open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rivo Vesik

**Rivo Vesik** (sündinud 15. juulil 1980 Pärnus) on eesti rannavõrkpallitreener ja endine rannavõrkpallur.

## Sportlaskarjäär
Aastatel 2003–2009 mängis ta rannavõrkpalli koos Kristjan Kaisiga. Nende parimad saavutused olid 2007. aasta maailma karikasarja Zagrebi etapi kuld, Euroopa sarjas kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. 2008. aastal osaleti Pekingi suveolümpiamängudel, kus oma alagrupist edasi ei pääsetud.

Vesik on tulnud neli korda Eesti meistriks: 2000–2002 ESS Pärnu VK ja 2005 Tallinna Audentese meeskonnas.

Aastatel 2010–2018 mängis ta koos Karl Jaani ja Kristo Kolloga.

2016. aastal teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Treenerikarjäär
Tema juhendatavatest on tulnud 2017. aastal U22 Euroopa meistriks Venemaa rannavõrkpallipaar Oleg Stojanovski – Artjom Jarzutkin. Rannavõrkpallipaar Oleg Stojanovski – Vjatšeslav Krasilnikov tulid 2019. aastal maailmameistriks ning Tokyo olümpiamängudel hõbedale. 2022. aastal pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse lõpetati koostöö.

2022. aasta mais alustas ta tööd Eesti rannavõrkpallikoondise peatreenerina.

Šveitsi rannavõrkpallipaari Nina Brunner – Tanja Hüberli treenerina tulnud 2023. aastal Euroopa meistriks ning 2024. aasta olümpiamängudel pronksile.

## Saavutused

## Tunnustus
***Eesti parim meeste rannavõrkpalli paar:** 2003, 2006–2009 (Kristjan Kaisiga), 2010–2011 (Karl Jaaniga), 2012–2015 (Kristo Kolloga).
***Eesti parim meeste rannavõrkpalli treener:** 2020.
*2021 Valgetähe V klassi teenetemärk.
***Eesti parim rannavõrkpalli treener:** 2021, 2023.
***Eesti parim naiste rannavõrkpalli treener:** 2022, 2024.
*2024 IBVCA parim rannavõrkpallitreener.

## Isiklikku
Rivo Vesik on 198 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 90 kg.

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ridades Tartu linnas 32 häält.

## Viited

## Välislingid
* 
* Sportlaskarjääri ülevaade rannavõrkpalli veebis (inglise keeles)
* "Rannavõrkpallur Rivo Vesik kandideerib Tartu volikokku", Õhtuleht, 18. september 2009
* "Rahvusvaheline alaliit valis Rivo Vesiku aasta spordimeheks", Postimees, 17. november 2009
Kristjan Kais

**Kristjan Kais** (sündinud 3. märtsil 1976 Paikusel) on eesti rannavõrkpallur. Koos sõber Rivo Vesikuga moodustavad nad klubi Kais&Vesik. 

Kristjan Kaisi pikkus on 188 cm ja kaal 82 kg.

Aastal 1999 alustas Kais Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas tööd sportmängude õpetajana, alates 2003. aastast on samas lektor.

Ta on Eesti meister saalivõrkpallis, viiekordne Eesti meister rannavõrkpallis ja kahekordne Eesti rannakuningas.

Aastatel 1994–2002 mängis ta rannavõrkpalli koos vend Kaarel Kaisiga.

2002. aasta lõpust kuni 2009. aastani mängis koos Rivo Vesikuga. Nende parimateks saavutusteks oli 2007. aasta Zagrebi maailma karikasarja etapi kuldmedal, Euroopa sarjas kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. 2008. aastal osaleti Pekingi suveolümpiamängudel, kus oma alagrupist edasi ei pääsetud.

2010. aasta hooaja mängis ta rannavõrkpalli koos Oliver Vennoga.

2010. aasta septembrist mängib ta taas Kaarel Kaisiga.

## Tunnustus

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on võrkpallur Liina Uibopuu (nüüd Liina Kais). Tema vend Kaarel Kais on samuti rannavõrkpallur. Nende isa Peeter Kais on võrkpallur ja sporditegelane.

## Viited


## Välislingid

* Jaan Jürine. Kristjan Kais: jätkame koos Rivo Vesikuga aasta kaupa, EPL, 23. detsember 2008
*
Olekuvõrrand

**Olekuvõrrandiks** nimetatakse füüsikas võrrandit, mis seob aine olekut kirjeldavaid parameetreid ja keskkonnatingimusi.

Pideva keskkonna mehaanikas on olekuvõrranditeks seosed pingete ja deformatsioonide vahel.

Termodünaamikas nimetatakse olekuvõrrandiks eelkõige seost rõhu (*p*), aine absoluutse temperatuuri (*T*), ja ruumala (*V*) vahel:
:p=f(V,\;T).

Seda võrrandit nimetatakse termiliseks olekuvõrrandiks, et teda eristada kalorilisest olekuvõrrandist, mis väljendab aine termodünaamiliste olekuparameetrite (nt ruumala ja temperatuuri) funktsioonina keha siseenergiast *U*: 
:U=f(V,\;T).

## Näiteid
Olekuvõrrandid võimaldavad rakendada termodünaamika seadusi konkreetsete ainete puhul.
* Ideaalse gaasi olekuvõrrandiks on Clapeyroni-Mendelejevi võrrand:

: pV=\nu RT,
kus \nu on gaasi hulk (moolides) ja *R* on universaalne gaasikonstant.

* Reaalse gaasi olekut kirjeldab ligikaudselt Van der Waalsi võrrand:

: (p+a/V^2)(V-b)=\nu RT,

kus *a* ja *b* on konkreetset reaalset gaasi iseloomustavad parameetrid (*b* võtab arvesse molekulide lõplikku ruumala, *a* arvestab molekulidevahelist tõmbumist).

* Soojuskiirgust võib iseloomustada temperatuuriga, milleks on kiirgusega termilises tasakaalus oleva keha temperatuur. Soojuskiirguse rõhk aine pinnale on võrdeline kiirguse energiatihedusega, mis (vastavalt Stefani-Boltzmanni seadusele) on omakorda võrdeline absoluutse temperatuuri neljanda astmega. Soojuskiirguse omadused ei sõltu tema ruumalast, seega tema olekuvõrrand on

: p=bT^4,

kus b=\pi^2k_B^4/(45\hbar^3c^3), kusjuures *k<sub>B</sub>* on Boltzmanni konstant, \hbar on Plancki konstant ja *c* on valguse kiirus vaakumis.

## Viited
Roland Mark Schoeman

**Roland Mark Schoeman** (sündinud 3. juulil 1980 Pretorias) on Lõuna-Aafrika Vabariigi ujuja. Olümpiavõitja (2004) ja kolmekordne maailmameister.

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas võitis Schoeman kolm medalit, millest iga medal oli isevärvi. Kuldmedali võitis ta 4x100 m vabaujumises koos Lyndon Fernsi, Darian Townsendi ja Ryk Neethlingiga ning see tuli uue maailmarekordiga 3.13,17. Suursoosik USA pidi aga leppima kõigest pronksmedaliga, sest ka Holland suutis neid edestada. 100 m vabaujumises võitis Schoeman hõbemedali, kaotades kulla võitnud hollandlasele Pieter van den Hoogenbandile 0,06 sekundiga. 50 m vabaujumises sai ta pronksmedali, kuigi oli poolfinaalides kõige kiirem ajaga 21,99 s.

