open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaasitööstus

**Gaasitööstus** on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mis tegeleb maagaasi leiukohtade otsimise, uurimise ja ekspluatatsiooniga, tarbijatele maagaasi edastamisega gaasijuhtmete kaudu, kunstliku gaasi tootmisega kivisöest ja põlevkivist, gaasi ümbertöötamise ning kasutamisega tööstuse erinevates harudes ja olmes.

Gaasitööstus tekkis 18. sajandi lõpus – 19. sajandi alguses Lääne-Euroopas, kui kivisöest toodetud gaasi hakati kasutama Suurbritannia, Prantsusmaa, Belgia ja teiste riikide linnade valgustamiseks. 19. sajandi esimesel poolel leiutati gaasigeneraatorid – suured seadmed gaasi tootmiseks.

## Vaata ka
*Gaasiväli
Piret Krutob

**Piret Krutob** (kuni 1990 **Piret Päeva**; sündinud 19. aprillil 1969 Tallinnas) on eesti endine allveeujuja.

Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 47. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuri alal. 

Ta alustas 1982. aastal allveesporditreeninguid Õnne Pollisinski juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1987–1999 kiirusaladel 4 korda 4 ja allveeorienteerumises 8 korda Eesti NSV ja Eesti meistriks, sh tuli 1991. aastal Eesti absoluutseks meistriks. Ta sai 1985. aastal meistersportlaseks ja 1989. aastal suurmeistriks.  

Ta võitis 1992. aastal allveeorienteerumise maailmameistrivõistlusel kaardiharjutuses kuldmedali ja naiskonnaharjutuses hõbemedali. Samal aastal võitis ta üldarvestuses ka maailma karika.

## Isiklikku
Piret Krutobi endine abikaasa on endine allveeujuja Tiit Krutob.

## Viited

## Välislingid
*
Hannes Alfvén

**Hannes Olof Gösta Alfvén** (30. mai 1908 Norrköping – 2. aprill 1995 Djursholm, Danderydi vald) oli rootsi plasmafüüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat (1970).

Tema põhiline uurimisvaldkond oli plasmafüüsika. Ta avastas magnetohüdrodünaamikalained (mis nimetati hiljem tema auks Alfvéni laineteks) ja töötas välja magnetohüdrodünaamika kontseptsiooni. Tal on uurimusi Van Alleni kiirgusvööndi, virmaliste, Maa magnetväljas toimivate magnettormide, Maa magnetosfääri ja Linnutee galaktika plasma dünaamika alalt. Nobeli auhinna (jagas seda Louis Néeliga) sai ta alusuuringute eest magnetohüdrodünaamikas ja nende tulemusliku rakendamise eest plasmafüüsika alamvaldkondades.

1965. aastal esitas ta koos Oskar Kleiniga Suure Paugu teooriale alternatiivse kosmoloogilise mudeli (Alfvéni-Kleini kosmoloogia).

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas Uppsala Ülikooli ja kaitses samas 1934. aastal doktoriväitekirja elektromagnetlainete teemal. Samal aastal sai ta samas ülikoolis dotsendiks. Aastatel 1940–1945 töötas ta Kuninglikus Tehnoloogiainstituudis teoreetilise elektrotehnika professorina, 1946–1963 elektroonikaprofessorina ja 1963. aastast plasmafüüsika professorina.

1967. aastal lahkus ta Rootsist. Esialgu viibis lühikest aega Nõukogude Liidus, sealt siirdus Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas California Ülikoolis San Diegos ja Lõuna-California Ülikoolis elektrotehnika osakonnas. 1988. aastal naasis Rootsi.

## Tunnustus
*1947 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1947 – valiti Rootsi Kuningliku Inseneriteaduste Akadeemia liikmeks
*1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
 
*1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks (füüsika alal)
*1966 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (geofüüsika sektsioon)
*1967 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
*1970 – Nobeli füüsikaauhind
*1971 – Lomonossovi-nimeline kuldmedal
*1971 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi (APS) välisliikmeks
*1972 – valiti India Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1974 – valiti Jugoslaavia Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1979 – Diraci medal
*1980 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1988 – William Bowie medal

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud asteroid. Tema auks annab Euroopa Füüsikaühing (EPS) alates 2000. aastast välja plasmafüüsika valdkonnas Hannes Alfvéni auhinda ja alates 2004. aastast Euroopa Geoteaduste Liit (EGU) planetoloogia valdkonnas Hannes Alfvéni medalit.

## Isiklikku
Ta valdas rootsi, inglise, saksa, prantsuse ja vene keelt, vähesel määral ka hiina ja hispaania keelt. Ta huvitus teadusajaloost, Idamaade filosoofiast ja religiooniteadusest.

## Raamatud
**Cosmical Electrodynamics, International Series of Monographs on Physics*, Oxford: Clarendon Press, 1950 
**Atomen, människan, universum*, Aldus (1964)
**Världen – spegelvärlden: Kosmologi och antimateria* (1966)
**Living on the Third Planet*, (1972). ISBN 0-7167-0340-8

## Viited

## Välislingid

*Hannes Alfven (1908–1995). tmgnow.com
* Hannes Alfvén – Biographical. nobelprize.org
Lovingi maakond

**Lovingi maakond** (*Loving County*) on maakond USA-s Texase osariigi lääneosas.

Maakonna halduskeskus on Mentone (19 elanikku; 2010).

Maakonna pindala on 1753 km&sup2;. Veepindala on 20 km&sup2;.

Elanike arv on 2016. aasta seisuga 113. 2010. aasta USA rahvaloenduse kohaselt oli seal 82 elanikku ja 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 64 elanikku. Lovingi maakond on sellega Ameerika Ühendriikide kõige väiksema rahvaarvuga maakond. Asustustihedus on 0,06 in/km².

Maakonna läänepiir kulgeb paralleelselt Pecosi jõega. Põhjaosas piirneb maakond New Mexico osariigiga.

## Naabermaakonnad
*Lea maakond, New Mexico (põhjas)  
*Winkleri maakond (idas)
*Wardi maakond (kagus)
*Reevesi maakond (edelas)
*Eddy maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 26. veebruaril 1887 Tom Greeni maakonna osast. Maakond on saanud nime veisepidaja Oliver Lovingi (eluaastad 1812–1867) järgi. Maakond likvideeriti 1897. aastal ja loodi uuesti 1931. aastal, millega on see ainus Texase osariigi maakond, mis on loodud kaks korda.

1925. aastal avastati Lovingi maakonnast naftat.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Metspart

**"Metspart"** ("Vildanden") on Henrik Ibseni 1884. aastal valminud sümbolistlik näidend.

## Tegelased

*Håkan Werle (suurärimees, vabrikuomanik)
*Gregers Werle (tema poeg)
*Vana Ekdal
*Hjalmar Ekdal (eelmise poeg, päevapiltnik)
*Gina Ekdal (Hjalmari naine)
*Hedvig (nende tütar, 14-aastane)
*Berta Sørby (Werle virtin)
*Relling (arst)
*Molvik (endine teoloog)
*Pettersen (Werle teener)
*Gråberg (raamatupidaja)
Sisevete pindala

**Sisevete pindala** on riikide, haldusüksuste ja teiste alade pindala iseloomustamisel kasutatav näitaja, mis võrdub alale  jäävate siseveekogude osade pindalade summaga. Sisse ei arvestata territoriaalmere pindala, kui pole teisiti märgitud.
Arg koer nimega Julgus

**"Arg koer nimega Julgus"** (algupärane pealkiri "Courage the Cowardly Dog") on Ameerika Ühendriikides toodetud anima-õuduskomöödiasari.

