliiniline kasutus

RAASi mõjutavaid ravimeid – angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitoreid kasutatakse palju südamepuudulikkuse ja kõrgrõhu ning müokardiinfarkti korral. 
   
## Vaata ka
*reniin

## Viited

## Välislingid
*David Fournier, Friedrich C. Luft, Michael Bader, Detlev Ganten, ja Miguel A. Andrade-Navarro,Emergence and evolution of the renin–angiotensin–aldosterone system, J Mol Med (Berl). May 2012; 90(5): 495–508., Published online Apr 14, 2012. doi: 10.1007/s00109-012-0894-z, PMCID: PMC3354321, veebiversioon (vaadatud 26.03.2014) (*inglise keeles*)
Vatsakestevahesein

**Vatsakestevaheseinaks** (ladina *septum interventriculare*) nimetatakse enamiku selgroogsete loomade südame vasaku ja parema vatsakese vahelist, peamiselt südamelihaskoest seina.

## Imetajatel
### Inimestel

Vatsakeste vahesein formeerub lootel 4.–8. rasedusnädalal, arenedes südame tipust ülespoole kasvava kurru liitumisel endokardi padjandist allapoole areneva õhukese membranoosse vaheseinaga. 
  
## Patoloogia

Vatsakestevaheseinas olevat auku klassifitseeritakse nii loomadel kui ka inimestel kaasasündinud südamerikkena ja diagnoosiks on vatsakestevaheseina defekt.

70–90% vatsakestevaheseina defektidest asuvad vatsakeste vaheseina basaalses (membranoosses) osas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A12.1.00.013: Septum interventriculare. Vatsakestevahesein
Sõltuv muutuja

**Sõltuv muutuja** (inglise k. *dependent variable* ehk DV) on muutuja, mis on mingi protsessi väljund või efekt, või mida alles kontrollitakse, kas see on väljund. Tihti vaadeldakse sõltuvat muutujat koos sõltumatu muutujaga, kus eksperimentaator muudab sõltumatut muutuja väärtusi, et mõõta selle mõju sõltuvale muutujale.

: Näide: Uurimaks paberi paksuse mõju paberi puruks rebimise tajutud raskusastmele, võime koostada eksperimendi, kus paberi paksus on sõltumatu muutuja ja tajutud raskusaste sõltuv muutuja. Eksperimentaator annab katseisikule järjest puruks rebimiseks 0,1, 0,2, 0,3, 0,5 ja 1 mm paksuseid pabereid ja mõõdab katseisiku tajutud rebimise raskusastet küsimustiku teel.

## Vaata ka
* Sõltumatu muutuja
* Eksperiment

## Viited
Mnemooniline suur süsteem

**Suur süsteem**, tuntud ka kui **foneetiline numbrisüsteem**, **foneetiline mnemosüsteem** või **Herigone mnemosüsteem**, on mnemovõte, mida kasutatakse numbrite meelde jätmiseks. Süsteemi iva on selles, et numbrid teisendatakse kaashäälikuteks, seejärel täishäälikute lisamisega sõnadeks. Süsteem töötab lähtudes printsiibist, et pilte on numbritest kergem meeles pidada

## Süsteem
Iga number on seotud ühe või enama kaashäälikuga. Ükski täishäälik numbritega ei seostu. Seega saab numbritele vastavate kaashäälikute vahele panna täishäälikuid nii, et need kergesti ettekujutatavaid pilte moodustaks. Eesti keeles võib kasutada näiteks järgmist numbrite kaashäälikutega seostamise versiooni:

Põhimõtteliselt võib numbritele vastavaid tähti ka muuta, aga peaasi, et need süsteemi kasutajal meeles püsiks ja tema rakenduslikud oleks.

: Näide: Jätmaks meelde arvu pii esimesi numbreid 3.141592653 saame numbrid teisendada piltideks MaaL (31) TaLV (415) JuGaPuu (926) VaiM (53). Need pildid võib omavahel kokku siduda mnemoonilist seostamist kasutades või teekonna meetodi abil.

Harjutamisega muutub see esialgu keerulisena näiv tehnika vägagi efektiivseks.

## Rakendusi
* Telefoninumbrite meelde jätmiseks. Esmalt võiks proovida moodustada võimalikult palju numbreid kaasavaid sõnu ja need siis omavahel kokku siduda lause moodustamise, mnemoonilise seostamise või teekonnameetodi abil. Oluline on saadud kujutlus ka telefoninumbri omanikuga seostada.
* Aastaarvude meelde jätmiseks.
:: Näide: Esimese üldlaulupeo toimumisaasta (1869) meelde jätmiseks võib ette kujutada LooRiPooDi, kust kõik laulupeolised endale peo puhul loorid ostavad.
* Suurt süsteemi võib kombineerida ka mnemoonilise nagi süsteemiga nimekirjade meelde jätmiseks. Suure süsteemi abil võib luua vastavad nagid.

