open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikosia

**Nikosia** on Küprose pealinn. Linn asub Küprose keskosas Pediaíose jõe kaldal. Nikosia on kõige kagupoolsem Euroopa Liidu liikmesriigi pealinn.

Nikosia on olnud katkematult asustatud üle 5500 aasta ning on olnud Küprose pealinn alates 10. sajandist. Tegemist on viimase jagatud pealinnaga Euroopas: kolm aastat pärast seda, kui Küpros sai iseseisvaks Suurbritannia võimu alt 1960. aastal, puhkes verine konflikt kreeka ja türgi küproslaste vahel, mis vallandas kogukondadevahelise vägivalla üle kogu saare. 1964. aastal jagunes Nikosia kaheks ja lõunaossa jäid kreeka küproslased, põhja poole türgi küproslased.

Kümme aastat hiljem kui Küprosel toimus Kreeka toetusel edukas riigipööre, tungis Türgi Küprosele ning asutas Põhja-Küprose Türgi Vabariigi. Riigipöörde juhid astusid küll hiljem tagasi, kuid Nikosia jagav joon (nagu ka ülejäänud saart läbiv joon, mida katkestavad vaid Briti sõjaväebaasid) muutus demilitariseeritud tsooniks, mis jäi Küprose Vabariigi kontrolli alla, kuid mida valvab ÜRO. Seda nimetatakse nüüd ÜRO Küprose puhvertsooniks, mis eraldab rahvusvaheliselt tunnustatud Küprose Vabariiki ja ainult Türgi poolt tunnustatud Põhja-Küprost. Nii Küprose Vabariik kui ka rahvusvaheliselt tunnustamata Põhja-Küprose Türgi Vabariik peavad Nikosiat oma pealinnaks. Kestev konflikt kahe kogukonna vahel on tuntud kui Küprose probleem.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Arab Ahmeti mošee
* Küprose Ülikool

## Viited

## Välislingid

* Nikosia koduleht (kreeka ja inglise keeles)
* Lefkosa koduleht (türgi keeles)
Piusa jõgi

**Piusa jõgi** (ka *Pimža jõgi*; vene *Пиуза, Пимжа*) on jõgi Kagu-Eestis. Selle alamjooks kuni 14 km ulatuses asub Venemaa territooriumil.

Piusa jõgi saab alguse Küläjärvest Haanja kõrgustikul ja suubub Pihkva järve. Voolab käänulises Piusa ürgorus.

Jõe pikkus on 108 km, valgala 796 km², millest 508 km² on Eesti territooriumil, langus 214 m. Piusa on Eesti suurima langusega jõgi. Piusa jõel on paiknenud 39 vesiveskit.

Jõe ääres asub Vastseliina alevik.

Suuremad lisajõed on Meeksi oja, Tuderna oja, Tuhkvitsa oja (ka Obinitsa oja) ja Pelska jõgi.

Piusa jões elab palju kalaliike, neist arvukamad on harjus, särg, haug ja trulling.

Piusa jõe ürgoru kaitseks on loodud Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala, mis algab Vana-Vastseliina piiskopilinnuse varemetest ja kulgeb allavoolu. Kaitseala pindala on 720 hektarit. Kaitsealal paikneb ka Piusa ürgoru matkarada.

Piusa jõe paremal kaldal on setude asualad ja vasakul võrukeste asualad. Jõgi on piiriks ka Liivimaa ja Setumaa vahel, mis kujunes välja Saksa ekspansiooni pidurdumisel 1240. aastatel. Selline poliitiline piir tähistas ka piiri õigeusu ja katoliku usu vahel.

## Vaata ka
* Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala
* Piusa liivakivipaljandid

## Viited
Kaluga

**Kaluga** (mööndav nimekuju *Kaluuga*) on linn Venemaal, Kaluga oblasti keskus. Asub Kesk-Vene kõrgustikul Oka jõe vasakul kaldal.

Kaluga on asutatud Moskva vürstiriigi piirikindlusena. Asulat on esimest korda maininud 1371. aastal Leedu suurvürst Algirdas.

Kaluga oli Moskva suurvürstiriigi koosseisus alates 15. sajandist. 1505–1518 oli see omaette osastisvürstiriigi keskus.

1708. aastast oli Moskva kubermangu koosseisus, 1796. aastal loodi Kaluga asehaldurkond (*Калужское наместничество*) ja 1796. aastal Kaluga kubermang. 
1924 läks Moskva oblasti koosseisu ja 1934 Tula oblasti koosseisu, kuni 1944. aastal loodi Kaluga oblast.

Aastatel 1892–1935 elas Kalugas raketiteadlane Konstantin Tsiolkovski. Linnas asub kosmonautika ajaloo muuseum.

Linnas on sündinud helilooja ja pianist Nikolai Rakov.

## Viited

## Välislingid

*Kaluga linnaduuma koduleht
Rjazan

**Rjazan** on linn Venemaal, Rjazani oblasti keskus. Asub Oka jõe paremal kaldal, Kesk-Vene kõrgustiku idaserval. Kaugus Moskvast mööda autoteed on 164 km. 

## Ajalugu

Rjazani kreml olevat ehitatud vene hõimude poolt soomeugrilaste maale 1095. aastal. 12. sajandist oli Rjazani vürstiriigi keskus. 1237. aastal rüüstasid asulat mongolid. 1521. aastal liideti Moskva suurvürstiriigiga.
Linnaõigused sai 1719. aastal.

## Haldusjaotus

Linn jaguneb 4 linnaosaks (rajooniks): Moskovski, Sovetski, Železnodorožnõi ja Oktjabrski. Rjazani haldusalasse (Sovetski linnaossa) kuulub ka 20 km linnast põhja pool asuv Solottša alevik (umbes 2500 elanikku).

## Rahvastik
1. septembril 2010 oli linna arvestuslik elanike arv 508 100. Jaanuarist augustini oli sündimus 10,1‰ ja suremus 15,4‰.

## Majandus
Linnas on mitu masinaehitusettevõtet. Arenenud on ka kergetööstus ja ehitusmaterjalide tööstus.

## Vaatamisväärsused
Linnas on mitu 15.–17. sajandist pärinevat kirikut.

## Kuulsaid linnaelanikke
* Sergei Jessenin (1895–1925), luuletaja
* Andrei Markov (1856–1922), matemaatik
* Ivan Pavlov (1849–1936), füsioloog
* Roman Putin (1977), vene ettevõtja ja avaliku elu tegelane
* Irina Simagina (1982), Venemaa kergejõustiklane (kaugushüppaja)
* Konstantin Tsiolkovski (1857–1935), raketiteadlane. Sündis Rjazani lähedal ja käis seal koolis.

## Vaata ka
* 1999 Rjazani intsident

## Viited

## Välislingid
*Rjazani koduleht
*Rjazani infoportaal
* Запрещенный Фильм &quot;Покушение на Россию&quot;
Kaluuga

**Kaluuga** (*Huso dauricus*) on suur röövkala tuurlaste sugukonnast.

Ta eluneb Amuuri jõgikonnas ning meres Amuuri suudmealal. Noored isendid elavad Ohhoota ja Jaapani mere rannikualadel. Kaluuga on kriitilises seisundis liik. Liigi arvukus on vähenenud alates 19. sajandi lõpust, eriti järsult 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses seoses röövpüügiga.

Väidetavalt on tegemist maailma suurima mageveekalaga. Tema maksimaalne kehamass on vähemalt 1000 kg. Pikkus võib ületada 5 m. 

Eluiga on 17–20 aastat. 

Kaluuga on üks kaladest, kellelt saadakse musta kalamarja. 