Selle lõi animaator John R. Dilworth (sündinud 1963) Cartoon Networki jaoks.

## Süžee
Julgus on arglik koer, kelle omanikud ta juba kutsikana tänavale viskasid. Õnneks märkasid koera leebe Muriel ja tema ahne abikaasa Eustace, kes võtsid ta endaga kaasa ja pakkusid talle kodu oma üksildases talus. 

Olgugi et tegu on taluga, mis asub keset eimiskit, kohtab seal tihti kõiksuguseid koletisi, tulnukaid, deemoneid, hulle teadlasi, zombisid ja muid olendeid. Ometigi näib, et argpüksist Julgus on tegelikult ainus, kes julgeb neile vastu astuda.

## Tegelased
* Julgus (Marty Grabstein) – sarja protagonist. Ta on üleliia hirmunud roosa *beagle*'i tõugu koer, kes elab väljamõeldud kohas Nowhere'is Kansases.
* Muriel (Thea White) – armastab Julgust. Ta on lahke, rahulik, meeldiv, eakas ja ülekaaluline.
* Eustace (Lionel G. Wilson, hiljem Arthur Anderson) – tõre, egoistlik, ablas ja õel eakas talunik. Ta on Murieli abikaasa.

## Osad

## Välislingid
*
*Filmiveeb
Marie Luise Girard de Soucanton

**Marie L(o)uise [[Girard de Soucanton]]** (sünninimega Berg; 11. veebruar 1821 – 11. mai 1901) oli baltisaksa aadlik, ka Eesti alal tegutsenud ühiskonnategelane.

1881 asutas Marie Luise Tallinnas omanimelise naiste varjupaiga (Marie Louise Girard de Soucantoni naiste varjupaik Tallinnas).

## Isiklikku
Marie Luise oli abielus parun Arthur Girard de Soucantoniga. Abielust sündisid
*Eleonore Karoline Valerie (5. veebruar 1842 Kunda – 11. august 1910 Wertheim), abiellus 11. mail 1865 Eugen Ferdinand Kyberiga
*Johann Karl Étienne (6. september 1843 Kunda – 8. oktoober 1910 Tallinn), Tallinna kaupmees ja Briti Tallinna auasekonsul, Thomas Clayhills and Son juhataja, abiellus 25. juulil 1870 Olga Alexandra Tobieseniga
*Claude Antoine (5. juuni 1845 Kunda – 26. aprill 1868 Hamburg), uppus
*Marie Luise Gabrielle (sündis 12. november 1846 Kunda), abiellus 16. veebruaril 1868 Ernst Friedrich Niebuhriga
*Julie Henriette Estelle (17. juuli 1850 Kunda – 2. detsember 1929 Berliin-Lichterfelde), abiellus 16. oktoobril 1873 Julius Theodor Wittega
*Catarina Helene Claudine Girard (25. november 1855 Kunda – 8. jaanuar 1930 Tallinn), abiellus 29. novembril 1872 Johann Eugen Alexander von Nottbeckiga
Marie Louise Girard de Soucantoni naiste varjupaik Tallinnas

**Marie Louise Girard de Soucantoni naiste varjupaik Tallinnas** (ka *Paruness Girard de Soucantoni naiste varjupaik "Marie-Louisen-Stift",* saksa keeles Stiftung namens Baronesse Girard de Soucanton "Marie-Louisen-Stift") oli aastatel 1881–1939 Tallinnas Narva maantee 16 tegutsenud naiste varjupaik. 

Varjupaiga asutas 1881. aastal Tallinnas paruness Marie Louise Girard de Soucanton. Varjupaik oli mõeldud literaatide, teadlaste ja ametnike ning Tallinna suure gildi kaupmeeste luteriusuliste varanduseta leskede ja tütarde eest hoolitsemiseks ja neile ülalpidamise muretsemiseks.

Varjupaiga juhtorgan oli 8-liikmeline kuratoorium, hiljem 12-liikmeline hoolekogu.

Varjupaik lõpetas tegevuse 1939. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Culbersoni maakond

**Culbersoni maakond** (*Culberson County*) on maakond USA-s Texase osariigi lääneosas.

Maakonna halduskeskus on Van Horn.

Maakonna pindala on 9876 km². Veepindala on 1 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2398.

## Naabermaakonnad
* Otero maakond, New Mexico (loodes)
* Hudspethi maakond (läänes)
* Jeff Davise maakond (lõunas)
* Reevesi maakond (idas)
* Eddy maakond (põhjas)

## Viited
Kose-Kallaste

**Kose-Kallaste** on allasum Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

## Tänavad
*Kallaste tänav
*Kose tee
*Ernst Särgava allee

## Viited
Paekalda

**Paekalda** on allasum Tallinnas Lasnamäe linnaosas Paevälja asumis.

## Tänavad
*Neemiku tänav
*Paekalda tänav

## Viited
Hundipea

**Hundipea** on allasum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis.

## Tänavad
*Hundipea tänav
*Lume tänav
*Nõlva tänav
*Tööstuse tänav

## Vaata ka
*Hundipea mägi
*Hundipea neem
*Hundipea poolsaar
*Hundipea sadam

## Viited
Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts

**Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts** oli 19. sajandi lõpus Riias asutatud selts, mille eesmärk oli ülal pidada ja toetada langetõbiseid ja nõdrameelseid ning rajada neile eriasutusi.

Selts asutati Riias. Seltsi põhikiri kinnitati 3. juunil 1893. 

Seltsil oli mitmeid piirkondlikke haruseltse, näiteks Pärnu haruselts (saksa keeles Pernauer Zweigverein zur Verpflegung der Idioten und Epileptiker in Livland).

Selts asutas 1897. aastal Jämejala Psühhiaatriahaigla.

Seltsi tegevus soikus Esimese maailmasõja ajal, tegevuse lõpetamise täpne aeg on teadmata.

## Viited

## Välislingid
*
Ueda Akinari

**Ueda Akinari** (jaapani keeles 上田秋成, ka **Ueda Shūsei**; 25. juuli 1734 Ōsaka – 8. august 1809 Kyōto) oli jaapani kirjanik ja waka-luuletaja. Tema mõlemad teosed, "Vihma ja kuupaiste lood" (雨月物語 *Ugetsu monogatari*, 1776) ja "Kevadvihma lood" (春雨物語 *Harusame monogatari*, 1809), kuuluvad Jaapani kirjandusklassikasse. 

Ta sündis aastal 1734 Ōsakas tundmatule isale ja prostituudist emale. Lapse lapsendas Ueda Mosuke nimeline õli- ja paberikaupmees. Tema tervis oli lapsena vilets, ta põdes kas rõugeid või lastehalvatust; samuti olid tema mõlema käe sõrmed deformeerunud, kuid see ei takistanud tal kirjutamist. Kasuisa võimaldas talle korraliku hariduse: ta õppis Jaapani ja Hiina kirjandust, ta harrastas mõningal määral *[[haikai]]*-luulet (kuni sai selles vallas piisavalt tuntuks, et sõbrustada Edo perioodi ühe kõige olulisema *haikai*-luuletaja Yosa Busoniga), samuti käis ta sageli teatrites.