## Vaata ka
* Mnemoonika
* Teekonna meetod
* Mnemooniline Dominc'i süsteem
* Mälu

## Viited
Väärarend

**Väärarendiks** ehk **malformatsiooniks** (ladina *malformatio*) nimetatakse taimedel ja loomadel (sh inimestel) arenguperioodil tekkinud struktuurihälvet. 

## Välislingid
*Sissekanne encyclopaedia Britannica-s
Igor Sergun

**Igor Sergun** (vene keeles *Игорь Дмитриевич Сергун*; 28. märtsil 1957 Podolskis – 3. jaanuar 2016) oli Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2015).

Sergun oli alates 2011. aasta 26. detsembrist surmani Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) ülem ja Kindralstaabi ülema asetäitja. 

Igor Sergun alustas teenistust relvajõududes 1973. aastal, sõjaväeluures 1984. aastal. Ametist tulenevalt on üksikasjalikum teave kindralpolkovnik Serguni kohta riigisaladus.

Sergun oli abielus ja tal on kaks tütart. Tema surmast teatati Moskvas 4. jaanuaril 2015.

## Viited

## Välislingid
* RIA Novosti, Russian Military Intelligence Targets Terrorism Hot Spots, GRU Director said, 19. jaanuar 2012. (*inglise keeles*)
* President Medvedev visited the GRU Headquarters after Igor Sergun's Appointment, Kremlin.ru, 19. jaanuar 2012. (*inglise keeles*)
* Jan 19, 2012 Medvedev visits military intelligence command ... YouTube, 1:56
* Vabadusraadio, Powerful Russians Hit By Toughest U.S. Sanctions Yet (foto nr 7)
* Vene kaitseministeeriumi teatel saab Aleksander Šljahturovi asemel sõjaväeluure GRU juhiks Igor Sergun. Postimees, 26. detsember 2011.
The Party Scene

**"The Party Scene"** on täispikk debüüt-stuudioalbum USA *[[pop punk]]* bändilt All Time Low. See ilmus 19. juulil 2005 plaadifirmalt Emerald Moon Records. 

Sellelt albumilt ilmus ainult 2 singlit:  "Circles" ja "The Girl's a Straight-Up Hustler". Nende kahe singli videod on väga haruldased.

Seda albumit on maailmas kokku ainult 1000 CD eksemplari. 

Laulud nr 2, 3, 8, 9, 10 ja 12 olid taassalvestati bändi EP-l "Put Up or Shut Up".
Liina Orlova

**Liina Orlova** (kodanikunimi **Liina Hermaküla**; sündinud 13. septembril 1941 Tšeljabinski oblastis) on eesti näitleja ja teatripedagoog.

Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lennus).

Ta töötas aastatel 1965–1972 (vaheajaga 1968–1970) Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, aastatel 1972–1984 teatris Vanemuine ja aastatel 1984–1992 Eesti Draamateatris. Hiljem on ta olnud TEA koolituskeskuse reklaamidirektor ning juhtinud kultuuriprojekte ("Suur päkapiku jõulumaa", 1996–1999, lasteteatri etendused Pirita kloostris 2001–2006). 

Aastatel 1980–1984 juhendas ta Tartu Riikliku Ülikooli Üliõpilasteatris vene rühma, hiljem on juhendanud ka Tallinna Polütehnilise Instituudi üliõpilasteatrit. 1990. aastatel õpetas ta Tallinna Ühisgümnaasiumis ja Tallinna Ülikoolis kõnekunsti.

Lisaks teatrirollidele on ta teinud kaasa paljudes Eesti Televisiooni telelavastustes ja mitme telekanali telesarjades (nt Kanal 2 telesarjas "Kelgukoerad" mängis ta 2009–2010 tädi Agathat).

Liina Orloval oli kandev osa Koit Toome esitatud laulu "We Could Have Been Beautiful" video visuaalis. Laul sai võistlusel "Eesti laul 2021" neljanda koha. 

