open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kitale

**Kitale** on linn Keenias, Trans Nzoia maakonna halduskeskus.

Kuni märtsini 2013 oli Kitale Rift Valley provintsi Trans Nzoia ringkonna keskus.

Linn asub 2100 m kõrgusel merepinnast. 2019. aastal elas linnas 162 174 inimest.

Linn asutati 1908. aastal. Linna kasvule aitas kaasa Uganda raudteelt Eldoreti lähedalt 1926. aastal sinna ehitatud raudteeharu. Kitale on ümbritseva põllumajanduspiirkonna tähtis keskus.

## Viited
Cathy Freeman

**Cathy Freeman** (õieti **Catherine Astrid Salome Freeman**; sündinud 16. veebruaril 1973 Mackays (Queensland)) on Austraalia endine naiskergejõustiklane (sprinter).

Cathy Freemani karjäär algas 1990 Rahvaste Ühenduse mängudel, kui ta 16-aastaselt aitas Austraalia naiskonnal võita 4×100 m teatejooksu. Samal aastal valiti ta Austraalia aasta nooreks ja õige pea järgnes aasta aborigeeni auhind. Järgmise edusammuna võitis Freeman 1994 Rahvaste Ühenduse Mängudel 200 m ja 400 m jooksu ning tekitas kõneainet, kui lehvitas auringi tehes nii Austraalia kui ka aborigeenide lippu.

1995. aasta maailmameistrivõistlustel kõrvetas kogenematu piiga end kiire algusega ja jäi neljandaks. 1996. aasta suveolümpiamängudel sai Freeman Atlantas hõbemedali. Temast kiirem oli prantslane Marie-José Pérec.

1997 tuli ta maailmameistriks 400 m jooksus (49,77) ja valiti Austraalia aasta inimeseks. 1999 tegi Freeman ajalugu ja võitis teist korda 400 m jooksus maailmameistrivõistlused (49,67).

2000. aasta olümpiamängudel Sydneys oli Cathy Freemanil suur vastutus, sest kogu rahvas ootas temalt olümpiavõitu 400 m jooksus. Enne võistlust oli tal austav ja väärikas ülesanne süüdata olümpiatuli. Hoolimata tohutust survest suutis Cathy keskenduda oma jooksule ja tuli olümpiavõitjaks. 

15. juulil 2003 teatas Freeman, et lõpetab jooksjakarjääri.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996 Atlanta
hõbemedal 400 m jooksus **48,63**
* 2000 Sydney
**olümpiavõitja** 400 m jooksus **49,11**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Ateena
**maailmameister** 400 m jooksus **49,77**
* 1999 Sevilla
**maailmameister** 400 m jooksus **49,67**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 1990 Auckland
**kuldmedal** 4×100 m teatejooksus **43,87** 
* 1994 Victoria
**kuldmedal** 200 m jooksus **22,25** 
**kuldmedal** 400 m jooksus **50,38** 
hõbemedal 4×100 m teatejooksus **43,43** 
* 2002 Manchester
**kuldmedal** 4×400 m teatejooksus **3.25,63**

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Cathy Freeman on 164 cm pikk ja kaalus sportlasena 53 kg.

## Välislingid
*Koduleht
*
Trans Nzoia maakond

**Trans Nzoia maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Keenias. Aastani 2013 oli see 2. järgu haldusüksus (ringkond) endises Rift Valley provintsis.

Maakond asub Nzoia jõe ja Elgoni mäe vahel. Maakonna keskus on Kitale.
Gorni Bogrov

**Gorni Bogrov** (bulgaaria *Горни Богров*) on küla Bulgaaria pealinna Sofia lähedal Sofia-gradi Kremikovtsi rajoonis.

Elanikke oli 2005. aastal 1200, 2010. aastal 1240.

Gorni Bogrovis on sündinud kergejõustiklane Jordanka Donkova.

## Viited
Lee Evans

**Lee Evans** on mitme tuntud inimese nimi:
*Lee Evans on USA jooksja 
*Lee Evans on briti koomik
*Lee Evans on Walesi jalgpallur
Dick Fosbury

**Richard** Douglas **Fosbury** (6. märts 1947 Portland, Oregon – 12. märts 2023 Salt Lake City, Utah) oli USA kergejõustiklane (kõrgushüppaja), elukutselt insener. 

Fosbury leiutas floppstiili, milles hüppaja läheneb latile seljaga. Flopp võimaldab ületada latti nii, et keha raskuskese ei tõusegi lati kõrgusele. Sellepärast hüppavad kõik tänapäeva tippkõrgushüppajad floppi. Viimane, kes võitis olümpiamängudel kõrgushüppe rullstiili kasutades, oli Jüri Tarmak 1972. aastal.

Fosbury hakkas oma stiili kallal töötama 16-aastaselt, sest ta pidas muid tollaseid hüppestiile liiga keeruliseks. 1968. aastal võitis ta oma uut stiili kasutades USA üliõpilasmeistrivõistlused, olümpiamängude katsevõistlused ja 1968. aasta suveolümpiamängud Méxicos olümpiarekordiga **2.24**.
Larry King

**Larry King** (sünninimi **Lawrence Harvey Zeiger**; 19. november 1933 New York – 23. jaanuar 2021 Los Angeles) oli USA tele- ja raadioajakirjanik. 

Aastatel 1985–2010 juhtis ta CNN-is iga päev eetris olnud intervjuusaadet "Larry King Live".

Larry vanemad olid Jennie ja Eddie Zeiger. Nad olid juudid, kes olid Valgevenest emigreerunud New Yorki. Nad pidasid grillibaari. 1932. aastal sündis poeg Irwin, kes suri kuueaastaselt pimesoolepõletikku. Larry teine vend oli Marty.

Larry käis kohalikes koolides. Pärast Lafayette'i keskkooli lõpetamist tegi ta lihttöid. 22-aastaselt kolis ta Brooklynist Miamisse, et leida tööd raadios.

## Välislingid
*CNNi elulookirjeldus
Dobongi ringkond

**Dobongi ringkond** (*Dobongi-gu*, hangulis 도봉구, hanjas 道峰區) on haldusüksus Souli põhjaosas. Jaguneb 15 linnaosaks (*dong*)

## Linnaosad
* Banghak-dong (linnaosa) – 방학동
* Banghak1-dong (linnaosa) – 방학1동
* Banghak2-dong (linnaosa) – 방학2동
* Banghak3-dong (linnaosa) – 방학3동
* Banghak4-dong (linnaosa) – 방학4동
* Chang-dong (linnaosa) – 창동
* Chang1-dong (linnaosa) – 창1동
* Chang2-dong (linnaosa) – 창2동
* Chang3-dong (linnaosa) – 창3동
* Chang4-dong (linnaosa) – 창4동
* Chang5-dong (linnaosa) – 창5동
* Dobong-dong (linnaosa) – 도봉동
* Dobong1-dong (linnaosa) – 도봉1동
* Dobong2-dong (linnaosa) – 도봉2동
* Ssangmun-dong (linnaosa) – 쌍문동
* Ssangmun1-dong (linnaosa) – 쌍문1동
* Ssangmun2-dong (linnaosa) – 쌍문2동
* Ssangmun3-dong (linnaosa) – 쌍문3동
* Ssangmun4-dong (linnaosa) – 쌍문4동

## Välislingid
* Koduleht
Dongdaemuni ringkond

**Dongdaemuni ringkond** (*Dongdaemuni-gu*, hangulis 동대문구, hanjas 東大門區) on Souli keskosa haldusüksus. Jaguneb 26 linnaosaks (*dong*).
Eunpyeongi ringkond

**Eunpyeongi ringkond** (*Eunpyeongi-gu*, hangulis 은평구, hanjas 恩平區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks (*dong*).

