open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neeruti mõis

**Neeruti mõis** on kahe mõisa nimi: 

***[[Neeruti mõis (Kadrina)|Neeruti mõis]]** (*Buxhöwden*), rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal
***[[Neeruti mõis (Otepää)|Neeruti mõis]]** (*Megel*), rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal
Saprofaag

**Saprofaagid** ehk **skisofaagid** on loomad, kes toituvad loomse või taimse päritoluga lagunenud orgaanilisest ainest. 

Saprofaagid on näiteks vihmaussid, sajajalgsed, sipelgad jt.

## Terminoloogia
Saprotroofide ja nendega seotud lähismõistete osas on kirjanduses segadust ja ebajärjepidevust. 
* **[[Saprofiil]]** on organism (hrl taim või loom, kes surnud orgaanilise aine peal või sees elab);
* **saprotroof** on mis tahes organism, kes toitub surnud orgaanilisest ainest;
* **[[saprofaag]]** on loomorganism (nt sitasitikas), kes toitub surnud orgaanilisest ainest. Sünonüümne on **[[detritovoor]]** ehk detritofaag, mida kasutatakse sageli veekeskkonnas orgaanilisest surnud ainest toituvate loomade kohta. 

Saprofaage saab liigitada järgmiselt:
** **saprofaagid kitsamas mõistes** on surnud taimsest materjalist toituvad loomad;
** **[[koprofaagid]]** toituvad loomsetest väljaheidetest (sh sõnnikust);
** **[[nekrofaagid]]** toituvad loomakorjustest;
** lisaks räägitakse mõnikord **fütosaprofaagidest** (toituvad surnud taimsest materjalist ehk samuti saprofaagid kitsamas mõistes) ja **zoosaprofaagidest** (toituvad surnud loomsest materjalist);
** **saprovoor** on saprofaagide kohta harva kasutatav sünonüüm;
** **saprofüüt** (nt pisikäpp) on surnud orgaanilisel ainel elav (ja näiteks seente kaudu ka toituv) taim. Botaanilis-ajaloolistel põhjustel arvati siia varem ka bakterid ja seened, ehkki eesliide "-füüt" viitab taimele.

**[[Saproob]]ideks** nimetatakse hüdrobioloogias vee saproobsusastet iseloomustavaid organisme.

## Vaata ka
*Saprotroof
*Saprofüüt
*Saprobiont
Rock ja naised

**"Rock ja naised"** on ansambli Kurjam album, mis ilmus 2001. aastal.

## Laulud
# Hiina krokodill (1:38)
# Hingesõbrad (3:05)
# I Am Skinhead (0:59)
# Kosmonaut puhkab (1:54)
# Krabulane ja mellamassaan (1:23)
# Kunnar Kraps elas meie tänavas (1:12)
# Liiga palju alumiiniumi (2:11)
# Los Piratas (1:43)
# Meil õigeid laineid ei ole (2:01)
# Narko (1:45)
# Rock ja naised (2:30)
# Rongijuht Albert (2:13)
# Sääsed pole argpüksid (1:58)
# Tehno (2:06)
# Tõeline (1:01)
# Tulnukad on minu sõbrad (2:16)
# Vanainimese närvid (3:52)
# Võõras venelane (2:20)
# Poodu (1:26)

## Muusikud & muu
*Sigus - tekst ja laul;
*Oja - meloodia ja kitarr;

**Sigus:** näide sellest millise käki saab arvutiprogrammidega kokku keerata. Oja tegi siin muusika, mina laulsin peale, siis pani Oja kõvasti heliefekte peale ja siis panin mina veel. Kokku on selle plaadi tegemisel kasutatud, ma arvan kuskil, 100 muusikaprogrammi.
Väärastuda oht

**"Väärastuda oht"** on ansambli Kurjam album, mis ilmus 2006. aastal.

## Laulud
# Rulapioneer (1:00)
# Gunnar Graps elas meie tänavas (1:34)
# Fidel Castro (1:37)
# Raske lapsepõlv (2:05)
# Dimal on putka (2:10)
# Ökoloogiline hukk (1:09)
# Narkopood (1:02)
# Valge pärslane (0:47)
# Jumala vihased mehed (1:37)
# Gängsta gängsta (1:43)
# Joodikud on andekad (2:04)
# Väärastuda oht (1:17)
Kurjam taevasse ei saa

**"Kurjam taevasse ei saa"** on ansambli Kurjam album, mis ilmus 1997. aastal.

## Laulud
# sommid koju (0:43)
# surnupesuvesi (1:51)
# vilsandi (0:54)
# kaalujälgija (1:37)
# uued stalinid (1:05)
# tädi (1:20)
# inimesed lihaletil (1:44)
# nõid (1:25)
# meie sekt (1:37)
# lugeja rubriik (1:48)
# lollid (1:13)
# karske reede (1:28)
# põdra peldik (1:01)
# aastaring (1:15)
# mitmekülgselt ebanormaalne (1:33)
# loodushävitusprogramm (1:23)
# kurjam taevasse ei saa (1:40)

## Muusikud & muu
*ümises - marko
*kidrat hoidis - reimo.
*bassi soendas - tanel
*trummi tonksis - a.r.x
*kasseti ümbrise ilustreeris - hieronymus bosch
*põhilised abilised olid: aarne, indrek ja risto
*moe pärast olgu tänatud ka: piret, kairi, mart, kalju, martin, hannes, sander, riks, andrus, taje, timo, kadri, kristjan, lauri, ralf, märt, eevald, endel, juhan, ants, leho, ülle, liina, linda, annika, volts, kaspar, ain, patsill, mati, arvi, aivar, jaak, marek, leo, andrus, taave.
Miilits ja koer

**"Miilits ja koer"** on ansambli Kurjam album, mis ilmus 1998. aastal.

## Laulud
# Andke kohvi (0:59)
# Doktor kurjam (1:37)
# Pintsaklipslaste viimnepäev (1:10)
# Ideedemaailma kangelased (1:42)
# Titanus (1:59)
# Aiaäärne õllekas (1:34)
# Lennuk (0:52)
# Katastroof (1:12)
# Miilits ja koer (2:24)
# Wägga kurb lugu (1:54)
# Head ja halvad söögid (1:38)
# Nostalgia (1:48)
# Eewald wiidi seewaldi (2:37)
# Mina ei viitsi.. (3:06)
# Liigne karistus (1:05)
# Ära lase kalameest sa jääle (1:03)
# Punkrokk (1:14)
# Vari (1:25)
# Hypohondriku kuulaul (1:45)

## Muusikud ja muu
*Marko Sigus – laul, soolokitarr
*Risto Mandre – rütmikitarr, laul, plaadiümbris
*Tanel Leinsalu – bass
*Rasmus Nurk – trummid
*Illustratsioonid – Martin Aus, Laur Tiidemann
*Heli – Mart Vaaks
*Aitäh: Piret, Õhtuleht, Tehas Volta, Haide Rannakivi, Valdo Neerut, Eddi, Martin Aus, Jaan ja Kristi, Kärt Siilats – "Sydney 2000" projekt, Urmas Vahe, Mart Vaaks, K&O Repro

## Välislingid
*Albumi "Miilits ja koer" laulusõnad
Habeas corpus

***Habeas corpus*** (ladina keeles ‘sa pead omama keha’) on rahvusvaheliselt käibel olev õigusriigi ideega seonduv termin, mis tähendab, et igaühel on õigus enda vangistamist kohtus vaidlustada. Kinnipeetaval peab olema absoluutne ja kohtuniku poolt kontrollitav õigus konsulteerida advokaadiga pärast vahistamist ja õigus teatada oma kinnipidamisest sugulastele või sõpradele ning vajadusel saada kokku arstiga. Süüdistataval peab olema juurdepääs materjalidele, mida kasutavad uurimisorganid süüdistatava vahi all pidamise otsuse uuesti läbivaatamisel.

