open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Garrel

**Garrel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Garrel paikneb umbes 15 km Cloppenburgist põhjas ja 25 km Oldenburgist edelas. Valla pindala on 113,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 14 634 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.garrel.de
Lindern

**Lindern** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

See asub umbes 20 km Cloppenburgist läänes. Valla pindala on 65,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4709 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.lindern.de
Molbergen

**Molbergen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Molberg asub umbes 8 km Cloppenburgist läänes. Valla pindala on 102,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8429 inimest.

## Tuntud inimesi

* Bonaventura Kloppenburg (1919–2009), Saksa piiskop Brasiilias
* Manfred Carstens (1943–), Saksa poliitik (CDU)

## Viited

## Välislingid

* www.molbergen.de
Dilwara templid

**Dilwara templid** (inglise keeles *Dilwara Temples*) on džainismi templite kompleks mägisel alal asuva 60-tuhandelise elanikkonnaga (2011) Lääne-India linna Mount Abu lähistel Sirohi ringkonnas Rajasthani osariigis.

Paljude kultushoonete hulgas,  mis sealkandis asuvad, on hulk džainismi templeid, nende seas linnast 2,5 km kaugusele jääv Dilwara templite kompleks viiest templist, mis rajati 11. ja 13. sajandi vahel (maj). Templid on kuulsad marmorist nikerdiste poolest.

## Välislingid

*Pilte Dilwara templitest. youtube.com
*10 vaatamisväärset kohta Mount Abus. youtube.com
Gérald Darmanin

**Gérald Moussa Violeur Darmanin** (sündinud 11. oktoobril 1982 Valenciennesis) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub liikumisse En Marche!. Ta oli 17. maist 2017 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa riigihaldus- ja eelarveminister. 6. juulist 2020 on ta Prantsusmaa siseminister.

Ta on lõpetanud juristina Lille'i Poliitikauuringute Instituudi.
Saterland

**Saterland** (Saterlandi friisi keeles *Seelterlound*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Saterland asub Leeri, Cloppenburgi ja Oldenburgi vahel. Seal elab rahvusrühm saterlandifriisid, kelle keelt ikka veel kasutatakse.

Saterlandi vald loodi 1974. aastal, kui ühendati väiksemad vallad Strücklingen (saterlandifriisi: *Strukelje*), Ramsloh (*Roomelse*), Sedelsberg (*Seeidelsbierich*) ja Scharrel (*Schäddel*).

Valla pindala on 123,62 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 283 inimest.

## Ajalugu

Keskajal oli Saterland liivane piirkond, mis hõlmas umbes 15 km pika ja 1–4 km laia ala, mida ümbritsesid sood. See asustati 10. ja 13. sajandi vahel Ida-Friisimaa friiside poolt. Olles suhteliselt eraldatud, arendasid asukad välja oma idafriisi keele, saterlandifriisi, mis on tänini kasutusel. "*Saterfriesen*", kui saksa keeles selle keele kõnelejateks kutsutud, on väikseim vähemus, mida liiduvalitsus on tunnistanud.

## Märkimisväärsed paigad

Saterlandi valla alal on VLF saatja DHO38, suur Saksa sõjalaevastiku VLF saatja käskude saatmiseks allveelaevadele.

## Viited

## Välislingid

* www.saterland.de
Sotsiaalmaja

**Sotsiaalmaja** on sotsiaalabis eelkõige kortermaja, kus suurem osa kortereid, nn sotsiaalkortereid, antakse kasutada hättasattunud inimestele enesega toimetulekuks.

Hiljem on hakatud sotsiaalmajaks nimetama ka sotsiaalteenuseid pakkuvat linnaasutust. Sageli on sellises majas suurem osa pinda sotsiaalkorteriteks ümber ehitatud. Näitena võib sellise hoonena tuua Männiku asumis asuva Nõmme Sotsiaalmaja.  

## Välislingid
*Tallinna sotsiaalmajad. tallinn.ee
*Tallinna sotsiaalmaja alustab neljal korrusel. tallinn.postimees.ee, 18. september 1997
LNT

**LNT** võib tähendada järgmist:
*Latvijas Neatkarīgā Televīzija, Läti telekompanii ja telekanal
*Aerolíneas Internacionales
*Larsen and Toubro, India suurim ehituskonglomeraat
Sendrisoo

**Sendrisoo** (ka **Sendeki soo**) on soo Lääne maakonnas Noarootsi vallas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale. Soos asub Sendri järv.
Pööravere soo

**Pööravere soo** (ka **Suursoo**) on soo Pärnu maakonnas. Soo eriilmeline osa on Lehu raba.

Soo asub Tootsi alevist loodes. Selle pindala on 3306 ha. Märkimisväärse osa soost hõivavad freesturbaväljad (709 ha).

## Viited
Cuxhaveni kreis

**Cuxhaven** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Seda ümbritsevad (idast ja päripäeva) Stade, Rotenburgi, Osterholzi ja Wesermarschi kreisid, Bremerhaveni linn ja Põhjameri.

Kreisi pindala on 2057,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 198 103 inimest.

Kreisi hüüdnimeks on sageli Cuxland. See paikneb Põhjamere kaldal ning seda piiravad Elbe ja Weseri jõesuud. Rannik on osa Alam-Saksi padumere rahvuspargist.

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Cuxhaven, suur iseseisev linn
# Geestland
Vabad vallad:
# Beverstedt
# Hagen im Bremischen
# Loxstedt
# Schiffdorf
# Wurster Nordseeküste

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Börde Lamstedt
## Armstorf
## Hollnseth
## Lamstedt1
## Mittelstenahe
## Stinstedt
# Samtgemeinde Hemmoor
## Hechthausen
## Hemmoor1, 2
## Osten
# Samtgemeinde Land Hadeln
## Belum
## Bülkau
## Cadenberge
## Ihlienworth
## Neuenkirchen
## Neuhaus
## Nordleda
## Oberndorf
## Odisheim
## Osterbruch
## Otterndorf1, 2
## Steinau
## Wanna
## Wingst

1*Samtgemeinde* keskus; ²linn

## Ajalugu

Kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised kreisid *Land Hadeln* ja *Wesermünde*. Cuxhaveni linn kaotas oma kreisivaba linna staatuse ja sellest sai uue kreisi keskus.