## Välislingid
* Ringkonna koduleht
Gangdongi ringkond

**Gangdongi ringkond** (*Gangdongi-gu*, hangulis 강동구, hanjas 江東區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 21 linnaosaks (*dong*).

## Välislingid
* Ringkonna koduleht
Tõrva Vanamõisa järv

**Vanamõisa järv** (ka *Tõrva Vanamõisa järv*) asub Lõuna-Eestis Tõrva linna põhjapiiril Tõrva-Pikasilla maantee ääres. Järve pindala on umbes 2 ha ning sügavus küündib 10,5 meetrini. Järve kaldajoone pikkus on ligikaudu 633 meetrit. Järv on ühtlase ovaalse kujuga. Järve ääres asub 2025. aasta juunis avatud Eesti ja Baltimaade kõrgeim välihüppetorn (kõrgus umbes 11 m), võrkpalliplatsid ja tehislik supelrand. 

Järv on allikaterikas. Sisse voolab 10–15 allikat, mõned neist roosteveelised. Väljavooluks on kraav Õhne jõkke. Järve vesi on kollakasroheline või heleroheline, keskmise kuni suure läbipaistvusega (2,4–5,3 m) ja tõenäoliselt vähe kihistunud.

__NOTOC__

Kirdekallas on nüüdseks liivane ning peaaegu täielikult kaetud puitpurretega, mujal on kaldad madalamad, kaetud soise maaribaga, veidi eemal peamiselt männimetsaga. Järve ümbritse laudrada. Leidub õõtsikulisi kaldalõike.

## Elustik
Kaladest on esindatud angerjas, ahven, särg, haug, linask, latikas ja turb. Vähesel hulgal leidub järves fütoplanktonit, suuremal hulgal zooplanktonit. Loomadest vähesel hulgal esindatud jõevähid ja järvekarbid. Järve kõrkjatest ümbritsetud kallastes pesitsevad erinevad veelinnud. Samuti võib järves harva näha kopraid, kes on ilmselt pärit lähedal voolavast Õhne jõest.

## Tekkeviis

Kuigi järv on ilmselt mandrijäätekkeline, liigub selle kohta ringi rahvalegend, mille järgi asunud järv muiste paremal pool praegust Tõrvas asuvat Tartu maanteed keset viljarikkaid põlde. Järv olnud selge vee ja kõrgete kallastega. Rahvas pidanud järve pühaks ja hoidnud puhtana. Siis aga tulnud uued asukad, kes ei hoolinud järve ilust: prahti vette loopides pahandanud nad vetevaime. Ühel õhtul tõusnud järvest suur must härg ja sammunud õhtukaarde. Vesi voolanud pahinal järele. Kui härg oli järve praegusesse asukohta jõudnud, vajunud ta soosse. Tema kohale jäänud lainetama järv – sogane, sünge ja inimestele kardetav.

## Viited

## Kirjandus
*Aare Mäemets. *Eesti NSV järved ja nende kaitse*, (Tallinn 1977)

## Välislingid
*
Tervitus

**Tervitus** on komme või rituaal, millega inimesed kohtumisel annavad märku austavast või sõbralikust suhtumisest teineteisesse või ka oma suhete iseloomu säilimisest või muutumisest. 

Kõige tavalisem sõnalise tervitamise viis eesti keele kõnelejate seas on sõna "Tere!" ütlemine. Väga levinud on ajakohased tervitused "Tere hommikust!", "Tere päevast" ja "Tere õhtust!" ning nende argikeelsed variandid "Tere hommikut!" ja "Tere õhtut!". 

Muid tervitusväljendeid: "Tervist!", "Tervitus!", "Terekest!", "(H)allo!", "Tšau!", "(T)sau!", "Hei!". 

Vanasti oli kombeks vastata tervitusele "Tere!" – "Tere jumalime!" 

Tänapäeval on tervituse "Tere!" tavaline formaalne vastus samuti "Tere!".

Tervitusega kaasneb enamasti silmside. 

Sõnatut tervitust märgib tavaliselt kerge pea- ja/või käeliigutus. 

Tervitusega võivad kaasneda ka mitmesugused füüsilised kontaktid, näiteks kätlemine, embamine, patsutamine, suudlemine. 

## Vaata ka

*hosianna
*natsitervitus
*rooma tervitus
*ülestõusmispüha tervitus
Etikett (käitumine)

**Etikett** (prantsuse keeles *étiquette*) on konventsionaalse sotsiaalse käitumise koodeks.

Etikett muutub ajas ning erineb kultuuriti, klassiti ja grupiti.

## Mõisteid
*Tervitus

## Vaata ka
*Sotsiaalne norm
*Viisakus
*Lauakombed
*Netikett
Gangbuki ringkond

**Gangbuki ringkond** (*Gangbuki-gu*, hangulis 강북구, hanjas 江北區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks (*dong*).

## Välislingid
* Linnarajooni koduleht
Saint Clairi järv (täpsustus)

**Saint Clairi järv** on mitme järve nimi:
***[[Saint Clairi järv]]** USA ja Kanada piiril
***[[Saint-Clairi järv (Arizona)|Saint-Clairi järv]]** USA-s Arizona osariigis
***[[Saint-Clairi järv (Virginia)|Saint-Clairi järv]]** USA-s Virginia osariigis
***[[Saint-Clairi järv (Washington)|Saint-Clairi järv]]** USA-s Washingtoni osariigis
***[[Saint-Clairi järv (Tasmaania)|Saint-Clairi järv]]** Austraalias Tasmaanias
Gangnami ringkond

**Gangnami ringkond** (*Gangnami-gu*, hangulis 강남구, hanjas 江南區) on Seouli haldusüksus, üks 25 ringkonnast.

See asub Seouli kaguosas, Hani jõe lõunakaldal. Linnarajooni nimi tähendabki 'jõest lõunas'.
Nikaia I kirikukogu

**Nikaia esimene kirikukogu** peeti Nikaias, tänapäeva Türgi aladel, 20. mai kuni 25. juulil 325. 

Kirikukogu kutsus kokku Vana-Rooma keiser Constantinus I 325. aastal. Tegemist oli esimese oikumeenilise, kõiki kristlikke piiskoppe ühendava konverentsiga. I Nikaia kirikukogu on tähtsaim kontsiil kirikuajaloos, selle tulemusena moodustati esimene uskumiseks kohustuslik reegel, Nikaia usutunnistus.  

Kontsiil kutsuti kokku, et lahendada Aleksandria kirikus tekkinud erimeelsusi Jeesuse olemuse kohta ja tema suhte kohta Jumal-Isaga. Sooviti otsustada, kas Jeesusel on sama olemus/substants (*ousia*) kui Jumal-Isal või sarnane. Aleksandria Alexander ja Athanasios väitsid, et Jeesus ja Jumal on oma olemuselt üks (monofüsiitlus). Nende vastane oli populaarne piiskop Areios, kes väitis, et Jeesus ei ole Jumalaga üks, vaid lihtsalt *sarnase* olemusega. 
## Kirikukogu otsused
Kirikukogu hääletas üksmeelselt Ariuse (kreekapäraselt Areios) vastu (vaid kaks olid poolt) ning pooldas Athanasiuse ja Aleksandria Alexanderi seisukohta. Hääletamine ei olnud õiglane, paljudel Areiose pooldajatel takistati kirikukogule jõudmist, tohutu tähtis oli ka keisri enese isiklik arvamus, kes kontsiilil samuti viibis. Constantinus andis selgelt mõista, et ei suhtu soosivalt Areiose pooldajatesse, seetõttu juba pelgalt Constantinuse soosingu võitmiseks paljud hääletasid Areiose vastu. Areiose pooldajaid siiski kirikukogu otsusega vaikima panna ei suudetud, ariaanide ketserlik liikumine oli väga elujõuline ning võimas läbi terve esimese aastatuhande. 

