open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CryptoLocker

**CryptoLockeri lunavara rünnak** oli küberrünne CryptoLockeri lunavara abil, mis leidis aset alates 5. septembrist 2013 kuni 2014. aasta mai lõpuni. Rünnakus kasutati Trooja hobust, mis oli suunatud Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavatele arvutitele, ning arvatavasti paisati see internetti 5. septembril 2013. Seda levitati nakatunud e-posti manuste ja olemasoleva Gameover ZeuSi botneti kaudu. Aktiveerimisel krüpteeris kurivara teatud tüüpi failid, mis olid salvestatud kohalikesse ja ühendatud failiserveritesse, kasutades RSA avaliku võtme krüptograafiat, kusjuures privaatvõti salvestati ainult kurivara juhtserverites. Seejärel kuvas kurivara sõnumi, mis pakkus andmete dekrüpteerimist, kui makse (kas ''bitcoin''<nowiki/>'i või ettemakstud sularahakupongi kaudu) tehakse määratud tähtajaks, pärast tähtaja möödumist ähvardati privaatvõtme kustutamisega.

## Vaata ka
* Lunavara
* Kurivara
* WannaCry
* NotPetya
Toomas Kitsing (kergejõustiklane)

**Toomas Kitsing** (29. oktoober 1939 Tallinn – 5. oktoober 1968 Tallinn), oli eesti kergejõustiklane (sprinter). Ta lõpetas 1957. aastal  Tallinna Polütehnikumi ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna. 

Sportima hakkas ta treener Aleksander Tšikini juures, 1954. aastast treenis Olav Karikose juhendamisel. Ta tuli individuaalselt 6 korda (100 m jooksus: 1958, 1962 ja 1963, 200 m jooksus: 1958 ja 1963 ja kaugushüppes 1957) ning 4 × 100 m teatejooksus 1 korra (1956) Eesti meistriks. 100 m püstitas ta 1958. aastal Eesti rekordi 10,6 ja oli 1963. aastal osaline rekordipüstitamisel 4 × 100 m teatejooksus. Isiklikke rekordeid: 200 m 21,9 (1959), kaugus 7.15 (1958). Ta kuulus spordiseltsi Kalev ja võistles 24 korda Eesti koondises.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Krzysztof Skubiszewski

**Krzysztof Jan Skubiszewski** (8. oktoober 1926 Poznań – 8. veebruar 2010 Varssavi) oli Poola jurist, õigusteadlane ja poliitik.

Krzysztof Skubiszewski lõpetas Poznańi Ülikooli rahvusvahelise poliitika ja õigusteaduse alal 1949. aastal. 1950. aastal kaitses ta samas ülikoolis doktorikraadi. Ta jätkas järeldoktoriõpinguid Nancy Ülikoolis (lõpetas 1957. aastal) ja Harvardi ülikoolis (lõpetas 1958. aastal). 

Seejärel töötas ta Adam Mickiewiczi ülikoolis esmalt assistendina, seejärel dotsendina ja rahvusvahelise õiguse professorina aastatel 1961–1973. 1973. aastal asus ta tööle Varssavisse Poola Teaduste Akadeemia rahvusvahelise õiguse Instituuti, kus oli tegev kuni 1996. aastani.

Alates 12. septembrist 1989 kuni 26. oktoobrini 1993 oli Krzysztof Skubiszewski Poola välisminister.

Noodiga 28. augustist 1991. aastast tegi välisminister Krzysztof Skubiszewski Eesti poolele ettepaneku "sõlmida leping diplomaatiliste suhete uuendamiseks", millele Eesti pool andis positiivse vastuse sama aasta 2. septembri noodis.

1994. aastast kuni surmani oli Iraani-USA nõuete tribunali president.

## Viited
Holyroodi palee

**Holyroodi palee** (ametlikult **Holyroodhouse'i palee**) on Suurbritannia monarhi ametlik residents Šotimaal. Edinburghi kindlusest lähtub palee ette Royal Mile'i tee.

## Vaata ka
*Holyroodi klooster
Kooritoolistik

**Kooritoolistik** ehk **kooripingistik** on kloostri- ja piiskopikiriku kooriruumi külgseinte ääres paiknevad vaimulikele mõeldud tooliread, tavaliselt kahe eri kõrgusel paikneva reana. Üksik istekoht koos käetugedega kannab nimetust "kooritool".

## Kirjeldus
Kooritoolistik on klappistmetega, mida saab üles tõsta. Üksikute istekohtade vahel paiknevad käetoed (*[[accoudoir]]*), kooritooli klappistme all on eenduv tugi *[[misericordia]]*. Enamikul keskaegsetel kooritoolistikel on kõrge seljatugi, mida nimetatakse dorsaaliks. Sageli on kooritoolistik kaunistatud rikkalike puunikerdustega, seljatugi arhitektuurist laenatud petikute, ehisviilude, fiaalide ja baldahhiinidega.

Eestis leidub kooritoolistikku uusgooti interjöörides, näiteks Audru kirikus. Kirbla kiriku kooriruumis on säilinud 19. sajandist pärit õpetajaloož ja kooripingid.

## Pildid

StAlexandri Einbeck Chorgestuehl.jpg|13. sajandist pärit kooritoolide rida Einbecki Püha Alexandri kirikus
Chorgestuehlstmartin2.JPG|Memmingeni Püha Martini kiriku kooritoolistik dorsaaliga
Cassine - Chiesa San Francesco interno 13.jpg|Dorsaalita kooritoolid Cassine frantsisklaste kirikus
Klosterbuxheim chorgestuehl.jpg|Buxheimi kloostrikiriku barokkstiilis kooritoolistik


## Vaata ka
* kliiros
* *[[stasidia]]*

## Viited
Serhi Najev

**Serhi Najev** (ukraina keeles Сергій Іванович Наєв, sündinud 30. aprillil 1970 Mohõliv-Podilskõis) on Ukraina sõjaväelane.

## Teenistus
Aastatel 2015–2017 juhtis Najev Operatiivväejuhatust Ida. 

27. märtsist 2020 kuni 2024. aasta 11. veebruarini oli ta Ukraina Relvajõudude ühendjõudude juhataja.

## Auastmed
* 2013 – kindralmajor
* 2016 – kindralleitnant

## Autasud
*  2022 – Ukraina kangelane
* 2019 - Bohdan Hmelnõtskõi ordeni III järk

## Viited
Operatsioon INFEKTION

**"Operatsioon INFEKTION"** oli populaarne nimetus 1980. aastatel korraldatud KGB desinformatsioonikampaaniale, mis levitas ideed, et Ameerika Ühendriigid leiutasid HIV-i/AIDS-i osana bioloogiliste relvade uurimisprojektist Fort Detrickis Marylandi osariigis. See on üks tuntumaid teadaolevaid desinformatsioonikampaaniaid.

Ajaloolane Thomas Boghardt populariseeris koodnime INFEKTION, tuginedes endise Saksa Demokraatliku Vabariigi riikliku julgeolekuministeeriumi (Stasi) ametniku Günther Bohnsacki väidetele, et Stasi kampaania koodnimi oli kas INFEKTION ('nakkus') või võib-olla, et ka VORWÄRTS II ('edasi II'). Kuid ajaloolased Christopher Nehring ja Douglas Selvage leidsid endistest Stasi ja Bulgaaria riikliku julgeoleku arhiividest materjale, mis tõendavad, et AIDS-i desinformatsioonikampaania tegelik koodnimetus oli "Operatsioon DENVER".