Ajalooliselt olid need keskaegse vangistuskäsu algusõnad, mis põhinevad Inglise 17. sajandi seadusel kodanike kaitseks omavolilise vangistamise eest.
Abitegu

**Abitegu** oli teoorjuse vorm, mille aeg ja maht sõltus mõisa jooksvate tööde vajadustest. Abitöödena tehti tavaliselt hooajatöid, nagu sõnnikuvedu, külv, viljalõikus, rehepeks, heinategu, teeremont, mõisavoorid, lambapügamine jms. 

Abiteo tegijat nimetati **abiteoliseks**.

## Abitegu Eestis
Eestis kujunes abitegu 16. sajandil, mil teoorjus muutus mõisates valdavaks.

17. sajandil oli abiteo maht Tartumaal suurem kui mujal Liivimaal, kuna ühelt poolt oli seal nädalategu tavapärasest väiksem, teisalt asus Tartumaa põllumajandustoodangu peamistest turustuskohtadest kõige kaugemal. Enamik Tartumaa mõisate viinavoore siirdus Narva.

18. sajandi teisel poolel kippus abiteo maht mõisates seoses mõisatoodangu kasvuga ületama paljude mõisate nädalateo mahtu.

Enne 1804. aastat koostatud vakuraamatuis oli abitegu (eriti Liivimaal) sageli märgitud osaliselt või üldse märkimata. 1804. aasta talurahvaseadus vähendas abitegu järsult, suurendades kohati nädalategu.

Kuna abitegu nõuti mõisas ajal, mil tööjõudu vajas samade tööde jaoks ka talu, oli abitegu talupoegade hulgas ebapopulaarne ja põhjustas talurahva vastuhakke.

## Vaata ka
*Abivaim

## Viiteid
Mažoorkolmkõla

**Mažoorkolmkõla** ehk **suur kolmkõla** ehk **duurkolmkõla** on kolmkõla, mis koosneb tertsidest:

*suur terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel;
*väike terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel.

Priimi ja kvindi vahe on puhas kvint.

## Mažoorkolmkõlad heliridades
*Loomulik mažoor – I, IV, V astmelt
*Harmooniline mažoor – I, V astmelt
*Loomulik minoor – III, VI, VII astmelt
*Harmooniline minoor – V, VI astmelt

## Mažoorkolmkõlad helistikes
Arc de Triomf

**Arc de Triomf** on Kataloonias Barcelonas asuv triumfikaar. See valmis 1888. aasta maailmanäituse jaoks. Arhitekt oli Josep Vilaseca i Casanovas.

## Välislingid
Kolmkõla

**Kolmkõla** ehk **tertskvintakord** ehk **tertsakord** on kolmest erinevast heliklassist koosnev akord, mille põhikuju helid paiknevad kahe ülestikuse tertsina.

Näide: C-duur kolmkõla põhikuju ehitatakse heliklassidest *C* (0), *E* (4) ja *G* (7), millest *C* ja *E* vahe on suur terts ning *E* ja *G* vahe väike terts .

Kolmkõla põhikuju helide nimetused on (altpoolt lugedes) priim, terts ja kvint. 

## Kolmkõla liigid
Olenevalt tertside suurusest tekivad järgmised kolmkõlad:
*mažoorkolmkõla ehk suur kolmkõla akordi heli
**priimi ja tertsi vahel on suur terts
**tertsi ja kvindi vahel väike terts
*minoorkolmkõla ehk väike kolmkõla akordi heli
**priimi ja tertsi on vahel väike terts
**tertsi ja kvindi vahel suur terts
*vähendatud kolmkõla koosneb kahest väiksest tertsist ja akordi heli priimi ja kvindi vahel on vähendatud kvint
*suurendatud kolmkõla koosneb kahest suurest tertsist ja akordi heli priimi ja kvindi vahel on suurendatud kvint

## Konsoneerivad ja dissoneerivad kolmkõlad
Mažoorsed ja minoorsed kolmkõlad on konsoneerivad, suurendatud ja vähendatud kolmkõlad dissoneerivad kooskõlad.
## Kolmkõla neljahäälne seade
Kolmkõla neljahäälne seade on välja kujunenud koorimuusikas seoses inimhäälte jaotusega 4 põhiliiki: sopran, alt, tenor, bass. Neid nimetusi kasutatakse ka instrumentaalmuusikas. Neljahäälne segakoori seade kirjutatakse kahele noodijoonestikule: ülemisele sopran ja alt viiulivõtmes ning alumisele tenor ja bass bassivõtmes.

## Kolmkõla ulatus
Kolmkõla ulatuse määravad intervallid soprani, aldi ja tenori vahel. Ulatuse määramisel ei arvestata tenori ja bassi vahel tekkinud intervalli.
*kolmkõla kitsas ulatuses kui intervallid kahe naaberheli vahel ei ületa kvarti ehk tenori ja soprani kaugus on väiksem kui oktav
*kolmkõla on laias ulatuses kui naaberhelide vahel tekivad kvindid ja sekstid ehk tenori ja soprani kaugus on suurem kui oktav

## Kolmkõla meloodiline seis
Akordi meloodilise seisu määrab sopran. 

Kui sopranis on
*priim, on kolmkõla priimi meloodilises seisus
*terts, on kolmkõla tertsi meloodilises seisus
*kvint, on kolmkõla kvindi meloodilises seisus

Bassis esinev priim viitab kolmkõla põhikujule, terts sekstakordile ja kvint kvartsekstakordile.

## Kolmkõlade kujud

Kolmkõlade kuju määrab bass. Kolmkõladel on kolm kuju:
*põhikuju
*sekstakord
*kvartsekstakord

## Kolmkõlad heliridades

## Välislingid
Detritofaag

**Detritofaagid** (ka **detritovoorid**, **detrivoorid**, **pudemesööjad**) on organismid, kes toituvad surnud organismidest või teiste organismide orgaanilistest heitmetest. Varasemas eestikeelses kirjanduses loetakse **detritofaagideks** üksnes veeorganisme, kes toituvad vees olevast pudemest ehk detriidist.

## Vaata ka
*Saprofaagid
*Saproobid

## Viited
Saprobiont

**Saprobiont** on surnud orgaanilises aines elav organism. 

Saprobiontide hulka kuuluvad saprotroofid ja viimastest toituvad organismid, näiteks hulkjalgsed.

## Vaata ka
*Korjusekooslus
Orav (perekond)

**Orav** (*Sciurus*) on perekond oravlaste sugukonnast.

## Liike
Perekonnas on 28 liiki.

**Sciurus carolinensis* – hallorav
**Sciurus niger* – rebasorav
**Sciurus vulgaris* – orav

Orava perekonna ainus Eestis elav liik on harilik orav.

## Vaata ka
*lendorav
Saprofüüt

**Saprofüüdid** on kõdutaimed, kes toituvad seente vahendusel surnud orgaanilisest ainest. Kuna taimed ei saa enamasti toituda surnud orgaanilisest ainest vahetult, vaid teevad seda seente vahendusel, on saprofüüdid tavaliselt ühtaegu mükotroofid.

Ajalooliselt on siia arvatud ka bakterid ja seened, kuid täpsem on neid nimetada saprotroofideks.

## Vaata ka
*Mükotroofsus
Korraldus

**Korraldus** on igapäevase töö korraldamiseks või üksikjuhtumi lahendamiseks alluvatele suuliselt või kirjalikult antav nõue või käsk. 

## Kirjeldus
Korraldus on piiratud kehtimisajaga ja puudutab kitsast ametiisikute ringi. 

Kirjalik korraldus vormistatakse asutuse üldplangil. Tekst koosneb üldjuhul ühest loogilisest osast – korraldusest. Tekst esitatakse ainsuse esimeses isikus ja käskivas vormis. Pärast allakirjutamist korraldus registreeritakse vormistaja poolt. 

