open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leonardo Fibonacci

**Pisa Leonardo** (umbes 1170 – umbes 1250), tuntud ka kui **Leonardo da Pisa**, **Leonardo Pisano**, **Leonardo Bonacci**, **Leonardo Fibonacci**, kõige sagedamini lihtsalt **Fibonacci**, oli Itaalia matemaatik, keda peetakse ka "keskaja kõige andekamaks matemaatikuks". 

1202. aastal tutvustas ta maailmale Fibonacci jada ehk Fibonacci arve.
Samuti peetakse teda araabia numbrite Euroopasse importijaks.

## Viited
Fibonacci jada

**Fibonacci jada** on arvude jada, mille kaks esimest liiget on vastavalt F1=0 ja *F*2=1 ning iga järgnev liige on kahe eelneva liikme summa. Jada esimesed liikmed on

:0,\;1,\;1,\;2,\;3,\;5,\;8,\;13,\;21,\;34,\;55,\;89,\;144,\;233,\;377,\;610,\ \ldots.
(esimesed 500 elementi on loetletud  ).

Fibonacci jada {*F*n} defineeritakse rekurrentse seosega
: F_n = F_{n-1} + F_{n-2}, \,    
mis lahendatakse algtingimustel
: F_0 = 0, \quad F_1 = 1. \,

## Ajalugu

Teadaolevalt esinevad Fibonacci arvud esmakordselt *mātrāmeru* nime all Pingala sanskritikeelses käsikirjas  *Chandaḥśāstra* ('Prosoodiakunst'; 450 eKr või 200 eKr).

Aastal 1202 tutvustas seda jada läänemaailmale itaalia matemaatik Leonardo Fibonacci.

## Pealiige

Fibonacci arvud on tihedalt seotud kuldlõikega:  kui valida piisavalt suur Fibonacci arv, siis on sellele eelnev Fibonacci arv sellest alati ligikaudu kuldlõike suhtarvu pöördväärtus 1/\varphi \approx 0,618 korda väiksem ning järgnev arv on sellest \varphi \approx 1,618 korda suurem. 

Viimast väljendab asjaolu, et Fibonacci jada esitub kujul

: F_{n} = \frac{\varphi^{n} - (-\varphi)^{-n}}{\sqrt{5}} = \frac{\varphi^{n} - (1-\varphi)^{n}}{\sqrt{5}},

kus \varphi on kuldlõike suhtarv. See valem saadakse eeltoodud rekurrentse seose F_n = F_{n-1} + F_{n-2} lahendamisel algtingimustel F_0 = 0, F_1 = 1.

{2} = \varphi, \quad x_2 = \frac{1 - \sqrt{5}}{2} = 1 - \varphi, \,

kus \varphi on kuldlõike suhtarv. Et seos (1) on lineaarne, siis on F_{n} üldlahend 

: F_n = A \varphi^n + B (1 - \varphi)^n, \qquad (2) 

kus kordajad A ja B leitakse algtingimustest:

: F_0 = 0, \quad F_1 = 1. \qquad (3)

Asendades üldlahendi (2) algtingimustesse (3), saame lineaarvõrrandisüsteemi

: F_0 = A + B = 0, \quad F_1 = A \varphi + B (1 - \varphi) = 1,

mille lahendamine annab *A* ja *B* väärtused:

A = - B = \frac{1}{2\varphi - 1} = \frac{1}{\sqrt 5}. \,

Asendades kordajad *A* ja *B* üldlahendisse (2), jõuamegi oodatud tulemuseni

: F_n = \frac{\varphi^{n} - (1-\varphi)^{n}}{\sqrt{5}}. \,
}}

## Loodus

Fibonacci jada võib kohata ka looduses. Näiteks taimede ehituses: et lehed ühtlaselt päikest saaksid, on need paigutunud korrapäraselt. Näiteks kahe kohakuti lehe vahel on tihti Fibonacci arv lehti. Sama on täheldatud ka käbi kihtide puhul.

## Lucas' jada

Lucas' jada liikmed defineeritakse samuti rekursiivselt kahe eelneva liikme summana, kuid selle esimesed liikmed erinevad Fibonacci jada omadest, mistõttu on Lucas' jada Fibonacci jadast erinev. Selle esimesed liikmed on:
 
:2,\;1,\;3,\;4,\;7,\;11,\;18,\;29,\ \ldots.

## Vaata ka
* Faktoriaal

## Välislingid
MA

**MA** või **Ma** või **mA** või **ma** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*MA on akadeemilise kraadi ***[[magister artium]]*** lühend (lühendina ka M.A., ALM, A.L.M., AM, A.M., LAM, L.A.M.)
*MA on Maanteeamet
*MA on Maksuamet
*MA on **[[Maroko]]** maakood standardi ISO 3166  järgi
*MA on **[[Massachusetts]]i** osariigi USA postiteenistuse kood
*mA on milliamper
***[[mega-aasta]]** lühend
***[[Ma (jumalanna)|Ma]]**, Väike-Aasia jumalanna
***[[Ma jõgi]]** Vietnamis ja Laoses
***[[Ma (perekonnanimi)|Ma]]**, perekonnanimi
***[[Machi arv]]u** tähis
Joroineni vald

**Joroinen** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. Joroineni vallas asub Varkause lennujaam.

## Viited

## Välislingid
* Joroineni valla koduleht soome keeles
Zinovi Tsirik

**Zinovi Tsirik** (ukraina **Зіновій Ісаакович Цирік**; 20. jaanuar 1924 Harkiv – 16. juuli 2011 Harkiv) oli Ukraina kabetaja, suurmeister. Ta võitis kuuel korral NSV Liidu meistrivõistlused Vene kabes (1951, 1955, 1958–1960, 1964). 1961. aastal pälvis ta esimese kabetajana NSV Liidu suurmeistri nimetuse. 

## Välislingid
*Artikkel tema 80. sünnipäeva puhul ajalehes Ладья
*Temast Boriss Feldmani lehel
Hormikulised

**Hormikulised** (*Calanoida*; mõnikord kasutatud ka ladinakeelset nimetust *Calanoidea*) on aerjalgsete klassi kuuluv väikeste vähilaadsete selts. Hormikulisi on teada umbes 43 sugukonda umbes 2000 liigiga,
kes asustavad nii mere- kui mageveekeskkondi. Hormikulisi on varem vaadeldud ka alamseltsina.

Hormikulised on osa zooplanktonist. 

## Viited
Saeveski paisjärv

**Saeveski paisjärv** on mitme  Eesti järve rööpnimi:

***[[Aakre Saeveski paisjärv]]** Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas
***[[Sae veskijärv]]** Jõgeva maakonnas Laiuse vallas
***[[Saeveski järv]]** Lääne-Viru maakonnas Vihula vallas
Rullikulised

**Rullikulised** (*Harpacticoida*, kasutatud ka ladinakeelset nimetust *Harpacticoidea*) on aerjalgsete klassi kuuluv väikeste vähkide selts, kuhu arvatakse umbes 463 perekonda 3000 liigiga. 

Enamik rullikuliste sugukondi elab merepõhjas, kuid mõned sugukonnad (näiteks *Ameiridae* ja *Parastenocarididae*) ka magevees. Üksikud rullikuliste alltaksonid on ka planktilised ja/või elavad sümbioosis teiste organismidega. 

Rullikulised moodustavad nematoodide järel merepõhjasedimendis suuruselt teise organismide grupi.
Teraspakt

**Teraspakt**, tuntud ka kui **Itaalia ja Saksamaa vaheline sõpruse ja liitluse pakt** ning **Berliini-Rooma telg**, oli Itaalia ja Saksamaa vahel 22. mail 1939 sõlmitud leping.

