open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Xeniades

**Xeniades** (kreeka Ξενιάδης; 5. saj. eKr) oli vanakreeka sofist Korintose linnast Kreetal.

Kuigi Xeniadesest on teada vähe, on ta liigitatud sofistide hulka, sest Sextus Empiricuse järgi eitas ta tõe kriteeriumi nihilistlikul viisil, väites, et:
#midagi pole tõene;
#ükski kujutus ega arvamus pole tõene;
#kõik, mis sünnib, tuleb mitteolevast.

Olemasolevate allikate põhjal ei ole võimalik kindlalt väita, kas sofisti puhul on tegemist sama Korintose Xeniadesega, kes ostis orjaturult Diogenese oma kahe poja koolitamiseks.

## Viited
Boggie

**Boggie** (kodanikunimega **Boglárka Csemer**; sündinud 30. novembril 1986 Budapestis) on Ungari laulja.

Boggie esindas Ungarit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ingliskeelse lauluga "Wars for Nothing" (eesti keeles "Mõttetud sõjad"). 

I poolfinaalis saavutas ta 67 punktiga 8. koha ja finaalis 19 punktiga 20. koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Anestesioloogia

**Anestesioloogia** on teadus ja meditsiiniline eriala üldanesteesiast ehk narkoosist (valu leevendamise viis ravimite abil eelkõige kirurgilise operatsiooni jooksul ja järel) ning narkoosimeetoditest. 

Anestesioloogiateadlane või -praktiseerija on **anestesioloog**. Tema otsustab anesteesia meetodi ning ravimi doosi üle.

Ka stomatoloogias on vajalikud teadmised anestesioloogiast, sest hambaravis kasutatakse küllalt tihti kohalikku tuimestust.

## Ajalugu

Minevikus on kasutatud operatsioonile eelnevalt erinevaid narkoosiviise, nii alkoholi kui ka muid uimasteid, kuid tänapäevase anestesioloogia alguseks loetakse hambaarsti William Thomas Green Mortoni 1846. aastal USA Massachusettsis läbi viidud avalikku dietüüleetril põhineva narkoosi demonstratsiooni patsiendi peal. Ta polnud küll vastava meetodi esimene rakendaja – esimene eeternarkoosi kasutaja operatsioonil oli Crawford Williamson Long – , kuid pärast seda esitlust hakkas säärane narkoos laiemalt levima.

## Vaata ka

* kirurgia
* uimastid
* eeter

## Viited
Džungel

**Džungel** (inglise keeles *jungle* < hindi keeles *jangal*, 'mets') on tiheda taimkattega maa-ala, kus domineerivad peamiselt puud. 

Džunglid asuvad enamasti lähistroopilises või troopilises kliimavöötmes. Džunglit eristab vihmametsast selle raske läbitavus, sest taimestik on nii tihe. Kliima džunglis on väga niiske ning temperatuur kõrge, mis tähendab, et inimesel on seal raske hingata. Viimase 50 aasta jooksul on pooled maailma džunglitest hävitatud.
## Viited
Rooslepa kabel

**Rooslepa kabel** on kabel Läänemaal Lääne-Nigula vallas Rooslepa külas. Kabeli juures asub Rooslepa kalmistu.

Kivist kabel valmis 1834. aastal ning lagunes Teise maailmasõja järel. Enne kivikabeli ehitamist asus seal puust kabel, mis pärines 17. sajandist ning viidi seoses uue kabeli ehitamisega Sutlepa kalmistule ja 1970. aastal Eesti Vabaõhumuuseumisse.

1997. aastal hakati kabeli taastamiseks raha koguma ning taastatud kabel õnnistati sisse 2007. aastal.

Kabeli kellatorni tipus on tipumuna ja tuulelipp, mis kujutab lahtise suuga vaala.

## Viited
Gunārs Priede

**Gunārs Priede** (17. märts 1928 Riia – 22. detsember 2000 Riia) oli läti näitekirjanik.

Gunārs Priede sündis Riias riigiametniku perekonnas. Ta lõpetas 1947. aastal Ventspilsi 1. Keskkooli ja 1953. aastal Läti Riikliku Ülikooli arhitektina. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta aastatel 1953–1955 Läti NSV Teaduste Akadeemia Arhitektuuri ja Ehituse Instituudi teadusliku sekretärina, 1955–1957 Riia Põllumajandustehnikumi arhitektuuriõppejõuna ning 1957–1958 õppejõuna Riia Ehitustehnikumis.

Näitekirjanikuna sai Gunārs Priede tuntuks 1955. aastal, kui lavastati tema näidend "Jaunākā brāļa vasara" ("Noorema venna suvi").

Aastatel 1958–1960 oli Priede Kirjanike Liidu näitekirjanduse konsultant, 1960–1964 töötas Riia Filmistuudios. 1964–1965 töötas ta Kultuuriministeeriumis, 1965–1968 oli Läti Kinematografistide Liidu juhatuse esimene sekretär. 1972–1974 oli ta Kirjanike Liidu juhatuse sekretär ja 1974–1984 juhatuse esimene sekretär.

Gunārs Priede kirjutas ligikaudu poolsada näidendit. Ta käsitles neis põhiliselt noore inimese kujunemist, loovisiksuse probleeme ja keerukaid ajaloosündmusi. Tema stsenaariumide põhjal on valminud ka kolm mängufilmi.

2001. aastal avaldati Gunārs Priede päevikutel põhinev raamat "Mans 1984. gads" ("Minu 1984. aasta").

1950. aastate teisel poolel ja 1960. aastatel lavastati Gunārs Priede näidendeid ka Eesti teatrites.

## Viited
Makedoonia muusika

**Makedoonia muusika** on Põhja-Makedooniast pärinev või makedoonlaste loodud või esitatud muusika.

Makedoonia muusikal on palju ühist teiste Balkani maade muusikaga. Makedoonia rahvamuusika võib jagada kaheks: traditsiooniline pärimuslik muusika ja uuemal ajal loodud rahvalik muusika. Pärimuslikku muusikat saab omakorda jagada maapiirkondade ja linnade muusikaks. Sinna kuuluvad lüürilised ja eepilised laulud, töölaulud, rituaalsed laulud, naljalaulud, ringtantsud, jne. Rahvusvaheliselt tunnustatud makedoonia rahvakunstiansambel on Tanec (Танец).

Balkani muusika on tuntud keerukate rütmide ja taktimõõtude poolest, erand pole ka makedoonia muusika. Rahvalauludel võib olla nii keeruline taktimõõt kui 22/16, mis jaguneb kaheks 11-löögiliseks osaks: 2+2+3+2+2 ja 3+2+2+2+2. Teatud löökide rõhutamiseks mängitakse tihti neid teistega võrreldes pikemalt.

Kõige levinum pill makedoonia kultuuris oli torupill *gajda*. Tänapäeval mängitakse seda peamiselt kontsertidel.

Uuemal ajal loodud rahvamuusika põhineb traditsioonidel, kuid sellel on kindlad autorid, kellel on nüüdisaegse seaduse järgi autoriõigused. Enamasti on selle loojateks ja esitajateks professionaalsed muusikud. Eakamate muusikute loodu sarnaneb rohkem pärimusliku muusikaga, nooremate looming on modernsem.

## Vaata ka
*Makedoonia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Maailma Vaade

**Maailma Vaade** on eesti ajakiri.

Ajakiri on välispoliitikateemaline.

Ajakiri ilmub jaanuarist 2007. Alates juunist 2015 (nr 26) detsembrini 2021 ilmus ajakiri vaid internetiväljaandena.