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
* Cuxlandi turismisait
Tallinna Õismäe Vene Lütseum

**Tallinna Õismäe Vene Lütseum** on lütseum Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 28.

Kool on kandnud järgmisi nimesid: 1976–1998 Tallinna 40. Keskkool; 1998–2002 Tallinna Õismäe Üldgümnaasium; 2002– Tallinna Õismäe Vene Lütseum.
Ämari (Keila kihelkond)

**Ämari** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliku külaga.

1586 on esimest korda mainitud nime Eimersmeki, seejärel 1688 Ämmorbyy, 1913 Эмари (karjamõis), 1923 Ämari (asundus Harku vallas).

## Viited
Tjuštja

**Tjuštja** (ersa keeles Тюштя, mokša keeles Тюштень *Tjušten*) on mordvalaste müütiline rahvuskangelane, kes esineb eelkõige Volga idakalda mokšade ja ersade vägilaslauludes.

Tjuštja on kunagise vabadusvõitluse sümbol vene vallutajate vastu.
Ta on oluline tegelane mordvalaste eeposes "Mastorava", kus ta valiti rahva poolt valitsema mokšade üle. Tjuštja olevat ühendanud kõik mokša, ersa ja meštšera hõimud üheks liiduks või riigiks, tema valitsemise ajal olevat Mordvamaa ulatunud Dneprist Volgani ja Oka jõest Musta mereni. Ta vägitegudest räägib eepose kolmas osa "Kuningas Tjuštja ajastu".

Mordva põlisusundis on ta tuntud kui kuujumal, kõuejumala Pur'ginepazi ja maapealse neiu Litova poeg. Selline jumalik päritolu olevat olnud mordva valitsejate seas levinud. Mõnede muistendite kohaselt oli Tjuštja vürst Pureši poeg.

Ersad ja mokšad uskusid, et kui rahvas hädas on, tuleb puhuda *Toorama* pasunat, siis tulevat Tjuštja muistsest iseseisvusajast "koju tagasi" ja päästab oma rahva.

Tjuštja on inspireerinud palju mordva kirjanikke, luuletajaid ja kunstnikke. Mordva folkansambel Toorama on Tjuštjast teinud ka laulu.

## Vaata ka
* Mordva põlisusund
* Pureš
* Purgaz

## Viited
Tedremägi (Rääptsova)

**Tedremägi** on küngas Võrumaal Setomaa vallas Rääptsova külas. Künka kõrgus on 88,5 m üle merepinna. Seda ümbritseb Tedremäe soo.
Vanamõisa laht

**Vanamõisa laht** on laht Hiiu maakonna lõunaosas. Lahe ja selle elustiku kaitseks on moodustatud Vanamõisa lahe hoiuala.

## Viited
Rälby laht

**Rälby laht** on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas. Lahe lõunaosa sopistused on Rännan (laht) ja Austurvike (laht).
Harku (Nissi kihelkond)

**Harku** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Odulemma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odulemma külaga.

Külast on teateid arvatavasti alates 1394 (Harke).

## Viited
Risti (Varbla kihelkond)

**Risti** oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kiska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiska külaga.

## Viited
Latvijas Neatkarīgā Televīzija

**Latvijas Neatkarīgā Televīzija** (lühendatult **LNT**) oli Läti meediaettevõte, mis hoidis töös samanimelist telekanalit (**LNT**). Ettevõtte omanik oli Modern Times Group. LNT-nimeline telekanal oli Läti üks populaarsemaid telekanaleid.

Telekanal LNT moodustati 1996. aastal, kui ühinesid telekanalid NTV-5 ja Picca TV.

Telekanali edastamine lõpetati 1. märtsil 2020.

## Välislingid
*Latvijas Neatkarīgā Televīzija koduleht
Fort William

**Fort William** (gaeli keeles *An Gearasdan* ehk 'garnison') on suurim asula Põhja-Šoti mägismaal pärast Invernessi linna.

Suuresti suvekuurordina majandav asula asub kitsa fjordi Loch Linnhe idakaldal. Sealt algavad matkarajad Briti saarte kõrgeimale mäele Ben Nevisele (1343 meetrit üle merepinna). Paljude majutusasutustega, paari anglikaani kiriku, väikese merekaldakindluse ja üldmuuseumiga asulas asub Fort Williami raudteejaam, mida on erirongil külastanud kuninganna Victoria (kes teatavasti ei olnud vaimustunud).

Asula kõrval paikneb lagunenud kindlusega Inverlochy küla, mille lähedal asuvad Ben Nevise destilleerimiskoda ja alumiiniumitehas Corpach and Loch Eil. Maanteetransport lõuna pool asuvasse Šotimaa suurimasse linna Glasgow'sse kestab umbes 3 tundi, läbides nii mägismaad kui ka Loch Lomond and The Trossachs rahvusparki.

## Ajalugu
### Keskaeg
Ajalooliselt oli Lochaberi territoorium tugeva Cameroni klanni kuuluvuse meelevallas, kus asus rohkelt Cameroni asulaid (näiteks Blarmacfoldach). Enne fordi rajamist oli Inverlochy selle piirkonna peamine asula ning seal peeti ka kaks lahingut: Esimene Inverlochy lahing toimus 1431. aastal ja Teine ​​Inverlochy lahing toimus 1645. aastal.

### Uusaeg
Asustus kasvas pärast kindluse ehitamist, mis rajati elanikkonna kontrollimiseks pärast Oliver Cromwelli invasiooni Kolme kuningriigi sõdade käigus ja seejärel kasutati uuesti 18. sajandi jakobiidide ülestõusu mahasurumiseks. 1745. aasta jakobiidide ülestõusuga seoses, nn vastuhakk Nelikümmendviis, oli Fort William kahe nädala jooksul nende poolt ümber piiratud, 20. märtsist kuni 3. aprillini 1746. Kuigi nad olid hõivanud mõlemad teised fordid (Fort Augustuse ja Fort George'i) kolmest Great Gleni oru kindlustusest, ei suutnud nad vallutada Fort Williamit.

### 20. sajand ja tänapäev
Teise maailmasõja ajal oli Fort William keskuseks HMS St Christopherile, mis oli kuningliku mereväe rannikujõu koolitusbaas. Lisateave asula ja piirkonna ajaloo kohta on välja pandud West Highland Museumis High Streeti tänavas.