## Vaata ka
*Beluuga 

## Viited

## Välislingid
* Teaduslik liigikirjeldus (*inglise keeles*) 
* Kirjeldus koos fotoga (*inglise keeles*)
*  Foto: kaluuga topis Habarovski muuseumis
* Artikkel kaluugade püüdmisest (*inglise keeles*)
Lipu- ja hümnipäev

**Lipu- ja hümnipäev** (papiamento keeles *Dia di Himno y Bandera*) on tähtpäev Arubal, Bonairel ja Curaçaol. 

## Aruba
Arubal on lipu- ja hümnipäev rahvuspüha, mida tähistatakse 18. märtsil. 

18. märtsil 1976 heisati Oranjestadil esimest korda Aruba lipp ning esitati esimest korda Aruba hümni "Aruba Dushi Tera". 

## Bonaire
Bonaire lipu- ja hümnipäeva tähistatakse 6. septembril. 

## Curaçao
Curaçaol tähistatakse 2. juulil kuupäeva, mil Saarenõukogu 1951 esimest korda kokku tuli. 

2. juulist 1984 nimetatakse seda päeva lipu- ja hümnipäevaks. 

Lipu- ja hümnipäeva hommikul on ametlikud pidustused Otrobandas Brionpleinil ja saare lääneosas Barberis Parke Himno y Banderas (Hümni ja Lipu pargis). Curaçao lipp on paljudes kohtades väljas ja kohalikus televisioonis on temaatilised saated. Teemakohased üritused on ka Willemstadis.
 
## Vaata ka
*Lipupäev
David Thompson (korvpallur)

**David O'Neil Thompson** (sündinud 13. juulil 1954 Shelbys Põhja-Carolinas) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigades ABA ja NBA kokku üheksa hooaega, esindades klubisid Denver Nuggets ja Seattle SuperSonics.

## Keskkool

* Mängis Cresti keskkooli eest 1968–1971.
* Kuulus 1970. ja 1971. aastal osariigi parimate mängijate tiimi.
* Põhja-Carolina aasta parim mängija 1971.
* Cresti keskkooli läbi aegade kõige resultatiivsem mängija.
* Tema keskkooli särk on riputatud lae alla.

## Ülikool

* Mängis Põhja-Carolina osariigi ülikooli eest 1971–1975.
* UPI ja USBWA aasta mängija, Naismithi ja Adolph Ruppi auhind (kõik 1975).
* Atlandi ranniku konverentsi (ACC) aasta mängija 1973–1975, ACC aasta sportlane 1973 ja 1975, ACC sümboolne esiviisik 1973–1975.
* Juhtis Põhja-Carolina (30 võitu ja 1 kaotus) 1974. aastal NCAA meistritiitlini ja pälvis finaalturniiri kõige väärtuslikuma mängija auhinna.
* Viskas ülikoolis 86 mänguga 2309 punkti (keskmiselt 26,8 mängus), ühe mängu punktirekord 57 punkti.
* Thompsoni särk numbriga 44 riputati ülikooli lae alla.
* Valiti 1982. aastal Põhja-Carolina kuulsuste halli.

## NBA

* 4 korda valitud NBA tähtede mängule (1977–1979, 1983); NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1979).
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1977, 1978).
* ABA aasta uustulnuk 1976.
* 1 kord valitud ABA tähtede mängule (1976); ABA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1976).
* Ainsa mängijana valitud nii ABA kui ka NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (MVP).
* Isiklik punktirekord 73 punkti (9. aprillil 1978 Detroiti vastu).
* Thompsoni särk numbriga 33 tõmmati Denveris 2. novembril 1992. aastal lae alla.
* ABA-s viskas kokku 2158 punkti (keskmiselt 26 punkti mängus).
* NBA-s viskas kokku 11264 punkti (keskmiselt 22,1 punkti mängus).

## Välislingid

* David Thompson, Basketball-Reference.com
Invertsiirup

**Invertsiirup** on toiduaine, fruktoosi ja glükoosi segu, mee põhiosa. Kasutatakse pagari- ja kondiitritööstuses präänikute ja saiade valmistamisel. Hoiab tooted kauem pehmed. Kasutatakse ka suhkrusiirupites nende suhkrustumise vältimiseks.

## Valmistamine
Invertsiirupi valmistamiseks võetakse üks osa vett ja 1,75 osa suhkrut. Valmistamiseks võib kasutada kahte moodust.

### Esimene moodus
Suhkur lahustatakse vees, lastakse keema tõusta, riisutakse vaht, jahutatakse 90&nbsp;kraadini ja lisatakse toiduhappe lahus (3% äädikhapet või 10 piimhapet) kuumutatakse segades 20–30 minutit. Selle aja jooksul toimub inversioon.

### Teine moodus
Suhkru ja vee pikemaajalisel keetmisel toimub samuti inversioon.

Mõlema valmistusviisi puhul siirup jahutatakse ja aromatiseeritakse.
David Thompson

**David Thompson** on mitme tuntud isiku nimi. 

***[[David Thompson (maadeavastaja)|David Thompson]]** oli maadeavastaja Kanadas (1770–1857)
***[[David Thompson (korvpallur)|David Thompson]]** on endine USA tippkorvpallur (1954–)
***[[David Thompson (poliitik)|David Thompson]]** on Barbadose poliitik (1961–2010)
***[[David Thompson (jalgpallur)|David Thompson]]** on inglise jalgpallur (1977–)
Ion Dosca

**Ion Dosca** (sündinud 2. jaanuaril 1955 Bucovățis) on Moldova kabetaja, 1999. aasta maailmameister Brasiilia kabes. 

## Saavutused
*64-ruudulise kabe (FMJD) maailmameister 1999, hõbemedalist 1996 ja 1997 ning pronksmedalist 1993, 2004 ja 2007.
*NSV Liidu (viimane) meister 1991
*NSV Liidu karika võitja 1980, 1990
*15-kordne Moldova meister
*USA meister Ameerika ''pool-checkers''<nowiki/>'is 2000
Järvere

**Järvere** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elab külas 242 elanikku.

Küla lõunapiiriks on Valga–Koidula raudteelõik.

## Vaatamisväärsused
*Järvere mõis
*Vagula järv

## Viited
Uniejów

**Uniejów** on linn Poola keskosas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas, Uniejówi valla halduskeskus. Uniejów asub Suur-Poola vojevoodkonna piiri ääres.

Uniejówit on esmamainitud 1136. aastal, linnaõigused sai enne 1331. aastat. Uniejów kaotas linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi.

## Viited

## Välislingid
*Uniejów
Sargon

**Sargon** ehk **Sargon I** (vanasemiidi **Šarrukin** 'tõeline kuningas') oli Akadi riigi looja, kes võis valitseda aastatel 2340&ndash;2284 e.m.a. Ta muutus Mesopotaamias ideaalse valitseja sümboliks, olles seega analoogne Karl Suure staatusega keskajal.

Sargon oli Sumerist põhja poole jäävate alade valitseja, algselt suhteliselt vähetähtsa semiidi riigi juht. Kui Kiši kuningas Sargon alustas oma sõjaretke Mesopotaamias, oli Lagaši riik kuningas Uru'inimgina juhtimise all. Kuid oma valitsusaja jooksul alistas ta nii kogu Mesopotaamia kui ka Elami ning Süüria ja Palestiina. Sargoni valdused olevat ulatunud Pärsia lahest Vahemereni.  Seega vallutas Sargon Sumeri mitte ainult Lugalzagesilt, vaid ka Lagaši kuningalt Uru'inimginalt. 

Sargon I-e loodud Akadi riik oli maailma esimesi impeeriume. Sargon I rajas riigi uue pealinnana Akadi (Agade) linna, mis andis nime kogu tema Akadi riigile. Akadi keelest, mis kuulus semiidi keelte hulka, sai enam kui tuhandeks aastaks Mesopotaamia peamine kõnekeel.

Pärast Sargoni surma Akadi riik nõrgenes, kuid selle sisemise stabiilsuse taastas peagi tema lapselaps Narāmsu'en (Naramsin).