## Filme
*1965 "Supernoova" (Malle)
*1986 "Õnnelind flamingo" (Meelise ema)
*1987 "Metsluiged" (Kuri Kuninganna)
*1990 "Ainus pühapäev" (Senni)
*2010 "Punane elavhõbe" (Lauljanna)
*2011 "Vereringe" (Sveni ema)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1968–1975 abielus vene filminäitleja Viktor Avdjuškoga (:ru:Авдюшко, Виктор Антонович), nende tütar on Maria Avdjuško. Aastatel 1978–1988 oli ta abielus Evald Hermakülaga.

Ta on paranenud rinnavähist.

## Viited

## Välislingid
*EFISe sissekanne
*Liina Orlova laulu "We Could Have Been Beautiful" videos, Eesti Laul 2021. YouTube, 5. detsember 2020
Aleksandr Vampilov

**Aleksandr Vampilov** (vene Александр Валентинович Вампилов; 19. august 1937 Tšeremhovo, Irkutski oblast – 17. august 1972 Baikali järv) oli vene kirjanik.

## Elulugu
Aleksandr Vampilov oli pärit õpetajate perekonnast. Ta isa oli burjaadi rahvusest, ema oli venelanna. Aleksandr Vampilovi isa Valentin Vampilov arreteeriti NKVD poolt 17. jaanuaril 1938 ning lasti maha sama aasta 9. mail.

1955–1960 õppis Aleksandr Vampilov Irkutski Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas. 1959. aasta oktoobris asus Aleksandr Vampilov tööle oblastilehe Sovetskaja Molodjož toimetusse, kus ta töötas kuni 1964. aasta veebruarini. 1965. aasta sügisel võeti ta vastu Kirjanike Liitu.

Aleksandr Vampilov hukkus mootorpaadiõnnetuses Baikali järvel kaks päeva enne oma 35. sünnipäeva.

Aleksandr Vampilovi näidendid olid omal ajal väga populaarsed. Tema näidendeid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Vampilovi näidendeid on lavastatud ka Eesti teatrites.

## Teosed eesti keeles
### Teostevalimik
* "Näidendid ja lühiproosa". Järelsõna: Paul-Eerik Rummo. Eesti Raamat, Tallinn 1978, 460 lk; sisaldab näidendid "Hüvastijätt juunis", "Vanem poeg" ja "Möödunud suvel Tšulimskis" (tõlkinud Paul-Eerik Rummo) ning "Pardijaht" ja "Provintsianekdoodid" (tõlkinud Rein Saluri), lõputsükkel "Valik varasemat" (tõlkinud Paul-Eerik Rummo) sisaldab lühiproosat ja lühinäidendeid

### Üksikud näidendid
* "Kakskümmend minutit "ingliga"", tõlkinud A. Loorents – Kultuur ja Elu 1974, nr 1, sama näidend ka: Meie Repertuaar 1978, nr 6
* "Juhtum võõrastemajas" (komöödia ühes vaatuses) – Meie repertuaar 1975, nr 9

## Välislingid
* Vaapo Vaher, "Pardijahile!" – Sirp 10. oktoober 2003, lk 5
* Andres Laasik, ""Vanem poeg" päästis Tallinnas elu ja teatri" ("Vanem poeg", lavastaja Aleksandr Kladko, esietendus Vene Teatris 7. 11. 2008) – Eesti Päevaleht 10. november 2008, lk 13
* Rein Veidemann, "Vampilovi hümn inimväärikusele" ("Vanem poeg" Vene Teatris) – Postimees 12. november 2008, lk 16
X Games

**X Games** on alates 1995. aastast toimuv ekstreemspordiüritus, mida korraldab USA spordikanal ESPN. Võistlusel osalejad võistlevad medalitele ja auhinnarahale. 

Algselt toimus X Games igal aastal ainult suvel, sisaldades suviseid ekstreemspordialasid. Hiljem loodi talviste ekstreemspordialade võistlus Winter X Games.

Üritusel on ka muid rahvusvahelisi võistlusi ja demonstratsioonesinemisi, mida peetakse kõikjal maailmas. Mänge kantakse USAs üle otseülekandena telekanalitel ESPN, ESPN2 ja ABC Sports.

## Winter X Games
Winter X Gamesi peetakse igal talvel alates 1997. aastast. 

Üritus toimub jaanuaris või veebruaris (enamasti jaanuaris) Ameerika Ühendriikides. Mänge peetakse alates 2002. aastast Aspenis ja seal korraldatakse neid vähemalt 2019. aastani.
Kännu tänav

**Kännu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Kännu tänav algab Tedre tänavalt, ristub Rästa, Räägu ja Võrse tänavaga, Linnu teega ning Kajaka tänavaga. Kännu tänav lõpeb Siili tänaval. Kännu tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline ning ligikaudu 1210 meetri pikkune. Kännu tänav on paralleelne Sõpruse puiestee ja Nõmme teega.

