open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Briti Betšuaanamaa

**Briti Betšuaanamaa** oli Suurbritannia kroonikoloonia, mis eksisteeris Lõuna-Aafrikas alates loomisest 1. septembril 1885 kuni liitmiseni Kapimaa kolooniaga 16. novembril 1895. Briti Betšuaanamaa pindala oli 133 190 km² ja rahvaarv 84 210. Tänapäeval on Briti Betšuaanamaa alad Lõuna-Aafrika Vabariigi koosseisus.

## Ajalugu
Betšuaanamaa tähendas tsvaanade maad ning halduse lihtsustamiseks jaotati see kaheks osaks. Põhjaosa oli tuntud kui Betšuaanamaa protektoraat ja lõunaosa, st Molopo jõest lõunas asetsevad alad, kandsid Briti Betšuaanamaa kroonikoloonia nime. 1882. aastal lõi Betšuaanamaast lahku buuride Stellandi riik. Alates 1883. aastast nõudis ühiskondlik surve, et Briti valitsus võtaks midagi ette surumaks alla Betšuaanamaa piirkonna rahutusi.

29. oktoobril 1884 määras Briti valitsus Charles Warreni Betšuaanamaa erikomisjonäri ametisse. 13. novembril hääletas Suurbritannia parlament programmi poolt, millega kulutati 675 000 naela (mis oleks tänapäeval umbes 32 miljonit naela) sõjalisteks operatsioonideks Betšuaanamaal. Warrenile anti luba värvata lisaks piirkonda saadetavatele Briti sõjaväelastele erikorras armeesse ka 1500 aafriklast. 4000-meheline sõjavägi, mida juhtis Chareles Warren, saadeti Stellandi tagasi vallutama. 7. veebruaril 1885 jõudis salk Stellandi pealinna Vryburgi. 8. aprillil 1885 saatis Warren Suurbritanniasse teate, et on Betšuaanamaa okupeerinud ja korra täielikult taastanud. Buuride vabariik varises ilma verevalamiseta.

30. septembril moodustati Stellandist ja teistest Molopost lõunas asuvatest aladest Briti Betšuaanamaa. 1891. aastal laienes piirkonda Lõuna-Aafrika tolliliit. 1895. aastal liideti need alad Kapimaa kolooniaga, mis kuulub tänapäeval Lõuna-Aafrika Vabariigi koosseisu, olles Mahikengi linna ümbritsevad alad.
Rostislav Pljatt

**Rostislav Pljatt** (vene keeles *Ростислав Янович Плятт*; 30. november / 13. detsember 1909 Rostov Doni ääres – 30. juuni 1989 Moskva) oli Nõukogude Liidu draama- ja filminäitleja.
Energia põik

**Energia põik** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt ning lõpeb Lasteaia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 395 m.

Tänav nimetati vastavalt Narva linnavalitsuse 17.10.2007 korraldusele nr 1534-k oletatavasti selles piirkonnas asuva Energia tänava järgi.

## Viited
Bosporose kuningriik

**Bosporose kuningriik**, tuntud ka kui **Krimmi Bosporose kuningriik** (kreeka: Βασίλειον του Κιμμερικού Βοσπόρου), oli vanaaja riik, mis asus Krimmi poolsaare idaosas ja Tamani poolsaarel Kertši väina rannikul (kuningriik ei saanud nime Musta mere teises otsas Istanbuli juures asetseva Bosporuse väina järgi).

Bosporose kuningriik oli pikima ajalooga Rooma satelliitriik. Bosporose riigi kuldaeg oli 2.-1. sajand eKr. Keiser Nero ajal, aastatel 63-68 pKr, oli Bosporos Rooma provints. Teise sajandi lõpus pKr andis kuningas Sauromates II sküütidele kriitilise hoobi ning liitis kõik Krimmi alad oma riigiga.

Bosporose riigi majandus tugines peamiselt vilja-, kala- ja orjaekspordile. Kaubavahetuse tulemusel tekkinud rikkused peegelduvad tänapäevalgi vastavastatud kurgaanides. Omal ajal edukad linnad on jätnud tulevastele põlvedele märkimisväärse kultuuri- ja arhitektuuripärandi, mida säilitatakse peamiselt Peterburi Ermitaažis.
Paul Valéry

**Paul Valéry** (), õieti **Ambroise Paul Toussaint Jules Valéry** (30. oktoober 1871 Sète – 20. juuli 1945 Pariis) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik, esseist ja ühiskonnategelane.

Ta valiti 1925. aastal Prantsuse Akadeemia liikmeks (38. iste).

Teda esitati 12 eri aastal kokku 27 korral Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.

Eesti keeles on ilmunud tema esseede ja filosoofiliste fragmentide kogumik "Härra Teste" (originaalis "Monsieur Teste", sarjas "Avatud Eesti Raamat", tõlkinud Hasso Krull, Tallinn: Vagabund, 1995).

## Viited

## Välislingid

* Valéry Studies Newcastle'i Ülikoolis.
Georg Wilhelm Pabst

**Georg Wilhelm Pabst** (**G. W. Pabst**; 25. august 1885 Roudnice nad Labem, Böömimaa, Austria-Ungari – 29. mai 1967 Viin) oli filmilavastaja.

Noorpõlves oli ta näitleja ja teatrilavastaja. Filmilavastajana tegutses ta 1920. aastate algusest Berliinis, 1933. aastast Prantsusmaal, samast aastast USA-s, 1936. aastast jälle Prantsusmaal, 1939. aastast Austrias. Pärast sõda tegi ta filme ka Itaalias ja Saksamaal. Teda peetakse üheks 1920. aastate tipprežissööriks. Eriti hinnatud on tema filmid "Pandora laegas" ja "Tagebuch einer Verlorenen" (mõlemas mängis Louise Brooks). 

## Filme
*"Der Schatz" (1923; debüütfilm)
*"Die freudlose Gasse" ("Rõõmutu tänav", 1925; Greta Garbo ja Asta Nielseniga)
*"Geheimnisse einer Seele" (1926)
*"Die Liebe der Jeanne Ney" (1927)
*"Die Büchse der Pandora" ("Pandora laegas", 1929; Louise Brooksiga)
*"Tagebuch einer Verlorenen" (1929; Louise Brooksiga)
*"Westfront 1918" ("1918", 1930; esimene helifilm)
*"Die Dreigroschenoper" ("Kolmekrossiooper", 1931)
*"Kameradschaft" ("Seltsimehelikkus", 1931)
Kõrgem ohvitser

**Kõrgem ohvitser** on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.

## Eesti kaitseväe kõrgemad ohvitserid
### Auastmed
Maa- ja õhuväes:
*brigaadikindral
*kindralmajor
*kindralleitnant
*kindral

Mereväes:
*kontradmiral
*viitseadmiral
*admiral
Vanemallohvitser

**Vanemallohvitser** on allohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.

## Eesti kaitseväe vanemallohvitserid
### Auastmed maa-, õhu- ja mereväes
*nooremveebel
*veebel
*vanemveebel
*staabiveebel
*ülemveebel
Kortermeister

**Kortermeister** (saksa sõnast *Quartiermeister*) on endisaegne ohvitser, kes algselt (kuni 16. sajandini) tegeles vägede majutuse, toidu ja hobusemoona küsimustega, hiljem (kuni 20. sajandini) aga eelkõige operatiivküsimustega. 

## Vaata ka
*kindralkortermeister
*ülemkortermeister

## Viited
Solomon Pikelner

**Solomon Pikelner** (vene keeles *Соломон Борисович Пикельнер*; 6. veebruar 1921 Bakuu – 19. november 1975 Moskva) oli Nõukogude Liidu astrofüüsik, Moskva Riikliku Ülikooli professor.

## Elulugu
Solomon Pikelner sündis aastal 1921 Bakuus. Aastal 1942 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna. Aastal 1945 kaitses ta kandidaadiväitekirja, hiljem ka doktoriväitekirja.