Nõukogude Liit kasutas kampaaniat Ameerika Ühendriikide usaldusväärsuse õõnestamiseks, ameerikavastase võitluse edendamiseks, Ameerika isoleerimiseks välismaal ning võõrustavate riikide ja Ameerika Ühendriikide vahel pingete tekitamiseks Ameerika sõjaväebaaside suhtes (mida sageli kujutati AIDS-i puhangute põhjustajana kohaliku elanikkonna seas). Ameerika Ühendriikide Välisministeeriumi teatel võis veel üks põhjus, miks Nõukogude Liit "edendas AIDS-i desinformatsiooni, olla see, et see püüdis juhtida rahvusvahelist tähelepanu eemale omaenda bioloogilise sõja programmist, mida oli seiratud aastakümneid".

## Kirjandus
* Thomas Boghardt (detsember 2009). "Soviet Bloc Intelligence and Its AIDS Disinformation Campaign" *Studies in Intelligence*, vol 53, nr 4

## Välislingid
* Operation InfeKtion: How Russia Perfected the Art of War | NYT Opinion
Suviekas

**Suviekas** on küla (endine alev) Leedus Zarasai rajoonis, Suviekase valla halduskeskus. Küla asub Zarasaist loodes Čičirysi järve põhjakaldal. Külast idas asub Suviekase järv.

Külas on põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu.

## Elanikkond


* 59 (1866)
* 140 (1886)
* 167 (1902)
* 149 (1923)
* 129 (1959)
* 190 (1970)

* 302 (1979)
* 310 (1982)
* 345 (1987)
* 385 (1989)
* 304 (2001)
* 236 (2011)


## Ajalugu
Suviekasest idas on 8 meetri kõrgune Suviekase linnamägi pindalaga 155x17 meetrit. Selle loodeküljel asub neli meetrit madalam 40 meetri laiune terrass. Aastail 1949, 1972 ja 1999 tehti seal arheoloogilised uuringud. Linnus dateeriti perioodi I aastatuhandesse eKr – aastatuhande algusse.

Suviekast on kirjalikes allikates mainitud juba XV sajandil, aastast 1533 on selle kohta teateid kui alevist. 1596. aastal on mainitud sealset kirikut ja mõisa. Aastal 1617 asus seal uniaatide klooster, toona oli alevis ligi 700 maja.

Põhjasõja ajal põletati Suviekas täielikult maha. Aastal 1744 asus seal kabel. Aastal 1915 vallutasid alevi Saksa väed, seal asus Saksa vägede staap. 

Aastal 1949 moodustati Suviekases Kalinini kolhoos. Aastal 1969 liideti neli kolhoosi ja moodustati neist Suviekase sovhoos, mille keskasulaks küla ka oli. Tänapäevastes piirides on Suviekas aastast 1968, mil sellega liideti Suviekas I ja Suviekas II.

2005. aastal ehitati Suviekasesse katoliku kabel, mis kuulub Imbradase kihelkonda.


Suviekas, gatvė.JPG|Suviekas
Suviekas, kapinės.JPG|Kalmistu
Suviekas, lenta prie buv. bažnyčios pamatų.JPG|Kiriku varemed
Suviekas, koplyčioje.JPG|Kabeli sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Degučiai

**Degučiai** on küla Leedus Zarasai rajoonis, Degučiai valla halduskeskus. Küla asub Zarasaist 15 kilomeetrit edelas Samanise järve ääres. 

Degučiaist lõunas algab Gražutė mets, mille kaitseks on loodud Gražutė regionaalpark. Külas on metsamajand, tuletõrjejaoskond, raamatukogu, kultuurimaja ja postkontor. Seal asuvad kaks vanausuliste kabelit ja Zarasai kihelkonda kuuluv katoliku kabel; külas asub kihelkonna kunstigalerii.

Küla nime päritolu on teadmata, selle kohta on kolm versiooni. Esimese kohaselt tuleneb see nimest Degutis, teise kohaselt tuleneb see seal kunagi asunud tõrva (*degutas*) tootmispaigast, kolmanda kohaselt sai küla selle nime pärast seda, kui oli ehitatud täielikult maha põlenud (lt. *sudeginusio*) varasema asula asemele.

## Elanikkond


* 276 (1865)
* 281 (1902)
* 278 (1923)
* 317 (1959)
* 277 (1970)
* 277 (1975)

* 301 (1979)
* 319 (1985)
* 392 (1989)
* 324 (2001)
* 265 (2011)


## Ajalugu

Samanise järve ääres asuvad Degučiai linnamägi ja muinaskalmed. Linnamäe kõrgus on 15 meetrit, pindala 30x25 meetrit. Aastail 1949 ja 1972 viidi seal läbi arheoloogilised uuringud, aastail 1975 ja 1985 aga arheoloogilised kaevamised. Linnamägi oli kasutusel I aastatuhandest XIV sajandini.

Küla on esmamainitud 1669. aastal. 1755. aastal asutati sinna vanausuliste klooster (vanausulised elasid selles piirkonnas juba aastast 1635). Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Дегуце. Asula  jaoks oli oluline XIX sajandi keskpaik, mil seda hakkas läbima Peterburist Varssavisse viiv tee, külla rajati toona ka postijaam. Aastal 1841 sealne vanausuliste klooster suleti.

Aastal 1920 avati külas kool, aastal 1925 ehitati sinna katoliku kirik.  Nõukogude perioodil sealne kirik suleti, selle hoonesse rajati hiljem kohalik kultuurimaja. Külast sai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 1949-1968 toimus sealses koolis õppetöö vene keeles. Aastal 1992 avati sealsete katoliiklaste initsiatiivil vanas hobupostijaamas palvemaja. Aastal 2007 rajati kalmistul asunud vana vanausuliste kabeli asemele uus, aastal 2017 püstitati külla aga uus vanausuliste kabel-palvemaja.


Degučiai. Mokykla.JPG|Koolimaja
Degučiai, kapinių vartai.JPG|Kalmistu
Degučiai, sentikių kapinės.JPG|Vanausuliste kalmistu
Degučiai,_Lithuania_-_panoramio_(70).jpg|Degučiai
DeguciuB2.jpg|Kabel endises hobupostijaama hoones
Degučiai. Kapinių koplyčia.JPG|Vana vanausuliste kabel
Degučiai, nauja koplyčia.JPG|Uus vanausuliste kabel


## Viited

## Välislingid

*Poola Kuningriigi geograafiline leksikon, Degucie nr. 10
*Küla portaalis vietoves.Lt
Shannon Walker

**Shannon Walker** (sündinud 4. juunil 1965 Houstonis) on Ameerika Ühendriikide füüsik ja NASA astronaut.

Walker lõpetas 1987. aastal Rice'i ülikooli füüsika eriala ning asus tööle Rockwelli. 1993. aastal sai ta Rice'i ülikoolist doktorikraadi kosmosefüüsikas. 1995. aastal asus ta tööle NASA-sse, osaledes peamiselt Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) arendusel. 2004. aastal kandideeris Walker NASA astronaudiks ja osutus valituks.

Walker oli 2010. aastal juunist kuni novembrini ISS-i 24. ja 25. ekspeditsiooni liige. Märtsis 2020 teatas NASA, et Walker naaseb kosmosesse missiooni USCV-1 pardal. Missioon startis 15. novembril 2020 ja Walkerist sai 64. ja 65. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Ta jõudis Maale tagasi 2. mail 2021.

## Viited
Michael Hopkins

**Michael Scott Hopkins** (sündinud 28. detsembril 1968) on Ameerika Ühendriikide kosmoseväelane ja endine NASA astronaut.