Aastal 1761 suri tema kasuisa, ta üritas kasuisa ärisid edasi pidada, kuid tal polnud ärivaistu ja kui maja kümme aastat hiljem maha põles, jättis ta senise äri sinnapaika ning hakkas hoopis arstiteadust õppima. Sellel alal sai ta mõne aasta pärast päris jõukaks; tema meditsiiniõpetaja Tsuga Teishō oli õpetlane, kes ühendas oma tegevuses tulutoova arstiameti laiaulatuslike teaduslike harrastustega (mille hulka kuulus ka hiina klassikalise kirjanduse uurimine). Ta praktiseeris Ōsakas meditsiini aastani 1787, mil ta oma praksisest loobus, et edaspidi ainult kirjandusega tegeleda.

Eesti keeles on Ueda Akinari teostest ilmunud osaliselt "Vihma ja kuupaiste lood" Rein Raua tõlkes.

## Kirjandus
*Ueda Akinari. *Vihma ja kuupaiste lood*. Tõlge klassikalisest jaapani keelest, saatesõna ja kommentaarid: Rein Raud. Tallinn : Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015. 134 lk. (Bibliotheca Asiatica) ISSN 1736-9118 ISBN 9789985588031
Rogaini maailmameistrivõistlused

**Rogaini maailmameistrivõistlused** on Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni (IRF) tiitlivõistlused rogaini maailmameistrite selgitamiseks. 

Võistluse kontrollaeg on 24 tundi. Võistlus on võistkondlik, võistkonnas võib olla 2 või 3 liiget. Eesmärk on koguda kontrollaja jooksul võimalikult palju punkte maastikule paigutatud kontrollpunktide läbimisest. Kontrollpunkte võib läbida vabalt valitud järjestuses. 

Tulemusi arvestatakse ja maailmameistri tiitel selgitatakse välja kolmes põhiklassis mees-, nais- ja segavõistkondadele. Lisaks kolmele põhiklassile on eraldi võistlusklassid juunioridele (kuni 23-aastased), veteranidele (40-aastased ja vanemad), superveteranidele (55-aastased ja vanemad) ja ultraveteranidele (65-aastased ja vanemad). Vaatamata eraldi võistlusklassidele võistlevad kõik võistkonnad samal rajal.

Rogaini MMi korraldamise õigused annab IRFi nõukogu oma otsusega IRFi liikmesriigi korraldusrühmale. Aastatel 1996–2010 toimus rogaini MM üle aasta, aastatel 2012–2017 igal aastal. Aastal 2019 otsustas IRF nõukogu, et rogaini MM-id toimuvad edaspidi taas üle aasta. Aastaks 2020 kavandatud rogaini MM USA-s lükati koroonapandeemia tõttu esialgu aasta võrra edasi, ent 2021. aastal otsustati see lükata edasi veel kahe aasta võrra.

## Rogaini maailmameistrivõistlused

## Vaata ka
* Rogaini Euroopa meistrivõistlused

## Viited

## Välislingid
* 1996. aasta rogaini MM, Mt. Singleton, Austraalia
* 2006. aasta rogaini MM, Warrambungles, Austraalia
* 2008. aasta rogaini MM, Karula rahvuspark, Eesti
* 2010. aasta rogaini MM, Cheviot, Uus-Meremaa
* 2012. aasta rogaini MM, Přebuz, Tšehhi 
* 2013. aasta rogaini MM, Alol, Venemaa
* 2014. aasta rogaini MM, Black Hills, Lõuna Dakota, USA
* 2015. aasta rogaini MM, Kiilopää, Soome
* 2016. aasta rogaini MM, Alice Springs, Austraalia
* 2017. aasta rogaini MM, Rāzna rahvuspark, Läti
* 2019. aasta rogaini MM, La Molina, Kataloonia
* 2022. aasta rogaini MM, Paprsek, Tšehhi
* 2023. aasta rogaini MM, Sierra Nevada, USA
* 2025. aasta rogaini MM, Quintanar de la Sierra, Hispaania
Johann Faure erakliinik

**Johann Faure erakliinik** oli aastatel 1891–1920 Tartus aadressil Vallikraavi 10 tegutsenud erakliinik.

Kliiniku asutas Johann Richard Faure (1851–1909). Kliiniku põhikirja kinnitas 30. mail 1891 Venemaa siseminister. Erakliinik pidi Tartu linnaarsti kaudu esitama oma tegevusaruanded Liivimaa kubermanguvalitsuse arstiosakonnale.

Kliinikus oli günekoloogia- ja kirurgiaosakond Kliinikut juhtis Johann Richard Faure ja pärast tema surma professor Werner Zoege von Manteuffel (1857–1926). Aastatel 1911–1920 oli kliiniku peakirurg Wolfgang von Reyher (1879–1950).

Johann Faure erakliinikus oli ravil ja suri raskelt haavatuna Eesti Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov.

Kliinik suleti 1920. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Enn Ernits

**Enn Ernits** (sündinud 5. mail 1945 Vara vallas) on eesti loomaarstiteadlane, keeleteadlane ja esperantist, veterinaariadoktor (1996).

Ta lõpetas aastal 1963 Alatskivi Keskkooli ja aastal 1968 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna veterinaaria osakonna veterinaararsti kvalifikatsiooniga. Aastal 1972 lõpetas ta Moskva Veterinaaria Akadeemia pedagoogikateaduskonna veterinaariaõpetaja kvalifikatsiooniga.

## Publikatsioonid (osaline)
* Ääremärkusi Jaan Kaplinski mitmusekäsitelule, Keel ja Kirjandus, 2015
* "Mihkel Veske panusest vene keelde laenatud soome-ugri sõnade uurimisse.", Emakeele Seltsi aastaraamat 2013, 59, lk 9–27, 2014
* Kas emakas või söögitoru?: Keelekommentaar. Eesti Loomaarstlik Ringvaade, 3/4, lk 31–32, 2014
* "Vadja keele sõnaraamat", Linguistica Uralica, 3, 227–233, 2014
* Nahkur, Esta; Jalakas, Mihkel; Andrianov, Vladimir; Järv, Eha, Lehma ja põdralehma vaagen võrdlevanatoomiliselt, Terve loom ja tervislik toit, Tartu, 21.-22. märts 2013, Tartu: Eesti Maaülikool, 2013
* Ülenurme valla asulatest ja nende nimedest, 4. juuli 2012 
* Nahkur, E.; Jalakas, M.; Järv, E. Morphological Characteristics of Pelves of Estonian Holstein and Estonian Native Breed Cows from the Perspective of Calving. Anatomia, Histologia, Embryologia : Journal of Veterinary Medicine Series C, 40(5), 379–388, 2011
* Kuradite vägitegudest Äänisjärve idarannikul. Mäetagused. Elektrooniline ajakiri, 37, 45–56, 2007

## Raamatud
*"Lingua Latina in anatomia: Ladinakeelsed anatoomiaterminid: Hääldus, struktuur ja sõnavara.", Tartu: Eesti Maaülikool, 2015
* Nahkur, "Koduloomade anatoomia X Linnu kehaehitus.", Tartu: Eesti Maaülikool, 2013 
* Ernits, E.; Nahkur, E., "Koduloomade anatoomia. Kõrgkooliõpik",  Tartu: Halo Kirjastus, 2013, ISBN 9789949426287
* (kaasautor) "Eesti kohanimeraamat", Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016

## Tunnustus
* 1999 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2013 – aasta loomaarst 2013 (Eesti Loomaarstide Ühing) 
*2015 – Emakeele Seltsi auliige 

## Viited

## Välislingid
* 
* Uma Leht, Aasta eläjätohtri om kimmäs oppaja, Joulukuu 31. päiv 2013
Colin Welland

**Colin Welland** (sünninimi **Colin Edward Williams**; 4. juuli 1934 Leigh – 2. november 2015) oli Briti näitleja ja filmistsenarist.