Aastatel 1946–1959 töötas ta NSVL Teaduste Akadeemia Krimmi astrofüüsika observatooriumis. Aastal 1959 valiti ta Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna astrofüüsika kateedri professoriks. Aastatel 1964–1967 oli ta Rahvusvahelise Astronoomialiidu Tähtedevahelise Keskkonna uurimise komisjoni president. Aastal 1971 võeti ta Londoni Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks. Ta oli ka ajakirja Astronomitšeski Žurnal toimetuskolleegiumi liige.

## Mälestuse jäädvustamine
Solomon Pikelneri järgi on nimetatud Pikel'neri kraater Kuul ja asteroid 1975 Pikelner.

## Viited
Juhtivus

**Juhtivus** on aine füüsikaline omadus edasi kanda energiat või teist ainet. 

Energia juhtivused:
*soojusjuhtivus ehk termiline juhtivus – termilise energia edasikandmise võime (peamiselt tahkistes ja vedelikes) 
*elektrijuhtivus – ilmneb elektrivooluna elektrijuhtides 
**kompleksjuhtivus – näivjuhtivus vahelduvvoolu elektriahela osas
***aktiivjuhtivus – kompleksjuhtivuse reaalosa
***reaktiivjuhtivus – kompleksjuhtivuse imaginaarosa
**omajuhtivus (ingl *intrinsic conduction*) – kristallivõre defektidest tulenev elektrijuhtivus (metallides) 
**lisandjuhtivus (ingl *extrinsic conduction*) – võõraatomitest (lisanditest) põhjustatud elektrijuhtivus (pooljuhtides)
**elektrolüütiline elektrijuhtivus – toimub ioonide vahendusel elektrolüütides
*magnetiline juhtivus – esineb magnetahelas
*helijuhtivus ehk akustiline juhtivus – ilmneb heli juhtivas keskkonnas, näiteks õhus

Aine juhtivused:
*veejuhtivus – vee edasikandumine soonte, pooride või lõhede kaudu, näiteks pinnases
*kapillaarjuhtivus – niiskuse edasikandmine, näiteks ehitusmaterjalis

## Vaata ka
*Füüsikaliste suuruste loend
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Elektrijuhtivus (suurus)

**Elektrijuhtivus** (ingl *conductance*) on füüsikaline suurus, mis iseloomustab seda, kui suur on elektriahela lüli (näiteks elektroonikakomponendi) võime juhtida elektrivoolu. 

Juhtivuse tähis on G ja mõõtühik on siimens (tähis S).

Elektrijuhtivus on elektritakistuse pöördsuurus.

*Alalisvoolu korral 
:G = \frac{1}{R},
kus G on elektrijuhtivus ja R on elektritakistus.

*Vahelduvvooluahelas on juhtivus komplekssuurus. See kompleksjuhtivus ehk näivjuhtivus (ingl *admittance*) on impedantsi ehk näivtakistuse Z pöördsuurus:
:\underline Y = {\underline Z^{-1}} = \frac1{\underline Z}.

## Vaata ka
*Erijuhtivus
*Elektritakistus
Mereväebaas

**Mereväebaas** on mere ranniku piirkond ja selle rannikuga piirnev akvatoorium, kus asub ja kus saab manööverdada sõjalaevastik.

## Vaata ka
*Tallinna mereväebaas

## Viited
Miinilaev

**Miinilaev** on üldistav ja harva kasutatav sõjalaeva liigi nimetus. 

Miinilaev võib olla vastavalt tegelikule otstarbele järgnev sõjalaev:
*Miinitraaler,
*Miinijahtija,
*Miiniveeskaja,
*Miinilõhkaja,
*Kaugjuhitavate miinilaevade juhtlaev.

Vanas keelepruugis võidakse miinilaevaks kutsuda lisaks järgmisi sõjalaevu:
*Torpeedokaater,
*Hävitaja.
Ohvitseridekogu

**Ohvitseridekogu** on väeosa vm sõjalise rühmituse ohvitsere ühendav organisatsioon. Kogus muu hulgas arendatakse ohvitseride seltskondlikku ja sõjalist kasvatust. Kogu moodustatakse siis, kui väeosas on vähemalt 10 ohvitseri.

## Eesti ohvitseridekogud
Enne Teist maailmasõda korraldas Eestis ohvitseridekogude tegevust Ohvitseride Keskkogu.

Tänapäeval on oma ohvitserikogud Kaitseliidus ja Eesti piirivalves.

## Vaata ka
*ohvitseride kasiino

## Viited
Dami Im

**Dami Im** (sündinud 17. oktoobril 1988 Seoulis) on Lõuna-Korea päritolu Austraalia laulja ja laulukirjutaja.

Üheksa-aastaselt emigreerus ta perega Austraaliasse.

Ta võitis telesaate "X-Factor" Austraalia versiooni viienda hooaja ja sõlmis lepingu plaadifirmaga Sony Music Australia. 

Ta esindas Austraaliat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Sound of Silence", mis sai lauluvõistlusel 511 punktiga teise koha. Žürii punktidega läks ta juhtima, aga pärast telehääletuse tulemusi jäi ta Ukraina järel teiseks.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Dream" (2010)
* "Dami Im" (2013)
* "Heart Beats" (2014)
* "Classic Carpenters" (2016)
* "I Hear a Song" (2018)

### EP-d
* "Snow & Carol" (2011)
* "Intimacy" (2012)
* "Live Sessions EP" (2019)

## Välislingid
* Koduleht
Kris Lemsalu

**Kris Lemsalu** (sündinud 3. aprillil 1985) on eesti kunstnik.

## Hariduskäik
Ta on õppinud keraamikat Eesti Kunstiakadeemias (lõpetas 2008. aastal), Taani Disainikoolis ja Viini Kunstiakadeemias.

Ta on esinenud arvukatel näitustel Euroopas ning temast on kirjutanud olulised kunstiväljaanded nagu Mousse, Vice, Artnet News ja Frieze. 2018. aastal olid tema isikunäitused Viini Secession galeriis ning vastavatud galeriis Londoni Goldsmith's College'i juures.

Tema teoseid on mitmes muuseumi- ja erakogus. 2019. aastal esindas Lemsalu Eestit 58. Veneetsia kunstibiennaali Eesti paviljonis.

## Looming

Lemsalu kasutab oma teostes materjalina peamiselt portselani, karusnahka, villa, silikooni, leidobjekte jpm. Lemsalu loomingut iseloomustab tähelepanu koloriidi- ja pinnaefektidele, huvi arhetüüpsete ja sümboolsete motiivide vastu, irooniline ja refleksiivne suhe oma vahenditesse, lavastuslikkus ja absurdimaiguline huumor. Teoste käivitavaks jõuks on tihti isiklikud läbielamised ja lood, mille põhjalt loob kunstnik laiemaid üldistusi võimaldavaid misanstseene.

Avalikkuses astub ta üles enamasti kostümeeritult.

Perioodil 2016–2018 sai ta kunstnikupalka.

## Tunnustus
* 2018 – Noore kultuuritegelase preemia (esinemine Performa17 kunstibiennaalil New Yorgis, David Roberts Art Foundationi 10. aastapäeva sündmustel Londonis ja rahvusvaheline näitusetegevus 2017. aastal)
* 2018 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (Eesti silmapaistva ja mõjusa esindamise eest 58. Veneetsia biennaalil ning kaasahaarava, aktuaalse ja rahvusvaheliselt kõneka loomingulise tegevuse eest) 
* 2025 – Eesti Kultuurkapitali stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*"AREENI KAANELUGU: Autsaider Kris Lemsalu ei mahu eesti kunsti raamidesse". Areen, 15. november 2013
*"Meie Aja Kunst: Kris Lemsalu". ETV 2013
*"Kris Lemsalu pisut hullumeelsed tööd müüvad Ameerikas hästi". Eesti Elu, 20. detsember 2013
*“Tiit Pääsuke ja Kris Lemsalu. Kaunitar ja koletis“ Kunstihoones. Sirp, 18. märts 2016
*"Arvustus. Tiit Pääsukese ja Kris Lemsalu kummastav kaunis". ERR Kultuur, 12. aprill 2016
Chu riik

**Chu** (hiina: 楚) oli hegemooniline Zhou-aegne riik. Alates 8. sajandi algusest eKr nimetasid Chu kuningad end Zhou dünastia valitsejatega samaväärseteks. Kevade ja Sügise perioodil sai Chust edukate vallutustega kiiresti kasvav riik, eemalduti nii kultuuri kui ka asukoha poolest Zhou keskosast. Sõdivate riikide ajastuks oli Chu saanud võimsaks riigiks, Chu kultuur mõjutas palju Hani dünastiat.