## Vaata ka
*Fort Augustus
*Fort George

## Välislingid
*
Annenhof

**Annenhof** võib tähendada järgmist:
*Annenhof on Ambla kihelkonna  Terakjärve mõisa saksakeelne nimi
*Annenhof on Haljala kihelkonna Holsta mõisa saksakeelne nimi
*Annenhof on Anne mõisa saksakeelne nimi
*Annenhof on mitme Eestis olnud Annemõisa mõisa saksakeelne nimi
*Annenhof on Annase küla vana nimekuju ja saksakeelne nimi
*Annenhofi mõis oli Sala mõisa karjamõis Jamburgi maakonnas 
*Annenhof oli ka Harjumaa Luha mõisa  saksakeelne nimi
*Annenhof oli ka Pärnu linna eeslinna suvemõisa  nimi
*...

## Vaata ka
*Annenhofi raudteejaam
Fort

**Fort** on iseseisev (püsiva relvastuse, varustuse ja isikkoosseisuga, kuid ilma iseseisva garnisonita) kindlustis, mille põhiosa on ehituslik tervik (võib ka olla tervikust veel eraldi osasid).

Fordi vastupanuvõime vastase relvadele (peamiselt suurtükkidele) ning oma sõjaväe kaitsmine põhineb tugevatel kivikindlustistel, kuid oluline osa on ka kaasnevatel muldkindlustistel.

Sõna on tulnud ladinakeelsest sõnast *fortis*, mis tähendab vastupidavust või tugevust, üldiselt midagi kindlat. 

## Pildid

Крепость Буртанж (вид сверху).jpg|Bourtange fort Hollandis


## Vaata ka
*Kindlus
*Linnus

## Kirjandus
*Fort. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Arkonia

**Arkonia** (poola keeles *Korporacja Akademicka Arkonia*, ladina keeles Arconia) on poola üliõpilaskorporatsioon.

Korporatsioon asutati 9. mail 1879 Riia Polütehnilise Instituudi juures.

Korporatsiooni deviis on *Veritate ac Labore* (poola keeles *Prawdą a Pracą*) (ligikaudne tõlge 'usu ja tööga').
Avots

**Avots** (lätikeelne sõna tähenduses 'allikas') võib tähendada järgmist:
*Avots oli Läti ajakiri, mis ilmus 1987–1992
*Avots on Läti kirjastus
*Avots oli Läti ajaleht, mis ilmus 1905–1915
*...
Avots (ajakiri)

**Avots** oli Läti kirjandusajakiri, mis ilmus 1987–1992. Ajakirja ilmumissagedus oli üks kord kuus. Aastani 1991 andsid ajakirja välja Komsomoli keskkomitee ja Läti NSV Kirjanike Liit ja seejärel aastast 1992 Läti Kirjanike Liit. Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 100 000 eksemplari. 1989. aasta alguses oli ajakirja ühe numbri tiraaž juba 147 000 eksemplari.

Ajakirja peatoimetaja oli kirjanik ja publitsist Aivars Kļavis.
Läti Vikipeedia maraton

**Läti Vikipeedia maraton** (läti keeles *Latvijas Vikipēdijas maratons*) oli lätikeelse Vikipeedia kogukonna ja mitme ettevõtte (eestvedajaks Norvik Banka) algatus, mille eesmärk oli täiendada lätikeelset Vikipeediat ja Läti 100. aastapäevaks (18. november 2018) jõuda selles Vikipeedias 100 000. artiklini. Algatuse eesmärkide seas on ka väärtustada läti keelt ja julgustada lätikeelse Vikipeedia kasutamist haridusvaldkonnas.

Maraton algas 11. märtsil 2015 ja kestis 18. novembrini 2018. Maratoni alguse ajal oli lätikeelses Vikipeedias 59 000 artiklit. 2018. aasta juuli seisuga oli seal Vikipeedias 86 000 artiklit. 100 000 artiklini jõuti 24. jaanuaril 2020.

## Vaata ka
* Miljon+
Fraternitas Baltica

**Fraternitas Baltica** oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon; ühtlasi esimene Riias asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

Korporatsioon asutati 13. novembril 1865 Riia Polütehnilise Instituudi juures.

Korporatsioonil oli kaks deviisi: *Freundschaft, Frohsinn, Tugend, Wissen — soll man nie bei den Balten missen* ja *In Treuen fest*.
Petersburg

**Petersburg** võib tähendada järgmist:
*Petersburg on linn USA-s Alaska osariigis
*Petersburg on linn USA-s Virginia osariigis
*Petersburg on Peterburi nimi mitmes võõrkeeles
*Petersburg (laev)
*...
Lääneslaavi keeled

**Lääneslaavi keeled** on indoeuroopa keelkonna alla slaavi keelte hulka kuuluv keelterühm, mille leviala asub Kesk-Euroopas.

## Keeled
### Lehhiidi keeled
*poola keel
*kašuubi keel
*† polaabi keel

### Sorbi keeled
*ülemsorbi keel
*alamsorbi keel

### Tšehhoslovaki keeled
*tšehhi keel
*slovaki keel

## Vaata ka
*idagermaani keeled
*idaslaavi keeled
*lõunaslaavi keeled

## Viited
Pilda

**Pilda** võib tähendada järgmist:
*Pilda on nõiavits, millega otsitakse maa seest "veesooni", metallesemeid jms
*Pilda on asula Lätis Ludza piirkonnas Pilda vallas
*Pilda on asula Lätis Ludza piirkonnas Ņukši vallas
*Pilda on Ņukši küla vana nimetus
*Pilda jõgi on jõgi Lätis Ludza piirkonnas
Fortifikatsioon

**Fortifikatsioon** on sõjanduslik teadus keskkonna sõjalise kindlustamise teooriast ja praktikast.

## Pildid

Table of Fortification, Cyclopaedia, Volume 1.jpg|Näiteid kindlustistest
Крепость Буртанж (вид сверху).jpg|Bourtange fort Hollandis


## Kirjandus
*ENE 2 (E–Herm). Tallinn 1970. Lk 341
Kindlustusvöönd

**Kindlustusvöönd** oli sõjanduslikult tugevasti kindlustatud maastikuriba, mis on tekitatud fortifikatsiooni käigus, enamasti kaitstes linnasid vaenlase eest.
Kenneth Clarke

**Kenneth Harry Clarke** (sündinud 2. juulil 1940 Nottinghamis Nottinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. 

Ta oli aastatel 1988–1990 Suurbritannia tervishoiuminister, 1990–1992 teadus- ja haridusminister, 1992–1993 siseminister, 1993–1997 rahandusminister, 2010–2012 justiitsminister ja lordkantsler ning 2012–2014 portfellita minister.

Ta on lõpetanud õigusteaduse alal Gonville and Caius College'i Cambridge'i Ülikooli juures.