Korralduse säilitamise aeg sõltub samuti nende sisust, sest korraldusega reguleeritakse tavaliselt vähem tähtsaid suhteid ja töid (nt lähetuskorraldus, korraldus ruumide kasutamise muutmiseks remondi ajal).

## Vaata ka
*Vabariigi Valitsuse korraldus
*Käsklus
*Käsk
Wolmar von Stackelberg

**Wolmar von Stackelberg** (1592–1652) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant).

Wolmar von Stackelberg sündis Kaavere, Kasti ja Mõdriku mõisniku ning Eestimaa maanõuniku Johann von Stackelbergi ja Magdalena von Brackeli pojana.

Teenis märtsis 1623 Johan Henriksson Reuteri Västergötlandi lääni (alates 1626. aastast Skaraborgi lääni) rügemendis  kompaniiülemana ja oli kapteni auastmes. Samal positsioonil jätkas ka aastail 1624–1626 Millalgi 1626. aastal ülendati ta majori auastmesse.

Kanti tituleerimata aadlisuguvõsana 1625. aastal nr. 113 Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse.

1627. aastal teenis Stackelberg Reuteri rügemendiga Preisimaal. Juulis 1628 teenis ta Preisimaal Pillaus ning augustis Elbingis. Augustis on teda mainitud ooberstleitnandina ja Reuteri jalaväerügemendi juurde kuuluva ratsaväeeskadroni ülemana. Vähemalt oktoobrist 1628 teenis ta Reuteri rügemendis ooberstleitnandina. 1629. aastal jätkas ta teenistust Reuteri rügemendi ratsaväeeskadroni ülemana.

Vähemalt alates 1630. aasta maist teenis ooberstleitnant Wolmar von Stackelberg ooberst Göran Ekebladi (1596–1631) Västergötlandi rügemendis.

Augustis 1633 teenis ta ooberstleitnandi ja kompaniiülemana ooberst Thomas Tomassoni Örebros paiknenud Närke ja Värmlandi rügemendis.> Sama aasta oktoobris oli ta ooberstleitnant ja kompaniiülem ooberst Wilhelm von Saltzburgi Västergötlandi rügemendis. Mais 1635 on teda nimetatud antud kompanii endise ülemana.

Alates vähemalt maist 1634 jätkas Stackelberg teenistust Thomas Thomassoni Närke ja Värmlandi rügemendis.

Stackelberg oli ka Älvsborgi lääni Åsi kihelkonna kihelkonnakohtunik.

Talle kuulusid Kaagri, Peri ja Mõdriku mõis Eestis ja Hjelmarsnäsi mõis Rootsis.

Wolmar von Stackelbergi ja tema abikaasa epitaafid asuvad Viru-Jaagupi kirikus. Samuti on tema vappepitaaf Örebro Püha Nikolause kirikus.

## Perekond

Wolmar von Stackelberg abiellus 24. jaanuaril (vkj 14. jaanuaril) 1621 Rootsis Barnefåteris Hjelmarsnäsi mõisa pärijanna Margaretha Rosenstrålega (1599–1663), kes oli rittmeister Börje Jönsson Rosenstråle ja Märta Svandtesdotter Stålarmi tütar. Abielust sündisid:

*Wolmar von Stackelberg (1626–1652), suri lastetult
*Georg von Stackelberg (surnud 1687), Kaagri, Peri, Sutlema ja Hjelmarsnäsi mõisnik
*Claus von Stackelberg, suri noorelt
*Johann von Stackelberg (surnud 1645), rootsi lipnik
*Nils von Stackelberg (surnud 1714), rootsi sõjaväelane ja poliitik, Mõdriku ja Rägavere mõisnik.

## Esivanemad

## Vaata ka
*Stackelberg

## Viited
Jakob Skytte

**Jakob Skytte** (ka **Jacob Skytte**; 29. juuni 1616 – 1. märts 1654) oli Tartu ülikooli (Academia Gustaviana) üliõpilane ja ühtlasi ka esimene rektor (*[[rector illustris]]*).

Tema isa Johan Skytte oli 1629–1634 Liivimaa, Ingerimaa ja Karjala kindralkuberner, 1632. aastast Tartu Ülikooli esimene kantsler, kes ka Jakobi ametisse pani. Rektoriks valimise ajal oli Jakob Skytte 16-aastane ning rektoriameti kõrval ühtlasi Tartu ülikooli üliõpilane; samal aastal immatrikuleeritud esimene üliõpilane Bengt Ekehielm oli temast kolm aastat vanem. Talle järgnenud rektorid valiti ametisse professorite seast pooleks aastaks.

1635. aastal lõi Inglismaa kuningas Charles I ta rüütliks. Ta oli Svea õuekohtu assessor alates 1638, asepresident alates 1641. Linköpingi maapealik 1645–1650.

Abiellus 23. augustil 1635 Stockholmis Anna Nilsdotteriga (Bielkenstierna, 1617–1663), nende lapsed olid:
*Gustav Adolf Skytte (1637–1663), Gustav Adolf Skytte ja ta õde Christina Anna Skytte ja tolle mees Gustaf Drake af Hagelsrum (1634–1684) jäid 1663. aastal vahele piraatlusega, Gustav hukati.
*Jakob (1657–1671)
*Johan
*Maria (surnud 1699)
*Gunilla (surnud 1698)
*Christina Anna (1643–1677)
*Sofia Beata (surnud 1695)
*Vendela (1641–1648)
Akt (dokument)

*See artikkel on akti kohta Tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja [[lepinguõigus]]e mõttes. Aktil ([[haldusakt]]il) on [[haldusõigus]]es muu tähendus.*  

**Akt** on ühepoolne või mitmepoolne tahteavaldus, millega harilikult dokumenteeritakse asjaolu, et selle asjaolu esinemist aktis näidatud ajal ja kohas oleks edaspidi lihtsam tõendada. Kui akti vormistamist nõuab leping, siis tuleks eitada TsÜS § 67 määrangut, et akt ise on leping, privaatautonoomia alusel. Sellisel juhul on akt lepingu täitmiseks tehtud ühepoolne või mitmepoolne tahteavaldus, aga mitte (potentsiaalselt kõrgendatud vorminõuetega) uus leping ega olemasoleva lepingu muutmine.   

## Akti vorminõuded
Arvestades, et akt on eelkõige tahteavaldus võib akt põhimõtteliselt olla esitatud või allkirjastatud ka lepingu ühe poole poolt (nt. hindamisaktil ei ole reeglina hindamise tellija allkirja). Akt kui tahteavaldus võib olla tehtud mis tahel viisil (TsÜS § 68 lg 1), st ei pea olema allkirjastatud (TsÜS § 73 lg 8). Seega, kui lepingus kui ole ette nähtud aktile vorminõudeid, saab kehtiva akti esitada ka e-maili vm sõnumirakendusega, millega on akti võimalik kirjalikult taasesitada (TsÜS § 73 lg 8).  

Sageli nõuab leping akti mõlemapoolset allkirjastamist, mis tõstatab küsimuse, kas akt on kehtiv ka juhul kui lepingu teine pool akti ei allkirjasta. Tavaliselt on (mõlemapoolne) akt õiguse või kohustuse sissenõutavaks muutumise tingimus (TsÜS § 102), nt arve esitamise või tasu saamise õigus on lepingutes sageli seotud akti vormistamisega. Sellisel juhul tuleb järeldada, et akti allkirjastamata jätmine pahas usus või lepingut rikkudes "enda kasuks" loetakse tingimuse täitmiseks (TsÜS § 104 lg 1), st õigus või kohustus muutub sissenõutavaks sõltumata akti teise allkirja puudumisest.  