Ka nimede **Jing** ja **Jingchu** all tuntud riigi territooriumile jäid peamiselt tänapäeva Hubei ja Hunani provintsid, aga ka osaliselt Chongqing Shi, Guizhou, Henani, Anhui, Jiangxi, Jiangsu, Zhejiangi ja Shanghai provintsid. Üle 400 aasta oli Chu pealinn Danyang, mis asus Dani jõe ja Xi Jiangi jõe kohtumiskohal, tänapäeva Henani provintsis; hiljem koliti pealinn Yingi linna.

Sõdivate riikide ajastu lõpul olid 225. aastaks eKr alles jäänud vaid neli riiki – Chu, Qin, Yan ja Qi. Qini riigi väed purustasid Chu armee 224. aastal eKr ja vallutasid järgmise sõjaretke käigus 223 eKr Chu pealinna ja kõrvaldasid viimase Chu kuninga Fuchu.
Pachacámac

**Pachacámac** (ketšua keeles *Pachakamac*; jumal Pachakamaqi järgi) oli Kolumbuse-eelne linn Lõuna-Ameerikas. Selle jäänused asuvad Peruus Lima kesklinnast umbes 40 km kagus Luríni jõe orus. 

## Asukoht
Pachacámac asub rannikuäärse Luríni ringkonna põhjaosas umbes 2 km kaugusel Vaiksest ookeanist. Varemed paiknevad Lima linna lõunaserval kõrgendikul. Luríni ringkonna idanaaber Pachacámaci ringkond nõudleb Pachacámacit ning selle kõrval olevat tänapäeva asulat Julio C. Tello (ka Puente Lurín). 

Ümbruskonna rahvastik kasvab kiiresti rände tõttu Luríni jõe orgu, kuid tegu on ikka veel maapiirkonnaga, kus tegeldakse niisutuspõllundusega. 

## Ajalugu
Linn oli juba konkista ajal tublisti üle tuhande aasta vanune. Seal olid vähemalt üks püramiid, kalmistu ja värvilised kalafreskod umbes 4.–6. sajandist pKr. Wari kultuuri ajal (umbes 7.–8. sajand) ehitati linn välja ja see oli tõenäoliselt halduskeskus. Wari kultuuri mõjusid on nii arhitektuuris kui ka keraamikas ja tekstiilides (hauapanustes). Pärast Wari riigi kokkuvarisemist kasvas Pachacámac edasi ning sai ise riigi keskuseks, aga Pachacámaci riik ei saanud nii suureks nagu Wari riik. Tollest ajast pärineb enamik templeid ja lihtsaid hooneid (umbes aastatest 800–1450). 

Tõenäoliselt oli Pachacámaci riik inkade saabumise ajal juba lagunenud. Rímaci jõe ja Luríni jõe orus oli väike riik itšmadel. Pachacámac oli neil eeskätt usuline keskus loojajumal Pachakamaqi kummardamiseks. Pärast itšmade riigi ühinemist inkade riigiga sai Pachacámacist tähtis halduskeskus. Siiski jäi see ka templilinnaks ja Pachakamaqi preestrid tohtisid tegutseda sõltumatult inkade preestritest. Tõenäoliselt küsisid ka inkad ise regulaarselt Pachakamaqi oraaklilt nõu. Inkade ajast pärineb viis hoonet, sealhulgas päikesetempel peaväljakul.

## Vaatamisväärsused

Oraakel ehitati juba inkade ajal savitellistest. Praktiliselt täielikult on säilinud Pachacámaci inkade ajal ehitatud osa, eriti ajavahemikus 1440–1533 ehitatud piirkond. Turistid saavad külastada paleesid, templeid, väljakuid ja muuseume, kus hoitakse Pachacámaci arheoloogilisi leide. 

Tähtsamad hooned on:
* päikesetempel
* kuutempel ehk päikeseneitsite tempel ehk Mamakuna ehk Mamaconas (Julio César Tello poolt restaureeritud)
* Pachakamaqi tempel (varemed)
* Urpi Wachaqi tempel
* palverändurite väljak

## Välislingid

* Pachacámaci pildid
* Pachacamac Archaeological Project
Pachakamaq

**Pachakamaq** (ketšua keeles 'maa looja'; hispaaniapäraselt *Pachacámac*) oli jumal, keda austasid muu hulgas itšmad Pachacámaci linnas enne konkistat.  

Pachakamaq lõi esimese mehe ja esimese naise, kuid ei andnud neile süüa, nii et mees suri. Naine heitis jumalale ette hooletusse jätmist ja needis teda. Pachakamaq andis naisele viljakuse. Hiljem tappis ta naise poja ning lõi laiba tükkideks, millest tekkisid mitmesugused puu- ja juurviljataimed.   Naise teine poeg Wichama pääses pakku ja Pachakamaq tappis tema ema. Wichama maksis kätte, ajades Pachakamaqi merre.

Kui inkad vallutasid itšmade ala, sealhulgas Pachacámaci linna, võtsid nad Pachakamaqi üle. Hilises inkade mütoloogias oli ta Tayta Inti ja  Mama Killa poeg ning Mama Pacha abikaasa. Ainult itšmade kohta on kindlalt teada, et nad austasid Pachacámaci linnas jumal Pachakamaqit, kuigi linnas elasid teisedki rahvad (Wari kultuur, Pachacámaci riik, Chancay kultuur ja Chimú kultuur).

## Kirjandus
* Johann Georg Müller.  *Geschichte der amerikanischen Urreligionen*, Schweighauser, Basel 1855. 706 lk. §64: Der Mythus von Pachacamac, lk 317–322.
* Waldemar Espinoza Soriano. *Los Incas  / Economía,  sociedad y estado en la era del Tahuantinsuyo*, Amaru editores, Lima 1987 (1. trükk).
* María Rostworowski de Diez Canseco.  *Estructuras andinas del poder / Ideología religiosa y política*, IEP Instituto de estudios peruanos, Lima 1988 (3. trükk).
* Heinrich Cunow.  *Geschichte und Kultur des Inkareiches: Ein Beitrag zur Kulturgeschichte Altamerikas*, Severus Verlag, Hamburg 2011. 236 lk. Pachacamac: lk 179. ISBN 9783863470661
Kohtuballistika

**Kohtuballistika** on kriminalistika haru, mis käsitleb tulirelvi, padruneid ja lasujälgi, nende uurimise vahendeid, võtteid ja meetodeid. See võimaldab identifitseerida tulirelva ning selgitada pihtamiskaugust ja muid tulistamisega seotud asjaolusid.
Turda

**Turda** (ungari *Torda*, saksa *Thorenburg*) on linn Rumeenias Cluji maakonnas. Ajalooliselt kuulub linn Transilvaaniasse.

Vanalinn asub Valea Racilori (ungari *Rákospatak*) jõe mõlemal kaldal. Valea Racilori suubumisel Arieși (ungari *Aranyos*) jõkke (Mureși jõe vasakpoolne lisajõgi) ja Arieși jõe mõlemal kaldal asub uuem linnakeskus.

Oli Ungari kuningriigis Torda-Aranyosi komitaadi keskus. Pärast Esimest maailmasõda läks koos ülejäänud Transilvaaniaga Rumeeniale.