Hopkins lõpetas 1991. aastal Illinoisi ülikooli aerokosmose insenerinduse erialal ja 1992. aastal samal erialal Stanfordi ülikooli. 1992. aastal liitus ta Ameerika Ühendriikide õhuväega ja lõpetas 1997. aastal Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kooli. Ta on osalenud Boeing C-17 Globemaster III ja Lockheed C-130 Hercules-e katsetustel. 2009. aastal valiti ta NASA astronaudiks.

Septembrist 2013 kuni märtsini 2014 oli Hopkins Rahvusvahelise Kosmosejaama 37. ja 38. ekspeditsiooni liige. Augustis 2018 teatas NASA, et Hopkins on määratud missiooni USCV-1 meeskonda. Missioon startis 15. novembril  2020 ja Hopkinsist sai 64. ja 65. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Jaamas viibimise ajal viidi ta õhuväest üle kosmoseväkke. Ta jõudis tagasi Maale 2. mail 2021.

Hopkins lahkus NASAst juunis 2023.

## Viited
Kaua veel

**"Kaua veel"** on Maarja-Liis Ilusa 1998. aastal Eestis ilmunud album. 

## Lood
# "Valed vaid"
# "Heleda leegina põlen"
# "Just missed the train"
# "Raagus sõnad"
# "Candle"
# "Palun jää!" (koos Koit Toomega)
# "Keelatud maa"
# "Tell me why"
# "Hüvastijätt" (koos Ivo Linnaga)
# "Hide your heart"
# "Jooksed mu poole"
# "Kaua veel"
Virginijus Sinkevičius

**Virginijus Sinkevičius** (sündinud 4. novembril 1990 Vilniuses) on Leedu ja Euroopa Liidu poliitik, Euroopa Parlamendi liige. Ta oli ajavahemikul 1. detsembrist 2019 kuni 16. juulini 2024 Euroopa Komisjoni keskkonna, ookeanide ja kalandusvolinik von der Leyeni esimeses komisjonis.

Virginijus Sinkevičius on lõpetanud 2009. aastal Vilniuse Salomėja Nėrise gümnaasiumi. Aastatel 2009–2012 õppis ta Ühendkuningriigis Aberystwythi Ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi majanduses ja rahvusvahelistes suhetes. 2012. aastal praktiseeris ta Leedu Vabariigi peaministri büroo piirkondlike ja etniliste suhete osakonnas. Aastatel 2012–2013 jätkas õpinguid Maastrichti ülikoolis ja sai magistrikraadi Euroopa poliitikas.

Aastatel 2012–2015 töötas ta uudisteportaali The Lithuanian Tribune autori ja toimetajana. Aastatel 2013–2014 töötas ta Washingtonis asuvas USA Euroopa analüüsi keskuses (CEPA) projektijuhi assistendina. 2013. aastal praktiseeris ta Leedu Vabariigi esinduses Washingtonis USAs. 2014. aastal oli ta ka rahvusvahelise kontserni AB Lietuvos pašto projektijuht.

## Poliitiline karjäär Leedus
Aastatel 2016–2019 oli Virginijus Sinkevičius seimi liige.  

27. novembril 2017 nimetati ta Leedu majandusministriks, pärast ministeeriumi reorganiseerimist sai temast Leedu majandus- ja innovatsiooniminister. 

## Euroopa Komisjoni volinik 2019-2024
Ta astus ministriametist tagasi, kui asus 1. detsembrist 2019 tööle Euroopa Komisjoni keskkonna, ookeanide ja kalandusvolinikuna von der Leyeni esimeses komisjonis, olles seejuures läbi aegade noorim (28aastane) ametisse nimetatud Euroopa Komisjoni volinik.

## Euroopa Parlamendi liige
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti Virginijus Sinkevičius Euroopa Parlamenti. Ta otsustas siirduda tööle Euroopa Parlamenti ja astus seetõttu 16. juulil 2024 Euroopa Komisjoni voliniku kohalt tagasi. Tema ülesanded volinikuna võttis kuni komisjoni mandaadi lõpuni ajutiselt üle juhtiv asepresident Maroš Šefčovič.

## 2024. aasta Leedu parlamendivalimised
2024. aasta Leedu parlamendivalimistel kandideeris Virginijus Sinkevičius Saulius Skvernelise erakonna Demokraatide Liit "Leedu Eest" (DSVL) nimekirjas ja osutus valituks. Kuid ta otsustas enne neljateistkümnenda seimi esimest koosolekut jääda siiski Brüsselisse. Ta põhjendas oma otsust valitseva koalitsiooni "erinevate nägemustega", viidates sotsiaaldemokraatide ja DSVLi otsusele liituda vastuolulise parteiga Nemunase Koit, mille juhti on kahtlustatud antisemitismis. Samas väitis Saulius Skvernelis, et Sinkevičius loobus oma kohast, kuna DSVLile ei olnud määratud välisministri portfelli. Virginijus Sinkevičiuse koha seimis sai DSVLi nimekirja järgmine kandidaat Rūta Miliūtė.

## Isiklikku
Ta valdab inglise, vene ja poola keelt. Vabal ajal mängib ta korvpalli ja jalgpalli. Teda huvitavad numismaatika, ajalugu ja ilukirjandus.
Pavlo Skoropadski

**Pavlo Skoropadskõi** (ukraina keeles Павло́ Петро́вич Скоропадський, 15. mai (3. mai vkj) 1873 – 26. aprill 1945) oli Ukraina poliitik ja sõjaväelane.
Heart (Maarja album)

**"Heart"** on Maarja-Liis Ilusa 1998. aastal Aasias ilmunud minialbum, väljaandja Mercury Music Entertainment.

## Lugude loetelu:
# Sing With Your Heart
# Your Lies
# Candle
# Just Missed The Train
# First In Line (Uus versioon)
# Candle (Klaveril)
City Life (Maarja)

**"City Life"** on Maarja-Liis Ilusa 2001. aastal ilmunud album, mille andis välja Universal Music AB. 

Albumilt ilmus kolm singlit: "He Is Always On My Mind", "All The Love You Needed" ja "Say You Will".

Lugude loetelu:

# *He Is Always On My Mind* (2003. aastal väljaandes)
# *All The Love You Needed*
# *Say You Will*
# *I Cannot Help Myself*
# *All I Want Is You*
# *By The Light Of The Moon*
# *Forget*
# *Nothing In The Universe*
# *City Life*
# *Playing Your Game*
# *Please Don't Cry*
# *Never Let You Go*
# *If I Could*

**Muusikavideod**
* "All The Love you Needed"
* "Say You Will"

## Viited
Jõuluingel

**"Jõuluingel"** on Maarja-Liis Ilusa singel, mis ilmus 2009. aastal plaadifirma Star Management kaudu.

Lood:
# Jõuluingel
# Püha öö
# Rõõmsad jõulud
# Lumeta
# Sulle kes sa kaugel
# Jõuluöö
# Jõulutaat on poolel teel
# Talveöö
# Igatsus
# Öö
# Suudlus läbi jäätunud klaasi
# Hingesoojus
Maarja-Liis (album)

"Maarja-Liis" on Maarja-Liis Ilusa debüütalbum, mis ilmus 1996. aastal Eestis. Selle andis välja Aidem Pot Records. 

Lood on salvestatud 1995. ja 1996. aastal Tallinnas EW Stuudios.