Sargon I hakkas esimesena rakendama uut religioonipoliitikat. Tema pojad Rīmuš ja Maništūšu ning lapselaps Narāmsu'en järgisid tema eeskuju ja allutasid templid oma kontrollile. 2. aastatuhande alguses eKr soovis juba iga enam-vähem võimu omav kuningas määrata oma tütreid ning poegi preestriteks tähtsamates religioossetes ja poliitilistes keskustes nagu Nippur või Ur. Mesopotaamia valitsejatel muutus selline religioonipoliitika üsnagi tavaliseks praktikaks. Mõned hilisemad valitsejad isegi imiteerisid Sargon I nimevormi, nagu näiteks Uus-Assüüria kuningas Sargon II (721–705 eKr).

Sargon I ja Narāmsu'eni tiitleid nagu *nelja ilmakaare valitseja* või *kõiksuse valitseja* imiteerisid hilisemad kuningad. Sargon I ja Narāmsu'eni uus ideoloogiline suund riigivalitsemises muutus eeskujuks hilisematele kuningatele. Järgmistel kuningatel oli juba üks kindel eesmärk: allutada templid oma kontrollile.

## Viited
Frangi kuningate loend

**Frangi kuningate loend** loetleb teadaolevaid Frangi riigi ja frankide kuningaid kuni Verduni leppeni.

## Merovingid
### kõigi frankide kuningad
*umbes 410&ndash;426 Pharamond
*426&ndash;447 Chlodio
*447&ndash;458 Merovech
*458&ndash;481 Childerich I
*481&ndash;511 Chlodowech I

### Chlodowechi pojad
*511&ndash;561 Chlothar I, valitses Soissonsis, alates 524 ka Orléansi üle, alates 555 ka Reimsi üle ja alates 558 kogu Frangi riigi valitseja
*511&ndash;558 Childebert I, valitses Pariisis
*511&ndash;524 Chlodomer I, valitses Orléansis
*511&ndash;534 Theuderich I, valitses Reimsis
**534&ndash;548 Theudebert I, eelmise poeg, valitses Reimsis
**548&ndash;555 Theudebald, eelmise poeg, valitses Reimsis

### Chlotari järglased
*561&ndash;567 Charibert I, valitses Pariisis
*561&ndash;584 Chilperich I, valitses Soissonsis, alates 584 ka Pariisi üle
**584&ndash;629 Chlothar II, eelmise poeg, alates 613 kogu Frangi riigi valitseja
*561&ndash;592 Guntram I, valitses Orléansis
**592&ndash;595 Childebert II, eelmise poeg, valitses alates 575 Metzis ja alates 592 ka Orléansis
**595&ndash;613 Theuderich II, Guntrami poeg, valitses Orléansis, 612&ndash;613 ka Metzis
**613 Sigebert II, eelmise sohipoeg, valitses Orléansis ja Metzis
*561&ndash;575 Sigebert I, valitses Metzis
**575&ndash;595 Childebert II, Metzis
**595&ndash;612 Theudebert II, eelmise teine poeg, valitses Metzis

### Neustria kuningad
*629&ndash;639 Dagobert I, 623&ndash;634 ka Austraasia valitseja ning 629&ndash;639 kõigi frankide kuningas
*639&ndash;658 Clodowech II
*658&ndash;673 Chlothar III
*673 Theuderich III
*673&ndash;675 Childerich II
*675&ndash;691 Theuderich III, alates 679 kõigi frankide kuningas

### Austraasia kuningad
*623&ndash;634 Dagobert I
*634&ndash;656 Sigebert III
*656&ndash;661 Childebert Adopteeritu
*661&ndash;662 Chlothar III
*662&ndash;675 Childerich II
*675&ndash;676 Chlodowech III
*676&ndash;679 Dagobert II

### Akvitaania kuningad
*629&ndash;632 Charibert II
*632 Chilperich
### Ühendatud Frangi riigi kuningad
*679&ndash;691 Theuderich III
*691&ndash;695 Chlodowech IV
*695&ndash;711 Childebert III
*711&ndash;715 Dagobert III
*715&ndash;717 ja 720&ndash;721 Chilperich II, vahepeal oli vaid Neustria kuningas
**717&ndash;720 Chlothar IV, Austraasia kuningas 
*721&ndash;737 Theuderich IV
*743&ndash;751 Childerich III

## Karolingid
### Kogu Frangi riigi majordoomused
*687&ndash;714 Pippin Heristalist, alates 679 Austraasia majordoomus
*719&ndash;741 Karl Martell, alates 714 Austraasia majordoomus
**741&ndash;747 Karlmann, Austraasia majordoomus
*747&ndash;751 Pippin Lühike, alates 741 Neustria majordoomus
### Frangi kuningad
*751&ndash;768 Pippin Lühike
**768&ndash;771 Karlmann, Burgundia, Alemannia ja Lõuna-Austraasia kuningas
*768&ndash;814 Karl Suur, alates 771 kogu Frangi riigi kuningas, alates 800 keiser
*814&ndash;840 Ludwig Vaga, ka keiser
*840&ndash;843 Lothar I, keiser 840&ndash;855, pärast Verduni lepet Kesk-Frangi kuningas (kuni 855)

## Vaata ka
*Frangi keiser
*Prantsusmaa monarhide loend
*Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
Venelased

**Venelased** (endanimetus русские *russkije*) on idaslaavi rahvus, kes räägib vene keelt ja elab peamiselt Venemaal ja selle naaberriikides.

Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustavad venelased Venemaa rahvastikust ligi 81%.

Venelased kujunesid omaette rahvaks 14.–15. sajandil idaslaavlaste ehk nn vanavene rahva põhjapoolsest harust, kelle eelkäijad olid vjaatitšid, krivitšid, Ilmeni slaavlased (sloveenid) ja teised nendega segunenud idaslaavi hõimud. Põhja ja ida suunas edasi liikudes assimileerisid idaslaavi keelte kõnelejad kohalikke soome-ugri keeli kõnelevaid hõime, sealhulgas merjalasi, muromlasi jt. 

16. sajandil alanud Siberi koloniseerimise tagajärjel sai venelastest ka üks (praeguseks arvukaim) Siberis elavatest rahvustest. 15.–19. sajandil nimetati venelasi ka suurvenelasteks. 

Antropoloogiliselt peetakse venelaste enamust europiidide hulka kuuluvaiks. Keele ja rahvakultuuri erinevuste alusel eristati 19. sajandil nn põhjasuurvenelasi (umbes Pihkva – Moskva – Saranski – Saratovi – Samara joonest põhja pool), lõunasuurvenelasi ja nende vahel kitsal vööndil paiknevaid kesksuurvenelasi. 

Etnograafiliste rühmadena eristatakse:
*kasakaid (*казаки*),
*pomoore (*поморы*),
*Siberi asukate rühma (*сибиряки*; 'siberlased'),
*vanausulisi (*старообрядцы*).

Usklikud venelased on peamiselt õigeusku. Suurem enamus õigeusklikest venelastest kuulub Vene Õigeusu Kirikusse, väiksem osa vanausuliste hulka ja sektidesse. 

## Viited

## Vaata ka
*Eestivenelased

## Kirjandus
*  
* 
* 
* 
* 
*
Suure-Jaani Kooli Sürgavere õppekoht

**Suure-Jaani Kooli Sürgavere õppekoht** (endise nimega **Sürgavere Põhikool**) on Suure-Jaani Kooli õppekoht Sürgavere külas vanas mõisamajas. 2014. aastani oli see iseseisev põhikool.

Samas hoones asub ka Sürgavere lasteaed Vembu.

## Ajalugu
Kool moodustati 1921. aastal Lõhavere ja Kookla kooli liitmisel. Mõisa härrastemajas alustati tööd kolmeklassilisena, 1944. aastaks oli kasvatud seitsme- ja 1988. aastaks üheksaklassiliseks. 2005. aasta suvel remonditi koolimaja põhjalikult.