1981. aastal võitis ta Oscari parima algupärase stsenaariumi kategoorias filmi "Tulevankrid" ("Chariots of Fire") eest.

## Osatäitmisi filmides
* "Kes" (1969)
* "Villain" (1971)
* "Straw Dogs" (1971)
* "Sweeney!" (1977)
* "Dancin' thru the Dark" (1990)

## Välislingid
*
Tartu JK Tammeka III

**Tartu JK Tammeka III** (varem **Tartu JK Tammeka U19**) on Eesti jalgpalliklubi Tartu JK Tammeka duubli Tartu JK Tammeka U21 duubel, mis osaleb EMV-tel III liigas Lõuna piirkonnas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad

### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Tartu JK Tammeka
*Tartu JK Tammeka U21

## Viited

## Välislingid
*Tartu JK Tammeka III EJL-i kodulehel
Dobasna

**Dobasna** (poola keeles *Dobośnia* või *Dubośna*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kiraŭski rajoonis, Dobasna külanõukogu halduskeskus. Dobasna asub Dobasna jõe kaldal.

## Ajalugu
Dobasnat on kirjalikult esmamainitud XV sajandil, mil Vytautas andis selle Drucki vürstide valdusse. Hiljem läks asula tagasi Leedu suurvürstide valdusse.

XVI sajandil läks Dobasna Chodkiewiczite valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. Dobasnast sai alev 1587. aastal.

Alev vahetas korduvalt omanikku, kuni aastal 1716 hakkas see kuuluma Sapiehadele. Sapiehade valdusse jäi asula kuni XIX sajandini. Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu.

XIX sajandi alguses said asula omanikuks Bułhakid, kelle valdusse jäi mõis kuni oktoobrirevolutsioonini. Nemad ehitasid lähedal asuvasse Žyličy külla uue mõisasüdame. Aastail 1839–1862 töötas vanas mõisasüdames suhkruvabrik, mille toodangut turustati Moskvas, Hersonis ja Krementšukis. Vabrikus oli kasutusel aurumasin, seal töötasid ka hüdraulilised pressid.

Aastal 1919 läks Dobasna Valgevene NSV koosseisu. Sama aasta 19. jaanuaril hakkas see kuuluma Vene NFSV koosseisu, Valgevene NSV-le tagastati see aastal 1924.

## Legende

Kohalik legend väidab, et varem asus asula teises kohas. Kui asulasse saabusid rüüsteretkele mongolid, nägid sealsed elanikud, et seda vastast pole võimalik jõuga võita. Nii võtsid nad rüüstajad lahkelt vastu, söötsid-jootsid neid, andsid parimad asemed ja soovisid neile head ööd. Öösel aga põletasid nad küla koos rüüstajatega maha, seejärel ehitasid uue küla selle praegusse asukohta. Sellest võõrustamisest olevat saanud asula nime Dobasna (*Добрага сна* – 'head ööd').

## Tuntud elanikke
*Jadvigin Š. – Valgevene kirjanik ja luuletaja

## Viited

## Välislingid
Prantsuskeelne kirjandus

**Prantsuskeelne kirjandus** on ilukirjandus, mis on kirjutatud prantsuse keeles.

## Tuntumaid teoseid
*Rolandi laul
*Chrétien de Troyes: "Yvain ehk Lõvirüütel", "Lancelot ehk Kaarikurüütel", "Perçeval ehk Graali lugu"
*"Tristan ja Isolde"
*Guillaume de Lorris, Jean de Meung: "Roosiromaan"
*François Rabelais: "Gargantua ja Pantagruel"
*Madame de la Fayette: "Printsess de Clèves"
*Antoine François Prévost: "Manon Lescaut"

## Vaata ka
*Prantsuse kirjanike loend
Viljandi linavabrik

**Viljandi linavabrik** oli Viljandis tegutsenud linatööstusettevõte.

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1912, kui Viljandi Linatööstuse Ühisus asutas lina ja paklase ketramis- ja kudumisvabriku. 1926. aastal jätkas ühisus tegevust Viljandi Linavabriku nime all. 

1930. aastatel oli vabrik Viljandi suurim tööstusettevõte. 

Aastal 1940 vabrik natsionaliseeriti. Aastatel 1940–1950 kandis vabrik nime Viljandi linavabrik ning 1950–1975 Viljandi linaketramis- ja kudumisvabrik.

## Viited

## Välislingid
*
Žyličy

**Žyličy** (transkribeerituna **Žõlitšõ**, poola keeles *Žylicze*, vanasti ka *Dobośnia*) on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kiraŭski rajoonis Dobasna külanõukogus.

## Ajalugu
Žyličyt on esimest korda kirjalikult mainitud XIV sajandil. XVI sajandil läks Žyličy Chodkiewiczite valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. 

Asula vahetas korduvalt omanikke, kuni aastal 1716 hakkas see kuuluma Sapiehadele. Sapiehade valdusse jäi Žyličy kuni XIX sajandini. Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu.

XIX sajandi alguses said asula omanikuks Bułhakid, kelle valdusse jäi see kuni Oktoobrirevolutsioonini. Nemad ehitasid sinna ka uue mõisasüdame (vana mõisa keskus asus Dobasnas).

Aastal 1919 läks Žyličy Valgevene NSV koosseisu, seal asutati kolhoos. Külast sai alevik, vanas mõisa peahoones hakkas tegutsema agronoomide kool, millest sai hiljem põllumajandustehnikum.

## Viited
Rõhumäärsõna

**Rõhumäärsõna** ehk **modaaladverb** näitab kõneleja suhtumist, hoiakut kõneldusse, nt *ometi, küllap, võib-olla, vaevalt, arvatavasti, ehk, ilmselt*. Enamasti toimivad modaaladverbid lauses üldlaiendina, varjundades lausega väljendatava situatsiooni tähendust. Nt vrd lauseid: *Ta rääkis *'lihtsalt*** (adv) ja ''Ta '''lihtsalt''' rääkis'' (modadv). Või ''See oli '''õige''' tilluke loom'' (adv) ja ''Läheks '''õige''' kinno?'' (modadv) 

==Jagunemine==
Modaaladverbid talitlevad lauses:

1) modaallaiendina, nt ''võib-olla, arvatavasti, vist, kahjuks''. Nt ''Ma ei saa seda '''kahjuks''' teha''; seda tüüpi väljendid on suhtluses vajalikud kõneleja- või kuulajapoolse arvamuse või hinnangu väljendamisel.

2) grammatilise üldlaiendina, nt ''kas, las'', nt ***Kas** eile vihma sadas?''; – siin lisandub sõnale grammatiline tähendus teatud lausetüübi väljendamise mõttes.