Albumi lood:

# Kohtumine                                                  
# Seegi kord
# Meie arm on jääv
# Veel hüüan sind
# Sind leidsin
# Love Is So Divine
# Oodates sind
# Sa ju tead
# Kohtumine (Niko's)
# Last Christmas
# Kuigi nüüd ma tean
# Kaelakee hääl (koos Ivo Linnaga)
Głogówek

**Głogówek** (saksa Oberglogau) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Prudniki maakonnas, Głogóweki valla halduskeskus. Głogóweki kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 10 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1076. aastal, linnaõigused sai 1275. aastal. Linn sai raudteeühenduse 1876. aastal, seejärel algas tööstuse areng. Kuni 1945. aastani on linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Kartuzy

**Kartuzy** (saksa *Karthaus*, kašuubi *Kartuzë*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Kartuzy maakonna ja Kartuzy valla halduskeskus. Kartuzy asub ajaloolises Kaszuby piirkonnas ehk Kašuubimaal, Gdański kesklinnast umbes 29 km läänes.

Küla on esmamainitud 1391. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Kartuzy 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poola piires alates 1920. aastast. Linnaõigused sai Kartuzy 1923. aastal.

Kartuzy on kašuubide mitteametlik keskus. Seal paiknevad kašuubi infokeskus ja kašuubide koduloomuuseum.

## Viited
Karl Kivastik

**Karl Kivastik** (21. mai 1921 Tartu – 8. jaanuar 2012 Tartu) oli Eesti veemotosporditreener ja sporditegelane.

Karl Kivastiku elutöö oli Tartu spordielu edendamine. Üks suuremaid tegusid oli veemotobaasi rajamine Kvissentali (valmis 1983). Veemotospordi areng nii Tartus kui kogu Eestis on seotud Karl Kivastiku nimega. 

Karl Kivastik lõpetas 1941. aastal Tartu kaubanduskooli ja 1944. aastal Moskva kehakultuuriinstituudi. 

Ta hakkas spordiga tegelema isa Julius Kivastiku ja õpetaja Artur Kingu suunamisel. Tegeles mitme spordialaga (suusatamine, korv- ja võrkpall, mäesuusatamine, lauatennis).  Aastatel 1950–1974 kuulus Kalevi lauatennisesektsiooni presiidiumi.

Veemotospordiga hakkas tegelema 1955. aastal ja võistles ise kuni 1966. aastani, püstitas kaks Eesti rekordit, sh 1963. aastal Eesti kiirusrekordi. 

Aastatel 1944–1953 töötas mitmel Tartu spordielu suunaval ametikohal: 1944–1948 Tartumaa spordikomitee õppespordiosakonna juhataja ja esimehena ning 1949–1954 Tartu Kalevi nõukogu esimehena. Tartu Kalevi Jahtklubi moodustamisel kutsuti Karl Kivastik sinna veemootorisporditreeneriks. Ta oli Tartu Kalevi Jahtklubi veemotosektsiooni asutaja, juht ja treener aastatel 1953–1998. Ta oli ka Nõukogude Liidu Veemotospordiföderatsiooni presiidiumi revisjonikomisjoni ja kohtunikekogu liige.

Tema õpilased Aldur Raudva, Nikolai Põvvat, Paul-Toomas Hage, Hans Vissor, Jüri Lill, Mart Taniel ja Jaan Seiler püstitasid 1954.–1991. aastani seitse maailma- ja 32 Nõukogude Liidu rekordit ning võitsid Nõukogude Liidu koondises 123 maailmameistrivõistluste medalit (sh 52 kulda). 

Karl Kivastik oli ka veemotospordi-, kergejõustiku- ja suusatamiskohtunik.

## Tunnustus

* 1963 Spordiseltsi Kalev auliige
* 1970 Eesti NSV teeneline treener
* 2011 Tartu Tähe kavaler

## Isiklikku
Karl Kivastiku poeg on Mart Kivastik ja isa oli Julius Kivastik.

## Viited
Gryfów Śląski

**Gryfów Śląski** (saksa *Greiffenberg*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lwówek Śląski maakonnas, Gryfów Śląski valla halduskeskus. Gryfów Śląski asub Kwisa jõe ääres, Tšehhi piirist umbes 11 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1249. aastal, linnaõigused sai 1354. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Testost

**Testostud** (ka *pimeostud*, *testkülastused*) on ostud, mida tehakse müügi- ja teenindusettevõtetes eesmärgiga mõõta klienditeeninduse taset. Testostude tulemusi analüüsitakse tavaliselt vastavas kasutajaliideses ja otsitakse kitsaskohti, mille parandamisega saab ettevõtte teenindustaset tõsta. Testostud peaksid erinema tavakliendi tagasiside uuringutest, kuna eelduslikult mõõdetakse sooritust objektiivselt varem etteantud kriteeriumite alusel, mitte iga üksikkliendi või -testija isikliku arvamuse alusel. Samas on subjektiivsuse võimalus, kui testostja küsimustik pole läbimõeldult koostatud.

Testostmise meetodit kasutatakse ka ettevõtte seaduskuulekuse kontrollimiseks – kas näiteks müüakse alaealistele keelatud kaupu, alkoholi ja tubakatooteid. Testoste on samuti kasutatud ajakirjanduslike eksperimentide käigus, et võrrelda erinevaid ettevõtteid.

## Vaata ka
*Kontrollost
* Turuuuring

## Viited
Taichung

**Taichung** on linn Hiina Vabariigis (Taiwanis), suuruselt riigi teine linn. Seal elab 2 816 667 elanikku. Linnaosi on 29.

Linnapea on Lu Shiow-yen.

### Majandus
Linnas on palju tehaseid. Üks tuntumaid on jalgrattatehas, mis on maailma suurim.

### Transport
Linna läbib kaks paralleelset raudteeliini. Raudteejaam asub kesklinnas. Taichungis asub riigi suuruselt teine sadam. Kõige kasutatum transpordivahend linnas on buss.

Linnas on Taichungi rahvusvaheline lennujaam.

### Kultuur
Linnas on templeid igal pool. Seal on tuntumateks muuseumideks Rahvuslik Taiwani kaunite kunstide muuseum ja Rahvuslik loodusteaduste muuseum. Linnas asub ka üks tuntud kuumaveeallikas.

## Viited

## Välislingid
* http://www.allrefer.com/15-extremely-popular-bicycle-brands-world
Look Around

**"Look Around"** on Hinkuse ja Maarja 2005. aastal ilmunud album.

Lugude loetelu:

# Look Around
# Love User
# Groovin
# It Snows
# Standing In The Rain
# Gonna Be Around
# Lennates
# Gonna Be My Only Lover
Homme (Maarja album)

**"Homme"** on Maarja album, mis ilmus 2008. aastal Star Managementi poolt.

Lugude loetelu:
# Homme
# Sajab lund
# Liiga hea
# Andesta
# Kaotada end
# Õige tee
# Ei leidnud aega
# Seekord veel
# Lõputud miilid
# Armastus on võimalik
# Pole vaja muud
First In Line (singel)

**"First In Line"** on Maarja 1996. aastal ilmunud singel. Selle andis välja Universal Music ning singlit levitati kogu maailmas.

Eriti populaarseks sai singel Jaapanis ja Ladina-Ameerikas.

## Muusikavideod

Singlile tehti kolm muusikavideot:
# Muusikavideo
# Muusikavideo
# Muusikavideo
Kaiu Suija

**Kaiu Suija** (neiupõlvenimi **Kaiu Ummelk**; sündinud 20. augustil 1949 Võrus) on eesti onkoloog.

Kaiu Suija lõpetas 1967. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. Õpingute jätkudes spetsialiseerus gastroenteroloogiks.