Nikaia kirikukogul arutati ka ülestõusmispühade (paasapühade) kuupäeva. Tegemist oli tähtsaima pühaga kristlikus kalendris ning 4. sajandil valitsesid suured erimeelsused pühade toimumise aja kohta kõikjal Rooma impeeriumis. Kirikukogu otsustas, et Jeesuse ülestõusmist tuleb tähistada esimesel pühapäeval pärast esimest täiskuuööd, mis järgneb kevadisele pööripäevale. See langes teisele kuupäevale kui juutide paasapühad. 

Ajalooliselt on I Nikaia kirikukogu tähtis kui esimene üritus jõuda kirikus konsensusele üleüldise arutelu kaudu. Teoloogiliselt oli see eksitus, kuna alustati usutunnistuse väljatöötamist, mis tugines antiikaja moefilosoofiale, platonismile. Kirikukogu otsus ei kujunenud normatiivseks kristlastele, mis põhjustas järgnevate kirikukogude kokkukutsumise.

## Riikliku kristluse tekkimine

Pärast Nikaia kirikukogu ja Constantinuse valitsemisaega muutus kirik autoriteetseks, tsentraliseeritud ja Rooma keisririigiga seotud organisatsiooniks, mille seisukohti ei tohtinud kritiseerida. 

Pärast Constantinust valitsenud keiser Theodosius I muutis kiriku veelgi autoritaarsemaks, ta keelas kristlikel teisitimõtlejatel kogunemise, andis kõik kirikud üle kolmainsuse idee pooldajatele ning lasi 390. aastal hävitada Aleksandrias Serafi kuju.

## Viited
Nikaia kirikukogu

**Nikaia kirikukogu** on kahe oikumeenilise kirikukogu nimetus:
*Nikaia I kirikukogu (325)
*Nikaia II kirikukogu (787)
Lance Armstrong

**Lance Edward Armstrong** (sündinud 18. septembril 1971 USA-s Texase osariigis Planos) on endine USA jalgrattur. 

Lance Armstrong oli seitsmekordne Tour de France'i võitja (1999–2005). 2012. aasta oktoobris tühistas Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (UCI) kõik need Tour de France'i tulemused, kuna USA dopinguagentuur (USADA) esitas enam kui 1000-leheküljelise aruande, mis sisaldas 26 inimese tunnistusi ja muid tõendeid tema dopingutarvitamise kohta, ning määras talle eluaegse võistluskeelu.

Armstrong alustas sportimist triatloniga, 1984. aastal sai noorteklassis esimese võidu. Jalgrattaspordiga alustas 1988. aastal. Aasta hiljem osales USA koondises juunioride maailmameistrivõistlustel Moskvas grupisõidus. 1991. aastal tuli USA amatööride meistriks grupisõidus. Elukutseline 1992. aastast. 

1993. aastal võitis Armstrong USA-s toimunud kolmeetapilise sarja Triple Crown kõik osavõistlused, mille eest sai eripreemiaks miljon dollarit. Samal aastal osales ta esimest korda Tour de France'il, kus sai ühe etapivõidu. Ka 1995. aastal sai ta ühe etapivõidu ja üldarvestuses 36. koha. Võitja Miguel Indurainile kaotas ta 1,5 tundi. Enam kui tunniga jäi ta maha ka Alex Züllest, Richard Virenque'ist, Marco Pantanist ja teistest. 1996. aasta tuuri katkestas Armstrong 6. etapil. Aasta lõpus diagnoositi tal kaugelearenenud munandivähk. Järgmised poolteist aastat võitles ta elu ja surma piiril ning väljus võitjana. 1998. aasta MM-il sai ta nii grupisõidus kui ka eraldistardis 4. koha. Samal aastal võitis Luksemburgi velotuuri, kus avaetapil sõitis ta koos Lauri Ausiga eest ära.  

Veebruaris 2011 teatas ta karjääri lõpetamisest. 

Juunis 2012 teatas USA dopinguagentuur (USADA), et alustab Lance Armstrongi suhtes uurimist dopingutarvitamise asjus ning avaldas oktoobris 2012 aruande, mille kohaselt kasutas Armstrong kogu karjääri jooksul ise dopingut ja osales ka sellega äritsemises. Ta tegi tihedat koostööd dopinguarst Michele Ferrariga. Ühtlasi tühistati tema saavutused alates 1. augustist 1998 ja talle määrati eluaegne võistluskeeld.

## Klubid
*1992–1996 Motorola
*1997 Cofidis
*1998 U.S. Postal Service

## Saavutused

Kõik tema tulemused alates 1998. aastast on dopingutarvitamise pärast tühistatud.
*1993 maailmameister grupisõidus
*1995 maailma karikasarja San Sebastián Classicu võit
*1999 Tour de France'i võit
*2000 Tour de France'i võit
*2000 Sydney olümpiamängude eraldistardis pronksmedal
*2001 Tour de France'i võit
*2002 Tour de France'i võit
*2003 Tour de France'i võit
*2004 Tour de France'i võit
*2005 Tour de France'i võit

## Teoseid tema kohta
Lance Armstrongi kohta on kirjutatud mitu raamatut, milles on keskendutud eeskätt ta dopinguskandaalile. Eesti keeles on neist ilmunud näiteks Juliet Macuri "Valede ring: Lance Armstrongi langemine" (Sinisukk 2015). 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*
Tour de France

(Le) **Tour de France** (prantsuse keeles 'Prantsusmaa (velo)tuur') on maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus.

Esimest korda toimus velotuur 1. juulil 1903 trassil Pariis–Lyon (476 km). Selle võitis Maurice Garin.

See on üks maailma populaarsemaid publikualasid . Igal aastal on erinev rada, kuid alati on nii tasaseid kui mägietappe, viimastel aastatel ka meeskonna- ja individuaalseid temposõite. Võistlus kestab kolm nädalat. Kõige pikem sõit, 5745 km, oli aastal 1926. Alates 1975 lõpeb velotuuri viimane etapp Pariisis Champs-Élysées'l.

Kõige kiirem ühisstardist etapp sõideti 1999. aastal Lavalist Blois'sse (194,5 km), mille Mario Cipollini võitis keskmise kiirusega 50,355 km/h. 2005. aastal sõitis David Zabriskie velotuuri avaetapi Fromentine'ist Noirmoutier-en-I'lle'sse (19 km) kiirusega 54,676 km/h. 1994 sõitis Chris Boardman tuuri proloogi Lille'ist Euralille'i (7,2 km) veelgi kiiremini: 55,152 km/h. Meeskonnasõitude rekord on Discovery Channeli meeskonna 2005 sõidetud etapp Toursist Blois'sse (67,5 km) kiirusega 57,32 km/h.

## Eestlased velotuuril

Eestlastest on velotuuril osalenud Jaanus Kuum, Lauri Aus, Tanel Kangert, Jaan Kirsipuu, Janek Tombak ja Rein Taaramäe. Kõige rohkem kordi, 10, on velotuuril võistelnud Kirsipuu, kes aga pole kordagi tuuri lõpetanud. See-eest on ta saanud neli etapivõitu ja 1999 sõitis ta kogu velotuuri esimese poole liidrina. Esimese eestlasena lõpetas velotuuri Jaanus Kuum. Parima kohaga on velotuuri lõpetanud Rein Taaramäe, kes 2011. aastal sai 12. koha ja noorte arvestuses 2. koha.