Tänapäeval on algse linnaga (rumeenia *Turda-Veche* 'vana Turda') liidetud ka linna kõrvale 13. sajandil tekkinud Turda küla (rumeenia *Turda-Nouă* 'uus Turda').

Elanikest oli 2011. aastal 77% rumeenlased ja 8% ungarlased.


2010-IMG 1840.jpg|Vaade keskkalmistult Turda linna ajaloolisele südamele
Turda,Valea Racilor în zona str.G.Coșbuc.jpg|Sild üle Valea Racilori jõe
2010-IMG 1310.jpg|Kalvinistlik kirik vanas linnasüdames
2010-IMG 1230.JPG|Hotell Potaissa
|
Turda Teatrul Municipal 2010.jpg|Linnateater
Turda-Teatrul-2010-(05).jpg|Maskaroon linnateatri peafassaadil
TurdaBaroc02.jpg|Barokkhoone vanalinnas
Casa memorială Sándor Petőfi (Str. Dr. Ioan Ratiu Nr. 44).jpg|Sándor Petőfi majamuuseum (Str. Dr. Ioan Ratiu Nr. 44)


## Viited

## Välislingid

*Turda koduleht. Rumeenia ja inglise keeles
*Leht ''turdaturism.ro''. Rumeenia ja inglise keeles
Turda Nouă

**Turda Nouă** (saksa *Neu-Thorda*, ungari *Újtorda*; tõlkes 'Uus-Turda') on endine asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Turda linna linnaosa (kvartal). 

## Ajalugu
13. rajasid saksid (hiljem tuntud kui Transilvaania saksid) Turda linnast loode poole asula, mis vastukaaluks Turda linna nimele ('Vana-Turda'; rumeenia *Turda Veche*) sai nime 'Uus-Turda'. Kahe asula piir pandi paika 14. sajandil.

17. sajandi alguse sõdades hävisid Turda eeslinnad, sh ka Turda Nouă, peaaegu täielikult. 

## Vaatamisväärsused
*kalvinistlik Turda Nouă kiriku ansambel, mis on kultuurimälestis 14. sajandist ja kus on ka tähelepanuväärne sisustus 18. sajandist. Kiriku ansamblisse kuulub ka kirikuaed 
*kristlik kalmistu
*juudi kalmistu

## Pildid
Foto: Robert Treufeldt, 19. mai 2011

Turda linn 01.jpg|Majad Turda Nouăs
Turda linn 02.jpg|Kivimaja Turda Nouăs
Turda linn 03.jpg|Nikerdatud impostidega puitaken kivimajal Turda Nouăs


## Viited

## Välislingid
Karkus

**Karkus** on mitmetähenduslik sõna:
*Karkus oli küla Ambla kihelkonnas
*Karkuse asundus oli Ambla kihelkonnas
*Karkus on Karksi saksakeelne nimi
*...

## Vaata ka
*Karkuse järv
*Karkuse mõis
*Karkuse soo
*Karkuse vald
Kərim Kərimov

**Kerim Kerimov** (aserbaidžaani keeles *Kərim Əli oğlu Kərimov*, vene keeles *Керим Алиевич Керимов*; 14. november 1917 Bakuu – 29. märts 2003 Moskva) oli aserbaidžaani päritolu Nõukogude insener ja raketiteadlane, suurtükiväe kindralleitnant. Ta oli Nõukogude kosmonautika rajajaid.

Ta sündis aastal 1917 Bakuus inseneriperekonnas. Ta õppis aastatel 1935–1939 Novotšerkasski industriaalinstituudis. Aastal 1942 lõpetas ta Aserbaidžaani Industriaalinstituudi, aastal 1943 Dzeržinski nimelise Suurtükiväeakadeemia.

Teise maailmasõja ajal oli ta seotud reaktiivmiinipilduja Katjuša (ja laengutega talle) väljatöötamisega.

## Isiklikku
Tema tütar oli geodeet Surija Tatevjan.

## Viited
Danzigi vabalinn (1807–1813)

**Danzigi vabalinn** (prantsuse *Ville Libre de Dantzig*) oli pooleldi iseseisev linnriik, mille rajas Napoleon I Napoleoni sõdade ajal, ja mis kestis 9. septembrist 1807 kuni 22. jaanuarini 1813.

## Ajalugu
Preisimaa omandas Danzigi linna teise Poola jagamise käigus aastal 1793. Pärast Friedrich Wilhelm III lüüasaamist Jena ja Auerstedti lahingus (1806) sai Danzig Tilsiti rahu (1807) järgi vabaks linnaks, mille alad võeti Lääne-Preisimaa provintsilt. Danzigi linnriigi kontrolli alla jäi Danzigi linn (tänapäeva Poola linn Gdańsk) ja seda ümbritsevad alad.

Prantslased andsid linna üle 27. mail 1807, vabariik kuulutati välja 21. juulil. Preisimaa, Friedrich August I-se Saksimaa kuningriik ja Varssavi hertsogiriik pidid garanteerima riigi püsimajäämise. Napoleon määras linna juhtima komandör François Joseph Lefebvre, kes oli juhtinud linna vallutamist; tegelikult sai äsjaloodud riigi juhiks kindral Jean Rapp. Linnakodanikud pidid majutama Prantsuse sõjaväelasi ning maksma makse, kui Napoleon valmistus Venemaa vallutamiseks.

Kui prantslased Venemaalt taganema hakkasid, piiras Vene sõjavägi ka Danzigi linna; linna jäänud u 40 000 Prantsuse sõjaväelast olid sunnitud 2. jaanuaril 1814 lahkuma. Preisimaa võimud tegid Danzigist pärast Viini kongressi oma Lääne-Preisimaa provintsi pealinna, sellega oli vabalinna staatusel lõpp.

## Vaata ka
* Danzigi vabalinn
Dahomee vabariik

**Dahomee vabariik** (prantsuse: *République du Dahomey*) oli 11. detsembril 1958 asutatud Prantsusmaa autonoomne koloonia. Enne autonoomsuse saavutamist oli Dahomee vabariik olnud Prantsuse Dahomee. Dahomee sai iseseisvaks 1. augustil 1960.

Riik nimetati 1975. aastal Benini lahe järgi Beniniks (laht oli saanud nime tänapäeva Nigeeria aladel olnud Benini impeeriumi järgi). Nimi "Benin" oli neutraalne kõigi riigi rahvaste suhtes, "Dahomee" tuletas paljudele meelde kunagist fonide Dahomee kuningriiki.
Karl Kimmel (prokurör)

**Karl Kimmel** (23. oktoober 1922 Kabritski asundus, Perovskoje vald, Kanski maakond, Jenissei kubermang  – 29. september 2009 Tallinn) oli eesti jurist, Eesti NSV peaprokurör.

Ta sündis kehviktalupoja perekonnas.

Ta õppis kaugõppes aastatel 1946–1950 Tallinna Juriidilise Koolis ning aastatel 1950–1957 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas.
 
Töötamist alustas 1938. aastal Borodino teraviljasovhoosis, algul töölisena, edaspidi majandusjuhatajana ja osakonna raamatupidajana. 1940. aastal siirdus Irbeiski ümberlaadimisbaasi, kus töötas mõnda aega arvestajana ja hiljem vanemraamatupidajana.

1940. aastast oli NKVD töötaja, 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmee ridadesse ja tegi 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisus kaasa 2. maailmasõja, algul reavõitlejana, pärast polgu komsomolitöötajana.

1944–1946 oli SMERŠ'i operatiivvolinik. Parast demobiliseerumist Nõukogude sõjaväest suunati ta tööle Eesti NSV prokuratuuri. Ta töötas Saaremaa ja Virumaa prokuratuuris, oli Saaremaa prokuröri kohustetäitja, siis Virumaa prokuröri asetäitja ja seejärel 1949. aastal määrati Eesti NSV Prokuratuuri uurimisosakonna prokuröriks, oli 1952 Eesti NSV Prokuratuuri osakonnaülem. 