Aastatel 1980–1984 töötas Võrus, 1984–1987 oli Tartu Linna Polikliiniku siseosakonna juhataja. Seejärel töötas onkoloogiahaiglas, kus oli peaarsti asetäitja ravi alal ning alates 1996. aastast arst-õppejõud onkoloogia erialal. Vahepeal 1995–1996 pidas Tartu linnaarsti ametit. Alates 2000. aastast on ta arst-õppejõud Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinikus.

Kaiu Suija on mitme palliatiivse ravi alase teadusartikli autor.

## Ühiskondlik tegevus
Kaiu Suija asutas 1992. aastal Tartus vähihaigete ühenduse Tartu Vähifond. Alates 1994. aastast on ta selle (uue nimega Lõuna-Eesti Vähiühing) president. 

1997. aastast on ta koduse toetusravi arst ja koduse toetusravi süsteemi meditsiiniline koordinaator.

## Tunnustus

* 2003 Avatud Eesti Fondi koosmeele auhind
* 2011 Tartu Tähe kavaler
* 2017 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk

## Viited
Kliiros

**Kliiros** (vanakreeka keeles κλήρος *klēros*, mitmuses κλήροι *klēroi*; kirikuslaavi keeles *клиросъ* või mõnikord *крилосъ*) on õigeusu kirikus ja kreekakatoliku kirikus ruumiosa, mis on reserveeritud kirikukoorile. Tavaliselt on seal lugemispult ning seal hoitakse ka tarvisminevaid liturgilisi raamatuid ja noote.

Nimetus tuleneb kreeka sõnast tähendusega 'loos' või 'liisk', sest algselt määrati lauljad ja lugejad jumalateenistusel liisuheitmise teel.

Orthodox-Church-interior.jpg|Bütsantsi kiriku interjöör külgapsiidides paiknevate kliirostega (14)

Ajalooliselt oli katedraalides, kloostrites ja suuremates kirikutes tavaks kaks kliirost – peaaltarist vasemal ja paremal. Kummalgi oli koor ja need laulsid jumalateenistustel antifooniliselt, st vaheldumisi. Nii oli tavaks Bütsantsi keiserlikus katedraalis Hagia Sophias Konstantinoopolis ja see liturgiline praktika sai standardiks, mida järgisid kõik Bütsantsi liturgiat kasutavad kirikud, kuid antifooniline laulmine on siiani tavaks ka tänapäeva Lääne-Euroopa kloostrites ja katedraalides. Ka vene traditsioonis asub kliiros enamasti altariesise lõuna- ja põhjapoolses otsas, sageli väikesel kõrgendikul, olles vastavalt siis parempoolne ja vasakpoolne kliiros. Kliiros võib asuda ka kooripealsel, st koguduseruumi lääneosas vahekorrusel, ja sel juhul nimetatakse seda *верхний клирос* 'ülemine kliiros'.

## Viited
Pael (püünis)

**Pael** (ka silmus) on tugevast nöörist püünis metsloomade ja lindude püüdmiseks. 

Pael on ürgne silmusekujuline püünis, mida Eestis valmistati vanasti hobusejõhvidest ja vahatatud nöörist. Uuemal ajal tehti lihtsaid pehmest traadist silmuseid, mis kinnitati lindude söögi- ja liikumispaikades pulkadega maa külge või mitu paela korraga ühele aluslauale. Aiaaukudesse jäneste käiguradadele seati üles jänesepaelad.

Tihti kinnitati pael kasvavast puust või tugevamast oksast vibu külge, mis püsis painutatud asendis puupulga abil või kasutati maasse löödud looga ja tallalauast(-pulkadest) luku abi. Sööta haarav lind või loom mässis end silmusesse või vedas silmuse kokku.
Oks tõmbas saagi üles või vabanes lukk linnu või looma raskuse mõjul. Samal põhimõttel, kuid tugevamate paeltega püüti metskitsi või rebaseid. Kepi külge kinnitatud jõhvsilmusega on püütud isegi hauge ja ahvenaid.

## Viited
Hõivamine

**Hõivamine** ehk ***occupatio*** on üks algsetest omandamiseviisidest. Hõivamist iseloomustab asja võtmine või vallutamine tahtega asja endale pidada. Hõivata saab mitte kellelegi kuuluvat eset, mis peab siiski kuuluma *res in nostro patrimonio* (asjad, mis võivad olla inimeste eraomandis) alla.

Rooma eraõiguse õpikutes liigitatakse omandiõiguse saamise viisid kaheks:

1) Algsed omandamisviisid *(acquisitio originaria)* on need, mille puhul asja omandaja õigus pole rajatud kellegi teise isiku õigusele. See tähendab, et asi ei kuulu selle omandamise ajal kellelegi ja seetõttu ei anta seda üle, vaid omandatakse muul viisil. 

2) Tuletatud omandamisviisid *(acquisitio derivativa)* – omandaja õigus on rajatud eelmise omaniku õigusele.

Asja saab hõivata mitmel erineval viisil:

1) ***res nullius*** ehk asi, millel pole omanikku (nt metsloomad, linnud, kalad). 

Nende kohta on Justinianuse Institutsioonides kirjutatud (Institutiones):

Inst. 2.1.12: *„Seega metsloomad, linnud, kalad, see tähendab kõik loomad, kes elavad maal, meres või taevas, saavad niipea, kui keegi nad kinni püüab, rahvaste (loomu)õiguse alusel selle isiku omaks. Sest, mis ei olnud varem kellegi oma, saab loomuliku arusaama kohaselt hõivaja omaks. Pole vahet, kas keegi püüab looma või linnu kinni enda või kellegi teise maal. Kuigi on ilmselge, et kui keegi tungib kellegi teise maale kavatsusega seal küttida loomi või linde, võib maa omanik, kui ta seda märkas, keelata tal maale astuda. Kõiki neid loomi, kelle sa kinni püüad, peetakse sinu omaks, kuni need on sinu järelevalve all. Kuid kui see (loom) on põgenenud sinu järelevalve alt ja taastanud oma loomuliku vabaduse, lakkab ta olemas sinu oma ja kuulub järgmisele hõivajale. Loomuliku vabaduse saamiseks peetakse seda, kui loom on kadunud su silmist või – ehkki küll loom on veel su vaateväljas – on teda keeruline taga ajada."* 

2) ***res derelicta*** ehk asi, mis on omaniku poolt hüljatud või ära visatud

3) ***occupatio bellica*** ehk sõjasaagi omandamine

4) ***thesaurus***, peitvara ehk asjad, mis on mäletamata aeg tagasi peidetud. Peitvara kuuluvuse üle vaidlesid eriti klassikalise aja Rooma juristid, Justinianus aga jagas *media sententia’*ga peitvara leidja ja maatüki omaniku vahel:

Inst 2.1.39: *„Peitvara, mille keegi oma maatükilt leiab on jumalik. Hadrianus loomulikku õigluse järgi lubanud sellele, kes leiab. /…/ Aga kui keegi leidis juhuslikult võõralt maatükilt peitvara, ilma seda otsimata, on keiser lubanud poole leiust maatüki omanikule. Kui keegi keisri maalt peitvara leiab, on pool sellest määratud leidjale, pool keisrile."* 

## Viited
Läbi jäätund klaasi

"Läbi jäätund klaasi" on Rein Rannapi ja Maarja ilmunud album 2006. aastal.

