open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jyri Kork

**Jyri Kork** (13. november 1927 Tartu – 22. august 2001 Greenbelt, Maryland, USA) oli eesti luuletaja ja eesti päritolu USA aeronautikainsener.

Ta õppis Tartu 2. algkoolis ja aastatel 1942–1944 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Mobiliseeriti 1944 Saksa sõjaväkke, oli oktoobrist 1944 jaanuarini 1945 Neuhammeris õppelaagris, pärast seda oli ta Sileesia rindel, kus sai haavata, pärast ravi Karlovy Vary haiglas viibis 1945. aasta suvel sõjavangilaagrites. Aastatel 1945–1948 õppis ta Geislingeni Eesti Gümnaasiumis ja oli aastatel 1948–1951 UNRRA bürooametnik.

Aastal 1951 siirdus ta USA-sse, kus õppis aastatel 1952–1956 Marylandi Ülikooli inseneriteaduskonnas, lõpetas ülikooli bakalaureusekraadiga ning töötas aastatel 1956–1958 samas füüsikaassistendina. Jätkas aastatel 1958–1962 õpinguid Johns Hopkinsi ja aastatel 1963–1968 Marylandi Ülikoolis astronautika alal. Ta töötas aastast 1962 NASA-s astronautikainsenerina, oli tegev üle 175 satelliidi üleslaskmisel ning avaldas rohkesti erialaseid artikleid.

Ta oli Baltimore'is ühiskondlikult tegev mitmes organisatsioonis. Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti kaitsejõudude staabi nõunik Tallinnas.

Kirjanduslikku tegevust alustas ta Geislingenis noorte kirjandusvõistlusel esikohale tulnud novelliga "Sulgunud ring". Ta avaldas värsse pagulasajakirjanduses ning luuletuskogu "Lauljad klaasmere ääres" (Stockholm, 1958). Samuti kirjutas ta laulutekste ja töötles teoseid lavastamiseks.

Tema vanemad olid Jüri Kork ja Valentine Loigu.

## Tunnustus
* 1959 Henrik Visnapuu preemia ("Lauljad klaasmere ääres")
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk. 218, artikli autor Oskar Kruus
Täna 25 aastat tagasi

**"Täna 25 aastat tagasi"** oli Eesti Televisiooni ajalooteemaline saatesari aastatel 1966–1970, milles käsitleti Teise maailmasõja sündmusi.

Saatejuht oli Valdo Pant. Saatesarja esimene osa oli eetris 30. mail 1966 ja viimane osa 3. septembril 1970. Ühtekokku oli saatesarjas eetris 314 saadet. Saatesari oli televaatajate hulgas väga populaarne. Tänu Arnold Edesi (1901-1985) kodustele amatöörlindistustele on säilinud 298 saate heli. Restaureeritult on need failidena ERR- kodulehel kuulata, viimane alles olev saade oli eetris jaanipäeval 1970. 

## Viited
Ludvig Juht

**Ludvig Aleksander Juht** (24. juuli 1894 Väägvere – 20. jaanuar 1957 Boston) oli eesti kontrabassimängija.

Noorukina mängis ta Väägvere puhkpilliorkestris ja võttis Tartus (Adolf Helderilt) kontrabassitunde. Aastatel 1916–1918 mängis ta Helsingi linnaorkestris ja aastatel 1918–1921 Estonia orkestris. 1918. aastal alustas kodumaal sooloesinemisi.

Aastatel 1921–1927 õppis ta Berliini muusikaülikoolis (Universität der Künste Berlini eelkäijas) Paul Juoni käe all kompositsiooni ja mängis mitmes Berliini orkestris. Aastatel 1930–1932 mängis ta Londonis Savoy orkestris, 1932–1933 oli ta õppejõud Riia konservatooriumis. 

1934. aastal siirdus ta USA-sse, kus hakkas mängima Bostoni sümfooniaorkestris (ka solistina). 1945. aastal sai temast Bostoni Ülikooli kontrabassiõppejõud, 1946. aastal oli ta Uus-Inglismaa ülikooli kontrabassiõppejõud. Kultuurilis-poliitiliselt oli tähtis põhiliselt eesti pagulastele mõeldud esinemiste sari Rootsis. Rahvusvahelise tunnustuse saavutas ta virtuoosliku ja intonatsioonipuhta mänguga.

1936. aastal asutas ta Bostoni Eesti Seltsi. 1937. aastal sai temast Välis-Eesti Ühingu usaldusesindaja Bostonis.

## Isiklikku
Tema tädipoeg oli loomaarst ja poliitik August Salum.

## Kirjandus
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion. 2011

## Välislingid
̈*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ekraan

**Ekraan** on kiirgust neelav, muundav või peegeldav pind, ka niisuguse pinnaga seadis, seade või tarind.    

Kitsamaid tähendusi tehnika eri valdkondades:
* kinoekraan, projektsiooniekraan – tasane või kaarjas pind sellele filmi projitseerimiseks; ka kinolina, filmilina (tarindina);
* arvutiekraan, teleriekraan – pind, millel tekib kujutis ja mille kaudu sisestatakse andmeid (nt graafilise kasutajaliidese abil); ka kuvapaneel (LCD-paneel, plasmapaneel);
* puuteekraan – puutetundlik pind elektroonikaseadme (nt nutitelefoni, tahvelarvuti) juhtimiseks ja sellesse andmete sisestamiseks;
* akustiline ekraan – pind või tarind helilainete peegeldamiseks soovitud suunas;
* varjestusekraan – kest või kate elektromagnetkiirguse, elektri- või magnetvälja leviku tõkestamiseks;
* kaitseekraan – vahend või tarind kaitseks kahjulike mõjude eest.

## Viited

## Vaata ka

* Tabloo
* Kuvar
Björn Sieber

**Björn Sieber** (5. märts 1989 – 26. oktoober 2012) oli Austria mäesuusataja.

Ta sõitis Schwarzenbergi lähistel väikebussiga teelt välja. Masin rullus üle katuse ja mäesuusataja hukkus kohapeal.

## Välislingid
*Austria tippmäesuusataja hukkus autoavariis, Delfi, 26. oktoober 2012
Kõljala mõis

**Kõljala mõis** (saksa keeles *Köljall*) oli mõis Saaremaal Püha kihelkonnas, mis jääb nüüdisajal Saaremaa valla territooriumile.

## Ajalugu
Mõisa alad olid läänistatud keskajal Buxhoevedenitele juba 13. sajandil, hiljem maadel loodud mõis (saksa keeles *Köljall*) oli Buxhoevedenitele omanduses kuni 16. sajandi alguseni.

Alates 1677. aastast kuulus mõis Osten-Sackenitele, sh Saaremaa aadlimarssal (maamarssal) 1783–1786, Ludwig Christoph von der Osten-Sackenile (1737–1813).

1840. aastal omandas mõisa taas Buxhoevedenite perekond, mõis võõrandati parun Konstantin Buxhoevedenilt 1919. aasta maareformiga.

Mõisahoonetes tegutses kuni 1955. aastani Kõljala kodumajandus- ja põllutöökool.

## Välislingid
* Kõljala mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
* Kõljala mõis (Köljall), eesti mõisaportaalis
*Kõljala mõis (Püha khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Heli Salong, Kõljala mõis ei leia ostjat, 25. juuli 2002
*Kertu Kalmus, Kõljala mõisa arestitud sepikoda on sundmüügis, Saarte Hääl, 26. oktoober 2012
Baiba Skride

**Baiba Skride** (sündinud 17. märtsil 1981 Riias) on läti viiuldaja.

Baiba Skride sündis Riias muusikute peres. Tema isa on koorijuht, ema ja õde Lauma pianistid, õde Linda vioolamängija.

Ta alustas viiuliõpinguid Riias ning suundus 1995. aastal õppima Rostocki Muusika- ja Teatrikooli (*Hochschule für Musik und Theater Rostock*). 