Kännu tänav on saanud nime 9. aprillil 1946.

## Galerii

Kännu Street-1.jpg
Kännu Street-2.jpg
Kännu Street-3.jpg
Kännu Street-4.jpg
Kännu Street-5.jpg


## Viited
Valetamine (kaardimäng)

**Valetamine** on kaardimäng.

Mängitakse kaardipakiga, milles on 52 kaarti. Kõik kaardid jagatakse mängijate vahel võrdselt. Alustaja valitakse vastavalt kokkuleppele. Hakatakse kordamööda kaarte tagurpidi lauale laduma. Mängija paneb lauale kuni 4 kaarti ja ütleb, mis kaardid need on (näiteks kolm seitset). Ta võib tõtt rääkida või valetada. Järgmine mängija võib püüda ära arvata, kas eelmine mängija rääkis tõtt, aga ta võib ka kaarte lisada. Kui ta valesti arvab, peab ta kõik lauda käidud kaardid üles võtma. Kui eelmine mängija rääkis tõtt ja järgmine arvas õigesti, jäetakse lauas olnud kaardid mängust välja. Kui mängija vale paljastatakse, peab ta kõik lauda käidud kaardid endale võtma. Kaarte võib lisada iga järgmine mängija. Et pole teada, kui paljudel juhtudel võidi valetada, võidakse samasse kuhja uusi kaarte lisada kas või seni, kui ühel mängijatest kaardid otsa saavad. See, kellel kaarte enam käes pole, on sunnitud arvama, kas eelmine mängija valetas või mitte. Võitja on see, kellel kaardid esimesena otsa saavad.
Neurohüpofüüs

**Neurohüpofüüs** ehk **hüpofüüsi tagasagar** (ladina keeles *neurohypophysis*, *lobus posterior hypophyseos*) on kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi tagumine sagar, mis on tekkinud vaheaju väljasopistisest ja talitleb sisesekretsiooninäärmena.

Neurohüpofüüsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Maolistel

Madude neurohüpofüüs koosneb neuronite aksonitest. Madude neurohüpofüüsi ja selle kaudu liikuvaid hormoone on vähe uuritud, kuid arvatakse, et ka neil ringlevad oksütotsiini- ja vasopressiini-sarnased ühendid ning mesototsiin .

## Imetajatel
### Inimestel

Hüpofüüsi tagasagar koosneb neuronitest ja neurogliiast.

Neurohüpofüüsist eritatakse valdavalt hüpotalamusest tulevate närvikiudude kaudu (aksoplasmaatiliselt) verre hüpotalamuse tuumadest *nucleus opticus*'est ja *nucleus paravnetricularis*'est hüpofüüsi liikunud hormoone – oksütotsiini ja antidiureetilist hormooni. Hüpofüüsi tagasagar toimib ka nimetatud hormoonide depoona.

### Patoloogia

Inimestel seostatakse neurohüpofüüsiga mitmeid haiguslikke seisundeid:
* antidiureetilise hormooni liignõristuse sündroom (SIADH);
* magediabeedi vormi *central diabetes insipidus* (antidiureetilise hormooni puudumine või alaproduktsioon);
* Schwartzi-Barteri sündroom;
* mitmed põletikulised seisundid mõjutavad neurohüpofüüsi, nagu sarkoidoos;
* mitmed kasvajad (sh Langerhansi histiotsütoos).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A11.1.00.006: Neurohypophysis. Neurohüpofüüs
Koskla tänav

**Koskla tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu ja Mooni allasumites. 

Koskla tänav algab Endla tänavalt, ristub Mooni ja Haigru tänavaga, Sõpruse puiesteega, Liblika ja Talviku tänavaga ning lõpeb Tulika tänaval. Koskla tänav on lääneloode-idakagusuunaline ning ligikaudu 660 meetri pikkune.

Koskla tänav sai nime 19. septembril 1958.

Koskla tänav  18 asub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu Tallinna Allika Baptistikoguduse hoone
## Viited
Türi tänav

**Türi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 

Türi tänav algab Juurdeveo tänavalt, ristub Saku tänavaga ja lõpeb Kohila tänaval. 

Türi tänav on kuni Saku tänavaga ristumiseni põhjakirde-lõunaedelasuunaline, seejärel kirde-edelasuunaline. Türi tänav on ligikaudu 645 meetri pikkune.