### Koolijuhid
*1899–1933 Juhan Adamson
*1934–1941 August Kümnik
*1944–1947 Juhan Jõgi
*1947–1953 Ilmar Aver
*1953–1962 Alfred Pukk
*1962–1968 Paul Raadik
*1968–2000 Endla Reimann
*2000– Aires Põder

## Välislingid
*Sürgavere kooli koduleht
*Sürgavere mõis Eesti mõisaportaalis
Nebukadnetsar II

**Nebukadnetsar II** (akkadi keeles **Nabû-kudurri-uṣur**; umbes 630 &ndash; 562 eKr) oli Uus-Babüloonia tuntuim ja edukaim kuningas, kes valitses aastail 605&ndash;562 eKr. Nebukadnetsar on tuntud oma ulatuslike vallutuste ja ehitustegevuse tõttu Babülonis.

Nebukadnetsar oli Babüloonia kuninga Nabopolassari poeg ja troonipärija. Enne valitsejaks saamist oli ta oma isa vägede juht ning vallutas Egiptuselt Süüria ja Palestiina. 597 eKr allutas ta Jeruusalemma ja Juuda riigi ning püüdis seejärel vallutada Egiptust. Kuid see ei õnnestunud tal ning Juuda ja mitmed teised riigid hakkasid mässama. Seetõttu pidi Nebukadnetsar 587 eKr uuesti Jeruusalemma vallutama. Ta purustas templi ning viis suure osa juutidest Paabeli vangipõlve. Pärast seda piiras ta üle kümne aasta Tüürost ning saavutas selle alistumise Babüloonia ülemvõimule. 

Nebukadnetsari ajal ehitati ka nn Paabeli torn ehk peajumal Marduki tempel. Samuti seostatakse teda kuulsate Babüloni rippaedade ehitamisega.
Sürgavere

**Sürgavere küla** asub Viljandi maakonnas Viljandist umbes 20 km põhja pool Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Sürgaveres asub Sakala kõrgustiku põhjaosa kõrgeim tipp – 128 meetri kõrgune Sürgavere mägi. Külast saavad alguse Ängi oja ja Liiduvere oja.

1,5 km kaugusel asub Tallinna–Viljandi raudteeliini Sürgavere raudteepeatus. 
Külal on bussiühendus Viljandi ja Suure-Jaaniga. Sürgaverest lähevad läbi Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ja Mudiste–Kobruvere tee, mis ristuvad küla keskuses. Küla lõunaosas algab Auksi tee.

Küla keskpunktis asub kunagise Sürgavere mõisa peahoone, milles praegu tegutsevad Suure-Jaani kooli Sürgavere õppekoht, lasteaed ja raamatukogu. Endist mõisahoonet, mis kuulus minevikus Wahlide perekonnale, ümbritseb 4,7 hektari suurune looduskaitsealune park.

Külas on oma spordihoone ja kauplus. 
Raamatukogu asub suurtes ruumides. Lugejate käsutuses on paljundusmasin ja Interneti püsiühendusega arvutid.

Külas on Keskkonnaagentuuri ilmavaatlusradar.

Sürgaveres tegutseb 2005. aastast Sürgavere Küla Selts.  

## Ajalugu
*Esimesed teated Sürgavere kohta pärinevad 1583. aastast.
*25. juulil 1744 kinkis keisrinna Elisabet õuedaamile Maria Tšoglokovile, sünd. Hendrikovile, Katariina I kaudu keisrikoja veresugulasele, muude mõisate hulgas ka Sürgavere mõisa.
*1939. aastal ehitati mõisa peahoone kooli tarbeks tundmatuseni ümber.
*Sürgavere on ka kohaliku põllumajandusühistu keskus. Põllumajandusühistu on välja kasvanud endisest kolhoosist Kindel Tee.

## Vaata ka
*Kindel Tee

## Viited

## Välislingid
*Sürgavere küla koduleht
*Sürgavere küla Facebookis
*Kaardid ja ilm
*Sürgavere mõisa kirjeldus Eesti mõisaportaalis
*Sürgaverre kerkis Euroopa moodsaim ilmavaatlusradar
Noah Ngeny

**Noah Kiprono Ngeny** (sündinud 2. novembril 1978 Kabenas) on Keenia kergejõustiklane (jooksja, põhidistantsid 800 m ja 1500 m). Olümpiavõitja (2000).

Enne Sydney olümpiamänge oli Maroko mailer Hicham El Guerrouj üks kindlamaid olümpiakulla taotlejaid.

Eeljooksus ja poolfinaalis võitiski marokolane mängeldes, finaalis aitas tal esimesel distantsipoolel kõrget tempot hoida kaasmaalane Youssef Baba. Kui Baba väsis, asus El Guerrouj ise juhtima ja oli ees ka lõpusirgele tulles.

Siis kiirendasid end kogu aeg marokolase tempot hoidnud keenialased Noah Ngeny ja Bernard Lagat. Neist Ngeny samm oli nii värske, et El Guerrouj ei suutnud oma liidrikohta enam hoida. Viimastel meetritel möödus Ngeny suurfavoriidist ja võitis uue olümpiarekordiga 3.32,07 olümpiakulla.

Senine olümpiarekord 3.32,53 oli 16 aastat vana ja kuulus inglasele Sebastian Coe'le.

1999. aasta maailmameistrivõistlustel Sevillas oli 21-aastane Ngeny lõpetanud El Guerrouj'i järel teisena.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

2000 **olümpiavõitja 3.32,07**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistliustel]]

1999 hõbemedal **2.28,73**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

2001 pronksmedal **3.51,63**

### [[Maailmarekord]]id

### Isiklikud rekordid

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht

                                                                    
800 m
**1.44,49** 
28. juuli 2000 
Oslo
        
                                                                    
1000 m
 **2.11,96**
5. september 1999 
Rieti
       
                                                                    
1500 m
 **3.28,12** 
11. august 2000 
Zürich 
       
                                                                    
1 miil
 **3.43,40**
7. juuli 1999 
Rooma
 
                                                                    
2000 m
**4.50,08** 
30. juuli 1999 
Stockholm 
     
                                                                    
3000 m
 **7:35.46**
9. juuni 2000 
Sevilla 



## Isiklikku

Noah Ngeny on 182 cm pikk ja kaalub 68 kg.
Olümpos

**Olümpos** (vanakreeka keeles Ὄλυμπος ehk *Olympos*, uuskreeka keeles hääldatud ka kui *Olimbos*) on kõrguselt teine mäemassiiv Balkani poolsaarel, asukohaga Egeuse mere ranniku lähistel. Sellel asub Kreeka kõrgeim mäetipp. Massiivi kõrgemad tipud formuleerivad Kesk-Makedoonia ja Tessaalia piirkondade piirilõigu.

Olümpose nime päritolu ei ole teada. Tõenäoliselt on see indoeuroopa-eelset päritolu.

Hellase mütoloogias oli Olümpose mägi 12 peajumala elukohaks. Legendi kohaselt tekkis mägi pärast seda, kui jumalad võitsid titaane titaanide sõjas. Mägi on mütoloogias paljude lugude toimumiskohaks.

Peajumala Zeusi trooniks peetakse järsku Stefani tippu (2909 m).

Olümpose mäel on 52 tippu, millest kõrgeim on 2918-meetrine Mýtikas, mis on oma suhtelise kõrguse poolest üks Euroopa kõrgemaid.

Olümpose mäeseljakutel on väga rikkalik taimestik, mitmed taimeliigid on endeemsed. Mäel asub Olümpose rahvuspark, samuti üks kahest Kreekas asuvast biosfäärikaitsealast.