2005. aasta MM-il Montréalis võitis Schoeman kaks kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Schoeman oli esimene LAV-i ujuja, kes tõusnud MM-võistlustel poodiumi kõrgeimale astmele. Schoeman uuendas 50 m liblikujumises maailmarekordit juba poolfinaalis, kui kattis ühe basseinipikkuse 23,01-ga ja võttis 0,29-sekundilise parandusega rekordi Ian Crockerilt. Finaalis uuenes maailmarekord ajaga 22,96. Teist korda tõusis Schoeman poodiumi kõrgemale astmele 50 m vabaujumises, kusjuures ohus oli ka Aleksandr Popovi maailmarekord. Lõuna-aafriklane puudutas finišiseina 21,69-ga ja nii jäi vaid nelja sajandiksekundiga püsima viis aastat varem Moskvas venelase ujutud rekord. 100 m vabaujumises sai ta hõbemedali. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*2004  Ateenas
**  **olümpiavõitja** 4x100 m vabaujumises **3.13,17 MR**
**  hõbemedal 100 m vabaujumises **48,23 s**
**  pronksmedal 50 m vabaujumises **22,02 s**   

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2001  Fukuokas
**  pronksmedal 50 m vabaujumises **22,18 s**
*2005  Montréal
**  **maailmameister** 50 m vabaujumises **21,69 s**
**  **maailmameister** 50 m liblikujumises **22,96 MR**
**  hõbemedal 100 m vabaujumises **48,28 s**
*2007  Melbourne
** **maailmameister** 50 m liblikujumises **23,18 s**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 2002  Manchester
**  **kuldmedal** 50 m vabaujumises **22,33 s**
**  hõbemedal 50 m liblikujumises **23,66 s**
**  hõbemedal 4x100 m vabaujumises **3.18,86**
* 2006 Melbourne
**  **kuldmedal** 50 m vabaujumises **22,03 s** 
**  **kuldmedal** 50 m liblikujumises **23,34 s**
**  **kuldmedal** 4x100 m vabaujumises **3.14,97**
**  hõbemedal 100 m vabaujumises **49,24 s**

## Välislingid
* Roland Mark Schoemani koduleht
Siseenergia

**Siseenergia** (tähis U) on termodünaamilises süsteemis sisalduv kogu energia, seega süsteemi energia see osa, mis sõltub ainult süsteemi sisemisest olekust mikroskoopilisel tasemel.   Selle sisse kuuluvad:

* süsteemi kõigi osakeste (nt molekulide, aatomite, ioonide, vabade elektronide) kaootilise liikumise (kulgliikumise, pöörlemise, võnkumise) kineetiline energia;
* osakeste vastastikmõju potentsiaalne energia;
* osakeste sisemise struktuuriga (aatomi elektronkate, tuum) seoses olev energia.

Siseenergia hulka ei arvata makroskoopilist, seega keha kui terviku kineetilist või potentsiaalset energiat, samuti relativistlikku seisuenergiat *mc*2.

Siseenergia suurust (arvväärtust) ei saa mõõta, küll aga saab mõõta selle muutust \Delta U. termodünaamika esimese seaduse kohaselt on süsteemi siseenergia muutus niisama suur, kui on selle muutmiseks tehtud töö \Delta W ja süsteemi toodud soojushulga \Delta Q summa:
:\Delta U = \Delta Q + \Delta W.

## Ideaalse gaasi siseenergia
Üheks lihtsaimaks näiteks siseenergiast on ideaalse gaasi siseenergia. Kuna ideaalse gaasi molekulid ei interakteeru üksteisega, siis sellise gaasi siseenergia koosneb molekulide soojusliikumise kineetilisest energiast. Nagu statistilises mehaanikas näidatakse, on keskmine termiline energia süsteemi iga vabadusastme kohta \frac{1}{2}k_BT, kus *k<sub>B</sub>* on Boltzmanni konstant ning *T* on absoluutne temperatuur. Aatomil on kolm kulgliikumise vabadusastet, seega üheaatomilise ideaalse gaasi siseenergia (mooli kohta) on
: U=\frac{3}{2}N_Ak_BT=\frac{3}{2}RT,
kus *N<sub>A</sub>* on Avogadro arv ja *R* on universaalne gaasikonstant.

## Viited
Spencer Tracy

**Spencer Bonaventure Tracy** (5. aprill 1900 Milwaukee, Wisconsini osariik – 10. juuni 1967 Beverly Hills, Los Angelese osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Spencer Tracy näitlejakarjäär sai alguse rolliga filmis "The Last Mile" (1932), kus ta jäi silma John Ford'ile, kes kutsus ta filmi "Up the River" (1930). Tema perekond kolis 1931. aastal Hollywoodi ja Tracy tegi kolme aastaga 16 filmi. Ta võitis Oscarid filmide "Captains Courageous" (1937) ja "Boys Town" (1938) eest. Ta oli Oscari nominent filmidega "San Francisco" (1936), "Father of the Bride" (1950), "Bad Day at Black Rock" (1955), "The Old Man and the Sea" (1958), "Inherit the Wind" (1960), "Judgement at Nuremberg" (1961) ja "Guess Who's Coming to Dinner" (1967).

Esimest korda esinesid Spencer Tracy ja Katharine Hepburn koos 1942. aastal valminud Georges Stevensi filmis "Aasta naine", viimaseks jäi Stanley Krameri "Arva, kes tuleb õhtusöögile" aastal 1967. Sinna vahele mahtus veel seitse ühist filmi, mis kokku tegid neist ameerika vaatajaile armastatuima näitlejapaari. Ehk nagu Katharine temale omase otsekohesusega ise resümeeris: "Spencer ja mina olime kinolinal täiuslik ameerika abielupaar." Sealjuures oli teada, et nad armastasid teineteist sügavalt, kuid Spenceril oli juba oma perekond.

Paar nädalat pärast filmi "Guess Who's Coming to Dinner" valmimist suri Spencer Tracy Beverly Hillsis Los Angeleses infarkti tagajärjel.

1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride tabelis üheksandal kohal.

## Isiklikku
Tracy vanemad olid John Edward ja Caroline Brown Tracy.

Tal oli pikk romantiline suhe Loretta Youngiga, kellega ta ka 1930. aastatel abiellus, ja abieluväline suhe näitleja Katharine Hepburniga, mis algas aastal 1942. Kuna Spencer oli katoliiklane, ei lahutanud ta oma abielu Lorettaga, kuigi nad elasid lahus.

## Välislingid

*
Fontana

**Fontana** on linn USA-s California osariigis  San Bernardino maakonnas. 

Asub maantee Route 66 ääres.

Linnas asub ringrada California Speedway.

1948. aastal asutati seal  mootorrattaklubi Hells Angels.

## Välislingid

*Fontana koduleht
Ganardžis Muhhuri

**Ganardžis Muhhuri** on küla Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas Zugdidi rajoonis.

30. oktoobril 2007 toimus Ganardžis Muhhuris intsident, mille osapoolteks Gruusia politseinikud (eesti allikates "sõjaväelased") ja Venemaa rahuvalvajad Abhaasias.

## Välislingid
*2007. aasta 30. oktoobri intsidendist 
**Postimees: 1, 2 
**Eesti Päevaleht: 3
**NEWSru.com: 4, 5
Falklandi saarte vapp

**Falklandi saarte vapp** on Suurbritanniale kuuluvate Falklandi saarte vapp.

## Vaata ka
*Falklandi saarte lipp
Solresol

**Solresol** on François Sudre'i leiutatud muusikaline tehiskeel. Sudre alustas keele väljatöötamist 1827. aastal, tema selleteemaline peateos "Langue musicale universelle" ilmus alles pärast tema surma 1866. aastal.

Keele põhiühikuteks on seitse heliastet, mida võib väljendada nii muusikaliste helide, nende silpnimetuste (do, re, mi, fa, sol, la, si), noodikirja nootide, aga ka seitsme vikerkaarevärvi, käemärkide, spetsiaalsete kujundmärkide või numbrite abil. Nii saab seda keelt edasi anda mitmel viisil: esitades muusikalisi helisid (muusikainstrumendil, lauldes), kõneldes silpnimetustega, žestikuleerides käemärkide abil, eri värvi lippude kasutamisega, kirjalikult silpnimetuste, noodikirja, kujundmärkide või numbrite abil.