Ajakirja peatoimetaja on olnud Mart Nutt.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Moldova muusika

**Moldova muusika** on Moldovast pärinev ja moldovlaste loodud või esitatud muusika.

Moldova muusika on tihedalt seotud naabermaa Rumeenia muusikaga. Moldova muusikale on iseloomulikud keerukad rütmid ja taktimõõdud, improvisatsioon, sünkoobid ja rohke muusikaline ornamentatsioon.

Nõukogude ajal soodustasid võimud rahvamuusika viljelemist, kuid valikuliselt ja muudatustega.

## Vaata ka
*Moldova Eurovisiooni lauluvõistlusel
*Rumeenia muusika
Autožiiro

**Autožiiro** (kreeka keeles α’υτός + γύρος, 'ise pöörlev') ehk **gürokopter** (vananenud nimetus **tiiviklennuk**) on õhusõiduk, mille tõstejõu tekitab õhuvoolu toimel rõhttasandis vabalt pöörlev tiivik, aga veojõu tekitab nagu lennukilgi mootori abil käitatav propeller .

Autožiiro tõstejõu tekitab lendamisel vastuvoolava õhu toimel iseeneslikult pöörlev (autoroteeruv) mitme püsisammuga labast koosnev rootor. Mootorit on rootori ringiajamiseks vaja üksnes algkäivitusel, edasi pöörleb rootor juba kõrvalise abita. Rootor tõstab autožiirot üles, aga edasiliikumiseks ehk tõmbe saavutamiseks on siiski vaja mootori pidevat tööd. Tõmbe tekitab propeller või reaktiivjuga. Tavaliselt asub sisepõlemismootor koos propelleriga autožiiro tagaosas.

Autožiiro leiutas Hispaania insener Juan de la Cierva y Codorníu, kelle ehitatud tiiviklennuki esmalend toimus 9. jaanuaril 1923 Cuatro Vientose lennuväljal Madridis. Tema eesmärk oli luua sõiduk, millega saaks ohutult lennata väikese kiirusega. Tema leiutas ka termini "autožiiro" ja registreeris selle kaubamärgina. Autožiiro lennupõhimõte oli siiski tuntud juba varem.

Autožiirod pole kunagi olnud nii levinud kui helikopterid, sest nende kiirus ja tõstejõud on väiksemad, end neid kasutatakse tänapäevani, sest nad on odavamad ja nende kasutamine on samuti odavam.

Kuigi autožiirod pole helikopterid, on helikopterid võimelised mingil määral lendama tiiviku isepöörlemisrežiimis, kui tiivikut käitav mootor töö lõpetab. Piloot saab niiviisi valida maanumiseks pisut tasasema koha, aga mõnikord isegi kõrgust võtta.

## Vaata ka
* HAI-24

## Viited

## Kirjandus
* Peter W. Brooks: *Cierva Autogiros*. Smithsonian Institution Press, Washington 1988

## Välislingid

* Autožiiro Tallinnas (1935). Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr 50, 8/8. Kestus: 00:37
* Jeff Lewis' in-depth history of the Autogyro
* "Will Autogiro Banish Present Plane?", March 1931, pg 28
* "Feathering Of Blades Increase Gyro's Speed", April 1932, Popular Mechanics
*Sito ufficiale del C.I.A. Club Italiano Autogiro
ELA 07

**ELA 07** on Hispaanias  Andaluusias Córdobas ELA Aviacióni poolt konstrueeritud ja toodetav autožiiro. Õhusõiduk tarnitakse komplektsena ja lennuvalmiduses.

## Modifikatsioonid
;ELA 07 Agro
:Põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud autožiiro tagumine iste on asendatud täiendava kütusemahutiga (130&nbsp;liitrit).

;ELA 07 Cougar
:Kahekohalise autožiiro esikabiin on varustatud tuuleklaasiga.

;ELA 09 Junior
:Kaheistmeline autožiiro.

;ELA 10 Eclipse
:Kaheistmeline suletud kabiiniga autožiiro.

## Tehnilised näitajad (ELA 07 Cougar)
;Üldnäitajad

* **Meeskond**: 1
* **Mahutavus**: 1 reisija
* **Tühikaal**: 250 kg
* **Kasulik last**: 200 kg
* **Kogukaal**: 450 kg
* **Kütusepaagi mahutavus**: 75 liitrit
* **Jõuallikas**: Rotax 912ULS, neljasilindriline, neljataktiline, 75 kW (101&nbsp;hj)
* **Peatiiviku läbimõõt**: 8,23 m
* **Propeller**: 3-labaline

;Sooritus

* **Tippkiirus**: 185 km/h
* **Reisikiirus**: 140 km/h
* **Kiiruslagi**: 175 km/h
* **Tegevuskaugus**: 400 km
* **Tõusu vertikaalkiirus**: 5 m/s

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht (*inglise, hispaania, vene, kasahhi keeles*)
Bileciki provints

**Bileciki provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kirde-Türgis. Provintsi keskus on Bilecik.

## Haldusjaotus
* Bileciki ringkond
* Bozüyüki ringkond
* Gölpazarı ringkond
* İnhisar ringkond
* Osmaneli ringkond
* Pazaryeri ringkond
* Söğüti ringkond
* Yenipazari ringkond

## Viited

## Välislingid
* Bileciki provintsi koduleht (türgi keeles)
Bingöli provints

**Bingöli provints** (kurdi keeles *Çewlîg*, zaza keeles *Çolig*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Bingöl.

## Haldusjaotus
* Adaklı ringkond (kurdi *Azarpêrte*)
* Bingöli ringkond (kurdi *Çewlik*, zaza *Çolig*)
* Gençi ringkond (kurdi *Dara Hênî*)
* Karlıova ringkond (kurdi *Kaniyê Reş*, zaza *Hêniyo Serdın*)
* Kiğı ringkond (kurdi *Gêxî*)
* Solhani ringkond (kurdi *Bongilan*)
* Yayladere ringkond (kurdi *Xorxol*)
* Yedisu ringkond (kurdi *Çêrme*)

## Viited

## Välislingid
* Bingöli provintsi koduleht (türgi keeles)
Rosenbach (aadlisuguvõsa)

**Rosenbach** oli aadlisuguvõsa. 

Saksamaalt pärit suguvõsa esindaja Berend thor Beke (surn. 1606) ostis 1579. aastal Tallinna maja. Berendi poeg Bernhard zur Bech oli 1624. aastal Tallinna raesekretär ja 1642 Tallinna rae sündik. 

1643. aastal sai Bernhard zur Beck, Rootsi kuninganna Kristiina eestkostevalitsuselt aadlitiitli nimega **Rosenbach**, rootstpäraselt Rosenbäck. 

Suguvõsa kanti 1746. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr. 120 all.
## Suguvõsaliikmeid
*Bernhard von Rosenbach (zur Beck) (1600–1661), Tallinna raesekretär ja 1642 Tallinna rae sündik, 1653 Tallinna bürgermeister, maetud Tallinna Oleviste kirikusse
*Hermann von Rosenbach (surn 1710 katku), maetud Tallinna Oleviste kirikusse, Perila ja Lõusa	mõisnik
*Bernhard Heinrich von Rosenbach  (1678–1727), Rootsi sõjaväelane (kapten)
*Ewald Johan von Rosenbach (1679–1745), Lõusa ja Moora mõisnik
*Michael Ewald von Rosenbach (sünd. 1724), Võivere mõisnik
**Frommhold* Johann von Rosenbach (1767–1821),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Nõmmküla pandivaldaja ja  Pruuna mõisnik
*Otto Ewald von Rosenbach (1796 Undla – 1856),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik),  Karitsa mõisnik
*Ewald Heinrich von Rosenbach (1832–1899), Karitsa mõisnik

## Viited
Kuidas ma Aafrikat päästsin

**"Kuidas ma Aafrikat päästsin"** ("How I Saved Africa") on Eestis ja Ugandas filmitud dokumentaalfilm.

Film valmis aastal 2014. Filmi režissöör on Kullar Viimne, stsenarist ja operaator Kullar Viimne, monteerija Tambet Tasuja, produtsent Erik Norkroos, tootja Rühm Pluss Null.