## Mägironimine

Olümpose otsa ronimine ei kujuta endast tehnilist ronimist, välja arvatud viimane osa Skala tipust Mýtikasele, mis on YDSi järgi 3. klassi skrambleerimine. Hinnanguliselt ronib Olümposele igal aastal 10 000 inimest, enamik neist piirdub Skolio tipuga. Enamasti alustatakse teekonda Litóchorost, mida on asukoha tõttu ajalooliselt kutsutud Jumalate Linnaks. Litochorost viib tee mäe jalamil asuvasse Prioniasse (1100 m), kust algab matkarada. Mäel on mitu ööbimispaika, kus matkajad saavad puhata. 

Kirjapandud andmetel jõudsid esimeste inimestena Mýtikase tippu 2. augustil 1913 Litóchorost pärit kohalik kaljukitsekütt Chrístos Kákalos ning Šveitsi mägironijad Frédéric Boissonnas ja Daniel Baud-Bovy.

## Satelliidifoto

## Vaata ka
*Euroopa kõrgemad mäed

## Välislingid
Enguri

**Enguri** (gruusia ენგური, vene *Ингури*) on jõgi Lääne-Gruusias, Gruusia ja Abhaasia piirijõgi. Saab alguse Šhara mäe lähedalt. Pikkus 213 km. Suubub Musta merre.

Enguri jõel asuv hüdroelektrijaam toodab aastas keskmiselt 3,8 miljardit kilovatt-tundi elektrienergiat (46% Gruusia toodangust). Tammi kõrgus on 271,5 meetrit. Tammi ehitamist alustati 1971. aastal, veehoidla täitmist 1978. aastal. Valmis 1987. Juba 1994. aastal täheldati tammi lagunemist ja 1999. aastal algatati Euroopa Komisjoni toetusel kiireloomulised remonttööd.
Šhara

**Šhara** (gruusia keeles შხარა) on Gruusia kõrgeim mäetipp, mis asub Gruusia ja Venemaa koosseisu kuuluva Kabardi-Balkaaria piiril. See on osa Suur-Kaukasuse Peaahelikust ning kuulub Bezingi massiivi, kuhu jäävad ka mitmed teised üle 5000 meetri kõrgused tipud.

Šhara on Kaukasuse kõrguselt kolmas mägi, mille kõrguseks on eri allikate järgi märgitud 5068 m kuni 5201 m. Kõige sagedamini tsiteeritud kõrgus on 5201 meetrit, kuigi ka 5068 m põhineb usaldusväärsetel mõõtmistel. Kõrguste erinevus tuleneb sellest, kas mõõdetakse Šhara peatippu (5201 m) või läänepoolset alamtippu Šhara West (5068 m), mis on samuti tuntud ronimisobjekt.

Esma­tõus Šhara tippu toimus 1888. aastal, mil sinna jõudsid briti alpinist John Garford Cockin ja šveitsi mägironija Ulrich Almer. 

## Viited
Rioni

**Rioni** (gruusia keeles რიონი) on jõgi Kaukaasias, Gruusia lääneosas. 

Jõgi saab alguse Svanethi aheliku lõunanõlvalt Ratša piirkonnas. Suubub Musta merre Phothi linna lähedal. 

Rioni pikkus on 327 km, valgala pindala 13 400 km² . 

Rioni oli muinaskreeklastele tuntud kui **Phasis**, seda mainivad Hesiodos, Apollonios Rhodoselt ja Vergilius.
 
Jõe ääres asuvad Khuthaisi, Vani, Samtredia, Phothi.

## Viited

## Välislingid
Šešupė

**Šešupė** (poola *Szeszupa*, vene *Шешупе*) on jõgi Euroopas. 

Saab alguse Poolast Suwałki kõrgustikult, voolab kirdesse ja põhja läbi Leedu Marijampolė maakonna. 

Suubub vasakult Nemunase jõkke enne Nemani (Ragnit) linna. Šešupe on olnud alates 15. sajandist piir Preisimaa ja Leedu vahel, tänapäeval Kaliningradi oblasti ja Leedu vahel.

Jõe pikkus on 298 km, valgala pindala 6104  km².

Šešupė ääres asuvad Kalvarija ja Marijampolė linn.

## Välislingid
Vanadzor

**Vanadzor** on linn Armeenias, Lori maakonna keskus. 

Kuni 1935. aastani oli linna nimi **Gharakhilisa** (armeenia  Ղարաքիլիսա, vene *Караклис*, türgi *Karakilisa* 'must kirik'). Aastatel 1935&ndash;1990 kandis nime **Kirovakan**.

Elanike arvult on Vanadzor Armeenia kolmas linn.

## Välislingid
Saadjärv

**Saadjärv** on järv Eestis Tartumaa põhjaosas, Tartust 15 km põhja pool Tabivere ja Äksi aleviku lähedal. Saadjärv on suurim Vooremaa järv ja jääb Vooremaa maastikukaitseala piiridesse. Pindala 723 ha, suurim sügavus 25 m.                                                                                 Saadjärv on ainus järv, mis kuulub nii Eesti 10 kõige suurema kui ka 10 kõige sügavama järve hulka. Järve ääres on supelrannad.

Saadjärvest kagus asub Saadjärve küla, kus paiknevad Saadjärve mõis ja Saadjärve ohvrikivi.

## Kalastik
Saadjärv on kalarikas, leidub särge, ahvenat, rääbist, haugi, angerjat, kiiska, viidikat ja teisi kalu. 

Saadjärve on toodud introduktsiooni eesmärgil ramuuli Sevani järvest.

## Vaata ka
* Tartu Kalevi jahtklubi

## Viited

## Kirjandust
*Ott, I., Rakko, A., 2008. Kuidas elab Saadjärv? Eesti Loodus, 7: 40–46.

## Välislingid

*
*Loodusfilm Saadjärvest
Louis III Pime

**Louis III Pime** ehk **Ludwig Pime** (umbes 880 &ndash; 928) oli Provence'i ehk Alam-Burgundia kuningas 887&ndash;928, Itaalia kuningas 900&ndash;905 ja Frangi riigi keiser 901&ndash;905 (Louis III ehk Ludwig III).

Louis oli eelmise Alam-Burgundia kuninga Boso poeg. Ta ema oli keiser Ludwig II tütar, seega omas ta õigusi keisritiitlile. Kuid 899, kui keiser Arnulf suri, haaras võimu Itaalias enda kätte hoopis Berengar Frioolist, kelle võim oli aga paljudele vastukarva, ning nii kutsuti Itaaliasse appi Louis. 900. aastal lõigi ta Berengari ning sai Itaalia (langobardide) kuningaks. Järgmisel aastal kroonis paavst Benedictus IV ta ka keisriks. Kuid Berengar koondas vahpeal vägesid ning asus vasturünnakule. 902. aastal lõi ta Louis' Itaaliast välja ning keelas tal tagasi tulla, mida too ka pühalikult tõotas. Kuid 905. aastal üritas Louis siiski veel kord Itaaliasse tungida, mistõttu Berengar lasi ta vande murdmise eest pimedaks torgata. Louis kaotas ametlikult nii Itaalia kuninga kui ka keisritiitli, mis läksid üle Berengarile. Kuni oma surmani valitses Louis Alam-Burgundiat, ehkki tegelikult oli riigi valitsejaks Hugo Arles'ist.  

Louis Pime oli viimane Karolingist valitseja, kes püüdis keisritiitlit ja võimu Itaalias enda kätte saada.
Florida

**Florida** [ˈflɒrɪdə] on Ameerika Ühendriikide osariik riigi kaguosas Florida poolsaarel Atlandi ookeani ja Mehhiko lahe vahel. Põhjas piirneb Florida Georgia ja Alabama osariigiga.

Osariigi suurim linn on Jacksonville ja suurim linnastu Miami-Fort Lauderdale-West Palm Beach.

Florida on USA madalaim osariik: selle kõrgeim looduslik punkt Britton Hill osariigi loodeosas Waltoni maakonnas asub 105 meetri kõrgusel merepinnast, mis jääb alla paljudele Miami, Jacksonville'i, Tampa ja Orlando pilvelõhkujatele.