## Isiklikku
Ta on lesk (abikaasa suri aastal 2015). Tal on poeg ja tütar.
Tartu ülikooli peahoone (litograafia)

**"Tartu ülikooli peahoone"** on baltisaksa kunstniku Georg Friedrich Schlateri (1804–1870) loodud litograafia.

1845. aastal ilmus Schlateril suuremõõtmeline litograafia, mis kujutab vaadet Tartu ülikoolile Werneri kohviku poolt vaadatuna. Pildil esiplaanil on üksikud õppejõud ja õppejõudude grupid. Õppejõududest on kujutatud ka  Friedrich Robert Faehlmann, kes istub ühehobusevankris.

Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Kunstimuuseumi graafikakogus. 
  
## Viited

## Välislingid
Georg Friedrich Schlater

**Georg Friedrich Schlater** (13. mai 1804 Tilsit, Ida-Preisimaa provints, Preisi kuningriik – 26. aprill 1870 Tartu, Venemaa Keisririik) oli baltisaksa litograaf ja maalikunstnik.

Kunstiajaloolase Voldemar Vaga hinnangul on Schlater jätnud sügava jälje baltisaksa kunsti ajalukku. Erakordselt suur on aga tema tähtsus Tartu kunsti ajaloos. Tänu tema panusele sai Tartust 19. sajandi teisel kolmandikul tähtsaim kunstikeskus Balti provintsides. Schlateri loodud pastell- ja litograafiatehnikas portreed kuuluvad 19. sajandi baltisaksa kunsti parimate saavutuste hulka; need on Vaga hinnangul teosed, mis seisavad Lääne-Euroopa kunsti paremikuga samal tasemel.  

Schlater sai 1852. aastal Peterburi Kunstide Akadeemialt vabakunstniku nimetuse (Tartu sadamat kujutava maali eest).

## Elukäik
Elanud mõnda aega Riias, asus ta 1828. aastal Tartusse. Töötas seal joonistusõpetajana. 1832. aastal asutas ta Tartus kohaliku kunsti arengule tõhusalt kaasa aidanud Balti kubermangudes esimesi litograafiatöökodasid. Schlater katsetas värvilise kivitrükiga. Ta litografeeris oma loomingut. Tema töökojas trükiti ka teiste kunstnike, teiste hulgas August Matthias Hageni, August Georg Wilhelm Pezoldi ja Eduard Hau teoseid. 

1850. aastate teisel poolel lõppes Schlateri hoogne tegutsemine kunsti alal. 1857. aastal müüs ta oma litograafiapressi Hessenist Tartusse asunud Louis Höflingerile. Viimane hakkas nüüd välja andma litograafiaid Tartu vaadetega, millel oli suur menu. Et teenida õpetajapalgale lisa, hakkas Schlater tegelema fotograafiaga. Tartus oli alanud kunstielu langus.

## Looming
Schlateri loomingu tuntumad tööd on valdavalt klassitsistliku lahendusega litografeeritud linna- ja maastikuvaated. Eesti kultuuriloo seisukohalt on eriti väärtuslikud Tartu vaated 1830.–1850. aastatest (mitu sarja; viimane sari "Das malerische Dorpat..." ("Maalise Tartu viiskümmend vaadet ..."), 1852–1853) ning Tallinna ja Kagu-Eesti vaated (1832–1835). Ta on loonud ka teadlaste ja õppejõudude portreesid, peamiselt litograafias.

Huvist Eesti mütoloogia vastu jäädvustas ta akvarellidel ja õlimaalidel Kalevipoja-muistenditega seotud paiku. Voldemar Vaga oletab, et seda huvi äratas temas Friedrich Robert Faehlmann.

#### Näide lito- ja fotoportreest

Hermann_Martin_Asmuss.jpg |Hermann Martin Asmussi portree (litograafia, 1848)
AlexanderGrafKeyserling.jpg |Alexander von Keyserlingi fotoportree (enne 1870)


## Tunnustus
*1838 – Anna paela küljes kantav kuldmedal (Nikolai Pirogovi teose "Anatomia chirurgica..." litografeeritud illustratsioonide eest)
  
## Isiklikku
Tema Tartus sündinud poeg Alexander Georg Schlater (1834–1879) oli samuti kunstnik. Ta töötas Tallinnas joonistusõpetajana ja sai nagu isagi Peterburi Kunstide Akadeemialt vabakunstniku nimetuse (1869). 1873. aastal emigreerus ta Saksamaale, kus suri 1879. aastal Düsseldorfis. 

## Vaata ka
*"Tartu ülikooli peahoone"

## Viited

## Välislingid
Aarne Mõtus

**Aarne Mõtus** (3. oktoober 1900 Tartu – 1. jaanuar 1987 Indianapolis) oli eesti tarbekunstnik ja graafik.

Mõtus lõpetas Tartu kommertskooli ja õppis aastatel 1922–1926 Tartu ülikoolis, misjärel suundus ennast täiendama Viini kunsttööstuskooli, mille lõpetas 1930. aastal. Oli 1936. aastal Rakenduskunstnike Ühingu abiesimees ja alates 1937. aastast esimees.

Lahkus Eestist 1944. aastal. Töötas kunstiõpetajana USA-s.

Ta lõi Estonia teatri lavastustele kujundusi ja kostüüme. Kujundas ajakirja- ja raamatukaasi, tegi illustratsioone, plakateid, nahkesemeid jm. 

1939. aastal anti talle I auhind presidendi kantselei gobeläänvaiba konkursil töö eest "Eesti maavanemad sõlmivad rahu viikingitega". 

1940. aastal sai ta I auhinna presidendi kantselei vapivaiba kavandite konkursil. Ta on maalinud rahvusliku/isamaalise pannoo "Läbi aegade" (1944).

Mõtuse teoseid on ERMis, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis ja erakogudes.

## Gobelään "Eesti maavanemad sõlmivad rahu viikingitega"
1939. aasta kevadel korraldas kujutava kunsti sihtkapital kavandivõistluse presidendi kantselei esindusruumide vaipadega kaunistamiseks. Esimese auhinna pälvis Aarne Mõttuse kavand, mis kujutab lepingu sõlmimist Eesti muistsete vanemate ja viikingite vahel. Gobelään oli mõeldud koosolekutesaali ning selle kudumine telliti Linda Ormessoni eraõppetöökojast. Vaip ei ole säilinud. Eesti sisekujunduse *grand old lady* Leila Pärtelpoeg arvab oma eksperdihinnangus, et "muinsuskaitse ja kultuuriobjektina on ka puuduval vaibal suur väärtus", lisades, et vaibast lähtuv sõnum oli ülitähtis, näidates esimese vabariigi meelelaadi.
Peng Dehuai

**Peng Dehuai** (hiina 彭德怀, *[[pinyin]]*is *Péng Déhuái*; 24. oktoober 1898 Shixiang, Hunan – 29. november 1974 Peking) oli Hiina Rahvavabariigi sõjaväelane ja riigitegelane.