## Vaata ka
* Tour de France'i võitjate loend

## Välislingid

* Tour de France'i koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Saint Clairi järv

**Saint Clairi järv** on järv Põhja-Ameerikas Kanada Ontario provintsi ja USA Michigani osariigi vahel. Järv jääb küll Suure järvistu hüdroloogilisse süsteemi, kuid teda ei loeta Suure Järvistu järvede hulka kuuluvaks.

Saint Clairi järve pindala on 1114 km², suurim sügavus 8 meetrit, veetase 175 meetrit üle merepinna.

Järvest voolab välja Detroiti jõgi. Sissevoolavatest jõgedest on suurim Saint Clairi jõgi, mis on nimetatud järve järgi.

Järve äärde ulatuvad Detroiti eeslinnad, ent seal on järve kaldale minek üldjuhul keelatud, sest kõikjal on eramaa. Järve kaldal on hulk jahtklubisid. Põhja pool, väljaspool linna piire on ka avalikke randu.

Järve avastas 12. augustil 1679 René-Robert Cavelier de La Salle'i juhitud ekspeditsioon. Järv nimetati Assisi püha Clara järgi, kelle mälestuspäev see oli.
Rahvakomissariaat

**Rahvakomissariaat** (lühend **RK**) oli ministeeriumi nimetus nõukogude vabariikides (aastatel 1917–1922) ja NSV Liidus (aastatel 1922–1946). Lisaks üleliidulistele olid omad rahvakomissariaadid ka liiduvabariikidel ja nende koosseisu kuulunud autonoomsetel vabariikidel.

Rahvakomissariaati juhtis rahvakomissar (st minister).

Nõukogude Liidu, liiduvabariigi või autonoomse vabariigi valitsus kandis nime Rahvakomissaride Nõukogu, Eesti NSV-s Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu.

## Rahvakomissariaadid
Vaakum

# **Vaakum** ehk **vaakuum** (ladina *vacuum* – 'tühi') on olek, kui mingis ruumis puudub aine (sealhulgas õhk ja muud gaasid). Ligilähedane vaakum täidab kogu universumit, välja arvatud tähed, planeedid ja muud taevakehad ning nende atmosfäärid. Et vaakumis puudub rõhk, siis ei mõju ka väga kiiresti liikuvatele kehadele mingi takistus. Reaalselt pole aga absoluutset vaakumit võimalik saavutada, sest see ei ole kooskõlas relatiivsusteooria ega ka paljude teiste füüsikaseadustega. Isegi kõige hõredam tähtedevaheline ruum sisaldab ühe kuupmeetri kohta mõne vesiniku aatomi. Kaitseta inimene või mõni muu elusolend suudab vaakumisse sattunult teadvusel püsida umbes 15–20 sekundit, eeldusel et ta on enne dekompressiooni sügavalt välja hinganud. Laialt levinud arvamus, et vaakumis inimkeha plahvatab, ei vasta tõele, sest nahk ja rakuseinad on piisavalt tugevad, et hoida ära koevedelike keemine ja sellega kaasnev paisumine. Uuringute ja loomkatsete abil on kindlaks tehtud, et isegi teadvuseta inimene suudab vaakumis olla ühe minuti ilma igasuguste kahjustusteta. Astronaudid peavad avakosmoses viibides kandma survestatud ülikondi. Vaakumit kasutatakse ka tööstuslikes protsessides ning näiteks hõõglampides ja kineskoopides. Esimesena avastas vaakumi võimalikkuse Aasia filosoof Abū Naşr Muḩammad al-Fārābī (elas aastatel 872–950).
# Gaasi olek kinnises anumas atmosfäärirõhust märksa madalamal rõhul. Gaasi käitumise vaakumseadmetes määrab molekulide (või aatomite) vaba tee pikkuse *l* ja seadet või protsessi iseloomustava lineaarmõõtme *d* (nt anuma seinte vahelise kauguse, toru läbimõõdu, elektroodidevahelise kauguse) suhe, mille järgi eristatakse madalat (*I*≪*d*), keskmist (*l*≈*d*) ja kõrgvaakumit (*l*≫*d*). Madalale vaakumile vastab harilikult rõhk üle 100 Pa, keskmisele vaakumile rõhk 100–0,1 Pa, kõrgvaakumile rõhk alla 0,1 Pa. Vaakumit, millele vastab rõhk alla 10-5 Pa, nimetatakse ülikõrgvaakumiks (1 mm Hg = 133,322 Pa). 
# Kvantväljateoorias tähendab vaakum välja väikseimat energianivood.

## Välislingid
*Videoloeng vaakumist, vaakumpumpadest ja vaakummeetritest
*Teaduse helisõnastik: Vaakum (Margus Saal) – ERR Teadus, 4. veebruar 2010
Eesti alevite loend

**Eesti alevite loend** loetleb Eesti alevid. 

Eestis loetakse aleviks üldjuhul asustusüksusi, milles on vähemalt 1000 püsielanikku ning peamiselt tiheasustus. Ajalooliselt on paljud alevid ülendatud linnaks. Alevite taandamine alevikeks on aga pigem ebatavaline, mistõttu on jätkuvalt selles kategoorias ka näiteks 674 inimesega Aegviidu.

2024. aasta seisuga on Eestis 13 alevit, neist uusim on 2022. aastal moodustatud Raadi alev. 

## Alevid ajaloos

### 16.-18. sajand
#Helme
#Karksi
#Kastre
#Keila
#Kirumpää
#Koluvere
#Kuressaare
#Laiuse
#Lihula
#Otepää
#Pirita
#Põltsamaa
#Valga
#Viru-Nigula

### 1918–1938
#Antsla (sai kolmanda astme linnaks)
#Elva (sai kolmanda astme linnaks)
#Jõgeva (sai kolmanda astme linnaks)
#Jõhvi (sai kolmanda astme linnaks)
#Kallaste (sai kolmanda astme linnaks)
#Keila (sai kolmanda astme linnaks)
#Kilingi-Nõmme (sai kolmanda astme linnaks)
#Kunda (sai kolmanda astme linnaks)
#Kärdla (sai kolmanda astme linnaks)
#Mustla (sai kolmanda astme linnaks)
#Mustvee (sai kolmanda astme linnaks)
#Mõisaküla (sai kolmanda astme linnaks)
#Nõmme (sai 1926 linnaks)
#Otepää (sai 1936 linnaks)
#Põltsamaa (sai 1926 linnaks)
#Sindi (sai kolmanda astme linnaks)
#Suure-Jaani (sai kolmanda astme linnaks)
#Tapa (sai 1926 linnaks)
#Tõrva (sai 1926 linnaks)
#Türi (sai 1926 linnaks)
#Võõpsu

### 1985
#Abja-Paluoja
#Aegviidu
#Järva-Jaani
#Järvakandi
#Kehra
#Kohila
#Lavassaare
#Lihula
#Loksa
#Märjamaa
#Narva-Jõesuu
#Nuia
#Põlva
#Pärnu-Jaagupi
#Püssi
#Rapla
#Räpina
#Saue
#Tamsalu
#Tootsi
#Viivikonna
#Võhma
#Võsu
#Vändra

## Vaata ka
*Eesti linnade loend
*Eesti alevike loend
*Eesti külade loend
Laose riigipeade loend

**[[Laos]]e riigipeade loend** loetleb Laose riigipead alates 1945. aastast, kui moodustati ühendatud Laose Kuningriik. 

## Välislingid
* http://web.archive.org/web/20030415130622/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/asia/laos.html
Lesotho riigipeade loend

**[[Lesotho]] riigipeade loend** loetleb Lesotho riigipead riigi sõltumatuseperioodide jooksul (1822–1868; Basuutomaa) ja alates aastast 1965.