Lepingule kirjutasid alla Galeazzo Ciano (Itaalia poolt) ja Joachim von Ribbentrop (Saksamaa poolt).
Kominterni-vastane pakt

**Kominterni-vastane pakt** oli Kolmanda Riigi ja Jaapani 25. novembril 1936 esitatud ühisdeklaratsioon, milles lepiti kokku ühises võitluses Kominterni vastu. Järgmisel aastal liitus paktiga ka Itaalia.
Hermann Walteri mälestussammas

**Hermann Walteri mälestussammas** on Eduard von Tolli reisikaaslase ja laevaarsti Hermann Walteri mälestussammas Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas Aakre Saeveski paisjärve ääres.

Paest mälestussammas on püstitatud 1901.

19. märtsil 1997 tunnistati see kultuurimälestiseks (kunstimälestiseks registrinumbriga 4573) ja ajaloomälestiseks (registrinumbriga 4481).

## Välislingid
*
Hermann Walter

**Hans Herrmann Eduard von Walter**, tuntud eelkõige kui **Hermann Walter** (ka **Herman Walter**; vene keeles *Герман Эдуардович Вальтер*; 3. november (21. oktoober vkj) 1864 Härgmäe – 3. jaanuar 1902 (21. detsember 1901 vkj) Kotelnõi saar (Uus-Siberi saarte kõige suurem saar) oli arst-bakterioloog ja zooloog (ornitoloog), Eduard von Tolli reisikaaslane ja laevaarst.

Hermann Walter sündis Johann Eduard Herrman ja Johanna Margaretha Elisabeth von Walteri (sündinud vabapreili Krüdener) pojana.

Ta õppis 1883–1891 Tartu ülikoolis meditsiini ning sai arstiteaduse doktoriks (dissertatsiooni kuupäev 8.05.1892). 1890. aastatel sõbrunes ta Eduard von Tolliga. Hellenurmes käisid nad koos jahil.

Aastatel 1900–1902 osales Hermann Walter laevaarstina Eduard von Tolli ekspeditsioonil kuunaril Zarja. Sannikovi maad otsinud ekspeditsiooni käigus suri ta 3. jaanuaril 1902 ilmavaatluse ajal. Walter maeti Kotelnõi saare Walteri neemele kaks päeva hiljem. Aasta pärast jäi arvatavalt sama saarerühma kandis teadmata kadunuks ka von Toll.

2011. aasta juuli lõpul maeti Walter ümber esialgse haua lähedusse. Kuna algne mälestusmärk oli peaaegu täiesti lagunenud, püstitati uuele hauale uus mälestusmärk, vana mälestusmärgi koopia. 19. septembril 2011 andsid ümbermatmisekspeditsiooni liikmed eesotsas Vene polaaruurija Dmitri Šparoga Tartu Ülikoolile üle Walteriga seotud mälestusesemed ning kivimikollektsiooni. "Von Toll ja Herman Walter on Tartu Ülikooli vilistlased, kellel on maailma teadusajaloos tähelepanuväärne osa," kinnitas sel puhul Walteri tähtsust ülikooli rektor Alar Karis.

Puka vallas Soontaga külas Aakre Saeveski paisjärve ääres on Hermann Walteri mälestussammas (rajatud 1901, paekivist). Mälestussamba asukoha valiku motiiv on teadmata. Hermann Walteri vend oli Soontaga jahimetskonnas metsaülem.

Hermann Walteri auks on saanud nime Walteri väin, Walteri neem Kotelnõi saarel ja Walteri platoo Laptevite meres.


Pilt:Russian schooner Zarya, 1910.jpg|Kuunar Zarja 1910. aastal
Pilt:Zarya crew.JPG|Ekspeditsiooni liikmed. Ohvitserid: ülemrida: kolmas vasakult A. Koltšak; keskrida: N. Kolomeitsev, F. Matisen, E. Toll, H. Walter, F. Seeberg, A. Bjalõnitski-Birulja


## Viited

## Kirjandus
*Varep, Endel. Tartu ülikooli kultuurisidemed Valga rajooniga. –  *Kommunist*, 22. august 1981.

## Välislingid
*Sissekanne Härgmäe koguduse sünnimeetrikas. Kaader 5
*Eesti suursaadik tänab Venemaad 7. august 2011 (vene keeles)
*Hermann Walteri portree
*Operatsioon "Doktor Walter" Komsomoljskaja Pravda 23.08.2011 (vene keeles)
Veeökosüsteem

**Veeökosüsteem** ehk **akvaatiline ökosüsteem** on veekeskkonnaga seotud ökosüsteem. Seal elavad elukooslused on sõltuvad nii üksteisest kui ka nende elukeskkonnast – veest.

Kõige laiemalt saab eristada kahte veeökosüsteemi: mereökosüsteem ja mageveeökosüsteem, mõnikord räägitakse ka ranniku- ja estuaariökosüsteemist.

Veeökosüsteemid on keskkonna jaoks mitmes mõttes tähtsad. Neis toimub aineringlus, nad puhastavad vett, nad takistavad üleujutusi ja vähendavad nende mõju, neis läheb pinnavesi uuesti ringlusse, nad moodustavad elukeskkonna paljudele eluvormidele. Veeökosüsteeme kasutavad inimesed puhkamiseks ja eriti tähtsad on veeökosüsteemid turismi jaoks.

Veeökosüsteemi seisund halveneb, kui surve temale ületab veeökosüsteemi taluvusvõime. Surve ökosüsteemile võib olla nii füüsikaline, keemiline kui bioloogiline. Füüsikalised muudatused hõlmavad veetemperatuuri, veevoolu ja valgustatust. Keemilised muudatused hõlmavad bioaktiivsete toitainete, hapnikku tarbivate ainete ja mürkainete ökosüsteemi juurdetuleva koguse muutumist. Bioloogilised muudatused hõlmavad olemasolevate liikide hävitamist ja võõrliikide sissetoomist. Sealjuures on väga oluline inimasustuse suuruse muutumine.

## Vaata ka
*maailmamere ökosüsteem
*maismaaökosüsteem
Joroinen

**Joroinen** on asula Soomes Põhja-Savo maakonnas, Joroineni valla kirikuküla.

## Kaugus lähematest linnadest
*Varkaus (16 km)
*Kuopio (90 km)
*Mikkeli (70 km)
*Savonlinna (80 km)
Kasematt

**Kasematt** on kindlusehitise siseruum, millelt lastakse suurtükke. Kasematt on hiljem hakanud tähistama ka sõjamasinate suurtükiruume.

## Tähendusi

### Kindlusehitised

Kasematt oli algselt suurtükkide laskmiseks mõeldud võlvruum, mis on oma tarinduselt mõeldud iseseisvalt ja ilma lisaehitisteta vastu pidama tulistamisele ja pommitamisele. 

Kasematt ei ole funktsioonilt iseseisev ehitis. Peamiselt eristatakse aktiivseid (tulistamiseks mõeldud) kasematte (laskekasematt) ning passiivseid (inimeste ja loomade varjamiseks; toidu- ja sõjamoona vms hoidmiseks mõeldud) kasematte (nt laokasematt). Üldiselt liigitatakse viimaste hulka ka eriotstarbelised kasematid (ühendus- (mh ka potern), kaevu-, luure- jms kasematid). Eri otstarbeid võib kasemattides omavahel kombineerida; täpsemalt - kujult, mõõtmetelt ja otstarbelt eri ruume võib ühiselt kasemateerida.

Kasematil on ka tänapäeva fortifikatsioonis tähtis koht, ehkki oluliselt tähtsustub kindlusehitise paigaldamise ning vajadusel ka teisaldamise kiirus ja paindlikkus.

## Sõjamasina osa

Sõjalaevade puhul on kasemattideks nimetatud soomustatud aurulaevade kindlustatud pardaid, hiljem suurtükiruume, mis paiknesid kummaski pardas.