2001. aastal sai ta esikoha Brüsselis toimunud Kuninganna Elisabethi Rahvusvahelisel Muusikakonkursil.

Baiba Skride on teinud koostööd mitme tuntud dirigendiga, nagu Neeme Järvi, Paavo Järvi, Kirill Petrenko, Vassili Petrenko, Simone Young, Donald Runnicles, Mario Venzago, Thierry Fischer, Andris Nelsons, Cornelius Meister, Jakub Hrůša ja Mikko Franck.

Alates 2010. aasta novembrist mängib Baiba Skride 1734. aastal valmistatud stradivaariusel Ex Baron Feilitzsch, mille ta sai laenuks Gidon Kremerilt.

## Diskograafia
*2004: Baiba Skride: Bach, Bartók, Ysaÿe
*2004: Baiba Skride: W. A. Mozart & M. Haydn – Violin Concertos
*2006: Baiba Skride: Shostakovich, Janacek – Violin Concertos
*2007: Baiba & Lauma Skride: The Duo Sessions – Beethoven, Schubert, Ravel
*2008: "Souvenir Russe": Tschaikowsky
*2011: Baiba Skride: Johannes Brahms - Violinkonzert D-Dur op77 - 21 Ungarische Tänze

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Liivapritsitööd

**Liivapritsitööd** ehk **liivapritsimine** on pinnatöötlus liivapritsiga.

Vanade pindade renoveerimiseelsel puhastamisel kasutatakse tavaliselt liivapritsi, mis toimib ettevalmistava töötlusena enne tööstusliku pinnakatte pealekandmist. Liivapritsimine tekitab pinna kareduse, parandades värvi nakkuvust. Kuiv- ja märgliivapritsi meetodite valik sõltub konkreetsetest pinnaomadustest ja objekti asukohast.

Kuivliivapritsitööde käigus puhastatakse pinnad abrasiivi ja suruõhuga ning pinnalt eemaldatakse rooste ja vana värv. Kuivliivaprits võimaldab puhastada kivi, tellist, betooni, palki ja metallkonstruktsioone. Pindade puhastamist suruõhujoas liiva ja veega nimetatakse märgliivapritsiks. Pärast pinna puhastust tehakse survepesuga järelloputus. Märgliivaprits on leidnud kasutust peamiselt ehituses, kus töö käigus tekib vähem tolmu. Kuna märgliivapritsitööd on eelkõige tolmuvabad, siis sobib see meetod kohtades, kus tolm on segavaks teguriks.

Roostetanud metallkonstruktsioonide liivapritsiga puhastamine on laiemalt levinud laevade ja sadamaehitiste, viaduktide ja sildade ning metalldetailide liivapritsiga puhastamisel roostest ja mustusest.
Elektromagnetspekter

**Elektromagnetspekter** ehk **elektromagnetlainete spekter** ehk **elektromagnetlainete skaala** hõlmab erinevate energiatega elektromagnetlaineid alates kõige madalamatest sagedustest kuni gammakiirguseni. Spekter jaguneb sagedusaladeks ja iga sagedusala sees kitsamateks ribadeks. 

Tabelis on andmed sageduse kasvavas järjestuses. Sagedus *f* on seotud lainepikkusega *λ* (ja vastupidi) seosega 

: *f* × *λ* = 300 000 000 m/s.

Valemis on 300 000 000 m/s valguse kiirus vaakumis. Kõigis muudes levikeskkondades on see kiirus väiksem. 

Sageduse ja lainepikkuse ümberarvutamise näiteid:
*sagedus  *f*  MHz,  lainepikkus  *λ*  m:  *λ* = 300/*f*,  *f* = 300/*λ*;
*sagedus  *f*  GHz,  lainepikkus  *λ*  cm:  *λ* = 30/*f*,  *f* = 30/*λ*;
*sagedus  *f*  THz,  lainepikkus  *λ*  mm:  *λ* = 0,3/*f*,  *f* = 0,3/*λ*.

Väga kõrgetel sagedustel käitub elektromagnetlaine footonite voona. Footoni energia *E* on võrdeline sagedusega:

:*E*= *h*×*f*,

kus *h* = 6,62606957×10‒34 J×s = 4,135667516×10‒15 eV on Plancki konstant (mõjukvant).

Tabelis on energia väljendatud džaulides (J) ja elektronvoltides (eV).

## Vaata ka
*Kiirgus
*Elektromagnetiline kiirgus
*Valgus
*Radiomeetria
*Ühikute detsimaaleesliited

## Välislingid
* Elektromagnetspekter
* Lainepikkuse ja sageduse kalkulaator
UV-indeks

**UV-indeks** määrab Päikese ultraviolettkiirguse kiiritustiheduse suhtelise (dimensioonita) väärtuse rahvusvahelisel standardskaalal. UV-indeks aitab inimestel hinnata päikesekiirgusest tingitud ohte nahale ja silmadele ning sellele vastavalt end kaitsta.

UV-indeksi skaala algab väärtusest 0 (kiirgus puudub); väärtus 11 ja üle selle (11+) tähistab aga eriti tugevat UV-kiirgust, mille võib saada näiteks ekvaatori piirkonnas või kõrgmäestikus. Kõrgeim indeks 20 on mõõdetud Andides Põhja-Argentinas. 

Ilmateates esitatakse tavaliselt UV-indeksi suurim väärtus ööpäevas, seega keskpäeva ümbruses (suvel kella 11–15).
 

## Vaata ka
*Ultraviolettkiirgus

## Välislingid
*UV-kiirgus ja päikesekaitse
* What is the UV Index?
Eksimeerlaser

**Eksimeerlaser** on gaaslaser, mis tekitab ultraviolettkiirgust. Eksimeer (inglise keelest: *excited dimer* – ergastatud dimeer) on teatav laseraktiivne materjalitüüp. Dimeer koosneb kahest sama aine aatomist (näiteks Ar2) või molekulist, eksimeerlaseri puhul enamasti väärisgaasi halogeniidist (näiteks krüptoonfluoriid KrF).

Esimese eksimeerlaseri konstrueerisid 1970. aastal Moskva P. N. Lebedevi Füüsikainstituudi teadlased.  Nad kasutasid ksenoondimeeri ja ergastamiseks elektronkiirt.

## Põhimõte

Laseraktiivsed väärisgaasi halogeniidid saavad eksisteerida ainult ergastatud molekulidena ning pole seega põhiolekus püsivad. Niisuguste molekulide moodustamiseks ja suunamiseks kasutatakse elektrilahendust või elektronkiirt. Tulemusena tekib ergastatud molekule sellisel määral, et leiab aset pöördhõive, s.t ergastatud molekulide ülekaal. Niisugused ergastatud molekulid on ebastabiilses olekus ning võivad laguneda esialgseteks koostisosadeks, vabastades oma energia ultraviolettkiirgusena. See kiirgus vallandab sama lainepikkusega kiirguse ka teistel ergastatud molekulidel, nii et laserist väljub ultraviolettkiire impulss.

Eksimeerlaseri impulsi kestus jääb enamasti vahemikku 4‒40 ns, impulsside kordumissagedus võib ulatuda mõne kilohertsini ja impulsi võimsus 1200 millidžaulini. UV-kiirguse lainepikkuse määrab ergastamisel tekkiva molekuli keemiline koostis.

## Kasutamine
KRF- ja ArF-eksimeerlasereid kasutatakse alates 1990. aastate keskpaigast fotolitograafia protsessis pooljuhtseadiste valmistamisel, samuti saab nende abil töödelda mitmesugustest materjalidest ‒ keraamika, metallid, plast ‒ detaile ja pindasid, mille suurust mõõdetakse mikro- või nanomeetrites.

Laialdaselt rakendatakse eksimeerlaserit meditsiinis, näiteks silmakirurgias ja mitme nahahaiguse ravimisel. Kudede lõikamisel kasutatakse madala sagedusega (impulsisagedus 100‒200 Hz) pulseerivat ultraviolettkiirt, mistõttu ümbritsevad koed ei soojene. Iga impulsiga eemaldatakse umbes 2 µm jagu kude.