## Välislingid
* http://web.archive.org/web/20030827071709/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/africa/lesotho.html
Nicaragua riigipeade loend

**Nicaragua riigipeade loend** loetleb iseseisva Nicaragua riigipead sõltumata nende ametinimetusest alates 1838. aastast.

Nicaragua iseseisvus küll Hispaania võimu alt juba 1821. aastal, kuid kuulus osariigina 1821–1823 Mehhiko keisririiki, 1823–1824 Kesk-Ameerika Ühendprovintsidesse ja seejärel kuni 1838. aastani Kesk-Ameerika Liitvabariiki. 1838. aastal eraldus Nicaragua esimese riigina liitvabariigist.

Aastatel 1838–1854 kandsid Nicaragua riigipead ülemdirektori ametinimetust, alates 1854. aastast on riigipea ametinimetus president. Kuna 1850. aastatel oli Nicaraguas tihti mitu paralleelset valitsust, oli ülemdirektori ametinimetus paralleelselt presidendi ametinimetusega kasutusel veel kuni 1855. aastani.

Alates 18. veebruaril 2025 jõustunud põhiseaduse muudatustest on Nicaragual samaaegselt kaks kaaspresidenti.
William Ewart Gladstone

**William Ewart Gladstone** (29. detsember 1809 Liverpool – 19. mai 1898 Wales, Flintshire, Hawarden) oli Suurbritannia peaminister aastatel 1868–1874, 1880–1885, 1886 ja 1892–1894), varakantsler 1852–1855, 1859–1866, 1873–1874, 1880–1882. 

Ta alustas oma karjääri toorina 1832. aastal.

## Tunnustus
*1881 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Kirjandus
* Leo Anvelt, "William Ewart Gladstone : liberaalne inglise riigimees". Sari Suurmeeste elulood, EKS, Tartu 1935
Florizel Glasspole

Sir **Florizel** Augustus **Glasspole** (25. september 1909 Jamaica, Kingston – 25. november 2000) oli Jamaica kindralkuberner (1973–1991). 

Ta tõsteti rüütliseisusse 1981. aastal.
Kiro Gligorov

**Kiro Gligorov** (Киро Глигоров; 3. mai 1917 Štip – 1. jaanuar 2012) oli Makedoonia poliitik, Makedoonia president aastatel 1991–1999. 

Talle tehti 1995. aastal ebaõnnestunud atentaat.
Ljupčo Jordanovski

**Ljupčo Jordanovski** (13. veebruar 1953 Štip – 7. oktoober 2010 Skopje) oli Makedoonia poliitik. Ta oli Makedoonia presidendi kohusetäitja 26. veebruarist  kuni 12. maini  2004. 

Ta oli Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liige. Alates 2003. aastast oli ta Makedoonia parlamendi (*Sobranje*) spiiker. Vastavalt Makedoonia konstitutsioonile asub spiiker täitma presidendi kohuseid, kui presidendil pole võimalik neid täita. Kui president Boris Trajkovski 26. veebruaril 2004 lennuõnnetuses surma sai, vannutati Jordanovski presidendiks. Uus president tuli konstitutsiooni järgi valida 40 päeva jooksul. Presidendivalimistel ta ei kandideerinud ja pärast valimisi lahkus ta 12. mail ametist, andes võimu üle Branko Crvenkovskile.
Salvador Jorge Blanco

**José Salvador Omar Jorge Blanco** (5. juuli 1926 Santiago de los Caballeros – 26. detsember 2010 Santo Domingo) oli Dominikaani Vabariigi poliitik.

Ta oli Dominikaani Vabariigi president 16. augustist 1982 kuni 16. augustini 1986.

## Välislingid
*Foto 
* Veel üks foto
Geumcheoni ringkond

**Geumcheoni ringkond** (*Geumcheoni-gu*, hangulis 금천구, hanjas 衿川區) on Souli haldusüksus. Ringkonnas on kolm linnaosa (*dong*)

## Välislingid
* Ringkonna koduleht
Gangseo ringkond (Soul)

**Gangseo ringkond** (*Gangseo-gu*, hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 22 linnaosaks (*dong*)

## Välislingid
* Koduleht
Gwanaki ringkond

**Gwanaki ringkond** (*Gwanaki-gu*, hangulis 관악구, hanjas 冠岳區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 27 linnaosaks (*dong*).

## Linnaosad
### Bongcheon-dong
* Euncheon-dong (linnaosa)
* Sunghyun-dong (linnaosa)
* Cheongryong-dong (linnaosa)
* Boramae-dong (linnaosa)
* Cheongrim-dong (linnaosa)
* Hangun-dong (linnaosa)
* Nakseongdae-dong (linnaosa)
* Jungang-dong (linnaosa)
* Inheon-dong (linnaosa)

### Namhyeon-dong
* Namhyeon-dong (linnaosa)

### Sinrim-dong
* Seowon-dong (linnaosa)
* Sinwon-dong (linnaosa)
* Seorim-dong (linnaosa)
* Nangok-dong (linnaosa)
* Sinsa-dong (linnaosa)
* Sinrim-dong (linnaosa)
* Samseong-dong (linnaosa)
* Nanhyang-dong (linnaosa)
* Jowon-dong (linnaosa)
* Daehak-dong (linnaosa)
* Miseong-dong (linnaosa)
Gwangjini ringkond

**Gwangjini ringkond** (*Gwangjin-gu*, hangulis 광진구, hanjas 廣津區) on Souli keskosa haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks (*dong*).
Guro ringkond

**Guro ringkond** (*Guro-gu*, hangulis 구로구, hanjas 九老區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 19 linnaosaks (*dong*).

## Linnaosad

* Gaebong 1 linnaosa
* Gaebong 2 linnaosa
* Gaebong 3 Linnaosa
* Gaebongbon linnaosa
* Garibong 1 linnaosa
* Gocheock 1 linnaosa
* Gocheock 2 linnaosa
* Guro 1 linnaosa
* Guro 2 linnaosa
* Guro 3 linnaosa
* Guro 4 linnaosa
* Guro 5 linnaosa
* Guro 6 linnaosa
* Oryu 1 linnaosa
* Oryu 2 linnaosa
* Gurobon linnaosa
* Sindorimi linnaosa
* Sugungi l innaosa
* Changchun dong

## Välislingid
* Koduleht
Yongsani ringkond

**Yongsani ringkond** (*Yongsani-gu*, hangulis 용산구, hanjas 龍山區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 20 linnaosaks (*dong*).

## Linnaosad
Radiaan

**Radiaan** (tähis **rad**) on tasanurga mõõtühik SI-süsteemis. Raadiusepikkusele kaarele toetuv kesknurk on ühe radiaani suurune. Täisringis on 2\pi radiaani ehk 360 kraadi:
:2\pi\,\mathrm{rad} = 360^\circ.
Vastavalt
:1\,\mathrm{rad} = \frac {360^\circ} {2 \pi} = \frac {180^\circ} {\pi} \approx 57{,}29577951^\circ
ehk
:1^\circ = \frac{2\pi}{360}\,\mathrm{rad} = \frac{\pi}{180}\,\mathrm{rad} \approx 0{,}017453293\,\mathrm{rad}.

Radiaanid saab seega kraadideks ümber arvutada teguriga \frac{180^\circ}{\pi} ja kraadid radiaanideks teguriga \frac{\pi}{180^\circ}. 

Näiteid:
* \alpha = \frac{3}{2}\,\pi\,\mathrm{rad} = \frac{3}{2}\,\pi \cdot \frac{180^\circ}{\pi} = \frac{3}{2} \cdot 180^\circ = 270^\circ.
* \beta = 45^\circ = 45^\circ \cdot \frac{\pi}{\displaystyle 180^{\circ}} = \frac{\pi}{4} = \frac{\pi}{4}\,\mathrm{rad}.