## Akti liike

*ekspertiisiakt
*inventeerimisakt
*materiaalse vara mahakandmise akt
*raha üleandmise ja vastuvõtmise akt
*vara arvelevõtmise akt
*üleandmise-vastuvõtmise akt
Fütobentos

**Fütobentos** on veekogu (mere, järve või jõe) põhjas kasvavad veeorganismid. Klassikaliselt on fütobentost defineeritud kui: "**fütobentos** ehk **põhjataimestik** on veekogu põhjas kasvavate veetaimede kogum".

Meres esineb fütobentost ainult litoraal- ja sublitoraalvööndis, järvedes litoraalvööndis ja jõgedes ripaalvööndis.

Meres moodustavad suure osa fütobentosest vetikad. Mageveekogudes esineb peale vetikate palju ka kõrgemaid taimi ja samblaid. 

Suuruse järgi jagatakse fütobentos sageli **[[mikrofütobentos|mikro]]**- ja **[[makrofütobentos]]eks**. Mikrofütobentose moodustavad enamikus veekogu põhjal kasvavad mikroskoopilised vetikad (näiteks räni-, rohevetikad ja tsüanobakterid), makrofütobentose hulka kuulub aga veekogu põhjal kasvavad suuremad taimed, mis silmaga on nähtavad, näiteks puna-, pruunvetikad ja õistaimed.

## Läänemere fütobentos

Läänemeres moodustavad põhjataimestiku ehk fütobentose suurvetikate, sammalde  ja kõrgemate taimede liigid. HELCOMi 2012. aastal tehtud uuringu järgi asustab Läänemere piirkonda 531 põhjataime liiki. Nende hulka kuulub 7 liiki samblaid, 27 liiki mändvetikaid, 109 liiki rohevetikaid, 130 liiki pruunvetikaid, 178 liiki punavetikaid, 6 liiki eriviburvetikad ja 74 liiki kõrgemaid taimi. 

## Vaata ka
*Zoobentos

## Viited
Naunhof

**Naunhof** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Linnaosad
* Albrechtshain
* Ammelshain
* Eicha
* Erdmannshain
* Fuchshain
* Lindhardt

## Välislingid
*Linna koduleht
Nibelungide laul

**"Nibelungide laul"** on keskülemsaksakeelne kangelaseepos, mis pärineb 13. sajandi algusest. Seda peetakse saksa rahvuseeposeks. Autor on teadmata.

Trükituna ilmus "Nibelungide laul" esimest korda 1757. aastal saksa keeles, kui Zürichi literaat Johann Jakob Bodmer toimetas trükki äsjaavastatud käsikirja "Chriemhildens Rache und die Klage", milles jutustati vägilase Siegfriedi reetlikust hukkamisest ja Kriemhildi verisest kättemaksust alatu tapatöö eest.

"Nibelungide laul" koosneb 39 laulust ja 2379 stroofist, sisuliselt jagatakse see "Brünhildi muistendiks" ja "Burgundide hukkumise muistendiks". Kasutatud on korrastatud paarisriime, mis on korrastatud nelikvärssides nn nibelungide stroofiks, mille seitsmes esimeses poolvärsis on igaühes 3, viimases 4 rõhku.

Eeposes on tähtsal kohal rüütellikkus ja vasallitruudus. 

## Sisu
Peategelane Siegfried on mehine, aus ja väärikas. Siegfried aitab Guntheril taltsutada Brünhildi, kes on Islandi kuninga tütar. Siegfried jätab enda kätte Islandi kuningatütre vöö ja sõrmuse ning kingib need oma naisele Kriemhildile, kes on Guntheri õde. Seejärel puhkeb tüli Brünhildi ja Kriemhildi vahel, sest Brünhild peab Kriemhildi ja Siegfriedi oma alamateks. Pärast selgub, et Brünhildi mehe Guntheri asemel on temalt neitsilikkuse võtnud "ori" Siegfried. See on naise jaoks talumatu solvang ja  laseb Guntheri vasallil Tronje Hagenil Siegfriedi tappa. Tronje Hagenist saab eepose teine peakangelane, vastandudes negatiivsena Siegfriedi ideaalile.

## Kirjandus
* "Nibelungide laul". Tõlkinud Rein Sepp. Eesti Raamat, 1977
* Franz Fühmann. "Nibelungide laul. Saksa kangelaseepose ümberjutustus". Tõlkinud Mati Sirkel. Eesti Raamat, 1983
Veski mõis

**Veski mõis** (saksa keeles *Mühlenhof*) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Kanepi valda Põlva maakonnas.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 33-34 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00049.html?prozent=.

## Välislingid
*Veski mõisast Eesti Mõisaportaalis
Kalju Ahven

**Kalju Ahven** (11. september 1921 Räpina – 26. juuli 1946 Lübeck) oli eesti luuletaja.

Ta õppis aastatel 1935–1939 Tartu Õpetajate Seminaris.

Ta teenis Saksa sõjaväes ja suri sõjavangilaagris tuberkuloosi.

## Teos
Tema ainus luulekogu anti välja postuumselt Otto Alexander Webermanni poolt.
*Kas mäletad? Stockholm 1956

## Isiklikku
Tema vend oli keeleteadlane Heino Ahven ja venna Agu poeg oli poliitik Mati Ahven.

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Kalju Ahvena elulugu
Keete Ainver

**Keete Ainver** (kuni 1934 **Keete Lillimägi**; 16/29. detsember 1905 Helme kihelkond, Patküla vald – 28. jaanuar 1994 Sundbyberg, Stockholmi lään) oli eesti kirjanik.

Ta sündis Akki talu omaniku seitsmelapselise pere neljanda lapsena. Õppis Tõrva (Soesaadu) algkoolis, Helme kihelkonnakoolis (Köstrimäel) ning 1925. aastal lõpetas Tõrva ühisgümnaasiumi. Aastatel 1925–1931 õppis Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keele ja kirjanduse erialal (aineteks veel pedagoogika, rahvaluule, etnograafia), lõpetades *[[cum laude]]*.

Jutukeste ja luuletuste kirjutamist oli ta alustanud üsna noorelt, ajakirjanduses debüteeris ta luuletustega 1932. aastal.  

1932–1940 oli ta eesti keele õpetaja Valga Reaalgümnaasiumis. 1934. aastal abiellus Tartu Pauluse kirikus Eduard Ainveriga. 1938. aastal sündisid kaksikud tütred. 1930. aastatel algas ka tõsisem kirjanduslik tegevus.

1940. aastal kolis pere Tallinna. Samaks aastaks valmis taluteemalise triloogia esimene raamat "Rongatare". 1942–1944 õpetas Ainver eesti keelt Gustav Adolfi gümnaasiumis, olles samal ajal Riigi Ringhäälingu saadete korraldaja. Seal loeti ette tema novelle, jutukesi lastesaadetele, esitati kuuldemänge. Oma luuletusi luges ta sageli ette ise. Tallinnas jätkas ta oma triloogia kirjutamist teise raamatuga "Kadakane rist". 1944. aasta märtsipommitamises hävis maja, kus nad elasid, ning koos sellega ka "Rongatare" käsikiri.

1944. aasta sügisel põgenes ta koos perega Rootsi, töötas kaks aastat Grangärde põgenikelaagri koolis õpetajana ja pärast Stockholmis postiametnikuna. "Rongatare" sai järk-järgult taastatud ning ilmus 1952. aastal, kuid kavandatud triloogia jäigi lõpetamata.

Ta kuulus Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingusse, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi Ilmatar ja Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu.

Keete Ainver suri Rootsis 28. jaanuaril 1994.