8. oktoobril 1950 määrati Peng Dehuai Hiina Rahvavabastusarmee ülemjuhatajaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni Korea sõja lõpuni 1953. aastal.

28. septembrist 1954 kuni 17. septembrini 1959 oli Peng Dehuai Hiina Rahvavabariigi kaitseminister.

Peng Dehuai kritiseeris Mao Zedongi Suure hüppe poliitikat, mille eest ta sattus ebasoosingusse ja vabastati ministriametist. Kultuurirevolutsiooni ajal 1966. aastal ta vahistati ja anti hungveipingide kätte, kes teda peksid ja piinasid.

Ta rehabiliteeriti postuumselt 1978. aastal.

## Viited
Inimkeha isesüttimine

**Inimkeha isesüttimine** ehk **inimese isesüttimine** (inglise keeles *spontaneous human combustion*, lühend *SHC*) on nähtus (isesüttimine), kus inimkeha süttib tuvastamata välise süüteta. Inimkehast jäävad enamasti järele sisemisest põlengust puutumata sääred või jalalabad ning söestunud kolju, harva küünarvarred või käelabad. Nähtust ei osata veel adekvaatselt seletada, kuigi arvatakse, et sellel on loogiline põhjendus; nähtuse olemasolu on teaduslikult tõendamata.

Imekombel põleng ümbruskonda palju ei kahjusta. Tavatult võivad põleda ja sulada lähedal olevad objektid, millest kergesti süttivad jäävad tihti puutumata. Näiteks võib tool, millelt on leitud istuvas asendis olnud hukkunu tuhk ja jäänused, olla vähe põlenud. Suuri küsitavusi tekitab seejuures tõik, et inimese luustik tuhastub krematsioonil väga kõrge temperatuuri juures (760–982°C) vähemalt kahe ja poole tunni jooksul, jättes siiski järele luufragmente.

Uurijad on õnnetult tules surnud inimesi kirjeldanud kui **inimküünlaid**. Kirjeldus vastab ka omamoodi tõele, sest katsed on näidanud, et tõenäoliselt süttib teadmata asjaoludel keha pruun rasvkude, mis kütusena hoiab põlevat keha kustumast. Seda nimetatakse tahi efektiks. Keha rasva ja liigeste põlemine seletab ka ebameeldivat lehka ja nõega määrdunud pindu isetuhastunud inimkehade ümbruses. See võib seletada ka säärte puutumata jäämist, kuna nendes on vähe rasvkudet, enamasti tugevad lihased ja luud.

## Ajalugu
1654. aastal kirjeldas taani füüsik, matemaatik ja teoloog Thomas Bartholin oma teoses "Historiarum Anatomicarum Rariorum" esimest teadaolevat isesüttimise juhtumit kuninganna Bona Sforza valitsemise ajal aastatel 1468–1503. Milanos hukkus arvatavasti aastal 1470 oma vanemate silme all saladusliku põlemise käigus poola päritolu rüütel Polonus Vorstius. Ta olevat pärast paari klaasi kange veini ja brändi joomist oksendanud tuld ja seejärel surnuks põlenud.

Teine tuntud näide inimese isesüttimisest pärineb 18. sajandi prantslase Jonas Duponti sulest, ta on seda kirjeldanud tabava pealkirjaga raamatus "De Incendiis Corporis Humani Spontaneis" (1763). Tema sõnutsi viis kõrtsipidaja Nicole Millet endaga kaasa saladuse: “*Kõik, mis pärast tõsist joomingut Madame Milletile alles jäi, oli tema kolju, mõned selja ja alajäsemete luud*”. Voodis olnud põhukott tema surnukeha juures ja mitmesugused puidust esemed jäid sisemiselt puhkenud põlengust kuidagi alles, kui surm teda 20. veebruaril 1725 tabas. Tema abikaasa üle peeti kohut ja ta mõisteti mõrvas süüdi, kuid lõpuks kuulutati ta süütuks tänu tohtri Claude-Nicolas Le Cati ülestunnistusele. Viimane oli kõrtsi külastajate hulgas, kui kõrbelehk maja äratas ja majaemanda tuhastunud keha avastati. Ta veenis kohut, et see oli Jumala tegu.

Inimese isesüttimist pärast alkoholi tarvitamist on kirjeldanud ka kirjanik Charles Dickens oma 1853. aasta romaanis "Kõle maja" ("Bleak House").

## Viited
Cuxland

**Cuxland** on turismipiirkond Weseri ja Elbe suudme vahel Cuxhaveni kreisis Saksamaa Põhjamere rannikul. 

## Mõiste

*Cuxland* on tehisnimi, mis on mõeldud kasutamiseks turismi vallas. See viitab eelkõige Land Wursteni kuurortidele, nagu Dorum, Wremen ja Midlum, kuid ka Cuxhaveni linnale ja Sahlenburgi, Duhneni kuurortidele koos Döse alevikuga, samuti Otterndorfi linnale.

## Turism

Cuxlandi peamised võlud on Sahlenburg, Duhnen ja Döse, kus on hästiarenenud turismitaristu restoranide ja hotellidega erinevate maitsete rahuldamiseks, puhkekorterite, väliujula, vabaajarajatiste ja poodidega. 

Suurem osa puhkajatest tuleb Saksamaa Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Bremeni ja Hamburgi liidumaadest. Umbes 3 miljoni ööbimisega aastas on Cuxhaven juhtiv kuurort Saksamaal. Rannikukülad Land Wurstenis ja Otterndorfi alev on eriti populaarsed peredele. Sisemaal on populaarsed spaarajatised, rattasõit ja ratsutamine; keskus on Bad Bederkesas.