Eksimeerlaserite tootmisega on Eestis tegeletud Teaduste Akadeemia Spetsiaalses Konstrueerimisbüroos.

## Vaata ka
* Laser
* Ultraviolettkiirgus

## Viited

## Välislingid
* http://aries.ucsd.edu/LMI/TUTORIALS/excimer-primer.pdf History and future prospects of excimer laser technology
Tõnu Karma

**Tõnu Karma** (lätipäraselt **Tenu Karma**; 1. mai 1924 Tartu – 9. september 2014 Riia) oli Lätis elanud eesti keele- ja raamatuteadlane.

Ta lõpetas 1942. aastal Tartu 1. Gümnaasiumi. Aastail 1946–1951 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli, ent heideti enne lõpetamist poliitilistel põhjustel välja. 1960. aastail täiendas ta end Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogunduse alal.

1956. aastal asus ta elama Riiga, kus töötas aastatel 1956–1994 Läti Riikliku Ülikooli Raamatukogus (aastast 1973 pearaamatukoguhoidjana). Lisaks õpetas ta lätlastele eesti ja liivi keelt. 1990. aastast õpetas ta ülikoolis liivi keele algkursust.

Ta on avaldanud uurimusi liivi keele ja kultuuriloo kohta. Ta on avaldanud Eesti ja Läti keele- ja kultuurisuhetest üle 200 artikli.

Ta kirjutas ülevaate eesti keele grammatikast Karl Abeni "Eesti-läti sõnaraamatule". Oli kogumiku "Liivi rahvalaule" (Riia 1980) üks koostajaid, lisaks tõlkis tekstid läti keelde, kirjutas eessõna, ülevaate liivi keele grammatikast ja liivi-läti sõnastiku. Ta on tõlkinud läti keelest eesti keelde (Vilis Lācist, K. Baumanist ja Venta Vīgantet).

## Tunnustus
* 1995 – Läti Teaduste Akadeemia auliige
* 1997 – Kolme Tähe orden
* 1998 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tõnu Karma abikaasa Marta Rudzīte (1924–1996) oli keeleteadlane. Tema tütar Rūta Karma (sündinud 1958) on tõlkinud läti keelde eesti kirjandust (Mats Traat, Mari Saat, Viivi Luik) ning pälvinud selle eest 2012. aastal Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi.

## Viited

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion. 2011
*Tiit-Rein Viitso. "In memoriam. Tõnu Karma". Keel Ja Kirjandus, 2014
Leoš Janáček

**Leoš Janáček** [l'eoš j'anaatšek] (ristinimega **Leo Eugen Janáček**; 3. juuli 1854 Hukvaldy – 12. august 1928 Ostrava) oli tšehhi helilooja, muusikateoreetik, folklorist ja pedagoog. Antonín Dvořáki ja Bedřich Smetana kõrval on ta tuntuim tšehhi helilooja.

Kuni 1895. aastani süvenes ta peamiselt rahvamuusika uurimisse. Tema varajane helilooming on saanud mõjutusi selliseilt kaasaegseilt nagu Antonín Dvořák. Hilisemais teoseis võib kohata originaalset rahvaviiside ja modernse helikeele sünteesi, mille varaseimaks näiteks on ooper "Jenůfa" (esietendus 1904 Brnos). "Jenůfa" edu Prahas 1916. aastal avas Janáčekile tee maailma suurtele ooperilavadele. 

Kokku kirjutas Janáček üheksa ooperit, vokaalsümfoonilisi teoseid, sümfoonilise rapsoodia "Tarass Bulba" (1918) jm.

## Teoseid
### Ooperid
* "Šárka" (1887)
* "Počátek Románu" ("Romaani algus", 1894)
* "Její pastorkyňa" ("Tema võõrastütar", tuntud pealkirjaga "Jenůfa", 1904)
* "Osud" ("Saatus", 1904)
* "Výlety páně Broučkovy" ("Härra Broučeki reisid", 1920)
* "Káťa Kabanová" ("Katja Kabanova", 1921)
* "Příhody lišky Bystroušky" ("Kaval rebaseke", 1924)
* "Věc Makropulos" ("Makropoulose juhtum", 1926)
* "Z mrtvého domu" ("Surnute majast", 1927)

## Välislingid

* Leoš Janáčekile pühendatud veebisait (Gavin Plumley)
* Editio Janáček
Jaan Koorti tänav (Tartu)

**Jaan Koorti tänav** on tänav Tartus Uus-Ihastes.

Tänav algab Eduard Wiiralti tänavalt ja lõpeb Pallase puiesteel, millest teisel pool jätkub ta Kiigemäe tänavana.

Tänava pikkus on umbes 670 meetrit.

Tänav on saanud nime eesti kunstniku Jaan Koorti (1883–1935) auks.
Salme tänav (Tartu)

**Salme tänav** on tänav Tartus Karlovas.

See algab umbtänavana Karlova pargi servast ja lõpeb Tehase tänaval.

Tänava pikkus on umbes 1210 meetrit.

Tänava algusosas asuvad Karlova mõisa hooned ning Tartu Karlova Kooli Salme tänava õppehoone.

Kuni 14. maini 1936 oli tänava nimi Vladimiri tänav (Wladimirstraße).

## Välislingid
Jaan Koorti tänav

**Jaan Koorti tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäel Laagna asumis.

Tänav algab Juhan Smuuli teelt ja lõppeb Lummu tänavaga ristudes.

Aadressil Jaan Koorti tänav 23 asub Lasnamäe Vene Gümnaasium.

Jaan Koorti tänav sai nime 29. septembril 1979.  Tänav on nimetatud skulptor Jaan Koorti auks.

## Viited

## Välislingid
Nõlvaku tänav

**Nõlvaku tänav** on tänav Tartus Annelinna ja Ihaste linnaosa servas.

Nõlvaku tänav algab Jaama tänavalt ja kulgeb kagusse, tänava alguses on ringristmik. Soojuse teega ristudes (seal on samuti ringristmik) kulgeb samas suunas edasi Mõisavahe tänav, Soojuse teelt lõuna suunas jätkub Lohkva külas nimetu teena ning Ihaste linnaossa jõudes Nõlvaku tänava jätkuna. Alguse ja lõpu ringristmike vahel on Nõlvaku tänaval veel kolm ringristmikku.

Aadressil Nõlvaku 2 asub Annelinna Prisma. Aadressil Nõlvaku 12 asub Nõlvaku Hooldekeskus.

Nõlvaku tänavaga piirneb Anne looduskaitseala. Tänav rajamist alustati 1988, valmis sai 1990. Siis oli nimi  Jaroslavli puiestee. Tartu Linnavalitsuse otsusega nr 224 määrati 1.oktoobrist 1991 uueks nimeks Lammi tänav.
Nigula tänav

**Nigula tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav algab Alevi tänavalt läbikäiguteena ja lõpeb Tähe tänaval ning on ligikaudu 570 meetri pikkune.
Võruvälja tänav

**Võruvälja tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

See saab alguse Võru tänavalt, teeb seejärel ümmarguse aasa ning kulgeb põhja suunas kuni Toominga tänavani, kuid enne selleni jõudmist teeb pöörde paremale.

Tänaval on ka teine läbikäik Võru tänavale.

Tänav on ligikaudu 460 meetri pikkune.
Frank Murkowski

**Francis Hughes Murkowski** (sündinud 28. märtsil 1933 Seattle'is) on poola päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli aastatel 2002–2006 Alaska kuberner.
William Langer

**William Langer** (30. september 1886 – 8. november 1959) oli USA poliitik ja Põhja-Dakota kuberner aastatel 1933–1934 ja 1937–1939.
Soome siseministeerium

**Soome siseministeerium** (soome: *Sisäministeriö* rootsi: *Inrikesministeriet*)  on Soome valitsusasutus, asukohaga Helsingi, Kirkkokatu 12.

Ministeeriumi juhib siseminister.

