Mauritiuse kreoolkeel

**Maurituse kreoolkeel** on põhiliselt Mauritiuse saarel, aga ka Prantsusmaal, Inglismaal ja Madagaskaril kõneldav keel. Seda keelt kõneleb umbes 806 000 inimest. Keel on arenev ning see on oluline osa mauritiuslaste rahvuslikust identiteedist.

## Keele ajalugu

Esimeste eurooplastena jõudsid Mauritiusele portugallased, kuid nad ei jäänud paikseks. Ka hiljem saarele jõudnud hollandlased, kelle kolooniaks oli Mauritius aastail 1638–1710, evakueerusid Réunionile, jättes maha ainult mõned põgenenud orjad. Pärast hollandlasi vallutasid 1715–1721 Mauritiuse prantslased.

Prantslased rajasid Mauritiusel orjanduslikke istandusi, nagu olid teinud varem Réunionil ja Lääne-Indias. Orjad moodustasid Mauritiuse rahvastikust suurema osa alates 1730. aastast ja 1777. aastaks oli neid juba 85% saare rahvastikust. Inimesi viidi Mauritiusele sunniviisiliselt Lääne-Aafrikast, Ida-Aafrikast, Madagaskarilt ja Indiast. Selle tõttu segunes Mauritiuse kreoolkeelde erinevaid keeli. Prantsuse keel kujunes orjade *lingua franca*'ks, ent prantslased ei suunanud nende keelekasutust ja orjade räägitav prantsuse keel teisenes. Ürikutes on 1773. aastal esmamainitud "kreooli keeli", mida orjad räägivad.

Napoleoni-ajastul vallutasid britid Mauritiuse, kuid nemad ei mõjutanud kohalikku keelt nii palju. Orjanduse kaotamine 1830. aastal lubas paljudel orjadel lahkuda istandustest. Istanduste omanikud hakkasid tooma tööjõudu Indiast. Indialased moodustasid peagi valdava osa rahvastikust, kuid nemad võtsid Mauritiuse kreoolkeele omaks.

## Fonoloogia ja grammatika

Mauritiuse kreoolkeelel ei ole veel ametlikult tunnustatud, standarditud ortograafiat – see on suuline keel. Seetõttu on igasugune kirjutusviis aktsepteeritav. Kreoolkeel on paljude mauritiuslaste emakeeleks.  

Mauritiuse kreoolkeel on lähedalt seotud prantsuse häälduse ja tähestikuga.

## Arvsõnad
Põhiarvsõnad 1–10 Mauritiuse kreoolkeeles:

#üks – *Ene*
#kaks – *De*
#kolm – *Trwa*
#neli – *Kat*
#viis – *Cinq*
#kuus – *Sis*
#seitse – *Set*
#kaheksa – *Wit*
#üheksa – *Nef*
#kümme – *Dis*

## Morfoloogia ja süntaks

Mauritiuse kreoolkeele nimisõnad ei muuda enda vormi kui nad on mitmuses. Seetõttu seda, kas nimisõna on ainsuses või mitmuses, saab kindlaks teha ainult konteksti alusel. Kui on vaja ühetähenduslikku märki, siis pannakse partikkel "ban" (sõnast "bande") tihti enne nimisõna. Prantsuse "un/une" vastab mauritiuse "ene"-le, kuigi reeglid selle kasutusele on natukene teistsugused. Mauritiuse keeles on artikkel "la", aga see asetatakse pärast nimisõna, mida see muudab. Võrdluseks Pr."un rat," "ce rat" või "le rat", "les rats," mauritiuse keeles "en lera," "lera-la," "ban-lera."

Mauritiuse kreooli keeles on ainult üks vorm igaks asesõnaks, olenemata soost ja sellest, kas see on alus, sihitis või omastav kääne. Seetõttu võib mauritiuse kreooli "li" tõlkida nii mees,-nais kui ka kesksoose.

Verbid ei muuda oma vormi vastavalt ajavormile või isikule. Selle asemel kasutatakse kaasas käivat nimisõna või asesõna, et selgitada, kellega on tegu. "Ti" markeerib minevikuvormi, "pe" markeerib progressiivset vormi, "(f)in" markeerib täisminevikku ja "a" markeerib tulevikku.

## Keelenäited

Kas te saaksite öelda, kus tualett on? Eski to capav montre mwakot bann twalet ete?

Ma armastan sind : Mo Contant Twa.

Tere päevast, kuidas läheb? : Bonzur ki nuvel zordi?

Kes on kooli direktor? Ki senla direkter lecol?

## Tähestik ja hääldus

Aa – a [a]

an – [ã]

Bb – be [b]

Cc – se [s/k]

ch – [s]

Dd – de [d]

Ee – e [e/ε]

en – [nasaliseeritud ε]

eu – [e]

Ff – ef [f]

Gg – ge [g]

Hh – as [-]

Ii – i [i]

in – [nasaliseeritud ε]

Jj – je [z]

Kk – ka [k]

Ll – el [l]

Mm – em [m]

Nn – en [n]

ny – [ŋ]

Oo – o [o/ɔ]

on – [nasaliseeritud ɔ]

ou – [u]

Pp – pe [p]

Qq – [k]

Rr – er [R]

Ss – es [S]

Tt – te [t]

Uu – u [I~i]

un – [nasaliseeriud ε]

Vv – ve [V]

Ww – doublwe [W]

Xx – iks [z/s]

Yy – igrek [j]

Zz – zed [z]

## Kirjaviis

Mauritiuse kreoolkeeles kasutatakse ladina tähestikku

## Viited