## Vaata ka
*nurk
*pöördenurk
*raadius
*sektor
*steradiaan
Kajsa Bergqvist

**Kajsa Margareta Bergqvist** (sündinud 12. oktoobril 1976 Sollentunas) on Rootsi naiskergejõustiklane (kõrgushüppaja).

## Saavutused

### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el

* 2000 Sydneys 
**  pronksmedal **1.99**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001 Edmontonis 
**  pronksmedal **1.97**
* 2003 Pariisis 
**  pronksmedal **2.00**
* 2005 Helsingis 
**  **maailmameister** **2.02**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2003 Birminghamis 
**  **sisemaailmameister** **2.01**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 2002 Münchenis 
**  **Euroopa meister** **1.97**
* 2006 Göteborgis 
**  pronksmedal **2.01**

## Isiklikud rekordid

Kajsa Bergqvisti isiklik rekord kõrgushüppes on 206 cm (26. juuli 2003 Eberstadt (Saksamaa)).

Ta püstitas sisemaailmarekordi 208 cm 4. veebruaril 2006 (Arnstadtis Saksamaal), ületades Heike Henkeli peaaegu 14 aastat püsinud rekordi 1 sentimeetriga.

## Isiklikku

Kajsa Bergqvist elab Monacos Monte Carlos. 

Tema vanemad on Elsa ja Gunnar Bergqvist. Kajsa Bergqvist oli sündides 52 cm pikkune ja kaalus 3500 g. Tippsportlasena oli ta 175 cm pikk ja kaalus 59 kg. Tema jalanumber on 39.

Aastatel 2007–2011 oli Bergqvist abielus näitleja Måns Herngreniga. 

2011. aasta detsembris teatas Kajsa Bergqvist avalikult, et on lesbi.

## Välislingid
*Kajsa Bergqvisti koduleht
*
Jongno ringkond

**Jongno ringkond** (*Jongno-gu*, hangulis 종로구, hanjas 鍾路區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 19 linnaosaks (*dong*).

## Välislingid

* Koduleht
Songpa ringkond

**Songpa ringkond** (*Songpa-gu*, hangulis 송파구, hanjas 松坡區) on Seouli haldusüksus. Jaguneb 28 linnaosaks (*dong*).
Seocho ringkond

**Seocho ringkond** (*Seocho-gu*, hangulis 서초구, hanjas 瑞草區) on Souli haldusüksus, üks 25-st. Seocho ringkond jaguneb omakorda 18 linnaosaks (*dong*).

Olulistest institutsioonidest asuvad piirkonnas Lõuna-Korea ülemkohus ja Lõuna-Korea rahvusraamatukogu.

Seal asub Seouli kunstide keskus. Keskus koosneb viiest suuremast hoonest, mille seas on ooperimaja, kontserdimaja, Hangarami kunstimuuseum, Hangarami disainimuuseum ja Seouli kalligraafiamuuseum. Seal tegutsevad muuhulgas Korea rahvusballet, Korea rahvusooper ja Korea sümfooniaorkester.

Seocho ringkonna piiresse jääb prantsuspärane Seorae Village, kus elab umbes 40% kõigist Lõuna-Koreas elavatest prantslastest. Prantsuse kogukond hakkas sinna koonduma pärast seda, kui 1985. aastal asus seal tegutsema prantsuse lütseum.

Seal asub ka Samsung Town, kus asuvas kolmes kõrghoones tegutsevad Samsung Electronics, Samsung C&T ja Samsung Life Insurance.


Samsung headquarters.jpg|Samsung Town
국립중앙도서관 디지털도서관.jpg|Rahvusraamatukogu
Parc Montmartre (Seorae Village).jpg|Seorae Village


## Välislingid
* Koduleht
Seodaemuni ringkond

**Seodaemuni ringkond** (*Seodaemuni-gu*, hangulis 서대문구, hanjas 西大門區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 21 linnaosaks (*dong*).
Seongbuki ringkond

**Seongbuki ringkond** (*Seongbuki-gu*, hangulis 성북구, hanjas 城北區) on Souli haldusüksus. Jaguneb 30 linnaosaks (*dong*).
Gijangi maakond

**Gijangi maakond** (*Gijang-gun*, hangulis 기장군, hanjas 機張郡) on Busani haldusüksus. Jaguneb kaheks *[[eup]]*iks ja kolmeks *[[myeon]]*iks.
Busanjini ringkond

**Busanjini ringkond** (*Busanjini-gu*, hangulis 부산진구, hanjas 釜山鎭區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 25 linnaosaks (*dong*)

## Välislingid
* Koduleht
Dongnae ringkond

**Dongnae ringkond** (*Dongnae-gu*, hangulis 동래구, hanjas  東萊區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 14 linnaosaks (*tong*).

## Välislingid
* Koduleht
Gangseo ringkond (Busan)

**Gangseo ringkond** (*Gangseo-gu*, hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 22 linnaosaks (*dong*).
Geumjeongi ringkond

**Geumjeongi ringkond** (*Geumjeongi-gu*, hangulis 금정구, hanjas 金井區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks (*dong*).
Haeundae ringkond

**Haeundae ringkond** (*Haeundae-gu*, hangulis 해운대구, hanjas 海雲臺區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (*dong*).

## Viited
Dongi ringkond (Busan)

**Dongi ringkond** (*Dong-gu*, hangulis 동구, hanjas 東區) on Busani haldusüksus (ringkond).

## Välislingid

* Koduleht
Yeonje ringkond

**Yeonje ringkond** (*Yeonje-gu*, hangulis 연제구, hanjas 蓮堤區) on Busani haldusüksus Koreas. Jaguneb 13 linnaosaks (*dong*).
Sasangi ringkond

**Sasangi ringkond** (*Sasangi-gu*, hangulis 사상구, hanjas 沙上區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (*dong*).
Saha ringkond

**Saha ringkond** (*Saha-gu*, hangulis 사하구, hanjas 沙下區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 16 linnaosaks (*dong*).

## Välislingid

* Koduleht
Jurist

**Jurist** on sügavamate õigusalaste teadmistega isik.

Mõistet kasutatakse järgmistes omavahel seotud tähendustes:
*õigusharidust omav isik, sõltumata sellest, kas ta töötab õigusalal;
*juriidilise iseloomuga tööd tegev isik, sõltumata sellest, kas ta omab õiguslikku haridust;
*õigusteadlane. See tähendus on valdav angloameerika kultuuri- ja õigusruumis.

## Nimetus
Sõna "jurist" on tuletatud ladina sõnast *ius* (*jus*; omastav *iuris* (*juris*) – 'õigus').

## Juristiharidus Eestis
Juristide haridus Eestis on õigusteaduse magister.

Enne Nõukogude okupatsiooni juristi hariduse tiitel oli sarnane Skandinaavia riikidele ehk cand.jur. Näiteks president Konstantin Pätsil oli Tartu ülikoolist omandatud cand. jur. kraad. Kraad tuleneb ajaloost, Eesti on olnud sajandeid Skandinaavia mõju all, näiteks kuuludes Taani kuningriigi alla.

## Juristiharidus teistes põhjamaades

### Islandi
Islandis juristi haridus on ML í lögfræði (*mag. jur.*).

### Rootsi
Rootsis juristi haridus on Juristexamen, mis lõpetatakse tavaliselt pärast nelja ja poole aasta pikkust õppimist. Varem juristi haridus oli Juris kandidatexamen (*jur. kand.*).