## Tegevusalad
Ministeeriumi vastutusel on näiteks:
* Politsei (Keskkriminaalpolitsei, Kaitsepolitsei, Liikluspolitsei ja 24 politseiteenistust)
* Politseikool ja politsei tehnikakeskus
* Päästeteenistus ja häirekeskus
* Migratsiooniamet, vajupaigataotlejate vastuvõtukeskused
* Rahvusvähemuste ülemvoliniku amet
* Halduse andmekeskus (HALTIK)
* Soome eramobiilivõrk
Real Virtuality

**Real Virtuality** on patenditud arvutimängu mootor, mille on välja töötanud Bohemia Interactive Studio (BIS). 

Algselt oli selle nimi Poseidon. Seda mängumootorit kasutati esmakordselt sõjasimulaatoris Operation Flashpoint, aga see on leidnud rakendust ka Arma, Arma 2 ja Arma 3 sõjasimulaatorites. Samuti on seda kasutatud sõjaväe treeningusimulaatorites VBS1 ja VBS2.

## Versioonid

Mängumootorist on neli versiooni.

### Real Virtuality 1
* Operation Flashpoint: Cold War Crisis
* Operation Flashpoint: Resistance
* Operation Flashpoint: Cold War Assault
* VBS1

### Real Virtuality 2
* Operation Flashpoint: Elite
* ArmA: Armed Assault / ArmA: Combat Operations
* VBS2

### Real Virtuality 3
* ArmA 2
* ArmA 2: Operation Arrowhead
* Take On Helicopters
* Iron Front: Liberation 1944
* VBS2
* DayZ

### Real Virtuality 4
* ArmA 3
Estcoy-6

**Estcoy-6** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates maist 2008.

Estcoy-6 ülem oli major Ain Tiidrus.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
Indrek Koolmeister

**Indrek Koolmeister** (sündinud 25. juunil 1949) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (halduskolleegium).

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1973. aastal ning jätkas samas kõrgkoolis õpinguid, kuni omandas õigusteaduste kandidaadi kraadi 1982. aastal. Aastail 1973–1985 töötas ta Teaduste Akadeemias teadusliku sekretäri ja vanemteadurina, 1985–1990 Tartu Riikliku Ülikooli dotsendi ja kateedrijuhatajana, 1990–1991 Tartu linnavalitsuse ning 1991–1992 Tartu Maja õigusnõunikuna. Alates 2000. aastast on ta Tartu Ülikooli külalisprofessor.

Aastatel 1992–2003 juhtis Koolmeister advokaadibürood Koolmeister ja Ko ning töötas vandeadvokaadina. Ta oli teiste hulgas kohtus Andres Bergmanni kaitsja.

6. mail 2003 nimetas Riigikogu Indrek Koolmeistri Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli 62 Riigikogu liiget, vastu 18 ja erapooletuks jäi 1 liige. Ta andis ametivande 8. mail 2003.

29. juunil 2018 läks ta pensionile.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Publikatsioonid
*Konfiskeerimine haldussunnivahendina, Juridica, 1999, nr 4, lk 188–192
*Haldussund kehtivas õiguses, Juridica, 1998, nr 8, lk 382–389
*Protsessiosalised halduskohtumenetluses, Juridica, 1994, nr 2, lk 51–53

## Välislingid
*Indrek Koolmeister võib SL Õhtulehelt nõuda vale foto eest kahjutasu, 11. september 2000
Lohetätoveeringuga tüdruk (film 2009)

**"Lohetätoveeringuga tüdruk"** on 2009. aasta Rootsi põnevusfilm, mis põhineb Stieg Larssoni samanimelisel romaanil.

## Sisu

Mikael Blomkvist on keskealine uuriv ajakirjanik, kes kaotab kohtus ärimees Wennerströmile, kes süüdistas teda laimus. Ootamatult võtab temaga ühendust Henrik Vanger, jõuka Vangeri suguvõsa liige, kes palkab ta uurima aastakümnete tagust kadumisjuhtumit. Nimelt kadus 1966. aastal Vangeri saarel tema sugulane Harriet. Kadumispäeval oli ainus saarele viinud sild bensiiniveokiõnnetuse tõttu suletud ja Vanger usub, et Harrieti tappis keegi saarel olnud inimestest. Tasuks lubab Vanger infot Wennerströmi afääride kohta. Blomkvisti tee ristub salapärase häkkeri Lisbeth Salanderiga, kellega koos asub ta Harrieti jälgi ajama.

## Osatäitjad

* Michael Nyqvist – Mikael Blomkvist
* Noomi Rapace – Lisbeth Salander
* Lena Endre – Erika Berger
* Sven-Bertil Taube – Henrik Vanger
* Peter Haber – Martin Vanger
* Peter Andersson – Nils Bjurman
* Marika Lagercrantz – Cecilia Vanger
* Ingvar Hirdwall – Dirch Frode
* Björn Granath – Gustav Morell
* Ewa Fröling – Harriet Vanger
* Michalis Koutsogiannakis – Dragan Armansky
* Annika Hallin – Annika Giannini
* Tomas Köhler – "Plague"
* Gunnel Lindblom – Isabella Vanger
* Gösta Bredefeldt – Harald Vanger
* Stefan Sauk – Hans-Erik Wennerström
* Jacob Ericksson – Christer Malm
* Julia Sporre – noor Harriet Vanger
* Tehilla Blad – noor Lisbeth Salander
H. Olliver Twisted

**Olli Herman Kosunen** (tuntud ka kui **H. Olliver Twisted**; sündinud 19. mail 1983 Kuopios) on soome laulja. Ta on Soome bändi Reckless Love solist. Ta on olnud ka Rootsi *hard rock* bändi Crashdïet laulja.

Ta alustas bändi Reckless Love lauljana. 2007. aastal liitus ta Crashdïetiga, et asendada nende endist lauljat Dave Lepardit, kes tegi 2006. aasta jaanuaris enesetapu. Twisted osales albumi "The Unattractive Revolution" lindistusel ning albumit tutvustaval maailmaturneel. 2008. aasta 13. juulil lahkus Olliver Twisted Crashdïetist, et ta saaks pühenduda enda bändile Reckless Love. Viimane kontsert Crashdïetiga toimus 11. juulil 2008 SommaRock festivalil Svedalas Rootsis.

## Diskograafia
### Crashdïetiga
*The Unattractive Revolution (2007)

**Singlid/EPd**
*In the Raw (2007)
*Falling Rain (2008)

### Reckless Love'iga
*Reckless Love (2010)
*Animal Attraction (2011)

**Singlid/EPd**
*Hot (2011)
*Badass/Get Electric (2010)
*Romance (2010)
*Beautiful Bomb (2009)
*One More Time (2009)
*Speed Princess (2006)
*Light But Heavy (2005)
*TKO (2005)
*So Yeah!! (2004)
Reckless Love (album)

**"Reckless Love"** on Soome ansambli Reckless Love debüütalbum.

Albumi andis 10. veebruaril 2010 välja plaadifirma Spinefarm Records ja see jõudis Soome albumiedetabelis debüteerides 13. kohale. 

Albumi produtsent oli Ilkka Wirtanen. Lood salvestati 2009. aasta suvel Helsingis muusikastuudios Hip Studios. Album ilmus uuesti 19. detsembril 2010 lisamärkega "Cool Edtion", sisaldades boonuslugusid, mis oli saadaval varem vaid Jaapani versioonil ja singlitel.

## Lood

# Feel My Heat
# One More Time
# Badass
# Love Machine
# Beautiful Bomb
# Romance
# Sex
# Back To Paradise
# So Yeah!
# Wild Touch
# Born To Rock

### Boonuslood
# Get Electric 
# Back To Paradise (akustiline versioon) 
# Hysteria [Def Leppard *cover*] (akustiline versioon)
# Sex (akustiline versioon) 
# Back To Paradise (remiks)

## Singlid
* One More Time
* Beautiful Bomb
* Romance
* Badass [UK versioon]
* Romance [UK versioon]
* Back to Paradise

## Liikmed
* Olli Herman - laulja
* Pepe Salohalme - kitarr
* Hessu Maxx - trummid
* Jalle Verne - basskitarr
Animal Attraction

**"Animal Attraction"** on Soome ansambli Reckless Love teine stuudioalbum. See ilmus 7. novembril 2011 ja debüteeris Soome plaadiedetabelis 10. kohal.