Sõnad koosnevad ühest kuni viiest ühikust (noodist, silbist jne). Pikemad sõnad on jagatud rühmadesse nende tähenduse alusel, sõnu seovad rühmadeks esimesed silbid. Näiteks silbiga "sol" algavad sõnad kuuluvad kunstide ja teaduse valda, silpidega "solsol" algavad sõnad tähistavad haiguste ja meditsiiniga seotud mõisteid, näiteks *solresol –* 'keel'; *solsolredo –* 'migreen'.

Sõna silpide järjekorra vastupidiseks muutmine muudab tähenduse vastupidiseks, näiteks *fala –* 'hea'; *lafa –* 'halb'.
Raskuskiirendus

**Raskuskiirendus** (\vec g) on kiirendus, millega vabalt langev keha kiireneb taevakeha (planeedi, tähe) poolt tekitatava raskusjõu mõjul.

Rangelt võttes tuleb eristada kahte raskuskiirendust sõltuvalt sellest, kas objekt, mille vabalangemisest räägitakse, liigub planeedi pöörlemisega kaasa või mitte. Viimasel juhul on raskuskiirendus tingitud puhtalt planeedi gravitatsioonilisest tõmbest ja suunatud planeedi masskeskmesse (punane nool joonisel). Sellise raskuskiirenduse mõiste ühtib gravitatsioonivälja tugevusega. Kui taevakeha on ligilähedaselt sfääriline massiga *M*, siis tema gravitatsioonivälja tugevuse moodul *g* kaugusel *r* massikeskmest on arvutatav Newtoni gravitatsiooniseaduse valemi

: g=\frac{GM}{r^2}

järgi, kus *G* on gravitatsioonikonstant. Selline raskuskiirendus mõjub näiteks satelliidile, mis tiirleb ümber Maa (Maa enese pöörlemine satelliiti ei mõjuta).

Enamasti peetakse raskuskiirenduse all silmas siiski efektiivset raskuskiirendust, mida tajub vaatleja, kes liigub planeedi pöörlemisega kaasa (see raskuskiirendus määrab näiteks taevakeha pinnale toetuva eseme kaalu). Sel juhul on tegemist taevakeha pinnaga seotud mitteinertsiaalse taustsüsteemiga, kus raskuskiirendusse annab panuse ka tsentrifugaaljõud (roheline nool joonisel). Tsentrifugaaljõu moodul on \omega^2a, kus *a* on vaadeldava punkti kaugus pöörlemisteljest ja \omega on planeedi pöörlemise nurkkiirus.

## Raskuskiirendus Maa pinna lähedal
Maa puhul on tsentrifugaaljõu panus suhteliselt väike ja raskuskiirenduse vektor on suunatud üsna täpselt Maa tsentrisse. Selle moodul on maapinna eri kohtades erinev, kuid selle ligikaudne väärtus on kõikjal 9,81&nbsp;m/s2. Raskuskiirenduse täpne väärtus sõltub esmajoones geograafilisest laiusest. Esiteks ei ole Maa oma kujult täpselt kerakujuline, vaid meenutab rohkem pöördellipsoidi (maaellipsoidi). Seega poolused on Maa massikeskmele veidi lähemal kui ekvaatori punktid. Teiseks sõltub tsentrifugaaljõu suurus ja efekt geograafilisest laiusest (tema panus on suurim ekvaatoril ja olematu poolustel). Nendest põhjustest tulenevalt on raskuskiirendus ekvaatoril (9,7805&nbsp;m/s2) väiksem kui poolustel (9,8322&nbsp;m/s2). Standardseks raskuskiirenduseks (merepinnatasemel) loetakse 9,80665&nbsp;m/s2 (vastab geograafilisele laiusele 45&deg;30' N või S). Lokaalset raskuskiirendust (nii selle suunda kui ka suurust) võivad märgatavalt mõjutada ka Maa topoloogiast (mäestikud) ja geoloogiast (maakoore koostis) tingitud gravitatsioonilised anomaaliad.

## Raskuskiirendus mõõtühikuna
Standardne raskuskiirendus võetakse sageli kiirenduse (mooduli) ühikuks, mille kaudu väljendatakse rakettide jm. lennumasinate kiirendust, samuti raskuskiirendust muude taevakehade pinnal jne. Näiteks raskuskiirendus Kuu pinnal on 0,17 g;  kosmoselennuki stardikiirendus on 7 g.
Adam Rainer

**Adam Rainer** (1899 – 4. märts 1950) on teadaolevalt ainus inimene, kes on olnud nii hiiglane kui ka kääbus. 

Aastal 1920, kui ta oli 21-aastane, oli tema pikkus 118 cm. Seejärel ta hakkas teadmata põhjusel kiiresti kasvama. Aastaks 1930 oli ta 218 cm pikkune. Ta jäi nõrgaks ja oli sunnitud oma ülejäänud elu veetma voodis. Ta suri 234 cm pikkusena.

## Vaata ka
*Robert Wadlow
Võrdelisus

Muutujat *y* nimetatakse **võrdeliseks** ehk **proportsionaalseks** muutujaga *x*, kui nende muutujate kõikide väärtuste korral kehtib seos y=ax, kus *a* on mõni nullist erinev konstant (seda nimetatakse võrdeteguriks). 

Muutujate **võrdelisust** ehk **proportsionaalsust** nimetatakse ka **võrdeliseks sõltuvuseks** ehk **proportsionaalseks sõltuvuseks**, sest tegu on teatud funktsionaalse sõltuvusega. Veel nimetatakse seda **võrdeliseks seoseks** ehk **proportsionaalseks seoseks**.  

Muutujate *x* ja *y* võrdelisus pannakse  kirja kujul y\propto x, mõnikord ka y\sim x.

Kui y\propto x, siis ka x\propto y. Tõepoolest, kui y=ax, siis x=by, kus *b*=1/*a*.  Võrdetegurid on üldjuhul erinevad, kuid langevad kokku, kui *a*2=1. 

Tavaliselt räägitakse võrdelisusest juhul, kui võrdetegur on reaalarv.  

## Võrdeline seos ja lineaarne seos

Mõnikord aetakse omavahel segi võrdeline seos ja lineaarne seos ehk lineaarne sõltuvus. Lineaarne seos on üldisem seos kui võrdelisus. 

Kahe muutuja vahelise lineaarse seose puhul kehtib muutujate *x* ja *y* vahel kas seos 

: y=ax+b,

kus *a* ja *b* on konstandid, või seos

: x=cy+d,

kus *c* ja *d* on konstandid. 

Kui muutujate muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk ning ka konstandid on reaalarvulised, siis iga lineaarse seose graafik Cartesiuse ristkoordinaadistikus on sirge ning iga sirge on mõne lineaarse seose graafik. 

Võrdeline seos on lineaarse seose erijuht, mistõttu ka iga võrdelise seose graafik on sirge. Võrdelise seose korral läbib see koordinaadistiku alguspunkti, lineaarse seose korral aga ei pruugi seda teha.

## Pöördvõrdelisus

Juhul kui y\propto x^{-1}, on tegemist pöördvõrdelise seosega.
Zubi

**Zubi** on  mitme asula nimi

***[[Zubi (Tsageri rajoon)|Zubi]]** küla Gruusia Tsageri rajoonis
***[[Zubi (Hobi rajoon)|Zubi]]** küla Gruusia Hobi rajoonis
1. Saarekaitse rügement

**1. Saarekaitse rügement** (niinimetatud Made rügement) oli Teises maailmasõjas Saksa sõjaväe koosseisu kuulunud eestlastest koosnev väeosa. 