1952. aastal määrati ta Pärnu oblasti prokuröriks, alates 1953. aastast oli ta Eesti NSV prokuröri asetäitja. 

1962 oli ta ENSV riiklik süüdistaja Jüriste, Linnase, Viksi kohtuasjas, keda süüdistati Tartu koonduslaagris toime pandud inimsusvastastes kuritegudes.
Osales Hruštšovi sula aegsetes represseeritute rehabiliteerimisprotsessis ning Eesti NSV dissidentluse vastastes repressioonides.

1970–1987 oli ta 2. klassi riigiõigusnõunik, Eesti NSV Prokuratuuri prokurör ja Eesti NSV peaprokurör.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik. EKP Keskkomitee liige.

## Tunnustus
*Isamaasõja II järgu orden
*"Austuse märk"
*kuus medalit
*1972 Eesti NSV teeneline jurist

## Teoseid
*"Alaealiste kuritegevusest ja selle ärahoidmisest". Tallinn: Eesti Raamat, 1966
*"Kriminaalõigus. Õppematerjali kogumik VI". Tallinna Politseikool 1994

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Alla Massevitš

**Alla Massevitš** (vene keeles *Алла Генриховна Масевич*; 9. oktoober 1918 Thbilisi – 6. mai 2008 Moskva) oli vene astronoom.

Ta lõpetas Karl Liebknechti nimelise Moskva Industriaal-pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1952–1987 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Astronoomianõukogu aseesimehena. Aastast 1987 juhendas ta Maa tehiskaaslaste optilist jälgimist. Aastatel 1981–1982 oli ta ÜRO Kosmose rahuotstarbel uurimise ja kasutamise teise konverentsi ettevalmistamise orgkomitee esimehe asetäitja (orgkomitee esimees oli ÜRO peasekretär). Aastatel 1970–1976 oli ta Moskva Geodeesia ja Kartograafia Instituudis kosmilise geodeesia professor.

Tema peamised teaduslikud tööd olid seotud tähtede sisemise struktuuri ja evolutsiooniga ning kosmilise geodeesiaga. Aastatel 1949–1950 uuris ta koos Pavel Parenagoga seoseid mass–helendus ja mass–raadius, väljastades seosed Hertzsprungi-Russelli diagrammil.
Piiramine

**Piiramine** ehk **sissepiiramine** (ka **ümberpiiramine** ja nn **kotti võtmine**) on sõjanduses vastase vägede äralõikamine teistest vägedest, et sissepiiratud väed hävitada või vangi võtta. Piirata võidakse ka vastase mingit objekti (nt linnust, linna). 

Piiramise käigus tekkivat rindejoont nimetatakse piiramisrõngaks.

Vastandmõiste sissepiiramisele on väljamurdmine.

## Vaata ka
*Tiibamine

## Viited
Elymais

**Elymais**, tuntud ka kui **Elamais** (Ἐλυμαΐς, tuntakse ka kreekapärast antiikaegset nime **Elam**) oli pooleldi iseseisev riik, mis eksisteeris alates teisest sajandist eKr kuni kolmanda sajandini pKr. Pärsia lahest põhjas, tänapäeva Iraani Khūzestāni provintsi aladel asunund riik oli suurema osa oma eksisteerimisajast Partia impeeriumi vasallriik. Pärimuse järgi olid Elymaisi inimesed head vibukütid, kes pärinesid Susa linnast, mis jääb Elymaisi aladest itta. Suurem osa Elymaisi elanikest olid tõenäoliselt Eelami inimeste järeltulijad. Elymaisil oli kolm provintsi: Massabatice, Corbiane ja Gabiane.

Elymaisi riigikeele kohta pole midagi teada. Sõna "elamiit" kasutati juba Ahhemeniidide riigi aegadel, 250 aastat enne Elymaisi teket. Elymaisi aladelt on leitud mitmeid arameakeelseid silte. Elymaisi riik lõppes, kui Sassaniidid territooriumi 3. sajandil pKr vallutasid.
Surija Tatevjan

**Surija Tatevjan** (vene keeles *Сурия Керимовна Татевян*; 22. jaanuar 1937 – 16. juuli 2015) oli Nõukogude Liidu astrogeodeet, tehnikadoktor.

Ta lõpetas aastal 1960 Moskva Geodeesia-Aerofotograafia- ja Kartograafiainseneride Instituudi.

Aastast 1962 töötas ta NSVL Teaduste Akadeemia Astronoominõukogus (mis peagi organiseeriti ümber Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituudiks), kus tõusis nooremteadurist osakonnajuhatajaks. Ta oli Venemaa Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituudi juhtivteadur.

Ta oli astrogeodeesia sünni juures, pärast Maa tehiskaaslase väljalennutamist oli seotud kosmilise geodeesia meetodite väljatöötamisega. Ta oli kaasautoriks esimestele monograafiatele, kus lahendati geodeesiaalaseid ülesandeid, kasutades Maa tehiskaaslasi. Ta võttis osa Rahvusvahelise Geodeetide Assotsiatsiooni ning Rahvusvahelise Geodeetide ja Geofüüsikute Liidu tööst.

## Isiklikku
Tema isa Kerim Kerimov oli aserbaidžaani päritolu Nõukogude insener ja raketiteadlane, suurtükiväe kindralleitnant, Nõukogude kosmonautika rajajaid.

## Viited
Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus

**Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus** ehk **TTIP** (*Transatlantic Trade and Investment Partnership*) ehk **EL-USA vabakaubandusleping** on kavandatav kaubanduslepe Euroopa Liidu ja USA vahel. Leppe eesmärkideks on edendada kaubavahetust ja mõlema osapoole majanduskasvu. Ameerika Ühendriikide valitsus käsitleb TTIP-d Vaikse ookeani-ülese partnerluse (TPP) paralleelleppena. Läbirääkimised olid algselt planeeritud lõppema 2014. aasta lõpus, kuid ekspertide sõnul ei pruugi osapooled jõuda kokkuleppele enne 2019. või 2020. aasta lõppu.

Leppe üksikasjad on üldsusele salastatud, 2014. aasta märtsis lekkis leppe mustand avalikkuse ette. Euroopa Komisjon avaldas 2015. aasta jaanuaris mõned lepingu üksikasjad ning tugevdas turvameetmeid, et edaspidi lekkeid ei tekiks.
Matrikkelen

**Matrikkelen** on Norra kataster ehk kinnisvararegister, mis peab järge kinnisvara, kinnisvarapiiride, aadresside ja ehitiste üle. Katastrit haldab, juhib ja arendab Kartverket. Katastri uuendamise eest vastutavad kohalikud omavalitsused. Detsembrist 2007 kuni aprillini 2009 oli üleminekuaeg, kui kohalikud omavalitsused võtsid üle registriandmed GAB käest ja kaardiandmed DEB käest. Seadusega sätestab katastri tegevuse katastriseadus (*martikkelloven*), mis jõustus 1. jaanuaril 2010, kuid mõju omavad ka teised seadused.

### Ligipääs
Katastriseaduse § 29 järgi on kõikidel õigus ligipääsule katastriandmetele, kuid katastrit ei saa otseselt igaüks kasutada. Nimelt mitte kõiki andmeid ei saa igaühele jagada, nii et vahepealsed tooted ja teenused peavad osa andmeid välja filtreerima. Kartverketil on ligipääsuks arvutiprogramm nimega Se eiendom, kuid ligipääsuks on ka teisi võimalusi.
Hõlm

**Hõlm** on mitmetähenduslik sõna:
*Hõlm (riietus) on eest lahtikäivate riietusesemete üks pool
*Hõlm (bioloogia) on väljalõigetega eraldatud osa taime lehest
*Hõlm on hõlmklapi osa.
*Hõlm on adra osa (nt hõlmader)
*Hõlm (inglise *blade*) on masina (nt buldooseri) eesosas olev tööorgan
*Hõlm on vanas kõnepruugis embus, kaisutus 

## Vaata ka
*Holm
Asustusnimi

**Asustusnimi** ehk **oikonüüm** on asula nimi; üks toponüümide liike.

Asustusnimede alla kuuluvad nt külanimed ehk komonüümid, linnanimed ehk polisonüümid.