## Teoseid
*"Rongatare" (1952)
*"Teispool merd" (1957)
*"Ainult üks aasta" (1962)
*"Tee tagasi" (1966)
*lasteraamat "Maria" (1985)

## Viited

## Välislingid

*Endla Mägi-Lillimägi. "Armastuslugu, mida pole olnud". Elukiri nr 11/ 2008
*Keete Ainver andmebaasis "Tartu ilukirjanduses" (teoste andmed, katkendid)
*Haud Lilla Daleni kalmistul
Friedrich Wilhelm Borm

**Friedrich Wilhelm Borm** (12. detsember 1812 Königsberg – 29. mai (17. mai vkj) 1881 Pärnu) oli eesti trükkal.

Ta töötas Tallinnas ja alates 1840. aastast Pärnus, trükkides ka arvukalt eestikeelseid trükiseid (nende hulgas ajaleht Perno Postimees).

## Välislingid
*
Wilhelm Friedrich Eichhorn

**Wilhelm Friedrich Eichhorn** (16/28. september 1827 Merja, Väinjärve vald, Järvamaa – 5/17. september 1896 Peterburi lähedal) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja maamõõtja.

Ta elas Väike-Maarjas, Nõmmel ja Paldiskis.

Aastail 1879–1895 oli ta kodurahu propageeriva ajalehe Tallinna Sõber toimetaja, "võideldes radikalismivaimu, eneseupitamise ja seniste maa juhtivate elementide vastase vaenu vastu", mis avaldus nooreestluse ajalehtedes "Sakala", "Tartu Eesti Seitung", "Eesti Postimees" ja "Pärnu Postimees".

Ta tõlkis luulet ja proosat saksa keelest eesti keelde, näiteks Friedrich Schilleri “Das Lied von der Glocke".

Ta suri Peterburi lähedal Udelnaja vaimuhaiglas ning maeti Paldiski luteri kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Deutsches Geschlechterbuch. 109 Bd., Genealogisches Handbuch bürgerlicher Familien. s. 103. Eichhorn 2. Orraw, aus Woiseck in Livland, Görlitz 1940
Ellen Liiv

**Ellen Liiv** (abielus Argentinas **Elena Blizner**; 30. juuni 1921 Tammevälja talu, Rasivere küla, Alavere vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 2. mai 1995 Buenos Aires) oli eesti kirjanik.

Ta lõpetas aastal 1934 Alavere algkooli ja seejärel Tallinnas eksamid eksternina progümnaasiumi ulatuses. Aastal 1942 lõpetas ta Tallinna Tehnikumi tehnilise joonestajana. II maailmasõja ajal töötas ta joonetajana hüdrometeoroloogia instituudis Tallinnas.

Ta lahkus septembris 1944 Eestist ja viibis põgenikuna Saksamaal, Austrias ja Itaalias, kus töötas haiglas meditsiiniõe abina. Jaanuarist 1949 elas ta Buenos Aireses, Argentinas.

Aastal 1943 ilmus tal ajalehes Eesti Sõna joonealusena romaan "Elusse armunud". Aastal 1959 ilmus talt kirjastuse Orto vahendusel romaan "Ürgmets ja koolibri". Aastal 1992 ilmus talt kirjastuse Välis-Eesti & EMP vahendusel mälestusteraamat "Põhjast lõunasse", raamat käsitleb põgenikuelu Saksamaal, Austrias ja Itaalias.

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*TLÜAR väliseesti isikud
*Kenotaaf Kose kalmistul
Emma Liiv

**Emma Bertha Liiv** (24. oktoober/6. november 1903 Avanduse vald – 3. november 1941 Tartu) oli eesti kirjanik.

## Teoseid
*novell "Kalliskivid" (1936)
*novellikogumik "Painaja" (1939, novellid "Painaja", "Põgenemine", "Lunastus", "Kalliskivid", "Kaks kakskümmend viis", "Kuldrahad")

## Välislingid

* Emma Liivi novellikogu "Painaja" Tartu Ülikooli Raamatukogu andmebaasis DSpace
Peeter Lindsaar

**Peeter Lindsaar** (kuni 1935 **Peeter Lindseer**, vallaraamatus veel **Peeter Lintser**; 29. juuni/12. juuli 1906 Hansi talu, Kuldre küla, Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 6. november 1990 Sydney) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja kirjanik.

Ta õppis aastatel 1917–1922 Otepää progümnaasiumis ja aastatel 1922–1927 Valga poeglaste gümnaasiumis. Aastast 1927 kaadrisõjaväelane, lõpetas aastal 1931 ohvitserina sõjakooli. Aastatel 1937–1938 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, aastatel 1938–1941 õigusteaduskonnas. Ta kuulus korporatsiooni Ugala.

Pärast sõjakooli lõpetamist suunati ta teenima Petserisse. Petseri suurtulekahju kustutamisel ülesnäidatud vapruse eest sai ta Kotkaristi teenetemärgi. Aastal 1940 määrati ta Punaarmee 42. polku Paides. Aastal 1941 läks Ilmeni järve lähistel üle sakslaste poolele.

Ta on tuntud peamiselt Eesti sõjaväe elu kirjeldavate romaanide autorina.

## Teenetemärk
*Kotkaristi V järgu teenetemärk (20. veebruar 1940)

## Teosed
* "Vana hobune. Lühijutte", kirjastus Luuamees, Sydney 1950, 112 lk
* "Neptuun ilmus laevale" (reisikirjeldus: laevateekond Saksamaalt Austraaliasse), Luuamees, Sydney 1951, 204 lk
* "Koduküla. Lihtsaid lugusid ja laaste", EKK, Lund 1954, 304 lk
* "...ja sõdurid laulavad" (romaan). I köide: EKK, Lund 1959, 327 lk; II köide: EKK, Lund 1962, 312 lk
* "Eestlased Austraalias ja Uus-Meremaal. Statistiline ja kronoloogiline ülevaade", Luuamees, Sydney 1961, 214 lk
* "Mardus kiljatas. Usutluste kogu", EKK, Lund 1964, 303 lk
* "Paelamehed" (romaan), EKK, Lund 1967, 279 lk
* "Õrn armastus" (romaan), EKK, Lund 1970, 270 lk
* "Härrad ohvitserid" (romaan). EKK, Lund 1974, 240 lk
* "Värska" (romaan), EKK, Lund 1977, 238 lk
* "Kannatuste tee. Usutlustekogu mälestusist". EKK, Lund 1983, 211 lk     

## Bibliograafia
* "Peeter Lindsaare bibliograafia = Bibliography". Koostanud Peeter Lindsaar. Osa teksti inglise keeles. Luuamees, Sydney 1987, 70 lk

## Kirjandus
* Helmi Eller, "Peeter Lindsaar" (lühimonograafia). Sari Meie kirjanikke, nr 11, EKK, Lund 1970, 64 lk
* Anne Valmas, "Kodutanumast kaugel. Valimik artikleid väliseesti kultuurist", Tallinn 1994, lk 100–105 ("Kaadriohvitserist kirjanik")
* Eesti kirjandus paguluses XX sajandil, Tallinn 2008, lk 194–196 ja bibliograafia lk 204–205, ülevaate autor Eerik Teder

## Välislingid
* Materjali Võrumaa Keskraamatukogu kodulehel
* Helju Keskpalu, "Kirjandusõpetaja ja teadur meenutasid kirjanikku kasarmuromaanidega" (100. sünniaastapäeva tähistamine) – Valgamaalane 24. 10. 2006, lk 5
* 
* Ohvitseride andmekogu
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Neuston

**Neuston** (kreeka sõnast *neusteon –* 'ujuv') on veekogu (tavaliselt mere või järve) pindkilet asustavad loom- ja taimorganismid.

Neuston jaotatakse **epi**- ja **hüponeustoniks**. Epineustoni organismid, näiteks liuskurlased, elavad vee pindkile peal. Hüponeustoni organismid elavad vee pindkile sees ja mitte sügavamal kui ligikaudu 5 cm, siia kuuluvad näiteks üherakulised vetikad.