22. septembril 1944 koondusid Läänemaal kapten Julius Made ümber eesti sõjaväelased, katmaks tsiviilelanike ja sõjaväelaste evakueerimist mandrilt. Esimene rindejoon võeti sisse Madise-Vasalemma-Riisipere joonel ja selle ülem oli kapten Eugen Sütt. Vahepeal kuulus rügementi üle tuhande võitleja. 24. septembri õhtul veeti Made võitlejad praamiga Virtsust Kuivastusse, Hellamaa külla jõudis neid 418. Kohale saabudes esines kapten Made sealviibivale Saksa 67. jalaväerügemendi ülemale major Menzelile, kes pakkus oma kaasabi.

25. septembril sai kapten Made Saksa 23. jalaväediviisilt loa 1. Saarekaitse rügemendi formeerimiseks, rügemendi asukohaks määrati Igaküla. Rügement saatis Muhu idakaldale 92 mehest koosneva kompanii tankitõrjekahuriga. Rügement võeti Saksa varustusele. 26. septembril andis kapten Made käskkirja nr. 1.

Järgmistel päevadel kasvas rügemendi isikkoosseis 1500-ni, kapten Made kavandas päästeoperatsiooni mandrile 90 vabatahtlikuga, toomaks mandrilt ära põgenikke.

Rahvuslikes ringkondades tekkis idee taotleda võimu üleandmist saartel eesti väeosadele. Selle vältimiseks andis väegrupi Nord juhatus 27. septembri hommikul korralduse saata eestlaste väeosad Saksamaale ümberformeerimiseks. 28. septembril saabus Muhu saarele Laar (eesnimi ja auaste erineb allikais), kes kutsus laskurkorpuse nimel rügementi üle tulema. 30. septembril pandi rügemendi isikkoosseis Kuressaares laevale RO-1 ja saadeti Danzigi.
Music of the Sun

**"Music of the Sun"** on Rihanna debüütalbum, mille andis 30. augustil 2005 välja plaadifirma Def Jam Records. 

## Lood
# "Pon de Replay" 
# "Here I Go Again" (koos J-Statusega)
# "If It's Lovin' That You Want" 
# "You Don't Love Me (No, No, No)" (koos Vybz Karteliga)
# "That La, La, La" 
# "The Last Time" 
# "Willing to Wait" 
# "Music of the Sun" 
# "Let Me" 
# "Rush" (koos Kardinal Offishalliga)
# "There's a Thug In My Life" (featuring J-Statusega) 
# "Now I Know" 

### Boonuslood
# "Pon de Replay (Remix)" (koos Elephant Maniga)
# "Should I" (koos J-Statusega) (Inglismaa boonuslugu) (Jaapani boonuslugu)
# "Hypnotized" (Jaapani boonuslugu)

## Singlid
#"Pon de Replay
#"If It's Lovin' That You Want"
#"Let Me"
Valgusviljakus

**Valgusviljakus** (ingl k *luminous efficacy*) on valgusallika valgusvoo *Φ* ja selle tekitamiseks tarbitava võimsuse *P* jagatis:
:\eta_\mathrm{v} \, = \, \frac{\mathit{\Phi}}{P}.
SI-süsteemi mõõtühik on luumen vati kohta (lm/W).

Valgusviljakus näitab, kui tõhusalt muundab valgusallikas energiat silmaga nähtavaks kiirguseks, s.o valguseks. Näiteks hõõglamp muundab küll peaaegu kogu tarbitava energia elektromagnetkiirguseks, kuid valguse osa  moodustab sellest ainult umbes 4%, valdav osa energiast eraldub infrapunakiirgusena.

Lampide valgusviljakus jääb sõltuvalt liigist ja nimivõimsusest enamasti vahemikku 10–100 lm/W. Üldiselt kasvab valgusviljakus koos lambi võimsusega. Tabelis on näidatud, millisesse vahemikku jäävad eri liiki lampide valgusviljakuse tüüpilised väärtused.

Võrdluseks mõningate idealiseeritud valgusallikate valgusviljakused:

Nagu näha, on kõrge valgusviljakuse ja loomuliku (valge) valguse saamise nõuded mõneti vastandlikud. See on tingitud inimsilma erinevast tundlikkusest eri lainepikkuste suhtes. Silm on kõige tundlikum valgusele lainepikkuse 555&nbsp;nm ümbruses, seetõttu teoreetiliselt oleks kõige suurema valgusviljakusega rohelise valguse allikas. See on ka põhjus, miks naatriumlamp (mis kiirgab valdavalt ühte spektrijoont 589,3&nbsp;nm juures) on parima valgusviljakusega. Sellises praktiliselt monokromaatilises kiirguses ei ole aga esemete värvused äratuntavad, objektid eristuvad ainult heleduse järgi.

## Viited
Digitaalklaver

**Digitaalklaver** on modernne elektrooniline muusikainstrument, mis on peamiselt mõeldud kasutamiseks traditsioonilise klaveri alternatiivina. 

## Ehitus

Digitaalklaver on ehitatud sämplimise põhimõttel ehk iga klahvi alla on salvestatud konkreetne klaveriheli. 

Mõned digitaalklaverid on välimuselt disainitud akustilise klaveri sarnaseks.

Digitaalklaveril on täissuuruses klaviatuurid ja 2 või 3 pedaali, mis vastavad tavalise klaveri pedaalidele.

## Eelised

Digitaalklaveri eelised akustilise klaveri ees:

*Digitaalklaverid on suhteliselt soodsa hinnaga.
*Nad on väiksemad ja kergemad.
*Nad ei vaja häälestamist.
*Neid saab MIDI kaudu arvutiga ühendada.
*Neil võib olla abistavaid süsteeme õppimiseks ja heliteose loomiseks.
*Neid saab ühendada kõrvaklappidega.

## Puudused
Akustilisel klaveril mängides tunnetab klaverimängija keelte võnkumist kõrvadele lisaks ka klaviatuuri kaudu sõrmede ning kogu kehaga. Akustilisel pillil on muidki eeliseid, mida digiklaverid imiteerida ei suuda. Näiteks ei saa seda seest mängida, tõmmates või lüües avatud klaveri keeli sõrmede või mediaatoriga. Seetõttu eelistab enamik pianiste endiselt traditsioonilist akustilist pilli digitaalklaverile.
Regiomontanus

**Regiomontanus** ehk **Johann(es) Müller Königsbergist** (6. juuni 1436 – 6. juuli 1476) oli saksa matemaatik, astronoom ja astroloog.

## Nimi

Mõnede kirjalike allikate järgi sai Johann(es) Müller nimeks Regiomontanus pikka aega pärast surma; Philipp Melanchthon kasutas seda nime 1531. aastal.

Regiomontanus on saanud nime selle järgi, et ta pärines Baieris asuvast Königsbergi linnast, mistõttu ladinapäraselt kutsuti teda *Ioannes de Regio monte*, mis lühenenult andiski Regiomontanuse.

## Elukäik
11-aastaselt astus Regiomontanus Leipzigi Ülikooli Lõuna-Saksamaal. Kolm aastat hiljem jätkas ta haridusteed Viini ülikoolis (*Alma Mater Rudolphina*) ja oli ka Georg von Peurbachi õpilane. 1457. aastal lõpetas ta ülikooli magistrikraadiga. 1461–1465 elas Regiomontanus Roomas, pärast seda elas ja tegutses Ungaris ning aastal 1471 kolis Nürnbergi vabalinna. 1475. aastal kutsus paavst Sixtus IV ta tagasi Rooma, kus ta aasta hiljem salapäraselt suri; võimalik, et katku, kuid on oletatud ka tapmist.

## Tegevus

### Riistasepp

Viinis elades ehitas Regiomontanus astrolaabe Ungari kuningale Mátyás Corvinusele. Esimesel Rooma perioodil konstrueeris ta päikesekella paavst Paulus II-le. Ta tegeles ka geomeetria ja tehnika probleemidega, ehitades astronoomiaaparaate.