3) teatestruktuuri väljendava üldlaiendina, nt ''ju, siis'', nt ''Ma ju kõnelesin sellest; olgu siis pealegi'';

4) konnektiivlaiendina (siduv laiend), nt ''ka, samuti, eelkõige, veel, hoopis, küll, just, kas või, juba'', nt ''Just **see** ongi põhiküsimus'' – ''see'' viitab tähendusseosele kontekstiga;

5) intensiivistava üldlaiendina, nt ''no, ometi, jah, vaat''. Nt ***Vaat*' see on alles uudis''.

Sageli võib üks ja seesama sõna esineda lauses paralleelselt nii iseseisva (võimalik küsimustada) kui modaaladverbina (küsimust esitada raske). 

## Vaata ka
*Määrsõna
*Asemäärsõna
*Abimäärsõna
*Määrus

## Viited

## Kirjandus
* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995.
* Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528.
* Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat
*Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
*Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri
Tallinna FC Levadia III

**Tallinna FC Levadia III** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Levadia duubli Tallinna FC Levadia II duubel.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Tallinna FC Levadia
*Tallinna FC Levadia II

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Tartu kinnistusamet

**Tartu kinnistusamet** (saksa keeles *Krepost-Abteilung zu Dorpat*) oli Tartus kinnisvaraga tegelenud asutus. 

1889-1925 kandis asutus nime *[[Tartu-Võru Rahukogu]] Krepostijaoskond*, 1925-1929 *Tartu-Võru Rahukogu Kinnistusjaoskond* ja 1929-1938 *Tartu-Valga Kinnistusjaoskond*. 

## Vaata ka
*Kuressaare kinnistusamet
*Narva kinnistusamet
*Pärnu kinnistusamet
*Rakvere kinnistusamet
*Tallinna kinnistusamet
*Viljandi kinnistusamet
*Võru kinnistusamet

## Viited

## Välislingid
*
Asemäärsõna

**Asemäärsõna** e **proadverb** on muutumatu sõna, mis esineb lauses adverbiaalina ning viitab kontekstist selguvale ja tekstis täistähendusliku määrsõnaga tähistatavale tunnusele, noomenile või suuremale süntaktilisele üksusele või ka kõnesituatsiooni elemendile. Tähendus võib jääda ka konkretiseerimata. Proadverbid täidavad asendusfunktsiooni. Tegelikult on piir täistähenduslike määrsõnade ja mittetäistähenduslike proadverbide vahel hajus. Kindlad proadverbid on temporaalsetest e ajaadverbidest *siis, millal, kunas*; lokaalsetest e kohaadverbidest üldtähendusi väljendavad *sinna, sealt, siia, siin, siit, kus, kuhu, kust*; viisi- ja seisundiadverbidest üldtähendsusega *nii, nõnda, sedasi, sedaviisi, sedamoodi, kuidas*. Leidub ka kvantiteedi üldtähendust märkivaid proadverbe, nt *sedavõrd, niivõrd*; põhjust märkivaid, nt *sellepärast, seepärast, seetõttu, seeläbi, miks, mistõttu*; otstarvet märkivaid, nt *selleks, misjaoks, mistarvis, milleks*; mööndust väljendavaid, nt *kusjuures, seevastu*. 

## Jagunemine
Enamasti konkretiseerub proadverbide tähendus kontekstis, kuid on proadverbe, mille tähendus jääbki määratlemata: 

a) umbmäärased: *kunagi, kusagil, millalgi, millegipärast*;

b) üldistavad: *kõikjal, kõikjale, alati, igati*;

c) välistavad: *mujale, mujal, mujalt, teisale, teisal, teisalt, teisiti*;

d) küsivad: *millal, kuhu, kust, kuidas, misjaoks, mistarvis, milleks*. 

## Vaata ka
*Määrsõna
*Abimäärsõna
*Rõhumäärsõna
*Määrus

## Viited

## Kirjandus
* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995.
* Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528.
* Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

## Välislingid
*Eesti keele käsiraamat
*Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
*Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri
Aleksandrija vald

**Aleksandrija vald** (Leedu keeles *Aleksandrijos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub rajooni põhjaosas Läti piiri ääres.

Valla pindala on 99&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1559 inimest. Valla keskuseks on Aleksandrija küla. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 1, vallavanem on Violeta Nikartienė. Aastani 2020 oli sel positsioonil Edmundas Bertulis.


Kaukolikai.JPG|Kaukolikai
Aleksandrija._Bažnyčia.JPG|Aleksandrija
Apuolėspiliakalnis6.JPG| Apuolė linnamägi


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Barstyčiai vald

**Barstyčiai vald** (leedu keeles *Barstyčių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.

Valla pindala on 75&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 969 inimest. Valla keskuseks on Barstyčiai alev (2010 aastal 528 elanikku). Vallamaja asub aadressil Skuodo g. 2. Vallavanem on Gintautas Čičirka.


Kruopių_paminklas_partizanams_2009_(1).JPG|Kruopiai
Barstyčiai1.JPG|Barstyčiai
Barstyčiuakmuo.JPG| Barstyčiai rändrahn


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Lenkimai vald

**Lenkimai vald** (leedu keeles *Lenkimų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub Läti piiri ääres.

Valla pindala on 74&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 979 inimest. Valla keskuseks on Lenkimai alev (2010 aastal 647 elanikku). Vallavanem on Rimantas Mikšta.


Zemyte_paminklas_partizanams_2008.JPG|Žemytė
Lenkimai3.JPG|Lenkimai kirik
Lenkimų_NKVD_būstinė_2011.JPG| Lenkimai


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Mosėdise vald

**Mosėdise vald** (leedu keeles *Mosėdžio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.

Valla pindala on 97&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 2376 inimest. Valla keskuseks on Mosėdise alev (2010 aastal 1141 elanikku). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 4, vallavanem on Jolanta Azondenienė. 


Šatraminių_kaimas_2011.JPG|Šatraminiai
Šaukliai,_Skuodo_raj.JPG|Šaukliai
Udraliai_Skuodo_r._Pagrindinė_gatvė.JPG|Udraliai


Vallas on järgmised asulad:

## Viited
Hiiemetsa liukivi

**Hiiemetsa liukivi** on rändrahn suurusega 2,4 x 15,2 m. Hiiemetsa liukivi asub Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Iru Kuuskivi

**Iru kuuskivi** on rändrahn Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis Priisle tee ja Hooldekodu tee ristmiku lähedal.

Rahnu mõõtmed on 6,3 x 1,9 x 17,8 m. Kivi on alates 1992. aastast looduskaitse all.

Tegemist rabakiviga, mis on lõhutud kuueks tükiks, millest vähemalt kaks on ära veetud.

## Viited
Lepakose rändrahn

**Lepakose rändrahn** on kaitsealune rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

## Asukoht
Rändrahn asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee 18. kilomeetri lähedal, 1,3 km Navesti jõe Vanaõue sillast Vändra pool, Vanaõue metsavahikohast Navesti jõe juurde suunduva kruusatee ääres, kohe orunõlva jalamil, männimetsa ja jõelammi piiril. Maanteelt 450 m, uuest Lepakose betoonsillast Navesti jõel 150 m ülesvoolu (kirdes), teest 10 m. Rahn on hästi nähtav.