Kuigi ka planktoniorganismid võivad teatud aja elutseda vee pindkiles, ei loeta neid sellest hoolimata neustoni hulka, sest nad on vee pindkilesse sattunud juhuslikult, näiteks lainetusega.

## Vaata ka
*Pleuston
Robert Raid

**Robert Raid** (sündinud **Maxim Sklowsky**, adopteeritud **Maxim Hammer**, eestistatud 1939 **Maksim Haamer**, 22. oktoober/4. november 1915 Jaroslavl – 8. aprill 1978 Neustadt in Holstein) oli eesti kirjanik.

## Teosed
*Robert Raid. *Wenn die Russen kommen...* : [Tatsachenbericht] – Freiburg i. Br. ; Frankfurt : Dikreiter Verlagsgesellschaft, 1953. (669 lk; algupärand, tõlgitud paljudesse keeltesse)

## Kirjandus
*Robert Raid. *Kui venelased tulid...* I–II [Toronto: s.n.], 1954 (2. tr [Toronto: s.n.], 1955). 352 lk + 348 lk.
*Robert Raid. *Kui venelased tulid...* [Dokumentaalne reportaaž]. Inglise keelest tõlkinud E. Kareda. - [Tallinn]: Kupar, 1995. ISBN 9985610865 (607 lk, tugevate kärbetega)
Eduard Türk

**Eduard Türk** (11. aprill 1888 Rõngu vald – 14. märts 1966 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta töötas Vanemuises, Estonias, Endlas ja Eesti Draamateatris.

Temalt on ilmunud mälestusteraamat "Sinilindu püüdmas" (Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1964, 432 lk). 

Eduard Türgi abikaasa oli Maria Türk.

Eduard Türk suri 14. märtsil 1966 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1966 Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* "Näitekunstnik Eduard Türk 50-aastane, 30 aastat laval, 20 aastat lavastaja", Tallinn 1938, 24 lk (autorid: Artur Adson, August Gailit, Leo Kalmet, Rasmus Kangro-Pool, Voldemar Mettus, Hugo Raudsepp, A. H. Tammsaare, Henrik Visnapuu)
* "Eduard Türk" (100. sünniaastapäeva puhul katkendeid tema rollide arvustustest tollase ajakirjanduse põhjal, koostanud Lilian Kirepe) – Teater. Muusika. Kino 1988, nr 4, lk 52–58

## Välislingid
* Karl Menningu Vanemuise ansamblist võrsunud tüvijõud
*  Eduard Türk 55-aastane. Järva Teataja (1926–1944), nr 40, 8. aprill 1943
*  (11. IV 1888 Rõngu vald – 14. III 1966 Tallinn)]
* Kirmus: vas.: Ed. Türk, H. Visnapuu, Ed. Türki abikaasa, J. Kärner, H. Raudsepp, KM EKLA, A-37:4969
Hääl

**Hääl** on elusolendi keha enda poolt tekitatud heli. 

Elusolendi hääl tekib enamasti hingamis- ja hääleelundite koostöös. 

Hääl tekib, kui kopsudest tulev õhk läbib häälepaelad, pannes need võnkuma. 

Häälepaelte võngete resonaatoriks on rindkere ja pea.

Õõned ninas, kurgus ja rinnas aitavad helil resoneerida. 

Hääle kõrgus sõltub sellest, kui kiiresti häälepaelad võnguvad. 

## Vaata ka
*inimhääl
*lauluhääl
*loomahääl
*loomahäälte loend
Ainus Seadus

**Ainus Seadus** on eesti ansambel, mis alustas tegevust 1998. aastal Pärnus. 

## Liikmed

*Priit Jürgens – vokaal
*Priit Perv – kitarr
*Toomas Vihmann – bass
*Taavi Mets – trummid

## Diskograafia
### Albumid

*Vabatahtlik (Linda Sixteen Records, 2003, CD )

Demod

*Ainus Seadus (demo, 1999, MC ) 

Lood kogumikel

*"Sõjaajal" kogumikul "Punk on surn`d IV"(Fucking Cunt Records, 1999, CD MC )
*"Kõigest sellest eemal" kogumikul "Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu 3.osa" (Mätta fond, 2000, MC )
*"Hallutsinatsioon" kogumikul "Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu 5.osa" (Mätta fond, 2001, MC )
*"Õuduste öö" kogumikul "Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu 6.osa" (Mätta fond, 2004, CD MC )
*"Maailm täna" kogumikul "Punk on surn`d VI" (Fucking Cunt Records, 2004, CD MC )
Eestimaa rüütelkonna peameeste loend

**Eestimaa rüütelkonna peameeste** (saksa keeles *Ritterschaftshauptmann von Estland*) **loend** on loetelu Eestimaa rüütelkonna peameestest alates 1593. aastast kuni 1920. aastani.

Eesti Asutavas Kogus 9. juunil 1920 vastu võetud ja sama aasta 27. augustil jõustunud Seisuste kaotamise seadusega, Eestimaa rüütelkond kui seisuslik organisatsioon likvideeriti. 

## Rüütelkonna peamehed (1593–1783)

## Kubermangu aadlimarssalid (1783–1796)
1783–1796 olid ametis kubermangu aadlimarssalid Tallinna asehaldurkonnas

## Rüütelkonna peamehed (1796–1920)

## Vaata ka
*Liivimaa rüütelkonna maamarssal
## Viited

## Välislingid

*Täielik loend rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust - Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931
Partituur

**Partituur** (inglise keeles *musical score*, itaalia keeles *partitura*, saksa keeles *Partitur*) on muusikas heliteose kõigi muusikainstrumentide partiide üksikasjaline üleskirjutus ülestikku noodijoonestikel. 

Partituuris asetsevad
*kõik muusikainstrumentide partiid pillirühmade kaupa ülestikku, kusjuures kõiki ühel partituurileheküljel asetsevaid üheaegselt mängivate muusikainstrumentide partiisid nimetatakse süsteemiks. Nii kogu süsteemi kui ka iga pillirühma partiisid ühendab akolaad;
*kõik samal taktiosal kõlavad noodid samal vertikaaljoonel.

Partituuri erivormideks on partitsell ja klaviir. 

Partituur on muusikalise struktuuri üks skeeme.

Partituurina laiemas tähenduses mõistetakse ka nooti kui muusika kirjalikku avaldumisvormi noodikirjas.

## Sümfooniaorkestri partituur

Sümfooniaorkestri partituuris muusikainstrumentide partiid järjestatud ülevalt alla pillirühmade kaupa: puupillid, vaskpillid, löökpillid, näppepillid, klahvpillid, vokalistid, keelpillid. Pillirühma siseselt on partiid järjestatud vastavalt muusikainstrumendi diapasoonile ning sama instrumendi korral mängija järjekorranumbrile (näiteks 1. flööt, 2.flööt).

Muusikainstrumentide järjestus ülevalt alla sümfooniaorkestri partituuris:
### Puupillid
**pikoloflööt
**flööt (Fl)
**oboe (Ob)
**inglissarv
**pikoloklarnet
**klarnet (Kl või it. Cl)
**bassklarnet
**fagott (Fg)
**kontrafagott

### Vaskpillid
**metsasarv (Hrn või it. Cor)
**trompet (Trp või it. Tbe)
**alttromboon (it. Trb)
**tenortromboon
**tenor-basstromboon
**tuuba (Tba)

### Löökpillid
#### variant 1
**häälestatavad: timpanid
**kindla helikõrguseta: triangel, kastanjetid, tamburiin, väike trumm, taldrikud, suur trumm, tamtamm
**kindla helikõrgusega: orkestrikellad, ksülofon
#### variant 2
Löökpillid rühmitatakse mängijate kaupa.