### Teoreetilised tööd

1464 avaldas Regiomontanus põhjaliku teose "De Triangulis omnimodus", milles võttis kokku tolleaegsed trigonomeetriateadmised.

Tema õpetaja Georg von Peurbach soovis tõlkida Ptolemaiose kreekakeelse "Almagestise" ladina keelde. Tol ajal oli saadaval ainult Cremona Gerardi poolt araabia keelest ladina keelde tõlgitud väljaanne. Pärast Georg von Peurbachi surma jäi see ülesanne Regiomontanusele. Uut tõlget Regiomontanus ei teinud, selle asemel avaldas ta Ptolemaiose "Almagesti" parandatud ja (kriitiliselt) kommenteeritud väljaande "Epytoma in almagesti Ptolemei". See raamat mõjutas Mikolaj Kopernikut Ptolemaiose maailmasüsteemi skeptiliselt suhtuma. Regiomontanus oli oma õpetaja kaudu heliotsentriliste ideedega tuttav, kui jäi siiski geotsentrilise maailmasüsteemi pooldajaks.

### Kalendrireform
Kui Sixtus IV kutsus ta Rooma, oli selle taga paavsti soov, et Regiomontanus hakkaks tegelema kalendrireformiga. Tolleks ajaks oli temast saanud oma aja kuulsaim astronoom ning nõnda oli olemas piisav autoriteet, et Juliuse kalendri võiks asendada sellisega, mida aktsepteeriks ka katoliiklik Euroopa. Kuid Regiomontanus suri, jõudmata reformiga tõsiselt tegelema hakata.

## Välislingid
* Ülevaade Regiomontanuse elust ja tegevusest (inglise keeles)
50 meetri vabaujumine

**50 m [[vabaujumine]]**

## [[Ujumise maailmarekordid|Maailmarekordite]] areng
### Mehed
#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

### Naised

#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

## [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste medalivõitjad]]

### Mehed

#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

### Naised

#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

## Veel rekordeid

### Mehed
#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)

### Naised
#### Suur bassein (50 m)

#### Väike bassein (25 m)
Rohevetiktaimed

**Rohevetiktaimed** (*Chlorophyta*) on rohevetikate hõimkond (ka rohevetikad kitsamas mõttes), kuhu kuulub umbes 500 perekonda 8000 liigiga fotosünteesivaid eukarüootseid organisme. Nagu maismaataimedki, sisaldavad rohevetiktaimed klorofülli *[[Klorofüll a|a]]* ja *[[Klorofüll b|b]]* ning varuainena on tavaliselt plastiidides olev tärklis. Rohevetiktaimed on seotud mändvetikate ja embrüofüütidega, moodustades üheskoos taimeriigi.

Rohevetikate hõimkonda kuulub nii üherakulisi kui ka hulkrakseid liike. Enamik neist on mageveelised, kui esineb ka suur hulk mereveeliike. Vähesed liigid suudavad elada ka näiteks puutüvedel, olles aerofüütsed rohevetikad. 

## Süstemaatika
### Klassid
* *[[Bryopsidophyceae]]*
* *[[Chlorophyceae]]*
* *[[Pedinophyceae]]*
* *[[Pleurastrophyceae]]*
* *[[Prasinophyceae]]*
* *[[Trebouxiophyceae]]*
* *[[Ulvophyceae]]*

## Vaata ka
*rohevetikad

## Viited
Triigi mõis (Väike-Maarja)

**Triigi mõis** (saksa keeles *Ottenküll*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, nüüdisajal asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja valla territooriumil.

## Ajalugu
Triigi mõisa kohta on teateid 1501. aastast, mil see läks Gerd Moeri (Mor) valdusse. 1540. aastast sai Triigi mõisa omanikuks Tuve Bremeni poeg Johann Bremen.

Triigi mõis kuulus pikka aega Strykide perekonnale, kelle nime järgi on tulnud ka mõisa eestikeelne nimi. 1722. aastal päris mõisa Anna Elisabeth von Stryki poeg Mauritz von Posse, kes müüs mõisa 1734. aastal Peter von Stackelbergile. 1835. aastal loovutas Gustav Adolf von Stackelberg (1773–1848) Triigi mõisa oma pojale Wilhelm von Stackelbergile. 1872. aasta pärandijagamislepinguga läks mõis Ferdinand Moritz von Stackelbergi õele Alwine Marie La Trobele (1797–1879).

Triigi mõisa karjamõis oli Uuemõisa mõis.

1898. aastal ostis mõisa Virumaa kreisisaadik Georg August Arthur von Grünewaldt. Mõisasüda jäi Grünewaldtide käsutusse kuni 1939. aasta ümberasumiseni.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Triigi mõis (Karja)
*Triigi mõis (Kose)

## Viited

## Välislingid
*Triigi mõis (Väike-Maarja khk). Kinnistute register
*Triigi (Väike-Maarja khk). Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Oota mind ära

"**Oota mind ära**" on Sõpruse Puiestee 2007. aasta sügisel ilmunud kolmas album.

## Lood
#Kummaline reis (2:33)
#Oota mind ära (3:47)
#Kuused, kuused (3:03)
#Põgenenud müügimees (3.21)
#Validool (3:56)
#Lahkumine (4.04)
#Kevad Astrahanis (2:55)
#Miks ma ei võiks olla maailmas üksi (3:15)
#Kellegi hoidmise valu (4:03)
#See aeg on kadunud (3:21)
#Armastuse lugu (3:40)
Asulate loend

*Siia on koondatud maailma [[linn]]u ja muid [[Asula|asulaid]] esitähe järgi loetlevad loendid. Loendites on ka linna nime kandvad [[haldusüksus]]ed.*

*Riikide kaupa asulaid loetlevaid loendeid loetleb [[asulate loendid riigiti]]. Lisaks on olemas [[uppunud linnade loend]].* 

*27 km Železnoi Dorogi Montšegorsk-Olenja
*Asulad (A)
*Asulad (B)
*Asulad (C)
*Asulad (D)
*Asulad (E)
*Asulad (F)
*Asulad (G)
*Asulad (H)
*Asulad (I)
*Asulad (J)
*Asulad (K)
*Asulad (L)
*Asulad (M)
*Asulad (N)
*Asulad (O)
*Asulad (P)

*Asulad (Q)
*Asulad (R)
*Asulad (S)
*Asulad (Š)
*Asulad (Z)
*Asulad (Ž)
*Asulad (T)
*Asulad (U)
*Asulad (V)
*Asulad (W)
*Asulad (Õ)
*Asulad (Ä)
*Asulad (Ö)
*Asulad (Ü)
*Asulad (X)
*Asulad (Y)
Arnold Taimre

**Arnold Taimre** (9. veebruar 1924 Narva – 3. jaanuar 1979 Melbourne, Austraalia) oli eesti helilooja.

Arnold Taimre sündis Narvas, kus ta isa Gustav Johanson oli jaamaülem. Alghariduse sai Narvas, hiljem õppis Tartu Tehnikumis elektrotehnikat. Juba koolipõlves oli tema suureks armastuseks muusika – ta mängis akordioni, kitarri, hiljem klaverit ja trompetit. 

Austraaliasse asus 1948. aastal, kus varsti leidis võimaluse ka muusika õpinguteks Melbourne'i Ülikooli Konservatooriumis, mille lõpetas 1956. aastal muusikateooria ja kompositsiooni alal.

Arno Taimre looming on rikastanud eesti lauluvara: tervelt 16 laulu on ta kirjutanud naiskooridele. Lisaks neile soololaule, laule meeskooridele ja segakooridele.