Pilt:Dorumer Siel.JPG|Dorumer Tiefi jahisadam Dorum-Neufeldis
Pilt:Wattwagen, Rettungsbake.JPG|Padumereauto päevaturistidega Sahlenburger Wattis Cuxhaveni lähedal, teel Neuwerki saarele
Pilt:Cuxhaven_Duhnen_Watt_01(RaBoe).jpg|Padumeri Cuxhaven-Duhneni lähedal
Pilt:Cuxhaven 07-2016 photo23 Kugelbake.jpg|Cuxhaveni sümbol ja Alam-Saksi põhjapoolseim punkt: Kugelbake
Pilt:Otterndorf_medem_haus.JPG|Otterndorf Medemi jõe ääres
Pilt:Otterndorf -See Achtern Diek- 2005 by RaBoe.jpg|Otterndorf: Achtern Dieki järv
Pilt:Bederkesa,_Burg_1.JPG|Loss Bad Bederkesas


## Mõiste "Cuxland" kasutamine

Kohalik puhkuspargi ettevõte kindlustas aastal 1997 kaubamärgiga seotud õigused sõnale "Cuxland". 

2008. aasta suvel vaieldi selle üle. Seoses sellega otsustas maavolikogu toetada mõiste "Cuxland" üldist ja laialdast kasutamist.

## Välislingid

* Cuxlandi veebileht
* Cuxhaveni kreisi veebileht
Patrick McLoughlin

**Sir Patrick Allen McLoughlin** (sündinud 30. novembril 1957 Staffordis Staffordshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 4. septembrist 2012 kuni 14. juulini 2016 Suurbritannia transpordiminister.
Geestland

**Geestland** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Linn moodustati 1. jaanuaril 2015 endiste valdade Langeni, Bad Bederkesa, Drangstedti, Elmlohe, Flögelni, Köhleni, Kührstedti, Lintigi ja Ringstedti ühendamise teel. Linna pindala on 356,20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 30 873 inimest.

## Viited
Paljassaare kari

**Paljassaare kari** on madal koht (kari) Tallinna lahes Paljassaare poolsaare tipu lähedal.

Kari koordinaadid on .
Littergrund

**Littergrund** (ka **Littergrundi madal**, **Littegrund**, **Littegrundi madal**) on madal Tallinna lahes Naissaare ja Aegna saare vahel. 

Madala juures on Littegrundi vrakk, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Baikit

**Baikit** on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis.

Baikit asub Podkamennaja Tunguska jõe paremal kaldal.

Küla on asutatud 1927. aastal. Baikit tähendab evengi keeles 'rikas koht'.

Baikitist 1 km lääne pool asub Baikiti lennujaam.

## Viited
Bona Sforza

**Bona Sforza** (2. veebruar 1494 – 19. november 1557) oli võimuka Sforza dünastia liige, mis juhtis Milano hertsogiriiki alates 1447. aastast. Ta oli Milano hertsogi Gian Galeazzo Sforza tütar. 1518. aastal sai temast teine naine Zygmunt I-le, kes oli Leedu suurvürstiriigi suurvürst 1506–1544 ja Poola kuningriigi kuningas 1506–1548.

## Isiklikku
Bona õed-vennad olid noorelt surnud, surnud oli ka tema isa. 1524. aastal päris Bona oma ema surma järel Bari hertsoginna ja Rossano vürstinna tiitli, ühtlasi pretendeeris ta Jeruusalemma kuninga tiitlile. Siiski pole teada, et ta oleks iseend Jeruusalemma kuningannaks nimetanud, küll aga kutsusid kõik Poola kuningad tema järel kuni Jan II Kazimierz Wazani end Jeruusalemma kuningateks.

Zygmunti ja Bona abielust sündis kuus last, kellest noorim suri esimesel elupäeval, aga ülejäänutest (poeg ja neli tütart) said kaks kuningaks ja kaks kuningannaks. Vanim tütar Isabella abiellus Zygmunti esimese naise Barbara vanema venna János Zápolyaga ja sai Ungari kuningannaks. Poeg Zygmunt II August päris isalt Poola kuningatrooni, aga tal ei olnud lapsi. Tütar Zofia abiellus Brunswick-Lüneburgi hertsogi Heinrich V-ga, kuid lapsi tal ei  olnud. Pärast Zygmunt II surma valiti Poola kuningaks Zygmunt I kolmas tütar Anna, aga temagi jäi lastetuks. Noorim tütar Katarzyna abiellus Rootsi kuninga Johan III-ga ja temast põlvnesid nii Poola kui ka Rootsi kuningad.

## Vaata ka
*Kanasõda
Keskmadal

**Keskmadal** on madal Tallinna lahes Naissaare ja Aegna saare vahel. 

## Vaata ka
*Keskmadala idapoi
*Littergrund
*Vahemadal
Beverstedt

**Beverstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald asub umbes 20 km Bremerhavenist kagus ja 40 km Bremenist põhjas. Valla pindala on 197,6 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 503 inimest.

Beverstedt kuulus Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esialgu valitseti personaalunioonis Rootsiga ja 1715. aastast Hannoveri krooni poolt. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territoorium sai Stade ringkonna osaks.

Beverstedt oli endise valdade ühenduse Samtgemeinde Beverstedt keskus.

## Transport

Vald on ühendatud maanteevõrku Bundesstraße 71 kaudu. See on Stubbeni jaama kaudu ühendatud ka raudteevõrku.

## Viited

## Välislingid
* www.beverstedt.de
Bilokatsioon

**Bilokatsioon** on paranormaalne nähtus, mille puhul isik suudab samal ajal viibida kahes erinevas kohas.

## Viited
Lohusalu madal

**Lohusalu madal** on madal Lohusalu lahes Lohusalu poolsaare tipu lähedal. Madal on vahelduva pinnareljeefiga pae- ja liivaastang 6–10 m sügavusel Lohusalu lahes. Madal on tuntud sukeldumispaik.
Naissaare madal

**Naissaare madal** on madal Tallinna lahes, Naissaarest umbes 3,5 km kirdes.

Naissaare madala kõrval asub Littergrundi madal.

Naissaare madala geoloogiline ehitus on suurel määral seotud mandrijää tegevusega. Madala põhilise osa moodustab mitmesuguse litoloogilise
koostisega moreen, mille pealmine osa kuulub stratigraafiliselt Järva kihistusse. See on saviliivmoreen, mis sisaldab kohati suurel hulgal veeriseid ja munakaid, eriti madala keskosas. Peeneteralisem materjal on ära kantud (peliit ja aleuriit mere sügavamasse piirkonda, liiv ja kruus madala nõlvadele). Aluspõhja kivimid jäävad sügavamale ega paljandu merepõhjas, selle asemel paljandub madala jalamil mitmes kohas voolava konsistentsiga savi.

Naissaare madal on takistuseks kõrgete lainete levikul Tallinna lahte.