## Ajalugu

Esimese eurooplasena saabus Juan Ponce de León Floridasse 2. aprillil 1513. Esimese eurooplaste asula rajas Floridasse Tristán de Luna y Arellano aastal 1559. Florida kuulus Hispaaniale. 1565 asutati St. Augustine, mis sai paarisajaks aastaks Hispaania Florida pealinnaks ja on vanim pidevalt asustatud linn USA mandriosas. Hispaania kuningas lubas kõigile põgenenud orjadele Floridas vabaduse, kui nad lasevad end ristida ja saavad katoliiklasteks. Samal 1565. aastal registreeriti Floridas esimene katoliiklik laulatus USA mandriosas, kui abiellusid Segoviast pärit valge Miguel Rodríguez ja Sevillast pärit vaba neegrist teenija Luisa de Abrego.

3. märtsil 1835 sai Florida USA 27. osariigiks.

## Majandus
Florida 2009. aasta SKP oli 729,4 miljardit USA dollarit.

2011. aasta märtsis oli töötus 11,1%.

## Rahvastik

Floridas elab 2010. aasta seisuga 18 801 310 inimest. Rahvaarv kasvab pidevalt eriti osariigi kesk- ja lõunaosas sisserände tõttu nii teistest osariikidest kui ka välismaalt, peamiselt Ladina-Ameerikast.

Floridasse on kolinud paljud eakad ameeriklased, eriti Kirdeosariikide ja Kesk-Lääne nn külmavööndist (Frost Belt). Floridas elab rohkem üle 65-aastaseid kui üheski teises osariigis (17,3%), samas alla 18-aastaste arvult on osariik tagantpoolt kaheksas (21,9%).

## Suurimad linnad

## Vaata ka
* Florida madude loend

## Viited

## Välislingid

* Florida osariigi koduleht
Salt Lake City

**Salt Lake City** on Ameerika Ühendriikide Utah' osariigi pealinn (aastast 1859).

Salt Lake City asub Suure Soolajärve idakaldal. Läbi linna voolab Jordani jõgi, mis suubub Soolajärve. Salt Lake City asub 1300 m kõrgusel merepinnast.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 200 133. Aastal 2000 oli elanikke 181 743. See on rahvaarvult osariigi suurim linn.

## Ajalugu

Linna esialgne asula rajati 24. juulil 1847 Brigham Youngi juhitud 1700-liikmelise rühma mormoonide poolt. Nad otsisid eraldatud paika, kus elada oma usukommete järgi eemal tagakiusamisest ja vägivallast, mis neile USA-s osaks sai.

Raudtee jõudis Suure Soolajärve põhjakaldale 1869. aastal ja aasta hiljem valmis raudteeharu sealt Salt Lake Citysse. See hõlbustas transporti ja soodustas elamaasumist linna.

Kui Utah sai 1896 USA osariigiks, sai Salt Lake City selle pealinnaks ja on seda tänini.

Salt Lake Citys oli ulatuslik trammisüsteem, mis algas juba 1872. Alates 1889 see elektrifitseeriti. 20. sajandi alguses hakkasid inimesed eelistama autoliiklust ja 1941 võeti vastu otsus trammiliiklus linnas lõpetada, kuid sõja tõttu täideti see alles 1945. Järgmisel aastal lõppes linnas ka trollibussiliiklus. Trammiliiklus taastati linnas 1999.

## Kliima

Sal Lake City keskmine temperatuur on kõige kõrgem juulis (+27 °C) ja augustis (+26 °C), kõige külmem jaanuaris ja detsembris (0 °C). Absoluutne maksimum on mitmel suvekuul mõõdetud +42 °C, kõige madalam on see jaanuaris (+17 °C). Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud veebruaris (-34 °C) ja jaanuaris (-30 °C). Juulis ja augustis pole kunagi külmakraade täheldatud.

Aastas on keskmiselt 394 mm sademeid, kõige rohkem aprillis (55 mm) ja mais (46 mm), kõige vähem juulis (12 mm) ja augustis (15 mm). Aastas on keskmiselt 92 sajupäeva, kõige rohkem jaanuaris ja aprillis (10), kõige vähem juulis (4).

Päikest paistab aastas keskmiselt 3029 tundi, kõige rohkem juulis (381) ja juunis (361), kõige vähem detsembris (113) ja jaanuaris (127).

## Sport

8.–24. veebruarini 2002 toimusid Salt Lake Citys XIX taliolümpiamängud.

Linna korvpalliklubi Utah Jazz mängib NBA-s ja jalgpalliklubi Real Salt Lake Major League Socceris (MLS).

## Viited

## Välislingid

* Salt Lake City koduleht
Aljona Sidko

**Aljona Sidko** (sündinud 20. septembril 1979 Krasnojarskis) on Venemaa endine murdmaasuusataja (sprinter). 

Tema 26. detsembril 2009 antud dopinguproov osutus positiivseks. Jaanuaris 2010 sai ta kaheaastase võistluskeelu dopingu kasutamise tõttu.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2006 Torinos
** pronksmedal sprindis
** 6. koht teatesprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003 Val di Fiemmes
**12. koht sprindis

*2005 Oberstdorfis
** pronksmedal teatesprindis
**13. koht sprindis

*2007 Sapporos
**7. koht 4×5 km teatesõidus
**27. koht 30 km klassikas
**30. koht klassikasprindis

*2009 Liberecis
** 17. koht 10 km klassikas
** 43. koht vabatehnika sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Aljona Sidko osales 117 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kahel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Aljona Sidko FIS-i kodulehel
Jerevan

**Jerevan** (armeenia keeles Երևան või Երեւան) on Armeenia pealinn ja suurim linn. Asub Türgi piiri lähedal, Ararati tasandikul, Hrazdani jõe kaldal. 

Tekkis 782 eKr urartulaste rajatud Erebuni kindluse juurde. Jerevan on olnud araablaste, pärslaste, Osmanite riigi ja Venemaa valduses. Aastatel 1917&ndash;1920 ja alates 1991 on iseseisva Armeenia pealinn.

Jerevanis asub Jerevani Riiklik Ülikool.

Armeenia peamine lennujaam Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam asub kesklinnast 12 kilomeetrit edelas.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jerevani elanike seas 98,6% armeenlasi, 0,6% venelasi ja 0,4% kurde.

## Kliima

Jerevanis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava kuiva suvega.

## Transport
### Metroo
Jerevani metroo (Երեւանի մետրոպոլիտեն, *Jerevani metropoliten*) avati 1981. aastal.

## Vaata ka
* Matenadaran
* Armeenia Rahvusraamatukogu

## Viited

## Välislingid

*Jerevani linna koduleht (*armeenia ja vene keeles*)
Krasnodar

**Krasnodar** on linn Venemaal, Krasnodari krai keskus. Asub Põhja-Kaukaasias Kubani jõe ääres. 2025. aasta andmete järgi Krasnodaris oli 1 154 885 elanikku.

Linn on Kubanimaa keskus. Ta on üks linnadest, mida hüütakse Venemaa lõunapealinnaks.

## Ajalugu
Asutatud Katariina II korraldusel Musta mere kasakate poolt kindlusena Kubani jõe põhjakaldal 1793. aastal. Enne Adõgee ja Kaukaasia liitmist Venemaa Keisririigi koosseisu oli linn venelastele tähtsaks sõjaväe tugikohaks. Aastatel 1794&ndash;1920 kandis nime **Jekaterinodar** ('Katariina and'; kasakatele Kubanimaa elamiseks andnud Katariina II ning linna kaitsepühaku Katariina järgi). Linnaõigused sai 1867. aastal.

Venemaa kodusõja ajal toimusid linnas ägedad lahingud. Aastatel 1922&ndash;1936 oli Adõgee (Tšerkessi) autonoomse oblasti pealinn.