### Soome
Soomes kõrgem haridus õigusteaduses on Oikeustieteen maisteri (OTM) (rootsi keeles: *Juris magister, JM*) mis saadakse pärast viieaastast õigusteaduse õpinguid. Soomes oli varem kasutusel Oikeustieteen kandidaatti kraad (OTK) (rootsi keeles: *Juridisk kandidatexamen, jur. kand.*).

### Taani
Taanis õigusteaduse kõrgem haridus Juridisk kandidateksamen (*cand. jur.*) saadakse pärast viieaastast õpinguid.

### Norra
Norras õigusteaduse kõrgem haridus on Magister i Rettsvitenskap (*master i jus*) mis omandatakse pärast viieaastast õigusõpet. Varem Norras oli ka cand.jur.

## Liigitus
Vastavalt Euroopa õigussüsteemi horisontaalsele liigitusele võib jurist olla spetsialiseerunud eraõiguse või avaliku õiguse asjatundjaks. Õigussüsteemi vertikaalse jaotuse järgi (õigusloome, kehtiva õiguse rakendamine, õigusemõistmine) saame eristada juriste järgmiste kutsealade esindajatena: 
# õigusteadlased-teoreetikud,
# advokaadid, prokurörid, notarid jt 
# kohtunikud.
Antrekoot

**Antrekoot** (prantsuse keeles *entrecôte* 'ribidevaheline') on veise seljatükist ribikondi vahelt lõigatud steek paksusega umbes 4&nbsp;cm.

Klassikalist antrekooti lõigatakse üheksanda ja üheteistkümnenda ribi vahelt. See on väga õrn liha, mistõttu seda valmistatakse tavaliselt kiiresti praadides. Antrekoodi äärtel on rasv ja ka sees on pekisooned.

## Ostmine
Antrekoodiks sobib ainult korralikult laagerdunud liha. Turult ostetud värske liha praadimisel ei pehmene.

Hea antrekoodi paksus on umbes 4 cm ja ta kaalub 250...350 g.

## Säilitamine
Loomaliha säilib külmkapis paar-kolm päeva, sügavkülmas ei ole soovitatav hoida üle kolme kuu.

## Valmistamine
Lõigult eemaldatakse peaaegu kogu äärtes olev rasv (paksu rasvakihi eemaldab tavaliselt lihunik).  Alles jäänud rasvaviirgu tehakse täkked, et lihalõik kuumutamisel servadest kokku ei tõmbuks. Klopitakse kergelt, maitsestatakse soola ja pipraga. Soola on soovitatav lisada alles pärast valmistamist, sest sool võtab koos vedelikuga maitse välja. Praetakse pannil suure kuumusega õlis (2...4 minutit) või grillitakse (2...3 minutit) ning serveeritakse erinevate lisandite (eriti šampinjonide) ja praetud või küpsetatud kartulitega. Kaste antakse eraldi.
Eriti hästi sobib antrekoot punase veini kõrvale.

## Tervislik toitumine
Loomalihas on valku, rasva, mineraalaineid ja vitamiine.

100 g loomaliha annab 834 kJ ehk 197 kcal energiat ning sisaldab 20 g valku ja 20 g rasva.

## Vaata ka
*Loomaliha
*Rostbiif
*Romsteek
*Seljatükk

## Välislingid

*Antrekoot
*Grillitud antrekoot veinivõiga
*Grillitud antrekoot hiina marinaadis
*Kuidas antrekoot jääb õrnaks ja milliseid kastmeid kasutada (*inglise keeles*)
Vihtide ja Mõõtude Peakonverents

**Vihtide ja Mõõtude Peakonverents** ehk **Kaalude ja Mõõtude Peakonverents** (ka: *kaalude ja mõõtude peakonverents*,  *Kaalude ja Mõõtude Üldkonverents*;  prantsuse keeles *Conférence Générale des Poids et Mesures*; lühend  **CGPM**) on üks kolmest organisatsioonist, mille ülesandeks on hooldada mõõtühikute SI-süsteemi, mis on välja kasvanud Meetrikonventsioonist (1875).

Peakonverents käib koos Pariisis  nelja kuni kuue aasta tagant. Esimene Vihtide ja Mõõtude Peakonverents toimus 1889. aastal, seni viimane (24. konverents) 2011. aastal. Aastal 2002 esindas ta 51 liikmesriiki ja 10 assotsieerunud liiget, 2012. aastal 52 liikmesriiki ja 26 assotsieerunud liiget.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee

## Viited
Austrikaste

**Austrikaste** (hiina keeles &#34461;&#27833; (&#34836;&#27833;); *hao you* (*háo yóu*)) on tumepruuni värvusega paks kontsentreeritud maitsekaste, mida valmistatakse värsketest austritest, soolveest ja sojakastmest. 

Austrikaste on laialt kasutusel Hiina, Tai ja Filipiinide köögis mitmete toitude valmistamisel (eriti aga *[[stir-fry]]* roogades) ning lauavürtsina. 

Väidetavalt leiutas austrikastme 1888. aastal Lee Kam Sheung Hiina Guangdongi provintsi Nam Shui külast. Tema asutatud firma Lee Kum Kee toodab austrikastet siiani.

On väidetud, et õrnalt magusa maitsega austrikaste annab roogadele suurepärase maitsenüansi, ilma et kipuks põhiainete naturaalse maitse üle domineerima.
Bengal

**Bengal** (bengali বঙ্গ (*Baṅga*)) on piirkond Ees-India kirdeosas, Gangese-Brahmaputra delta-alal.

Ajalooline Bengal jagati 1947. aastal (Briti India iseseisvumisel) kaheks: hinduistidest bengalitega asustatud Lääne-Bengal jäi India, islamiusulistest bengalitega asustatud Ida-Bengal Pakistani koosseisu. Ida-Pakistan iseseisvus Bangladeshi nime all 1971. aastal.

Suurem osa Bengalist on asustatud bengalitega.

Suurimad linnad on Kolkata ja Dhaka.

## Vaata ka
*Lääne-Bengal
Bambusevõrsed

**Bambusevõrsed** on kahe bambuseliigi – hariliku bambuse ja söödava lehistähkbambuse – õrnad ja karged elevandiluukarva noored võrsed. Bambusevõrseid kasutatakse aasiapäraste roogade valmistamisel. 

Söögiks tarvitatavad bambusevõrsed lõigatakse maha kohe pärast nende maapinnale ilmumist – nii on need eriti hõrgud ja õrnad. Värskeid bambusevõrseid võib Euroopas leida vaid aasia köögile spetsialiseerunud kauplustes; konservitud bambusevõrsed (viilutatuna või tervelt) on aga saadaval enamikus supermarketites.
Seesamiõli

**Seesamiõli**, mida pressitakse seesamiseemnetest, on kahte põhitüüpi. 

* Esimene on heleda värvuse ja kerge aroomiga ning hõrgu pähklit meenutavat maitsenüanssi. 
* Teine, tumedam aasiapärane seesamiõli on märgatavalt tugevama maitse ja lõhnaga. 

## Kasutamine

Heledat seesamiõli sobib kasutada väga erinevate roogade valmistamisel alates salatikastmetest ja lõpetades praadimisega. Tumedam ja raskem seesamiõli leiab aga kasutust teatud aasiapäraste roogade maitsestamisel. 

Seesamiõli on eriti populaarne India köögis, kuid tarvitatakse seda pea kõikjah idamaades. 

Seesamiõli suitsemispunkt on 215° C, mis teeb sellest suurepärase praadimisõli.
### Tervislik toitumine

Seesamiõlis on palju polüküllastunud rasvhappeid, olles nende sisalduselt saflooriõli, sojaõli ja maisiõli järel neljandal kohal.