Arno Taimre muusika on harmooniline ja viisiderohke. Ta laule on esitanud nii mees- kui naiskoorid, eriti M.E.U. ”Kodu” Naiskoor Maila Taimre juhatusel. Tema loomingusse kuulub ka klaveri- ja orelimuusikat.
Lauluväljak

**Lauluväljak** on koht kontsertide esitamiseks ja kuulamiseks. 

Väiksemad neist on kõlakojaga ning ümbritsetud poolringis valliga, millele on paigutatud pinkide read. 

Suurim lauluväljak Eestis on Tallinna Lauluväljak, millest on koopia ka Leedu pealinnas Vilniuses.
Kaaries

**Kaaries** ehk hambasööbija on haigus, mida põhjustavad peamiselt streptokokkbakterid, kes kinnituvad hambavaabale ning kelle elutegevuse käigus tekivad toidus sisalduvast suhkrust happed, mis söövitavad hambavaapa, kuni sellesse tekib auk. 

Kaariest saab ennetada korraliku suuhügieeniga (piisavalt sage hammaste pesu ning vajadusel hambaniidi kasutamine hambaharjaga raskesti ligipääsetavate kohtade puhastamiseks). 

Kaariese raviks on lagunenud ja pehmenenud hambaosa eemaldamine hambapuuriga, ava desinfitseerimine ning sinna täidise (hambaplommi) paigaldamine. 

Eestis on kaariesekahjustusi hammastel u 60% lastest ja 90% täiskasvanuist. Kaariese esinemissagedust piirkonniti võib mõjutada joogivee fluorisisaldus. 

## Välislingid

*Kaaries ja selle ennetamine
A Girl like Me

**"A Girl like Me"** on Rihanna teine album. Selle andis välja plaadifirma Def Jam Records Jaapanis 19. aprillil 2006, Inglismaal 24. aprillil ja USAs 25. aprillil 2006.

## Lood
# "SOS"
# "Kisses Don't Lie" 
# "Unfaithful"
# "We Ride" 
# "Dem Haters" (koos Dwane Husbandsiga)
# "Final Goodbye"
# "Break It Off" (koos Sean Pauliga)
# "Crazy Little Thing Called Love" (koos J-Statusega) 
# "Selfish Girl" 
# "P.S. (I'm Still Not Over You)" 
# "A Girl like Me" 
# "A Million Miles Away" 
# "If It's Lovin' That You Want (Part II)" 

;Boonuslood
# "Who Ya Gonna Run To?" (Jaapani väljaanne)
# "Pon de Replay" (Inglismaa, Hollandi ja Itaalia väljaanne)
# "Coulda Been the One" (Jaapani väljaanne)
# "Pon de Replay" (Full Phatt remix) (Jaapani väljaanne)

### Uus väljaanne
;CD 1
:14. "Pon de Replay" [Full Phatt remix]

;CD 2
# "Who Ya Gonna Run To?" 
# "Coulda Been the One" 
# "Should I" (koos J-Status)
# "Hypnotized" 
# "Unfaithful" [NU Soul remix]

:Enhanced CD
# "SOS" [video]
# "Unfaithful" [video]

## Singlid
1. "Pon de Replay"

2. "Unfaithful"

3. "We Ride"

4. "Break It Off"
Spartacus

**Spartacus** (arvatavasti 120 – 71 eKr) oli gladiaatorite ülestõusu juht.

Ta oli traakia päritolu Rooma palgasõdur, kuid deserteerus, võeti vangi ja müüdi gladiaatoriks. 

Aastal 73 eKr alustas ta gladiaatorite ülestõusu.

Ta põgenes koos umbes 70 gladiaatoriga Lentulus Batiatuse koolist Capua lähedal. Põgenikud varjusid järsul Vesuuvi mäel, kuhu viis ainult üks tee. Ümbruskonna rikastelt röövisid nad endale korraliku relvastuse ja suutsid vastu hakata isegi sõjaväele. Rooma sõjasalk Gaius Claudius Glaberi juhtimisel sulges neil tee. Põgenikke ähvardas näljasurm, kuid nad tegid endale metsviinapuu väätidest köied ja ründasid roomlaste salka tagantpoolt ning purustasid selle totaalselt. Kuuldus ülestõusnutest levis kogu Itaalias nagu kulutuli ja peagi oli gladiaatoritega ühinenud kümneid tuhandeid põgenenud orje. Enamik nendest olid väljastpoolt Itaaliat lahingus võetud sõjavangid, nii et nendest sai korraliku sõjaväe. Spartacus tahtis oma armee abil viia orjad üle Alpide kodukohtadesse tagasi. Rooma konsulid Lucius Gellius Publicola ja Gnaeus Cornelius Lentulus Clodianus said Spartacuselt lüüa.

Järsku pöördus Spartacus Lõuna-Itaaliasse. Nähtavasti polnud orjad oma sihtides päris üksmeelel. Niisiis läksid Spartacus ja teised põhjast Lõuna-Itaalia tippu sooviga pääseda Sitsiilia saarele. Kuid piraadid, kes lubasid nad üle mere viia, vedasid neid alt ja need, kes põhja poole tagasi ei läinud, vaid proovisid parvedega Sitsiiliasse saada, hukkusid tormis. 

Vahepeal olid roomlased aga oma jõude koondanud. Ülestõusu mahasurumise võttis enda peale Marcus Crassus. Tema korraldusel kaevasid roomlased piki Itaalia lõunatippu kraavi ja kuhjasid selle taha valli. Eesmärgiks oli tõkestada orjade tagasitee Itaaliasse. Kuid ühel öösel murdsid nad müürist läbi ja ootamatu rünnaku tulemusena oli ka kaitseliin nende vastu võimetu. Mõne aja pärast toimus Crassuse leegionäride ja Spartacuse väe vahel otsustav lahing. Orjade ülestõus oli lõpuks maha surutud ja tuhanded orjad, kes kätte saadi, löödi Via Appia äärde teiste orjade hirmutamiseks risti. Spartacus langes tõenäoliselt lahingus, aga tema laipa ei leitud.

## Spartacus ilukirjanduses
Rafaello Giovagnoli romaan "Spartacus" (1874) on eesti keeles ilmunud kolmes trükis: 
* "Spartacus". Eessõna: S. Kovaljov, illustreerinud T. Ksenofontov; kaas ja esileht: Villu Toots; venekeelse väljaande järgi tõlkinud Aita Kurfeldt, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1951, 498 lk
* "Spartacus". Järelsõna: Z. Potapova; tõlkinud Aita Kurfeldt; illustreerinud O. Korovin; kaane kujundanud Hugo Mitt. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1957, 498 lk
* "Spartacus ". Järelsõna: Z. Potapova; tõlkinud Aita Kurfeldt; illustreerinud Jüri Palm. Sari Ajast aega, Eesti Raamat, Tallinn 1977, 463 lk
Tom Riddle

**Tom Riddle** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Ta on Lord Voldemorti (Tom Marvolo Riddle) isa. 

Ta elas koos jõukate mugudest vanematega Little Hangletoni linnas. Noor nõid Merope Gaunt pani Tomi armujoogi abil endasse armuma ja nad abiellusid. Mõned kuud pärast abiellumist, oodates last, otsustas Merope Tomile armujoogi andmise lõpetada, lootes Tomi truudusele. Kuid Tom jättis maha naise ja oma sündimata poja ning läks oma vanemate juurde tagasi. Merope suri varsti pärast sünnitust ja Tom Marvolo Riddle sattus orbudekodusse. 

Voldemort tappis hiljem oma isa ja tema vanemad, kuna oli vihane oma mugupäritolu pärast.
Satšhere rajoon

**Satšhere rajoon** on 2. järgu haldusüksus Gruusia keskosas Imerethis. 

Seal on Bidzina Ivanišvili sünnikoht Tšorvila.
Dan Andersson

**Daniel Andersson** (**Dan Andersson**; 6. aprill 1888 Skattlösberg – 16. september 1920 Stockholm) oli rootsi kirjanik ja luuletaja. Ta kirjutas ka Black Jimi nime all.