Lugude loetelu:

# Raagus Sõnad
# Kel on Laulud Laulda
# Humalapuu
# Üksinduse aeg
# Suudlus Läbi Jäätunud Klaasi
# Allik
# Eesti Muld Ja Eesti Süda
# Ilusa Rõõmu Laul
# Miski Kutsub Mind
# Rahu
# Vanal Vaksal
# Head Ööd
# Nii Vaikselt Kõik On Jäänud
Andres Viirsoo

**Andres Viirsoo** (29. aprill 1938 Tallinn – 28. veebruar 1969 Göteborg) oli väliseesti ajakirjanik.

Viirsoo põgenes Eestist Rootsi 1944. aasta septembris. Lõpetas Malmö Latinskola 1958. aastal. Pärast seda teenis sundaega suurtükiväes 1958–1959.  

1959. aastal alustas inglise keele õpinguid Lundi ülikoolis. 1964. aastal lõpetas Göteborgi ülikooli ajakirjanduse erialal. 

Alates 1955. aastast tegi ta õpingute kõrvalt ajakirjanikuna kaastööd Rootsi ja Eesti ajalehtedele. Muu hulgas töötas ta Göteborgi õhtulehe Göteborgs-Tidningem välisosakonna juhataja abina.

Oli tegev Eesti Skautide Malevas Rootsis. 

Ta suri 31-aastaselt Göteborgi Sahlgrenska haiglas, kus ta oli alates haigestumisest kuu aega viibinud.

## Viited
Imbradase vald

**Imbradase vald** (leedu keeles *Imbrado seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Zarasai rajooni territooriumil. Vald piirneb kirdes Lätiga.

Valla pindala on 120&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 946 inimest. Valla keskus on Imbradase küla. Vallavanem on Vygirdas Žalkauskas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Imbradas

**Imbradas** on küla Leedus Zarasai rajoonis, Imbradase valla halduskeskus. Küla asub Imbradase järve põhjakaldal, mille järgi see ka tõenäoliselt nime on saanud. 

Imbradases on Antazavė kooli algharidust andev filiaal, raamatukogu ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on aastal 1787 valminud katoliku kirik.

## Elanikkond


* 59 (1902)
* 74 (1914)
* 65 (1923)
* 62 (1959)
* 80 (1970)

* 175 (1979)
* 221 (1985)
* 267 (1989)
* 258 (2001)
* 224 (2011)


## Ajalugu

Imbradase mõisa on esmamainitud 1677. aastal. 1787. aastal ehitati Imbradase kirik. 1920. aastal avati külas kool. Nõukogude perioodil oli Imbradas Stelmužė sovhoosi keskasulaks. 


Imbradas, prie seniūnijos.JPG|Tänavavaade
Imbradas,_Lithuania_-_panoramio_(30).jpg|Imbradas
Imbrado daugiabučiai.JPG|Korterelamud
Imbradas, Lithuania - panoramio (8).jpg|Imbradase kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Stelmužė

**Stelmužė** on küla Leedus Zarasai rajoonis Imbradase vallas. Küla asub Zarasaist 14 kilomeetrit põhja pool Stelmužė järve põhjakaldal. Stelmužė jääb Läti piiri äärde ja kuulus varem Kuramaa kubermangu koosseisu.

Külas asub endise Stelmužė mõisa hoonetekompleks, sealses pargis kasvab Stelmužė tamm. Sealnekirik valmis aastal 1656. Külast läänes asub metsas Lygumai kivi, millest enamus asub maa all ja mida hinnatakse mahult Puntukasest suuremaks. Mõisa pargis asub muinsuskaitsealune esimese maailmasõja aegne Saksa sõjaväe kalmistu.

Küla nimi on kaheosaline. Nime esimene pool võib tuleneda saksakeelsest sõnast *stelle* (paik), nime teine pool tuleneb lätikeelsest sõnast *muiža*, mis tähendab mõisa.

## Elanikkond


* 156 (1923)
* 93 (1959)
* 148 (1970)
* 118 (1979)
* 98 (1982)

* 99 (1987)
* 88 (1989)
* 50 (2001)
* 47 (2011)


## Ajalugu

Stelmužė kohta pärinevad esimesed teated XVI sajandi teisest poolest. Sealne piirkond kuulus XX sajandini Kuramaa kubermangu. Nõukogude perioodil oli Stelmužė sovhoosi keskasulaks Imbradas. 


Fail:Latvijos siena ties Stelmuže - panoramio.jpg|Läti piir
Fail:Imbrado sen., Lithuania - panoramio (67).jpg|Stelmužė
Fail:Stelmuzes varp.jpg|Kellatorn
Fail:Stelmužė002.JPG|Stelmužė kirik
Fail:Stelmužė 32295, Lithuania - panoramio (6).jpg|Kirikaed
Fail:Stelmužė003.JPG|Stelmužė järv


## Viited

## Välislingid
Sergei Parmi

**Sergei Parmi** (14. juuli 1861 Jamburg – surmaaeg teadmata) oli eesti näitleja ja kirjanik. 

Töötas Balti raudteel telefonistina, oli Eestimaa kubermanguvalitsuse ja aastast 1897 Peterburis senati kantselei ametnik. Teatritegevust alustas koolipoisina näitleja ja näitejuhina Narva vene seltsides, asutas 1896 Tallinnas Eesti Näitemängu Sõprade Ühenduse ja 1902 Peterburis Näitemängu Ringkonna. Andis 1909 koos onupoja Johann Parmiga Tallinnas välja Eesti esimest teatriajakirja Näitelava (12 numbrit) ning lavastas samal ajal Lootuse seltsis ja Lutheri rahvamajas oma näitemänge. Poeg Benjamin Parmi (Вениамин Сергеевич Парми) oli vene näitleja, jätkas Johanni klounitrupi "Трио Парми" pärandit grupis "Братья Парми".
Oleksi Reznikov

**Oleksi Reznikov** (ukraina keeles Олексій Юрійович Резніков, sündinud 18. juunil 1966 Lvivis) on Ukraina jurist ja riigiametnik, kes oli 4. novembrist 2021 kuni 5. septembrini 2023 Ukraina kaitseminister. 

## Tunnustus
* 2019 – Teenete hõberist (Krzyż Zasługi, Poola) 

## Viited
Meeta tänav

**Meeta tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis, mis loodi linnavalitsuse korraldusel 2019. aasta aprillis. 

Meeta tänav algab Asula tänavalt ja lõpeb Marta tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 300 meetri pikkune. Tänavast on asfalteeritud ja autoliiklusele avatud ainult Asula tänava poolne 100 meetri pikkune lõik, ülejäänu on valgustatud kruuskattega jalgtee. Katastrikaardi kohaselt on tänavale reserveeritud ka kruusateega ristuv asfalteeritud, kuid sammaldunud, teelõik, mis ulatub Magdaleena lasteaia nurgani.

## Viited
Väino Põllumäe

**Väino Põllumäe** (sündinud 23. juulil 1956) on Eesti ettevõtja. Astri Groupi asutaja ja juhatuse liige.

Väino Põllumäe ja Aleg Kirs teenisid 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses algkapitali välismaiste autode vahendamisega Venemaale. 1991. aastal asutati ettevõte Astri ning 1992. aastal osteti Tartu linna oksjonilt Veeriku pood, mis avati renoveeritult 1993. aasta suvel koos pagari- ja kondiitritsehhiga. Hoone ülakorrusel avati aasta hiljem grillbaar. Äri edasiseks laienemiseks valiti Annelinnas asuv Kivilinna kauplus, millest taheti kujundada nüüdisaegne ostukeskus. Kuna pangad selleks piisavalt raha ei andnud, siis tehti 1994. aastal Paul-Toomas ja Ülo Hagele koostööettepanek. Tartu järel avati peagi nüüdisaegsed kaubanduskeskused ka Narvas ja Pärnus. 2001. aastal avas Astri Group Tartu linna servas ümbruskonna suurima kaubanduskeskuse, Lõunakeskuse.