Tankide puhul tähistab kasematt seda, kui suurtükk kinnitub otse kere külge, selle asemel et kinnituda pööratavale tornile. See lihtsustab projekteerimist, muudab masina kergemaks või lubab alternatiivina rohkem soomustust. Samas peab lahingus suurtüki suunamiseks kogu masinat pöörama, mis võib olla suur puudus lahingsituatsioonis.

Kasematid on ka soomusrongidel.

## Vaata ka
* bastion
* punker
* suurtükitorn
* varjend
Plate torn

**Plate torn** on Tallinna linnamüüri kaitsetorn, linnamüüri loodelõigul Nunne- ja Suure Rannavärava vahel tänapäeva Suurtüki ja Laboratooriumi tänava ristumiskohast põhja pool. Naabertornid on Köismäe torn ja Eppingi torn.

Torn ehitati aastatel 1401–1410 ja sai nime tornipealik Herbord Plate järgi. Kolmekorruselise torni kõrgus on 24 meetrit ja läbimõõt 9,75 meetrit. Torn on sõõrja põhiplaaniga, mille linnapoolsest servast on ära lõigatud segment.

Praegu on torn kasutamata.

File:Vistas panorámicas desde la iglesia de San Olaf, Tallinn, Estonia, 2012-08-05, DD 58.JPG|Plate torn Oleviste kiriku tornist
File:TallinnCityWalls.jpg|Plate torn (paremalt teine). Paremal Köismäe torn, vasakul Eppingi torn.


## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik

## Välislingid
Neitsitorn

**Neitsitorn** (**Megede torn**) on torn Tallinna linnamüüri edelalõigul Lühikese jala värava ja Harju värava vahel tänapäeva Komandandi teest põhja pool.

Torni on esimest korda mainitud 1373. aastal. Oletatakse, et torn on nime saanud kunagise tornipealiku Hinse Meghe järgi. Hiljem on torni nimi moondunud (saksa keeles *Mägdethurm, Mädchenthurm*), millest on omakorda tekkinud eestikeelne tõlkevaste Neitsitorn.

Tornil oli algselt kolm korrust ja see oli linna poolt avatud, torni kõrgus oli 12,5 meetrit. Torn on trapetsikujulise põhiplaaniga.

Torn sai kõvasti kannatada Liivi sõja ajal 1577. aastal. Hiljem ehitati torn ümber ja seda kasutati kuni 1626. aastani vanglana. 1842. aastast oli torn kasutusel elamuna ja kuni 1960. aastateni asusid Neitsitornis kunstnike ateljeed. Seal töötasid kunstnikud Kristjan ja Paul Raud, pärast teist maailmasõda elas seal mitu aastakümmet arhitekt Karl Burman. Paul ja Kristjan Rauale on Neitsitorni kõrval Taani Kuninga aias püstitatud ka kivist mälestustahvel.

Esimesi sõjajärgseid korrastustöid tehti 1953. aastal. Aastatel 1956 ja 1960–1961 taastati Tallitorni ja Lühikese Jala väravatorni vaheline osa varisenud linnamüürist kahes ehitusjärgus sellisena, nagu see eksisteeris 14. sajandil. 1968. aastal ehitati torn ümber ja seal avati 1980. aastal Neitsitorni kohvik. Rekonstrueerimise käigus ehitati umbes pool Neitsitornist peaaegu uue hoonena, võttes aluseks väliuurimistööd, vanad graafilised kujutised ja joonised. Tornile lisati üks korrus ja kõrge katus, kõrvale ehitati maa-alune majandusruumide osa. Täiesti uues konstruktsioonis ehitati üks sein klaasseinana. Restaureeriti Neitsitorni ja Tallitorni vaheline linnamüürilõik ning rajati uus puidust kaitsekäik. Restaureeritud, efektse sisekujundusega Neitsitornis avati kohvik (projekti autorid Villem Raam ja Tiina Linna), mis sai väga populaarseks.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Tallinna tornistik 

## Välislingid

* Urmas Seaver. Kunagine menupaik seisab aastaid tühjana Postimees, 1. veebruar 2006
* Andri Ksenofontov. Linnamüür osutab lammutajatele vastupanu Eesti Päevaleht, 15. august 2002
* Neitsitorni suudab äratada ainult valitsus EPL.ee, 28. mai 2009
* Tallinn taotleb Neitsitorni ala linna omandisse Delfi, 3. august 2010
Eesti animafilmide loend

**Eesti animafilmide loend** on kronoloogilises järjestuses nimekiri Eestis valminud animafilmidest. Nimekiri ei ole täielik.

__NOTOC__

## [[1930. aastad]]

## [[1950. aastad]]

## [[1960. aastad]]

## [[1970. aastad]]

## [[1980. aastad]]

## [[1990. aastad]]

## [[2000. aastad]]

## [[2010. aastad]]

## [[2020. aastad]]

## Välislingid
*Joonisfilm.ee
*Nukufilm.ee
*Birds of Paradise Animation
*Filmiarhiivi infosüsteem
Maastikuteadus

**Maastikuteadus** on ühtaegu inimgeograafia ja loodusgeograafia haru, mis käsitleb maastikke kui looduskomplekse (maastikusfääri koostisosi), uurib nende ehitust, teket, arenemist, paiknemise seaduspärasusi, liigitust ja muutumist inimtegevuse tagajärjel.

## Maastikuteadus Eestis
Maastikuteaduse uurimisrühmad on Eesti Maaülikoolis (Kalev Sepp jt.), Tartu Ülikoolis (Ivar Arold, Ülo Mander jt.) ja Tallinna Ülikoolis (Hannes Palang jt.)

## Vaata ka
*maastikuarhitektuur
*maastikugeokeemia
*maastikuhooldus
*maastikuplaneerimine
*maastikurajoonimine
*maastikusemiootika
Peet Horma

**Peet Horma** (17. aprill 1930 – 14. juuli 2008) oli eesti elektroonik ja filmiamatöör.

Ta valmistas 1960. aastail mõõteseadmetega varustatud miniraadiosaatjaid lindude telemeetrilisteks uuringuteks Puhtu ornitoloogiajaamas. Jüri Keskpaiga uurimisrühmas mõõtis ta koos kolleegidega lindude seljale kinnitatud seadmete abil lendavate lindude kehatemperatuuri, lihaste ja südame tööd. Töötades Zooloogia ja Botaanika Instituudis, valmis tal väitekiri lindude telemeetria ja ökofüsioloogia teemal.

Ta on teinud filmi oma isa Paul Horma kujuritööst.
Pedoloogia

**Pedoloogia** uurib mulda tema looduslikus olekus eelkõige geneesi, morfoloogia, klassifitseerimise ja leviku kaudu. On kasutusel mõnes käsitluses ka mullateaduse sünonüümina.

## Vaata ka
* edafoloogia
Rajatis

**Rajatis** on ehitis, mis ei ole hoone.

Funktsionaalselt koos toimivat ehituslikku kompleksi, mis võib koosneda nii hoonetest kui ka rajatistest, võib [---] käsitleda ühe ehitisena. Seega võib rajatis olla ka rajatistest koosnev funktsionaalselt koos toimiv ehituslik kompleks – näiteks üks settebassein veepuhastusjaamas on rajatis, aga settebasseinide kompleksi võib käsitleda ka ühe rajatisena.

Rajatis on muu hulgas ka mere või siseveekogu põhja süvendamise teel rajatud laevakanal, seikluspark, mänguväljak.

## Viited

## Välislingid
*Ehitusseadustik (2015-)
Ehitamine

**Ehitamine** on hoone, rajatise vms ehitise püstitamine. Ehitamine hõlmab ehitustööd ja seadmete montaaži. Ehitamist ettevalmistavad etapid on projekteerimine, rahastamine ja ehitamiseks vajalike lepingute sõlmimine.

Ehitamiseks loetakse ehitusseaduse alusel
*ehitise püstitamist ehk ehitamist
*ehitise laiendamist
*ehitise rekonstrueerimist
*ehitise tehnosüsteemide muutmist
*ehitise lammutamist.