Asustusnime elemente Eesti asulate puhul:
*-linn, nt Tallinn
*-järve, nt Kohtla-Järve
*-saare, nt Kuressaare
*-salu, nt Haapsalu, Tamsalu
*-küla, nt Mõisaküla, Uusküla
*-maa, nt Põltsamaa

## Vaata ka
*tänavanimi
*teenimi
Mart Raun

**Mart Raun** (sündinud 14. mail 1984) on eesti operaator ja pilditöötleja.

Ta lõpetas 2002. aastal Tallinna Kunstigümnaasiumi ja asus seejärel õppima Tallinna Ülikoolis kunstiõpetuse erialal. 2003. aastal vahetas eriala ning lõpetas 2007. aastal Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli bakalaureusekraadiga operaatori ja režissööri erialal.

Ta harrastab piltstsenaariumide joonistamist.

## Filme
Ta on teinud operaatori- ja muud sellega seotud tööd eeskätt paljude dokumentaal- ja tudengifilmide juures, aga ka järgmistes mängufilmides:
* 2009 – "Suits" (operaator)
* 2009 – "Vasha" (fotograaf)
* 2011 – "Kormoranid ehk nahkpükse ei pesta" (operaator)
* 2016 – "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" (operaator)
* 2017 – "Keti lõpp" (fotograaf)
* 2017 – "Heleni sünnipäev" (operaator, värvimääraja)
* 2019 – "Uued algused" (operaator, värvimääraja)
* 2021 – "Öölapsed" (kaasprodutsent, operaator, stsenaariumi toimetaja, värvimääraja, idee autor)

## Välislingid
* Mart Rauna blogi
Michel Temer

**Michel Miguel Elias Temer Lulia** (sündinud 23. septembril 1940) on Brasiilia jurist ja poliitik, kes oli 31. augustist 2016 kuni 1. jaanuarini 2019 Brasiilia president. Enne seda täitis ta 12. maist kuni 31. augustini 2016 presidendi kohuseid ajutiselt ametist kõrvaldatud Dilma Rousseffi asemel. Temer on vanim inimene, kes on kunagi Brasiilia presidendi ametisse astunud.

Temeri vanemad olid 1925. aastal Brasiiliasse emigreerunud maroniidid. Ülikoolis omandas ta hariduse õigusteaduse alal ja kaitses hiljem samas valdkonnas doktorikraadi. Enne poliitikasse siirdumist töötas ta muuhulgas õppejõu ja prokurörina.

1987. aastal valiti Temer esimest korda Brasiilia parlamendi alamkotta, kuhu ta kuulus kokku kuus ametiaega. Aastatel 1997–2001 ja 2009–2010 oli ta ühtlasi parlamendi alamkoja esimees. 2001. aastal valiti ta Brasiilia Demokraatliku Liikumise Partei esimeheks.

2010. aasta oktoobris toimunud presidendivalimistel osales Temer valitseva Tööliste Partei kandidaadi Dilma Rousseffi asepresidendikandidaadina. Nad võitsid valimiste teises voorus 56,05% häältest ning 1. jaanuaril 2011 astusid Rousseff ja Temer ametisse.

Kui Rousseff 12. mail 2016 korruptsioonisüüdistuste põhjal algatatud kohtuprotsessi ajaks ametist ajutiselt kõrvaldati, sai asepresident Temerist presidendi ajutine kohusetäitja. Esimese asjana vähendas Temer valitsuse liikmete arvu: senise 31 ministri asemel kuulub tema valitsuskabinetti vaid 22 ministrit. Temeri valitsusajal toimusid augustis 2016 Rio de Janeiros ka 2016. aasta suveolümpiamängud, mille Temer presidendi kohusetäitjana avas.

31. augustil 2016 avaldas Brasiilia parlamendi ülemkoda president Dilma Rousseffile riigieelarve koostamist puudutavate seaduste rikkumiste tõttu lõplikult umbusaldust. Samal päeval vannutati Temer ametisse Brasiilia 37. presidendina, kelle volitused kestsid kuni Rousseffi poolikuks jäänud teise ametiaja lõpuni 1. jaanuaril 2019.
1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses

**1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses** oli kuues Eesti-Soome maavõistlus maadluses. See toimus 17.-18. märtsil 1937 Tallinnas.

Matšid peeti kino Ars laval.

## Tulemused
Eesti A-koondis võitis Soome A 5:2 ja Eesti B Soome B 4:3. Johannes Kotkas seljatas Edvard Järvise (12.02), Eesti A-s võitis Kristjan Palusalu Hjalmar Nyströmi 3:0. Eesti B-s võitsid veel Heino Kaaremäe-Kristal, Voldemar Roolaan ja Olaf Luiga, kaotasid Johannes Looaru, Adalbert Toots ja A. Väärt.

## Kirjandus
*Homme Eesti-Soome maavõistlus maadluses (1937). Uus Eesti, 16. märts, lk 2.
*Kui võidate, siis Eesti on paremuselt teine maailmas (1937). Uus Eesti, 17. märts, lk 2.
*A-meeskond juhib 2:1, B maadles 2:2 (1937). Uus Eesti, 18. märts, lk 2
*Eesti võitis Soome 5:2 ja 4:3 (1937). Uus Eesti, 19. märts, lk 2, 8.
*Soome-Eesti maadluswõistlus. Virumaa Teataja, 19. märts 1937 http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=virumaavana19370319.1.1

## Välislingid
*Soome-Eesti maavõistlus maadluses Tallinnas 17.-18.03.1937. Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr 133 (1937. a sündmusi), 18/22 Eesti filmi andmebaas
1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses

**1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses** oli seitsmes Eesti-soome maavõistlus maadluses. See toimus 14. märtsil 1938 Helsingis.

## Tulemused
Eesti A kaotas Soome A-le 2:5 ja Eesti B Soome B-le samuti 2:5. Johannes Kotkas võitis Eesti B-s Hjalmar Nyströmi 3:0. Võitsid veel mõlemad keskkaallased Voldemar Roolaan ja Karl Kullisaar. Maadlusmatši ajal 127&nbsp;kg kaaluva Arvo Niemeläga sai Kristjan Palusalu vigastuse, mis lõpetas tema sportlaskarjääri, kuid kohtunikud andsid talle siiski 3:0 võidu.
1959. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses

**1959. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses** toimus Tallinnas.

Eesti A kaotas Soome A-le 3,5:4,5 ja Eesti B Soome B-le 3:5. Eesti A-s võitsid Johannes Kotkas ja Jaan Roots, viigistasid Rein Tomingas, Helmut Puur ja O. Palmet, kaotasid V. Laas, V. Kovaljov ja Paul Kuldkepp.
Sivan Beskin

**Sivan Beskin** (sündinud 31. augustil 1976 Vilniuses Leedus) on Leedu päritolu Iisraeli luuletaja ja tõlkija.

## Elulugu
Sivan Beskin kasvas üles Leedus. 28. augustil 1990 kolis ta Iisraeli, kus asus elama Kibbutz Ein Carmelis. Hiljem siirdus ta Krayoti ja sealt Haifasse. Ta õppis kujutavat kunsti, töötas Iisraeli kaitsejõudude arvutuskeskuses Mamramis ning kaitses bakalaureusekraadi majandusteaduses Iisraeli Tehnikainstituudis Technionis. 2002. aastast elab ta Tel Avivis, kus töötab süsteemianalüütikuna.