### Sisu
Siisi on aktiivne ja nägus noor naine, kelle energiast jaguks esimese Eesti kosmosesüstiku saatmiseks Veenusele. Maailmaparandamise tung lennutab Siisi hoopis kaugesse Ugandasse, kus ta plaanib annetuste abil avada kohviku, mis pakuks tööd kohalikele puuetega noortele. Projekti algus on hoogne, ent mida aeg edasi, seda rohkem põrkub Siisi idealism kohaliku töökultuuri, sooliste eelarvamuste ja majandusliku paratamatusega. Lisaks kuhjuvatele probleemidele rahastusega ja klientuuri puudumisele, satub tulejoonele ka Siisi eraelu. Rahastajatele saadetavad videoaruanded peavad aga särama optimismist, sest Aafrika vajab ju päästmist, kui juba päästma on hakatud. (Sünopsis)

## Festivalid ja auhinnad
* VII Rahvusvaheline Dokumentaalfilmide Festival Millenium, Belgia (rahvusvaheline esilinastus)
* I Tirana Rahvusvaheline Dokumentaalfilmide Festival, Albaania
* XII Inimõiguste Filmifestival Barcelona – New York – Pariis

## Kaadrid filmist

Kohvik "Pop Up" (kaader filmist).jpg|Kohvik "Pop Up"
"kõik on hästi".jpg|"Kõik on hästi"
Siisi ema ja kasuisa Jaak tulevad külla.tiff|Siisi ema ja kasuisa Jaak tulevad külla


## Viited
*Tiit Tuumalu. "Viimse tund on tulnud". Postimees, 2. november 2014
*Peeter Vihma. "Aafrika päästmise võimalikkusest". Sirp, 31. oktoober 2014

## Välislingid

*Filmi treiler
Albinas Čepas

**Albinas Stanislovas Čepas** (aastani 1939 **Čepauskas**; 8. detsember 1896 Minupiai – 17. juuli 1963 Palanga) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Ta sündis aastal 1896 Minupiais (praeguse haldusjaotuse järgi Kelmė rajoonis). Ta astus aastal 1918 vabatahtlikuna Leedu armeesse. Aastatel 1936–1940 oli ta Leedu 5. Jalaväepolgu ülem.

Juunist augustini 1940 oli ta Leedu "rahvavalitsuse" asekaitseminister. Seejärel oli ta Punaarmee 29. Leedu Territoriaalses Laskurkorpuses 179. laskurdiviisi komandör. Teise maailmasõja ajal oli ta õppejõud Frunze-nimelises sõjaväeakadeemias. Aastatel 1945–1951 töötas ta sõjalise kateedri juhatajana Kaunases Leedu Kehakultuuri Instituudis, 1951–1959 aga sõjalise kateedri juhatajana Leedu Põllumajanduse Akadeemias.

## Välislingid
* ЧИПАУСКАС-ЧЯПАС АЛЬБИНАС СТАНИСЛОВАС (1898-1963)
Kivihaldjad

**Kivihaldjateks** nimetati eesti mütoloogias haldjaid, keda arvati olevat ohvrikividel. Kivihaldjaid nimetati ka kivialusteks. Kivi peale kogunenud vett peeti pühaks ja ravitoimet omavaks.

## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 56
Metsahaldjas

**Metsahaldjas** on eesti mütoloogias inimese (metsavana), looma või linnu kujul esinev metsaga seotud haldjas.

Metsahaldjad polnud alati selgelt eristatavad, metsas võis kuulda nende käimist, vilistamist või naeru.

## Nimest
Metshaldjaid on teada mitme nime järgi: metsavana, metsataat, metsaisa jne. Tavaliselt kujutatakse metsahaldjat vanamehena, kellel on kasetohust kübar peas, samblasarnane habe suus ja samblane kasukas seljas, aga alati ei ole ta inimene, vaid võib olla ka metsloom.

## Perest
Metshaldjal on pere. Teatakse rääkida tema lastest, poegadest ja tütardest. Ausatele tütarlastele tuleb metshaldjas mõnikord kosja. Kui neiu ära ütleb, moondab see tütarlapse silmad ära või võtab vägisi endale naiseks. Metshaldja ja inimese abielust sündinud lapsed võidavad teisi inimesi tugevuse ja mõistuse poolest ning neid on kuulda seitsme versta taha. Metshaldjad elavad kogukondadena, nad on jumalikud olendid ja tänu sellele ka ilusamad ja targemad kui inimesed.

## Käitumine
Tihti karistab metshaldjas inimesi nende pahade tegude pärast. Mõnikord jäävad nad nähtamatuks, aga inimene tajub ja näeb ta tempusid. Metsas jalutaja eksitab ta tihtipeale ära, aga ainult selle, kes on metshaldjat kuidagi pahandanud. Metshaldjas moondab ekslejal silmad nii ära, et ta võib oma kodu ümbruses käia, aga seda ära ei tunne. Metsas eksleja leiab kodutee üles ainult oma koera haukumise või kukelaulu peale.

## Uskumused
On erinevad käitumisreeglid, käsud ja keelud, mida metsa minnes pidi meeles pidama. Näiteks tehti kõrtest, okstest, nahkadest, vöödest, õitest, viljapäist ja muudest „väge“ sisaldavatest esemetest side, mis seoti ümber puu ja näitas metsahaldjale, et tema on ohvri toonud ja teda palun mitte karistada.

Metshaldjas nuhtleb metsavargaid tõsiselt, mõnikord küttidele muudab end metsloomaks, aga mitte ükski kuul teda ei tapa, isegi mitte hõbedane. Kui metshaldjas tuleb kedagi karistama, siis seda on kaugelt kuulda. Maa müdiseb, puud liiguvad ja oksad värisevad. See kellele ta järgi läheb võib ainult loota armule.

Mõnikord kutsub metshaldjas eksleja enda juurde koju, toidab ja söödab teda. Lõpuks saadab õigele teele ja kui eksleja arvab et möödas on mõned tunnid, siis tegelikult aastad.

## Ohverdamine
Ohvrite toomisest on vähe teada. Teatakse et metsas on kivi, mätas või sipelgapesa, kuhu aeg-ajalt tuuakse marju ja kütid viivad sulgi ja metsasaagi konte.
 
## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 49–51
* Paulson, Ivar. 1997. Vana eesti rahvausk lk 51–68
Pikne (äiksejumal)

**Pikne** on eesti ja liivi mütoloogias esinev äikese- ja piksejumal. 

Sõna "pikne" tähendab liivi keeles välku ennast, aga ka üldse äikest. Oskar Looritsa andmetel öeldakse, et Pikne põristab, mitte välku lööb, samuti pikne hakkab müristama, kuid see, kas Pikne ja kõu on samad, ei ole teada. Pikset kujutatakse ette meessoost jumalusena, kes oskab hästi kisendada, müra teha ja piike loopida. Pikne on tavaliselt vana mees või koguni surnu, kes teeb ülal häält.