## Kirjeldus
Rändrahn on alates 1959. aastast loodususkaitse all (registrinumber 204).

Lepakose rändrahn on ümarakontuuriline ja lapik, järsu, otse vesisele lammisoodile laskuva lõunaküljega. Nähtavad mõned kinnislõhed, mis annavad rahnule subhorisontaalse eralduskuju. Rahn on sammaldunud. Graniit, jämedakristalliline, suurte 2–3 cm K-päevakivi ja kuni 1 cm ulatuvate piimja kvartsi kristallidega hallikas-roosakirju. See kivimtüüp meenutab rabakivi, kuid on vastava struktuurita, erinev kvartsieritiste ja üldise lõhenemiskuju poolest – läheneb vahetüübina porfüürsele gneissgraniidile, mida Viljandimaal on palju ning üsna suure varieeruvusega. 

Rahnu pikkus on 6,5 m, laius 5,9 m, kõrgus 2,8 m ja ümbermõõt 18,0 m. (Viimased andmed E.Pirrus, 1997)

## Viited

## Kirjandus
*Looduskaitse teatmik. Tallinn. 1960, lk. 284.
*Siin- ja sealpool maanteed. Viljandi rajoon. 1973, lk. 11; 1987, lk. 85.
*Suure-Jaani Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid. Tallinn, 1981, lk. 32 (Käsikiri Keskkonnaministeeriumis).. 
*Viiding, H. Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend. Tartu, 1986, lk 47, 67.

## Välislingid
*
*
*
Liivasoo hallkivi

**Liivasoo hallkivi** on rändrahn Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. 

See on piirkonna suurim rändrahn. Rahnu ümbermõõt on ligikaudu 16 m ja kõrgus 2,2 m.
 
Hallkivi on looduskaitse all alates 2003. aastast. 60–70 aastat tagasi olevat kivi olnud Jõeäärse talu laudasein. Kivi lamedal pealispinnal kuivatati kuumade ilmade ajal vilja.

Hallkivist 300 meetrit lõunas paiknevad omapärase kujuga nn. sadulakivid.

## Viited

## Välislingid
*
Oru rändrahn

Oru rändrahn asub Tallinnas, Kadriorus Oru tänav 18 aias (Kesklinn). Rändrahn on üksikobjektina looduskaitse all 1992. aastast. Oru rändrahn on 6,0 m pikk, 4, 8 m lai, 3,4 m kõrge ning ümbermõõduks on 17,2 m. Rahn on järskude külgedega, mis allosas on kohati negatiivse kaldenurgaga; Ümaratipuline, üksikute kinnislõhedega, millest paar läbistavad rahnu ülevalt alla. Lõunakülg on taimestikuvaba, teistel kasvab samblaid ja samblikke.



## Viited
Aseri pank

**Aseri pank** on paljand Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas. Aseri paekalda paljandiks on paljand endise paemurru kohal, kus kunagi asus piirivalve lasketiir.  Panga kõrgus on 51 meetrit .

## Viited
Puiatu suurkivi

**Puiatu suurkivi** on rändrahn Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike-Kõpu külas. Puiatu suurkivi on looduskaitse all. Rahnu mõõtmed on 6,4 x 4,5 x 2,0 m, ümbermõõt 18,3 m.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Neeruti Ukukivi

**Neeruti Ukukivi** ehk **Kalevipoja kivi** ehk **Kreutzwaldi kivi** on hallist graniidist rändrahn Neeruti lähedal, kuivanud Lammasjõe oru lõunaveerul, maanteest 80 m läänes. 

Kivi on väga suurte mõõtmetega ja suhteliselt lapik. Kivi pealispind on tihti porine, kuna kariloomad käivad seal peal.

## Viited
Auksi kivi

**Auksi rändrahn** on kaitsealune rändrahn Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Auksi külas.

Rahnu pikkus on 6,2 m, laius 3,4 m ja kõrgus 2,3 m (mõõdetud 1981.aastal).

Rahn on ümara pätsi kujuline, väheste kinnislõhedega. Pealispinnal on sammalt ja rohttaimi, kirdenurgal seisab rahnu kõrval haab. Kivist 400 m loodes asub veel teinegi suur rahn – Auksi põllukivi, rahnust põhjaloodesse jääb kaitsealune Auksi jalakas. Rahnust 550 m kaugusel läänes asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja Auksi tee rist.

Auksi rändrahn võeti kohaliku tähtsusega objektina kaitse alla 1964. aastal, 1990. aastal võeti rahn riikliku kaitse alla.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rõngu kivi

**Rõngu kivi** (ka **Rõugu kivi** ja **Tääksi Rõugu kivi**) on rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Rahnu mõõtmed 5,0 × 3,7 × 1,8 m, ümbermõõt 15,5 m. Rahn on pealt tasane, lame, mitmete lõhedega. Rõngu kivi on kaitstav loodusmälestis.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Uhaku juga

**Uhaku juga** asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, 0,4 km põhja pool Purtse-Kiviõli maanteest, kus Purtse jõkke suubub Erra jõgi Uhaku karstialal. 

Uhaku lubjakivist joaastangu kõrgus on kuni 1,5 m. Uhaku juga on Eesti jugade seas ainulaadne. See ainuke juga, mis ei asu Põhja-Eesti klindi tsoonis. See on ainuke karstilehtrisse laskuv juga. 

Uhaku karstiala puhul räägime mitmest joast. Huvitav on see, et need kaks Uhaku juga ei tegutse ühel ajal. Madala veeseisu korral neeldub Uhaku jõgi enne, kui see otseselt karstilehtrite piirkonda jõuab, ning väljub allikatena Purtse jõe ääres Kõrgekaldal. Sel juhul ei kosta veekohinat kummastki joast. 

Kui veetase on keskmine, täitub mitu karstilehtrit ning Pikkhauda tekibki esimene väike juga. Seda nimetatakse Uhaku väikeseks joaks. Juga on tekkinud kahe karstilehtri kokkupuutekohale. Kui Uhaku väike juga tegutseb, siis suurem on tavaliselt veel kuiv või vett ainult niriseb. Kui veetase tõuseb, ujutatakse Pikkhaud veega üle ning Uhaku väikese joa tegevus katkeb. Vesi, mis maapinnas olevatesse karstilõhedesse ei mahu, hakkab liikuma otse Lüganuse kiriku suunas piki kanjonilaadset orgu ning tekitab sinna laskudes umbes meetri kõrguse Uhaku suure joa. 

## Viited
Sargakivi

**Sargakivi** on rändrahn Harju maakonnas Saue vallas Kiia külas. Sargakivi asub Vääna-Postilt 1 km loode pool, Vääna-Posti–Vääna teest vasakul põllu ääres. Rahnu mõõtmed on 4,2 x 3,0 x 2,0 m. Kivi juures on tahvel kirjaga: "Arheoloogiamälestis. Kultusekivi I aastatuhat e.m.a. On riikliku kaitse all". Sargakivi on alates 1999. aastast arheoloogiamälestisena kaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Linnamäe rändrahn

**Linnamäe rändrahn** on rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas, Lõhavere linnamäest 300 meetrit kirdes võsastunud sooheinamaa ja metsa piiril.

Rahn on raskesti leitav. Selle suurus on 5,0x3,0x1,3 meetrit ning ümbermõõt 15,6 meetrit. Linnamäe rändrahn on madal, lapiku kujuga. Looduskaitse all on see alates 1959. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Kükita suurkivi

**Kükita suurkivi** on kaitsealune rändrahn Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. See asub Vardi metskonna Varbola vahtkonna metsa serval Tallinna–Pärnu maantee ääres, Kükita teeristist ligi 200 m põhja pool.