Ehitamise aluseks on projekt, mis määrab ehitise mahu- ja konstruktsioonilahendused. Projekti aluseks hajaasustuses on kehtiva üldplaneeringu alusel väljastatud projekteerimistingimused ja tiheasustuses või detailplaneeringu kohustusega alal kehtiv detailplaneering. Projekteerimise staadiumid on eskiisprojekt (ideelahendus), eelprojekt, põhiprojekt ja tööprojekt.

## Vaata ka
* Ehitusteadus
* Ökoehitus
* Ehituse mõisteid
* Ehitusmaterjalide loend

## Välislingid

* Ehitusseadustik
* Ehitiste loend Paljude maailma ehitiste loend läbi ajaloo
* Ehitussõnastik Ehitusalased terminid maakeeli.
* Ehitus ja ehitusmaterjalid Ehitusinfo: artiklid, tootetutvustused, uudised, seadused, foorum.
Ehitise laiendamine

**Ehitise laiendamine** on ehitisele juurde-, peale- või allaehitamine.

Ehitise laiendamiseks üle 33% kubatuurist on detailplaneeringu kohustusega aladel (tiheasustuses) vaja koostada detailplaneering.

## Välislingid
* Planeerimisseadus
Paul Horma

**Paul Horma** (aastani 1940 **Paul Horn**; 7. september 1905 Kapera – 27. veebruar 1988 Tallinn) oli eesti skulptor ja restauraator.

## Elulugu
Paul Horma oli pärit Võrumaalt Vastseliina vallast. Lõpetas 1923. aastal Vastseliina algkooli. Sel aastal võttis Kunstiühingu Pallas kunstikool soovijaid vastu veel ilma sisseastumiseksamiteta. Ka Horma võeti avalduse alusel vabakuulajaks ilma keskhariduseta. Järgmisel aastal, kui Pallas sai kõrgema õppeasutuse staatuse, muutus keskharidus kohustuslikuks. 1925. aastal lõpetas Horma eksternina Tartu õhtugümnaasiumi. Aastatel 1923–1929 õppis ta Pallases teiste hulgas Konrad Mäe, Ado Vabbe ja Anton Starkopfi käe all. 

Juba 1924. aastal võttis Paul Horma osa Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu näitusest.  

Alates 1929. aastast töötas Paul Horma vabakutselise skulptorina. Ta tegeles nii portreede ja figuuride kui ka dekoratiivplastika ja monumentaalskulptuuriga.

Aastatel 1950–1963, mil kunstnik oli kõrvaldatud Kunstnike Liidust, tegeles ta restaureerimisega. 

Paul Horma osales ka Kadrioru lossi restaureerimisel, konstrueerides koos Karl Burman vanemaga kuppelsaali ripplae. Ta restaureeris ka Eesti Kunstimuuseumi põlengus kannatada saanud skulptuure.

Aastast 1935 RaKü liige, aastast 1938 EKKKÜ liige, aastast 1945 Kunstnike Liidu liige (1950–1963 oli nimekirjast kustutatud).

## Looming
Juba 16-aastaselt valmistas tulevane skulptor poole meetri kõrguse puunikerduse Vastseliina kirikule ning aasta hiljem samasse kaks kipsist põlvitavat inglit. 1930. aastal valmis Võrumaa praosti Johannes Nathan Aunverdti monument Tartu Ülikooli kalmistul. Horma oli 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilaste mälestusmärgi autor (avati Saarde kalmistul 8. juunil 1941).
Horma taastas Teise maailmasõja ajal kannatada saanud Russalka mälestusmärgi reljeefi.

Paul Horma modelleeris ja valas kipsi, pronksi või raius marmorisse paljude Eesti kirjanike portreed nagu Juhan Liiv (1964), Artur Adson (1943), August Kitzberg, Enn Kippel (1925), Hugo Raudsepp (1946), August Jakobson (1948, 1949, 1966), Paul Keerdo (1941), Karl Eduard Sööt (1945), Voldemar Miller (1974), Friedebert ja Elo Tuglas (1956), A. H. Tammsaare (1978,1979), Johannes Aavik (1980) ja rea teisigi portreid ning figuraalkompositsioone, kuid isikunäitust ta ei korraldanud.

## Isiklikku
Tema poeg oli Peet Horma. Tema pojatütar Leena Horma on samuti skulptor. Viimane abikaasa oli akvarellikunstnik Sirje Maris Horma (sündinud Rebane).

## Viited

## Välislingid
*Verni Leivak, Ta oli pärast mehe surma jätnud aja seisma Õhtuleht, 19. detsember 2002.
Ehitise rekonstrueerimine

**Ehitise rekonstrueerimine** ehk ümberehitamine on olemasoleva ehitise omaduste oluline muutmine. Kui rekonstrueerimisega seotud kulud ületavad ühe neljandiku rekonstrueeritava hoonega samaväärse hoone keskmisest ehitusmaksumusest, siis loetakse seda oluliseks rekonstrueerimiseks.Rekonstrueerimise eesmärgid on ehitise tehnilise seisukorra parandamine, energiatõhususe suurendamine, kasutusotstarbe muutmine, ehitise ohutusnõuetele vastavusse viimine ja/või ehitise eluea pikendamine.

## Ehitise rekonstrueerimise tööd
# piirdekonstruktsioonide muutmine;
# kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine;
# tehnosüsteemi paigaldamine, muutmine või lammutamine, mis muudab ehitise omadusi ja välisilmet;
# tööparameetrite või kasutatava tehnoloogia oluline muutmine;
# kasutusotstarbele vastavate nõuetega kooskõlla viimine;
# osaliselt või täielikult hävinud ehitise taastamine.

## Nõuded rekonstrueeritavale hoonele
Oluliselt rekonstrueeritav hoone peab rekonstrueerimise järel vastama energiatõhususe miinimumnõuetele. Kui ehitamine toimus ehitusloa alusel, peab ehitis vastama loa andmise ajal kehtinud energiatõhususe miinimumnõuetele.

Üle 60 m² ehitisealuse pindalaga elamute (üksikelamud, korterelamud, ühiselamud jms) ümberehitamisel tuleb koostada nõuetele vastav ehitusprojekt ja esitada see koos ehitusteatisega omavalitsusele.

## Ehitusprojekti etapid rekonstrueerimisel
Eelprojekt - rekonstrueerimise staadium, mille käigus hindab spetsialist hoone seisukorda, koostatakse põhilahenduse joonised ja nende alusel taotletakse ehitusluba omavalitsuselt.

Põhiprojekt - täpsustatakse konstruktsioonid ja tehnosüsteemid tasemel, mille põhjal on võimalik koostada eelarve ja valida ehitaja.

Tööprojekt - tehniline ja detailne juhend ehitajale, mille põhjal samm-sammult hoone valmis ehitada.

## Väljakutsed rekonstrueerimisel
* Esialgsed ehitised on sageli puudulikult dokumenteeritud, seega puuduvad osad tuleb valmistada originaalist erinevalt;
* Ehitusmaterjalid ja -tehnikad mida algselt kasutati on vaevu või pole üldse kättesaadavad.

## Tuntud rekonstrueeritud ehitised Eestis
* Narva Hermanni linnus (esialgselt taastatud aastatel 1970–1980 ja hilisemad täiendused 2018–2020).
* Tartu Jaani kirik (sajandite jooksul mitmeid kordi taastatud, kõige hilisemalt 20. sajandi lõpul).
* Lennusadam – vesilennukite angaar (2007 alustati korrastustöid, 2012. aastal avati vesilennukite angaaris muuseum).

## Viited
Grammatiline kategooria

**Grammatiline kategooria** on hulk üht tüüpi grammatilisi tähendusi, mis vastanduvad üksteisele ja mida väljendatakse kindlate vormiüksuste ehk tarinditega.