## Kõnekäänud
Oskar Loorits ja Uku Masing on kirjutanud, et Piksega seoses on tekkinud mitu kõnekäändu: "(oh) pikne, (oh) väävel!"; vihahoos sajatatakse "las pühapikne löögu sind maha!", vanasti vannuti "o püha pikne, o püha boŕit!" (boŕit – eesti 'põristaja', 'paristaja', 'põrutaja'). Kõige enam on kuuldud äiksest räägitavat kui taevataat, kes riidleb või jumal riidleb.

## Pere
Piksel on üheksa poega: kolm, kes põrutavad, kolm, kes müristavad, ja kolm, kes viskavad välku.

## Pikne ja kurat
Pikne on ainus jumal, keda kurat kardab. Pikne ajab teda taga ja tahab teda lüüa, kurat aga jookseb ringi ja otsib endale varjualust. Seda ei leia ta põrgust, järve vee alt, sambla alt, aida pealt, reheahju tagant või seest. Ainus koht kust leiab, on suur kummuli katel, seepärast ka hoiti kõik suured katlad püsti, et kurat ei saaks nende alla pugeda. Pikne kiusab halbu inimesi ja sellepärast kõik nõiad, võlud ja pahad vaimud poevad äikse ajal puude õõnsustesse (seepärast lööbki pikne puusse).

## Enda kaitsmine
Ennast saab ka pikse eest kaitsta. Alati kui välku lööb, tuleb rist endale ette lüüa ja öelda "Kristõz Jéz"; öösel jätta tuli laual põlema, siis ei löö välk majja; isegi päeval küünal lauale, kui äike väljas; tehakse tuli kotta või ahju alla, pikne siis ei tule, kui majas on tuli, aga ahju või pliidi siiber peab kinni olema, samuti kõik uksed-aknad; kui ollakse pikse ajal väljas, siis ei tohi joosta, olgu hirm kui suur, peab tulema vaikselt majja sisse. Selliseid ütlusi on veel palju ja mõnda kasutavad meie vanaemad ja -isad tänapäevalgi.

## Ennustamine
Äikesega ennustati ka suvel saaki. Kui esimene äike tõuseb merelt, siis on hea saaks merel, kui aga maalt, siis on hea saak maal. Esimese äiksega saab ka ennast ravida, näiteks tuleb lüüa peaga kolm korda vastu kivi ja siis ei pidavat peavalu sel aastal tulema. Samuti lüüakse kolm korda jalgu vastu kivi ja siis on kogu suve jalad terved ja tugevad. 

## Vaata ka
* Piksepapp
* "Pikse litaania"
* Pikse palve 

## Viited
* Masing, Uku, 1995. Eesti usund, lk 39–42.
* Loorits, Oskar, 1998. Liivi rahva usund, lk 49–56.
Prokópis Pavlópoulos

**Prokópis Pavlópoulos** (kreeka keeles Προκόπης Παυλόπουλος; sündinud 10. juulil 1950 Kalamátas) on Kreeka õigusteadlane ja poliitik, 13. märtsist 2015 kuni 13. märtsini 2020 Kreeka president.

Prokópis Pavlópoulos sündis Peloponnesose lõunaosas Kalamátas filoloogiaprofessori perekonnas. Sünnilinnas omandas ta keskhariduse ja asus seejärel 1968. aastal Ateena ülikooli õigusteadust õppima.

Aastal 1974 sai ta president Michaíl Stasinópoulose sekretäriks. Aasta hiljem jätkas ta Prantsusmaa valitsuse stipendiumi toel õpinguid Pariisis Panthéon-Assasi ülikoolis, kust sai 1977. aastal doktorikraadi avaliku õiguse alal. Ta pöördus Kreekasse tagasi ja läbis sõjaväeteenistuse. Seejärel töötas ta Ateena ülikoolis õppejõuna, alates 1989. aastast professorina. Temalt ilmus raamatuid ja teaduspublikatsioone.

Prokópis Pavlópoulos kuulub erakonda Uus Demokraatia. Aastal 1996 valiti ta parlamenti. Ta valiti tagasi ka 2000., 2004., 2007., 2009. ja 2012. aasta valimistel.

Aastatel 1989–1990 oli ta Xenofón Zolótase valitsuse liige, seejärel juhtis kuni 1995. aastani president Konstantínos Karamanlísi kantselei õigusosakonda, oli aastatel 1995–1997 erakonna pressiesindaja. 10. märtsist 2004 kuni 11. septembrini 2009 oli ta Kóstas Karamanlísi kahes valitsuses siseminister.

17. veebruaril 2015 nimetas peaminister Aléxis Tsípras Prokópis Pavlópoulose parteideüleseks presidendikandidaadiks ja päev hiljem valis parlament ta presidendiks.

Prokópis Pavlópoulosel on kaks tütart ja üks poeg.

Muu hulgas on ta kuulunud riikliku kultuurifondi ja rahvusringhäälingu juhatusse.

## Viited

## Välislingid
* Prokopis Pavlopoulos: Who Is the New President of the Hellenic Republic?
Glasgow' Ülikool

**Glasgow' Ülikool** (inglise keeles *University of Glasgow*, gaeli keeles *Oilthigh Ghlaschu*, ladina keeles *Universitas Glasguensis*) on ülikool Glasgow' linnas Šotimaal.

Ülikool on asutatud aastal 1451. See on üks neljast keskajal asutatud ja tänapäevani tegutsevast Šotimaa ülikoolist.

Ülikoolis on neli kolledžit, mis jagunevad väiksemateks struktuuriüksusteks.
*Kunstid (kunstid, kultuur ja looming, humanitaarteadused, tänapäeva keeled ja kultuurid)
*Meditsiin, veterinaaria ja bioloogia
*Teadused ja tehnika (keemia, arvutiteadus, tehnikateadus, geograafia ja maateadused, matemaatika ja statistika, füüsika ja astronoomia, psühholoogia)
*Sotsiaalteadused (ärindus, haridus, juura, sotsiaal- ja poliitikateadused)
Tuulehaldjad

**Tuulehaldjatel**  on mitu nime. Kõige rohkem teatakse tuule-ema ja marumemme, aga on ka veel tuuletaat. Tuule-ema on tuulehaldjas ja marumemm on maruhaldjas. Tuule-ema peetakse veidi vanemaks naiseks, aga tal on siiani noorusjõudu ja värskust, et võtta osa tantsupidudelt. 
## Uskumused
Usutakse, et kui väljas sajab ja tuul puhub, siis tuule-ema nutab, sest inimestes on palju paha. Vanarahvas uskus, et tuul ei too ainult haigust ja hädasid, vaid ka abi, aga marumemm on alati paha peal väljas. Tema lõhub purustab ja hävitab.
## Suguvõsa
Tuule-ema sugulased on õnneema ja tee-ema. Tuule-emal ja –isal on ka lapsed, tavaliselt kas tuulepojad või –tütred.
## Loodusnähtused
Tuule-emaga on seotud mitmeid loodusnähtuseid. Kui pilved on madalal, siis neid kutsutakse tuulepilvedeks. Pilvises taevas olev joon ehk „triip“ on tuulepesa ning selle järgi ennustati tormi. Kaheharuline pilvejoon on tuuletee ja arvatakse et tuul liigub selles suunas, kus teede otsad kokku saavad. Ka maapeal on näha tuule-ema jälgi. Näiteks on kaskedel, pedajal ja kuuskedel kasvanud okstest kokku tomp, nagu pesa või juuksed, siis öeldakse, et need on tuule-ema juuksed. Või siis on puudel oksad nii maad ligi, et tuulega kraabivad vaod maasse, siis need on tuule-ema luuad.