## Lood albumil
# Animal Attraction
# Speedin'
# Born To Break Your Heart
# Hot
# Fantasy
# Dirty Dreams
# Dance
# Fight
# Switchblade Babe
# On The Radio
# Coconuts
# Young & Crazy (UK versioonil)
# Push (Jaapani versioonil)

## Liikmed

* Olli Herman – laulja
* Pepe Salohalme – kitarr
* Hessu Maxx – trummid
* Jalle Verne – basskitarr
Jalaka tänav

**Jalaka tänav** on tänav Tartus.

Tänav saab alguse Aardla tänavalt ja kulgeb valdavalt lõuna suunas linna piirini, olles seejuures 1,87 km pikk. Teisel pool linna piiri kulgeb tee edasi Kuslapuu tänavani Kambja vallas, kus ta ka lõpeb.

Aadressil Jalaka 34 asub Karete Konsum.

Tänav sai nime 21. märtsil 1947 Kristjan-Eduard Jalaku auks. Tollase linnajuhi Bronislav Võrse meenutusel läksid otsuse vormistamisel initsiaalid kaduma.

## Viited
Aasa tänav (Tartu)

**Aasa tänav** on tänav Tartus, Raadil.

Ta algab Kruusamäe tänavalt, kulgeb siis edela suunas, kuni teeb peaaegu täisnurkse pöörde paremale. Seejärel kulgeb ta Muru tänavani, kus lõpeb. Tänava pikkus on 640 meetrit.
Paolo Nori

**Paolo Nori** (sündinud 20. mail 1963 Parmas) on itaalia kirjanik ja tõlkija. 

Ta on õppinud vene keelt ja vene kirjandust Parma Ülikoolis. Ta on tõlkinud vene keelest itaalia keelde Daniil Harmsi, Mihhail Lermontovi, Aleksandr Puškini, Nikolai Gogoli, Ivan Turgenevi, Lev Tolstoi ja Velimir Hlebnikovi loomingut.

## Teoseid
* "Le cose non sono le cose" (1999)
* "Bassotuba non c'è" (1999, 2009) – eesti keeles "Tuubat ei ole", Loomingu Raamatukogu 33–35, 2012, tõlkinud Heidi Grenzen
* "Spinoza" (2000)
* "Diavoli" (2001)
* "Grandi ustionati" (2001)
* "Si chiama Francesca, questo romanzo" (2002)
* "Gli Scarti" (2003)
* "Storia della Russia e dell'Italia" (koos Marco Raffainiga, 2003)
* "Pancetta" (2004)
* "Ente nazionale della cinematografia popolare" (2005)
* "I quattro cani di Pavlov" (2006)
* "Noi la farem vendetta" (2006)
* "La vergogna delle scarpe nuove" (2007)
* "Tre discorsi in anticipo e uno in ritardo" (2007)
* "Siam poi gente delicata: Bologna Parma, novanta chilometri" (2007)
* "Mi compro una Gilera" (2008)
* "Baltica 9. Guida ai misteri d'oriente" (koos Daniele Benatiga, 2008)
* "Pubblici discorsi" (2008)
* "Esattamente il contrario" (2009)
* "I malcontenti" (2010)
* "A Bologna le bici erano come i cani" (2010)
* "La matematica è scolpita nel granito" (2011)
* "La meravigliosa utilità del filo a piombo" (2011)

## Välislingid
*Paolo Nori koduleht
Rasmus Rändvee

**Rasmus Simon Rändvee** (sündinud 28. novembril 1995) on Pärnust pärit eesti laulja ja laulukirjutaja, kes sai tuntuks 2012. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" viienda hooaja võitjana. 

Ta on lõpetanud põhikooli Pärnu Ühisgümnaasiumis ja 2015. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi.

Rasmus Rändvee musitseeris ansamblis Facelift Deer solisti ja laulukirjutajana. Ansambel alustas tegevust 2011. aasta jaanuaris ning 2014. aastal sai Eesti muusikaauhinna aasta uue tulijana ja aasta parima rokkalbumi eest. 

2017. aastal alustas Rändvee soolokarjääri, tulles võistlusel Eesti Laul välja laulukirjutajate laagris sündinud teosega "This Love". 

## "Eesti otsib superstaari"

Rasmus Rändvee oli 17-aastane, kui ta saatesarjast "Eesti otsib superstaari" osa võttis. Ta õppis siis 10. klassis ja oli ansambli Facelift Deer solist.[25] Rändvee pääses finaalidesse kohtunike valikul kolmandas stuudiovoorus ning laulis lohutusvoorus Kings of Leoni lugu "Use Somebody".

23. detsembril 2012 Nokia Kontserdimajas välja selgitatud võitja sai auhinnaks superstaari nimetuse, plaadilepingu Universal Musicuga ja 10 000 eurot. Finaalis võitlesid Rasmus Rändvee ja Elina Born, saate võitis Rändvee 59% poolthäältega.

## Eesti Laul
2013. aasta Eesti Laulul osales Rasmus Rändvee Facelift Deeri koosseisus looga "Dance", mis jäi finaalis seitsmendale kohale.

2017. aastal osales Rasmus Rändvee Eesti Laulul oma esimese soolosingliga "This Love", mille kaasautorid olid Bert Prinkenfeld, Stewart James Brock ja Ewert Sundja. Lugu pälvis sooja vastuvõtu ning pääses finaali, saavutades lõpuks kolmanda koha.

2020. aastal sai Rasmus Rändvee ja Karl-Ander Reismanni lugu "Young" lauluvõistlusel Eesti Laul 12. koha.

## Diskograafia
### Album
"Facelift Deer" (2013: Universal Music Oy)                    

### Singlid
"This Love" (2016: Made in Baltics)

"Falling in love with you" (2018: Made in Baltics)

"Kas süda veel lööb" (2019: Made in Baltics)

"Young" (2019: Made in Baltics)

## Viited

## Välislingid
* Rasmus Rändvee Facebookis
* Rasmus Rändvee Instagramis
* Rasmus Rändvee Spotifys
* "This Love"
Toomas Kolk

**Toomas Kolk** (sündinud 6.oktoobril 1987 Tartus) on eesti laulja, harrastusnäitleja ja elukunstnik.

Eestis sai ta tuntuks telesaates "Eesti otsib superstaari", kus jõudis viienda hooaja finalistide hulka. 2014. aastal osales ta Valgevenes muusikafestivalil "Slavjanski Bazar".

Lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureusekraadiga.

Laulja Elisa Kolk ei ole tema õde. Narkomuul Anneli Anneli Kolk ei ole tema ema. Tema ema on pediaater. 

Ta on sõitnud lumelauaga 117 km/h.

## Viited
Karl-Erik Taukar

**Karl-Erik Taukar** (sündinud 1. märtsil 1989) on eesti poplaulja, basskitarrist ja telesaatejuht.

Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" viienda hooaja finalist ning osales 2013. aastal telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

Taukari ansamblisse Karl-Erik Taukar Band kuuluvad lisaks Taukarile kitarrist Eric Kammiste, basskitarrist Heikko Remmel, klahvpillimängija Tomi Rahula ja trummar Hans Kurvits.

Taukar käis 1.-2. klassini Viljandi Männimäe Lasteaed-Algkoolis. Alates 3. klassist jätkas Tallinna 21. Koolis, mille lõpetas 2008. aastal.

## Televisioon
Taukar oli TV3 talendisaate "Eesti otsib superstaari" kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda hooaja saatejuht. Lisaks on ta juhtinud saateid "Tunnen sind läbi ja lõhki", "Sõidud Taukariga" ja "Suur pühapäev".