Türi tänaval paiknevad põhiliselt tootmishooned ja laod. Tänava alguses on kaks elumaja (nendest üks mahajäetud).

Türi tänav 10 asus Tehas "Estoplast" hooned, sh Türi 10c Estoplasti lambitehas.
## Ajalugu
Türi tänav sai nime 11. augustil 1953. Tänav on nime saanud Türi raudteejaama järgi.
## Galerii

File:End of Türi street - panoramio.jpg|
File:Türi str - panoramio - Aulo Aasmaa (1).jpg|
File:Türi str - panoramio - Aulo Aasmaa.jpg|
File:Türi str - panoramio.jpg|


## Viited
Sahra Wagenknecht

**Sahra Wagenknecht** (sünninimi **Sarah Wagenknecht**; sündinud 16. juulil 1969 Jenas) on Saksamaa poliitik, majandusteadlane ja publitsist.

Sahra Wagenknecht pärineb segaabielust. Tema isa oli pärslane, ema sakslane. Keskkooli lõpetas ta 1988. aastal. Kuna ta sattus Saksa DV võimudega vastuollu, ei lubatud tal edasi õppida ja ta töötas sekretärina. Sellest hoolimata astus ta 1989. aasta märtsis Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. Aastatel 1990–1996 õppis ta Jenas, Berliinis ja Groningenis filosoofiat ja uuemat saksa kirjandust. Tema magistritöö käsitles noore Karl Marxi Hegeli retseptsiooni. Doktorikraadi *magna cum laude* sai ta Chemnitzi Tehnikaülikoolis 2012. aastal majanduse alal.

Aastatel 1991–1995 kuulus ta Demokraatliku Sotsialismi Partei juhatusse. Uuesti valiti ta partei juhatusse 2000. aastal. 2004. aastal valiti Wagenknecht Euroopa Parlamenti. 2009. aasta septembris valiti ta Saksamaa Liidupäeva.

2010–2014 oli ta üks Vasakpartei (Die Linke) aseesimeestest. 2011. aasta novembris valiti ta Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni aseesimeheks. 13. oktoobril 2015 valiti Sahra Wagenknecht Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni kaasesimeheks (teine kaasesimees on Dietmar Bartsch).

8. jaanuaril 2024 lahkus Wagenknecht Vasakparteist, et moodustada uus vasakpopulistlik partei Sahra Wagenknechti Liit – Mõistus ja Õiglus (Bündnis Sahra Wagenknecht - Vernunft und Gerechtigkeit; BSW). Ta näeb parteid kui vasakpoolset alternatiivi AfDle, samal ajal väites, et Vasakpartei on muutunud liiga vasakliberaalseks.

## Isiklikku
1997. aasta mais abiellus Sahra Wagenknecht filmiprodutsendi Ralph-Tomas Niemeyeriga. 2011. aasta novembris teatas Oskar Lafontaine, et tal on suhe Sahra Wageknechtiga. Alates 2012. aasta juunist elavad nad koos. Wagenkechti ja Niemeyeri abielu lahutati 2013. aasta veebruaris. Sahra Wagenknecht ja Oskar Lafontaine abiellusid 22. detsembril 2014.

## Viited

## Välislingid
*Sahra Wagenknecht Saksamaa Liidupäeva kodulehel
Eduard Stavõtskõi

**Eduard Stavõtskõi** (Едуард Анатолійович Ставицький; sündinud 4. oktoobril 1972 Lebedõnis Sumõ oblastis) on Ukraina poliitik ja riigiteenistuja, energeetika- ja söetööstuse minister 24. detsembrist 2012 kuni 27. veebruarini 2014. Žõtomõri oblastiraada 6. koosseisu liige (2010. aastast).

2014. aasta 21. märtsil leidsid õiguskaitseorganid Stavõtskõiga seotud ruumide läbiotsimisel 42 kilo kulda ja paar miljonit dollarit.

## Viited
Côtes-d'Armori departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Côtes-d'Armori departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid.

Departemangus on 4 ringkonda:
* Dinani ringkond
* Guingampi ringkond
* Lannioni ringkond
* Saint-Brieuci ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 27 kantonit. Vallad Lamballe-Armor ja Saint-Brieuc on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. 

## Vallad

Departemangus on 348 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Käänu tänav

**Käänu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Käänu tänav algab Tiskrevälja tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Käänu tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 165 meetri pikkune.

Käänu tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Käänu talu järgi, nimi kirjeldab ka tänava kuju.

## Viited
Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vallad Fougères, Rennes, Saint-Malo ja Vitré on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.