Kui tuulepesad on majadele väga lähedal, siis vanarahvas arvas, et see on väga halb enne, seal pidavat õnnetusi juhtuma. Samas aga mainiti, et seal tuul maja ei lõhu. Tuule-ema pesasid kasutati ka arstirohuna. Kui lapsel oli punatõbi, siis soovitati tuule-ema pesa alla võtta, ära keeta ja last selle vee sees pesta, muidugi ka natuke sisse joota. Lapsed pidid siis kosuma ja terveks saama. 

Merel on ka omad nipid, kuidas käituda, et ei jääks tormi kätte. Kui on aru saada, et torm on tulekul, siis visatakse tuule-emale ühte ja teist meeleheaks ja samal ajal palutakse: „Taevataat, päästa sa meid ise, sinu kätte anname oma hinged, ja kui sa ei päästa, siis meie hukkume“. Kui on aga tuulevaikus merel, siis vilistatakse ja otsitakse kirp, see visatakse merre või kaabitakse küüntega masti, siis pidavat hea tuul tõusma. 

## Viited

## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 67–68
* Loorits, Oskar. 1998. Liivi rahva usund I lk 60–81
Varanduse vedajad

## Nimi
**Varanduse vedajad** on sarnased tulihännaga. Tavaliselt on nad aga tavalised inimesed kes käituvad kui kratid. Kui tulihännad on peremehe sulased, siis jäljendajad on ise peremehed ja korjavad endale varandust kokku. Neil puudub tuline saba.
## Rahvasuu
Rahvasuu räägib, et kui keegi nägi inimest tulihännana ringi luusimas, siis hakkas nägija ise ka seda sama tegema. Nii jäljendades saavad nad mingisuguse maagilise väe, mis nad tulihändade riiki üle viib, aga nad ei ole teinud mingit lepingut vanapaganaga.
## Lendamine
Tulihändadena ringi lendamine nõuab mingisugust eset ja selleks sobis kõik, seakünadest linalõugutini. Lendaja peab ennast nööriga sinna külge kinni siduma ja ütlema: „Läki kuradi nimel!“ See kes jumala nime lendu tõusmise ajal kasutab, kukub kohe maha. Sõnad ei olnud ainsad abivahendid lendamiseks, aga tänapäeval neid enam mäletata ja ei teata. Need vähesed mis veel meeles on sellised: käiakse nurgas iseäralikku kivi nuusutamas; määritakse ennast iseäraliku rohelise või muud karva võidega; käiakse ahju peal kolme riista sisse vaatamas. Lennatakse aga alati öösel, sest on vaja ikkagi saaki saada. Tavaliselt käiakse vilja järgi, aga ei öelda ära ka rahast või muust varandusest, kui sellele lähedale saadakse. Nad lendavad läbi seinte ja uksed avanevad automaatselt nende jaoks. 

## Kirjandus
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 86–87
Eestimaa piiskop

**Eestimaa piiskop** oli 12. sajandi lõpul ja 13. sajandi algul Eestimaale misjonitööd tegema saadetud piiskoppide ametinimetus. Sellest ajast on teada kaks Eestimaa piiskoppi: Fulco ja Theoderich. 

Hilisemal ajal on selles ametis olnud: 
*Peter Folling, 1565, Eestimaa ja Tallinna piiskop (esimene Rootsi-aegne luterlik piiskop Eestimaal)
*Johann Robertus von Geldern, 1565–1572, Eestimaa piiskop
*1572–1582 vakants. 
*Joachim Jhering, 1638–1657, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Andreas Virginius, 1658–1664, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Johann Jacob Pfeiff, 1665–1676, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Jakob Helwig, 1677–1684, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Johann Heinrich Gerth, 1684–1693, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Joachim Salemann, 1693–1701, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Jacob Lang, 1701–1710, Eestimaa ja Tallinna piiskop

## Vaata ka
*Tallinna piiskoppide loend
*Tallinna piiskopkond

## Viited
Emajõe lahing (1234)

**Emajõe lahing** oli 1234. aastal Novgorodi ja Vladimiri-Suzdali vürstiriigi vägede ja Mõõgavendade ordu vahel Tartu Emajõe juures toimunud lahing. Lahingu võitsid venelased.

Lahingus osalesid Vladimiri ja Novgorodi vürst Jaroslav Vsevolodovitš koos 14-aastase poja Aleksandr Jaroslavitšiga, Pihkva ja Perejaslavli ning Novgorodi väed ja nende vastas olid orduväed eesotsas ordumeister Wolquiniga. 

Pärast orduvägede kaotust sõlmis ordu neli aastat kestnud rahulepingu. Vene ajalootõlgenduse järgi tekkis selle rahulepingu järgi Tartul kohustus maksta Novgorodile tribuuti.
Šolem Aš

**Šolem Aš** (1. november 1880 Kutno – 10. juuli 1957 London; jidiši שלום אַש) oli Poolast pärit juudi kirjanik, kes kirjutas jidiši keeles.

Ta sündis aastal 1880 Kutnos (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kutno maakonnas Łódźi vojevoodkonnas) loomakaupmehe perekonnas.

1932. aastal esitas Poola valitsus ta Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.

Eesti keeles on ilmunud 2015. aastal romaan "Oru laul" Kalle Kasemaa tõlkes, mis originaalis ilmus 1938. aastal.
Johannes Saal

**Johannes Saal** (22. mai 1911 Luunja vald – 16. juuli 1964 Tartu) oli eesti maalikunstnik.

## Elulugu
Saal sündis Luunja vallas Oja külas taluniku perekonnas. Ta õppis Tartu poeglaste reaalgümnaasiumis. Saali haridustee katkes 16-aastaselt kopsutuberkuloosi tõttu ning 1927–1933 olid rasked põdemise aastad. Samas kujunes nendest aastatest esimene, kuigi veel kunstiõpingute-eelne loomeperiood.  Seejärel õppis Saal aastast 1933 vaheaegadega kunstikoolis Pallas esialgu joonistamist Voldemar Melliku ja maalimist Villem Ormissoni juures. Pärast Ormissoni maaliklassi lõpetamist aastal 1935 jätkas ta õpinguid Ado Vabbe juhendamisel. Kui aastal 1940 kunstikool Pallas Konrad Mäe nimeliseks Riigi Kõrgemaks Kunstikooliks muudeti, jätkas Saal õpinguid Kaarel Liimandi maaliateljees. Aastal 1943 lõpetas ta Tartus (Aleksander Vardi juhendajamisel) Kõrgemad Kujutava Kunsti Kursused.
Saal töötas aastatel 1946–1950 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis esialgu assistendina, seejärel vanemõpetajana joonistuskateedris. 
Aastast 1951 tegutses ta vabakunstnikuna. Kuulus alates 1945 Kunstnike Liitu, 1950–1957 oli poliitilistel põhjustel tagandatud liikmekandidaadiks. Esimene retrospektiivnäitus toimus 1968. aastal, neli aastat pärast kunstniku surma.

## Looming
Johannes Saali looming paistab silma äärmise mitmekesisuse poolest. Kui Pallasesse õppima asudes võttis ta üsna äratuntavalt omaks 1930. aastatel seal viljeletud realismilähedase kerge üldistusega maalilise laadi, siis 1930. aastate lõpus hakkas Saali looming omanäolisemaks ja ekspressiivsemaks muutuma. Saal tundis huvi inimtüüpide portreteerimise vastu, samuti on tema loomingu üheks läbivaks teemaks surm ja kannatused, mis tema ajal oli veel pigem erandlik. Väljendurikkaima osa tema portreeloomingust moodustavad aga Saali autoportreed, kus ta ei hoia kokku eneseirooniaga.