Naissaare madala põhjaloomastik on väga liigivaene võrrelduna ümbritsevate alade põhjaelustikuga. Kalade kudemisalasid seal ei esine.

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Tehnikaülikooli Meresüsteemide Instituut, 2006, NAISSAARE LIIVAMAARDLA MÄEERALDISTEST NAISSAARE 1 JA 2 KAEVANDAMISE KESKKONNAMÕJU HINDAMINE (PDF)
Tarkastad

**Tarkastad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Tarkastad on asutatud 1862. aastal, linnaõigused sai 1864. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tarkastadi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,68%, värvilisi 10,46%, valgeid 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,81%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,89% inimesi, afrikaani keelt 13,76% ja inglise keelt 3,23%.

## Galerii

Pilt:Tarkastad straattoneel.jpg
Pilt:Tarkastad, South Africa - panoramio.jpg


## Viited
Keiskammahoek

**Keiskammahoek** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Amahlathi vallas.

Aastatel 1981–1994 kuulus Keiskammahoek Ciskei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Keiskammahoeki elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,11%, värvilisi 1,38%, valgeid 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,99%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,58% inimesi, afrikaani keelt 1,77% ja inglise keelt 1,06%.

## Galerii

Pilt:St Matthews Old building with treegrowing.jpg
Pilt:St Matthews Mission, Keiskammahoek, Eastern Cape (9261481840).jpg


## Viited
Latinisatsioon

**Latinisatsioon** on algselt mingis muus kirjasüsteemis kirjutatud sõnade ja nimede kirjutamine ladina kirjas.

Latinisatsioon võib kasutada nii transkriptsiooni kui ka transliteratsiooni.

Eri kirjasüsteemide latinisatsiooniks võib (riigi või muul tasandil) olla kehtestatud reeglisüsteeme. Sama kirjasüsteemi latiniseerimiseks võib korraga ametlikult või mitteametlikult kasutusel olla mitu erinevat reeglistikku. Reeglistikud võivad olla ka spetsiifiliselt keelepaaripõhised, näiteks valgevene-eesti transkriptsioon.

* *[[pinyin]]*
* Wade–Giles
* *[[rōmaji]]*
* valgevene ladina tähestik

## Vaata ka
* latiniseerimine Nõukogude Liidus
Loeriesfontein

**Loeriesfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Hantami vallas.

Asula on rajatud 1894. aastal, linnaõigused sai Loeriesfontein 1958. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Loeriesfonteini elanikest värvilisi 86,26%, valgeid 10,97%, mustanahalisi aafriklasi 1,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,66%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,62% inimesi, tsvana keelt 0,67% ja inglise keelt 0,24%.

## Viited
Hagen im Bremischen

**Hagen im Bremischen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald asub umbes 20 km Bremerhavenist lõunas ja 35 km Bremenist loodes. Hagen oli endise valdade ühenduse Samtgemeinde Hagen keskus. Valla pindala on 197,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 10 991 inimest.

## Ajalugu

Hagen im Bremischen kuulus vürstlikule Bremeni peapiiskopkonnale, mis loodi 1180. aastal, kui otse keisrile alluv territoorium. Vürstliku peapiiskopkonna kindlus (ladina: *Castrum Hagen*, saksa: *Burghagen*) pärineb 12. sajandist, selle ehitamise algatas arvatavasti vürstlik peapiiskop Hartwig II. 14. sajandist alates hakkasid kindlust Bremeni vürstlikud peapiiskopid ka eluasemena kasutama. Praegune ehitis rajati aastatel 1502 kuni 1507 vürstliku peapiiskopi Johann Rode käsul. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Tilly juhitud Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast viimase Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territoorium, sealhulgas Hagen, sai uue, 1823. aastal loodud Stade ringkonna osaks.

## Viited
Pella (LAV)

**Pella** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas.

Pella on saanud alguse 1814. aastal rajatud misjonijaamast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pella elanikest värvilisi 96,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,79%, valgeid 0,40%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,45% inimesi ja inglise keelt 0,73%.

## Viited
Loxstedt

**Loxstedt** (alamsaksa *Lox*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald asub Bremerhavenist lõunas ja selle pindala on 141,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 980 inimest.

## Ajalugu

Lacstidi (*järvease*), esmamainitud 1059. aastal, kuulus Saksimaa hertsogiriiki. Saksimaa tükeldamisel sai sellest osa Bremeni peapiiskopkonnast, mis oli aastast 1180 otse keisrile alluv. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Liiga okupatsiooni ajal Tilly (1628–1630) juhtimisel kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esmalt valitseti personaalunioonis Rootsiga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Loxstedtist, sai osa 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

1974. aastal liidendas Loxstedt arvukalt ümbruskonna väikevaldu, nende hulgas Büttel, Dedesdorf, Eidewarden, Maihausen, Overwarfe, Ueterlande ja Wiemsdorf, mis mitte kõik ei olnud kunagi Hannoveri osad, vaid olid osa naabrist Oldenburgist, seega oli neil erinev ajalugu.

## Valla külad

Vald koosneb 21 külast, millest mitmesse kuulub väiksemaid asundusi:

## Sõpruslinnad

* Schwaan (Saksamaa), aastast 1989

## Viited

## Välislingid

* www.loxstedt.de
* Local merchantmen organisation
Üksildane puu

„**Üksildane puu**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan: *Caspar David Friedrich*. Prestel Verlag, München 1973
* Hubertus Gaßner: *Zum Geleit*. In: *Caspar David Friedrich. Die Erfindung der Moderne*. Ausstellungskatalog Essen/Hamburg, 2006/2007
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Jens Christian Jensen:  *Caspar David Friedrich. Leben und Werk.* DuMont, Köln 1995, ISBN 3-7701-0758-6
* Peter Märker: Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007
* Wieland Schmid: *Caspar David Friedrich. Zyklus, Zeit, Ewigkeit.* Prestel Verlag, München 1999
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich. Die Briefe*. ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006
Schiffdorf

**Schiffdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald paikneb Bremeni liidumaa Bremerhaveni linna idapiiril ja 35 km Cuxhavenist lõunas. Valla pindala on 113,55 km². 31. detsembril 2015 elas seal 14 095 inimest.