Departemangus on neli ringkonda:
* Fougères-Vitré ringkond
* Redoni ringkond
* Rennesi ringkond
* Saint-Malo ringkond

## Kantonid

Departemangus on kokku 27 kantonit. Vallad Fougères, Rennes ja  Saint-Malo on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast. Jagatud vallad mille osad moodustavad ise kantoni jäävad andmete puudusel ilma pindala välja toomata.

## Vallad

Departemangus on 333 valda:
I Want You

**"I Want You"** on mitme teose pealkiri:

***"[[I Want You (Marvin Gaye album)|I Want You]]"**, Marvin Gaye album
***"I Want You"** on Freestyle'i laulu **"[[Vill ha dej]]"** ingliskeelne pealkiri
***"[[I Want You (DJ Pulse)|I Want You]]"**, DJ Pulse'i  lugu
*...
Nikolai Bobrikov

**Nikolai Bobrikov** (vene keeles **Николай Иванович Бобриков**; 15. jaanuar / 27. jaanuar 1839 Strelna – 4. juuni / 17. juuni 1904 Helsingi) oli Venemaa keisririigi jalaväekindral ja Soome kindralkuberner.

Tema isa Ivan Vassiljevitš Bobrikov (1798–1883) oli sõjaväearst, ema Alexandra Seeland (1817–1896) oli baltisakslane. Ta sündis Peterburi lähedal Strelnas. Ta lõpetas 1858. aastal Peterburis Esimese Kadetikorpuse.

Pärast kadetikorpuse lõpetamist asus ta porutšiku auastmes teenima Kaasani lähedal. 1862. aastal astus ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse. Aastast 1864 teenis ta Kindralstaabi Peavalitsuses. 1865. aastal komandeeriti ta jälgima (Moskva ja Kaasani sõjaväeringkonnast pärit) sõjaväelaste vedu mööda Volgat ja Kaspiat Kaukaasia sõjaväeringkonda. Ülesande eduka täitmise eest ülendati ta kapteniks. Ta oli aastatel 1884–1898 Peterburi sõjaväeringkonna staabiülem.

Aastatel 1898–1904 oli ta Soome kindralkuberner. Tema venestamispoliitika ja Soome kindralkubermangu autonoomia mittetunnustmine tekitas Soomes tugevat kriitikat ja vastumeelsust. 1901. aastal likvideeris ta dekreediga Soome rahvusväeosad ja kehtestas Soomes kohustusliku sõjaväeteenistuse, Venemaa keisririigi armees. Selle mahasurumiseks nõudis ta endale diktaatori õigusi 1902. aastal. 29. märtsil 1903 sai ta Soome diktaatori õigused, nende seas maalt väljasaatmise õiguse kolmeks aastaks. Ta saatis kindralkubermangust välja mitmed Kagaali juhid ja ajakirjanikud.

## Atentaat

Senati endine ametnik ja soomerootsi aktivist Eugen Schauman tulistas Bobrikovi 16. juunil 1904 Helsingis Senati teise korruse koridoris. Bobrikov sai laskudest haavata ning Schauman tegi seejärel enesetapu. Bobrikov viidi haiglasse, kus teda opereeriti, kuid ta suri järgmisel päeval haavadesse.
Pardiloigu tänav

**Pardiloigu tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Pardiloigu tänav algab Sepa tänavalt, ristub kahel korral Maleva põiguga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Pardiloigu tänav on põhiosas lääne-idasuunaline ja ligikaudu 260 meetri pikkune.

Pardiloigu tänav sai nime 7. märtsil 2007. Tänav on saanud nime endise rannajärve järgi, mille kohal on nüüd madal niiske nõgu.

## Viited
Rathke tasku

**Rathke taskuks** ehk **ajuripatsitaskuks** ehk **Rathke kotiks** (ladina keeles *saccus hypophysalis*) nimetatakse osade kesknärvisüsteemiga loomade loote (loodete) suuõõne lae süvendit. Ajuripatsitaskust areneb embrüonaalses arengujärgus ajuripatsi eessagar.

Enamikul loomadel formeerub Rathke tasku ajuripatsiks, kuid osadel loomadel säilib Rathke lõhe.

## Patoloogia

Rathke tasku tsüst tekib embrüonaalse Rathke lõhe jäänustest ja on harilikult healoomuline tsüst.

## Nimi

*Ajuripatsitasku on nimetatud Martin Heinrich Rathke (25. august 1793 – 15. september 1860) auks.