## Isiklikku
Johannes Saalil diagnoositi 1933. aastal raske konstitutsionaalne psühhopaatia, 1949. aastal viibis ta Tartu Ülikooli närvi- ja vaimuhaiguste kliinikus ravil. 

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
* Aili Karindi Emajõe-äärse valla nimekad mehed. Luunja 2014
* Johannes Saal: elu metamorfoosid: näitus Tartu Kunstimuuseumis, 17. november 2006 – 25. märts 2007. Tartu 2007

## Välislingid
* Johannes Saali looming EKM Digikogus
* Mare Joonsalu: "Johannes Saali aeg on kätte jõudnud" Sirp, 19. jaanuar 2007
Montenegro muusika

**Montenegro muusika** on Montenegrost pärinev või montenegrolaste loodud või esitatud muusika.

Kuni 20. sajandini toetus montenegro muusika peamiselt rahvapillile guslele. Rahvamuusika on regiooniti veidi erinev. Üks muusikalisi keskusi on olnud Kotor, kus 15. sajandi paiku domineeris itaalia muusika mõju. 19. sajandil avati seal katoliiklik lauluakadeemia ja Montenegro vanim lauluselts Jedinstvo. Cetinjes alustas 1934. aastal tegevust esimene muusikakool, mis andis tõuke klassikalise muusika arengule. Samuti mängisid olulist rolli Titogradi raadio muusikaülekanded. Heliloojad sidusid oma loomingusse ka rahvamuusika elemente.

## Vaata ka
*"Oj svijetla majska zoro", riigihümn
*Montenegro Eurovisiooni lauluvõistlusel
Trihhinelloos

**Trihhinelloos** (ka **trihhinoos**, **trihhiaas**) ehk **keeritsusstõbi** on liha- ja kõigetoiduliste imetajate nakkushaigus. Haigust põhjustab keeritsuss ehk trihhiin (*Trichinella spiralis*), kes vastsena asub lihaskoes ja täiskasvanuna peensooles. Keeritsuss paikneb organismis tavaliselt kohtades, kus lihaste töö ja vereringlus on aktiivsed, näiteks vahelihas ja keel.

Loomadel kulgeb haigus tavaliselt ilma märgatavate sümptomiteta. Inimene põeb aga haigust raskelt, intensiivse nakkuse korral võib haigus lõppeda surmaga. Haigestumise raskus sõltub söödud vastsete hulgast, keeritsussi liigist, liha töötlemisviisist ning inimese immuunsüsteemist.

## Nakatumine
Haigestutakse toorest või ebapiisavalt kuumutatud keeritsussi vastsetega liha süües. Eestis on inimesed nakatunud süües metssea-, mägra-, karu- ja kodusealiha. Haigus levib peaaegu igas piirkonnas, eriti kohtades, kus süüakse palju liha, aga lihunike tegevust ei kontrollita piisavalt. Loomad haigestuvad peamiselt raibete söömisel.

Saastunud toiduga satuvad kapseldunud vastsed seedetrakti, kus maohappe toimel nende kapsel laguneb, ja nad tungivad limaskesta. Nädal pärast nakatumist hakkavad emasloomad tootma vastseid, kes liiguvad vöötlihastesse. Seal keerduvad vastsed spiraaliks ja kapselduvad lihaskiusse, kus nad võivad püsida eluvõimelisena kuni 40 aastat.

## Sümptomid
Loomadel tavaliselt märgatavaid haigustunnuseid ei ole. Ainult väga raskel nakatumisel võib sigadel esineda oksendamist, kõhulahtisust, mälumishäireid, pinnapealset hingamist ja palavikku.

Inimestel võivad täiskasvanud ussid põhjustada seedetrakti vaevusi. Nädal pärast nakatumist tekivad palavik ja lihasevalud. Surma võivad põhjustada mõnikord tekkinud müokardiit ehk südamelihasepõletik või entsefaliit ehk ajupõletik.

## Diagnoosimine ja ravi
Tavaliselt diagnoositakse keeritsussi kliinilise pildi abil. Kui nakatumisest on möödas 2–3 nädalat, saab verest leida antikehasid. Võimalik on võtta ka proov lihaskoest.

Haiguse ravi kestab kaua. Kui inimene on nakatunud 24 tunni jooksul, tehakse nädalane ravikuur. Kui haigestumine on intensiivsem, võib patsient vajada voodirežiimi ning põletikku alandavat ravi (põletiku allasurumiseks vahel ka hormoonravi).

## Ennetamine
Haiguse ennetamiseks tuleks söödavat liha alati kontrollida. Keeritsussivastsed surevad, kui liha küpsetatakse vähemalt 77&nbsp;°C juures.

## Viited
 

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
HAI-24

**Harkiv HAI-24** oli Ukraina NSV-s Harkivi lennundusinstituudis 1960. aastatel konstrueeritud autožiiro. Õhusõiduki tõmbepropeller asus kahekohalise suletud kabiini kohal.

Gürokopter valmistati osalemiseks Eesti NSV ministeeriumi poolt elektriliinide kontrollimiseks mõeldud kerge autožiiro leidmiseks korraldatud konkursil. Õhusõiduki töötavat mudelit eksponeeriti NSV Liidu rahvamajanduse saavutuste näitusel Moskvas 1966. aastal.

## Tehnilised näitajad
;Üldnäitajad

* **Meeskond**: 2
* **Pikkus**: 7,8 m
* **Suurim stardikaal**: 800 kg
* **Jõuallikas**: 1 × Walter M332, neljasilindriline, õhkjahutusega, 86 kW (115&nbsp;hj)
* **Peatiivik**: 3-labaline
* **Peatiiviku läbimõõt**: 9,96 m
* **Propeller**: 2-labaline

;Sooritus

* **Suurim kiirus**: 150 km/h
* **Kiiruse alampiir (V<sub>MC</sub>)**: 40 km/h
* **Praktiline lennulagi**: 2200 m

## Viited

## Allikad
* Nemecek, Vaclav (1986). *The History of Soviet Aircraft from 1918*. London: Willow Books. ISBN 0-00-218033-2.
Dissoi logoi

**"Dissoi logoi"** (kreeka keeles δισσοὶ λόγοι, otsetõlkes "Vastanduvad kõned" või "Kahetised kõned") on tundmatult autorilt (või tundmatutelt autoritelt) pärinevad kõned, mis käsitlevad argumenteeritult vastandlikke teemasid (nt hea ja halb, kaunidus ja koledus, õiglus ja ebaõiglus, tõde ja eksitus). Kõned leiti Sextus Empiricuse tööde hulgast ja esimest korda avaldas need Henri Estienne 1570. aastal pealkirja "Dialexeis" (kreeka keeles διαλέξεις, otsetõlkes "Kõned") all. Uuemal ajal käibiv pealkiri "Dissoi logoi" tuleb mitme kõne esimestest sõnadest.

Kõnedega on seotud mitmed küsitavused, peamiselt: 1) kõne loomisaeg, 2) kõne algupärane dialekt ning 3) kõnede loomise eesmärk.

#Paari tekstisisese viite tõttu (nt Sparta hiljutine võit Ateena üle) paigutatakse kõnede loomine 5. sajandisse eKr. Samas kuna tekst on leitud Sextus Empiricuse tööde hulgast, siis võib selle tegelik loomisaeg olla oluliselt hilisem.
#Teos on kirjutatud põhiliselt dooria dialektis, kuid see on osalt segunenud atika dialekti ning ka ioonia dialektiga. Seesuguse segunemise põhjused on allikate vähesuse tõttu ebaselged ning võivad olla seotud kõnede loomisega (nt Atika kõneleja Dooria publiku ees) või siis hilisema edasikandumisega (nt algupärane dooria tekst atika filosoofide ja ajaloolaste vahendatuna).
#Kuigi ilmselt on tegemist teatud kõneõpikuga, siis ei ole selge, kas kõned on mõeldud tõsiselt või on tegemist teatavate paroodiatega.