Algselt avaldas Beskin luulet veebiajakirjades Uus Lava ja Anonüümsed Kalad. Hiljem on tema luulet ja tõlkeid avaldanud mitmed ajakirjad nagu Helicon, samuti on saanud populaarseks Beskini laulud, mida on teiste seas tunnustanud kriitikud Menachem Ben and Nissim Calderon.

Sivan Beskin kuulub kirjandusajakirja "Oh!" toimetusse. 2006. aastal avaldas ta esimese luulekogu; 2011. aastal ilmunud teine luulekogu kandis pealkirja "Joona lähetqamine" ning hõlmas ka tõlkeid Marina Tsvetajeva loomingust. Samuti on Beskin tõlkinud Sergei Dovlatovit, Jossif Brodskit, Nikolai Gumiljovi, Velimir Hlebnikovi jt ning seadnud vene keelde Iisraeli luuletaja Leah Goldbergi tekste.

Beskini tõlketööd kajastab teiste seas ka Iisraeli režissööri Nurith Avivi 2010. aasta film "Translating"/"Traduire".

## Viited

## Välislingid
* En resa i kulturens Israel - Sivan Beskini intervjuu Axessile (rootsi keeles)
Mihhailovskoje

**Mihhailovskoje** (vene Михайловское) on kohanimi:
*Mihhailovskoje, asula Tula kubermangus
*Mihhailovskoje, asula Altai vabariigis

## Vaata ka
*Mihhailovskoje muuseum-looduskaitseala (Pihkva oblastis)
*Mihhailovskoje mõis (Pihkva oblastis)
*Krasnomihhailovskoje (Kalmõkkias)
Vaarao (film 1966)

**"Vaarao"** on 1966. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Bolesław Prusi samanimelisel romaanil.

## Sisu
Filmi tegevus toimub Vana-Egiptuses 11. sajandil eKr. Peategelane on noor vaarao Ramses XIII (kirjanduslik tegelaskuju). Võimule saanuna satub Ramses XIII vastuollu mõjuvõimsa preesterkonnaga, kellele ta lõpuks alla jääb.

## Osatäitjad
*Jerzy Zelnik – vaarao Ramses XIII/teisik kreeklane Lykon
*Wiesława Mazurkiewicz – kuninganna Nikotris, Ramses XIII ema
*Barbara Brylska – Kama, preestritar
*Krystyna Mikołajewska – Sara
*Ewa Krzyżewska – Hebron, Tutmosise naine
*Piotr Pawłowski – ülempreester Herhor
*Leszek Herdegen – preester Pentuer
*Stanisław Milski – ülempreester Mefres
*Kazimierz Opaliński – Beroes, kaldea prohvet
*Mieczysław Voit – preester Samentu
*Alfred Łodziński – Hiram, Tyrose vürst
*Andrzej Girtler – Ramses XII, Ramses XIII isa
*Emir Buczacki – Tutmosis, Ramses XIII vend
*Józef Czerniawski – preester Mentezufis
*Edward Rączkowski – Dagon, foiniikia kaupmees
*Ryszard Ronczewski – Eunana, ohvitser
*Leonard Andrzejewski – Tehenna, liibüa mässajate juht
*Jerzy Block – fellah
*Bohdan Janiszewski – ülempreester, labürindi valvur
*Wiktor Grotowicz – Nitager, vaarao väejuht
*Jarosław Skulski – Sargon, Assüüria saadik
*Marian Nosek – Rabsun, foiniikia kaupmees
*Lucyna Winnicka – preestritar
Mihhaili Suurtükiväeakadeemia

**Mihhaili Suurtükiväeakadeemia** (vene keeles *Михайловская военная артиллерийская академия*) on Peterburis asuv sõjakool; üks Venemaa vanimaid sõjakoole.

Kool ajalugu algab umbes aastal 1712.

Läbi aegade on kool kandnud mitmeid nimetusi. 1849. aastal nimetati see suurvürst Mihhail Pavlovitši järgi **Mihhaili Suurtükiväekooliks** (vene keeles *Михайловское артиллерийское училище*). 

Aastast 2013 on kooli direktor Sergei Bakanejev. 

## Välislingid
*Kooli koduleht
Krimmi Vabariik

**Krimmi Vabariik** on Venemaa Föderatsiooni poolt annekteeritud Ukraina Krimmi Autonoomse Vabariigi alal 2014. aastal moodustatud 1. järgu haldusüksus (föderatsiooni subjekt).

Vabariigi riigipea ning peaminister on Sergei Aksjonov.

## Vaata ka
*2014. aasta Krimmi kriis
*ÜRO Peaassamblee resolutsioon 68/262

## Viited
Novoestonija

**Novoestonija** (ukraina keeles *Новоестонія*, krimmitatari keeles *Novoestoniya*) on küla Krimmi vabariigis Krasnogvardiiske rajoonis; ajalooline eestlaste küla (vaata Eestlased Krimmis).

Novoestonija küla on esimest korda mainitud 1926. aastal ja tollal oli seal 14 talu 53 elanikuga. Kõik elanikud olid talupojad ja rahvuselt eestlased. 

Küla pindala on 1,94 km². Külas elab 1027 inimest (2014).

## Viited
Pervomaiske (Pervomaiske rajoon)

**Pervomaiske** (ukraina keeles *Первомайське*, krimmitatari keeles *Curçı*) on alev Krimmi vabariigis Pervomaiske rajoonis.

Pervomaiske küla on esimest korda mainitud 1798. aastal.

Pärast Krimmi sõda (1853–1856) jäi küla tühjaks. 1860. aastatel tuli tühja külla Krimmi Järvamaalt, Ambla, Madise ja Järva-Jaani kihelkonnast ning Jäneda, Ahula, Kaalepi, Albu, Abaja, Kuuse, Kuksema, Roosna-Alliku ja Metsataguse vallast 30 eestlaste taluperekonda. Džurtši küla kogukonnamaadest jaotati 1451 tiinu maad 80 meeshingele nii, et iga mees sai umbes 18 tiinu. Asunikud ehitasid 1883. aastal koolimaja ja 1901. aastal ehitati vallavanem Jaan Pärtli eestvõtmisel Džurtši külla vallamaja, kuna küla oli ka valla keskuseks. 1886. aasta andmete järgi elas küla 28 majapidamises 167 inimest. Tollal oli külas ka luteri kabel ja väike kauplus. 1915. aastal oli Džurtši külas 40 peret eesti asunikke. 

Veel enne Teist maailmasõda elas külas palju eestlasi.

1959. aastal sai küla aleviõigused.

Alevis elab 8470 inimest (2014).
## Viited
Krasnodarka

**Krasnodarka** (ukraina keeles *Краснодарка*, krimmitatari keeles *Könçi Şava*) on küla Krimmi vabariigis Krasnogvardiiske rajoonis.

Küla on esimest korda mainitud 1784. aastal. 

Pärast Krimmi sõda (1853–1856) jäi küla tühjaks. 1860. aastatel tuli külla mitu eestlaste taluperekonda.

1926. aasta loenduse alusel oli külas 70 talu, millest 66 kuulus talupoegadele. Külas elas tollal 238 inimest ja enamiku moodustasid eestlased. Külas tegutses tollal ka eestikeelne kool.

## Viited
Oleksandrivka (Krasnogvardiiske rajoon)

**Oleksandrivka** (ukraina keeles *Олександрівка*, krimmitatari keeles *Biy Aqay Kemelçi*), ka **Aleksandrovka**, on küla Krimmi vabariigis Krasnogvardiiske rajoonis.

Küla on esimest korda mainitud 1842. aastal ja enne seda oli see endisaegse krimmitatarlaste asulale rajatud tšehhide ja sakslaste koloonia.

Külas on olnud eesti kogukond (vaata Eestlased Krimmis) ja tegutsenud eestikeelne kool (Oleksandrivka keskkool).