### Näppepillid
** harf
** mandoliin
** kitarr

### Klahvpillid
** klaver
** tšelesta
** orel

### Vokalistid
* solist
* koor
** sopran
** alt
** tenor
** bass

### Keelpillid
** I viiul
** II viiul
** vioola
** tšello
** kontrabass

## Kooripartituur

Koori partituuris kirjutatakse naishääled viiulivõtmes, meeshääled bassivõtmes.

Kõrgeim naishääl on sopran ja madalaim kontraalt või alt. Nende vahele jääb metsosopran. Need kõrgused on ka poiste hääleulatuses (tuntud tiiskandina).

Madalaim meeshääl on bass ja kõrgeim tenor, nende vahele jääb bariton. 

## Vaata ka
* Noodiväljaanne
Saabas

**Saabas** on pika säärega jalanõu.

Nagu teisedki jalanõud, on ka saabas mõeldud jala kaitseks külma, niiskuse ja traumade eest. Saapaid valmistatakse nahast, kunstnahast, kummist ja muudest materjalidest.

Võrreldes kingaga on saabas üldiselt tugevamast materjalist ja ulatub pahkluuni või kõrgemale. Pahkluuni ulatuvat saabast nimetatakse poolsaapaks, säärt katvat saabast (pika) säärega saapaks (säärsaapaks, säärikuks). Kalamehesaabas võib ulatuda puusani.

## Saapaliike
* alpinistisaapad
* botikud
* jalgpallisaapad
* kalavinskid
* kalossid
* kauboisaapad – ratsasaabastest 19. sajandil välja arenenud saapa tüüp, tavaliselt umbes poole sääreni ulatuvad, ilma paelteta, veidi pikendatud terava ninaosaga ning poolkõrgete ettepoole kalduvate kontsadega
* kirsad – kunstnahast säärsaapad, mida kanti Vene armees ja töösaapana
* kummikud
* lumesaapad
* matkasaapad
* mootorratturisaapad
* mägironimissaapad
* nahksaapad
* ratsasaapad
* seitsmepenikoormasaapad – mütoloogias võlusaapad, mis võimaldavad kandjal väga kiiresti liikuda (seitse penikoormat ühe sammuga)
* sukksaapad
* suss-saapad
* suusasaapad
* töösaapad
* uisusaapad
* untad – Venemaa polaaraladel levinud paksud karusnahast (koera-, põhjapõdra-, hundi- vm nahast) talvesaapad lumes liikumiseks
* vildid – vildist vormitud talvesaapad, millele võivad lisanduda vastupidavuse suurendamiseks külgeõmmeldud nahast tald ja pealsed või viltide peal kantavad kummist kalossid

## Vaata ka
Inimhääl

**Inimhääl** ehk **hääl** on kõik inimese kõnetrakti vahendusel tahtlikult või tahtmatult tekitatud helid, sealhulgas kõnelemine, laulmine, naermine, nutmine, karjatused jne. 

## Inimhääle tekkemehhanism
 

Inimhääl tekib hingamis- ja hääleelundite koostöö tulemusena. Alghääl tekib juhul, kui hingamissüsteem tagab vajalikul hulgal ja piisava rõhuga õhku. Seejärel paneb õhk häälepaelad võnkuma. Alghääle kõrgus sõltub osalt sellest, kui kiiresti häälepaelad võnguvad. Kõri, neel, suuõõs ja ninaõõs omakorda muudavad ja võimendavad häält, andes sellele iseloomuliku kõla. Võngete resonaatoriteks on ka rindkere ja pea.   

Suu ümber paiknevad lihased muudavad häälepaelte tekitatud heli häälikuteks või muusikalisteks helideks.

## Vaata ka
*lauluhääl
Hääl (täpsustus)

**Hääl** on mitmetähenduslik sõna:
***[[hääl]]** on elusolendi keha enda poolt tekitatud heli
***[[inimhääl|hääl]]** ehk inimhääl inimese häälekurdude võnkumise tagajärjel tekkiv heli
***hääl** ehk kuuldav heli (suurlinna hääled, lindude hääl)
***[[Hääl (muusikainstrument)|hääl]]** ehk lauluhääl
***[[partii (muusika)|hääl]]** on laulja, pilli, koori- või pillirühma partii partituuris 
***hääl** kasutatakse muusikariista häälestuse kohta (häälest ära või hääles)
***hääl** on hääletamise teel avaldatud otsus
***[[Hääl (ajakiri)|Hääl]]** oli Kusta Toome ajakiri (ilmus 1933–1941)
***[[Hääl (ajaleht)|Hääl]]** oli eesti ajaleht (ilmus 1906–1915)

## Vaata ka
*Merehääl
Dimítrios Kiousópoulos

**Dimítrios Kiousópoulos** (1892 Andrítsaina – 22. jaanuar 1977 Ateena) oli Kreeka poliitik, peaminister 11. oktoobrist 1952 kuni 19. novembrini 1952.
Partii

**Partii** (prantsuse keeles *partie*, ladina keeles *pars*) on terviklik osa millestki.

***[[Partii (muusika)|Partii]]** on ühe hääle või pilli osa mitmehäälses helitöös.
***[[Partii (toodang)|Partii]]**  on mingi toodangu kindel kogus või seeria.
***[[Partii (logistika)|Partii]]** on kaubasaadetis.
***[[Partii (mäng)|Partii]]**  on üks mäng näiteks males, kabes,  go-mängus, piljardis või kaardimängus.
***[[Partii (abielu)|Partii]]**  on tulus abiellumine.

****Partie de plaisir***  [*parti' döplezi'r*] on prantsuskeelne väljend, mida kasutatakse lõbustuse või lõbusõidu kohta
Orgasm

**Orgasm** ehk seksuaalne kliimaks on seksuaalse naudingu haripunkt, millega kaasneb intensiivne rahuldustunne. Reeglina (kuid mitte alati) on orgasm seksuaalakti lõpptulemus, mida võivad kogeda nii mehed kui ka naised.

Orgasmi iseloomustab intensiivne füüsiline nauding, mida juhib autonoomne ehk vegetatiivne närvisüsteem (ANS). Sellele lisanduvad tsüklitena reflektoorsed lihaste kokkutõmbed suguelundite piirkonnas, suguelundite ja päraku ümber.

Orgasme seostatakse tihti ka teiste tahtmatute mõjudega nagu eufooria, sagedane häälitsemine ja lihaste spasmid muudes kehapiirkondades.

## Vaata ka

*Seks
*Tantra
*Hedonism
*Närvisüsteem
Spontaanne kiirgus

**Spontaanne kiirgus** ehk **vabakiirgus** (ka spontaanne emissioon) on niisugune kiirgus, mis toimub ilma välismõjutusteta (erinevalt stimuleeritud kiirgusest). See protsess esineb kvantsüsteemides (aatomites, molekulides) nende iseeneslikul siirdumisel kõrgemalt (ergastatud) energiatasemelt madalamale energiatasemele. Niisugune üleminek tähendab footoni (valguskvandi) eraldumist.

Footoni eraldumise täpne hetk ei ole kvantsüsteemis ennustatav. Küll aga on matemaatiliselt määratletav tõenäosus, millega kvantide emissioon teatud kindlas ajavahemikus aset leiab. Niisugust tõenäosust on näiteks võimalik väljendada ajavahemikuga, mille vältel aatomite või molekulide mingis termodünaamiliselt tasakaalulises kogumis pooled osakesed kvandi emiteerivad.
Nils von Stackelberg

**Nils von Stackelberg** (umbes 1630 – 1714) oli Eestimaa aadlikust Rootsi sõjaväelane (major).

Nils von Stackelberg sündis Wolmar von Stackelbergi ja Margaretha Rosenstråle pojana.

Aastail 1687–1690 oli Nils von Stackelberg Eestimaa rüütelkonna peamees ja seejärel Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Mõdriku ja Rägavere mõis.
## Perekond
Nils von Stackelberg oli abielus neli korda.