## Väljendusviisid
Grammatilistel kategooriatel on järgmised (morfoloogilised) väljendusviisid:
* sünteetiline väljendusviis (aglutinatsioon ja fleksioon) ehk morfeemide liitmine;
* analüütiline väljendusviis ehk abisõnade kasutamine;
* reduplikatsioon ehk kordus (tavaliselt korratakse tüve).

## Tavalisemad grammatilised kategooriad
### Nimisõnade grammatilised kategooriad
* arv (ld *numerus*): ainsus/mitmus/kaksus (singular/pluural/duaal)
* klass:
**sugu (ld *genus*): meessugu/naissugu/kesksugu (ld *masculinum*/*femininum*/*neutrum*)
** elus/elutu
** inimene/mitteinimene
* kääne (ld *casus*): eesti keeles on 14 käänet, annavad lauses sõnadele rolli
* määratus ehk definiitsus: väljendavad artiklid, eesti keeles nt üks, see, mingi

### Omadussõnade grammatilised kategooriad
* võrdlus: algvõrre/keskvõrre/ülivõrre ehk positiiv/komparatiiv/superlatiiv
### Tegusõnade grammatilised kategooriad
* aeg (ld *tempus*): olevik, minevik, tulevik; tulevikuvorme on keeltes vähem kui minevikuvorme, eesti keeles grammatiline tulevik puudub
* isik (ld *persona*): eesti keeles 1.-3. isik (ainsuses ja mitmuses) ning umbisikuline tegumood
* kõneviis (ld *modus*) eesti keeles kindel, käskiv (imperatiiv), kaudne, tingiv (konditsionaal) kõneviis; möönev (jussiv) ja sooviv (optatiiv) kõneviis paigutatakse tavaliselt käskiva kõneviisi alla
* tegumood ehk geenus: aktiiv/passiiv; personaal/impersonaal
* laad e aspekt:
**lõpetatud/lõpetamata
**tulemuslik/mittetulemuslik
**punktuaalne/duratiivne
**progressiiv
* kõneliik:
**eitav (eitust on vähem kui jaatust)
**jaatav

## Vaata ka
*Eesti keele grammatilised kategooriad
Narva Vabadussõja mälestussammas

**Narva Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõja mälestusmärk Narvas.

Aastal 1921 valminud ja 1940. aasta sügisel Nõukogude okupatsioonivõimude poolt õhku lastud mälestussamba autorid olid Voldemar Mellik ja Rudolf Sajor. 

Sammas taastati skulptor Ants Viitmaa projekti järgi ja taasavati 15. juunil 1996.
 

## Viited

## Välislingid
*Kui monumente teisaldati dünamiidiga, Eesti Ekspress, 1. veebruar 2007
Vesimardiklased

**Vesimardiklased** (*Hydrophilidae*) on mardikaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Aastal 1999 ilmunud M. Hanseni kataloogis on neid eristatud 161 perekonda 2803 liigiga.

Peaaegu kõik sellesse sugukonda kuuluvad perekonnad on vee-elulised, üksnes *[[Sphaeridinae]]* alamsugukonna esindajad elavad maismaal.

Vesimardiklastel on iseäralikult pikad ülalõugkobijad, mis mõõtmetelt ületavad isegi tundlaid.

## Eesti liigid
Eestis elavad sellesse sugukonda kuuluvatest mardikatest näiteks vesimardikas (*Hydrophilus piceus*) ja väike-vesimardikas (*Hydrobius fuscipes*).
Parvoviirus B19

**Inimese parvoviirus** ehk **В19** (B19V) on üheahelalise lineaarse DNA genoomiga ning iseloomuliku genoomi ja kapsiidi ehitusega väike DNA-viirus. 

Selle parvoviiruse avastas Inglismaal 1975. aastal Y. Cossart B-hepatiidi diagnoosimeetodite väljatöötamise käigus verepangas asuvate vereseerumite uurimise kõrvaltulemusena. See tähistati verepangas asuva vereproovi koodi järgi "B-reas number 19".

Inimese parvoviirus B19 võib olla ohtlik umbes kümnele protsendile rasedatest (looteinfektsiooni oht) ja immuunpuudulikkusega või intensiivistunud erütropoeesiga isikutele (näiteks hemolüütiline aneemia). 

B19 kuulub viiruste perekonda *[[Erythrovirus]]* ja sugukonda *[[Parvoviirused|Parvoviridae]]*.

## Kirjandus
*Anderson M. J., Jones S. E., Fisher-Hoch S. P. et al. Human parvovirus, the cause of erythema infectiosum (fifth disease)//Lancet. 1983; 1: 1378.
*Brown K. E., Young N.S. Human parvovirus B19 infections in infants and children//Adv. Ped. Inf. Dis. 1997; 13: 101-126.

## Välislingid
*Parvoviirus
Venezuela laht

**Venezuela laht** (ka *Maracaibo laht*) asub Lõuna-Ameerika põhjaosas, Kariibi mere osa. 

Laht paikneb Paraguana ja Guajira poolsaare vahel. Lõunast on lahel 55 km pikkuse õgvendatud Maracaibo väina kaudu ühendus Maracaibo järvega. 

Venezuela lahe tähtsus seisneb selles, et tema kaudu veetakse Maracaibo järve nõos lasuvat toornaftat maailmaturule.
Vesilestad

**Vesilestad** (*Hydrachnidia*) on väga liigirikas väikeste ämblikulaadsete rühm, keda on jaotatud enam kui viiekümnesse sugukonda. Maailmas leidub üle 6000, Eestis üle 100 liigi. Peale "päris" vesilestade elab magevetes veel merelise eluviisiga sugukonna *Halacaridae* ning sarvlestade (*Oribatida*), kellest enamik asustab mulda, esindajaid. Samas, ämblikuliste seltsist asustab veekogusid ainult vesiämblik (*Argyroneta aquatica*). 

 

Eestis elavad vesilestad enamasti madalates seisuvetes. Mujal maailmas leidub neid sageli ka vooluvetes, allikates, põhjavees ja meres. Kõik nad pärinevad maismaal elanud eellastest. 

Elutsükkel koosneb parasiitsest vastsest, kahest nukutaolisest puhkestaadiumist (proto- ja tritonümf), röövtoidulisest deutonümfist ning röövtoidulisest valmikust. Pärisjalgu on neli paari, keha kerajas või ketasjas. Vastsed parasiteerivad putukatel, kelle valmikutega koos saavad nad kergesti levida teistesse veekogudesse. Liigirikkaid perekondi Eestis: *Arrenurus*, *Hygrobates*, *Lebertia*,  *Piona*. *Unionicola* liigid parasiteerivad suurtes karpides. Suur, silmapaistev ja tavaline liik on pehmekehaline *Limnochares aquatica*. 

Vesilestade alla kuuluvad järgnevad ülemsugukonnad: *[[Arrenuroidea]]*, *[[Eylaoidea]]*, *[[Hydrachnoidea]]*, *[[Hygrobatoidea]]*, *[[Hydrovolzioidea]]*, *[[Hydryphantoidea]]*, *[[Lebertioidea]]* ja *[[Stygothrombidioidea]]*.

## Morfoloogia
Vesilestal on kaheksa jalga nagu kõikidel ämblikulaadsetel ja mõnikord näevad nad isegi välja nagu vees tiirutavaid ülesöönud ämblikud. Suur ümmargune keha koosneb kõhust ja tsefalotoraaksist. Kuid ilmset segmenteerumist ei ole ja keha tundub jagamatu. Vesilestadel on kaks silmapaari, mis asuvad sageli nii lähestikku, et tundub olevat ainult üks paar. Nad on väikesed, täiskasvanud isend kasvab 2–3 mm pikkuseks, mõni üksik võib kasvada isegi 7mm pikkuseks. Vesilestad on erksate värvidega: punane, kollane, oranž. Tänu erksale värvile on neid kerge märgata veetaimedel ning vees. Erk värv sümboliseerib loomariigis tihti midagi ebameeldivad, hüdrakariinide puhul nende ebameeldivat maitset. Arvatakse, et hüdrakariinid on erksavärvilised, et hoiduda võimalike kiskjate rünnakute eest, kelleks võivad olla teised vees elavad putukad, koorikloomad, väikesed kalad ja hüdrad. Neil on neli paari jalgu, mida katavad karvakesed, tänu millele on nad väga head ujujad. Veetaimedel elavad hüdrakariinid ei uju, vaid jooksevad, kui tahavad asukohta vahetada.