Linn arenes tööstuskeskuseks ja oli Kubani busside tootmiskohaks, mida kolhoosides laialdaselt kasutati.

Krasnodaris on mitmed kõrgkoolid, sealhulgas Kubani Riiklik Ülikool, põllumajandusülikool ja tehnikaülikool.

## Vaata ka
*JK Kuban Krasnodar

## Viited

## Välislingid

* Krasnodari veebileht
Elton Brand

**Elton Tyron Brand** (sündinud 11. märtsil 1979) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 17 hooaega.

## Noorpõlv
Brand hakkas korvpalliga tegelema 13-aastaselt Peekskilli keskkoolis. Keskkoolide liigas mängis ta koos Lamar Odomi ja Ron Artestiga, kellest hiljem said NBA korvpallurid. Viimasel keskkooliaastal oli Brand üks liiga parimaid mängijaid. Brand juhtis Peekskilli keskkooli korvpallimeeskonna kahekordseks osariigi meistriks, misjärel siirdus mängima ja õppima Duke'i ülikooli.

## Ülikooliaastad
Kuigi Brand pidi esimesed 15 mängu jalavigastuse tõttu vahele jätma, kogus ta debüüthooajal korralikud 13,4 punkti ja 7,3 lauapalli mängus. Teine hooaeg NCAA korvpalliliigas möödus veelgi edukamalt, kui Brand kogus meeskonna liidrina keskmiselt 17,7 punkti ja 9,8 lauapalli mängus ning viis hilisema meeskonnakaaslase Corey Maggette'iga Duke Blue Devilsi meeskonna NCAA meistriks.

## NBA karjäär
Elton Brandi valis Chicago Bulls 1999. aasta NBA *draft*'ist esimese valikuna. Brandi debüüthooaeg oli edukas – ta viskas keskmiselt 20,1 punkti ja võttis 10 lauapalli mängus ning oli keskmiselt 4,3 ründelauapalliga kogu NBA parim. Brand valiti koos Steve Francisega NBA parimaks uustulnukaks, kuid tema hea hooaeg ei aidanud Bullsi väljalangemismängudele.

Brand jätkas heas hoos ka teisel hooajal, kui kogus keskmiselt 20,1 punkti ja 10,1 lauapalli mängus, kuid meeskond jäi taas väljalangemismängudelt eemale. 2001. aasta suvel vahetati Brand Tyson Chandleri vastu Los Angeles Clippersisse. Kuigi uues meeskonnas tema keskmine punktisumma vähenes, jõudis Clippers väljalangemismängudele üpris lähedale.

Hooajal 2004/05 edestas Clippers kodulinna konkurenti Lakersit, kuid väljalangemismängudele ei pääsenud kumbki. Tol hooajal viskas Brand keskmiselt 20 punkti ja kogus 9,5 lauapalli mängus.

2005/06. hooaja eel liitusid Clippersiga Cuttino Mobley ja Sam Cassell ning keskmiselt 24,7 punkti ja 10 lauapalliga karjääri parima hooaja teinud Brand viis meeskonna 47 võiduga kindlalt väljalangemismängudele. Kui esimeses ringis alistati 4 : 1 Denver Nuggets, siis läänekonverentsi poolfinaalis jäädi 3 : 4 alla Steve Nashi juhitud Phoenix Sunsile.

Hooajal 2007/08 vigastuse tõttu vaid kaheksas mängus kaasa teinud Brand siirdus 2008. aasta suvel Philadelphia 76ersisse, kus tõi oma parimal, 2010/11. hooajal keskmiselt 15 punkti ja 8,3 lauapalli mängus. Seejärel ühe hooaja Dallas Mavericksi ja kaks hooaega Atlanta Hawksi rivistusse kuulunud Brand taasliitus 2016. aasta jaanuaris Philadelphia 76ersiga, kus lõpetas 2016. aasta oktoobris oma mängijakarjääri.

## Saavutused
* Kaks korda valitud NBA tähtede mängule (2002, 2006)
* NBA sümboolne 2. viisik (2006)
* NBA aasta uustulnuk (2000)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2000)
* NBA spordimehelikkuse auhind (2006)

## Vaata ka
* NBA drafti esimeste valikute loend

## Välislingid
* Elton Brand – NBA.com
* Elton Brand – Basketball-Reference.com
Sudost

**Sudost** (vene ja ukraina keeles *Судость*) on jõgi Euroopas. 

Jõgi algab Smolenski kõrgustikult ning voolab valdavalt lõunasse. Suubub paremalt Desnasse. 

Sudosti pikkus on 208 km, valgala 5850 km&sup2;.

Sudosti ääres asuvad Potšep ja Pogar.
Popocatépetl

**Popocatépetl** on tegev kihtvulkaan Mehhikos, suuruselt Mehhiko teine mägi Orizaba järel.

Vulkaani kõrgus on 5465 meetrit.

Popocatépetli mäe nõlvadel asuvad UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad Popocatépetli kloostrid.


Pilt:Popocatépetl fumarola.jpg|Popocatépetl jaanuaris 2008
Pilt:Volcán Popocatépetl.jpg|Popocatépetl veebruaris 2010


## Välislingid

* Global Volcanism Program
* "Mehhiko suurim vulkaan ärkas ellu", Õhtuleht.ee, 2. juuli 1997
* "Vulkaanipurse sundis kümned tuhanded inimesed põgenema", Õhtuleht.ee, 20. detsember 2000
* "Mehhikos aktiviseerus Popocatépetli vulkaan", Postimees.ee, 19. aprill 2012
Arran

**Arran** on saar Iiri mere Clyde'i lahes. Selle pindala on 425 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 874 meetrit, ja kuulub Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale.

2001. aasta seisuga elas Arranil 5058 elanikku.

## Välislingid
Zamość

**Zamość** on maakonnaõigustega linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas, 85 km kaugusel kagus Lublinist.

Zamośći vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu

Linna rajas 1580 Poola kantsler ja hetman Jan Zamoyski ning linn sai tema järgi ka nime. Zamość asus kaubateel Põhja-Euroopast Mustale merele. See juhtus barokiajastul ja linna esimene peaarhitekt oli Padovast pärit Bernando Morando. Seetõttu rajati Zamość Itaalia renessansslinnade eeskujul ning teda tuntakse ka renessansipärli ja põhjamaade Padovana. Zamośći kesklinnas on hulk maju säilitanud keskaegse väljanägemise.

16. ja 17. sajandil oli Zamość üks kõige mõjukamaid kindlusi Rzeczpospolitas. Linna ümbritses võimas kindlustusvöönd. Linna kaitsevõimet suurendasid looduslikud tingimused, sest linn rajati Łabuńka jõe ja selle lisajõe Topornica kallastele ning teda ümbritses laialdane soine ala. Kindlusel on ebakorrapärase viisnurga kuju ning see koosneb 7 kurtiinist ja nende vahel olevast 7 bastionist. Linna asutaja ja omanik Zamoyski pööras linna kaitsevõimele eriti suurt tähelepanu sellepärast, et linn asus alal, mida minevikus olid korduvalt rüüstanud mongolid. Linna asutavas dokumendis pööras ta tähelepanu vajadusele kindlustada linn vallikraavi ja linnamüüriga. Tänapäeval on kindlustused üldiselt lammutatud, linnamüürist on säilinud üksnes fragmendid ja vallikraavist on säilinud linnapargis asuv tiik.

Linna kindlustused pandi proovile suhteliselt kiiresti. 1648 piiras linna Bogdan Hmelnitski oma kasakatega ja Uputuse ajal 1656 Rootsi. Kumbki ei suutnud linna vallutada. Kuid Põhjasõja ajal suutsid Rootsi ja Saksimaa väed Zamośći vallutada.