1660. aastal abiellus ta Ingrid Mannerhielmiga (surnud 1673).

1676 abiellus ta Anna Elisabeth von Uexkülliga (surnud 1682), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Berend Johann von Uexkülli tütar. Abielust sündisid:
*Anna Magdalena von Stackelberg (1678–1710), abiellus kindralmajor Lorentz Löschern von Hertzfeltiga.
*Nils Claus Johann von Stackelberg (sündinud 1680), Rootsi kapten

Nils von Stackelbergi kolmas abielu oli Margarethe Elisabeth von Lodega (surnud 1708).

Nils von Stackelbergi  neljas abielu oli Agneta Dorothea von Knorringiga (1680–1750), kes oli 2ses abielus  kindralmajor Lorentz Löschern von Hertzfeldiga (1661–1729).

### Sugupuu

## Vaata ka
*Stackelberg

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust.
Nerchau

**Nerchau** on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2011. aastal liideti Grimma linnaga. 

Nerchaus sündis Kessler-Zwillinge.

## Endised linnaosad
Bahren, Cannewitz, Deditz, Denkwitz, Fremdiswalde, Gaudichsroda, Golzern, Gornewitz, Grottewitz, Löbschütz, Schmorditz, Serka, Thümmlitz ja Würschwitz.
Trebsen

**Trebsen** on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Linnaosad
Altenhain, Neichen ja Seelingstädt.

## Välislingid
*Linna koduleht
Belgershaini vald

**Belgershain** on vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

## Vallaosad
* Belgershain
* Köhra
* Rohrbach
* Threna (aastast 1995, enne eraldi vald)

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Georg Johann von Löwen

**Georg Johann von Löwen** (13. mai (vkj 3. mai) 1630 Koluvere mõis – 25. mai (vkj 15. mai) 1681) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.

Georg Johann von Löwen sündis Rootsi sõjanõukogu liikme kindralleitnant Friedrich von Löweni  (1600–1669) ja Agneta von Maydelli pojana.

Rootsi sõjaväes teenis ta välja ooberstleitnandi auastme.

Georg Johann von Löwen oli 1676–1680 Eestimaa rüütelkonna peamees ja Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Koluvere ja Seira mõis.

Georg Johann von Löwen suri 1681. aastal ja on maetud Tallinnas.

## Perekond

Georg Johann von Löwen oli abielus Barbara Dorothea von Ferseniga (surnud 1698). Abielust sündisid:
*Friedrich von Löwen (1654–1744), Eestimaa asekuberner
*Otto Wilhelm von Löwen (1659–1712), Rootsi sõjaväelane
*Fabian Reinhold von Löwen (surnud 1720), Rootsi sõjaväelane
*Karl Heinrich von Löwen (1666–1741), Rootsi admiral
*Agneta von Löwen, oli üksteise järel abielus Georg von Saltza, Ewert Gustav von Ulrichi ja Hans Georg von Ulrichiga
*Magdalena Elisabeth von Löwen, abiellus vabahärra Gerhard Johann von Löwenwoldega
*Hermann Adolf von Löwen, Rootsi sõjaväelane

### Sugupuu
 

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931
Oktavite süsteem

**Oktavite süsteem** on muusikas oktavipõhistes helisüsteemides helide jaotus oktavite kaupa helikõrguslikeks piirkondadeks, mille nimetused madalamast alates on 
* subkontraoktav (C2 - H2)
* kontraoktav (C1 - H1)
* suur oktav (C - H)
* väike oktav (c – h)
* esimene oktav (c1 – h1)
* teine oktav (c2 – h2)
* kolmas oktav (c3 – h3)
* neljas oktav (c4 – h4)
* viies oktav (c5 – h5)
Vahemik

**Vahemik** ehk **lahtine vahemik** on sirge mingi kahe eri punkti *A* ja *B* vahel paiknevate punktide hulk. Punkte *A* ja *B* nimetatakse vahemiku otspunktideks. Otspunktid vahemikku ei kuulu.

Vahemiku punkte koos otspunktidega (*A* ja *B*) nimetatakse lõiguks.

## Vahemik reaalarvude hulgal

Reaalarvude hulgal on vahemik ehk **lahtine vahemik** defineeritud kui reaalarvude hulga alamhulk, mille iga element x rahuldab võrratust a , kus a ja b on fikseeritud reaalarvud, mida nimetatakse vahemiku otspunktideks.

Kirjeldatud vahemikku tähistatakse (a, b) või ]a, b[. Vahemikud reaalarvude hulgal on üksüheses vastavuses vahemikega arvsirgel.

### Lõpmatud vahemikud
 
Tinglikult räägitakse ka vahemikest (-\infty,+\infty), kuhu kuuluvad kõik reaalarvud, (-\infty,a), kuhu kuuluvad kõik reaalarvust *a* väiksemad reaalarvud, ja (a,+\infty), kuhu kuuluvad kõik reaalarvust *a* suuremad reaalarvud.

### Topoloogia
Vahemikud reaalarvude hulgal on lahtised hulgad reaalarvude loomuliku meetrika
: \rho(x,y) = |x-y|, \,
suhtes.

## Vahemikud osaliselt järjestatud hulgal
Vahemikuks nimetatakse ka osaliselt järjestatud hulga kõikide selliste elementide x hulka, mis fikseeritud elementide a ja b korral rahuldavad võrratust a .

## Vaata ka
* Lõik
* Poollõik

## Viited
Intervall

**Intervall** (ld *intervallum* 'vahemik, kaugus') on mitmetähenduslik sõna.

***[[Intervall (muusika)|intervall]]** on  muusikas kaugus kahe heli vahel.
***[[Intervall (füüsika)|Intervall]]** on füüsikas suurus, mis iseloomustab kahe sündmuse (punkthetke) vastastikust eraldatust ajas ja ruumis.
***[[intervall (matemaatika)|Intervall]]** on mõiste matemaatikas.
**Intervallmeetod
***[[Intervall (meditsiin)|Intervall]]** on meditsiinis nähtustevaba vaheaeg haiguse korral.
***[[Intervall (sõjandus)|Intervall]]** on sõjanduses sõjaväelaste, allüksuste, väeosade vm vaheline kaugus rinnetpidi.

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Oktav (täpsustus)

**Oktav** ( < ladina k *octavus* "kaheksas") on mitmetähenduslik sõna:
***[[oktav]]** on muusikas helikõrguste intervall
***[[Oktav (helikõrguspiirkond)|oktav]]** on muusikas helikõrguspiirkonna mõõtühik
***[[oktav (füüsika)|oktav]]** ehk oktavriba tähistab füüsikas teatud sagedusvahemikku
***[[Oktav (stroof)|oktav]]** on kaheksast värsireast koosnev stroof
***[[oktav (formaat)|oktav]]** on kaheksandikkaust (8°), formaat, kus paberipoogen on murtud kaheksaks ja moodustub 16 lehekülge.
2007. aasta Taani parlamendivalimised

**[[2007]]. aasta [[Taani]] [[valimised|parlamendivalimised]]** toimusid 13. novembril.

## Valimistulemused

*Artikkel vajab täiendamist vastavalt sündmuse arengule*
Silvia Night

**Silvia Night** (islandi *Silvía Nótt*) on fiktiivne tegelaskuju, keda kehastab islandi laulja ja näitleja Ágústa Eva Erlendsdóttir. Tegelaskuju kaaslooja oli Gaukur Úlfarsson.

Silvia Night esindas Islandit 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ateenas lauluga "Congratulations" ning sai poolfinaalis 13. koha.

Aastatel 2005–2007 juhtis ta televisioonis komöödiasarja "The Silvia Night Show".

## Välislingid
*Silvia Night.com
Haige

**Haige** on ehitusliku terviklikkuse häire või talitlushäire all kannatav (mingit haigust põdev) inimene.

## Vaata ka
*Patsient