## Viited
Gavril Kolesov (kabetaja)

**Gavril Kolesov** (jakuudi keeles Гаврил Колесов; sündinud 7. septembril 1979 Djabõla külas Tšuraptša rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Venemaa kabetaja, mitmekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister.

Ta on seitsmekordne maailmameister 64-ruudulises kabes (Vene kabes 1996, 1997, 2000, 2004, 2006, 2012 ja Brasiilia kabes 2002, 2012). Lisaks seitsmele MM-i kuldmedalile on ta saanud Vene kabes kaks hõbemedalit (2003, 2013) ja ühe pronksmedali (2014).

Ta on olnud edukas ka lühema ajakontrolliga kabevõistlustel. Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises välkkabes on ta toonud kolm kuldmedalit (2002, 2008, 2009), kolm hõbemedalit (1998, 2000, 2003) ja kaks pronksmedalit (2012, 2013). Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises kiirkabes pälvis ta 2013. aastal pronksmedali vene kabes.

Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 1993. aastal. 1996. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks. 1999. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded.

## Haridus ja töökäik
Kolesov lõpetas 1995. aastalKorkini-nimelise Tšuraptša Vabariikliku Spordiinternaatkooli. 

2001. aastal lõpetas taAmmossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli pedagoogilise instituudi sotsiaalpedagoogika erialal. 

Ta töötab Mirnõis asuva kultuuri ja spordikompleksi Alrosa kabe- ja maleklubi direktorina.

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia 
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kehakultuuritöötaja (2000) 
*Sahha aasta parim sportlane (1992, 1993, 1996, 1997, 2000, 2002, 2003, 2004)

## Viited

## Välislingid
*Гаврил Колесов и Николай Стручков рассказали, что ждет в «Битве Титанов», youtube.com, 31. märts 2017
*«Битва Титанов». Гаврил Колесов против Николая Стручкова. youtube.com, 2. aprill 2017 (jakuudi keeles)
Võrtsjärve alamvesikond

**Võrtsjärve alamvesikond** on Ida-Eesti vesikonna osa.

## Jõed Võrtsjärve alamvesikonnas

## Ojad Võrtsjärve alamvesikonnas

## Peakraavid Võrtsjärve alamvesikonnas

## Kraavid Võrtsjärve alamvesikonnas

## Looduslikud järved Võrtsjärve alamvesikonnas

## Paisjärved Võrtsjärve alamvesikonnas

## Tehisjärved Võrtsjärve alamvesikonnas
Polder

**Polder** on mere või mõne muu veekogu eest kaitstud ja kuivendatud ala, mis enamasti asub naaberveekogust madalamal.

Kaitsmaks kuivendatud ala üleujutuste eest, rajatakse sageli erinevaid kaitserajatisi. Nendeks võivad olla kaitsetamm, lüüs jmt.

Palju suuri poldreid on Hollandi Põhjamere rannikul. Eestis võib suurimaid poldreid kohata Võrtsjärve ja Peipsi ääres.

## Eesti poldreid
*Aardla polder
*Audru polder
*Räpina polder
*Tamme polder
*Tarvastu polder
*Vaida polder
*Valguta polder
*Ülemiste polder
Peeravaara

**Peeravaara** (põhjasaami *Bearanibba*) on mägi Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas Enontekiö vallas Peerast umbes 5 km kirdes ja Ailakkajärvist umbes 2 km lõunas, maanteest *[[valtatie 21]]* umbes 5 km ida pool. Geograafilised koordinaadid on 68°55' N, 21°9' E.

Kõrgus on 933 m.

## Välislingid
*Teine foto
*Kuues ja seitsmes foto
Viktooria

**Viktooria** (*Victoria*) on hiigelsuurte ujulehtedega õistaimede perekond vesiroosiliste sugukonnast. 

Perekonda arvatakse kolm liiki, kellest tuntuim on amasoonase viktooria (*Victoria amazonicus*), kelle ujulehtede diameeter ulatub kuni 3 meetrini ja veesisese varre pikkus on 7...8 m. 

Taimeperekond on nime saanud Suurbritannia kuninganna Victoria järgi. 

## Liigid
Perekonnas on kaks liiki:
**Victoria amazonica* – amasoonase viktooria 
**Victoria cruziana* – boliivia viktooria 

Boliivia viktooria teisend *Victoria cruziana* var. *mattogrossensis* on vahel eraldatud ka eraldi liigiks *[[Victoria mattogrossensis]]*.

## Galerii

Pilt:Victoriacruzianaleaves.JPG|Boliivia viktooria lehed
Pilt:Victoriacruzianaleaf.JPG|Boliivia viktooria üksik suur leht


## Viited
Aleksandr Fedoruk

**Aleksandr Fedoruk** (vene Александр Анатольевич Федорук; 31. mai 1938 – 4. detsember 2007) oli Venemaa kabetaja. Ta oli kahekordne maailmameister kompositsioonkabes.

## Välislingid
*Artikkel tema 60. sünnipäevaks skaneering ja tekst
Airbus A310

**Airbus A310** on keskmise kuni suure lennukaugusega laia kerega lennuk. Airbus A310 oli Airbusi teine lennuk. Lennuki prototüüpi esitleti esimest korda 1978. aastal. Esimese lennu tegi lennuk 1982. aastal. 

Airbus A310 on Airbus A300 lühendatud kerega variant. Nii A310 kui ka A300 tootmine lõpetati 2007. aasta juulis. Kokku ehitati 255 A310-tüüpi lennukit.

Juba tellitud kaubalennukite asemel tarnitakse lennukil A330-200F põhinev uus modifikatsioon. 

## Variandid
* A310-200
** A310-200C
* A310-300
** A310-300C
** A310-300F – kõik kaubalennukid
* A310 MRTT
* CC-150 Polaris

## Tehnilised andmed

## Välislingid
Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur

**Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur** (inglise keeles *International Atomic Energy Agency*, **IAEA**) on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on edendada aatomienergia rahuotstarbelist rakendamist ning ära hoida selle kasutamine militaarsel otstarbel.

Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri asutasid 1957. aastal iseseisva organisatsioonina ÜRO egiidi all 56 riiki. Agentuuri peakorter asub Viinis. Agentuuril on 180 liikmesriiki.

Agentuuri kõrgeim organ on kord aastas kogunev Peakonverents kõikide liikmesriikide osalusel. Jooksvat tegevust korraldab peadirektori juhitav sekretariaat. Agentuur annab oma tegevusest aru nii ÜRO Peaassambleele kui ka Julgeolekunõukogule.

Agentuuri tegevusvaldkonnad on muu hulgas aatomienergia kasutamisvõimaluste uurimine, teabe vahendamine, koolitus, aatomienergia kasutamisega seotud programmide järelevalve, standardite ja normide kehtestamine, energiaprogrammide väljatöötamine ning abistamine tuumajaamade rajamisel.

Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur ja selle peadirektor Muḩammad al-Barāda‘ī said 2005. aastal Nobeli rahuauhinna.