Hüpoteetiliste dateeringute alusel, mis paigutavad teose 5. sajandisse eKr ning teatava ühisosa tõttu Protagorase filosoofiaga ("Antiloogiad", vastandlike argumentide toetamine), loetakse "Dissoi logoi" anonüümsusest hoolimata sageli sofistide teoste hulka.

## Viited

## Kirjandus
Sprague, R. K., "Dissoi Logoi or Dialexeis" - Mind, New Series, Vol. 77, No. 306 (Apr., 1968), Oxford University Press, 1968, lk. 155-167 (teksti tõlge inglise keeles)
Kriibi tänav

**Kriibi tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Kriibi tänav algab Lepiku teelt ja on umbes 140 meetrit pikk umbtänav.

Kriibi tänav on saanud nime 11. septembril 2013 endise Kriibi (Abo) talu järgi, mille maadele tänav on rajatud. 

## Viited
 

## Välislingid
*Kriibi tänav Lepiku asumi skeemil
Isparta provints

**Isparta provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis. Provintsi keskus on Isparta.

## Haldusjaotus
* Aksu ringkond
* Atabey ringkond
* Eğirdiri ringkond
* Gelendosti ringkond
* Göneni ringkond
* Isparta ringkond
* Keçiborlu ringkond
* Senirkenti ringkond
* Sütçüleri ringkond
* Şarkikaraağaçi ringkond
* Uluborlu ringkond
* Yalvaçi ringkond
* Yenişarbademli ringkond

## Viited

## Välislingid
* Isparta provintsi koduleht (türgi keeles)
Poola muusika

**Poola muusika** on Poolast pärinev või poolakate loodud või esitatud muusika.

Poola muusikatraditsiooni võib jälgida alates 13. sajandist, just sellest ajast pärinevad käsikirjad sisaldavad polüfoonilisi palu, mis on seotud Notre-Dame'i koolkonnaga. Umbes samast ajast pärineb ka poola vanim hümn "Bogurodzica". 16. sajandil toimus muusikauuendus peamiselt Krakówis. Itaalia päritolu helilooja ja lautomängija Diomedes Cato oli üks kuulsamaid muusikuid Zygmunt III õukonnas. Ta tõi Poolasse Lõuna-Euroopa muusikastiile ja segas neid kohaliku rahvamuusikaga. 16. ja 17. sajandil oli kuninga õukonnas veel teisigi külalismuusikuid Itaaliast. 16.–18. sajandi Poola heliloojad lõid peamiselt barokkstiilis vaimulikku muusikat, kontserte häältele, instrumentidele ja basso continuole. 1628. aastal etendus Varssavis esimene ooper. 18. sajandil toimus poola kunstmuusikas mõningane tagasilangus. Tähtsaim sel perioodil oli aga poloneesi väljaarendamine kunstmuusika rahvusliku žanrina. Poloneese klaverile on kirjutanud paljud poola heliloojad, kuulsaim neist on aga Frédéric Chopin. Chopin kirjutas ka teistes žanrides, näiteks masurkasid, nokturne, valsse, kasutades oma loomingus rahvamuusika elemente.

Tähtis poola rahvamuusika koguja ja jäädvustaja oli poola rahvusliku ärkamise ajal etnograaf, folklorist ja helilooja Oskar Kolberg. Nõukogude ajal oli rahvamuusika maha surutud või lubatud vaid heakskiidetud ansamblite esituses. Chopini loomingu kaudu jõudsid poola rahvatantsud masurka ja polonees ka mujale Euroopasse.

## Vaata ka
*"Mazurek Dąbrowskiego", riigihümn
*Poola Eurovisiooni lauluvõistlusel
Amanda Rebane

**Amanda Karline Rebane** (esinejanimi **Liberte-Rebane**; 7. aprill 1899 Valga – 1981 New York) oli eesti ooperilaulja Riias, metsosopran.

Venemaalt õppimast naasnud Amanda Rebane soovis saada Estonia teatrisse ooperilauljaks, kuid Estonia teda tööle ei võtnud. Noor laulja läks Lätti, kus saavutas lühikese ajaga edu. Ta oli aastatel 1925–1944 Läti Rahvusooperi solist. Esines korduvalt ka Eestis.

1944. aastal põgenes ta koos abikaasa ja tütrega Saksamaale, kust nad emigreerusid 1950. aastal New Yorki.

## Isiklikku
Tema vennapoeg ja ristipoeg oli ohvitser Alfons Rebane. Tema abikaasa oli läti maalikunstnik Ludolfs Liberts.

## Viited
Lundi peapiiskop

**Lundi peapiiskop** oli 1104-1536 Lundi peapiiskopkonna kõrgeim juht, kes allus otse paavstile. 

Eesti alal pärast Tallinna, Lihula (1211–1224/1235) ja Virumaa piiskopkonna asutamist allusid Põhja-Eesti alad ja piiskopkonnad kuni 1561. aastani Lundi peapiiskopkonnale ja Lundi peapiiskopile.

## Peapiiskopid
#Asger (1104–1137)
#Eskil (1137–1177) (taani keeles *Ærkebiskop Eskil af Lund*)
#Absalon (1178–1201)
#Anders Sunesen (1201–1223)
# 1224–1228 – Peder Saxesen
# 1228–1252 – Uffe Thrugotsen
# 1254–1274 – Jakob Erlandsen
# 1276–1280 – Trugot Torstensen
# 1280–1289 – Jens Dros
# 1289–1303 – Jens Grand (ühtlasi ka Bremeni piiskop)
# 1303–1310 – Isarnus von Fontiano, CanAug (ühtlasi ka Riia peapiiskop)
# 1310–1325 – Esger Juul
# 1325–1334 – Karl Eriksen
# 1334–1355 – Peder Jensen Galen
# 1355–1361 – Jacob Nielsen Kyrning
# 1361–1379 – Niels Jensen Bild
# 1379–1390 – Magnus Nielsen
# 1390–1391 – Peder Jensen
# 1392–1410 – Jacob Gertsen Ulfstand
# 1410–1418 – Peder Mickelsen Kruse
# 1418–1436 – Peder Lykke
# 1436–1443 – Hans Laxmand
# 1443–1472 – Tuve Nielsen
# 1472–1497 – Jens Brostrup
# 1497–1519 – Birger Gunnersen
# 1519–1523 – Aage Sparre
# 1520–1523 – Jørgen Skodborg
# 1521–1522 – Didrik Slagheck
# 1522–1532 – Johan Weze
# 1532–1536 – Torbern Bille

## Viited
Bernhard Nikolaus Kaster

**Bernhard Nikolaus Kaster** (sündinud 1. novembril 1957 Trieris) on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) poliitik. Alates aastast 2005 on ta CDU/CSU Bundestagi fraktsiooni parlamentaarne tegevjuht ja Saksa-Vene saadikuterühma esimees. 

## Elulugu

### Haridus ja erialane töö

Pärast kooli lõpetamist 1975 alustas Kaster haridusteed Rheinland-Pfalzi liidumaa Trieri ringkonnavalitsuse haldusteenistuses. Mayeni Rakenduskõrgkooli lõpetas ta 1982 diplomeeritud haldusametnikuna. Pärast seda asus Kaster täitma kaitsejõudude rekvireerimisameti juhataja asetäitja kohustusi Trieri valitsusringkonnas.1992 asus ta tööle Rheinland-Pflazi liidumaa Sise- ja Spordiministeeriumisse. Aastatel 1994–1997 oli ta tervishoiuteenuse haldusjuht. 