Dan Andersson kasvas üles Skattlösbergi külas Grangärde kihelkonnas (Ludvika vallas) Dalarna maakonnas, kus ta vanemad Adolf Andersson ja Augusta Scherp töötasid algkooli õpetajatena. Küla asus niinimetatud soome metsades Lõuna-Dalarnas, kuhu soome talupojad olid kolinud ja teinud endale alepõllundustalud. Dan Anderssoni isa põlvnes neist soome asunikest. Ta ema oli päritolult valloon (paljud valloonid kolisid 16. ja 17. sajandil Belgiast Rootsi, et töötada rauatööstustes). 

Élu esimesel poolel teenis Dan Andersson elatist lihttöölisena. Oli raske raha saada. Pere saatis 1902. aastal Dani USA-sse lootuses, et seal on parem teenistus. Dan kirjutas aga isale, et seal ei ole paremaid teenimisvõimalusi kui Rootsis, misjärel palus Adolf pojal tagasi Skattlösbergi tulla.

1914.–1915. aastal õppis Dan Andersson Brunnsviki rahvaülikoolis. Sellest ajast hakkas ta töötama kirjanikuna. Ta kirjutas luulet ja laule, muuseas oma kodukandist. Neid loetakse ja lauldakse veel, peaaegu sajand hiljem, rootsi kodudes. 

Aastatel 1917–1918 töötas Dan Andersson sotsiaaldemokraatlikus ajakirjas Ny Tid (Uus Aeg) Göteborgis jning tõlkis ka Rudyard Kiplingi ja Charles Baudelaire'i tekste rootsi keelde.

Dan Andersson hukkus Stockholmis Hellmani hotellis olmeõnnetuses 16. septembril 1920. Tuppa oli pihustatud lutikate tõrjeks sinihapet, kuid ruum oli jäänud pärast seda korralikult tuulutamata. Dan Andersson uinus seal ega ärganud enam. Ta leiti surnult kell 3 pärast lõunat. 

## Looming
* "Kolarhistorier" (1914)
* "Kolvaktarens visor" (1915)
* "Det kallas vidskepelse" (1916)
* "Svarta ballader" (1917)
* "Omkring tiggarn från Luossa" (1917, koos Gunde Johanssoni kirjutatud viisiga 1954)
* "En spelmans jordafärd"
* "De tre hemlösa" (1918)
* "David Ramms arv" (1919)
* "Chi-mo-ka-ma. Berättelser från norra Amerika" (1920)

Tuntud luulet Dan Anderssonilt 

* "Helgdagskväll i timmerkojan"
* "Julvisa i Finnmarken"
* "Omkring tiggarn från Luossa"
* "Till min syster"
* "Till kärleken"
Meeme Saareväli

**Meeme Saareväli** (sündinud 4. veebruaril 1941 Metskülas Tudulinna vallas) on eesti kontrabassist ja muusikapedagoog.

Nooruses juhtis Saareväli oma kodukandis Tudulinnas mitme muusikakollektiivi tööd. Seetõttu õppis ta mängima paljusid puhk- ja keelpille, Tallinna Konservatooriumis õppis ta aga Vladimir Luhti käe all kontrabassi. 

1966. aastal läks ta tööle Estonia teatri orkestrisse, kus töötab siiani. Alates 1969. aastast on ta selle kontrabassirühma kontsertmeister. Ta on mänginud ka Tallinna Kammerorkestris (1969–1975), ERSOs (1975–1979, kontrabassirühma kontsertmeister), Eesti Raadio Estraadiorkestris (1980–1990) ja Estonia teatri kammerorkestris ning andnud mitu soolokontserti. Lisaks sellele on ta õpetanud kontrabassimängu, tema õpilased on näiteks Toivo Unt ja Mihkel Mälgand.

2007. aastal andis Saareväli oma sünnipäeval välja albumi "Contrabasso romantico", kus ta esitab tuntud heliloojate (Johann Sebastian Bach, Antonín Dvořák, George Gershwin jt) kontrabassipalu. Plaat tähistab ühtlasi ka Saarevälja 40. tööaastat Estonia orkestris, sest see on salvestatud 2006. aasta jooksul. Klaveril saadab Saarevälja Tiiu Maasing.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2011 Otto Hermanni nimeline auhind
* 2016 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

## Viited

## Välislingid
* Päevaleht. Meeme Saareväli: Pedagoogitöö on ülitähtis
* Päevaleht. Meeme Saareväli tähistab oma juubelit kontserdiga ja esitleb sooloplaati
Mestia rajoon

**Mestia rajoon** on 2. järgu haldusüksus Gruusia Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas.

## Vaata ka

*Khvemo Svanethi
*Svanethi
Karvane ninasarvik

**Karvane ninasarvik** (*Coelodonta antiquitatis*) on väljasurnud kabjaline ninasarviklaste sugukonnast.

Karvane ninasarvik elas pleistotseenis Euraasia ja Põhja-Aafrika rohtlates. Tema levila muutus läbi aja suuresti, sõltudes kliima soojenemisest ja jahenemisest.

Karvane ninasarvik kasvas keskmiselt 3,7 meetri pikkuseks, kuid suurimad isendid küündisid 4,4 meetrini. Sellega oli ta suurem tänapäeva laimokk-ninasarvikust. Ta kasvas kuni 3,3 meetrit kõrgeks.

Koonul oli kaks sarve, neist eesmine võis kasvada kuni meetripikkuseks. Väiksem sarv kasvas silmade vahel. Arvatakse, et ta kasutas sarvi enesekaitseks, paariliste ahvatlemiseks ja talvel lume kraapimiseks, et selle alt taimi kätte saada. Loomadel oli paks karva- ja rasvakiht, et väga külmas kliimas toime tulla, väikesed kõrvad, lühikesed jämedad jalad ja töntsakas keha. Koopamaalingute põhjal oli tal esi- ja tagajalgade vahel lai tume riba, kuid nähtavasti mitte kõigil isenditel.

Karvane ninasarvik oli ninasarvikutest kõige kõrgemini arenenud. Oma keskkonnaga oli ta suurepäraselt kohastunud. Jässakad jäsemed ja paks kasukas sobisid hästi stepi-tundra keskkonda, mis jääajal enamikku Euroopa jäävaba osa kattis. Kuid tema keha põhiehitus jäi samasuguseks nagu kõigil ninasarvikutel alates nende tekkimisest hiliseotseenis.

Tema luude jäänuseid on leitud ka Eestis: Võrumaal Sulbis 4 meetri sügavuselt liivast. On leitud isegi tema toidujäänuseid, mille seas on kindlaks tehtud kuuse, nulu ja lehise okkaid, paju, kase ja pohla lehti ning mitmesuguseid kõrrelisi 

Karvase ninasarviku peamiseks väljasuremise põhjuseks on peetud liigset küttimist. I. Pidoplitško arvates suri karvane ninasarvik välja alles 10. sajandil inimese jälitamise tõttu . See pole siiski üldtunnustatud seisukoht. Kõige nooremad fossiilid pärinevad Lääne-Siberist 8. aastatuhandest eKr. Kindlasti oli tähtsal kohal ka kliima üldine soojenemine, mistõttu suured maa-alad, mida varem tundra kattis, kasvasid nüüd metsa täis ja see polnud karvasele ninasarvikule enam sobiv elupaik.

Looma on kujutatud ürgsetel kaljujoonistel ja koopamaalingutel.

Tänapäeval on karvane sumatra ninasarvik. See ei kuulu karvase ninasarvikuga samasse perekonda ja ta on väljasuremise piiril.