Kükita suurkivi on roosakashallist jämedateralisest rabakivist rahn. Rahnu küljed on järsud ja servad ümarad. Selle lagi on kumer ning lael leidub kaks lauget looduslikku lohku, mille läbimõõt on 10–15 cm. Rahnu pealispinnal leidub sammaltaimi ja samblikke. Rabakivist rahnus esineb püstisi ja ka väikese kaldenurgaga pragusid. Suurkivi asub puisniidu serval ning selle seisukord on hea. 

Kivi kõrgus on 3,2 m, ümbermõõt 22,5 m

## Viited
Tammeveski kivi

**Tammeveski kivi** ehk **Tammeveski rahn** on kaitsealune graniidist rändrahn, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere külas Tammeveski talu kompenseeritud maal. 

Rändrahn paikneb suures osas maa sees ja teda läbib suur vertikaalne pragu. Arvatakse, et rahn olevat kunagi olnud Kobruvere hiiepaiga ohvrikivi.  

Mõõtmed: 6,2×4,2×2,4 m. 

Ümbermõõt 16,5 meetrit.

## Välislingid
*
*
*
Rebase kivi

**Rebase kivi** on rändrahn Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku-Nõmme külas. Rebase kivi on kaitstav loodusmälestis.

Kivi ümbermõõt on 17,5 m ja kõrgus 3,0 m.
Ussipõllu suurkivi

**Ussipõllu suurkivi** (ka *Ussipõllu rändrahn*) on rändrahn Raplamaal Kohila vallas Pahkla külas. Ussipõllu suurkivi ümbermõõt on 19,3&nbsp;m ja kõrgus 1,8&nbsp;m. Kivi on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tuhalaane rändrahn

**Tuhalaane rändrahn** on kaitsealune rändrahn Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas. Rahn asub Tuhalaane põlispuude grupi kaguosas, Kutsiku järve kaldal, kaupluse kinnistul. Rändrahnu mõõtmed on 5,5 x 4,3 x 3,3 m, ümbermõõt 16,0 m. Rahn paikneb järsul nõlval ja on osaliselt pinnasesse mattunud. Lõunakülg on püstine, idapoolne osa on tugevasti lõhenenud.

## Vaata ka
*Tuhalaane põlispuude grupp

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Vähikivi

**Vähikivi** on rändrahn Harju maakonnas Kose vallas Tammiku külas. 

See asub Tuhala-Kohila-Kolu teekolmnurgas, Nõmme teeristist 400 m Tuhala poole, maanteest 100 m lõunas, riigimetsa ääres, Sepa talu aiast 50 m kagus.

## Kaitse
Vähikivi ei kuulu kaitsealuste objektide hulka. Soovitav säilitada ilmeka maastikuelemendina Tuhala karstipiirkonnas.

## Iseloomustus
Pealtvaates tilgakujulise põhiplaaniga rahn, mille pikitelg kulgeb kirdest edelasse (65°). Küljed püstised, kirdekülg pisut eenduv. Rahnu pealispind on konarlik, kaetud sambla ja samblikega, lagi muhklik ja konarlik, edela poole madalduv. Lae kõrgemas kohas suuri kvartsipesi.

Vähikivi ümbrus on 20 m ulatuses lage rohumaa, nähtavasti endine põllumaa. Kaugemal laiub kuusik. Kivi kõrval kasvab metssõunapuu, jalamile on kuhjatud väiksemaid kive.

Rabakivi: tüüpilise ovoidstruktuuriga (viiburgiit)

Ü. Heinsalu mõõtis kivi pikkuseks 5,9 m, laiuseks 4,4 m, kõrguseks 2,2 m ning ümbermõõduks 14,3 meetrit. 	

E. Pirrus mõõtis kivi pikkuseks 5,6 m, laiuseks 3,1 m, kõrguseks 2,3 m ning ümbermõõduks 14,5 meetrit.	

## Välislingid
*
Kuradikivi (Hiiumaa)

**Kuradikivi** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas, Palade–Heltermaa vana maantee lähedal metsas, 750 m Palade koolimajast ida pool. 

Maastikul pole kivi kuigi kergesti leitav. Kuradikivi võeti kaitse alla 1973. aastal. Tegu on pikliku kujuga suhteliselt madala rahnuga. Mõõtmed: pikkus 5,3 m; laius 2,4 m; kõrgus 1,8 m, ümbermõõt 11,1 m ja maht 10,8 m3. Kivi kohta on muistend Vanapaganast.

Kuradikivi leidmine maastikul pole lihtne, kuna kaardil näidatud piirkonnas, kuid peaaegu tee ääres paikneb lähedaste mõõtmetega rahn (Palade–Heltermaa vana tee nn kagupoolne rahn), mille põhiplaan on siiski teistsuguse suunaga. Läheduses – talude pool – asub veel üks madal rahn, mille juurde külastajad seovad puuokstesse riidelinte.

## Viited
Oonurme rändrahn

**Oonurme rändrahn** on rändrahn, mis asub Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, Oonurme külas. 

Rändrahn asub Oonurme külast 300 m põhja pool, Rakvere–Rannapungerja maanteest 90 m ida pool põllul.

Oonurme rändrahn on kaitstav loodusmälestis. Rahn võeti kaitse alla 1959. aastal vabariikliku tähtsusega loodusmälestisena. 

### Iseloomustus
Rabakivi-graniit, mis on lagunenud kaheks osaks. Herbert Viidingu andmeil 1954. aastast on nende mõõtmed järgmised:
I pikkus 4,4 m; laius 3,6 m; kõrgus 2,2 m; ümbermõõt 14,5 m.
II pikkus 5,1 m; laius 2,9 m; kõrgus 2,8 m; ümbermõõt 10,8 m.
Rahnud on järskude külgedega. Põhjapoolsema rahnu (I) lagi on lame ja ümar, lõunapoolne (II) on teravaharjaline. Pinnad keskmiselt murenenud. Nõrgalt sammaldunud: samblikke rikkalikult. Esineb kinnislõhesid. Rahnu ümbrus on koristatud.
 
Oonurme oja paremal kaldal on kaitsealune kivikalme. Pärimuste järgi olevat Hiievälja künka all rahapada peidus.

Arvatakse, et rahnu olevat pooleks löönud välk. Rahvasuu väidab, et tegu on olnud hoopis vanapagana kätetööga.

### Uuritus
Rahnu uuris, mõõtis ja pildistas 1954. aastal Herbert Viiding. Samal aastal uuris rahnu ka R. Haamer. Hiljem kirjanduses (E. Kumari, Looduskaitse teatmik; H. Viiding, Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend) esitatud andmetesse on sattunud viga: I rahnu mõõtmed on näidatud võrdsetena II rahnu omadega (v.a ümbermõõt). 1985. aastal tegi Ü/K "Metsaprojekt" Eesti Metsakorralduskeskus Tudu Metsamajandi järelevalvepiirkonna looduskaitseobjektide revisjoni, selle aruande koostaja M. Raid sai (1986) Oonurme rändrahnu mõõtmisel senistest andmetest mõneti erinevaid tulemusi.