### Partei

1976. aastal astus Kaster Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) ja temast sai Junge Unioni liige. Alates aastast 2000 oli Kaster Trier-Saarburgi CDU kohaliku omavalitsuspoliitika ühenduse esimees. Pärast seda, kui ta oli aastatel 1990–1997 olnud Trieri linna CDU maakonna organisatsiooni aseesimees, valiti ta 14. mail 2007 maakonna esimeheks. 28. novembril 2009 kinnitati ta sellesse ametisse. 

### Avalik teenistus

Aastatel 1997–2002 oli Kaster otse valitud linnapea Trieri – ümbruskonna ühendomavalitsuses. Aastatel 1989–1997 kuulus Kaster Trieri linnavolikogusse. 

2002. aastast on ta Saksamaa Bundestagi liige. Aastatel 2002–2005 oli ta eelarvekomisjoni liige ja seal põhiraportöör Liitvabariigi kantsleri kantselei ning Saksamaa valitsuse Pressi- ja Informatsiooniameti juures (BPA). Alates 29. novembrist 2005 on ta CDU/CSU Bundestagi fraktsiooni tegevjuht ning Saksa-Vene saadikuterühma esimees. 

Kaster valiti 2002 Rheinland-Pfalzi liidumaa nimekirjas, 2005. aastal 43,1 protsendiga esmastest häältest, 2009. aastal 45,7 protsendiga ning 2013. aastal 48,8 protsendilise otsemandaadiga Trieri valimisringkonnas Bundestagi liikmeks. 

### Muud tegevused

Kaster on Euroopa Liidu saadikuterühma liige.

### Isiklikku

Bernhard Kaster on abielus ja tal on kaks tütart. 
2012. aastal autasustati teda Malta ordu teenistusordeniga Pro Merito Melitensi.
Megara koolkond

**Megara koolkond** on vanakreeka filosoofiakoolkond, mille rajas Sokratese õpilane Eukleides Megarast ja mille põhiline tegevusaeg oli 4. sajandil eKr.

Diogenes Laertiose järgi kutsusid Eukleidese esimesed järglased ennast megaralasteks, kuid hiljem on neid nimetatud eripärase argumenteerimisviisi tõttu ka eristikuteks (kreeka keeles ἐριστικοί) ja dialektikuteks (kreeka keeles διαλεκτικοί).

Megara Eukleidese järglasteks koolkonna juhi positsioonil olid Ichthyas, Kleinomachos ja Stilpon Eukleidese õpilastest väärib mainimist veel Eubulides, kelle õpetustega on seotud Diodoros Kronose tegevus loogika valdkonnas. Vanematest Megara koolkonna esindajatest väärivad veel nimetamist Thrasymachos Korintosest, Nikarete, Pasikles ja Bryson Ahhaiast.

Megara koolkonna esialgse õpetuse aluseks oli sokraatlise ühtse headuse ühendamine eleaatide püsiva ning muutumatu ühtsuse ideega, kuid hiljem muutus aina olulisemaks töö loogika valdkonnas. Seetõttu on küsitav, kas Megara koolkonna puhul on üleüldse võimalik kõneleda ühtsest koolkonnast või peaks dialektikuid teistest megaralastest eristama. Samas olid loogika ja tõestamisega seotud küsimused olulised koolkonna rajalalegi. Noorematest dialektilise koolkonna esindajatest väärivad nimetamist Apollonios Kronos, Euphantos, Dionysios Chalkedonist, Philon Dialektik, Alexinos ja Panthoides.

Oma tööga loogika valdkonnas olid dialektikud stoikute eelkäijad ning väidetavasti oli Zenon Kitionist üks Stilponi õpilastest. Stilponi õpilastest Eretria Menedemosest ja Phleiusi Asklepiadesest said Elise-Eretria koolkonna olulised esindajad ning seetõttu on seda kooli tihedalt seotud ka Megara koolkonnaga.

## Viited
Felix Kroos

**Felix Kroos** (sündinud 12. märtsil 1991 Greifswaldis) on saksa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Union Berlin

Aastatel 2010–2016 mängis ta Bremeni Werderis.

Tema vanem vend on Saksamaa jalgpallikoondise ja Madridi Reali poolkaitsja Toni Kroos.
Swissporarena

**Swissporarena** on mitmeotstarbeline staadion Šveitsis Luzernis. Staadion valmis 2011. aastal. Kõige enam mängitakse staadionil jalgpalli ja see on Šveitsi kõrgliiga meeskonna FC Luzerni kodustaadion. Staadionile mahub Šveitsi koduliiga mängudel kuni 17 000 pealtvaatajat ning rahvusvahelistel mängudel kuni 16 000 pealtvaatajat.

Staadionil mängis 27. märtsil 2015 ka Eesti jalgpallikoondis, kui kaotas 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste valiksarjas Šveitsi jalgpallikoondisele seisuga 0-3.

## Viited
Garibaldi Kivisalu

**Garibaldi Kivisalu** (kuni 25. maini 1938 Garibaldi Molokov 7. november 1924 Tallinn – 21. mai 2015) oli eesti tantsija.

Ta õppis Tallinna Poeglaste Gümnaasiumis. Tantsimist õppis ta Alice Tšernova balletistuudios ja Helmi Tohvelmani juures Töölisteatri õpperühmas, aastal 1943 osales ta lavastuse "Hannibal" tantsurühmas, aastal 1946 täiendas ta ennast Moskva Suures Teatris.

Ta alustas tantsijana aastal 1943 Narva Teatris, töötas aastatel 1943–1964 teatris Estonia. Pärast teatrikarjääri oli ta aastaid Tallinna Moemaja mannekeen. Aastal 2007 oli ta Georg Otsast kõneleva filmi "Georg" konsultandiks ja Renars Kaupersi mängitud Ceasari prototüübiks.

## Lavastused
* 1963 Igor Morozov "Doktor Ai-ai-ai" (koos David Šuriga)

## Rolle
* 1950 Igor Morozov "Doktor Ai-ai-ai" (Röövel)
* 1951 Sergei Prokofjev "Romeo ja Julia" (Paris)
* 1951 Cesare Pugni/Reinhold Glier/Sergei Vassilenko "Esmeralda" (Phoebus)
* 1953 Eugen Kapp "Kalevipoeg" (Kuu)

## Välislingid
* Garibaldi Kivisalu in memoriam
* Meie seast lahkus Georg Otsa parim sõber, teenekas Estonia tantsija Garibaldi Kivisalu
* "Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn, 2000.
Poznańi Lech

**Poznańi Lech** on Poznańis tegutsev Poola elukutseliste jalgpalliklubi, mis teeb kaasa Poola kõrgliigas Ekstraklasas. 

Klubi on nimetatud poola rahva müütilise rajaja Lechi auks. Klubi asutati 1922. aastal ning aastatel 1933–1994 oli tihedalt seotud Poola raudteeühinguga, mistõttu kannab hüüdnime ***Kolejorz***, mis tähendab kohalikus slängis raudteelast.

## Saavutused

***[[Ekstraklasa|Poola meistrivõistlused]]**
:Võitja (9): 1983, 1984, 1990, 1992, 1993, 2010, 2015, 2022, 2025.

***[[Poola Karikas|Poola karikas]]**
:Võitja (5): 1982, 1984, 1988, 2004, 2009.

***[[Poola Superkarikas|Poola superkarikas]]**
:Võitja (5): 1990, 1992, 2004, 2009, 2015

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
* Poznańi Lech (90minut.pl)