## Viited
Gali rajoon

**Gali rajoon**  on 1. järgu haldusüksus osaliselt tunnustatud Abahaasia Vabariigis. *De iure* Gruusia koosseisu kuuluva Abhaasia Autonoomse Vabariigi haldusjaotuses on rajooni ala arvatud Gali omavalitsusse (*Galis munitsipaliteti*). Territoriaalselt on Abhaasia Vabariigi rajoon esialgsest Gruusia territoriaalüksusest väiksem, kuna 1995. aastal moodustasid abhaasid Otšamtšire rajooni aladest ja Gali rajooni osadest Tkvartšeli rajooni.

Abhaasia sõja eel oli rajoon asustatud peamiselt megrelitega, kuid enamik grusiine põgenes aastatel 1993–1998. Pärast seda on piirkonda tagasi pöördunud arvatavalt üle 40 000 inimese. Etnilised grusiinid moodustavad piirkonnas taas elanike enamuse.

## Viited
Johann VIII

**Johann VIII** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Johann VIII (Liege)|Johann VIII]]** oli Liege'i piiskop 1419–1455
***[[Johann VIII (Trier)|Johann VIII]]** oli Trieri peapiiskop 1581–1599
***[[Johann VIII (Nassau-Siegen)|Johann VIII]]** oli Nassau-Siegeni krahv 1623–1638

## Vaata ka
*Johannes VIII
*Johann I
*Johann II
*Johann III
*Johann IV
*Johann V
*Johann VI
*Johann VII
*Johann IX
Gudauta rajoon

**Gudauta rajoon** on 2. järgu haldusüksus Gruusias Abhaasias. Gruusia keskvõimust sõltumatu Abhaasia Vabariigi seisukohast on tegemist 1. järgu haldusüksusega.
Jean I

**Jean I** ja **Jean**i-nimelisi valitsejaid on olnud mitu:

***[[Jean (Luksemburgi suurhertsog)|Jean]]** oli Luksemburgi suurhertsog 1964–2000
***[[Jean de Brienne]]** oli Jeruusalemma kuningas 1210–1212
***[[Jean Kartmatu]]** oli Burgundia hertsog 1398–1419

***[[Jean I (Prantsusmaa)|Jean I]]** oli Prantsusmaa kuningas 1316
***[[Jean I (Blois)|Jean I]]** oli Blois' krahv 1241–1279
***[[Jean I (Bretagne)|Jean Punane]]** oli Bretagne'i hertsog 1250–1286
***[[Jean I (Ateena)|Jean I]]** oli Ateena hertsog 1263–1280
***[[Jean I (Küpros)|Jean I]]** oli Küprose ja Jeruusalemma kuningas (Jean II) 1284–1285
***[[Jean I (Berry)|Jean I]]** oli Berry ja Auvergne'i hertsog 1360–1416
***[[Jean I (Auvergne)|Jean I]]** oli Auvergne'i krahv 1361–1386
***[[Jean I (Monaco)|Jean I]]** oli Monaco valitseja 1407–1454
***[[Jean I (Bourbon)|Jean I]]** oli Bourboni hertsog 1410–1434

## Vaata ka
***[[John Maata]]** oli Inglismaa kuningas 1199–1216

*Johann I

*Jean II
*Jean III
Jean II

**Jean II** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Jean II (Prantsusmaa)|Jean Hea]]** oli Prantsusmaa kuningas 1350–1364
***[[Jean II (Bretagne)|Jean II]]** oli Bretagne'i hertsog 1286–1305
***[[Jean II (Ateena)|Jean II]]** oli Ateena hertsog 1338–1342
***[[Jean II (Blois)|Jean II]]** oli Blois' krahv 1372–1381
***[[Jean II (Auvergne)|Jean II]]** oli Auvergne'i krahv 1386–1394
***[[Jean Kartmatu|Jean II]]** oli Burgundia hertsog (1404–1419)
***[[Jean II (Küpros)|Jean II]]** oli Küprose kuningas 1432–1458
***[[Jean II (Bourbon)|Jean II Hea]]** oli Bourboni hertsog 1456–1488
***Jean II**, Jeruusalemma kuningas, oli Küprose kuningas Jean I

## Vaata ka
*Johann II

*Jean I
*Jean III
Jean III

**Jean III** on mitme valitseja nimi:
***[[Jean III (Bretagne)|Jean III]]** oli Bretagne'i hertsog 1312–1341
***[[Jean III (Navarra)|Jean III]]** oli Navarra kuningas 1484–1516
***[[Jean III (Auvergne)|Jean III]]** oli Auvergne'i krahv 1494–1501

## Vaata ka
*Jean (Guise'i hertsog)
*Johann III

*Jean I
*Jean II
Gagra rajoon

**Gagra rajoon** on 1. järgu haldusüksus Gruusia keskvõimust sõltumatus Abhaasia Vabariigis. Hõlmab endise Gagra linnanõukogule allunud territooriumi.

Suuremad asulad on Gagra, Pitsunda, Tšigripš ja Leselidze. Gagra rajoonis asuvad Salme ja Sulevi küla.

Rajoonis asub Ritsa järv.
Tkvartšeli rajoon

**Tkvartšeli rajoon** on 1. järgu haldusüksus Gruusia keskvõimust sõltumatus Abhaasia Vabariigis. Rajooni moodustasid abhaasid Otšamtšire ja Gali rajooni aladest 1995. aastal. Gruusia keskvalitsuse dokumentides seda rajooni ei eksisteeri.

62,37% rajooni elanikest on 2011. aasta andmetel grusiinid.
Reinhard Wittram

**Reinhard Wittram** (9. august 1902 Bulduri – 16. aprill 1973 Merano) oli baltisaksa päritolu Saksamaa ajaloolane.

Wittram õppis esialgu Riia Saksa gümnaasiumis, seejärel siirdus Saksamaale, kus õppis Jena ja Tübingeni ülikoolis geograafiat ja religiooniajalugu. Hiljem tegi ta doktoritöö 19. sajandi baltisaksa liberaalidest. 

Aastatel 1928–1938 töötas ta Riias Herderi Instituudis. Seejärel siirdus ta ümberasujana Saksamaale, kus temast sai üks silmapaistvamaid natsionaalsotsialismi õigustavaid ajaloolasi. Ta oli üks Poseni (Poznańi) saksa ülikooli taastajaid. 1945. aastal lahkus ta sealt ning asus ümber Göttingeni. Pärast natside lüüasaamist loobus ta natsionaalsotsialismi õigustamisest ning vaatles ajalugu konservatiivselt positsioonilt. 1947. aastal korraldas ta koos Paul Johanseni ja Georg von Rauchiga esimesed baltisaksa ajaloolaste päevad (*Historikentreffen*). 1951. aastal oli ta üks Balti Ajaloo Komisjoni (*Baltische Historische Komission*) asutajaid ning selle esimene esimees kuni surmani. Wittrami professorikarjäär jätkus Göttingenis kuni 1970. aastani, mil ta pensionile läks. Sõjajärgsetel aastatel oli ta pigem konservatiivide kui natside pooldaja. 

Tema põhiteoseks võib pidada 1939. aastal välja antud baltisakslaste ajalugu, mille täiendatud trükid ilmusid 1954. ja 1973. aastal.
Ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**Ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** korraldab Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon ja need peetakse 25-meetrises basseinis. Neid võistlusi korraldatakse iga kahe aasta tagant.

## Välislingid

*MM-i tulemused läbi aegade
1993. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**1993. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 1. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 2.–5. detsembrini 1993 Palma de Mallorcas Hispaanias.

## Välislingid

*MM-i tulemused
1995. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**1995. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 2. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 30. novembrist kuni 3. detsembrini 1995 Rio de Janeiros Brasiilias.

## Eestlaste osalemine

Ainsa eestlasena osales maailmameistrivõistlustel Indrek Sei.

## Välislingid
*MM-i tulemused