2018. aastal hinnati Põllumäe vara 20 miljonile eurole.

## Tunnustus
* 2016 Tartu Tähe kavaler

## Viited
Rita Tamašunienė

**Rita Tamašunienė** (neiupõlvenimega **Rita Sadovska**; sündinud 27. septembril 1973 Maišiagalas Vilniuse rajoonis) on poola päritolu Leedu poliitik ja pedagoog. Ta on 2012. aastast seimi liige. Ta on 7. augustist 2019 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu siseminister.

Ta lõpetas 1991. aastal keskkooli Maišiagalas. Seejärel lõpetas ta 1994. aastal Vilniuse muusikakooli (*Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos konservatorija*) muusika- ja etnokultuuri õpetaja erialal. Seejärel töötas ta aastal 1994 õpetajana Vilniuse rajoonis Karvyses põhikoolis (poolakeelses koolis). Aastal 2002 lõpetas Vilniuse Pedagoogikaülikooli pedagoogika ja psühholoogia teaduskonna ning omandas bakalaureusekraadi hariduses, aastal 2003 lõpetas sama ülikooli saksa filoloogina. 2004 Pikeliškės põhikooli direktor. Aastal 2004 töötas ta Vilniuse rajoonis Pikeliškėsis asuva (poolakeelse) põhikooli direktor.

Aastal 2006 omandas ta Mykolas Romerise Ülikoolist magistrikraadi avaliku halduse alal. Aastal 2006 oli ta Vilniuse linnaosavalitsuse kultuuri-, spordi- ja turismiosakonna juhataja asetäitja, aastatel 2007–2012 oli ta Vilniuse linnaosavalitsuse direktori asetäitja.

Ta osales Leedu Poolakate Liidu tegevuses ja Leedu Poolakate valimisaktsioonis. 2012. aasta parlamendivalimistel kandideeris ta Leedu Poolakate valimisaktsiooni nimel Vilniuse-Szyrwinty valimisringkonnas. Teises voorus valiti ta seimi, alistades Živilė Pinskuvienė Tööparteist. 2016. aastal avas ta Leedu Poolakate valimisaktsiooni valimisnimekirja ja kandideeris neil valimistel edukalt parlamendivalimisteks.

Ta on aastast 2012 seimi liige. 7. augustist 2019 kuni 11. detsembrini 2020 oli ta Leedu siseminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tütre ema.
Zalõvanštšõna

**Zalõvanštšõna** (ukraina keeles Заливанщина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 532. Pindala on 4,224 km².
Kettaheite Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

*Siin on loetletud [[Kettaheide|kettaheite]] [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus|Eesti meistrivõistluste]] medalivõitjaid.*

Meeste arvestuses on kõige enam – 13 korda – tulnud Eesti meistriks Gert Kanter. Naistest on Eha Rünne tulnud kettaheites Eesti meistriks 22 korda (sealhulgas 20 korda järjest aastatel 1992–2011).

Meeste Eesti rekord kettaheites on **73.38**, mille heitis Gerd Kanter 4. septembril 2006 Helsingborgis. Naiste Eesti rekord on **65.00**, mille Elju Kubi püstitas 26. augustil 1987 Tallinnas.
	
## Mehed

## Naised

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus
Keskaja kunst

**Keskaja kunst** hõlmab kunsti, mis loodi Lääne-Euroopas, osati ka Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas keskaja jooksul, täpsemalt Rooma keisririigi lagunemisest Ida- ja Lääne-Rooma riigiks 4. sajandil kuni renessansi alguseni Itaalias 14. sajandil.

Enam kui tuhandeaastane ajavahemik hõlmab hulka mitmesuguseid paikkondlikke stiile, samuti tervet Euroopat hõlmavaid stiiliperioode: varakristlik kunst, bütsantsi kunst, rahvasterännuaja kunst, eelromaani kunst, romaanika ja gootika. Keskaja kunst kasvas välja Rooma kunstipärandist ja varakristliku kiriku ikonograafiast ning sulatas need rahvasterännuajal Põhja- ja Kesk-Euroopat asustanud rahvaste – "barbarite" – visuaalkultuuriga. Terve keskaja jooksul oli kunstiloomingu väga oluliseks tellijaks, mõjutajaks ja ühtlustajaks kirik.

## Taust
Keskaja esimestel sajanditel langes jõukus, stabiilsus ja rahvaarv, see kestis umbes aastani 800 ning seejärel algas üsna ühtlane ja üldine tõus kuni massilise tagasilöögini rahvaarvus katkuepideemia tõttu 1350. aasta paiku – see tappis vähemalt kolmandiku kogu Euroopa elanikkonnast. Paljudes piirkondades taastus endine rahvaarv alles 17. sajandil. Arvatakse, et 650. aastal oli rahvaarv oli Euroopas väikseim, umbes 18 miljonit, 1000. aastaks oli see kahekordistunud ja 1340. aastatel, vahetult enne Musta surma, oli see jõudnud üle 70 miljoni. 1450. aastal oli rahvaarv vaid 50 miljonit. Kuni umbes 11. sajandini tegeles enamik Euroopa rahvastikust põllumajandusega ja kõikjal oli suurel hulgal kasutamata maad. Soojema kliima periood keskajal soodustas põllumajandust kuni umbes 1315. aastani.

Keskaja algust iseloomustavad rahvaste liikumised ja sissetungid. Samuti lõikasid islami vallutused 6. ja 7. sajandil Põhja-Aafrika ära muust läänemaailmast ja võtsid järk-järgult üle Bütsantsi impeeriumi alad, alles keskaja lõpul taastas katoliiklik Euroopa oma võimu Pürenee poolsaarel.

## Vaata ka
* keskaja kirjandus
* keskaja muusika
* romaanika
* gootika
* *[[codex aureus]]*

## Viited

## Välislingid
* Medieval Art and Architecture. - Oxford Art Online
* Medieval Art: Characteristics and Influences. - invaluable.com (kunstikollektsionääridele suunatud blogi)
* Medieval Art. Heilbrunn Timeline of Art History. - Metropolitan Museum (esseed märksõnaga Medieval Art)
Sirpa Pietikäinen

**Sirpa Maria Pietikäinen** (sündinud 19. aprillil 1959 Parikkalas) on Soome poliitik, ta on Rahvusliku Koonderakonna liige. Ta oli aastatel 1991–1995 Soome keskkonnaminister (Esko Aho valitsuses). Ta on aastast 2008 Euroopa Parlamendi liige, ta valiti Euroopa Parlamenti tagasi aastatel 2009, 2014 ja 2019.

Ta lõpetas aastal 1986 Helsingi Kaubanduskõrgkooli.
Jüri Külvik

**Jüri Külvik** (sündinud 30. oktoobril 1965) on Eesti puiduettevõtja. 

Jüri Külvik on lõpetanud Eesti Maaülikooli metsamajanduse insenerina. Pärast ülikooli lõpetamist 1993. aastal asutas ta ASi Lemeks, mis kasvas välja tema isa väikesest puidufirmast. See on aastatega kasvanud Eesti üheks suurimaks tööstusettevõtteks. Lemeks Gruppi kuulub 33 tütar- ja sidusettevõtet, neist 25 ettevõtet tegutsevad Eestis (nt Palmakol), üks Lätis, üks Prantsusmaal, üks Soomes, kaks Suurbritannias, üks Rootsis ja üks Norras, üks Saksamaal. Lemeks tegutseb nii puidutöötlemise ja metsavarumise valdkonnas kui ka põllumajanduses ning annab koos oma tütarettevõtetega tööd rohkem kui kuuesajale inimesele. 