Karl-Erik juhtis "Eesti Laul 2019" finaalsaadet koos näitleja Piret Krummiga ning "Eesti Laul 2020" poolfinaale ning finaalsaadet koos näitleja Tõnis Niinemetsaga.

Ta on osalenud ka saatesarja "Laula mu laulu" 4. hooajas.

## Tunnustus
Taukar on pälvinud kuus Eesti Muusikaauhinda.

* 2013 – Raadio 2 Aastahitt – 2. koht "Seitsme tuule poole"
* 2014 – Raadio 2 Aastahitt – 3. koht "Vastupandamatu"
* 2015 – Raadio 2 Aastahitt – 1. koht "Segased lood"
* 2015 – Kroonika Meelelahutusauhinnad – Aasta tegija auhind
* 2016 – Raadio 2 Aastahitt – 2. koht "Tähti täis on öö"
* 2017 – Kuldne Plaat – Apollo edukaima artisti auhind
* 2019 – Kroonika Meelelahutusauhinnad – Aasta seksikaima mehe auhind
* 2019 – Eesti filmi- ja teleauhinnad – Aasta meessaatejuhi auhind

## Diskograafia

## Isiklikku
Karl-Erik Taukari elukaaslane on Kerli Kivilaan. 9. aprillil 2023 sündis neil poeg Tom.

## Viited
Janek Valgepea

**Janek Valgepea** (sündinud 4. juunil 1994 Tallinnas) on briti ja eesti laulja.

Ta jõudis TV3 meelelahutussaates "Eesti otsib superstaari 2012" viiendasse finaalsaatesse, kus esitas Michael Bublé versiooni laulust "Save the Last Dance for Me". Lõppkokkuvõttes saavutas ta 6. koha. Valgepea pääses finaalidesse teises stuudiovoorus publikuhääletuse tulemusena. Ta laulis Bruno Marsi kirjutatud loo "Before It Explodes". Kohtunik Mihkel Raud nimetas Valgepead parimaks meesvokalistiks, kes superstaarisaates kunagi on olnud. 

Valgepea on varem võistelnud Tallinna Televisiooni saates "Tallinn, I'm Famous", kus jõudis Tõnu Laikre võistkonnas finaali; võistkond sai 4. koha. 

Ta laulis konkursil "Eesti laul 2013" tausta Grete Paiale, kelle esitatud laul "Päästke noored hinged" saavutas teise koha.

2013. aastal lõpetas Tallinna Pae Gümnaasiumi, enne seda õppis Tallinna Kuristiku Gümnaasiumis ja Lasnamäe Üldgümnaasiumis. Aastatel 2013–2014 oli Tallinna Ülikooli itaalia keele ja kultuuri eriala üliõpilane. 

Aastatel 2014–2016 õppis ta Briti ja Iiri Moodsa Muusika Instituudis (BIMM London).

25. juulil 2017 lõpetas ta University of West Londoni muusikakolledži bakalaureusekraadiga muusikas. Tema tulemusi hinnati taseme *summa cum laude* vääriliseks.

Janek osaleb konkursil Eesti Laul 2023 looga "House Of Glass", mille kaasautoriks on Kjetil Mørland, kes esindas Norrat 2015. aasta Eurovisioonil saavutades 8. koha looga "A Monster Like Me". 

Janek Valgepeal elab ja töötab Inglismaal. 

## Tunnustus
* 2012 – Tallinna noor kultuuritegija (Tallinna Haridusameti auhind) 

## Viited

## Välislingid
* Laulja Facebookis
* https://www.instagram.com/janekmusic/ 
* https://www.facebook.com/janek.valgepea
* https://menu.err.ee/1608810217/janek-valgepea-mulle-meeldib-kui-laul-kulmavarinaid-tekitab
Elina Born

**Elina Born** (sündinud 29. juunil 1994) on eesti laulja. Ta sai Eestis tuntuks saates "Eesti otsib superstaari" osalemisega. Koos Stig Rästaga esindas ta Eestit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 2022. aastal juhtis Born TV3 saadet "Vallaline kaunitar".

## Elulugu
Born on pärit Lääne-Virumaalt Lehtse alevikust. Ta on lõpetanud Tapa Gümnaasiumi. 

### "Eesti otsib superstaari"
Born osales telesaates "Eesti otsib superstaari" viiendal hooajal, olles 18-aastane. Born pääses finaalidesse esimeses stuudiovoorus televaatajate valikul. Ta laulis Judy Garlandi laulu "Over the Rainbow".

Born laulis duetti finaali 8. voorus Lenna Kuurmaaga ning esitamiseks valiti laul "Imagine". Born saavutas teise koha ja saate võitis Rasmus Rändvee.

### Eesti Laul

Esimest korda osales ta Eesti Laulul 2013. aastal, kus ta esitas laulu "Enough" ja saavutas sellega 8. koha. Rahvahääletusel oli ta kuues.

Teist korda osales ta 2015. aasta Eesti Laulul, kus võitis koos Stig Rästaga esitatud lauluga "Goodbye to Yesterday" esikoha ja pääses esindama Eestit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis, kus saavutati 7. koht.

## Diskograafia

#### Singlid
*"Enough" (2013)
*"Miss Calculation" (2013)
*"Mystery" (2014)
*"Goodbye to Yesterday" (koos Stig Rästaga 2015)
*"Kõnõtraat" (koos Stig Rästaga; 2015)
*"Kilimanjaro" (2015)
*"Untraceable"
*"In or out" (2017)
*"Burned by the Sun"
*"Crazy for You"
*"Fall with Me"
*"Weekend Wars"
*"Jagatud saladus" (koos Jüri Pootsmanniga 2018)
*"Tagasi me" (2019)
*"Kordumatu" (2019)
*"Niiea" (koos Villemdrillemiga 2020)
*"Linnuteid" (2021)
*"veelparem" (koos Villemdrillemiga; 2022)
*"Oodata" (2023)
*"Eilsest saati" (koos Mäxiga; 2024)

#### Albumid
* "Elina Born" (mai 2015)

## Viited

## Välislingid
Nabe

**Nabe** võib tähendada järgmist:
*Nabe küla, Lätis Limbaži piirkonnas
*Nabe jõgi, Lätis

## Vaata ka
*Nabe vasallilinnus
*Nabe mõis
*Nabe mägi
Geido Kapp

**Geido Kapp** (sündinud 29. mail 1991 Pärnus) on Eesti iluuisutaja, jäätantsija. Tema tantsupartneriteks on olnud Nancy Truuvert, Ainiki Ninelaid (2008–2010) ja Hanna-Maria Tammo (2011–2012). Ta treeneriks on Lea Rand. 2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl".

## Viited
Grete Kuld

**Grete Kuld** (2020. aastani **Grete Klein**; sündinud 12. veebruaril 1989 Tallinnas) on eesti laulja ja näitleja. 

Ta sai tuntuks 2009. aastal Kanal 2 uudistesaate "Reporter" ilmateadustajana. 2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl". 

Aastatel 2014–2022 mängis ta "Padjaklubis" ühte peaosa – Laurat (Laura Pille Lind). 

2021. aastal valis ajakiri Kroonika Grete Kulla aasta seksikaimakaks naiseks. 

Alates 2022. aastast on Grete Klein olnud nõunik telesaates "Ma näen su häält". 

Koos Tõnis Niinemetsaga on ta juhtinud telesaateid Eesti Laul 2021, Eesti Laul 2023 ja Eesti Laul 2024.