## Viited
Vill ha dej

"**Vill ha dej**" (ka "**Vill ha dig**", ingliskeelse pealkirjaga "**I Want You**") on Rootsi *[[synthpop]]*-ansambli Freestyle singel aastast 1980. Laulu autorid on Tommy Ekman, J. Hagleitner, Christer Sandelin ja Anders Uddberg. Singel püsis Rootsi plaadimüügiedetabeli esikohal viis nädalat.

1998. aastal kaverdas laulu Rootsi laulja Drömhus (Therese Grankvist) ning sellest versioonist on omakorda teinud eestikeelse kaveri pealkirjaga "Ei soovi, et lahkuksid" Eesti tüdrukuteansambel Anaconda koostöös ansambliga Caater. Eestikeelsete sõnade autor on Kelli Uustani.
Esiku-teonärv

**Esiku-teonärv** ehk **tasakaalu-kuulmisnärv** ehk **VIII peaajunärv** ehk **kaheksas kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus vestibulocochlearis [VIII]*) on  paljude kesknärvisüsteemiga loomade sisekõrva sensoorne kaksiknärv. 

Esiku-teonärv koosneb kahest närvist: esikunärvist (*nervus vestibularis*) ja teonärvist (*nervus cochlearis*). 

Esiku-teonärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel

Kaheksanda kraniaalnärvi kaudu levib sisekõrvast kuulmis-, asendi ja motoorseid impulsse.
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A14.2.01.121: Nervus vestibulocochlearis [VIII]. Esiku-teonärv
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Keele-neelunärv

**Keele-neelunärv** ehk **keeleneelunärv** ehk **IX peaajunärv** ehk **üheksas kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus glossopharyngeus [IX]*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomade kraniaalnärv.

IX peaajunärv väljub enamikul loomadel (seal ja hobusel rebendmulgu kaudu) kägimulgu kaudu koljuõõnest ja jaguneb harudeks. Suuremad harud on trumminärv (*nervus tympanicus*), neeluharu (*ramus pharyngeus*) ja keeleharu (*ramus lingualis*).

Keele-neelunärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Maolistel

Keele-neelunärv on tuvastatud madude embrüotel juba üsna varases arengujärgus. 
 
## Imetajatel
### Inimestel

Keeleneelunärv on seganärv, mille tuumad paiknevad piklikajus. Üheksas kraniaalnärv sisaldab motoorseid, sensoorseid ja parasümpaatilisi kiude. Ta innerveerib motoorselt lihaseid, mis osalevad neelamisrefleksis, sensoorselt aga neeluseina, suulaemandleid ja keele tagaosa maitsmispungi. 
  
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A14.2.01.135. Nervus glossopharyngeus [IX]. Keele-neelunärv
Bengt Ekehielm

**Bengt Ekehielm** (perekonnanimi kuni aadeldamiseni 1647. aastal **Baazius**, **Baaz**, **Baacius**, **Bazius**, latiniseeritud eesnimi **Benedictus**; 12. detsember 1612 – 5. september 1650 Stockholm) oli Academia Gustaviana ja üleüldse Tartu Ülikooli esimene üliõpilane (immatrikuleeritud 20/30. aprillil 1632 **Benedictus Bazius Smolandus**e nime all) ja deposiitor aastail 1632–1633. Mag. phil. 1633 (De mundo ejusque partibus, juhendaja Michael Savonius).

Ta oli Växjö piiskopi Joannes Baaziuse poeg.

Enne Tartut oli ta õppinud Rostocki ülikoolis (immatrikuleeritud novembris 1627), Uppsala ülikoolis (immatrikuleeritud aprillis 1628) ja Tartu gümnaasiumis. Tartu ülikooli esimene rektor Jakob Skytte oli temast kolm aastat noorem. 

Ta oli Karl X Gustavi õpetaja, sai Svea õuekohtu hääleõiguseta kaasistujaks (auskultandiks) 1635 ja sekretäriks 1642 ning Stockholmi alamasehalduriks 1648. 

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
*Ekehielm nr 380, www.adelsvapen.com
Erich Kadakas

**Erich Johannes Kadakas** (19. september 1909 – 2. juuni 1942) oli Eesti ametiühingu- ja töölisliikumise tegelane. 

Erich Kadakas oli 1939. aastast Tallinna linnavolikogu liige, ta luges 21. juunil 1940 ehk juunipöörde ajal meeleavaldusel Kadrioru lossi ees ette tööliste nõudmised. Valiti 1940. aasta Riigivolikogu valimistel Haapsalu linnast Riigivolikogu 27. valimisringkonnast II Riigivolikogu saadikuks. 25. augustist 1940 oli ta Eesti NSV I Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe teine asetäitja.