Äripäeva 2025. aasta rikaste edetabelis hinnati ta vara väärtuseks 190,1 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 23. kohale.

Jüri Külvet on Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Tähe kavaler
* 2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk

## Viited
Keir Starmer

**Sir Keir Rodney Starmer** KCB KC (sündinud 2. septembril 1962) on Suurbritannia poliitik, alates 5. juulist 2024 peaminister, alates 2020. aastast Leiboristliku Partei juht, alates 2015. aastast Suurbritannia parlamendi liige. 

Pärast ülikooli töötas Starmer inimõiguste teemale pühendunud kaitseadvokaadina. 2002. aastal sai ta QC (*Queen's Counsel*; nüüd *King's Counsel* ehk KC) aunimetuse, mis antakse advokaatidele, kes tegelevad keerukamate juhtumitega. Aastatel 2008–2013 oli Starmer riiklik süüdistaja (*Director of Public Prosecutions*) ja riigiprokuratuuri juht (*Head of the Crown Prosecution Service*). 2014. aastal sai ta rüütlitiitli – temast sai Bathi ordu rüütelkomandör (KCB). 

2015. aasta valimistel valiti ta Suurbritannia parlamendi alamkoja liikmeks. Aastatel 2015–2016 tegutses ta varivalitsuses immigratsiooniministrina. 2016. aastal määrati ta varivalitsuses Brexiti küsimusega tegelevaks ministriks. Starmer oleks tahtnud korraldada teise referendumi ja oleks eelistanud Suurbritannia jätkamist Euroopa Liidu liikmena. 

Pärast Tööpartei kaotust 2019. aasta üldvalimistel valiti Starmer 2020. aasta aprillis leiboristide juhiks.

2024. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel saavutas Leiboristlik Partei ülekaaluka võidu. Suurbritannia riigipea kuningas Charles III nimetas leiboristide juhi Keir Starmeri 5. juulil ametlikult peaministriks, kui temast sai sel kohal Rishi Sunaki mantlipärija.

## Seisukohti
*Toetab avalike teenuste (sh tervishoiusüsteem NHS, raudteed, postiteenistus, energia, vesi) kuulumist ühiskondlikku omandisse. 
*Soovib kaotada ülikoolide õppemaksud.
*Soovib, et 5% kõige enam teenivaid inimesi maksaks rohkem makse. 
*Soovib teha lõpu korporatsioonide maksudest kõrvale hoidmisele.  
*Peab majanduskasvu ja SKT kõrval oluliseks ka inimeste elukvaliteeti ning on teinud ettepaneku kasutada "heaolu indikaatoreid" mõõtmaks riigi tulemusi tervise, ebavõrdsuse, kodutuse ja keskkonna valdkondades. 
*Tahab lõpetada "ebaseaduslikud sõjad" ning üle vaadata Suurbritannia relvamüügi. Seaduslik sõjategevus peaks Starmeri hinnangul saama heakskiidu parlamendi alamkojalt. 2015. aastal kirjutas ta, et Iraagi sõda polnud rahvusvahelise seaduse mõistes seaduslik, kuna puudus sõda autoriseeriv ÜRO resolutsioon. 

## Isiklikku
Leiboristliku Partei 19. esimees Keir Starmer sai eesnime erakonna esimese juhi Keir Hardie järgi. 

## Viited

## Välislingid
* Starmeri koduleht
Tõlkija hääl

**"Tõlkija hääl"** on jätkväljaanne, almanahh, Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsiooni aastaraamat. 

Ilmub aastast 2014. Esimese numbri tegijad: koostaja Jan Kaus, toimetajad Jan Kaus ja Triinu Tamm, keeletoimetaja Marika Mikli, kujundaja Jüri Kass. Almanahhi kolleegium: Kai Aareleid, Heli Allik, Krista Kaer, Indrek Koff, Triinu Tamm.

Teise (2014) ja kolmanda (2015) numbri koostas Triinu Tamm, keeletoimetaja Katrin Hallas.

Järgnevate köidete (4, 2016; 5, 2017; 6, 2018; 7, 2019; 8, 2020; 9, 2021; 10, 2022; 11, 2023) koostaja ja toimetaja on Heli Allik.

Kirjastaja on Kultuurileht.

## Välislingid
* "Tõlkija hääle" veebisait
Mõhhailo Fedorov

**Mõhhailo Fedorov** (ukraina keeles Михайло Альбертович Федоров, sündinud 21. jaanuaril 1991) on Ukraina riigiametnik, alates 3. jaanuarist 2026 Ukraina kaitseminister, 29. augustist 2019 oli ta Ukraina asepeaminister (17. juulist 2025 esimene asepeaminister) ja digiülemineku minister. 

Ta on olnud ka Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi nõunik ja Ukraina Ülemraada liige. 

Alates 2020. aastast on ta Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu liige. 

Ta on kõige noorem minister Ukraina ajaloos. 

Fedorovi ministriks oleku ajal pandi tööle riiklike teenuste portaal Dija (lühend fraasist "Держава і я", eesti keeles 'riik ja mina'). 

2. jaanuaril 2026 pakkus president Vladimir Zelenski talle kaitseministri ametikohta ja järgmisel päeval nimetas ta sellesse ametisse. 

14. jaanuaril 2026 pooldas 277 Ülemraada liiget 423-st tema saamist kaitseministriks.

## Viited
Vladõslav Krõkli

**Vladõslav Krõkli** (ukraina keeles Владислав Артурович Криклій; sündinud 23. novembril 1986 Kiievis) on Ukraina riigiametnik, alates 29. augustist 2019 Ukraina taristuminister.
Oleg Kononenko

**Oleg Kononenko** (vene keeles: *Олег Дмитриевич Кононенко*; türkmeeni keeles: *Oleg Dmitriýewiç Kononenko*; sündinud 21. juunil 1964) on Roskosmose kosmonaut.

Kononenko valiti kosmonaudiks 1996. aastal. Aprillist kuni oktoobrini 2008 oli ta Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) meeskonnaliige, kuuludes 17. ekspeditsiooni. Detsembrist 2011 kuni juulini 2012 oli ta ISS-i 30. ja 31. ekspeditsiooni liige. 2015. aastal oli ta ISS-i 44. ja 45. ekspeditsiooni liige. Detsembrist 2018 kuni juunini 2019 oli ta 57. ekspeditsiooni liige ning 58. ja 59. ekspeditsiooni komandör.

Kononenko on veetnud üle 880 päeva kosmoses viie pikaajalise kosmoselennu jooksul. See on rohkem kui keegi teine. Varasema, Gennadi Padalka rekordi (879 päeva) ületas ta 4. veebruaril 2024 kell 07:30:08 UTC.

## Viited
Ergoteraapia

**Ergoteraapia** on osa kliinilisest meditsiinist, mis tegeleb haiguse või trauma tõttu oma liikumis- või koordineerimisvõimet kaotanud inimeste aktiivsuse hinnangu, arengu ja taastamisega. Ergoteraapiat kasutatakse pediaatrias, neuroloogias ja neurokirurgias perifeerse ja kesknärvisüsteemi kahjustustega inimeste aitamiseks.