Aastatel 1997–2009 oli agentuuri peadirektor Muḩammad al-Barādaʿī. 2. juulil 2009 valis agentuuri nõukogu uueks peadirektoriks Jaapani diplomaadi Yukiya Amano, kes oli ametis kuni surmani 18. juulil 2019. Praegune peadirektor on Rafael Grossi.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline tuumaintsidentide skaala

## Viited

## Välislingid
* Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri koduleht
E85

Euroopa tee **E85** on 2002 km pikkune tee, mis kulgeb põhjast lõunasse läbi Leedu, Valgevene, Ukraina, Rumeenia, Bulgaaria ja Kreeka.

**Leedu**
* 0000 km Klaipėda
* 0201 km Kaunas
* 0293 km Vilnius

**Valgevene**
* 0387 km Lida
* 0471 km Slonim
* 0583 km Kobrõn

**Ukraina**
* 0767 km Lutsk
* 1036 km Tšernivtsi

**Rumeenia**

* 1083 km Siret
* 1120 km Suceava
* 1210 km Roman
* 1467 km Urziceni
* 1521 km Bukarest

* 1583 km Giurgiu

**Bulgaaria**
* 1589 km Ruse
* 1634 km Byala
* 1679 km Veliko Tarnovo
* 1751 km Stara Zagora
* 1805 km Haskovo
* 1865 km Svilengrad

**Kreeka**

* 1869 km Ormenio
* 1894 km Kastanies
* 1926 km Didymoteicho
* 2002 km Alexandroupolis

## Vaata ka
* Rahvusvaheline E-teede võrk
Sinatra doktriin

**"Sinatra doktriin"** on naljatlev nimetus Nõukogude Liidu 1980. aastate lõpus rakendatud välispoliitilise doktriini kohta.

Doktriini sõnastas Nõukogude Liidu välisministeeriumi pressiesindaja Gennadi Gerassimov 25. oktoobril 1989. Kui temalt USA populaarses hommikuprogrammis "Good Morning America" küsiti, kas Ida-Euroopa satelliitriikide suhtes järgitakse ka edaspidi Brežnevi doktriini, vastas ta, et edaspidi järgitakse Sinatra doktriini. Ta viitas Frank Sinatra laulule "My Way", öeldes sellega, et need riigid võivad edaspidi ise oma tee valida. 

Läänes peeti seda tõsiseltvõetavaks külma sõja lõpu kuulutajaks ja Nõukogude bloki lagunemise märgiks. See innustas ka Saksamaad tõsiselt taasühinemisele mõtlema hakkama.
Kõrge Rondeel

**Kõrge Rondeel** oli 16. sajandil, aastatel 1532–1535 Liivi sõja eel Tallinna linnamüüri edelanurga ja Kiek in de Köki torni kaitseks ehitatud kindlustis. Rondeeli kuju ega täpseid mõõte pole teada, arvatavasti oli see poolümara põhiplaaniga kivitorn või kivist eskarpmüüriga muldehitis.

Arvatavasti  sai Kõrge Rondeel Liivi sõdade ajal tublisti kannatada ja seda enam ei taastatud. 17. sajandil ehitati sellele kohale mahult palju suurem Ingeri poolbastion, millest omakorda ehitati 17. sajandi lõpus välja Ingeri bastion (tänapäeva Harjumägi).

## Viited
Pärnu alamvesikond

**Pärnu alamvesikond** on Lääne-Eesti vesikonna osa.

## Jõed Pärnu alamvesikonnas

## Ojad Pärnu alamvesikonnas

## Peakraavid Pärnu alamvesikonnas

## Kraavid Pärnu alamvesikonnas

## Kanalid Pärnu alamvesikonnas
*Neeva kanal
*Timmkanal
*Uulu kanal

## Looduslikud järved Pärnu alamvesikonnas

## Paisjärved Pärnu alamvesikonnas

## Tehisjärved Pärnu alamvesikonnas
Tõuk

**Tõuk** on zooloogiamõiste, mille all peetakse silmas putukate, eeskätt täismoondeliste kiletiivaliste ja mardikaliste, vastseid. 

Tõugul on tavaliselt pea ja kolm paari rindmikujalgu. Mõnede kiletiivaliste ja mardikaliste tõukudel jalgu ei ole.

Morfoloogiliselt saab eristada nelja tüüpi: 
*vilaskvastsed
*konud
*traatussid
*vageltõugud

## Vaata ka
*röövik
*vagel

## Viited
Viljapuu

**Viljapuu** on puu või suhteliselt kõrge kasvuga põõsas, mis kannab söödavaid vilju (näiteks õunu). Viljapuu võib olla nii looduslik (pärismaine) kui ka kultuuris kasvatatav. 

Eestis kasvatatakse viljapuudest näiteks õuna-, pirni-, ploomi-, kreegi- ja kirsipuid.

## Vaata ka
*Puuviljaaed
Leie Põhikool

**Leie Põhikool** oli aastatel 1995–2023 Viljandi maakonnas Viljandi vallas Leies tegutsenud põhikool. 

## Kooli ajalugu
Esimene kool Leies oli aastatel 1882–1917 Tillo, Teose ja Lõpevälja talus tegutsenud õigeusu abikool.

Pikka aega oli selle piirkonna kool Lätkalu algkool, mille lõpetajad jätkasid kooliteed Lalsi 8- klassilises koolis, Kolga-Jaani või Kalmetu Põhikoolis.

1989. aastal alustati Leie koolimaja ehitamist. 216 õpilasele mõeldud koolimaja projekteeris Eesti Maaehitusprojekti arhitekt Maarja Nummert. Sama tüüpi koolihooned olid ka Noarootsi 9-klassilisel Koolil ja Kolga Keskkoolil. Ehitus algas 1989. aastal, seiskus aga 1992. aastal uue riigikorra ja majandusraskuste tõttu enam kui aastaks. 1. septembril 1995 alustati õppetööd 142 õpilasega.

2003. aastal alustas kooliga samas majas tegevust Leie lasteaed ja 2005. aastal noortekeskus.

2019. aasta kevadel otsustas toonane vallavolikogu Leie kooli töö ümber korraldada, Leie kooli Kalmetu Põhikooliga liita ja põhikooliosa sulgeda. Lapsevanemad pöördusid valla vastu kohtusse. Kohus tühistas volikogu otsuse 2020. aasta veebruaris ning kool jätkas tööd. 

30. märtsil 2023 otsustas Viljandi vallavolikogu 15 poolthäälega korraldada Leie Põhikooli tegevuse ümber nii, et see liidetakse vähem kui 20 kilomeetri kaugusel asuva Kolga-Jaani Kooliga, ja Leie Põhikool suleti 31. augustil 2023. Endise koolimaja ruumides tegutseb Leie raamatukogu, 2003. aastal loodud lasteaed ja 2005. aastal loodud noortekeskus.

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Merlin Kuld. Hääbuva pisikooli majaperenaine paneb kirja iga tulija Sakala/Postimees, 18. märts 2023
* Merlin Kuld. Leie ⟩ Vald tahab äsja suletud koolimajale uue pidaja leida Sakala/Postimees, 30. august 2023
Eriosakond

**Eriosakond** (vene keeles *Особый отдел*) oli NSV Liidu sõjaväes ja sõjaväestatud asutuste juures sõjalise vastuluurega tegelenud, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee koosseisu kuulunud allüksused, mille keskasutuseks oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Kolmas Valitsus.

Eriosakonnad kuulusid Nõukogude armees ja sõjamerelaevastikus igasse
*sõjaväeringkonna laevastikku ja väegruppi (Kaug-Ida sõjaväeringkonnal ja Nõukogude väegrupil Saksamaal oli EO Valitsus),
*armeesse, flotilli, diviisi ja brigaadi.