## Viited

## Kirjandus
* Eerik Kumari (toimetaja). Looduskaitse teatmik. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960, lk. 280
* Helmut Joonuks. Alutaguse. Tallinn: Eesti Raamat, 1969, lk. 105
* Herbert Viiding. Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend. Tartu: Eesti Teaduste Akadeemia, 1986, lk. 58
* Helmut Joonuks, Olav Vallimäe. Kohtla-Järve linn ja rajoon. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk. 156
Liivassaare kivi

**Liivassaare kivi**, ka **Liivassaare rändrahn** on suur rändrahn, mis asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taganurga küla põllul. Rahnu pikkus on 5,8 m, laius 4,5 m, kõrgus 3,0 m ja ümbermõõt 17,5 m. On looduskaitse all alates 1938. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Pühajõe pank

**Pühajõe pank** on pank, mis asub Jõhvi vallas, Ida-Virumaal. Panga pikkus on 3,08 km. 

## Kirjeldus
Pühajõe pank on Ontika tüüpi, see tähendab, et ülaosa moodustavad keskordoviitsiumi lubjakividest ning nende all lasuvatest alamordoviitsiumi liivakividest püstloodis sein, millele järgneb allpool Kambriumi liivakivi. Ehk seal paljanduvad aluspõhjakihid Aseri lademest kuni Tiskre kihistu kivimiteni välja. Panga serv siiski mereni ei ulatu, vaid järsaku alumist osa katab liigirikas laialehine pangamets, mis kasvab 10–30° kaldega Kambriumi sinisavidest pangajalamil. Savikihti võib märgata paljandumas mere ääres, kuid suuresti katab seda kuni viie meetri paksune rusukalle. Pank kõrgub 42–46 meetrit üle merepinna.

Pühajõe panga kaitseala asub panga lääneservas ja on nime saanud juba 1241. aastal dokumentides mainitud Pühajõe küla järgi. Läänes piirneb see Toila klindilahega ning idas Konju oruga. Klindilaht koos põhjas voolava Pühajõega katkestab umbes 20 kilomeetri ulatuses katkematu klindilõigu – Ontika panga. Klindilahe koos oma ajaloolise väärtuse ja mitmekesise pinnamoega pargimaastiku kaitseks on loodud Oru pargi maastikukaitseala. Klindilahes paiknes ka 19. sajandi lõpus ehitatud loss, mis oli 1930. aastatel tollase Eesti Vabariigi presidendi suveresidents. Ehitis hävis Teises maailmasõjas.

## Viited
Purtse org

**Purtse org** suubub Tallinna–Narva maantee lähedal samanimelisse klindilahte. Oru sügavnemine algab Püssi linna lähedal. Püssi ja Tallinna–Narva maantee vahel on oru sügavus 5–10 meetrit. Tallinna–Narva maanteest põhja poole suureneb oru sügavus 15 meetrini. Oru laius on alguses 50–100 m, umbes 1,5 km enne suuet oru laius suureneb poolesaja meetrini.

Purtse orgu on uurinud geomorfoloog August Tammekann (1926). Arvatakse, et Purtse jõeorg paikneb osaliselt vana kvaternaarieelse oru kohal.

## Viited
Tammispea kivi

**Tammispea kivi** ehk **Tammispea hiidrahn** on kolmeks osaks lagunenud rabakivist rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Tammispea külas. Kaks kolmest rahnust on hiidrahnu mõõtmetega:

* Suurima (II) rahnu pikkus on 11,2 m, laius 7,1  m, kõrgus 7,8 m, ümbermõõt 27,8 m ning maapealse osa maht 262 m³. Rahnu loetakse Eesti kõrgeimaks.
* Hiidrahn on ka I rahn. Selle pikkus on 10,2 m, laius 7,1 m, kõrgus 3,9 m, ümbermõõt 29,2 m ning maht 120 m³. Rahnu läbib rida lõhesid.
* Kolmas rahn (III) on väikseim. Selle pikkus on 6,2 m, laius 4,7 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 17,4 m ning maht 50 m³. 

Rahnud paiknevad rannatasandikul, kus pinnakatteks on peeneteraline liiv. 

Muistendi järgi viskas Kalevipoeg Tammispea Suurkivi siia Soomest. 

Suurim rahn (II) on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Nokakivi

**Nokakivi rändrahnude rühm** on kaitsealused rändrahnud, mis asuvad Harju maakonnas Rae vallas Soodevahe külas.

Nokakivi rändrahnude rühm asus varem Tallinnas Lasnamäel lennuvälja idaservas ning koosnes kahest suurest ja kümnest väikesest lähestikku asuvast rändrahnust. Nokakivi mõõtmed: 6,5 x 5,5 x 4,2 m, ü = 18 m. Tallinna lennujaama lennuliiklusala ehitustööde käigus terveks jäänud kivid teisaldati 2019. aastal uude asukohta.

## Viited
Paksu suurkivi

**Paksu suurkivi** on kaitsealune rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Rändrahn on graniidist, mõõtmetega 4,6 x 4,2 x 3,0 m ja ümbermõõduga 12,1 m. 

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Sirtsi hiidrahn

**Sirtsi hiidrahn** ehk **Sirtsi rändrahn** on migmatiidist hiidrahn, mis asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sirtsi külas. 

Kivi pikkus on 10,5 m, laius 6,7 m kõrgus 2,6 m, ümbermõõt 27,1 m ning maht 75 m3. 

Rahn on järskude külgede ja lameda, suhteliselt tasase laega. Selle pikal idaküljel ja lael on hästi väljaprepareerunud migmatiitseid ja ptigmatiitseid sooni. Rahnu kirdeküljelt on N. Mikkelsaare 1933. a. andmetel väike osa rahnust ära lõhutud. Rahn paikneb moreentasandikul.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Kangrukivi

**Kangrukivi** on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Saunja külas, mille mõõdud on u 4 x 1,3 meetrit. Kivil on kultuselohud. See on 1981. aastast kaitse all loodusmälestisena ja 1964. aastast kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Maarjamäe paekallas

**Maarjamäe paekallas** asub Tallinna Pirita linnaosas ning ulatub lauluväljaku ülemistest väravatest Kose teeni.

See on kaitsealune maa-ala. Paekallas võeti esimest korda kaitse alla 11. mail 1938 ja uuesti 22. mail 1992.

Maarjamäe paekaldal võib kohata väljakujunenud kõrget astangut, häid kambriumi ja ordoviitsiumi kivimite paljandeid. Üks neist on Suhkrumäe paljand Mäe tänava lõpul.

Astangu suhteline kõrgus on maksimaalselt 30 m, absoluutne kõrgus 47 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrvi suurkivi

**Kõrvi suurkivi** on rändrahn Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas. Kivi asub endise Kõrvi talu maadel keset metsa.
 
Kõrvi suurkivi on IUCN III kategooria kaitstav loodusmälestis. Gneissgraniidist rahnu ümbermõõt on 22,3 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Narva pank

**Narva pank** on Põhja-Eesti pankranniku lõik Narva jõe vasakul kaldal, kus jõgi lõikub Põhja-Eesti klindiplatoosse.

## Viited
Ellamaa Sepa-Mihkli rändrahn

**Ellamaa Sepa-Mihkli rändrahn** on rändrahn Rapla maakonnas Kehtna vallas Ellamaa külas Sepa-Mihkli talu krundil. Rändrahn kuulub kaitsealuste objektide alla. 

Rahnu mõõtmed on 5,4 x 3,9 x 2,4 m.

## Viited