## Muusikakarjäär
Grete Klein on avaldanud kaks sooloalbumit ja olnud 2012. aastal ansamblis Sunberryz.

**Albumid**
* 2010 "Armastusega"
* 2012 "Kruiisime" koosseisus Sunberryz
* 2014 "Vari"
* 2015 "Ma valin Sind" ft. Margus Vaher
* 2022 "Tähetolm"

## Rollid
* 2010–2011 sekretär – teleseriaalis "Kelgukoerad"
* 2014 – Laura – teleseriaalis "Padjaklubi"
* 2016 Josefine – mängufilmis "Klassikokkutulek"
*2018 Rebekka – teleseriaalis "Miks mitte?!"
*2021 Isabel – mängufilmis "Jahihooaeg"
*2022 Proua Martinson – mängufilmis "Soo"
*2022 Doris Vastsemägi - "Naised vormis"

## Isiklikku
13. märtsil 2019 sündis tal tütar, kes sai nimeks Saara. 26. juunil 2020 abiellus ta oma elukaaslase Ergo Kullaga. 12. augustil 2025 tegi paar Instagramis avalikuks oma lahutuse. 
Pärast lahutust on Gretet nähtud koos raadio- ja telemehe Jürgen Pärnsaluga.

## Viited


## Välislingid
*  IMDb
* Grete Klein Facebook
* Grete Klein Instagram
Aleksander Ipsberg

**Aleksander Ipsberg** (4. jaanuar 1909 Smolensk – 19. august 1943 Suhhobezvodnoje vangilaager, Gorki oblast) oli eesti skulptor.

Õppis Ants Laikmaa ateljeekoolis maalimist. 1926–1927 Riigi Kunsttööstuskoolis Ferdi Sannamehe ja O. Goldbergi juures ning 1927–1930 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas skulptuuri. Täiendas end 1931–1933 Pariisis, töötas seejärel vabakunstnikuna Tallinnas. Aastast 1940 EKKKÜ liige.

Läks 1941 küüditamisel vanematega kaasa (tema isa oli riigimees ja minister Karl Ipsberg), arreteeriti 9. oktoobril 1941 Kirovi oblastis, 4. juulil 1942 määrati 8 aastat vangistust ning hukkus 19. augustil 1943 Gorki oblasti Suhhobezvodnoje raudteejaama juures olnud laagris.  

Tema looming koosneb peamiselt portreeskulptuurist. Osalenud KKSKV näitusel 1929 ja Pariisi Sõltumatute Salongi näitusel 1932.

## Teoseid
* "Konstantin Pätsi büst" (1935, graniit)
* "B. Mänsi portree"
* "Hindrik Prants" (1932, graniit)
* "Heinrich Moorson" (1932, pronks)
* "Eduard Aule portree" 
* "Nu" (1932, pronks) – kubistlik skulptuur, millega kunstnik esines Pariisi näitusel
* "Naise pea"
* "Villem Sommeri portree"
* "Mihkel Punga portree"

## Isiklikku
Tema isa oli majandustegelane ja poliitik Karl Ipsberg (1870–1943). 

## Kirjandus
*Bonbon. Üks kunstnik sõidab Hiinasse. Esmaspäev, 8. jaanuar 1938, nr 1, lk 8.
Roger Taylor

**Roger Taylor** on mitme tuntud isiku nimi:
***[[Roger Meddows Taylor]]**, ansambli Queen trummar
***[[Roger Andrew Taylor]]**, ansambli Duran Duran trummar
***[[Roger Taylor (kirjanik)|Roger Taylor]]**, inglise kirjanik
***[[Roger Taylor (tennisist)|Roger Taylor]]**, Suurbritannia tennisist
***[[Roger Wayne Taylor]]**, Ameerika jalgpallur
Roheline sibul

**Roheliseks sibulaks** nimetatakse hariliku sibula ehk söögisibula (*Allium cepa*) pealseid, mida tarvitatakse toiduainena.
Umara Kirjastus

**Umara Kirjastus OÜ** on väike kirjastus Tallinnas.

Kirjastus on välja andnud mõned Hannes Varblase, Aleksander Mülleri jt. luulekogud.
Maaja

**Maaja** (kuni juunini 1992 **Maarja**, vahetas nime Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku nõudel) on eestikeelne erootikaajakiri, mis ilmub Eestis alates 1989. aastast.

Maaja on enda sõnul sõnavabaduse, poliitilise ebakorrektsuse, rahvusluse ja tõelise demokraatia lipulaev Eestis.

Viimasel ajal kirjutatakse ajakirjas ka poliitikast. 

Ajakirjas Maaja on avaldatud selliseid ilukirjandusteoseid nagu "Josephine Muzenbacher: Ühe Viini hoora elulugu" ja markii de Sade'i "Soodoma 120 päeva ehk kõlvatuse kool", mis paistab silma oma ebardlikkuse poolest. Samuti ilmub seal ajakirjas püsirubriik sarimõrvarite elust.

Väljaandja: OÜ Maarja Viljandi (1989–2010), OÜ Asporal (alates 2011).

## Viited


## Välislingid
*Maaja
Sunberryz

**Sunberryz** oli Eesti ansambel, mis sündis Kanal 2 uudistesaate "Reporter" ja plaadifirma Moonwalk ühisprojektina. Ansamblisse kuuluvad Grete Klein, Marit Mittal, Britt Kõrsmaa, Jaan Lehepuu ja Brey Velberk.
José Rizal

**José Protacio Rizal Mercado y Alonso Realonda** (19. juuni 1861 – 30. detsember 1896) oli Filipiinide rahvuslane ja märter. 

Rizal oli kirjanik, tema tuntumad teosed on "Noli me tangere" ja "El filibusterismo".
KK HITO

**KK HITO** alustas Eesti esimese korvpalliklubina tegutsemist 1989. aastal.

Korvpalliklubi HITO esindusmeeskond teeb 2012/2013 hooajal Korvpalli Meistriliigas debüüdi.

## Hooaeg 2012/2013

Sarjad, kus klubi kaasa lööb 

**EYBL**
U20 – KK HITO/Jõhvi
U15 teine divisjon – KK HITO/Jõhvi

**Eesti meistrivõistlused**
Meistriliiga – KK HITO
Meeste teine liiga – KK HITO II
A-klassi eliitsari – KK HITO/Jõhvi
A-klass esiliiga – KK HITO/Jõhvi'96
B-klassi eliitsari – KK HITO/Jõhvi
B-klassi esiliiga – KK HITO/Jõhvi'98
C1-klassi esiliiga – KK HITO/Jõhvi'99
C2-klass – KK HITO/Jõhvi'00
D-klass – KK HITO/Jõhvi'01

**Eesti karikavõistlused**
A-klass – KK HITO/Jõhvi
B-klass – KK HITO/Jõhvi
C-klass – KK HITO/Jõhvi

**Ida-Virumaa meistrivõistlused**
Meistriliiga – KK HITO
Esiliiga – Kohtla-Nõmme/HITO

**Ida-Virumaa karikavõistlused**
KK HITO
Kohtla-Nõmme/HITO

## Võistkonna koosseis 2012/2013

Peatreener: Priit Sternhof
Treener: Priit Käen
Treener: Raul Rõõmus
Kodusaal: Jõhvi spordihall

## Mängud 2012/2013

1. ja 2. ringi graafik

## Paremad tulemused

**Eesti meistrivõistluste esiliiga**
2011/2012 – KK HITO/Jõhvi – 2. koht
2010/2011 – KK HITO – 3. koht
2008/2009 – KK HITO – 4. koht
2007/2008 – KK HITO – 2. koht

**Eesti meistrivõistluste teine liiga**
2003/2004 – KK HITO – 1. koht
2002/2003 – KK HITO – 2. koht

**Euroopa noorte korvpalliliiga**
2011/2012 – KK HITO/Jõhvi – U20 (92+) 2. koht (põhiturniiri 1. koht – 15/15)
2010/2011 – KK HITO – U17 (94+) 4. koht
2009/2010 – KK HITO – U16 (94+) 4. koht

**Eesti noorte meistrivõistlused**
2011/2012 – KK HITO/Jõhvi – A-klassis (93+) 1. koht
2010/2011 – KK HITO – A-klassis (92+) 1. koht
2004/2005 – KK HITO – D-klassis (93+) 3. koht
2002/2003 – KK HITO – U20 (83+) 3. koht
2001/2002 – KK HITO – A-klassis (84+) 3. koht

**Ida-Virumaa meistrivõistlused**
10x meister, finaalide tulemused
1994/1995 Jõhvi Axel 105:72  
2002/2003 Kiviõli Askele 70:67, 77:76 
2003/2004 Kohtla-Järve Remeks 83:62, 73:82, 75:68 
2004/2005 Askele 83:67
2005/2006 Askele 83:63 
2007/2008 Iisaku 74:58 
2008/2009 Remeks 67:65 
2009/2010 Remeks 75:78, 91:81, 101:93
2010/2011 Askele 91:75, 74:73 
2011/2012 Askele 124:100, 88:107, 92:74

**Ida-Virumaa karikavõistlused**
5x  karikavõitja, finaalide tulemused
2006 Askele 71:69 (34:29)
2007 Narva 97:74 (47:37)
2008 Narva 101:60 (48:20)
2009 Toila 79:74 (48:36)
2012 Narva 100:48 (55:24)

## Tunnustus

**Eesti parim noormeeste treener**
2011/2012 – Priit Sternhof
2010/2011 – Priit Sternhof

**Eesti parim A-klassi mängija**
2011/2012 – Sander Saare

**Ida-Virumaa parimad treenerid**
2011 – Margo Tali ja Priit Sternhof

**Kohtla-Järve ja Jõhvi parim võistkond**
2011 – KK HITO/Jõhvi

## Välislingid
*Meeskond Facebookis
*Klubi Youtube'is
Liivakast (infotehnoloogia)

:Vikipeedia testimislehe kohta vaata .
**Liivakast** on infotehnoloogias rakenduse osa, kus kasutajad saavad rakendust katsetada, nii et nende tegevuse tagajärjed ei mõjuta rakenduse üldist tööd. Taoline liivakast on ka Vikipeedial. Sarnaselt töötavad ka virtuaalmasinad ja -serverid, mille edasiarendus on pilveraalindus.

## Viited
Liivakast (toaloomapidamine)

**Liivakast** on liiva või muu sõmera, tihti niiskust imava materjaliga täidetud kast, milles toas peetav väikeloom käib oma hädasid rahuldamas. Kõiki väikeloomi ei saa treenida kasutama selleks otstarbeks liivakasti, neid tarvitavad eelkõige kassid ja harvemini koerad (tavaliselt viiakse koerad sel eesmärgil jalutama või lastakse õue).

Tänapäeval tarvitatakse liivakastides harva töötlemata liiva või saepuru, sagedasemad on ajalehed või spetsiaalsed töödeldud materjalid – lõhna imav liiv (nn kassiliiv) või graanulid –, mida müüakse lemmikloomapoodides. Kastid ise on enamasti plastmaterjalist.
Heinrich III (Lobensteini krahv)

**Heinrich III** (16. detsember 1648 Lobenstein – 24. mai 1710 Gera) oli Lobensteini isand aastail 1671–1673 ja esimene krahv 26. augustist 1673 kuni surmani.

Ta oli Lobensteini ja Ebersdorfi isanda Heinrich X (1621–1671) ja viimase abikaasa, Obergreizi printsessi Marie Sibylle (1625–1675) vanim poeg.  

26. oktoobril 1673 abiellus ta Leiningen-Westerburgi krahvinna Marie Christinega (28. jaanuar 1650 Westerburg – 19. november 1714 Lobenstein. Neil oli kuus poega ja kuus tütart.
Jõhvi spordihall

**Jõhvi spordihall** on spordihall Jõhvis.

Spordihall asub aadressil Hariduse 5a.

See avati 24. augustil 2009.

Spordihallis peavad oma kodumänge KK HITO korvpalliklubi esindusmeeskond ja KK HITO/Jõhvi spordikooli ühendmeeskonnad.

## Välislingid
*Koduleht
*
Reuss-Köstritz

**Reuß-Köstritz** oli Reußi vürstliku perekonna noorema liini mittevalitsev kõrvalharu. 

Schleizi krahv Heinrich I kehtestas 1679. aastal esisünniõiguse. Oma nooremale pojale kolmandast abielust Heinrich XXIV-le andis ta Köstritzi, Steinbrückeni, Hohenleubeni, Reichenfelsi, Niederböhmsdorfi, Weißendorfi, Göttendorfi, Triebesi ja Langenwetzendorfi mõisa, mis moodustasid ilma riiklike õigusteta Reuß-Köstritzi krahvkonna. Perekonnapead on olnud:

*1692–1748 Heinrich XXIV, Köstritzi krahv
*1748–1783 Heinrich VI 
*1783–1814 Heinrich XLIII (alates 1806. aastast vürst)
*1814–1856 Heinrich LXIV
*1856–1878 Heinrich LXIX
*1878–1894 Heinrich IV
*1894–1910 Heinrich XXIV
*1910–1946 Heinrich XXXIX (ei kasutanud vürstitiitlit)
*1946–2012 Heinrich IV (Reußi vürstliku perekonna pea)
*2012 Heinrich XIV (Reußi vürstliku perekonna pea)
Indrek Miidla

**Indrek Miidla** (sündinud 22. detsembril 1956) on Eestist pärit USA-s töötav kirurg, kes on spetsialiseerunud rinnavähi ravile.

Ta lõpetas aastal 1975 Tartu 2. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas Miidla Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Eesti Üliõpilaste Ehitusmalevas oli Miidla 1981. ja 1982. aastal Tartumaa staabi arst ning 1983. aastal Ljubljana rühma komandör.

Miidla töötas Tartu Ülikooli operatiivkirurgia kateedris, seejärel siirdus USA-sse. Tal on erapraksis Coral Springsi linnas Florida osariigis ning ta õpetab arstiteadust Nova Southeasterni ülikoolis.

## Muusika
25.–27. aprillil 1980. aastal toimunud Tartu teistel levimuusikapäevadel pälvis Miidla (koos Nevil Blumbergiga) kõige lootustandvama muusiku eriauhinna, mängides kitarri ansamblis Meedium. 2007. aastal esines ta taas Tartus, levimuusikapäevade toonase peakorraldaja Riho Illaku algatusel Tartu Ülikooli juubeli puhul korraldatud kinnisel kontserdil, "Tartu Riikliku Ülikooli vokaal-instrumentaalansamblite ülevaatusel".  
2009. aastal avas Miidla koos Vanemuise kontserdimaja direktori Kulvo Tamraga kontserdimaja piletikassade ees Eesti muusiku kuju.

## Isiklikku
Indrek Miidla on olnud abielus, tal on täiskasvanud poeg. Tema isa oli taimefüsioloog Heigo Miidla, ema Eesti NSV teeneline arst Milvi Miidla (neiupõlvenimega Riso, 1929–2021), vend rakendusmatemaatik Peep Miidla. 

Hobina harrastab Indrek Miidla kalapüüki.

## Viited

## Välislingid
* Raimu Hanson "Eesti arst annab abi kasvaja korral USAs" Postimees, 29.10.2012
Judith Katzir

**Judith Katzir** (heebrea keeles יהודית קציר; sündinud 19. augustil 1963 Haifas) on Iisraeli kirjanik.

Ta õppis Tel Avivi ülikoolis kirjandust ja filmikunsti. 1980. aastail hakkas ta avaldama jutustusi Iisraeli ajakirjanduses. Tema esimene jutustustekogu "Mere sulgemine" ilmus 1990.

## Teoseid
* "סוגרים את הים" ("Mere sulgemine", 1990; eesti keeles on ilmunud selle kogumiku neljast jutustusest kaks: "Schlafstunde" ja "Fellini kingad", Loomingu Raamatukogu 16, 2009, tõlkinud Kalle Kasemaa)
* "למאטיס יש את השמש בבטן" ("Mattisse'il on päike kõhus", 1995)
* "מגדלורים של יבשה" ("Maismaa tuletornid", 1999)
* "הנה אני מתחילה" ("Siit ma alustan", tõlgetes sageli "Kallis Anne", 2003)