### Suurimad tootjad ja toiteväärtus

## Viited
Seesamiseemned

**Seesamiseemned** on hariliku seesami (*Sesamum indicum*) tillukesed lamedad seemned.  

## Ajalugu
Seesamiseemned on kõige vanem teadaolev kirjasõnas mainitud maitseaine, mis on leidnud äramärkimist juba 5000 aastat tagasi Assüürias. Juba väga ammustel aegadel levis seesam Mesopotaamiast edasi kõikidesse Vahemere maadesse, Jaapanisse ja Hiinasse.

Ameerikasse jõudsid seesamiseemned neegerorjade kaudu, kes nimetasid neid *benné seeds*. Hiljem said need väga populaarseks USA lõunaosariikide köögis.

## Ostmine

Seesamiseemned võivad koorimata kujul olla pruunides, punastes või mustades toonides, kuid kõige levinum on kahvatu hallikas-kollakas värvivarjund. Erksad ja tumedad toonid võimaldavad roogi atraktiivselt kaunistada. Siiski tuuakse seesamiseemned müügile enamasti koorituna, kuna koores sisalduv oksaalhape häirib kaltsiumi omastamist ning annab seemnetele kergelt mõrkja maitse. See kehtib ainult suuremate seemnekoguste puhul (näiteks tahiini), roogade kaunistamisel seda arvesse võtta vaja ei ole. 

Suure õlisisalduse tõttu rääsuvad seemned kiiresti, mistõttu soovitatakse neid korraga osta väiksemates kogustes.

## Säilitamine
Seesamiseemneid tuleks säilitada kuivas kohas, õhukindlalt ja valguse eest varjatult kuni kolm kuud. Külmkapis võivad nad vastu pidada aga kuni pool aastat, sügavkülmas aga aasta. Maitseomaduste säilitamise huvides tuleks seesamiseemneid osta alati tervetena.

## Kasutamine
Seemneid kasutatakse laialdaselt Aasias, eriti aga on nad hinnas India köögis.

Seesamiseemnete meeldivalt magus maitse muudab nad tänuväärseks lisandiks igasugustes küpsetistes ja maiustustes (nt halvaa). Samuti sobib neid ideaalselt kasutada rohelistest taimedest salatitele puistamiseks; seemneid võib lisada ka pannkoogitaignasse, pirukatäidistesse ja vürtsikatesse pajaroogadesse. 

Seesami pähklilõhna meenutav aroom avaldub täiel määral alles röstimisel. Röstida tuleks seemneid ahjuplaadil õhukese kihina madalal kuumusel tihti segades 10–15 minutit. Röstimine muudab seemned kuldkollaseks ja maitsvaks. 

Pikantsete toitude vürtsitamisel on seesami maitse intensiivsem, kui seemned enne koos vähese soolaga uhmris purustada.

### Tervislik toitumine
Seesamiseemned sisaldavad rohkesti väärtuslikku seesamiõli, mille sisaldus võib vastavalt sordile ulatuda kuni 50%-ni, samuti E-vitamiini, letsitiini, niatsiini, rikkalikult taimseid valke (20–40%), magneesiumi, rauda ning kaltsiumi. Viimast on organismil tunduvalt lihtsam omastada, kui seemned on pastaks töödeldud.

## Toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Suurimad tootjad, eksport ja import

2009. aastal toodeti maailmas kokku 3,51 miljonit tonni seesamiseemneid ja külvipinna suuruseks oli 7,52 miljonit hektarit. Viimase 40 aastaga on toodetud seemnete mass tõusnud natuke üle kahe korra.

Suurimad seesamiseemnete importijad 2008. aastal olid Hiina (234,0 tuhat tonni), Jaapan (185,1), Türgi (80,2), Lõuna-Korea (63,9) ja USA (37,9). Samal aastal olid suurimad eksportijad India (194,3 tuhat tonni), Etioopia (130,1), Sudaan (105,5), Myanmar (95,5) ja Nigeeria (85,0).

## Vaata ka
*Goma shio
*Tahhiini 
*Seesamiõli

## Viited
Söögipulgad

**Söögipulgad** ehk **söömispulgad** on kaks peenikest otsapoole kitsenevat pulka, mida traditsiooniliselt kasutatakse söömisel Hiinas, Jaapanis, Koreas, Vietnamis, Indoneesias ja osalt Tais.

## Ajalugu

Söögipulgad võeti kasutusele juba 5000 aastat tagasi Hiinas. On tõenäoline, et tol ajal valmistati toitu suurtes hästi kuumust hoidvates kateldes ning kannatamatud sööjad murdsid oksaraage, et nendega kuuma toitu kiiremini suhu toimetada. 400. aastateks eKr oli rahvastik kiiresti kasvanud ning vähenevad ressursid sundisid inimesi küttematerjali kokku hoidma. Toitu harjuti hakkima suupärasteks tükkideks, nii et see sai kiiremini küpseks ja nõudis seetõttu vähem kütet.

Toidutükid olid piisavalt väikesed, nii et söömisel ei tekkinud vajadust nugade järele ja söögipulkadest saidki põhilised söögiriistad. Samuti arvatakse, et Konfutsius, kes oli taimetoitlane, ärgitas inimesi lauas nuga mitte kasutama, kuna nuga sümboliseeriks lihunikutööd.

## Hiina söögipulgad

Hiina söögipulgad, mida nimetatakse *kuai-zi* (kiired väiksed semud) on tavaliselt 23–25&nbsp;cm pikad neljakandilised tömbi otsaga pulgad. 500. aastaks pKr oli söögipulkade kasutamine levinud Hiinast ka tänapäevases mõistes Vietnami, Koreasse ja Jaapanisse.

## Jaapani söögipulgad

Jaapanis peeti söögipulki algul väärisesemeteks ning kasutati esmajoones religioossetel tseremooniatel. Esimesed teadaolevad söögipulgad meenutasid pigem pintsette – need olid valmistatud keskelt kokkumurtud ja murdekohast ühendatud bambuseoksast. 10. sajandiks valmistati söögipulki juba kahe eraldiseisva pulga kujul. Jaapani keeles nimetatakse neid ***hashi*** (箸).

Jaapani söögipulgad erinesid hiina omadest selle poolest, et nad olid ümmargused ja teravamad, samuti olid nad lühemad (naiste söögipulgad 18&nbsp;cm ja meeste omad 20&nbsp;cm pikkused).

Jaapanlased valmistasid oma söögipulki tavaliselt puidust. Nemad olid ka esimesed, kes hakkasid 17. sajandil söögipulki lakkima ja 1878. aastal lasid käiku esimesed ühekordseks kasutamiseks mõeldud puust söögipulgad (nn *wari-bashi*).

Traditsiooniliselt on söögipulki valmistatud eri materjalidest. Bambus on vaieldamatult olnud kõige populaarsem tänu odavusele ja kättesaadavusele, töötlemise lihtsusele ja kuumakindlusele, samuti ei ole bambusel tajutavat lõhna ega maitset. Kasutatud on ka seedri- ja sandlipuud, tiikpuud, mändi ja luud. Rikkad kasutasid aga nefriidist, kullast, pronksist, messingist, ahhaadist, korallist, elevandiluust või hõbedast söögipulkasid. Õigupoolest arvati varem, et hõbedast söögipulgad muutuvad toiduga kokkupuutel mustaks, kui toit on mürgitatud. Tänapäeval teatakse, et hõbe ei reageeri arseeni ega tsüaniidiga, küll aga roiskunud munade, sibula ja küüslauguga, millest vabanev vesiniksulfiid võis põhjustada hõbedast söögipulkade tuhmumist.

## Välislingid

* Söögipulkade kasutamine
* Söömispulkade ajaloost