Esimese Poola jagamise tulemusena läks Zamość 1772 Austria impeeriumi Galiitsia provintsi koosseisu. 1809 määras Napoleon I Zamośći Varssavi Hertsogiriiki. Pärast Napoleoni langust määras Viini kongress 1815 Zamośći Kongressi-Poolasse, mida hoidis enda kontrolli all Venemaa impeerium.

1821 ostis valitsus linna ära ja kaasajastas kindluse. Selle käigus ehitati palju hooneid ümber, mistõttu nad kaotasid oma esialgse väljanägemise ja kasutusotstarbe. Ümberehitatud kindlus mängis suurt osa Novembriülestõusus, kus ta oli üks viimaseid ülestõusnute käes olnud punkte. Kindlustused likvideeriti lõpuks 1866.

Raudtee jõudis linna 1916. 1918 puhkes linnas kommunistide ülestõus, mille Poola sõjavägi majori Leopold Lis-Kula juhtimisel maha surus. 1920 Nõukogude-Poola sõja ajal piiras linna Punaarmee, aga ei suutnud seda vallutada.

## Välislingid

*Zamośći koduleht
*Wonders of Zamosc
Karbonaatkivim

**Karbonaatkivim** on kivim, mille koostisest üle 50% moodustavad karbonaatsed mineraalid.

Karbonaatkivimeid esineb nii tard- (karbonatiit), moonde- (marmor) kui ka settekivimite (lubjakivi) hulgas, kuid kõige levinumad on nad kindlasti settekivimite seas. 

Mõnikord nimetatakse **karbonaatkivimeiks** üksnes settelise tekkega valdavalt karbonaatseist mineraalidest koosnevaid kivimeid.

Rahvapärane "paekivi" on  "settelise tekkega karbonaatkivimi" ligilähedane sünonüüm.
## Vaata ka
*Kaltsiit
Batoliit

**Batoliit** on suuremõõtmeline põikintrusioon.

Batoliidi pindala on vähemalt 100 km². Väiksemaid, kuid muus osas batoliidi sarnaseid intrusioone nimetatakse štokkideks. 

Batoliidid koosnevad enamasti valdavalt happelistest või keskmistest kivimitest, näiteks graniidist. 

Batoliit võib olla ka magmakambriks, mille kohal on vulkaan.

Miljoneid aastaid väldanud kulutuse tõttu võivad batoliidid paljanduda ka maapinnal. Näiteks Soome edelaosas paljanduv Viiburi plutoon on peamiselt rabakivist koosnev batoliit.

Batoliidid erinevad ülejäänud intrusioonidest ka selle poolest, et nende ulatus sügavusse ei ole reeglina teada.
Mergel

**Mergel** on peamiselt kaltsiumkarbonaati ja savimineraale sisaldav settekivim.

Teisitiöelduna on mergel savikas lubjakivi, mida liiga suure savisisalduse tõttu enam lubjakiviks ei peeta. 

Mergel on pehme muldjas, enamasti hallikat või sinakat värvi kivim. Savisisaldus on reeglina 35...65%. Kaltsiumkarbonaat on mergli koostises enamasti mineraal kaltsiidina. Kui valdavaks karbonaatseks mineraaliks oleks kaltsiidi asemel dolomiit, nimetataks vastavat kivimit mergli asemel domeriidiks (**do**lomiit+**mer**gel).

Mergel on kas järvelise või merelise tekkega savi- ja lubimuda kivistumise produkt. 

Merglit kasutatakse näiteks kaltsiumivaeste muldade lupjamiseks.
Rawones

**Rawones** on eesti ansambel.

## Koosseis
*Peeter Valk (esinejanimega Petey Rawone; vokaal)
*Mart Niineste (esinejanimega Marty Rawone; kitarr)
*Joel Berg (esinejanimega JB Rawone; bass)
*Maik Rõngelep (esinejanimega Maik Rawone; trummid)

## Ajalugu

Rawones on esimene Eestis tegutsev USA punklegendi Ramones tribuutbänd. Ansambel koosneb eesti rokkmuusikutest, kelle lemmikbänd on Ramones. Rawones tuli kokku eesmärgiga anda Ramonesi 30. aastapäeva puhul mõned kontserdid. 

Esinemised toimusid:
* 25. märtsil 2004 – TV3, "Koosolek"
* 27. märtsil 2004 – Tallinn, Von Krahl (soojendusesinejad: Psychoterror, The Tuberkuloited)
* 30. märtsil 2004 – Tallinn, Rockstars (soojendusesinejad: Dirty Diana, Tanel Padar & The Sun)
* 20. mail 2004 – Tartu, Illusioon (soojendusesinejad: Havana Affair, My Eye Hurts, Maikameikers)

Kolm esimest esinemist olid pühendatud 30 aasta möödumisele Ramonesi esimesest kontserdist New Yorgis Performance Studios 30. märtsil 1974. Neljanda esinemisega tähistati Joey Ramone'i 53. sünniaastapäeva. 

Et vältida muutumist süldibändiks, võttis Rawones vastu otsuse esineda ainult ümmargustel Ramonesiga seotud tähtpäevadel.
Ararat

**Ararat** (armeenia keeles Արարատ, türgi keeles *Ağrı Dağı*, kurdi keeles *Agirî*, pärsia keeles آرارات) on vulkaaniline massiiv Armeenia mägismaal tänapäeva Türgi territooriumil. Ararat asub Türgi kirdeosas 16&nbsp;km kaugusel Iraani piirist ja 32&nbsp;km kaugusel Armeenia piirist.

Ararati massiivil on kaks tippu, ühise jalamiga kaks vulkaanikoonust: Ararat ehk Suur-Ararat ja Väike-Ararat peatipust 13&nbsp;km kagu pool.

**Suur-Ararat** (türgi keeles *Büyük Ağrı dağı*, armeenia keeles Մեծ Արարատ (Mets Ararat) ehk Մասիս (Masis)) on 5137&nbsp;m kõrge (teistel andmetel 5165&nbsp;m). 4250&nbsp;m kõrgemal on ta kaetud igilumega ning temalt laskub umbes 30 liustikku. **Väike-Ararat** (türgi keeles *Küçük Ağrı dağı*, armeenia keeles Փոքր Արարատ (Phokhr Ararat) ehk Սիս (Sis)) on 3925 või 3896&nbsp;m kõrge. Tippude vahel 2600 kõrgusel asuva sadula nimi on Serdarbulak.

Ararat on uinunud vulkaan. Teadaolevalt ei ole ta pursanud, kuid 1840. aastal toimus piirkonnas tugev maavärin.

Piiblis jäi Noa laev pärast veeuputust Ararati mäele pidama.

Kuigi Ararat asub tänapäeval Türgis, on see armeenlaste rahvuslik sümbol ja oli kuni Armeenia liitmiseni Nõukogude Liiduga Armeenia territooriumil. Araratti on kujutatud nii Armeenia praegusel vapil kui ka Armeenia NSV vapil.

Suur-Araratile tõusid esimestena 9. oktoobril (vkj. 27. septembril) 1829 pärastine Tartu ülikooli rektor Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot ning tema viis kaaslast: Hatšatur Abovjan, kaks Vene sõdurit Aleksei Zdorovenko ja Matvei Tšalpanov ja kaks armeenia külameest Hovhannes Aivazjan ja Murad Pogosjan. Parrot mõõtis elavhõbebaromeetriga mäe kõrguseks 5250 m. Ta kaevas mäetipus jäässe augu ja püstitas sinna puust risti. Tüki jääd võttis ta pudeliga kaasa, pidades selle sulavett pühaks. Ararat oli tollal teadaolevalt kõrgeim vallutatud mäetipp (inkade mäevallutused Andides polnud siis veel teada) ja vahel loetakse Ararati vallutamist alpinismi alguseks.

## Välislingid

* Ararat 2009
* Friedrich Parrot. Reis Araratile (tõlkinud Heino Pedusaar)