Külas elab 1301 inimest (2014).
Uputatud laevade monument

**Uputatud laevade monument** (ukraina keeles *Пам'ятник затопленим кораблям*, vene keeles *Памятник затопленным кораблям*) on mälestusmärk Krimmis Sevastopolis. See rajati Krimmi sõjas Sevastopoli kaitseks laevasõiduteele uputatud purjelaevade mälestuseks 1905. aastal. 

Uputatud laevade monument on Sevastopoli tuntumaid mälestusmärke ja seda on kujutatud linna vapil ja lipul. Monumendi autorid on skulptor Amandus Adamson, arhitekt Valentin Feldmann ja sõjaväeinsener Friedrich Enberg. Monumendi kõrgus on 16,7 m. 

2009. aastal kanti monument Ukraina kultuurimälestiste registrisse, 2015. aastal Venemaa kultuurimälestiste registrisse. 


Памятник Затопленным кораблям - Орел на вершине.JPG|Fragment monumendist
Барельеф памятника затонувшим кораблям.jpg|Monumendi bareljeef
Celebrating Victory Day and the 70th anniversary of Sevastopol’s liberation (2493-07).jpg|Kaks kuud pärast Krimmi annekteerimist monumendi juures võidupüha tähistamine Venemaa lippudega (9. mai 2014)


## Viited

## Välislingid
* Памятник затопленным кораблям Sevastopoli veebisaidil
Krimmi vabariik

* **[[Krimmi Autonoomne Vabariik]]** on *de iure* autonoomne vabariik Ukraina koosseisus, mis asub peamiselt Krimmi poolsaarel Musta mere põhjarannikul;
* **[[Krimmi Vabariik]]** on Venemaa Föderatsiooni poolt annekteeritud Ukraina Krimmi Autonoomse Vabariigi alal 2014. aastal moodustatud 1. järgu haldusüksus (föderatsiooni subjekt);
Aleksandrovka

**Aleksandrovka** (vene Александровка) on kohanimi:
*Aleksandrovka on Oleksandrivka variantnimi, küla Krimmis Krasnogvardiiske rajoonis
*Aleksandrovka, küla Leningradi oblastis Gattšina rajoonis
*...
Juhnovo

**Juhnovo** (vene Юхново) on kohanimi:
*Juhnovo, küla Pihkva oblastis Bežanitsõ rajoonis
*Juhnovo, küla Pihkva oblastis Opotška rajoonis
*...

## Vaata ka
*Aksjuhnovo, Pihkva oblast
*Brjuhnovo, Pihkva oblast
*Juhnov, Kaluga oblast
Wallaceophis

***Wallaceophis*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Wallaceophis* klassifitseeritakse üksainus maoliik
* *[[Wallaceophis gujaratensis]]* Mirza, Vyas, Patel & Sanap, 2016.

## Levila

Need maod elavad Indias, Gujarati osariigis.

## Nimi

Maoperekonna nii koosneb kahest sõnast, esimene pool on patronüüm Alfred Russel Wallace'i auks ja järelliide ‘ophis’ (όφις) tähendab kreeka keeles 'madu'.  

## Viited

## Välislingid
*Zeeshan A. Mirza , Raju Vyas, Harshil Patel , Jaydeep Maheta, Rajesh V. Sanap, A New Miocene-Divergent Lineage of Old World Racer Snake from India, 2. märts 2016, http://dx.doi.org/10.1371/journal.pone.0148380

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Wallaceophis]] seisuga 11.06.2016.*
Koškino

**Koškino** (vene Кошкино) on kohanimi:
*Koškino, küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
*Koškino, küla Leningradi oblastis Tihvini rajoonis
*Koškino, küla Pihkva oblastis Opotška rajoonis
*...
Wallaceophis gujaratensis

***Wallaceophis gujaratensis*** on sugukonna *[[Colubridae]]* perekonda *[[Wallaceophis]]* kuuluv maoliik.

*Wallaceophis gujaratensis* on levinud Indias Gujarati osariigis.

## Viited
Eteokreetalased

**Eteokreetalased** (Ἐτεόκρητες *Eteókrētes*, 'tõelised kreetased') olid kreeklaste-eelne ja võib-olla mitteindoeuroopa rahvas Vahemere saarel Kreetal.  

Rahva endanimetus ega kaasaegne võõrnimetus ei ole teada. Nad kõnelesid eteokreeta keelt, mida peetakse minose keele järglaseks; neid Egeuse keeli ei osata ühegi keelkonna alla paigutada. 

Eteokreetalased olid pronksiaja Minose kultuuri rajajad ja kandjad, mistõttu neid 2. aastatuhandel eKr nimetatakse nende müütilise kuninga Minose järgi minoslasteks ning eteokreetalasi peetakse minoslaste järglasteks. Ka pärast seda, kui võim Kreetal läks 15. sajandi 2. poolel eKr Mükeene kultuuri (ahhailaste) kätte, moodustasid eteokreetalased suurema osa saare rahvastikust. Kui Kreetale 11. sajandil eKr hakkasid doorlaste sissetungi käigus asuma kreeklased (doorlased), jäid eteokreetalased tasapisi vähemusse, kuid neis elas Kreetal veel kuni hellenismiajani, peamiselt saare idaosas. 

## Ajaloolised allikad

Esimest korda mainitakse eteokreetalasi 8. sajandi lõpus eKr Homerose "Odüsseias". Seal mainitakse neid 19. laulu 176. värsis omaette rahvana Kreetal 1200. aasta paiku kõrvuti ahhailaste, küdoonide, doorlaste ja pelasgidega.  

Strabon viitas oma teoses "Geographika" Naukratise Staphylose kaudu Homerosele ning paigutas tema ajal juba ajaloolised eteokreetalased Kreeta saare lõunaossa. Ta ütleb, et eteokreetalased ning saare lääneosas elanud küdoonid olid tõenäoliselt põliselanikud, saare idaosas elanud doorlased on aga hiljem sisse rännanud. Strabon märgib siiski et Praisose väikelinn Dikte Zeusi pühamuga saare idaosas kuulus eteokreetalastele. Straboni andmed asustuse kohta pole kooskõlas tänapäeval üldtunnustatud seisukohaga, mille järgi doorlased asustasid kõigepealt saare lääne- ja keskosa, hiljem ka põhjaosa, ning surusid eteokreetalased itta ja sisemaale. Eteokreetalaste asuala piiramine saare lõunaosaga on seega küsitav.

Tähtsad allikad Kreeta rahvaste kohta 2.–1. aastatuhandel eKr on ka arheoloogilised leiud. Tolleaegsetel freskodel ja maalidel on erinevaid kujutusi saare elanike välimusest. 

## Viited
Hans-Siegfried Schuster

**Hans-Siegfried Schuster** (27. november 1910 Grassau – 16. oktoober 2002) oli saksa orientalist. Eriti tuntud on tema tööd hati keele ja selle suhete kohta hetiidi keelega.

## Teoseid
* *Die nach Zeichen geordneten sumerisch-akkadischen Vokabulare.* Dissertatsioon. Teoses: *Zeitschrift für Assyriologie.* 44, 1938, S. 217–270.
* *Die hattisch-hethitischen Bilinguen.* Brill, Leiden, Band 1, 1974, ISBN 90-04-03878-7; Band 2, 2002, ISBN 90-04-11637-0.
Letheobia mbeerensis

***Letheobia mbeerensis*** on pimemadulaste sugukonna *[[Letheobia]]* maoperekonna maoliik.

## Levila

Need maod elavad Keenias. 

## Viited

## Välislingid
* [Sissekanne roomajate andmebaasis](http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Letheobia&species=mbeerensis&search_param=((taxon%3D%27Typhlopidae%27%2Cexact))) 
* Neu beschriebene Reptilien
Pervomaiske

**Pervomaiske** võib tähendada mitut kohta:
***[[Pervomaiske (Pervomaiske rajoon)|Pervomaiske]]**, alev Krimmi vabariigis Pervomaiske rajoonis
***[[Pervomaiske (Jassõnuvata rajoon)|Pervomaiske]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis