open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tülivere hiietamm

**Tülivere hiietamm** on Harjumaal Kuusalu vallas Kuusalu külas asuv hiiepuu. Kahara võraga puu asub kingul, üsna Tülivere oja lähedal. Aastal 1999 mõõdeti puu tüve rinnasümbermõõduks 587 sentimeetrit ja kõrguseks 21 meetrit. Puuhiiu omapäraks on tüves laiutav kaarja ukse taoline avaus. Inimene mahub avausest sisse astuma peaaegu kummardamata. Õõnsuse hämar sisemus on tillukese kambri suurune, kus kaks täiskasvanud inimest mahuvad püsti seisma.

## Kohapärimus
Puu kohta on Eesti Kirjandusmuuseumis tallel hulga rahvajutte. Üks vanemaid neist, kirja pandud 1895. aastal, annab teada, et õõnsus ilmus nähtavale 1891. aastal. Siis murdis sügismaru ühe tamme suure, maapinna lähedalt algava haru.

1911. aastal on keegi kohalikest üles märkinud pikema loo pühast ussist, kes elanud tamme juurte all. Mao nimi olnud Piilu. Pererahvas viinud talle pidevalt toiduohvreid. Siis toodud talusse minia, kes sellest kombest midagi ei teadnud ja jätnud ussi toitmata. Kohe surnud talus härg, maolt aga palutud kolm päeva lepitust. Viimaks roomanud uss tamme alt välja. Ta lakkunud härga ja see ärganud jälle ellu. Eesti folklooris on palju lugusid pühast ussist – nastikust, keda hoolega toideti ja kes majale ja perele õnne kindlustasid. Temast oli ka praktilist kasu. Nastiku olulisemaks toiduks on hiired ja seal, kus liikus nastikuid, püsis hiirte hulk tasakaalus.

1939. aastal on kohaliku elaniku Gustav Lehesalu suust üles kirjutatud ütlus, et see puu olevat vana hiietamm. Puule viidud piima ja muid ohvreid. "Esimesed lehmapiimad ja emapiimad oli ikka tammele viidud." Usutud, et kui Tülivere talu peremees sureb, langeb tammelt maha üks oks.

1962. aastal on folkloristid kirja pannud kohaliku elaniku meenutuse, kuidas Tülivere talu noor perenaine viinud 19. sajandi lõpus põlle all ohvriks värskelt tapetud looma liha, ise seda häbenedes.

Tamm olnud abiks riiduläinud noorpaaride lepitamisel. Kui mees ja naine nii tõsiselt tülli olid pööranud, et miski muu nõu enam ei aidanud, saadetud paar õhtul õõnsusesse. Õõnsus oli sedavõrd kitsas, et sinna mahtusid kaks inimest vaid püstijalu, teineteise ligi seistes. Hommikuks oli tüli igal juhul möödas. Tülide lepitamise järgi olevatki puu saanud nimeks Tülivere tamm.

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 98–99.
* Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 56–59.

## Välislingid

* 
* Tülivere tamm
* Eesti puukuulsused
*
Mullamikrobioloogia

**Mullamikrobioloogia** on mullateaduse allharu, mis tegeleb mullas elutsevate mikroorganismide (mikrofloora ja mikrofauna) ja nende laguproduktide uurimisega.

## Vaata ka
*Mullageneetika
*Mullamorfoloogia
*Mullafüüsika
*Mullamineraloogia
*Mullakeemia
*Mullageograafia
*Mulla kartograafia
Larsen

**Larsen** võib tähendada mitut asja:
***[[Larsen (perekonnanimi)|Larsen]]**, perekonnanimi
***[[Larsen (ettevõte)|Larsen]]** Prantsusmaa konjakitootja
*Larsen, Itaalia ansambel

## Vaata ka
*Larsen & Toubro, India ettevõte
*Larseni šelfiliustik

*Larsson
Mikrofauna

**Mikrofauna** (vanakreeka keelest *mikros* "väike" + ladina keelest *fauna* "loom") on väikeste (suurusega 10...100 μm) loomade (nt algloomade, nematoodite jms) kogum.

## Vaata ka
*Mikrofloora

## Viited
Kellasüsteem

**Kellasüsteem** on tsentraalne ajanäitamissüsteem, mida kasutatakse ühiskondlikes hoonetes.

Kellasüsteemiga tagatakse kõigi hoone kellade töötamise ühes režiimis. Kellasüsteemidega on võimalik katta kogu hoone avalikud ajanäitamisvajadused sh. õue- ja fassaadikellad. 

Kellasüsteem võimaldab:
*tsentraalset kellade juhtimist ühest kohast, 
*sõltumatust patareidest, 
*automaatset suveajalt talveajale üleminekut ja 
*vajadusel ka sõltumatust voolukatkestustest.

## Liigid
*24V impulss süsteem
*Ajakoodi süsteem (*Time Code*)
*Juhtmeta sidega süsteem (vt. raadiokellad, GPS-vastuvõtjaga kellad jms.)
*Arvutivõrgu võrguaja protokolliga (NTP ehk *Network time protocol*) süsteem

## Vaata ka
*Seinakell
*Emakell
Wijnendale

**Wijnendale** on hollandikeelne küla Belgias Lääne-Flandria provintsis Torhouti vallas. Wijnendale oli omaette vald alates 1912. aastast. 1970. aastatel liideti asula Tourhouti halduspiiridesse. Wijnendalest läänes asub Wijnendale loss.

28. septembril 1708 toimus küla lähistel üks Hispaania pärilussõja lahingutest, Wijnendale lahing.


Wijnendale - Skyline 1.jpg|
Wijnendale - Sint-Jozefskerk 1.jpg|
Wijnendale_Bos_01.jpg|


## Välislingid
Wijnendale linnus

**Wijnendale linnus** (hollandi keeles *Kasteel van Wijnendale*) on linnus Belgias  Lääne-Flandria provintsis Wijnendale küla lähistel, kolme kilomeetri kaugusel Torhoutist. Teisel pool Torhout-Oostende maanteed asuvad Aertrycke lossi maad.

Esimene linnus rajati praegusele asukohale 11. sajandil. Osa põhjatiivast pärineb 15. sajandist, suurem osa linnust ehitati ümber ja rekonstrueeriti aastatel 1837–1852 lossiks. 

1982. aastal võeti linnus kultuurimälestisena kaitse alla.

Linnuses asub ka muuseum.

## Viited

## Kirjandus
*Guy Dupont, Hilde Lobelle-Caluwe. *"Kasteel Wijnendale. Historische en kunsthistorische informatie ten behoeve van de gidsen"*. Gent-Beernem 2006. Hollandi keeles
*Michiel Mestdagh. *"Torhout. De geschiedenis van een stad"*. Torhout, de Beer, 2000. Hollandi keeles

## Välislingid

*Koduleht
Sven Antson

**Sven Antson** (sündinud 12. augustil 1964) on eesti näitleja, muusik ja kunstnik.

Ta lõpetas 1989. aastal Eesti Teatriliidu draamastuudio ning asus tööle Tartu Lasteteatris.

Ta on laulnud ja mänginud kitarri ansamblites Guruhark ja Radio Libertad.

Antson on koostanud ajakirja Kodukiri lastele mõeldud lehekülgi.

2009. aastal hakkas ta maalima. 2010. aasta mais oli tema näitus "Kuu-uudised" Tartu Linnaraamatukogus.

## Viited
Jaan Praggi

**Jaan Praggi** (28. oktoober 1933 Tartu – 19. mai 1994) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1953 Võru 1. Keskkooli ja 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna. Majanduskandidaat (1978, Läti Põllumajanduse Akadeemia), väitekiri käsitles põllumajandusliku tootmise edendamise teaduslike aluste arendamist. 

Oli 1958–1960 Luunja sovhoosi osakonnajuhataja, 1960–1963 "Arengu" sovhoosi direktor, 1963 Lepassaare sovhoosi peaagronoom, 1963–1967 direktori asetäitja.

Ta oli 1967–1969 Üleliidulise Põllumajanduse Ökonoomika Teadusliku Uurimise Instituudi Rakke riigimajandi juures moodustatud tugirühma teadur, 1969–1978 juhataja, 1978–1994 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) ökonoomika osakonna vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandite , nende kompleksne hindamine kandidaadiväitekirjas esitatud metoodika alusel. Loonud hindamise autoregressioon-tegurilise mudeli ja majandite ressursipotentsiaali rahalise hindamise metoodika. Hinnanguid kasutati Eesti põllumajandusregioonide majandamistingimuste ja tulude regionaalse käsitlemise ettepanekute koostamisel. Uurinud ka  mõju majandamise tulemustele, majandijuhtide ja spetsialistide tööalast võimekust ning hinnanud olmetingimusi. Osalenud Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsiooni töös.

## Teoseid
Üle 100 teaduspublikatsiooni, aimetrükiseid.
*Võimalus majandamistingimuste praktiliseks hindamiseks. // Sotsialistlik Põllumajandus (1973) 8
*Looduslike, majanduslike ja organisatsiooniliste tegurite osatähtsus majandite tulukuses. // Sotsialistlik Põllumajandus (1976) 15
*Определение условий хозяйствования совхозов и колхозов с помощью авторегрессионнофакторных производственных функций. // Сб. научн. тр. ВНИЭСХ. 83 (1977)
*Olme ja seda kujundavad tegurid. // Põllumehe teatmik (1981)
*Ressursipotentsiaali rahaline hinnang. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Tallinn 1989
*Tootmispotentsiaali kasutamine ühistutes ja taludes. Tallinn 1993

## Isiklikku
Tema isa oli kohtunik Friedrich Praggi ja abikaasa oli põllumajandusteadlane Õie Praggi.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku 2006. Lk 79

## Välislingid
*
*Haud Põlva kalmistul
Õie Praggi

**Õie Praggi** (aastani 1956 **Õie Timmi**, sündinud 6. märtsil 1932 Haanja vallas Võrumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Õie Praggi on talupidaja tütar ja Jaan Praggi abikaasa.

Lõpetas 1950 Võru 1. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna, põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Eesti punase karja piima valgu- ja rasvasisaldus Võru rajooni majandeis ning selle suurendamise võimalusi." 

Oli 1957–67 mitmes majandis zootehnik-selektsionäär, 1967–73 R. Pälsoni sovhoosi juurde moodustatud Üleliidulise Põllumajanduse Ökonoomika Teadusliku Uurimise Instituudi töörühma noorem-, 1973–78 vanemteadur, 1978–91 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) ökonoomika osakonna nooremteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: põllumajandusloomade aretus; põllumajandusökonoomika.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni.
* Eesti punase karja piima valgu- ja rasvasisaldus Võru rajooni majandeis. // EPA teaduslik tööde kogumik 58 (1969)
* Juustu tootmiseks on vaja valgurikast piima. // Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 8
* Piima valgule vääriline tähelepanu. // Sotsialistlik Põllumajandus (1982) 12
* Looduslik-majanduslikud tingimused mahajäänud majandite järeleaitamise normatiivse alusena. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1983) 10. Majandamistingimuste kompleksne hindamine. // Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) teaduslike tööde kogumik. Tallinn 1984

## Viited

## Välislingid
*
Jacob Pranck

**Jacob Pranck** (ka **Jacobus Pranck**; 17. sajand Göteborg – 18. sajand) oli Eesti füüsik.

## Elulugu
Jacob Pranck oli rootslane.

Õppis Göteborgi gümnaasiumis, Uppsala Ülikoolis (immatrikuleeriti 15. septembril 1688) ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti septembris 1690), filosoofiastipendiaat (jaanuaris 1694; mainitud 15. septembril 1694). 1694 valmis tal Tartu Ülikoolis (professor Sven Cameeni juures) disputatsioon "Värvuste kasutamisest ja loomusest" ("De usu et natura colorum"), mille kaitses 28. märtsil 1694. Ta kasutas oma uurimuses (inspireerituna matemaatikaprofessor Sven Dimbergi loengutest) ühena esimestest Isaac Newtoni seisukohti.

## Viited

## Teoseid
* Speciem academicum, de usu et natura colorum, sub praeside Sueconis Camen … Dorpati /1694/.

## Kirjandus
* Tering, A. Album Academicum der Universität Dorpat (Tartu) 1632–1710. Tallinn, 1984, 310
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 222
* Rauch, G. Die Universität Dorpat, 390–391 (siin ekslikult Franck)
* Lumiste, Ü., Piirimäe, H. Sven Dimberg – Newtoni õpetuse varane propageerija Tartu Ülikoolis 1690. aastail. // TÜ ajaloo küsimusi XI. Tartu, 1981, 46.
*
Rein Prank

**Rein Prank** (sündinud 22. märtsil 1949 Amblas Järvamaal – 9. september 2024) oli eesti matemaatik ja arvutiteadlane.

## Elulugu
Rein Prank oli teemeistri poeg.

Lõpetas 1967 Nõo Keskkooli, õppis 1967–1971 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, lõpetas 1973 Moskva Ülikooli matemaatikuna, 1979 samas aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1982, Moskva Ülikool), väitekiri "Элементарные теории с логикой реализуемости". Täiendas end 1993 Saksamaal. Oli 1973–1976 TÜ matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1979 programmeerimise kateedri õpetaja, 1979–1985 vanemõpetaja, 1985–1992 dotsent, 1993– arvutiteaduse instituudi teoreetilise informaatika õppetooli dotsent. Õpetanud matemaatilist loogikat, programmeerimist, algoritmiteooriat, õpiprogramme; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: konstruktiivne matemaatiline loogika, intelligentsed õpetussüsteemid. Olnud õpilaste täppisteaduste olümpiaadi informaatika ainekomisjoni esimees (1988, 1992–1997), Eesti võistkonna juhendaja üleliidulisel informaatika olümpiaadil 1988 ja rahvusvahelisel olümpiaadil 1992–1997. Eesti Matemaatika Seltsi liige, Eesti Informaatika Seltsi liige. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2009 Tartu Ülikooli aumärk
*2010 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2014 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Teoseid
* Выразимость в элементарной теории рекурсивно-перечислимых множеств с логикой реализуемости. // Алгебра и логика 20 (1981) 4
* Using computerised exercises on mathematical logic. // Informatik-Fachberichte 292 (1991)
* Loogika. Mõtlemise tõestamisest (kaasautorid T. Tamm, T. Tammet). Tartu, 1997, 2. trükk 2002
* Matemaatiline loogika ja algoritmiteooria. Tartu, 2004
* Sissejuhatus matemaatilisse loogikasse. Tartu, 2004.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 378; II, 134
* EE 14, 378.
*
Hendrik Prants

**Hendrik Prants** (ka **Hindrik Prants**, 28. veebruar (vkj)/ 12. märts 1858 Loosi vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 17. november 1932 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja ajaloolane.

## Elulugu
Hendrik Prants oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1874 Vastseliina kihelkonnakooli, täiendas end 1896–1910 (vaheaegadega) Helsingi Ülikooli kursustel, tegeles edaspidi iseseisvalt ka oma haridustaseme tõstmisega.

Tegutses aastail 1883–1893 peamiselt Tartus, oli Postimehe kaastööline, 1888–1893 ka toimetuse liige. Oli 1894–1902 ajakirja Linda (Pärnus) ja 1906–1919 Ristirahva Pühapäevalehe toimetaja, 1912 ka Tallinna Päevalehe väljaandja ja vastutav toimetaja.

## Teosed
Laia silmaringiga viljakas harrastusajaloolane, avaldanud esimese suurema Eesti ajaloo ülevaate (1912–1913), samuti raamatuid soome-ugri rahvaste ajaloost ja kultuurist. Umbes 20 trükist Eesti ja maailma ajaloost.
* Teated Soome-sugu muinasajast. Tartu 1894
* Eestimaa Weneriigi alla saamine. Tallinn 1910
* Soome sugu rahvaste ajalooline arenemine. Tallinn 1911
* Soomesugu rahvad Veneriigi rajamisel. Tallinn 1911
* Eesti rahva ajalugu (2 kd). Tallinn 1912–1913
* Eesti kaubalaewa selts "Linda". // Eesti Elu. Tallinn 1913
* Maailma sõda. 1. anne. Täielik igakülgne poliitiline kirjeldus. Tartu 1915
* Soome sild. Tallinn 1919; 2. trükk: Soome sild. Eesti-Soome ühtsus aastatuhandete jooksul. Järelsõna Toomas Haug. Loomingu Raamatukogu 5/ 2008. 104 lk; ISBN 9789949428267
* Tuhande aastane Tallinn. Tallinn 1919
* Eesti vanem ajalugu. Tallinn 1920
* Eesti ajakirjanduse noorusaegadest I–V. // Õitsituled 1923–1927
* Virumaa ajaloost. // Koguteos "Virumaa". Rakvere 1924
* Eesti omariikluse areng. // Eesti Kodu 1918–1930. Paide 1930
*Minu elukäik: mälestusi ja pärimusi. Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 1937, 254 lk; täistekst Rahvusraamatukogu arhiivis DIGAR; 2. trükk: isikunimede register: Jaan Isotamm, järelsõna: Vello Paatsi, Eesti Päevalehe ja Akadeemia raamatusari Eesti mälu nr 34. Tallinn 2010. ISBN 9789949475001
* Eesti asi ja maailma lugu. Koostaja: Hando Runnel, sari Eesti mõttelugu nr 128. Ilmamaa. Tartu 2016. 416 lk, ISBN 9789985775738

## Viited

## Kirjandus
*Eesti biograafiline leksikon. Tartu 1926–1929. Lk 391–392
*EE 14. Eesti elulood. Tallinn 2000. Lk 378

## Välislingid
*
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Anatoli Pravdin

**Anatoli Pravdin** (15. juuni 1927 Tartu – 7. september 1969 Tartu) oli Eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Anatoli Pravdin oli rahvuselt venelane ja Boriss Pravdini poeg.

Lõpetas 1950. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, 1954 Moskva Ülikoolis aspirantuuri, filoloogiakandidaat (1954, samas), väitekiri "Дательный падеж в древнерусском языке". 

Oli aastatel 1954–1956 Tartu Riikliku Ülikooli vene keele kateedri vanemõpetaja, 1956–1964 dotsent, ühtlasi 1953–1963 kateedri juhataja, 1966–1968 Tallinna Pedagoogilise Instituudi dotsent. Õpetanud vanaslaavi keelt, vene kirjanduse ajalugu, üldkeeleteadust, slaavi keelte võrdlevat grammatikat.

## Teadustöö
Töid vanaslaavi keelte grammatikast ja süntaksist. Ligi 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Дательный приглагольный в старославянском и древнерусском языках. // Уч. зап. Инст-та славяноведения АН СССР 13 (1956)
* Из истории предлога "против". // Уч. зап. ТГУ 25 (1958)
* Употребление дательного падежа в полабском языке. // Уч. зап. ТГУ 104 (1961)
* Историческая морфология русского языка. I. Имена. Трт, 1962
* Конструкция с двойным винительным падежом в русском языке XVII века. // Уч. зап. ТГУ 139 (1963).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 238
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 284.
*
Leonid Prants

**Leonid Prants** (6. september 1910 Koiola vald, Võrumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti atmosfäärifüüsik.

## Elulugu
Leonid Prants oli kaupmehe poeg.

Lõpetas 1929 Tartu Tehnika Ühisgümnaasiumi, 1936 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna. Matemaatikamagister (1939, TÜ), väitekiri "Õhumasside iseloomustavaid jooni Euroopa kohal aeroloogiliste vaatluste järele". Oli 1935–40 TÜ meteoroloogiaobservatooriumi assistent.

Aastast 1944 Saksa armees.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aeroloogia.

## Viited

## Teoseid
**Charakteristische Merkmale der Luftmassen über Europa nach aerologischen Beobachtungen*. Tartu 1940

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. 2. köide. Tartu 1994. Lk 553

## Välislingid
*  
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Boriss Pravdin

**Boriss Pravdin** (1. aprill 1887 Võšni Volotšok, Tveri kubermang – 4. september 1960 Tartu) oli Eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Boriss Pravdin oli venelane, kooliõpetaja poeg ja Anatoli Pravdini isa.

Lõpetas 1904 Riia Aleksandri Gümnaasiumi, 1912 Moskva ülikooli ajalookeeleteaduskonna. Oli 1912–1918 Riia Linna Reaalkooli vene keele ja kirjanduse õpetaja (1915 evakueerus koos kooliga Tartusse), 1918 Tartu Reaalkooli ja 1919–1923 Hugo Treffneri Gümnaasiumi vene keele õpetaja, 1919–1944 Tartu Ülikooli vene keele lektor, 1944–1954 Tartu Riikliku Ülikooli vene filoloogia kateedri juhataja, aastast 1946 dotsent), aastast 1954 pensionil. Õpetas vene keele grammatikat, vene kirjanduse ajalugu, sh erikursusi vene kirjanikest, vene rahvaluulet; koostas (pärast sõda) esimesed kõrgkooli vene keele õpikud. Õpetas ka poola ja prantsuse keelt.

Avaldas luuletusi (almanahhis "Via sacra", 1923), aitas korraldada kohalike venelaste kirjanduselu ja kultuuriüritusi, suhtles Eduard Vilde, Gustav Suitsu, Friedebert Tuglase ja teiste eesti kirjanikega, tõlkis vene keelde nende ja teiste autorite (Friedrich Reinhold Kreutzwald, August Gailit jt) teoseid.

## Teadustöö
Uurimusi vene kirjanduse ja vene keele õpetamise metoodikast. 1920. aastate alguses toimetas (koos ) trükki sarja "Русские классики для эстонских школ" (Nikolai Gogol, Anton Tšehhov), 1920. aastate teisel poolel avaldas kohalike saksa ja vene koolide tarbeks raamatuid (Johann Voldemar Jannsen, Jakob Pärn, Jakob Mändmets, Eduard Vilde) sarjast  Eesti kirjandus vene koolidele". 1940–1941 avaldas Mihhail Lermontovi ja Mihhail Zoštšenko teosed (vene-eesti sõnastikega). 

1945 ilmus vene keele õpik kõrgkoolidele, kus tekstidele oli lisatud sõnastik, grammatikareeglid, harjutused ja kordamisküsimused. Selline komplekssusprintsiip vastab ka tänapäevastele võõrkeelte õpetamise metoodika põhimõtetele. 1946–1948 ilmus (kaaskoostajad Valmar Adams ja Hilda Maiste-Aller) kaheosaline vene kirjanduse lugemik üliõpilastele. Avaldas 1936 väikese vene-eesti sõnaraamatu, oli koos Peeter Arumaa ja Johannes Voldemar Veskiga suure kaheköitelise vene-eesti sõnaraamatu kaasautor (1940–1947; 2. trükk 1975), Voldemar Muheli "Vene-eesti sõnaraamatu" (1. tr 1953) ja Johan Tamme "Eesti-vene sõnaraamatu" (1. tr 1955) toimetaja. 

## Viited

## Kirjandus
* , f 384, n 1, s 4019
* f 2100, n 2, s 865
* Isik. toimik Tartu Ülikooli arhiivis
* EE 14, 378
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 238
* Johannes Voldemar Veski. Boriss Pravdin. Keel ja Kirjandus, 1960, nr  10, lk 639–640
* Sergei Issakov. Pedagoog, teadlane ja luuletaja. 100 aastat Boris Pravdini sünnist. Keel ja Kirjandus, 1987, nr 4, 214–225.
*
Johannes Precht

**Johannes Precht** ((Joannes) Heinz Preht; 22. jaanuar 1911 Tartu – 30. jaanuar 1995 Bad Dürkheim, Saksamaa) oli Eesti metsateadlane ja metsandusajaloolane.

## Elulugu
Johannes Precht oli taanlane ja melioraatori poeg.

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Saksa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 õppis ta Tartu Ülikooli metsaosakonnas ja sooritas 1941. aastal Berliinis metsaassessori eksami. 

1936. aastal oli ta Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskonna ajutine abijõud, aastatel 1936–1939 Pagari metskonna metsnik ja 1939 Mõtsu abimetsaülem. 

1939. aastal põgenes Saksamaale, oli 1944. aastani Saksa armees ja langes inglaste kätte vangi. Pärast vabanemist töötas ta aastatel 1949–1954 Wachenheimis (Pfalz) metsavahina, 1954–1959 riigimetsaametniku ja Trippstadti metsakooli õpetajana ning 1959–1976 Bad Dürkheimi metsaülemana.

## Teadustöö
Ta uuris metsade arengufaase ja metsanduse (ka Eesti) ajalugu. Umbes 20 teadus- ja aimeartiklit, sealhulgas artikleid Eesti floorast ja faunast.

## Teoseid
* Pollenanalütische Untersuchungen zur Kiefernfrage im Pfälzerwald. // Mitt. Der Pollichia, III. Reiche, 1. Grünstadt, 1953
* Beiträge zur Kenntnis der Zusammensetzung unserer Wälder gegen Ende des 18. Jahrhunderts. // Pfälzer Heimat (1954) 1
* Die Seestrandkiefer in der Pfalz. // Allgem. Forst- und Jagdzeitung (1969)
* John Evelyns Silva. // Allgem. Forst- und Jagdzeitung (1970) 7
* Mõnda mesimurakast. // EME 58 (1974)
* Ööbikud ja nende hõimlased. // EME 60 (1976)
* Die Vorschläge Balthasar Frhr. Von Campenhausen zur Reform der Forstwirtschaft in Livland 1788. // Z. für Ostforschung (1988) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 557
* EME 34 (1961), 34
* Meikar, T. Vabahärra Balthasar von Campenhausen ja metsateadlane Johannes Precht. // EM (1995) 4, 10–11
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli metsaosakonna teoreetilise kursuse lõpetanud. Tartu, 2002, 31–32.
*
Epp Preem

**Epp Preem** (sündinud 1. detsembril 1952 Tõrvas) on eesti kunstiteadlane.

## Elulugu
Epp Preem on raamatupidaja tütar.

Lõpetas 1971 Tõrva Keskkooli, 1976 TÜ kunstiajaloolasena. Oli 1976–2006 Tartu Kunstimuuseumi ja aastast 2006 Eesti Ajaloomuuseumi teadur, 1990-2000 ka Tartu Kunstimuuseumi direktori kohusetäitja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: baltisaksa kunsti ajalugu. Kureerinud näitusi (Julie Hagen-Schwarz,  jm), koostanud katalooge. Artikleid peamiselt Tartu varasema kunsti ajaloost. Koostanud andmebaasi "Baltisaksa kunst Tartu muuseumide kogudes" (1997–1998, koos ).

## Viited

## Teoseid
* Julie Hagen-Schwarzi maalid. // TKM. Tartu, 1990
* Julie Hagen-Schwarz 1824–1902. Ausstellung. Museum für das Fürstentum Lüneburg 30. Sept. 1990 bis 11. Nov. 1990. Englische Kirche. Bad Homburg 17. Jan. 1991 bis 3. März 1991. Katalog (kaasautor M. Eckhard). Lüneburg, 1991
* Tartu muuseumide vaategraafika Tartu ajalooallikana. // Tartu Linnamuuseumi aastaraamat II. Tartu, 1996
* Julie Hagen-Schwarz (1824–1902). // TLA VI. Tartu, 2000
* 200 aastat kunstiharidust Eestis. Tartu ülikooli joonistuskool. Näitus detsember 2002 – mai 2003 (kataloog, kaasautor I. Kukk). Tartu, 2002.
* Maalijad 19. sajandi Tartust. // TLA IX. Tartu, 2003.

## Kirjandus
*
Kristaps Preipičs-Freibergs

**Kristaps Preipičs-Freibergs** (17. september 1853 Lībagi vald, Läti – 10. jaanuar 1932 Riia) oli Eesti ja Läti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Kristaps Preipičs-Freibergs oli talupidaja poeg.

Õppis aastatel 1875–1879 Tartu Veterinaariainstituudis (TVI), veterinaariamagister (1895, TVI), väitekiri "К вопросу об удобоприменимости хлороформа Pictet', xлороформа Anschütz'a и бромистого эфира в ветеринарной хирургии". Oli mitmel pool Venemaal ja Lätis veterinaararst.

## Teadustöö
Uuris TVI-s (dotsent  juhendamisel) mitmesuguste narkoosipreparaatide toimet koduloomadele. Avaldanud artikleid ja raamatuid, ka aimetrükiseid.

## Teoseid
* Derīgi padomi pie mājas lopu kaitu un slimību pazīšanas un ārstēšanas. Jelgava, 1882
* Praktiskā lopu ārstniecība. Riga, 1904.

## Viited

## Kirjandus
* Альбом имматрикулированных в ДВИ, 91–92
* Виксна А. А. Первые латышские ветеринарные врачи (до 1900 г.). // Из истории медицины. XIII. Рига, 1983, 97–98.
*
Raimund Preem

**Raimund Preem** (16. detsember 1918 Narva – 5. detsember 1988 Kanepi vald) oli eesti matemaatik ja füüsik.

## Elulugu
Raimund Preem oli raamatupidaja poeg.

Lõpetas 1936 Narva 1. Gümnaasiumi, 1940 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. Oli 1941 TRÜ astronoomia kateedri vanemlaborant, 1942–1943 TRÜ füüsika instituudi abiassistent, 1944 teaduslik stipendiaat matemaatikas, 1944–1949 TRÜ teoreetilise füüsika kateedri assistent, 1949–1950 vanemõpetaja, 1951–1953 Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumi füüsika ja matemaatika õpetaja, 1953–1954 Eesti Põllumajanduse Akadeemia kõrgema matemaatika kateedri õppeülesande täitja, 1954–1955 Tartu Tähetorni vanemlaborant, 1955–1957 TRÜ geofüüsika, teoreetilise mehaanika ja teoreetilise füüsika kateedrite õppeülesande täitja, 1957–1967 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika labori nooremteadur, 1967–1971 peainsener, 1971–1986 teoreetilise füüsika sektori vaneminsener. Õpetanud Tartu Riiklikus Ülikoolis elementaar- ja kõrgemat matemaatikat, teoreetilist mehaanikat, teoreetilist füüsikat jt kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: teoreetiline ja matemaatiline füüsika; tegelenud ka kvantmehaanika ja tahkiseteooriaga, astronoomia ning kosmoloogia küsimustega. Avaldanud töid tahkiseteooriast (oli üks kristallide lisandtsentrite ja nendega seotud füüsikaliste protsesside teooria loojatest 1960. aastail), huvipakkuvad on tema loodud teooria gravitatsioonikonstandi kasvamisest ja elektrivõnkesiirete teooria. Nõukogude Eesti preemia (1965, kollektiivis). 14 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О методе конечных разностeй в квантовой механике. // Тp. ИФА 13 (1961)
* О возможности квазилинейчатой структуры спектра комбинационного рассеяния на колебаниях решетки (kaasautorid K. Rebane, V. Hižnjakov). // Тр. ИФА 20 (1961)
* О нахождении характеристической функции спектра примесного поглощения. // Изв. АН. Физ. Мат. 20 (1971)
* Solar neutrino puzzle and possible variation of gravitational constant (kaasautor L. Palgi). Tartu, 1986.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 269
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 277
* II 134
* Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist. Tallinn, 1968–, XIII, 194.
*
Irina Preis

**Irina Preis** (aastani 1986 **Irina Zernoklejeva**; sündinud 8. augustil 1966 Kaliningradis) on Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Irina Preis on sõjaväelase tütar, venelane ja Sergei Preisi abikaasa.

Lõpetas 1983 Kaliningradi 7. Keskkooli, 1989 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna, tehnikamagister (2000, TTÜ), väitekiri "Karbiidkermiste väsimuskarakteristikud", tehnikadoktor (materjaliteadus, 2004, TTÜ), väitekiri "Fatigue performance and mechanical reliability of cemented carbides" (Tallinn, 2004). Oli 1988–1995 spetsiaalse konstrueerimisbüroo "Efekt" insener-konstruktor, 1995–1998 TTÜ keemiatehnika instituudi laborant, 1998–2005 materjalitehnika instituudi assistent, 2005 – erakorraline lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: protsessitehnoloogia ja materjaliteadus: kulumiskindlad materjalid, kulumine ning väsimine, karbiidkermiste tehnoloogia, kaasaegsete materjalide nanostruktuur. 24 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Duability of advanced TiC-base cermets (kaasautorid H. Klaasen, J. Kübarsepp). // Proc. Est. Acad Sci. Eng. 9 (2003) 4
* Wear behavior, durability and cyclic strength of TiC-base cermets (kaasautorid H. Klaasen, J. Kübarsepp). // Materials Sci. and Technology 20 (2003) 8
* Microstructural aspects of of fatigue mechanics of hardmetals and cermets (kaasautor F. Sergejev). // Macchine Utensili (2004)
* Murakami Approach: fatigue strength prediction of cemented carbides by concidering pores as equivalent to small defects (kaasautor). // Proc. Euro PM Congress (2005)
* Correlation between surface fatigue and microstructural defects of cemented carbides (kaasautor). // Wear (2007)

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Raimond Erik Prentsel

**Raimond Erik Prentsel** (perekonnanime rööpkuju: **Prentzel;** 29. aprill 1927 Tallinn – 1. veebruar 1996 Pärnu) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Raimond Erik Prentsel oli raudteeinseneri poeg.

Lõpetas 1946 Tartu 1. Keskkooli, 1950 Tartu Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika osakonna (kaugõppes), 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsatööstuse osakonna (Kaiavere metsatööstus jsk. metsamaistranspordi protsessi projekteerimine. II gr. metsamassiivide transpordilise omandamise uurimine ja tüvede mahu määramise meetodite uurimine), tehnikakandidaat (1973, Leningradi Metsatehniline Akadeemia), väitekiri "Исследование оптимальных параметров и режимов работы гравитационных бревносбрасывателей". Oli 1946–1949 Tartu 1. Keskkooli ja  õpetaja (TÜ-s õppimise kõrval), 1951–1952 Rakvere Metsatööstuskeskuse meister ja tehnik, 1952–1987 Pärnu Metsakombinaadi tehnik, normeerija, insener-monteerija ja konstrueerimise vaneminsener. Seejärel pensionil.

## Teadustöö
Avaldanud töid metsatööstuse seadmete kohta. 1 autoritunnistus (koos ).

## Viited

## Teoseid
* Особенности гравитационных бревносбрасывателей люлькового типа. // Тр. ЦНИИМЭ 95 (1969)
* Об оптимальном режиме работы бревносбрасывателей люлькового типа с принудительным приводом. // Тр. ЦНИИМЭ 102 (1969)
* Некотрые аспекты динамики гравитационных бревносбрасывателей. // Тр. ЦНИИМЭ 110 (1970).

## Kirjandus
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskond 1946–1951. Tartu, 2000, 24–25.
*
Ernst Wilhelm Preuss

**Ernst Wilhelm Preuss** (6. detsember 1793 Lauban – 26. aprill 1839 Tartu) oli Eesti astronoom.

## Elulugu
Oli 1821–1823 Tartu Tähetorni assistent ja 1827–1839 observaator. 1823–1826 võttis osa Otto von Kotzebue juhtimisel fregatil Predprijatie toimunud ümbermaailmareisist.

## Teadustöö
Vaatles 1828–1838 kaksiktähti (ka koos F. G. W. Struwega) Reichenbachi meridiaanringiga. Aitas Struwel koostada kaksiktähtede kataloogi.

## Teoseid
* Astronomische Beobachtungen auf des Herr Captain Otto v. Kotzebue zweiten Reise um die Welt (herausg. von W. Struwe). Dorpat, 1830.

## Viited

## Kirjandus
*
*Jõeveer, M., Vennik, J. Tartu Tähetorn pärast F. G. W. Struwe lahkumist Pulkovosse. // Tähetorni kalender (2006), 113–119.
*Pohla, A. Ülevaade Tartu Ülikooli astronoomia observatooriumi ajaloost (1804–1918). // Tähetorni kalender (1924), 45 jj
*Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 64, 109, 191, 210, 218
Georg Preuss

**Georg Preuss** (ladinapäraselt ka: **Georgius Preussius**, 1619 Tallinn – 25. dets. 1675 Liivimaa) oli Eesti teoloog, vaimulik, filosoof, matemaatik ja füüsik. ning Liivimaa superintendent.

## Elulugu
Õppis aastast 1638 Academia Gustavianas (immatrikuleerus 11. juuli 1638), 1641–45 Uppsala Ülikoolis, 1648–51 Königsbergi Ülikoolis, 1651 Greifswaldi ülikoolis, hiljem (1658) Wittenbergi Ülikoolis; filosoofiamagister (1645, Uppsala Ülikool), väitekiri "Nucleus psychologiae polemicae", teoloogiadoktor (1658, Wittenbergi Ülikool); usuteaduse *[[professor honorarius]]* (1668). 

Oli 16. detsembrist 1654 Academia Gustaviana loogika, matemaatika ja füüsika professor, 1655–1662  Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogiaprofessor.

1656, kui venelased Tartusse tungisid, põgenes koos mitme professoriga sõja jalust Tallinna, kus Tallinna gümnaasiumi juures püüdis õppejõutööd jätkata, täites ajuti ka Academia Gustaviana dekaani ja prorektori kohuseid ning oli aastast 1658 Oleviste koguduse õpetaja, 1662–1665 Saaremaa superintendent.

Aastatel 1665–1674 oli ta Liivimaa superintendent, superintendendina oli Academia Gustaviana ülikooli prokantsleri ülesannetes tegev Academia Gustaviana ülikooli taasavamise ettevalmistustes., kus ta 1666. aasta 19.
detsembril esikõnega esines.   1674–1676 oli ta Tartu praostkonna Tartu ja Pärnumaa superintendent, Liivimaa ülemkonsistooriumi presiidium vaheldus tema ja  Johannes Fischeri vahel.

Teoloogina oli mõjutatud sünkretismist, mis taotles katoliikluse ja luterluse lepitamist.

## Teoseid
* Semicenturia qaestionum de magistratu politico et subdites …, 1643
* In tria Geneseos capita priora disp theol prima de die creationis primo. …, 1645
* Disp. Psychol. De sensibus. …, 1655

## Viited

## Kirjandus
* AAT(D), 179, 471
* AR, 28
* Backmeister, 120, 121, 195, 197
* Gadebusch, II, 371–372
* Recke-Napiersky, III (1831), 446
* Napiersky, K. E. Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland. Zweites Heft. Lebensnachrichten von den Livländischen Predigern, mit litterarischen Nachweisen. Mitau, 1850, 118
* Sild, O. Georgius Pressius. // Usuteadusline Ajakiri (1932), lisav 3, 66–68
* Die evangel. Prediger Livl., 379
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 62, 70, 74, 206
* Raid, L., 18, 20, 22
*
Endel Priidel

**Endel Priidel** (16. juuli 1932 Tarvastu vald, Viljandimaa – 8. juuli 2021) oli eesti kirjandusloolane, toimetaja ja tõlkija. 

## Elulugu
Endel Priidel oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1950. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

Oli 1956–1958 Eesti Riikliku Kirjastuse ja 1958–1998 kirjastuse Eesti Raamat toimetaja.

## Looming
Priidel avaldas töid eesti kirjandus- ja koduloost, koostas pühendusluuletuste ja muid kogumikke ("Mu meelen kuldne kotukotus", 1960; "Ikka Liivist mõteldes", 1969; "Mere laulud", 1980; "Loov inimene", 1987 jt), kogumiku eesti kirjanike loomingulistest kirjutistest, Eesti kirjandusloolise ja kultuuriloolise kaardi (Olav Soansi graafiline teostus; 1981).
* "Ado Reinvald. Luuletaja ja talupoeg". Tallinn 1965
* "Mööda Kuivajõe radu". Tallinn 1965
* "Väikesel Illimaril külas". Tallinn 1966
* "Kirjanduslik Mulgimaa". Tallinn 1966
* "Piki Peipsi piiri". Tallinn 1968
* "Viljandi ja kirjamehed". Tallinn 1971
* "Kirjanduslik Hiiumaa". Tallinn 1972
* "450-aastane raamat". Tallinn 1975
* "Teose sünd". Tallinn 1976
* "Loov inimene". Tallinn 1987
* "Koguva ajalugu". Tallinn 2001

## Tunnustus
*1981 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1995 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (koos Karl Muruga, eesti luule antoloogia "Sõnarine" koostamise ja toimetamise eest)
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kirjanduse biograafiline leksikon. Tallinn 1975. Lk 280
*

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Sirje Priimägi

**Sirje Priimägi** (aastani 1976 **Sirje Tooming**; 17. veebruar 1953 Ulvi külanõukogu, Mustvee rajoon – 26. veebruar 2003 Tallinn) oli eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Ta oli kolhoosniku tütar.

Lõpetas 1972 Palamuse Keskkooli, 1978 TRÜ saksa filoloogia osakonna, 1993 TÜ-s magistrantuuri, pedagoogikamagister (1993, TÜ), väitekiri "The background and implications of the child-centered education". Oli Lundi Ülikooli stipendiaat naisuurimise alal 1993 ja humanitaarteaduste valdkonnas 1997.

Oli 1978–1981 TRÜ raamatukogu vanemraamatukoguhoidja, 1981–1982 Tartu 14. lasteaia kasvataja, 1982–1990 TRÜ/ TÜ pedagoogika kateedri õppelabori juhataja, 1990–1991 pedagoogikaosakonna õpetaja, 1991–1998 lektor ja 1997–1998 ka haridusteooria õppetooli hoidja, 1998–2003 TPÜ haridusuuringute instituudi direktor, ühtlasi 2002–2003 Eesti haridus- ja teadusministri nõunik. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: haridusinstitutsioonide ajalugu ja alternatiivharidus, kasvatusväärtused ja väärtuskasvatus koolis, hariduskorralduse lähtealused ja teoreetilised põhjendused. Oli teema "Õppiva inimese ja kasvatustegelikkuse areng kultuuriruumis" täitja, samuti TÜ, TPÜ, Jyväskylä Ülikooli ja Turu Ülikooli magistrikoolituse ühisprojekti "Mentorõpetaja koolis" projektijuht TPÜ-s. 

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni, aimeartükiseid.
* *Zum Stand des freien Schulwesen in Europa*. // Erziehungsperspektiven in den 90-er Jahren. Solothurn 1991
* Waldorf-koolid tänapäeva pedagoogikas. // ACUT 919, 1991
* *Changes in Estonian education in 1987–1992*. // Women in Baltic States. Lund Univ 1992
* Kõrghariduse suundumusi Euroopa Liidus. // Õppejõudu otsimas. Tallinn 2000
* Haridus ja sotsiaalne areng: õpetaja dilemma tehnoloogia ja ideaalide vahel. // Kasvatus ja aated. Tallinn 2001
* *Competing for the future: education in contemporary societies* (art kogumik koostaja, toimetaja, kaasautor), Tallinn 2002
* *The opening world: changing educational environment and teacher training* (art kogumik koostaja, kaasautor). Tallinn 2002, Privatization of education. // The opening world. Tallinn 2002

## Liikmesus
* Europäisches Forum für Freiheit im Bildungswesen'i (EFFB)
* Network Educational Sciences Amsterdam'i (NESA)
* Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) juhatuse liige

## Tunnustus
* EAPSi teadustöö preemiad 2001, 2002

## Isiklikku
Tema lahutatud abikaasa oli Linnar Priimägi, kellega tal oli poeg Tristan Priimägi.

Tema hilisem elukaaslane oli Peeter Kreitzberg.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 134–135. K. Siilivask

## Välislingid
* 
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Arvi Prikk

**Arvi Prikk** (26. november 1936 Tallinn – 24. mai 2019) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu

Arvi Prikk oli teenistuja poeg. Ta lõpetas 1955 Tallinna 22. Keskkooli, 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) laeva jõuseadmete insener-mehaaniku erialal, 1971 TPI-s aspirantuuri, tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Ballastirikka põlevkivi jahvatus- ja separatsiooniprotsessid".

Prikk oli aastast 1961 TPI mehaanikateaduskonna tööstusliku soojusenergeetika probleemlabori laborant, teadur ja juhtivteadur, 1992–2004 TTÜ soojustehnika instituudi vanemteadur, alates 2004 erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö

Prikk uuris põlevkivi jahvatamist ja separeerimist, tolmpõlevkivi omadusi; katlateraste kõrgtemperatuurset korrosiooni, küttepindade saastumist, korrosiooni ja puhastamist; põlevkivituha omadusi ja kasutamist; põlevkivielektrijaamade ökoloogilist puhtust ja Eesti energiaressursi kasutamist. Tal on üle 80 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2011 – aasta insener

## Teoseid
* О распределении минеральной части размолотых горючих сланцев в тонких фракциях пыли (kaasautor I. Öpik). // Изв. ВУЗов. Энергетика 9 (1971)
* О характере золовых отложений на топочных ширмах при вихревом сжигании сланцев (kaasautor). // TPI Toimetised 416 (1977)
* Роль вюстита в кинетике высокотемпературной коррозии перлитных сталей (kaasautor). // TPI Toimetised 672 (1988)
* Balti elektrijaamade tuhaväljade keskkonnaohtlikkuse vähendamine (kaasautorid H. Arro, T. Pihu). // Keskkonnatehnika (2002) 4
* Eesti põlevkivi ja selle põlemissaaduste koostise ja koguste arvutamine (kaasautorid H. Arro, T. Pihu). // Keskkonnatehnika (2003) 6
* Fluidized-bed combustion of oil shale waste (kaasautor). // Oil Shale 21 (2004) 3
* Применение котлов с ЦКС для сжигания сланцев в Эстонской республике (kaasautor). // Электрические станции (2006) 2.

## Viited

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 244, 499
*  

## Välislingid
*
Sergei Preis

**Sergei Preis** (sündinud 31. mail 1959 Tallinnas) on Eesti keemik, rahvuselt ukrainlane.

## Haridus
Lõpetas 1976 Tallinna 19. Keskkooli, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiainsenerina, 1988 aspirantuuri (samas), tehnikakandidaat (1988, TPI), väitekiri "Ozonation of industrial wastewater containing hard-oxidizible organic compounds", tehnikadoktor (2002, Lappeenranta Tehnikaülikool), väitekiri "Practical applications of a systematic approach to the chemical abatement of pollutants in water and air". Täiendas end 1990–91 Cambridge'i Ülikooli keelekeskuses (inglise keel).

## Töökäik
Oli TPI/TTÜ keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri vanemlaborant, nooremteadur 1981-87, teadur 1988-89, keemilise tehnoloogia ja keskkonnakaitse labori juhataja 1989-92; TTÜ keemiatehnika instituudi vanemteadur 1992-2003 ja 2007; aastast 2018 materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi täisprofessor tenuuris, alates 2020 keskkonnatehnoloogia teaduslabori juhataja.

Ühtlasi oli 1990, 1992, 1994 Lappeenranta Tehnikaülikooli ning 1991 Imperial College Londoni külalisteadur, 1998–99 Lappeenranta Tehnikaülikooli vanemassistent, 2001 teadur ning 2000–03 külalislektor, 2003–04 külalisteadur, 2004–09 vanemteadur, 2010-14 õppejõud, 2015-2017 Guangzhous Lõuna-Hiina Tehnikaülikooli professor. Õpetanud keemilist tehnoloogiat, veekäitlemise tehnoloogiat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: oksüdatsiooniprotsessid vete- ja õhupuhastuses, veekeemia ja -tehnoloogia. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Sergei Preisi isa oli laevaehitusinsener, TPI dotsent Valentin Preis. Sergei Preisi abikaasa on materjaliteadlane Irina Preis.

## Tunnustus
Eesti Vabariigi teaduspreemia tehnikateaduste valdkonnas 2001 ja 2020 (kollektiivis)

## Viited

## Teoseid
* Kinetic description of industrial wastewater ozonization processes (kaasautorid R. Munter, E. Siirde). // Ozone 10 (1988)
* Methodology of ozone introduction into water and wastewater treatment (kaasautor). // Ozone 15 (1993) 2
* Raskesti lagundatavate ühenditega reostatud vee ja õhu koospuhastamine (kaasautor I. Kamenev). // Keskkonnatehnika (2001) 6
* Täiustatud oksüdatsiooniprotsessid loodusvee varude kaitseks ja vee säästvaks kasutamiseks (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2001. Tallinn, 2001
* Characterization of ozonation processes by oxygen demand of compounds (kaasautorid R. Munter, E. Siirde). // TA Toim. Keemia 51 (2002) 3
* Photocatalytic oxidation of fuel oxygenated additives in aqueous solutions (kaasautor). // International J. Photoenergy 5 (2003)
* The dependence on temperature of gas-phase photocatalytic oxidation of methyl tert-butyl ether and tert-butyl alcohol (kaasautor). // Catalysis Today 101 (2005)
* Visible lightassisted photocatalytic oxidation organic pollutants using nitrogen-doped titania (kaasautorid D. Klauson, E. Portjanskaja). // Environ. Chem. Lett. 6 (2008) 1.

## Kirjandus
* Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2001, 35.
* 

## Välislingid
* Sergei Preis Eesti Teadusinfosüsteemis
* Sergei Preisi publikatsioone
Kaiu Prikk

**Kaiu Prikk** (sündinud 10. jaanuaril 1966 Tartus) on eesti arstiteadlane ja pulmonoloog.

## Elulugu
Kaiu Prikk on agronoomi tütar.

Lõpetas 1984 Põlva Keskkooli, 1990 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, oli 1996–2000 Tartu Ülikooli ja 1999–2003 Helsingi Ülikooli doktorant, meditsiinidoktor (2003, Helsingi Ülikool), väitekiri "Development and progression of tissue injury in chronic inflammatory airway diseases with special respect to matrix metalloproteinases" (Helsingi, 2003). Oli 1991–1994 TÜ kopsukliiniku resident, 1994–2000 TÜ kopsukliiniku kopsuarst, ühtlasi 1996 õppetööl Helsingi Ülikoolis, 2001–2003 Ida-Tallinna Keskhaigla kopsuarst, 2001–2005 Tervise Arengu Instituudi teadur, 2003– SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) vanemarst-kopsuarst, 2006– ka TTÜ geenitehnoloogia instituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: koekahjustuse regulatsioon krooniliste põletikuliste kopsuhaiguste korral. Kopsuarstide Seltsi liige (aastast 1992). Umbes 20 teaduspublikatsiooni, üks patent (kaasautor).

## Teoseid
* In vivo collagenase-2 (MMP-8) expression by human bronchial epithelial cells and monocytes/macrophages in bronchiectasis. // J. Pathol. 194 (2001) 2
* Association of trypsin-2 with gelatinase B and collagenase-2 activation in human lung in vivo. // Ann. Med. 33 (2001) 6
* Increased matrix metalloproteinase (MMP)-9 in the airway after allergen (kaasautor). // Am. J. Respir. Critical Care Med. 164 (2001) 9
* Airway obstruction correlates with collagenase-2 (MMP-8) expression and activation in bronchial asthma. // Laboratory Invest 82 (2002) 11
* Activated soluble form of membrane-type I matrix metalloproteinase (MMP-14) in induced sputum and bronchoalveolar lavage fluid of human bronchial asthma and bronchiectasis (kaasautor). // APMIS 110 (2002) 11
* Proteomics: is it an approach to understand the progression of chronic lung disorders (kaasautor). // J. Proteome Res. 3 (2004) 2
* Kombinatsiooniravi võimalused astma raviskeemis – uus kombinatsioon. // Lege Artis (2007) 5.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Karl Prinkman

**Karl Prinkman** (25. november 1903 Paasvere vald, Virumaa – 13. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti keemik ja pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Karl Prinkman oli mõisatöölise poeg.

Lõpetas 1918 Ljubani linnakooli (Peterburi lähedal), 1927 Petrogradis Eesti Pedagoogika Tehnikumi, 1932 Leningradi Herzeni-nimelise Pedagoogika Instituudi loodusteaduse osakonna keemia-bioloogia õpetajana, 1951 aspirantuuri Leningradi ülikoolis, keemiakandidaat (1953, Moskva Riiklik Pedagoogikainstituut), väitekiri "М. И. Ломоносов – основатель научной химии". Oli 1918–21 Petrogradi Kõrgemas Ratsaväekoolis kirjutaja, 1927–28 Siberis Novosibirski ringkonnas Kantsihha eesti algkooli õpetaja, 1932–35 Berezniki Keemia Instituudi keemiaõpetaja, 1935–40 assistent, 1940–41 Eestis Tööjõureservide Nõukogu kutsehariduse osakonna vaneminspektor, 1941–1945 Nõukogude armees, 1945–46 Vabariiklikus Tööjõureservide Valitsuses, 1946–47  direktor, 1947–49  asedirektor, 1951–60 TPedI direktor, 1960–65 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi teadussekretär.

## Teadustöö
Uuris keemia õpetamise pedagoogilis-didaktilisi küsimusi, koostas VII–XI klassile keemiaõpikuid (aastani 1962 ainuautorina, siis koos Hergi Kariku ja Väino Ratassepaga). Tema tegevuse tulemusena oli Eesti ainus liiduvabariik, kus käibisid kohalike autorite keemiaõpikud. Neid ilmus koos kordustrükkidega 1949.–69. a 66 korral. Avaldanud 12 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Keemia VIII–X klassile. Tallinn, 1949–1962
*Keemia XI klassile. Tallinn, 1958
*Keemia VII–XI klassile (kaasautorid H. Karik, V. Ratassepp). Tallinn, 1963–1969.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 185
*Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 13, 17, 35, 68, 103
*Õnne juubilarile. // Nõukogude Õpetaja (1983) 26. XI
*Õpetajate Leht (1992) 18. I (nekroloog).
*
Ivi Proos

**Ivi Proos** (sündinud 7. augustil 1948 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja sotsioloog.

## Elulugu
Ivi Proos on töölise tütar.

Lõpetas 1966 Tallinna 46. Keskkooli, 1972  majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1980), väitekiri "Совмещение изучения экономической деятельности и социального развития хозяйственных организаций". Stažeeris 1978–1979 Moskva Süsteemiuuringute Instituudis. Oli 1972–1973 Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialabori nooremteadur, 1973–1975 Autoteede ja Maanteede Ministeeriumi arvutuskeskuse insener, 1974–1983 ka Tallinna Polütehnilise Instituudi statistikakateedri lektor ja vanemõpetaja, 1975–1986 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi noorem- ja vanemteadur, 1986–1988 Tartu Riikliku Ülikooli kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri vanemteadur ning 1983–1998 Eesti Majandusjuhtide Instituudi dotsent, 1998– Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi juhataja ja 1998–2002 ka Tallinna Pedagoogikaülikooli riigiteaduste osakonna dotsent.

Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: üleminekuriikide makromajandusliku käitumise indikaatorid, sotsiaalne kihistumine, rahvussuhted multikultuurses ühiskonnas. Eesti NSV Plaanikomitee esimehe nõunik (1989–1990), peaministri majandusnõunik (1990–1991), Eesti Erastamisagentuuri nõukogu liige (1991–1994), Eesti Panga nõukogu liige (1991–1993) ja nõunik (aastast 1999), Eesti Merelaevanduse nõukogu liige ja juhtimiskonsultant (1992–1997). 

Üle 60 teaduspublikatsiooni, võrguteavikud, aimeartikleid.

## Tunnustus
* 2006 – Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* Teaduse ja tootmise koostöö. Tallinn, 1987
* Estland (kaasautorid C. Hasselblatt, V. Zirnask). // Mittel- und Osteuropa auf dem Weg in die Europäische Union. Gütersloh, 1995
* Eesti keele tähendus mitte-eestlaste integratsioonis. // Integratsioonimaastik – ükskõiksusest koosmeeleni. Tallinn, 2000
* Avaliku dialoogi võimalusest poliitikute ja ühiskonna vahel. // Kaks Eestit. Tallinn, 2002
* Äri alustamine. Tallinn, 2002
* Eesti demokraatia arengu monitooring. Tallinn, 2006
* Integratsiooni monitooring (kaasautor). Tallinn, 2006.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 135.
*