NSV Liidu SARKi ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee konkreetsete piirkondlike, sõjaväeosade ja sõjaväestatud asutuste Eriosakondade koosseisu kuulusid:
*eriosakonna ülem, 
*eriosakonna ülema asetäitja ja 
*eriosakonna operatiivvolinikud, kelle ülesandeks oli: jälgida sõjaväeosa isikkoosseisu poliitilise ja moraalse seisundit, välja selgitada riiklikke kurjategijaid (kodumaareetureid, spioone, diversante, terroriste, kontrrevolutsioonilisi organisatsioone ja isikute gruppe, kes tegelevad nõukogudevastaste agitatsiooniga), viia läbi eeluurimist riiklikes kuritegudes ja anda eeluurimismaterjalid edasi sõjatribunalidesse otsuse vastuvõtmiseks.
Pierre Bouvier

**Pierre Charles Bouvier** (sündinud 9. mail 1979 Montréalis) on Kanada muusik, ansambli Simple Plan solist.

Enne oma muusikukarjääri töötas ta kodulinnas Montréalis restoranis St-Hubert. 

13-aastaselt moodustas ta koos sõbra ja praeguse bändikaaslase Chuck Comeauga bändi Reset, milles ta oli laulja ja kitarrist. Ta lahkus aga peagi sealt ja koos endiste bändikaaslastega asutati Simple Plan.

## Isiklikku
Tal on vend Jay, kellele on pühendatud Simple Plani laul "*Save You*".

Ta juhtis MTV tõsielusaadet "*Damage Control*".
Erich von Manstein

**Erich von Manstein** (24. november 1887 Berliin – 9. juuni 1973) oli Saksamaa väejuht. 

Ta sündis pika sõjaväelise traditsiooniga aristokraatlikus Preisi perekonnas, astus noorelt armeesse ning osales esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1918. Sõja lõpuks oli ta ülendatud kapteniks. Ta oli aktiivne maailmasõdadevahelisel ajal, aidates Saksamaal oma relvajõude taastada. 

1939. aasta septembris, Poola invasiooni ajal teise maailmasõja alguses, teenis ta Gerd von Rundstedti alluvuses väegrupp Süd staabiohvitserina. 

Adolf Hitler valis Mansteini strateegia 1940. aasta mai invasiooni kohta Prantsusmaale, mille hiljem ratifitseeris Franz Halder ja teised OKH liikmed. Kindlate liitlaste reaktsioonide ennetamiseks peaks sissetungi peamiseks rünnakusuunaks olema Madalmaad, Manstein kavandas uuendusliku operatsiooni, hiljem tuntud kui Sichelschnitt ("sirpide lõikamine") – mis nõudis rünnakut läbi Ardenne metsa ja kiiret jõudmist La Manche'i väina, seeläbi lõigates ära Prantsusmaa ja liitlasvägede armeed Belgias ja Flandrias. Kampaania lõpus kindrali auaste saavutanud, osales ta Nõukogude Liidu invasioonis 1941. aasta juunis ja Sevastopoli piiramises (1941–1942), ning 1. juulil 1942 ülendati ta feldmarssaliks. Ta osales ka Leningradi piiramises.

Saksa õnn sõjas hakkas ebasoodsat pööret võtma 1942. aastal, eriti katastroofilises Stalingradi lahingus, kus Manstein juhtis detsembris ebaõnnestunud väegrupp Doni (operatsioon "Talvine torm"). Hiljem tuntud kui "tagasilöök" – Mansteini vasturünnak Kolmandas Harkovi lahingus (veebruar-märts 1943) tõi endaga kaasa olulise territooriumi ning lõppes kolme Nõukogude armee hävitamisega ja veel kolme taandumisega. Ta osales ka Kurski lahingus (1943. aasta juulis-augustis) olles üks peamisi juhte ühes ajaloo suuremas tankilahingus. Tema jätkuvad erimeelsused Hitleriga sõja läbiviimise osas viisid tema vallandamiseni 1944. aasta märtsis. Ta langes Briti sõjavangi augustis 1945, mitu kuud pärast Saksamaa lüüa saamist.

Manstein andis 1946. aasta augustis tunnistusi Nürnbergi sõjakurjategijate kohtuprotsessil ja valmistas ette paberi, mis koos tema hilisemate memuaaridega aitasid kaasa luua "puhta Wehrmachti" müüdi – müüdi, et Saksa Wehrmachti relvajõud ei olnud süüdi holokausti hirmuäratavuses. 1949. aastal mõisteti ta süüdi üheksas seitsmeteistkümnest süüdistusest, sealhulgas sõjavangide halvas kohtlemises. Tema 18-aastane vanglakaristus vähendati hiljem kaheteistkümnele aastale, aga ära jõudis ta kanda ainult neli aastat, enne kui ta 1953. aastal vabastati. 1950. aastate keskel aitas ta Saksamaa relvajõude taastada. Oma memuaarides "Verlorene Siege" (1955, "Kaotatud võidud") kritiseeris ta Hitleri juhtimisviisi ning käsitles teise maailmasõja sõjalisi aspekte, ignoreerides selle poliitilist ja eetilist konteksti. 

Manstein suri Münchenis 1973. aastal.
Dorota Rabczewska

**Dorota Aqualiteja Rabczewska** (sündinud 15. veebruaril 1984), esinejanimega **Doda**, on Poola rokk- ja poplaulja. Ta on kõige rohkem auhindu võitnud laulja Poolas. Doda on tuntuks laulnud sellised hitid nagu "Szansa", "Katharsis" ja "Nie Daj Się". 

## Diskograafia
### Albumid
#### Ansambliga
*2002 – "Virgin"
*2004 – "Bimbo"
*2005 – "Ficca"
*2016 – "Choni"
#### Sooloalbumid
*2007 – "Diamond Bitch"
*2011 – "7 Pokus Głównych"
* 2019 – "Dorota"
* 2022 – "Aquaria"

### Singlid
* 2002 – "To Ty"
* 2002 – "Mam Tylko Ciebie"
* 2004 – "Dżaga"
* 2004 – "Kolejny Raz"
* 2004 – "Nie Zawiedź Mnie"
* 2005 – "Znak Pokoju"
* 2005 – "2 Bajki"
* 2006 – "Szansa"
* 2016 – "Niebezpieczna Kobieta"
* 2016 – "Kopiuj Wklej" 
* 2017 – "Sens"
* 2018 - "Miłość Na Etat"
#### Soolosinglid
* 2007 – "Katharsis"
* 2007 – "To jest to"
* 2008 – "Nie daj się"
* 2009 – "Rany"
* 2009 – "Dziękuję"
* 2010 – "Bad Girls"
* 2011 – "XXX"
* 2012 – "Kac Wawa"
* 2012 – "Twa Energia (& Dżaga)"
* 2012 – "Fuck it"
* 2013 – "Electrode"
* 2013 – "Wkręceni (High life)"
* 2014 – "Riotka" 
* 2015 – "Not over you"
* 2015 – "Nie pytaj mnie"

## Kontserdireisid
* Diamond Tour (2007–2010)
* Rock'n'Roll Palace Tour (2010–2011)
* The Seven Temptations Tour (2011–2013)
* Fly High Tour (2013–2015)
* Anty Tour (2014–...)
* Riotka Tour (2015–...)

## Filmograafia
*2006 – "Asterix i wikingowie"
*2008 – "Serce na dłoni"
*2018 – "Pitbull. Ostatni pies"

## Välislingid
* Doda koduleht
* Doda MySpace'is
Ajalooline geograafia

**Ajalooline geograafia** on ajaloo ja geograafia piiriteadus, mis uurib maade ja piirkondade teatud  ajajärkude loodus-, ühiskonna-, poliitilist ja rahvastikugeograafiat. Tekkis 16. sajandi ajaloo abiteadusena.

## Ajaloolise geograafia uurijaid
*Viktor Jatsunski
Peeraselkä

**Peeraselkä** (põhjasaami *Bearaćielgi*) on mägi Soomes Lapi maakonnas Enontekiö vallas Peeravaara mäe ja Peera lähedal. 

Kõrgus on umbes 720 m merepinnast.