30. juunil 1940 valiti ta Eesti Tekstiilitööliste Ametiühingu esimeheks. Ühtlasi oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu juhatuse liige. EK(b)P Keskkomitee büroo 14. märtsi 1941 otsusega määrati ta Eesti NSV Ametiühingute Keskliidu esimeheks.

Tabati 31. augustil 1941 Harjumaal Pikaveres talumaja lakast. Erich Kadakas tunti ära ja anti kohalike talumeeste poolt Saksa okupatsioonivõimude kätte kohtupidamiseks.

## Viited

## Kirjandus
* Sõja ja rahu vahel 
* Esimene punane aasta II 2010
Toomas Tomson

**Toomas Ralf Tomson** (5. veebruar 1929 Tallinn – juuni 1984 Tallinn) oli eesti keemik, keemiateaduste kandidaat.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna ja kaitses 1963. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi teadusliku töötajana tehnikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Alküülarüülsulfonaatide süntees põlevkiviõli süsivesinike baasil".

Tomson töötas aastatel 1957–1969 TA Keemia Instituudis (1965–1969 katalüütiliste protsesside sektori vanemteadurina). 

Aastatel 1969–1972 oli ta Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi insener ja 1972–1984 Tallinna Keemia- ja Farmaatsiatehase eksperimentaallabori juhataja asetäitja. 

Ta avaldas 13 teaduspublikatsiooni.

Toomas Tomson maeti 3. juulil 1984 Tallinnas Rahumäe kalmistule.

## Töid
*И. Вииль, М. Корв, И. Кудрявцев, А. Мянник, Г. Степанова, Т. Томсон, И. Тянав, С. Файнгольд, А. Ханнус. Получение опытных партий моющих веществ на сланце-химическом комбинате "Кивиыли". Научно-технический отчет. Autoriseeritud masinakiri 1961
*Toomas Tomson "Lugusid keemiast ja keemikuist". Kirjastus Valgus 1966  illustraator: Hugo Hiibus
*Toomas Tomson "Mis on pesemisvahendid ja miks nad pesevad", Valgus 1969

## Isiklikku
Tema lapsed on ujuja ja arst Terje Viidebaum ning arhitekt Tarmo Teedumäe.

## Viited
Karl Nesselrode

Krahv **Karl Robert Nesselrode** (14. detsember 1780 Lissabon – 11. märts/23. märts 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja diplomaat, pikaajaline välisminister.

Nesselrode oli üks Püha Liidu rajajatest, revolutsiooniliste liikumiste ja liberaalsete reformide vastane.

Tema isa oli Püha Rooma Keisririigi krahv, Venemaa keisririigi saadik Portugalis.

Karl Nesselrode osales Viini kongressil (1814&ndash;1815), kus andis Venemaa keisrile, Aleksander I-le nõu toetada Bourbonide restauratsiooni.

1825. aastal troonile astunud Venemaa keiser Nikolai I päevil keskendus Venemaa keisririigi välispoliitika Ottomani impeeriumi üle kontrolli saavutamisele. 1848. aastal soovitas Nesselrode Venemaa keisril aidata Austria keisririigil Ungari ülestõusu mahasurumisel.

1853. aastal põhjustasid Venemaa keisririigi ambitsioonid Ottomani impeeriumi suhtes rahvusvahelise kriisi. Nesselrode püüdis vaenutegevust ära hoida, kuid sellest hoolimata puhkes Krimmi sõda, mis lõppes Venemaa keisririigi jaoks halvasti. Pärast Pariisi rahulepingu allakirjutamisest 1856. aastal loobus Nesselrode Venemaa keisririigi välisministri positsioonist.
Peeter Luiga

**Peeter Luiga** (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007) oli eesti keemik, keemiateaduste kandidaat. 

## Töid
Peeter Luiga, Õhu saastumine ja selle piiramine · Valgus, 1976

## Isiklikku

Peeter Luiga isa oli Eesti sõjaväelane Oskar Luiga. 

Augustini 1949 töötas Peeter Luiga Kärdla Keskkooli keemiaõpetajana. Kärdlas abiellus ta eesti keele ja kirjanduse õpetaja Lehti Sütiga. 

Peeter Luiga teine abikaasa oli lastearst Ester Luiga.

Peeter Luiga maeti 17. augustil 2007 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* http://www.kesknadal.ee/g2/uudised?id=9555&sess_admin=222c61c14d304d64e46a9ea877f65215