## Ajalugu

Schiffdorf kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda (loodud 1180. aastal otse keisrile alluva vürstkonnana). 1380. aastal, vürstliku peapiiskopi Albert II valitsemisajal rüüstasid *von Mandelsloh* perekonna rüütlid ning teised Verdeni ja Bremeni röövelparunid Bremeni linnakodanikke ja inimesi kogu vürstlikus peapiiskopkonnas. 1381. aastal lõpetasid linna väed edukalt teeröövi ning vallutasid Bederkesa lossi ja sellele kuuluvad foogtkonnad, sealhulgas Schiffdorfi. 1386. aastal tegi Bremeni linn oma vasalliks aadliperekonna, kes omas Altluneburgi (osa tänasest Schiffdorfist).

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esialgu valitseti personaalunioonis Rootsi krooniga. Novembris 1654, pärast teist Bremeni sõda pidi Bremen Bederkesa ja Lehe foogtkonnad (tänase Bremerhaveni osa), sealhulgas Schiffdorfi Bremeni hertsogkonnale loovutama. Pärast Taani okupatsiooni (1712–1715) sai hertsogkonnast Hannoveri dünastia vasall. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territoorium, sealhulgas Schiffdorf, sai uue, 1823. aastal loodud Stade ringkonna osaks.

## Viited

## Välislingid

* www.schiffdorf.de
Kriidikaljud Rügenil

„**Kriidikaljud [[Rügen]]il**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Werner Busch: *Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion*. Verlag C. H. Beck, München 2003.
* Giesela Greve: *Caspar David Friedrich. Deutungen im Dialog*. edition diskord, Tübingen 2006.
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011.
* Sigrid Hinz (Hrsg.): *Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen*. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974.
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C. H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0.
* Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Verlag, Köln 1999.
* Barbara John: *Caspar David Friedrich - Kreidefelsen auf Rügen*, Seemann Henschel, Leipzig 2005.
* Peter Märker: *Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur*. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007, S. 124.
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich auf Rügen*. Verlag der Kunst, Dresden 1998, ISBN 90-5705-060-9.
Wurster Nordseeküste

**Wurster Nordseeküste** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald on nimetatud ajaloolise Land Wursteni piirkonna ja Põhjamere ranniku järgi. Vald moodustati 1. jaanuaril 2015 seniste valdade Nordholzi, Cappeli, Dorumi, Midlumi, Misselwardeni, Mulsumi, Padingbütteli ja Wremeni ühendamise teel. 

Valla pindala on 182,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 16 965 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.wurster-nordseekueste.de
Börde Lamstedti ühisvald

**Börde Lamstedt** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. See paikneb umbes 35 km Bremerhavenist idas ja 15 km Bremervördest põhjas. Keskus on Lamstedtis.

Samtgemeinde Börde Lamstedt koosneb järgmistest valdadest:

# Armstorf 
# Hollnseth 
# Lamstedt
# Mittelstenahe
# Stinstedt 

## Välislingid

* www.boerde-lamstedt.de
Hemmoori ühisvald

**Hemmoor** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Selle keskus on Hemmoor.

Samtgemeinde Hemmoor koosneb järgmistest valdadest:

# Hechthausen 
# Hemmoor
# Osten

## Välislingid

* www.hemmoor.de
Land Hadelni ühisvald

**Land Hadeln** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Selle keskus on Otterndorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinde Hadeln ja Samtgemeinde Sietland. 1. novembril 2016 ühendati Land Hadelniga Samtgemeinde Am Dobrock.

Samtgemeinde Land Hadeln koosneb järgmistest valdadest:

# Belum
# Bülkau
# Cadenberge
# Ihlienworth
# Neuenkirchen 
# Neuhaus
# Nordleda 
# Oberndorf
# Odisheim 
# Osterbruch 
# Otterndorf
# Steinau 
# Wanna 
# Wingst

## Välislingid

* www.otterndorf.de
Jan Kempdorp

**Jan Kempdorp** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.

Asula on rajatud 1899. aastal.

Praeguse nime ja linnaõigused sai Jan Kempdorp 1953. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jan Kempdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,38%, värvilisi 12,90%, valgeid 6,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35% ja teisi 0,56%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,73% inimesi, afrikaani keelt 19,84%, koosa keelt 9,70%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,73%.

## Galerii

Pilt:Altes Schwimmbad Andalusia.jpg
Pilt:Jan Kempdorp Friedhof Holzkreuz.JPG


## Viited
Unistaja

**"Unistaja"**, tuntud ka kui **"Oybini kloostri varemed"** (saksa keeles "Klosterruine Oybin"), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Viited
Armstorf

**Armstorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 39,75 km². 31. detsembril 2015 elas seal 646 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.

## Ajalugu

Armstorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Armstorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.armstorf.de
Põlev Neubrandenburg

„**Põlev [[Neubrandenburg]]**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*. Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Helmut Börsch-Supan: *Caspar David Friedrich. Gefühl als Gesetz*. Deutscher Kunstverlag, München 2008
* Gerhard Eimer: *Caspar David Friedrich und die Gotik. Analysen und Deutungsversuche. Aus den Stockholmer Vorlesungen*. Baltische Studien 49, 1962/63
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Werner Hofmann (Hrsg.): *Caspar David Friedrich 1774-1840. Ausstellung Hamburger Kunsthalle 14. Sept. bis 3. Nov. 1974*. Kunst um 1800. S. 296 f.
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Helmut R. Leppien: *Caspar David Friedrich in der Hamburger Kunsthalle*. Stuttgart 1993
* Peter Rautmann: Caspar David Friedrich. Landschaft als Sinnbild entfalteter bürgerlicher Wirklichkeitsaneignung. Peter Lang Verlag, Bern 1979
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Eckhard Unger: *Untergang in Neubrandenburg. Deutung des Gemäldes von Caspar David Friedrich in Hamburg*. In: Das Carolinum 26, 1960, S. 108–111
Orania

**Orania** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Free State'i provintsi piiri ääres.

Orania on asutatud 1963. aastal tammiehitustööliste asulana.

Alates 1991. aastast on Orania aktivistide loodud valgetele afrikandritele mõeldud linn, mille eesmärgiks on afrikaani keele ja kultuuri säilitamine ning elanikele kuritegevusest vaba elukeskkonna pakkumine.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orania elanikest valgeid 97,20%, värvilisi 1,91% ja mustanahalisi aafriklasi 0,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,41% ja inglise keelt 1,59% inimesi.

## Galerii

Pilt:Orania Allerlei 1610.jpg
Pilt:Aerial view 1 Orania 02-2015.jpg
Pilt:Aerial view 2 Orania 02-2015.jpg
Pilt:Orania Poskantoor.jpg
Pilt:Uitgebreide_ondergrondse_en_elektriese_werke.jpg
Pilt:Pivot_irrigation_in_Orania.jpg


## Viited